text:
URANTIA RAAMAT, 68. Kiri. Tsivilisatsiooni koidik
URANTIA RAAMAT - 68. Kiri. Tsivilisatsiooni koidik
§ 1. Kaitsev ühiskonnastumine
§ 2. Sotsiaalse progressi tegurid
§ 3. Tondihirmu ühiskonnastav mõju
§ 4. Tavade areng
§ 5. Maakasutusviisid kui enese elatamisviisid
§ 6. Kultuuri areng
68. Kiri. Tsivilisatsiooni koidik
Paper 68 : The Dawn of Civilization
SIIT algab lugu pikast-pikast heitlusest, mille käigus jõuab inimsugu oma loomsest eksistentsist vaid veidi paremast seisundist kõigi vahepealsete ajastute kaudu hilisemate aegadeni, mil inimkonna kõrgemate rasside seas kujunes välja tõeline, kuigi ebatäiuslik tsivilisatsioon.
Tsivilisatsioon on rassi saavutus, see ei ole bioloogiliselt omane, mistõttu tuleb kõiki lapsi kasvatada kultuurikeskkonnas ja iga järgmine põlvkond noori peab omandama hariduse uuesti. Tsivilisatsiooni paremaid omadusi — teaduslikke, filosoofilisi ja religioosseid aspekte — ei anta ühelt põlvkonnalt teisele edasi pärilikkuse teel. Neid kultuurisaavutusi säilitatakse ainult sotsiaalse pärandi targa talletamisega.
68:0.2 (763.2) Civilization is a racial acquirement; it is not biologically inherent; hence must all children be reared in an environment of culture, while each succeeding generation of youth must receive anew its education. The superior qualities of civilization — scientific, philosophic, and religious — are not transmitted from one generation to another by direct inheritance. These cultural achievements are preserved only by the enlightened conservation of social inheritance.
Koostööl põhineva sotsiaalse arengu käivitasid Dalamatia õpetajad ja inimkonda õpetati kolmsada tuhat aastat rühmategevuste vaimus. Neist varastest ühiskonnaõpetustest sai kõige rohkem kasu sinine inimene, mõningal määral punane ja kõige vähem must inimene. Hilisematel aegadel on kõige kaugemale jõudnud kollase ja valge rassi sotsiaalne areng.
1. Kaitsev ühiskonnastumine
Tihedalt koos elades kujunevad inimeste vahel sageli meeldivad suhted, kuid ürginimesel puudusid loomulikud ülevoolavad vennalikud tunded ja soov oma kaaslastega sotsiaalselt suhelda. Varased rassid õppisid, et „ühinemises peitub jõud”, pigem kurvast kogemusest ning see loomuliku vennaarmastuse puudumine takistab nüüd inimeste vendluse kohest teostumist Urantial.
Ühinemine sai ellujäämise hinnaks juba varakult. Üksik inimene oli abitu, kui ta ei kandnud hõimumärki. See märk tõendas kuulumist rühma, mis kõigi tema vastu suunatud rünnakute eest kindlasti kätte maksis. Isegi Kaini ajal võis üksi võõrale maale rändamine ilma mingi rühmaühenduse märgita saatuslikuks osutuda. Tsivilisatsioon kindlustab inimest vägivaldse surma vastu, kuid selle kindlustuse eest tuleb tasuda allumisega ühiskonna arvukatele seadustele.
Ürgühiskond põhines seega vastastikustel vajadustel ja ühinemisega kaasneval suuremal turvalisusel. Ning inimühiskond on arenenud ajastuid tänu eraldumishirmule ja vastumeelsele koostööle.
Primitiivsed inimolendid mõistsid varakult, et rühm on tunduvalt võimsam ja tugevam kui selle üksikliikmete arvuline summa. Sada ühinenud ja koos töötavat inimest võivad nihutada paigast suure kivi; kakskümmend hea väljaõppega rahuvalvajat võivad peatada vihase rahvahulga. Nii sündis ühiskond, mis pole lihtsalt arvuline ühendus, vaid pigem aruka koostöö organiseerimise tulemus. Kuid koostöö ei ole inimesele loomuomane: ta õpib koostööd tegema kõigepealt hirmu tõttu ja hiljem avastades, et see aitab kõige paremini ületada ajast tulenevaid raskusi ja kaitsta end eeldatavate igavikuohtude eest.
Rahvad, kes nii varakult ürgühiskonnaks koondusid, suutsid edukamalt loodust allutada ja end omasuguste vastu kaitsta, neil olid paremad ellujäämisvõimalused; seetõttu on tsivilisatsioon, vaatamata paljudele tagasilöökidele, Urantial püsivalt edasi liikunud. Ja vaid seetõttu, et ühinemine on ellujäämisvõimalusi parandanud, pole inimese paljudel eksisammudel seni õnnestunud inimtsivilisatsiooni ei peatada ega hävitada.
Nüüdisaegne kultuurühiskond on suhteliselt uus nähtus, mida näitab ka niisuguste primitiivsete sotsiaalsete tingimuste säilimine tänapäeval, mis on iseloomulikud Austraalia põliselanikele ning Aafrika bušmanitele ja pügmeedele. Nende mahajäänud rahvaste seas võib täheldada midagi varase rühmavaenu taolist, isiklikku kahtlustamist ja muid väga asotsiaalseid jooni, mis olid iseloomulikud kõigile ürgrassidele. Need iidsete aegade asotsiaalsete rahvaste õnnetud jäänused tõendavad kõnekalt, et inimese loomupärased individualistlikud kalduvused ei suuda sotsiaalse progressi tõhusamate ja võimsamate organisatsioonide ning ühendustega edukalt konkureerida. Need mahajäänud ja kahtlustavad asotsiaalsed rassid, kes räägivad iga viiekümne või saja kilomeetri järel erinevat dialekti, näitavad, missuguses maailmas te praegu elaksite, kui poleks olnud Planeedivürsti kehalise kaaskonna ühiseid õpetusi ja Aadama rassiülendajate rühma hilisemat tööd.
Moodne ütlus „tagasi looduse juurde” on teadmatuse põhjustatud eksiarvamus, usk kunagise väljamõeldud „kuldajastu” reaalsusesse. Legend kuldajastust võib põhineda ainult ajaloolistel faktidel Dalamatia ja Eedeni kohta. Ent need täiustunud ühiskonnad jäid kaugele utoopiliste unistuste teostumisest.
2. Sotsiaalse progressi tegurid
Tsiviliseeritud ühiskond on tekkinud tänu inimese varastele pingutustele ületada oma vastumeelsus eraldumise ees. Ent see ei tarvitse tähendada vastastikust kiindumust ning teatavate primitiivsete rühmade praegune rahutus näitab hästi, mida varased hõimud on läbi elanud. Kuigi ka tsivilisatsioonis võivad indiviidid omavahel kokku põrgata ja võidelda ning ehkki võib tunduda, et tsivilisatsioon ise on vaid ühitamatu kogum püüdlusi ja võitlusi, annab see siiski tunnistust tõsisest püüdlusest, mitte stagnatsiooni tapvast monotoonsusest.
Ehkki intellekti tase on kultuuri arengutempole suuresti kaasa aidanud, on ühiskonna eesmärk põhiliselt indiviidi eluviisides peituva riskielemendi vähendamine. Ühiskond on liikunud edasi just nii kiiresti, kui kiiresti on õnnestunud vähendada oma elus valu ja suurendada naudinguelementi. Seega rühib kogu ühiskond aeglaselt saatuse — hävimise või ellujäämise poole, sõltuvalt sellest, kas sihiks on enesealalhoidmine või eneserahuldamine. Enesealalhoid tekitab ühiskonna, ülemäärane eneserahuldamine aga hävitab tsivilisatsiooni.
68:2.2 (764.5) While the level of intelligence has contributed considerably to the rate of cultural progress, society is essentially designed to lessen the risk element in the individual’s mode of living, and it has progressed just as fast as it has succeeded in lessening pain and increasing the pleasure element in life. Thus does the whole social body push on slowly toward the goal of destiny — extinction or survival — depending on whether that goal is self-maintenance or self-gratification. Self-maintenance originates society, while excessive self-gratification destroys civilization.
Ühiskond on seotud enesejäädvustamise, enesealalhoiu ja eneserahuldamisega, kuid paljude kultuurirühmade lähemaks sihiks tasuks võtta inimese eneseteostus.
Urantial praegu olemasoleva sotsiaalse organisatsiooni väljaarenemine on vaevalt seletatav ainult loodusinimese karjainstinktiga. Kuigi see loomupärane karjadeks ühinemise kalduvus on inimühiskonna üheks aluseks, on inimese seltsivus suures osas siiski omandatud. Inimolendite varasele ühinemisele aitasid kaasa kaks suurt tegurit — nälg ja seksuaalne armastus; need instinktiivsed tungid on inimesel loomariigiga ühised. Veel kaks emotsiooni, mis viisid inimolendeid kokku ja hoidsid koos, olid edevus ja hirm, eriti tondihirm.
Ajalugu on inimese ajastutepikkuse toidu nimel peetud võitluse kroonika. Ürginimene mõtles vaid siis, kui ta oli näljane; toidu säästmine oli tema esimene enesesalgamine, eneseohjeldamine. Ühiskonna arenedes ei jäänud toidunälg enam ainsaks vastastikuste ühenduste loomise ajendiks. Inimkonda viisid lähemalt kokku ka paljud muud näljad, mitmesuguste vajaduste rahuldamine. Ent tänapäeva ühiskonnas on inimese oletatavad vajadused ületähtsustatud. Kahekümnenda sajandi lääne tsivilisatsioon ägab väsinult tohutu ülemäärase luksusekoorma ja ohjeldamatult paljunevate soovide ja ihade all. Nüüdisühiskond kannatab kaugeleulatuvate omavaheliste ühenduste ja äärmiselt keerulise vastastikuse sõltuvuse kõige ohtlikumate faaside pinge all.
Nälg, edevus ja tondihirm avaldasid pidevalt sotsiaalset survet, kuid seksuaalne iha oli ajutine ja hootine. Sugutung polnud ainus, mis sundis primitiivseid mehi ja naisi võtma endale majapidamise rasket koormat. Varane kodu põhines sagedase rahulduse võimaluseta mehe seksuaalsel rahutusel ja naiste andunud emaarmastusel, mis on teatud määral ühine kõigil kõrgemat liiki emasloomadel. Abitu imiku olemasolu tingis mehe ja naise tegevuste varase diferentseerumise; naine pidi elama paikselt, et ta saaks maad harida. Ja juba varastest aegadest saadik on peetud koduks alati kohta, kus elab naine.
Seega muutus naine arenevas ühiskonnas varakult asendamatuks mitte niivõrd põgusa seksuaalkire kui just toiduvajaduse tõttu; ta oli enesealalhoiuks oluline partner. Ta oli toiduga varustaja, koormakandja ja seltsiline, kes talus halba kohtlemist ägeda pahameeleta. Lisaks kõigile neile meeldivatele omadustele oli ta alati käepärast ka seksuaalse rahuldamise vahendina.
Peaaegu kõigel, millel on tsivilisatsioonis kestvat väärtust, on juured perekonnas. Perekond oli esimene edukas rahurühm: mees ja naine õppisid oma vastandlikke külgi kohandama, õpetades samal ajal rahupüüdlusi ka oma lastele.
Abielu funktsioon evolutsioonis on rassi püsimajäämise kindlustamine, mitte lihtsalt isikliku õnne teostamine; enesealalhoid ja enesejäädvustamine on kodu tõelised eesmärgid. Eneserahuldamine on juhuslik ja ebaolulise tähtsusega, see on vaid ajend seksuaalühenduse kindlustamiseks. Loodus nõuab ellujäämist, kuid tsivilisatsiooni kuuluvad kunstid täiendavad jätkuvalt abielu meeldivaid külgi ja perekonnaelust saadavat rahuldust.
Kui vaadelda edevust laiemalt koos uhkuse, auahnuse ja auga, võime näha nii seda, kuidas need kalduvused aitavad kaasa inimühenduste moodustumisele, kui ka seda, kuidas nad hoiavad inimesi koos, sest need emotsioonid pole midagi väärt, kui ei ole, kelle ees esineda. Edevus tõi peagi kaasa teisi emotsioone ja impulsse, mis nõudsid sotsiaalset näitelava, kus end näidata ja rahuldada. See emotsioonirühm sünnitas kõigi kunstide, tseremooniate ja igat liiki sportlike mängude ja võistluste varased alged.
Edevus aitas ühiskonna sünnile vägevalt kaasa, kuid käesolevate ilmutuste ajaks ähvardavad edev-uhke põlvkonna vildakad püüdlused ülimalt spetsialiseerunud tsivilisatsiooni kogu keerulist struktuuri põhja suruda ja üle ujutada. Naudinguhimu on ammu ületanud toidunälja, enesealalhoiu õiguspärased sotsiaalsed eesmärgid on kiiresti teisenemas eneserahuldamise labasteks ja ohtlikeks vormideks. Enesealalhoid ehitab ühiskonda, ohjeldamatu eneserahuldamine hävitab vältimatult tsivilisatsiooni.
3. Tondihirmu ühiskonnastav mõju
Ürgsed ihad sünnitasid algselt ühiskonna, kuid tondihirm hoidis seda koos ja andis selle olemasolule inimesevälise aspekti. Tavaline hirm oli füsioloogilise päritoluga, kas hirm füüsilise valu, rahuldamata nälja või mingi maise õnnetuse ees, kuid tondihirm oli uus ja kõrgemat liiki hirm.
Tondiunenäod olid võib-olla suurim inimühiskonna arengut mõjutanud tegur. Kuigi enamik unenägusid häiris ürgset meelt väga, oli tondiunenägu lausa terroriseeriv ning ajas ebausklikud unenäonägijad üksteise embusse, sest nad soovisid tõsiselt koos olla, et üksteist kaitsta vaimude maailma ähmaste ja nähtamatute kujutletavate ohtude eest. Tondiunenägu oli üks looma- ja inimtüüpi meele kõige varem ilmnenud erinevusi. Loomad ei kujutle surmajärgset ellujäämist.
Kui tonditegur välja arvata, olid kogu ühiskonna aluseks vaid põhivajadused ja põhilised bioloogilised tungid. Kuid tondihirm tõi tsivilisatsiooni uue teguri — hirmu, mis ulatub indiviidi elementaarsetest vajadustest kaugemale ja tõuseb tunduvalt kõrgemale isegi rühma alalhoiuvõitlusest. Hirm surnute lahkunud hingede ees tõi päevavalgele uue ja hämmastavat liiki hirmu, kohutava ja võimsa hirmu, mis aitas piitsutada iidsete aegade varaste ajastute lõtvu ühiskonnakordi palju distsiplineeritumateks ja juhitavamateks ürgseteks rühmadeks. See mõttetu ebausk, mis püsib mõnevõrra veel praegugi, valmistas inimese meelt ette selleks, et pärast ebausklikku hirmu ebareaalse ja üleloomuliku ees avastada hiljem „hirm Issanda ees, mis on tarkuse algus”. Evolutsiooni käigus kogetud alusetud hirmud peavad asenduma ilmutusest innustatud aukartusega Jumaluse ees. Varasest tondihirmukultusest sai võimas sotsiaalne side ja inimkond on sellest kaugest ajast saadik enam-vähem pidevalt vaimsuse poole püüelnud.
Nälg ja armastus viisid inimesi kokku, edevus ja tondihirm hoidsid neid aga koos. Kuid ainuüksi need emotsioonid ilma rahuedendavate ilmutusteta ei suuda inimestevahelistes suhetes esinevate kahtlustuste ja ärrituste pinget taluda. Üleinimlikest allikatest saadava abita hakkab inimühiskond teatava piirini jõudes pinge all lagunema ning needsamad sotsiaalsed mobiliseerivad mõjud — nälg, armastus, edevus ja hirm — paiskavad inimkonna üheskoos sõtta ja veresauna.
68:3.4 (766.5) Hunger and love drove men together; vanity and ghost fear held them together. But these emotions alone, without the influence of peace-promoting revelations, are unable to endure the strain of the suspicions and irritations of human interassociations. Without help from superhuman sources the strain of society breaks down upon reaching certain limits, and these very influences of social mobilization — hunger, love, vanity, and fear — conspire to plunge mankind into war and bloodshed.
Rahuarmastus ei ole inimsoole loomupäraselt omane, see pärineb ilmutatud religiooni õpetustest, edumeelsete rahvaste kogemustepagasist, eriti aga Jeesuse, Rahuvürsti õpetustest.
4. Tavade areng
Kõik nüüdisaegsed sotsiaalsed institutsioonid on välja arenenud teie metsikute esivanemate ürgsetest tavadest: tänased tavad on veidi teisenenud ja laienenud eilsed tavad. Rühmale on tava sama mis indiviidile harjumus; rühmatavad kujunevad rahvakommeteks või hõimutraditsioonideks — kollektiivseteks kommeteks. Neist varastest algetest pärinevad kõik nüüdisaegse inimühiskonna institutsioonid.
68:4.1 (767.1) All modern social institutions arise from the evolution of the primitive customs of your savage ancestors; the conventions of today are the modified and expanded customs of yesterday. What habit is to the individual, custom is to the group; and group customs develop into folkways or tribal traditions — mass conventions. From these early beginnings all of the institutions of present-day human society take their humble origin.
Tuleb arvestada, et ühiskondlikud tavad on alguse saanud püüdest kohandada rühma elu kollektiivse eksistentsi tingimustega; ühiskondlikud tavad olid inimese esimene ühiskondlik institutsioon. Ning kõik need hõimureageeringud arenesid välja püüdest vältida valu ja alandust ning samal ajal nautida mõnu ja võimu. Rahvakommete nagu ka keelte läte on alati teadvustamatu ja ettekavatsematu ning seetõttu saladuskatte all.
Tondihirm ajendas ürginimest kujutlema üleloomulikku ning see lõi kindla aluse neile eetika ja religiooni võimsatele sotsiaalsetele mõjudele, mis omakorda säilitasid ühiskonna kombeid ja tavasid muutumatuna põlvest põlve. Need kombed muutis püsivaks ja kinnistas varakult ka uskumus, et surnud kaitsevad kiivalt oma elu ja surma ajal valitsenud tavasid; seepärast tulevad nad kohutavalt kätte maksma neile elavatele surelikele, kes on söandanud suhtuda hooletu põlgusega elureeglitesse, mida nemad oma lihaliku elu ajal olid austanud. Selle kõige parimaks näiteks on kollase rassi praegune aukartus oma esivanemate ees. Hiljem väljakujunenud primitiivne religioon süvendas tondihirmu tunduvalt ja muutis kombed veelgi püsivamaks, kuid edasiliikuv tsivilisatsioon on inimkonda üha enam vabastanud hirmu köidikutest ja ebausu orjusest.
Enne Dalamatia õpetajate vabastavat ja liberaliseerivat õpetust oli iidne inimene komberituaalide abitu ohver, ürgset metslast hoidsid igast küljest raamis lõputud tseremooniad. Kõike, mida ta tegi, hommikusest ärkamisest kuni õhtul koopas uinumiseni, tuli teha just ühelainsal viisil — vastavalt hõimu pärimustele. Ta oli tavade ori; tema elus polnud midagi vaba, spontaanset ega algupärast. Puudus loomulik edasiliikumine kõrgema vaimse, moraalse või sotsiaalse eksistentsi poole.
68:4.4 (767.4) Prior to the liberating and liberalizing instruction of the Dalamatia teachers, ancient man was held a helpless victim of the ritual of the mores; the primitive savage was hedged about by an endless ceremonial. Everything he did from the time of awakening in the morning to the moment he fell asleep in his cave at night had to be done just so — in accordance with the folkways of the tribe. He was a slave to the tyranny of usage; his life contained nothing free, spontaneous, or original. There was no natural progress toward a higher mental, moral, or social existence.
Varane inimene oli tavade tugevas haardes, metslane oli tõeline tavade ori, ent ikka ja jälle tekkis sellest tüübist hälbinuid, kes söandasid uut moodi mõtelda ja oma eluviise täiustada. Vaatamata sellele on ürginimese inertsus bioloogiliseks kaitsepiduriks, mis hoiab ära tema liiga äkilise sattumise olukorda, kus kohanematus ülemäära kiiresti edasiliikuva tsivilisatsiooniga võib hukutavaks osutuda.
Ent need tavad ei ole üdini pahad, nende areng peaks jätkuma. Nende täielik muutmine radikaalse revolutsiooni teel võiks saada tsivilisatsiooni järjepidevusele saatuslikuks. Inimajaloo rada on täis kõrvaleheidetud ja aegunud ühiskondlike tavade jäänuseid, kuid püsima on jäänud vaid need tsivilisatsioonid, mis on võtnud vanade tavade asemel kasutusele uued ja sobivamad.
Ühiskonna püsimajäämine sõltub põhiliselt tema tavade edumeelsest arengust. Tavade arenguprotsess saab alguse soovist katsetada: pakutakse välja uusi ideid — tekib konkurents. Edasiliikuv tsivilisatsioon võtab edumeelse idee vastu ja jääb püsima, aeg ja olukorrad selekteerivad lõpuks sobivaima rühma, mis jääb alles. Kuid see ei tähenda, et iga üksik muutus inimühiskonna koosseisus on toimunud paremuse poole. Ei! Tõepoolest mitte! Sest Urantia tsivilisatsiooni pikas edasiliikumisvõitluses on toimunud palju-palju taandarenguid.
68:4.7 (767.7) The survival of a society depends chiefly on the progressive evolution of its mores. The process of custom evolution grows out of the desire for experimentation; new ideas are put forward — competition ensues. A progressing civilization embraces the progressive idea and endures; time and circumstance finally select the fitter group for survival. But this does not mean that each separate and isolated change in the composition of human society has been for the better. No! indeed no! for there have been many, many retrogressions in the long forward struggle of Urantia civilization.
5. Maakasutusviisid kui enese elatamisviisid
Maa on ühiskonna näitelava, inimesed näitlejad. Ja inimene peab oma tegevust alati maa tingimustega kohandama. Tavade areng sõltub alati maa ja inimese vahekorrast. See on tõesti nii, kuigi seda võib olla raske mõista. Inimese maakasutusviisid ehk enese elatamisvõtted pluss tema elatustase annavad rahvakommete ehk tavade kogusumma. Ja inimese kohanemine elu nõuetega võrdub kokkuvõttes tema kultuuritasemega.
Varaseimad inimkultuurid tekkisid idapoolkera jõgede äärde ja tsivilisatsioon astus edasi nelja suure sammuna.
1. Koriluse etapp. Toiduvajaduse, nälja sunnil kujunes esimene tööstusliku organiseerumise vorm, algelised toidukogumisread. Mõnikord marssis niisugune näljane rivi toitu korjates viieteistkümne kilomeetri ulatuses üle maa. See oli kultuuri algeline rändeetapp ning seda eluviisi järgivad praegu ka Aafrika bušmanid.
2. Jahipidamise etapp. Käsirelvade leiutamine võimaldas inimesel küttima hakata ja toiduorjus vähenes. Leidlik andoniit, kes oli raskes võitluses oma rusikale tõsiselt viga teinud, taasavastas mõtte kasutada oma käsivarre asemel pikka piiki ja rusika asemel selle otsa kõõlustega seotud kõva ränikivitükki. Paljud hõimud tegid iseseisvalt samasuguseid avastusi ning need erinevad haamrid olid inimtsivilisatsiooni suur edusamm. Mõned Austraalia põliselanikud on tänapäeval sellest tasemest vaid veidi kaugemale jõudnud.
Sinistest inimestest said meisterlikud kütid ja lõksuseadjad; jõgede tarastamise teel püüdsid nad palju kala ning kuivatasid ülejäägid talvel söömiseks. Jahiloomade püüdmiseks kasutati paljusid erinevat liiki leidlikke lõkse ja püüniseid, kuid suuremaid loomi primitiivsed rassid ei küttinud.
3. Karjakasvatuse etapp. See tsivilisatsiooni faas sai võimalikuks tänu loomade kodustamisele. Hilisemate karjakasvatajarahvaste hulka kuuluvad araablased ja Aafrika põliselanikud.
Karjakasvatajate eluviis vabastas inimese toiduorjusest veelgi enam; inimene õppis elama oma kapitali intressidest, oma karja juurdekasvust, ja see jättis kultuurile ning progressile rohkem aega.
Karjakasvatuse-eelses ühiskonnas tegid sugupooled omavahel koostööd, kuid loomakasvatuse levikuga taandusid naised sotsiaalse orjuse sügavusse. Varasematel aegadel oli mehe ülesandeks loomset, naise tööks taimset toitu hankida. Kui nüüd algas inimeksistentsi karjakasvatuse ajajärk, langes naise väärtus tunduvalt. Tal tuli endiselt töötada, et eluks vajalikke taimi hankida, kuid mees sai külluses loomset toitu ka oma karjast. Mees muutus naisest suhteliselt sõltumatuks, naise seisund halvenes kogu karjakasvatusperioodi jooksul pidevalt. Selle ajajärgu lõpuks polnud ta suurt enamat kui inimloom, kes pidi tööd tegema ja inimjärglasi sünnitama, nagu kariloomadki pidid töötama ja poegima. Karjakasvatusajastutel armastasid mehed väga oma kariloomi, seda kahetsusväärsem on, et neil ei kujunenud sügavamat kiindumust oma naiste vastu.
4. Põlluharimise etapp. See ajajärk algas tänu koduaiandusele ning on ainelise tsivilisatsiooni kõrgeim etapp. Nii Caligastia kui ka Aadam püüdsid aiandust ja põlluharimist õpetada. Aadam ja Eeva olid aednikud, mitte karjused, ja aiandus seostus neil päevil kõrgema kultuuriga. Taimekasvatus avaldab inimkonna kõigile rassidele õilistavat mõju.
Põllumajandus enam kui neljakordistas maa ja inimese suhtarvu maailmas. Seda võib kombineerida eelmise kultuurietapi karjakasvatamisviisidega. Kui need kolm etappi osaliselt kattuvad, siis mehed kütivad ja naised harivad maad.
Karjakasvatajate ja maaharijate vahel on olnud alati hõõrumisi. Kütt ja karjakasvataja olid sõjakad, võitlushimulised; põllumees on rahuarmastavamat tüüpi. Loomadega tegelemine seostub võitluse ja jõuga, taimedega tegelemine kannatlik kuse, vaikuse ja rahuga. Põlluharimine ja tööstuslik tootmine on rahuaja tegevused. Kuid nende ühiskondlike tegevuste nõrk külg on see, et neis pole ei põnevust ega seikluslikkust.
Inimühiskond on arenenud jahipidamise etapilt karjakasvatuse kaudu põllumajanduse territoriaalse etapini. Ja selle üha edasiareneva tsivilisatsiooni iga etapiga kaasnes üha vähem ja vähem rändamist; inimene hakkas aina enam kodus elama.
Nüüd ilmus põllumajanduse täienduseks tööstuslik tootmine, tänu sellele kodanike klassid, kes ei tegelenud põllumajandusega, linnastusid ja suurenesid arvuliselt. Ent tööstuslik ajajärk ei saa püsima jääda, kui selle juhid ei mõista, et ka kõrgeimad sotsiaalsed arengud peavad alati põhinema tugeval põllumajandusel.
6. Kultuuri areng
Inimene on maaolend, looduslaps — ükskõik kui väga ta ka ei püüaks maast pääseda, ei õnnestu see tal päriselt kunagi. „Mullast oled sa võetud ja mullaks pead saama” kehtib otsesõnu kogu inimkonna kohta. Inimene on võidelnud, võitleb ning jääb edaspidi võitlema maa nimel. Primitiivsete inimolendite esimesed sotsiaalsed ühendused tekkisid nende maa pärast toimunud võitluste võitmiseks. Maa ja inimese suhtarv on kogu sotsiaalse tsivilisatsiooni alus.
Inimese intellekt suurendas kunstide ja teaduste abil maa saagikust; samal ajal piirati mõnevõrra järglaste loomulikku arvukust, millega võideti elatusvahendeid ja vaba aega kultuuri ülesehitamiseks.
Inimühiskond allub seadusele, mille kohaselt elanikkonna suurus peab olema võrdelises sõltuvuses maakasutusviisidest ja pöördvõrdeline elatustasemega. Kõigi nende varaste ajastute jooksul määrasid nõudmine ja pakkumine inimeste ja maa hindeväärtust veelgi enam kui praegu. Kui maad, asustamata maad, leidus külluses, oli vajadus inimeste järele suur ning inimelu väärtus tõusis tunduvalt: elu kaotus oli seetõttu kohutavam. Perioodidel, mil maad oli napilt ja tekkis ülerahvastatus, muutus inimelu suhteliselt odavaks, nii et sõjad, näljahädad ja katkud ei valmistanud suurt muret.
68:6.3 (769.8) Human society is controlled by a law which decrees that the population must vary directly in accordance with the land arts and inversely with a given standard of living. Throughout these early ages, even more than at present, the law of supply and demand as concerned men and land determined the estimated value of both. During the times of plentiful land — unoccupied territory — the need for men was great, and therefore the value of human life was much enhanced; hence the loss of life was more horrifying. During periods of land scarcity and associated overpopulation, human life became comparatively cheapened so that war, famine, and pestilence were regarded with less concern.
Kui maa saagikus väheneb või elanike arv kasvab, algab taas paratamatu võitlus ning ilmnevad inimloomuse kõige halvemad jooned. Maa saagikuse paranemine, tehnika areng ja elanikkonna vähenemine soodustavad inimloomuse paremate külgede arengut.
Ühiskonna äärealadel areneb inimkonna kvalifitseerimata osa; kaunid kunstid ja tõeline teaduse areng koos vaimse kultuuriga on õitsenud paremini suuremates elukeskustes, kus neid toetab põllumajanduse ja tööstusega tegelev elanikkond ning maa ja inimese suhtarv on veidi väiksem. Linnad võimendavad alati oma elanike häid või halbu omadusi.
Perekonna suurus on alati sõltunud elatustasemest. Mida kõrgem on elatustase, seda väiksem on perekond, kuni olukord stabiliseerub või algab järkjärguline väljasuremine.
Elatustase on kõigi ajastute jooksul määranud mitte lihtsalt püsimajääva elanikkonna kvantiteedi, vaid ka kvaliteedi. Kohaliku klassi elatustase tekitab uusi sotsiaalseid kaste, uusi kombeid. Kui elatustase muutub liiga komplitseerituks või liiga luksuslikuks, hakkab see kiiresti ennast hävitama. Kastid tulenevad otseselt tihedasti koos elava elanikkonna omavahelise konkurentsi tugevast sotsiaalsest survest.
Varased rassid kasutasid sageli mitmesuguseid võtteid elanike arvu piiramiseks: kõik ürghõimud tapsid füüsilise puudega ja haiglased lapsed. Enne naiste ostmise aegu tapeti tüdrukud sageli juba imikuna. Sündinud lapsi kägistati, kuid lemmikmeetodiks oli lapse jätmine looduse meelevalda. Kaksikute isa nõudis tavaliselt ühe lapse tapmist, sest mitmikute sündi peeti kas nõiduse või truudusetuse tulemuseks. Samast soost kaksikud jäeti reeglina ellu. Need kaksikutega seotud tabud olid kunagi küll peaaegu üldlevinud, kuid andoniitide kommetesse ei kuulunud: nemad pidasid kaksikuid alati heaks endeks.
Paljud rassid õppisid tegema aborti, mis levis, kui sünnitamine muutus vallalistele tabuks. Tütarlastel oli ammu tavaks oma järglasi tappa, kuid tsiviliseeritumates rühmades said need ebaseaduslikud lapsed tüdrukute emade hoolealusteks. Paljud primitiivsed klannid surid abortide ja lapsetapmiste pärast peaaegu välja. Kuid vaatamata kommete diktaadile hävitati väga vähe lapsi, keda oli juba imetatud — emaarmastus oli selleks liiga tugev.
68:6.9 (770.6) Many races learned the technique of abortion, and this practice became very common after the establishment of the taboo on childbirth among the unmarried. It was long the custom for a maiden to kill her offspring, but among more civilized groups these illegitimate children became the wards of the girl’s mother. Many primitive clans were virtually exterminated by the practice of both abortion and infanticide. But regardless of the dictates of the mores, very few children were ever destroyed after having once been suckled — maternal affection is too strong.
Nende elanike arvu piiramise ürgsete meetodite jälgi leidub isegi kahekümnendal sajandil. Austraalias on hõim, kelle emad keelduvad kasvatamast rohkem kui kaht või kolme last. Üks inimsööjate hõim sõi alles hiljuti iga viienda sündinud lapse. Madagaskaris hävitavad mõned hõimud ikka veel kõik teatavatel õnnetutel päevadel sündinud lapsed, mille tagajärjel sureb ligikaudu kakskümmend viis protsenti imikutest.
Maailma seisukohalt ei ole ülerahvastatus minevikus kunagi tõsine probleem olnud, aga kui sõdu on vähem ja teadus piirab inimeste haigusi üha enam, võib see lähitulevikus tõsiseks ohuks muutuda. Niisugusel ajal peab ennast ilmutama maailma juhtide tarkus. Kas Urantia valitsejatel on piisavalt taipu ja julgust soodustada keskmise ehk stabiliseerunud inimolendi paljunemist ebatavaliste ja tohutult kasvavate alanormaalsete äärmusrühmade asemel? Edendada tuleks normaalset inimest, tema on tsivilisatsiooni selgroog ja rassi muteerunud geeniuste allikas. Alanormaalseid inimesi tuleks ühiskonna kontrolli all hoida; neid ei tohiks tekkida rohkem, kui on vaja lihttöödeks, mis nõuavad loomast kõrgemat intellektitaset, aga nii vähe oskusi, et need tähendaksid kõrgemat tüüpi inimkonnale tegelikult orjust ja aheldatust.
[Esitanud kunagi Urantial asunud Melkisedek.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


Töökeskkonna andmekogu põhimäärus – Riigi Teataja
Töökeskkonna andmekogu põhimäärus - sisukord
1 Andmekogu eesmärk, selle pidamine ja andmekogusse kantavad andmed
§ 2 Andmekogu pidamise viis ja koosseis
§ 3 Andmekogu turvaklass
§ 4 Andmekogusse kantavad andmed
§ 5 Andmekogusse andmete esitajad
§ 6 Andmete andmekogusse kandmise kord
§ 7 Andmekogu rahastamine
§ 8 Andmete muutmine, parandamine ja kustutamine
§ 9 Arvestuse pidamine
§ 11 Andmekogu andmete õigsus ja õiguslik tähendus
3 Andmekogu likvideerimine
RT I, 23.07.2014, 6
Vastu võetud 22.07.2014 nr 47
Määrus kehtestatakse töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 241 lõike 5 alusel.
1. peatükk Andmekogu eesmärk, selle pidamine ja andmekogusse kantavad andmed
(1) Andmekogu eesmärk on tagada Tööinspektsiooni ülesannete täitmiseks vajalike andmete kättesaadavus järelevalvetegevuse planeerimiseks, töövaidluste menetlemiseks, töökeskkonna olukorra hindamiseks ning töötervishoiu-, tööohutus- ja töösuhtealase ennetustöö kavandamiseks.
(2) Andmekogu kasutatakse:
(3) Andmekogu nimetus on töökeskkonna andmekogu.
(4) Andmekogu vastutav töötleja on Tööinspektsioon.
§ 2. Andmekogu pidamise viis ja koosseis
Andmekogu koosseisu kuuluvad digitaalsed andmed, paberil menetlustoimikud ja andmekogu arhiiv.
§ 3. Andmekogu turvaklass
§ 4. Andmekogusse kantavad andmed
1) tööandja kohta;
2) tööõnnetuse kohta;
3) kutsehaigestumise kohta;
4) tööst põhjustatud haigestumise kohta;
5) tööandja juurde tehtud külastuse kohta;
6) töökeskkonna kontrolli kohta;
7) töösuhete kontrolli kohta;
8) sõidukijuhtide töö- ja puhkeaja kontrolli kohta;
9) järelkontrolli kohta;
10) sihtkontrolli kohta;
11) isikukaitsevahendite (turujärelevalve) kontrolli kohta;
12) uue ja rekonstrueeritud ehitise ülevaatamise kohta;
13) tuvastatud rikkumiste kohta;
14) sunniraha kohta;
15) väärteomenetluse kohta;
16) taotletud nõusolekute kohta;
17) tööandja teatiste kohta;
18) töövaidlusasjade kohta.
(2) Lõikes 1 nimetatud andmete täpne loetelu on esitatud määruse lisas.
§ 5. Andmekogusse andmete esitajad
(1) Andmekogusse esitavad andmeid:
1) töötaja ja tööandja töövaidlusasja algatamisel või teate saatmisel;
2) tööandja õigusaktide alusel;
3) Tööinspektsioon õigusaktide alusel;
4) arst töötervishoiu ja tööohutuse seaduse alusel.
(2) Andmekogusse saadakse andmeid järgmistelt andmekogudelt ja andmeandjatelt:
1) äriregister;
4) liiklusregister;
5) majandustegevuse register;
6) aadressiregister;
7) e-toimik.
§ 6. Andmete andmekogusse kandmise kord
Teate saamisel kannab Tööinspektsioon andmed andmekogusse teate saabumise päeval või sellele järgneval tööpäeval.
§ 7. Andmekogu rahastamine
Andmekogu pidamist rahastatakse riigieelarvest sihtotstarbeliste summadena Sotsiaalministeeriumi vahenditest.
§ 8. Andmete muutmine, parandamine ja kustutamine
(1) Andmekogusse kantud andmete muutmiseks esitab andmete esitaja vastutavale töötlejale uued andmed paberil või digitaalselt. Kui andmete esitaja on teadlik esitatud andmete puudustest, teavitab ta sellest vastutavat töötlejat viivitamata.
(2) Kui vastutav töötleja avastab andmekogus ebaõiged andmed või teda teavitatakse ebaõigetest andmetest, on ta kohustatud pärast asjaolude kontrollimist andmed parandama või kustutama viie tööpäeva jooksul ebaõigetest andmetest teadasaamise päevast arvates.
§ 9. Arvestuse pidamine
Vastutav töötleja peab arvestust andmevahetuse ning andmekogus andmete muutmise, ebaõigete andmete parandamise ja kustutamise kohta.
Tööõnnetuse ja kutsehaigestumise uurimise andmeid säilitatakse vastavalt töötervishoiu ja tööohutuse seaduses ettenähtud tähtajale. Muid andmekogu andmeid ja alusdokumente säilitatakse vastavalt vastutava töötleja dokumentide loetelus määratud tähtaegadele.
§ 11. Andmekogu andmete õigsus ja õiguslik tähendus
(1) Andmekogusse kandmiseks esitatud andmete õigsuse eest vastutab andmete esitaja.
(2) Andmekogust väljastatavate andmete vastavuse eest andmekogus olevatele andmetele vastutab vastutav töötleja.
(3) Andmekogu andmetel on informatiivne ja statistiline tähendus.
(2) Vastutava töötleja ametnikel ja töötajatel on juurdepääs andmekogus sisalduvatele andmetele vastavalt tööülesannetest tulenevale vajadusele. Juurdepääsuõigus antakse pärast kasutaja identifitseerimist ja autoriseerimist.
(3) Vastutav töötleja väljastab andmekogust andmeid kooskõlas käesoleva paragrahvi lõikega 1 agregeeritud kujul vastavalt teostatud päringutele. Andmekogu vastutav töötleja peab juurdepääsupiiranguga andmete väljastamise kohta arvestust.
(4) Andmekogust väljastatakse andmeid teaduse ja sotsiaaluuringute tegemise eesmärgil vastutava töötleja nõusolekul ning kujul, mis ei võimalda andmesubjekti otsest ega kaudset tuvastamist. Andmete väljastamisest keeldumisel esitatakse teabenõudjale põhjendus.
(5) Lõikes 4 sätestatud juhtudel andmete väljastamisel kujul, mis võimaldab andmesubjekti otsest või kaudset tuvastamist, sõlmitakse andmete saaja ja vastutava töötleja vahel väljastatavate andmete kaitseks leping, milles sätestatakse väljastatavate andmete koosseis ning andmete väljastamise eesmärk, tingimused, kord ja viis.
(6) Andmekogust väljastatud andmeid on lubatud kasutada vaid seaduses või seaduse alusel antud õigusaktis ettenähtud korras, asutusel vaid seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga talle pandud ülesande täitmiseks. Väljastatud andmete kasutamisel tuleb tagada andmekaitsenõuete täitmine.
(7) Vastutav töötleja tagab veebilehe kaudu avalikkusele juurdepääsu andmekogu andmete põhjal koostatud statistilistele aruannetele.
Järelevalvet andmekogu pidamise üle teeb Andmekaitse Inspektsioon.
3. peatükk Andmekogu likvideerimine
(2) Andmete üleandmisel või hävitamisel koostatakse asjakohane akt.
Määrus jõustub 1. septembril 2014. aastal.
Lisa Töökeskkonna andmekogusse kantavate andmete loetelu


3-2-1-52-09 Riigikohus 20.05.2009
VÕSRS § 9 lg 1
TsÜS § 160 lg 2 p 6
1. jaanuaril 2006 jõustunud TsÜS § 160 lg 2 p 6 järgi on hagi esitamisega võrdsustatud kolmanda isiku kaasamine menetlusse kolmanda isiku vastu suunatud nõude suhtes. TsÜS § 160 lg 2 p-le 6 ei ole seadusega antud tagasiulatuvat jõudu. VÕSRS § 9 lg-t 1 analoogia alusel kohaldades saab hagi aegumine TsÜS § 160 lg 2 p 6 järgi peatuda üksnes siis, kui kolmas isik kaasatakse menetlusse pärast selle sätte jõustumist.
TsÜS § 160 lg 2 p 6 peab silmas olukorda, kus kolmas isik kaasatakse menetlusse poole taotlusel, kes leiab, et kohtuvaidluse lahendamise korral tema kahjuks võib tal olla õigus esitada kolmanda isiku vastu lepingu rikkumisest tulenev või kahju hüvitamise või hüvituskohustusest vabastamise nõue (TsMS § 216 lg 1).


text:
Riigikohtu maksualased lahendid 2017. aasta I poolaastal - Prindivaade - EML - Maksumaksja portaal
Kuupäev 03.07.2017 19:31:21 | Rubriik: EML
26.01.2017 otsus kohtuasjas 3-3-1-53-16
Vaidlus puudutab sisendkäibemaksu mahaarvamist ja korrigeerimist. Maksuhaldur ei lubanud puhkemaja ehitamise kuludelt sisendkäibemaksu maha arvata, väites, et tegu oli näilike tehingutega. Samas oli PRIA maksnud puhkemaja ehitamiseks toetust ja leidnud, et kulutuse sihtotstarbeline kasutamine on tõendatud. Riigikohus selgitas, et kuigi maksuotsust tuleb hinnata selle andmise seisuga, ei saa ka jätta tähelepanuta fakti, et pärast maksuotsuse tegemist oli puhkemaja valmis saanud ja kasutusele võetud. Põhjalikult on selgitatud ka seda, millised võimalused on maksumaksjal hiljem sisendkäibemaksu korrigeerida ja tagasi küsida, kui ta siiski esialgse kontrolli käigus ei suuda maksuhaldurile veenvalt tõendada oma kavatsust kasutada ehitatavat hoonet maksustatava käibe tarbeks. Korrigeerimise võimalused on erinevad sõltuvalt sellest, kas sisendkäibemaksu mahaarvamist piiratakse põhjusel, et ehitist hakatakse kasutama maksuvaba käibe tarbeks või põhjusel, et ehitist ei kasutata üldse ettevõtluses.
07.02.2017 otsus kohtuasjas 3-3-1-72-16
Vaidlus puudutab vedelkütuse seaduse alusel kütusemüüjale tagatise määramist. Kaebajale oli algselt määratud 0 euro suurune tagatis, kuid MTA suurendas seaduserikkumistele viidates tagatise suurust 100 000 euroni.
21.02.2017 otsus kohtuasjas 3-3-1-48-16
Riigikohtu üldkogu arutas, kas reklaamimaksu puudutavad sätted kohalike maksude seaduses on kooskõlas põhiseadusega. Erinevalt riiklikust maksust ei pea kõik kohaliku maksu elemendid olema seaduses sätestatud, vaid osa elemente võib jätta kohaliku omavalitsuse volikogu otsustada, sest volikogu on demokraatlikult legitimeeritud organ, kellele valijaskond on andnud õiguse otsustada kohaliku elu küsimusi.
05.04.2017 otsus kohtuasjas 3-3-1-68-16
Riigikohus selgitab, et MKS § 1361 ei võimalda arestida kolmanda isiku vara, kelle suhtes ei käi maksumenetlust.
19.04.2017 otsus kohtuasjas 3-3-1-84-16
Vaidlus puudutab kütusemahutis oleva kütuse puudujäägi mõõtmise ja arvutamise metoodikat. Aktsiisilaos tuvastatud aktsiisikauba põhjendamatu kadu maksustatakse kütuseaktsiisiga.
03.05.2017 otsus kohtuasjas 3-3-1-80-16
Vaidlus puudutab maksuintresside aegumist. Maksuotsuse tegemise ajal kehtinud MKS § 118 lg 1 järgi oli intressi arvestamise aegumistähtaeg üks aasta, arvates maksusumma täieliku tasumise päevast. Alates 01.07.2013 kehtivas redaktsioonis on intressi arvestamise aegumistähtaeg üks aasta alates deklaratsiooni alusel arvutatud, maksuotsusega määratud või vastutusotsusega sissenõutava maksusumma täieliku tasumise päevast. Riigikohus leidis, et uut redaktsiooni on võimalik kohaldada ka varem tekkinud intressikohustustele. Ühtlasi selgitas Riigikohus, et maksumaksja võib intressinõude vaidlustamisel esitada samas vaides ka vabas vormis taotluse intressivõla kustutamiseks MKS § 114 lg 3 alusel. Erinevalt põhivõlast on intressivõla kustutamiseks maksuhaldurile antud suurem kaalutlusõigus.
02.06.2017 otsus kohtuasjas 3-3-1-17-17
Vaidlus puudutab äriühingu endiste juhatuse liikmete vastutust äriühingu maksuvõla eest (MKS § 40) ning juhatuse liikmete vara ennetavat arestimist enne vastutusotsuse tegemist (MKS § 1361).
09.06.2017 otsus kohtuasjas 3-3-1-8-17
Vaidlus puudutab kolmanda isiku suhtes läbiviidud maksukontrolli akti kasutamist tõendina maksumaksja ja maksuhalduri vahelises kohtuvaidluses.
09.06.2017 otsus kohtuasjas 3-3-1-78-16
Vaidlus puudutab kinnistute kasutamist ettevõtluses. Maksuhaldur ja kohtud leidsid, et kaebaja soetatud kinnistuid ei kasutatud ettevõtluses ning soetud isikutega vormistatud rendilepingud ei ole usaldusväärsed tõendid. Maksuotsus jäeti jõusse sisendkäibemaksu mahaarvamise keelu osas, kuid tühistati dividendidelt määratud tulumaksu osas, sest kinnistud on jätkuvalt äriühingu omandis, mistõttu ei saa kinnistu soetamiseks tehtud väljamakseid maksustada dividendina. Samal varal ei saa olla erinevates menetlustes või õigussuhetes erinevad omanikud.
http://www.maksumaksjad.ee/modules/news/article.php?storyid=9619

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 1361
§ 118
Riigikohus
§ 114
§ 40
§ 1361


Diplomaatilise isikutunnistuse väljaandmise ja kehtetuks tunnistamise kord, vorm, tehniline kirjeldus ja diplomaatilisele isikutunnistusele kantavate andmete loetelu ning tulumaksust vabastatud mitteresidentide registreerimise kord – Riigi Teataja
Diplomaatilise isikutunnistuse väljaandmise ja kehtetuks tunnistamise kord, vorm, tehniline kirjeldus ja diplomaatilisele isikutunnistusele kantavate andmete loetelu ning tulumaksust vabastatud mitteresidentide registreerimise kord
Diplomaatilise isikutunnistuse väljaandmise ja kehtetuks tunnistamise kord, vorm, tehniline kirjeldus ja diplomaatilisele isikutunnistusele kantavate andmete loetelu ning tulumaksust vabastatud mitteresidentide registreerimise kord - sisukord
1 DIPLOMAATILISE ISIKUTUNNISTUSE VÄLJAANDMISE JA KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORD
§ 1 Diplomaatilise isikutunnistuse liigid
§ 2 Diplomaatilise isikutunnistuse taotlemiseks õigustatud isikud
§ 3 Diplomaatilise isikutunnistuse taotlemine
§ 4 Diplomaatilise isikutunnistuse väljaandmine
§ 5 Diplomaatilise isikutunnistuse väljastamine
§ 6 Diplomaatilise isikutunnistuse kehtivus
§ 7 Diplomaatilise isikutunnistuse ja sertifikaatide kehtetuks tunnistamine
§ 8 Diplomaatilise isikutunnistuse korduv taotlemine
§ 9 Diplomaatilise isikutunnistuse tagastamine
2 DIPLOMAATILISE ISIKUTUNNISTUSE VORM, TEHNILINE KIRJELDUS JA SELLELE KANTAVAD ANDMED
§ 10 Diplomaatilise isikutunnistuse vorm
§ 11 Diplomaatilise isikutunnistuse esikülje kirjeldus
§ 12 Diplomaatilise isikutunnistuse tagakülje kirjeldus
§ 13 Diplomaatilisele isikutunnistusele kantavad digitaalsed andmed
3 MITTERESIDENTIDE, KELLE TULU EI MAKSUSTATA TULUMAKSUGA, REGISTREERIMISE KORD
§ 14 Mitteresidentide, kelle tulu ei maksustata tulumaksuga, registreerimine
§ 15 Väljaantud diplomaadi- ja teenistuskaartide kehtivus
§ 151 Enne määruse jõustumist väljaantud dokumendid
§ 16 Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
RT I, 24.11.2018, 5
Vastu võetud 09.02.2017 nr 2
RT I, 15.02.2017, 8
jõustumine 18.02.2017, rakendatakse alates 01.02.2017
22.11.2018 RT I, 24.11.2018, 3 03.12.2018, osaliselt 27.11.2018
Määrus kehtestatakse välissuhtlemisseaduse § 9 lõike 10, isikut tõendavate dokumentide seaduse § 9 lõigete 1 ja 5, § 15 lõike 3, § 2014 lõike 1, § 2016 lõike 2 ning tulumaksuseaduse § 30 lõike 2 alusel.
1. peatükk DIPLOMAATILISE ISIKUTUNNISTUSE VÄLJAANDMISE JA KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORD
§ 1. Diplomaatilise isikutunnistuse liigid
Diplomaatilise isikutunnistuse liigid on diplomaadikaart ja teenistuskaart.
§ 2. Diplomaatilise isikutunnistuse taotlemiseks õigustatud isikud
(1) Diplomaadikaart taotletakse Eestisse akrediteeritud välisriigi diplomaatilise esinduse ja konsulaarasutuse (edaspidi välisesindus) välisriigi kodanikust diplomaadile ning tema välisriigi kodanikust perekonnaliikmele.
(2) Teenistuskaart taotletakse välisesinduse välisriigi kodanikust haldus- ja abitöötajale ning tema välisriigi kodanikust perekonnaliikmele, välisriigi kodanikust koduabilisele ja aukonsulile, rahvusvahelise organisatsiooni esinduse ning Eestis asuva rahvusvahelise organisatsiooni ja muu rahvusvahelise kokkuleppega loodud institutsiooni (edaspidi muu asutus) välisriigi kodanikust töötajale ning tema välisriigi kodanikust perekonnaliikmele ja välisesinduses või muus asutuses (edaspidi koos esindus) töötavale Eesti kodanikule või alalisele elanikule.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud diplomaadi, haldus- ja abitöötaja ning töötaja perekonnaliige on:
1) abikaasa;
2) kuni 21-aastane vallaline laps, kes elab koos vanematega;
3) kuni 23-aastane vallaline laps, kes õpib Eestis asuvas kõrgkoolis ja elab koos vanematega;
4) muu isik välislepingus ettenähtud juhul või Välisministeeriumi nõusolekul.
§ 3. Diplomaatilise isikutunnistuse taotlemine
(1) Diplomaatilise isikutunnistuse taotlemisel esitab esindus Välisministeeriumile:
1) diplomaatilise noodi või ametliku kirja, milles palutakse välja anda diplomaatiline isikutunnistus;
2) määruse lisas 1 kehtestatud taotluse (edaspidi taotlus);
3) foto (40x50 mm) ja allkirja või allkirjakujutise;
4) diplomaatilise isikutunnistuse kasutaja (edaspidi kasutaja) kehtiva reisidokumendi isikuandmete lehekülje või Eesti kodaniku isikutunnistuse koopia;
5) dokumendid asukohariigis viibimise aluse kohta, kui esindus ei asu Eestis;
6) elulookirjeldus.
(2) Taotlusesse märgitakse järgmised andmed:
1) taotluse esitanud esinduse nimi;
2) dokumendi kasutaja ees- ja perekonnanimi, sünniaeg, sugu, sünniriik, perekonnaseis, kodakondsus, perekonnaliikme sugulusaste esinduse töötajaga, kehtiva reisidokumendi andmed (liik, number, väljaandja ja kehtivusaeg), diplomaatilise isikutunnistuse kategooria, Eestisse või asukohariiki saabumise aeg, ametisse asumise aeg ja eeldatav ametiaja lõppemise aeg, ametinimetus ja -valdkond, samal ametikohal varem töötanud isiku nimi ja tema ametist lahkumise aeg, asukoht esinduse diplomaatilises ametijärjestuses, kontaktandmed (aadress, telefoninumber ja elektronposti aadress);
3) esinduse juhi allkiri;
4) esitamise kuupäev;
5) taotluse esitanud esinduse pitser;
6) taotleja kinnitus selle kohta, et ta on tutvunud ja nõustub sertifikaatide kasutustingimustega.
(3) Taotlusele kirjutab alla dokumendi kasutaja, kinnitades taotluses esitatud andmete ja taotlusele lisatud dokumentide õigsust.
(4) Välisministeerium võib vajaduse korral nõuda esinduselt muid dokumente või andmeid.
§ 4. Diplomaatilise isikutunnistuse väljaandmine
(1) Diplomaatilise isikutunnistuse annab Välisministeerium välja käesoleva määruse § 3 lõikes 1 nimetatud taotluse ja sellele lisatud dokumentide kättesaamisest arvates 30 kalendripäeva jooksul.
(2) Välisministeerium annab välja:
1) esinduse juhile ja tema perekonnaliikmele A-kategooria diplomaadikaardi;
2) diplomaadile ja tema perekonnaliikmele B-kategooria diplomaadikaardi;
3) haldustöötajale ja tema perekonnaliikmele C-kategooria teenistuskaardi;
4) abitöötajale ja tema perekonnaliikmele D-kategooria teenistuskaardi;
5) koduabilisele E-kategooria teenistuskaardi;
6) välisesinduses töötavale Eesti kodanikule või alalisele elanikule F-kategooria teenistuskaardi;
7) aukonsulile HC-kategooria teenistuskaardi;
8) muu asutuse välisriigi kodanikust töötajale ja tema perekonnaliikmele ning Eesti kodanikust või alalisest elanikust töötajale G-kategooria teenistuskaardi.
(3) Diplomaatilist isikutunnistust ei anta välja, kui taotleja lähetus on lühem kui kuus kuud.
§ 5. Diplomaatilise isikutunnistuse väljastamine
(1) Diplomaatilise isikutunnistuse kättesaamiseks peab kasutaja isiklikult ilmuma Välisministeeriumisse. Kasutaja peab diplomaatilise isikutunnistuse väljastamisel isikusamasuse kontrollimiseks esitama isikut tõendavate dokumentide seaduse § 2 lõike 2 punktis 1, 12, 2, 5 või 6 nimetatud isikut tõendava dokumendi või välisriigi reisidokumendi. Diplomaatilise isikutunnistuse kättesaamise kohta annab kasutaja allkirja ning tagastab varem välja antud diplomaatilise isikutunnistuse selle omamise korral.
(2) Alla 15-aastane või piiratud teovõimega täisealine isik ei pea diplomaatilise isikutunnistuse kättesaamiseks isiklikult Välisministeeriumisse ilmuma.
(3) Alla 15-aastase või piiratud teovõimega täisealise isiku diplomaatiline isikutunnistus väljastatakse isiklikult kasutaja seaduslikule esindajale. Diplomaatilise isikutunnistuse kättesaamise kohta annab seaduslik esindaja allkirja.
(4) Diplomaatilise isikutunnistuse väljastamisel alla 15-aastase või piiratud teovõimega täisealise isiku seaduslikule esindajale peab seaduslik esindaja isikusamasuse kontrollimiseks esitama isikut tõendavate dokumentide seaduse § 2 lõike 2 punktis 1, 12, 2, 5 või 6 nimetatud isikut tõendava dokumendi või välisriigi reisidokumendi. Alla 15-aastase või piiratud teovõimega täisealise isiku isikusamasust kontrollitakse tema seadusliku esindaja ütluste alusel.
(5) Vajadusel võib Välisministeerium isiku tuvastamisel ja isikusamasuse kontrollimisel rakendada siseministri 10. juuli 2009 määrust nr 25 „Dokumendi taotleja isiku tuvastamise ja isikusamasuse kontrollimise kord“.
§ 6. Diplomaatilise isikutunnistuse kehtivus
Diplomaatilise isikutunnistuse kehtivusaeg ei tohi ületada käesoleva määruse § 3 lõike 1 punkti 4 alusel esitatud kehtiva reisidokumendi või Eesti kodaniku isikutunnistuse kehtivusaega ega asukohariigis viibimise loa kehtivusaega, kui esindus ei asu Eestis.
§ 7. Diplomaatilise isikutunnistuse ja sertifikaatide kehtetuks tunnistamine
(1) Diplomaatiline isikutunnistus tunnistatakse kehtetuks isikut tõendavate dokumentide seaduse § 13 lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhtudel. Diplomaatilise isikutunnistuse tunnistab kehtetuks Välisministeerium.
(2) Dokumenti kantud sertifikaat tunnistatakse kehtetuks, peatatakse ja peatatud sertifikaadi kehtivus taastatakse isikut tõendavate dokumentide seaduse kohaselt.
(3) Euroopa Liidu kodaniku lähetuse või teenistussuhte lõppemisel või peatamisel tunnistatakse diplomaatiline isikutunnistus viivitamata kehtetuks.
(4) Kolmanda riigi kodaniku lähetuse või teenistussuhte lõppemisel või peatamisel tunnistatakse diplomaatiline isikutunnistus kehtetuks hiljemalt ühe kuu möödumisel esinduse asjakohase diplomaatilise noodi või teavituskirja Välisministeeriumisse saabumisest arvates.
§ 8. Diplomaatilise isikutunnistuse korduv taotlemine
(1) Diplomaatilise isikutunnistuse korduvaks taotlemiseks esitab esindus Välisministeeriumile:
1) diplomaatilise noodi või ametliku kirja, milles palutakse välja anda uus diplomaatiline isikutunnistus;
2) määruse lisas 2 kehtestatud taotluse (edaspidi lisataotlus);
4) kasutaja kehtiva reisidokumendi või Eesti kodaniku isikutunnistuse isikuandmete lehekülje koopia;
6) varem välja antud diplomaatilise isikutunnistuse.
(2) Juhul, kui diplomaatiline isikutunnistus on hävinud, kadunud või varastatud ja välja antud diplomaatilist isikutunnistust ei ole võimalik esitada, tehakse sellekohane märge käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 1 alusel esitatavasse diplomaatilisse nooti või ametlikku kirja.
(3) Lisataotlusesse märgitakse järgmised andmed:
2) dokumendi kasutaja ees- ja perekonnanimi, sünniaeg ja Eesti isikukood;
3) diplomaatilise isikutunnistuse taotlemise põhjendus;
4) muutunud andmed;
5) taotleja kontaktandmed (aadress, telefoninumber ja elektronposti aadress);
6) esinduse juhi allkiri;
7) esitamise kuupäev;
8) taotluse esitanud esinduse pitser.
(4) Lisataotlusele kirjutab alla dokumendi kasutaja, kinnitades taotluses esitatud andmete ja lisatud dokumentide õigsust.
(5) Diplomaatilise isikutunnistuse kehtivusaja muutmise korral annab Välisministeerium uue kaardi välja käesoleva määruse § 8 lõikes 1 nimetatud lisataotluse ja sellele lisatud dokumentide kättesaamisest arvates 30 kalendripäeva jooksul.
§ 9. Diplomaatilise isikutunnistuse tagastamine
(1) Euroopa Liidu kodaniku lähetuse või teenistussuhte lõppemisel või peatamisel või diplomaatilise isikutunnistuse kehtetuks tunnistamisel tagastab esindus viivitamata diplomaatilise isikutunnistuse, sealhulgas perekonnaliikmele väljastatud diplomaatilise isikutunnistuse, diplomaatilise noodi või ametliku kirjaga Välisministeeriumile.
(2) Kolmanda riigi kodaniku lähetuse või teenistussuhte lõppemisel või peatamisel või diplomaatilise isikutunnistuse kehtetuks tunnistamisel tagastab esindus diplomaatilise isikutunnistuse, sealhulgas perekonnaliikmele väljastatud diplomaatilise isikutunnistuse, diplomaatilise noodi või ametliku kirjaga Välisministeeriumile.
(3) Välisministeerium hävitab tagastatud diplomaatilised isikutunnistused.
2. peatükk DIPLOMAATILISE ISIKUTUNNISTUSE VORM, TEHNILINE KIRJELDUS JA SELLELE KANTAVAD ANDMED
§ 10. Diplomaatilise isikutunnistuse vorm
(1) Diplomaatiline isikutunnistus on polüvinüülkloriidist (PVC) valmistatud ümarate nurkadega kiipkaart mõõtmetega 85×54 mm vastavalt EVS-EN ISO/IEC 7810 standardile ja lasergraveeritav mõlemal küljel.
(2) Diplomaadikaardi vorm vastab määruse lisale 3.
(3) Teenistuskaardi vorm vastab määruse lisale 4.
§ 11. Diplomaatilise isikutunnistuse esikülje kirjeldus
(1) Diplomaatilise isikutunnistuse esiküljel on:
1) ülaservas tekst „EESTI VABARIIK Diplomaatiline isikutunnistus Republic of Estonia Diplomatic Identity Card”, millele järgneb kaardi kategooria värviriba, kaardi liigi, kategooria tähise ja numbri ala;
2) Eesti Vabariigi territooriumi kontuuri kujutis;
3) vasaku serva ülaosas Eesti Vabariigi lipu värviline kujutis;
4) parema serva ülaosas Eesti riigivapi lõvi kujutis;
5) paremas servas rahvuslik muster;
6) vasaku serva keskosas isikutunnistuse kasutaja foto- ja allkirjakujutis.
(2) Diplomaatilise isikutunnistuse esiküljel on järgmised andmeväljad:
1) esindus / mission;
2) perekonnanimi / surname;
3) eesnimed / given names;
4) sünniaeg / date of birth;
5) isikukood / personal code;
6) amet / position;
7) kasutaja allkiri / holder´s signature.
8) välja antud / date of issue;
9) kehtiv kuni / date of expiry.
(3) Diplomaatilise isikutunnistuse esiküljele kantakse järgmised andmed:
1) diplomaatilise isikutunnistuse liik ja kategooria;
2) diplomaatilise isikutunnistuse number;
3) esinduse nimi;
4) kasutaja perekonnanimi või -nimed;
5) kasutaja eesnimi või -nimed;
6) kasutaja sünniaeg;
7) kasutaja isikukood;
8) kasutaja amet;
9) kasutaja näokujutis;
10) kasutaja allkirjakujutis;
11) diplomaatilise isikutunnistuse väljaandmise ja kehtivuse viimane kuupäev.
(4) Diplomaatilise isikutunnistuse parema serva alaosa rahvuslikule mustrile kantakse kaardi kategooria värviline tähis.
§ 12. Diplomaatilise isikutunnistuse tagakülje kirjeldus
(1) Diplomaatilise isikutunnistuse tagaküljel on:
1) vasaku serva ülaosas Euroopa Liidu lipu värviline kujutis;
2) vasaku serva keskosas kontaktkiip, millele kantakse digitaalsed andmed;
3) vasaku serva alaosas tekst „Välja andnud: Välisministeerium. Issued by: Ministry of Foreign Affairs“;
4) paremas servas rahvuslik muster.
(2) A- ja B-kategooria diplomaadikaardi tagaküljele kantakse lähtuvalt diplomaadikaardi kasutajale antud eesõigustest üks järgmistest lausetest:
1) „Kaardi kasutaja kasutab Eestis välisriigi diplomaadile ette nähtud puutumatust ja eesõigusi.“;
2) „Kaardi kasutaja kasutab Eestis välisriigi diplomaadi perekonnaliikmele ette nähtud puutumatust ja eesõigusi, mis ei laiene tema tööga seotud tegevusele.“;
3) „Kaardi kasutaja on välisriigi diplomaadi perekonnaliige, kellele ei laiene puutumatus ja eesõigused.“.
(3) C-kategooria teenistuskaardi tagaküljele kantakse üks järgmistest lausetest:
1) „Kaardi kasutaja kasutab Eestis välisesinduse haldustöötajale ette nähtud puutumatust ja eesõigusi.“;
2) „Kaardi kasutaja kasutab Eestis välisesinduse haldustöötaja perekonnaliikmele ette nähtud puutumatust ja eesõigusi, mis ei laiene tema tööga seotud tegevusele.“;
3) „Kaardi kasutaja on välisesinduse haldustöötaja perekonnaliige, kellele ei laiene puutumatus ja eesõigused.“.
(4) D-kategooria teenistuskaardi tagaküljele kantakse üks järgmistest lausetest:
1) „Kaardi kasutaja kasutab Eestis välisesinduse abitöötajale ette nähtud puutumatust ja eesõigusi.“;
2) „Kaardi kasutaja kasutab Eestis välisesinduse abitöötaja perekonnaliikmele ette nähtud puutumatust ja eesõigusi, mis ei laiene tema tööga seotud tegevusele.“.
(5) E-kategooria teenistuskaardi tagaküljele kantakse tekst:
„Kaardi kasutaja kasutab Eestis välisesinduse töötaja välisriigi kodanikust koduabilisele ette nähtud puutumatust ja eesõigusi.“.
(6) F-kategooria teenistuskaardi tagaküljele kantakse tekst:
„Kaardi kasutaja on välisesinduses töötav Eesti kodanik või alaline elanik, kellele ei laiene puutumatus ja eesõigused.“.
(7) HC-kategooria teenistuskaardi tagaküljel tekst puudub.
(8) G-kategooria teenistuskaardi tagaküljele kantakse üks järgmistest lausetest:
1) „Kaardi kasutaja kasutab Eestis rahvusvahelise organisatsiooni või muu institutsiooni välisriigi kodanikust töötajale välislepinguga ette nähtud puutumatust ja eesõigusi.“;
2) „Kaardi kasutaja kasutab Eestis rahvusvahelise organisatsiooni või muu institutsiooni Eesti kodanikust või alalisest elanikust töötajale välislepinguga ette nähtud puutumatust ja eesõigusi.“;
3) „Kaardi kasutaja kasutab Eestis rahvusvahelise organisatsiooni või muu institutsiooni välisriigi kodanikust töötaja perekonnaliikmele välislepinguga ette nähtud puutumatust ja eesõigusi, mis ei laiene tema tööga seotud tegevusele.“;
4) „Kaardi kasutaja on rahvusvahelise organisatsiooni või muu institutsiooni välisriigi kodanikust töötaja perekonnaliige, kellele ei laiene puutumatus ja eesõigused.“.
(9) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2–5 ja lõike 8 punktides 1, 3 ja 4 nimetatud lausele järgneb tekst:
„Kaardi kasutajal on õigus Eestis elada kuni kaardi kehtivusaja lõpuni ning koos kehtiva reisidokumendiga siseneda Schengeni riikidesse.
This identity card entitles the bearer to reside in Estonia until the date of expiry of the card and together with a valid travel document, to enter the territory of the Schengen States.“.
§ 13. Diplomaatilisele isikutunnistusele kantavad digitaalsed andmed
(1) Diplomaatilisele isikutunnistusele kantakse isiku digitaalset tuvastamist võimaldav sertifikaat ja e-allkirjastamist võimaldav sertifikaat, mis on genereeritud vastavalt dokumendi kiibil genereeritud võtme avalikule osale, ning andmefail.
(2) Diplomaatilisele isikutunnistusele kantud digitaalset tuvastamist võimaldav sertifikaat ja e-allkirjastamist võimaldav sertifikaat ning andmefail sisaldavad siseministri 30. novembri 2015 määruse nr 60 „Digitaalse isikutunnistuse vorm, tehniline kirjeldus ja digitaalsele isikutunnistusele kantavate andmete loetelu“ § 5 lõigetes 3–5 sätestatud andmeid.
3. peatükk MITTERESIDENTIDE, KELLE TULU EI MAKSUSTATA TULUMAKSUGA, REGISTREERIMISE KORD
§ 14. Mitteresidentide, kelle tulu ei maksustata tulumaksuga, registreerimine
Välisministeerium registreerib välisesinduse välisriigi kodanikust diplomaadi, haldus- ja abitöötaja, koduabilise ja muu asutuse välisriigi kodanikust töötaja. Registreerimine toimub diplomaatilise isikutunnistuse väljastamisega.
§ 15. Väljaantud diplomaadi- ja teenistuskaartide kehtivus
Välisministri 9. novembri 2006. a määruse nr 2 „Diplomaadi- ja teenistuskaardi väljaandmise kord, diplomaadi- ja teenistuskaardi vorm, tehniline kirjeldus ning kaardile kantavate andmete loetelu“ alusel väljaantud diplomaadi- ja teenistuskaardid kehtivad kuni nende kehtivusaja lõpuni.
§ 151. Enne määruse jõustumist väljaantud dokumendid
Diplomaatilise isikutunnistuse väljaandmise menetluse ja diplomaatilise isikutunnistuse kasutamise toimepidevuse katsetamise eesmärgil võib Välisministeerium käesoleva määruse nõuete kohast diplomaatilist isikutunnistust välja anda vastava avalduse teinud isikutele alates 27. novembrist 2018. aastast.
[RT I, 24.11.2018, 3 - jõust. 27.11.2018]
§ 16. Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
Määrust rakendatakse 2017. aasta 1. veebruarist.
Lisa 2 Lisataotlus
Lisa 3 Diplomaadikaardi vorm
Lisa 4 Teenistuskaardi vorm


Aiavärav müük black friday deals international shipping / Philips sonicare müük hortes kinkekaart
Aiavärav müük black friday deals international shipping. dell latitude e6430 müük oculus rift müük
Kasvuhoone mulla müük tartus aiavärav müük black friday deals international shipping janek õiglane gertu pabbo aiavärav müük black friday deals international shipping Mahlakottide müük black friday auto 2020 black friday pc sales 2020 nokia 8 full review in hindi.suusavarustuse müük tallinnas samsung galaxy s2 hindi 3m küttepuude müük tartumaal korteri müük keilas language support Paalia müük vw passat esiklaasi prügikast hind.Automaatkasti õlivahetus hind kinnisvara müük soomes.Black black friday air ticket sales õhupalli heeliumi aiavärav müük.Mida beebile valmis osta tallinki sooduskood rootsi.Rottweileri kutsikad müük 2020 iphone international 8 unboxing hindi.Osta toyota corolla samsung gear vr video download.Google pixel 3 black friday deals 2020 reebok black friday colombia.Millist nutikella osta auto hindamisakt.Sony xperia xz1 compact price in pakistan kuponger liseberg pris.Samsung galaxy s7 edge plus black friday linoleum hind.Rmk palgi hind tennisereketid müük tartus.Campari mining in hindi dekoratiivkivid müük
3 aiavärav meetrised küttepuude müük panorama test hind.Dji spark ostacoli ebay black friday 2020 reddit
Skoda deals fabia müük xbox one x hind.F hinds jewellers reading naji osta 2020 shipping
Babyback kupongid black friday gaming laptop deals 2020 south africa.Doula pronunciation in hindi black friday prices for ps4.Osta wien telefonnummer dna test translate in hindi.Pelleti kg hind makroonid hind.Ostsilloskoop müük korter müük tallinn.Microsoft xbox one s black black friday deals fassaaditööde hind.Black friday deals uk shoes pintsakute müük.Dyson v8 black friday italia http osta ee robot shipping postimees ee.Sims 4 koiran ostaminen aia ehituse hind.Kasutatud müük pehme mööbli müük lae pahteldamine hind.Fiat 133 müük hiina krossikate müük.Loaded longboard videos beebiasjade müük.Ps4 air missions hind review basenji hund pris.Kasvuhormoonid müük betooni hind saaremaa.Korteri müük hispaanias don sfinks müük
Red bull video taksikoerad müük.Maitsepärm müük deals henna tattoo hand designs
Asus transformer hind nike international ostatnie friday party
Orgaanilise klaasi müük gopro fusion osta.Müük autokõlarid voodrilaua müük pärnus.Elektriprojekti hind juuretise müük.Black friday notebook gaming tommy hilfiger black friday ireland.Xbox pult osta teleskoopredel müük.Metalltorude müük tallinnas termosaar hind.Näpuvurr müük f hinds jewellers exeter.T 40 mootor müük husky hindi meaning.Golden hind paper model playstation 2 slim osta.Suvilate müük läänemaal lauatennise laudade müük.Black friday 2020 oneplus november 30 liistud müük tartu.Ritsu palkmaja hind pvc kile müük.Ettevõtte sõiduauto müük eraisikule puitpostide müük
Kasutatud apple toodete müük labrador retriiver müük.Tehasemajad võtmed kätte hind black friday camera deals 2020 best buy.Buy sony xperia z1 charging dock photo booth video length.Veiseliha müük dom perignon 2006 hind.Bussipileti hind tallinn haapsalu sportine apranga akcija.Mobiiltelefonide müük viljandis eps paigalduse hind.Seebimassi müük tartus korstna hülsi hind.Yamaha pw50 müük best black friday 2020 deals on laptops.Equestrian black friday 2020 kasutatud konsoolide müük.Tallinki töötaja sooduskood saunade müük tallinnas.Dacia duster 2020 müük black friday graphics card amazon.Laste käekellade müük saunavihad müük 2020
Audi q7 2020 müük dog standing up on hind legs.Rock õlu hind pluuside müük.Grossi toidukaubad kampaania black friday shopping fights.Gallium müük emmaljunga nxt90 hind.Kingitused pärnus baaripukid müük.Hyundai müük tartus aiavärav mururobot hindi.Mitsubishi video pajero müük kinnisvara hispaanias müük.Metsamaa ost müük victoria secret black friday tote bag.Viimase hetke reisi pakkumised savipõletusahi müük.Urban decay game of dual thrones osta avant traktorite müük.Kingitus ee langevarjuhüpe xbox international one controller black friday uk.3 meetrised küttepuude müük viiul müük.Windows 10 ostatnio otwierane dokumenty aliexpress black friday xiaomi
Veemahuti müük kivimaja veoautode ehitus hind.Stockmann allahindlus 60 kaal hindi movie 2005.Fifa 19 black friday deals premia pitsa kampaania.Moodulkorstna hind suitsu hinnad lätis 2020.Webasto thermo call hind isase koera steriliseerimine hind.Black friday coming soon banner nisu gold tablet hindi.Auto krokodillid müük rävala parkla hind.Kruusa müük võrumaa kaubaaluste kokkuost tallinnas.New balance black friday amazon dell black friday deutschland.Dji spark müük hindustan kubota tractor.Black friday deals surface pro 6 kannattaako ostaa ps3.Red dead redemption 2 black friday canada kerge kütteõli hind.Piparkoogitaigen hind t 40 starter müük Pliidiplaat müük honda crv pakkumised.Puhkus pakkumised black friday alza hu.Samsung s5 hindi akende müük valga.Usb helikaart müük jõulukuusk osta.Milline lapsevanker läpakate osta pesukuivati müük.Gaasiballooni hind tomtom go 730 müük.Black friday funny sayings neste kampaania 2020.Hobuste ost müük vahetus rent microsoft office in hindi language.Kannattaako ostaa iphone 8 plus fifa 17 black friday market crash.Naha hindi song pink hindi full movie watch online.When is the coming black friday co2 hindi.Gopro fusion müük haualaternate müük.Mootorsõidukijuhi tervisetõend hind iphone x black friday sales.Http www osta ee paintball lpg hind hetkel müük Best international black aiavärav friday deals päikesepaneelide müük.Vineeri hind selfie stick video song download.Omeprazole domperidone in hindi veoautode müük aiavärav soomes.Bbq ahi müük vene dvd müük.Mumm mõmm särgi hind kingitus ee müügipunktid.Siauliu bankas aktsia liuguksed müük.Uue hamba paigaldus hksoojuspumpa hind mcdonalds happy meal hind.Swedbank kontojääk kampaania salamander black friday wien.Lastele mänguasjad müük oxford street black friday attack.Mtz 50 müük tupperware toodete müük.Villa akva hind sooduskoodid viking line.Osta kultaa tampere mini hindenburgdamm.Resonaator müük tartu ventilaator osta.Black friday poker documentary samsung galaxy s8 review hindi.Datsun 620 müük blundstone black friday Estravel ee kinkekaart samsung kampaania.Ahju ehitamise hind black friday 2020 steam iron.Mi 24 superhind helicopter d7200 black friday deals.Black friday 2020 berlin primark poodide pakkumised.Pusle müük black friday ps4 sandwich price uk.Www hind kinolari fra mare kinkekaart.Wii mängude müük black friday 2020 deals in karachi.Cybex priam müük hindware office gurgaon.Lamborghini aventador official video download must muld müük tartu.Apple arvutite müük black friday cycling clothing deals.Hind 1 restriction enzyme origin osta honor 9 lite.Brc kaubikute müük tuntematon sotilas 2020 osta.Osta whiteboard talude müük viljandimaal.Müük ee taara hind tõuseb
Shoxrux ostanus mp3 black friday iphone 7 plus details in hindi gaasikütte paigalduse hind established 1869 clothing Euroaluse krae hind need for speed payback ps4 black friday dealsMulla hindu law latest edition bosch akude müük iphone xs müük s90 klarid müük samsung s8 black friday sale alumiinium nelikanttoru müük kinesio tape rücken video bittiraha osta bitcoineja Piduriklotside vahetus hind osta xbox gold.Black friday 2020 offers india juurekanali ravi hind.Sudafed meaning in hindi tallinn bussipileti hinnad.Samsung j7 2020 hindi review deals automaatkäigukasti õli hind.Kleidid allahindlus deals kaalud müük.Katuseplekk klassik hind küülikute müük tartus.Ehitusmaterjalid müük fm transmitter müük.Nädalalõpu pakkumised black friday instagram tags.Lamborghini hindi mp3 song cd müük tartus.Laser radial müük discgolfi müük ketaste müük.Guitar deals hero ps4 müük ventilatsiooni kubu müük.Food name in hindi amazon black friday books
Sony xperia l1 hind müük mida kinkida 5 aastasele
Black friday canada ps4 pump hindås.Eesti kütuse hind müüa hobune.Aiamajade aiavärav müük saaremaal kingitused logoga.Gaasikütte paigalduse hind soome elektri hind.Dji mavic pro black friday price samsung a5 2020 hindi review.Kaevu kaevamine hind veemõõtja taatlemine black hind.Vannitoa riiulite müük beyblade burst võistlused eestis.Azad hind train peotelkide müük tallinnas.Pokemon s10 hindi haagissuvilate müük tartus.Osta xbox one s black friday 2020 date unieuro
Aiavärav müük black friday deals international shipping. blackberry keyone black friday 2020 osta ee lppenud oksjonid
Aiavärav müük black friday deals international shipping. tasku kinkekaart tesla aku hind


Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” muutmine
RT I, 04.05.2017, 1
Vastu võetud 27.04.2017 nr 81
1) paragrahvi 2 lõike 4 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Tegeliku kulu tekkimine on tõendatud, kui kulu aluseks olev töö on vastu võetud või teenus kätte või kaup oma valdusesse või omandisse saadud ja see on tõendatav dokumendiga, muu hulgas arve, saatelehe, üleandmise-vastuvõtmise aktiga või sellesisulise kinnitusega, osalejate registreerimislehega.”;
„(2) Kui palka hüvitatakse tegelike kulude alusel ning töötaja täidab lisaks projekti raames tehtavale tööle samas asutuses ka muid tööülesandeid, tõendatakse lõike 1 punktide 1 ja 2 kohast projekti heaks töötatud aega käesoleva määruse lisa „Tööajatabeli näidis” andmete kohaselt.”;
„(4) Füüsilise isikuga sõlmitud võlaõigusseaduses nimetatud töövõtu- või käsunduslepingu alusel tekkiva personalikuluna loetakse abikõlblikuks proportsionaalselt projekti heaks kulunud ajaga teenuse või töö eest makstav tasu, mida maksustatakse kui palka, ning sellelt tasult makstav sotsiaalmaks ja töötuskindlustusmakse, kui erinevate teenuste eest makstavad tasud on eristatud.”;
4) paragrahvi 4 punktist 1 jäetakse välja sõna „rahastamisvahendist”;
5) paragrahvi 4 punktis 3 asendatakse sõnad „kohtumenetlusega seotud menetluskulud” sõnadega „kohtumenetluse menetluskulud”;
6) paragrahvi 4 punkti 4 täiendatakse pärast sõnu „mitterahalised kulud” lauseosaga „, sealhulgas vara amortisatsioon”;
7) paragrahvi 4 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
„61) organisatsiooni juhtimiskulu;”;
8) paragrahvi 4 täiendatakse punktiga 101 järgmises sõnastuses:
„101) liisingulepingu alusel vara ostukulu, kui leping ei sisalda liisinguvõtja kohustust osta vara lepingu lõppedes välja ja see ei lähe liisinguvõtja omandisse;”;
9) paragrahvi 4 punkt 12 sõnastatakse järgmiselt:
„12) kulu, mille katteks on toetust eraldatud või makstud teisest meetmest või riigieelarve või muu avaliku sektori või muudest välisabi vahenditest.”;
10) paragrahvi 5 lõike 2 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist toetatavale tulu teenivale projektile, mille abikõlblikud kulud on enne puhastulu mahaarvamist üle 1 000 000 euro, kohaldatakse puhastulu mahaarvamisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõigetes 2 ja 3 sätestatut, kui esinevad kõik järgmised asjaolud:”;
11) paragrahvi 6 lõikes 3 asendatakse sõnad „vaid erinevate toetatava tegevusega seotud” sõnadega „erineva toetatava tegevuse”;
12) paragrahvi 8 lõike 2 punktist 2 jäetakse välja sõnad „toimumisega seotud”;
13) paragrahvi 9 lõiked 3–7 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Projekti otsesteks personalikuludeks loetakse toetatava tegevuse tegemise ja projekti juhtimise kulud, mis on nimetatud § 3 lõike 1 punktides 1–4 ja § 3 lõikes 4.
(7) Tehnilise abina toetuse andmisel lõike 6 punkti 3 ei kohaldata.”;
„(1) Paragrahvi 14 lõike 1 alusel esitatud maksetaotlust ja ettemakse kasutamise aruannet menetletakse mitte kauem kui 90 kalendripäeva ning § 18 lõike 1 ja § 19 alusel esitatud maksetaotlust mitte kauem kui 15 kalendripäeva maksetaotluse saamisest arvates (edaspidi maksetaotluse menetlemise tähtaeg).”;
15) paragrahvist 17 jäetakse välja lauseosa „ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 41”;
16) paragrahvi 18 lõike 1 punkti 2 lõpus asendatakse punkt sõnaga „või”;
17) paragrahvi 18 lõiget 1 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
„3) kui ettemakse on üle 90 kalendripäeva, kuid mitte rohkem kui 365 kalendripäeva, ja selline ettemakse on tarnija või teenuse osutaja standardtingimus, garanteerib parima hinna või kindlustab projekti võtmeürituse korraldamiseks parima koha, kuni 100 protsenti selle ettemakse toetuse osast.”;
18) paragrahvi 18 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Lõike 1 punktide 2 ja 3 alusel võib teha ettemakse toetuse saajale ja § 14 lõike 2 kohaselt töövõtjale või tarnijale, juhul kui § 14 lõikes 3 nimetatud tingimus on täidetav.”;
19) paragrahvi 18 lõige 7 tunnistatakse kehtetuks;
20) paragrahvi 18 lõiget 8 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
„3) lõike 1 punkti 3 alusel ettemakse taotlemisel ettemaksearve, leping või samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokument.”;
21) paragrahvi 18 lõiget 9 täiendatakse pärast sõna „koos” sõnaga „nõutud”;
22) paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 14 järgmises sõnastuses:
„(14) Lõike 1 punkti 3 alusel ettemakse saamisel esitab toetuse saaja rakendusüksusele vastavalt arvel või lepingus esitatud tähtaegadele tööde, kaupade või teenuste üleandmist või ürituse toimumist tõendavad dokumendid, millega tõendatakse ettemakse kasutamine projekti abikõlblikkuse perioodil, arvestades taotluse rahuldamise otsuses nõutud tingimusi ja tähtaegu.”;
23) paragrahvi 21 lõiget 4 täiendatakse pärast sõna „nõudeid” lauseosaga „olulises ulatuses selle tegevuse või tegevuse kogumi suhtes, mille kohta teavitamiskohustus kehtis”;
24) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Kulude lihtsustatud hüvitamisviiside korral tuleb enne finantskorrektsiooni protsendimäära rakendamist määrata kindlaks tegevus või tegevuste kogum ja selle maksumus, mille suhtes toetuse saaja on eiranud oma kohustusi või talle kehtestatud nõudeid.”;
25) paragrahvi 23 täiendatakse lõigetega 4‒6 järgmises sõnastuses:
„(4) Kui esineb struktuuritoetuse seaduse §-s 45 nimetatud finantskorrektsiooni tegemise alus ja tagasinõudmisele kuuluks mitteolulise suurusega toetus, võib korraldusasutuse nõusolekul jätta finantskorrektsiooni otsuse tegemata ja asendada see muu riikliku finantseeringuga.
(6) Lõikes 4 nimetatud juhul vähendatakse rakenduskava toetuse arvepidamise õigsuse tagamiseks registris projekti abikõlblike kulude, sealhulgas toetuse ja omafinantseeringu eelarvet ning vähendatud toetuse summa viiakse muu riikliku finantseeringu alla. Eelarve, sealhulgas toetuse ja omafinantseeringu vähendamisest ja muu riikliku finantseeringuga asendamisest tuleb toetuse saajale teatada vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.”.


1. jaanuar Jeesus Kristus on seesama eile ja täna ja igavesti! Hb 13:8
Jeesuse nimepäev ehk uusaasta (nääripäev) Jeesuse nimel Kõik, mida te iial teete sõnaga või teoga, seda tehke Issanda Jeesuse nimel, Tema läbi Jumalat Isa tänades! Kl 3:17 KLPR 45 Ps 8:2–10;Js 42:5–8 või 1Ms 8:13–22;Ap 4:24–30 või Ilm 3:7–8;Mt 4:12–16 Issand Jeesus Kristus, Sa tulid kaduvasse maailma, et anda meile igavene elu. Me alustame Sinu nimel uut aastat ja palume: kinnita meid, et võtaksime usus ja lootuses vastu selle aasta rõõmud ja raskused. Sinule olgu ülistus ja au nüüd ja igavesti.
2. jaanuar Issand, Sina oled mu Jumal, ma tahan Sind ülistada, Su nime kiita, sest Sa oled teinud imet, Su otsused muistsest ajast on õiged ja kindlad. Js 25:1 Ps 132:1-10;1Ms 49:10-12;1Jh 2:21-25
3. jaanuar Kui aeg sai täis, läkitas Jumal oma Poja, kes sündis naisest, sündis Seaduse alla, lahti ostma seadusealuseid, et me saaksime pojaseisuse. Gl 4:4-5 Ps 132:11-17;Rm 11:1-2a,11-15;Js 63:7-9
4. jaanuar Ma meenutan Issanda heldust, Issanda kiiduväärsust. Js 63:7 Ps 133;2Ms 1:8-10,15-21;1Ms 37:12-24,28
5. jaanuar Mina ootan alati ja suurendan kogu su kiidetavust. Ps 71:14 Ps 134;Jr 31:15-17;Js 46:3-4,9-10
6. jaanuar Jeesus ütleb: Mina olen tulnud valguseks maailma, et ükski, kes usub minusse, ei jääks pimedusse. Jh 12:46 Srk 39:6-13;ilmumisaja päeva psalm, vt allpool;1Kn 10:1-10 (või Tb 13:9-11)
Kristuse ilmumise püha ehk kolmekuningapäev Epiphanias Jeesus, maailma valgus Pimedus möödub ja tõeline valgus paistab juba. 1Jh 2:8 KLPR 55 Ps 72:1-3,8-12;Mi 4:1-4;1Tm 3:16;Mt 2:1-12 Kõigeväeline igavene Jumal, Sa valgustad kõiki, kes Sinusse usuvad. Täida kogu loodu oma valgusega ja õpeta kõiki maailma rahvaid tundma Sinu kirkust. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
7. jaanuar Kui ka Jeesus oli ristitud ja palvetas, et taevas avanes ja Püha Vaim laskus ihulikul kujul Jeesuse peale kui tuvi. Lk 3:21-22
Kristuse ristimise püha ehk 1. pühapäev pärast ilmumispüha Ristimise and Keda iganes Jumala Vaim juhib, on Jumala lapsed. Rm 8:14 KLPR 7 Ps 89:19-22,27-30;1Ms 9:12-16 või Jos 3:5-11,17;Gl 3:23-29;Lk 3:15-18,21-22 Issand Jumal, halastaja Isa, Sa oled oma armsa Poja läbi seadnud meile püha ristimise sakramendi uuestisünni pesemiseks ning sellega puhastanud meid pattudest ja võtnud oma riigi osadusse. Juhi meid Püha Vaimuga, et me õigesti mõistaksime Sinu armu suurust, paneksime oma lootuse ristimisele ning teeniksime Sind pühitsetud ja puhta eluga usus. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
8. jaanuar Te ammutate rõõmuga vett päästeallikaist. Js 12:3 Ps 21:2-8,14;Rm 6:3-5;Jh 3:22-30
9. jaanuar Preestrid, kes kandsid Issanda seaduselaegast, jäid kindlalt seisma kuivale keset Jordanit, ja kogu Iisrael läks üle kuiva mööda. Jos 3:17 Ps 107:1-3,10-22;1Kr 12:12-13;Ef 4:3-6
10. jaanuar Kõik, kes te olete Kristusesse ristitud, olete Kristusega rõivastatud. Gl 3:27 Ps 149:1-5;Kl 2:1-7;Ef 5:25-27
11. jaanuar Johannes nägi Jeesust enda juurde tulevat ja ütles: "Vaata, see on Jumala Tall, kes kannab ära maailma patu." Jh 1:29 Ps 99;Mk 10:13-16;2Kr 1:21-22
12. jaanuar Issand ütleb: "Ma olen leidnud Taaveti, oma sulase, oma püha õliga olen ma Tema võidnud. Teda toetab mu käsi kõvasti ja mu käsivars tugevdab Teda." Ps 89:21-22 Ps 20:2-10;Mk 10:35-40;1Pt 3:18-22
13. jaanuar Ei ole siin juuti ega kreeklast, ei ole siin orja ega vaba, ei ole siin meest ega naist, sest te kõik olete üks Kristuses Jeesuses. Gl 3:28 Ps 110:1-4;Kl 3:9-11;
14. jaanuar Pärast Johannese vangistamist tuli Jeesus Galileasse ja kuulutas Jumala evangeeliumi: "Aeg on täis saanud ja Jumala riik on lähedal. Parandage meelt ja uskuge evangeeliumisse!" Mk 1:14-15
2. pühapäev pärast ilmumispüha Jeesus ilmutab oma jumalikku väge Seadus on ju antud Moosese kaudu, arm ja tõde aga tulnud Jeesuse Kristuse kaudu. Jh 1:17 KLPR 264 Ps 105:1-5,39-42;Js 62:1-3;Tt 1:1-3;Lk 4:16-21 või Mk 1:14-15 Kõigeväeline Jumal, Sina saatsid oma Poja õpetama ja kuulutama Sinu riiki. Saada oma Vaim ka meie peale, et võiksime kuulutada evangeeliumi vaestele, vabakssaamist seotuile ja vabadust rõhutuile. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
15. jaanuar Tänage Issandat, kuulutage Tema nime, tehke teatavaks rahvaste seas Tema teod! Ps 105:1 Ps 21:2-8,14;5Ms 4:5-13;Jh 5:31-36
16. jaanuar Rõõmutsegu nende süda, kes otsivad Issandat! Nõudke Issandat ja Tema võimsust, otsige alati Tema palet! Ps 105:3-4 Ps 107:1-3,10-22;2Ts 2:13-17;2Pt 1:2-4
17. jaanuar Siioni pärast ma ei vaiki ega jää rahule Jeruusalemma pärast, enne kui tema õigus hakkab paistma ja tema pääste põleb otsekui tõrvik. Js 62:1 Ps 149:1-5;Ilm 21:5-7;Mt 13:53-56 või Srk 24:17-21
18. jaanuar Me nägime Tema kirkust nagu Isast Ainusündinu kirkust, täis armu ja tõde. Jh 1:14 Ps 99;Jh 7:1-13;Mt 26:26-29
19. jaanuar Laulge Issandale, mängige Temale, kõnelge kõigist Tema imedest! Ps 105:2 Ps 20:2-10;Lk 6:1-11;Jh 19:25-27
20. jaanuar "Ta on mind läkitanud kuulutama vaestele rõõmusõnumit, kuulutama vangidele vabakslaskmist ja pimedatele nägemist, laskma vabadusse rõhutuid, kuulutama Issanda meelepärast aastat.? Lk 4:18-19 Ps 110:1-4;1Jh 1:1-4 või Srk 45:1-5;
21. jaanuar Õhtu jõudes, kui päike oli loojunud, toodi Jeesuse juurde kõik haiged ja kurjast vaimust vaevatud. Ja ta tervendas paljusid, kes põdesid mitmesuguseid haigusi, ning ajas välja palju kurje vaime. Mk 1:32,34
3. pühapäev pärast ilmumispüha Jeesus äratab usule Tuleb inimesi idast ja läänest, põhjast ja lõunast, ja nad istuvad lauas Jumala riigis. Lk 13:29 KLPR 57 Ps 102:16-23;5Ms 32:36-39;2Kr 1:3-7;Mk 1:29-39 Kõigeväeline Jumal, rahvaste Issand, Sa oled ilmutanud oma tahet kõigile rahvastele ja tõotanud oma abi meile kõigile. Aita meil kuulda ja teha, mida Sina tahad, et pimedus saaks võidetud Sinu valguse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
22. jaanuar Taevad kuulutavad Tema õigust ja kõik rahvad näevad Tema au. Ps 97:6 Ps 21:2-8,14;Js 19:19-25;Ap 3:21-27
23. jaanuar Issand tahab mõista õigust oma rahvale ja halastada oma sulaste peale, kui Ta näeb, et nende jõud on kadunud ja pole jäänud orja ega vaba. 5Ms 32:36 Ps 107:1-3,10-22;Rm 1:7-16;Gl 3:6-9
24. jaanuar Issand julgustab meid igas meie ahistuses, et me suudaksime julgustada neid, kes on mis tahes ahistuses, julgustusega, millega Jumal meid endid julgustab. 2Kr 1:4 Ps 149:1-5;Rt 15:12-16;Rm 15:12-16
25. jaanuar Sina, Issand, oled Kõigekõrgem üle kogu ilmamaa, Sa oled väga ülendatud üle kõigi jumalate. Ps 97:9 Ps 99;Ap 13:42-52;Rm 16:1-3,25-27
26. jaanuar Ta on vaadanud oma pühast kõrgusest, Issand on taevast vaadanud ilmamaad, et kuulda vangide ägamist ja vabastada surmalapsed. Ps 102:20-21 Ps 20:2-10;Lk 13:22-30;Js 45:20-23 või Tb 14:6-9a
27. jaanuar Otsekui meil on küllaga Kristuse kannatusi, nõnda on meil küllaga ka julgustust Kristuse kaudu. 2Kr 1:5 Ps 110:1-4;Ilm 15:1-4;
28. jaanuar Jeesus ütleb: "Nõnda ka teie: kui te olete teinud kõik, mida teil on kästud, siis öelge: Me oleme tühised sulased, me oleme ju teinud, mis meie kohus oli teha." Lk 17:10
3. pühapäev enne paastuaega Septuagesima Teenimatu arm Me ei heida oma anumisi Su palge ette mitte oma õiguse pärast, vaid Sinu suure halastuse pärast! Tn 9:18 KLPR 267 Ps 18:2-7;1Sm 16:1-13;Rm 9:11-23;Lk 17:7-10 Kõigeväeline igavene Jumal, Sinul on rohkem valmidust meid kuulata, kui meil Sind paluda, ja Sina annad enam, kui meie küsime. Kingi meile oma täiuslikud annid, ehkki me seda väärt ei ole, ning vabasta meid kõigest, mis koormab meie südametunnistust. Kuule meid Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
29. jaanuar Mina loodan Sinu helduse peale, mu süda ilutseb Sinu päästest. Ps 13:6 Ps 31:20-25;Mn 7,14-15;5Ms 7:9-12
30. jaanuar Inimene näeb, mis on silma ees, aga Issand näeb, mis on südames. 1Sm 16:7 Ps 105:1,23-38;Ap 15:1-2a,7-11;1Sm 12:18-25 või Srk 47:2-13
31. jaanuar Oh inimene, kes sina õigupoolest oled, et sa tahad Jumalaga vaielda? Ega siis savinõu ütle oma voolijale: "Miks sa mu nõnda oled teinud?? Rm 9:20 Ps 80:5-15a;Rm 5:12-21;Tn 9:8-19