[RT I 2004, 63, 442 - jõust 29.08.2004]
§2. Toidu märgistusele esitatavad nõuded
8) [kehtetu - RT I 2003, 86, 562 - jõust. 1.05.2004]
§3. Müügipakendis toidu märgistusele esitatavad nõuded ning märgistamise ja muul viisil teabe edastamise kord
(5) [Kehtetu - RT I 2003, 86, 562 - jõust. 1.05.2004]
§4. Müügipakendisse pakendamata toidu märgistusele esitatavad nõuded ning märgistamise ja muul viisil teabe edastamise kord
§5. Toidu nimetuse esitamine
§6. Toidu koostisosade esitamise üldnõuded
§7. Liitkoostisosade esitamine koostisosana
§8. Vee esitamine koostisosana
§9. Lisaainete ning lõhna- ja maitseainete esitamine koostisosana
(7) Sõnu «loodusliku päritoluga» või muid samatähenduslikke sõnu võib kasutada nende lõhna- ja maitseainete puhul, mille lõhna- ja maitseomadustega koostisosa sisaldab üksnes Vabariigi Valitsuse 6. oktoobri 1999. a määruse nr 292 «Toidus lubatud tehislike lõhna- ja maitseainete loetelu ning toidugruppide kaupa piirnormide, lõhna- ja maitseainete suhtes esitatavate nõuete, nende ainete kasutamise ja valmistamise tingimuste ning viiside ja märgistamise erinõuete kehtestamine» (RT I 1999, 74, 702) punkti 1 alapunktides 1 või 4 nimetatud lõhna- ja maitseainet.
§91. Glütsürrisiinhappe sisalduse esitamine
(1) Lagritsa-magusjuure (Glycyrrhiza glabra) või glütsürrisiinhappe või selle ammooniumsoola lisamise tõttu glütsürrisiinhapet või selle ammooniumsoola sisaldava kondiitritoote või joogi puhul esitatakse järgmine teave:
§92. Allergiat põhjustada võivate koostisosade esitamine
(1) Paragrahvi 6 lõikes 2 toodud koostisosade üldnimetusena esitamise sätet ja § 6 lõiget 8, § 7 lõiget 3 ning § 9 lõikeid 1 ja 5 ei kohaldata toidu valmistamisel kasutatud ja toidus samal või muutunud kujul sisalduva ning käesoleva määruse lisas 2 nimetatud koostisosa või samas lisas nimetatud koostisosast saadud koostisosa suhtes. Nimetatud koostisosa esitatakse märgistusel, viidates üheselt selle koostisosa nimetusele. Seda nõuet ei kohaldata, kui toidu nimetus üheselt viitab nimetatud koostisosale.
(2) Paragrahvi 6 lõike 9 punkte 1–3 ja 5 ei kohaldata toidu valmistamisel kasutatud mis tahes aine suhtes, mis sisaldub toidus samal või muutunud kujul ja mis on saadud käesoleva määruse lisas 2 loetletud koostisosast. Nimetatud ainet käsitatakse toidu koostisosana ning esitatakse märgistusel, viidates üheselt selle koostisosa nimetusele, millest aine on saadud.
§10. Toidu koostisosa koguse esitamine
§11. Keedusoola sisalduse esitamine
§12. Toidu netokoguse esitamine
§13. Toidu säilimisaja ja tarvitamisjuhise esitamine
§14. Toidupartii tähistuse esitamine
§15. Toitumisalase väite esitamine
(1) Toitumisalase väitena käsitatakse mis tahes väidet või reklaamteksti, mis kinnitab, soovitab või annab mõista, et toidul on teatavad toiteväärtuslikud omadused selle energiasisalduse ehk kalorsuse tõttu, mida toit annab või ei anna või annab vähendatud või suurendatud määral, või toitaine tõttu, mida toit sisaldab või ei sisalda või sisaldab vähendatud või suurendatud määral.
(2) Viidet toitaine omadusele või kogusele ei käsitata toitumisalase väitena, kui viite esitamine on ette nähtud õigusaktiga.
(3) Toitumisalase väite võib esitada üksnes energiasisalduse, valkude, süsivesikute, rasvade, kiudainete, naatriumi, § 18 lõikes 6 loetletud vitamiinide ja mineraaltoitainete kohta , arvestades sealjuures § 18 lõikes 4 sätestatut, või nimetatud toitainete gruppi kuuluvate ainete või nimetatud toitainete komponentide kohta.
§16. Toitumisalase teabe esitamise üldnõuded
§17. Toitumisalase teabe esitamine
§18. Energiasisalduse ja toitainete sisalduse esitamine toitumisalases teabes
§19. [kehtetu - RT I 2004, 63, 442 - jõust 29.08.2004]
(10) Lisas 2 toodud allergiat põhjustada võivate toidu koostisosade loetelust jäetakse kuni 25. novembrini 2007. a välja lisas 3 nimetatud toidu koostisosad ja nendest koostisosadest saadud ained.
§22. [käesolevast tekstist välja jäetud]
1 89/396/EMÜ (EÜT L 186, 30.06.1989, lk 21), 90/496/EMÜ (EÜT L 276, 6.10.1990, lk 40), 91/238/EMÜ (EÜT L 107, 27.04.1991, lk 50), 94/54/EÜ (EÜT L 300, 23.11.1994, lk 14), 96/21/EÜ (EÜT L 088, 05.04.1996, lk 5), 1999/10/EÜ (EÜT L 069, 16.03.1999, lk 22), 2000/13/EÜ (EÜT L 109, 6.05.2000, lk 29), 2001/101/EÜ (EÜT L 310, 28.11.2001, lk 19) ja 2002/67/EÜ (EÜT L 191, 19.07.2002, lk 20)ning 2003/120/EÜ (ELT L 333, 20.12.2003, lk 51), 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 15–18), 2004/77/EÜ (ELT L 162, 30.04.2004, lk 76–77) , 2005/26/EÜ (ELT L 75, 22.03.2005, lk 33–34), 2005/63/EÜ (ELT L 258, 4.10.2005, lk 3)
3 Glütsürrisiinhappe või selle ammooniumsoola kogus tarvitamiseks valmis tootes või valmistaja juhise järgi taastatud tootes
Vabariigi Valitsuse 19. detsembri 2003. a määruse nr 324 «Toidu märgistusele esitatavad nõuded ja märgistamise ning muul viisil teabe edastamise kord» lisa 1
7. [kehtetu - RT I 2005, 3, 10 – jõust. 1.02.2005]
8. Looduslikud maitseained ja nende segud, mille kogus ei ole üle 2 % toidu netokogusest
«Maitseained» või
«Maitseainete segud»
15. [kehtetu - RT I 2005, 3, 10 – jõust. 15.02.2005]
(Kehtestatud Vabariigi Valitsuse 17. jaanuari 2005. a määrusega nr 5)
Gluteeni sisaldavad teraviljad nagu nisu, rukis, oder, kaer, spelta nisu, poola nisu ja nende hübriidliinid ning tooted nendest teraviljadest
Koorikloomad ja koorikloomatooted
Maapähklid ja maapähklitooted
Sojaoad ja sojatooted
Piim ja piimatooted, sealhulgas laktoos
Pähklid nagu mandlid (Amygdalus communis L.), sarapuupähklid (Corylus avellana), kreeka pähklid ( Juglans regia), akažuu (Anacardium occidentale), pekaanipähklid (Carya illinoiesis (Wangenh.) K. Koch ), parapähklid (Bertholletia excelsa), pistaatsiapähklid ( Pistacia vera), tervelehise makadaamia pähklid (Macadamia integrifolia) ja kolmelehise makadaamia pähklid ( Macadamia ternifolia ) ning nendest saadud tooted
Seller ja selleritooted
Sinep ja sinepitooted
Seesamiseemned ja seesamiseemnetooted
Vääveldioksiid ja sulfitid, kui nende sisaldus väljendatuna SO 2-na on suurem kui 10 mg/kg või 10 mg/l
(Kehtestatud Vabariigi Valitsuse 25. novembri 2005. a määrusega nr 287)
TOIDU KOOSTISOSADE JA NENDEST KOOSTISOSADEST SAADUD AINETE LOETELU, MIS JÄETAKSE VÄLJA KÄESOLEVA MÄÄRUSE LISAS 2 TOODUD ALLERGIAT PÕHJUSTADA VÕIVATE TOIDU KOOSTISOSADE LOETELUST
Nendest saadud ained, mis jäetakse ajutiselt välja
Nisul põhinevad glükoosisiirupid, sealhulgas glükoos (1)
Munast toodetud lüsosüüm, mida kasutatakse veinis
Munast toodetud albumiin, mida kasutatakse selitusainena veinis ja siidris
Kalaželatiin, mida kasutatakse vitamiini- või karotenoidipreparaatide ning lõhna- ja maitseainete kandjana
Sojaoast saadud looduslikud segatud tokoferoolid (E 306), looduslik D-alfa-tokoferool, looduslik D-alfa-tokoferoolatsetaat, looduslik D-alfa-tokoferoolsuktsinaat
Sojaoast saadud taimeõli steroolidest toodetud taimne stanoolester
Piimatooted (kaseiinitooted), mida kasutatakse selitusainena siidris ja veinis
(1) ja nendest saadud tooted, kui töötlemisprotsess ei suurenda tõenäoliselt nende toodete allergeensuse taset, võrreldes Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) poolt hinnatud tootega, millest nad pärinevad.


text:
Töötuskindlustuse seaduse, Eesti Vabariigi töölepingu seaduse ja välisteenistuse seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Töötuskindlustuse seaduse, Eesti Vabariigi töölepingu seaduse ja välisteenistuse seaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 29. juuni 2006. a otsusega nr 1048
§ 1. Töötuskindlustuse seaduses (RT I 2001, 59, 359; 2005, 57, 451) tehakse järgmised muudatused:
1) pealkirja täiendatakse normitehnilise märkusega järgmises sõnastuses:
«1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/74/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 80/987/EMÜ töötajate kaitset tööandja maksejõuetuse korral käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (ELT L 270, 08.10.2002, lk 10–13).»;
«Töötuskindlustus on sundkindlustuse liik, mille eesmärgiks on kindlustatule töötuse korral tööotsingute ajaks kaotatud sissetuleku osaline kompenseerimine, tööandjale töölepingute ja teenistussuhete kollektiivse ülesütlemisega seotud kulude osaline hüvitamine ning töötajate nõuete kaitse tööandja maksejõuetuse korral.»;
« (1) Käesoleva seaduse mõttes on kindlustatu töötaja, avalik teenistuja, võlaõigusliku lepingu alusel teenust osutav füüsiline isik või Eesti Vabariigi välisesinduses töötava teenistujaga kaasasolev mittetöötav abikaasa, kui nad on maksnud töötuskindlustusmakseid käesolevas seaduses sätestatud alustel ja korras.
5) jõudnud riikliku pensionikindlustuse seaduse § 7 lõikes 1 või 2 sätestatud vanaduspensioniikka (edaspidi vanaduspensioniiga) või kellele on määratud riikliku pensionikindlustuse seaduse §-s 9 sätestatud ennetähtaegne vanaduspension.»;
4) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) kellel on töötuskindlustusstaaži vähemalt 12 kuud töötuna arvelevõtmisele eelnenud 36 kuu jooksul.»;
5) paragrahvi 6 lõike 2 preambul ja punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Töötuskindlustushüvitisele ei ole õigust kindlustatul, kelle viimane töö- või teenistussuhe lõpetati:
1) töötaja või avaliku teenistuja algatusel, välja arvatud töösuhte lõpetamisel Eesti Vabariigi töölepingu seaduse § 82 alusel või kui individuaalse töövaidluse lahendamise seaduse § 29 lõike 2 alusel on töövaidlusorgan töölepingu lõpetamise ebaseaduslikuks tunnistamisel lugenud töötaja omal algatusel lahkunuks;»;
6) paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Kindlustatul, kellele on makstud töötutoetust tööturuteenuste ja -toetuste seaduse alusel, on õigus töötuskindlustushüvitisele juhul, kui ta on pärast töötutoetuse maksmise lõpetamist töötanud, olnud avalikus teenistuses või osutanud teenust võlaõigusliku lepingu alusel ja ta vastab muudele käesolevas seaduses sätestatud töötuskindlustushüvitise saamise tingimustele.»;
7) paragrahvid 7–9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 7. Töötuskindlustusstaaž
(7) Töötuskindlustushüvitise suurust kalendriaasta vahetumisel ega töötutoetuse päevamäära muutumisel ümber ei arvutata.»;
8) paragrahvi 10 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Töötuskindlustushüvitise taotlemiseks esitab kindlustatu töötukassale vormikohase avalduse Tööturuameti piirkondliku struktuuriüksuse kaudu, kus ta on töötuna arvele võetud.»;
« (1) Töötukassa teeb töötuskindlustushüvitise määramise või määramata jätmise otsuse (edaspidi otsus) 14 kalendripäeva jooksul töötuskindlustushüvitise taotlemise avalduse ja sellele lisatud dokumentide Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele esitamise päevast arvates.»;
10) paragrahvi 11 lõike 2 punktis 4 asendatakse sõnad «§ 9 lõike 2 punktile 2» sõnadega «§ 9 lõike 4 punktile 2;»;
11) paragrahvi 11 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Töötukassa saadab otsuse kindlustatule Tööturuameti piirkondlikusse struktuuriüksusesse kolme kalendripäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates. Otsus on kindlustatule Tööturuameti piirkondlikus struktuuriüksuses kättesaadav hiljemalt 21 kalendripäeva möödudes Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele töötuskindlustushüvitise taotlemise avalduse esitamise päevast.»;
12) seadust täiendatakse §-ga 121 järgmises sõnastuses:
« § 121. Töötuskindlustushüvitise maksmise peatamine ja jätkamine
(5) Töötukassa saadab käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud otsuse kindlustatule posti teel kolme päeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.»;
13) paragrahvi 13 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Töötuskindlustushüvitise maksmine lõpetatakse enne käesoleva seaduse § 8 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud perioodi lõppemist:
(4) Töötukassa saadab käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud otsuse kindlustatule posti teel kolme päeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.»;
14) paragrahvi 15 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Käesoleva seaduse mõttes on töölepingute ja teenistussuhete kollektiivne ülesütlemine tööandja algatusel töötajate või avalike teenistujate (käesolevas peatükis edaspidi töötajate) töö- või teenistussuhete lõpetamine 30 päeva jooksul vähemalt:
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–4 sätestatud töötajate koguarvu tööandja juures arvestatakse tööinspektsioonile töölepingute kollektiivse ülesütlemise kooskõlastamise taotluse esitamise päeva seisuga. Kui töölepingute kollektiivne ülesütlemine hõlmab teenistussuhete lõpetamist ainult ametnikega, arvestatakse töötajate koguarvu töölepingute kollektiivse ülesütlemise hüvitise taotluse töötukassale esitamise päeva seisuga.»;
15) paragrahvi 16 lõikes 1 asendatakse sõna «töösuhe» läbivalt sõnadega «töö- või teenistussuhe»;
16) paragrahvi 17 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Hüvitise taotlemiseks töölepingute kollektiivse ülesütlemise korral esitab tööandja töötukassale vormikohase avalduse koos tööandja asukohajärgse tööinspektsiooni kooskõlastusega töölepingute kollektiivseks ülesütlemiseks hiljemalt 25 päeva enne esimese töö- või teenistussuhte lõpetamise päeva.»;
17) paragrahvi 17 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kooskõlastust ei nõuta, kui töölepingute kollektiivsel ülesütlemisel lõpetatakse teenistussuhted ainult ametnikega. Kui töölepingute kollektiivne ülesütlemine hõlmab teenistussuhete lõpetamist ainult ametnikega, lisab tööandja avaldusele teatise, milles on ära näidatud teenistussuhete ülesütlemise põhjus ja töötajate koguarv tööandja juures.»;
18) paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Tööandja on kohustatud töötukassale viivitamatult kirjalikult teatama kõigist töö- või teenistussuhete lõpetamisega seotud asjaolude muutumistest, sealhulgas töö- või teenistussuhete peatumisest ajutise töövõimetuse tõttu, mis mõjutavad töötajate või avalike teenistujate õigust töölepingute kollektiivse ülesütlemise hüvitisele või hüvitise väljamaksmise aega.»;
19) paragrahvi 19 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Käesoleva seaduse mõttes on tööandja maksejõuetu, kui kohus on pankroti välja kuulutanud või lõpetanud pankrotimenetluse raugemise tõttu pankrotiseaduse § 29 lõike 1 tähenduses või kui teises Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis on kohus või muu pädev organ tunnistanud tööandja maksejõuetuks Euroopa Liidu Nõukogu määruse (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta (ELT L 160 30.06.2000, lk 1–18) tähenduses (edaspidi maksejõuetuks tunnistamine).»;
20) paragrahv 20 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 20. Hüvitis tööandja maksejõuetuse korral
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud alusel makstakse töötajale hüvitist kuni kaks töötaja keskmist brutokuupalka, kuid kokku mitte rohkem kui üks Eesti keskmine brutokuupalk tööandja maksejõuetuks tunnistamisele eelnenud kvartalis Statistikaameti avaldatud andmete alusel.»;
21) paragrahvi 21 lõiked 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Hüvitise taotlemiseks tööandja maksejõuetuse korral esitab pankrotihaldur või ajutine pankrotihaldur või teises Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis määratud vastava pädevusega isik (edaspidi haldur) töötukassale vormikohase avalduse koos tööandja maksejõuetuks tunnistamist tõendavate dokumentidega. Hüvitise taotlemise avalduse vormi ja avaldusele lisatavate dokumentide loetelu kehtestab sotsiaalminister määrusega.
1) tööandja pankroti korral ametlikult kinnitatud ärakiri jõustunud kohtuotsusest pankroti väljakuulutamise kohta;
3) tööandja maksejõuetuks tunnistamisel teises Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis selle riigi pädeva asutuse otsuse ärakiri, mis on tõestatud otsuse tegemise riigi õiguse kohaselt, koos selle notariaalselt või vandetõlgi poolt kinnitatud tõlkega eesti keelde.»;
22) paragrahvi 35 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Andmekogu sisaldab järgmisi andmeid:
3) andmed hüvitiste määramise ja maksmise kohta.»;
23) paragrahvi 35 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Maksu- ja Tolliamet esitab töötukassale käesoleva seaduse alusel hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalikud andmed, näidates ära käesoleva seaduse § 4 lõikes 2 nimetatud tööandja nime ja registri- või isikukoodi:
5) käesoleva seaduse § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isikute tasu suuruse kohta kalendrikuude kaupa.»;
24) paragrahvi 35 lõige 7 tunnistatakse kehtetuks;
25) paragrahvi 40 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Töötuskindlustusmakset makstakse:
26) paragrahvi 42 lõike 1 punktid 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) arvestama ja kinni pidama käesoleva seaduse § 40 lõike 1 punktis 1 nimetatud summadelt kindlustatu töötuskindlustusmakseid iga kindlustatu kohta. Kindlustatu töötuskindlustusmaksete arvestamise ja kinnipidamise kohustus lõpeb kindlustatu vanaduspensioniikka jõudmise või ennetähtaegse vanaduspensioni määramise kuu viimasel kuupäeval;
2) maksma käesoleva seaduse § 40 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud summadelt tööandja töötuskindlustusmakseid;»;
27) paragrahvi 42 lõike 1 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) andma kindlustatu nõudmisel talle töö- või teenistussuhte lõpetamisel tõendi viimasel kolmel töötatud kalendrikuul makstud tasude liikide, suuruste ja tasudelt kinni peetud töötuskindlustusmakse kohta kalendrikuude kaupa.»;
28) paragrahvi 42 lõike 4 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Maksu- ja Tolliamet kontrollib makse tasumise õigsust, määrab vajaduse korral tasumisele või tagastamisele kuuluva makse summa, nõuab selle sisse maksukorralduse seaduses sätestatud korras ning rakendab rikkuja suhtes kohustuste täitmisele sundimiseks seadusega lubatud sunnivahendeid.»;
29) paragrahvi 46 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kindlustatule või käesoleva seaduse § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isikule (edaspidi hüvitise saaja) õigusliku aluseta määratud ja makstud hüvitised nõuab töötukassa hüvitise saajalt tagasi.
(7) Ettekirjutus koos hoiatusega saadetakse isikule posti teel kolme päeva jooksul ettekirjutuse ja hoiatuse tegemise päevast arvates.»;
30) paragrahvi 52 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
« (61) Käesoleva seaduse alusel töötuskindlustushüvitise määramisel võetakse arvesse kindlustusstaaž, mille hüvitise taotleja on omandanud käesoleva seaduse või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi või Šveitsi Konföderatsiooni õigusaktide alusel pärast 2002. aasta 1. jaanuari.»
§ 2. Eesti Vabariigi töölepingu seaduses (RT 1992, 15/16, 241; RT I 2006, 10, 64) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 86 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) tööandja pankroti väljakuulutamisel või pankrotimenetluse raugemisel pankrotiseaduses sätestatud korras;»;
2) paragrahvi 87 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Tööandja pankroti väljakuulutamisel või pankrotimenetluse raugemisel on lubatud tööleping lõpetada töötajale ette teatamata.»;
3) paragrahvi 90 lõike 1 punkti 1 preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) ettevõtte, asutuse või muu organisatsiooni likvideerimise (§ 86 punkt 1), tööandja pankroti väljakuulutamise või pankrotimenetluse raugemise (§ 86 punkt 2) ja töötajate koondamise (§ 86 punkt 3) tõttu:»;
4) paragrahvi 90 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Välisteenistuse seaduse (RT I 2006, 26, 193) § 104 tunnistatakse kehtetuks.
Seadus jõustub 2007. aasta 1. jaanuaril.

matches:
§ 1
§ 7
§ 82
§ 29
§ 7
§ 121
§ 8
kohus
§ 29
kohus
§ 20
§ 4
§ 3
§ 40
§ 40
§ 3
§ 2
§ 3
§ 104


Investeeringud majandustegevuse mitmekesistamiseks maapiirkonnas mittepõllumajandusliku tegevuse suunas 2015 | PRIA
Lisatud: 17.03.2015
Avalduse täitmiseks tuleb avaldus ja teised toetuse taotlemiseks vajalikud vormid salvestada oma arvutisse. Avalduse täitmisel abiks olevad selgitavad tekstid asuvad avalduse vormil täidetavate töölehtede kõrval selgituste lehel. Tabelites ülaindeksit sisaldavate andmevälja pealkirjal klikkides viivad otselingid teid vastava välja selgituse reale. Tagasi täidetavasse tabelisse saab klikkides uuesti abiteksti tabeli numbri väljal.
Samuti on ehituse jaoks täidetavate vormide kasutusjuhend vastava vormi kõrval asuval töölehel.
Äriühingust taotleja, kellel on majandusaasta aruande esitamise kohustus, peab taotluse PRIAsse esitamise ajaks olema esitanud äriregistrile taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta aruanded.
Määruse nõue, et äriühingust taotleja taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta aruanded peavad olema taotluse esitamise hetkeks äriregistrist kättesaadavad, tähendab, et toetuse taotlemise ajaks 2015.a taotlusvoorus peab olema esitatud äriregistrile ka 2014. aasta majandusaasta aruanne.
Toetust maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamiseks ja arendamiseks võivad taotleda
mikroettevõtjad, kelle omatoodetud põllumajandustoodete või nende töötlemisel saadud toodete müügitulu kas koos või eraldi oli mõlemal taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahel majandusaastal üle 4000 euro ja see moodustas mõlemal taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahel majandusaastal üle 50 protsendi tema kogu müügitulust (edaspidi põllumajandustootja);
mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegelev mikroettevõtja, kelle müügitulu oli mõlemal taotluse esitamise aastale eelnenud kahel majandusaastal üle 4000 euro.
Taotleja on mikroettevõtja, kui ta vastab mikroettevõtja määratlusele Euroopa Komisjoni soovituse (EL) nr 361/2003, mis käsitleb mikroettevõtete ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust (ELT L 124, 20.05.2003, lk 36–41), lisa tähenduses. Edasi Suunised: ELi määratlus VKEde kohta, seejärel PDF ja teksti „Laadige alla sisu“ alt saate alla laadida vajaliku dokumendi.
Mikro-, väikeste ja keskmise suurusegaettevõtjate kategoorias loetakse mikroettevõtjateks need ettevõtjad, mis annavad tööd vähem kui 10 inimesele ja mille aastakäive ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 2 miljonit eurot.
Samade suuniste lisa artiklite 3 ja 6 sisust tulenevalt peab taotleja ettevõtte töötajate arvu, aastakäibe ja/või bilansimahu kindlaks tegemisel arvestama, kas ta on autonoomne, partner või sidusettevõtja. Sama dokumendi lehekülgedel 28-30 on ka illustreerivad näited taotleja kuuluvuse määramiseks.
Töötajate arv ja aasta tööühikud
Töötajate arv vastab aasta tööühikute (ATÜ) arvule.
Töötajad on:
a) taotleva ettevõtte palgatöötajad;
c) omanikud-tegevjuhid;
d) ettevõtja korrapärases tegevuses osalevad partnerid, kes saavad ettevõtjalt rahalist kasu.
Töötajate hulka ei loeta praktikante ja üliõpilasi, kes on õppepraktika või kutseõppelepingu alusel kutseoskusi omandamas.
FIE on äriseadustiku § 3 mõistes ettevõtja, mistõttu teda ei saa lugeda töötajaks.
Töötajate arvu arvutamine
Üks ATÜ vastab ühele inimesele, kes töötas asjaomases ettevõttes või selle heaks täistööajaga kogu vaatlusaasta jooksul. Töötajate arvu väljendatakse ATÜdes.
Nende isikute töö, kes ei ole töötanud terve aasta, osalise tööajaga isikute töö, olenemata kestusest, ja hooajatöötajate töö võetaks arvesse ATÜ murdosadena.
Arvesse ei võeta sünnitus- ja raseduspuhkuse ega lapsehoolduspuhkuse perioodi.
Aastakäibe ja/või aastabilansi kogumahu kindlakstegemine mikroettevõtja määratluses
Ettevõtja võib ise valida endale soodsama variandi, kas ta arvestab bilanssi või aastakäivet. Mõlemat tingimust täitma ei pea. Aastakäibest peab välja jätma käibemaksu ja muud kaudsed maksud.
Töötajate arvu, aastakäibe ja/või aastabilansi kogumahtu arvutades tuleb kasutada viimase kinnitatud aastaaruande andmeid.
Taotleja partnerite ja sidusettevõtjate kohta PRIA-le info esitamiseks peab taotleja täitma avalduse vormil ettevõtluse tabelis olevad taotleja liigi ja temaga seotud ettevõtjate andmed.
Taotleja peab lisaks mikroettevõtja määratlusele vastama veel mitmetele nõuetele, mida palume lugeda meetme määrusest (§ 2).
Mõned neist nõuetest:
- Taotleja peab olema enne taotluse esitamise aastat tegutsenud vähemalt kaks majandusaastat, millest taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta on olnud vähemalt 12 kuu pikkune.
- Kui taotleja on äriühing, peab taotleja poolt äriregistrisse esitatud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta aruanne kajastama tema tegevust vähemalt 12 kuu jooksul.
- Kui taotleja on tekkepõhist raamatupidamisarvestust pidav füüsilisest isikust ettevõtja, peab tema taotlemise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kohta esitatav bilanss ja kasumiaruanne kajastama tema tegevust vähemalt 12 kuu jooksul.
- Kui taotleja on kassapõhist raamatupidamisarvestust pidav füüsilisest isikust ettevõtja, peab taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise kinnitatud vorm E kajastama tema tegevust vähemalt 12 kuu jooksul.
- Taotleja taotlemisele vahetult eelneva majandusaasta võlakordaja ei saa olla suurem kui 0,7 ning maksevõime näitaja peab olema suurem kui 1.
MAK alanud perioodil ei kehti enam varasema perioodi säte, mis võimaldas toetust saada neil, kes ei ole tegutsenud vahetult enne taotluse esitamise aastat vähemalt kahte majandusaastat, kuid on omandanud oma vanemast või vanavanemast füüsilisest isikust põllumajandustootjale kuulunud kogu põllumajandusettevõtte või oma füüsilisest isikust osaniku, aktsionäri või liikme vanemast või vanavanemast füüsilisest isikust põllumajandustootjale kuulunud kogu põllumajandusettevõtte.
- Taotleja kohta peab olema võimalik leida registritest tema enda registrikoodi alt kahe eelneva majandusaasta aruanded või ettevõtlusest saadud tulu deklaratsioonid.
Toetatavad tegevused ja kaasnevad tegevused:
Taotleja võib toetust taotleda enda majandustegevuse mitmekesistamiseks ja arendamiseks vajalike järgmiste tegevuste kohta, kui investeeringuobjekt asub maapiirkonnas:
hoone ja rajatise (edaspidi ehitis) ehitamine, välja arvatud lammutamine, „Ehitusseaduses” sätestatud tingimustel ja korras ning hoone parendamine;
statsionaarse masina ja seadme ostmine ning paigaldamine;
rändkaupluse ja selle sisseseade ostmine.
Ehitustegevuse eelarve ja hinnapakkumiste vormide täitmise juhend asub täidetava vormi kõrval kasutusjuhendi lehel.
Ehitustegevuse planeerimisel/korraldamisel tuleb lähtuda ehitusseaduses sätestatust. Ehitamiseks on vajalik kohaliku omavalitsuse luba (ehitusluba, kirjalik nõusolek või kohaliku omavalitsuse kooskõlastus).
Parendamiseks nimetatakse ehitustöid, mis ei nõua kohaliku omavalitsuse luba.
Ehitusprojekti koostamisel tuleb järgida majandus- ja kommunikatsiooniministri 17. septembri 2010 määrust nr 67 „Nõuded ehitusprojektile1“.
Uue hoone ehitamist ja selle teisele ettevõtjale kasutada andmist ei loeta taotleja enda majandustegevuse mitmekesistamiseks ja selleks otstarbeks ei saa toetust taotleda.
Muuhulgas on abikõlblik ka päikese-, vee- ja tuuleenergial põhinev energia tootmine ning bioenergia tootmine. Kui põllumajandustootja kavandatav tegevus on bioenergia tootmine ja ta toodab energiat euroopa liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tootest, siis peab ta ka toodetud energiat müüma.
Kaasnevad tegevused on toetatava tegevuse elluviimiseks vajalikud tegevused, millele saab toetust taotleda ainult koos § 4 lõikes 1 nimetatud investeeringuobjekti soetamise või ehitamisega. Kaasnevad tegevused on loetletud määruse § 4 lõikes 3.
Toetuse avalduse vormi täitmisel on taotlejale ette antud võimalus valida toetatavate tegevuste tabelis kaasnevate tegevuste nimekirja rippmenüüst temale asjakohane.
Ainuüksi kaasnevatele tegevustele ei saa toetust taotleda ja määrusega on seatud ka piirangud kaasnevate tegevuste abikõlbliku maksumuse suurusele ja tegevuse juurde kuuluvusele. Näiteks omanikujärelevalveks saab kaasneva tegevusena toetust taotleda ainult ehitustegevuse ja toetatava ehitise juurde kuuluva juurdepääsutee ja parkla ehitamisega kaasnevalt.
Ettevalmistava töö abikõlblik maksumus võib olla kuni 10% selle investeeringuobjekti abikõlblikust maksumusest, millega ettevalmistav töö kaasnes.
Omanikujärelevalve abikõlblik maksumus võib olla kuni 3% selle investeeringuobjekti abikõlblikust maksumusest, mille üle omanikujärelvalvet tehakse.
Kõigi kaasnevate tegevuste abikõlblikud maksumused kokku võivad olla kuni 30% toetatavate tegevuste abikõlblikust maksumusest.
Näiteks kui ehitise püstitamise (toetatav tegevus) abikõlblik maksumus on 100 000 eurot, siis kõigi § 4 lõikes 3 toodud kaasnevate tegevuste (näiteks lairibale juurdepääsuühenduste loomine, omanikujärelevalve, ehitisega kaasnev projekteerimistöö jne) abikõlblik summa kokku võib olla maksimaalselt 30 000 eurot.
§4 lõike 3 punktides 5 ja 6 nimetatud kavandatava investeeringuobjekti ehitamise juurde kuuluvate veevarustus-, kanalisatsiooni- ja reoveepuhastussüsteemide ehitamine, nende juurde kuuluvate seadmete ostmine ja paigaldamisega seotud tööd ning toetatava ehitise juurde kuuluva elektrisüsteemi ja elektripaigaldise ehitamine ning nende juurde kuuluvate seadmete ostmine ja paigaldamine hõlmavad tegevusi, mis ei kuulu ehitise koosseisu ja jäävad hoone perimeetrist väljapoole.
Kui kavandatava investeeringuobjekti juurde kuuluv juurdepääsutee avalikult kasutatava teeni on eratee „Teeseaduse” § 5 tähenduses ega kuulu taotleja omandisse, peab olema investeeringuobjekti juurde kuuluvale juurdepääsuteele kinnistu piirist kuni avalikult kasutatava teeni seatud reaalservituut taotleja kasuks vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
Tegevuste loetelu , millele toetust ei anta:
Selliste tegevuste loetelu palume lugeda meetme määrusest § 4 lg 2.
Juhime ka tähelepanu, et toetuse taotlemisel tuleb põhjalikult läbi mõelda, millisele EMTAK 2008 tegevuse koodile kavandatava tegevuse sisu vastab. Toetatava tegevuse EMTAK kood tuleb märkida ka avaldusele.
Kulude loetelu, mis ei ole abikõlblikud, on toodud meetme määruse § 6.
Alanud programmperioodil ei saa toetust taotleda majutusteenuse osutamisel uue voodikoha rajamiseks ja „Turismiseaduse” § 18 lõigetes 8, 9 ja 11 nimetatud majutusettevõttes hoone parendamiseks, ehitamiseks ja ehitise või rajatise sisustamiseks statsionaarse põhivaraga.
Täpsemalt palume lugeda meetme määrusest ja seletuskirjast.
Toetust antakse kuni 40 protsenti toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest. Minimaalne toetuse määr on 15 protsenti toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest.
Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta arengukava programmperioodi jooksul on 150 000 eurot.
Ühte kontserni kuuluvad ettevõtjad või „Konkurentsiseaduse“ § 2 lõike 4 tähenduses valitsevat mõju omavad ettevõtjad ei saa taotleda toetust rohkem kui 150 000 eurot programmiperioodil kokku.
Kontserni mõiste tuleneb äriseadustiku §-st 6:
(1) Kui üks äriühing on teises äriühingus osanik või aktsionär ning omab seal häälteenamust, nimetatakse osalevat ühingut emaettevõtjaks ja ühingut, kus ta osaleb, tütarettevõtjaks. Emaettevõtja tütarettevõtjaks on ka ühing, kus häälteenamus on teisel tütarettevõtjal või tütarettevõtjatel üksinda või koos emaettevõtjaga.
(2) Tütarettevõtjaks on ka ühing, kus teine ühing (emaettevõtja) omab selle osaniku või aktsionärina lepingu alusel või ilma selleta valitsevat mõju.
(3) Emaettevõtja koos tütarettevõtjatega moodustab kontserni.
Valitseva mõjuna mõistetakse olukorda, kui isik üksi või kooskõlastatult tegutsevate isikutega omab enamust (50% + 1 hääl) aktsiatega esindatud häältest või omab juhtorganite üle muul viisil kontrolli, näiteks õigust nimetada või tagasi kutsuda äriühingu nõukogu või juhatuse liikmete enamikku. Siiski, tähtis pole ainult, kas isikul on aktsiate enamusosalus ja häälteenamus või kontroll juhtorganite üle, vaid piisab, kui mistahes eraõiguslik leping või põhikiri, annab isikule võimaluse reaalselt mõjutada aktsiaseltsi juhtimist. See võib seisneda õiguses oluliselt mõjutada juhtorganite tööd, otsuste tegemist või käsutada äriühingu kogu vara või olulist osa sellest. Otsuste tegemise mõjutamine võib seisneda näiteks vetoõiguse olemasolus teatud strateegiliste otsuste vastuvõtmisel nagu eelarve, suuremad investeeringud, kaalukamate lepingute sõlmimine või dividendimaksete üle otsustamine. Ammendavat loetelu siinjuures tuua ei ole võimalik. Oluline on, et sellise mõju omandamine iseenesest toob kaasa ülevõtmispakkumise tegemise kohustuse, sõltumata sellest, kas sellist mõju faktiliselt kasutakse või mitte.
Kuna antav toetus on vähese tähtsusega (VTA) abi komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 (milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) tähenduses, ei tohi taotleja jooksva majandusaasta ja taotluse esitamise aastale vahetult eelneva kahe majandusaasta pikkuse ajavahemiku jooksul taotlejale määratud vähese tähtsusega abi summa koos taotluse rahuldamise otsuses määratud toetusega ületada 200 000 eurot. Kui taotleja taotluse esitamise aastale eelnenud teine majandusaasta on lühem kui 12 kuud, siis taotlejale seni antud vähese tähtsusega abi määratlemisel vaadeldakse taotluse esitamise aastale eelnenud teise majandusaasta asemel taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta algusele eelnenud 12 kuu pikkust perioodi.
VTA piirmäära arvestamisel käsitletakse ettevõtjana taotleja Eesti sisest kontserni.
See tähendab , et kontserniks loetakse vaid Eestis seoseid omavaid ettevõtteid. Kui näiteks Eestis asuva tütarettevõtte A emaettevõte B asub Soomes ja sellel emaettevõttel on Eestis veel teinegi tütarettevõte C, siis VTA arvestamisel lähtume vaid ettevõtte A vähese tähtsusega abi suuruse jäägist. Teise Eestis asuva tütarettevõtte C vähese tähtsusega abi ei vaatle.
Seejuures toetuse piirmäära (150 000 eurot arengukava programmperioodi kohta) arvestamisel loetakse üheks ettevõtjaks ka välismaal asuva emafirma Eestis olevad tütarettevõtjad.
Taotleja esitab avalduse vormi ettevõtluse lehel info kõigi tema kontserni liikmete kohta, mille alusel PRIA kontrollib kõigile taotleja kontserni liikmetele Eestis antud VTA abi summat.
Samuti teeb PRIA valimi alusel ja ka vajadusel toetuse taotluste nõuete kontrollimise etapis kohapealseid kontrolle taotleja juures.
PRIA hindab nõuetele vastavaid taotlusi vastavalt määruse lisas (leheküle lõpus) toodud hindamiskriteeriumidele.
Hindamistulemuste alusel koostatakse põllumajandustootjate ja muude taotlejate kohta eraldi paremusjärjestus, mis avaldatakse PRIA kodulehel meetme infot kajastaval lehel pealkirja „Taotlejate hindepunktid“ all.
Minimaalne hindepunktide summa toetuse taotluse rahuldamiseks on 25 % maksimaalsest hindepunktide summast, mis on põllumajandustootjate jaoks 16 ja mittepõllumajandusliku ettevõtja jaoks 15 hindepunkti.
Kui kõigi taotluste rahastamise summa ületab toetatava tegevuse rahastamise eelarvet üle 20 protsendi, kontrollib PRIA vastuvõetud taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja, kavandatava tegevuse ja investeeringuobjekti vastavust määruses sätestatud nõuetele pärast taotluse hindamistüksnes nende taotluste puhul, mis kuuluksid rahuldamisele hindamistulemuste alusel koostatud taotluste paremusjärjestuse kohaselt.
Kui taotlusi esitatakse vähem kui 120% eelarvest, siis kontrollib PRIA kõikide taotluste nõuetele vastavust.
PRIA teeb taotluse rahuldamise või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 100 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtpäevast, 11. septembriks 2015. Otsused saadetakse kõikidele taotlejatele PRIA kliendiregistris oleval postiaadressil. Palun veenduge, et kliendiregistris teie kohta käivad andmed on korrektsed!
Taotleja võib toetatava investeeringu tegemist alustada taotluse esitamise päevale järgneval päeval ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid peavad olema samuti väljastatud samast päevast alates. Erandiks on ettevalmistav töö, mille puhul töö tegemist tõendavad dokumendid võivad olla väljastatud alates 2014. aasta 1. jaanuarist.
Toetuse saaja teeb investeeringu ja esitab investeeringu tegemist tõendavad dokumendid kuni kaheksas osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja PRIA-le vormikohase maksetaotluse, koos investeeringu tegemist tõendavate nõuetekohaste dokumentidega.
Juhime tähelepanu, et kui kavandatavaks tegevuseks on ehitamine, esitab toetuse saaja lisaks maksetaotlusele Microsoft Exceli tarkvaraga töödeldavas vormingus ehitustegevuse kulude vormi info [at] pria [dot] ee.
PRIA otsustab toetuse maksmise sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja või liisingu korral toetuse saaja nimetatud liisinguandja arvelduskontole kolme kuu jooksul nõuetekohaste maksedokumentide laekumisest arvates.
Taotleja võib taotleda ka toetatava tegevuse rahastamist enne kulutuste tegemist osaliselt tasutud kuludokumentide (OTKA) alusel varem, kui ta on abikõlblike tööde, teenuste või kauba eest täies mahus hankijale tasunud. Eelduseks on, et kõnealune investeering või selle osa on tehtud (töö või teenus lõpetatud, kaup ostetud), taotleja on selle vastu võtnud ning teenuse/kauba pakkujale tasunud vähemalt omafinantseeringuga võrdse rahasumma.
Pärast PRIA käest raha laekumist, peab toetuse saaja tasuma saadud raha viivitamata sellele isikule, kellelt ta tellis teenuse või töö või ostis kaupa.
Raha ülekandmise tõestuseks esitab toetuse saaja PRIA-le teatise koos maksmist tõendavate dokumentidega (arve-saatelehe või arve ärakirjal märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava maksekorralduse ärakirja või väljatrüki või arvelduskonto väljavõte).
Teatis tuleb koos maksekorralduse(te)ga esitada PRIAle seitsme tööpäeva jooksul arvates päevast, kui PRIA-lt saadud raha laekus toetuse saaja arvelduskontole.
OTKA-skeemi pole võimalik kasutada neil, kes kasutavad investeeringu tegemiseks liisingut.
Lisainfot saab PRIA Tartu keskusest Tähe 4, tel 737 7678, faks 737 1201, e-post: info [at] pria [dot] ee
Määruse nr 25 terviktekst 20.03.2015 21.06.2015
Määruse nr 25 seletuskiri
Hinnavõrdlustabel
Mittepõllumajanduslike ettevõtjate hindepunktide nimekiri hindamiskriteeriumide lõikes taotlustel, millistele 09.07.2015 seisuga eelarvevahendite puudumise tõttu toetust ei jätku
Mikroettevõtjate hindepunktide nimekiri


Volikogu liikme, volikogu komisjoni liikme ja vallavalitsuse liikme teenistuslähetusse saatmise, puhkuse vormistamise ning tasu ja hüvitiste maksmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Volikogu liikme, volikogu komisjoni liikme ja vallavalitsuse liikme teenistuslähetusse saatmise, puhkuse vormistamise ning tasu ja hüvitiste maksmise tingimused ja kord
Volikogu liikme, volikogu komisjoni liikme ja vallavalitsuse liikme teenistuslähetusse saatmise, puhkuse vormistamise ning tasu ja hüvitiste maksmise tingimused ja kord - sisukord
§ 1 Volikogu liikmete tasu suurus ja maksmise tingimused
§ 2 Volikogu komisjoni liikme tasu suurus ja maksmise tingimused
§ 3 Vallavalitsuse liikmetele tasu ja hüvitise maksmine
§ 4 Tasude ja hüvitiste väljamaksmine
§ 5 Teenistuslähetusse saatmise kord
§ 6 Lähetuskulude hüvitamise ulatus ning päevaraha määr
§ 7 Vallavanema ja palgalise valitsusliikme puhkuse vormistamise kord ja puhkusetasu maksmine
RT IV, 07.12.2017, 4
Vastu võetud 30.11.2017 nr 20
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2, § 17 lõiked 3 ja 42, § 22 lõike 1 punktide 19 ja 22, lõike 2 ning § 49 lõike 42 ja 44 alusel.
§ 1. Volikogu liikmete tasu suurus ja maksmise tingimused
(1) Saue Vallavolikogu (edaspidi volikogu) liikmele makstakse volikogu töös osalemise eest tasu järgmiselt:
1) volikogu esimehele 1300 eurot kuus;
2) volikogu aseesimehele 750 eurot kuus;
3) volikogu komisjoni esimehele 300 eurot kuus;
4) volikogu liikmele 200 eurot kuus.
(2) Volikogu liikmele makstakse vaid ühte lõikes 1 nimetatud tasudest.
(3) Lõikes 1 sätestatud tasu ei maksta kuu eest, mil ei toimu volikogu istungit ega komisjonide koosolekuid.
(4) Volikogu esimehe või ühe aseesimehe ametikoht võib volikogu otsusel olla palgaline. Sellisel juhul ei kohaldata volikogu esimehele või aseesimehele töötasu määramisel lõikes 1 nimetatud tasu, vaid palgalise volikogu esimehe või aseesimehe töötasu otsustatakse volikogu otsusega.
§ 2. Volikogu komisjoni liikme tasu suurus ja maksmise tingimused
(1) Volikogu komisjoni liikmele, kes ei ole volikogu liige ega vallavalitsuse teenistuja, makstakse komisjoni töös osalemise eest tasu 100 eurot kuus.
(2) Tasu väljamaksmise aluseks on komisjoni koosolekust osavõtjate registreerimisleht, millest nähtub, et komisjoni liige osales vastaval kuul vähemalt ühel komisjoni koosolekul.
(3) Kui komisjoni liige ei osalenud kuus ühelgi komisjoni koosolekul, siis makstakse komisjoni liikmele tasu vaid komisjoni esimehe esildise alusel, milles komisjoni esimees kinnitab, et komisjoni liige osales komisjoni töös muus vormis.
§ 3. Vallavalitsuse liikmetele tasu ja hüvitise maksmine
(1) Maksta Saue vallavalitsuse liikmele, v.a palgaline valitsusliige, valitsuse töös osalemise eest hüvitist 200 eurot kuus.
(2) Palgalise vallavalitsuse liikme töötasu määramise otsustab volikogu oma otsusega.
(3) Lisatasu, hüvitisi, toetusi ja soodustusi makstakse palgalistele vallavalitsuse liikmetele volikogu otsusega valla ametiasutuste teenistujatega samadel alustel.
§ 4. Tasude ja hüvitiste väljamaksmine
(1) Vallavalitsus maksab §-des 1, 2 ja 3 sätestatud tasu välja kord kuus kuu viimasel tööpäeval ülekandega tasu saaja poolt nimetatud pangakontole.
(2) Tasu makstakse alates volikogu liikme, komisjoni liikme või vallavalituse liikme volituste alguse kuupäevast kuni volituste kehtivuse viimase kuupäevani. Volituste alguse ja lõpu aeg tuvastatakse vastavalt õigusaktidele valimiskomisjoni või volikogu otsusega või volituste lõppemine ka faktilise sündmuse saabumisega.
(3) Kehtestatud tasusid või hüvitisi ei maksta välja, kui tasu või hüvitise saamisest on loobutud kirjaliku avalduse alusel.
§ 5. Teenistuslähetusse saatmise kord
(1) Teenistuslähetus on volikogu liikme, vallvanema või vallavalitsuse liikme saatmine kindlaksmääratud ajavahemikuks täitma teenistusülesannet või osalema koolitusel väljaspool alalise teenistuskoha asukohta.
(2) Volikogu liikme (sh volikogu esimehe) lähetus vormistatakse volikogu esimehe käskkirjaga.
(3) Vallavanema või vallavalitsuse liikme lähetus vormistatakse vallavanema käskkirjaga.
(4) Lähetatud isik esitab viie tööpäeva jooksul lähetusest naasmist lähetusaruande, milles nimetatakse lähetuse käigustoimunud olulised kohtumised ja arutusel olnud teemad ja muu oluline teave. Samal eesmärgil lähetatud mitu isikut võivad aruande esitada ühiselt. Volikogu liige esitab lähetusaruande volikogu esimehele ning vallavalitsuse liige esitab lähetusaruande vallavanemale.
§ 6. Lähetuskulude hüvitamise ulatus ning päevaraha määr
(1) Lähetuskulud hüvitatakse ning päevaraha makstakse avaliku teenistuse seaduse alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses „Ametniku teenistuslähetusse saatmise, lähetuskulude hüvitamise ning päevaraha maksmise tingimused ja kord ning päevaraha määr“ (edaspidi Vabariigi Valitsuse määrus) sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Volikogu liikme, vallavanema ja vallavalitsuse liikme lähetuskulude hüvitamisel ja päevaraha maksmisel lähtutakse järgmisest:
1) päevaraha makstakse välislähetuse korral Vabariigi Valitsuse määrusega sätestatud summas;
2) sõidukulud hüvitatakse kuludokumentide alusel;
3) majutuskulud hüvitatakse kuludokumentide alusel Vabariigi Valitsuse määrusega sätestatud ülempiiri ulatuses;
4) välislähetuse korral hüvitatakse reisikindlustuse ja viisa vormistamise kulu vastavalt kuludokumentidele.
§ 7. Vallavanema ja palgalise valitsusliikme puhkuse vormistamise kord ja puhkusetasu maksmine
(1) Vallavanema ja palgalise vallavalitsuse liikme puhkus vormistatakse vallavanema käskkirjaga.
(2) Vallavanema ja palgalise vallavalitsuse liikme puhkusetasu arvestab ja maksab vallavalituse vastav osakond välja seaduse alusel.
(3) Vallavanem informeerib oma puhkusest ja määratud asendajast volikogu.
1) Kernu Vallavolikogu 20. märtsi 2014. a määrus nr 4 „Kernu Vallavolikogu ja Kernu Vallavalitsuse liikmete ning vallavanema teenistuslähetusse saatmise kord“;
2) Nissi Vallavolikogu 23. aprilli 2015 määrus nr 6 „Nissi Vallavolikogu liikmetele volikogu tööst osavõtu eest tasu suuruse ja maksmise korra kehtestamine“;
3) Nissi Vallavolikogu 20. märtsi 2014. a määrus nr 2 „Nissi Vallavolikogu ja Nissi Vallavalitsuse liikmete teenistuslähetusse saatmise kord“;
4) Saue Linnavolikogu 18. veebruari 2010 määrus nr 3 „Volikogu liikmetele volikogu tööst osavõtu eest tasu maksmise ja volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste hüvitamise kord“;
5) Saue Vallavolikogu 30. jaanuari 2014. a määrus nr 2 „Saue Vallavolikogu liikme, vallavanema ja vallavalitsuse liikme teenistuslähetusse saatmise ning vallavanema ja palgalise vallavalitsuse liikme puhkuse vormistamise kord“.
(2) Rakendada määrust tagasiulatuvalt alates 24. oktoobrist 2017.