Tuhu looduskaitseala kaitse-eeskiri – Riigi Teataja
Tuhu looduskaitseala kaitse-eeskiri
Tuhu looduskaitseala kaitse-eeskiri - sisukord
§ 1 Tuhu looduskaitseala kaitse-eesmärk
§ 10 Sihtkaitsevööndite kaitse-eesmärk
§ 19 Määruste muutmine
RT I, 06.04.2018, 2
Tuhu looduskaitseala kaitse-eeskiri1
§ 1. Tuhu looduskaitseala kaitse-eesmärk
(1) Tuhu looduskaitseala2 (edaspidi kaitseala) eesmärk on kaitsta:
2) elupaigatüüpe, mida nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50) nimetab I lisas. Need on huumustoitelised järved ja järvikud (3160)3, rabad (7110*), siirde- ja õõtsiksood (7140), nokkheinakooslused (7150), liigirikkad madalsood (7230), vanad loodusmetsad (9010*), vanad laialehised metsad (9020*), okasmetsad oosidel ja moreenikuhjatistel (sürjametsad) (9060), soostuvad ja soo-lehtmetsad (9080*) ning siirdesoo- ja rabametsad (91D0*);
3) kaitsealuseid liike, keda Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.01.2010, lk 7–25) nimetab I lisas, ja nende elupaiku. Need liigid on kaljukotkas (Aquila chrysaetos), laanepüü (Bonasa bonasia), soo-loorkull (Circus pygargus), valgeselg-kirjurähn (Dendrocopos leucotos), musträhn (Dryocopus martius), sookurg (Grus grus), punaselg-õgija (Lanius collurio), laanerähn (Picoides tridactylus), rüüt (Pluvialis apricaria), vööt-põõsalind (Sylvia nisoria), teder (Tetrao tetrix) ja mudatilder (Tringa glareola);
(2) Kaitseala maa- ja veeala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele kolmeks sihtkaitsevööndiks ja piiranguvööndiks.
(1) Kaitseala asub Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Nurmsi, Kiska, Kunila, Tuhu, Oidrema, Paimvere ja Peantse külas.
(1) Inimestel on lubatud viibida, püüda kala ning korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi kogu kaitsealal, välja arvatud § 12 punktis 3 sätestatud ajal sihtkaitsevööndis.
(2) Telkimine ja lõkketegemine on kaitsealal lubatud kohas, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud. Telkimine ja lõkketegemine selleks ettevalmistamata ja tähistamata kohas on lubatud kaitseala valitseja nõusolekul.
3) punktides 1 ja 2 nimetamata juhtudel sõidukiga ja maastikusõidukiga sõitmine järelevalve- ja päästetöödel, kaitseala valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud tegevusel, kaitseala valitseja nõusolekul teostataval teadustegevusel ning kaitse-eeskirjaga lubatud töödel.
(4) Kaitseala vetel on lubatud ujuvvahendiga sõitmine.
(5) Kaitsealal on lubatud jahipidamine, välja arvatud § 12 punktis 3 sätestatud ajal sihtkaitsevööndis.
Soo- ja metsakoosluste taastamiseks on vajalik kraavide osaline või täielik sulgemine.
(1) Sihtkaitsevöönd on kaitseala osa seal väljakujunenud või kujundatavate looduslike koosluste säilitamiseks ja taastamiseks.
1) Tuhu soo sihtkaitsevöönd;
2) Tuudi raba sihtkaitsevöönd;
3) Torgu soo sihtkaitsevöönd.
§ 10. Sihtkaitsevööndite kaitse-eesmärk
Sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on kaitsealuste ja ohustatud liikide ja nende elupaikade kaitse ning soo- ja metsakoosluste soodsa seisundi säilitamine ja taastamine.
(1) Sihtkaitsevööndis on lubatud kuni 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine kaitseala valitseja nõusolekul selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohas.
1) rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks kaitseala valitseja nõusolekul ettevalmistatud ja tähistatud kohas ning rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata ja tähistamata kohas;
3) loodusliku veerežiimi taastamine;
4) koosluste kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile;
5) kaitsealuste liikide elutingimuste säilitamiseks vajalik tegevus;
7) ehitise püstitamine kaitseala tarbeks, kusjuures kaitseala tarbeks ehitise püstitamisel Tuudi jõe kalda ehituskeeluvööndisse ei laiene ehitisele kalda ehituskeeluvööndi ehituskeeld.
3) inimeste viibimine Torgu soo sihtkaitsevööndis 15. veebruarist 31. juulini, välja arvatud kaitseala valitseja nõusolekul, järelevalve- ja päästetöödel, kaitseala valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud tegevusel ning kaitseala valitseja nõusolekul teostataval teadustegevusel.
(2) Kaitsealal on Tuhu piiranguvöönd.
3) ehitise, kaasa arvatud ajutise ehitise püstitamine, kusjuures ehitise püstitamisel Tuudi jõe kalda ehituskeeluvööndisse ei laiene ehitisele kalda ehituskeeluvööndi ehituskeeld;
4) turberaie langi pindalaga kuni viis hektarit.
Vabariigi Valitsuse 19. mai 2005. a määrus nr 106 „Tuhu maastikukaitseala kaitse-eeskiri” tunnistatakse kehtetuks.
§ 19. Määruste muutmine
(1) Vabariigi Valitsuse 28. veebruari 2006. a määruses nr 59 „Hoiualade kaitse alla võtmine Lääne maakonnas” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõike 1 punkt 11 tunnistatakse kehtetuks;
2) määruse lisas esitatud Tuhu hoiuala kaart („Tuhu”) tunnistatakse kehtetuks.
(2) Vabariigi Valitsuse 18. mai 2007. a määruses nr 154 „Hoiualade kaitse alla võtmine Pärnu maakonnas” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõike 1 punkt 34 sõnastatakse järgmiselt:
„34) Tuhu hoiuala, mille kaitse-eesmärk on nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ I lisas nimetatud elupaigatüüpide – kuivade nõmmede (4030), lubjarikkal mullal kuivade niitude (6210), lubjavaesel mullal liigirikaste niitude (6270*), loodude (alvarid) (6280*), aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niitude (6510), liigirikaste madalsoode (7230) kaitse ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ I lisas nimetatud liikide ning I lisas nimetamata rändlinnuliikide elupaikade kaitse. Liigid, kelle elupaika kaitstakse, on kaljukotkas (Aquila chrysaetos), balti risla (Calidris alpina schinzii), soo-loorkull (Circus pygargus), punaselg-õgija (Lanius collurio), nõmmelõoke (Lullula arborea), suurkoovitaja (Numenius arquata), vööt-põõsalind (Sylvia nisoria), teder (Tetrao tetrix) ja punajalg-tilder (Tringa totanus);”;
2) määruse lisas esitatud Tuhu hoiuala kaart („Tuhu”) asendatakse käesoleva määruse lisas 2 esitatud kaardiga (lisatud).
Määruse menetlus viidi läbi keskkonnaministri 30. märtsi 2016. a käskkirjaga nr 1-2/16/277 algatatud haldusmenetluses, mille ülevaade koos ärakuulamise tulemusega on esitatud käesoleva määruse seletuskirjas.
2 Kaitseala on moodustatud Vabariigi Valitsuse 19. mai 2005. a määrusega nr 106 „Tuhu maastikukaitseala kaitse-eeskiri” moodustatud Tuhu maastikukaitseala põhjal. Tuhu maastikukaitseala moodustati Eesti NSV Ministrite Nõukogu 25. mai 1981. a määrusega nr 340 „Sookaitsealade moodustamise kohta” asutatud Tuhu sookaitseala põhjal. Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615 „Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri” lisa 1 punkti 1 alapunktist 60 hõlmab kaitseala Tuhu-Kesu linnuala ja lisa 1 punkti 2 alapunktist 446 Tuhu loodusala, kus tegevuse kavandamisel tuleb hinnata selle mõju kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade kohta kehtivaid erisusi.
Lisa 1 Tuhu looduskaitseala
Lisa 2 Tuhu


Mesilaspere toetus – Riigi Teataja
Mesilaspere toetus - sisukord
§ 1 Mesilaspere toetuse saamise nõuded
§ 3 Nõuded mesilasperede arvu kohta
§ 5 Taotluse kontrollimine
§ 6 Toetuse ühikumäär
§ 7 Toetuse suurus
§ 9 Taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine ning toetuse maksmine
RT I, 07.02.2019, 5
Vastu võetud 06.02.2019 nr 12
Määrus kehtestatakse maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 18 lõike 1 ja § 202 lõike 1 alusel.
§ 1. Mesilaspere toetuse saamise nõuded
(1) Mesilaspere toetust (edaspidi toetus) antakse loomatauditõrje seaduse § 4 tähenduses loomapidajale, kes peab mesilasi (edaspidi mesilaspere pidaja).
(2) Mesilaspere pidajale antakse toetust selle mesilaspere kohta, keda ta põllumajandusloomade registri andmete kohaselt 1. mai seisuga pidas ning kelle pidamisest on ta teavitanud põllumajandusministri 21. detsembri 2009. a määruse nr 128 „Identifitseerimisele kuuluvate põllumajandusloomade liikide loetelu, põllumajandusloomade identifitseerimise ning nende kohta andmete registreerimise viisid ja kord, registreerimistunnistuse väljastamise kord ja veisepassi vorm ning põllumajandusloomade arvestuse pidamise kord” nõuete kohaselt.
(1) Majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud ettevõtjale antav toetus on põllumajanduslik vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 1408/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris (ELT L 352, 24.12.2013, lk 9–17), tähenduses.
(2) Vähese tähtsusega abi andmisel võetakse arvesse komisjoni määruse (EL) nr 1408/2013 artiklis 5 sätestatud erinevateks eesmärkideks antava vähese tähtsusega abi kumuleerimisreegleid.
(3) Vähese tähtsusega abi suuruse arvestamisel loetakse üheks ettevõtjaks sellised ettevõtjad, kes on omavahel seotud komisjoni määruse (EL) nr 1408/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris (ELT L 352, 24.12.2013, lk 9–17), artikli 2 lõike 2 kohaselt.
§ 3. Nõuded mesilasperede arvu kohta
(1) Toetuse saamiseks peab taotleja taotluses märgitud arvul mesilasperesid, kellest on § 1 lõike 2 kohaselt teavitatud, taotluse esitamise päevast kuni sama aasta 15. juunini.
(2) Kui taotluses märgitud mesilasperede arv väheneb enne 15. juunit, tuleb mesilasperede arvu vähenemisest, selle põhjusest ning § 4 punktis 3 nimetatud andmetest teavitada Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametit (edaspidi PRIA) seitsme tööpäeva jooksul mesilasperede arvu vähenemisest arvates.
Toetuse saamiseks esitab taotleja PRIAle 1.–15. maini elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu taotluse, mis sisaldab järgmisi andmeid:
3) nende mesilasperede arv, kelle kohta ta toetust taotleb, ja loomakasvatushoone või -rajatise või loomade pidamiseks piiritletud ala registreerimise number, kus neid mesilasi peetakse.
§ 5. Taotluse kontrollimine
(2) Taotleja teeb PRIAle teatavaks kõik taotluse rahuldamise otsustamiseks vajalikud asjaolud.
(3) Paragrahvis 3 lõikes 1 sätestatud nõude täitmist kontrollib koha peal Veterinaar- ja Toiduamet (edaspidi VTA).
(4) VTA esitab PRIAle toetuse andmise otsuse tegemiseks vajalikud andmed, mille ta on saanud seaduses sätestatud ülesannete täitmise käigus.
§ 6. Toetuse ühikumäär
§ 7. Toetuse suurus
(1) Füüsilisele isikule, kes ei ole ettevõtja majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 5 lõike 1 tähenduses, jooksva aasta ja sellele eelnenud kahe aasta jooksul antud mesilaspere toetus ei tohi kokku ületada 15 000 eurot.
(2) Füüsilisele või juriidilisele isikule, kes on ettevõtja majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 5 lõike 1 tähenduses, vähese tähtsusega abina antav toetus ei tohi koos jooksva majandusaasta ja sellele eelnenud kahe majandusaasta jooksul antud põllumajandusliku vähese tähtsusega abiga ületada põllumajandusliku vähese tähtsusega abi ülemmäära, mis on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1408/2013 artikli 3 lõikes 2.
(1) Kui taotluse kontrollimise käigus on tehtud kindlaks, et mesilasperede arv vastab taotluses märgitud mesilasperede arvule, arvutatakse toetuse summa taotluses märgitud mesilasperede arvu alusel.
(2) Kui taotluse kontrollimise käigus on tehtud kindlaks, et mesilasperede arv on väiksem kui taotluses märgitud mesilasperede arv, ja taotleja on mesilasperede vähenemisest § 3 kohaselt teavitanud enne, kui taotlejat on teavitatud kavatsusest teha kohapealset kontrolli või avastatud nõuete rikkumisest, arvutatakse toetuse summa § 3 kohaselt teavitatud mesilasperede arvu alusel.
(3) Kui taotluse kontrollimise käigus on tehtud kindlaks, et mesilasperede arv on väiksem kui taotluses märgitud mesilasperede arv, ja taotleja ei ole mesilasperede vähenemisest § 3 kohaselt teavitanud enne, kui taotlejat on teavitatud kavatsusest teha kohapealset kontrolli või avastatud nõuete rikkumisest, ning vähenemine ei ole tingitud vääramatu jõu või erandlike asjaolude esinemisest, ei vasta taotleja toetuse saamiseks sätestatud nõuetele.
(4) Kui taotluse kontrollimise käigus on tehtud kindlaks, et mesilasperede arv on väiksem kui § 3 lõike 2 alusel teavitatud mesilasperede arv, ja vähenemine ei ole tingitud vääramatu jõu või erandlike asjaolude esinemisest, ei vasta taotleja toetuse saamiseks sätestatud nõuetele.
(5) Kui taotluse kontrollimise käigus on tehtud kindlaks, et mesilasperede arv on suurem kui taotluses märgitud mesilasperede arv, arvutatakse toetuse summa taotluses märgitud mesilasperede arvu alusel.
§ 9. Taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine ning toetuse maksmine
(1) PRIA teeb taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole taotluse esitamise aasta 31. detsembriks.
(2) PRIA teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduses sätestatud alustel.


Täiselektriliste sõidukite ostutoetuse andmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Täiselektriliste sõidukite ostutoetuse andmise tingimused ja kord - sisukord
§ 3 Vaide esitamine
§ 5 Projekti abikõlblikkuse periood
§ 6 Toetuse suurus ja abikõlblikud kulud
3 Taotlejale, taotlusele ja elektrisõidukile esitatavad nõuded
§ 8 Taotluse nõuded
§ 9 Elektrisõidukile esitatavad nõuded
§ 10 Taotlusvoor
§ 13 Taotluse rahuldamine
§ 14 Taotluste rahuldamata jätmise otsus
5 Toetuse maksmine, kasutamine ja toetuse tagasinõudmine
§ 17 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja toetuse tagasinõudmine
RT I, 13.12.2019, 18
Vastu võetud 11.12.2019 nr 69
(1) Määrusega kehtestatakse riigi eelarvestrateegia 2019–2022 lisa 5 kohase meetme „Kliimapoliitika eesmärkide täitmise nn pilootprojektideks” tegevuse „Täiselektriliste sõidukite ostutoetuseks nende kasutuselevõtmise edendamiseks” elluviimiseks toetuse andmise tingimused ja kord.
(2) Meetme eesmärk on süsinikdioksiidi emissiooni vähendamine Eesti transpordisektoris elektrisõidukite ulatuslikuma kasutuselevõtu abil ning elektritranspordi propageerimine. Meetme eesmärgi saavutamiseks antakse toetust.
(3) Ettevõtjale antav toetus on komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8), artikli 3 tähenduses vähese tähtsusega abi, mille andmisel kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut.
(4) Toetust ei anta komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 artikli 1 punktis 1 sätestatud välistuste esinemisel. Vähese tähtsusega abi ülemmäär 200 000 eurot kolme majandusaasta pikkuse ajavahemiku jooksul kehtib ühe ettevõtja kohta määruse (EL) nr 1407/2013 artikli 2 lõike 2 tähenduses. Toetuse kumuleerimisel kohaldatakse määruse (EL) nr 1407/2013 artiklis 5 sätestatud piiranguid.
(5) Meedet rahastatakse projektipõhiselt. Projekt on käesoleva määruse nõuetele vastavate tegevuste kogum, mille kulud hüvitatakse osaliselt toetusest.
(1) Meetme viib ellu Keskkonnaministeerium.
(2) Toetuse taotlusi menetleb, otsustab taotluse rahuldamise, teeb toetatavatele projektidele väljamakseid ja projektide üle järelevalvet Sihtasutus Keskkonnainvesteeringute Keskus (edaspidi KIK).
(3) KIK säilitab toetuse andmisega seotud dokumente kümme aastat alates viimasest käesoleva määruse alusel tehtavast taotluse rahuldamise otsusest.
§ 3. Vaide esitamine
KIKi toimingu või otsuse peale kaebamiseks tuleb enne halduskohtusse kaebuse esitamist läbida vaidemenetlus, esitades vaide KIKile. KIK menetleb vaiet haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.
(1) Meetme raames toetatakse elektrisõiduki ostmist kasutamiseks peamiselt Eestis.
(2) Elektrisõiduk käesoleva määruse mõistes on ainult elektri jõul liikuv ehk täiselektriline M1 või N1 kategooria sõiduk.
(3) Elektrisõidukiga tuleb nelja aasta jooksul toetuse väljamaksmisest läbida vähemalt 80 000 kilomeetrit.
(4) Elektrisõidukiga tuleb vähemalt 80% lõikes 3 nõutud kilometraažist läbida Eestis.
(5) Elektrisõiduki esimese 80 000 kilomeetri läbimiseks kulutatud energiakulu ulatuses tuleb tarbida taastuvenergiat.
§ 5. Projekti abikõlblikkuse periood
(1) Projekti abikõlblikkuse periood on ajavahemik, millal toetatav tegevus algab ja lõpeb ning tekivad projekti elluviimiseks vajalikud kulud. Sõiduki valdus peab toetuse saajale üle minema abikõlblikkuse perioodil.
(2) Projekti abikõlblikkuse perioodi algus ei või olla varasem kui käesoleva määruse jõustumise päev ja hilisem kui taotluse rahuldamise otsuse tegemise päev. Projekti abikõlblikkuse perioodi lõpp ei või olla hilisem kui 2022. aasta 31. oktoober.
(3) Abikõlblikkuse perioodi maksimaalne kestus on üks aasta. KIK võib põhjendatud juhul abikõlblikkuse perioodi pikendada.
(4) Projekt loetakse lõppenuks pärast lõpparuande kinnitamist ja toetuse saajale väljamakse tegemist.
§ 6. Toetuse suurus ja abikõlblikud kulud
(1) Toetuse suurus on 5000 eurot ühe elektrisõiduki kohta.
(2) Maksimaalselt toetatakse 15 sõiduki ostmist ühe ettevõtjast taotleja kohta ning ühe sõiduki ostmist füüsilisest isikust taotleja kohta.
(3) Kulu on abikõlblik, kui:
1) see on tekkinud nõuetele vastava elektrisõiduki ostmisel abikõlblikkuse perioodil;
2) elektrisõiduki ostu-müügileping on sõlmitud MTÜ Autode Müügi- ja Teenindusettevõtete Eesti Liit (edaspidi AMTEL) poolt tunnustatud automüüjaga või elektriauto soetatakse Euroopa majanduspiirkonna riigist või Šveitsist elektriauto valmistajalt, ametlikult esindajalt või valmistaja või ametliku esindaja poolt tunnustatud edasimüüjalt;
3) liisinguleping on sõlmitud krediidiasutusega või sellega ühte kontserni kuuluva ettevõtjaga või välisriigi krediidiasutuse filiaaliga ja;
4) liisingulepingus on fikseeritud esmase sissemakse suuruseks vähemalt 5000 eurot ühe elektrisõiduki kohta.
(4) Kui isik ostab elektrisõiduki välja liisingut kasutamata, siis liisinguga seotud nõuded ei kohaldu.
(5) Füüsilisele isikule makstavalt toetuselt peab KIK kinni tulumaksu.
3. peatükk Taotlejale, taotlusele ja elektrisõidukile esitatavad nõuded
(1) Taotleja peab olema Eesti e-äriregistris registreeritud ettevõtja (edaspidi ettevõtja) või Eesti isikukoodi omav füüsiline isik.
1) taotlejal peab puuduma Maksu- ja Tolliameti võlapäringust nähtuvalt avalikult kuvatav võlg või see on ajatatud;
2) ettevõtjast taotleja majandustegevus ei ole lõppenud ega peatunud;
3) taotleja ei ole varem sama kulu hüvitamiseks riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest raha saanud;
4) kui ettevõtjast taotleja on varem käesoleva määruse alusel toetust saanud, siis peab taotleja olema elektrisõiduki registreerinud liiklusregistris ning asunud seda kasutama;
5) taotleja on täitnud toetuse tagasimakse nõude juhul, kui mõni avaliku sektori toetuse andja on selle varasema toetuse korral esitanud;
6) ettevõtjast taotleja suhtes ei ole algatatud likvideerimis- ega pankrotimenetlust ega tehtud pankrotiotsust;
7) ettevõtjast taotleja omakapital vastab äriseadustikus kehtestatud nõuetele;
8) taotlejal või ettevõtjast taotleja seaduslikul esindajal ei ole karistusseadustiku § 209, 210, 2601, 372, 373, 379 või 384 alusel määratud kehtivat karistust.
(3) Kui ettevõtjast taotleja soovib toetust kolme või enama elektrisõiduki ostmiseks, peab taotleja kolme viimase majandusaasta keskmine müügitulu põhi- või kõrvaltegevuses olema vähemalt 75 000 eurot aastas, või kui taotleja on tegutsenud vähem kui kolm majandusaastat, peab tema müügitulu põhi- või kõrvaltegevuses olema kogu tegutsemisaja jooksul vähemalt 150 000 eurot.
(4) Toetuse andmisega ei tohi ületada ettevõtja vähese tähtsusega abi piirmäära.
§ 8. Taotluse nõuded
(1) Taotleja peab taotluse esitama E-toetuse keskkonnas täidetud taotlusvormil, millele on lisatud lõikes 3 nimetatud dokumendid.
1) taotlusvormi kõik taotlejale kohaldatavad lahtrid peavad olema korrektselt täidetud;
3) toetuse kasutamise ajakava peab olema reaalselt elluviidav projekti abikõlblikkuse perioodil;
4) taotleja kinnitab taotlusvormis omafinantseeringu olemasolu;
5) taotluses planeeritud tegevused peavad olema kooskõlas käesoleva määruse, Euroopa Liidu ja riigisiseste õigusaktidega;
6) ettevõtjast taotleja ei taotle toetust rohkem kui 15 elektrisõiduki ostmiseks;
7) füüsilisest isikust taotleja ei taotle toetust rohkem kui ühe elektrisõiduki ostmiseks.
(3) Taotleja peab taotlusele lisama järgmised dokumendid:
1) elektrisõiduki müügipakkumine AMTELi poolt tunnustatud automüüjalt või Euroopa majanduspiirkonna riigist või Šveitsist elektriauto valmistajalt, ametlikult esindajalt või valmistaja või ametliku esindaja poolt tunnustatud edasimüüjalt;
2) koopia elektrisõiduki EÜ tüübikinnitustunnistusest;
3) koopia avalikult kättesaadavast sõidukikirjeldusest, milles on ära toodud sõiduki arvestuslik energiakulu ja maksimumkiirus;
4) kinnitus, et projekti käigus soetatav vara või liisingu kasutamise korral vara valdus hakkab kuuluma taotlejale ja ta kasutab seda pärast kasutusse saamist vähemalt 80 000 kilomeetri peamiselt Eestis läbimiseks nelja aasta jooksul toetuse planeeritava abikõlblikkuse perioodi lõpust arvates;
5) kinnitus, et elektrisõiduki ostmiseks ei ole taotletud toetust muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest;
6) liisingu korral liisingupakkumine, millest nähtub liisingu andja, liisingu tingimused ja esmase sissemakse suurus;
7) maanteetranspordiettevõtjast taotleja puhul kinnitus, mille kohaselt ei kasutata ostetavat elektrisõidukit rendi või tasu eest kaupade vedamiseks maanteevedudel.
§ 9. Elektrisõidukile esitatavad nõuded
(1) Elektrisõidukile esitatavad nõuded on järgmised:
2) elektrisõiduk peab ostmise hetkel olema uus, see tähendab, et elektrisõiduki esmane registreerimine toimub Maanteeametis pärast taotluse rahuldamist;
4) elektrisõiduk soetatakse AMTELi poolt tunnustatud automüüjalt või Euroopa majanduspiirkonna riigist või Šveitsist elektriauto valmistajalt, ametlikult esindajalt või valmistaja või ametliku esindaja poolt tunnustatud edasimüüjalt;
5) elektrisõidukil on vähemalt kaheaastane garantii või samaväärne läbisõidukilomeetrites väljendatud garantii;
§ 10. Taotlusvoor
(1) Taotleja esitab taotluse E-toetuse keskkonnas digitaalselt allkirjastatuna. Ettevõtjast taotleja taotluse allkirjastab tema esindusõiguslik isik. Taotluse esitamisel lähtutakse E-toetuse keskkonna andmeväljadest.
(2) Toetust taotletakse ja toetuse kasutamisega seotud teave ja dokumendid esitatakse E-toetuse keskkonna kaudu. E-toetuse keskkonna kaudu edastatud dokumendid loetakse taotlejale ja toetuse saajale kätte toimetatuks.
(4) Informatsioon taotlusvooru avamise kohta avaldatakse hiljemalt 30. kalendripäeval enne taotluste vastuvõtmise algust ühes üleriigilises päevalehes ja KIKi veebilehel.
(5) Taotlusvooru rahalise mahu kinnitab keskkonnaminister käskkirjaga.
(6) Taotlusi võetakse vastu taotlusvooru avamisest kuni taotlusvooru eelarve ammendumiseni.
(7) Taotlusvooru eelarve ammendumisest teatatakse KIKi kodulehel.
(8) Taotleja esitab KIKi nõudmisel taotleja ja taotluse kohta lisateavet nõutud vormis ja tähtajal.
(9) Taotleja teavitab KIKi viivitamata taotluses esitatud andmete muudatustest või asjaoludest, mis võivad mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist.
1) taotluse vastuvõtmine;
(2) Taotlusi menetletakse nende laekumise järjekorras.
(3) KIK võib taotluse menetlemise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisainformatsiooni taotluses esitatud andmete kohta või taotluse muutmist, kui ta leiab, et taotlus ei ole piisavalt selge, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad selgitamist, muutmist või dokumentide lisamist.
(4) Pärast taotlusvooru eelarve ammendumist esitatud taotlus tagastatakse taotlejale läbi vaatamata.
(5) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse teeb KIK 70 kalendripäeva jooksul taotluse esitamisest arvates.
3) taotletud toetuse suurus ei ületa käesolevas määruses sätestatud toetussummat;
4) taotluses sisalduva projekti tegevus planeeritakse lõpetada hiljemalt 2022. aasta 31. oktoobril.
1) toetust ei taotleta toetatavale tegevusele;
4) taotlus ei vasta kasvõi ühele käesolevas määruses esitatud nõudele;
5) elektrisõiduki müügipakkumisest nähtuv tarneaeg ei võimalda elektrisõidukit abikõlblikkuse perioodi jooksul vastu võtta;
6) taotleja vähese tähtsusega abi vaba jääk ei võimalda toetuse andmist.
(4) Kui KIK avastab taotluse nõuetele vastavuse kontrollimisel taotluses puudusi, teatab ta sellest viivitamata taotlejale ja määrab puuduste kõrvaldamiseks tähtaja kuni kümme tööpäeva, mille võrra menetlusaeg pikeneb.
§ 13. Taotluse rahuldamine
(1) Kui taotleja ja taotlus vastavad nõuetele, teeb KIK taotluse rahuldamise otsuse.
(2) Taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse kasutamise reegleid.
(3) Taotluse rahuldamise otsuses märgitakse vähemalt:
2) elektrisõiduki mark;
3) toetuse summa ja projekti abikõlblikkuse periood;
4) elektrisõiduki müügi- või liisingulepingu jõustumise hiliseim kuupäev;
5) toetuse saaja nimi, õigused ja kohustused;
6) vara sihtotstarbelise kasutamise ja säilitamise tingimused ja kord;
7) järelevalve tingimused ja kord;
8) iga-aastase kilometraaži KIKile esitamise aeg või GPS-seadme tasuta paigaldamise võimalus;
9) toetuse andmise ja kasutamisega seotud teabe ja aruannete esitamise tähtajad ja kord;
10) elektrienergia päritolutunnistusest koopia esitamise aeg;
12) teave, et toetus on vähese tähtsusega abi;
13) vajaduse korral toetuse maksmise eritingimused, sealhulgas toetuse saaja kohustus seada ostetavale elektrisõidukile KIKi kasuks registerpant;
14) toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmisega seotud tingimused ja kord;
15) otsuse muutmise tingimused;
16) muud tingimused, mis on vajalikud projekti edukaks elluviimiseks.
(4) KIK toimetab taotluse rahuldamise otsuse toetuse saajale kätte viivitamata pärast otsuse tegemist E-toetuse keskkonna vahendusel.
(5) KIK kannab ettevõtjale antud toetuse pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist riigiabi ja vähese tähtsusega abi registrisse kui vähese tähtsusega abi.
§ 14. Taotluste rahuldamata jätmise otsus
(1) KIK teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, kui taotleja, taotlus või elektrisõiduk ei vasta kasvõi ühele käesolevas määruses sätestatud nõudele.
(2) Kui taotluses ei kõrvaldata puudust selleks määratud tähtaja jooksul, teeb KIK taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlejat täiendavalt ära kuulamata.
(4) KIK toimetab taotluse rahuldamata jätmise otsuse toetuse taotlejale kätte viivitamata pärast otsuse tegemist E-toetuse keskkonna vahendusel.
5. peatükk Toetuse maksmine, kasutamine ja toetuse tagasinõudmine
(1) Toetus makstakse välja tasutud kuludokumendi alusel toetuse saajale. Liisingu kasutamise korral makstakse toetus pärast liisingu esmase sissemakse tasumist liisinguandja kontole.
(2) Maksetaotlus tuleb esitada KIKile abikõlblikkuse perioodil.
(3) Maksetaotlus esitatakse E-toetuse keskkonna vahendusel ja sellele lisatakse järgmised dokumendid:
1) elektrisõiduki müügi- või liisinguleping;
2) elektrisõiduki üleandmis-vastuvõtmisakt;
3) arve või muu raamatupidamisdokument;
4) elektrisõiduki eest tasumist tõendav dokument või liisingu esmase sissemakse tegemist tõendav dokument;
5) elektrisõiduki registreerimistunnistuse koopia, millest nähtub, et toetuse saaja on elektrisõiduki omanik või vastutav kasutaja;
6) kaskokindlustuse leping.
(4) Toetuse saaja kohustub esitama E-toetuse keskkonnas koos maksetaotlusega projekti lõpparuande, täites selleks etteantud väljad.
(5) KIK võib taotluse rahuldamise otsuses nõuda täiendavaid dokumente.
(6) KIK kontrollib 30 päeva jooksul maksetaotluse ja sellele lisatud dokumentide nõuetele vastavust, kinnitab lõpparuande ning maksab toetussumma välja. Puuduste korral määrab KIK toetuse saajale tähtaja nende kõrvaldamiseks. Menetlusaeg pikeneb aja võrra, mis kulub toetuse saajal puuduste kõrvaldamiseks.
(7) KIK võib peatada maksetaotluse menetlemise osaliselt või täielikult, kui maksetaotluses esineb puudusi või mõni toetuse kasutamisega seotud kohustus on täitmata.
(8) Kui maksetaotlust koos lõpparuandega ei esitata abikõlblikkuse perioodil või maksetaotlusest ei kõrvaldata puudust KIKi määratud tähtajaks, tunnistab KIK taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks.
(1) Toetuse saaja ostab elektrisõiduki taotluses ja taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtajal ja tingimuste kohaselt, arvestades käesolevas määruses sätestatut.
(2) Toetuse saaja kohustub viivitamata vastama KIKi küsimustele toetuse saaja ning elektrisõiduki ostmise ja kasutamise kohta.
(3) Toetuse saaja peab võimaldama KIKil elektrisõidukit kontrollimise eesmärgil üle vaadata.
(4) Nelja aasta jooksul toetuse väljamaksmisest tuleb elektrisõidukiga läbida vähemalt 80 000 kilomeetrit, sellest vähemalt 80% Eestis.
(5) Kui toetuse saaja läbib elektrisõidukiga 80 000 kilomeetrit peamiselt Eestis, vabaneb ta kohustusest kasutada elektrisõidukit neli aastat ning taluda oma elektrisõidukil GPS-seadet, kui see on sõidukile paigaldatud.
(6) Toetuse saaja tagab elektrisõiduki registreerituse Maanteeameti liiklusregistris kuni lõikes 4 nimetatud nõude täitmiseni.
(7) Toetuse saaja peab olema elektrisõiduki omanik või vastutav kasutaja vähemalt kuni lõikes 4 nimetatud nõude täitmiseni.
(8) Liisingu kasutamisel peab elektrisõiduk olema toetuse saaja kasutuses vähemalt kuni lõikes 4 nimetatud nõude täitmiseni.
(9) Kui toetuse saaja võõrandab elektrisõiduki või annab elektrisõiduki soetamiseks sõlmitud liisingulepingust tulenevad vastutava kasutaja õigused ja kohustused üle enne lõikes 4 nimetatud nõude täitmist, peab elektrisõiduki uus omanik või liisingulepingu ülevõtja toetusega kaasnevad kohustused üle võtma ning peab vastama käesolevas määruses taotlejale esitatud tingimustele.
(10) Kui toetuse saaja laseb elektrisõidukile neljaks aastaks paigaldada GPS-seadme KIKi pakutud asukohas ja ajal, ei pea toetuse saaja edastama KIKile andmeid elektrisõiduki läbisõidu kohta. GPS-seade edastab KIKile ainult elektrisõidukiga Eestis läbitud kilomeetrite summa ja kogukilometraaži.
(11) Kui toetuse saaja ei soovi GPS-seadet elektrisõidukile paigaldada, tuleb esitada KIKile kord aastas teave läbisõidu kohta ning võimaldada KIKil ja KIKi nimetatud isikul tutvuda elektrisõidukiga kahe päeva jooksul vastava soovi saamisest. Põhjendatud juhul võib KIK tähtaega pikendada. Kontrollimise asukoht lepitakse toetuse saajaga kokku, arvestades toetuse saaja ja KIKi esinduste asukohta.
(12) Toetuse saaja peab säilitama ja võimaldama KIKil ja KIKi nimetatud isikutel enne projekti elluviimist, selle elluviimise ajal ning nelja aasta jooksul pärast projekti väljamakse tegemist tutvuda toetuse saaja valduses olevate dokumentidega, sealhulgas toetuse saaja raamatupidamis- ja finantsdokumentidega, millel on KIKi hinnangul tähtsust toetuse nõuetekohase kasutamise hindamisel.
(13) Toetuse saaja peab andma KIKi nimetatud audiitori, kontrollija või järelevalveametniku kasutusse andmed ja dokumendid kolme tööpäeva jooksul, arvates sellekohase nõude saamisest.
(14) Toetuse saaja peab teatama viivitamata KIKile projekti elluviimise ajal ning kuni lõikes 4 nimetatud nõude täitmiseni kõigist asjaoludest, mis võivad mõjutada ostetud elektrisõiduki säilimist ja sõitmiseks kasutamist või toetuse saaja võimet täita taotluses ja määruses nimetatud eesmärke.
(15) Toetuse saaja kohustub kindlustama elektrisõiduki kaskokindlustusega hiljemalt elektrisõiduki valduse toetuse saajale ülemineku ajaks. Elektrisõiduki ostmisel on toetuse saaja kohustatud kindlustuslepingus sätestama tingimuse, mille kohaselt on elektrisõiduki hävimise, röövimise või varguse korral soodustatud isikuks KIK viie tuhande euro ulatuses. Liisingu puhul on toetuse saaja kohustatud liisingulepingus sätestama tingimuse, mille kohaselt kindlustusjuhtumi toimumise korral tasutakse kindlustushüvitis liisinguandjale, kes kannab juhul, kui kindlustushüvitis on suurem kui liisinguvõtja (toetuse saaja) elektrisõiduki liisingulepingust tulenev kohustuste jääk liisinguandja ees, liisingukohustuste kustutamisest ülejääva kindlustushüvitise viie tuhande euro ulatuses KIKile.
(16) Elektrisõiduki esimese 80 000 kilomeetri läbimiseks kulutatud energiakulu ulatuses tuleb tarbida taastuvenergiat, mida tõendavad päritolutunnistuste elektroonilises registris toetuse saaja kasuks kustutatud päritolutunnistused.
(17) Toetuse saaja esitab kustutatud päritolutunnistustest koopiad KIKile vähemalt ühe korra aastas.
§ 17. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja toetuse tagasinõudmine
(1) Taotluse rahuldamise otsust võib muuta toetuse saaja avalduse alusel või KIKi algatusel, kui sellega ei kaasne projekti tulemuste saavutamata jäämine.
(2) Kui toetuse saaja ei täida käesolevast määrusest ja taotluse rahuldamise otsusest tulenevaid kohustusi, on KIKil õigus toetus osaliselt või täielikult tagasi nõuda atmosfääriõhu kaitse seaduse § 1821 kohaselt.
(3) KIK võib teha taotluse rahuldamise otsuse muutmise ja toetuse osaliselt või täielikult tagasinõudmise otsuse sõltuvalt rikkumise raskusest, kui:
7) elektrisõiduki kasutamine lõpetatakse enne nelja aasta möödumist toetuse väljamaksmisest arvates ja elektrisõiduk ei ole läbinud 80 000 kilomeetrit peamiselt Eestis;
8) toetuse saaja võõrandab elektrisõiduki või annab elektrisõiduki soetamiseks sõlmitud liisingulepingust tulenevad vastutava kasutaja õigused ja kohustused üle enne nelja aasta möödumist toetuse väljamaksmisest arvates, välja arvatud juhul, kui elektrisõiduki läbisõit on vähemalt 80 000 kilomeetrit peamiselt Eestis või elektrisõiduki uus omanik või liisingulepingu ülevõtja võtab üle toetusega kaasnevad kohustused ning vastab sealjuures käesolevas määruses taotlejale esitatud tingimustele;
9) toetuse saaja ei taga, et elektrisõiduk on Maanteeameti liiklusregistris registreeritud nelja aasta jooksul toetuse väljamaksmisest, välja arvatud juhul, kui registrist kustutamise tingivad õigusaktis sätestatud nõuded või on sõidukiga läbitud 80 000 kilomeetrit peamiselt Eestis.
10) toetuse saaja ei täida toetusest soetatud elektrisõidukile seatud läbisõidukohustust.
(4) Toetuse saaja võib elektrisõiduki võõrandada või anda liisingulepingust tulenevad vastutava kasutaja õigused ja kohustused üle isikule, kes vastab käesolevas määruses taotlejale ja toetuse saajale esitatud nõuetele ning kes kohustub täitma kõiki toetuse saajale kehtestatud kohustusi.
(5) Toetuse saaja muutmise eeltingimusena võib KIK nõuda elektrisõidukile registerpandi seadmist KIKi kasuks.
(6) Toetuse tagasinõudmise korral tunnistatakse vastavas ulatuses taotluse rahuldamise otsus kehtetuks. Toetuse kogu ulatuses tagasinõudmise korral taotluse rahuldamise otsus tühistatakse.
(7) Tagasinõutud toetus tuleb tagasi maksta 60 päeva jooksul. Tähtajaks tagastamata summale kohaldatakse atmosfääriõhu kaitse seaduse § 1821 lõikes 4 sätestatud viivist. Toetuse tagasinõudmise otsus kuulub sundtäitmisele.


text:
Demirtas või Euroopa Nõukogu
BBC kirjutab Euroopa Inimõiguste Kohtu [1] otsusest, et Türgi võimude vangistatud Rahva Demokraatliku Partei (HDP) juht Selahattin Demirtas tuleb vabastada.
[1] Enne, kui keegi imestama hakkab, et kas kohus ikka saab seda nõuda, on asjakohane mainida, et ECHR on Euroopa Nõukogu kohus, aga Euroopa Nõukogu (Council of Europe) ei ole Euroopa Liidu (peaministrite) Nõukogu, kuigi neid aetakse kolm korda päevas segi. Euroopa Nõukogu liikmed on muuseas Venemaa ja Türgi, nad on vabatahtlikult liitunud, lubades Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid täita. Seetõttu saab muuseas ka Navalnõi saab sealt õigust otsida, ning hiljuti leidis ECHR, et tema korduvad arreteerimised on võimu kuritarvitamine olnud.
(Ärge sellest asjast Mart Helmele rääkige, muidu võtab ka Euroopa Nõukogust välja astumise valimisprogrammi. :P )
Tagasi Türgisse. Nagu kõik mäletame, toimus 2016. aastal Türgis riigipöörde katse, misjärel Erdogan tegi mõne kuu jooksul sihukese poliitilise puhastuse ja võimuhaaramise kampaania, et seda võib vaid temapoolseks riigipöördeks liigitada. Erdogani juhitud täitevvõim allutas endale ajakirjanduse, õppeasutused ja muidugi kohtuvõimu. Arreteerituid ja represseerituid on üle saja tuhande, nende kõigi saatust on raske selgitada. Sellest, mis toimus, kuuleme veel aastakümneid. Türgi "Vabariik" väärib nüüdseks jutumärke.
Selahattin Demirtas on Türgi parlamendisaadik ja HDP on kurdi taustaga partei, mis ületas Türgi 10% kõrguse valimiskünnise. Demirtas arreteeriti novembris 2016 koos Figen Yuksekdag-i ja mitme muu HDP parlamendisaadikuga. Teda süüdistatakse tosinas eri teos, mille eest võib kokku saada 142 aastat.
Demirtas on 45-aastane advokaat, kelle viga oli meeldida kurdidele, vasakpoolsetele, keskkonnakaitsjatele ja mitte teha koostööd Erdogani võimudega. Arreteerimise üks ajend oli kahtlemata see, et ta üritas olla vahendajaks ebaõnnestunud rahuläbirääkimistel Kurdi Tööparteiga, viimane aga võitleb Türgi vastu ka relvajõul ja taotleb Kurdistani riigi loomist.
Algselt süüdistati teda terroristliku rühmituse propaganda levitamises, tegu, milles kindlasti mina kah süüdi olen. Juhul kui ma veel pole süüdi, ütlen teile nüüd: Rojava vabastusliikumine on äge! YPG ja YPJ on head asjad selles kontekstis, kus nad eksisteerima peavad (Süüria kodusõja omas). Toetage neid! Nonii, nüüd olen kah süüdi, õnneks mul pole Türgisse asja.
Kuna algne süüdistus ilmselt ei olnud piisavalt kole, lisandusid "terroristliku rühmituse juhtimise" süüdistus, "õhutamine ebaseaduslikele meeleavaldustele" ja nende korraldamine.
Mida kohus leidis
Kohus leidis, et Demirtas arreteeriti mõistliku kahtluse alusel, et ta võib olla sooritanud kuriteo.
Kohus leidis, et Türgi rikkus süüdistatava õigust pääseda viivituseta kohtuniku ette, piiras süüdistatava muid õigusi ning rikkus valimiste vabadust.
Kohus leidis, et tema vahistamise tähtaegu pikendati alustel, mis ei olnud põhjendatud. "Tema takistamine parlamendi töös osalemast on põhjendamatu sekkumine rahva poliitilise eneseväljenduse vabadusse, tema õigusse saada valitud parlamenti ja osaleda selle töös," teatas kohus.
Kohus leidis, et on väljaspool mõistlikku kahtlust, et Demirtase vangistamine "teenis ennekõike ja peamiselt seda varjatud huvi, et suruda maha poliitiline pluralism ja piirata poliitilise arutelu vabadust". Kohus oli oma otsuses üksmeelne. Kohus kohustas Türgit võtma tarvitusele kõik vajalikud meetmed, et kaebaja kohutueelne vangistus lõpetada.
Erdogan on juba mõista andnud, et ei kavatse kuuletuda. Kui härra sultan kaua jaurab, tuleb tal valida, kas laseb Demirtase vabaks või astub Euroopa Nõukogust välja. Aidakem tal teha mõistlik valik: avaldagem talle välispoliitiliselt veidi survet.
Korrakem veel, et NATO ei vaja autoritaarseid liikmeid. Sääraseid on liiga kerge osta ja müüa, saladused võivad lekkida, protsessid halvatud saada. Kui eksisteerib oluline risk, et kriitilisel hetkel NATO ei tööta õigesti, peab NATO olema dubleeritud millegi muu poolt. Näiteks Euroopa Liidu kaitsekoostöö kaudu.

matches: kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


06 jaanuar 2017 | Küsimused ja vastused
(06.01.2017) kuidas on võimalik müüa oma koostatud sisekujundusprojekti ettevõttele kui puudub tööleping ning oma ettevõte
Tere Täname küsimuse eest! Füüsiline isik saab ettevõttele projekti korras teenuseid osutada ka käsundus- või töövõtulepingulepingu alusel, milles lepitakse kokku kõik olulised projekti üleandmise tingimused (tähtajad, tasu, autoriõigustega seotud küsimused jms). Füüsilise isiku poolt võlaõigusliku lepingu alusel teenuse müümisel on maksustamine sarnane töösuhtele, kuid töölepingu seaduse regulatsioon ei kohaldu. Füüsilise isiku tegutsemine ettevõtte kasuks võlaõigusliku lepingu alusel tuleb üldjuhul registreerida ka töötamise registris. Teile kõige sobivama lepinguvariandi valimiseks soovitame kindlasti konsulteerida juristiga. Lugupidamisega LEXTAL
(17.04.2007) Olen sunnitud vahetama firmat - kõik muu jääb samaks, me lihtsalt liitume suurema ettevõttega. Kuidas oleks õigem vestlusel käituda, kui olen selles firmas töötanud 9 aastat, kuidas on õige oma palgasoove esitada? Ja kas üldse jääda sellesse firmasse, kui kõik tundub meile - palgatöötajatele nii ilus ja roosiöine?
Vestlusel tuleb käituda vastavalt sellele, kuidas inimene ennast tunneb:-) Kahtlemata muutub ettevõtete liitumisel palju, sh ka töötajate jaoks. Nüüd peavad eriti "rihma pingutama" need, kes on pikka aega samal tööpostil olnud ja sattunud nn mugavustsooni (st kõik on selge, tööalast arengut ei toimu, töö tehakse suures osas harjumusest-inertsist). Nüüd on vaja taas pingutama hakata ja muutusi positiivselt ära kasutada. Kui inimene on kindel, et ta seda soovib, siis tuleb seda ka vestlusel toonitada. Kindlasti on ka uutel ülemustel tekkinud küsimus, mis motiveerib inimest töötama samal ametikohal 9 aastat? Ühel ametikohal nii pikka aega töötamisse väga hästi tihti ei suhtutagi - äkki inimene kardab muudatusi, või ei suuda ta kohaneda, on kaotanud oma efektiivsuse vms. Vestlusel tuleb olla valmis neid väiteid ümber lükkama. Kui töötaja seda veenvalt teeb (ja ka ise sellesse usub), võidavad mõlemad osapooled. Mis palka puutub, siis tuleks kõigepealt oma praegust palka võrrelda turu keskmisega. Kui on näha, et see jääb keskmisele alla, tuleb julgelt sellele ka tähelepanu pöörata (arvud ei tohi olla "laest" võetud). Kui aga inimene on hästi tasustatud, tuleks oodata ära uute omanike/ülemuste pakkumine. Enne vestlust tuleks kaaluda kõigepealt seda, kas mitte antud muudatus ei ole heaks võimaluseks karjääriredelil edasi liikuda ja uue töökoha järgi ringi vaadata.
(28.09.2004) Olen firmas töötanud 1,5 aastat. Kuna firmal ei lähe eriti hästi, siis ühel päeval kutsus mind tegevdirektor jutule. Selgus tõsiasi, et lõpetab töölepingu ja samalpäeval. Pakkumine oli selline, et kahekuu keskmine, pluss lõpparve. Kas minuga toimiti õigesti? Kas ei oleks pidanud sellest etteteatama?
Töölepingu seadus §87. Töötajale töölepingu lõpetamisest etteteatamine ja põhjendamine (1) Töölepingu lõpetamisest on tööandja kohustatud töötajale kirjalikult ette teatama: 1) ettevõtte, asutuse või muu organisatsiooni likvideerimisel - mitte vähem kui kaks kuud; 2) [Kehtetu] 3) töötajate koondamisel: töötajale, kellel on pidevat tööstaaži selle tööandja juures alla viie aasta - mitte vähem kui kaks kuud; 5-10 aastat - mitte vähem kui kolm kuud; üle 10 aasta - mitte vähem kui neli kuud; 4) töötaja mittevastavusel oma ametikohale või tehtavale tööle - mitte vähem kui üks kuu; 5) pikaajalise töövõimetuse korral - mitte vähem kui kaks nädalat; 6) vanuse puhul töötajale, kellel on pidevat tööstaaži selle tööandja juures alla 10 aasta - kaks kuud; üle 10 aasta - kolm kuud. (11) Kirjalikus teates töölepingu lõpetamise kohta on tööandja kohustatud põhjendama töölepingu lõpetamise vajadust. (2) Käesoleva paragrahvi 1. ja 5. lõikes ettenähtud tähtaegade mittejärgimisel on tööandja kohustatud maksma töötajale hüvitust keskmise päevapalga ulatuses iga tööpäeva eest, mille võrra töölepingu lõpetamisest vähem ette teatati. Mainitud hüvituse maksmine ei vabasta tööandjat kohustusest maksta töötajale § 90 1.lõikes ettenähtud hüvitust. (3) Töölepingu lõpetamisel käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud alustel on tööandja kohustatud sellest kirjalikult ette teatama ka töötajat esindavale organisatsioonile või isikule samas lõikes näidatud tähtajal (välja arvatud 1.lõike punkt 6) ja esitama lepingu lõpetamise põhjuse ning tegema teatavaks abinõud, mis ta on tarvitusele võtnud töötaja edaspidiseks tööga kindlustamiseks. (4) Tööandja pankroti väljakuulutamisel on lubatud tööleping lõpetada töötajale ette teatamata. (5) Töölepingu lõpetamisel töötajate esindajaga on tööandja kohustatud talle kirjalikult ette teatama käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 3 ja 4 ettenähtud tähtaegadest üks kuu varem. §90. Hüvituse maksmine töötajale (1) Tööandja on kohustatud maksma töötajale töölepingu lõpetamisel hüvitust: 1) ettevõtte, asutuse või muu organisatsiooni likvideerimise (§ 86 punkt 1), töötajate koondamise (§ 86 punkt 3) ja vanuse (§ 86 punkt 10) tõttu: a) töötajale, kellel on pidevat tööstaaži selle tööandja juures kuni 5 aastat - kahe kuu keskmise palga ulatuses; b) töötajale, kellel on pidevat tööstaaži selle tööandja juures 5 - 10 aastat - kolme kuu keskmise palga ulatuses; c) töötajale, kellel on pidevat tööstaaži selle tööandja juures üle 10 aasta - nelja kuu keskmise palga ulatuses; 2) töötaja mittevastavuse tõttu (§ 86 punkt 4) - töötaja ühe kuu keskmise palga ulatuses. (2) Töölepingu lõpetamisel pankroti väljakuulutamise tõttu või tööandja pankrotimenetluse raugemisel pankrotiseaduse (RT 1992, 31, 403; RT I 1997, 18, 302; 1998, 2, 46; 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 13, 93; 54, 353; 2001, 56, 336; 82, 488; 93, 565; 2002, 44, 284) § 15 lõike 1 punkti 2 alusel maksab töötajale hüvitust Eesti Töötukassa lõikes 1 nimetatud ulatuses, kuid mitte üle töötuskindlustuse seaduses sätestatud ulatuse. (3) Töölepingu lõpetamisel muudel §-s 86 ettenähtud alustel töötajale hüvitust ei maksta. Lähtuvalt §87 peab tööandja töölepingu lõpetamisest ette teatama või iga vähem ette teatatud tööpäeva eest maksma hüvitist keskmise päevapalga ulatuses. Sõltuvalt töölepingu lõpetamise põhjendusest võidi teiega ka õigest käituda.
(03.09.2004) Täiskasvanute koolitus. Kui töötaja avaldab soovi ennast tööalaselt täiendada st ettevõttes laotöölisena töötav isik tahab minna bussijuhiks õppima ja peale õppe perioodi ettevõttest lahkuda. Tema soov on saada õppimiseks 2 päeva nädalas. Selline töökorraldus seab tööandja raskesse olukorda. Millised õigused on töötajad ja millised on tööandja kohustused?
Täiskasvanut koolituse seadus §8. (1) Töölepingu alusel töötavatele ja avalikus teenistuses olevatele isikutele antakse koolituses osalemiseks õppepuhkust. (2) Õppepuhkus tähendab töölepingu või teenistussuhte peatumist käesoleva seadusega ettenähtud korras. Puhkuse kestuse arvutamine toimub puhkuseseaduses sätestatud korras. (3) Tasemekoolituses osalemiseks antakse töötaja või teenistuja soovil õppesessioonideks õppepuhkust koolitusasutuse teatise alusel sessiooni ajaks vähemalt 30 kalendripäevaks õppeaasta jooksul. (4) Tasemekoolituse puhul antakse õppe lõpetamiseks täiendavat õppepuhkust: 1) põhihariduse omandamise puhul 28 kalendripäeva; 2) keskhariduse omandamise puhul 35 kalendripäeva; 3) kõrghariduse omandamise või bakalaureuse kraadi kaitsmise puhul 42 kalendripäeva; 4) magistri- ja doktoritöö kaitsmise puhul 49 kalendripäeva. (5) Tasemekoolitusega seotud õppepuhkusel viibivale töötajale või teenistujale säilitab tööandja keskmise töötasu kümneks päevaks. Ülejäänud õppepuhkuse päevadeks säilitab tööandja töötaja või teenistuja töötasu vähemalt kehtiva miinimumpalga ulatuses. (5) Lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 ettenähtud õppepuhkusele on tööandja kohustatud andma töötaja või teenistuja avalduse ning õppeasutuse teatise alusel kuni seitse kalendripäeva palgata puhkust avalduses näidatud ajal. (6) Tööalases koolituses osalemiseks antakse töötaja või teenistuja avalduse ning koolitusasutuse teatise alusel õppepuhkust vähemalt 14 kalendripäevaks aastas keskmise palga säilitamisega. (7) Vabahariduslikus koolituses osalemiseks antakse töötaja või ametniku avalduse ning koolitusasutuse teatise alusel palgata õppepuhkust vähemalt seitsmeks kalendripäevaks aastas. (8) Tööandja osalus koolitusega seotud täiendavate kulutuste katmises sätestatakse töö- või kollektiivlepingus. (9) Koolitusest osavõtuks esitab töötaja või teenistuja tööandjale koolitusasutuse poolt antud teatise õppe toimumise aja ja sisu kohta. Tööandja ei ole kohustatud inimest lubama end tema kulul tööalaselt täiendama. Kui inimene teeb seda omal kulul siis on lähtuvalt eelmainitud seduse paragrahvist kohustatud tööandja talle andma õppepuhkust vähemalt 14 kalendri päeva.
(25.08.2004) Kas vastab tõele, et uue seaduse järgi peab enne tööle palkamist inimesel lasta ka arsti juures ära käia, et tuvastada, mis potentsiaalsed haigused tal võivad olla?
Eesti Vabariigi töölepingu seadus ütleb: §30. Töölepingu sõlmimiseks nõutavad dokumendid (1) Töölepingu sõlmimiseks nõuab tööandja järgmiste dokumentide esitamist: 1) isikut tõendav dokument; 2) tööraamat; 3) tunnistus (diplom) vajaliku kvalifikatsiooni või hariduse kohta; 4) tõend (sanitaarraamat) tervise kohta, kui tööleping sõlmitakse töötamiseks tööl, kus on ette nähtud eelnev ja perioodiline tervisekontroll, samuti alla 21-aastase isiku tööle võtmisel erieeskirjades ettenähtud töödele. Niisuguste tööde loetelu kinnitab vabariigi valitsus ja mainitud tõendi (sanitaarraamatu) vormi kinnitab tervishoiuministeerium; 5) ühe vanema või eestkostja ja tööinspektori kirjalik nõusolek 13- kuni 15-aastase alaealise töölevõtmisel; 6) ühe vanema või hooldaja kirjalik nõusolek 15-aastaseks saanud alaealise töölevõtmisel; 7) seadusega ettenähtud juhtudel töötamisluba välismaalase või kodakondsuseta isiku tööle võtmisel; 8) muud dokumendid seaduse või vabariigi valitsuse määrusega ettenähtud juhtudel. (2) Tööle võtmisel on keelatud nõuda dokumente, mida ei ole ette nähtud seaduse või vabariigi valitsuse määrusega. (3) Töötajal on õigus omaalgatuslikult esitada tööandjale iseloomustusi, soovitusi ja muid dokumente, mis iseloomustavad tema eelnenud töötamist ning kutseoskuste olemasolu ja kasutamist. §30 lg1 p.4 ütleb selge sõnaliselt, et tervise tõendit on vaja vaid kohtadel, kus see on nõutav. Sellised ettevõtted on näiteks toidu kauplused ja toitlustusfirmad.
(18.12.2003) Töötan kaupluses kassapidajana. Jäin sinisele lehele ja juhataja helistas ning ütles, et kuna praegu on kiired ajad ja tööd palju, siis pean ma vähemalt 19-daks tööl tagasi olema. Kui ma aga selleks ajaks tööle tagasi ei lähe, siis võetakse mul lisatasu palgast maha. Sellise otsuse olid nad vastu võtnud koosolekul. Kas neil on õigust nii teha?
Lisatasu võidakse maksta täiendavate tööülesannete täitmise või nõutavast tulemuslikuma töö eest või kollektiiv- või töölepingus ettenähtud juhtudel, samuti preemiana tööandja ühepoolse otsuse alusel. Teadmata, millise lisatasuga siin tegemist on, ei saa anda ka ühest vastust. Kui lepingus on sätestatud tingimused lisatasu maksmiseks ning töölt äraoleku tõttu jäävad need tingimused täitmata, võib tööandja jätta lisatasu maksmata. Kui aga lisatasu maksmine toimub tööandja ühepoolse otsusega, siis võib ta ka ühepoolselt lisatasu maksmata jätta.
(18.08.2003) Mitu tervisepäeva võib võtta? Mis oleksid need tingimused?
01.10.2002.a kehtima hakanud ravikindlustuse seadus ei näe enam ette tervisepäevade kasutamise võimalust. Samas võib tööandja ise tervisepäevade andmise korra kehtestada ja kui seda on tehtud (näiteks töösisekorraeeskirjades), siis kasutatakse neid tööandja kehtestatud tingimustel. Endiselt on aga olemas võimalus palgata puhkuse küsimiseks, selleks tuleb saavutada tööandjaga kokkulepe.
(17.07.2003) Töötasin avaliku teenistuse ametikohal, kuhu nimetatakse ametisse konkurssi korras. Kandideerisin, kuigi teadsin, et ei vasta ametikoha nõuetele. Tegemist on juhtiva kohaga, vastavalt seadusele peab enne sellele kohale kandideerimist töötama spetsialistina vähemalt 3aastat. Mina olin kandideerimise ajaks töötanud vaid kaks aastat. see oli ainuke nõue millele ma ei vastanud. Oli veel kaks kandidaati, aga nemad ei sobinud muudel põhjustel. Seega kuulutati konkurss luhtunuks ning mind nimetati ametisse juhataja kohusetäitjaks. Aasta hiljem tuli meil uus ülemus ja tema otsustas kuulutada uue konkurssi ja mind ametist vabastada. Kas ja millistel alustel saab mind ametist vabastada, kui olin käskkirjaga nimetatud ametisse määratud ajaks. Uue ülemuse ainus ametist vabastamise põhjendus oli, et olen kohusetäitja. Tööalaseid etteheiteid polnud. Kas mul on ametist vabastamisel õigus kompensatsioonile?
Määratud ajaks võib teenistusse võtta konkursi korras nimetatava ametniku kohusetäitja konkursikomisjoni otsuses märgitud isiku ametisse astumiseni. Ametiasutuse juhil on õigus kuulutada uus konkurss, kus ka Teie taas kandideerida võite. Kui Te konkursi võitjaks ei osutu ja ametisse valitakse teine inimene, vabastatakse Teid teenistustähtaja möödumise tõttu ning sellisel juhul ei ole kohustust teenistusest vabastamisest ette teatada ega hüvitust maksta.
(07.09.2000) Töölepingu sõlmimisel nõuti mul allkirja kohustusele, mille kohaselt pean saladuses hoidma tööandja konfidentsiaalset informatsiooni. Samas näidatakse need saladused: mistahes andmed, teave ja muu informatsioon, milline võib töötajale tööga seotult tööaandja kohta teatavaks saada. Nüüd olen segaduses ega julge oma tööandja nime ega selle aadressigi kellelegi öelda, on ju needki mu tööga seotud andmed. Kas tööandja tõesti võib kõiki andmeid salastada ja karistada nende avaldamise eest? Kas seadus määrab, mis võib olla äri- või tootmissaladus?
Töölepingu seaduse §50 p. 6 järgi on töötaja kohustatud hoidma tööandja äri- ja tootmissaladust ning mitte osutama tööandjale konkurentsi, ka mitte töötama tööandja loata konkurendi juures. Selline kohustus lasub töötajal ainult sel juhul, kui see on ette nähtud töölepingus. Kas samas lepingus või mõnes muus töötajale teatavaks tehtud dokumendis (töösisekorraeeskirjas, käskkirjas vms) tuleb täpselt määratleda, mis on selle tööandja äri või tootmissaladus ning keda ta loeb oma konkurendiks. Seadus konfidentsiaalseid andmeid otsesõnu kindlaks ei määra ja ega see olekski võimalik, sest sisuliselt on igal tööandjal oma saladused. Ei saa salastada mistahes andmeid, teavet ja muud informatsiooni, see oleks vastuolus meie riigi põhimõtetega. Mingil juhul ei saa ärisaladuseks olla need andmed, mida tööandja enda kohta esitab näiteks äriregistrile: asukoht, sidevahendite numbrid, tegevusalad, osa- või aktsiakapitali rahaline suurus, majandusaasta aruande andmed jms. Riigisaladuse seaduse kohaselt loetakse riigisaladuseks riigi julgeoleku eest kaitset vajav teave, mis on riigi omand, riigi kontrolli all või toodetud riigi poolt või riigi jaoks. Sama põhimõtte järgi võiks määrata ka tööandja äri- või tootmissaladuse - see on teave, mille avalikustamine võib kahjustada tema ärist või tootmisest saadava tulu võimalusi. Eri ametis töötajatele on juurdepääs sellisele teabele erinev, seetõttu peaks igale töötajale kehtestama oma äri- või tootmissaladuse, kui see on sisuliselt vajalik. Näiteks raamatupidajal ja juristil on tõenäoliselt hea ülevaade tööandja majanduslepingute sisust ning hindadest, tööline üldjuhul sellisele teabele ligi ei pääse. Pole siis ka mõtet kirjutada töölise töölepingusse ärisaladuseks majanduslepingute sisu ega hindu, küll aga peaks see olema raamatupidaja ja juristi lepingutes. Tööandja ja töötaja võivad kokku leppida töötaja kohustuses hoida teatud aja jooksul äri- või tootmissaladust või mitte minna tööle konkurendi juurde ka pärast töölepingu lõpetamist. Sellisel juhul peab tööandja maksma selle eest eritasu või andma muud hüvitust. Kui eritasu või hüvitust ei anta, ei ole töötajal pärast töölepingu lõpetamist oma endise tööandja ees enam sellist kohustust isegi sel juhul kui see lepingus kirjas oli. Helve Toomla, EAKL jurist Eesti Päevaleht
(30.11.-0001) K: Kas ma pean avaldama oma praeguse palga tulevasele ülemusele? Või peaksin seda natuke suurendama, et paremat palka loota?
V: Ma soovitaksin tungivalt sul mitte valetada oma palga suhtes. See ei ole mitte ainult vale, vaid ka ebaefektiivne. Sa võid väga kergelt vahele jääda. Ja kui jääd, siis võid töökoha kaotada. Ja isegi kui sa ei kaota töökohta, siis jätad endast kaupleva ja liiderdava inimese mulje. Igal juhul ei tohiks sa valetada. Palju tähtsam on, kuidas sa oma palga suurusest räägid. Sa võid ainult palga öelda või lisada sinna juurde makstavad kompensatsioonid ja preemiad. Aga ära kunagi valeta.
(30.11.-0001) K: Kuidas peaksin alustama läbirääkimisi firmaga, kelle esmapakkumine palga suhtes on väiksem kui ma ootasin?
V: Esiteks, võib-olla on see liiga suur amps, mida sa hammustada tahad. Kuid kui sa oled kindel, et su turuväätus on suurem, siis võiksid sa muidugi läbirääkimisi alustada. Kuid selleks on vaja eeltööd ja valmisolekut. Ma rõhutaks ülemusele, kui elevil sa oled selle töö pärast ning seda, et sa tegelikult oled natuke pettunud nende pakkumises. Siis ürita lahti seletada põhjused, miks sa usud, et nad peaksid sulle parema pakkumise esitama ning mida kõike oleksid sa valmis firma heaks tegema. Kui sa suudad ära tuua punktid, kuidas sa saaksid firmale kasu tuua, siis tee seda. Palu neil natuke järele mõelda ning oota. Aeg töötab ainult sinu kasuks, kui oled kõik õigesti teinud!
(30.11.-0001) K: Oma esimesel intervjuul tegin ma vea, öeldes oma miinimum palgasoovi. Ma olen küll ka edasi huvitatud sellest töökohast, aga kuidas ma saaksin läbi rääkida suurema palga osas?
V: See on raske, kuid kunagi ei ole liiga hilja proovida. On kaks erinevat lähenemisviisi. Esiteks, kui te ei ole veel täpselt palga suhtes kokku leppinud, siis võid sa üritada sündsal ajal sellest rääkida. Alternatiivina võid sa teha väikest uurimistööd ning minna siis oma tulevase ülemuse jutule ja öelda, et sa uurisid, et teistes firmades makstakse samal ametikohal töötavatele inimestele rohkem palka kui sina esialgu arvasid. Siis võid sa paluda, et nad arvestaksid seda informatsioni ning võtaksid seda sinu palkamisel arvesse. Muidugi, öeldes tööandjale, et sa ei ole öeldud palgaga enam nõus, kaasneb sellega risk üldse see töökoht kaotada. Nii tegelikult ei saagi kunagi võita. Kui sa küsid liiga vähe, siis võid sa isegi vähem saada kui tööandja tegelikult oleks olnud nõus sulle maksma. Kui sa küsid liiga palju, ei pruugi nad sinuga läbirääkimisi jätkata. Soovitaks vältida palgast rääkimist seniajani, kuni asi ei ole jõudnud töölepingu sõlmimiseni.
(30.11.-0001) K: Hiljuti lõpetasin ülikooli. Enne lõpetamist sain tööpakkumise hea reputatsiooniga arvutifirmast ja seoses oma kogenematusega võtsin selle pakkumise ilma läbirääkimisteta rõõmuga vastu. Nüüd olen aru saanud, et inimesed, kes töötavad minuga samal ametikohal, saavad palju rohkem palka. Kuigi mul läheb hästi ja ma olen rahul oma tööga, häirib mind mu madal palk. Kas ma peaksin uut töökohta otsima hakkama või peaksin oma ülemusega rääkima?
V: Töötajad, kes ei räägi oma ülemusega probleemidest, satuvad tihti veel raskemate probleemide küüsi. Ma soovitaksin sul teha mõlemat, oleneb kui kaua sa oled selles firmas juba tööd teinud ja mis laadi tööd sa teed. Kui sa oled seal töötanud vähem kui aasta, siis ma läheksin ülemuse juurde rääkima, mitte ei prooviks uuesti tööotsijaks hakata. Kui sa oled aga kauem olnud, siis ürita välja uurida oma turuväärtus ning püüa leida endale sobivaid pakkumisi. Sa pead rohkem arvesse võtma, kui ainult raha. Õppimine ning võimalus oma karjääri arendada on täiesti olemas. Enne kui lähed oma ülemuse juurde, ole endas kindel ning tea täpselt, mida sa tahad ning nõuad. See aitab tõsta sinu enesekindlust ning aitab kaasa paremate tulemuste saamisel.


Põhimäärus | Sillamäe Kultuurikeskus
Sillamäe 26.september 2006 nr 36
Sillamäe Kultuurikeskuse põhimäärus
Määrusega kehtestatakse Sillamäe Kultuurikeskuse tegutsemise õiguslikud alused, ülesanded ja töökord.
Sillamäe Kultuurikeskus (edaspidi kultuurikeskus) on kultuuriteenuseid osutav ning vaba aja veetmise võimalusi pakkuv ja korraldav Sillamäe Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) hallatav asutus.
Kultuurikeskuse ametlik nimetus on Sillamäe Kultuurikeskus.
Kultuurikeskuse aadress on Kesk 24, 40231 Sillamäe linn, Ida-Viru maakond.
Kultuurikeskusel on Sillamäe linna vapi kujutise ja oma nimetusega pitsat.
Kultuurikeskusel võib olla oma sümboolika.
Kultuurikeskus tegutseb Sillamäe linnavara baasil.
Kultuurikeskus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, muudest õigusaktidest ja riigi kultuuripoliitika põhimõtetest.
Kultuurikeskuse asjaajamine toimub eesti keeles.
§ 3. Kultuurikeskuse tegevuse eesmärk ja arengukava
Kultuurikeskuse eesmärgiks on elanike vaba aja veetmise, kultuuri- ja huvitegevuse korraldamine.
Kultuurikeskuse tegevuse aluseks on kultuurikeskuse arengukava, mille kinnitab ja muudab linnavalitsus.
Kultuurikeskus koostab arengukava vähemalt neljaks aastaks.
Arengukavas nähakse ette kultuurikeskuse missioon ja eesmärgid ning nende täitmiseks kavandatav tegevus ja vahendid.
§ 4. Kultuurikeskuse tegevusalad ja põhiülesanded
Kultuurikeskuse põhitegevusalad on:
huvi- ja seltsitegevuse arendamine ja korraldamine;
rahvuskultuuride traditsioonide säilitamine;
riiklike ja kohalike tähtpäevaürituste korraldamine;
puhke- ja meelelahutusürituste ja tegevuse organiseerimine;
kultuurikeskuse hoone ja vahendite haldamine;
koostöö korraldamine erinevate mittetulunduslike kultuuriühingute ja –seltsidega linna kultuurielu rikastamisel.
Põhitegevusaladest tulenevalt on kultuurikeskuse põhiülesanded:
rahvuskultuuride säilitamine ja arendamine, kultuuritraditsioonide jätkamine;
harrastuskollektiivide töö ja üritustest osavõtu koordineerimine;
kohaliku seltsielu edendamine;
kultuurilis-meelelahutusürituste korraldamine;
rahvapidude ja linna suurürituste korraldamine (kultuuripäevad, konkursid, festivalid, näitused, näitusmüügid, väljapanekud jne.);
kino- ja videofilmide demonstreerimine ja videoprogrammide valmistamine;
professionaalse kultuuri vahendamine (teater, muusika, kunst jne);
kohalikele elanikele õppe-ja enesetäiendamise võimaluste pakkumine ja vabaharidusliku tegevuse toetamine;
koostöö teiste kultuuri- ja haridusasutustega ning ettevõtete ja ühiskondlike organisatsioonidega paikkonna kultuurielu korraldamisel;
kultuuri- ja huvitegevuse kohta informatsiooni kogumine ja vahendamine;
avalikkuse teavitamine põhitegevusest massimeedia ja muu reklaami vahendusel;
oma valitsemisel oleva vara korrashoidmine ja tulemuslik majandamine;
vajadusel trükiste väljaandmine;
linna õigus- ja haldusaktidega kehtestatud tingimustel ja korras vajadusel kultuurikeskuse valitsemisel olevate ruumide ja inventari üürileandmine;
paikkonna kultuurimälu talletamine ja kroonika pidamine;
põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamine;
muude linna õigusaktidega pandud ülesannete täitmine.
§ 5. Kultuurikeskuse õigused
Trükkida tasuliste ürituste pääsmeid ja osutada kultuurialaseid tasulisi teenuseid, korraldada tasulisi seminare ja kursusi.
Võimaldada tasulisi konsultatsioone ja teenustöid oma põhitegevuse valdkonnas.
Linna õigus- ja haldusaktidega kehtestatud tingimustel ja korras võtta või anda kasutamiseks rendile ruume, inventari jne.
Kasutada oma põhieesmärkide saavutamiseks projektitöö meetodit.
Saada vajalikku teavet ja andmeid Sillamäe Linnavolikogult ja linnavalitsuselt ning haridus- ja kultuuriosakonnalt.
Osaleda erinevate kultuurivaldkonna organisatsioonide, liitude ja nende töögruppide tegevuses.
Sõlmida lepinguid nii juriidiliste kui füüsiliste isikutega vastavuses Sillamäe linna põhimäärusega ja muude linna õigusaktidega.
Teostada muid seadusega kooskõlas olevaid tehinguid ja toiminguid, mis on vajalikud kultuurikeskuse edukaks majanduslikuks tegevuseks.
Külastajate ja harrastustegevuses osalejate õigused ja kohustused sätestatakse kultuurikeskuse kodukorras, mille kinnitab kultuurikeskuse direktor.
§ 6. Kultuurikeskuse juhtimine
Kultuurikeskust juhib direktor.
Kultuurikeskuse direktori vaba ametikoha täitmiseks võib välja kuulutada konkursi.
Konkursi läbiviimise tingimused ja korra kehtestab ning konkursi korraldab linnavalitsus.
Kultuurikeskuse direktori kinnitab ametisse Sillamäe linnapea ettepanekul linnavalitsus.
Töölepingu kultuurikeskuse direktoriga Sillamäe linna esindajana sõlmib ja teostab muid seaduses sätestatud tööandja õigusi ja kohustusi, Sillamäe linnapea.
Kultuurikeskuse direktor:
juhib ja korraldab kultuurikeskuse tegevust ning kannab vastutust vastavalt seadusele, õigusaktidele, käesolevale põhimäärusele ja töölepingule;
teeb seadusest ja kultuurikeskuse põhimäärusest tulenevate ülesannete täitmiseks tehinguid vastavuses Sillamäe linna põhimäärusega ja kultuurikeskuse eelarves selleks ettenähtud vahendite piires;
korraldab ja vastutab kultuurikeskuse arengukava koostamise, kinnitamise, muutmise ja selle täitmise eest;
rakendab abinõusid kultuurikeskuse majandusliku ja tehnilise baasi arendamiseks, töötingimuste ajakohastamiseks ning töötajate kvalifikatsiooni tõstmiseks;
esitab kultuurikeskuse tegevuse kohta statistilise ja eelarve täitmise aruande õigusaktidega kinnitatud tähtaegadel ja korras;
esindab kultuurikeskust ilma erivolitusteta oma pädevuse piires;
vastavuses seadusega ja käesoleva põhimäärusega tegutseb kultuurikeskuse töötajate suhtes tööandja esindajana;
annab oma pädevuse piires käskkirju ja kontrollib nende täitmist;
esitab linnavalitsusele kinnitamiseks kultuurikeskuse töötajate koosseisud;
kinnitab kultuurikeskuse töötajate palgamäärad;
määrab kindlaks töötajate tööjaotuse, töökohustused ja kinnitab ametijuhendid;
kinnitab töösisekorra eeskirjad ning kooskõlastab need tööinspektoriga;
koostab ja esitab linnavalitsusele kinnitamiseks kultuurikeskuse töötajate ja ringijuhtide palgajuhendi ja nende kvalifikatsiooninõuded;
kinnitab huvi- ja taidlusringidesse registreerimise ning osavõtu arvestamise korra;
töötab välja ja kinnitab huvi- ja taidlusringide juhendajate tööaja arvestuse pidamise normdokumendid ning kontrollib nende täitmist;
koostab kultuurikeskuse eelarve projekti ja esitab selle õigusaktidega ettenähtud tähtaegadel ja korras;
jälgib eelarvega eraldatud vahendite sihipärast kasutamist ning vastutab finants- ja koosseisudistsipliinist kinnipidamise eest;
korraldab kultuurikeskusele saabunud teabenõuete, kirjade ja avalduste lahendamist ja muid asjaajamisega seotud toiminguid vastavalt Sillamäe linna ühtsele asjaajamiskorrale;
kinnitab kultuurikeskuse kodukorra ja kultuurikeskuse töö paremaks toimimiseks muid haldusdokumente;
tagab kultuurikeskuse valitsemisele antud linnavara säilimise, korrashoiu ja sihtotstarbelise kasutamise;
ei tohi ilma linnavalitsuse loata teha tehinguid juriidiliste isikutega, mille liikmeks, osanikuks või aktsionäriks ta on, ega oma lähisugulaste ega lähihõimlastega;
vabade ametikohtade täitmiseks võib direktor välja kuulutada konkursi;
kultuurikeskuse ringijuhtide ja abipersonali rakendamisel võib kasutada hooajalisi või lühiajalisi töölepinguid;
omab allkirjaõigust finantsdokumentidele, vastavuses Sillamäe linna põhimääruses lubatuga või kui linnavalitsus ei ole otsustanud teisiti;
taotleb täiendavaid eelarveväliseid rahalisi vahendeid erinevatelt organisatsioonidelt, fondidest, jne ning kindlustab rahataotlusprojektide esitamise;
direktorit asendab tema äraolekul Sillamäe linnapea poolt määratud asendaja;
vastutab kultuurikeskuse tegevuse kohta esitatud aruannete õigeaegse esitamise ja neis sisalduvate andmete õigsuse eest;
täidab erikorralduseta muid õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest tulenevaid ülesandeid.
§ 7. Kultuurikeskuse nõukogu
Sillamäe Linnavolikogule ja linnavalitsusele kultuurikeskuse töö korraldamise kohta ettepanekute tegemiseks, kultuurikeskuse töö hindamiseks ja muude kultuurikeskuse tegevust puudutavate oluliste küsimuste läbiarutamiseks moodustatakse Sillamäe Kultuurikeskuse Nõukogu (edaspidi nõukogu).
Nõukogu on 5-7 liikmeline ja sinna võivad kuuluda kultuurikeskuses tegutsevate huvi-ja taidlusringide esindaja, kultuuriseltside ja ühiskondlike organisatsioonide esindaja, linnavalitsuse volitatud esindaja, linnavolikogu kultuuri-ja hariduskomisjoni esindaja, ettevõtjate esindaja, kultuurikeskuse töötajate esindaja.
Nõukogu koosseisu kinnitab linnavalitsus kolmeks aastaks.
Oma töö korraldamiseks valib nõukogu oma liikmete hulgast esimehe, aseesimehe ja sekretäri.
Nõukogul on õigus saada kultuurikeskuse direktorilt oma ülesande täitmiseks vajalikku teavet ja dokumente.
Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvemini kui neli korda aastas.
Nõukogu on otsustusvõimeline kui kohal on vähemalt pooled liikmed, sealhulgas esimees või aseesimees. Nõukogu teeb oma otsused poolthäälteenamusega.
Nõukogu otsused protokollitakse ja saadetakse kultuurikeskuse direktorile ja linnavalitsusele.
Kultuurikeskuse direktor osaleb sõnaõigusega nõukogu istungitel, kuid ei ole nõukogu liige.
§ 8. Nõukogu pädevus
annab arvamuse kultuurikeskuse perspektiivsete töösuunadade kohta;
kuulab kord aastas kultuurikeskuse direktori sisulise tegevuse ja majandusaruande;
annab arvamuse kultuurikeskuse aasta tegevuskava ja eelarve projekti kohta;
teeb ettepanekuid kultuurikeskuse põhimääruse muutmiseks;
annab arvamuse tasuliste teenuste hinnade kohta enne kinnitamist linnavalitsuses;
teeb ettepanekuid kultuurikeskuse töö parandamiseks ja arenguks.
§ 9. Kultuurikeskuse personal
Personali tööandjaks on Sillamäe linn, keda töösuhetes esindab kultuurikeskuse direktor.
Personali õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks käesoleva põhimääruse, töölepingute, ametijuhendite ja töösisekorra eeskirjaga, mis on kooskõlas tööseadusandluse ning töösuhteid reguleerivate seadustega.
Personali ülesandeks on tagada kultuurikeskuse edukas, häireteta töö ja majandamine, vara säilimine ja korrasolek ning kodukorra jälgimine.
§ 10. Kultuurikeskuse vara, finantseerimine, eelarve ja aruandlus
Kultuurikeskuse vara on Sillamäe linna omand, mis on antud kultuurikeskuse sihtotstarbelisse kasutusse. Vara valitsemine toimub Sillamäe Linnavolikogu poolt kehtestatud korras.
Linnavara on ka intellektuaalne omand, mis on loodud linna teenistuses olevate isikute ametialase tegevuse läbi või omandatud linnavara arvel.
Kultuurikeskuse eelarve, töötajate koosseisud kinnitab vastavalt linnaeelarves ettenähtud vahenditele linnavalitsus.
Kultuurikeskus võib rahalisi vahendeid saada ka riigieelarvest, sihtfondidest ja -kapitalidest, erinevatest projektlaekumistest, annetustest, kultuurikeskuse põhitegevusega seotud tasulistest teenustest ning seda toetavast majandustegevusest saadavast tulust ja muudest seadusega lubatud vahenditest.
Kultuurikeskuse arendamise eesmärgil võivad tagastamatut abi anda ja annetusi teha nii juriidilised kui füüsilised isikud. Tagastamatu abina ja annetustena saadud vara võetakse arvele kehtestatud korras.
Kultuurikeskuse poolt osutatavate tasuliste teenuste hinnakirja kinnitab linnavalitsus.
Kultuurikeskuse raamatupidamise arvestust teostab linnavalitsuse hallatav asutus Linna raamatupidamine õigusaktidega sätestatud korras.
Kultuurikeskuse finantsmajanduslikku tegevust kontrollivad linnavalitsuse poolt volitatud isikud.
Kultuurikeskusel on dokumentatsioon, mis võimaldab täpset arvestust organisatsioonilise, sisulise- ja majandustegevuse kohta ning tagab asjaajamise seaduslikkuse.
Kultuurikeskus on aruandekohustuslik Sillamäe Linnavolikogu, linnavalitsuse ja haridus-ja kultuuriosakonna ning nõukogu ees.
§ 11. Kultuurikeskuse ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine
Kultuurikeskuse tegevuse korraldab ümber või lõpetab linnavalitsus Sillamäe Linnavolikogu otsuse alusel.
Kultuurikeskuse tegevus korraldatakse ümber, kui:
muutuvad oluliselt kultuurikeskuse eesmärgid;
muutub linnaeelarvest finantseerimise võimalus;
see tuleneb seadusest või Sillamäe Linnavolikogu määrusest või otsusest.
Kultuurikeskuse tegevus lõpetatakse, kui:
puudub vajadus kultuurikeskuse tegevuse jätkamiseks;
Kultuurikeskuse tegevus korraldatakse ümber või lõpetatakse õigusaktides ettenähtud korras.
Tunnistatakse kehtetuks Sillamäe Linnavolikogu 31. oktoobri 2000. a määruse nr 18/37-m Sillamäe kultuurikeskuse põhimääruse uue redaktsiooni kinnitamine (KO 2000, 101, 1432; 2004, 43, 356) punkt 1.


text:
Põhjarannik » Aidu tuulepark nõuab kohtuniku taandamist
21. november 2017 GERLI ROMANOVITŠ
Seni kui kohus pole otsust teinud, ei saa tuuleparki Aidus edasi ehitada.
Perekond Sõnajalale kuuluv OÜ Aidu Tuulepark tegi Tartu halduskohtule avalduse taandada nende ehituslubade küsimust käsitlev kohtunik Karin Jõks, kes pole seitsme kuu jooksul jõudnud küsimuse arutamiseni.
OÜ Aidu Tuulepark tegi Tartu halduskohtu esimehele taotluse taandada Aidu tuulepargi ehituslubade asja menetlev Jõhvi kohtunik Karin Jõks, kuna leiab, et kohtunik pole siiani olnud menetlusosaliste suhtes erapooletu. Peamine põhjus on see, et kohus pole tänaseni määranud istungi aega, ehkki menetluse algusest tänaseni on kulunud seitse kuud.
Eiranud mõistlikku menetlusaega
Aidu tuulepark leiab, et kohtunik on pika venitamisega eiranud mõistliku menetlusaja põhimõtet. Samuti ei ole senini jõutud tuulepargi ehitamiseks olulise taotluse läbivaatamiseni. “Kuivõrd tegemist on 160 miljoni eurose maksumusega projektiga ja viivitamine põhjustab arendajale ülisuurt majanduslikku kahju, siis peaks kohtupraktikale toetudes olema protesti kiire lahendamine kohtu jaoks prioriteet,” ütles OÜ Aidu Tuulepark juhatuse liige Andres Sõnajalg.
“Võrdluseks võib tuua Tootsi tuulepargi aastataguse kaasuse, kus istungini jõuti juba kolme kuuga,” selgitas Sõnajalg, miks ettevõte on jõudnud veendumusele, et menetlusaeg on kujunenud ebamõistlikult pikaks.
Samuti leiab tuulepargi ehitaja, et Karin Jõks ei käitu menetlusosaliste suhtes erapooletult, sest kohtunik on keeldunud Aidu tuulepargi taotletud paikvaatlusest, pole erinevalt vastaspoole taotlustest lahendanud mitmeid juba kevadel esitatud taotlusi ja on käsitlenud OÜ Aidu Tuulepark väiteid vääralt.
“Eriti kahetsusväärne on, et isegi OÜ Aidu Tuulepark esitatud taotlust aegumise läbivaatamiseks ei ole kohtunik Karin Jõks tänaseni lahendanud,” rääkis Sõnajalg.
Sõnajalg ütles, et Eesti kohtuniku eetikakoodeksi kohaselt peab kohtumenetlus pooltele ka näima erapooletu. Praegune kohtumenetlus neile kahjuks erapooletu ei näi.
Kohtunik otsustab taandamise üle
Aidu tuulepark esitas kolmanda isikuna Tartu halduskohtule kohtuniku taandamise avalduse kõnealuses haldusasjas 14. novembril.
Esmalt peab taandamisavalduse lahendama asjaga tegelev kohtunik ise. Kui asja lahendav kohtunik enda taandamisega ei nõustu, võtab sama taotluse asjus seisukoha kohtu esimees.
“Taandamistaotluse menetluse ajal saab kohtunik teha üksnes edasilükkamatuid menetlustoiminguid. Kohtunik Karin Jõks lahendab taandamistaotluse määrusega esimesel võimalusel, järgmise nädala jooksul. Kuna kohus võtab seisukoha Aidu tuulepargi etteheidete osas kohtumääruses, siis ei ole enne seda kohane anda neile sisulisi vastuseid. Küll aga teeme seda mõistagi pärast kohtumääruse teatavakstegemist,” ütles kohtu pressiesindaja Krista Tamm.
Tamm lisas, et kohus ei saa siiski nõustuda etteheitega, et menetlus on olnud ebamõistlikult pikk, kuna kohtuasi ei kuulu nende hulka, mida kohus peab halduskohtumenetluse seadustiku alusel lahendama eelisjärjekorras.
“Väärib kordamist, et kohus lahendab asju üldises ehk asjade kohtusse saabumise järjekorras. Seadus ei anna kohtuasjade lahendamisel eesõigust isikutele, kellel on suuremad rahalised huvid. Kõik on seaduse ees võrdsed,” ütles Tamm, kelle sõnul sõltub kohtuasja lahendamise kiirus siiski konkreetse kohtuniku töökoormusest ning sellest, kui palju on tal lahendada kiireloomulisi asju, nagu näiteks esialgse õiguskaitse taotlused. Menetlusosalistel on õigus esitada menetluse kiirendamise taotlus, seda saab aga teha alles siis, kui asi on kohtu menetluses olnud vähemalt üheksa kuud.
Arendajad peavad parkide taandumist Ida-Virumaalt võimatuks

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus