Päikesepaneelide investeeringutoetuse andmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Päikesepaneelide investeeringutoetuse andmise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Riigiabi reeglite kohaldamine
§ 4 Taotluste menetleja
§ 5 Toetatavad tegevused, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud
§ 6 Nõuded toetuse objekti hinnapakkumusele
§ 7 Toetatavate tegevuste abikõlblikkuse periood
§ 8 Toetuse andmise põhitingimused
§ 9 Toetuse määr ja maksimaalne toetussumma
§ 15 Taotluse rahuldamine, osaline rahuldamine või rahuldamata jätmine
§ 16 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
§ 17 Toetuse väljamaksmise tingimused
§ 18 Aruannete esitamise tähtajad ja kord
§ 19 Toetuse tagasinõudmise alused ja kord
6 Toetuse saaja ja KredExi õigused ja kohustused
§ 20 Toetuse saaja õigused ja kohustused
§ 21 KredExi õigused ja kohustused
RT I, 12.04.2018, 1
Vastu võetud 10.04.2018 nr 16
Toetuse andmise eesmärk on taastuvast energiaallikast toodetud elektri osakaalu kasv energiabilansis ning energia tootmissüsteemist pärinevate saasteainete heitkoguse vähendamine.
§ 2. Riigiabi reeglite kohaldamine
Määruse alusel antav toetus on vähese tähtsusega abi, millele kohaldatakse komisjoni määrust (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8) (edaspidi komisjoni määrus (EL) nr 1407/2013), ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut.
1) ehitusprojekt – ehitusprojekt ehitusseadustiku tähenduses;
2) energiatootmisseade – päikese abil elektrit tootev taastuvenergia tootmisseade;
3) hoone – hoone ehitusseadustiku tähenduses, milles hakatakse elektrit tootma energiatootmisseadmega, sealjuures peab elamu vastama vähemalt energiatõhususarvu klassile C, välja arvatud ehitusseadustiku kohane erand;
4) taotlus – vormikohane ja taotleja esindaja allkirjastatud avaldus koos määruses nimetatud lisadokumentidega rahalise toetuse taotlemiseks.
§ 4. Taotluste menetleja
Taotlusi menetleb, väljamakseid teeb ja järelevalvet määruse nõuete järgimise üle teostab sihtasutus KredEx (edaspidi KredEx).
§ 5. Toetatavad tegevused, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud
(1) Toetuse andmisel on toetatavateks tegevusteks energiatootmisseadme soetamine ja paigaldamine.
(2) Abikõlblik kulu on:
1) energiatootmisseadme paigaldamise projekteerimise kulu;
2) energiatootmisseadme soetamise kulu;
3) energiatootmisseadme paigaldamise kulu.
(3) Toetatakse ainult tegevusi, mis on kirjeldatud ehitusprojektis.
(4) Toetuse taotlemisel tuleb esitada energiatootmisseadme eeldatava energiatoodangu andmed KredExi kinnitatud vormil.
(5) Projekteerijaks peab olema majandustegevuse registrisse kantud ettevõtja, kellel on kehtiv registreering vastava teenuse osutamiseks. Energiatootmisseadme ühendamisel hoone tehnosüsteemidega peab elektritööde tegija olema registreeritud majandustegevuse registri elektritööde tegevusalal.
(6) Käibemaks on abikõlblik, välja arvatud juhul, kui taotleja on käibemaksukohustuslane.
(7) Kulud peavad olema põhjendatud, taotluses kirjeldatud ja dokumenteeritud. Abikõlblikke kulusid tuleb tõendada vastava taotleja tasutud arve maksekorralduse või konto või krediitkaardi väljavõttega. Sularahatehingutest tulenev kulu ei ole abikõlblik.
(8) Kulu arvestatakse tekkepõhiselt. Kulu tekkimise päevaks loetakse kuludokumendi koostamise kuupäeva.
(9) Mitteabikõlblik kulu on:
1) elektri- ja nõrkvoolusüsteemi töödega, välja arvatud abikõlblike töödega otseselt seotud elektritööde kulu;
2) energiatootmisseadme võrguga liitumisega või liitumispunkti ümberehitamisega seotud kulu;
3) kinnistu omandamise kulu;
4) sularahamaksed, teenustasu pangatoimingu eest, intress, tagatismakse ja muu finantsteenusega seotud kulu;
5) tasu taotleja enda, tema töötaja või liikme tehtud töö eest;
6) kasutatud energiatootmisseadme soetamise kulu;
7) keskkonnamõju hindamisega ja detailplaneeringu koostamisega kaasnev kulu;
8) kulu, mis ei ole seotud toetatava tegevusega või on projekti elluviimise seisukohast põhjendamatu ja ebaoluline;
9) riigihankekohustuslasest taotleja korral riigihanke läbiviimisega seotud kulu;
10) ülemäärane, toreduslik või vääralt arvestatud kulu;
11) kulu, mille finantseerimisallikaks on mõni muu riigieelarvelisest, Euroopa Liidu või muu välisabi vahenditest rahastatav toetusmeede;
12) hoone või eraldiasetseva energiatootmisseadme rajatise kindlustamise kulu.
§ 6. Nõuded toetuse objekti hinnapakkumusele
(1) Taotleja peab olema saanud vähemalt kolmelt asjakohast teenust osutavalt isikult võrreldavad hinnapakkumused, milles sisaldub tehniline spetsifikatsioon (edaspidi hinnapakkumus). Hinnapakkumused peavad olema pakkujatelt võetud mitte rohkem kui kahenädalase vahega, need peavad võrdlemisel olema kehtivad ja tehtud ettevõtjate poolt, kellel on õigus vastavas valdkonnas tegutseda.
(2) Hinnapakkumus peab olema pakkuja poolt allkirjastatud ning sisaldama taotleja nime, pakkuja nime, pakkuja kontaktandmeid, hinnapakkumuse väljastamise kuupäeva ning kavandatava tegevuse ja energiatootmisseadme käibemaksuta ja käibemaksuga maksumust.
(3) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi olla ebamõistlikult kõrge võrreldes sarnase tegevuse ja energiatootmisseadme tavalise hinnaga. Ebamõistlikult kõrgeks loetakse hinnapakkumus, mille hind on vähemalt 20 protsenti kõrgem kui sarnase energiatootmisseadme või tegevuse maksumus.
(4) Väljavalitud hinnapakkumus peab olema põhjendatud.
(5) Taotleja ja hinnapakkumuse tegija ning nende osanik, aktsionär, liige või juhtorgani liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda teineteise juhatusse või nõukokku.
(6) Hinnapakkumuse tegija ega tema osanik, aktsionär, liige või juhtorgani liige ei tohi omada osalust teise hinnapakkumuse tegija äriühingus ega kuuluda teise hinnapakkumuse tegija juhatusse või nõukokku.
§ 7. Toetatavate tegevuste abikõlblikkuse periood
(1) Enne KredExile taotluse esitamist taotleja kantud tegevuste ja võetud kohustuste kulu ei ole abikõlblik, välja arvatud projekteerimise kulu, mis on abikõlblik alates määruse jõustumisest.
(2) Taotleja peab teostama toetatavad tegevused 12 kuu jooksul taotluse rahuldamise otsuse tegemisest arvates.
(3) Toetatavate tegevuste teostamisaega on KredExil võimalik pikendada üks kord kuni kuue kuu võrra põhjendatud juhul taotleja avalduse alusel tingimusel, et projekti elluviimisel saavutatav tulemus ei halvene.
§ 8. Toetuse andmise põhitingimused
(1) Toetuse saamiseks peab hoone olema taotleja omandis ning ehitatud õiguslikul alusel ja kantud ehitisregistrisse. Hoonele peab olema väljastatud kasutusluba, kui ehitusluba selle püstitamiseks on väljastatud pärast planeerimis- ja ehitusseaduse jõustumist 1995. aasta 22. juulil.
(2) Energiatootmisseadme soetamise kulu on abikõlblik järgmistel tingimustel:
1) energiatootmisseadme suurus on kuni 200 kilovatti ning selle planeeritud aastane tootmismaht ei ületa tarbimiskoha viimase kolme aasta keskmist aastast elektri tarbimist;
2) kui tarbimiskohas on tarbimine olnud lühem kui kolm aastat, võetakse punktis 1 nimetatud elektri tarbimise väljaselgitamisel aluseks tegelik elektri tarbimise aeg ning tarbimise puudumisel ehitusprojektis prognoositud tarbimine;
3) energiatootmisseade paigaldatakse lõunasuunas vahemikus ±25 kraadi ja kaldenurgaga 15–45 kraadi;
4) energiatootmisseade soetatakse selle valmistajalt, ametlikult esindajalt või valmistaja või ametliku esindaja tunnustatud edasimüüjalt.
(3) Toetuse saamiseks on vajalik ehitusprojekt energiatootmisseadme paigaldamiseks ja olemasolevate süsteemidega ühendamiseks.
(4) Toetuse saamiseks tuleb energiatootmisseade paigaldada hoonele või kinnistule, mille oluliseks osaks on hoone, kus toodetud energiat tarbitakse.
(5) Toetuse saamiseks peab energiatootmisseadme soetamisel müüja tagama vähemalt viie aasta pikkuse tootjagarantii kõigile komponentidele ja paigaldamisel peab paigaldaja tagama vähemalt viie aasta pikkuse garantii paigaldamistöödele. Energiatootmisseade peab omama CE-sertifikaati.
(6) Toetuse saamiseks peab energiatootmissüsteem võimaldama tarbimiseks toodetud energiatoodangu andmete mõõtmist ja salvestamist.
(7) Toetuse saamiseks peab energiatootmisseade vastama võrguettevõtja kehtestatud nõuetele.
§ 9. Toetuse määr ja maksimaalne toetussumma
(1) Toetuse määr on kuni 30 protsenti meetme raames toetatavate tegevuste abikõlblike kulude kogusummast, kuid mitte enam kui 30 000 eurot taotleja kohta.
(2) Ühte kontserni kuuluvad ettevõtjad või konkurentsiseaduse § 2 lõike 4 tähenduses valitseva mõju kaudu üksteisega seotud ettevõtjad ei saa taotleda toetust kokku rohkem kui 30 000 eurot.
(3) Toetuse andmisel võetakse arvesse komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 artiklis 5 sätestatud erinevateks eesmärkideks antava vähese tähtsusega abi kumuleerimisreegleid.
(4) Vähese tähtsusega abi suuruse arvestamisel loetakse üheks ettevõtjaks sellised ettevõtjad, kes on omavahel seotud komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 artikli 2 lõike 2 kohaselt.
(5) Taotlejale kolme järjestikuse majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi koos määruse alusel antava toetusega ei tohi ületada 200 000 eurot.
(1) Taotlus esitatakse KredExi kinnitatud vormil. Taotlus esitatakse KredExi e-keskkonna kaudu või digitaalselt allkirjastatuna e-kirjaga. Taotluse esitamise kuupäev ei tohi olla varasem taotluste vastuvõtmise alguskuupäevast.
(2) Taotluste vastuvõtmise alguskuupäevast ning toetuse andmise üldtingimustest teavitab KredEx oma veebilehel vähemalt 10 päeva enne taotluste vastuvõtu algust. Taotluste vastuvõtmise peatamisest teavitab KredEx oma veebilehel, kui esitatud taotluste maht ületab toetuste eelarve.
1) riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus;
2) mittetulundusühing;
3) äriühing;
4) sihtasutus;
5) seltsing;
6) korteriühistu.
(2) Taotleja on Eestis registreeritud avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik, kelle tegevuseks on Eesti Majanduse Tegevusalade Klassifikaatori (edaspidi EMTAK) jagudes C, O, P, Q ja jao I grupis 551 sätestatud valdkond, välja arvatud ettevõtja, kes tegutseb kalandus- ja vesiviljelusvaldkonnas, mida reguleeritakse Euroopa nõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000 (EÜT L 17, 21.01.2000, lk 22–52), ja ettevõtja, kes tegeleb Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete tootmisega.
(3) Toetust saab taotleda äriühing, kelle omandis olev hoone asub Tallinnas, vaid juhul, kui tema tegevusala on kantud EMTAKi jakku Q.
(4) Taotleja peab vastama järgmistele nõuetele:
1) taotleja on täitnud kõik kohustused riiklike ja kohalike maksude osas;
2) taotleja suhtes ei ole algatatud likvideerimismenetlust ega pankrotiseaduse kohaselt nimetatud ajutist pankrotihaldurit või kohtuotsusega välja kuulutatud pankrotti;
3) taotleja, välja arvatud korteriühistust või seltsingust taotleja, on enne taotluse esitamist tegutsenud vähemalt ühe majandusaasta jooksul, millest taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta oli vähemalt 12 kuu pikkune;
4) taotlejal ei ole täitmata sissenõutavaks muutunud kohustusi projektide osas, millele ta on saanud toetust riigieelarvelistest või Euroopa Liidu või muudest välisvahenditest;
5) taotleja ei ole taotluse esitamisele eelneva viie aasta jooksul rikkunud KredExiga sõlmitud lepingu tingimusi ega kasutanud eraldatud toetust mitte-eesmärgipäraselt.
(5) Äriühingust taotleja peab lisaks vastama järgmistele nõuetele:
1) taotleja üle valitsevat mõju omava isiku suhtes ei ole algatatud likvideerimis- ega pankrotimenetlust ega tehtud pankrotiotsust;
2) taotleja omakapital vastab äriseadustikus kehtestatud nõuetele;
3) taotleja taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta aruanne peab olema taotluse esitamise hetkeks äriregistrist kättesaadav, kui majandusaasta aruande äriregistrile esitamine on äriseadustiku alusel nõutav;
4) taotleja viimase majandusaasta müügikäive kokku on vähemalt 50 000 eurot.
(6) Kui äriühingust taotleja taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta lõppes taotluse esitamise aastal ja selle kohta ei ole majandusaasta aruannet äriregistrile esitatud ning nimetatud aruande äriregistrile esitamise tähtaeg ei ole taotluse esitamise ajaks saabunud, võetakse aluseks sellele majandusaastale vahetult eelnenud majandusaasta aruanne, mis on äriregistrile esitatud.
(7) Kui hoone on füüsilise ja juriidilise isiku kaasomandis, saab juriidilisest isikust omanik taotleda toetust vastavalt kinnisasja proportsionaalsele osale.
(8) Toetuse taotleja peab olema kinnistusraamatusse kantud kinnisasja juriidilisest isikust omanik, kaasomandis olevate kinnisasjade puhul üks omanikest volitatud esindajana või kinnistu hoonestusõiguse juriidilisest isikust omanik.
1) esitama nõuetekohase taotluse;
2) esitama KredExi või tema volitatud isiku põhjendatud nõudmisel taotleja ja taotluse kohta lisateavet nõutud vormis ja tähtajal;
3) võimaldama kontrollida enda vastavust nõuetele ning võimaldama teha hoone paikvaatlust;
4) viivitamata teavitama KredExit taotluses esitatud andmetes toimunud muudatustest või ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist;
5) esitama KredExi nõudmisel meetme raames toetatavate tegevuste teostamist tõendavad dokumendid.
1) taotlus on esitatud KredExi kinnitatud vormil;
3) toetust taotletakse § 5 lõikes 1 sätestatud toetatavatele tegevustele ja § 5 lõikes 2 kehtestatud kuludele;
4) taotluses esitatud andmed on täielikud ja õiged;
5) taotluse on allkirjastanud taotleja või taotleja volitatud esindaja digiallkirjaga elektroonsel taotlusel.
1) taotleja ärinimi, äriregistri kood, taotleja esindaja nimi ja tema kontaktandmed;
2) hoone aadress, ehitisregistri kood ja kinnistusregistriosa number;
3) andmed toetatava tegevuse kogumaksumuse, abikõlblike kulude, käibemaksu, toetuse määra ja toetuse suuruse kohta;
4) energiatootmisseadme soetamise ja paigaldamise eelarve, ajakava ja andmed planeeritava paigaldaja kohta;
5) energiatootmisseadme paigaldamise projekteerimise maksumus;
6) vajadusel andmed taotluse esitamisele vahetult eelnenud taotleja kahe majandusaasta müügitulu kohta;
7) mittetulundusühingu ja korteriühistu puhul üldkoosoleku otsus energiatootmisseadme paigaldamiseks ja toetuse kasutamiseks;
8) teave taotluses nimetatud projekti kuludele teisest toetusmeetmest või muudest välisabi vahenditest toetuse taotlemise ja saamise kohta;
9) taotleja andmed selle kohta, kas taotleja on autonoomne, partner- või seotud ettevõte;
10) andmed taotleja kontserni liikmete ja taotleja üle lepingu või muul alusel valitsevat mõju omava ettevõtte kohta;
11) kinnitus omafinantseeringu olemasolu kohta;
12) taotleja kinnitus esitatud andmete õigsuse kohta;
13) taotleja kinnitus tehnosüsteemide muutmise või tervikliku asendamise korral ehitusteatise nõuetekohase esitamise kohta;
14) teave hinnapakkumuse valikukriteeriumite kohta ja vajadusel põhjendus odavaima pakkumuse mittevalimise kohta;
15) kinnitus, et taotleja on nõus haldusaktide, dokumentide ja teabe kättetoimetamisega elektrooniliselt;
16) taotluse lisadokumendid.
(3) Taotluse lisadokumendid on:
1) energiatootmisseadme ja selle paigaldamise hinnapakkumused;
2) andmed kinnistu ja selle oluliseks osaks oleva hoone kuuluvuse kohta, kui kinnistusraamatus ei ole vastavad andmed kättesaadavad;
3) kohaliku jaotusvõrguettevõtja väljastatud liitumispakkumine;
4) energiatootmisseadme eeldatava aastase energiatoodangu andmed;
5) energiatootmisseadme paigaldamise projekt;
6) hoone energiamärgis;
7) määruse § 8 lõike 2 punktide 1 ja 2 kohased tarbimiskoha elektri tarbimise andmed.
(1) KredEx teostab taotleja ja esitatud taotluse suhtes järgmisi toiminguid:
1) taotluse registreerimine;
2) taotluse läbivaatamine;
3) selgituste ja lisainformatsiooni või taotluse täienduste küsimine;
4) taotluse muudatusettepanekute tegemine;
5) hinnangu andmine riigiabi reeglitega kokkusobivuse kohta;
6) taotluse ja taotleja nõuetele vastavaks või mittevastavaks tunnistamine;
7) taotluse hindamine;
8) taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemine;
9) taotluse rahuldamise otsuse muutmine;
10) taotluse rahuldamise otsuse osaline või täielik kehtetuks tunnistamine.
(2) Taotluse läbivaatamise käigus kontrollitakse taotluse ja selle lisadokumentide ning taotleja vastavust määruses kehtestatud nõuetele ja taotletava toetuse kulude abikõlblikkust.
(3) KredEx võib taotluse läbivaatamise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisainformatsiooni taotluses ja selle lisades esitatud andmete kohta või taotluse täiendamist või muutmist, kui esitatud taotlus ei ole piisavalt selge või selles esineb puudusi, näidates ühtlasi, millised puudused vajavad kõrvaldamist. Taotlejale antakse puuduste kõrvaldamiseks kuni 10-tööpäevane tähtaeg vastavasisulise teate väljastamise kuupäevast arvates. Taotluse menetlustähtaja kulgemine peatub kuni puuduste kõrvaldamiseni.
(4) Taotlus ja taotleja tunnistatakse nõuetele vastavaks juhul, kui on täidetud kõik määruses taotlusele ja taotlejale esitatud nõuded.
(5) Taotlust ei tunnistata nõuetele vastavaks või see jäetakse läbi vaatamata, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) taotlus ei vasta taotlusele esitatavatele nõuetele ning eeltoodud puudust ei ole võimalik lõike 3 alusel määratud tähtaja jooksul kõrvaldada;
2) taotluses on esitatud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid või taotleja mõjutab õigusvastaselt taotluse menetlemist;
3) taotleja ei võimalda kontrollida taotluse nõuetele vastavust;
4) taotleja ei ole lõike 3 alusel määratud tähtaja jooksul taotluses esinevaid puudusi kõrvaldanud.
(6) Taotleja või taotluse nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral teeb KredEx taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(7) KredEx hindab sisuliselt kõiki nõuetele vastavaks tunnistatud taotlusi. KredExil on õigus kaasata taotluse sisuliseks hindamiseks valdkondlikke eksperte.
(8) KredExil on õigus teha taotlejale ettepanek taotlust muuta, kui taotluse täielik rahuldamine ei ole võimalik toetuse eelarve ammendumise tõttu või põhjendatud, arvestades taotletud toetuse summat, kavandatavaid tegevusi, kulusid ja saavutatavaid tulemusi. Taotleja mittenõustumisel taotluse muutmise ettepanekuga on KredExil õigus jätta taotlus rahuldamata.
(9) Taotluse menetlemise tähtaeg on 30 tööpäeva alates nõuetele vastava taotluse esitamisest KredExile.
§ 15. Taotluse rahuldamine, osaline rahuldamine või rahuldamata jätmine
(1) Taotlus rahuldatakse otsusega kas osaliselt või täielikult. Taotluse rahuldamata jätmise korral teeb KredEx taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(2) Taotluse osaline rahuldamine on lubatud üksnes põhjendatud juhtudel ja tingimusel, et toetuse andmise eesmärk on saavutatav ka taotluse osalisel rahuldamisel. Taotluse osalisel rahuldamisel võib taotleja nõusolekul toetuse summat vähendada. Kui taotleja ei ole nõus toetuse summa muutmisega, teeb KredEx taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(3) Taotluse võib osaliselt rahuldada, kui esineb üks või mitu alljärgnevat asjaolu:
1) taotluse rahaline maht ületab toetuste eelarve vaba jäägi;
2) toetust taotletakse kuludele, mis ei ole abikõlblikud, või vastava ekspertiisi alusel leiab tõendust kulude oluline mittevastavus turuhinnale;
3) abikõlblike kulude täielikul hüvitamisel ei oleks tagatud toetuse eesmärgipärane ja efektiivne kasutamine;
4) omafinantseeringu tagamine ei ole taotluses esitatud eelarve mahus võimalik.
(4) Taotluse rahuldamise või osalise rahuldamise otsuses märgitakse alljärgnevad andmed:
1) toetuse eraldaja;
2) toetuse saaja;
4) toetuse maksimaalne suurus ja maksimaalne toetusmäär;
5) tegevuste planeeritud abikõlblik kogumaksumus;
6) toetatavate tegevuste elluviimise tähtaeg;
7) asjaolu, et toetus on vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 artikli 3 tähenduses;
8) otsuse vaidlustamise alused ja tähtaeg;
9) otsuse tegemise kuupäev ja otsuse number.
(5) Taotluse rahuldamata jätmise otsus tehakse juhul, kui:
1) taotluse hindamisel selgub, et toetuse eraldamine ei täida määruse §-s 1 kehtestatud toetuse andmise eesmärki ning teostatavad tegevused ei vasta määruse nõuetele;
2) taotluses on esitatud valeandmeid või taotleja on mõjutanud õigusvastasel viisil taotluse menetlemist;
3) toetuse eelarve on ammendunud.
(6) Taotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse vähemalt:
3) taotluse esitaja;
4) otsuse tegemise õiguslikud ja faktilised alused;
5) taotluse rahuldamata jätmise põhjendus;
6) otsuse vaidlustamise alused ja tähtaeg.
(7) Taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus toimetatakse taotlejale kätte elektrooniliselt.
§ 16. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Taotluse rahuldamise otsust muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks KredExi algatusel või toetuse saaja taotluse alusel.
1) soovitakse pikendada tegevuste elluviimise tähtaega pikemaks kui määruse § 7 lõikes 2 sätestatud tähtaeg;
2) toetuse saajal ei ole toetuse kasutamist ettenähtud tingimustel võimalik jätkata, misjuhul on toetuse saajal õigus saada toetust juba tehtud nõuetele vastavate tööde eest, mis on tehtud ja vastu võetud kooskõlas algse taotluse rahuldamise otsusega.
(3) KredExil on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest juhul, kui soovitav muudatus mõjutab oluliselt meetme eesmärgile vastavat oodatavat tulemust ja mõju.
1) toetuse saaja ei täida taotluse rahuldamise otsuses või õigusaktides sätestatud tingimusi või ei kasuta toetust ettenähtud tingimustel;
2) toetuse saaja ei ole taotluse rahuldamise otsuses märgitud tähtaja jooksul abikõlblikke tegevusi ellu viinud;
3) toetuse saaja esitab toetusest loobumise avalduse;
4) toetuse saaja on projekti raames ellu viinud tegevusi, mis ei vasta taotluses märgitule;
5) ilmneb asjaolu, mille korral taotlust ei oleks rahuldatud või oleks taotlus rahuldatud osaliselt;
6) taotlemisel või projekti elluviimisel on teadlikult esitatud ebaõiget või mittetäielikku teavet või on teave jäetud teadlikult esitamata;
7) toetuse saaja taotlust taotluse rahuldamise otsuse muutmiseks ei rahuldata ja toetuse saajal ei ole toetuse kasutamist ettenähtud tingimustel võimalik jätkata.
§ 17. Toetuse väljamaksmise tingimused
(1) Toetuse väljamaksed tehakse toetuse saajale vastavalt taotluse rahuldamise või osalise rahuldamise otsuses sätestatud tingimustele.
(2) Üldjuhul makstakse toetus välja ühes osas. Toetuse saaja soovil võib toetuse välja maksta kahes osas, kui toetuse summa on vähemalt 10 000 eurot ja meetme raames elluviidavad tegevused on selgelt eristatavad energiatootmisseadme paigaldamise etappide kaupa.
(3) Osaline väljamakse tehakse vastavalt teostatud energiatootmisseadme paigaldamise osa üleandmise-vastuvõtmise aktile ning sellele vastavale arvele, sealjuures ei või toetuse esimene väljamakse olla väiksem kui 5 protsenti ja teine väljamakse väiksem kui 15 protsenti meetme raames elluviidava tegevuse kogumaksumusest. KredEx maksab toetust või teeb viimase makse tööde lõppemist kinnitava akti alusel ja tingimusel, et projekti tegevuste elluviimine on tõendatud, arvestades käesolevas paragrahvis kehtestatut.
(4) Toetuse väljamakse või osalisel väljamaksel lõpliku väljamakse tegemiseks peavad taotluse aluseks olevad tegevused olema lõpetatud, vormistatud üleandmise-vastuvõtmise akt tööde teostajaga, esitatud kasutusteatis või antud kasutusluba, esitatud kehtiv hoone või eraldiasetseva energiatootmisseadme rajatise kindlustuspoliis ning teenuse eest tasutud vähemalt osas, mida toetus ei kata. Osaline makse tehakse vastavalt teostatud tööde üleandmise-vastuvõtmise aktile ning sellele vastavale arvele.
(5) Toetuse saaja peab KredExile esitama kulude tekkimist tõendavate dokumentide koopiad, milleks on:
1) esitatud arve ja selle tasumist kinnitav maksekorraldus, konto või krediitkaardi väljavõte;
2) töö üleandmise-vastuvõtmise akt ja ehitus- või töövõtuleping.
(6) Toetuse saaja on kohustatud esitama KredExile toetuse väljamakse või osalisel väljamaksel lõpliku väljamakse taotluse 20 tööpäeva jooksul kasutusteatise esitamisest või kasutusloa andmisest arvates.
(7) Pärast väljamaksetaotluse saamist kontrollib KredEx kulude tekkimist tõendavaid dokumente ja väljamaksetaotluse nõuetele vastavust ning nende vastavuse korral algatab väljamakse.
(8) KredEx teeb väljamakse otsuse 20 tööpäeva jooksul väljamaksetaotluse esitamisest arvates ja teeb toetuse saaja kontole väljamakse 10 tööpäeva jooksul väljamakse otsusest arvates.
(9) Kui teenuse eest tasuti väljamaksetaotluse esitamise hetkeks vaid osas, mida toetus ei kata, peab toetuse saaja esitama KredExile teenuse eest täielikku tasumist tõendava taotleja tasutud maksekorralduse või konto- või krediitkaardi väljavõtte 10 tööpäeva jooksul väljamakse tegemisest arvates.
(10) KredEx võib teha toetuse väljamaksmisest osalise või täieliku keeldumise otsuse juhul, kui:
2) esitatud kuludokumendid ei vasta toetuse taotluses esitatud projekti perioodile, tegevustele või eesmärkidele;
3) teostatud tegevused ei vasta taotluse rahuldamise otsuses kirjeldatud tegevustele või nende toimumine või tulemuste nõuetele vastavus ei ole tõendatud.
(11) Juhul kui meetme raames toetatavate tegevuste kulud ületavad märkimisväärselt analoogsete või sama meetme raames toetatavate samalaadsete tegevuste kulu või ei vasta energiatootmisseadme ja töö turuhinnale, on KredExil õigus vastava ekspertiisi tulemuste alusel toetuse väljamakse summat vähendada ning taotluse rahuldamise otsust muuta.
(12) Juhul kui toetatavate tegevuste maksumus kujuneb odavamaks, kui toetuse taotluses märgitud summa, makstakse toetust taotluse rahuldamise otsuses märgitud protsendi määras tegevuste tegelikust maksumusest lähtuvalt.
(13) Juhul kui toetatavate tegevuste maksumus kujuneb kallimaks, kui toetuse taotluses märgitud summa, makstakse toetust taotluse rahuldamise otsuses märgitud summas.
§ 18. Aruannete esitamise tähtajad ja kord
(1) Toetuse saaja esitab KredExile energiatootmisseadme mõõdetud kuupõhised kalendriaasta energiatootmise andmed kord aastas 1. veebruariks kolmel aastal pärast toetuse väljamakse tegemist.
(2) Toetuse saaja esitab energiatootmise andmed KredExile või tema volitatud isikule KredExi andmevahetussüsteemi kaudu digitaalselt allkirjastatult.
§ 19. Toetuse tagasinõudmise alused ja kord
(1) KredEx nõuab toetuse osaliselt või täielikult tagasi, kui määruse nõudeid ei ole täidetud.
(2) KredEx võib toetuse tagasi nõuda osaliselt või täielikult, kui taotleja ei ole määruse § 18 lõike 1 kohast aruandluskohustust täitnud või ehitustööd ei ole määruse § 7 lõikes 2 ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtajaks vastu võetud.
(3) Toetuse tagasinõudmise või osalise tagasinõudmise otsus sisaldab järgmisi andmeid:
4) tagasinõudmise alus;
5) tagasinõutav toetuse summa;
7) tagasimakse tegemiseks konto number ja saaja nimi;
8) otsuse vaidlustamise võimalused;
9) otsuse tegemise kuupäev ja otsuse number;
10) tagasinõudmisega seotud muu oluline teave.
(4) Toetuse saaja peab tagasinõutava toetuse tagasi maksma 30 kalendripäeva jooksul tagasinõudmise otsuse kehtima hakkamisest arvates.
(5) Kui tagasimaksmise tähtpäevaks toetust tagasi ei maksta, peab toetuse saaja maksma viivist 0,1 protsenti iga toetuse tagasimaksmisega viivitatud kalendripäeva eest.
6. peatükk Toetuse saaja ja KredExi õigused ja kohustused
§ 20. Toetuse saaja õigused ja kohustused
(1) Toetuse saaja õigused on:
1) saada KredExilt informatsiooni ja nõuandeid, mis on seotud õigusaktides sätestatud nõuete ja toetuse saaja kohustuste täitmisega;
2) esitada oma seisukoht vastavalt haldusmenetluse seaduse §-s 40 sätestatule.
1) viia teostatavad tööd ellu taotluses ja taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegade ja tingimuste kohaselt;
2) teavitada KredExit toetatavate tegevuste, eelarve ja tähtaegade muutmise vajadusest;
3) kasutada toetust esitatud taotluse ja taotluse rahuldamise otsusega vastavuses;
4) maksta toetus tagasi tagasinõudmise otsuses näidatud summas ja tähtpäevaks;
5) vastata KredExi esitatud küsimustele toetuse saaja ja tööde teostamise kohta;
6) esitada KredExile tähtaegselt tööde teostamisega seonduvat informatsiooni ja energiatootmisseadme mõõdetud energiatootmise andmed vastavalt §-s 18 sätestatule;
7) tagada meetme eesmärgile vastava vara säilimine ja sihtotstarbeline kasutamine vähemalt kolme aasta jooksul arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest;
8) kindlustada hoone vähemalt kolmeks järjestikuseks aastaks alates toetuse väljamaksmisest;
9) säilitada taotlust ning toetuse ja projekti teostamisega seonduvat dokumentatsiooni raamatupidamise seaduse §-s 12 sätestatud korras;
10) võimaldada teostada kuludokumentide auditit ja järelevalvetoiminguid (edaspidi järelevalve);
11) võimaldada järelevalvet teostavale isikule juurdepääsu toetuse saamisega seotud hoonesse, andma audiitori ja järelevalvet teostava isiku kasutusse kõik tööde teostamisega seotud andmed ja dokumendid kolme tööpäeva jooksul nõudmisest arvates;
12) osutada auditi ja järelevalve kiireks läbiviimiseks igakülgset abi;
13) viivitamata kirjalikult informeerida KredExit kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja kohustuste täitmist. Juhul kui hoone võõrandatakse enne määrusest tulenevate toetuse saaja kohustuste lõppemist, kohustub toetuse saaja hoone võõrandamisel teavitama selle omandajat vastavatest kohustustest.
§ 21. KredExi õigused ja kohustused
KredExi õigused ja kohustused on:
1) teostada kuludokumentide auditit ja järelevalvetoiminguid ning sooritada paikvaatlust vähemalt 10 protsendi ulatuses toetuse väljamakse otsuste arvust;
2) kontrollida toetuse sihtotstarbelist kasutamist;
3) nõuda taotluses sisaldunud energiatootmisseadme paigaldamise kestuse, tegevuste, eesmärkide ja kulude kohta täiendavate andmete ja dokumentide esitamist, mis tõendavad tegevuste nõuetekohast teostamist ja toetuse saaja kohustuste nõuetekohast täitmist;
4) vähendada toetuse suurust proportsionaalselt toetuse saaja poolt tööde teostamisel vähem kasutatud summa võrra, kui esitatud dokumentidest selgub, et toetuse saaja on osaliselt või täielikult jätnud tegemata planeeritud tegevusi, mille tulemusel on projekti eelarve võrreldes planeerituga vähenenud või teostatud tööd odavnenud;
5) peatada toetuse väljamaksmine ja nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui toetuse saaja rikub määruses kehtestatud tingimusi või kaldub muul viisil kõrvale taotluses või taotluse rahuldamise otsuses sätestatust;
6) vähendada väljamakstava toetuse suurust proportsionaalselt toetuse saaja omafinantseeringu vähenemisel alla taotluse rahuldamise otsuses sätestatud määra;
7) säilitada toetuse andmisega seotud dokumente 10 aastat alates viimase abi andmise otsuse tegemisest.


Erakooliseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 22.01.2018, 2
15.01.2018 otsus nr 216
Vastu võetud 10.01.2018
§ 1. Erakooliseaduse muutmine
1) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Erakooli pidaja avalikustab kooli veebilehel õppemaksu suuruse ja sihtrühmad, millesse kuuluvatel õpilastel on eraüldhariduskoolis õppides võimalik saada õppemaksu soodustusi või õppida õppemaksu maksmata.”;
2) paragrahvi 222 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 222. Valla või linna osalemine eraüldhariduskooli tegevuskulude katmises”;
3) seadust täiendatakse §-ga 223 järgmises sõnastuses:
„§ 223. Riigi osalemine eraüldhariduskooli tegevuskulude katmises
(10) Haridus- ja Teadusministeeriumil on õigus eraldatud tegevuskulutoetus tagasi nõuda, kui tegevuskulutoetus on eraldatud ebaõigete andmete alusel.”;
4) seadust täiendatakse paragrahviga 441 järgmises sõnastuses:
„§ 441. Käesoleva seaduse § 223 alusel makstava tegevuskulutoetuse rakendamine
(6) Käesoleva seaduse § 223 lõike 3 punktis 6 nimetatud kohaliku omavalitsuse üksuse nõusoleku olemasolu nõuet kohaldatakse tegevuskulutoetuse eraldamise tingimusena alates 2020. aasta 1. jaanuarist.”.
§ 2. Koolieelse lasteasutuse seaduse muutmine
Koolieelse lasteasutuse seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 22 lõige 42 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(42) Kui pedagoogi vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita käesoleva seaduse § 11 lõike 2 punkti 1 alusel kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele vastavat pedagoogi, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu tähtajaga kuni üks aasta isikuga, kellel on vähemalt keskharidus ning kelle kvalifikatsioon ja pedagoogiline kompetentsus on piisavad, et tagada lasteasutuse õppekavas määratud õppe- ja kasvatustegevuse eesmärkide täitmine ning lapse üldoskuste ja arengu eeldatavate tulemuste saavutamine.”;
2) paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 43 järgmises sõnastuses:
„(43) Lasteasutuses töötavate kvalifikatsiooninõuetele vastavate pedagoogide arv peab nende läbiviidava õppe- ja kasvatustegevuse mahust lähtuvalt olema piisav, et tagada lasteasutuse õppekavas määratud õppe- ja kasvatustegevuse eesmärkide täitmine ning lapse üldoskuste ja arengu eeldatavate tulemuste saavutamine.”.
§ 3. Kutseõppeasutuse seaduse muutmine
1) paragrahvi 39 lõiget 3 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
„Koolis töötavate kvalifikatsiooninõuetele vastavate õpetajate arv peab nende läbiviidava õppe- ja kasvatustegevuse mahust lähtuvalt olema piisav, et tagada õppekavas määratud õpieesmärkide ja ülesannete täitmine ning õpiväljundite saavutamine.”;
2) paragrahvi 39 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(9) Kui õppekasvatusala töötaja vaba ametikoha täitmise konkurss luhtub, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu tähtajaga kuni üks aasta isikuga, kellel on vähemalt keskharidus ning kelle kvalifikatsioon ja pedagoogiline kompetentsus on piisavad, et tagada õppekavas määratud õpieesmärkide ja ülesannete täitmine ning õpiväljundite saavutamine. Kui luhtub ajutiselt äraoleva töötaja asendamiseks korraldatud konkurss, võib vähemalt keskharidusega isikuga sõlmida asendamise ajaks tähtajalise töölepingu.”.
§ 4. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmine
1) paragrahvi 74 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat õpetajat, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu kuni üheks aastaks isikuga, kellel on vähemalt keskharidus ning kelle kvalifikatsioon ja pedagoogiline kompetentsus on piisavad, et tagada kooli õppekavas määratud õpieesmärkide täitmine ning õpitulemuste saavutamine. Sellisel juhul korraldab direktor aasta jooksul uue avaliku konkursi.”;
2) paragrahvi 74 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
„(9) Koolis töötavate kvalifikatsiooninõuetele vastavate õpetajate arv peab nende läbiviidava õppe- ja kasvatustegevuse mahust lähtuvalt olema piisav, et tagada kooli õppekavas määratud õpieesmärkide täitmine ning õpitulemuste saavutamine.”.


text:
Tšehhi Vabariigi tsiviilõiguses puuduvad menetluseeskirjad erikohtute määramiseks konkreetset liiki kohtuasjade menetlemiseks. Üldkohtul on põhimõtteliselt pädevus lahendada vaidlusi kõikides tsiviilõiguslikes küsimustes. Need on määratletud sisuliselt selliselt, et tsiviilkohtumenetluses lahendab kohus eraõiguslikest suhetest tulenevaid vaidlusi ja muid asju ning teeb nende kohta otsuse (muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 (õigusaktide kogumik) artikli 7 lõige 1). 1. jaanuaril 2014 jõustus Tšehhi Vabariigis uus seadus – seadus nr 292/2013 erikohtumenetluste kohta (õigusaktide kogumik). Selle seadusega reguleeritakse samas seaduses sätestatud õigusküsimuste kohtutepoolset menetlemist ja lahendamist.
Teatavatel juhtudel antakse eriõigusaktidega tsiviilasjades otsuse tegemise pädevus haldusasutustele. Vastavalt muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 (õigusaktide kogumik) V osale (artikkel 244 jj) võib aga tsiviilkohus sel juhul haldusasutuse otsuse hiljem alati läbi vaadata.
Tšehhi Vabariigis on esimese astme tsiviilkohtud maakohtud (okresní soud) ja piirkonnakohtud (krajský soud) ning üksikutel juhtudel ka Tšehhi Vabariigi Ülemkohus (Nejvyšší soud České republiky).
1. Maakohtud on pädevad menetlema asju esimeses kohtuastmes, välja arvatud juhul, kui seaduses on sõnaselgelt sätestatud piirkonnakohtute või Tšehhi Vabariigi Ülemkohtu pädevus.
a) Vastavalt seadusele nr 99/1963 (õigusaktide kogumik) on piirkonnakohtud pädevad menetlema esimeses astmes järgmisi asju:
vaidlused pensionikindlustuse, haiguskindlustuse, riikliku sotsiaaltoetuse ja materiaalse toetuse puhul alusetult makstud summade arveldamise küsimustes ning vaidlused ravikindlustushüvitiste saamise õigusest tulenevalt makstud regressiivse hüvitise arveldamise küsimustes;
streigi või töösulu ebaseaduslikkust puudutavad vaidlused;
vaidlused, mis puudutavad välisriiki või diplomaatilise immuniteedi ja diplomaatiliste privileegidega isikuid, kui need vaidlused kuuluvad Tšehhi kohtute pädevusse;
vaidlused kollektiivlepingust tulenevate kohustuste täitmist käsitleva vahekohtu otsuse tühistamise üle;
sellistest juriidilistest suhetest tulenevad kohtuasjad, mis on seotud äriettevõtete, sihtasutuste, heategevus- ja sihtkapitalifondide loomisega, ning vaidlused äriettevõtete, nende partnerite või liikmete vahel, samuti vaidlused partnerite või liikmete vahel, mis tulenevad nende osalusest äriettevõttes;
vaidlused äriettevõtete, nende partnerite või liikmete ja nende põhikirjajärgsete organite liikmete vahel või likvideerijate vahel, kui vaidlused puudutavad põhikirjajärgsete organite liikme ülesannete täitmist või likvideerimist;
autoriõiguse seadusest tulenevad vaidlused;
vaidlused, mis puudutavad selliste õiguste kaitset, mida on rikutud või võidakse rikkuda ebaausa konkurentsi või ebaseaduslike konkurentsipiirangutega;
juriidilise isiku nime ja maine kaitsmist puudutavad kohtuasjad;
rahalist tagatist ning veksleid, tšekke ja investeerimisvahendeid puudutavad vaidlused;
kaubandustegevustest tulenevad vaidlused;
omanike ühistu üldkoosolekutega seotud asjad ja neist tulenevad vaidlused;
äriühingute ja ühistute ümberkujundamisega seotud asjad, sealhulgas hüvitusmenetlused, vastavalt eriõigusnormidele;
ettevõtte ostmist ja ettevõtte või selle osa rentimist puudutavad vaidlused;
vaidlused, mis puudutavad piirmäära ületavaid ehitustööde riigihankelepinguid, sealhulgas selliste lepingute täitmiseks vajalikke tarneid.
b) Vastavalt seadusele nr 292/2013 (õigusaktide kogumik) on piirkonnakohtud pädevad menetlema esimeses astmes järgmisi asju:
asjad, mis puudutavad juriidiliste isikute staatust, sealhulgas nende lõpetamist ja likvideerimist, nende põhikirjajärgsete organite liikmete või likvideerija määramist ja taandamist, nende ümberkujundamist ja nende üldise tulusaaja staatusega seotud küsimusi;
juriidiliste isikute haldamist puudutavad asjad;
asjad, mis puudutavad hoiuseid seoses kohustusega maksta tasu või hüvitist rohkem kui ühele isikule äriühingute seaduse või äriühingute ja ühistute ümberkujundamise seaduse alusel tehtud kohtuotsuse kohaselt (edaspidi: „kohustuslik hoius“);
kapitaliturgu puudutavad asjad;
asjad, mis puudutavad eelneva nõusoleku andmist uurimiseks konkurentsi kaitse küsimustes;
asjad, mis puudutavad Tšehhi advokatuuri või maksunõunike koja esindaja nõusoleku asendamist seoses juurdepääsuga dokumentide sisule.
3. Tšehhi Vabariigi Ülemkohus on vastavalt seaduse nr 91/2012 (rahvusvahelise eraõiguse kohta) (õigusaktide kogumik) artiklile 51 pädev otsustama esimeses ja ainsas kohtuastmes selliste välisriikide kohtuotsuste tunnustamise üle, mis puudutavad abielu lahutamist, lahuselu või abielu tühistamist, või millega määratakse kindlaks, kas abielu on kehtiv või mitte, kui vähemalt üks menetluspool on Tšehhi Vabariigi kodanik. Seda menetlust ei järgita siiski teiste ELi liikmesriikide kohtuotsuste tunnustamisel, kui kohaldatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000, või kui kohaldatakse kahepoolset või mitmepoolset lepingut, millega nähakse ette muu kui Tšehhi õigusega ette nähtud menetluse rakendamine.
Vastavalt seaduse nr 91/2012 (rahvusvahelise eraõiguse kohta) (õigusaktide kogumik) artiklile 55 kuuluvad Ülemkohtu pädevusse ka põlvnemist tuvastavate ja välistavate välisriigi kohtuotsuste tunnustamise asjad.
Kohtuasja esemega seotud pädevuse (vt küsimus 2.1) ja territoriaalse kohtualluvuse kindlaksmääramisel on määravad menetluse algatamise ajal valitsenud asjaolud. Selliste asjaolude hilisem muutumine (nt kostja elukoha muutumine) on mõne erandiga (pädevuse üleandmine alaealiste hooldamise, isikuhooldusõiguse ja teovõimega seotud juhtumite korral) ebaoluline.
Vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 (õigusaktide kogumik) artikli 105 lõikele 1 on kohus reeglina pädev hindama territoriaalset kohtualluvust üksnes menetluse alguses – kuni ettevalmistava menetluse lõpuni, või juhul kui ettevalmistavat menetlust ei toimu, enne kui kohus hakkab asja sisuliselt arutama, st selle hetkeni, mil kohus nõuab hagejalt hagi esitamist esialgses menetluses või kuni tehakse otsus ilma kohtuistungit korraldamata. Territoriaalset kohtualluvust võib hiljem hinnata ainult siis, kui ettevalmistavat menetlust ei ole toimunud ja pool on esitanud vastuväite kohaliku kohtu pädevuse kohta kohe, kui tal oli selleks õigus. Võimalik, et teatavatel juhtudel on territoriaalne pädevus paljudel kohtutel. Hageja võib valida kas üldkohtu või siis tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 (õigusaktide kogumik) artikli 87 kohaselt määratud kohtu (nt vastavalt töökohale või hüvitise korral vastavalt kahju tekkimise kohale). Hageja peab tegema valiku hiljemalt hagi esitamise ajal – pädev kohus on see, kus menetlus algatati.
Spetsiifiliste õigusküsimuste korral määratakse territoriaalne kohtualluvus kindlaks seadusega nr 292/2013 erikohtumenetluste kohta (õigusaktide kogumik).
Territoriaalse kohtualluvuse aluspõhimõtted on sätestatud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 (õigusaktide kogumik) artiklites 84–86 ja seaduse nr 292/2013 (õigusaktide kogumik) artiklis 4. Tuleb siiski meeles pidada, et teatavatel juhtudel võib territoriaalset pädevust reguleerida vahetult kohaldatav ELi õigus, mis on ülimuslik siseriiklike õigusaktide suhtes (vt nii rahvusvahelist kui ka territoriaalset kohtualluvust reguleeriva määruse nr 44/2001 teatavad sätted), mis tähendab, et Tšehhi õiguse kohaseid territoriaalse kohtualluvuse eeskirju alati ei kohaldata.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduses nr 99/1963 (õigusaktide kogumik) sätestatud põhireegli kohaselt on üldise pädevusega kohus (üldkohus) kostja üldise kohtualluvuse järgne kohus. Üldkohus on alati maakohus. Kui esimeses astmes on pädev piirkonnakohus (vt küsimus 2.1), on territoriaalne pädevus sellel piirkonnakohtul, mille tööpiirkonnas asub menetluspoole üldkohus (maakohus). Kui hagiavaldus esitatakse mitme kostja vastu, on territoriaalne pädevus ükskõik millise kostja üldkohtul.
Füüsilise isiku puhul on üldkohus see maakohus, mille tööpiirkonnas on tema elukoht, ja kui poolel elukoht puudub, siis see maakohus, mille tööpiirkonnas ta viibib. Elukohaks peetakse kohta, kus inimene elab kavatsusega seal püsivalt viibida (selliseid kohti võib olla mitu ja sel juhul on üldkohtuks kõik sellised kohtud).
Ettevõtlusega tegeleva füüsilise isiku üldkohus on äritegevusest tulenevates asjades see maakohus, mille tööpiirkonnas on tema tegevuskoht (tegevuskoht on avalikus registris registreeritud aadress); tegevuskoha puudumisel on üldkohus see maakohus, mille tööpiirkonnas on tema elukoht, ja kui poolel elukoht puudub, siis see maakohus, mille tööpiirkonnas ta viibib.
Juriidilise isiku puhul on üldkohtu määramise kriteeriumiks tema registrijärgne asukoht (vt tsiviilseadustiku seaduse nr 89/2012 (õigusaktide kogumik) artiklid 136–137).
Pankrotihalduri üldkohus on tema ametikohustuse täitmisel see maakohus, mille tööpiirkonnas on tema registrijärgne asukoht.
Erinorme kohaldatakse riigi üldkohtu suhtes (kohus, mille tööpiirkonnas on eriõigusnormi kohast pädevust omava riikliku organisatsioonilise üksuse registrijärgne asukoht, ja kui territoriaalset pädevust omavat kohut ei saa sellisel viisil kindlaks määrata, siis kohus, mille tööpiirkonnas toimusid nõude aluseks olevad sündmused), omavalitsusüksuse suhtes (kohus, mille tööpiirkonnas asub kohalik omavalitsusüksus) ja kõrgema territoriaalse isemajandava üksuse suhtes (kohus, mille tööpiirkonnas on tema haldusorganite registrijärgne asukoht).
Kui kostjal, kes on Tšehhi Vabariigi kodanik, puudub üldse üldkohus või puudub see Tšehhi Vabariigis, on pädev see kohus, mille tööpiirkonnas oli tema viimane teadaolev elukoht Tšehhi Vabariigis. Isiku vastu, kellel puudub Tšehhi Vabariigis muu pädev kohus, võib omandiõigusi kasutada kohus, mille tööpiirkonnas asub selle isiku vara.
Välisriigi juriidilise isiku vastu võib esitada hagi (menetluse algatamise avalduse ehk hagiavalduse) ka kohtusse, mille tööpiirkonnas Tšehhi Vabariigis asub tema ettevõte või ettevõtte organisatsiooniline üksus.
Seaduse nr 292/2013 (erikohtumenetluste kohta) (õigusaktide kogumik) artiklis 4 on sätestatud, et asja menetlemise pädevus on selle isiku üldkohtul, kelle huvides menetlus toimub, kui selles seaduses ei ole sätestatud teisiti. Piiratud teovõimega alaealise puhul, on üldkohus see kohus, mille tööpiirkonnas on alaealise elukoht vastavalt vanematevahelise kokkuleppele või kohtuotsusele või muude otsustavate asjaolude alusel.
Lisaks kostja üldkohtu territoriaalsele pädevusele kohaldatakse territoriaalset erikohtualluvust, nagu a) valikuline territoriaalne erikohtualluvus (vt küsimus 2.2.2.1) ja b) erandlik territoriaalne erikohtualluvus (vt küsimus 2.2.2.2). Kaubandusasjades saab sõlmida ka kohtualluvuse kokkuleppe (vt küsimus 2.2.2.3).
Peale selle on seaduse nr 292/2013 (erikohtumenetluste kohta) (õigusaktide kogumik) artiklis 5 sätestatud, et kui kohtualluvust määravad asjaolud muutuvad menetlustes, mis puudutavad alaealise hooldusõiguse kohtule andmist, isikuhooldusõigust või teovõimet, on kohtul õigus anda oma pädevus üle teisele kohtule, kui see on alaealise, eestkostja või selle isiku huvides, kelle teovõime üle otsustatakse. Pädevuse üleandmine vastavalt sellele artiklile toimub siiski alati kohtu kaalutletud otsusel.
Tegemist on nn valikulise territoriaalse erikohtualluvusega, mida reguleeritakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 (õigusaktide kogumik) artikliga 87. Hageja võib valida, kas esitada hagi kostja üldkohtule või mõnele muule territoriaalse pädevusega kohtule. Järgida tuleb siiski territoriaalse kohtualluvuse eeskirju – kui esimeses astmes on pädev piirkonnakohus, peab hageja esitama hagiavalduse piirkonnakohtule. Kui hagiavaldus on kohtule esitatud, ei või hageja oma valikut muuta. Kui territoriaalset kohtualluvust reguleerib vahetult kohaldatav ELi õigus, mis on ülimuslik siseriiklike õigusaktide suhtes (vt nii rahvusvahelist kui ka territoriaalset kohtualluvust reguleeriva määruse nr 44/2001 teatavad sätted), ei või Tšehhi õiguse kohaseid valikuõigusel põhineva territoriaalse kohtualluvuse eeskirju kohaldada.
Hageja võib kostja üldkohtu asemel valida kohtu, mille tööpiirkonnas:
on kostja alaline töökoht;
on toimunud sündmused, mis annavad õiguse saada hüvitist;
asub kostjaks oleva füüsilise või juriidilise isiku käitise organisatsiooniline üksus, kui vaidlus puudutab seda üksust;
on reguleeritud turgu korraldava või mitmepoolset kauplemissüsteemi haldava isiku registrijärgne asukoht, juhul kui on tegemist kaubandusliku vaidlusega, mis puudutab:
1) selle isiku korraldatud reguleeritud turgu või sellise äritegevusega seotud arveldusi või
2) selle isiku hallatud mitmepoolset kauplemissüsteemi või sellise kauplemistegevusega seotud arveldusi;
asub maksekoht, kus kasutatakse vekslist, võlakirjast või muust tagatisest tulenevat õigust;
asub kaubabörs, juhul kui tegemist on kaubabörsi puudutava vaidlusega.
Tegemist on nn erandliku territoriaalse erikohtualluvusega, mida reguleeritakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 (õigusaktide kogumik) artikliga 88 ja seaduse nr 292/2013 (erikohtumenetluste kohta) (õigusaktide kogumik) teatavate sätetega. Kui teatavates asjades on kehtestatud erandlik territoriaalne erikohtualluvus, ei või territoriaalset kohtualluvust määrata kostja üldkohtu või valitud kohtu järgi.
Kui territoriaalset kohtualluvust reguleerib vahetult kohaldatav ELi õigus, mis on ülimuslik siseriiklike õigusaktide suhtes (vt nii rahvusvahelist kui ka territoriaalset kohtualluvust reguleeriva määruse nr 44/2001 teatavad sätted), ei või Tšehhi õiguse kohaseid erandliku territoriaalse kohtualluvuse eeskirju kohaldada.
Vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 (õigusaktide kogumik) artiklile 88 kohaldatakse erandlikku territoriaalset kohtualluvust eelkõige järgmiste menetluste suhtes:
otsuse tegemine abikaasade ühisvara või muu vara suhtes või korteri ühise üürilepingu tühistamine pärast lahutust – territoriaalne pädevus on abielulahutuse üle otsustanud kohtul;
menetlus, mis puudutab õigust kinnisasjale (menetlus peab otseselt puudutama selle kinnisasjaga seotud õigust, st peamiselt omandiõigust või üürimis- või rentimisõigust) – territoriaalne pädevus on kohtul, mille tööpiirkonnas asub vara, tingimusel et tegemist ei ole menetlusega otsuse tegemiseks abikaasade ühisvara või muu vara kohta või korteri ühise üürilepingu tühistamiseks pärast lahutust (sellistel juhtudel peaks territoriaalne pädevus olema abielulahutuse üle otsustanud kohtul, vt eespool);
pärimismenetlusega seotud vaidluse lahendamise menetlus – territoriaalne pädevus on kohtul, kus toimub pärimismenetlus.
Seadusega nr 292/2013 erikohtumenetluste kohta nähakse ette territoriaalse erikohtualluvuse kohaldamine eelkõige järgmiste menetluste suhtes:
abielulahutuse menetlus, abielu kehtivuse kindlakstegemiseks algatatud menetlus ja abielu kehtetuks tunnistamise menetlus – vastavalt artiklitele 373 ja 383 on pädev see kohus, mille tööpiirkonnas oli abikaasade viimane ühine elukoht Tšehhi Vabariigis, tingimusel et vähemalt üks abikaasa elab selles piirkonnas; kui sellist kohut ei ole, on pädev kohus selle abikaasa üldkohus, kes ei esitanud menetluse algatamise avaldust, ja kui isegi seda kohut ei ole, siis menetluse algatamise avalduse esitanud abikaasa üldkohus;
pärimismenetlus – vastavalt artiklile 98 on pädev see kohus, mille tööpiirkonnas on surnu alaline elukoht või tema viimane elukoht või viibimiskoht või kus asub surnud isiku kinnisvara või kus ta suri (need on tähtsuse järjekorras esitatud kriteeriumid);
rahvusvahelise lapseröövi (lapse tagasitoomise) menetlused – vastavalt artiklile 479 on territoriaalne pädevus kohtul, mille tööpiirkonnas on laste rahvusvahelise kaitse ameti registrijärgne asukoht, st Brno munitsipaalkohtul.
Vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 (õigusaktide kogumik) artiklile 89a võivad pooled kokku leppida seadusega ettenähtust erineva territoriaalse kohtualluvuse (nn kohtualluvuse kokkulepe) üksnes äritegevusest tulenevates ettevõtjatevaheliste suhete asjades ja üksnes tingimusel, et selle kohtuasja suhtes ei ole kehtestatud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 (õigusaktide kogumik) artikli 88 kohast erandlikku territoriaalset kohtualluvust (vt eespool). Kohtualluvuse kokkulepe peab olema kirjalik. Kui hageja esitab hagi valitud kohtule ja rakendatakse kohtualluvuse kokkulepet, tuleks kokkulepe lisada hagiavaldusele (usaldusväärsel kujul – soovitavalt originaal või kinnitatud ärakiri), kuigi see ei ole kehtivates õigusaktides sätestatud eeltingimus.
Tšehhi Vabariigis ei ole erikohtuid (vt vastus 1. küsimusele).

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


text:
Kajar LemberRAMON RASK: EESTI VALDAV KOHTUPRAKTIKA TEEB KRIMINAALMENETLUSEST KARISTUSE - Kajar Lember
+372 53 333 214kajar@kajarlember.ee
EESTI JA ÕIGUSRIIK – TÕSISELT RÄÄGIME VÕI?
mai 28, 2018	by Kajar	in Blogi
Tänases Eesti Päevalehes on Ramon Raski lugu, millega saan vaid nõustuda. Kogu kirjeldatu on copy-paste nn minu kaasusest. Tore, et ka õigusmaailmas tegutsevad inimesed on sel teemal arvamust avaldamas ja äkki tulevikus on kahtlustatavatel pisutki inimlikum protsessi toimumise ajal eldada ja tegutseda ….
Avastseen: chuck-norrisliku löögiga annab menetleja menetlusele avapaugu. Jälitustegevus on tehtud, järgneb läbiotsimine, vara arest, isikute vahistamine, ülekuulamised, vastastamised. See on muljet avaldav jõudemonstratsioon ja koordineeritus – kõik juhtub eri paigus samal ajal. Kaamera liigub kogu aeg koos menetlejaga, tema iga liigutus on fookuses. Need on võitja kaadrid, tema tegevus sarnaneb soomusrongi liikumisega – puhas jõud ja kiirus. Case closed ja asi kohtusse!
Päriselus kulgeb kriminaaluurimine sageli teisiti. Ei ole harvad juhud, kui avalöögile järgneb aastateks vaikus ja alles aegumise piiril (viis aastat) ärgatakse, et süüdistus üle kohtu lävepaku suruda. Menetlusaluste isikute jaoks on olnud arvel iga menetluse päev. See on elu teadmatuses, ebakindluses, hirmus. Niisiis ei ole midagi imestada, et kui isik pärast viis aastat kestnud menetlust õigeks mõistetakse, ei tunne ta sellest kergendust ega rõõmu – ainult pettumust ja kibedust. Ta on karistuse, mida kohus talle ei mõistnud, juba ette ära kandnud. Isiku jätab jahedaks ka süüdimõistev otsus, sest selle sisust olulisem on, et menetlus ükskord lõppeks. Pigem õudne lõpp, kui lõputu õudus.
Menetluse lõputa õudus
Tekib küsimus, mis eesmärki teenib kriminaalmenetlus. Kas see on tõe väljaselgitamine või karistamine?! Arenenud lääne ühiskondades, kus riik allub seadusele ega pretendeeri ilmeksimatusele, kehtib kokkulepe, et sellisel lõputa õudusel ei lasta juhtuda. Menetlusaluse isiku seisund ei tohiks teda koormata päevagi kauem, kui on hädavajalik, et selgitada välja tema kohta esitatud kahtlustuse paikapidavus või alusetus.
Et seda kokkulepet täita, on riik võtnud endale kohustuse olla kohtueelses menetluses operatiivne ja kui see ei õnnestu, siis lõpetab riik menetluse. Jutt käib mõistliku menetlustähtaja regulatsioonist, mis on ühes ausa kohtupidamise reeglitega olnud Euroopa inimõiguste konventsiooni üks enim rakendatavaid norme (art 6(1)). Eesti kohtud on pidanud seda taasiseseisvunud Eesti kriminaalmenetluse osaks juba üle 20 aasta (alates 2011. aastast on see ka selge sõnaga reguleeritud Eesti Vabariigi kriminaalmenetluse seadustikus). Kui sellistes mängureeglites on mängu alguses kokku lepitud, siis miks riik seda ei rakenda? Miks menetlusest saab karistus?
Euroopa inimõiguste kohtu ja ka Eesti kohtute praktika toob ajalist mõõdet hinnates esile kaks kriteeriumi: nii perioodi, mille kestel isik on olnud menetlusalune, kui ka perioodid, mida ei saa pidada operatiivseks kohtueelseks menetluseks ehk nn menetleja passiivsusperioodid. Kuigi iga menetlus on erinev, ei ole passiivsusperioodid, mis ületavad mõnda kuud, Euroopa inimõiguste kohtu praktika järgi üldjuhul õigustatavad ja mõistlik menetlustähtaeg võidakse lugeda möödunuks, kui kohtueelne menetlus on kestnud kauem kui kolm aastat. Menetluse üldisest kestusest olulisemaks tulekski pidada passiivsusperioodide hulka ja kestust.
Ebaõigluse hukkamõist on see, mida nii uurimisorganitelt kui ka kohtult ootame. Nii ka siin. Kui kelleltki küsida, kas tahame kafkalikke protsesse, siis vastatakse eranditult eitavalt. Ent miks juhtub siiski, et kui aegumise piirini marineeritud toimik, kust terendavad kuude- ja aastatepikkused passiivsusperioodid, jõuab kohtunikuni, tõrgub kohus mõistlikku menetlustähtaega kohaldamast. Selline on praegu valdav kohtupraktika.
Riik eirab mängureegleid
Minu arvates eirab riik niimoodi mängureegleid, milles ollakse mängu alguses kokku leppinud. On ju riik andnud lubaduse, et menetlus kestab mõistliku aja ja kedagi ei hoita menetluses kauem, kui seda on operatiivse menetluse raames vaja, et selgitada tõde.
Jättes ebamõistlikult pikaks veninud menetlusprotsessi hukka mõistmata, ei jää kohus neutraalseks, vaid astub ebaõigluse poolele ja menetlus kui karistusvorm elab vaikimisi edasi. Sellega õõnestab kohus sedasama ausa kohtupidamise krediiti, mida ta ise sadade ja tuhandete õigete otsustega loob.
Eksimust möönda suudab vaid enesekriitiline ja tugev riik. See on riik, kes ei tee mängureeglitest assortiid, vaid järgib neid kõiki. Julgen omalt poolt kinnitada, et Eesti uurimisorganid ja riiklik süüdistus on sõltumatud ning õigusemõistmine erapooletu. See on meeletult suur väärtus ja eeldus, et üldse mängureeglitest avalikult rääkida. Meile lähedal on riike, kus käesolevat artiklit oleks mõttekas kirjutada ainult sahtlisse.
Just selle põhjal julgen arvata, et mõistlik menetlustähtaeg leiab Eesti kohtutes olulise mängureeglina ulatuslikumat kasutust. Sealt edasi on üksnes võidujooksu küsimus, kas menetlusajad lühenevad uurimisorganite enda initsiatiivil või reaktsioonina muutunud kohtupraktikale. Jäävad vaid „võitja kaadrid”, tõde selgitav menetleja, kes liigub nagu soomusrong. Case closed!
RÄÄGIME PÕHIÕIGUSTEST
Eesti Päevalehe ja Eesti advokatuuri koostööprojektina valmivas artiklisarjas räägivad tuntud õigusasjatundjad põhiõigustest ja nende kohast igapäevaelus.
Isiku hävitamine
Mõistmaks menetlusaluse isiku hingelist seisundit, tuleks olukorda võrrelda sellega, kui inimesele öeldakse, et oletatavasti on ta surmavalt haige, kuid lõplik diagnoos selgub mõne aasta pärast. Ja nii möödub üks, kaks, kolm, neli, viis aastat. Ootamine muutub aja jooksul omaette koormaks, sest edasise elu planeerimine on aastateks peatatud. Uue haiguse sisu on määratlematus, teadmatus, ebakindlus. See sööb vaimset ja füüsilist tervist. Ja mitte ainult menetlusalusel isikul endal, vaid ka kõigil tema lähedastel. Ettevõtjate puhul ettevõtlusest taandumiseni ja käega löömiseni.
See kõik võimendub veelgi, kui menetluses on kohaldatud tõkendit – nt elukohast lahkumise keeldu, mida veel mõni aasta tagasi sai kohaldada seadusest tuleneva ajalise piiranguta. Olen ise olnud kaitsjaks menetluses, kus kaitsealune, kellele elukohast lahkumise keeld kohaldus üle nelja aasta, kaotas menetluse kestel nii tervise (tekkis südamepuudulikkus) kui ka oma äri (ettevõte pankrotistus) ja äärepealt oleks kaotanud abielu. Tema jaoks lõppes menetlus pärast seitsme aasta möödumist õigeksmõistva kohtuotsusega. Kuid rõõmu otsuse üle asendas riigis pettumine.
Kohtuvõimu õõnestamine
Pikale veninud kohtueelne menetlus ei riiva menetlusaluse isiku õigusi üksnes kohtueelses menetluses, vaid juhatab sisse ka optimeerimisele suunatud kohtuliku menetluse. Kahjuks kipub olema nii, et kui kohtueelses menetluses üle aja „laagerdatud” asi jõuab lõpuks kohtusse, siis selle asemel et anda uurija/prokuröri tegevusetusele kriitiline hinnang, hakkab kohus hoopis kaotatud aega tasa tegema. Päästma päästmatut, õigustama õigustamatut.
Kohus püüab katkematus menetluses asjaga kiire lõpuni spurtida. See jätab jälje kohtuliku uurimise kvaliteedile. Nähtavasti pole advokatuuris kolleegi, kes ei oleks tundnud, et kohus suhtub kriminaalmenetluse puhul advokaati kui takistusse. Kaitsja esitab küsimusi, kaitsja seab tõendite lubatavust küsimärgi alla, kaitsja soovib koguda lisatõendeid. See on ju kaitsja ülesanne ja kohtumenetlus selleks õige koht. Aga selle jaoks ei ole enam aega! Uurija ja prokurör on andnud kohtunikule ülesande joosta botikutega ja seljakott seljas 110 m tõkkeid alla 10 sekundi.
Selles jooksus pole enam ruumi küsimise ja kahtlemise jaoks. Ei ole täismõõdus ruumi ka nende põhimõtete jaoks, millel kohtulik menetlus rajaneb: avalikkus, vahetus, võistlevus ja süütuse presumptsioon. Need on küll ideeliselt väärt põhimõtted, aga kohtueelse menetluse venitamisega on uurija/prokurör muutnud need kohtu jaoks takistusteks, millest tuleb nüüd üle hüpata. Kui tempo seda nõuab, siis ka raja kõrvalt joosta. Kohtueelse menetluse venitamisega seatakse surve alla ka kohtumenetluse kvaliteet.
Lugu ilmus Eesti Päevalehes 28.05.2018

matches: kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus