SEPTEMBER KUU LOOSUNG: Issand ütleb: Ma olen sind armastanud igavese armastusega, seepärast jääb mu osadus sinuga. Jr 31,3
1. Neljapäev Issand on meid teinud ja tema omad me oleme, tema rahvas ja tema karjamaa kari. Ps 100,3 Muiste te olite "mitterahvas", nüüd aga olete Jumala rahvas. 1Pt 2,10 Pole olemas vääramatut ja halastamatut saatust. Vastupidi, iga inimene ja iga rahvas on oma saatuse loojad. Elias Auerbach 1Aj 29,9-18; Jr 3,1-10
2. Reede Ärgu olgu su süda kuri, kui sa oma käe vennale avad. 5Ms 15,10 Ja kes iganes ühele neist pisikestest annab juua kas või ainult karikatäie külma vett jüngri nime tõttu, tõesti, ma ütlen teile, ta ei jää oma palgast ilma. Mt 10,42 Sa teeni kui tänu ei saagi ja keegi ei mäleta sind. Kui armust on täidetud rind - siis teenid, kui tänu ei saagi. Peeter Sink Jh 13,31-35; Jr 3,21-4,4
02.09. .
3. Laupäev Sa lasksid inimesi sõita meie pea peal, me sattusime tulle ja vette. Kuid sina viisid meid välja küllusesse. Ps 66,12 Valvake siis igal ajal, paludes, et te oleksite väärilised põgenema kõige selle eest, mis tuleb, ja seisma Inimese Poja ees. Lk 21,36 Issand Jeesus, Sa ei ole unustanud, et elame veel maailmas. Sa mitte ainult ei vaata meie võitlust oma taevasest kirkusest, vaid oled ka koos meiega selles võitluses. Sa lähed meie eel. Seepärast anna meile julgust vastu panna. Omal jõul me ei jõua sammugi edasi, aga Sinu abiga on meil edu. Fredrik Hammarsten 2Ts 2,13-17; Jr 6,9-23
15. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Heitke kõik oma mure tema peale, sest tema peab hoolt teie eest! 1Pt 5,7 Mt 6,25-34; 1Ms 2,4b-9; Ps 127 Jutlus: 1Pt 5,5c-11
4. Pühapäev Meil on Jumal, kes päästab, ja Jumal, meie Issand, toob välja surmastki! Ps 68,21 Aga õhtu jõudes, kui päike oli loojunud, toodi Jeesuse juurde kõik haiged ja kurjast vaimust vaevatud. Mk 1,32 Inimlikult vaadates võib olla kõik juba liiga hilja, aga me näeme, et Jumalal on tee ka siis, kui meil ei ole enam ühtki. Rudolf Kiviranna
5. Esmaspäev Issand läks mööda, ja tugev ning võimas tuul, mis lõhestas mägesid ja purustas kaljusid, käis Issanda ees. Aga Issandat ei olnud tuules. Ja tuule järel tuli maavärisemine, aga Issandat ei olnud maavärisemises. Ja maavärisemise järel tuli tuli, aga Issandat ei olnud tules. Ja tule järel tuli vaikne, tasane sahin. 1Kn 19,11-12 Ent Issand on Vaim, ja seal, kus on Issanda Vaim, on vabadus. 2Kr 3,17 See jõud on Vaim, - sa oma süda, oh inimene, ava Temale! Siis lõpeb sinu hingehäda, Vaim mustad varjud kannab eemale; talv mööda läheb, tuleb kevade, kui uinuv elu ärkab õitsele. KLPR 128:2. Georg Kiviste Fl 4,8-14; Jr 7,1-15
6. Teisipäev Ma jätsin su maha üürikeseks silmapilguks, aga ma kogun sind suure halastusega. Js 54,7 Jumal, kes on rikas halastuselt, on meid koos Kristusega teinud elavaks oma suure armastuse pärast, millega ta meid on armastanud, kuigi me olime surnud üleastumistes. Ef 2,4-5 Kui Sina, Issand, minust hoolid, siis on mul osadus armastuse allikaga ja ma võin sealt ammutada, kartmata, et see tühjaks saaks. Toomas Paul 1Tm 6,(3-5)6-11a; Jr 7,16-28
7. Kolmapäev Tema vermete läbi on meile tervis tulnud. Js 53,5 Kristus kandis ise meie patud oma ihus üles ristipuule. 1Pt 2,24 Ta Isa nõu on täitnud, meid päästnud viha käest. Ta pole ohvriks toonud verd ohvriloomadest. Ta oma kallis veri nii ohvrianniks sai; see on see püha veri, mis lunastuse tõi. KLPR 75:3. Christian Knorr von Rosenroth Kg 4,(4-7)8-12; Jr 9,22-23
8. Neljapäev Kuulutage, kiitke ja öelge: "Issand on oma rahva päästnud!" Jr 31,7 Jeesus ütles tervenenule: "Mine koju omade juurde ja kuuluta neile, mida kõike Issand sulle on teinud ja et ta sinu peale on halastanud!" Mk 5,19 Ma olen nõder, et Sina, Jeesus saaksid ka minu kaudu nähtavale tulla, kui Sa mind tugevaks teed. Eenok Haamer Lk 10,38-42; Jr 12,1-6
9. Reede Kui sa lähed läbi vee, siis olen mina sinuga, ja kui sa lähed läbi jõgede, siis ei uputa need sind; kui sa käid tules, siis sa ei põle ja leek ei kõrveta sind. Js 43,2 Jeesus tõusis, sõitles tuult ja ütles järvele: "Jää vakka, ole vait!" Ja tuul rauges ja järv jäi täiesti vaikseks. Ja ta ütles neile: "Miks te olete nii arad?" Mk 4,39-40 Uskuda tähendab tunda ja usaldada Jumalat. See tähendab loobuda tegemast Temale ettekirjutusi, mida Tema võib ja suudab. Uskuda tähendab usaldada Jumala tõdesid rohkem, kui oma mõtteid ja kahtlusi. Rudolf Kiviranna 1Kr 7,17-24; Jr 13,1-11
10. Laupäev Minu süüteod on minust vägevamad, aga meie üleastumised annad sina andeks. Ps 65,4 Aga tölner seisis eemal ega tahtnud silmigi tõsta taeva poole, vaid lõi endale vastu rindu ja ütles: "Oh Jumal, ole mulle patusele armuline!" Lk 18,13 Sina oled meid loonud ja tunned meid, tead, mida vajame ja saadad selle. Sina andestad kõik eksimisedki, kui ma koban käsikaudu teel valguse suunas. Sina oled hinges süüdanud igatsuse ja see igatsus toob mind Sinu ette. Toomas Paul Mk 12,41-44; Jr 14,1-16
16. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus Jeesus on kõrvaldanud surma ning on evangeeliumi kaudu toonud valge ette elu ja kadumatuse. 2Tm 1,10 Jh 11,1(2)3.17-27(41-45); Nl 3,22-26.31-32; Ps 140 Jutlus: 2Tm 1,7-10
11. Pühapäev Sina olid mu abi, ära lükka mind ära, ja ära hülga mind, mu pääste Jumal! Ps 27,9 Jeesus ütleb: Aga tema tahtmine, kes minu on saatnud, on see, et ma ei kaotaks midagi sellest, mis mulle on antud. Jh 6,39 Kaduvuselaste lootus - hauarüpest tõusnud Kristus. Võidulaulud nendel suus: langegu ka kõik siin põrmu, põrmulastel antud armu, põrmust tõuseb elu uus! Arved Paul
12. Esmaspäev Mina, Issand, olen selle valvur, ma kastan seda igal hetkel, ma valvan öösel ja päeval, et sellele kahju ei tehtaks. Js 27,3 Selles on minu Isa kirgastatud, et te kannate palju vilja ja saate minu jüngriteks. Jh 15,8 Et me praegu siin tohime seista kui Tema armu ja õnnistuse pärijad, see on Tema ustavus. Et Tema viha ei ole kõike enda alla matnud, see on Tema kannatlikkus oma viinamäega. See on Tema kannatlikkus iga inimesega, kellele on antud elu, et Ta kannaks head vilja. Ja Issand ootab seda vilja. Jaan Kiivit jun Rm 6,18-23; Jr 15,10-21
13. Teisipäev Paljud ütlevad mu hingele: "Ei ole temal päästet Jumalas!" Aga sina, Issand, oled kilbiks mu ees, minu au, sa tõstad mu pea üles. Ps 3,3-4 Ja Jeesuse juurde tuli pidalitõbine, palus teda ja põlvili heites ütles talle: "Kui sa tahad, siis sa võid mu puhtaks teha!" Ja Jeesusel hakkas temast hale, ta sirutas oma käe välja, puudutas teda ja ütles: "Ma tahan, saa puhtaks!" Mk 1,40-41 Miks olen nii ebakindel, miks on kahtlused mind vaevamas? Kas on Jumal minust kaugele läinud? Sest kui Tema on lähedal, siis hoiaksin kinni Ta käest ja ei kõiguks. Kas tõesti mu enda mõtted ja usaldamatus on seda teinud? Haaran taas kinni Tema käest, minu poole sirutatud käest. Eenok Haamer Js 38,9-20; Jr 16,1-13
14. Kolmapäev Aga Issand on tõeline Jumal, ta on elav Jumal ja igavene kuningas. Jr 10,10 Kuningate Kuningas ja isandate Issand, kellel ainsana on surematus, kes elab ligipääsmatus valguses, keda ükski inimene pole näinud ega suudagi näha. Tema päralt olgu au ja igavene võimus! 1Tm 6,15-16 Mittejuudi targad pärisid Roomas juudi tarkadelt: "Kui teie Jumal taunib ebajumalateenistust, miks Ta siis seda ära ei keela?" Targad vastasid: "Kui Jumalaks peetaks ainult seda, mida maailma ei vaja, siis lõpetaks Ta ka ebajumalateenistuse. Aga inimesed kummardavad ebajumalatena päikest, kuud, tähti ja planeete. Kas peaks Ta maailma hävitama, kuna seal leidub rumalaid? Ei, maailm kestab edasi. Aga rumalad, kes kahju teevad, annavad kord oma tegude eest aru." Paabeli Talmud Ap 9,36-42; Jr 18,1-12
15. Neljapäev Ma teen nendega igavese lepingu, et ma ei loobu tegemast neile head. Jr 32,40 Jeesuse Kristuse läbi oleme me armust õigeks saanud, et oleksime igavese elu pärijaiks lootuse põhjal. Tt 3,7 Keegi ei saa keelata, kui Jumal võtab patuse inimese ja valmistab temast laitmatu. See ongi evangeelium. Osvald Tärk Fl 1,19-26; Jr 19,1-13
16. Reede Nad on mulle rahvaks ja mina olen neile Jumalaks, ustav ja õiglane. Sk 8,8 Tema on oma ihu, koguduse pea. Tema on algus, esmasündinu surnuist. Kl 1,18 Kelle suu võib seletada ilu, mis mind ootamas? Taeva rõõmust osa saada võin Su püha rahva seas. Aamen, aamen! hüüan ma. Tänu Sulle lõpmata! KLPR 164:8. Heinrich Theobald Schenck Ilm 2,8-11; Jr 20,7-18
17. Laupäev Teie, kes Issandat kardate, lootke Issanda peale! Ps 115,11 Aga lootus ei jäta häbisse, sest Jumala armastus on välja valatud meie südamesse Püha Vaimu läbi, kes meile on antud. Rm 5,5 On üksainus viis osutada vastupanu tulevasele hirmule: meie usk Jumalasse, meie elu usus. Aga kõik need heidutavad asjaolud, segadused ja korralagedused seepärast just tungivadki nii võimukalt meie ellu, et pole enam elavat usku, pole usaldust Jumala vastu. Vaenlase oma tõrjub välja hingerahu ja kindluse. Sina aga ela rahulikult, palveta Jumala poole ning usalda Teda. Kas Issand ei peaks siis teadma, kuidas hoida oma lapsi rasketel aegadel? Joann Krestjankin Rm 4,18-25; Jr 21,1-14
17. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA See ongi võit, mis on võitnud ära maailma - meie usk. 1Jh 5,4 Mt 15,21-28; Js 49,1-6; Ps 129 Jutlus: Rm 10,9-17(18)
18. Pühapäev Issand ütles: "Ära karda, Aabram! Mina olen sulle kilbiks. Sinu tasu on väga suur!" 1Ms 15,1 Ja nõnda, olles pikameelne, koges Aabraham tõotuse täitumist. Hb 6,15 Usu silm vaadaku palves alati Jumala vägevusele, mitte aga enda nõtrusele. Osvald Tärk
19. Esmaspäev Mu keel kõnelgu sinu õiglusest ja kiitku sind päevast päeva! Ps 35,28 Hanna teenis Jumalat ööd ja päevad paastumiste ja palvetamistega. Tema tuli sel tunnil sinna ja ülistas Jumalat ning kõneles Jeesusest kõigile, kes ootasid Jeruusalemma lunastust. Lk 2,37-38 Oh, Jeesus, oma vaimuväes meid aita tööriistaks olla Sinu võimsas käes, Su tahtmist üksnes igal ajal täita ja käia alanduses Sinu ees. Täis julgust, võitlusvaimustust meid saada Su riigi tööle, Kõrge Kuningas, et võime kõikumatult kindlaks jääda ka siis, kui vaenlane on mässamas. KLPR 246:2. A. Vilman Hb 11,1-7(8-10); Jr 23,1-8
20. Teisipäev Sa katad mu ette laua mu vastaste silma all; sa võiad mu pead õliga, mu karikas on pilgeni täis. Ps 23,5 Kui Jeesus oli Betaanias pidalitõbise Siimona majas ja istus lauas, tuli naine, kellel oli alabasternõu ehtsa ja kalli nardisalviga. Ta murdis alabasternõu katki ja valas salvi Jeesuse pea peale. Aga seal olid mõned, kes nurisesid õige pahase meelega omavahel: "Milleks see salvi raiskamine?" Aga Jeesus ütles: "Jätke ta rahule! Miks te tülitate teda? Ta on teinud mulle kauni teo." Mk 14,3.4.6 Issand, valades kallist salvi Sinu peale, valmistati Sind ette ristisurmaks. Sa tühjendasid end põhjani, et täita kord meie karikas pilgeni. Täname Sind selle eest! Marcus Hermen Jk 1,1-6(7-11)12-13; Jr 25,1-14
21. Kolmapäev Kui minu vaim nõrkeb mu sees, siis sina tunned mu teerada. Ps 142,4 Kiidetud olgu Jumal ja meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, halastuse Isa ja kõige julgustuse Jumal! Tema julgustab meid igas meie ahistuses, et me suudaksime julgustada neid, kes on mis tahes ahistuses, julgustusega, millega Jumal meid endid julgustab. 2Kr 1,3-4 Tema muudab valu õnneks, okkaist krooni teeb, ristist võidumärgi teha suudab Valumees. Arved Paul Lk 7,1-10; Jr 26,1-19
22. Neljapäev Kas ma olen oma venna hoidja? 1Ms 4,9 Igaüks ärgu pidagu silmas mitte ainult oma, vaid ka teiste kasu. Fl 2,4 Issand, minu Jumal, Sa oled meid armastanud siis, kui olime veel Sinu vaenlased. Aita meid, Sinu uskujaid, teha oma ligimestele seda, mida Sina oled teinud meile. Carl Heinrich von Bogatzky Ap 5,34-42; Jr 28,1-17
23. Reede Kui sa ometi oleksid tähele pannud mu käske! Siis oleks su rahu olnud kui jõgi ja su õigus oleks olnud otsekui mere lained. Js 48,18 Jumala riik ei ole ju söömine ega joomine, vaid õigus ja rahu ja rõõm Pühas Vaimus. Sest kes neis asjus teenib Kristust, see on Jumalale meelepärane ja kõlvuline inimestele. Rm 14,17-18 Jeesus juhatust võib anda sulle, kellel koorem kanda, kui su tee on okkaline, kui sul raske võitlemine, Tema kingib rahu sulle, vaevatule, väsinule, Tema lisab sulle rammu ja ka kinnitab su sammu. KLPR 220:2. Hugo Viktor Karl Wühner Hb 12,1-3; Jr 29,1-14
24. Laupäev Sa pead tundma oma südames, et nagu mees karistab oma poega, nõnda karistab sind Issand, su Jumal. 5Ms 8,5 Kasvage meie Issanda ja Päästja Jeesuse Kristuse armus ja tundmises. 2Pt 3,18 On tõsi, et jumalakartliku elu algus on vaevaline. Aga see vaev ei tulene jumalakartlikusest, mis tasapisi meisse imbub, vaid jumalakartmatusest, mida meis ikka veel leidub. Kannatame ainult sedavõrd, kuivõrd meie loomuomane pahe avaldab vastupanu üleloomulikule armule; meie süda tunneb end lõhki rebituna kahe vastassuunalise jõu käes, aga oleks väga ülekohtune süüdistada selles vägivallas Jumalat, kes meid ligi tõmbab, selle asemel et omistada see maailmale, mis meid kinni hoiab. Blaise Pascal Mt 14,22-33; Jr 30,1-3; 31,1-14
18. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA See käsk on meil temalt endalt, et kes armastab Jumalat, armastagu ka oma venda. 1Jh 4,21 Mk 12,28-34; 2Ms 20,1-17; Ps 142 Jutlus: Rm 14,17-19
25. Pühapäev Ja ma puhastan nad kogu nende süüst, millega nad on pattu teinud minu vastu; ja ma annan neile andeks. Jr 33,8 Meie Päästja Jeesus Kristus on loovutanud iseenda meie eest, et meid lunastada kõigest ülekohtust ja puhastada endale pärisrahvaks, innukaks headele tegudele. Tt 2,13-14 Tean, et pean võitma enese, aga ma ei suuda seda, kui palju ma ka ei püüaks. Vaene, segaduses, rikutud maailm on minu elupaigaks. Olgu siis nii. Sinu muutev vägi saagu minu väeks, Sinu halastus minu rikkuseks. Saada oma Püha Vaim ja muuda mind. Võida mind. Jörg Zink
26. Esmaspäev Kõik, mida Issand on käskinud, me teeme ja võtame kuulda! 2Ms 24,7 Teenige Issandat tüdimatu innuga ja vaimult tulisena! Rm 12,11 Minna ja koguda sõpru ja poolehoidjaid Jumala mõtetele ja teedele, teha jüngriks väikesi lapsi, avada nende silmale taevaseid varakambreid, täidetud usu, lootuse ja armastusega; teha Kristuse sõpradeks vanu inimesi, kes elavad ööd kui päevad vihas, tülis ja tooruses; minna ja viia iseennast jumalariigi tööle ja kutsuda lähemaid tuttavaid kaasa - see on igatahes suurim ja ilusaim töö maailmas. Jaan Lattik Mt 6,1-4; Jr 31,18-20.31-37
27. Teisipäev Issand ütles: "Minu pale läheb kaasa ja ma annan sulle rahu." 2Ms 33,14 Et meil nüüd on niisugune lootus, siis võime toimida täie julgusega 2Kr 3,12 Jumala ees tuleb alati seista kerjusena, häbenemata ja lakkamatult paludes. Siin tuleb häbi kõrvale heita ja teada: meie Issand Jumal ise soovib seda, et Teda lakkamatult palutakse. Temale on rõõmuks ja auks palju anda, ja et Temalt palju head loodetakse ja palutakse. Kes aga tahaks nõnda kaua oodata, et ta oleks Jumala andide vääriline, ei see pääse eladeski Jumalat paluma. Martin Luther Mk 3,31-35; Jr 36,1-19
28. Kolmapäev Tema valitsus on igavene valitsus, mis ei lakka, ja tema kuningriik ei hukku. Tn 7,14 Sest Jumalal on olnud hea meel lasta kogu täiusel Kristuses elada ja lepitada tema läbi enesega kõik, niihästi maapealsed kui taevalised, tehes rahu tema ristivere läbi. Kl 1,19-20 Mu Jumal, kui imepärane Sa oled! Suurima võid Sa kinkida pisima kaudu. Rikkaima võid Sa ühendada kõige lihtsamaga. Igavese võid Sa sulgeda lihtsasse maisesse koorde. August Ferdinand Huhn Ül 8,4-7; Jr 36,20-32
MIHKLIPÄEV Issanda ingel on leerina nende ümber, kes teda kardavad. Ps 34,8 Lk 10,17-20; Jos 5,13-15; Jutlus: Ilm 12,7-12a(12b)
29. Neljapäev Issand ütleb: Miks vaete raha selle eest, mis ei ole leib, ja oma vaevatasu selle eest, mis ei toida? Kuulake mind hästi, siis te saate süüa head. Js 55,2 Ärge nõutage rooga, mis hävib, vaid rooga, mis püsib igaveseks eluks. Seda annab teile Inimese Poeg. Jh 6,27 Nii nagu on võimatu, et taim oleks üheaegselt nii võrse kui ka seeme, niisamuti ei ole võimalik ühel ja samal ajal nautida maailma austust ja kiitust ning kanda samas vilja Taevariigile. Kõrbeisade tarkus
30. Reede Issand, ära nuhtle mind oma vihas ja ära karista mind oma vihaleegis! Ps 6,2 Kes võib meid hukka mõista? Kristus Jeesus on, kes suri ja, mis veel enam, kes üles äratati, kes on Jumala paremal käel ja kes palub meie eest. Rm 8,34 Olen ülistand, Issand, Su armu, Su armastust kõnelend keel. Ära keela mul endalgi armu- rutta vastu mul viimasel teel! Peeter Sink


text:
Sõltumata vajadusest on kiirlaen hea lahendus, mis aitab katta ootamatuid kulutusi või teha unistusi teoks
Kui lapse elukoht ei ole Eestis, esitatakse hagi kostja elukoha järgi.
. Sellise loa annab kohus eelkõige juhul, kui apellatsioonikohtu lahend on maakohtu arvates vajalik ringkonnakohtu seisukoha saamiseks mingi õigusnormi kohta. Ringkonnakohus saadab toimiku ja kohtulahendi viivitamata pärast üleandmisnõude saamist Riigikohtule.
. Sõltumata vajadusest on kiirlaen hea lahendus, mis aitab katta ootamatuid kulutusi või teha unistusi teoks. Isik ei ole menetlusosaline ainuüksi seetõttu, et ta tuleb seaduse kohaselt ära kuulata või et kohus peab seda vajalikuks. Ta võib keelduda dokumendi saajale üleandmiseks vastuvõtmisest üksnes juhul, kui ta põhistab, et tal ei ole võimalik dokumenti saajale üle anda. Avalduse rahuldamata jätmise korral arvatakse kautsjon riigituludesse. Kui otsus on tehtud elektrooniliselt, antakse menetlusosalisele kohtuotsuse väljatrükk. Kohtu korraldusel võib hoiumeetmete rakendamise kulude katteks pärandvara müüa. Isikule tuleb dokumendi üleandmise kohustust selgitada. Määruskaebuse menetlusse võtmisel kohaldatakse apellatsioonkaebuse ringkonnakohtu menetlusse võtmise kohta sätestatut, kui seadusest ei tulene teisiti. Kohus peab otsuses põhjendama, miks ta ei nõustu hageja või kostja faktiliste väidetega. Määruse peale on õigus esitada määruskaebus menetlusosalistel ja isikul, kellelt on dokument välja nõutud. Kui kostja nimel esinenud isik ei ole kohtu määratud tähtaja jooksul esindusõigust tõendanud või heakskiitu esitanud, teeb kohus tagaseljaotsuse, kui tagaseljaotsuse muud eeldused on täidetud. Kohus võib kohtukõne kestust piirata, tagades kõigile menetlusosalistele võrdse kõneaja. Maksekäsu kiirmenetluses ei või nõuda elatise maksmist tagasiulatuvalt. Trahvi arestiga asendamise võib ette näha juba trahvimääruses. Määruses selgitab kohus avaldajale tema võimalikke õigusi dokumendi valdaja vastu. Originaalis paberil allkirjastatud dokumendist edastatakse elektrooniliselt skaneeritud ärakiri või tehakse isikule kättesaadavaks kohtute infosüsteemis kinnitatud dokument. Kohus kuulab isiku ära isiku tavalises keskkonnas, kui isik seda nõuab või kui see on kohtu arvates asja huvides vajalik ja isik sellele vastu ei vaidle. Vajaduse korral peab kohus menetluse lõpetamise otsustamiseks kohtuistungi. Kui kassatsioonkaebust enne menetlusse võtmise otsustamist teistele menetlusosalistele ei edastatud, lisatakse ka kassatsioonkaebuse ärakiri. Toimikusse tuleb märkida edastamise viis. Menetlusosaline esitab küsimusi kohtu kaudu. Kui isik sellest keeldub või kui esitatud dokumendid ei kõrvalda kohtu kahtlust, algatab kohus menetluse menetlusosalisele eestkostja määramiseks. Määruse peale võib esitada määruskaebuse. Kättetoimetamise tõendamiseks piisab väljastusteate tagastamisest. Korralduse alusel tegutsev kohtunik on mõni selle kohtukoosseisu liige, kellel on menetlustoimingu tegemise õigus. Määrusega võib kutsuda vaatluse juurde ühe või mitu eksperti. Kohus võib selleks muu hulgas anda isikule ülesannete täitmise korraldusi ja nõuda temalt aruannet ülesannete täitmise kohta. Menetlusosalised, nende esindajad ja eksperdid võivad osaleda tõendite kogumisel samas ulatuses, nagu nad võivad osaleda tõendite kogumisel Eestis. Menetlusosaline võib nõuda teiste menetlusosaliste esindajate esindusõiguse kontrollimist igas menetlusstaadiumis igas kohtuastmes. Tema avaldusel, kaebusel või muul menetlustoimingul on menetluses õiguslik tähendus üksnes juhul, kui see ei ole vastuolus selle hageja või kostja avalduse, kaebuse või toiminguga, kelle poolel kolmas isik menetluses osaleb. Otsust ei tule tervikuna avalikult teatavaks teha, kui pooled avaldavad enne otsuse tervikuna avalikult teatavakstegemist kohtule kirjalikult või kohtuistungil, et loobuvad otsuse peale apellatsioonkaebuse esitamise õigusest. Kui asi lahendatakse kohtuistungit pidamata või kui menetlusosaline ei osalenud kohtuistungil, teatab kohus menetlusosalistele otsuse avalikult teatavakstegemise aja. Kinnituses tuleb märkida dokumendi kättesaamise kuupäev ja kinnituse peab olema allkirjastanud saaja või tema esindaja. Küsimused, mille kohta eksperdi arvamust soovitakse, määrab kohus.
. Kui kohus ei pea ütluste andmisest keeldumist õiguspäraseks, kohustab ta määrusega tunnistajat ütlusi andma. Olenevalt olukorrast võib juhtuda, et üürimine on hea valik hoolimata sellest, et sa ei ehita endale sellega varalisi väärtuseid. Sel juhul jätkatakse teise kaebuse osas menetlust. Kassatsioonimenetluses hagist loobumise vastuvõtmise või kompromissi kinnitamise korral pärast asja menetlusse võtmist tühistab Riigikohus määrusega eelnevad kohtulahendid ning lõpetab asja menetluse. Kui kohus mõnda tõendit ei arvesta, peab ta seda otsuses põhjendama. Peamine on see, et see sobiks sinu elustiiliga ning oleks sinu jaoks lihtsasti järgitav. Selle kohta tehtud maakohtu või ringkonnakohtu määruse peale võib esitada määruskaebuse, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Kohus peab otsuses kõiki tõendeid analüüsima. Seda võib teha sõltumata sellest, kas on alust arvata, et hagi tagamata jätmine võib raskendada kohtuotsuse täitmist või teha selle võimatuks. Sel juhul tuleb laps ära kuulata viivitamata tagantjärele. Isikut, kelle huvide kaitseks advokaat määrati, võib kohustada advokaadile tasutu riigile tagastama üksnes juhul, kui isik ei kasuta mõistlikku võimalust kaitsta oma huvisid menetluses teisiti kui kohtu määratud esindaja kaudu, või muul mõjuval põhjusel. Apellatsioonkaebuse esitamise soovi ei pea põhjendama. Isiklikku vabadust piiravaid hagi tagamise abinõusid ei või rakendada.. Kokkuleppe võib sõlmida kuni vahekohtu otsuse tegemiseni. Vastuväiteid protokollile võib esitada asjas tehtud lahendi peale edasi kaevates. Pärast isiku enda ja eksperdi ärakuulamist võib tähtaega pikendada kuni kahe nädalani. Kohtu nõudmisel peab menetlusabi saaja andma selgitusi, kas tema majanduslik seisund on muutunud, ja esitama vastavad tõendid. Dokumendi saatjale edastatakse selle kohta elektrooniline kinnitus. Sel juhul tuleb taotlusele lisada kavandatava avalduse projekt ja muud kohtualluvuse määramiseks olulised dokumendid. Muus osas kohaldatakse hagimenetluses menetluskulude kohta sätestatut. Kutse toimetatakse koos avaldusega kätte õigusjärglasele. Ekspert peab isiku enne arvamuse koostamist isiklikult läbi vaatama või teda küsitlema. Mõjuvaks põhjuseks ei ole üldjuhul mõne menetlusosalise puudumine kohtuistungilt. Ringkonnakohus lahendab ka muid seadusega tema pädevusse antud asju. Riigikohus vaatab läbi ringkonnakohtute lahendeid tsiviilasjades nende lahendite peale esitatud kassatsioon- ja määruskaebuste alusel. Kohus võib kirjaliku või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis eksperdiarvamuse andnud eksperdi küsitlemiseks kohtuistungile kutsuda. Menetlusdokumendi elektroonilise kättetoimetamise korral võib dokumendi edastada seda digitaalallkirjastamata, samuti võib edastada dokumendi kinnitamata ärakirja. Kui menetlustoiming on tehtud kollegiaalse kohtukoosseisu osalusel, kirjutab protokollile alla eesistuja. Andmekogu vastutav või volitatud töötleja või muu isik või asutus on kohustatud andmed viivitamata ja tasuta esitama paberil või elektrooniliselt. Tunnistajatasu on hüvitis saamata jäänud töötasu või muu püsiva sissetuleku eest. Kinnitus toimetatakse kätte kostjale või võlgnikule ja edastatakse kinnituse taotlejale. Kohus võib neile selleks määrata tähtaja. Kohus arvestab kõrvalnõudeid hagi hinda arvutades ulatuses, milles hagi esitamiseni arvestatud kõrvalnõuete summa on põhinõudest suurem. Sel juhul määrab kohus talle tähtaja esindaja määramiseks. Eeldatakse, et menetlusosalised on isikud, kellel on seaduse kohaselt õigus hagita menetluses tehtava määruse peale edasi kaevata. Avalikust kättetoimetamisest keeldumise määruse peale võib esitada määruskaebuse. Kohus teeb määruse poole avalduse alusel ja lubab hagi tagamise otsuse täitmist üksnes juhul, kui sama hagi tagamise abinõu ei ole juba kohtult taotletud. Kinnises menetluses tehtud otsuse kohta avaldatakse üksnes otsuse avalikult teatavaks tegemise aeg ja selle muutmine, tsiviilasja number ning märge, et menetlus on kinnine. Kättetoimetamisteatis tagastatakse pärast kättetoimetamist viivitamata kohtule. Vahekohus vormistab poolte avalduse alusel kompromissi kokkulepitud sõnastuses vahekohtu otsusena, kui kompromissi sisu ei ole vastuolus avaliku korraga või heade kommetega. Advokaadi nimetab kohtule Eesti Advokatuur, kes tagab ka advokaadi osavõtu menetlusest. Hageja võib taotluse esitada kuni kohtuvaidluseni maakohtus või kirjalikus menetluses taotluste esitamise tähtaja möödumiseni. Repliigi kestus ei või olla üle kolme minuti. Nimetatud isik peab dokumendi esimesel võimalusel andma üle saajale. Vajaduse korral korraldab kohus taotluse lahendamiseks kohtuistungi. Riigikohus ei pea asja uueks arutamiseks saatma, kui rikkumine on võimalik kõrvaldada kassatsioonimenetluses. Kinnises menetluses esitatud kaebuse menetlusse võtmise taotluse lahendamise kohta tehakse veebilehel teatavaks üksnes taotluse lahendamise tulemus ja tsiviilasja number koos viitega kinnisele menetlusele. Kui määrust ei pidanud isikule kätte toimetama, arvestatakse määruskaebuse esitamise aega ajast, millal kohus selle isikule edastas. Kohus võib isiku ära kuulata muu hulgas telefonitsi või lugeda ärakuulamiseks piisavaks isiku kirjaliku või elektrooniliselt esitatud seisukoha, kui kohtu arvates on sel viisil võimalik isikult saadavaid andmeid ja seisukohta piisavalt hinnata. Vajaduse korral määrab kohus kindlaks menetluskulude proportsionaalse jaotuse menetlusosaliste vahel. Kui kohus vastuväitega nõustub, salvestatakse seletus, ütlus või vastus uues sõnastuses. Nimetamine toimub samade nõuete järgi, mida kohaldati asendatud vahekohtuniku nimetamisel. Dokument peab olema varustatud saatja digitaalallkirjaga või edastatud muul sellesarnasel turvalisel viisil, mis võimaldab saatja tuvastada. Ühisvara jagamise hagi hind on hageja ainuomandisse või kaasomandisse taotletava vara väärtus. Maakohtu või ringkonnakohtu täiendava otsuse tegemisest keeldumise määruse peale võib esitada määruskaebuse. Vajaduse korral kuulatakse laps ära psühhiaatri, psühholoogi või sotsiaaltöötaja juuresolekul. Õiguse väljaselgitamisel võib kohus kasutada ka teisi teabeallikaid ning teha teabe hankimiseks vajalikke toiminguid.
Täiendavat otsust võib vaidlustada nagu muud otsust. Asja arutav kohus võib määrata dokumendi kättetoimetatuks lugemiseks pikema tähtaja. Veebilehel ei avaldata menetlusse võtmisest keeldumist põhjusel, et kaebus ei vastanud seaduses sätestatud nõuetele ja seetõttu tagastati. Kui menetlus seostub maavanema pädevusse kuuluva küsimusega, esindab Eesti Vabariiki asjaomane maavanem. Enne määruse tegemist tuleb isik ära kuulata. Kohus võib selleks muu hulgas esitada pooltele kompromissilepingu projekti või kutsuda pooled isiklikult kohtusse, samuti teha neile ettepaneku vaidluse kohtuväliseks lahendamiseks või lepitaja poole pöördumiseks. Kassatsiooni menetluse pooled on kassaator ja vastustaja. Üle kuulamata tunnistajad ei või asja arutamise ajal viibida kohtusaalis. Kui sel juhul ei ole hagi veel esitatud, võib kohus määrata asjaosalisele hagi esitamiseks tähtaja. Taandatav kohtunik otsustamises ei osale. Kui isik on kinnisest asutusest vabastatud enne kohtu määratud aega, muu hulgas esialgse õiguskaitse korras määratud aega, tuleb kohtule sellest samuti viivitamata teatada. Toimikusse tuleb märkida määruse teatavakstegemise viis. Vajaduse korral kuulab kohus isiku ära isiku jaoks tavalises keskkonnas.
. Notar võib muu hulgas avaldaja nimel esitada avalduse tagasivõtmise või muutmise avalduse ning määruskaebuse
Seepärast tasuks anda partnerile hingamisruumi – te ei pea ju ometi üksteisele ette kandma igat pisikest kulutust
Valmistades süüa kodus olevatest toiduainetest, ei pea ka tegema eelarvesse juurde ruumi

matches: kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus Riigikohus kohus Kohus Riigikohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus Riigikohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus


text:
Eelotsusetaotlus – Maksustamine – Maksualaste õigusaktide ühtlustamine – Direktiiv 2006/112/EÜ – Ühine käibemaksusüsteem – Artikli 288 esimese lõigu punkt 1 ja artikkel 315 – Väikeettevõtete erikord – Maksukohustuslike edasimüüjate erikord – Maksukohustuslikud edasimüüjad, kellele kohaldatakse kasuminormi maksustamise korda – Aastakäive, mille alusel tehakse kindlaks väikeettevõtete erikorra kohaldatavus – Kasuminorm või laekunud summad
Kohtuasjas C‑388/18,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Bundesfinanzhofi (Saksamaa kõrgeim maksukohus) 7. veebruari 2018. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 13. juunil 2018, menetluses
– Euroopa Komisjon, esindajad: L. Mantl ja L. Lozano Palacios,
1 Eelotsusetaotlus puudutab nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1; edaspidi „käibemaksudirektiiv“), artikli 288 esimese lõigu punkti 1 tõlgendamist.
2 Taotlus on esitatud kohtuvaidluses, mille pooled on Finanzamt A (maksuamet A, Saksamaa) ja kasutatud sõidukite edasimüügiga tegelev B ning milles vaieldakse selle üle, millise meetodiga arvutada B aastakäivet, et otsustada, kas kohaldada saab käibemaksudirektiivis ette nähtud väikeettevõtete erikorda.
3 Käibemaksudirektiivi artiklis 73 on ette nähtud:
4 Käibemaksudirektiivi XII jaotis „Erikorrad“ sisaldab 1. peatükki „Väikeettevõtete erikord“. Selle 1. peatüki 2. jaos „Maksuvabastused ja astmelised maksusoodustused“ asuvad selle direktiivi artiklid 282–292.
5 Käibemaksudirektiivi artikli 282 järgi kohaldatakse 2. jaos ettenähtud maksuvabastusi ja astmelisi maksusoodustusi kaupade tarnele ja teenuste osutamisele väikeettevõtete poolt.
6 Käibemaksudirektiivi artiklis 288 on sätestatud:
7 Selle direktiivi artiklis 289 on ette nähtud, et „[m]aksust vabastatud maksukohustuslastel ei ole õigust artiklite 167–171 ja 173–177 kohaselt käibemaksu maha arvata ega oma arvetele käibemaksu märkida“.
8 Direktiivi artikkel 290 on sõnastatud järgmiselt:
„Maksuvabastuse saamise õigusega maksukohustuslased võivad valida tavapäraste käibemaksureeglite või artiklis 281 nimetatud lihtsustatud menetlused. Viimasel juhul on neil õigus saada võimalikke siseriiklike õigusaktidega ettenähtud astmelisi maksusoodustusi.“
9 Käibemaksudirektiivi XII jaotise 4. peatükis on sätestatud „Kasutatud kaupade, kunstiteoste, kollektsiooni- ja antiikesemete suhtes kohaldatav erikord“. Selle 4. peatüki 2. jao „Maksukohustuslike edasimüüjate erikord“ 1. alajaos „Kasuminormi maksustamise kord“ on toodud selle direktiivi artiklid 312–325.
10 Nimetatud direktiivi artikli 313 lõikes 1 on sätestatud:
„Maksukohustuslike edasimüüjate teostatavate kasutatud kaupade, kunstiteoste, kollektsiooni- ja antiikesemete tarnete suhtes kohaldavad liikmesriigid erikorda maksukohustuslike edasimüüjate saadud kasuminormi maksustamiseks käesoleva alajao sätete kohaselt.“
11 Sama direktiivi artiklis 314 on ette nähtud:
„Kasuminormi maksustamise korda kohaldatakse kasutatud kaupade, kunstiteoste, kollektsiooni- ja antiikesemete tarnetele maksukohustusliku edasimüüja poolt, kui need kaubad on talle [liidu] piires tarninud üks järgmistest isikutest:
d) teine maksukohustuslik edasimüüja, kui selle maksukohustusliku edasimüüja kaubatarne maksustati käibemaksuga käesoleva kasuminormi maksustamise korra kohaselt.“
12 Käibemaksudirektiivi artikkel 315 on sõnastatud järgmiselt:
Maksukohustusliku edasimüüja kasuminorm võrdub kaupade eest maksukohustusliku edasimüüja võetava müügihinna ja ostuhinna vahega.“
13 Umsatzsteuergesetzi (käibemaksuseadus) §-s 1 „Maksustatavad tehingud“ on põhikohtuasjale kohaldatavas redaktsioonis (BGBl. 2005 I, lk 386, edaspidi „UStG“) ette nähtud:
„(1) Käibemaksuga maksustatakse järgmised tehingud:
1. kauba tarnimine ja muud sooritused ettevõtja poolt oma majandustegevuse raames tasu eest Saksamaa territooriumil […]“.
14 UStG §-s 10 „Maksustatav väärtus tarnete, muude soorituste ja ühendusesisese soetamise korral“ on sätestatud:
„Tarnete ja muude soorituste korral (§ 1 lõike 1 punkti 1 esimene lause) […] arvestatakse käive tasu põhjal. Tasu on kõik see, mida soorituse saaja kulutab selle saamiseks […], millest on maha arvatud käibemaks.“
15 UStG § 19 „Väikeettevõtjate maksustamine“ on sõnastatud järgmiselt:
„(1) Ettevõtjatelt […] ei nõuta tehingute eest § 1 lõike 1 punkti 1 tähenduses sisse tasumisele kuuluvat käibemaksu, kui teises lauses nimetatud käive koos sellelt tasutava maksuga ei ületanud eelmisel kalendriaastal 17 500 eurot ega ületa jooksval kalendriaastal eeldatavalt 50 000 eurot. Käive esimese lause tähenduses on laekunud tasude alusel arvutatud kogukäive, millest on maha arvatud selles sisalduva põhivara käive. […]
(3) Kogukäive on ettevõtja teostatud maksustatavate tehingute summa § 1 lõike 1 punkti 1 tähenduses, millest arvatakse maha järgmine käive:
16 UStG §-s 25a „Kasuminormi maksustamine“ on ette nähtud:
„Vallasvara tarne puhul § 1 lõike 1 punkti 1 tähenduses toimub maksustamine järgnevate sätete kohaselt (kasuminormi maksustamise kord), kui on täidetud järgmised tingimused:
(3) Käibe suurus määratakse kindlaks summa alusel, mille võrra kauba müügihind ületab ostuhinda; […]
17 B tegi kasutatud sõidukite edasimüüjana maksustatavaid tehinguid, millele kohaldati kasuminormi maksustamise korda UStG § 25a järgi. Talle laekunud maksete alusel arvutatud käive oli aastatel 2009 ja 2010 vastavalt 27 358 eurot ja 25 115 eurot.
18 10. veebruari 2010. aasta käibedeklaratsioonis (2009. aasta eest) ja 23. märtsi 2011. aasta käibedeklaratsioonis (2010. aasta eest) leidis B, et teda võib pidada „väikeettevõtjaks“ UStG § 19 tähenduses, kuna tema käive oli 2009. aastal ja 2010. aastal vastavalt 17 328 eurot ja 17 470 eurot. B arvutas need käibed mitte laekunud maksete, vaid oma kasuminormi järgi vastavalt UStG § 25a lõikele 3.
19 Esimese käibedeklaratsiooni kohta leidis maksuhaldur, et väikeettevõtjate maksustamise korra kohaldamisel arvesse võetava aastakäibe võis kindlaks määrata kasuminormi summa alusel ja nõustus seega, et B‑le saab kohaldada väikeettevõtjate erikorda.
20 Teise käibedeklaratsiooni puhul keeldus aga maksuamet A 4. oktoobri 2012. aasta maksuteates B suhtes 2010. aastal väikeettevõtjate korra kohaldamisest. Nimelt oli 1. oktoobri 2010. aasta käibemaksu kohaldamise määrusega (Umsatzsteuer-Anwendungserlass) (BStBl. 2010 I, lk 846) muudetud haldustava ja väikeettevõtjate maksustamise korra kohaldamisel, eelkõige aga kasuminormi maksustamise korra kohaldamisel edasimüüjate suhtes, tuleb aastakäive arvutada laekunud maksete ja mitte kasuminormi alusel.
21 Selle maksuteate peale esitatud vaie jäeti rahuldamata ja B esitas kaebuse pädevale Finanzgerichtile (maksukohus, Saksamaa), mis tühistas maksuteate põhjendusel, et kasuminormi ületanud laekunud makseid ei võeta arvesse käibe arvutamisel väikeettevõtjate korra kohaldamiseks.
22 Maksukohus leidis, et käibemaksudirektiivi artikli 288 esimese lõigu punktil 1 on vahetu õigusmõju ja maksuameti A kasutatud arvutamise meetod ei ole sellega kooskõlas. Nimelt on selles sättes ette nähtud, et väikeettevõtete korra kohaldamisel kasutatav käive moodustub kaubatarnete ja osutatud teenuste väärtusest „niivõrd, kui need on maksustatavad“. Kasuminormi maksustamise korra puhul, mida kohaldatakse B tarnetele, on aga käibemaksudirektiivi artiklis 315 ette nähtud, et maksustatakse üksnes kasuminormi.
23 Bundesfinanzhofile (Saksamaa kõrgeim maksukohus) esitatud kassatsioonkaebuses leiab maksuamet A, et käibemaksudirektiivi artikli 288 esimese lõigu punkti 1 on valesti tõlgendatud.
24 Eelotsusetaotluse esitanud kohus näib jagavat Finanzgerichti (maksukohus) seisukohta, et käive, mis tuleb aluseks võtta käibemaksudirektiivi artiklis 282 ja sellele järgnevates artiklites ette nähtud väikeettevõtete korra kohaldamisel ettevõtjatele, kelle suhtes kohaldatakse selle direktiivi artikli 314 järgi kasuminormi maksustamise korda, tuleb kindlaks määrata selle kasuminormi alusel, sest nimetatud direktiivi artikli 313 lõikes 1 on ette nähtud nende ettevõtjate suhtes kohaldatav erikord. Ta märgib, et käibemaksudirektiivi artikli 288 esimese lõigu punkti 1 järgi moodustub arvesse võetav käive kaubatarnete väärtusest „niivõrd, kui need on maksustatavad“. See täpsustus viitavat maksustatava väärtuse ulatusele, mis on selle direktiivi artiklis 315 ette nähtud raamistikus piiratud kasuminormiga.
25 See kohus märgib aga, et käibemaksudirektiivi artikli 288 esimese lõigu punktis 1 toodud väljendit „niivõrd, kui need on maksustatavad“ võib mõista ka nii, et väikeettevõtete korra kohaldamisel aluseks võetavast käibest tuleb maha arvata üksnes maksuvabad sooritused. Sellise lähenemise korral tuleb tarneid, millele kohaldatakse kasuminormi maksustamise korda ja mis ei ole maksust vabastatud, vaid mida sellisena maksustatakse, arvesse võtta täies ulatuses ja mitte ainult sellise käibe maksubaasina, mis tehakse kindlaks selle direktiivi artiklis 315 sisalduva erikorra alusel.
26 Eelotsusetaotluse esitanud kohus ei välista samuti, et käibemaksudirektiivi artikli 288 esimese lõigu punkti 1 järgi võib kaubatarnete „väärtus“ vastata laekunud maksete „summale“ ja et selles sättes on seega silmas peetud maksustatavat väärtust selle direktiivi artikli 73 tähenduses.
27 Kuna Bundesfinanzhof (Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim maksukohus) leidis, et kohtuvaidluse lahendamiseks on vaja tõlgendada käibemaksudirektiivi sätteid, otsustas ta menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas kasuminormi maksustamise juhtudel vastavalt [käibemaksu] direktiivi artiklile 311 ja järgnevatele artiklitele tuleb selle direktiivi artikli 288 esimese lõigu punkti 1 tõlgendada nii, et vastavalt sellele tuleb [käibemaksu] direktiivi artikli 314 kohaste kaubatarnete korral asjaomase käibe arvutamiseks tugineda vastavalt selle direktiivi artiklile 315 nõutud müügihinna ja ostuhinna vahele (kasuminormile)?“
28 Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib oma küsimusega sisuliselt teada, kas käibemaksudirektiivi artikli 288 esimese lõigu punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm või haldustava, mille kohaselt arvutatakse käive, mis võetakse aluseks maksukohustuslastest edasimüüjate suhtes ette nähtud kasuminormi maksustamise erikorra alla kuuluvatele maksukohustuslastele väikeettevõtete erikorra kohaldatavuse tuvastamiseks, selle direktiivi artikli 315 järgi nii, et arvesse võetakse üksnes saadud kasuminormi.
29 Käibemaksudirektiivi artikli 288 esimese lõigu punkti 1 järgi moodustub väikeettevõtete erikorra kohaldamisel kontrollsummana kasutatav käive kaubatarnete ja osutatud teenuste väärtusest ilma käibemaksuta, niivõrd, kui need on maksustatavad.
30 Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleneb nii liidu õiguse ühetaolise kohaldamise nõudest kui ka võrdsuse põhimõtte nõuetest, et sellise liidu õigusnormi sõnastust, mis ei viita sõnaselgelt liikmesriikide õigusele õigusnormi tähenduse ja ulatuse kindlaksmääramiseks, tuleb tavaliselt kogu liidus tõlgendada autonoomselt ja ühetaoliselt ning sellise tõlgenduse andmisel tuleb arvesse võtta mitte ainult selle sätte sõnastust, vaid ka sätte konteksti ja asjaomase õigusakti eesmärki (23. mai 2019. aasta kohtuotsus WB, C‑658/17, EU:C:2019:444, punkt 50 ja seal viidatud kohtupraktika).
31 Mis puudutab kõigepealt käibemaksudirektiivi artikli 288 esimese lõigu punkti 1 grammatilist tõlgendust, siis tuleb esiteks märkida, et vastavalt selle sätte sõnastusele moodustub maksukohustuslase käive maksustatavate kaubatarnete ja osutatud teenuste koguväärtusest ilma käibemaksuta, kuid teiseks ei seondu sõna „maksustatavad“ mitte mõistega „väärtus“, vaid „kaubatarnete“ või „teenustega“.
32 Eeltoodust nähtub, et sätte sõnastuse järgi on selles nõutud, et väärtuse arvamiseks maksukohustuslase käibe hulka peavad kaubatarned või teenused olema iseenesest maksustatavad, täpsustatud ei ole samas, kuidas see peab toimuma, st nimetatud ei ole nende maksustamise korda.
33 Sätte sõnastusest ei nähtu samuti, et kaubatarned ja teenused peaksid igal juhul olema täies ulatuses maksustatud.
34 Vaidlus puudub selles, et maksukohustuslasest edasimüüja tehtud kaubatarned on maksustatavad, kuigi seda tehakse erikorra alusel.
35 Järelikult näitab käibemaksudirektiivi artikli 288 esimese lõigu punkti 1 grammatiline tõlgendus, et väikeettevõtete erikorra kohaldamisel kontrollsummana kasutatav käive moodustub maksukohustuslasest edasimüüja tehtud kaubatarnete koguväärtusest ja mitte tema kasuminormist.
36 Seda tõlgendust kinnitavad käibemaksudirektiivi üldine ülesehitus, ettevalmistavad materjalid ja selle eesmärk.
37 Mis puudutab direktiivi üldist ülesehitust, siis tuleb viidata sellele, et käesolevas asjas on vaidluse all selles direktiivis ette nähtud kahe erikorra, nimelt väikeettevõtete erikorra ja maksukohustuslastest edasimüüjate erikorra omavaheline suhe.
38 Kuid nagu õigesti märkis ka Saksamaa valitsus, on väikeettevõtete erikord ja maksukohustuslastest edasimüüjate erikord kaks iseseisvat erikorda, mis üksteisest ei sõltu. Kui ühes nendest erikordadest ei viidata teise erikorra elementidele ja mõistetele, tuleb selle sisu põhimõtteliselt hinnata ilma teise erikorra sisu arvestamata.
39 Mis puudutab käibemaksu reguleerivate õigusnormide kujunemist, siis tuleb märkida, et ka see kinnitab, et mõiste „maksukohustuslike edasimüüjate saadud kasuminorm“ ei mõjuta tõlgendust, mida tuleb väikeettevõtete erikorra raames anda mõistele „käive“.
40 Nimelt tuleb meeldes pidada, et väikeettevõtete erikord kehtestati nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiiviga 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT 1977, L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23) ja alles hiljem võeti maksukohustuslastest edasimüüjatele erikorra sätestamiseks vastu nõukogu 14. veebruari 1994. aasta direktiiv 94/5/EÜ, millega täiendatakse ühist käibemaksusüsteemi ja muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ – kasutatud kaupade, kunstiteoste, kollektsiooni- ja antiikesemete suhtes kohaldatav erikord (EÜT 1994, L 60, lk 16; ELT eriväljaanne 09/01, lk 255).
41 Väikeettevõtete erikorra kohaldamisel aluseks võetava käibe kindlaksmääramise norme, mis kehtestati kuuenda direktiiviga 77/388, ei saa järelikult sõnaselge viiteta pidada vastavuses olevaks maksukohustuslastest edasimüüjatele direktiiviga 94/5 kehtestatud korra vastavate normidega.
42 Mis puudutab väikeettevõtete erikorra eesmärki, siis Euroopa Kohus on otsustanud, et liidu seadusandja soovis erikorraga lihtsustada harilikus käibemaksusüsteemis toimivaid raamatupidamisnõudeid (6. oktoobri 2005. aasta kohtuotsus My Travel, C‑291/03, EU:C:2005:591, punkt 39), selle lihtsustatud haldusmenetlusega püütakse eelkõige edendada väikeettevõtete asutamist, tegevust ja konkurentsivõimet (26. oktoobri 2010. aasta kohtuotsus Schmelz, C‑97/09, EU:C:2010:632, punkt 63, ja 2. mai 2019. aasta kohtuotsus Jarmuškienė, C‑265/18, EU:C:2019:348, punkt 37).
43 Selle kohta tuleb märkida, nagu arvab ka Saksamaa valitsus, et väikeettevõtete erikorraga taotletav eesmärk ei ole kasutatud asjade edasimüügiga tegelevate suurte ettevõtjate konkurentsivõime tugevdamine. Kui kasuminormi ületavaid laekumisi ei võetaks arvesse käibe arvutamisel selle erikorra kohaldamiseks, siis võiksid ettevõtjad, kelle käive on kõrge ja kasuminorm madal, selle korra alla kuuluda ja saada seega põhjendamatu konkurentsieelise.
44 Kõikidest eeltoodud kaalutlustest nähtuvalt tuleb esitatud küsimusele vastata, et käibemaksudirektiivi artikli 288 esimese lõigu punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm või haldustava, mille kohaselt arvutatakse käive, mis võetakse aluseks maksukohustuslastest edasimüüjate suhtes ette nähtud kasuminormi maksustamise erikorra alla kuuluvatele maksukohustuslastele väikeettevõtete erikorra kohaldatavuse tuvastamiseks, selle direktiivi artikli 315 järgi nii, et arvesse võetakse üksnes saadud kasuminormi. See käive tuleb kindlaks teha kõikide maksukohustuslasest edasimüüjale laekunud või laekuvate summade alusel ilma käibemaksuta, sõltumata sellest, kuidas neid summasid tegelikult maksustatakse.
Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 288 esimese lõigu punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm või haldustava, mille kohaselt arvutatakse käive, mis võetakse aluseks maksukohustuslastest edasimüüjate suhtes ette nähtud kasuminormi maksustamise erikorra alla kuuluvatele maksukohustuslastele väikeettevõtete erikorra kohaldatavuse tuvastamiseks, selle direktiivi artikli 315 järgi nii, et arvesse võetakse üksnes saadud kasuminormi. See käive tuleb kindlaks teha kõikide maksukohustuslasest edasimüüjale laekunud või laekuvate summade alusel ilma käibemaksuta, sõltumata sellest, kuidas neid summasid tegelikult maksustatakse.

matches:
§ 19
§ 1
§ 1
§ 1
§ 25
§ 19
§ 25
kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus


§ 582 Digitaalne toimik
§ 691 Digitaalse toimikuga tutvumine
§ 72 Jõustumiskuupäeva märkimine ning otsuse koopia ja väljatrüki väljastamine
§ 772 Kriminaal- ja väärteoasja kohtumenetluses menetlusdokumentide kättesaadavaks tegemise rakendamine
§ 773 Kohustuslikule digitaalse toimiku pidamisele üleminek
RT I, 09.03.2017, 6
23.04.2013 RT I, 25.04.2013, 5 28.04.2013
18.06.2014 RT I, 26.06.2014, 8 29.06.2014
07.03.2017 RT I, 09.03.2017, 5 13.03.2017
Määrus kehtestatakse kohtute seaduse § 42 lõike 1 ja § 126 lõike 2, kriminaalmenetluse seadustiku § 1562 lõike 2 ja § 165 lõike 6, tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 61, § 3111 lõike 8, § 344 lõike 6 ja § 458 lõike 4 ning väärteomenetluse seadustiku § 41 lõike 10 ja § 471 lõike 2 alusel.
3) kohtukutse – lisa 3;
12) e-kättetoimetamisvorm – lisa 12;
13) e-edastamisvorm – lisa 13.
[RT I, 26.06.2014, 8 - jõust. 29.06.2014]
3) korraldab ja kontrollib kohtutes loodavate menetlusväliste elektrooniliste dokumentide salvestamist dokumendiregistris;
[RT I, 25.04.2013, 5 - jõust. 28.04.2013]
20) märge dokumendi ettevalmistuse astme, originaalsuse või terviklikkuse kohta („EELNÕU”, „KOOPIA”, „ÄRAKIRI”, „VÄLJAVÕTE”, „VÄLJATRÜKK”);
21) koopia, ärakirja, väljavõtte või väljatrüki ametliku kinnitamise märge;
(5) Digitaalallkirjastatavale dokumendile tehakse allkirjastaja nimele eelnevale alale märge „/allkirjastatud digitaalselt/”.
1) kohtumääruse ja otsuse ärakiri, väljatrükk või väljavõte;
(6) Paberdokumendid skaneeritakse ja salvestatakse kohtute infosüsteemis asjakohase menetluse dokumentide juures vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 57 lõikes 2 sätestatud nõuetele. Skaneeritud dokumendi tekst peab võimaldama hilisemat masintöötlemist. Menetlusdokumenti ei pea masintöötlemist võimaldaval kujul skaneerima juhul, kui kohtule esitatud menetlusdokumendi algse halva kvaliteedi tõttu ei ole selle nõude täitmine võimalik.
[RT I, 29.12.2012, 22 - jõust. 01.04.2013]
(2) e-posti teel dokumendi kohtule esitamise täpsem kord on reguleeritud justiitsministri 28. detsembri 2005. a määrusega nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” (RTL 2006, 5, 77).
(9) Kui e-posti teel esitatakse menetlusdokument otse kohtunikule või muule kohtuteenistujale, tagab vastav isik dokumendi registreerimise kohtute infosüsteemis, edastades selle käesoleva paragrahvi lõikes 1 märgitud aadressil ning teavitades saatjat elektroonilise vastuvõtukinnitusega.
(1) Registreeritav dokument registreeritakse üldises järjekorras olenemata dokumendi liigist.
(11) Menetlusväline dokument registreeritakse dokumendiregistris ja menetlusdokument kohtute infosüsteemis.
(2) Registreerida tuleb ka suuline teabenõue, mida ei täideta viivitamata.
(3) Faksi teel saabunud dokument registreeritakse selle saabumise päeval, kui on teada, et see saabub ka originaalallkirjaga paberdokumendina ja märgitakse, et tegemist ei ole ametliku dokumendiga. Hiljem saabuv originaalallkirjaga dokument registreeritakse uue numbriga. Dokumendi täitmise tähtaega arvestatakse faksina saabunud dokumendi registreerimise päevast.
7) menetlusväline dokument või digitaalallkirja nõudev dokument, millel ettenähtud allkirjad puuduvad.
(1) Registreeritud ametikiri antakse läbivaatamiseks ja resolutsiooni kirjutamiseks kohtu esimehele või kohtudirektorile dokumendi saabumise päeval ning kiireloomulised dokumendid viivitamata.
(1) Kohtusse saabunud kaebused, avaldused ja protestid ning kriminaal- ja väärteoasi võetakse vastu, kontrollitakse ja registreeritakse saabumise päeval üldises korras kohtute infosüsteemis ning suunatakse kohtunikule vastavalt asjade tööjaotamisplaanile.
(11) Menetlusdokument, millel puudub allkiri, registreeritakse kohtute infosüsteemis kui puudustega dokument ning saatjat teavitatakse puudustest.
(5) Pärast kohtulahendi tühistamist uueks arutamiseks tagastatud asjale jääb esialgne number. Kantselei registreerib kohtute infosüsteemis uue menetluse vastavas kohtuastmes. Toimiku saabumise kohta tehakse märge kohtute infosüsteemis.
§ 582. Digitaalne toimik
(1) Tallinna Halduskohtus ja Tallinna Ringkonnakohtus ei peeta halduskohtumenetluse seadustiku 27. peatükis sätestatud kohtuasjade kohta pabertoimikut.
(4) Digitaalse toimiku andmeid säilitatakse kohtute infosüsteemis ja e-toimikus käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud nõuetele vastavalt. Digitaalse toimiku andmeid säilitatakse vähemalt käesoleva määruse lisas 5 sätestatud kohtutoimikute säilitustähtaegadele vastavalt. Kohtuasja lõpetanud lahendeid säilitatakse tähtajatult.
[RT I, 09.03.2017, 5 - jõust. 13.03.2017 - lõiget 1 ei kohaldata enne 13. märtsi 2017. a alustatud kohtuasjadele]
(4) Kohtule tagastatud kätte toimetamata jäänud ja kättetoimetatud dokumentide väljastusteated, kättetoimetamisteatised või muud asjakohased teated, mis sisaldavad või võivad sisaldada menetluse seisukohalt olulist infot, skaneeritakse ja salvestatakse kohtute infosüsteemis asjakohase menetluse juures.
(41) Maksekäsu kiirmenetluses kättetoimetatud menetlusdokumentide väljastusteated ja kättetoimetamisteatised skaneeritakse ja salvestatakse kohtute infosüsteemis asjakohase menetluse juures juhul, kui maksekäsu kiirmenetlus läheb üle hagimenetluseks vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 486 lõike 1 punktile 1.
(42) Maksekäsu kiirmenetluses tagastatud ja kätte toimetamata jäänud dokumentide väljastusteateid ja kättetoimetamisteatisi ei skaneerita ega salvestata kohtute infosüsteemis vastava menetluse juurde. Kätte toimetamata jäänud dokumentide väljastusteated ja kättetoimetamisteatised sorteeritakse nende saabumise kuupäeva järgi ning paigutatakse vastavasse kausta.
(43) Maksekäsu kiirmenetluses kätte toimetamata jäänud menetlusdokumentide tagastamisel kohtule tuleb kohtute infosüsteemis registreerida kätte toimetamata jäämise põhjus ja menetlusdokumendi kohtule tagastamise kuupäev.
(7) Kui menetlusdokumenti ei saadeta adressaadile infosüsteemi kaudu, kasutab kohus menetlusdokumendi saatmiseks vastavalt dokumendi kättetoimetamise nõudele käesoleva määruse lisana 12 või 13 kehtestatud vormi.
(1) Alatised arhivaalid antakse avalikku arhiivi 20 aastat pärast avaliku arhivaali tekkimist ja sellega seotud asjaajamise lõppemist.
§ 691. Digitaalse toimikuga tutvumine
(1) Digitaalse toimikuga võimaldatakse tutvuda avalikule e-toimikule juurdepääsu loomise teel.
(2) Kui digitaalse toimikuga tutvuda sooviv isik ei saa kasutada avalikku e-toimikut, siis väljastab kohtuametnik isiku taotlusel toimiku väljavõtte paberkandjal, võimaldab isikule juurdepääsu sellele elektrooniliselt kohtu kantseleis või edastab toimiku elektroonilise väljavõtte isikule elektronposti teel.
[RT I, 09.03.2017, 5 - jõust. 13.03.2017]
(3) Toimiku väljastamised registreeritakse kohtute infosüsteemis, märkides, kellele, millal ja millise nõudmise alusel on toimik saadetud ning millal kohtule tagastatud.
§ 72. Jõustumiskuupäeva märkimine ning otsuse koopia ja väljatrüki väljastamine
(2) Jõustumist tõendava märkega otsuse koopia või väljatrüki väljastab menetlusosalisele suulise või kirjaliku avalduse alusel ja kohtutoimiku põhjal asja lahendanud kohtu kantselei või arhiiv. Ka suulise avalduse põhjal otsuse väljastamine registreeritakse.
(3) Kui lahend on jõustunud, kinnitab jõustumiskuupäeva ja koopia või väljatrüki õigsust kohtunik, kohtunikuabi, kantseleijuhataja, kohtu arhivaar või kohtudirektori poolt määratud isik oma allkirja ning kohtu pitseriga. Allakirjutanud ametnik vastutab jõustumismärkega varustatud koopia või väljatrüki ja jõustunud lahendi originaalteksti vastavuse eest.
(4) Kui kõrgema astme kohus kohtulahendit muudab, tehakse sellekohane märkus kohtutoimikus olevale esimese astme lahendile ja lisatakse lahendi koopiale või väljatrükile vastavasisuline täiendus.
(2) Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 3111 lõikes 3, kriminaalmenetluse seadustiku § 165 lõikes 41 ja väärteomenetluse seadustiku § 41 lõikes 41 nimetatud võimalust lugeda menetlusdokument kätte toimetatuks dokumenti avamata selleks ette nähtud infosüsteemis kinnitamise teel rakendatakse tehnilise võimaluse olemasolu korral, kuid kõige hiljem 1. jaanuaril 2014. aastal.
§ 772. Kriminaal- ja väärteoasja kohtumenetluses menetlusdokumentide kättesaadavaks tegemise rakendamine
Kriminaal- ja väärteoasja kohtumenetluses on kohtumenetluse menetlusosalistele menetlusdokumentide infosüsteemis viivitamata kättesaadavaks tegemine kohustuslik hiljemalt 1. juulil 2014. aastal. Tehnilise võimaluse korral võib kohus menetlusdokumente infosüsteemi vahendusel menetlusosalistele kättesaadavaks teha ka varem.
[RT I, 29.11.2013, 10 - jõust. 02.12.2013]
§ 773. Kohustuslikule digitaalse toimiku pidamisele üleminek
Käesoleva määruse § 582 lõiget 1 ei kohaldata enne 13. märtsi 2017. aastal alustatud kohtuasjadele.
Lisa 13 E-edastamisvorm