text:
 Riigikohus: kriminaalasja avalikul istungil kõlanud info avaldamist ei saa kohus keelata | Riigikohus
Riigikohus: kriminaalasja avalikul istungil kõlanud info avaldamist ei saa kohus keelata
Riigikohtu kriminaalkolleegium jättis tänase määrusega muutmata Tallinna ringkonnakohtu 5. aprilli 2016. a määruse, millega tühistati menetlusandmete avaldamise ja kohtu korralduse eiramise eest ajakirjanikule määratud rahatrahv.
Kohtuasja peamine vaidlusküsimus seisnes selles, kas maakohus sai kohtusaalis viibinud ajakirjanikul keelata avalikul kohtuistungil üle kuulatud kannatanu ja tunnistajate ütluste avaldamise meedias ning kohaldada keelu rikkumise, kohtu korralduse ning kohtu suhtes lugupidamatu käitumise eest rahatrahvi.
Riigikohus nõustus ringkonnakohtu järeldusega, et kohus ei saa kehtiva seaduse kohaselt keelata avalikul kohtuistungil kõlanud menetlusandmete avaldamist. Riigikohus selgitas, et kohtuistungi avalikkust tohib piirata üksnes kriminaalmenetluse seadustikus ette nähtud alustel. Vaid ühel juhul, s.o kohtuistungi kinniseks kuulutamise korral, saab kohus hoiatada kohtumenetluse pooli ja istungisaalis viibijaid, et menetlusandmeid pole lubatud avaldada. Vaid kõnealuse keelu rikkumise korral on võimalik nii menetlusosalist kui ka istungisaalis viibijat, v. a süüdistatavat, kohtumääruse alusel trahvida.
Kriminaalkolleegium märkis samas, et kuigi kohtuistungi võib kuulutada kinniseks õigusemõistmise huvides, peavad sellise otsustuse tinginud põhjused olema kaalukad (nt kohtu või kohtumenetluse poole või tunnistaja julgeoleku tagamise vajadus). Üksnes see, et vältima peab veel üle kuulamata tunnistajate mõjutamist, ei anna kohtuistungi kinniseks kuulutamiseks alust. Vastupidisel juhul peaks suuremat avalikku huvi tekitavate ja isikuliste tõendite vahetut uurimist eeldavate kriminaalasjade arutamine toimuma valdavalt kinnistel kohtuistungitel. Selline käsitlus satuks aga vastuollu põhimõttega, et avalikkuse esindajatel on üldjuhul võimalik vahetult kohtuistungit jälgida ning talletada. Veel üle kuulamata tunnistajate mõjutamist peab menetlusseadustiku kohaselt aitama vältida ristküsitlus ja seadusest (KrMS §-st 13) tulenev piirang, mille kohaselt on istungisaalis viibival isikul lubatud teha vaid kirjalikke märkmeid.
Kolleegium osutas ka sellele, et võrreldes teiste kohtumenetluse liikidega on kriminaalasja arutava kohtu volitused menetlusandmete avaldamise keelamise osas piiratumad. Näiteks tsiviilkohtumenetluses võib kohus menetlusosalisi ja teisi istungisaalis viibijaid määrusega kohustada asja menetlemisel teatavaks saanud asjaolu saladuses hoidma ka juhul, kui menetlus ei ole kinniseks kuulutatud, kuid saladuse hoidmine on ilmselt vajalik mõne tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-s 38 nimetatud õiguse või huvi kaitseks. Sellest sättest juhindutakse ka halduskohtumenetluses.
Öeldut kokku võttes tõdes kriminaalkolleegium, et kuigi ei saa välistada olukorda, kus saalis viibija talletab istungil kõlanud menetlusandmeid ka kirjalike märkmetena maksimaalse täpsusega, ei luba kriminaalmenetluse seadustiku sätted selliselt saadud teabe avaldamist avaliku kohtuistungi puhul piirata. Vastavasisulise keelu sätestamiseks peaks seadusandja kaaluma menetlusseadustiku muutmist tsiviilkohtumenetluse seadustiku eeskuju aluseks võttes.
OTSUS 3-1-1-74-16

matches: kohus Riigikohus kohus Riigikohus kohus Riigikohus kohus kohus


Satelliit- ja GPS-jälgimissüsteemi kaudu esitatavate andmete nimistu, andmete esitamise sagedus ja kord ning nõuded jälgimisseadme ja selle kasutamise kohta – Riigi Teataja
Satelliit- ja GPS-jälgimissüsteemi kaudu esitatavate andmete nimistu, andmete esitamise sagedus ja kord ning nõuded jälgimisseadme ja selle kasutamise kohta
Satelliit- ja GPS-jälgimissüsteemi kaudu esitatavate andmete nimistu, andmete esitamise sagedus ja kord ning nõuded jälgimisseadme ja selle kasutamise kohta - sisukord
§ 10 GPS-jälgimisseadme lühiajaline vahetamise võimalus
RT I, 05.12.2017, 15
Vastu võetud 27.08.2015 nr 51
RT I, 29.08.2015, 68
29.11.2017 RT I, 05.12.2017, 13 08.12.2017
Määrus kehtestatakse kalapüügiseaduse § 69 lõike 3 ja § 70 lõike 2 alusel.
(1) Kalapüügiseaduse § 69 lõikes 1 ja § 70 lõikes 1 nimetatud kalalaev peab olema varustatud toimiva satelliit- või GPS-jälgimisseadmega (edaspidi koos jälgimisseade).
(2) Kalalaev, mis peab olema varustatud jälgimisseadmega, ei tohi lahkuda sadamast ilma toimiva jälgimisseadmeta.
(3) Jälgimisseadet ei tohi kalalaeva pardalt eemaldada ning jälgimisseadme elektritoite toimimine ja andmete edastamine tuleb tagada kogu kalalaeva vees viibimise ajal.
[RT I, 05.12.2017, 13 - jõust. 08.12.2017]
(4) Jälgimisseadet või selle osa ei tohi hävitada, kahjustada, töökorrast välja viia, mõnel muul viisil mõjutada, sealhulgas sellesse täiendavalt andmeid sisestada.
(5) Erandina käesoleva paragrahvi lõigetest 1, 2 ja 3 võib Keskkonnainspektsiooni teavitamise korral kalalaev lahkuda sadamast ilma toimiva jälgimisseadmeta või jälgimisseade võib olla eemaldatud selle parandamiseks või asendamiseks, kui seadmel on tehniline rike. Teave jälgimisseadme puudumise põhjusest, kalalaeva asukohast ning sihtkohast esitatakse Keskkonnainspektsioonile valvetelefonil 1313 või elektronpostiaadressil 1313@112.ee.
(51) Erandina käesoleva paragrahvi lõikest 3 võib sadamas seismise ajal:
1) eemaldada kalalaeva pardalt GPS-jälgimisseadme selle laadimisega seotud hoiustamiseks;
2) katkestada kalalaeva pardal GPS-jälgimisseadme elektritoite toimimine ja andmete edastamine.
(6) Käesoleva määruse §-des 5 ja 8 sätestatud andmete vastuvõtja on Keskkonnainspektsioon.
(1) Kalapüügiseaduse § 69 lõikes 1 nimetatud kalalaev peab olema varustatud Inmarsat-C või Iridium satelliitsidevõrku lülitatud ja selles töötava seadmega.
(2) Kalalaeva pardale paigaldatud satelliitjälgimisseadme tehnilise rikke või toimumast lakkamise korral peab rikke viivitamata kõrvaldama.
(1) Kalalaev loetakse satelliitjälgimisseadmega varustatuks, kui käesoleva määruse §-s 3 nimetatud ja laevale paigutatud seade on registreeritud Keskkonnainspektsioonis.
(2) Satelliitjälgimisseadme registreerimise avalduse esitab Keskkonnainspektsioonile kalalaeva omanik või tema kirjalikult volitatud isik. Kui kalalaev on teise isiku õiguspärases valduses, võib avalduse esitada ka laeva kasutusvaldaja või kalalaeva- või liiklusregistrisse kantud laeva reeder (edaspidi valdaja).
2) laeva nimi ja pardanumber;
4) Inmarsat-C või Iridium terminali number (9 kohta) ja terminali seerianumber;
5) Inmarsat-C või Iridium terminalis aktiivne ookeani regioon, kui see on teada;
(4) Keskkonnainspektsioon teavitab avalduse esitajat avalduse registreerimisest või registreerimisest keeldumisest kümne tööpäeva jooksul avalduse saamisest arvates.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud andmete muutumisest tuleb teavitada Keskkonnainspektsiooni viivitamata e-posti aadressil valve@kki.ee.
(2) Satelliitjälgimissüsteemi kaudu esitatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmed kord tunnis.
(3) Satelliitjälgimisseadme tehnilise rikke või mittetoimimise avastamisest või sellest teate saamisest edastab kalalaeva kapten või tema esindaja iga nelja tunni järel Keskkonnainspektsioonile kalalaeva ajakohastatud geograafilised koordinaadid ja kalalaeva identifitseerimisandmed, kursi ja kiiruse. Andmed satelliitjälgimiseadme tehnilise rikke või mittetoimimise korral tuleb edastada Keskkonnainspektsioonile elektronposti aadressil fisheries@kki.ee.
Kalapüügiseaduse § 70 lõikes 1 nimetatud kalalaev peab olema varustatud töötava GPS-jälgimisseadmega, mis toetab kahesüsteemset positsioneerimist.
(1) Kalalaev loetakse GPS-jälgimisseadmega varustatuks, kui käesoleva määruse §-s 6 nimetatud ja laevale paigutatud seade on registreeritud Keskkonnainspektsioonis.
(2) Avalduse esitab kalalaeva omanik või tema kirjalikult volitatud isik. Kui kalalaev on teise isiku õiguspärases valduses, võib avalduse esitada ka laeva kasutusvaldaja või kalalaeva- või liiklusregistrisse kantud laeva reeder (edaspidi valdaja).
2) GPS-jälgimisseadme toimimise ning seadmele juurdepääsu tagamisega seotud küsimustes vastutava kontaktisiku nimi, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress;
4) GPS-terminali seerianumber ja GPS-terminalis oleva SIM-kaardi GSM-number.
(4) Keskkonnainspektsioon teavitab avalduse esitajat avalduse saamisest ja GPS-jälgimisseadme registreerimisest või registreerimisest keeldumisest viie tööpäeva jooksul avalduse saamisest arvates.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud andmete muutumisest tuleb viivitamata teavitada Keskkonnainspektsiooni elektronpostiaadressil valve@kki.ee.
GPS-jälgimissüsteem esitab automaatselt § 9 lõikes 1 toodud regulaarsusega järgmised andmed:
1) kalalaeva nimi ja pardatähis;
(1) GPS-jälgimisseadme kaudu esitatavad andmed peavad võimaldama kalalaeva asukoha jälgimist vähemalt ühe minuti tagant, välja arvatud käesoleva määruse § 2 lõigetes 5 ja 51 sätestatud juhtudel.
(2) [Kehtetu - RT I, 05.12.2017, 13 - jõust. 08.12.2017]
(3) Kui käesoleva määruse §-s 8 nimetatud andmed ei ole kahe tunni vältel andmebaasi laekunud, teavitab Keskkonnainspektsioon sellest võimalikult kiiresti GPS-jälgimisseadme toimimise ning seadmele juurdepääsu tagamise eest vastutavat kontaktisikut või laeva kaptenit.
(4) [Kehtetu - RT I, 05.12.2017, 13 - jõust. 08.12.2017]
(5) Kalalaeva pardale paigaldatud GPS-jälgimisseadme tehnilise rikke või toimumast lakkamise korral võib kalalaev käimasoleva püügipäeva lõpetada, kuid peab tehnilise rikke viivitamata kõrvaldama.
(6) Pärast GPS-jälgimisseadme tehnilise rikke kõrvaldamist või elektritoite taastamist võib kalalaev sadamast lahkuda üksnes siis, kui paigaldatud jälgimisseade toimib.
§ 10. GPS-jälgimisseadme lühiajaline vahetamise võimalus
(1) Käesoleva määruse § 9 lõikes 5 kirjeldatud rikke korral tuleb kasutusele võtta varujälgimisseade.
(2) Vähemalt üks varujälgimisseade asub igas allpool nimetatud sadamas:
1) Vasknarva;
2) Alajõe;
3) Rannapungerja;
4) Lohusuu;
5) Kalma;
6) Raja;
7) Omedu Rand;
8) Kaldasilla;
9) Mihkli;
10) Sassukvere;
11) Kallaste;
12) Kolkja;
13) Varnja;
14) Mehikoorma;
15) Räpina.
(3) Varujälgimisseadmega veekogule minnes tuleb enne laeva väljumist sadamast helistada Keskkonnainspektsiooni telefonil 1313 ja teatada järgmised andmed:
1) laeva nimi ja pardanumber;
2) GPS-terminali nimi;
3) GPS-jälgimisseadme toimimise ning seadmele juurdepääsu tagamise eest vastutava kontaktisiku isiku nimi, telefoninumber.
(4) Varujälgimisseade tuleb tagastada samasse sadamasse, kust see oli võetud, viivitamata pärast registreeritud GPS-jälgimisseadme rikke kõrvaldamist.
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist tehtud satelliitjälgimisseadme registreering loetakse kehtivaks.
(2) Enne käesoleva määruse jõustumist põhjanooda- ehk mutnikupüügi vahendeid pardal omavatele laevade kehtib GPS-jälgimisseadme registreering kuni uue registreeringuni, kuid mitte kauem kui 15. septembrini 2015.
(3) Enne käesoleva määruse jõustumist Keskkonnaministeeriumile esitatud GPS-süsteemi paigaldamise avaldused võrdsustatakse § 7 kohaselt esitatava avaldusega ning nende alusel loetakse GPS-jälgimisseade registreerituks käesoleva määruse jõustumisest arvates juhul, kui seade on lülitatud GPS-jälgimissüsteemi, või hilisemast päevast, mil seade lülitatakse GPS-jälgimissüsteemi.


Vasalemma Lasteaia põhimäärus
Vasalemma 26.09.2017 nr 6
31.08.2010 määruse nr 7
“Vasalemma Lasteaia “Sajajalgne”
põhimäärus” muutmine
Määrus kehtestatakse “Koolieelse lasteasutuse seaduse” § 9 lõike 3 ja Vasalemma Vallavolikogu 31.08.2010 määruse nr 7 “Vasalemma Lasteaia “Sajajalgne“ põhimäärus” § 7 alusel.
§ 1. Vasalemma Vallavolikogu 31.08.2010 määruses nr 7 “Vasalemma Lasteaia “Sajajalgne” põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
“(2) Lasteaias on kaks liitrühma.”;
2) paragrahvi 8 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
“(3) Liitrühma võib registreerida kuni 18 kahe kuni seitsmeaastast
last.”;
“(4) Hoolekogu ettepanekul on vallavalitsusel õigus lapse arenguks
vajalike tingimuste olemasolu korral suurendada laste arvu
mõlemas liitrühmas kuni kahe lapse võrra.”;
4) paragrahvi 271 tunnistatakse kehtetuks.
Tarmo Leets
Vasalemma lasteaia “Sajajalgne” põhimäärus
Vastu võetud 31.08.2010 nr 7
RT IV, 13.11.2012, 43
jõustumine 15.09.2010
28.04.2015 RT IV, 12.05.2015, 21 15.05.2015, osaliselt 01.08.2015
Määrus kehtestatakse “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 22 lõike 1 punkti 5, punkti 34; “Koolieelse lasteasutuse seaduse” § 9 lõike 2 alusel.
Lasteasutuse nimetus on Vasalemma Lasteaed “Sajajalgne” (edaspidi lasteaed).
(1) Lasteaia asukoht on Eesti Vabariik Harju maakond Vasalemma vald ja aadress on Tööstuse 3, Vasalemma 76101, Harjumaa.
(1) Lasteaed on õiguslikult seisundilt munitsipaallasteaed. Lasteaia liik on kuni seitsmeaastastele lastele hoidu ja alusharidust pakkuv koolieelne laste (õppe)asutus.
Lasteaia põhimääruse kinnitab ja selles teeb muudatusi vallavolikogu vallavalitsuse ettepanekul.
(2) Lasteaias on kaks lasteaiarühma.
[RT IV, 12.05.2015, 21 - jõust. 01.08.2015]
(3) Rühma võib registreerida kuni 20 kolme- kuni seitsmeaastast last.
(4) Hoolekogu ettepanekul on vallavalitsusel õigus lapse arenguks vajalike tingimuste olemasolu korral suurendada laste arvu rühmas kuni nelja lapse võrra.
1) Õppekava läbinule antakse välja koolivalmiduskaart.
(4) Lasteaial on tervisekaitse eeskirjadele ja normidele vastavad tegevus- ja päevakavad, mille koostamisel arvestatakse lasteaia õppekava ning valla kultuurilist omapära ja traditsioone.
1) iga õppeaasta alguses koostab nõukogu uue tegevuskava, mida täiendatakse õppeaasta kestel vastavalt vajadusele;
2) tegevus- ja päevakava kinnitab direktor.
(3) Personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks lasteaia töösisekorraeeskirja, ametijuhendite ja töölepingutega.
8) tegutseb lasteaia nimel ja esindab lasteaeda ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusasutustes, suhetes juriidiliste ja füüsiliste isikutega, v a juhul, kui Eesti Vabariigi või valla õigusaktid sätestavad teisiti;
(2) Hoolekogusse valitakse iga rühma vanemate poolt vähemalt üks esindaja. Lisaks neile kuulub hoolekogusse lasteaia pedagoogide esindaja ja vallavalitsuse esindaja. Vallavalitsus nimetab hoolekogu koosseisu esindaja, kelle ülesandeks on jälgida lasteaia tegevuse vastavust Eesti Vabariigi seadusandlusele ja kohaliku omavalitsusüksuse huvidele.
(2) Lasteaia eelarve projekti kiidavad heaks hoolekogu ja vallavalitsus ning eelarve kinnitab vallavolikogu.
(2) Lasteaia kulud kaetakse kinnitatud lasteaia eelarve alusel. Osa lasteaia muudest kuludest (lasteaia majandamiskulud, personali töötasu ja sotsiaalmaks ning õppevahendite kulud) kaetakse vanemate poolt. Vanema poolt kaetava osamäära kehtestab vallavolikogu, kuid osa suurus ühe lapse kohta ei tohi ületada 20 % Vabariigi Valitsuse kehtestatud palga alammäärast.
(3) Lasteaed võib sihtasutustelt, äriühingutelt, mittetulundusühingutelt ja üksikisikutelt vastu võtta eraldisi ja annetusi.
(1) Lasteaia korraldab ja kujundab ümber või selle tegevus lõpetatakse vallavalitsuse ettepanekul vallavolikogu otsuse alusel Eesti Vabariigi ja valla õigusaktidega ette nähtud korras.
[RT IV, 12.05.2015, 21 - jõust. 15.05.2015]
(4) Lasteaia tegevuse lõpetamise korral tagab vallavolikogu lastele võimaluse jätkata lasteaia teenuse kasutamist teises lasteaias.
§ 271. Määruse § 8 lõike 3 rakendamise erisus
Määruse § 8 lõikes 3 ettenähtud vanuse alampiir ei kehti laste puhul, kellele on eraldatud järjekorra alusel lasteaiakoht seisuga 10.04.2015.
Määrus jõustub 15. septembril 2010.
© 2017 Vasalemma Lasteaed


text:
Kriminaalmenetluses digitaalallkirjastatud ja muu elektroonilise dokumendi edastamise ja säilitamise kord – Riigi Teataja
Kriminaalmenetluses digitaalallkirjastatud ja muu elektroonilise dokumendi edastamise ja säilitamise kord
RTL 2005, 103, 1565
Vastu võetud 27.09.2005 nr 40
Määrus kehtestatakse «Kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse» § 24 lõike 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse elektroonilise kutse, kohtueelse menetluse kokkuvõtte, süüdistusakti, apellatsiooni, kassatsiooni ja teistmisavalduse elektroonilise edastamise ning prokuratuuris ja kohtus säilitamise kord.
§ 2. Elektroonilise kutse edastamine
Saates elektroonilise kutse «Kriminaalmenetluse seadustiku» § 165 lõike 4 kohaselt, märgib menetleja toimikusse, kellele, kuhu ja millal ta kutse edastas, ning millal ta sai kinnituse, lisades kriminaaltoimikusse kutse ja kinnituse väljatrükid.
§ 3. Kohtueelse menetluse kokkuvõtte elektrooniline edastamine
Kohtueelse menetluse kokkuvõte loetakse prokuratuurile elektrooniliselt edastatuks riiklikusse kriminaalmenetlusregistrisse sisestamisega.
§ 4. Süüdistusakti elektrooniline edastamine
Süüdistusakt loetakse kohtule elektrooniliselt edastatuks riiklikusse kriminaalmenetlusregistrisse sisestamisega.
§ 5. Apellatsiooni, kassatsiooni ja teistmisavalduse elektrooniline edastamine
(1) Kaitsja või esindaja saadab apellatsiooni, kassatsiooni või teistmisavalduse kohtu menetlusdokumentide esitamiseks §-s 6 sätestatud korras.
(2) Prokuratuuri esitatav apellatsioon, kassatsioon või teistmisavaldus loetakse kohtule elektrooniliselt edastatuks riiklikusse kriminaalmenetlusregistrisse sisestamisega.
§ 6. Nõuded elektrooniliselt edastatavatele dokumentidele
(1) Dokument, mis edastatakse ainult elektrooniliselt, peab olema varustatud saatja «Digitaalallkirja seaduse» nõuetele vastava digitaalallkirjaga.
(2) Elektrooniliselt avaliku andmesidevõrgu kaudu edastatav delikaatseid või eraelulisi isikuandmeid sisaldav dokument krüpteeritakse, kasutades vastuvõtja «Digitaalallkirja seaduse» nõuetele vastava sertifikaadi avalikku võtit. Dokumenti ei pea krüpteerima, kui andmesubjekt on andnud nõusoleku dokumendi edastamiseks krüpteerimata.
(3) Kohus avalikustab oma veebilehel menetlusdokumentide edastamiseks ettenähtud elektronpostiaadressi ja nõuded dokumendi formaadile, tagamaks, et kohus saaks dokumendi välja trükkida, teha sellest töödeldavaid koopiaid ja säilitada seda kohtu infosüsteemis.
(4) Elektroonilise dokumendi saamisel saadab kohus saatjale selle kohta elektroonilise kinnituse.
(5) Lõigete 1–4 nõudeid ei pea täitma, kui dokument edastatakse riiklikusse kriminaalmenetlusregistrisse sisestades.
§ 7. Elektrooniliselt edastatud dokumentide säilitamine
(1) Elektroonilisi dokumente, mis on edastatud riiklikusse kriminaalmenetlusregistrisse sisestades, säilitatakse vastavalt riiklikus kriminaalmenetlusregistris andmete säilitamise üldisele korrale.
(2) Kohtule edastatud elektroonilisi dokumente säilitatakse elektrooniliselt kohtu infosüsteemis või kohtu arvutisüsteemis selleks ettenähtud dokumendikaustades.
(3) Dokumenti, mis on edastatud ainult elektrooniliselt, säilitatakse kriminaaltoimikus väljatrükina. Elektroonilise dokumendi võib toimiku juurde võtta ka digitaalsel andmekandjal, kui on tagatud dokumendi elektrooniline säilitamine lõigete 1 ja 2 nõuete kohaselt.
§ 8. Elektrooniliselt edastatud dokumentide väljastamine
Kui elektroonilisest dokumendist esitatakse seadusest tulenevalt väljatrükk menetlusosalisele, kohaldatakse tasu arvestamisel ja väljanõudmisel õigusnorme, mis reguleerivad tasu toimiku materjalidest tehtavate koopiate eest.

matches:
§ 24
§ 2
§ 165
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
Kohus
kohus
kohus
§ 7
§ 8


§ 3 Lasteaia direktori asetäitja ja õpetajate palgamäärad
§ 8 Koondandmik
RT IV, 12.03.2013, 92
Vastu võetud 26.02.2013 nr 93
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 30 lõike 1 punkti 2, Sillamäe Linnavolikogu 25. märtsi 2008. a määruse nr 88 „Sillamäe Lasteaia Rukkilill põhimäärus“ § 9 lõike 2, Sillamäe Linnavolikogu 25. märtsi 2008. a määruse nr 87 „Sillamäe Lasteaia Pääsupesa põhimäärus“ § 9 lõike 2, Sillamäe Linnavolikogu 25. märtsi 2008. a määruse nr 85 „Sillamäe Lasteaia Jaaniussike põhimäärus“ § 9 lõike 2, Sillamäe Linnavolikogu 25. märtsi 2008. a määruse nr 86 „Sillamäe Lasteaia Päikseke põhimäärus“ § 9 lõike 2 ja Sillamäe Linnavolikogu 25. märtsi 2008. a määruse nr 84 „Sillamäe Lasteaia Helepunased Purjed põhimäärus“ § 9 lõike 2 alusel.
(2) Pedagoogide hulka kuuluvad lasteaia direktor, õppealajuhatajad ja õpetajad.
4) liikumis- ja ujumisõpetaja;
5) õpetaja-logopeed.
Lasteaia direktori palgamäära kehtestab Sillamäe Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus).
§ 3. Lasteaia direktori asetäitja ja õpetajate palgamäärad
(1) Koolieelse lasteasutuse õpetaja palga alammäärad on järgmised:
1) nooremõpetaja – 473 eurot;
2) õpetaja – 593 eurot;
3) vanemõpetaja – 635 eurot.
(2) Lasteaia õppealajuhataja ja õpetajate palgamäärad ja koosseisu kehtestab lasteaia direktor, lähtudes käesoleva paragrahvi lõikes 1 kehtestatud õpetaja palga alammäärast, Haridus- ja teadusministri poolt kinnitatud personali miinimumkoosseisust ja lasteasutuse eelarvest.
(1) Käesoleva määruse § 3 lõikes 1 nimetatud palga alammäärasid rakendatakse õpetajatele, kellel on kvalifikatsiooninõuetele vastav kõrgharidus.
(2) Pedagoogide kvalifikatsiooninõuetele vastava keskeriharidusega õpetaja palga alammäär on kuni 10% madalam sama ametijärku omava kõrgharidusega õpetaja palgamäärast.
(3) Pedagoogina töötava isiku, kelle kvalifikatsioon ei vasta kvalifikatsiooninõuetele, palga alammäär on kuni 10% madalam nooremõpetaja palgamäärast.
(1) Lasteaias, kus õppekeel ei ole eesti keel, võib suurendada kõrgtasemel eesti keelt valdava või eesti keeles hariduse omandanud eesti keele õpetaja ametikoha palgamäärale vastavat kuupalgamäära sõltuvalt kvalifikatsioonist kuni 20%.
(2) Eesti õppekeelega lasteaias võib suurendada pedagoogi ametikoha palgamäärale vastavat kuupalgamäära kuni 20%.
(3) Lasteaias, kus põhimäärusega on lubatud avada eestikeelseid rühmi, võib suurendada pedagoogi ametikoha palgamäärale vastavat kuupalgamäära kuni 20%.
§ 8. Koondandmik
(1) Lasteaia direktor koostab pedagoogide kohta koondandmiku, mille koostamise aluseks on lasteasutuse õppekava ning lasteaia aastaeelarves töötasudeks määratud summa.
(2) Lasteaed esitab koondandmiku 1. oktoobriks ja 1. märtsiks linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonnale ning Linna Raamatupidamisele.
(2) Tunnistada kehtetuks Sillamäe Linnavolikogu 30. aprilli 2009. a määrus nr 120 „Koolieelsete lasteasutuste pedagoogide töötasustamise alused“ (KO 2009, 85, 1200).


Hindamise kord - Tartu Descartes'i Lütseum
Uurimistööst
Tartu Descartes'i Lütseumi õpilaste hindamise kord
1. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Reguleerimisala
(1) Käesoleva juhendiga sätestatakse Tartu Descartes'i Lütseumi õpilaste teadmiste ja oskuste ning käitumise ja hoolsuse hindamise, õpilaste järgmisse klassi üleviimise, täiendavale õppetööle ja klassikursust kordama jätmise alused, tingimused ja kord; see on koostatud haridus- ja teadusministri 16. novembri 2006. a määruse nr 41 alusel.
(2) Üleriigiliste tasemetööde, põhikooli lõpueksamitööde ja riigieksamitööde hindamine on sätestatud haridus- ja teadusministri määrustes "Õpitulemuste välishindamise põhimõtted, riigieksamitööde, põhikooli lõpueksamitööde ja üleriigiliste tasemetööde koostamise, hindamise ja tulemuste analüüsi alused" ja "Põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamite korraldamise ning põhikooli ja gümnaasiumi lõpetamise tingimused ja kord".
§ 2. Hindamise alus
(1) Teadmiste ja oskuste hindamisel lähtutakse põhikooli ja gümnaasiumi riiklikus õppekavas ning selle alusel koostatud kooli õppekavas sätestatud teadmistest ja oskustest.
§ 4. Hinnete haldamine kooli sisevõrgus
(1) Kooli sisevõrk on veebipõhine tarkvara, mis on loodud õppetööga seotud informatsiooni (sh hinnete) haldamiseks. Tartu Descartes’i Lütseumi sisevõrk on kättesaadav aadressil https://sise.tdl.ee.
(2) Sisevõrgule on ligipääs kooli õpetajatel, õpilastel ja lapsevanematel. Lapsevanemad saavad ligipääsu sisevõrgule avalduse alusel, põhikooliõpilased saavad kasutajatunnuse oma vanema või klassijuhataja käest.
(3) Kõik hindamise tulemused sisestatakse õpetajate poolt sisevõrku.
(1) Kooli õppekavas sätestatud õpilaste hindamise põhimõtted ja kord on kättesaadav lapsevanemale, eestkostjale või hooldajale (edaspidi lapsevanem), õpilasele ja õpetajale ning avalikustatud kooli kodulehel.
(2) Teadmiste ja oskuste hindamise põhimõtteid ja korda tutvustavad õpilastele klassiõpetajad ja aineõpetajad õppeaasta või ainekursuse algul.
(3) Käitumise ja hoolsuse hindamise põhimõtteid ja korda tutvustab õpilastele klassijuhataja õppeaasta algul.
(4) Õpilasel ja lapsevanemal on õigus saada vastavalt klassi- või aineõpetajalt ja klassijuhatajalt teavet hinnete kohta.
(5) Õpitulemuste, käitumise ja hoolsuse hindamise põhimõtteid ja korda tutvustatakse klassi lastevanemate koosolekul.
(6) Lapse hinded tehakse lapsevanemale teatavaks õpilaspäeviku, hinnetelehe või sisevõrgu kaudu. (7) Kokkuvõtvad hinded teatatakse lapsevanemale klassitunnistuse kaudu, mille õpilane esitab lapsevanemale põhikoolis trimestrite ja õppeaasta lõpul ning gümnaasiumis õppeaasta lõpul.
TEADMISTE JA OSKUSTE HINDAMINE § 6. Õpilaste teadmiste ja oskuste hindamise korraldus
(1) Õpilase teadmisi ja oskusi hindab vastava õppeaine õpetaja õpilase suuliste vastuste, kirjalike ja praktiliste tööde ning praktiliste tegevuste alusel, arvestades õpilase teadmiste ja oskuste vastavust õppekavas esitatud nõuetele. (2) Trimestri või kursuse algul teeb vastava õppeaine õpetaja õpilastele teatavaks õppeaines nõutavad teadmised ja oskused, nende hindamise aja ja vormi. (3) Hindamine jaguneb järgmiselt:
1) õpiprotsessi hindamine (õppimise üksiktulemuste hindamine);
2) arvestuslik hindamine (kontrolltööd jm arvestuslikud tööd);
3) kokkuvõttev hindamine (trimestri-, kursuse-, aasta- ja kooliastmehinded).
(4) Trimestri või kursuse õpitulemuste omandamist kontrollivate arvestuslike tööde aeg kavandatakse kooskõlastatult teiste õppeainete õpetajatega. Õpetaja kannab arvestusliku töö toimumise aja kooli sisevõrku. Õpilasel võib toimuda ühel päeval üks arvestuslik töö.
(5) 8. klassi õpilastele viiakse läbi A-keele hindeline arvestus, mis toimub üldjuhul õppeaasta viimasel nädalal. Hindelise arvestuse hinne kantakse klassitunnistusele, mis on samaväärne ühe trimestri hindega ja seda arvestatakse aastahinde väljapanekul. (6) 11. klassi õpilased kaitsevad uurimistöö. Uurimistöö nõuded, läbiviimise tingimused ja kord määratakse kooli õppekavas ja uurimistöö juhendis. (7) Teadmiste ja oskuste hindamisel kasutatakse viiepallisüsteemi.
(8) Kui suulist vastust, kirjalikku või praktilist tööd, praktilist tegevust või selle tulemust on hinnatud hindega "puudulik" või «nõrk» või on hinne jäänud välja panemata, antakse õpilasele võimalus järelevastamiseks või järeltöö sooritamiseks.
(9) Kui hindamisel tuvastatakse kõrvalise abi kasutamine või mahakirjutamine õpilase poolt, võib vastavat suulist vastust, kirjalikku või praktilist tööd, praktilist tegevust või selle tulemust hinnata hindega "nõrk".
(10) Kui õppeperioodi jooksul on õpilasele osutatud õppeainetes õpiabi, on võimalik õppenõukogu otsusega hinnata õpilast diferentseeritult. § 7. Hinded viiepallisüsteemis (1) Hindega «5» («väga hea») hinnatakse suulist vastust (esitust), kirjalikku või praktilist tööd, praktilist tegevust või selle tulemust (edaspidi õpitulemus), kui see on täiel määral õppekava nõuetele vastav. Kui õpitulemuse hindamisel kasutatakse punktiarvestust, hinnatakse õpitulemust hindega «5», kui õpilane on saanud 90–100% maksimaalselt võimalikust punktide arvust. (2) Hindega «4» («hea») hinnatakse õpitulemust, kui see on üldiselt õppekava nõuetele vastav, kuid pole täielik või esineb väiksemaid eksimusi. Kui õpitulemuse hindamisel kasutatakse punktiarvestust, hinnatakse õpitulemust hindega «4», kui õpilane on saanud 70–89% maksimaalselt võimalikust punktide arvust. (3) Hindega «3» («rahuldav») hinnatakse õpitulemust, kui see on üldiselt õppekava nõuetele vastav, kuid esineb puudusi ja vigu. Kui õpitulemuse hindamisel kasutatakse punktiarvestust, hinnatakse õpitulemust hindega «3», kui õpilane on saanud 45–69% maksimaalselt võimalikust punktide arvust. (4) Hindega «2» («puudulik») hinnatakse õpitulemust, kui see on osaliselt õppekava nõuetele vastav, esineb olulisi puudusi ja vigu. Kui õpitulemuse hindamisel kasutatakse punktiarvestust, hinnatakse õpitulemust hindega «2», kui õpilane on saanud 20–44% maksimaalselt võimalikust punktide arvust. (5) Hindega «1» («nõrk») hinnatakse õpitulemust, kui see ei vasta õppekava nõuetele. Kui õpitulemuse hindamisel kasutatakse punktiarvestust, hinnatakse õpitulemust hindega «1», kui õpilane on saanud 0–19% maksimaalselt võimalikust punktide arvust. (6) Õpilaste hindamisel võib kasutada hinnete juures märke "+" ja "-", mis ei muuda märgi ees oleva numbrilise hinde tähendust. Märgid "+" või "-" osundavad vastavalt kas ülemise või alumise hindepiiri lähedusele. Märke "+" või "-" ei kasutata kokkuvõtval hindamisel.
§ 8. Õpiprotsessi hindamine
(2) Õpiprotsessi hindamisel arvestatakse nõutavaid õpitulemusi, õppeaine eripära, õpilase vanust, võimeid ja individuaalset arengut. Õpiprotsessi hindamise objektid ja vahendid valib õpetaja.
§ 9. Arvestuslik hindamine
(1) Arvestuslik hindamine on ühe tervikliku aineosa käsitlemise järel nõutavatele õpitulemustele hinnangu andmine. Arvestuslikult hinnatakse kooli ainekavas ja/või õpetaja töökavas määratud nõutavate õpitulemuste saavutatust.
(2) Arvestuslikke hindeid võib panna ka protsessihinnete alusel. Otsuse selle kohta, kas ja kuidas kasutatakse arvestuslikul hindamisel protsessihindeid, teeb õpetaja.
(3) Arvestuslikud hinded kajastuvad sisevõrgus ja hinnetelehel paksus kirjas.
(4) Oskusainetes (muusika, kunst, kehaline kasvatus, tööõpetus) arvestatakse õpitulemuste arvestuslikul hindamisel ka õpilase individuaalset arengut.
(5) Arvestuslikult hinnatavate ülesannete (suuline vastus, kirjalik või praktiline töö) täitmine on kõikidele õpilastele kohustuslik.
(6) Õpilasele, kes ei sooritanud arvestuslikku tööd nõutavaks tähtajaks, märgitakse sisevõrku hinde kohale märge "-".
§ 10. Järelevastamise ja hinde parandamise kord
(1) Õpilane, kellel jäi arvestuslikult hinnatav vm kohustuslik ülesanne õigeaegselt täitmata, vastab selle järele õpetajaga kokkulepitud ajal.
(2) Järelevastamise hinne kantakse sisevõrku.
(3) Õpilane, kes mõjuva põhjuseta ei ilmu järeltööd sooritama kokkulepitud ajal, saab järeltöö hindeks "nõrk". § 11. Kokkuvõttev hindamine põhikoolis
(1) Õppeperiood põhikoolis jaguneb kolmeks kolmekuuliseks trimestriks.
(2) Kokkuvõttev hinne põhikoolis on õppeaine trimestri- ja aastahinne.
(3) Kokkuvõtval hindamisel arvestatakse erinevate hinnete tähtsust ja kaalu. Kokkuvõtva hinde aluseks ei pea olema hinnete aritmeetiline keskmine.
(4) Õppeaine trimestrihinne pannakse välja vähemalt kolme hinde põhjal. (5) Aastahinne pannakse välja trimestrihinnete alusel enne õppeperioodi lõppu.
(6) Õpilane, kelle trimestrihinne on "puudulik" või "nõrk" või on jäetud hinne välja panemata (sisevõrku kantakse märk "-"), saab vastavalt õppenõukogu otsusele kas individuaalset järeleaitamist aineõpetajalt või määratakse talle mõni muu tugisüsteem, et aidata omandada nõutavad teadmised ja oskused.
(7) Kui õppeaine trimestrihinne on jäänud välja panemata ja õpilane ei ole kasutanud võimalust järele vastata, loetakse aastahinde väljapanekul antud trimestri vältel omandatud teadmised ja oskused vastavaks hindele "nõrk".
(9) Kui õpilane jäetakse täiendavale õppetööle, otsustatakse õppeaine lõplik aastahinne pärast täiendava õppetöö lõppu, arvestades täiendava õppetöö tulemusi.
(10) Õppeainete kokkuvõtvad trimestri- ja aastahinded kantakse sisevõrku ja klassitunnistusele, aastahinded ka õpilasraamatusse.
§ 12. Kokkuvõttev hindamine gümnaasiumiastmes
(1) Gümnaasiumiastmes pannakse välja õppeaine kursusehinded ja kooliastmehinded.
(2) Kooliastmehinne on õppeaine 10.- 12. klassi kursuste kokkuvõttev hinne.
(3) Kooliastmehinne pannakse välja vastava õppeaine õpetaja poolt 10.-12. klassi kursusehinnete alusel, kusjuures viimaste kursuste hindeid arvestatakse suurema kaaluga.
(4) Õppeaines, milles riigieksam toimub väljaspool eksamiperioodi, pannakse 12. klassi õpilasele riigieksamiaine kooliastmehinne välja enne riigieksami toimumist. Teiste õppeainete kooliastmehinded pannakse välja õppeperioodi lõpuks.
KÄITUMISE JA HOOLSUSE HINDAMINE § 13. Käitumise ja hoolsuse hindamine
(1) Põhikoolis hinnatakse õpilase käitumist ja hoolsust, gümnaasiumiastmes ainult käitumist.
(2) Käitumise hindamise aluseks on kooli kodukorra täitmine ning üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnormide järgmine koolis ja väljaspool kooli. (3) Hoolsuse hindamise aluseks on õpilase suhtumine õppeülesannetesse: kohusetundlikkus, töökus ja järjekindlus õppeülesannete täitmisel.
(4) Käitumist ja hoolsust hinnatakse hinnetega "eeskujulik", "hea", "rahuldav" ja "mitterahuldav".
(5) Põhikooliõpilase käitumist ja hoolsust hinnatakse igal trimestril, gümnaasiumiõpilase käitumist kord aastas.
(6) Aineõpetaja märgib oma arvamuse õpilase käitumise ja põhikoolis ka hoolsuse hinde kohta sisevõrku iga trimestri ja õppeperioodi lõpul.
(7) Käitumise ja hoolsuse hinde paneb klassijuhataja arvestades aineõpetajate arvamusi.
(8) Käitumis- ja hoolsushinded märgitakse sisevõrku ja klassitunnistusele, käitumishinne ka õpilasraamatusse. Põhikooli ja gümnaasiumi lõputunnistusele märgitakse ainult käitumishinne.
(9) Käitumise aastahindeks pannakse ,,mitterahuldav" kooli õppenõukogu otsuse alusel, kus klassijuhataja esitab õppenõukogule põhjenduse.
HINDE VAIDLUSTAMINE JA VAIDLUSKÜSIMUSTE LAHENDAMINE § 14. Hinde vaidlustamine ning vaidlusküsimuste lahendamine
(1) Õpilasel ja lapsevanemal on õigus hindeid vaidlustada kümne päeva jooksul pärast hinde teadasaamist. Kui õpilane ja lapsevanem ei saa ammendavat põhjendust aineõpetajalt ja klassijuhatajalt, siis on tal õigus esitada kooli direktorile kirjalikult vastav taotlus koos põhjendustega.
(2) Kooli direktor teeb otsuse ja teavitab sellest kirjalikult viie tööpäeva jooksul otsuse vastuvõtmise päevast arvates.
ÕPILASE JÄRGMISSE KLASSI ÜLEVIIMINE, TÄIENDAVALE ÕPPETÖÖLE JA KLASSIKURSUST KORDAMA JÄTMINE § 15. Õpilase täiendavale õppetööle ja klassikursust kordama jätmine
(1) Õppeperioodi jooksul omandamata jäänud õppekavaga nõutavate teadmiste ja oskuste omandamise toetamiseks võib õpilase jätta täiendavale õppetööle, mis viiakse läbi pärast õppeperioodi lõppu.
(2) Täiendava õppetöö raames täidab õpilane õpetaja vahetul juhendamisel spetsiaalseid õppeülesandeid.
(3) Täiendava õppetöö tulemusi kontrollitakse ja hinnatakse. Hinne kantakse sisevõrku ja klassitunnistusele.
(5) 1.-9. klassis jäetakse täiendavale õppetööle õppeainetes, milles trimestrihinnete põhjal tuleks välja panna aastahinne "puudulik" või "nõrk".
(6) 1.-9. klassis võib õppenõukogu põhjendatud otsusega jätta õpilase klassikursust kordama, kui õpilasel on kolmes või enamas õppeaines välja pandud aastahinne "puudulik" või "nõrk" ning täiendav õppetöö ei ole tulemusi andnud.
(7) 1.-3. klassis võib jätta õpilase klassikursust kordama õppenõukogu otsusega ka ühe põhiõppeaine (eesti keel, matemaatika) aastahinde puudulikuga lapsevanema põhjendatud sooviavalduse alusel.
(8) Õppenõukogu kaasab klassikursuse kordamise otsuse tegemisel õpilase või tema seadusliku esindaja ning kuulab ära tema arvamuse.
(9) Klassikursust ei jäeta kordama lihtsustatud riikliku õppekava järgi õppivaid õpilasi ning gümnaasiumiastmel õppivaid õpilasi.
§ 16. Õpilase järgmisse klassi üleviimine
(2) Õpilane viiakse üle järgmisse klassi olenemata käitumise aastahindest.
(3) Põhikooli õpilane, keda ei ole jäetud täiendavale õppetööle, viiakse üle järgmisse klassi enne õppeperioodi lõppu.
(4) Põhikooli õpilane, kes jäeti täiendavale õppetööle, kuid keda ei jäeta klassikursust kordama, viiakse järgmisse klassi üle hiljemalt 30. augustiks.
(5) Gümnaasiumis peavad klassi lõpetamiseks olema läbitud (vähemalt hindele "puudulik") kõik kooli õppekavaga määratud vastava klassi kursused ning üheski õppeaines ei tohi mitterahuldavate kursusehinnete arv ületada 50%.
(6) Gümnaasiumiõpilane, kes jäeti täiendavale õppetööle, viiakse üle järgmisse klassi pärast täiendava õppetöö sooritamist. Otsus üleviimise kohta tehakse hiljemalt 30. augustiks.
(7) Punktis 4 sätestatud tähtaegu ei kohaldata õpilase puhul, kellele on koostatud IÕK, kus on ette nähtud erisused järgmisse klassi üleviimise ajas.
§ 17. Põhikooli lõpetamine (1) Põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava järgi põhihariduse omandanud õpilasele, kelle õppeainete aastahinded on vähemalt rahuldavad ning kes on kõik lõpueksamid sooritanud positiivselt, antakse õppenõukogu otsusega põhikooli lõputunnistus. (2) Põhikoolilõpetajale, kellel on kuni kahes aines aasta- või lõpueksamihindeks «nõrk» või «puudulik», võib õpilase või tema seadusliku esindaja kirjaliku avalduse põhjal õppenõukogu otsusega anda põhikooli lõputunnistuse.
§ 18. Gümnaasiumi lõpetamine (1) Gümnaasiumi lõputunnistuse annab kool õppenõukogu otsuse alusel: 1) 12. klassi õpilasele, kelle õppeainete kooliastmehinded on vähemalt rahuldavad ja kes on kõik lõpueksamid sooritanud positiivselt; 2) eksternile, kelle aineeksamite hinded on vähemalt rahuldavad ja kes on kõik lõpueksamid sooritanud positiivselt; 3) isikule, kellel on õppeainete kooliastmehinded vähemalt rahuldavad, kuid kes eelmisel aastal ei saanud gümnaasiumi lõputunnistust, sest tal jäi riigieksam sooritamata või sooritas ta riigieksami mitterahuldavalt ja kes selle kooli juures, kus ta õppis, on järgmisel õppeaastal positiivselt sooritanud kõik riigieksamid. (2) 12. klassi õpilasele antakse klassitunnistus, kui ta ei ole täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud gümnaasiumi lõputunnistuse andmise tingimusi.
Käesolev kord jõustub 1. septembril 2008.
Viimati muudetud 2008-09-24 23:45:02 @


§ 5 Elukohajärgne kool
§ 6 Kooli pitsat ja sümboolika
§ 7 Avalik teave
§ 8 Sõprus- ja välissidemed
§ 9 Kooli ülesanne
§ 10 Õppe korraldamise põhimõtted
§ 11 Põhihariduse kättesaadavus
§ 12 Koolikohustus
§ 13 Vanema kohustused koolikohustuse täitmisel
§ 14 Kooli rakendatavad meetmed koolikohustuse täitmise tagamiseks
§ 15 Valla rakendatavad meetmed koolikohustuse täitmise tagamiseks ja vanema vastutus
§ 16 Kooli õppekava
§ 18 Koduõpe vanema taotlusel
§ 19 Õpilaste hindamine
§ 22 Õppekirjandus
§ 24 Õppes osalemine ja koolis korraldatavast õppest puudumine
§ 25 Õpilase arengu toetamine
§ 26 Pikapäevarühm
§ 27 Koolis toimuva õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
§ 28 Kooli raamatukogu
§ 29 Toitlustamine
§ 30 Koolitervishoid
§ 31 Vaimne ja füüsiline turvalisus
§ 32 Hädaolukorra lahendamine
4 Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamine
§ 33 Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamine
§ 34 Õpilase ja vanema teavitamine
§ 35 Vanemate koosoleku kokkukutsumine
§ 36 Õpilase tunnustamine
§ 38 Õpilaspilet
§ 40 Õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord
§ 41 Direktori ülesanded
§ 42 Õppenõukogu
§ 43 Kooli hoolekogu
2 Koolitöötajad
§ 44 Koolitöötajad
§ 45 Pedagoogid
§ 46 Koolitöötajate õigused ja kohustused
3 Kooli sisehindamine
§ 47 Kooli sisehindamine
4 Kooli dokumendid
§ 48 Kooli arengukava
§ 49 Kooli kodukord
§ 50 Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alased kohustuslikud dokumendid
§ 51 Kooli dokumentide avalikustamine
§ 52 Kooli rahastamine ja eelarve
§ 53 Kooli vara
§ 54 Varalise kahju hüvitamine
§ 55 Asjaajamise alused
§ 56 Järelevalve
§ 57 Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
§ 58 Põhimääruse muutmine
§ 59 Rakendussätted
RT IV, 30.11.2012, 26
(1) Kool asub aadressil Mehikoorma, Meeksi vald, 62511 Tartumaa
(2) Kooli tegutsemiskohaks on asukoha aadressil asuvad kooli hooned ja territoorium.
(2) Kool on Meeksi valla (edaspidi pidaja) hallatav õppeasutus, mis võimaldab õpilastel põhihariduse omandamist.
§ 5. Elukohajärgne kool
Kool on elukohajärgseks kooliks Meeksi valla haldusterritooriumil olevate külade õpilastele.
§ 6. Kooli pitsat ja sümboolika
(2) Kooli pitsatit kasutatakse vastavalt asutuse asjaajamise aluste järgi.
(3) Sümboolika kasutamine:
1) Kooli lipp tuuakse saali kooliaasta avaaktusel, kooli sünnipäeval, vabariigi aastapäevale pühendatud aktusel, põhikooli lõpuaktusel ja muudel pidulikel sündmustel. Lipp tuuakse üritusele lipukandja ja kahe saatja poolt. Lipu sissetoomisel seistakse püsti. Lipp seisab ürituse ajal lipualusel.
(4) Kooli logo kasutatakse tunnustuskirjadel, kooli meenetel.
(5) Sümboolika kasutamine kooskõlastatakse kooli direktoriga.
§ 7. Avalik teave
(1) Koolil on oma kodulehekülg, millele pannakse välja aktuaalne informatsioon kooli kohta
§ 8. Sõprus- ja välissidemed
(1) Koolil on õigus luua ja arendada sõprus- ja välissidemeid.
§ 9. Kooli ülesanne
(1) Koolil on nii hariv kui ka kasvatav ülesanne. Kool aitab kaasa õpilase kasvamisele loovaks, mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides: perekonnas, tööl ja avalikus elus ning valida oma huvide ja võimete kohast õpiteed.
§ 10. Õppe korraldamise põhimõtted
(1) Õppe korraldamisel lähtuvad riik, kooli pidaja ja kool järgmistest põhimõtetest:
(2) Koolil on õigus korraldada koolitusi täiskasvanutele.
§ 11. Põhihariduse kättesaadavus
Tingimused põhihariduse kättesaadavuseks loob kooli pidaja kooskõlas „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse“ § 7.
§ 12. Koolikohustus
(1) Koolikohustus on kohustus osaleda kooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes, täita õpiülesandeid ning omandada teadmisi ja oskusi oma võimete kohaselt. Koolikohustust ei loeta täidetuks, kui koolikohustuslik isik puudub õppest mõjuva põhjuseta.
(4) Võimalused koolikohustuse täitmiseks loob kooli pidaja kooskõlas „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse“ § 10.
§ 13. Vanema kohustused koolikohustuse täitmisel
§ 14. Kooli rakendatavad meetmed koolikohustuse täitmise tagamiseks
(1) Koolikohustuse täitmise tagamiseks kohaldab kool õppest mõjuva põhjuseta puudunud õpilase suhtes tulenevalt puudumise põhjustest kooli kodukorras sätestatud ühte või mitut tugi- või mõjutusmeedet.
(2) Kui kooli rakendatavad meetmed ei avalda mõju või neid ei ole võimalik rakendada põhjusel, et kool ei saa õpilase või vanemaga kontakti, pöördub kool järgmiste meetmete rakendamiseks vallavalitsuse poole.
§ 15. Valla rakendatavad meetmed koolikohustuse täitmise tagamiseks ja vanema vastutus
Vald rakendab meetmeid koolikohustuse tagamiseks kooskõlas „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse“ §13 ja § 14.
§ 16. Kooli õppekava
(3) Individuaalse õppekava koostamisel kaasatakse õpilane, õpilase vanem ning vajaduse kohaselt õpetajaid ja tugispetsialiste.
§ 18. Koduõpe vanema taotlusel
§ 19. Õpilaste hindamine
Õpilaste hindamise korraldus on esitatud kooli õppekavas.
(5) Õppetund on kooli päevakavas või õpilasele koostatud individuaalses õppekavas juhendatud õppeks ettenähtud ajavahemik. Õppetunni arvestuslik pikkus on 45 minutit. Õppetund vaheldub vahetunniga. Õppetunni võib jagada mitmeks osaks ning kuni kaks õppetundi võib toimuda järjest, ilma vahetunnita. Vahetunni pikkus on vähemalt kümme minutit iga õppetunni kohta.
(7) Koolivaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister.
Kooli päevakava kajastab õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste, nagu pikapäevarühmas, ringides korraldatavate tegevuste järjestust ja ajalist kestust. Kooli päevakava kehtestab direktor.
§ 22. Õppekirjandus
(1) Kooli võetakse õpilaseks vastu kõik selleks soovi avaldavad koolikohustuslikud isikud, kellele see kool on elukohajärgne kool.
(2) Õpilase kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja korra ning õpilase koolist väljaarvamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(3) Õpilase koolist väljaarvamise otsuse teeb direktor, arvestades „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse“ § 28 sätestatut.
§ 24. Õppes osalemine ja koolis korraldatavast õppest puudumine
(2) Õppest puudumine on lubatud üksnes kooli kodukorras sätestatud tingimustel.
(4) Kui koolitöötajal on tekkinud põhjendatud kahtlus, et õpilase puudumise põhjendamisel on esitatud ebaõigeid andmeid, on vanemal kohustus anda täiendavaid selgitusi.
(5) Kool peab õppest puudumise üle arvestust ning teeb sellest kokkuvõtte vähemalt üks kord õppeveerandi jooksul ja teavitab sellest vanemat klassitunnistuse kaudu. Klassitunnistusele märgitakse puudutud tunnid (põhjusega ja põhjuseta eraldi).
§ 25. Õpilase arengu toetamine
(1) Õpetajad jälgivad õpilase arengut ja toimetulekut koolis ning vajaduse korral kohandavad õpet õpilase vajaduste kohaselt. Kool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus eeldatavate õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde.
(2) Õpilasele tagatakse tugispetsialisti teenus vastavalt vajadusele. Tugispetsialisti teenuse rakendamiseks loob võimalused kooli pidaja ning selle korraldab direktor.
(4) Arenguvestlusel osalevad õpilane, klassijuhataja ja vanem. Kui kool ei ole saanud koolikohustusliku õpilase vanemaga kontakti, et leppida kokku arenguvestluse aeg või vanem ei ole teistkordselt ilmunud arenguvestlusele kokkulepitud ajal, teavitab kool sellest õpilase elukohajärgset vallavalitsust, kes korraldab vajaduse korral lapse õiguste kaitsmiseks vajalike meetmete rakendamise.
§ 26. Pikapäevarühm
(4) Õpilane võetakse pikapäevarühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori käskkirjaga ja vanema taotluse alusel või alaealise mõjutusvahendite seaduses sätestatud juhul alaealiste komisjoni otsuse alusel.
§ 27. Koolis toimuva õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
(1) Koolis korraldatakse õppekava läbimist toetavat huvitegevust või muud õppekavavälist tegevust.
(2) Õppekavavälises tegevuses on õpilastel õigus kasutada tasuta kooli ruume, õppe-, spordi- ja tehnilisi vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras.
(3) Koolis korraldatava tegevuse puhul, mis ei ole kooli õppekava osa ( õppekavaväline tegevus), võib kulude katmine toimuda õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel.
§ 28. Kooli raamatukogu
(2) Põhikogu osas on õpilastel kasutada samas hoones asuvat raamatukogunurka ja Meeksi valla raamatukogu, mis asub koolihoonest umbes 300 m kaugusel.
§ 29. Toitlustamine
(1) Õpilastele tagatakse lõunane toitlustamine.
(2) Koolilõuna toetuse ühe õpilase kohta ning koolilõuna toetuse jaotamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.
§ 30. Koolitervishoid
(1) Põhiharidust omandavale õpilasele osutatakse koolitervishoiuteenust.
(2) Kooli pidaja korraldab koolitervishoiuteenuse kättesaadavuse.
(3) Vanema kohustuseks on tagada õpilase hügieeninõuete täitmine.
§ 31. Vaimne ja füüsiline turvalisus
(1) Kool rakendab abinõud vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamiseks, tehes koostööd vanematega, vallavalitsusega ning vajandusel politsei ning teiste ametiasutustega.
(2) Õpilaste ja kooli töötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise kord sätestatakse kooli kodukorras kooli pidaja nõusolekul.
(3) Vägivalla ennetamiseks tagatakse koolis järelevalve õpilaste üle kogu õppepäeva vältel.
§ 32. Hädaolukorra lahendamine
(1) Kooli pidaja loob võimalused ja direktor korraldab õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras.
(2) Direktor korraldab kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise, kaasates vajaduse korral õppenõukogu ja hoolekogu ning eksperte.
4. jagu Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamine
§ 33. Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamine
(1) Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamisel lähtub kool kaasava õppe põhimõtetest, mille kohaselt üldjuhul õpib haridusliku erivajadusega õpilane kooli tavaklassis.
(3) Nõustamiskomisjoni soovitusel ja vanema nõusolekul rakendab kool õpilasele lihtsustatud õpet, õppe korraldamist põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava järgi, terviseseisundist tulenevat koduõpet, põhikooli riiklikus õppekavas ettenähtud õpitulemuste asendamist või vähendamist või kohustusliku õppeaine õppimisest vabastamist.
§ 34. Õpilase ja vanema teavitamine
(2) Õpilasel ja vanemal on õigus saada teavet õpilase hinnetest. Kool teavitab õpilast ja vanemat õpilase hinnetest õpilaspäeviku ja paberil vormistatud klassitunnistuse kaudu.
(3) Vanemal on õigus vähemalt üks kord õppeveerandi jooksul teabele, kus kool teeb kokkuvõtte õpilase puudumiste kohta.
(4) Õppeveerandi läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest teavitatakse õpilast õppeveerandi algul.
§ 35. Vanemate koosoleku kokkukutsumine
(1) Kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks kutsub direktor kokku õpilaste vanemate koosoleku vähemalt üks kord aastas. Vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel kutsub direktor kokku selle klassi õpilaste vanemate koosoleku.
§ 36. Õpilase tunnustamine
(1) Õpilasel on õigus tunnustusele õpingute jooksul haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel ja korras ning kooli kodukorras sätestatud tunnustusmeetmetele.
(1) Eesmärgiga mõjutada õpilasi kooli kodukorra kohaselt käituma ja teistest lugu pidama ning ennetada turvalisust ohustavate olukordade tekkimist koolis, võib õpilase suhtes rakendada põhjendatud, asjakohaseid ja proportsionaalseid tugi- ja mõjutusmeetmeid, mis on välja toodud kooli kodukorras.
(2) Tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitamise kord on sätestatud kooli kodukorras.
§ 38. Õpilaspilet
(1) Õpilase vanema taotlusel väljastatakse õpilasele tasuta kooli õpilaspilet. Õpilaspileti väljaandmise korra ja õpilaspileti vormi kehtestab haridus- ja teadusminister.
(2) Õpilasel on õigus kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli ruume, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras.
(3) Õpilaskonnal on õigus valida õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda õpilasesinduse põhimääruses sätestatud pädevuse piires koolisisestes suhetes ning suhetes teiste organisatsioonide, asutuste ja isikutega.
§ 40. Õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord
(4) 30 päeva jooksul põhimääruse kättesaamist arvates kinnitab direktor õpilasesinduse põhimääruse, kui see vastab seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele, või esitab kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.
1. jagu Kooli juhtimine
§ 41. Direktori ülesanded
(5) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss, mille kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab kooli pidaja.
(6) Direktoriga sõlmib töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik. Direktori kohustused , õigused ja vastutus määratakse töölepingus tööüesannete kirjeldusega (ametijuhend).
§ 42. Õppenõukogu
(1) Kooli õppenõukogu ülesandeks on oma pädevuse piires õppe ja kasvatuse korraldamine, analüüsimine ja hindamine ning kooli juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
§ 43. Kooli hoolekogu
(4) Õpilasel ja vanemal on õigus pöörduda kooli hoolekogu poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral.
2. jagu Koolitöötajad
§ 44. Koolitöötajad
(4) Koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks tööandja poolt kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.
§ 45. Pedagoogid
(1) Pedagoogidena käsitatakse direktorit, õpetajat ning teisi õppe ja kasvatuse alal töötavaid isikuid.
(2) Pedagoogide kvalifikatsiooninõuded ning atesteerimise korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(3) Pedagoogide, välja arvatud direktori, ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi. Konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli hoolekogu direktori ettepanekul.
(4) Kool kannab pedagoogide andmed Eesti Hariduse Infosüsteemi /EHIS/.
§ 46. Koolitöötajate õigused ja kohustused
(1) Koolitöötaja täidab eelkõige järgmisi kohustusi:
5) hoidub tegudest, mis takistavad teistel töötajatel kohustusi täita ja kahjustavad tema või teiste isikute elu, tervist või vara;
9) hoidub tegudest, mis kahjustavad kooli mainet või põhjustavad õpilaste või vanemate usaldumatust kooli vastu;
(2) Koolitöötajal on õigus nõuda direktorilt töölähetusega kaasnevate sõidu- ja majutuskulude ning tööülesannete täitmisega kaasnevate muude mõistlike kulude hüvitamist kooskõlas vastavate õigusaktidega.
(3) Koolitöötajal peab olema kehtiv kirjalik tervisetõend nakkushaiguste suhtes tervisekontrolli läbimise kohta.
3. jagu Kooli sisehindamine
§ 47. Kooli sisehindamine
(1) Koolis tehakse sisehindamist. Sisehindamine on pidev protsess, mille eesmärk on tagada õpilaste arengut toetavad tingimused ja kooli järjepidev areng.
4. jagu Kooli dokumendid
§ 48. Kooli arengukava
(1) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostab kool arengukava, milles määratakse:
1) kooliarenduse põhisuunad ja –valdkonnad ning turvalisuse tagamine koolis;
(3) Arengukava koostamisel arvestatakse sisehindamise aruandes märgitud kooli tegevuse tugevuste ja parendus-valdkondadega.
(4) Arengukava koostatakse vähemalt kolmeks aastaks.
§ 49. Kooli kodukord
(1) Koolil on kodukord, mille kehtestab direktor, kuulates ära õpilasesinduse, hoolekogu ja õppenõukogu arvamuse.
(2) Kooli kodukord on õpilastele ja koolitöötajatele täitmiseks kohustuslik.
(3) Kooli kodukord ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule ja õpilas-esindusele.
§ 50. Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alased kohustuslikud dokumendid
5) kiituskirjade ja muude autasude väljaandmise raamat;
(2) Kooli õppe- ja kasvatusalaseid kohustuslikke dokumente peetakse paberil ja elektrooniliselt.
§ 51. Kooli dokumentide avalikustamine
(1) Kool avalikustab kooli õppekava, põhimääruse, arengukava, kodukorra oma veebilehel ja loob koolis võimalused nendega tutvumiseks paberil.
(2) Kooli kodukord pannakse välja koolis õpilastele nähtavasse kohta.
§ 52. Kooli rahastamine ja eelarve
(1) Kooli raamatupidamist korraldab vallavalitsus vastavalt EV seadusandlusega.
(2) Koolil on oma eelarve valla eelarves.
(3) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigieelarvest ja valla eelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, laekumistest sihtfondidest (projektid), ning õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(4) Koolieelarve tuludeks võivad olla ürituste korraldamiste, täiskasvanutele tasuliste huviringide tasud, toitlustus, vara ja ruumide rentimise tulud.
(5) Kooli kulud katab kooli pidaja.
(6) Kooli eelarve kava projekti kohta annab arvamuse kooli hoolekogu ja eelarve kinnitab vallavolikogu.
§ 53. Kooli vara
(1) Kooli vara moodustavad koolile valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub kooli pidaja poolt kehtestatud korras.
§ 54. Varalise kahju hüvitamine
Õpilase või koolitöötaja poolt koolile tekitatud varalise kahju hüvitamine toimub vastavalt kooli kodukorras sätestatule.
§ 55. Asjaajamise alused
(2) Kooli õppe- ja kasvatusalaseid kohustuslikke dokumente peetakse paberil ja elektrooniliselt vastavalt kooli asjaajamiskorras sätestatule.
(3) Kooli asjaajamiskorra kehtestab direktor kooskõlas Vabariigi valitsuse määrusega.
(4) Kooli tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse sätteid, arvestades kooli tegevust reguleerivatest seadustest tulenevate erisustega.
(1) Riiklikku järelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel Tartu maavanem.
(3) Teenistuslikku järelevalvet kooli otstarbekuse ja kooli direktori tegevuse seaduslikkuse üle teostab Meeksi vallavalitsus.
(4) Kooli finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib Meeksi vallavolikogu revisjonikomisjon ja vallavalitsus.
§ 57. Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli ümberkorraldamine ja kooli tegevuse lõpetamine toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud alustel.
(2) Kooli korraldab ümber ning kooli tegevuse lõpetab kooli pidaja.
(4) Kui kooli pidaja on teinud otsuse kool ümber korraldada ning muuta põhikooli tegutsemise vormi selliselt, et koolitustegevus mõnel põhikooli kooliastmel lõpetatakse, võib ümberkorraldamise otsusega sätestada, et koolitustegevuse lõpetamine põhikooli kooliastmel toimub järkjärguliselt ning osades klassides ei toimu õppetööd juba enne kooli lõplikku ümberkorraldamist.
(5) Kool korraldatakse ümber ja tegevus lõpetatakse ajavahemikus 01. juulist sama aasta 31. augustini.
(6) Kooli pidaja tagab tegevuse lõpetanud kooli õpilastele võimaluse jätkata õpinguid muus koolis.
§ 58. Põhimääruse muutmine
(1) Koolil on põhimäärus, mis kehtestatakse pidaja kehtestatud korras. Põhimäärus ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(1) Tunnistada kehtetuks Meeksi Vallavalitsuse 14.juuli 2005.a määrus nr 8 „Mehikoorma Põhikooli põhimäärus“.
(2) Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt 01.jaanuarist 2011.a.


text:
3-2-1-17-17 Riigikohus 05.04.2017
PankrS § 116 lg 2
Kohus saab hagimenetluses tehingu tühisuse alustega arvestada ainult poolte esile toodud faktiliste asjaolude põhjal. Kui pooled ei ole enne kassatsioonimenetlust välja toonud, et laenusaaja oli laenulepingu sõlmimise ajal pankrotivõlgniku aktsionär või et laen anti aktsionärile, siis ei ole kohtutel võimalik laenulepingu kehtivust ÄS § 281 lg 1 p 1, lg 2^1 ja TsÜS § 87 järgi hinnata. Aktsiaseltsi ja ÄS § 281 lg 1 p 1 tunnustele vastava aktsionäri vahel sõlmitud laenuleping ei ole ka leping, mille kehtivust seadus imperatiivselt ei tunnusta. (p 20)
Nõude edasiloovutamise küsimuse lahendamisel tuleb eristada materiaal- ja menetlusõiguslikke aspekte (vt RKTKo nr 3-2-1-2-15, kus on käsitletud materiaalõiguslikku kuuluvust). Juhul, kui isik on nõude edasi loovutanud, peaks haldur nõude pankrotivarasse tagasisaamiseks esitama tagasivõitmise hagi PankrS § 116 lg-s 2 sätestatud tingimustel isiku eriõigusjärglase vastu. See aga ei välista pankrotihalduri õigust esitada hagi isiku enda vastu. Pankrotihalduril on õigus valida, kas esitada tagasivõitmise hagi nõude loovutamise lepingu poole, tema eriõigusjärglase või nende mõlema vastu. Tegemist ei ole seejuures vältimatute kaaskostjatega TsMS § 207 lg 3 mõttes. Juhul kui saadu väljaandmine on võimatu, võib pankrotihaldur nõuda kostjalt hüvitist PankrS § 119 lg 3 alusel ka edaspidises menetluses. (p 17)
PankrS § 111 lg 3 kohaldamisel tuleb kindlaks teha, kas tehingul võib kas või osaliselt olla kinke iseloom, st kas soorituse ja vastusoorituse väärtused erinevad suurusjärgu võrra (vt nt RKTKo nr 3-2-1-163-11, p 41; RKTKo nr 3-2-1-41-14, p 14). Juhul kui nõue on väärusetu, siis ei saa selle loovutamise tehingul olla kinke iseloomu PankrS § 111 lg 1 p 1 ja lg 3 mõttes. (p 14)
3-2-1-31-05 Riigikohus 02.05.2005
Vara säilimise tagamine on tööettevõtja kõrvalkohustus, mille rikkumisega kaasneb kahju hüvitamise kohustus. Kui tööettevõtja vähendab tellija asja turvalisust nt alarmsüsteemi välja lülitamisega, siis peab ta vara säilimiseks rakendama teisi meetmeid. Turvakaamera olemasolu ei taga iseenesest vara säilimist.
Töövõtulepingu rikkumine annab isikule, kellele nõue loovutati, aluse esitada TsK §-le 360 põhinev nõue töövõtja vastu.
3-2-1-35-05 Riigikohus 21.04.2005
VÕS § 171 lg 1 alusel võib võlgnik uue võlausaldaja nõude vastu esitada ka neid vastuväiteid, mis tulenevad nõude loovutamisest.
Kui halduri atesteerimistunnistus on kehtivuse kaotanud, ei mõjuta see reeglina halduri tehtud tehingute kehtivust.
3-2-1-136-04 Riigikohus 08.12.2004
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi määrus nr 3-2-1-28-04.
Asjaolu, et hoonestaja esitab alles kassatsioonimenetluses kohtuotsuse tühistamiseks argumendi, et hoonestusõigus on pärast linnakohtu otsust võõrandatud, toob kaasa TsMS § 68 kohaldamise, kuna pool ei kasuta oma protsessiõigusi heauskselt.
Hoonestusõiguse võõrandamisel saab üürnik uue hoonestaja suhtes VÕS § 324 lg-s 2 sätestatud kaitse vaid siis, kui märkus üürilepingu kohta on tehtud hoonestusõiguse registriossa. Seega tuleb märkus kanda sellesse kinnistusregistriossa, mida peetakse üüritud asja kohta.
Pooltevaheline kokkulepe, mille kohaselt üürileping läheb üle vaid osaliselt, kui üürnik ei valda asja samas mahus, tähendab lepingu muutmist, mis VÕS § 13 lg 1 järgi saab toimuda üksnes poolte kokkuleppel või lepingus või seaduses ettenähtud muul alusel.
Lepingu ülevõtmisel väljub üks pool lepingust ning samal ajal astub uus pool lepingusse. Kokkulepe kolmanda isiku (allrentniku) astumises lepingusse hetkest, kui leping poolega (rentnikuga) mis tahes alusel lõpeb, tähendab seda, et samaaegselt tema väljumisega lepingust võtab selle üle kolmas isik.
Rendileping on suunatud püsivate ja korduvate kohustuste täitmisele, seega on rendileping kestvusleping, mille täitmisel kohaldatakse 1. juulist 2002. a võlaõigusseaduses sätestatut.
Hagi tagamise abinõu ei või piirata kostjat rohkem, kui on vajalik hagi rahuldamise ja kohtuotsuse täitmise tagamiseks. Üürilepingu kohta märkuse tegemise nõude tagamise abinõuks sobib ka AÕS § 63 lg 1 p-s 1 sätestatud eelmärge.
3-2-1-116-03 Riigikohus 28.10.2003
Riigikohus saab vaid kontrollida, kas ringkonnakohus on kohtuotsuses õigesti tõlgendanud ja kohaldanud materiaalõiguse norme ning järginud protsessiõiguse norme. Nii ei saa Riigikohus tühistada ringkonnakohtu otsust ega saata asja tagasi apellatsioonikohtule uueks arutamiseks, kui ringkonnakohtu otsuse resolutsiooni peale ei ole kaevatud.
Võla ülekandmiseks peab võlausaldaja olema avaldanud tahet, et edaspidi vastutab tema nõude täitmise eest uus võlgnik.
ÄS § 509 lg 8 nägi ette võimaluse munitsipaalettevõtete ühinemiseks, kuid võimalust munitsipaalettevõtete jagunemiseks seaduses ei olnud. Seega kuni 01.07.2002 kehtinud TsÜS §-st 56 tulenevalt ei saanud munitsipaalettevõtted äriregistrisse kandmise eesmärgil jaguneda. Ümberkujundamine oli aga võimalik üksnes tervikuna ja mitte erinevateks ühinguteks. Munitsipaalettevõtte baasil äriühingute loomist saab pidada mitme äriühingu asutamiseks, kus oleks saanud kohaldada ÄS § 5 lg-d 2 ja 7.
3-2-1-98-02 Riigikohus 07.10.2002
Kasutusrendilepingust tulenev nõue kostja vastu on loovutatav TsK §-des 216 ja 221 sätestatud korras teisele isikule kostja nõusolekuta. Nõude loovutamisega on nõue kostja vastu läinud üle teisele isikule sõltumata kasutusrendilepingu tähtajast või kostjapoolsest lepingu rikkumisest ja asjaolust, et auto läks kostja käest kaotsi. Võlgniku õigused uue kreeditori nõude vastu on kaitstud TsK § 219 järgi.

matches:
Riigikohus
§ 116
Kohus
§ 281
§ 87
§ 281
§ 116
§ 207
§ 119
§ 111
§ 111
Riigikohus
Riigikohus
§ 171
Riigikohus
§ 68
§ 324
§ 13
§ 63
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 509
§ 5
Riigikohus
§ 219


Hinnavaatlus - Mängud ja konsoolid / Konsoolimängud
1519 toodet
43 Fännikaup
40 Konsoolid
303 Konsoolide lisaseadmed
1519 Konsoolimängud
7699 PC arvutimängud ja mängukoodid
Tootekood: 5030944122532 Kategooria: Konsoolimängud Laos
PlayStation 4 mäng FIFA 20
62,40 € 75,30 €
Take2 PS4 Red Dead Redemption 2
Tootekood: 5026555423052 Kategooria: Konsoolimängud Laos
Rockstar Games Red Dead Redemption 2. Mängu versioon: Põhiline, Platvorm: PlayStation 4, Žanr: Märul/seiklus, Mitme mängija režiim, ESRB-reiting: RP (Reiting ootel), PEGI-reiting: 18, Arendaja: Rockstar Studios, Väljalaskekuupäev: Fall 2017
42,47 € 72,00 €
0,05 € 16 pakkumist
Take2 XBOXOne Red Dead Redemption 2
Tootekood: 5026555358989 Kategooria: Konsoolimängud Laos
59,95 € 80,87 €
Tootekood: 3499550375602 Kategooria: Konsoolimängud Laos
Žanr: Võidusõit Soovitatav vanus: 3+
EA XBOXOne FIFA 20
Tootekood: 5030937122563 Kategooria: Konsoolimängud Laos
Tootekood: 5021290080898 Kategooria: Konsoolimängud Laos
Tootekood: 3499550375756 Kategooria: Konsoolimängud Laos
Mojang Minecraft - PlayStation 4 Edition PS4
Tootekood: 711719440314 Kategooria: Konsoolimängud Laos
Tootekood: 2520040 Kategooria: Konsoolimängud
On the couch or on the go, adventure through the kingdom of Hyrule your way with the Nintendo Switch system.; Woken from a 100-year slumber, Link must explore the wilds to regain his lost memories and save Hyrule.; This bundle ...
53,29 € 92,46 €
EA EA Sports UFC 3 PS4
Tootekood: 5030946121595 Kategooria: Konsoolimängud 1-3tp
Tootekood: 3307216080848 Kategooria: Konsoolimängud
Žanr: Muusika ja tantsimine Soovitatav vanus: 3+
Microsoft Xbox 360 Guitar Hero: Live Bundle
Tootekood: 87422491EN Kategooria: Konsoolimängud
Tootekood: 5030917239212 Kategooria: Konsoolimängud Laos
Black Ops on tagasi! Sind ootab elav ja märulirohke mitmikmäng ja seni suurim Zombies mängurežiim. Battle Royale stiilis Blackout hõlmab mänguseeria ajaloo kõige suuremat kaarti, Black Opsile omast intensiivset lahingut, lahedaid ...
23,00 € 64,99 €
Microsoft XBOXOne Forza Horizon 4
Tootekood: 889842392432 Kategooria: Konsoolimängud
X1 Forza Horizion 4
Tootekood: Kategooria: Konsoolimängud Laos
Žanr: Võidusõit Soovitatav vanus: 16+
Tootekood: 4020628836306 Kategooria: Konsoolimängud 1-3tp
PlayStation 4 mäng Codemasters Dirt Rally
Activision XBOXOne Call of Duty: Black Ops 4 Spetcialist Edition
Tootekood: 5030917245831 Kategooria: Konsoolimängud 1-3tp
Xbox One mäng Call of Duty: Black Ops 4 Spetcialist Edition
UbiSoft XBOX360 Just Dance 2018 (Kinect)
Tootekood: 3307216017707 Kategooria: Konsoolimängud
Xbox360 mäng Just Dance 2018
Tootekood: 711719983897 Kategooria: Konsoolimängud
PlayStation 4 mäng Days Gone
Tootekood: 5026555426398 Kategooria: Konsoolimängud
PlayStation 4 mäng NBA 2K20
EA PS4 FIFA 20 Champions Edition
Tootekood: 5030937123584 Kategooria: Konsoolimängud Laos
PlayStation 4 mäng FIFA 20 Champions Edition
Tootekood: 5026555410212 Kategooria: Konsoolimängud
Lego PS4 Marvel Super Heroes
Tootekood: 5051895250129 Kategooria: Konsoolimängud 1-3tp
Tootekood: 5030946121915 Kategooria: Konsoolimängud Laos
Tootekood: 045496420284 Kategooria: Konsoolimängud Laos
Kõige mahukam Mario Kart mäng siiani!
Tootekood: 5026555426428 Kategooria: Konsoolimängud
PlayStation 4 mäng NBA 2K20 Legend Edition
EA XBOXOne FIFA 20 Champions Edition
Tootekood: 5030941123624 Kategooria: Konsoolimängud Laos
Warner Bros Mortal Kombat - Komplete Edition [XBOX360]
Tootekood: 5051892085069 Kategooria: Konsoolimängud
Tootekood: 711719230359 Kategooria: Konsoolimängud
PlayStation 3 mäng võitlusrohke actionmäng, kus heitlevad Kreeka mütoloofiast tuntud Jumalad Zeus, Ares, Poseidon, ja Hades.
Take2 Grand Theft Auto 5 PS4
Tootekood: 5026555416986 Kategooria: Konsoolimängud
PlayStation 4 mäng Grand Theft Auto 5
Playstation 4 Playstation Network Card (PSN) 100 PLN
Tootekood: PSN100PLN Kategooria: Konsoolimängud
Tootekood: 2521640 Kategooria: Konsoolimängud
63,00 € 84,74 €
UbiSoft South Park Stick of Truth PS4
Tootekood: 3307216043270 Kategooria: Konsoolimängud
PlayStation 4 mäng South Park Stick of Truth
Lego PS4 DC Super-Villains
Tootekood: 5051895411216 Kategooria: Konsoolimängud 1-3tp
-5,10 € 9 pakkumist
Bigben XBOX360 WRC 5
Tootekood: 3499550344745 Kategooria: Konsoolimängud
WRC 5 sisaldab uusi etappe, mängu tüüpe, 2015 hooaja autosid ning uut taset reaalsuses.; Mäng on valminud koostöös 2013 WRC3 meistri Sébastien Chardonnet-iga, kelle teadmised rallist kui ka huvi mängimise vastu aitavad teha ...
Focus Home Interactive PS4 Farming Simulator 19
Tootekood: 3512899120204 Kategooria: Konsoolimängud
Žanr: Simulatsioon Soovitatav vanus: 3+
Activision PS4 Crash Team Racing Nitro-Fueled
Tootekood: 5030917269721 Kategooria: Konsoolimängud 1-3tp
Žanr: Võidusõit Soovitatav vanus: 7+
35,11 € 56,30 €
Tootekood: 045496420932 Kategooria: Konsoolimängud Laos
48,00 € 73,10 €
Bigben PS4 WRC 8 Collector Edition
Tootekood: 3499550381023 Kategooria: Konsoolimängud
Sony PS4 Death Stranding Special Edition
Take2 PS4 Borderlands 3 + Pre-Order Bonus
Tootekood: 5026555425865 Kategooria: Konsoolimängud Laos
PlayStation 4 mäng Borderlands 3
UbiSoft PS4 Ghost Recon Breakpoint Auroa Edition + Pre-Order Bonus
Tootekood: 3307216138150 Kategooria: Konsoolimängud Laos
PlayStation 4 mäng Ghost Recon Breakpoint Auroa Edition + Pre-Order Bonus
UbiSoft XBOXOne Ghost Recon Breakpoint Auroa Edition + Pre-Order Bonus
Tootekood: 3307216138419 Kategooria: Konsoolimängud Laos
Xbox One mäng Ghost Recon Breakpoint Auroa Edition + Pre-Order Bonus
Codemasters PS4 GRID Day One Edition
Tootekood: 4020628738433 Kategooria: Konsoolimängud Laos
PlayStation 4 mäng GRID
Sony PS4 Gran Turismo Sport (PSVR compatible)
Tootekood: 711719828358 Kategooria: Konsoolimängud Laos
Tootekood: 711719158554 Kategooria: Konsoolimängud
Tooted 1-50/1519


30.03.1994 otsus nr 293
§ 1. Eluruumide erastamise seaduses (RT I 1993, 23, 411; 71, 1002) tehakse järgmised muudatused:
«(1) Käesoleva seaduse kohaselt on erastamise objektiks elamu või korter koos sellele vastava muu osaga elamust või ehitusjärgus olev elamu või korter, mis on riigi, kohaliku omavalitsuse, põllumajandusreformi seaduse (RT 1992, 10, 143; 36, 474) §-s 3 sätestatud põllumajandusreformi kohustatud subjekti või seaduse «Kooperatiivsete, riiklik-kooperatiivsete ja ühiskondlike organisatsioonide vara taasriigistamise ja erastamise kohta» (RT 1992, 24, 337; I 1993, 11, 173) § 2 3. lõikes sätestatud taasriigistamise kohustatud subjekti omandis, olenemata sellest, missuguse juriidilise isiku valduses (bilansis) see on või kelle vahendite arvel see on ehitatud. Käesoleva seaduse kohaselt on erastamise objektiks ka eluruum, mis on põllumajandusreformi või taasriigistamise kohustatud subjekti omandist üle läinud tema õigusjärgsele juriidilisele isikule või põllumajandusreformi või taasriigistamise kohustatud subjektide reformi käigus moodustunud uuele juriidilisele isikule.»;
2) paragrahvi 3 3. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Abiruumid, mis asuvad elamus või elamuga ühisel krundil, kuuluvad erastamisele käesoleva seaduse alusel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras.»;
3) paragrahvi 3 5. lõike punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«4) õigusvastaselt võõrandatud eluruumid, mille tagastamiseks või kompenseerimiseks on esitatud avaldus ettenähtud korras, kuni tagastamise küsimuse lahendamiseni või õigustatud subjekti notariaalselt tõestatud allkirjaga kirjaliku loobumiseni vara tagastamise nõudest;»;
4) paragrahvi 3 8. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(8) Linna ja valla omavalitsuse volikogu võib kindlaks määrata eluruumid, mida ei erastata seoses nende lammutamise, rekonstrueerimise, edasise kasutamisega üürilepingu alusel või muul mõjuval põhjusel. Nimetatud põhjused avalikustab volikogu.»;
5) paragrahvi 4 2. ja 3. lõige muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Asustamata eluruumi võib osta iga vähemalt 18-aastane Eesti Vabariigi territooriumil alaliselt elav (alalist sissekirjutust või alalist elamisluba omav) isik, alates 1994. aasta 1. detsembrist ka Eesti Vabariigis registreeritud juriidiline isik.
(3) Elamu tervikuna või selle osa võivad erastada käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud isikud. Kuni 1994. aasta 1. detsembrini võib elamu või selle osa erastada ainult kõigi elamus või selle vastavas osas elavate üürnike ja nendega koos elavate täisealiste perekonnaliikmete kirjalikul nõusolekul, mis kinnitatakse linna või valla poolt kehtestatud korras.»;
6) paragrahvi 5 1. lõike punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«2) Eesti Vabariigi maareformi seaduse (RT 1991, 34, 426; 1992, 10, 145; RT I 1993, 20, 354; 72/73, 1021) § 10 1. lõikes nimetatud ehitiste hulka kuuluva asustamata eluruumi puhul isikul, kes on tunnistatud omandireformi õigustatud subjektiks ja kes on esitanud taotluse maa tagastamiseks, millel asub nimetatud eluruum;»;
7) paragrahvi 5 1. lõike punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«3) asustamata eluruumi puhul uues, kapitaalselt remonditud või rekonstrueeritud elamus (v.a. käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 2 nimetatud juhul), samuti eelmise üürniku lahkumise, väljatõstmise või surma tõttu vabanenud eluruumi puhul: esimese eelistusena – omandireformi õigustatud subjektile tagastatud eluruumi või tööandja eluruumi üürnikel tingimusel, et nad nimetatud eluruumi vabastavad; teise eelistusena – ostmisel rahvakapitali obligatsiooni, rahvakapitali obligatsiooni arvestuskaardile kantud tööaastate või õigusvastaselt võõrandatud vara kompenseerimisel väljaantud väärtpaberitega arveldavatel füüsilistel isikutel, kui nendega tasutakse vähemalt 75% eluruumi hinnast.»;
8) paragrahvi 5 täiendatakse 4. lõikega järgmises sõnastuses:
«(4) Käesoleva seaduse kohaselt erastamise objektiks olevaid kohaliku omavalitsuse omandisse kuuluvaid asustamata eluruume uutes, kapitaalselt remonditud või rekonstrueeritud elamutes (v.a. käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 2 nimetatud juhul), samuti eelmise üürniku lahkumise, väljatõstmise või surma tõttu vabanenud eluruume võib kuni erastamiseni üürile anda vaid käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 3 märgitud esimesi eelistusi omavatele isikutele. Teistele isikutele võib nimetatud eluruume üürile anda üksnes kohaliku omavalitsuse volikogu otsusega.»;
9) paragrahvi 6 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
«6) põllumajandusreformi ja taasriigistamise kohustatud subjektide omandis olevate eluruumide üleminekul põllumajandusreformi ja taasriigistamise käigus moodustunud uute juriidiliste isikute omandisse laienevad nimetatud isikutele käesolevas seaduses sätestatud eluruumide erastamise kohustatud subjektide õigused ja kohustused.»;
10) paragrahvi 7 1. lõikes asendatakse sõnad «kohalikule omavalitsusele» sõnadega «ettenähtud korras»;
11) paragrahvi 7 3. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Linna või valla omavalitsuse volikogu võib alandada erastatava eluruumi hinda, juhul kui erastamise õigustatud subjektiks on:
4) I või II grupi invaliid
ning kui punktides 1–4 nimetatud isikule ja temaga koos elavatele perekonnaliikmetele väljaantud rahvakapitali obligatsiooni arvestuskaardile kantud tööaastatest ei piisa Vabariigi Valitsuse kehtestatud sotsiaalselt põhjendatud normpinna eest tasumiseks, kuid mitte suuremas kui käesoleva seaduse § 10 1. lõikes sätestatud 10 tööaasta arvestusliku väärtuse ulatuses.»;
12) paragrahvi 8 1. ja 2. lõige muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Eluruumi erastamine toimub rahvakapitali obligatsioonide, õigusvastaselt võõrandatud vara kompenseerimisel väljaantud väärtpaberite, raha, rahvakapitali obligatsiooni arvestuskaardile kantud tööaastate või tööosaku eest ühismajandi või taasriigistamise kohustatud subjektiks oleva majanditevahelise organisatsiooni varas. Sama eluruumi eest võib ostja tasuda kas ühe või mitme nimetatud vahendiga. Arvelduste korra erinevate vahendite kasutamisel kehtestab Vabariigi Valitsus.
(2) Rahvakapitali obligatsioonide ja nende arvestuskaartide ning õigusvastaselt võõrandatud vara kompenseerimisel väljaantud väärtpaberite kasutamise korra põllumajandusreformi ja taasriigistamise kohustatud subjektide omandis olevate eluruumide erastamisel kehtestab Vabariigi Valitsus.»;
13) paragrahvi 8 täiendatakse 4. lõikega järgmises sõnastuses:
«(4) Taasriigistamise kohustatud subjektiks oleva majanditevahelise organisatsiooni poolt väljaantud väärtpabereid võib kasutada sellesama kohustatud subjekti omandis oleva eluruumi erastamiseks. Põllumajandusreformi kohustatud subjekti poolt väljaantud tööosakut ühismajandi varas võib kasutada sellesama kohustatud subjekti omandis oleva eluruumi erastamiseks.»;
14) Paragrahvi 10 1. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Eesti Vabariigi jurisdiktsioonile alluva territooriumi alalistele elanikele 1992. aasta 1. jaanuari seisuga (nende surma korral nende pärijatele) antakse välja rahvakapitali obligatsioonid töötamise aja (tööstaaþi) alusel. Töötamise aja kindlaksmääramiseks võetakse kasutusele rahvakapitali obligatsiooni arvestuskaart, mida kasutatakse korterite erastamisel võrdselt rahvakapitali obligatsiooniga. Rahvakapitali obligatsiooni arvestuskaarte ja rahvakapitali obligatsioone antakse välja isikutele, kes 1995. aasta 1. detsembriks saavad vähemalt 18-aastaseks. Üks tööaasta on ekvivalentne üheksakorruselise paneelelamu (tüüp 121-02-E) korteri üldpinna ühe ruutmeetriga. Ühe tööaasta arvestuslik väärtus on 300 krooni.»
15) paragrahvi 10 3. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud töötamise aja kindlaksmääramisel arvestatakse isiku töötamist Eesti Vabariigi jurisdiktsioonile alluval territooriumil paiknenud ettevõtetes, asutustes ja organisatsioonides ning nende struktuuriüksustes ajavahemikul 1945. aasta 1. jaanuarist kuni 1992. aasta 1. jaanuarini, välja arvatud käesoleva paragrahvi 13. lõikes sätestatud juhtudel.»;
16) paragrahvi 10 4. lõike punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«3) töötamise aeg talus kuni talu likvideerimiseni ja kolhoosi või sovhoosi või mujale tööle asumiseni, samuti töötamise aeg pereettevõtte või talupere liikmena ja individuaaltöö tegevusloa alusel käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud tingimustel, kui isik oli vähemalt 16 aastat vana;»;
17) paragrahvi 10 4. lõike punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«6) õpiaeg kõrgkoolis ja keskeriõppeasutuses, kaadri ettevalmistamise, kvalifikatsiooni tõstmise ja ümberkvalifitseerimise aeg koolis ja kursustel ning aspirantuuris, magistratuuris, doktorantuuris ja kliinilises ordinatuuris oleku aeg käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud ajavahemikul, juhul kui õpiajal või sellele ajale eelneval perioodil isik elas alaliselt Eesti Vabariigi jurisdiktsioonile alluval territooriumil;»;
18) paragrahvi 10 4. lõike punkt 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«12) alaealisena (kuni 18-aastasena) vanemateta kasvanud isikule täiendavalt 10 aastat või hooldusasutuses viibimise aeg, juhul kui see ületab 10 aastat;»;
19) paragrahvi 10 5. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(5) Erilistel asjaoludel võib Vabariigi Valitsus ministeeriumi esildise alusel lubada arvesse võtta isiku tööalast tegevust, mis ei vasta käesoleva paragrahvi 3. ja 4. lõikes sätestatud tingimustele, samuti välja anda rahvakapitali obligatsiooni, kui isik on asunud Eesti Vabariigi jurisdiktsioonile alluvale territooriumile alaliselt elama pärast 1992. aasta 1. jaanuari või kui isik töötab Eesti Vabariigis asuva asutuse, ettevõtte või organisatsiooni lähetusel väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi.»;
20) paragrahvi 10 9. lõiget täiendatakse järgmise lausega:
«Isikul, kellele on arvestatud tööosak ühismajandi varas, mis jääb talle täielikult või osaliselt välja andmata põllumajandusreformi käigus riigimajandi moodustamise tõttu, on õigus saada rahvakapitali obligatsioon arvestusliku rahalise väärtusega, mis võrdub saamata jäänud tööosaku rahalise väärtusega.»;
21) paragrahvi 10 täiendatakse 13. lõikega järgmises sõnastuses:
«(13) Töötamise aja hulka ei arvata teenistusaega ohvitseri auastmes endise NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee ja endise ENSV Riikliku Julgeoleku Komitee asutustes.»;
22) paragrahvi 11 1. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Rahvakapitali obligatsioone võib kinkida vanematele, abikaasale, alanevatele sugulastele, õdedele ja vendadele ning nende alanevatele sugulastele, kes on Eesti kodanikud või alalised elanikud. Vanaduspensioni või invaliidsuspensioni saavad isikud võivad rahvakapitali obligatsioone võõrandada Eesti kodanikele ja neile alalistele elanikele, kes on Eestis elanud vähemalt 15 aastat. Rahvakapitali obligatsioonide võõrandamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.»;
23) paragrahvi 12 2. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud leping peab olema notariaalselt tõestatud ning kuulub notari esitusel registreerimisele eluruumi asukoha järgses linna või valla omavalitsuse täitevorganis kolme kuu jooksul pärast selle notariaalset tõestamist.»;
24) paragrahvi 12 4. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Ostu-müügilepingu sõlmimisel võtab eluruumi müüja ostjalt erastamise kulude katteks tasu, mis ei tohi ületada 1% eluruumi ostu-müügilepingus fikseeritud eluruumi maksumusest. Nimetatud tasu maksab ostja eluruumi müüjale rahas.»;
25) paragrahvi 13 2. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Enne ostu-müügilepingu tõestamist on notar kohustatud kontrollima lepingus ettenähtud summa tasumist, järelmaksuga ostmise korral järelmaksutingimuste vastavust käesoleva seaduse § 8 3. lõike alusel kehtestatud järelmaksutingimustele, tegema Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras kande rahvakapitali obligatsiooni arvestuskaardile ning veenduma tehingu seaduslikkuses.»;
26) kehtetuks tunnistatakse § 15 3. ja 4. lõige;
27) paragrahvi 20 1. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Rahvakapitali obligatsioonide registri asutab Vabariigi Valitsus.»;
28) paragrahvi 19 täiendatakse 6. lõikega järgmises sõnastuses:
«(6) Põllumajandusreformi või taasriigistamise kohustatud subjekti poolt eluruumide erastamisel vastuvõetud rahvakapitali obligatsioonide eest võib kohustatud subjekt osta erastamisseaduse (RT I 1993, 45, 639) § 28 3. lõikes nimetatud vara, välja arvatud Hüvitusfondi obligatsioone. Põllumajandusreformi kohustatud subjekt võib kokkuleppel õigustatud subjektiga kasutada vastuvõetud rahvakapitali obligatsioone ühistatud vara kompenseerimiseks.»
§ 2. Riigi Teataja toimetus on kohustatud tagama koos käesoleva seadusega ka eluruumide erastamise seaduse teksti avaldamise ühes kõigi selles tehtud muudatuste ja täiendustega, asendades seejuures kogu seaduse teksti ulatuses sõna «omanduses» sõnaga «omandis».