RT I, 27.01.2018, 1
Vastu võetud 25.01.2018 nr 6
Määrus kehtestatakse taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse § 3 lõike 3, § 61 lõike 4, § 17 lõike 9, § 26 lõike 4, § 27 lõike 7, § 28 lõigete 6 ja 7, § 29 lõike 4, § 65 lõigete 4 ja 7, § 73 lõigete 5 ja 7, § 74 lõike 5, § 75 lõigete 2 ja 4, § 76 lõike 4, § 96 lõike 2, § 101 lõike 4, § 104 lõike 4, § 105 lõike 5 ning § 117 lõike 5 alusel.
§ 1. Põllumajandusministri 24. aprilli 2006. a määruse nr 53 „Õli- ja kiudtaimede seemne kategooriad ning õli- ja kiudtaimede seemne tootmise ja turustamise nõuded” muutmine
1) paragrahvi 9 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Sertifitseerimise nõuetele vastava õli- ja kiudtaimede seemne partii kohta teeb Põllumajandusamet põldtunnustamise, laboratoorse analüüsi ja järelkontrolli põldkatsete tulemusi arvestades sertifitseerimise otsuse ning väljastab nõuetekohased etiketid või määrab trükkida lubatud etikettide arvu.”;
2) paragrahvi 17 lõiget 5 täiendatakse pärast sõna „määrab” sõnadega „sertifitseerimise otsuses”;
3) paragrahvi 17 lõikes 6 asendatakse sõna „seemnetunnistusele” sõnadega „sertifitseerimise otsusele”;
4) paragrahvi 17 lõike 7 teises lauses asendatakse sõnad „standardsed ohutuslaused” sõnaga „hoiatuslaused”;
5) paragrahvi 19 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 19 lõike 2 sissejuhatavas lauses asendatakse sõna „Eliitseemne” tekstiosaga „Supereliitseemne, eliitseemne”;
7) lisa 1 ülamärkuses „2” asendatakse tekstiosa „veerus 9” tekstiosaga „veerus 6”;
8) lisa 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Põllumajandusministri 24. aprilli 2006. a määruse nr 55 „Teraviljaseemne kategooriad ning teraviljaseemne tootmise ja turustamise nõuded” muutmine
„Määruse nõudeid kohaldatakse järgmiste teraviljaliikide suhtes:
11) punktides 1−10 nimetatud liikide hübriidsordid ja sisearetusliinid.”;
2) paragrahvi 4 lõike 2 sissejuhatavas lauses asendatakse tekstiosa „hariliku kaera, hariliku odra, hariliku rukki ja tritikale” tekstiosaga „hariliku kaera, paljaskaera, hariliku odra, hariliku rukki, hariliku tatra ja tritikale”;
3) paragrahvi 4 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Hariliku tatra sertifitseeritud seemne kategooria seeme tähistusega C on seeme, mis:
4) on sertifitseeritud.”;
4) paragrahvi 8 lõike 3 tabelit täiendatakse neljanda reaga järgmises sõnastuses:
„(4) Hariliku odra, hariliku kaera, paljaskaera, hariliku nisu, kõva nisu, speltanisu, hariliku rukki, hariliku tatra ja tritikale sertifitseeritud seemne tootmise korral peab taimik olema kasvuperioodil põldtunnustatud vähemalt üks kord.”;
6) paragrahvi 9 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Sertifitseerimise nõuetele vastava teraviljaseemne partii kohta teeb Põllumajandusamet põldtunnustamise, laboratoorse analüüsi ja järelkontrolli põldkatsete tulemusi arvestades sertifitseerimise otsuse ning väljastab nõuetekohased etiketid või määrab trükkida lubatud etikettide arvu.”;
„(41) Hariliku tatra mittesordiehtsaid taimi võib seemnepõllul esineda järgmiselt:
2) sertifitseeritud seemne tootmise korral üks taim 10 ruutmeetri kohta.”;
8) paragrahvi 17 lõiget 5 täiendatakse pärast sõna „määrab” sõnadega „sertifitseerimise otsuses”;
9) paragrahvi 17 lõikes 6 asendatakse sõna „seemnetunnistusele” sõnadega „sertifitseerimise otsusele”;
10) paragrahvi 17 lõike 7 teises lauses asendatakse sõnad „standardsed ohutuslaused” sõnaga „hoiatuslaused”;
11) paragrahvi 19 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 19 lõike 2 sissejuhatavas lauses asendatakse sõna „Eliitseemne” tekstiosaga „Supereliitseemne, eliitseemne”;
13) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Hariliku tatra super- ja eliitseemne ja sertifitseeritud seemnepakendi etiketile märgitakse lõike 2 punktides 2–15 nimetatud teave.”;
14) paragrahvi 25 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
„(3) Ajavahemikul 1. veebruarist 2018 – 31. detsembrini 2018 võib jätkata hariliku tatra sertifitseerimata seemne tootmist määruse §-de 6, 8, 9, 91, 10 ja 11 enne 2018. aasta 1. veebruari kehtinud redaktsiooni kohaselt.
(4) Enne 2019. aasta 1. jaanuari toodetud hariliku tatra sertifitseerimata seemet võib turustada kuni 2020. aasta 30. juunini.”;
15) lisa 1 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud);
16) lisa 2 tunnistatakse kehtetuks;
17) lisa 4 tabelit täiendatakse 9. reaga järgmises sõnastuses:
Harilik tatar (Fagopyrum esculentum Moench)
§ 3. Põllumajandusministri 24. aprilli 2006. a määruse nr 56 „Söödakultuuride seemne kategooriad ning söödakultuuride seemne tootmise ja turustamise nõuded” muutmine
1) paragrahvi 2 lõike 4 sissejuhatavast lausest jäetakse välja sõna „kõrreliste”;
„(5) Sertifitseerimise nõuetele vastava söödakultuuride seemne partii kohta teeb Põllumajandusamet põldtunnustamise, laboratoorse analüüsi ja järelkontrolli põldkatsete tulemusi arvestades sertifitseerimise otsuse ning väljastab nõuetekohased etiketid või määrab trükkida lubatud etikettide arvu.”;
3) paragrahvi 16 lõiget 5 täiendatakse pärast sõna „määrab” sõnadega „sertifitseerimise otsuses”;
4) paragrahvi 16 lõikes 6 asendatakse sõna „seemnetunnistusele” sõnadega „sertifitseerimise otsusele”;
5) paragrahvi 16 lõikes 7 asendatakse sõnad „standardsed ohutuslaused” sõnaga „hoiatuslaused”;
6) paragrahvi 18 lõike 1 sissejuhatavas lauses asendatakse sõnad „Eliitseemne ja” tekstiosaga „Supereliit- ja eliitseemne,”;
7) paragrahvi 18 lõige 11 tunnistatakse kehtetuks;
8) lisa 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 4. Põllumajandusministri 21. mai 2006. a määruse nr 60 „Köögiviljakultuuride seemne kategooriad ning köögiviljakultuuride seemne tootmise ja turustamise nõuded” muutmine
Põllumajandusministri 21. mai 2006. a määrust nr 60 „Köögiviljakultuuride seemne kategooriad ning köögiviljakultuuride seemne tootmise ja turustamise nõuded” muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 8 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Sertifitseerimise nõuetele vastava köögiviljakultuuride seemne partii kohta teeb Põllumajandusamet põldtunnustamise, laboratoorse analüüsi ja järelkontrolli põldkatsete tulemusi arvestades sertifitseerimise otsuse ning väljastab nõuetekohased etiketid või määrab trükkida lubatud etikettide arvu.”;
5) paragrahvi 19 lõike 1 sissejuhatavas lauses asendatakse tekstiosa „Eliit- ja sertifitseeritud seemne” tekstiosaga „Supereliit- ja eliitseemne ning sertifitseeritud seemne”;
6) paragrahvi 19 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
7) lisa 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Põllumajandusministri 24. aprilli 2006. a määruse nr 52 „Peediseemne kategooriad ning peediseemne tootmise ja turustamise nõuded” muutmine
„(5) Sertifitseerimise nõuetele vastava peediseemne partii kohta teeb Põllumajandusamet põldtunnustamise, laboratoorse analüüsi ja järelkontrolli põldkatsete tulemusi arvestades sertifitseerimise otsuse ning väljastab nõuetekohased etiketid või määrab trükkida lubatud etikettide arvu.”;
2) paragrahvi 15 lõiget 5 täiendatakse pärast sõna „määrab” sõnadega „sertifitseerimise otsuses”;
3) paragrahvi 15 lõikes 6 asendatakse sõna „seemnetunnistusele” sõnadega „sertifitseerimise otsusele”;
4) paragrahvi 15 lõike 7 teises lauses asendatakse sõnad „standardsed ohutuslaused” sõnaga „hoiatuslaused”;
5) paragrahvi 18 lõike 1 sissejuhatavas lauses asendatakse tekstiosa „Eliit- ja sertifitseeritud” tekstiosaga „Supereliit- ja eliitseemne ning sertifitseeritud”;
6) paragrahvi 18 lõige 11 tunnistatakse kehtetuks;
7) lisa 1 tunnistatakse kehtetuks.
§ 6. Põllumajandusministri 24. märtsi 2006. a määruse nr 38 „Sordi sordilehte võtmise kord ning sordilehte võetavate taimeliikide loetelu, põllu- ja köögiviljakultuuri liigi kontrollimisel minimaalselt hõlmatavad tunnused ning järelevalve käigus sordi säilimise kontrollimise nõuded” muutmine
1) määrust täiendatakse §-ga 7 järgmises sõnastuses:
„§ 7. Määruse rakendamine
Määruse lisa punkti 157 kohaldatakse ajavahemikul 1. veebruarist 2018 – 31. detsembrini 2018 juhul, kui ei kohaldata põllumajandusministri 24. aprilli 2006. a määruse nr 55 „Teraviljaseemne kategooriad ning teraviljaseemne tootmise ja turustamise nõuded” § 25 lõikes 3 sätestatut.”;
2) lisa tabelit täiendatakse 157. reaga järgmises sõnastuses:
(1) Määrus jõustub 1. veebruaril 2018. a.
(2) Paragrahvi 1 punktid 1–3 ja 8, § 2 punktid 6, 8, 9 ja 16, § 3 punktid 2–4 ja 8, § 4 punktid 1–3 ja 7 ning § 5 punktid 1–3 ja 7 jõustuvad 1. jaanuaril 2019. a.
Lisa 1 Teraviljaseemne kategooria kvaliteedinõuded


text:
3-2-1-171-16 Riigikohus 01.03.2017
TsMS § 643 lg 3
TsMS § 314 1 lg 1
TsMS § 3111 lg 6 rikkumiseks ei saa pidada otsuse eelnevat saatmist e-kirjaga, ilma et menetlusosalisele oleks viidatud kättesaamise kinnitamise kohustusele või võimalusele lugeda otsus kätte toimetatuks saatmisega TsMS § 3141 mõttes. Isegi kui kättetoimetamine toimus muul viisil kui infosüsteemi vahendusel mõjuva põhjuseta, ei oleks see selline menetlusnormi rikkumine, mis muudaks kättetoimetamise olematuks. (p 20.1.)
TsMS § 3141 lg 1 rakendamine ei tohiks üldjuhul olla esmane, vaid erandlik menetlusdokumentide kättetoimetamise viis. Enne tuleks kohtul üritada menetlusdokument saajale muid viise kasutades tegelikult üle anda. Kui saadetud e-kirjas puudub igasugune viide TsMS § 3141 lg le 1 ning sellele, et kohus loeb menetlusdokumendi kolme tööpäeva möödumisel kättetoimetatuks, ei saa kohus otsustada TsMS § 314^1 kohaldamist tagasiulatuvalt (vt RKTKm nr 3-2-1-189-15, p d 13 ja 16). (p 21)
Kui Riigikohus jätab muutmata ringkonnakohtu apellatsioonkaebuse läbi vaatamata jätmise määruse, ei takista see apellatsioonkaebuse menetlemist, kui Riigikohus ennistab apellatsioonkaebuse esitamise tähtaja. Varasem määrus apellatsioonkaebuse menetlusse võtmisest keeldumise kohta kaotab uute asjaolude (ennistamine) tõttu oma tähenduse. (p 25)
Kohtutel tuleb esmalt lahendada määruskaebus, milles leitakse, et avaldus on esitatud tähtaegselt. Alles seejärel, kui kohus leiab, et määruskaebus ei ole põhjendatud ning avaldus on esitatud tähtaega rikkudes ja see määrus on jõustunud, tuleb hinnata menetlustähtaja ennistamise taotluse põhjendatust. (p 15)
Tähtaja ennistamiseks annab alust tuginemine kohtu edastatud teabele otsuse kättetoimetatuks lugemise aja kohta, kui hiljem loevad kohtud otsuse kättetoimetatuks muul ajal (vt RKTKm nr 3-2-1-44-12, p d 6-8). Kui E-toimikust on saadetud menetlusosalise esindajale teade, millest nähtub otsuse edasikaebamise tähtpäev, võib menetlusosaline sellest teatest lähtuda ning esineb põhjus tähtaja ennistamiseks. (p 24)
TsMS § 643 lg 3 eesmärk on vältida apellatsioonkaebuse läbi vaatamata jätmisega kiirustamist, andes teisele poolele võimaluse kaebuse esitamisega seotud menetluslikke asjaolusid selgitada. Kui teine pool suudab põhjendada apellatsioonkaebuse läbi vaatamata jätmise ekslikkust, jääb ära ajakulu, mis tekib ringkonnakohtu määruse peale määruskaebuse esitamisega ja selle lahendamisega Riigikohtus. (p 18.1.)
TsMS § 307 lg 3 kohaldamise teist alternatiivset eeldust (kui kättetoimetamist ei ole võimalik tõendada) tuleb mõista nii, et see kehtib ka juhul, kui menetlusdokument on nõuetekohaselt kätte toimetatud (ja seda saab ka tõendada), kuid on tõendatud, et menetlusdokument jõudis saajani tegelikult juba varem. E-toimikus dokumendi kättesaamise kinnitamine mingil kindlal kuupäeval ei saa väärata nt saaja hilisemat kinnitust, et tegelikult sai ta dokumendi kätte varasemal kuupäeval. (p 20.2.)
3-2-1-189-15 Riigikohus 09.03.2016
TsMS § 311 1 lg 5
Kliendilepingu lõppemine ei mõjuta iseenesest esindaja volitusi. TsMS § 225 ei välista esindaja volituse lõppemist ka selles paragrahvis märgitust erinevatel alustel. Lepingulise esindaja volitus kehtib kohtu suhtes siiski seni, kuni kohtule ei ole teatatud volituse lõppemisest. Kuni volituse lõppemisest teatamiseni on esindajal õigus teha esindatava nimel kõiki menetlustoiminguid (TsMS § 222 lg 1). (p 10)
TsMS § 3141 lg 1 puhul on tegemist nn kättetoimetamisfiktsiooniga, mil seadus loeb kättetoimetamise toimunuks sõltumata dokumendi tegelikust üleandmisest. TsMS § 3141 lg 1 rakendamine ei tohiks üldjuhul olla esmane, vaid erandlik menetlusdokumentide kättetoimetamise viis. Enne tuleks kohtul üritada menetlusdokument saajale muid viise kasutades tegelikult üle anda. (p 13)
TsMS § 314^1 lg 1 kohaldamisel võib kohus menetlusdokumendi saatmiseks kasutada ka samas kohtumenetluses kättetoimetamiseks kasutatud elektronpostiaadressi. Võimalik on kasutada kõiki tsiviilkohtumenetluses tavapäraselt lubatavaid viise ja vahendeid dokumentide kättetoimetamiseks. (p 14)
Kuigi TsMS § 3141 lg 1 annab võimaluse lugeda menetlusdokument kättetoimetatuks saatmisega, peab menetlusosalisele oma õiguste teostamiseks ja kaitsmiseks olema siiski selge, kas ja millal on menetlusdokument kehtivalt kätte toimetatud. Menetlusdokumendi või selle kättesaadavaks tegemise kohta saadetud teabega peab kaasnema info selle kohta, mis hetkest ja mis alusel loetakse menetlusdokument kättetoimetatuks. TsMS § 3141 lg-st 5 tuleneb kohustus märkida toimikusse, kuhu ja millal on dokument või teave selle kättesaadavaks tegemise kohta saadetud, juhul kui saatmist ei registreerita automaatselt selleks loodud infosüsteemis. (p 15)
Kohus ei saa otsustada TsMS § 314^1 kohaldamist tagasiulatuvalt. (p 16)

matches:
Riigikohus
§ 643
§ 314
§ 3111
§ 3141
§ 3141
§ 3141
kohus
kohus
§ 314
Riigikohus
Riigikohus
kohus
§ 643
§ 307
Riigikohus
§ 311
§ 225
§ 222
§ 3141
§ 3141
§ 314
kohus
§ 3141
§ 3141
Kohus
§ 314


text:
Haiba küla kaugküttepiirkonna määramine – Riigi Teataja
Haiba küla kaugküttepiirkonna määramine
Haiba küla kaugküttepiirkonna määramine - sisukord
§ 1 Haiba küla kaugküttepiirkonna piirid
§ 2 Võrguga liitumise ja võrgust eraldumise tingimused ja kord
§ 3 Kaugkütte üldised kvaliteedinõuded
§ 4 Soojuse piirhinna kooskõlastamine
§ 5 Soojuse müük
§ 6 Soojuse hinna muutmine
RT IV, 05.07.2019, 46
Vastu võetud 10.06.2010 nr 14
RT IV, 28.05.2014, 71
26.06.2019 RT IV, 05.07.2019, 35 08.07.2019
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, kaugkütteseaduse § 5 lõigete 1 ja 6 ja Kernu Vallavalitsuse ettepaneku alusel.
§ 1. Haiba küla kaugküttepiirkonna piirid
(1) Haiba küla kaugküttepiirkond (edaspidi kaugküttepiirkond) on Kernu valla üldplaneeringu (kehtestatud 13.10.2005.a. Kernu Vallavolikogu otsusega nr 40) alusel kindlaks määratud maa-ala, kuhu lisanduvad vallale kuuluvad objektid aadressidega Riisipere tee 19, Pargi tee 1, Riisipere tee 6 ja Riisipere tee 8, millel asuvate tarbijapaigaldiste varustamiseks soojusega kasutatakse kaugkütet, et tagada kindel, usaldusväärne, efektiivne, põhjendatud hinnaga ning keskkonnanõuetele vastav ja tarbijate vajadustele vastav soojavarustus.
[RT IV, 05.07.2019, 35 - jõust. 08.07.2019]
(2) Kaugküttepiirkonna piirid on kirjeldatud määruse lisaks oleval kaardil (Lisa 1).
§ 2. Võrguga liitumise ja võrgust eraldumise tingimused ja kord
(1) Kaugküttepiirkonnas on võrguga liitumine kohustuslik kõigile kaugküttepiirkonnas asuvatele isikutele, kelle omandis või valduses on tarbijapaigaldis ehitatava või rekonstrueeritava ehitise soojusega varustamiseks, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud erandjuhtudel.
(2) Isikud, kes kaugküttepiirkonna määramise ajal ei kasuta kaugkütet, ei ole kohustatud võrguga liituma.
3) ehitised, mille soojuskoormus paigaldatava trassi jooksva meetri kohta on väiksem kui 2 kW;
4) ehitised, mille projekteeritud maksimaalne soojuskoormus on alla 40 kW;
5) ehitised, mille soojusega varustamiseks kasutatakse võrguettevõtjast keskkonnasõbralikumaid kütteviise (maasoojus, päikeseenergia, tuuleenergia jne).
(6) Võrgust eraldumiseks loetakse võrguühenduse alalist likvideerimist.
(7) Soojusvarustuse ajutine katkestamine ja taastamine toimub vastavalt kaugkütteseaduses sätestatule.
(8) Võrgust eraldumist kaugküttepiirkonnas on lubatud tarbijal taotleda alljärgnevatel juhtudel:
1) võrgu kaudu soojusega varustatud ehitise lammutamine;
2) ehitise soojusvarustuse parameetrite muutmine rekonstrueerimise käigus selliselt, et ehitise varustamist soojusega võrgu kaudu ei ole võimalik jätkata võrgu tehniliste võimaluste tõttu;
3) ehitise rekonstrueerimine selliselt, et ehitise maksimaalne soojuskoormus jääb alla 40 kW;
4) ehitise rekonstrueerimine selliselt, et soojusega varustamiseks hakatakse kasutama keskkonnasõbralikke kütteviise (maasoojus, päikeseenergia, tuuleenergia jne).
(9) Võrgust eraldumist taotlev tarbija peab võrguettevõtjale esitama võrgust eraldumise taotluse.
(10) Võrguettevõtja esitab eraldumistingimused tarbija taotluse alusel 30 tööpäeva jooksul.
(11) Eraldumistingimustes määratakse kindlaks:
(12) Eraldumist taotlev tarbija peab tasuma võrguettevõtjale eraldumisega seotud põhjendatud kulud.
§ 3. Kaugkütte üldised kvaliteedinõuded
(3) Piisava tsirkulatsiooni tagamiseks tarbija soojusseadmetes peab soojusettevõtja tagama tarbija soojussõlme ees rõhkude vahe vähemalt 1,0 baari.
Karedus, mmol/dm³
Hõljuvained, mg/kg
O2, mg/kg
< 0,018
(5) Kaugküttepiirkonnas tegutsev võrguettevõtja on kohustatud tagama soojusallikatel reservkütuse olemasolu.
§ 4. Soojuse piirhinna kooskõlastamine
§ 5. Soojuse müük
(2) Võrguettevõtja on kohustatud oma võrgupiirkonnas müüma kõigile võrguühendust omavatele tarbijatele soojust vastavalt võrgu tehnilistele võimalustele
§ 6. Soojuse hinna muutmine
Soojuse hind kuulub muutmisele, kui:
1) teenuse müügimaht on muutunud aastas rohkem kui 10% võrra;
2) soojusettevõtte rekonstrueerimise tulemusena või muudel põhjustel on oluliselt muutunud tehnoloogilised protsessid;
3) kütte või teenuse hinda mõjutavad riiklikult reguleeritavad hinnad, maksud, tariifid või muud maksed on muutunud aastas rohkem kui 10% võrra.
(1) Soojusettevõtja arendab tema omandis või valduses olevaid kaugküttesüsteeme ja tõstab nende efektiivsust, et oleks tagatud kõigis tema võrgupiirkondades uute liitujate tarbijapaigaldiste võrku ühendamine ja seal olevate tarbijate ja liitujate kvaliteedinõuetele vastava soojusega varustamine.
(2) Soojusettevõtja on võrgu tehniliste võimaluste piires ja majandusliku põhjendatuse korral kohustatud ühendama võrguga kõik tema võrgupiirkonnas asuvad liitumistaotluse esitanud liitujate tarbijapaigaldised, kui sellega ei seata ohtu varasemate liitujate varustuskindlust.
(1) Määrus avalikustada elektroonilises Riigi Teatajas.
Lisa1 Kaugküttepiirkonna piirid

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 6
§ 5
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


Kokku: 4249| Näitan: 1 - 20
2-17-15364/59 Riigikohtu tsiviilkolleegium 18.12.2019
KOS § 15
Korteriühistu liikme suhted korteriühistuga väljaspool üldkoosoleku otsuste tegemist tuleb korteriühistu eesmärkide tõttu lugeda tehingulaadseteks suheteks (vt ka Riigikohtu 22. märtsi 2017. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-6-17, p 11). (p 11)
Korteriühistul oli KÜS § 2 lg 1 ja KOS § 15 lg 6 p 2 järgi kohustus tagada kaasomandi eseme korrashoid ja selleks raha leidmine. (p-d 11 ja 12)
Elamut haldava korteriühistu vastutuse aluseks saab olla mh tema tegevusetus, sh tehnosüsteemide korrasoleku kontrollimise või parandustööde korraldamata jätmine. (p 11)Korteriühistu võib vastutada kaasomandi eseme korrashoidmise ja korrasoleku kontrollimise kohustuse rikkumise tõttu kahju põhjustamise eest KÜS § 2 lg 1 ja VÕS § 115 lg 1 alusel, kui täidetud on ka VÕS § 115 lg 2 või 3 eeldused. (p 12)
Kuna korteriühistul on kohustus tagada kaasomandi eseme korrashoid, siis piisab korteriühistu liikmel kui hagejal selle tõendamisest, et purunes kaasomandi eseme osaks olev vihmaveetorustik. Korteriühistu kui kostja kohustusteks on ka vihmaveetorustiku seisundi jälgimine ja selle korrashoiu tagamine, mistõttu annab vihmaveetorustiku purunemine alust eeldada, et kostja ei täitnud eelnimetatud kohustusi nõuetekohaselt. Seetõttu ei pea hageja täiendavalt tõendama, mida kostja tegi või jättis tegemata selleks, et vihmaveetorustik ei puruneks. Vastutusest vabanemiseks tuleb kostjal tõendada, et ta ei ole oma kohustusi rikkunud ning et ta on teinud kõik mõistlikult vajaliku selleks, et kaasomandi eset korras hoida ja hagejale kahju tekkimist vältida. Muu hulgas võib kostja vabaneda vastutusest juhul, kui ta tõendab VÕS § 103 lg 2 järgi, et kohustuse rikkumine oli vabandatav vääramatu jõu tõttu (vt Riigikohtu 3. detsembri 2014. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-117-14, p 12). (p 12)
Kaasomandi eseme korrashoidmise kohustuse täitmiseks KOS § 15 lg 6 p 2 mõttes ei piisa sellest, et korteriühistu sõlmib elamu haldamiseks ja hooldamiseks lepingu kolmanda isikuga. Korteriühistul on eelnimetatud kohustuse raames mh kohustus jälgida, et kolmas isik täidaks oma lepingulisi kohustusi, mis on suunatud korteriühistu kohustuste täitmisele. (p 13)
Korteriühistu vastutus kolmanda isiku käitumise või temast tulenevate asjaolude eest võib tuleneda ka TsÜS § 132 lg-test 1 või 2. TsÜS § 132 lg 1 mõttes on majandustegevuseks ka korteriühistu tegevus elamu haldamisel. TsÜS § 132 lg-te 1 ja 2 kohaldamisel ei ole tähtsust, kas korteriühistu kontrollis piisavalt kolmandale isikule nendevahelise lepinguga pandud kohustuste täitmist. Nende sätete järgi omistatakse (juhul, kui esinevad nende sätete kohaldamise eeldused) korteriühistule kui kostjale kolmanda isiku faktiline käitumine ja hinnatakse seejärel, kas kostjale selliselt omistatud tegevus (sh tegevusetus) kujutab endast kostja kohustuste rikkumist, ning kui kujutab, kas siis see rikkumine on VÕS § 103 lg 2 järgi vabandatav. (p 12)
VÕS § 139 lg 1 esimene alternatiiv (kahjuhüvitise vähendamine kahjustatud isikust tuleneva asjaolu tõttu) kohaldub juhul, kui kahju tekkimine on põhjuslikus seoses kahjustatud isikust tuleneva asjaoluga. Kahjuhüvitise vähendamiseks VÕS § 139 lg 1 esimese alternatiivi järgi võib anda alust mh asjaolu, et hageja oli korteriühistu liige (vt ka Riigikohtu 7. märtsi 2017. a otsus tsiviilasjas nr 2-13-11524/221, p-d 12-13).
VÕS § 139 lg 2 esimese alternatiivi (kahju tekitaja tähelepanu juhtimata jätmine ebatavaliselt suurele kahju tekkimise ohule) kohaldamise eelduseks on see, et kahju tekitaja ei teadnud ega pidanud teadma kahju tekkimise ohust. Kuna vihmaveetorustiku korrashoid oli korteriühistu kohustuseks, siis ei saa korteriühistu eelduslikult väita, et ta ei teadnud ega pidanud teadma kahju tekkimise ohust. (p 15)
Korteriühistu võib vastutada kaasomandi eseme korrashoidmise ja korrasoleku kontrollimise kohustuse rikkumise tõttu kahju põhjustamise eest KÜS § 2 lg 1 ja VÕS § 115 lg 1 alusel, kui täidetud on ka VÕS § 115 lg 2 või 3 eeldused. (p 12)
Korteriühistu vastutus kolmanda isiku käitumise või temast tulenevate asjaolude eest võib tuleneda ka TsÜS § 132 lg-test 1 või 2. TsÜS § 132 lg 1 mõttes on majandustegevuseks ka korteriühistu tegevus elamu haldamisel. TsÜS § 132 lg-te 1 ja 2 kohaldamisel ei ole tähtsust, kas korteriühistu kontrollis piisavalt kolmandale isikule nendevahelise lepinguga pandud kohustuste täitmist. Nende sätete järgi omistatakse (juhul, kui esinevad nende sätete kohaldamise eeldused) korteriühistule kui kostjale kolmanda isiku faktiline käitumine ja hinnatakse seejärel, kas kostjale selliselt omistatud tegevus (sh tegevusetus) kujutab endast kostja kohustuste rikkumist, ning kui kujutab, kas siis see rikkumine on VÕS § 103 lg 2 järgi vabandatav. (p 14)
2-17-12910/70 Riigikohtu tsiviilkolleegium 06.12.2019
Lepingute hinnavahe hüvitamiseks VÕS § 135 lg 1 alusel peab asendustehing olema tehtud esialgse lepinguga võimalikult samaväärsetel tingimustel, mida antud asjaoludel on mõistlikult võimalik saavutada. (p 12)


text:
3-1-1-24-15 Riigikohus 21.04.2015
Ka kirjalikus menetluses peab olema tagatud kohtumenetluse poolte õigus taandamistaotluse esitamiseks kohtukoosseisu liikmete vastu. Ausa kohtumenetluse põhimõtetega ei ole kooskõlas olukord, kus kohtumenetluse pool saab kriminaalasja läbivaatava kohtu koosseisu teada alles otsuse tegemise järel. Seetõttu peab ringkonnakohus teatama määruses ka kohtukoosseisu. Kohtukoosseisu teatamine on vajalik võimaldamaks kohtumenetluse pooltel esitada taandamise taotluse kohtukoosseisu liikmete vastu. Kui kohtulahendit allkirjastanud ringkonnakohtu kohtukoosseisu ei ole apellatsioonimenetluse pooltele kirjalikult teatavaks tehtud, siis on see kohtukoosseis ebaseaduslik. (p 13) Kohtukoosseisu muutmise põhimõttelist lubatavust kirjaliku menetluse käigus ei saa ilmselt kahtluse alla seada: sellised asjaolud, nagu kohtu koosseisu liikme taandamine, tema pikaajaline raske haigus või muud samalaadi objektiivsed asjaolud ei saa välistada õigusemõistmist. Kuid kui kohtukoosseisu liige ei saa asja arutamisel osaleda, kas taanduse, pikaajalise haigestumise või muu vältimatu takistuse tõttu, tuleb asendusliikme nimetamine vormistada määrusega, uuest kohtukoosseisust tuleb teavitada aegsasti menetlusosalisi ja arvestades Riigikohtu kriminaalkolleegiumi poolt kriminaalasjas nr 3-1-1-73-14 tehtud otsuses märgitut tuleb sellisel juhul apellatsioonimenetlust uue kohtukoosseisuga alustada eelmenetlusest. (p 14)
Kriminaalmenetluse seadustiku (KrMS) § 339 lg 1 p-s 1 kirjeldatud menetlusõiguse olulise rikkumisega on tegemist siis, kui kriminaalasjas on kohtulahendi teinud kohtukoosseis, mida seadus ette ei näe. KrMS § 339 lg-s 1 loetletud kriminaalmenetlusõiguse olulisi rikkumisi on seadusandja hinnanud sedavõrd kaalukateks (nn menetlusõiguse absoluutsed olulised rikkumised), et nende tuvastamise korral ei saa kohtuliku arutamise tulemina kujunenud kohtulahendit ühelgi juhul pidada sisuliselt õigeks ega ka ausa ja õiglase kohtumenetluse põhimõttega kooskõlas olevaks. (Vt ka RKKKo 3-1-1-7-06, p 8.2 ja 3-1-1-73-14, p 11). (p-d 7-8)
3-1-1-131-12 Riigikohus 21.01.2013
Kuni 8. juulini 2012 kehtinud KrMS § 18 lg 3 oli erinorm nii sama paragrahvi 1. kui ka 2. lõike suhtes. Seetõttu pidi maakohus arutama kuritegeliku ühendusega seotud kriminaalasja kolmest liikmest koosnevas koosseisus. Arutades asja ainuisikuliselt rikkus maakohus oluliselt kriminaalmenetlusõigust KrMS § 339 lg 1 p 1 mõttes.
Kuni 8. juulini 2012 kehtinud KrMS § 18 lg 3 oli erinorm nii sama paragrahvi 1. kui ka 2. lõike suhtes.
3-1-1-64-12 Riigikohus 11.06.2012
Tulenevalt KrMS § 18 lg-st 1 peab maakohus esimese astme kuriteoga kriminaalasja üldmenetluses arutama eesistujast ja kahest rahvakohtunikust koosnevas kohtukoosseisus, mitte ainuisikuliselt. Ainuisikuliselt asja arutades teeb lahendi ebaseaduslik kohtukoosseis, mis on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 1 p 1 tähenduses.
3-1-1-122-05 Riigikohus 02.12.2005
Kui isikul on võimalus kontrollida, millist liiki tulirelva ta ebaseaduslikult omandab, kuid ta ei kasuta seda võimalust, või ta on omandatava tulirelva liigi osas ükskõikne, vastutab ta sätte järgi, mis kehtestab vastutuse seda liiki tulirelva ebaseadusliku omandamise eest, milline tegelikult omandati (vt RKKKo 3-1-1-100-02).
Kuigi teatud juhtudel võib ka kohtuistungi protokollile esitatavate nõuete rikkumine tuua kaasa ebaseadusliku või põhjendamatu kohtuotsuse, siis antud asjas tuvastatud rikkumistega ebaseaduslikku ega põhjendamatut kohtuotsust kaasneda ei saanud. Seetõttu puudub alus tunnistada ilmnenud rikkumisi oluliseks KrMS § 339 lg 2 mõttes.
KrMS § 339 lg 1 p-s 1 märgitud rikkumisega, s.o kohtulahendi tegemisega ebaseadusliku kohtukoosseisu poolt, oleks tegemist siis, kui oleks tõendatud, et mõni kohtuotsuse tegemisel kohtukoosseisus olnud kohtunikest ei võtnud osa asja arutamisest. Tegelikult olid asja arutamisel kohtu koosseisus ringkonnakohtunikud, kes tegid ka kohtuotsuse.
Kuigi teatud juhtudel võib ka kohtuistungi protokollile esitatavate nõuete rikkumine tuua kaasa ebaseadusliku või põhjendamatu kohtuotsuse, siis antud asjas tuvastatud rikkumistega ebaseaduslikku ega põhjendamatut kohtuotsust kaasneda ei saanud. Seetõttu puudub alus tunnistada ilmnenud rikkumisi oluliseks KrMS § 339 lg 2 mõttes. Kohtuistungi protokolli ja selle paranduste allkirjastamise nõue ei tähenda pelgalt mingi tehnilise funktsiooni täitmist vaid protokolli õigsuse kinnitamist ja vastutust, et selles sisalduv vastab tegelikkusele.
3-1-1-42-04 Riigikohus 27.05.2004
Kui kriminaalasja arutamine lükatakse edasi, siis jätkab kohtulikku arutelu sama kohtukoosseis sellest kohtutoimingust, millest alates arutamine edasi lükati (KrMK § 218 lg 4). Kriminaalasja peab arutama ja otsustama üks ja sama kohtu koosseis (KrMK § 24 lg 1). Kui mõni kohtu koosseisu kuuluv kohtunik või rahvakohtunik ei saa mingil põhjusel istungist enam osa võtta, asendatakse ta teisega ja kohtuistungit alustatakse uuesti, välja arvatud KrMK §-s 25 (varurahvakohtunik) ettenähtud erandid (KrMK § 24 lg 2). Kui rahvakohtuniku volitused lõpevad kohtumenetluse ajal, jätkab ta Kohtute seaduse § 104 lg 4 kohaselt oma ülesannete täitmist kohtuasja lahendamiseni selles kohtus.
3-1-1-124-03 Riigikohus 20.10.2003
Kaudse tahtluse ja kergemeelsuse puhul materiaalse süüteo korral intellektuaalne element - tagajärje ettenägemine - langeb neil kahel süüteo subjektiivsel tunnusel kokku. Nende eristamine saab toimuda üksnes voluntatiivse (tahtelise) elemendi abil. Kaudse tahtluse puhul isik küll ei pürgi otseselt tagajärje saavutamisele, kuid möönab selle saabumise võimalikkust. Kergemeelsuse puhul aga loodab isik tagajärje mittesaabumisele.
KrK kehtivuse ajal toimepandud teise astme kuriteo arutamisel kohtuniku poolt ainuisikuliselt KarS kehtivuse ajal, kui see tegu kvalifitseeruks KarS järgi esimese astme kuriteona, tuleb lähtuda KarSRS § 3 lg-te 2 ja 3 nõuetest ning käsitleda toimepandut süüdlase suhtes leebema seaduse alusel.

matches:
Riigikohus
§ 339
§ 339
Riigikohus
§ 18
§ 339
§ 18
Riigikohus
§ 18
§ 339
Riigikohus
§ 339
§ 339
§ 339
Riigikohus
§ 218
§ 24
§ 24
§ 104
Riigikohus
§ 3


Kaitseliitlased õppusel
Kõigil nimetatud üksuste reservväelastel kästakse ilmuda 2. detsembril 2016 kell 20.00 määratud kogunemiskohtadesse.
Õppekogunemise kutsed saadetakse reservväelastele SMSi ja e-maili teel ning meedia vahendusel. Samuti avaldatakse info Kaitseväe koduleheküljel (www.mil.ee). Õppusele kutsutud staabi- ja sidepataljoni reservväelased saavad lisainfot telefonil +372 7172010 ja kaitseliitlased saavad telefonil +372 7179988 või meili teel kutse kaitseliit.ee
Millises ulatuses kompenseeritakse lisaõppekogunemisele tulek ja seal osalemine?
Reservväelasele makstakse õppekogunemisel osalemise aja eest toetust.
Vabariigi Valitsuse 18.04.2013 määruse nr 64 „Ajateenija ja asendusteenistuja toetuse ning reservväelasele õppekogunemisel osalemise aja eest makstava toetuse ulatus ja maksmise kord“ alusel maksab Kaitsevägi reservväelasele õppekogunemisel osalemise aja eest toetust järgnevalt:
Reservväelasele makstakse õppekogunemisel osalemise aja eest toetust reservväelase esitatud arvelduskontole 14 päeva jooksul õppekogunemise lõppemisest alates.
Reservväelasele tagatakse õppekogunemise läbiviimise kohas tasuta transport, majutus ja toitlustus.
Toetuse ja-sõidukulu hüvitamiseks peab reservväelane esitama taotluse õppekogunemist korraldavale ülemale esimesel võimalusel õppekogunemisele saabudes, kuid mitte hiljem kui õppekogunemise viimasel päeval. Isikliku mootorsõiduki kasutamise eest hüvitise saamiseks peab reservväelane esitama koos taotlusega mootorsõiduki kasutamise õigust tõendava dokumendi koopia.
Reservis olevale isikule hüvitatakse sõidukulu kogunemiskohta ja õppekogunemiselt tagasi 14 päeva jooksul õppekogunemise lõppemisest alates. Hüvitis kantakse reservis oleva isiku esitatud arvelduskontole.
Mida tuleb/tohib lisaõppekogunemisele kaasa võtta?
1) isikut tõendav dokument (ID kaart või pass);
3) immuniseerimispass (olemasolul);
4) isikliku hügieeni tarbed;
5) Kaitseliidu poolt eelnevalt väljastatud varustus (välivorm, rakmed jms)
6) Kaitseliidu poolt kinnitatud ja kodusele hoiule antud sõjaväerelv koos moonaga.
Kaitseliit väljastab formeerimise käigus puudu oleva individuaalvarustuse.
Ei soovita kaasa võtta isiklikku digivarustust (arvuti, tahvelarvuti, fotokaamera jms), kuivõrd ei ole tagatud nende esemete turvalisus lisaõppekogunemisel ning KL ei vastuta nende kadumise/purunemise eest.
Kui kiiresti ma pean kogunema?
Kogunemiskohta peab saabuma kutsel määratud ajal.
Kuidas toimida, kui ei ole võimalik lisaõppekogunemisele tulla? Kuidas tõendada?
Vastavalt RiKS § 70 on lisaõppekogunemisel osalemise kohustusest vabastatud reservis olev isik, kes:
Lisaõppekogunemine on riigi sunniga tagatud ning mitteilmumine on väärteo korras rahatrahviga karistatav.
Mida teha, kui tööandja ei luba ära?
Vastavalt töölepinguseaduse § 19 punkt 5 on töötajal õigus keelduda töö tegemisest kui osaleb õppekogunemisel.
Vastavalt avaliku teenistuse seaduse § 83 p 5 peatub ametniku avaliku võimu teostamise õigus õppekogunemise ajaks.
Tööandjal (olenemata sellest, kas erasektori või avaliku sektori tööandja) on kohustus lubada töötaja õppekogunemisele ning tagada talle töö peale õppekogunemise lõppu.
Kuidas ma pean käituma, kui saan hetkel vanemahüvitist?
Vanemahüvitise saamise ajal võib vanem töötada või saada töötasu, kuid kui ühes kuus saadud tulu ületab minimaalset hüvitise määra (2015. aastal 355 eurot), siis vähendatakse vastava kuu hüvitist. Tulu hulka loetakse kõik tööandja poolt ühel kuul väljamakstud summad sh preemia, puhkusetasu, tööandja poolt makstud toetus jms. Kui näiteks vanemahüvitist saavale töötajale makstakse ühel kuul välja töötasu ja puhkusetasu järgmise kuu eest, siis vanemahüvitise suuruse arvutamisel loetakse kõik väljamakstud summad selle kuu töötasuks. Tööandjad ei erista maksudeklaratsioonis, millise kuu eest tasusid makstakse, seega lähtub ka Sotsiaalkindlustusamet hüvitise ümberarvutamisel kalendrikuus tööandja poolt väljamakstud tasud jms.
Kui saadud brutotulu on 355 eurot või alla selle, siis vanemahüvitis ei muutu. Üle 355 eurose tulu puhul vähendatakse hüvitist iga kahe üle hüvitise määra teenitud euro kohta ühe euro võrra. Tulu saamisel säilib vanemahüvitise saajale alati vähemalt pool vanemahüvitisest.
Alates 1. jaanuarist 2014 on hüvitise ümberarvutamise valem tulu saamisel: hüvitis = hüvitis– (tulu – hüvitise määr) / 2.
Hüvitisest lahutatakse hüvitise määra ületav tuluosa, mis on jagatud kahega.
Kas pean tulema, kui olen haige? Kas perearsti tõend vabastab?
Vastavalt riigikaitse seadusele § 70 vabastab reservväelase lisaõppekogunemiselt Kaitseväe juhataja volitatud struktuuriüksuse ülem, kui reservväelane ei ole Kaitseväe juhataja volitatud struktuuriüksuse ülema määratud arsti otsusel võimeline õppekogunemisel osalema.
Seega perearsti tõend ei ole piisav, vabastuse saab anda formeerimist läbi viiv Kaitseväe arst.
Juhul, kui isik ei ole liikumisvõimeline (st ei ole võimeline kogunemiskohta tulema või ei ole see objektiivselt tervise mõistes põhjendatud), peab ta koheselt Kaitseliitu sellest teavitama ja Kaitseliit kontrollib (tegelikult kontrollib KV arst läbi selleks ettenähtud andmekogu), kas perearst on tõesti väljastanud isikule töövõimetuslehe.
Kui isikul on kirjalik dokument, mis tõendab töövõimetust, siis seda kasutatakse väärteomenetluse raames ning inimest ei karistata lisaõppekogunemisele mitteilmumise eest.
Mis saab, kui ma pean kogunema aga ei tule?
RiKS § 92 reservis oleva isikuna õppekogunemisele ilmumise kohustuse eiramise eest karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut või arestiga.
Üks trahviühik on täna 4 eurot.
Kas/kus majutus tagatakse?
Reservväelasele tagatakse õppekogunemise läbiviimise kohas tasuta majutus. Õppekogunemisel toimub majutamine köetavates telkides. Alusmatt, magamiskott, telk jms ööbimiseks vajalik tagatakse Kaitseliidu poolt.
Olen töötu, töötukassasse teatamine, hüvitise saamine?
Õppekogunemisel osaleja, kes on end töötuna arvele võtnud peab teatama oma osalemisest lisaõppekogunemisel töötukassasse enne õppekogunemise algust. Kui isikule on enne õppekogunemisele minekut määratud töötutoetus või töötuskindlustushüvitus, siis on tal õigus peale õppekogunemise lõppemist:
1. saada töötutoetust talle algselt määratud töötutoetuse perioodi lõpuni tööturuteenuste ja – toetuste seaduse § 27 lg 3, kui ta on jäänud töötuks 12 kuu jooksul eelmisest töötuna arvelevõtmise päevast arvates ja vastab muudele töötutoetuse saamise tingimustele;
2. saada töötuskindlustusehüvitisist töötuskindlustuse seaduse § 8 lg 2 alusel algselt määratud perioodi lõpuni, kui ta on töötuskindlustushüvitise määramise päevast 12 kuu jooksul uuesti töötuks jäänud või töötuskindlustuse seaduse § 6 lg 3 alusel saada töötuskindlustushüvitist.
Lisaõppekogunemisel osalemise perioodi eest ei saa isik töötutoetust ega töötukindlustushüvitist.
Lisaõppekogunemise lõppedes peab isik uuesti end töötuna arvele võtma esitades avalduse töötuskindlustushüvitise taotlemiseks ning lisama Kaitseväe tõendi Töötukassale.
Kui tulen autoga, kas/kus ma parkida saan?
Parkida saab kogunemiskohas maleva määratud alale valveta parklasse.
Kas arstiabi tagatakse?
Vastavalt kaitseväeteenistuse seadusele ja riigikaitseseadusele viiakse kogunemiskohta ilmunud reservväelasele läbi arstlik kontroll. Kui isikul on tervisehäda, on ta kohustatud sellest koheselt KV arsti informeerima.
Õppekogunemise ajal on tagatud vältimatu arstiabi kohapealse parameedikuga ning on sõiduk, mis evakueerib haige/vigastatud koheselt lähimasse haiglasse.