Meediateenuste seadus – Riigi Teataja
Eurovoc: 10 EUROOPA ÜHENDUSED → 1011 Euroopa Liidu õigus → Euroopa Ühenduse õigus → ühenduse õiguse konsolideerimine
Eurovoc: 12 ÕIGUS → 1236 õigused ja vabadused → üksikisiku õigused → eraelu puutumatuse kaitse → teabevahetuse kaitse
Eurovoc: 20 KAUBANDUS → 2031 turundus → turundus → reklaam
Eurovoc: 28 SOTSIAALKÜSIMUSED → 2826 ühiskondlik elu → sotsiaalpoliitika → lastekaitse
Eurovoc: 32 HARIDUS JA KOMMUNIKATSIOON → 3226 kommunikatsioon → sidetööstus → programmitööstus → audiovisuaalne toodang
Eurovoc: 32 HARIDUS JA KOMMUNIKATSIOON → 3226 kommunikatsioon → sidevahend → massiteabevahendid → ringhääling
Meediateenuste seadus (lühend - MeeTS)
Meediateenuste seadus - sisukord
§ 3 Haldusmenetluse seaduse kohaldamine
§ 4 Meediateenus
§ 5 Meediateenuse osutaja
§ 6 Toimetusvastutus
§ 7 Saade, programm ja programmikataloog
§ 8 Programmi struktuur
§ 9 Programmi nädalamaht
§ 10 Omatoodang
§ 11 Euroopa päritoluga audiovisuaalne teos
§ 12 Euroopa sõltumatu tootja
2 Meediateenuse osutaja tegevuspõhimõtted
§ 13 Tegevusvabadus
§ 14 Poliitiline tasakaalustatus aktiivse valimisagitatsiooni ajal
§ 15 Informatsiooniallika kaitse
§ 16 Avalik teave meediateenuse osutaja kohta
§ 17 Vastutav toimetaja
§ 18 Hädaohuteadete edastamine
§ 19 Alaealiste kaitse ja kõlbluse ning seaduslikkuse tagamine
§ 20 Vastulause esitamise õigus
§ 21 Saadete säilitamise kohustus
§ 22 Eneseregulatsioon
§ 23 Nägemis- ja kuulmispuudega inimeste juurdepääs audiovisuaalmeedia teenusele
§ 24 Euroopa teoste tootmise ja kättesaadavuse edendamine tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja poolt
3 Äriteated
§ 25 Äriteated
§ 26 Varjatud äriteated
§ 27 Tegevusjuhend audiovisuaalsete äriteadete edastamiseks lastesaadetes
§ 28 Tele- ja raadioreklaam ning otsepakkumine
§ 29 Tele- ja raadioreklaami ning otsepakkumise maht
§ 30 Sponsorlus
§ 31 Tootepaigutus
4 Televisiooni- ja raadioteenuse osutamise tegevusload ja tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja teatamiskohustus
§ 32 Televisiooni- ja raadioteenuse osutamise tegevusluba
§ 33 Vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise tegevusluba
§ 34 Tingimusjuurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise tegevusluba
§ 35 Raadioteenuse osutamise tegevusluba
§ 36 Satelliittelevisiooni teenuse osutamise tegevusluba
§ 37 Televisiooni- ja raadioteenuse osutamise ajutine tegevusluba
§ 38 Tegevusloa kõrvaltingimused
§ 39 Tegevusloa taotlemine
§ 40 Tegevusloa väljaandmine
§ 41 Komisjon
§ 42 Tegevusloa taotluse läbi vaatamata jätmine
§ 43 Parima pakkumise väljaselgitamine valikmenetluses
§ 44 Tegevusloa andmisest keeldumise erisused
§ 45 Tegevusloa kehtetuks tunnistamise erisused
§ 46 Tegevusloa peatamine programmi tehnilise edastamise võimatuse tõttu
§ 47 Tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja teatamiskohustus
§ 48 Tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutamise registreerimine
5 Ainuõigused ja lühilõikude edastamine
§ 49 Teleülekande ainuõiguse kasutamise piirang
§ 50 Lühilõikude edastamine
6 Meediateenuse vastuvõtmise ja taasedastamise vabadus
§ 51 Televisiooni- ja raadioteenuse vastuvõtmise ja taasedastamise vabadus
§ 52 Tellitava audiovisuaalmeedia teenuse vastuvõtmise ja taasedastamise vabadus
7 Teabevahetus Euroopa Komisjoni ja liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi järelevalveasutusega
§ 53 Teabevahetus Euroopa Komisjoni ja liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi järelevalveasutusega
8 Riiklik järelevalve
§ 55 Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 56 Sunniraha määr
§ 57 Alaealiste kaitse nõuete rikkumine
§ 58 Äriteadetele kehtestatud nõuete rikkumine
§ 59 Menetlus
§ 60 Nägemis- ja kuulmispuudega inimeste juurdepääs audiovisuaalmeedia teenustele
§ 61 Tegevusjuhend audiovisuaalsete äriteadete edastamiseks lastesaadetes
§ 62 Tootepaigutusele sätestatud nõuete kohaldamise erisused
§ 63 Väljaantud ringhäälingulubade kehtivus
§ 64 Tellitavate audiovisuaalteenuste osutajate registreerimise erisus
§ 65 Ainuõiguste omandamise erisus
§ 651 Elektroonilisele teatamiskohustusele üleminek
§ 78 Seaduse jõustumine
RT I, 04.03.2015, 14
Meediateenuste seadus1
Vastu võetud 16.12.2010
jõustumine 16.01.2011, osaliselt 01.07.2011
22.05.2013 RT I, 11.06.2013, 1 01.07.2013, osaliselt 01.01.2014; seaduses asendatud läbivalt sõna „Kultuuriministeerium” sõnadega „Tehnilise Järelevalve Amet”; jõustumisaeg osaliselt muudetud 01.07.2014 [RT I, 22.12.2013, 1]
11.02.2015 RT I, 04.03.2015, 3 01.06.2015
Meediateenuste seadus sätestab:
1) audiovisuaalmeedia teenuste ja raadioteenuse (edaspidi koos meediateenus) osutamise korra, tegevuspõhimõtted ja nõuded meediateenuse osutajatele;
2) eraõiguslikele isikutele televisiooni- ja raadioteenuse osutamiseks tegevusloa andmise ning tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutamise registreerimiskorra;
3) ajakirjanduslikul eesmärgil informatsiooni töötlevale isikule infot andnud isiku (edaspidi informatsiooniallika) kaitse põhimõtted.
(1) Käesolevat seadust kohaldatakse meediateenuse osutajale, kui:
1) meediateenuse osutaja juhtorgan asub Eestis ja toimetusotsused meediateenuse kohta tehakse Eestis;
2) oluline osa meediateenuse osutamises osalevatest töötajatest ja meediateenuse osutaja juhtorgan asuvad Eestis, kuid toimetusotsused meediateenuse kohta tehakse muus Euroopa Liidu liikmesriigis või piiriülese televisiooni Euroopa konventsiooniga ühinenud riigis (edaspidi koos liikmesriik või konventsiooniga ühinenud riik);
3) meediateenuse osutaja juhtorgan asub Eestis, kuid oluline osa meediateenuse osutamises osalevatest töötajatest töötab mitmes liikmesriigis või konventsiooniga ühinenud riigis;
4) oluline osa meediateenuse osutamises osalevatest töötajatest ei tööta liikmesriigis või konventsiooniga ühinenud riigis, kuid meediateenuse osutaja on alustanud oma tegevust kõigepealt Eestis Eesti seaduste kohaselt ja oluline osa tema majandustegevusest toimub püsivalt ja tegelikult Eestis või on oluliselt Eestiga seotud;
5) meediateenuse osutaja juhtorgan asub liikmesriigis või konventsiooniga ühinenud riigis, aga otsused meediateenuse kohta tehakse kolmandas riigis või vastupidi, kuid oluline osa meediateenuse osutamises osalevatest töötajatest töötab Eestis.
(2) Meediateenuse osutajale, kelle suhtes ei saa kohaldada käesoleva paragrahvi lõike 1 sätteid, kohaldatakse käesolevat seadust juhul, kui ta kasutab Eestis asuvat satelliitside juhtimiskeskust või Eestile kuuluvat satelliidi sagedusressurssi.
(3) Kui meediateenuse osutajale ei saa kohaldada käesoleva paragrahvi lõiget 1, määratletakse meediateenuse osutaja asukoht Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 49–55 kohaselt.
(4) Eesti Rahvusringhäälingule kohaldatakse käesolevat seadust niivõrd, kuivõrd Eesti Rahvusringhäälingu seadus ei sätesta teisiti. Teistele ajakirjanduslikul eesmärgil informatsiooni töötlevatele isikutele, keda ei ole käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud, kohaldatakse üksnes käesoleva seaduse § 15. Elektroonilise side ettevõtjale, kes taasedastab meediateenust, kohaldatakse käesoleva seaduse §-e 51, 52, 55 ja 56.
[RT I, 11.06.2013, 1 - jõust. 01.07.2013]
(5) Käesoleva seaduse §-des 8–12, 14, 20, 22 ja 23 sätestatud nõudeid ei kohaldata nendele audiovisuaalmeedia teenuse osutajatele, kelle teenused on mõeldud vastuvõtmiseks ainult kolmandates riikides ja need ei ole ühes või mitmes liikmesriigis või konventsiooniga ühinenud riigis üldkasutatavate vastuvõtuvahenditega otseselt või kaudselt üldsusele kättesaadavad.
§ 3. Haldusmenetluse seaduse kohaldamine
§ 4. Meediateenus
(1) Audiovisuaalmeedia teenus on meediateenus, mida osutatakse audiovisuaalmeedia teenuse osutaja toimetusvastutuse all peamise eesmärgiga pakkuda üldsusele teavituslikke, hariduslikke või meelelahutuslikke saateid elektroonilise side võrgu kaudu. Audiovisuaalmeedia teenused on:
1) televisiooniteenus, mida osutatakse saatekava alusel saadete samaaegseks vaatamiseks. Televisiooniteenused on eelkõige telesaade, teleprogramm ja äriteade;
2) tellitav audiovisuaalmeedia teenus, mida osutatakse programmikataloogi alusel saadete vaatamiseks teenuse kasutaja valitud ajal, valikul ja taotlusel;
3) audiovisuaalne äriteade, mis on eelkõige telereklaam, sponsorteave, otsepakkumised ja tootepaigutus;
4) teised majandustegevuses osutatavad sellesarnased teenused, välja arvatud teenused, mis ei konkureeri televisiooniteenusega.
(2) Raadioteenus on meediateenus, mida osutatakse raadioteenuse osutaja toimetusvastutuse all saatekava alusel saadete samaaegseks kuulamiseks peamise eesmärgiga pakkuda üldsusele teavituslikke, hariduslikke või meelelahutuslikke saateid elektroonilise side võrgu kaudu. Raadioteenused on eelkõige raadiosaade, raadioprogramm ja äriteade.
§ 5. Meediateenuse osutaja
Meediateenuse osutaja on juriidiline või füüsiline isik, kes osutab televisiooni-, tellitava audiovisuaalmeedia või raadioteenust, kellel on toimetusvastutus meediateenuse sisu valikul ja kes määrab selle esitamise järjestuse ning edastamise viisi.
§ 6. Toimetusvastutus
Toimetusvastutus on meediateenuse osutaja teostatav kontroll saadete valiku, sisu ja ülesehituse ning nende programmi või programmikataloogi paigutamise üle.
§ 7. Saade, programm ja programmikataloog
(1) Saade on liikuvate kujutiste heliga või helita ajaliselt piiritletud kogum või ainult heli ajaliselt piiritletud kogum, mis moodustab programmi või programmikataloogi eraldi osa.
(2) Programm on televisiooni- ja raadioteenuse osutaja poolt teadlikult järjestatud saadete kogum, mille ülesehitust väljendab saatekava. Programmil on oma nimi.
(3) Programmikataloog on tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja pakutud ja tema toimetusvastutuse alla kuuluv saadete nimekiri.
§ 8. Programmi struktuur
(1) Televisiooni- ja raadioteenuse osutaja varub vähemalt kuuel päeval nädalas programmi päevamahust vähemalt viis protsenti enda toodetud uudistesaadete edastamiseks, välja arvatud riiklike pühade programmis. Enda toodetud uudistesaateks loetakse ka sellist uudistesaadet, mis sisaldab vähemalt kahe eri uudistetootja toodetud uudiseid.
(2) Televisiooniteenuse osutaja varub teleprogrammi iga kalendrikuu mahust, millest on maha arvatud uudiste-, spordi- ja mänge sisaldavate saadete ning reklaami, otsepakkumise ja teleteksti maht, vähemalt kümme protsenti omatoodangu edastamiseks. Televisiooniteenuse osutaja edastab omatoodangu miinimummahust vähemalt 50 protsenti ajavahemikus kella 19.00-st kuni 23.00-ni.
(3) Televisiooniteenuse osutaja varub teleprogrammi aastamahust, millest on maha arvatud uudiste-, spordi- ja mänge sisaldavate saadete ning reklaami, otsepakkumise ja teleteksti maht, vähemalt 51 protsenti Euroopa päritoluga audiovisuaalsete teoste edastamiseks.
(4) Televisiooniteenuse osutaja varub teleprogrammi aastamahust, millest on maha arvatud uudiste-, spordi- ja mänge sisaldavate saadete ning reklaami, otsepakkumise ja teleteksti maht, vähemalt kümme protsenti selliste Euroopa päritoluga audiovisuaalsete teoste edastamiseks, mille on loonud sellest televisiooniteenuse osutajast sõltumatud tootjad. Nimetatud teoste hulgas peab olema teoseid, mille tootmisest ei ole möödunud rohkem kui viis aastat.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuete kohaldamisel võib teha televisiooniteenuse osutamise tegevusloa tingimustes erandi valdavalt muusika-, spordi-, filmi- või muu teemaprogrammi edastamiseks luba omava televisiooniteenuse osutaja põhjendatud taotluse alusel.
(51) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud nõude kohaldamisel võib teha üleriigilise raadioteenuse osutamise tegevusloa tingimustes ja kõrvaltingimustes erandi muusikaprogrammi edastamiseks luba omava meediateenuse osutaja põhjendatud taotluse alusel.
(6) Teleprogrammidele, mis edastavad vaid telereklaami ja otsepakkumist või üksnes enesetutvustust, ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõigetes 1–4 sätestatud nõudeid.
(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõudeid ei kohaldata nende teleprogrammide suhtes, mis on mõeldud kohalikele vaatajatele ning mida edastatakse regionaalse televisiooniteenuse osutamise loa alusel.
(8) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–4 sätestatud nõudeid ei kohaldata programmide suhtes, mida edastatakse televisiooni- ja raadioteenuse osutamise ajutise tegevusloa alusel.
(9) [Kehtetu - RT I, 11.06.2013, 1 - jõust. 01.07.2013]
(10) Televisiooniteenuse osutaja esitab Tehnilise Järelevalve Ametile igal aastal 15. veebruariks andmed käesoleva paragrahvi lõigetes 1–4 nimetatud nõuete täitmise kohta eelmisel kalendriaastal.
§ 9. Programmi nädalamaht
Programmi nädalamaht peab olema vähemalt:
1) 84 tundi raadioprogrammi edastamisel;
2) 56 tundi teleprogrammi edastamisel vaba või tingimusjuurdepääsuga üleriigilise televisiooniteenuse tegevusloa alusel;
3) 21 tundi teleprogrammi edastamisel vaba või tingimusjuurdepääsuga regionaalse televisiooniteenuse tegevusloa alusel.
§ 10. Omatoodang
Omatoodang on audiovisuaalmeedia teenuse osutaja enda või koostöös Euroopa Liidu liikmesriigi tootjaga toodetud või Euroopa sõltumatult tootjalt tellitud saade või programm, mis käsitleb Eesti tänapäeva või kultuuripärandit.
§ 11. Euroopa päritoluga audiovisuaalne teos
(1) Euroopa päritoluga audiovisuaalne teos (edaspidi Euroopa teos) on:
1) Euroopa Liidu liikmesriigist pärinev teos;
2) piiriülese televisiooni Euroopa konventsiooni osaliseks olevast kolmandast Euroopa riigist pärinev teos;
3) teos, mis on toodetud ühistoodanguna Euroopa Liidu liikmesriigi ja kolmanda riigi vahel sõlmitud lepingu raames ja vastab lepingus määratletud tingimustele.
(2) Euroopa Liidu liikmesriigist või piiriülese televisiooni Euroopa konventsiooni osaliseks olevast kolmandast riigist pärinev teos, mis on põhiosas valminud koostöös ühes või mitmes nimetatud riigis elavate autorite ja töötajatega, on Euroopa teos, kui teos vastab ühele järgmistest tingimustest:
1) teose on valmistanud vähemalt üks tootja, kes on asutatud vähemalt ühes nimetatud riigis;
2) teose tootmist korraldab ja kontrollib üks või mitu tootjat, kes on asutatud ühes või mitmes nimetatud riigis;
3) nende riikide ühistootjate panus moodustab ühistootmise kogukuludest rohkem kui poole ja ühistootmist ei kontrolli ükski väljaspool kõnealuseid riike asutatud tootja.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkte 2 ja 3 kohaldatakse tingimusel, et Euroopa Liidu liikmesriikide teoste suhtes ei kohaldata selles kolmandas riigis diskrimineerivaid meetmeid.
(4) Teost, mis ei ole Euroopa teos käesoleva paragrahvi lõikes 1 määratletud tähenduses, kuid mis on toodetud Euroopa Liidu liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelise kahepoolse ühistootmislepingu raames, käsitatakse Euroopa teosena tingimusel, et Euroopa Liidu liikmesriigi ühistootjad katavad suurema osa tootmise kogukuludest ja et tootmist ei kontrolli ükski väljaspool Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumi asutatud tootja.
§ 12. Euroopa sõltumatu tootja
Euroopa sõltumatu tootja on:
1) tootja, kelle aktsiate enamus või aktsiate jaotusega määratud häälte enamus kuulub liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi juriidilisele või füüsilisele isikule;
2) tootja, kelle seaduse või lepingu alusel üleantud autoriõigused või autoriõigusega kaasnevad õigused toodangule kuuluvad liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi juriidilisele või füüsilisele isikule;
3) tootja, kes viimase kahe aasta jooksul on tootnud oma audiovisuaaltoodangut vähemalt kahele audiovisuaalmeedia teenuse osutajale.
2. peatükk Meediateenuse osutaja tegevuspõhimõtted
§ 13. Tegevusvabadus
(1) Meediateenuse osutajal on õigus seadusest ning televisiooni- ja raadioteenuse osutamise tegevusloa tingimustest ja kõrvaltingimustest kinni pidades vabalt otsustada oma saate ja programmi või programmikataloogi sisu ja paigutuse üle.
(2) Kohus võib oma menetluses olevates asjades seaduses ettenähtud alustel ja korras keelata saate või selle osa edastamise.
§ 14. Poliitiline tasakaalustatus aktiivse valimisagitatsiooni ajal
Kui televisiooni- ja raadioteenuse osutaja annab erakonnale või poliitilisele liikumisele oma seisukohtade tutvustamiseks saateaega, peab ta Euroopa Parlamendi, Riigikogu või kohalike omavalitsuste volikogude valimiste aktiivse valimisagitatsiooni ajal andma samaväärse esinemisvõimaluse põhjendamatu viivituseta ka teisele erakonnale või poliitilisele liikumisele tema kirjalikult edastatud soovi korral.
§ 15. Informatsiooniallika kaitse
(1) Ajakirjanduslikul eesmärgil informatsiooni töötleval isikul on õigus jätta avaldamata andmed, mis võimaldavad tuvastada informatsiooniallika.
(2) Ajakirjanduslikul eesmärgil informatsiooni töötlev isik ei tohi informatsiooniallika nõusolekuta tema tuvastamist võimaldavaid andmeid avaldada.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kohustus ei kehti juhul, kui informatsiooniallikas on ajakirjanduslikul eesmärgil informatsiooni töötlevale isikule andnud teadvalt valeinformatsiooni.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikeid 1–3 kohaldatakse ka isikule, kes ametialaselt puutub kokku andmetega, mis võimaldavad tuvastada ajakirjanduslikul eesmärgil informatsiooni töötleva isiku informatsiooniallika.
(5) Ajakirjanduslikul eesmärgil informatsiooni töötleva isiku või isiku, kes ametialaselt puutub kokku andmetega, mis võimaldavad tuvastada ajakirjanduslikul eesmärgil informatsiooni töötleva isiku informatsiooniallika, otsene või kaudne mõjutamine informatsiooniallika tuvastamiseks on keelatud.
(6) Ajakirjanduslikul eesmärgil informatsiooni töötlev isik ja isik, kes ametialaselt puutub kokku andmetega, mis võimaldavad tuvastada ajakirjanduslikul eesmärgil informatsiooni töötleva isiku informatsiooniallika, on kohustatud need andmed esitama kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud tingimustel ja korras.
§ 16. Avalik teave meediateenuse osutaja kohta
(1) Audiovisuaalmeedia teenuse osutaja teeb enda kohta arusaadavalt ja püsivalt kättesaadavaks vähemalt järgmise teabe:
1) nime;
2) postiaadressi;
3) kontaktandmed, sealhulgas elektronposti aadressi või veebilehe aadressi;
4) vastutava toimetaja nime ja kontaktandmed;
5) viite Tehnilise Järelevalve Ameti kui riikliku järelevalve tegija kontaktandmetele.
(2) Televisiooniteenuse osutaja edastatava teleprogrammi nimi avalikustatakse tema valitud ajal teleprogrammis vähemalt 12 korda saatepäeva jooksul, samuti märgitakse vähemalt samal saatepäeval teleprogrammis olevate saadete pealkirjad elektroonilises saatekavas, kui selleks on olemas tehnilised võimalused.
(3) Raadioteenuse osutaja teeb enda kohta arusaadavalt teatavaks vähemalt järgmise teabe:
1) raadioprogrammis – nime, kontaktandmed, sealhulgas elektronposti või veebilehe aadressi vähemalt neli korda saatepäeva jooksul;
2) veebilehel selle olemasolu korral – nime ja postiaadressi, elektroniposti aadressi, vastutava toimetaja nime ja kontaktandmed ning viite Tehnilise Järelevalve Ameti kui riikliku järelevalve tegija kontaktandmetele.
§ 17. Vastutav toimetaja
(1) Meediateenuse osutaja määrab edastatavale programmile või programmikataloogile vastutava toimetaja.
(2) Vastutav toimetaja tagab edastatavas programmis või programmikataloogis käesoleva seaduse nõuetest ja heast ajakirjandustavast kinnipidamise ning sõnavabaduse põhimõtete järgimise.
(3) Meediateenuse osutaja säilitab vastutavate toimetajate nimekirja ühe aasta jooksul pärast saate edastamise kuupäeva programmis või saate paigutamise lõpetamist programmikataloogi.
§ 18. Hädaohuteadete edastamine
Televisiooni- ja raadioteenuse osutaja edastab viivitamata ja tasuta kõigis oma tele- ja raadioprogrammides:
1) ühiskonna julgeolekut või põhiseaduslikku korda ähvardava ohu korral Riigikogu, Vabariigi Presidendi ning Vabariigi Valitsuse ametlikke teateid;
2) teavet, mis on vajalik inimese elu, tervise ja julgeoleku kaitseks või varalise kahju või hädaohu ärahoidmiseks, samuti keskkonnakahjustuse ärahoidmiseks või selle vähendamiseks.
§ 19. Alaealiste kaitse ja kõlbluse ning seaduslikkuse tagamine
(1) Meediateenuseid osutades ei tohi üheski saates õhutada vihkamist soo, rassilise või etnilise päritolu, veendumuste või usutunnistuse alusel või alavääristada õiguskuulekat käitumist või kutsuda üles õigusrikkumisele.
(2) Televisiooni- ja raadioteenuse osutaja ei tohi edastada alaealiste füüsilist, vaimset või kõlbelist arengut oluliselt kahjustavaid saateid, eelkõige selliseid, mis sisaldavad pornograafiat või propageerivad vägivalda või julmust pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste leviku reguleerimise seaduse § 1 lõike 2 mõistes.
(3) Saateid, mis oma sündsusetu sisu, vägivalda või julmust sisaldavate stseenide või õigusvastase käitumise demonstreerimisega võivad tõenäoliselt kahjustada alaealiste füüsilist, vaimset või kõlbelist arengut ja on neile ealiselt sobimatud, ei tohi televisiooni- ja raadioteenuse osutaja edastada ajavahemikus kella 6.00-st kuni 22.00-ni.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud saadet edastatakse väljaspool märgitud ajavahemikku, siis tuleb enne saadet edastada vaatajale arusaadaval viisil hoiatus, mis teatab, et järgnev saade on alaealistele sobimatu, või peab kogu telesaate ajal olema ekraanil näha asjakohane sümbol selle saate sobimatusest alaealistele või alaealiste mõnele eagrupile.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 kehtestatud nõudeid ei kohaldata juhul, kui televisiooniteenuse osutaja tagab vastava tehnilise meetmega, et alaealised ei saa selliseid saateid tavaliste vahenditega vastu võtta.
(6) Kui programmis on saateid, mille sisu vastab käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tingimustele, ei tohi televisiooni- ja raadioteenuse osutaja nimetatud saateid oma programmis tutvustades edastada piirangut põhjustanud saatelõike ega tõsta saatest neid kohti esile.
(7) Tellitav audiovisuaalmeedia teenus, mis võib oluliselt kahjustada alaealise füüsilist, vaimset või kõlbelist arengut, tehakse tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja poolt isiklike tunnuskoodide või teiste asjakohaste tehniliste lahenduste abil kättesaadavaks üksnes viisil, mis ei ole alaealisele tavaolukorras kättesaadav.
§ 20. Vastulause esitamise õigus
(1) Igal füüsilisel või juriidilisel isikul, sõltumata tema kodakondsusest või asukohast, kelle seaduslikke õigusi, eriti mainet, on televisiooni- või raadioteenuses kahjustatud ebaõigete faktide esitamisega, on õigus esitada vastulause või taotleda muude võrdväärsete ja õigusaktidega kooskõlas olevate vahendite rakendamist.
(2) Televisiooni- või raadioteenuse osutaja tagab vastulause esitamise võimaluse või muude võrdväärsete vahendite rakendamise ega tee takistusi põhjendamatute tähtaegade või tingimuste esitamisega. Vastulause esitamise soovist tuleb televisiooni- või raadioteenuse osutajale kirjalikult teatada 20 päeva jooksul pärast taotluse põhjustanud saate edastamist. Televisiooni- või raadioteenuse osutaja edastab vastulause tasuta samas programmis 20 päeva jooksul pärast põhjendatud taotluse saamist.
(3) Vastulause taotluse võib tagasi lükata, kui vastulause ei ole õigustatud ja kui taotlus sisaldab karistatavat tegu või kui taotluse rahuldamine tooks televisiooni- või raadioteenuse osutajale kaasa tsiviilvastutuse või kui sellega eiratakse üldtunnustatud moraalinorme.
§ 21. Saadete säilitamise kohustus
(1) Televisiooni- ja raadioteenuse osutaja tagab edastatud programmi salvestamise.
(2) Salvestisi säilitatakse vähemalt 20 päeva jooksul pärast programmi edastamist.
(3) Kohus võib oma menetluses olevates asjades määrata konkreetse salvestise säilitamiseks pikema tähtaja.
§ 22. Eneseregulatsioon
Meediateenuse valdkonnas tegutsevad isikud võivad omaalgatuse korras luua süsteemi, millega liitunud osapooled määratlevad vabatahtlikult ühised soovitused ja reeglid, kehtestades tegevusjuhendina standardid eesmärgiga korrastada valdkonnas toimuvat ning määrata osapooltele hea ja halva tava piirid. Eneseregulatsiooni ühendused määravad vabatahtlikult ka kehtestatud reeglitest kinnipidamise korra ja osapoolte vastutuse neist kinnipidamise eest.
§ 23. Nägemis- ja kuulmispuudega inimeste juurdepääs audiovisuaalmeedia teenusele
Audiovisuaalmeedia teenuse osutaja teeb oma teenuse kättesaadavaks nägemis- ja kuulmispuudega inimestele, kasutades selleks muu hulgas saate varustamist subtiitritega, viipekeelset tõlget, eraldi audiokanaleid, teleteksti ja teisi lisateenuseid, mis võimaldavad nägemis- ja kuulmispuudega inimestel pakutavat teenust kasutada.
§ 24. Euroopa teoste tootmise ja kättesaadavuse edendamine tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja poolt
(1) Tellitav audiovisuaalmeedia teenus peab edendama Euroopa teoste tootmist ja kättesaadavust, arvestades teenuse eripära ja võimalusi. Euroopa teoste tootmise ja kättesaadavuse edendamine on muu hulgas tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja poolt:
1) rahalise toetuse andmine Euroopa teoste tootmiseks, teoste tellimine või teoste edastamise õiguste omandamine;
2) Euroopa teoste, sealhulgas viimase viie aasta jooksul valminud teoste esiletoomine programmikataloogis koos nende teoste päritolumaa ja valmimise aastaga;
3) omatoodangu tunnustele vastavate teoste ja nende valmimisaasta esiletoomine programmikataloogis.
(2) Tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja esitab Tehnilise Järelevalve Ametile igal aastal 15. veebruariks andmed käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud nõuete täitmise kohta andmete esitamisele eelnenud kalendriaastal.
3. peatükk Äriteated
§ 25. Äriteated
(1) Äriteade on heli või pildiga esitatav teave, mis on mõeldud majandustegevusega tegeleva füüsilise või juriidilise isiku kaupade või teenuste otseseks või kaudseks tutvustamiseks, enesetutvustuseks või maine edendamiseks ja mis kaasneb saatega või on sellesse lisatud tasu või muu samalaadse hüvitise eest.
(2) Meediateenuse osutaja edastatavad äriteated peavad olema selgelt äratuntavad ja eristatud muust programmi osast.
(3) Äriteadetele kohaldatakse reklaamiseaduses ja teistes seadustes reklaamile sätestatud nõudeid.
§ 26. Varjatud äriteated
(1) Varjatud äriteade on tootja või teenuse osutaja kaupade, teenuste, nime, kaubamärgi või tegevuse esitamine saates sõnas või pildis, kui meediateenuse osutaja eesmärk on selle esitusega edastada reklaami ja kui see võib avalikkust esituse olemuse osas eksitada. Sellist esitamist käsitatakse eelkõige tahtlikuna, kui seda tehakse tasu või muu samalaadse hüvitise eest.
(2) Varjatud äriteate edastamine on keelatud.
§ 27. Tegevusjuhend audiovisuaalsete äriteadete edastamiseks lastesaadetes
(1) Meediateenuse valdkonnas tegutsevad isikud võivad kehtestada eneseregulatsiooni korras tegevusjuhendi lastesaadetes või nende ajal edastatavate ebasobivate audiovisuaalsete äriteadete kohta, kus tutvustatakse toite ja jooke, mis sisaldavad toitaineid ja toitainelise või füsioloogilise mõjuga aineid, eelkõige rasvu, transrasvhappeid, soola, naatriumi ja suhkrut, mille liigne tarbimine toidus ei ole lastele soovitav.
(2) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevusjuhendi juhul, kui meediateenuse valdkonnas tegutsevad isikud ei ole seda eneseregulatsiooni korras kehtestanud.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud sõna „Kultuuriminister” sõnadega „Valdkonna eest vastutav minister”.]
§ 28. Tele- ja raadioreklaam ning otsepakkumine
(1) Tele- ja raadioreklaam on majandus- või kutsetegevusega seotud teadaanne, mida juriidiline või füüsiline isik edastab programmis tasu või muu samalaadse hüvitise eest või enesetutvustuseks eesmärgiga soodustada tasu eest pakutavate kaupade või teenuste pakkumist, mis hõlmab ka kinnisvara ning õigusi ja kohustusi.
(2) Otsepakkumine on avalikkusele tele- ja raadioprogrammis edastatav pakkumine tasu eest kaupade turustamiseks ning teenuste osutamiseks, mis hõlmab ka kinnisvara ning õigusi ja kohustusi.
(3) Tele- ja raadioreklaam ning otsepakkumine peavad olema kergelt äratuntavad ja eristatavad saadetest ning saate muust osast visuaalse või helilise tähise või paigutuse abil, arvestades reklaamitehnikast tulenevate võimaluste kasutamist.
(4) Televisiooniteenuse osutaja edastab telereklaami ja otsepakkumist lõikude plokkidena kahjustamata saadete terviklikkust, võttes arvesse saate loomulikke pause, kestust ja vormi ning õiguste valdajate õigusi. Erandjuhul on lubatud üksikud reklaami- ja otsepakkumise lõigud, välja arvatud spordiülekannetes.
(5) Uudistesaateid, kino- ja telefilme, välja arvatud telesarju ja dokumentaalfilme, võib telereklaamiks või otsepakkumiseks katkestada üks kord iga vähemalt 30-minutilise programmiaja kohta.
(6) Lastesaadet võib tele- ja raadioreklaamiks või otsepakkumiseks katkestada üks kord iga vähemalt 30-minutilise programmiaja kohta juhul, kui saade kestab kauem kui 30 minutit.
(7) Usutalitust sisaldava saate ajal ei tohi edastada tele- ja raadioreklaami ega otsepakkumist.
(8) Käesoleva seaduse nõudeid kohaldatakse teleprogrammidele, mis edastavad vaid telereklaami ja otsepakkumist või üksnes enesetutvustust niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus edastatava teleprogrammi olemusega.
(9) Tele- ja raadioreklaami hulka ei loeta televisiooni- ja raadioteenuse osutaja poolt avalikes huvides edastatavaid või heategevusele kutsuvaid teateid, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
§ 29. Tele- ja raadioreklaami ning otsepakkumise maht
(1) Tele- ja raadioreklaamilõikude ja otsepakkumise lõikude maht ühes tunnis ei tohi ületada 12 minutit, välja arvatud teadaanded, mida televisiooni- ja raadioteenuse osutaja edastab seoses oma saadetega ning otseselt nendest saadetest tulenevate lisatoodete, sponsorteadete või tootepaigutuse suhtes.
(2) Otsepakkumise saade peab kestma katkestusteta vähemalt 15 minutit.
§ 30. Sponsorlus
(1) Sponsorlus käesoleva seaduse tähenduses on meediateenuse osutamises või saate tootmises mitteosaleva juriidilise või füüsilise isiku igasugune osalemine meediateenuse või saate rahastamises eesmärgiga edendada oma mainet või tutvustada oma nime, kaubamärki, tegevust või tooteid.
(2) Sponsorteave on meediateenuse osutaja edastatud teave sponsorluse kohta meediateenustes.
(3) Spondeeritud meediateenus ja saade peavad vastama järgmistele nõuetele:
1) sponsorlus ei tohi mõjutada meediateenuse osutaja toimetusvastutust ega sõltumatust;
2) sponsorluse abil ei tohi otseselt soodustada kaupade või teenuste ostmist või rentimist, eelkõige tehes konkreetseid müüki edendavaid vihjeid kõnealuste kaupade või teenuste kohta;
3) vaatajaid tuleb selgelt teavitada sponsorlepingu olemasolust;
4) sponsori kohta edastatakse vaatajale teavet viisil, mis on selgelt eristatav äriteate teistest vormidest.
(4) Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus saada meediateenuse osutajalt teavet kehtivate sponsorlepingute kohta, et kontrollida edastatud sponsorteabe erinevust äriteate teistest vormidest.
(5) Spondeeritud saade tuleb selgelt eristada muust programmist, kasutades saate seisukohalt sobival viisil sponsori nime, logo või muud sümbolit, nagu viidet sponsori toodetele või teenustele või eristavat märgistust saate alguses, lõpus või selle kestel.
(6) Sponsorteated tuleb programmis vaataja jaoks selgelt arusaadavalt eristada äriteate teistest vormidest.
(7) Meediateenust või saadet ei tohi spondeerida ettevõtjad, kelle põhitegevuseks on sigarettide ja muude tubakatoodete tootmine ja müük.
(8) Ettevõtja, kelle tegevuse hulka kuulub ravimite valmistamine või müük ja raviteenuste osutamine, võib spondeeritud audiovisuaalmeedia teenuses või saates reklaamida ettevõtja nime või mainet, kuid ei tohi reklaamida retseptiravimeid ega arsti määratavaid raviteenuseid.
(81) Hasartmängukorraldaja võib spondeeritud audiovisuaalmeedia teenuses või saates eksponeerida üksnes ettevõtja nime ja kaubamärki. Kaubamärgi eksponeerimisel kohaldatakse reklaamiseaduse § 292 lõikest 9 tulenevaid tingimusi. Meediateenust või saadet ei tohi spondeerida hasartmängukorraldaja, kellel puudub Eestis välja antud korraldusluba hasartmängu korraldamiseks.
(9) Uudiste- ja poliitikasaate spondeerimine on keelatud.
(10) Sponsori logo näitamine lastesaates ja usulise sisuga saates on keelatud.
§ 31. Tootepaigutus
(1) Tootepaigutus on igasugune audiovisuaalse äriteate vorm, mis seisneb saates tasu või muu samalaadse hüvitise eest toote, teenuse või selle kaubamärgi kaasamises või sellele osutamises.
(2) Tootepaigutus on keelatud, välja arvatud käesolevas paragrahvis nimetatud juhtudel.
(3) Tootepaigutus on lubatud:
1) kino- ja telefilmis ja telesarjas;
2) spordisaates;
3) meelelahutussaates;
4) juhul, kui selle eest ei võeta tasu, vaid pakutakse tasuta kaupu ja teenuseid eesmärgiga lisada neid saatesse nagu saate tootmiseks vajalikke rekvisiite ja auhindu.
(4) Tootepaigutust sisaldav saade peab vastama järgmistele nõuetele:
1) tootepaigutus ei tohi mõjutada meediateenuse osutaja toimetusvastutust ega sõltumatust;
2) saate abil ei tohi otseselt soodustada kaupade või teenuste ostmist või rentimist, tehes eelkõige konkreetseid müüki edendavaid vihjeid nende kaupade või teenuste kohta;
3) saates ei tohi tõsta konkreetset toodet põhjuseta esile;
4) vaataja selge ja arusaadava teavitamise eesmärgil tuleb tootepaigutust sisaldav saade märgistada saate alguses ja lõpus ning pärast iga reklaamipausi vastava teksti või eneseregulatsiooni korras kokkulepitud ühtse sümboliga.
(5) Tootepaigutus lastesaates on keelatud.
(6) Tootepaigutus on keelatud järgmiste toodete puhul:
1) tubakatooted ja sigaretid või selliste ettevõtjate kaubad, kelle põhitegevuseks on sigarettide ja muude tubakatoodete tootmine ja müük;
2) retseptiravimid või arsti määratavad raviteenused.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 4 sätestatud nõuet ei kohaldata saate puhul, mille on tootnud väljaspool liikmesriiki või konventsiooniga ühinenud riiki asuv ettevõtja.
4. peatükk Televisiooni- ja raadioteenuse osutamise tegevusload ja tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja teatamiskohustus
[RT I, 11.06.2013, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]
§ 32. Televisiooni- ja raadioteenuse osutamise tegevusluba
Televisiooni- või raadioteenust võib pakkuda üksnes televisiooni- või raadioteenuse osutamise tegevusloa (edaspidi tegevusluba) alusel, mis antakse füüsilisele või juriidilisele isikule järgmistel tingimustel:
1) tema programm vastab käesolevas seaduses sätestatud nõuetele;
11) ta on esitanud nõuetekohase tegevusloa taotluse;
12) ta on esitanud andmed, mis tõendavad tema jätkusuutlikkust teenuse osutamisel, välja arvatud televisiooni- ja raadioteenuse osutamisel ajutise tegevusloa alusel;
2) tema tegevusega ei kaasne Eesti Vabariigi poolt võetud lepinguliste kohustuste rikkumist;
3) ta ei ole juhtimise üle valitseva mõju kaudu seotud ettevõtjaga, kellele on antud tegevusluba televisiooni- ja raadioteenuse osutamiseks ja tegevusloa andmine võib oluliselt kahjustada konkurentsi meediateenuste turul, eelkõige turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise kaudu.
§ 33. Vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise tegevusluba
(1) Vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise tegevusluba antakse kuni kümneks aastaks, kui on täidetud käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud tingimused ja § 40 lõike 4 alusel kehtestatud tegevusloa kõrvaltingimused ning taotleja osutus valikmenetluses parimaks pakkujaks.
(2) Vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse osutamiseks antakse välja järgmisi tegevuslubasid:
1) vaba juurdepääsuga regionaalne televisiooniteenuse osutamise tegevusluba ühe või mitme maakonna levipiirkonnas, kus elab kuni 50 protsenti Eesti elanikkonnast;
2) vaba juurdepääsuga üleriigiline televisiooniteenuse osutamise tegevusluba levipiirkonnas, kus elab üle 50 protsendi Eesti elanikkonnast.
§ 34. Tingimusjuurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise tegevusluba
Tingimusjuurdepääsuga televisiooniteenuse osutamiseks antakse, juhul kui on täidetud käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud tingimused ja § 40 lõike 6 alusel määratud tegevusloa kõrvaltingimused, kuni viieks aastaks välja järgmisi tegevuslubasid:
1) tingimusjuurdepääsuga regionaalne televisiooniteenuse osutamise tegevusluba ühe või mitme maakonna levipiirkonnas, kus elab kuni 50 protsenti Eesti elanikkonnast;
2) tingimusjuurdepääsuga üleriigiline televisiooniteenuse osutamise tegevusluba levipiirkonnas, kus elab üle 50 protsendi Eesti elanikkonnast.
§ 35. Raadioteenuse osutamise tegevusluba
(1) Raadioteenuse osutamise tegevusluba antakse kuni viieks aastaks, kui on täidetud käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud tingimused ja § 40 lõike 4 alusel kehtestatud tegevusloa kõrvaltingimused ning taotleja osutus valikmenetluses parimaks pakkujaks.
(2) Raadioteenuse osutamiseks antakse välja järgmisi tegevuslubasid:
1) regionaalne raadioteenuse osutamise tegevusluba ühe või mitme maakonna levipiirkonnas, kus elab kuni 50 protsenti Eesti elanikkonnast;
2) üleriigiline raadioteenuse osutamise tegevusluba levipiirkonnas, kus elab üle 50 protsendi Eesti elanikkonnast;
3) rahvusvaheline raadioteenuse osutamise tegevusluba välisriigile suunatud raadioprogrammi edastamiseks.
§ 36. Satelliittelevisiooni teenuse osutamise tegevusluba
Satelliittelevisiooni teenuse osutamise tegevusluba välisriigile suunatud teleprogrammi edastamiseks antakse kuni viieks aastaks, kui on täidetud käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud tingimused ja Tehnilise Järelevalve Amet on eelnevalt pidanud nõu teleprogrammi sihtriigi asjaomase asutusega, kas kavandatava teleprogrammi sisu vastab sihtriigis kehtivatele nõuetele, eelkõige telereklaami ja alaealiste kaitse osas.
§ 37. Televisiooni- ja raadioteenuse osutamise ajutine tegevusluba
Televisiooni- ja raadioteenuse osutamise ajutine tegevusluba (edaspidi ajutine tegevusluba) antakse juhul, kui on täidetud käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud tingimused, kuni üheks kuuks programmi edastamiseks, mis on ajutise iseloomuga ning mille edastamise eesmärk on kajastada konkreetset sündmust.
§ 38. Tegevusloa kõrvaltingimused
[Kehtetu - RT I, 11.06.2013, 1 - jõust. 01.07.2013]
§ 39. Tegevusloa taotlemine
(1) Tegevusloa taotluse lahendab Tehnilise Järelevalve Amet.
(2) Tegevusloa taotluses märgitakse taotletava loa liik, programmi iseloomustus, andmed edastatava programmi levipiirkonna kohta ja muud andmed, mis on vajalikud, et kinnitada programmi pakkuja tegevuse vastavust tegevusloa tingimustele ja kõrvaltingimustele.
(3) Programmi iseloomustuses märgitakse:
1) programmi struktuur;
11) programmi nimi;
12) programmi edastamise alustamise kuupäev;
2) tegevusloa taotleja ja teiste tootjate toodetud saadete osakaal programmis;
3) programmi peamine sihtauditoorium;
4) programmi ööpäevane maht tundides;
5) muusikateoste ja sõnasaadete, sealhulgas uudistesaadete osakaal programmis.
(4) Televisiooniteenuse osutamise tegevusloa taotluses märgitakse lisaks kino-, tele- ja dokumentaalfilmide ning laste-, ühiskonna- ja meelelahutussaadete osakaal programmis.
(5) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega tegevusloa taotluse vormi.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud sõna „Majandus- ja kommunikatsiooniminister” sõnadega „Valdkonna eest vastutav minister”.]
(6) Tegevusloa taotlusele lisatakse:
1) investeerimisprogramm ja äriplaan;
2) juriidilisest isikust taotleja puhul taotleja isiku esindaja volitusi tõendav dokument, kui volitus ei tulene seadusest või juriidilise isiku põhikirjast;
3) taotluse esitamisele eelnenud majandusaasta aruanne, kui taotlejaks on juriidiline isik, kellel puudub kohustus esitada majandusaasta aruanne äriregistrile.
(7) Kui taotletakse tegevusluba televisiooniteenuse osutamiseks, märgitakse taotluses ka teleprogrammi edastamise tehniline vorm, nagu maapealne levi, kaabellevi, satelliitlevi või elektroonilise side muu liik elektroonilise side seaduse tähenduses.
(8) Tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõiv riigilõivuseaduses sätestatud määra järgi.
§ 40. Tegevusloa väljaandmine
(1) Vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse ja raadioteenuse osutamise tegevusloa väljaandmiseks kuulutab Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor välja konkursi. Konkursi väljakuulutamine, väljaantavate tegevuslubade liigid ja arv, tegevusloa taotluste esitamise tähtpäev ning muud tingimused tehakse teatavaks nii Kultuuriministeeriumi kui ka Tehnilise Järelevalve Ameti veebilehel.
(2) Tehnilise Järelevalve Amet teavitab vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse ja raadioteenuse osutamise tegevusloa eelseisvast konkursist Kultuuriministeeriumi vähemalt kaks kuud enne konkursi väljakuulutamist.
(3) Vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse, tingimusjuurdepääsuga televisiooniteenuse ja raadioteenuse osutamise tegevusloa kõrvaltingimustena võib selleks, et tagada teenuste mitmekesisus, kehtestada Eesti autorite teoste ja Eesti riigi rahalisel toetusel valminud audiovisuaalteoste miinimummahu programmis, muusikasaadete, sõnasaadete, sealhulgas uudistesaadete osakaalu programmis, levipiirkonna elu kajastavate saadete mahu programmis, levipiirkonna, peamise sihtrühma ning sõnasaadete keele nõude.
(4) Vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse ja raadioteenuse osutamise tegevusloa kõrvaltingimuste kehtestamise vajaduse olemasolu otsustab valdkonna eest vastutav minister ning kehtestab sel juhul üks kuu enne tegevusloa konkursi väljakuulutamist tegevusloa kõrvaltingimused ja nende hindamise alused valikmenetluses parima pakkumise väljaselgitamiseks.
(5) Vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse ja raadioteenuse osutamise tegevusloa väljaandmise, väljaandmisest keeldumise või taotluse läbi vaatamata jätmise kohta teeb Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor otsuse kolme kuu jooksul pärast tegevusloa taotluste esitamise tähtpäeva.
(6) Tingimusjuurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise, satelliittelevisiooni teenuse osutamise ja ajutise tegevusloa annab Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor esitatud taotluse alusel konkurssi välja kuulutamata. Tingimusjuurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise tegevusloale võib määrata kõrvaltingimusi vastavalt valdkonna eest vastutava ministri eelnevalt esitatud ettepanekule.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud teise lause sõna „kultuuriministri” sõnadega „valdkonna eest vastutava ministri”.]
(7) Tingimusjuurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise tegevusloa ja ajutise tegevusloa väljaandmise, väljaandmisest keeldumise või taotluse läbi vaatamata jätmise kohta teeb Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor otsuse ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist.
(8) Satelliittelevisiooni teenuse osutamise tegevusloa väljaandmise, väljaandmisest keeldumise või taotluse läbi vaatamata jätmise kohta teeb Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor otsuse kuue kuu jooksul pärast taotluse saamist.
§ 41. Komisjon
Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor moodustab tegevuslubade taotluste hindamiseks nõuandva komisjoni, millesse kuuluvad meediateenustega seotud asutuste ja juriidiliste isikute ning meediavaldkonna asjatundjate esindajad, sealhulgas Kultuuriministeeriumi esindaja. Komisjoni koosseisu ja töökorralduse kinnitab Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor käskkirjaga.
§ 42. Tegevusloa taotluse läbi vaatamata jätmine
§ 43. Parima pakkumise väljaselgitamine valikmenetluses
(1) Vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse ja raadioteenuse osutamise tegevusluba, mille väljaandmiseks korraldatakse konkurss, antakse välja taotlejale, kes tegi valikmenetluses parima pakkumise.
(2) Parima pakkuja väljaselgitamisel hinnatakse pakkumise vastavust käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud tingimustele ning § 40 lõike 4 alusel valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud kõrvaltingimustele, lähtudes kõrvaltingimuste hindamise alustest.
§ 44. Tegevusloa andmisest keeldumise erisused
(1) Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor keeldub tegevusloa väljaandmisest, kui taotleja kavandatav tegevus ei vasta käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud tingimustele või tegevusloa kõrvaltingimustele või taotleja ei osutunud valikmenetluses parimaks pakkujaks.
(2) Satelliittelevisiooni teenuse osutamise tegevusloa andmisest võib Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor keelduda, kui sellise loa alusel edastatav teleprogramm rikuks oluliselt sihtriigis kehtivaid nõudeid, eelkõige telereklaami ja alaealiste kaitse osas.
§ 45. Tegevusloa kehtetuks tunnistamise erisused
Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor tunnistab tegevusloa kehtetuks, kui tegevusloal märgitud isik ei ole edastanud tegevusloa tingimustele või kõrvaltingimustele vastavat programmi enam kui ühe kuu jooksul.
§ 46. Tegevusloa peatamine programmi tehnilise edastamise võimatuse tõttu
Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor võib tegevusloa omaniku taotluse alusel peatada programmi edastamise tegevusloa kuni üheks kuuks, kui programmi tehnilisel edastamisel on ilmnenud olulisi takistavaid asjaolusid.
§ 47. Tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja teatamiskohustus
(1) Tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutamiseks tuleb esitada majandustegevusteade.
(2) Teates esitatakse lisaks majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses sätestatule järgmised andmed:
1) teenuse osutaja veebilehe aadress;
2) tellitava audiovisuaalmeedia teenuse nimi ja liik ning teenust iseloomustav teave;
3) pakutava teenuse kättesaadavuse vormid ja levipiirkonnad;
4) programmikataloogi vastutava toimetaja nimi ja tema kontaktandmed;
5) viide Tehnilise Järelevalve Ametile kui riikliku järelevalve tegijale.
§ 48. Tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutamise registreerimine
5. peatükk Ainuõigused ja lühilõikude edastamine
§ 49. Teleülekande ainuõiguse kasutamise piirang
(1) Televisiooniteenuse osutaja ei tohi kasutada omandatud teleülekande ainuõigusi nii, et sellega võetakse oluliselt osalt teise liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi elanikkonnalt võimalus jälgida nende riikide poolt ühiskondlikult oluliste sündmuste nimekirja arvatud ja Euroopa Liidu audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi või piiriülese televisiooni Euroopa konventsiooni nõuete kohaselt kinnitatud sündmusi täielikult või osaliselt otseülekandes või hilisema edastusena.
(2) Ühiskondlikult olulise sündmuse teleülekande ainuõiguse omandanud televisiooniteenuse osutaja peab liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi televisiooniteenuse osutajale tagama uudiste lühilõikude jaoks õiglase, mõistliku ja mittediskrimineeriva juurdepääsu sündmusele.
(3) Kui ühe riigi televisiooniteenuse osutaja soovib juurdepääsu ühiskondlikult olulise sündmuse teleülekandele, millele on teleülekande ainuõigused omandanud sama riigi teine televisiooniteenuse osutaja, peab esimene seda taotlema sellelt teiselt sama riigi televisiooniteenuse osutajalt.
§ 50. Lühilõikude edastamine
(1) Televisiooniteenuse osutajal, kes ei ole omandanud ühiskondlikult olulise sündmuse teleülekande ainuõigusi, on õigus vabalt valida ainuõigusi omava edastava televisiooniteenuse osutaja signaalist lühilõike üldisesse uudistesaatesse, viidates nende allikale.
(2) Käesoleva seaduse § 49 lõigetes 2 ja 3 nimetatud tingimustel saadud juurdepääsu alusel loodud lühilõikude kasutamisel tuleb järgida järgmisi nõudeid:
1) lühilõik sündmusest võib uudistesaates olla kuni 90 sekundit ning lühilõigu tegemiseks mõeldud juurdepääs ei hõlma üldjuhul selle pikemat salvestamist ega ülekannet;
2) neil tingimustel loodud lühilõiku võib kasutada sündmuse toimumise päeva ja sellele järgneva päeva uudistesaadetes, viidates sellele televisiooniteenuse osutajale, kellelt lühilõik on saadud;
3) ainuõigusi omav televisiooniteenuse osutaja võib nõuda lühilõigu kasutajalt kõnealuse lühilõigu esmanäitamist uudistesaates alles pärast ainuõigusi omava televisiooniteenuse osutaja teleülekannet sündmusest;
4) lühilõigu edasise kasutamise tingimused määratakse teleülekande ainuõigusi omava televisiooniteenuse osutaja ja lühilõiku kasutava televisiooniteenuse osutaja kokkuleppel;
5) sündmusele teleülekande ainuõigusi omaval televisiooniteenuse osutajal on õigus saada lühilõigu tegemist taotlevalt televisiooniteenuse osutajalt hüvitist teleülekande jaoks sündmusele ja signaalile juurdepääsu tagamisega otseselt seotud lisakulude eest.
(3) Tellitavas audiovisuaalmeedia teenuses võib lühilõike üldistes uudistesaadetes kasutada ainult siis, kui tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja pakub saadet ajaliselt pärast ainuõigusi omava televisiooniteenuse osutaja uudistesaate edastamist.
6. peatükk Meediateenuse vastuvõtmise ja taasedastamise vabadus
§ 51. Televisiooni- ja raadioteenuse vastuvõtmise ja taasedastamise vabadus
(1) Teisest riigist pärit televisiooni- ja raadioteenuse vastuvõtmist ja taasedastamist ei piirata, välja arvatud käesolevas paragrahvis sätestatud juhtudel.
(2) Tehnilise Järelevalve Amet teeb liikmesriigist või konventsiooniga ühinenud riigist pärit teleprogrammi taasedastajale taasedastamise lõpetamise ettekirjutuse järgmistel põhjustel:
1) teisest riigist pärit teleprogramm on oluliselt rikkunud viimase aasta jooksul vähemalt kahel korral käesoleva seaduse § 19 lõigetes 1–5 sätestatud nõudeid;
2) Tehnilise Järelevalve Amet on kirjalikult teavitanud käesoleva lõike punktis 1 nimetatud rikkumisest ja taasedastamise lõpetamise ettekirjutuse tegemisest teise riigi järelevalveasutust, televisiooniteenuse osutajat, teleprogrammi taasedastajat ja Euroopa Komisjoni;
3) konsultatsioonid vastava riigi järelevalveasutusega ja Euroopa Komisjoniga ei ole andnud rahuldavat lahendust 15 päeva jooksul pärast käesoleva lõike punktis 2 nimetatud teatamist ja rikkumine jätkub.
(3) Tehnilise Järelevalve Amet loobub kavandatud või juba tehtud taasedastamise lõpetamise ettekirjutusest, kui Euroopa Komisjon otsustab, et Eesti tegevus käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel ei ole kooskõlas Euroopa Liidu õigusega.
(4) Kui teleprogrammi taasedastamine, mis ei ole pärit liikmesriigist või konventsiooniga ühinenud riigist, rikub oluliselt ja korduvalt käesoleva seaduse § 19 lõigetes 1–5 sätestatud nõudeid, on Tehnilise Järelevalve Ametil õigus teha teleprogrammi taasedastajale teleprogrammi taasedastamise lõpetamise ettekirjutus.
(5) Kui teisest riigist pärit raadioprogrammi taasedastaja rikub oluliselt ja korduvalt käesoleva seaduse § 19 lõigetes 1–3 sätestatud nõudeid, on Tehnilise Järelevalve Ametil õigus teha raadioprogrammi taasedastamise lõpetamise ettekirjutus.
(6) Taasedastaja võib pakkuda oma teenuses teleprogrammi, mille edastamiseks on olemas asukohamaa sellekohane luba või muu õiguslik alus asukohamaa õigusaktide kohaselt.
§ 52. Tellitava audiovisuaalmeedia teenuse vastuvõtmise ja taasedastamise vabadus
(1) Teisest riigist pärit tellitava audiovisuaalmeedia teenuse vastuvõtmist ja taasedastamist ei piirata, välja arvatud käesolevas paragrahvis sätestatud juhtudel.
(2) Tehnilise Järelevalve Amet võib teha Euroopa Liidu liikmesriigist pärit taasedastajale programmikataloogi pakkumise lõpetamise ettekirjutuse juhul, kui see on vajalik ja proportsionaalne ja kui programmikataloog takistab või ohustab vähemalt üht järgmist põhimõtet:
1) avaliku korra kaitset, eelkõige kuritegude ennetamist, uurimist, avastamist ja nende eest vastutusele võtmist, sealhulgas alaealiste kaitset ning rassilise, soolise, usulise ja rahvusliku vaenu õhutamise ja üksikisikuid puudutava inimväärikuse rikkumise vastu võitlemist;
2) rahvatervise kaitset;
3) avalikku julgeolekut, sealhulgas riigi julgeoleku ja kaitse tagamist;
4) tarbijate, sealhulgas investorite kaitset.
(3) Enne programmikataloogi pakkumise lõpetamise ettekirjutuse tegemist ja piiramata võimalusi kohtumenetluseks, peab Tehnilise Järelevalve Amet:
1) taotlema meediateenuse osutaja üle jurisdiktsiooni omavas Euroopa Liidu liikmesriigis järelevalveasutuselt meetmete rakendamist;
2) juhul, kui Euroopa Liidu liikmesriigi järelevalveasutus ei ole nõutud meetmeid rakendanud või need on olnud ebapiisavad, teatama Euroopa Komisjonile ja Euroopa Liidu liikmesriigi järelevalveasutusele kavatsusest rakendada selliseid meetmeid.
(4) Edasilükkamatutel asjaoludel, nagu avalikku julgeolekut selgelt ähvardava ohu korral, võib teha erandeid käesoleva paragrahvi lõike 3 tingimustest. Sel juhul teavitab Tehnilise Järelevalve Amet viivitamata Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu liikmesriigi järelevalveasutust, näidates ära põhjused, miks Tehnilise Järelevalve Amet peab juhtumit edasilükkamatuks ja kiiret tegutsemist nõudvaks.
(5) Tehnilise Järelevalve Amet võib loobuda kavandatud või juba tehtud programmikataloogi pakkumise lõpetamise ettekirjutusest, kui Euroopa Komisjon otsustab, et ettekirjutus ei ole kooskõlas Euroopa Liidu õigusega.
(6) Euroopa Liitu mittekuuluvast riigist pärit programmikataloogi puhul võib Tehnilise Järelevalve Amet ühel käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud alusel teha programmikataloogi pakkuvale taasedastajale programmikataloogi pakkumise lõpetamise ettekirjutuse.
(7) Taasedastaja võib pakkuda oma teenuses programmikataloogi, mille edastamiseks on olemas asukohamaa sellekohane luba või muu õiguslik alus asukohamaa õigusaktide kohaselt.
7. peatükk Teabevahetus Euroopa Komisjoni ja liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi järelevalveasutusega
§ 53. Teabevahetus Euroopa Komisjoni ja liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi järelevalveasutusega
(1) Tehnilise Järelevalve Amet on kohustatud andma teavet käesoleva seaduse rakendamisega seotud küsimustes Euroopa Komisjonile ja võib anda teavet ka liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi järelevalveasutusele nende soovi korral.
(2) Kui Tehnilise Järelevalve Amet leiab, et teabe avaldamine Euroopa Liidu liikmesriigi järelevalveasutusele ei ole põhjendatud, teavitab ta Euroopa Komisjoni, et ei soovi teabe avaldamist, ning esitab sellekohased põhjendused.
(3) Kui teabe avaldamine Euroopa Komisjonile või liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi järelevalveasutusele puudutab Eestis asuvat meediateenuse osutajat, teavitab Tehnilise Järelevalve Amet teabe avaldamisest ka meediateenuse osutajat.
(4) Kui mõni liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi jurisdiktsiooni alla kuuluv televisiooniteenuse osutaja teenus on tervikuna või põhiosas suunatud Eesti elanikkonnale ja televisiooniteenuse osutaja on asutatud teises liikmesriigis või konventsiooniga ühinenud riigis ilmse eesmärgiga hoiduda kõrvale käesoleva seadusega sätestatud nõuetest ja rikub neid järjekindlalt, võtab Tehnilise Järelevalve Amet ühendust liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi järelevalveasutusega, et leida mõlemapoolselt rahuldav lahendus.
(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud teabevahetuses Euroopa Liidu liikmesriigi järelevalveasutusega ei ole leitud mõlemaid pooli rahuldavat lahendust, on Tehnilise Järelevalve Ametil õigus pöörduda Euroopa Komisjoni poole hinnangu saamiseks, kas Tehnilise Järelevalve Ameti poolt kavandatavad meetmed on põhjendatud, objektiivselt vajalikud ja mittediskrimineerivad.
(6) Kui Euroopa Komisjon on otsustanud, et need meetmed on vastavuses Euroopa Liidu õigusega ja Eesti hinnangud on asjakohased ning piisavalt põhjendatud, võib Tehnilise Järelevalve Amet erandkorras teha käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud teleprogrammi taasedastajale teleprogrammi taasedastamise lõpetamise ettekirjutuse.
(7) Kui mõni liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi järelevalveasutus teavitab Tehnilise Järelevalve Ametit asjaolust, et Eestis asuv audiovisuaalmeedia teenuse osutaja, kelle teenused on mõeldud vastuvõtmiseks tervikuna või osaliselt ühes või mitmes liikmesriigis või konventsiooniga ühinenud riigis, rikub järjekindlalt ja oluliselt nimetatud riigis audiovisuaalmeediateenuste osutamisele sätestatud nõudeid, on Tehnilise Järelevalve Ametil õigus teha vajaduse korral audiovisuaalmeediateenuse osutajale nimetatud nõuete järgimise ettekirjutus. Tehnilise Järelevalve Amet teavitab liikmesriigi või konventsiooniga ühinenud riigi järelevalveasutust kasutusele võetud meetmetest ja nende tulemustest kahe kuu jooksul pärast teabe saamist.
(8) Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus teavitada Euroopa Komisjoni käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud juhtumist, kui Tehnilise Järelevalve Amet ei nõustu Euroopa Liidu liikmesriigi järelevalveasutuselt saadud teabega.
Käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete täitmise üle, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud nõuete täitmise üle, teostab riiklikku järelevalvet Tehnilise Järelevalve Amet.
§ 55. Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 56. Sunniraha määr
Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib korrakaitseorgan rakendada sunnivahendit asendustäitmise ja sunniraha seaduses ettenähtud korras. Sunniraha ülemmäär on 15 000 eurot, ettekirjutuse korduva täitmata jätmise korral 30 000 eurot.
§ 57. Alaealiste kaitse nõuete rikkumine
(1) Käesoleva seaduse §-s 19 sätestatud nõuete rikkumise eest –
§ 58. Äriteadetele kehtestatud nõuete rikkumine
(1) Käesoleva seaduse § 26 lõikes 2 ja §-des 28–31 sätestatud nõuete rikkumise eest –
§ 59. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 57 ja 58 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 57 ja 58 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tehnilise Järelevalve Amet.
§ 60. Nägemis- ja kuulmispuudega inimeste juurdepääs audiovisuaalmeedia teenustele
Käesoleva seaduse §-s 23 sätestatud nõuet rakendavad audiovisuaalmeedia teenuste osutajad järk-järgult pärast käesoleva seaduse jõustumist. Audiovisuaalmeedia teenuste osutajad esitavad teabe oma pakutavate teenuste kättesaadavaks tegemise kohta nägemis- ja kuulmispuudega inimestele esmakordselt 2011. aasta 15. novembriks Kultuuriministeeriumile ja seejärel alates 2013. aastast iga aasta 15. veebruariks Tehnilise Järelevalve Ametile.
§ 61. Tegevusjuhend audiovisuaalsete äriteadete edastamiseks lastesaadetes
Kultuuriminister kehtestab käesoleva seaduse § 27 lõikes 2 sätestatud tegevusjuhendi äriteadete edastamiseks lastesaadetes poolteise aasta jooksul pärast käesoleva seaduse jõustumist juhul, kui meediateenuse valdkonnas tegutsevad isikud ei ole nimetatud tegevusjuhendit eneseregulatsiooni korras välja töötanud aasta jooksul pärast käesoleva seaduse jõustumist.
§ 62. Tootepaigutusele sätestatud nõuete kohaldamise erisused
Käesoleva seaduse §-s 31 sätestatud nõudeid tootepaigutusele kohaldatakse üksnes nende saadete suhtes, mis on toodetud pärast 2009. aasta 19. detsembrit.
§ 63. Väljaantud ringhäälingulubade kehtivus
(1) Ringhäälinguseaduse alusel välja antud ringhäälinguload jäävad kehtima kuni neil näidatud tähtaja lõpuni.
(2) Ringhäälinguluba üleriigilise maapealse leviga digitaalringhäälinguvõrgus võrdsustatakse vaba juurdepääsuga üleriigilise televisiooniteenuse osutamise tegevusloaga.
(3) Kaabellevivõrgu ringhäälinguloa omajad teatavad Tehnilise Järelevalve Ametile kahe kuu jooksul pärast käesoleva seaduse jõustumist levipiirkonna, lähtudes käesoleva seaduse §-s 34 sätestatud nõuetest. Kehtivad ringhäälinguload kaabellevivõrgus võrdsustatakse tingimusjuurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise tegevuslubadega vastavalt levipiirkonna suurusele.
(4) Kohaliku ja regionaalse raadiovõrgu ringhäälinguloa omajad teatavad Tehnilise Järelevalve Ametile kahe kuu jooksul pärast käesoleva seaduse jõustumist levipiirkonna, lähtudes käesoleva seaduse § 35 lõike 2 punktides 1 ja 2 sätestatud nõuetest. Kehtivad ringhäälinguload kohalikus või regionaalses raadiovõrgus võrdsustatakse regionaalse või üleriigilise raadioteenuse osutamise tegevuslubadega vastavalt levipiirkonna suurusele.
(5) Ringhäälinguload raadio rahvusvahelises analoogvõrgus võrdsustatakse rahvusvahelise raadioteenuse osutamise tegevuslubadega.
§ 64. Tellitavate audiovisuaalteenuste osutajate registreerimise erisus
Kuni käesoleva seaduse §-de 47 ja 48 jõustumiseni esitavad Tehnilise Järelevalve Ametile teate need ettevõtjad, kes soovivad hakata osutama tellitavaid meediateenuseid, märkides andmed teenuse osutaja kohta, osutatava teenuse nimetuse ja liigi, teenuse kättesaadavuse vormi ja levipiirkonna ning programmikataloogi vastutava toimetaja nime.
§ 65. Ainuõiguste omandamise erisus
Käesoleva seaduse § 49 lõikes 1 sätestatud nõue kehtib ainuõigustele, mis on omandatud pärast 1997. aasta 30. juulit.
§ 651. Elektroonilisele teatamiskohustusele üleminek
Käesoleva seaduse § 47 lõiget 3 kohaldatakse alates 2016. aasta 1. juulist.
§ 66. – § 77. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
§ 78. Seaduse jõustumine
Käesoleva seaduse §-d 47 ja 48 jõustuvad 2011. aasta 1. juulil.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (ELT L 95, 15.04.2010, lk 1–28).


Pühendusnimede määramise kord – Riigi Teataja
Pühendusnimede määramise kord
Jõustumine: 17.10.201401.07.2004
RT I 2004, 51, 361
Määrus kehtestatakse « Kohanimeseaduse» (RT I 2003, 73, 485; 2004, 22, 148) § 13 lõike 4 alusel.
§1. Pühendusnimi
(1) Isiku mälestuseks või austuseks määratav pühendusnimi peab sisaldama isiku eesnime või eesnimesid ja perekonnanime või isiku täielikku varjunime.
(2) Pühendusnimeks ei loeta isikunimest lähtunud kohanimesid, mis on tekkinud üksnes selle isiku seotuse tõttu nimetatud kohaga, ilma et peetaks silmas isiku mälestuse jäädvustamist.
§2. Pühendusnimede määramise alused
(1) Isikunime ei või kohale pühendusnimeks määrata selle isiku eluajal.
(2) Pühendusnimede määramisel tuleb hoiduda isikunimede hulgalisest kasutamisest riigi, haldusüksuse või asustusüksuse piires.
(3) Pühendusnime määramise võib algatada kohanimemääraja või füüsiline või juriidiline isik, kes esitab kirjaliku taotluse pädevale kohanimemäärajale.
(4) Kohanimemääraja teeb otsuse kohale pühendusnime määramise kohta, arvestades asjaomase isiku teeneid kohaliku elu edendamisel, tema seotust selle kohaga, samuti Eesti maa, rahva ja riigiga.
(5) Kohanimemääraja võib selgitada enne pühendusnime määramist välja elanike arvamuse. Selle väljaselgitamise otsustamine on kohanimemääraja pädevuses.
(6) Elanike arvamuse uuringu tulemustel on kohanimemääraja jaoks soovituslik iseloom.
§3. Pühendusnime määramise erisused ametliku kohanime muutmisel
(1) Juhul, kui pühendusnime määramiseks tahetakse muuta ametlikku kohanime, peab kohanimemääraja välja selgitama vähemalt nende elanike arvamuse, kes muudetava nimega nimeobjekti territooriumil rahvastikuregistri andmetel elavad.
(2) Kohanimemääraja esitab vastavalt «Kohanimeseaduse» § 7 lõikele 3 regionaalministrile kohanime muutmise taotluse koos seletuskirjaga, mis sisaldab nime muutmise ja valitud pühendusnime põhjendust ning elanike arvamuse uuringu tulemusi.
(3) Regionaalminister teeb otsuse pärast kohanimenõukogult arvamuse saamist.
Määrus jõustub 1. juulil 2004. a.
Regionaalminister Jaan ÕUNAPUU
RT I, 14.10.2014, 9
Määrus kehtestatakse „Kohanimeseaduse” § 13 lõike 4 alusel.
§ 1. Pühendusnimi
§ 2. Pühendusnimede määramise alused
§ 3. Pühendusnime määramise erisused ametliku kohanime muutmisel
(2) Kohanimemääraja esitab vastavalt „Kohanimeseaduse” § 7 lõikele 3 valdkonna eest vastutavale ministrile kohanime muutmise taotluse koos seletuskirjaga, mis sisaldab nime muutmise ja valitud pühendusnime põhjendust ning elanike arvamuse uuringu tulemusi.
[RT I, 14.10.2014, 2 - jõust. 17.10.2014]
(3) Valdkonna eest vastutav minister teeb otsuse pärast kohanimenõukogult arvamuse saamist.


Saue valla jäätmevaldajate registri põhimäärus – Riigi Teataja
Saue valla jäätmevaldajate registri põhimäärus
Saue valla jäätmevaldajate registri põhimäärus - sisukord
§ 15 Andmekogude likvideerimine
RT IV, 08.06.2018, 42
Vastu võetud 31.05.2018 nr 29
Määrus kehtestatakse jäätmeseaduse1 § 711 lõike 1 alusel.
Määrusega asutatakse kohaliku omavalitsuse andmekogu ametliku nimetusega Saue valla jäätmevaldajate register (edaspidi register).
(2) Registri asutaja on Saue Vallavolikogu (edaspidi volikogu).
3) Saue Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) varustamine eespool nimetatud informatsiooniga jäätmehoolduse kavandamise, korraldamise ja järelevalve tegemiseks ja jäätmeseadusega kohalikule omavalitsusele jäätmehoolduse korraldamiseks sätestatud ülesannete täitmiseks.
(3) Jäätmetekkekohtade üldandmed kantakse registrisse kinnistusraamatu andmete alusel ja jäätmevaldaja nimi, isikukood ja elukoht kantakse rahvastikuregistri andmete alusel.
(1) Registri vastutav töötleja on Saue valla ametiasutus Saue Vallavalitsus (edaspidi vastutav töötleja).
(1) Registri volitatud töötleja on isik, keda vastutav töötleja on volitanud andmeid töötlema ja registrit majutama.
2) majutab, hooldab ja haldab andmekogu;
4) teeb registris muudatusi ja parandusi;
5) informeerib muudatuste sisseviimisest andmete esitajat;
6) esitab järelepärimisi jäätmevedajale;
9) annab registri likvideerimisel andmed üle selleks nimetatud isikule.
(3) Vastutav töötleja võib käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1−C0#3F4 ning punktides 6−C0#3F8 nimetatud ülesanded kokkuleppega üle anda korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni alusel jäätmevedajale.
(5) Registris teeb muudatusi ja parandab ebaõigeid kandeid registri volitatud töötleja või käesoleva määruse § 8 lõikes 4 nimetatud juhul jäätmevedaja, kes vajadusel informeerib muudatuste sisseviimisest andmete esitajat.
(2) Jäätmevaldajale või tema seaduslikule esindajale väljastatakse tema kohta käivaid andmeid kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega.
(3) Registrist andmete saamiseks esitatakse registri volitatud töötlejale või käesoleva määruse § 8 lõikes 4 nimetatud juhul jäätmevedajale avaldus, kus märgitakse taotleja nimi, kontaktandmed, päringu objekt, soovitud andmed ja nende kasutamise otstarve.
(2) Registri üle järelevalvet tegeval isikul on õigustutvuda registrisse kantud andmete ja nende alusdokumentidega ning saada teavet andmete registrist väljastamise ja kasutamise kohta.
(4) Registri pidamisel tekkinud puuduste ilmnemisel on registri volitatud töötleja
või käesoleva määruse § 8 lõikes 4 nimetatud juhul jäätmevedaja kohustatud kõrvaldama järelevalvet teinud isiku ettekirjutuses kajastatud puudused määratud tähtajaks.
(1) Registri pidamist, täiendamist ja arendamist finantseeritakse Saue valla eelarvest selleks eraldatud vahenditest.
(2) Registri vastutav töötleja tasub registri majutamise eest vastavalt volitatud töötlejaga sõlmitud lepingule.
§ 15. Andmekogude likvideerimine
(1) Määrusega likvideeritakse Kernu valla, Nissi valla, Saue linna ja Saue valla ühinemise tulemusena moodustunud Saue vallale kuulvad järgmised andmekogud:
1) Saue valla jäätmevaldajate register;
2) Saue linna jäätmevaldajate register;
3) Nissi valla jäätmevaldajate register;
4) Kernu valla jäätmevaldajate register.
(2) Lõikes 1 nimetatud likvideeritavate andmekogude andmed antakse üle määrusega asutatavasse Saue valla jäätmevaldajate registrisse.
1) Saue Vallavolikogu 25.02.2016. a määrus nr 7 „Saue valla jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus“;
2) Saue Linnavolikogu 20.01.2005. a määrus nr 44 „Saue Linna jäätmevaldajate registri asutamine ja põhimääruse kinnitamine“;
3) Nissi Vallavolikogu 28.09.2017. a määrus nr 6 „Nissi valla jäätmevaldajate registri asutamine ja registri põhimäärus“;
4) Kernu Vallavolikogu 30.06.2005. a määrus nr 13 „Jäätmevaldajate registri asutamine ja registri pidamise kord“.


Huvikoolide tegevusega seotud tasuliste teenuste tasu arvestamise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Huvikoolide tegevusega seotud tasuliste teenuste tasu arvestamise ja maksmise kord
Huvikoolide tegevusega seotud tasuliste teenuste tasu arvestamise ja maksmise kord - sisukord
§ 2 Teenuste tasu arvestamise alus
§ 3 Õppetasu arvestamine ja maksmine
§ 4 Teenuse tasu arvestamine ja maksmine
RT IV, 29.12.2011, 146
Vastu võetud 28.11.2011 nr 15
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 3 ja huvikooli seaduse § 21 lõike 3 alusel.
Määrusega kehtestatakse Pärnu Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) hallatavate huvikoolide Pärnu Muusikakool, Pärnu Kunstikool, Pärnu Linna Spordikool, Pärnu Kunstide Maja ning Pärnu Loodus- ja Tehnikamaja põhitegevusega ning õppekavavälise tegevusega seotud tasuliste teenuste tasu arvestamise ja maksmise kord.
§ 2. Teenuste tasu arvestamise alus
Huvikooli põhitegevusega seotud tasuliste teenuste tasu (edaspidi õppetasu) ja õppekavavälise tegevusega seotud tasuliste teenuste tasu (edaspidi teenuse tasu) arvestamise aluseks on linnavalitsuse korraldusega kinnitatud tasuliste teenuste tasumäärad.
§ 3. Õppetasu arvestamine ja maksmine
(1) Õppetasu arvestamiseks sisestab huvikool õppurid arvestusprogrammi „Kooliraha“ ja esitab linnavalitsuse raamatupidamise teenistusele õppurite nimekirja kaks korda õppeaastas tähtajaga 10. oktoober ja 10. veebruar.
(2) Andmed õppurite nimekirjas toimuva muutuse ja haiguse tõttu õppetööst pikaajaliselt (üle ühe kuu) puudunud õppurite kohta esitab huvikool linnavalitsuse raamatupidamise teenistusele igakuuliselt tähtajaga 10. kuupäev.
(3) Õppetasu maksmine toimub huvikooli direktori ja õppetasu maksja vahel sõlmitud õppetasu maksmise lepingu alusel.
(4) Õppetasu maksmine toimub kuumaksena või poolaasta maksena. Õppetasu maksmise tähtaeg kuumakse korral on iga kuu 25. kuupäev. Õppetasu maksmise tähtaeg poolaasta makse korral on 15. oktoober ja 15. veebruar.
(5) Õppuri pikaajalisel puudumisel õppetöölt haiguse tõttu arvestatakse selle aja eest makstud õppetasu järgmise perioodi õppetasu ettemaksuks. Tasaarvestuse aluseks on arstitõend, mis esitatakse huvikoolile hiljemalt haigusele järgneva kuu 05. kuupäevaks.
(6) Õppuri õpingute katkestamisel huvikoolis tagastatakse poolaasta makse korral õppetasu ettemaks õpingute katkestamisele järgnevast kuust. Õppetasu ettemaksu tagastamise aluseks on õppetasu maksja avaldus, mis esitatakse huvikooli direktorile hiljemalt õpingute katkestamisele järgneva kuu 05. kuupäevaks.
(7) Õppetasu maksmise viibimisel kauem kui üks kuu, on huvikoolil õigus õppur välja arvata õppurite nimekirjast.
(8) Õppetasu maksmist suunab ja kontrollib linnavalitsuse raamatupidamise teenistus koostöös huvikooliga.
§ 4. Teenuse tasu arvestamine ja maksmine
(1) Teenuse tasu arvestamiseks sisestab huvikool tasulises teenuses osalejad arvestusprogrammi “Kooliraha” ja esitab linnavalitsuse raamatupidamise teenistusele tasulises teenuses osalejate nimekirja (koolitus jms) või andmed tasulise teenuse arve väljastamiseks (kollektiivi esinemine jms).
(2) Andmed pikaajalises (üle ühe kuu) tasulise teenuses (pikaajalised koolitused jms) osalejate kohta esitab huvikool linnavalitsuse raamatupidamise teenistusele igakuuliselt tähtajaga 15. kuupäev.
(3) Teenuse tasu maksmine toimub linnavalitsuse raamatupidamise teenistuse poolt väljastatud arve alusel.
(4) Pikaajalise tasulise teenuse korral väljastab linavalitsuse raamatupidamise teenistus teenuse tasu arved igakuuliselt.
(5) Teenuse tasu maksmise viibimisel pikaajalise teenuse korral kauem kui 15 kalendripäeva, on huvikoolil õigus teenuse saaja välja arvata teenuse saajate nimekirjast.
(6) Teenuse tasu maksmist kontrollib linnavalitsuse raamatupidamise teenistus koostöös huvikooliga.
(1) Koolitatava koolituskulude tasumise tõendi väljastab koolituse eest tasunud füüsilise isiku nõudmisel linnavalitsuse raamatupidamise teenistus.
(2) Tunnistada kehtetuks Pärnu Linnavalitsuse 10. septembri 2007 määrus nr 11 “Pärnu linna huvikoolide põhitegevusega seotud tasuliste teenuste eest makstava tasu arvestamise ja maksmise korra kinnitamine”.
Abilinnapea linnapea	ülesannetes


НЕКОММЕРЧЕСКИЕ ОБЪЕДИНЕНИЯ – БУХГАЛТЕРСКИЙ УЧЕТ И НАЛОГООБЛОЖЕНИЕ
СТРУКТУРА ГОДОВОГО ХОЗЯЙСТВЕННОГО ОТЧЕТА ДЛЯ НЕКОММЕРЧЕСКОГО ОБЪЕДИНЕНИЯ
(в том числе для профсоюзов)
Для 2003 хозяйственного года
2) aruandeaasta algus ja lőpp;
3) ärinimi voi sihtasutuse nimi ja registrikood;
4) aadress (maja ja korteri number, tänava vői talu nimi, asula, kohaliku omavalitsuse üksuse ja maakonna nimi, postiindeks);
5) sidevahendid (telefon, faks, elektronposti aadress ja Interneti kodulehekülg);
6) vajadusel pőhitegevusala;
7) dokumentide loetelu (nt audiitori jareldusotsus!), mis saadetakse majandusaasta aruandest eraldi.
1. Отчет о деятельности
ЗБУ §24
Составляется правлением
2. Заключение аудитора или мнение ревизионной комиссии
Устав и §36 часть 2 Закона о некоммерческих объединениях
Если предусмотрено уставом или принято решение общего собрания.
3. Декларация исполнительного руководства
ЗБУ §23
4. Годовой бухгалтерский отчет
ЗБУ §14 часть 1
Структура: §§ 18-21 и RTJ 14 «Некоммерческие объединения и целевые учреждения».
Схемы 1-3 к ЗБУ, RTJ 2 «Требования к способу представления информации в годовом бухгалтерском отчете» и Приложение к RTJ 14 «Некоммерческие объединения и целевые учреждения».
5. Подписи членов правления
и членов иного органа
§31 часть 1 Закона о некоммерческих объединениях
Все члены правления и совета с указанием даты.
1994 -1999 (включительно)
Годовой бухгалтерский отчет и Декларацию доходов предприятия с приложениями
1994-1999 - в течение 6 мес. после окончания периода налогообложения (совпадает с хозяйственным годом) вместе с Декларацией доходов предприятия и приложениями к ней
С 2000 - в течение 6 мес. после окончания хозяйственного года
(Закон о подоходном налоге §27 часть1)
(Закон о подоходном налоге §55 часть 1)
СОСТАВЛЯЮЩИЕ ЧАСТИ ГОДОВОГО ХОЗЯЙСТВЕННОГО ОТЧЕТА
за 2003 хозяйственный год
считается первым листом годового отчета, но не нумеруется
Mittetulundusühistu XXX
aadress: EESTI, Narva, Kerese 1 (indeks)
pőhitegevusala: töötajate őiguste kaitse
1. Audiitori järeldusotsus (Revisiooni komisjon)
9. Количество, цена, номинальная стоимость, доля в капитале собственных акций (паев), приобретенных или принятых в качестве залога, причины приобретения или принятия в качестве залога (NB! Не применимо для некоммерческого объединения).
3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ АУДИТОРА (составляет аудитор)
4. ДЕКЛАРАЦИЯ ПРАВЛЕНИЯ
Декларация правления 2003 год Juhatuse deklaratsioon
Принципы, учетные методы примененные при составлении годового бухгалтерского отчета соответствуют одной из традиций бухгалтерского учета, указанного в §17 настоящего закона.
(1. Добрая бухгалтерская традиция ЭР;
2. Международные стандарты финансовой отчетности.)
Raamatupidamise aastaaruande koostamisel rakendatud põhimõtted, arvestusmeetodid ja hindamisalused on vastavuses ühega käesoleva seaduse §17 nimetatud raamatupidamistavast.
(1.Eesti hea raamatupidamistava;
Raamatupidsamise aastaaruanne kajastab õigesti ja õiglaseltraamatupidamiskohustuslase finantsseisundit, majandustulemust ja rahavoogusid;
Kõikide juhatuse liikmete allkirjad koos kuupäeva märkimisega
2003 majandusaasta
b) Tulude ja kulude aruanne
d) Netovara muutuste aruanne
6. ПОДПИСИ ЧЛЕНОВ ПРАВЛЕНИЯ И ИНОГО ОРГАНА НЕКОММЕРЧЕСКОГО ОБЪЕДИНЕНИЯ
mittetulundusühistu juhatuse kõik liikmed
mittetulundusühistu muu organi kôik liikmed
ОСНОВНЫЕ РАЗДЕЛЫ ГОДОВОГО ХОЗЯЙСТВЕННОГО ОТЧЕТА НЕКОММЕРЧЕСКОГО ТОВАРИЩЕСТВА
(за исключением Годового бухгалтерского отчета)
1. ПОДПИСИ ЧЛЕНОВ ПРАВЛЕНИЯ И СОВЕТА
mittetulundusühingu juhatuse kõik liikmed
mittetulundusühingu nőukogu kõik liikmed
(TEGEVUSARUANNE)
В отчете о деятельности по статье 22 часть 2 п.2 Закона о бухгалтерском учете указываются следующие параметры:
1. Важнейшие события истекшего года
2. Планы на будущий год
3. Затраты на развитие и проведение исследований отчетного года (фактические и запланированные)
4. Расходы, предусмотренные в планах по развитию и исследованиям на следующий год
5. Общая сумма вознаграждений, произведенная членам правления и административного совета
6. Общая сумма зарплаты руководства и работников
7. Среднесписочное количество работников (среднее хронологическое)
3. ДЕКЛАРАЦИЯ ПРАВЛЕНИЯ
Декларация правления Juhatuse deklaratsioon
* Принципы, учетные методы примененные при составлении годового бухгалтерского отчета соответствуют требованиям доброго бухгалтерского обычая
* Raamatupidamise aastaaruande koostamisel rakendatud pőhimőtted, arvestusmeetodid ja hindamisalused on vastavuses hea raamatupidamistavaga
* Годовой бухгалтерский отчет правильно и справедливо отражает экономический результат и финансовое состояние хозяйственной единицы
* Raamatupidsamise aastaaruanne kajastab majandusüksuse finantsseisundit ja majandustulemust őigesti ja őiglaselt
* Предприятие является действующим
* Raamatupidamiskohustuslane on jätkuvalt tegutsev
* Дата составления годового бухгалтерского отчета
* Raamatupidamisaruande koostamise kuupäev
* Подписи всех членов правления с указанием даты
* Kхikide juhatuse liikmete allkirjad koos kuupдeva märkimisega
Декларация правления как отчетный документ годового хозяйственного отчета (начиная с 2001 года). Требование статьи 22 части 4 Закона о бухгалтерском учете.
MÜ AAA TEGEVUSARUANNE
ОТЧЕТ О ДЕЯТЕЛЬНОСТИ MÜ AAA
MÜ AAA asutati 199X.a. Samal aastal alustati majandustegevusega ning 2000 aastani oli pőhitegevuseks toodete XXX ja YYY tootmine (toiduainete jae-ja hulgimüük). 2000 aastal realiseerimise netto-käive moodustas 5 000 0000 krooni, mis on 10% vőrra rohkem kui 1999 aastal.
MÜ AAA majandustegevust iseloomustas 2000 aastal tootmismahu stabiliseerumine. Tähelepanu pöörati eelkőige tootearendusele ja äritegevuse kindlustamisele praegustel turgudel. Oma positsiooni kinnitati Eesti ja Läti turul. Uute turgudena lisandusid Poola ja Venemaa.
Vőttes arvesse äri-ja finantskeskkonna prognoose järgnevaks aastaks, on MÜ AAA pőhieesmärkideks turuosa säilitamine Eestis ja Lätis tasemel 25%, positsiooni tugevdamine muudel turgudel ning teenindustaseme jätkuv parandamine.
Aruandeperioodil arvestati palkadeks kokku 1 000 000 krooni, sealhulgas tegevjuhile, kes on ka juhatuse esimees, 50 000 krooni. Keskmine töötajate arv oli aruandeperioodil 48.
Nőukogus oli viis liiget, kellele makstud tasud olid kokku 100000 krooni. Juhatuse liikmetele aruandeaastal makstud tasud olid kokku 300 000 krooni.
MÜ AAA учредили в 199Х г. В том же году была начата хозяйственная деятельность и до 2000 г. основной деятельностью являлось производство товаров ХХХ и УУУ (оптовая и розничная торговля продуктами питания). В 2000 г. нетто-оборот реализации составил 5000000 крон, что было на 10% больше чем в 1999 году.
Хозяйственную деятельность MÜ AAA в 2000 году характеризует стабилизация производственных объемов. Внимание было обращено прежде всего на развитие изделия и упрочнение коммерческой деятельности на освоенных рынках. Позиции были упрочнены на ранке Эстонии и Латвии. Как новые рынки добавились Польша и Россия.
Учитывая прогнозы коммерческой и финансовой среды на следующий год, основной задачей MÜ AAA является сохранение позиции на рынке в Эстонии и Латвии на уровне 25%, упрочнение позиций на иных рынках и улучшение уровня обслуживания.
В отчетном периоде было начислено заработной платы 1000000 крон, в том числе исполнительному директору - 50000 крон, который является и членом правления. Среднесписочное число работников за отчетный период - 48 человек.
В совете было пять членов, выплаты которым составили 100000 крон. Выплаты членам правления в отчетном периоде составили всего 300 000 крон.
A. RAHAVOOD PÕHITEGEVUSEST
1. Kapitali muutmine (tulemiaruanne)
2.Amortisatsioon põhivarast (+)
3. Kapitaliosaluse meetodil arvestatud kasum (-), kahjum(+)
4. Kasum (kahjum) põhivara müügist (kasum -, kahjum +)
5. Kasum (kahjum) põhivara likvideerimisest (kasum -, kahjum +)
6. Kasum (kahjum) investeeringutest (kasum -, kahjum +)
7. Käibevara (v.a. raha) jääkide muutus
Aktsiad ja muud väärtpaberid (-, +)
Nфuded ostjate vastu (-, +)
Mitmesugused nхuded (-, +)
Viitlaekumised (-, +)
Ettemaksed tulevaste perioodide kulud (-, +)
Varud (-, +)
8. Lыhiajaliste kohustuste jддkide muutus
Võlakohustused (+, -)
Ostjate (tellijate) ettemaksed (+, -)
Võlad hankijatele (+, -)
Mitmesugused võlad (+, -)
Maksuvõlad (+, -)
Viitvõlad (+, -)
Lьhiajalised eraldised (+, -)
Muud ettemakstud tulevaste perioodide tulud (+, -)
Kokku rahavood дritegevusest (suurenemine +, vähenemine -)
B. RAHAVOOD INVESTEERINGUTEST
1. Põhivara müügist tegelikult laekunud rahasummad (+)
2. Investeeringute müügist tegelikult laekunud rahasummad (+)
3. Investeerija kasumiosalt deklareeritud dividendist kapitaliosaluse meetodil (+)
4. Põhivara soetamisel tegelikult makstud rahasummad (-)
5. Põhivara rekonstrueerimisel tegelikult makstud rahasummad (-)
6. Investeeritud rahasummad kapitaalehitusse (-)
7. Investeeritud rahasummad aktsiatesse ja osakutesse (-)
Kokku rahavood investeeringutest (suurenemine +, vähenemine -)
C. RAHAVOOD FINANTSEERIMISEST
1. Võetud laenu (+)
2. Tasutud laenu (-)
Kokku rahavood finantseerimisest (suurenemine +, vähenemine -)
KOKKU ETTEVÕTTE RAHAVOOD (A+B+C)
D.RAHAJÄÄGI MUUTUS
1. Kassa ja pangakontode jääk 01.01
2. Kassa ja pangakontode jääk 31.12
KOKKU RAHAJÄÄGI MUUTUS (suurenemine +, vähenemine-)
01.01.-31.12.2002.
01.01.-31.12.2001.
Sisseastumis maksud
Toojoukulud
s.h. palgakulu
sotsaalmaksud
Arandeperioodi tulem
Þ Нет установленной законом формы - является одним из приложений, степень подробности разделения доходов и расходов определяется лицом, обязанным вести бухгалтерский учет.


RT I, 19.05.2011, 5
Vastu võetud 16.05.2011 nr 39
§ 1. Põllumajandusministri 8. septembri 2010. a määrust nr 89 „Mikropõllumajandusettevõtte arendamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” (RT I, 29.12.2010, 72) muudetakse järgmiselt:
„§ 181. Tegevuse rahastamine enne kulutuste tegemist
(5) Lõikes 4 nimetatud kulude eest peab olema tasutud ning lisas 6 toodud vormi kohane kuludeklaratsioon koos § 17 lõike 1 punktis 3 nimetatud dokumendiga peab olema esitatud PRIAle seitsme tööpäeva jooksul tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel makstud raha laekumisest arvates.
2) määruse lisa 6 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
§ 2. Põllumajandusministri 23. augusti 2010. a määrust nr 87 „Loomakasvatusehitise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” (RT I, 24.11.2010, 3) muudetakse järgmiselt:
(2) Lõike 1 kohaselt tegevuse elluviimise rahastamist sooviv toetuse saaja esitab pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist PRIA-le lisas 6 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos § 17 lõikes 1 nimetatud dokumentidega.
(5) Lõikes 4 nimetatud kulude eest peab olema tasutud ning lisas 6 toodud vormi kohane kuludeklaratsioon koos § 17 lõike 1 punktis 2 nimetatud dokumendiga peab olema esitatud PRIA-le seitsme tööpäeva jooksul tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel makstud raha laekumisest arvates.
§ 3. Põllumajandusministri 22. detsembri 2010. a määrust nr 119 „Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” (RT I, 29.12.2010, 90) muudetakse järgmiselt:
1) määrust täiendatakse §-ga 161 järgmises sõnastuses:
„§ 161. Tegevuse rahastamine enne kulutuste tegemist
(2) Lõike 1 kohaselt tegevuse elluviimise rahastamist sooviv toetuse saaja esitab pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist PRIAle lisas 8 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos § 15 lõikes 1 nimetatud dokumentidega.
(4) Toetuse saaja võib tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel saadud raha kasutada üksnes § 15 lõike 1 punktis 1 väljastatud arve või arve-saatelehel märgitud toetatava tegevuse abikõlblike kulude eest tasumiseks.
(5) Lõikes 4 nimetatud kulude eest peab olema tasutud ning lisas 8 toodud vormi kohane kuludeklaratsioon koos § 15 lõike 1 punktis 2 nimetatud dokumendiga peab olema esitatud PRIAle seitsme tööpäeva jooksul tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel makstud raha laekumisest arvates.
2) määruse lisa 8 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
Põllumajandusministri 08.09.2010. a määruse nr 89 lisa 6
Põllumajandusministri 23.08.2010. a määruse nr 87 lisa 6
Põllumajandusministri 22.12.2010. a määruse nr 119 lisa 8


Jõustumine: 15.03.201901.01.2019
RT I, 21.12.2018, 40
Määrus kehtestatakse tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 17 lõike 3 punktide 3 ja 4 alusel.
Määrus sätestab nõuded kiirabibrigaadi koosseisule ja varustusele, sealhulgas kiirabiautodele ja meditsiiniseadmetele, ning kehtestab kiirabibrigaadi tööjuhendi.
1) esmase abi brigaad – püsiasustusega väikesaarel asuv kolmeliikmeline erakorralise meditsiini alase ettevalmistusega isikute rühm, mille teine ja kolmas liige osutavad patsiendile abi sündmuskohal ning mille juht koordineerib brigaadi tegevust telemeditsiiniliste vahendite kaudu või tema asemel juhib brigaadi tegevust väikesaarel asuv õebrigaadi juht;
2) kiirabibaas – kiirabibrigaadi ja esmase abi brigaadi alalise paiknemise koht, kus on vajalikud ruumid ja tingimused personali viibimiseks, kiirabiauto või kiirabi osutamiseks lubatud muu sõiduki parkimiseks ning seadmete hoidmiseks ja laadimiseks;
3) kiirabibrigaad – erakorralise meditsiini alase ettevalmistusega isikute rühm, kes osutab kiirabi;
4) lisabrigaad – kiirabibrigaad, mida rakendatakse täiendavalt erandolukorras käesoleva määruse § 6 lõikes 7 nimetatud lisavarustusega;
5) arstlik toetusbrigaad – kaheliikmeline anestesioloogi või erakorralise meditsiini arsti juhitud kiirabibrigaad, mis toetab sündmuskohal teisi kiirabibrigaade kiirabi osutamisel raskes ja eluohtlikus seisundis patsiendile ning millel endal puudub patsiendi transportimise võimekus, kuid vajaduse korral on tagatud patsiendi transport haiglasse;
6) telemeditsiin – kiirabi osutamine info- ja sidetehnoloogiavahendite abil olukorras, kus arst asub kiirabibaasis või muus alalise paiknemise kohas ja patsient sündmuskohal;
7) valve – tööaeg, mille jooksul kiirabibrigaadi ja esmase abi brigaadi liige täidab temale pandud kohustusi;
8) väljasõit – kiirabibrigaadi ja esmase abi brigaadi tegevus Häirekeskuselt kiirabi vajava väljakutse saamisest kuni patsiendile abi andmise lõpetamiseni.
2. peatükk Kiirabibrigaadi ja esmase abi brigaadi koosseis ja varustus
§ 3. Kiirabibrigaadi koosseis
(1) Kiirabibrigaadid jaotatakse reanimobiili-, arsti- ja õebrigaadiks. Kiirabibrigaad on kolmeliikmeline.
(3) Arstibrigaadi juht peab olema:
1) erakorralise meditsiini arst;
2) anestesioloog või
3) arst, kes on saanud vähemalt 40-tunnise erakorralise meditsiini alase täienduskoolituse Terviseametis kooskõlastatud programmi alusel ja kellel on sellekohane tunnistus.
(4) Õebrigaadi juht peab olema:
1) erakorralise meditsiini õde;
2) intensiivõenduse õde või
3) õde, kellel on vähemalt kaheaastane töökogemus õena, sellest vähemalt üheaastane töökogemus kiirabibrigaadi teise liikmena, ning kes on saanud vähemalt 240-tunnise kiirabibrigaadi juhi täienduskoolituse Terviseametis kooskõlastatud programmi alusel ja kellel on sellekohane tunnistus.
(5) Kiirabibrigaadi teiseks liikmeks võib olla:
1) õde;
2) erakorralise meditsiini tehnik või
3) kiirabibrigaadi juhi juhendamisel ja vastutusel tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 43 lõike 1 punktides 2–4 nimetatud üliõpilane, kes on saanud vähemalt 60-tunnise erakorralise meditsiini alase täienduskoolituse Terviseameti kooskõlastatud programmi alusel ja kellel on sellekohane tunnistus.
(6) Kiirabibrigaadi kolmandaks liikmeks võib olla alarmsõiduki juhtimise õigust omav:
1) kiirabitehnik, kellel on vähemalt keskharidus ning kes on saanud vähemalt 400-tunnise kiirabitehniku täienduskoolituse Terviseametis kooskõlastatud programmi alusel ja kellel on sellekohane tunnistus;
3) käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 3 nimetatud üliõpilane.
(7) Kiirabibrigaadi liikme oskused peavad vastama käesoleva määruse lisas 1 kehtestatud nõuetele.
(8) Terviseametil on õigus anda kiirabibrigaadi pidajale kuni 20 päevaks põhjendatud erakorraline luba kiirabibrigaadi või lisabrigaadi asendamiseks vähendatud koosseisuga väljasõitudeks. Loa võib anda kiirabi osutamisetagamiseks riikliku tähtsusega suurüritusel, elutähtsa teenuse toimepidevuse tagamiseks või muu põhjendatud ja tavaolukorrast erineva olukorra korral.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud loa alusel tegutsev vähendatud koosseisuga kiirabibrigaad peab vastama käesoleva määruse § 4 lõigetes 2 ja 4–6 kehtestatud nõuetele.
§ 4. Vähendatud koosseisuga kiirabibrigaad
(1) Vähendatud koosseisuga kiirabibrigaadid jaotatakse järgmiselt: reanimobiilibrigaad, arstlik toetusbrigaad, arstibrigaad ja õebrigaad. Vähendatud koosseisuga kiirabibrigaad on kaheliikmeline.
(2) Vähendatud koosseisuga reanimobiilibrigaadi juht peab vastama reanimobiilibrigaadi juhile kehtestatud nõuetele ja selle teine liige peab vastama kiirabibrigaadi kolmandale liikmele kehtestatud nõuetele.
(3) Arstliku toetusbrigaadi juht ja selle teine liige peavad vastama vähendatud koosseisuga reanimobiilibrigaadi liikmele kehtestatud nõuetele.
(4) Vähendatud koosseisuga arstibrigaadi juht peab vastama arstibrigaadi juhile kehtestatud nõuetele ja selle teine liige peab vastama kiirabibrigaadi kolmandale liikmele kehtestatud nõuetele.
(5) Vähendatud koosseisuga õebrigaadi juht peab vastama õebrigaadi juhile kehtestatud nõuetele. Kui õebrigaadi varustuseks on kiirabiauto, peab õebrigaadi teiseks liikmeks olema isik, kes vastab kiirabibrigaadi kolmandale liikmele kehtestatud nõuetele. Kui õebrigaadi varustuseks on muu lubatud sõiduk, võib õebrigaadi teiseks liikmeks olla isik, kes vastab kiirabibrigaadi teisele või kolmandale liikmele kehtestatud nõuetele ning nii õebrigaadi juht kui õebrigaadi teine liige peab omama muu lubatud sõiduki juhtimise õigust.
(6) Vähendatud koosseisuga kiirabibrigaadi liikme oskused peavad vastama käesoleva määruse lisas 1 kehtestatud nõuetele.
(7) Täiendava vähendatud koosseisuga kiirabibrigaadi rakendamiseks peab olema Terviseameti põhjendatud luba, mille võib Terviseamet anda kiirabibrigaadi pidajale tavaolukorras, kui see parandab kiirabi osutamise kvaliteeti, kättesaadavust ja efektiivsust. Käesoleva lõike alusel antud luba peab olema Eesti Haigekassaga kooskõlastatud.
§ 5. Esmase abi brigaadi koosseis
(1) Esmase abi brigaadi juht, kes koordineerib brigaadi tegevust sündmuskohal telemeditsiiniliste vahendite kaudu, peab vastama arstibrigaadi juhile kehtestatud nõuetele.
(2) Kui esmase abi brigaadi tegevuse eest vastutav isik asub käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel antud loa kohaselt väikesaarel, peab esmase abi brigaadi juht vastama õebrigaadi juhile kehtestatud nõuetele.
(3) Esmase abi brigaadi teisel ja kolmandal liikmel peab olema vähemalt keskharidus. Ta peab olema saanud vähemalt 80-tunnise erakorralise meditsiini alase täienduskoolituse Terviseametis kooskõlastatud programmi alusel ja tal peab olema sellekohane tunnistus. Esmase abi brigaadi kolmandal liikmel peab olema alarmsõiduki juhtimise õigus.
(4) Esmase abi brigaadi liikme oskused peavad vastama käesoleva määruse lisas 1 kehtestatud nõuetele.
(5) Esmase abi brigaadi rakendamiseks peab olema käesoleva määruse § 4 lõike 7 alusel antud luba. Loale tuleb märkida esmase abi brigaadi tegevuse eest vastutav isik ja tema asukoht vastavalt käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatule.
§ 6. Kiirabibrigaadi varustus
(1) Kiirabibrigaadi varustus on kiirabiauto, meditsiiniseadmed, tarvikud, vahendid, ravimid ja muud preparaadid.
(2) Kiirabiauto on alarmsõiduk, mis vastab soetamise hetkel soovituslikult B- või C-tüüpi kiirabiautole kehtestatud viimase Euroopa standardi EVS-EN 1789 nõuetele. Kiirabiauto välisilme, kaasa arvatud valgus- ja heliseadmete paigaldus, peab vastama liiklusseaduse § 84 lõike 6 alusel kehtestatud nõuetele.
(3) Kiirabibrigaadi tegevuseks vajalike meditsiiniseadmete, tarvikute ja vahendite loetelu on esitatud käesoleva määruse lisas 2 ning vajalike ravimite ja preparaatide loetelu on esitatud käesoleva määruse lisas 3.
(4) Kiirabibrigaadi pidaja tagab igale kiirabibrigaadile vajalike meditsiiniseadmete, tarvikute, vahendite, ravimite ja preparaatide tagavara ööpäevaringse kättesaadavuse ning nende säilitamise vastavalt kehtivatele nõuetele.
(5) Kiirabibrigaadi pidaja tagab kiirabibrigaadile vajalike meditsiiniseadmete, tarvikute, vahendite, ravimite ja preparaatide varu olemasolu vähemalt kolmeks ööpäevaks.
(6) Kui vähendatud koosseisuga kiirabibrigaadi varustuses on lubatud erisused, märgib Terviseamet need käesoleva määruse § 3 lõike 8 ja § 4 lõike 7 alusel antavale loale.
(7) Kui kiirabibrigaadi pidajal on kuni kolm kiirabibrigaadi, tagab ta töökorras lisavarustuse olemasolu vähemalt ühe kiirabibrigaadi varustuse ulatuses. Kui kiirabibrigaadi pidajal on rohkem kui kolm kiirabibrigaadi, tagab ta töökorras lisavarustuse olemasolu vähemalt ühe kiirabibrigaadi varustuse ulatuses iga kolme kiirabibrigaadi kohta.
(8) Lisabrigaadi väljasõitudeks peab olema Terviseameti põhjendatud luba, mille võib anda kiirabibrigaadi pidajale kuni 20 päevaks. Loa võib anda kiirabi osutamise tagamiseks riikliku tähtsusega suurüritusel, elutähtsa teenuse toimepidevuse tagamiseks või muu põhjendatud ja tavaolukorrast erineva olukorra korral.
§ 7. Esmase abi brigaadi varustus
Esmase abi brigaadi varustus on kiirabiauto, meditsiiniseadmed, tarvikud, vahendid, ravimid ja preparaadid, millele kohaldatakse käesoleva määruse § 6 lõigetes 2–5 kehtestatud nõudeid.
3. peatükk Kiirabibrigaadi ja esmase abi brigaadi tööjuhend
§ 8. Kiirabibrigaadi ja esmase abi brigaadi tegevus
(1) Kiirabibrigaad ja esmase abi brigaad kontrollib väljasõidueelsel perioodil pärast valve ülevõtmist ja enne väljakutse andmete saamist ettenähtud varustuse ja sidevahendite olemasolu ja töökorras olekut ning on tegutsemisvalmis vastavalt tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 17 lõike 2 alusel kehtestatud kiirabibrigaadide, haiglate, politsei- ja päästeasutuste ning Terviseameti vahelisele kiirabialase koostöö korrale (edaspidi koostöö kord).
(2) Kiirabibrigaad ja esmase abi brigaad alustab Häirekeskusest või muul viisil kiirabi vajava väljakutse saamise korral tegevust vastavalt koostöö korrale.
(3) Sündmuskohale saabumisel kiirabibrigaad ja esmase abi brigaad:
2) alustab võimaluse korral patsiendile abi andmisega vastavalt kiirabi ravi- ja tegevusjuhistele;
3) olukorras, kus kannatanule ei ole võimalik kohe ligi pääseda või teda sundolukorrast vabastada, alustab võimaluse korral kannatanu terviseseisundi uurimist ning eluliselt näidustatud ravi ja tegevusi enne patsiendi vabastamist või selle käigus;
4) teeb koostööd politsei- ja päästeasutustega vastavalt koostöö korrale;
5) vältimatu abi järsu suurenemise korral või hädaolukorra lahendamisel juhindub oma asutuse elutähtsa teenuse toimepidevuse plaanist ning kõrgendatud kaitsevalmiduse, sõjaseisukorra, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni ajal tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 581 lõikes 6 nimetatud tegevusplaanist kuni Terviseameti korralduste saamiseni.
(4) Kiirabibrigaad ja esmase abi brigaad tagab patsiendi haiglasse transportimisel kiirabi osutamise jätkuvuse vastavalt patsiendi seisundile ning teeb koostööd haigla ja Häirekeskusega vastavalt koostöö korrale.
(5) Pärast väljasõidu lõpetamist või patsiendi haiglale üleandmist teavitab kiirabibrigaad ja esmase abi brigaad Häirekeskust vastavalt koostöö korrale.
(6) Kiirabibaasi saabumisel kiirabibrigaad ja esmase abi brigaad:
1) kontrollib kasutusel olnud varustust ja vajaduse korral täiendab seda;
2) puhastab kasutusel olnud varustuse ja vajaduse korral desinfitseerib seda;
3) teatab Häirekeskusele tegutsemisvalmidusest minna uuele väljasõidule vastavalt koostöö korrale.
§ 9. Kiirabibrigaadi liikme õigused ja kohustused
(1) Kiirabibrigaadi juht:
1) juhindub väljasõidul Häirekeskusest saadud teabest ja koostöö korrast;
2) vastutab valve ajal kiirabibrigaadi valmisoleku ja tegevuse eest;
3) hindab patsiendi seisundit ning võimaluse korral alustab abi andmisega vastavalt kiirabi ravi- ja tegevusjuhistele;
4) palub vajaduse korral täiendavat abi Häirekeskuselt;
5) otsustab patsiendi jätmise sündmuskohale või vajaduse transportida patsient haiglasse;
6) otsustab patsiendi üleandmise või mujale viimise, kui patsienti ei saa jätta sündmuskohale või puudub vajadus transportida patsient haiglasse;
7) tuvastab surma fakti;
8) koostab kiirabikaardi ja vastutab dokumenteeritud andmete õigsuse eest;
9) omab õigust viivitada abi andmisega juhul, kui esineb potentsiaalne oht kiirabibrigaadi liikmetele;
10) omab õigust keelduda sündmuskohal joobeseisundi tuvastamisest või muust ekspertiisist;
11) korraldab vajaduse korral sündmuskohal kahe või enama kiirabibrigaadi tegevust kiirabi osutamisel vastavalt koostöö korrale.
(2) Kiirabibrigaadi teine liige:
1) tagab kiirabiautos või muus lubatud sõidukis ettenähtud meditsiiniseadmete, tarvikute, vahendite, ravimite ja preparaatide olemasolu, säilivuse ja korrasoleku;
2) hindab patsiendi seisundit ning vajaduse korral alustab abi andmisega vastavalt kiirabibrigaadi juhi korraldustele, tuginedes kiirabi ravi- ja tegevusjuhistele;
3) teeb protseduure ja uuringuid ning manustab ravimeid oma pädevuse piires vastavalt kiirabibrigaadi juhi korraldustele.
(3) Kiirabibrigaadi kolmas liige:
1) vastutab kiirabiauto või muu lubatud sõiduki ja selle varustuse korrasoleku eest valve jooksul ja valve vahetusel;
2) abistab kiirabibrigaadi teisi liikmeid abi andmiseks vajaliku varustuse kohale toomisel ning alustab vajaduse korral abi andmisega vastavalt kiirabibrigaadi juhi korraldustele oma pädevuse piires.
(4) Vähendatud koosseisuga kiirabibrigaadi teine liige on kohustatud täitma ka käesoleva paragrahvi lõikes 3 kehtestatud nõudeid kiirabibrigaadi kolmandale liikmele.
§ 10. Esmase abi brigaadi liikme õigused ja kohustused
(1) Telemeditsiiniliste vahendite kaudu esmase abi brigaadi tegevust koordineeriv juht:
1) juhindub esmase abi brigaadi väljasõidul Häirekeskusest saadud teabest ja koostöö korrast;
2) vastutab valve ajal esmase abi brigaadi ravitegevuse eest;
3) hindab patsiendi seisundit telemeditsiiniliste vahendite abil, võimaluse korral diagnoosib ja määrab sobiva ravi vastavalt oma pädevusele ning kiirabi ravi- ja tegevusjuhistele;
8) täidab kiirabikaardi ja vastutab dokumenteeritud andmete õigsuse eest;
9) omab õigust lubada esmase abi brigaadi teistel liikmetel viivitada abi andmisega juhul, kui esineb potentsiaalne oht brigaadi liikmetele;
10) konsulteerib vajaduse korral täiendavalt õebrigaadiga, kes osutab kiirabi erakorralises ja eluohtlikus seisundis patsiendile.
(2) Kui esmase abi brigaadi juhiks on määratud sündmuskohal asuv õebrigaadi juht, on ta kohustatud täitma kiirabibrigaadi juhile esitatud nõudeid.
(3) Esmase abi brigaadi teine liige on kohustatud täitma kiirabibrigaadi teisele liikmele kehtestatud nõudeid. Esmase abi brigaadi kolmas liige on kohustatud täitma kiirabibrigaadi kolmandale liikmele kehtestatud nõudeid.
§ 11. Kiirabibrigaadi koosseisu rakendussätted
(1) Õebrigaadi juhina juba töötav käesoleva määruse § 3 lõike 4 punktis 3 nimetatud õde peab vastama nõuetele hiljemalt 1. aprilliks 2019. a.
(2) Käesoleva määruse § 3 lõikes 6 nimetatud isikul on õigus töötada kiirabibrigaadi kolmanda liikmena täienduskoolituse ajal juhul, kui ta omab alarmsõiduki juhtimise õigust. Peale täienduskoolituse nominaalperioodi lõppemist peab kiirabibrigaadi kolmas liige vastama käesoleva määruse § 3 lõikes 6 kehtestatud nõuetele.
Sotsiaalministri 19. detsembri 2001. a määrus nr 131 „Kiirabibrigaadi koosseisu ja varustuse nõuded ning tööjuhend” tunnistatakse kehtetuks.
RT I, 12.03.2019, 49
3) kiirabibrigaadi juhi juhendamisel ja vastutusel tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 43 lõike 1 punkti 2 alusel nimetatud arstiõppe IV kursuse, ämmaemanda II kursuse ja õeõppe II kursuse kohustuslikud ained läbinud üliõpilane, kes on saanud vähemalt 60-tunnise erakorralise meditsiini alase täienduskoolituse Terviseameti kooskõlastatud programmi alusel ja kellel on sellekohane tunnistus.