2 KESKUSE TEGEVUSVALDKOND JA PÕHIÜLESANDED
§ 5 Keskuse põhiülesanneteks Eestis kehtivatest õigusaktidest tulenevate riikliku järelevalve teostajate teenindamiseks vajalike tegevustena on:
§ 6 Keskuse põhiülesanneteks teadus- ja arendustegevuse ning seiretegevuse valdkondades ja tellijate taotluste täitmisel on:
§ 16 Keskusel on õigus:
§ 18 Keskuse direktor:
§ 20 Keskuse struktuuriüksused on:
RT I, 12.06.2013, 6
15.12.2004 RTL 2004, 157, 2366 01.03.2005
17.02.2006 RTL 2006, 20, 343 05.03.2006
12.04.2007 RTL 2007, 34, 594 28.04.2007
05.02.2009 RTL 2009, 16, 192 01.03.2009
07.02.2011 RT I, 11.02.2011, 3 01.03.2011
21.01.2013 RT I, 25.01.2013, 2 01.03.2013
03.06.2013 RT I, 12.06.2013, 1 01.07.2013
2) finants- ja asjaajamisosakond, mille ülesanne on eelarvestamine, Keskusele eraldatud rahaliste vahendite sihipärase kasutamise jälgimine, asjaajamise, teabevahetuse, arhiivitöö, personalitöö ja koolitustegevuse, riigivara arvestuse ning teabe- ja õppepäevade korraldamine, Põllumajandusministeeriumile finants-, personali- ja palgaarvestuseks vajaliku teabe ja dokumentatsiooni edastamine ning Keskuses loodava teabe vahendamine põllumajandussektorile;
[RT I, 11.02.2011, 3 – jõust. 1.03.2011]
§ 26. Keskus esitab oma tegevuse ülevaated Põllumajandusministeeriumile viimase kehtestatud korras.


COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele – Riigi Teataja
COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele
COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele - sisukord
§ 2 Toetusmeetme eesmärk
3 Taotluse menetlemine ja toetuse maksmine
§ 8 Taotluse rahuldamise ja rahuldamata jätmise tingimused ja kord
4 Aruandlus ja toetuse tagasinõudmine
§ 10 Toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine
RT I, 30.04.2020, 28
Vastu võetud 30.04.2020 nr 7
Määrusega kehtestatakse COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele.
§ 2. Toetusmeetme eesmärk
(1) Käesolevas määruses nimetatud toetuse (edaspidi toetus) eesmärk on toetada laulu- ja tantsupeo liikumises osalevaid kollektiive nende juhendamisega vahetult seotud isiku või isikute (näiteks dirigent, rahvatantsujuht, abidirigent, kontsertmeister, klaverisaatja, rahvamuusikakollektiivide juht) (edaspidi juhendaja) tööjõukulude katmisel või hüvitamisel.
(2) Toetuse andmise tulemusena on tagatud valdkondlike organisatsioonide majanduslik jätkusuutlikkus ja juhendajate tööhõive.
(3) Taotluse menetlemise korraldab Eesti Rahvakultuuri Keskus (edaspidi toetuse andja).
(1) Toetust saab taotleda juriidilise isikuna tegutsev kollektiiv või muu juriidiline isik või kohaliku omavalitsuse üksus, kui kollektiiv tegutseb juriidilise isiku või kohaliku omavalitsuse üksuse või tema asutuse juures (edaspidi taotleja).
1) ta sai 2019. aastal Kultuuriministeeriumi eelarvest laulu- ja tantsupeo protsessis osalevate kooride, orkestrite ja rahvatantsurühmade programmist tegevustoetust;
2) ta tulu on perioodil 1. märtsist 2020. aastal kuni 31. maini 2020. aastal vähenenud või ta on juhendaja töötasu või tasu vähendanud või kaotanud;
3) tal oli kehtiv leping juhendajaga enne eriolukorra väljakuulutamist;
5) tal puuduvad riiklike maksude maksuvõlad enne 12. märtsi 2020. a või on need ajatatud;
7) juhul kui toetuse andja on teinud taotleja suhtes varasemalt toetuse tagasinõudmise otsuse, ei tohi tal olla otsuse kohaselt tagasimaksmisele kuuluv toetus tähtajaks tagasi maksmata.
(1) Taotleja esitab toetuse saamiseks taotluse ja järgmise teabe:
2) andmed juhendaja kohta (nimi, isikukood või sünniaeg, aadress või e-posti aadress);
3) põhjendused ja tõendid perioodil 1. märtsist 2020. aastal kuni 31. maini 2020. aastal kollektiivi tulu vähenemise kohta või juhendajale töötasu või tasu vähendamise või kaotamise kohta;
4) koopia juhendajaga enne eriolukorra väljakuulutamist sõlmitud lepingust (näiteks tööleping, teenuse osutamiseks sõlmitud võlaõiguslikust leping) või esitatud arvetest ning koopiad juhendajale perioodi 1.10.2019 kuni 29.02.2020 eest väljamakstud töötasu või tasu kohta (näiteks palgalehed, kontoväljavõtted);
5) teave Eesti Töötukassa töötasu hüvitise meetmest saadud või taotletava hüvitise suuruse kohta või kui meetmesse ei pöördutud või sinna ei kvalifitseerutud, siis vastav põhjendus;
6) volikiri, kui taotleja esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel ja volitus ei ole antud toetuse andja toetuste taotlemise e-keskkonna (edaspidi e-keskkond) kaudu.
(2) Kui taotleja on taotlenud samadele kuludele toetust samal ajal mitmest COVID-19 abimeetmest või muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest, peab taotluses olema esitatud sellekohane teave.
(2) Taotluste esitamise tähtajast ja eelarvest teavitab toetuse andja oma veebilehel vähemalt seitse kalendripäeva enne taotlusvooru avamise päeva.
(1) Toetust makstakse kollektiivile toetusmeetme eelarves ette nähtud vahendite ulatuses kuni 70% juhendaja perioodi 1.10.2019 kuni 29.02.2020 keskmisest töötasust või tasust, kuid brutosummana mitte rohkem kui 1000 eurot ühe kalendrikuu kohta.
(2) Toetust võib maksta perioodi 1.03.2020 kuni 31.05.2020 eest.
(3) Toetuse suurust on õigus põhjendatult vähendada, kui toetuse saaja saab toetust teisest kriisileevendusmeetmest.
(4) Kui koguvajadus ületab kinnitatud eelarvet, vähendatakse kõikide taotlejate toetust võrdselt teatud protsendi võrra, kuni taotlejatele eraldatav summa saab võrdseks kinnitatud eelarvega.
3. peatükk Taotluse menetlemine ja toetuse maksmine
(1) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 15 tööpäeva alates taotlusvooru sulgemisest.
(2) Taotluste menetlemiseks moodustab toetuse andja komisjoni, mille koosseis avalikustatakse toetuse andja veebilehel.
(3) Komisjon teeb Eesti Rahvakultuuri Keskuse direktorile ettepaneku taotluse rahuldamise ning põhjendatud juhtudel osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta.
(4) Taotluse tähtaja jooksul esitamata jätmisel jäetakse taotlus läbi vaatamata.
(5) Kui taotluse esitamise tähtaja on taotleja ületanud mõjuval põhjusel, võib toetuse andja oma algatusel või taotleja taotluse alusel tähtaja ennistada haldusmenetluse seaduse §-s 34 sätestatud korras.
(6) Taotluse menetlemise käigus võib toetuse andja nõuda taotlejalt selgitusi, lisainformatsiooni, taotluse täiendamist või muutmist, kui ta leiab, et taotlus ei ole piisavalt selge või selles esinevad puudused.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud puuduste kõrvaldamiseks võib toetuse andja anda taotlejale kuni viis tööpäeva, mil peatub taotluse menetlemise aeg. Toetuse andja jätab taotluse läbi vaatamata, kui taotleja ei ole tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud, ning teavitab sellest taotlejat e-keskkonna kaudu kümne tööpäeva jooksul alates käesolevas lõikes toodud tähtaja saabumisest. Kui puudus kõrvaldatakse, loetakse puudusega seotud nõue täidetuks.
(8) Toetuse andja tunnistab taotleja ja taotluse nõuetele vastavaks juhul, kui on täidetud kõik käesoleva määruse §-des 3 ja 4 sätestatud nõuded.
§ 8. Taotluse rahuldamise ja rahuldamata jätmise tingimused ja kord
(1) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse teeb Eesti Rahvakultuuri Keskuse direktor.
(3) Taotluse võib rahuldada osaliselt, kui taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole põhjendatud. Taotluse võib osaliselt rahuldada tingimusel, et taotleja on sellega nõus.
1) taotleja ja/või taotlus ei vasta kasvõi ühele käesoleva määruse §-des 3 ja 4 sätestatud tingimustele või taotletud toetuse summa ei vasta käesoleva määruse §-s 6 sätestatule või teistele käesolevas määruses nimetatud nõuetele;
4. peatükk Aruandlus ja toetuse tagasinõudmine
§ 10. Toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine
(1) Toetuse saaja esitab toetuse andjale aruande toetuse rahuldamise otsuses märgitud kuupäevaks.
2) tõendeid tööjõukulude väljamaksmisest juhendajale perioodi 1. märts 2020. aasta kuni 31. mai 2020. aasta eest vähemalt 70% ulatuses perioodi 1.10.2019 kuni 29.02.2020 eest väljamakstud keskmisest töötasust või tasust.
(3) Aruanne tuleb esitada e-keskkonna kaudu.
(4) Toetuse andja menetleb aruannet kuni 30 tööpäeva esitamisest arvates.
(1) Toetuse andja võib toetuse taotlejalt tagasi nõuda, kui:
(2) Toetuse saaja peab tagasinõutud toetuse tagasi maksma 60 kalendripäeva jooksul otsuse kehtima hakkamise päevast alates.


§ 16 Õhukvaliteedi arvutuslik hindamine ja hindamismeetodid
§ 17 Õhukvaliteedi arvutusliku hindamise tulemuste esitamine
§ 18 Õhukvaliteedi arvutusliku hindamise tulemuste esitamine hajumiskaardil
§ 16. Õhukvaliteedi arvutuslik hindamine ja hindamismeetodid
(1) Õhukvaliteedi arvutuslik hindamine on heiteallika parameetrite ja heiteallika asukohta iseloomustavate meteoroloogiliste andmete põhjal saasteaine sisalduse määramine maapinnalähedases õhukihis.
(2) Õhukvaliteedi arvutuslikuks hindamiseks võib kasutada Gaussi, Euleri, Lagrangeani või muudel samaväärsetel algoritmidel põhinevat arvutusprogrammi, mis:
1) võimaldab arvutada ühe tunni, ööpäeva ja aasta keskmiseid õhukvaliteedi tasemeid ning 8 tunni libisevat keskmist õhukvaliteedi taset;
2) võimaldab protsentiilide arvutamist vastavalt atmosfääriõhu kaitse seaduse § 47 lõike 1 alusel kehtestatud määruses toodud piirväärtuse lubatud ületamiste arvule.
(3) Õhukvaliteedi arvutuslikuks hindamiseks kasutatakse õhukvaliteedi modelleerimispiirkonna meteoroloogiat iseloomustava meteoroloogilise masti eelmise kolme kalendriaasta mõõdetud meteoroloogilisi andmeid.
(4) Modelleerimisvõrgustiku suurus hajumisarvutuste tegemisel on maksimaalselt 50 × 50 m.
(5) Heiteallikate koosmõju hindamisel lähtutakse väljaspool käitise tootmisterritooriumi asetsevate õhusaasteluba, keskkonnakompleksluba või registreeringut omavate käitiste andmetest, mis jäävad käitise hajumisarvutuse piirkonda,.
(6) Hajumisarvutuse piirkond on piirkond, mis ulatub vähemalt 1 km kaugusele igast käitise heiteallikast.
§ 17. Õhukvaliteedi arvutusliku hindamise tulemuste esitamine
Õhukvaliteedi arvutusliku hindamise tulemuste esitamisel esitatakse vähemalt järgmised andmed:
1) sisendandmetena kasutatud heiteallikate andmed (heiteallika tüüp, kõrgus maapinnast, ristlõike pindala või diameeter, heiteallika koordinaadid L-Est süsteemis, saasteainete heitkogused);
2) kui heiteallikate heitkogused on ajalise variatsiooniga, siis tuleb esitada vastava saasteallika ajaline dünaamika iga allika kohta;
3) kasutatud meteoroloogiliste mõõteandmete sisend (meteoroloogilise vaatlusjaama asukoht, kasutatud meteoroloogiliste parameetrite loetelu ja ajaline resolutsioon);
4) meteoroloogilise mudeli sisendandmete kasutamise korral viide modelleerimistulemusele, modelleeritud meteoroloogilisele aastale, mudelile ja modelleerimise teostajale;
5) viide kasutatud topograafiliste sisendandmete kohta (kõrguskaart, resolutsioon, kõrguskaardi päritolu);
6) kasutatud arvutusprogrammi või mudeli nimetus ja versioon.
§ 18. Õhukvaliteedi arvutusliku hindamise tulemuste esitamine hajumiskaardil
(1) Õhukvaliteedi arvutusliku hindamise tulemuste alusel koostatakse hajumiskaart, mis vastab järgmistele nõuetele:
1) hajumiskaardi aluseks on Maa-ameti aluskaart (värviline põhikaart või ortofoto), millel on näha katastriüksuste kiht;
2) käitise saasteainete hajumiskaardil on välja toodud käitise tootmisterritooriumi piir;
3) hajumiskaardil märgitakse isojoontega selgelt eristatavas värviskaalas saasteaine vähemalt 5 kontsentratsioonide vahemikku, mis on selgitatud üheselt mõistetavalt hajumiskaardi legendis;
4) hajumiskaardil märgitakse punktheiteallikate asukohad punktidena ja pindheiteallikate asukohad aladena;
5) hajumiskaardile märgitakse saasteaine maksimaalse arvutusliku taseme tekkimise asukoht;
6) eraldi hajumiskaardid koostatakse iga saasteaine, vajadusel protsentiilide ja keskmistamisaegade jaoks.
(2) Hajumiskaardile märgitakse õhukvaliteedi taseme ühe tunni keskmisele piirväärtusele vastav samataseme- ehk isojoon vastavalt atmosfääriõhu kaitse seaduse § 47 lõigete 1 ja 2 alusel kehtestatud piirväärtustele.
(3) Kui atmosfääriõhu kaitse seaduse § 47 alusel ei ole õhukvaliteedi ühe tunni keskmist piirväärtust kehtestatud, märgitakse eraldi kaartidele asjakohasele piirväärtusele – 8 või 24 tunni või aasta keskmisele piirväärtusele või sihtväärtusele vastav isojoon.
(4) Kui atmosfääriõhu kaitse seaduse § 33 lõikes 1 nimetatud õhukvaliteedi juhtimisel ja hindamisel arvestatava aine suhtes, mille piirkonna õhukvaliteedi tase ületab atmosfääriõhu kaitse seaduse §-s 41 nimetatud ülemist hindamispiiri, on lisaks ühe tunni keskmisele piirväärtusele atmosfääriõhu kaitse seaduse § 47 alusel kehtestatud 24 tunni keskmine või aasta keskmine piirväärtus, esitatakse igale nimetatud piirväärtusele vastav keskmistamisaja hajumisarvutuse tulemus.


Kultuuritööga ja kogukonna arendamisega tegelevate mittetulundusühenduste toetamise kord – Riigi Teataja
Kultuuritööga ja kogukonna arendamisega tegelevate mittetulundusühenduste toetamise kord
Kultuuritööga ja kogukonna arendamisega tegelevate mittetulundusühenduste toetamise kord - sisukord
2 Toetuste üldalused, abikõlblikud tegevused ja mitteabikõlblikud kulud
§ 6 Projektitoetuse mitteabikõlblikud kulud
§ 8 Taotluste menetlemine
4 Toetuste andmine ja järelevalve
§ 9 Toetuse andmine
§ 13 Projektide oma- ja/või kaasfinantseeringu toetuse taotlemine ja eraldamine
§ 14 Erisus
RT IV, 07.11.2018, 5
Vastu võetud 26.10.2018 nr 54
(1) Määrusega kehtestatakse Valga valla eelarvest Valga vallas kultuuritööga ja kogukonna arendamisega tegelevatele mittetulundusühendustele kultuuritöö ja kogukonnategevuste korraldamiseks toetuse taotlemise, taotluste menetlemise, toetuse andmise, toetuse andmisest keeldumise ja toetuse kasutamise üle järelevalve teostamise kord.
(2) Määruse eesmärk on tagada Valga vallas kultuuritöö ja kogukondade arendamise järjepidevus ning toetada kultuuritööga ja kogukondade arendamisega tegelevaid mittetulundusühendusi.
(3) Määruses käsitletakse mittetulundusühendustena kultuuritöö korraldamiseks ja/või kogukondade tegevuste arendamiseks moodustatud mittetulundusühinguid või seltsinguid, kes ei ole kohaliku omavalitsuse, riigiasutuse või avalik-õigusliku institutsiooni valitseva mõju all.
(1) Kogukond – mingis piirkonnas elav teatud sotsiaalsete suhete võrgustikuga seotud inimeste rühm.
(2) Omafinantseering – toetuse saaja rahaline või mitterahaline panus projekti, mis kajastub projekti eelarves.
(3) Projektitoetus – rahastamisliik, millega toetatakse konkursi alusel kindla eesmärgi saavutamisele suunatud, ajas ja ruumis piiritletud, peamiselt ühekordset ühenduse poolt elluviidavat tegevust või tegevuste kogumit.
(4) Riigi või kohaliku omavalitsuse valitsev mõju ühenduses – riigi või kohaliku omavalitsuse asutuse suurem kui 50% osalus ühenduse juhtorganis ja hääleõiguses. See tähendab, et MTÜs on enam kui pooled liikmed riigi või KOV asutused.
(5) Tegevustoetus – rahastamisliik, millega toetatakse ühenduse igapäevast tegevust ja arengut tervikuna, eesmärgiga säilitada või tõsta selle võimekust.
2. peatükk Toetuste üldalused, abikõlblikud tegevused ja mitteabikõlblikud kulud
(1) Toetus jaguneb tegevustoetuseks ja projektitoetuseks.
(2) Abikõlblik taotleja on mittetulundusühendus, kelle asukoht äriregistri teabesüsteemi andmetel või seltsingulepingu alusel on Valga vald ja kes on esitanud majandusaasta aruande taotluse esitamise tähtpäevale eelnenud majandusaasta kohta.
(3) Taotlejal, kes on saanud Valga vallavalitsusest (edaspidi vallavalitsus) toetust eelnevates taotlusvoorudes, ei tohi olla tähtajaks esitamata aruandeid määruse § 7 lõikes 1 ja 2 sätestatud taotluse esitamise tähtpäeva seisuga.
(4) Mittetulundusühendus, mille alla koonduvad erinevad piirkonna kultuurikollektiivid, saab taotleda toetust vastavalt kollektiivide arvule, mille kohta peetakse eraldi arvestust.
(5) Toetus eraldatakse sihtotstarbeliselt ja määratakse tegevustoetuse puhul kalendriaastaks ja projektitoetuse puhul vastavalt projekti pikkusele, mis ei saa olla pikem kui 12 kuud arvates projektitaotluse esitamise tähtpäevast.
(6) Taotleja võib projektitoetuse korral projekti elluviimist alustada kõige varem taotluse esitamise tähtpäevast, kuid taotluse mitterahuldamise korral tehtud kulusid ei kompenseerita.
(7) Projektitoetuse taotluse omafinantseering peab olema vähemalt 10% projekti kogusummast, mis võib olla ka mitterahaline.
(8) Kultuuritöö korraldamiseks toetust saavad mittetulundusühendused peavad vajadusel ja võimalusel esinema Valga valla avalikel üritustel.
(1) Tegevustoetust eraldatakse mittetulundusühendustele nende tegevuse arendamiseks ja aktiviseerimiseks.
(2) Tegevustoetust eraldatakse mittetulundusühendusele, kes taotluse esitamise hetkeks on seltsingulepingu alusel või äriregistri teabesüsteemi andmetel tegutsenud vähemalt kuus kuud.
(3) Tegevustoetus arvutamise alused ja määrad kehtestab vallavalitsus lähtudes valla eelarvest ja kultuurialaste toetuste määramise komisjoni (edaspidi kultuurikomisjon) ja küla- ja asumiliikumise komisjoni (edaspidi kogukonnakomisjon) ettepanekutest.
(4) Tegevustoetuse saajad on kohustatud tegevustoetust kasutama ainult põhikirjaliseks tegevuseks.
(1) Projektitoetust saab taotleda kultuuritöö korraldamiseks ja kogukonna arendamiseks.
(2) Kultuuritöö korraldamisel toetatakse alljärgnevaid tegevusi ja nendega kaasnevaid kulusid:
5) kultuurikollektiivide pidulike aastapäevaürituste korraldamist;
8) transpordikulude katmist, mille hulka võib arvestada ka enne taotluse esitamise tähtpäeva ostetud piletid (piletite olemasolust ei sõltu taotluse rahuldamise otsus);
9) mitteperioodiliste trükiste koostamist, kui taotluses on välja toodud trükise kirjeldus jažanrimääratlus, tiraaž ja eelarve ning info trükise kasutamise, levitamise ja/või säilitamise kohta.
(3) Kultuuritöö korraldamisel ei toetata:
(4) Kogukonna arendamisel toetatakse tegevusi ja nendega kaasnevaid kulusid, mis aitavad kaasa kogukondade arengule nagu näiteks:
1) kogukonda kaasavate ürituste/ettevõtmiste (va kultuuri- ja spordiürituste) korraldamist;
2) kogukonnaliikmete koolitamist;
3) õppereiside korraldamist;
4) arengukavade koostamist;
5) ühenduse tegevuseks vajalike vahendite soetamist;
6) külaplatside korrastamist ja hooldamist;
7) talgute ja heakorrapäevade läbiviimist;
8) piirkondlikke maine- ja võrgustikuprojektide elluviimist.
(5) Ei toetata tegevusi, mis on taotluse esitamise tähtpäevaks juba toimunud.
(6) Kogukonna arendamise projektitoetuste maksimaalse toetussumma kehtestab vallavalitsus lähtudes valla eelarvest ja kogukonnakomisjoni ettepanekust.
(7) Projekti tegevused ja korraldatavad üritused peavad toimuma Valga valla territooriumil või peab toimuma osavõtt sündmustest, kus esindatakse Valga valda ja/või projekti kasusaajad peavad olema kogukonna liikmed (nt õppereisi korral).
§ 6. Projektitoetuse mitteabikõlblikud kulud
1) kulud, mis on eesmärgi saavutamiseks mittevajalikud ja ebamõistlikud ning mis ei ole projekti elluviimisega otseselt seotud;
2) kulud, mis on tehtud toetuse saaja ja temaga seotud isikute huvide konflikti olukorras, välja arvatud juhul, kui toetuse saaja on esitanud ühenduse üldkoosoleku protokolli selle tehingu tegemise otsustamise või heakskiitmise kohta vastavalt mittetulundusühingute seaduse § 19 lõike 1 punktile 4;
3) kulud, mis toetuse saaja on välja maksnud sularahas;
4) projekti elluviimise seisukohast muud põhjendamatud ja ebaolulised kulud, näiteks kulud alkoholi- ja tubakatoodetele, pangakaardi hooldustasud, kindlustamiskulud jne;
5) finantskulud, sh intressikulud, viivised ja trahvid;
6) kulud projekti raamatupidamisele;
8) projekti üritustel toitlustamise ja toidukaupade ostmise kulud toetuse arvelt, välja arvatud erandjuhud;
9) organisatsioonide, sh rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud.
(1) Tegevustoetuse vormikohase taotluse saab esitada vallavalitsusele järgmise kalendriaasta kohta hiljemalt jooksva aasta 31. detsembriks.
(2) Projektitoetuse vormikohase taotluse saab esitada vallavalitsusele järgmisteks tähtpäevadeks: 20. veebruar, 20. mai, 20. august ja 20. november.
(3) Kui toetuse esitamise tähtpäev langeb nädalavahetusele või riigipühale, siis on tähtajaks tähtpäevale järgnev tööpäev.
(4) Toetuste taotluste vormid kinnitab vallavalitsus.
§ 8. Taotluste menetlemine
(1) Tähtpäevaks laekunud taotluste menetlemise aeg on kuni 30 tööpäeva alates taotluse esitamise tähtpäevast.
(2) Taotluse menetlus algab taotlusvooru esitatud taotluse registreerimisest ning lõpeb vallavalitsuse otsusega taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta.
(3) Vallavalitsus kontrollib esitatud taotluste nõuetele vastavust. Puuduste esinemisel taotluses informeerib vallavalitsus sellest taotlejat. Puuduste kõrvaldamiseks antakse aega kuni 5 tööpäeva. Kui taotleja ei kõrvalda puudusi määratud tähtajaks, siis menetlus toetuse määramiseks lõpetatakse.
(4) Kultuuritööd korraldavate mittetulundusühenduste tegevustoetuse taotlusi vaatab läbi vallavalitsus poolt moodustatud kultuurikomisjon.
(5) Kogukonna arendamisega tegelevate mittetulundusühenduste tegevustoetuse taotlusi vaatab läbi vallavalitsuse poolt moodustatud kogukonnakomisjon.
(6) Kultuuritegevusega seotud projektitoetuse taotlusi hindab kultuurikomisjon.
(7) Kogukonna arendamisega seotud projektitoetuse taotlusi hindab kogukonnakomisjon.
(8) Kultuuri- ja kogukonnakomisjonil on õigusteha taotlejale ettepanek jätta projektist mõni tegevus või kulu välja, kui komisjoni hinnangul ei ole see abikõlblik või projekti elluviimiseks ja eesmärgi saavutamiseks vajalik, või vähendada kulu jaoks planeeritud summat, kui komisjonide arvates on kulu projekti eesmärkide saavutamiseks põhjendamatult suur, või puuduvad eelarvelised vahendid.
(9) Kui taotleja on nõus komisjonide ettepanekuga tegevuste või kulude muutmiseks ja on allkirjastanud muudetud taotlusvormi, teeb komisjon vallavalitsusele ettepaneku taotluse rahuldamiseks.
(10) Kui taotleja ei ole nõus komisjonide ettepanekuga tegevuste või kulude muutmiseks, teeb komisjon vallavalitsusele ettepaneku jätta taotlus rahuldamata.
(11) Vallavalitsus kinnitab projektitoetuse taotluste hindamismetoodika.
(12) Vallavalitsusel on õigus küsida taotlejalt lisainformatsiooni ja täiendavaid andmeid.
(13) Kui tuvastatakse valeandmete teadlik esitamine, siis lõpetatakse menetlus toetuse määramiseks.
4. peatükk Toetuste andmine ja järelevalve
§ 9. Toetuse andmine
(1) Toetuse eraldamise, eraldamisest keeldumise ja toetuse suuruse otsuse teeb vallavalitsus kultuuri- ja kogukonna komisjoni protokollitud ettepanekute alusel 30 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtpäevast.
(2) Vallavalitsus teavitab taotlejaid toetuse eraldamisest või eraldamata jätmisest hiljemalt 15 tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud korralduse vastuvõtmisest.
(1) Vallavalitsus edastab hiljemalt 20 tööpäeva jooksul toetuse eraldamise korralduse vastuvõtmisest taotlejale allkirjastamiseks lepingu toetuse sihtotstarbelise kasutamise kohta.
(2) Kui toetuse saaja ei allkirjasta lepingut alates lepingu kättesaamisest 10 tööpäeva jooksul, siis on vallavalitsusel õigus lõpetada toetuse eraldamise menetlus.
(1) Tegevustoetuse saaja esitab vallavalitsusele vormikohase aruande toetuse kasutamise kohta toetuse saamise aastale järgneva aasta 31. jaanuariks. Kui toetuse saajaga lõpetatakse leping toetusperioodi kestel, on toetuse saaja kohustatud esitama vormikohase aruande toetuse kasutamise kohta vallavalitsusele hiljemalt 1 kuu jooksul pärast lepingu lõpetamist.
(2) Projektitoetuse saaja esitab vallavalitsusele vormikohase aruande toetuse kasutamise kohta hiljemalt 1 kuu peale projekti lõppemist.
(3) Toetuste aruande vormid kinnitab vallavalitsus.
Vallavalitsusel on õigusteostada kontrolli eraldatud toetuste kasutamise ning esitatud andmete õigsuse üle.
§ 13. Projektide oma- ja/või kaasfinantseeringu toetuse taotlemine ja eraldamine
(1) Mittetulundusühendusel on võimalik aastaringselt esitada vallavalitsusele vabas vormis taotlus rahastuse saanud projektide oma- ja/või kaasfinantseeringu katmiseks.
(2) Toetust ei saa küsida vallavalitsuse poolt toetust saanud projektide oma- ja/või kaasfinantseeringu katmiseks.
(3) Toetuse eraldamise otsustab vallavalitsus arvestades valla eelarvelisi võimalusi.
§ 14. Erisus
Tulenevalt 2018. aasta piiratud eelarvevahenditest eraldatakse käesoleval aastal kogukonna arendamiseks projektitoetust ainult maapiirkonnas kogukonna arendamisega tegelevatele mittetulundusühendustele. Alates 2019. aastast laieneb projektitoetus ka linnapiirkonnas kogukonna arendamisega tegelevatele mittetulundusühendustele.
1) Valga Linnavolikogu 29. septembri 2000 määrus nr 17 „Kultuurialastele mittetulundusühingutele (seltsid, ühingud, klubid) toetuste andmise kord“;
2) Taheva Vallavolikogu 20. juuni 2014 määrus nr 5 „Mittetulunduslikuks tegevuseks toetuse andmise kord“;
3) Tõlliste Vallavolikogu 8. märtsi 2010. a määrus nr 7 „Mittetulunduslikuks tegevuseks toetuse andmise kord“.