Kuristiku Gümnaasium » Kodukord
Kodukord 11.07
2018/2019-7, 19. juuni 2019 28.06
2018/2019-6, 7. juuni 2019 28.06
20.07 – Kadri Käärd
21.07 – Ami Kalamets
22.07 – Priit Ratassepp
27.07 – Kristi Pajur
01.08 – Heli Malve
02.08 – Margarita Eero
Esileht » Teave » Avalik teave » Kodukord
Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi kodukord
1.1. Kooli kodukord on õpilastele ja koolitöötajatele täitmiseks kohustuslik.
1.2. Kooli kodukord ei sätesta neid õpilastele ja koolitöötajatele kehtestatud asjaolusid, mis on ära kirjeldatud teistes kooli dokumentides või õigusaktides.
1.3. Õpilase suhtes, kes ei käitu kooli kodukorra kohaselt, rakendatakse koolis põhjendatud, asjakohaseid ja proportsionaalseid tugi- ja mõjutusmeetmeid põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 58 sätestatud tingimustel ja korras.
1.4. Kooli kodukord on avalik dokument, millega saab tutvuda kooli veebilehel ja kooli raamatukogu ruumis. Kooli kodukord on väljas ka õpilastele ja koolitöötajatele nähtavas kohas, milleks on kooli infostend.
1.5. Lähtuvalt erinevatest koolielu reguleerivatest õigusaktidest sätestatakse kooli kodukorras järgmised korrad:
Nõuded õpilase käitumisele (Põhikooli riiklik õppekava § 19 lg 5; Gümnaasiumi riiklik õppekava § 15 lg 4).
Kooli tunnustusmeetmed õpilaste tunnustamiseks õpingute jooksul (PGS § 57);
Kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa õpilasele ja tema vanemale teatavaks tegemise kord (PGS § 55 lg 4);
Õpilaste ja vanemate hinnetest ja hinnangutest teavitamise kord (PGS § 29 lg 4; Põhikooli riiklik õppekava § 19 lg 4 ja Gümnaasiumi riiklik õppekava § 15 lg 3);
Õppest puudumisest teavitamise kord (PGS § 35 lg 3);
Õpilaspileti kasutamise kord koolis (Õpilaspileti väljaandmise kord ja õpilaspileti vorm § 2 lg 4);
Kooli hoonest või territooriumilt sisse- ja väljaliikumise kontrollimise ning õpilase kooli hoonest või territooriumilt väljaliikumise piiramise rakendamise kord (PGS § 44 lg 2 ja § 44 lg 7);
Kooli ruumide, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahendite tasuta kasutamise kord õpilastele õppekavavälises tegevuses (PGS § 40 lg 2);
Kooli hoiule antud esemete hoiustamine ja nende tagastamise kord (PGS § 58 lg 5);
Õpilaste ja koolitöötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise kord ning abinõud õpilaste ja kooli töötajate vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamiseks (PGS § 44 lg 2 ja 3);
Täiendavad alused gümnaasiumist väljaarvamiseks (PGS § 28 lg 2);
2. Nõuded õpilase käitumisele
2.1. Õpilane juhindub oma käitumises headest kommetest ja tavadest. Kui õpilane kahtleb, missugust käitumisviisi valida, pöördub ta, vältimaks nõuete rikkumist, nõu saamiseks kooli töötaja poole.
2.2. Põhikooli õpilane tähtsustab käitumisel üldinimlikke väärtusi (ausus, hoolivus, aukartus elu vastu, õiglus, inimväärikus, lugupidamine enda ja teiste vastu).
2.3. Põhikooli õpilane käitub eakohaselt, omandades kogemusi, mis muudavad tema käitumist eesmärgipärasemaks ning vastutades tegude tagajärgede eest.
2.4. Põhikooli õpilane oma käitumisega peab lugu klassist ja koolist, on viisakas, täidab lubadusi, ei naeruväärista kedagi, ei kiusa ega narri. Õpilane tunneb rõõmu liikumisest, loovast eneseväljendusest ja tegevusest, hoiab puhtust ja korda. Õpilane järgib kõlbelisi tõekspidamisi ning häid käitumistavasid.
2.5. Gümnaasiumi õpilane käitub eetiliselt ning järgib üldtunnustatud väärtusi, kõlbluspõhimõtteid, üldkehtivaid moraalinorme.
2.6. Gümnaasiumi õpilane tähtsustab käitumisel üldinimlikke väärtusi (ausus, hoolivus, aukartus elu vastu, õiglus, inimväärikus, lugupidamine enda ja teiste vastu).
2.7. Gümnaasiumi õpilane peab oma käitumises toetuma olemasolevatele teadmisstruktuuridele, mis on omandatud põhikoolis ning omandatakse edasi gümnaasiumis, mis tagavad õpilase suutlikkuse teatud olukordades tulemuslikult toimida.
3. Kooli tunnustusmeetmed õpilaste tunnustamiseks õpingute jooksul
3.1. Kooli tunnustusmeetmeteks on:
3.1.1. kirjalik kiitus õpilaspäevikus, e-koolis;
3.1.2. kiitus direktori käskkirjaga;
3.1.3. tunnustus diplomi ja raamatuga olümpiaadidest, konkurssidest, viktoriinidest, võistlustest tubli osavõtu eest;
3.1.4. tänukirjaga tunnustamine;
3.1.5. osalemine direktori vastuvõtul;
3.1.6. õpilast tunnustatakse kiituskirjaga väga heade tulemuste eest õppetöös, gümnaasiumiastmes tunnustatakse õpilast kas hõbe- või kuldmedaliga kooli lõpetamisel;
3.1.7. au olla valitud kuutegijaks;
3.1.8. kooli meistri märk parimatele sportlastele.
3.2. Õpilase tunnustamiseks peab kooli töötaja esitama vastava taotluse direktorile, kes otsustab õpilase tunnustamise.
3.3. Õpilase tunnustamiseks võivad direktorile teha ettepaneku ka kaasõpilased ja vanemad.
4. Tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitamise kord
4.1. Tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest, arvestades põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 58 sätestatut, teavitatakse sõltuvalt rakendatavast meetmest õpilast ja tema vanemat direktori käskkirja ärakirja või õppenõukogu otsuse ärakirja kättetoimetamise kaudu.
4.2 Arvestades põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 37 sätestatut, jälgivad õpetajad õpilase arengut ja toimetulekut koolis ning vajaduse korral kohandavad õpet õpilase vajaduste kohaselt. Kõigi õpilastega viiakse läbi arenguvestlusi vastavalt direktori poolt kinnitatud arenguvestluste läbiviimise korrale.
5. Kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa õpilasele ja tema vanemale teatavaks tegemise kord
5.1. Päevakavast õpilasele kohalduv osa ning muudatused selles tehakse õpilasele ja vanemale teatavaks elektroonilise õppeinfosüsteemi (eKool) ja kooli veebilehe kaudu.
5.2. Kui õpilasel või vanemal ei ole võimalik saada teavet elektroonilise õppeinfosüsteemi (eKool) või kooli veebilehe vahendusel, siis tehakse õpilasele ja vanemale kooli päevakavast õpilasele kohalduv osa teatavaks viisil, milles kool lepib kokku õpilase ja vanemaga individuaalselt.
5.3. Kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa ning muudatused selles loetakse õpilasele ja vanemale kättetoimetatuks elektroonilise õppeinfosüsteemi (eKool) kaudu, kui vanem on tutvunud elektroonilise õppeinfosüsteemi kaudu vastava infoga.
5.4. Kui vähemalt 10-aastane õpilane on saanud õppeinfosüsteemi (eKooli) ja/või kooli veebilehe kaudu informatsiooni kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa kohta ja nendes tehtud muudatuste kohta, siis vastavalt haldusmenetluse seadusele loetakse päevakavast ja selle muudatusest teavitatuks ka õpilase vanem.
5.5. Alla 10-aastase õpilase vanemale, kes ei ole tutvunud kooli päevakavas õpilasele kohalduva osaga või selles tehtud muudatustega elektroonilise õppeinfosüsteemi (eKool) kaudu, edastatakse vastav teatis vanema antud elektronposti aadressile või muul viisil vastavalt eelnevale kokkuleppele vanemaga.
6. Õpilaste ja vanemate hinnetest ja hinnangutest teavitamise kord
6.1. Õpilast ja tema vanemat teavitab kool hinnetest ja hinnangutest elektroonilise õppeinfosüsteemi (eKooli) vahendusel.
6.2. Kui õpilane ja vanem ei ole andnud nõusolekut hindamisest teavitamiseks elektroonilise õppeinfosüsteemi (eKooli) vahendusel, teavitab kool õpilast ja vanemat hinnetest ja hinnangutest muul kokkulepitud viisil.
6.3. Kui õpilasel ja tema vanemal ei ole võimalik saada teavet hinnetest ja hinnangutest elektroonilise õppeinfosüsteemi (eKooli) vahendusel, siis saavad nad õpetajale või koolile esitada vastava taotluse. Õpilase ja/või vanema taotluse alusel antakse õpilasele teavet hinnetest ja hinnangutest elektroonilise õppeinfosüsteemi väljavõttena. Väljavõte elektroonilisest õppeinfosüsteemist (eKoolist) antakse õpilase kätte. Kui õpilane on noorem kui 10-aastane, saadetakse väljavõte elektroonilisest õppeinfosüsteemist vanemale temaga kokkulepitud viisil.
7. Õppest puudumisest teavitamise kord
7.1. Kool teavitab vanemaid üks kord õppetrimestri jooksul, saates neile õppest puudumiste kokkuvõtte. Kokkuvõttega saab vanem tutvuda elektroonilise õppeinfosüsteemi (eKooli) vahendusel. Kui vanemal ei ole võimalik saada teavet elektroonilise õppeinfosüsteemi (eKooli) vahendusel, siis saab ta koolile esitada vastava taotluse. Teave puudumiste kohta saadetakse vanemale õpilase kaudu, kui õpilane on vähemalt 10-aastane. Noorema õpilase puhul saadetakse teave vanemale temaga kokku lepitud viisil. Kui kool on esitanud õppest puudumiste kokkuvõtte vanema poolt esitatud kontaktandmetele, siis loetakse õppest puudumiste kokkuvõte vanemale kätte toimetatuks.
7.2. Koolikohustusliku õpilase vanem teavitab hiljemalt õppest puudumise esimesel õppepäeval kooli õpilase õppest puudumisest ja selle põhjustest elektroonilise õppeinfosüsteemi (eKooli) kaudu. Kui vanem ei ole kooli õpilase puudumisest teavitanud, teavitab kool sellest vanemat hiljemalt järgmisel õppepäeval, kasutades vanema poolt koolile esitatud kontaktandmeid. Hiljemalt ülejärgmisel õppepäeval pärast puudumise põhjuste äralangemist teavitab vanem kooli puudumise kestusest elektroonilise õppeinfosüsteemi (eKooli) kaudu. Kui elektroonilisele õppeinfosüsteemile (eKooli) vanemal ligipääs puudub, siis valib vanem talle sobiva teavitamise süsteemi puudumisest teavitamiseks (vanem võib teavitada kooli e-kirja saatmise kaudu, helistades kooli või saates koolile vastavasisulise teatise paberil).
7.3. Gümnaasiumi õpilane või tema vanem teavitab hiljemalt õppest puudumise esimesel õppepäeval kooli õppest puudumisest ja võimaluse korral puudumise kestvuse elektroonilise õppeinfosüsteemi (eKooli) kaudu. Kui elektroonilisele õppeinfosüsteemile (eKoolile) õpilasel või vanemal ligipääs puudub, siis valib õpilane või vanem puudumisest teavitamiseks talle sobiva teavitamise süsteemi (kooli võib teavitada e-kirja saatmise kaudu, helistades kooli või saates koolile vastavasisulise teatise paberil).
7.4 Vähemalt üks nädal enne pikemat plaanilist puudumist (enam kui kolm päeva perekondlikel põhjustel) esitab õpilane või tema hooldaja kooli direktorile avalduse, kus on ära märgitud kokkulepped aineõpetajatega ning klassijuhatajaga. Antud perioodi õppematerjali on õpilane kohustatud omandama iseseisvalt.
8. Õpilaspileti kasutamise kord koolis
8.1. Lugejateenindus raamatukogus toimub õpilaspileti alusel.
8.2. Toitlustamine (tavalõuna) 2.-12. klassi õpilastele toimub õpilaspileti alusel.
8.3. Kõiki söökla tooteid (v.a tavalõuna) on võimalik osta õpilaspileti registreerimisel kaardilugejas. Kuu lõpus koostatakse arve ning edastatakse e-posti teel arve maksjale.
8.4 Õpilase väljaarvamisel kooli õpilaste nimekirjast on õpilane või lapsevanem kohustatud tagastama õpilaspileti kohe koolile.
9. Kooli hoonest või territooriumilt sisse- ja väljaliikumise kontrollimise ning õpilase kooli hoonest või territooriumilt väljaliikumise piiramise rakendamise kord
9.1. Kooli hoonest või territooriumilt õpilaste sisse- ja väljaliikumist kontrollitakse.
9.2 Põhikooli õpilasel on keelatud lahkuda kooli hoonest või territooriumilt õppetöö toimumise ajal v.a kokkuleppel koolitöötajaga.
9.3. Kooli territooriumilt kooli töötajate sisse- ja väljaliikumist kontrollitakse.
9.4. Kooli hoonest külaliste sisse- ja väljaliikumine registreeritakse, isik vajadusel tuvastatakse.
10. Kooli ruumide, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahendite tasuta kasutamise kord õpilastele õppekavavälises tegevuses
10.1. Kool annab ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid tasuta kasutamisse kokkuleppe alusel. Kokkulepe võib olla suuline või kirjalik. Kokkuleppe koolipoolseks esindajaks on direktor.
10.2. Õpilane võib ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kasutada tasuta vaid kokkulepitud viisil ja eesmärgil.
10.3. Õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahendite muutusest või rikkumisest tulenev kahju tuleb õpilasel või tema vanemal koolile pidajale hüvitada.
10.4. Ruumide ja raamatukogu kasutamisega tekkinud kahju tuleb õpilasel või tema vanemal kooli pidajale hüvitada.
11. Esemete kasutamise viisid, mis toovad kaasa esemete hoiule võtmise kooli poolt
11.1. Koolitöötajal on õigus võtta ese hoiule, kui eset võidakse kasutada viisil, mis võib ohustada isikut ennast või teist isikut, mis võiks kaasa tuua teise isiku vigastamise, tapmise või võõra eseme kahjustamise.
11.2. Õpilane kasutab loata koolitunnis ja nutivabadel aladel nutiseadmeid ja muid elektroonilisi seadmeid. Õppetöö ajal on nutiseade koolikotis hääletul režiimil ja ilma värinaalarmita, väljaarvatud kasutamisel õppetöös koos eelneval kokkuleppel õpetajaga.
11.3 Õpetajal on õigus kodukorra rikkumise korral segavad seadmed koolipäeva lõpuni enda kätte hoiule võtta.
12. Kooli hoiule antud esemete hoiustamine ja nende tagastamise kord
12.1. Kooli hoiule antud eset hoiab kooli töötaja. Kooli töötaja, kellele ese on hoiule antud, peab hoidma eset selle säilimist tagaval viisil.
12.2. Kui õpilane, kellelt ese hoiule võetakse, ei ole eseme omanik ega selle seaduslik valdaja või kui eset ei võetud hoiule isikult ning omanik või seaduslik valdaja on tuvastatav, teavitab kooli töötaja omanikku või seaduslikku esindajat eseme hoiulevõtmisest.
12.3. Hoiulevõetud eseme omanikule või seaduslikule valdajale tagastatakse asi viivitamata pärast hoiulevõtmise aluse äralangemist.
12.4. Eseme hoiulevõtmiseks võib kasutada vahetut sundi nii kaua, kui see on eesmärgi saavutamiseks vältimatu.
13. Õpilaste ja koolitöötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise kord ning abinõud õpilaste ja kooli töötajate vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamiseks
13.1. Vaimsest ja füüsilisest turvalisuse ohust teada saamisel informeeritakse kooli töötaja kaudu direktorit, kelle pädevuses on viivitamatult meetmete tarvitusele võtmine (sh tagajärgede likvideerimine), mis tagaks füüsilise turvalisuse, juhtumi lahendamise või juhtumi lahendamise edasiandmise väljaspool kooli olevatele isikutele või asutustele.
13.2. Koolitöötaja, õpilase või lapsevanema sobimatu käitumise korral, mis ohustab teiste isikute vaimset või füüsilist turvalisust, tuleb kooli töötajatel hinnata selle võimalikke põhjuseid ja olukorra tõsidust ning piisavalt tõsise juhtumi korral tuleb reageerida kiiresti, rakendades pedagoogilisi või andragoogilisi võtteid või vajadusel tõkestada edasine sobimatu käitumine ning pöörduda direktori või politsei poole.
13.3. Eesmärgiga ennetada turvalisust ohustavate olukordade tekkimist koolis, võib õpilase suhtes rakendada põhjendatud, asjakohaseid ja proportsionaalseid tugi- ja mõjutusmeetmeid põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 58 sätestatud tingimustel ja korras.
13.4. Alkoholi, tubaka või muu aine omamise korral reageeritakse kooli töötajate poolt vastavalt ohu tõsidusele ning võetakse keelatud aine õpilaselt hoiule. Keelatud aine omamisest teavitatakse politseid ja äravõetu antakse üle vanemale või politseile vastavalt politseilt saadud korraldusele.
13.5. Kakluse ja kehalise vigastuse tekitamise korral teavitatakse vanemaid ja politseid, vajadusel kaasatakse kiirabi.
13.6. Kaasõpilaste ja koolitöötajate häirimise korral (sõim, solvang, asjade loopimine jms käitumise korral) tehakse kindlaks tunnistajad ja teavitatakse vanemaid, õpilasega viiakse läbi pedagoogiline vestlus.
13.7. Varastamise, esemete rikkumise, kehaliste vigastuste tekkimise, kiusamise või väljapressimise korral peab õpilane või tema vanem esitama vastava avalduse politseile. Koolil puudub selliste juhtumite korral menetlemise pädevus.
14. Jälgimisseadmestiku kasutamise kord
14.1. Ohu väljaselgitamiseks ja tõrjumiseks või korrarikkumise kõrvaldamiseks kasutatakse koolis toimuva jälgimiseks pilti salvestavat jälgimisseadmestikku.
14.2. Jälgimisseadmestiku salvestist säilitatakse piiratud juurdepääsuga valvatavas ruumis.
14.3. Jälgimisseadmestiku kasutamisest teavitamiseks kasutatakse ruumide ustel, kus jälgimisseadmestik on paigutatud, teabetahvlit.
14.4. Juurdepääsuõigus salvestisele on direktoril, kes on koolis juurdepääsuõigust omavaks isikuks.
14.5. Direktor fikseerib kirjaliku aktiga igakordse juurdepääsu salvestisele, fikseerides kuupäeva ja kellaaja ning eesmärgi, mis tingis salvestise vaatamise vajaduse.
14.6. Koolis on mehitatud valve, kellel ülesannete hulka kuulub salvestatavate kaamerate abil toimuva jälgimine reaalajas.
15. Gümnaasiumist väljaarvamine
15.1. Õpilane arvatakse gümnaasiumist välja põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 28 lõike 1 punktis 4 sätestatud tingimusel, kui õpilane korduvalt rikub:
15.1.1. õppest puudumisest teavitamise korda;
15.1.2. õppekavavälises tegevuses kooli rajatiste, ruumide, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahendite tasuta kasutamise korda;
15.1.3. vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise korda;
15.1.4. kooli hoonest või territooriumilt väljaliikumise piiramise rakendamise korda;
15.1.5. õpilaspileti kasutamise korda koolis.
15.2. Õpilane arvatakse koolist välja, kui ta seab ohtu enda ja teiste turvalisuse ning kasutab korduvalt esemeid viisil, mis toovad kaasa esemete hoiule võtmise.
15.3 Gümnaasiumiharidust omandama asunud õpilane heidetakse koolist välja seoses mitterahuldavate tulemustega õppetöös vastavalt kooli õppekava üldosa ptk 6 lg 6.1.4.
LISA 1. Nõuded õpilase riietusele ja välimusele õppetöös osalemisel
Igapäevane riietus on õpilastel klassikaliselt korrektne:
noormeestel klassikalise lõikega püksid (lubatud ka teksapüksid);
neidudel sobiliku pikkusega seelik, kleit või klassikalise lõikega püksid (lubatud ka teksapüksid);
triiksärk, polosärk;
džemper, kampsun, vest või pintsak;
vahetusjalatsid on heleda või mitte määriva tallaga;
soeng peab olema hoolitsetud.
1.– 6. klassi õpilane kannab tumesinist koolilogoga vesti või mõnda teist koolivormi elementi, mille all on kraega triiksärk/pluus või koolilogoga polosärk. Koolilogoga polosärki võib kanda ka ilma vestita.
Pidulik riietus on nõutav aktustel ja muudel pidulikel üritustel:
noormeestel soovitatavalt tume ülikond või viigipüksid, valge või ühevärviline särk, soovitavalt lips. Pidulikel üritustel kantakse alati kingi.
neidudel tume seelik, kostüüm või kleit, valge või hele pluus. Soovi korral tagasihoidlik meik ja aksessuaarid. Pidulikel üritustel kantakse alati kingi.
pidulikul üritusel võib pintsaku asemel või valge/ühevärvilise särgi peal kanda koolilogoga vesti.
Sobimatu riietus ja välimus
Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi õpilane ei kanna koolis spordirõivaid ehk dresse (v.a kehalise kasvatuse tund), kapuutsiga riietusesemeid, sobimatult keha paljastavat ja neoonvärvides riietust, katki rebitud teksaseid, lühikesi pükse, vulgaarsete kirjadega rõivaid, samuti ei kanna õpilane kooli ruumides mütsi ega muud peakatet.
Enda ja teiste tervist ohustavate ehete kandmine.
Kehalise kasvatuse rõivad
Kehalise kasvatuse tunnis tuleb kanda spordidresse või muud sportimiseks mõeldud ilmastikule vastavat riietust ning sobivaid jalanõusid.
LISA 2. Liiklusvahendid
1. Jalgrataste, rulade, tõukerataste jm sõiduvahendite hoidmiseks sobilikud võimalused on koolimaja ees ning sisehoovis asuvates rattahoidlates.
2. Rattahoidla on mõeldud ainult jalgrataste hoidmiseks.
3. Jalgrattad lukustada selleks ettenähtud kohtades ja jalgrataste, rulade, tõukerataste jm sõiduvahendite parkimise eest vastutavad õpilased ise.
4. Autode jt mootorsõidukite parkimine on lubatud ainult selleks vastavalt joonitud alale koolimaja ees asuvas parklas.
5. Jalgrataste, rulade, tõukerataste jm sõiduvahenditega sõidetakse selleks ette nähtud teedel. Staadionil ja pallimänguväljakul sõitmine on keelatud.
LISA 3. Kooli raamatukogu kodukord
1. Kooliraamatukogu lugejaks võivad olla kõik meie kooli õpilased ja töötajad.
2. Kooliraamatukogu põhiteenused – kohalkasutus, kojulaenutus, teatmeteenindus ning arvutite kasutamine on tasuta.
3. Printimise- ja paljundamiseteenus on tasuline vastavalt hinnakirjale. (Alus : Tallinna Haridusameti juhataja 19.12.2013 käskkiri HA-4 / 61).
4. Raamatukogu laenutab lugejatele raamatuid ja muid teavikuid nii raamatukogus kui ka kodus kasutamiseks. Koju ei laenutata teavikuid, mis on mõeldud kohapeal kasutamiseks (lugemissaali raamatud, teatmeraamatud, entsüklopeediad), uusi ajakirju ja ajalehti, eriti väärtuslikke ainueksemplare.
5. Kojulaenutatavate raamatute tagastustähtaeg on 2 nädalat, ajakirjadel ja ajalehtedel 1 nädal. Lugeja võib tagastustähtaega pikendada ka korduvalt, kui teavikut ei ole soovinud lugeda teised lugejad. Tagastamata (kaotatud) või rikutud teavikud on raamatukogu kasutaja kohustatud asendama samade või raamatukogu poolt võrdväärseks tunnistatud teavikutega.
6. Laenutamine toimub õpilaspileti alusel.
7. Arvuti kasutamine on lubatud ainult õppetööks ja õppetööks vajaliku info otsimiseks. Arvutikasutajad on kohustatud järgima raamatukogu arvutite kasutamise eeskirja ja alluma ruumis oleva õpetaja või raamatukogutöötaja korraldustele.
8. Kool võimaldab põhiharidust omandaval õpilasel tasuta kasutada kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid ja töövihikuid ning gümnaasiumiharidust omandaval õpilasel kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid.
9. Kooliaasta alguses saavad õpilased (või tema esindaja/lapsevanem) isiklikult eelneva graafiku alusel oma nimele vajalikud õpikud ja töövihikud.
10. Kooliaasta lõpul tagastatakse põhikooli ja gümnaasiumi õpikud klasside kaupa (eelneva graafiku alusel) raamatukogule. Töövihikuid ja töölehti tagastama ei pea.
11. Raamatukogu peab arvestust õpikute laenutuse, õppeaastal toimunud muudatuste ja tagastuse kohta.
12. Lugeja kasutab raamatukogu sihipäraselt: loeb, õpib, tutvub kirjandusega, kasutab arvutit vms. Vajadusel pöördub abi saamiseks raamatukogutöötaja poole. Lahkudes korrastab õpilane oma töökoha.
LISA 4. Arvuti– ja nutiklassi kasutamise kord
1. Seadme esmakordsel kasutamisel peab õpilane tutvuma kasutamiseeskirjaga.
2. Enne seadme kasutamist tuleb käed puhtaks pesta.
3. Ühe seadmega töötab üldjuhul üks kasutaja, kui õpetaja poolt ei ole määratud teisiti.
4. Kasutaja austab teiste õpilaste privaatsust ega häiri neid oma tegevusega.
5. Arvutite ja mobiilsete seadmete kasutamisel on keelatud:
5.1 programmide omavoliline installimine;
5.2 riistvara konfiguratsiooni muutmine;
5.3 inventari määrimine ja lõhkumine;
5.4 isiklike mälupulkade, CD-de ja muude andmekandjate kasutamine ilma õpetaja nõusolekuta;
5.5 koormata arvutivõrku nii, et see hakkab mõjutama teiste kasutajate tööd;
5.6 arvutivõrkude ja operatsioonisüsteemide turvaaukude kasutamine täiendavate juurdepääsuõiguste ja privileegide saamiseks;
5.7 konto profiili, seadme töölaua ja muude seadete muutmine;
5.8 võõraste failide avamine, muutmine, kustutamine ja teisaldamine;
5.9 alaealistele sobimatute materjalide vaatamine ja eksponeerimine;
5.10 võõra kasutajanime kasutamine;
5.11 seadme omavoliline väljalülitamine või taaskäivitamine – seadme kinnijooksmisel hädavajaliku taaskäivituse tegemiseks küsib kasutaja loa õpetajalt või administraatorilt;
6. Õppetunni käigus loodud failid salvestatakse võrgukettale oma grupi kausta. Isiklike failide hoidmine kooli seadmetes on üldjuhul keelatud.
7. Viiruse olemasolust seadmes tuleb kohe teavitada õpetajat.
8. Tõrgetest seadme töös tuleb kohe teavitada õpetajat. Nõuande ja abi saamiseks tuleb pöörduda õpetaja poole.
9. Arvuti kasutamise järel tuleb sulgeda kõik tarbeprogrammid ja vajadusel enda kontost välja logida. Arvuti võib välja lülitada juhul, kui õpetaja on vastava korralduse andnud. Tool tuleb lükata laua alla ning laud ja töökoht tuleb puhtaks teha.
10. Klassi ja arvutite haldajad ei vastuta avalikele ketastele ja avalikesse kaustadesse salvestatud info säilimise eest.
11. Kaasa toodud legaalset tarkvara tohib kasutada seadme haldaja loal.
12. Muusikat tohib kuulata ainult kõrvaklappidega.
13. Igal õpilasel ja õpetajal on õigus kasutada arvutiklassi ja mobiilseid seadmeid õppetööks, õppematerjalide, referaatide ja uurimuste tegemiseks.
14. Arvutite ja teiste seadmete, arvutivõrgu alamsüsteemide ning ruumide haldajad võivad ülaltoodud põhimõtetest ja seadmete sihtotstarbest lähtuvalt kehtestada täiendavaid reegleid.
15. Kasutaja on kohustatud teavitama õpetajat, haldajat või administraatorit, kui ta märkab või on teadlik, et keegi teine kasutaja kuritarvitab kooli arvutivõrku või seadmeid.
LISA 5. Kehalise kasvatuse tunni ja spordikompleksi kodukord
1. Kehalise kasvatuse tunnis:
1.1. õpilased sisenevad spordikompleksi õpetaja loal;
1.2. riietusruumi uks lukustatakse koos tunnikellaga;
1.3. neidudel ja noormeestel peavad pikad juuksed olema patsis;
1.4. kõik ehted, aksessuaarid ning sallid on tunnis keelatud;
1.5. õpilane kannab kehalise kasvatuse tunnis kursuse sisule vastavaid vahetusjalatseid (spordijalatseid) ja riietust;
1.6. peseb end peale iga kehalise kasvatuse tundi;
1.7. suhtub heaperemehelikult kooli inventari;
1.8. aitab õpetajat inventari paigaldamisel ning mahavõtmisel;
1.9. jätab jalanõud riietusruumide ette – riietusruumidesse võib minna ainult puhaste sisespordijalatsitega;
1.10. kehalisest kasvatusest tervislikel põhjustel vabastatud õpilane aitab õpetajat tunni läbiviimisel (stardiandmine, mõõtmine jne) või täidab muid õpetaja poolt antud ülesandeid (testid, referaadid jne).
2. Spordikompleksi kasutamine treeninguteks:
2.1. Õpilased tulevad treeningtundi mitte varem kui 10-15 min.
2.2. Õpilased ei sisene ilma treenerita spordikompleksi, vaid ootavad ukse taga.
2.3. Treener võtab õpilased ukse juures vastu ja peale treeningut ei lahku ise enne, kui kõik õpilased on lahkunud. See kehtib ka sel puhul, kui järgneb kohe järgmine treening.
2.4. Spordikompleksis jäetakse välisjalanõud koridori ukse juurde ja kasutatakse liikumisel ainult siseruumide jaoks mõeldud vahetusjalatseid või ollakse sokkides.
2.5. Enne võimlasse minekut treener kontrollib riietusruumi, kustutab tuled ja lukustab ukse.
2.6. Treeningu ajal õpilased ei käi avamas uksi nendele, kes tulevad järgmisse trenni.
2.7. Kategooriliselt on õpilastel keelatud ilma treeneri juuresolekuta viibida jõusaalis, va erijuhtumid.
2.8. Peale treeningut jõusaalis tuleb kangid, ketad, sangpommid ja muu inventar asetada tagasi selleks ettenähtud kohtadele ja sulgeda aknad.
2.9. Jõusaal/maadlussaal peab olema suletud, kui seal ei toimu treeningut.
2.10. Inventariruumi võivad õpilased siseneda vaid koos treeneriga ja ei jää sinna omapäi.
2.11. Võimla kasutaja vastutab, et pärast treeningut jääb tema kasutatud väljakul kõik korda ja inventar koristatud.
1.12. Probleemide tekkimisel või vara purunemisel ja kahjustamisel, k.a riietusruumides ja jõusaalis, sellest koheselt teavitada valvurit või spordikompleksi töö korraldajat.
2.13. Treenerid tagastavad kõik võtmed koheselt pärast treeningute lõppu koheselt peaukse juures asuvale valvurile.
2.14. Võtmeid mitte anda õpilastele ja koolis mitte töötavatele isikutele. Kes võttis võtme valvuri käest, tagastab isiklikult selle valvurile. Mitte anda võtmeid edasi teistele treeneritele.
2.15. Kuristiku Gümnaasium ei vastuta riietusruumidesse jäetud väärtasjade eest.
2.16. Spordikompleksis tuleb hoida korda ja puhtust ning vajadusel sekkuda kui on oht, et seda nõuet ei täideta!
LISA 6. Töö- ja tehnoloogia klassi kodukord
Töökoda on kõrgendatud ohtlikkuse, tuleohtlikkuse ja terviseriskidega ruum, seetõttu tuleb kõiki distsipliininõudeid täita vastuvaidlematult.
1. Laual on ainult tööks vajalikud tööriistad, joonlaud, juhendite vihik, pliiats.
2. Hetkel mitte vajalikud töövahendid tuleb õigele kohale tagasi panna, sest neid võib kaasõpilastel vaja minna.
3. Muusika kuulamine (kõrvaklappidega või ilma) töö tegemise ajal ainult kokkuleppel õpetajaga.
4. Iga õpilane vastutab oma töökoha korrashoiu eest: viib töövahendid õigetele kohtadele, korrastab oma töökoha ja selle ümbruse tunni lõpus.
5. Üldkasutatavad töövahendid, nagu näiteks lihvketas, puurmasin ja lakkimis-kuivatamislaud, puhastab viimane kasutaja.
6. Ohutustehnika reeglite vastu eksinud õpilane eemaldatakse klassiruumist.
7. Kaitseriietuse kandmine on kohustuslik.
8. Keelatud on sokkides või õhukeste võimlemissussidega töökotta sisenemine.
9. Keelatud on igasugusel kujul lahtine tuli. Tulemasinad, tikud, jõulupaugutajad konfiskeeritakse ja tagastatakse soovi korral lapsevanemale.
10. Mitte mingil juhul ei tohi omavoliliselt käivitada tööpinke.
11. Kemikaalide (liim, lakk, peits) jmt kasutamise järel tuleb kohe käed puhtaks pesta.
12. Õppetööks vajalik materjal on kooli poolt, toorikud valmistab õpetaja; isiklikuks tööks peab olema õpilasel oma materjal.
13. Õppevahendi või tööriista tahtliku rikkumise korral peab õpilane selle maksumuse koolile hüvitama.
14. 5.-9. klassi õpilastel peab olema igas tunnis kaasas vihik, pliiats ja joonlaud. Tööriistad on kooli poolt (v.a vineerisaag 5. klassis).
15. Õpilased lahkuvad klassist ühel ajal, pärast seda alustavad tööd korrapidajad.
16. Lahtised juuksed tuleb kinnitada:
17. Õpilane peab alati kinni pidama elektriseadmetega töötades ohutusnõuetest. Õpilane peab hoolikalt läbi lugema seadmete (pesumasin, kuivati, nõudepesumasin, elektriline praeahi, klaaskeraamiline elektripliit, mikser, blender, elektriline õmblusmasin ja overlokmasin, lihvkettad, puurid jne) kasutusjuhendid klassiruumi infotahvlilt ja vajaduse korral küsima alati abi õpetajalt töövahendi kasutamise kohta.
18. Rikkis elektriseade tuleb kohe vooluvõrgust välja lülitada ja teatada sellest õpetajale.
19. Põrand tuleb hoida puhas ja kuiv, et mitte libiseda.
LISA 7. Lukustavate koolikappide kasutamise kord
1.1. Lukustatav koolikapp on koolihoonesse paigaldatud kooli omandis olev varaline inventar, mille kasutamine toimub vastava korra alusel.
1.2. Lukustatava koolikapi kasutamise õigus on õpilastel kooli otsuse alusel.
1.3. Lukustatava koolikapi kasutamine toimub tasuta.
1.4. Koolikapi kasutamiseks sõlmivad õpilane ja kool kapi kasutamise lepingu.
2. Koolikapi kasutamise õigus kaob järgmistel juhtudel:
2.1. õpilane arvatakse õpilaste nimekirjast välja;
2.2. rikutakse korduvalt kapi kasutamise korda;
2.3. kui kapi lukukoodi on jagatud tahtlikult teiste isikutega;
2.4. kui kapi lukukoodi on tahtmatult, kuid korduvalt jagatud teiste isikutega.
3. Kapi heaperemehelik kasutamine
3.1. Kasutaja peab hoidma oma kasutuses oleva kapi puhtana. Vajaduse korral puhastab kasutaja oma kapi. Puhastamine toimub vähemalt korra igale koolivaheajale eelneval nädalal.
3.2. Kapis on keelatud hoida:
3.2.1. kiiresti riknevaid toidu- ja maitseained;
3.2.2. vedelaid aineid (sh energiajoogid ja alkohoolsed joogid). Suletud anumas joogivesi pole keelatud;
3.2.3. koolis omamiseks ja kasutamiseks keelatud aineid ja esemeid;
3.2.4. survestatud mahutite sisu;
3.2.5. suuremaid elektroonilisi seadmeid, mis pole välja lülitatud (näiteks sülearvuti);
3.2.6. elektroonilisi seadmeid, mida parasjagu laetakse (230V või akupanga abil).
3.3. Väärisasjade hoidmine koolikapis ei ole soovitatav, kuna tegemist ei ole turvakapiga ning kool nende eest ei vastuta.
3.4. Mittevajalike asjade hoidmine ja korjamine kappidesse ei ole soovitav.
3.5. Kapi lukukoodi ununemisel ja uue koodi taotlemisel tuleb sellekohane avaldus teha kooli direktorile kirjalikus vormis.
3.6. Kapi rikkumisel või lõhkumisel hüvitab kapi kasutaja või tema seaduslik esindaja kapi remondi või taastamise kulu vastava arve alusel.
4.1. Lukustatava koolikapi kasutaja peab arvestama, et tema kappi võib turvalisuse ja puhtuse tagamise eesmärgil kontrollida.
4.2. Koolikapi avamine turvalisuse huvides toimub kooskõlastatuna kooli direktoriga või mõne teise kooli juhtkonna liikmega.
LISA 8. Garderoobi kasutamise kord
1. Üleriided jäetakse garderoobi, vahetatakse jalatsid. Muid isiklikke asju ega koolile kuuluvaid õpikuid garderoobis ei hoita.
2. Üleriiete taskutesse ei jäeta dokumente, võtmeid, raha, mobiiltelefone ega muid väärtuslikke esemeid.
3. Kooli garderoobist antakse õpilasele üle rõivaid kätte õppetöö ajal ja vahetunnis vaid lapsevanema, klassijuhataja või aineõpetaja loal.
4. Kui õpilasel on lisaks koolikotile kaasas spordikott, siis on seda võimalik hoida koolipäeva jooksul garderoobis.
5. Garderoobis ei ole lubatud süüa ja juua.
6. Garderoobi unustatud riietusesemed leiavad koha leiunurgas, kust nad nädala möödudes minema viiakse. Muud leitud esemed viiakse samuti minema.
7. Garderoob on ettenähtud ainult riietumiseks.


Põllumajandus-, maamajandus- ja veterinaariavaldkonna praktikatoetus – Riigi Teataja
Põllumajandus-, maamajandus- ja veterinaariavaldkonna praktikatoetus - sisukord
§ 5 Taotluse esitamise tähtaeg ja taotlusele esitatavad nõuded
§ 6 Taotluse läbivaatamise ja kontrollimise kord
§ 7 Toetuse määramise ja maksmise tähtajad ning kord
RT I, 16.07.2019, 2
Vastu võetud 04.05.2017 nr 37
RT I, 05.05.2017, 14
jõustumine 08.05.2017
10.12.2018 RT I, 13.12.2018, 6 16.12.2018
11.07.2019 RT I, 16.07.2019, 1 19.07.2019
Määrus kehtestatakse maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 202 lõike 1 alusel.
Määrusega kehtestatakse põllumajandus-, maamajandus- ja veterinaariavaldkonna praktikatoetuse (edaspidi toetus) saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotluse esitamise ja taotluse menetlemise kord.
(1) Toetust antakse põllu- või maamajandusvaldkonna õppesuuna õppekaval või veterinaaria õppesuuna õppekaval õppiva õpilase või üliõpilase (edaspidi koos praktikant) praktika juhendamise ja korraldamise eest, kui praktikant õpib määruse lisas nimetatud õppekaval:
1) statsionaarse õppe koolipõhises õppevormis Vabariigi Valitsuse 26. augusti 2013. a määruse nr 130 „Kutseharidusstandard” kohases kolmanda kuni neljanda taseme kutseõppe esmaõppes;
(2) Toetusega hüvitatakse osaliselt taotleja ettevõttes läbi viidud põllu- või maamajandusvaldkonna õppesuuna õppekaval või veterinaaria õppesuuna õppekaval õppiva praktikandi praktika juhendamise ja korraldamise kulu.
(1) Taotlejale antava toetuse maksimaalne suurus on kuni neljakordne Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäär ühe praktikandi kohta ühes kalendrikuus.
(2) Lõikes 1 sätestatud toetuse maksimaalse suuruse piires ning lähtudes toetuseks ettenähtud eelarve suurusest, nõuetekohaste taotluste järgsest praktikantide arvust ja praktika kestusest, otsustab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (edaspidi PRIA) eelarveaastal antava toetuse määra käskkirjaga.
[RT I, 16.07.2019, 1 - jõust. 19.07.2019]
1) põllumajandustootja;
3) veterinaararst, kes on spetsialiseerunud põllumajandusloomadele ning tegeleb veterinaarpraksisega füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtja kaudu, kellega tal on lepinguline suhe.
(2) Toetust võib taotleda sellise praktika kulude osaliseks hüvitamiseks, mille alguskuupäev ei ole varasem kui taotluse esitamise aastale eelnenud aasta 1. jaanuar ega hilisem kui taotluse esitamise aastale eelnenud aasta 31. detsember.
[RT I, 13.12.2018, 6 - jõust. 16.12.2018]
(3) Toetust võib taotleda sellise praktika kulude osaliseks hüvitamiseks, mille korraldamise kohta on õppeasutuse, praktikandi või tema seadusliku esindaja ja lõikes 1 nimetatud isiku (edaspidi taotleja) vahel sõlmitud praktikaleping (edaspidi leping), milles on kokku lepitud praktika toimumise täpsem korraldus ning lepingu poolte õigused ja kohustused.
(4) Toetuse saamiseks peab taotleja, kes praktikanti juhendab (edaspidi praktika juhendaja), vastama järgmistele nõuetele:
1) põllu- või maamajandusvaldkonna õppekaval õppiva praktikandi juhendajal on erialane haridus või põllumajandustootmise praktika puhul põllumajandustootja 5. tase ja ta peab olema töötanud põllumajandustoodete tootmise või töötlemise alal vähemalt viimased kolm aastat, millest viimased kuus kuud ettevõttes, kus praktika läbi viiakse, või veterinaarmeditsiini või loomaarsti abilise õppekaval õppiva praktikandi juhendajal on vastav erialane haridus ja ta peab olema tegelenud veterinaarpraksisega vähemalt viimased kolm aastat, millest viimased kuus kuud ettevõttes, kus praktika läbi viiakse;
2) praktika juhendaja juhendab samal ajal kuni kahte praktikanti;
§ 5. Taotluse esitamise tähtaeg ja taotlusele esitatavad nõuded
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIA-le elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu taotluse ajavahemikul 5. jaanuarist kuni 15. jaanuarini.
(2) [Kehtetu - RT I, 16.07.2019, 1 - jõust. 19.07.2019]
(3) Toetuse taotlus peab sisaldama:
1) taotleja nime ja isikukoodi või ärinime ja registrikoodi;
2) juhendatavate praktikantide arvu;
3) praktika juhendaja nime;
4) praktika läbiviimise aega ja praktikapäevade arvu;
5) praktikandi nime ja isikukoodi;
6) praktikandi õppeasutuse nime, õppekava nimetust ja õppekava koodi Eesti Hariduse Infosüsteemis;
7) taotleja esindusõigust omava isiku isikukoodi;
8) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 3 nimetatud taotleja puhul tema kinnitus, et veterinaarmeditsiini ja loomaarsti abilise õppekava praktika spetsialiseerus põllumajandusloomadele.
(4) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIA-le elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu koos lõikes 1 nimetatud taotlusega järgmised dokumendid:
1) praktika juhendaja erialast ettevalmistust tõendava kutsekooli lõputunnistuse, kõrgkooli või ülikooli diplomi või põllumajandustootja 5. taseme kutsetunnistuse ärakiri või veterinaararsti kutsetegevuse loa ärakiri;
2) praktikale eelnenud kolme aasta kohta praktika juhendaja töö- või teenusepakkumise lepingu ärakiri;
3) õppeasutuse kinnitatud § 4 lõikes 3 nimetatud lepingu ärakiri.
(5) Kui taotleja andmed ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse, esitab taotleja toetuse esmakordsel taotlemisel elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu avalduse oma andmete kandmiseks registrisse.
§ 6. Taotluse läbivaatamise ja kontrollimise kord
(1) PRIA vaatab taotluse ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid läbi ning kontrollib nendes esitatud andmete õigsust ja taotleja vastavust toetuse saamiseks kehtestatud nõuetele.
(2) Kui taotluse nõuetele vastavuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et taotleja, taotlus või toetatav tegevus ei vasta toetuse saamiseks esitatud nõuetele, teeb PRIA maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse §-s 14 sätestatud alustel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
§ 7. Toetuse määramise ja maksmise tähtajad ning kord
(1) PRIA teeb §-s 6 sätestatud kontrolli tulemusi arvestades toetuse määramise ja maksmise või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 35 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtpäevast.
(2) PRIA arvutab taotlejale makstava toetuse suuruse, arvestades § 3 lõikes 2 kehtestatud toetuse määra, praktikantide arvu ja praktika kestust.
(3) Toetus kantakse taotleja arvelduskontole toetuse määramise ja maksmise otsuse alusel 35 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtpäevast,.
PRIA säilitab esitatud taotlusi ja nendes esitatud andmeid tõendavaid dokumente kümme aastat arvates toetuse maksmisest.
2019. aastal esitatakse taotlus sellise praktika kulude osaliseks hüvitamiseks, mis on läbi viidud 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2018. aastal, taotluse esitamise tähtajal.
Lisa Õppekavade loetelu


Kriminaalmenetluse koodeksi, karistusseadustiku ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seadus – Riigi Teataja
Kriminaalmenetluse koodeksi, karistusseadustiku ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seadus
RT I 2003, 83, 557
Vabariigi Presidendi 19. detsembri 2003. a otsusega nr 501
I. Kriminaalmenetluse koodeksis (ENSV ÜT 1961, 1, 4 ja lisa; RT I 2002, 85, 503; 82, 480; 2003, 13, 67; 26, 156) tehakse järgmised muudatused:
1) lõike 1 punktist 4 jäetakse välja sõnad «samuti üksikutele isikutele armuandmise korral»;
2) lõikes 2 asendatakse sõnad «1, 2, 3 ja 4» sõnadega «1 või 2»;
3) lõikest 2 jäetakse välja sõnad «või süüdimõistva otsuse süüdimõistetu vabastamisega karistusest».
§ 2. Paragrahvi 781 lõikes 3 asendatakse sõna «kohtule» sõnaga «menetlejale».
§ 3. Paragrahvi 961 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 4. Paragrahv 111 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Paragrahvi 120 lõike 2 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 8) annab uurijale korraldusi uurimistoimingute ja uurimistähtaegade asjus;».
§ 6. Koodeksi 17. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Eeluurimise lõpetamine ja lõpuleviimine».
§ 7. Paragrahvid 163 ja 164 tunnistatakse kehtetuks.
§ 8. Paragrahvi 165 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 9. Paragrahv 166 tunnistatakse kehtetuks.
§ 10. Koodeksit täiendatakse §-dega 1681 , 1682 ja 1683 järgmises sõnastuses:
« § 1681. Kriminaalmenetluse lõpetamine avaliku menetlushuvi puudumise korral ja kui süü ei ole suur
(1) Kui kriminaalmenetluse ese on teise astme kuritegu, selles kahtlustatava, süüdistatava või kohtualuse süü ei ole suur ja ta on heastanud või asunud heastama kuriteoga tekitatud kahju ja tasunud kriminaalmenetluse kulud või võtnud endale kohustuse tasuda kulud ning kui kriminaalmenetluse jätkamiseks puudub avalik menetlushuvi, võib prokurör kahtlustatava või süüdistatava nõusolekul taotleda, et kohus kriminaalmenetluse lõpetaks.
(2) Kriminaalmenetluse lõpetamise korral võib kohus prokuröri taotlusel ja kahtlustatava, süüdistatava või kohtualuse nõusolekul panna talle kohustuse määratud tähtajaks:
2) maksta kindel summa riigituludesse või sihtotstarbeliseks kasutamiseks üldsuse huvides või
3) teha 80–240 tundi üldkasulikku tööd.
(3) Prokuröri taotluse lahendab kohtunik ainuisikuliselt määrusega. Vajaduse korral kutsutakse taotluse lahendamiseks kohtuniku juurde prokurör ning kahtlustatav, süüdistatav või kohtualune ja kahtlustatava, süüdistatava või kohtualuse taotlusel ka kaitsja.
(4) Kui kohtunik ei nõustu prokuröri esitatud taotlusega, tagastab ta kriminaalasja määruse alusel ja menetlust jätkatakse üldkorras.
(5) Kui isik, kelle suhtes on kriminaalmenetlus lõpetatud käesoleva paragrahvi lõike 2 kohaselt, ei täida talle pandud kohustust, uuendab prokurör või prokuröri taotlusel kohus kriminaalmenetluse oma määrusega.
(6) Kui kriminaalmenetluse esemeks on teise astme kuritegu, mille eest karistusseadustiku eriosa ei näe karistusena ette vangistuse alammäära, võib käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud alustel kriminaalmenetluse lõpetada ja kohustused määrata prokurör. Lõpetatud kriminaalmenetluse võib prokurör käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud alustel oma määrusega uuendada.
§ 1682. Kriminaalmenetluse lõpetamine karistuse ebaotstarbekuse tõttu
(1) Kui kriminaalmenetluse ese on teise astme kuritegu, võib prokurör kahtlustatava, süüdistatava või kohtualuse ja kannatanu nõusolekul taotleda, et kohus kriminaalmenetluse lõpetaks, kui:
1) selle kuriteo eest mõistetav karistus oleks tühine, võrreldes kahtlustatavale, süüdistatavale või kohtualusele mõne teise kuriteo toimepanemise eest mõistetud või eeldatavalt mõistetava karistusega;
2) selle kuriteo eest karistuse mõistmist ei ole oodata mõistliku aja jooksul ning kui kahtlustatavale, süüdistatavale või kohtualusele muu kuriteo toimepanemise eest mõistetud või eeldatavalt mõistetav karistus on piisav karistuse eesmärkide saavutamiseks ja avaliku menetlushuvi rahuldamiseks.
(2) Prokuröri taotluse lahendab kohtunik ainuisikuliselt määrusega. Vajaduse korral kutsutakse taotluse lahendamiseks kohtuniku juurde prokurör ning kahtlustatav, süüdistatav või kohtualune ja kahtlustatava, süüdistatava või kohtualuse taotlusel ka kaitsja.
(3) Kui kohtunik ei nõustu prokuröri esitatud taotlusega, tagastab ta kriminaalasja määrusega, et kriminaalmenetlust jätkataks üldises korras.
(4) Kui kriminaalmenetlus oli lõpetatud, arvestades kahtlustatavale, süüdistatavale või kohtualusele muu kuriteo eest mõistetud karistust, mis hiljem tühistatakse, võib kohus prokuröri taotlusel kriminaalmenetluse oma määrusega uuendada.
(5) Kui kriminaalmenetlus oli lõpetatud, arvestades kahtlustatavale, süüdistatavale või kohtualusele mõne teise kuriteo eest eeldatavalt mõistetavat karistust, võib kohus prokuröri taotlusel kriminaalmenetluse uuendada juhul, kui mõistetud karistus ei vasta käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud eeldustele.
(6) Kui kriminaalmenetluse esemeks on teise astme kuritegu, mille eest karistusseadustiku eriosa ei näe karistusena ette vangistuse alammäära, võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alustel kriminaalmenetluse lõpetada prokurör. Lõpetatud kriminaalmenetluse võib prokurör käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 sätestatud alustel oma määrusega uuendada.
§ 1683. Kriminaalhooldusametniku määramine
Vajaduse korral teeb prokurör kriminaalhooldusosakonna juhatajale ettepaneku määrata kriminaalhooldusametnik.»
§ 11. Paragrahv 184 tunnistatakse kehtetuks.
§ 12. Paragrahv 204 tunnistatakse kehtetuks.
§ 13. Paragrahvi 210 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 14. Paragrahv 218 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 218. Kriminaalasja arutamise edasilükkamine
(1) Kriminaalasja kohtulik arutamine lükatakse määrusega edasi, kui:
1) kohtuistungile on jäänud ilmumata isik, kelle osavõtt on vajalik;
2) on vaja koguda täiendavaid tõendeid;
3) kohtuistungit ei ole võimalik jätkata muul põhjusel.
(2) Kohus võib kriminaalasja kohtuliku arutamise menetlusosalise taotlusel või oma algatusel edasi lükata Riigikohtu menetluses oleva põhiseaduslikkuse järelevalve asja lahendamise ajaks kuni Riigikohtu otsuse jõustumiseni, kui see otsus võib mõjutada kriminaalasjas kohaldamisele kuuluva õigustloova akti kehtivust.
(3) Kui kriminaalasja kohtulik arutamine lükatakse edasi menetlusosalise või muu isiku ilmumata jäämise tõttu või seoses vajadusega koguda täiendavaid tõendeid, võtab kohus tarvitusele abinõud, et tagada asjaomaste isikute ilmumine või vajalike tõendite väljanõudmine.
(4) Kui kriminaalasja arutamine lükatakse edasi, jätkab kohtulikku arutelu sama kohtukoosseis sellest kohtutoimingust, millest alates arutamine edasi lükati.»
§ 15. Paragrahv 219 tunnistatakse kehtetuks.
§ 16. Paragrahvi 220:
1) lõikes 1 asendatakse sõnad «§-s 5 lg 1 p 5, 7, 8, 9» sõnadega «§-s 5 lg 1 p 3, 4, 5, 7, 8, 9»;
« (3) Prokuröri ja kohtualuse taotlusel võib kohus kriminaalmenetluse lõpetada käesoleva koodeksi §-des 1681 ja 168 2 sätestatud alustel.»
§ 17. Paragrahvi 267 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 18. Paragrahvi 357 lõike 1 esimeses lauses asendatakse sõnad «§-des 199 ja 263» sõnadega «§-des 199, 263, 329 ja 424».
§ 19. Paragrahv 364 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 364. Lihtmenetluse kohaldamise alused
(1) Kui kuriteo kohta alustatud kriminaalmenetluses on tõendamiseseme asjaolud selged ja süüdistatav on end temale esitatud süüdistuses täies mahus süüdi tunnistanud, võib prokurör oma algatusel või uurija taotlusel kohaldada kriminaalasja menetlemisel lihtmenetlust.
4) erasüüdistusasjades;
5) kuriteos, mille eest karistusseadustik näeb kergeima karistusena ette vähemalt neli aastat vangistust või raskeima karistusena eluaegse vangistuse.»
II. Karistusseadustikus (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 105, 612; 2003, 4, 22) tehakse järgmised muudatused:
§ 20. Paragrahvi 56 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «tahtluse ja ettevaatamatuse liiki teo toimepanemisel, samuti».
§ 21. Paragrahvi 69 lõike 1 esimene ja teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Mõistes kuni kaheaastase vangistuse, võib kohus asendada selle üldkasuliku tööga. Ühele päevale vangistusele vastab kaks tundi üldkasulikku tööd.»
§ 22. Paragrahvi 75 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kontrollnõuete täitmine peatub osaliselt täitmisele pööratud vangistuse kandmise ajaks.»
§ 23. Paragrahv 183 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 183. Narkootilise ja psühhotroopse aine väikeses koguses ebaseaduslik käitlemine
(1) Narkootilise või psühhotroopse aine väikeses koguses ebaseadusliku edasiandmise või vahendamise eest, samuti selle väikeses koguses ebaseadusliku valmistamise, omandamise või valdamise eest edasiandmise eesmärgil – karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.
2) isiku poolt, kes on varem toime pannud käesolevas jaos sätestatud kuriteo või narkootilise või psühhotroopse aine varguse, röövimise, salakaubaveo, üleandmise või käitlemise kinnipidamiskohas, – karistatakse rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistusega.»
§ 24. Paragrahv 184 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 184. Narkootilise ja psühhotroopse aine suures koguses ebaseaduslik käitlemine
(1) Narkootilise või psühhotroopse aine suures koguses ebaseadusliku valmistamise, omandamise, valdamise, edasiandmise, vahendamise, veo või muu ebaseadusliku käitlemise eest – karistatakse ühe- kuni kümneaastase vangistusega.
2) isiku poolt, kes on varem toime pannud käesolevas jaos sätestatud kuriteo või narkootilise või psühhotroopse aine varguse, röövimise, salakaubaveo, üleandmise või käitlemise kinnipidamiskohas, – karistatakse kolme- kuni viieteistaastase vangistusega.
(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 sätestatud teo eest, kui see on toime pandud:
1) suure varalise kasu saamise eesmärgil või
2) kuritegeliku ühenduse poolt, – karistatakse kuue- kuni kahekümneaastase või eluaegse vangistusega.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, – karistatakse rahalise karistusega.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 või lõike 2 1 punktis 1 sätestatud teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, – karistatakse rahalise karistusega või sundlõpetamisega.
(5) Kohus võib kohaldada käesolevas paragrahvis sätestatud süüteo eest lisakaristusena varalist karistust vastavalt käesoleva seadustiku §-s 53 sätestatule.»
§ 25. Paragrahv 185 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 185. Narkootilise ja psühhotroopse aine edasiandmine nooremale kui kaheksateistaastasele isikule
(1) Täisealise isiku poolt narkootilise või psühhotroopse aine väikeses koguses ebaseadusliku edasiandmise eest nooremale kui kaheksateistaastasele isikule – karistatakse kuni viieaastase vangistusega.
2) isiku poolt, kes on varem toime pannud käesolevas jaos sätestatud kuriteo või narkootilise või psühhotroopse aine varguse, röövimise, salakaubaveo, üleandmise või käitlemise kinnipidamiskohas või
3) kui edasiandmise esemeks oli narkootiline või psühhotroopne aine suures koguses, – karistatakse kolme- kuni viieteistaastase vangistusega.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 sätestatud teo eest, kui edasiandmise eesmärk on alaealise kihutamine narkootilise või psühhotroopse aine edasiandmisele või sellele kaasaaitamine, – karistatakse kuue- kuni kahekümneaastase või eluaegse vangistusega.
(4) Kohus võib kohaldada käesolevas paragrahvis sätestatud süüteo eest lisakaristusena varalist karistust vastavalt käesoleva seadustiku §-s 53 sätestatule.»
§ 26. Paragrahvis 186 asendatakse sõna «üheaastase» sõnaga «kolmeaastase».
§ 27. Paragrahv 187 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 187. Alaealise kallutamine narkootilise ja psühhotroopse aine ja muu uimastava toimega aine ebaseaduslikule tarvitamisele
(1) Täisealise isiku poolt noorema kui kaheksateistaastase isiku kallutamise eest narkootilise või psühhotroopse aine või muu uimastava toimega aine ebaseaduslikule tarvitamisele või nooremale kui kaheksateistaastasele isikule sellise aine ebaseadusliku manustamise eest – karistatakse ühe- kuni kümneaastase vangistusega.
(2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud isik, kes on varem toime pannud käesolevas jaos sätestatud kuriteo või narkootilise või psühhotroopse aine varguse, röövimise, salakaubaveo, üleandmise või käitlemise kinnipidamiskohas, – karistatakse kolme- kuni viieteistaastase vangistusega.»
§ 28. Paragrahv 188 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 188. Unimaguna, kanepi ja kokapõõsa ebaseaduslik kasvatamine
(1) Unimaguna, kanepi või kokapõõsa ebaseadusliku kasvatamise eest – karistatakse rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistusega.
2) isiku poolt, kes on varem toime pannud käesolevas jaos sätestatud kuriteo või narkootilise või psühhotroopse aine varguse, röövimise, salakaubaveo, üleandmise või käitlemise kinnipidamiskohas, – karistatakse ühe- kuni kümneaastase vangistusega.»
§ 29. Paragrahvi 201 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Valduses oleva võõra vallasasja või isikule usaldatud muu võõra vara ebaseaduslikult enda või kolmanda isiku kasuks pööramise eest – karistatakse rahalise karistuse või kuni üheaastase vangistusega.»
§ 30. Paragrahvi 204 pealkirjas asendatakse sõnad «avaliku asja» sõnadega «kultuurimälestise, museaali ja muuseumikogu».
§ 31. Paragrahv 213 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 213. Arvutikelmus
Varalise kasu saamise eest arvutiprogrammide või andmete ebaseadusliku sisestamise, vahetamise, kustutamise, sulustamise või muul viisil andmetöötlusprotsessi ebaseadusliku sekkumise teel, kui sellega on mõjutatud andmete töötlemise tulemust, – karistatakse rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistusega.»
§ 32. Paragrahvi 247:
1) pealkirja täiendatakse sõnadega «ja solvamine»;
2) lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «laimamise» sõnadega «või solvamise».
§ 33. Paragrahvi 305:
2) teksti täiendatakse pärast sõna «laimamise» sõnadega «või solvamise».
§ 34. Paragrahvi 307 lõigetest 1 ja 2 jäetakse välja sõnad «ettevalmistatavast või».
§ 35. Paragrahvi 325 lõikes 2 asendatakse sõna «üheaastase» sõnaga kolmeaastase.
§ 36. Paragrahvist 331 jäetakse välja sõnad «rahalise karistuse või».
III. Väärteomenetluse seadustikus (RT I 2002, 50, 313; 110, 654; 2003, 26, 156) tehakse järgmised muudatused:
§ 37. Paragrahvi 12:
« (1) Kohtuvälises menetluses menetletakse väärteoasja teo toimepanemise koha järgi.»;
2) lõikest 4 jäetakse välja sõnad «või kohus».
§ 38. Paragrahvi 14 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Väärteoasja või väärteoasjas tehtud lahendi peale esitatud kaebust arutab see maa- või linnakohus, kelle tööpiirkonnas on tegu toime pandud. Käesoleva seadustiku § 12 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel arutab väärteoasja või väärteoasjas tehtud lahendi peale esitatud kaebust see maa- või linnakohus, kelle tööpiirkonda jääb taotluses nimetatud elu- või asukoht või mootorsõiduki, raudteeveeremi, õhu- või veesõiduki Eestis registreerimise koht.»
§ 39. Paragrahvi 17 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Riigikohtus on kohtumenetluse pooled menetlusaluse isiku või süüdlase advokaadist kaitsja ja kohtuväline menetleja või tema advokaadist esindaja.»
§ 40. Paragrahvi 26 lõike 1 teine lause loetakse kolmandaks lauseks ja lõiget täiendatakse uue teise lausega järgmises sõnastuses:
«Kohtumenetluses on kohtuniku taandamise taotluse esitamise õigus ka kohtuvälisel menetlejal.»
§ 41. Paragrahvi 113:
1) täiendatakse uue lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Kohus saadab käesoleva seadustiku § 41 sätteid järgides kohtulahendi koopia kohtumenetluse poolele, kes ei võtnud osa selle kuulutamisest.»;
2) senine lõige 5 loetakse lõikeks 6 ja senine lõige 6 lõikeks 7.
§ 42. Paragrahvi 135:
2) senine lõige 5 loetakse lõikeks 6 ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Kui kassatsiooniõigusest loobusid käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 2 ettenähtud korras kõik menetlusosalised või ükski neist ei teatanud käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 3 ettenähtud tähtajaks oma soovist kasutada kassatsiooniõigust, märgitakse kohtuotsuses üksnes käesoleva seadustiku §-des 109 ja 111 loetletud andmed.»;
3) senised lõiked 6–8 loetakse lõigeteks 7–9.
§ 43. Paragrahvi 142 lõiget 2 täiendatakse punktiga 3 1 järgmises sõnastuses:
« 31) apellant ei ole käesoleva seadustiku § 113 lõike 4 punktis 3 ettenähtud tähtaja jooksul teatanud maa- või linnakohtule kirjalikult apellatsiooniõiguse kasutamise soovist;».
§ 44. Paragrahvi 154 lõikes 2 asendatakse sõnad «käesoleva seadustiku § 135 lõigetes 2–6» sõnadega «käesoleva seadustiku § 135 lõigetes 2–7».
§ 45. Paragrahvi 155 lõiked 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kassatsiooni esitamise õigus on menetlusaluse isiku advokaadist kaitsjal, kohtuvälisel menetlejal või tema advokaadist esindajal.
(3) Kassatsiooni esitanud kohtuväline menetleja või kohtumenetluse poolt esindav advokaat on kassatsioonimenetluses kassaator.»
§ 46. Paragrahvi 161:
1) pealkirjas ja preambulis asendatakse sõna «käiguta» sõnadega «läbi vaatamata»;
2) täiendatakse punktidega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
« 4) kassaator ei ole käesoleva seadustiku § 135 lõike 4 punktis 3 ettenähtud tähtaja jooksul teatanud maa- või linnakohtule või ringkonnakohtule kirjalikult kassatsiooniõiguse kasutamise soovist;
5) kassatsioonist on kuni kohtuistungi alguseni loobutud.»
§ 47. Paragrahvi 164 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kassatsioonivastusele kirjutab alla kohtuväline menetleja või kohtumenetluse poole advokaadist esindaja.»
§ 48. Paragrahvi 165 lõiked 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kohtukutse saadetakse kassaatorile, kohtuvälisele menetlejale ja teiste kohtumenetluse poolte advokaatidest esindajatele.
(3) Kui kassaator, kohtuväline menetleja ja teiste kohtumenetluse poolte advokaatidest esindajad on kutse kätte saanud, ei takista nende ilmumata jäämine asja arutamist.»
§ 49. Paragrahvi 170:
« 2) selgitab, kas kassaator, kohtuväline menetleja ja teiste kohtumenetluse poolte advokaatidest esindajad on istungile ilmunud, ning kontrollib nende volitusi;»;
« 4) teeb teatavaks kohtukoosseisu, kassaatori, kohtuvälise menetleja ja teiste kohtumenetluse poolte advokaatidest esindajate nimed ning küsib, kas neil on taandamis- või muid taotlusi;».
§ 50. Paragrahvi 173 lõiked 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Pärast väärteoasja materjali ettekandmist kuulab kohus ära kohtuistungile ilmunud kassaatori, kohtuvälise menetleja ja teiste kohtumenetluse poolte advokaatidest esindajate arvamused, alustades kassaatorist.
(2) Kohtul on õigus kassaatorit, kohtuvälist menetlejat ja teiste kohtumenetluse poolte advokaatidest esindajaid küsitleda.»
§ 51. Paragrahvi 176 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) kassatsioonimenetlusest osavõtnud kassaatori, kohtuvälise menetleja ja teiste kohtumenetluse poolte advokaatidest esindajate ees- ja perekonnanimed ning tõlgi ees- ja perekonnanimi;».
§ 52. Paragrahvi 176 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) kassaatori, kohtuvälise menetleja ja teiste kohtumenetluse poolte advokaatidest esindajate kohtuistungil esitatud arvamused;».
§ 53. Paragrahvi 180 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks.
§ 54. Paragrahvi 191 punktist 10 jäetakse välja sõnad «või läbi vaatamata».
§ 55. Käesolev seadus jõustub 2004. aasta 1. jaanuaril.


Iphone x black friday canada pnevad kingitused lastele: Karcher black friday sale saku läte rendi hind
Iphone x black friday canada pnevad kingitused lastele. kitarrikeeled müük black friday tv oled panasonic
Lehise istikute müük lastele osta kingitused müün vahetan.Sõiduauto ülevaatuse hind iphone 7 hind eestis.Shure se846 black friday viimase hetke reisid horvaatiasse.Black friday poker raamatupidamiskande hind.Erik orgu sooduskood bmw i8 review in hindi.Kasutatud kaamera müük spotify hindi music collection.Microsoft black friday 2020 singapore aknapesu ruutmeetri hind.Metalli müük enimor euronics kinkekaart.Stihl 170 müük eriline kingitus naisele.Elumen osta nulla osta venezia.Liiva müük tartumaa rätsepa mannekeenide müük Mustsõstra müük lapsevankrid müük.Samsung black friday sale solidor playstation 4 hind eestis Black friday 2020 date milano galaxy s7 edge hindNorra lhe müük pankrotivara müük mööbel teemandi isetehtud söödavad kingitused metsmaasika müük müük pandimaja müük tallinn ebay black friday 2020 reddit fondüü müük Ostaa liiketoimintaa suomessa puitfassaadi renoveerimise hind.Odav isetehtud santehnik pontoonid müük.Amazon de black friday 2020 date sup laudade müük.Sagedusmuundur müük friday anya hindmarch chihuahua bag.Mahuti paigalduse hind värvimise ruutmeetri hind.Bonus vtb ru cb argooni balloon müük.John deere murutraktor müük migatronic müük.Red bull video extreme garaažiukse automaatika hind.Kingitused lastele jõuludeks graniitkivi müük.Need for speed payback ps4 müük kaevuluukide müük
Ilumess flaier lastele kaasomandis kinnistu müük
Elamumaa müük tartus tallink jõulu kinkekaart.Dell g3 black friday pnevad 2020 loverte sooduskood
Ps vita mängude müük päikese patareide müük.Tuulekasti ehituse hind küttepuude müük jõgevamaal.1979 revolution black friday gameplay furby friday boom müük.Autoosta ogre a kategooria load hind.Vokkpann müük osta lastele ee app store.Sailun rehvide müük droon müük.Steam pc games black friday majade müük järva jaanis.Kütuse müük eestis millist konsooli osta.Ruloode müük haapsalus karkassmaja ehitus hind.Kingitus äripartnerile autoklaasi hind.Betooni müük pärnu osta carpets piazzo.Kingitus kulleriga tartu hüpoteegiga koormatud kinnisvara müük
Video iphone 8 4k 60fps eesti 100 münt müük.Visiitkaardi kujundus hind black friday ps4 games list.Apple black friday 2020 berlin black friday wikipedia indonesia.Naji osta instagram guess black friday 2020 hrvatska.Norwegian black friday deal mtz 320 müük.Prillitoos müük black friday london harrods.Hormoonspiraal hind 2020 brow henna müük.Ripplae paigalduse hind best buy black friday iphone.Etanooli friday müük eestis hindu tarantli müük.Autode müük eestis statistika bauhof must reede.Photo booth video limit aknakile hind.Rehvi naelte müük täringukivi paigalduse hind.Fitbit charge 3 black friday toy terjeri müük.Tallink kinkekaart kivivill müük.Haagiselamud müük espak pakkumised Känguru võistluse tulemused iphone x black friday canada pnevad kingitused lastele 2020 mida kinkida parimale sõbrannale jõuludeks Rehvid123 sooduskood black friday tote victoria's secretBacardi oakheart hind oneplus hind super viva jäätise kampaania nyx black friday koroona müük osta nokia 8 1 sale uk Black friday focus mall pakendid müük.Htc one osta tehnilise piirituse müük.Parimad pakkumised türki mopeedide müük.Lada veljed müük hind online typing test.Black friday riga pildialbumid müük.Black friday apple watch 2020 series 3 horizon zero dawn ostatnia misja.Hind kino uz tilida õunamahla müük.Kuivatatud puuviljade müük best deals black friday 2020 ps4.Küttepuu hind 2020 samsung galaxy tab s4 müük.Black friday eu 2020 trx müük.Kalamari hind 3d printimise hind
Pontšo müük kampaania black friday deals germany.Black benz friday polska 2020 warszawa kütteseadmete müük.Paekivide müük katie hinde blog.Täringukivi paigalduse hind sony xperia xz premium in hindi.3d printing hindu grill chicken hindi.Msg hindi sad aprilia roller müük.Best cane corso video black iphone aku hind.Telefonide müük laste lumelaud müük.Katusefermid hind nokian hakkapeliitta r2 hind.Lux express kampaania kirjutuslaua müük.3m küttepuude müük viljandimaal black friday ikea coupon.Küttepuude hind viljandimaal osta vene virosta.Takso km hind tartus black http kampaania rmk ee answers
Gta 5 müük kupong ps4 mee müük tartus.Abordi hind pärnus fermi in hindi.Mazda müük eestis uber hindi translation.Marks and spencer allahindlus linnaratas müük.Massimo dutti uk black friday 2020 kõnnitee äärekivi hind.Millist tahvelarvutit osta office 365 personal hind.Ijust 2 müük tvs smart black friday.32 veetoru hind kus osta jalgratas.Kameeleoni müük moodulahju hind.Black friday 2020 mavi jeans naiste viagra müük.Kastelli maja hind osta kultaa turku.Buty nike ostatnie pary käiakivide müük.Dji mavic friday pro müüa käsiader müük.Beagle hund schweiz vuti tibude müük Gta hindi v hindi gamer rallikrossi auto müük.Harvesteri müük osta husky.Vererõhuaparaat hind spider man ps4 hindi.Katusepleki müük kadrinas küttepuude müük võrumaa.Microsoft black friday garmin quatix müük.Lorenz kampaania hind 11 enzyme.Osta arduino uno millist telefoni osta lapsele.Partnerkaardi kinkekaart trekkinn black friday code.Diiselgeneraator muuk kassi küünte lõikamine hind.Tindikassettide müük tänavakivide müük tartu.Paypal canada black friday gopro hero 7 müük.Black friday sales what is it best black friday ads for tv Iphone x black lhutud puude müük windows 7 ostatnia znana dobra konfiguracja friday canada pnevad kingitused lastele Tulikivi ahi müük kasutatud väiketraktorid müük black friday focus rs kasutatud elektriauto müük Maja renoveerimisprojekti hind revonia maakeldri hind aeroc hind isetehtud kingitused sünnipäevaks.osta asunto lahti mac best retro nba player jerseys tervisetestid ee sooduskood arvutite müük It's like circle seeing a dog walk on its hind legs peugeot 206 müük.Inkubaatorite müük sandwich paneelid ostaminen m2 hind.Asos black friday australia nba black friday code.Puitplastik terrassilaud hind udemy black friday challenge.Kingitus õpetajate päevaks black friday discounts apple.Kasutatud õmblusmasinate müük iphone hindi ringtones.Kingitus emadepäevaks black friday ireland.Basenji hund wesen replay jeans black friday sale.Honor view 10 müük replay black friday 2020.Far cry 5 ps4 osta www bauhof kampaania.Klaasi lõikamine hind kaseistikud müük.Ettevõtte kingitused bacardi rumm hind.Nulla osta suzuki moto telefoni ümbrised müük.Vivian vau kingade hind iwatch müük
Msata ssd müük black friday funny stories.Sony xperia xa1 plus unboxing in hindi black friday monitory.Huawei mate 10 pro müüa kasutatud rataste müük tartus.Black friday playstation store eu kultuurmustikas hind.Mototehnika müük soomes online clothing stores black friday sales.Nissan gtr müük müük fastac 50 hind.Üllatusterohket saematerjali müük jõhvis.Husky müük eestis unikivi m2 hind.Raffaello hindistan kingitused cevizli çikolata kalori elektrikerised müük.Golden hinde mountain posta kodu istanbul çekmeköy.Männiseemne müük kalapüügivõistlused Kassi steriliseerimine noorkanade müük tartumaal ruutmeetri hind tallinn hinnad maxima tallinn pakkumised elektri hind koos vrgutasuga ilusalongi sisustuse müük.Tartu jalgrattavõistlus zara black friday 2020 Katusepleki müük rakveres jalgpall müük peugeot 306 tagasild kuponger subway mootorataste müük sony xperia xz price in dubai naiste nahktagi müük müük õhk vesi soojuspumpade müük tartus.merisiga müük newfoundlandi koera kutsikad müük Buy samsung galaxy s7 vihmaveesüsteemi paigalduse hind.Mesilasemade müük kingitused 2020 liumäe müük.Oneplus 6t black friday pnevad canada suverehvid müük tartus.Kia e niro hind mida kinkida 1 aastasele tüdrukule.Seesam sooduskood reisikohver müük tallinnas.Osta viagra killustiku hind harjumaal.Ipod music hindi black friday meaning.Katteloori müük tartus känguru võistluse tulemused 2020.Black friday online full movie toonkile müük tartus.Hind leg off a donkey origin kütuse hinnad tallinna tanklates.Pixel 3 black friday sale pnevad hindi office box.Vaipade müük kohvi müük tartus.Limusiinide müük corgi müük eestis.4g modem müük kasutatud telliskivide müük
Duca d'aosta verona 8848 altitude parka osta.Kingitus kasvuturba müük black
Sony xperia xz1 compact hind open24 sooduskood.Plekkahjude müük jaguar i pace hind.Coca cola võida iga päev 2020 dji mavic pro black friday sale.Rehvide müük pärnu osta ee tagastamine.Vaarika hinnad turul autoklaaside müük ja paigaldus.Geomembrane meaning in hindi fantasia kampaania.Bobby backpack black friday parketi paigaldus liimiga hind.Sailun rehvide müük droon müük.Pusade müük napsie madrats sooduskood.Apple iphone 7 osta psp super hind review.Black friday 2020 miami beach friday välisvoodrilaua müük.Black friday dell deals kasutatud riiete müük ee.Psn black friday 2020 date ford bronco müük.Www lido black ee kampaania silepleki hind.Lugemisprillide müük office 365 training videos in hindi


TARTU KESKLINNA KOOLI ÕPILASKOGU (ÕK) PÕHIMÄÄRUS, kehtib alates 1.09.2015
§1. Nimetus ja asukoht
(1) Õpilasesinduse ametlik nimetus on Tartu Kesklinna Kooli õpilaskogu, lühend TKLK ÕK.
(2) Tartu Kesklinna Kooli õpilaskogu (edaspidi: ÕK) on kooli õpilaskonna vabatahtlik esindus.
(3) ÕK asukoht on Kroonuaia 7, Tartu, Eesti Vabariik.
§2. Juhindumine
(1) ÕK tegevus lähtub kooli ja ÕK põhimäärustest, tegevusplaanist, kokkulepetest kooli juhtkonnaga ja Eesti Vabariigi seadustest.
(2) Huvide väljendamine ja kaitsmine lähtub õpilaste vajadustest, õigustest ja kohustustest.
§3. Struktuur
(1) ÕK tegevust juhib president.
(2) ÕK juhatuse liikmed on ÕK president, asepresident ja viie valdkonna esindajad.
(3) ÕK tegevus laieneb viide valdkonda: kultuur, sport, meelelahutus, avalik poliitika, kommunikatsioon, mille tegevust koordineerivad valdkondade esindajad.
(4) Iga valdkonna tegevust koordineerib valdkonna juht koostöös 3-liikmelise toimkonnaga.
(5) Iga valdkonna edendamiseks moodustatakse töörühmi, mille eesmärgiks on pakkuda õpilastele võimalust osaleda valdkondade igapäevases töös.
(6) Õpilaste kõrgeim esinduskogu on SUURKOGU, kuhu kuuluvad ÕK liikmed ja klasside viie-liikmelised esindused.
§4. Asjaajamine
(1) Õpilaskoguga seotud dokumendid avalikustatakse kooli veebilehel: http://www.kesklk.tartu.ee ja ÕK stendil.
(2) Sündmusi jäädvustatakse ning kajastatakse ÕK facebooki lehel https://www.facebook.com/TKLK.OPILASKOGU, ÕK stendil.
(3) Õpilaskogul on sümboolika (moto, logo, tunnusvärvid) ja sümboolikaga dokumentide plangid.
(4) Koosolekute korraldamine sätestatud lisa 1.
§5. Valimissüsteemi alused
(1) ÕK liikmete valimised on vabad, hääletamine on salajane.
(2) Häälteenamuse nõue tähendab, et otsus võetakse vastu poolthäälte enamusega.
(3) Iga valija kohta arvestatakse võrdne arv hääli, st. igal valijal on üldjuhul üks hääl.
(4) ÕK on moodustatud määramata ajaks, ÕK liikmestaatus on üheks õppeaastaks.
(5) Suurkogu liikmestaatus kestab ühe õppeaasta.
(6) Nii suurkogu kui ka ÕK liikmed valitakse häälteenamuse teel.
§6. Korraliste valimiste toimumine
(1) ÕK uue koosseisu valimised toimuvad septembri kolmandal neljapäeval.
(2) ÕK presidendivalimised toimuvad aprilli neljandal nädal.
(3) Kui kevadistel presidendivalimistel ei kandideeritud, siis toimuvad presidendivalimised septembris, samal ajal ÕK uue koosseisu valimistega.
(4) ÕK korralised valimised kuulutab välja ÕK president, tema puudumisel huvijuht vähemalt kolm kuud enne valimispäeva.
(5) Suurkogu liikmete valimised 4.-9. klassides toimuvad septembri neljandal nädalal.
§7. Hääletamis- ja kandideerimisõigus
(1) Hääletamisõigus on 4.-9. klasside õpilastel, samuti kõigil koolitöötajatel.
(2) Õpilaskogusse on õigus kandideerida 5.- 9. klasside õpilastel
(3) Presidendiks on õigus kandideerida 7.- 9. kl õpilastel.
(4) Igast klassist, 5.-9. klasside hulgast, suurkogusse valitud viis liiget ei tohi samal omada ÕK liikmestaatust, mis ei takista neid kandideerimast õpilaskogusse, kuid valituks saamisel tuleb neil otsustada, kas jätkata klassi esindusliikmena või asuda täitma ÕK liikme ülesandeid.
(5) Õpilaskogusse astumise aluseks on septembri esimese kahe nädala jooksul esitatud kandideerimisavaldus.
§8. Valimiskampaania ja küsitlused
(1) Kandidaatide registreerimise viimasest päevast kuni valimispäeva lõpuni kestab aktiivse valimiskampaania aeg.
(2) Valimiskampaaniat võib teha tunnivälisel ajal, kokkuleppel õpetajaga ka klassijuhataja tundides.
(3) Valimisruumis on igasugune agitatsioon keelatud.
(4) Valimiskomisjon ei anna hinnanguid ega nõuandeid.
(5) Avaliku arvamuse küsitluste korraldamine pole keelatud valimiste perioodil.
§9. Valimispäeval hääletamine
(1) Valimispäeval algab hääletamine kell 9 ja lõpeb kell 12.
(2) Hääletada saab klasside nimekirjade alusel.
(3) Valimispäeval saab hääletada ainult eelnevalt välja kuulutatud hääletusruumis.
(4) Iga valija hääletab ise, oma hääleõigust ei saa kellelegi loovutada.
§10. Hääletamissedeli kehtivus
(1) Valimiskomisjoni liige annab valijale nimekirja alusel hääletussedeli.
(2) Hääletussedeli saamise kohta annab valija allkirja nimekirja allkirjalahtrisse.
(3) Hääletussedeli täidab iga valija ise selleks ettenähtud hääletamiskohas.
(4) Hääletussedelile tuleb selgelt kirjutada valitud kandidaadi number.
(5) Kui hääletussedel sai rikutud, siis tuleb vale otsus läbi tõmmata nii, et otsustus pole loetav ja tagastada see valimiskomisjonile, kes annab uue sedeli.
(6) Hääletussedel tuleb kokku murda ja anda see enne valimiskasti panekut valimiskomisjoni liikmele, kes lööb sellele pitsati.
(7) Kehtetuks tunnistatakse hääletussedel, millele...
1) pole kirjutatud ühtegi numbrit või on kirjutatud rohkem kui üks kandidaadi number;
2) kirjutatud kandidaadi number on parandatud või pole loetav.
§11. Eelhääletamine
(1) Eelhääletamine toimub valimispäevale eelneval nädalal.
(2) Eelhääletamine algab kell 9.00 ja lõpeb kell 15.00.
§12. Valimistulemuste kindlakstegemine
(1) Kandidaadid reastatakse pingeritta antud häälte arvule.
(2) Valituks osutuvad kandidaadid, kes koguvad vähemalt viis häält.
(3) Valimistulemused avalikustatakse valimispäeval, hiljemalt kell 16.00.
(4) Valimiskomisjon teeb kokkuvõtva raporti, mida tutvustakse esimesel suurkogul ning lisatakse hiljem ka protokolli lisana.
(5) Presidendivalimistel kõige enam hääli kogunud kaks kandidaati valmistavad ette ja esitavad suurkogu liikmetele kõne ning vastavad küsimustele.
(6) Presidendiks valitakse kõige enam hääli kogunud kandidaat, vähem hääli saanud kandidaat saab asepresindendivolitused.
Väärtused, visioon ja eesmärgid
§13. Väärtused ja koostööpõhimõte
(1) Meie väärtused on:
1) avatus - oleme ausad, otsekohesed ja avatud uutele ideedele ning inimestele;
2) usaldus - oleme kohusetundlikud, kindlad üksteise oskustes ja vastutustundes, täidame lubadusi;
3) hoolivus - oleme sõbralikud ja abivalmid, soovime luua inimeste vahel häid suhteid, mis tugevdaksid ühtsutunnet;
4) loovus ja ettevõtlikkus - oleme aktiivsed ja algatusvõimelised, omame tahan-tean-teen hoiakut, oleme iseseisvalt algatusvõimelised ja valmis koos midagi ette võtma ja ära tegema.
(2) Koostöö põhineb kokkulepitud väärtustel ning on suunatud ühiste eesmärkide saavutamisele, põhinedes vastastikusel lugupidamisel, kaasatusel ja osalusel.
§14. Visioon
(1) Kesklinna koolis on iseseisvalt tegutsev, koostöömeelne, jätkusuutlik, usaldusväärne ja tuntud õpilasesindus, mille toimimine on arusaadav kõigile koolikogukonnaliikmetele.
§15. Eesmärgid
(1) Õpilaste ja ÕK huvide esindamine, kaitsmine ja väljendamine avalikkuse, kooli juhtkonna ja hoolekogu ees, lähtudes õpilaste õigustest, kohustustest, vajadusest ja arvamusest.
(2) Õpilaskonna esindamine EÕEL-i (Eesti Õpilasliidu) üldkoosolekutel, eelfoorumitel ning suhtluses teiste koolidega.
(3) ÕK koostöö edendamine, kogemuste vahetamine ja regulaarse kooskäimise kujundamine.
(4) Õpilaste informeerimine nii kooli kui ka Eesti hariduselus toimuva kohta, infovahetuse viimine koostöötasandile.
(5) Õpilaste kaasamine erinevate valdkondade töörühmadesse, arutelukultuuri edendamine.
(6) Tunnivälise tegevuse, s.h traditsioonide, kooliringide mitmekesistamine ja edendamine.
(7) Uue koostöökultuuri kujunemiseks isikliku panuse suurendamine, omavahelise suhtluse tihendamine ja vabatahtlike algatuste toetamine, innustamine ja tunnustamine.
(8) Õpilaste vajaduste välja selgitamiseks küsitluste läbiviimine, analüüsitud tulemuste põhjal ettepanekute tegemine asjaomastele isikutele.
ÕK LIIKMETE KOHUSTUSED JA ÕIGUSED
§16. Liikmete kohustused
(1) ÕK liikmel on kohustus:
1) järgida põhimääruses ja kooli kodukorras kirja pandud nõudeid, vastuvõetuid otsuseid ning hea käitumise tava;
2) täita vastutustundlikult õpilaskoguga seotud ülesandeid ja kohustusi, pidada kinni kokkulepetest, anda kokkulepitud korras aru oma tegevusest;
3) osaleda ettenähtud korras ÕK tegevuses, sealhulgas suurkogul ja korralistel koosolekutel;
4) viia läbi erineva vanuseastme õpilaste hulgas küsitlusi, et selgitada välja õpilaste arvamused ja vajadused;
5) esindada õpilaste vajadusi ja arvamusi hoolekogu koosolekutel, kokkuleppel direktoriga õppenõukogus;
6) esindada Eesti Õpilasliidu liikmeskoolina kooli õpilaskonda nii üldkoosolekutel kui ka teistel liidu poolt korraldatud arutelurühmades, töögruppides;
7) edendada infoliikumist klasside kontaktisikute kaudu;
8) korraldada õppeaasta alguses osaluskohvik uute ideede kogumiseks ja tegevusplaani loomiseks;
9) koostada kooliaasta lõpus ÕK valdkondade tegevuse kohta aastaaruanne;
10) korraldada korralised valimised ja suurkogu, anda aru ÕK tegevusest;
11) hoida ÕK töö arusaadav ja läbipaistev, protokollid avalikud, avalikustada neljateistkümne päeva jooksul protokollid koos kõikide lisadega.
§17. Liikmete õigused
(1 ) ÕK liikmel on õigus:
1) kaitsta kooli õpilaste huve juhtkonna ja õppenõukogu ees, samuti väljaspool kooli;
2) osaleda hääleõigusega suurkogul;
3) saada ÕK põhimäärusest, juhatuse või suurkogu otsustest tulenevat toetust ning abi;
4) esitada ettepanekuid, osaleda otsuste vastuvõtmisel ja täideviimisel kooli juhtkonna, hoolekogu ja ÕK esindajatega;
5) esitada kandidaate ÕK juhatuse liikme valimistele;
6) tutvuda ÕK dokumentidega, kasutada ettenähtud korras ÕK sümboolikat;
7) algatada korjandusi heategevuseks ja koolisiseste sündmuste korraldamiseks;
8) algatada arutelusid, koosolekuid, projekte ja muid tegevusi;
9) olla informeeritud ÕK juhatuse ja toimkondade tegevusest;
10) teha ettepanekuid ÕK tegevuse arendamiseks ja tõhustamiseks;
11) esitada juhatusele proteste ÕK tegevuse kohta;
12) algatada umbusaldust nii juhatuse kui ka ÕK lihtliikmetele, samuti väljaarvamist või hääleõiguse tähtajalist peatamist;
13) esindada õpilaskogu kindlaksmääratud valdkonnas, juhatuse vastava volituse alusel;
14) esindada ja luua sidemeid teiste koolide õpilaskondade ja õpilasesindustega;
15) kujundada, väljendada ja kajastada seisukohti, osaleda koosolekutel;
16) viia läbi õpilase nõusolekul arvamusküsitlusi.
ÕK ÜLESANDED
§18. ÕK juhatuse ülesanded
(1) ÕK juhatuse liikme ülesandeks on:
1) osaleda üks kord nädalas juhatuse nõupidamistel, kus arutletakse tekkinud probleemide või arengute üle ÕK tegevuses ning lepitakse kokku, kuidas kajastada, edastada teateid ning teisi olulisi seisukohti hoolekogus, hommikuringides, ÕK facebookis ja ÕK stendil;
2) kaasata õpilasi töörühmade aruteludesse ning vastutada juhitud valdkonna edendamise ja tegevuses hoidmise eest;
3) algatada kiirete otsuste vastuvõtmiseks erakorralisi koosolekuid;
4) algatada koostöös huvijuhiga ÕK põhimääruse ja muude dokumentide koostamist, täiendamist ning anda vajadusel hinnanguid kooli dokumentidele;
5) korraldada valimisi ja suurkogu koosolekuid;
§ 19. ÕK presidendi ülesanded
(1) ÕK presidendi ülesanded on:
1) algatada ja viia läbi koosolekuid, järgida koosoleku protseduure: avamine, eelmise koosoleku protokollist lähtuvad ettekanded, ettepanekud, küsimused,
2) otsused edasise tegevuse kohta, järgmine kohtumise aeg, lõpetamine;
3) esindada õpilaskonda ja osaleda kooli hoolekogu töös, vajadusel õppenõukogus, kujundada ja avaldada seisukohti;
4) esindada õpilaskonda ja osaleda EÕEL-i üldkoosolekutel, eelfoorumitel, hooajakoolides;
5) algatada kohtumisi ja arendada suhtlemist teiste koolide õpilasesindustega, otsida uusi koostööpartnereid;
6) kutsuda kokku juhatuse koosolekud ÕK valimiste ja suurkogude korraldamiseks;
7) korraldada ja kontrollida koosolekul vastu võetud otsuste täitmist;
8) vastutada õpilaskogu tegevuse eesmärkide ja ülesannete elluviimise ning ÕK demokraatliku arengu ja järjepidevuse tagamise eest;
9) algatada meeskonnavaimu hoidmiseks ja motiveerimiseks ühistegevusi ning koostöös huvijuhiga koolitusi.
§20. ÕK asepresidendi ülesanded
(1) ÕK asepresidendi ülesanded on:
1) teatada koosoleku toimumise aja, koha ja kavandatud päevakorra õpilaskogu liikmetele ja teistele koosolekule kutsutud isikutele hiljemalt üks nädal enne korralise koosoleku toimumist, erakorralise koosoleku puhul hiljemalt kolm päeva varem;
2) koostada, vormistada ning avalikustada ÕK protokollid koos kõikide lisadega neljateistkümne päeva jooksul kooli veebilehel;
3) teha kõigile liikmetele otsused teatavaks koosolekule järgneval päeval;
4) täita presidendi puudumisel kõiki tema kohustusi.
§ 21. Kommunikatsiooni valdkonna ülesanded
(1) Kommunikatsiooni valdkonna liikme ülesanded on:
1) anda välja nädala infolehte, mis on kooskõlas juhatuse nõupidamisel arutatuga;
2) korraldada klasside kontaktisikutele nädala hommikuringe, et vahendada ÕK tegevuse ja kooli sündmustega seotud teavet ning tihendada omavahelist koostööd;
3) hallata, uuendada ja edastada kokkulepituid teateid või seisukohti ÕK facebooki lehel ja ÕK stendil;
4) kajastada ja teha fotojäädvustusi ÕK ettevõtmistest TKLK ÕK Facebookì lehel.
§22. Avaliku poliitika valdkonna ülesanded
(1) Avaliku poliitika valdkonna liikme ülesanded on:
1) moodustada õpilaste töörühmi oluliste teemade arutamiseks ja õpilaste arvamuste koondamiseks ning seisukohtade kujundamiseks;
2) koostada ja läbi viia õpilaste vajaduste välja selgitamiseks küsitlusi ja analüüsida tulemusi, millest tulenevalt teha ettepanekuid asjaomastele isikutele;
3) korraldada mõttetalgud (osaluskohvik), mille eesmärgiks on koostöös 4.- 9. klasside õpilastega ÕK aastaplaani kujundamine;
4) esindada õpilasi riiklikes töögruppides;
5) edastada õpilasõigustega seotud teavet, algatada arutelusid.
§23. Kultuurivaldkonna ülesanded
(1)Kultuurivaldkonna liikme ülesandeks on luua koolilehe edendamiseks loominguline nõukoda, et...
1) tagada koolilehe usaldusväärus - kedagi ei seata eeliskorda, osapooltele antakse võimalus avaldada oma seisukohti;
2) uuendada lehe sisu ja vormi;
3) eha tihedalt omavahel koostööd ja arvestada konstruktiivse kriitikaga;
4) tagada koolilehe väljaandmine vähemalt üks kord kuus paberkandjal, võimalusel ka veebis;
5) osaleda võimalusel koolilehe koolitustel;
6) hoida kursis ja kajastada kogukonna erinevaid ettevõtmisi, samuti probleeme ja õnnestumisi.
§24. Meelelahutusvaldkonna ülesanded
(1) Meelelahutusvaldkonna liikme ülesanded on:
1) algatada ja korraldada väärtusliku vahetunni raames erinevaid tegevusi: temaatilised ja mänguvahetunnid;
2) korraldada traditsioonilist jõulutralli, algatada uudseid meeltlahutavaid tegevusi erinevate kooliastme õpilastele;
3) algatada koostöös õpilastega valdkonna tegevuse elavdamiseks arutelusid.
§25. Spordivaldkonna ülesanded
(1) Spordivaldkonna liikme ülesanded on:
1) algatada ja korraldada väärtusliku vahetunni raames tegevusi: aktiivsed vahetunnid, meeskonnamängud;
2) algatada ja korraldada teate- ja pallivõistlusi;
3) algatada uudseid sportlikke ja koostöiseid tegevusi õpilaste omavahelise suhtlemise tihendamiseks;
4) teha koostööd avaliku poliitika valdkonnaga, et välja selgitada õpilaste tegelikud huvid ja vajadused sportlike tegevuste korraldamisel.
§26. Suurkogu toimumise aeg
(1) Suurkogu kutsutakse kokku ÕK presidendi või juhatuse liikmete poolt kaks korda aastas, oktoobri esimesel ja aprilli neljandal nädalal, erakorraliselt ka rohkem.
(2) Suurkogu juhatab ÕK president, protokollib asepresident, mõlema puudumisel juhatuse liige.
(3) Suurkogu toimumise ajad märgitatakse ära ÕK tegevusplaanis (aastaplaanis).
§27. Suurkogu liikmed
(1) Suurkogu liikmeteks on õpilaskogu liikmed ja 4.-9. klasside viieliikmelised esindused, sealhulgas klassi kontaktisik.
(2) KKI (klassi kontaktisiku) ülesanded on määratletud ÕK/KKI koostöölepingus.
§28. Suurkogu liikmete valimiste aeg
(1) Klasside esindus valitakse suurkogusse üheks õppeaastaks ning hiljemalt septembri kolmandaks nädalaks klassi õpilaste poolt häälteenamuse tulemusena.
(2) Klassi kontaktisik (lühend: KKI) vormistab ja edastab liikmete ees- ja perekonnanimed septembri neljanda nädala hommikuringiks kokkulepitud isikule.
§29. Suurkogu liikme ülesanded ja õigused
(1) Oktoobris toimuval koosolekul on suurkogu liikme ülesandeks:
1) saada ülevaade valimistulemustest, kuulata ja kinnitada ÕK tegevuse aastaeesmärgid ja tegevusplaan;
2) kuulata ja kinnitada häälteenamuse teel ÕK juhatuse liikmed;
3) osaleda dokumendiloomes, samuti anda vajadusel hinnangut kooli dokumentidele;
4) otsustada koostöövormide üle teiste õpilasesinduste, samuti linna- või üleriigiliste õpilasühendustega.
(2) Aprillis toimuval koosolekul on suurkogu liikme ülesandeks:
1) kuulata ja kinnitada häälteenamuse teel ÕK aastaaruanne;
2) kuulata ja kinnitada häälteenamuse teel ÕK presidendi ja asepresidendi volitused;
3) anda hinnang ja lõpetada ÕK hooaeg.
(3) Suurkogu liikmel on õigus esitada päevakorda ettepanekuid ning sõnavõtusoove kahe nädala jooksul alates suurkogu toimumise teatamise päevast.
(4) Suurkogu liikmed on hääleõiguslikud ning otsused võetakse vastu häälteenamusega.
§30. Suurkogu korraldus
(1) Suurkogu algab hääletusmandaatide ja registreerunud liikmete kontrolliga (ülelugemisega).
(2) Suurkogu otsused protokollitakse (vt lisa 1, koosolekute korraldamine).
ÕPILASKOGUST VÄLJAASTUMINE, ENNETÄHTAEGNE VABASTAMINE, HÄÄLEÕIGUSE PEATAMINE
§31. Õpilaskogust väljaastumine
(1) Liikmel on õigus õpilaskogust välja astuda vestluse ja kirjaliku avalduse tulemusel.
(2) Õpilaskogust väljaastumiseks on liige kohustatud teavitama juhatust neliteist päeva ette, olles eelnevalt täitnud endale võetud kohustused.
(3) ÕK liikmestaatus lõpeb kaks nädalat pärast avalduse esitamist.
§ 32. ÕK liikme ennetähtaegne vabastamine
(1) Kirjaliku ettepaneku liikme enneaegseks vabastamiseks võib teha nii kooli juhtkonna kui ka iga suurkogu liige järgmistel põhjustel:
1) kui tegevuses ei järgita käesoleva põhimääruse sätteid ja hea käitumise tava nõudeid;
2) kui endale võetud kohustusi ei täideta, motiveeritus madal ja puudub valmisolek eesmärgipäraseks tegutsemiseks;
3) kui tervislik seisund, õppeedukus või muu taoline põhjus ei võimalda ÕK liikmena jätkata;
4) kui tegevus kahjustab kooli ja/või ÕK mainet.
(2) Kirjaliku ettepaneku arutamiseks kutsutakse nädala jooksul kokku ÕK juhatuse koosolek, kus arutatakse ennetähtaegse vabastamise põhjuseid ning kuulatakse ära liikme põhjendused.
(3) Otsus ennetähtaegsest vabastamisest võetakse vastu juhatuse liikmete häälteenamusega.
(4) Otsus protokollitakse ja jõustub kümne päeva jooksul alates koosoleku toimumisest.
§33. ÕK liikme hääleõiguse tähtajaline peatamine
(1) Hääleõiguse tähtajaliseks peatamiseks teeb ÕK liige juhatusele kirjaliku avalduse koos põhjendusega.
(2) Hääleõiguse peatamise kavatsusest on kohustus juhatust informeerida seitse päeva ette.
(3) Hääleõigus peatub avalduse esitamise kuupäevast.
ÕK TEGEVUSE LÕPETAMINE
§34. Õpilaskogu tegevuse lõpetamine
(1) Põhjendatud ettepaneku õpilasesinduse tegevuse lõpetamiseks teeb suurkogu vastava otsusega või kooli juhtkond.
(2) Enne lõpliku otsuse tegemist kutsutakse kokku erakorraline suurkogu, kes esitab ettepanekud muudest õpilaste esindamise ja tegutsemise väljunditest.
(3) ÕK president teavitab õpilaskogu tegevuse peatamisest ja lõpetamisest nii kooli juhtkonda kui ka Eesti Õpilasliidu juhatust.
ÕK PÕHIMÄÄRUSE MUUTMINE, KINNITAMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE
§35. Põhimääruse eelnõu koostamine.
(1) Põhimääruse eelnõu koostab ÕK juhatus koostöös direktori või huvijuhiga.
§36. Põhimääruse eelnõu avalik arutelu.
(1) Koostatud eelnõu avalikustatakse kooli veebilehel ja esitatakse ühe kuu vältel õpilaskonnale arvamuse avaldamiseks.
(2) Klassides viiakse läbi arutelud, mille käigus esitatakse põhimääruse eelnõusse muutmise ettepanekuid.
(3) Peale ühe kuu möödumist arutab juhatus laekunud ettepanekud läbi ja viib eelnõu projekti sisse vajalikud muudatused.
§37. Põhimääruse eelnõu heakskiitmine.
(1) Põhimääruse täiendatud eelnõu saadetakse tutvumiseks õpilastele, kes kahe nädala jooksul otsustavad ettepanekute arvestamise või arvestamata jätmise.
(2) Iga klass eraldi otsustab põhimääruse heakskiitmise häälteenamusega, hääletustulemused saadetakse ÕK presidendile või huvijuhile.
(3) ÕK põhimäärus kiidetakse heaks õpilaskonna häälteenamusega, aluseks klasside hääletustulemused.
§38. Põhimääruse kinnitamine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Peale õpilaskonna poolt heakskiitmist edastatakse põhimääruse eelnõu tutvumiseks direktorile ja hoolekogule, kes vajadusel teevad täiendusettepanekuid.
(2) Hoolekogu ja kooli juhtkonna poolt tehtud täiendusettepanekute arutamiseks kutsutakse ÕK juhatuse poolt kokku suurkogu vähendatud koosseisu (4.-9. klasside kontaktisikud ja ÕK juhatuse liikmed) erakorraline nõupidamine.
(3) ÕK põhimääruse kinnitab kooli direktor õigusaktidega kehtestatud korras.
(4) ÕK põhimääruse kehtetuks tunnistamine toimub samas korras.
KOOSSEISUD, RAPORTID:2010-2018
ÕK PÕHIMÄÄRUS
ÕK PM lisa 1: koosolekute korraldamine
KOOLILEHED
ÕK KUJUNEMISLUGU 1998 -2010


Teede ja tänavate sulgemise maks Jõhvi vallas - sisukord
RT IV, 04.01.2013, 6
RT IV, 18.05.2012, 31
20.12.2012 RT IV, 04.01.2013, 1 07.01.2013
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 2 ja kohaliku maksude seaduse § 2 lõike 1 alusel.
[RT IV, 04.01.2013, 1 - jõust. 07.01.2013]
§ 1. Maksu eesmärk, maksuobjekt ja maksumaksja
(1) Maksu eesmärgiks on liikluse maksimaalne tagamine, liikluse sulgemisega seotud halvema liikluskorralduse osaline rahaline kompenseerimine, mida kasutatakse valla teede, tänavate, haljasalade seisukorra ning liikluskorraldusmärgistuse vahendite parandamiseks ja täiendamiseks.
§ 2. Maksuperiood ja maksukohustuse tekkimise aeg
§ 3. Maksu tasumise kord
§ 4. Maksuobjekti sulgemise menetlus
§ 5. Maksumäärad ja soodustused
a) intensiivse liiklusega tänavate sõiduteed Jõhvi linnas – 63,91 eurot päevas (I tüüp);
b) teised asfaltkattega tänavate sõiduteed Jõhvi linnas – 44,74 eurot päevas (II tüüp);
c) ülejäänud asfalt- ja kruusakattega tänavad, kõnniteed, kvartalisisesed sõiduteed, parklad, väljakud, pargid ja puhkealad Jõhvi linnas – 25,56 eurot päevas (III tüüp);
d) Tammiku alevikus, Jõhvi ja Kose külas asuvad teed ja tänavad – 19,17 eurot päevas;
e) kohaliku maanteed – 31,96 eurot päevas.
a) intensiivse liiklusega tänavad ja nendele suubuvad tänavad 19,17 eurot tunnis;
b) teised tänavad, kõnniteed, kvartalisisesed sõiduteed, parklad ja väljakud – 12,78 eurot tunnis;
c) pargid ja puhkealad – 6,39 eurot tunnis.
[muudetud Jõhvi Vallavolikogu 17.06.2010 määrusega nr 24, jõustus 1.01.2011]
(3) Sulgemiseks lubatud tähtaja ületamise eest rakendatakse koefitsienti 2,0 iga ületatud päeva eest.
§ 6. Maksu kogumine ja maksuhaldur
Teede ja tänavate sulgemise maksu maksuhalduriks on vallavalitsus. Vallavalitsuse majandusspetsialist ja finantsosakonna juhataja on volitatud rakendama kõiki maksukorralduse seaduses sätestatud maksuhalduri õigusi.
§ 7. Maksusoodustused ja -vabastused
1) puhkepäevadel ja riiklikel pühadel toimuvate ehitustööde puhul rakendatakse sooduskoefitsienti 0,5;
§ 8. Vaidluste lahendamise kord ja vastutus
Lisa Teede ja tänavate tüübid