Võhma linna eelarvest mittetulundustegevuse, kultuuri-, spordi- ja noorsootöö alase tegevuse ning ürituste toetamise kord – Riigi Teataja
Võhma linna eelarvest mittetulundustegevuse, kultuuri-, spordi- ja noorsootöö alase tegevuse ning ürituste toetamise kord
Võhma linna eelarvest mittetulundustegevuse, kultuuri-, spordi- ja noorsootöö alase tegevuse ning ürituste toetamise kord - sisukord
§ 3 Taotluste läbivaatamine
§ 4 Toetuse eraldamine ja järelkontroll
RT IV, 29.12.2014, 77
Vastu võetud 25.10.2007 nr 21
jõustumine 30.10.2007
17.12.2009 21.12.2009
17.12.2014 RT IV, 29.12.2014, 26 01.01.2015
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5 ja noorsootöö seaduse § 6 lg 1 p 2 alusel.
(1) Kord reguleerib Võhma linna eelarvest eelarveaastaks mittetulundusühingute põhitegevuse ning kultuuri-, spordi- ja noorsootööalase konkreetse projekti teostamise või ürituse läbiviimise kaasfinantseerimiseks ja tegevustoetuseks rahaliste vahendite (edaspidi toetus) taotlemist, taotluste menetlemist, toetuse eraldamist ja toetuse kasutamise üle järelevalve teostamist.
(2) Toetuse andmise eesmärk on arendada Võhma linnas kultuuri-, spordi- ja noorsootööalast tegevust.
(1) Toetust võib taotleda eelarveaastaks kultuuri-, spordi- ja noorsootöö valdkonnas ja mittetulunduslikuks tegevuseks tegevustoetusena, projektitoetusena või toetusena konkreetse ürituse korraldamiseks.
(2) Toetust võivad taotleda kõik juriidilised ja füüsilised isikud, mittetulundusühingud, asutused ning seltsingud, kelle tegevus toetab Võhma linna arengukava ellurakendamist ning kes tegelevad Võhma linna elanikele huvitegevuse ja meelelahutusvõimaluste pakkumisega.
(3) Taotlus tegevustoetuseks või eelarveaastaks planeeritavate ürituste ja projektide rahastamiseks tuleb esitada paberkandjal või elektrooniliselt Võhma Linnavalitsusele (edaspidi linnavalitsus) eelneva eelarveaasta 1. detsembriks.
(4) Taotlused ürituste ja projektide, mida ei olnud võimalik planeerida lõikes 3 märgitud tähtajaks, rahastamiseks tuleb esitada jooksva eelarveaasta 2 kuud enne üritust. Otsuse toetuse eraldamise kohta teeb linnavalitsus. Tegevustoetuseks täiendavaid toetusi eelarveaasta jooksul taotleda ei saa.
(5) Taotlus esitatakse vastavalt käesoleva korra lisale 1 „Avaldus tegevus- ja projektitoetuse ning ürituse korraldamise toetuse taotlemiseks.”
(6) Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid:
1) põhikiri või seltsingu tegutsemise aluseks olev leping esimesel taotlemiskorral;
2) kinnitatud koopia mittetulundusühingu registrikaardist (esmakordsel taotlemisel);
3) liikmete nimekiri;
4) andmed finantsressursside olemasolu või nende saamise allika kohta;
5) tegevustoetuse taotlejatel lisada arengukava või tegevuskava järgnevaks aastaks.
(7) Linnavalitsus võib vajadusel nõuda taotlejatelt täiendavaid dokumente.
§ 3. Taotluste läbivaatamine
(1) Tähtajaks esitatud taotlused vaatab 14 päeva jooksul läbi Võhma Linnavalitsus.
[Muudetud - jõust. 21.12.2009]
(2) Otsustamisel lähtutakse avalikust huvist, vastava valdkonna eelarvest, linnas kehtivatest arengukavadest ja elanikkonna kaasatusest tegevusse, üritusse või projekti.
[RT IV, 29.12.2014, 26 - jõust. 01.01.2015]
(3) Otsus vormistatakse linnavalitsuse korraldusena.
(4) Linnavalitsusel on õigus jätta taotleja, kes ei ole käesoleva korra paragrahvi 4 lõike 4 alusel esitanud varem saadud toetuse kasutamise kohta aruannet, taotlus läbi vaatamata.
(5) Otsusest toetuse eraldamise või eraldamata jätmise kohta informeerib linnavalitsus taotlejaid ühe nädala jooksul otsuse vastuvõtmisest arvates.
§ 4. Toetuse eraldamine ja järelkontroll
(1) Isik või seltsing, kellele toetust eraldatakse, kohustub linnavalitsusele teada andma vastava tegevuse, ürituse või projekti reaalsest toimumisest 14 päeva enne selle toimumist. Seejärel kannab Linnavalitsus eraldatud summa Taotleja pangaarvele.
(2) Toetuse eraldamise aluseks on taotleja esitatud arved või taotleja täiendava avalduse alusel tehtud linnavalitsuse korraldus.
(3) Toetuse maksmist ning järelkontrolli toetuse sihipärase kasutamise üle korraldab linnavalitsus ja volikogu revisjonikomisjon.
(4) Toetuse saaja on kohustatud toetuse kasutamise kohta esitama vormikohase aruande. Aruanne esitatakse vastavalt käesoleva korra lisale 2 „Toetuse kasutamise aruanne”.
(5) Toetuse kasutamise aruanne esitatakse tegevustoetuse puhul linnavalitsusele tegevustele järgneva aasta 1. veebruariks ning ürituse toetamise korral ühe kuu jooksul peale ürituse toimumist.
(6) Linnavalitsusel on õigus nõuda toetus tagasi, kui toetust ei ole kasutatud sihtotstarbeliselt, toetuse taotlemisel on esitatud valeandmeid või kui isik või selts on oma tegevuse lõpetanud enne selle kalendriaasta lõppu, milleks toetus eraldati.
(1) Taotlus 2008. aasta tegevustoetuseks või 2008. eelarveaastaks planeeritavate ürituste ja projektide rahastamiseks tuleb esitada paberkandjal või elektrooniliselt linnavalitsusele hiljemalt 1. veebruaril 2008.
(2) Määrus jõustub 30. oktoobril 2007. a.
Lisa 1 Avaldus tegevus- ja projektitoetuse ning ürituse korraldamise toetuse taotlemiseks


RT I, 22.12.2011, 19
Vastu võetud 19.12.2011 nr 70
Määrus kehtestatakse „Jäätmeseaduse” § 27 lõike 4 ja Vabariigi Valitsuse 28. aprilli 2011. a määruse nr 47 „Volituse andmine probleemtoodete kohta kehtestatud keeldude ja piirangute rakendamise tähtaegade ning probleemtoodetes ohtlike ainete sisalduse piirnormide kehtestamiseks” § 1 alusel.
Keskkonnaministri 9. mai 2011. a määruses nr 30 „Probleemtoodete kohta kehtestatud keeldude ja piirangute rakendamise tähtajad ning probleemtoodetes ohtlike ainete sisalduse piirnormid” (RT I, 13.05.2011, 1) tehakse järgmised muudatused:
7) meditsiiniseade on „Meditsiiniseadme seaduse” § 3 kohane meditsiiniseade, mis on ühtlasi elektri- või elektroonikaseade;
8) in vitro diagnostikameditsiiniseade on „Meditsiiniseadme seaduse” § 6 kohane in vitro diagnostikameditsiiniseade;
10) elektri- ja elektroonikaseadme varuosa on elektri- ja elektroonikaseadme üksikosa, millega saab asendada elektri- või elektroonikaseadme osa. Elektri- või elektroonikaseade ei saa kavandatult talitleda ilma selle osata, elektri- või elektroonikaseadme funktsioon taastub või paraneb, kui see osa asendatakse varuosaga.”;
2) määruse § 2 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) „Jäätmeseaduse” § 27 lõike 1 punktis 2 nimetatud keeld ei kehti:
3) kantavate patareide ja akude, sealhulgas elektri- ja elektroonikaseadmetesse paigaldatud patareide ja akude kohta, mis sisaldavad kaadmiumi kuni 0,002 massiprotsenti.”;
3) määruse § 3 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) masinaehitusteras ja perioodilises kuumsukeldusprotsessis galvaanitud terasosad, milles plii kui legeeriva elemendi sisaldus on kuni 0,35 massiprotsenti;”;
4) määruse § 3 lõike 3 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„7) mootorites, jõuülekannetes ja õhukonditsioneeride kompressorites kasutatavad laagriliuad ja -puksid, milles plii on legeeriv element, kui need pärinevad sõidukitest ja mootoritest, millele on tüübikinnitus antud enne 1. juulit 2011. a, või see on mõeldud eespool nimetatud mootorsõidukite tehnohooldustööde jaoks;”;
5) määruse § 3 lõike 3 punktid 23 ja 24 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„23) pliid sisaldavad klapipesad, kui need on mõeldud enne 1. juulit 2003 välja töötatud mootoritüüpide tehnohooldustööde jaoks;
24) elektrilised ja elektroonilised osad, mis sisaldavad pliid klaasis või keraamilises materjalis, klaasil või keraamikal põhineval maatrikskomposiitmaterjalis, klaaskeraamilises materjalis või klaaskeraamikal põhinevas maatrikskomposiitmaterjalis, välja arvatud pirnides ja süüteküünalde glasuuris kasutatav klaas ja § 3 lõike 3 punktides 33–35 loetletud dielektrilised keraamilised materjalid;”;
6) määruse § 3 lõike 3 punkt 28 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„28) autoelamutes kasutatavate absorptsioonkülmikute süsinikterasest jahutussüsteemid, mille jahutuslahus sisaldab korrosioonitõrjevahendina kuuevalentse kroomi ühendeid kuni 0,75 massiprotsenti, välja arvatud juhul, kui muud jahutustehnoloogiad on kättesaadavad ja ei kahjusta keskkonda ning kasutajate tervist või ohutust;”;
7) määruse § 3 lõiget 3 täiendatakse punktidega 32–36 järgmises sõnastuses:
„32) pidevrežiimil galvaanitud terasleht, milles plii kui legeeriva elemendi sisaldus on kuni 0,35 massiprotsenti;
36) pliid sisaldav termoelektriline materjal sõidukite elektriseadmetes, et vähendada eralduva soojuse rekuperatsiooni teel CO2 heidet.”;
8) määruse § 4 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks;
9) määruse § 4 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) paragrahvi 3 lõike 3 punktides 9, 13 ja 34 nimetatud materjalide suhtes alates 1. jaanuarist 2016. a;”;
10) määruse § 4 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) paragrahvi 3 lõike 3 punktis 36 nimetatud materjalide suhtes alates 1. jaanuarist 2019. a.”;
11) määruse § 5 lõike 1 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Keelatud on selliste elektri- ja elektroonikaseadmete, sealhulgas kaablite ja seadmete remondiks, korduskasutuseks, funktsioonide ajakohastamiseks või võimsuse suurendamiseks mõeldud varuosade turule laskmine, mis sisaldavad homogeenses materjalis:”;
12) määruse § 5 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kuni 1. jaanuarini 2013. a kohaldatakse lõikes 1 nimetatud keeldu elektri- ja elektroonikaseadmetele, mis kuuluvad Vabariigi Valitsuse 20. aprilli 2009. a määruse nr 65 „Elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad” lisas nimetatud kategooriatesse 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 ja 10, ning elektripirnide ja kodumajapidamiste valgustitele.”;
13) määruse § 5 täiendatakse lõigetega 21–25 järgmises sõnastuses:
„(21) Alates 2. jaanuarist 2013. a kohaldatakse lõikes 1 nimetatud keeldu elektri- ja elektroonikaseadmetele, mis kuuluvad Vabariigi Valitsuse 20. aprilli 2009. a määruse nr 65 „Elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad” lisas nimetatud kategooriatesse 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 ja 10.
(22) Alates 22. juulist 2014. a kohaldatakse lõikes 1 nimetatud keeldu elektri- ja elektroonikaseadmetele, mis kuuluvad Vabariigi Valitsuse 20. aprilli 2009. a määruse nr 65 „Elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad” lisas nimetatud kategooriatesse 1–10, välja arvatud in vitro diagnostikameditsiiniseadmed ning tööstuslikud seire- ja kontrolliseadmed.
(23) Alates 22. juulil 2016. a kohaldatakse lõikes 1 nimetatud keeldu elektri- ja elektroonikaseadmetele, mis kuuluvad Vabariigi Valitsuse 20. aprilli 2009. a määruse nr 65 „Elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad” lisas nimetatud kategooriatesse 1–10, välja arvatud tööstuslikud seire- ja kontrolliseadmed.
(24) Alates 22. juulist 2017. a kohaldatakse lõikes 1 nimetatud keeldu elektri- ja elektroonikaseadmetele, mis kuuluvad Vabariigi Valitsuse 20. aprilli 2009. a määruse nr 65 „Elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad” lisas nimetatud kategooriatesse 1–10.
(25) Alates 22. juulist 2019. a kohaldatakse lõikes 1 nimetatud keeldu elektri- ja elektroonikaseadmetele, mis kuuluvad Vabariigi Valitsuse 20. aprilli 2009. a määruse nr 65 „Elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad” lisas nimetatud kategooriatesse 1–10 ning muudele eespool nimetatud kategooriatesse mittekuuluvatele elektri- ja elektroonikaseadmetele (11. kategooria).”;
14) määruse § 5 lõike 3 punkt 72 tunnistatakse kehtetuks;
15) määruse § 5 lõiget 3 täiendatakse punktidega 73–98 järgmises sõnastuses:
„73) pliid, kaadmiumi ja elavhõbedat sisaldavad ioniseerivad kiirguse andurid;
94) pliid sisaldav joodis infrapunakujutise saamiseks kasutatavates kõrge lahutusvõimega seadmetes, mille andur töötab vahemikus 8–14 µm;
98) kaadmiumi sisaldavad erialastes helirakendustes kasutatavad optilised analoogsidestite fotoresistorid.”;
16) määruse § 5 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Lõikes 1 nimetatud keeldu ei kohaldata järgmiste elektri- ja elektroonikaseadmete remondiks, korduskasutuseks, funktsioonide ajakohastamiseks või võimsuse suurendamiseks mõeldud kaablitele või varuosadele:
6) elektri- ja elektroonikaseadmed, mille suhtes on tehtud lõikes 3 erand ja mis on turule lastud enne selle erandi kehtivusaja lõppu, kui tegemist on selle erandiga.”;
17) määruse § 5 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Lõikes 1 nimetatud keeldu ei kohaldata enne 1. juulit 2006. a turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmetest korduskasutusse võetud varuosadele, kui neid varuosi kasutatakse enne 1. juulit 2016. a turule lastavates seadmetes, tingimusel, et korduskasutus toimub auditeeritavates ettevõtetevahelistes suletud tagastussüsteemides ja kasutajat teavitatakse osade korduskasutusest.”;
18) määruse § 6 lõiget 1 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
„9) paragrahvi 5 lõike 3 punktis 98 nimetatud komponentide suhtes alates 1. jaanuarist 2014. a.”;
19) määruse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ (ELT L 266, 26.09.2006, lk 1–14);
Euroopa Komisjoni direktiiv 2011/37/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa (ELT L 85, 31.03.2011, lk 3–7);
Euroopa Komisjoni otsus 2011/534/EL, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/95/EÜ lisa plii ja kaadmiumi kasutusviiside erandite osas (ELT L 234, 10.09.2011, lk 44–45)”.


§ 35 Riiklik järelevalve
§ 37 Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 371 Riikliku järelevalve erisused
§ 38 Sunniraha määr
§ 41 Mõõtevahendi kasutusele võtmise nõuete rikkumine
RT I, 10.11.2016, 13
Mõõteseadus1
jõustumine 01.05.2004, osaliselt 01.01.2005. a.
17.06.2010 RT I 2010, 44, 261 01.08.2010
(3) Kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevas seaduses sätestatule täiendavalt ka toote nõuetele vastavuse seadusest tulenevat.
24) mõõtemääramatus (edaspidi määramatus) on mõõtetulemusega seonduv parameeter, mis iseloomustab mõõtesuurusele põhjendatult omistatavate väärtuste tõenäosusjaotust;
35) vastavushindamismärgis on vastavusmärk «CE» ja metroloogiline lisamärgis, mis koosneb tähest «M» ja märgise pealekandmise aasta kahest viimasest numbrist. Vahetult lisamärgisele järgneb vastavust hinnanud teavitatud asutuse number, kui see on vastavushindamisprotseduuriga ette nähtud.
(5) Vabariigi Valitsus kehtestab Eestis kasutatavad rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) põhiühikud, nendest tuletatud ühikud, nende kord- ja osaühikud ning rahvusvaheliselt kehtestatud lisaühikud ja nende kasutamise viisi.
(1) Etalonide arendamisel lähtutakse käesoleva seaduse §-s 3 sätestatust ja riigi vajadustest.
(6) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab:
1) riigi- ja tugietalonide valiku, kinnitamise, säilitamise ja kasutamise korra;
2) riigi- ja tugietalonide säilitamiseks, arendamiseks, kalibreerimiseks ja rahvusvaheliseks võrdlemiseks tehtavate põhjendatud kulutuste loetelu;
3) riigi- ja tugietalonide nimistu.
(1) Mõõtetulemuste jälgitavus on tõendatud, kui mõõtmised on teinud pädev mõõtja, kes kasutab mõõtevahendit, mille taatluskohustus on täidetud või mis on jälgitavalt kalibreeritud, või sertifitseeritud etalonaineid, järgides asjakohast mõõtemetoodikat. Kui mõõtevahend on kantud käesoleva seaduse § 7 lõike 3 alusel kehtestatud metroloogilise kontrolli nimistusse ning nõuded mõõteprotseduurile ja mõõtetulemuste töötlemisele tulenevad eriseadusest ja selle alusel kehtestatud õigusaktist, piisab mõõtetulemuste jälgitavuse tõendamiseks taatluskohustuse läbinud mõõtevahendi kasutamisest.
(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud mõõtetulemuste jälgitavuse nõue kehtib maapõueseaduse ja keskkonnatasude seaduse alusel nõutud markšeiderimõõdistuste ning maapõueseaduse § 76 lõikes 2 nimetatud mõõdistuste tulemuste kohta maapõueseaduses sätestatud erisustega.
(6) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab mõõtja erialase pädevuse hindamise ja tõendamise korra.
(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3–5 ja lõike 6 alusel kehtestatud mõõtja pädevuse nõudeid ei kohaldata maapõueseaduse ning keskkonnatasude seaduse alusel tehtavate markšeiderimõõdistuste ja maapõueseaduse § 76 lõikes 2 nimetatud mõõdistuste kohta.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud mõõdistuse tegija pädevuse hindamisele ja tõendamisele kohaldatakse maapõueseaduse § 17 lõikes 3 ja § 74 lõikes 2 sätestatud nõudeid.
6) [kehtetu - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014]
2) mitteautomaatkaal peab läbima vastavushindamise vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/23/EÜ mitteautomaatkaalude kohta (ELT L 122, 16.5.2009, lk 6–27) (edaspidi mitteautomaatkaalude direktiiv);
3) mõõtevahend, millele on kehtestatud nõuded seda liiki mõõtevahendit käsitlevas Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiivis (edaspidi EÜ üksikdirektiiv), peab läbima metroloogilise kontrolli vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/34/EÜ mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete kohta (ELT L 106, 28.4.2009, lk 7–24);
(3) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud kasutusaladest tulenevalt kohustuslikule metroloogilisele kontrollile kuuluvate mõõtevahendite nimistu, mõõtevahendite olulised ja erinõuded, sealhulgas täpsusnõuded, ning mõõtevahendite taatluskehtivusajad (edaspidi metroloogilise kontrolli nimistu).
(5) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab mõõtevahendite direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate mõõtevahendite olulised ja erinõuded, nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise korra ning mõõtevahendite märgistamise nõuded.
(1) Teavitatud asutus on vastavushindamisasutus, kellele on antud õigus teha käesoleva seaduse § 71 lõike 5 või § 21 lõike 2 alusel kehtestatud õigusaktide kohaseid mõõtevahendite vastavushindamise toiminguid.
(2) Isikule teavitatud asutuse tegevusloa andmisele, selle kehtivuse peatamisele ja kehtetuks tunnistamisele, samuti isiku teavitatud asutusena tegutsemisele ja tema üle riikliku järelevalve teostamisele ning temast Euroopa Komisjoni ja EL-i liikmesriikide teavitamisele kohaldatakse toote nõuetele vastavuse seaduses vastavushindamisasutuse kohta sätestatut käesolevast paragrahvist tulenevate erisustega.
(21) Teavitatud asutus järgib oma tegevuses lisaks käesolevast seadusest tulenevatele nõuetele ka mitteautomaatkaalude ja mõõtevahendite direktiivi, asjakohaseid harmoneeritud standardeid ja tehnilisi normdokumente ning Euroopa legaalmetroloogia koostööorgani (WELMEC) asjakohaseid juhiseid.
§ 73. [Kehtetu - RT I 2010, 31, 158 - jõust. 01.10.2010]
§ 74. [Kehtetu - RT I 2010, 31, 158 - jõust. 01.10.2010]
(2) Taotluse Eesti siseriikliku tüübikinnitustunnistuse saamiseks esitab mõõtevahendi tootja või tootja volitatud esindaja, üksikeksemplarina ostetud mõõtevahendi korral levitaja või valdaja (edaspidi taotleja) legaalmetroloogia asutusele, kes esitatud dokumentide alusel teeb legaalmetroloogilise ekspertiisi.
(12) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab siseriikliku tüübikinnitustunnistuse taotlemise, väljastamise, muutmise ja pikendamise ning legaalmetroloogilise ekspertiisi korra.
1) mõõtevahendi turule laskmise ja kasutusele võtmise korral selle tootja, tema volitatud esindaja, levitaja või importija;
(7) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab taatlusmärgiste kirjelduse, nende valmistamise, kasutamise ja hoidmise korra ning taatlustunnistuse ja nõuetele mittevastavuse tõendi kohustuslike kirjete loetelu.
(1) Isik, kes taotleb õigust tegutseda või tegutseb taatluslaborina siseriikliku taatlemise alal, peab vastama järgmistele nõuetele:
6) isik ja iga tema taatleja peab oma majandus- ja kutsetegevuses olema sõltumatu tema taadeldava mõõtevahendi tootjast, tootja volitatud esindajast, importijast, levitajast või selle mõõtevahendi ettenähtud otstarbel kasutajast;
7) isikul on kogu tegutsemisaja jooksul tema tegevusest tekkida võiva kahju hüvitamiseks kehtiv vastutuskindlustusleping vähemalt 6390 euro suuruse kindlustussumma ulatuses.
(3) Taatluslaborile tegevusloa andmisele, selle kehtivuse peatamisele ja kehtetuks tunnistamisele, samuti taatluslaborina tegutsemisele ja tema üle riikliku järelevalve teostamisele kohaldatakse toote nõuetele vastavuse seaduses vastavushindamisasutuse kohta kehtivaid sätteid käesolevast seadusest tulenevate erisustega:
1) taatluslaborile tegevusloa andmisel antakse talle kuni kolmekohaline tunnusnumber;
11) taatluslaborile ei kohaldata toote nõuetele vastavuse seaduse §-dest 28 ja 34 tulenevat;
(3) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium teavitab EÜ esmataatluseks tegevusloa saanud taatluslaborist Euroopa Komisjoni ja EL-i liikmesriike. Sellise teavitamise puhul ei kohaldata toote nõuetele vastavuse seaduse §-st 34 tulenevaid nõudeid.
(1) Kinnispakkide täitekogust ja märgistust kontrollib korrakaitseorgan pakendaja või importija territooriumil.
(2) Pakendaja või importija on kohustatud abistama korrakaitseorganit, samuti andma vähemalt üks kord aastas tasuta näidiseid kinnispakkide täitekoguse kontrollimiseks pakendaja või importija territooriumil.
(3) Kui kinnispakkide täitekoguse kontrollimisel tekib põhjendatud kahtlus, et kinnispakid ei vasta kehtestatud nõuetele või nende kontrollimine vajab eritingimusi või -seadmeid, mida pakendaja või importija käsutuses ei ole, ostab korrakaitseorgan õiglase tasu eest vajaliku koguse kinnispakke kontrollmõõtmisteks pädevas laboris.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud kontrollimise tulemusena tuvastatakse, et kinnispakid ei vasta kehtestatud nõuetele, peab nende pakendaja või importija tagastama korrakaitseorganilt saadud tasu ning hüvitama kontrollmõõtmiste dokumentaalselt tõendatud kulud.
(5) Korrakaitseorgan peab teavitama kinnispaki pakendajat või importijat kontrolli tulemustest kirjalikult kahe nädala jooksul, arvates proovi võtmise hetkest.
(6) Teistes EL-i liikmesriikides toodetud e-märgisega tähistatud kinnispakid loetakse käesoleva seaduse nõuetele vastavaks, kui korrakaitseorganile ei ole esitatud põhjendatud kaebust, et need kinnispakid ei vasta nõuetele.
(7) Kui kinnispakkide täitekoguse tagamise süsteemi on sertifitseerinud akrediteeritud sertifitseerimisasutus, võib korrakaitseorgan käsitada seda kinnispakkide käitlemise protsessi ja kinnispakkide nõuetele vastavuse piisava eeldusena.
(8) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab toodete kinnispakkide kohustuslikud eelmääratletud nimikogused, kinnispakkide märgistamise nõuded, sealhulgas e-märgise kuju, täitekoguse lubatud hälbed nimikogusest ning kinnispakkide täitekoguse kontrollimise korra.
(5) Mõõtemahuti tootja võib mõõtemahuteid, mille vastavus käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele on tõendatud, märgistada eritähisega з (pööratud epsilon).
(1) Mõõtemahutite mahtu kontrollib korrakaitseorgan tootja või importija territooriumil.
(2) Mõõtemahuti tootja ja importija on kohustatud abistama korrakaitseorganit, samuti andma vähemalt üks kord aastas tasuta vajalikus koguses näidiseid kontrollmõõtmisteks tootja või importija territooriumil.
(3) Mõõtemahuti tootja ja importija on kohustatud esitama korrakaitseorganile tema nõudmisel dokumendid, mis tõendavad toodetud või imporditud mõõtemahutite vastavust õigusaktiga kehtestatud nõuetele.
(4) Kui korrakaitseorgan otsustab, et mõõtemahutite nõuetele vastavuse kontrollimiseks on vaja neid mõõta pädevas laboris, ostab korrakaitseorgan õiglase tasu eest kontrollmõõtmisteks vajaliku koguse mõõtemahuteid.
(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud kontrollimise tulemusena tuvastatakse, et mõõtemahutid ei vasta kehtestatud nõuetele, peab nende tootja või importija tagastama korrakaitseorganilt saadud tasu ning hüvitama kontrollmõõtmiste dokumentaalselt tõendatud kulud.
(6) Korrakaitseorgan peab teavitama mõõtemahuti tootjat või importijat kontrolli tulemustest kirjalikult kahe nädala jooksul, arvates proovi võtmise hetkest.
(7) Teistes EL-i liikmesriikides toodetud ja asjakohase eritähisega з (pööratud epsilon) märgistatud mõõtemahutid loetakse käesoleva seaduse nõuetele vastavaks, kui korrakaitseorganile ei ole esitatud põhjendatud kaebust, et need mõõtemahutid ei vasta nõuetele.
(8) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab mõõtemahutite nimimahu väärtused ja nimimahu lubatud hälbed ning mõõtemahutite märgistamise nõuded ja mahu kontrollimise korra.
(2) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab kaalude metroloogilised ja tehnilised nõuded, nõuded projekteerimisele, konstruktsioonile, märgistusele, vastavushindamisele ja tõendamisele, kui need kaalud on mõeldud massi mõõtmiseks:
[Kehtetu - RT I 2006, 21, 161 - jõust. 30.10.2006]
§ 24. – § 26. [Kehtetud - RT I 2006, 21, 161 - jõust. 30.10.2006]
(1) Metroloogianõukogu on valdkonna eest vastutava ministri moodustatud sõltumatu nõuandev organ, mille liikmeteks on majandusringkondade, tarbijate ja muude huvitatud osapoolte esindajad.
(1) Metroloogia keskasutus on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas hallatav riigiasutus, kes täidab vastavalt oma põhimäärusele käesolevas paragrahvis nimetatud ülesandeid, või juriidiline isik, kellega valdkonna eest vastutav minister on sõlminud halduslepingu nende ülesannete täitmiseks. Nimetatud halduslepingu tähtaeg võib olla kuni kümme aastat ning seda võib pikendada.
(2) Isik, kes soovib tegutseda metroloogia keskasutusena, peab olema võimeline täitma käesoleva paragrahvi lõikes 3 ja käesoleva seaduse §-s 30 nimetatud ülesandeid.
2) esindab valdkonna eest vastutava ministri volitusel Eestit Euroopa ja rahvusvahelistes metroloogiaorganisatsioonides;
4) koostab ja esitab valdkonna eest vastutavale ministrile riigietalonide arendusplaane ja aruandeid;
(4) Hallatavale riigiasutusele metroloogia keskasutuse ülesannete panemise või isikuga nende ülesannete täitmiseks halduslepingu sõlmimise järel avaldab valdkonna eest vastutav minister ühe kuu jooksul sellesisulise teadaande ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(1) Riigietaloni labor on juriidiline isik, kellega valdkonna eest vastutav minister on sõlminud halduslepingu käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ülesannete täitmiseks, või Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas hallatav riigiasutus, kes vastavalt oma põhimäärusele täidab riigietaloni labori ülesandeid. Nimetatud halduslepingu tähtaeg võib olla kuni kümme aastat ning seda võib pikendada.
4) riigietalonide arendamise kooskõlas valdkonna eest vastutava ministri otsuste ja soovitustega;
(6) Isikul, kes tegutseb riigietaloni laborina, peab olema kogu tegutsemisaja jooksul tema tegevusest tekkida võiva kahju hüvitamiseks vähemalt 31 950-eurone kehtiv vastutuskindlustus.
(10) Hiljemalt ühe kuu jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud halduslepingu sõlmimist või ülesannete panemist hallatavale riigiasutusele avaldab valdkonna eest vastutav minister sellesisulise teadaande ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(1) Tugietaloni labor on juriidiline isik, kellega valdkonna eest vastutav minister on sõlminud halduslepingu labori parima mõõtevõime säilitamiseks kindlas mõõtevaldkonnas.
(7) Hiljemalt ühe kuu jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud halduslepingu sõlmimist avaldab valdkonna eest vastutav minister ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teate lepingu tähtaja ja isikule pandud ülesannete kohta.
4) esindada valdkonna eest vastutava ministri volitusel Eestit Euroopa ja rahvusvahelistes legaalmetroloogia organisatsioonides;
Eesti akrediteerimisasutus on sihtasutus, kellele on vastavalt toote nõuetele vastavuse seadusele antud õigus tegutseda Eesti akrediteerimisasutusena. Eesti akrediteerimisasutus korraldab ka laboritevahelisi võrdluskatseid ning hindab ja tõendab mõõtja erialast pädevust.
§ 35. Riiklik järelevalve
(1) Käesolevas seaduses, välja arvatud 4. peatükk, ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle teostab riiklikku järelevalvet Tehnilise Järelevalve Amet (edaspidi amet). Kaubandustegevuses kasutatavate mõõtevahendite üle teostab kaubandustegevuse seaduses sätestatud pädevuse piires riiklikku järelevalvet ka Tarbijakaitseamet.
(2) Ametil on lisaks käesolevas seaduses sätestatud õigustele ka toote nõuetele vastavuse seaduses sätestatud turujärelevalveasutuse õigused ja kohustused.
(3) Ameti pädevusse kuulub:
3) järelevalve mõõtevahendite vastavushindamiseks teavitatud asutuste vastavushindamistegevuse üle;
4) järelevalve taatluskohustuse täitmise üle;
5) järelevalve kohustusliku metroloogilise kontrolli alla kuuluvate mõõtevahendite kasutamise üle;
6) järelevalve käesoleva seaduse §-des 14 ja 15 nimetatud taatluslaborite taatlustegevuse üle;
7) mõõtevahendite turujärelevalvealase koostöö ja asjakohase teabe vahetamise koordineerimine;
§ 37. Riikliku järelevalve erimeetmed
Korrakaitseorgan võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamise eesmärgil kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 31, 32, 49, 50, 51 ja 52 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
§ 371. Riikliku järelevalve erisused
(1) Korrakaitseorgan võib korrakaitseseaduse §-s 50 sätestatud tingimustel siseneda ruumidesse ja territooriumile, kus:
1) kasutatakse kohustusliku metroloogilise kontrolli alla kuuluvaid mõõtevahendeid, samuti kohtadesse, kus taadeldakse või hoitakse turule laskmiseks või kasutusele võtmiseks mõeldud mõõtevahendeid;
2) tehakse mõõtevahendite vastavushindamist;
3) käideldakse kinnispakke või mõõtemahuteid.
(2) Korrakaitseorganil on õigus tähistada nõuetele mittevastav mõõtevahend hoiatuskleebisega, mis peab olema pingutuseta nähtav huvitatud osapooltele. Hoiatuskleebise võib eemaldada kas korrakaitseorgan või taatluslabor taatlemise käigus. Taatluslabor on kohustatud toimingust teavitama korrakaitseorganit.
§ 38. Sunniraha määr
Ettekirjutuse täitmata jätmise korral on asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras rakendatava sunniraha ülemmäär 2000 eurot.
§ 40. [Kehtetu - RT I 2010, 31, 158 - jõust. 01.10.2010]
§ 41. Mõõtevahendi kasutusele võtmise nõuete rikkumine
(1) Metroloogilise kontrolli nimistusse kantud mõõtevahendi ülesseadmise, ühendamise, käsitsemise, hooldamise, hoiutingimuste ning metroloogilise kontrolli täitmise nõuete rikkumise eest, kui sellega tekitati oluline kahju, –
(1) Metroloogilise kontrolli nimistusse kantud mõõtevahendil oleva hoiatuskleebise rikkumise või lubamatu eemaldamise eest –
(1) Mõõtevahendi taatlusmärgise võltsimise, võltsitud taatlusmärgise müümise või võltsitud taatlusmärgisega mõõtevahendi kasutamise eest –
(1) Kinnispaki või mõõtemahuti käitlemise nõuete rikkumise eest, kui sellega põhjustati oluline kahju, –
(1) Käesolevas peatükis sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tehnilise Järelevalve Amet.
(2) Käesoleva seaduse §-s 411 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on ka Tarbijakaitseamet.
(1) Alates 2008. aasta 1. jaanuarist ei tohi taadelda mõõtevahendit, mille kohta enne käesoleva seaduse jõustumist:
[RT I 2010, 44, 261 - jõust. 01.08.2010]
(2) Enne käesoleva seaduse jõustumist väljastatud Eesti siseriiklikes tüübikinnitustunnistustes esitatud mõõtevahendi kasutamisel määratud mõõtetulemuse laiendmääramatus ei kehti juhul, kui mõõtetulemuse jälgitavus on tõendatud käesoleva seaduse § 5 lõike 1 kohaselt.
(6) Mootorsõiduki ja selle haagise tehnoseisundi nõuetele vastavuse kontrollimine peab vastama käesoleva seaduse §-le 5 täies ulatuses, kui kontrolli teostav äriühing on saanud vastava õiguse pärast 2005. aasta 1. märtsi.
§ 51. – § 52. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/22/EÜ mõõtevahendite kohta (ELT L 135, 30.4.2004, lk 1–80); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/23/EÜ mitteautomaatkaalude kohta (ELT L 122, 16.5.2009, lk 6–27); EÜ Nõukogu direktiiv 80/181/EMÜ mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise ja direktiivi 71/354/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 039, 15.02.1980, lk 40–50), muudetud viimati direktiiviga 2009/3/EÜ (ELT L 114, 7.5.2009, lk 10–13); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/34/EÜ mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete kohta (ELT L 106, 28.4.2009, lk 7–24); EÜ Nõukogu direktiiv 75/107/EMÜ mõõtemahutitena kasutatavaid pakendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 042, 15.2.1975, lk 14–20); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/45/EÜ, millega kehtestatakse eeskirjad kinnispakkides olevate toodete nimikoguste kohta, tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 75/106/EMÜ ja 80/232/EMÜ ning muudetakse nõukogu direktiivi 76/211/EMÜ (ELT L 247, 21.9.2007, lk 17–20); EÜ Nõukogu direktiiv 76/211/EMÜ teatavate toodete massi või mahu järgi pakendamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 046, 21.02.1976, lk 1–11), viimati muudetud direktiiviga 2007/45/EÜ (ELT L 247, 21.9.2007, lk 17–20).


text:
nõude selgus
avalduse menetlusse võtmisest keeldumine
avalduse tagamise abinõud
pankrotimenetluse algus
Menetlusökonoomia põhimõttest (TsMS § 2) lähtudes peab ringkonnakohus esmajoones püüdma asja ise lahendada ning üksnes erandina saatma asja maakohtule uueks läbivaatamiseks (vt RKTKo nr 3-2-1-175-14, p 13). (p 30)
Vt otsuse p 14 (vt ka RKTKo nr 3-2-1-7-10, p 30; RKTKo nr 3-2-1-30-07, p 10; RKTKo nr 3-2-1-150-09, p 11; RKTKo nr 3-2-1-188-12, p 12).
3-2-1-188-12 Riigikohus 25.02.2013
Olukorras, kus kohus jätab rahalise nõudega hagi tervikuna rahuldamata, ei ole otsuse resolutsioonis vaja märkida rahuldamata jäetud nõude rahalist suurust.
Kohtuotsuse seaduslikkus ja põhjendatus tähendab ka seda, et kohtuotsus ei või olla vastuoluline.
PankrS § 1 lg-tes 2 ja 3 välja toodud maksejõuetuse liigid ei pea esinema samal ajal, st püsivaks maksejõuetuseks ei pea esinema olukord, kus võlgniku vara ei kata püsivalt tema kohustusi ning ta ei suuda ka püsivalt rahuldada võlausaldajate nõudeid. Selleks, et lugeda juriidilisest isikust võlgnikku maksejõuetuks, piisab sellest, kui esineb vaid üks eelnimetatud eeldustest.
Juriidilise isiku juhatuse liige võib vastutada juriidilise isiku võlausaldaja ees deliktiõiguse alusel, kui ta on toime pannud õigusvastase teo, milleks võib olla ka seaduses sätestatud kohustuse rikkumine, mida ta pidi täitma isiklikult selleks, et juriidilise isiku võlausaldajal ei tekiks kahju. Selliseks kohustuseks saab olla ÄS § 180 lg-st 51 tulenev kohustus esitada osaühingu püsiva maksejõuetuse korral osaühingu pankrotiavaldus (vt nt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 17. detsembri 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-150-09, p 11). ÄS § 180 lg 51 kaitseb osaühingu võlausaldajaid kahte liiki kahju eest. Esiteks peab pankrotiavalduse õigeaegne esitamine tagama osaühingu vara võimalikult suures ulatuses säilimise ning seeläbi võlausaldajate nõuete võimalikult suures ulatuses rahuldamise. Teiseks peab pankrotiavalduse õigeaegne esitamine tagama seda, et sisuliselt maksejõuetu äriühing ei osaleks edasi majandustegevuses, mille käigus tekkivaid kohustusi ta täita ei suuda. Seejuures on ÄS § 180 lg-l 51 samasugune toime nii eraõiguslikest suhetest tulenevate kohustuste võlausaldajate nõuete kaitsel kui ka riigi maksunõude kaitsel. Seetõttu ei ole põhjust kohaldada nimetatud sätet erinevate nõuete puhul kaitsenormina erinevalt.
3-2-1-59-08 Riigikohus 16.06.2008
Pankrotimenetluse algatamata jätmine juhul, kui nõue on täielikult tagatud pandiga, on igati põhjendatud, sest nõude rahuldamine on võimalik saavutada ilma võlgnikku rohkem koormava pankrotimenetluseta. Kuid üksnes see, et kinnistutele on seatud võlausaldaja nõuete tagamiseks hüpoteek ja hüpoteekide summa ületab pankrotiavalduse aluseks olevat nõuet, ei tähenda iseenesest, et nõue on täielikult tagatud pandiga. Pandieseme müügihind selgub selle müümisel. Ka juhul, kui enne pankrotiavalduse esitamist on nt täitemenetluses püütud pandieset enampakkumisel müüa hinnaga, mis kataks võlausaldaja nõude ja täitemenetluse kulud, kuid see ei ole õnnestunud, saab võlausaldaja tõendada asjaolu, et pankrotiavalduse aluseks olev nõue pole pandiga täielikult tagatud.
Pankrotiseaduse § 15 lg 1 kohaselt tuleb kohtul otsustada pankrotimenetluse algatamine 10 päeva jooksul pankrotiavalduse esitamisest. Kuna kohtul ei pruugi olla nii lühikese aja jooksul võimalik ise korraldada tõendite kogumist, siis tuleb kohtul pankrotimenetluse algatamise otsustamisel esmajoones lähtuda esitatud tõenditest.
Pankrotimenetluse algatamise otsustamisel omab kohtu jaoks tähtsust asjaolu, kas sel ajal on nõue täielikult tagatud pandiga või mitte. Kui nõue ei ole pandiga täielikult tagatud ja võlausaldaja avalduse alusel pankrotimenetluse algatamise muud eeldused on täidetud (mh PankrS § 1 lg 2, § 10), siis ei saa kohus pankrotimenetluse algatamise otsustamisel tugineda PankrS § 15 lg 2 p-le 2.
Kuigi enne 1. jaanuari 2004. a kehtinud PankrS § 11 lg 2 p 2 ja alates 1. jaanuarist 2004. a kehtiva PankrS § 15 lg 2 p 2 sõnastus on sama, on kehtivas pankrotiseaduses sätestatud põhimõte, et pankrotiasja menetlev kohus peab omal algatusel võtma tarvitusele abinõud, et selgitada välja asjaolud, millel on pankrotimenetluse seisukohalt tähtsust, ja korraldama selleks vajalike tõendite kogumise (PankrS § 3 lg 3). Pankrotiseaduse § 15 lg 1 kohaselt tuleb kohtul otsustada pankrotimenetluse algatamine 10 päeva jooksul pankrotiavalduse esitamisest. Kuna kohtul ei pruugi olla nii lühikese aja jooksul võimalik ise korraldada tõendite kogumist, siis tuleb kohtul pankrotimenetluse algatamise otsustamisel esmajoones lähtuda esitatud tõenditest.
3-2-1-80-07 Riigikohus 04.09.2007
Kui seadusest ei tulene võimalust ringkonnakohtu määrust vaidlustada, tuleb seda ringkonnakohtu määruse resolutsioonis märkida.
Pankrotiseadus ei võimalda edasi kaevata lahendit, millega pankrotimenetlus algatatakse või millega ringkonnakohus tühistab maakohtu lahendi pankrotimenetluse algatamata jätmise kohta ja saadab asja tagasi maakohtule pankrotimenetluse algatamise otsustamiseks.
3-2-1-32-07 Riigikohus 10.04.2007
Tulenevalt pankrotiseadusest ei kuuluta kohus võlausaldaja pankrotiavalduse alusel välja võlgniku pankrotti juhul, kui võlgnik vaidleb nõudele põhjendatult vastu ja kohus leiab, et vaidlus nõude üle tuleb lahendada väljaspool pankrotimenetlust.
Üksnes sellest, et pankrotiavalduse aluseks oleva nõude vaidlustamiseks esitatud hagi on võetud menetlusse, ei saa teha järeldust nõudele vastuvaidlemise põhjendatuse kohta.
Enne 1. jaanuari 2004 kehtinud pankrotiseaduse järgi jättis kohus pankrotiavalduse rahuldamata pankrotiavalduse aluseks oleva nõude ebaselguse tõttu, kui nõue oli kohtulikult vaidlustatud. Kuid kehtiva pankrotiseaduse järgi ei too pankrotiavalduse aluseks oleva nõude vaidlustamiseks esitatud hagi menetlemine igal juhul kaasa võlausaldaja pankrotiavalduse rahuldamata jätmist.
3-2-1-50-05 Riigikohus 05.05.2005
Kui pankrotiavalduse esitab seaduses sätestatud pankrotiavalduse esitamise kohustuse tõttu võlgnik ise (ka likvideerija kaudu), siis ei ole vaja järgida võlgniku kaitsmise eesmärki ja järgida PankrS §-s 15 sätestatud piirsummasid.
Pankrotimenetluse algatamiseks võlgniku avalduse alusel peab olema täidetud kaks põhilist eeldust - võlgnik peab olema PankrS § 1 tähenduses maksejõuetu ning seda maksejõuetust tuleb põhistada võlausaldajate nõuetega ning andmetega vara kohta.
3-2-1-150-04 Riigikohus 20.12.2004
Sisulised vaidlused lahendab kohus hagimenetluses väljaspool pankrotimenetlust. Võlgniku vastuväidetest piisab kuni 01.01.2004 kehtinud PankrS § 11 lg 3 p 1 kohaldamiseks.
Pankrotimenetluse algatamise eelduste olemasolu korral tuleb sellekohane otsus teha eelkõige võlausaldajate ning üldise õigusselguse huvides ka juhul, kui otsustamise protsess on mingitel põhjustel veninud.
3-2-1-120-02 Riigikohus 11.12.2002
Maksuhalduril on võimalus algatada täitemenetlus oma nõude rahuldamiseks tuginedes TMS § 1 lg 1 p-le 9. Sissenõutavaks muutunud võla kättesaamiseks pole vaja ilmtingimata esitada võlgniku suhtes pankrotiavaldust.
Ainuüksi võlgniku täitmata kohustused ei näita veel võlgniku püsivat maksejõuetust. Sissenõutavaks muutunud nõuded ei ületa võlgniku vara ning pankrotiavalduse esitanud isiku nõuded võlgniku vastu on toimiku kohaselt võrdelised vähem kui kolmandikuga ettevõtte varast, mistõttu ei saa võlgniku maksejõuetust lugeda püsivaks.
3-2-1-54-98 Riigikohus 23.04.1998
PankrS § 11 lg 9 kohaselt võib erikaebuse esitada pankrotimenetluse algatamata jätmise peale. Sellest tulenevalt ei saa võlgnik esitada erikaebust kohtumäärusele, millega pankrotimenetlus algatati ja ringkonnakohtul ei ole alust sellise erikaebuse menetlemiseks.
3-2-1-31-98 Riigikohus 12.03.1998
AÕS § 279 lg 4 kohaselt on lisaks põhinõudele pandiga tagatud ka kõrvalnõuded, sh intressid ja leppetrahv, kuis seaduses või lepingus pole sätestatud teisiti. Pandieseme müügihind selgub selle müümisel ja ei pankrotimenetluse algatamise otsustamisel ega algatatud pankrotimenetluse käigus pea ega saagi tuvastada, kas pandieseme müügist saadavast rahast piisab pandiga tagatud nõude rahuldamiseks või mitte.
Pandieseme müügihind selgub selle müümisel ja ei pankrotimenetluse algatamise otsustamisel ega algatatud pankrotimenetluse käigus pea ega saagi tuvastada, kas pandieseme müügist saadavast rahast piisab pandiga tagatud nõude rahuldamiseks või mitte.
3-2-1-4-98 Riigikohus 22.01.1998
Panga maksejõuetuse korral rakendatakse pankrotiseadust üksnes koos teiste seaduste erisätetega (Eesti Vabariigi Pangaseaduse sätted).
Vaidluse lahendamisel kohaldas Riigikohus õigusakte, mis kehtisid Tartu Kommertspanga sundlikvideerimise ajal alates 19. detsembrist 1992. a kuni pankroti väljakuulutamiseni 21. septembril 1994. a.
Panga sundlikvideerimine on kohustise lõppemise erijuhtum, kus kohustise täitmisevõimatuse tagajärgi ei reguleeri leping, vaid Eesti Panga õigusakt panga likvideerimise kohta. Sundlikvideerimise korrast pidi pank kinni pidama sõltumata lepingulisest kohustisest. Pärast tegevuslitsentsi tühistamist ei ole pangal õigust teha uusi pangaoperatsioone (intresse arvestada). Panga maksejõuetuse korral rakendatakse pankrotiseadust üksnes koos teiste seaduste erisätetega (Eesti Vabariigi Pangaseaduse sätted).

matches:
§ 2
Riigikohus
kohus
§ 1
§ 180
§ 180
§ 180
Riigikohus
§ 15
§ 1
§ 10
kohus
§ 15
§ 11
§ 15
kohus
§ 3
§ 15
Riigikohus
Riigikohus
kohus
kohus
kohus
Riigikohus
§ 1
Riigikohus
kohus
§ 11
Riigikohus
§ 1
Riigikohus
§ 11
Riigikohus
§ 279
Riigikohus
Riigikohus


§ 12 Prefekt
§ 15 Arendusosakonna põhiülesanded
§ 16 Teabehaldus- ja menetlusosakonna põhiülesanded
§ 17 Prefektuuri põhiülesanded
§ 18 Administratsiooni põhiülesanded
§ 19 Sisekontrollibüroo põhiülesanded
§ 20 Siseauditibüroo põhiülesanded
§ 21 Prefektuuride tööpiirkonnad
RT I, 23.07.2014, 2
Vastu võetud 17.07.2014 nr 33
Määrus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse seaduse § 42 lõike 1 ning politsei ja piirivalve seaduse § 62 alusel.
(1) Politsei- ja Piirivalveamet (edaspidi amet) on Siseministeeriumi valitsemisala valitsusasutus, kes täidab seadusest ja teistest õigusaktidest tulenevaid ülesandeid, teostab riiklikku järelevalvet ning kohaldab riiklikku sundi seaduses ettenähtud alusel, ulatuses ja korras.
(3) Ametil on lipp. Sinisel lipuväljal on kujutatud tagajalgadel valget lõvi, kes hoiab esikäppade vahel väikest riigivappi. Lõvi keel ja küünised on punased. Lipu laiuse ja pikkuse vahekord on 7 : 9. Lipu etalonkujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 1.
(4) Ametil on vapp. Sinisel kilbikujulisel vapil on kujutatud tagajalgadel hõbedast lõvi, kes hoiab esikäppade vahel väikest riigivappi. Vapi etalonkujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 2.
(5) Ameti vappi võib kasutada kujunduselemendina ameti kommunikatsioonikanalites ja infokandjatel ning muudel identiteeti kandvatel esemetel kooskõlas valitsuskommunikatsiooni korraldamise juhisega.
Ameti ingliskeelne nimetus on Estonian Police and Border Guard Board. Kui kasutatakse ameti ingliskeelset nimetust ja samas kohas on inglise keelde tõlgitud riigi nimi „Eesti Vabariik”, võib ameti ingliskeelsest nimetusest sõna „Estonian” ära jätta.
Ameti tegevusvaldkond on avaliku korra kaitsmine, piirihalduse ning kodakondsus- ja migratsioonivaldkonna korraldamine.
11) muude seadusest ja selle alusel antud õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmine.
(4) Peadirektori asendamine vormistatakse valdkonna eest vastutava ministri käskkirjaga, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud juhtudel. Peadirektori lühiajalisel, kuni seitse kalendripäeva kestval äraolekul vormistatakse peadirektori asendamine peadirektori käskkirjaga, mis tehakse viivitamata teatavaks Siseministeeriumile.
(5) Peadirektori teenistuslähetusse saatmine ja puhkusele lubamine vormistatakse kantsleri käskkirjaga.
4) juhib vahetult peadirektori asetäitjate, prefektide, siseauditibüroo juhi, sisekontrollibüroo juhi tööd ja teabeturbebüroo juhi tööd riigisaladuse ja salastatud välisteabe korraldamise küsimustes ning nende kaudu struktuuriüksuste tööd;
5) sõlmib lepinguid, esindab ametit ja annab volitusi lepingute sõlmimiseks ja ameti esindamiseks;
8) nimetab ametikohale ja vabastab ametikohalt ameti koosseisu kuuluvad ametnikud ning sõlmib ja lõpetab töölepingud ameti töötajatega, kui seadus või käesolev määrus ei sätesta teisiti;
9) kinnitab ameti struktuuriüksuse põhimääruse;
10) kinnitab ameti arengudokumendid ning sisemist töökorraldust reguleerivad, juhendid ja korrad;
12) esitab valdkonna eest vastutavale ministrile ettepanekuid ameti eelarve kohta ning valvab eelarve eesmärgipärase ja otstarbeka täitmise eest;
14) esitab valdkonna eest vastutavale ministrile ettepanekuid teenistusastmete andmiseks ja muutmiseks ning annab teenistusastmeid õigusaktides sätestatud juhtudel ja korras;
15) sõlmib oma pädevuse piires kokkuleppeid välisriikide asjaomaste organisatsioonidega;
16) täidab muid seadusest ja selle alusel antud õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
(2) Peadirektoril on õigus anda oma pädevuse piires õigusaktide alusel ning nende täitmiseks käskkirju, suulisi ja kirjalikke korraldusi.
1) peadirektori asetäitja arenduse alal;
2) peadirektori asetäitja teabehalduse ja menetluse alal;
3) peadirektori asetäitja varade alal.
(3) Peadirektori asetäitjale teabehalduse ja menetluse alal allub teabehaldus- ja menetlusosakond.
(4) Peadirektori asetäitjale varade alal allub administratsioon.
1) juhib talle alluva osakonna tööd;
3) teeb peadirektorile ettepanekuid ameti eelarve koostamiseks ning eelarvevahendite kasutamiseks vastavas valdkonnas;
4) teeb peadirektorile ettepanekuid ameti struktuuri ja koosseisu kohta ning ameti tegevusvaldkonna korraldamiseks;
6) vastutab ameti eelarvevahendite eesmärgipärase ja otstarbeka kasutamise eest talle alluvates struktuuriüksustes;
8) teeb peadirektorile ja peadirektori asetäitjale varade alal ettepanekuid ametniku ametikohale nimetamiseks ja ametikohalt vabastamiseks, töötajaga töölepingu sõlmimiseks ja selle lõpetamiseks, palga määramiseks või töötasus kokkuleppimiseks, ametniku suhtes distsiplinaarmenetluse algatamiseks ja distsiplinaarkaristuse määramiseks, teenistusastme andmiseks ja muudes personalialastes küsimustes;
§ 12. Prefekt
2) vastutab prefektuuri töö korraldamise ja prefektuuri tegevust reguleerivate õigusaktide õiguspärase, täpse, õigeaegse ja otstarbeka täitmise eest ning annab peadirektorile aru prefektuuri tegevusest ja eelarvevahendite kasutamisest;
3) teeb peadirektorile ettepanekuid eelarve koostamiseks ning eelarvevahendite kasutamiseks prefektuuris;
4) tagab prefektuurile eraldatud eelarvevahendite eesmärgipärase ja otstarbeka kasutamise;
5) teostab järelevalvet talle alluvate ametnike ja töötajate ülesannete täitmise üle;
6) teeb peadirektorile ettepanekuid prefektuuri struktuuri, koosseisu ja töökorralduse muutmiseks ja ameti tegevusvaldkonna korraldamiseks;
7) teeb peadirektorile ja peadirektori asetäitjale varade alal ettepanekuid prefektuuri ametniku ametikohale nimetamiseks ja ametikohalt vabastamiseks, töötajaga töölepingu sõlmimiseks ja selle lõpetamiseks, palga määramiseks või töötasus kokkuleppimiseks, ametniku suhtes distsiplinaarmenetluse algatamiseks ja distsiplinaarkaristuse määramiseks, teenistusastme andmiseks ja muudes personalialastes küsimustes;
9) teeb koostööd teiste riigiasutuste, kohaliku omavalitsuse üksuste, valitsusväliste organisatsioonide ning avalikkusega;
10) täidab muid seadusest ja selle alusel antud õigusaktidest tulenevaid ning peadirektori antud ülesandeid.
(2) Prefekti ülesanded, õigused ja vastutus sätestatakse täpsemalt peadirektori käskkirjaga kinnitatud ametijuhendis.
(1) Peadirektori asetäitjal ja prefektil on õigus temale alluva struktuuriüksuse ametniku teenistuse ja töötaja töö korraldamiseks:
2) anda ajutiselt äraoleva ametniku, sealhulgas politseiametniku või töötaja või vaba teenistuskoha ülesanded teisele ametnikule või töötajale;
3) kohustada politseiametnikku tegema ületunnitööd politsei ja piirivalve seaduse § 77 lõikes 1 sätestatud juhtudel;
4) katkestada või lükata edasi politseiametniku puhkus politsei ja piirivalve seaduse § 82 lõikes 1 sätestatud juhtudel;
5) vabastada ametist ameti koosseisu kuuluvad ametnikud, sealhulgas politseiametnikud, välja arvatud distsiplinaarkaristusena ja koondamise korral;
6) lõpetada töölepingud ameti töötajatega, välja arvatud koondamise korral.
(2) Peadirektori asetäitjal varade alal on õigus:
1) nimetada ametisse ameti koosseisu kuuluvad ametnikud, välja arvatud politseiametnikud, ja sõlmida töötajatega töölepingud;
2) viia üle ameti koosseisu kuuluvad ametnikud, välja arvatud politseiametnikud, ühelt ametikohalt teisele;
3) algatada ameti koosseisu kuuluvate ametnike, välja arvatud politseiametnike suhtes distsiplinaarmenetlusi ja määrata distsiplinaarkaristusi, sealhulgas teenistusest vabastamist;
(3) Peadirektori asetäitja võib vastava valdkonna ning prefekt prefektuuri töö korraldamiseks anda oma pädevuse piires õigusaktide alusel ja nende täitmiseks käskkirju, suulisi ja kirjalikke korraldusi.
2) teabehaldus- ja menetlusosakond;
3) Põhja prefektuur;
4) Ida prefektuur;
5) Lõuna prefektuur;
6) Lääne prefektuur;
7) administratsioon;
8) sisekontrollibüroo;
9) siseauditibüroo.
§ 15. Arendusosakonna põhiülesanded
1) ameti teenuste planeerimine, haldamine, arendamine ja aruandluse korraldamine;
2) ameti põhiülesannete täitmiseks vajalike õigusaktide väljatöötamises osalemine ning ettepanekute tegemine nende muutmiseks;
3) ameti tegevuskava täitmise ja aruandluse korraldamine ja koordineerimine;
4) ameti põhiülesannete täitmiseks meetodite ja juhiste väljatöötamine;
5) ameti eelarve koostamine ja selle täitmise jälgimine;
6) ameti kriisireguleerimisalase tegevuse korraldamine ja koordineerimine;
7) ameti rahvusvahelise koostöö korraldamine ja koordineerimine;
8) välisvahendite kaasamise ning välisvahenditest rahastatavate projektide administreerimise korraldamine ja koordineerimine.
§ 16. Teabehaldus- ja menetlusosakonna põhiülesanded
Teabehaldus- ja menetlusosakonna põhiülesanded on:
1) teabe haldamine ja ohuhinnangute koostamine ning teiste riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega teabe vahetamine;
2) riigipiiri valvamine merel;
3) otsingu- ja päästetööde tegemine ning merereostuse avastamine ja likvideerimine merealal ning mere- ja lennupäästesündmuste ja merereostusjuhtumite lahendamise koordineerimine;
4) reageerimiskohustuslik ja operatiivteenistuslik lennutegevus politseile pandud ülesannete täitmiseks;
5) korruptsioonisüütegude ja raskete majanduskuritegude tõkestamine ja menetlemine;
6) raskete peitkuritegude ning rahvusvahelise organiseeritud kuritegevusega seotud süütegude tõkestamine ja menetlemine;
7) isikukaitse teostamine;
8) tunnistajakaitse teostamine;
9) rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine;
10) isikut tõendavate dokumentide väljaandmine;
11) Eesti kodanike ja välismaalaste staatuse kindlaksmääramine ning kodakondsuse, elamisloa, elamisõiguse, rahvusvahelise kaitse ja väljasaatmise menetluse läbiviimine;
12) ebaseadusliku sisse- ja läbirände tõkestamine ning migratsioonireeglite täitmise kontrollimine;
13) liiklus- ja migratsioonireeglite rikkumisega seonduvate väärtegude menetlemine.
§ 17. Prefektuuri põhiülesanded
Prefektuuri põhiülesanded on:
1) riikliku järelevalve korraldamine;
2) süütegude menetlemine;
3) karistuste täideviimise korraldamine oma pädevuse piires;
4) liiklusjärelevalve teostamine;
5) kinnipeetud isikute valve ja saatmine;
6) süüteoennetuse korraldamine;
7) riigipiiri valvamine ja piirikontrolli teostamine;
8) ebaseadusliku sisse- ja läbirände tõkestamine ning migratsioonireeglite täitmise kontrollimine;
9) otsingu- ja päästetööde tegemine ning merereostuse avastamine ja likvideerimine territoriaal- ja sisemeres ning majandusvööndis (välja arvatud Lõuna prefektuur) ja piiriveekogudel (välja arvatud Lääne ja Põhja prefektuur);
10) lubade- ja litsentsialase tegevuse korraldamine;
11) isikut tõendavate dokumentide, Eesti kodakondsuse, isikute ja tööjõu vaba liikumise ning migratsiooni- ja viisaasjadega seotud taotluste ja sooviavalduste vastuvõtmine, dokumentide väljastamine ning selleks vajaliku klienditeeninduse korraldamine;
12) vabatahtlike isikute politsei tegevuses osalemise korraldamine.
§ 18. Administratsiooni põhiülesanded
Administratsiooni põhiülesanded on:
1) personalialase tegevuse korraldamine ja koordineerimine;
3) hanke- ja varahaldusalase tegevuse korraldamine ja koordineerimine;
4) ameti õigusloome- ja õigusteenindusealase tegevuse korraldamine ja koordineerimine;
5) dokumendihaldusalase tegevuse korraldamine ja koordineerimine;
6) sise- ja väliskommunikatsiooni korraldamine ja koordineerimine;
7) infoturbe- ja infotehnoloogiaalase tegevuse korraldamine ja koordineerimine;
8) riigisaladuse kaitse korraldamine ja koordineerimine;
9) orkestri tegevuse korraldamine;
10) tõlketegevuse korraldamine.
§ 19. Sisekontrollibüroo põhiülesanded
1) teenistusse võetava isiku taustakontrolli läbiviimine;
2) ametnike ja töötajate süütegude ning distsiplinaarsüütegude ennetamine, tõkestamine ja menetlemine.
§ 20. Siseauditibüroo põhiülesanded
Siseauditibüroo põhiülesanded on:
1) siseauditite läbiviimine;
2) ameti sisekontrollisüsteemi tõhususe hindamine ja analüüsimine.
§ 21. Prefektuuride tööpiirkonnad
(1) Põhja prefektuuri tööpiirkond on Harju maakond. Prefektuuri tööpiirkond hõlmab ka nimetatud maakonnas asuvate linnade ja valdadega piirnevat territoriaal- ja sisemerd, nendes asuvaid saari ning majandusvööndit.
(2) Ida prefektuuri tööpiirkond on Ida-Viru ja Lääne-Viru maakond. Prefektuuri tööpiirkond hõlmab ka nimetatud maakondades asuvate linnade ja valdadega piirnevat territoriaal- ja sisemerd, piiriveekogude Eestile kuuluvat osa, nendes asuvaid saari ning majandusvööndit.
(3) Lõuna prefektuuri tööpiirkond on Jõgeva, Põlva, Tartu, Valga, Viljandi ja Võru maakond. Prefektuuri tööpiirkond hõlmab ka nimetatud maakondades asuvate linnade ja valdade territooriumiga külgnevate piiriveekogude Eestile kuuluvat osa ning nendes asuvaid saari.
(4) Lääne prefektuuri tööpiirkond on Hiiu, Järva, Lääne, Pärnu, Rapla ja Saare maakond. Prefektuuri tööpiirkond hõlmab ka nimetatud maakondades asuvate linnade ja valdadega piirnevat territoriaal- ja sisemerd, nendes asuvaid saari ning majandusvööndit.
(5) Prefektuurile võib peadirektori määratud ulatuses ja korras panna täitmiseks ülesandeid väljaspool käesoleva paragrahvi lõigetes 1−4 sätestatud tööpiirkonda.
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1−5 sätestatut ei järgita, kui prefektuuri ametnikul on vaja kohaldada riikliku järelevalve meetmeid või teostada menetlustoiminguid teise prefektuuri tööpiirkonnas.
Siseministri 31. augusti 2012. a määrus nr 9 „Politsei- ja Piirivalveameti põhimäärus” tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 1. oktoobril 2014. aastal.
Lisa 1 Ameti lipu etalonkujutis
Lisa 2 Ameti vapi etalonkujutis


Riiklike peretoetuste, vanemahüvitise ja kohustusliku kogumispensioni täiendavate sissemaksete tegemise taotlemise ja lõpetamise avalduse vorm ning vajalike lisadokumentide loetelu – Riigi Teataja
Riiklike peretoetuste, vanemahüvitise ja kohustusliku kogumispensioni täiendavate sissemaksete tegemise taotlemise ja lõpetamise avalduse vorm ning vajalike lisadokumentide loetelu
Riiklike peretoetuste, vanemahüvitise ja kohustusliku kogumispensioni täiendavate sissemaksete tegemise taotlemise ja lõpetamise avalduse vorm ning vajalike lisadokumentide loetelu - sisukord
§ 2 Peretoetuste taotlemise lisadokumendid
§ 3 Vanemahüvitise taotlemise lisadokumendid
§ 31 Kohustusliku kogumispensioni täiendavate sissemaksete taotlemise lisadokumendid
§ 4 Sotsiaalkindlustusameti poolt lisatavad andmed vanemahüvitise või peretoetuste määramiseks või kohustusliku kogumispensioni täiendavate sissemaksete tegemise või lõpetamise otsustamiseks
§ 5 Avalduse elektrooniline esitamine
RT I, 15.11.2012, 11
[RT I, 15.11.2012, 2 - jõust. 01.01.2013]
Vastu võetud 21.01.2004 nr 5
RTL 2004, 13, 185
jõustumine 07.02.2004
14.03.2005 RTL 2005, 33, 474 27.03.2005
12.10.2005 RTL 2005, 106, 1638 28.10.2005
14.06.2007 RTL 2007, 49, 902 01.07.2007
14.11.2007 RTL 2007, 88, 1478 01.01.2008
12.11.2012 RT I, 15.11.2012, 2 01.01.2013, osaliselt 1.04.2013
Määrus kehtestatakse riiklike peretoetuste seaduse § 16 lõike 2 ja vanemahüvitise seaduse § 4 lõike 3 ja kogumispensionide seaduse § 10 lõike 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse riiklike peretoetuste (edaspidi peretoetused) ja vanemahüvitise ning kohustusliku kogumispensioni täiendavate sissemaksete tegemise taotlemise ja lõpetamise avalduse vorm (lisa) ja vajalike lisadokumentide loetelu.
§ 2. Peretoetuste taotlemise lisadokumendid
(1) Lapsehooldustasu taotlemiseks, kui üks vanematest on lapsehoolduspuhkusel või lapsehoolduspuhkust kasutab vanema asemel mõni teine isik, esitab taotleja Sotsiaalkindlustusametile tööandja tõendi, millel on märgitud lapsehoolduspuhkuse kestus ja lapse nimi.
(2) Eestkostel või perekonnas hooldamisel oleva lapse toetuse taotlemiseks esitab taotleja Sotsiaalkindlustusametile eestkostjaks määramise määruse või perekonnas hooldamise lepingu.
(3) Üksikvanema lapse toetuse taotlemiseks lapsele, kelle vanem on seadusega kehtestatud korras kuulutatud tagaotsitavaks, esitab taotleja Sotsiaalkindlustusametile määruse vanema tagaotsitavaks kuulutamise kohta.
(4) Ajateenija või asendusteenistuja lapse toetuse taotlemiseks esitab taotleja Sotsiaalkindlustusametile Kaitseväe tõendi lapse vanema ajateenistuses viibimise kohta või Kaitseressursside Ameti tõendi lapse vanema asendusteenistuses viibimise kohta. Tõendis märgitakse aja- või asendusteenistuse periood.
[RT I, 15.11.2012, 2 - jõust. 01.04.2013]
(5) Lapsendamistoetuse taotlemiseks esitab taotleja Sotsiaalkindlustusametile lapsendamise määruse. Kui laps on lapsendatud välisriigis, esitab taotleja dokumendi, mis tõendab lapse lapsendamist välisriigis.
(6) Elluastumistoetuse taotlemiseks esitab taotleja Sotsiaalkindlustusametile tõendi, milles on märgitud vanemliku hoolitsuseta taotleja hoolekandeasutuses või erivajadustega laste koolis elamise aeg.
(7) [Kehtetu - RTL 2007, 88, 1478 - jõust. 01.01.2008]
(8) Peretoetuste taotlemiseks puudest tingitud erivajaduse tõttu ajutiselt hoolekandeasutuses või erivajadustega laste koolis viibivale lapsele esitab taotleja Sotsiaalkindlustusametile lisadokumendina tõendi, millest nähtub, et laps elab ajutiselt hoolekandeasutuses või erivajadustega laste koolis.
(9) Peretoetuste taotlemiseks hoolekandeasutusest õppimise tõttu eemalviibivale vanemliku hoolitsuseta lapsele esitab taotleja Sotsiaalkindlustusametile hoolekandeasutuse teatise, millest nähtub, et vanemliku hoolitsuseta laps elab alaliselt hoolekandeasutuses, ja tõendi lapse ajutise elukoha kohta õppimise ajal.
(10) Kui peretoetusi taotleb võõrasvanem, esitab ta abielutunnistuse, kui abielu on sõlmitud enne 2002. aastat või see on sõlmitud välisriigis.
§ 3. Vanemahüvitise taotlemise lisadokumendid
(1) Kui vanemahüvitise taotlemisel on üks vanematest lapsehoolduspuhkusel, esitab taotleja Sotsiaalkindlustusametile tööandja tõendi, millel on märgitud lapsehoolduspuhkuse kestus ja lapse nimi.
(2) Kui enne vanemahüvitise taotlemist oli lapsehoolduspuhkusel teine vanem, kellele maksti vanemahüvitist, esitab taotleja Sotsiaalkindlustusametile tööandja tõendi, millel on märgitud lapsehoolduspuhkuse kestus ja lapse nimi, ning samuti lapsehoolduspuhkusel olnud teise vanema tööandja tõendi, millel on märgitud lapsehoolduspuhkuse lõppemine ja lapse nimi.
(3) Kui vanemahüvitist taotleb võõrasvanem, esitab ta Sotsiaalkindlustusametile abielutunnistuse, kui abielu on sõlmitud välisriigis.
(4) Kui vanemahüvitise taotleja on vanemahüvitisele õiguse tekkimise päevale eelnenud kalendriaastal töötanud väljaspool Eestit teises Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis või Šveitsi Konföderatsioonis, esitab ta töötamise kohta tööandja tõendi, milles on märgitud töötamise periood.
§ 31. Kohustusliku kogumispensioni täiendavate sissemaksete taotlemise lisadokumendid
Kohustusliku kogumispensioni täiendavate sissemaksete taotlemisel esitatakse järgmised lisadokumendid:
1) eestkostjaks määramise määrus või perekonnas hooldamise leping, kui täiendavat sissemakset taotleb eestkostja või hooldaja;
2) dokument, mis tõendab abielu lapse vanemaga juhul, kui selle kohta ei ole kantud andmeid rahvastikuregistrisse ja kui täiendavat sissemakset taotleb lapse vanema abikaasa.
§ 4. Sotsiaalkindlustusameti poolt lisatavad andmed vanemahüvitise või peretoetuste määramiseks või kohustusliku kogumispensioni täiendavate sissemaksete tegemise või lõpetamise otsustamiseks
(1) Sotsiaalkindlustusamet lisab taotlusele kõik vanemahüvitise või peretoetuste määramiseks või kohustusliku kogumispensioni täiendavate sissemaksete tegemise või lõpetamise otsustamiseks vajalikud andmed riiklikust pensionikindlustuse registrist.
(2) Kui riiklikku pensionikindlustuse registrisse pole laekunud vanemahüvitise või peretoetuste määramiseks või kohustusliku kogumispensioni täiendavate sissemaksete tegemise või lõpetamise otsustamiseks vajalikke rahvastikuregistri, maksukohustuslaste registri, Eesti Hariduse Infosüsteemi või ravikindlustuse andmekogu andmeid, teavitab Sotsiaalkindlustusamet taotlejat kirjalikult, milliseid dokumente on vaja avaldusele täiendavalt lisada.
(3) Sotsiaalkindlustusamet esitab lõikes 1 nimetatud andmed vanemahüvitise, peretoetuste või kohustusliku kogumispensioni täiendavate sissemaksete tegemise või lõpetamise taotlejale kinnitamiseks.
§ 5. Avalduse elektrooniline esitamine
(1) Avalduse elektroonilisel esitamisel lisatakse § 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud andmed avaldusele elektrooniliselt.
(2) Elektrooniliselt esitatav avaldus allkirjastatakse digitaalselt või esitatakse üheselt isiku tuvastamist võimaldava elektroonilise kanali kaudu.
(1) Vanemahüvitise taotlemise avaldust saab elektrooniliselt esitada alates 1. veebruarist 2004. a ja peretoetuste taotlemise avaldust alates 1. oktoobrist 2004. a.
Lisa Avaldus peretoetuste ja vanemahüvitise taotlemiseks ning kohustusliku kogumispensioni täiendavate sissemaksete tegemise taotlemiseks ja lõpetamiseks


text:
Väike-Maarja valla noortevolikogu põhimäärus – Riigi Teataja
Väike-Maarja valla noortevolikogu põhimäärus
Väike-Maarja valla noortevolikogu põhimäärus - sisukord
§ 5 Noortevolikogu juhatus
§ 7 Põhimääruse muutmine
RT IV, 12.12.2018, 30
Vastu võetud 29.11.2018 nr 31
Määrus kehtestatakse noorsootöö seaduse § 9 lõigete 1 ja 3 alusel.
(1) Käesoleva põhimäärusega sätestatakse Väike-Maarja valla Noortevolikogu (edaspidi noortevolikogu) valimise ning tegevuse alused.
(2) Noortevolikogu on Väike-Maarja Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) juures tegutsev noortest koosnev nõuandva õigusega esinduskogu.
(4) Noortevolikogu sümboolika kasutamise korra kehtestab juhatus.
(5) Vallavolikogu ja Väike-Maarja vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) konsulteerivad noortevolikoguga noorsootöö kavandamisel, teostamisel ja hindamisel.
(6) Noortevolikogu ettepanekud on vallavolikogule ja vallavalitsusele soovitusliku iseloomuga.
(1) Noortevolikogu eesmärk on esindada noorte huvisid ja arvamust, rääkida kaasa valla noorsootöö korralduslikes küsimustes, julgustada noorte kodanikualgatust ning kaasata noori kohaliku elu korraldamist puudutavatesse otsustusprotsessidesse.
3) tutvustab noortele demokraatia põhimõtteid ning korraldab noortele üritusi ja koolitusi, et suurendada noorte teadlikkust ja aktiivsust;
5) esindab Väike-Maarja valla noori maakondliku, riikliku või rahvusvahelise tasandi noorteüritustel;
6) teeb koostööd valla koolide õpilasesinduste ja noortekeskustega.
(1) Noortevolikogus on 9-15 liiget.
(2) Noortevolikogu liikmed valitakse üheks aastaks. Valimised on salajased. Valimised kuulutatakse välja vähemalt kaks nädalat enne valimiste toimumist.
(3) Noortevolikogu valimised toimuvad oktoobrikuu esimesel täisnädalal. Valimised korraldab vallavalitsus koostöös noortevolikogu ja Väike-Maarja Valla Noortekeskusega koolides ja ülevallaliselt.
(4) Kandideerimis- ja valimisõigus on noortel vanuses 13-26 aastat, kelle registreeritud elukoht on Väike-Maarja vald või kes õpivad valla territooriumil asuvates haridusasutustes.
(5) Väike-Maarja Gümnaasiumist valitakse noortevolikokku kuni 3, Rakke Koolist kuni 2, Kiltsi Põhikoolist kuni 2 ja Simuna Koolist kuni 2 esindajat.
(6) Ülejäänud noortevolikogu kohad täidetakse ülevallaliste valimistega.
(7) Valimistulemuse kohta koostatakse protokoll, mille kinnitab Väike-Maarja Valla Noortekeskuse juhataja.
(8) Noortevolikogu koosseisu kinnitab vallavalitsus.
(1) Noortevolikogu töövormiks on koosolekud, mis toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord kvartalis. Koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole koosseisust. Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega.
(3) Noortevolikogu koosolekud protokollitakse ning lisatakse järgmiseks päevaks noortevolikogu Google Drive´i. Kokkuvõte protokollist avaldatakse noortevolikogu Facebooki lehel ja valla veebilehel kahe tööpäeva jooksul.
(6) Teade koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra kohta avaldatakse noortevolikogu Facebooki lehel, valla veebilehel ja saadetakse noortevolikogu liikmete e-posti aadressile viis päeva enne koosolekut.
(7) Uue koosseisu esimese koosoleku kutsub kokku ja seda juhatab kuni noortevolikogu esimehe valimiseni vallavanem või tema poolt määratud isik.
(8) Noortevolikogu juhib esimees, tema äraolekul aseesimees.
§ 5. Noortevolikogu juhatus
(1) Noortevolikogu esindab ja selle tööd korraldab juhatus, kuhu kuuluvad esimees ja kaks aseesimeest.
2) kinnitab noortevolikogu poolt vastu võetud otsused ja teised noortevolikogu dokumendid;
(5) Noortevolikogu võib esimehe või aseesimehe vabastada enne tähtaega mõjuval põhjusel, kui selle poolt hääletab 2/3 noortevolikogu liikmetest.
(1) Noortevolikogul ja tema liikmel on õigus:
4) saada informatsiooni õigusaktide eelnõude kohta vallavolikogu ja -valitsuse liikmetelt;
2) aidata kaasa valla noorsootöö arendamisele;
6) olla valla noortele eeskujuks tervislike eluviiside, eetiliste tõekspidamiste ning käitumisega;
7) järgida käesolevat põhimäärust ning juhatuse ja noortevolikogu otsuseid ja seisukohti;
8) osaleda noortevolikogu koosolekutel, täita endale võetud noortevolikoguga seotud kohustusi ning vajadusel esindada noortevolikogu.
(3) Noortevolikogu liikme volitused lõpevad enne tähtaega seoses:
(4) Volituste lõppemisel tuleb noortevolikogusse uus liige vastavalt § 3 lõigetes 6 ja 7 kinnitatud protokollile.
§ 7. Põhimääruse muutmine
Noortevolikogu põhimääruse muutmise otsustab noortevolikogu ja/või vallavalitsuse ettepanekul vallavolikogu.
(2) Noortevolikogu lõpetamise korral antakse vara üle noortekeskusele.
(1) 2018/2019 aastal tegutseb aktiivgrupp, mis ei ole noorte poolt valitud ning mille puhul ei rakendata käesolevas põhimääruses liikmeskonna kohta sätestatut.
(2) Noortevolikogu esimesed valimised käesoleva põhimääruse alusel toimuvad 2019. aasta oktoobris.
(3) Tunnistada kehtetuks Väike-Maarja Vallavolikogu 29.02.2012 määrus nr 8 „Väike-Maarja Noortekogu põhimäärus“.

matches:
§ 5
§ 7
§ 9
§ 5
§ 3
§ 7


Viljandi Linnaraamatukogu kasutuseeskiri – Riigi Teataja
Viljandi Linnaraamatukogu kasutuseeskiri
Viljandi Linnaraamatukogu kasutuseeskiri - sisukord
§ 4 Teenused ja nende kasutamine
§ 5 Avaliku internetipunkti kasutamine
§ 7 Lugeja kohustused ja vastutus
RT IV, 05.06.2013, 2
Vastu võetud 29.05.2013 nr 160
Määrus kehtestatakse rahvaraamatukogu seaduse § 16 ja § 17, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37 alusel ning kooskõlas kultuuriministri 12.07.2004 määrusega nr 9 „Rahvaraamatukogu töökorralduse juhend“ ja Viljandi Linnaraamatukogu põhimäärusega.
(1) Viljandi Linnaraamatukogu (edaspidi raamatukogu) kasutuseeskiri sätestab raamatukogu teeninduse korralduse, kasutajate õigused, kohustused ja vastutuse raamatukogu teenindusruumides.
(2) Raamatukogu on avatud kõigile raamatukogu teenust vajavatele isikutele.
(3) Raamatukogu pakub tasuta põhiteenuseid ning tasulisi eriteenuseid.
(4) Tasulisi teenuseid osutatakse raamatukogu direktori poolt kehtestatud hinnakirja alusel.
(5) Raamatukogu teavikute (teavik – mistahes materiaalne objekt, millele on talletatud informatsiooni, nt trükis, foto, heliplaat, DVD, CD, helikassett, videofilm jmt) valvamiseks rakendatakse elektroonilist kaitsesüsteemi.
(6) Raamatukogu direktor kontrollib kasutuseeskirja täitmist ja lahendab pretensioone lugejateeninduse küsimustes.
(7) Ettepanekuid ja arvamusi saab esitada kirjalikult infoletis, raamatukogu kodulehel, e-postiga või telefoni teel.
(1) Lugejaks saab registreeruda isikut tõendava fotoga dokumendi esitamisel raamatukogu infoletis. Registreerimisel esitatakse järgmised andmed: ees- ja perekonnanimi, isikukood, registrijärgne elukoht ja postiaadress, õppeasutus, telefon ja e-posti aadress.
(2) Registreerumisel saab lugeja valida oma lugejaks olekut tõendavaks dokumendiks ID-kaardi või elektroonilise lugejapileti (edaspidi lugejapilet).
(3) Lugejapiletit on keelatud anda teistele isikutele.
(4) Kuni 14-aastased noored vormistatakse lugejaks isikut tõendava dokumendi ja seadusliku esindaja kirjaliku avalduse alusel.
(5) Lugejaks vormistamisel tutvub lugeja raamatukogu kasutuseeskirjaga ja kinnitab allkirjaga, et nõustub seda täitma ja on teadlik tema isikuandmete kasutamisest õigusaktidega sätestatud ulatuses.
(6) Lugeja soovil antakse talle kasutajanimi ja parool, millega saab siseneda lugejakontole raamatukogu e-kataloogis aadressil www.lugeja.ee/Avalik.
(7) Iga kalendriaasta esimesel külastusel peavad kõik kasutajad end raamatukogu kojulaenutusõiguse pikendamiseks ümber registreerima. Raamatuvõlglased ei saa raamatukogu kojulaenutusõigust pikendada enne, kui võlgnevus on likvideeritud.
(1) Lugeja registreeritakse raamatukogu andmebaasis.
(2) Andmebaasi andmeid kasutatakse teenuste osutamisel, statistilise analüüsi tegemiseks, meeldetuletuste ja ettekirjutuste saatmiseks ning võlanõude üleandmiseks inkassofirmale.
(3) Lugejate andmebaas on asutusesiseseks kasutamiseks vastava õigusega töötajatele. Muudel juhtudel võimaldatakse juurdepääs andmetele õigusaktides sätestatud korras.
§ 4. Teenused ja nende kasutamine
(1) Raamatukogu tasuta põhiteenused on järgmised: teavikute kohalkasutus, kojulaenutus, juurdepääs avalikule teabele, teenustealane nõustamine ning puuduva teaviku või informatsiooni tellimine teistest raamatukogudest.
(2) Kohalkasutus
1) Kõigil külastajatel on õigus kasutada teavikuid kohapeal.
2) Avariiulitel olevaid teavikuid võib külastaja kasutada iseseisvalt.
3) Raamatukogus puuduvaid teavikuid või nende koopiaid tellitakse lugejale raamatukogudevahelise laenutuse teel teistest Eesti raamatukogudest. Saatmiskulu tasub lugeja vastavalt kehtivatele teenuste tariifidele.
4) Külastajate infopäringutele vastatakse kohapeal, telefoni või e-posti teel.
5) Lugejate käsutuses on e-andmebaasid, kaartkataloogid, bibliograafiaväljaanded jne.
6) Videoruumis saab vaadata raamatukogus olevaid audiovisuaalseid teavikuid erinevatel andmekandjatel.
7) Nägemispuudega inimeste kasutuses on vastavate lisaseadmetega varustatud arvuti.
(3) Kojulaenutus
1) Teavikuid laenutatakse koju lugejapileti või ID-kaardi esitamisel.
2) Kojulaenutamisel saab lugeja soovi korral väljatrüki laenatud teavikute nimekirja ja laenutähtajaga. Väljatrüki õigsust kontrollib lugeja kohapeal.
3) Koju laenutatakse (v.a kohalkasutuseks mõeldud eksemplarid) kõigist osakondadest kokku kuni:
a) 10 raamatut 14 päevaks;
b) 5 ajakirja/ajalehte 3 päevaks;
c) 5 CD-d 14 päevaks;
d) 3 DVD/VHS-i 3 päevaks;
e) enim nõutavate teavikute laenutähtaegu ei pikendata.
4) Lugemissaal pakub teavikute (v.a kohalkasutuseks või järjekorras olevad eksemplarid)
5) E-posti aadressi omanikele saadab laenutusprogramm automaatselt enne laenutähtaja lõppu teate tähtaja saabumise ning tähtaja möödumisel võlgnevuse kohta.
6) Lugejatele, kellel puudub e-posti aadress ja on pikaajaline võlgnevus (üle kuue kuu), saadetakse tähitud meeldetuletus, mille saatekulu tasub lugeja vastavalt kehtivatele tariifidele.
7) Lugeja saab raamatukogu e-kataloogi iseteeninduses teavikuid reserveerida. Reserveering kehtib kaks tööpäeva. Enimnõutavate teavikute laenutamiseks saab registreeruda järjekorda. Järjekorra jõudmisest soovijani teatatakse kas telefoni teel või e-posti teel.
8) Teaviku kasutamise tähtaega võib pikendada, kui teavikule ei ole järjekorda. Pikendada saab e–kataloogis (kuni kümme korda), e-posti teel aadressil pikenda@raamatukogu.viljandi.ee, raamatukogus või telefoni teel. Laenutähtaja ületanud teavikut iseteeninduses pikendada ei saa.
9) Võlglastele ei laenutata uusi teavikuid enne, kui võlgnevus on likvideeritud.
10) Lugejalt võib nõuda teaviku kojulaenutamisel tagatist rahvaraamatukogude seaduse alusel, kui lugeja registrijärgne elukoht asub väljaspool Viljandi maakonda (v.a TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia ja Viljandi Ühendatud Kutsekeskkooli õpilased) või see on vajalik teaviku väärtuse tõttu. Tagatisraha võtmise ja tagasimaksmise korra kehtestab linnavalitsus.
11) Teavikuid ei laenutata kojulaenutusõiguse kaotanud lugejatele.
(4) Raamatukogu tasulised eriteenused on järgmised: kopeerimine (kooskõlas autoriõiguse seadusega), printimine, skaneerimine, raamatukogudevaheline laenutus, individuaaltööruumide ja videoruumi rentimine.
(5) Teavet raamatukogu kasutusvõimaluste ja teavikute kohta saab kodulehelt aadressil www.raamatukogu.viljandi.ee, töötajailt kohapeal ning telefoni teel.
(6) Raamatukogu korraldab järgmisi lugejakoolitusi: andmebaaside tutvustus, raamatukogutunnid, kirjandusülevaated ning vaegnägijatele mõeldud tehniliste vahendite kasutamise õpe.
(7) Lugejatele, kes tervisliku seisundi tõttu ei ole võimelised raamatukogu külastama, korraldab raamatukogu nende soovil tasuta koduteeninduse. Koduteeninduse tingimused ja korra kehtestab linnaraamatukogu direktor.
§ 5. Avaliku internetipunkti kasutamine
(1) Avalik internetipunkt (edaspidi AIP) asub Viljandi Linnaraamatukogu esimesel korrusel.
1) AIP-i võivad kasutada kõik soovijad alates 14. eluaastast.
2) AIP-i külastamise eelduseks on elementaarne arvutikasutusoskus.
3) AIP-i teenuste kasutamisel esitab külastaja isikut tõendava fotoga dokumendi ning tutvub raamatukogu kasutuseeskirjaga.
4) AIP-i külastaja saab arvutit tasuta kasutada kuni kaks tundi päevas.
5) Külastajate kasutuses on arvutid operatiivseks teenindamiseks (kasutusajaga kuni 15 minutit) ja eelregistreerimisega arvutid pikemaajalisemaks kasutamiseks.
6) Arvutiga töötab korraga üks kasutaja.
7) Printimine on tasuline teenus. Enne printima asumist on vajalik raamatukogu töötaja nõusolek.
8) Interneti kasutamisel kohustub külastaja käituma häid tavasid järgides. Raamatukogu ei vastuta külastajate poolt internetis sooritatud toimingute tagajärgede eest. Vastutus lasub arvuti kasutajal.
9) Külastaja kasutab AIP-i ruumi ja vara heaperemehelikult. Tekitatud kahju tuleb raamatukogule hüvitada.
10) Külastaja ei tohi oma käitumisega teisi häirida. AIP-is ei ole lubatud süüa, juua ega mobiiltelefoniga rääkida.
(2) AIP-i arvutite kasutamine
1) Isiklikke andmekandjaid (CD, DVD, mälupulk jmt) saab kasutada ainult raamatukogu töötaja loal.
2) Võimalik on kasutada ID-kaardi lugejat.
3) Andmeid võib salvestada ainult raamatukogu töötaja poolt määratud kataloogi.
4) Tõrgetest arvuti kasutamisel tuleb koheselt teatada raamatukogu töötajale.
5) Pärast töö lõppu ei tohi külastaja arvutit välja lülitada, küll aga peab väljuma töökeskkonnast, vajutades Logi välja (Logout) nuppu.
6) Keelatud tegevused
a) isikliku andmekandja (CD, DVD, mälupulk jmt) kasutamine ilma raamatukogu töötaja loata;
b) andmete salvestamine arvuti kõvakettale ilma raamatukogu töötaja loata;
c) seadmete ja tarkvara mittesihtotstarbeline kasutamine;
d) muudatuste tegemine arvuti konfiguratsioonis;
e) programmide omavoliline installeerimine;
f) arvutimängude mängimine;
g) ebasündsate materjalide kasutamine, tasuliste internetilehekülgede, pornolehekülgede jmt külastamine;
h) arvuti taaskäivitamine ja väljalülitamine.
(1) Sisekorranõuded kehtivad kõigis raamatukogu osakondades.
(2) Üleriided ja suuremõõdulised kandekotid saab jätta garderoobi.
(3) Väärtuslikud esemed, nagu rahakott, isikut tõendav dokument, mobiiltelefon jmt tuleb teenindussaalidesse kaasa võtta.
(4) Raamatukogu ei vastuta valveta jäetud esemete eest.
(5) Garderoobinumbri rikkumisel või kaotamisel tuleb külastajal tasuda numbri maksumus vastavalt kehtestatud hinnakirjale.
(6) Filmimis- ja pildistamisloa saamiseks tuleb pöörduda teenindaja poole.
(7) Lugejal on keelatud rikkuda ükskõik millisel viisil avalikku korda, sealhulgas eksida üldtunnustatud tavade ja heade kommete vastu, solvata oma käitumisega inimväärikust ja ühiskondlikku moraalitunnet. Sellisel juhul on raamatukogu töötajal õigus keelduda korda rikkuva lugeja teenindamisest ning õigus nõuda tema lahkumist raamatukogust.
(8) Raamatukokku ei ole lubatud siseneda alkoholijoobes, määrdunud riietes, jalgratta, rulluiskude, ohtlike ainete ega loomadega (v.a vaegnägijate juhtkoerad).
(9) Sisekorra rikkumisel sekkub töötaja ja kutsub vajaduse korral politsei.
§ 7. Lugeja kohustused ja vastutus
(1) Lugeja on kohustatud järgima raamatukogu kasutuseeskirja.
(2) Lugeja vastutab tema nimel laenutatud teavikute ja muude tema kasutusse antud tehniliste vahendite ja inventari eest. Tekitatud kahju tuleb raamatukogule hüvitada.
(3) Laenutatud teavikuid ei tohi edasi anda teistele isikutele.
(4) Lugeja teatab oma andmete muutumisest raamatukogu infoletti.
(5) Lugejapileti kaotamisest teatab lugeja viivitamatult raamatukogule.
(6) Tähtajaks tagastamata teavikute eest arvestab raamatukogu viivist iga hilinenud päeva eest. Viivise suuruse kinnitab linnavalitsus.
(7) Teaviku rikkumise või tagastamata jätmise korral peab lugeja selle asendama või tasuma teaviku hinna seadusega sätestatud korras. Hüvitise suurus määratakse juhtumipõhiselt raamatukogutöötaja poolt.
(8) Alaealise tekitatud kahju hüvitab tema seaduslik esindaja.
(9) Lugejalt teaviku või lugejapileti varastamise, nende tulekahjus või vääramatu jõu tõttu hävimise korral vabastatakse ta kulude hüvitamisest vastava ametliku tõendi alusel.
(1) Tunnistada kehtetuks Viljandi Linnavolikogu 27.05.2009 määrus nr 123 „Viljandi Linnaraamatukogu kasutuseeskiri“.