Isikuandmete töötlemine | Justiitsministeerium
Avaleht Ministeerium, kontakt Isikuandmete töötlemine
Isikuandmete töötlemise teave on koostatud ELi isikuandmete kaitse üldmääruse 2016/679 artiklis 12 „Selge teave, teavitamine ja andmesubjekti õiguste teostamise kord“ sätestatud vastutava töötleja nõuete täitmiseks ja füüsiliste isikute teavitamiseks isikuandmete töötlemise põhimõtetest ja õiguste tagamisest.
Võrgukodu vastutav töötleja on justiitsministeerium. Meie kontaktandmed on:
Telefon: (+372) 620 8100
Faks: (+372) 620 8109
Võrgukodu: www.just.ee
Lubja 4, 19081 Tallinn
Telefon: (+372) 663 6300
Võrgukodu: www.rik.ee
Isikuandmed on igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (andmesubjekti) kohta. Eelkõige on füüsiline isik tuvastatav identifitseerimistunnuse (nimi, isikukood, elukoht, asukoht, e-posti aadress, telefoninumber, võrguidentifikaator) või ühe või mitme füüsilise, füsioloogilise, geneetilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal.
Eri liiki isikuandmed on isikuandmed, mis sisaldavad rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi vaateid, usulisi või filosoofilisi veendumusi või ametiühingusse kuulumist, geneetilisi andmeid, füüsilise isiku kordumatuks tuvastamiseks kasutatavaid biomeetrilisi andmeid, terviseandmeid või andmeid füüsilise isiku seksuaalelu ja seksuaalse sättumuse kohta.
Töötleme Teie isikuandmeid alljärgnevatel juhtudel.
1.1. Kui külastate meie veebilehte
1.2. Kui edastate meile märgukirja, teabenõude, vaide, selgitustaotluse või muu taotluse
1.3. Kui kandideerite meile tööle või teenistusse
1.4. Kui Teie isikuandmed on kantud kinnistusraamatusse (oleme kinnistusraamatu vastutav töötleja)
1.5. Kui Teie isikuandmed on kantud äriregistrisse, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse, korteriühistute registrisse (oleme nende registrite vastutav töötleja)
1.6. Kui Teie isikuandmed on kantud riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikusse registrisse (oleme riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri vastutav töötleja)
1.7. Kui Teie isikuandmed on kantud kohtute infosüsteemi (oleme kohtute infosüsteemi vastutav töötleja)
1.8. Kui Teie isikuandmed on kantud maksekäsu kiirmenetluse infosüsteemi (oleme maksekäsu kiirmenetluse infosüsteemi vastutav töötleja)
1.9. Kui Teie isikuandmed on kantud e-toimiku infosüsteemi (oleme e-toimiku süsteemi vastutav töötleja)
1.10. Kui Teie isikuandmed on kantud karistusregistrisse (oleme karistusregistri vastutav töötleja)
1.11. Kui Teie isikuandmed on kantud kinnipeetavate, vahistatute, arestialuste ja kriminaalhooldusaluste andmekogusse (oleme andmekogu vastutav töötleja)
1.12. Kui Teie isikuandmed on kantud Ametlikesse Teadaannetesse (oleme Ametlike Teadannete vastutav töötleja)
1.13. Kui Teie isikuandmed on kantud huvide deklaratsioonide registrisse (oleme huvide deklaratsioonide registri vastutav töötleja)
1.14. Kui Teie isikuandmed on kantud riiklikusse sõrmejälje registrisse (oleme riikliku sõrmejälje registri vastutav töötleja)
1.15. Kui Teie isikuandmed on kantud riiklikusse DNA-registrisse (oleme riikliku DNA registri vastutav töötleja)
1.16. Kui Teie isikuandmed on kantud kinnipeetavate rahaliste vahendite arvestussüsteemi (oleme andmekogu vastutav töötleja)
1.17. Kui Teie isikuandmed on kantud laevakinnistusraamatusse (oleme laevakinnistusraamatu vastutav töötleja)
1.18. Kui Teie isikuandmed on kantud pärimisregistrisse (oleme pärimisregistri vastutav töötleja)
1.19. Kui Teie isikuandmed on kantud kohtuekspertiisi infosüsteemi (oleme kohtuekspertiisi infosüsteemi vastutav töötleja)
1.20. Kui Teie isikuandmed on kantud geograafiliste tähiste riiklikusse registrisse (oleme geograafiliste tähiste riikliku registri vastutav töötleja)
2.1. Isikuandmete töötlemine on seaduslik, õiglane ja läbipaistev. Isikuandmeid kogutakse ja töödeldakse eesmärgipäraselt ja minimaalselt. Isikuandmed on õiged ja tagatakse nende parandamine.
2.2. Isikuandmeid säilitatakse ainult ettenähtud säilitustähtaja jooksul ja seejärel need kustutatakse.
2.3. Isikuandmete töötlemisel kasutatakse turvameetmeid, mis kaitsevad neid ebaseadusliku juurdepääsu ja juhusliku kaotamise, hävimise eest.
Juhul, kui oleme Teie kohta andmeid kogunud, siis on Teil õigus saada teada, mis on nende kogumise eesmärk, kellele on Teie isikuandmeid avalikustatud või avalikustatakse, kui kaua andmeid säilitatakse ning juhul, kui andmeid ei ole kogutud Teilt endalt, siis teave nende allika kohta.
Õigust oma andmetega tutvuda ja saada teavet isikute kohta, kellele oleme teie isikuandmeid edastanud, tohib piirata, kui Teile andmete või teabe väljastamine võib:
raskendada tõe väljaselgitamist kriminaalmenetluses
ohustada lapse põlvnemise saladuse kaitsmist
Samuti on Teil õigus esitada vastuväiteid Teie isikuandmete töötlemise kohta. Selleks esitage meile omakäeliselt või digitaalselt allkirjastatud põhjendatud taotlus.
4. Isikuandmete töötlemise rikkumised
Lisainfot isikuandmete töötlemise kohta saate andmekaitsespetsialistilt:
E-post: Bert.Blös@just.ee
Telefon: +372 680 3127
6. Teabe ja isikuandmete taaskasutamine
Teatud juhtudel on võimalik ettevõtetel ja organisatsioonidel avalikku teavet taaskasutada ehk kasutada seda mingil muul ärilisel või mitteärilisel eesmärgil kui teabe kogumise algne eesmärk. Mitmetes meie vastutusel olevates andmekogudes avalikustatakse seaduse alusel isikuandmeid, näiteks kinnistusraamatus, Ametlikes Teadaannetes, Riigi Teataja kohtulahendite rubriigis, äriregistris.
Samas ei tähenda andmete avalikustamine, et andmetega võib ükskõik mida teha. Andmed, mille taaskasutamist ei ole me piiranud (ehk avaandmed) ning mida võib kasutada muudel ärilistel või mitteärilistel eesmärkidel kui teabe kogumise algne eesmärk, on avalikustatud avaandmete lehel.
Muu meie vastutusel oleva teabe ja andmete osas oleme nende taaskasutamist piiranud ning leidnud, et teabe ja andmete üldiseks kasutamiseks andmine kahjustab oluliselt registritesse kantud füüsiliste isikute eraelu puutumatust. Selliseid andmeid ei või taaskasutada ükskõik mis ärilisel või ka mitteärilisel eesmärgil.
Juhul kui keegi (ettevõte, organisatsioon) kasutab (avalikustab, töötleb) meie vastutusel olevatest andmekogudest pärinevaid Teie isikuandmeid ning andmed ei kuulu avaandmete hulka, saate alati pöörduda isikuandmeid taaskasutavate isikute poole ning kasutada kõiki oma isikuandmetega seonduvaid õigusi, kaasa arvatud õigus esitada vastuväiteid oma isikuandmete töötlemise kohta ning nõuda isikuandmete, mille töötlemiseks puudub isikuandmete kaitse üldmääruse artikkel 6 kohane õiguslik alus, kustutamist. Kui leiate, et isikuandmete töötlemisel rikutakse teie õigusi ja vabadusi, on teil õigus pöörduda andmekaitse inspektsiooni või halduskohtusse.
7. Avaldamine, täiendamine ja muutmine
Isikuandmete töötlemise teave avaldatakse ja täiendustest ning muudatustest teavitatakse justiitsministeeriumi võrgukodus.
Isikuandmete töötlemise üksikasjalik teave
Kehtib alates 25.05.2018.
Isikuandmete töötlemise teave on koostatud EL isikuandmete kaitse üldmääruse 2016/679 artiklis 12 „Selge teave, teavitamine ja andmesubjekti õiguste teostamise kord“ sätestatud vastutava töötleja nõuete täitmiseks ja füüsiliste isikute teavitamiseks isikuandmete töötlemise põhimõtetest ja õiguste tagamisest.
Eriliiki isikuandmed on isikuandmed, mis sisaldavad rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi vaateid, usulisi või filosoofilisi veendumusi või ametiühingusse kuulumist, geneetilisi andmeid, füüsilise isiku kordumatuks tuvastamiseks kasutatavaid biomeetrilisi andmeid, terviseandmeid või andmeid füüsilise isiku seksuaalelu ja seksuaalse sättumuse kohta.
Vastutava töötleja (edaspidi viidatud kui meie) kontaktandmed
Suur-Ameerika 1,10122, Tallinn
Ministeeriumi ja ministeeriumi valitsemisalas olevate asutuste ja teenindatavate asutuste info- ja sidesüsteemide hankimist, tarnimist, arendamist, ekspluatatsiooni ja hooldust korraldab ja teostab volitatud töötlejana Registrite ja Infosüsteemide Keskus (edaspidi RIK).
Volitatud töötleja kontaktandmed
Lubja 4, 19081, Tallinn, Eesti
E-post: rik@rik.ee
Kui te külastate meie veebilehte, siis kogume teie kohta järgmiseid andmeid:
Teie kasutatava arvuti või arvutivõrgu internetiaadress (IP-aadress)
Teie kasutatava arvuti või arvutivõrgu internetiteenuse pakkuja nimi ja aadress
Teie kasutatava arvuti veebilehitseja ja operatsioonisüsteemi tarkvaraversioon
veebilehe külastamise aeg (kellaaeg, kuupäev, aasta)
Me ei seo IP-aadresse isikut tuvastava teabega ning avaldame neid üksnes isikustamata kujul. Kogume ja säilitame andmeid selle kohta, millist veebilehe osa külastate ja kui kaua seal peatute. Neid andmeid kasutame külastusstatistika koostamiseks, et selle põhjal veebilehte arendada ja muuta see külastajasõbralikumaks.
Andmeid säilitame 1 aasta jooksul alates veebilehe külastamisest ning pärast tähtaja möödumist andmed kustutatakse. Andmetele võivad lisaks meie töötajatele juurdepääsu saada registrite ja infosüsteemide keskuse töötajad, kellel on selleks meie info- ja sidesüsteemide ekspluatatsiooni ning hoolduse korraldamise ja teostamisega seotud tööülesannete täitmisest tulenev otsene vajadus. Muudele isikutele/asutustele võime Teie andmeid edastada üksnes juhul, kui neil on selleks otsene seadusest tulenev õigus (näiteks kohus või kohtueelne menetleja) ja põhjendatud vajadus.
Teie märgukirjas, teabenõudes, selgitustaotluses või ka muus taotluses (näiteks teie isikuandmetega seotud õiguste kasutamisel) sisalduvaid isikuandmeid kasutame Teie pöördumise läbi vaatamiseks ja Teile vastamiseks. Kui peame Teile vastamiseks kelleltki teiselt järelepärimisi tegema, avaldame Teie isikuandmeid üksnes minimaalselt, hädavajalikus mahus.
Kui peame Teile vastamiseks väljastama Teile juurdepääsupiiranguga Teie isikuandmed, peame olema veendunud teie isikusamasuses. Seetõttu peate oma pöördumise omakäeliselt või digitaalselt allkirjastama.
Märgukirja ja selgitustaotluse võite esitada ka pseudonüümi kasutades.
Kui olete saatnud meile pöördumise, millele vastamine on teise asutuse pädevuses, siis edastame selle sinna. Edastamisest teavitame kindlasti ka Teid.
Kirjavahetuse andmestik on seaduse kohaselt nähtav meie avalikus dokumendiregistris. Sealt on näha kirja saatja või saaja initsiaalid, mitte nimi. Dokumendi pealkirjaks näitame internetis vastavalt „Selgitustaotlus“, „Märgukiri“ või „Teabenõue“. Täpsem pealkiri on näha üksnes asutuse-siseselt. Teeme nii Teie eraelu kaitseks.
Kui kirjutate meile juriidilise isiku või asutuse nimel (näiteks ettevõtte töötajana), siis palume kasutada mitte oma era-, vaid tööalaseid kontaktandmeid. Need kontaktandmed võivad dokumendiregistris olla avalikud.
Hoolimata juurdepääsupiirangust võivad Teie pöördumises sisalduvatele andmetele juurdepääsu saada registrite ja infosüsteemide keskuse töötajad, kellel on selleks meie info- ja sidesüsteemide ekspluatatsiooni ning hoolduse korraldamise ja teostamisega seotud tööülesannete täitmisest tulenev otsene vajadus. Muudele isikutele/asutustele võime hoolimata juurdepääsupiirangust Teie pöördumise või neis sisalduvaid andmeid edastada üksnes juhul, kui neil on selleks otsene seadusest tulenev õigus (näiteks uurimisasutus või kohus) ja põhjendatud vajadus.
Seadus lubab meil kirjavahetuse asjaolusid avalikustada, kui esineb ilmne avalikkuse huvi (avaliku teabe seaduse § 38 lõige 1, § 30 lõige 4). Seda õigust kasutame üksnes väga erandlikel juhtudel ja hoidume asjaosaliste eraelu ülemääraselt riivamast. Muu hulgas, kui isik viib ise menetlusalase info avalikkuse ette, jätame endale õiguse anda vajadusel oma tegevuse kohta avalikkusele selgitusi. Me ei avalda teavet suuremas ulatuses kui isik ise eelnevalt on avalikustanud.
Eraisikutega peetud kirjavahetust säilitame dokumendihaldussüsteemis 5 aastat. Selle tähtaja ületanud dokumendid hävitatakse ning teave kustutatakse. Ministeeriumi töötajate ametlikele e-postiaadressidele edastatud e-kirju, mida dokumendihaldussüsteemis ei registreerita säilitatakse üldjuhul 1 aasta.
Juhul kui kandideerite meile tööle (töötajaks) või teenistusse (ametnikuks), siis on Teie isikuandmete töötlemise eesmärk leida kandidaat, kelle haridus, töökogemus, teadmised ja oskused vastavad enim töö- või teenistusülesannete täitmiseks kehtestatud nõuetele, ning teha talle ettepanek asuda ametikohale. Samuti säilitame kandideerijate isikuandmeid värbamisprotsessis tekkivate võimalike õigusvaidluste lahendamiseks - kuni sellise nõude aegumiseni (1 aasta); paremusjärjestuses järgmisele kandidaadile ametikohale asumise ettepaneku tegemiseks (150 päeva arvates konkursi võitnud isikule ametikohale asumise ettepaneku tegemisest) ning kandideerinu nõusolekul ka tulevikus korraldataval konkursil osalemise ettepaneku tegemiseks.
Meile teenistusse kandideerimisel lähtume avaliku teenistuse seadusega ettenähtud reeglitest ning ametnikuks kandideerimisel peate arvestama, et ametnikele on avaliku teenistuse seadusega ettenähtud nõuded. Lõppkandidaatide puhul võime nendele nõuetele vastavust ka kontrollida. Näiteks võime karistusregistri seaduse kohaselt kontrollida, kas kandidaat on karistatud tahtliku riigivastase kuriteo eest, olenemata karistusandmete kustutamisest. Lõppkandidaatide käest võime küsida ka tema majanduslike ja muude huvide kohta korruptsioonivastase seaduse tähenduses, kui ametikohal, millele ta kandideerib, on deklaratsiooni esitamine korruptsioonivastase seaduse alusel nõutav.
Tööle kandideerimisel lähtume töölepingu seadusega sätestatust ning ei küsi teilt andmeid, mille vastu meil puudub õigustatud huvi. Näiteks kontrollime karistusregistri aktiivsest osast lisaks ametnikele ka tööle tulijate andmeid. Seaduste ja teiste õigusnormide järgimise kohustuse ning laitmatu tausta osas kehtivad ministeeriumis nii ametnikele kui töötajatele sarnased ootused ja nõuded, mistõttu peame lepingu sõlmimiseks olema veendunud, et ka tööle tulevatel inimestel ei ole kehtivaid karistusi.
Värbamisprotsessis võime nii teenistusse kui ka tööle kandideerija kohta koguda täiendavat teavet avalikest allikatest (sotsiaalmeediavõrgustikud, veebilehed, avalikud registrid jms). Kandidaadil on õigus saadud teabega tutvuda ja esitada omapoolsed selgitused-vastuväited. Eeldame, et kandideerimisdokumentides esitatud soovitajatele on kandideerija andnud nõusoleku enda kohta käivatele küsimustele vastamiseks. Samuti on soovitajad nõustunud sellega, et me nende poole teabe saamiseks pöördume.
Ametikohtade täitmiseks konkursse ja värbamist korraldab arendus- ja personalitalitus. Avaliku konkursi korraldamisest teatatakse ministeeriumi veebilehel. Lisaks võime konkursikuulutuse avaldada muudes kanalites (sh värbamisportaalides, ajalehtedes, listides jm). Isegi kui avaldame kuulutuse värbamisportaalis, saab vabale töökohale kandideerida meile otse e-postiaadressile personal@just.ee kirjutades ning kandideerimistaotlust esitades. Seda ei pea tegema värbamisportaali vahendusel. Mõnikord võime kasutada ka väliste teenusepakkujate teenuseid.
Konkursikuulutuses nimetatakse alati ka kandidaadile esitatavad nõuded haridusele, töökogemusele, teadmistele ja oskustele ning ka konkursil osalemiseks esitatavad dokumendid ja nende esitamise tähtaeg. Samuti ka muud olulised tingimused, mis erinevad tavapärasest ning mille kirjeldamine võib olla oluline tulenevalt avaliku teenistuse muudest sätetest ja kandidaatide informeerimise vajadusest.
Kandidaatide hariduse, töökogemuse, teadmiste ja oskuste vastavuse hindamiseks teenistusülesannete täitmiseks kehtestatud nõuetele võime kasutada järgmiseid meetodeid:
kandideerimise käigus esitatud dokumentide analüüs, millega kandidaat tõendab vastavust ametikohale kehtestatud nõuetele
testimine (testimiseks võime kasutada ka väliseid teenusepakkujaid)
taustauuring ja -kontroll (värbamisprotsessis võime kandidaadi kohta koguda täiendavat teavet avalikest allikatest (sotsiaalmeediavõrgustikud, veebilehed, avalikud registrid jms), kandidaadil on õigus saadud teabega tutvuda ja esitada omapoolsed selgitused-vastuväited ning eeldame, et kandideerimisdokumentides esitatud soovitajatele on kandideerija andnud nõusoleku enda kohta käivatele küsimustele vastamiseks, ning nõustunud sellega, et me nende poole teabe saamiseks pöördume)
kirjalik ülesanne
tervisekontroll ja kehalised katsed (ainult ministeeriumi vanglate osakonna kandidaatidele)
muu kandidaadi hindamiseks asjakohane meetod
Teistele kandidaatidele Teie andmeid ei avaldata. Samuti ei avalda me Teile teiste kandidaatide andmeid. Kandidaatide hindamisesse võime vajadusel kaasata lisaks ministeeriumi ametnikele asutuseväliseid asjatundjaid. Andmetele võivad lisaks meie töötajatele juurdepääsu saada registrite ja infosüsteemide keskuse töötajad, kellel on selleks meie info- ja sidesüsteemide ekspluatatsiooni ning hoolduse korraldamise ja teostamisega seotud tööülesannete täitmisest tulenev otsene vajadus. Kandidaadi andmed on juurdepääsupiiranguga teave ning muudele isikutele/asutustele võime Teie andmeid edastada üksnes juhul, kui neil on selleks otsene seadusest tulenev õigus (näiteks kohus või kohtueelne menetleja) ja põhjendatud vajadus.
Kinnistusraamat on andmekogu, mille eesmärgiks on koguda, säilitada ja avalikustada teavet kinnisomandi tekkimise, üleandmise ja kinnisasja asjaõigusega koormamise, samuti kinnisasja koormava asjaõiguse üleandmise, koormamise, selle sisu muutmise või lõpetamise kohta.
Kinnistusraamatu seaduse alusel kantakse kinnistusraamatusse andmed kõikide Eesti Vabariigi kinnisomandite tekkimiste, üleandmiste ja kinnistute - kinnisasjade (maatükk), hoonestusõiguste, korteriomandite, korterihoonestusõiguste asjaõigusega koormamiste, samuti kinnisasju koormavate asjaõiguste üleandmiste, koormamiste, nende sisu muutmiste või lõpetamiste kohta.
Säilitustähtaeg
Kinnistusraamatusse kantud andmeid säilitatakse alatiselt. Teatud teabe ja andmete näol võib olla tegemist rahvusliku kultuuripärandiga, mida tuleb arhiiviseaduse alusel säilitada tulevaste põlvede jaoks ning mis tuleb teatud ajavahemiku järel anda üle rahvusarhiivile. Vastavalt rahvusarhiivi 31.10.2017 hindamisotsusele nr 51 on kinnisturaamat tunnistatud arhiiviväärtusega andmekoguks ning elektroonilise kinnistusraamatu koosseisu kuuluvaid kinnistusregistriosasid, kinnistustoimikuid ja kinnistuspäevikut ning neisse kantud andmeid säilitatakse alaliselt.
Kinnistusraamatu volitatud töötlejad on Tartu maakohtu kinnistusosakond ning registrite ja infosüsteemide keskus. Seega võivad kõikidele kinnistusraamatusse kantud andmetele juurdepääsu saada vastutava ja volitatud töötlejate töötajad, kui selline vajadus tuleneb nende tööülesannetest.
Kinnistusraamatu koosseisu kuuluvad kinnistusregister; kinnistuspäevik; kinnistustoimik. Kinnistusregistri registriosasse kantavate andmetega võib igaüks vastavalt kinnistusraamatu seadusele tutvuda ja saada sellest väljatrükke. Tutvumiseks piisab registriosa (kinnistu) numbri, aadressi või omaniku nime teadmisest.
Kinnistustoimikus säilitatakse kõiki kinnistu kohta käivaid dokumente. Kinnistustoimikuga võib vastavalt kinnistusraamatu seadusele tutvuda ja sellest väljatrükke saada õigustatud huvi olemasolu korral. Kinnistu omanik, notar, kohtutäitur, kohus ja järelevalveõiguslik asutus ei pea kinnistustoimikuga tutvumiseks tõendama õigustatud huvi.
Rohkem teavet kinnisturaamatu kohta.
Äriregistri pidamise eesmärk on füüsilisest isikutest ettevõtjate ja äriühingute õigusvõime, esindusõiguse, majandusnäitajate ja muude ettevõtlusega seotud andmete avalikustamine ja säilitamine. Mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri pidamise eesmärk on mittetulundusühingute ja sihtasutuste õigusvõime, esindusõiguse, majandusnäitajate ja muude nende tegevusega seotud andmete avalikustamine ja säilitamine. Korteriühistute register on mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri osa, mille pidamise eesmärgiks on korteriühistute esindusõiguse, majandusnäitajate ja muude nende tegevusega seotud andmete avalikustamine ja säilitamine.
Kui omate või olete omanud ettevõtet, kuulute ettevõtte juhatusse, olete asutanud sihtasutuse või mittetulundusühingu, olete korteriühistu esindusõigusega isik vms, siis kantakse teie isikuandmed äriseadustiku alusel äriregistrisse, sihtasutuste seaduse või mittetulundusühingute seaduse alusel mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse või korteriomandi- ja korteriühistuseaduse alusel korteriühistute registrisse.
Äriregistrisse, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud andmeid säilitatakse alaliselt. Teatud teabe ja andmete näol võib olla tegemist rahvusliku kultuuripärandiga, mida tuleb arhiiviseaduse alusel säilitada tulevaste põlvede jaoks ning mis tuleb teatud ajavahemiku järel anda üle rahvusarhiivile. Vastavalt rahvusarhiivi 31.10.2017 hindamisotsusele nr 51 on äriregister (s.h. äriregister, mittetulundusühingute ja sihtasutuste register s.h. korteriühistute register, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste register) tunnistatud arhiiviväärtusega andmekoguks ning neisse kantud andmeid säilitatakse alaliselt.
Äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri, korteriühistute registri volitatud töötlejad on Tartu maakohtu registriosakond ning registrite ja infosüsteemide keskus. Seega võivad kõikidele registrisse kantud andmetele juurdepääsu saada vastutava ja volitatud töötlejate töötajad, kui selline vajadus tuleneb nende tööülesannetest.
Äriregistri koosseisu kuuluvad registrikaart, äritoimikud ja registritoimikud. Registrikaardile kantud andmete ja äritoimikusse kantud dokumentidega on vastavalt äriseadustikule igaühel õigus tutvuda ning saada registrikaardist ja äritoimikus olevast dokumendist ärakirju. Registritoimikusse kantud dokumentidega võib tutvuda pädev riigiasutus, muu hulgas kohus menetluses ning kohtutäitur ja isik, kellel notar on tuvastanud selleks õigustatud huvi.
Mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri koosseisu kuuluvad registrikaart, avalikud toimikud ja
registritoimikud. Mittetulundusühingu registrikaardile, sihtasutuse registrikaardile ja korteriühistu registrikaardile kantuid andmetega ning avalikus toimikus säilitatavate dokumentidega on mittetulundusühingute seaduse kohaselt igaühel õigus tutvuda ning saada registrikaardist ja avalikus toimikus olevast dokumendist ärakirju. Registritoimikusse kantud dokumentidega võib tutvuda isik, kellel notar on tuvastanud selleks õigustatud huvi.
Rohkem teavet äriregistri kohta:
Ettevotjaportaal
Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikku registri pidamise eesmärk on põhiseaduslike institutsioonide ja neid teenindavate asutuste, valitsusasutuste ja valitsusasutuste hallatavate riigiasutuste, avalik-õiguslike juriidiliste isikute, avalik-õiguslike juriidiliste isikute asutuste, kohaliku omavalitsuse ametiasutuste ja kohaliku omavalitsuse ametiasutuste hallatavate asutuste, riigi muude institutsioonide ja riigitulundusasutuste üle arvestuse pidamine ning registriandmete kättesaadavaks tegemine.
Seega, kui olete avaliku sektori asutuse esindusõigusega isik, siis kantakse teie nimi ja isikukood ning esindusõigust tõendava dokumendi andmed vabariigi valitsuse seaduse alusel asutatud riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikkusse registrisse.
Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste registrisse kantud andmeid säilitatakse alaliselt. Teatud teabe ja andmete näol võib olla tegemist rahvusliku kultuuripärandiga, mida tuleb arhiiviseaduse alusel säilitada tulevaste põlvede jaoks ning mis tuleb teatud ajavahemiku järel anda üle rahvusarhiivile. Vastavalt rahvusarhiivi 31.10.2017 hindamisotsusele nr 51 on riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste register tunnistatud arhiiviväärtusega andmekoguks ning neisse kantud andmeid säilitatakse alaliselt.
Registri volitatud töötlejad on Tartu maakohtu registriosakond ning registrite ja infosüsteemide keskus. Seega võivad kõikidele registrisse kantud andmetele juurdepääsu saada vastutava ja volitatud töötlejate töötajad, kui selline vajadus tuleneb nende tööülesannetest. Kohtute seaduse kohaselt on registri eesmärk avaliku sektori siseselt riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste üle arvestuse pidamine ning registriandmete kättesaadavaks tegemine. Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste, avalik-õiguslike juriidiliste isikute ning põhiseaduslike institutsioonide andmeid on võimalik vaadata e-äriregistri infosüsteemis.
Kohtute infosüsteem on andmekogu, mille eesmärk on kohtute töö korraldamine, statistika kogumine, kohtulahendite kogumine, süstematiseerimine ning kohtutele ja avalikkusele kättesaadavaks tegemine. Kohtute infosüsteemi kantakse kõikide kohtuasjade menetlusosalisi ja sisu kajastavad andmed, kohtuasjade menetluse kulgu kajastavad andmed, kohtustatistika jaoks vajalikud andmed ning kohtuasjade süstematiseerimiseks ja sisuliseks analüüsiks vajalikud andmed. Seega koondab kohtute infosüsteem endas andmeid kõikide Eesti Vabariigi kohtute menetletavate ja menetletud kriminaalasjade, tsiviilasjade, halduskohtumenetluse asjade, väärteo kohtumenetluse asjade ja põhiseaduslikkuse järelevalve asjade, nende sisu ja menetluse kulgemise kohta.
Kui osalete või olete osalenud kriminaalasjade, tsiviilasjade, halduskohtumenetluse asjade, väärteo kohtumenetluse asjade ja põhiseaduslikkuse järelevalve asjade menetlemisel kohtus, siis kantakse Teie isikuandmed kohtute seaduse alusel kohtute infosüsteemi.
Kohtute infosüsteemi kantud andmeid säilitatakse alaliselt. Teatud teabe ja andmete näol võib olla tegemist rahvusliku kultuuripärandiga, mida tuleb arhiiviseaduse alusel säilitada tulevaste põlvede jaoks ning mis tuleb teatud ajavahemiku järel anda üle rahvusarhiivile. Vastavalt rahvusarhiivi 31.10.2017 hindamisotsusele nr 51 on kohtute infosüsteem tunnistatud arhiiviväärtusega andmekoguks ning sinna kantud andmeid säilitatakse alaliselt.
Põhiseaduse § 24 lõigetes 3 ja 4 sätestatud kohtumenetluse avalikkuse ja kohtulahendi kuulutamise avalikkuse põhimõtete rakendamiseks avaldatakse kohtumenetluse seadustike alusel andmed kohtuistungi aja kohta, andmed kohtuotsuse avalikult kuulutamise aja kohta ning jõustunud kohtulahendid Riigi Teataja võrguväljaande veebilehe vahendusel. Andmed kohtuistungi aja ja kohtuotsuse avalikult kuulutamise aja kohta avaldatakse üksnes piiratud ajavahemikuks ning need sisaldavad menetlusosaliste nimesid ja ka kohtuasja üldist kirjeldust. Jõustunud kohtulahendid avaldatakse kohtumenetluse seadustes ettenähtud juhtudel ja viisil.
Muud kohtute infosüsteemi kantud andmed on juurdepääsupiiranguga. Kohtute infosüsteemi volitatud töötlejad on Justiitsministeerium ja Eesti Vabariigi kohtud ning kohtute infosüsteemi arendab, hooldab ja majutab registrite ja infosüsteemide keskus. Seega võivad kohtute infosüsteemi kantud andmetele juurdepääsu saada kohtunikud, kohtuteenistuses olevad ametnikud ja kohtu töötajad, prokurörid ja kriminaalhooldajad kriminaal ja väärteoasjade osas, justiitsministeeriumi ametnikud, kes tegelevad kohtute järelevalve, kohtuhalduse, kohtute infosüsteemiga või kohtupraktika analüüsiga, ja vanglateenistuse ametikohtadel olevad ametnikud, kes tegelevad kinnipeetava kriminogeensete riskide hindamisega ja selle üle järelevalve teostamisega, registrite ja infosüsteemide keskuse töötajad, kes tegelevad kohtute infosüsteemi arendamise ja hooldamisega, õiguskantsleri kantselei ametnikud õiguskantslerile seadusega pandud ülesannete täitmiseks. Lisaks on kohtute infosüsteemi andmetele juurdepääsuõigus riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutusel ning juriidilisel või füüsilisel isikul seadusega sätestatud ülesannete täitmiseks ja välisriigi asutusel ja isikul, kui see õigus on sätestatud välislepinguga.
Rohkem teavet kohtute infosüsteemi kohta:
http://www.rik.ee/et/e-toimik
http://www.rik.ee/et/e-toimik/tavakasutaja
Maksekäsu kiirmenetluse infosüsteem eesmärgiks on:
tagada ülevaade kohtu menetluses olevatest maksekäsu kiirmenetlustest;
kajastada andmeid maksekäsu kiirmenetluse käigus tehtud toimingute kohta;
võimaldada andmete ja dokumentide elektroonilist vastuvõtmist, edastamist ja säilitamist;
võimaldada andmete automatiseeritud kasutamist menetlusdokumentide koostamiseks;
võimaldada maksekäsuosakonna töö korraldamist ja tagada õiguspoliitiliste otsuste tegemiseks vajaliku kohtustatistika kogumine.
Kui olete esitanud maksekäsu kirimenetluse avalduse, teie kohta on esitatud maksekäsu kiirmenetluse avaldus või olete osalenud maksekäsu kiirmenetluses, siis kantakse teie isikuandmed tsiviilkohtumenetluse seadustiku alusel maksekäsu kiirmenetluse Infosüsteemi.
Infosüsteemi kantud või edastatud andmeid ja menetlusdokumente säilitatakse tsiviilkohtumenetluse seadustikus ja selle alusel antud õigusaktides sätestatud korras. Infosüsteemi andmete ja menetlusdokumentide kande ning päringu kohta säilitatakse vähemalt järgmised andmed (edaspidi logid):
kande või päringu teinud kasutaja ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
kande või päringu tegemise kuupäev ja kellaaeg;
kande või päringu objekt.
Kande logisid konkreetse menetluse kohta säilitatakse nii kaua, kui säilitatakse konkreetse menetluse kohta infosüsteemi kantud andmeid ja menetlusdokumente, kui seadusest ei tulene teisiti. Päringu logisid säilitatakse 3 aastat alates päringu tegemisest. Säilitustähtaja möödumisel kustutatakse infosüsteemi kantud või edastatud andmed ja menetlusdokumendid ning logid automaatselt.
Maksekäsu kiirmenetluse Infosüsteemi volitatud töötlejad on maksekäsu kiirmenetlust läbi viivad kohtud ning infosüsteemi arendab, hooldab ja majutab registrite ja infosüsteemide keskus. Muudele isikutele edastatakse infosüsteemist andmeid üksnes seadusega ettenähtud ülesande täitmiseks.
E-toimiku menetlemise infosüsteem (edaspidi e-toimiku süsteem) on kohtumenetluses ja süüteomenetluses menetlusandmete ja isikuandmete töötlemiseks peetav riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, mille eesmärk on:
1) tagada ülevaade kohtute menetluses olevatest tsiviil- ja haldusasjadest;
2) kajastada andmeid kohtumenetluse käigus tehtud toimingute kohta;
3) võimaldada kohtute töö korraldamist;
4) tagada õiguspoliitiliste otsustuste tegemiseks vajaliku kohtustatistika kogumine;
6) tagada ülevaade kohtuvälise menetleja ja kohtu menetluses olevatest väärteoasjadest, samuti alustamata jäetud väärteomenetlustest;
7) tagada ülevaade uurimisasutuste, prokuratuuri ja kohtute menetluses olevatest kriminaalasjadest, samuti alustamata jäetud kriminaalasjadest;
8) kajastada andmeid väärteomenetluse ja kriminaalmenetluse käigus tehtud toimingute kohta;
8) võimaldada menetlejate töö korraldamist;
9) tagada karistuspoliitiliste otsustuste tegemiseks vajaliku statistika kogumine;
10) võimaldada andmete ja dokumentide elektroonilist edastamist.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku alusel ja halduskohtumenetluse seadustiku alusel kantakse andmekogusse
1) andmed menetluses olevate ja lõpetatud tsiviil ja haldusasjade kohta;
2) andmed tsiviil ja halduskohtumenetluse käigus tehtud toimingute kohta;
3) digitaalsed dokumendid käesolevas seadustikus sätestatud juhtudel;
4) andmed menetleja, menetlusosalise ja menetluses osaleja kohta;
5) kohtulahendid.
Kriminaalmenetluse seadustiku alusel kantakse andmekogusse:
1) andmed menetluses olevate, alustamata jäetud ja lõpetatud kriminaalasjade kohta;
2) andmed kriminaalmenetluse käigus tehtud toimingute kohta;
4) andmed menetleja, menetlusosalise, süüdimõistetu, eksperdi, asjatundja ja tunnistaja kohta;
5) kohtulahend.
Väärteomenetluse seadustiku alusel kantakse andmekogusse:
1) andmed menetluses olevate, alustamata jäetud ja lõpetatud väärteomenetluste kohta;
2) andmed väärteomenetluse käigus tehtud toimingute kohta;
4) andmed menetleja, menetlusosalise, süüdlase, eksperdi ja tunnistaja kohta;
5) kohtuvälise menetleja ja kohtu lahend.
E-toimiku süsteemi esitatakse andmed kas e-toimiku süsteemi liidese või e-toimiku süsteemiga liidestatud teise andmekogu kaudu. E-toimiku süsteemi liidesed on:
E-toimiku süsteemiga liidestatud teised andmekogud on:
8) kinnipeetavate, vahistatute, arestialuste ja kriminaalhooldusaluste andmekogu.
E-toimiku süsteemi volitatud töötlejad on kohtud, prokuratuur, politseiasutused; „Kriminaalmenetluse seadustiku“ §-s 31 nimetatud uurimisasutused, „Väärteomenetluse seadustiku“ §-s 9 nimetatud kohtuvälised menetlejad, julgeolekuasutused, kohtutäiturid, maksukorralduse seaduse § 17 lõikes 31 nimetatud maksukohustuslaste registri volitatud töötlejad, vanglad ja arestimajad, kriminaalhooldaja kriminaalhooldusseaduse § 3 lõike 1 tähenduses. E-toimiku süsteemi arendab, hooldab ja majutab justiitsministeeriumi hallatav riigiasutus registrite ja infosüsteemide keskus. Täpsemad volitatud töötlejate juurdepääsutingimused e-toimikusse kantud andmetele on sätestatud e-toimiku põhimääruses. Muudele isikutele edastatakse e-toimiku andmeid üksnes juhul, kui see on vajalik seadusega ettenähtud ülesannete täitmiseks.
Registri pidamise eesmärk on usaldusväärse teabe andmine isiku karistusandmete kohta, isiku teavitamine tema kohta registrisse kantud andmetest, isiku karistusandmete vahetamine välisriigiga.
Karistusregistri seaduse alusel kantakse registrisse isiku karistusandmed järgmiste kohtulahendite ja ametnike otsuste alusel:
Karistusandmed kustutatakse registrist ja kantakse üle arhiivi, kui:
Kui isik oli süüteo toimepanemise ajal alaealine, siis tema karistusandmed kustutatakse registrist ja kantakse üle arhiivi, kui:
Lisakaristus kustutatakse registrist pärast lisakaristuse ärakandmist.
Karistusandmete kustutamisel ja arhiivi kandmisel märgitakse karistusandmete juurde andmete arhiivi kandmise kuupäev. Väärteo eest mõistetud karistuse andmeid säilitatakse arhiveerituna 10 aastat, kuriteo eest mõistetud karistuse andmeid säilitatakse arhiveerituna 50 aastat arhiivi kandmise kuupäevast arvates.
Registri volitatud töötleja on registrite ja infosüsteemide keskus.
Karistusregistri seaduse alusel on registrisse kantud andmed avalikud ja igaühel on õigus saada registrist andmeid. Andmed väljastatakse registriteatena, milleks on:
Registri väljavõttes füüsilise isiku kohta ei märgita andmeid väärteo eest mõistetud karistuse kohta, kui isikule on mõistetud karistusena rahatrahv suurusega alla 50 trahviühiku, välja arvatud juhul, kui füüsiline isik on korduvalt toime pannud väärteo või kui lisaks rahatrahvile on isikule mõistetud lisakaristus.
Kui päringu teeb isik enda kohta märgitakse isiku soovil ka andmed tema kohta tehtud päringu aja ning päringu teinud isiku kohta.
Õigus saada registrist alaealise isiku karistusandmeid on üksnes:
Registri arhiivis asuvaid andmeid on õigus saada:
16) politsei- ja piirivalveametil relvaseaduses sätestatud taustakontrolli tegemiseks.
Registriteadet võib välisriiki väljastada Euroopa Liidu õigusakti või välislepinguga sätestatud juhtudel ja korras. Pärast isiku karistusandmete kustutamist registrist asendatakse avalikustatud kohtulahendites või muudes registrisse kandmise aluseks olnud ametnike avalikustatud otsustes isiku nimi initsiaalide või tähemärgiga. Isiku nime ei asendata, kui isik on süüdi mõistetud karistusseadustiku §-s 89–93, 95–112 või 114, § 133 lõikes 2, § 134 lõikes 2, §-s 135, 141 või 142, § 143 lõikes 2, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-s 144–146, 175–179, 184, 185, 187, 237, 255, 256, 268, 394, 403–405, 414, 415 või 418 sätestatud süüteo toimepanemise eest.
Rohkem teavet karistusregistri kohta.
Kinnipeetavate, vahistatute, arestialuste ja kriminaalhooldusaluste andmekogu eesmärkon:
Vangistusseaduse alusel kantakse andmekogusse:
Isiku andmeid töödeldakse andmekogus sel ajal, kui isik viibib vangistuses või eelvangistuses, kannab aresti või on kriminaalhooldusel. Pärast vangistusest, eelvangistusest või aresti kandmiselt vabanemist või kriminaalhoolduse lõppemist töödeldakse, arhiveeritakse ja kustutatakse isiku kohta kogutud teave käesolevas seaduses sätestatud tähtaja möödumisel ja ulatuses.
Isiku kohta kogutud andmed, välja arvatud isiku karistuse kandmise või kriminaalhoolduse algusaeg, koht ja alus, karistuse kandmiselt vabastamise või kriminaalhoolduse lõppemise aeg ja koht ning isiku tuvastamist võimaldavad nimi ja isikukood või sünniaeg, kantakse andmekogu arhiivi ja nende töötlemist piiratakse järgmistel juhtudel:
Arhiivis olevad andmed kustutatakse väärteo eest mõistetud aresti korral, kui andmete arhiveerimisest on möödunud kümme aastat ja kuriteo eest mõistetud karistuse korral viiskümmend aastat arhiivi kandmise kuupäevast arvates.
Andmed vanglasse siseneva ja vanglast väljuva isiku, sõiduki ja nendega kaasas oleva tehnikavahendi kohta arhiveeritakse, kui isiku viimasest vanglasse sisenemisest on möödunud kolm aastat, ja kustutatakse, kui viimasest vanglasse sisenemisest on möödunud kümme aastat. Kui isiku sisenemine vanglasse oli seotud konkreetse kinnipeetavaga või vahistatuga, kohaldatakse andmete arhiveerimisele käesoleva paragrahvi teistes lõigetes sätestatud tähtaegasid.
Andmete arhiveerimise ja kustutamise tähtaja kulgemine katkeb, kui isik asub kandma vangistust, eelvangistust, aresti või ta määratakse kriminaalhooldusele. Sellisel juhul aktiveeritakse arhiveeritud andmed ja jätkatakse uute andmete kogumist.
Andmete arhiivist väljastamine on lubatud uurimisasutusele kriminaalmenetluses esimese astme kuriteo või tahtliku teise astme kuriteo, mille eest on ette nähtud karistusena vähemalt kuni kolm aastat vangistust, asjaolude väljaselgitamiseks ning julgeolekuasutusele julgeolekuasutuste seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks või riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses nimetatud julgeolekukontrolli teostamiseks. Andmete arhiivist väljastamise ja selle ulatuse üle otsustab vangiregistri vastutav töötleja viieteistkümne päeva jooksul taotluse saamisest arvates. Taotleja on kohustatud oma taotlust põhjendama.
Andmekogu volitatud töötlejad (edaspidi volitatud töötleja) on vanglad ning politsei- ja piirivalveamet. Registrite ja infosüsteemide keskus on volitatud töötlejaks andmekogu majutamisel, hooldamisel ja arendustööde tegemisel. Aktsiaselts Medisoft on kirjaliku lepingu alusel volitatud töötlejaks andmekogu hooldamisel ja arendustööde tegemisel kinnipeetavate tervishoiuteenuse osutamise andmete osas.
Andmekogusse kantud andmed on ette nähtud asutusesiseseks kasutamiseks. Andmeid väljastatakse üksnes seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga ettenähtud ülesannete täitmiseks ning selleks vajalikus mahus vangiregistri põhimääruses nimetatud isikutele või andmekogudele. Andmeid võib edastada teise riiki seaduse, välislepingu või muu Eesti jaoks siduva rahvusvahelise kohustuse täitmiseks üksnes juhul, kui neid kasutatakse seadusega kindlaks määratud ülesannete täitmiseks ning kooskõlas andmete töötlemise ja andmekogusse kandmise eesmärgiga. Kinnipeetavale, vahistatule, arestialusele ja kriminaalhooldusalusele väljastatakse nende kohta andmekogusse kantud andmeid digitaalselt või omakäeliselt allkirjastatud taotluse alusel. Vanglateenistuse ametnik võib keelduda vangiregistrist andmete väljastamisest, kui need sisaldavad informatsiooni vanglatöös kasutatavate meetodite, taktika või julgeolekuriskide hindamise kohta ning kui selle avalikuks tulek võib ohustada vangistuse, eelvangistuse, aresti või kriminaalhoolduse täideviimist, samuti teistel seaduses sätestatud alustel. Vastutav töötleja võib õigusaktis sätestatud juhul väljastada vangiregistri andmeid statistilisel eesmärgil kasutamiseks. Andmed väljastatakse kujul, mis ei võimalda isikuid identifitseerida.
Eesmärk ja õiguslik alus
Ametlikud Teadaanded on Eesti Vabariigi ametlik võrguväljaanne, milles avaldatakse Riigi Teataja seaduse alusel avalikult teatavaks tegemiseks teated, kutsed ja kuulutused (edaspidi teadaanne), mille avaldamise kohustus tuleneb seadusest või Vabariigi Valitsuse või ministri määrusest ja mille avaldamine muus väljaandes ei ole ette nähtud.
Teadaandeid ja nende kohta käivad andmeid säilitatakse vastavalt määratud säilitustähtaegadele, kuid kõige kauem 30 aastat nende arhiivi kandmisest. Kui teadaandele on hindamise tulemusel antud arhiiviväärtus, siis säilitatakse teadaannet püsivalt.
Ametlike Teadaannete väljaandja ja vastutav töötleja on Justiitsministeerium ning volitatud töötleja on registrite ja infosüsteemide keskus. Andmekogusse andmete andjaks on õigusakti alusel teadaande esitamiseks kohustatud või õigustatud isik või haldusorgan. Igaühel on õigus Ametlike Teadaannete veebilehel avaldatud teadaannetele tasuta juurde pääseda kuni avaldamise lõpetamiseni.
Teadaande esitaja määrab esitamisel teadaande avaldamise lõpetamise tähtaja, arvestades avaldamise eesmärgi saavutamise vajadust, kui see on teadaande esitamisel teada. Teadaande avaldamine lõpetatakse tähtaja saabumisel automaatselt. Kui avaldamise lõpetamise tähtaeg ei ole teadaande esitamisel teada, teatab esitaja tähtaja saabumisel sellest Ametlike Teadaannete väljaandjale. Puudutatud isik võib teadaande esitajalt nõuda selle teadaande avaldamise lõpetamist, mille avaldamise eesmärk on täidetud. Teadaande esitaja teatab avaldamise lõpetamisest Ametlike Teadaannete väljaandjale. Avaldamise tähtaja lõppemisel lõpetatakse teadaande avaldamine ja kantakse see andmekogu arhiivi automaatselt.
Andmekogu arhiivi kantud teadaandele on õigus juurde pääseda veebiliidese kaudu digitaalseks isiku tõendamiseks ettenähtud dokumendi abil:
Rohkem teavet Ametlike Teadaannete kohta.
Registri pidamise eesmärgiks on korruptsioonivastase seaduse alusel selleks kohustatud ametiisiku (edaspidi deklarant) andmete töötlemine eesmärgiga teadvustada deklarandi ametikohustuste täitmist mõjutada võivad huvid. Register võimaldab deklaratsioonide elektroonilist esitamist, hoidmist, haldamist, kontrollimist ja avalikustamist.
Korruptsioonivastase seaduse alusel peavad selles nimetatud isikud esitama registrisse huvide deklaratsiooni. Korruptsioonivastase seaduse alusel peab registrisse kantud deklaratsiooni andmetega tutvumiseks isik identifitseerima end digitaalse isikutunnistuse abil ning deklarandil on õigus saada registrist teavet selle kohta, kes on tema deklaratsiooniga tutvunud.
Deklaratsiooni hoitakse 7 aastat deklaratsiooni esitamisest arvates. Seejärel deklaratsioon hävitatakse registri põhimäärusega sätestatud korras.
Registri volitatud töötleja on maksu- ja tolliamet.
Deklarantide deklaratsioonid avalikustatakse registri põhimääruses sätestatud korra kohaselt. Deklaratsiooni andmetega tutvumiseks peab isik identifitseerima end digitaalse isikutunnistuse abil. Deklarandil on õigus saada registrist teavet selle kohta, kes on tema deklaratsiooniga tutvunud.
Deklaratsioon avalikustatakse kolmeks aastaks. Deklaratsiooni ei avalikustata ja juba avalikustatud deklaratsiooni avalikustamine lõpetatakse, kui pädev asutus on teavitanud registrit deklarandi deklaratsiooni esitamise kohustuse kehtetuks tunnistamisest või kui deklarant on rahvastikuregistri andmetel surnud.
Ainult asutusesiseseks kasutamiseks on:
1) avalikustatud deklaratsioonis korruptsioonivastase seaduse § 14 lõike 6 punktides 2 ja 3 nimetatud andmed ning abieluvaralepingu andmed, mida ei kanta abieluvararegistri kaardile;
Õigus tutvuda kõigi deklaratsioonis sisalduvate andmetega on:
Rohkem teavet huvide deklareerimise kohta:
Koostamise juhised
Deklaratsiooni esitajad
Riikliku sõrmejälgede registri pidamise eesmärgiks on seaduse alusel kogutud ja registrisse kantud isikute daktüloskopeerimisel saadud andmete ja sündmuskoha või muu objekti vaatlusel kogutud naha papillaarkurrustiku jälgede töötlemine.
Kriminaalmenetluse seadustiku alusel võetakse juhul, kui olete kriminaalmenetluses kahtlustatav, süüdistatav või süüdimõistetu karistusseadustiku 9. peatüki 1., 2., 6. või 7. jaos, 11. peatüki 2. jaos, 22. peatüki 1. või 4. jaos nimetatud või muus karistusseadustiku peatükis sätestatud tahtlikus kuriteos, mille koosseisutunnus on vägivalla kasutamine ning mis on karistatav vähemalt kaheaastase vangistusega, teilt süütegude menetlemise, avastamise ja ärahoidmise eesmärgil sõrmejäljed ning kantakse need riiklikusse sõrmejälgede registrisse. Samal eesmärgil võib sõrmejäljed võtta ka kahtlustatavalt, süüdistatavalt või süüdimõistetult, kes on süüdi mõistetud kuriteos mis on karistusseadustiku kohaselt karistatav vähemalt üheaastase vangistusega.
Vangistusseaduse alusel võetakse teilt sõrmejäljed ja kantakse riiklikusse sõrmejälgede registrisse kui olete vanglas vangistust kandev süüdimõistetu.
Politsei ja piirivalve seaduse alusel võetakse teilt sõrmejäljed ja kantakse riiklikusse sõrmejälgede registrisse kui olete sündmuskohti teenindav või ekspertiisi- ja uuringuobjektidega kokku puutuv politseiametnik.
Kohtuekspertiisiseaduse alusel võetakse teilt sõrmejäljed ja kantakse riiklikusse sõrmejälgede registrisse kui olete riiklikus ekspertiisiasutuses ekspertiisiobjektiga kokku puutuv töötaja.
Päästeteenistuse seaduse alusel võetakse teilt sõrmejäljed ja kantakse riiklikusse sõrmejälgede registrisse kui olete demineerimistööga seotud päästeametnik.
Kaitseväeteenistuse seaduse alusel võetakse teilt sõrmejäljed ja kantakse riiklikusse sõrmejälgede registrisse kui olete kaitseväes rahuajal demineerimistöödega seotud tegevväelane.
Isiku daktüloskopeerimisel saadud andmed säilitatakse riiklikus sõrmejälgede registris andmete registritesse kandmisest 40 aastat, kui seaduses ei sätestata teisiti. Pärast nimetatud tähtaja möödumist andmed suletakse ja arhiveeritakse. Isiku õigeksmõistmisel, kriminaalmenetluse lõpetamisel kriminaalmenetluse seadustiku § 200 alusel või väärteomenetluse lõpetamisel väärteomenetluse seadustiku § 29 lõike 1 punktide 1–3 ja 5–7 alusel kustutatakse isiku daktüloskopeerimisel saadud andmed riiklikust sõrmejälgede registrist kohtuotsuse, prokuratuuri, uurimisasutuse või kohtuvälise menetleja määruse alusel 14 päeva jooksul. Kriminaalmenetluse seadustiku § 100 lõike 11 alusel välistamise eesmärgil kogutud võrdlusandmeid ei kanta riiklikusse sõrmejälgede registrisse või kustutatakse nimetatud registritest kohe pärast võrdlusuuringu läbiviimist. Kriminaalmenetluse seadustiku § 99 lõike 2 alusel riiklikusse sõrmejälgede registrisse kantud isikustamata naha papillaarkurrustiku jälgi säilitatakse 75 aastat või kuni isikuga seostamiseni.
Kohtuekspertiisi seaduse § 251 lõike 3, politsei ja piirivalve seaduse § 451 lõike 3, päästeteenistuse seaduse § 73 lõike 3 ning kaitseväeteenistuse seaduse § 921 lõike 3 alusel vastavalt riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja riiklikusse DNA registrisse kantud riikliku ekspertiisiasutuse töötaja, politseiametniku, demineerimistööga seotud päästeametniku ning demineerimistööga seotud tegevväelase daktüloskopeerimisel ja DNA-proovi analüüsil saadud andmed kustutatakse nimetatud registritest käesoleva seaduse § 251 lõike 4, politsei ja piirivalve seaduse § 451 lõike 4, päästeteenistuse seaduse § 73 lõike 4 ning kaitseväeteenistuse seaduse § 921 lõike 4 kohaselt.
Riikliku sõrmejälgede registri arhiivis säilitatakse isikute daktüloskopeerimisel saadud andmeid 35 aastat pärast registris andmete sulgemist. Süütegude avastamiseks kasutatakse ja vajaduse korral väljastatakse menetleja põhjendatud taotluse või ekspertiisimääruse alusel riikliku sõrmejälgede registri arhiivis olevaid süütegude avastamise või ärahoidmise eesmärgil kogutud andmeid, kui kriminaalmenetluse esemeks on esimese astme kuritegu või tahtlikult toimepandud teise astme kuritegu, mille eest on karistusena ette nähtud vähemalt kuni kolm aastat vangistust.
Registri volitatud töötlejaks on Eesti kohtuekspertiisi instituut. Registrit arendab, hooldab ja majutab registrite ja infosüsteemide keskus. Riiklikusse sõrmejälgede registrisse kantud andmed ei kuulu avalikustamisele ning on juurdepääsupiiranguga. Juurdepääs registrisse kantud andmetele on registri volitatud töötlejal. Volitatud töötleja kasutab andmeid kooskõlas seadusega talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks. Registrisse kantud andmed väljastatakse:
1.15. Kui Teie isikuandmed on kantud riiklikusse DNA registrisse (oleme riikliku DNA registri vastutav töötleja)
Riiklik DNA-registri eesmärgiks on seaduse alusel kogutud ja registrisse kantud DNA-proovide analüüsil saadud andmete töötlemine.
Kriminaalmenetluse seadustiku alusel võetakse juhul, kui olete kriminaalmenetluses kahtlustatav, süüdistatav või süüdimõistetu karistusseadustiku 9. peatüki 1., 2., 6. või 7. jaos, 11. peatüki 2. jaos, 22. peatüki 1. või 4. jaos nimetatud või muus karistusseadustiku peatükis sätestatud tahtlikus kuriteos, mille koosseisutunnus on vägivalla kasutamine ning mis on karistatav vähemalt kaheaastase vangistusega, teilt süütegude menetlemise, avastamise ja ärahoidmise eesmärgil DNA-proov ning kantakse see riiklikusse DNA registrisse. Samal eesmärgil võib DNA-proovi võtta ka kahtlustatavalt, süüdistatavalt või süüdimõistetult, keda kahtlustatakse või süüdistatakse või kes on süüdi mõistetud kuriteos mis on karistusseadustiku kohaselt karistatav vähemalt üheaastase vangistusega.
Vangistusseaduse alusel võetakse teilt DNA-proov ja kantakse riiklikusse DNA-registrisse kui olete vanglas vangistust kandev süüdimõistetu.
Politsei ja piirivalve seaduse alusel võetakse teilt DNA-proov ja kantakse riiklikusse DNA registrisse kui olete sündmuskohti teenindav või ekspertiisi- ja uuringuobjektidega kokku puutuv politseiametnik.
Kohtuekspertiisiseaduse alusel võetakse teilt DNA-proov ja kantakse riiklikusse DNA registrisse kui olete riiklikus ekspertiisiasutuses ekspertiisiobjektiga kokku puutuv töötaja.
Päästeteenistuse seaduse alusel võetakse teilt DNA-proov ja kantakse riiklikusse DNA registrisse kui olete demineerimistööga seotud päästeametnik.
Kaitseväeteenistuse seaduse alusel võetakse teilt DNA-proov ja kantakse riiklikusse DNA registrisse kui olete kaitseväes rahuajal demineerimistöödega seotud tegevväelane.
Isiku DNA-proovi analüüsil saadud andmed säilitatakse riiklikus DNA registris andmete registrisse kandmisest 40 aastat, kui seaduses ei sätestata teisiti. Pärast nimetatud tähtaja möödumist andmed suletakse ja arhiveeritakse. Isiku õigeksmõistmisel, kriminaalmenetluse lõpetamisel kriminaalmenetluse seadustiku § 200 alusel või väärteomenetluse lõpetamisel väärteomenetluse seadustiku § 29 lõike 1 punktide 1–3 ja 5–7 alusel kustutatakse DNA-proovi analüüsil saadud andmed riiklikust DNA registrist kohtuotsuse, prokuratuuri, uurimisasutuse või kohtuvälise menetleja määruse alusel 14 päeva jooksul. Kriminaalmenetluse seadustiku § 100 lõike 11 alusel välistamise eesmärgil kogutud võrdlusandmeid ei kanta riiklikusse DNA registrisse või kustutatakse nimetatud registritest kohe pärast võrdlusuuringu läbiviimist. Kriminaalmenetluse seadustiku § 99 lõike 2 alusel riiklikusse DNA registrisse kantud isikustamata DNA-proovi analüüsil saadud andmeid säilitatakse 75 aastat või kuni isikuga seostamiseni. Isiku DNA-proov hävitatakse kaks kuud pärast vastava ekspertiisiakti või uuringu edastamist menetlejale või DNA-proovi analüüsil saadud andmete kandmist riiklikusse DNA registrisse. Erandkorras on prokuratuuri taotlusel võimalik pikendada DNA-proovi säilitamise aega kuni kriminaalmenetluse lõppemiseni.
Riikliku DNA registri arhiivis säilitatakse DNA-proovide analüüsil saadud andmeid 35 aastat pärast registris andmete sulgemist. Süütegude avastamiseks kasutatakse ja vajaduse korral väljastatakse menetleja põhjendatud taotluse või ekspertiisimääruse alusel riikliku sõrmejälgede registri ja riikliku DNA registri arhiivis olevaid süütegude avastamise või ärahoidmise eesmärgil kogutud andmeid, kui kriminaalmenetluse esemeks on esimese astme kuritegu või tahtlikult toimepandud teise astme kuritegu, mille eest on karistusena ette nähtud vähemalt kuni kolm aastat vangistust.
Registri volitatud töötlejaks on Eesti kohtuekspertiisi instituut. Registrit arendab, hooldab ja majutab registrite ja infosüsteemide keskus. Riiklikusse DNA registrisse kantud andmed ei kuulu avalikustamisele ning on juurdepääsupiiranguga. Juurdepääs registrisse kantud andmetele on registri volitatud töötlejal. Volitatud töötleja kasutab andmeid kooskõlas seadusega talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks. Registrisse kantud andmed väljastatakse:
Kinnipeetavate rahaliste vahendite arvestussüsteem (edaspidi andmekogu) on vangistuses ja eelvangistuses viibivate isikute rahaliste vahendite arvestamiseks peetav riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, mille eesmärk on:
1) andmed kinnipeetava isikuarvele kantud töötasu ja muude laekumiste kohta;
2) andmed kinnipeetava isikuarvelt maha arvatavate summade ja nõuete täitmise kohta;
Andmekogusse sisestatud andmeid säilitatakse kinnipeetava vabanemisest või surmast arvates seitse aastat. Säilitustähtaja möödumisel andmed kustutatakse.
Andmekogu volitatud töötlejad on vanglad, riigi tugiteenuste keskus ja registrite ja infosüsteemide keskus. Andmekogus olevatele andmetele on juurdepääs vastutava ja volitatud töötleja ametnikel nende teenistusülesannetega määratud ulatuses ja viisil. Andmekogu on piiratud juurdepääsuga ning selle andmed on ainult ametialaseks kasutamiseks. Muudele isikutele edastatakse andmekogu andmeid üksnes juhul, kui see on vajalik seadusega ettenähtud ülesannete täitmiseks.
Laevakinnistusraamat koosneb laevade ja ehitatavate laevade registrist ning seda peetakse kinnistatud laevade ja nendega seotud asjaõiguste kohta.
Laeva asjaõigusseadusse ja laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduse alusel kantakse laevakinnistusraamatusse andmed seaduses nimetatud merelaevade, siseveelaevade, teisaldatavate ujuvvahendite ja ehitatavate mere- ja siseveelaevade või ehitatava teisaldatava ujuvvahendi kohta. Lisaks laeva andmetele märgitakse sinna omandiõigus, laevahüpoteegid, kasutusvaldused ning keelumärked jms piirangud. Laevakinnistusraamatu andmed on õigusliku jõuga. Kinnistatud laevaga tehtavad tehingud jõustuvad alles peale laevakinnistusraamatusse kandmist.
Laevakinnistusraamatusse kantud andmeid säilitatakse alatiselt. Teatud teabe ja andmete näol võib olla tegemist rahvusliku kultuuripärandiga, mida tuleb arhiiviseaduse alusel säilitada tulevaste põlvede jaoks ning mis tuleb teatud ajavahemiku järel anda üle rahvusarhiivile. Vastavalt rahvusarhiivi 31.10.2017 hindamisotsusele nr 51 on laevakinnisturaamat tunnistatud arhiiviväärtusega andmekoguks
Laevakinnistusraamatu volitatud töötlejad on Tartu maakohtu kinnistusosakond, veeteede amet ning registrite ja infosüsteemide keskus. Laevakinnistusraamatu andmed laeva asjaõigusseaduse alusel avalikud ja õigusliku jõuga. Kinnistatud laevaga tehtavad tehingud jõustuvad alles peale laevakinnistusraamatusse kandmist. Laeva ostja ning hüpoteegipidajast võlausaldaja saab registriandmeid täiel määral usaldada, nende risk on minimeeritud. Laevakinnistusraamatusse kantud andmetega saab tutvuda igaüks. Päringud laevakinnistusraamatust on tasuta.
Rohkem teavet laevakinnistusraamatu kohta justiitsministeeriumi veebis ja RIKi veebis.
Pärimisregistri eesmärgiks on aidata kaasa pärimismenetluse korrektsele läbiviimisele ning pärija ja pärandaja õiguste kaitse tagamisele, võimaldada dokumentide ja andmete elektroonilist säilimist, edastamist ning avalikkuse informeerimist.
Pärimisseaduse alusel kantakse pärimisregistrisse andmed testamentide, pärimislepingute, pärandvara hoiumeetmete, pärimismenetluste, pärimistunnistuste, Euroopa pärimistunnistuste ja pärandvara ühisusest osa võõrandamiste ning menetlustoimingute tegijate, pärijate ja pärandajate kohta, samuti muud pärimismenetluste läbiviimist ja üleandmist ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 650/2012 alusel läbiviidavate pärimismenetluste peatamist, jätkamist ja lõpetamist puudutavad andmed.
Pärimisregistri volitatud töötlejad on notarid, erikutsega konsulaarametnikud ja kohtud. Pärimisregistri haldajaks on registrite ja infosüsteemide keskus. Seega võivad kõikidele pärimisregistrisse kantud andmetele juurdepääsu saada vastutava töötleja, volitatud töötleja ja/või halduri töötajad, kui selline vajadus tuleneb nende tööülesannetest.
Pärimisseaduse kohaselt hoitakse pärimisregistrisse testamendi ja pärimislepingu kohta kantud andmeid kuni pärandi avanemiseni saladuses.
Pärimisseaduse kohaselt võib igaüks pärimisregistri andmetega tutvuda pärast seda, kui pärandaja surm on tõendatud. Abikaasade vastastikuse testamendi kohta antakse teavet pärast ühe abikaasa surma. Pärimisregistrisse kantud andmetega tutvumiseks piisab pärandaja ees- ja perekonnanimest ning isikukoodist. Pärimisregistri andmetega on võimalik tutvuda notaribüroos või vastava veebilehe kaudu. Välisriigi testamendiregistri päringutele, välisriigi pädeva asutuse päringutele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 650/2012 artikli 66 lõike 5 alusel ja teistele päringutele, mille puhul esineb õiguslik alus andmete saamiseks, kuid puudub pädev asutus andmete väljastamiseks, vastab registripidaja. Pärimisregistri andmetega tutvumise eest notaribüroos tasutakse notari tasu notari tasu seaduse järgi, kui notari tasu seaduses ei ole sätestatud.
Pärimisseaduse kohaselt säilitatakse pärimisregistrisse kantud andmeid testamentide ja pärimislepingute kohta säilitatakse alaliselt. Pärimisregistrisse kantud andmeid pärandvara hoiumeetmete rakendamise ja muutmise kohta säilitatakse 30 aastat alates pärimisregistri kande tegemisest. Pärimisregistrisse kantud andmeid pärimistunnistuse tõestamise ja pärandvara ühisusest osa võõrandamise kohta säilitatakse 30 aastat alates pärimisregistri kande tegemisest.
Kohtuekspertiisi infosüsteemi peetakse Eesti kohtuekspertiisi instituudi kohtuekspertiisi seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks.
Kohtuekspertiisi seaduse alusel kantakse kohtuekspertiisi infosüsteemi:
Infosüsteemi kantud andmeid säilitatakse kohtuekspertiisseaduses või muus seaduses sätestatud aja jooksul. Säilitustähtaja möödumisel kantakse infosüsteemi kantud andmed arhiivi ning säilitatakse kohtuekspertiisiseaduses või muus seaduses sätestatud arhiveerimistähtaja jooksul, mille möödumisel need kustutatakse. Andmete alusdokumente säilitatakse elektroonsel kujul või paberkandjal vähemalt sama kaua, kui andmed on kantud infosüsteemi. Tähtaja möödumisel võib paberkandjal alusdokumendid arhiiviseaduse alusel viia üle vastavasse arhiivi või otsustada nende hävitamise. Elektroonsel kujul säilitatavatele alusdokumentidele kohaldatakse infosüsteemi kantud andmete kohta sätestatut.
Kohtuekspertiisi infosüsteemi volitatud töötleja on Eesti kohtuekspertiisi instituut ning haldajaks registrite ja infosüsteemide keskus. Seega võivad kohtuekspertiisi infosüsteemi kantud andmetele juurdepääsu saada vastutava töötleja, volitatud töötleja ja/või halduri töötajad, kui selline vajadus tuleneb nende tööülesannetest. Muudel isikutele/asutustel on kohtuekspertiisi infosüsteemi andmetele juurdepääsuõigus järgmistel juhtudel:
Registri eesmärgiks on „Geograafilise tähise kaitse seaduse“ paragrahvi 3 lõike 1 mõistes geograafilistele tähistele õiguskaitse andmine, samuti õiguskaitse saanud geograafilisi tähiseid puudutavate andmete töötlemine ja andmete avalikkusele kättesaadavaks tegemine „Geograafilise tähise kaitse seaduse“ paragrahvis 40 sätestatud ulatuses ja tingimustel.
Geograafilise tähise kaitse seaduse alusel kantakse riiklikusse geograafiliste tähiste registrisse:
6) kirjeldus, mis näitab kauba või teenuse konkreetse omaduse, maine või muu iseloomuliku tunnuse seost kauba või teenuse geograafilise päritoluga ja määratleb geograafilise ala (edaspidi kirjeldus);
7) kirjelduse lühikokkuvõte;
8) andmed geograafilise tähise kaitstuse kohta selle päritoluriigis või andmed päritoluriigi pädeva ametiasutuse kohta, kes on tõendanud kauba või teenuse konkreetse omaduse, maine või muu iseloomuliku tunnuse seost kauba või teenuse geograafilise päritoluga, ning andmed päritoluriigi pädeva ametiasutuse kohta, kes on tõendanud geograafilise tähise registreerimise taotleja (edaspidi taotleja) õigust taotleda geograafilise tähise registreerimist geograafilise tähise kaitse seaduse § 9 lõikes 1 sätestatu järgi;
9) taotleja nimi, tema elu- või asukoha aadress;
10) taotleja esindaja nimi, kui taotlejal on esindaja;
12) registreerimistaotluse esitamise kuupäev.
Pärast menetluse kande ja registreeringu kustutamise kande tegemist suletakse registritoimik vaidlustamistähtaja lõppemisel ja antakse Patendiameti arhiivi alaliseks säilitamiseks. Kanderaamatus säilitatakse sinna kantud andmeid alaliselt ka pärast registreeringu kustutamist.
Registri vastutav töötleja on Justiitsministeerium ja volitatud töötleja on Patendiamet. Geograafilise tähise registreerimise taotlust menetleb ning otsuseid ja registrikandeid teeb Patendiamet. Seega võivad registrisse kantud andmetele juurdepääsu saada volitatud töötleja töötajad, kui selline vajadus tuleneb nende tööülesannetest.
Geograafilise tähise kaitse seaduse kohaselt on menetluse käigus lubatud väljastada teavet ainult registreerimistaotluse numbri, esitamise kuupäeva, geograafilise tähise reproduktsiooni, geograafilise ala määratluse, kaupade või teenuste loetelu, taotleja nime ja taotleja esindaja nime kohta. Pärast geograafilise tähise registreerimise otsuse tegemist on geograafilise tähise kohta registris olevad andmed ja dokumendid avalikud. Registrist teabe väljastamise eest tasutakse riigilõivu, välja arvatud teabe väljastamine järelevalveasutusele, apellatsioonikomisjonile või kohtule.
2.2. Isikuandmeid säilitatakse ainult ettenähtud aja ja seejärel need kustutatakse.
2.3. Isikuandmete töötlemisel kasutatakse turvameetmeid, mis kaitsevad neid ebaseadusliku juurdepääsu ja juhusliku kaotamise, hävimise eest.
Kõikide isikuandmete osas, mida Teie kohta oleme kogunud on Teil alljärgnevad õigused.
Juhul kui oleme Teie kohta andmeid kogunud, siis on Teil õigus saada teada, mis on nende kogumise eesmärk, kellele on Teie isikuandmeid avalikustatud või avalikustatakse, kui kaua andmeid säilitatakse ning juhul, kui andmeid ei ole kogutud Teilt endalt, siis teave nende allika kohta.
Samas ei tähenda andmete avalikustamine, et andmetega võib ükskõik mida teha. Andmed, mille taaskasutamist ei ole me piiranud (ehk avaandmed) ning mida võib kasutada muudel ärilistel või mitteärilistel eesmärkidel kui teabe kogumise algne eesmärk on avalikustatud aadressil https://www.just.ee/et/ministeerium-kontakt/avaandmed
Muu meie vastutusel oleva avalikult juurdepääsetava teabe ja andmete osas oleme nende taaskasutamist piiranud ning leidnud, et teabe ja andmete üldiseks kasutamiseks andmine kahjustab oluliselt registritesse kantud füüsiliste isikute eraelu puutumatust. Selliseid andmeid ei või taaskasutada ükskõik mis ärilisel või ka mitteärilisel eesmärgil.
Juhul kui keegi (ettevõte, organisatsioon) kasutab (avalikustab, töötleb) meie vastutusel olevatest andmekogudest pärinevaid Teie isikuandmeid ning andmed ei kuulu avaandmete hulka, saate alati pöörduda isikuandmeid taaskasutavate isikute poole ning kasutada kõiki oma isikuandmetega seonduvaid õigusi, kaasa arvatud õigus esitada vastuväiteid oma isikuandmete töötlemise kohta ning nõuda isikuandmete, mille töötlemiseks puudub isikuandmete kaitse üldmääruse artikkel 6 kohane õiguslik alus, kustutamist. Juhul, kui Te leiate, et isikuandmete töötlemisel rikutakse teie õigusi ja vabadusi, on teil õigus pöörduda andmekaitse inspektsiooni või halduskohtusse.
Viimati uuendatud: 6. November 2018


Maagaasiseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Maagaasiseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seadus
RT I 2005, 64, 483
Vastu võetud 16.11.2005
Vabariigi Presidendi 25. novembri 2005. a otsusega nr 929
I. Maagaasiseaduses (RT I 2003, 21, 128; 2004, 18, 131) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Käesolev seadus reguleerib maagaasi (edaspidi gaas) impordi, ülekande, jaotamise ja müügiga seonduvaid tegevusi gaasivõrgu (edaspidi võrk) kaudu ning võrguga liitumist.»
« 1) võrk on gaasitorustike ja nendega seotud ehitiste kohtkindlalt ehitatud talituslik kogum, mis on vajalik gaasi ülekandeks ja jaotamiseks, kusjuures võrku kuuluvaiks ei loeta tarbijapaigaldisi ega seadmeid;»;
2) punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
3) punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) tarbijapaigaldis on ühel või mitmel kinnistul, ehitistes või ühtse majandusüksuse moodustavas funktsionaalselt seotud ehitiste kompleksis ja nende teenindamiseks vajalikul maal omavahel ühendatud gaasitorustike talituslik kogum tarbija varustamiseks gaasiga;»;
4) punktid 5 ja 6 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 5) tegevuspiirkond on tegevusloaga kindlaks määratud ala, kus võrguettevõtja tegutseb;
6) liitumispunkt on võrgu ja tarbijapaigaldise või võrgu ja teisele võrguettevõtjale kuuluva võrgu ühenduskoht;»;
5) punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 9) võrguettevõtja on ettevõtja, kes osutab võrguteenust;»;
6) täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
« 10) müüja on ettevõtja, kes müüb gaasi.»
§ 3. Paragrahvid 4–6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 4. Gaasiettevõtja
(3) Alates 2007. aasta 1. juulist on kodutarbijal õigus osta gaasi võrgu tehniliste võimaluste piires igalt müüjalt.»
« § 7. Gaasi import, ülekanne, jaotamine ja müük
(4) Gaasi müük käesoleva seaduse tähenduses on gaasi üleandmine isikule tasu eest.»
« (2) Gaasiettevõtja peab oma raamatupidamises pidama eraldi arvestust gaasi ülekande, jaotamise, müügi ja nende tegevustega mitteseotud tegevusalade kohta.»;
« (21) Kuni 2007. aasta 1. juulini peab gaasiettevõtja oma raamatupidamises pidama gaasi müügi arvestust eraldi kodutarbijate ja vabatarbijate kohta.
(22) Gaasiettevõtja peab kehtestama oma raamatupidamiseeskirjad varade ja kohustuste ning tulude ja kulude jaotamise osas, mida järgitakse käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tegevusalade arvestuses.»;
« (3) Gaasiettevõtja peab lubama Energiaturu Inspektsioonil (edaspidi ka inspektsioon) kontrollida oma raamatupidamist ning andma oma majandustegevuse kohta vajalikke selgitusi.»;
« (5) Gaasiettevõtja peab avaldama kooskõlastatud piirhinnad, metoodikad ja tüüptingimused oma veebilehel või andma nende kohta teavet isikule, kes seda nõuab.»
§ 6. Seadust täiendatakse §-ga 81 järgmises sõnastuses:
« § 81. Tegevuse eristamine
(4) Võrguettevõtja, kes ei ole ise müüja, nimetab oma võrgupiirkonnas müüja juhul, kui seal puuduvad teised gaasi müüjad, kellelt tarbija võiks gaasi osta.»
§ 7. Paragrahvi 9 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Võrguettevõtjal või tema poolt nimetatud müüjal on kohustus müüa võrgupiirkonnas kõigile võrguühendust omavatele tarbijatele gaasi vastavalt võrgu tehnilistele võimalustele. Nimetatud kohustus kehtib, kui puuduvad teised gaasi müüjad, kellelt tarbija võiks gaasi osta.
(4) Alates 2007. aasta 1. juulist peab gaasiettevõtja esitama eraldi arve gaasi müügi ja võrguteenuse kohta või eristama nimetatud tegevused ühel arvel.»
« § 10. Gaasi müügihind kodutarbijale
(1) Gaasi müüja peab kodutarbijale müüdava gaasi piirhinnad kooskõlastama Energiaturu Inspektsiooniga. Nimetatud nõue kehtib, kui kodutarbija ostab gaasi käesoleva seaduse § 9 lõike 1 alusel sätestatud müügikohustuse raames.»;
« (11) Inspektsioon töötab välja ja avalikustab kodutarbijatele müüdava gaasi piirhindade arvutamise ühtse metoodika ning lähtub sellest nimetatud piirhindade kooskõlastamisel. Inspektsioon järgib metoodikat välja töötades, et oleks tagatud vajalike tegevuskulude katmine, vajalikud investeeringud ja põhjendatud tulukus.»;
« (6) Gaasi võib müüa hinnaga, mis ei ületa inspektsiooni kooskõlastatud piirhinda.»;
4) lõige 7 tunnistatakse kehtetuks;
« (8) Gaasi müüja peab avaldama kooskõlastatud piirhinnad üleriigilise levikuga päevalehes vähemalt kolm kuud enne nende kehtima hakkamist.»
§ 9. Paragrahvid 11 ja 12 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« § 11. Bilansivastutusega seonduvad mõisted
(6) Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib anda määrusi bilansivastutuse tagamise korraldamiseks.»
§ 10. Paragrahvi 13 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Gaasisüsteem käesoleva seaduse tähenduses on tehniline süsteem, mille moodustavad Eesti territooriumil asuvad võrgud koos asjakohaste juhtimis-, kaitse-, side- ja mõõtesüsteemidega.»
§ 11. Paragrahvi 15 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Süsteemihaldur käesoleva seaduse tähenduses on võrguettevõtja, kes osutab ülekandeteenust või üheaegselt nii ülekande- kui jaotamisteenust ja kes omab või haldab gaasi mõõtesüsteeme riigipiiril.»
« § 151. Süsteemihalduri sõltumatuse tagamine
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kava koostab ja selle täitmist kontrollib ning kava täitmiseks rakendatud abinõusid käsitleva aastaaruande koostab võrguettevõtja juhatuse liikme määratud ja tema otsealluvuses olev töötaja.»
« (2) Süsteemihaldur peab läbipaistvaid protseduure kasutades ostma oma kohustuste täitmiseks teenuseid tingimustel, mis ei tee vahet eri gaasiettevõtjate vahel ega sisalda põhjendamatuid piiranguid.»;
« (4) Süsteemihaldur peab esitama Energiaturu Inspektsioonile andmed varustuskindluse aruande koostamiseks.»
§ 14. Paragrahvi 17:
« (2) Süsteemihalduril on õigus anda turuosalistele täitmiseks kohustuslikke korraldusi tarbijate gaasitarbimise piiramiseks või katkestamiseks, kui see on vajalik tema kohustuste täitmiseks.»;
« (6) Süsteemihalduril on õigus nõuda bilansihaldurilt bilansiselgitusega seotud kulude katmist.
(7) Süsteemihaldur ei hüvita käesoleva seaduse § 16 lõike 1 punktides 1–5 ning käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 2, 3 ja 5 nimetatud tegevuste ja korralduste täitmisest tulenevat kahju ega kulutusi, välja arvatud juhul, kui süsteemihalduri tegevus või korraldused on olnud õigusvastased.»
§ 15. Paragrahvi 18:
« (1) Võrguga liitumine käesoleva seaduse tähenduses on tarbijapaigaldise või teisele võrguettevõtjale kuuluva võrgu ühendamine võrguga.»;
2) lõiget 6 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) gaasi tarbimisrežiim liitumispunktis;»;
3) lõike 6 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) mõõtesüsteemi asukoht ja mõõtevahendite tüüp;»;
4) lõike 7 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) ei taotleta endise tarbija sõlmitud lepingus määratud summaarse tarbimisvõimsuse või tarbimisrežiimi muutmist;».
§ 16. Seadust täiendatakse §-dega 181–183 järgmises sõnastuses:
« § 181. Riigipiiri ületav gaasitorustik
(4) Eranditaotluses ja inspektsiooni otsuses sisalduvate andmete loetelu kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(2) Tähtajalise erandi taotlemisel olemasoleva võimsuse olulise suurendamise korral kehtivad käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimused ning võimsuse suurendamine peab võimaldama uute tarneallikate kasutamist.»
§ 17. Paragrahvi 19:
1) lõiget 2 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
3) lõike 2 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
« (21) Liitumise tehnilisteks tingimusteks loetakse käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1–3 nimetatud andmed.»
§ 18. Paragrahvi 20:
« (2) Liitumistasu arvutamisel lähtutakse sellest, et oleks tagatud konkreetseks liitumiseks vajalike põhjendatud kulutuste katmine, muu hulgas:
(3) Liitumistasu suuruse arvutab võrguettevõtja, lähtudes liitumistasu arvestamise metoodikast.»;
« (31) Võrguettevõtja peab kooskõlastama liitumistasu arvestamise metoodika Energiaturu Inspektsiooniga.»
§ 19. Paragrahvi 22:
« (51) Võrguettevõtja ei või avaldada seoses oma ülesannete täitmisega saadud teavet kolmandatele isikutele, välja arvatud juhul, kui teabe avaldamine on ette nähtud seadusega või kui teave tuleb edastada käesolevast seadusest tulenevate kohustuste täitmiseks.»;
« (8) Käesoleva seaduse § 81 lõikes 2 nimetatud võrguettevõtja on kohustatud täitma §-s 151 sätestatud nõudeid.
(9) Võrguettevõtja järgib võrguteenust osutades turuosaliste võrdse kohtlemise põhimõtet.»
§ 20. Paragrahvi 23:
« (1) Võrguteenus käesoleva seaduse tähenduses on võrgu kaudu gaasi ülekande või jaotamise teenuse osutamine.»;
« (41) Inspektsioon töötab välja ja avalikustab võrguteenuste hindade arvutamise ühtse metoodika ning lähtub sellest võrguteenuste hindade kooskõlastamisel. Inspektsioon järgib metoodikat välja töötades käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõudeid ning muid asjakohaseid sätteid.»
§ 21. Paragrahvi 24 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 22. Paragrahvi 25:
1) lõike 1 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Gaasi ja võrguteenuse omavoliline tarbimine on:»;
« 2) mõõtmata tarbimine võrguühenduselt gaasiettevõtja loata;»;
« (2) Omavoliliselt tarbitud gaasi või võrguteenuse eest võib gaasiettevõtja nõuda tasu omavoliliselt tarbitud gaasikoguse või võrguteenuse kuni kolmekordse maksumuse ulatuses.
(3) Omavoliliselt tarbitud gaasikoguse ja võrguteenuse ning selle maksumuse määramise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.»
§ 23. Paragrahvi 26 lõike 3 punktid 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 2) on takistatud võrguettevõtja ligipääs tarbija omandis või valduses oleval territooriumil asuvale mõõtesüsteemile selle kontrollimiseks või asendamiseks või tarbijapaigaldise käitamiseks vajalike tööde tegemiseks;
3) on rikutud käesoleva seaduse alusel sõlmitud lepinguid või käesolevas seaduses sätestatud tingimusi.»
§ 24. Paragrahvi 27:
« 3) gaasi ülekande teenuse osutamine;»;
« 31) gaasi jaotamise teenuse osutamine.»;
« (4) Ühel ettevõtjal võib olla mitu tegevusluba tegutsemiseks mitmel käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1–31 nimetatud tegevusalal, kui samaaegne mitmel tegevusalal tegutsemine ei ole käesoleva seadusega keelatud.»;
« (6) Tegevusloa eest ja tegevusloa omaja algatusel tegevusloa tingimuste muutmise eest tasutakse riigilõiv riigilõivuseaduses sätestatud korras.»
§ 25. Paragrahvi 29:
« 4) taotletav tegevuspiirkond, välja arvatud käesoleva seaduse § 27 lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevusaladel;»;
2) lõike 2 punktis 1 asendatakse sõna «edastamine» sõnaga «ülekanne»;
3) lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) tegevuspiirkonnas asuvate võrkude asendiplaani ja kirjelduse, välja arvatud käesoleva seaduse § 27 lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevusaladel;».
§ 26. Paragrahvi 32 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) tegevuspiirkond, välja arvatud käesoleva seaduse § 27 lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevusalade korral;».
§ 27. Paragrahvi 34 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Jagunemise korral jääb jagunevale ühingule käesoleva seaduse alusel antud tegevusluba samadel tingimustel kehtima omandava ühingu tegevusloana niivõrd, kuivõrd omandavale ühingule üleantavat või haldamiseks antavat vara kasutatakse tegevusloa alusel toimuvas tegevuses. Vajaduse korral peavad jagunev ja omandav ühing taotlema tegevusloa tingimuste muutmist.»
§ 28. Paragrahvi 37 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Inspektsioon täidab järgmisi ülesandeid:
13) täidab muid temale käesoleva seaduse või muude õigusaktidega pandud ülesandeid.»
§ 29. Paragrahvi 38:
1) täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
« 41) saada andmeid varustuskindluse aruande koostamiseks;»;
2) punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
3) punktid 8 ja 9 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 8) kehtestada gaasi ajutine ülekande- või jaotamishind mitte kauemaks kui kaheks kuuks olukorras, kus ülekande- või jaotamishind ei ole põhjendatud ning gaasiettevõtja ei järgi inspektsiooni tehtud ettekirjutust;
9) esindada Eestit õigusaktidega ettenähtud korras rahvusvahelistes organisatsioonides ning teha koostööd teiste riikide energiaturgu reguleerivate asutustega.»
« § 391. Kaebuste lahendamine
(3) Kui inspektsioon taotleb kaebuse lahendamiseks vajalikku teavet, peatub käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja kulgemine kuni teabe saamiseni, kuid mitte kauemaks kui 30 päevaks.»
§ 31. Paragrahvi 48 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Käesoleva seaduse § 81 lõike 1 alusel tegutsev võrguettevõtja peab oma tegevuse käesolevas seaduses sätestatud nõuetega vastavusse viima 2006. aasta 1. jaanuariks.»
§ 32. Seadust täiendatakse normitehnilise märkusega järgmises sõnastuses:
«1 Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühisreeglite kohta ning direktiivi 98/30/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 176, 15.07.2003, lk 57–78).»
II. § 33. Riigilõivuseaduse (RT I 1997, 80, 1344; 2005, 59, 463) § 1881 lõike 1 punktid 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 3) gaasi ülekande teenuse osutamine – 4000 krooni kehtivusaasta kohta;
4) gaasi jaotamise teenuse osutamine – 4000 krooni kehtivusaasta kohta;».


text:
Viis ettepanekut kohtute töökoormuse leevendamiseks - Advokaadibüroo TRINITI - teeb teisiti ja teeb ära! | Advokaadibüroo TRINITI – teeb teisiti ja teeb ära!
Villu Otsmann 2019-03-26
Kohus on minu hinnangul olulisim kolmest võimust, mis me endi mõistmiseks oleme loonud. Konkreetses inimesi puudutavas küsimuses ütleb just kohus viimase sõna. Ühiskonnas usalduse (norm) ja selguse (faktid) allikas. Aasta-aastalt on kuulda üha rohkem kuidas kohtute töökoormus üha kasvab ja ressurssi napib. Inimõiguste kohtus saab menetlusloa ca 2% vaidlustest üksnes formaalsete nõuete sõela tulemusel. Ühe Eesti kohtuniku käest käib aastas läbi sadu asju. Kus on süsteemi koormustaluvus, et veel säiliks pühendumine ja usk õiglusesse, võiks küsida?
Käesolevas kirjatükis soovin diskuteerida väidet, et seda koormust on võimalik kohendada eneseregulatsiooni korras. Eelkõige selle kaudu, et kohtu tegevus ei seisne (paratamatult) ehk mitte niivõrd teatud võrrandi õigesti lahendamises kuivõrd selle võrrandi õigesti lahendamise juhtimises. Ehk siis kas lahendus peab olema õige või peab lahendamine olema õige või kas siin on vahet? Annan endale aru, et igasuguse ainuõige tulemuse leidmine on suure psüühilise pingega ja vastutusrikas töö, mis oluliselt mõjutab jõudlust ning väljastpoolt on lihtne esitada kriitikat, olemata ise seda rolli täitnud. Vabandan ette.
Kohtumõistmine: teadus või eneseväljendus ja -regulatsioon
Kas kohtu otsus on objektiivne ja teaduslik tõestus või kohtuniku subjektiivne eneseväljendus õiguse nimel. Sama laieneb ka kohtumenetluse juhtimisele. Ühest küljest on õigus justkui teadus, normikohaldamine peaks alluma loogikareeglitele ja faktide tõesus on objektiivselt kindlaks tehtav. Teisest küljest on kohtusüsteemi keskmes inimene, kes nii mõnegi filosoofi järgi tegeleb igasuguse keelekasutuse puhul ainuüksi eneseväljenduse ja -regulatsiooniga. Kohtumenetlusõiguski ütleb, et kohus hindab igakülgselt, täielikult ja objektiivselt ning otsustab siseveendumuse kohaselt. Kumb siis? Mulle tundub, et sellel küsimisel pole ühest õiget vastust, on ainult püüdlused seda leida, nagu on seda ka õigusmõistmine.
Siinkohal esitan siiski hüpoteesi, et õigusmõistmine sisaldab endas eneseregulatsiooni elemente. Sellele suunangi oma väitluse alla võetud ettepanekud töökoormusega seonduvalt. Loota seadusandlikule või täitevvõimule selles osas tundub veidi sõltlaslik ja lihtsalt ebapraktiline.
Ettepanek nr. 1: võistlevuse rakendamine
Esiteks võistlevuse ärakasutamine – ühe poole argumendid ja teise poole argumendid ja kohus leiab sellel ja teisel põhjusel, et kaalukamad on vot selle poole argumendid. Langeb ära vajadus, et kohus kogu lahenduskäigu ise leiab. Minu praktikas ei ole harvad juhtumid, kus kohus on istungil pigem vaatleja rollis ning alles otsusest saab teada, millise mahuka arutluskäigu kohus on omapäi veel lisaks läbinud.
Ettepanek nr. 2: õiguskindluse hoidmine
Teiseks õiguskindluse hoidmine – hoida teatud kohtupraktika ettenähtavas tulevikus muutumatuna. Kaaluda tõsiselt igat seni pretsedendiks kujunenud lahendi muutmist. Minu praktikas ei ole harvad juhtumid, kus tundub, et kohus võtab asja kõrgeimal tasemel menetlusse ainuüksi põhjendusel, et obiter dictumi korras saab midagi õiguse arendamiseks ära öelda. Mõistan, et meil on andekaid nõunikke ja teisi kohtu abilisi, kelle teadmised üha kasvavad ja üha uute teadmiste toomine kohtupraktikasse teenib ju vaidluste õigesti lahendamise eesmärki. Samas teenib kindlus teinekord ühiskonda paremini ja ei põhjusta uut kohtusse pöördumiste lainet eesmärgiga, et ehk näkkab.
Ettepanek nr. 3: menetluskulude väljamõistmine
Kolmandaks advokaaditasude väljamõistmine. Minu praktikas reeglina advokaadi tasusid kogu ulatuses välja ei mõisteta ehkki kliendid on need kinni maksnud. Julgen väita, et vastaspoole tegelike advokaadikulude hüvitamisest pääsemine on põhjus liigkergekäeliseks kohtusse pöördumiseks. Lisaks see ressurss, mis kulub hindamisele ja põhjendamisele, et kas ja kui mitu minutit ikka üks või teine menetlusosalist esindanud advokaadi tegevus põhjendatult aega võtab, vabaneks sisulise õigusmõistmise jaoks. On selge, et kuritarvitused tuleb ära hoida, kuid nagu pole ühe õige hinnaga vorsti, pole ka ühe õige hinnaga advokaaditeenust ja on meeletu ressursikulu ja töö püüda seda kindlaks teha. Eeldada tuleks, et turg kujundab adekvaatse hinna ning sekkuda tuleks ainult erandkorras (sarnaselt halduskohtute praktikaga).
Ettepanek nr. 4: menetluse kindlakäeline juhtimine
Neljandaks nö „trikitamise“ suhtes menetluse kehtestamine. Oma praktikas olen korduvalt märganud, kui keegi (advokaatidest) venitab menetlust, peab kõnet iseendale, kiusab eesmärgitult vastaspoolt või tunnistajat, kaldub grafomaaniale, “dirigeerib” tunnistajate ütluseid jne. On ka teada, kellel on rohkem või vähem seda stiili käitumine. Eks ma võin isegi selles suhtes eksida. Kutsume end korrale. Kohtul on siin oluline võimalus aidata, juhtides menetlust.
Ettepanek nr. 5: kohtunike autoriteedi tõstmine
Viiendaks kohtunike autoriteet. Mulle on teadmata, kui palju kohtunikke osales selle aasta Eesti Vabariigi aastapäeva vastuvõtul, kuid neid võiks olla seal vähemalt kolm korda rohkem. Kohtuniku staatuse mitte üksnes seaduslik ja kohtuotsuse kvaliteedist ja põhjenduste veenvusest tulenev, vaid sotsiaalne autoriteet võiks olla üks riiklik prioriteet.

matches: Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Kalalaevatunnistuse väljaandmise, kehtetuks tunnistamise ja kehtivuse peatamise kord ning kalalaevatunnistuse vorm – Riigi Teataja
Kalalaevatunnistuse väljaandmise, kehtetuks tunnistamise ja kehtivuse peatamise kord ning kalalaevatunnistuse vorm - sisukord
2 KALALAEVATUNNISTUSE SISU- JA VORMINÕUDED
§ 5 Kalalaevatunnistuse kinnitamine
3 KALALAEVATUNNISTUSE VÄLJAANDMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE
§ 6 Kalalaevatunnistuse väljaandmine
§ 10 Materjalide säilitamine
§ 11 Duplikaat
§ 12 Duplikaadi taotlemine ja väljastamine
§ 13 Duplikaadi vormistamine
§ 14 Uue duplikaadi väljaandmine
§ 15 [käesolevast tekstist välja jäetud]__________
Vastu võetud 04.12.2003 nr 307
RT I 2003, 77, 518
jõustumine 20.12.2003
06.02.2006 RT I 2006, 9, 51 01.04.2006
Määrus kehtestatakse « Kalapüügiseaduse» § 136 lõike 5 alusel.
Määruses sätestatud haldusmenetlusele kohaldatakse «Haldusmenetluse seadust» (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117) «Kalapüügiseaduses» sätestatud erisustega.
(1) Kalalaevatunnistus antakse kalalaeva registreerimisel «Kalalaevade riiklikus registris» (edaspidi kalalaevaregister) , lähtudes EL nõukogu määruses 3690/93/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse süsteem, mis sätestab eeskirjad kalapüügilitsentsides sisalduva miinimumteabe kohta (Euroopa Liidu Teataja L 341, 31.12.1993, lk 93–95), sätestatust.
(2) Kalalaevatunnistuse annab kalalaevaregistri volitatud töötleja.
[RT I 2006, 9, 51 - jõust. 01.04.2006]
2. peatükk KALALAEVATUNNISTUSE SISU- JA VORMINÕUDED
(1) Kalalaevatunnistus vormistatakse A4-formaadis turvaelementidega plangile (lisa), mille esiküljel on sõnad «EESTI VABARIIK», väikese riigivapi kujutis, sõna «KALALAEVATUNNISTUS» ja dokumendi number.
(2) Kalalaevatunnistuse plangi tagaküljel on sõnad «REPUBLIC OF ESTONIA», väikese riigivapi kujutis ja sõnad «FISHING LICENCE».
(1) Kalalaevatunnistus vormistatakse eesti ja inglise keeles. Kalalaevatunnistuse ingliskeelne nimetus on fishing licence.
1) tekst «Kalalaevatunnistus tõendab, et kalalaev on kantud Eesti Vabariigi kalalaevade riiklikusse registrisse. Järgmised andmed vastavad «Kalalaevade riiklikusse registrisse» kantud andmetele.»;
3) EL nõukogu määruse 3690/93/EÜ lisas nimetatud andmed;
4) kalalaevatunnistuse andja (asutus ja struktuuriüksus, tunnistusele alla kirjutanud isiku ees- ja perekonnanimi);
5) väljaandmise kuupäev.
1) tekst «Certifies that the fishing vessel is registered in the state register of fishing vessels of the Republic of Estonia. The information given below corresponds to the information contained in the fishing vessel register.»;
2) EL nõukogu määruse 3690/93/EÜ lisas nimetatud andmed;
3) issuer of licence (agency and structural unit, name of the signed person);
4) date of issue.
(6) [kehtetu - RT I 2004, 29, 202 - jõust. 01.05.2004]
§ 5. Kalalaevatunnistuse kinnitamine
Kalalaevatunnistus kinnitatakse kalalaevatunnistuse andja allkirja ja asutuse või struktuuriüksuse pitseriga.
3. peatükk KALALAEVATUNNISTUSE VÄLJAANDMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE
§ 6. Kalalaevatunnistuse väljaandmine
(1) Kalalaevatunnistus antakse välja ühes eksemplaris.
(2) Kalalaevatunnistus antakse välja:
1) kalalaeva omanikule või,
2) kui laevale on seatud kasutusvaldus – kasutusvaldajale või,
3) kui väikelaeva puhul kalalaevaregistrisse kantud valdaja erineb laeva omanikust – laeva valdajale.
(3) Kalalaevatunnistus antakse välja kolme tööpäeva jooksul alates laeva kalalaevaregistrisse kandmise päevast või kalalaevaregistri andmete muutumisest.
(4) Kalalaevatunnistuse esmakordsel andmisel kalalaevaregistrisse kantud laevale või kalalaevaregistri andmete muutumisel uue kalalaevatunnistuse saamiseks taotluse esitamist ei nõuta.
(5) Registriandmete muutumisest viie tööpäeva jooksul tuleb kalalaevaregistri pidajale tagastada senine kalalaevatunnistus.
(6) Uus kalalaevatunnistus antakse välja senise kalalaevatunnistuse tagastamisel. Senine tagastatud kalalaevatunnistus kriipsutatakse punase diagonaaljoonega läbi.
(1) Kui kalalaevaregistri pidaja leiab, et kalalaevatunnistusele on kantud ebaõiged andmed, teatab ta sellest viivitamata kirjalikult § 6 lõikes 2 nimetatud isikule ning määrab tähtaja kalalaevatunnistuse tagastamiseks.
(2) Kui § 6 lõikes 2 nimetatud isik leiab, et kalalaevatunnistusele on kantud ebaõiged andmed, teatab ta sellest viivitamata kirjalikult kalalaevaregistri pidajale ja tagastab kalalaevatunnistuse.
(3) Kalalaevatunnistuse tagastamisest ühe tööpäeva jooksul annab kalalaevaregistri pidaja uue kalalaevatunnistuse, kuhu on kantud kalalaevaregistri kehtivad andmed.
(1) Vastavalt § 6 lõikes 2 nimetatud isiku soovile antakse kalalaevatunnistus üle või saadetakse posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.
(2) Kui isik ei ole kalalaevatunnistuse kättetoimetamise viisi osas soovi avaldanud, saadetakse kalalaevatunnistus posti teel väljastusteatega tähtkirjaga kalalaevaregistris märgitud aadressil.
(3) Kalalaevatunnistus antakse allkirja vastu selle saajale isiklikult või volitatud isikule kirjaliku volituse alusel.
(1) «Kalapüügiseaduse» § 136 lõikes 4 sätestatud asjaolude ilmnemisel tunnistab kalalaevaregistri volitatud töötleja kalalaevatunnistuse kehtetuks. «Kalapüügiseaduse» § 13 6 lõikes 42 sätestatud asjaolu ilmnemisel peatab kalalaevaregistri volitatud töötleja kalalaevatunnistuse kehtivuse.
(2) Kalalaevaregistri volitatud töötleja teatab kehtetuks tunnistamise või kehtivuse peatamise otsuse tegemisest viivitamata § 6 lõikes 2 nimetatud isikule.
(3) Kalalaevatunnistuse kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse ärakiri saadetakse § 6 lõikes 2 nimetatud isikule ja Keskkonnainspektsioonile kahe tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(4) Kalalaevatunnistuse kehtetuks tunnistamise või peatamise otsus jõustub otsuses märgitud tähtpäeval, mis ei või olla varasem kui neljas tööpäev otsuse tegemisest arvates. Kui kalalaevatunnistus tunnistatakse kehtetuks laeva kalalaevaregistrist kustutamise tõttu, jõustub kehtetuks tunnistamise otsus samaaegselt laeva registrist kustutamisega.
(5) Kalalaevatunnistus, mille kehtivus peatati, hakkab uuesti kehtima, kui esitatakse taotlus kalalaevale kalapüügiloa saamiseks. Sel juhul annab kalalaevaregistri pidaja kalalaevatunnistuse kalapüügiloa taotlejale koos esimese väljastatava kalapüügiloaga ning teeb vastava märke ka kalalaevatunnistuse peatamise otsusele.
§ 10. Materjalide säilitamine
Kalalaevatunnistuste väljaandmisega seotud dokumendid, sealhulgas kalalaevatunnistuse koopia, lisatakse kalalaevaregistri registritoimikusse vastava laeva materjalide juurde.
§ 11. Duplikaat
(1) Kui kalalaevatunnistus on hävinud, kadunud või kasutamiskõlbmatu, antakse välja § 6 lõikes 2 nimetatud isikule duplikaat.
(2) Duplikaadi suhtes kohaldatakse esmase kalalaevatunnistuse kohta sätestatut, arvestades käesolevast peatükist tulenevate erisustega.
§ 12. Duplikaadi taotlemine ja väljastamine
(1) Duplikaadi saamiseks esitatakse kalalaevaregistri pidajale kirjalik taotlus, kuhu märgitakse laeva nimi ja kalalaevaregistri sisenumber ning duplikaadi taotlemise põhjus. Taotlusele peab olema lisatud kasutuskõlbmatuks muutunud kalalaevatunnistus või peab taotluses või sellele lisatud materjalides olema tõendatud kalalaevatunnistuse hävimine või kadumine.
(2) Kui kalalaevaregistri pidaja leiab, et taotlusele lisatud materjalid varem antud kalalaevatunnistuse hävimise või kadumise kohta ei tõenda seda piisavalt, määrab ta tähtaja täiendavate materjalide esitamiseks.
(3) Kolme tööpäeva jooksul lõikes 1 toodud nõuetele vastava taotluse saabumise päevast arvates annab kalalaevaregistri pidaja välja duplikaadi.
§ 13. Duplikaadi vormistamine
(1) Duplikaat vormistatakse kalalaevatunnistuse plangile, mille esikülje paremasse ülanurka kantakse sõna «DUPLIKAAT».
(2) Duplikaadile kantakse algdokumendi tekst ning duplikaadi väljaandmise kuupäev. Duplikaadile ei kanta algdokumendi numbrit ega algdokumendile allakirjutanud isikute nimesid.
§ 14. Uue duplikaadi väljaandmine
Duplikaadi omanik võib §-s 11 nimetatud aluste esinemise korral taotleda uue duplikaadi väljaandmist.
Vabariigi Valitsuse 4. detsembri 2003. a määruse nr 307 «Kalalaevatunnistuse väljaandmise ja kehtetuks tunnistamise kord ning kalalaevatunnistuse vorm1»
KALALAEVATUNNISTUSE VORM
[kalalaevatunnistuse esikülg]
[kalalaevatunnistuse tagakülg]