Meditsiiniseadme seaduse, hädaolukorra seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 17.05.2020, 1
15.05.2020 otsus nr 573
Vastu võetud 13.05.2020
§ 1. Biotsiidiseaduse muutmine
Biotsiidiseaduse § 1 lõike 2 punkti 3 täiendatakse pärast sõna „seadust” sõnadega „ja asjakohaseid Euroopa Liidu õigusakte”.
§ 2. Hädaolukorra seaduse muutmine
Hädaolukorra seaduse § 14 täiendatakse lõigetega 41–43 järgmises sõnastuses:
„(41) Hädaolukorra lahendamist juhtiv asutus võib hädaolukorra lahendamiseks anda täidesaatva riigivõimu asutusele, kohaliku omavalitsuse üksusele või muule avaliku võimu kandjale korralduse, arvestades nende asutuste ja isikute pädevust ning volitusi:
(43) Käesoleva paragrahvi lõikes 41 nimetatud korraldusele ei kohaldata haldusmenetluse seadust.”.
§ 3. Jäätmeseaduse muutmine
1) paragrahvi 26 lõike 13 punktid 4–6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) meditsiiniseade – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 05.05.2017, lk 1–175), artikli 2 punktide 1 ja 2 tähenduses meditsiiniseade ja meditsiiniseadme abiseade, mis on ühtlasi elektri- või elektroonikaseade;
5) in vitro diagnostikameditsiiniseade – in vitro diagnostikameditsiiniseade ja selle abiseade meditsiiniseadme seaduse §-de 6 ja 61 tähenduses;
6) aktiivne siirdatav meditsiiniseade – aktiivne siirdatav meditsiiniseade Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 artikli 2 punktide 4 ja 5 tähenduses.”;
2) paragrahvi 27 lõike 6 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) aktiivne siirdatav meditsiiniseade on aktiivne siirdatav meditsiiniseade Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 artikli 2 punktide 4 ja 5 tähenduses;”.
§ 4. Meditsiiniseadme seaduse muutmine
Meditsiiniseadme seaduses tehakse järgmised muudatused:
„(1) Käesolev seadus sätestab inimese ohutuse ja tervise kaitse tagamise eesmärgil nõuded:
1) in vitro diagnostikameditsiiniseadmele ja selle abiseadmele (edaspidi in vitro diagnostikameditsiiniseade) ning nende valmistamisele;
3) meditsiiniseadme kliinilisele uuringule;
4) meditsiiniseadme professionaalsele kasutamisele;
5) meditsiiniseadme müügile meditsiiniseadme kaardi alusel;
6) meditsiiniseadme ohujuhtumi menetlemisele;
7) meditsiiniseadme riiklikule järelevalvele.
(2) Käesolevat seadust ei kohaldata meditsiiniseadmele nendel juhtudel, kui kohaldub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 05.05.2017, lk 1–175).
(3) Käesolevat seadust ei kohaldata in vitro diagnostikameditsiiniseadmele, mis on toodetud ja mida kasutatakse üksnes asjaomase tervishoiuteenuse osutaja tootmistegevusega seotud kohas. Sellisele seadmele kohaldatakse siiski käesoleva seaduse §-s 17 sätestatud nõudeid.”;
„§ 2. Teiste õigusaktide kohaldamine
(1) Meditsiiniseadme tootja, tema volitatud esindaja, importija ja levitaja kohustustele, teavitatud asutusele, meditsiiniseadme vastavushindamisele ja turujärelevalvele kohaldatakse toote nõuetele vastavuse seaduse nõudeid erisustega, mis tulenevad käesolevast seadusest ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2017/745 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2017/746 in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL (ELT L 117, 05.05.2017, lk 176–332).
(2) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.”;
3) paragrahvid 3, 4–5, 8, 9 ja 101–103, § 16 lõige 11, §-d 20 ja 21, § 22 lõike 2 teine lause ning § 24 tunnistatakse kehtetuks;
4) seadust täiendatakse §-ga 31 järgmises sõnastuses:
„§ 31. Terminid
Käesolevas seaduses kasutatakse termineid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 tähenduses, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti.”;
„§ 61. In vitro diagnostikameditsiiniseadme abiseade
(1) In vitro diagnostikameditsiiniseadme abiseade käesoleva seaduse tähenduses on seade, mis eraldi kasutades ei ole in vitro diagnostikameditsiiniseade, kuid mille tootja on spetsiaalselt ette näinud kasutamiseks koos in vitro diagnostikameditsiiniseadmega, et viimast oleks võimalik sihtotstarbe kohaselt kasutada.
(2) In vitro diagnostikameditsiiniseadme abiseade ei ole inimkehasse viidav proovivõtmise vahend ega seade, mis puutub proovi võtmiseks vahetult inimkehaga kokku ja millele kohaldub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/745.”;
6) paragrahv 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 11. Meditsiiniseadme professionaalne kasutaja
Meditsiiniseadme professionaalne kasutaja käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes kasutab meditsiiniseadet tõenduspõhise tervishoiuteenuse osutamisel, samuti õppe-, teadus- või uurimistöös.”;
7) paragrahvis 12 asendatakse läbivalt sõna „meditsiiniseadme” sõnadega „in vitro diagnostikameditsiiniseadme”;
„(2) Teavitatud asutusele, tema tegutsemisele, temale tegevusloa andmisele, selle kehtivuse peatamisele või kehtetuks tunnistamisele ning tema üle riikliku järelevalve tegemisele kohaldatakse toote nõuetele vastavuse seadust käesolevast seadusest ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustest (EL) 2017/745 ja (EL) 2017/746 tulenevate erisustega.”;
9) seadust täiendatakse §-ga 141 järgmises sõnastuses:
„§ 141. Pädev asutus ja teavitatud asutuse eest vastutav asutus
Käesolevas seaduses ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) 2017/745 ja (EL) 2017/746 sätestatud pädeva asutuse ja teavitatud asutuse eest vastutava asutuse toimingud teeb ja haldusaktid annab Terviseamet, kui nimetatud määrustes ei ole sätestatud teisiti.”;
10) seaduse 1. peatükki täiendatakse §-ga 151 järgmises sõnastuses:
„§ 151. Tasulised teenused
(1) Terviseamet võib osutada oma põhitegevusega seotud meditsiiniseadme kvaliteedi- ja ohutusnõuete täitmist tagavaid tasulisi teenuseid, kui see ei takista tema õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmist ja tasuliste teenuste osutamine on vajalik seoses:
1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) 2017/745 ja (EL) 2017/746 sätestatud ülesannete täitmisega, arvestades nimetatud määrustes sätestatud piiranguid pädevale asutusele ja teavitatud asutuse eest vastutavale asutusele, või
2) samade teenuste osutamise osas turul valitseva olukorraga ning teenuse osutamist ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/745 või (EL) 2017/746.
(2) Ravimiamet võib osutada oma põhitegevusega seotud meditsiiniseadme kvaliteedi- ja ohutusnõuete täitmist tagavaid tasulisi teenuseid juhul, kui teenuse osutamise eesmärk on anda teavitatud asutusele teaduslik arvamus lähtuvalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2017/745 või (EL) 2017/746 ning nimetatud määrused ei piira teenuse osutamist.
(3) Terviseameti tasu ühe teenuse osutamise eest ei tohi olla suurem kui 15 000 eurot ning Ravimiameti tasu ühe teenuse osutamise eest ei tohi olla suurem kui 20 000 eurot.
(4) Terviseameti ja Ravimiameti meditsiiniseadme kvaliteedi- ja ohutusnõuete täitmist tagavate tasuliste teenuste loetelu ja tasumäärad, võttes aluseks teenuse osutamiseks vajalikud tööjõu-, materjali-, seadmete ja üldkulud, kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
11) paragrahvi 16 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) In vitro diagnostikameditsiiniseadme võib turule lasta või kasutusele võtta üksnes siis, kui see vastab käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/746 nõuetele.”;
12) paragrahvi 16 lõikes 2 asendatakse sõnad „Valdkonna eest vastutaval ministril” sõnaga „Terviseametil” ja sõna „meditsiiniseadmeid” sõnadega „in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid”;
13) paragrahvid 17–19 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 17. In vitro diagnostikameditsiiniseadmele esitatavad nõuded
(1) In vitro diagnostikameditsiiniseade kavandatakse, toodetakse, pakendatakse ja märgistatakse selliselt, et selle:
1) sihtotstarbekohane kasutus on tagatud tootja poolt ettenähtud talitlusnäitajate saavutamisel;
2) õige paigaldamise ja ettenähtud tingimustes kasutamise korral ei halvene ravikvaliteet ega ohustata patsiendi, tavakasutaja või kolmanda isiku elu, tervist või vara.
(2) Nõuded in vitro diagnostikameditsiiniseadme kavandamisele, tootmisele ja pakendamisele ning seadmega kaasnevale teabele kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 18. Nõuetele mittevastava in vitro diagnostikameditsiiniseadme esitlemine
In vitro diagnostikameditsiiniseadet, mille puhul ei ole arvestatud käesoleva seaduse §-s 16 nimetatud nõudeid, võib esitleda näitusel ja muul kaubanduslikul üritusel üksnes tingimusel, et seade on varustatud selgelt nähtava teabega, mille kohaselt ei tohi seadet turule lasta ega kasutusele võtta enne, kui see on viidud kooskõlla käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetega.
§ 19. In vitro diagnostikameditsiiniseadmete liigitus
(1) Tootja liigitab in vitro diagnostikameditsiiniseadmed õige vastavushindamise kohaldamiseks. Liigitamise aluseks on seadme võimalik oht inimese elule ja tervisele ning seadme sihtotstarve.
(2) In vitro diagnostikameditsiiniseadmed liigitatakse:
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud seadmed liigitatakse A- ja B-nimekirja.
(4) In vitro diagnostikameditsiiniseadmete liigitamise reeglid kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
14) paragrahvis 211 ja § 22 lõikes 3 asendatakse läbivalt sõnad „meditsiiniseadme tootja või tema volitatud esindaja” sõnadega „meditsiiniseadme kliinilise uuringu sponsor”;
15) paragrahvi 212 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Meditsiiniseadme kliiniliseks uuringuks on nõutav uuringus osaleja nõusolek, mis peab vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2017/745. 7–17-aastase alaealise uuringus osalemiseks on vaja ka alaealise enda nõusolekut.”;
„(1) Meditsiiniseadme kliinilise uuringu sponsor peab inimtervishoius kasutatava meditsiiniseadme kliinilise uuringu tegemiseks saama arvamuse kliiniliste uuringute meditsiinieetika komiteelt ravimiseaduses sätestatud tingimustel ja korras, arvestades käesolevas seaduses ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/745 sätestatud erisusi.”;
17) paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Meditsiiniseadme kliinilise uuringu luba taotlev meditsiiniseadme kliinilise uuringu sponsor on kohustatud enne taotluse esitamist tasuma taotluse läbivaatamise eest riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud määras.”;
18) paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
„(13) Meditsiiniseadme kliinilise uuringu tegemiseks esitatavate andmete ja dokumentide loetelu ning uuringu tegemiseks taotluse esitamise, uuringu alustamise, uuringuplaani muudatuste tegemise, uuringu tegemisega seotud andmete säilitamise ning uuringu lõpetamise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
19) paragrahv 23 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 23. In vitro diagnostikameditsiiniseadme vastavushindamine
(1) Isik, kes laseb in vitro diagnostikameditsiiniseadme oma nime all turule, koostab seadmele vastavusdeklaratsiooni ja varustab seadme CE-märgisega pärast seda, kui ta on vastavushindamise teel kindlaks teinud, et tema toodetud seade on kooskõlas sellele seadmele kohaldatavate nõuetega. Toimivuse hindamise meditsiiniseadmele CE-märgist ei paigaldata.
(11) CE-märgis peab olema kantud nähtaval, loetaval ja kustumatul kujul in vitro diagnostikameditsiiniseadme kasutusjuhendile, ning kui see on kohaldatav, siis seadmele või selle steriilsele pakendile. CE-märgis peab olema kantud ka seadme müügipakendile, kui see on asjakohane.
(2) In vitro diagnostikameditsiiniseadme vastavushindamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Teavitatud asutus väljastab pärast vastavushindamise tegemist vastavussertifikaadi või selle lisa in vitro diagnostikameditsiiniseadme või kvaliteedisüsteemi nõuetekohasuse kohta. Sellisel juhul peab CE-märgise juures olema teavitatud asutuse tunnuskood.
(4) Teavitatud asutus võib vastavussertifikaadi kehtivuse peatada või vastavussertifikaadi kehtetuks tunnistada, kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik ei arvesta või enam ei arvesta käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõudeid või kui vastavussertifikaati ei oleks tohtinud väljastada. Vastavussertifikaadi kehtivust ei peatata ning vastavussertifikaati ei tunnistata kehtetuks, kui tootja on rakendanud abinõusid, mis kõrvaldavad mittevastavuse.”;
20) paragrahv 25 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 25. In vitro diagnostikameditsiiniseadme dokumentide säilitamine
(1) In vitro diagnostikameditsiiniseadme tootja võimaldab viie aasta vältel pärast viimase kindlat tüüpi seadme tootmist Terviseametile ligipääsu järgmistele seadmega kaasnevatele dokumentidele:
1) in vitro diagnostikameditsiiniseadme vastavusdeklaratsioon;
3) in vitro diagnostikameditsiiniseadme kavandamist, tootmist ja toimivust kirjeldavad dokumendid, mis võimaldavad hinnata seadme nõuetekohasust;
4) teavitatud asutuse väljastatud dokumendid ja aruanded, mis on in vitro diagnostikameditsiiniseadme tootja kontrollimise ajal koostatud.
(2) In vitro diagnostikameditsiiniseadme tootja või tema volitatud esindaja peab viie aasta vältel pärast viimase tüübihindamise sertifikaadile vastava seadme tootmist võimaldama Terviseametile ligipääsu tüübihindamise sertifikaadile, selle lisale ja tehnilisele dokumentatsioonile ning käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 4 nimetatud dokumentidele.
(3) Kui in vitro diagnostikameditsiiniseadme tootja ega tema volitatud esindaja pole asutatud Euroopa Majanduspiirkonnas, peab isik, kes vastutab seadme turule laskmise eest, viie aasta vältel pärast viimase kindlat tüüpi seadme tootmist võimaldama Terviseametile ligipääsu seadmega kaasnevale tehnilisele dokumentatsioonile.”;
21) paragrahvi 27 lõiked 4–6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Meditsiiniseadme kliinilise uuringu sponsor teavitab viivitamata Terviseametit meditsiiniseadme kliinilisel uuringul ilmnenud ohujuhtumitest.
(5) Meditsiiniseadme, välja arvatud in vitro diagnostikameditsiiniseadme ohujuhtumi uurimisel tuleb täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2017/745 tulenevaid nõudeid. In vitro diagnostikameditsiiniseadme ohujuhtumi korral selgitab Terviseamet välja ohujuhtumi põhjuseks olnud asjaolud, tehes võimaluse korral koostööd tootjaga. In vitro diagnostikameditsiinseadme ohujuhtumi põhjuse võib välja selgitada ka tootja. Kui in vitro diagnostikameditsiiniseadme ohujuhtumi põhjuseks olnud asjaolusid uurib tootja, teavitab ta uurimise käigust ja tulemustest kirjalikult Terviseametit, samuti teavitatud asutust, kui teavitatud asutus oli kaasatud ohujuhtumi põhjustanud seadme vastavushindamisse.
(6) Terviseamet tagab, et kõik in vitro diagnostikameditsiiniseadme ohujuhtumiga seotud isikud on ohujuhtumi uurimise tulemustest teadlikud.”;
22) seadust täiendatakse 32. peatükiga järgmises sõnastuses:
VABAMÜÜGI SERTIFIKAAT
§ 322. Vabamüügi sertifikaadi väljastamine
(1) Terviseamet väljastab Eestis registreeritud tootjale või volitatud esindajale taotluse alusel meditsiiniseadme ekspordiks vabamüügi sertifikaadi, mis tõendab, et tootja või volitatud esindaja registreeritud tegevuskoht on Eesti Vabariigis ning CE-märgist kandvat asjaomast meditsiiniseadet võib Euroopa Liidus turustada.
(2) Vabamüügi sertifikaat väljastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/745 sätestatud tingimustel ja korras.
(3) Vabamüügi sertifikaati taotlev tootja või volitatud esindaja on kohustatud enne taotluse esitamist tasuma taotluse läbivaatamise eest riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud määras.”;
23) paragrahvi 33 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) 2017/745 ja (EL) 2017/746 sätestatud nõuete täitmise üle teeb riiklikku järelevalvet Terviseamet.”;
24) paragrahvi 35 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Terviseametil on riikliku järelevalve käigus õigus võtta õiglase tasu eest in vitro diagnostikameditsiiniseadme tootjalt või isikult, kes lasi in vitro diagnostikameditsiiniseadme turule, vajalik kogus turule lastud in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid või nende osi nõuetele vastavuse kontrollimiseks ning põhjendatud juhtudel tellida in vitro diagnostikameditsiiniseadmete või nende osade nõuetele vastavuse kontrollimiseks hindamisteenust.”;
25) seadust täiendatakse §-ga 391 järgmises sõnastuses:
„§ 391. Meditsiiniseadme kliinilise uuringu tegemise nõuete rikkumine
§ 5. Nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse muutmine
„(2) Uudne ohtlik nakkushaigus käesoleva seaduse tähenduses on nakkushaigus:
2) millel puudub või ei ole kättesaadav efektiivne ravi või mille levik võib ületada haiglate ravivõimekust.”;
2) paragrahvi 22 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna „nõuded” sõnadega „ja meetmed”;
„(5) Eestis varem mitteesinenud nakkushaiguse ja uudse ohtliku nakkushaiguse tõrje nõuded ning meetmed, mis ei ole kehtestatud käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel, töötab välja Terviseamet, lähtudes oma pädevusest ja volitustest, ning teavitab neist asjassepuutuvaid isikuid.”;
„(1) Karantiin on eriti ohtliku nakkushaiguse haiguskoldest väljapoole leviku vältimiseks või tõkestamiseks kohaldatav:
3) teenuste osutamise piirang.”;
„(3) Karantiini kehtestab Terviseamet haldusaktiga. Kui karantiini kohaldamisega kaasneb oluline mõju ühiskonnale või majandusele, kehtestab karantiini Vabariigi Valitsus korraldusega. Karantiini kehtivuse aeg määratakse kindlaks haldusaktis. Haldusaktis määratud karantiini kehtivusaega võib pikendada kuni käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud eesmärk on saavutatud.”;
„(31) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud karantiini kehtestamisel kaasatakse viivitamatult asjassepuutuvad isikud vastavalt haldusmenetluse seaduse §-s 40 sätestatule.”;
7) paragrahvi 27 lõiked 5 ja 6 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Karantiini lõpetab haldusorgan, kes karantiini kehtestas, kui nakkushaiguse levik on tõkestatud, nakkushaiguse tõrje nõuded on täidetud ja haiguskolle kahjutustatud. Kui karantiini on samas haiguskoldes kehtestanud nii Terviseamet kui ka Vabariigi Valitsus, loetakse Terviseameti haldusaktist tulenevad õigused ja kohustused lõppenuks Vabariigi Valitsuse haldusakti jõustumisest osas, milles need õigused ja kohustused on erinevad või vastuolulised.
(6) Teabe karantiini kehtestamise ja lõpetamise kohta võib avaldada massiteabevahendis, kui haldusakti adressaatide arv on suurem kui 50.”;
8) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Haldusakt karantiini kehtestamise ja lõpetamise kohta jõustub selle teatavaks tegemisel vahetule adressaadile või selle avaldamisel massiteabevahendis, kui haldusaktis eneses ei sätestata teist tähtaega.”;
9) paragrahvi 28 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Nakkushaiguste epideemilisest levikust tuleneva ohu üle otsustab Terviseamet talle laekuvate epidemioloogiliste, laboratoorsete ja kliiniliste andmete alusel.
(12) Nakkushaiguste epideemilise leviku tõkestamiseks rakendatakse vajaduse korral hädaolukorra seadust.”;
„Korrakaitseorgan võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 31, 32, 44, 49, 50 ja 51 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.”;
11) paragrahv 451 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 46 lõikes 2 asendatakse arv „3200” arvuga „32 000”;
„§ 461. Karantiininõuete rikkumine
14) paragrahvi 47 lõikes 2 asendatakse arv „640” arvuga „6400”;
15) paragrahvi 48 lõikes 2 asendatakse arv „1300” arvuga „13 000”.
§ 6. Ravikindlustuse seaduse muutmine
Ravikindlustuse seaduse § 57 lõikest 3 jäetakse välja sõnad „kohaliku omavalitsuse üksuse kehtestatud”.
Riigilõivuseaduse 12. peatüki 3. jagu täiendatakse 7. jaotisega järgmises sõnastuses:
Meditsiiniseadme seaduse alusel tehtavad toimingud
§ 2981. Meditsiiniseadme kliinilise uuringu loa taotluse läbivaatamine
Meditsiiniseadme kliinilise uuringu loa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 576 eurot ning iga täiendava uuringukeskuse eest 27 eurot.
§ 2982. Vabamüügi sertifikaadi väljastamise taotluse läbivaatamine
Vabamüügi sertifikaadi väljastamise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 55 eurot ühe meditsiiniseadme kohta ning 40 eurot iga täiendava meditsiiniseadme kohta sama taotluse piires.”.
§ 8. Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmine
1) paragrahvi 59 lõike 2 punktis 3, lõike 3 punktis 5, lõike 8 punktis 1 ja lõike 9 punktis 1 asendatakse sõna „korraldus” sõnaga „haldusakt” vastavas käändes;
2) paragrahvi 59 lõiked 6 ja 7 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Terviseametil on õigus anda tervishoiualase hädaolukorra lahendamiseks haldusakte tervishoiuteenuse osutajatele ja teistele eraõiguslikele juriidilistele isikutele nende tegevuse ajutiseks ümberkorraldamiseks ning piiramiseks, kui see on vältimatult vajalik.
3) otsustab tervishoiuteenuse osutaja tegevusvaru ümberjagamise.”;
3) paragrahvi 59 lõike 8 punktis 1 ja lõike 9 punktis 1 asendatakse arv „5” arvuga „4”;
4) paragrahvi 59 täiendatakse lõigetega 10 ja 11 järgmises sõnastuses:
„(10) Teabe käesolevas paragrahvis sätestatud meetmete ja piirangute kehtestamise ning lõpetamise kohta võib avaldada massiteabevahendis, kui haldusakti adressaatide arv on suurem kui 50.
(11) Haldusakt käesolevas paragrahvis sätestatud meetmete ja piirangute kehtestamise ning lõpetamise kohta jõustub selle teatavaks tegemisel vahetule adressaadile või selle avaldamisel massiteabevahendis, kui haldusaktis eneses ei sätestata teist tähtaega.”;
„(1) Terviseamet võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 31, 32, 49, 50 ja 51 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.”.
§ 9. Tubakaseaduse muutmine
Tubakaseaduse § 1 lõiget 51 täiendatakse pärast sõnu „meditsiiniseadme seaduses” tekstiosaga „ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 05.05.2017, lk 1–175),”.
(1) Käesoleva seaduse §-d 2, 5, 6 ja 8 jõustuvad Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
(2) Käesoleva seaduse §-d 1 ja 3, § 4 punktid 1–7, 10, 11, 13–22 ja 24 ning §-d 7 ja 9 jõustuvad 2021. aasta 26. mail.


Mootorsõidukijuhi eksamineerimise ja talle juhtimisõiguse andmise eeskiri ning juhiloa vormid – Riigi Teataja
Vastu võetud 29.07.2004 nr 169
RTL 2004, 107, 1709
11.03.2005 nr 31 (RTL 2005, 32, 449 ) 25.03.2005
7.03.2007 nr 14 (RTL 2007, 23, 407 ) 24.03.2007
Määrus kehtestatakse «Liiklusseaduse» § 24 lõike 8 ja § 28 lõike 4 alusel.
(1) Määrus reguleerib mootorsõidukijuhi (edaspidi juht), välja arvatud ratastraktori- ja liikurmasinajuhi, eksamineerimist ja talle juhtimisõiguse andmist ning juhilubade vorme.
(2) Ratastraktori- ja liikurmasinajuhi eksamineerimise ja juhtimisõiguse andmise eeskiri kehtestatakse eraldi määrusega.
Juhi eksamineerimise eesmärk on selgitada isiku teadmiste, oskuste ja käitumise vastavust juhi kvalifikatsiooninõuetele.
(1) Eksamite liigid, olenevalt taotlemise eesmärgist, on toodud käesoleva paragrahvi tabelis 1.
(2) Juhi eksamineerimist korraldab ja eksamitulemusi hindab Eesti Riiklik Autoregistrikeskus (edaspidi ARK).
(3) Liiklusteooriaeksami (edaspidi teooriaeksam) võtab vastu ARK büroo juhataja või tema poolt määratud isik, kes on saanud sellekohase ettevalmistuse. Sõidueksami võtab vastu ARK-i eksamineerija. Eksamineerija peab vastama käesoleva määruse lisas 1 toodud kvalifikatsiooni- ja pädevusnõuetele, olema läbinud vastava koolituse ja omama ARK poolt väljastatud eksamineerija tunnistust. Eksamineerija kvalifikatsiooni- ja pädevusnõuetele vastavuse hindamise ja eksamineerija tunnistuse väljastamise korra kehtestab ARK-i direktor käskkirjaga.
(4) Teooria- ja sõidueksam võetakse üldjuhul vastu eesti keeles. Teooria- ja sõidueksam võib vastu võtta ARK büroo juhataja ja eksamineeritava vahelisel kokkuleppel ka võõrkeeles, kasutades vajadusel juhtimisõiguse taotleja kulul ARK-i poolt aktsepteeritud tõlki.
Tabel 1. Eksamite liigid, olenevalt juhtimisõiguse taotlemise eesmärgist
Juhtimisõiguse taotlemise eesmärk
Sõidueksami järk
A1-alamkategooria mootorratta juhtimiselt A-kategooria mootorratta juhtimiseks
A-kategooria mootorrattalt mootori võimsusega ≤25 kW või erivõimsusega ≤0,16 kW/kg A-kategooria mootorrattale mootori võimsusega >25 kW või erivõimsusega >0,16 kW/kg, juhtimiseks
B1-alamkategooria auto juhtimiselt B-kategooria auto juhtimiseks
automaatkäiguvahetusega B-kategooria auto juhtimiselt käsikäiguvahetusega B-kategooria auto juhtimiseks
esmase juhtimisõiguse saamiseks, kui esmase juhiloa väljaandmise aluse tekkimisest on möödunud 12 kuud või rohkem
esmase juhtimisõiguse saamiseks, kui eelmise esmase juhiloa kehtivuse tähtajast on möödunud üle 12 kuu
piiratud juhtimisõiguse saamiseks
piiratud õigusega juhiloa vahetamisel esmase juhiloa vastu
Kui juhtimisõigus on ära võetud kuni 6 kuuks
kui esmase juhiloa või juhiloa kehtivuse tähtajast on möödunud kuni 12 kuud
kui juhtimisõigus on ära võetud või peatatud rohkem kui 6 kuuks, kuid mitte kauemaks kui 12 kuuks
kui juhtimisõigus on ära võetud või peatatud kauemaks kui 12 kuud
kui juhiloa kehtivuse tähtajast on möödunud üle 12 kuu
välisriigis väljaantud juhiloa vahetamine Eesti juhiloa vastu
eksam tuleb sooritada;
eksam ei ole nõutav;
esimese järgu sõidueksam;
teise järgu sõidueksam;
«Liiklusseaduses» ettenähtud juhtudel.
(5) Eksami aja ja koha määrab ARK isiku eksamile registreerimisel.
(6) Kui isik ei saa määratud ajaks eksamile tulla, peab ta sellest vähemalt kolm tööpäeva enne eksamiks määratud kuupäeva kirjalikult ARK büroole teatama ning talle määratud eksami aeg muudetakse. Hilisema teavitamise korral eksamite aega ei muudeta, välja arvatud, kui hilisem teavitamine on tingitud isiku ootamatust haigestumisest või muust asjaolust, mida isik ei saanud mõjutada ja mõistlikkuse põhimõttest lähtudes ei saanud selle asjaoluga arvestamist või selle vältimist isikult oodata ning ta esitab selle kohta ARK büroole asjakohase tõendi.
(7) Kui eksamile registreerinud isik ei ilmu eksamile või ta ei ole mitteilmumisest ettenähtud ajal teatanud, loetakse eksam mittesooritatuks. Eksami mittesooritamise põhjuseks märgitakse « eksamile ilmumata jätmine».
[RTL 2007, 23, 407 – jõust. 24.03.2007]
(1) Juhtimisõiguse taotlemise eksamile lubatakse isik, kes on «Liiklusseaduse» § 34 lõikes 1 toodud nõuetele vastava koolitaja juures lõpetanud taotletava kategooria mootorsõiduki juhi õppekavakohase koolituskursuse ja omab selle kohta juhi koolituskursuse tunnistust.
(2) Juhtimisõiguse taotlemise eksamile registreeritakse ARK direktori poolt kehtestatud korras.
(3) Juhtimisõiguse taotleja peab esitama ARK büroole juhiloataotluse vormistamiseks:
1) juhi kehtiva tervisetõendi. Tervisetõendit ei pea esitama, kui juhi tervisetõendi andmed liiklusregistris on kehtivad ja juhi terviseseisund ei ole muutunud või kui tervisetõendi väljastaja on andmed esitanud ARK-le elektrooniliselt.
5) värvifoto suuruses 35 × 45 mm või ARK büroos tehtud elektroonilise foto, millel isik on kujutatud otsevaates, peakatteta ning tavapärase näoilmega;
6) [Kehtetu – RTL 2007, 23, 407 – jõust. 24.03.2007]
7) tõend riigilõivu tasumise kohta juhi teooria- ja sõidueksamile registreerimise ja eksamite vastuvõtmise eest.
(4) Juhtimisõiguse taotleja kinnitab juhiloataotlusel oma allkirjaga esitatud andmete õigsust juhiloataotluse vastuvõtja juuresolekul või juhiloataotluse esitamisel veebikeskkonnas autentimisega.
(5) Esmase juhtimisõiguse taotleja ei tohi sooritada teooriaeksamit varem kui kuus kuud ja sõidueksamit varem kui kolm kuud enne «Liiklusseaduse» § 29 lõikes 1 nimetatud vanuse alammäära.
(6) Täiendusõppe korras juhtimisõiguse taotleja võib sooritada teooriaeksami ja sõidueksami mitte varem kui «Liiklusseaduse» § -s 31 nimetatud tähtaegadel, välja arvatud kaitseväeteenistuses olles.
(7) Piiratud juhtimisõiguse taotleja võib sooritada sõidueksami «Liiklusseaduse» § -s 23 toodud vanuse alammäära täitumisel.
(8) Eksamineerija tuvastab juhtimisõiguse taotleja isiku vahetult enne eksamit isikut tõendava dokumendi kontrollimisega.
(1) Eksamid tuleb sooritada ARK direktori käskkirjaga määratud ARK büroodes.
(2) Enne eksami algust tutvustab eksamineerija eksamineeritavatele eksamil kehtivaid nõudeid ja korda.
(3) Eksamineeritaval on eksami ajal keelatud kasutada abi- ja lisavahendeid, samuti kõrvaliste isikute abi ning suunavaid märkusi, mis võivad mõjutada teooria- või sõidueksami ülesannete iseseisvat sooritamist.
(4) ARK võib teooria- ja sõidueksami reaalajas jälgimiseks ja salvestamiseks kasutada tehnilisi vahendeid. Eksamineeritavat teavitatakse sellest eksamile registreerimisel. Salvestusi kasutatakse eksamitulemuste hindamiseks ja vaiete lahendamiseks. Juurdepääsu salvestusega andmekandjale otsustab ARK-i direktor. Salvestusi säilitatakse vähemalt üks kuu, kuid mitte rohkem kui kolm kuud või vaide korral kuni vaide lahendamiseni.
(1) Teooriaeksami läbiviimisel ja hindamisel juhindutakse lisas 2 toodud nõuetest.
(3) Sõidueksami läbiviimisel ja hindamisel juhindutakse lisades 3 ja 4 toodud nõuetest.
(4) Kui eksamineeritav rikub eksamikorda, katkestatakse eksam ja see loetakse mittesooritatuks. Eksami mittesooritamise põhjus märgitakse juhiloa elektroonilisele taotlusele.
(5) Eksamineerija peab sõidueksami lõppedes eksamineeritavale teatama eksami käigus tehtud vead ja eksami tulemuse.
(6) Eksami tulemused kantakse liiklusregistrisse hiljemalt eksami sooritamise päeva lõpuks.
(1) Eksami tulemusega mittenõustumisel võib esitada Eesti Riiklikule Autoregistrikeskusele vaide «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud korras 30 päeva jooksul arvates eksamitulemuse teatamisest.
(1) Teooriaeksam toimub ARK büroos selleks kohandatud ruumis.
(2) Teooriaeksami läbiviimiseks kasutatakse arvuteid. Erandina võib teooriaeksami läbiviimisel kasutada kirjalikku või suulist vormi eksamineeritava kirjaliku taotluse alusel. Kirjaliku või suulise teooriaeksami vastuvõtmiseks moodustab ARK büroo juhataja vähemalt kolmeliikmelise eksamikomisjoni, mille vähemalt üks liige peab olema ARK-i eksamineerija.
(3) Teooriaeksami küsimuste arv teemade lõikes on toodud tabelis 2, küsimustele vastamise piiraeg ning vastuste hindamise alus on toodud lisas 2.
Tabel 2. Eksamiküsimuste temaatika olenevalt eksami sooritamise eesmärgist
Küsimuste üldarv
Piiratud juhtimisõiguse taotlemine
Piiratud juhtimisõigusega isiku poolt esmase juhtimisõiguse taotlemine
Välisriigis väljaantud juhiloa vahetamine
Muudel «Liiklusseadusega» sätestatud juhtudel
Juhtimisõiguse taotlemine järgmistele mootorsõidukite kategooriatele:
D, D1, D-troll
CE, C1E, DE, D1E, D-trollE
(4) Mitme kategooria mootorsõiduki juhtimise õiguse üheaegsel taotlemisel tuleb vastata kõigile vastavate mootorsõidukite kategooriate puhul ette nähtud eksamiküsimustele lisas 2 toodud piiraegade piires.
(6) Tehniliste vahendite kasutamisel kehtestab eksamitulemuste hindamise korra ARK direktor kooskõlas lisas 2 toodud nõuetega.
(7) Eksami sooritamiseks ettenähtud aja lõppemisel vastamata jäänud küsimused loetakse valesti vastatuks.
(8) Edukalt sooritatud teooriaeksam on kehtiv kuus kuud arvates eksami sooritamise päevast.
(9) Kui eksamineeritav ei sooritanud edukalt teooriaeksamit, võib ta eksamit korrata ARK büroo määratud ajal, kuid mitte varem kui üks nädal arvates teooriaeksami mittesooritamise päevast.
(1) Eksamipiletid koostab ARK lähtuvalt tabelis 2 toodud eksami sooritamise eesmärgist, küsimuste temaatikast ja küsimuste arvust.
(2) Kirjaliku teooriaeksami piletid kinnitab ARK direktor oma käskkirjaga.
(4) Kirjaliku teooriaeksami pileteid muudetakse ARK direktori käskkirja alusel.
(1) Sõidueksamile lubatakse juhtimisõiguse taotleja pärast teooriaeksami edukat sooritamist. Teooriaeksam ei ole nõutav tabelis 1 toodud juhtudel.
(2) Sõidueksamil võivad kaasa sõita lisaks eksamineeritavale ja eksamineerijale eksamineeritava õpetaja või koolitaja esindaja, eksamineerija kvalifikatsioonikontrolli läbiviija ning eksamineeritava ja eksamineerija nõusolekul veel üks eksamineeritav.
(3) Sõidueksam algab sõiduki ohutuse kontrolliga, mille viib läbi eksamineeritav iseseisvalt kooskõlas lisa 3 punktis 6 toodud nõuetega.
(4) Eksamineerija hindab B-kategooria sõidueksami teist järku, olles ise samas autos. Kui sõidueksam toimub auto valdaja (autokooli) autoga, siis võib auto valdaja soovil eksamineeritava õpetaja või kooli esindaja sõita kaasa istudes eksamineeritava kõrval esiistmel. Sel juhul peab eksamineerija jaoks olema lisatahavaatepeegel, nähtav spidomeetri näit ja lisapedaalid peavad olema varustatud signaalseadmega.
(5) Eksamineerija hindab mootorrattajuhi sõidueksami teist järku, olles ise järelsõitvas sõidukis, kasutades seejuures juhiste andmiseks sidevahendit.
(6) Mootorrattajuht peab sõidueksamil kandma eredavärvilist valgustpeegeldavat vesti, mille seljaosal on kirje «ARK eksam» (tähe kõrgusega vähemalt 50 mm), turvariietust ja kasutama nõuetekohast turvavarustust.
(7) Juhtimisõiguse taotlemisel võetakse sõidueksam vastu kahes järgus:
1) eksami esimese järgus – eksamiks kohandatud, muuks liikluseks suletud platsil;
2) eksami teises järgus – erineva liiklustihedusega teedel.
(71) B-kategooria või vastava alamkategooria auto ja BE-kategooria autorongi juhtimisõiguse taotlemisel sõidueksami esimene järk võetakse vastu vähese liiklussagedusega teedel või eksamiks kohandatud platsil.
(8) Korduseksam võib toimuda teise järgu nõuete kohaselt, kui eelnevalt on edukalt sooritatud sõidueksami esimene järk. Eksamineerijal on õigus kontrollida esimese järgu harjutusi vähese liiklussagedusega teedel.
(9) [Kehtetu – RTL 2007, 23, 407 – jõust. 24.03.2007]
(10) Sõidueksami esimene järk ja selle tulemuste hindamine peab vastama lisas 3 toodud nõuetele.
(11) Sõidueksami teine järk ja selle tulemuste hindamine peab vastama lisas 4 toodud nõuetele.
(12) Sõidueksami kestus juhtimisõiguse taotlemisel peab vastama tabelis 3 toodule. Nimetatud aja hulka ei kuulu sõiduki ettevalmistamine ja kontrollimine liiklusohutuse seisukohalt ja sõidueksami tulemuste teatavaks tegemine.
(13) Sõidueksami võib enneaegselt lõpetada ja eksam loetakse mittesooritatuks, kui:
1) selgub, et eksamineeritav ei vasta lisades 3 või 4 toodule;
(14) Eksamineerija võib sõidueksami katkestada, kui ta leiab, et tee- või ilmastikuolud ei võimalda eksamit ohutult läbi viia. Eksami uue toimumisaja määrab ARK büroo.
Tabel 3. Sõidueksami kestus minutites
B-piiratud juhtimisõigusega
CE, DE, C1E, D1E, D-trollE
Märkus: sõidueksami esimese järgu kestus on kuni 10 minutit, välja arvatud B-kategooria või vastava alamkategooria auto või BE-kategooria autorongi juhtimisõiguse taotlemisel.
(15) Juhtimisõiguse taastamisel on sõidueksami kestus eksami teises järgus vähemalt 25 minutit.
(16) Eksamineerija koostab sõidueksami teise järgu marsruudi sellise arvestusega, et eksamisõidu käigus oleks võimalik kontrollida eksamineeritava vastavust lisas 4 toodud nõuetele, ja teeb selle eksamineeritavale teatavaks.
(17) Eksamineerija poolt antavad korraldused peavad olema lühidad ja üheselt mõistetavad ning õigeaegselt edasi antud, et eksamineeritaval oleks võimalik korraldusi sujuvalt ja õigesti täita.
(19) Kui eksamineeritav ei sooritanud edukalt sõidueksamit, võib ta eksamit korrata ARK büroo määratud ajal, kuid mitte varem kui ühe nädala pärast arvates sõidueksami mittesooritamise päevast.
(1) Sõidueksami esimeses järgus peab eksamineeritav sõidukiga ohutult manööverdama ja sooritama lisas 3 toodud harjutused.
(2) Sõidueksami teises järgus peab eksamineeritav sõidukit ohutult, säästlikult ja sujuvalt juhtima erineva liiklustihedusega asula- ja asulavälistel teedel.
(3) Eksamineeritav peab oskama oma liiklusalaseid teadmisi praktikas rakendada ning käituda tavaliikluses ohutult, olema tähelepanelik teiste liiklejate suhtes ja oskama liiklusvooluga ühinemisel ja liiklusvoolust väljumisel oma sõiduki kiirust sellega sobitada ning vältida põhjendamatut teiste liiklejate takistamist.
(4) Sõidueksami läbiviimisel ja hindamisel juhindutakse lisades 3 ja 4 toodud nõuetest.
(5) B-kategooria juhtimisõiguse taotlemisel võetakse sõidueksam vastu ARK-i büroojuhataja poolt määratud eksamiautoga, välja arvatud § 13 lõikes 7 toodud juhul.
§ 12. Sõidueksam juhtimisõiguse taastamisel, piiratud juhtimisõigusega isiku poolt esmase juhtimisõiguse taotlemisel ja muudel liiklusseadusega määratud juhtudel
(2) Sõidueksam viiakse läbi erineva liiklustihedusega teedel, kus kontrollitakse eksamineeritava oskusi ja käitumist erinevates liiklusolukordades.
(3) B-kategooria sõidueksam võetakse vastu ARK-i eksamiautoga, välja arvatud § 13 lõikes 7 toodud juhul.
(31) Välisriigi (välja arvatud Euroopa Liidu liikmesriigi) juhiloa vahetamisel Eesti juhiloa vastu, sooritatakse sõidueksam ARK-i büroojuhataja poolt määratud eksamiautoga.
(4) Sõidueksami läbiviimisel ja hindamisel juhindutakse lisas 4 toodud nõuetest.
(1) Eksamisõiduki mõõtmed, mass ja varustus peavad vastama lisas 5 toodud nõuetele.
(4) Sõidueksami teise järgu vastuvõtmiseks kasutataval autol peavad olema juhi kõrvalistuja või eksamineerija jaoks piduri ja siduri lisapedaalid ning lisatahavaatepeegel.
(5) [Kehtetu – RTL 2007, 23, 407 – jõust. 24.03.2007]
(6) Eksamil kasutatavatel B-, C- ja D-kategooria ning vastavate alamkategooriate autodel peab olema käsikäiguvahetus.
(7) Liikumispuudega isikult, kellel tervisetõendi alusel on lubatud juhtida ainult käsijuhtimisega autot, võetakse sõidueksam vastu temale kohandatud autoga. Erandina võib temalt sõidueksami vastu võtta autoga, millel puuduvad siduri ja piduri lisapedaalid, kuid eksamineerijal peab olema võimalus vajadusel lihtsalt kasutada seisupidurit.
(8) Juhul kui juhtimisõiguse taotleja taotleb juhiluba piiranguga ainult automaatkäiguvahetusega B-kategooria auto juhtimiseks, võetakse eksam vastu automaatkäiguvahetusega autoga. Auto peab olema varustatud piduri lisapedaaliga.
(1) Juhtimisõiguse taotlemisel ja enne juhtimisõigust tõendava dokumendi väljastamist peab ARK büroo kontrollima liiklusregistrist, kas isikule on varem juhiluba väljastatud, juhtimisõigus ära võetud või peatatud.
(2) Juhtimisõigust tõendava dokumendi taotlejal peab olema ARK büroole taotluse esitamisel tasutud riigilõiv mootorsõiduki juhtimisõigust tõendava dokumendi eest.
(3) Juhile uue juhiloa väljastamisel kaotab kehtivuse varem väljaantud juhiluba, mis kuulub tagastamisele ARK büroole. Kehtetuks muutunud juhtimisõigust tõendava dokumendi kasutamise tuvastamisel tagastatakse see juhiloa väljaandnud asutusele.
(4) Kui isik on juhtimiselt kõrvaldatud või tema juhtimisõigus on ära võetud või peatatud, siis juhtimisõigust tõendavat dokumenti isikule ei väljastata. Juhtimisõigust tõendav dokument väljastatakse pärast juhtimiselt kõrvaldamise aluse äralangemist, juhtimisõiguse äravõtmise või peatamise tähtaja lõppemist.
Juhiloa, rahvusvahelise juhiloa, esmase juhiloa, piiratud juhtimisõigusega ja ajutise juhiloa vormid peavad vastama lisades 7–12 toodud juhilubade näidistele.
(1) Juhtimisõigus antakse ARK-i eksamineerija otsuse alusel isikule, kes vastab «Liiklusseaduses» toodud tingimustele ning kes on edukalt sooritanud nõutavad eksamid ja kelle eksami tulemused on kantud liiklusregistrisse.
(2) A-kategooria mootorratta, mille mootori võimsus ületab 25 kW või erivõimsus ületab 0,16 kW/kg, juhtimisõigus antakse lisaks § 3 tabelis 1 toodud juhtudele ka isikule, kellel on juhtimisõigus ja täidetud juhiloa saamise eeltingimused mis tahes kategooria auto juhtimiseks, pärast vastavat ettevalmistust ning teooria- ja sõidueksami edukat sooritamist.
(3) Esmakordsel B-kategooria auto juhtimisõiguse taotlemisel väljastatakse isikule esmane juhiluba, välja arvatud juhul, kui isikul oli eelnevalt C- või D-kategooria auto juhtimise õigus.
(4) Esmane juhtimisõigus kehtib esmase juhiloa kehtivuse lõppemiseni. Kui esmase juhiloa kehtivuse tähtajast on möödunud üle 12 kuu ja esmase juhiloa omanik ei ole saanud vastava kategooria juhiluba, tuleb esmase juhtimisõiguse saamiseks edukalt sooritada taotletava kategooria mootorsõiduki liiklusteooria- ja sõidueksam, pärast mida väljastatakse esmane juhiluba kehtivusega kaks aastat. Juhtimisõiguse andmise kuupäeva arvestatakse esmase juhtimisõiguse esmakordsest andmise kuupäevast.
(5) «Liiklusseaduse» § 27 lõikes 3 nimetatud Eestis viibivale välisesinduse töötajale, kes ei ole Eesti kodanik, vahetatakse välisriigis väljaantud juhiluba või antakse juhtimisõigus Välisministeeriumi kirjaliku taotluse alusel käesoleva määruse järgi.
(6) Kui isikul, kellele on antud C-, D-kategooria auto ja CE-kategooria autorongi juhtimise õigus ainult teenistusülesannete täitmiseks kaitseväeteenistuses viibimise ajal, on täitunud «Liiklusseaduse» § 29 lõike 1 punktis 3 ja § 31 lõigetes 1 ja 2 toodud tingimused, võib ta taotleda lisa 13 kohase eritingimuste koodi 102 kehtetuks tunnistamist.
(1) Juhile omistatud juhtimisõigus märgitakse juhtimisõigust tõendava dokumendi esiküljele mootorsõiduki kategooriat tähistava tähega ja alamkategooriat tähistava tähe ja numbriga. Isiku soovil tehakse esmase juhtimisõiguse saanud isiku juhi koolituskursuse tunnistusele järgmine kirje: «Lubatud juhtida ...-kategooria mootorsõidukit kuni «...» ............ 200... a.
(2) Juhiloa esiküljele kantakse kõik juhiloa vormis ettenähtud kirjed.
(3) Kategooriad märgitakse vastavate suurtähtedega. Autorongi juhtimise õigus märgitakse E-tähe lisamisega vastava auto kategooria või alamkategooria tähise järele.
(4) Juhiloa tagaküljele kantakse kirjed mootorsõiduki iga kategooria ja alamkategooria kohta eraldi, märkides juhtimisõiguse andmise esmase kuupäeva ja vajadusel juhtimisõiguse kehtivuse lõppemise kuupäeva.
(5) Kui juhile või tema poolt juhitavale mootorsõidukile on kehtestatud teatud piirangud, kantakse lisades 7–10 toodud juhilubade eritingimuste osasse ja lisades 11–12 toodud juhilubade 12. tulpa lisas 13 esitatud koodi number. Kui kood kehtib kõigi kategooriate või alamkategooriate mootorsõidukite suhtes, mille jaoks on juhtimisõigus antud, kantakse see lisades 11–12 toodud juhilubade tulpade 9, 10 ja 11 all asuvasse lahtrisse.
(6) Olenevalt juhiloa mudelist tehakse juhiloale järgmised kanded:
Kande tegemise eesmärk
Kande sisu
lisa 8 kohasel juhiloal
lisa 9 kohasel juhiloal
lisa 11 kohase juhiloa tagaküljel
lisa 12 kohase juhiloa tagaküljel
Esmase juhtimisõiguse andmine isikule, kes omab juba mingi mootorsõiduki kategooria juhtimise õigust
Kategooria osasse kantakse mootorsõidukite vastavate kategooriate tähed. Esmase juhtimisõigusega mootorsõiduki kategooria kohta tehakse märkuste lahtrisse märge « ...-esmane juhtimisõigus».
Esmase juhtimisõigusega mootorsõiduki kategooria järele olevasse lahtrisse 12 kantakse kood 101
A-kategooria mootorratta, mille mootori võimsus ei ületa 25 kW või erivõimsus ei ületa 0,16 kW/kg, juhtimise õiguse andmine
Eritingimuste osasse kantakse arv «4»
Lahtrisse 12 kantakse kood 105
Automaatkäiguvahetusega auto juhtimise õiguse andmine
Eritingimuste osasse kantakse arv «5»
Lahtrisse 12 kantakse kood 78
Trolli juhtimise õiguse andmine
Kategooria osasse kantakse kirje «D-troll» ja eritingimuste osasse kirje «D-troll – onlytrolleybus»
D-kategooria järel olevasse lahtrisse 12 kantakse kood 103
Kaitseväeteenistuse ajateenijale C-, D-kategooria auto ja CE-kategooria autorongi juhtimise õiguse andmine üksnes teenistusülesannete täitmiseks kaitseväeteenistuses viibimise ajal
Eritingimuste osasse kantakse kirje «C (CE või D) kaitseväeteenistuses –Valid in Estonia »
Lahtrisse 12 kantakse nimetatud kategooriate järele kood 102
Välisriigi juhiloa vahetamine Eesti juhiloa vastu
Juhiloa väljaandnud välisriigi tähis ja juhiloa number kantakse
märkuste lahtrisse
tagakülje alumisse lahtrisse
§ 18. Juhiloa väljastamine
(1) ARK büroo annab isikule esmase juhiloa, juhiloa, piiratud juhtimisõigusega juhiloa kümne tööpäeva jooksul arvates eksami sooritamisele või juhiloa vahetamise taotluse esitamisele järgnevast päevast.
(11) Juhiloa vormistamise ja väljastamise ajaks võib ARK büroo väljastada lisa 10 kohase ajutise juhiloa.
(2) [Kehtetu – RTL 2007, 23, 407 – jõust. 24.03.2007]
(3) [Kehtetu – RTL 2007, 23, 407 – jõust. 24.03.2007]
(4) Juhtimisõigust tõendav dokument väljastatakse omanikule isiklikult isikut tõendava dokumendi esitamisel ARK büroos ning dokumendi kättesaamise kohta annab dokumendi omanik allkirja.
(5) Kui isik ei võta oma juhiluba ARK büroost välja ühe aasta jooksul alates juhiloale märgitud kehtivuse alguse kuupäevast, tunnistab ARK büroo tema juhiloa kehtetuks ning isik peab taotlema uut juhiluba.
§ 181. Rahvusvahelise juhiloa väljastamine
(1) ARK büroo annab isikule lisa 121 kohase rahvusvahelise juhiloa kümne tööpäeva jooksul arvates rahvusvahelise juhiloa taotluse esitamisele järgnevast päevast.
(2) Rahvusvaheline juhiluba väljastatakse Eesti juhiloa omanikule, kelle alaline elukoht on Eestis, ja elamisloa alusel Eestis viibivale välismaalasele.
(4) Rahvusvahelise juhiloa taotlemiseks tuleb isikul esitada ARK büroole:
1) Eesti juhiluba ning vajadusel isikutunnistus või muu isikut ja elamisluba tõendav dokument;
2) värvifoto suuruses 35×45 mm, millel isik on kujutatud otsevaates, peakatteta ning tavapärase näoilmega.
(1) Juhtimisõiguse taastamiseks pärast ettenähtud aja lõppemist, kui juhtimisõigus on peatatud või ära võetud rohkem kui kuueks kuuks või kui «Liiklusseaduse» § 44 lõikes 3 nimetatud juhiloa kehtivuse tähtaja lõppemisest on möödunud üle 12 kuu, tuleb isikul sooritada tabelis 1 toodud eksamid.
(2) Juhtimisõiguse taastamiseks tuleb ARK büroole esitada juhiloataotluse vormistamiseks:
1) juhi kehtiv tervisetõend. Tervisetõendit ei pea esitama, kui juhi tervisetõendi andmed liiklusregistris on kehtivad ja juhi terviseseisund ei ole muutunud või kui tervisetõendi väljastaja on andmed esitanud elektrooniliselt ARK-le;
2) isikutunnistus või muu isikut ja tema elamisluba tõendav dokument.
(3) Juhtimisõiguse taastamiseks ettenähtud eksamite sooritamiseks võib isik registreeruda mitte varem kui üks kuu enne juhtimisõiguse äravõtmise või peatamise tähtaja lõppemist. Juhtimisõiguse taastamiseks ettenähtud eksami võib ta sooritada juhtimisõiguse äravõtmise või peatamise tähtaja möödumisel. Kui juhtimisõiguse taastamiseks on ette nähtud nii teooria- kui ka sõidueksami sooritamine, võib isik sooritada teooriaeksami enne juhtimisõiguse peatamise või äravõtmise tähtaja lõppemist.
(1) Eestis väljaantud juhiloa, esmase juhiloa, piiratud juhtimisõigusega või ajutise juhiloa kaotuse, varguse või hävimise korral väljastatakse omanikule tema taotluse põhjal selle duplikaat. Eelnevalt välja antud kehtiva tähtajaga juhtimisõigust tõendavad dokumendid tunnistatakse kehtetuks kirjaliku teate saamisest arvates. Leitud juhiluba tuleb tagastada ARK büroole.
(2) Duplikaat väljastatakse Eesti kodanikule, kelle alaline elukoht on Eestis, ja elamisloa alusel Eestis viibivale välismaalasele.
(3) Duplikaat väljastatakse sama kehtivusajani, mis oli märgitud juhiloal. Juhul kui juhiluba on aegunud või aegub 12 kuu jooksul, väljastatakse juhiluba kehtivusega kümme aastat.
(4) Duplikaadi väljastab ARK büroo.
(5) Duplikaadi taotlejal tuleb ARK büroole esitada juhiloataotluse vormistamiseks:
3) seletuskiri ja politseiasutuse, päästeasutuse või muu pädeva asutuse tõend juhiloa varguse, röövimise või hävimise kohta;
(51) Duplikaadi taotleja kinnitab juhiloataotlusel oma allkirjaga või veebikeskkonnas autentimisel tema poolt esitatud andmete õigsust.
(6) Duplikaadi vormistamise ja täiendavate asjaolude väljaselgitamise ajaks võib ARK büroo väljastada taotlejale lisa 10 kohase ajutise juhiloa. Ajutise juhiloa väljastamiseks peab isik esitama värvifoto suurusega 35 × 45 mm, millel isik on kujutatud otsevaates, peakatteta ning tavapärase näoilmega. Ajutist juhiluba ei vormistata piiratud juhtimisõigusega juhiloa duplikaadi vormistamise ajaks. Ajutine juhiluba tuleb tagastada ARK büroole juhiloa duplikaadi väljastamisel. ARK bürool on õigus väljastada fotota ajutine juhiluba tingimusel, et ajutise juhiloa esiküljele kantakse kirje «Kehtib koos isikut tõendava dokumendiga.
(7) Kehtetuks tunnistatud juhiluba ei ennistata, välja arvatud, kui juhiloa omanik ei olnud teadlik juhiloa kehtetuks tunnistamisest ja ta on juhiloa valduse taastanud. Juhiloa kehtivuse ennistamiseks peab isik esitama ARK-le vastavasisulise avalduse kirjalikult või sellega võrdsustatud elektroonilises vormis.
(1) Esmase juhiloa omanik võib esitada taotluse esmase juhiloa vahetamiseks ARK büroole üks kuu enne esmase juhiloa kehtivuse lõppemist. Lisaks § 22 lõikes 5 nimetatud dokumentidele tuleb esitada juhi koolituskursuse tunnistus, millele peavad olema kantud nõutavad kirjed erikursuste ja lõppastme läbimise kohta.
(2) Isikule, kellel esmase juhiloa kehtivuse ajal on liiklusalaste õigusaktide nõuete rikkumise eest mootorsõiduki juhtimisõigus peatatud või ära võetud kokku vähemalt kuueks kuuks, väljastatakse esmase juhiloa tähtaja lõppemisel uus esmane juhiluba, mille tähtaeg on võrdne mootorsõiduki juhtimisõiguse peatamise või äravõtmise tähtajaga.
(1) Eestis väljaantud juhiluba vahetatakse omaniku taotluse põhjal kehtivuse lõppemisel, kõlbmatuks muutumisel, omaniku andmete või sõiduki juhtimisõiguse kategooria muutumisel või kui fotolt ei ole võimalik ära tunda juhiloa omanikku.
(2) Juhiluba vahetatakse Eesti kodanikul, kelle alaline elukoht on Eestis, ja elamisloa alusel Eestis viibival välismaalasel.
(3) Esmane juhiluba, piiratud juhtimisõigusega või ajutine juhiluba vahetatakse omaniku taotluse põhjal selle kõlbmatuks muutumisel või omaniku isikuandmete muutumisel.
(4) Juhul kui esmase juhiloa omanikul on esmase juhiloa lõppemisel lõppastme koolitus läbimata, siis väljastatakse talle uus esmane juhiluba, mis vahetatakse juhiloa vastu pärast lõppastme koolituse läbimist.
(5) Juhiloa vahetamiseks tuleb selle omanikul ARK büroole esitada juhiloataotluse vormistamiseks:
(6) Juhiloa vahetamist taotlev isik kinnitab juhiloataotlusel oma allkirjaga või veebikeskkonnas autentimisel tema poolt esitatud andmete õigsust.
(7) Omaniku isikuandmete muutumisel tuleb juhtimisõigust tõendav dokument vahetada ühe kuu jooksul isikuandmete muutumisest arvates.
Välisriigis väljaantud juhiluba, mis on väljastatud isikule, kelle alaline elukoht juhiloa väljastamise ajal oli selles riigis, vahetatakse Eesti juhiloa vastu vastavalt «Liiklusseaduse» § -le 27. Euroopa Liidu liikmesriigis väljaantud juhiluba tagastatakse juhiloa väljaandnud asutusele. Euroopa Liidu liikmesriigis väljaantud juhiloa kaotuse puhul väljastatakse Eestis elamisloa alusel elavale isikule Eesti juhiluba pärast vastava päringu tegemist juhiloa väljaandnud riigi ametkonnast.
§ 24. Piiratud juhtimisõigusega seotud erisätted
(1) Piiratud juhtimisõiguse taotlejal tuleb esitada ARK büroole lisaks § 4 lõikes 3 toodud dokumentidele lapsevanema (hooldaja) kirjalik nõusolek.
(1) Lisa 1 punktis 1.1 esitatud nõue jõustub 2009. aasta 1. jaanuaril. Nõue ei kehti määruse jõustumise ajal töötavate eksamineerijate kohta. Kuni 2009. aasta 1. jaanuarini peab eksamineerijal olema vähemalt keskharidus.
(2) Lisades 8–9 toodud juhilubasid väljastatakse kuni 2004. aasta 30. septembrini (kaasa arvatult).
(3) Lisades 11–12 toodud juhilubasid väljastatakse alates 2004. aasta 1. oktoobrist.
(4) Lisas 5 nimetatud BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1-ja D1E-kategooria eksamisõidukeid, mis ei vasta lisa 5 punktis 1 esitatud miinimumnõuetele, kuid mida on kasutatud käesoleva määruse jõustumise ajal või enne seda, võib edasi kasutada kuni 2013. aasta 30. septembrini.
Teede- ja sideministri 20. aprilli 2001. a määrus nr 41 «Mootorsõidukijuhi eksamineerimise ja juhtimisõiguse andmise eeskiri ning juhiloa vormid1» (RTL 2001, 55, 760; 2002, 83, 1273) tunnistatakse kehtetuks.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 29. juuli 2004. a määruse nr 169 «Mootorsõidukijuhi eksamineerimise ja juhtimisõiguse andmise eeskiri ning juhiloa vormid»
EKSAMINEERIJA KVALIFIKATSIOONI- JA PÄDEVUSNÕUDED
1. Eksamineerija kvalifikatsiooninõuded
1.1. Eksamineerijal peab olema kõrgharidus.
1.2. Eksamineerija peab:
1.2.1. olema läbinud vastava koolituse ja omama kehtivat Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse poolt väljastatud eksamineerija tunnistust;
1.2.2. omama kehtivat ja tabelis 1 nõutavat mootorsõiduki kategooria juhiluba;
1.2.3. olema läbinud liiklusmeditsiini komisjoni ja omama nimetatud komisjoni poolt väljastatud mootorsõidukijuhi tervisetõendit, mille väljastamisest ei ole möödunud enam kui 5 aastat;
1.2.4. olema usaldatav;
1.2.5. hoidma saladuses talle teadaolevaid andmeid eksamineeritava tervisliku seisukorra kohta.
1.3. Eksamineerija vanuse alammäär ja sõiduki juhtimiskogemus peavad vastama tabelis 1 toodud tingimustele:
Eksamineerija vanuse alammäär
Nõutav juhiloa kategooria
Mootorsõiduki juhtimiskogemus,
eksamineerija tööalane kogemus
5 aastat A- ja B-kategooria auto juhtimisõigust või 1 aasta töötamist B-kategooria autojuhi eksamineerijana
5 aastat B-kategooria auto juhtimisõigust
5 aastat B-kategooria auto ja 1 aasta BE-kategooria autorongi juhtimisõigust või 1 aasta töötamist B-kategooria autojuhi eksamineerijana
5 aastat B- ja C-kategooria auto juhtimisõigust või 3 aastat töötamist B-kategooria autojuhi eksamineerijana
5 aastat B- ja C-kategooria auto ja 1 aasta BE- ja CE-kategooria autorongi juhtimisõigust või 1 aasta töötamist C-kategooria autojuhi eksamineerijana
5 aastat B-, C- ja D-kategooria auto juhtimisõigust või 3 aastat töötamist B-kategooria autojuhi eksamineerijana
5 aastat B-, C- ja D-kategooria auto ja 1 aasta BE-, CE- ja DE-kategooria autorongi juhtimisõigust või 1 aasta töötamist D-kategooria autojuhi eksamineerijana
BE, CE, R, T
5 aastat B- ja C-kategooria auto juhtimisõigust ja 1 aasta BE- ja CE-kategooria autorongi juhtimisõigust või 5 aastat vastava kategooria traktori/liikurmasina juhtimisõigust
1.4. Eksamineerija ei tohi olla:
1.4.1. karistatud viimase viie aasta jooksul mootorsõiduki joobes juhtimise eest;
1.4.2. karistatud viimase kolme aasta jooksul liiklusalaste õigusaktide nõuete sellise rikkumise eest, mille eest on ette nähtud mootorsõiduki juhtimise õiguse äravõtmine või juhtimisõiguse peatamine;
1.4.3. majanduslikult või muul viisil sõltuv mootorsõidukijuhi õpetajast, mootorsõidukijuhi koolitusasutusest või sellealast tegevust praktiseerivast ettevõtjast.
2. Eksamineerija pädevusnõuded
2.1. Eksamineerija teadmised ja oskused mootorsõidukijuhi eksamineerimisel peavad vastama talle esitatavatele pädevusnõuetele.
2.2. Nõuded eksamineerija pädevusele on aluseks tema koolitamisel ning tema teadmiste ja oskuste hindamisel.
2.3. Eksamineerija peab:
2.3.1. teadma liiklusreegleid, oskama selgitada liiklusreeglite olemust ja nende mittejärgimise tagajärgi;
2.3.2. teadma liiklusalaseid õigusakte ning oskama selgitada neid ja nende järgimise vajadust;
2.3.3. teadma kaasaegseid mootorsõidukijuhi õpetamise ja mootorsõidukijuhi teadmiste ja oskuste hindamise meetodeid ja oskama neid oma töös rakendada;
2.3.4. teadma eksamineerimise korda;
2.3.5. oskama analüüsida erinevaid liiklusolukordi ja selgitada liiklejate võimalikust väärast käitumisest tekkida võivaid ohte ja neid ohte ette nägema ning praktikas ennetama;
2.3.6. teadma ja oskama hinnata säästlikku ja kaitslikku sõiduviisi ning teadma keskkonnasäästliku käitumise vajalikkust;
2.3.7. teadma mootorsõidukijuhi kvalifikatsiooninõudeid, mootorsõiduki juhtimisõiguse andmise tingimusi, juhiloa taotlemise ja väljastamise protseduurireegleid;
2.3.8. oskama praktikas hinnata eksamineeritava vastavust mootorsõidukijuhi kvalifikatsiooninõuetele;
2.3.9. oskama tegutseda ohuolukorras ja liiklusõnnetuse olukorras;
2.3.10. tagama eksamineerimise käigus oma tegevusega ohutuse teiste liiklejate ning eriti vähekaitstud liiklejate (jalakäija, jalgratturi, lapse, vanuri ning puudega isiku) suhtes;
2.3.11. teadma vastava kategooria sõiduki sõidutehnilisi omadusi, õigeid juhtimisvõtteid ja muud liiklusohutusega seonduvat (juhtimisseadmete käsitsemine, ohutus- ja kaitsevahendite kasutamine, sõidujoone valik, äkkpidurdus, ilmastikutingimuste või sõitjate käitumise mõju liiklusohutusele jms);
2.3.12. teadma vastava kategooria sõiduki tehnoseisundile ja varustusele kehtestatud nõudeid ning nõuetele vastavuse kontrolli;
2.3.13. oskama sõiduki juhtimisvõtteid libedal teel ja pehmel pinnasel.
Tabel 1. Teooriaeksami temaatika
A. Teooriaeksami üldsätete sisu kõigi sõidukitekategooriate puhul
1. Liiklusreeglite osas
1.1. liiklusmärgid ja teemärgised
1.2. liikluse reguleerimise märguanded
1.3. juhi märguanded
1.4. juhi kohustused jalakäija ohutuse tagamisel
1.5. lapse ohutust tagavad lisanõuded
1.6. teeandmise kohustus
1.7. eritalituse sõiduki märguanded ja teeandmise kohustus
1.8. keskkonnakaitsekohustused
1.9. sõiduki asukoht sõites
1.10. sõidukiirus
1.11. manöövrid
1.12. sõit ristmikel
1.13. raudtee ületamine
1.14. möödasõit
1.15. peatumine ja parkimine
1.16. tulede kasutamine
1.17. liiklus õuealal
1.18. liiklus kiirteel
1.19. mootorsõiduki pukseerimine
2. Juhi osas
2.1. tähelepanelikkuse ja teiste liiklejatega arvestamise tähtsus
2.2. taju, hindamine ja otsustamine, reageerimisaeg ja seda mõjutavad tegurid
2.3. ravimite, vaimse seisundi ja väsimuse mõjust tulenevad muutused juhi käitumises
3. Tee ja ilmastikutingimuste osas
3.1. ohutu pikivahe hoidmise, pidurdusteekonna ja teelpüsimise kõige tähtsamad põhimõtted erinevate ilmastiku- ja teeolude puhul
3.2. liikluse ohutegurid, mis on seotud erinevate teeoludega, eelkõige nende muutumisega ilmastiku muutudes ning päeva ja öö vaheldudes
3.3. tuule mõjust sõidukile
meetmetest vältimaks pori, vee, lörtsi vms pritsimist
3.4. erinevate teeliikide omadused ning sellega seonduvad nõuded
4. Teiste liiklejate osas
4.1. spetsiifilised ohutegurid, mis on seotud teiste liiklejate kogenematusega, ning kõige ohualtimad liiklejate kategooriad, nagu lapsed, jalakäijad, jalgratturid ning liikumispuudega inimesed
4.2. eri sõidukiliikide liikumisel ja juhtimisel esinevad ohud ning nende juhtide erinev nägemisväli
5. Üldeeskirjade ja muude küsimuste osas
5.1.eeskirjad sõiduki kasutamiseks nõutavate dokumentide kohta
5.2. liikluskindlustus
5.3. üldeeskirjad, mis määravad kindlaks, kuidas juht peab käituma liiklusõnnetuse korral (hoiatusseadiste paigaldamine ja õnnetusest teatamine), ning meetmed, mida ta võib võtta, et vajaduse korral liiklusõnnetuses kannatanuid abistada
5.4. sõiduki, veose ja sõitjatega seotud ohutustegurid
6. Sõidukist mahatulekul/väljumisel vajalikud ettevaatusabinõud
6.1. mööduvaid sõidukeid ohustamata ja takistamata
6.2. sõiduki iseenesliku liikumise tõkestamine
6.3. sõiduki omavolilise kasutamise tõkestamine
7. Liiklusohutusega seotud mehhaanilised aspektid
eksamineeritav peab suutma kindlaks teha kõige tavalisemad puudused, eelkõige rooliseadme, vedrustus- ja pidurdussüsteemi, rehvide, tulede ja suunatulede, helkurite, tahavaatepeeglite, tuuleklaasi ja klaasipuhastite, heitgaasisüsteemi, turvavööde ja helisignaalseadme juures
8. Sõiduki turvavarustus
eelkõige turvavööde, peatugede ja laste turvavarustuse kasutamine (välja arvatud A ja A1 kategooria mootorratas)
9. Keskkonnaga seonduvad sõiduki kasutamiseeskirjad
9.1. helisignaali kohane kasutus, mõõdukas kütusetarbimine, saasteainete väljalaske piiramine jms
9.2. säästlik sõidustiil
B. Erisätted A ja A1; C, CE, C1 ja C1E ning D*, DE*, D1 ja D1E kategooria sõidukitele
Teooriaeksami erisätete sisu
A ja A1
C, CE, C1 ja C1E
D*, DE*, D1 ja D1E
Järgmiste üldteadmiste kohustuslik kontroll
kaitsevarustuse, nagu kinnaste, saabaste, rõivaste ja kaitsekiivri kasutamine
mootorratturite nähtavus teistele liiklejatele
eespool esitatud erinevate teeoludega seotud ohutegurid eritähelepanuga libedatel teeosadel nagu kanalisatsioonikaevude kaaned, teemärgised, nagu näiteks jooned ja nooled, ja trammirööpad
liiklusohutusega seotud mehhaanilised aspektid, pöörates täiendavat tähelepanu hädaseiskamislülitile, õlitasemele ja ketile
nõukogu määrusega nr 3820/851 kindlaks määratud eeskirjad sõidu- ja puhkeaja kohta; nõukogu määrusega nr 3821/852 kindlaks määratud sõidumeeriku kasutamine
eeskirjad asjaomase transpordiliigi kohta: veose- või sõitjatevedu
siseriiklikuks ja rahvusvaheliseks veose- ja sõitjateveoks nõutavad sõiduki- ja veodokumendid
kuidas käituda avarii korral; teadmised pärast avariid või samalaadset juhtumit võetavate meetmete, sealhulgas erakorraliste meetmete kohta, nagu sõitjate evakueerimine, ning põhiteadmised esmaabi kohta
rattavahetuse käigus rakendatavad ettevaatusabinõud
eeskirjad veoki massi ja mõõtmete ja eeskirjad kiiruspiirikute kohta
sõidukite omadustest põhjustatud takistused nägemisväljas
teedekaardi lugemine, marsruudi kavandamine, sealhulgas elektrooniliste navigatsioonisüsteemide kasutamine (vabatahtlik)
sõidukile veose pealelaadimise ohutus: veose kontrollimine (paigutamine ja kinnitamine), eri liiki veostega (nt vedelikud, väljaulatuvad veosed jms) seotud probleemid, kauba peale- ja mahalaadimine ning laadimisseadmete kasutamine
juhi vastutus sõitjateveol; sõitjate mugavus ja turvalisus; laste vedu; enne teeleasumist vajalik kontroll; teooriaeksamisse peaksid kuuluma kõik bussitüübid (avalikus teenistuses olevad linnaliini- ja kaugsõidubussid, erimõõtmetega bussid jms)
järgmiste seadmete ja süsteemide ehitus- ja tööpõhimõtted: sisepõlemismootorid, vedelikud (nt mootoriõli, jahutusvedelik, pesuvedelik), toitesüsteem, elektrisüsteem, süüteseade, käiguvahetussüsteem (sidur, käigukast jne)
D*, DE*
määrdeained ja antifriisid
rehvide ehituspõhimõtted, paigaldamine, õige kasutus ja hooldus
piduriseadmete ja kiirusregulaatorite tüübid, tööpõhimõtted, põhiosad, ühendamine, kasutus ja igapäevane hooldus ning mitteblokeerivate pidurite kasutus
haakeseadmete tüübid, tööpõhimõtted, põhiosad, ühendamine, kasutus ja igapäevane hooldus
rikete põhjuste kindlakstegemise meetodid
sõidukite ennetav hooldus ja vajalik jooksev remont
juhi vastutus kaupade vastuvõtmise, veo ja üleandmise eest vastavalt kokkulepitud tingimustele
Märkus: D* ja DE* siia kuuluvad ka D-troll ja D-trollE
1 Euroopa Nõukogu määrus nr 3820/85 sõidu- ja puhkeaja kohta EÜT L 370, 31.12.1985, lk 1
2 Euroopa Nõukogu määrus nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8
Tabel 2. Teooriaeksami küsimuste arv ja eksami sooritamiseks vajalik vähim õigete vastuste arv ning vastamise piiraeg
Teooriaeksami sooritamise eesmärk
Küsimuste arv kokku
Eksami sooritamiseks vajalik vähim õigete vastuste arv
Vastamise piiraeg min
Piiratud õigusega juhiloa taotlemine
Muudel seadusega määratud juhtudel
CE-, DE-, C1E- ja D1E-kategooria autorongi ja D-trollE juhtimisõiguse taotlemine
Märkus: Olenemata küsimuste arvust peab eksamineeritav eksamipileti esimesest 20 küsimusest õigesti vastama vähemalt 17.
1. Mootorrattajuhi sõidueksami esimese järgu ülesanded
1.1. Sõidueksami esimeses järgus peab eksamineeritav oskama valitseda mootorratast väikesel kiirusel (edaspidi sammukiirusel) või harjutuse sisus näidatud kiirusega, parkida mootorratast tugihargile ja sellelt maha võtta ning sooritada ülesandes nõutud harjutused.
1.2. Sõidueksami ülesanne koosneb eksamineerija poolt valitud viiest tabelis 1 toodud harjutusest, millest harjutused 2 ja 5 on kohustuslikud.
Tabel 1. Mootorrattajuhi sõidueksami esimese järgu ülesanded
Mootorratta kategooria
A (võimsusega mitte üle 25 kW)
A* (võimsusega üle 25 kW)
Pöörde sooritamine sammukiirusel
Ringis sõitmine
Sõidul käega suunamärguandmine
Üle risti oleva takistuse sõitmine
Sõitmine läbi kitsa värava
Takistusest ümberpõikamine
Käigu vahetamine otsesõidul
1.3. Sõiduülesande harjutuste skeemid peavad vastama käesoleva lisa punktis 3 toodud nõuetele.
1.4. Vea ilmnemisel on lubatud sõiduharjutuse üks korduskatse. Korduskatse ebaõnnestumisel loetakse sõidueksam mittesooritatuks.
1.5. Eksam loetakse mittesooritatuks, kui juhikandidaat tekitab harjutuse sooritamisel liiklusohtliku olukorra, sõidab kujundit tähistavasse piirdesse, ohustab inimest või sõidukit või kukub.
2. Autojuhi sõidueksami esimese järgu ülesanded
2.1. Sõidueksami esimeses järgus peab eksamineeritav oskama sammukiirusel valitseda autot ja sooritada sõiduülesandes nõutud harjutused.
2.2. Sõidueksami ülesanne koosneb tabelis 2 toodud harjutustest. Harjutused valitakse käesolevas punktis toodud nõuete kohaselt.
Tabel 2. Autojuhi sõidueksami esimese järgu ülesande harjutused
Auto kategooria
CE; DE
Auto paigaldamine kahe järjestikku seisva auto vahele
Tagurpidi slaalomi sõitmine
Tagurdamine pöördega vasakule (ümber nurga)
Tagurdamine pöördega paremale (ümber nurga)
2.3. B-kategooria ja vastava alamkategooria sõidueksami ülesanne koosneb vähemalt kolmest tabelis 2 toodud harjutusest. Harjutused valib eksamineerija, kusjuures harjutused 1 ja 4 on kohustuslikud. Harjutuse 1 sooritamisel võib eksamineerija kontrollida seisupiduri kasutamise oskust. BE-kategooria autorongi sõidueksami ülesanne koosneb kahest tabelis 2 toodud harjutusest. Harjutused valib eksamineerija, kusjuures kohustuslik harjutus on tagurdamine pöördega vasakule või paremale. B-kategooria ja vastava alamkategooria auto ja BE-kategooria autorongi sõidueksami ülesanded toimuvad vähese liiklustihedusega teedel või eksamiks kohandatud platsil.
2.4. C-, D-kategooria ja D1-, C1-alamkategooria auto sõidueksami ülesanne koosneb kahest tabelis 2 toodud harjutusest. Harjutused valib eksamineerija, kusjuures harjutus 7 on kohustuslik.
2.5. CE-, DE-, C1E- ja D1E-kategooria autorongi sõidueksami ülesanne koosneb kahest tabelis 2 toodud harjutusest, millest üks peab olema harjutus 7 ja teise valib eksamineerija.
2.6. E-kategooria autorongi sõidueksami käigus kontrollitakse ka eksamineeritava praktilisi oskusi autorongi koostamisel ja lahutamisel.
2.7. Harjutuste skeemid peavad vastama käesoleva lisa punktis 4 toodud nõuetele.
2.9. Eksam loetakse mittesooritatuks, kui juhikandidaat tekitab mis tahes harjutuse sooritamise käigus liiklusohtliku olukorra, ohustab inimest või sõidukit või sõidab kujundit tähistavasse piirdesse.
2.10. Juhul kui sõidueksami esimese järgu ülesanded (erimanöövrid) toimuvad sõidueksami teises järgus, siis harjutuse hindamisel lähtub eksamineerija määruse lisa 4 punktis 1.1 toodust (sõidueksami hindamine). Harjutuste sooritamise sisu ja põhimõtted peavad vastama määruse lisas 3 toodud harjutuste sisule. Vea ilmnemisel on lubatud sõiduharjutuse üks korduskatse. Korduskatse ebaõnnestumisel loetakse sõidueksam mittesooritatuks.
3. Mootorrattajuhi sõidueksami esimese järgu harjutuste skeemid, selgitus ja hindamine
3.1. Sõidu alustamine tõusul
3.1.1. Harjutuse sisu
Sõitu alustatakse 1. käiguga kallakul ettemääratud kohast, mootorratast võib paigal hoida jalg- või käsipiduriga. Sõidu alustamisel ei tohi mootorratas tagasi vajuda rohkem kui 0,3 m.
3.1.2. Hindamisel arvestatavad vead:
4) esiratta ülestõstmine;
5) jalad pole asetatud jalatugedele, kui sõit on stabiliseerunud.
3.2. Otse sõitmine sammukiirusel
3.2.1. Harjutuse sisu
Sõita tuleb kiirusega ca 5 km/h vähemalt 25 m, säilitades sõidu ajal tasakaalu.
3.2.2. Hindamisel arvestatavad vead:
1) sõidu alustamine vale käiguga;
2) sammukiiruse ületamine;
3) otsesuunast kõrvalekaldumine üle 0,3 m paremale või vasakule (esimesel 5 meetril ei arvestata);
4) jala maha toetamine.
3.3. Pöörde sooritamine sammukiirusel
3.3.1. Harjutuse sisu
Sõita tuleb kiirusega ca 5–10 km/h ja sooritada vasakpööre, parempööre ja tagasipööre.
3.3.2. Hindamisel arvestatavad vead:
1) jala maha toetamine;
2) harjutuse sooritamiseks etteantud alast välja sõitmine;
3) vale käigu kasutamine.
3.4. Slaalomi sõitmine
3.4.1. Harjutuse sisu
Läbida tuleb slaalomirada (viis tabelis 7 toodud vahedega paigutatud koonust või piiret).
3.4.2. Hindamisel arvestatavad vead:
4) vale käigu kasutamine.
3.5. Kaheksa sõitmine
3.5.1. Harjutuse sisu
3.5.2. Hindamisel arvestatavad vead:
3.6. Ringis sõitmine
3.6.1. Harjutuse sisu
Sõita tuleb 2–3 ringi ringjoones raadiusega 4,5 m. Kiirus tuleb valida selline, et mootorratast harjutuse sooritamisel kallutatakse.
3.6.2. Hindamisel arvestatavad vead:
2) vale käigu kasutamine;
3) mootorratas ei ole kaldu (liiga väike kiirus);
3.7. Sõidul käega suunamärguandmine
3.7.1. Harjutuse sisu
Suunamärguandmine käega.
3.7.2. Hindamisel arvestatavad vead:
1) mitteõigeaegne suunamärguanne;
2) vale käeasend märguandmisel.
3.8. Pidurdamine ja etteantud kohas peatamine
3.8.1. Harjutuse sisu
Kiirendada mootorratast kiiruseni vähemalt 30 km/h ja kasutades esi- ja tagaratta pidurit peatada mootorratas etteantud kohas sõidujoonest oluliselt kõrvale kaldumata.
3.8.2. Hindamisel arvestatavad vead:
1) mootorratta kiirus enne pidurdamise algust on ettenähtust väiksem;
2) märgatav kõrvalekaldumine sõidujoonest (üle 0,3 m paremale või vasakule);
3) mootorratta peatumine stoppjoone (stoppjoonemärgi) taga;
4) ainult ühe piduri kasutamine;
5) pidurdamise alustamine enne ettenähtud kohta.
3.9. Üle risti oleva takistuse sõitmine
3.9.1. Harjutuse sisu
Harjutuse sooritamisel tuleb mootorratast kiirendada, enne takistust õigeaegselt pidurdada ja sõita üle takistuse.
3.9.2. Harjutuse sooritamisel arvestatavad vead:
1) ebaõige sõidukiirus;
3) takistuse ületamine diagonaalis.
3.10. Sõitmine läbi kitsa värava
3.10.1. Harjutuse sisu
3.10.2. Harjutuse sooritamisel arvestatavad vead:
•jala maha toetamine.
3.11. Takistusest ümberpõikamine
3.11.1. Harjutuse sisu
Harjutuse sooritamiseks tuleb kiirendada mootorratast kiiruseni vähemalt 30 km/h, 2–5 m enne takistust sellest ümber põigata ja pidurdamata kohe taastada endine sõidujoon. Takistusest võib ümber põigata eksamineeritava valikul vasakult või paremalt.
3.11.2. Harjutuse sooritamisel arvestatavad vead:
1) liiga väike kiirus ümberpõikel;
2) pidurdamine enne ümberpõiget;
3) pärast ümberpõiget ei pöörduta kohe tagasi esialgsele sõidujoonele;
4. Autojuhi sõidueksami esimese järgu harjutuste skeemid,
selgitus ja hindamine
4.1. Sõidu alustamine tõusul
4.1.1. Harjutuse sisu
Auto peab olema peatatud kallakul etteantud kohas, seejärel tuleb alustada sõitu tõusul. Sõidu alustamisel ei tohi auto tagasi vajuda rohkem kui 0,3 m.
4.1.2. Hindamisel arvestatavad vead:
4.2. Piiratud alal tagasipööramine
4.2.1. Harjutuse sisu
4.2.2. Hindamisel arvestatavad vead:
4.3. Tagurdamine otsesuunas
4.3.1. Harjutuse sisu
4.3.2. Hindamisel arvestatavad vead:
4.4. Auto paigaldamine kahe järjestikku seisva auto vahele
4.4.1. Harjutuse sisu
4.4.2. Hindamisel arvestatavad vead:
4.5. Edaspidi slaalomi sõitmine
4.5.1. Harjutuse sisu
4.5.2. Hindamisel arvestatavad vead:
4.6. Tagurpidi slaalomi sõitmine
4.6.1. Harjutuse sisu
4.6.2. Hindamisel arvestatavad vead:
4.7. Tagurdamine boksi pöördega
4.7.1. Harjutuse sisu
4.7.2. Hindamisel arvestatavad vead:
5) harjutuse sooritamisel ettenähtud piiridest väljumine.
4.8. Tagurdamine pöördega vasakule või paremale (ümber nurga)
4.8.1. Harjutuse sisu
4.8.2. Hindamisel arvestatavad vead
3) lisamanöövri kasutamine (välja arvatud autorong, mille puhul on lubatud ühe lisamanöövri kasutamine sõidutrajektoori korrigeerimiseks).
4.9. Parkimine
4.9.1. Harjutuse sisu
4.9.2. Hindamisel arvestatavad vead
5) auto parkimine kaugemale kui 0,2 m sõiduteed tähistavast äärest.
5. Mootorratta- ja autojuhi sõidueksami esimese järgu harjutuste sooritamisel kasutatavate kujundite mõõdud
Mõõtme tähis
autorongi pikkus
2 auto pikkust
2 autorongi pikkust
1,5 auto pikkust
2 × äärmiste telgede vaheline kaugus
auto pikkus + 1 m
1 autorongi pikkus + 1 m
auto laius + 0,7 m
auto laius + 1 m
1,5 auto laiust
1,5 autorongi pikkust
auto laius + 1,5 m
A* tabelis 1 toodud tähenduses
1 Kui auto on üle 7 m pikk, siis A = auto pikkusega
6. Auto ja mootorratta ohutuse kontroll
Sõidueksami sooritamise eelduseks on eksamineeritava oskus viia iseseisvalt läbi eksamisõiduki ohutuse kontroll liiklusohutuse printsiipidest lähtudes. Eksamineeritav peab oskama kontrollida ja hinnata sõiduki tulede, rataste ja nende rehvide, pidurite, turvavarustuse või turvaseadmete, tuuleklaasi ja selle puhastussüsteemide, tahavaatepeeglite ning isteasendi vastavust nõuetele.
SÕIDUEKSAMI TEISES JÄRGUS KONTROLLITAVAD OSKUSED JA KÄITUMINE
Sõidueksamil kontrollitavad oskused ja käitumine
B, B1 ja BE
1. Sõiduki ettevalmistamine ja kontrollimine liiklusohutuse seisukohast: eksamineeritav peab näitama, et ta suudab valmistuda ohutuks sõiduks, täites järgmised nõuded:
Kaitsevarustuse, nagu kinnaste, saabaste, rõivaste ja kaitsekiivri kohandamine
Rehvide, piduri, rooliseadme, hädaseiskamislüliti (kui see on kohane), keti, tulede, helkurite, suunatulede ja helisignaalseadme pisteline kontroll
Juhiistme kohandamine õige istumisasendi saavutamiseks
Tahavaatepeeglite, turvavööde ning vajaduse korral peatugede kohandamine
Kontrollimine, et uksed oleksid suletud
Rehvide, rooliseadme, piduri, vedelike (nt mootoriõli, jahutusvedeliku, pesuvedeliku), tulede, helkurite, suunatulede ja helisignaalseadme pisteline kontroll
Sõidukile veose pealelaadimisega seotud ohutustegurid: sõidukikere, katted, laadimisluugid, kabiinilukustus, pealelaadimisviis, veose kinnitamine
ainult BE
Haakeseadme ning piduri ja elektriühenduste kontrollimine
Võimendiga piduri- ja roolisüsteemi kontroll; velgede, rattamutrite, poritiibade, tuuleklaasi, akende ja klaasipuhastite, vedelike (nt mootoriõli, jahutusvedeliku, pesuvedeliku) kontroll; lülituspuldi, sealhulgas EMÜ määruses nr 3821/85 kindlaks määratud sõidumeeriku kontroll ja kasutamine
Õhusurve, õhupaakide ja vedrustuse kontroll
Oskus rakendada spetsiaalseid sõidukiohutuse abinõusid; sõidukikere, teenindususte, avariiväljapääsude, esmaabivahendite, tulekustutite ja muu turvavarustuse kontroll
Teedekaardi lugemine, marsruudi planeerimine, sealhulgas elektrooniliste navigatsioonisüsteemide kasutamine (vabatahtlik)
2. Liiklusohutusega seotud erimanöövrite kontroll
Mootorratta tugihargile asetamine ja tugihargilt võtmine ning selle liigutamine mootori abita sõiduki kõrval kõndides
Mootorratta parkimine tugihargil
Vähemalt kaks manöövrit sammukiirusel, sh slaalomisõit; see võimaldab hinnata siduri käsitsemise oskust koos piduriga, tasakaalu, vaatesuunda ja asendit mootorrattal ning jalgade asendit jalatugedel
Vähemalt kaks manöövrit suuremal kiirusel, millest üks manööver toimub teise või kolmanda käiguga kiirusel vähemalt 30 km/h ja üks manööver takistusest möödasõidul kiirusel vähemalt 50 km/h; see võimaldab hinnata asendit mootorrattal, vaatesuunda, tasakaalu, juhtimis- ja käiguvahetustehnikat
Pidurdamine: sooritatakse vähemalt kaks pidurdusharjutust, sh hädapidurdus kiirusel vähemalt 50 km/h; see võimaldab hinnata esi- ja tagapiduri käsitsemise oskust, vaatesuunda ja asendit mootorrattal
Järgmisest neljast manöövrist valitakse vähemalt kaks manöövrit, sealhulgas üks tagasikäigul:
Tagurdamine otse või pöördega paremale või vasakule ümber nurga, jäädes õigele sõidurajale
Tagasipööramine edasi- ja tagasikäiku kasutades
Sõiduki parkimine ja parkimiskohalt lahkumine (parkimine rööpselt, kaldu või esiotsaga või tagaotsaga risti kaldeta teel, tõusul või langusel)
Täpne pidurdamine kuni seiskumiseni; hädaseiskamise sooritamine on vabatahtlik
Haagise külge- ja lahtihaakimine või lahtihaakimine ja uuesti mootorsõiduki külge haakimine; manöövri puhul peab veduk olema pargitud haagise kõrvale (s.o mitte ühele joonele)
ainult CE, C1E
ainult DE, D1E
Tagurdamine kurvi mööda
Ohutu peatamine veose peale/maha laadimiseks
Ohutu peatamine laadimisrambi/platvormi või samalaadse rajatise ääres veose maha/pealelaadimiseks
ainult C, CE, C1E
Bussi peatamine sõitjate ohutuks peale- või mahaminekuks
ainult D*, DE*, D1E
3. Käitumine liikluses: Eksamineeritav peab sooritama tavaliikluses täiesti ohutult ja kõiki vajalikke ettevaatusabinõusid rakendades kõik järgmised toimingud:
Sõidu alustamine: pärast parkimist, pärast peatumist liikluses; juurdepääsuteelt väljasõit
Sõit sirgel teel; vastassuunas sõitvatest sõidukitest möödumine, sealhulgas kitsal alal
Kurvis sõitmine
Ristmik: ristmikele lähenemine ja nende ületamine
Suunamuutmine: vasak- ja parempöörded; sõiduraja vahetamine
Kiirteele või samalaadsele teele (kui neid on) sõit ja sealt mahasõit: kiirendusrajalt kiirteele sõitmine; aeglustusrajale lahkumine
Möödasõit: möödasõit teistest liikuvatest sõidukitest (kui võimalik); takistustest, nt pargitud autodest möödumine; teistel liiklejatel mööda sõita laskmine (kui see on kohane)
Erilised teeosad (kui võimalik): ringristmikud; raudteeületuskohad; trammi/bussipeatused; ülekäigurajad; pikkadel tõusudel üles/allamäge sõitmine
Vajalike ettevaatusabinõude rakendamine sõidukilt mahatulekul või sõidukist väljumisel
Märkus: D* ja DE* — siia kuuluvad ka D-troll ja D-trollE
1.1. Iga eespool nimetatud juhtimisolukorra kohta antav hinnang peab näitama eksamineeritava oskust käsitseda sõidukit ja juhtida sõidukit liikluses täiesti ohutult. Eksamineerija peab ennast tundma täiesti turvaliselt kogu sõidueksami ajal. Selliste vigade või ohtlike käitumisviiside puhul, mis ohustavad eksamisõidukit, selles olijaid või teisi liiklejaid, katkestatakse sõidueksam enneaegselt, sõltumata sellest, kas eksamineerija pidi sekkuma või mitte auto juhtimisse. Sõidueksam loetakse mittesooritatuks. Erandjuhtudel on eksamineerijal õigus otsustada, kas sõidueksam lõpule viia või mitte.
1.2. Hindamise käigus peab eksamineerija pöörama erilist tähelepanu sellele, kas eksamineeritav juhib sõidukit kaalutletult ja teisi arvestades. Siia kuulub kohanduv ja kaitslik juhtimisstiil, tee- ja ilmastikuolude arvestamine, muu liikluse arvestamine, teiste (eriti ohualtimate) liiklejate käitumise arvestamine ning ettenägelikkus.
1.3. Eksamineerija peab hindama veel eksamineeritava järgmisi oskusi:
1.3.1. sõiduki valitsemine võttes arvesse järgmist:
5) veose massi ja liiki (üksnes BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, DE- ja D1E-kategooria puhul);
6) sõitjate mugavust (üksnes D-, DE-, D1-, D1E-kategooria puhul) (järsust kiirendamisest hoidumine, sujuv sõit, järsust pidurdamisest hoidumine);
1.3.2. kokkuhoidlik ja keskkonnasäästlik sõidustiil , võttes arvesse mootori pöördeid minutis, käikude vahetamist, pidurdamist ja kiirendamist (üksnes BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1-, D1E-kategooria puhul);
1.3.3. tähelepanelikkus:
1) kõigi suundade jälgimine;
3) kaugel, keskmisel ja lähedal kaugusel asuva liikluse ning olukordade märkamine;
1.3.4. sõidueesõigus/teeandmine:
1) sõidueesõigus ristmikel;
1.3.5. sõiduki õige asukoht teel:
1) sõiduki liigi ja omadustega sobiv õige asukoht teel, sõidurajal, ringristmikel, kurvis;
1.3.7. kiirus:
2) kiiruse kohandamine vastavalt ilmastiku- ja liiklusoludele ja kui see on kohane, siis kuni üldise suurima lubatud kiiruseni;
1.3.8. foorid, liiklusmärgid ja muud märguanded :
4) teemärgiste kohane järgimine;
1.3.9. märguanded:
1) õige ja õigeaegne märguandmine vajaduse korral;
3) kohane tegutsemine kõigi teiste liiklejate märguannete puhul;
3) mitmesuguste pidurdussüsteemide kasutamine (üksnes C-, CE-, D-, DE-kategooria puhul);
4) teiste kiiruse vähendamise süsteemide kasutamine peale pidurite (üksnes C-, CE-, D-, DE-kategooria puhul).
2.1. Kui eksamineerija märkab olulist viga, loetakse sõidueksam mittesooritatuks. Sellisteks vigadeks on järgmised liiklusnõuete rikkumised:
1) foori või reguleerija keelava märguande eiramine;
2) jalakäija või teise liikleja ohustamine;
3) vasakpöördel reastumine vastassuunavööndisse;
4) sõidurea vahetus liiklusolukorda jälgimata;
5) liiklusohtliku olukorra tekitamine ja eksamineerija sekkumise vajadus eksamineeritava juhtimisse.
6) möödasõidu sooritamine kohas, kus see pole lubatud.
1) puudulik liikluse jälgimine;
2) liiklusoludele mittevastav sõidukiirus;
3) ebapiisav pikivahe;
4) liiklusmärkide nõuete eiramine;
5) ristmike ületamine pika kõhklemise ja viivitusega;
6) vale või poolik reastumine ühesuunalisel tänaval vasakpöördeks;
7) suunatulede ebaõige kasutamine;
8) vigade esinemine sõiduki juhtimisel (ebaühtlane kiirus, järsud pidurdamised, vajadusele mittevastav ümberreastus jms).
3. Eksami käigus tehtud vead, hinnangud ja otsuse sõidueksami sooritamise või mittesooritamise kohta kannab eksamineerija lisas 6 toodud sõidueksami kaardile.
1. Sõltuvalt mootorsõiduki kategooriast, mille juhtimisõigust taotletakse, peab eksamisõiduk vastama järgmistele nõuetele:
Auto täismass kg
Haagise täismass kg
Haagise tegelik mass kg
>11–≤25
≥75–≤125
BE5)
CE8)
kokku ≥20 000
koos autoga
kokku ≥14
C1E10)
kokku ≥8
DE12)
D111)
D1E12)
1) ilma külghaagiseta, järkjärguline luba
2) ilma külghaagiseta, otsene luba
3) ilma külghaagiseta
4) neljarattaline
5) haagise valmistajakiirus on vähemalt 100 km/h ja autorongi täismass ületab 3500 kg; haagise veoseruum on kinnine kastitaoline konstruktsioon, mis on mootorsõidukiga vähemalt ühelaiune ja -kõrgune; kinnine kastitaoline konstruktsioon võib olla ka veidi kitsam kui mootorsõiduk, tingimusel, et tahavaade on võimalik üksnes mootorsõiduki välimiste tahavaatepeeglite kaudu;
6) kolme- või neljarattaline
7) sõidukil peavad olema mitteblokeeruvad pidurid, vähemalt kaheksakäiguline käigukast ja määruses (EMÜ) nr 3821/85 kindlaks määratud sõidumeerik; veoseruum on kinnine kastitaoline konstruktsioon, mis on juhikabiiniga vähemalt ühelaiune ja -kõrgune; sõiduki tegelik kogumass peab olema vähemalt 10 000 kilogrammi;
8) kas poolhaagisautorong või C-kategooria eksamisõiduk koos vähemalt 7,5 meetri pikkuse haagisega; sõidukil on mitteblokeeruvad pidurid, vähemalt kaheksakäiguline käigukast ja määruses (EMÜ) nr 3821/85 kindlaks määratud sõidumeerik; veoseruum on kinnine kastitaoline konstruktsioon, mis on juhikabiiniga vähemalt ühelaiune ja -kõrgune;
9) sõidukil peavad olema mitteblokeeruvad pidurid ja määruses (EMÜ) nr 3821/85 kindlaks määratud sõidumeerik; veoseruum on kinnine kastitaoline konstruktsioon, mis on juhikabiiniga vähemalt ühelaiune ja -kõrgune;
10) haagise veoseruum on kinnine kastitaoline konstruktsioon, mis on juhikabiiniga vähemalt ühelaiune ja -kõrgune; kinnine kastitaoline konstruktsioon võib olla ka veidi kitsam kui juhikabiin, tingimusel, et tahavaade on võimalik üksnes mootorsõiduki välimiste tahavaatepeeglite kaudu;
11) sõidukil peavad olema mitteblokeeruvad pidurid ja määruses (EMÜ) nr 3821/85 kindlaks määratud sõidumeerik;
12) haagise veoseruum on kinnine kastitaoline konstruktsioon, mis on vähemalt kaks meetrit lai ja kaks meetrit kõrge.
Märkus: BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1-ja D1E-kategooria eksamisõidukeid, mis ei vasta punktis 1 esitatud miinimumnõuetele, kuid mida on kasutatud käesoleva määruse jõustumise ajal või enne seda, võib edasi kasutada kuni 2013. aasta 30. septembrini (§ 25 lg 3).
2. Täiendavad tingimused:
2.1. Eksamiauto:
1) eksamineerijal peab eksamiautos olema küllaldaselt ruumi, sh lisapedaalide kasutamiseks;
2) juhiistme kõrval peab olema kaassõitja iste;
3) B-kategooria eksamiautol peavad olema peatoed;
4) C-kategooria eksamiautoga peab olema võimalik vedada veost;
5) CE-kategooria eksamisõidukiks peab olema kas poolhaagisautorong või C-kategooria eksamisõiduk koos 2-teljelise täis- või kesktelghaagisega.
6) lisatahavaatepeegel peab võimaldama eksamineerijal vabalt jälgida liikluses toimuvat;
7) eksamiautol peab olema mõlemal küljel välispeegel;
8) piduri ja siduri lisapedaalid peavad olema valmistaja juhendi kohased ja nõuetekohaselt paigaldatud ning need peavad töötama tõhusalt;
10) puudega isiku eksamisõiduk peab olema kehtivas korras temale kohandatud.
11) B-kategooria eksamiautol peab olema salvestusseade sõidueksami salvestamiseks.
2.2. Eksamimootorratas:
1) A-kategooria ja A1-alamkategooria eksamimootorratas peab olema varustatud sidevahendiga, mille abil saab pidada sidet eksamineeritavaga;
2) mootorrattaga sõidueksami andmisel peab eksamineeritaval seljas olema eredavärviline valgustpeegeldav vest, turvariietus ja ta peab kasutama nõuetekohast turvavarustust.
Sõidueksami kaart võib olla elektrooniline või paberkandjal ning see peab sisaldama järgmisi andmeid:
1. Andmeid eksamineeritava kohta:
eksamineeritava ees- ja perekonnanimi, eksamineeritava isikukood, eksamineeritava sünniriik.
2. Andmeid juhtimisõiguse taotlemise kohta:
teooriaeksami sooritamise kuupäev (juhul kui teooriaeksam on nõutav), juhtimisõiguse taotlemise eesmärk, mootorsõiduki kategooria.
3. Andmeid sõidueksami kohta:
sõidueksami sooritamise kuupäev, sõidueksami alguse ning lõppemise kellaaeg, sõidueksamil kontrollitavate ja hinnatavate elementide loetelu, sõidueksami tulemus.
Juhiloa mõõtmed: 105×74 mm
Juhiloa värvus: kollane
Juhiloa värvus: roosa
Materjal peab vastama ISO 9002:1994 nõuetele
Märkus: väljastamisel ilma fotota lisatakse ajutise juhiloa esiküljele fotoraamistikku märkus: «Kehtib koos isikuttõendava dokumendiga».
[ RTL 2005, 32, 449 – jõust. 25.03.2005]
Juhiloa mõõtmed: 85,6×53,98×0,76 mm
Materjal peab vastama ISO 7810 ja ISO 7816-1 nõuetele
Rahvusvahelise juhiloa näidis
Esikaane väliskülg
Juhiloa mõõtmed 148 ×105 mm
Juhiloa värvus: kaaned – hall
siseleheküljed – valge
JUHILOA TAGAKÜLJELE KANTAVAD KOODID OLENEVALT JUHI TERVISLIKUST SEISUNDIST JA MOOTORSÕIDUKI NÕUTAVAST ÜMBERSEADISTUSEST
Juhi meditsiinilised näidustused
05. Piiratud kasutus
(alamkoodi kasutamine kohustuslik, juhtimispiirangud meditsiinilistel põhjustel)
10.02 Automaatkäigukast.
(Tulelülitid, klaasipuhasti, helisignaal, suunatuled jms).
78. Üksnes automaatkäiguvahetusega sõidukitele (direktiivi 91/439/EMÜ II lisa punkti 8.1.1 teine lõik).
95: ametikoolitus.


Vabariigi Valitsuse 18. detsembri 2008. a määruse nr 178 „Kõrgharidusstandard” muutmine ja 29. jaanuari 2009. a määruse nr 26 „Tallinna Pedagoogilise Seminari põhimäärus” kehtetuks tunnistamine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 18. detsembri 2008. a määruse nr 178 „Kõrgharidusstandard” muutmine ja 29. jaanuari 2009. a määruse nr 26 „Tallinna Pedagoogilise Seminari põhimäärus” kehtetuks tunnistamine
RT I, 07.08.2012, 1
Vastu võetud 02.08.2012 nr 60
Määrus kehtestatakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 5 lõike 2 punktide 2 ja 7 ning § 28 lõike 21, ülikooliseaduse § 211 lõike 1, erakooliseaduse § 33 lõike 6 ja rakenduskõrgkooli seaduse § 12 lõike 1 alusel.
„(5) Õppekeel on õppetöö läbiviimise keel, mille kasutamise oskus võimaldab saavutada käesoleva määruse lisas 1 kirjeldatud kõrgharidustaseme astmete õpiväljundeid. Õppekeel, doktoriõppe õppekaval vajaduse korral õppekeeled, ning õpiväljundite saavutamiseks vajalikud teised keeled määratakse õppekavas.”;
2) paragrahvi 23 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Õppeasutused viivad oma õppekavad käesoleva määruse § 5 lõikega 5 kooskõlla 2013/2014. õppeaasta alguseks.”;
3) lisa 3 „Õppekavagrupid õppevaldkondades, nendes kõrgharidustaseme õpet läbiviivad õppeasutused ning nende antavate diplomite ja akadeemiliste kraadide nimetuste loetelu” kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
§ 2. Vabariigi Valitsuse 29. jaanuari 2009. a määruse nr 26 „Tallinna Pedagoogilise Seminari põhimäärus” kehtetuks tunnistamine
Vabariigi Valitsuse 29. jaanuari 2009. a määrus nr 26 „Tallinna Pedagoogilise Seminari põhimäärus” tunnistatakse kehtetuks.
(1) Paragrahvi 1 punkt 3 ja § 2 jõustuvad 27. augustil 2012. a.
(2) Paragrahvi 1 punktid 1 ja 2 jõustuvad 1. jaanuaril 2013. a.
Lisa Õppekavagrupid õppevaldkondades, nendes kõrgharidustaseme õpet läbiviivad õppeasutused ning nende antavate diplomite ja akadeemiliste kraadide nimetuste loetelu


§ 6 Sündide ja surmade registreerimise kulude hüvitis
RT I, 23.02.2016, 3
Määrus kehtestatakse riigieelarve seaduse § 48 lõike 4, perekonnaseisutoimingute seaduse § 3 lõike 31, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 42 lõike 4 ja § 82 lõike 3, sotsiaalhoolekande seaduse § 156 lõike 4 ning püsiasustusega väikesaarte seaduse § 12 alusel.
(2) Õpetajate tööjõukulude toetuse arvutamiseks korrutatakse õpilaste arv määruse lisas õppevormiti ja -liigiti toodud kohaliku omavalitsuse üksuse põhise koefitsiendi ja 1229,18 euroga.
2) kus gümnaasiumiastme õpilaste arv valla või linna haldusterritooriumil peetavas ainsas munitsipaalgümnaasiumis on 43–250 õpilast ja kus gümnaasiumiharidust antakse statsionaarses õppes, vastavalt määruse lisa tabelile 4.
[RT I, 10.02.2015, 8 - jõust. 13.02.2015, rakendatakse 1. jaanuarist 2016. a.]
3) toimetulekutoetuse maksmise korraldamise kulude hüvitiseks antakse igale kohaliku omavalitsuse üksusele jooksvale aastale eelneval aastal esitatud toimetulekutoetuse taotluse kohta 3,91 eurot;
4) vajaduspõhise peretoetuse maksmise korraldamise kulude hüvitiseks antakse igale kohaliku omavalitsuse üksusele jooksvale aastale eelneval aastal esitatud vajaduspõhise peretoetuse taotluse kohta 3,42 eurot.
(2) Kohaliku omavalitsuse üksus võib sotsiaaltoetuste ja -teenuste osutamise toetust kasutada sotsiaalteenuste arendamise ja käivitamise kuludeks, täiendavate sotsiaaltoetuste maksmiseks ja sotsiaaltoetuste maksmise või sotsiaalteenuste osutamise korraldamisega seotud kuludeks.
(1) Sündide ja surmade registreerimise kulude hüvitiseks antakse jooksvale aastale eelneval aastal kohaliku omavalitsuse üksuse registreeritud sünni ja surma juhtumi kohta 1,96 eurot. Kui eelarves planeeritud vahenditest toetuse maksmiseks ei piisa, vähendatakse proportsionaalselt hüvitise määra ning vähendamisega tekkinud vahe kaetakse järgmisel aastal.
Lisa Valdade ja linnade üldhariduskoolide toetuse arvestamise aluseks olevad koefitsiendid


§ 4 Majanduslike huvide deklaratsiooni hoidmine
§ 5 Deklaratsiooni esitamise kord
§ 7 Registrile alusandmete esitamine
§ 8 Deklaratsiooni andmete avalikustamine
§ 9 Korruptsiooniennetuse koordineerimine
§ 10 Vallavanema ülesanded
§ 11 Volikogu esimehe ülesanded
Meeksi Vallavolikogu
RT IV, 02.10.2013, 19
Vastu võetud 20.09.2013 nr 13
Määrus kehtestatakse korruptsioonivastase seaduse § 12 lg 1, § 13 lg 1 p-de 11, 13, 14 ja 15 ning § 15 lg 2 ja 3 alusel.
Määrus täpsustab korruptsiooni ennetamise korraldust Meeksi vallas, sealhulgas määrab kindlaks huvide deklaratsiooni (edaspidi deklaratsioon) esitama kohustatud isikud (deklarandid) ning deklaratsioonide esitamise, kogumise ja avalikustamise üldpõhimõtted. Käesoleva korraga reguleerimata küsimustes lähtutakse korruptsioonivastase seaduse sätetest.
1) vallavolikogu esimees;
2) vallavolikogu liikmed;
4) vallavalitsuse liikmed;
5) vallavalitsuse ametnikud;
6) valla valitseva mõju all oleva äriühingu ja valla asutatud sihtasutuse juhtorgani liige.
(2) Isikut teavitatakse viivitamata deklaratsiooni esitamise kohustusest vastava kohustuse tekkimisel. Teavitamise tagab vallasekretär.
(3) Deklaratsioon esitatakse nelja kuu jooksul ametisse asumisest või deklaratsiooni esitamise kohustuse tekkimisest arvates ning edaspidi iga aasta 31. maiks huvide deklaratsioonide registrile. Kalendriaasta jooksul ei pea deklarant esitama rohkem kui ühe deklaratsiooni ka juhul, kui ta asub uuele ametikohale.
§ 4. Majanduslike huvide deklaratsiooni hoidmine
(1) Majanduslike huvide deklaratsiooni (edaspidi deklaratsioon) hoidjaks on vallavolikogu poolt määratud majanduslike huvide deklaratsiooni hoidmise komisjon (edaspidi deklaratsioonihoidja) kuhu kuuluvad :
(2) Deklaratsioonihoidja korraldab deklaratsioonide õigeaegset kogumist, kontrollimist ja nõuetekohast hoidmist ning seadusega sätestatud juhtudel nende avalikustamist kooskõlas kehtivate õigusaktidega.
(3) Deklaratsiooni tuleb hoida nii, et selle sisuga ei saaks tutvuda keegi peale komisjoni liikmete. Deklaratsioonihoidjal on keelatud avaldada deklaratsiooni andmeid, välja arvatud korruptsioonivastases seaduses sätestatud juhtudel.
§ 5. Deklaratsiooni esitamise kord
(1) Käesoleva määruse § 3 lõikes 1 (v.a volikogu esimees ja vallavanem) nimetatud deklarandid on kohustatud esitama deklaratsioonihoidjale korruptsioonivastase seaduse lisas 1 toodud vormil.
1) volikogu esimees ja vallavanem esitavad deklaratsiooni siseministrile.
(2) Deklaratsiooni esitamiseks annab või saadab deklaratsioonihoidja deklarandile vormi vähemalt üks kuu enne deklaratsiooni esitamise tähtaega. Kui deklarant ei ole saanud käesoleva määruse § 3 lõikes 3 nimetatud tähtajaks deklaratsiooni vormi, peab ta selle saamiseks pöörduma deklaratsioonihoidja poole ajal, mis võimaldab deklaratsiooni õigeaegset esitamist.
(3) Esitatud deklaratsiooni kohta teeb deklaratsioonihoidja kande tema poolt peetavas registris, näidates ära deklaratsiooni esitaja, deklaratsiooni esitamise kuupäeva ja deklaratsiooni numbri.
(4) Kui korruptsioonivastase seaduse alusel on deklarandi suhtes määratud rohkem kui üks deklaratsioonihoidja, esitab deklarant deklaratsiooni oma põhitöökoha deklaratsioonihoidjale ja ärakirja sellest teisele deklaratsioonihoidjale.
(5) Deklaratsioone hoitakse alates nende esitamisest Meeksi Vallavalitsuses ning hävitatakse viie aasta möödumisel vastavalt Rahvusarhiivi 01.12.2005 hindamisotsusele nr 674 „Majanduslike huvide deklaratsioonide arhiiviväärtuseks tunnistamine“.
(2) Huvide deklaratsiooni kontrollimise komisjoni (edaspidi komisjon) kuuluvad:
(3) Deklaratsiooni kontrollival komisjonil on õigus:
(4) Deklaratsiooni kontrolliv komisjon protokollib käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kontrolltoimingud ning teavitab deklaranti ja registri pidajat deklaratsiooni kontrollimisest ja läbi viidud kontrolltoimingutest.
(5) Juhul kui ametiisiku deklaratsiooni kontrollimise tulemusel on tekkinud süüteokahtlus, teavitab deklaratsiooni kontrolliv komisjon viivitamatult volikogu esimeest, kes edastab süüteokahtluse korral deklaratsiooni kontrollimise materjalid prokuratuurile või kohtuvälisele menetlejale.
§ 7. Registrile alusandmete esitamine
§ 8. Deklaratsiooni andmete avalikustamine
(1) Vallavolikogu esimehe ja vallavanema deklaratsiooni andmed avaldatakse Riigi Teatajas.
(2) Käesoleva määruse § 3 lg 1 punktides 2, 4, 5, 6 loetletud deklarantide deklaratsioonide andmed avalikustatakse Meeksi valla kodulehel nelja kuu jooksul deklaratsioonide esitamise tähtajast arvates.
§ 9. Korruptsiooniennetuse koordineerimine
Korruptsiooniennetust valla ametiasutustes koordineerib vallavanem.
§ 10. Vallavanema ülesanded
(2) Vallavanem tagab arvestuse pidamise vallavalitsuse ametnike tegelemise üle avaliku teenistuse seaduse § 60 lõikes 1 nimetatud kõrvaltegevustega, samuti kontrolli avaliku teenistus seaduse § 60 lõike 2 alusel kehtestatud keelu ning ATS § 60 lõigetes 4 ja 5 sätestatud keeldude järgimise üle.
(3) Iga aasta 30. septembriks esitab vallavanem volikogu esimehele ülevaate käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud kohustuste täitmise kohta.
§ 11. Volikogu esimehe ülesanded
(1) Volikogu esimees tagab:
(2) Iga aasta 30. septembriks esitab volikogu esimees ülevaate volikogule käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustuste täitmise kohta.
Meeksi vallavolikogu 29.03.2006. a määrus nr 12 „Korruptsioonivastase seaduse rakendamine ja majanduslike huvide deklaratsioonide esitamise kord” tunnistatakse kehtetuks.
(2) Määruse § 7 rakendatakse 1. jaanuarist 2014. a.