text:
Õigusteaduse mõisteid - Unioonpeedia, mõiste kaart
Õigusteaduse mõisteid Sellel leheküljel on loetletud õigusteaduse mõisteid.
520 suhted: Aasta ja päev, Abandoon, Abielu, Abielu kaitse seadus, Abielulahutus, Abieluvaraleping, Abikaasade ühisvara, Abipolitseinik, Abrogatsioon, ACTA, Adopteerimine, Aegumistähtaeg, Ajalooline koolkond, Aktsia, Aktsiaselts, Aktsionär, Alaealisus, Alaline Vahekohus, Alamkorrakohus, Alammaakohus, Alammaakohus (asutus), Alampalk, Alibi, Altkäemaks, Amicus curiae, Amnestia, Annak, Apellatsioon, Arrogatio, Asi (õigusteadus), Asjaõigus, Asutus, Audi alteram partem, Autopant, Autoriõigus, Autoriõiguse seadus, Autoriõigusega kaasnevad õigused, Avalik õigus, Avalik teave, Avalik teenistus, Avalik veekogu, Avalik-õiguslik juriidiline isik, Avaliku ja eraõiguse eristamine, Avaliku Teenistuse Kohus, Avalikult kasutatav veekogu, Avatud aktsiaselts, Üür, Üürileping, Üürnik, Ühendus, ..., Ühendus (USA saareala), Ühingute ja nende liitude seadus, Üldakt, Üldine õigus, Üldkohus, Ülemtalurahvakohus, Ületunnitöö, Ülikoolide seadus, Ülikooliseadus, ÜRO konventsioon kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta, Ärakiri, Äriühing, Ärisaladus, Äriseadustik, Õhuruum, Õigus, Õigusakt, Õiguse ennustusteooria, Õigusfilosoofia, Õigushüve, Õigusinformaatika, Õiguskantsler, Õigusküsimus, Õiguskord, Õigusnorm, Õigusperekond, Õiguspositivism, Õigussüsteem, Õigustatud kasutus, Õigusvõime, Õuekohus, Balti eraseadus, Balti provintsiaalseadustik, Bill of Rights (1791), Bioloogiliste relvade konventsioon, BSD-litsents, California Osariigi Seadusandlik Kogu, Capitis deminutio, Corpus iuris civilis, De iure, De minimis, Dekreet, Dekreet Lääne-Euroopa kalendri kehtestamisest Venemaa Vabariigis, Denonsseerimine, Diplomaatiline õigus, Direktiiv 2001/29/EÜ, Dublini konventsioon, E-residentsus, Eelnõu, Eesti kodakondsus, Eesti kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta, Eesti lipu päev, Eesti NSV taluseadus, Eesti Rahvusraamatukogu seadus, Eesti vabariigi valitsemise ajutine kord, Eestis kehtiva õiguse määrus, Eestkoste, Eetikakoodeks, Ehitusseadus, Eksekutsioon, Eksemptsioon, Elatis, Eluaegne vangistus, Enesemääramisõigus, Eraõigus, Eraelu puutumatus, Eraisiku pankrot, Erakonnaseadus, Erastamine, Eriõigus, Erisoodustus, Esimese astme kohus, Esindusõigus, Ettearmustus, Euratomi leping, Euroopa äriühing, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon, Euroopa Inimõiguste Kohus, Euroopa Liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõte, Euroopa Liidu tarkvara vaba kasutuse litsents, Euroopa vahistamiskäsk, Ex officio, Faktiküsimus, Fideikomiss, Foogtikohus, Garantiivastutus, Genfi protokoll, Genotsiid, GNU GPL, Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverents, Hageja, Haldusakt, Haldusüksus, Haldusõigus, Halduse kandja, Halduskohus, Haldusleping, Haldusorgan, Hammurapi seadused, Hüpoteek, Hea usu põhimõte, Helsingi leping, Igaüheõigus, Iggaüks, Ihunuhtlus, Illegaalsus, Immuniteedikiri, Impeachment, Inimõigused, Inimõiguste ülddeklaratsioon, Inimkaubandus, Inimrööv, Inimsusvastane kuritegu, Inkorporeerimata ala, Internetivabadus, Intress, Iseseisvus, Isik, Isiku tuvastamine, Isikuandmete kaitse üldmäärus, Isikuandmete kaitse seadus, Isikutunnistus, Isikuvastased vägivallateod, Ius sanguinis, Ius soli, Jäätmeseadus, Jõustumine, Juhatus, Juriidiline isik, Jurisdiktsioon, Jurist, Juurdepääs õigusemõistmisele, Kahtlustatav, Kaitstavate loodusobjektide seadus, Kanooniline õigus, Kapitulatsioon, Karistusseadustik, Kassatsioon, Kassatsioonikohus, Kasutusvaldus, Kaubamärgiseadus, Kaubandusliku meresõidu koodeks, Kautsjon, Käendaja, Käsipant, Käsundusleping, Käsutamine, Küberkuritegevus, Külgvöönd, Keeleseadus, Keelutsoon, Keemiarelvade keelustamise konventsioon, Kelmus, Keskkonnaõigus, Kihelkonna politseikohus, Kihelkonnakohus, Kindlustusasutus, Kindlusvangistus, Kinkeleping, Kinnipeetavate valimisõigus, Kinnipidamiskoht, Kinnispant, Kinnisturaamat, Kinnisvara, Kodakondsus, Kodakondsuseta isik, Koerakandmine, Kohalik omavalitsus, Kohaliku omavalitsuse asutus, Kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutus, Kohaliku omavalitsuse õigus, Kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõigus, Kohaliku omavalitsuse volikogu, Kohaliku omavalitsuse volikogu revisjonikomisjon, Kohtuballistika, Kohtuistungi sekretär, Kohtulik hüpoteek, Kohtumäärus, Kohtunik, Kohtupsühholoogia, Kohtutäitur, Kohtuvõim, Kohus, Kohustus, Kokkuleppemenetlus, Kollektiivleping, Kolmas Genfi konventsioon, Komandanditund, Kommunistlik kuritegu, Konventsioon, Konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, Kooseluseadus, Korrakaitseseadus, Kostja, Kriminaalõigus, Kriminalistika, Kriminoloogia, Kuritegevus, Kuritegevuse tase, Kuritegu, Kurjategija, Kuuendikumaa, Kvoodimaa, Kyōto protokoll, Laen, Laenuleping, Lanzarote konventsioon, Laokohaõigus, Lapse õiguste konventsioon, Lapsetoetus, Legaaldefinitsioon, Leping, Leppetrahv, Lex ferenda, Lex lata, Liivimaa õiguspeegel, Liivimaa vallakogukonna seadus, Lindprii, Linnaõigus, Linnakodanik, Linnaseadus, Linnudirektiiv, Linnusekohus, Loodusdirektiiv, Loomuõigus, Lov om Bouvetøya, Peter I's øy og Dronning Maud Land m.m. (bilandsloven), Maanõukogu (haldus- ja kohtuorgan), Maaomand, Maaraamat, Maarent, Maaseadus, Maavalitsus, Madalmaade Kuningriigi statuut, Magdeburgi õigus, Magna Carta, Majanduskuritegu, Majutusettevõte, Määratlemata õigusmõiste, Määrus (õigusteadus), Määrus (Euroopa Liit), Määruskaebus, Müügileping, Mõisamaa, Mõisapolitsei, Mõrv, Mõttevabadus, Meeskohus, Menetlus, Mereõigus, Meremehe teenistusraamat, Merepiir, Mitteavalik veekogu, Mittekodanik, Mittetulundusühendus, Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seadus, Naturalisatsioon, Nõue, Ne bis in idem, Negotiorum gestio, Neljas Genfi konventsioon, New Yorgi Osariigi Ülemkohus, Notar, Nullum crimen, nulla poena sine lege, Obligatsiooniõigus, Offshore-piirkond, Omand, Omavalitsus, Orbteos, Organ, Organiseeritud ala, Orjapidamise ja orjakaubanduse keelustamise konventsioon, Orjuse kaotamise akt, Osaühing, Pagulasseisundi konventsioon, Pangarööv, Pankrot, Panoraamivabadus, Pant, Parlament, Patendiõigus, Patendivolinik, Patent, Paterfamilias, Pädevus, Päraldis, Pärand, Pärandaja, Põhiõigused, Põhikiri, Põhiseadus, Põhiseaduslik kriis, Põhiseaduslikkuse järelevalve kohus, Põhivabadused, Pealinn, Peaprokurör, Pederastia (kuritegu), Perekonnaõigus, Piinamine, Piirkonnakohus, Pistis, Planeerimisseadus, Politseikohus, Positiivne õigus, Prahileping, Preambul, Privileeg, Prokurör, Prokuura, Promulgeerimine, PROTECT IP Act, Psühhiaatrilise abi seadus, Puhkepäev, Raamatupidamise eest vastutav isik, Raamatupidamise sise-eeskiri, Raamatupidamiskohustuslane, Rahaline karistus, Rahatrahv, Rahukohus, Rahvaalgatus, Rahvahääletused põhiseaduse muutmiseks, Rahvakohtunik, Rahvusvaheline eraõigus, Rahvusvaheline humanitaarõigus, Rahvusvaheline Kohus, Rahvusvaheline Kriminaalkohus, Rahvusvaheline leping, Rahvusvaheline Mereõiguse Kohus, Rahvusvaheline sanktsioon, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut, Rahvusvahelised veed, Rapporteur, Ratifitseerimine, Reaalservituut, Regionaalkeel, Registerpant, Reisidokument, Relvakaubandusleping, Relvastatud jõu kasutamine rahvusvahelises õiguses, Reparatsioon, Repressaal, Revolutsiooniline tribunal, Riia õigus, Riigi õigusjärglus, Riigi tunnustamine, Riigi vastutus Euroopa Liidu õiguse rikkumise eest, Riigiasutus, Riigiõigus, Riigikeel, Riigikohus, Riigikontrolör, Riigireetmine, Riik, Riiklik järelevalve, Ringkonnakohus, Rooma õigus, Rooma leping, Saksamaa kodakondsus, Saksi õiguspeegel, Salakaubavedu, Samasooliste abielu, Sarimõrvar, Süütegu, Süüteokoosseis, Süütuse presumptsioon, Südametunnistuskohus, Sündik, Sõjahaudade kaitse seadus, Sõjakuritegu, Sõjaseisukord, Sõjatribunal, Sõnavabadus, Seadlus, Seadus, Seadusandlus, Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus, Seaduste Kogu, Seltsimehelik kohus, Servituut, Skandinaavia õigusrealism, Societas, Soorituskondiktsioon, Spordiseadus, Stare decisis, Stop Online Piracy Act, Subjektiivne õigus, Sundvõõrandamine, Sunniraha, Surmanuhtlus, Tagakiusamine, Talumatud seadused, Talurahvaasjade komissar, Talurahvaseadus, Talurendimaa, Tapmine, Tarastamiskohustus, Tarkvarapiraatlus, Tarvitamisõigus, Tavaõigus, Tähtaeg, Tähtpäev, Täidesaatva riigivõimu asutus, Täisealisus, Tööleping, Töölepingu seadus, Töötasu, Töövõtuleping, Tüüptingimus, Tõlgendamine (õigusteadus), Teabenõue, Teenetemärkide seadus, Tegu, Tehing, Teine Genfi konventsioon, Teovõime, Territoriaalmeri, Territoriaalseisus, Terrorism, Testament, Testeerimisvabadus, Testeerimisvõime, Topeltkodakondsus, Tsiviilmenetlus, Tuletatud teos, Tulumaks, Tulundusühistu, Tuumarelvade leviku tõkestamise leping, Usaldusühing, Vaba õiguse koolkond, Vabakaubanduspiirkond, Vabariigi Presidendi valimise seadus, Vabariigi Valitsuse korraldus, Vabariigi Valitsuse määrus, Vabavara, Vahekohus, Vaherahu, Vahistamine, Vaidemenetlus, Valdus, Valimisõigus, Valimisliit, Valitsusasutus, Vallakohus, Vallaseadus, Vallaspant, Vallavanem, Vandekohus, Vandetõlk, Vanemahüvitis, Vang, Vargus, Vääramatu jõud, Väärtegu, Vägistamine, Välismaalase pass, Väljaspool võimude kolmikjaotust asuvad asutused, Võimude lahusus, Võlaõigus, Võlasuhe, Võlausaldaja, Võlgnik, Võltsimine, Veeseadus, Vihakõne, Viimse tahte avaldus, Viivis, Volikiri, Volikogu, Volitus, Volitus Eesti Omavalitsuse juhtidele, Volksgesetzbuch.	Laienda indeks (470 rohkem) » « Kahaneb indeks
Aasta ja päev
Aasta ja päev on Balti Eraseaduses mainitud igamistähtaeg, mille vältus on Tallinna all-linnas, Haapsalus ja Rakveres 366 päeva (lisapäeva-aastal 367); mujal – 1 aasta, 6 nädalat ja 3 päeva või 1 aasta ja 6 nädalat (§§ 3059–3060).
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Aasta ja päev · Näe rohkem »
Abandoon
Abandoon on omandiõigusest loobumine hüvitise eest või kohustusest vabastamise eest.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Abandoon · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Abielu · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Abielu kaitse seadus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Abielulahutus · Näe rohkem »
Abieluvaraleping on leping, millega abikaasad lepivad kokku omandisuhetes erinevalt seaduses sätestatust.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Abieluvaraleping · Näe rohkem »
Abikaasade ühisvaraon abikaasadele ühiselt kuuluv vara, mis on omandatud abielu kestel (kinnisasjad, autod, vallasvara, laenud, liisingud, dividendid, pangakontod, väärtpaberid jne).
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Abikaasade ühisvara · Näe rohkem »
Abipolitseinikud Tallinnas Vabaduse väljakul Abipolitseinik on Eestis kehtiva abipolitseinike seaduse järgi isik, kes ei kuulu politsei koosseisu, kuid kes vabatahtlikult osaleb politsei tegevuses abipolitsei seaduse ja muude seaduste ning õigusaktidega kehtestatud juhtudel ja korras.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Abipolitseinik · Näe rohkem »
Abrogatsioon
Abrogatsioon (ladina keeles abrogatio) ehk kaadamine on õigusakti kehtetuks tunnistamine.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Abrogatsioon · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja ACTA · Näe rohkem »
Adopteerimine ehk lapsendamine on protsess, mille käigus isik võtab endale vanemlikud õigused ja kohustused teise isiku (tavaliselt lapse) üle.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Adopteerimine · Näe rohkem »
Aegumistähtaeg on tähtaeg, mille jooksul nõue aegub, st mille järel võib kohustatud isik keelduda oma kohustuse täitmisest.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Aegumistähtaeg · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ajalooline koolkond · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Aktsia · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Aktsiaselts · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Aktsionär · Näe rohkem »
Alaealisus on õiguses täisealisuse vastand.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Alaealisus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Alaline Vahekohus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Alamkorrakohus · Näe rohkem »
Alammaakohus
Alammaakohus oli Eestimaa kubermangus olnud esimese astme kohus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Alammaakohus · Näe rohkem »
Alammaakohus (asutus)
Alammaakohus oli aastatel 1783-1797 Eestimaa ja Liivimaa kubermangus tegutsenud maakonna politsei- ja haldusasutus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Alammaakohus (asutus) · Näe rohkem »
Alampalk ehk miinimumpalk ehk minimaalpalk ehk palga alammäär (Eestis 2009. aastast kehtiva töölepingu seaduse järgi töötasu alammäär, 1994–2009 kehtinud palgaseaduse järgi palga alammäär) on madalaim palk, mida tööandja õiguslikult võib töötajale tema töö eest maksta.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Alampalk · Näe rohkem »
Alibi (ladina sõnast alibi 'mujal') on tõendus, et kahtlustatav ei viibinud kuriteopaigal ning ei saa olla kuriteos süüdi.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Alibi · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Altkäemaks · Näe rohkem »
Amicus curiae (ladina keeles 'kohtu sõber') on hagiavaldusega sarnanev kirjalik seisukoht isikult, kes ei ole kohtuasjas (kolmanda osapoolena) osaline, kuid keda kohtuotsus mõjutab ning kel on seetõttu kohtuasjas huvi.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Amicus curiae · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Amnestia · Näe rohkem »
Annak on testamendis määratud konkreetne varaline hüve, mille pärandaja jätab vabalt valitud isikule, või korraldus testamendis, millega pärandaja määrab ühele või mitmele isikule konkreetse varalise hüve pärandvarast.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Annak · Näe rohkem »
Apellatsioon ehk apellatsioonkaebus on kaebus esimese astme kohtu otsusele, palve läbivaatamiseks (apellatsioonimenetluseks) kõrgema astme kohtus (apellatsioonikohtus).
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Apellatsioon · Näe rohkem »
Arrogatio (või adrogatio) tähendab Rooma õiguses võõra persona sui iuris'e perekonda võtmist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Arrogatio · Näe rohkem »
Asi (õigusteadus)
Asjad on kõik esemed, mis füüsikalises mõttes ruumi täidavad.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Asi (õigusteadus) · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Asjaõigus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Asutus · Näe rohkem »
Audi alteram partem ehk audiatur et altera pars (ladina keeles 'kuula ära teine pool') on õiguse üldpõhimõte, mille kohaselt tuleb vaidluste lahendamisel ära kuulata mõlemad osapooled.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Audi alteram partem · Näe rohkem »
Autopant on asjaõiguslik instituut Eesti õiguses (antud juhul registerpant), vallasvara tagatis.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Autopant · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Autoriõigus · Näe rohkem »
Autoriõiguse seadus (lühend AutÕS) on Eestis Riigikogu poolt vastuvõetud seadus, mis käsitleb autorite õigusi nende loomingule.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Autoriõiguse seadus · Näe rohkem »
Autoriõigusega kaasnevad õigused ehk naaberõigused on õigused, mis tekivad teose esitajal, fonogrammitootjal, raadio- ja televisiooniorganisatsioonil, filmi esmasalvestise tootjal, varem avaldamata teose pärast autoriõiguse kehtivuse lõppemist esimesena õiguspäraselt avaldaval isikul, samuti autoriõigusega mittekaitstava teose kirjanduskriitilise või teadusliku väljaande avaldajal.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Autoriõigusega kaasnevad õigused · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Avalik õigus · Näe rohkem »
Avalik teave on riigiasutustes avalikke ülesandeid täites koostatud või loodud ja jäädvustatud teave, mis on mõeldud üldiseks kasutamiseks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Avalik teave · Näe rohkem »
Avalik teenistus on töötamine riigi ametiasutuses, kohalikus omavalitsuses või rahvusvahelises organisatsioonis.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Avalik teenistus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Avalik veekogu · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Avalik-õiguslik juriidiline isik · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Avaliku ja eraõiguse eristamine · Näe rohkem »
Avaliku Teenistuse Kohus oli Euroopa Liidu avaliku teenistuse asju menetlev erikohus, mis loodi Nice'i lepingu alusel ning tegutses 2004-2016.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Avaliku Teenistuse Kohus · Näe rohkem »
Avalikult kasutatav veekogu
Avalikult kasutatavad veekogud on kinnitatud Veeseadusega.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Avalikult kasutatav veekogu · Näe rohkem »
Avatud aktsiaseltsiks (vene открытое акционерное общество, OAO) nimetatakse Venemaal aktsiaseltsi, mille aktsionärid võivad oma aktsiatega vabalt kaubelda teiste aktsionäride nõusolekust sõltumata.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Avatud aktsiaselts · Näe rohkem »
Üür on tasu, mida isik maksab õiguse eest kasutada üürilepinguga kokkulepitud tingimustel omanikule kuuluvat vara.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Üür · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Üürileping · Näe rohkem »
Üürnik on juriidiline või füüsiline isik, kes võtab üürile kinnisvara, makstes selle kasutamisõiguse eest kinnisvara omanikule regulaarselt üüri.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Üürnik · Näe rohkem »
Ühendus ehk liit on lepinguliselt reguleeritud suhe võrdsete õigustega partnerite vahel.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ühendus · Näe rohkem »
Ühendus (USA saareala)
Ühendus (inglise keeles commonwealth) on USA saareala, mis on organiseeritud ala, mis on sõlminud USA föderaalvalitsusega kaugemalearenenud suhted, tavaliselt vastastikuse kirjaliku leppe alusel.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ühendus (USA saareala) · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ühingute ja nende liitude seadus · Näe rohkem »
Üldakt
Üldakt ehk normatiivakt on õigusakt, millega antakse üldisi, abstraktset hulka juhtumeid reguleerivaid õigusnorme.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Üldakt · Näe rohkem »
Üldine õigus ehk angloameerika õigus ehk Anglo-Ameerika õigussüsteem (inglise keeles common law) on Ameerika ja Suurbritannia õigussüsteem.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Üldine õigus · Näe rohkem »
Üldkohus (kuni 1. detsembrini 2009 Esimese Astme Kohus) on üks Euroopa Liidu kohtutest, see loodi 1988.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Üldkohus · Näe rohkem »
Ülemtalurahvakohus oli Balti kubermangudes aastatel 1889–1917 tegutsenud teise astme kohus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ülemtalurahvakohus · Näe rohkem »
Ületunnitöö on töötamine üle kokkulepitud tööajahttp://www.tooelu.ee/et/teemad/too--ja-puhkeaeg/yletunnitoo (vaadatud 25.04.2014).
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ületunnitöö · Näe rohkem »
Ülikoolide seadus
Ülikoolide seadus oli Eesti seadus, mis anti dekreedina 1937; selle seaduse seletuskiri võeti vastu 1938.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ülikoolide seadus · Näe rohkem »
Ülikooliseadus (lühend ÜKS) on Eesti seadus, mis võeti vastu 12.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ülikooliseadus · Näe rohkem »
ÜRO konventsioon kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta
ÜRO konventsioon kaupade rahvusvaheliste müügilepingute kohta (üldkasutatav lühend CISG) on rahvusvaheline leping, mis pakub ühtlustatud müügireegleid ning on siduv riikidele, mis moodustavad kaks kolmandikku kogu maailmakaubandusest.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja ÜRO konventsioon kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta · Näe rohkem »
Ärakiri on mingi dokumendi sisu ja rekvisiitide täpne taasesitus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ärakiri · Näe rohkem »
Äriühing on omanikule või omanikele kuuluv majandusüksus, ka eraõiguslik juriidiline isik, mille tegevuse eesmärk on kasumi teenimine.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Äriühing · Näe rohkem »
Ärisaladus on teave ettevõtja äritegevuse kohta, mille avaldamine teistele isikutele võib kahjustada selle ettevõtja huve.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ärisaladus · Näe rohkem »
Äriseadustik (lühend: ÄS) on Eesti Vabariigi seadus, mis korraldab ettevõtjate tegevust.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Äriseadustik · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õhuruum · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õigus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õigusakt · Näe rohkem »
Õiguse ennustusteooria
Õiguse ennustusteooria ehk halva inimese teooria on Oliver Wendell Holmesi õigusfilosoofia lähtekohaks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õiguse ennustusteooria · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õigusfilosoofia · Näe rohkem »
Õigushüve
Õigushüve all mõistetakse karistusõiguses sotsiaalseid väärtusi, mida tuleb õiguslikult kaitsta.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õigushüve · Näe rohkem »
Õigusinformaatika on teadusharu, mis uurib infotehnoloogia rakendamise võimalusi õigusteaduses.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õigusinformaatika · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õiguskantsler · Näe rohkem »
Õigusküsimus
Õigusküsimus on küsimus, millele vastamiseks tuleb otsustada, milline on asjaomane õigus ning kuidas kohaldatakse seda konkreetsetele tehioludele.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õigusküsimus · Näe rohkem »
Õiguskord on ühe riigi õigusnormide kogum.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õiguskord · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õigusnorm · Näe rohkem »
Õigusperekond on õigussüsteemide rühm, mis rajaneb samal või sarnasel õiguslikul doktriinil, normatiivsel alusel ja õigusasutuste organisatsioonil.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õigusperekond · Näe rohkem »
Õiguspositivism on mõtteviis õigusfilosoofias ja õigusteaduses, mida arendasid 18-19.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õiguspositivism · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õigussüsteem · Näe rohkem »
Õigustatud kasutus (inglise keeles fair use; eesti keeles ka õiglane kasutus, õiguspärane kasutus, aus kasutus) on angloameerika riikide (eelkõige USA) autoriõiguse üks keskseid termineid, mis tähistab õigust kasutada autoriõigusega kaitstud teost autorilt luba küsimata ja talle tasu maksmata.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õigustatud kasutus · Näe rohkem »
Õigusvõime on õigussubjekti võime olla õiguste ja kohustuste kandjaks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õigusvõime · Näe rohkem »
Õuekohus
Õuekohus oli vanasti mõnes suuremas halduskeskuses olnud kesk- või alamastme kohus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Õuekohus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Balti eraseadus · Näe rohkem »
Balti provintsiaalseadustik (ka: Balti provintsiaalõigus, lühend BPS; saksa Provinzialrecht der Ostseegouvernements) oli 19.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Balti provintsiaalseadustik · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Bill of Rights (1791) · Näe rohkem »
Bioloogiliste relvade konventsioon
Bakterioloogiliste (bioloogiliste) ja toksiinrelvade täiustamist, tootmist ja varumist keelustav ning nende hävitamist nõudev konventsioon, tuntud ka kui Bioloogiliste relvade konventsioon (BWC) või Bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon (BTWC), oli esimene mitmepoolne desarmeerimisleping, millega keelustati kogu relvaliigi tootmine.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Bioloogiliste relvade konventsioon · Näe rohkem »
BSD-litsents on tarkvaralitsents, mida algselt kasutati operatsioonisüsteemi BSD kaitsmiseks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja BSD-litsents · Näe rohkem »
California Osariigi Seadusandlik Kogu
California Kapitooliumi hoone, kus California Osariigi Seadusandlik Kogu peab istungeid California Osariigi Seadusandlik Kogu (inglise keeles California State Legislature) on USA California osariigi seadusandlik organ.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja California Osariigi Seadusandlik Kogu · Näe rohkem »
Capitis deminutio on Rooma õiguse ladinakeelne termin, mis tähendab õigusvõime või staatuse vähendamist, kaotamist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Capitis deminutio · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Corpus iuris civilis · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja De iure · Näe rohkem »
De minimis (ladina keeles "pisiasjadest" või "pisiasjadega"; sententsist de minimis non curat lex – "seadus ei tegele pisiasjadega") on juriidiline põhimõte autoriõiguses, mille kohaselt on kunstiteose kujutise kasutamine vaba (ei eelda autori luba ja tasu maksmist), kui see ei moodusta pildil põhimotiivi.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja De minimis · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Dekreet · Näe rohkem »
Dekreet Lääne-Euroopa kalendri kehtestamisest Venemaa Vabariigis
Õigusakti teksti 1. lehekülg. Õigusakti teksti 2. lehekülg. Dekreet Lääne-Euroopa kalendri kehtestamisest Venemaa Vabariigis oli 8. veebruaril (vkj. 26. jaanuaril) 1918 Venemaa Nõukogude Vabariigis vastuvõetud õigusakt, millega kuulutati välja üleminek Juliuse kalendrilt Gregoriuse kalendrile 31.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Dekreet Lääne-Euroopa kalendri kehtestamisest Venemaa Vabariigis · Näe rohkem »
Denonsseerimine ehk lepingust väljumine on rahvusvahelis-õiguslik toiming, millega riik lõpetab ühepoolselt rahvusvahelisest lepingust talle tulenevad kohustused.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Denonsseerimine · Näe rohkem »
Diplomaatiline õigus laiemas mõistes on rahvusvaheliste normide kogumik, mis reguleerib riikidevahelisi suhteid alaliste diplomaatiliste esinduste sisseseadmise kaudu.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Diplomaatiline õigus · Näe rohkem »
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/29/EC ehk autoriõiguse direktiiv või infoühiskonna direktiiv (inglise keeles ametlikult Directive 2001/29/EC of the European Parliament and of the Council of 22 May 2001 on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society, lühemalt ka Information Society Directive või InfoSoc Directive) on Euroopa Liidu direktiiv mis rakendab Euroopa Liidu piires Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) autoriõiguse lepingut ja ühildab autoriõiguse seadusi kogu Euroopa Liidus, näiteks autoriõiguses tehtavate erandite asjus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Direktiiv 2001/29/EÜ · Näe rohkem »
Dublini konventsioon sätestab, et pagulane võib varjupaigataotluse esitada vaid ühes riigis – esimeses Euroopa Liidu liikmesriigis, kuhu ta saabub.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Dublini konventsioon · Näe rohkem »
Eesti esimene e-resident, Briti ajakirjanik Edward Lucas E-residentsus on virtuaalne residentsus – riigi alalise elaniku staatusele lähedane staatus, mille võivad omandada isikud, kes riigis ei resideeri.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja E-residentsus · Näe rohkem »
Eelnõu on enne selle õigusaktina vastuvõtmist riigiorganile või rahvale esitatud tekst (nimetatud ka projektiks)http://termin.eki.ee/esterm/ (vaadatud 20.01.2016) (vaadatud 20.01.2016).
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eelnõu · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eesti kodakondsus · Näe rohkem »
Eesti kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta
Vene Ajutise Valitsuse otsus Eestimaa kubermangu valitsemiskorrast (eesti keeles). Eestimaa kubermangu administratiivse juhtimise ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta oli Vene Ajutise Valitsuse 12. aprillil (vkj 30. märtsil) 1917 vastuvõetud määrus, mis muutis Eestimaa ja Liivimaa kubermangu piire ning uuendas senist valitsemiskorda Eestimaa kubermangus andes viimasele suhtelise autonoomia võrreldes varasema olukorra ja Vene riigi teiste piirkondadega, muu hulgas anti Eestimaa alal elavatele naistele esimest korda valimisõigus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eesti kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta · Näe rohkem »
Eesti lipu päev on Eesti Vabariigi riiklik tähtpäev, 4. juuni.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eesti lipu päev · Näe rohkem »
Eesti NSV taluseadus
Eesti NSV taluseadus oli Eesti NSV Ülemnõukogus 6.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eesti NSV taluseadus · Näe rohkem »
Eesti Rahvusraamatukogu Eesti Rahvusraamatukogu seadus (lühend ERRS) on Eesti Vabariigi seadus, mis võeti vastu 22.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eesti Rahvusraamatukogu seadus · Näe rohkem »
Eesti vabariigi valitsemise ajutine kord on esimene Eesti Vabariigi põhiseadus, mis võeti vastu Asutava Kogu poolt 4.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eesti vabariigi valitsemise ajutine kord · Näe rohkem »
Eestis kehtiva õiguse määrus
Eestis kehtiva õiguse määrus (Verordnung über das in Estland geltende Recht) on kahe aastail 1941―1944 Eestis järjestikku kehtinud määruse pealkiri.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eestis kehtiva õiguse määrus · Näe rohkem »
Eestkoste on piiratud teovõimega isiku õiguste ja huvide kaitse ning esindamine kohtu otsusega määratud seadusliku esindaja ja hooldaja ehk eestkostja poolt.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eestkoste · Näe rohkem »
Eetikakoodeksiks nimetatakse tavaliselt mingi kutseala kutse-eetika normide või mingis organisatsioonis omaks võetud kõlbeliste ja sotsiaalsete printsiipide kirjapandud kogu Professionaalne eetikakoodeks on näiteks arstidel (Hippokratese vanne), juristidel, ajakirjanikel jne, samas aga võib eetikakoodeks olla ka kodanikeühendustel, asutustel, korporatsioonidel jne.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eetikakoodeks · Näe rohkem »
Ehitusseadus oli Eesti seadus, mis sätestas nõuded ehitistele, ehitusmaterjalidele ja -toodetele ning ehitusprojektidele ja ehitiste mõõdistusprojektidele, samuti ehitiste projekteerimise, ehitamise ja kasutamise ning ehitiste arvestuse alused ja korra ning riikliku järelevalve ja ehitusjärelevalve korralduse põhimõtted.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ehitusseadus · Näe rohkem »
Eksekutsioon
Eksekutsioon on otsuse täideviimine.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eksekutsioon · Näe rohkem »
Eksemptsioon
Eksemptsioon (saksa keele eeskujul ka eksemtsioon) tähendab üldmõistena teatavatest üldistest koormistest või kohustustest vabastamist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eksemptsioon · Näe rohkem »
Elatis ehk alimendid on lapse ülalpidamiseks makstav raha, mida peab maksma last mitte kasvatav lapsevanem, kellel on lapse suhtes ülalpidamiskohustus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Elatis · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eluaegne vangistus · Näe rohkem »
Enesemääramisõigus
Enesemääramisõigus on rahvuslikku teadvust omava grupi õigus rajada riik ja vabalt valida selle valitsemisvorm.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Enesemääramisõigus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eraõigus · Näe rohkem »
Eraelu puutumatus on inimõigus, mille järgi on igal isikul õigus määrata, milliseid andmeid ta enda kohta avaldada soovib.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eraelu puutumatus · Näe rohkem »
Eraisiku pankrot ehk füüsilise isiku pankrot on kohtuotsusega väljakuulutatud eraisikust võlgniku maksejõuetus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eraisiku pankrot · Näe rohkem »
Erakonnaseadus (lühend EKS) on Eesti seadus, mis võeti vastu 11.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Erakonnaseadus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Erastamine · Näe rohkem »
Eriõigus
Eriõigus (lex specialis) on riigipea poolt ainuisikuliselt, ilma valitsuse või muu valitsemisharu nõusoleku või heakskiiduta teostatav prerogatiiv.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Eriõigus · Näe rohkem »
Erisoodustus on kaup, teenus või rahaliselt hinnatav kingitus, mida tööandja oma töötajale võimaldab.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Erisoodustus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Esimese astme kohus · Näe rohkem »
Esindusõigus on õiguste kogum, mille piires esindaja saab tegutseda esindatava nimel.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Esindusõigus · Näe rohkem »
Ettearmustus
Ettearmustus ehk abolitsioon on kuriteos süüdi oleva isiku vabastamine kohtulikust karistusest enne kohtuotsuse tegemist amnestiaga või armuandmisega.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ettearmustus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Euratomi leping · Näe rohkem »
Euroopa äriühing (lühend SE, ladina keeles Societas Europaea) on aktsiaseltsi vorm Euroopa Liidu õiguses, mis on loodud rahvusvaheliste, mitmes Euroopa Liidu liikmesriigis tegutsevate ettevõtete tarbeks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Euroopa äriühing · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Euroopa Inimõiguste Kohus · Näe rohkem »
Euroopa Liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõte
Euroopa Liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõte on Euroopa Liidu õiguse põhimõte, mille kohaselt vastuolu korral Euroopa õiguse ja liikmesriigi õiguse vahel kohaldatakse Euroopa õigust.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Euroopa Liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõte · Näe rohkem »
Euroopa Liidu tarkvara vaba kasutuse litsents
Euroopa Liidu tarkvara vaba kasutuse litsents (ingliskeelne lühend EUPL) on vaba tarkvara kasutamisõigust määrav dokument aastast 2007.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Euroopa Liidu tarkvara vaba kasutuse litsents · Näe rohkem »
Euroopa vahistamiskäsk
Euroopa vahistamiskäsk (inglise: European Arrest Warrant lühend: EAW) on Euroopa Liidu liikmesriikides kehtiv vahistamise käsk, mis nõuab kehtiva vahistamiskäsu alusel liikmesriiki teise liikmesriigi jaoks arreteerima ja välja andma kuriteos kahtlustatavat või süüdimõistetut.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Euroopa vahistamiskäsk · Näe rohkem »
Ex officio on ladinakeelne väljend, mis tähendab 'oma kohustusi täites'.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ex officio · Näe rohkem »
Faktiküsimus
Faktiküsimus on õiguslikus vaidluses tekkinud küsimus faktiväite tõesuse üle.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Faktiküsimus · Näe rohkem »
Fideikomiss (ladina keeles fidei commissium - usaldusväärsetesse kätesse jäetud) on eraõiguslik institutsioon, kus perekonnavara (enamasti maa, samuti kinnisvara või kapital) kuulub jagamatult ühe perekonnaliikme (fideikomissar) valdusse, kelle käsutusõigus on piiratud ja kellel puudub võõrandamisõigus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Fideikomiss · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Foogtikohus · Näe rohkem »
Garantiivastutus
Garantiivastutus ehk objektiivne vastutus ehk riskivastutus on õigusteaduses isiku mittesüüline vastutus ehk vastutus tagajärgede eest, mida ta ise ei pruukinud tahta põhjustada.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Garantiivastutus · Näe rohkem »
Genfi protokoll
Lämmatavate, mürk- või muude gaaside ja bakterioloogiliste relvade sõja ajal kasutamise keelustamise protokoll, tuntud ka kui Genfi protokoll, on rahvusvaheline leping, millega keelustatakse keemiliste ja bioloogiliste relvade kasutamine rahvusvahelistes relvastatud konfliktides.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Genfi protokoll · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Genotsiid · Näe rohkem »
GNU GPL ehk GNU General Public License ehk GNU Üldine Avalik Litsents on litsents vaba tarkvara jaoks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja GNU GPL · Näe rohkem »
Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverents on 1893.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverents · Näe rohkem »
Hageja on tsiviilmenetluses isik, kes esitab kohtusse hagi ehk taotleb oma eeldatavate õiguste ja vabaduste kaitseks kohtumenetluse alustamist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Hageja · Näe rohkem »
Haldusakt on haldusorgani poolt haldusülesannete täitmisel avalik-õiguslikus suhtes üksikjuhtumi reguleerimiseks antud, isiku õiguste või kohustuste tekitamisele, muutmisele või lõpetamisele suunatud korraldus, otsus, ettekirjutus, käskkiri või muu õigusakt.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Haldusakt · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Haldusüksus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Haldusõigus · Näe rohkem »
Halduse kandja
Halduse kandja on haldusõiguse teoorias avaliku halduse ülesandeid täitev juriidiline või füüsiline isik.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Halduse kandja · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Halduskohus · Näe rohkem »
Haldusleping on kokkulepe, mis reguleerib haldusõigussuhteid.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Haldusleping · Näe rohkem »
Haldusorgan on iga avaliku halduse ülesandeid täitev asutus, kollegiaalkogu või ametiisik.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Haldusorgan · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Hammurapi seadused · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Hüpoteek · Näe rohkem »
Hea usu põhimõte (ladina keeles bona fide(s)) on üks õiguse üldpõhimõtteid, mida tunneb enamik maailma suuri õigussüsteeme.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Hea usu põhimõte · Näe rohkem »
Helsingi leping
Helsingi leping on Taani, Soome, Islandi, Norra ja Rootsi vaheline leping, mis määrab kindlaks Põhjamaade ametliku koostöö raamid Põhjamaade Nõukogus ja Põhjamaade Ministrite Nõukogus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Helsingi leping · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Igaüheõigus · Näe rohkem »
Iggaüks oli 1802.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Iggaüks · Näe rohkem »
Ihunuhtlus on kehavigastust või valu tekitav karistus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ihunuhtlus · Näe rohkem »
Illegaalsus
Illegaalsus on tegevuse omadus, mis seisneb selles, et ta on seadustega või muude normatiivaktidega keelatud.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Illegaalsus · Näe rohkem »
Immuniteedikiri
Immuniteedikiri oli dokument, millega kuningas andis oma vasallile üle osa riigivõimu funktsioone, näiteks kohtumõistmise ja maksude kogumise vasalli feodaalvalduses.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Immuniteedikiri · Näe rohkem »
Impeachment (.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Impeachment · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Inimõigused · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Inimõiguste ülddeklaratsioon · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Inimkaubandus · Näe rohkem »
Inimrööv tähendab inimese vabaduse ebaseaduslikku võtmist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Inimrööv · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Inimsusvastane kuritegu · Näe rohkem »
USA inkorporeerimata ala on USA jurisdiktsiooni all olev ala, millel USA Kongressi otsuse kohaselt kehtivad ainult valitud sätted USA konstitutsioonist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Inkorporeerimata ala · Näe rohkem »
Internetivabadus on internetikasutajate õigus alusetute piiranguteta ligipääsuks internetile ja internetisisule ning internetikasutusega seotud õigustest kinnipidamisele.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Internetivabadus · Näe rohkem »
Intress ehk kasvik on rahasumma, mille võlausaldaja saab võlgnikult või hoiustajalt tasuks raha kasutada andmise eest.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Intress · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Iseseisvus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Isik · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Isiku tuvastamine · Näe rohkem »
Isikuandmete kaitse üldmäärus (inglise keeles General Data Protection Regulation, lüh GDPR) ehk Euroopa Liidu isikuandmete kaitse üldmäärus (lühendina ELIKÜM) on Euroopa Liidu määrus, mis loob isikuandmete kaitse normidele õigusliku raamistiku, millega kehtestatakse suunised isikuandmete töötlemiseks Euroopa Liidus ja teatud tingimustel ka väljaspool Euroopa Liidu territooriumi.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Isikuandmete kaitse üldmäärus · Näe rohkem »
Isikuandmete kaitse seadus (lühend IKS) on seadus, mis kaitseb füüsilise isiku põhiõiguseid ja põhivabadusi isikuandmete töötlemisel kooskõlas avalike huvidega.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Isikuandmete kaitse seadus · Näe rohkem »
Isikutunnistus on dokument, mille põhiülesanne on olla isikut tõendav dokument.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Isikutunnistus · Näe rohkem »
Isikuvastased vägivallateod
Eesti karistusseadustiku järgi on isikuvastased vägivallateod.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Isikuvastased vägivallateod · Näe rohkem »
Ius sanguinis (ehk jus sanguinis, ladina keeles vereõigus) on kodakondsuspoliitika põhimõte, mille kohaselt riigi kodakondsust ei pälvita mitte sünnikoha, vaid vanema(te) või esivanema(te) kodakondsuse alusel.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ius sanguinis · Näe rohkem »
Ius soli (ka jus soli; ladina keeles 'maapinna õigus'; ei tähenda 'Päikese õigus'), eesti keeles ka kohaõigus, on põhimõte, mille kohaselt riigi territooriumil sündinud inimene omandab selle riigi kodakondsuse.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ius soli · Näe rohkem »
Eesti Vabariigi jäätmeseadus ehk jäätmeseadus (lühend JäätS) on seadus, mis sätestab jäätmehoolduse korralduse, nõuded jäätmete tekke ning jäätmetest tuleneva tervise- ja keskkonnaohu vältimiseks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Jäätmeseadus · Näe rohkem »
Jõustumine (inglise entry into force) on mingi õigusakti (nt seaduse) kehtima hakkamine, seadusjõusse astumine.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Jõustumine · Näe rohkem »
Juhatus (harvem ka eestseisus) on juriidilise isiku (nt organisatsiooni, asutuse, ettevõtte) tegevust juhtiv ja seda esindav valitav organ.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Juhatus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Juriidiline isik · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Jurisdiktsioon · Näe rohkem »
Jurist on sügavamate õigusalaste teadmistega isik.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Jurist · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Juurdepääs õigusemõistmisele · Näe rohkem »
Kahtlustatav on Eesti Vabariigis kriminaalmenetluse seadustiku § 33 järgi isik, kes on kuriteos kahtlustatavana kinni peetud, või isik, keda on piisav alus kahtlustada kuriteo toimepanemises ja kes on allutatud menetlustoimingule.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kahtlustatav · Näe rohkem »
Kaitstavate loodusobjektide seadus (lühend KLOS) oli Eesti Vabariigi seadus, mis kehtestas erilist kaitset vajavate loodusobjektide kaitse alla (looduskaitse alla) võtmise korra ja kaitse olemuse, samuti maaomanike õigused ja kohustused kaitset vajava loodusobjektiga alal.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kaitstavate loodusobjektide seadus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kanooniline õigus · Näe rohkem »
Kapitulatsioon (ka akordpunktid) tähendab tingimusi, millele vastavalt antakse kindlus üle piirajatele või millega see soovib end üle anda.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kapitulatsioon · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Karistusseadustik · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kassatsioon · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kassatsioonikohus · Näe rohkem »
Kasutusvaldus on piiratud asjaõigus, mis koormab kinnisasja selliselt, et isik, kelle kasuks kasutusvaldus on seatud, on õigustatud kasutama kinnisasja ja omandama selle vilju.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kasutusvaldus · Näe rohkem »
Kaubamärgiseadus on seadus, mis reguleerib üldtuntud ja registreeritud kaubamärkide õiguskaitset, nendega seonduvaid õigusi ja kohustusi ning Ühenduse kaubamärgi määrus alusel Siseturu Ühtlustamise Ameti poolt registreeritud kaubamärkidega seonduvaid õigusi ja kohustusi.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kaubamärgiseadus · Näe rohkem »
Kaubandusliku meresõidu koodeks (lühend KMK või KMSK; inglise Merchant Shipping Code) on Eesti seadus, mis reguleerib Eestiga seotud kaubanduslikku meresõitu.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kaubandusliku meresõidu koodeks · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kautsjon · Näe rohkem »
Käendaja (ka käemees) on isik, kes võtab endale kohustuse vastutada käendatava isiku võetud laenu eest.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Käendaja · Näe rohkem »
Käsipant on vallasasjale seatud pant, mille puhul asi antakse üle pandipidaja valdusse ja lepitakse kokku käsipandi seadmises.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Käsipant · Näe rohkem »
Käsundusleping on võlaõigusseaduse (VÕS) §-i 619 kohaselt kahe osapoole vaheline leping, mille järgi üks isik (käsundisaaja) kohustub osutama teisele isikule (käsundiandja) teenuseid (täitma käsundi), käsundiandja aga maksma talle selle eest tasu, kui selles on kokku lepitud.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Käsundusleping · Näe rohkem »
Käsutamine
Käsutamine on asja juriidilise staatuse määramine, milleks on nii asja võõrandamine ja asjaõigustega koormamine kui ka võlaõigusliku lepingu alusel teise isiku kasutusse andmine.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Käsutamine · Näe rohkem »
Küberkuritegevus ehk arvutikuriteod või kõrgtehnoloogiline kuritegevus on kuriteod, mis on pandud toime elektrooniliste sidevõrkude ja infosüsteemide abil või selliste võrkude või süsteemide vastu.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Küberkuritegevus · Näe rohkem »
Külgvöönd on kaldast kuni 24 meremiili kaugusele ulatuv vöönd, milles rannikuriigil on õigus kontrollida tolli-, maksu-, immigratsiooni- ja sanitaarvaldkonna õigusaktide rikkumist ja seda ka karistada.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Külgvöönd · Näe rohkem »
Keeleseadus (lühend KeeleS) jõustus Eestis 1.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Keeleseadus · Näe rohkem »
Keelutsoon ehk keeluala ehk keelupiirkond on territoorium, millele on julgeoleku- või muudel kaalutlustel ligipääs piiratud.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Keelutsoon · Näe rohkem »
Riigid, kes pole lepet allkirjastanud Keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ning nende hävitamise konventsioon on riikidevaheline kokkulepe, mille eesmärk on keemiarelvad täielikult likvideerida.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Keemiarelvade keelustamise konventsioon · Näe rohkem »
Kelmus on varalise kasu saamine tegelikest asjaoludest teadvalt ebaõige ettekujutuse loomise teel.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kelmus · Näe rohkem »
Keskkonnaõigus on normide kogum, mille eesmärgiks on kaitsta meid ümbritsevat keskkondahttp://k6k.ee/keskkonnaigus/materjalid.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Keskkonnaõigus · Näe rohkem »
Kihelkonna politseikohus oli aastatel 1818-1888 Eestimaa kubermangus tegutsenud politseikohus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kihelkonna politseikohus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kihelkonnakohus · Näe rohkem »
Kindlustusasutus
Kindlustusasutus (ka: kindlustusselts; inglise insurance company, insurer, underwriter) on selts, mis müüb kindlustusvõtjatele kindlustusi.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kindlustusasutus · Näe rohkem »
Kindlusvangistus
Kindlusvangistus oli mittehäbistav vanglakaristus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kindlusvangistus · Näe rohkem »
Kinkeleping on leping, millega üks isik (kinkija) kohustub tasuta teisele isikule (kingisaaja) üle andma talle kuuluva eseme ja tegema võimalikuks omandi ülemineku kingisaajale või tasuta varalisest õigusest kingisaaja kasuks loobuma või muul viisil kingisaajat rikastama.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kinkeleping · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kinnipeetavate valimisõigus · Näe rohkem »
Kinnipidamiskoht
Kinnipidamiskoht on ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni fakultatiivse protokolli järgi asutus, kus hoitakse või võidakse hoida isikuid, kellelt on võetud vabadus kas avalikku võimu teostava asutuse korralduse alusel, sellise asutuse toetusel või sõnaselgel või vaikival nõusolekul.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kinnipidamiskoht · Näe rohkem »
Kinnispant on kinnisasjale seatud pandiõigus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kinnispant · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kinnisturaamat · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kinnisvara · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kodakondsus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kodakondsuseta isik · Näe rohkem »
Koerakandmine oli keskaegne karistus maarahu rikkumise eest, mis seisnes koera kandmises ühest piirkonnast teise.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Koerakandmine · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohalik omavalitsus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohaliku omavalitsuse asutus · Näe rohkem »
Kohaliku omavalitsuse üksuse (Eestis valla või linna) ametiasutus on valla või linna koosseisu kuuluv asutus, mis teostab avalikku võimu.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutus · Näe rohkem »
Kohaliku omavalitsuse (edaspidi ka KOV) õigus on avalik-õiguslike õigusnormide kogum, mis KOV realiseerimise tagamise eesmärgil reguleerib KOV üksuste (vallad ja linnad): 1) õiguslikku seisundit, korraldust, ülesandeid, finantse ja tegevuse kontrolli; 2) õigussuhteid teiste - nii avalik-õiguslike kui ka eraõiguslike – õigussubjektidega. Seega on kohaliku omavalitsuse õiguse puhul tegu nii internse kui eksternse õigusega (esimesse kuuluvad nt kohaliku omavalitsuse organite sisemist tööjaotust ja -korraldust, teise aga nt valla ja linna õigussuhteid oma elanikega reguleerivad avalik-õiguslikud normid).
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohaliku omavalitsuse õigus · Näe rohkem »
Kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõigus on kohaliku omavalitsuse otsustus- ja valikuvabadus kohaliku elu küsimuste lahendamisel.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõigus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohaliku omavalitsuse volikogu · Näe rohkem »
Revisjonikomisjon on kohaliku omavalitsuse (edaspidi KOV) üksuse kontrollorgan, mis täidab olulist rolli KOVi sisekontrollisüsteemis.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohaliku omavalitsuse volikogu revisjonikomisjon · Näe rohkem »
Kohtuballistika on kriminalistika haru, mis käsitleb tulirelvi, padruneid ja lasujälgi, nende uurimise vahendeid, võtteid ja meetodeid.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohtuballistika · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohtuistungi sekretär · Näe rohkem »
Kohtulik hüpoteek on hüpoteek, mille kohus on seadnud hagi tagamiseks või kohtulahendi alusel rahuldatud nõude tagamiseks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohtulik hüpoteek · Näe rohkem »
Kohtumäärus on kohtu otsustus, millega kohus juhib menetlust.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohtumäärus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohtunik · Näe rohkem »
Kohtupsühholoogia (ingl.k forensic psychology) on kliinilise psühholoogia rakendusvaldkond isikute psüühilise seisundi ning sellega seotud toimetulekutaseme hindamiseks õiguslikus kontekstis.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohtupsühholoogia · Näe rohkem »
Kohtutäitur on Eesti Vabariigis vabakutseline isik, kellele riik on delegeerinud õigused ja kohustused viia riigi nimel läbi sundtäitmisega seonduvaid toiminguid ehk täitetoiminguid.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohtutäitur · Näe rohkem »
Kohtuvõim on õigust mõistev võim, seadusandliku ja täidesaatva võimu kõrval kolmas võim.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohtuvõim · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kohustus · Näe rohkem »
Kokkuleppemenetlus on üks neljast lihtmenetluse liigist lühimenetluse, kiirmenetluse ja käskmenetluse kõrval.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kokkuleppemenetlus · Näe rohkem »
Kollektiivleping on tööandjate ja töötajate vahelisi suhteid reguleeriv leping.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kollektiivleping · Näe rohkem »
Genfi konventsioon sõjavangide raviks on kolmas neljast Genfi konventsioonist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kolmas Genfi konventsioon · Näe rohkem »
Briti sõdurid keelutunni ajal Tel Avivis. Juuli 1946. Komandanditund ehk keelutund on asula avalikus ruumis (eeskätt tänavatel ja väljakutel) ilma eriloata viibimise keeld.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Komandanditund · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kommunistlik kuritegu · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Konventsioon · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kooseluseadus · Näe rohkem »
Korrakaitseseadus (KorS) on terviklik, kogu valdkonda reguleeriv õigusakt, mis alates 1. juulist 2014 on aluseks kogu korrakaitsele, riiklikule järelevalvele.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Korrakaitseseadus · Näe rohkem »
Kostja on isik, kelle vastu on kohtus esitatud nõue ehk hagi.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kostja · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kriminaalõigus · Näe rohkem »
Kriminalistika on teadus, mis käsitleb kohtueelses menetluses tõendite kogumist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kriminalistika · Näe rohkem »
Kriminoloogia on teadus, mis uurib kuritegevust, selle seisundit ühiskonnas, struktuuri, dünaamikat ja põhjusi, kuritegevust soodustavaid tegureid, kurjategija isiksust, ning kuritegevuse ennetamise viise ja vahendeid sedavõrd, kuivõrd need ei ole seoses isiku kriminaalõigusliku vastutusega.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kriminoloogia · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kuritegevus · Näe rohkem »
Kuritegevuse tase
Kuritegevuse tase ehk kuritegevus on teatud piirkonnas teatud aja jooksul toimepandud kuritegude hulk või suhtarv võrrelduna rahvaarvuga.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kuritegevuse tase · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kuritegu · Näe rohkem »
Kurjategija on kuriteo toime pannud isik.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kurjategija · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kuuendikumaa · Näe rohkem »
Kvoodimaa
Kvoodimaa on maa, mis võeti taludelt ära ja anti mõisade käsutusse Liivimaa kubermangus 1849. aasta talurahvaseaduse kohaselt.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kvoodimaa · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Kyōto protokoll · Näe rohkem »
Laen ehk krediit on võlgnevuse liik.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Laen · Näe rohkem »
Laenuleping ehk krediidileping on tsiviilõiguses leping, millega üks isik (laenuandja ehk krediidiandja) kohustub andma teisele isikule (laenusaaja/krediidisaaja) rahasumma või asendatava asja (laenu) ning laenusaaja kohustub lepingus määratud ajaks tagasi maksma sama rahasumma või tagastama sama liiki asja samas koguses ja sama kvaliteediga.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Laenuleping · Näe rohkem »
Lanzarote konventsioon
Lanzarote konventsioon, pikemalt Laste kaitset seksuaalse ärakasutamise ja seksuaalse kuritarvitamise eest käsitlev Euroopa Nõukogu konventsioon (ingl k The Council of Europe Convention on the Protection of Children against Sexual Exploitation and Sexual Abuse, ka the Lanzarote Convention) on rahvusvaheline kokkulepe lastevastase vägivalla ja seksuaalse ärakasutamise vastu võitlemiseks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Lanzarote konventsioon · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Laokohaõigus · Näe rohkem »
Lapse õiguste konventsioon on laste õigusi tagav konventsioon.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Lapse õiguste konventsioon · Näe rohkem »
Lapsetoetus on riiklike peretoetuste seaduse järgi igakuine peretoetus, mida Eesti riik maksab igale lapsele sündimisest kuni 16-aastaseks saamiseni, õppimise korral kuni 19-aastaseks saamiseni.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Lapsetoetus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Legaaldefinitsioon · Näe rohkem »
Leping on tehing kahe või enama isiku (lepingupoole) vahel, millega lepingupool kohustub või lepingupooled kohustuvad midagi tegema või tegemata jätma.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Leping · Näe rohkem »
Leppetrahv on lepingus ettenähtud lepingut rikkunud lepingupoole kohustus maksta kahjustatud lepingupoolele lepingus määratud rahasumma.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Leppetrahv · Näe rohkem »
Lex ferenda on ladinakeelne väljend, mis tähistab tulevast, seni veel mitte kehtivat õigust.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Lex ferenda · Näe rohkem »
Lex lata on ladinakeelne väljend, mis tähendab "õigus, nii nagu see on." Lex lata eristamine lex ferenda'st on traditsiooniline, kuid eriti rõhutab seda õiguspositivism.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Lex lata · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Liivimaa õiguspeegel · Näe rohkem »
Liivimaa vallakogukonna seadus oli Venemaa keisri Aleksander II poolt 1866.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Liivimaa vallakogukonna seadus · Näe rohkem »
Lindprii tagaotsimiskuulutus Lindprii, kui juriidiline mõiste, tähendab seaduse kaitse alt väljas olemist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Lindprii · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Linnaõigus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Linnakodanik · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Linnaseadus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Linnudirektiiv · Näe rohkem »
Linnusekohus
Linnusekohus (saksa keeles Burggericht) oli Rootsi ajal Balti kubermangudes tegutsenud kohus, mis asus asehalduri linnuses või lossis.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Linnusekohus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Loodusdirektiiv · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Loomuõigus · Näe rohkem »
Lov om Bouvetøya, Peter I's øy og Dronning Maud Land m.m. (bilandsloven)
"Lov om Bouvetøya, Peter I's øy og Dronning Maud Land m.m. (bilandsloven)" ('Seadus Bouvet' saarest, Peeter I saarest ja Kuninganna Maudi maast jt (sõltlasalade seadus)') on Norra seadus, mis reguleerib Norra sõltlasalade õiguslikku staatust.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Lov om Bouvetøya, Peter I's øy og Dronning Maud Land m.m. (bilandsloven) · Näe rohkem »
Maanõukogu (haldus- ja kohtuorgan)
Maanõukogu (saksa keeles Landesrat) oli Põhja-Eestis umbes aastast 1282 kuni XVII sajandini tegutsenud haldus- ja kohtuorgan.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Maanõukogu (haldus- ja kohtuorgan) · Näe rohkem »
Maaomand on riigile, kohalikule omavalitsusele, juriidilisele või füüsilisele isikule kuuluv maa-ala.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Maaomand · Näe rohkem »
Maaraamat
Maaraamat (vene keeles межевая книга) oli Vene ajal Balti kubermangudes kasutatud maaomandite registreerimisraamat.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Maaraamat · Näe rohkem »
Maarent on tasu (rent), mis tuleb maksta maa kasutamise eest.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Maarent · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Maaseadus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Maavalitsus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Madalmaade Kuningriigi statuut · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Magdeburgi õigus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Magna Carta · Näe rohkem »
Majanduskuritegu on seadusvastane käitumine teise isiku vara vastu, hõlmates ebaseaduslikku vara omaniku muutmist enda tarbeks ja hüvedeks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Majanduskuritegu · Näe rohkem »
Koke külalistemaja Lõuna-Eestis Majutusettevõte on majutusteenust pakkuv ettevõte.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Majutusettevõte · Näe rohkem »
Määratlemata õigusmõiste on õigustehniline vahend, mille puhul seadusandja loobub detailsete ettekirjutuste andmisest seadustes enestes, delegeerides normi täpsustamise seaduse rakendajale.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Määratlemata õigusmõiste · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Määrus (õigusteadus) · Näe rohkem »
Määrus (Euroopa Liit)
Määrus on Euroopa Liidu õigusakt, mis on üldiselt kohaldatav, tervikuna siduv, suunatud määramata hulgale isikutele ja on pärast jõustumist liikmesriikides vahetult kohaldatav.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Määrus (Euroopa Liit) · Näe rohkem »
Määruskaebus on kohtumenetluses kohtumääruse peale esitatud kaebus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Määruskaebus · Näe rohkem »
Müügileping on lepingutüüp, mille alusel üks pool annab teisele asja ja teine pool esimesele hinna (rahalise väärtuse).
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Müügileping · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Mõisamaa · Näe rohkem »
Mõisapolitsei oli mõisniku poolt mõisa piirkonnas teostatav politsei- ja kohtuvõim.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Mõisapolitsei · Näe rohkem »
Mõrv on inimese tahtlik ebaseaduslik tapmine.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Mõrv · Näe rohkem »
Mõttevabadus (ka südametunnistuse vabadus) on üks inimõigustest: õigus omada seisukohti.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Mõttevabadus · Näe rohkem »
Meeskohus
Meeskohus (saksa keeles Manngericht) ehk vasallikohus oli Eestimaal ja Liivimaal tegutsenud kohtuasutus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Meeskohus · Näe rohkem »
Menetlus on kindlas järjekorras tehtavad õiguslikud toimingud mingi küsimuse lahendamiseks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Menetlus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Mereõigus · Näe rohkem »
Meremehe teenistusraamat on rahvusvaheliselt tunnustatud reisidokument, mida antakse Eesti meremeestele.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Meremehe teenistusraamat · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Merepiir · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Mitteavalik veekogu · Näe rohkem »
Mittekodanik on riigis alaliselt elav isik, kes omab mõne välisriigi kodakondsust või on kodakondsuseta.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Mittekodanik · Näe rohkem »
Mittetulundusühendus
Mittetulundusühendus on mittetulundusühingute, sihtasutuste ja seltsingute üldnimetus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Mittetulundusühendus · Näe rohkem »
Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seadus (lühend NPALS) on 1997 vastu võetud Eesti seadus, mis reguleerib narkootiliste ja psühhotroopsete ainetega seotut.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seadus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Naturalisatsioon · Näe rohkem »
Nõue on subjektiivne õigus nõuda teiselt isikult teo tegemist või sellest hoidumist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Nõue · Näe rohkem »
Ne bis in idem on õiguslik põhimõte, mis keelustab sama teo eest kahekordse karistamise.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ne bis in idem · Näe rohkem »
Negotiorum gestio (ladina keeles; saksa keeles Geschäftsführung ohne Auftrag), "volitu toimimine", on ilma volituseta ja seadusliku kohustuseta võõraste majanduslike asjade ajamine.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Negotiorum gestio · Näe rohkem »
Neljas Genfi Konventsioon oli esimene, mis käsitles tsiviilelanikke. Genfi konventsioon tsiviilisikute kaitseks sõjaajal, tihti nimetatud ka kui neljas Genfi konventsioon ning lühendatud kui Genfi (IV) konventsioon, on üks neljast Genfi konventsioonist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Neljas Genfi konventsioon · Näe rohkem »
New Yorgi Osariigi Ülemkohus
New Yorgi Osariigi Ülemkohus (inglise keeles Supreme Court of the State of New York) on üks USA New Yorgi osariigi esimese astme kohtuid, kus kohtuasjade arutamist alustatakse.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja New Yorgi Osariigi Ülemkohus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Notar · Näe rohkem »
Nullum crimen, nulla poena sine lege (ladina keeles 'pole kuritegu, pole karistust ilma seaduseta') ehk legaliteediprintsiip on riigi võimu karistusõiguse rakendamisel piirav põhimõte.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Nullum crimen, nulla poena sine lege · Näe rohkem »
Obligatsiooniõigus Rooma eraõiguses on relatiivne õigus, s.t see on suunatud konkreetse isiku vastu.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Obligatsiooniõigus · Näe rohkem »
Offshore-piirkond on majanduslik ja juriidiline termin, millega tähendatakse erandliku maksusüsteemiga piirkonda.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Offshore-piirkond · Näe rohkem »
Omand on sotsiaalsete, poliitiliste ja õigussuhete kompleks, mis reguleerib varade kasutamist inimeste poolt.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Omand · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Omavalitsus · Näe rohkem »
Orbteos on teos, mille autoriõiguste omanikku ei ole ka hoolika otsimise korral võimalik leida.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Orbteos · Näe rohkem »
Organ on juriidilise isiku osa, mis täidab juriidilise isiku ülesandeid tema eesmärkide raamides.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Organ · Näe rohkem »
Organiseeritud ala
USA organiseeritud ala on USA ala, mille kohta USA Kongress on välja andnud põhiakti (Organic Act).
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Organiseeritud ala · Näe rohkem »
Orjapidamise ja orjakaubanduse keelustamise konventsioon
Orjapidamise ja orjakaubanduse keelustamise konventsioon on 1926.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Orjapidamise ja orjakaubanduse keelustamise konventsioon · Näe rohkem »
Orjuse kaotamise akt
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Orjuse kaotamise akt · Näe rohkem »
Osaühing (lühend OÜ; vanemas kirjakeeles osaühisus) on üks äriühingu liike Eesti positiivses õiguses.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Osaühing · Näe rohkem »
Mitteliitunud riigid ÜRO Pagulasseisundi konventsioon (inglise Convention Relating to the Status of Refugees) on konventsioon, millega 1951.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Pagulasseisundi konventsioon · Näe rohkem »
Pangarööv on raha või muude väärtasjade omastamine pangast vägivalda kasutades või vägivallaga ähvardades.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Pangarööv · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Pankrot · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Panoraamivabadus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Pant · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Parlament · Näe rohkem »
Patendiõigus on tsiviil- ja haldusõigusnormide kogum, millega kehtestatakse tehniliste lahenduste jm.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Patendiõigus · Näe rohkem »
Patendivolinik on tööstusomandi alal õigusteenuse osutaja.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Patendivolinik · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Patent · Näe rohkem »
Paterfamilias oli Vana-Rooma perekonnapea.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Paterfamilias · Näe rohkem »
Pädevus ehk kompetents on õigusaktiga antud ülesannete, õiguste ja kohustuste hulk.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Pädevus · Näe rohkem »
Päraldis on vallasasi, mis teenib teist asja (mida nimetatakse peaasjaks) ning on sellega ruumilises seoses, kuid ei ole peaasja koostisosa.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Päraldis · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Pärand · Näe rohkem »
Pärandaja
Pärandaja on (PärS) § 1 lg 2 järgi isik, kelle vara (pärand) tema surma korral teisele isikule üle läheb.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Pärandaja · Näe rohkem »
Põhiõigused ehk üldised (universaalsed) inimõigused kehtivad igale inimesele ilma igasuguste lisatingimusteta.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Põhiõigused · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Põhikiri · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Põhiseadus · Näe rohkem »
Põhiseaduslik kriis
Põhiseaduslik kriis ehk konstitutsiooniline kriis on enamasti poliitiliselt motiveeritud võitlus põhiseaduslike organite vahel põhiseaduses ebapiisavalt reguleeritud võimu valdkondade jaotuse üle.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Põhiseaduslik kriis · Näe rohkem »
Põhiseaduslikkuse järelevalve kohus ehk konstitutsioonikohus on kohus, mis otsustab seaduste kehtivuse ja nende tõlgendamise üle ning viisi üle, kuidas täitevvõim seadusi täidab.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Põhiseaduslikkuse järelevalve kohus · Näe rohkem »
Põhivabadused on osa inimõigustest.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Põhivabadused · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Pealinn · Näe rohkem »
Peaprokurör (inglise attorney general) on riigi tähtsaim prokurör, kes ühtlasi riiki õigusküsimustes.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Peaprokurör · Näe rohkem »
Pederastia (kuritegu)
Pederastia on kuriteoliik.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Pederastia (kuritegu) · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Perekonnaõigus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Piinamine · Näe rohkem »
Piirkonnakohus on esimese astme kohus mitmes riigis (nt USA-s ja Iirimaal).
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Piirkonnakohus · Näe rohkem »
Pistis on ebaseaduslik tasu ametiisikule seadusliku teo toimepanemise eest.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Pistis · Näe rohkem »
Planeerimisseadus (lühend PlanS) reguleerib Eestis ruumilist planeerimist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Planeerimisseadus · Näe rohkem »
Politseikohus on politseiasutus, mis lihtsustatud menetluse kaudu lahendab väiksemaid kohtuasju.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Politseikohus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Positiivne õigus · Näe rohkem »
Prahileping
Prahileping on leping kaubaomaniku ja reederi või laevaomaniku ja laeva kasutaja vahel kauba veoks või laeva kasutamiseks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Prahileping · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Preambul · Näe rohkem »
Privileeg on ajalooline ürik, mis annab mingeid eesõiguseid.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Privileeg · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Prokurör · Näe rohkem »
Prokuura on volitus, mis annab ettevõtja esindajale (prokuristile) õiguse esindada ettevõtjat kõigi majandustegevusega seotud tehingute tegemisel.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Prokuura · Näe rohkem »
Promulgeerimine
Promulgeerimine on õigusloome protsess, mis koosneb õigusakti algatamisest, arutamisest, vastuvõtmisest ja jõustamisest.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Promulgeerimine · Näe rohkem »
PROTECT IP Act ehk PIPA (täisnimega Preventing Real Online Threats to Economic Creativity and Theft of Intellectual Property Act of 2011) oli USA Kongressi seaduseelnõu, mis oleks andnud rakendumisel USA valitsusorganisatsioonidele ning suurtele autoriõiguste valdajatele laialdased õigused võitluseks internetipiraatlusega.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja PROTECT IP Act · Näe rohkem »
Eesti psühhiaatrilise abi seadus (lühend PsAS) on seadus, millega reguleeritakse isikule psühhiaatrilise abi andmise korda ja tingimusi, ning seda, millised suhted tekivad seejuures isiku ja tervishoiuasutuse vahel.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Psühhiaatrilise abi seadus · Näe rohkem »
Puhkepäevadeks loetakse Eestis üldiselt laupäeva ja pühapäeva.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Puhkepäev · Näe rohkem »
Raamatupidamise eest vastutav isik on raamatupidamiskohustuslikus majandusüksuses töötaja, kes on kohustatud, vastavalt töölepingule või muule kirjalikule lepingule, vastutama majandusüksuses raamatupidamise õigusaktide nõutele vastavuse ja üldise pideva korrasoleku eest.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Raamatupidamise eest vastutav isik · Näe rohkem »
Raamatupidamise sise-eeskiri, (ingl accounting manual) – on raamatupidamiskohustuslase jaoks kohustuslik dokument igapäevase jooksva raamatupidamise korraldamiseks ning aruandluse läbiviimiseks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Raamatupidamise sise-eeskiri · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Raamatupidamiskohustuslane · Näe rohkem »
Rahaline karistus on Eesti karistusseadustiku § 44 mõistes kohtu poolt mõistetud rahaline karistus sooritatud kuriteo eest.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rahaline karistus · Näe rohkem »
Rahatrahv on Eesti karistusseadustiku § 47 mõistes kohtumenetluse või kohtuvälise menetluse käigus määratav rahaline karistus sooritatud väärteo eest.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rahatrahv · Näe rohkem »
Rahukohus oli Venemaa keisririigis ja hiljem ka mujal (sh Eestis) olnud ainuisikuline (rahukohtunik) esimese astme kohus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rahukohus · Näe rohkem »
Rahvaalgatus on rahva seast tulnud ettepanekud mõne riigieluküsimuse (enamasti seaduseelnõu) arutamiseks ja otsustamiseks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rahvaalgatus · Näe rohkem »
Rahvahääletused põhiseaduse muutmiseks toimusid aastail 1932–1933 1920. aasta Eesti vabariigi põhiseaduse muutmise eesmärgil.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rahvahääletused põhiseaduse muutmiseks · Näe rohkem »
Rahvakohtunik on õigusemõistmises osalev isik, kellele on antud asja arutamisel mõningaid kohtunikuga võrdseid õigusi.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rahvakohtunik · Näe rohkem »
Rahvusvaheline eraõigus on õigusnormide kogu, mis reguleerib suhteid erinevate riigisiseste õigussüsteemide vahel.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rahvusvaheline eraõigus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rahvusvaheline humanitaarõigus · Näe rohkem »
right Rahvusvaheline Kohus on ÜRO peamine kohtuorgan.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rahvusvaheline Kohus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rahvusvaheline Kriminaalkohus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rahvusvaheline leping · Näe rohkem »
Koht peakorter Rahvusvaheline Mereõiguse Kohus (üldkasutatav lühend ITLOS) on ÜRO mereõiguse konventsiooni alusel loodud, 1996.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rahvusvaheline Mereõiguse Kohus · Näe rohkem »
Rahvusvaheline sanktsioon on grupi riikide poolt vastu võetud meede, mille eesmärk on sundida riiki täitma rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rahvusvaheline sanktsioon · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rahvusvahelised veed · Näe rohkem »
Rapporteur on prantsuse õigussüsteemis kohtunik, kes valmistab teistele kohtunikele ette kirjaliku raporti käsil olevas kohtuasjas esitatud poolte argumentidest ning täpsustab selles õigus- ning faktiküsimused ja loetleb tõendid.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rapporteur · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ratifitseerimine · Näe rohkem »
Reaalservituut koormab teenivat kinnisasja valitseva kinnisasja kasuks selliselt, et valitseva kinnisasja igakordne omanik on õigustatud teenivat kinnisasja teatud viisil kasutama või et teeniva kinnisasja igakordne omanik on kohustatud oma omandiõiguse teostamisest valitseva kinnisasja kasuks teatavas osas hoiduma.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Reaalservituut · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Regionaalkeel · Näe rohkem »
Registerpant on piiratud asjaõigus, mille alusel on isikul, kelle kasuks registerpant on seatud, õigus pandiga tagatud nõude rahuldamisele panditud eseme arvel.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Registerpant · Näe rohkem »
Reisidokument on mingi riigi valitsuse või vastava rahvusvahelise organisatsiooni (inglise international treaty organization) välja antud isikut tõendav dokument inimesele või väiksemale inimeste rühmale, et lihtsustada riigipiiridevahelist liikumist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Reisidokument · Näe rohkem »
Relvakaubandusleping
Relvakaubandusleping (inglise keeles Arms Trade Treaty, lühend ATT) on 2014.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Relvakaubandusleping · Näe rohkem »
Relvastatud jõu kasutamine rahvusvahelises õiguses
Rahvusvahelises õiguses hõlmab relvastatud jõu kasutamine kaks valdkonda.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Relvastatud jõu kasutamine rahvusvahelises õiguses · Näe rohkem »
Reparatsioon on sõja võitnud riigile tekitatud kahju täielik või osaline hüvitamine sõja kaotanud riigi poolt.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Reparatsioon · Näe rohkem »
Repressaal ehk vastumeede on vastusena teise riigi õiguserikkumisele või kahjustavale teole sooritatud vaenulik tegu.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Repressaal · Näe rohkem »
Revolutsiooniline tribunal oli Nõukogude Venemaal ja ka mõnes teises nõukogude vabariigis moodustatud kohtuväline repressiivasutus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Revolutsiooniline tribunal · Näe rohkem »
Riia õigus on Riias keskajast kuni 19. sajandini kehtinud õigusnormide kogum.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Riia õigus · Näe rohkem »
Riigi õigusjärglus on õigusjärgluse juhtum riigi puhul.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Riigi õigusjärglus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Riigi tunnustamine · Näe rohkem »
Riigi vastutus Euroopa Liidu õiguse rikkumise eest
Riigi vastutus Euroopa Liidu õiguse rikkumise eest tähendab, et liikmesriik võib olla kohustatud hüvitama õigustatud isikutele põhjustatud kahju.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Riigi vastutus Euroopa Liidu õiguse rikkumise eest · Näe rohkem »
Riigiasutus on iga riigi kui halduse kandja asutus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Riigiasutus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Riigiõigus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Riigikeel · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Riigikohus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Riigikontrolör · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Riigireetmine · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Riik · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Riiklik järelevalve · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Ringkonnakohus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rooma õigus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Rooma leping · Näe rohkem »
Saksamaa kodakondsus on reguleeritud Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artiklites 16 ja 116 ning Saksamaa kodakondsusseaduses (Staatsangehörigkeitsgesetz) aastast 1913.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Saksamaa kodakondsus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Saksi õiguspeegel · Näe rohkem »
Salakaubavedu (ka: konterbandivedu, kontrabandivedu, smugeldamine (kirjanduses ka: smuugeldamine), smungeldamine; inglise smuggling) on kaupade või muude esemete toimetamine üle riigipiiri, kui see on kas ühes või mitmes riigis õigusvastane.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Salakaubavedu · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Samasooliste abielu · Näe rohkem »
Sarimõrvariks loetakse isikut, kes on mõrvanud kolm või rohkem inimest pikema perioodi jooksul kui üks kuu, kusjuures mõrvade vahel on "rahunemisperiood".
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Sarimõrvar · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Süütegu · Näe rohkem »
Süüteokoosseis on seaduses sätestatud keelatud ja karistatava teo (süütegu) kirjeldus objektiivsete ja subjektiivsete tunnuste kaudu.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Süüteokoosseis · Näe rohkem »
Süütuse presumptsioon on kriminaalmenetluse põhimõte, mille järgi kedagi ei tohi käsitada kuriteos süüdi olevana enne, kui tema kohta on jõustunud süüdimõistev kohtuotsus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Süütuse presumptsioon · Näe rohkem »
Südametunnistuskohus
Südametunnistuskohus (saksa keeles Gewissensgericht) oli asehalduskorra ajal Liivi- ja Eestimaal aastatel 1783−1796 tegutsenud kohus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Südametunnistuskohus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Sündik · Näe rohkem »
Sõjahaudade kaitse seadus (lühend SHKS) on Eesti territooriumil peetud sõjategevuses hukkunud isikute säilmete kaitse, austamise ja väärika kohtlemise tagamiseks kehtestatud seadus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Sõjahaudade kaitse seadus · Näe rohkem »
Sõjakuritegu määratletakse tavaliselt kui sõja seaduste ja tavade rasket rikkumist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Sõjakuritegu · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Sõjaseisukord · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Sõjatribunal · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Sõnavabadus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Seadlus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Seadus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Seadusandlus · Näe rohkem »
Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus (ka väljatöötamiskavatsus, VTK) on Eesti õigusloomes dokument, millega eelnõu ettevalmistaja konsulteerib teiste osapooltega, et välja selgitada uue eelnõu väljatöötamise vajadus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Seaduste Kogu · Näe rohkem »
Seltsimehelik kohus
Seltsimehelik kohus (vene keeles товарищеский суд) oli Nõukogude Liidus ühiskondlik organ, kus arutati väiksemaid õiguserikkumisi.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Seltsimehelik kohus · Näe rohkem »
Servituut on kinnisasja koormatis, mis kohustab omanikku lubama kellelgi teisel midagi sellel kinnisasjal teha või seda kinnisasja mingil otstarbel kasutadahttps://www.juristaitab.ee/et/uldised-kusimused/kuidas-servituudid-jagunevad-ja-milline-nende-olemus-mille-poolest-erineb.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Servituut · Näe rohkem »
Skandinaavia õigusrealism
Skandinaavia õigusrealism oli õigusteoreetiline liikumine, mis kaasnes ajaliselt ning sarnanes oma toonilt Ameerika õigusrealismiga.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Skandinaavia õigusrealism · Näe rohkem »
Rooma societas (seltsinguleping) on selline konsensuaalne leping, millega kaks või enam isikut kohustuvad vastastikuselt kokku panema asju või oskusi seadusega lubatud ühise kõigile kasuliku sihi saavutamiseks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Societas · Näe rohkem »
Soorituskondiktsioon
Soorituskondiktsioon on Võlaõigusseaduse 52.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Soorituskondiktsioon · Näe rohkem »
Spordiseadus (SpS) on Eesti seadus, mis.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Spordiseadus · Näe rohkem »
Stare decisis (ladina keeles "seisku otsus") on kohtuotsuse tegemine varasema pretsedendi alusel üldises õiguses.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Stare decisis · Näe rohkem »
EFF kodulehekülg, mis kutsub üles internetitsensuuri vastu võitlema. Ingliskeelne Vikipeedia streigi ajal. Stop Online Piracy Act ("internetipiraatluse tõkestamise seadus") ehk SOPA on USA Esindajatekojas 26.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Stop Online Piracy Act · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Subjektiivne õigus · Näe rohkem »
Sundvõõrandamine ehk rekvireerimine on riigi poolt sundkorras vara endale võtmine kas tasu eest või ajutiselt.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Sundvõõrandamine · Näe rohkem »
Sunniraha on hoiatuses kindlaksmääratud summa, mille peab adressaat tasuma, kui ta haldusorgani ettekirjutusega pandud mitterahalist kohustust hoiatuses märgitud tähtaja jooksul ei täida.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Sunniraha · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Surmanuhtlus · Näe rohkem »
Tagakiusamine on üksikisiku või isikute rühma süstemaatiline väärkohtlemine teise üksikisiku või isikute rühma poolt.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tagakiusamine · Näe rohkem »
Talumatud seadused
Talumatud seadused (inglise keeles Intolerable Acts) olid 1774.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Talumatud seadused · Näe rohkem »
Talurahvaasjade komissar
Talurahvaasjade komissar oli Balti kubermangudes aastatel 1889–1917 tegutsenud keskastme riigiametnik.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Talurahvaasjade komissar · Näe rohkem »
Talurahvaseadus
Talurahvaseadus on seisuslik eriseadus, mille ülesanne on reguleerida talurahva suhteid mõisnike ja riigiga, aga ka reguleerida talurahva omavahelisi suhteid.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Talurahvaseadus · Näe rohkem »
Talurendimaa
Talurendimaaks ehk vallarendimaaks nimetati talumaad Eestimaa kubermangus pärast 1856. ja Saaremaal pärast 1865. aasta talurahvaseadustEesti Entsüklopeedia, 12.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Talurendimaa · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tapmine · Näe rohkem »
Tarastamiskohustus
Tarastamiskohustus oli Balti Eraseaduse § 993 järgi linnades naabreil kohustus ühiselt piiripealseid tarasid ehitada ja korras hoida.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tarastamiskohustus · Näe rohkem »
Tarkvarapiraatlus on kuriteoliik, mille käigus omandatakse ebaseaduslikult arvutitarkvara või faile.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tarkvarapiraatlus · Näe rohkem »
Tarvitamisõigus
Tarvitamisõigus ehk vilikasutus (ladina keeles ususfructus) on teatavale isikule kuuluv õigus kasutada võõrast asja ja saada selle vilja, kuid õiguseta asja võõrandada, koormata või oluliselt muuta.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tarvitamisõigus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tavaõigus · Näe rohkem »
Tähtaeg on kindlaks määratud ajavahemik või ajahetk, enamasti ajahetk (kuupäev, kellaaeg vm), milleks mingi toiming peab olema tehtud või lõpetatud.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tähtaeg · Näe rohkem »
Tähtpäev on mingil põhjusel tähtis või tähistatav päev, nt mingi sündmuse toimumise aastapäev või millelegi/kellelegi pühendatud päev.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tähtpäev · Näe rohkem »
Täidesaatva riigivõimu asutus
Täidesaatva riigivõimu asutused on riigiasutused, mille ülesandeks on täidesaatva riigivõimu teostamine.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Täidesaatva riigivõimu asutus · Näe rohkem »
Täisealisus
Täisealine on inimene, kes on seaduse silmis omandanud kõik juriidilised õigused ja kohustused.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Täisealisus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tööleping · Näe rohkem »
Töölepingu seadus (ka töölepinguseadus) on Eesti Vabariigi seadus, mis korraldab töölepingute sõlmimist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Töölepingu seadus · Näe rohkem »
Töötasu on tasu, mida makstakse töö tegemise eest ja milles lepingu pooled on kokku leppinud.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Töötasu · Näe rohkem »
Töövõtuleping on Eesti Võlaõigusseaduse järgi koostatud leping.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Töövõtuleping · Näe rohkem »
Tüüptingimus on lepingu tingimus, mis on eelnevalt välja töötatud tüüplepingus kasutamiseks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tüüptingimus · Näe rohkem »
Tõlgendamine (õigusteadus)
Tõlgendamine on tegevus, millega selgitatakse välja õigusakti, lepingu või muu õigusallika tegelik sisu ehk mõte.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tõlgendamine (õigusteadus) · Näe rohkem »
Teabenõue on teabenõudja poolt avaliku teabe seaduses sätestatud korras teabevaldajale esitatud taotlus teabe saamiseks.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Teabenõue · Näe rohkem »
Teenetemärkide seadus (lühend TeenMS) on Eesti seadus, mis võeti vastu 19.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Teenetemärkide seadus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tegu · Näe rohkem »
Tehing on toiming või omavahel seotud toimingute kogum, milles on väljendatud kindla õigusliku tagajärje kaasatoomisele suunatud tahteavaldus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tehing · Näe rohkem »
Genfi konventsioon haavatud, haigete ja merehädaliste sõjaväelaste olukorra parandamiseks merel on teine neljast Genfi konventsioonist, mis rakendas esimese Genfi konventsiooni sätted sõjategevusele merel ning täiendas eelpool mainitud konventsiooni mõningate uuendustega ja täpsustustega.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Teine Genfi konventsioon · Näe rohkem »
Teovõime on füüsilise isiku võime iseseisvalt teha kehtivaid tehinguid.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Teovõime · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Territoriaalmeri · Näe rohkem »
Territoriaalseisus
Territoriaalseisus oli korporatiivne riigivalitsuslikku võimu kandev seisus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Territoriaalseisus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Terrorism · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Testament · Näe rohkem »
Testeerimisvabadus
Testeerimisvabadus on inimese vabadus teha enda surma puhuks oma vara kohta korraldusi, mis on kooskõlas üldise õiguskorra, heade kommetega ja arvestavad pärimisseaduses kehtestatud piiranguid.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Testeerimisvabadus · Näe rohkem »
Testeerimisvõime
Testeerimisvõime on isiku võime teha kehtivalt viimse tahte avaldus, seda muuta ja tühistada.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Testeerimisvõime · Näe rohkem »
Topeltkodakondsus on inimesel, kes on kahe või enama riigi kodanik.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Topeltkodakondsus · Näe rohkem »
Tsiviilmenetlus on õigusnormide kogu, mida kohus järgib eraõiguslikke vaidlusi lahendades.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tsiviilmenetlus · Näe rohkem »
Tuletatud teos ehk tuletis on algsel teosel (mis võib kuuluda ka teisele autorile) põhinev uus, loominguliselt iseseisev ja algsest teosest sõltumatu teos.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tuletatud teos · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tulumaks · Näe rohkem »
Tulundusühistu on äriühing, mille eesmärk on toetada ja soodustada oma liikmete majanduslikke huve läbi ühise majandustegevuse.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tulundusühistu · Näe rohkem »
Tuumarelvade leviku tõkestamise leping
Tuumarelvade leviku tõkestamise leping (NPT) on rahvusvaheline leping, mille eesmärgiks on hoida ära tuumarelvade ja tuumarelvade valmistamise tehnoloogia levikut, edendada tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alast koostööd ning soodustada desarmeerimist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Tuumarelvade leviku tõkestamise leping · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Usaldusühing · Näe rohkem »
Vaba õiguse koolkond
Vaba õiguse koolkond oli õigusteoreetiline suund 19. sajandi Saksamaal.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vaba õiguse koolkond · Näe rohkem »
Vabakaubanduspiirkond hõlmab kaupade ladustamishooneid, tollivabadust ning võimalust kaupu ladustada, töödelda, pakkida ja sorteerida.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vabakaubanduspiirkond · Näe rohkem »
Vabariigi Presidendi valimise seadus (lühend VPVS) on Eesti Vabariigi seadus, mis sätestab Eesti presidendi valimistega seonduva.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vabariigi Presidendi valimise seadus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vabariigi Valitsuse korraldus · Näe rohkem »
Vabariigi Valitsuse määrus on Vabariigi Valitsuse õigusakti liik.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vabariigi Valitsuse määrus · Näe rohkem »
Vabavara ehk vaba tarkvara või vabatarkvara on Free Software Foundationi (Vaba Tarkvara Sihtasutus, FSF) määratluse kohaselt tarkvara, mida saab ilma piiranguteta kasutada, kopeerida, uurida, muuta ja levitada.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vabavara · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vahekohus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vaherahu · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vahistamine · Näe rohkem »
Vaidemenetlus on isiku taotlusel algatatav menetlus, milles kontrollitakse isiku õigusi rikkuva või tema vabadusi piirava haldusakti või toimingu õiguspärasust ja otstarbekust.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vaidemenetlus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Valdus · Näe rohkem »
Valimisõigus on õigus valida riigivõimu esindusorganeid ja olla neisse valitud.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Valimisõigus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Valimisliit · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Valitsusasutus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vallakohus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vallaseadus · Näe rohkem »
Vallaspant on vallasasjale seatud pandiõigus.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vallaspant · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vallavanem · Näe rohkem »
Vandekohus on kriminaalmenetluses kasutatav kohtupidamisviis, mille puhul vandekohtunikest koosnev kogu otsustab, kas kohtualune on süüdi või mitte.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vandekohus · Näe rohkem »
Vandetõlk on avalik-õiguslik tõlkija, kellel on notariga võrdne õigus kinnitada tõlgitud dokumendi tõlke õigsust, sellise tõlke ärakirja õigsust ning tõlgitava dokumendi ärakirja õigsust.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vandetõlk · Näe rohkem »
Vanemahüvitis (kõnekeeles emapalk või isapalk) on igakuine rahaline hüvitis lapsevanemale, kes lapse eest hoolitsedes peab ajutiselt katkestama töötamise.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vanemahüvitis · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vang · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vargus · Näe rohkem »
Vääramatu jõu (force majeure prantsuse keelest) all mõistetakse õigusteaduses mis tahes ettenägematut sündmust, mille toimumise aega ja viisi ei saa lepingu sõlminud pooled kontrollida ega ära hoida.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vääramatu jõud · Näe rohkem »
Väärtegu on karistusseadustikus (KarS) või muus seaduses sätestatud süütegu, mille eest on põhikaristusena ette nähtud rahatrahv või arest (KarS § 3 lg 4).
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Väärtegu · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vägistamine · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Välismaalase pass · Näe rohkem »
Väljaspool võimude kolmikjaotust asuvad asutused
Väljaspoool võimude kolmikjaotust asuvad riigiasutused on Eesti õiguskorras Riigikontroll ja Õiguskantsleri Kantselei.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Väljaspool võimude kolmikjaotust asuvad asutused · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Võimude lahusus · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Võlaõigus · Näe rohkem »
Võlasuhe on õigussuhe, millest tuleneb võlgniku kohustus teha võlausaldaja kasuks tegu või sellest hoiduda ning võlausaldaja õigus nõuda võlgnikult kohustuse täitmist.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Võlasuhe · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Võlausaldaja · Näe rohkem »
Võlgnik ehk deebitor on kohustatud pool võlasuhtes.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Võlgnik · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Võltsimine · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Veeseadus · Näe rohkem »
Vihakõne ehk vaenu õhutamine on avalik suuline või kirjalik arvamusavaldus, millega isikute gruppi ähvardatakse, solvatakse või alandatakse tulenevalt nende rassist, nahavärvist, rahvuslikust või etnilisest päritolust, usust, puudest või seksuaalsest sättumusest.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Vihakõne · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Viimse tahte avaldus · Näe rohkem »
Viivis on rahasumma, mille tasumist võlausaldaja saab võlgniku käest nõuda, juhul kui viimane viivitab rahalise kohustuse täitmisega.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Viivis · Näe rohkem »
Volikiri auto kasutamise kohta Volikiri on kirjalikus vormis tehtud või notari poolt tõestatud dokument, mis tõendab esindaja volitusi.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Volikiri · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Volikogu · Näe rohkem »
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Volitus · Näe rohkem »
Volitus Eesti Omavalitsuse juhtidele
Volitus Eesti Omavalitsuse juhtidele (Vollmacht für die Leiter der estnischen Selbstverwaltung) on dokument, millega väegrupi Nord tagalapiirkonna juhataja Franz von Roques nimetas ametisse Eesti Omavalitsuse.
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Volitus Eesti Omavalitsuse juhtidele · Näe rohkem »
Volksgesetzbuch (VGB, Rahva Seaduseraamat) oli rahvussotsialistliku valitsuse aegsel Saksamaal luua üritatud tsiviilseadustik, mis oleks välja vahetanud senise Saksa tsiviilseadustiku (Bürgerliches Gesetzbuch, BGB).
Uus!!: Õigusteaduse mõisteid ja Volksgesetzbuch · Näe rohkem »

matches:
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
§ 33
kohus
kohus
Kohus
§ 1
kohus
kohus
kohus
§ 44
§ 47
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Riigikohus
kohus
kohus
kohus
§ 993
kohus
§ 3


Riigi tasandil koostatavad planeeringud | Plaan
Artiklid > Riigi tasandil koostatavad planeeringud
Riigi tasandil koostatavad planeeringud
Kõige kõrgemat järku planeering on üleriigiline planeering, mille eesmärk on luua riigi territooriumi terviklikku ruumilist arengut suunav strateegiline kava, mis seostub ka riigipiiri taga toimuvaga. Üleriigiline planeering on maakonnaplaneeringu alus (PlanS § 13 lg 5).
Üleriigilise planeeringu mõte on seada riigi kestliku ja tasakaalustatud ruumilise arengu põhimõtted ja suundumused. Planeeringu eesmärk on luua keskkonna eripäradest lähtuvad ruumilised alused asustuse, liikuvuse, üleriigilise tehnilise taristu ja regionaalarengu kujundamiseks.
Üleriigilise planeeringu kõrval on võimalik koostada riigi eriplaneering, mis koostatakse eelkõige maakonnaüleste huvide väljendamiseks juhul, kui kindla ehitise asukoha vastu on suur riiklik või rahvusvaheline huvi (PlanS § 27 lg 1). Eriplaneeringu mõte on vähendada paralleelselt toimuvate menetluste arvu. Kui Rail Balticu trassi planeerimise ajal tuli varem kehtinud planeerimisseaduse kohaselt koostada paralleelselt kolm maakonnaplaneeringut (Raplamaa, Pärnumaa ja Harjumaa maakonnaplaneering), siis kehtiva planeerimisseaduse kohaselt saab maakonnaüleseid objekte planeerida läbi ühe riigi eriplaneeringu. Erinevus üleriigilise planeeringu ja riigi eriplaneeringu vahel seisneb selles, et üleriigiline planeering on suure üldistusastmega strateegiline dokument, millega ei panda paika konkreetsete ehitiste asukohti ega anta nende ehitamiseks ehitusõigust. Riigi eriplaneeringulahendus on ehitusprojekti koostamise alus ning selle alusel väljastatakse ehitusluba (PlanS § 27 lg 10).
Üleriigilisele planeeringule on igaühel võimalik avalikustamise ajal avaldada arvamust (PlanS § 23 lg 1). Üleriigilise planeeringu koostamise korraldaja peab arvamust avaldanud isikule teatama oma põhjendatud seisukoha arvamuse arvestamise või arvestamata jätmise kohta 30 päeva jooksul pärast avalikustamise lõppemist (PlanS § 23 lg 2). Üleriigilise planeeringu avalikustamise ajal esitatud arvamuste üle planeerimisseaduse kohaselt eraldi arutelu ei korraldata ja seega ei ole isikutel võimalik arutelul oma seisukohti kaitsta.
Erinevalt üleriigilisest planeeringust korraldatakse riigi eriplaneeringu lahendusele nii avalik väljapanek (PlanS § 50 lg 1) kui ka avalik arutelu (PlanS § 51 lg 1). Avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemuste alusel tehakse riigi eriplaneeringus vajalikud muudatused (PlanS § 52 lg 2). Seega on isikutele antud võimalus oma seisukohti avalikul arutelul kaitsta ja jõuda planeeringu koostamise korraldajaga kokkuleppele.
Üleriigiline planeering on riigi kõige strateegilisem ja üldisem ruumiline planeering, mille otsene mõju elukeskkonna kujundamisele ei ole nii intensiivne kui madalamat järku planeeringutel. Kui riigi eriplaneeringut on võimalik vaidlustada isikul, kes leiab, et kehtestamise otsus on vastuolus avaliku huviga või et otsusega on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi (PlanS § 54), siis riigi üldplaneeringut vaidlustada ei ole võimalik. Erinevat menetlust võib põhjendada sellega, et üleriigiline planeering ei mõjuta otseselt kellegi õigusi.
Üldistusastmelt järgmine planeering on maakonnaplaneering, mis tuleb koostada iga maakonna kohta. Maakonnaplaneeringu eesmärk on kogu maakonna või selle osa ruumilise arengu põhimõtete ja suundumuste määratlemine. Maakonnaplaneering koostatakse eelkõige kohalike omavalitsuste üleste huvide väljendamiseks ning riiklike ja kohalike ruumilise arengu vajaduste ja huvide tasakaalustamiseks (PlanS § 55 lg 1).
Erinevalt üleriigilisest planeeringust on maakonnaplaneeringu menetlemises isikute kaasamine intensiivsem. Maakonnaplaneeringule korraldatakse avalik väljapanek, kus igal isikul on võimalik esitada arvamusi planeeringu kohta (PlanS § 67 lõiked 1 ja 2). Erinevalt üleriigilisest planeeringust korraldatakse maakonnaplaneeringule ka avalik arutelu, kus arutatakse avaliku väljapaneku kestel tehtud kirjalikke arvamusi (PlanS § 68 lg 1). Avaliku väljapaneku korraldamine ei ole vajalik vaid juhul, kui kõik kirjalikult esitatud arvamused on arvesse võetud (PlanS § 68 lg 2). Nagu ka riigi üldplaneeringu puhul, ei ole planeerimisseaduse kohaselt isikutel võimalik maakonnaplaneeringut vaidlustada.