Keila linna hankekord – Riigi Teataja
Keila linna hankekord
Keila linna hankekord - sisukord
§ 2 Keila linna hankeplaan
§ 3 Riigihanke korraldamise otsustamine ja riigihanke eest vastutav isik
§ 6 Hankelepingu sõlmimine ja täitmine
§ 8 Sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimise kord
§ 10 Riigihanke dokumentide säilitamine
RT IV, 20.09.2017, 9
Vastu võetud 15.09.2017 nr 8
Määrus kehtestatakse riigihangete seaduse § 9 lõigete 1 ja 4 ning Keila Linnavolikogu 27.02.2007 määruse nr 7 „Keila linnavara eeskiri“ § 6 lõike 2 ja § 7 lõike 1 alusel.
(1) Hankekord reguleerib riigihangete korraldamist Keila Linnavalitsuses (edaspidi linnavalitsus) ja linnavalitsuse hallatavates asutustes (edaspidi asutus).
(2) Keila linnavara eeskirja § 3 lõike 1 punkti 1 järgi laieneb käesolevas määruses sätestatu ka Keila linnavolikogule.
(3) Riigihanke õiguspärase ja õigeaegse korraldamise eest vastutab riigihanget korraldava linnavalitsuse struktuuriüksuse juht (edaspidi struktuuriüksuse juht) või asutuse juht.
(4) Keila Linnavolikogu otsustab loa andmise riigihanke väljakuulutamiseks juhul, kui sõlmitakse hankeleping tähtajaga üle ühe eelarveaasta.
§ 2. Keila linna hankeplaan
(1) Struktuuriüksuste ja asutuste juhid esitavad kavandatavate riigihangete, mille eeldatav maksumus ületab 30 000 eurot ilma käibemaksuta, nimekirjad linnavalitsusele eelarveaastale eelneva aasta 15. septembriks koos linnaeelarve eelnõu koostamiseks esitatavate põhjendatud ettepanekutega, näidates ära riigihanke nimetuse, hankelepingu kavandatava tähtaja ja riigihanke eeldatava maksumuse.
(2) Linnavalitsus otsustab esitatud nimekirjade ja vastuvõetud linnaeelarve alusel jooksvaks eelarveaastaks hankeplaani kinnitamise ühe kuu jooksul linnaeelarve kinnitamisest arvates.
2) kavandatav riigihanke alustamise aeg;
3) riigihanget korraldav struktuuriüksus;
4) riigihanke eest vastutav isik;
5) asjaolu, kas tegemist on eeldatavalt alla lihthanke piirmäära riigihankega, üle lihthanke piirmäära riigihankega või sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimiseks korraldatava riigihankega.
(4) Hankeplaani täitmise eest vastutab struktuuriüksuse juht oma juhitavas valdkonnas.
(5) Hankeplaan avalikustatakse Keila linna veebilehel.
§ 3. Riigihanke korraldamise otsustamine ja riigihanke eest vastutav isik
(1) Üle lihthanke piirmäära riigihanke korraldamine otsustatakse linnavalitsuse korraldusega, milles määratakse muu hulgas kindlaks riigihanke korraldamise eest vastutav isik ja hankekomisjoni vähemalt 3-liikmeline koosseis, ideekonkursi korralžürii koosseis jažürii esimees.
(2) Struktuuriüksuse juht otsustab riigihanke korraldamise ja vastutab alla lihthanke piirmäära riigihankega seotud toimingute teostamise eest ning otsustab hankelepingu sõlmimise oma tegevusvaldkonnas aasta eelarve kuludes ettenähtud vahendite piires, kui hankelepingu eeldatav maksumus on alla 30 000 euro.
(3) Asutuse juht kooskõlastatult linnavalitsuse struktuuriüksuse juhiga otsustab hanke korraldamise ja vastutab alla lihthanke piirmäära riigihanke menetlusega seotud toimingute teostamise eest ning otsustab hankelepingu sõlmimise oma tegevusvaldkonnas aasta eelarve kuludes ettenähtud vahendite piires, kui hankelepingu eeldatav maksumus on alla 5000 euro.
(3) Kui riigihanget ei korraldata riigihangete registris, tuleb riigihankega seotud dokumendid registreerida linnavalitsuse või asutuse dokumendiregistris sõltuvalt sellest, kes riigihanke korraldab.
(1) Riigihanke korraldamise eest vastutav isik korraldab riigihanke alusdokumentide koostamise, langetab riigihanke korraldamisel vajalikud otsused ja teeb kõik riigihanke korraldamisel vajalikud toimingud, korraldab riigihankega seotud teadete esitamise jms, kui linnavalitsus ei ole otsustanud moodustada hankekomisjoni või kui hankekorras ei ole sätestatud teisiti.
(2) Kui linnavalitsus on otsustanud moodustada riigihanke korraldamisel hankekomisjoni, teeb käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud toimingud ja otsused hankekomisjon, lihthanke piirmäära ületava riigihanke korraldamisel teeb vastavad otsused linnavalitsus.
(5) Hankekomisjoni koosolekul tehtud otsustused protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla kõik koosolekul osalenud hankekomisjoni liikmed.
§ 6. Hankelepingu sõlmimine ja täitmine
(1) Hankijapoolne hankelepingu allkirjastaja on Keila linnapea, kui linnavalitsus ei otsusta teisiti.
(2) Asutuse juhil on õigus sõlmida hankeleping vastavalt asutuse põhimäärusele.
(3) Hankija esindajana hankelepingu allkirjastaja esitab hankelepingu projekti enne selle allkirjastamist Keila linnasekretärile ja/või linnavalitsuse õigusnõunikule kooskõlastamiseks.
(4) Hankeleping allkirjastatakse digitaalselt. Kui hankelepingu teine pool ei ole nõus digitaalse allkirjastamisega, vormistatakse hankeleping paberdokumendina. Paberdokumendina vormistatud hankeleping allkirjastatakse hankelepingu poolte arvule vastavas arvus eksemplarides ja asutuse eksemplari säilitatakse asutuses ning linnavalitsuse eksemplari linnavalitsuse arhiivis.
(5) Hankelepingule allakirjutanud hankija esindaja korraldab hankelepingu esitamise kohe pärast hankelepingu sõlmimist riigihanke eest riigihangete registris vastutavale isikule.
(6) Hankelepingule allakirjutanud hankija esindaja vastutab käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 5 nimetatud ülesannete tähtaegse täitmise eest.
(7) Hankelepingu täitmise korraldab ja hankelepingu täitmise eest vastutava isiku määrab riigihanke korraldanud struktuuriüksuse juht, kui linnavalitsus ei otsusta teisiti.
(1) Asjade ostmisel ja teenuse tellimisel, mille eeldatav maksumus on 10 000 eurost ilma käibemaksuta kuni 30 000 euroni ilma käibemaksuta ning ehitustöö tellimisel, mille eeldatav maksumus on 15 000 eurot ilma käibemaksuta kuni 60 000 eurot ilma käibemaksuta, tuleb konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamine, selleks tuleb teha ettepanek pakkumuse esitamiseks vähemalt kahele isikule.
(3) Asjade ja teenuste tellimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 10 000 euro ilma käibemaksuta ning ehitustööde tellimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 15 000 euro ilma käibemaksuta, võib teha ettepaneku pakkumuse tegemiseks ühele isikule. Käesolevas lõikes sätestatud korras saadud pakkumuses esitatud asjade, teenuste või ehitustööde hind peab olema mõistlik ning põhjendatud.
§ 8. Sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimise kord
(1) Sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimisel, mille eeldatav maksumus jääb vahemikku 10 000 eurost ilma käibemaksuta kuni 300 000 euroni ilma käibemaksuta, ja eriteenuste puhul 10 000 eurost ilma käibemaksuta kuni 60 000 euroni ilma käibemaksuta, tuleb konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamine ja selleks tuleb teha ettepanek pakkumuse esitamiseks vähemalt kahele isikule.
(3) Sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 10 000 euro ilma käibemaksuta, võib teha ettepaneku pakkumuse tegemiseks ühele isikule. Käesolevas lõikes sätestatud korras saadud pakkumuses esitatud teenuste hind peab olema mõistlik ning põhjendatud.
(1) Riigihanke korraldamise eest vastutav struktuuriüksuse juht, riigihanke eest vastutav isik ja riigihanke komisjoni liige on kohustatud enne riigihanke korraldamise alustamist kinnitama, et tal ei esine riigihanke korraldamisega seoses huvide konflikti, allkirjastades vastava kirjaliku deklaratsiooni.
(2) Riigihanke korraldamise eest vastutav struktuuriüksuse juht, riigihanke eest vastutav isik ja riigihanke komisjoni liige on kohustatud informeerima oma vahetut ülemust asjaoludest, mis võivad tema osalemisel riigihanke korraldamisel põhjustada huvide konflikti ning vajadusel taandatakse vastav isik riigihanke korraldamisest.
(3) Pakkumuse avamisel kontrollitakse pakkuja kohta äriregistris avaldatud andmeid, millest selguvad pakkujaga seotud isikud.
§ 10. Riigihanke dokumentide säilitamine
(2) Kui riigihange ei ole tervikuna läbi viidud elektrooniliselt riigihangete registris, korraldab riigihanke eest vastutav isik riigihanke dokumentatsiooni säilimise tagamiseks toimiku moodustamise, vastavalt paberkandjal või elektroonselt linnavalitsuse võrgukettal (L-ketas). Toimikusse kogutakse ja süstematiseeritakse kõik asjaomase riigihanke läbiviimise käigus kuni lepingu sõlmimiseni saadud ja loodud dokumendid (hankedokumendid koos tehnilise kirjeldusega, käskkirjad, saabunud pakkumused, hankija otsused, hankekomisjoni protokollid koos lisadega, kirjad ja e-kirjad, teated, kutsed, memod jne) nende saamise või loomise järjekorras.
Keila Linnavalitsuse 30. mai 2014 määrus nr 4 "Riigihangete läbiviimise kord" tunnistatakse kehtetuks.


text:
19.04.2017 Kolmapäev
Keijo Lindeberg, vandeadvokaat; Liisa Prints, jurist Advokaadibüroo LMP
Eestis on diskrimineerimise keeld töösuhetes reguleeritud peamiselt võrdse kohtlemise seaduses ning soolise võrdõiguslikkuse seaduses. Kuigi ka töölepingu seadus sätestab põhimõtte tasandil töötajate diskrimineerimise keelu, siis täpsemalt seal diskrimineerimise juhtumeid ei reguleerita.
Võrdse kohtlemise seadusest tulenevalt on keelatud isikute diskrimineerimine rahvuse, rassi, nahavärvuse, usutunnistuse või veendumuste, vanuse, puude või seksuaalse sättumuse alusel. Soolise võrdõiguslikkuse seadus lisab sellele loetelule ka soo alusel diskrimineerimise keelu. Võrdse kohtlemise seaduse seletuskirja kohaselt ei ole seaduses toodud loetelu kinnine ehk nõuete esitamine pole välistatud ka seaduses nimetamata tunnuste alusel diskrimineerimise puhul. Oluline on mõista, et diskrimineerimise keeld hõlmab endas üksnes meelevaldse ebavõrdse kohtlemise keeldu mingi tunnuse alusel, mis ei tähenda, et isikuid ei võiks kohelda ebavõrdselt kui selleks esineb mõistlik ja õiguspärane põhjendus.
Diskrimineerimise puhul eristatakse otsest ning kaudset diskrimineerimist.
Otseseks diskrimineerimiseks loetakse olukorda, kus isikut koheldakse halvemini, kui on koheldud, koheldakse või võidakse kohelda teist isikut samalaadses olukorras. Otsene diskrimineerimine võib toimuda kõigi eelpool nimetatud tunnuste alusel. Otseseks diskrimineerimiseks loetakse ka ahistamist, mille eesmärk või toime on isiku väärikuse alandamine ja ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna loomine, sh soolist või seksuaalset ahistamist ning selle tõrjumisest või ahistamisele alistumisest põhjustatud ebasoodsamat kohtlemist. Lisaks loetakse otseseks diskrimineerimiseks ka isiku ebasoodsamat kohtlemist seoses raseduse ja sünnitamisega, lapsevanemaks olemise, perekondlike kohustuste täitmise või muud soolise kuuluvusega seotud asjaoludega.
Võrreldes kaudse diskrimineerimisega, on otsest diskrimineerimist lihtsam ära tunda. Otsene diskrimineerimine võib esineda näiteks olukorras, kus meessoost isikut ei võeta tööle lasteaia õpetajaks, põhjendusega, et tegemist ei ole mehe jaoks sobiva tööga, olenemata sellest, et meeskandidaadil on kõrgem kvalifikatsioon ning suurem erialane kogemus kui temaga konkureerivatel naiskandidaatidel.
Kaudseks diskrimineerimiseks loetakse olukorda, kus näiliselt neutraalne säte, kriteerium või tava seab isikud eelnimetatud tunnuste alusel teistega võrreldes ebasoodsamasse olukorda (välja arvatud siis, kui sellel on objektiivne eesmärk ja eesmärgi saavutamiseks valitud vahendid on asjakohased ning vajalikud).
Kaudse diskrimineerimise puhul esineb diskrimineerimine varjatult ehk pealtnäha on töötajatele esitatav nõue või tingimus neutraalne ning võrdselt kohalduv kõigi töötajate suhtes, kuid tegelikkuses omab kahjulikku mõju üksnes teatud gruppi kuuluvate töötajate jaoks. Siinkohal oleks heaks näiteks tööandja poolt sätestatud tingimus, mille kohaselt on edutamise eelduseks pikaajaline katkematu töötamine tööandja juures. Selline tingimus ei tundu esmapilgul küll diskrimineeriv, kuid võib tegelikkuses raskendada oluliselt naiste edutamise võimalusi, kuivõrd on suurem tõenäosus, et nende pideva töötamise katkestab laste saamine ning sellega kaasnev töölt eemalolek.
Mida saab töötaja teha, kui tema suhtes on diskrimineerimise keeldu rikutud?
Diskrimineerimisvaidlusi lahendab Eestis töövaidluskomisjon või kohus. Alternatiivse võimalusena on ettenähtud lepitusmenetlus õiguskantsleri juures, kuid see eeldab, et sama asja ei menetle juba kohus või töövaidluskomisjon ning et asjas pole jõustunud kohtuotsust. Kuigi lepitusmenetlus võib olla pöörduja jaoks odavam ning konfidentsiaalsem lahendus, siis praktikas ei ole vastaspool tavaliselt lepitusmenetlusest huvitatud ning asi jõuab suure tõenäosusega töövaidluskomisjoni või kohtuni.
Võrdse kohtlemise põhimõtte järgi ei pea diskrimineerimise tuvastamiseks olema tõendatud tööandja eesmärk kedagi diskrimineerida, vaid piisab sellest kui tema tegevuse tagajärjel on isikuid koheldud ebavõrdselt. Kohtupraktikast tulenevalt peab esmalt isik, kes tunneb, et teda on diskrimineeritud, esitama vaidlust lahendavale organile asjaolude kirjelduse, mille alusel on tema hinnangul toimunud diskrimineerimine. Selleks piisab, kui isik toob näite võrreldavas olukorras olevast isikust, kes erineb temast soo, rassi, vanuse või muu tunnuse poolest ning kellega võrreldes on teda ebavõrdselt koheldud. Seejärel on tööandjal kohustus (!) tõendada, et ta ei ole võrdse kohtlemise põhimõtet rikkunud ehk et tema tegevusel on õiguspärane põhjendus. Juhul kui tööandja keeldub oma käitumise õigustatuse tõendamisest, eeldatakse, et tööandja tunnistab diskrimineerimise keelu rikkumist. Kui tegemist on avaliku teenistuse suhtest tekkinud vaidlusega, mida lahendab halduskohus, siis on kohtul lisaks poolte esitatud tõenditele kohustus ka omal algatuse välja selgitada asjas tähtsust omavad asjaolud.
Keerulisem on olukord kaudse diskrimineerimise tõendamisel, kuivõrd diskrimineerimine ei pruugi olla esmapilgul selgelt nähtav. Soolise võrdõiguslikkuse seaduse kommentaaride kohaselt peab kaudse diskrimineerimise tõendamiseks tooma isik välja esiteks näiliselt neutraalse sätte, kriteeriumi, tava või tegevuse, mis paneb töötajad gruppidena erinevasse olukorda ehk loob sisuliselt võitjate ja kaotajate grupid. Teiseks tuleb isikul näidata, et nn. kaotajate grupis on protsentuaalselt rohkem ühe tunnuse alusel sarnanevaid isikuid, näiteks rohkem ühe soo, rahvuse, rassi või muu grupi esindajaid.
Võimalikud nõuded
Juhul, kui kohus tuvastab, et tööandja on tõepoolest töötajat diskrimineerinud, saab diskrimineeritav nõuda nii kahju tekitava käitumise lõpetamist kui ka teatud juhtudel varalise ning mittevaralise kahju hüvitamist. Oluline on ka meeles pidada, et kahju hüvitamise nõude peab esitama vähemalt ühe aasta jooksul, alates kahjust teadasaamisest.
Kahju tekitava käitumise lõpetamise nõudega saab diskrimineeritav nõuda, et lõpetatakse näiteks tema seksuaalne ahistamine või muu tööandjapoolne diskrimineeriv käitumine. Varalise kahju hüvitamise nõue võib olla aktuaalne eelkõige olukorras, kus töötaja diskrimineerimine seisneb selles, et talle on makstud vähem töötasu võrreldes sama või võrdväärset tööd tegeva teise isikuga.
Siiski nõuavad töötajad enamjaolt hoopis mittevaralise ehk moraalse kahju hüvitamist nende psüühiliste mõjutuste eest, mida diskrimineeriv käitumine on neis tekitanud. Mittevaralise kahju hüvitisena mõistetakse seaduste kohaselt välja mõistlik rahasumma. Seda, milline rahasumma on konkreetses olukorras mõistlik, otsustab vaidlust lahendav organ lähtudes nii rikkumise laadist, ulatusest, poolte majanduslikust olukorrast, kannatanu enda osast kahju tekkimises ja muudest olulistest asjaoludest. Kohtupraktikast nähtuvalt mõistetakse mittevaralise kahju hüvitisi välja väga erinevates ulatustes ning viisidel. Näiteks on vanuse tõttu koondamise eest mõistetud isikule välja hüvitis tervelt ühe aasta (!) töötasu ulatuses, samas kui soo tõttu rangema karistuse määramise eest mõisteti isikule välja poole kuupalga suurune hüvitis.
Märkimist vajab ka asjaolu, et kui diskrimineerimine leiab aset alles tööle värbamise faasis, siis pole diskrimineeritaval õigus nõuda endaga töölepingu või teenuse osutamise lepingu sõlmimist või ametisse nimetamist või valimist. Küll aga on õigus nõuda kahju hüvitamist, kui diskrimineeriva käitumisega on diskrimineeritavale kahju tekitatud.
Kohtupraktika näiteid diskrimineerimisvaidlustest
Meessoost töötaja ja naissoost töötaja ajasid müügisaalis omavahel juttu ning ei märganud seetõttu kauplusesse sisenenud kliente. Tööandja määras meessoost töötajale distsiplinaarkaristuse, naissoost töötajale aga tehti vaid suuline hoiatus. Kohtus põhjendas tööandja oma otsust sellega, et meessoost töötajale määrati rangem karistus, sest erinevalt naissoost töötajast, mees oma viga ei tunnistanud. Kohus leidis sellele vaatamata, et tegemist ei ole mõistliku põhjendusega ning kuna tööandja käitumise tagajärjel on toimunud naiste ja meeste ebavõrdne kohtlemine, siis on tegemist soolise diskrimineerimisega. Mehele mõisteti välja mittevaralise kahju hüvitis, mis vastas ühe kuu poole töötasu suurusele.
Meessoost töötaja ja naissoost töötaja tarvitasid koos töötajate puhkeruumis klientide puutumata jäänud vahuveine, kuigi see oli tööeeskirjade kohaselt keelatud. Tööandja määras meessoost töötajale distsiplinaarkaristusena töölepingu lõpetamise, kuid naissoost töötajale tehti üksnes noomitus. Tööandja leidis, et töötajate teod olid erinevad, sest naistöötaja ei viinud joogiklaase läbi klienditsooni puhkeruumi, võimaldades klientidel seda näha ning naistöötaja polnud vastupidiselt meestöötajale töökorralduse eest vastutav isik. Kohus nõustus tööandjaga ning jättis hagi rahuldamata.
Isik soovis minna välislähetusse, kuid ametiasutus ei andnud oma nõusolekut. Isik leidis, et teda on diskrimineeritud, kuna ta kuulub töötajate ühingusse ning esindab töötajaid ning seetõttu ei lubata teda välislähetusse. Ametiasutus selgitas, et välislähetus ei ole otstarbekas ning ei vasta ametniku teenistusülesannetele. Kohus leidis, et tegemist on objektiivse põhjendusega, mistõttu ei ole võrdse kohtlemise põhimõtteid rikutud.
65-aastane ametnik koondati ametist. Ametnik leidis, et koondamine on õigusvastane ning rikutud on võrdse kohtlemise põhimõtet, muuhulgas seetõttu, et koondamisel ei võrreldud ametnike haridust, töökogemust, teadmisi ja oskusi. Ametnik leidis, et teda on vanuse tõttu diskrimineeritud. Kohus leidis, et esitatud tõendite pinnalt saab järeldada, et koondatava valiku tegemisel on otsustavaks saanud ametniku vanus, mistõttu tegemist on otsese diskrimineerimisega. Kohus mõistis ametnikule välja mittevaralise kahju hüvitise ametniku keskmise aastapalga ulatuses (8200 eurot).
Kokkuvõtteks tuleb rõhutada, et tööalane diskrimineerimine on tõsine probleem ning töötaja jaoks, kes tunneb, et teda on tööandja poolt diskrimineerivalt koheldud, on loodud head võimalused oma õiguste kaitsmiseks ning edasiste rikkumiste ärahoidmiseks. Samas ei saa mitte igasuguse ebavõrdse kohtlemise puhul panna tööandjale koheselt süüks diskrimineerimise keelu eiramist, kuivõrd töötajate ebavõrdse kohtlemise vajadus võib olla tegelikkuses mõistlikult põhjendatav ning vajalik.
Mullu sooline palgalõhe vähenes

matches: kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


Hetkehind: 338 €
OKSJONI ANDMED ID: 54681
alghind oksjonil: 338 €
tagatisraha: 0 €
aega alguseni: 10 p, 15 tundi, 35 minutit
registreerimise algus: 24.07.2020 kl 17:30
registreerimise lõpp: 18.08.2020 kl 11:00
oksjoni algus: 18.08.2020 kl 11:00
oksjoni lõpp: 25.08.2020 kl 11:00
laekumise tähtpäev: 24.07.2020 kl 17:30
Kaire Põlts, kohtutäitur
otseviide: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=54681
Ametlikud Teadaanded: https://www.ametlikudteadaanded.ee/avalik/teadaanne?teate_number=1633750
Avaldamise algus: 24.07.2020
Renault Clio, reg.märk 197AYJ, värvus valge, tehasetähis: VF1SBTJ0537107617, mootori tüüp diisel, ehitusaasta 2007, mootori võimsus 50 kW, mootori maht 1462 cm3. Puudub registreerimistunnistus. Süüte-ja ukseluku võtmed. Puudub ülevaade sõiduki tehnilisest seisukorrast ja sõiduki komplekteeritusest.
Alghind: 338 euro(t).
Omanik: OÜ Simson ServiceNet EE (registrikood: 10788526)
Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=54681 .
Enampakkumisele registreerimine algab 24.07.2020 kell 17:30 ja lõpeb 18.08.2020 kell 11:00.
Enampakkumine algab 18.08.2020 kell 11:00 ja lõpeb 25.08.2020 kell 11:00. Pikeneva lõpu intervall on 5 minut(it).
Vallasasjaga tutvumine toimub kokkuleppel, aadressil Tartu mnt 16b, Tallinn. Tutvumise soovist teatada päev enne kohtutäituri büroole / tel 6836394, 5034550, e-post andre.rebenko@taituriabi.just.ee.
Menetluse nr: 025/2019/2220
Teadaande number 1633750
Väljavõte Täitemenetluse seadustikust:
§ 78. Avalik enampakkumine (1) Arestitud vallasasjad müüb kohtutäitur avalikul elektroonilisel enampakkumisel, kui käesolevas seadustikus ei ole sätestatud teisiti. (2) Kui elektrooniline enampakkumine ei ole kohtutäiturist sõltumatutel põhjustel võimalik, võib enampakkumine toimuda suuliselt. (3) Kui arestitud vallasasjade hind on arestimisakti kohaselt kuni 2000 eurot, võib kohtutäitur nende müügi volitada kojale.
§ 80. Enampakkumise aeg (1) Enampakkumise aja määrab kohtutäitur. (2) Kohtutäitur ei või enampakkumist korraldada enne kümne päeva möödumist asja arestimisest, kui sissenõudja ja võlgnik ei lepi kokku varasemas ajas. (3) Kohtutäitur võib enampakkumise korraldada enne kümne päeva möödumist arestimisest, kui tähtaja järgimisel väheneks enampakkumisele pandava asja väärtus ilmselt oluliselt või kui asja hoidmisega kaasnevad ebamõistlikult suured hoiukulud.
§ 81. Enampakkumise koht (1) Elektrooniline enampakkumine toimub veebikeskkonnas avanevas elektroonilises oksjonikeskkonnas (edaspidi oksjonikeskkond). (2) Kui kohtutäitur korraldab avaliku suulise enampakkumise, määrab ta suulise enampakkumise koha, arvestades asja müümise võimalusi ja enampakkumise kulusid.
§ 82. Alghind enampakkumisel (1) Asja alghind enampakkumisel on hindamise tulemusena saadud ja arestimisakti märgitud hind. (2) Kohtutäituril on õigus muuta alghinda pärast enampakkumise kuulutuse ilmumist esitatud õiguste avaldamise ja põhistamise alusel, kui arestimisaktis märgitud hind ilmselt erineb turuhinnast. Alghinna määramisel ei arvestata õigust, millest pärast enampakkumise kuulutuse avaldamist ei teatata või mida ei põhistata. (3) Enne alghinna muutmist küsib kohtutäitur sissenõudja ja võlgniku seisukohta selle suhtes.
§ 83. Tagatisraha enampakkumisel (1) Kohtutäitur võib enampakkumise korral määrata enampakkumisel osalejatele tagatisraha suuruses kuni kümme protsenti alghinnast. Tagatisraha määramise korral peab enampakkumisel osaleda sooviv isik selle tasuma.
(2) Tagatisraha tasutakse kohtutäituri määratud kontole või kohtutäiturile sularahas enampakkumisele registreerimisel. Kui tagatisraha tasutakse kohtutäituri määratud kontole, loetakse tagatisraha tasutuks kohtutäituri konto krediteerimisest tagatisraha ulatuses. Tagatisraha võib tasuda sularahas, kui tagatisraha suurus ei ületa 640 eurot. (21) Kui tagatisraha tasutakse oksjonikeskkonnas makseteenuse pakkuja pakutava kohest laekumist võimaldava makseviisi kaudu, loetakse tagatisraha kohtutäiturile tasutuks koja tsentraalkonto krediteerimisest tagatisraha ulatuses. Enampakkumisel osaleja kannab nimetatud viisil tagatisraha tasumisega kaasnevad kulud. (22) Justiitsminister kehtestab määrusega täpsema korra ja nõuded tagatisraha tasumisele oksjonikeskkonnas makseviisi pakkuja pakutava kohest laekumist võimaldava makseviisi kaudu.
(3) Kohtutäitur võib tagatisrahana aktsepteerida ka tagatisraha suuruses antud Eesti või muu Euroopa Liidu liikmesriigi krediidiasutuse tähtajatut, tagasivõtmatut ja tingimusteta maksegarantiid. (4) Tagatisraha ei pea maksma:
2) sissenõudja ja pandipidaja, kui nende nõue katab nõutava tagatisraha. (5) Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval.
§ 87. Enampakkumisel pakkuda võivad isikud (1) Enampakkumisel võivad pakkujana osaleda kõik isikud, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Enampakkumisel võivad kaasa pakkuda ka võlgnik ja sissenõudja.
§ 871. Enampakkumisele registreerimise kord (1) Enampakkumisele registreeritakse enne enampakkumise algust. (2) Kui enampakkumisel müüakse vallasasja, mille väärtus ei ületa 1000 eurot, saab enampakkumisele registreerida vahetult enne pakkumise tegemist. (3) Enampakkumisel osaleda sooviv isik registreerib end enampakkumise kuulutuses märgitud korras ja tähtajal ning tasub tagatisraha käesoleva seadustiku § 83 lõigetes 2 ja 21 sätestatud korras. (4) Isik registreeritakse enampakkumisel osalejaks, kui registreerimistaotlus ja selle lisad vastavad enampakkumise tingimustele, tagatisraha on tasutud ning isik võib enampakkumisel pakkujana osaleda.
§ 881. Elektroonilise enampakkumise kord (1) Enne enampakkumise alustamist teeb kohtutäitur oksjonikeskkonnas teatavaks müüdavat vara ning enampakkumist puudutavad olulised tingimused käesoleva seadustiku § 84 kohaselt ja alghinna. Enampakkumisel tehtavate pakkumiste sammu määrab kohtutäitur, arvestades müüdava asja väärtust. Põhjendatud juhtudel võib kohtutäitur määrata arestimisaktis märgitust erineva alghinna. (2) Elektrooniline enampakkumine avatakse oksjonikeskkonnas käesoleva seadustiku § 84 lõikes 2 nimetatud viisil avalikkusele teatavaks tehtud ajal. Elektrooniline enampakkumine on avatud vähemalt viis tööpäeva. Käesoleva seadustiku § 80 lõikes 3 nimetatud juhul võib enampakkumise kestust lühendada. (4) Pärast enampakkumise avamist alustavad osalejad pakkumisi alghinnast. Enampakkumisel osalejad sisestavad oma pakkumised elektrooniliselt täiseurodes vastavalt enampakkumise sammule. (5) Elektrooniline enampakkumine lõpeb enampakkumise kuulutuses märgitud ajal. Kui pikenemise intervalli jooksul tehakse enne enampakkumise lõpu aega uus pakkumine, lükkub enampakkumise lõpp pikenemise intervalli võrra edasi ja enampakkumine kestab seni, kuni pakkumisi tehakse. Enampakkumise pikenemise intervall on 1–60 minutit. Kui pikenenud lõpu korral ei ole enampakkumine lõppenud varem, lõpeb enampakkumine 120 tunni möödumisel kuulutuses märgitud enampakkumise lõpu ajast. (6) Justiitsminister võib kehtestada määrusega tehnilised nõuded elektroonilise enampakkumise läbiviimise kohta.
§ 89. Pakkumise tagasilükkamine (1) Kohtutäitur lükkab tagasi tühise pakkumise. Tühiseks pakkumiseks loetakse eelkõige:
3) tingimuslikku pakkumist. (2) Kohtutäitur võib tagasi lükata enampakkumise nurjamise kavatsusega tehtud pakkumise. (3) Kui pakkumise kehtivus sõltub pakkujat esindava isiku esindusõiguse ulatusest või muu isiku nõusolekust, lükkab kohtutäitur pakkumise tagasi, kui esindusõigust või nõusolekut ei tõendata viivitamata.
§ 91. Pakkumise parimaks tunnistamine (1) Suulisel enampakkumisel teeb kohtutäitur viimase ülepakkumise ja enampakkumise lõpu enampakkumisel teatavaks. Suulisel enampakkumisel tehtud viimane ülepakkumine tunnistatakse parimaks pärast kolmekordset väljakuulutamist. (2) Elektroonilisel enampakkumisel tunnistatakse parimaks pakkumiseks enampakkumise lõppemisel oksjonikeskkonnas tehtud hinnalt kõrgeim pakkumine. (3) Kui parim pakkuja on loovutanud ostja õigused teisele isikule ja see isik võtab üle ka parimast pakkumisest tulenevad kohustused, esitatakse sellekohased avaldused kohtutäiturile ostuhinna tasumise tähtaja jooksul.
(4) Kohtutäitur ei tunnista pakkumist parimaks, kui on oluliselt rikutud enampakkumise tingimusi või kui enampakkumist või selle jätkamist takistab kolmanda isiku õigus. (5) Pakkumise parimaks tunnistamine tehakse suulisel enampakkumisel osalejatele teatavaks enampakkumise päeval enampakkumise kohas ja elektroonilisel enampakkumisel enampakkumise päevale järgneval tööpäeval oksjonikeskkonnas. Kui pakkuja osales pakkumiste avamisel, loetakse ta enampakkumise tulemustest informeerituks. Kohtutäitur võib erandjuhtudel teatavakstegemise kuni seitsmeks päevaks edasi lükata. Edasilükkamisest annab kohtutäitur enampakkumisel osalejatele viivitamata teada. (6) Pakkumise parimaks tunnistamine kehtib teatavakstegemise ajast alates.
§ 921. Elektroonilisel enampakkumisel osalevate isikute vastuväited. Elektroonilisel enampakkumisel osalevad isikud võivad esitada vastuväited enampakkumiste läbiviimise kohta enampakkumise lõppemise päevale järgneva tööpäeva jooksul. Esitatud vastuväidetele ja vastuväidete esitamata jätmise tagajärgedele kohaldatakse käesoleva seadustiku § 92 lõigetes 2 ja 3 sätestatut.
§ 93. Ostuhinna kohese tasumise kohustus (1) Suulise enampakkumise võitja peab ostuhinna tasuma kohe pärast enampakkumise lõppemist. (2) Kui ostuhind ületab 12 700 eurot, peab suulise enampakkumise võitja tasuma kohe pärast enampakkumise lõppemist ühe kümnendiku ostuhinnast, ülejäänud hind tuleb tasuda 15 päeva jooksul. Kui ostjaks on võlgnik, peab ta tasuma kohe kogu ostuhinna. (21) Elektroonilise enampakkumise võitja peab tasuma ostuhinna enampakkumise lõppemise päevale järgneval tööpäeval käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud viisil. Kui ostuhind ületab 12 700 eurot, tuleb ostuhinnast üks kümnendik tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval ning ülejäänud hind tuleb tasuda 15 päeva jooksul. Kui ostjaks on võlgnik, tuleb kogu ostuhind tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval.
(5) Asi antakse ostjale üle pärast kogu ostuhinna tasumist. (51) Kui ostuhind tasutakse oksjonikeskkonnas makseteenuse pakkuja pakutava kohest laekumist võimaldava makseviisi kaudu, loetakse ostuhind kohtutäiturile tasutuks koja tsentraalkonto krediteerimisest ostuhinna ulatuses. Ostja kannab nimetatud viisil tagatisraha tasumisega kaasnevad kulud. (52) Justiitsminister kehtestab määrusega täpsema korra ja nõuded ostuhinna tasumisele oksjonikeskkonnas makseteenuse pakkuja pakutava kohest laekumist võimaldava makseviisi kaudu.
§ 931. Ostuhinna tasumine laenuga (1) Kui ostja soovib osta sundenampakkumisel müüdavat asja krediidiasutuse väljastatava laenuga, peab ta sellest kohtutäiturile teatama kohe pärast tema pakkumise parimaks tunnistamist. Koheseks teatamiseks loetakse kohtutäiturile teatamist parimaks pakkumiseks tunnistamise päeval. (2) Ostuhinna tasumisel laenuga ei kohaldata ostjale käesoleva seadustiku §-s 93 sätestatud ostuhinnast ühe kümnendiku ega ostuhinna kohese tasumise kohustust. Ostja kohustub tasuma kogu ostuhinna või tagama ostuhinna tasumise kohustuse täitmise krediidiasutuse poolt 15 päeva jooksul parimaks pakkumiseks tunnistamise päevale järgnevast päevast arvates. (3) Ostuhinna tasumist laenuga ei saa taotleda võlgnik.
§ 94. Makstava summa suurendamine (1) Kui pärast enampakkumist selgub, et alghinna määramisel arvestatud pandiõigus või muu õigus ei kehti või on lõppenud, peab ostja, kes teadis või pidi teadma, et õigus ei kehti või on lõppenud, tasuma lisaks ostuhinnale ka alghinna määramisel arvestatud summa õiguse väärtuses. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu kehtib ka juhul, kui õigus on tingimuslik ja edasilükkav tingimus ei saabu või saabub äramuutev tingimus ja ostja teadis sellest või pidi seda teadma pakkumise tegemisel.
§ 97. Enampakkumise lõpetamine enne asjade müümist (1) Suuline enampakkumine lõpetatakse, kui võlgnik või kolmas isik, kellel on õigus sissenõudja nõue rahuldada, maksab pärast suulise enampakkumise algust, kuid enne viimase pakkumise parimaks tunnistamist kohtutäiturile raha, mis on vajalik sissenõudja nõude rahuldamiseks ja täitekulude katmiseks. (11) Kui võlgniku vara müüakse elektroonilisel enampakkumisel, on võlgnikul õigus sissenõudja nõue rahuldada enne elektrooniliselt toimuva enampakkumise lõppemist. Kui võlgnik või kolmas isik tasub kohtutäiturile raha, mis on vajalik sissenõudja nõude rahuldamiseks ja täitekulude katteks, tühistab kohtutäitur viivitamata oksjonikeskkonnas toimuva enampakkumise ning teavitab enampakkumisel osalejaid enampakkumise lõppemisest. Enampakkumisel osalejate makstud tagatisraha tagastatakse hiljemalt järgmisel tööpäeval.(2) Ülejäänud asjade müük enampakkumisel lõpetatakse, kui raha, mis on saadud osa asjade müügist, on küllaldane sissenõudja
§ 98. Enampakkumise õiguslikud tagajärjed (1) Omand enampakkumisel müüdud asjale tekib asja üleandmisega enampakkumise akti alusel. (2) Omandit ei teki, kui arestimine on tühine või kui on rikutud enampakkumise olulisi tingimusi ja kohus on tunnistanud enampakkumise kehtetuks. See kehtib sõltumata sellest, kas enampakkumisel asja ostnud isik teadis eelnimetatud asjaoludest. (3) Omandi tekkimiseks ei pea olema täidetud asjaõigusseaduses sätestatud eeldused, eelkõige ei pea tegelikult olemas olema täitedokumendis kajastatud nõuet, samuti ei pea enampakkumisel müüdud ese kuuluma võlgnikule. See ei välista õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamise nõuete esitamist. (4) Kui omandaja on tasunud enampakkumise hinna ning käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud põhjustel omandit ei tekkinud, võib ta esitada sissenõudja vastu alusetust rikastumisest tuleneva nõude. See ei välista õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamise nõudeid. (5) Enampakkumisel ei saa kasutada ostueesõigust.
§ 991. Enampakkumise peatumine katkestuse tõttu oksjonikeskkonnas. Kui enampakkumise lõpu ajal esineb oksjonikeskkonnas katkestus, peatub enampakkumine katkestuse ajaks ja jätkub pärast katkestuse lõppemist. Enampakkumise lõpu aeg lükkub katkestuse aja võrra edasi.
§ 100. Kordusenampakkumine. (3)Kui ostja rikub enampakkumisel ostetud asja eest ostuhinna või sellest ühe kümnendiku tasumise kohustust, pannakse asi kohe kordusenampakkumisele. Suulise enampakkumise läbiviimisel teavitab kohtutäitur enampakkumisest osavõtjaid kordusenampakkumise võimalusest enampakkumise lõpetamisel. Sel juhul ei ole kohtutäituril kordusenampakkumisel õigust asja alla hinnata.
§ 103. Müüdud asja juhusliku hävimise riisiko üleminek ja vastutus asja puuduste eest (1) Asja müümisel täitemenetluses läheb müüdava asja juhusliku hävimise riisiko ostjale üle asja üleandmise ajast. Üleandmisest alates kannab ostja kõik asjaga seotud kulud ja koormatised ning saab kogu kasu.
124/217 kaasomandist - Tallinn, Põhja-Tallinna linnaosa, Sõle tn 62 - 120/121 (12.4 m2 erakasutuses tuba)
Alghind: 20 000 €
maatulundusmaa 100%, Saare mk, Muhu vald, Kuivastu küla, Ansu (6,22 ha ja 11083 m2)
Alghind: 102 500 €
2-toaline ähiküttega korter (35,70m2) Elva linn, J.Kärneri tn. 3-1 -HÜPOTEEGIGA!
Alghind: 21 000 €
Roheline tn 11, Pärnu linn
Alghind: 84 300 €
Varad enampakkumisel (144)
Varad ümberhindamisel (3246)


§ 10 Täiendav sissemakse kohustuslikku pensionifondi vanemahüvitise saamise korral
§ 521 Pärast pensionilepingu sõlmimist pensionikontole kantud osakute kasutamine
§ 541 Vabatahtliku pensionifondi osakute sobivuse hindamine
RT I, 24.03.2011, 14
Käesolev seadus sätestab kogumispensioni sisse- ja väljamaksete tegemise tingimused ja korra eesmärgiga luua kogumispensioni sissemakseid teinud isikule võimalused pensionieas täiendavaks sissetulekuks lisaks riiklikule pensionikindlustusele.
2) vabatahtlik pensionifond.
(1) Pensionifondi nimetuses tuleb kasutada sõna «pensionifond».
(2) Isiku, asutuse või ühenduse, mis ei ole pensionifond, nimes või nimetuses ei või olla sõna «pensionifond», samuti eksitavalt sarnase tähendusega sõnu või lühendeid eesti või muus keeles.
(3) Kohustusliku pensionifondi või vabatahtliku pensionifondi nimetuses ei või kasutada sõnu, mis annaksid eksitavalt alust arvata, et tegemist on teist liiki pensionifondiga.
(1) Pensionifondile, pensionifondi valitsevale fondivalitsejale (edaspidi pensionifondivalitseja), pensionifondivalitsejana tegutsenud isikule, pensionifondi depositooriumile ning kogumispensioni sisse- ja väljamaksete tegemisele kohaldatakse investeerimisfondide seaduses sätestatut, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.
(2) Pensionifondi osakust tulenevad õigused ja kohustused ning tehingud pensionifondi osakuga sätestatakse investeerimisfondide seaduses käesolevast seadusest tulenevate erisustega. Pensionifondi osakutele sissenõude pööramisele kohaldatakse investeerimisfondide seaduse § 109 lõikes 7 sätestatut.
§ 10. Täiendav sissemakse kohustuslikku pensionifondi vanemahüvitise saamise korral
(1) Kohustatud isikule, kes saab vanemahüvitist (edaspidi hüvitis) vastavalt vanemahüvitise seadusele, eraldatakse riigieelarvest kohustuslikku pensionifondi (edaspidi käesolevas peatükis pensionifond) sissemaksete tegemiseks täiendavalt 1% hüvitise summast (edaspidi täiendav sissemakse) iga sündinud lapse kohta.
(2) Täiendavaid sissemakseid pensionifondi tehakse kohustatud isiku eest hüvitise maksmise perioodil hüvitise määramisest arvates.
(3) Täiendava sissemakse eest omandab kohustatud isik käesoleva seaduse § 19 lõikes 3 sätestatud pensionifondi osakuid.
(4) Täiendavale sissemaksele kohaldatakse makse kohta sätestatut.
2) kontrollima isikukoodi järgi, kas sotsiaalmaksuseaduse § 2 lõike 1 punktides 4 ja 6 nimetatud tasu saaja on kohustatud isik, ja pidama kohustatud isiku sellelt tasult kinni makse käesoleva seaduse §-s 9 sätestatud määras, välja arvatud juhul, kui tasu saav isik on kantud äriregistrisse füüsilisest isikust ettevõtjana (edaspidi füüsilisest isikust ettevõtja) või on Maksu- ja Tolliameti piirkondlikus struktuuriüksuses registreeritud notar, vandetõlk või kohtutäitur ning tasu on saaja ettevõtlustulu;
[RT I 2008, 60, 331 - jõust. 01.01.2010]
3) kontrollima isikukoodi järgi, kas käesoleva seaduse § 10 lõikes 1 nimetatud hüvitise saaja on kohustatud isik ja arvutama kohustatud isikule makstavalt hüvitiselt täiendava sissemakse suuruse käesoleva seaduse § 10 lõikes 1 sätestatud määras;
4) kandma kinnipeetud makse ning käesoleva lõike punkti 3 alusel arvestatud täiendava sissemakse Maksu- ja Tolliameti pangakontole väljamakse tegemise kuule järgneva kuu 10. kuupäevaks ja esitama samaks kuupäevaks Maksu- ja Tolliametile rahandusministri poolt kehtestatud vastava deklaratsiooni;
5) andma isikule, kellele maksti käesoleva lõike punktides 1 ja 2 sätestatud summasid või kelle eest tehti käesoleva seaduse § 10 lõikes 1 sätestatud täiendavaid sissemakseid, tema nõudmisel tõendi kinnipeetud makse või täiendavate sissemaksete kohta järgneva aasta 1. veebruariks või tema töölt lahkumise korral koos lõpparvega. Tõendi vormi kehtestab rahandusminister.
(2) Kui füüsilisest isikust ettevõtja on käesoleva seaduse kohaselt kohustatud tasuma makset, on Maksu- ja Tolliamet kohustatud arvutama füüsilise isiku tuludeklaratsiooni ning maksukohustuslaste registri andmete alusel makse summa sotsiaalmaksuseaduse § 2 lõike 1 punktis 5 nimetatud tulult käesoleva seaduse §-s 9 sätestatud määras ning väljastama füüsilisest isikust ettevõtjale maksuteate tasumisele kuuluva makse summa kohta hiljemalt sotsiaalmaksuga maksustamise perioodile järgneva aasta 1. septembriks.
(4) Nende asutuse töötajate makse arvestust, kelle koosseis, koondandmed või konkreetsed tööülesanded on riigisaladus, peetakse rahandusministri määrusega kehtestatud korras.
(1) Maksu- ja Tolliamet kannab makse, täiendava makse ja käesoleva seaduse § 101 lõikes 1 sätestatud sissemakse summad üle Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja (edaspidi registripidaja) pangakontole Eesti Pangas 15 tööpäeva jooksul laekumise päevast arvates.
(3) Registripidajale andmete edastamise ja vahendite ülekandmise ning sellega seotud vigade parandamise korra kehtestab rahandusminister kohustusliku pensionifondi osakute korraga.
(5) Valikuavalduse esitamisel peab isikul olema võimalus tutvuda võrdselt kõigi registreeritud pensionifondide tingimuste ja emissiooniprospektidega.
6) isiku kinnitus, et tal on olnud võimalik tutvuda kõikide registreeritud kohustuslike pensionifondide tingimuste ja emissiooniprospektidega;
(2) Valikuavalduse vorm kehtestatakse rahandusministri määrusega, milles võib vajaduse korral lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule näha ette täiendavad andmed, mis tuleb valikuavalduses märkida.
(1) Valikuavalduse esitab isik enda valitud Eesti väärtpaberite keskregistri kontohaldurile või kindlustusandjale, kelle suhtes kohaldatakse Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse § 371 alusel kontohalduri staatust, (edaspidi mõlemad kontohaldur) kirjalikult või kirjalikku taasesitamist ja isiku identifitseerimist võimaldaval kujul.
(2) Kontohaldur tuvastab valikuavalduse esitamiseks õigustatud isiku või tema esindaja isikusamasuse isikut tõendava dokumendi alusel ning edastab valikuavalduse andmed viivitamata registripidajale Eesti väärtpaberite keskregistri seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides ning nende alusel registripidaja poolt kehtestatud tingimustel ja korras.
1) valikuavalduse esitajale on digitaalallkirja seaduse kohaselt väljaantud sertifikaat digitaalallkirja andmiseks ning valikuavaldus esitatakse digitaalallkirjaga või
(7) Pensionikontole kantavate andmete loetelu kehtestamine, samuti pensionikontol kannete tegemine, kannetest isiku teavitamine ning tasu võtmine pensionikonto pidamisega seotud teenuste eest toimub investeerimisfondide seaduses, Eesti väärtpaberite keskregistri seaduses ning nende alusel kehtestatud õigusaktides ning registripidaja hinnakirjas sätestatud tingimustel ja korras.
3) pensionifondi osakute omandamisel pensionifondivalitseja poolt vastavalt investeerimisfondide seaduse §-des 78–83 sätestatule;
(3) Sissemakseid tehakse valikuavalduses märgitud või valikuavalduse puudumisel registripidaja poolt loosi teel määratud pensionifondi. Loosimise korra kehtestab rahandusminister registripidaja ettepanekul.
(1) Pensionifondi osakute vahetamiseks esitab osakuomanik kontohaldurile või registripidajale pensionifondi osakute vahetamise avalduse (edaspidi käesolevas paragrahvis avaldus). Avalduse suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 14 lõikes 2 ning § 16 lõigetes 1–8 sätestatut.
(8) Avalduse vorm kehtestatakse rahandusministri määrusega, milles võib vajaduse korral lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule näha ette täiendavad andmed, mis tuleb avalduses märkida.
(1) Pensionifondi osakute vahetamisel makstakse pensionifondivalitsejale osakuomaniku arvel vastava pensionifondi tingimustes ettenähtud ulatuses osakute tagasivõtmistasu.
(2) Tagasivõtmistasu määramisel rakendatakse investeerimisfondide seaduse §-s 140 sätestatut.
(3) Registripidaja tunnistab pärandvara hulka kuuluvad osakud omal algatusel kehtetuks, kui:
1) ainupärijaks on juriidiline isik või kõik kaaspärijad on juriidilised isikud;
2) pärast kümne aasta möödumist pärandi avanemisest ei ole osakuid tagasi võetud ega pärija pensionikontole kantud.
2) pärija nimi ja isikukood (isikukoodi puudumise korral sünniaeg) ning välisriigi koodi puhul riigi nimi;
4) pärija eelistused temale teatiste edastamise viisi ja vastavate volituste kohta;
5) iga pensionifondi nimetus, mille osakuid pärija soovib kanda oma pensionikontole, ja nende osakute arv;
(2) Kontohaldur edastab vastava avalduse ja pärimistunnistuse ärakirja viivitamata registripidajale Eesti väärtpaberite keskregistri seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides ning nende alusel registripidaja poolt kehtestatud tingimustel ja korras.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud avalduse menetlemise täpse korra kehtestab rahandusminister käesoleva seaduse § 12 lõike 3 alusel kehtestatava kohustusliku pensionifondi osakute korra osana.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud avalduse vormi kehtestab rahandusminister määrusega.
(1) Kui Finantsinspektsioon on tuvastanud investeerimisfondide seaduse §-s 76 või 7. peatüki 3., 4. või 5. jaos või pensionifondi tingimustes sätestatud investeerimispiirangu rikkumise ja on alust arvata, et see rikkumine on põhjustanud kahju pensionifondi osakuomanikule, on pensionifondivalitseja või pensionifondivalitsejana tegutsenud isik (edaspidi käesolevas jaos mõlemad pensionifondivalitseja) kohustatud pensionifondi osakuomanikule tekitatud kahju hüvitama.
(1) Pensionifondi likvideerimisel investeerimisfondide seaduse §-des 174–187 sätestatud korras omandab iga osakuomanik jaotamisele kuuluva raha eest tema osale vastava arvu tema poolt valitud või valiku tegemata jätmise korral registripidaja poolt käesoleva paragrahvi alusel kindlaks määratud või loositud uue pensionifondi osakuid.
7) isiku kinnitus, et tal on olnud võimalik tutvuda kõikide registreeritud kohustuslike pensionifondide tingimuste ja emissiooniprospektidega;
(6) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud pensionifond puudub või kui selleks pensionifondiks on likvideeritav pensionifond, loosib registripidaja osakuomanikule uue pensionifondi pensionifondide hulgast, mille investeerimisstrateegia on investeerimisfondide seaduse § 76 lõigete 3–5 kohaselt sarnane likvideeritava pensionifondi strateegiaga.
(1) Pensionifondi depositoorium kannab viivitamata pärast investeerimisfondide seaduse §-des 180 ja 181 sätestatud kõigi toimingute teostamist osakuomanike vahel jaotamisele kuuluva raha üle registripidaja kontole Eesti Pangas. Kui pensionifondi likvideerijaks on pensionifondivalitseja või Finantsinspektsiooni poolt määratud likvideerijad, kannab pensionifondi depositoorium osakuomanike vahel jaotamisele kuuluva raha üle likvideerija korraldusel.
(2) Esimesel võimalusel, kuid hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud summa laekumist registripidaja kontole, teostab registripidaja samaaegselt uue pensionifondi osakute väljalaske ja likvideeritava pensionifondi osakute kustutamise. Pensionifondivalitsejale kuuluvate osakute kustutamisele kohaldatakse investeerimisfondide seaduse §-s 84 sätestatut.
(3) Enne käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud osakute kandmist pensionikontodele eraldab registripidaja käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud summast pensionifondivalitsejale või pensionifondivalitsejana tegutsenud isikule kuuluvatele osakutele vastava summa, mis jääb kuni kohustusliku pensionifondi likvideerimise lõpuni registripidaja kontole Eesti Pangas.
(1) Likvideeritava pensionifondi osakute väljalaske peatamisel investeerimisfondide seaduse § 180 lõike 3 alusel laekuvad käesoleva seaduse § 18 punktis 1 sätestatud vahendid registripidaja pangakontole Eesti Pangas.
(1) Pensionileping on osakuomaniku ja kindlustusandja vahel sõlmitud kohustusliku kogumispensioni kindlustusleping, mille alusel kindlustusandja kohustub tegema lepingus kokkulepitud tingimustel ja korras lepingu sõlminud osakuomanikule (edaspidi kindlustusvõtja) pensionimakseid kuni tema surmani ning kindlustusvõtja kohustub tasuma kindlustusandjale kindlustusmakse.
(2) Pensionilepingu sõlmimise õigus on annuiteedi tegevusluba omaval Eestis asutatud kindlustusandjal ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis asutatud kindlustusandja Eesti filiaalil, kes on Tagatisfondi seaduses ettenähtud pensionilepingute osafondi fondiosaline ning kellel on Eesti väärtpaberite keskregistri pidajaga kehtiv Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse § 371 lõikes 1 nimetatud leping.
(3) Pensionilepingu sõlmimisel võetakse tagasi kõik kindlustusvõtjale kuuluvad pensionifondide osakud või vähemalt 700-kordsele riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel kehtestatud rahvapensioni määrale (edaspidi rahvapensioni määr) vastavad pensionifondide osakud ning neile vastava summa eest tehakse ühekordne kindlustusmakse isiku valitud kindlustusandjale. Osakute tagasivõtmise ja raha kandmise pensionifondist kindlustusandjale korraldab registripidaja.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud osakutele vastav summa saadakse tagasivõetavate osakute arvu ja nende puhasväärtuse korrutamisel.
(5) Kindlustusandja on kohustatud pensionilepingu sõlmima, kui osakuomanikul on tekkinud käesoleva seaduse § 40 lõike 1 alusel õigus kohustuslikule kogumispensionile. Kindlustusandja ei ole kohustatud pensionilepingut sõlmima, kui osakuomanikule kuuluvate kõigi pensionifondide osakute arvu ja nende puhasväärtuse korrutamisel saadav summa (edaspidi osakute koguväärtus) on väiksem kui käesoleva seaduse § 42 lõikes 3 sätestatud määr.
(6) Kui osakuomanikule kuuluvate osakute koguväärtus on suurem kui 700-kordne rahvapensioni määr, on osakuomanikul õigus sõlmida pensionileping, mille alusel tasutakse kindlustusandjale ühekordne kindlustusmakse osakute ulatuses, mis pensionilepingu sõlmimisel vastab vähemalt nimetatud määrale. Osakuomanikul on õigus jätta ülejäänud osakud pensionikontole, sõlmida nende suhtes teine pensionileping, tasuda täiendav kindlustusmakse, leppida kokku käesoleva seaduse §-s 42 sätestatud fondipension või esitada §-s 43 sätestatud juhul avaldus ühekordseks väljamakseks.
(7) Kui osakuomanik kasutab käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud õigust, määrab ta pensionilepingu sõlmimisel, milliste pensionifondide osakud võetakse tagasi kindlustusmakse tasumiseks.
(8) Osakuid, mille tagasivõtmine on investeerimisfondide seaduse alusel keelatud, ei võeta arvesse osakute koguväärtuse määramisel.
(9) Pensionilepingu sõlmimise ja selle alusel pensionimaksete tegemise tingimused ja täpsem kord on reguleeritud käesoleva jao 2. jaotises.
(3) Osakuomanikul on õigus leppida kokku fondipension, kui talle kuuluvate osakute koguväärtus on väiksem kui 50-kordne rahvapensioni määr.
(2) Üleelamisriski arvestamisel on kindlustusandja kohustatud pensionilepingute sõlmimisel kasutama ühes vanuses meeste ja naiste puhul sama väärtusega oodatavat eluiga kirjeldavaid suremusnäitajaid. Muudatusi kasutatavates suremusnäitajates võib kohaldada üksnes pensionilepingute suhtes, mis sõlmitakse pärast suremusnäitajates muudatuste tegemist, samuti tehnilise kasumi suhtes, mille võrra suurendatakse pensionimakseid.
(3) Pensionilepinguga seotud investeerimisrisk on kindlustusandjal.
2) pensionimaksed on võrdse suurusega ning need võivad erineda üksnes tulenevalt kindlustusandja poolt jaotatavast tehnilisest kasumist;
(8) Kindlustusandja on kohustatud vähemalt 50% iga majandusaasta pensionilepingute tehnilisest kasumist jaotama pensionilepingute kindlustusvõtjatele ja soodustatud isikutele, suurendades tehnilise kasumi tekkimisele järgneval majandusaastal kõiki tulevasi pensionimakseid. Kindlustusvõtjatele ja soodustatud isikutele tehnilise kasumi jaotamisel võetakse aluseks iga pensionilepingu osakaal tehnilise kasumi tekkimises.
(81) Kui pensionilepingu tulevased pensionimaksed suureneksid jaotatud tehnilise kasumi arvel vähem kui 5% võrra, võib kindlustusandja jaotatud kasumi vastavalt kindlustusvõtjale või soodustatud isikule koos pensionilepingu järgse järgmise pensionimaksega välja maksta.
(11) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–10 kehtestatud tingimustest kõrvalekalduv tingimus on tühine, välja arvatud juhul, kui selline tingimus lepiti kokku käesoleva seaduse § 46 alusel.
(2) Kindlustusvõtja ja kindlustusandja võivad pensionilepingu sõlmimisel kokku leppida pensionimaksete suurenemise.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul tehakse pensionimakseid soodustatud isikule garantiiperioodi lõpuni.
(3) Pensionilepingu sõlmimiseks peavad kindlustusandja ja osakuomanik saavutama kokkuleppe vähemalt järgmistes pensionilepingu tingimustes:
1) kindlustusmakse suurus, kui pensionileping sõlmitakse käesoleva seaduse § 41 lõike 6 alusel;
2) pensionimaksete suurus;
3) pensionimaksete tegemise algus;
4) pensionimaksete tegemise sagedus;
5) teine kindlustusvõtja või kindlustatud isik, kui sõlmitakse ühine pensionileping;
6) garantiiperioodi pikkus ja soodustatud isik, kui sõlmitakse garantiiperioodiga pensionileping.
4) osakuomanikul on kehtiv pensionileping ning tal puudub õigus teise pensionilepingu sõlmimiseks või sõlmitud pensionilepingu taganemisperiood ei ole lõppenud;
5) osakuomanikul puudub kehtiv pensionileping ja osakute koguväärtus on suurem kui 700-kordne rahvapensioni määr, kuid avalduses märgitud tagasivõtmisele kuuluvate osakute väärtus on sellest väiksem.
4) tutvustama pakutava pensionilepingu tingimusi, sealhulgas pensionimaksete suurust, sagedust ja alguse aega, garanteeritud intressimäära, kõigi pensionilepinguga seotud tasude suurust ning pensionilepingu ülesütlemise tingimusi;
8) selgitama osakuomanikule tehnilise kasumi määramise ja jaotamise põhimõtteid;
3) perioodi jooksul kindlustusvõtjale määratud tehniline kasum ja käesoleva seaduse § 45 lõike 8 kohaselt jaotatud kasumi osa;
(4) Kindlustusandja poolt registripidajale esitatava avalduse vormi kehtestab rahandusminister määrusega ja sellel peavad olema märgitud:
(5) Registripidaja on kohustatud 31. jaanuariks teavitama kindlustusvõtjat, kes on pärast pensionilepingu sõlmimist omandanud pensionifondi osakuid, mille koguväärtus oli teavitamisele eelneva aasta 31. detsembri seisuga võrdne vähemalt 50-kordse rahvapensioni määraga, esitades:
2) teabe käesoleva seaduse § 521 lõigetes 1 ja 2 sätestatud õiguste kohta;
3) käesoleva seaduse § 521 lõikes 4 sätestatud tähtaja, mille jooksul kindlustusvõtja saab oma õigusi kasutada.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatut ei kohaldata kindlustusvõtja suhtes, kellele kuuluvate osakute koguväärtus oli pensionilepingu sõlmimise hetkel suurem kui 700-kordne rahvapensioni määr.
§ 521. Pärast pensionilepingu sõlmimist pensionikontole kantud osakute kasutamine
(1) Kui kindlustusvõtja omandab pärast pensionilepingu sõlmimist pensionifondi osakuid, on tal õigus esitada kindlustusandjale avaldus täiendava kindlustusmakse tasumiseks omandatud osakute ulatuses. Pärast pensionilepingu sõlmimist omandatud osakute suhtes võib taotleda ühekordset väljamakset või leppida kokku fondipensioni üksnes käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud juhul.
(2) Kui pärast pensionilepingu sõlmimist omandatud osakute koguväärtus on:
1) võrdne 50-kordse rahvapensioni määraga või sellest suurem, on kindlustusvõtjal õigus sõlmida omandatud osakute eest teine pensionileping, esitades selleks kindlustusandjale vastava avalduse;
2) suurem kui 700-kordne rahvapensioni määr, on kindlustusvõtjal lisaks käesoleva lõike punktis 1 sätestatud õigusele õigus jätta osa osakuid oma pensionikontole, leppida nende osas kokku käesoleva seaduse §-s 42 sätestatud fondipension või esitada §-s 43 sätestatud juhul avaldus ühekordseks väljamakseks tingimusel, et on tasutud täiendav kindlustusmakse või sõlmitud teine pensionileping osakute ulatuses, mis täiendava kindlustusmakse tasumise avalduse esitamise hetkel või uue pensionilepingu sõlmimisel vastas 700-kordsele rahvapensioni määrale.
(3) Kindlustusandja esitab täiendava kindlustusmakse saamiseks pärast kindlustusvõtjalt vastava avalduse saamist registripidajale käesoleva seaduse § 52 lõikes 4 sätestatud nõuetele vastava avalduse.
(4) Kui kindlustusvõtja soovib kasutada käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud teise pensionilepingu sõlmimise õigust, õigust jätta osakuid oma pensionikontole või leppida nende suhtes kokku fondipension, on ta kohustatud teise pensionilepingu sõlmima või esitama avalduse vähemalt 700-kordsele rahvapensioni määrale vastava täiendava kindlustusmakse tasumiseks enne 1. aprilli.
(5) Registripidaja korraldab osakute tagasivõtmise ja osakute koguväärtuse või kindlustusvõtja poolt määratud osakutele vastava summa kandmise kindlustusandja pangakontole viie tööpäeva jooksul kindlustusandjalt käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud avalduse laekumisest arvates, arvestades käesoleva seaduse § 49 lõigetes 6 ja 7 sätestatut.
(6) Kui kindlustusvõtja ei ole teist pensionilepingut sõlminud ja registripidajale ei ole esitatud avaldust täiendava kindlustusmakse tasumiseks, korraldab registripidaja kindlustusvõtjale kuuluvate pensionifondi osakute tagasivõtmise ja kannab nende koguväärtuse viie tööpäeva jooksul 1. aprillist arvates kindlustusandjale kindlustusvõtja poolt viimati sõlmitud pensionilepingu täiendava kindlustusmaksena.
(7) Kui kindlustusvõtja poolt pärast pensionilepingu sõlmimist omandatud osakute koguväärtus on 1. aprilli seisuga võrdne 50-kordse rahvapensioni määraga või sellest suurem, kuid registripidaja ei ole kindlustusvõtjat käesoleva seaduse § 52 lõike 5 kohaselt teavitanud, ei võta registripidaja osakuid tagasi.
(8) Registripidaja poolt kindlustusvõtjale kuuluvate osakute koguväärtuse või kindlustusvõtja poolt määratud osakutele vastava summa kandmisega kindlustusandjale kindlustusvõtja täiendava kindlustusmaksena muudetakse pensionilepingut ja kindlustusandja arvutab uue pensionimakse suuruse.
(9) Kui pensionilepingu sõlmimise ja muutmise vahel on kindlustusandja muutnud pensionimakse suuruse arvutamise põhimõtteid, on kindlustusandjal õigus kohaldada uusi põhimõtteid üksnes täiendavale kindlustusmaksele vastavate pensionimaksete puhul.
(10) Käesolevas paragrahvis sätestatut kohaldatakse ka osakute suhtes, mis jäeti pensionilepingu sõlmimisel osakuomaniku pensionikontole põhjusel, et nende tagasivõtmine oli investeerimisfondide seaduse alusel keelatud.
(11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 teises lauses ning lõigetes 2, 4, 6 ja 7 sätestatut ei kohaldata kindlustusvõtja suhtes, kellele kuuluvate osakute koguväärtus oli pensionilepingu sõlmimise või täiendava kindlustusmakse tasumise hetkel suurem kui 700-kordne rahvapensioni määr. Nimetatud kindlustusvõtjal on õigus pärast pensionilepingu sõlmimist omandatud osakud jätta oma pensionikontole, sõlmida nende suhtes teine pensionileping, tasuda täiendav kindlustusmakse, leppida kokku käesoleva seaduse §-s 42 sätestatud fondipension või esitada §-s 43 sätestatud juhul avaldus ühekordseks väljamakseks.
(3) Pensionilepingu ülesütlemise korral ei maksta selle lepingu tagastusväärtust välja kindlustusvõtjale, vaid kantakse kindlustusvõtja sõlmitud uue pensionilepingu kindlustusmaksena lepingu sõlminud kindlustusandjale.
(4) Kui kindlustusvõtja sureb enne uue pensionilepingu sõlmimist, ei kuulu ülesöeldud pensionilepingu tagastusväärtus ülekandmisele ega väljamaksmisele. Ühise pensionilepingu puhul kantakse ülesöeldud pensionilepingu tagastusväärtus pärast kindlustusvõtja surma uue pensionilepingu kindlustusmaksena teise kindlustusvõtjaga või kindlustatud isikuga pensionilepingu sõlminud kindlustusandjale.
(7) Pensionilepingu tagastusväärtus on lepingu tulevaste rahavoogude nüüdisväärtus tagastusväärtuse arvutamise hetkel või käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud juhul pensionilepingu lõppemise hetkel. Pensionilepingu tagastusväärtus ei või olla väiksem selle lepingu tulevaste rahavoogude:
2) nüüdisväärtusest, mille arvutamisel on kasutatud kindlustustegevuse seaduse § 76 lõike 2 alusel kehtestatud intressimäära ning millest võib maha arvata lepingu ülesütlemise tasu.
(9) Pärast uue pensionilepingu sõlmimist esitab kindlustusandja kindlustusvõtja pensionilepingu tagastusväärtuse ülekandmiseks korralduse kindlustusandjale, kellega oli sõlmitud ülesöeldud pensionileping.
(11) Osakuomanikul on õigus pärast fondipensioni kokkuleppimist muuta:
1) väljamaksete aluseks olevat osakute arvu, arvestades käesoleva paragrahvi lõigetes 6 ja 9 sätestatut;
2) väljamaksete tegemise sagedust.
5) olukorras, kus kõigi osakuomanikule kuuluvate pensionifondide osakute tagasivõtmine on investeerimisfondide seaduse § 180 lõike 3 alusel peatatud või
4) osakuomaniku pangakonto number ja krediidiasutuse ärinimi, kus pangakonto on avatud;
(3) Fondipensioni muutmiseks või lõpetamiseks esitab osakuomanik kontohaldurile või registripidajale vastava avalduse, millel märgitakse:
1) käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1–4 ja 6–9 nimetatud andmed, kui on tegemist fondipensioni muutmisega;
2) käesoleva paragrahvi lõike 2 punkides 1–4, 8 ja 9 nimetatud andmed, kui on tegemist fondipensioni lõpetamisega.
(5) Fondipensioni avalduse, selle muutmise ja lõpetamise avalduse ning ühekordse väljamakse avalduse suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 16 lõigetes 1–4 ja 6 sätestatut ning avalduste vormid kehtestab rahandusminister määrusega.
(6) Registripidaja keeldub fondipensioni lõpetamise avalduse vastuvõtmisest, kui avaldus ei vasta käesolevas paragrahvis kehtestatud nõuetele. Registripidaja keeldub ühekordse väljamakse avalduse, fondipensioni või selle muutmise avalduse vastuvõtmisest, kui:
(2) Väljamaksete tegemiseks või selle tingimuste määramiseks võib registripidaja nõuda fondipensioni avalduse, selle muutmise avalduse või ühekordse väljamakse avalduse esitanud osakuomanikult täiendavate andmete esitamist.
(3) Pensionifondi osakute tagasivõtmise korraldab registripidaja vastavalt fondipensioni avaldusele, selle muutmise avaldusele või ühekordse väljamakse avaldusele avalduse esitamisele järgneva kuu, kvartali viimase kuu või pensioniaasta viimase kuu 15. kuni 20. kuupäevani, lähtudes õigusaktidest, pensionifondi tingimustest ning registripidaja, pensionifondivalitseja ja pensionifondi depositooriumi vahel sõlmitud kolmepoolsest lepingust.
(4) Käesoleva seaduse § 523 lõikes 11 nimetatud fondipensioni muudatused korraldab registripidaja alates vastava avalduse esitamisele järgneva pensioniaasta algusest, kui avaldus esitati vähemalt üks kuu enne jooksva pensioniaasta lõppu.
(1) Täiendava kogumispensioni saamiseks omandab isik tema poolt valitud vabatahtliku pensionifondi osakuid või sõlmib täiendava kogumispensioni kindlustuslepingu tema poolt valitud kindlustusandjaga.
(1) Sissemaksete tegemisel vabatahtlikku pensionifondi omandab isik sissemakse suurusele vastava arvu vabatahtliku pensionifondi valitseja poolt väljalastavaid osakuid.
(2) Sissemaksed vabatahtlikku pensionifondi tehakse investeerimisfondide seaduse §-s 136 sätestatud osakute väljalaskehinnaga.
(3) Osakute väljalaskehinna arvutamisel rakendatakse ühel ja samal päeval väljastatud osakute suhtes sama väljalasketasu määra, kui käesolevas seaduses, investeerimisfondide seaduses või vastava pensionifondi tingimustes ei ole sätestatud teisiti.
§ 541. Vabatahtliku pensionifondi osakute sobivuse hindamine
(1) Pensionifondivalitseja peab enne vabatahtliku pensionifondi osakute isikustatud pakkumist hindama selle pensionifondi osakute sobivust isikule ja tegema kindlaks:
1) isiku investeerimiseesmärgid ja riskitaluvuse ning investeeringu soovitava kestuse;
2) isiku investeerimisalaste teadmiste ja kogemuste olemasolu, et selgitada välja, kas isik mõistab vabatahtliku pensionifondi osakute omandamisega kaasnevaid riske.
(2) Isikustatud pakkumine on konkreetsele isikule ettepaneku tegemine või soovituse andmine omandada või vahetada vabatahtliku pensionifondi osakuid.
(3) Pensionifondivalitseja hoiatab isikut vabatahtliku pensionifondi osakute sobimatuse eest isikule, kui saadud andmete alusel on põhjust arvata, et selle pensionifondi osakud ei ole isiku jaoks sobivad.
(4) Pensionifondivalitseja ei või soodustada vabatahtliku pensionifondi osakute sobivuse hindamiseks vajaliku teabe esitamata jätmist.
(5) Isiku poolt ebapiisava teabe esitamise või teabe esitamata jätmise korral hoiatab pensionifondivalitseja isikut selle eest, et vabatahtliku pensionifondi osakute sobivust ei ole võimalik hinnata ning tema huvid võivad olla seetõttu vähem kaitstud.
(6) Pensionifondivalitsejal on õigus vabatahtliku pensionifondi osakute sobivuse hindamisel tugineda isiku esitatavale teabele, välja arvatud juhul, kui pensionifondivalitseja teadis või pidi teadma, et vastav teave on aegunud, ebatäpne või mittetäielik.
(7) Pensionifondivalitseja ei pea hindama vabatahtliku pensionifondi osakute sobivust isikule, kui isik on ise avaldanud soovi omandada vabatahtliku pensionifondi osakuid ja pensionifondivalitseja on isikut hoiatanud, et sellisel juhul ei nõuta vabatahtliku pensionifondi osakute sobivuse hindamist ning isiku huvid võivad olla seetõttu vähem kaitstud. Pensionifondivalitseja on kohustatud hindama vabatahtliku pensionifondi osakute sobivust isikule, kui isik on selleks soovi avaldanud.
(1) Käesoleva seaduse §-des 56 ja 57 sätestatud tingimustel ja korras võib ühe vabatahtliku pensionifondi osakuid vahetada üksnes teise vabatahtliku pensionifondi osakute vastu.
(2) Vabatahtliku pensionifondi osakute vahetamisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 23 lõigetes 2–4 ja §-s 26 kohustusliku pensionifondi osakute vahetamise kohta sätestatut.
(1) [Kehtetu - RT I 2008, 48, 269 - jõust. 14.11.2008]
(2) Vabatahtliku pensionifondi tingimustes ei või ette näha:
1) piiranguid korraga vahetatavate osakute arvule;
2) piiranguid osakute vahetamise sagedusele.
(1) Vabatahtliku pensionifondi osakute vahetamiseks peab osakuomanik esitama kirjaliku avalduse pensionifondivalitsejale.
(3) Vabatahtliku pensionifondi osakute vahetamise korraldab pensionifondi depositoorium pensionifondi tingimustes ettenähtud tähtaegadel ja korras, kuid mitte hiljem kui kahe kuu jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse esitamist.
(4) Vabatahtliku pensionifondi osakute vahetamisel makstakse pensionifondivalitsejale osakuomaniku arvel vastava pensionifondi tingimustes ettenähtud ulatuses osakute tagasivõtmistasu ja väljalasketasu, kusjuures tagasivõtmistasu suurus võib erineda sõltuvalt vahetatavate vabatahtliku pensionifondi osakute omandamise ajast.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud tasude arvutamisel rakendatakse investeerimisfondide seaduse §-s 140 sätestatut.
(1) Vabatahtliku pensionifondi osakuomaniku surma korral on pärijal õigus nõuda kõigi päritud osakute või nendest osa kandmist pärija väärtpaberikontole või osakute tagasivõtmist.
(2) Osakute tagasivõtmiseks esitab pärija pensionifondivalitsejale avalduse ja pärimistunnistuse.
(1) Vabatahtlikust pensionifondist tehakse väljamakseid investeerimisfondide seaduse §-s 138 nimetatud osakute tagasivõtmishinnaga. Vabatahtliku pensionifondi osakute tagasivõtmisele kohaldatakse investeerimisfondide seaduse §-des 139 ja 140 sätestatut.
(2) Väljamaksete tegemisel võetakse osakud tagasi nende väärtpaberikontole kandmise ajalises järjekorras.
(3) Väljamakseid ei tehta, kui vabatahtliku pensionifondi osakute tagasivõtmine on investeerimisfondide seaduse § 145 või § 180 lõike 3 alusel peatatud.
(4) Vabatahtliku pensionifondi likvideerimise korral tehakse väljamakseid vastavalt investeerimisfondide seaduse §-s 182 sätestatule.
(5) Vabatahtliku pensionifondi osakute pärimise korral tehakse väljamakseid käesoleva seaduse §-des 58 ja 59 sätestatud tingimustel ja korras.
[RT I, 24.03.2011, 1 - jõust. 01.08.2011]
§ 61. [Kehtetu - RT I, 18.02.2011, 1 - jõust. 01.08.2011]
(2) Kindlustusvõtja on lepingu alusel kohustatud tasuma kindlustusmakseid seaduses ja lepingus ettenähtud korras. Alates lepingus sätestatud tähtpäeva saabumisest tekib kindlustusandjal kohustus maksta kindlustuspensioni lepingus sätestatud korras.
(3) Kindlustuspensioni maksmist võib alustada kas lepingus sätestatud tähtajal (edaspidi käesolevas paragrahvis pensioniiga), kuid mitte varem kui kindlustusvõtja 55-aastaseks saamisel, või kindlustusvõtja täieliku ja püsiva töövõimetuse korral, alates sellise töövõimetuse kindlakstegemisest.
1) sõlmida uus leping ja kasutada ülesöeldud lepingu kogu tagastusväärtus või osa tagastusväärtusest uue lepingu kindlustusmakse tasumiseks;
[RT I, 18.02.2011, 1 - jõust. 01.01.2012]
(52) Käesoleva paragrahvi lõikes 51 nimetatud summasid kindlustusvõtjale välja ei maksta ja ülesöeldud lepingu kindlustusandja kannab vastavalt lepingu kogu tagastusväärtuse või osa tagastusväärtusest kolme tööpäeva jooksul pärast lepingu ülesütlemist kindlustusvõtja sõlmitud uue lepingu kindlustusmaksena lepingu sõlminud kindlustusandjale või kooskõlastatult kindlustusvõtja valitud vabatahtliku pensionifondi fondivalitsejaga kindlustusvõtja sissemaksena vabatahtlikku pensionifondi.
(1) Käesolevas seaduses sätestatud tingimustel võib osakuomanik nõuda vabatahtliku pensionifondi osakute tagasivõtmist ja osakute tagasivõtmishinna eest lepingu sõlmimist (edaspidi käesolevas jaos osakute tagasivõtmine).
(1) Osakute tagasivõtmiseks esitab vabatahtliku pensionifondi osakuomanik pensionifondivalitsejale avalduse.
3) osakute arv, mille tagasivõtmist osakuomanik lepingu sõlmimiseks taotleb;
4) kindlustusandja nimi, kellega osakuomanik soovib lepingut sõlmida;
5) [kehtetu - RT I, 18.02.2011, 1 - jõust. 01.01.2012]
(3) Osakute tagasivõtmise ning lepingus ettenähtud kindlustusmakse ülekandmise käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 4 nimetatud kindlustusandjale korraldab pensionifondi depositoorium kooskõlastatult kindlustusandjaga pensionifondi tingimustes ettenähtud tähtaegadel ja korras, kuid mitte hiljem kui kahe kuu jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse esitamist.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud isiku eest tehakse käesoleva seaduse § 10 lõikes 1 nimetatud täiendavaid sissemakseid kohustuslikku pensionifondi käesoleva seaduse § 10 lõikes 1 nimetatud hüvitise maksmise perioodil hüvitise määramisest arvates, kuid mitte enne valikuavalduse esitamise aastale järgneva aasta 1. jaanuari tingimusel, et valikuavaldus on esitatud ja valikuavalduses märgitud andmed on registripidajale laekunud 31. oktoobriks.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud avalduses märgitakse käesoleva seaduse § 15 lõike 1 punktides 1, 2 ja 8–11 sätestatud andmed. Avalduse suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 14 lõikes 51ja § 16 lõigetes 1–8 sätestatut. 2009. aasta 1. augustist kuni 30. septembrini esitatud kirjalike avalduste andmed edastab kontohaldur registripidajale esimesel võimalusel. Avalduse vormi kehtestab rahandusminister määrusega.
(4) Makse määra ajutise tõstmise avalduse suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 671 lõike 5 esimeses ja teises lauses sätestatut. Avalduse vormi kehtestab rahandusminister määrusega.
§ 72. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
– Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2002/83/EÜ elukindlustuse kohta (EÜT L 345, 19.12.2002, lk 0001–0051).


Suure-Jaani valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Suure-Jaani valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
RT IV, 31.12.2012, 46
Vastu võetud 25.02.2011 nr 45
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 6 lõike 1 ja lõike 3 punkti 1 ning paragrahvi 22 lõike 1 punktide 365 ja 366, jäätmeseaduse paragrahvi 66 lõigete 2-4, paragrahvi 71 lõigete 1 ja 2 ning pakendiseaduse paragrahvi 15 lõike 1 alusel.
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestatakse eesmärgiga rakendada ja täpsustada Suure-Jaani vallas jäätmeseaduse ja pakendiseaduse ning nende rakendusaktide nõuded, säilitada puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete kogust ning soodustada nende taaskasutamist.
(2) Eeskiri määrab kindlaks jäätmehoolduse üldnõuded, korraldatud jäätmeveo korra, korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmete käitlemise nõuded, ehitus-, remondi- ja lammutustöödel tekkivate jäätmete (edaspidi ehitusjäätmed) ning tervishoiu-, hoolekande- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivate jäätmete (edaspidi tervishoiujäätmed) käitlemise korra Suure-Jaani valla haldusterritooriumil.
(3) Eeskiri on kohustuslik kõigile juriidilistele ja füüsilistele isikutele ja kohaldatakse kooskõlas Suure-Jaani valla heakorra eeskirjaga, Suure-Jaani valla avaliku korra eeskirja ning teiste õigusaktidega.
(4) Jäätmehooldust Suure-Jaani vallas korraldab ning kontrollib Suure-Jaani vallavalitsus keskkonnajärelvalve seaduses sätestatud korras.
(5) Informatsiooni Suure-Jaani valla haldusterritooriumil asuvate liigiti kogutavate jäätmete (ohtlike jäätmete, kasutuskõlbmatute patareide, pakendijäätmete, elektroonikaromude ja vanarehvide) vastuvõtu/kogumispunktide, lähimate nõuetekohaste käitluskohtade ning jäätmeveo piirkonna ja seda teenindava jäätmekäitleja kohta annab Suure-Jaani valla keskkonnaspetsialisti kohuseid täitev ametnik või tema asendaja ning Suure-Jaani valla kodulehekülg www.suure-jaani.ee.
(1) Jäätmehoolduse arendamist korraldavad Suure-Jaani Vallavalitsus (edaspidi Vallavalitsus) ja MTÜ Kesk-Eesti Jäätmehoolduskeskus (edaspidi Jäätmehoolduskeskus) vastavalt põhikirjale ja halduslepingule.
(2) Vallavalitsus korraldab Suure-Jaani vallas (edaspidi Vald) jäätmehooldust ja teostab järelevalvet jäätmekäitluse üle järgmiselt:
1) nõustab vallaelanikke ja levitab jäätmealast teavet;
3) korraldab Valla haljasaladel tekkivate aia- ja pargijäätmete kogumist ja kompostimist Vallas selleks rajataval kompostimisväljakul;
(3) Jäätmehoolduskeskuse ülesanded Suure-Jaani vallas on:
1) aia-jahaljastusjäätmed on aedade ja haljasalade hooldamisel tekkinud biolagunevad jäätmed, nagu rohi, lehed ja oksad;
2) jäätmejaam on sorteeritud jäätmete vastuvõtukoht. Jäätmejaamas vastuvõetavate jäätmete liigid ja jäätmete vastuvõtu tingimused sätestatakse Valla ja jäätmejaama operaatori vahelises lepingus;
12) lisateenus eeskirja 2.peatüki tähenduses on korraldatud jäätmeveoga hõlmamata tasuline jäätmekäitlusega seonduv teenus, mida vedaja jäätmevaldajale osutab;
15) olmejäätmetevedamine eeskirja 2.peatüki tähenduses on avaliku hanke tulemusena asjakohase ainuõiguse omandanud ettevõtja korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumine ja laadimine konteineritest prügiveoauto(de)le, transport ning üleandmine jäätmekäitluskohale;
16) pakendipunkt on pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni hallatav avalik pakendijäätmete konteinerite komplekt, mis on mõeldud tasuta kasutamiseks kõigile Valla haldusterritooriumil viibivatele füüsilistele isikutele ning mis pakendimaterjalide liigiti kogumiseks vastab vähemalt eeskirja § 13 lõikes 4 sätestatud nõuetele;
17) pakendiettevõtja on isik, kes majandus- või kutsetegevuse raames pakendab kaupa, veab sisse võ müüb pakendatud kaupa;
18) probleemtoode on toode, mille jäätmed põhjustavad või võivad põhjustada tervise- või keskkonnaohtu, keskkonnahäiringuid või keskkonna ülemäärast risustamist (patareid, akud, elektri ja elektroonika seadmed ja nende osad, PCB-sid (polükloreeritud bifenüüle) sisaldavad seadmed, mootorsõidkukid ja nende osad);
23) tühisõit eeskirja 2.peatüki tähenduses on vedaja poolt jäätmevaldaja kinnistule tehtud sõit, mille eesmärk oli osutada jäätmeveo teenust, kuid mille käigus ei olnud võimalik jäätmeid ära vedada jäätmevaldaja poolse eeskirja nõuete mittetäitmise tõttu;
Käesoleva paragrahvi lõikes1 nimetamata mõiste kasutamisel lähtutakse jäätmeseaduses, pakendiseaduses ja teistes jäätmehooldust reguleerivates õigusaktides sisalduvatest legaaldefinitsioonidest, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel aga sõna üldlevinud tähendusest.
(3) Jäätmeid tuleb koguda liigiti, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses. Olmejäätmete sortimisel tekkekohas tuleb liigiti koguda ning segunenud olmejäätmete sortimisel jäätmekäitluskohas tuleb välja noppida vähemalt järgmised jäätmeliigid vastavalt Vabariigi Valitsuse 6.aprilli 2004 määruse nr102 “Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu” (edaspidi jäätmenimistu) jäätmeliikide või alajaotiste koodidele:
6) probleemtoodete jäätmed, sealhulgas romusõidukid ja nende osad (16 01) ning vanarehvid (16 01 03), elektroonikaromud ja nende osad (16 02), patareid ja akud (16 06);
(4) Liigiti kogumisest ülejäänud segaolmejäätmed tuleb üle anda korraldatud olmejäätmeveo konkursil ainuõiguse saanud ettevõtjale (edaspidi vedajale).
(6) Jäätmete käitlemine, sealhulgas põletamine, väljaspool selleks ettenähtud kohta on keelatud. Küttekolletes võib loata põletada ainult immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata paberit või kartongi.
3) jäätmeid liigiti koguma, vedama või taaskasutama või andma jäätmed eeskirjaga määratud korras üle jäätmekäitlejale, kellel on jäätmeluba;
4) säilitama kahe aasta jooksul dokumendid, mis tõendavad jäätmete nõuetekohast kogumist või üleandmist jäätmekäitlejale ning esitama need dokumendid või jäätmeveolepingu Vallavalitsuse ametniku nõudel kontrollimiseks;
5) mitte sõlmima olmejäätmeveolepingut ega andma olmejäätmeid üle isikule, kellel puudub ainuõigus jäätmete veoks Suure-Jaani vallas ja jäätmeluba. Kui jäätmed antakse üle selliseks käitlemiseks, milleks jäätmeluba ei vajata, peab jäätmeid üleandev isik olema veendunud, et vastuvõtja on pädev jäätmeid käitlema ning tal on selleks asjakohased tehnilised ja keskkonnakaitsevahendid;
(3) Korterelamutega aladel, kus elamutele on moodustatud minimaalse suurusega kinnistud, tohib jäätmemahuteid paigutada väljapoole kinnistut ainult Vallavalitsuse loal ja tingimustel.
(4) Territooriumi haldaja, kinnisvarahalduse ja -hoolduse ettevõte ja juriidilisest isikust jäätmevaldaja on kohustatud teavitama oma hallatavate hoonete elanikke või oma ettevõtete töötajaid toimivast jäätmehoolduse korrast ning eeskirja nõuetest.
(8) Avalike ürituste toimumise kohad varustab prügimahutitega ürituse korraldaja, kes korraldab ka ürituse käigus tekkinud jäätmete kogumise ja nende üleandmise käitlemiseks. Prügimahutite arv sätestatakse avaliku ürituse korraldamise loas.
1) kuni 100 liitrist jäätmekotti ühe pere jäätmete (maksimaalselt 10kg) kogumiseks. Jäätmekott peab oma vastupidavuselt tagama jäätmete üleandmise;
4) põhiliselt plastist 80-, 140-, 240-, 360-, 600- või 800‑liitrist kaane ja käepidemetega konteinerit, mida on tõstemehhanismi abil võimalik jäätmeveokisse tühjendada;
7) Süvakogumismahutit (mahuti, millest 2/3 asub pinnasesse paigutatult), mida on võimalik mehaaniliselt jäätmeveokisse tühjendada.
(5) Konteineril, mis on avalikuks kasutamiseks, peab olema kasutajale nähtavas kohas selgelt loetav suurte tähtedega kiri või märk, mis viitab kogutavale jäätmeliigile, ning konteineri valdaja või seda teenindava jäätmekäitleja telefoninumber. Konteineri märgistus tuleb kooskõlastada Vallavalitsuse või volitatud esindajaga.
(2) Konteiner, mida tühjendatakse mehaaniliselt jäätmeveokisse või toimetatakse käitluskohta, paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, millele pääseb jäätmeveok vahetult juurde konteineri tühjendusküljelt.
(7) Konteineri paiknemiskoha ja juurdesõidutee korrashoiu eest vastutab territooriumi haldaja. Kui konteiner paikneb Vallavalitsuse loal riigi- või valla maal, tagab korrashoiu konteineri omanik või valdaja.
(2) Kinnistul või krundil tekkivad jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, tuleb koguda liigiti ja paigutada vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud konteinerisse või viia jäätme-, keskkonnajaama. Jäätmeid ei ole lubatud jätta konteineri lähedusse.
(3) Suurjäätmed tuleb üle anda Suure-Jaani jäätmejaama või jäätmekäitlejale.
(2) Kui tiheasustusala kinnistul on vähemalt kahekümne viie korteriga elamu, peab kinnistul olema biolagunevate jäätmete konteiner.
Kui lepingu alusel kasutatakse ühiskonteinerit, rakenduvad käesoleva paragrahvi lõikes1 või 2 nimetatud kohustused juhul, kui vastava jäätmeliigi ühiskonteinerit kasutavate korterite arv kokku on suurem kui käesoleva paragrahvi lõikes1 või 2 sätestatud korterite arv ning kui ühiskonteineri kasutamise lepingus ei ole sätestatud teisiti.
(3) Paberit ja kartongi tuleb koguda liigiti ning paigutada need kinnistul olevasse paberi ja kartongi konteinerisse või viia need avalikku paberi ja kartongi konteinerisse, jäätme-, keskkonnajaama või anda üle käitlejale.
(4) Kui kinnistul on vähem kui kahekümne viie korteriga elamu, ei rakendata biolagunevate jäätmete eraldi konteinerisse liigiti kogumise kohustust elanikele juhul, kui:
2) segaolmejäätmete konteinerit tühjendatakse tiheasustusalal vähemalt üks kord nelja nädala jooksul ja hajaasustusega alal üks kord kaheteistkümne nädala jooksul, sealjuures biolagunevad aia- ja haljastujäätmed kogutakse liigiti ja antakse lepingu alusel üle jäätmekäitlejale või viiakse nõuetele vastavasse jäätmekäitluskohta.
(1) Elektri- ja elektroonikaseadmed (sealhulgas külmkapid, elektripliidid, pesumasinad ja telerid) ning neist tekkinud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning üle anda jäätme-, keskkonnajaama, viia jäätmekäitluskohta või uue toote ostmise korral anda üle kauplusse kooskõlas jäätmeseadusega. Elektri- ja elektroonikaseadmete tootja jäätmeseaduse § 23 mõistes on kohustatud korraldama enda valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud toodetest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise.
(7) Koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (nt kasutuskõlbmatuks muutunud õlid, õlifiltrid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbelambid ja kraadiklaasid) saab ära anda jäätme-, keskkonnajaama või jäätmekäitluskohta.
(1) Pakendijäätmed tuleb koguda liigiti muudest jäätmetest eraldi ja panna pakendijäätmete konteinerisse (edaspidi pakendikonteiner ) või üle anda jäätmejaamas või lepingu alusel jäätmekäitlejale.
(3) Pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise korraldavad pakendiettevõtjad või nende volituse alusel taaskasutusorganisatsioon, lähtudes eeskirja §‑des 10 ja 11 sätestatud nõuetest ning selliselt, et oleks tagatud eeskirja § 11 lõikes 6 määratud pakendijäätmete kogumisvõrgustiku tihedus.
(4) Pakendikonteineri asukohad määrab Vallavalitsus. Nõuded pakendikonteinerile ja pakendikonteineri märgistus (pakendiliigi märgistus, andmed konteineri valdaja või teenindava jäätmekäitleja kohta) tuleb kooskõlastada Vallavalitsusega.
(7) Pakendikonteiner peab olema kasutajale nähtavas kohas, selgelt loetava märgistusega kogutavale pakendiliigile, ning konteineri valdaja või seda teenindava jäätmekäitleja telefoninumber. Konteineri märgistus tuleb kooskõlastada Valavalitsusega.
(8) Alla 200 m2 suuruse pinnaga pakendatud kauba müüja võib tagatisrahaga pakendi vastuvõtmise korraldada väljaspool oma teenindusmaa piire ainult vallavalitsuse nõusolekul.
(1) Pakendiettevõtja on kohustatud lõppkasutajalt või tarbijalt tasuta tagasi võtma müüdud kauba müügipakendi ja ‑pakendijäätmed müügikohas või müügikoha kinnistu või teenindusmaa piires olevas kogumispunktis.
(2) Müüdud kauba müügipakendi ja ‑pakendijäätmete tagasivõtmise nõue hõlmab vaid pakendit, mille tüüp, kuju ja suurus vastavad selles müügikohas müüdava kauba pakendile ja selle kauba müüja poolt üleantava kauba pakendile. Tagasivõtmise kohast teavitatakse müügikohas nähtavale kohale seatud arusaadava kirjaliku teatega.
(3) Kui mingil põhjusel ei ole võimalik müügipakendi ja ‑pakendijäätmete vastuvõtmist korraldada müügikoha kinnistu või teenindusmaa piires, võib selle korraldada kinnistu või teenindusmaa vahetus naabruses Vallavalitsuse loal ja tingimustel. Erand ei kehti tagatisrahaga pakendite kohta.
(5) Organisatsioon ja pakendiettevõtja, kes ei ole käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud kohustusi delegeerinud taaskasutusorganisatsioonile, on kohustatud sõlmima Vallaga lepingu pakendikonteinerite paigaldamise, haldamise, tühjendamise ning kogumiskohtade ümbruse heakorra tagamisega seotud õiguste ja kohustuste sätestamiseks Valla haldusterritooriumil.
(6) Tarbija paremaks teenindamiseks tagab taaskasutusorganisatsioon kooskõlastatult Vallavalitsusega pakendikonteinerite olemasolu tihedusega üks kogumiskoht 500 elaniku kohta.
(7) Üksikelamute piirkondades, kus jäätmekäitleja koostöös taaskasutusorganisatsiooniga osutab lepingu alusel pakendite äravedu jäätmevaldaja kinnistult, määrab pakendikonteinerite võrgustiku tiheduse ja kogumiskohtade asukohad Vallavalitsus.
(8) Pakendijäätmete veo käitluskohta korraldab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon sagedusega, et oleks tagatud pakendijäätmete üleandmise võimalus, et oleks välditud nende ületäitumine ja ümbruse reostumine. Pakendikonteiner tuleb tühjendada kohe, kui see levitab haisu.
(2) Segaolmejäätmete konteinerit tuleb tühjendada sagedusega, mis väldib konteineri ületäitumist, haisu ja kahjurite teket ning ümbruskonna reostust. Segaolmejäätmete konteinerit on lubatud tühjendada tiheasustusalal vähemalt üks kord nelja nädala jooksul ja hajasustusalal vähemalt üks kord 12 nädala jooksul.
(3) Kinnistut hooajaliselt kasutav jäätmevaldaja võib taotleda Vallavalitsuselt jäätmeveo ajutist peatamist perioodil 01. oktoober kuni 30. aprill juhul kui nimetatud perioodil kinnistut ei kasutata ja seal ei elata. Perioodil 01. mai kuni 30. september on kinnistut hooajaliselt kasutav jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitunud.
(4) Kui biolagunevad toidujäätmed kinnistul kompostitakse ning liigiti kogutavad jäätmed kogutakse ja käideldakse vastavalt käesoleva eeskirja nõuetele on jäätmevaldajal võimalus taotleda segaolmejäätmete konteineri tühjendamist sagedusega kord kaheteistkümne nädala jooksul või kasutada naaberkinnistuga ühist kogumiskonteinerit, kui kinnistuomanikud selles kirjalikult kokku lepivad (lisa 4).
Jäätmete veo ajutise peatamise, harvema veosageduse ja ühise konteineri kasutamise õiguse saab taotleda Vallavalitsuse poolt määratud ametnikult, kes edastab vastava teabe vedajale.
(8) Elurajoonides ei ole lubatud jäätmeid vedada öörahu ajal, välja arvatud juhul, kui Vallavalitsus on andnud selleks loa.
(10) Kui kinnistul või krundil tekkinud jäätmeid ei saa nende kuju või muude omaduste tõttu vedada koos teiste jäätmetega ja need ei ole hõlmatud korraldatud jäätmeveoga, korraldab nende veo käitluskohta jäätmevaldaja, kinnisvarahalduse või ‑hoolduse ettevõte või territooriumi haldaja vastavalt eeskirja nõuetele.
(1) Liigiti kogutud biolagunevad jäätmed tuleb vedada kompostimiseks nõuetekohasele kompostimisväljakule või üle anda jäätmekäitlejale või kompostida kohapeal vastavalt eeskirja nõuetele.
(5) Tiheasustusalal asuval kinnistul tekkivaid toidujäätmeid võib kohapeal kompostida ainult kinnises kahjurite eest kaitstud kompostimisnõus (kompostris). Aia- ja haljastujäätmeid võib kompostida lahtiselt aunas.
(6) Kompostimisnõu ja -aun peab paiknema naaberkinnistust vähemalt 4meetri kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(8) Haljasaladel tekkivaid biolagunevaid aia- ja haljastujäätmeid saab üle anda Suure-Jaani jäätmejaama jäätmekäitlejale või kompostida nõuetele vastaval kompostimisväljakul.
(1) Korraldatud jäätmevedu kohaldatakse eelkõige segaolmejäätmetele (jäätmenimistu jaotisekood 200301);
1) paber ja kartong – 200101;
2) biolagunevad jäätmed (biolagundatavad köögi- ja sööklajäätmed ning aia- ja haljastujäätmed selles ulatuses, mida kogutakse biolagunevate jäätmete konteinerisse) – 200108 ja 200201 (edaspidi biolagunevad jäätmed);
3) suurjäätmed – 200307.
(1) Suure-Jaani valla haldusterritoorium moodustab ühe korraldatud jäätmeveo piirkonna.
(2) Suure-Jaani valla haldusterritoorium kuulub tihe- ja hajaasustusalana tervikuna piirkonda, kus korraldatud jäätmeveoga liitumine on kohustuslik.
(1) Hanke korraldatud jäätmeveo ainuõiguse andmiseks korraldab Suure-Jaani vallavalitsus. Hanke korraldamise korraldatud jäätmeveo ainuõiguse andmiseks võib volitada õigusaktidega sätestatud alustel Jäätmehoolduskeskusele.
(2) Ainuõiguse andja on Vallavalitsus või volituse alusel Jäätmehoolduskeskus.
Hanke korraldaja otsuse alusel annab hanke korraldaja hankel edukaks tunnistatud pakkumuse esitanud ettevõtjale ainuõiguse teostada korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete vedamist Suure-Jaani valla haldusterritooriumil.
Hanke tulemusena välja selgitatud vedajast, jäätmeveo teenustasudest ning piirkonnast, kus vedaja omab ainuõigust korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamiseks, teavitab Vallavalitsus või hanke korraldanud Jäätmehoolduskeskus Suure-Jaani valla lehes ja Valla veebilehel www.suure-jaani.ee. Hanke korraldaja (Vallavalitsus või Jäätmehoolduskeskus) võib jäätmevaldaja kirjaliku informeerimise delegeerida hankel ainuõiguse saanud vedajale juhul, kui vastav tegevus oli hankedokumentides ette nähtud.
(3) Jäätmeveolepinguga täpsustatakse korraldatud jäätmeveoga seonduvat. Kui kirjalikku jäätmeveolepingut ei ole sõlmitud, juhinduvad vedaja ja jäätmevaldaja vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel korraldatud jäätmevedu reguleerivatest õigusaktidest. Konteineritena kasutatakse sel juhul sõltuvalt jäätmetekkekohast 80-, 140-, 240-, 370-, 600- või 800‑liitriseid standardseid konteinereid ja nende tühjendamisel lähtutakse eeskirja § 15 lõigetes 2 ja 3 ning lisas 3 sätestatud tingimustest ja konteinerite tühjendamise sagedustest.
(4) Jäätmevaldaja, kes kasutab eeskirja § 6 lõike 2 punktides 2 ja 3 ning käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatust erinevat konteinerit või kelle tiheasustusalal olevat konteinerit tühjendatakse harvemini, kui kord nelja nädala jooksul või erinevalt eeskirja lisas3 sätestatust, on kohustatud sõlmima vedajaga jäätmeveolepingu.
(5) Kui jäätmevaldajad soovivad kasutada koos ühist kogumiskonteinerit, on nad kohustatud sõlmima vastava kirjaliku kokkuleppe ning taotlema vastava loa Vallavalitsuse poolt määratud ametnikult. Luba on võimalik taotleda kuni kolmeks aastaks. Ühist kogumiskonteinerit kasutavad kinnistud loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks.
(1) Jäätmevaldajal on õigus esitada Vallavalitsusele avaldus enda tähtajaliseks ja erandkorras korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamiseks kuni kolmeks aastaks kui jäätmevaldajale kuuluval kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata.
(2) Avalduses märgitakse: Avalduse vorm on toodud eeskirja lisas 4.
1) esitama järgmise aasta 20. jaanuariks Vallavalitsusele kirjaliku kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud.
2) teavitama Vallavalitsust tema korraldatud jäätmeveost vabastamise aluseks olnud asjaolude muutumisest või äralangemisest hiljemalt kolmekümne päeva jooksul alates nende asjaolude jäätmevaldajale teatavakssaamisest.
1) kui Vallavalitsus on saanud eeskirja § 25 lõikes 1 nimetatud avalduse, kontrollib Vallavalitsuse poolt määratud ametnik, kas jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveost vabasatamise asjaolud on tõesed ja vabastamist võimaldavad. Kui avalduses esitatud asjaolud ei vasta nõuetele, antakse jäätmevaldajale teada et avaldust edasi ei menetleta.
(2) Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveost vabastamise otsustab Vallavalitsus tuues korralduses välja:
3) tähtaja, millal korraldatud jäätmeveost vabastatud jäätmevaldaja peab esitama Vallavalitsusele kirjaliku kinnituse selle kohta, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud.
(3) Vallavalitsuse poolt määratud ametnik teeb korralduse jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveost vabastamisest või tema avalduse rahuldamata jätmisest taotlejale teatavaks hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates otsuse tegemisest.
(4) Vallavalitsuse poolt määratud ametnik teavitab jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveost vabastamisest ja korraldatud jäätmeveost vabastamise tähtajast vedajat hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates otsuse tegemisest.
(5) Eeskirja § 25 lõikes1 nimetatud avalduse menetlemise tähtaeg alates avalduse laekumisest Vallavalitsusse kuni käesoleva paragrahvi lõikes2 nimetatud Vallavalitsuse otsuse teatavakstegemiseni, on üks kuu. Mõjuval põhjusel (lisateabe kogumise vajadus, küsimuse keerukus jms) võib Vallavalitsuse poolt määratud ametnik avalduse menetlemise tähtaega pikendada kuni kahe kuuni.
(6) Vallavalitsus loeb jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveost vabastatuks, kui:
2) jäätmevaldaja kinnisasjal puuduvad ehitised või elu- või äritegevus või muu tegevus, mille käigus võib tekkida jäätmeid.
2) Vallavalitsuse korralduses märgitud tähtaja möödumisel;
(2) Jäätmevaldajal on õigus esitada enne korraldatud jäätmeveost vabastamise tähtaja möödumist Vallavalitsusele uus avaldus, millega taotletakse jäätmevaldaja lugemist korraldatud jäätmeveost vabastatuks.
Vallavalitsusel on õigus lõpetada jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveost vabastamine enne tähtaja lõppu, kui:
(1) Jäätmevaldajad sorteerivad korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete hulgast välja liigiti kogutavad jäätmed ja käitlevad need vastavalt eeskirja §-de 6 ja 7 nõuetele.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3nimetatud asjaolu ilmnemisel on vedaja kohustatud jäätmevaldajaga kokkulepitud viisil jäätmevaldajat teavitama hiljemalt kolme ööpäeva jooksul asjaoludest, mis ei võimaldanud konteinerit tühjendada ning kokkuleppel jäätmevaldajaga tagama tühjendamata jäänud konteineri tühjendamise.
(1) Konteineri tühjendamise sagedus on sätestatud eeskirja § 15 lõigetes 2-6 ning eeskirja lisas 3. Suurjäätmete äraveo nõuded on sätestatud eeskirja § 9 lõikes 3.
(2) Jäätmevaldaja on kohustatud hoidma konteineri ümbruse puhtana ning kokkuleppel vedajaga reguleerima konteineri tühjendamise sagedust selliselt, et oleks välditud konteineri ületäitumine ja nende ümbruse reostumine.
(3) Vedaja on kohustatud tühjendama konteinerid hiljemalt kolme ööpäeva jooksul alates jäätmevaldaja esitatud tellimusest.
(4) Vedaja on kohustatud koristama konteineri tühjendamise ajal nende vahetusse lähedusse paigutatud segaolmejäätmetest (välja arvatud suuremõõtmelistest jäätmetest, mille kogumine ja vedamine on sätestatud eeskirja § 9 lõikes 3. Vedaja on kohustatud kokkuleppel jäätmevaldajaga reguleerima tühjendussagedust või konteinerite arvu ja suurusi, et vältida konteinerite ümbruse reostamist.
(5) Üksikelamute konteiner tuleb võimaluse korral jäätmeveo lihtsustamiseks lükata jäätmeveo päeval väljapoole kinnistu piire tänavaga külgnevale alale tingimusel, et konteiner ei takista liiklust ega jalakäijaid.
(1) Jäätmeveo teenustasu on kindalksmääratud toimingute eest jäätmevedajale makstav tasu.
(3) Vedajal ei ole õigus taotleda teenustasu muutmist enne kui lepingu sõlmimisest on möödunud üks aasta.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud taotlus esitatakse Vallavalitsusele, kes valmistab ette volikogu eelnõu jäätmeveo teenustasu suurendamise või mittesuurendamise kohta. Vedaja esitatud jäätmeveo teenustasude suurendamise taotluse menetlemise tähtaeg on maksimaalselt 60 päeva.
(8) Korraldatud jäätmeveo teenustasude muutmise taotlus, kui see ei ületa kehtestatud piirmäärasid, esitatakse Vallavalitsustele, kes vaatab taotluse läbi 30 päeva jooksul.
(9) Kehtivad ega suurendatud teenustasud ei tohi olla suuremad volikogu kehtestatud teenustasu piirmääradest.
(10) Kehtestatud muudetud teenustasud rakenduvad mitte varem kui kolmkümmend päeva pärast seda, kui Vallavalitsus või ainuõiguse andja avalikustab uued teenustasud ajalehes, milles Vallavalitsus avaldab oma ametlikke teadaandeid.
(2) Kui esineb lõikes 1 nimetatud asjaolu, teavitab Vallavalitsus või ainuõiguse andja sellest kohe vedajat ning nõuab temalt kirjalikku ja põhjendatud selgitust. Vedaja peab selgituse esitama kolme tööpäeva jooksul alates vastavasisulise nõude saamisest.
(2) Kui ehitamise käigus tekib ehitusjäätmeid alla 10 m3, tuleb nende käitlemine enne ehitamise alustamist kooskõlastada Vallavalitsuse keskkonnaspetsialistiga vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 3. Kui ehitamise käigus tekib ehitusjäätmeid üle 10 m3, tuleb ehitise kasutusloa taotlemise dokumentidele lisada Vallavalitsuse kinnitatud jäätmeõiend ehitusjäätmete nõuetekohase käitlemise kohta. Jäätmeõiendi vorm on käesoleva eeskirja lisa 1.
(4) Ehitise lammutamiseks vajalik projekt peab olema kooskõlastatud Suure-Jaani Vallavalitsuse majandus- ja ehitusosakonnas. Lammutustööde lõpetamisel tuleb vormistada jäätmeõiend ja kinnitada see Vallavalitsuses.
6) kooskõlastama Vallavalitsusega konteinerite paigutamise tänavatele, sõidu- või kõnniteedele ning parklatesse;
7) kooskõlastama Vallavalitsusega konteinerite paigutamise parkidesse või haljasaladele;
(5) Sortimisel üle jäänud mineraalsete püsijäätmete segu kõrvaldamine väljaspool ametlikke ladestuspaiku nende taaskasutamise eesmärgil, sealhulgas territooriumi heakorrastamiseks, on lubatud ainult kehtivate nõuete kohaselt vormistatud ehitusprojekti ja ehitusloa või Valla keskkonnaspetsialistiga kooskõlastatud heakorraplaani alusel. Sortimisel üle jäänud mineraalsete püsijäätmete segu võib kinnistu omanik kasutada oma kinnistu heakorrastamiseks kooskõlastatult Valla keskkonnaspetsialistiga.
(6) Ehitamisel maapõues tehtavate tööde käigus tekkinud kaevist võib väljaspool kinnisasja kasutada kooskõlastatult Vallavalitsuse keskkonnaspetsialistiga. Kaevis on looduslikust olekust eemaldatud kivimi või setendi tahke osis.
(8) Saastunud pinnast võib kohapeal käidelda vastava projekti, Valla keskkonnaspetsialisti ja Keskkonnaameti jäätmespetsialisti kooskõlastuse alusel.
(2) Olmejäätmed tuleb pakkida tekkekohas musta või halli jäätmekotti, mis suletakse enne äraviimist. Konteinerid paigaldab selleks ette nähtud kohtadesse ja neid tühjendab äravedu korraldav jäätmekäitleja.
(3) Väiksemad jäätmekotid tuleb vajaduse korral pakkida suuremasse musta või halli värvi jäätmekotti, mis suletakse ning asetatakse olmejäätmete konteinerisse.
(2) Bioloogilised jäätmed tuleb pakkida tekkekohas punasesse jäätmekotti, millel on markeering “Bioloogilised jäätmed”. Vajadusel võib kasutada ka muud pakendit, millel on punane silt “Bioloogilised jäätmed”. Jäätmekoti kaal ei tohi ületada 15kg. Jäätmekotid tähistatakse sildiga, millel on märgitud jäätmetekitaja (tervishoiuasutus, osakond, perearst) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda.
(2) Nakkusohtlikke jäätmeid ei tohi hoiustada jäätmete tekkekohas. Need tuleb viia iga päev jäätmehoidlasse lukustatavasse ruumi ning asetada teise kollasesse jäätmekotti, millel on markeering “Nakkusohtlikud jäätmed”. Pakendi kaal ei tohi ületada 15kg.
(2) Ravimeid ei eemaldata originaalpakendist. Ravimijäätmed (välja arvatud jäätmenimistus koodiga 180109 tähistatud) pakitakse plastkotti või purki, mis omakorda pakitakse lukustatavasse kasti. Kastile märgitakse asutuse nimi ja kast tähistatakse sildiga “Ravimijäätmed”.
(2) Eri kujul esinevat elavhõbedat sisaldavad jäätmed tuleb hoida üksteisest eraldi. Need pakitakse plast‑ või klaaspurki, mis on korgiga tihedalt suletud.
(4) Jäätmekäitluskoht Vallas on: Suure-Jaani jäätmejaam.
(3) Vajaduse korral teeb käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kohustuse täitmiseks ettekirjutuse Vallavalitsus. Kui saastaja ettekirjutust ei täida, võib ettekirjutuse teinud Vallavalitsus ettekirjutuse täitmise tagamiseks rakendada sunnivahendeid asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras või väärteomenetluse korras.
(2) Järelevalvet käesoleva eeskirja täitmise üle teostab Vallavalitsus ja Valla keskkonnaspetsialist vastavalt eeskirja §-s 2 antud pädevusele.
(4) Kui saastaja käesoleva eeskirja § 57 lg 3 nimetatud kohustust ei täida, korraldab jäätmete ning nendest põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omanik saastaja kulul. Kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab saastatud kinnisasja omanik saaste likvideerimise oma kulul.
(5) Kui saastatud kinnisasja omanik ei täida käesoleva eeskirja § 57 lg 4 toodud kohustust, korraldab jäätmete ning nendest põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omaniku kulul kohalik omavalitsus asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(2) Suure-Jaani Vallavalitsus teavitab avalikkust jäätmehoolduseeskirja rakendamise algusest Suure-Jaani valla koduleheküljel www.suure-jaani.ee ja ajalehes „Sakala” ning valla infolehes „Leole”.
1) Suure-Jaani Vallavolikogu 29.11.2007 määrus nr 101“ Suure-Jaani valla jäätmehoolduseeskiri”.
2) Suure-Jaani Vallavolikogu 27.06.2006 määrus nr 46“ Suure-Jaani valla korraldatud jäätmeveo rakendamise tingimused ja kord”.