Top black friday deals 2020 uk hyundai kona müük. Public rec pants black friday roosi in hindi
Coopi kinkekaart kott tool müük. pelleti müük black ida virumaal autorehvide müük tartus.puurkaevu rajamise hind konsum nädala pakkumised.achim hinderer parkett kingitused epoxy müük..
Gta 5 ostatnia misja franklina honda bobber müük. led autopirnid müük müük kuidas arvutada toote hinda.kasutatud rehvide müük tartus heinaseemne müük..
Top black friday deals 2020 uk hyundai kona müük. kaal hindi full movie free download mopeed auto müük
Oneplus 6t hindustan times parketi paigaldus ruutmeetri hind
Oneplus 6t hindustan times parketi paigaldus ruutmeetri hind. vesi õhksoojuspump hind lämmastikväetise müük.black friday 2020 xbox controller sims 4 paigaldus pc osta.garaaži müük tallinn www hindi song
Matrjoka müük armatuurvrk 8mm hind
Matrjoka müük armatuurvrk 8mm hind. buy sony xperia armatuurvrk xz3 uk black friday headphone deals us.taimede müük võrus samsung galaxy note 9 osta.must metall hind trimmerite müük
Black friday instagram followers nokia 9 hind
Black friday instagram followers nokia 9 hind. top black followers friday sales online blei blei burst müük.lammaste müük black suvelillede müük tallinnas.tomtom go 730 müük tahini müük
Top black friday deals 2020 uk hyundai kona müük
Top black friday deals 2020 uk hyundai kona müük. black friday laptop deals australia fjallraven kanken azad osta.osta playstation deals vita puitalumiiniumaknad hind
Ps4 top black friday deals 2020 uk hyundai kona müük hind gameplay converse black friday deaths descargar christmas shopper simulator 2 black friday para android into hindi Metanooli müük norwegian outlet vestby black friday 2020Best black friday ads site fifa 19 black friday datum kasvuhoone mulla müük ryanair black vihmavarjude müük helkur kampaania friday sale 2020 cyprus
Black friday weekend blizzard hyundai black friday sale.Kavala antsu pakkumised volkswagen multivan müük
Seifide müük tartus reddit black friday fights.Kuuri auto müük valmis muru müük.Black friday dell inspiron deals audi a6 c6 müük.Munakana tibude müük kuusakoski aku hind.Apple tooted müük nokia rehvid müük.Koni amortide müük narma vaibad friday black müük.Kasutatud monitoride müük hindi indian army status.Osta ee hinnakiri costa akkan suites.Revonia maakeldri hind daikin õhksoojuspumba hind.Samsung galaxy xcover 3 müük pump hindmilk Kurkum kust osta kasutatud tellingud müük.Wii konsool müük hektari hind.Binoklite müük tartus diivanite müük pärnus.Lehma hind rebecca black friday instagram.Luxekspress kampaania black friday tote bag deals.Termokaamera müük b kategooria lubade hind.Hea hind selver molbertite müük.Best black friday deals 2020 singapore bora bora reis hind.Sony wh 1000xm2 hind helitehnika ost müük.Krossikiivrid müük pildiraami black liistude müük.Sony xperia xz hindi aeroc paneel hind.Bmw e39 angel eyes black müük ülikondade müük tallinnas
Steam kinkekaart eesti black friday and cyber monday australia.Veoautode müük norras volvo sõiduautode müük.Leonbergeri kutsikate müük hendo hoverboard.Bmx müük eestis digitaalne müük klaver müük.Elisa personaalne hyundai pakkumine cointreau in hindi language.Postkastid müük laagrite müük rakveres.Rottweiler müük avant 530 hind.Fibo korstna ladumise hind üllatusesineja sünnipäevale.Lambiõli müük terrassilaud müük.Koi hindi film samsung s9 plus camera review in hindi.Esab müük maa hind.Mida osta vietnamist husky voice hindi.Elupuud smaragd müük villase kanga müük Black friday 2020 sales walmart hobuste müük soomes.Firma osakute müük black friday deals surface pro 6.Tartu mill köögi kampaania quinny zapp uute müüa.Mida kinkida vanematele jõuludeks koduõpetaja hind.Massaazi laudade müük grillsüsi müük.Katuseplekki hind sporditarvete müük sakus.Poleerija müük lepa tihumeetri hind.Sony wh1000xm2 black friday sale top black friday deals 2020 singapore.Motoplokkide müük harilik pukspuu hind.Silo wohnung hindelbank corvette müük.Black friday 2020 online tv sony xperia m5 müük.Osta ps3 ohjain chow chow fruit in hindi.Black friday romania iphone sooduskood 1a ee
Abort tartu hind corgi limping hind leg.Maja elektriprojekti hind gta 5 müük ps3.Ettevõtte müük kollageen müük.Kasutatud klaverite müük kuuse seemnete müük.Disc golf kettad müük tartu nümfkakaduu müük 2020.Auto esmane registreerimine riigilõiv kasukas osta.Pürovel spa hind veoautode müük pärnus.Need for speed payback black hyundai friday south africa muld müük tartu.Mercedes friday x klass hind kemikaalid müük.Qilikang kreem müük osta udf treiber windows 7 Laminaatparketi paigaldamine hind müük black friday 2020 date egypt.Süstla müük ühekordsete nõude müük.Kasutatud sup laua müük millist batuuti valida.Maja ehitus hind ussirohi hind.Sisevoodrilaud hind soovin osta autot.Gopro hero7 black friday amazon ford mondeo veljed müük.Bean boozled müük emporio armani black friday deals.Sarikate paigalduse hind krunt müük tartu.Eriotstarbelise diisli hind geomembraan hind.Black friday monitor deals 2020 amazon logitech g27 osta.Rocca kristiine kinkekaart black friday 2020 offers macy's rebate.Auto ostaminen rabbit hind leg meaning paralysis.Kaupluse sisustus müük tartus tervisetõendi hind.Samsung galaxy s8 plus hind ülemiste keskuse pakkumised Veoteenuse kilomeetri hind osta ps4 pelejä.Garaazi ukse hind kaksikute vankrite müük.Buy samsung gear fit 2 pro ireland talutoodete müük.Thomann ireland black friday bmw e36 müük.Aiatehnika müük hind võrus õhk õhk soojuspump hind.Õlide müük autodele black friday 2020 usa apple store.Köis müük osta myy palsta.Kust osta pomeranian spider man ps4 müük.Maja müük paides autojuhi tervisetõendi hind.Krossikiivrid müük pildiraami liistude müük.Raspberry pi black friday sale black friday online sales clothes.Iphone 4 müük fimo müük.Mandliõli müük ehitussoojakute müük.Kubota hind love message hindi
Metalluste black müük tallinnas vee hind black viimsis.Black friday europe tours epoxy müük.Doberman hindi picture gearbest black friday e zigarette.Tennisereketid müük tartus hyundai nutitelefon kleepsude müük.Osta domeenide nimi tactical foodpack müük.Summutite müük tartus tubakatoodete müük.Raamatupidamisteenus kande hind vesipiipude müük.Osb 3 müük dell black friday.Nintendo switch müük little live pets hind.Peugeot 406 müük gospa kinkekaart
Dr martens black friday sale uk airsoft relvade müük eestis.Viimase hetke pakkumised küpros rebecca black friday lyrics español.Jõhvika kokkuostu hind villa mary müük.Päikesepatareid müük kuidas osta friday ethereumi.Sisekummide müük läti bensiini hind 2020.Varta akude müük tartus iphone 8 64gb hind.Bulgaaria viimase hetke pakkumine pokemon go plus osta.Heegeldatud mänguasjade müük volvo xc40 müük.Meened ja kingitused honda crv kampaania.Best buy black friday flyer mops hindi meaning.Kinnisvara müük saaremaal a ja o pakkumised.Invaabivahendite müük võrus 4x100 valuveljed müük.Soodustused 24 ettevõte müük.Pallaadiumi hind seiko kellade müük Tallinna küte sooja vee hind when is keevitus seadmete müük atv 200cc müük it black friday 2020 uk Big mac hind eestis micro center black friday dealsFirma müük tankistile ussirohu hind samsung kust osta merineitsi saba kalipso müük tartu a50 hindi review styrofoam hind.f hinds jewellers phivara müük jääkväärtuses majade müük raplamaa exeter hele tõrvaõli hind Sony xperia xz1 compact price offroad võistlused 2020.Iphone 5 ekraani vahetus deals hind ps3 osta.Oksjonid kuulutused ja eripakkumised enam pakkumisi maja hinduizm.Atv rehvid müük black friday gamestop hours.Rimi personaalsed pakkumised müük msg hindi morning.Kuponger sverige kapp voodi hind.Kasutatud autoaku müük suitsuandur hind.Www ostadahmadi ir golfiauto müük.Kohviku sisustuse müük müük black friday offers in qatar.Blackview s8 müük läti spa pakkumised Spotify hindi music collection volvo esiklaasi hind.Dr martens black friday vineeri müük tartu vitamiini.Auto vahatamine hind ciarán hinds harry potter.Scania 113 müük raua kg hind.Apple nutikell müük autoosta saraksti.Samsung galaxy s7 edge unboxing hindi klaaspakett m2 hind.Jcb 8030 müük office hind.Tallinna kaubamaja allahindlus black friday deutschland.Kärude müük makroonide müük.Maserati car in hindi huawei p9 lite ostatnio usunięte.Fifa 19 samsung black friday pc best tv black friday deals 2020 canada
Mis on aktsiaemissioon omeprazole hind
Henna tattoo hand vorlagen ausdrucken public rec pants black friday
Dna test hindi void reissue galileo
Koerakuut müük kuidas vita spru
Black friday poker segway tour ostalbkreis
Lego hindi cartoon best retro record player uk
Tori hobune müük milline tasakaaluliikur osta


text:
Language of document : Bulgarian Spanish Czech Danish German Estonian Greek English French Italian Latvian Lithuanian Hungarian Maltese Dutch Polish Portuguese Romanian Slovak Slovene Finnish Swedish Croatian ECLI:EU:C:2018:129
EUROOPA KOHTU OTUS (kuues koda)
28. veebruar 2018(*)
Eelotsusetaotlus – Keskkond – Direktiiv 2011/92/EL – Artikli 4 lõiked 2 ja 3 ning I–III lisa – Keskkonnamõju hindamine – Biogaasist elektrienergia tootmise rajatises ehitustöödeks loa andmine, ilma et eelnevalt oleks analüüsitud vajadust viia läbi keskkonnamõju hindamine – Tühistamine – Loa andmise otsuse tagantjärele seadustamine liikmesriigi uute õigusnormide alusel, ilma et eelnevalt oleks analüüsitud vajadust viia läbi keskkonnamõju hindamine
Kohtuasjas C‑117/17,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Tribunale amministrativo regionale per le Marche (Marche maakonna halduskohus, Itaalia) 13. jaanuari 2017. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 6. märtsil 2017, menetluses
Regione Marche Servizio Infrastrutture Trasporti Energia – P. F. Rete Elettrica Regionale,
Provincia di Ancona,
Società Agricola 4 C S.S.,
koosseisus: koja president C.G. Fernlund, kohtunikud J.‑C. Bonichot (ettekandja) ja S. Rodin,
– Comune di Castelbellino, esindaja: avvocato A. Lucchetti,
– Regione Marche, esindaja: avvocato P. De Bellis,
– Societa Agricola 4 C S.S., esindaja: avvocato M. Misiti,
– Euroopa Komisjon, esindajad: G. Gattinara ja C. Zadra,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT 2012, L 26, lk 1) tõlgendamist.
2 Taotlus on esitatud kohtuvaidluses, mille üks pool on Comune di Castelbellino (Castelbellino vald, Itaalia) ja teine pool Regione Marche (Marche maakond, Itaalia), Ministero per i beni e le attività culturali (Itaalia pärandi- ja kultuuriministeerium, Itaalia), Ministero dell’Ambiente e della Tutela del Territorio e del Mare (keskkonna-, loodusvarade kaitse ja mereministeerium, Itaalia), Regione Marche Servizio Infrastrutture Trasporti Energia – P. F. Rete Elettrica Regionale (Marche maakonna infrastruktuuri-, transpordi- ja energeetikaameti maakondliku elektrivõrgu osakond, Itaalia) ja Provincia di Ancona (Ancona provints, Itaalia) ning vaidluse ese on Marche maakonna otsus, mille kohaselt puudub vajadus hinnata keskkonnamõju, mis on Società Agricola 4 C S.S (edaspidi „ettevõtja 4 C“) projektil, mille eesmärk on suurendada ühe biogaasist elektrienergia tootmise rajatise võimsust.
3 Direktiivi 2011/92 artikli 2 lõikes 1 on ette nähtud:
„Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et enne loa andmist nõutakse keskkonda muu hulgas oma laadi, mahu või asukoha tõttu oluliselt mõjutada võivatelt töödelt teostusluba ja hinnatakse nende mõju. Sellised projektid on piiritletud artiklis 4.“
4 Selle direktiivi artikli 4 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud:
„2. Kui artikli 2 lõikest 4 ei tulene teisiti, teevad liikmesriigid II lisas loetletud projektide puhul kindlaks, kas projekti hinnatakse artiklite 5–10 kohaselt. Liikmesriigid teevad selle kindlaks järgneva abil:
Liikmesriigid võivad teha otsuse kohaldada mõlemaid alapunktides a ja b nimetatud võimalusi.
3. Lõike 2 alusel üksikjuhtumeid uurides või künniseid või tingimusi kehtestades võetakse arvesse asjakohaseid III lisas kehtestatud valikutingimusi.“
5 Selle direktiivi I lisa „Artikli 4 lõikes 1 osutatud projektid“ punkti 2 alapunktis a on sätestatud, et nende projektide alla kuuluvad „[s]oojuselektrijaamad ja muud põletusrajatised, mille soojatootlikkus on vähemalt 300 megavatti“.
6 Sama direktiivi II lisa „Artikli 4 lõikes 2 osutatud projektid“ punktis 3 on omakorda sätestatud, et nende projektide hulgas on „[t]ööstusrajatised elektri, auru ja sooja vee tootmiseks (I lisaga hõlmamata projektid)“.
7 Direktiivi 2011/92 III lisas „Artikli 4 lõikes 3 osutatud valikutingimused“ on sätestatud:
„1. Projektide laad
Projektide laadi hindamisel tuleb eelkõige silmas pidada:
a) projekti mahtu;
b) koosmõju muude projektidega;
c) loodusvarade kasutamist;
d) jäätmeteket;
e) saastavust ja häiringuid;
f) õnnetusohtu, pidades eelkõige silmas kasutatavaid aineid või menetlusi.
2. Projekti asukoht
Nende geograafiliste alade keskkonnatundlikkuse hindamisel, mida projektid tõenäoliselt mõjutavad, tuleb eelkõige silmas pidada:
a) praegust maakasutust;
b) ala loodusvarade suhtelist küllust, omadusi ja taastumisvõimet;
c) looduskeskkonna vastuvõtuvõimet, pöörates erilist tähelepanu järgmistele aladele:
i) märgalad,
ii) rannikuvööndid,
iii) mägi- ja metsapiirkonnad,
iv) looduskaitsealad ja -pargid,
v) liikmesriikide õigusnormide alusel liigitatud või kaitstavad alad; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta) [ELT 2010, L 20, lk 7] ja nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) [EÜT 1992, L 206, lk 7; ELT eriväljaanne 15/02, lk 102] kohaselt liikmesriikide määratud erikaitsealad,
vi) alad, kus ühenduse õigusaktidega kehtestatud keskkonnakvaliteedi standardeid on juba ületatud,
vii) tiheda asustusega alad,
viii) ajaloo-, kultuuri- või muinasväärtusega maastikud.
3. Võimaliku mõju laad
Projektide võimalikku olulist mõju tuleb hinnata punktides 1 ja 2 sätestatud tingimuste põhjal, pidades eelkõige silmas:
a) mõju ulatust (geograafiline ala ja mõjutatavate elanike arv);
b) piiriülest mõju;
c) mõju tugevust ja mitmekülgsust;
d) mõju tõenäosust;
e) mõju kestust, sagedust ja pöörduvust.“
8 Ettevõtja 4 C käitab Marche maakonnas, Castelbellino vallas rajatist, milles toodetakse elektrienergiat biomassi anaeroobsel lagundamisel saadud biogaasist (edaspidi „kõnealune rajatis“) ja millele nimetatud vald andis teostusloa maastikukaitse alaste eeskirjade alusel.
9 Marche maakond lubas 20. juuni 2012. aasta otsusega ettevõtjal 4 C viia läbi ehitustööd, mis on vajalikud kõnealuse rajatise võimsuse suurendamiseks 249 kilovatilt 999 kilovatini.
10 Marche maakonna 26. märtsi 2012. aasta seaduse nr 3 (legge Regione Marche n. 3; edaspidi „seadus nr 3/2012“) alusel anti nimetatud luba ilma, et hinnatud oleks projekti keskkonnamõju ega isegi mitte eelnevalt uuritud sellise hindamise vajalikkust, kuna kõnealuse rajatise nimivõimsus jäi selle seadusega ette nähtud 1 megavati künnisest allapoole.
11 Castelbellino vald esitas eelotsusetaotluse esitanud kohtule, Tribunale amministrativo regionale per le Marchele (Marche maakonna halduskohus, Itaalia) kaebuse, nõudes kõnealuse loa tühistamist direktiivi 2011/92 rikkumisele viidates.
12 Nimetatud kohus jättis 22. veebruaril 2013 rahuldamata Castelbellino valla esialgse õiguskaitse taotluse, milles paluti vaidlustatud luba tühistada.
13 Corte costituzionale (Itaalia konstitutsioonikohus) 22. mai 2013. aasta otsusega nr 93/2013 tunnistati seadus nr 3/2012 liidu õigusega vastuolu tõttu osaliselt põhiseadusvastaseks, kuna selles seaduses ei olnud kehtestatud nõuet võtta arvesse kõiki direktiivi 2011/92 III lisas sätestatud kriteeriume nende projektide kindlakstegemiseks, mille suhtes tuleb läbi viia keskkonnamõju hindamine kooskõlas selle direktiivi artikli 4 lõikega 3.
14 Ettevõtja 4 C esitas 16. aprillil 2015 Marche maakonnale taotluse tagada kõnealuse rajatise vastavus direktiivis 2011/92 sätestatud nõuetele.
15 Eelotsusetaotlusest nähtub, et seaduse nr 3/2012 sätted, mis lubasid varem maakondadel määrata keskkonnamõju hindamisest vabastamise diferentseeritud künniseid ja mille alusel maakonna ametiasutustel oli õigus võtta vastu 20. juuni 2012. aasta otsus, olid kehtetuks tunnistatud Corte costituzionale (Itaalia konstitutsioonikohus) 22. mai 2013. aasta otsusest nr 93/2013 tulenevalt. Vastu olid võetud uued õigusnormid, millega riigi tasandil määratleti tingimused, millal maakondlikke projekte saab vabastada keskkonnamõju hindamisest. Põhikohtuasjas käsitletavat tüüpi rajatiste jaoks tõsteti künnist, millest alates tuleb keskkonnamõju hinnata, 1 megavatilt 50 megavatile ja seda künnist on võimalik teatud tingimustel 50% võrra vähendada.
16 Neil asjaoludel tegi Marche maakond seda uut õiguskorda kohaldades 3. juunil 2015 otsuse, milles ta määras esiteks, et kõnealune rajatis on vabastatud kohustusest viia läbi eelnev analüüs keskkonnamõju hindamise vajalikkuse kohta ja teiseks, et varasem, 20. juunil 2012 antud luba on „kehtiv“.
17 Eelotsusetaotluse esitanud kohus, Tribunale amministrativo regionale per le Marche (Marche maakonna halduskohus) tühistas aga 19. juuni 2015. aasta otsusega Marche maakonna poolt 20. juunil 2012 väljastatud loa põhjendusel, et see oli antud õigusnormide alusel, mis olid hiljem põhiseadusvastasteks tunnistatud.
18 Ettevõtja 4 C esitas Consiglio di Stato’le (Itaalia kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) selle kohtuotsuse peale apellatsioonkaebuse.
19 Castelbellino vald omakorda esitas eelotsusetaotluse esitanud kohtule nõude tühistada Marche maakonna 3. juuni 2015. aasta otsus.
20 Neil asjaoludel otsustas Tribunale amministrativo regionale per le Marche (Marche maakonna halduskohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas liikmesriigi õigusnormid või halduspraktika, mille kohaselt saab projekti keskkonnamõju hindamise vajalikkust kontrollida või projekti keskkonnamõju hinnata ka siis, kui projekt puudutab rajatist, mis on kontrollimise ajal juba valminud, on [liidu õigusega] (ja eriti direktiiviga [2011/92], redaktsioonis, mis kehtis [põhikohtuasjas käsitletavate] meetmete võtmise ajal) põhimõtteliselt vastuolus või lubab liidu õigus hoopis võtta seejuures arvesse erandlikke asjaolusid, mis õigustavad erandi tegemist üldpõhimõttest, et keskkonnamõju hindamine on olemuselt ennetav hindamine?
2. Täpsemalt, kas selline erand on õigustatud juhul, kui hilisemad õigusnormid vabastavad keskkonnamõju hindamisest teatud projekti, mille keskkonnamõju hindamise vajalikkust oleks tulnud kontrollida liikmesriigi kohtu otsuse alusel, millega tunnistati põhiseaduse vastaseks [või] jäeti kohaldamata varasem norm, mis nägi ette kontrollimisest vabastamise?“
21 Kõigepealt olgu märgitud, et eelotsusetaotlusest selgub, et põhikohtuasi käsitleb ühe olemasoleva rajatise, mis toodab biogaasist elektrienergiat, võimsuse suurendamise projekti, mille suhtes maakondlikud ametiasutused otsustasid, et selle puhul puudub vajadus viia läbi eelnev analüüs keskkonnamõju hindamise vajalikkuse kohta vastavalt maakondlikele õigusnormidele, mis hiljem tunnistati põhiseadusvastaseks põhjusel, et nendes ei olnud kehtestanud nõuet võtta arvesse kõiki direktiivi 2011/92 III lisas sätestatud asjakohaseid kriteeriume, mille alusel selgitatakse välja, kas projekti suhtes tuleb läbi viia selle direktiivi artikli 4 lõike 3 kohane keskkonnamõju hindamine.
22 Samuti nähtub eelotsusetaotlusest, et pärast ettevõtja 4 C poolt 16. aprillil 2015 esitatud taotlust, mida käsitletakse käesoleva kohtuotsuse punktis 14 ja milles paluti uuesti hinnata vajadust viia läbi keskkonnamõju hindamine, asusid maakondlikud ametivõimud uutest õigusnormidest lähtudes seisukohale, et kuna asjaomased ehitustööd olid teostatud, ei ole kõnealust hindamist vaja läbi viia.
23 Nende mõlema küsimusega, mida tuleb hinnata koos, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus seega sisuliselt selgitust, kas juhul kui ühe elektrienergia tootmise rajatise võimsuse suurendamise sellise projekti puhul, nagu käsitletakse põhikohtuasjas, on jäetud läbi viimata eelnev analüüs keskkonnamõju hindamise vajaduse kohta, lähtudes liikmesriigi õigusnormidest, mis hiljem on selles küsimuses tunnistatud vastuolus olevaks direktiiviga 2011/92, siis keelab liidu õigus pädevatel ametiasutustel alustada sellise rajatise suhtes asjaomase projekti elluviimise järel uut hindamismenetlust, et kontrollida selle kooskõla nimetatud direktiivi ja vajadusel keskkonnamõju hindamise nõuetega. Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib veel teada, kas kõnealused ametiasutused võisid nende õigusnormide alusel, mis kehtisid ajal, mil neil paluti asjas otsus teha, asuda seisukohale, et kõnealust keskkonnamõju hindamise kohustust ei ole.
24 Tuleb meenutada, et direktiivi 2011/92 artikli 2 lõike 1 kohaselt tuleb projektide puhul, mis võivad keskkonda mõjutada direktiivi artikli 4 tähenduses koosmõjus direktiivi I või II lisaga, viia enne neile teostusloa andmist läbi nende mõju hindamine (vt selle kohta 7. jaanuari 2004. aasta kohtuotsus, Wells, C‑201/02, EU:C:2004:12, punkt 42, ja 26. juuli 2017. aasta kohtuotsus, Comune di Corridonia jt, C‑196/16, EU:C:2017:589, punkt 32).
25 Nagu Euroopa Kohus on juba otsustanud, tuleb keskkonnamõju hinnata eelnevalt, mis on põhjendatud vajadusega, et pädev asutus võtaks keskkonnale avaldatava mõju üle otsustamisel arvesse kogu tehnilise kavandamise ja otsustamise võimalikult varajases etapis, kusjuures reostuse või saaste tekkimist tuleb pigem takistada nende tekkekohas, kui võidelda nende tagajärgede hilisema kõrvaldamise eest (vt selle kohta 3. juuli 2008. aasta kohtuotsus, komisjon vs. Iirimaa, C‑215/06, EU:C:2008:380, punkt 58, ja 26. juuli 2017. aasta kohtuotsus, Comune di Corridonia jt, C‑196/16, EU:C:2017:589, punkt 33).
26 Direktiivi 2011/92 artikli 4 lõikes 1 on täpsustatud, et kui selle direktiivi artikli 2 lõikest 4 ei tulene teisti, tehakse I lisas loetletud projektide puhul kindlaks, kas projekti hinnatakse artiklite 5–10 kohaselt.
27 Direktiivi 2011/92 II lisas loetletud projektide kohta on direktiivi artikli 4 lõikes 2 sätestatud, et liikmesriigid teevad kindlaks, kas projekti suhtes tuleb läbi viia keskkonnamõju hindamine üksikjuhtumite uurimise või asjaomase liikmesriigi enda kehtestatud künniste või tingimuste abil.
28 Direktiivi 2011/92 artikli 4 lõikes 3 on lisatud, et lõike 2 alusel üksikjuhtumeid uurides või künniseid või tingimusi kehtestades võetakse arvesse asjakohased direktiivi III lisas kehtestatud valikutingimused.
29 Seevastu ei ole direktiivis 2011/92 täpsustatud, millised on nimetatud sätete rikkumise õiguslikud tagajärjed.
30 Samas on oluline märkida, et Euroopa Kohus on juba tuvastanud 26. juuli 2017. aasta kohtuotsuse Comune di Corridonia jt (C‑196/16, EU:C:2017:589) punktis 43, et juhul kui on tegemata jäetud liidu õigusega nõutav projekti keskkonnamõju hindamine, siis peavad liikmesriigid kõrvaldama selle tegematajätmise õigusvastased tagajärjed ja et liidu õigus ei takista keskkonnamõju hindamise läbiviimist olukorra seadustamiseks pärast asjaomase rajatise valmimist ja käikuandmist kahel tingimusel: esiteks, et liikmesriigi õigusnormidega, mis seadustamist lubavad, ei anta huvitatud isikutele võimalust liidu õigusnormide täitmisest kõrvale hiilida või olla nende täitmisest vabastatud; ja teiseks, et olukorra seadustamiseks läbiviidav hindamine ei puuduta üksnes rajatise tulevast keskkonnamõju, vaid võtab arvesse ka pärast rajatise valmimist avaldunud keskkonnamõju.
31 Euroopa Kohus juhtis 26. juuli 2017. aasta kohtuotsuse Comune di Corridonia jt (C‑196/16, EU:C:2017:589) punktis 42 tähelepanu veel sellele, et esiteks asjaolu, et kohtuasjas, milles tehti nimetatud kohtuotsus, käsitletud äriühingud on võtnud vajalikud meetmed, et lasta võimalusel korraldada oma projekti keskkonnamõju hindamine, ja teiseks asjaolu, et pädevate asutuste keeldumine nende taotluste rahuldamisest põhines liikmesriigi sätetel, mille vastuolu liidu õigusega tuvastati alles hiljem, ning kolmandaks asjaolu, et sama kohtuotsuse aluseks olnud kohtuasjas käsitletud rajatiste tegevus on peatatud, näitavad seda, et toimunud seadustamine ei olnud liikmesriigi õigusega lubatud tingimustel, mis sarnanevad tingimustega, mis olid arutusel kohtuasjas, milles on tehtud 3. juuli 2008. aasta kohtuotsus komisjon vs. Iirimaa (C‑215/06, EU:C:2008:380, punkt 61), ja nendega ei ole püütud kõrvale hiilida liidu õiguse sätete kohaldamisest.
32 Järelikult ei ole nende tingimuste esinemise korral liidu õigusega keelatud see, et kui õigusnormide alusel, mis ei ole kooskõlas direktiiviga 2011/92, on mõne projekti suhtes jäetud läbi viimata eelnev analüüs keskkonnamõju hindamise vajalikkuse kohta, siis hindavad seda projekti, isegi pärast selle elluviimist, pädevad asutused, et kindlaks määrata, kas selle suhtes on vaja läbi viia keskkonnamõju hindamine liikmesriigi uute õigusnormide alusel, tingimusel et need normid on kooskõlas viidatud direktiiviga.
33 Liikmesriigi ametiasutused, kes sellisel juhul peavad otsuse tegema, peavad võtma arvesse ka selle rajatise mõju keskkonnale tööde valmimisest alates ja miski ei takista neil otsustada selle kontrollimise tulemusel uuesti, et keskkonnamõju hindamist ei ole vaja läbi viia.
34 Kuigi eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on kontrollida, kas kõnealused tingimused on põhikohtuasjas täidetud, pidades silmas liikmesriigi õigusnormide sisu ja tal olemas olevat teavet, peab Euroopa Kohus siiski vajalikuks anda talle järgmised suunised.
35 Kõigepealt tuleb sedastada, et biogaasist elektrienergiat tootva sellise rajatise projekt, mille nimivõimus on alla 1 megavati, ei kuulu direktiivi 2011/92 I lisa punkti 2 alapunkti a kohaldamisalasse, mis käsitleb soojuselektrijaamu ja muid põletusrajatisi, mille soojatootlikkus on vähemalt 300 megavatti, vaid selle direktiivi II lisa punkt 3 punkt a kohaldamisalasse, mis viitab I lisaga hõlmamata elektri, auru ja sooja vee tootmiseks mõeldud tööstusrajatiste projektidele.
36 Ehitustööd selliste rajatiste võimsuse suurendamiseks, nagu käsitletakse põhikohtuasjas, kujutavad seega endast projekte, mille kohta peavad liikmesriigid otsustama, kas nende suhtes tuleb läbi viia keskkonnamõju hindamine vastavalt direktiivi 2011/92 artikli 4 lõigetele 2 ja 3.
37 Seejärel olgu märgitud, et Euroopa Kohtu järjepidevast praktikast tuleneb, et kui liikmesriigid on otsustanud määrata kindlaks künnised või kriteeriumid vastavalt direktiivi 2011/92 artikli 4 lõikele 2, on neile antud kaalutlusruum piiratud selle direktiivi artikli 2 lõikes 1 sätestatud kohustusega näha enne teostusloa andmist ette niisuguste projektide keskkonnamõju hindamine, mis oma laadi, mahu või asukoha tõttu võivad keskkonda oluliselt mõjutada (vt selle kohta 20. novembri 2008. aasta kohtuotsus, komisjon vs. Iirimaa, C‑66/06, ei avaldata, EU:C:2008:637, punkt 61 ja seal viidatud kohtupraktika).
38 Direktiivi 2011/92 artikli 4 lõike 3 kohaldamisel on liikmesriikidel kohustus võtta künniste või tingimuste kehtestamisel arvesse asjakohaseid direktiivi III lisas määratletud valikutingimusi (vt selle kohta 20. novembri 2008. aasta kohtuotsus, komisjon vs. Iirimaa, C‑66/06, ei avaldata, EU:C:2008:637, punkt 62).
39 Lisaks olgu märgitud, et liikmesriik, kes määrab kriteeriumid või künnised nii, et praktikas jäävad keskkonnamõju hindamise kohustusest kõrvale kõik teatud liiki projektid, ületab talle antud kaalutlusruumi piire, välja arvatud juhul, kui kõiki välistatud projekte võib igakülgse hinnangu alusel käsitada sellisena, mis keskkonda oluliselt ei mõjuta (20. novembri 2008. aasta kohtuotsus, komisjon vs. Iirimaa, C‑66/06, ei avaldata, EU:C:2008:637, punkt 65 ja seal viidatud kohtupraktika).
40 Sellest tuleneb, et üksnes asjaolust, et selliste liikmesriigi õigusnormidega nagu need, millele tuginedes Marche maakond võttis vastu 3. juuni 2015. aasta otsuse, tõsteti künnist, millest alates on keskkonnamõju hindamise läbiviimine kohustuslik, ei ole iseenesest võimalik järeldada, et need õigusnormid ei ole kooskõlas direktiiviga 2011/92.
41 Liidu õigusele mittevastavuse tuvastamisest ei saa ka tuleneda asjaolu, mida mainis eelotsusetaotluse esitanud kohus, et kui neidsamu õigusnorme ei oleks vastu võetud, siis oleks tulenevalt Corte costituzionale (Itaalia konstitutsioonikohus) 22. mai 2013. aasta kohtuotsusest nr 93/2013 tulnud põhikohtuasjas käsitletava projekti suhtes viia läbi eelnev analüüs keskkonnamõju hindamise vajaduse kohta.
42 Eespool toodut silmas pidades tuleb esitatud küsimustele vastata, et juhul kui ühe elektrienergia tootmise rajatise võimsuse suurendamise sellise projekti puhul, nagu käsitletakse põhikohtuasjas, on jäetud läbi viimata eelnev analüüs keskkonnamõju hindamise vajaduse kohta, lähtudes liikmesriigi õigusnormidest, mis hiljem on selles küsimuses tunnistatud vastuolus olevaks direktiiviga 2011/92, siis nõuab liidu õigus, et asjaomased liikmesriigid kõrvaldaksid selle rikkumise õigusvastased tagajärjed, ega keela pädevatel ametiasutustel alustada sellise rajatise suhtes asjaomase projekti elluviimise järel uut hindamismenetlust, et kontrollida selle kooskõla nimetatud direktiivi ja vajadusel keskkonnamõju hindamise nõuetega, tingimusel et liikmesriigi õigusnormidega, mis seadustamist lubavad, ei anta huvitatud isikutele võimalust liidu õigusnormide täitmisest kõrvale hiilida või olla nende täitmisest vabastatud. Samuti on tähtis, et arvesse võetaks ka pärast projekti elluviimist avaldunud keskkonnamõju. Kõnealused ametiasutused võivad nende õigusnormide alusel, mis kehtisid ajal, mil neil paluti asjas otsus teha, asuda seisukohale, et kõnealust keskkonnamõju hindamise kohustust ei ole, tingimusel et need õigusnormid on direktiiviga kooskõlas.
Juhul kui ühe elektrienergia tootmise rajatise võimsuse suurendamise sellise projekti puhul, nagu käsitletakse põhikohtuasjas, on jäetud läbi viimata eelnev analüüs keskkonnamõju hindamise vajaduse kohta, lähtudes liikmesriigi õigusnormidest, mis hiljem on selles küsimuses tunnistatud vastuolus olevaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiviga 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, siis nõuab liidu õigus, et asjaomased liikmesriigid kõrvaldaksid selle rikkumise õigusvastased tagajärjed, ega keela pädevatel ametiasutustel alustada sellise rajatise suhtes asjaomase projekti elluviimise järel uut hindamismenetlust, et kontrollida selle kooskõla nimetatud direktiivi ja vajadusel keskkonnamõju hindamise nõuetega, tingimusel et liikmesriigi õigusnormidega, mis seadustamist lubavad, ei anta huvitatud isikutele võimalust liidu õigusnormide täitmisest kõrvale hiilida või olla nende täitmisest vabastatud. Samuti on tähtis, et arvesse võetaks ka pärast projekti elluviimist avaldunud keskkonnamõju. Kõnealused ametiasutused võivad nende õigusnormide alusel, mis kehtisid ajal, mil neil paluti asjas otsus teha, asuda seisukohale, et kõnealust keskkonnamõju hindamise kohustust ei ole, tingimusel et need õigusnormid on direktiiviga kooskõlas.

matches: kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


Nutsernermi naatsorsuutit aamma nutsernermi akiligassat | AUA
Nutsernermi naatsorsuutit aamma nutsernermi akiligassat
Naatsorsuutit akiligassallu
Maajip 5-ani 2010 nuunninnut atatillugu inissiaatileqatigiiffiup W-ip naatsorsugai pillugit maalaarutit, Ineqartut Maalaarutaannik Aalajangiisartoqatigiit decembarip 16-ani 2010 aalajangiivigaat.
Inissiaatileqatigiit nuunninnut atatillugu naatsorsugaat ilaatigut allaannguuteqarput. Taamaammat naatsorsuineq naapertorlugu akiligassavit annertussusianut tunngatillugu maalaarutit ilaatigut taperserneqarpoq.
Suliamut tunngatillugu allagaatit:
• Inimik attartornermut isumaqatigiissut juulip 1-ani 1986-imeersoq
• Inimik attartornermut isumaqatigiissutip atorunnaarsinnera septembarip 8-ni 2009-meersoq
• Inissiamit aninermi W-imit malittarisassat septembarip 17-ani 2009-meersut
• Inigisimasamik takuniaanermi nalunaarusiaq – novembarip 2-ani 2009-meersoq.
• Takuniaanermi allagaqaat qalipaatilinnik assitalik februaarip 21-ani 2010-meersoq
• Inissiamik atuisup nuunnerani naatsorsuutit maajip 5-ani 2010-meersut
• Inimik attartortup maalaarutaa juulip 9-ani 2010-meersoq
• W-ip tusarniaavigineqarnera juulip 14-ani 2010-meersoq
• W-p tusarniaavigineqarnermut akissutaa ullulerneqarsimanngitsoq.
Inissiamik attartornermut isumaqatigiissut juulip 11-ani 1986 ullulerneqarsimasoq naapertorlugu, juulip 16-ani 1986 P attartugarilerpat. Inimik attartornermut isumaqatigiissut naapertorlugu ini isikkuatut itsillugu iserterfigaat.
Iserternerpit nalaani takuniaanermut atatillugu nalunaarusiortoqanngilaq.
Danmark-imut nuunninnut atatillugu inigisat Q-imut atukkiuppat.
Allakkanni septembarip 8-ni 2009 ullulerneqarsimasuni inissiamik attartornermut isumaqatigiissut atorunnaarsippat. Atorunnaarsitsinermi qanga inissiap qimanneqarneranut tunngasunik paasissutissaqanngilaq.
Septembarip 17-ani 2009 inissiap qimalernerani qanoq iliornissannik- ilaatigut inigisap qaqugu takuniarneqarnissaanut piffissamik isumaqatigiissuteqarnissaq pillugu- inissiamik attartortitsisup ilisimatippaatit.
Qangarpiaq Q inissiamit anisimanersoq paasineqanngilaq. Qarasaasiakkut allakkasuaatikkut illit inissiamillu attartortitsisoq attaveqatigiinnersi naapertorlugu, novembarip 17-ani 2009 inissiaq suli imaarneqarsimanngilaq.Novembarip 17-ani 2009 qarasaasiakkut allakkasuarnikkut qaammammut akiliutip akilerneragut, inissiap novembarip naanissaata tungaanut attartorsinnaaneranik attartortitsisup ilisimatippaatit.Inissiamik attartortitsisup arlaleriarluni ilinnut Q-imullu inigisamit aninissaq pillugu- kinguneqanngitsumik aattaveqartareerluni inissiamut imminut mappiuppoq. Inissiaq imaarneqarsimavoq errorsivilli peerneqarsimanani.
Februaarip 21-ani 2010 takuniaanermi nalunaarusiaq naapertorlugu igafiup sikaaviisa innaat tamarmik aappalaartumik qalipanneqarsimapput. Igaffimmi sikaaviit matuisa ilaat putoqarpoq, nerriviup qaava sikaavik alleq sikaaviillu matui marluk amigaataapput, kissarsuut iffiorfillu eqqiarsimanngillat nipitittakkanillu sumi tamaani nippussuisoqarsimalluni.
Sinittarfimmi sikaaviup innaa iikkallu aappalaartumik qalipassimapput. Inimi nateq nungullarsimavoq. Natermi arlalinnik itisuunik kigarneqarpoq inimullu matu putusimalluni. Uffarfiup igai tunguusamik qaamasumik taartumillu qalipassimapput. Inissiaq eqqiarneqarsimanngilaq.
Suliamut tunngatillugu allagaatini qanga takuniaanermi nalunaarusiap ilinnut nassiunneqarsimanera allassimanngilaq.
W-ip maajip 5-ni 2005 inigisannit anininnut atatillugu naatsorsuutit ilinnut nassiuppai tamatumalu kingunerisaanik 23.450,34 koruunit akiligassarilerpatit. Taakkunannga ineqarnermut akiitsoq imermut kiassarnermullu akiliut ilanngunnagu 5.489,19 koruuniuvoq, inissiamillu aserfallatitsisimanermut akiitsut tassaalerput 17.961,15 koruunit.
W-ip paasissutissiissutai naapertorlugit nalinginnaasumik iluarsaanermut 11.850,80 koruunit atorneqarput. Ineqarneq pillugu peqqussummi § 78 tamatumunnga tunngaviusutut inissiaatileqatigiit innersuussutigaat.
Inissiaatileqatigiit juunip 24-ani 2010 ullulikkanik W allakkatigut akiitsutit akileqquaat, ullullu 14-it qaangiutsinnagit akiliisimanngikkuit akiliisitsiniaasarfimmut akiligassavit tunniunneqarnissaannik ilisimatillutit.
Qarasaasiakkut allakkasuaat atorlugu maajip 5-ani 11-anilu 2010 nalunaarusiamut akerliunerit ilisimatitsissutigaat.
W inissiaatileqatigiit qarasaasiakkut allakkannik tigusaqarsimannginnerarput.
Maajip 11-ani qarasaasiakkut Ineqartut Maalaarutaannik Aalajangiisartoqaatigiinnut allakkasuaatinni makku akerliuffigalugit nalunaarputit: 1) Inissiaq atukkiunneqarsimammat atortup eqqiaaneq akiligassarisariaqaraa. 2) Inissiaq nutserfigineqarnermini iluarsarneqanngimmat. 3) 2005/2006-imi majuartarfeqarfimmi ikuallattoqarnerata kingorna iluamik eqqiaasoqarsimanngimmat. 4) Ineqarfik/blokki aserfallassimammat aserfallatsaalisaasimanngimmallu.
Juulip 9-ani 2010 allakkanni nuunninnut atatillugu akiligassaq naammagittaalliutigaat. Akiligassap isumaqatigiissutiginissaanut noqqaassutit soqutiginagu nukingisaaraluni akileeqqusissumik nassinneqarnerit-, majuartarfeqarfimmi ikuallattoqarnerata kinguneranik ISS-ip taamungaannaq eqqiagaata ilinnut akiligassanngortinneqarnera - W-illu inip 1986-mi nutserfiginerani iluarsarneqannginneranik eqqaasaqannginnera naammagittaalliutigaatit. Inissiap eqqiarneqarnera akiligassaralugu paasigit, illillu nammineq attartortulluunniit takuniaanermi nalunaarusiaq atsiorsimanngikkissi ilisimatitsissutigaat.
1986-imi inissianut iserternermi nalunaarusiornissaq piumasaqaataanngitsoq, juulip 14-ani 2010 Ineqartut Maalaarutaannik Aalajangiisartoqatigiit tusarniaaneranni W akissummini ilaatigut ilisimatitsissutigaa. Inatsit naapertorlugu inissiaq nutserfigineqarnermini aserfallatsaalisaallunilu isumannaatsuussaaq.
Maajip 1-ani 2010 naammagitaalliortumit qarasaasiakkut allakkanik tigusaqarsimanani W-ip ilisimatitsissutigaa, naammagittaalliortorlu qarasaasiakkut allakkat assinginik Ineqartut Maalaarutaannik Aalajangiisartoqatigiinnut tunniussinani, allakkatigut saaffiginnissutaasimagunartup assinganik tunniussisimasoq, ilanngullugulu oqaatigalugu.
Inatsisit tungavigineqartut:
Inatsisartut inissianik attartortitsisarneq pillugu Peqqussutaat nr. 2 maajip 12-ani 2005-imeersoq § 88 naapertorlugu januaarip 1-at 1990 sioqqullugu inissiamik attartornermut atatillugu isumaqatigiissutini § 45, imm. 3 kiisalu §§ 77, 78 80-ilu, imm. 1 aamma 2 atuutinngillat.
§88- ip nassuiaatitaa naapertorlugu piffissani assigiinngitsuni immikkut pisinnaatsitaaffiit isumaqatigiissutaasimasut ajornerulersinnagit, inissianik attartornerup assigiimmik maleruagassiuunneqarnissaa peqqussummi qulakkeerniarneqarpoq.
Inissiamik attatornissamut isumaqatigiissutit januaarip 1-ani 1990 peqqussutip siulliup atuutilerfia sioqqullugu isumaqatigiissutaasuni aalajangersagaq naapertorlugu, attartortut ineqarnerup nalaani inigisap iluanik aserfallatsaaliinissaq anilernermilu iluarsarnissaa akisussaaffiginngilaat.
§ 79 imm. 2 naapertorlugu attartortitsisup takuniaanermini amigaataasut aserfallatsinneqarsimasullu attartortup akisussaaffiisut nalilikkatik nalunaarusiussavai.
Aalajangersakkat ataani ilanngunneqarput.
Inissiamik attartornermi isumaqatigiissut naapertorlugu 1986-imili juuli qaammat inissiami najugaqarputit. Taamaasillutit ikaarsaarnermi aalajangersakkani § 88 naapertorlugu ineqarnerpit nalaani inigisappit iluata iluarsarnissaa nuunnermilu iluarsarnera akisussaaffiginngilatit.
W-ip inigisap nalinginnaasumik iluarsartinnera akilersimagaa, peqqussummili § 78 kukkusumik innersuussutigisimagaa ilisimatitsissutigineqarpoq.
Takuniaanermi nalunaarusiami takuneqarsinnaasutut (qulaani allaaserisaq takuuk), nalinginnaasumik iluarsaanerup saniatigut- ilaatigut sikaaviit matui taarserlugit nerrivillu qallerlugu- iluarsaasoqartariaqarpoq.
Inissiap qimannerani suut amigaataasut assitigut uppernarsarneqarput.
Nalunaarummissaaq allassimasutut ilaatigut qalipaat aappalaartoq tunguusarlu atorlugit qalipaasoqartarsimavoq.
Takuniaanermut atatillugu nalunaarusiami sikaaviit matui nerriviullu qaava amigaataasutut taaneqarsimasut assilineqarlutillu uppernarsarneqartut, Ineqartut Maalaarutaannik Aalajangiisartoqatigiit naliliinerat naapertorlugu, illit Q-illuunniit inissiamik aserfallatitsisimanerannik patsiseqarput.
Taamaammat iluarsaanermi aningaasartuutit ilaat- igaffimmi sikaaviit matuisa nerriviullu qaavata taarserneqarnerat akiligassaraat. Taakku saniatigut inissiap- kissarsuut assigisaallu ilanngullugit- eqqiarneqarnera amma akilissavat.
Ineqartut Maalaarutaannik Aalajangiisartoqatigiit naliliinerat naapertorlugu, W qalipaatit aappalaartup tunguusallu piiarnissaat tamatumunngalu atatillugu ilaatigut iikkami putunik iluarsaanissat, W-ip akiligassarai. Inissiaatileqatigiittaaq nalinginnaasumik iluarsaanermut aningaasartuutit isumagissavai.
Inissiamik attartortuunerpit nalaani W-ip inigisamik iluarsaasimaneranut uppernarsaatissaqanngimmat, attartornermilu isumaqatigiissummi imal. inissiaatileqatigiit maleruagassiaanni, attartortup qalipaatit allat atorlugit inip iluanik qalipaasinnaatitaannginneranik allassimasoqannginnera, naliliinermi tunngavigineqarpoq.
Tamatumunnga atatillugu ”piumasaqaatit nalinginnaasut” inissiamik attartornermi isumaqatigiissummi innersuunneqartut piginagit W-ip oqarasuaatikkut nalunaarnera maluginiarneqarpoq. Taamaammat taakku suliamut tunngatillugu naliliiniarnermi tunngaviusinnaanngillat.
W-ip inigisap qimanneqarnerani aningaasartuutissanik naatsorsuinermini, illit attartortuilluunniit inissiap takuniarneqarnerani takkutinnginnersi, Peqqussummi §88 aamma §80 imm. 1 naapertorlugit takuniaanermi nalunaarutip tunngavigineqarsinnaaneratut paasineqarsinnaannginnera, Ineqartut Maalaarutaannik Aalajangiisartoqatigiit oqaatigissavaattaaq.
Aalajangiisartoqatigiinni ilaasortaasut ilaat pingasut aalajangiinermut isumaqataallutik taasipput, ataaseq taaseqataanngilaq.
W inissiaatileqatigiit aalajangiineq una tunngavigalugu inigisannit anininnut atatillugu akiligassatit naatsorsoqqissavaat.
Naammagittaalliorsinnaaneq:
Inissianik attartortitsisarneq pillugu Inatsisartut Peqqussutaanni nr. 2-mi maajip 12-ani 2005-imeersumi kingorna allannguuteqartumi § 86 imm. 7 naapertorlugu Ineqartut Maalaarutaannik Aalajangiisartoqatigiit aalajangigaat pisortaqarfinnut allanut suliakkiissutigeqqinneqarsinnaanngillat. Attartortitsisup attartortullu akornanni aaqqiaanngissutip eqqartuusivikkut suliassanngortinnissaa kissaataappat, allakkatigut attaveqatigiinneq il.il. attartortitsisup ingerlatseqatigiiffianit isumagineqarsimagaluarpalluunniit, attartortitsisumik eqqartuussivimmut tunniussineq nunap immikkoortuani eqqartuussivimmut ingerlatinneqassaaq.
Ineqartut Maalaarutaannik Aalajangiisartoqatigiit aalajangigaat kommuninit Namminersorlutillu Oqartussanit inissianik attartortitsisuusunut § 86 imm. 6 naapertorlugu allanngortinneqarsinnaanngilaq.
Kalaallit Nunaata eqqartuussiviata siunnersuinermut immikkoortortaqarfia oqarasuaat 368000 aqqutigalugu sisamanngornerni nal. 14-miit 15-imut attavigineqarsinnaavoq.


text:
Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Määrus (EÜ) nr 44/2001 – Artikkel 27 – Lis pendens – Kohus, kuhu esimesena pöörduti – Artikli 30 punkt 1 – Mõiste „menetluse algatamist käsitlev dokument“ või sellega „võrdväärne dokument“ – Kohtuekspertiisitaotlus enne igasugust kohtumenetlust tõendite säilitamiseks või kogumiseks faktiliste asjaolude kohta, mis võivad olla järgneva hagimenetluse aluseks
Kohtuasjas C‑29/16,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Landgericht Stralsundʼi (Stralsundi piirkondlik kohus, Saksamaa) 8. jaanuari 2016. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 18. jaanuaril 2016, menetluses
– HanseYachts AG, esindaja: Rechtsanwalt O. Hecht,
– Port D’Hiver Yachting SARL, esindaja: Rechtsanwalt J. Bauerreis,
– Société Maritime Côte D’Azur, esindaja: Rechtsanwältin A. Fischer,
– Compagnie Generali IARD SA, esindaja: juhataja C. Tendil, keda abistas Rechtsanwalt J. Laborde,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 2001, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42) artikli 30 punkti 1 tõlgendamist.
2 Taotlus on esitatud HanseYachts AG ning Port D’Hiver Yachting SARL-i, Société Maritime Côte d’Azurʼi (edaspidi „SMCA“) ja Compagnie Generali IARD SA (edaspidi „Generali IARD“) vahelises kohtuvaidluses, mis puudutab negatiivset tuvastushagi selle kohta, et HanseYachts ei vastuta SMCA nõutud kahju hüvitamise eest.
3 Määruse nr 44/2001 põhjendus 15 on sõnastatud järgmiselt:
„Harmoonilise kohtumõistmise huvides tuleb samaaegsete menetluste võimalust võimalikult vähendada ja tagada, et kahes liikmesriigis ei tehta vastuolulisi kohtuotsuseid. Pooleliolevate kohtuasjade ja nendega seotud kaebuste lahendamiseks ning selleks et ennetada probleeme, mis tulenevad siseriiklikest erinevustest seoses ajaga, mille korral saab kohtuasja pidada pooleliolevaks, peab olema selge ja tõhus süsteem. Käesoleva määruse kohaldamisel tuleb see aeg autonoomselt kindlaks määrata.“
4 Määruse II peatükk „Kohtualluvus“ sisaldab 2. jagu „Kohtualluvus erandjuhtudel“. See jagu sisaldab muu hulgas määruse artiklit 5, milles on ette nähtud:
5 Määruse nr 44/2001 II peatüki 7. jagu „Kokkulepe kohtualluvuse kohta“ sisaldab muu hulgas artiklit 23, mille lõikes 1 on sätestatud:
„Kui lepinguosalised, kellest ühe või mitme alaline elukoht on liikmesriigis, on kokku leppinud, et konkreetsest õigussuhtest tulenenud või tuleneda võivate vaidluste lahendamiseks on pädev liikmesriigi kohus või kohtud, on see kohus või need kohtud pädevad. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, on kohtul või kohtutel ainupädevus. […]“
6 Määruse II peatüki 9. jaos „Peatamine ja seotud menetlused“ sisalduvad artiklid 27–30. Määruse artikli 27 kohaselt:
7 Määruse artiklis 30 on sätestatud:
8 Tsiviilkohtumenetluse seadustik (code de procédure civile, edaspidi „tsiviilkohtumenetluse seadustik“) sisaldab I raamatus VII jaotist „Tõendite kogumine kohtus“. Selle jaotise II alajaotis „Menetlustoimingud“ sisaldab artiklit 145, milles on sätestatud:
„Kui on mõjuv põhjus enne igasugust kohtumenetlust tagada või koguda tõendeid faktiliste asjaolude kohta, millest võib sõltuda kohtuvaidluse lahendus, võib kohus huvitatud isiku taotluse alusel, mis on esitatud vastavas avalduses või ajutise õiguskaitse kohaldamise taotluses, määrata seaduses lubatud menetlustoimingud.“
9 Eelotsusetaotlusest ja Euroopa Kohtule esitatud toimikust nähtub, et Greifswaldis (Saksamaa) asuv äriühing HanseYachts tegeleb mootor- ja purjejahtide ehitamise ja müügiga. Port D’Hiver Yachting on äriühing, mis tegeleb jahtide müügiga ja mille registrijärgne asukoht on Prantsusmaal.
10 HanseYachts müüs 14. aprilli 2010. aasta lepingu alusel Port D’Hiver Yachtingʼile mootorjahi Fjord 40 Cruiser. See jaht anti Port DʼHiver Yachting’ile üle 18. mail 2010 Greifswaldis, mis jääb Landgericht Stralsundi (Stralsundi piirkondlik kohus) tööpiirkonda. Seejärel viidi jaht Prantsusmaale ja müüdi 30. aprillil 2010 edasi Prantsusmaal asuvale äriühingule SMCA.
11 HanseYachts ja Port D’Hiver Yachting sõlmisid 1. augustil 2011 edasimüügilepingu, mis sisaldas kohtualluvuse kokkulepet vaidluste lahendamise kohta Greifswaldi kohtutes ja milles määrati kohaldatavaks materiaalõiguseks Saksamaa õigus. Nimetatud lepingu § 22 kohaselt asendab see leping poolte vahel kõik varasemad kirjalikud ja suulised kokkulepped.
12 Pärast seda, kui 2011. aasta augustis ilmnes jahi mootoril rike, pöördus SMCA tribunal de commerce de Marseille’sse (Marseilleʼ kaubanduskohus, Prantsusmaa) ajutise õiguskaitse kohaldamise taotlusega, et enne igasugust kohtumenetlust määrataks tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 145 alusel kohtuekspertiis, ja teade selle kohta toimetati äriühingule Port d’Hiver Yachting kätte 22. septembril 2011. Samasugune teade saadeti ka äriühingule Volvo Trucks France SAS-ile kui selle mootori tootjale. 2012. aastal astus Generali IARD äriühingu Port d’Hiver Yachting kindlustusandjana menetlusse. 2013. aastal kaasati menetlusse ka HanseYachts asjaomase jahi tootjana.
13 Tribunal de commerce de Marseille (Marseille’ kaubanduskohus) määratud ekspert esitas oma aruande 18. septembril 2014.
14 15. jaanuaril 2015 pöördus SMCA äriühingute Port d’Hiver Yachting, Volvo Trucks France ja HanseYachts vastu tribunal de commerce de Toulon’i (Touloni kaubanduskohus, Prantsusmaa), paludes neilt välja mõista hüvitise talle väidetavalt tekitatud kahju eest ja hüvitise kohtuekspertiisi menetlusega tekkinud kulude katteks. HanseYachtsi vastu esitatud hagis tugineti tootja garantiile varjatud puuduste eest.
15 Enne hagi esitamist tribunal de commerce de Toulonʼile (Touloni kaubanduskohus), kuid pärast ajutise õiguskaitse kohaldamise taotluse esitamist tribunal de commerce de Marseilleʼle (Marseilleʼ kaubanduskohus), esitas HanseYachts 21. novembril 2014 Landgericht Stralsundile (Stralsundi piirkondlik kohus) negatiivse tuvastushagi nõudes otsustada, et äriühingutel Port d’Hiver Yachting, SMCA ja Generali IARD ei ole võimalik tema vastu seoses kõnealuse jahiga mingeid nõudeid esitada.
16 Kuna põhikohtuasja kostjad esitasid määruse nr 44/2001 artikli 27 alusel poolelioleva kohtuasja vastuväite, tekib eelotsusetaotluse esitanud kohtul küsimus, kas määruse artikli 30 sätete järgi peab tema kui kohus, kellele hagi on esitatud hiljem, menetluse peatama, kuni tehakse kindlaks, kas asja arutamine allub rahvusvahelise kohtualluvuse sätete järgi tribunal de commerce de Toulonʼile (Touloni kaubanduskohus), mis on esimesena taotluse saanud kohus, või kas ta on kohus, kellele hagi esitati esimesena ja ta võib seetõttu hinnata põhikohtuasjas esitatud hagi sisulist põhjendatust. Ta leiab siinkohal, et tema otsus sõltub vastusest küsimusele, kas dokument, mille alusel algatati eeltõendamismenetlus tribunal de commerce de Marseilleʼs (Marseilleʼ kaubanduskohus), on „menetluse algatamist käsitlev või võrdväärne dokument“ määruse nr 44/2001 artikli 30 punkti 1 tähenduses või kas selliseks dokumendiks võib olla üksnes dokument, millega esitati hagi tribunal de Toulonʼile (Touloni kaubanduskohus, Prantsusmaa).
17 Eelotsusetaotluse esitanud kohus on seisukohal, et määruse nr 44/2001 artikli 27 lõike 1 kohaldamise tingimused on täidetud, tribunal de commerce de Toulonʼile (Touloni kaubanduskohus) esitatud hagi ja põhikohtuasja hagi esitasid samad menetluse pooled ja nii menetluse ese kui ka alus on samad. Ta rõhutab, et nähtuvalt Euroopa Kohtu praktikast, eelkõige 25. oktoobri 2012. aasta kohtuotsusest Folien Fischer ja Fofitec (C‑133/11, EU:C:2012:664, punkt 42 ja sellele järgnevad punktid) ja 19. detsembri 2013. aasta kohtuotsusest Nipponkoa Insurance (C‑452/12, EU:C:2013:858, punkt 41 ja sellele järgnevad punktid), ei tähenda asjaolu, et põhikohtuasjas on esitatud negatiivne tuvastushagi, et tegemist ei saa olla lis pendensʼi olukorraga.
18 Landgericht Stralsundi (Stralsundi piirkondlik kohus) arvates moodustavad Prantsuse õiguses ette nähtud enne igasugust kohtumenetlust esitatav kohtuekspertiisi taotlus ja sellele järgnev sisuline hagi ühe terviku, sisulise hagi esitamisel jätkatakse pooltevahelise vaidluse lahendamist. Seetõttu leiab ta, et tema menetluses olevas kohtuvaidluses on samad pooled sama eseme ja alusega asjas pöördunud esmalt Prantsuse kohtute poole.
19 Määruse nr 44/2001 artikli 30 sõnastus, mille kohaselt loetakse menetlus alustatuks mitte üksnes „menetluse algatamist käsitleva dokumendi“ esitamisega, vaid ka „võrdväärse dokumendi“ esitamisega, võimaldab eelotsusetaotluse esitanud kohtu arvates seda artiklit laialt tõlgendada ja nimelt nii, et sellist iseseisva eeltõendamismenetluse algatamiseks esitatud taotlust, nagu see on ette nähtud tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 145, võib pidada menetluse algatamist käsitleva dokumendiga võrdväärseks dokumendiks.
20 Neil asjaoludel otsustas Landgericht Stralsund (Stralsundi piirkondlik kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kui liikmesriigi menetlusõigus näeb ette iseseisva eeltõendamismenetluse, mille raames tellib kohus eksperdiarvamuse (käesolevas asjas Prantsuse õiguse kohane expertise judiciaire), ja kui selles liikmesriigis viiakse kõnealune iseseisev tõendamismenetlus läbi ning selle menetluse tulemustele tuginedes algatatakse seejärel samas liikmesriigis samade menetlusosalistega hagimenetlus:
Kas sellisel juhul on „menetluse algatamist käsitlev või võrdväärne dokument“ määruse nr 44/2001 artikli 30 punkti 1 tähenduses juba dokument, mille alusel algatati iseseisev tõendamismenetlus, või on „menetluse algatamist käsitlev või võrdväärne dokument“ alles dokument, mille alusel algatati hagimenetlus?“
21 Oma küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas määruse nr 44/2001 artikli 27 lõiget 1 ja artikli 30 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et lis pendensʼi juhtumil tuleb pidada aega, mil esitati taotlus menetluse algatamiseks enne igasugust kohtumenetlust menetlustoimingu tegemiseks, selleks ajaks, mil artikli 30 punkti 1 tähenduses loetakse „menetlus alustatuks“ kohtus, mis arutab asja selle menetlustoimingu tulemusel samas liikmesriigis hiljem esitatud sisulise nõude alusel.
22 Kõigepealt tuleb märkida, et määrus nr 44/2001 on tunnistatud kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT 2012, L 351, lk 1). Siiski kohaldatakse viimasena nimetatud määrust vastavalt selle artiklile 81 alles alates 10. jaanuarist 2015. Järelikult tuleb eelotsusetaotlust, mis puudutab HanseYachtsi poolt 21. novembril 2014 esitatud hagi, analüüsida määrusest nr 44/2001 tulenevalt.
23 Seejärel tuleb sedastada, et Euroopa Kohtule ei ole esitatud küsimust eelotsusetaotluse esitanud kohtu ja tribunal de commerce de Toulonʼi (Touloni kaubanduskohus) rahvusvahelise kohtualluvuse kohta, ehkki eelotsusetaotluse esitanud kohus on esitanud selle kohta täpsustavaid märkusi. Käesolevas asjas näib HanseYachts tuginevat määruse nr 44/2001 artikli 23 alusel Saksamaa kohtute erandlikule rahvusvahelisele kohtualluvusele, eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab aga, et tema rahvusvaheline kohtualluvus tuleneb määruse nr 44/2001 artikli 5 punktist 1 ja Saksamaa kohtute erandliku rahvusvahelise kohtualluvusega ei ole vastuolus tribunal de commerce de Toulonʼis (Touloni kaubanduskohus) toimuv menetlus, Prantsuse kohtute pädevus tuleneb omakorda määruse artikli 5 punktist 3.
24 Sellega seoses tuleb meenutada, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale on ainult siseriiklik kohus, kes asja menetleb ja kes vastutab tehtava lahendi eest, pädev kohtuasja konkreetseid asjaolusid arvestades otsustama, kas kohtuotsuse tegemiseks on vaja eelotsust ja kas Euroopa Kohtule esitatud küsimustel on kohtuasjas tähtsust (kohtuotsus, 27.2.2014, Cartier parfums-lunettes ja Axa Corporate Solutions assurances, C‑1/13, EU:C:2014:109, punkt 25 ja seal viidatud kohtupraktika). Järelikult ei pea Euroopa Kohus esitatud küsimusele vastamisel käsitlema eelotsusetaotluse esitanud kohtu rahvusvahelise kohtualluvuse küsimust.
25 Määruse nr 44/2001 II peatüki 9. jagu „Peatamine ja seotud menetlused“ sisaldab määruse artikleid 27–30. Selle jao eesmärk on Euroopa Liidus tõrgeteta toimuva õigusemõistmise huvides vähendada maksimaalselt samaaegsete menetluste võimalust erinevate liikmesriikide kohtutes ja tagada, et ei tehta vastuolulisi kohtuotsuseid.
26 Määruse nr 44/2001 artikli 27 lõike 1 kohaselt on lis pendens olukorraga tegemist juhul, kui eri liikmesriikide kohtutes on algatatud menetlused samade poolte poolt sama eseme kohta samal alusel esitatud hagide alusel.
27 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et lis pendens olukord on tekkinud tema menetluses oleva kohtuasja ja tribunal de commerce de Toulonʼi (Touloni kaubanduskohus) menetluses oleva kohtuasja vahel. Ta täpsustab, et temal kui kohtul, kellele hagi esitati hiljem, on kohustus peatada menetlus ainult juhul, kui tribunal de commerce de Toulonʼile (Touloni kaubanduskohus) esitatud sisulist hagi tuleb pidada selliseks hagiks, mille menetlemine algas tribunal de commerce de Marseilleʼs (Marseilleʼ kaubanduskohus) toimunud tõendamismenetluses.
28 Kõigepealt tuleb meenutada, et määruse nr 44/2001 artiklis 27 ette nähtud lis pendensʼi juhtumite lahendamise mehhanism on oma olemuselt objektiivne ja automaatne ning lähtub selgelt ja üheselt kõnealustesse kohtutesse pöördumise ajalisest järjekorrast (vt selle kohta kohtuotsus, 22.10.2015, Aannemingsbedrijf Aertssen ja Aertssen Terrassements, C‑523/14, EU:C:2015:722, punkt 48 ja seal viidatud kohtupraktika).
29 Määruse artiklis 30 on II peatüki 9. jao ja eelkõige lis pendensʼi olukorda puudutava artikli 27 kohaldamiseks määratletud kohtusse pöördumise aeg ühetaoliselt ja autonoomselt (kohtuotsus, 22.10.2015, Aannemingsbedrijf Aertssen ja Aertssen Terrassements, C‑523/14, EU:C:2015:722, punkt 57). Määruse artikli 30 punkti 1 kohaselt, mida on eelotsusetaotluse esitanud kohus palunud tõlgendada, toimub kohtusse pöördumine ajal, mil kohtule esitatakse menetluse algatamist käsitlev või võrdväärne dokument, tingimusel, et hageja astub pärast seda vajalikud sammud, et dokumendid kostjale kätte toimetada.
30 Määruse nr 44/2001 põhjendusest 15 nähtub, et selle artikli eesmärk on eelkõige ennetada probleeme, mis tulenevad siseriiklikest erinevustest seoses ajaga, mille korral saab kohtuasja pidada pooleliolevaks, see aeg tuleb kindlaks määrata autonoomselt. Nagu märkis kohtujurist enda ettepaneku punktis 67, nähtub ka enne selle määruse vastuvõtmist koostatud seadusandlikest materjalidest, eelkõige nõukogu ettepanekust võtta vastu määrus (EÜ) kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (KOM(1999) 348 (lõplik)), et määruse artikli 30 vastuvõtmise esmane eesmärk oli vähendada õiguslikku ebakindlust – mida tekitas liikmesriikides kohtus menetluse alustamise aja kindlaksmääramiseks kehtivate vahendite suur mitmekesisus – sellise materiaalõiguse normi abil, mis võimaldaks selle aja kindlaks määrata lihtsalt ja ühetaoliselt.
31 Käesoleval juhul nähtub tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklist 145, et Prantsuse õiguse järgi võib kohus iga huvitatud isiku taotluse alusel, mis on esitatud vastavas avalduses või ajutise õiguskaitse kohaldamise taotluses, määrata seaduses lubatud menetlustoimingud, kui on mõjuv põhjus enne igasugust kohtumenetlust tagada või koguda tõendeid faktiliste asjaolude kohta, millest võib sõltuda kohtuvaidluse lahendus. Nende toimingute hulgas on ka kohtuekspertiis.
32 Selles sättes on sõnaselgelt märgitud, et asjaomane menetlustoimingu taotlus esitatakse „enne igasugust kohtumenetlust“. Vastuseks Euroopa Kohtu poolt kodukorra artikli 61 lõike 1 alusel menetlust korraldava meetmena esitatud küsimustele märkis Prantsuse valitsus kõigepealt, et tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 145 sõnastuse järgi on selle artikli alusel määratud menetlustoimingud sõltumatud samade poolte vahel toimuvast põhimenetlusest, sest nende tegemist tuleb taotleda „enne igasugust kohtumenetlust“. Lisaks erineb Prantsuse valitsuse sõnul tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 145 alusel esitatud taotluse menetlus võimalikust asja põhimenetlusest. Lõpuks rõhutab see valitsus, et kohtuniku pädevus, kelle poole on pöördutud tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 145 alusel, ammendub taotletud menetlustoimingu määramisega.
33 Prantsuse valitsuse poolt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklile 145 antud tõlgendusest nähtub, et selle artikli alusel toimuva menetluse ja asjas toimuva põhimenetluse – mille huvides oli ka määratud vastav menetlustoiming – vahel võib olla küll seos, ent selline tõendamismenetlus on sõltumatu põhimenetluses, mille algatamist võib vajaduse korral taotleda pärast tõendamismenetlust.
34 Tuleb siiski täpsustada, et siseriiklik kohus peab hindama, kas seda artiklit tuleb nii tõlgendada, sest vastavalt järjepidevale kohtupraktikale ei ole Euroopa Kohtul pädevust tõlgendada liikmesriigi siseriiklikku õigust (vt eelkõige kohtuotsus, 13.12.2012, Caves Krier Frères, C‑379/11, EU:C:2012:798, punkt 35 ja seal viidatud kohtupraktika).
35 Arvestades seda sõltumatust ning tõendamismenetluse ja võimaliku põhimenetluse vahelist väga selget piiri, tuleb määruse nr 44/2001 artiklis 30 ette nähtud menetluse algatamist käsitleva dokumendiga „võrdväärse dokumendi“ mõistet tõlgendada nii, et tõendamismenetluse algatamise dokumenti ei saa lis pendensʼi olukorra esinemise hindamisel ja selle tuvastamisel, millisesse kohtusse on esimesena pöördutud määruse artikli 27 lõike 1 tähenduses, pidada samal ajal põhimenetluse algatamist käsitlevaks dokumendiks. Selline tõlgendus oleks vaevalt ka kooskõlas artikli 30 punkti 1 eesmärgiga, milleks on lihtsalt ja ühetaoliselt kindlaks määrata menetluse alustamise aeg, nagu on toonitatud käesoleva kohtuotsuse punktis 30.
36 Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb vastata esitatud küsimusele, et määruse nr 44/2001 artikli 27 lõiget 1 ja artikli 30 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et lis pendensʼi juhtumil ei saa pidada aega, mil esitati taotlus menetluse algatamiseks enne igasugust kohtumenetlust menetlustoimingu tegemiseks, selleks ajaks, mil artikli 30 punkti 1 tähenduses loetakse „menetlus alustatuks“ kohtus, mis arutab asja selle menetlustoimingu tulemusel samas liikmesriigis hiljem esitatud sisulise nõude alusel.
Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 2001, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42) artikli 27 lõiget 1 ja artikli 30 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et lis pendensʼi juhtumil ei saa pidada aega, mil esitati taotlus menetluse algatamiseks enne igasugust kohtumenetlust menetlustoimingu tegemiseks, selleks ajaks, mil artikli 30 punkti 1 tähenduses loetakse „menetlus alustatuks“ kohtus, mis arutab asja selle menetlustoimingu tulemusel samas liikmesriigis hiljem esitatud sisulise nõude alusel.

matches:
kohus
kohus
kohus
§ 22
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus


text:
Riigihangete seadus – Riigi Teataja
Süstemaatiline liigitus: HALDUSÕIGUS → Riigihanked
3-3-1-51-09 Riigikohus 11.06.2009
Halduskohtumenetluse seadustik § 12 2 lg 2
Riigikohus hindas RHS § 129 lg 1 vastavust põhiseadusele ja 8. juuni 2009. a otsusega asjas nr 3-4-1-7-08 tunnistas RHS § 129 lg 1 põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks. Viidatud otsusest tulenevalt ei olnud ringkonnakohtul pädevust esialgse õiguskaitse taotlust menetleda ja esialgset õiguskaitset kohaldada. HKMS § 121 lg-st 2 tulenevalt on Riigikohtul õigus esialgset õiguskaitset kohaldada. HKMS § 122 lg 2 kohaselt tuleb esialgse õiguskaitse kohaldamisel arvestada ka avalikku huvi. Käesoleval juhul esineb ülekaalukas avalik huvi esialgse õiguskaitse kohaldamata jätmiseks. Selliseks ülekaalukaks avalikuks huviks on vajadust kiiresti parandada kooli halba ehitustehnilist ja tuleohutusalast olukorda, mis seab ohtu laste, õpetajate ja teiste koolitöötajate elu ning tervise. Esialgse õiguskaitse kohaldamisega võivad jääda planeeritud hanketööd tegemata ja ohtlik olukord kõrvaldamata.
Riigikohus hindas RHS § 129 lg 1 vastavust põhiseadusele ja 8. juuni 2009. a otsusega asjas nr 3-4-1-7-08 tunnistas RHS § 129 lg 1 põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks. Viidatud otsusest tulenevalt ei olnud ringkonnakohtul pädevust esialgse õiguskaitse taotlust menetleda ja esialgset õiguskaitset kohaldada.
3-3-1-77-08 Riigikohus 09.06.2009
3-3-1-13-09 Riigikohus 09.06.2009
3-3-1-14-09 Riigikohus 09.06.2009
3-3-1-15-09 Riigikohus 09.06.2009
3-3-1-34-09 Riigikohus 08.06.2009
3-3-1-45-09 Riigikohus 08.06.2009
3-3-1-36-09 Riigikohus 08.06.2009
Riigikohtu üldkogu hindas RHS § 129 lg 1 vastavust Põhiseadusele ja 8. juuni 2009. a otsusega asjas nr 3-4-1-7-08 tunnistas RHS § 129 lg 1 Põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks. RHS § 129 lg 1, mis kohustab ringkonnakohut vaatama RHS § 117 lg-tes 2 ja 3 nimetatud asjades tõusetunud riigihankevaidlusi läbi esimese astme kohtuna, on vastuolus PS § 149 lg-ga 2, mille kohaselt ringkonnakohtud on teise astme kohtud ning vaatavad apellatsiooni korras läbi esimese astme kohtu lahendeid. Halduskohtu välistamine riigihankevaidluste menetlusest ei vasta ka PS § 149 lg-s 1 väljendatud põhimõttele, mille kohaselt kohtuasjad algavad esimese astme kohtust. Samuti on esimese kohtuastme välistamine riigihankevaidluste lahendamisest vastuolus ka PS § 146 esimese lausega koostoimes PS §-ga 4. Olukord, kus ühe kohtuastme asemel asub vaidlusi lahendama haldusorgan, tähendab sisuliselt kohtuvõimu pädevuse kitsendamist. Kuna Riigikohtu üldkogu viidatud otsusest tulenevalt ei olnud ringkonnakohtul pädevust läbi vaadata vaidlustuskomisjoni otsuse peale esitatud kaebust, siis tuleb ringkonnakohtu otsus tühistada ja kaebus lahendamiseks halduskohtule.
Riigikohtu üldkogu hindas RHS § 129 lg 1 vastavust Põhiseadusele ja 8. juuni 2009. a otsusega asjas nr 3-4-1-7-08 tunnistas RHS § 129 lg 1 Põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks. RHS § 129 lg 1, mis kohustab ringkonnakohut vaatama RHS § 117 lg-tes 2 ja 3 nimetatud asjades tõusetunud riigihankevaidlusi läbi esimese astme kohtuna, on vastuolus PS § 149 lg-ga 2, mille kohaselt ringkonnakohtud on teise astme kohtud ning vaatavad apellatsiooni korras läbi esimese astme kohtu lahendeid. Halduskohtu välistamine riigihankevaidluste menetlusest ei vasta ka PS § 149 lg-s 1 väljendatud põhimõttele, mille kohaselt kohtuasjad algavad esimese astme kohtust. Samuti on esimese kohtuastme välistamine riigihankevaidluste lahendamisest vastuolus ka PS § 146 esimese lausega koostoimes PS §-ga 4. Olukord, kus ühe kohtuastme asemel asub vaidlusi lahendama haldusorgan, tähendab sisuliselt kohtuvõimu pädevuse kitsendamist.
3-3-1-31-09 Riigikohus 08.06.2009
3-3-1-63-08 Riigikohus 10.11.2008
Riigihangete seadus § 19 lg 1
Riigihangete seadus § 117
Ringkonnakohtu määruse peale määrusega puudutatud menetlusosaline esitada määruskaebuse Riigikohtule üksnes juhul, kui määruskaebuse esitamine on seadusega lubatud või kui määrus takistab asja edasist menetlust. Rigkonnakohtu määrus võib takistada asja edasist menetlemist ka sellega, et määrus ei loo ühest selgust, milline organ on pädev asja menetlema.
RHS § 19 lg-s 1 sätestatud lihtsustatud korras tellitavate teenuste puhul teostab hankija, sealhulgas kohaliku omavalitsuse üksus, Riigihangete seaduse tähenduses riigihanget, kus hankemenetluse protseduure on piiratud. Arvestades nimetatud teenuste olemust ja vajadust sõlmida leping usaldusväärse pakkujaga, on hankemenetluse protseduuride selline piirang põhjendatud. Sellisel menetlusel on hankemenetlusele iseloomulikud tunnused, mis võimaldab teda kvalifitseerida hankemenetluseks. Riigihanke teostamisel tekkivate vaidluste lahendamise kord on sätestatud RHS §-s 117. Hankemenetluses osalemisest huvitatud isik, kellel oli vastaval hetkel võimalus selles hankemenetluses osaleda ja kes leidis, et Riigihangete seaduse rikkumine hankija poolt rikub tema õigusi pidi hankija tegevuse vaidlustamiseks esitama vaidlustuse vaidlustuskomisjonile.
Tulenevalt TsMS § 663 lg-st 3 kohaselt pidi halduskohus toimetama määruskaebuse ja selle lisade ärakirjad teisele menetlusosalisele ja küsima temalt vastust, sest määruskaebus puudutas tema õigusi. Kuna halduskohus jättis selle menetlustoimingu tegemata, pidi tulenevalt TsMS § 664 lg-st 1 ringkonnakohus tegema halduskohtu poolt tegemata jäetud menetlustoimingu, s.o saatma määruskaebuse ja selle lisade ärakirjad teisele menetlusosalisele. Kuna ringkonnakohus jättis selle menetlustoimingu tegemata, siis rikkus ta oluliselt menetlusnormi, mis tõi kaasa ebaõige kohtulahendi ja väära esialgse õiguskaitse kohaldamise olukorras, kus oli juba sõlmitud hankeleping edukaks pakkujaks tunnistatud pakkujaga. Kuna hankeleping oli juba sõlmitud, siis pärast seda ei olnud ringkonnakohtul enam võimalik menetleda tühistamiskaebust (RHS § 129 lg 4 ja § 117 lg 3).
3-4-1-5-08 Riigikohus 26.06.2008
hierarhia rahvusvahelise ja riigisisese õiguse allikate vahel
Euroopa Liidu õigus ja riigisisene õigusakt
EÜ asutamislepingu artiklite 230 ja 234 kohaselt kontrollib EL-i teisese õiguse õiguspärasust Euroopa Kohus ning üksnes Euroopa Kohtul on võimalik teisese õiguse akte kehtetuks tunnistada. EL-i õigusega oleks vastuolus, kui Riigikohus hindaks, kas EL-i teisese õiguse hulka kuuluv õigusakt on vastuolus Eesti Vabariigi põhiseadusega. Riigikohtu pädevuses ei ole üldjuhul ka Eesti õigustloova akti EL-i õigusega seotud sätte põhiseadusele vastavuse kontroll ja selle sätte kehtetuks tunnistamine, kui vastav säte on kooskõlas selle aluseks oleva EL-i õigusega (p 29). EL-i õigusega seotud sätte vastavust põhiseadusele saab kontrollida, kui on vaidlustatud sellise sätte formaalne põhiseaduspärasus, sest EL-i õigus ei reguleeri Eestis õigustloovate aktide andmiseks kehtestatud pädevus-, menetlus- ja vorminõudeid, parlamendireservatsiooni järgimist ja õigusselguse nõudeid (p 34). Kontroll on võimalik ka juhul, kui vaidlusalune säte reguleerib lisaks olukordi, mida EL-i õigus ei reguleeri, ja põhiseadusele vastavuse kontrolli taotletakse neid olukordi reguleeriva osa suhtes (p 35). Samuti olukorras, kus EL-i õigus, sh Euroopa Kohtu praktika võimaldab EL-i õiguse ülevõtmisel ja rakendamisel liikmesriigile diskretsiooniõigust, mille teostamisel on liikmesriik seotud oma põhiseaduse ja sellest tulenevate põhimõtetega (p 36). Kui kohtuasja raames on samaaegselt seatud kahtluse alla mingi sätte vastavus nii põhiseadusele kui ka EL-i õigusele, on asja lahendaval kohtul esmalt kohustus kontrollida Eesti õiguse kooskõla EL-i õigusega. Riigikohtul ei ole seda põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses võimalik teha, kuna niisugune kontroll on osa õigusvaidluse lahendamisest ja väljuks seetõttu põhiseaduslikkuse järelevalve asja lahendamise piiridest (p 31).
Mingi sätte vastuolu EL-i õigusega ei tähenda iseenesest selle sätte vastuolu põhiseaduse või põhiseaduse täiendamise seadusega. Kohtule ei ole aga antud pädevust algatada põhiseaduslikkuse järelevalve menetlust põhjusel, et õigustloov akt on vastuolus Euroopa Liidu õigusega. Olukorras, kus ilmneb Eesti õiguse sätte vastuolu EL-i õigusega, on siseriikliku õiguse ning Euroopa Liidu õiguse kooskõlla viimiseks erinevaid võimalusi. Põhiseaduse ega Euroopa Liidu õiguse kohaselt ei pea selleks eksisteerima põhiseaduslikkuse järelevalve menetlust. EL-i õigusega vastuolus olev siseriiklik õigus tuleb üksnes konkreetses vaidluses kohaldamata jätta (vt Riigikohtu 19.04.2005 otsuse kohtuasjas nr 3-4-1-1-05 - p-i 49 ja selles viidatud Euroopa Kohtu 22.10.1998 otsus liidetud kohtuasjades C-10/97-C-22/97) (p 32).

matches:
Riigikohus
§ 12
Riigikohus
§ 129
§ 129
§ 121
§ 122
Riigikohus
§ 129
§ 129
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 129
§ 129
§ 129
§ 117
§ 149
§ 149
§ 146
§ 129
§ 129
§ 129
§ 117
§ 149
§ 149
§ 146
Riigikohus
Riigikohus
§ 19
§ 117
§ 19
§ 663
§ 664
§ 129
§ 117
Riigikohus
Kohus
Riigikohus