text:
3-3-1-28-16 Riigikohus 26.10.2016
TuMS § 14 lg 2
TuMS § 50 lg-st 1 tulenevalt on väljamakse äriühingu osaniku dividendiks kvalifitseerimise eelduseks rahalises või mitterahalises vormis väljamakse tegemine sellele isikule. (p 11)
Kulutuse ettevõtlusega seotus TuMS tähenduses ei olene ainult sellest, kas soetatut kasutatakse maksustatava käibe tarbeks. (p 14)
Kui korterit ei soetatud ettevõtte maksustatava käibe tarbeks, ei ole korteri soetamise ja korteriga seotud muude kulutuste tegemisel tasutud käibemaksu mahaarvamine lubatud. KMS § 16 lg 3 p-st 1 tulenevalt ei ole eluruumi üürile, rendile või kasutusvaldusesse andmisel võimalik KMS § 16 lg 2 p-s 2 nimetatud maksuvabastusest loobuda. Seega ei teki korteri eluruumina kasutada andmisest käibemaksuga maksustatavat käivet. (p 9)
3-1-1-46-10 Riigikohus 18.06.2010
KrMS § 123 lg 1
KarS § 5 lg 1
TuMS § 14
KrMS § 312
TuMS § 36 lg 1
Alates 15. märtsist 2007 ei ole enda maksuhalduri juures registreerimata jätmine karistatav kuriteona, vaid väärteona maksukorralduse seaduse § 154 järgi.
Laenulepingust tulenev (laenutähtaja lõpus tekkiv) nõudeõigus laenusaaja vastu ei ole käsitatav maksustatava tuluna TuMS § 36 lg 1 mõttes.
Laenuandjale tagastamata jäänud laenusummad võivad teatud tingimustel olla käsitatavad laenuandja ettevõtlusega seotud kuluna, mis tuleb üldjuhul ettevõtlustulust maha arvata (3-3-1-21-02 p-d 10-11).
Mahaarvamiste tegemine füüsilise isiku ettevõtlustulust võib vaatamata TuMS § 14 lg-s 5 sätestatule olla teatud juhtudel võimalik ka siis, kui isik ei ole end nõuetekohaselt füüsilisest isikust ettevõtjana registreerinud (3-3-1-70-08 p 12).
Eelnev raamatupidamiskohustuse rikkumine võib teatud juhtudel tähendada, et süüdistatav, kes tugineb teatud maksunduslikult olulistele faktidele, peab neid ise tõendama (3-1-1-47-07, p-d 19-23). Samasuguse tõendamiskoormise üleminek süüdistatavale ei saa aga kõne alla tulla n-ö negatiivse asjaolu puhul - isikule ei saa panna kohustust tõendada mingi asjaolu mitteesinemist, näiteks seda, et ta ei ole teatud rahasummat kätte saanud.
Süüdistatav, kes väidab, et ta on teinud ettevõtlustulu saamiseks vajalikke kulutusi, peab nende kulutuste tegemist tõendama või vähemalt looma menetlejale reaalse võimaluse kulutuste tegemist usaldusväärselt kontrollida.
Tulenevalt KrMS § 61 lg-st 2 hindab kohus tõendeid nende kogumis oma siseveendumuse kohaselt. See tähendab, et kohus kujundab uuritud tõendite alusel veendumuse tõendamiseseme asjaolude esinemise või puudumise kohta. Millised asjaolud ja millistele tõenditele tuginedes kohus tõendatuks luges, peab tulenevalt KrMS § 312 p-st 1 kajastuma kohtuotsuse põhiosas. Sellega seondub nõue, et kohtu siseveendumuse kujunemine peab olema kohtuotsuse põhjenduste alusel lugejale jälgitav. Eelöeldu tähendab muuhulgas sedagi, et kohtuotsuse pinnalt peab olema jälgitav, milliste tõendite alusel luges kohus süüdistatavale omistatud teod tõendatuks.
Tõendite loetlemine kohtuotsuses ei ole käsitatav kohtuotsuse põhistusena KrMS § 339 lg 1 p 7 mõttes ja tõendite hindamine nende kogumis tähendab muuhulgas erinevatest tõenditest tulenevate andmete asetamist omavahelisse konteksti sidustatuna kuriteokoosseisu tunnustega (RKKKo nr 3-1-1-100-06 p 18 ja 3-1-1-63-08 p 12.2). Kohtuotsus, mille põhiosas on tõendite analüüsi asemel piirdutud kohtuliku uurimise esemeks olnud tõendite loetlemise, nende sisu kirjeldamise ning kohtuistungi protokolli refereerimisega, ei vasta KrMS § 312 nõuetele.
Kohtuliku arutamise käigu talletamiseks on seadusandja KrMS § 155 kohaselt pannud kohtutele kohtuistungi protokolli pidamise kohustuse ning kohtuistungi protokolli kantu veelkordseks kajastamiseks kohtuotsuses puudub igasugune vajadus ja põhjendus. Tulenevalt kohtuistungi protokolli pidamise kohustuslikkusest ei nõua KrMS § 312 p-d 1-3 ka ülekuulatud isikute ütluste taasesitamist kohtuotsuses. Piisab sellest, kui kohtuotsuse põhjendavas osas esitatakse kokkuvõtlikult ütluste sisu, seostades selle konkreetsete tõendamiseseme asjaoludega. (RKKKo nr 3-1-1-22-10).
Ringkonnakohtu poolt maakohtu otsuses KrMS § 339 lg 1 p-s 7 sätestatud kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumise ekslik tuvastamata jätmine on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 tähenduses.
Tõendite loetlemine kohtuotsuses ei ole käsitatav kohtuotsuse põhistusena KrMS § 339 lg 1 p 7 mõttes ja tõendite hindamine nende kogumis tähendab muuhulgas erinevatest tõenditest tulenevate andmete asetamist omavahelisse konteksti sidustatuna kuriteokoosseisu tunnustega (RKKKo 3-1-1-100-06 p 18 ja 3-1-1-63-08 p 12.2). Kohtuotsus, mille põhiosas on tõendite analüüsi asemel piirdutud kohtuliku uurimise esemeks olnud tõendite loetlemise, nende sisu kirjeldamise ning kohtuistungi protokolli refereerimisega, ei vasta KrMS § 312 nõuetele.
KrMS § 123 lg 1 tähenduses on dokumendi kvaliteet ka originaaldokumendi koopial ja ärakirjal, mis sisaldab teavet tõendamiseseme kohta. Koopia võltsimiskahtluse korral tuleb lahendada küsimus kõnealuse tõendi usaldusväärsusest.
Tulenevalt KrMS § 66 lg-st 1 on kriminaalmenetluses tõendina lubatavad ka laenusaajast tunnistaja ütlused oma laenusuhte tekkimise, muutumise või lõppemise asjaolude kohta. Küll aga tuleb selliste ütluste usaldusväärsust eriti põhjalikult kaaluda.
kriminaalmenetluse sõltumatus teistest kohtumenetlustest
Kriminaalasja lahendav kohus ei ole järelduste tegemisel seotud tsiviilkohtumenetluses tehtud järeldustega, küll aga ei või kriminaalasja lahendav kohus jätta kuriteo koosseisulistele tunnustele vastavate asjaolude kohta tsiviilkohtumenetluses tehtud kohtu järeldusi põhjenduseta tähelepanuta.
kohtuistungi protokoll
Kriminaalmenetluses võib tõendiks olla ka tsiviilkohtumenetluses tehtud kohtuotsus.
3-3-1-30-04 Riigikohus 28.06.2004
TuMS § 14 lg 4
TuMS § 16 lg 1
TuMS § 36 lg 1 alusel võetakse füüsilise isiku poolt saadud tulu (sh ettevõtlustulu) tulumaksuga maksustamisel arvesse sellel maksustamisperioodil, millal tulu laekus. Tulu võib tekkida ka sellest, kui kolmas isik täidab maksumaksja eest maksumaksja kohustuse. Kolmanda isiku poolt makstud summat tuleb lugeda maksumaksja tuluks ja maksustamine toimub samadel alustel nagu oleks toimunud siis, kui komas isik oleks tasunud maksumaksjale ning viimane riigile.
TuMS § 36 lg 1 ei välista, et üks kuludokument saab tõendada korraga mitme isiku kulu. Kolmanda isiku kaudu toimuva tehingu täitmise ja maksete tasaarvestamise korral on oluline, et maksustamisel võetaks arvesse kõiki sooritusi.
tegeliku tahte väljaselgitamine
2000. aastal kehtinud Tulumaksuseaduse (TuMS) § 16 lg 1 alusel kuuluvad nii kasutusvaldusest kui ka rendist saadud tulu maksustamisele. Kuna antud asjas on määrava tähtsusega, kas nimetatud tulu laekus ettevõtluse käigus või tavalise füüsilisest isikust residendi tuluna, oleks maksuamet pidanud revisjoni käigus selgitama maksumaksjale nimetatud põhimõttelisi alternatiive ja nende erinevaid maksuõiguslikke tagajärgi nii kontrollitaval perioodil kui ka tulevastel perioodidel ning andma maksumaksjale võimaluse kaalutletud valikuks.
TuMS § 14 lg 4 sätestab, et ettevõtlustulu võib hõlmata ka TuMS § 16 lg-s 1 nimetatud tulusid. Seega kui maksumaksja on oma ettevõtluse kuludesse arvestanud kinnistute soetamise ja haldamisega seotud kulud, siis tuleb lugeda ka kinnistutest tulenevad tulud ettevõtluse tulude hulka. Maksumaksja tegeliku tahte väljaselgitamiseks peab aga maksuamet hindama kõiki aspekte nende kogumis. Välistatud ei ole maksumaksja eksimus oma tegevuse liigitamisel ettevõtluseks, samuti tema tahe kasutada kinnistuid hiljem teisel otstarbel kui vara soetamise hetkel.
3-3-1-55-03 Riigikohus 12.06.2003
TuMS § 15
Ettevõtlusega on tegemist siis, kui vara omandati või valmistati müügi eesmärgil ning vajalik on vaadelda, kuidas käituti vara soetamise hetkel, kuidas soetatud vara kasutati ning millistel asjaoludel toimus vara müük. Kui maksumaksja on vara omandamise või kasutamisega seotud kulusid ettevõtlustulust maha arvanud, siis ei saa vara võõrandamist kvalifitseerida väljaspool ettevõtlust toimunud tehinguks, sest see võimaldaks mitmekordset tulu vähendamist.
Vara müügi maksustamist ei saa seada sõltuvusse ainuüksi sellest asjaolust, kuidas maksumaksja on oma raamatupidamises kajastanud vara soetamist. Kuna füüsilisest isikust ettevõtja vara ei ole eraldatud sama füüsilise isiku muust varast, siis ei pea ettevõtja fikseerima algselt muuks otstarbeks soetatud vara kasutuselevõtmist ettevõtluses.
ümberarvutused maksudeklaratsioonis
Kuna füüsilise isiku tulude ja kulude arvestus on vajalik tuludeklaratsiooni täitmiseks, siis on maksumaksjal õigus lõplikud otsused tulude kvalifitseerimise osas teha alles tuludeklaratsiooni täitmisel. Maksumaksjal on õigus ka pärast maksudeklaratsiooni esitamist ja maksu määramist vigade avastamise korral parandada vastavat maksudeklaratsiooni ning taotleda maksuhaldurilt maksuteate või maksuotsuse muutmist või kehtetuks tunnistamist.
Kuna füüsilisest isikust ettevõtja vara ei ole eraldatud sama füüsilise isiku muust varast, siis ei pea ettevõtja fikseerima algselt muuks otstarbeks soetatud vara kasutuselevõtmist ettevõtluses. Kinnistute ostu ja müügi tehingute vormistamine ja tehingute tsiviilõiguslik sisu ei sõltu sellest, kas tehingu pool tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana või mitte.

matches:
Riigikohus
§ 14
§ 50
§ 16
§ 16
Riigikohus
§ 123
§ 5
§ 14
§ 312
§ 36
§ 154
§ 36
§ 14
§ 61
kohus
kohus
kohus
§ 312
kohus
§ 339
§ 312
§ 155
§ 312
§ 339
§ 339
§ 339
§ 312
§ 123
§ 66
kohus
kohus
Riigikohus
§ 14
§ 16
§ 36
§ 36
§ 16
§ 14
§ 16
Riigikohus
§ 15


Täiskasvanute hoolekandeasutuse tervisekaitsenõuded – Riigi Teataja
Täiskasvanute hoolekandeasutuse tervisekaitsenõuded
Täiskasvanute hoolekandeasutuse tervisekaitsenõuded - sisukord
§ 1 Tervisekaitsenõuete rakendusala
2 PROJEKTEERIMINE, EHITAMINE, RENOVEERIMINE
§ 4 Maa-ala projekteerimine
3 HOOLEKANDEASUTUSE RUUMID
§ 5 Ruumide koosseis ja üldnõuded
§ 6 Elu- ja magamistoad
§ 7 Toitlustusruumid
§ 8 Hügieeniruumid
§ 9 Tehnokommunikatsioonid ja sisekliima
4 HOOLEKANDEASUTUSE KASUTAMISE ÜLDHÜGIEENI NÕUDED
§ 10 Magamistoa sisustus
§ 11 Maa-ala ja ruumide korrashoid
§ 12 Toitlustusruumide ja toitlustamise hügieeninõuded
§ 13 Töötajate tervisekontroll, isikuhügieen
RT I, 28.03.2014, 29
Vastu võetud 03.04.2002 nr 58
RTL 2002, 49, 692
jõustumine 01.05.2002
30.06.2009 RTL 2009, 53, 781 10.07.2009
Määrus kehtestatakse rahvatervise seaduse § 8 lõike 2 punkti 9 alusel.
[RT I, 28.03.2014, 2 - jõust. 31.03.2014]
§ 1. Tervisekaitsenõuete rakendusala
(1) Määrusega kehtestatakse tervisekaitsenõuded täiskasvanute hoolekandeasutuse (edaspidi hoolekandeasutus), välja arvatud erihooldekodu, ja selle maa-ala projekteerimisele, ehitamisele, ümberehitamisele, renoveerimisele ning kasutamisele.
[RTL 2009, 53, 781 - jõust. 10.07.2009]
(2) Määruses käsitletakse hoolekandeasutusena ööpäevast hooldamis- ja rehabiliteerimisteenust osutavat üldhooldekodu, sotsiaalse rehabilitatsiooni keskust, tugikodu ning varjupaika.
(3) Määruses kehtestatud nõuded laienevad ka päevast hooldamis- ja rehabiliteerimisteenust osutava hoolekandeasutuse projekteerimisele, ehitamisele, ümberehitamisele, renoveerimisele ja kasutamisele olenevalt hoolekandeasutuses osutatava teenuse liigist.
Määruses kasutatakse «Sotsiaalhoolekande seaduse» ning «Rahvatervise seaduse» mõisteid.
2. peatükk PROJEKTEERIMINE, EHITAMINE, RENOVEERIMINE
(1) Hoolekandeasutuse ehitamisel, ümberehitamisel ja renoveerimisel kasutatakse ehitus- ning viimistlusmaterjale, mille terviseohutus on tõendatud.
(2) Hoolekandeasutuse ehitamise, ümberehitamise ja renoveerimise projekt kooskõlastatakse «Rahvatervise seaduse» § 12 lõike 3 alusel Terviseametiga.
(3) Hoone kasutussevõtmiseks pärast ehitamist, ümberehitamist ja renoveerimist peab olema Terviseameti kooskõlastus.
§ 4. Maa-ala projekteerimine
(1) Hoolekandeasutuse asukoht planeeritakse kaugemale müra- ja saasterikastest teedest ning tänavatest ja ettevõtetest. Õhusaaste- ja müratase ei tohi ületada elu- ning puhkealale kehtestatud piirväärtusi.
(2) Hoolekandeasutuse asukohast peab olema selle elanikel võimalik liigelda muude avalike teenuste saamise asukohtadesse ning üldjuhul kasutada ühissõidukiga liinivedu.
(3) Hoolekandeasutuse ümbrus peab olema haljastatud ja heakorrastatud.
(4) Majandusõu planeeritakse üldjuhul maa-ala põhjapoolsesse ossa köögi- ning muude majandusruumide sissepääsude lähedusse. Prüginõud peavad asuma kinnistu maa-alal võimalikult kaugel hoone akendest ja olema tihedalt suletava kaanega.
(5) Maa-ala ja ruumide planeerimisel ning projekteerimisel tuleb arvestada «Ehitusseaduse» § 3 lõike 10 alusel kehtestatud nõudeid.
(6) Jalutus- ja juurdepääsuteed peavad olema pimedal ajal valgustatud, v.a öörahu ajal.
3. peatükk HOOLEKANDEASUTUSE RUUMID
§ 5. Ruumide koosseis ja üldnõuded
(1) Hoolekandeasutuse hooned projekteeritakse üldjuhul 1–2-korruselised. Enamate korruste puhul peab hoones olema lift.
(2) Magamis- ja elutoad planeeritakse hoone ida-, kagu- või lõunapoolsesse ossa, köök aga põhjapoolsesse ossa.
(3) Ööpäevast hooldamis- ja rehabiliteerimisteenust osutavas hoolekandeasutuses peavad olenevalt teenuste liigist ja hulgast olema järgmised ruumid:
Üleriiete hoiuruum
Tervishoiu- ja protseduuriruumid
[Kehtetu – RTL 2009, 53, 781 – jõust. 10.07.2009]
Söögituba kööginurga või toidu kuumutamise võimalusega
Pesemis- või duširuumid
Puhta pesu hoiuruum
Määrdunud pesu hoiuruum
Koristusinventari hoiuruum
Pesupesemis- ja kuivatusruum (kui pesu pestakse hoolekandeasutuses)
Triikimisruum
Haldusruumid
Töötajate riietus- ja tualettruumid
Töötajate söögituba/puhkeruum
Toitlustusruumid:
– ettevalmistusruum
– kuumköök
– külmköök
– juurviljaladu
– toiduainete laod, sh külmkambrid
– nõudepesemisruum
– koristusvahendite hoiuruum
– pakendihoiuruum
– toidunõude ja pabertarvikute hoiuruum
– jäätmeruum
Külalistetuba koos tualettruumiga
Saal/söögituba
(4) Ruumide koosseisu võib muuta kooskõlastatult Terviseametiga lähtuvalt elanike arvust ja osutatavatest teenustest.
(5) Hoolekandeasutuse ruumide viimistlus peab olema kooskõlas ruumide funktsiooniga ning sisustus peab võimaldama samu tegevusi, mis koduses (loomulikus) keskkonnas.
(6) Hoolekandeasutuse suitsetamiskoha või -ruumi planeerimisel lähtutakse «Tubakaseadusega» kehtestatud nõuetest.
§ 6. Elu- ja magamistoad
(1) Hoolekandeasutuse elu- ja magamistoad peavad vastama Vabariigi Valitsuse 26. jaanuari 1999. a määrusega nr 38 «Eluruumidele esitatavate nõuete ja üüriarvestamise korra kinnitamine» kehtestatud nõuetele, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Ruumide mõõtmed, sisustuse valik ja selle paigutus peab olema selline, et õendusabiteenuse osutajale võimaldada vajadusel juurdepääs voodile mõlemalt poolt.
(3) Hoolekandeasutuses on üldjuhul ühe- või kahekohalised magamistoad. Olulise kõrvalabi vajaduse ja sügava liitpuudega elanike magamistuba võib olla maksimaalselt neljakohaline. Igas magamistoas peab voodite vahel olema võimalik kasutada liigendatavat vaheseina, kardinat või sirmi.
(4) Magamistoa minimaalne pindala ühekohalise majutuse korral peab olema 8 m2, kahekohalise puhul vähemalt 12 m2 ja iga järgneva voodikoha kohta peab lisanduma vähemalt 6 m2.
(5) Magamistubade uksed peavad olema lukustatavad.
(6) Hoolekandeasutuses nähakse ette elutuba pindalaga vähemalt 12 m2 iga kümne voodikoha kohta.
§ 7. Toitlustusruumid
(1) [Kehtetu – RTL 2009, 53, 781 - jõust. 10.07.2009]
(2) Elanikke toitlustatakse üldsöögisaalis, söögitoas, elutoas või magamistoas.
(3) Toidu serveerimiseni tuleb toit hoida nõutaval temperatuuril.
(4) Söögitoas või muus selleks ettenähtud ruumis peab olema pliit või mikrolaineahi, toidunõudekapp, külmkapp, lauad toidu valmistamiseks ja söömiseks ning toidunõude pesemise võimalus.
§ 8. Hügieeniruumid
(1) Hügieeniruum on pesemis- ja tualettruum. Pesemisruum on duširuum, vannituba ja saun. Pesemiskoht on dušš või vann.
(2) Hoolekandeasutuses nähakse ette vähemalt:
1) üks pesemiskoht kümne voodikoha kohta;
2) üks valamu nelja voodikoha kohta;
3) kaks WC-potti kümne voodikoha kohta.
(3) Hoolekandeasutuse pesemis- ja tualettruumide ning pesemiskoha seinad ning põrandad peavad olema kaetud niiskuskindla, kergesti puhastatava ja desinfitseeritava materjaliga.
(4) Tualettruumides peab olema käte pesemise ja kuivatamise võimalus.
§ 9. Tehnokommunikatsioonid ja sisekliima
(1) Hoolekandeasutuses kasutatav joogivesi peab vastama «Veeseaduse» alusel kehtestatud joogiveenõuetele.
(2) Joogivesi peab olema hoolekandeasutuse elanikele pidevalt kättesaadav.
(3) Hoolekandeasutuses peab olema külma- ja soojaveevarustus, reoveekanalisatsioon, ventilatsioon ning kesk- või ahjuküte. Ahjukütte korral ei tohi küttekolle avaneda magamistuppa.
(4) Hoolekandeasutuse soojaveevarustuses peab ööpäevaringselt olema vähemalt 45 ºC vesi.
(5) Loomulik või sundventilatsioon peab tagama küllaldase õhuvahetuse kõikides ruumides. Magamistubades peab olema ka loomulik ventilatsioon.
(6) Küttekehad peavad olema kergesti puhastatavad.
(7) Hoolekandeasutuse ruumides peab olema loomulik ja kunstlik valgustus. Abi-, hoiu- ja hügieeniruumides võib ette näha ainult kunstliku valgustuse.
(8) Kunstlik valgustus peab tagama normile vastava ühtlase ja hajutatud valgustatuse. Magamistoas peab olema voodi juures kohtvalgustus.
(9) Kunstlik valgustus peab vastama tabelis toodule:
Riidehoid, pesemis- ja tualettruumid
Trepid, koridorid
Puhkeruumid, töötajate ruumid
Toidu valmistamise ja nõudepesu ruumid
4. peatükk HOOLEKANDEASUTUSE KASUTAMISE ÜLDHÜGIEENI NÕUDED
§ 10. Magamistoa sisustus
(1) Hoolekandeasutuse magamis- ja elutubade mööbel peab olema kvaliteetne, kergesti puhastatav ning sobima elanike huvide ja eelistustega.
(2) Magamistoas peab olema vähemalt järgmine sisseseade:
1) ühele voodikohale sobiva kõrgusega ohutu, puhas ja mugav voodi ning voodivarustus ja -pesu, tool, öökapp ning vähemalt üks kergesti ligipääsetav paarisseinakontakt;
2) aknakardinad või rulood;
3) peegel;
4) lae- ja kohtvalgusti;
5) riidekapp;
6) laud.
(3) Õendusabiteenuse osutamisel peab vajadusel olema võimalus kasutada funktsionaalvoodit.
§ 11. Maa-ala ja ruumide korrashoid
(1) Maa-ala hoitakse puhta, ohutu ja ligipääsetavana. Maa-ala peab olema turvaline ja juurdepääs kontrollitav.
(2) Hoolekandeasutuse ruume peab iga päev niiskelt koristama ja tuulutama.
(3) Koristusinventar peab olema markeeritud. Siibrite ja potitoolide koristusinventar hoitakse ja pestakse eraldi muust inventarist. Koristusinventar ja -vahendid peavad olema ühekordse kasutamisega või pestavad.
(4) Aknaid tuleb pesta mitte harvem kui kaks korda aastas, määrdumisel tihedamini.
(5) Hoolekandeasutuses ei kasutata tervisele ohtlikke koristus- ja puhastusvahendeid.
(6) Madratseid, tekke ja patju tuleb kloppida, pesta või puhastada vastavalt määrdumisele, kuid mitte harvem kui kaks korda aastas. Madratsi- ja padjakatteid pestakse vähemalt üks kord kvartalis, määrdumisel tihedamini. Kasutada võib ühekordseid katteid.
(7) Voodipesu ja käterätikuid tuleb vahetada vähemalt üks kord nädalas ja määrdumisel.
(8) Puhast ja määrdunud pesu hoitakse eraldi.
§ 12. Toitlustusruumide ja toitlustamise hügieeninõuded
(1) Hoolekandeasutuse toidukäitlemise ruumid ja toit peavad vastama «Toiduseaduse» ja teiste seaduste alusel kehtestatud õigusaktidele.
(2) Hoolekandeasutuse elanike toit peab olema ohutu ja sisaldama vajalikke toitaineid. Toit valmistatakse kooskõlas toidukäitlemist reguleerivate teiste õigusaktidega.
(3) Ühistoitlustamises kasutatavate toiduainete hoolekandeasutuses konserveerimine hermeetiliselt suletud taarasse ei ole lubatud.
(4) Toorpiima võib kasutada ainult kuumtöödeldult.
(5) -(9)
[Kehtetud – RTL 2009, 53, 781 - jõust. 10.07.2009]
§ 13. Töötajate tervisekontroll, isikuhügieen
(1) Hoolekandeasutuse töötajal peab olema nakkushaiguste suhtes tervisekontrolli läbimise kohta kirjalik tervisetõend «Nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse» §-s 13 sätestatud nõuete kohaselt.
(2) Hoolekandeasutuse töötajad, kes vahetult teenindavad hoolekandeasutuse elanikke, peavad kandma tööriietust, mille olemasolu, pesemise, kasutamise ja korrashoiu eest vastutab tööandja.
(3) Kui hoolekandeasutuse töötaja jaotab või serveerib toitu, peab ta kandma selleks ettenähtud eririietust.
(4) Tööriietust tuleb vahetada vähemalt kord nädalas, määrdumisel tihedamini.
(5) Hoolekandeasutuse töötajate tänavariietust hoitakse eraldi tööriietusest.
(1) Määrus jõustub projekteeritavatele ja renoveeritavatele hoolekandeasutustele 1. mail 2002. a.
(2) Määrus jõustub tegutsevatele hoolekandeasutustele 1. mail 2002. a, v.a § 4 lõige 4; § 5 lõiked 1, 3, 4 ja 5; § 6 lõiked 2, 3, 4 ja 6; § 7lõige 4; § 8; § 9 lõiked 3, 8 ja 9, mis jõustuvad 1. jaanuaril 2004. a.


Lapsehoiuteenuse kord – Riigi Teataja
Lapsehoiuteenuse kord - sisukord
§ 8 Lapsehoidja hoiul olevate laste arv
§ 16 Lapsehoiuteenuse toetuse maksmine
§ 17 Lapsehoiuteenuse osutaja teavitamiskohustus
§ 18 Lapsehoiuteenuse toetuse eraldamise lõpetamine
§ 19 Lapsehoiuteenuse toetuse eraldamise peatamine
§ 20 Lapsehoiuteenuse toetuse tagasinõudmine
§ 21 Lapsehoiuteenuse aruandlus
§ 23 Toetuse määramise ja maksmisega seotud vaidluste lahendamine
RT IV, 29.06.2018, 73
(1) Lapsehoiuteenuse kord (edaspidi kord) reguleerib lapsehoiuteenuse osutamisega seotud isikute ringi, lapsehoiuteenuse osutamisele esitatavaid nõudeid, lapsehoiuteenuse rahastamise tingimusi, taotlemist, rahastamise korraldust, aruandlust ja järelevalvet.
(2) Käesolev kord ei reguleeri riigi poolt rahastatavat lapsehoiuteenust.
(3) Erandjuhtudel võib Rõuge vallavalitsuse korralduse alusel teenuse osutamise ja rahastamise otsustada käesolevast korrast erinevalt
Lapsehoiuteenus on lapse seadusliku esindaja (edaspidi vanem) toimetulekut, töötamist või lapse erivajadusest tuleneva hooldusekoormuse vähendamist toetav teenus, mille osutamise vältel tagab lapsehoiuteenuse osutaja lapse hooldamise, arendamise ja turvalisuse.
Lapsehoiuteenuse osutaja on füüsilisest isikust ettevõtja, juriidiline isik või kohaliku omavalitsusüksuse asutus, kellel on kehtiv tegevusluba lapsehoiuteenuse osutamiseks.
(2) Lapsehoidja peab olema täieliku teovõimega ning lapsehoiuteenuse osutamiseks vajaliku füüsilise ja vaimse tervisega ning vastama sotsiaalhoolekande seaduse §454 sätestatud nõuetele.
Rõuge valla eelarvest rahastatava lapsehoiuteenuse saajaks on laps, kelle enda ja lapsehoiuteenuse osutajaga lepingu sõlminud vanema elukohana on Eesti rahvastikuregistrisse kantud Rõuge vald ja laps on eas, mil vanemal puudub õigus saada vanemahüvitist.
(1) Lapsehoidja lähtub oma töös lapse huvidest, vanema juhistest, lapsehoiuteenuse osutaja ja vanema vahel sõlmitud lepingust ning õigusaktidest. Lapsehoiuteenuse osutaja ja vanema vahel sõlmitud leping peab muuhulgas sisaldama kokkulepet lapsehoiuteenuse kestvuse kohta päevas, kas lapsehoiuteenust osutatakse päevas kuni neli tundi või üle nelja tunni.
(2) Lapsehoiuteenust võib osutada lapse või lapsehoidja eluruumis või muudes lapsehoiuks sobivates ruumides.
Lapsehoidja, samuti muu isik, kes viibib perioodiliselt ruumides, kus osutatakse lapsehoiuteenust, peab läbima korrapärase tervisekontrolli nakkushaiguste suhtes, sealhulgas iga kahe aasta järel kopsude röntgenuuringu ja neil peab olema tervisetõend nakkushaiguste suhtes tervisekontrolli läbimise kohta. Lapsehoiuteenuse osutaja on kohustatud vallavalitsuse nõudmisel esitama enda ja muu isiku eelnimetatud tervisetõendi.
§ 8. Lapsehoidja hoiul olevate laste arv
Kui lapsehoiuteenust osutatakse rohkem kui neli tundi päevas, tagab lapsehoiuteenuse osutaja lapse toitlustamise vastavalt lapsehoiuteenuse osutaja ja vanema vahelisele lepingule. Lapsehoiuteenuse osutaja peab toitlustamisel tagama toidu käitlejale kehtestatud nõuete täitmise vastavalt toiduseaduses sätestatule.
(1) Kui lapsehoiuteenust osutatakse väljaspool lapsehoiuteenusel viibiva lapse eluruume, peavad lapsehoiuteenuse osutamise ruumid vastama lapsehoiuteenusele kehtestatud tervisekaitsenõuetele.
Kui lapsehoiuteenust osutatakse väljaspool lapsehoiuteenusel viibiva lapse eluruume, peab muu seda eluruumi kasutav täieliku teovõimega isik olema lastega koosolemiseks vajaliku vaimse tervisega ning vastama sotsiaalhoolekande seaduse § 454 sätestatud nõuetele.
Rõuge valla eelarvest rahastatakse lapsehoiuteenust eeldusel, et:
1) lapsehoiuteenuse osutaja, lapsehoidja, lapsehoiuteenuse saaja vastab käesoleva korra 2. peatükis lapsehoiuteenuse osutamisega seotud isikutele esitatud nõuetele;
6) laps ei ole samal ajal kantud haridusasutuse nimekirja.
Vanem esitab vallavalitsusele lapsehoiuteenuse rahastamise taotlemiseks vormikohase kirjaliku taotluse koos nõutavate dokumentidega.
(1) Vallavalitsus teeb otsuse lapsehoiuteenuse rahastamise kohta 30 kalendripäeva jooksul taotluse ja kõigi nõutavate dokumentide saamisest arvates.
(2) Taotlus rahuldatakse ja lapsehoiuteenuse osutajaga sõlmitakse lapsehoiuteenuse rahastamise leping, kui on täidetud käesoleva korra paragrahvis 12 sätestatud eeldused.
(3) Taotluse rahuldamata jätmisest teavitatakse lapsehoiuteenuse osutajat ja taotlejat kirjalikult.
(2) Toetuse suuruse kinnitab vallavalitsus korraldusega. Vallavalitsusel on õigus diferentseerida toetuse suurust lähtuvalt lapsehoiuteenuse kasutamise ajast ning lapse vanusest.
§ 16. Lapsehoiuteenuse toetuse maksmine
(1) Lapsehoiuteenuse toetus kantakse lapsehoiuteenuse osutaja pangakontole üks kord kuus teenuse osutaja poolt esitatud arve alusel.
(2) Lapsehoiuteenuse rahastamise lepingu esmasel sõlmisel kantakse lapsehoiuteenuse toetus lapsehoiuteenuse osutaja pangakontole lapsehoiuteenuse rahastamise lepingu sõlmimisest 30 kalendripäeva jooksul ajavahemiku eest, mis jääb lapsehoiuteenuse toetuse eraldamise ja sellele järgneva kvartali alguse vahele.
§ 17. Lapsehoiuteenuse osutaja teavitamiskohustus
(1) Lapsehoiuteenuse osutaja on kohustatud vallavalitsust kirjalikult teavitama lapsehoiuteenuse osutamise lõppemisest iga lapsehoiuteenuse saaja puhul viie tööpäeva jooksul.
(2) Lapsehoiuteenuse osutaja on kohustatud vallavalitsust teavitama kõikidest muutustest, mis tingivad või võivad tingida lapsehoiuteenuse toetuse maksmise lõpetamise. Lapsehoiuteenuse osutaja on kohustatud viivitamatult teavitama vallavalitsust järelevalveorgani tehtud ettekirjutustest ja nende täitmisest.
§ 18. Lapsehoiuteenuse toetuse eraldamise lõpetamine
(1) Lapsehoiuteenuse toetuse maksmine lõpetatakse lapsehoiuteenuse saajale lapsehoiuteenuse osutamise lõppemisest. Kui lapsehoiuteenuse saaja lõpetab lapsehoiuteenuse kasutamise kalendrikuu kestel, siis lõpetatakse toetuse maksmine alates järgmisest kalendrikuust.
(2) Lapsehoiuteenuse toetuse maksmine lõpetatakse, kui lapsehoiuteenuse osutaja ei täida käesoleva korra paragrahvis 12 sätestatud eeldusi.
(3) Ettemaksuna saadud toetus arveldatakse tasa uue lapsehoiuteenuse saaja eest makstava toetusega või lapsehoiuteenuse osutaja peab selle tagastama esitatud arve alusel vallavalitsusele.
§ 19. Lapsehoiuteenuse toetuse eraldamise peatamine
(1) Vallavalitsus peatab lapsehoiuteenuse toetuse maksmine, kui on oht, et lapsehoiuteenuse osutaja ei täida käesoleva korra paragrahvis 12 sätestatud eeldusi. Peatamise ajal selgitatakse asjaolusid ning otsustatakse, kas toetuse maksmist jätkatakse, toetuse maksmine lõpetatakse ja üle kantud toetus nõutakse tagasi.
(2) Lapsehoiuteenuse toetuse maksmine peatatakse, kui lapsehoiuteenuse osutaja ei luba vallavalitsuse esindajat lapsehoiuteenuse osutamiseks kasutatavatesse ruumidesse kontrolli teostamiseks või ei esita tähtaegselt nõutud andmeid ja dokumente.
§ 20. Lapsehoiuteenuse toetuse tagasinõudmine
Kui lapsehoiuteenuse osutamisel ei täideta käesoleva korra paragrahvis 12 sätestatud eeldusi, riiklikes registrites, taotluses või lisatud dokumentides on esitatud valeandmeid, lapsehoiuteenuse osutajal on maksuvõlgnevus, ta ei kasuta toetust sihipäraselt, on vallavalitsusel õigus nõuda alates eelnevalt loetletud asjaolude esinemisest makstud toetus tagasi.
§ 21. Lapsehoiuteenuse aruandlus
Lapsehoiuteenuse osutaja on kohustatud esitama nõudmisel vallavalitsusele aruanded osutatud lapsehoiuteenuse kohta.
(1) Vallavalitsus võib nõuda lapsehoiuteenuse osutajalt igal ajal lapsehoiuteenuse osutamisega seotud andmete ja dokumentide esitamist. Lapsehoiuteenuse osutaja peab lubama vallavalitsuse esindaja lapsehoiuteenuse osutamiseks kasutatavatesse ruumidesse lapsehoiuteenuse osutamisega seotud asjaolude kontrollimiseks.
§ 23. Toetuse määramise ja maksmisega seotud vaidluste lahendamine
Lapsehoiuteenuse osutamise või osutamisest keeldumise otsusega mittenõustumise korral võib vallavalitsusele esitada vaide haldusmenetluse seaduses sätestatud korras 30 päeva jooksul arvates otsuse teadasaamise päevast või päevast, millal oleks pidanud teada saama või esitada kaebuse Tartu Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras ja tähtaegadel.
(1) Lapsehoiuteenuse toetuse määra ja taotluse vormi kehtestab vallavalitsus.
(2) Käesolev kord jõustub kolmandal päeva pärast Riigi Teatajas avaldamist.


Valga valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Valga valla jäätmehoolduseeskiri
Valga valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
RT IV, 09.03.2018, 20
Vastu võetud 02.03.2018 nr 19
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 365 ja 366 jäätmeseaduse § 66 lg 4 ja § 71 lg 1 ja lg 2, ning pakendiseaduse § 15 lg 1 alusel.
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab jäätmehoolduse korralduse ja määrab kindlaks jäätmeseaduse § 71 lõikes 2 sätestatud jäätmehoolduse korraldamise nõuded, jäätmeliigid, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, veopiirkonnad, vedamise sageduse ja aja, jäätmeveo teenustasu suuruse määramise korra ning järelevalve jäätmekäitluse üle Valga valla haldusterritooriumil.
(3) Teavet Valga valla haldusterritooriumil asuvate pakendipunktide, kogumispunktide, jäätmejaamade ning korraldatud jäätmeveo ja jäätmekäitlejate kohta saab kohaliku omavalitsuse veebilehelt www.valga.ee.
2) biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed - kodumajapidamises, jaemüügikohas ja toitlustusasutuses tekkinud toidu- ja köögijäätmed;
3) jäätmekäitluskoht - tehniliselt varustatud rajatis või ehitis jäätmete kogumiseks, taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks;
4) jäätmetekkekoht- jäätmevaldaja valduses olev ehitis või territoorium, kus jäätmed vahetult tekivad;
5) jäätmejaam - üldjuhul detailplaneeringu ja projekti alusel rajatud ning tehniliselt varustatud jäätmekäitluskoht, kuhu on paigutatud taaskasutatavate jäätmete kogumiseks ja esmaseks töötlemiseks kogumismahutid, sh ohtlike jäätmete kogumismahutid;
8) pakendipunkt – pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni hallatav avalik pakendite ja pakendijäätmete mahutite komplekt, mis on mõeldud tasuta kasutamiseks kõigile Valga valla haldusterritooriumil viibivatele füüsilistele isikutele;
9) segaolmejäätmed ehk prügi – olmejäätmed, mida ei ole liigiti kogutud või liigiti kogutud olmejäätmetest üle jäänud sortimisjääk;
10) suurjäätmed – olmejäätmed, mida kaalu või mahu tõttu ei ole võimalik paigutada segaolmejäätmete kogumismahutisse (mööbliesemed, vaibad, madratsid, kardinapuud, aknaraamid, kraanikausid jms). Suurjäätmetena ei käsitata ehitusjäätmeid ning suuremõõtmelisi probleemtooteid (autoromud või nende osad, vanarehvid, elektri- ja elektroonikaseadmeid või nende jäätmeid, pesumasinad, telerid, külmkapid, elektripliidid) ja muid tootjavastutusega hõlmatud jäätmeid;
11) tühisõit – vedaja poolt jäätmevaldaja kinnistule või krundile tehtud sõit, mille eesmärk oli osutada jäätmeveo teenust, kuid mille käigus ei olnud võimalik jäätmeid ära vedada jäätmevaldaja poolse eeskirjas sätestatud nõuete täitmata jätmise tõttu;
12) vedaja – jäätmekäitleja, kellele kohalik omavalitsus on riigihanke tulemusena andnud teenuste kontsessiooni korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamiseks Valga valla haldusterritooriumil.
(5) Jäätmete põletamine on keelatud, välja arvatud jäätmevaldaja enda tegevuse käigustekkinud aia- ja haljastusjäätmete (oksad ja lehed), immutamata ja värvimata puidu ning kiletamata paberi ja kartongi põletamine. Sealjuures tuleb kiletamata paberi ja kartongi põletamisele võimalusel eelistada nende liigiti kogumist ja taaskasutuseks üle andmist. Okste ja lehtede põletamisele tuleb eelistada kompostimist. Juhul, kui kompostimise võimalused puuduvad, on lubatud okste ja lehtede põletamine jäätmevaldaja kinnistul aastaringselt v.a kui on kehtestatud tuletegemise keeld ning tuulevaikse ilmaga naabreid mittehäirival viisil. Tule tegemise koht peab vastama siseministri 30.08.2010 määruse nr 40 ”Küttekoldevälise tule tegemise ja grillimise kohale esitatavad nõuded” nõuetele.
(1) äätmevaldaja on kohustatud:
(2) Juriidilisest isikust jäätmevaldaja (sh korteriühistu, kinnisvarahalduse ja -hooldusega tegelev ettevõtja) on kohustatud teavitama oma hallatava hoone elanikke või oma ettevõtte töötajaid Valga valla jäätmehoolduseeskirja nõuetest.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud jäätmeid tuleb tekkekohal liigiti koguda käesoleva määruse kehtima hakkamisest.
(6) Tekkivad jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, tuleb paigutada vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud mahutisse, mis asub samal kinnistul või krundil, või vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud ühistesse kogumismahutitesse, mida kasutatakse jäätmekäitluslepingu alusel või viima need jäätmejaama.
(7) Suurjäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja võib ajutiselt paigutada kogumismahuti vahetusse lähedusse, kui nende äravedu korraldatakse hiljemalt viie (5) tööpäeva jooksul või viia Valga valla jäätmejaama, vastavalt tähistatud suurjäätmete kogumiskohta, anda üle suurjäätmete kogumisringi käigus või vastavat õigust omavale jäätmekäitlejale. Täpsem informatsioon suurjäätmete kogumise kohta on omavalitsuse veebilehel www.valga.ee.
(8) Liigiti kogutavad toidujäätmed tuleb paigutada kogumismahutisse paberist või muust biolagunevast materjalist kotti pakendatult või lahtiselt juhul kui kasutatakse kogumismahutis biolagunevast materjalist vooderduskotti. Toidujäätmete kogumismahutisse ei tohi panna kompostimiseks kõlbmatuid jäätmeid.
(9) Segaolmejäätmed ning muud kergesti riknevad ja haisvad jäätmed tuleb panna mahutisse pakendatult ning need ei tohi levitada haisu, põhjustada ohtu inimestele ega määrida mahutit.
(10) Segaolmejäätmete kogumismahutitesse on keelatud panna:
(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud jäätmed peab jäätmevaldaja viima selleks ettenähtud kohta (ohtlike jäätmete vastuvõtukoht, pakendijäätmete kogumiskoht, jäätmejaam või muu eraldi määratud vastuvõtukoht) või andma üle asjakohast luba omavale jäätmekäitlejale. Täpsem info jäätmete, s.h. suurjäätmete kogumiskohtade kohta on omavalitsuse veebilehel www.valga.ee
1) paberi- ja kartongi mahuti, kui kinnistul on vähemalt 5 korterit mis ei ole puuküttega;
2) biolagunevate köögi- ja sööklajäätmete kogumiseks kogumismahuti toitlustusega tegelevas asutuses ja mitteelamumaa sihtotstarbega kinnistul, kus tekib üle 20 kg biolagunevaid köögi- ja sööklajäätmeid nädalas ning elamumaa sihtotstarbega kinnistul, kus on 16 või enam korterit. Biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed tuleb vastavasse kogumismahutisse paigutada biolagunevasse kotti või paberkotti pakituna või lahtiselt juhul kui kasutatakse konteineris biolagunevast materjalist vooderduskotti;
(2) Vähem kui 5 korteriga kinnistul tuleb paberit ja kartongi koguda liigiti ning viia need jäätmejaama või avalikku kogumispunkti, kui kinnistul asuv ehitis ei ole puuküttega. Avalike kogumispunktide asukohad on leitavad kohaliku omavalitsuse veebilehel www.valga.ee.
(3) Hoonestatud ja kasutuses oleval kinnistul tuleb haljastusjäätmeid koguda liigiti, kompostida kinnistul või viia kompostimisplatsile. Kompostimisplatsi asukoha kohta saab infot kohaliku omavalitsuse veebilehelt www.valga.ee.
(4) Kui mitteelamumaa sihtotstarbega kinnistul tekib paberit ja kartongi, immutamata puitu ja biolagunevaid jäätmeid eraldi üle 50 kg nädalas, tuleb seda liiki jäätmed eraldi koguda ning viia Valga valla jäätmejaama või paigutada eraldi kogumismahutisse ning anda üle asjakohast jäätmeluba omavale isikule. Käesoleva lõike tähenduses ei loeta paberi ja kartongi hulka kuuluvaks dokumente, mis tuleb hävitada õigusaktides sätestatud juhtudel.
(2) Elektri- ja elektroonikaseadmed (sealhulgas külmkapid ja muud külmutusseadmed, elektripliidid, pesumasinad, audio- ja videotehnika, infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniseadmed) ning neist tekkinud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning üle anda Valga valla jäätmejaama, jäätmeluba omavale isikule või uue toote ostmise korral müügikohta kooskõlas jäätmeseadusega.
(3) Kasutuskõlbmatuks muutunud patareid ja akud tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning viia Valga valla jäätmejaama või uue toote ostmise korral müügikohta kooskõlas jäätmeseadusega.
(4) Vanarehvid tuleb üle anda Valga valla jäätmejaama või uue rehvi ostmise korral müügikohta või rehviettevõttesse kooskõlas jäätmeseadusega. Rehvide tootja jäätmeseaduse mõistes on kohustatud korraldama enda valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud rehvidest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise.
(2) Koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (nt kasutuskõlbmatuks muutunud õlid, õlifiltrid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbelambid ja –kraadiklaasid jm tooted, mille pakendil on vastavasisuline märge) tuleb viia Valga valla jäätmejaama või anda üle asjakohast litsentsi omavale isikule, sh litsentsi omava isiku paigutatud kogumispunkti. Aegunud ravimid saab üle anda apteeki. Avalikes kogumispunktides võetakse ohtlikke jäätmeid tasuta vastu ainult füüsilistelt isikutelt. Avalike kogumispunktide kohta saab infot kohaliku omavalitsuse veebilehelt www.valga.ee.
(4) Pakendipunktide asukohad kooskõlastab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon omavalitsuse organiga. Täpsemat informatsiooni pakendipunktide asukoha kohta saab kohaliku omavalitsuse veebilehelt www.valga.ee.
(1) Liigiti kogutud biolagunevad jäätmed tuleb kompostida kohapeal vastavalt eeskirja nõuetele või vedada kompostimiseks Valga valla jäätmejaamas asuvale kompostimisväljakule või muusse vastava jäätmeloaga jäätmekäitluskohta. Täpsem informatsioon kompostimisväljaku kohta on kohaliku omavalitsuse veebilehel www.valga.ee.
(4) Biolagunevaid jäätmeid võib kompostida lahtiselt aunas. Tihe- ja kompaktse asustusega alal võib toidujäätmeid kompostida ainult selleks ettenähtud suletavas kompostris.
(1) Segaolmejäätmete kogumismahutit peab tühjendama sagedusega, mis väldib selle ületäitumist, haisu ja kahjurite teket ning ümbruskonna reostust, kuid tiheasustusalalt mitte harvemini kui üks kord nelja nädala jooksul ja hajaasustusalalt vähemalt üks kord 12 nädala jooksul, v.a omavalitsuse poolt korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastatud isikud.
(6) Jäätmevedaja teavitab jäätmevaldajaid jäätmeveo toimumise aegadest kirjalikult või e-posti teel vastavalt kokkuleppele jäätmevaldajaga.
1) ühepereelamu ja suvilate jäätmete kogumiseks jäätmekotti (maksimaalselt 10kg), mis peab oma vastupidavuselt tagama jäätmete üleandmise ning olema keskkonnaohutu;
2) põhiliselt plastist 80–1100-liitriseid kaane ja käepidemega kogumismahutit, mida on võimalik tõstemehhanismi abil jäätmeveokisse tühjendada;
(4) Korraldatud jäätmeveol kasutatavate paberi ja kartongi kogumismahutite vähim suurus jäätmetekkekohtadel on 240 l ning mida peab tühjendama vähemalt kord kvartalis.
(5) Korraldatud jäätmeveol kasutatavate biolagunevate köögi- ja sööklajäätmete kogumismahutite maksimaalne suurus jäätmetekkekohtadel on 240 liitrit mida peab tühjendama vähemalt üks kord 14 päeva jooksul.
(6) Avalikul kogumismahutil (tootjavastutusega hõlmatud jäätmete kogumismahutil) peab olema kasutajale nähtavas kohas selgelt loetav tähistus, mis viitab kogumismahutiga kogutavale jäätmeliigile ning kogumismahutit teenindava jäätmekäitleja nime ja kontakte sisaldav informatsioon.
(1) Kogumismahuti või kogumismahuti hoiukoha või aiavärava lukustamise korral peab jäätmevaldaja tagama juurdepääsu kogumismahutile tühjenduspäeval. Rajatud piirded, kaitsed ja alused ei tohi takistada kogumismahuti tühjendamist.
(4) Jäätmete kogumismahuti peab paiknema naaberkinnistul asuvast eluhoonest vähemalt 3 m kaugusel, välja arvatud juhul, kui naaberkinnistu omanikud ei lepi kokku teisiti.
(9) Suurem kui 1100-liitrine kogumismahuti paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega alusele (nt: betoon, asfalt, kiviparkett jms), millele pääseb jäätmeveok vahetult juurde mahuti tühjendusküljelt.
(10) Kogumismahuti, mis ei ole käsitsi teisaldatav, tuleb paigutada selliselt, et seda on võimalik tühjendada jäätmeveokisse vahetult paiknemiskohast.
(11) Kogumismahuti paiknemiskoha ja juurdesõidutee korrashoiu eest territooriumil vastutab territooriumi haldaja.
(1) Korraldatud jäätmeveoga liitumine Valga valla haldusterritooriumil on kohustuslik. Jäätmevaldaja loetakse liitunuks korraldatud jäätmeveoga elu- või tegevuskohajärgses jäätmeveo piirkonnas. Jäätmevaldaja on kohustatud andma korraldatud olmejäätmete veo korral olmejäätmed üle eeskirjas sätestatud tingimustel.
3) biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed.
Valga maakonna omavalitsuste haldusterritoorium moodustab ühise jäätmeveo piirkonna.
(1) Käesoleva eeskirja § 22 toodud omavalitsused korraldavad ühiselt korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja leidmiseks teenuste kontsessiooni jäätmeseaduses ja riigihangete seaduses sätestatud korras.
2) selle täitmisega seotud teadete, arvete ja veograafikute väljastamine ja edastamine, v.a kordusarvete ja võlateadete väljastamine ja edastamine;
3) jäätmemahuti käsitransport jäätmeveokini kuni 10 m;
(3) Omavalitsusel on õigustäiendada hankedokumentides korraldatud jäätmeveo toimingute loetelu.
(4) Teenustasude muutmine kontsessiooni perioodi jooksul toimub Pakkuja põhjendatud taotluse ja käesolevas eeskirjas ning hankedokumentides toodud tingimustel. Vedaja võib taotleda teenustasu muutmist juhul, kui pärast kontsessioonilepingu sõlmimist esinevad objektiivsed asjaolud (nt kütuse hinna muutus), mis mõjutavad märkimisväärselt jäätmete veo- ja/või käitluskulusid. Täpsemad tingimused sätestatakse hankedokumentides.
(5) Vedaja esitab teenustasu muutmise taotluse Hankijale. Taotlus peab sisaldama hindade muutmise põhjendust ning taotlusele tuleb lisada taotletavate teenustasude kalkulatsioon, näidates ära muudatused võrreldes pakkumuse esitamisel tehtud teenustasude kalkulatsiooniga. Hankijal on õigus nõuda lisaselgitusi ja -dokumente, mis on vajalikud taotluse hindamiseks. Kui vedaja selgitused ei ole piisavad või ta ei esita lisadokumente nõutud tähtajaks, lõpetatakse taotluse menetlus.
(6) Kehtestatud uus teenustasu rakendub mitte varem kui kolmkümmend päeva pärast seda, kui omavalitsused on avalikustanud uue teenustasu suuruse omavalitsuse veebilehel ja ajalehe kaudu.
Hankijal on õigus öelda kontsessioonileping enne tähtaja lõppu üles ja sellega vedajalt võtta ära jäätmeveo õigus korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete vedamiseks, kui vedaja ei ole täitnud hankelepinguga sätestatud tingimusi.
Korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni riigihanke tulemusena valitud vedajast, jäätmeveo teenustasudest ning korraldatud jäätmeveo olulistest tingimustest teavitatakse avalikkust veebilehe www.valga.ee ja Valga valla ajalehe kaudu.
(2) Jäätmeveolepingut mitte sõlminud jäätmevaldajatel toimub jäätmekogumisvahendite tühjendamine vähemalt üks kord 12 nädala jooksul hajaasustuses ja üks kord nelja nädala jooksul tiheasustusega aladel, miinimum hinnapaketi (140 liitrit) alusel. Vedaja koostab veograafiku ja edastab selle jäätmevaldajale.
(2) Kui paberi ja kartongi mahutis olevad jäätmed ei vasta sellesse mahutisse kogutavale jäätmeliigile, siis on vedajal õigus rakendada tasu tühisõidu eest ja lisaks esitada arve segaolmejäätmete vedamise eest, teavitades sellest eelnevalt jäätmevaldajat. Käesolevas lõikes nimetatud tasu tühisõidu eest on vedajal õigus rakendada üksnes siis, kui vedajal ei ole võimalik mahutis asuvaid jäätmeid vedada sama jäätmeveokiga, millega veetakse liigiti kogutavaid paberit ja kartongi, ning vedaja on täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud tingimuse.
(1) Jäätmekäitluskoha või –kohad korraldatud jäätmeveoga hõlmatud segaolmejäätmete käitlemiseks määratakse korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni hankedokumentides. Omavalitsuse haldusterritooriumil tekkinud, sealhulgas korraldatud jäätmeveoga kogutavad ladestatavad tavajäätmed kõrvaldatakse läheduspõhimõtte järgi nõuetekohases jäätmekäitluskohas.
(2) äätmekäitluskohaks ei loeta jäätmekogumisnõu või -konteinerit või muud jäätmemahutit, mis on ette nähtud vaid ühte liiki tava- või ohtlike jäätmete esmakogumiseks jäätmetekitajalt, samuti ehitisi või rajatisi või teisaldatavaid hoiukohti, kuhu eelnimetatud mahutid tavajäätmete kogumiseks on paigutatud, või ehitisi, mida kasutatakse olmes tekkinud pakendijäätmete esmakogumiseks.
(2) Kui ehitamise käigustekib ehitusjäätmeid üle 100 m3, tuleb nende käitlemine enne ehitamise alustamist kooskõlastada omavalitsusega vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 3.
(7) Ohtlike jäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmise jäätmekäitlejale.
(3) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja peab välja töötama asutusesisesed juhised jäätmete liigiti kogumiseks ja edasiseks käitlemiseks. Personal, kes vastutab jäätmete liigiti kogumise ja jäätmete edasisse käitlusse suunamise eest, peab saama vajalikku informatsiooni ja/või koolituse, kuidas neid juhiseid järgida.
Olmejäätmed käesoleva peatüki tähenduses on sellised tervishoiuasutustes tekkinud jäätmed, mida ei ole võimalik taaskasutada ning mis ei vaja erikäitlust, sealhulgas koristusjäätmed.
(2) ) Bioloogilised jäätmed tuleb pakkida tekkekohas punasesse jäätmekotti või konteinerisse, millel on markeering “Bioloogilised jäätmed”. Vajadusel võib kasutada ka muud pakendit, millel on punane silt “Bioloogilised jäätmed”. Jäätmekoti kaal ei tohi ületada 15 kg. Jäätmekotid tähistatakse sildiga, millel on märgitud jäätmetekitaja (tervishoiuasutus ja tema osakond) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda.
(1) Nakkusohtlikud jäätmed, mis on märgitud jäätmenimistus üldkoodi 18 all tärniga, tuleb pakkida kollasesse jäätmekotti või konteinerisse, millel on markeering “Nakkusohtlikud jäätmed”. Pakendile märgitakse jäätmete tekitaja (tervishoiuasutus ja tema osakond) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda.
(2) Nakkusohtlikke jäätmeid ei tohi hoiustada jäätmete tekkekohas. Need tuleb viia iga päev jäätmehoidlasse lukustatavasse ruumi ning asetada teise kollasesse jäätmekotti või konteinerisse, millel on markeering “Nakkusohtlikud jäätmed”. Pakendi kaal ei tohi ületada 15 kg.
(5) Eriolukorras, nt taudipiirkondades, epideemiapiirkondades, tuleb järgida Sotsiaalministeeriumi ja Terviseameti korraldusi.
(1) Eri kujul esinevat elavhõbedat sisaldavad jäätmed tuleb hoida üksteisest eraldi. Need pakitakse plast- või klaaspurki, mis on korgiga tihedalt suletud.
(2) Metallilise elavhõbeda (tekib nt purunenud kraadiklaasist) aurustumise vältimiseks tuleb see paigutada veega anumasse, nii et vesi katab elavhõbeda.
(3) Pakend tähistatakse markeeringuga “Elavhõbedajäätmed”. Pakendile märgitakse ka jäätmed tekitanud tervishoiuasutus ning jäätme kirjeldus.
(4) Pakendeid elavhõbedajäätmetega tuleb hoida jäätmehoidlas, kust need saadetakse edasi vastava jäätmeloaga jäätmekäitlejale.
(6) Ühiskanalisatsiooni võib kemikaale juhtida ainult ühiskanalisatsiooni valdaja loa alusel ja vastavuses omavalitsuse ühisveevärgi ja kanalisatsiooni kasutamise eeskirjale.
1) jäätmehoidla tuleb võimaluse korral rajada eraldi väljapääsuga hoonest;
5) jäätmehoidlas tuleb säilitada kindlat temperatuurirežiimi (jahe või külm);
6) jäätmehoidla ruum peab olema ventileeritav;
7) jäätmehoidlal ei tohi olla jäätmešahti;
8) jäätmehoidla ruum peab olema lukustatav.
(4) Järelevalvet teostaval isikul on õigusteha käesoleva eeskirja täitmise tagamiseks ettekirjutusi. Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib rakendada sunnivahendeid „Asendustäitmise ja sunniraha seaduses“ sätestatud korras.
Valga Linnavolikogu 29.09.2017 määrus nr 69 „Valga linna ning Karula, Taheva, Tõlliste ja Õru valla ühine jäätmehoolduseeskiri“, Õru Vallavolikogu 12.10.2017 määrus nr 7 „Valga linna ning Karula, Taheva, Tõlliste ja Õru valla ühine jäätmehoolduseeskiri“, Tõlliste Vallavolikogu 09.10.2017 määrus nr 11 „Valga linna ning Karula, Taheva, Tõlliste ja Õru valla ühine jäätmehoolduseeskiri“, Taheva Vallavolikogu 13.10.2017 määrus nr 9 „Valga linna ning Karula, Taheva, Tõlliste ja Õru valla ühine jäätmehoolduseeskiri“, Karula Vallavolikogu 13.10.2017 määrus nr 9 „Valga linna ning Karula, Taheva, Tõlliste ja Õru valla ühine jäätmehoolduseeskiri“ tunnistatakse kehtetuks.


Loksa linna kaugküttemäärus – Riigi Teataja
Loksa linna kaugküttemäärus
Loksa linna kaugküttemäärus - sisukord
§ 3 Kaugküttepiirkonna piirid
§ 4 Üldnõuded võrguga liitumiseks ja võrgust eraldamiseks
§ 5 Kaugküttevõrguga liitumise tingimused ja kord
§ 6 Kaugküttevõrgust eraldumise tingimused ja kord
3 Kaugkütte kvaliteedinõuded ja soojuse piirhind
§ 7 Kaugkütte kvaliteedinõuete tagamine
§ 8 Remonditööde läbiviimine
§ 9 Soojusettevõtte vastutus
§ 10 Soojuse piirhinna kooskõlastamise kord
4 Soojusenergia tarbimine
§ 11 Soojusenergia tarbimise arvestus
§ 12 Soojusenergia tarbimise arvestus korterelamus
§ 13 Majahaldaja ja võrguettevõtte kohustused ja vastutus
5 Soojusettevõtja arenduskohustus
§ 14 Soojusettevõtja arenduskohustus
6 Järelvalve ja määruse rakendumine
§ 15 Järelvalve
§ 16 Määruse rakendumine
RT IV, 02.08.2019, 4
Vastu võetud 04.10.2012 nr 17
RT IV, 12.10.2012, 71
25.07.2019 RT IV, 02.08.2019, 1 05.08.2019
Määrus kehtestatakse kaugkütteseaduse alusel.
Käesolev määrus reguleerib Loksa linna haldusterritooriumil soojuse tootmise, jaotamise ja müügiga seonduvaid tegevusi, määrab kaugküttepiirkonna piirid, kaugküttevõrguga (edaspidi: võrk) liitumise ja võrgust eraldumise tingimused ja korra.
1) kaugküte on soojuse tootmine ja võrgu kaudu jaotamine tarbija varustamiseks soojusega kaugküttesüsteemi kaudu;
3) võrk on torustike, seadmete, abiseadmete ja nendega seotud ehitiste kohtkindlalt ehitatud talituslik kogum või selle osa, mis on vajalik soojuse jaotamiseks, kusjuures võrguks ei loeta käesoleva korra tähenduses tarbijapaigaldisi;
4) tarbijapaigaldis on kinnistul, ehitises või ühtse majandusüksuse moodustavas funktsionaalselt seotud ehitiste kompleksis ja nende teenindamiseks vajalikul maal ehitatud omavahel ühendatud soojatorustike ja abiseadmete võrguga ühendatud või ühendatav talituslik kogum tarbija ehitise varustamiseks soojusega;
5) liitumispunkt on võrgu ja tarbijapaigaldise ühenduskoht, mis asub ehitise soojussõlmes;
9) tarbija on isik (ehitise omanik/valdaja), kes ostab võrgu kaudu jaotatavat soojust;
10) tarbimiskoht on ehitis, kus Tarbija kasutab või võib kasutada soojusenergiat ruumides, kaasa arvatud tarbitav soojusenergia üldkasutusruumides (trepikojad, keldrid, pööningud jne.) ning seinte, lae, põranda ning üldsoojussüsteemide (püstikute) kaudu kasutatav soojusenergia;
11) võrguettevõtja on ettevõtja, kes kasutab võrku soojuse jaotamiseks;
12) soojusettevõtja on ettevõtja, kes tegutseb vähemalt ühel tegevusalal, milleks on soojuse tootmine, jaotamine või müük, ning vastutab nende tegevustega seonduvate kaubanduslike, tehniliste või hooldusküsimuste lahendamise eest;
13) liitumine on tarbijapaigaldise ühendamine võrguga;
14) kütusevabad taastuvad allikad on päikeseenergia ja sellest muundatud soojusenergia, tuuleenergia ja sellest muundatud soojusenergia, maasoojus ja sellest muundatud soojusenergia, kasutades selleks taastuvallikaist valmistatud elektrienergiat, hoones kasutatud ja sealt (ventilatsiooni, kanalisatsiooni jms kaudu) eralduv soojus ja sellest muundatud soojusenergia, kasutades selleks taastuvallikaist muundatud elektrienergiat;
15) kaugküttepiirkond on üldplaneeringu alusel kindlaksmääratud maa-ala, millel asuvate tarbijapaigaldiste varustamiseks soojusega kasutatakse kaugkütet, et tagada kindel, usaldusväärne, efektiivne, põhjendatud hinnaga ning keskkonnanõuetele ja tarbijate vajadustele vastav soojusvarustus;
16) majahaldaja on Loksa Linnavalitsuse (edaspidi: linnavalitsus) poolt aktsepteeritud äriühing, mis korraldab korterelamute tarbijapaigaldiste hooldust ja remonti kaasomandi eseme valitsemiseks ja korteriomanike ühiste huvide esindamiseks korteriühistu moodustamiseni või valitseja nimetamiseni.
§ 3. Kaugküttepiirkonna piirid
(1) Loksa linna kaugkütte piirkond hõlmab Valgejõe paremast kaldast põhja poole jäävat linna territooriumit.
[RT IV, 02.08.2019, 1 - jõust. 05.08.2019]
(2) Loksa kaugküttepiirid on käesoleva määruse lisas esitatud linna plaanil tähistatud punase pideva joonega.
§ 4. Üldnõuded võrguga liitumiseks ja võrgust eraldamiseks
(1) Kaugkütte piirkonnas on võrguga liitumine kohustuslik kõigile kaugküttepiirkonnas asuvatele isikutele, kelle omandis või valduses on tarbijapaigaldis ehitatava või rekonstrueeritava ehitise soojusega varustamiseks välja arvatud antud paragrahvi lõikes 2 ja 4 nimetatud erandjuhtudel.
(2) Isikud, kes kaugkütte piirkonna määramise ajal ei kasuta kaugkütet, ei ole kohustatud võrguga liituma.
(3) Kaugküttepiirkonnas võivad tarbijad lisaks kaugküttevõrgust saadavale soojusele osta ka kütusevabadest ja taastuvatest allikatest muundatud soojusenergiat selle tootjalt.
(4) Erandid, mille korral kaugküttepiirkonnas ehitatavate või rekonstrueeritavate ehitiste soojusega varustamisel lubatakse kasutada muud kütteviisi kui kaugküte on:
2) ehitised, mille projekteeritud maksimaalne soojuskoormus on alla 40 KW;
3) ehitised, mille ühendamist ei võimalda võrgu tehnilised võimalused või mille võrku ühendamine seaks ohtu varasemate liitujate varustuskindluse;
4) ehitised, mille soojusega varustamiseks kasutatakse ainult ökoloogiliselt puhtaid kütteviise (maasoojus, päikseenergia, biogaas jms).
(5) Loa käesoleva paragrahvi lõikes 4 loetletud erisuste kasutamiseks annab linnavalitsus.
§ 5. Kaugküttevõrguga liitumise tingimused ja kord
(1) Võrguga liitumine kaugküttepiirkonnas toimub kaugkütteseadusega sätestatud korras.
(2) Võrguga liitumiseks esitab soovija (edaspidi: liituja) kirjaliku taotluse võrguettevõtjale.
(3) Liitumistaotluse rahuldamisest keeldumist peab võrguettevõtja kirjalikult põhjendama 30 päeva jooksul, alates taotluse saamisest.
(4) Liituja taotluse alusel väljastab võrguettevõtja võrguga liitumise tingimused (edaspidi: liitumistingimused).
(7) Liitumistasu arvutamisel lähtutakse sellest, et tagada konkreetseks liitumiseks vajalik:
3) kvaliteedi ja ohutusnõuete täitmine;
(8) Võrguga liitumiseks sõlmivad võrguettevõtja ja võrguga ühendatava tarbijapaigaldise omanik või valdaja kirjaliku liitumislepingu, mis on soojuse ostu-müügilepingu sõlmimise aluseks.
(9) Lepingus määratakse muu hulgas kindlaks:
(10) Tarbijapaigaldise rajamiseks vajaliku investeeringu tegemise kohustus on hoone (kinnistu) omanikul.
§ 6. Kaugküttevõrgust eraldumise tingimused ja kord
(1) Võrgust eraldumiseks loetakse võrguühenduse katkestamist koos liitumis- ja soojuse ostu- müügi lepingute lõppemisega, s.o liitumise alalist likvideerimist.
1) kaugkütte kaudu soojusega varustatud ehitise lammutamine;
2) ehitise soojavarustuse parameetrite muutmine rekonstrueerimise käigus selliselt, et ehitise varustamist soojusega kaugküttevõrgu kaudu ei ole võimalik jätkata võrgu tehniliste võimaluste tõttu;
3) ehitise rekonstrueerimine selliselt, et soojusega varustamiseks hakatakse kasutama ainult kütusevabadest ja taastuvatest allikatest muundatud soojusenergiat selle tootjatelt (maasoojus, päikseenergia, biogaas jms);
4) ehitistel, mille küttesüsteem oli lahendatud projektijärgselt ahjuküttega aga hiljem ümber ehitatud keskküttele.
(3) Eraldumist taotlev tarbija esitab võrguettevõtjale võrgust eraldumiseks kirjaliku taotluse ja alternatiivkütte projektlahenduse.
(4) Võrguettevõtja esitab eraldumistingimused tarbija taotluse alusel 30 tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.
(5) Eraldumist taotlev tarbija peab tasuma võrguettevõtjale eraldumisega seotud põhjendatud kulud.
(6) Eraldumistingimustes määratakse kindlaks:
1) võrguühenduse likvideerimise aeg, arvestades, et see toimuks kolme kuu jooksul eraldumistaotluse esitamisest;
(7) Soojavarustuse ajutine katkestamine ja taastamine tarbija taotlusel peab olema kooskõlastatud võrguettevõtjaga.
3. peatükk Kaugkütte kvaliteedinõuded ja soojuse piirhind
§ 7. Kaugkütte kvaliteedinõuete tagamine
(3) Soojuskandja peab vastama alljärgnevatele parameetritele:
1) võrku sisseandmisel katlamajas 95°/70° C;
2) liitumispunktis tarbijale üleandmisel vähemalt 70° C
(4) Piisava tsirkulatsiooni tagamiseks tarbija soojusseadmetes peab soojusettevõtja tagama tarbija soojussõlme ees rõhkude vahe:
(5) Soojusettevõtja peab tagama järgmiste võrguvee kvaliteedile kehtestatud normide täitmise:
Karedus,
mmol/dm3 Hõljuvained,
mg/kg O2,
mg/kg pH Cl,
mg/kg Fe,
< 0,018 < 1 < 0,02 9-10 < 50 < 0,5
(6) Kütus peab vastama alljärgnevatele kvaliteedinõuetele:
1) põlevkivikütteõli võib kasutada alumise kütteväärtusega max 40 MJ/kg, väävlisisaldusega max 0,8% ja tuhasusega 0,15 %;
2) rasket kütteõli võib kasutada alumise kütteväärtusega max 40 MJ/kg, väävlisisaldusega max 1% ja tuhasusega max 2%;
3) hakkepuidu alumine kütteväärtus max 8 MJ/kg, väävlisisaldusega max 0,02% ja tuhasusega max 0,6%.
§ 8. Remonditööde läbiviimine
(1) Tarbijate vajalikus koguses soojusega pidevaks varustamiseks ja soojakandja kvaliteedinõuete täitmiseks on soojusettevõtja kohustatud tagama tema omandis või valduses oleva kaugküttesüsteemi korrasoleku.
(2) Remonditööde läbiviimisel esitab kaugküttesüsteemi omanik või valdaja linnavalitsusele taotluse:
1) plaanilise remondi korral vähemalt 1 aasta enne remonditööde algust 1. aprilliks, kus näidata tehtavad tööd ning tööde läbiviimise ajakava;
2) erakorralise remondi korral vähemalt 1 kuu enne remonditööde algust, kus loetleda tehtavad tööd ning tööde valmimise tähtaeg.
(3) Kaugküttesüsteemis toimuvast avariiremondist on süsteemi omanik või valdaja kohustatud koheselt teavitama linnavalitsust ja tarbijat avariist, selle kõrvaldamiseks tarvitusele võetud meetmetest ja kaugküttesüsteemi taaskäivitamisest.
§ 9. Soojusettevõtte vastutus
Tarbijale soojusettevõtte poolt tekitatud põhjendatud kahju nendevahelise lepinguliste kohustuste täitmatajätmise korral kannab soojusettevõte.
§ 10. Soojuse piirhinna kooskõlastamise kord
(4) Soojuse piirhinna kooskõlastamise taotlus tuleb soojaettevõttel esitada Konkurentsiametile, lähtudes ameti poolt välja töötatud metoodikast ja hinnataotluse esitamise vorminõuetest.
(5) Soojusettevõtja peab avalikustama oma võrgupiirkonnas soojuse piirhinna vähemalt üks kuu enne selle kehtima hakkamist.
4. peatükk Soojusenergia tarbimine
§ 11. Soojusenergia tarbimise arvestus
(1) Soojaenergia arvestamise aluseks on käesolev määrus, soojusmõõtesüsteemide näidud ning kehtiv soojusenergia hind. Soojusenergia tarbimise arvestust tarbijapaigaldises teostab võrguettevõtja.
(2) Soojaenergia jaotamise korral korteriomandite ja/või rendipindade vahel kuulub jaotamisele kogu tarbimiskohas kasutatud soojusenergia.
(3) Soojuskulud soojaveevarustamiseks jaotatakse soojaveearvestite näitude alusel.
§ 12. Soojusenergia tarbimise arvestus korterelamus
(1) Korterelamu soojuskulud jaotatakse elamutes asuvate korteriomandite ja mitteeluruumide vahel proportsionaalselt kasutatavate köetavate ruumide pindalaga.
(2) Mitteeluruumide soojuskulusid on lubatud suurendada kuni 25% võrreldes soojuskuludega eluruumides, kui korterelamus kasutatakse ruume erinevatel eesmärkidel (kauplused, kontoriruumid jms), siis. (Märkus: korterelamu küttekulud arvestatakse korterelamu üldsoojusmõõtesüsteemi näidu järgi tarbitud soojusenergia kulust, millest on lahutatud soojusenergia kulu soojaveevarustamiseks).
§ 13. Majahaldaja ja võrguettevõtte kohustused ja vastutus
(1) Majahaldaja peab teostama tarbijapaigaldise hooldust, remonti ja soojusenergia jaotamist korteriomandite ja mitteeluruumide vahel.
(2) Võrguettevõtja kannab vastutust soojusmõõturi korrasoleku ja taatlemise eest ning soojusenergiaga varustamise kvaliteedi eest võrguga ühendatud tarbijapaigaldise liitumispunktini.
(3) Korterelamute korteriomandite ja mitteeluruumide soojusenergia varustuse kvaliteedi pretensioonid esitatakse majahaldajale hiljemalt arvestusperioodi viimaseks kuupäevaks.
(4) Majahaldaja esitab võrguettevõtjale viimase nõudmisel korterelamu korteriomandite ja mitteeluruumide omanike (valdajate) nimekirja ja soojusenergia korterelamus jaotamist kajastavad dokumendid.
(5) Elamu üldsoojusmõõtesüsteemide rikete avastamise korral võrguettevõtja ja majahaldaja poolt koostatakse kahepoolne akt, kus arvutatakse välja soojusenergia üldkulu.
(6) Soojusmõõtesüsteemi näitude teadliku muudatuste avastamise puhul või soojusmõõtesüsteemi teadliku rikkumise puhul tarbija poolt, loetakse soojusenergia tarbimine omavoliliseks. Omavoliline tarbimine on reguleeritud kaugkütteseaduses.
(7) Soojatootja garanteerib kaugküttepiirkonnas soojavarustuse aastaringselt, väljaarvatud vajalike remonditööde teostamise ajal katlamajas või soojatrassidel, olles eelnevalt kooskõlastanud remonditööde ajagraafiku linnavalitsusega.
5. peatükk Soojusettevõtja arenduskohustus
§ 14. Soojusettevõtja arenduskohustus
(1) Soojusettevõtja arendab tema omandis või valduses olevat kaugküttesüsteemi lähtudes Loksa linna üld- ja detailplaneeringutest.
(2) Soojusettevõtja tõstab kaugküttesüsteemi efektiivsust, et oleks tagatud võrgupiirkonnas uute liitujate võrku ühendamine ja seal olevate tarbijate ja liitujate kvaliteedinõuetele vastava soojusega varustamine.
(4) Soojusettevõtja esitab linnavalitsusele kooskõlastamiseks igal aastal hiljemalt 1. juuniks linna kaugküttesüsteemide arendamise kava eelolevaks 3 aastaks alljärgneval kujul:
1) kokkuvõte tehtud töödest ja investeeringutest;
2) planeeritavad tegevused ja investeeringud, mis hõlmavad soojatootmisvahendeid, sh katlamaja, kütusemahuteid/hoidlaid ja võrke (soojustrasse).
6. peatükk Järelvalve ja määruse rakendumine
§ 15. Järelvalve
Järelvalvet käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise üle teostavad Loksa Linnavalitsus, Tehnilise Järelvalve Amet, Keskkonnaamet ja Konkurentsiamet.
§ 16. Määruse rakendumine
Lisa Loksa linna kaugkütte piirkond


text:
3-1-1-70-16 Riigikohus 20.10.2016
KarS § 25 lg 6
Kohtuniku siseveendumusest lähtuv karistusmäära valik (vt RKKKo 3-1-1-79-03, p 11) on apellatsiooni- ja kassatsioonimenetluses kohtuotsuse tühistamise aluseks eelkõige juhul, kui on tuvastatav selge materiaal- või menetlusõiguslik rikkumine selle küsimuse lahendamisel ning sellel konkreetsel minetusel on olnud vahetu toime kohtu siseveendumuse kujunemisele, mis on toonud kaasa kuriteo raskusele või süüdimõistetud isikule ilmselgelt mittevastava karistuse mõistmise. (p 11)
Varasemaid karistatusi saab uue karistuse mõistmisel arvestada üksnes tingimusel, et need ei ole karistusregistrist kustutatud ja et need varasemad õigusrikkumised on seotud uue kuriteoga (vt nt RKKKo 3-1-1-79-03, p 14 ja 3-1-1-111-12, p 5). Nimetatud keeld laieneb ka juhtudele, kui arutluse all on karistuse mõistmise eripreventiivne aspekt KarS § 56 lg 1 ls 2 alt 3 tähenduses. (p 9)
Ka KarRegS § 5 lg 1 sätestab ühemõtteliselt, et karistusregistrisse kantud isiku karistusandmetel on õiguslik tähendus isiku karistatuse ja kuriteo või väärteo korduvuse arvestamisel kuni andmete kustutamiseni. Erandid registrist kustutatud andmete kasutamisel on loetletud KarRegS § 5 lg-s 2 ning on seotud üksnes teatud suuremate nõuetega ametikohtadel töötamise, õiguste omandamise või tegevusvaldkondades tegutsemisega. Seega ei saa registrist kustutatud karistusandmed olla aluseks isikule mõistetava karistuse individualiseerimisel eripreventiivses tähenduses, kuna see ei arvesta süüdistatava vahepealset õiguskuulekat käitumist ja kaugeneb KarS § 56 lg 1 aluseks olevast teosüü põhimõttest. (p 10)
Katsestaadiumisse jäänud süüteo korral on karistuse mõistmise jaoks tähtis eeskätt isiku tahtluse intensiivsus, millega on seotud nt ka kuriteo toimepanemise põhjalik planeerimine ja ettevalmistamine. Teiseks on oluline see, kas ja millises ulatuses rünnatud õigushüve kahjustatud sai ehk teisisõnu toimepanija poolt silmas peetud ja soovitud tagajärje saavutamise lähedus. Määravad on ka konkreetse süüteo tehiolud, s.o katsestaadiumisse jäänu teo üldine ohtlikkus, nt kolmandate isikute paralleelne ohustamine planeeritava kuriteoga. Kaalukad on ka konkreetsed põhjused, miks ei päädinud katsestaadiumisse jõudnud tegu toimepanija poolt soovitud tagajärjega – oli selleks siis lihtsalt ebaõnnestumine (nt möödatulistamine), kolmandate isikute ootamatu ning planeerimata sekkumine (nt õigeaegne arstiabi osutamine) või toimepanija eesmärgi realiseerumine üksnes osaliselt (kahe inimese surma asemel üksnes ühe kannatanu surm) jne. (p 14)
Süüteo jäämine katsestaadiumisse ei too kaasa KarS § 25 lg 6 ega ka mitte § 26 lg 2 kohaselt automaatselt karistuse kergendamist võrreldes lõpuleviidud süüteoga. Juhul, kui kuritegu jääb katsestaadiumisse, tuleb karistuse vähendamist küll kaaluda, kuid seda ei saa käsitada absoluutse nõudena. (p 13)
karistuse mõiste ja eesmärk

matches:
Riigikohus
§ 25
§ 56
§ 5
§ 5
§ 56
§ 25
§ 26


Tõstamaa Vallavalitsuse palgajuhend – Riigi Teataja
Tõstamaa Vallavalitsuse palgajuhend
Tõstamaa Vallavalitsuse palgajuhend - sisukord
§ 2 Määruse eesmärk
2 Tasukomponendid
§ 4 Tasukomponendid
§ 6 Tulemuspalk
§ 7 Lisatasud
§ 8 Preemia
§ 9 Toetused
§ 10 Soodustused
3 Palga maksmise põhimõtted
§ 11 Palga maksmise aeg ja viis
Tõstamaa Vallavolikogu
RT IV, 09.04.2013, 14
Vastu võetud 28.03.2013 nr 43
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 36 ning avaliku teenistuse seaduse § 63 lg 2 alusel.
(1) Tõstamaa Vallavalitsuse palgajuhendiga (edaspidi palgajuhend) määratakse kindlaks Tõstamaa valla ametiasutuse teenistujate töö tasustamise korraldus, tingimused ja tasu maksmise põhimõtted, et tagada õiglane ja arusaadav tasusüsteem, mis arvestab ametikoha väärtust sõltumata teenistuskoha liigist ning tagab palkade sisemise õigluse ja võrdluse palgaturuga.
§ 2. Määruse eesmärk
Tõstamaa vald soovib palgajuhendis sätestatud põhimõtteid järgides maksta oma teenistujatele konkurentsivõimelist tasu ja soodustada kvalifitseeritud töötajaskonna hoidmist, otsimist ja arendamist ning võimaldada teenistujatele konkurentsivõimelisi teenistustingimusi.
1) põhipalk – on fikseeritud palga osa, mis on määratud ametikoha teenistusülesannete ning ametikoha teenistusalaste teadmiste, oskuste ja kogemuste põhjal;
2) palk - teenistuja põhipalk koos muutuvpalga ja lisatasudega;
3) muutuvpalk – teenistuja palga ebaregulaarne osa, mida võib maksta tulemuspalgana,lisatasuna täiendavate teenistusülesannete täitmise eest või preemiana erakordsete teenistusalaste saavutuste eest.
4) lisatasu – põhipalgale lisaks makstav täiendav tasu puuduva ametniku ülesannete täitmise ning ületunnitöö, valveaja, öötöö ja riigipühadel töötamise eest, ülesannete eest, mis ületavad kokkulepitud töömahtu, ei tulene töö sisust või ei ole seotud ametikoha eesmärgiga;
5) preemia - kauaaegse laitmatu töö või teenistus- või töökohustuste silmapaistvalt hea täitmise eest kohaldatav ergutus;
6) teenistuja – Tõstamaa valla ametiasutuse teenistujate koosseisus ettenähtud ametikohale nimetatud ametnik või töökohale võetud töötaja;
7) toetus – tasu, mida makstakse töösoorituse tulemuslikkusest mittesõltuvatel asjaoludel;
8) tulemuspalk - muutuvpalga üks komponent, mida võib teenistujale maksta silmapaistvate tulemuste eest seatud eesmärkide saavutamisel.
2. peatükk Tasukomponendid
§ 4. Tasukomponendid
Teenistujatele tasu maksmisel kasutatakse järgmisi tasukomponente:
1) põhipalk;
2) tulemuspalk;
3) lisatasu;
4) preemia;
5) toetused.
(1) Põhipalga määramisel arvestatakse teenistuja tööalast kompetentsust, töötulemusi ja töö eripära iseloomustavaid näitajaid nt töö intensiivsust, võrdlust palgaturuga, materiaalset vastutust, asendamise kohustust jms.
(2) Põhipalga suurus ametniku teenistuskohale kinnitatakse vallavolikogu poolt. Töölepingu alusel töötava teenistuja palga määrab vallavanem käskkirjaga.
(3) Teenistujale võib katseajal määrata kuni 20% madalama põhipalga. Sama põhimõtet võib rakendada ka määratud ajaks teenistusse võetud ajutiselt äraoleva teenistuja asendajale ja teisele teenistuskohale üleviidud teenistujale, kuid mitte kauem kui kuus kuud.
(4) Teenistuja põhipalk vaadatakse üle kord aastas kalendriaasta lõpus ja põhipalga muutus vormistatakse uue aasta algusest, välja arvatud põhipalga muutmine pärast katseaja lõppu.
(5) Puhkuse, sealhulgas õppepuhkuse ajaks säilitatakse teenistujale põhipalk. Päevatasu alusel arvutatakse teenistujale puhkusetasu üksnes juhul, kui sel alusel arvutatav puhkusetasu on teenistuja jaoks soodsam.
§ 6. Tulemuspalk
(1) Tulemuspalk on muutuvpalga üks komponent, mida võib teenistujale maksta silmapaistvate tulemuste eest seatud eesmärkide saavutamisel.
(2) Tulemuspalka võib maksta üks kord aastas, teenistuja töötulemuste perioodilise hindamise tulemusel, tingimusel, et eelmiseks perioodiks püstitatud eesmärgid on saavutatud. Kui teenistuja lahkub töölt enne hindamisperioodi lõppu, otsustatakse tulemuspalga määramine individuaalsete töötulemuste põhjal hiljemalt nädal enne vabastamise kuupäeva.
(3) Tulemuspalga maksmise ja selle suuruse määramisel arvestatakse iga ametniku individuaalset panust eesmärkide saavutamisel (töö intensiivsus, töö kvaliteet, tähtaegadest kinnipidamine, töö efektiivsus, operatiivne tegutsemine ootamatutes situatsioonides jms. Tulemustasu määraja põhjendab teenistujale tulemustasu suurust.
(4) Tulemuspalga suuruse määramisel peab arvestama, et kogu muutuvpalga osakaal ei tohi ületada 20% teenistuja aastasest põhipalgast.
§ 7. Lisatasud
(1) Teenistujale makstakse järgmiseid lisatasusid:
1) ametijuhendiväliste ülesannete täitmise eest;
2) äraoleva teenistuja asendamise eest;
3) ületunnitöö, valveaja, öötöö või riigipühal töötamise eest.
(2) Ametijuhendiväliste ülesannete täitmise eest võib lisatasu maksta vaid juhul, kui lisatasu maksmises on kokku lepitud enne lisaülesande täitmist, mille kohta on andnud lisatasu maksmise õigust omav isik käskkirja.
(3) Lisatasu võib määrata kuni kuueks kuuks.
(4) Lisatasu määramisel peab arvestama, et kogu muutuvpalga osakaal ei tohi ületada 20% ametniku aastasest põhipalgast.
(5) Lisatasu ajutiselt äraoleva teenistuja ülesannete täitmise eest võib maksta mitte enam kui 20% puuduva teenistuja ametipalgast. Lisatasu äraoleva töötaja asendamise eest võib maksta teenistujale, kelle ametijuhendijärgne kohustus ei ole asendada puuduvat teenistujat või kui asendamine tingib võrreldes ametijuhendis ettenähtuga töökoormuse olulise suurenemise. Lisatasu suurus ei või olla enam kui 20% puuduva teenistuja ametipalgast asendamise perioodil. Kui asendatava teenistuja ametipalk on kõrgem asendava teenistuja ametipalgast, siis võib asendava teenistuja määrata asendatava teenistuja ülesannetesse ja maksta talle asendatava teenistuja ametipalka.
(6) Ületunnitöö eest makstakse teenistujale 1,5-kordset palka või võimaldatakse teenistuja taotlusel talle täiendavat vaba aega ületunnitööga võrdses ulatuses. Kui ületunnitöö hüvitatakse rahas, peavad ületunnid kajastuma arvestusperioodi kohta peetavas tööajatabelis ning lisatasu tuleb maksta välja sama arvestusperioodi lõpus.
(7) Valveaja eest makstakse teenistujale lisatasu 10% teenistuja palgast või võimaldatakse teenistuja taotlusel talle täiendavat vaba aega 25% valveaja kestusest. Kui valveaeg hüvitatakse rahas, peab valveaeg kajastuma arvestusperioodi kohta peetavas tööajatabelis ning lisatasu tuleb maksta välja sama arvestusperioodi lõpus.
(8) Ööajal töötamise eest makstakse teenistujale 1,25-kordset palka, kui nimetatud kohustus ei sisaldu tema ametijuhendis ja seda ei ole arvestatud tema palga määramisel, või võimaldatakse teenistuja taotlusel talle täiendavat vaba aega pool ööajal töötatud aja kestusest. Kui ööajal töötamine hüvitatakse rahas, peavad töötatud tunnid kajastuma arvestusperioodi kohta peetavas tööajatabelis ning lisatasu tuleb maksta välja sama arvestusperioodi lõpus.
(9) Riigipühal töötamise eest makstakse teenistujale 2-kordset palka või võimaldatakse teenistuja taotlusel talle täiendavat vaba aega riigipühal töötatud ajaga võrdses ulatuses. Kui riigipühal töötamine hüvitatakse rahas, peavad töötatud tunnid kajastuma arvestusperioodi kohta peetavas tööajatabelis ning lisatasu tuleb maksta välja sama arvestusperioodi lõpus.
(10) Lisaülesannete täitmise eest tasu maksmiseks võlaõiguslikke lepinguid teenistujatega ei sõlmita.
§ 8. Preemia
(1) Teenistujatele võib maksta preemiat kauaaegse laitmatu töö või teenistus- või töökohustuste silmapaistvalt hea täitmise eest.
(2) Otsus preemia maksmiseks teenistuskohustuste või kodanikukohuse silmapaistvalt hea täitmise eest või erakordse saavutuse või projekti lõpetamise eest peab olema motiveeritud.
(3) Katseajal ja distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal preemiat ei maksta.
(4) Samade ülesannete täitmisega seoses teenistujale lisatasu ja preemiat samaaegselt ei maksta.
§ 9. Toetused
(1) Teenistujatele võib maksta järgmisi toetusi:
1) toetus perekonnas juhtunud traagilise sündmuse korral;
2) toetus isikliku tähtpäeva või sündmuse puhul.
(2) Perekonnas juhtunud traagilise sündmuse korral makstava toetuse maksmise juhud ja suuruse määrab kindlaks vallavanem.
(3) Isikliku tähtpäeva või sündmuse puhul makstava toetuse maksmise juhud ja suuruse määrab kindlaks vallavanem.
(4) Toetusi rakendatakse kõikidele teenistujatele võrdselt.
§ 10. Soodustused
(1) Tõstamaa valla ametiasutuses võib rakendada soodustusi, et toetada teenistujate tööga otseselt seotud vajaduste rahuldamist, näiteks koolitus- või transpordikulude hüvitamist ja tervise ning töövõime säilimist.
(2) Soodustuste andmise põhimõtted on avalikud ja soodustusi rakendatakse kõikidele teenistujatele võrdselt.
3. peatükk Palga maksmise põhimõtted
§ 11. Palga maksmise aeg ja viis
(1) Teenistujatele makstakse palka üks kord kuus, hiljemalt järgneva kuu 10. ndaks kuupäevaks. Kui puhkusele minekul ei ühti puhkusetasu väljamaksmise päev töötasu väljamaksmise päevaga, makstakse puhkusele minekule eelnev töötasu välja tavalises korras.
(2) Palk kantakse ametiasutuse kulul töötaja poolt vastavas avalduses näidatud pangakontole.
Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist.
Eduard Vilbre


Karksi valla eelarve koostamise, täitmise ja tegemata jäänud väljaminekute kavandamise kord – Riigi Teataja
Karksi valla eelarve koostamise, täitmise ja tegemata jäänud väljaminekute kavandamise kord
Karksi valla eelarve koostamise, täitmise ja tegemata jäänud väljaminekute kavandamise kord - sisukord
§ 4 Eelarve koostamine
§ 5 Eelarve eelnõu menetlemine ja avalikustamine
§ 6 Eelarve vastuvõtmine, avalikustamine ja jõustumine
§ 9 Tegemata jäänud väljaminekute kavandamine järgmisel eelarveaastal
§ 10 Eelarve täitmine
RT IV, 07.06.2014, 50
Vastu võetud 02.06.2014 nr 3
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 21 ja Karksi valla põhimäärus § 44 alusel.
(1) Karksi valla eelarve (edaspidi eelarve) koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja tegemata jäänud väljaminekute kavandamise kord (edaspidi kord) sätestab Karksi valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, lisaeelarvega muutmise, täitmise ja aruandluse põhimõtted ning seda rakendatakse koos kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse, Karksi valla põhimääruse ning teiste eelarvet reguleerivate õigusaktidega.
(2) Kord on täitmiseks kohustuslik vallavalitsuse hallatavatele asutustele ja vastava valdkonna eest vastutavatele ametnikele.
(1) Eelarve koosneb osadest ning on kassapõhine ( eelarves kavandatakse majandustehingud selles perioodis, millal planeeritakse nendega seotud raha laekumine või väljaminek).
3) majanduskulud;
11) finantstulud (+) ja finantskulud (-).
1) laenude võtmine, kapitalirendi- ja faktooringukohustuste võtmine ning kohustuste võtmine teenuste kontsessioonikokkulepete alusel (+);
2) emiteeritud võlakirjade lunastamine ning tagasimaksed kontsessioonikokkulepete alusel (-).
(8) Likviidsete varade muutuse eelarveosas kajastatakse raha ja pangakontode saldo muutus.
(9) Likviidsete varadena käsitatakse varasid, mis vastavad kohaliku omavalitsuse üksuste finantsjuhtimise seaduse § 36 lõikele 1.
(10) Likviidsete varade saldo suurenemine ja vähenemine kajastatakse likviidsete varade muutuse eelarveosas vastavalt plussi või miinusega.
(11) Eelarve tulem peab võrduma likviidsete varade muutuse eelarveosa kogusumma ja finantstegevuse eelarveosa kogusumma vahega:
(12) Lähtudes volikogu poolt kinnitatud eelarvest koostab vallavalitsus vallavalitsuse hallatavate asutuste ja valdkonna eest vastutavate ametnike taotluste alusel tegevusalade liigendatud alaeelarved, mis kinnitatakse vallavalitsuse määrusega.
(13) Hallatavate asutuste tegevusalade jaotus liigendatakse vastavalt § 4 lõikele 4.
(14) Valdkondade kulud liigendatakse majandusliku sisu järgi järgmisteks liikideks:
1) töötasud;
2) erisoodustused;
3) personalikuludega seotud maksud;
4) administreerimiskulud;
5) lähetuskulud;
7) kinnistute, hoonete ja ruumide majandamiskulud;
8) rajatiste majandamiskulud;
9) sõidukite ülalpidamiskulud;
10) info- ja kommunikatsioonitehnoloogiakulud;
11) inventari kulud;
12) toiduained ja toitlusteenused;
13) meditsiinikulud ja hügieenitarbed;
14) õppevahendid;
15) kommunikatsiooni-, kultuuri- ja vaba aja sisustamise kulud;
16) sotsiaalteenused.
(15) Eelarves planeeritakse eraldi põhitegevuse kuluna reservfond ettenägematute väljaminekute tagamiseks. Reservfondi kasutab vallavalitsus tekkinud ettenägematute väljaminekute katmiseks. Reservfondist eraldab vallavalitsus raha oma korraldusega. Korralduses märgitakse ära tegevusala kuhu reservfondist raha eraldatakse. Vallavalitsus esitab reservfondi kasutamise aruande volikogule koos majandusaasta aruandega.
§ 4. Eelarve koostamine
(1) Eelarve detailsus ja sisu määratakse, eelarve eelnõu koostatakse ja seda menetletakse, eelarve võetakse vastu ja avalikustatakse, eelarvet täidetakse ja tegemata jäänud väljaminekud kavandatakse vastavuses kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse, valla põhimääruse, arengukava ja eelarvestrateegiaga ning teiste eelarvet reguleerivate õigusaktidega.
(2) Eelarve eelnõu koostab vallavalitsus. Vallavalitsus peab tagama tulude täieliku arvelevõtmise nende moodustumise kõikide allikate järgi, samuti kulude otstarbeka ja kokkuhoidliku kindlaksmääramise iga asutuse ja ürituse kohta eraldi kõikide kululiikide lõikes.
(3) Eelarve eelnõu koostamist organiseerib vallavalitsus, kes arvutab välja tulude-kulude baasi ning esitab vallavalitsusele eelarve piirsummade eelnõu. Pärast piirsummade heakskiitmist vallavalitsuse poolt teatab vallavanem vastava valdkonna eest vastutavale ametnikule ja hallatavate asutuste juhtidele (edaspidi alaeelarvete koostajad) eelarve eelnõu koostamiseks vajalikud näitajad koos eelarve koostamise tabelitega, hiljemalt 1. oktoobriks.
(4) Alaeelarvete eelnõude koostamisel peavad alaeelarvete koostajad:
2) kinni pidama piirsummmast, vältides eraldiste vajaduseta lülitamist alaeelarvetesse;
3) esitama alaeelarve taotluse vastavatel tabelitel raamatupidamisele hiljemalt 1. novembriks koos seletuskirjaga kulude kohta;
4) esitama taotluse erakorraliste kulutuste finantseerimiseks kui seda ei saa teha etteantud eelarve piires.
(5) Eelarvetaotluste läbivaatamisel vallavalitsuses hinnatakse kulude põhjendatust ja otstarbekust ning nende vastavust õigusaktidele, valla arengukavale ning asutuste arengukavadele. Eelarve taotluste üle peetakse läbirääkimisi asutuste esindajate ja vastava valdkonna eest vastutavate ametnikega.
(6) Pärast läbirääkimisi koostab vallavalitsus eelarve eelnõu vastavalt käesoleva korra § 4 ja käesolevas paragrahvis sätestatule. Eelarve eelnõule lisatakse seletuskiri.
1) selgitused ja põhjendused käesoleva korra § 4 kirjeldatud detailsuses eelmise aasta, jooksva aasta ning eelseisva eelarveaasta kohta;
§ 5. Eelarve eelnõu menetlemine ja avalikustamine
(1) Eelarve eelnõu ja seletuskirja esitab vallavalitsus volikogule hiljemalt üks kuu enne eelarveaasta algust.
(2) Eelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast nende volikogule esitamist Karksi valla veebilehel. Seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni.
(3) Volikogu komisjonid analüüsivad eelarve eelnõud ning esitavad vallavalitsusele omapoolsed seisukohad ja ettepanekud. Muudatusettepanekud esitatakse volikogu poolt kehtestatud tähtajaks enne eelarve teist lugemist.
(4) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekule lisab selle algataja põhjendused ja arvestused kavandatavate muudatustega kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate kohta. Eelarve menetlemise käigus ei pea vallavalitsus ega volikogu arvestama neid muudatusettepanekuid, mis suurendavad eelarve kulude kogusummat ja millele pole näidatud katteallikaid.
(5) Eelarve eelnõu arutatakse vähemalt kahel volikogu istungil, kahel lugemisel, kusjuures ettepanekute läbivaatamisel kuulatakse ära vallavalitsuse arvamus.
§ 6. Eelarve vastuvõtmine, avalikustamine ja jõustumine
(2) Eelarve avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmist Karksi valla veebilehel. Veebilehel avaldatakse samuti eelarve menetlemist käsitlevad volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollid. Eelarve lisades tuleb kajastada eelarvesse menetlemise käigustehtud muutused.
(3) Vallavalitsus võib teha eelarve eelnõus kavandatud väljaminekuid, kui nende tegemise tähtaeg saabub enne eelarve vastuvõtmist ja need tulenevad:
4) põhivara soetamiseks sõlmitud antud sihtfinantseerimise lepingust;
6) kohtuotsusest;
7) lähtuvalt edasilükkamatutest vajadustest.
(2) Lisaeelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse käesoleva korra § 8 lõikes 2 sätestatud viisil ja tähtajal.
(3) Lisaeelarve eelnõu muutmise ettepanekule lisab selle algataja põhjendused ja arvestused kavandatavate muudatustega kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate kohta. Volikogu poolt tehtava ettepaneku läbivaatamisel kuulatakse ära vallavalitsuse arvamus.
(4) Lisaeelarve menetlemise käigus ei pea vallavalitsus ega volikogu arvestama neid muudatusettepanekuid, mis suurendavad eelarve kulude kogusummat ja millele pole näidatud katteallikaid.
(5) Eelarve tulude alalaekumise või viibimise korral on vallavalitsusel õigus piirata hallatavate asutuste ja valdkonna eelarves ettenähtud väljaminekute tegemist ja vajadusel esitada volikogule negatiivne lisaeelarve.
(8) Vastuvõetud lisaeelarve avalikustatakse vastavalt käesoleva korra § 8 lõikele 2.
(10) Vallavalitsus võib teha enne lisaeelarve vastuvõtmist lisaeelarve eelnõus kavandatud väljaminekuid, kui nende tegemise tähtaeg saabub enne lisaeelarve vastuvõtmist ja need tulenevad:
§ 9. Tegemata jäänud väljaminekute kavandamine järgmisel eelarveaastal
§ 10. Eelarve täitmine
(1) Eelarve täitmist ja raamatupidamist korraldab vallavalitsus tsentraliseeritult kõigi valla hallatavate asutuste kohta.
(2) Vallavalitsuse hallataval asutusel ja vastava valdkonna eest vastutaval ametnikul on keelatud teha tehinguid, mis ei ole eelarves ette nähtud.
(3) Põhitegevuse kulude ja investeerimistegevuse eelarveosade täitmisel võib üht eelarveosa täita samas mahus rohkem, kui teine eelarveosa jääb täitmata, kui see on põhjustatud hangete korraldamise järel selgunud tingimustest, mille tõttu planeeritud tehing klassifitseeritakse eelarve täitmisel tulenevalt põhivara arvelevõtmise reeglitest teisiti, kui eelarves oli ette nähtud.


206 postitust • 6. leht 11-st • 1 ... 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 ... 11
Postitas NFSTimukas » 27 Mai 2015, 14:46
Kumb mäng hetkel peale jääks siis, GT6 vs PCars. Et neile, kes mõlemat mänginud. Arvestada ka sellega, et PS3 mängu PS4 omaga kehva võrrelda. GT7 vs PCars saab huvitav olema.
Postitas liikur » 27 Mai 2015, 20:33
NFSTimukas kirjutas: Kumb mäng hetkel peale jääks siis, GT6 vs PCars. Et neile, kes mõlemat mänginud. Arvestada ka sellega, et PS3 mängu PS4 omaga kehva võrrelda. GT7 vs PCars saab huvitav olema.
GT6 plussid:
tohutu suur autode valik. Isegi liiga suur, sest ülevaade kipub ära kaduma. Mulle tundub, et enamik neist kasutab sama füüsikat, kest on ainult erinev.
pCars plussid:
Väga hea rajatunnetus läbi rooli FFB. Puldikasutajatele võib selle pärast GT6 parem tunduda. Auto seadeid ja FFB seadeid saab igale autole ja ka rajale eraldi salvestada. FFB seaded tunduvad alguses väga keerulised, kuid loogikat appi võttes on asi üsna lihtne.
Palju põnevaid radu.
Kõik rajad ja autod on kohe sõidetavad, ei pea karjääri läbima, et neid saada.
Multiklass. Hetkel on valik erinevate klasside koossõitudeks tagasihoidlik, aga ilmselt paraneb seegi.
AI: Antsude tugevust saab protsentides muuta. On-line'is saab Antsud kaasasõitma panna, kuidas see PS4-l toimib, ei tea. PC-l olen Paalikaga proovinud, täitsa töötas. Antsude taset paraku lobby's muuta ei saanud, pidi uue lobby tegema.
Ilmastik: erinevates slottides saab määrata, mis ilma oodata on. Ja vaheldumise kiirust. Näiteks 4 slotti päikest, 1 slott äikest. 1/5 sõidust on siis tormine. Sõltub muidugi vaheldumise kiirusest ja sõidu pikkusest: 2 ringi ja 1X kiiruse korral tõenäoliselt äikest ei tulegi.
Sõidureeglid ja karistused: Joone ületamine boksist väljasõidul, valestardid, rammimised. Karistused saab mõistagi välja lülitada.
Damage: Full damage on lahe - peale kokkupõrget on kapott üleval ja sõidad pimesi, kuni kapott minema lendab. Siis imetled tossavat mootorit. Rajal vedelevate rataste vahel laveerimine on ka lahe. Kui liiga ägedalt gaasi annad ja valesti käiku vahetad, ütleb mootor üles.
Flags: Kaardil näitab selle lõigu juures kollast lippu, kus see kehtib. Slow car hoiatus, kui keegi kolmel rattal boksi liipab.
Lubatakse iga kuu uut tasuta autot kompenseerimaks hilinenud väljatulekut.
Huvitav on see, et niipalju kui mina pCarsi on-line olen sõitnud, on kõik osalised meeleldi nõus penalty'te, assists off/või real'iga ning full damage'iga. See on lihtsalt tunduvalt lõbusam kui GT6-s
Real assists: saab kasutada neid abisid, mis reaalselt konkreetsel autol konkreetses sarjas kasutusel on.
GT6 miinused: Uusi tuuli on üsna harva. Ühes foorumis visati nalja, et GT6 õige nimi peaks olema GT5.6
Põhjuseks on ilmselt PS3 tagasihoidlik võimekus. Paljud lubadused jäävadki vist täitmata. Arvestades seda, et Polyphony Digital on Sony tütarfirma, siis ressursse peaks neil ometi jätkuma. Ilmselt keskenduvad nad hetkel GT7 arendamisele ja vana versioon on teisejärgulise tähtsusega.
On-line probleemid. Need võivad olla ka PS3 probleemid.
pCars miinused:
Palju puuke. Mõned asjad on veel arendusjärgus (Menüüdes kiri: Coming soon). Oleneb nüüd sellest, kui ruttu nad asju parandavad ja uusi arendavad. Õnneks on arendajad ametlikus foorumis agarad mõttevahetajad.
Vähe autosid: valik on GT6-st tunduvalt nigelam, aga kas peabki neid siis tuhandetes olema...
On-line lobby's ei saa mõnda valikut muuta, peab uue lobby tegema. Võimalik, et see muudetakse varsti paremaks.
Enamik GT6 puudustest ja pCarsi plussidest on tingitud konsoolide võimekusest. Tänu PS4 Party'le on võimalik sõprade lobby'desse siseneda.
pCars PS4 peal käitub täpselt samuti nagu kolm korda kallima arvuti peal. Graafika on jah arvutil parem, kuid võidusõidu ajal pole sul niikuinii mahti tuuleklaasikärbse jalgu loendada.
Roolikasutajale on pCars kindlasti tunduvalt parem kui GT6.
Postitas paalikas » 27 Mai 2015, 21:56
Sai siis täna ka ps4 soetatud. Ikka selleks, et Teiega koos sõita. Ja kindlasti p.carsis.
Eks mäng veel uus ja vajab veidi kannatust, sügiseks vast kõik ok ja kannatab sarju korraldada.
Võimalused selleks tunduvad paremad igatahes .
Puldimeestele see mäng suunatud pole, aga loodan et siinsed "kepikesekangutajad" ikka osalevad online kimamistes ka ja sama edukalt kui gt seerjates.
Postitas NFSTimukas » 28 Mai 2015, 4:31
Päris korralik ülevaade liikur.
Iga GT tundub olema kõigile edasi arendus, sest PD on konservatiivne oma autodega, eriti just autodega, ja ka radadega. Forza näiteks gen-vahetusega vahetas peaaegu kõik välja. PCarsis kindlasti palju uut sellel alal avastada.
Mina GT6s olevaid autosid liiga sarnasteks ei nimetaks. Olen sõitnud 1250 erineva autoga GT6s vähemalt 100km ja mäletan hästi, kuidas imestasin RX-7 FD-sid kogudes, kui erinev oli juhitavus kõige vanemal ja selle arendatud uuemal versioonil.
Rooliga PCars kindlasti korralikum aga nii palju kui tean, keeruline kõik see seadistamine seal tavalisele mängumehele, ehk liiga täpne siis. GT6 kaitseks, et see kasutajasõbralikum selles osas, pole seadistamine väga keeruline. See oleneb ka huvist palju, ma eelistan seadistamise asemel rohkem ikka sõita nagu teate.
GT6 pole, minu jaoks siis, täitnud course makeri lubadust. PD eelistab mitte väga palju välja öelda. Siiani pole teada, millal GT7 oodata, sest ei taha hilinemisega fännidele pettumust valmistada. Täiesti vastupidine käitumine Slightly Madile, 2x teatasid mängu hilinemisest.
Alist nii palju, et GT6s saab ka nende taset single playeris muuta. Olen proovinud aga ausalt öeldes, vahet ei märganud nende sõidustiilis väga, olid sama aeglased nagu ennegi. GT6 Al pole tegelikult üldsegi mitte kerge, me lihtsalt kõik nii head sõitjad siin ja ma tean piisavalt inimesi, kes sõitudes pronksi suure vaevaga saavad. PCarsi Al protsendi süsteem oleks teretulnud igatahes ka GT mängu.
Online osas GT6s jah probleem, et ei taheta mitte midagi piiravat, nõustun selles osas. Hakatakse kohe kirjutama, miks damage peal, miks penalty ka peal on jne.
Viimasel nädalal sain ka kinnituse, er Slightly Mad on tõesti kõige halvema NFS mängu, Shift 2, tegija. Shift esimene ei hakka proovimagi. Nii hingetu ja lihtsalt väga igav mäng. Shift 2s ka näha, et seadistamine täpsem kui GT6s. On teada, et PCars on Shift 2 edasi arendus ja areng lihtsalt meeletu tehtud. Muru ja liiva füüsika vähemalt korras. Tagasi minekud on tuunimise, karjääri ja autode osas. Autode osas kõik minuga vist ei nõustuks aga PCarsi ma sellepärast ei kavatse osta, kuna pole "minu" autosid, peale Evo X-ne.
Postitas Mihkel0987 » 28 Mai 2015, 8:40
paalikas kirjutas: Sai siis täna ka ps4 soetatud. Ikka selleks, et Teiega koos sõita. Ja kindlasti p.carsis.
Tubli oled, nublu
Postitas Noel » 28 Mai 2015, 8:52
Mina enne PS4 ligi ei võta kui on väljas U4.
Postitas powwa25 » 28 Mai 2015, 9:08
Ma arvan, et võiks mingi aeg proovida test sarja vormis asja või lihtsalt sõita 5 ringi kaupa ning proovida erinevaid seadeid.
Eks rooli meestel ole eelis, aga elame-näeme.
Postitas lees00 » 28 Mai 2015, 9:33
Nüüd ootame ps4 ja p.carsi combo müüki tulekut
Postitas liikur » 01 Juun 2015, 18:24
Päts 1.4 tulemas
http://forum.projectcarsgame.com/showth ... post960164
Postitas NFSTimukas » 01 Juun 2015, 18:53
liikur kirjutas: Päts 1.4 tulemas
jõhkralt palju parandusi, pole enne ametlikult listis nii palju bug fixe korraga näinud.
Aga see vajalik mängu tulevikule, iseasi, kas ka paremaks läheb. Täna nägin kellegi videost, kes 20min XBoxi versioonil Quick match üritas teha, korra suundus open lobby ka, polnud parem. Discode ja bugide sadu põhimõtteliselt oli. PS4 versioonil pidi olema seis parem
Postitas powwa25 » 03 Juun 2015, 21:32
Xbox võib end põlema panna. PS4'l on loomulikult parem.
EDIT: Väike eilne sõit silverstoni rajal: https://www.youtube.com/watch?v=u6YF4VuzMPE
Kui paljud oleksid nõus katsetama siis?
Näiteks homme õhtul või siis järgmine nädal?
Postitas Linnuke » 04 Juun 2015, 9:04
Täna õhtul sobib küll, Niksoni sõitu pole nagunii. Järgmine nädal saan ka osa võtta, välja arvatud esmaspäeval ja teisipäeval
Postitas liikur » 04 Juun 2015, 12:33
Linnuke kirjutas: Täna õhtul sobib küll, Niksoni sõitu pole nagunii. Järgmine nädal saan ka osa võtta, välja arvatud esmaspäeval ja teisipäeval
Proovime jah.
Mis kell umbes?
Postitas powwa25 » 04 Juun 2015, 12:52
Kuskil 22.00 paiku.
Ma loodan, et kõik huvilised on mul sõbralistis olemas.
Postitas lees00 » 04 Juun 2015, 15:12
Kutsud külla?
Postitas paalikas » 04 Juun 2015, 18:45
Täna potsatas postkasti p.cars neljale. Õhtupoole plaan testida ja rooli seadistada, ehk keegi veel ühineb ja
prooviks ja katsetaks vähe seda mängu.
Plaadikarbil selline kiri: "A better racing game than Forza or Gran Turismo"
Eriti julged ja ülbed tegijad igatahes Forzaga minul kogemused puuduvad, kuid gt tean hästi ja no....
vähe veel olen p.carsi mänginud, kuid ega ta nüüd gt`st palju parem ikka vist pole....
Postitas NFSTimukas » 04 Juun 2015, 18:50
paalikas kirjutas: Täna potsatas postkasti p.cars neljale. Õhtupoole plaan testida ja rooli seadistada, ehk keegi veel ühineb ja
Forza on simulatsiooni mõttes kehvem, seda tean mina Forzast ainult. GTst Forza parem pole igatahes, müüginumbrid ütlevad sama.
Postitas liikur » 04 Juun 2015, 19:54
Võid tulla küll
Postitas Mihkel0987 » 04 Juun 2015, 20:33
Postitas lees00 » 04 Juun 2015, 20:59
Liikuri juurde?