Meetme „Gümnaasiumivõrgustiku korrastamine” tingimused – Riigi Teataja
Meetme „Gümnaasiumivõrgustiku korrastamine” tingimused
Meetme „Gümnaasiumivõrgustiku korrastamine” tingimused - sisukord
§ 7 Toetuse ning omafinantseeringu piirmäär
§ 10 Taotluse registreerimine ja menetlemine, taotluse ja taotleja vastavaks tunnistamine
§ 11 Taotluste hindamine
§ 12 Taotluse tingimusliku rahuldamise otsus, taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus ja otsusest teavitamine
§ 13 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine või kehtetuks tunnistamine
§ 14 Vaide esitamine ja läbivaatamine
4 Toetuse väljamaksete teostamise tingimused, toetuse saaja ja EAS-i õigused ja kohustused
§ 15 Toetuse väljamaksete teostamise tingimused
§ 18 EAS-i kohustused
§ 19 EAS-i õigused
RT I, 04.10.2012, 4
Vastu võetud 28.09.2012 nr 7
(1) Määrusega sätestatakse perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 3 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse poolt heaks kiidetud ja Euroopa Komisjoni poolt kinnitatud „Elukeskkonna arendamise rakenduskava” (edaspidi rakenduskava) prioriteetse suuna „Piirkondade terviklik ja tasakaalustatud areng” meetme „Gümnaasiumivõrgustiku korrastamine” (edaspidi meede) struktuuritoetuse (edaspidi toetus) taotluste esitamise ja menetlemise ning toetuse kasutamise tingimused ja kord.
(2) Meetme abikõlblikuks sihtpiirkonnaks on kogu Eesti territoorium.
1) ehitustöö – ehitamine ehitusseaduse § 2 lõike 6 tähenduses;
2) ehituslik projekteerimine – projekteerimine ehitusseaduse § 2 lõike 4 tähenduses;
3) põhikool – põhikool, mis tegutseb põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 2 lõike 3 punktides 1–3 toodud vormis ja kus toimub statsionaarne õpe;
4) gümnaasium – gümnaasium, mis tegutseb põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 2 lõike 3 punktis 4 toodud vormis ja kus toimub statsionaarne õpe;
5) üldhariduskool – põhikool ja gümnaasium ühise nimetusega;
6) kaasfinantseerija – toetuse saaja poolt toetuse taotluses nimetatud projektis osalev partner, kelleks on kohaliku omavalitsuse üksus, või Haridus- ja Teadusministeerium, kes panustab abikõlbliku omafinantseeringu katmisel projekti rahaliselt ning kes ei ole projektis töövõtja.
(1) Meetme rakendusasutus on vastavalt Vabariigi Valitsuse 19. aprilli 2007. a määrusele nr 111 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine” Siseministeerium.
(2) Meetme rakendusüksus on vastavalt Vabariigi Valitsuse 19. aprilli 2007. a määrusele nr 111 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine” Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (edaspidi EAS).
(1) Meetme raames toetatakse gümnaasiumivõrgustiku korrastamiseks vajalikke investeeringuid:
1) kaasaegse õpikeskkonna loomiseks õppehoonete ehitustöödeks ja sisustamiseks, milles tegutseb edaspidi eraldiseisev gümnaasium;
2) kaasaegse õpikeskkonna loomiseks nende põhikoolide õppehoonete, kus punktis 1 nimetatud eraldiseisva gümnaasiumi asutamisega seonduvalt lõpetatakse gümnaasiumihariduse andmine või liidetakse põhikoolid kokku, ehitustöödeks ja sisustamiseks õppekeskkonnale vastavaks kohandamiseks või uutes funktsioonides (lastehoiuasutused, vaba aja, spordi- ja sotsiaalvaldkonna objektid) kasutuselevõtuks või kasutuseta jäävate hoonete või nende osade lammutamiseks.
(2) Meetme raames on toetatavateks tegevusteks:
1) lõikes 1 sätestatud objektide ehitustööd ja kinnistusisesed maastiku heakorratööd (sh teed ja platsid);
2) lõikes 1 sätestatud objektide ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste uurimistööde tegemine, hoone energiaauditi teostamine, ehituslik projekteerimine, ehitusprojektide ekspertiiside tegemine, keskkonnamõjude hindamine, muinsuskaitse eritingimuste koostamine koos selleks vajalike uuringutega, omanikujärelevalve, ehitusprojekti juhtimine ja autorijärelevalve;
3) riikliku õppekava täitmiseks vajaliku mööbli, seadmete ja kohtkindla sisseseade (sh arvutid objektide tehnosüsteemide juhtimiseks ning üldhariduskoolide arvutiklassidesse) ost ja paigaldus;
4) lõikes 1 sätestatud objektide ümberkorraldustega seotud kolimiskulud.
(3) Lõike 1 punktis 1 toodud objekti terviklikkuse või hoonete kompleksi osa rekonstrueerimistööde kompleksse lahenduse tulemusena peavad kõik konstruktsioonid, tehnosüsteemid ja kommunikatsioonid olema lahendatud kaasaegsete materjalide ja - tehniliste lahenduste baasil, tagades objekti nõuetele vastava, iseseisva funktsioneerimise ja sihtotstarbelise kasutamise. Rekonstrueeritav objekt peab vastama ehitusseaduse § 3 lõikest 7 tulenevatele energiatõhususe miinimumnõuetele.
2) transpordi- ja liiklusvahendite soetamine;
3) puhastulu saamisele orienteeritud teenuste osutamiseks vajalike ruumide ehitamine ja sisustamine;
4) investeeringud objektidesse, mille omanikuks või valdajaks on kasutus- või kontsessioonilepingu alusel äriühingud, tulundusasutused või füüsilised isikud;
5) investeeringud ehitustöödega hõlmatud õppehoonetest eraldiseisvatesse (erineva ehitisregistri koodiga) uutesse või olemasolevatesse õpilaskodudesse või spordihoonetesse;
6) investeeringud spordirajatistesse;
7) investeeringud ainult mittestatsionaarse õppe andmiseks mõeldud hoonetesse või hooneosadesse.
(1) Meetme raames on abikõlblikud need toetuse saaja või kaasfinantseerija kulud, mis on otseselt vajalikud § 5 lõikes 2 toodud toetatavate tegevuste elluviimiseks § 5 lõikes 1 nimetatud infrastruktuuriobjektidel (sh Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määruse nr 211 „Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ja kord” § 2 lõikest 1 tulenevad kohustused).
(2) Finantseeritavate kulude osas on järgmised piirangud:
1) omaniku- ja autorijärelevalve, ehitusliku projekteerimise, ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste uurimistööde, keskkonnamõjude hindamise, muinsuskaitse eritingimuste, ehitusprojektide ekspertiiside kulud või kolimiskulud kokku võivad moodustada kuni 10% projekti abikõlblike kulude kogumahust;
2) paragrahvi 5 lõike 1 punktis 2 toodud investeeringutele ei või taotleda rohkem kui 20% kogu projekti raames taotletavast toetusest;
3) kogu projekti raames taotletavast toetusest kuni 2% võib kasutada objekti uutes funktsioonides kasutuselevõtuks või kasutuseta jäänud hoonete või nende osade lammutamiseks.
7) projekti raames rajatiste ehitamine väljapoole kinnistu piiri (v.a juurdepääsuteede puhul);
8) projekti raames tarvikute soetamine;
9) kulu, mis on eelnevalt riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi toetustest hüvitatud;
10) muud toetatavate tegevustega mitte seotud ning projekti elluviimise seisukohast põhjendamatud ja ebaolulised kulud;
11) kulu, mis ületab analoogse otstarbega ehitusseadmete- ja materjalide, mööbli või sisseseade soetamise tavapärast kulu.
(5) Projekti abikõlblikkuse perioodi algus- ja lõppkuupäev määratakse taotluse rahuldamise otsuses. Projekti abikõlblikkuse perioodi alguskuupäevaks on EAS-is taotluse registreerimise kuupäev või sellest hilisem kuupäev.
(6) Ehitusliku projekteerimise, liitumistasude, ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste uurimistööde tegemise, ehitusprojektide ekspertiiside tegemise, keskkonnamõjude hindamise või muinsuskaitse eritingimuste koostamisega seotud kulude osas võib taotluse rahuldamise otsuses sätestada taotluse registreerimise kuupäevast või taotluse rahuldamise otsusega määratud hilisemast tähtajast kuni 36 kuud varasema projekti abikõlblikkuse perioodi alguskuupäeva. Juhul kui EAS teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, siis taotleja tehtud kulusid toetusest ei kaeta.
(7) Projekti abikõlblikkuse perioodi lõppkuupäevaks ei või olla hilisem kuupäev kui 31. august 2015. a.
(8) Toetuse minimaalne suurus projekti kohta on 250 000 eurot. Toetuse maksimaalne suurus projekti kohta on 6 000 000 eurot.
(9) Kui projekt kallineb ning projekti toetuse summat suurendatakse käesoleva määruse § 12 lõikes 6 sätestatud juhul, siis võib toetuse maksimaalne summa ühe taotleja kohta ületada käesoleva paragrahvi lõikes 8 sätestatud toetuse maksimaalset suurust projekti kohta.
§ 7. Toetuse ning omafinantseeringu piirmäär
(1) Toetuse piirmäär on kuni 85% projekti abikõlblikest kuludest.
(1) Meetme raames saavad toetust taotleda § 5 lõike 1 punktis 1 toodud investeeringute elluviimiseks:
1) Tallinna linn, Tartu linn, Pärnu linn, Kohtla-Järve linn ja Narva linn, arvestuslikult vähemalt 540 õpilasega eraldiseisva gümnaasiumi moodustamiseks;
2) Jõhvi vald, Kuressaare linn, Kärdla linn, Paide linn, Põlva linn, Rakvere linn, Rapla vald, Valga linn ja Võru linn eraldiseisva gümnaasiumi moodustamiseks;
3) rahvastikuregistri andmete kohaselt üle 10 000 elanikuga kohaliku omavalitsuse üksus, kus § 5 lõike 1 punktis 1 nimetatud eraldiseisev gümnaasium on 01.09.2012. a seisuga tegevust alustanud.
(2) Meetme raames saavad toetust taotleda § 5 lõike 1 punktis 2 toodud investeeringute elluviimiseks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohaliku omavalitsuse üksused ning taotleja võib kaasata projekti partnerina teised sama või naabermaakonna kohaliku omavalitsuse üksused.
(3) Taotlejatele kehtivad järgmised üldnõuded:
1) taotlejal puuduvad ajatamata maksuvõlad taotluse vastavaks tunnistamise ning taotluse rahuldamise otsuse hetke seisuga. Maksuvõla ajatamise korral peavad maksed olema tasutud ajakava kohaselt. Taotleja peab olema nõuetekohaselt täitnud maksukorralduse seaduses ja maksuseadustes sätestatud kõik maksukohustuslasele pandud kohustused, sh maksudeklaratsioonide esitamise kohustuse;
4) taotleja peab kinnitama nõutavate vahendite olemasolu projekti omafinantseerimiseks vastavalt §-s 7 ja § 6 lõikes 2 sätestatud piirmääradele ja tingimustele ning kui perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 16 lõikes 22 nimetatud isik panustab projekti omafinantseeringusse, siis arvestama lisaks perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 16 lõike 21 punktis 3 sätestatut;
5) kui perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 16 lõikes 22 nimetatud isik panustab projekti omafinantseeringusse, ei tohi esineda perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 16 lõike 21 punktides 1 ja 2 nimetatud asjaolusid;
6) taotlejal on projekti elluviimiseks piisavalt kogemusi ja teadmisi;
7) taotlejal peab olema kehtiv kohaliku omavalitsuse üksuse arengukava. Projekti tegevused ei tohi olla vastuolus kehtiva kohaliku omavalitsuse üksuse arengukavaga. Taotluse esitamise hetkel ei pea olema täidetud käesolevas punktis toodud nõuded juhul, kui taotleja või partner esitab kinnituse, et on arengukava või selle muudatuse esitanud kohaliku omavalitsuse üksuse volikogule menetlemiseks ning vastavad otsustused tehakse taotluse rahuldamise otsuse tegemise hetkeks;
8) taotleja peab olema projekti raames rajatava või rekonstrueeritava infrastruktuuriobjekti omanik. Taotluse esitamise hetkel ei pea olema täidetud käesolevas punktis toodud nõuded juhul, kui taotleja suudab tõendada, et need täidetakse taotluse rahuldamise otsuse tegemise hetkeks;
9) lõike 1 punktis 2 ja 3 nimetatud taotlejad peavad esitama kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu otsused, mille kohaselt antakse antud kohaliku omavalitsuse üksuse territooriumil pärast projekti lõppu gümnaasiumiharidust kohaliku omavalitsuse üksuse pidamisel olevates koolides üksnes teistest kooliastmetest eraldatud gümnaasiumites, s.o mis tegutsevad gümnaasiumina põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 2 lõike 3 punktis 4 toodud vormis, v.a mittestatsionaarset õpet pakkuvad koolid. Paragrahvi 5 lõike 1 punktis 2 nimetatud investeeringute elluviimiseks projekti kaasatud partner peab vastu võtma ja esitama volikogu otsuse, mille kohaselt suletakse antud kohaliku omavalitsuse üksuse territooriumil hiljemalt projekti lõppemisel gümnaasiumiaste, s.o tegutsema jäävad vaid põhikoolid. Taotluse esitamise hetkel ei pea olema täidetud käesolevas punktis toodud nõuded juhul, kui vastavad eelnõud on esitatud volikogudele arutamiseks ja taotleja kohustuseks jääb tagada, et need täidetakse taotluse rahuldamise otsuse tegemise hetkeks.
(4) Projekti partnerile laienevad lõike 3 punktides 1–7 toodud sätted. Kaasfinantseerija osas kohaldatakse lõike 3 punktides 1–5 toodud sätteid.
(1) Taotlusi projektide rahastamiseks saab esitada taotlusvooru raames. Taotlusvooru tähtpäeva ning toetuseks eraldatavate vahendite mahu kinnitab regionaalminister ning kuulutab välja EAS vähemalt 70 kalendripäeva enne taotlusvooru tähtpäeva EAS-i veebilehel.
(2) Enne taotluse esitamist on taotlejal õigus saada oma projektiideele eelnõustamist, mille käigus juhib EAS tähelepanu kavandatava taotluse võimalikele tehnilistele ja sisulistele puudustele ning annab soovitusi ja teeb ettepanekuid nende kõrvaldamiseks. Eelnõustamine ei ole kohustuslik taotluse esitamise osa ega ole eelduseks või takistuseks hilisema taotluse esitamiseks. Eelnõustamise raames ei anna EAS hinnangut võimaliku taotluse tingimusliku rahuldamise, taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemise osas.
(3) Ühe taotleja kohta saab maksimaalselt esitada ühe taotluse, mis peab sisaldama tegevusi mitte rohkem kui ühe gümnaasiumiga seotud investeeringuteks, kuid võib sisaldada tegevusi lisaks nii taotleja või projekti partneri näol § 5 lõike 1 punktis 2 toodud tegevuste toetamiseks investeeringuobjekti asukohajärgses maakonnas.
(4) Toetuse saamiseks esitatakse EAS-ile taotlus taotlusvormil, mille kinnitab EAS kooskõlastatult regionaalministriga.
(5) Taotlus peab vastama perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 15 lõikes 1 toodud nõuetele, määruses sätestatud meetme eesmärkidele ning käesolevas paragrahvis sätestatud nõuetele. Projektis sisalduvad tegevused peavad olema abikõlblikud vastavalt §-des 5–8 sätestatud nõuetele.
(6) Taotlus peab sisaldama järgmist informatsiooni:
2) projekti ajakava;
3) projekti detailne eelarve vastavalt EAS-i vormile (hinnangulised abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud), mis on koostatud põhjendatud maksumushinnangu alusel;
4) ehitise ekspertiis vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 20. veebruari 2012. a määrusele nr 15 „Ehitise ekspertiisi tegemise kord”;
5) ehitise eskiis (vähemalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 17. septembri 2010. a määruse nr 67 „Nõuded ehitusprojektile” §-s 8 kirjeldatud mahus) või detailsem ehituslik projektdokumentatsioon selle olemasolu korral;
6) projekti kavandatavad rahastamise allikad;
7) arvestused objekti haldamisega kaasnevate keskmiste iga-aastaste kulude ja võimalike tulude kohta ning kulude katteallikad;
8) informatsioon § 8 lõike 3 punktis 9 toodud nõuete täitmise kohta;
9) projekti elluviimiseks valmisoleku kirjeldus (sh valmisoleku saavutamiseks vajalikud tegevused koos orienteeruva ajakavaga).
§ 10. Taotluse registreerimine ja menetlemine, taotluse ja taotleja vastavaks tunnistamine
(1) Taotlus esitatakse läbi EAS-i kodulehel asuva e-teeninduse portaali, digitaalselt allkirjastatuna elektrooniliselt või paberkandjal kirjalikult. Paberkandjal esitamise korral esitatakse lisaks ka täidetud taotlusvorm elektrooniliselt.
(2) Kõik taotlused registreeritakse. Pärast määratud taotlusvooru tähtpäeva möödumist esitatud taotlused tagastab EAS taotlejale läbi vaatamata.
(3) Teate taotluse registreerimise kohta saadab EAS taotlejale 3 tööpäeva jooksul arvates taotluse registreerimisest EAS-is.
(4) EAS viib taotleja ja taotluse osas läbi vastavuskontrolli ning kohapealse paikvaatluse.
(5) Kui taotlus ei vasta §-s 9 sätestatud nõuetele, on EAS-il õigus nõuda taotluse vastavusse viimist määruses sätestatud nõuetega või täiendava dokumentatsiooni esitamist või muudatuste tegemist taotluses üldjuhul 10 tööpäeva jooksul arvates vastava nõude esitamisest.
(6) Taotlejal on kohustus vastata kõigile taotluse kohta esitatud küsimustele ja ta on kohustatud võimaldama teostada taotluse ja taotleja nõuetele vastavuse kontrolli.
(7) Taotlejat või taotlust ei tunnistata vastavaks, kui esineb vähemalt üks alljärgnevatest asjaoludest:
3) taotleja ei võimalda teha taotleja ja taotluse vastavuskontrolli;
4) taotleja ei ole esitanud käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel sätestatud tähtajaks lisateavet või dokumente.
(8) Taotluse või taotleja mittevastavaks tunnistamise korral taotlus edasisele hindamisele ei kuulu ja selle kohta teeb EAS rahuldamata jätmise otsuse. Rahuldamata jätmise otsus tehakse taotlejale kirjalikult või elektrooniliselt teatavaks 10 tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemisest, tuues välja rahuldamata jätmise põhjused.
(9) Taotluse menetlemise aeg taotluse registreerimise hetkest kuni tingimusliku rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemiseni on üldjuhul kuni 60 tööpäeva. Hiljemalt 60 tööpäeva möödumisel vooru tähtpäevast tehakse taotlejale teatavaks taotluse tingimusliku rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus. Taotluse tingimusliku rahuldamise otsuse vaatab EAS uuesti üle hiljemalt 30 tööpäeva jooksul pärast § 9 lõikes 6 nõutud dokumentide esitamist. Hiljemalt 30 tööpäeva möödumisel pärast § 9 lõikes 6 nõutud dokumentide esitamist tehakse taotlejale teatavaks lõplik taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus.
§ 11. Taotluste hindamine
(1) Nõuetele vastavaid taotlusi hinnatakse projektide hindamismetoodika alusel, mille kinnitab EAS kooskõlastatult regionaalministri ning haridus- ja teadusministriga. Hindamismetoodika avalikustatakse EAS-i veebilehel.
(2) Nõuetele vastavaid taotlusi hindab EAS-i poolt moodustatud hindamiskomisjon, mille koosseis kooskõlastatakse eelnevalt regionaalministriga. Hindamiskomisjoni koosseisu kuulub 5–7 liiget, sealhulgas 2 haridusvaldkonna eksperti. Haridusvaldkonna ekspertide kandidaadid kooskõlastatakse haridus- ja teadusministriga. Hindamiskomisjoni koosseis avalikustatakse EAS-i veebilehel.
(3) Hindamiskomisjon tugineb oma hinnangutes muuhulgas Haridus- ja Teadusministeeriumi seisukohtadele, ehituslikele ekspertiisidele ning Rahandusministeeriumi analüüsile kohaliku omavalitsuse üksusest taotleja, partneri või kaasfinantseerija finantssuutlikkuse kohta. Hindamiskomisjonil on õigus teha taotlejale ettepanekuid projektiga kavandatud objekti ruumiprogrammi, eelarve ja tegevuste osas.
(4) Taotlusi hinnatakse järgmiste kriteeriumite lõikes:
1) projektis kavandatud lahenduste läbimõeldus ja asjakohasus;
2) projekti ettevalmistatuse tase ja valmisolek etteantud aja jooksul projekt ellu viia;
3) projektiga kavandatud tegevuste tulemuste olulisus ning mõju;
4) projekti tulemusena paranenud ruumikasutus;
5) investeeringu maksumus õpilase kohta projektiga hõlmatud koolides.
(5) Taotluste hindamisel antakse lisapunkte projektile, mille puhul gümnaasium hakkab tegutsema tervikuna ning eraldiseisvana ühes hoones.
(6) Lõike 4 punktides 1 ja 2 toodud kriteeriumide lõikes hinnatakse taotlust skaalal „vastab/ei vasta etteantud tingimustele”. Lõike 4 punktides 3–5 toodud kriteeriumide lõikes hinnatakse taotlusi skaalal 0–4. Lõikes 5 toodud tingimuse esinemise korral antakse taotlusele 0,4 lisapunkti. Hinnang taotlusele loetakse positiivseks, kui lõike 4 punktides 1 ja 2 toodud kriteeriumide osas hinnatakse taotlus tingimustele vastavaks ning lõike 4 punktides 3–5 toodud kriteeriumide lõikes antud hinne on vähemalt 1.
(7) Punktisummalt võrdsed taotlejad järjestatakse vastavalt investeeringusummale taotlusega hõlmatud õpilase kohta, eelistades projekte, mille investeerimisvajadus õpilase kohta on väiksem.
(8) Täpsem lõikes 2 nimetatud hindamiskomisjoni töökord ning lõikes 4 sätestatud hindamiskriteeriumite selgitus sätestatakse lõikes 1 nimetatud hindamismetoodikas.
(9) Taotluste osas, mis vastavalt hindamismetoodikale ei saanud positiivset hinnangut, teeb hindamiskomisjon EAS-ile ettepaneku taotluse rahuldamata jätmise otsuse tegemiseks.
(10) Taotluste osas, mis vastavalt hindamismetoodikale said positiivse hinnangu, teeb hindamiskomisjon EAS-ile taotlusvooru eelarvet ja hindamistulemuste alusel järjestatud taotluste pingerida arvestades ettepaneku tingimusliku rahuldamise otsuse või rahuldamata jätmise otsuse tegemiseks. Hindamiskomisjon võib teha ettepanekuid taotluse tingimuslikus otsuses projektile täiendavate tingimuste seadmiseks.
§ 12. Taotluse tingimusliku rahuldamise otsus, taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus ja otsusest teavitamine
(1) Taotluse rahuldamise, tingimusliku rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta vormistab EAS otsuse. Otsuse vormi kooskõlastab EAS regionaalministriga. Taotluse rahuldamata jätmise otsuses tuuakse välja rahuldamata jätmise põhjused.
(2) EAS teeb taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise, tingimusliku rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse, võttes aluseks hindamiskomisjoni ettepaneku. Otsuse võib jätta tegemata, kui taotluse või taotleja nõuetele vastavuse kontrollimisel või taotluse hindamisel ei ole lähtutud määruses sätestatud nõuetest või § 11 lõikes 1 nimetatud hindamismetoodikast. Sel juhul suunatakse taotlus tagasi vastava toimingu uuesti sooritamiseks.
(3) Taotluse tingimusliku rahuldamise otsuse põhjal ei teki otsuse saajal õigust toetuse väljamaksetele. Õigus toetusega seotud väljamaksetele tekib toetuse saajal pärast EAS-i tingimusliku rahuldamise otsuses toodud tingimuste täitmist ja sellekohase EAS-i taotluse rahuldamise otsuse vormistamist.
(4) Taotluse tingimusliku rahuldamise otsuses sätestatud tähtpäevaks, mis üldjuhul ei ületa 12 kuud taotluse tingimusliku rahuldamise otsuse tegemisest, tuleb täiendavalt lisada järgmised dokumendid või täita muud EAS-i poolt taotluse tingimusliku rahuldamise otsusega seatud lisatingimused:
1) paragrahvi 5 lõike 2 punktides 1 ja 2 toodud tegevustega seotud hanke aluseks olev lähteülesanne ja hankedokumentatsioon (sh hanketeated, hankest osavõtnud ettevõtete hinnapakkumised, eduka pakkuja valimise protokollid jms) ning muude tegevuste eelarve aluseks olev võrreldav hinnakalkulatsioon ja selle aluseks olev lähteülesanne või hankedokumentatsioon;
2) asjaomase kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu otsus, et taotleja või projekti partner tagab projekti tulemusena loodud või soetatud vara säilimise ja kasutuse taotluses ning taotluse rahuldamise otsuses toodud eesmärkidel ja tingimustel viie aasta jooksul arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest ning mitte sooritama selle vara osas tehinguid, mis annavad nimetatud aja jooksul mõnele isikule või asutusele põhjendamatu eelisseisundi ega tehinguid, mille tulemusena vara kasutusse andmisel teenib taotleja puhastulu;
3) asjaomase volikogu otsus vastavalt § 8 lõike 3 punktile 9;
4) projekti aruannete esitamise graafik koos toetuse väljamaksete prognoosiga;
5) projekti elluviimiseks vajalikud load (sh ehitusluba) ja kooskõlastused;
6) paberkandjal või elektrooniliselt ehitusseadusega kooskõlas olev ehituslik projektdokumentatsioon, mis vastab majandus- ja kommunikatsiooniministri 17. septembri 2010. a määruse nr 67 „Nõuded ehitusprojektile” vähemalt põhiprojekti staadiumile ning Vabariigi Valitsuse 22. juuni 2006. a määruse nr 140 „Nõuded sideteenuse osutamisele ja sidevõrkude tehnilised nõuded” nõuetele;
7) dokumendid, mis kinnitavad kinnistu omandiõigust projekti kestel ning viie aasta jooksul arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest;
8) keskkonnamõju hindamise kohustuslikkuse ilmnemisel keskkonnamõjude hinnang vastavalt keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadusele;
9) taotleja poolt võetud finantskohustuste loetelu, sh teistest siseriiklikest või Euroopa Liidu toetustest kavandatud investeeringud meetme abikõlbliku perioodi kohta.
(5) Taotluse tingimusliku rahuldamise otsuse saanud projektide osas teeb EAS taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse. Taotluse tingimusliku rahuldamise otsuse vaatab EAS uuesti üle pärast lõikes 4 nõutud dokumentide esitamist. Juhul kui projekti tegevused oluliselt pärast taotluse täiendamist muutuvad, § 11 lõikes 2 nimetatud hindamiskomisjon on esitanud ettepanekutena lisatingimusi või kui taotleja ei ole täitnud taotluse tingimusliku rahuldamise otsuses seatud lisatingimusi, saadab EAS taotluse uuesti hindamisele vastavalt § 11 lõikes 1 sätestatud hindamismetoodikale. Taotluste osas, mille puhul taotleja ei ole taotluse tingimusliku rahuldamise otsuses sätestatud tähtpäevaks esitanud lõikes 4 nõutud dokumente, teeb EAS taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(6) Kui pärast taotluse tingimusliku rahuldamise otsuse tegemist selgub avatud hanke tulemusena projekti abikõlblike kulude kallinemine, võib taotluse rahuldamise otsuses sätestada kuni 5% suurema toetuse summa vastavalt hanke tulemustele, juhul kui seda võimaldab meetme eelarve, ilma taotlust uuesti hindamata.
(7) Taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi ning kehtestatakse tingimusi. Otsuses sätestatakse muuhulgas:
4) projekti omafinantseeringu summa;
8) aruannete esitamine;
9) toetusest teavitamise tingimused;
10) toetuse tagasinõudmise alused.
(8) Taotluse rahuldamise, tingimusliku rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus tehakse taotlejale kirjalikult või elektrooniliselt teatavaks 10 tööpäeva jooksul arvates otsuse vastuvõtmisest.
§ 13. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine või kehtetuks tunnistamine
2) kui kavandatakse taotluses sisalduva projekti elluviimise tähtaja pikendamist, peatamist või tegevuste muutmist.
(3) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsustab EAS üldjuhul 30 tööpäeva jooksul vastavasisulise taotluse registreerimise hetkest. Täiendavate asjaolude ilmnemisel on EAS-il õigus taotluse menetlemise tähtaega pikendada kuni 21 tööpäeva võrra.
3) toetuse saaja ei täida taotluse rahuldamise või taotluse tingimusliku rahuldamise otsuses sätestatut või ei kasuta toetust ettenähtud tingimustel;
§ 14. Vaide esitamine ja läbivaatamine
Otsuse peale võib esitada vaide perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse §-s 34 sätestatud alusel ning vaie vaadatakse läbi haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.
4. peatükk Toetuse väljamaksete teostamise tingimused, toetuse saaja ja EAS-i õigused ja kohustused
§ 15. Toetuse väljamaksete teostamise tingimused
(2) Toetus makstakse välja määras, mis vastab taotluse rahuldamise otsuses sätestatud toetussumma ja projekti abikõlblike kulude kogumaksumuse proportsioonile, kuid mitte suuremas summas kui taotluse rahuldamise otsuses sätestatud maksimaalne toetussumma.
(3) Toetuse saaja esitab § 12 lõikes 7 nimetatud otsuses toodud tähtajal projekti vahe- või lõpparuande EAS-ile. Toetuse saaja võib esitada vahearuande iga kolme kuu järel või harvem. Põhjendatud juhtudel võib toetuse saaja esitada vahearuandeid sagedamini.
(4) Väljamakse teostamisel tasutud kuludokumentide alusel tuleb vahe- ja lõpparuandele lisada koopiad EAS-i poolt nõutud kulude aluseks olevatest dokumentidest ja kulude tasumist tõendavatest dokumentidest, sh mitteabikõlblike kulude osas. Kui on lubatud väljamaksed osaliselt tasutud kuludokumentide alusel vastavalt lõikele 5, siis tuleb vahe- või lõpparuandele lisada koopiad EAS-i poolt nõutud kulude aluseks olevatest dokumentidest ja kulude tasumist tõendavatest dokumentidest taotluse rahuldamise otsuses sätestatud omafinantseeringule vastavas osas ning projektiga seotud mitteabikõlblike kulude osas.
(5) Väljamakseid osaliselt tasutud kuludokumentide alusel on võimalik teha ainult põhjendatud juhtudel vahe- ja lõpparuannete raames ning rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruse nr 15 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord” §-s 6 sätestatud korras.
(6) Ettemakseid toetuse saajale on võimalik teha põhjendatud juhtudel rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruses nr 15 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord” sätestatud korras. Ettemakse teostamise taotlusele peab olema lisatud kulutuste prognoos, milles näidatakse eraldi toetuse ja omafinantseeringu osa, ning muud EAS-i nõutud dokumendid.
(7) Pärast vahe- või lõpparuande heakskiitmist EAS-i poolt esitab toetuse saaja toetuse väljamaksmiseks vastavasisulise taotluse (edaspidi maksetaotlus).
(8) Väljamaksed teostatakse rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruses nr 15 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord” sätestatud korras vastavalt esitatud dokumentides kajastatud ja tõendatud tegelikele abikõlblikele kuludele.
(9) EAS menetleb lõikes 7 nimetatud maksetaotlust 16 tööpäeva jooksul pärast maksetaotluse toetuse saajalt laekumist. Toetuse väljamakse toetuse saajale tehakse korrektsete andmete korral 10 tööpäeva jooksul pärast EAS-i poolse maksetaotluse kontrolli lõppu vastavalt rahandusministri 1. märtsi 2007. a määrusele nr 15 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord”.
2) toetust taotletakse mitteabikõlblike kulude katteks.
(11) EAS võib peatada toetuse maksmise juhul, kui projekti või toetuse saaja teised projektid on seotud tagasimaksega kuni tagasinõutava summa lõpliku tagasimaksmiseni.
3) tagastama EAS-ile toetuse perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 26 lõikes 1 toodud juhtudel või kui EAS nõuab seda vastavalt nimetatud seaduse § 26 lõikes 2 toodud juhtudel;
8) taotlema EAS-ilt nõusolekut projekti abikõlblikkuse perioodi muutmiseks;
9) taotlema EAS-ilt nõusolekut projekti tegevuste muutmiseks;
14) näitama, et tegemist on struktuuritoetuse abil elluviidava projektiga, kasutades selleks Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määruses nr 211 „Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord” sätestatud sümboolikat ja teavitustegevusi;
15) säilitama taotluse, toetuse ja projekti teostamisega seonduvad dokumendid vastavalt perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse §-le 5 31. detsembrini 2025;
16) viivitamatult kirjalikult informeerima EAS-i kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja poolt oma kohustuste täitmist, sh nime, aadressi ja põhimäärusest, põhikirjast tulenevate või volitatud esindajate muutumisest, ümberkujundamisest, pankroti väljakuulutamisest või likvideerija määramisest, tegevuse lõpetamisest jne ka siis, kui eelnimetatud muudatused on registreeritud avalikus registris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu, projekti kestel ja viie aasta jooksul arvates projekti lõppemisest;
17) viivitamatult kirjalikult informeerima EAS-i projekti teostamise käigus ilmnenud asjaolust, mille tulemusel suure tõenäosusega ei suudeta projekti tegevusi lõpetada või eesmärke saavutada;
18) viivitamatult kirjalikult informeerima EAS-i projekti teostamise baasiks oleva majandusüksuse või terviklikuks üksuseks oleva majandusüksuse osa ja nendesse kuuluvate asjade või õiguste üleandmise otsuse vastuvõtmisest, projekti kestel ja viie aasta jooksul arvates projekti lõppemisest;
19) koostama finantsanalüüsi, kui tulude laekumisi ei olnud taotluse esitamisel ette nähtud, või olemasolevat finantsanalüüsi uuendama, kui projekti elluviimise käigus või projekti vara kasuliku eluea jooksul, aga hiljemalt perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse §-s 5 sätestatud tähtpäevani, tõstetakse projekti vara abil pakutava toote või teenuse hinda või tekib toetuse tulemusena uus tuluallikas, mida ei ole arvesse võetud, või väheneb projekti kogumaksumus. Nimetatud põhjustel tekkinud puhastulust tuleb EAS-i viivitamatult kirjalikult, kuid mitte pärast perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 26 lõikes 5 sätestatud tähtpäeva, teavitada, v.a Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse ja mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord” § 11 lõikes 81 toodud juhtudel;
20) tagama projekti tulemusena loodud või soetatud vara säilimise ja avaliku kasutuse taotluses ning taotluse rahuldamise otsuses toodud eesmärkidel ja tingimustel projekti kestel ja viie aasta jooksul arvates projekti lõppemisest, ning mitte sooritama selle vara osas tehinguid, mis annavad nimetatud aja jooksul mõnele isikule või asutusele põhjendamatu eelisseisundi;
21) kooskõlastama eelnevalt EAS-iga toetuse eest loodud ja soetatud vara osas õiguste üleandmise korral üleandmise tingimused ning edasise vastutuse vara sihtotstarbelise kasutuse eest projekti kestel ja viie aasta jooksul arvates projekti lõppemisest;
22) viivitamatult kirjalikult informeerima EAS-i toetuse eest loodud ja soetatud vara osas õiguste üleandmisest pärast viie aasta möödumist projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest kuni projekti vara kasuliku eluea lõppemiseni, aga mitte pärast perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 26 lõikes 5 sätestatud tähtpäeva;
23) maksma EAS-i poolt tagasinõutav toetus tagasinõudmise otsuses sätestatud summas ja tähtpäevaks tagasi;
24) täitma muid õigusaktides sätestatud kohustusi;
25) tagama punktides 1, 2, 5, 6, 10–24 pandud kohustuste täitmise projektis osalevate partnerite poolt.
2) saada EAS-ilt nõuandeid ja informatsiooni, mis on seotud §-s 16 nimetatud kohustuste täitmisega.
§ 18. EAS-i kohustused
2) läbi vaatama § 16 punktides 7–9 nimetatud taotlused üldjuhul hiljemalt 25 tööpäeva jooksul. Paragrahvi 16 punktis 9 nimetatud muudatuse puhul tuleb küsida Siseministeeriumi seisukohta muudatuse otstarbekuse kohta. Muudatustaotlus rahuldatakse olemaoleva taotluse rahuldamisotsuse muutmisega;
3) heaks kiitma või tagasi lükkama § 16 punktis 4 nimetatud aruanded hiljemalt 25 tööpäeva jooksul nende laekumisest. EAS on kohustatud viivitamatult teavitama toetuse saajat § 16 punktis 4 nimetatud aruannete ja § 15 lõikes 7 nimetatud maksetaotluse heakskiitmise või tagasi lükkamise otsusest;
4) pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist tegema oma veebilehel kättesaadavaks järgmise informatsiooni: toetuse saaja nimi, projekti nimetus, toetuse ja projekti kogumaht;
5) säilitama taotluse ja projektide teostamisega seotud dokumentatsiooni vähemalt 2025. aasta 31. detsembrini.
§ 19. EAS-i õigused
1) teostada järelevalvetoiminguid toetuse ning omafinantseeringu kasutamist kajastavate kulu- ja maksedokumentide, soetatud seadmete, materjalide ja teostatud tööde osas;
3) keelduda toetuse väljamaksmisest täielikult või osaliselt § 15 lõikes 10 sätestatud juhtudel;
4) tunnistada taotluse rahuldamise otsus kehtetuks või keelduda otsuse muutmisest kooskõlas perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses sätestatuga;
5) nõuda toetus osaliselt või täielikult tagasi kooskõlas perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses ja selle alusel antud õigusaktides sätestatuga;
6) vähendada väljamakstava toetuse suurust proportsionaalselt toetuse saaja omafinantseeringu vähendamisel alla taotluse rahuldamise otsuses sätestatud piirmäära;
7) peatada toetuse väljamaksed toetuse saajale tagasimaksetega seotud projekti või toetuse saaja kõikide projektide osas kuni tagasinõutava summa lõpliku tasumiseni;
8) kontrollida hankega seotud dokumente ning osaleda vaatlejana hankekomisjonis.


Pärnu-Jaagupi Muusikakooli põhimäärus – Riigi Teataja
Pärnu-Jaagupi Muusikakooli põhimäärus
Pärnu-Jaagupi Muusikakooli põhimäärus - sisukord
§ 5 Pitsat, eelarve ja kodulehekülg
§ 13 Õppeastmed
§ 14 Osakonnad ja pilligrupid
§ 19 Kooli vastuvõtmine, koolist väljaarvamine ja kooli lõpetamine
§ 34 Koolitöötajad
§ 38 Aruandlus
8 JÄRELVALVE
§ 40 Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
§ 41 Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine ja täiendamine
§ 42 Rakendussätted
RT IV, 03.07.2012, 18
Vastu võetud 20.02.2008 nr 3
Määrus on kehtestatud «Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse» § 22 lõike 2 ja «Huvikooli seaduse» § 7 ning haridus- ja teadusministri 21. märtsi 2007 määruse nr 24 «Huviharidusstandard» alusel.
Pärnu-Jaagupi Muusikakooli (edaspidi kool) põhimäärus (edaspidi põhimäärus) sätestab kooli ametliku täieliku nime ja asukoha, kooli liigi vastavalt huviharidusstandardile, kooli tegevuse eesmärgi ja ülesanded, kooli juhtimis- ja õppekorralduse, töötajate ja õppurite õigused ja kohustused, kooli finantseerimise alused, alused kooli ümberkorraldamiseks ja lõpetamiseks ning põhimääruse muutmise korra.
Kooli ametlik ja täielik nimi on Pärnu-Jaagupi Muusikakool. Ametlik lühend puudub.
Kool asub Pärnumaal Halinga vallas Pärnu-Jaagupi alevis Kooli tänav 2.
(1) Kool on Halinga valla hallatav asutus, mille asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Halinga Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
(3) Kooli kõrgemalseisev asutus on Halinga Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(4) Kool tegutseb Eesti Hariduse Infosüsteemis registreeritud õppekavade alusel. Õppekavade registreeringu taotleb «Huvikooli seaduses» sätestatud korras vallavalitsus.
(5) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest ja Halinga valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
§ 5. Pitsat, eelarve ja kodulehekülg
(1) Koolil pitsat on sõõrikujuline. Sõõri läbimõõt on 35 millimeetrit ja selle keskel on valla vapp. Sõõri ülemisel äärel on sõnad «Halinga Vallavalitsus» ja sõõri alusemisel äärel on sõnad «Pärnu-Jaagupi Muusikakool».
(2) Koolil on Halinga valla eelarves alaeelarve.
(3) Koolil on oma nimega kodulehekülg aadressiga www.pjmk.ee.
(1) Asjaajamine koolis toimub vastavalt kooli asjaajamiskorrale, mille kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
(2) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
Kooli tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse «Haldusmenetluse seaduse» sätteid, arvestades «Huvikooli seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides märgitud erisusi.
(1) Kooli teeninduspiirkond on Halinga vald. Kool võimaldab muusikahariduse omandamist eelkõige rahvastikuregistri andmetel Halinga vallas elavatele lastele ja täiskasvanutele.
(2) Väljastpoolt teeninduspiirkonda võetakse õpilasi kooli tingimusel, kui lapse elukohajärgne omavalitsus osaleb huvihariduse kulude katmisel või lapse seaduslik esindaja on nõus katma kogu õpilaskoha maksumuse. Juhul, kui kulude katmisel osaleb teine omavalitsusüksus, peab huviharidusega seotud kulude katmiseks olema Halinga vallal vastava omavalitsusüksusega sõlmitud leping enne õppuri õppima asumist.
1) laste ja noorte loomevõimete avastamine ja kavakindel arendamine;
2) Halinga valla kultuurielu edendamine;
3) muusikaalase koostöö arendamine Halinga valla hallatavate asutuste vahel;
4) õppetegevuse korraldamiseks lastevanemate ja vallavalitsuse koostöö korraldamine;
5) kooli ja Halinga valla muusikaelu edendamiseks teiste muusikaalaste ühingute, liitude ja asutustega koostöö korraldamine;
6) kooli töötajatele tööalaste koolituste korraldamine ja neile tingimuste loomine oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks.
§ 13. Õppeastmed
1) ettevalmistav aste: beebikool ja mudilaste rühmad;
2) eelkool 1-2 aastat;
3) põhikooli noorem aste 1.-4. klass;
4) põhikooli vanem aste 5.-7. klass;
5) lisa-aasta(d).
(3) Õppeastmete ülesanded on sätestatud kooli õppekavas.
§ 14. Osakonnad ja pilligrupid
(1) Koolis on järgmised osakonnad:
1) pilliõpetusosakond ehk süvaõpe;
2) üldkultuuriline ehk huviõpe;
3) pärimusmuusika;
4) pop-jazz ehk rütmimuusika.
(2) Koolis õpetatakse järgmisi pilligruppe:
1) klahvpillid (klaver, elektripillid);
2) keelpillid (viiul, altviiul, tšello, kontrabass, akustiline kitarr, elektri- ja basskitarr);
3) rahvapillid (akordion, lõõts, torupill, väikekannel, rahvakannel, kromaatiline kannel);
4) puhkpillid (puupuhkpillid, kausshuulikuga puhkpillid, suupill);
(3) Õppekava on aluseks igaks õppeperioodiks kehtestatavate tunnijaotuskava ja tööplaanide koostamiseks.
(2) Õppekava registreerimiseks on kooli direktor pärast õppekava kinnitamist kohustatud õppekava 5 tööpäeva jooksul esitama vallavalitsusele. Vallavalitsus edastab andmed Eesti Hariduse Infosüsteemile.
§ 19. Kooli vastuvõtmine, koolist väljaarvamine ja kooli lõpetamine
Kooli vastuvõtmise, koolist väljaarvamise ja kooli lõpetamise tingimused ja korra kehtestab vallavalitsus.
(1) Pilli- ja vokaalõpe antakse üldjuhul individuaaltundidena.
(2) Õpperühmad moodustatakse klasside kaupa, võimalusel lähtuvalt õpilaste vanusest ja tasemest.
(3) Rühmad moodustakse muusikateoreetilistes ainetes.
(4) Õppeveerandite vahel on õppevaheajad. Õppevaheajad jagunevad:
(6) Õppetunni pikkus on 45minutit. Kahe järjestikuse õppetunni vahel peab olema puhkepaus vähemalt 5minutit.
(2) Direktor peab kooli ja enda tegevusest andma aru vallavalitsusele.
1) teeb kooli kasuks kooli pidaja nimel tehinguid ulatuses, mis on vajalik tema seaduses sätestatud üleannete täitmiseks;
7) koostab kooli eelarveprojekti ning esitab selle hoolekogule arvamuse avaldamiseks ja seejärel vallavalitsusele;
8) esitab vähemalt üks kord aastas aruande kooli tegevusest hoolekogule ja ametiasutusele;
10) lahendab muid käesoleva seadusega, kooli põhimäärusega ja töölepinguga tema pädevusse antud küsimusi;
11) taotleb rahalisi vahendeid sihtfondidest.
(1) Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutatakse välja avalik konkurss. Konkursi direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab välja ja korraldab vallavalitsus.
(4) Kooli direktoriga sõlmib, muudab, peatab ning lõpetab töölepingu Halinga vallavanem või tema volitatud isik.
Direktorit asendab direktori töölähetuses olemise ajal, haigestumise või vabastamise korral kõigi õiguste ja kohustustega äraolekul isik, kellele on vallavanema käskkirjaga tehtud ülesandeks direktori ülesannete täitmine.
(5) Päevakorras märgitud otsused võtab õppenõukogu vastu hääletamise teel. Otsus võetakse vastu koosseisu poolthäälte enamusega.
(6) Õppenõukogu koosolekud protokollitakse. Protokolli koostamiseks nimetatakse koosoleku algul protokollija. Protokoll peab vastama asjaajamise korraldamist reguleerivatele õigusaktidele. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(1) Hoolekogu on 7-liikmeline.
(2) Hoolekogusse kuuluvad vallavolikogu ja vallavalitsuse esindaja, vastavalt õppenõukogu otsusele õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindaja (v.a kooli direktor), lastevanemate üldkoosoleku otsusel lastevanemate ja õppurite esindaja, kooli toetavate organisatsioonide ja kooli vilistlaste esindaja.
(3) Hoolekogu koosseisu kinnitab vallavalitsus.
6) teeb ettepanekuid kooli tasuliste teenuste ja huvihariduse andmisel lastevanemate poolt kaetava osalustasu kehtestamise ja selle suuruse kohta;
(3) Hoolekogu kokkukutsumisest tuleb hoolekogu liikmeid teavitada vähemalt 4 päeva enne koosoleku toimumist. Koos kutsega edastatakse hoolekogu liikmetele ka koosoleku päevakord.
(4) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa vähemalt pooled hoolekogu liikmetest. Kui koosolekule kogunenud liikmete arv on alla poole liikmetest, kutsutakse hoolekogu koosolek seitsme tööpäeva jooksul uuesti kokku.
(7) Hoolekogu võtab otsuseid vastu hääletamise teel. Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab rohkem koosolekul viibivatest liikmetest kui vastu. Hoolekogu vastuvõetud otsused märgitakse hoolekogu protokollis. Hoolekogu otsused on kooli juhtkonnale täitmiseks.
(8) Hoolekogu koosolekud protokollitakse. Protokolli koostamiseks nimetatakse koosoleku algul protokollija. Protokoll peab vastama asjaajamise korraldamist reguleerivatele õigusaktidele ning olema kätte saadav hiljemalt seitsmendal päeval koosoleku toimumise päevast arvates. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(9) Hoolekogu koosolekutest võtab hoolekogu esimehe kutsel osa kooli direktor, kes on hoolekogu ees aruandkohustuslik. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe loal või kutsel.
§ 34. Koolitöötajad
(1) Koolitöötajad on pedagoogid (direktor, õpetaja, klaverisaatja) ja kooli teenindav personal.
(2) Koolitöötajate koosseisu kinnitab direktor käskkirjaga, kooskõlastades selle eelnevalt vallavalitsusega.
(3) Koolitöötajate konkreetsed tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse iga töötaja töölepingus ja ametijuhendis.
(4) Töökorralduslikud kohustused, õigused ja vastutus sätestatakse kooli töösisekorraeeskirjaga. Töösisekorraeeskirja kinnitab kooli direktor, kooskõlastades selle enne kinnitamist tööinspektsiooniga.
3) osaleda valitud esindaja kaudu kooli hoolekogu tegevuses.
2) hoidma kooli kasutuses olevat vara.
(1) Kooli valduses olev vara on Halinga valla omand.
(2) Kooli valduses oleva vara valdamine toimub vallavolikogu kehtestatud korras.
(3) Kooli vara kasutamise täpsem kord määratakse kindlaks sisekorraeeskirjaga, ametijuhenditega ja töölepingutega personalile ning kodukorraga õppuritele või muusikakooli direktori erikorraldustega nii personalile kui õppuritele vastavalt kehtivale seadusandlusele.
(1) Kooli finantseeritakse valla eelarvest ja muudest allikatest saadud vahenditest.
4) asutuste, äriühingute ja üksikisikute annetused.
(3) Õppekulude osaliseks katmiseks on koolil õigus võtta õppetasu. Õppetasu suuruse kinnitab hoolekogu ettepanekul vallavolikogu.
(4) Kooli finantstegevust juhib koostöös kooli hoolekoguga kooli direktor.
§ 38. Aruandlus
8. peatükk JÄRELVALVE
(1) Riiklikku järelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadus- ministeerium või haridus- ja teadusministri volitusel Pärnu maavanem.
(4) Järelevalve käigus avastatud puudused on direktor kohustatud kõrvaldama järelevalve organi määratud tähtpäevaks.
§ 40. Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu ja korraldab vallavalitsus.
1) kool ühendatakse huvikooliga, kusjuures ühendatavad asutused lõpetavad tegevuse ja nende baasil moodustatakse uus huvikool;
(3) Kooli ümberkujundamine põhimääruse tähenduses on asutuse muutmine teist liiki asutuseks.
(4) Kooli tegevus lõpetatakse:
(5) Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tema tegevuse lõpetamine võib toimuda ainult pärast õppeperioodi lõppu.
(6) Kooli ümberkorraldamise ja ümberkujundamise ning tegevuse lõpetamise otsusest teatakse kirjalikult lapsevanematele, pedagoogidele ja teistele töötajatele ning Haridus- ja Teadusministeeriumile vähemalt neli kuud enne ümberkorraldamise ja ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise tähtaega.
§ 41. Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine ja täiendamine
(2) Põhimääruse, selle muutmise või täiendamise eelnõu töötab välja vallavalitsus.
§ 42. Rakendussätted
(1) Tunnistada kehtetuks Halinga Vallavolikogu 02. septembri 1999. aasta määrus nr 33 «Pärnu-Jaagupi Muusikakooli põhimääruse kinnitamine» (KO 1999, 26, 331).
(2) Määrus jõustub 1. märtsil 2008. a.


Seadusandlus | Eesti Puuetega Naiste Ühing
Pensionid ja sotsiaaltoetused
sotsiaaltoetuste maksmine ja püsiva töövõimetuse tuvastamine
Rasedad, väikelapse vanemad, töötingimused ja vanemapuhkused
http://www.sotsiaalkindlustusamet.ee/et/puudega-inimesele
Haridusseadus https://www.riigiteataja.ee/akt/968165
(RK s 20.06.2002 jõust.29.07.2002 - RT I 2002, 63, 389)
(3) Halduspiirkonna hariduse arenguprogrammide koostamiseks ja elluviimiseks moodustab kohaliku omavalitsuse täidesaatev võimuorgan oma koosseisus vastava struktuuriüksuse või määrab ametisse vastava ametiisiku. Põhikooli- ja gümnaasiumiseadus Paragrahv 15. (2) Haridus- ja Teadusministeerium või valla- või linnavalitsus moodustab vastavalt vajadusele koole tervisehäiretega lastele ja erivajadustega õpilastele.
RK s 10.02.99 jõust.21.03.99 - RT I 1999, 24, 358;
RK s 16.10.2002 jõust.01.01.2003 - RT I 2002, 90, 521;
RK s 07.04.2004 jõust.01.05.2004 - RT I 2004, 27, 180)
Paragrahv 18. Vanematele on koolikohustusliku lapse jaoks kooli valik vaba, kui soovitud koolis on vabu kohti. (RK s 23.11.94 nr.456 jõust.30.12.94 - RT I 1994, 91, 1528) Paragrahv 21.
(RK s 10.02.99 jõust.21.03.99 - RT I 1999, 24, 358;
(RK s 16.05.2001 jõust.01.07.2001 - RT I 2001, 50, 288)
(3) Võimetekohane õppekava või kool soovitatakse erivajadustega õpilastele meditsiiniliste, psühholoogiliste ja pedagoogiliste uuringute põhjal nõustamiskomisjoni otsusega. Erivajadustega õpilaste nõustamiskomisjoni suunamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
1) määrata erivajadustega õpilastele võimetekohane õppekava või õppevorm;
RK s 07.04.2004 jõust.01.05.2004 - RT I 2004, 27, 180;
RK s 28.09.2006 jõust.03.11.2006 - RT I 2006, 46, 334)
(4) Sanatoorsesse kooli, erivajadustega õpilaste kooli ja -klassi võetakse õpilane vastu õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema kirjaliku avalduse ning nõustamiskomisjoni otsuse alusel. Sanatoorsesse kooli, erivajadustega õpilaste kooli ja -klassi vastuvõtmise ning väljaarvamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
Sotsiaalhoolekande seadus http://www.riigiteataja.ee/akt/130122015005
https://www.riigiteataja.ee/akt/130122015005?leiaKehtiv
Paragrahv 26. Puuetega isikute sotsiaalhoolekanne
(1) Puuetega isikutele teiste inimestega võrdsete võimaluste tagamiseks, nende aktiivseks osalemiseks ühiskonnaelus ja iseseisvaks toimetulekuks valla- või linnavalitsus: (RK s 08.12.2004 jõust.01.04.2005 - RT I 2004, 89, 604)
1) loob võimalused puudest tingitud takistuste vähendamiseks või kõrvaldamiseks ravi, õpetuse ja tõlketeenustega; (RK s 08.12.2004 jõust.01.01.2005 - RT I 2004, 89, 603)
(2) Valla- või linnavalitsus korraldab abi vajava puudega isiku toimetuleku sotsiaalteenuste osutamise, sotsiaaltoetuste maksmise, vältimatu sotsiaalabi ja muu abi osutamise teel. (RK s 08.12.2004 jõust.01.04.2005 - RT I 2004, 89, 604)
Tööturuteenuste- ja toetuste seadus https://www.riigiteataja.ee/akt/121122010016
https://www.riigiteataja.ee/akt/EhSRS
§ 1. Reguleerimisala Käesolev määrus kehtestab nõuded liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks üldkasutatavates ehitistes, et tagada neile ehituslike takistusteta liikumine avalikes kohtades ja üldkasutatavates hoonetes. § 2. Üldkasutatav ehitis (1) Üldkasutatav ehitis käesolevas määruses on:
1) hoone, kus osutatakse avalikkusele administratiivseid, juriidilisi, sotsiaalseid või muid samaväärseid teenuseid või viiakse läbi vaimulikke talitusi; osutatakse side-, liiklus- või parkimisteenuseid või kunsti- või teisi kultuuriteenuseid või spordi-, liikumis-, hobi-, puhkuse- või muid samaväärseid teenuseid või kaubandusteenuseid või panga-, majutus- või toitlustusteenust;
2) haiglad, tervishoiu- või hooldeasutused või sarnaste asutuste oote-, vastuvõtu- ja külastusruumid;
3) õpilastele mõeldud õppeasutus;
4) hoone, kus paikneb kogunemiskohti või -ruume;
5) üldkasutatavad rajatised, mille kaudu üldkasutatavad hooned on avalikkusele kättesaadavad;
6) tänavad, väljakud, haljasalad ja mänguväljakud. (2) Üldkasutatavates ehitistes tuleb arvestada liikumispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks vajalik pind, mis on toodud käesoleva määruse lisades 1 ja 2. § 19. Nõuded olemasolevatele ehitistele Olemasolevate üldkasutatavate ehitiste rekonstrueerimisel ja laiendamisel, samuti ehitamise käigus olemasolevatele ehitistele üldkasutatavate ehitiste funktsioonide andmisel, tuleb tagada rekonstrueeritavate või laiendatavate osade vastavus käesolevas määruses kehtestatud nõuetele.
Ühistranspordiseadus https://www.riigiteataja.ee/akt/125112015005
(RK s 15.10.2003 jõust.24.11.2003 - RT I 2003, 71, 471)
4) ühissõidukitena kasutatavate invasõidukite soetamiseks või ühissõidukite kohandamiseks puuetega inimeste veoks. § 27. Tasuta sõit riigisisesel liiniveol
3) Vabadussõja veterane. § 29. Avalikul liiniveol kehtivad sõidusoodustused
(RK s 07.08.2003 jõust.01.09.2003 - RT I 2003, 58, 387)
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud soodustus kaetakse toetuste arvel, mis on sellele avalikule liiniveole eraldatud linna- või vallaeelarvest või riigieelarvest käesoleva seaduse § 15 kohaselt. § 537. Ühissõidukitena kasutatavatele bussidele ja sõiduautodele esitatavad nõuded (1) Ühissõidukina kasutatava bussi või sõiduauto välisküljel on vedaja nimi või teenindusmärk, liiniveol nähtaval kohal liini number ja liini nimetus.
(4) Valla- või linnavalitsus võib kehtestada sõitjate mugavust ja ohutust tagavad nõuded valla- või linnaliiniveol ning taksoveol kasutatavatele bussidele ja sõiduautodele. Erivajadustega inimese õpetamine
Paragrahv 10. (RK s 07.04.2004 jõust.01.05.2004 - RT I 2004, 27, 180)
(3) Õppe- ja kasvatusasutuse tüüp või õppevorm määratakse või soovitatakse erivajadustega inimesele meditsiiniliste, psühholoogiliste ja pedagoogiliste uuringute põhjal. (RK s 07.04.2004 jõust.01.05.2004 - RT I 2004, 27, 180)
§ 3. Ühistranspordi kavandamise ja korraldamise lähtealused (1) Üleriigilist ning maakonna-, üld- ja detailplaneeringut koostades tuleb arvestada ühistranspordi ja selle liinivõrgu arendamise vajadust, lähtudes käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud eesmärkidest.
3) vähendada ühiskonna kulutusi transpordile ja energiale ning sotsiaalsele ja majanduslikule infrastruktuurile. § 3. Ehitisele esitatavad nõuded (9) Kui ehitise kasutamise otstarve seda eeldab, peavad ehitis ja selle üldkasutatavad osad ning ruumid või alad olema ligipääsetavad ja kasutatavad liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimestele.
(10) Nõuded liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks üldkasutatavates ehitistes kehtestab majandus-ja kommunikatsiooniminister. (RK s 13.11.2002 jõust.01.01.2003 - RT I 2002, 99, 579)
Nõuded liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks üldkasutatavates ehitistes Majandus- ja kommunikatsiooniministri 28.11.2002 määrus nr 14 Paragrahv 8. Kohaliku omavalitsusüksuse ülesanded sotsiaalhoolekande korraldamisel
(RK s 09.10.2001 jõust.01.01.2002 - RT I 2001, 85, 509)
21) sotsiaalhoolekandealaste statistiliste aruannete koostamine ja nende esitamine maavanemale käesoleva seaduse § 6 punkti 81 alusel kehtestatud korras;
(RK s 08.12.2004 jõust.01.01.2005 - RT I 2004, 89, 605)
4) eestkosteasutuse töö korraldamine. © 2007 Eesti Puuetega Naiste Ühenduste Liit | Ametlik aadress: Endla 59, Tallinn 10615 | Postiaadress: Lastekodu 24-33, Tallinn 10113 DeepCMS