Vändra valla põhimäärus – Riigi Teataja
Vändra valla põhimäärus
Vändra valla põhimäärus - sisukord
§ 1 Vändra valla tegevuse õiguslikud alused
§ 2 Vändra valla elanik
§ 3 Valla ametiasutuse hallatavate asutuste moodustamise kord ja põhiülesanded
§ 4 Osalemine ühingutes
2 Vändra valla sümboolika
§ 6 Vapp
§ 7 Vapi kasutamise kord
§ 8 Lipp
§ 9 Lipu kasutamise kord
§ 11 Vändra valla tunnustusavaldused
§ 12 Tunnustus "Aastate Tegu"
3 Valla esindamine
§ 13 Valla esindusfunktsiooni täitmine
§ 14 Lepingte sõlmimine
§ 15 Valla esindamine kohtus
§ 16 Valla esindamine seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud toimingutes
§ 18 Volikogu esindajate määramine
§ 19 Volikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord
§ 22 Volikogu esimehe ja aseesimehe ning volikogu komisjoni esimehe ja volikogu komisjoni liikme volituste lõppemine
§ 23 Volikogu komisjonid
§ 25 Volikogu komisjoni õigused ja kohustused
§ 26 Volikogu komisjoni koosolek
§ 28 Revisjonikomisjoni kontrolliülesande täitmise kord
§ 31 Õigusaktide algatamine
§ 32 Õigusakti eelnõule esitatavad nõuded
§ 33 Päevakorraküsimuste arutamiseks ettevalmistamine
§ 34 Eelnõu tagasivõtmine
§ 35 Eelnõu menetlemine mitmel lugemisel
§ 36 Volikogu istungi avamine, päevakorra kinnitamine ning avalduste ja ettepanekute ärakuulamine
§ 37 Päevakorraküsimuste arutamine volikogu istungil
§ 38 Hääletamine volikogu istungil
§ 39 Hääletamine isikuvalimistel
§ 40 Sama suhet reguleeriva kahe või enama üheaegselt volikogu menetluses oleva eelnõu arutamise ühe päevakorrapunktina
§ 41 Umbusalduse avaldamine
§ 42 Arupärimine
§ 43 Arupärimisele vastamine
§ 44 Valla äriühingu ja valla sihtasutuse nõukogu esimehele esitatud arupärimisele vastamine
§ 45 Volikogu istungi protokoll
§ 46 Vallavanema valimine
§ 47 Vallavanem
§ 48 Vallavanema asendamise kord
§ 49 Vallavalitsuse ülesanded ja struktuur
§ 50 Vallavalitsuse liikmete kinnitamise kord
§ 51 Vallavalitsuse volituste tähtaeg
§ 52 Vallavalitsuse töökord
7 Valla teenistus
§ 53 Valla teenistus
§ 54 Teenistuslähetus
§ 55 Rahalised väljamaksed
§ 56 Volikogu õigusaktid
§ 57 Vallavalitsuse õigusaktid
§ 58 Õigusaktide kehtivus ja avalikustamine
§ 59 Õigusaktide täitmise kontroll
§ 60 Määruste kehtetuks tunnistamine
RT IV, 29.01.2015, 21
Vastu võetud 21.01.2015 nr 2
§ 1. Vändra valla tegevuse õiguslikud alused
(1) Vändra vald (edaspidi ka vald) kui kohalik omavalitsusüksus juhindub omavalitsusüksusele pandud ülesannete täitmisel põhiseadusest, Euroopa kohaliku omavalitsuse hartast, kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, teistest seadustest ning nende alusel ja täitmiseks antud õigusaktidest, sealhulgas käesolevast põhimäärusest.
(2) Vändra vald on avalik-õiguslik juriidiline isik, keda esindavad seaduste ja põhimääruse alusel ning kehtestatud korras oma pädevuse piires Vändra Vallavolikogu (edaspidi volikogu), volikogu esimees, Vändra Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) ning vallavanem või nende poolt volitatud esindajad.
(3) Vändra valla välissuhtlusega tegelevad oma pädevuse piires volikogu ja vallavalitsus.
(4) Volikogul on õigus korraldada Vändra valla territooriumil olulistes küsimustes vallaelanike küsitlusi. Küsitlus korraldatakse volikogu poolt kehtestatud korras.
§ 2. Vändra valla elanik
Vändra valla elanik on isik, kellel on Eesti rahvastikuregistri järgi püsiv elukoht Vändra vallas.
§ 3. Valla ametiasutuse hallatavate asutuste moodustamise kord ja põhiülesanded
(3) Vallavalitsuse hallatava asutuse arengulised dokumendid, struktuuri, koosseisu ja palgamäärad kinnitab vallavalitsus.
(4) Valla ametiasutuse hallatava asutuse juhi kinnitab vallavanema ettepanekul ametisse vallavalitsus. Valla ametiasutuse hallatava asutuse juhiga sõlmib töölepingu vallavanem või tema poolt selleks volitatud isik, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
§ 4. Osalemine ühingutes
(2) Omavalitsusüksuste ühiste huvide kaitsmiseks on vallal õigus tegutseda ühiselt teiste omavalitsusüksustega, anda sellekohased volitused mõnele vallale või kanda kokkuleppeliselt ise selliseid kohustusi ja kasutada õigusi ning moodustada teiste omavalitsusüksustega liite ja ühisasutusi õigusaktides sätestatud alustel ja korras.
2. peatükk Vändra valla sümboolika
Vändra valla sümbolid on Vändra valla vapp ja Vändra valla lipp.
§ 6. Vapp
(1) Vända valla vapil on kuldsel kilbil roheline kuusk- ja lainelõikes tõusev kaldtala, millel hõbedane lainelõikes tõusev latt.
(2) Vändra valla vapi kujutis on lisatud põhimääruse juurde (lisa 1).
§ 7. Vapi kasutamise kord
(1) Vändra valla vappi kasutatakse:
1) volikogu ja vallavalitsuse plankidel ja pitseril;
2) volikogu, vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatavate asutuste hoonetel, siltidel ja esindusruumides;
3) Vändra valla autasudel, trükistel, meenetel, üritustel, meedias ja muudes taolistes kohtades.
(2) Vändra valla vapi kasutamine käesoleva paragrahvi 1. lõikes loetlemata juhtudel toimub vallavalitsuse loa alusel. Loa väljastamise korra kehtestab vallavalitsus.
§ 8. Lipp
(1) Vändra valla lipul on kollasel väljal roheline kuusk- ja lainelõikes tõusev tala, millel valge lainelõikes tõusev latt.
(2) Vändra valla lipu kujutis on lisatud põhimääruse juurde (lisa 2).
§ 9. Lipu kasutamise kord
(1) Vändra valla lipp heisatakse:
1) alaliselt hoonel või selle juures, kus töötab volikogu või vallavalitsus;
2) ajutiselt hoonel või kohas, kus toimub volikogu või vallavalitsuse ametlik tseremoonia;
3) ajutiselt valla pidupäevadel.
(2) Igaühel on õigus heisata ja kasutada Vändra valla lippu, järgides Vändra valla põhimääruse sätteid ja head tava.
(3) Vändra valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
(4) Kui Vändra valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, omavalitsusüksuse või muu lipuga, asub Vändra valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul Eesti riigilipust, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, omavalitsusüksuse või muust lipust. Heisatud lipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
(5) Kui Vändra valla lipp heisatakse leinalipuna, kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa must lint või heisatakse lipp poolde masti.
(6) Vändra valla lipu kujutist võib kasutada valla meenetel. Muudel juhtudel toimub kujutise kasutamine vallavalitsuse loal. Loa väljastamise korra kehtestab vallavalitsus.
Vändra valla sümbolite kasutamist Vändra valla põhimääruse nõudeid või head tava eirates käsitletakse avaliku korra rikkumisena. Sümbolite kasutamise üle teostab järelvalvet vallavalitsus.
§ 11. Vändra valla tunnustusavaldused
(1) Vändra vald avaldab tunnustust „Aastate Tegu“ preemia, volikogu aukirja, vallavalitsuse aukirja, vallavanema tänukirja andmisega või vallavanema ja volikogu esimehe ühise tunnustusena.
(2) Tunnustusavalduste andmise täpsema korra võib kinnitada vallavalitsus.
§ 12. Tunnustus "Aastate Tegu"
(1) Tunnustus "Aastate Tegu" on Vändra Vallavolikogu poolt omistatav valla kõrgeim tunnustus.
(2) Tunnustus "Aastate Tegu" omistatakse üksikisikule ja/või kollektiivile, kes on oma tööalase või ühiskondliku tegevusega kaasa aidanud Vändra valla arengule ja valla positiivse maine kujunemisele, parandanud paikonna majanduslikku olukorda, parandanud ja väärtustanud valla elukeskkonda või toonud vallale tuntust majandus-, haridus-, kultuuri-, sotsiaal-, tervishoiu-, spordi- või muus valdkonnas.
(3) Tunnustusega "Aastate Tegu" kaasneb valla vapikujutisega meene tunnustuse saaja nime ja kirjega “Aastate Tegu” ning rahaline preemia:
1) üksikisikule vähemalt kahekordne kehtiv Eesti Vabariigi miinimumpalk;
2) kollektiivile vähemalt kolmekordne kehtiv Eesti Vabariigi miinimumpalk.
(4) Ettepanekud tunnustuse "Aastate Tegu" nimetuse omistamiseks võivad esitada valla elanikud, ettevõtted, organisatsioonid ja muud ühendused.
(5) Ettepanekud tuleb esitada kirjalikult vallavalitsusele 1. detsembrist 31. detsembrini. Vallavalitsus esitab volikogule otsustamiseks kõik esitatud kandidaadid, lisades oma kirjaliku arvamuse.
(6) Valituks osutuvad volikogu poolt enim hääli saanud kandidaadid. Põhjendatud juhul võib volikogu välja anda mitu tunnustust "Aastate Tegu" või jätta see välja andmata.
(7) Tunnustuse "Aastate Tegu" annavad üle volikogu esimees ja vallavanem. Üleandmine toimub Eesti Vabariigi aastapäevale pühendatud Vändra valla pidulikul üritusel.
(8) Tunnustuse "Aastate Tegu" saamiseks esitatud kandidaatide ja tunnustuse pälvinud isikute nimed avaldatakse kohalikus ajalehes.
3. peatükk Valla esindamine
§ 13. Valla esindusfunktsiooni täitmine
Vändra valda võivad esindada volikogu, volikogu esimees, vallavalitsus ning vallavanem või nende poolt volitatud esindajad.
§ 14. Lepingte sõlmimine
§ 15. Valla esindamine kohtus
(1) Vald osaleb kohtuasjades valla ametiasutuse või selle hallatava asutuse kaudu.
(2) Valda esindab kohtus volikogu esimees, vallavanem, vallasekretär või vallasekretäri poolt volitatud isik.
§ 16. Valla esindamine seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud toimingutes
(2) Vallavalitsust esindab vallavanem või vallavalitsuse korraldusega nimetatud isik või vallavanema käskkirjaga nimetatud vallavalitsuse liige või teenistuja.
(3) Valla ametiasutuse hallatavat asutust esindab vallavanem, asutuse juht või tema käskkirjaga volitatud isik.
(2) Volikogu liige juhindub seadustest, Vändra valla põhimäärusest ja teistest õigusaktidest ning vallaelanike huvidest ja vajadustest.
4) kuuluda komisjonide ja töörühmade koosseisu;
6) esitada käesoleva määruse § 42 kohaseid arupärimisi;
8) saada Vändra Vallavalitsuse kantselei kaudu volikogu ja vallavalitsuse õigusaktide eelnõusid, õigusakte, dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud;
9) kasutada volikogu istungite saali valijate vastuvõtuks ja saada abi selle korraldamiseks;
10) kasutada volikogu liikme tööd puudutavates küsimustes vallavalitsuse kantselei teenuseid.
§ 18. Volikogu esindajate määramine
Volikogu liikmete hulgast volikogu esindajate määramine toimub Vändra valla põhimääruse § 36 sätestatud korras. Isikuvalimisi ei toimu huvikoolide ja üldhariduskoolide hoolekogudesse esindajate määramisel.
§ 19. Volikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord
(2) Volikogu esimehe valimised uue volikogu koosseisu esimesel istungil või järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks, korraldab Vändra valla valimiskomisjon. Muudel juhtudel korraldab valimise häältelugemiskomisjon.
(4) Kui ükski kandidaat ei osutu valituks, korraldatakse teine hääletusvoor kahe enim hääli saanud kandidaadi vahel. Ühe kandidaadi puhul korraldatakse kordushääletus.
(5) Kui teises hääletusvoorus ei osutu aseesimees valituks, esitatakse uued kandidaadid. Uued kandidaadid esitatakse järgmisel volikogu istungil, mille toimumise aeg otsustatakse kohe.
(6) Volikogu liikmetel on õigus esitada kandidaatidele küsimusi ning kandidaatidel on õigus saada enda ja oma tegevuskava tutvustamiseks sõna.
2) esindab või volitab teisi isikuid esindama Vändra valda ja volikogu talle seadusega, seaduse alusel antud õigusaktide, sealhulgas käesoleva põhimääruse ning muude volikogu õigusaktidega antud pädevuse piires;
4) omab õigust nõuda vallavalitsuselt ja vallavalitsuse hallatavatelt asutustelt vajalikke dokumente ja informatsiooni volikogu pädevusse kuuluvates küsimustes;
6) kinnitab volikogu komisjonide ja vallavalitsuse ettepanekute alusel volikogu istungil arutlusele tulevate põhiküsimuste loetelu poolaastate kaupa;
11) omab õigust osaleda sõnaõigusega vallavalitsuse istungil;
(2) Volikogu esimees võtab jutulesoovijaid vastu eelnevalt kokkulepitud ajal. Volikogu esimehe kontaktandmed on avalikud Vändra valla veebilehel www.vandravald.ee.
§ 22. Volikogu esimehe ja aseesimehe ning volikogu komisjoni esimehe ja volikogu komisjoni liikme volituste lõppemine
§ 23. Volikogu komisjonid
(1) Volikogul võib moodustada alatisi ja ajutisi komisjone ja töörühmi.
(1) Komisjoni esimehe ja aseesimehe valib volikogu oma liikmete hulgast, kes on selleks nõusoleku andnud, poolthäälte enamusega. Valimised toimuvad põhimääruse §-s 39 sätestatud korras.
(3) Vähemalt kaks alatise komisjoni liikmetest peavad olema volikogu liikmed. Erandina valitakse revisjonikomisjoni liikmed ainult volikogu liikmete hulgast.
(4) Kui komisjoni liige ei ole mõjuval põhjusel osalenud komisjoni kolmel järjestikusel koosolekul, on komisjoni esimehel õigus esitada esildis komisjoni koosseisu muutmiseks käesoleva paragrahvi 2. lõike alusel.
7) annab vähemalt kord aastas komisjoni tööst volikogule aru. Komisjoni esimees esitab igal aastal hiljemalt 1.veebruariks volikogu esimehele kirjaliku aruande komisjoni eelmise aasta tööst. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise aastal esitab komisjoni esimees aruande hiljemalt 1. septembriks. Aruanne peab muuhulgas sisaldama ülevaadet komisjonis arutatud olulisematest küsimustest. Aruanne avalikustatakse valla veebilehel;
§ 25. Volikogu komisjoni õigused ja kohustused
1) kaasata oma tegevusse asjatundjaid ja teha vallavalitsusele taotlusi ekspertiisi tellimiseks;
(4) Komisjoni otsustused valla õigusaktide vastuvõtmisel on volikogule soovituslikud.
§ 26. Volikogu komisjoni koosolek
(1) Komisjoni töö vorm on koosolek, mis toimub vähemalt kord kahe kuu jooksul. Erandina toimuvad revisjonikomisjoni koosolekud vajaduspõhiselt, kuid mitte vähem kui neli korda aastas. Komisjoni erakorralise koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees omal algatusel või vähemalt ühe neljandiku komisjoni liikmete kirjalikul nõudel. Komisjon on otsustusvõimeline, kui selle koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas esimees või aseesimees. Komisjoni otsused tehakse avalikul hääletusel poolthäälte enamusega.
(3) Komisjonis vastuseta jäänud küsimustele tuleb eelnõu esitajal kirjalik vastus edastada vallavalitsuse kantselei kaudu volikogule hiljemalt volikogu istungile eelneval tööpäeval.
(5) Komisjoni koosolek protokollitakse. Protokoll vormistatakse, allkirjastatakse ning edastatakse 7 päeva jooksul eelnõu algatajale ja komisjoni liikmetele. Protokolli kantakse koosoleku toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused. Komisjoni liikmetel on õigus lisada protokollile oma kirjalik eriarvamus. Protokolliga on võimalik tutvuda vallavalitsuse kantseleis ja Vändra valla dokumendiregistris.
1) kontrollida ja hinnata vallavalitsuse, vallavalitsuse hallatavate asutuste või Vändra valla valitseva mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse ja mittetulundusühingu tegevuse seaduslikkust, otstarbekust ja tulemuslikkust;
2) kontrollida ja hinnata vallavara kasutamise sihipärasust;
(2) Revisjonikomisjon täidab oma pädevuses olevaid ülesandeid enda kinnitatud tööplaani alusel või volikogu ülesandel.
§ 28. Revisjonikomisjoni kontrolliülesande täitmise kord
(2) Kontrollimised toimuvad kirjaliku ühekordse kontrolliülesande alusel, mille valmistab ette revisjonikomisjon. Kontrolliülesanne sisaldab kontrollitava asutuse nime, kontrolli eesmärki ja ulatust, kontrollijate nimesid ja kontrollimise aega. Kontrolliülesandele kirjutab alla revisjonikomisjoni esimees. Kontrolliülesanne tehakse teatavaks kontrollitava asutuse juhile vähemalt 3 tööpäeva enne kontrolli teostamist.
(10) Revisjonikomisjoni otsus ja akt saadetakse vallavalitsusele, kes võtab akti suhtes seisukoha ja esitab selle 10 päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
(3) Volikogu istungid toimuvad reeglina iga kuu kolmandal teisipäeval (edaspidi korraline istung). Juulis korralisi istungeid ei toimu. Kui korralise istungi toimumise päev langeb riiklikule pühale või on otstarbekas muuta korralise istungi toimumise aega, määrab volikogu esimees istungi toimumise aja. Volikogu korraline istung algab kell 13:00, kui volikogu ei otsusta teisiti.
(5) Volikogu istungitest võtavad osa vallavanem, vallavalitsuse liikmed ja vallasekretär või tema asendaja, nimetatud isikutel on volikogu istungil sõnaõigus. Volikogu istungile kolmandate isikute kutsumise ja neile sõna andmise õiguse otsustab istungi juhataja.
(6) Volikogu istungi ajal viibivad istungisaalis volikogu liikmed, vallavalitsuse liikmed, volikogu esimehe poolt istungile kutsutud isikud ja volikogu teenindav personal. Käesoleva lõike esimeses lauses nimetamata isikud võivad jälgida volikogu istungit istungisaalis selleks määratud kohas.
(8) Volikogu liikmed registreerivad ennast istungil osalejaks istungi alguses sellekohasel registreerimislehel. Istungile hilinemisel või enne istungi lõppu lahkumisel märgib volikogu liige istungile saabumise või istungilt lahkumise kellaaja registreerimislehel.
(1) Volikogu istungi kutsub kokku volikogu esimees. Volikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku Vändra valla valimiskomisjoni esimees seaduses ettenähtud aja jooksul. Istungite nummerdamist alustatakse volikogu uue koosseisu kokkukutsumisest.
(2) Kutse volikogu erakorralise istungi kokkukutsumise kohta tehakse volikogu liikmetele elektronposti teel teatavaks vähemalt 4 päeva enne volikogu istungit, korralise istungi puhul 7 päeva enne volikogu istungit. Volikogu kutses peab ära näidatud olema istungi toimumise aeg, koht ja arutlusele tulevad küsimused, kutsele lisatakse volikogu õigusaktide eelnõud koos asjassepuutuvate dokumentidega.
(3) Volikogu istungi päevakorra kavandisse esitatud õigusaktide eelnõud koos seletuskirja ja eelnõu juurde lisatud lisamaterjalidega on alates volikogu istungi kutse teatavakstegemisest kättesaadavad Vändra valla kodulehel www.vandravald.ee.
(4) Teade volikogu istungi kokkukutsumise kohta avaldatakse enne volikogu istungi toimumist Vändra valla kodulehel.
§ 31. Õigusaktide algatamine
5) Vändra valla elanikel seaduses sätestatud alusel ja korras.
(4) Vallavalitsuse või vähemalt ühe neljandiku volikogu koosseisu ettepanekul kokkukutsutud volikogu istungile esitatakse koos ettepanekuga istungi kokkukutsumiseks ka arutlusele tulevate õigusaktide eelnõud.
(5) Volikogu koosseisu volituste lõppemisega langevad menetlusest välja selle koosseisu volituste ajal lõpuni menetlemata jäänud eelnõud va Vändra valla elanike algatusel menetluses olevad eelnõud.
(6) Volikogu korralisele istungile esitatakse õigusaktide eelnõud koos seletuskirjade ja muude asjassepuutuvate dokumentidega hiljemalt 7 päeva enne istungi toimumise päeva.
§ 32. Õigusakti eelnõule esitatavad nõuded
(4) Eelnõu seletuskirja osad on:
(5) Volikogu liikme, komisjoni või vallaelanike algatatud eelnõudes keeleliste või normitehniliste puuduste esinemisel kõrvaldab vallakantselei kooskõlastatult eelnõu algatajaga nimetatud puudused enne eelnõu päevakorra kavandisse võtmist.
§ 33. Päevakorraküsimuste arutamiseks ettevalmistamine
(2) Kui eelnõu ei saa juhtivkomisjonis poolthäälte enamust, tagastab komisjoni esimees eelnõu volikogu esimehele, kes tagastab selle eelnõu algatajale koos juhtivkomisjoni tehtud muudatusettepanekute ja põhjendustega, ning eelnõu langeb istungi päevakorrast välja. Kui sama eelnõu ei saa teistkordselt juhtivkomisjonis poolthäälte enamust, jääb eelnõu volikogu istungi päevakorda. Juhul kui teistkordsel komisjoni koosolekul kvoorumi puudumise tõttu ei ole juhtivkomisjon eelnõud heakskiitnud ega volikokku suunanud, otsustab eelnõu istungi päevakorda võtmise volikogu esimees.
(3) Kõigis komisjonides menetletakse põhimääruse, eelarve, eelarvestrateegia, valla arengukava ja üldplaneeringu ning nende muutmise eelnõud.
(5) Kõik eelnõud (välja arvatud organisatsioonilised küsimused), mis pole algatatud vallavalitsuse poolt, saadetakse vallavalitsusele tutvumiseks ning seisukoha andmiseks. Vallavalitsus teatab kirjalikult volikogule oma seisukoha seitsme tööpäeva jooksul eelnõu saamisest arvates, märkides ühtlasi, kas, kes ja millisel eelnõu menetlemise etapil esitab vallavalitsuse seisukoha volikogu istungil.
(6) Eelnõude kohta võib teha kirjalikke muudatusettepanekuid kuni volikogu istungi alguseni, kui ei ole antud teist tähtaega. Muudatusettepanekud esitatakse vallakantselei kaudu eelnõu algatajale ja volikogu liikmetele. Volikogu istungil võib arutatava küsimuse kohta teha suulisi muudatusettepanekuid, mille kirjalik tekst antakse ettepaneku tegija poolt kohe üle istungi juhatajale.
§ 34. Eelnõu tagasivõtmine
(2) Umbusalduse avaldamise eelnõud menetlusest tagasi võtta ei saa.
§ 35. Eelnõu menetlemine mitmel lugemisel
§ 36. Volikogu istungi avamine, päevakorra kinnitamine ning avalduste ja ettepanekute ärakuulamine
(2) Volikogu arutab istungi kutses märgitud ja nõutavas korras ettevalmistatud küsimusi. Vallakantselei koostab volikogu istungi päevakorra kavandi, määrates iga päevakorraküsimuse arutamiseks ettekandja ja kaasettekandjad.
(3) Istungi alguses tehakse teatavaks istungi päevakorra kavand. Seejärel vaadatakse nende olemasolul läbi ettepanekud ja protestid päevakorra kohta. Pärast ettepanekute ja protestide läbivaatamist kinnitatakse päevakord poolthäälte enamusega. Kui päevakorda tervikuna ei kinnitata, paneb istungi juhataja kõik päevakorraküsimused ükshaaval hääletusele. Küsimus võetakse päevakorda poolthäälte enamusega.
(4) Pärast päevakorra kinnitamist võivad volikogu liikmed esitada arupärimisi käesoleva põhimääruse § 42 lõike 1 punktides 1-4 nimetatud isikutele, anda üle volikogu õigusakti eelnõusid või esineda avaldusega, informatsiooniga. Avaldusega võivad esineda ka vallavalitsuse liikmed ja volikogu istungi juhataja poolt kutsutud teised isikud.
§ 37. Päevakorraküsimuste arutamine volikogu istungil
(1) Päevakorraküsimuse arutamine algab eelnõu algataja või tema esindaja ettekandega. Eelnõu algataja või tema esindaja annab seisukoha kõigi tähtajaks laekunud muudatusettepanekute kohta. Seejärel kuulatakse ära juhtivkomisjoni esindaja, volikogu poolt algatatud eelnõu korral vallavalitsuse poolne arvamuse andja või teiste istungile kutsutute kaasettekanded.
(2) Kui kõneleja kaldub ilmselt antud teemast kõrvale, hoiatab istungi juhataja teda või lõpetab sõnavõtu.
(3) Pärast ettekannet või kaasettekannet algavad läbirääkimised, mille käigus võib ettekandjale, volikogu poolt algatatud eelnõu korral vallavalitsuse poolsele arvamuse andjale või kaasettekandjale esitada küsimusi, kusjuures vastaja võib vajaduse korral vastamise delegeerida mõnele teisele volikogu liikmele, volikogu komisjoni liikmele, vallavalitsuse liikmele, vallasekretärile või volikogu istungile kutsutud isikule. Istungi juhatajal on õigus kõrvaldada asjasse mittepuutuvad küsimused.
§ 38. Hääletamine volikogu istungil
(1) Volikogu istungi alguses kontrollitakse volikogu liikmete kohalolekut. Volikogu liige märgib kohaloleku kontrolllehele saabumisaja ning kinnitab seda oma allkirjaga.
(6) Hääletamine toimub käe tõstmisega, isikuvalimistel hääletusedelite täitmisega põhimääruse §-s 39 sätestatud korras. Häälte lugemiseks isikuvalimistel, välja arvatud volikogu esimehe valimistel uue volikogu koosseisu esimesel istungil või järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks, moodustab volikogu avalikul hääletusel poolthäälte enamusega 3-liikmelise häältelugemiskomisjoni, kes protokollib hääletustulemused.
(8) Istungi juhataja paneb hääletusele need õigeaegselt esitatud muudatusettepanekud, mida mõni volikogu liige nõuab. Muudatusettepanekud pannakse hääletusele nende esitamise järjekorras. Arvude hääletamisel alustatakse hääletamist suuremast arvust, tähtpäevade puhul hääletatakse hilisemad tähtpäevad enne varasemaid. Kui kaks või enam muudatusettepanekut üksteist välistavad, pannakse need koos põhitekstiga konkureerivale hääletamisele. Konkursi igas voorus langeb välja kõige vähem hääli saanud ettepanek.
(9) Juhul, kui muudatusettepanekud, mis leiavad toetust, on üksteist välistavad ja vastassuunalised, suunab istungi juhataja eelnõu uuele lugemisele ja võib moodustada redaktsioonitoimkonna.
(10) Enne muudatusettepaneku hääletust on ettepaneku esitajal, eelnõu algatajal ja komisjonide esindajatel õigus muudatusettepanekut kommenteerida.
(11) Eelnõu pannakse tervikuna hääletusele pärast kõigi muudatusettepanekute läbihääletamist. Kui mõni volikogu liige või komisjon seda nõuab, tuleb enne lõpphääletust volikogu liikmetele kätte jagada eelnõu lõplik tekst. Kui eelnõu algataja arvestas tehtud muudatusettepanekut, ei saa muudatusettepaneku tegija seda enam tagasi võtta.
(12) Sama õigussuhet reguleeriva kahe või enama eelnõu olemasolu korral pannakse pärast läbirääkimisi eelnõud hääletusele või suunatakse enam hääli saanud eelnõu teisele lugemisele.
§ 39. Hääletamine isikuvalimistel
(6) Hääletusprotseduuri viib läbi häältelugemiskomisjon, volikogu esimehe valimistel uue volikogu koosseisu esimesel istungil või järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks, Vändra valla valimiskomisjon. Volikogu esimehe valimistel kohaldatakse Vändra valla valimiskomisjonile käesolevas paragrahvis häältelugemiskomisjoni kohta sätestatud, arvestades kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest ja kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusest tulenevaid erisusi.
1) märgistatud on rohkem „poolt“ lahtreid, kui konkreetsel valimisel on volikogu liikmel hääli;
(17) Volikogu liikmel on õigus esitada kirjalik motiveeritud protest hääletamise korraldamise või hääletustulemuste kindlakstegemise kohta kohe pärast hääletustulemuste teatavaks tegemist. Protesti rahuldamise otsustab volikogu avalikul hääletusel.
§ 40. Sama suhet reguleeriva kahe või enama üheaegselt volikogu menetluses oleva eelnõu arutamise ühe päevakorrapunktina
(1) Sama suhet reguleerivaid eelnõusid arutatakse volikogu istungil ühe päevakorrapunktina. Eelnõude arutamisel rakendatakse käesoleva põhimääruse §-des 37 ja 38 sätestatud põhimõtteid, kui käesolevast paragrahvist ei tulene teisiti.
§ 41. Umbusalduse avaldamine
(4) Umbusalduse avaldamise küsimus lahendatakse umbusaldusavalduse esitamisele järgneval istungil. Küsimuse lahendamise edasilükkamine iga järgneva istungi päevakorda otsustatakse avalikul hääletusel volikogu koosseisu häälteenamusega.
(6) Isik, kelle suhtes umbusalduse avaldamine on algatatud, või vallavalitsuse esindaja, kui umbusalduse avaldamine on algatatud vallavalitsuse suhtes, võib esineda kaasettekandega.
§ 42. Arupärimine
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 5 ja 6 nimetatud arupärimised esitatakse vallakantseleile. Vallakantselei korraldab viivitamata arupärimise edastamise selle adressaadile ning suulise vastuse soovi korral vastavale komisjonile koos taotlusega võtta arupärimisele vastamine komisjoni koosoleku päevakorda.
§ 43. Arupärimisele vastamine
§ 44. Valla äriühingu ja valla sihtasutuse nõukogu esimehele esitatud arupärimisele vastamine
§ 45. Volikogu istungi protokoll
(1) Volikogu istung protokollitakse. Protokoll vormistatakse kolme tööpäeva jooksul. Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate ja küsimuste algatajate eriarvamused. Kinnise istungi protokollis ei näidata küsimuste arutelu käiku.
(4) Volikogu istungite protokollid on kättesaadavad Vändra valla veebilehel www.vandravald.ee
§ 46. Vallavanema valimine
(2) Vallavanema valimine toimub käesoleva põhimääruse §-s 39 sätestatud korras.
§ 47. Vallavanem
2) esindab Vändra valda ja vallavalitsust seaduse ja käesoleva põhimäärusega sätestatud korras. Seadustes ja teistes õigusaktides ettenähtud juhtudel võib vallavanem volitada teisi isikuid esindama valda või vallavalitsust temale antud pädevuse piires;
3) annab vallavalitsuse liikmete ja muude talle vahetult alluvate isikute kohta ning vallavalitsuse sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
6) võtab teenistusse ja vabastab teenistusest vallavalitsuse ametnikud;
(5) Vallavanema volituste ennetähtaegsel lõppemisel astub tagasi kogu vallavalitsus, kes jätkab oma ülesannete täitmist kuni uue vallavalitsuse ametisse kinnitamiseni.
§ 48. Vallavanema asendamise kord
(1) Vallavanema äraolekul asendab teda arengunõunik.
(2) Erandkorras määrab vallavanem oma asendaja käskkirjaga.
(3) Äraolekuks nimetatakse puhkusel, haiguslehel, välislähetusel või muus olukorras viibimist, mil vallavanem ei saa täita oma ametiülesandeid.
§ 49. Vallavalitsuse ülesanded ja struktuur
(1) Vallavalitsus kui valla omavalitsuse kollegiaalne täitevorgan viib praktilise tegevusega ellu õigusaktides Vändra vallale kui omavalitsusüksusele pandud ülesandeid.
7) korraldab vallavalitsuse hallatavate asutuste tegevust.
(3) Vallavalitsus realiseerib käesoleva paragrahvi nimetatud ülesandeid õigusaktide andmise, majandustegevuse, kontrolli ja elanike kaasamise kaudu.
§ 50. Vallavalitsuse liikmete kinnitamise kord
(1) Pärast vallavalitsuse struktuuri ja liikmete arvu kinnitamist volikogu poolt esitab vallavanem volikogule ettepaneku vallavalitsuse liikmete kinnitamise või palgaliste vallavalitsuse liikmete ametisse nimetamise kohta. Kõigi vallavalitsuse liikmete kandidaatide nimed esitatakse ühes ettepanekus, millele lisatakse kandidaatide kirjalikud nõusolekud.
(2) Eelnõu arutamine algab vallavanema ettekandega. Esitatud vallavalitsuse liikmete kandidaadid esinevad igaüks ettekandega. Iga ettekande järel võib volikogu liige esitada ettekandjale küsimusi.
(4) Vallavalitsuse liikmete kinnitamise otsus võetakse vastu avalikul hääletusel poolthäälteenamusega.
(5) Volikogu kinnitab vallavalitsuse liikmed vallavanema volituste ajaks.
(6) Kui mõne vallavalitsuse liikme volitused lõpevad enne tähtaega, kinnitatakse uus vallavalitsuse liige vallavanema esildise alusel käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
§ 51. Vallavalitsuse volituste tähtaeg
§ 52. Vallavalitsuse töökord
Vallavalitsuse töökorra, komisjonide moodustamise alused ja korra ning tegevuse alused kehtestab volikogu.
7. peatükk Valla teenistus
§ 53. Valla teenistus
Valla teenistus on töötamine valla ametiasutuses ja seda reguleerib avaliku teenistuse seadus, mis laieneb volikogu liikmetele osaliselt.
§ 54. Teenistuslähetus
(1) Volikogu esimehe teenistuslähetused vormistatakse volikogu liikmete lähetustega analoogses korras volikogu esimehe poolt.
(2) Vallavanema teenistuslähetused vormistatakse teiste vallaametnike lähetustega analoogses korras vallavanema poolt.
§ 55. Rahalised väljamaksed
(1) Volikogu esimehele tasu, hüvituse, toetuse ja preemia määramine on volikogu pädevuses.
(2) Volikogu esimehele tasu või hüvituse maksmise otsustab volikogu eelmine koosseis. Juhul, kui eelmine koosseis ei ole otsustanud, kehtivad volikogu eelmise koosseisu suhtes kehtinud tingimused.
(3) Vallavanemale ja vallavalitsuse liikmetele töötasu, hüvituse ja toetuse määramine on volikogu pädevuses.
(4) Kõigile vallaametnikele üldistel alustel makstavaid lisatasusid, preemiaid ja toetusi makstakse vallavanemale ja palgalisele valitsuse liikmele samadel alustel.
§ 56. Volikogu õigusaktid
§ 57. Vallavalitsuse õigusaktid
§ 58. Õigusaktide kehtivus ja avalikustamine
(2) Valla õigusaktid, välja arvatud juurdepääsupiiranguga andmeid sisaldavad, avalikustatakse Vändra valla kodulehel. Volikogu kui ka vallavalitsuse määrused avaldatakse Riigi Teatajas. Üldist tähtsust omavad volikogu ja vallavalitsuse määrused võidakse avaldada kohalikus ajalehes.
§ 59. Õigusaktide täitmise kontroll
§ 60. Määruste kehtetuks tunnistamine
(1) Määrusega tunnistatakse kehtetuks Vändra Vallavolikogu 21. veebruari 2012 määrus nr 4 „Vändra valla põhimäärus“.
(2) Määrusega tunnistatakse kehtetuks Vändra Vallavolikogu 16. veebruari 2010 määrus nr 4 „Vändra valla esindamise korra kehtestamine“.
(3) Määrusega tunnistatakse kehtetuks Vändra Vallavolikogu 17. jaanuari 2012 määrus nr 2 „Volikogu töökord“.
(4) Määrusega tunnistatakse kehtetuks Vändra Vallavolikogu 16. oktoobri 2007 määrus nr 22 "Tunnustuse "Aastate Tegu" omistamise kord".
Lisa 1 Vändra valla vapp
Lisa 2 Vändra valla lipp


Kelle poole pöörduda, kui töötamise registri kanne ei ole õige? | Tööinspektsioon
Avaleht Uudised Kelle poole pöörduda, kui töötamise registri k...
Inimene avastab, et töötamise registris on ta töötajana kirjas ettevõtte juures, kus ta kunagi töötanud ei ole ning ei ole ka muul moel seotud olnud.
Tuleb pöörduda vähemalt e-kirjaga (jätke ka endale alles saadetud kiri) – vajadusel pöörduge korduvalt ja erinevaid kanaleid kasutades – ettevõtte ametlikule ehk Äriregistris näidatud aadressile (andmete otsing https://www.rik.ee/et/e-ariregister) ning nõuda kande kustutamist.
Kui töötaja on teinud omalt poolt kõik pingutused tööandja leidmiseks, kuid see ei ole õnnestunud, siis pöördub töötaja Maksu- ja Tolliameti (edaspidi MTA) poole kande lõpetamiseks. MTA ametnik vaatab pöördumise läbi, püüab omalt poolt leida võimalused TÖR kande parandamiseks (sh tööandjal kanne teha) ning kui see ei õnnestu, siis saadab MTA ametnik töötaja pöördumise edasi Tööinspektsioonile e-posti aadressile jurist@ti.ee, et Tööinspektsioon saaks anda pöördujale vajalikud suunised edasisteks tegevusteks.
Kui korduvad pöördumised ettevõtte poole ei aita, siis tuleb inimesel pöörduda töövaidluskomisjoni või kohtusse
a.Töösuhte lõppemise tuvastamist (see nõue on vajalik, kuigi teate, et töösuhet ei ole kunagi olnud, et vaidlusorgan saaks tuvastada, et töösuhet ei ole olnud) ja
b.Töötamise registri kannete muutmist kohtu või töövaidluskomisjoni otsuse alusel.
Kui töövaidluskomisjon või kohus on teinud asjas otsuse, siis
Töövaidluskomisjon saab kandemuudatused teha jõustunud otsuse alusel.
Võimalus on pöörduda veelkord endise tööandja poole otsuse alusel kandemuudatuste tegemiseks või
Jõustunud kohtuotsusega tuleb pöörduda Maksu- ja Tolliameti poole, kus tehakse otsuse alusel kandemuudatused.
Tööandja tegi tööle asumise kohta kande, aga kustutas selle paari päeva pärast ja ütles, et töötaja ei läbinud katseaega ehk tööleping on lõppenud.
Töötamise registrist kande kustutamine või kande lõpetatuks märkimine ei lõpeta töölepingulist suhet. Töölepingu lõpetamise tingimused tulenevad töölepingu seadusest. Suuliselt saab töölepingut lõpetada ainult poolte kokkuleppel, muudel juhtudel ehk töölepingu korralisel või erakorralisel ülesütlemisel peab tööandja või töötaja andma teisele poolele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis (nt e-kirjaga) selgelt väljendatud ülesütlemisavalduse. Vaata täpsemalt Tööelu portaalist https://www.tooelu.ee/et/tootajale/toosuhted/tooleping/toolepingu-loppemine
Kui töötaja avastab, et TÖR-is on kanded ikkagi muutmata ehk korrektseid kandeid ei ole, siis:
Tuleb pöörduda vähemalt e-kirjaga (see peaks ka endale alles jääma) tööandja poole ning paluda kanne taastada ning teha korrektsed kanded, mis vastavad tegelikkusele ja on kooskõlas töölepingu seaduses sätestatuga.
Tähelepanu! Töösuhe jätkub kuni üks või teine pool annab ülesütlemisavalduse!
Kui tööandja keeldub tühistatud kannet taastamast, siis tuleb töötajal käia tööl edasi ja nõuda tööd või öelda ise tööleping üles katseajal töölepingu seaduse § 86 lg 1 alusel, teatades 15 päeva ette.
Kui ülesütlemisavaldus on käes, aga TÖR kannet ei ole, siis saab pöörduda töövaidluskomisjoni või kohtusse nõudes
Töösuhte lõppemise tuvastamist ja
Töötamise registri kannete muutmist kohtu või töövaidluskomisjoni otsuse alusel.
Töötajaga on sõlmitud kirjalik tööleping, kuid TÖR-is on töötamise aluse kohta kanne „muu VÕS“.
Töötaja pöördub vähemalt e-kirjaga tööandja poole ning palub muuta TÖR kande korrektseks ehk tegelikkusele vastavaks.
Tähelepanu! Kuni kolm kuud töötamise algusest saab tööandja kandeid ise teha (seda siis nii, et töötamise algusest kolm kuud tagasiulatuvalt, samuti lõpetamise kannet lõpetamisest kolm kuud tagasiulatuvalt jne). Kui kande tegemisest on möödas rohkem kui kolm kuud, peab tööandja pöörduma MTA poole autenditud kanalist (MTAst suhtluse rakenduse kaudu) või digiallkirjastatud avaldusega. Töötamise registri kande muutmine (seal hulgas ka töötamise liigi muutmine) peab olema kooskõlas TSDl deklareeritud väljamakse liigiga.
Kui tööandja keeldub kandemuudatuse tegemisest, siis saab töötaja pöörduda töövaidluskomisjoni või kohtusse nõudes
Töösuhte tuvastamist ja
Tööleping on ammu lõpetatud ja see on tõendatav ehk on olemas ülesütlemisavaldus, poolte kokkulepe vms., kuid TÖR-is jätkuvalt kehtiv töösuhe ehk lõpetamise kannet ei ole tehtud.
Kui töötaja on teinud omalt poolt kõik pingutused tööandjaga suhtlemiseks, kuid see ei ole viinud TÖR kande parandamiseni, siis pöördub töötaja Maksu- ja Tolliameti (edaspidi MTA) poole kandemuudatuste tegemiseks.
MTA ametnik vaatab pöördumise läbi, püüab omalt poolt leida võimalused TÖR kande parandamiseks (sh tööandjal kanne teha) ning kui see ei õnnestu, siis saadab MTA ametnik töötaja pöördumise edasi Tööinspektsioonile e-posti aadressile jurist@ti.ee, et Tööinspektsioon saaks anda pöördujale vajalikud suunised edasisteks tegevusteks.
Kui endine tööandja keeldub kandemuudatuse tegemisest, siis saab töötaja pöörduda töövaidluskomisjoni või kohtusse nõudes
Töösuhe on ammu lõppenud (pooled ei suhtle ega küsi/võimalda töötamist), kuid töölepingu lõpetamist ei ole kuidagi vormistatud ja tõendid selle kohta puuduvad ning TÖR-is jätkuvalt kehtiv töösuhe ehk lõpetamise kannet ei ole tehtud.
Tuleb pöörduda vähemalt e-kirjaga (jätke ka endale alles saadetud kiri) – vajadusel pöörduge korduvalt ja erinevaid kanaleid kasutades – ettevõtte ametlikule ehk Äriregistris näidatud aadressile (andmete otsing https://www.rik.ee/et/e-ariregister) ja teha ettepanek lõpetada tööleping poolte kokkuleppel. Tähelepanu! Kokkulepe eeldab teise poole nõustumist ettepanekuga.
Juhul kui ettevõte ei reageeri ehk ei vasta, ei muuda kannet, siis on järgmine võimalus saata töölepingu korralise ülesütlemise avaldus (töölepingu seaduse § 85 mõistes ehk nö omal soovil) või erakorralise ülesütlemise avaldus (töölepingu seaduse § 91 lõike 2 või 3 alusel) e-kirjaga ning lisaks ka näiteks väärtkirjaga, et vajadusel oleks tõendatav, mis dokument ja kuhu toimetati ning kes ja millal selle vastu võttis.
Kui ülesütlemisavaldus on kätte toimetatud, kuid TÖR kannet ikkagi ei muudeta, siis saab töötaja pöörduda töövaidluskomisjoni või kohtusse nõudes
Ettevõttel olid majanduslikud raskused ja tööandja leppis töötajatega kokku määramata ajaga tasustamata puhkuses. Seejärel kadus ettevõtte juhatuse liige ära, kuid peagi ilmusid Äriregistrisse juhatuse liikmetena täiesti võõrad nimed. Nüüd ei ole tööd, aga kanded töölepingu kohta on registris ikka lõpetamata.
Tuleb pöörduda vähemalt e-kirjaga (jätke ka endale alles saadetud kiri) – vajadusel pöörduge korduvalt ja erinevaid kanaleid kasutades – ettevõtte ametlikule ehk Äriregistris näidatud aadressile (andmete otsing https://www.rik.ee/et/e-ariregister), kirjeldada olukorda ja küsida, mis on uutel juhatusel liikmetel ettevõtte ja töötajatega kavas.
Soovi korral võib teha kohe ka ettepaneku lõpetada tööleping näiteks poolte kokkuleppel. Tähelepanu! Kokkulepe eeldab teise poole nõustumist ettepanekuga.
a. Töösuhte lõppemise tuvastamist ja
b. Töötamise registri kannete muutmist kohtu või töövaidluskomisjoni otsuse alusel.
a. Töövaidluskomisjon saab kandemuudatused teha jõustunud otsuse alusel.
b. Võimalus on pöörduda veelkord endise tööandja poole otsuse alusel kandemuudatuste tegemiseks või
c. Jõustunud kohtuotsusega tuleb pöörduda Maksu- ja Tolliameti poole, kus tehakse otsuse alusel kandemuudatused.
Töötaja jäi 2 aastat tagasi lapsehoolduspuhkusele. Vahepeal müüdi ettevõte maha uutele omanikele ja ettevõte on muutnud ka oma tegevusvaldkonda ning muutunud on ka juhatuse liikmed. Töölepingut ei ole lõpetatud, kanne töölepingu kohta on töötamise registris peatatud.
Tuleb pöörduda vähemalt e-kirjaga (jätke ka endale alles saadetud kiri) – vajadusel pöörduge korduvalt ja erinevaid kanaleid kasutades – ettevõtte ametlikule ehk Äriregistris näidatud aadressile (andmete otsing https://www.rik.ee/et/e-ariregister), kirjeldada olukorda ja küsida, mis on uutel juhatusel liikmetel kavas.
Töötajal peab endal ka selge olema, kas ta soovib tööle naasta või ei ole tal enam ka endal töösuhte vastu huvi. Soovi korral võib teha kohe ka ettepaneku lõpetada tööleping näiteks poolte kokkuleppel. Tähelepanu! Kokkulepe eeldab teise poole nõustumist ettepanekuga.
Töötajal on sellises olukorras õigus teatada lapsehoolduspuhkuse lõpetamisest ja tööle asumisest konkreetse kuupäevaga ette ning siis on ettevõte juba sunnitud otsustama, mida edasi teha. Kas võimaldada senise töölepingu täitmist, pakkuda uut tööd või kasutada seaduslikke võimalusi töölepingu lõpetamiseks. Täpsemalt vaata ka portaalist Tööelu https://www.tooelu.ee/et/Lapsevanemale/Vaikelapse-vanemad-ja-rasedad/toosuhted/Kaitse-toolepingu-ylesytlemisel
Juhul kui ettevõte ei reageeri ka korduvatele e-kirjadele ning kirjadele mõistliku aja jooksul, so 2 nädalat viimasest kirjast. Siis on järgmine võimalus töötajale öelda tööleping erakorraliselt üles töölepingu seaduse § 91 lõike 2 alusel seoses tööandjapoolse rikkumisega, mis seisneb töölepingu täitmisest keeldumises ja töö mittevõimaldamises. Sellise avalduse tegemise eeldab, et eelnev lapsehoolduspuhkuse lõpetamise teade ning töölepingu täitmise nõue on vaidluse korral töötaja poolt tõendatav (st näiteks tööandjale saadetud e-kirjad alles).
Töötaja andis erakorralise ülesütlemisavalduse töölepingu seaduse § 91 lõike 2 alusel, sest leidis, et tööandja on oluliselt rikkunud töölepingut. Tööandja sellega ei nõustu, kuid ta ei ole ülesütlemist vaidlustanud töövaidluskomisjonis ega kohtus ja keeldub töölepingu lõpetamise kannet töötamise registris tegemast.
Töötaja saab juhtida tööandja tähelepanu nt e-kirjaga, et kande tegemine töötamise registris on tema kohustus ning juhul, kui ta seda kohustust ei täida, siis on töötaja sunnitud pöörduma töövaidluskomisjoni või kohtusse.
Kui tööandja ka korduvale tähelepanu juhtimisele ei reageeri, siis saab töötaja pöörduda töövaidluskomisjoni või kohtusse nõudes
Ettevõttel oli ainult üks juhatuse liige ja ainuosanik, kes suri kaks kuud tagasi. Äriühingu tegevus on sisuliselt seiskunud, kolmele töötajale keegi tööd ei anna ning iseseisvalt nad volituste puudumise tõttu midagi teha ei saa. Töötamise registris on kehtiv töölepingu kanne. Mis saab edasi?
Töötajatel on võimalus pöörduda notari poole, et saada informatsiooni võimaliku pärija koha ning kui see info on saadud, siis pöörduda juba tema poole, et saada teavet ettevõtte tuleviku kohta.
Võimalus on ka oodata kuni pärand avaneb, et seejärel saada selgust, kas ja kes ettevõtte tegevuse üle võtab.
Kuna tööd ei ole ning töösuhe on juriidilise isikuga, siis on võimalik ka tööleping erakorraliselt üles öelda töölepingu seaduse § 91 lg 2 alusel, saates vastavasisulisele ülesütlemisavalduse ettevõtte ametlikule ehk Äriregistris näidatud aadressile.
Kui ülesülemisavaldus on ettevõttesse kohale toimetatud ning see on tulevikus vjadusel tõendatav, siis saab töötaja pöörduda töövaidluskomisjoni või kohtusse nõudes
Ettevõtte ainus juhatuse liige, kellel on volitused toimingute tegemiseks, on välismaal kinnipidamisasustuses. Ettevõtte tegevus jätkub osaliselt, kuid keegi ei tea, kauaks juhatuse liige ära jääb või mis edasi saab. Kes lõpetab töötamise registrist töölepingu kande?
Töölepingu lõpetamiseks peab olema seaduslik alus ehk pelgalt juhatuse liikme vangistuse tõttu veel töösuhe ei lõpe. Täpsemalt töölepingu lõpetamisest vaata Tööelu portaalist https://www.tooelu.ee/et/tootajale/toosuhted/tooleping/toolepingu-loppemine
Töötamise registri kannete tegemise, muutmise ja lõpetamise kohustus on tööandjal. Kui töösuhte lõpetamine on seaduse nõuete kohaselt toimunud, siis peab tööandja esindaja tegema ka lõpetamise kande.
Juhul, kui kellelgi peale juhatuse liikme TÖR-s kande muutmise õigust ettevõttese antud ei ole ning hetkel ka volitust ka keegi anda ei saa, siis saab töötaja pöörduda töövaidluskomisjoni või kohtusse nõudes


Strateegilise kauba komisjoni moodustamine ja töökord - sisukord
1 Strateegilise kauba komisjoni moodustamine
§ 1 Strateegilise kauba komisjoni moodustamine
§ 3 Komisjoni töö tagamine
§ 4 Komisjoni pitsat ja dokumendiplank
§ 5 Komisjoni asukoht
2 Komisjoni esimehe ja liikmete pädevus
§ 6 Komisjoni esimehe pädevus
§ 7 Komisjoni liikme pädevus
§ 8 Komisjoni töövorm
§ 9 Komisjoni otsuse tegemine
§ 10 Otsuse tegemine infotehnoloogia vahendusel
§ 11 Komisjoni koosoleku protokoll
§ 12 Komisjoni sekretär
§ 13 Komisjoni aruandekohustus
Vastu võetud 22.12.2011 nr 162
RT I, 29.12.2011, 47
27.09.2018 RT I, 28.09.2018, 4 01.10.2018


Nõuded loomade ja loomsete saaduste impordiks ettenähtud piiripunktile ja piiripunktide lahtioleku ajad, piiripunktide Euroopa Komisjoni loetellu kandmise ja sealt väljaarvamise alused, nõuded menetlusele ja menetlemise kord – Riigi Teataja
Nõuded loomade ja loomsete saaduste impordiks ettenähtud piiripunktile ja piiripunktide lahtioleku ajad, piiripunktide Euroopa Komisjoni loetellu kandmise ja sealt väljaarvamise alused, nõuded menetlusele ja menetlemise kord
Nõuded loomade ja loomsete saaduste impordiks ettenähtud piiripunktile ja piiripunktide lahtioleku ajad, piiripunktide Euroopa Komisjoni loetellu kandmise ja sealt väljaarvamise alused, nõuded menetlusele ja menetlemise kord - sisukord
2 PIIRIPUNKTILE ESITATAVAD NÕUDED JA PIIRIPUNKTIDE LAHTIOLEKU AJAD
§ 2 Nõuded piiripunktile
§ 3 Piiripunkti hooned ja rajatised
§ 4 Nõuded piiripunkti hoonele ja rajatisele
§ 5 Piiripunktis kasutatavad tehnilised vahendid ja seadmed
§ 6 Piiripunkti teenindav personal
§ 7 Piiripunktis peetav arvestus ja säilitatav teave
§ 8 Riiklik järelevalve piiripunktile esitatavate nõuete täitmise üle
§ 9 Piiripunktide lahtioleku ajad
3 PIIRIPUNKTIDE EUROOPA KOMISJONI LOETELLU KANDMISE JA SEALT VÄLJAARVAMISE ALUSED, NÕUDED MENETLUSELE JA MENETLEMISE KORD
§ 10 Piiripunktide loetellu kandmise ja sealt väljaarvamise alused
§ 11 Nõuded piiripunktide loetellu kandmise ja sealt väljaarvamise menetlusele
§ 12 Piiripunktide loetellu kandmiseks esitatud taotluse menetluse kord
§ 13 Piiripunkti loetelust väljaarvamiseks Euroopa Komisjonile taotluse esitamise kord
RT I, 28.06.2014, 161
Nõuded loomade ja loomsete saaduste impordiks ettenähtud piiripunktile ja piiripunktide lahtioleku ajad, piiripunktide Euroopa Komisjoni loetellu kandmise ja sealt väljaarvamise alused, nõuded menetlusele ja menetlemise kord1
Vastu võetud 28.04.2004 nr 154
RT I 2004, 35, 247
05.07.2004 RT I 2004, 53, 382 11.07.2004
16.12.2004 RT I 2004, 86, 588 01.01.2005
22.12.2005 RT I 2005, 71, 561 01.01.2006
25.05.2006 RT I 2006, 25, 189 04.06.2006
05.06.2008 RT I 2008, 23, 153 14.06.2008
03.06.2010 RT I 2010, 32, 159 18.06.2010
22.12.2011 RT I, 04.01.2012, 2 07.01.2012
26.06.2014 RT I, 28.06.2014, 142 01.07.2014
Määrus kehtestatakse loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduse § 19 lõike 6 alusel.
[RT I, 28.06.2014, 142 - jõust. 01.07.2014]
Määrusega kehtestatakse nõuded Eesti ja ühendusevälise riigi vahelisel piiril, sadamas või lennujaamas asuvatele loomade ja loomsete saaduste impordiks ettenähtud piiripunktidele, seal kasutatavatele tehnilistele vahenditele ja seadmetele ning piiripunkti teenindavale personalile sõltuvalt selle piiripunkti kaudu veetavatest loomadest ja loomsetest saadustest. Samuti kehtestatakse Eesti ja ühendusevälise riigi vahelisel piiril, sadamas või lennujaamas asuvate Euroopa Komisjoni piiripunktide loetellu kantud loomade ja loomsete saaduste impordiks lubatud piiripunktide lahtioleku ajad ning piiripunktide Euroopa Komisjoni kehtestatud piiripunktide loetellu kandmise ja sealt väljaarvamise alused, nõuded menetlusele ja menetlemise kord.
2. peatükk PIIRIPUNKTILE ESITATAVAD NÕUDED JA PIIRIPUNKTIDE LAHTIOLEKU AJAD
§ 2. Nõuded piiripunktile
(1) Piiripunkt peab paiknema riigipiiril või selle vahetus läheduses tollikontrolli tsoonis. Raudteel võib piiripunkt asuda riigipiirile lähimas raudteejaamas.
(2) Piiripunktis peab olema hoone või rajatis veterinaarkontrolli ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomatervishoiu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.04.2004, lk 1–141), artikli 14 kohase kontrolli (edaspidi koos kontroll) tegemiseks.
(3) Arvestades piiripunktis kontrollitava looma või loomse saaduse liiki ja laadi ning kaubasaadetiste kogust ja arvu, peavad piiripunktis olema ehituslikult tagatud toiduks mittekasutatava loomse saaduse, loomse toidu ning loomade kontrolli, ladustamise või hoidmise võimalused ning loomatervishoiu- ja hügieenitingimused, et välistada loomsete saaduste ristsaastumine.
(4) Piiripunktis peavad olema ruumid ja vahendid õigusaktides sätestatud kontrollitoimingute tegemiseks.
(5) Kui seda tingib piiripunkti geograafiline asend või territooriumi suurus või kui seda on vaja kontrolli paremaks tegemiseks, võib piiripunktis olla ka eraldi asuv kontrollikeskus, mis kannab piiripunktiga sama nime ja kus on võimalik teha kontrolli kas kogu või teatud laadi loomse saaduse või looma üle, mida on lubatud selle piiripunkti kaudu vedada.
(6) Kui piiripunktis on mitu kontrollikeskust, peavad need asuma piiripunktiga samas tollikontrolli tsoonis või samal maa-alal ja mõistlikus kauguses piiripunkti hoonest.
(7) Lõigetes 5 ja 6 nimetatud kontrollikeskuse suhtes kohaldatakse piiripunktidele esitatavaid nõudeid, arvestades käesolevas määruses sätestatud erisusi.
§ 3. Piiripunkti hooned ja rajatised
(1) Arvestades piiripunktis kontrollitava looma või loomsete saaduste liiki ja laadi ning kaubasaadetiste kogust ja arvu, peavad piiripunktis olema:
1) eraldi ruumid loomse toidu ning muu loomse saaduse kontrollimiseks ja neist proovide võtmiseks (edaspidi kontrolliruum);
2) laboratooriumiruum;
3) eraldi ruumid loomse toidu ning muu loomse saaduse säilitamiseks nõutaval temperatuuril (edaspidi laoruum), kui nende import on peatatud kuni neist võetud proovide analüüside tulemuste selgumiseni. Kaubasaadetist säilitatakse alates loomse toidu ning muu loomse saaduse impordi peatamisest kuni nende edasise kasutamise kohta otsuse tegemiseni;
4) estakaadid ja laadimisalad;
5) eraldi sõidurada veovahendile, rambid ja piiretega eraldatud liikumisteed, ruumid loomade kontrollimiseks vajalike toimingute tegemiseks ning sööda ja allapanu hoidmiseks ning ala veovahendite puhastamiseks, pesemiseks ja desinfitseerimiseks piiripunktis, mille kaudu on lubatud loomi vedada;
6) bürooruumid ning personali riietus- ja tualettruumid;
7) arhiiviruum, välja arvatud kontrollikeskuse puhul;
8) eraldatud ala, kus on võimalik jahutatud ja külmutatud loomset toitu ning muud loomset saadust säilitada veovahendis, kasutades selles säilitustemperatuuri hoidmiseks elektriseadmeid.
(2) Kui piiripunktis ei ole võimalik eraldada ala veovahendite puhastamiseks, pesemiseks ja desinfitseerimiseks, peab sellise teenuse kasutamise võimalus olema piiripunkti vahetus läheduses.
(3) Kui piiripunktis ei ole võimalik teha kõiki vajalikke laboratoorseid analüüse, peab seal olema võimalus kasutada kontrolli käigus võetud proovide analüüsimise teenust.
(4) Piiripunkti veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all võib sellist loomset saadust, mille import on peatatud, lisaks piiripunkti laoruumile hoida ka muus, samas tollikontrolli tsoonis asuvas laoruumis, muust loomsest saadusest tara või seinaga eraldatud lukustatavas ruumiosas või piiratud alal. Lisaks piiripunkti laoruumile on maanteel, raudteel või sadamas veterinaarjärelevalve ametniku loal ja tema järelevalve all lubatud erandkorras hoida loomset saadust ka selles veovahendis, millega loomne saadus saabus piiripunkti.
[RT I 2006, 25, 189 - jõust. 04.06.2006]
(5) Piiripunktis, mille kaudu veetakse loomi, peab olema võimalus kasutada piiripunkti lähedal asuvat, asjakohaselt kohandatud hoonet ja rajatist piiripunktis avastatud haige või haiguskahtlase looma nõuetekohaseks pidamiseks, söötmiseks, jootmiseks, raviks ja hädatapmiseks ning hukkunud või hädatapetud looma korjuse hoidmiseks kuni selle utiliseerimiseni, milleks peab olema võimalus kasutada jäätmekäitlusettevõtte teenuseid.
§ 4. Nõuded piiripunkti hoonele ja rajatisele
(1) Piiripunktis loomse toidu ning muu loomse saaduse ümberpaigutamise, ladustamise ja nendest proovide võtmise korral tuleb vältida nende ristsaastumist.
(2) Piiripunkti laadimisalad ning kontrolli- ja laoruum peavad olema siledate pestavast materjalist seintega, kergesti puhastatava lae ja põrandaga ning varustatud kanalisatsiooniga. Piiripunkti ruum peab olema piisavalt valgustatud ning kontrolli-, lao-, riietus-, tualett- ja bürooruumis peab olema võimalus kasutada sooja ja külma vett.
(3) Loomade ja loomsete saaduste laadimisala peab olema kaitstud välistingimuste mõju eest või kaetud varikatusega. Varikatust ei nõuta pakendamata villa, suurtes mahutites veetava toiduks mittekasutatava loomse valgu, pakendamata sõnniku, guaano ning suures koguses pakendamata veetava õli või rasva puhul. Jahutatud või külmutatud loomse toidu laadimise korral, välja arvatud kala ja kalatooted, peab kogu laadimisala olema kaitstud välistingimuste mõju eest.
(4) Loomset toitu ning muud loomset saadust peab laadima, kontrollima ja ladustama selleks eraldatud laadimisalal ning kontrolli- ja laoruumis.
(5) Kontrolliruumi osa, mida kasutatakse proovide võtmiseks, ei pea olema muust ruumist eraldatud.
(6) Laoruum peab võimaldama säilitada sellist loomset toitu ja muud loomset saadust, mille import on peatatud, kas toatemperatuuril, jahutatult või külmutatult kuni nendest võetud kontrollproovi laboratoorse või muu analüüsi tulemuse selgumiseni.
(7) Üksnes pakendatud loomse toidu ning muude loomsete saaduste kontrollimiseks ettenähtud piiripunktis on lubatud kasutada ühist laadimisala tingimusel, et loomset toitu ning muud loomset saadust ei laadita samal ajal. Kui piiripunkti läbib aastas vähem kui 500 veterinaarkontrolli alla kuuluvat loomse saaduse kaubasaadetist ning kui seal on tagatud loomsete saaduste laadimine, kontrollimine ja ladustamine eraldi ja eri ajal ning pärast eri laadi loomsete saaduste kontrollimist ruumid puhastatakse ja desinfitseeritakse, võib piiripunktis kasutada samu laadimis-, kontrolli- ja laoruume.
(8) Loomade kontrollimiseks ja hoidmiseks kasutatav hoone ja rajatis peavad olema ehitatud nii, et oleks välistatud loomade kokkupuude väljaspool asuvate loomadega. Loomade kontrollimiseks ja hoidmiseks kasutatavad ruumid peavad olema eri sissekäigu ja piiretega, mis tagavad loomade liikumise piiripunkti territooriumil ja kontrolliruumides üksnes piiristatud käigurajal.
(9) Loomade ja loomsete saaduste laadimiseks kasutatavad rajatised, nagu rambid, sillad ja käigurajad peavad olema kohaselt ehitatud. Põrandad peavad takistama loomade libisemist ning loomade käigurajad ja kontrolliruumide sisustus peavad olema viimistletud nii, et oleks välditud loomade vigastumine.
§ 5. Piiripunktis kasutatavad tehnilised vahendid ja seadmed
(1) Piiripunktis peavad kontrollitava looma või loomse saaduse liiki ja laadi ning kaubasaadetiste kogust ja arvu arvestades olema järgmised vahendid ja seadmed:
1) sidevahendid andmeside pidamiseks (telefon, faks, Interneti-ühendus);
2) seade dokumentidest koopiate tegemiseks, välja arvatud kontrollikeskuse puhul;
3) üksnes personalile mõeldud kätepesukohad;
4) kaal kaubasaadetise kaalumiseks või võimalus seda kasutada;
5) vahendid kaubasaadetise avamiseks ja kontrollimiseks;
6) puhastus- ja desinfektsioonivahendid, mida hoitakse nõuetekohastes tingimustes;
7) seadmed ettenähtud temperatuuri säilitamiseks ruumis.
(2) Kontrolliruumis peavad olema:
1) kergesti puhastatav ja desinfitseeritav, sileda pinnaga töölaud;
2) proovivõtuvahendid, nagu saag, nuga, konserviavaja ja muud proovivõtuseadmed, ning proovide veo- ja muud pakendid;
3) kleeplint kaubasaadetise sulgemiseks, nummerdatud plommid või kleebised, mille märgistus tagab kaubasaadetise jälgitavuse edasise veo käigus;
4) termomeeter jahutatud või külmutatud toidutoorme või toidu pinnalt ja sisemusest temperatuuri mõõtmiseks, kaalud ning pH-meeter;
5) sulatusseade või mikrolaineahi;
6) vahendid proovide säilitamiseks nõutud temperatuuril kuni nende laboratooriumisse saatmiseni ning kohased veokonteinerid.
(3) Loomade kontrolliruum peab olema sobiv loomade kontrollimiseks ja varustatud turvakonstruktsioonide ning looma kinnitusvahenditega, mis tagavad ohutu kontrollimise.
(4) Piiripunktis, mille kaudu on lubatud vedada loomi, peab olema allapanu ja söödajääkide ning sõnniku ja muude jäätmete eemaldamise või käitlemise süsteem.
(5) Piiripunktis peavad olema vahendid näriliste, kahjurputukate ja lindude tõrjeks.
§ 6. Piiripunkti teenindav personal
Piiripunktis teeb vajalikke kontrollitoiminguid seal asuva Veterinaar- ja Toiduameti vastava struktuuriüksuse veterinaarjärelevalve ametnik, kes peab arvestust tehtud kontrollitoimingute üle ning uuendab asjakohaseid andmeid andmebaasis.
§ 7. Piiripunktis peetav arvestus ja säilitatav teave
(1) Piiripunktis tuleb pidada arvestust:
1) kaubasaadetiste kohta, mida ei lubatud importida või mis saadeti tagasi;
2) kontrollitud kaubasaadetiste ja nende päritolu ning nende üle tehtud kontrollitoimingute kohta;
3) veterinaarjärelevalve ametniku otsusega tagasi või hävitamisele suunatud või muuks kui toiduks kasutada lubatud loomse toidu ning muude loomsete saaduste kohta. Arvestus peab sisaldama tegutsemis- või teatamiskohustust ning asjakohaseid tähtaegu sellise kaubasaadetise kohta, mis on tagasi saadetud või veetud läbi Eesti teise riiki või suunatud määratud ettevõttesse ümbertöötamiseks või hävitamiseks, ja andmeid sellise kaubasaadetise kohta, mida on vaja selle sihtkohas uuesti kontrollida;
4) piiripunktis laboratoorseks analüüsimiseks võetud proovide kohta, näidates ära tehtud analüüsi ja saadud tulemuse;
5) sellise kaubasaadetise kohta, millele on tehtud vähendatud sagedusega füüsilist kontrolli;
6) personali koolituse kohta.
(2) Paberkandjal tuleb piiripunktis säilitada järgmist teavet:
1) pidevalt täiendatav selliste kolmandate riikide nimekiri, kust on lubatud loomseid saadusi ning loomi importida;
2) nende õigusaktide koopiad, millega sätestatakse sertifikaadi või muu sellise saatjariigist kaubasaadetisega kaasas oleva dokumendi näidised, mida on vaja kauba impordiks;
3) pidevalt täiendatav nimekiri selliste riikide ettevõtetest, kust on lubatud loomseid saadusi ning loomi importida;
4) selliste kontrollimeetmeid käsitlevate otsuste koopiad, millega on kehtestatud loomsete saaduste ning loomade impordi piirang või keeld;
5) pidevalt täiendatav ajakohane loetelu vabatsoonidest, vabaladudest ja tolliladudest, kus ladustatakse mittenõuetekohaseid loomseid saadusi, ning ettevõtetest, kus tegeletakse rahvusvahelisi vedusid teostavate laevade mittenõuetekohase loomse toiduga varustamisega;
6) pidevalt täiendatav ajakohane loetelu ettevõtetest, kus võetakse vastu otse töötlemisettevõttesse suunatud kaubasaadetisi, mida piiripunktis ei avata;
7) veterinaarkontrolli alla kuuluvate loomade ja loomsete saaduste ajakohane loetelu ja asjakohaste kontrollitoimingute tegemist reguleerivate õigusaktide koopiad, sealhulgas ajakohane loetelu piiripunktidest, mille kaudu võib veterinaarkontrolli alla kuuluvaid loomi ja loomseid saadusi importida.
(3) Kontrollikeskuses säilitatakse üksnes neid dokumente, mis on asjakohased ja vajalikud kontrollikeskuses kontrolli tegemiseks.
§ 8. Riiklik järelevalve piiripunktile esitatavate nõuete täitmise üle
(1) Veterinaar- ja Toiduamet hindab piiripunkti vastavust käesoleva määrusega kehtestatud nõuetele vähemalt üks kord aastas kohapeal, teavitades piiripunkti valdajat sellest vähemalt üks päev ette.
(2) Puuduste esinemise korral võib Veterinaar- ja Toiduameti veterinaarjärelevalve ametnik määrata piiripunkti valdajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui puudused esinevad hoone või rajatise konstruktsioonis, võib veterinaarjärelevalve ametnik määrata tähtajaks kuni kuus kuud, muude puuduste kõrvaldamiseks kuni kolm kuud. Kui puudustega kaasneb otsene oht inimese või looma tervisele, teeb veterinaarjärelevalve ametnik ettekirjutuse oht kohe kõrvaldada.
§ 9. Piiripunktide lahtioleku ajad
Euroopa Komisjoni kehtestatud loetelus nimetatud Eesti ja ühendusevälise riigi vahelisel piiril, sadamas või lennujaamas asuvate piiripunktide lahtioleku ajad on kehtestatud käesoleva määruse lisas.
3. peatükk PIIRIPUNKTIDE EUROOPA KOMISJONI LOETELLU KANDMISE JA SEALT VÄLJAARVAMISE ALUSED, NÕUDED MENETLUSELE JA MENETLEMISE KORD
§ 10. Piiripunktide loetellu kandmise ja sealt väljaarvamise alused
(1) Piiripunkti Euroopa Komisjoni kehtestatud loetellu kandmise taotlemiseks peab piiripunkt vastama selle määrusega kehtestatud nõuetele ja veterinaarjärelevalve ametnikul peab seal olema võimalik teha nõuetekohast kontrolli piiripunktis veterinaarkontrolli alla kuuluva loomse saaduse või looma üle.
(2) Piiripunkt arvatakse Euroopa Komisjoni kehtestatud loetelust välja juhul, kui riikliku järelevalve käigus on kindlaks tehtud, et piiripunkt ei ole nõuetekohane ja ettekirjutuses puuduste kõrvaldamiseks antud tähtaeg on möödunud või kui piiripunkti puudustega kaasneb oht inimese või looma tervisele või kui piiripunkti valdaja esitab sellekohase taotluse Veterinaar- ja Toiduametile.
(3) Piiripunkti valdaja taotluse alusel võib Euroopa Komisjonile taotluse piiripunkti loetellu kandmiseks esitada üksnes teatud kindla veterinaarkontrolli alla kuuluva loomse saaduse või looma kontrollimise kohta. Kontrollitav loomne saadus või loom määratakse liigi, koguse, kaubasaadetiste arvu, pakendamisviisi, säilitamistingimuste või muu omaduse alusel.
(4) Piiripunktide loetelus piiripunkti liigi, seal kontrollitava loomse saaduse või looma ja kontrolli teostamise aja kohta märgitud andmeid muudetakse piiripunkti valdaja taotluse või Veterinaar- ja Toiduameti peadirektori ettepaneku alusel. Taotlust või ettepanekut menetletakse käesolevas määruses piiripunktide loetelust väljaarvamise ettepaneku menetlemiseks ettenähtud korras.
§ 11. Nõuded piiripunktide loetellu kandmise ja sealt väljaarvamise menetlusele
(1) Piiripunktide loetellu kandmiseks ja sealt väljaarvamiseks alustatakse menetlust kas piiripunkti valdaja taotluse või Veterinaar- ja Toiduameti peadirektori ettepaneku alusel.
(2) Piiripunktide loetellu kandmiseks ja sealt väljaarvamiseks esitatud taotlusi menetleb Veterinaar- ja Toiduamet.
§ 12. Piiripunktide loetellu kandmiseks esitatud taotluse menetluse kord
(1) Piiripunkti kandmiseks Euroopa Komisjoni piiripunktide loetellu esitab piiripunkti valdaja Veterinaar- ja Toiduametile kirjaliku taotluse. Taotluses tuleb ära näidata piiripunkti valdaja nimi ja sidevahendite numbrid, piiripunkti asukoht ja aadress ning andmed piiripunktis kontrollitava looma või loomse saaduse liigi ja laadi, koguse, kaubasaadetiste arvu, pakendamisviisi, säilitamistingimuste või muude omaduste kohta. Kui valdajat esindab volitatud isik, tuleb taotluses ära näidata ka volitatud isiku nimi ja sidevahendite numbrid. Taotlus peab vastavalt «Riigipiiri seaduse» §10 lõikele 2 olema eelnevalt kooskõlastatud Politsei- ja Piirivalveameti ja tolliga.
[RT I 2010, 32, 159 - jõust. 18.06.2010]
(2) Taotlusele peavad olema lisatud järgmised piiripunktis järelevalve teostamise võimalusi kirjeldavad dokumendid ja andmed:
1) piiripunkti asendiplaan;
2) piiripunkti hoonete ja rajatiste plaanid koos seadmete ning vee ja kanalisatsiooni sisevõrkude plaaniga;
3) andmed kontrolli- ja laoruumides kasutatud viimistlusmaterjalide kohta;
4) loomse saaduse ning vajaduse korral loomade laadimise ja ladustamise või liikumise skeem;
5) andmed plaanitult või tegelikult piiripunkti läbiva, kolmandast riigist saabuva, veterinaarkontrolli alla kuuluva looma või loomse saaduse liigi ja laadi, koguse, kaubasaadetiste arvu, pakendamisviisi, säilitamistingimuste või muude kontrolli tegemist mõjutavate omaduste kohta;
6) andmed laoruumide mahutavuse ja seal tagatud säilitustemperatuuri kohta;
7) andmed jäätmekäitluse korraldamise kohta.
(3) Veterinaar- ja Toiduamet võib nõuda esitatud andmete täpsustamist ja täiendamist.
(4) Veterinaar- ja Toiduamet hindab piiripunkti vastavust käesoleva määrusega kehtestatud nõuetele nii lõikes 1 nimetatud taotluse esitanud isiku taotluse alusel ning lõikes 2 nimetatud dokumentide ja andmete alusel kui ka piiripunktis kohapeal 30 päeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.
(5) Kui lõikes 4 nimetatud hindamise tulemusena tehti kindlaks, et piiripunkt vastab käesoleva määrusega kehtestatud nõuetele, tunnistab Veterinaar- ja Toiduameti peadirektor piiripunkti oma otsusega nõuetekohaseks, teavitab sellest taotluse esitanud isikut ja põllumajandusministrit ning esitab Euroopa Komisjonile taotluse piiripunkti piiripunktide loetellu kandmiseks kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(6) Kui piiripunkt on kantud Euroopa Komisjoni kehtestatud piiripunktide loetellu, esitab põllumajandusminister lõikes 5 nimetatud teate alusel piiripunkti lahtioleku aja kehtestamiseks koostatud õigusakti eelnõu ja muud selle juurde kuuluvad materjalid küsimuse otsustamiseks Vabariigi Valitsusele.
(7) Kui lõikes 4 nimetatud hindamise tulemusena on tehtud kindlaks, et piiripunkt ei vasta käesoleva määrusega kehtestatud nõuetele, tunnistab Veterinaar- ja Toiduameti peadirektor piiripunkti oma otsusega mittenõuetekohaseks, näidates otsuses ära puudused, mille tõttu piiripunkti ei saa nõuetekohaseks tunnistada, ja looma või loomse saaduse, mille osas ei ole piiripunktis võimalik kontrolli teha. Otsuse ärakiri saadetakse taotluse esitajale posti teel kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
§ 13. Piiripunkti loetelust väljaarvamiseks Euroopa Komisjonile taotluse esitamise kord
(1) Taotlus Euroopa Komisjonile piiripunkti loetelust väljaarvamiseks esitatakse juhul, kui riikliku järelevalve käigus on kindlaks tehtud, et piiripunkt ei ole nõuetekohane, ja kui ettekirjutuses puuduste kõrvaldamiseks antud tähtaeg on möödunud või kui piiripunkti puudustega kaasneb oht inimese või looma tervisele või kui piiripunkti valdaja esitab sellekohase taotluse Veterinaar- ja Toiduametile.
(2) Lõikes 1 nimetatud asjaolude ilmnemise korral teeb veterinaarjärelevalve ametnik Veterinaar- ja Toiduameti peadirektorile ettepaneku tunnistada piiripunkt mittenõuetekohaseks.
(3) Veterinaar- ja Toiduameti peadirektor tunnistab piiripunkti lõikes 2 nimetatud ettepaneku tegemise päevast arvates 30 päeva jooksul oma otsusega mittenõuetekohaseks ja teeb otsuse teatavaks piiripunkti valdajale ja põllumajandusministrile ning esitab piiripunkti loetelust väljaarvamiseks taotluse Euroopa Komisjonile kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(4) Piiripunkti loetelust väljaarvamise korral edastab Veterinaar- ja Toiduameti peadirektor piiripunkti valdaja taotluse alusel taotluse piiripunkti loetelust väljaarvamiseks Euroopa Komisjonile kolme tööpäeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.
(5) Kui piiripunkt on Euroopa Komisjoni piiripunktide loetelust välja arvatud, esitab põllumajandusminister lõikes 3 nimetatud ettepaneku või lõikes 4 nimetatud taotluse alusel koostatud õigusakti eelnõu ja muud selle juurde kuuluvad materjalid küsimuse otsustamiseks Vabariigi Valitsusele.
1 Nõukogu direktiiv 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ (EÜT L 268, 24.09.1991, lk 56–68), muudetud direktiividega 96/43/EÜ (EÜT L 162, 01.07.1996, lk 1–13), 2006/104/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352–367) ja 2008/73/EÜ (ELT L 219, 14.08.2008, lk 40–54) ning otsusega 92/438/EMÜ (EÜT L 243, 25.08.1992, lk 27–31);
nõukogu direktiiv 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted (EÜT L 24, 30.01.1998, lk 9–30), muudetud direktiividega 2006/104/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352–367) ja 2013/20/EL (ELT L 158, 10.06.2013, lk 234–239) ning määrusega (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.04.2004, lk 1–141).
Lisa Piiripunktide lahtioleku ajad


text:
§ 2 Toetuse eraldamise tingimused
§ 4 Toetuse menetlemine, eraldamine ja toetuslepingu sõlmimine
§ 6 Toetuse kasutamise aruandlus ja järelevalve teostamine
RT IV, 31.12.2019, 68
Vastu võetud 18.12.2019 nr 55
(1) Määrus reguleerib Rakvere valla (edaspidi vald) eelarvest mittetulunduslikuks tegevuseks ühekordse toetuse (kuni viis tuhat eurot) taotlemise, andmise, kasutamise ning järelevalve teostamise korra.
(2) Toetuse andmise eesmärk on arendada kogukondade omaalgatuslikku tegevust ja soodustada valla elanike koostööd. Toetada kultuuri, spordi, keskkonnakaitse, terviseedendamise, noorsootöö, ühistegevuse ja vaba aja võimalusi ning vabaühenduste mitmekesisust ja jätkusuutlikku arengut valla haldusterritooriumil.
§ 2. Toetuse eraldamise tingimused
(1) Toetust eraldatakse:
(2) Toetuse taotluse rahastamisel arvestatakse:
1) tegevuse mõju kohalikule kogukonnale ja valla arengule;
2) kohaliku kogukonna kaasatust;
3) tegevusest otseselt kasu saavate rahvastikuregistri järgsete valla elanike hulka;
4) taotluse esitaja tegevuse seotust valla esindamisega;
5) tegevuse eesmärkide selgust, arusaadavust ja ajalist planeeritust;
6) taotluse sisu kooskõla toetuse andmise eesmärgi ja vallas kehtivate arengukavadega;
7) eelarve läbipaistvust, realistlikkust ja kulude majanduslikku otstarbekust;
8) liikmete panust (rahaline ja mitterahaline);
9) kaasrahastamise olemasolu.
1) toimunud tegevusele;
2) kui toetusest või projektist otseselt kasu saavate isikute hulgas ei ole valla elanikke või puudub seos valla avalike huvidega;
3) kui toodud andmed ei vasta käesoleva korra nõuetele või on ebaselged;
4) üksikisikule vara soetamiseks;
5) litsentside ostmiseks, laenu- või liisingumaksete tasumiseks;
6) tasulise reklaami avaldamiseks meediakanalites;
7) kasumit teenivale projektile;
8) poliitiliseks tegevuseks;
9) taotlejale, kes on eelnevalt toetust saanud, kuid ei ole esitanud toetuse kasutamise kohta õigeaegselt aruannet või ei ole täitnud nõuet toetus tagasi maksta;
10) kui valla eelarve vahendid seda ei võimalda.
(1) Taotleja esitab vallavalitsusele määruse lisas toodud vormikohase taotluse (Lisa 1) vähemalt 30 kalendripäeva enne plaanitavat sündmust või projektitaotluse esitamist teistesse fondidesse. Taotlus esitatakse Rakvere Vallavalitsusele elektrooniliselt ja digitaalallkirjastatult aadressile vallavalitsus@rakverevald.ee või paberkandjal allkirjastatult aadressile Kooli 2, Sõmeru alevik, Rakvere vald, 44305.
(2) Valla esinduskollektiiv esitab vabas vormis taotluse § 3 lõige 1 sätestatud tingimustel.
§ 4. Toetuse menetlemine, eraldamine ja toetuslepingu sõlmimine
(1) Valla esinduskollektiivid kinnitab üheks hooajaks vallavalitsus hooaja alguses.
(2) Toetuse taotlused vaatab esmalt läbi ja menetleb vallavalitsuse vastutav ametnik (edaspidi ametnik), kes puuduste esinemisel annab taotlejale 7 kalendripäeva puuduste kõrvaldamiseks.
(3) Toetuse eraldamine otsustatakse vallavalitsuse korraldusega.
(4) Vallavalitsus eraldab toetust valla eelarvest selleks ettenähtud vahendite piires. Toetuse eraldamisel järgitakse vallas piirkondlikku ja valdkondlikku tasakaalustatuse printsiipi.
(5) Vallavalitsus informeerib taotlejat taotluse rahuldamisest või rahuldamata jätmisest. Toetuse saajaga sõlmitakse sihtotstarbelise toetuse kasutamise leping, milles lepitakse kokku lepingu tingimused. Välja arvatud valla esinduskollektiiv, kellele eraldatakse toetust vallavalitsuse korralduse alusel, tasudes otse teenuse pakkujate arved.
(6) Kui toetuse saaja ei allkirjasta lepingut 7 kalendripäeva jooksul alates lepingu väljastamisest, loetakse taotleja toetusest loobunuks ning toetust välja ei maksta.
(7) Käesoleva korra alusel toetust saavatel MTÜ-del on võimalik taotleda ka oma tegevuspiirkonnas asuva ja Rakvere vallale kuuluva hoone ruumide, olemasoleva inventari ja maa tasuta kasutamise võimalust, kui see on MTÜ sihipärase tegevuse seisukohalt vajalik. Sellisel juhul sõlmib objekti haldaja MTÜ-ga ruumide ja/või vahendite ning maa kasutamise lepingu, milles fikseeritakse muuhulgas ära objekti kasutamine MTÜ poolt ning inventari ja lisateenuste kasutamise tingimused.
3) esitama toetuse kasutamise aruande (Lisa 2) kolmekümne (30) kalendripäeva jooksul pärast lepingus sätestatud toetuse kasutamise aja lõppemist;
4) kajastama valda kui toetajat oma veebilehel, artiklites, ürituste reklaamides, esemetel, avalikel esinemistel jne.
§ 6. Toetuse kasutamise aruandlus ja järelevalve teostamine
(1) Aruande vaatab üle ametnik, kes esitab vallavalitsusele aruande kinnitamise ettepaneku ja korralduse eelnõu. Ametnikul ja vallavalitsusel on õigus nõuda aruande esitajalt täiendavaid andmeid.
(1) Tunnistada kehtetuks Rakvere Vallavolikogu 17.10.2018 määrus nr 29 “Rakvere valla eelarvest mittetulunduslikuks tegevuseks toetuste andmise kord“.
Lisa Toetuse taotluse ja aruande vormid

matches:
§ 4
§ 6
§ 2
§ 3
§ 4
§ 6


E	< Eelmine
EAST, Liisa, s. 1856, eluk. Saaremaa Salme v. Üüdibe k. Sai surma sõjasuvel 1941 kuuli läbi lennukilt. ["Meie Maa" 06.12.41] EBBER, August, Juhan, s. 1883 Tartumaa. Arr. 02.10.40 Võru, Koidula 20, erin. 30.12.42, §58-4, 10a, Kirovi obl. Vjatlag, surn. 26.08.42. Kaitseliit. Avaldatud uuesti. [1277M, ca] EBBER, Elise, Jaan s. 06.03.02 Võrumaa Veriora v., eluk. Viljandi, Lossi 15, küüdit. 14.06.41; Tomski obl. Tšainski raj. Verhne Fokino; Kolpaševo raj., 10.47 põgenes Eestisse. Arr. 18.02.50, Jõhvi raj. Voka kn. erin. 16.06.50, §16-82 lg.1, 3a., Narva, vab. laagrist 18.02.53. Pärast vabanemist saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 08.05.58. Avaldatud uuesti. [1278M, pr., 10931-E] EBBER, Vello, August, s. 09.07.23, eluk. Võru, Koidula 20. Küüdit. 14.06.41 Tomski obl. Aleksand-rovskoje raj. Retška Panja; arr. asum. 22.02.52, Tomski obl. kohus 29.04.52, §58-10, 58-11, 25a, Karaganda obl. Steplag Džezkazgan, vab. laagrist 16.07.56, vab. asum. 1964. [1277M] EBZEJEV, Alfred-Azretali, Sagad karatšai, s. 1921 Kislovodsk, keskh, arr. 11.02.50 Viljandi, erin. 14.04.51 NL ÜNP 26.11.48, 20a.; Krasnojarski krai Norillag, vab. 01.11.54. Oli asum. saadetud. Põgenes sealt Eestisse ema juurde. [1193, F16] EDAL, Eduard, Aleksander, s. 1897 Saaremaa Lümanda v., 6 kl., talunik, arr. 21.11.44, trib. 02.03.45 §58-1a, 58-11, 15+5. Omakaitse. [8232-E, 4153N] EDASI, Aleksander, eluk. Hiiumaa Pühalepa v. Mõrvatud punaväelaste poolt 10.41 Pühalepa vallas Nõmba külas. [ml-jt] EDAVALD. Surn. arreteerituna Solikamskis 05.12.42. [ca] EDESI, Paul, Gustav, s. 03.11.1891 Võrumaa Kanepi v., 3 kl., talunik, arr. 03.09.44 Sõmerpalu v., trib. 23.11.44 §58-1a, 10+5; Karaganda obl. Karlag, surn. kinnip-k. 01.11.47. Omakaitse. Koostöö sakslastega. [14878-E] EEK, Frits, Gottfried, s. 1903 Läti Kuldiga maakond, eluk. Abja-Paluoja, Pärnu 1, arr. 20.11.45, trib. 24.01.46 §58-1a, 58-11, 10+5, surn. 17.05.47. Uhtižemlag. Omakaitse. Avaldatud uuesti. [16646, kart] EEKLA, Robert, Karl, s. 14.06.1891 Tallinn, 4 kl., laohoidja, arr. 30.04.45 Tallinn-Nõmme, Lossi 8-2, trib. 14.09.45 NSVL ÜNP 19.04.43, 15+5. Koostöö sakslastega. [8835] EELHEIN, Hilda, Ado, s. 1902 Tallinn, keskh., raamatukogutöötaja, arr. 01.08.41 Tallinn, Suur-Laagri 16-10 §58-2, 58-10, vab. 1941. Nõukogudevastane agitatsioon. [1720-E] EELMA, Lembit, Voldemar, s. 28.01.25 Narva, algh., tööline, arr. 19.06.45 Tallinn-Nõmme, Nõlva 4-1, trib. 29.04.46 §58-1a; surmaotsus, otsus täide viidud 08.07.46. Saksa sõjavägi. Metsavend. Ilma parema käeta invaliid. Arr. haavatuna tulevahetuse ajal metsas. [24785, F88, sü8] EELMAA, Ants, s. 1910 Pärnumaa Paadrema v., eluk. Sindi. Arr. Sindis 04.41. Surn. Kirovi obl. [kv] EELMAA, Endel, Peeter ka Ivask, Heino Jaan, s. 15.08.23 Tartumaa Aakre v, 7 kl, arr. 15.11.50 elas illegaalselt, trib. 18.04.51 §58-8, 58-1a, 58-11; surmaotsus; kinnip-k. Tallinn, otsus täide viidud 26.06.51. Metsavend. [25848, 7056N] EELMAA, Helmi, Johan s. 16.07.1896 Tallinn, eluk. Tallinn-Nõmme, Pidu 7, küüdit. 14.06.41; Molotovski l.; Kirovi obl. Kõrtšanõ raj. Kommuna, 1946 põgenes Eestisse. Erin. 10.02.51, §16-82, 3a., vab. 24.07.53. Pärast vabanemist saadeti uuesti asumisele, vab. (inv.) 12.06.56. [1840M] EELMAA, Hillar, Aleksander s. 12.05.31 Tallinn, eluk. Tallinn-Nõmme, Pidu 7, küüdit. 14.06.41; Kirovi obl. Kõrtšanõ raj. Kommuna; Vologda, 1946 lubati Eestisse. Arr. 20.10.50 ja saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 09.11.58. [1840M]
EELMAA, Jaan, Hans, s. 1905 Läänemaa Kullamaa v., eluk. sama, 5 kl., talunik, arr. 16.09.45, erin. 01.02.47 §58-1a, 58-11, 5a.; Sverdlovski obl. Bogoslovlag. Omakaitse. [1363-E] EELMAA, Vaike, Aleksander s. 21.06.24 Tallinn, eluk. Tallinn-Nõmme, Pidu 7, küüdit. 14.06.41; Kirovi obl. Kõrtšanõ raj. Kommuna, 1946 tuli Eestisse. Arr., erin. 13.08.48, §82 lg.2, 3a., vab. laagrist 15.08.51, vab. asum. [1840M] EELMAA, Voldemar, s. 14.12.05 Narva. Tabati metsavennana Tapa läheduses. Oli 12 aastat Siberis vangistuses. EV kapten. OK IV territ.pataljon. ülem Viru-Roelas. Varem ohv. 1.jalaväe rügement. Surn. 04.01.58 Tartu. [ca, Salo] EELMÄE, Uno, Mart, s. 1924, eluk. Tartumaa Kaarepere v. Kassinurme. Mõrvatud Tartu vanglas 08.07.41. 16 aastane Treffneri gümnaasiumi õpilane. [cm, ml-jt, Pillak] EELNURME, Vello, Kustas, s. 06.08.10 Järvamaa Kirna v., politseikomissar. 1944 lahkus Eestist. 1960 elas USA-s. 1960 algatati süüasi 25.12.58 seadluse §1 järgi. Nõukogude aktivistide arreteerimine ja mahalaskmine. [28004] EENLA, Vello, Jaan, s. 12.09.27 Tartu, 7 kl, arr. 16.02.48, erin. 31.07.48 §58-1a, 15a.; Omski obl., vab. 15.12.55. Saksa sõjavägi. Elas illegaalselt. [12994-E] EENLAAN, Terese, Ado, s. 1902 Järvamaa, algh., kodune, arr. 16.11.51 Virumaa Väike-Maarja raj. Pikavere k., trib. 16.01.52 §58-10, 58-11, 25a, vab. 07.10.55. Jehoova tunnistaja. Avaldatud uuesti. [14247-E] EENLO, Jakov, Gustav, s. 1895 Virumaa Palmse v., eluk. Tallinn, Imanta 28-1, keskh., kaugesõidukapten, arr. 09.11.41 §19-58-1a, 58-11, 58-10 lg.2; Leningrad, surn. 12.03.42. Kontrrevolutsioonilise organisatsiooni liige. Agitatsioon. Arreteerimise ajal oli sõjaväes. [3901-E] EENLO, Rudolf, Juhan, s. 1902 Harjumaa Peningi v., algh., talunik, arr. 26.04.41 Ravila v., Molotovi obl. kohus 13.11.41 §17-58-8, 58-10 lg.1, 182 lg.1; surmaotsus, otsus täide viidud 07.01.42, 22.08.41 põgenes Ussollagist, tabati ja mõisteti surmaotsus. Nõukogudevastane agitatsioon, tulirelva omamine, laagrist põgenemine. [7447-E] EENMAA, August. Surn. arreteerituna 22.01.42 Solikamskis. [ca] EENMAA, Erich, s. 16.04.23, eluk. Tartumaa Veski v. Mõrvatud 06.07.41 Kambja vallas Paalimäel. Ta oli juhuslikult mööduja punaväeosa paiknemiskohast Prangli laanes. [Lindmäe I, ml-jt] EENMAA, Herbert, Daniel ka Enmaa, s. 14.07.1896 Tartumaa Uderna v., kõrgh., raamatupidaja, arr. 30.07.40 Tallinn, Tõnismägi 2-6, Molotovi obl. kohus 17.12.41 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Molotovi obl. Ussollag, 2.kohus, erin. 06.02.43, §58-13, surmaotsus asendati 5a., surn. 01.04.43. Valgekaartlane. Avaldatud uuesti. [9813-E] EENOJA, Harri, Jakob, s. 1914 Läti, keskh., tuletõrjuja, arr. 17.07.41 Tallinn, Gonsiori 31-2 §19-58-1b, 58-10 lg.2; Tallinna vangla nr.1. Vabastati sakslaste poolt. Süüdistati tuletõrjujate nõukogudevaenulikku gruppi kuulumises. [5697-E] EENPERE, Aino, Eduard s. 07.10.11 Tartu, eluk. Tallinn, Pärnu mnt. 52-4, küüdit. 14.06.41; Kirovi obl. Uržumi, 08.08.46 põgenes Eestisse. Arr. 16.12.49, erin. 21.04.50, §16-82. Pärast vangistust saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 12.06.56. [1281M] EENSAAR, Ernst, Jakob (D), s. 19.05.1892 Võrumaa Lasva v., algh., konstaabel, arr. 14.06.41 Tallinn-Nõmme, Kaevu 7-1, erin. 04.03.42 §58-4; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel 10.02.42. Vabadussõda. Võttis osa V.Kingissepa kinnivõtmisest ja mahalaskmisest. [6462-E, 1021M] EENSAAR, Hinge, Ernst, s. 12.12.24, 9 kl, arr. 13.04.49 Tallinn-Nõmme, Kaevu 7-1, erin. 19.11.49 §82 lg.2; Tallinna vangla, vab. 19.11.49. Lahkus omavoliliselt asumiskohast Kirovi obl. [1021M, 3593, F16] EENSALU, Arved-Leonhard, Kristjan, s. 30.08.12 Tartu, arr. a/l “Laine”, 10 a., Leningrad, Norilsk, vab.? [L. Lumiste] EENSALU, Julius-Gustav, Jaan, s. 1903 Võrumaa Urvaste v., algh., masinist, arr. 13.10.45 Tartumaa Pühajärve v. §58-1a, 58-11; Sverdlovski obl. Bogos-lovlag, surn. eeluurimisel 24.05.46. Omakaitse. [11777-E, 2530N] EENSOO, Ellen, Hans, s. 29.11.27 Järvamaa Paide v., eluk. sama, 7 kl., metsatööl, arr. 18.10.48, erin. 12.03.49 §17-58-1, 10a.; Komi ANSV Vorkuta, vab. 07.07.56. Metsavendade abistaja. [9501-E, 5713N] EENSOO, Elmar, Henrik, s. 31.10.10 Valgamaa Vaoküla v., eluk. sama, talunik, arr. 14.06.41; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 16.11.41. Kaitseliit. Isamaaliit. [12181-E, 1282M] EENSOO, Hans, Jüri, s. 1891 Järvamaa Paide v., eluk. sama, 2 kl., talunik, arr. 18.10.48, erin. 12.03.49 §17-58-1a, 10a.; Irkutski obl. Taišetlag, surn. 11.12.50. Metsavendade abistaja. [9501-E, 5713N] EENSOO, Hilda, Hans, s. 1923 Järvamaa Paide v., eluk. sama, 10 kl., talupidaja, arr. 19.10.48, erin. 12.03.49 §17-58-1, 10a.; Magadani obl. Sevvostlag, vab. 17.10.55. Metsavendade abistaja. [9501-E, 5713N] EENSOO, Juhan, Jaan, s. 1909 Pärnumaa Halinga v., eluk. sama, keskh., talunik, arr. 12.02.45, trib. 28.07.45 §58-1a, 58-11, 10+5; Karaganda obl., vab. 11.08.54, vab. asum. 08.03.56. Omakaitse. [5512-N] EENSOO, Ott, Ferdinand en. ka Otto, s. 06.01.02 Valgamaa Jõgeveste v., 6 kl., mehaanik-motorist, arr. 02.02.47 Tallinn, Tulika 8-3, trib. 26.06.47 §58-1a, 58-10 lg.1, 58-11, 10+5, vab. 11.10.55. Oli Saksa sõjalaevastikus. Nõukogudevastane agitatsioon. [4314-E, 1754N] EERIK, Arnold, Jüri, s. 1892 Tallinn. Punaarmees, arr. 12.12.40 Harjumaa Kõnnu v. Viinistu k., erin. 27.01.43 §58-6, 25a.; Gorki obl. Unžlag, surn. 17.02.43. Salakaubavedaja. Soome luuraja. [8465-E] EERIK, Jakob, s. 1878, eluk. Pärnumaa Tõstamaa v. Mõrvatud 03.08.41 Tõstamaa vallas Lepaste külas. [ml-jt] EERIKU, Juhan, Jakob ka Eeriko, s. 1908 Pärnumaa Tõstamaa v., arr. 12.03.46 Seliste v. Päraküla, trib. 16.08.46 §58-1a, 58-11. [13277] EERO, Herman, eluk. Tallinn, Narva mnt. 50-11. Arr. 28.06.41 Mahu vallas Aseris. Paigutati Rakvere julgeoleku majja. Rohkem andmeid pole. ["Linna Teataja" 13.11.41] EERO, Karl, Peeter, s. 1890, eluk. Virumaa Lüganuse v. Purtse k., arr., rk. 16.02.49 §60 lg.3, 61 lg.3, 2+5, asum. 20.01.51 pärast kar. kandm.; Krasnojarski krai Altai raj., vab. asum. 03.07.58. [1805K] EESAAR, Karl, Ants ka Eesar, s. 1885, eluk. Võrumaa Urvaste v. Kuldre kn. Punde k., arr., rk. 19.01.49 §61 lg.3. [2870K] EESMAA, Hans, Juhan, s. 1911 Harjumaa Kose-Uuemõisa, 6 kl., metsnik, arr. 18.01.43, trib. 21.01.43, 2.trib. 28.02.43, §19-58-1b, 7+3. Desertöör Punaarmeest. [13463-E] EESPÕLD, Oskar, Mihkel, s. 12.02.07 Virumaa Undla v., 7 kl., laohoidja, arr. 17.10.45 Rakvere, Saueaugu 1, trib. 21.12.45 §58-1a, 58-11, 10+3; Komi ANSV Minerallag, vab. 10.10.55. Omakaitse. [8226-E, 6187N, 4360N] EESSALU, Aleksander, Jüri, s. 06.12.10 Viljandimaa Kõo v., algh., kassiir, arr. 02.04.48 Pärnumaa Lelle as., trib. 10.05.48 §58-1a, 58-11, 6+3; Krasnojarski krai Norilsk, vab. 01.04.54. Omakaitse. [13860-E] EESSALU, Arnold, Joosep, s. 30.07.04 Järvamaa Lehtse v., keskh., radist, arr. 14.06.41 Harjumaa Iru v., erin. 05.09.42 §58-10 lg.1, 10a.; Krasnojarski krai Norillag; Irkutski obl. Taišetlag, surn. 21.02.44. EV sõjaväelane. Nõukogudevastane agitatsioon. [10407-E, Uluots, Pihlau] EEVARDI, Johan, s. 07.12.1869, eluk. Viljandi. Mõrvatud 08.07.41 Viljandi vallas. [ml-jt] EHAJÄRV, Kaarel, Karl, s. 08.01.15, pagar. Maha lastud 07.07.41 punaarmeelaste poolt Punaarmee lahkumisel Viljandist. [kl] EHALA, Vootele, Rudolf, s. 16.10.20 Tallinn, keskh, arr. 15.07.40 Tallinn, Veski 4-10, erin. 11.11.41 §58-10 lg.2, 10a.; Kirovi obl. Vjatlag, surn. 15.05.42. Nõukogude korrale ohtlik. [5617-E] EHALAAS, Aliide, s. 1900, eluk. Järvamaa Lehtse v. Koolme k. 25.03.49 pages metsa. Sika punker. Langes metsavennana 21.01.50. [R.Kasela] EHALAAS, Hendrik, s. 1898, eluk. Järvamaa Lehtse v. Koolme k. 25.03.49 pages metsa. Sika punker. Langes metsavennana 21.01.50. [R.Kasela] EHALAAS, Ülo, Hendrik, s. 1924, eluk. Järvamaa Lehtse v. Koolme k. 25.03.49 pages metsa. Sika punker. Langes metsavennana 21.01.50 Aru mõisa laudalakas. [R.Kasela] EHAND, Arnold, Aleksander, s. 1920 Järvamaa Väätsa v. Metsavend. Tapetud 16.10.48 haarangus. [2834N] EHAND, Karl, Aleksander, s. 1922 Järvamaa Väätsa v. Metsavend. Tapetud haarangus. [14496-E, 2834N] EHAND, Oskar, Aleksander, s. 1926, eluk. Järvamaa Väätsa v. Langes metsavennana haarangu ajal 16.03.50 Järvamaal Paide vallas Ussisoo punkris. [kv III/47] EHAND, Rudolf, Kristjan, s. 1909 Tartumaa Ahja v., 6 kl., metsavaht, arr. 15.09.44 Veski v., trib. 12.10.44 §58-1a, 58-11; surmaotsus, otsus täide viidud 24.10.44. Kaitseliit. Omakaitse. Metsavend. [15108-E, 7087N] EHANURM, Jaan, s. 14.02.03, eluk. Järvamaa Aegviidu a-k. Metsapraaker. Mõrvati NKVD poolt Patika teivasjaama lähedal 10.07.41. [cm, R. Kasela] EHASALU, Pärtel-Mattias, Jüri, s. 29.04.1888 Tallinn, algh., politseinik, arr. 14.06.41 Tallinn-Kopli, Vene-Balti 41-6, erin. 12.02.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevurallag, otsus täide viidud 24.04.42. Kaitseliit. Nõukogudevastane agitatsioon. Välisluure agent. Avaldatud uuesti. [8695-E, 406M, kl] EHASALU, Voldemar, Mihkel kl., s. 03.09.1894 Narva, eluk. Narva, Kreenholmi 7-10, algh., kriminaalpolitsei assistent, arr. 14.06.41; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel 17.11.41. Kaitseliit. Vaps. Avaldatud uuesti. [302-E, 211M] EHASTU, Johannes, Hendrik, s. 1912 Harjumaa Harku v., 6 kl., Punaarmee, 858. ehituskolonn, arr. 04.02.42 Arhangelski obl. Pinega raj., erin. 10.06.42 §182 lg.1, 58-10 lg.2, 58-11; surmaotsus; kinnip-k. Arhangelski obl., otsus täide viidud 02.07.42. Ettevalmistus deserteerimiseks. Nõukogudevastane agitatsioon. [15595-E] EHAVEE, Oskar, s. 11.10.18, eluk. Järvamaa Särevere v. Jändja k. Mõrvatud sõjasuvel 15.07.41 punaväelaste poolt kodukohas Jändjas. [R. Kasela, ml-jt] EHAVEER, Leili, Juhan, s. 1912 Tartumaa Kastre-Võnnu v., 12 kl, arr. 03.05.45 Tallinn, Kreutzwaldi 29-8, erin. 08.02.47 §58-1a, 58-11, 8a.; Irkutski obl. Ozjorlag, vab. 18.12.52. Kuulus nõukogudevastasesse Talpaku gruppi 1941. [12968-E] EHER, Asta, Jaan, s. 17.11.26 Võrumaa Nursi v. TRÜ üliõpilane, arr. 12.01.46 Tartu, Tiigi tn. ühiselamu, trib. 31.08.46 §58-1a, 58-11, 10+5; Kirovi obl. Vjatlag; Komi ANSV Intalag, vab. laagrist 02.07.55, vab. asum. Vorkutast 04.01.58. Võru õpilasorganisatsioon „Skautlus“. Side metsavendadega. Avaldatud uuesti. [32, kl]
EHRLICH, Arnold, Jakob ka Erlih, s. 08.08.04 Peterburi kub. Gatšina, 3 kl., talunik, arr. 15.09.44 Tartumaa Ahja v., trib. 06.10.44 §58-1a, 58-11, 10+5; Magadani obl. Beregovoilag, vab. laagrist 24.11.52. Avaldatud uuesti. [6303] EHRLICH, Eduard Karl Herbert, Jüri, s. 05.03.1894 Tartumaa Vana-Kuuste v. Õppinud jur. Pidas isatalu. 1934 konstaabel Vana-Võidus. Arr. 1940. 1950 Eestis tagasi. Vabadussõda. EÜS. [tü] EHRLICH, Eduard, Juhan ka Erlih, s. 03.07.1883 Tartumaa Vastse-Prangli v, arr. 30.06.41 Tartu v. Nõlvaku k., Kirovi obl. kohus 01.12.41 §58-10 lg.1, 7+3; Kirov. Nõukogudevastane agitatsioon. Avaldatud uuesti. [2334] EHRLICH, Taavet, s. 10.05.1886, eluk. Tartu. Hukkus 23.07.41 Tartus suvesõja ohvrina. [Lindmäe I] EHVERT, Alide-Hermine, Gustav s. 07.07.1894 Tallinn, eluk. Tallinn, Tehnika 16-2, küüdit. 1