Kõpu valla eelarvest mittetulunduslikuks tegevuseks toetuse andmise kord – Riigi Teataja
Kõpu valla eelarvest mittetulunduslikuks tegevuseks toetuse andmise kord
Kõpu valla eelarvest mittetulunduslikuks tegevuseks toetuse andmise kord - sisukord
RT IV, 17.05.2016, 13
Vastu võetud 25.04.2016 nr 4
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 22 lõike 1 punkt 5 alusel.
(1) Kõpu valla eelarvest tegevustoetuse taotlemise kord (edaspidi Kord) sätestab mittetulunduslikele ühendustele ja seltsingutele, erandkorras füüsilistele isikutele, Kõpu valla eelarvest mittetulunduslikuks tegevuseks ja avalike ürituste korraldamiseks toetuse taotlemise, taotluste läbivaatamise ning toetuste eraldamise ja toetuste kasutamise üle järelevalve teostamise korra.
(2) Määruse eesmärk on toetada valla eelarveliste vahendite abil omaalgatuslikku ja mittetulunduslikku tegevust Kõpu vallas, kusjuures toetuse taotleja tegevus peab vastama Kõpu valla arengukavale ja toimuma Kõpu valla elanike huvides.
(3) Mittetulunduslik tegevus Korra mõistes on Kõpu vallas keskkonnakaitse, hariduse, kultuuri-, spordi-, noorsoo- ja sotsiaaltöö ning elanike tervise edendamiseks läbiviidav tegevus, samuti tegevus külade ja alevike ühistegevuseks mittetulundusühingu vormis.
(4) Investeeringutoetusi eraldatakse registrisse kantud mittetulundusühingutele kaas- või omafinantseeringuks projektidele, mis on suunatud avalikkusele ning mis on seotud Kõpu valla arengukavaliste eesmärkide täitmisega. Investeeringutoetuse taotlemisel peab olema taotlejal sõlmitud vallavalitsusega leping vähemalt viieks aastaks, milles sätestatakse mittetulundusühingu tegevus avalikes huvides.
1) Projekt – konkreetse eesmärgi saavutamiseks kavandatud ühekordse iseloomuga ajaliselt piiritletud tegevuste kogum.
2) Külaselts – mittetulundusühing, mis on moodustatud ühistegevuse ja külaelu arendamiseks.
3) Seltsing – seltsingulepingu alusel moodustatud isikute lepinguline ühendus, mille kohaselt kohustuvad seltsingu liikmed tegutsema ühisel eesmärgil avalikes huvides.
4) Mittetulundusühing – on käesoleva määruse mõistes isikute vabatahtlik ühendus, mis on kantud Mittetulundusühenduste registrisse ja tegutseb põhikirja järgi avalikes huvides.
5) Investeeringutoetus – projektide kaas- või omafinantseerimise tagamine.
6) Tegevustoetus – taotlejale eraldatav summa aastas tegevuskulude katmiseks (kommunaalkulud jms), valla elanikele suunatud mittetulunduslike teenuste pakkumiseks või vallaelanikele suunatud mittetulunduslike ühisürituste korraldamiseks.
7) Taotleja – mittetulundusühing, sihtasutus, külaselts või seltsing, kes esitab taotluse toetuse saamiseks.
8) Kaasfinantseerimine – vallapoolne rahaline panus projekti rahastamiseks.
9) Omafinantseering – taotleja omapoolne rahaline või ühiskondliku töö panus projekti.
§ 3. Toetuste summad
(1) Toetuste üldsumma kinnitatakse valla aastaeelarves.
(2) Tegevustoetuse eraldamisel lähtutakse vallavolikogu poolt kinnitatud jooksva aasta eelarves selleks planeeritud vahenditest ja toetust eraldatakse:
1) igapäevase tegevuse toetamiseks: ruumide majandamiskulu, sidekulu, transpordikulu, ürituste korralduskulu jms;
2) projektide kaasfinantseerimiseks, mis viiakse ellu avalikes huvides.
(3) Kaasfinantseeringuteks ja investeeringutoetusteks eraldatakse toetust üldjuhul kuni 10 % vastavalt projekti kogumaksumusele. Eelistatud on projektid, millele taotleja on lisanud omafinantseeringu või leidnud teisi kaasfinantseerijaid.
(1) Toetust saavad taotleda mittetulundusühendused ja seltsingud, mis tegutsevad seltsingulepingu alusel ning erandjuhul füüsilised isikud.
(2) Eelistatud on organisatsioonide toetamine, kes tegutsevad piirkondades, kus ei asu omavalitsuse eelarvest hallatavaid asutusi vaba aja tegeluste korraldamiseks.
(3) Toetuse taotlemise aluseks on vormikohane avaldus (lisa 1) vallavalitsusele.
(4) Taotlusi võib esitada Kõpu Vallavalitsusele jooksval eelarveaastal.
(5) Toetust ei anta:
1) valla eelarvest finantseeritud taotlejatele;
2) valla hallatava asutuse ringi liikmetest moodustatud ühingule, kui ühingu ja ringitegevuse põhieesmärk langevad kokku;
3) ettevõtlusega konkureerivaks tegevuseks.
§ 5. Tegevustoetuse andmine
(1) Toetust antakse üldjuhul kalendriaasta tegevuste korraldamiseks.
(2) Toetuse antakse juhul, kui valla eelarves on olemas selleks ettenähtud rahalised vahendid.
§ 6. Taotluse läbivaatamine ja otsusest teatamine
(1) Taotlused vaatab läbi vallavalitsus.
(2) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsustab vallavalitsus korraldusega hiljemalt 30 päeva jooksul peale taotluse esitamist.
(3) Vallavalitsuse otsus/korraldus tehakse taotlejale kirjaga või muul viisil taasesitamist võimaldaval moel teatavaks 10 päeva jooksul vastava otsuse tegemise päevast arvates.
(1) Toetuse taotlejaga sõlmitakse leping 10 päeva jooksul peale taotluse rahuldamist vallavalitsuse poolt juhul, kui eraldatud toetus on suurem kui … eurot.
(2) Leping sisaldab järgmist:
2) toetuse saajale toetuse ülekandmise tähtaeg;
6) lisada avalike sündmuste kohustuslik reklaamimine ja reklaamil valla sümboolika kasutamine.
§ 8. Toetuse ülekandmine
(1) Toetus kantakse taotleja arveldusarvele 5 päeva jooksul peale lepingu allkirjastamist.
(2) Juhul kui toetuse taotlejaga lepingut ei sõlmita, kantakse toetus taotleja arveldusarvele 10 päeva jooksul vallavalitsuse korralduse tegemise päevast.
(3) Toetuse ülekandmise aluseks on vallavalitsuse korraldus.
§ 9. Aruande esitamine
(1) Toetuse saaja, kellele eraldatud toetuse suurus on alates 50 eurost, on kohustatud esitama vallavalitsuse raamatupidamisele aruande toetuse kasutamise kohta (vormil lisa 2) hiljemalt 30 päeva jooksul peale toetuse kasutamise lõpptähtaega. Aruande tähtajaks esitamata jätmisel ei eraldata toetust järgneva kalendriaasta jooksul.
(2) Aruandele lisatakse kuludokumentide koopiad ja juhul, kui on tegemist sündmuse korraldamisega, osalejate registreerimise leht koos osalejate allkirjadega.
(3) Toetuse saaja on kohustatud aruande esitamise ajaks kasutamata jäänud toetuse vallavalitsusele tagasi kandma (v.a juhul, kui taotluses ettenähtud tegevus jätkub järgneval eelarveaastal) või esitama 15. detsembriks avalduse eraldatud toetuse kasutamata jäägi üleviimiseks järgmise aasta eelarvesse.
(4) Kui toetust ei ole kasutatud vastavalt taotluses esitatule, võib Kõpu Vallavalitsus nõuda toetuse saajalt kirjalikku põhjendust või nõuda mittesihipäraselt kasutatud toetus tagasi.
Käesolevas määruses sätestatud toetuste määramist ja maksmist kontrollib Kõpu Vallavolikogu revisjonikomisjon.
(1) Määrust rakendatakse 2. maist 2016.
Lisa Lisa1


text:
Sindi kalmistute kasutamise eeskiri
Pealeht > Pärnumaa > Tori valla kalmistud > Sindi kalmistud >
Sindi Linnavolikogu 9. veebruari 2012
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2 ja kalmistuseaduse § 7 lõike 1 alusel
KALMISTU HEAKORRA NÕUDED
§ 3. Nõuded kalmistule:
§ 4. Kalmistul on keelatud:
1) kalmude, hauatähiste ja hauarajatiste, hoonete, väravate, piirete, veevõtukohtade, puude ja põõsaste kahjustamine;
2) jäätmete toomine või panemine selleks mitteettenähtud kohta ning kalmistu maa-ala risustamine mõnel muul viisil;
3) matmisplatsi mõõtmete omavoliline muutmine;
4) sõitmine mootorsõidukiga kalmistu haldaja loata;
5) lõkke tegemine, sh prahi põletamine;
6) loomade matmine;
7) muu korda, puhtust ja vaikust rikkuv (häiriv) tegevus;
8) teostada ükskõik millist omavolilist kaevamist.
§ 6. Kasutuslepingusse kantavad andmed:
1) hauaplatsi kasutaja andmed;
2) hauaplatsi asukoht ja kasutusse antava hauaplatsi suurus;
3) kasutuslepingust tulenevad poolte õigused ja kohustused;
4) kasutuslepingu kehtivuse tähtaeg, selle muutmise ja lõpetamise ja kolmandale isikule üleandmise kord;
7) hauaplatsi kasutaja kinnitus kalmistu kasutamise eeskirja tundmise ja täitmise kohta.
§ 9. Hauaplatsile matmine toimub hauaplatsi kasutaja nõusolekul
(6) Kui haua kaevamisel tuleb pinnasest välja eelmise matuse säilmeid, maetakse need tagasi sama haua põhja kaevatud süvendisse ning kui ilmnevad maa-alused ehitised või selle varemed (hauakamber, müüritised vms) tuleb need jätta puutumata ja haud kaevata nende
kõrvale. Tervena säilinud kirst tuleb jätta puutumata.
(2) Hauaplatsi kujunduse ja hooldamise nõuded määratakse kasutuslepinguga
HAUAPLATSI ARVELEVÕTMISE
JA TAASKASUTUSSE ANDMISE KORD
(2) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostab linnavalitsus
Tunnistada kehtestuks Sindi Linnavolikogu 14.august 2003 määrusega nr 16 kinnitatud „Kalmistute eeskiri“

matches:
§ 6
§ 7
§ 3
§ 4
§ 6
§ 9


Põllumajandusministri ja maaeluministri määruste muutmine tulenevalt ministeeriumi nime muutmisega – Riigi Teataja
Põllumajandusministri ja maaeluministri määruste muutmine tulenevalt ministeeriumi nime muutmisega
RT I, 29.08.2015, 1
Vastu võetud 21.08.2015 nr 82
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 36 lõike 2 punkti 1, § 36 lõike 6, § 37 lõike 3, § 67 lõike 2, § 71 lõigete 6 ja 7, § 74 lõike 4, § 105 lõike 6 ja § 122 lõike 2, kalandusturu korraldamise seaduse § 194 lõike 1 ja § 198 lõike 4, loomakaitseseaduse § 44 lõike 3 ja § 45 lõike 3, loomatauditõrje seaduse § 43 lõike 2, maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 34 lõigete 3 ja 5, muuseumiseaduse § 17, § 18 lõike 2 ja § 20 lõike 4, söödaseaduse § 32 lõike 3, teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse § 7 lõike 21 ja § 13 lõike 1 punkti 3, toiduseaduse § 513 lõike 2 ja § 53 lõike 7, Vabariigi Valitsuse seaduse § 42 lõike 1 ja § 43 lõike 5 ning veterinaarkorralduse seaduse § 6 lõike 8 ja § 221 lõike 1 alusel.
Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel kehtestatud määruste muutmine
§ 1. Põllumajandusministri 5. aprilli 2010. a määruse nr 41 „Nõuandetoetuse ja nõuandesüsteemi toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” muutmine
Põllumajandusministri 5. aprilli 2010. a määruse nr 41 „Nõuandetoetuse ja nõuandesüsteemi toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” § 4 lõike 3 punktides 1 ja 2 asendatakse sõna „Põllumajandusministeeriumi” sõnaga „Maaeluministeeriumi”.
§ 2. Põllumajandusministri 16. juuni 2010. a määruse nr 71 „„Eesti maaelu arengukava 2007–2013” raames antava tehnilise abi toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” muutmine
Põllumajandusministri 16. juuni 2010. a määruse nr 71 „„Eesti maaelu arengukava 2007–2013” raames antava tehnilise abi toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” § 5 lõigetes 3 ja 4 ning § 6 lõikes 9 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes ning § 5 lõigetes 6 ja 7 ning § 6 lõikes 6 ja lõike 7 punktis 3 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes.
§ 3. Põllumajandusministri 12. novembri 2010. a määruse nr 109 „Maaelu arengu toetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetatud objektide tähistamise ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) osalusele viitamise kord” muutmine
Põllumajandusministri 12. novembri 2010. a määruse nr 109 „Maaelu arengu toetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetatud objektide tähistamise ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) osalusele viitamise kord” §-s 13 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium”.
§ 4. Põllumajandusministri 21. märtsi 2011. a määruse nr 26 „„Eesti maaelu arengukava 2007–2013” seire ja hindamise kord” muutmine
Põllumajandusministri 21. märtsi 2011. a määruses nr 26 „„Eesti maaelu arengukava 2007–2013” seire ja hindamise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) määruses asendatakse läbivalt sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes;
2) paragrahvi 4 lõikes 2 ja § 5 lõikes 2 asendatakse sõna „põllumajandusministri” sõnadega „valdkonna eest vastutava ministri”.
§ 5. Põllumajandusministri 9. juuni 2011. a määruse nr 55 „Nõuandekeskusena tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” muutmine
Põllumajandusministri 9. juuni 2011. a määruse nr 55 „Nõuandekeskusena tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” § 2 lõikes 4, § 6 lõikes 2, § 10 lõikes 4, § 11 lõikes 4 ja §-s 12 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes ning § 10 lõikes 3 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister”.
§ 6. Põllumajandusministri 18. juuli 2011. a määruse nr 67 „Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ning päritolunimetuste ja garanteeritud traditsiooniliste eritunnustega toodete nimetuste registreerimise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” muutmine
Põllumajandusministri 18. juuli 2011. a määruse nr 67 „Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ning päritolunimetuste ja garanteeritud traditsiooniliste eritunnustega toodete nimetuste registreerimise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” § 1 lõikes 1 asendatakse sõna „Põllumajandusministeeriumile” sõnaga „Maaeluministeeriumile”.
§ 7. Põllumajandusministri 17. novembri 2011. a määruse nr 86 „Euroopa Liidu tasandil kaitstavate piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem siseriiklik kord” muutmine
Põllumajandusministri 17. novembri 2011. a määruse nr 86 „Euroopa Liidu tasandil kaitstavate piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem siseriiklik kord” § 1 lõikes 1 asendatakse sõna „Põllumajandusministeeriumile” sõnaga „Maaeluministeeriumile” ja § 5 lõikes 1 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister”.
§ 8. Põllumajandusministri 21. septembri 2012. a määruse nr 75 „Kohaliku tegevusgrupiga halduslepingu sõlmimise taotlemise ja taotluse menetlemise kord, nõuded kohaliku tegevusgrupi kohta ning Leader-meetme raames antava kohaliku tegevusgrupi toetuse ja projektitoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” muutmine
Põllumajandusministri 21. septembri 2012. a määruse nr 75 „Kohaliku tegevusgrupiga halduslepingu sõlmimise taotlemise ja taotluse menetlemise kord, nõuded kohaliku tegevusgrupi kohta ning Leader-meetme raames antava kohaliku tegevusgrupi toetuse ja projektitoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” § 11 lõike 3 punktis 11 asendatakse sõna „Põllumajandusministeeriumile” sõnaga „Maaeluministeeriumile”.
§ 9. Põllumajandusministri 14. oktoobri 2014. a määruse nr 85 „LEADERi kohaliku arengu strateegia ettevalmistamise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” muutmine
Põllumajandusministri 14. oktoobri 2014. a määruse nr 85 „LEADERi kohaliku arengu strateegia ettevalmistamise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” § 20 lõike 3 punktis 1 asendatakse sõna „Põllumajandusministeeriumi” sõnaga „Maaeluministeeriumi”.
§ 10. Põllumajandusministri 1. aprilli 2015. a määruse nr 29 „„Eesti maaelu arengukava 2014–2020” raames antava tehnilise abi toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” muutmine
Põllumajandusministri 1. aprilli 2015. a määruses nr 29 „„Eesti maaelu arengukava 2014–2020” raames antava tehnilise abi toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 3, § 5 lõigetes 1 ja 6, § 6 lõikes 4 ja § 7 lõikes 9 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes;
2) paragrahvi 5 lõigetes 7 ja 8, § 6 lõigetes 5 ja 6, § 7 lõikes 7 ja § 9 lõikes 2 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes.
§ 11. Maaeluministri 23. aprilli 2015. a määruse nr 44 „Turuinfo esitamise, kogumise, töötlemise ja Euroopa Komisjonile turuinfo edastamise täpsemad nõuded ja kord ning turuinfo esitamise kohustuse täitmise ja esitatud andmete õigsuse üle järelevalve teostamise kord” muutmine
Maaeluministri 23. aprilli 2015. a määruses nr 44 „Turuinfo esitamise, kogumise, töötlemise ja Euroopa Komisjonile turuinfo edastamise täpsemad nõuded ja kord ning turuinfo esitamise kohustuse täitmise ja esitatud andmete õigsuse üle järelevalve teostamise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 1 ja §-s 5 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes;
2) paragrahvis 1 ja § 2 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „komisjoni määruses (EÜ) nr 564/2003” tekstiosaga „komisjoni määruses (EÜ) nr 546/2003”.
§ 12. Maaeluministri 28. aprilli 2015. a määruse nr 46 „Teadmussiirde pikaajaliste programmide rakendamise toetus” muutmine
Maaeluministri 28. aprilli 2015. a määruse nr 46 „Teadmussiirde pikaajaliste programmide rakendamise toetus” § 6 lõikes 3 asendatakse sõna „Põllumajandusministeeriumi” sõnaga „Maaeluministeeriumi”.
§ 13. Maaeluministri 29. aprilli 2015. a määruse nr 50 „Keskkonnasõbraliku puuvilja- ja marjakasvatuse toetus” muutmine
Maaeluministri 29. aprilli 2015. a määruse nr 50 „Keskkonnasõbraliku puuvilja- ja marjakasvatuse toetus” § 10 lõikes 1 asendatakse sõna „Põllumajandusministeeriumi” sõnaga „Maaeluministeeriumi”.
§ 14. Maaeluministri 29. aprilli 2015. a määruse nr 51 „Keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse ning maasikakasvatuse toetus” muutmine
Maaeluministri 29. aprilli 2015. a määruse nr 51 „Keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse ning maasikakasvatuse toetus” § 8 lõikes 1 asendatakse sõna „Põllumajandusministeeriumi” sõnaga „Maaeluministeeriumi”.
§ 15. Maaeluministri 15. mai 2015. a määruse nr 61 „Nõustajate koolitustoetus” muutmine
Maaeluministri 15. mai 2015. a määruse nr 61 „Nõustajate koolitustoetus” § 5 lõikes 4 asendatakse sõna „Põllumajandusministeeriumi” sõnaga „Maaeluministeeriumi”.
§ 16. Maaeluministri 17. juuni 2015. a määruse nr 68 „Teadmussiirde ja teavituse toetus” muutmine
Maaeluministri 17. juuni 2015. a määruse nr 68 „Teadmussiirde ja teavituse toetus” § 18 lõike 3 punktis 2 ja lõikes 4 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes.
Kalandusturu korraldamise seaduse alusel kehtestatud määruste muutmine
§ 17. Põllumajandusministri 8. veebruari 2008. a määruse nr 7 „Euroopa Kalandusfondi toetuse objekti tähistamise ning Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ja kord” muutmine
Põllumajandusministri 8. veebruari 2008. a määruse nr 7 „Euroopa Kalandusfondi toetuse objekti tähistamise ning Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ja kord” §-s 10 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium”.
§ 18. Põllumajandusministri 18. septembri 2008. a määruse nr 93 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 5.1 „Tehnilise abi toetus” raames toetuse andmise ning kasutamise tingimused ja kord” muutmine
Põllumajandusministri 18. septembri 2008. a määruse nr 93 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 5.1 „Tehnilise abi toetus” raames toetuse andmise ning kasutamise tingimused ja kord” §-s 6 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” ning § 8 lõikes 3 asendatakse sõna „põllumajandusministri” sõnadega „valdkonna eest vastutava ministri”.
§ 19. Põllumajandusministri 27. augusti 2009. a määruse nr 92 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.1 „Ühistegevused” tegevuse „Muud ühistegevused” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” muutmine
Põllumajandusministri 27. augusti 2009. a määruse nr 92 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.1 „Ühistegevused” tegevuse „Muud ühistegevused” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” § 16 lõikes 5 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium”.
§ 20. Põllumajandusministri 11. novembri 2009. a määruse nr 107 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.2 „Veeloomastiku ja -taimestiku kaitse ja arendamine” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” muutmine
Põllumajandusministri 11. novembri 2009. a määruse nr 107 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.2 „Veeloomastiku ja -taimestiku kaitse ja arendamine” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” § 16 lõikes 5 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium”.
§ 21. Põllumajandusministri 25. märtsi 2010. a määruse nr 39 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.5 „Katseprojektid” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” muutmine
Põllumajandusministri 25. märtsi 2010. a määruse nr 39 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.5 „Katseprojektid” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” § 16 lõikes 5 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium”.
Loomakaitseseaduse alusel kehtestatud määruste muutmine
§ 22. Põllumajandusministri 14. jaanuari 2013. a määruse nr 3 „Loomkatseprojekti loakomisjoni moodustamise kord ja töökord, loomkatseprojekti loataotluse ja loomkatse protokolli vormid” muutmine
Põllumajandusministri 14. jaanuari 2013. a määruses nr 3 „Loomkatseprojekti loakomisjoni moodustamise kord ja töökord, loomkatseprojekti loataotluse ja loomkatse protokolli vormid” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 1 ja lõike 3 punktides 1 ja 16, § 9 lõikes 1 ning §-s 11 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes;
2) paragrahvi 2 lõikes 1 ning § 3 lõigetes 1 ja 10 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes.
§ 23. Põllumajandusministri 7. märtsi 2013. a määruse nr 22 „Täpsemad nõuded katseloomade hooldamise ja hukkamise, loomkatse läbiviimise ning loomkatseprojekti kavandamise koolituse programmi ja koolitusel käsitletavate teemade kohta” muutmine
Põllumajandusministri 7. märtsi 2013. a määruse nr 22 „Täpsemad nõuded katseloomade hooldamise ja hukkamise, loomkatse läbiviimise ning loomkatseprojekti kavandamise koolituse programmi ja koolitusel käsitletavate teemade kohta” § 4 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes.
Loomatauditõrje seaduse alusel kehtestatud määruste muutmine
§ 24. Põllumajandusministri 23. novembri 2004. a määruse nr 179 „Sigade klassikalise katku ja sigade aafrika katku tõrje eeskiri” muutmine
Põllumajandusministri 23. novembri 2004. a määruse nr 179 „Sigade klassikalise katku ja sigade aafrika katku tõrje eeskiri” § 35 lõikes 2 ja § 48 lõikes 2 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister”.
§ 25. Põllumajandusministri 17. veebruari 2006. a määruse nr 25 „Teatud loomataudide tõrje eeskiri” muutmine
Põllumajandusministri 17. veebruari 2006. a määruse nr 25 „Teatud loomataudide tõrje eeskiri” § 34 lõikes 2 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister”.
§ 26. Põllumajandusministri 23. jaanuari 2007. a määruse nr 4 „Suu- ja sõrataudi tõrje eeskiri” muutmine
Põllumajandusministri 23. jaanuari 2007. a määruse nr 4 „Suu- ja sõrataudi tõrje eeskiri” § 55 lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister”.
§ 27. Põllumajandusministri 25. juuni 2007. a määruse nr 111 „Lindude gripi tõrje eeskiri” muutmine
Põllumajandusministri 25. juuni 2007. a määruse nr 111 „Lindude gripi tõrje eeskiri” §-s 57 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister”.
§ 28. Põllumajandusministri 26. jaanuari 2010. a määruse nr 5 „Nende loomataudi põhjustavate haigusetekitajate loetelu, mille teaduslikul eesmärgil isoleerimiseks või kultiveerimiseks on vajalik luba, täpsemad bioohutusnõuded sellise teadustöö tegemiseks kasutatavale laboratooriumile ja loa taotlusel esitatavate andmete loetelu, taotlusele lisatavate dokumentide loetelu ning taotluse menetlemise kord” muutmine
Põllumajandusministri 26. jaanuari 2010. a määruse nr 5 „Nende loomataudi põhjustavate haigusetekitajate loetelu, mille teaduslikul eesmärgil isoleerimiseks või kultiveerimiseks on vajalik luba, täpsemad bioohutusnõuded sellise teadustöö tegemiseks kasutatavale laboratooriumile ja loa taotlusel esitatavate andmete loetelu, taotlusele lisatavate dokumentide loetelu ning taotluse menetlemise kord” § 5 lõikes 1 ja § 6 lõikes 2 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes.
Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse alusel kehtestatud määruste muutmine
§ 29. Põllumajandusministri 30. juuli 2008. a määruse nr 79 „Toorpiima kvaliteediklasside nõuded, toorpiima koostisosade ja kvaliteedi määramise meetodid ja kord ning toorpiima koostisosade ja kvaliteedi näitajate analüüsimiseks volitatud laboratooriumile esitatavad nõuded” muutmine
Põllumajandusministri 30. juuli 2008. a määruse nr 79 „Toorpiima kvaliteediklasside nõuded, toorpiima koostisosade ja kvaliteedi määramise meetodid ja kord ning toorpiima koostisosade ja kvaliteedi näitajate analüüsimiseks volitatud laboratooriumile esitatavad nõuded” § 2 lõikes 3 ning § 6 lõigetes 1 ja 4 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes.
§ 30. Põllumajandusministri 26. mai 2011. a määruse nr 45 „Ohtliku taimekahjustaja tõrjeabinõude rakendamise toetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotluse esitamise ja taotluse menetlemise kord” muutmine
Põllumajandusministri 26. mai 2011. a määruse nr 45 „Ohtliku taimekahjustaja tõrjeabinõude rakendamise toetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotluse esitamise ja taotluse menetlemise kord” § 6 lõikes 1 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium”.
§ 31. Põllumajandusministri 19. jaanuari 2015. a määruse nr 6 „Põllumajandustoodete analüüside tegemiseks volitatud laboratooriumile esitatavad nõuded ja volituse taotlemise kord” muutmine
Põllumajandusministri 19. jaanuari 2015. a määruse nr 6 „Põllumajandustoodete analüüside tegemiseks volitatud laboratooriumile esitatavad nõuded ja volituse taotlemise kord” § 3 lõigetes 1 ja 3 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes.
Muuseumiseaduse alusel kehtestatud määruste muutmine
§ 32. Põllumajandusministri 9. juuli 2013. a määruse nr 47 „Eesti Piimandusmuuseumi põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 9. juuli 2013. a määruses nr 47 „Eesti Piimandusmuuseumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõikes 1 ja § 11 lõikes 2 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes;
2) paragrahvi 7 lõigetes 2 ja 4, § 8 punktis 2 ning § 9 lõikes 3 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes.
§ 33. Põllumajandusministri 9. juuli 2013. a määruse nr 48 „Carl Robert Jakobsoni Talumuuseumi põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 9. juuli 2013. a määruses nr 48 „Carl Robert Jakobsoni Talumuuseumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 34. Põllumajandusministri 9. juuli 2013. a määruse nr 49 „Eesti Põllumajandusmuuseumi põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 9. juuli 2013. a määruses nr 49 „Eesti Põllumajandusmuuseumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 35. Põllumajandusministri 11. juuli 2013. a määruse nr 51 „Riigimuuseumi põhitegevusega seotud tasuliste teenuste loetelu” muutmine
Põllumajandusministri 11. juuli 2013. a määruse nr 51 „Riigimuuseumi põhitegevusega seotud tasuliste teenuste loetelu” §-s 1 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium”.
§ 36. Põllumajandusministri 17. septembri 2013. a määruse nr 59 „Põllumajandusministeeriumi valitsemisalasse kuuluva riigimuuseumi juhi kandidaadile esitatavad nõuded ja avaliku konkursi läbiviimise kord” muutmine
Põllumajandusministri 17. septembri 2013. a määruses nr 59 „Põllumajandusministeeriumi valitsemisalasse kuuluva riigimuuseumi juhi kandidaadile esitatavad nõuded ja avaliku konkursi läbiviimise kord” tehakse järgmised muudatused:
„Maaeluministeeriumi valitsemisalasse kuuluva riigimuuseumi juhi kandidaadile esitatavad nõuded ja avaliku konkursi läbiviimise kord”;
2) paragrahvis 1 ja § 6 lõikes 4 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes;
3) paragrahvi 2 lõikes 3, § 6 lõikes 1 ning § 13 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes.
Söödaseaduse alusel kehtestatud määruse muutmine
§ 37. Põllumajandusministri 9. mai 2007. a määruse nr 72 „Referentlaboratooriumi volituse taotlemise ja andmise kord ning volitamise kriteeriumid” muutmine
Põllumajandusministri 9. mai 2007. a määruse nr 72 „Referentlaboratooriumi volituse taotlemise ja andmise kord ning volitamise kriteeriumid” § 3 lõikes 1 ning § 4 lõigetes 1 ja 5 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes.
Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse alusel kehtestatud määruste muutmine
§ 38. Põllumajandusministri 30. detsembri 2003. a määruse nr 112 „Põllumajandusministeeriumi valitsemisalasse kuuluva teadus- ja arendusasutuse direktori ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi läbiviimise tingimused ja kord” muutmine
Põllumajandusministri 30. detsembri 2003. a määruses nr 112 „Põllumajandusministeeriumi valitsemisalasse kuuluva teadus- ja arendusasutuse direktori ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi läbiviimise tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
„Maaeluministeeriumi valitsemisalasse kuuluva teadus- ja arendusasutuse direktori ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi läbiviimise tingimused ja kord”;
2) paragrahvi 1 lõikes 1 ja § 2 lõikes 3 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes;
3) paragrahvi 5 lõikes 3 ning § 6 lõigetes 1–4 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes.
§ 39. Põllumajandusministri 4. juuni 2013. a määruse nr 42 „Eesti Taimekasvatuse Instituudi põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 4. juuni 2013. a määruse nr 42 „Eesti Taimekasvatuse Instituudi põhimäärus” § 1 lõikes 1, § 16 lõikes 2 ja §-s 17 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes.
Toiduseaduse alusel kehtestatud määruste muutmine
§ 40. Põllumajandusministri 6. jaanuari 2003. a määruse nr 1 „Loomses toidus saasteainete riikliku järelevalve reguleerimise kord ning kontrollproovide võtmise ja analüüsimise meetodid” muutmine
Põllumajandusministri 6. jaanuari 2003. a määruse nr 1 „Loomses toidus saasteainete riikliku järelevalve reguleerimise kord ning kontrollproovide võtmise ja analüüsimise meetodid” § 2 lõigetes 3 ja 6 asendatakse sõna „Põllumajandusministeeriumile” sõnaga „Maaeluministeeriumile”.
§ 41. Põllumajandusministri 13. märtsi 2007. a määruse nr 20 „Nõuded referentlaboratooriumile ning referentlaboratooriumina tegutsemiseks volituse andmise taotluse sisunõuded, taotlusele lisatavate dokumentide loetelu ja taotluse menetlemise kord” muutmine
Põllumajandusministri 13. märtsi 2007. a määruse nr 20 „Nõuded referentlaboratooriumile ning referentlaboratooriumina tegutsemiseks volituse andmise taotluse sisunõuded, taotlusele lisatavate dokumentide loetelu ja taotluse menetlemise kord” § 2 lõikes 1 ning § 3 lõigetes 1 ja 5 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes.
§ 42. Põllumajandusministri 28. novembri 2014. a määruse nr 110 „Õli ja rasva ning neid sisaldava toidu koostisnõue eruukhappe sisalduse kohta ning nende analüüsimise meetod eruukhappe sisalduse kontrollimiseks” muutmine
Põllumajandusministri 28. novembri 2014. a määruse nr 110 „Õli ja rasva ning neid sisaldava toidu koostisnõue eruukhappe sisalduse kohta ning nende analüüsimise meetod eruukhappe sisalduse kontrollimiseks” § 3 lõikes 2 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium”.
Vabariigi Valitsuse seaduse alusel kehtestatud määruste muutmine
§ 43. Põllumajandusministri 21. juuli 2000. a määruse nr 52 „Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 21. juuli 2000. a määruse nr 52 „Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti põhimäärus” §-s 1 asendatakse sõna „Põllumajandusministeeriumi” sõnaga „Maaeluministeeriumi”.
§ 44. Põllumajandusministri 8. jaanuari 2004. a määruse nr 1 „Põllumajandusuuringute Keskuse põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 8. jaanuari 2004. a määruses nr 1 „Põllumajandusuuringute Keskuse põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvis 1, § 18 punktis 2, § 20 punktis 2, §-des 26 ja 27 ning §-s 29 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes;
2) paragrahvides 2 ja 3, § 16 punktides 4 ja 6 ning §-s 17 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes.
§ 45. Põllumajandusministri 14. oktoobri 2005. a määruse nr 102 „Maamajanduse Infokeskuse põhimäärus ja struktuur” muutmine
Põllumajandusministri 14. oktoobri 2005. a määruses nr 102 „Maamajanduse Infokeskuse põhimäärus ja struktuur” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 2, § 3 lõikes 3, § 4 lõikes 2, § 5 lõigetes 2 ja 3, §-s 8, § 10 lõikes 3, §-des 12 ja 13 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes;
2) paragrahvi 3 lõikes 1, § 3 lõikes 12, § 5 lõigetes 1–3, § 7 lõikes 2 ja § 11 lõikes 2 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes.
§ 46. Põllumajandusministri 13. juuni 2007. a määruse nr 91 „Veterinaar- ja Toiduameti põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 13. juuni 2007. a määruse nr 91 „Veterinaar- ja Toiduameti põhimäärus” § 1 lõikes 1 asendatakse sõna „Põllumajandusministeeriumi” sõnaga „Maaeluministeeriumi”.
§ 47. Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruse nr 93 „Harjumaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruses nr 93 „Harjumaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõikes 1 asendatakse sõna „Põllumajandusministeeriumi” sõnaga „Maaeluministeeriumi”;
2) paragrahvi 6 punktis 12, §-s 7, § 8 lõike 1 punktis 12 ja lõikes 2, § 10 lõikes 1 ning §-s 12 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes.
§ 48. Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruse nr 94 „Hiiumaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruses nr 94 „Hiiumaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 49. Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruse nr 95 „Ida-Virumaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruses nr 95 „Ida-Virumaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 50. Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruse nr 96 „Jõgevamaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruses nr 96 „Jõgevamaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 51. Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruse nr 97 „Järvamaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruses nr 97 „Järvamaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 52. Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruse nr 98 „Läänemaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruses nr 98 „Läänemaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 53. Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruse nr 99 „Lääne-Virumaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruses nr 99 „Lääne-Virumaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 54. Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruse nr 100 „Põlvamaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruses nr 100 „Põlvamaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 55. Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruse nr 101 „Pärnumaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruses nr 101 „Pärnumaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 56. Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruse nr 102 „Saaremaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruses nr 102 „Saaremaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 57. Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruse nr 103 „Raplamaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruses nr 103 „Raplamaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 58. Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruse nr 104 „Tartumaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruses nr 104 „Tartumaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 59. Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruse nr 105 „Valgamaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruses nr 105 „Valgamaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 60. Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruse nr 106 „Viljandimaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruses nr 106 „Viljandimaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 61. Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruse nr 107 „Võrumaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 14. juuni 2007. a määruses nr 107 „Võrumaa Veterinaarkeskuse põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 62. Põllumajandusministri 23. septembri 2009. a määruse nr 97 „Põllumajandusameti põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 23. septembri 2009. a määruse nr 97 „Põllumajandusameti põhimäärus” § 1 lõikes 1 asendatakse sõna „Põllumajandusministeeriumi” sõnaga „Maaeluministeeriumi”.
§ 63. Põllumajandusministri 7. mai 2010. a määruse nr 54 „Veterinaar- ja Toidulaboratooriumi põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 7. mai 2010. a määruses nr 54 „Veterinaar- ja Toidulaboratooriumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõikes 1, § 7 lõike 1 punktis 10, § 24 lõigetes 2 ja 3 ning §-s 25 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes;
2) paragrahvis 6, § 7 lõike 1 punktides 4, 9 ja 12 ja lõike 2 punktis 2, § 9 lõikes 1 ning § 24 lõikes 1 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes.
Veterinaarkorralduse seaduse alusel kehtestatud määruse muutmine
§ 64. Põllumajandusministri 7. aprilli 2015. a määruse nr 30 „Riikliku veterinaararstide registri põhimäärus” muutmine
Põllumajandusministri 7. aprilli 2015. a määruse nr 30 „Riikliku veterinaararstide registri põhimäärus” § 4 lõikes 2 ja §-s 5 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes.


RT I 2005, 68, 527
Vabariigi Presidendi 15. detsembri 2005. a otsusega nr 949
I. Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduses (RT I 2003, 2, 17; 2005, 29, 210) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Seaduse tekstis, välja arvatud § 24 lõike 3 punktis 21, asendatakse sõnad «Tolliamet» ja «toll» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes.
§ 2. Seaduse tekstis asendatakse sõna «tolliasutus» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlik struktuuriüksus» vastavas käändes.
§ 3. Seadust täiendatakse §-ga 111 järgmises sõnastuses:
« § 111. Maksumärk
Maksumärk käesoleva seaduse mõistes on aktsiisikaubale või selle müügipakendile kinnitatav erilistele turvalisusnõuetele vastav eritunnus, mis tõendab aktsiisi maksmist.»
§ 4. Paragrahvi § 13 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
« (3) Piiritus loetakse osaliselt denatureerituks, kui see on denatureeritud käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatust erinevalt ning denatureeriv aine ja selle sisaldus piirituses vastab rahandusministri määrusega kehtestatud nõuetele.
(4) Piiritust osaliselt denatureerivate ainete loetelu ja nende sisaldus piirituses kehtestatakse rahandusministri määrusega.»
§ 5. Paragrahv 17 tunnistatakse kehtetuks.
§ 6. Paragrahvi 20 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kütusesarnane toode käesoleva seaduse mõistes on toode, mille KNi esimesed neli, esimesed kuus või KNi kaheksa numbrit on 2707 10, 2707 20, 2707 30, 2707 50, 2710 11 11–2710 11 25, 2710 11 90, 2710 19 11, 2710 19 15, 2710 19 31, 2710 19 35, 2710 19 51, 2710 19 55, 2711 12–2711 14 ja mida kasutatakse mootorikütusena, kaasa arvatud statsionaarses mootoris, ex 2901 (ained, mis atmosfäärirõhul ja 15 ºC juures ei ole gaasilises olekus), 2902 20 00, 2902 30 00, 2902 41 00, 2902 42 00, 2902 43 00 ja 2902 44 00.»
§ 7. Paragrahvi 21:
« (4) Aktsiisikaupa on lubatud toota aktsiisilaos. Alkoholi on lubatud denatureerida aktsiisilaos või tollilaos. Kütust on lubatud töödelda tollikontrolli all töötlemise või seestöötlemise tolliprotseduuril või tolliladustamise tolliprotseduuril. Tahkekütuseid, vedelat põlevainet ja käesoleva seaduse § 19 lõike 14 punktides 2 ja 4 nimetatud biokütust, välja arvatud biokütust, mille KNi kaheksa numbrit on 3824 90 99, võib toota väljaspool aktsiisiladu. Käesoleva seaduse § 19 lõike 14 punktis 1 nimetatud biokütust ning biokütust, mille KNi kaheksa numbrit on 3824 90 99, peab tootma aktsiisilaos juhul, kui nimetatud biokütust toodetakse kasutamiseks mootorikütuse või kütteainena. Ajutiselt ladustatud kütust on lubatud erimärgistada ka tolliterminalis.»;
« (41) Käesoleva seaduse § 70 lõikes 2 nimetatud laevavarustajal on lubatud töödelda aktsiisiga maksustamata kütust väljaspool aktsiisiladu sadama püsiva piirdega territooriumil või teisi laevu kütusega varustaval laeval, kui töödeldud kütust kasutatakse käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktis 11 nimetatud relvajõudude poolt käitatava laeva või punktis 221 nimetatud laeva varustamiseks.»
§ 8. Paragrahvi 212 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kaugmüük käesoleva seaduse mõistes on ühes liikmesriigis tarbimisse lubatud aktsiisikauba toimetamine ettevõtja poolt teise liikmesriiki isikule, kes ei kasuta aktsiisikaupa ärilisel eesmärgil.»
§ 9. Paragrahvi 22 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 7) vedela põlevaine käitleja, tahkekütusest soojuse tootja, biokütuse käitleja, vedelgaasi käitleja ja käesoleva seaduse § 66 lõikes 141 nimetatud kütusesarnase toote käitleja, kes ei ole aktsiisilaopidajad;»
§ 10. Paragrahvi 24:
1) lõike 3 punktid 1 ja 11 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 1) aktsiisiga maksustamata aktsiisikaubalt selle lähetamise korral ilma ajutise aktsiisivabastuseta;
11) aktsiisiga maksustamata vedelgaasi või käesoleva seaduse § 66 lõikes 141 nimetatud kütusesarnase toote tanklasse lähetamise korral selle vastuvõtmisel tanklasse;»;
« 5) talle väljastatud maksumärkidelt 91. päeval nende Maksu- ja Tolliametist kättesaamise päevast arvates, kui maksumärgid, mida ei ole eksporditud ega teise liikmesriiki toimetatud, ei ole kinnitatud aktsiisikaubale ega selle müügipakendile või kui eksporditud või teise liikmesriiki toimetatud maksumärgid ei ole Eestisse tagasi toimetatud aktsiisikaubale ega selle müügipakendile kinnitatult ja need maksumärgid on Maksu- ja Tolliametile tagastamata või Maksu- ja Tolliameti esindaja juuresolekul hävitamata.»;
3) lõiked 5 ja 6 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Aktsiisiga maksustamata vedela põlevaine käitlejal, biokütuse käitlejal ja vedelgaasi käitlejal, kes ei ole aktsiisilaopidajad, tekib maksukohustus varaseimal hetkedest, millal sooritati üks alljärgnevatest toimingutest:
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud isikul tekib maksukohustus ka aktsiisiga maksustamata vedelgaasi, käesoleva seaduse § 66 lõikes 141 nimetatud kütusesarnase toote, biokütuse või vedela põlevaine põhjendamata kaolt selle tekkimise päeval või kui kao tekkimise päeva ei ole võimalik kindlaks teha, siis kao avastamise päeval.»;
4) lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (8) Aktsiisikauba importijal tekib maksukohustus temale väljastatud maksumärkidelt 91. päeval nende Maksu- ja Tolliametist kättesaamise päevast arvates, kui need maksumärgid ei ole aktsiisikauba importija poolt selleks ajaks aktsiisikaubale ega selle müügipakendile kinnitatult Eestisse tagasi toimetatud või kui need maksumärgid ei ole Maksu- ja Tolliametile tagastatud ega Maksu- ja Tolliameti esindaja juuresolekul hävitatud.»;
5) täiendatakse lõikega 111 järgmises sõnastuses:
« (111) Õhusõidukit ja laeva käitaval ettevõtjal tekib maksukohustus aktsiisiga maksustamata aktsiisikauba põhjendamata kaolt selle tekkimise päeval või kui kao tekkimise päeva ei ole võimalik kindlaks teha, siis kao avastamise päeval.»;
6) lõige 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (14) Aktsiisilaopidaja vastutab käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktides 9–191, 22, 221, 24–26, 29 ja 30 nimetatud aktsiisikauba, välja arvatud tahkekütuse, veo käigus tekkinud põhjendamata kaolt aktsiisi maksmise eest hetkeni, mil isik või asutus, kellel on õigus seda aktsiisikaupa vastu võtta, on selle vastu võtnud.»;
7) lõige 17 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (17) Käesoleva seaduse § 211 lõikes 1 nimetatud ettevõtjal tekib maksukohustus teisest liikmesriigist lähetatud aktsiisikaubalt selle vastuvõtmise päeval ning temale väljastatud maksumärkidelt 91. päeval nende Maksu- ja Tolliametist kättesaamise päevast arvates, kui maksumärgid ei ole kinnitatud aktsiisikaubale ega selle müügipakendile või kui teise liikmesriiki toimetatud maksumärgid ei ole Eestisse tagasi toimetatud aktsiisikaubale ega selle müügipakendile kinnitatult ja need maksumärgid on Maksu- ja Tolliametile tagastamata või Maksu- ja Tolliameti esindaja juuresolekul hävitamata.»;
8) täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Maksumärkidelt ei teki maksukohustust, kui nende maksumärkidega maksumärgistatud aktsiisikaup maksustati aktsiisiga teises liikmesriigis.»
§ 11. Paragrahvi 25 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (8) Põhjendatud juhul ja Maksu- ja Tolliameti aktsepteeritud tagatise olemasolu korral võib Maksu- ja Tolliameti peadirektor aktsiisimaksja taotlusel pikendada maksumärkidelt aktsiisi maksmise tähtaega kuni 90 päeva võrra.»
§ 12. Paragrahvi 26:
« 3) aktsiisikauba toimetamisel aktsiisilaost aktsiisilaopidajale või teise liikmesriigi registreeritud kauplejale;»;
2) lõike 1 punktis 7 asendatakse sõnad «punktides 9–19 ja 22–26» sõnadega «punktides 9–191, 22, 221, 24–26, 29 ja 30».
1) lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad «imporditud või teisest liikmesriigist Eestisse toimetatud» sõnadega «imporditud, teisest liikmesriigist Eestisse toimetatud või Eestis asuvast aktsiisilaost soetatud»;
2) lõike 1 punkti 11 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmesriikide, välja arvatud Eesti, relvajõududele nende enda ja nendega kaasas oleva tsiviilkoosseisu kasutuseks ning nende sööklate varustamiseks imporditud, teisest liikmesriigist Eestisse toimetatud, Eestis asuvast aktsiisilaost või laevavarustajalt soetatud aktsiisikaup.»;
3) lõiget 1 täiendatakse punktiga 91 järgmises sõnastuses:
« 91) osaliselt denatureeritud piiritus, mida kasutatakse alkoholist erineva toote tootmiseks;»;
4) lõike 1 punkt 19 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 19) kütus, mida kasutatakse ärilisel eesmärgil käitatavas tsiviilõhusõidukis ja riiklikus õhusõidukis õhus navigeerimiseks, sealhulgas kütus, mida kasutatakse nimetatud õhusõidukites hooldus- ja remonttööl;»;
5) lõiget 1 täiendatakse punktiga 191 järgmises sõnastuses:
« 191) kütus, mida laevavarustaja töötleb või ladustab käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktis 11 nimetatud relvajõudude poolt käitatava laeva või punktis 221 nimetatud laeva varustamiseks;»;
6) lõike 1 punktid 22 ja 221 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 22) kütus, mida ettevõtjana äriregistrisse kantud kütusekäitleja kasutab oma ettevõtluses muul otstarbel kui mootorikütuse või kütteainena;
221) kütus, mida kasutatakse laevas, mis sõidab ärilisel eesmärgil või kalastab väljaspool Eestit, sealhulgas kütus, mida kasutatakse nimetatud laevades regulaarsel hooldustööl laeva ettevalmistamiseks järgnevaks sõiduks väljapoole Eestit;»;
7) lõike 1 punkt 25 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 25) põlevkivikütteõli, mida kaugkütja kasutab soojuse tootmiseks. Kaugkütja käesoleva seaduse mõistes on soojuse tootja, kes enamiku viimase 12 kalendrikuu jooksul toodetud soojusest edastab kaugküttevõrku kaugkütteseaduse (RT I 2003, 25, 154; 2004, 18, 131) tähenduses;»;
8) lõiget 1 täiendatakse punktiga 281 järgmises sõnastuses:
« 281) käesoleva seaduse § 19 lõike 14 punktis 4 nimetatud biokütus;».
§ 14. Paragrahvi 28 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Aktsiisi maksmise tähtaja pikendamise korral makstakse aktsiis aktsiisi maksmise tähtaja pikendamisel määratud tähtpäeval kehtiva aktsiisimäära järgi. Aktsiisikaubalt, millele või mille müügipakendile kinnitatud maksumärkidelt on aktsiis makstud vastavalt käesoleva seaduse § 24 lõike 3 punktile 5, lõikele 8 või lõikele 17, makstakse aktsiis summa ulatuses, mis saadakse maksukohustuse tekkimise päeval kehtiva aktsiisimäära järgi arvutatud aktsiisisummast varem kehtinud aktsiisimäära alusel arvutatud aktsiisisumma lahutamisel.»
§ 15. Paragrahvi 30:
« (2) Aktsiisikauba tootmisel tekkiva aktsiisikauba kao piirnormi kooskõlastab Maksu- ja Tolliameti peadirektor aktsiisilao tegevusloa taotlemisel esitatavate dokumentide alusel. Aktsiisikauba kao piirnormi kooskõlastab Maksu- ja Tolliameti piirkondliku struktuuriüksuse juhataja käesoleva seaduse § 50 lõikes 5, § 70 lõikes 2 või § 75 lõikes 2 nimetatud isiku või asutuse poolt aktsiisivabastuse loa taotlemisel esitatavate dokumentide alusel, kui see on piisavalt põhjendatud.»;
« (3) Aktsiisilaopidaja ja aktsiisivabastuse loa omanik on kohustatud viivitamatult pärast piirnormi ületava aktsiisikauba kao avastamist koostama akti, kus näidatakse kao suurus ja tekkimise põhjused, ning esitama selle koos asjakohaste tõenditega tema aktsiisilao või tegevuskoha üle järelevalvet teostavale Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule struktuuriüksusele.»;
« (9) Aktsiisikauba kao piirnorm aktsiisikauba ladustamisele ja veole kehtestatakse rahandusministri määrusega.»
§ 16. Paragrahvi 31:
1) lõikes 2 asendatakse sõnad «punktides 14–18» sõnadega «punktides 14–18, 191»;
« (7) Tubakatoodete ja alkoholi puhul võetakse tagatissumma suuruse määramisel arvesse ka isikule Maksu- ja Tolliametist väljastatavate maksumärkide maksimaalselt koguselt, millelt on aktsiis maksmata, tekkida võiva või tekkinud maksukohustuse suurus.»
§ 17. Paragrahvi 33:
1) lõikes 1 asendatakse sõna «kemikaalikäitleja» sõnaga «kütusekäitleja» ning sama lõiget täiendatakse pärast esimest lauset järgmise lausega:
«Biokütuse käitleja peab mõõtma biokütuse toorainet, pooltoodet ja toodangut ning dokumenteerima mõõtmise tulemused ja pidama nende üle arvestust.»;
2) lõikesse 4 lisatakse pärast sõna «arvatud» sõnad «biokütuse käitleja ja»;
« (41) Aktsiisilaopidaja, kes toodab kütust või ainult ladustab seda statsionaarses mahutis, registreeritud kaupleja, kes ainult ladustab kütust statsionaarses mahutis, samuti käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 7 nimetatud isik ei pea vastama käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud tingimustele, kui kütuse mõõtmiseks vastuvõtmisel aktsiisilattu, registreeritud kaupleja tegevuskohta või käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 7 nimetatud isiku tegevuskohta, samuti valmistoodangu mõõtmisel kasutatakse mõõteseaduse alusel selleks pädeva sõltumatu akrediteeritud labori teenust.»;
4) täiendatakse lõikega 42 järgmises sõnastuses:
« (42) Laevavarustaja ja aktsiisilaopidaja, kes tegeleb ainult õhusõiduki või laeva varustamisega, ei pea vastama käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud tingimustele.»
§ 18. Paragrahvi 36 lõiget 1 täiendatakse punktiga 161 järgmises sõnastuses:
« 161) veenduma aktsiisikauba võõrandamisel õhusõiduki või laeva varudeks, et selle saaja on aktsiisivaba aktsiisikauba saamiseks õigustatud isik;».
§ 19. Paragrahvi 45 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Aktsiisilaost lähetatud, ajutise aktsiisivabastuseta ühendusevälisesse riiki lähetatud ja läbi teise liikmesriigi lähetatud aktsiisikauba kohustuslik saatedokument määratakse rahandusministri määrusega.»;
§ 20. Paragrahvi 451:
« 5) Maksu- ja Tolliametile on tagastatud maksumärgid või teatatud kirjalikult nende maksumärkide numbrid, millega maksumärgistatud aktsiisikaup toimetatakse teise liikmesriiki;»;
2) lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
« 6) Maksu- ja Tolliametile on tema nõudmisel esitatud tagatis.»
§ 21. Paragrahvi 455 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Aktsiis tagastatakse alkoholilt, tubakatoodetelt või nende maksumärkidelt maksumärkide tagastamisel Maksu- ja Tolliametile käesoleva seaduse §-s 495 või 65 sätestatud korras.
(3) Alkoholilt ja tubakatoodetelt aktsiisi tagastamiseks ei tagastata Maksu- ja Tolliametile maksumärke käesoleva seaduse §-des 452 ja 453 ning käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhtudel.»
§ 22. Paragrahvi 46:
« (1) Õlle aktsiisimäär on 58 krooni ja alates 2006. aasta 1. juulist 64 krooni õlle etanoolisisalduse ühe mahuprotsendi kohta hektoliitris. Väikeõlletootja, kes toodab õlut alla 3000 hektoliitri kalendriaastas, toodetud õlle aktsiisimäär on 50 protsenti käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud aktsiisimäärast.
(2) Kääritatud joogi ja veini, mille etanoolisisaldus on kuni kuus (kaasa arvatud) mahuprotsenti, aktsiisimäär on 341 krooni ja alates 2006. aasta 1. juulist 376 krooni kääritatud joogi või veini hektoliitri kohta.»;
2) lõiked 5 ja 6 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Vahetoote aktsiisimäär on 1680 krooni ja alates 2006. aasta 1. juulist 1852 krooni vahetoote hektoliitri kohta.
(6) Muu alkoholi aktsiisimäär on 152 krooni ja alates 2006. aasta 1. juulist 168 krooni muu alkoholi etanoolisisalduse ühe mahuprotsendi kohta hektoliitris.»;
§ 23. Seadust täiendatakse paragrahviga 461 järgmises sõnastuses:
« § 461. Alkoholi maksumärkide aktsiis
(2) Alkoholilt, mille müügipakendile on kinnitatud aktsiisiga maksustatud maksumärgid, makstakse aktsiisi summas, mis saadakse alkoholilt arvutatud aktsiisisummast maksumärgilt arvutatud aktsiisisumma lahutamisel.»
§ 24. Seadust täiendatakse §-dega 491–495 järgmises sõnastuses:
« § 491. Alkoholi maksumärgistamine
(15) Alkoholi maksumärgi kujundus, maksumärkide väljastamise ja nendest loobumise kord ning maksumärkide saatelehe vorm ja selle täitmise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega.
(2) Maksumärgid loetakse tagastatuks, kui maksumärkide saaja on maksumärgid Maksu- ja Tolliametile tagastanud koos dokumentidega, mille loetelu kehtestatakse rahandusministri määrusega.»
§ 25. Paragrahvi 50:
1) lõikesse 1 lisatakse pärast sõna «denatureeritud» sõnad «või osaliselt denatureeritud»;
2) lõikes 4 asendatakse sõnad «punktides 9–181» sõnadega «punktides 9–18» ja lõike teine lause tunnistatakse kehtetuks;
3) lõike 5 punktid 12 ja 13 tunnistatakse kehtetuks;
4) lõiget 5 täiendatakse punktiga 14 järgmises sõnastuses:
« 14) isik, kes kasutab osaliselt denatureeritud piiritust alkoholist erineva toote tootmiseks.»
§ 26. Paragrahvi 56 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Sigarettide aktsiisimäär koosneb fikseeritud määrast 1000 sigareti kohta ja sigarettide maksimaalse jaehinna alusel arvutatud proportsionaalsest määrast. Fikseeritud määr on 275 krooni ja proportsionaalne määr 26 protsenti sigarettide maksimaalsest jaehinnast. Alates 2006. aasta 1. juulist on fikseeritud määr 360 krooni ja proportsionaalne määr 28 protsenti sigarettide maksimaalsest jaehinnast ning alates 2007. aasta 1. juulist on fikseeritud määr 405 krooni ja proportsionaalne määr 29 protsenti sigarettide maksimaalsest jaehinnast.»
§ 27. Paragrahv 581 tunnistatakse kehtetuks.
§ 28. Paragrahvi 61:
« (2) Maksumärgi kujunduse ja liigi, maksumärkide väljastamise, nendest loobumise ja nende lähetamise kord ning maksumärkide saatelehe vorm ja selle täitmise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega. Saatelehe vormil nõutavad andmed võib esitada ka muul Maksu- ja Tolliameti poolt aktsepteeritaval kujul.»;
2) lõiget 3 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
« 31) registreeritud kaupleja või käesoleva seaduse §-s 211 nimetatud ettevõtja poolt tubakatoote võõrandamisel, kui tubakatootele ei kohaldata aktsiisivabastust;»;
3) lõike 3 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) tarbimisse lubamisel, kui tubakatootele ei kohaldata aktsiisivabastust.»;
« (4) Tubakatoodet võib Eestis maksumärgistada aktsiisilaos, tollilaos ja registreeritud kaupleja tegevuskohas. Registreeritud kaupleja ja käesoleva seaduse §-s 211 nimetatud ettevõtja peavad tubakatoote maksumärgistamise korral Eestis seda tegema viivitamatult pärast tubakatoote Eestisse toimetamist.»;
« (6) Kaugmüügi teel Eestisse müüdavad tubakatooted võivad olla maksumärgistamata.»;
6) lõiked 9 ja 10 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (9) Tubakatoodetele või nende müügipakendile kinnitamata maksumärke on keelatud võõrandada, välja arvatud maksumärkidest loobumisel või nende tagastamisel Maksu- ja Tolliametile.
(10) Maksumärgistatud tubakatooteid võib importida ja teisest liikmesriigist vastu võtta üksnes maksumärkide tellija. Aktsiisiga maksustamata maksumärgistatud tubakatooteid on lubatud lähetada aktsiisilaopidaja poolt teisele aktsiisilaopidajale, kui Maksu- ja Tolliametile on kirjalikult teatatud lähetatavatele tubakatoodetele või nende müügipakendile kinnitatud maksumärkide numbrid.»
§ 29. Paragrahvi 62:
1) lõike 1 sissejuhatav osa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Maksumärgid tellib Maksu- ja Tolliametilt tubakatoodete importija, aktsiisilaopidaja, registreeritud kaupleja või käesoleva seaduse §-s 211 nimetatud isik. Maksu- ja Tolliamet võtab vastu maksumärkide tellimuse ja väljastab maksumärgid tellijale, kui ta vastab kõikidele alljärgnevatele tingimustele:»;
2) lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) isikul on kehtiv aktsiisilao tegevusluba või registreeritud kaupleja tegevusluba, importijal on tubakatoote impordi alane märge majandustegevuse registris või isikul on tubakatoote hulgimüügi alane märge majandustegevuse registris ja esitatud on käesoleva seaduse § 444 lõike 1 punktis 1 nimetatud kirjalik teatis;»;
3) lõike 1 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) isik on teatanud aktsiisikauba maksumärgistamise koha.»;
4) lõike 1 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;
« (3) Maksumärkide tellija teatab Maksu- ja Tolliametile maksumärkide tellimisel sigarettide maksimaalse jaehinna Eesti kroonides 0,50 krooni täpsusega.»
§ 30. Paragrahv 63 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 63. Tubakatoodete maksumärkidelt aktsiisi maksmise tagamine aktsiisilaopidajast ja registreeritud kauplejast erineva isiku poolt
(2) Käesolevas paragrahvis nimetatud tagatise puhul kohaldatakse käesoleva seaduse § 31 lõiget 3.»
§ 31. Paragrahvi 66:
1) lõiked 6 ja 7 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Eriotstarbelise diislikütuse aktsiisimäär on 690 krooni 1000 liitri eriotstarbelise diislikütuse kohta ja alates 2007. aasta 1. jaanuarist 960 krooni 1000 liitri eriotstarbelise diislikütuse kohta.
(7) Kerge kütteõli aktsiisimäär on 690 krooni 1000 liitri kerge kütteõli kohta ja alates 2007. aasta 1. jaanuarist 960 krooni 1000 liitri kerge kütteõli kohta.»;
2) lõige 141 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (141) Kütuse, mille KNi esimesed kuus numbrit on 2711 12–2711 14 ja mida kasutatakse mootorikütusena, kaasa arvatud statsionaarses mootoris, aktsiisimäär on 1570 krooni 1000 kilogrammi kohta.»;
3) lõiked 144–148 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (144) Vedela põlevaine aktsiisimäär ja biokütuse aktsiisimäär alates käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktis 28 nimetatud loa kehtivuse lõppemisest on 6600 krooni 1000 liitri vedela põlevaine või biokütuse kohta, kui neid kütuseid kasutatakse samal otstarbel kui bensiini.
(148) Kui biokütus on lisatud käesoleva seaduse § 19 lõikes 1 nimetatud kütusele, siis selles kütuses sisalduv biokütuse osa vabastatakse aktsiisist kuni käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktis 28 nimetatud loa kehtivuse lõpuni.»
§ 32. Paragrahv 691 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 691. Biokütuse luba ja aruandlus
(8) Maksu- ja Tolliameti peadirektor tunnistab biokütuse loa kehtetuks, kui 30 päeva jooksul biokütuse loa kehtivuse peatamise päevast arvates ei ole ära langenud selle kehtivuse peatamise põhjustanud asjaolud või kui biokütuse loa omanik esitab Maksu- ja Tolliametile taotluse biokütuse loa kehtetuks tunnistamiseks.»
§ 33. Paragrahv 70 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 70. Laeva varustamiseks aktsiisivaba kütuse soetamise ja töötlemise õigus
(3) Kütuse aktsiisivabastuse luba võib taotleda isik, kelle kütuse töötlemise või ladustamise koht asub laeval, mis varustab kütusega teisi laevu, või sadama püsiva piirdega territooriumil ning kes on kantud äriregistrisse ja registreeritud käibemaksukohustuslasena Eestis.»
§ 34. Paragrahvi 71:
1) lõike 1 punktid 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
« (11) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmetele ja dokumentidele peab laevavarustaja esitama järgmised dokumendid:
5) mahutite plaan, millel on märgitud mahutite maht.»
§ 35. Paragrahvi 72 lõike 1 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 36. Paragrahvi 74:
« § 74. Laevavarustaja kohustused
(1) Laevavarustaja on kohustatud:»;
2) lõiget 1 täiendatakse punktidega 7–10 järgmises sõnastuses:
« 7) ladustama ja töötlema kütust oma tegevuskohas ainuisikuliselt ning paigutama eraldi aktsiisiga maksustatud ja maksustamata kütust;
10) esitama tegevuskohtade lõikes Maksu- ja Tolliametile laeva kütusega varustamise aruande kalendrikuul käideldud kütuse kohta hiljemalt järgmise kalendrikuu 15. päeval.»;
« (11) Kütuse laevavarustamise aruandes nõutavate andmete loetelu kehtestatakse rahandusministri määrusega. Kütuse laevavarustamise aruandes nõutavad andmed võib esitada ka mõnes muus Maksu- ja Tolliameti poolt aktsepteeritud aruandes Maksu- ja Tolliameti poolt aktsepteeritud kuupäevaks.»
§ 37. Seadust täiendatakse §-ga 741 järgmises sõnastuses:
« § 741. Laevas ja õhusõidukis aktsiisivaba kütuse kasutaja kohustused
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kütuse kasutajal ei ole lubatud aktsiisivaba kütust võõrandada. Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kütuse kasutajal ei ole enam võimalik aktsiisivabalt soetatud kütust kasutada, siis on tal Maksu- ja Tolliameti kirjalikul nõusolekul lubatud see kütus võõrandada.»
§ 38. Paragrahv 75 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 75. Kütusekäitleja õigus kasutada aktsiisivaba kütust
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud aktsiisivaba kütuse kasutajal on lubatud aktsiisivaba kütust võõrandada teisele kütusekäitleja aktsiisivabastuse loa omanikule või aktsiisilaopidajale Maksu- ja Tolliametiga kooskõlastatult.»
§ 39. Paragrahvides 76–79 asendatakse sõna «kemikaalikäitleja» sõnaga «kütusekäitleja».
§ 40. Paragrahvi 78 lõikes 4 asendatakse sõnad «seaduse § 27 lõike 1 punktis 22» sõnadega «seaduse § 75 lõikes 2».
§ 41. Seadust täiendatakse §-ga 853 järgmises sõnastuses:
« § 853. Seaduse kohaldamine maksumärgistamata alkoholile
(1) Käesoleva seaduse § 491 lõikes 2 nimetatud enne 2006. aasta 1. juulit tarbimisse lubatud maksumärgistamata alkoholi müük on lubatud kuni 2006. aasta 30. septembrini.»
II. § 42. Seaduse jõustumine
(2) Käesoleva seaduse §-d 3 ja 5, § 10 punktid 2, 4 ja 7, §-d 11 ja 14, § 15 punktid 1 ja 3, § 16 punkt 2, § 20 punkt 1, §-d 21 ja 23, §-s 24 sätestatud seaduse täiendamine §-dega 491 ja 493–495 ning §-d 28–30 jõustuvad 2006. aasta 1. juulil.


Raasiku valla kaevetööde eeskiri – Riigi Teataja
Raasiku valla kaevetööde eeskiri
Raasiku valla kaevetööde eeskiri - sisukord
§ 4 Kaevetööde loa väljastamine ja loa väljastamisest keeldumine
§ 5 Kaevetööde peatamine, loa tühistamine ja pikendamine
§ 6 Kaevetööde üldnõuded
§ 7 Nõuded ehitustöödele
§ 8 Nõuded teede ehitusele, remondile ja haljastusele
§ 9 Kaevetööde lõpetamise alused
§ 10 Avariikaevetöö tingimused
§ 11 Garantii
§ 12 Erinõuded kaevetöödele
RT IV, 22.10.2019, 18
Vastu võetud 08.10.2019 nr 18
(1) Kaevetööde eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib kaevetööde projekteerimist, korraldamist ja tegemist (edaspidi kaevetööd) Raasiku valla avalikult kasutatavatel teedel ja tänavatel (edaspidi teed) või munitsipaalmaal ning on kohustuslik kõigile kaevetöid teostavatele isikutele.
(2) Eeskirja sätteid ei kohaldata kaevetöödel kalmistutel ja karjäärides ning eraõiguslike isikute omandis olevatel kinnistutel, mis ei ole antud avalikku kasutusse.
3) kaevetööde tegija (edaspidi kaevaja) on juriidiline isik, kes omab vastavat ehitusalast pädevust ning on esitanud tellijale ehituse valdkonna majandustegevuse teate ja kes otseselt teostab kaevetöid, kellele on väljastatud luba kaevetööde tegemiseks ja kes vastutab kaevetöödega seonduvate tegevuste eest käesoleva eeskirja kohaselt;
4) kaevetööde tellija ehk tellija on juriidiline või füüsiline isik, kes tellib kaevetööd, omades selleks seaduslikke volitusi ning määrab ehitustööde omanikujärelevalve (ehitusjärelevalve) ning teede ehituse- ja remonditööde järelevalve (teehoiutööde järelevalve);
5) ehitustööde omanikujärelevalve teostaja on vastava pädevusega isik, kes teeb ehitustööde omanikujärelevalvet järgides seaduses nimetatud ministri poolt kehtestatud ehitustööde omanikujärelevalve tegemise korda ja protseduure reguleerivaid õigusakte;
6) teehoiutööde järelevalve teostaja on vastava pädevusega isik, kes teeb teede ehitus- ja remonditööde järelevalvet, järgides seaduses nimetatud ministri poolt kehtestatud teede ehitus- ja remonditööde omanikujärelevalve tegemise korda ja protseduure reguleerivaid õigusakte;
7) kaevetööde luba on Raasiku Vallavalitsuse (ametiasutusena) (edaspidi vallavalitsus) poolt väljastatud dokument, mis annab õiguse kaevetöödeks;
8) leppetrahv on kaevaja ja vallavalitsuse vaheline kokkuleppeline summa, mille kaevaja tasub vallavalitsusele juhul, kui ei peeta kinni käesoleva eeskirja nõuetest;
9) menetleja on vallavalitsuse poolt määratud isik, kes käesoleva eeskirja kohaselt ja juhindudes muudest õigusaktidest, juhistest ja juhenditest menetleb kaeveloaga seonduvat, teostab järelevalvet käesoleva eeskirja täitmise üle ja võtab vastu otsuseid muudes kaevetöödega seonduvates küsimustes;
10) kaevis on looduslikust olekust eemaldatud kivimi või setendi tahke osis (liiv, kruus, lubjakivi jne);
11) nõlvus on kaevise sügavuse ja laiuse suhe;
12) kape on sulgeseadme spindlipikenduse luugikomplekt.
(1) Kaevetööde loa väljastamise aluseks on käesoleva eeskirja kohaselt tellija või kaevaja poolt esitatud vormikohane avaldus.
(2) Kaevetööde loa avaldus esitatakse vallavalitsusele vähemalt 10 päeva enne planeeritavat kaevetöödega alustamist.
(3) Kaevetööde loa avaldusele peavad olema lisatud alljärgnevad dokumendid:
1) tehnorajatise ehitamisel selle projekt, mis on koostatud ehitusprojektile esitatud nõudeid järgides ning on kõikide asjaosalistega nõuetekohaselt kooskõlastatud;
2) tee omaniku nõudel teeprojekt, mis on koostatud teeprojektile esitatud nõudeid järgides ning on nõuetekohaselt kooskõlastatud. Seadusest tulenevalt võib teeprojekti asemel esitada tööde kirjelduse, mis on koostatud teetööde kvaliteedi nõudeid järgides;
4) tööde läbiviimise ajakava, milles tuleb ära näidata kaeveloa lõpetamiseks esitatava täitedokumentatsiooni kuupäev;
5) vajadusel taotlus liikluse ümberkorraldamise kohta koos liikluskorralduse skeemiga, mis on tee omaniku ja menetleja poolt eelnevalt kooskõlastatud;
6) vajadusel muud dokumendid, mis on ette nähtud seadustega ja muude Raasiku valla õigusaktidega.
(4) Kaevetööde loa avaldus allkirjastatakse kaevaja esindaja (äriregistrisse kantud esindamise õigusega) või tema poolt volitatud esindaja ning tellija või tema poolt volitatud esindaja poolt.
(5) Kaevetööd kooskõlastatakse:
1) kaevetöödega seonduva maa-ala naaberkinnistute omanike poolt, kui kaevetööde käigus teostatakse töid nendel kinnistutel või on alust arvata, et kinnistute omanike omandile võivad kaasneda kahjustused;
2) võrguvaldajate esindajate poolt;
3) ühistranspordi ajutisel ümbersuunamisel ühistranspordi tellijate poolt;
4) järelevalvet teostavate isikute poolt.
§ 4. Kaevetööde loa väljastamine ja loa väljastamisest keeldumine
(1) Menetleja väljastab kaevetööde loa või lükkab puudustega kaevetööde loa avalduse tagasi viie (5) tööpäeva jooksul arvestades kaevetööde loa avalduse registreerimisest vallavalitsuses ning annab juhised puuduste kõrvaldamiseks.
(2) Menetlejal on kaevetööde loa avalduse menetlemisel õigus:
1) muuta kaevetööde alustamise aega ja määrata kaevajale töö lõpetamise tähtaeg, millest kaevaja on kohustatud kinni pidama;
3) määrata leppetrahvi suurus;
4) nõuda tellijalt garantiikirja või finantsasutuse kinnitust vahendite olemasolu kohta, millega tagatakse kaevetööde läbiviimine ja kolmandatele isikutele tekkida võiva kahju hüvitamine;
5) nõuda kaevajalt garantiikirja esitamist teehoiutööde kohta;
6) nõuda asendusistutuse garantiikirja püsihaljastuse taastamiseks;
7) nõuda täiendava jäätmekava esitamist, kui ehitustööde käigus võivad tekkida ehitusjäätmed või ohtlikud jäätmed;
8) kehtestada nõudeid liikluse korraldamiseks;
9) kehtestada nõudeid elanikkonna teenindamiseks vajalike meetmete tarvitusele võtmiseks.
(3) Menetlejal on õigus jätta kaevetööde avaldus rahuldamata ja kaevetööde luba väljastamata, kui:
1) kaevetööde avaldus ei ole nõuetekohaselt vormistatud ja avaldusele ei ole lisatud eeskirja § 3 lg 3 nõutud dokumente või puuduvad nõuetekohased kehtivad kooskõlastused;
2) kaevaja on avaldusele esitamisele eelneva aasta jooksul eiranud kaevetöödega seonduvate Raasiku valla õigusaktide nõudeid;
3) kaevaja on eelnevalt teostanud ehitustöid, eirates kaevetööde eeskirja nõudeid ja ei ole ehitustöid läbi viinud hea tava kohaselt;
4) kaevaja ei ole garantiiperioodil teostanud garantiitöid nõuetekohaselt või on jätnud need tegemata;
5) kaevajal või tema alltöövõtjal puudub vastav pädevus;
6) kaevajal on finantsraskused ja on tasumata ja täitmata kohustused riiklike ja kohalike maksude osas.
(4) Kaevetööde loa väljastamisest keeldumine vormistatakse vallavalitsuse menetleja haldusaktiga ning tehakse kaeveloa avalduse esitajale teatavaks kirjalikult taasesitamist võimaldavas vormis viie (5) tööpäeva jooksul.
§ 5. Kaevetööde peatamine, loa tühistamine ja pikendamine
(1) Menetlejal on õigus kaevetööde luba peatada, kui:
1) tööde käigus selguvad asjaolud, millede tõttu kaevetööde jätkamine seab ohtu elanikkonna tervise või kaevetööd võivad kaasa tuua kahju tekitamise kolmandatele isikutele;
2) kaevetööde läbiviimise käigus selgub, et projekt ei vasta tegelikule olukorrale või projekteerimisel ei ole kinni peetud kehtivatest õigusaktidest ega norminõuetest;
3) teehoiutööde järelevalve on peatanud ehitustööd vastavalt tuvastatud kaevetööde ohtlikkusele nii kaevetööd teostatavatele töötajatele kui elanikkonnale;
4) tagatud ei ole liiklus- või tööohutus;
5) kahjustatakse haljastust või puudub raieluba.
(2) Menetlejal on õigus kaevetööde luba tühistada, kui:
1) kaevaja on jätnud kõrvaldamata eeskirja § 5 lõikes 1 toodud asjaolud;
2) kaevaja ei pea kinni projektist ega ehitusele kehtivatest nõuetest ning tegevus võib tuua kaasa Raasiku vallale põhjendamatuid kulutusi;
3) kaevaja seda ise kirjalikult soovib.
(3) Menetleja võib kaevetööde luba pikendada, kui kaevaja esitab kaevetööde loa pikendamise kohta põhjendatud taotluse.
(4) Kaevetööde loa pikenduse taotlus peab olema esitatud vähemalt 10 tööpäeva enne kaevetööde loa tähtaja lõppemist. Kaevetööde loa pikendamise taotlust menetletakse käesoleva eeskirja kohaselt.
§ 6. Kaevetööde üldnõuded
(1) Kaevetööd on lubatud alustada ja läbi viia ainult kaevetööde loa alusel. Kaevetööde luba ja ehitusdokumentatsioon peavad asuma kaevetööde asukohas ja olema kättesaadavad kõikidele kontrolltoiminguid teostavatele isikutele.
(5) Kaevetööde läbiviimisel on kaevaja kohustatud tagama kaevise nõuetekohase nõlvuse ja piirama kogu ehitusplatsi ohutuspiiretega ning paigaldama töömaale nõuetekohased teavitusvahendid.
(6) Kaevaja on kohustatud läbi viima kõik vajalikud katsetused ja ehitustoodete ja ehitusmaterjalide uuringud enne toodete või materjalide kasutusele võtmist või töö üle andmist. Kõik kulutused kannab kaevetööde teostaja.
(8) Kommunikatsioonide paigalduse korral on kaetud tööd alljärgnevad: kaeviku põhi, kommunikatsiooni sängituse kiht ja selle paigaldis, kommunikatsiooni tagasitäide 30 cm kihina, tee mulle, mis paigaldatud ja tihendatud 50 cm kihtide kaupa, tee dreenkiht, tee killustikalus, mitmekihilise katte korral alumised kattekihid. Kaetud tööde materjalide tihendatus katsetatakse iga 25 m järel ristlõike kolmes punktis.
(9) Kaevetööde käigus ehitatavad või remonditavad võrkude kaevupead ja kaped peavad olema tee pinnaga ühes tasapinnas. Kõrvalekaldumine on lubatud teele kehtivate kvaliteedinõuetest ja tasemenõuetest.
(10) Juhul, kui võrkude kaevupead ja kaped ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele või tee tasemenõuded ei ole tagatud, on kaevetööde loa saaja kohustatud kahe tööpäeva jooksul arvestades tema enda poolt nõude eiramise avastamisest või menetlejalt teate saamisest, viima võrkude osad ja teekatte nõuetega vastavusse. Käesoleva kohustuse mittetäitmisel on menetlejal õigus tellida töö ükskõik milliselt pädevalt isikult ning nõuda võrguvaldajalt sisse kõik kulutused ning Raasiku vallale tekitatud kahjud ja nõuda eeskirja mittetäitmisest tulenevat leppetrahvi.
(11) Vajadusel võib menetleja määrata täiendavaid nõudeid kaevetööde läbiviimisele, töödel kasutatavate ehitusmaterjalidele ja muudele töödega seotud toimingutele.
(12) Kaevetöödel ja selle järgsete teede ehitusel- ja remondil õhutemperatuuril alla 5oC tuleb tööd ümber teha ja viia kvaliteedinõuetega vastavusse hiljemalt 15. maiks. Tähtaega võib pikendada menetleja eraldi kirjaliku otsuse alusel.
(13) Väljaspool teemaa-ala kaevetöö korral on kaevaja kohustatud kaevisetäite paigaldama 50 cm kihtide kaupa ja tihendama 97%-ni.
(14) Kaevetöödel kolmandatele isikutele tekitatud kahjustused peavad olema likvideeritud kaevaja poolt loa kehtivuse ajal.
§ 7. Nõuded ehitustöödele
(1) Ehitustööd tuleb läbi viia kaevetööde loa väljastamise aluseks olevast projektist lähtuvalt, tagades ehitustööde kvaliteedinõuetest kinnipidamise.
(3) Kõik ehitustööd tuleb dokumenteerida, pidades kinni kehtivatest nõuetest ning seadustest lähtuvalt vastava ministri poolt kehtestatud muid nõudeid järgides. Kõik dokumendid peavad olema eestikeelsed või vastavalt nõuetele tõlgitud eesti keelde.
(4) Piki teed paiknevad tehnovõrgud projekteeritakse võimalusel väljapoole sõidutee alla jäävat ala, vähendamaks katete lõhkumisi tehnovõrkude avariide, remonttööde ja uute tarbijate liitumise korral, haljasaladel nähakse ette kõrghaljastuse rajamiseks vajalik ruum.
(5) Olemasolevate katete lõhkumise vältimiseks ja kõrghaljastuse säilitamiseks eelistatakse kinnisel meetodil rajatavaid tehnovõrke.
(6) Piki kõnniteed tehtava kaevetöö korral taastatakse katted järgmiselt:
1) asfalt- ja sillutiskate taastatakse kogu kõnnitee laiuselt, vajadusel reguleeritakse või vahetatakse välja ka äärekivid. Jalakäijate ülekäigukohtades madaldatakse äärekivid;
2) asfaltkate taastatakse 1,0 m pikkuselt kaeviku otsaservast.
(7) Tee suhtes risti või diagonaalis tehtava kaevetöö korral taastatakse katted järgmiselt:
1) alla 5 aasta vanuse asfaltkatte puhul tuleb ühe rajatava ristisuunalise tehnovõrgu asfaltkatte pealiskiht taastada asfaldilaoturiga sõiduraja laiuselt nendel sõiduradadel, kus kaevetöid teostatakse ja vähemalt 10 m pikkuse paigana, sealhulgas kõnniteel kogu kõnnitee laiuselt;
2) kui teega risti rajatavate tehnovõrkude telgede vahe on alla 20 m või kui 100 m ulatuses on kolm või enam ristisuunalist kaevamist, tuleb asfaltkate nende kohal taastada asfaldilaoturiga ühise paigana;
3) üle viie aasta vanused katted taastatakse ristisuunalise tehnovõrgu rajamise korral 2,0 m kaeviku servast laiemalt sõiduraja laiuselt nendel sõiduradadel, kus kaevetöid teostatakse. Vajaduse korral reguleeritakse või vahetatakse välja äärekivid.
(8) Diagonaalis paigaldavate tehnovõrkude kaevikute taastamisel tuleb teekatted taastada risti liikumissuunaga.
(9) Vajunud kaevupäised korrastatakse järgmiselt:
2) kui kaevu remonttöödel kahjustatakse tee aluskonstruktsiooni, taastatakse asfaltkate pikisuunas vähemalt 1,5 m kommunikatsioonikaevu servast ning sõiduraja laiuselt.
(10) Piki sõiduteed tehtava kaevetöö korral taastatakse katted järgmiselt:
1) alla 5 aasta vanused sillutiskatted taastatakse kogu tänava laiuselt;
2) alla 5 aasta vanused asfaltkatted taastatakse asfaldilaoturiga kuni 6,5 m laiustel teedel sõidutee kogu laiuses, üle 6,5 m laiustel teedel, kus ühel sõidusuunal on kaks või enam sõidurada, taastatakse asfaltkate vähemalt 10 m paigana sõidutee sõiduraja laiuselt nendel sõiduradadel, kus kaevetöid teostatakse. Vajaduse korral reguleeritakse või vahetatakse välja äärekivid;
3) üle viie aasta vanustel katetel taastatakse asfaltkate sõidutee sõiduraja laiuselt nendel sõiduradadel, kus kaevetöid teostatakse ja 2,0 m üle kaeviku otsaservade. Vajaduse korral reguleeritakse või vahetatakse välja äärekivid.
§ 8. Nõuded teede ehitusele, remondile ja haljastusele
(1) Kaevetöödel rikutud või eemaldatud teeosad või tee konstruktsioonid tuleb taastada teede ehitus- ja remonditööde projekti või teetööde kirjelduse kohaselt.
(3) Teehoiutööd tuleb läbi viia kvaliteedinõudeid ning seadustest lähtuvalt vastava ministri poolt kehtestatud muid nõudeid järgides. Nimetatud nõuete eiramisel ei kuulu kaevetööd lõpetamisele ega teede ehitus- ja remonditööd vastuvõtmisele.
(4) Kõik teehoiul ja haljasaladel läbi viidavad tööd tuleb dokumenteerida, pidades kinni ehitustööde dokumenteerimisele kehtivatest nõuetest ning seadustest lähtuvalt vastava ministri poolt kehtestatud muid nõudeid järgides. Kõik dokumendid peavad olema eestikeelsed.
(5) Kõikide teehoiutöödeks kasutatavate materjalide ja toodete vastavus peab olema tõendatud ja enne kasutusele võtmist saadud kooskõlastus järelevalvet teostavalt isikult.
(6) Haljastustöödeks kasutatavad materjalid peavad vastama projektile ja olema eelnevalt kooskõlastatud. Juhul, kui tööde käigus rikutakse haljastus väljaspool töömaad, tuleb rikutud haljastus taastada ning esitada vastuvõtmiseks menetlejale.
(7) Puude kahjustamisel elujõuetuseni on menetlejal õigus nõuda puude asendamise korraldamist. Vajadusel peab tööde teostaja tellima arboristi hinnangu. Puude asendamine toimub vastavalt Raasiku valla raieloa andmise korrale.
(8) Puude ja põõsaste juurte piirkonnas tehakse tagasitäide 30-40 cm paksuse kasvumulla kihina, puu juurekael peab jääma kattest vabaks.
§ 9. Kaevetööde lõpetamise alused
(1) Kaevetöö loetakse lõpetatuks selle vastu võtmisest menetleja poolt ja vastava märkuse tegemisega kaevetööde loal.
1) nõuetekohaselt korrastatud kogu töömaa;
2) vastavalt nõuetele koostatud ja teehoiutööde järelevalvet teostanud isiku poolt heaks kiidetud ning allkirjastatud teehoiutööde täitedokumentatsioon;
3) teehoiutööde järelevalvet teostanud isiku kooskõlastus kaevetööde loal;
4) maksete ja leppetrahvide tasumine vallavalitsusele ja tasumist tõendav maksedokument.
§ 10. Avariikaevetöö tingimused
(4) Avariikaevetöö alustamisel on tellija kohustatud kahe tunni jooksul kirjalikult teavitama menetlejat.
(5) Avariikaevetöö lõpetamisel edastab tellija menetlejale avariikaevetööde akti, kuid mitte hiljemalt, kui järgneval päeval kaevetöö lõpetamisest. Avariikaevetööde akt peab olema nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud.
(7) Avariikaevetööde tellija on kohustatud tagama avariikaevetööde üle järelevalvet ning teostama kontrolli kaevaja tegevuse üle. Nõude mittetäitmisel või kolmandatele isikutele kahju tekkimisel kannab tellija vastutust käesoleva eeskirja ning muude õigusaktide kohaselt.
(8) Õhutemperatuuril alla 5oC läbiviidud avariikaevetöö järgsed teedeehitus- ja haljastustööd tuleb ümber teha ning kvaliteedinõuetele vastavusse viia 15. maiks.
§ 11. Garantii
(1) Kaeveloa alustel läbiviidud tööle kehtib garantii kaks (2) aastat.
(2) Avariikaevetööle kehtib garantii kaks (2) aastat arvestades tee või haljastuse lõplikust taastamisest.
(3) Tellija on kohustatud koos menetlejaga garantiiperioodi vältel läbi viima igal aastal garantii ülevaatuse ja teel esinevate defektide hindamise. Ülevaatus ja hindamine tuleb läbi viia 1. maiks ning protokoll tuleb esitada menetlejale 15. maiks.
(4) Kui kaevaja ei pea kinni eeskirja nõuetest või ei lõpeta taastamistöid tähtajaks seoses pankroti väljakuulutamise ja juriidilise isiku lõpetamisega või muudel põhjustel, lähevad vastutus ning taastamise- ja garantiikohustused üle tellijale.
§ 12. Erinõuded kaevetöödele
(1) Tee kinnistu piires, sh teekaitsevööndis peavad olema kõik maa-sisesed kommunikatsioonid paigaldatud minimaalselt 1 meetri sügavusele teekattest ja haljasalal minimaalselt 70 cm sügavusele maapinnast.
(2) Tee kinnistu piires, sh teekaitsevööndis peab olema tee mulle tihendatud (kuni töökihini) vähemalt 98% ja töökiht 100%.
(4) Haljastuse taastamise mullakihi paksus peab olema vähemalt 0,1 m.
(5) Kui katendi taastamisel ületatakse tee telgjoont, tuleb see taastada tee laiuse ulatuses.
(6) Kui ehitustööde või kaevetööde ajal tuvastatakse, et kaevetööde alasse on paigaldatud maa sisse kommunikatsioonid ja nende sügavus tee kinnistu piires, sh teekaitsevööndis on alla käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud sügavuse või on paigaldised mõlemas asukohas ohtlikud või takistavad vallavalitsusel tee omaniku kohustuste täitmist, siis on kommunikatsiooni omanik kohustatud viivitamatult viima need käesoleva eeskirjaga kehtestatud sügavusele.
(7) Kui ehitustööde või kaevetööde ajal tuvastatakse vajadus tee sulgeda, siis taotletakse selleks vallavalitsuse luba, mis annab õiguse tee sulgemiseks, määrab tingimused ja tähtaja.
(2) Eeskirja rikkumisega seotud väärteoasja menetleb vallavalitsuse poolt määratud ametnik.
(3) Eeskirja rikkumise eest karistatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 662 alusel.
(1) Avalduse kaevetööde loa väljastamiseks, kaevetööde loa, avariikaevetööde akti, kaevetöö garantiiaegse ülevaatuse ja tees esinevate defektide hindamise akti ja asendusistutuse garantiikirja vormid kinnitab Raasiku Vallavalitsus.
(2) Tunnistada kehtetuks Raasiku Vallavolikogu 14.08.2007 määrus nr 18 „Kaevetööde eeskiri“.


Hädakaitse, 2.osa: teooria ja mõisted - Enesekaitse.com
Jätkuks esimesele osale mis oli enesekaitse seaduslikusest on siinses artiklis vaadatud lähemalt erinevaid hädakaitse mõisteid. Kasutatud allikaks on D.Štšerbini põhjalik magistritöö (Tartu Ülikool, 2014) hädakaitse õigusteooriast tema poolt kasutatud viidetega Eesti õigusteaduse kirjandusele. Lõikude lõppu olen pannud peatüki numbri kui seda on lõigus kasutatud, et vajadusel saaks konteksti lugeda.
Hädakaitse terminoloogiat
Laiemas tähenduses jaguneb hädakaitse kaheks. Esimene on hädakaitseseisund – vahetu või vahetult eesseisva õigusvastase ründe olemasolu kaitsja või mõne teise isiku õigushüve vastu. Teiseks on hädakaitsetegevus – ründaja õigushüvede kahjustamist sobiva ja kaitsja käsutuses oleva säästvaima vahendiga, mis peab vastama ründe ohtlikkusele. (1.3)
Hädakaitsetegevuse eesmärgiks on just ründe tõrjumine, kusjuures selle käigus võib kaitsja kahjustada ründaja õigushüve. Kohus on andnud tõlgendust ründe tõrjumise mõistele, selgitades, et ründe tõrjumise õiguse all tuleb mõista mitte pelgalt ründe tagasilöömise, vaid selle täieliku lõpetamise õigust. (2.2.1.)
Kaitsevahend on sobilik, kui see tõrjub ründe lõplikult, lõpetab selle täielikult ja otsekohe, ilma et kaitsja õigushüved ohtu jääksid või satuksid edaspidi ohtu ründesituatsiooni kui tervikut silmaspidades.
Kui rünne on õigusvastane, siis ei pea kaitsja enda (või teise isiku) õigushüve kaitseks üle võtma ebakindlast kaitsevahendist tulenevat riski, mis ei garanteeri ründe kohest ja lõplikku kõrvaldamist. (2.2.1.)
Isik ei pea enda kaitsmisel rakendama ebakindlaid vahendeid (1.8).
Rünne on inimese tegu, millega ohustatakse õigushüve ning mis on ründena käsitatav sotsiaalse arusaama järgi – agressiivne, seega väliselt kallaletungina võetav inimkäitumine. Sellest tuleneb, et ründe olulisim komponent on ründaja tegevuse ohtlikkus, ründest tulenev oht. (1.3.1)
Peamisteks õigushüvedeks on kehtiva EV PS järgi: § 16 – isiku elu; § 17 – isiku au ja hea nimi; § 18 – isiku piinamise, ebainimliku või alandava kohtlemise/ karistamise keeld; §20 – isiku õigus vabadusele ja isikupuutumatusele; § 26 – õigus perekonna-ja eraelu puutumatusele; § 33 – isiku kodupuutumatus; § 34 – õigus vabale liikumisele. (1.3.1.1)
Vahetu rünne. Rünnatav ei pea ootama hetkeni, mil hakatakse reaalselt kahjustama tema õigushüve, nt teda lööma. Mõjusa kaitse põhimõte kohaselt on kaitse lubatud juba siis, kui ründeoht on selgelt väljakujunenud ning järgmine samm on juba ründe alustamine. Efektiivse lahenduse põhimõtte järgi ei pea kaitsja ootama, kuni ta satub aktuaalsesse võitlusolukorda, vaid ta võib hakata tegutsema sellest hetkest, kui teda ähvardab viimase kaitsevõimaluse äralangemine ning ex ante (teoreetilise objektiivse kõrvaltvaataja) vaatlejal ei ole mingit kahtlust ründaja tegevuse iseloomus. Seega ei ole kaitsja küll veel aktuaalses võitlusolukorras, kuid siiski sundseisundis. (1.3.1.4)
Hädakaitsetegevus jaguneb kahele vormile: defensiivne ja ofensiivne kaitse. Defensiivne kaitse on kaitsev kaitsetoiming, ofensiivne on aga seevastu ründav kaitsetoiming. Vastavalt vajalikkuse kriteeriumile tuleb valida kõige kergem vastupanu, millest tuleneb, et ründaja suhtes karmim ofensiivne kaitse lubatud alles siis, kui ründajat säästev defensiivne kaitse ei too eeldatavasti edu või ei mõju piisavalt. On ka autoreid, kes leiavad, et ofensiivsele kaitsele ei pea tingimata eelnema defensiivne kaitse, sest kaitsetegevus õiguslikus mõttes ei tähenda kaitset tehnilises mõttes – kaitsja võib ründajale aktiivselt vastu astuda; ta ei pea mitte lihtsalt rünnet passiivselt tõrjuma, vaid võib ka ise aktiivselt tegutseda. Kuigi kaitse ei pea olema passiivne, veel vähem abi kutsumine või põgenemine, võib see siiski seisneda mõnes suhteliselt rahumeelses teos. (1.4.)
Isikul puudub üldse hädakaitseõigus, kui ta on ründe kavatsetult provotseerinud. Isiku eelnev käitumine võib olla nii õigus- kui moraalnorme rikkuv ja kutsuda esile teise isiku ründe, kuid tal säilib hädakaitseõigus, kui ta ei tegutsenud ründe provotseerimise eesmärgil. (1.5.3)
“Kokkuleppeline kaklus“.
Kaitsetahe on tahtlus tõrjuda vahetut õigusvastast. Kaitsetahe puudub vastastikuse kakluse korral, sest seal vahelduvad kaitsja ja ründaja rollid osapoolte kokkuleppel ning kummalgi ei teki kaitseseisundit. Küll tekib see seisund aga siis, kui üks pooltest soovib kaklust lõpetada või on juba võitlusvõimetu.
Kestev rünne ning vajadus end selle vastu pikema aja jooksul kaitsta ei muuda rünnet veel vastastikuseks kakluseks. Kaitsetahe ja seega hädakaitse puudub provotseeritud hädakaitseseisundi korral. (1.7.)
Dmitri Štšerbin’i magistritöö “Hädakaitse instituut õigusteoorias ja Eesti kohtupraktikas” (Tartu Ülikooli õigusteaduskond, 2014.a) ja tema poolt viidatud allikad. Soovitav lugemine õiguskaitseasutuste operatiivtöötajatele ja erafirmade turvatöötajatele.
Loe ka: 1.osa, Hädakaitse & enesekaitse seadustes


5) üle kolmekuuse tähtajaga või tähtajatu töövõtu-, käsundus- või muu teenuse osutamiseks sõlmitud võlaõigusliku lepingu alusel töö- või teenustasusid saav isik, sealhulgas spordiseaduse (RT I 1998, 61, 982) § 13 lõikes 2 sätestatud lepingu alusel tasusid saav isik, kes ei ole kantud äriregistrisse või registreeritud elukohajärgses Maksuameti kohalikus asutuses füüsilisest isikust ettevõtjana ja kelle eest on kohustatud maksma iga kuu sotsiaalmaksu lepingu teine pool sotsiaalmaksuseaduse § 9 lõike 1 punkti 2 alusel vähemalt eelarveaastaks riigieelarvega kehtestatud kuumääralt arvutatuna.
(3) Kindlustatud isik, kes iseenda eest maksab sotsiaalmaksu, on füüsilisest isikust ettevõtjana äriregistrisse kantud või elukohajärgses Maksuameti kohalikus asutuses registreeritud isik, kes maksab sotsiaalmaksu ettevõtlusest saadavalt tulult vastavalt sotsiaalmaksuseadusele.
5) õigusaktide alusel asutatud ja tegutsevas Eesti õppeasutuses või välisriigi samaväärses õppeasutuses üldkeskharidust või põhihariduse baasil kutsekeskharidust omandav õpilane kuni 24 aasta vanuseni, keskhariduse baasil kutsekeskharidust omandav õpilane ning üliõpilane.
(3) Käesoleva seaduse § 5 lõikes 3 nimetatud isiku kindlustuskaitse lõpeb kahe kuu möödumisel Maksuametile või äriregistrile ettevõtlusega tegelemise lõpetamise kohta teatise esitamisest. Isik on kohustatud esitama ettevõtlusega lõpetamise teatise samaaegselt ka haigekassale.
(6) Andmete väljastamiseks kohustatu võib jätta andmed väljastamata, vaidlustades andmete esitamise n��ude kohtus või algatades vaidemenetluse vastavalt haldusmenetluse seadusele (RT I 2001, 58, 354).
2) kindlustatud isikule on näidustatud hambaraviteenuse osutamine ja see näidustatus tuleneb vajadusest parandada talle enne 19-aastaseks saamist osutatud hambaraviteenuse tagajärgi või on tingitud sellest, et oodatud paranemist ei toimunud.
(1) Haigekassa võtab õigusaktides sätestatud ulatuses ja korras üle tasu maksmise kohustuse kindlustatud isiku ambulatoorseks raviks vajalike ja haigekassa ravimite loetellu (edaspidi ravimite loetelu ) kantud ravimite ja imikute toitesegude (edaspidi ravim) jaemüügi eest.
4) kindlustatud isiku ajutiselt töökohustuste täitmisest vabastamine Eesti Vabariigi töölepingu seaduse§62 või 63 alusel ja ajutiselt teenistuskohustuste täitmisest vabastamine avaliku teenistuse seaduse § 51 alusel.
(1) Ajutise töövõimetuse hüvitist makstakse töövõimetuslehe alusel.
(2) Käesoleva seaduse § 51 lõike 1 punktis 3 nimetatud kindlustusjuhtumi puhul on hüvitise määramise ja maksmise täiendavateks tingimusteks arsti või hambaarsti otsus, milles osutatakse vajadusele viia kindlustatud isik tervisliku seisundi või raseduse tõttu üle kergemale tööle või ametikohale ja kirjeldatakse soovituslikke töö- või teenistustingimusi, ning tööinspektori kooskõlastus, milles on kooskõlastatud seniste töö- või teenistustingimuste ajutise kergendamise või ajutiselt teisele tööle või ametikohale üleviimise vajadus ja see, et uued töö- või teenistustingimused või teine töö- või ametikoht ei takista töövõime taastumist ega ole kahjulik rasedale või lootele.
(1) Kalendripäeva keskmine tulu arvutatakse, lähtudes Maksuameti esitatud sotsiaalmaksu maksmist puudutavatest andmetest ja käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punktides 1, 2, 4 ja 5 ning lõikes 3 nimetatud isikute esitatud hüvitise saamise õigust tõendavatest andmetest.
Kui kindlustatud isikul ei tekkinud kalendriaastas õigust saada täiskasvanute hambaraviteenuse või sõidukuluhüvitist osaliselt või täies ulatuses seetõttu, et kindlustatud isik ei kandnud hüvitatavaid kulusid või kandis neid hüvitatavast määrast vähem, siis saamata jäänud hüvitise või hüvitise saamata jäänud osa võrra järgmises kalendriaastas makstavat hüvitist ei suurendata.
(9) Käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punktide 4 ja 5 ja lõike 3 alusel kindlustatud isikute kalendripäeva keskmise tulu arvutamisel lähtutakse Maksuameti esitatud sotsiaalmaksuga maksustatud tulu andmetest.