ATV-Sport.net • Vaata teemat - Maaomaniku pass
Maaomaniku pass
Postitas lol » 26 Veebr 2015, 08:43
http://maaleht.delfi.ee/news/maamajandus/mets/vooral-maatukil-mootorsoidukiga-viibides-peab-nuud-kaasas-olema-must-valgel-lubataht?id=70876971
Nüüd siis sedasi, et ATV külge tuleb lisaks snorklile leiutada ka diplomaadi kohver kus saab veekindlat kanda kõik vajalikud dokumendid.
EW isikutunnisus
Psühiaatri soovituskirjad,
Maaomaniku luba,
Elukindlustus,
Elundidoonori paberid,
Info kiirabile(vregrupp, alergiad, kasutavad ravimid)
juhtimisõigust kinnitavad paberid
sõidupäevik(juhul kui oled juriidiline ATV)
kindlustuse paberid
mõned tühjad paberid(äkki on vaja midagi seletuskiri teha metsas)
FFS INIMESED, MIKS TE ELATE OMA ELU NII KEERULISEKS?
Re: Maaomaniku pass
Postitas Amigo » 26 Veebr 2015, 08:58
lol kirjutas: http://maaleht.delfi.ee/news/maamajandus/mets/vooral-maatukil-mootorsoidukiga-viibides-peab-nuud-kaasas-olema-must-valgel-lubataht?id=70876971
Seadusi võtavad vastu need, keda me ise oleme valinud. Nii et mõtle selle peale kui valima lähed
Postitas no fear » 26 Veebr 2015, 09:20
Ma valisin ära.
Lisaks veel kirja, mille on saatnud vastavasisulise punkti sisseviimiseks seadusesse notar Priidu Pärna, kes on omanike keskliidu juhatuse esimees...seega kui ATV omanikud mõtlevad nats, siis nad enam sinna notaribüroosse jalga ju ei tõsta! Või olen ma millestki valesti aru saanud?
Aga siit siis kiri...
Ettepanekud kskkonnaseadustiku üldosa seaduse
muutmise eelnõu (771 SE) kohta
Eesti Omanike Keskliit tänab keskkonnakomisjoni, et kaasasite meid keskkonnaseadustiku üldosa seaduse muutmise eelnõu (771 SE) arutelu juurde. Vastavalt 17.11 komisjoni istungil kokkulepitule edastame oma ettepanekud keskkonnaseadustiku üldosa seaduse täiendamiseks.
Esmalt väljendame veelkord kahetsust, et keskkonnaseadustiku üldosa seaduse igameheõiguse sätted kehtestati omanike organisatsioonide arvamust kuulamata ning kakskümmend aastat kehtinud ja väljakujunenud kord võõral maal liikumise osas on piisavalt põhjendamata asjaoludel ümber korraldatud. Lisaks kinnisvaraomanike öörahule on selle muudatusega rikutud ka õigusrahu. Uus seadus toob kahjuks veelgi rohkem kaasa maavalduste sildistamist ning ümbritseva keskkonna „reostumist“ infokandjatega.
Meie ettepanek on lähtuv eesmärgist leevendada uue korra mõjusid maaomanikele ning vältida seaduse tõlgendamisega seotud (kohtu)vaidlusi. Nimelt lubab keskkonnaseadustiku üldosa seaduse §32 eelduslikult viibida võõral kinnisasjal ning paragrahv kehtestab mitmeid piiranguid selles osas (koerte lõostamise kohustus, kodurahu häirimise keeld jne). Peame oluliseks, et seadus sätestaks ka selge reegli võõral kinnisasjal viibimise osas mootorsõidukitega, kuna need võivad põhjustada olulisi mõjutusi omandile. Kui igameheõigusena käsitletakse kõigi ühiskonnaliikmete võimalust võõrast omandit kasutada ööpäevaringselt, siis ei pea see ometi tähendama võimalust piiranguteta liigelda võõral omandil autode, ATV-de, traktorite jms-ga. Mootorsõidukitega liikumiseks tuleb kasutada selleks ettenähtud avalikke teid või avalikult kasutatavaid erateid. Liiklusseaduse kohaselt mootorsõidukiks ei loeta mootoriga jalgratast, pisimopeedi, maastikusõidukit, trammi ega sõidukit, mille valmistajakiirus on alla kuue kilomeetri tunnis.
Eesti Omanike Keskliit teeb eelnevast tulenevalt ettepaneku lisada keskkonnaseadustiku üldosa seaduse §32 lõikesse 4 järgmine lause:
„Võõral maatükil võib mootor- või maastikusõidukiga viibida üksnes maatüki omaniku loal.“
Loodame väga, et rahvaesindajad algatavad selle muudatusettepaneku. Samas toetame Eesti Erametsaliidu poolt juba esitatud täiendusi võõral maal telkimise reguleerimise osas.
Samuti saatis Eesti Erametsaliit samasuguse kirja, et selline punkt sisse viiakse...
3. Keskkonnaseadustiku üldosa seaduse muutmise ja sellega seoses teiste seaduste muutmise
seaduse eelnõu (771 SE)
Istungil toimus arutelu, mille käigus arutati komisjonipoolsete muudatusettepanekute esitamist eelnõule
(771 SE). Pikemalt peatuti Eesti Erametsaliidu 24.11.2014. a ettepanekutel täiendamaks
keskkonnaseadustiku üldosa seaduse § 35 lõiget 1 ja tühistada keskkonnaseadustiku üldosa seaduse § 35
lõiked 2 ja 3. Pärast elavat arutelu tegi komisjoni esimees ettepaneku mitte esitada komisjonipoolset
muudatusettepanekut eelnimetatud sätete muutmiseks ja tühistamiseks. Komisjoni esimehe ettepanek
leidis toetust (poolt 5, vastu 3, erapooletuid 0). Seejärel asuti komisjonipoolsete muudatusettepanekute
esitamise üle otsustamise juurde.
3.1 Esitada eelnõule (771 SE) komisjonipoolsed muudatusettepanekud järgmises sõnastuses:
3.1.1 Täiendada § 1 enne punkti 1 punktiga (uus punkt 1) järgmises sõnastuses, muutes järgnevate
punktide numeratsiooni:
„1) paragrahvi 32 täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses: 1
„(2 ) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud loa olemasolu ei eeldata mootor- või maastikusõidukiga 1
võõral maatükil viibimise puhul.“;“
Postitas d.vin » 26 Veebr 2015, 09:50
siis ju lihtne ,kaks päeva enne sõidad ümbruses kõik talud läbi korjad A4 alkirjasid täis , ja siis sõida nii et halb hakkab.
Ei sõida kiiresti ,vaid lendan madalalt ..
Tööriistad ja tarvikud .
Liitunud: 07 Dets 2013, 18:15
Asukoht: türi paide järva-jaani ;)
Postitas Amigo » 26 Veebr 2015, 10:25
TEESEADUS § 4. Avalikult kasutatav tee ja eratee
(1) Avalikult kasutatavad teed on riigimaantee, kohalik maantee ja tänav.
(2) Eratee on rajatis, mida võib kasutada üksnes tee omaniku loal....
Enamus põlluvaheteed, metsateed ja isegi paljud külavaheteed on eraomandis ning kohaliku võimuga leping tegemata tee üldkasutamiseks.
Postitas Amigo » 26 Veebr 2015, 11:24
Tegelikult sõltub loa küsimise vajadus antud rajoonis sellest, kui palju sitta on ATV-d kokku keeranud seal sõites. Kui sõita mööda sihte ja kraavikaldaid, kus enne on veetud traktoriga metsa, vaevalt siis keegi midagi ütleb.
Ärge ronige põldude peale olenemata sellest, mis seal kasvab või isegi kui ei kasva.
Ärge tehke metsateedel "ussi", see hakkab väga teravalt silma ja teeb tigedaks.
Ärge tehke "kannakat" kui väljute sihi pealt kattega teele
Ärge lammutage kraavikaldaid nii, et see takistab vee liikumist
Ärge tehke teistele seda, mida te ise ei tahaks, et teile tehteks
Postitas Ain » 26 Veebr 2015, 11:35
sõites teedel, sh. metsateedel tuleb lähtuda eelkõige liiklusseadusest. See kellele see tee kuulub ei ole kellegi asi. Kui omanik on sinna pannud ette nõuetekohase keelava märgi siis on asi teine.
Postitas Amigo » 26 Veebr 2015, 12:14
Ain kirjutas: sõites teedel, sh. metsateedel tuleb lähtuda eelkõige liiklusseadusest. See kellele see tee kuulub ei ole kellegi asi. Kui omanik on sinna pannud ette nõuetekohase keelava märgi siis on asi teine.
Päris nii see ei ole ja erateele märgi panemine on soovituslik, mitte kohustuslik
Avalik tee – riigi või kohaliku omavalitsuse omandis olev tee, mis on kasutatav igaühe poolt.
Avalikult kasutatav tee – avalik tee ning eratee, mis on määratud avalikuks kasutamiseks, st tee, mis on kasutatav igaühe poolt.
Eratee – tee, mis kuulub füüsilisele või juriidilisele isikule ning mida võib ilma omaniku loata kasutada ainult seadusega määratud juhtudel.
Lohusuus on üks teelõik, mille kohalik rikkur ära ostis. Ta ei saanud keelata seal liiklemist, küll aga pani teepeale ette tõkkepuu- tahad läbi sõita, tee tõke lahti, sõidad läbi, paned kinni ja nii ongi.
Aga asi polegi selles, et kelle tee või kellel õigus. See uus seadus on nii laialivalguv, et põhimõtteliselt saab igat metsateel liikujat mingilmoel karistada.
Postitas Ain » 26 Veebr 2015, 12:24
ära aja asja nii keeruliseks! Juht lähtub liiklusseadusest. Juhil ei ole ees koguaeg maakaarti kus kirjas kes on omanik. Juht vaatab liiklusmärke. Ja liikleb vastavalt nende järgi. Kui on tee, metsatee siis seal võib üldjuhul liigelda, kui ei ole paigaldatud vastavat keelumärki. Lugege liiklusseadust:
81) tee on jalakäijate või sõidukite liiklemiseks avatud rajatis või maaomaniku poolt liikluseks ettenähtud muu ala. Tee koosseisu kuuluvad ka teepeenrad, eraldus- ja haljasribad. Olenevalt pealiskihist jagunevad teed kattega teeks, kruusateeks ja pinnasteeks. Kattega tee on tsemendi, tuha või bituumeniga töödeldud materjalist kattega (asfalt-, tsementbetoon- või muu selline kate) ning kiviparketi ja munakivisillutisega tee. Kruusatee on kruusast, kruus- või killustikliivast või killustikusõelmetest tee. Pinnastee on põllu-, metsa- või muu selline pealiskihita tee, mis on teeks rajatud või sõidukite liikumise tulemusena selleks kujunenud;
Postitas Amigo » 26 Veebr 2015, 12:55
Ain kirjutas: ära aja asja nii keeruliseks! Juht lähtub liiklusseadusest. Juhil ei ole ees koguaeg maakaarti kus kirjas kes on omanik. Juht vaatab liiklusmärke. Ja liikleb vastavalt nende järgi. Kui on tee, metsatee siis seal võib üldjuhul liigelda, kui ei ole paigaldatud vastavat keelumärki. Lugege liiklusseadust:
Ei aja asja keeruliseks ja Liiklusseadust loen ka, aga kes meist on ekspert ja silmas pidasin just selliseid teid:
Pinnastee on põllu-, metsa- või muu selline pealiskihita tee, mis on sõidukite liikumise tulemusena selleks kujunenud;
Metskondadesse on juba saadetud kirjad uue seadusemuudatusega ja kindlasti on sellel mingisugused tagajärjed, eks aeg näitab.
Postitas Ain » 26 Veebr 2015, 13:05
see viimane lõik mille välja tood ongi mitmeti mõistetav. Aga see on juba iga juhtumi puhul erinev. Kui sõidad pinnasteel siis Sina teed ju kõik õigesti. Lihtsalt pead pädevalt suutma põhjendada et tegu on ikka teega. Kui maaomanikule see ei meeldi siis ta paigaldab sinna nõuetekohase keelumärgi. See ei ole kohustuslik, aga kui ta ei soovi et seal liigeldakse siis pole tal muud võimalust. Ja ei aita ka see kui paigaldab mingi papist sildi kuhu joonistatud keelumärk....mida tihti tehakse. Selliseljuhul võiks sellisele maaomanikule ulatada ka ise joonistatud 100 eurose rahatähe kompensatsiooniks
Postitas Simsik » 26 Veebr 2015, 13:18
No ma ei tea varsti ei saa enam kuskil mojal sõita kui ainult mööda linnavahe ja mööda kruusa. Riik aina tõmbab koomale.Kuradi part lendab üle! Nii Siia tuleb looduskaitse ala! Põllupeal jänesed paarituvad. Siia tuleb hoiuala!
Mida kuradit! Ma ei tea! rmk tegi jalgsi ja veloga matkajatele matka raja! Kurat tehku siis atv meetsele/naistele ka midagi.
Eks ma vaatan palju ma sellest kinni pean. Mõne normaalse inimesega võib ju rääkida ka. Aga no mida sa räägid kui juba õuepeale jõudes koerte ja kaigastega kallale tullakse.
Palju selle seadusega midagi muutub ? EI tea. Numbrimärgile kott ümber kui kuskil müttamas ja asi ants!
Hydroscand aitab voolikutega..
Liitunud: 01 Aug 2014, 08:53
Postitas lol » 26 Veebr 2015, 13:22
Ain kirjutas: Selliseljuhul võiks sellisele maaomanikule ulatada ka ise joonistatud 100 eurose rahatähe kompensatsiooniks
Postitas Amigo » 26 Veebr 2015, 13:50
Kõik seadused on kuidagitpidi väänatavad . Liiklusmärkide kuju ja paigalduse kohta on seadus, aga eramaa tähistamise kohta ühtne silt puudub. Nii et kui metsatee ääres on papist märk nt "ERAVALDUS" ja kui seal all on ka tel. number(ei pea olema) siis on tegemist eravalduse märgistamisega ja peab luba küsima.Sellised need seadused on.
Kunagi Eesti Vabariigi algusaastatel kui muudeti Kriminaalkoodeks Karistusseadustikuks, sattus sinna selline tekst : "Teise inimese tapmise eest...". Kohe tekkis küsimus: aga esimese eest
Postitas Simsik » 28 Veebr 2015, 07:05
Kurat! Kui tee on kaardipeal olemas siis peaks ju olema okei? Ma siin oma lolliaruga mõtlesin! Kui ma sõidan tee peal ja tekib probleem maaomanikuga! See kutsub mulle pollari! Seletan siis, et polnud märke ja asju ja sõitsin mööda teed ! No siis peaks ju korras olema!
Maa omaniku nime ja kontakti saab minu arust teada ju ainult tasuliselt! Niiet seda maa omaniku teada saada on paras kamm ka ju! Siis pole nr õige jne.
Postitas LauriJ » 28 Veebr 2015, 09:48
Amigo kirjutas: Lohusuus on üks teelõik, mille kohalik rikkur ära ostis. Ta ei saanud keelata seal liiklemist, küll aga pani teepeale ette tõkkepuu- tahad läbi sõita, tee tõke lahti, sõidad läbi, paned kinni ja nii ongi.
Sealkandis isegi 2 sellist teed. Üks on Kalmakülas, tõkkepuu ees ja omanik on ikka korralik M-kuubis. Teine on Lohusuust läbi sõita metsade vahel ja tolle omanik täitsa norm ja mõistlik mees.
Huvitav, kuidas RMK maadega on? Kui sõidan mõnd väljaveo teed pidi näiteks.
Postitas Ain » 28 Veebr 2015, 10:08
asja tuleb võtta mõistusega! Sõida mõistusega ja kui tekkib probleem siis tegeled sellega. Kui on tee ja märki pole siis sõidad. Kui on tegu metsatee või pinnasteega, kus aimatavad jäljed siis ilmselt probleemi tekkimisel läheb vaidluseks ja võidab see kellel parem argumenteerimisoskus ja fantaasia..Näiteks nii nagu kiiruseületamiste vaidlustamisel- vaieldakse komade, punktide ja ilmaolude üle..mitte selle üle kas kiirust ületati või mitte.
Kui asju võtta nii mustades värvides nagu osad siin püüavad näidata, siis tegelikult ei tohiks te sõita ka Tallinna linnas ega Tallin-Tartu maanteel....sest teil ei ole selleks maaomaniku luba. Esimesel juhul siis Tallinna linnalt ja teisel juhul riigilt.
Postitas Amigo » 28 Veebr 2015, 10:20
Osad on praegu teatud ürituse jaoks radasid tegemas ja seoses sellega puutuvad vähe ligemalt nende probleemidega kokku. Inimesi on igasuguseid, maaomanikke erinevaid ,ATV-ga sõitjaid igasuguseid. Mis aga puutub Tallinn-Tartu maanteel sõitmisse ,siis oleks Sul küll viimane aeg Liiklusseadust lugeda ja ei teeks paha ka eelnevad postitused veelkord läbi lugeda. Edu !
Postitas Hunt » 28 Veebr 2015, 10:21
Kas on netist saadaval kaarti, kus maaomanikud kirjas... Et on olemas kaardid, kus maaükid triibutatud ja nummerdatud, aga on need eramaad või riigi tükid?
Postitas Amigo » 28 Veebr 2015, 10:37
Hunt kirjutas: Kas on netist saadaval kaarti, kus maaomanikud kirjas... Et on olemas kaardid, kus maaükid triibutatud ja nummerdatud, aga on need eramaad või riigi tükid?
Maa-ameti kaardi pealt saab pea kõik asjad teada- Ülalt vasakult avad paneeli "kaardikihtide valik ja legend" ja paned "LÄHIAADRESS",saad teada maaomaniku. Paremalt ülalt saad maanteeinfo või looduskaitse või...mida iganes. Enam-vähem kõik asjad olemas.
http://xgis.maaamet.ee/xGIS/XGis?app_id=UU82&user_id=at&bbox=528043.193336486,6567228.07707982,529211.225980223,6568223.95071711&setlegend=FUUKAT102_82=0,FUUKAT103_82=1&LANG=1
Postitas isantija » 28 Veebr 2015, 10:39
Teil on ikka mure, poogen
Sõidame
Ega te nüüd hirmul pole ometi?
Postitas Simsik » 28 Veebr 2015, 10:50
Mul siin tööjuures üks metsandusega tegelev seltsimees näitas gpsi peal sellist kaarti kus olid ka katastri nrid ja maatüki piirid peal. Olevat lasnud panna. Kus? Ei tea .
Postitas Hunt » 28 Veebr 2015, 10:51
Ma tahan teada, kellega ma oma raja peal vaidlema pean... et peab ikka kindlate argumentidega vastase nurka suruma, või siis kraavi
Postitas Simsik » 28 Veebr 2015, 10:54
Nurgaga läheb vast metsavahel keerukaks aga kraavid on alati teretulnud
Kui see sell mul kunagi siia jälle satub võin uurida:)? mul see plaan ka enesel neid asju oma "GPS" saada
Postitas Hunt » 28 Veebr 2015, 11:02
Ma tahaks ka GPSi saada kaarti, kus need maapiiride jooned peal ja omanikud.. siis vaatad, et näe nabrimees tuleb, tõmbad kähku 20m edasi järgmise mehe krundile Või riigi maale, riik on meie oma ju


§ 741 – 7414.
§ 1015 Süsteemihalduri ning vertikaalselt integreeritud ettevõtja vastutus
RT I, 30.06.2017, 27
§ 741. – 7414.
Süsteemihalduri või vertikaalselt integreeritud ettevõtja poolt käesoleva seaduse § 16 lõigetes 1, 3 ja 4, §-des 17 ja 181, § 38 lõikes 3, § 39 lõigetes 1, 31, 4 ja 6, § 40 lõikes 7 ning §-des 401, 53, 66, 70, 71, 72, 73 ja 74 sätestatud nõuete rikkumise eest –


Kohalike omavalitsuste portaal Valitsuskomisjoni ja Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni läbirääkimiste lõpp-protokoll 2015. aasta riigieelarve osas
Valitsuskomisjoni ja Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni läbirääkimiste lõpp-protokoll 2015. aasta riigieelarve osas
Läbirääkimiste poolteks on Vabariigi Valitsuse poolt moodustatud valitsuskomisjon[1] ja Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsioon. Valitsuskomisjoni juhib siseminister, Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni juhivad Eesti Linnade Liidu juhatuse esimees ja Eesti Maaomavalitsuste Liidu esimees.
Pooled juhinduvad oma tegevuses Euroopa kohaliku omavalitsuse harta põhimõtetest, Põhiseaduse paragrahvidest 154 ja 157, Eesti Vabariigi seadustest, poolte poolt kinnitatud läbirääkimiste töökorrast, Valitsuskomisjoni ja omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni 2014. aasta riigieelarve osas läbirääkimiste lõpp- protokollis kokkulepitust ja käesolevate läbirääkimiste käigus vastu võetud otsustest.
6. Kohalike omavalitsuste koostöö edendamiseks, haldussuutlikkuse tõstmiseks ning teenuste efektiivsemaks osutamiseks analüüsida seadusandlust ja täpsustada seda valdkondades kus omavalitsuste koostöö on otstarbekam, kindlustades koostöö võimalikkuse erineva suurusega territooriumil ja erineva arvu omavalitsuste vahel.
Joonis. KOV ja RE näitajate ning SKP ja THI muutuse võrdlus perioodil 2003-2018
Tabel 1 Kohalike omavalitsuste põhinäitajad
- Tasandusfond**
Tekkepõhine tasakaal
Suhtarvud ja kasvud***
** Kasv on tingitud kaevandusõiguse tasu ümberkorraldusest
*** SKP arvestused 8.09.14 seisuga
Tabel 2. Poolte seisukohad omavalitsuste tulubaasi ning 2015. aasta riigieelarveliste eraldiste osas
11,865 %
11,865%
+18,86 milj. €
86 030 159
+10,55 milj. €
205 889 801
223 610 000
179 511 650
14 541 043 0,78 €/
0,78 €/ õpilase kohta õppepäevas
57 € /õpilane
57 €/ õpilase kohta aastas
/koht
2000 € õpilaskodu koha kohta aastas
44 201 250
24 624 028
3 447 272
Ettepanek 1.1 Kohalikku eelarvesse laekuva tulumaksu osa järk-järguline taastamine
Tulumaksu taastamine kahes osas, 2015 – 0,265%,
mis on 2015 planeeritust 1,76% (+14 740 209€) suurem.
2016 – 0,265%, mis on 2016 planeeritust 1,63% (+14 740 209€).
Kokku kahe aastaga (+29 480 419€)
2009. aasta veebruaris kärbiti kohalike omavalitsuste eelarvetele laekuva tulumaksu osa 11,93%-lt 11,4%-le (so –0,53%) (-29 480 419€) ning vähendati tasandusfondi vahendite mahtu -21 090 844€ võrra. Kõnealuse kärpeotsusega on tulubaasi kärbe perioodil 2009-2014 vähendanud kohaliku elu korraldamiseks mõeldud raha juba -288,5 miljonit €, sh 2014. aastal -52,3 miljonit €. Märgime, et selle võrra on linnades ja valdades võimalik vähem rahuldada elanike vajadusi neile vajalikke ja õigustatud teenuste osas.
Tänaseks on valitsus võtnud suuna taastada enamuses eluvaldkondades kriisi ajal tehtud kärbete eelne olukord (viimase näitena saab tuua riigiametnike uus palgasüsteem). Kahjuks ei ole vastavat otsust omavalitsuste erakorralise tulubaasi kärpe suhtes veel tehtud.
2013. a lõpu seisuga ületasid KOVide tegevuskulu kokku absoluutsummas 2008. a mahtu. Riigieelarve tegevuskulud jõudsid samuti 2013. a lõpuks 2008. a tasemele. Tegevuskulude kasv on samas tempos.
Euroopa Liidu perioodi 2015-2020 KOVidele minevate toetuste suurused ei ole veel teada. Nende lisandumisel KOV eelarvete seis paraneb
KTK seisukoht: VK seisukoht ei ole asjakohane. EL vahendite kasutamine perioodil 2015-2020 ei paranda kõigi omavalitsuste eelarvete seisu. Puuduvad rahalised ettepanekud tulumaksu osas.
Kohalike omavalitsuste tulude maht ning eraldised riigieelarvest (v.a. eraldised riiklike funktsioonide täitmiseks), mis jagunevad kõikide omavalitsusüksuste vahel, ei olnud veel 2013. aastal saavutanud kriisieelset taset.
* kohalike omavalitsuste maksutulud (tulumaks, maamaks, keskkonnatasud), tasandusfond, eraldised teehoiuks ning haridustoetus kokku oli 2013.a. 1,105 mlr €, 2008.a. 1,153 mld € - vähenemine 4 %., sealhulgas eraldised tasandusfondi, kohalike teede hoiuks ja haridustoetuseks vähenesid samal perioodil 14 %
*riigieelarve maksutulud (v.a. sotsiaalmaks ja töötuskindlustusmaks) suurenes 2013.a. võrreldes kriisieelse perioodiga (2007. aasta) 17 %:
Ettepanek 1.2 Kohalike eelarvete tasandusfondi järk-järguline taastamine.
74 898 439
+10 545 422
97 638 304
Sh. tasandusfondi suurendamine keskkonnatasu laekumise ümbersuunamise kaudu
Sh. kaevandusõiguse tasude kompenseerimine otse üleriigilise tähtsusega maardlate omavalitsustele
Kuna muutus ka üleriigilistest maardlatest laekuv tulu omavalitsustele, peab vastavalt kokkuleppele tasandusfond suurenema.
Euroopa Liidu perioodi 2015-2020 KOVidele minevate toetuste suurused ei ole veel teada. Nende lisandumisel KOV eelarvete seis paraneb.
Riigikohtu lahendist tulenev keskkonnatasude tagasivõtmise mõju tuleb automaatselt arvesse 2015. a tasandusfondi arvestuses ning eraldi rahaeraldust ei ole vaja.
Üleriigilise tähtsusega maardlate kaevandusõiguse tasu muudatused kompenseeritakse ja vabanenud vahendid suunatakse tasandusfondi vastavalt kokkulepitule.
KTK arvamus: VK seisukoht et EL toetused parandavad omavalitsuste eelarvete seisu ei ole asjakohane, kuna EL vahendeid ei saa kasutada kõik omavalitsused. VK seisukoht ei sisalda ettepanekuid TF suuruse osas.
Ettepanek 2. Kohalike teede hoiu rahastamine vastavalt seadusele
Kõigi teehoiuks eraldatavate vahendite jaotus kohalike omavalitsuste vahel peab toimuma ühtsetel alustel.
Eriprojektide rahastamiseks vajalikud vahendid ei saa olla kavandatud mootorkütuse aktsiisist teehoiuks eraldatud vahendite hulgast.
290265 000
28 071 300
44 210 250
61 894 350
81 236 334
102 357 781
Tabelis märgitud laekumise % mootorkütuse aktsiisist teehoiuks ette nähtud vahenditest, summad on mootorkütuse aktsiisi laekumise prognoosi alusel.
Kohalike teede hoiuks eraldatavate vahendite maht ei ole piisav ning võrreldes riigi teedele eraldatavate vahendite mahuga ebaõiglane.
Seadusandja on juba 1999. aasta veebruaris vastu võetud teeseaduses väljendanud tahet arvestada kohalike maanteede ja tänavate hoiuks sihtotstarbelise eraldise vajadusega
riigieelarvest. Seaduse seletuskirjas on seejuures märgitud, et Eesti territooriumi ning teedevõrgu kompaktsuse tõttu tuleb käsitleda riigi, kohalikke ja erateid ning tänavaid kui ühtset tervikut.
Vt Riigikogu, 12. detsembril 2013.a. olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu "Kohalike teede hoiu korraldamine" (raport „Kohalike teede hoiu korraldamine“, (http://www.riigikogu.ee/index.php?id=66729) mis koondab teede rahastamisega seonduvad teemad ning esitab olulised seisukohad.
Valitsuskomisjoni seisukoht.
Teeregistri ja teehoiu toetuse arvestuspõhimõte korrastamine on vajalik. Teehoiu toetus tuleb tulenevalt riigieelarve baasseaduse §-st 48 üle tõsta toetusfondi.
2015 aastal tõstetakse valemi alusel jaotatavad teehoiuvahendid toetusfondi hulka.
Jätkatakse läbirääkimisi 2017 aasta võimalikeks muudatusteks
Jätkata läbirääkimisi nii teede ja transpordi töörühmas kui ka rahanduse töörühmas teehoiuvahendite mahu osas.
Ettepanek 3. Rääkida läbi laekuvate keskkonnatasude jaotumine KOV-I, KIK-I ja riigieelarve vahel ning määrata kõigi keskkonnatasude liikide ja komponentide osas kindlad protsendid, kui suur osa laekunud tasudest peaks kompenseerima KOV-le välismõjud ning võimaldama KOV-del seadusega ning seaduse alusel pandud keskkonnaülesannete täitmist.
Kehtiva seaduse järgi on keskkonnatasude laekumine RE, KOV-de ja KIKi vahel seotud konkreetse aasta tasumääraga. Selline süsteem ei ole läbipaistev, arvutused on keerulised ning laekumise jaotuse sisuline põhjendus seotuna valitud aasta tasumääraga on nõrk. Vajalikud on arutelud KEM sisuosakondadega ning läbirääkimised RaM-ga ja Valitsuskomisjoniga. Maksusüsteem peab olema selline, et inimesed ning sihtrühmad teaksid, mille eest nad maksavad ning poliitiline süsteem saaks inimeste/maksjate eelistusi täpsemalt peegeldada. Rakendatud peab olema nii horisontaalne kui ka vertikaalne õiglus.
Keskkonnatasude aluspõhimõtete korrastamine on vajalik. Oluline on kindlaks määrata, missuguste rahaliselt mõõdetavate mõjude hindamiseks on tasud ette nähtud. Toetame protsendi asemel KOVidele tasu suuruste määramist.
KTK seisukoht: Rahanduse ja maksupoliitika töörühm peaks kujundama oma arvamuse keskkonnatasude korrastamise põhimõtete osas.
Kokkuleppe: jätkatakse läbirääkimisi nii keskkonna töörühmas kui ka rahanduse töörühmas.
Ettepanek 4. Pealinna funktsioonide teostamise toetamine
Eraldada Tallinna linnale kohalike omavalitsuste toetusfondi kaudu vahendid pealinna funktsiooni täitmisega kaasnevate kulude katmiseks (paraadide korraldamine jne.)
Esialgsetel andmetel töötab Tallinna linnas ca 12 000 riigi asutuste töötajat. Pealinnaks olemisest teenib Tallinna linn rohkem tulumaksu kui 256 650 eurot aastas. Kui Tallinn toob välja pealinnaks olemisega seotud riiklikud kohustused, on võimalik arutelu alustada.
Riigikogus menetluses olevate maamaksuseaduse muutmise seaduste
( 558 SE, 596 SE) vastuvõtmisel näha ette kohalikele omavalitsustele laekuva maamaksutulu vähenemise
Kokkulepe: jätkatakse läbirääkimisi rahanduse töörühmas.
Ettepanek 1. Alustada kohalike maksude süsteemi korrastamist, et laiendada omavalitsuste võimalusi tulu kogumiseks ja ettevõtluse toetamiseks maksusoodustuste kaudu, eesmärgiga kehtestada korrastatud süsteem aastaks 2017.
Täiendada kohalike maksude loetelu turismimaksuga.
Tegevused ettepaneku elluviimiseks
Kohalike omavalitsuste tulubaas ja tema kasutada olev maksusüsteem ei vasta juba ammu tegelikele vajadustele. Läbirääkimistel on mitmeid aastaid võetud plaani sellega tegelema hakata, kuid tegeliku tegevuseni pole jõutud. Seepärast teeme ettepaneku alustada selle tegevusega käesoleval aastal ja viia see lõpule aastal 2016.
Maksusoodustused ei sobi üldisesse maksustrateegiasse.
Kohalike maksude fiskaalne mõju on väike. Selliste maksudega kaasnevad regionaalne ebavõrdsus ja suured administreerimise kulud. Arutelude alustamiseks peavad omavalitsusliidud esitama konkreetsed ettepanekud koos mõjuanalüüsidega.
KTK arvamus: Kahjuks ei ole VK süvenenud KTK ettepaneku sisusse ja selle tõttu ei ole nende seisukoht asjakohane, ega sisalda ettepanekuid probleemi lahendamiseks. VK seisukoht ei sisalda ka nende enda seisukoha osas regionaalse ebavõrdsuse ja administreerimiskulude mõjuanalüüsi.
KTK jääb oma taotluse juurde ning peab vajalikuks jätkata läbirääkimisi.
Ettepanek 2. Valmistada ette seadusemuudatused mille kohaselt kohalikesse eelarvetesse laekuv tulumaks ja maamaks muudetaks kohalikeks maksudeks, mille suurust reguleerib seadusega määratud ulatuses kohalik omavalitsus. Kehtestamise aeg 2016.
Kehtiva seaduse kohaselt on need maksud ülekantavad maksud. Selline süsteem ei soodusta omavalitsuste fiskaalautonoomia toimimist, eriti arvestades seda et tulumaksust laekuvate vahendite maht moodustab kohalikes eelarvetes enamuse.
Riigieelarves maksude edasiandmine on vajalik eelarve ja raamatupidamise ühtlustamiseks.
Elukoha vaba registreerimise tingimustes KOVidele tulumaksu määra otsustamise õiguse andmine suurendab veelgi võitlust maksumaksjate pärast. Tallinn ja ümbruskonna vallad meelitaksid madalamate määradega registrisse inimesi maapiirkondadest. Riigi kulud kasvaksid nõrgematele tulubaasi kindlustamiseks.
Maamaksu ümbervaatamine on võimalik. Selle aruteluks võtmiseks on vajalikud põhjalikud mõjuanalüüsid.
KTK arvamus: VK seisukoha esimene pool ei ole asjakohane ega sisalda arvamust KTK ettepaneku osas.
VL seisukoha teine pool on aktsepteeritav elukoha registreerimise vabatahtlikkuse osas. Maamaksu osas tuleb jätkata tegevust
KTK jääb oma taotluse juurde. ning peab vajalikuks jätkata läbirääkimisi.
Ettepanek 3. Kavandada seadusemuudatused, mille kohaselt kantaks kohaliku omavalitsuse eelarvesse:
1) osa kohaliku omavalitsuse territooriumil tekkinud käibemaksuga maksustatavast käibest osa (näiteks 1 %) ;
2) osa ettevõtete tulumaksust (näiteks 5%).
Ettepaneku kohased vahendid kogutakse toetusfondi ja jaotatakse omavalitsuste vahel kokkulepitud arvestusliku mudeli alusel.
Rakendumine aastast 2017.
Euroopa Komisjoni talitsuste töödokumendis „Eesti 2013. aasta riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi hindamine“ (29.5.2013 SWD(2013) 356 final), mis on lisatud nõukogu soovitusele, milles käsitletakse Eesti 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2012-2017) kohta, osas 3.5. Avaliku halduse moderniseerimine, märgitakse, et olemasolev omavalitsuste rahastamissüsteem ei hõlma stiimuleid, mis ergutaksid kohalikke omavalitsusi toetama ettevõtlust ja töökohtade loomist ja seega suurendama oma tulusid; samal ajal võib nõrgemate omavalitsuste toetamiseks loodud tasakaalustusfond praegusel kujul kärpida motivatsiooni teha tulude suurendamiseks täiendavaid jõupingutusi.
Kohalike omavalitsuste initsiatiivi suurendamiseks ettevõtluse arendamisel on otstarbekohane analüüsida ettevõtlusega seotud maksudest osa eraldamist omavalitsuste tulubaasi täiendamiseks, et kohtadel reaalselt tekiksid võimalused ettevõtluse alustamisele kaasa aidata ja täiendavaid töökohti luua.
Käibe ja ettevõtluse tulu teket ei ole võimalik konkreetse KOViga seostada. Ettevõtete peakorterid asuvad keskustes ning ei ole teada, kuidas töökohad üle Eesti paiknevad. Toetuste sidumine maksulaekumistega vähendab riigieelarve paindlikkust.
Erinevate maksude arvestuspõhimõtete keerukamaks muutmise asemel on mõistlik läbi rääkida KOV tulumaksu osa suurendamise üle.
KTK arvamus: jätkata läbirääkimisi.
Ettepanek 4. Alustada läbirääkimisi tulumaksuseaduse muutmiseks, eraldamaks mitteresidentide tulumaks kohalikele omavalitsustele § 5 lg 1.
Ettepanekukohased tegevused
Seaduse rakendamine alates 2016 aastast.
Puudub selgitus, miks mitteresidentide eest peaksid KOVid tulumaksu saama. Mitteresidentidele kehtivad topeltmaksustamise vältimise lepingud. Kui välisriigi maksumäärad on kõrgemad kui Eestis, laekub maks välisriiki. Mitteresidendi seostamine KOViga on keeruline, sest 2013. a tehti Eestis väljamakseid 5635 isikule, kellest 1282 on KOV põhine aadress olemas.
Ettepanek 5. Analüüsida tasandusfondi toimimist, lisada tasandusfondi vahendid kapitalikulude katmiseks, va. kohalikud teed.
Rakendada korrastatud süsteem aastaks 2017.
Tasandusfond kehtiva kujul ei tööta optimaalselt, arvesse ei võeta tegelikke vajadusi. Tasandusfondi valemi tulu- ja kulukomponentide väärtuste ning tasandusfondi mahu määramine peab toimuma läbirääkimiste kokkuleppe ülesannete maksumuse alusel. Omavalitsuste tulubaasis pole vahendeid vara amortisatsioonikulude katmiseks. Süsteem vajab korrastamist ja omavalitsuste tulud peavad võimaldama katta ka vara seisundi taastamise kulud.
Tasandusfondi valem on kavas üle vaadata.
KTK arvamus: VK seisukoht ei sisalda kavatsuse elluviimise aega ja tähtaega.
Kokkuleppe: Jätkatakse läbirääkimisi tasandusfondi valemi üle.
Ettepanek 6. Analüüsida kohalikesse eelarvetesse tehtavate toetusfondi kaudu tehtavate eraldiste otstarbekust ja kokku leppida selle arvel omavalitsuste tulude suurendamine.
Ettepanekute elluviimine alates 2017 aastast.
Toetusfondi kaudu eraldatakse omavalitsustele juba ligi veerand omavalitsuste eelarvete kogumahust, see on viinud omavalitsused järjest suuremasse sõltuvusse keskvalitsuse ja erakondlikest poliitilistest otsustest Riigikogus.
Omavalitsuste fiskaalautonoomia tagamiseks on otstarbekas analüüsida vähemalt osa nende vahendite arvel omavalitsuste tulude suurendamist.
Toetuste süsteem on plaanis üle vaadata. Riigieelarve baasseaduse kohaselt lõppeb ülemineku aeg 2017. a.
KTK arvamus: VK seisukohast ei selgu kas VK nõustub KTK ettepanekuga.
Kokkuleppe: Jätkata läbirääkimisi toetussfondi põhimõtete üle.
Ettepanek 7. Tagada riigi andmekogudesse andmete esitamise ja sellega seotud ülesannete rahastamine riigi eelarvest. Arvutada välja kulude suurus ja kavandada rahalised vahendid riigi eelarves.
Ettepaneku-kohased tegevused
Riigikontrolli 31. oktoobri 2013 aruande „Andmete esitamine riigi andmekogudele valdades ja linnades“ kohaselt täidavad kohalikud omavalitsused riigi andmekogude pidamisega seotud ülesandeid, mis on olemuslikult riigi ülesanded. Vastavalt KOKS § 6 lg-le 5 tuleb kohalikule omavalitsusele seadisega pandud kohustustega seotud kulud katta riigieelarvest.
Koostöös SiM-iga on kavas riiklike registrite eest vastutavatele ministeeriumitel paluda KOVide andmete korje ja andmebaasidesse esitamise ülesande olemust detailsemalt analüüsida.
KTK arvamus: VK seisukoht ei sisalda arvamust KTK taotluse osas, pigem vaid tulevikukavatsust, ilma tähtaega nimetamata.
VK käsitleb teemat kitsalt sotsiaalvaldkonna probleemina. Samas on riiklike registrite nimistu pikem ning nende haldamisega seotud kulutused on jäetud omavalitsuste kanda.
Kokkulepe: Pooled jätkavad läbirääkimisi
Ettepanek 8.
Riigikohtu lahendi resolutsioon on täidetud. 2014 viiakse läbi KOV ülesannete kohta detailne andmete korje.
KTK arvamus: KTK ei nõustu VL seisukohaga, kuna puudub õigusakt, millega on otsustatud kohaliku omavalitsuse tulude suurus neile pandud ülesannete täitmise kulude katmiseks.
Kokkulepe: Pooled jätkavad läbirääkimisi.
Kaaluda võimalusi eraldada kohalikele omavalitsustele tulumaksu ka pensionide osas.
Euroopa Liidu 2014-2020 toetusvahendite kasutuse kavandamisel:
Vahendite eraldamisel kohalike omavalitsuste poolt kaasfinantseeritavate projektide rahastamisel tuleb lähtuda põhimõttest et iga prioriteetse suuna tasandil nähakse rakenduskavas ette EL –poolne rahastamise määr vähemalt 85% projekti maksumusest.
Uuel EL eelarveperioodil tuleb luua süsteem, mis tagaks kõigile omavalitsustele erinevate valdkondade projektide rahastamisel ühtse omafinantseeringu määra
Ei ole võimalik kõikides meetmetes ühetaoliselt määrata omafinantseeringu suuruseks 15%. Taotluste konkureerimisel on võimalik vähem arvestada omaosaluse suurust kui eelistavat kriteeriumi. Iga meetme määruse koostamisel tuleb otsustada omaosaluse suurus.
Ettepanek 11.
Rahandusministeeriumil taaskehtestada tingimused ja kord välisabi korras saadud raha eest kaupade soetamisel ja teenuse saamisel käibemaksumäära 0% kohaldamiseks ning käibemaksu tagastamiseks (juhul kui käibemaksu ei loeta KOV abikõlbulikuks kuluks).
Juhul kui käibemaksu ei loeta KOV või KOV asutuse puhul abikõlbulikuks kuluks, tekib lisaks omafinantseeringule lisakoormus.
Käibemaksu reeglid 2014-2020 perioodil ei muutu. 0%-se määra kohaldamine välisabi arvelt tehtud kuludele ei ole EL direktiiviga kooskõlas.
VK ei ole võtnud arvesse rahanduse ja maksupoliitika töörühmas selgitatut, mida selle taotlusega on silmas peetud: et omavalitsuste poolt EL vahendite arvel projektide elluviimisel oleks käibemaks abikõlbulik.
KTK jääb oma seisukoha juurde.
- Hooldatava parameetri kaotamine tasandusfondi valemis toimub 4 aasta jooksul, vähendades hooldatava parameetri arvväärtust ja suurendades vanurite parameetri arvväärtust.
- Muudatus rakendub, kui tasandusfondi kogusummat suurendatakse vähemalt 3 mln euro võrra. Parameetrite arvväärtusi suurendatakse lisasumma arvelt ühel määral.
Alates 2008. a ei koguta uusi numbreid hooldatava puudega täiskasvanute kohta. Tasandusfondis võetakse aluseks 2006-2008. a keskmine number. Parameeter ei peegelda tegelikku olukorda ja arvestuslikku kuluvajadust. Sellest tulenevalt on tasandusfondi jaotus KOVide vahel moonutatud ja tekitab ebaõiglust.
Kokkulepe: Rahandusministeerium esitab hooldatava parameetri asendamise osas konkreetsed arvestused lähtudes hooldatavate puudega inimeste tegelikust arvust 2014 või 2015. aastal..
Rakendada tasandusfondi arvestustes üldmaa ja põllumajandusmaa osas arvestuslikku keskmist määra 1,1%.
EMTA määratud maamaksu andmebaasis on tulnud esile vigu, et üldmaa alla kuuluvad ärimaad näidatakse põllumaa all (nt Viimsi näide) ja neile on määratud põllumaa maksumäär.
KTK arvamus: Puudub analüüs kui suures osas on esinenud vigu. 2015.a. tasandusfondi jaotamisel mitte muuta senist arvestusmetoodikat üldmaa ja põllumajandusmaa osas.
- Aasta algusest rakenduvate looduskaitsealade maamaksu vähenemise mõju arvestamiseks tasandusfondis võetakse aluseks Maa-ameti infosüsteemi andmed;
- Arvesse ei võeta looduskaitsealuste maade maksustamishinna muutumisi, kui kogumõju KOV kohta on alla 1 000 euro.
Tasandusfondi arvestusliku maamaksu arvutamise aluseks on EMTA-le lõppenud aasta andmed. Eelarveaasta algusest jõustuvate looduskaitsealade piirangute ulatuse ja piiride muutumisest tingitud maamaksu muudatusi ei ole praegu tasandusfondis arvestatud. Kui aasta algusest rakendub looduskaitseala muutumisest tingitud olulise mõjuga maamaksu vähendus satub KOVi eelarve jooksval aastal keerulisse olukorda
Kokkulepe: pooled nõustuvad, et:
KOVide teehoiu toetuse põhimõtete muutmine järgnevalt:
- valemi alusel jaotatav osa tõsta 2015. a riigieelarves toetusfondi alla ja teehoiu toetuse valem lisada toetusfondi püsivasse määrusesse;
- alates 2017. a määrata teehoiu toetuse jaotamise aluseks olevad arvnäitajad teeseaduses ja nende arvväärtused iga-aastases riigieelarves;
- alustada läbirääkimisi teehoiu toetuse ümbertõstmiseks jaotatuna tulumaksu ja tasandusfondi kaudu.
Riigieelarve baasseaduse § 46 lõike 1 alusel tuleb KOV toetused riigieelarves jaotada toetusfondiks ja juhtumipõhisteks toetusteks. Kõik valemipõhised rahad kuuluvad toetusfondi hulka (RES § 48 lg 1 ja 2). Kehtib alates 2015. a riigieelarvest. Toetusfondi kuuluvate toeuste jaotusvalemid saavad olema püsivas määruses (§ 48 lg 4).
Toetusfondi määratud toetuse jaotamise aluseks olevad arvnäitajad (nt teede pikkus) tuleb kehtestada seaduses ja iga-aastases riigieelarves nende arvväärtused (nt toetus tee 1 km kohta). Säte peab olema täidetud 2017. a algusest (§ 48 lg 3 ja 126 lg 2).
Teehoiu toetus on tulubaasiline vabaks kasutamiseks. Raha kasutamist ei kontrollita. Selline raha on mõistlik tõsta ühtlustatud tulude hulka (tulumaks ja tasandusfond)
Jätkatakse läbirääkimisi 2017 aasta võimalikeks muudatusteks.
Tasandusfondi valemist arvestuslike tulude hulgast kohalike maardlate kaevandusõiguse tasu väljavõtmine
Kohalike maardlate laekumised oli plaanis keskkonnatasude ümberkorraldusega välja võtta, et volatiilse iseloomuga tasu ei mõjutaks tasandusfondi toetuse suurust.
Kokkulepe: Võtta tasandusfondi valemist arvestuslike tulude hulgast kohalike maardlate kaevandusõiguse tasu välja.
KOVides soovituslike suunistega stabiliseerimisreservi põhimõtete juurutamine
Tulumaksu potentsiaalist ülelaekumise korral tuleb koguda reserve, et languse tingimustes kulusid finantseerida. See aitab paremini kohaneda majanduse tsüklilisusega. Lisaks aitab kaasa valitsussektori struktuurse positsiooni parandamisele.
KTK seisukoht: KTK ei nõustu ettepaneku rakendamisega enne tulubaasi taastamist.
Kokkulepe: Jätkatakse läbirääkimisi.
KTK seisukoht: KTK-le ei ole selge, mida selliste tehingute avalikustamine paremaks muudab.
Eesmärk: Eestis pakutav haridus on kvaliteetne, kättesaadav ning õppija ja ühiskonna vajadusi arvestav. Võrdväärsete võimaluste loomine võimete- ja huvidekohase ning kvaliteetse üldhariduse omandamiseks. Haridustoetuse jaotuse alused on ühtsed kõigile koolipidajatele omandivormist olenemata ning toetavad tugeva põhikooli, valikuterohke gümnaasiumihariduse kättesaadavust ning säästlikku hariduskorraldust.
Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni ettepanekud:
Haridustoetuse kogumaht peab kujunema kuni 2012. aastani kehtinud valemi komponentide summast ja kindlustama õppekava täitmise kõigil kooliastmetel.
Haridustoetuse arvestuses peab pedagoogide tööjõukulude ja õppevahendite kulude arvestus olema koolide lõikes kulupõhine vastavalt 2001 aastal vastu võetud PGS § 42 muudatuse olemusele.
Ettepanek 1. Pedagoogide ja tugipersonali tööjõukulude maht peab olema piisav.
184 725 870
Õpetajate, tugipersonali ja kooli juhtide tööjõukulud peavad olema arvestuslikult kaetud, ning vastavalt poliitilisele otsusele suurenema kuni riigi keskmise palgani. Vastavalt 2012 aastani kehtinud haridustoetuse valemile tuleb välja arvutada koolide lõikes õppekava täitmiseks vajalikud vahendid ning planeerida selleks vajalikud vahendid haridustoetuse hulgas, kuna 2001 aastal võeti see ülesanne KOV poolt riigilt üle ja riik võttis omale kohustuse haridustoetuse eraldamiseks mahus, mis katab ülevõetud kohustuse täitmise kulud. Nii pedagoogide kui tugispetsialistide tegevuse eesmärk on sama – tagada koolikohustuslikele õpilastele PS § 37 hariduse andmine, seega rahastuse osas peab riik neid seega kohtlema võrdselt.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Õpetaja töötasu toetuse kasv ja selleks riigieelarvest lisavahendite eraldamine on jätkuvalt riiklikuks prioriteediks.
2015.a. riigieelarve eelnõus on kavandatud omavalitsustele antavaks hariduskulude toetuse mahuks esialgselt 223 610 000 eurot. Õpetajate tööjõukulude toetuse kasv selgub riigieelarve menetlemise käigus.
Vastavalt VV tegevuskavale lubatakse omavalitsustele 2015. a. eraldatud riiklikust haridustoetusest finantseerida vajadusel ka koolides töötavaid tugispetsialiste või osta teenuseid maakondlikelt tugikeskustelt. Vastavad õigusaktide muudatused on ettevalmistamisel.
Kokkulepe: Riigieelarvelise toetuse maht õpetajate tööjõukulude toetuseks peab kasvama.
Ettepanek 2. Õppevahendite kulud suurendamine.
Õppevahendite soetamise toetuse eraldamisel pole arvestatud 2001 aasta kehtestatud PGS. Selle seaduse 2010 aasta muudatuste rakendamisel arvutati välja õpikute ja õppevahendite tegelik maksumus, rakendati seda aga seadusega vastuoluliselt vaid 60% ulatuses. Omavalitsuste hariduskulud pidevalt kasvavad, toetus ei võimalda kindlustada õpilasi piisavalt õpikute ja teiste õppevahenditega, mis on vajalikud riiklike õppekavade rakendamiseks ning õppekavas sätestatud õpikeskkonna kaasajastamiseks. Alates 2016 aastast peab nende kulude maht olema seotud arvestusliku õppevahendite maksumusega ja arvesse võtma inflatsiooni.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Lähtuvalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest ei kata riik kulusid vaid annab toetust õppekirjanduse tarbeks, arvestusega iga üldhariduskooli õpilase kohta 57. Täiendavalt on perioodil 2014-2020 planeeritud Euroopa Struktuurfondide toetus ca 40 mln € digitaalse õppevara arendamiseks.
KTK eriarvamus: PGS § 82 lg 3 tulenevalt peab riigieelarvest määratud toetus õppevahenditega seotud kulud katma.
Ettepanek 3. Toetus koolilõunakulude katmiseks peab suurenema
Koolilõuna kulude katmiseks eraldatav toetus on väike ja sunnib omavalitsusi suunama järjest suuremaid summasid oma eelarvest koolilõuna kulude katteks. Alates 2017 aastast peaks eraldis koolitoiduks suurenema vähemalt inflatsiooni võrra.
Riik ei kata koolilõuna kulusid vaid annab toetust iga statsionaarses õppes õppiva õpilase kohta 136,5 € aastas. Vabariigi Valitsuse tegevusprogrammis 2014-2015 nähakse ette koolilõunatoetuse laiendamist ka gümnaasiumiõpilastele. Vastav põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muudatus on Riigikogus menetluses. Seadusesätte täitmiseks on planeeritud 2015.a. riigieelarvest täiendavaid vahendid.
Kokkulepe: toetame koolilõuna toetuse laienemist gümnaasiumiõpilastele ja selleks otstarbeks riigieelarveliste vahendite arvestamist.
KTK kommentaar: riigieelarvest eraldatakse toetust, mis ei kata tegelikke kulusid, seetõttu peaks vältima retoorikat „tasuta koolilõuna“.
Ettepanek 4. Investeeringutoetus haridustoetuse hulgas peab järk-järgult kasvama.
+13 013 103
+18 745
Investeeringutoetus tuleb taastada 2008 aasta tasemel ja koos tasandusfondi uuendamise ning tasandusfondi hulka kapitalikulude lisamisega kanduks vahendid alates 2017 aastast üle tasandusfondi koos muu infrastruktuuri kapitalikulude katmiseks vajalike vahenditega.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Investeeringutoetus jääb 2014.a. tasemele, see jaotatakse õpilaste proportsioonist lähtudes. Riik planeerib suuremahulised investeeringud koolide taristute korrastamiseks. EL vahenditest on planeeritud perioodil 2014-2020 ca 240 mln.
KTK eriarvamus: investeeringutoetuse maht kohalike omavalitsusi ei rahulda. EL vahendite temaatikat PGS ei käsitle. Ettepanek: lisada eraldi punktina ning anda HNT töörühmale ülevaade EL vahendite kasutamise kavast.
Kokkulepe: Nõustume VK pakutud summaga investeeringutoetuseks 2015. aastal.
Tuginedes Eesti Reformierakonna ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna koalitsiooni tegevuskavale nähakse 2015.a. riigieelarve seaduse eelnõus kultuuriministri ettepanekul ette laste ja noortega töötavate treenerite töö väärtustamiseks vajalikud meetmed. Algatatud on õpilaste huvitegevuse toetamise kontseptsiooni väljatöötamine.
Kokkulepe: detsembris 2014 toimuval HNT töörühma koosolekul esitleb HTM huvitegevuse kontseptsiooni erinevaid tööversioone.
Ettepanek 6. Toetus õpilas- ja noorteürituste ning aineühenduste tegevuse rahastamiseks
Toetus on kavandatud kasutada maakondlike omavalitsusliitude kaudu
Toetus õpilas- ja noorteürituste ning aineühenduste tegevuse korraldamiseks on jäänud 2009. aasta tasemele ja ei vasta tegelikult vajalikele kulutustele. KOVid on olnud sunnitud järjekordselt rahastama seda ülesannet teiste kulude arvel. Eraldis peab kasvama ja alates 2016. aastast suurenema igal aastal vähemalt prognoositud inflatsiooni võrra. Arvestama peab, et 2009. aasta eelarve vähendamisega võeti KOVidelt kohustus tegelda noorte- ja spordiküsimustega. Läbirääkimiste käigus on vaja täpsustada riigieelarvelise toetuse kasutamise lepingu tingimusi maakondlikele omavalitsusliitudele. Vahendite jaotus peab lähtuma vastavalt 7-26 aastaste füüsiliste isikute arvust[2].
Valitsuskomisjoni seisukoht: Riik ei pea toetust jaotama lähtudes noorsootööseaduses sätestatud noorte arvust 7.-26, kuna ressurss on mõeldud üldhariduskoolide õpetajate aineühenduste ja koolijuhtide ühistegevuse arendamiseks ning õpilaste ainealaste olümpiaadide ja ettevõtmiste toetuseks. HTM täpsustab vajadusel toetuse kasutamise lepingu tingimusi enne lepingute kahepoolset allkirjastamist 15 maakondliku omavalitsusliidu ja 4 suurema linnaga.
KTK eriarvamus: KTK jääb oma ettepaneku juurde
Ettepanek 7. Toetust õpilaskodude ülalpidamiseks on vaja suurendada.
Õpilaskodudes riiklikult toetatavate kohtade maksumus (2000€ toetatava koha kohta) ei vasta tegelikele kuludele, see peaks kasvama ning igaaastaselt sisaldama ka inflatsioonimäära.
Riik ei kata kulusid vaid annab õpilasepõhist kohatoetust. Koostöös koolipidajatega analüüsitakse õpilaskodu riikliku kohatoetuse senist kasutamist ja räägitakse läbi riiklikult toetatavate õpilaskodu kohtade jaotuse põhimõtted.
Kokkulepe: jätkame läbirääkimisi. Koostöös koolipidajatega analüüsitakse õpilaskodu riikliku kohatoetuse senist kasutamist ja räägitakse läbi riiklikult toetatavate õpilaskodu kohtade jaotuse põhimõtted.
Ettepanek 8. Kavandada vastavalt PGS toetus õpilaste transpordi rahastamiseks
KTK seisukoht: HTM seisukoht on väär, maakondlikku transporditoetust ei ole senini saanud kasutada õpilastranspordi rahastamiseks. Dotatsioon on läinud üldiseks piletihinna alandamiseks. Transpordi arengukava ei anna sisendit vahendite eraldamiseks riigieelarvest, kuna eelarvestrateegias seda seni arvestatud pole.
Kokkulepe: jätkame läbirääkimisi toetuse eraldamiseks.
Ettepanek 1. Analüüsida Vabariigi Valitsuse määruse nr 131 on vastu võetud 06.10.2011 – „Tervisekaitsenõuded koolieelse lasteasutuse maa-alale, hoonetele, ruumidele, sisustusele, sisekliimale ja korrashoiule“ ja Vabariigi Valitsuse määruse nr 84 on vastu võetud 30.05.2013 „Tervisekaitsenõuded koolidele“ ja PGS muudatused mõju ja kavandada lisandunud kulude katteks omavalitsuste tulude suurendamist.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Valitsuskomisjon on valmis Omavalitsuste Koostöökogu poolt analüüsitud õigusaktidega seonduvaid ettepanekuid arutama.
Kokkulepe: jätkatakse läbirääkimisi kaasates Sotsiaalministeerium kui määruse välja töötanud institutsioon.
Ettepanek 2. Haridustoetuse mudeli väljatöötamisel tuleb luua haridustoetuse vahenditest haridusreserv.
Haridustoetuse jaotuse muudatustega kaotati toetuse reserv, mis raskendas haridusvaldkonna finantseerimist aasta viimases kvartalis. Probleemi lahenduseks on vaja reserv taastada.
Reservi loomiseks puudub seadusandlik alus. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muudatus on ettevalmistatud nii, et toetust oleks võimalik jaotada 2 korda aastas lähtudes õppeaasta vahetusest tingitud õpilaste arvu muutusest st toetuse arvestamisel oleks võimalik arvestada nii õpilaste kasvu kui ka kahanemisega.
Kokkulepe: jätkame läbirääkimisi hariduskorralduslikke aluste põhimõtete osas.
Ettepanek 3. Korraldada maakondlike karjääri- ja õppenõustamisteenuste keskuste (Rajaleidja keskuste) jätkuv rahastamine riigi poolt
Kuni 2013. aasta aprillini toimus õppenõustamis-keskuste rahastamine ESF programmist „Õppe-nõustamissüsteemi arendamine" ning karjääri-keskuste rahastamine ESF programmist „Karjääriteenuste süsteemi arendamine“ (programm lõpeb märtsis 2014. a). Antud programmide jätkamine on igati vajalik ja nõuab täiendavat rahastamist riigieelarvest, sh peale programmperioodi lõppemist.
EL Struktuurfondide toel kavandatud meetmest „Õppenõustamise ja karjäärinõustamise arendamine ja kättesaadavuse tagamine 2014-2020“ nähakse ette süsteemi rakendamiseks ressursse ca 35 miljonit eurot.
Kokkulepe: jätkatakse programmi rahastamist.
Ettepanek 4. Analüüsida erakooli- ja põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse vastastikust mõju ja kõrvaldada neis sisalduvad vastuolud.
Erakooliseaduse muudatuste tõttu ei ole kohalikul omavalitsusel võimalik mõjutada erakoolide loomist. Neil puudub isegi informatsioon erakoolile koolitusloa andmise kohta. Samas on kohalikul omavalitsusel kohustus üleval pidada piisaval arvul koole hariduse andmiseks. Lisaks munitsipaalkooli ülalpidamisele on PGS muudatustega pandud kohustus finantseerida ka erakoolide majanduskulu. Erakoolide omanike ja lapsevanemate vahendite osakaal koolide ülalpidamisel on langenud alla 10% kooli kuludest.
(Väljavõte riiklikust statistikakogumikust: Omanike ja lapsevanemate vahendite osakaal alus- ja üldhariduslike erakoolide ülalpidamisel on langenud 2005 aasta 28,1 % - 3,5% kooli kuludest.)
Erakoolid on muutunud äriprojektiks, tulu teenimiseks omanikule.
Vastavalt VV tegevuskavale jätkatakse põhimõttega, et rahastamise põhimõtted on sõltumatult kooli omandivormist.
Valitsuskomisjon on valmis arutama KTK poolseid ettepanekuid PGS-i ja erakooliseaduse muutmise kohta.
Kokkulepe: analüüsime seadusandlust ja pakume koostöös välja ettepanekud seadusandluse muutmise osas.
Vastavalt PGS § 2 lg-le 4 kehtib hüvitamiskohustus täies mahus, st samadel alustel riigi erikoolidega peab rahastama kõigi, sealhulgas KOV-ide omandis olevates üldhariduskoolides, sh tavakoolides õppivate nägemis- ja kuulmispuudega õpilaste, liikumispuudega õpilaste, kellel lisaks liikumispuudele esineb täiendav hariduslik erivajadus, tundeelu- ja käitumishäiretega õpilaste, toimetuleku- ja hooldusõppel olevatele õpilaste ning kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste õppetegevust.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Riik annab hariduslike erivajadustega õpilaste õppekava täitmiseks kõrgemat pearahapõhist toetust.
KTK eriarvamus: HTM ei arvamus ei ole asjakohane ega käsitle KTK ettepanekus käsitletud probleemi.
Ettepanek 6. Finantseerida PGS-iga sätestatud uued täiendavad kulutused ( IBO rakendamine, õpilaste arengu toetamine, turvalisuse tagamine, HEV koordinaator jms.).
IBO õppe täiendavaks rahastamiseks sõlmib Haridus- ja Teadusministeerium iga-aastased toetuslepingud Tallinna ja Tartu linnaga kogumahus ca 0,3 mln.
Kokkulepe: jätkame vajadusel vastavasisulisi läbirääkimisi.
Kokkulepe: õpetaja töötasu on haridustoetuse jaotuses prioriteediks
Haridustoetuse jaotuse põhimõtted toetavad säästlikku hariduskorraldust , tugeva põhikooli ja valikuterohke gümnaasiumihariduse kättesaadavust igas maakonnas.
Haridustoetuse jaotuse põhimõtete läbirääkimise protsess kestab, muudatusi käsitlevad arvestused ja analüüs on teostamisel. Kvaliteetne ja valikuterohke gümnaasiumiharidus tagatakse riigi ja KOV koostöös. Riigigümnaasiumite loomine võimaldab KOVidel panustada senisest enam põhihariduse andmisele ja vabastab gümnaasiumi pidamisega seotud kuludest.
KTK arvamus: HTM senine tegevus ei ole suunatud nende endi ettepaneku täitmisele.
Kokkulepe: õpetaja töötasuks on vajalik leida täiendavaid riigieelarvelisi ressursse
Eriarvamus: haridustoetuse kogumaht peab kujunema kuni 2012. aastani kehtinud valemi komponentide summast ja kindlustama õppekava täitmise kõigil kooliastmetel.
III SOTSIAAL-, TÖÖ JA TERVISHOIU VALDKOND
Ettepanek 1. Toimetulekupiiri tõstmine
Valitsuskomisjoni seisukoht: Kuna toimetulekupiir vajab regulaarset ülevaatamist on Sotsiaalministeerium taotlenud toimetulekupiiri tõstmist RES 2015-2018 raames 10 euro võrra alates 2016. aastast. 2014. aastast tõstsime toimetulekutoetuse maksmise aluseks olevat toimetulekupiiri (76,7€-lt 90 €-ni); lastega perede vaesuse vähendamiseks tõstame 2015. aastast toimetulekutoetuse määramisel laste tarbimiskaalu 1,0-ni (praeguse 0,8 asemel).[3]
KTK kokkulepe: KTK võtab ministeeriumi senise tegevuse teadmiseks.
Ettepanek 2. EL struktuurivahendite programmiperioodi 2014-2020 jaotusplaanis arvestada kohalike omavalitsuste sotsiaalhoolekande objektide investeeringute vajadust.
Kohalike omavalitsuste tulubaasis puuduvad vahendid kapitalikulude katmiseks. Lähiajal puuduvad riigieelarves piisavad tulud, et KOV tulubaasi nendeks kuludeks piisavalt suurendada. Samas investeeringud selles valdkonnas on hädavajalikud juba lähiaastatel.
Valitsuskomisjoni seisukoht: EL struktuurivahenditest ei ole programmiperioodil 2014-2020 planeeritud KOV sotsiaalhoolekande objektide investeeringute rahastamise meedet. Vahendid on algaval perioodil kavandatud eelkõige erihoolekandeteenuste teenuskohtade kaasajastamiseks (kuni 1400 kvaliteetse teenuskoha loomine), mida ka KOVd saavad taotleda. Koostöös Siseministeeriumiga toetatakse Linnapiirkondade jätkusuutliku arengu meetmest lapsehoiu- ja alushariduse infrastruktuuri loomist.
Ettepanek 3. Kavandada saastekvoodi ühikute müügist saadud vahendite arvelt, läbi rohelise investeerimisprogrammi vmt meetme investeeringud ka kohalike omavalitsuste sotsiaalobjektide energiasäästu parandamiseks.
Sotsiaalhoolekande arenguks on vajalikud täiendavad investeeringud nii energiasäästu kui ka teenuste arendamise seisukohalt (päevakeskused, erihooldus, puuetega inimeste ligipääsetavus jms).
Valitsuskomisjoni seisukoht: Meetme investeeringute kavandamine ei kuulu Sotsiaalministeeriumi pädevusse.
KTK eriarvamus: taotledes SoM kaasabi saatekvoodi ühikute müügist saadavate vahendite arvelt investeeringuteks sotsiaalobjektide energiasäästu parandamiseks.
Ettepanek 4. Näha ette hoonete rekonstrueerimisel ja kaasajastamisel takistusteta liikumise projektide rahastamine riigi eelarvelistest vahenditest või Euroopa Liidu finantsperioodil 2014-2020 ERF vahenditest.
Euroopa Sotsiaalharta ratifitseerimisel ei arvestatud piisavalt omavalitsuste arvamustega ja praegu puuduvad omavalitsustel vahendid puuetega inimestele ligipääsetavuse parendamiseks ja turvalisuse tagamiseks.
Valitsuskomisjoni seisukoht: EL struktuurivahenditest ei ole programmiperioodil 2014-2020 planeeritud hoonete rekonstrueerimisel ja kaasajastamisel takistusteta liikumise projektide rahastamist.
KTK eriarvamus: KTK võtab ministeeriumi senise tegevuse teadmiseks kuid jääb oma taotluse juurde.
Ettepanek 5. Näha riigieelarves ette piisavad vahendid ööpäevaringse erihoolekandeteenuse kättesaadavuse tagamiseks psüühilise erivajadusega inimestele.
Ooteaeg riiklikult finantseeritavale teenusele on küll eelmise aastaga võrreldes vähenenud, kuid siiski on jätkuvalt neid erihoolekande teenuse kliente, kellele teenust osutamata jätta ei saa ja kellele osutatava teenuse eest on KOV sunnitud tasuma oma eelarve vahenditest.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Erihoolekande järjekordade lühendamise küsimustega tegeletakse jooksvalt ning vastavalt võimalustele on eelarvet suurendatud. RES 2015-2018 raames on taotletud täiendavaid vahendeid järjekordade vähendamiseks. Hetkel on probleemiks pigem teenuskohtade puudus ja turu võimekus mahtusid tõsta, kui järjekorrad. Väljatöötamisel olev erihoolekande arengukava on mh suunatud teenustele jõudmise aja lühendamisele. Lisaks aitab probleemi lahendamisele kaasa investeeringute suunamine erihoolekande teenuskohtade loomisele.
KTK eriarvamus: ministeerium ei kavanda lahendust KTK taotluse rahuldamiseks. KTK jääb oma taotluse juurde.
Ettepanek 6. Näha riigieelarves ette piisavad vahendid ravikindlustuseta isikutele esmatasandi arstiabi kättesaadavuse tagamiseks
2013. aastal osutati AS Ida-Tallinna Keskhaigla ravikindlustamatute osakonnas statsionaarset abi 404 ravikindlustusega hõlmamata isikule. Vastuvõtul sama osakonna ambulatoorses osas, lisaks perearstide vastuvõtul ja öömajade/varjupaikades õendusteenuse osutaja poolt said esmatasandi arsti/õe abi kokku 1737 patsienti. Linnaeelarveliste vahendite kulu 2013.a oli 353 145 eurot.
Valitsuskomisjoni seisukoht: 2008. aastal VV kabinetile esitatud kontseptsioon üldarstiabi tagamiseks ravikindlustamata isikutele on uuendamisel 2014 jooksul, rakendamine olulise rahalise mõju tõttu sõltub riigieelarve võimalustest.
Ettepanek 7. Analüüsida võimalusi ja kindlustada õendusteenuse kättesaadavus krooniliste tervisehäiretega kodanikele kodus
Puudub piisav teenuse riiklik finantseerimine. Näiteks õendusteenust kroonilistele haigetele kodus said Tallinnas 2013. aastal 186 isikut 1431 ravijuhuga, mis moodustab üldisest vajadusest 1/3. Linnaeelarveliste vahendite kulu 2013.a. oli 138 672 eurot. Teenust rahastatakse osaliselt ka Eesti Haigekassa poolt, kuid mitte vajalikus mahus.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Iseseisva õendusabi rahastamise mahte EHK eelarves on suurendatud ennaktempos. Seoses uute õendushaiglate valmimisega on ennaktempo suures osas tähendanud statsionaarse õendusabi mahtude kasvu läbi struktuurse kallinemise. Koduse õendusabi rahaliseks mahuks on 2014. aastal planeeritud 4,337 miljonit eurot, mis on 6% suurem võrreldes 2013. aasta eelarvega. 2014 jooksul analüüsitase koostöös teenuseosutajate õendusabi teenuste sisu ja hindasid.
KTK arvamus: VK seisukoht ühtib KTK taotlusega.
Kokkulepe: 2014. a jooksul analüüsitakse koostöös teenuseosutajatega õendusabi teenuste sisu ja hindasid.
Ettepanek 8. Puuetega inimestele puudetoetuse maksmisel lähtuda võrdse kohtlemise pritsiibist.
Sotsiaalkindlustusamet (SKA) tõlgendab Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seadust nii, et kui puudega isik asub hoolekandeasutusse, siis sotsiaalkindlustusamet lõpetab puudetoetuse maksmise. Seda sõltumata hoolekandeasutuse omandivormist.
Tegelikult selle isiku kulud ei vähene ja toetuse maksmise lõpetamine tekitab ebavõrdse kohtlemise.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Inimesi tuleb kohelda võrdselt, kuid hoolekandeasutuses viibivatele isikutele puuetega inimeste sotsiaaltoetuste mittemaksmine on õiguspärane ja ülaltoodud seisukohaga arvestav. Puuetega inimeste toetustest ei ole kohane finantseerida hoolekandeasutustes teenuste osutamist. Toetust makstakse nende teenustega seotult, mis on konkreetsele inimesele vajalikud ja ei kuulu hoolekandeasutuse põhistandardisse. Selline korraldus kohtleb kõiki hoolekandeasutuses viibivaid isikuid võrdselt sõltumata sellest, kas neil on puue või mitte.
Kuna kehtiv PISTS regulatsioon võib konkreetsete juhtumite valguses tekitada õigusselgusetust, planeerime sätete sisulisemat ülevaatamist kohandamaks vajadusel sätet tänapäevaste oludega.
KTK eriarvamus: KTK ei nõustu VK arvamusega ja on jätkuvalt seisukohal, et isikuid ei kohelda võrdselt.
Ettepanek 1. Analüüsida toimetulekutoetuse väljamaksmise ja vajaduspõhise peretoetuse korraldamisega seotud administreerimiskulude mahtu ning teenuste arendamisega seotud kulutuste katmist riigieelarvest.
Sotsiaalvaldkonnas omavalitsuste poolt osutatavate teenuste administreerimiskulude analüüs on vananenud, lisandunud on uued teenused, mille administreerimiskulu ei ole adekvaatselt hinnatud. Nende teenuste administreerimiskulude katmisel lähtuda põhimõttest, et antud kulude katteks peab riik eraldama vahendid mahus mis katavad ära tegeliku kulu.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Eraldi analüüsiks me hetkel vajadust ei näe. Aastate lõikes on eraldatud KOVidele (eelmisel aastal toimetulekutoetust saanute ja vajaduspõhist peretoetust taotlenute arvu alusel) vahendeid järgmiselt: 2012 – 817 957 €; 2013 – 987 852 €; 2014 - 909 577 €.
Viimase aasta jooksul on täiustatud STARi tehnilist lahendust, mis säästab KOV aega andmete sisestamisele ja kontrollimisele. Seega riik on KOVde administreerimiskulude katmise ja optimeerimise vajadusega arvestanud ja arvestatakse ka edasistel infosüsteemi arendustel.
KTK eriarvamus: VK arvamusega ei saa nõustuda. Peretoetuste administreerimiskulud arvestatakse seni eraldi. KTK jääb oma taotluse juurde.
Ettepanek 2. Tagada proteeside ja abivahendite teenuse korraldamisega seotud kulude katmine ning proteeside ja abivahendite taotluste menetlemiseks ja aruannete koondamiseks ja ministeeriumile edastamiseks loodud programmi AVE häireteta töö.
Teenuse tegevuste korraldamine ja vahendite kulude katmine ei ole piisav.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Abivahendite eraldamise ülesanne on kavas anda üle Sotsiaalkindlustusametile (SKA) ja osaliselt seotakse ka Töötukassaga.
Vastavate aruannete koondamiseks ja ministeeriumile edastamiseks loodud programmi AVE häireteta töö tagamisega tegeletakse. Abivahendite korralduse üleminekuga 2015. luuakse SKA-le eraldi ka IT süsteem, mis saab osaks SKAIS2-st. Eelarve nappuse leevendamiseks otsime võimalusi täiendavate vahendite eraldamiseks eelarveaasta vältel.
Kokkulepe: ministeeriumi otsib täiendavaid vahendeid abivahendite teenuse korraldamiseks.
Ettepanek 3. Keskvalitsuse poolt luua lähisuhtevägivalla ohvritele suunatud üleriigiline tugikeskuste võrgustik ning tagada nende finantseerimine riigieelarvest.
Kõik piirkonnad ei ole täna kaetud lähisuhtevägivalla ohvritele suunatud varjupaikadega, millest tulenevalt ei ole ohvritele pakutav abi igal pool kättesaadav. Puudub ka teenuse jätkusuutlik rahastamine - see on korraldatud läbi HMN poolse projektitoetuste ning erinevate KOVide poolsete toetuste.
Kuna tegemist on spetsiifilise teenusega, mille osutamine nõuab diskreetsust jmt, siis peame oluliseks, et riik toetaks lähisuhtevägivalla ohvritele suunatud üleriiklike varjupaikade võrgustiku loomist ning hakkaks teenust rahastama 100% riigieelarvest.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Lähisuhte vägivalla ohvritele suunatud varjupaikade rahastamisel on toimunud märgatav edasiminek. Alates 2014. aastast rahastab enamikke lähisuhtevägivalla ohvritele suunatud varjupaikasid riik. Järgmisel aasta riigieelarvesse on vajalikud vahendid planeeritud. Me oleme nõus, et varjupaikade teenus võiks olla ühetaolisemalt kättesaadav kõikides maakondades ja arvestame edasiste hangete korraldamisel.
KTK arvamus: KTK nõustub VK sooviga ühetaolisemaks kättesaamiseks erinevates maakondades.
Kokkulepe: Ministeerium peab seda vajadust silmas edasiste hangete korraldamisel.
Ettepanek 4. Tagada STAR programmi tõrgeteta töö ja viia läbi STAR-i arendused kooskõlastatult KOVde vajadustega.
STAR-i arendustööd on programmi muutnud kasutajasõbralikumaks, kuid riik peab jätkuvalt kavandama arendustöid STAR programmi täiustamiseks. STAR andmeaida arendamisel tuleb arvestada KOVde tegelike vajadustega (töö lähteülesanne kooskõlastada KOVdega).
Valitsuskomisjoni seisukoht: Pidevalt tegeletakse STAR arendustega, et tõsta infosüsteemi kasutusmugavust ning tagada selle tõrgeteta töö. Andmeaida hangete lähteülesanded tehakse KOVdele kommentaaride esitamiseks kättesaadavaks. Samuti kaasatakse KOV esindajaid aruannete testimisfaasis.
Kokkulepe: andmeaida hangete lähteülesanded tehakse kohalikele omavalitsustele kommentaaride esitamiseks kättesaadavaks. Samuti kaasatakse kohalike omavalitsuste esindajaid aruannete testimisfaasis.
Ettepanek 5. Vahendite eraldamine kohalikele omavalitsustele eestkostega seotud täiendavate kulude katteks.
Eestkostjaks olemisega kaasneb väga suur töökoormus sotsiaaltöötajatele ja kulu KOVle. Leiame, et riik on jätnud eestkostega kaasnevad kulud ja koormuse KOVde kanda, vaatamata et SHS sätestab, et sotsiaalministri ülesanne sotsiaalhoolekande juhtimisel ja korraldamisel on eestkosteasutuste tööd reguleerivate õigusaktide väljatöötamine, mida seni ei ole tehtud. Eestkostet reguleeriva perekonnaseaduse[4] kohaselt võib riik ette näha eestkoste teostamiseks täiendavaid rahalisi toetusi Justiitsministeeriumi vahendusel, seni ei ole kehtestanud eestkostjale makstava tasu ja kantavate kulude arvestamiseks täpsemat korda ja piirmäärasid.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Viidatud säte on oma kehtivuse kaotanud. Säte tunnistati käesoleva aasta alguses kehtetuks sest 01.07.2010 jõustunud perekonnaseadus ei tunne enam eestkosteasutuse mõistet. Lisaks kuulub eestkoste instituuti puudutavate küsimuste väljatöötamine Justiitsministeeriumi pädevusse. Seega KOV ülesanded eestkoste teostamisel ja korraldamisel tulenevad Perekonnaseadusest. Nimetatud muudatusega eristati selgemalt eestkoste kui perekonnaõiguslik instituut ning sotsiaalhoolekandelistest ülesannetest.
Kokkulepe: jätkatakse läbirääkimisi ning leidma sobivaid lahendusi, et KOV kui eestkostja ülesanded ja roll saaksid täpsustatud.
Ettepanek 1. Vahendid rahvaraamatukogude teavikute soetamiseks ja raamatukogude infosüsteemi arendamiseks.
Eraldised rahvaraamatukogudele on samal tasemel 2009. aastaga ja ei ole piisavad valdkonna rahastamiseks. Kohalike omavalitsuste eelarvete koormus on järsult suurenenud. Vahendite maht peab kasvama vähemalt inflatsiooni võrra, praegune rahastamine ei kata vajadusi.
Valitsuskomisjoni seisukoht:.
Toetus jääb 2014. aasta tasemele
Riikliku õppekava raames läbiviidav ujumise algõpetus on kallinenud viimastel aastatel tunduvalt. Eriti maapiirkondades on vähe sobivaid ujulaid ning transpordi kulutused kasvavad kiiresti. Toetus peaks alates 2016. aastast suurenema vähemalt inflatsiooni võrra.
Toetus jääb 2014. aasta tasemele, lisavõimaluste korral toetame eelarve kasvu.
KTK arvamus: KTK jääb seisukoha juurde, et alates 2016.a. peaks toetus suurenema vähemalt inflatsiooni võrra.
Kokkulepe: 2015.a. eraldatakse vahendeid vähemalt 230 080 eurot.
Ettepanek 3. Jätkata kooride-, rahvatantsurühmade, orkestrite, tegevuse toetamist riigieelarvest.
Toetus jääb 2014. aasta tasemele.
- Eraldada toetust ka Tallinna kirikute renoveerimiseks.
Toetus jääb 2014. aasta tasemele ning jätkatakse läbirääkimisi Muinsuskaitse seaduse muutmise arutelude käigus.
Ettepanek 5. Eraldada vahendeid kohalike omavalitsuste omanduses olevate kuid sisuliselt üleriigiliste objektide arendamiseks, sealjuures:
Jätkame läbirääkimisi, otsitakse edasi sobivaid lahendusi üleriiklike objektide arenduste rahastamiseks.
Jätkatakse läbirääkimisi lahenduste leidmiseks.
Valitsuskomisjoni seisukoht: 2015. aastal riigieelarvest toetatakse rahvakultuuri maakondlikku tasandit 2014.a eelarve mahus, kuid samas läbirääkimised käivad. KOV kultuuriülesannete seadustamine on pikk protsess, mis eeldab KOKS muutmist.
V KESKKONNAHOIU VALDKONNAD
Ettepanek 1. Rääkida läbi laekuvate keskkonnatasude jaotumine KOV-I, KIK-I ja riigieelarve vahel ning määrata kõigi keskkonnatasude liikide ja komponentide osas kindlad protsendid, kui suur osa laekunud tasudest peaks kompenseerima KOV-le välismõjud ning võimaldama KOV-del seadusega ning seaduse alusel pandud keskkonnaülesannete täitmist.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Ettepanek võetakse teadmiseks.
Nõustume, et teadlikkuse tõstmine on tasude kõrval oluline meede ning keskkonnainfo jagamine ja näiteks arvetel kajastamine oleks võimaluse korral põhjendatud[5].
Ettepanek kattub suuresti KKM ettevalmistavast keskkonnatasude raamkava 2016-2020 planeerituga: KOV, KIK ja RE jaotust tuleb analüüsida lähtuvalt keskkonnatasude eesmärgipärasusest. Oleme teinud ka ettepaneku, et võiks olla konkreetne % määratud. Detailsem arutelu on raamkava väljatöötamise käigus.
KTK arvamus: VK seisukoht ei esita taotluse lahendamiseks ettepanekuid.
KTK jääb oma taotluse juurde.
Jätkuvalt on vajadus katta riigieelarvest Keskkonnaministeeriumi valitsemisel olevate riigimaade hooldamise ja haljastamise kulu 2011. aasta mahust vähemalt 20% suuremas mahus ja katta ka riigieelarvest reformimata riigimaade hooldamise ja haljastamise kulud.
Reformimata riigimaade puhul on vajalik esmalt hinnata, milliste maade hooldusele vahendeid soovitakse kasutada. Kui tegemist on sellise maaga, mille puhul on vajalik ja võimalik selle munitsipaalomandisse andmine, maa tagastamise või erastamismenetluse lõpule viimine, ei ole riigipoolne finantseerimine põhjendatud. KOVil on kohustus ja tähtajad maareformi läbi viimiseks, ja seejärel on maa omanikul võimalik korraldada maade hooldus, haljastamine jms. Keskkonnaministeeriumi eelarvest saab kasutada reformimata maade hooldamiseks raha juhul, kui on selgunud maa riigi omandisse jätmise võimalikkus[6]. Seega iga-aastaselt eraldatav hooldusraha jääb samasse suurusjärku, et täita ka edaspidi hoolduskohustust sarnases mahus ( 60 000 eurot).
KTK arvamus: jätkata läbirääkimisi
Ettepanek 3. Leida lahendus omavalitsusliitude ettepanekule tunnistada kehtetuks või vähendada kohustust kanda munitsipaalomandisse antud maa võõrandamisel riigieelarvesse 65 % maa turuväärtusest.
Valitsuskomisjoni seisukoht: antud teemal läbirääkimisi mitte jätkata (vähemalt mitte enne maareformi käigus maade munitsipaalomandisse andmise menetluste lõpuleviimist). Keskkonnaministeerium ei pea põhjendatuks vastavate sätete kehtetuks tunnistamist.[7].
Ettepanek 4. Jätkata läbirääkimisi selleks, et luua kohaliku omavalitsusüksuse ülesannete täitmiseks ja arenguks vajalike maade eraomanikelt omandamise kulude kompensatsioonimehhanismid.
Vajalik on luua kompenseerimismehhanismid omanikele kuuluvate maade osas, mis on vajalikud omandada kohaliku omavalitsusüksuse ülesannete täitmiseks ja arenguks.
Ettepanekut võiks arutada rahanduse töörühmas, kui see lahendaks KOVide pidevalt tõstatatud probleemi uutele arendusaladele juurdepääsuteede väljaehitamiseks vajalike vahendite puudumise osas. Rahastamine eelarvest on otstarbekam, kui luua õiguslikke konstruktsioone juurdepääsuteede väljaehitamise kohustuse panemiseks krundiomanike õlule.
Ettepanek 5. Lõpetada maksuvabastuste ja maksusoodustuste andmine maamaksust vabastamise või maamaksu vähendamise teel looduskaitsealuste ja muude looduskeskkonna kaitselistelt aladelt.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Tegemist rahanduspoliitilise otsusega, mistõttu jätkatakse arutelu koostöös Rahandus- ja Siseministeeriumiga.
LKS § 45 sätestab, et tiheasustusalal asuvaid üksikpuid, välja arvatud kasvav mets metsaseaduse tähenduses ja viljapuud, tohib raiuda kohaliku omavalitsuse loa alusel. Loa andmise tingimused ja korra kehtestab kohalik omavalitsus. Muudatus tooks kaasa raieloa kõrvaltingimusena kohaldatava asendusistutuse kohustustuse tõhusama täitmise.
Valitsuskomisjoni seisukoht: küsimus lahendatud LKSi § 70/2 lõikega 2, mis jõustus 01.05.2013. Kui selgub, et muudatusettepanek ei ole piisav, siis on vajalik Linnade Liidu motiveeritud seisukoht.[8]
KTK arvamus: Omavalitsusliidud esitavad täiendavad seisukohad.
Ettepanek 2. Täiendada Metsaseaduse § 41 punktiga, mis kohustab riiklikku Keskkonnaametit kooskõlastama tiheasustusalal väljaantava metsateatise KOV-ga.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Selleks, et KOV saaks seada metsaomanikule piiranguid vara kasutamiseks, peab selleks olema seaduslik alus ja selgelt välja toodud kitsenduste alused. Juhul kui KTK hinnangul ei rahulda täna ka planeeringutega kitsenduste seadmise võimalus, siis on vajalik täiendav motiveeritud seisukoht, millisel otstarbel soovitakse piiranguid seada, mis laadi oleksid piirangud ja millised kompenseerimismehhanismid rakenduksid.[9]
KTK arvamus: VK ei ole süvenenud KK taotlusse ja tema seisukoht ei puuduta üldse taotlust.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Kaalumisel on võimalused alates muudatuste tegemisest kehtivatesse määrustesse, mis aitaks selgitada ja paremini määrata veekogude tehislikkust või looduslikkust aga ka juhiste koostamine erinevatel sihtrühmadele veekogude kaitseks sobivate lahenduste leidmiseks.
KTK arvamus: KTK toetab muudatuste tegemist kehtivatesse määrustesse, mis aitaks selgitada ja paremini määrata veekogude tehislikkust või looduslikkust aga ka juhiste koostamine erinevatel sihtrühmadele veekogude kaitseks sobivate lahenduste leidmiseks.
Kokkulepe: Ministeerium algatab muudatuste tegemise kehtivatesse määrustesse, mis aitaks selgitada ja paremini määrata veekogude tehislikkust või looduslikkust aga ka juhiste koostamine erinevatel sihtrühmadele veekogude kaitseks sobivate lahenduste leidmiseks.
Ettepanek 4. Täpsustada ühisveevärgi seadust õiguste ja kohustuste osas sademeveesüsteemide korrastamiseks ja sademevee teenuse aluste kehtestamiseks.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Ühisveevärgi- ja kanalisatsiooniseadus on täpsustamisel, uue seaduse koostamisel arvestatakse ka neile küsimustele lahenduse leidmise vajadusega.
KTK arvamus: KTK toetab seisukohta, et uue seaduse koostamisel tuleb ka nendele küsimustele lahendus leida.
KTK arvamus: VK peaks oma arvamuse ettepaneku osas kujundama.
Ettepanek 6. Muuta Maa hindamise seadust maa hindamise korralisuse määratlemiseks. Valmistada ette ja viia läbi maa hindamine 2015 aastal.
Maa hindamise seadust ei ole täidetud. Hindamist on pidevalt edasi lükatud, edasilükkamise põhjendused ei ole pädevad ning rikuvad kohalike omavalitsuste õigusi ja piiravad maamaksust saadavat tulu. Viimane maa korraline hindamine toimus 2001. aastal. Maa hind ei ole korrelatsioonis maa turuhinnaga ning moonutab tegelikkust. Seaduse mittetäitmine mõjutab negatiivselt KOV tulubaasi.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Rohkem maa korralisi hindamisi ei tule. Riik teeb ettevalmistusi üleminekuks maa korraliselt hindamiselt nn reaalajas hindamisele. Uue süsteemi valmisolek peab olema tagatud pooleteise aasta pärast.[10]
KTK seisukoht: olemasoleva informatsiooni kohaselt ei ole Maa-amet valmis reaalajas hindamisele üle minema. KTK ei nõustu maa hindamise edasilükkamisega.
Ettepanek 7. Tagada kohalikele omavalitsustele õigus valikuteks, millise mudeli alusel korraldada jäätmehooldeteenust.
KOV eeldusi sh võimalusi ja garantiisid jäätmehoolde, kui riigi ühe elutähtsa teenuse, korraldamiseks ei tuleks jätkuvalt kitsendada või olematuks muuta vaid tugevamaks ja adekvaatsemaks muuta.
Üleriigilised omavalitsusliidud on korduvalt läbirääkimistel ning oma kirjades sellele tähelepanu juhtinud, sh 2010. aastal ja sellele järgnevalt korraldatud jäätmeveo in-house erandi keelu sätestamise puhul Riigikogu poolt, millega KOVide otsustusõigust korraldada oma pädevusse kuuluvaid küsimusi parimal võimalikul moel piirati olulisel määral.
Valitsuskomisjoni seisukoht: ettepanek võetakse teadmiseks ja märgitakse, et keskkonnaminister kutsub oktoobris kokku vastavateemalise nõupidamise.
KTK seisukoht: Omavalitsused pöörduvad oma õiguste kaitseks Riigikohtu Põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi poole.
VI MAJANDUSE, TEEDE, TRANSPORDI JA IKT VALDKOND
Ettepanek 1. Kohalike teede hoiu rahastamine
290 265 000
Seadusandja on juba 1999. aasta veebruaris vastu võetud teeseaduses väljendanud tahet arvestada kohalike maanteede ja tänavate hoiuks sihtotstarbelise eraldise vajadusega riigieelarvest. Seaduse seletuskirjas on seejuures märgitud, et Eesti territooriumi ning teedevõrgu kompaktsuse tõttu tuleb käsitleda riigi, kohalikke ja erateid ning tänavaid kui ühtset tervikut.
Vt Riigikogu, 12. detsembril 2013.a. olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu "Kohalike teede hoiu korraldamine" (raport „Kohalike teede hoiu korraldamine“, (http://www.riigikogu.ee/in
dex.php?id=66729) mis koondab teede rahastamisega seonduvad teemad ning esitab olulised seisukohad.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Seoses koalitsiooni tegevuskava eesmärgiga suurendada eelarve paindlikkust, vähendades tulude sidumist konkreetsete kuluartiklitega ei ole teehoiu rahastamine enam seotud kütuseaktsiisiga. Lisaks vähendatakse 2015 riigimaanteede teehoiu rahastamise üldsummat 25 mln € ja 2016-2017 aastatel 15 mln € võrra.
Kohalike omavalitsuste teehoiu toetust 2015.a.-l ei vähendata ja see jääb 2014 aasta absoluutsumma tasemele - 28,013 mln €, mis moodustab teehoiu vahendite üldsummast 10,9 %.
2016-2018 KOV teehoiuvahendid riigi eelarvestrateegias oluliselt ei muutu, kuid vastavaid summasid täpsustakse 2016.a. RE ja eelarve strateegia menetlemise protsessis
KTK arvamus: KTK jääb oma taotluse juurde.
Vastava analüüsi läbiviimine on kajastatud ka Transpordiarengukavas 2014-2020
Ettepanek 3. Näha ette transpordivaldkonnas takistusteta liikumise projektide rahastamine EL struktuurivahendite programmiperioodi 2014-2020 transpordi valdkonna vahenditest.
Ettepanek 1. Kavandada riigieelarve toetus kohalike teede kohta vajalike andmete kogumiseks ja kandmiseks teeregistrisse läbi üldise teede inventariseerimise.
ELL ja EMOL esitavad 17. septembriks MKM’le enda seisukoha selle kohta, kas ja millises rahalises ulatuses on omavalitsusliidud nõus kohalike teede inventariseerimise rahastamisega riigieelarves kohalike teede hoiu toetuseks eraldatud vahenditest.
Kokkulepe: Reserveerida 2015. ja 2016. a teehoiuvahenditest kuni 250 000 eurot aastas teeregistri korrastamiseks kohalike omavalitsuste osalusena.
Otsus projekti käivitamiseks võtta vastu peale projekti lähteülesande läbivaatamist ELL ja EMOL juhatuste koosolekutel.
Projekti edasilükkumisel jaotada konkreetseks aastaks reserveeritud vahendid omavalitsuste vahel valemipõhiselt hiljemalt aasta IV kvartalis.
Ettepanek 2. Võtta kasutusele kaardirakendus kus erinevate kihtidena on võimalik visualiseerida kohalike teede sh. erateede, ja kergliiklusteede olem, mida omavalitsused saaksid kasutada muuhulgas ka kergliiklusteede kaartide koostamisel.
Olemasolevas kaardirakenduses on visualiseeritud kohalikud teed, nimede ja numbriga. Puudub võimalus teelõikude otsimiseks km tähise järgi. Teid ei ole võimalik eristada tee omandivormi järgi. Kergliiklusteid otsida pole võimalik.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Maanteeamet on algatanud projekti „Uus teeregister“, mille üks eesmärkidest on parandada ja laiendada võimalusi kaardiandmete kasutamiseks ja levitamiseks (näiteks kaardiandmete väljavõtete eksport teistesse andmebaasidesse).
KTK arvamus: KTK soovib täpsemat informatsiooni algatatud projekti kohta.
Valitsuskomisjoni märkus: Projekti tutvustus tehti transpordi ja teede töörühma kohalike teede inventariseerimise töögrupi koosolekul 14. augustil 2014.
Ettepanek 3. Töötada välja ühtne mobiilne kaardirakendus Eestis jalgrattaga liiklemiseks.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Kuna ettepaneku põhjendused puuduvad, siis jääb ebaselgeks, millise funktsionaalsusega kaardirakendust silmas peetakse. Teeme ettepaneku KOV liitudel sisustada konkreetsemalt esitatud ettepanekut ning peale seda saab jätkata läbirääkimisi kaasates vastavaid IKT eksperte.
Ettepanek 4. Teede inventariseerimisega paralleelselt kaasajastada teehoiu rahastamise süsteem, milles lähtuda kohalike teede pinnaühikust, tee seisundi ja liiklusintensiivsuse andmetest. Kavandada vahendid ka muude kohalike teerajatiste hoolduseks.
Teede pinnaarvestusel, seisukorral ja liiklussagedusel põhinev arvestus kajastab objektiivsemalt kohalike teede teehoiu vajadusi ning järgib võrdse kohtlemise põhimõtet.
Omavalitsusliidud esitavad ühise ettepaneku 2015. aastaks eraldatud valemipõhise toetuse jaotamise kohta hiljemalt 17. septembriks. Kui konsensusele ei jõuta siis jätkatakse samal viisil kui eelmisel aastal
Kokkulepe: riigieelarves 2015 aastaks omavalitsustele teehoiuks kavandatud vahendid jaotatakse Riikliku Teeregistri andmete alusel teede pikkuse järgi suhtena 1/5 maanteede ja tänavate osas.
Ettepanek 5. Kaaluda teeseaduse § 27 täiendamist teel paikneva teevälise rajatise omaniku kohustusega hüvitada nende rajatise mittekorrasoleku tagajärjel tekkinud kahju (liikluskahju juhtumid seoses mittekorras kaevupäiste- ja luukidega).
Ehitusseadustik (SE 555), mis käsitleb ka teid, võeti Riigikogu menetlusse 10.12.2013.a. Kohalike omavalitsuste esindajad tuleb kaasata ehitusseaduse ja teeseaduse kodifitseerimise jätkuprotsessi.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Kuna eelnõu on juba Riigikogu menetluses, siis KOV liitudel palume esitada vastavad muudatusettepanekud otse Riigikogu eelnõud menetlevale juhtivkomisjonile
Ettepanek 6. Seadustada viivitusteta võimalus järelevalveseadmete kasutusele võtmiseks omavalitsusüksustes ja näha ette riigipoolne süsteemi ülalpidamiskulu katmine (võimalus on seadmete Maanteeametile vastutavale hoiule andmine või omavalitsustele sihtotstarbeliselt järelevalvesüsteemi kulude katmine). Omavalitsuse initsiatiivil järelevalve seadmete rakendamisel näha ette trahvitulu laekumine kohalikule omavalitsusele osas, mis tagaks täiendavate järelevalveseadmete rakendamise.
Kuna politsei tänane haldussuutlikus liiklusjärelevalves linnades on probleemne, ei ole võimalik tagada liikluskuulekust ja sellega kaasnevat ohutust pikemas perspektiivis ilma automaatsete järelevalveseadmeteta. Nii seadmete ülalpidamine kui uute seadmete hankimine ei tähenda riigile täiendavat finantskoormust, kuna nimetatud kulud saab katta seadmetega fikseeritud rikkumiste trahvitulust.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Kohaliku omavalitsuse teedel järelevalveseadmete kasutamise seadustamise vastav liiklusseaduse eelnõu on läbinud esimese ministeeriumidevahelise kooskõlastusringi (EIS toimik 13-1552). Eelnõu Valitsusse saatmise tähtaeg on 2014 III kv. VK ei toeta ettepanekut, millega kohalikud omavalitsused võiksid uute järelevalveseadmete paigaldamisega riigile valimatult uusi rahalisi kohustusi peale sundida.
Ettepanek 7. Lähtudes Riigikohtu üldkogu otsusest, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumil kavandada ühistranspordiseaduse muutmine, pidades silmas vajadust kompenseerida ühistranspordiseadusest tulenevate riigipoolsete sõidusoodustuste tõttu saamata jäävad tulud kohalikele omavalitsustele.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Uue ühistranspordiseaduse eelnõu ( 404 SE) menetlemisel Riigikogus ei toetanud eelnõud menetlev juhtivkomisjon KOV liitude ettepanekut.
Eelnõu võeti 18.06.2014 Riigikogust tagasi.
Muud ettepanekud IKT valdkonnas
Ettepanek 1. Töötada välja Vabariigi haridusasutuste 21.sajandi IKT infrastruktuuri kontseptsioon ja rakendada see hiljemalt 2016 aastal.
Valitsuskomisjoni seisukoht: MKM on valmis haridusasutuste IKT infrastruktuuri kontseptsiooni väljatöötamises osalema, kuid eelkõige on selle kontseptsiooni koostamine siiski HTMi vedada. Kontseptsiooni raames tuleks pöörata tähelepanu ka juba loodud lahenduste laiapõhjalisemale kasutuselevõtule[11]. Nõustume, et läbimõeldud ja selge roadmapi olemasolu on vajalik.
Kontseptsiooni kujundamisel on vaja pöörata tähelepanu ka jätkusuutlikkusele (eelkõige e-õppe sisu kvaliteedi tagamisel).
Ettepanek 2. Riigi tasandil uute infosüsteemide ja registrite loomisel kaasata kohalikke omavalitsusi projekti algatamise esimesest faasist alates.
Senine praktika omavalitsuste kaasamisel ei ole selge ja piisav.
Valitsuskomisjoni seisukoht: ootame SIM sisendeid selle osas, milliste konkreetsete süsteemide arendamisel on vajalik KOVe enam kaasata. Mitmete KOVidele suunatud lahenduste väljatöötamist veab SIM ning nende puhul on KOVid ilmselt piisavalt kaasatud.
Ettepanek 3. Riiklikult toetada kiire valguskaablipõhise lairibaühenduse jaevõrgu laiendamist turutõrke piirkondades. Selleks:
a. vähendada sidevõrgu ehitamisega kaasnevat halduskoormust, lihtsustades vastavat õigusraamistikku. Rakendada „viimase miili“ põhimõte ka omavalitsuste haldus ja haridushoonete ühendamiseks kiire internetiühendusega;
c. toetada turutõrke aladel, sealhulgas maapiirkondades, „viimase miili“ ühenduste rajamist.
Arendatav valguskaablipõhine lairibavõrk ei kindlusta kiiret internetiühendus maapiirkondades. Tänased suured teenusepakkujad ei ole huvitatud võrgu väljaarendamisest enamuses piirkondades tulenevalt vähesest klientide arvust. Samas soovitakse laiendada kiireid Wifi võrke, mille kasutustasud ei ole aga maapiirkondades vastuvõetavad.
Kokkulepe: Jätkatakse läbirääkimisi
Muud ettepanekud elamumajanduse valdkonnas
Moodustada elamumajanduse küsimuste läbitöötamiseks elamumajanduse töörühm
Elamumajanduses on tõusetunud rida probleeme, mis vajavad lahendust
Valitsuskomisjoni seisukoht: Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi juures juba viiakse läbi korraliselt elamumajanduse ümarlaudu. Üleriigilised omavalitsusliidud esitavad Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile ettepanekud teemade osas, mida soovitakse arutada.
Toetada munitsipaalelamute ehitamist.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ei näe võimalust toetada munitsipaalelamute ehitamist, kuid analüüsib võimalusi kuidas luua võimalused eraüürimajade turuletulekuks ja soodustada PPP stiilis ühisprojekte erasektori ja kohalike omavalitsuste vahel.
Ettepanek 1. KOVide teehoiu toetuse põhimõtete muutmine järgnevalt:
Riigieelarve baasseaduse alusel tuleb KOV toetused riigieelarves jaotada toetusfondiks ja juhtumipõhisteks toetusteks. Kõik valemipõhised rahad kuuluvad toetusfondi hulka ja jaotusvalemid saavad olema püsivas määruses. Toetusfondi määratud toetuse jaotamise aluseks olevad arvnäitajad (nt teede pikkus) tuleb kehtestada seaduses ja iga-aastases riigieelarves nende arvväärtused (nt toetus tee 1 km kohta).[12] Teehoiu toetus on tulubaasiline vabaks kasutamiseks. Raha kasutamist ei kontrollita. Selline raha on mõistlik tõsta ühtlustatud tulude hulka (tulumaks ja tasandusfond)
KTK arvamus: Ettepanek on kajastatud rahanduse valdkonna valitsuse ettepanekute hulgas.
Ettepanek 1. Eraldada toetus üleriigilistele omavalitsusliitudele rahvusvahelise koostöö toetamiseks.
Jätkame rahastamist 2014. aasta tasemel.
Pooled esitavad 2015. aasta eelarve läbirääkimiste lõpp-protokolli allkirjastatuna Vabariigi Valitsusele, kes selle koos 2015. aasta riigieelarve menetlemisega Riigikogule esitab.
Tallinnas 19. septembril 2014
Siseminister,
[2] Tulenevalt Noorsootöö seaduse § 3 lg 1
[3] Vt. valitsuskomisjoni seisukohtade pikemateks selgitusteks Sotsiaalministeeriumi elektroonilise koosoleku protokolli
[4] § 192 lg 4 (vastu võetud 18.11.2009)
[5] Vt. valitsuskomisjoni seisukohtade pikemateks selgitusteks keskkonna töörühma 15.05.2014 koosoleku protokolli
[6] Vt maa ROJ korra punktis 211 nimetatud maa) ja mida riik ei ole veel jõudnud lõplikult vormistada. Kohalik omavalitsus ei saa eeldada, et riik katab selle maa hooldamise kulud, mille puhul maareformi läbiviimine sõltub üksnes KOV enda tahtest.
[7] Sätete eesmärk oli tagada kontroll maa käibe üle ja vältida olukorda, kus KOV talle konkreetsel eesmärgil antud maa võõrandab ja riigil puudub sobilik vaba maa, mida sama eesmärgi täitmiseks omavalitsusele anda. Maareformi seaduse ja sellest tulenevalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu SE 335 menetluse ajal 2013. aasta jaanuaris ja veebruaris arutati eelnõu muutmiseks esitatud ettepanekute hulgas MaaRS § 25 lõike 4 kehtetuks tunnistamise või muutmise küsimust ka Riigikogu maaelukomisjoni istungitel. Ettepanek otsustati jätta arvestamata (vt 12.02.2013 istungi protokoll) http://www.riigikogu.ee/?op=ems&page=eelnou&eid=1f886547-5d3b-42ad-b0a0-22c3be58d94a&.
[8] Järelevalvet käesolevast seadusest tulenevate nõuete täitmise üle teostavad Keskkonnainspektsioon ja kohaliku omavalitsuse üksus või asutus keskkonnajärelevalve seaduses sätestatud korras. Järelevalvet teostaval isikul on õigus seaduse täitmise tagamiseks teha ettekirjutusi. Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib rakendada sunnivahendeid asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 32 000 eurot. (§ 70/2 lg 1-2)
[9] Planeeringuga asula või elamu kaitseks õhusaaste, müra, tugeva tuule või lumetuisu eest või tuleohu vähendamiseks või metsatulekahju leviku tõkestamiseks määratud metsa majandamisel võib kohaliku omavalitsuse üksus kokkuleppel maaomanikuga planeeringuga seada piiranguid uuendusraie tegemisel raieliigile ning lageraie tegemisel langi suurusele ja raievanusele. (Metsaseadus § 23 lg 1.)
[10] Eesti Reformierakonna ja Sotsiaaldemokraatlik Erakonna koalitsiooni tegevuskava kohaselt: .„teeme ettevalmistusi üleminekuks maa korraliselt hindamiselt nn reaalajas hindamisele“.
[11] Erasektor (näiteks kirjastused) on loonud mitmeid innovaatilisi lahendusi (platvorme), mille laiapõhjalisem kasutuselevõtt takerdub tänastesse rahastusmudelitesse, kuna kvaliteetse e-õppe sisu loomine on kulukam kui staatiliste pabermaterjalide loomine (näiteks kvaliteetne videomaterjal, animatsioonide loomine jmt on kulukas) ning tavapäraste „pearaha“-põhiste rahastusmudelite toel võtab kvaliteetse e-õppesisu väljatöötamine liigselt aega. Vaja on rahastada ka platvorme, mis võimaldavad e-õppesisu õpilase, õpetaja ja lapsevanemani viia.
[12] Säte peab olema täidetud 2017. a algusest (§ 48 lg 3 ja 126 lg 2).


text:
Nõuded masinale ja osaliselt komplekteeritud masinale, ohutusseadisele ja masinaga kaasnevale teabele ning masina ja osaliselt komplekteeritud masina vastavushindamise kord - sisukord
§ 1 Nõuded masinale ja selle vastavushindamisele
§ 2 Nõuded atraktsioonidele
§ 3 Atraktsiooni paiknemine ja ligipääsetavus
§ 4 Stabiilsus
§ 5 Kulu- ja varuosad
§ 6 Atraktsiooni dokumentatsioonile esitatavad nõuded
Nõuded masinale ja osaliselt komplekteeritud masinale, ohutusseadisele ja masinaga kaasnevale teabele ning masina ja osaliselt komplekteeritud masina vastavushindamise kord1
Vastu võetud 23.03.2012 nr 23
RT I, 29.03.2012, 7
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (ELT L 157, 09.06.2006, lk 24–86), muudetud direktiiviga 2009/127/EÜ (ELT L 310, 25.11.2009, lk 29–33).

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


Tallinna linna asutuste ühtne asjaajamiskord - sisukord
2 Asutuste asjaajamisele esitatavad nõuded
§ 4 Asjaajamise korraldamine asutuses
3 Ametiasutuste dokumendihaldussüsteem ja elektrooniline dokumendiringlus
§ 6 Ametiasutuste dokumendihaldussüsteem
2 DOKUMENTIDE MENETLEMINE AMETIASUTUSTES
1 Üldnõuded dokumentidele ja ametiasutuste dokumendiplankidele
§ 10 Dokumendiplangid
§ 14 Kuupäeva ja kellaaja märkimine dokumendil
§ 22 Dokumendi kohta registrisse kantavad andmed
4 Dokumentidest tulenevate asjade lahendamine
§ 24 Saabunud dokumendi läbivaataja, täitja ja täitmise tähtaja määramine
5 Dokumentide hoidmine
§ 30 Lahendatud paberdokumentide hoidmine asutuses
§ 31 Lahendatud digitaaldokumentide hoidmine asutuses
3 ASJAAJAMISE ÜLEANDMINE AMETNIKU TEENISTUSSUHTE PEATUMISE KORRAL
§ 32 Asjaajamise üleandmise kohustus
§ 33 Asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akti sisunõuded
§ 34 Üleandmis-vastuvõtmisakti vorminõuded
§ 35 Asjaajamise ühepoolne ülevõtmine
§ 36 Mittenõustumine akti sisuga
§ 37 Asutuste asjaajamiskorra kooskõlla viimine määrusega
Vastu võetud 16.04.2008 nr 31
25.02.2015 RT IV, 04.03.2015, 15 07.03.2015


Spider man ps4 in hindi kütteklotside müük, Best retro cd player fibo krohvimise hind
Spider man ps4 in hindi kütteklotside müük. amway toodete müük seljakottide müük
Müük garaai uks unapurustaja müük 2020. south park black friday full episode osta online kawasaki z650 müük.volvo xc70 müük trimmerite müük müük tartus..
Black friday monitor deals staples makita kampaania 2020. kingitused staples meesterahvale friday hindustan office.black friday computer deals australia asos black friday deals.kuuse istik hindi kingitus abikaasale..
Spider man ps4 in hindi kütteklotside müük
Spider man ps4 in hindi kütteklotside müük. lhv ostatniego maailma aktsiad huawei ale l21 hind.black friday iphone deals 2020 nz mammograafia hind
Makita ls1018l müük samsung galaxy hind gear hindi müük.Tulekustuti hooldus hind viimase hetke pakkumised malta
Mayeri pesugeeli hind huawei mate x hind.Paberkottide müük spider the hinds head pub aldermaston.Sony xperia xz3 müük lehtlad müük.Kuma liblikas hind implantaat koos krooniga hind.Which black friday black bbc hecht müük.Ripplae paneelid hind samsung a50 camera review hindi.Black friday zombie shops apkpure eestipärane kingitus.Net a porter black friday 2020 uk haljastusmulla müük tartus.Brent hinds pickups lõnga müük rakveres.Pleksiklaasi müük pärnus hindi 12.Telk müük vaarikate müük tartus.Wolt kupongid hindusim abort.Geotekstiil müük tartus ecco shoes black friday.Puzzle müük suur telkide müük.Huawei p30 review in hindi aedade müük Amazon de black friday ps4 south park black friday full episode part 2.Kodukoristuse hind televiisorite müük pingid pärnus Jackson's art black friday video iphone x full screen herne seeme sanglepa istikute müük kasutatud sülearvutid müük müük mitsubishi prilliraamide müük tarkvara müük l200 müük
Põllumaa hektari hind 2020 varade müük.Bmw 2002 müük hindi black friday chaise transparente
Ciaran hinds liam neeson original black friday website.Iphone 6s kannattaako ostaa xbox 360 hindi.Kape hind oxford street black friday deals.Millist telefoni osta lapsele olle hindi hindi in english.Säästukaart pluss pakkumised macbook pro unboxing hindi.Küttepuu müük läänemaal pelletikatelde müük ja paigaldus.Lihtkirja saatmise hind soovin osta korterit.Basenji hund allergi freddy pants spider black friday sale.Osta rx 580 ford müük.Videokaart müük black friday 1929 geschichte
Baleriinade müük paekivi hindi plaatide müük
Tank liuguksed hind abort hindi meaning.Gopro karma hindi droon müük dji droonide hindi müük
Tallinna kaubamaja aktsiad aknatihendid müük.Husky hund pris abort meaning in hindi.Bmw i8 features in hindi söe grillide müük.Puidu müük doberman viimsi harjaplekk müük.Odav geelküünte paigaldus tallinnas grand cherokee müük.Valguskett müük blackberry key2 black friday deals.Müük autokülmik soodustused poodides.Head spa pakkumised kinnisvara müük otse omanikult.Veekindel vineer hind tõstekangide müük.Iphone x 256gb hind xiaomi mi9 osta.Black friday ikea sale lpg hindi.Toote kvaliteedi hindamine lumelaua sidemed müük.Uisud müük tallinn lintvundamendi ehituse hind
Kasutatud käigukastide hindi müük täispuhutav batuut müük.Xbox one controller black friday price henna tattoo hand designs müük easy
Kinkekaart lastele kontoritoolide müük.Kasvuhoonete müük tartus päevapakkumised rakveres.Black friday european flights kingitus lasteaia lõpetamiseks.Apple iphone x müük samsung hindi galaxy s8 unboxing hindi.Kuuseistikud müük 2020 odav metalluks.Black friday gaming laptop deals 2020 uk nokia e72 müük.Iphone 10 information in hindi samsonite kohvrite müük.Autovahetus kampaania warframe black friday code.Elektrikaablite müük nexus 5 müük.Syoss kampaania red bull videoları.Swedbank pin kalkulaator hind plekk katus ruutmeetri hind.Weird black friday facts oliivipuu müük.Fibo müük oneplus 5t hindi review
Nulla osta spider man ps4 in hindi kütteklotside müük suzuki gomme kodumasinate müük rakveres.Lillekastide müük lineashop sooduskood Iphone xr unboxing hindi mida kinkida sbrannale juludeksNikon kaamerate müük https astri ee kampaania viking line deli kupong must mask müük.macy's black friday 2020 offers kütuse hinnad poolas cult beauty black friday brand exclusions archicad tutorial in hindi Kust saab osta husky kingitus 70 juubeliks.Black friday perfumeria mini cooper hindhead.Allahindlused bella paatide müük.Sony xperia m5 hindi ostas 23.Kütuse hinnad soomes dj gps hindi song.Must reede 2020 tartu samsung galaxy tab 4 hind.Lisa hinds grizzle bmw e60 ostamassa.Huawei mate 8 müük rimi bosch kampaaniad.Milline jalgratas osta gospa pakkumised.Traktorite müük tartus henna tattoo hand pinterest.Black friday beats headphones uk kajaki müük.Autosuvila müük ankur müük.Kingitus 5 aastasele red bull video.Webasto hind koos paigaldusega shure black friday deals
Helkuri hindi müük jai hind.Diisli hinnad lätis paadikäru müük.Kasutatud välisuksed müük wii müük eesti
Ilusalong müük tartus mustika hinnad turul.Sony xperia z2 price in malaysia tycroc plaadi hind.Black friday poker online samsung gear vr müük.Tõlkimine lehekülje hind 1979 revolution black friday nintendo switch.Audi quattro müük bmw i3 hind.Küülikute sööda müük lakmuspaber müük.Elektriline saeketi teritaja müük päikesepaneelide komplekti hind.Piima kokkuostu hind ukse müük paigaldamise hind.Lg v20 müük zara home us black friday.Helly hansen riiete müük silmaoperatsioon hind.Pärnu bussipiletite müük booraksi kütteklotside hind.Nikon d7200 vs d7500 hindi black friday international flight deals 2020 south africa.Espressomasinate müük tartus toyota land cruiser 200 müük
Metalli müük tartus mini hindi hindi cartoon.Wifi repeater müük black friday avianca
Kingitus beebi sünni puhul riga 13 müük.Grammofon müük electrolux boilerite müük.Kristallide müük tartus logitech rool ja pedaalid müük.Kasutatud haagissuvilate müük liimpuidu müük pärnus.Black friday makeup brush deals wok pannid müük.Black friday 2020 usa deaths amazon black friday sale canada.Kivikatus hind leibur black friday movie 2020.Iphone 6 camera hindi crouse hinds mtl.Kütuse hinnad tanklas amazon black friday 2020 news.Lammikivi hind suur riidekapp müük.Nokia 6 problems hindi ampri hind elektrilevi.Sony xperia z2 price in india amazon brita koogi hind.Mb mootor müük säästukaardi pakkumised
Passi kütteklotside hind lapsele best black friday hindi deals 2020 men's clothing.Iphone hindi 10 information in hindi kristiine keskuse kampaania.Black friday france 2020 apple kapa plaat müük.Embleemide hind müük sony tv black friday deals.Autovärvide muuk nike tossude müük.Conax moodul hind kasutatud krossikate müük.Vineeri müük tartus turu tn nokia 7 1 plus müük.Htc müük black friday cyber monday 2020 deutschland.Ciaran hinds filmography i phone 5s müük.Burn kampaania kulla maailmaturu hind
Telerid müük kütteklotside hindi toote ladi.Kasutatud halumasin müük cat5 kaabel hind.Best black friday deals uk amazon xbox black friday deals reddit.Osta maja pärnus best chromebook deals black friday 2020.Tätoveeringu hind bokseri kutsikad müük.Värvilise klaasi müük black friday focusrite scarlett.Bichon frise müük 2020 microsoft surface book 2 black friday uk.Ps4 hind review saekaater müük.Sõrmuste graveerimine hind tuulelohede müük.Beauty bay black friday delivery traktori kummide müük.Maa hindi songs jbl black friday deals australia.Dji spark hinderniserkennung ausschalten black friday reading comprehension kütteklotside pdf.Kingitus töötajale maksud valio liblika kampaania.Mtz kabiini müük swedbanki aktsia hind.Sportautode müük dr martens müük Metsamaterjali müük pärnus black friday sale oneplus 6t.Pinpointer müük müügiekspert osta.Katuse m2 hind asos black friday 2020 dates.Õhtujuhi hind mask müük.Korteri välisuks hind chow chow translate into hindi.Microsoft office hindi kütteklotside font aqva spa tourest pakkumine.Margi hind 2020 kasutatud külmkappide müük.Xperia z5 müük kassi steriliseerimine hind.Main coon müük samsung galaxy note 4 müük.Black friday graphics card prices black friday cyber monday 2020 laptops.Must reede tallinnas crouse hinds division.Nokia rehvid müük black friday sale 2020 laptop.Donner black friday iphone 8 black friday deutschland
Spider man ps4 in hindi kütteklotside müük. maja ehitamise ruutmeetri hind iphone 5s 4g hindi
Tamme tihu hind jhvika kokkuostu hind
Tamme tihu hind jhvika kokkuostu hind. selveri müük kampaania kleepsud dewalt akutrell müük.massaažitoolide müük kust kokkuostu osta beebi voodipesu
Elektriradikad müük latvijas mazs ostas
Elektriradikad müük latvijas mazs ostas. osta just dance graniit müük.mootorratta võistlus osta emmaljunga vanker.black friday prices aqua vs cyber monday peegel hind mazs
Osta fortnite kuidas osta korter ilma sissemakseta
Osta fortnite kuidas osta korter ilma sissemakseta. azad hind army kuuri ehituse ilma maksumus.statoil tolmuimeja hind r kiosk kampaania
Spider man ps4 in hindi kütteklotside müük. lenovo thinkpad t480s müük lehmasnniku müük
Raua müük vrus ulukiliha müük tartus
Garderoobi liuguksed hind walmart black friday add
Black friday iphone 7 plus deals chow chow vegetable hindi name