Mõisaküla linna jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Mõisaküla linna jäätmehoolduseeskiri
Mõisaküla linna jäätmehoolduseeskiri - sisukord
1 Reguleerimisala ja üldmõisted
§ 17 Korraldatud jäätmeveo sagedus ja aeg
§ 24 Korraldatud jäätmeveol kasutatavad jäätmete kogumismahutite minimaalsed suurused
§ 26 Teenustasu piirmäär ja piirmäära kujunemine
§ 27 Saastetasu määra muutusest tulenev jäätmeveo teenustasu muutmine
§ 28 Olulistest muutuvkuludest tulenev jäätmeveo teenustasu muutmine
§ 29 Jäätmeveo teenustasudest teavitamise kord
§ 30 Kontsessiooni ennetähtaegse äravõtmise kord
§ 32 Ehituse tavajäätmete käitlemine
§ 35 Erikäitlust vajavate tervishoiu- ja veterinaarjäätmete käitlemine
§ 36 Ohtlike jäätmete käitlemine
§ 37 Tehnilised nõuded tervishoiu- ja veterinaarasutuse jäätmehoidlale
§ 38 Jäätmekäitluskohad
§ 39 Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
§ 40 Keskkonnareostuse likvideerimine
§ 41 Järelevalve ja vastutus
RT IV, 17.11.2012, 49
Vastu võetud 17.03.2011 nr 6
Määrus kehtestatakse “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse! § 22 lõike 1 punkti 365, “Jäätmeseaduse” § 66 lõike 4, § 67 lõike 4, § 71 lõike 1 ja “Pakendiseaduse” § 15 lõike 1 alusel.
1. jagu Reguleerimisala ja üldmõisted
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestatakse eesmärgiga säilitada Mõisaküla linnas (edaspidi linn) puhas ja tervislik elukeskkond, rakendada “Jäätmeseaduse” ja “Pakendiseaduse” ning nende rakendusaktide nõuded, vähendada jäätmete koguseid ning soodustada jäätmete taaskasutamist.
(2) Eeskiri määrab kindlaks jäätmehoolduse üldnõuded, korraldatud jäätmeveo korra, ehitus, remondi- ja lammutustöödel tekkivate jäätmete (edaspidi ehitusjäätmed) ning tervishoiu-, hoolekande- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivate jäätmete (edaspidi tervishoiujäätmed) käitlemise korra linna haldusterritooriumil ja on kohustuslik kõikidele juriidilistele ning füüsilistele isikutele, kes tegutsevad, elavad või viibivad Mõisaküla linna haldusterritooriumil.
(1) Jäätmehooldust linnas korraldab ning teostab järelevalvet Mõisaküla Linnavalitsus (edaspidi Linnavalitsus) vastavalt oma pädevusele.
(2) Linnavalitsus korraldab linnas jäätmehooldust ja teostab järelevalvet järgmiselt:
1) kontrollib jäätmete käitlemist, sh liigiti kogumist elamumaa sihtotstarbega kinnistutel;
2) korraldab linna üldkasutatavatel haljasaladel tekkivate aia- ja haljastujäätmete kogumist ning võimalusel ka kompostimist linna territooriumil;
3) kontrollib linna prahistamist ja korraldab prahistatud alade korrastamist;
4) kontrollib jäätmekäitluslepingute olemasolu ja jäätmekäitlustoiminguid;
5) korraldab elanike koduses majapidamises tekkivate ohtlike jäätmete kogumist;
6) nõustab linna elanikke ja levitab jäätmete alast teavet;
7) avaldab regulaarselt informatsiooni jäätmete kogumise ja käitlemise võimalustest linna territooriumil, sh teavet rajatavate kogumispunktide ja võimalike kompostimisväljaku(te) kohta, ning teavitab elanikke uutest jäätmekäitlemise võimalustest väljaspool linna territooriumi.
1) Ehitusjäätmed on puidu, metalli, betooni, telliste, plaatide ja keraamikatoodete, klaasi ja muude ehitusmaterjalide jäätmed, sealhulgas asbesti ja teisi ohtlikke jäätmeid sisaldavad jäätmed ning pinnas, mis tekib ehitus-, lammutus- ja remonttööde, tee-ehituse ja pinnasetööde käigus (edaspidi ehitamisel) ning mida ehitustööde tegemiseks ei kasutata.
2) Ehituse suurjäätmed on suuremõõtmelised ja rasked ehitamisel tekkinud jäätmed (vannid, raudbetoon- ja betoondetailid, palgid, metall- ja puittalad jne).
3) Ehituse tavajäätmed on ehitamise käigustekkivad ehitusjäätmed, mis ei kuulu ohtlike jäätmete hulka.
4) Ehitusjäätmete valdaja on ehitusettevõtja, kui tema ja ehitise omaniku vaheline leping ei näe ette teisiti või muu isik, kelle valduses on jäätmed.
5) Ehitusjäätmete õiend on dokument, kus näidatakse ehitamise käigustekkinud jäätmete kogused liigiti ja nende käitlemine.
6) Elavhõbedajäätmed on purunenud või vanadest kraadiklaasidest vererõhuaparaatidest ning elavhõbedat sisaldavatest reagentidest tekkivad elavhõbedat sisaldavad jäätmed. Elavhõbeda jäätmete hulka kuuluvad muu hulgas ka amalgaami jäätmed.
7) Erikäitlust vajavad meditsiinilised jäätmed on jäätmed, mis sisaldavad tõenäoliselt mikroorganisme diagnostika-protsessist ja patsientide ning loomade ravist katsetes kasutatud loomadelt ja meditsiinitarbed, mis sisaldavad verd ja/või kehavedelikke.
8) Erikäitlust vajavad tervishoiu- ja veterinaarjäätmed on teravad-torkivad jäätmed, inimveri, vereproduktid, muud kehavedelikud, ekskreedid ja sekreedid ning nendega küllastunud materjalid, patoloogilised jäätmed ning mikrobioloogia ja immunoloogialaborite jäätmed. Erikäitlust vajavate jäätmete hulka ei kuulu fotojäätmed, ravimijäätmed, kemikaalide jäätmed, elavhõbedajäätmed ning tsütotoksiliste ja -staatiliste ravimite jäätmed, mida käsitletakse ohtlike jäätmetena.
9) Fotojäätmed on kasutusest kõrvaldatud röntgenfilmide ilmutus- ja kinnituslahused ja aegunud röntgenfilmid.
10) Hankeleping on Kontsessiooni andja ja Kontsessionääri vaheline leping, millega sätestatakse olmejäätmete veoks antud teenuste kontsessiooni teostamise tingimused.
11) Jäätmekäitlusleping on jäätmevaldaja kui tellija ja jäätmekäitlusettevõtte kui töövõtja vahel sõlmitav kahepoolne kirjalik leping, millega töövõtja võtab endale kohustuse jäätmete osaliseks või täielikuks käitlemiseks ning millega töövõtja muutub pärast tellija poolt jäätmete üleandmist jäätmevaldajaks, kui leping ei näe ette teisiti.
12) Jäätmete kogumine on jäätmete kokkukorjamine, sortimine ja segukoostamine nende edasise veo või tekkekohas taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil.
13) äätmetekitaja on isik või seaduse alusel asutatud muu asutus, kelle tegevuse käigustekivad jäätmed, või isik, kelle tegevuse tulemusel jäätmete olemus või koostis muutub.
14) Jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või seaduse alusel asutatud muu asutus, kelle valduses on jäätmed.
15) Jäätmeveo piirkond on volikogu määrusega kindlaks määratud omavalitsuse haldusterritooriumi osa, kus korraldatakse regulaarne segaolmejäätmete kogumine ja vedu, mida teostab üks, selleks kontsessiooni omav ettevõtja.
16) Jäätmeveo teenustasud on olmejäätmete valdaja poolt Kontsessionäärile segaolmejäätmete vedamise eest makstavad tasud.
17) Jäätmeveok on jäätmeid kokku pressiv ja konteinerite tühjendamise seadmega varustatud eriotstarbeline veok.
18) Kemikaalide jäätmed on ohtlike kemikaalide jäägid.
19) Kontsessionäär on ettevõtja, kellele avaliku hankemenetluse tulemusena on antud kontsessioon korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete vedamiseks konkreetses veopiirkonnas.
20) Kontsessiooni periood on ajavahemik, mil kontsessionäär omab kontsessiooni. Kontsessiooni periood jagatakse aastateks, kusjuures aasta pikkuseks loetakse 365 kalendripäeva.
21) Korraldatud jäätmevedu on olmejäätmete kogumine ja vedu määratud piirkonnast määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse kontsessiooni andja korraldatud konkursi korras valitud kontsessionääri poolt.
22) Korraldatud jäätmeveo teenuse kontsessiooni (edaspidi Kontsessioon) käsitatakse Linnavalitsuse poolt ettevõtjale antud õigust olla määratud veopiirkonnas olmejäätmete ainsaks jäätmeveo ettevõtjaks. Kontsessioon antakse isikule, kelle pakkumus korraldatud jäätmeveo hankel on Linnavalitsuse poolt edukaks tunnistatud.
23) Korraldatud jäätmeveoga mitteliitunukslugemine on olmejäätmete valdaja erandlik ja tähtajaline vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemise kohustusest.
24) Ohtlikud ehitusjäätmed on ehitamisel tekkivad jäätmed, mis oma ohtlike omaduste tõttu võivad põhjustada kahju tervisele ja keskkonnale ning nõuavad erimenetlust nende käsitlemisel.
25) Olmejäätmed on kodumajapidamisjäätmeid ning kaubanduses, teeninduses või mujal tekkinud oma koostise ja omaduste poolest samalaadsed jäätmed. Olmejäätmetes võib sisalduda nii tava- kui ka ohtlikke jäätmeid.
26) Olmejäätmete vedamine on konkreetses veopiirkonnas korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete laadimine jäätmemahutitest olmejäätmete vedamise kontsessiooni omava Kontsessionääri jäätmeveoki(te)le, vedamine ning üleandmine jäätmekäitluskohale või suunamine edasiseks käitluseks.
27) Olulised muutuvkulud on ettevõtluskulud, mis mõjutavad oluliselt jäätmeveo teenustasu kontsessiooni perioodi jooksul.
28) Pakend on mis tahes materjalist valmistatud toode, mida kasutatakse kauba, toormest kuni valmiskaubani, hoidmiseks, kaitsmiseks, käsitsemiseks, kättetoimetamiseks ja esitlemiseks kogu tsükli vältel tootjast tarbijani. Pakendiks loetakse ka samal eesmärgil kasutatavad ühekorratooted.
29) Pakkuja on avatud hankemenetluse korras korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni taotlev ettevõtja.
30) Ravimijäätmed on ravimid, mis ei vasta kvaliteedinõuetele, on riknenud või mille kehtivusaeg on lõppenud või mille kasutamine on Eesti Vabariigis keelustatud. Ravimijäätmed on ohtlikud jäätmed.
31) Saastunud pinnas on pinnas, milles leidub ohtlikke aineid üle keskkonnaministri määruses kehtestatud piirnormide.
32) Segaolmejäätmed on olmejäätmed, millest on liigiti kogumise läbi eraldatud suurem osa taaskasutatavaid jäätmeid ja ohtlike jäätmeid.
33) Taaskasutusorganisatsioon on keskkonnaministri poolt akrediteeritud juriidiline isik, mille asutajad ja liikmed on pakendiettevõtjad või nende moodustatud juriidilised isikud, mille liikmed, osanikud või aktsionärid on pakendiettevõtjad;
34) Tavajäätmed on kõik jäätmed, mis ei kuulu ohtlike jäätmete hulka.
35) Teenustasu on jäätmevaldaja poolt jäätmete käitlemise eest makstav tasu. Korraldatud olmejäätmeveo korral on teenustasu on määratud kindlaks Kontsessionääri poolt avatud hankel esitatud ja edukaks tunnistatud pakkumises. Üksi teenustasu ei saa olla suurem vastava teenustasu piirmäärast.
36) Teenustasu piirmäär on kõige suurem võimalik tasu korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamise eest, millest vedaja teenustasud ei saa kõrgemad olla.
37) Teenuste kontsessiooni andja (edaspidi Kontsessiooni andja) on Mõisaküla Linnavalitsus.
38) Teravad-torkivad jäätmed on kasutamata terariistad ning terariistad, mida on kasutatud loomade või inimeste ravimisel, meditsiinilistel uuringutel või kliinilistel, farmakoloogilistel töödel (nt süstlad, nõelad, skalpelliterad, ampullikillud ja purunenud klaasijäätmed, saastunud vere või kehavedelikega pipetid ning laboratooriumide klaasijäätmed jmt).
39) Tervishoiu- ja veterinaarjäätmed on jäätmed, mis tekivad inimeste või loomade haiguste uurimisel, diagnoosimisel, ravimisel või haiguste ärahoidmisel, sellesuunalise uurimistöö käigus või bioloogiliste preparaatide testimisel ja tootmisel.
(2) Käesoleva eeskirja paragrahvis 3 nimetamata mõiste defineerimisel lähtutakse jäätmeseaduses, pakendiseaduses, riigihangete seaduses ning teistes jäätmehooldust reguleerivates õigusaktides sisalduvatest terminitest ja mõistetest.
(6) Ettevõtja, kes tegeleb jäätmekäitlusega, peab omama jäätmeluba või registreerimistõendit. Oma seisukoha jäätmeloa taotluse juurde annab Linnavalitsus. Ohtlike jäätmete käitlemiseks, sh kogumiseks või veoks, on lisaks nõutav ohtlike jäätmete käitluslitsents.
5) omama või rentima eeskirja nõuete kohaselt piisavas koguses jäätmemahuteid segaolmejäätmete ning liigiti kogutavate taaskasutatavate jäätmeliikide kogumiseks või kasutama jäätmekäitluslepingu alusel ühismahuteid. Mahutid ja kogumiskohad peavad vastama eeskirja nõuetele. Ühismahutit on lubatud kasutada ühiskasutuslepingu alusel tegutsevatel kinnistutel või ühise õuealaga korterelamutes tekkivate jäätmete kogumiseks;
6) paigutama jäätmemahuteid krundile või kinnistule, kus jäätmed on tekkinud, välja arvatud juhul, kui jäätmed paigutatakse lepingu alusel kasutatavasse ühismahutisse. Jäätmemahutid peavad paiknema naaberkinnistust vähemalt 3 m kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti;
(3) Linnavalitsus, territooriumide haldajad, kinnisvarahalduse ja -hoolduse ettevõtted ja juriidilisest isikust jäätmevaldajad on kohustatud teavitama oma hallatavate hoonete elanikke või oma ettevõtete töötajaid linnas toimivast jäätmehooldussüsteemist ning eeskirja nõuetest.
(1) Jäätmete kogumise, taaskasutamise või lõpliku kõrvaldamise korraldab jäätmevaldaja, välja arvatud korraldatud segaolmejäätmeveo korral.
(2) Kinnistul või krundil tekkivad jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, tuleb paigutada vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud mahutisse, mis asub samal kinnistul või krundil, või vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud ühismahutisse, mida kasutatakse jäätmekäitluslepingu alusel.
(3) Segaolmejäätmeid on lubatud paigutada mahuti kõrvale alljärgnevatel tingimustel:
1) mahuti on täitunud mitte varem kui 4 tööpäeva enne graafikujärgset vedu;
2) jäätmed on korralikult pakendatud kilesse;
3) kontsessionääri on teavitatud lisajäätmete kogusest ja tellitud nende vedu;
4) jäätmeid ei tohi mahuti kõrvale paigutada enne nende äraveopäeva hommikut;
5) muid jäätmeid ei ole lubatud jätta mahuti lähedusse, välja arvatud suurjäätmeid vastavalt käesoleva eeskirja § 10 sätestatud tingimustele.
(4) Jäätmeid tuleb koguda liigiti, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses. Olmejäätmete sortimisel tekkekohas tuleb liigiti koguda ning segunenud olmejäätmete sortimisel jäätmekäitluskohas tuleb välja noppida vähemalt järgmised jäätmeliigid vastavalt Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud jäätmenimistu (edaspidi jäätmenimistu) jäätmeliikide või alajaotiste koodidele:
5) ehitus- ja lammutusjäätmed (jaotisekoodi algusega 17);
7) probleemtoodete jäätmeid sealhulgas romusõidukid ja nende osad (16 01), kaasa arvatud vanarehvid (16 01 03), elektroonikaromud ja nende osad (16 02), patareid ja akud (16 06).
(5) Jäätmemahutid võivad olla jäätmevaldaja või territooriumi haldaja omandis või renditud.
(6) Üldkasutatavatesse kohtadesse (pargid, parklad, matkarajad, puhkekohad, ühissõidukite peatuskohad jm) paigutab jäätmete kogumismahutid Linnavalitsus või territooriumi haldaja. Neisse kogumismahutitesse tohib panna ainult üldkasutatavates kohtades tekkinud jäätmeid.
(1) Territooriumil, mille jäätmetekke kohaks on 10 ja enama korteriga elamud, kus tegutseb korteriühistu või kinnisvarahalduse- või hoolduse ettevõte, peab olema liitunud paberi ja kartongi kogumissüsteemiga.
(2) Territooriumil, mille jäätmetekkekohaks on elamu, kus puudub korteriühistu või mille kommunaalteenuseid ei korralda haldusettevõte või on elamus vähem kui 10 korterit, peab paberit ja kartongi koguma eraldi, viies nimetatud jäätmed selleks linna lehes või linna kodulehel avalikkusele tutvustatud ja selleks ette nähtud kogumispunkti, või liitudes paberi ja kartongi kogumissüsteemiga.
(3) Juhul kui elamus või korterelamus on projektijärgne ahiküte või tahkekütusega katel võib kiletamata paberit ja kartongi põletada küttekoldes.
(4) Paberi ja kartongi kogumiseks territooriumil, kus jäätmetekkekohaks on mitteeluruum, peab olema eraldi kogumismahuti või koht paberi ja kartongikogumiseks juhul, kui neid jäätmeliike tekib eraldivõetuna üle 50 kg nädalas ja need ei leia kohapealset taaskasutust. Eraldi kogutud paberi- ja kartongijäätmed tuleb üle anda vastavat jäätmeluba omavale isikule. Käesoleva eeskirja tähenduses ei loeta paberi ja kartongi hulka kuuluvaks dokumente, mis tuleb hävitada õigusaktides sätestatud juhtudel ja tingimustel.
(5) Võimaluse korral ja kui see osutub otstarbekaks, tuleb paberit ja kartongi koguda eraldi ka väiksema jäätmetekkega kinnistutel viies nimetatud jäätmed selleks linna lehes või linna kodulehel avalikkusele tutvustatud ja selleks ette nähtud kogumispunkti või põletades need küttekoldes.
(2) Pakendid ja pakendijäätmed (jäätmenimistu kood 15 01) tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja anda üle linna lehes või linna kodulehel avalikkusele tutvustatud ja selleks ette nähtud kogumispunktidesse. Üleantavad pakendid peavad vastama taaskasutusorganisatsiooni poolt kehtestatud nõuetele.
(3) Ettevõttel, kellel on kohustus korraldada pakendite ja pakenditejäätmete vastuvõtmist, kuid mingil põhjusel ei ole võimalik korraldada eelnimetatud jäätmete vastuvõtmist oma kinnistu või teenindusmaa piires, võib nende, väljaarvatud tagatisrahaga pakendid, vastuvõtmise erandina korraldada kinnistu või teenindusmaa vahetus naabruses linnavalitsuse loal ja tingimustel.
(5) Juriidilised isikud korraldavad pakendite ja pakendijäätmete kogumiseks mõeldud kogumismahutite paigaldamise ise.
(4) Väikeelamute, aga ka selliste korterelamute puhul, kus korterite arvu ja krundi suuruse suhe võimaldab keskkonnahäiringuteta kompostimist, on soovitatav biolagunevad aia- ja haljastujäätmed ja toidujäätmed kompostida oma territooriumil. Väljaspool oma territooriumi, välja arvatud jäätmeloaga jäätmekäitluskohad, on biolagunevate jäätmete kompostimine lubatud ainult Linnavalitsuse kirjalikul loal ja tingimustel.
(5) Kompostitavat materjali peab paigutama, ladustama ja käitlema tervisele ja ümbruskonnale kahjutult ning viisil, mis ei põhjusta kahjurite teket.
(7) Linna haldusterritooriumi üldkasutatavatel haljasaladel ja väljakutel, samuti tiheasustusalal paiknevatel kompostimisvõimaluseta maaüksustel tekkivaid biolagunevaid aia- ja haljastujäätmeid (taimed, rohi, lehed, oksad jne) ei ole lubatud ladestada prügilasse. Need tuleb muudest jäätmetest eraldi koguda ja kompostida kompostimisväljakutel, koostöös kohalike põllumajandustootjatega või jäätmeloaga jäätmekäitlusettevõtetes.
(8) Kogumiskaevude ja reoveepuhastite setteid ja reovett võib vedada ettevõtja reovee vastuvõtu (purgimis-) sõlme. Reoveesetteid ning käimlajäätmeid ei tohi kasutada komposti valmistamiseks ega laotada territooriumile välja arvatud vastava jäätmeloa olemasolu korral. Heitvee kogumiskaevu (sh välikäimla) omanik peab tagama selle korrasoleku, veepidavuse ja õigeaegse tühjendamise.
(1) Suurjäätmed on olmejäätmete tekkevaldkonda kuuluvad jäätmenimistu koodinumbriga 200307 tähistatud tavajäätmed, mis oma kuju või suuruse tõttu ei mahu jäätmete kogumismahutisse. Suurjäätmed on näiteks diivanid, lauad, toolid, kapid, puidust uksed, kardinapuud, vaibad, madratsid, kraanikausid, vannid, WC potid jms. Suurjäätmete hulka ei kuulu probleemtooted ja muud tootjavastutusega hõlmatud jäätmed.
(3) Lähim suurjäätmete üleandmiskoht paikneb Viljandi prügila juures aadressil Viljandi jäätmekeskus, Pärnu mnt 36.
(2) Probleemtoode on toode, mille jäätmed põhjustavad või võivad põhjustada tervise- või keskkonnaohtu, keskkonnahäiringuid või keskkonna ülemäärast risustamist. Probleemtoodete hulka kuuluvad patareid ja akud, mootorsõidukid ja nende osad, elektri ja elektroonikaseadmed ja nende osad, rehvid.
(3) Kodumajapidamises tekkivad ohtlikud ja probleemtoodete jäätmed viib jäätmevaldaja linna ajalehes või linna kodulehel avalikkusele tutvustatud ja selleks ettenähtud kogumispunktidesse või annab üle vastavat litsentsi omavale isikule.
(5) Mahutid ohtlike jäätmete kogumiseks peavad olema suletavad ja valvatavad.
(8) Koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed, nagu kasutuskõlbmatuks muutunud patareid, akumulaatorid, õlid, õlifiltrid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbedalambid ja -kraadiklaasid, tuleb viia ohtlike jäätmete avalikku kogumispunkti. Avalikud kogumispunktid on avalikes kohtades paiknevad paigaldatavad erikonteinerid, patareide kogumiskastid ja/või kogumisreidide vastuvõtukohad. Informatsioon avalike kogumiskohtade paiknemisest on üleval linna kodulehel ning perioodiliselt linna ajalehes. Avalikes kogumispunktides võetakse ohtlikke jäätmeid vastu ainult elanikelt.
(10) Elanikelt probleemtoodete ja nende käitlemist peavad korraldama tootjad (ka müüjad ja maaletoojad). Linnavalitsus saab probleemtoodete eraldi kogumist soodustada elanikke teavitades ja tootjatega koostööd tehes.
(1) Olmejäätmete kogumiseks võib reeglina mahutitena kasutada:
1) ühe pere jäätmete kogumiseks kuni 100 liitriseid jäätmekotte. Jäätmekotid peavad olema valmistatud niiskuskindlast paberist või plastikust ja asetatud kaanega suletavasse mahutisse ning kaitstud loomade lindude eest;
2) 80, 120, 140, 240, 370, 600, 800 liitriseid kaanega ning haaratavaid väikekonteinereid, mida on võimalik tõstemehhanismiga tühjendada prügi kokkupressivatesse jäätmeveokitesse;
4) kompaktoreid ehk elektriliselt töötava pressimisseadeldisega kuni 30 m3 suurusi kogumismahuteid.
(Mahutite lukustamise korral peab jäätmevaldaja kindlustama nende avamise tühjenduspäeval.
(3) Mahutid, mis ei ole käsitsi teisaldatavad, tuleb paigutada selliselt, et neid võiks tühjendada prügiveoautosse vahetult paiknemiskohast.
(4) Kuni 370 liitrised konteinerid (kaherattalised konteinerid) võib paigutada jäätmeveoki lähimast võimalikust peatumiskohast maksimaalselt 10 m kaugusele.
(5) 600 – 800 liitrised mahutid tuleb paigutada neid tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatumiskohast kaugemal kui 4 m.
(6) Suuremad kui 800 liitrised konteinerid paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, millele on tagatud jäätmeveoki vahetu juurdepääs konteineri tühjendusküljelt.
(7) Mahutid võib paigutada vastavatesse jäätmemajadesse, katusealustesse või aedikutesse, tõkestamata vaba juurdepääsu mahutitele lukustatud ukse, künnise, trepiastmete või muude takistustega. Kui jäätmemaja või katusealust lukustatakse, tuleb kindlustada prügivedajatele vaba sissepääs mahutite tühjenduspäeval. Jäätmemaja või katusealust ei tohi kasutada muuks otstarbeks.
(8) Ligipääsuteed mahutitele peavad olema piisava kandevõimega, vähemalt 4 m laiad ning tasased. Tee peab võimaldama mahutite hõlpsat teisaldamist käsitsi. Vaba kõrgus tee ja mehaaniliselt tühjendatavate mahutite kohal peab olema 8 m.
(1) Jäätmeveo v a korraldatud olmejäätmete veo jäätmekäitluskohtadesse korraldab jäätmevaldaja.
(2) Olmejäätmete mahuteid peab tühjendama sagedusega, mis väldib mahutite ületäitumist ja haisu.
(3) Jäätmete äravedu peab toimuma sagedusega, mis väldib mahutite ületäitumise ning haisu tekke, kuid mitte harvemini kui üks kord nelja nädala jooksul.
(4) Juhul, kui käesoleva korra paragrahvi 13 lõikes 3 sätestatud jäätmemahutite tühjendamise sagedusele vaatamata on jäätmemahuti ületäitunud või levitab haisu või kui on suurenenud kahjurite tekke või ümbruskonna reostuse oht, tuleb jäätmemahutit tühjendada käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatust sagedamini.
(5) Pakendimahuteid, samuti paberi ja kartongi mahuteid tuleb tühjendada vastavalt vajadusele vältides nende ületäitumist.
(6) Suurjäätmete äravedu, mahutite paigaldamine ja nende tühjendamine toimub vastavalt jäätmevaldaja või territooriumi haldaja ja jäätmevedaja vahelisele kokkuleppele.
(7) Jäätmed, mille säilitamine maaüksusel kujutab endast vahetut ohtu inimeste tervisele, tuleb ära vedada koheselt. Jäätmete nõuetekohase äraveo korraldamise eest vastutab jäätmevaldaja või maaüksuse haldaja.
(8) Jäätmed tuleb vedada keskkonnaloas märgitud jäätmekäitluskohta. Kui jäätmevaldaja või maaüksuse haldaja veab ise oma jäätmeid, tuleb need vedada lähimasse nõuetekohasesse jäätmekäitluskohta.
(9) Jäätmeid (v.a. suurjäätmeid) peab vedama kinnises veovahendis, pakitult või muul asjakohasel viisil nõnda, et jäätmed, sealhulgas nendest imbuvad vedelikud ja nõrgvesi, ei satuks laadimise ega vedamise ajal keskkonda.
(10) Jäätmeid vedav ettevõtte on kohustatud:
7) korraldama jäätmemahutite tühjendamist ja jäätmete vedu elanikkonda vähim häirival viisil, sealhulgas tagama ajavahemikul kell 23.00–7.00 elanike öörahu.
(1) Korraldatud jäätmeveoga liitumine on kohustuslik kõikidele olmejäätmete valdajatele korraldatud olmejäätmeveo veopiirkonna piires. Olmejäätmete valdaja on ka korteriühistu, selle puudumisel aga kinnisasja omanik, millel asub suvila, elu- või äriruum. Olmejäätmete valdajaks loetakse ka suvila, elu- või äriruumina kasutatava ehitise või korteri kui vallasasja omanik.
(2) Jäätmevaldaja loetakse liitunuks korraldatud jäätmeveoga elu- või tegevuskoha järgses jäätmeveo piirkonnas sõltumata sellest, kas ta on sõlminud jäätmeveo lepingu konkursi korras valitud jäätmevedajaga või ei.
(3) Linnavalitsus võib teatud tähtajaks jäätmevaldaja lugeda korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks tema põhjendatud avalduse alusel, kui jäätmetekkekohaks oleval kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata. Mitteliitunuks loetud jäätmevaldaja esitab üks kord aastas 20. jaanuariks Linnavalitsusele kirjaliku selgituse oma jäätmete käitlemise kohta eelnenud kalendriaastal.
Mõisaküla linna haldusterritoorium moodustab ühe jäätmeveo piirkonna.
§ 17. Korraldatud jäätmeveo sagedus ja aeg
Korraldatud jäätmevedu sagedusel ja ajal tuleb lähtuda käesoleva eeskirja § 13 sätestatud tingimustest.
Veopiirkonnas kogutavad segaolmejäätmed suunatakse lähimasse majanduslikult otstarbekasse jäätmekäitluskohta.
Korraldatud jäätmeveo teenuste tellimise kontsessiooni hanke korraldab Linnavalitsus lähtudes riigihangete seadusest.
(1) Kontsessiooni andja teavitab väljaandes Ametlikud Teadeanded ja kohaliku ajalehe kaudu avaliku konkursi tulemusena välja selgitatud Kontsessionäärist ning veopiirkonnast, kus Kontsessionäär omab kontsessiooni korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete vedamiseks.
(2) Kontsessiooni andja ja Kontsessionääri vaheline hankeleping sõlmitakse kolmekümne päeva jooksul alates Pakkuja pakkumuse edukaks tunnistamise päevale järgnevast tööpäevast.
(1) Jäätmeveopiirkonnas loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks kõik korraldatud jäätmeveo piirkonda arvatud olmejäätmete valdajad alates avatud hanke tulemusel linnas olmejäätmeveo kontsessiooni saanud Kontsessionääri ja Kontsessiooni andja vahelise hankelepingu kehtima hakkamisest (Jäätmeseaduse § 69 lg 1 alusel).
(2) Kontsessionäär sõlmib jäätmekäitluslepingud kõigi jäätmevaldajatega, kes avaldavad selleks soovi.
(6) Jäätmevaldajatel on lubatud kasutada jäätmete kogumiseks ühiseid kogumismahuteid. Jäätmekäitluslepingus peavad olema fikseeritud kõik ühist kogumismahutit kasutavad jäätmevaldajad. Jäätmevaldajad peavad ühise jäätmemahuti kasutamiseks sõlmima ühistegevuse lepingu (Lisa nr 4).
(1) Erandkorras võib kohalik omavalitsus vabastada olmejäätmete valdaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest tema põhjendatud avalduse alusel. Korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise taotluse vorm (avaldus) on toodud käesoleva eeskirja Lisas nr 1. Linna haldusterritooriumil tegutsev või elav olmejäätmete valdaja esitab soovi korral Kontsessiooni andjale vormikohase kirjaliku avalduse tema tähtajaliseks ja erandkorras korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamiseks.
(2) Kontsessiooni andja võib lugeda jäätmevaldaja tema avalduse alusel ajutiselt mitteliitunuks korraldatud olmejäätmeveoga järgmistel juhtudel:
2) kui jäätmeveoki ligipääs jäätmevaldaja kinnistule halbade teeolude tõttu puudub ja jäätmevaldajal puudub võimalus sõlmida ühise jäätmekonteineri kasutamise lepingut;
3) kui jäätmevaldaja kasutab kinnistut suvekoduks ja tal on põhielukohas kehtiv aastaringne liitumine korraldatud jäätmeveoga;
4) kui jäätmevaldaja kasutab oma olmejäätmete kogumiseks presskonteinerit.
(3) Olmejäätmete valdaja mitteliitunuks lugemise otsustab Linnavalitsus oma korraldusega, milles sätestatakse:
(4) Korraldatud jäätmeveoga ajutiselt mitteliitunuks loetud olmejäätmete valdaja esitab üks kord aastas hiljemalt 20. jaanuariks kontsessiooni andjale kirjaliku kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud.
(5) Olmejäätmete valdaja, kes ei esita käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud tähtajaks kinnitust, loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks 21. jaanuarist arvates.
(6) Olmejäätmete valdaja mitteliitunuks lugemise taotluse menetlemine, alates taotluse esitamisest kuni Linnavalitsuse korralduseni, ei kesta kauem kui 1 (üks) kuu alates taotluse laekumisest Linnavalitsusse. Mõjuval põhjusel (täiendava teabe kogumise vajadus, küsimuse eriline keerukus jms) võib Linnavalitsus taotluse lahendamise tähtaega pikendada kuni 2 (kahe) kuuni.
(7) Kontsessiooni andja teavitab avalduse esitajat kirjalikult korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemisest või avalduse tagasilükkamisest.
(8) Kontsessiooni andja teavitab kontsessionääri veopiirkonnas olmejäätmete valdaja mitteliitunuks lugemisest ja selle tähtajast.
(9) Olmejäätmete valdaja korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemine lõpeb kontsessiooni andja korralduses fikseeritud tähtaja möödumisel. Olmejäätmete valdajal on õigus esitada uus avaldus.
(10) Kontsessiooni andjal on õigus ennetähtaegselt lõpetada olmejäätmete valdaja korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemine, kui olmejäätmete valdaja on esitanud valeandmeid.
(1) Korraldatud jäätmeveoga liitunud olmejäätmete valdaja peab jäätmemahutitena kasutama käesolevas eeskirjas § 12 lõike 3 punktides 1; 2 ja 3 toodud mahuteid.
(2) Kui olmejäätmete valdaja ei oma isiklikku või renditud jäätmete kogumismahutit, on kontsessionääril kohustus paigaldada kogumismahuti vastavalt kas kontsessionääriga sõlmitud lepingu alusel või selgitab kogumismahuti suuruse kontsessiooni andja vastavalt miinimumpaketile.
§ 24. Korraldatud jäätmeveol kasutatavad jäätmete kogumismahutite minimaalsed suurused
(1) Korraldatud jäätmeveol kasutatavad segaolmejäätmete kogumismahutite vähimad suurused jäätmetekkekohtadel on:
1) üksikelamud ja sotsiaal -või äriruumid - alates 80 liitrist;
2) 4- ja enama korteriga korterelamu kogumismahuti vähim maht leitakse lähtudes inimeste arvust ja käesolevas korras sätestatud jäätmemahuti minimaalsest tühjendussagedusest. Vähim arvestuslik jäätmeteke on 45 liitrit jäätmeid inimese kohta kuus.
(2) Korraldatud jäätmeveol kasutatavate paberi ja kartongi kogumismahutite vähim suurus jäätmetekkekohtadel on 600 l.
(3) Korraldatud jäätmeveol kasutatavate suurjäätmete kogumismahutite suurus määratakse jäätmekäitluslepinguga.
Korraldatud jäätmeveo teenustasu on ühe kuupmeetri (1m3) olmejäätmete käitlustasu Eurodes, mis sisaldab kõiki jäätmekäitlusega kaasnevaid teenuseid: jäätmekäitluskoha teenustasu (ladestustasu), jäätmete veokulu, jäätmemahuti käsitransporti jäätmeveokini kuni 10 m. Teenustasus ei sisaldu jäätmevaldaja jäätmemahutite soetamise, rendi, amortisatsiooni jmt jaoks tehtavad kulutused.
§ 26. Teenustasu piirmäär ja piirmäära kujunemine
(1) Kontsessiooni andja kehtestab Kontsessiooni 1-le perioodile (korraldatud jäätmeveo alustamisest kuni 31.12.2012 ) 1 m3 jäätmete äraveo teenustasu piirmäära. Piirmääras on arvestatud antud omavalitsusest jäätmete kogumise, äraveo ja lõppkäitluse hinnangulist maksimaalset maksumust.
(2) Veopiirkonna 1. aasta hind kujuneb parima pakkumuse esitanud ettevõtte jäätmete 1m3 äraveo teenustasu hinnast.
(3) Teenustasu piirmääras on ja veohinnas arvestatakse saastetasumäära arvutamisel tonnilt m3-le koefitsienti 0,15
(4) Teenustasu piirmäär kehtestatakse hankedokumentides.
§ 27. Saastetasu määra muutusest tulenev jäätmeveo teenustasu muutmine
(1) Saastetasu määra muudetakse vastavalt Keskkonnatasude seaduse § 21 kehtestatud saastetasu määrade alusel.
(2) Saastetasu 1m3 segaolmejäätmete veo kohta leitakse järgneva valemi alusel: [Saastetasu 1m3 segaolmejäätmete kohta] = [Saastetasu määr tonni kohta] x [0,15]
(3) Saastetasu muutusest tulenev jäätmeveo teenustasu muutus leitakse järgneva valemi alusel: ST [Saastetasu muutusest tingitud jäätmeveo teenustasu muutus] = [Järgneval kalendriaastal kehtima hakkav saastetasu 1m3 jäätmete kohta] – [Kehtiv saastetasu 1m3 jäätmete kohta]
(4) Kontsessiooni perioodi jooksul muutub saastetasu määr 1m3 jäätmete käitlemise kohta peale 1.perioodi lõppu iga järgneva kalendriaasta 1. jaanuaril
(5) Saastetasu muutusest tulenevat jäätmeveo teenustasu muutumist rakendatakse ainult segaolmejäätmeveo teenustasude puhul.
§ 28. Olulistest muutuvkuludest tulenev jäätmeveo teenustasu muutmine
(1) Korraldatud jäätmeveo teenustasu muudetakse kord aastas aastavahetusel, võttes uue perioodi teenustasu kujundamisel aluseks lõppeval Kontsessiooni perioodil kehtinud teenustasu.
(2) Jäätmete äraveo teenustasu iga-aastasel muutmisel kasutatakse Eesti Jäätmekäitlejate Liidu (EJKL)poolt äratoodud ettepanekuid ja muutuvkulude osakaalusid. Kulude osakaalud: palgakulu 25%, kütusekulu 20%.
(3) Palgakulu muutumise arvestamiseks fikseeritakse Eesti Vabariigi keskmine brutopalk Statistikaameti andmetel jäätmeveo Kontsessiooni kehtima hakkamise aasta 2.kvartalis ja edaspidi Kontsessiooni kehtivuse ajal igal aastal 2. kvartalis.
(4) Palgakulust tulenev hinna muutumine arvestatakse alljärgneva valemi alusel:
PKm=(((Pu-Pv)/Pv)*0,25)*TTk
PKm – palgakulude muutusest tulenev summa mis suurendab/vähendab järgneva jooksva aasta teenustasu hinda
Pu – uuele ühe aasta pikkusele perioodile eelneva aasta 2.kvartali Eesti Vabariigi keskmine brutopalk Statistikaameti andmetel
Pv – jooksvale perioodile eelneva aasta 2.kvartali Eesti Vabariigi keskmine brutopalk Statistikaameti andmetel(1.perioodi juures arvestatakse 1. perioodi algusaasta 2. kvartali Eesti Vabariigi keskmist brutopalka)
TTk – kehtiv teenustasu määr
(5) Kütusekulu muutumise arvestamiseks kasutatakse Eesti Statoili AS ja Neste Eesti AS diiselkütte keskmist postihinda, mis fikseeritakse Kontsessiooni kehtivuse ajal igal aastal 75 kalendripäeva enne uue perioodi algust.
(6) Kütusekulust tulenev hinna muutumine arvestatakse alljärgneva valemi alusel
KKm= (((KHu-KHv)/KHv)*0,2)*TTk
KKm- kütusekulude muutusest tulenev summa mis suurendab/vähendab järgneva jooksva aasta teenustasu hinda
KHv – diiselkütte Statoili ja Neste tanklate keskmine hind 75 kalendripäeva enne lõppeva perioodi algust
TTk- kehtiv teenustasu määr
(7) Kontsessiooni kehtivuse perioodil saadakse iga järgneva jooksva aasta
teenustasu alljärgneva valemi alusel:
TTu = TTk + PKm + KKm+ ST
TTu – uue ühe aasta pikkuse perioodi teenustasu määr
KKm - kütusekulude muutusest tulenev summa mis suurendab/vähendab järgneva jooksva aasta teenustasu hinda
ST- saastetasude muutustest tulenev summa mis suurendab/vähendab teenustasu hinda (ainult segaolmejäätmete teenustasu korral)
(8) Korraldatud jäätmeveo teenustasude muutmise kinnitab Linnavalitsus oma korraldusega, teavitades sellest Kontsessionääri vähemalt 45 kalendripäeva enne uue ühe aasta pikkuse perioodi algust.
(9) Korraldatud jäätmeveo teenustasude muutmise korralduses sisaldub:
1) jäätmeveo teenustasude muutus ja muutuse leidmise tuletuskäik paragrahvi 12 lõige 4-s ja käesolevas paragrahvis lõigetes 4; 6 ja 7 toodud valemite alusel;
§ 29. Jäätmeveo teenustasudest teavitamise kord
(1) Kontsessionäär teavitab kõiki korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmevaldajaid jäätmeveo ja toimingute, mille eest jäätmevedaja võtab lisatasu, teenustasudest kaheksa nädala jooksul peale hankelepingu sõlmimist, kuid mitte hiljem, kui on saadud kontsessiooni alguskuupäev.
(3) Kontsessionäär teavitab jäätmevaldajaid 30 kalendripäeva ennem jäätmeveo teenustasude muutumisest.
§ 30. Kontsessiooni ennetähtaegse äravõtmise kord
(2) Juhul, kui esineb vähemalt üks käesoleva eeskirja paragrahvi 25 lõikes 1 nimetatud asjaolu, teavitab kontsessiooni andja sellest koheselt kontsessionääri ning nõuab viimaselt kirjalikku ja põhjendatud selgitust, mis tuleb esitada kolme tööpäeva jooksul alates vastavasisulise nõude kättesaamisest kontsessionääri poolt.
(6) Kui ehitamise käigustekib jäätmeid üle 10 m3, tuleb ehitise vastuvõtmiseks esitatavatele dokumentidele lisada ehitusjäätmete õiend jäätmete nõuetekohase käitlemise kohta. (lisa 5)
§ 32. Ehituse tavajäätmete käitlemine
(4) Ehituse tavajäätmete kõrvaldamisel väljaspool ametlikke ladustuspaiku nende taaskasutamise eesmärgil (näiteks territooriumi planeerimiseks jne) tuleb lähtuda õigusaktidest. Ehituse tavajäätmete kõrvaldamine väljaspool ametlikke ladustuspaiku on lubatud ainult projekti alusel kinnistu omaniku ja Linnavalitsusega kooskõlastatult. Linnavalitsuse kooskõlastust pole vaja, kui saastumata pinnast kasutatakse territooriumi planeerimiseks taaskasutaja omandis oleval kinnistul või krundil 50 m3 väiksemas mahus.
(5) Ehituse suurjäätmed, mida oma kaalu või mahu tõttu pole võimalik paigutada jäätmete kogumismahutisse võib koguda krundi piires selleks eraldatud maa-alale nende hilisemaks veoks jäätmekäitluskohta.
(6) Ehitusel taaskasutatavad ehitusjäätmed (nt ehituskividena kasutatavad kivid) paigutatakse ehitusjäätmete kogumismahutisse või krundi piires selleks eraldatud maa-alale nende hilisemaks taaskasutamiseks.
(3) Asbesti sisaldavate jäätmed tuleb koguda erimärgistusega kinnistesse kogumismahutitesse, et vältida asbestikiu ja -tolmu sattumist keskkonda. Asbesti sisaldavad jäätmed tuleb kõrvaldada vastavat luba omavas jäätmekäitluskohas.
(1) Tervishoiu ja veterinaarteenuse osutamisel tekkinud jäätmed tuleb koguda liigiti. Eraldi tuleb koguda:
(3) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutajad peavad välja töötama sisemised juhised jäätmete liigiti kogumiseks ja edasiseks käitlemiseks. Personal, kes vastutab jäätmete liigiti kogumise ja jäätmete edasisse käitlusse suunamise eest, peab saama vajalikku informatsiooni ja/või koolitust, juhiste järgimiseks.
§ 35. Erikäitlust vajavate tervishoiu- ja veterinaarjäätmete käitlemine
(1) Teravad-torkivad jäätmed, erikäitlust vajavad meditsiinilised jäätmed ja patoloogilised jäätmed tuleb pakkida tekkekohas liigiti jäätmeid käitlemiseks vastu võtva isiku poolt kehtestatud nõuete kohaselt. Jäätmepakenditele tuleb märkida jäätmeliik, jäätmete tekitaja nimi ning pakkimiskuupäev. Pakendid tuleb hoolikalt sulgeda. Pakendi välispinna saastumise või purunemise korral tuleb pakend asetada koos sisuga uude samadele nõuetele vastavasse pakendisse.
3) patoloogilised jäätmed tuleb viia tekkekohast pakituna iga päev jäätmehoidlasse kus neid hoitakse teistest jäätmetest eraldi sügavkülmetusega külmkapis.
§ 36. Ohtlike jäätmete käitlemine
1) asutusest kõrvaldatud kinniti ja ilmuti valada eraldi suletavasse kanistrisse, millel on vastav tähistus;
§ 37. Tehnilised nõuded tervishoiu- ja veterinaarasutuse jäätmehoidlale
(1) Jäätmehoidla lagi, seinad, põrand ja uks peavad olema siledad, pragudeta, ruumi siseviimistlus peab võimaldama niisket puhastamist, desinfitseerivate ja kahjuritõrje-vahendite kasutamist.
(2) Jäätmehoidlas tuleb säilitada kindlat temperatuurirežiimi (jahe või külm).
(3) Jäätmehoidla ruum peab olema ventileeritav ja lukustatav.
§ 38. Jäätmekäitluskohad
Jäätmekäitluskoht linnas on:
2) ehitis või maa-ala, kus jäätmeid ümber laaditakse, töödeldakse, sorditakse või pakendatakse.
§ 39. Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
(1) Jäätmekäitluskoha järelhooldus on suletud jäätmekäitluskoha keskkonnaseire ning võimaliku
negatiivse keskkonnamõju, sealhulgas keskkonnahäiringu tõrje.
(5) Linnavalitsusel on õigus Keskkonnaametile teha ettepanekuid linna haldusterritooriumil jäätmekäitluskoha käitamiseks ja jäätmekäitluskohas jäätmete käitlemiseks esitatud jäätmeloa taotluse kohta, sh jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuete ja vajaduse korral jäätmekäitluskoha järelhoolduse ja omaseire kava koostamise kohta.
(6) Jäätmekäitluskohtade järelhoolduse konkreetsed nõuded esitatakse vajaduse korral Keskkonnaameti poolt väljastatavas jäätme- või kompleksloas.
§ 40. Keskkonnareostuse likvideerimine
(1) Ebaseaduslikult keskkonda viidud jäätmed kõrvaldab ja nendest põhjustatud keskkonnareostuse likvideerimise korraldab jäätmete ebaseaduslikult keskkonda viija (edaspidi saastaja) oma kulul Keskkonnainspektsiooni või Linnavalitsuse ettekirjutuse alusel.
(4) Kui saastunud kinnisasja omanik ei täida eelmises punktis toodud kohustust või kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab jäätmete ja neist põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omaniku kulul Linnavalitsus Asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
§ 41. Järelevalve ja vastutus
(1) Järelevalve eeskirja nõuete täitmise üle toimub “Jäätmeseaduse”, “Pakendiseaduse” ja “Keskkonnajärelevalve seaduses” sätestatud korras.
(2) Järelevalvet käesoleva eeskirja täitmise üle teostab Linnavalitsus ning Keskkonnainspektsioon.
(3) Jäätmehoolduseeskirja rikkumise eest karistatakse “Jäätmeseaduse” ja “Pakendiseaduse” §-de alusel.
(4) Väärtegude kohtuvälised menetlejad on toodud “Jäätmeseaduses” ja “Pakendiseaduses”.
(1) Tunnistada kehtetuks Mõisaküla Linnavolikogu 28. juuni 2007. a määrus nr 19 “Mõisaküla linna jäätmehoolduskiri” ja 28.06.2007.a määrus nr 20 “Mõisaküla linna korraldatud jäätmeveo tingimused ja kord”.
(2) Määrus avalikustada Mõisaküla linna veebilehel.
Lisa 2 Kinnitus
Lisa 3 Taotlus
Lisa 4 Avaldus
Lisa 5 Jäätmeõiend


Üldtingimused - sõidu- ja veoautorehvid madala hinnaga | tirendo.ee
§ 1 Lepingu/tellimuse vormistamine
§ 2 Kohaletoimetamise ja maksete üldtingimused
§ 3 Taganemisõigus
E-post: support@tirendo.ee või
Aadress: SC Delticom OE SRL, Str. Anca Popa 3 300318 Timisoara Romania.
§ 4 Taganemise õiguslikud tagajärjed
§ 5 14-päevane tagastamisvõimalus
Anname endast parima, et pakkuda teile parimat teenust kõikide meie toodete puhul. Seega te võite 14 päeva jooksul loobuda kõikidest meilt ostetud toodetest. See tagasiostmiskohustus ületab seadusega ette nähtud tingimusi, mille järgi oleks teil vaid kahenädalane taganemisaeg, mida hakatakse arvestama alates toote kättesaamisest. Nende toodete puhul, mis on valmistatud kliendi eritellimusel, ei kehti 14-päevane tagastamisvõimalus ega taganemisõigus ning see on kooskõlas BGB (Saksa tsiviilseadustiku) §-ga 312b. Delticom OE võtab valmisrattad tagasi ilma juriidilise kohustuseta ning ainult logistikakulude tasumisel summas 121.8€, mis on käesolevaga lepinguliselt fikseeritud.
Ent tagastamisvõimalus ei hõlma posti- ja pakendamiskulusid. See tähendab, et me küsime ühekordset tasu postitamise ja pakendamise eest nende lepingute puhul, mis on sõlmitud klientidega, kes taganevad tellimusest pärast seadusjärgse taganemisõiguse kasutamise tähtaja möödumist (14. päevani). Ettevõtjad on põhimõtteliselt alati kohustatud hüvitama posti- ja pakendamiskulusid. Üksikasjalikuma informatsiooni saamiseks posti- ja pakendamiskulude suuruse ja 14-päevase tagastamisvõimaluse kohta palun tutvuge vastava Interneti-portaaliga. Palun kasutage meie poolt transportimiseks kasutatud originaalpakendit. Kaitske tooteid kahjustuste eest. Rehvid peavad olema postitamiseks valmis pandud ja omavahel kahekaupa kokku seotud. Eriti hoolikalt tuleb kaitsta valmiskummide esi- ja tagaosa, kasutades selleks piisavalt pappi ja kleeplinti. Jätame endale õiguse esitada hüvitisenõudeid, kui toode saab tagastamisel kas vale käsitsemise või ebakorrektse pakendamise tõttu kahjustada. Transpordiettevõtted võtavad vastu üksnes selliseid esemeid, mis on korrektselt pakendatud.
§ 6 Omandiõiguste säilitamine
§ 7 Vastutus meie Interneti-portaalides esinevate vigade eest
§ 8 Intellektuaalomandi õigused
§ 9 Informatsiooniga seotud kohustused
Registreerumisel peate esitama oma aadressi ja isikuandmed; neid üksikasju säilitatakse tellimuse menetluseks. Loomulikult saate te tellimise ajal või hiljem oma andmeid menüü My orders (Minu tellimused") või Contact (Kontakt) kaudu muuta (olenevalt Interneti-portaalist). Kui te olete registreerunud, saadetakse teile teie kasutajakonto salasõna ja kasutajatunnus. Teil tuleb tagada see, et salasõna ja kasutajakonto ei ole kättesaadavad kolmandatele isikutele. Teil on kohustus viivitamatult teavitada Delticom OE teie parooli või kasutajakonto väärkasutusest. Mõlemad lepingupooled võivad teie kasutajakonto igal ajal ilma põhjenduseta tühistada. Sel juhul deaktiveerib või kustutab Delticom OE teie kasutajakonto ja selles sisalduvad andmed.
§ 10 Kohaldatav õigus
§ 11.1 Kehtib Saksa seadus, välja arvatud ÜRO ostuseadus.


Ametite põhimääruste muutmine
Tallinna Linnavolikogu 28.01.2016 määrus number 2 [RT IV, 09.02.2016, 26]
Jõustumine: 12.02.2016
Redaktsiooni kehtivus: 12.02.2016 - ... [RT IV, 09.02.2016, 26]
Tallinn 28. jaanuar 2016 nr 2
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja Tallinna põhimääruse § 52 lõigete 2 ja 7 alusel.
§ 1. Tallinna Linnavolikogu 13. juuni 2013 määruses nr 37 „Tallinna Kommunaalameti põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
„§ 2. Asukoht
Ameti asukoht on Tallinn.”;
„(1) Tegevusvaldkondade raames on ameti ülesanded:
1) Tallinna linna (edaspidi linn) avalikke teenuseid pakkuvate infrastruktuuriobjektide, sh avalike teede, sildade, tunnelite, viaduktide, sademeveekanalisatsiooni, avalike objektide välisvalgustuse, jalgratta- ja jalgteevõrgustiku, teemaal asuva haljastuse, parkide, sh ajalooliste parkide, haljasalade, purskkaevude, monumentaalkunstiobjektide ja hüdrotehniliste ehitiste kavandamise, projekteerimise, ehituse, remondi ja hoolduse korraldamine;
2) teemaale linnamööbli ja jäätmemahutite paigaldamise ja nende hoolduse korraldamine;
3) linna tehnilise infrastruktuuri ja energeetika säästva arengu planeerimine Tallinna arengustrateegia ja linna energeetikakontseptsiooni kohaselt, üld- ja teemaplaneeringute koostamise ning planeeringute ja ehitusprojektide menetlemise protsessis;
4) jalgrattaparklate rajamise ja käitamise korraldamine;
5) linna avalike tualettide haldamine;
6) linna haldusterritooriumil asuvates supluskohtades rannapäästeteenuse korraldamine;
7) linnale kuuluvate sadamarajatiste ja kaldakindlustuste haldamine;
8) koostöös vee-ettevõtjatega linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava elluviimise korraldamine ja seire;
9) linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise nõuete täitmise ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendatava kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni nõuetele vastavuse kontrollimine;
10) linna veehaarde kaitse ning kvaliteetse veevarustus- ja kanalisatsiooniteenuse osutamise korraldamine;
11) ameti pädevuse piires energiasäästu tagamisega ja kaugküttepiirkonna määramisega seotud tegevuste ja põhimõtete järgimise korraldamine;
12) ameti tegevusvaldkonda puudutavate arengukavade, sh linna teehoiukava, teede arengukava, ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni jt linna tehnilise infrastruktuuri arengukavade kavandamise, koostamise ja elluviimise korraldamine;
13) ameti pädevuse piires ettepanekute esitamine riigi ja linna valdkondlike arengukavade eelnõude koostamiseks;
14) ameti tegevusvaldkonda puudutavate teadus- ja uurimistööde koostamise korraldamine;
15) ameti hallatava asutuse arengusuundade kujundamine, töö koordineerimine ning järelevalve teostamine;
16) linnas projekteeritavate teede ja ehitiste projekteerimistingimuste koostamine ja väljastamine;
17) üld-, teema- ja detailplaneeringute, tee- ja tänavavalgustusehituse jt projektide kooskõlastamine;
18) ehitusprojektide ehituslubade menetlemine tehnilise infrastruktuuri seisukohalt;
19) tänavakaubanduse, reklaami, avalike ürituste jt lubade kooskõlastamine;
20) kaevetöölubade, linnatänavatel erakorraliseks veoks ja sõiduks tasuliste erilubade ja muude ameti põhitegevusest tulenevate lubade taotluste menetlemine, andmine, peatamine ja tühistamine;
21) järelevalve kaeve- ja avariitööde üle;
22) teeregistri ja muude ameti põhiülesannete täitmiseks vajalike registrite ja andmekogude pidamine;
23) planeerimisseaduse § 131 ning Tallinna linna ehitusmääruse § 16 lõike 1 kohaste teede ja tehnovõrkude valmisehitamise lepingute koostamine, sõlmimine ja järelevalve;
24) linnavalitsuse kommunaalvaldkonna alatiste ja ajutiste komisjonide ning töögruppide töö korraldamine;
25) linna hädaolukorra riskianalüüsi ja hädaolukorra lahendamise plaani koostamine, Tallinna Abikeskuse telefoni 1345 töö tagamine linna ja riigi vahelise halduslepingu kohaselt, linna kriisireguleerimise struktuuriüksuste töö ning kriisireguleerimisõppuste ja -koolituste korraldamine;
26) elutähtsate teenuste toimepidevuse korraldusega seonduvate ülesannete täitmine, sh elutähtsate teenuste osutajate nõustamine, elutähtsate teenuste osutajate koostatud toimepidevuse riskianalüüside ja toimepidevuse plaanide läbivaatamine ja kontrollimine, kas need vastavad Siseministeeriumi juhendmaterjalidele, Siseministeeriumile ülevaadete koostamine elutähtsate teenuste toimepidevuse korralduse seisust;
27) Euroopa Liidu ning era- ja avaliku sektori vahendite taotlemine ameti põhiülesannete täitmiseks ja nende vahendite kasutamise korraldamine;
28) ameti pädevuse piires teiste kohaliku omavalitsuse üksuste, valitsusasutuste, sihtasutuste, mittetulundusühingute, ettevõtlus- ja tarbijaorganisatsioonidega ning teiste riikide asjaomaste asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega koostöö tegemine;
29) kommunaalvaldkonna koolituste korraldamine;
30) ametile valitsemiseks antud linnavara valdamise, kasutamise ja käsutamise korraldamine linna õigusaktides sätestatud korras;
31) ameti pädevusse kuuluvates küsimustes linna õigusaktide eelnõude väljatöötamine;
32) väärteomenetluse seadustikust tulenevate ülesannete täitmine linnavalitsuse volitusel;
33) ettekirjutuste tegemine ning asendustäitmise ja sunniraha rakendamine oma tegevusvaldkonna raames.”.
§ 2. Tallinna Linnavolikogu 13. juuni 2013 määruses nr 36 „Tallinna Linnaplaneerimise Ameti põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) üld-, teema- ja detailplaneeringute koostamise korraldamine, välja arvatud detailplaneeringust huvitatud isikutega halduslepingute sõlmimine avalikuks kasutamiseks ette nähtud tee ja sellega seonduvate rajatiste, haljastuse, välisvalgustuse ja tehnorajatiste rajamiseks;”;
3) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„6) linna teedevõrgu, energeetika ja tehnilise taristu planeerimises osalemine;”;
4) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„8) projekteerimistingimuste menetluse korraldamine;”;
5) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„13) kohanimekorraldus ja aadressi määramine;”;
6) paragrahvi 6 lõiget 1 täiendatakse punktidega 23-34 järgmises sõnastuses:
„23) muinsuskaitse ning miljööväärtuslike hoonestusaladega seotud infolevi korraldamine;
34) lubade menetlemine mälestistel, nende kaitsevööndites ja Tallinna vanalinna muinsuskaitsealal tehtavateks töödeks ning järelevalve nende tööde üle.”.
§ 3. Tallinna Linnavolikogu 22. augusti 2013 määruse nr 44 „Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti põhimäärus” paragrahv 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Ameti asukoht on Tallinn.”.
§ 4. Tallinna Linnavolikogu 11. detsembri 2014 määruse nr 32 „Tallinna Munitsipaalpolitsei Ameti põhimäärus” paragrahv 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:


Konfiskeeritud vara võõrandamise, üleandmise ja hävitamise, vara võõrandamisest saadud raha eelarvest seaduslikule valdajale tagastamise, asitõendite arvelevõtmise ja hävitamise ning kiiresti riknevate asitõendite hindamise, võõrandamise ja hävitamise kord – Riigi Teataja
Konfiskeeritud vara võõrandamise, üleandmise ja hävitamise, vara võõrandamisest saadud raha eelarvest seaduslikule valdajale tagastamise, asitõendite arvelevõtmise ja hävitamise ning kiiresti riknevate asitõendite hindamise, võõrandamise ja hävitamise kord
Määrus kehtestatakse «Kriminaalmenetluse seadustiku» (RT I 2003, 27, 166; 83, 558; 88, 590; 2004, 46, 329; 54, 387) § 126 lõigete 6 ja 7, § 4211 lõike 3, «Väärteomenetluse seadustiku» (RT I 2002, 50, 313; 110, 654; 2003, 26, 156; 83, 557; 88, 590; 2004, 46, 329; 54, 387 ja 390) § 206 lõike 3 ja «Riigivaraseaduse» (RT I 1995, 22, 327; 1996, 36, 738; 40, 773; 48, 942; 81, 1446; 1997, 45, 724; 1998, 30, 409; 1999, 10, 155; 16, 271; 2000, 39, 239; 49, 306; 51, 319; 2001, 7, 17; 93, 565; 2002, 53, 336; 64, 393; 2003, 13, 69; 2004, 24, 166) § 24 lõike 2 alusel ning kooskõlas sama seaduse § 23 lõikega 2.
Kriminaalasjas kohtuotsuse või -määrusega või väärteoasjas kohtuvälise menetleja otsuse või määrusega või kohtuotsuse või -määrusega konfiskeeritud vara (edaspidi konfiskeeritud vara) valitsejaks on konfiskeeritud vara asukohajärgne maavalitsus, välja arvatud «Tolliseaduses» (RT I 2004, 28, 188) ja selle alusel antavate õigusaktidega ja käesoleva määruse § 8 lõikes 3 sätestatud juhul.
KONFISKEERITUD VARA ÜLEANDMINE, VÕÕRANDAMINE, HINDAMINE JA HÄVITAMINE
§ 3. Konfiskeeritud vara üleandmine ja võõrandamine
(1) Konfiskeeritud vara antakse maavalitsusele üle üleandmis-vastuvõtmisakti alusel, mille üks eksemplar jääb üleandjale ja teine vastuvõtjale.
3) viide otsusele, mille alusel esemed üle antakse;
(3) Maavalitsus võõrandab konfiskeeritud vara «Riigivaraseaduses» ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korras.
Konfiskeeritud vara hinnatakse «Tsiviilseadustiku üldosa seaduse» (RT I 2002, 35, 216; 2003, 13, 64; 78, 523) § 65 alusel, välja arvatud §-des 6 ja 7 sätestatud juhtudel.
§ 5. Väärismetalli, vääriskivide ja nendest valmistatud esemete ning välisvaluuta hindamine, arvelevõtmine ja võõrandamine
(1) Väärismetalli, vääriskive ja nendest valmistatud esemeid ning välisvaluutat hinnatakse järgmiselt:
1) välisvaluuta hinnatakse selle konfiskeerimisotsuse jõustumise päeval kehtiva Eesti Panga poolt noteeritud Eesti krooni ja välisvaluuta vahelise päevakursi alusel;
2) väärismetalli, vääriskivide ning nendest valmistatud esemete (välja arvatud kunsti- või kultuuriväärtust omavad esemed) hind määratakse nende hindamise päeval kehtivate Eesti Proovikoja kokkuostuhindade alusel.
(2) Väärismetallide, vääriskivide ja nendest valmistatud esemete arvelevõtmisel Eesti Proovikojas koostatakse akt, kus näidatakse ära esemete nimetus, arv, oletatav materjal, kaal ja proov. Aktis toodud mündid peavad olema grupeeritud nominaalväärtuste ja väljalaskeaastate järgi. Arvelevõetud väärismetallid, vääriskivid ja nendest valmistatud esemed antakse üle Eesti Proovikojale üleandmis-vastuvõtmisakti alusel, kuhu märgitakse § 3 lõikes 2 toodud andmed. Akti üks eksemplar jääb üleandjale ja teine vastuvõtjale. Eesti Proovikojas esemed kaalutakse, neile pannakse proov ja määratakse hind ning korraldatakse nende võõrandamine õigusaktides sätestatud korras.
Väärtpaberid võetakse arvele nende nominaalväärtuses ja nende üleandmine Rahandusministeeriumile toimub akti alusel.
Ajaloolise, teadusliku, kunsti- või muu kultuuriväärtusega asjad antakse Kultuuriministeeriumile üle akti alusel.
§ 8. Konfiskeeritud relva ja laskemoona, narkootilise ja psühhotroopse aine, arvutisüsteemi, alkoholi, võltsitud kauba hindamine, võõrandamine, hävitamine või üleandmine
(1) Konfiskeeritud relvad ja laskemoon võõrandatakse ja hävitatakse «Relvaseaduses» (RT I 2001, 65, 377; 88, 531; 102, 673; 2002, 29, 175; 53, 336; 61, 375; 63, 387; 110, 653; 2003, 66, 449; 88, 594; 2004, 2, 7; 25, 170; 30, 208; 54, 388) ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud korras.
(2) Konfiskeeritud narkootilise või psühhotroopse aine säilitamine ja hävitamine toimub «Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete seaduses» (RT I 1997, 52, 834; 2001, 88, 531; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 88, 591) ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud korras.
(3) Konfiskeeritud arvutisüsteem antakse üle «Autoriõiguse seaduses» (RT 1992, 49, 615; RT I 2000, 16, 109; 78, 497; 2001, 50, 289; 56, 335; 2002, 53, 336; 63, 387; 90, 521; 92, 527; 2004, 18, 131; 30, 208) sätestatud korras.
(4) Konfiskeeritud alkohol võõrandatakse ja hävitatakse «Alkoholiseaduses» (RT I 2002, 3, 7; 63, 387; 2003, 2, 17; 88, 591; 2004, 13, 86; 18, 131; 45, 317) sätestatud korras.
(5) Konfiskeeritud võltsitud kauba ja piraatkauba hävitamiseks või üleandmiseks annab uurimisasutus esemed pärast konfiskeerimisotsuse või -määruse jõustumist üleandmis-vastuvõtmisakti alusel üle tollile.
(1) Konfiskeeritud vara hävitamise aluseks on menetleja määrus.
(2) Väärtusetu asja hävitab vastavalt uurimisasutuse juhi või kohtu esimehe moodustatud konfiskeeritud vara hävitamise komisjon. Komisjon moodustatakse vähemalt kolmeliikmelises koosseisus, kelle hulgas on asitõendite arvelevõtja või väärteomenetluse kohtuväline menetleja või isik, kellele kriminaalasi on käesoleva määruse § 10 kohaselt üle antud.
(3) Konfiskeeritud vara hävitatakse viisil, mis ei ole ohtlik elule, tervisele ega keskkonnale ning mis välistab asja taaskasutuselevõtu.
(4) Kui konfiskeeritud varaks on ese või aine, mille hävitamiseks on kehtestatud erikord või erinõuded, tuleb hävitamine korraldada nimetatud korra või nõuete kohaselt.
(5) Konfiskeeritud vara hävitamise kohta koostatakse akt, milles märgitakse hävitamise teostaja, eseme või aine nimetus, kogus, viide otsusele, mille alusel esemed üle antakse, hävitamise viis, aeg ja koht. Konfiskeeritud vara hävitamise akt koostatakse kahes eksemplaris, millest üks lisatakse väärteo- või kriminaaltoimikule ja teine jääb akti koostanud asutusele. Akti kinnitavad allkirjaga hävitamise teostaja ja hävitamise juures viibinud ametnikud.
(6) Konfiskeeritud vara hävitamisega seotud kulud kannab hävitamist korraldanud uurimisasutus või kohus. Lõhkematerjali ja lõhkeseadeldise hävitamise kulud kannab Päästeamet.
ASITÕENDITE ARVELEVÕTMINE JA HÄVITAMINE
Uurimistoimingu protokollis märgitakse asitõendina kasutatava objekti nimetus, number, üksikasjalik kirjeldus ja asitõendi hoiukoht. Kui kriminaalasi antakse ühelt menetlejalt teisele, antakse koos toimikuga üle ka asitõendid.
(1) Asitõendi hävitamise aluseks on kohtuotsus. Kiiresti riknevate asitõendite korral on asitõendi hävitamise aluseks menetleja määrus.
(2) Hävitamisele kuuluva asitõendi hävitab vastavalt uurimisasutuse juhi või kohtu esimehe moodustatud asitõendi hävitamise komisjon. Komisjon moodustatakse vähemalt kolmeliikmelises koosseisus, kelle hulgas on asitõendite arvelevõtja või väärteomenetluse kohtuväline menetleja või isik, kellele kriminaalasi on käesoleva määruse § 10 kohaselt üle antud.
(5) Asitõendi hävitamise kohta koostatakse akt, milles märgitakse asitõendi hävitaja, eseme või aine nimetus, kogus, viide otsusele, mille alusel esemed üle antakse, hävitamise viis, aeg ja koht. Asitõendi hävitamise akt koostatakse kahes eksemplaris, millest üks lisatakse väärteo- või kriminaaltoimikule ja teine jääb akti koostanud asutusele. Akti kinnitavad allkirjaga asitõendi hävitaja ja hävitamise juures viibinud ametnikud.
(6) Asitõendi hävitamisega seotud kulud kannab asitõendi hävitamist korraldanud uurimisasutus või kohus. Lõhkematerjali ja lõhkeseadeldise hävitamise kulud kannab Päästeamet.
KONFISKEERITUD VARA JA KIIRESTI RIKNEVATE ASITÕENDITE VÕÕRANDAMISEST SAADUD RAHA RIIGITULUDESSE KANDMINE
(1) Konfiskeeritud vara või kiiresti riknevate asitõendite võõrandamisest saadud tulu kantakse riigieelarve tuludesse kolme pangapäeva jooksul vara või asitõendite võõrandamisest arvates.
(2) Maavalitsuse, tolli või välisesinduse valitsemisel või valduses olev konfiskeeritav:
1) välisvaluuta konverteeritakse arvelevõtmise päeval kehtiva Eesti Panga noteeritud päevakursi alusel Eesti kroonidesse ja kantakse riigieelarve tuludesse;
(3) Ettevõtja, kes võõrandab konfiskeeritud vara, kannab võõrandamisest saadud summad riigieelarve tuludesse pärast dokumentaalselt tõestatud hoidmis-, üleandmis- ja võõrandamiskulude mahaarvamist.
KONFISKEERITUD VARA JA KIIRESTI RIKNEVATE ASITÕENDITE VÕÕRANDAMISEST SAADUD RAHA RIIGIEELARVEST SEADUSLIKULE VALDAJALE TAGASTAMINE
(2) Konfiskeeritud vara ja kiiresti riknevate asitõendite seaduslikul valdajal ei ole lõikes 1 märgitud nõudeõigust «Karistusseadustiku» (RT I 2001, 61, 364; 2002, 44, 284; 56, 350; 64, 390; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601; 2004, 7, 40; 46, 329; 54, 387) § 83 lõigetes 3 ja 4 nimetatud juhtudel.
KIIRESTI RIKNEVATE ASITÕENDITE HINDAMINE, VÕÕRANDAMINE JA HÄVITAMINE
(2) Veterinaar- ja Toiduameti või Tervisekaitseinspektsiooni analüüside tulemuste põhjal nõuetekohaseks tunnistatud kiiresti riknev toidutoore ja toit võõrandatakse § 3 lõike 3 kohaselt või antakse tasuta lõikes 1 nimetatud asutusele.
Kiiresti rikneva konfiskeeritud vara hindamisel, võõrandamisel ja hävitamisel kohaldatakse §-des 16–18 sätestatut.
Vabariigi Valitsuse 13. augusti 2002. a määrus nr 260 «Konfiskeeritud või pärimisõiguse alusel riigi omandisse läinud vara võõrandamise, võõrandamisest saadud raha eelarvest seaduslikule valdajale tagastamise ning kiiresti riknevate asitõendite hindamise, võõrandamise ja hävitamise kord» (RT I 2002, 72, 428; 2004, 23, 158) tunnistatakse kehtetuks.


text:
jõustumine 01.01.2001, osaliselt 1.01.2002.
(12) Äriregistrisse kantud või Maksu- ja Tolliameti piirkondlikus struktuuriüksuses registreeritud füüsilisest isikust ettevõtja kohta käesolevas seaduses sätestatu laieneb ka notarile, kohtutäiturile ja vandetõlgile vandetõlgi seaduse § 9 lõikes 3 nimetatud juhul ning vabakutselisele loovisikule.
(5) Füüsilisest isikust ettevõtja maksab sotsiaalmaksu aastas mitte vähem kui käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud kuumäära 12-kordselt summalt, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 7 ja 8 sätestatud juhul ning juhul, kui füüsilisest isikust ettevõtja on kogu maksustamisperioodi jooksul olnud riikliku pensioni saaja või on maksustamisperioodi kestel:
1) kantud äriregistrisse või registreeritud Maksu- ja Tolliameti piirkondlikus struktuuriüksuses või
2) kustutatud äriregistrist või teatanud Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule struktuuriüksusele oma tegevuse lõpetamisest või
3) saanud riikliku pensioni saajaks.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 5 punktides 1-3 sätestatud juhtudel makstakse sotsiaalmaksu proportsionaalselt füüsilisest isikust ettevõtjana registreeritud kuude arvuga või lõike 5 punktis 3 nimetatud staatuse saamisele eelnenud kuude arvuga.
(8) Füüsilisest isikust ettevõtja, kes on vastavalt maksukorralduse seaduses sätestatule teatanud Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule struktuuriüksusele ettevõtluse peatamisest või ajutise või hooajalise ettevõtlusega tegelemise algus- ja lõppkuupäeva, maksab sotsiaalmaksu proportsionaalselt ettevõtlusega tegelemise kuude arvuga.
Sotsiaalmaksu maksmise aluseks olev kuumäär kehtestatakse eelarveaastaks riigieelarvega. Riigieelarvega kehtestatav kuumäär ei või olla väiksem kui 75% eelarveaastale eelnenud aasta 1. juulil kehtinud Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäärast.
2) maksma käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktides 4 ja 6 sätestatud sotsiaalmaksuga maksustatavatelt summadelt sotsiaalmaksu, välja arvatud juhul, kui tasu saav isik on kantud äriregistrisse või registreeritud Maksu- ja Tolliameti piirkondlikus struktuuriüksuses füüsilisest isikust ettevõtjana ning tasu on saaja ettevõtlustuluks;
5) arvutama igakuiselt iga kindlustatava kohta käesoleva seaduse § 6 lõike 1 või 1 1 alusel makstava sotsiaalmaksu, selle üle kandma järgneva kuu kümnendaks kuupäevaks Maksu- ja Tolliameti pangakontole ning esitama samaks kuupäevaks Maksu- ja Tolliametile vastava maksudeklaratsiooni;
1) tasuma maksustamisperioodi kestel sotsiaalmaksu avansiliste maksetena Maksu- ja Tolliameti pangakontole iga kvartali kolmanda kuu 15. kuupäevaks jooksva kvartali eest vähemalt kolmekordselt käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud kuumääralt arvutatud summas, välja arvatud isik, kes on kogu kvartali jooksul olnud riikliku pensioni saaja, ning käesoleva paragrahvi lõigetes 4, 5 ja 5 1 sätestatud juhtudel;
(5) Avansilisi makseid makstakse proportsionaalselt kuude arvuga, mille kestel isik oli registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjana või käesoleva lõike punktis 3 nimetatud staatuse saamisele eelnenud kuude arvuga juhul, kui füüsilisest isikust ettevõtja on käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 1 nimetatud kvartali kestel:
(51) Füüsilisest isikust ettevõtja, kes on vastavalt maksukorralduse seaduses sätestatule teatanud Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule struktuuriüksusele ettevõtluse peatamisest või ajutise või hooajalise ettevõtlusega tegelemise algus- ja lõppkuupäeva, maksab avansilisi makseid proportsionaalselt ettevõtlusega tegelemise kuude arvuga.
(1) Maksu- ja Tolliamet kannab käesoleva seaduse § 9 lõike 1 punktide 4 ja 5 ning § 9 lõike 3 punktide 1 ja 2 alusel sotsiaalmaksu erikontole laekunud sotsiaalmaksu üle 15 pangapäeva jooksul riigieelarve riikliku pensionikindlustuse ja ravikindlustuse vahenditesse.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud juhul kannab Maksu- ja Tolliamet sotsiaalmaksu erikontole laekunud sotsiaalmaksu 15 tööpäeva jooksul üle riigieelarve riikliku pensionikindlustuse ja ravikindlustuse vahenditesse ning Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja pangakontole Eesti Pangas. Riikliku pensionikindlustuse vahenditesse kantava sotsiaalmaksu osa määr on 16 protsenti, riikliku ravikindlustuse vahenditesse kantava sotsiaalmaksu osa määr 13 protsenti ja Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja pangakontole kantava sotsiaalmaksu osa määr 4 protsenti.
(41) Käesoleva paragrahvi lõikes 31 sätestatud juhul kannab Maksu- ja Tolliamet sotsiaalmaksu erikontole laekunud sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse ja ravikindlustuse osa 15 tööpäeva jooksul üle riigieelarve riikliku pensionikindlustuse ja ravikindlustuse vahenditesse. Kohustusliku kogumispensioni sotsiaalmaksu osa kannab Maksu- ja Tolliamet Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja pangakontole Eesti Pangas 15 tööpäeva jooksul pärast käesoleva seaduse § 9 lõike 3 punktis 2 sätestatud tähtpäeva. Riikliku pensionikindlustuse vahenditesse kantava sotsiaalmaksu osa määr on 16 protsenti, riikliku ravikindlustuse vahenditesse kantava sotsiaalmaksu osa määr 13 protsenti ja Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja pangakontole kantava sotsiaalmaksu osa määr 4 protsenti.

matches:
§ 9
§ 2
§ 6
§ 9
§ 9
§ 9


§1. Ajutises aktsiisivabastuses lähetatud aktsiisikauba saatelehe vorm ja ajutise aktsiisivabastuseta lähetatud aktsiisikauba saatelehel nõutavate andmete loetelu
(1) Ajutises aktsiisivabastuses lähetatud aktsiisikauba saatelehe A vorm kehtestatakse käesoleva määruse lisaga 1. Saatelehe A kujundust ja lahtrite paigutust võib aktsiisilao üle Maksu- ja Tolliameti piirkondliku struktuuriüksuse loal muuta, kuid saatelehele A kantavad andmed peavad olema vastavuses lahtrite numbritega.
(2) Ajutise aktsiisivabastuseta lähetatud aktsiisikauba saateleheks on saateleht T, mille vormi kujundab aktsiisilaopidaja, kooskõlastades selle tema aktsiisilao üle Maksu- ja Tolliameti piirkondliku struktuuriüksusega.
§2. Saatelehtede täitmise kord
§3. Saatelehele märgitavad andmed
1) Lahter 1: isiku või asutuse nimi, aadress, kust aktsiisikaup lähetatakse, riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registri registreeringu number ning lähetaja telefoni- ja faksinumber. Aktsiisilaopidaja või registreeritud kaupleja puhul märgitakse vastavalt aktsiisilaopidaja number või registreeritud kaupleja number. Kui aktsiisikauba lähetajaks on aktsiisilaopidajast erinev isik, lisatakse äriregistrikood, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri kood või riigi-, valla- või linnaasutuste registri kood;
7) Lahter 7: isiku või asutuse nimi, kellele aktsiisikaup lähetatakse, tema tegevuskoha aadress ja telefoninumber. Aktsiisilaopidaja või registreeritud kaupleja puhul märgitakse vastavalt aktsiisilaopidaja number või registreeritud kaupleja number. Kui aktsiisikauba saajaks on aktsiisilaopidajast erinev isik, lisatakse äriregistrikood, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri kood või riigi-, valla- või linnaasutuste registri kood. Reale “Sihtkoht” (7a) märgitakse aktsiisikauba üleandmiskoha aadress, kui aktsiisikaupa ei toimetata samas lahtris eespool märgitud aadressil;
8) Lahter 9: vedu teostava isiku nimi, aadress ja telefoninumber, kui vedu teostav isik ei ole saatelehe A lahtris 1 märgitud kaubasaatja. Torujuhtmetranspordil lahtrit ei täideta ning see lahter kriipsutatakse läbi;
10) Lahter 15: aktsiisilao või registreeritud kaupleja tegevuskoha number, kust aktsiisikaup lähetatakse. Lahter kriipsutatakse läbi, kui aktsiisikauba lähetab aktsiisilaopidajast või registreeritud kauplejast erinev isik;
14) Lahter 20a: aktsiisikauba kogus. Alkoholi puhul märgitakse selle kogus liitrites, täpsusastmega kaks komakohta, mõõdetuna 20o C juures. Sigarettide puhul märgitakse nende kogus tuhandetes tükkides, üks sigaret on üks tükk. Sigarite ja sigarillode puhul märgitakse nende kogus tükkides. Suitsetamistubaka ja närimistubaka puhul märgitakse nende kogus kilogrammides.
Aktsiisikauba toimetamisel õhusõidukile või laevale märgitakse saatelehele kütuse kogus kilogrammides või liitrite
16) Lahter 23: aktsiisivabastuse loa number, kui aktsiisikaup väljastatakse aktsiisivabastuse loa alusel, ning saatelehe A lisa täitmisel viide lisale, märkides saatelehe lisa lehekülgede arvu ja lisa numbrid. Kütuse puhul märgitakse vastavussertifikaadi number, väljaandja ja väljaandmise kuupäev. Kui aktsiisikaup on imporditud, märgitakse vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni aktsepteerimisnumber;
§4. Saatelehtede A ja T väljastamine ning saatelehe A esitamine
§5. Saatelehtede tagastamise kord ja tähtaeg
§6. Aktsiisivabastustõendi vorm
§7. Tõendi kaasnemise kord
§8. Tõendi täitmise kord
§9. Tõendile märgitavad andmed
§10. Tõendi väljastamine ja esitamine
õ. 26.10.2007 15:30


§ 4 Hüvitamise taotlemine
§ 5 Hüvitise taotluste menetlemine
§ 6 Kulude hüvitamise tingimused
§ 8 Järelkontroll ja kohanduse mõju hindamine
§ 10 Pädevuse delegeerimine
§ 11 Hüvitise tagasinõudmine
RT IV, 05.06.2018, 16
Vastu võetud 30.05.2018 nr 31
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalhoolekande seaduse § 14, § 42 lõike 1 ja sotsiaalkaitseministri 26.02.2018. a määruse nr 4 „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine“ § 9, § 24 ja § 25 alusel.
(1) Puudega isiku eluruumi kohandamise kulude hüvitamise kord (edaspidi kord) reguleerib puudega isiku eluruumi kohandamisega (edaspidi kohanduse saaja või taotleja) seotud kulude katteks hüvitise andmise tingimused ja korra.
(2) Korra eesmärk on tagada puudega isiku, kellel on puudest tingituna raskusi eluruumis liikumise, endaga iseseisva toimetuleku ja võimalikult vähest kõrvalabi vajav turvaline toimetulek oma eluruumis, sellesse sisenemisel, eluruumis liikumisel ja väljumisel.
(3) Viljandi Vallavalitsuse ametiasutus (edaspidi vallavalitsus) teavitab korrast Viljandi valla ajalehes Viljandi Valla Teataja ja Viljandi valla kodulehel ning vallavalitsuse sotsiaaltöö spetsialistide otsekontaktide teel.
1) eluruum - puudega isiku alalises aastaringses kasutuses või omandis olev Viljandi valla haldusterritooriumil asuv elamu või korter või tuba ja juurdepääs sellele;
2) eluruumi kohandamine - ehituslik tegevus puudega isiku erivajadusest tulenev eluruumi ümberehitamine eluruumi sisenemiseks või eluruumi ümberehitamiseks;
3) eluruumi kohandamise kulu (edaspidi kulu) - eluruumi kohandamiseks vajaliku materjali ja ehitustöö kulu;
4) hüvitis - summa, mis määratakse ja makstakse eluruumi kohandamise kulu katteks;
5) eksperdi arvamus - koosneb vallavalitsuse ehitusspetsialisti hinnangust ja teostatavate ehitustööde hinnapakkumusest kohaldatavale eluruumile;
6) vastutav ametnik - vallavalitsuse ametnik, kes menetleb puudega isiku taotluse alusel eluruumi kohandamise kulu hüvitamist;
7) hüvitise maksimaalmäär - mitte rohkem kui sotsiaalkaitseministri 26.02.2018. a määruse nr 4 „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine“ lisas 2 „Puuetega inimeste eluruumide kohandamisel standardiseeritud ühikuhindade arvestamise analüüs ja rakendamise metoodika“ toodud standardiseeritud ühikuhind kohanduse liikide järgi. Kohandused, millel puuduvad ühikuhinnad hüvitatakse hinnapakkumus(t)e alusel;
8) ehitustööde kokkulepe - taotluse menetlemisel sõlmitud kirjalikud kokkulepped ehitustööde liigi, korraldamise, mahu, teostaja, maksmise tingimuste jms kohta;
9) leping - ehitustööde teostamiseks ja tööde eest tasumiseks sõlmitavad lepingud, kus lepitakse kokku kohanduse saaja õigused ja kohustused.
(2) Eluruumi kohandamise kuludeks ei loeta tehnilise abivahendi ostmise kulusid, kui tehniline abivahend on võimalik osta sotsiaalhoolekande seaduse § 47 lõike 5 alusel.
1) liikuvusega seotud toimingute parandamine, sealhulgas eluruumi sissepääsu, hoone välisukse ja eluruumi vahelise käigutee, hoone ja selle territooriumile sissepääsu või piirde kohandamine;
2) hügieenitoimingute parandamine;
3) köögitoimingute parandamine.
(1) Kulud hüvitatakse puudega isikule, kelle elukoht on Eesti rahvastikuregistri (edaspidi rahvastikuregister) andmetel Viljandi vald.
(2) Viljandi Vallavalitsusel on õigus mõjuval põhjusel hüvitada osaliselt kulud ka isikule, kes ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 1 märgitud tingimustele.
(3) Kohanduse saajal on õigus saada vallavalitsuselt informatsiooni ja nõu, mis on seotud osapoolte kohustuste täitmisega ja kohanduse tegemisega, sealhulgas kohanduste tegemisega seotud õigusaktide ja tööde teostajatele kehtivate nõuete kohta.
§ 4. Hüvitamise taotlemine
(1) Kulude hüvitamiseks esitab taotleja või tema seaduslik esindaja Viljandi Vallavalitsusele käesoleva määruse lisas toodud vormikohase taotluse.
(2) Taotleja esitab kahe nädala jooksul taotluse esitamisest järgnevad lisadokumendid:
1) eksperdi arvamuse eluruumi kohandamise vajalikkuse ja võimalikkuse kohta;
2) töö ja materjali hinnapakkumuse(d);
3) eluruumi omaniku kirjaliku nõusoleku eluruumi kohandamiseks, kui taotleja ei ole kohandatava eluruumi omanik;
4) eluruumi kaasaomaniku kirjaliku nõusoleku eluruumi kohandamiseks, kui taotleja ei ole kohandatava eluruumi ainuomanik;
5) korteriühistu või ühiskasutuses eluruumi korral omanike nõusoleku selle kohandamiseks, kui eluruumi kohandamisega seotud tööd teostatakse väljaspool eluruumi;
6) taotleja, tema ülalpidamiskohustusega isikute ja pereliikmete majanduslikku seisundit tõendavad dokumendid (vajadusel kuue kuu pangakontode väljavõtted taotleja ja taotlejale ülalpidamist andma kohustatud isikutelt);
7) vajadusel ehitusteatise ja ehitusprojekti (nt tõsteseadme korral, tehnosüsteemide ümberehitamise korral).
(3) Vallavalitsuse vastutaval ametnikul on õigus nõuda lisadokumente, hinnata kohanduse vajalikkust puudega isiku vajadustest lähtuvalt, kontrollida kohandamist vajavat eluruumi, kaaluda eksperdi hinnangut ning töö ja materjali hinnapakkumusi ning teha säästlikumate lahenduste kasutamise ettepanekuid.
§ 5. Hüvitise taotluste menetlemine
(1) Esitatud taotluste alusel kinnitab Viljandi Vallavalitsus korraldusega eluruumi kohandamise kulude hüvitamise pingerea puudega isiku erivajadusest tulenevalt, arvestades eelnevalt Viljandi Vallavalitsuse alatise sotsiaalkomisjoni ettepanekutega.
(2) Viljandi Vallavalitsuse korralduses märgitakse:
5) hüvitise maksimaalne suurus planeeritud ja põhjendatud kuludest, mis ei või olla suurem, kui hüvitise maksimaalmäär;
6) korralduse kehtivuse tähtaeg;
7) muu oluline informatsioon.
(3) Viljandi Vallavalitsus otsustab hüvitise määramise või määramata jätmise 30 kalendripäeva jooksul viimase nõutud dokumendi saamisest või dokumendi esitamise tähtaja möödumisest.
(4) Viljandi Vallavalitsuse korralduse alusel sõlmitakse kohanduste tegemiseks vajalikud ehitustööde kokkulepped ja kahe- või kolmepoolsed lepingud ehitustööde teostamiseks.
(5) Viljandi Vallavalitsusel on õigustaotleja ja tema pereliikmete või taotleja suhtes ülalpidamiskohustusega isikute majanduslikust olukorrast lähtuvalt anda hüvitist taotlejatele erinevas summas võrreldes teiste taotlejatega.
(6) Viljandi Vallavalitsusel on õigus rahaliste ressursside lõppemise korral taotlust mitte rahuldada või lükata taotluses märgitud kulude hüvitamine uude eelarveaastasse.
§ 6. Kulude hüvitamise tingimused
1) pareneb taotleja iseseisev toimetulek ja tegevusvõime igapäevastes praktilistes tegevustes;
(2) Kulude hüvitamisel lähtutakse puudega isiku puudest lähtuva eluruumi kohandamise vajadusest, arvestades tema ja tema ülalpidamiskohustustega isikute ning pereliikmete sissetulekuid ja varalist võimekust.
(3) Kulude hüvitamisel arvestatakse ka kasutusteatise olemasolu juhul, kui tööde teostamiseks oli nõutav ehitusteatis, elektripaigaldise ehitamise (ümberehitamise) korral audit vms nõuetele vastavust tõendav dokument.
(4) Kulu, mis ületab hüvitise maksimaalmäära, ei kuulu hüvitamisele ja nimetatud kulu tuleb kanda taotlejal endal või tema ülalpidamiskohustusega isikutel.
(5) Vallavalitsuse vastutav ametnik ja ehitusspetsialist annavad eluruumi kohandamiseks oma arvamuse.
(6) Taotlejal on õigus saada hüvitist ühe maksimaalmäära ulatuses üks kord viie kalendriaasta jooksul.
(1) Hüvitise väljamaksmiseks esitab taotleja vallavalitsuse vastutavale ametnikule kulu tõendavad dokumendid ja kirjaliku kinnituse, et töö on teostatud taotlusega koos esitatud hinnapakkumuste ja ehitustööde kokkuleppe/lepingu alusel.
(2) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 märgitud dokumentide saamist kontrollib vastutav ametnik koostöös ehitusspetsialistiga eluruumi kohandamiseks tehtud tööd ja kuludokumentide vastavust sellele ning koostab kontrollakti, milles märgitakse muuhulgas eluruumi kohandamiseks tehtud tööd, hinnang tehtud tööde ja kuludokumentide vastavusele ning hüvitamisele kuuluv lõplik summa, vähendades vajadusel Viljandi Vallavalitsuse korraldusega määratud hüvitise suurust käesoleva korra § 7 lõike 4 alusel.
(4) Viljandi Vallavalitsusel on õigus keelduda eluruumi kohandamise lepingus või ehitustööde kokkuleppes märgitud kulude hüvitamisest, kui:
2) hüvitise taotlemisel on esitatud valeandmeid;
3) taotleja süü tõttu jäid kohandustööd kokkulepitud mahus tegemata;
4) taotleja või tema seadusjärgsete ülalpidajate varaline seisund võimaldab kulu kanda ise;
5) taotleja ja/või temaga sama eluruumi kasutavad ülalpidamiskohustusega isikud eiravad järjepidevalt oma vastutust taotleja toimetuleku tagamisel;
6) taotleja või tema esindaja ei võimalda taotluse asjaolusid kontrollida;
7) eluruumi soovitud viisil kohandamine ei lähtu taotleja vajadustest, sellel ei ole iseseisvat kasutusotstarvet;
8) eluruumi on võimalik kasutada ebamõistlikult lühikese aja vältel eluruumi lepingulise kasutusõiguse tähtajast või tehnilisest seisukorrast tulenevalt;
9) taotleja ei ole esitanud ehitusteatist, ehitusprojekti või kasutusteatist (juhul, kui nimetatud dokument on vajalik ehitusseadustiku § 4 lg 3 nimetatud ehitustööde korral vastavalt ehitusseadustiku lisadele 1 ja 2);
10) muudel lepingus või ehitustööde kokkuleppes sätestatud juhtudel.
(5) Lepingu või ehitustööde kokkuleppe kohaselt tehtud tööde eest tasub vallavalitsus.
§ 8. Järelkontroll ja kohanduse mõju hindamine
Vallavalitsuse vastutav ametnik ja ehitusspetsialist teostavad järelkontrolli ja hindavad kohanduse mõju isiku igapäevastes praktilistes tegevustes.
Vallavalitsus säilitab kohandamisega seotud dokumente vastavalt perioodi 2014-2020 struktuuritoetuse seadusele või Viljandi Vallavalitsuse kehtestatud korrale.
§ 10. Pädevuse delegeerimine
Struktuurifondidest või muult rahastajalt puuetega isikute eluruumide kohandamiseks raha taotlemisel võib Viljandi Vallavalitsus reguleerida käesolevas korras reguleerimata küsimusi ja kehtestada vajalikul määral erisusi, kui see on vajalik välisrahastus projekti nõuete täitmiseks.
§ 11. Hüvitise tagasinõudmine
Viljandi Vallavalitsusel on õigus hüvitis tagasi nõuda, kui taotleja või tema seaduslik esindaja on esitanud hüvitise taotlemisel valeandmeid.