text:
14. veebruar 2019(*)
Eelotsusetaotlus – Isikuandmete töötlemine – Direktiiv 95/46/EÜ – Artikkel 3 – Kohaldamisala – Politseiametnikest politseijaoskonnas menetlustoimingute tegemisel jäädvustatud videosalvestis – Avaldamine videosaidil – Artikkel 9 – Isikuandmete töötlemine ainult ajakirjanduse jaoks – Mõiste – Sõnavabadus – Eraelu puutumatuse kaitse
Kohtuasjas C‑345/17,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Augstākā tiesa (Läti kõrgeim kohus) 1. juuni 2017. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 12. juunil 2017, menetluses
koosseisus: Euroopa Kohtu president K. Lenaerts teise koja presidendi ülesannetes, kohtunikud A. Prechal, C. Toader, A. Rosas (ettekandja) ja M. Ilešič,
arvestades kirjalikus menetluses ja 21. juuni 2018. aasta kohtuistungil esitatut,
– S. Buivids, kes esindas ennast ise,
– Läti valitsus, esindajad: I. Kucina, G. Bambāne, E. Petrocka-Petrovska ja E. Plaksins,
– Portugali valitsus, esindajad: L. Inez Fernandes, M. Figueiredo ja C. Vieira Guerra,
– Rootsi valitsus, esindajad: A. Falk, C. Meyer-Seitz, P. Smith, H. Shev, L. Zettergren ja A. Alriksson,
– Euroopa Komisjon, esindajad: D. Nardi ja I. Rubene,
olles 27. septembri 2018. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb seda, kuidas tõlgendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT 1995, L 281, lk 31; ELT eriväljaanne 13/15, lk 355) ja eelkõige selle artiklit 9.
2 Taotlus on esitatud kohtuvaidluses, milles käsitletakse Sergejs Buividsi kaebust, millega ta palub tunnistada õigusvastaseks Datu valsts inspekcija (andmekaitseinspektsioon, Läti) otsuse, milles leitakse, et S. Buivids rikkus liikmesriigi õigusnorme, avaldades veebisaidil www.youtube.com tema enda filmitud video sellest, kuidas ta andis tema vastu algatatud väärteomenetluses Läti politseijaoskonna ruumides ütlusi.
3 Enne Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrusega (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (ELT 2016, L 119, lk 1) kehtetuks tunnistamist oli direktiivi 95/46, mille eesmärk nähtuvalt selle artiklist 1 oli kaitsta isikuandmete töötlemisel füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi ning eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele, ning samuti kõrvaldada nende andmete vaba liikumise takistused, põhjendustes 2, 14, 15, 17, 27 ja 37 märgitud:
„(2) andmetöötlussüsteemid on loodud selleks, et teenida inimkonda; selliseid süsteeme kasutades tuleb füüsiliste isikute kodakondsusele ja elukohale vaatamata austada nende põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige õigust eraelu puutumatusele, ning aidata kaasa majanduslikule ja sotsiaalsele arengule, kaubanduse laiendamisele ja üksikisikute heaolule;
(27) üksikisikute kaitse peab kehtima nii andmete automatiseeritud kui ka automatiseerimata töötlemise puhul; kõnealuse kaitse rakendamine ei tohi sõltuda kasutatud vahenditest, vastasel juhul looks see märkimisväärse kõrvalehiilimisohu; automatiseerimata töötlemise puhul hõlmab käesolev direktiiv ainult katalooge, mitte korrastamata andmekogumeid; […]
(37) kui isikuandmeid töödeldakse ajakirjanduse jaoks või kirjandusliku või kunstilise eneseväljenduse huvides, eelkõige audiovisuaalsektoris, tuleks teha erand käesoleva direktiivi teatavate sätete nõuetest, kuivõrd see on vajalik selleks, et viia vastavusse üksikisikute põhiõigused ja sõnavabadus, eelkõige [Roomas 4. novembril 1950 allkirjastatud] Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 10 tagatud õigus saada ja jagada teavet; seetõttu peaksid liikmesriigid kehtestama põhiõiguste tasakaalustatuseks vajalikud erandid ja vabastused, mis puudutavad üldmeetmeid andmete töötlemise seaduslikkuse kohta, […]“.
4 Direktiivi 95/46 artiklis 2 oli sätestatud:
d) vastutav töötleja – füüsiline või juriidiline isik, riigiasutus, esindused või mõni muu organ, kes määrab üksi või koos teistega kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid; kui töötlemise eesmärgid ja vahendid on kindlaks määratud siseriiklike või [liidu] õigusnormidega, võib vastutava töötleja või tema ametissemääramise sätestada siseriiklikus või [liidu] õiguses;
5 Direktiivi artiklis 3 „Reguleerimisala“ oli ette nähtud:
– kui see toimub sellise tegevuse käigus, mis jääb väljapoole ühenduse õigust, nagu näiteks Euroopa Liidu lepingu [enne Lissaboni lepingu jõustumist kehtinud redaktsiooni] V ja VI jaotises osutatud tegevused, ja igal juhul sellise töötlemise suhtes, mis on seotud avaliku korra, riigikaitse, riigi julgeoleku (sealhulgas riigi majanduslik heaolu, kui töötlemine on seotud riigi julgeoleku küsimustega) ja riigi toimingutega kriminaalõiguse valdkonnas,
– kui seda teeb füüsiline isik isiklikel või kodustel eesmärkidel.“
6 Nimetatud direktiivi artikkel 7 oli sõnastatud järgmiselt:
7 Sama direktiivi artiklis 9 oli sätestatud:
8 23. märtsi 2000. aasta füüsiliste isikute isikuandmete kaitse seaduse (Fizisko personu datu aizsardzības likums, Latvijas Vēstnesis, 2000, nr 123/124; edaspidi „isikuandmete kaitse seadus“) artikli 1 kohaselt on selle seaduse eesmärk kaitsta füüsiliste isikute isikuandmete töötlemisel nende põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele.
9 Vastavalt isikuandmete kaitse seaduse artikli 2 punktile 3 mõistetakse „isikuandmete“ all mis tahes andmeid tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta.
10 Selle seaduse artikli 2 punkti 4 kohaselt on „isikuandmete töötlemine“ iga isikuandmetega tehtav toiming, sealhulgas isikuandmete kogumine, salvestamine, sisestamine, säilitamine, kohandamine, muutmine, kasutamine, edastamine, ülekandmine ja levitamine, sulgemine või kustutamine.
11 Isikuandmete kaitse seaduse artikli 3 lõikes 1 on ette nähtud, et kui selles sättes ette nähtud erandid välja arvata, kehtib see seadus iga liiki isikuandmete töötlemise puhul ja kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kui:
– isikuandmete vastutav töötleja on registreeritud Lätis;
– isikuandmeid töödeldakse väljaspool Läti Vabariiki asuvatel territooriumidel, mis kuuluvad vastavalt rahvusvahelistele kokkulepetele Läti Vabariigile;
– isikuandmete töötlemiseks kasutatavad seadmed asuvad Läti Vabariigi territooriumil, välja arvatud juhtudel, kui seadmeid kasutatakse ainult isikuandmete edastamiseks Läti Vabariigi territooriumi kaudu.
12 Sama seaduse artikli 3 lõikes 3 on ette nähtud, et seda seadust ei kohaldata sellisele isikuandmete töötlemisele, mida füüsilised isikud teevad isiklikel või kodustel ja perekondlikel eesmärkidel.
13 Isikuandmete kaitse seaduse artiklis 5 on sätestatud, et kui seadus ei näe ette teisiti, ei kohaldata selle artikleid 7–9, 11 ja 21, kui tegemist on isikuandmete töötlemisega ajakirjanduse jaoks kooskõlas ajakirjanduse ja muude massiteabevahendite seadusega (Par presi un citiem masu informācijas līdzekļiem likums) või kirjandusliku või kunstilise eneseväljenduse tarbeks.
14 Isikuandmete kaitse seaduse artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et andmesubjekti isikuandmete kogumisel peab isikuandmete vastutav töötleja andmesubjektile teatavaks tegema, kui andmesubjektil seda teavet veel ei ole:
– vastutava töötleja nime ja eesnime ning aadressi;
– isikuandmete töötlemise eesmärgi.
15 S. Buivids filmis liikmesriigi politseijaoskonnas olles seda, kuidas toimus tema ütluste andmine väärteomenetluses.
16 Selliselt filmitud video (edaspidi „kõnealune video“), millelt on näha politseiametnikke ja nende tegevust politseijaoskonnas, avaldas S. Buivids veebisaidil www.youtube.com. Tegemist on saidiga, mis võimaldab kasutajatel videoid avaldada, vaadata ja jagada.
17 Selle avaldamise järel asus andmekaitseinspektsioon 30. augusti 2013. aasta otsuses seisukohale, et S. Buivids on rikkunud isikuandmete kaitse seaduse artikli 8 lõiget 1, sest ta ei olnud andnud politseiametnikele kui andmesubjektidele selles sättes ette nähtud teavet nende isikuandmete töötlemise eesmärgi kohta. Samuti ei olnud S. Buivids esitanud liikmesriigi andmekaitseinspektsioonile kõnealuse video salvestamise ja veebisaidil avaldamise eesmärgi kohta teavet, mis tõendanuks, et taotletav eesmärk on kooskõlas isikuandmete kaitse seadusega. Seetõttu nõudis andmekaitseinspektsioon, et S. Buivids hoolitseks selle eest, et kõnealune video eemaldatakse veebisaidilt www.youtube.com ja muudelt veebisaitidelt.
18 S. Buivids esitas andmekaitseinspektsiooni otsuse peale kaebuse administratīvā rajona tiesale (rajooni halduskohus, Läti), nõudes selle otsuse õigusvastaseks tunnistamist ja talle väidetavalt tekitatud kahju eest hüvitise väljamõistmist. S. Buivids väitis oma kaebuses, et ta püüdis juhtida kõnealuse video avaldamisega ühiskonna tähelepanu politsei tegevusele, mis S. Buividsi hinnangul oli õigusvastane. Nimetatud kohus jättis kaebuse rahuldamata.
19 Administratīvā apgabaltiesa (haldusasjade regionaalne kohus, Läti) jättis 11. novembri 2015. aasta kohtuotsusega S. Buividsi poolt administratīvā rajona tiesa (rajooni halduskohus) otsuse peale esitatud apellatsioonkaebuse rahuldamata.
20 Administratīvā apgabaltiesa (haldusasjade regionaalne kohus) lähtus oma otsuses asjaolust, et kõnealuses videos on võimalik näha politseijaoskonna tööruume, mitut politseiametnikku täitmas oma ametiülesandeid, kuulda menetlustoimingute tegemise ajal politseiametnikega toimunud vestluse salvestust ning politseiametnike, S. Buividsi ja tema kaaslase hääli.
21 Samas ei ole nimetatud kohtu sõnul võimalik hinnata, kas S. Buividsi sõnavabadus kaalub üles teiste isikute õiguse eraelu puutumatuse austamisele, kuna S. Buivids ei ole ära näidanud kõnealuse video avaldamise eesmärki. Ühtlasi ei sisalda video ühiskonnale huvi pakkuvaid uudisväärtusega asjaolusid ega näita politseiametnike ebaausat käitumist. Kuna S. Buivids ei salvestanud kõnealust videot ajakirjanduse jaoks ajakirjanduse ja muude massiteabevahendite seaduse tähenduses, ega kunstilise või kirjandusliku eneseväljenduse tarbeks, ei ole isikuandmete kaitse seaduse artikkel 5 kohaldatav.
22 Administratīvā apgabaltiesa (haldusasjade regionaalne kohus) järeldas sellest, et S. Buivids rikkus politseiametnikke nende töökohas oma ametiülesandeid täitmas filmides ning politseiametnikke nende isikuandmete töötlemise eesmärgist teavitamata jättes isikuandmete kaitse seaduse artikli 8 lõiget 1.
23 S. Buivids esitas eelotsusetaotluse esitanud Augstākā tiesale (Läti kõrgeim kohus) kassatsioonkaebuse Administratīvā apgabaltiesa (haldusasjade regionaalne kohus) otsuse peale, tuginedes selles oma sõnavabadusele.
24 S. Buivids väitis nimelt, et kõnealuses videos on näha riigi politseiametnikke ehk avaliku elu tegelasi avalikus kohas ja seetõttu ei kuulu need isikud isikuandmete kaitse seaduse isikulisse kohaldamisalasse.
25 Eelotsusetaotluse esitanud kohtul on ühest küljest küsimus, kas see, kui politseiametnikke filmitakse politseijaoskonnas oma ametiülesandeid täitmas ja selliselt salvestatud video avaldatakse internetis, kuulub direktiivi 95/46 kohaldamisalasse. Ta on selles osas küll arvamusel, et S. Buividsi teod ei kuulu selle direktiivi kohaldamisalast välja jäetud erandite hulka, millele on osutatud direktiivi artikli 3 lõikes 2, kuid rõhutab siiski, et tegemist on ühel korral toimunud salvestamisega ja S. Buivids filmis politseiametnikke täitmas avaliku võimu ülesandeid ehk ajal, mil nad esindasid avalikku võimu. Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib aga kohtuasjas Rīgas satiksme kohtujurist Bobeki tehtud ettepaneku (C‑13/16, EU:C:2017:43) punktile 95 viidates, et isikuandmete kaitset õigustav põhiline ajend on isikuandmete ulatusliku töötlemise oht.
26 Teisest küljest on eelotsusetaotluse esitanud kohtul tekkinud küsimus, kuidas tõlgendada direktiivi 95/46 artiklis 9 olevat mõistet „ainult ajakirjanduse jaoks“ ning samuti küsimus, kas see mõiste hõlmab selliseid tegusid nagu need, mida S. Buividsile ette heidetakse.
27 Neil asjaoludel otsustas Augstākā tiesa (Läti kõrgeim kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas selline tegevus nagu on vaidluse all käesolevas asjas, s.o politseijaoskonnas menetlustoiminguid tegevate politseiametnike filmimine ja selliselt salvestatud video avaldamine veebisaidil www.youtube.com, kuulub direktiivi 95/46 kohaldamisalasse?
2. Kas direktiivi 95/46 tuleb tõlgendada nii, et kõnealust tegevust saab pidada isikuandmete töötlemiseks ajakirjanduse jaoks [direktiivi 95/46] artikli 9 tähenduses?“
28 Esimese küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitust selle kohta, kas direktiivi 95/46 artiklit 3 tuleb tõlgendada nii, et selle direktiivi kohaldamisalasse kuulub politseijaoskonnas ütluste andmise käigus politseiametnikest videosalvestise tegemine ja selliselt salvestatud video avaldamine videosaidil, mis võimaldab kasutajatel videoid avaldada, vaadata ja jagada.
29 Olgu märgitud, et vastavalt selle direktiivi artikli 3 lõikele 1 kohaldatakse direktiivi „isikuandmete täielikult või osaliselt automatiseeritud töötlemise suhtes ja isikuandmete automatiseerimata töötlemise suhtes, kui kõnealused isikuandmed kuuluvad kataloogi või kui nad kavatsetakse hiljem sellesse kanda“.
30 Selles sättes kasutatud mõistega „isikuandmed“ on sama direktiivi artikli 2 punktis a toodud määratluse kohaselt hõlmatud „igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta“. Tuvastatav isik on „isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige ühe või mitme tema füüsilisele identsusele omase joone põhjal“.
31 Euroopa Kohtu praktika kohaselt on kaameraga salvestatud isiku kujutis hõlmatud mõistega „isikuandmed“ direktiivi 95/46 artikli 2 punkti a tähenduses, kui see võimaldab andmesubjekti tuvastada (vt selle kohta 11. detsembri 2014. aasta kohtuotsus Ryneš, C‑212/13, EU:C:2014:2428, punkt 22).
32 Käesoleval juhul ilmneb eelotsusetaotlusest, et kõnealuses videos on võimalik politseiametnikke näha ja kuulda, mistõttu tuleb asuda seisukohale, et selliselt salvestatud isikute kujutised on isikuandmed direktiivi 95/46 artikli 2 punkti a tähenduses.
33 Mis puudutab mõistet „isikuandmete töötlemine“, siis direktiivi 95/46 artikli 2 punktis b on see mõiste määratletud kui „iga isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, […] näiteks kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, väljavõtete tegemine, päringu teostamine, kasutamine, üleandmine, levitamine või muul moel avaldamine, ühitamine või ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine“.
34 Euroopa Kohus on juba otsustanud seoses videovalve süsteemiga, et isikutest pidevsalvestusseadmesse ehk selle seadme kõvakettale videosalvestise tegemine on isikuandmete automatiseeritud töötlemine direktiivi 95/46 artikli 2 punkti b ja artikli 3 lõike 1 tähenduses (vt selle kohta 11. detsembri 2014. aasta kohtuotsus Ryneš, C‑212/13, EU:C:2014:2428, punktid 23 ja 25).
35 Euroopa Kohtus toimunud kohtuistungil kinnitas S. Buivids, et ta kasutas kõnealuse video salvestamiseks digitaalset kaamerat. Tegemist on isikutest pidevsalvestusseadmesse ehk selle kaamera kõvakettale videosalvestise tegemisega. Seega on sellise salvestamise puhul tegemist isikuandmete automatiseeritud töötlemisega direktiivi 95/46 artikli 3 lõike 1 tähenduses.
36 Asjaolul, et selline salvestamine toimus ainul ühel korral, ei ole tähtsust selle hindamisel, kas see tegevus kuulub direktiivi 95/46 kohaldamisalasse. Selle direktiivi artikli 2 punktist b koostoimes artikli 3 lõikega 1 ilmneb nimelt, et see direktiiv on kohaldatav igale toimingule, mille puhul on tegemist isikuandmete töötlemisega mainitud sätete tähenduses.
37 Peale selle on Euroopa Kohus tõdenud, et toimingut, mis seisneb isikuandmete ülespanemises veebilehele, tuleb samuti pidada selliseks töötlemiseks (vt selle kohta 6. novembri 2003. aasta kohtuotsus Lindqvist, C‑101/01, EU:C:2003:596, punkt 25, ja 13. mai 2014. aasta kohtuotsus Google Spain ja Google, C‑131/12, EU:C:2014:317, punkt 26).
38 Selles osas on Euroopa Kohus ühtlasi täpsustanud, et teabe panemine veebilehele eeldab lehe serverisse laadimise toimingut, samuti toiminguid, mis on vajalikud, et teha see leht kättesaadavaks internetiühendust kasutavatele isikutele. Need toimingud tehakse vähemalt osaliselt automatiseeritult (vt selle kohta 6. novembri 2003. aasta kohtuotsus Lindqvist, C‑101/01, EU:C:2003:596, punkt 26).
39 Seega tuleb asuda seisukohale, et see, kui videosaidil, mis võimaldab kasutajatel videoid avaldada, vaadata ja jagada, avaldatakse selline video, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja milles on näha isikuandmed, kujutab endast nende andmete täielikult või osaliselt automatiseeritud töötlemist direktiivi 95/46 artikli 2 punkti b ja artikli 3 lõike 1 tähenduses.
40 Samas on direktiivi 95/46 artikli 3 lõikes 2 sätestatud, et seda direktiivi ei kohaldata isikuandmete töötlemise kahe liigi suhtes. Nende puhul on esiteks tegemist isikuandmete töötlemisega, mis toimub sellise tegevuse käigus, mis jääb väljapoole ühenduse õigust, nagu näiteks Euroopa Liidu lepingu enne Lissaboni lepingu jõustumist kehtinud versiooni V ja VI jaotises osutatud tegevused, ja igal juhul sellise töötlemisega, mis on seotud avaliku korra, riigikaitse, riigi julgeoleku ja riigi toimingutega kriminaalõiguse valdkonnas. Teiseks välistab see säte isikuandmete töötlemise, kui seda teeb füüsiline isik ainult isiklikel või kodustel eesmärkidel.
41 Kuna need direktiivi artikli 3 lõikes 2 ette nähtud erandid muudavad direktiiviga 95/46 ette nähtud isikuandmete kaitse korra kohaldamatuks, eemaldudes seega direktiivi aluseks olevast eesmärgist, mis on kaitsta isikuandmete töötlemisel füüsiliste isikute selliseid Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklitega 7 ja 8 tagatud põhiõigusi ja -vabadusi nagu õigus era- ja perekonnaelu puutumatuse austamisele ja isikuandmete kaitsele, siis tuleb neid tõlgendada kitsalt (vt selle kohta 27. septembri 2017. aasta kohtuotsus Puškár, C‑73/16, EU:C:2017:725, punkt 38, ja 10. juuli 2018. aasta kohtuotsus Jehovan todistajat, C‑25/17, EU:C:2018:551, punkt 37).
42 Põhikohtuasja puhul ilmneb Euroopa Kohtule esitatud asjaoludest, et ühest küljest ei saa kõnealuse video salvestamist ja avaldamist pidada direktiivi 95/46 artikli 3 lõike 2 esimeses taandes mainitud isikuandmete töötlemiseks, mis toimub väljapoole ühenduse õigust jääva tegevuse käigus, ega töötlemiseks, mis on seotud avaliku korra, riigikaitse, riigi julgeoleku ja riigi toimingutega kriminaalõiguse valdkonnas. Euroopa Kohus on sellega seoses märkinud, et nimetatud sättes näitena mainitud tegevused kujutavad endast igal juhul toiminguid, mis on iseloomulikud riigile või riigiasutustele, ega ole omased eraõiguslike isikute tegevusvaldkondadele (vt selle kohta 27. septembri 2017. aasta kohtuotsus Puškár, C‑73/16, EU:C:2017:725, punkt 36 ja seal viidatud kohtupraktika).
43 Teisest küljest, kuna S. Buivids avaldas ilma juurdepääsupiiranguteta kõnealuse video videosaidil, mis võimaldab kasutajatel videoid avaldada, vaadata ja jagada, ja muutis isikuandmed seeläbi kättesaadavaks määramatule arvule inimestele, siis ei ole põhikohtuasjas kõne all oleva isikuandmete töötlemise puhul tegemist isikuandmete töötlemisega ainult isiklikel või kodustel eesmärkidel (vt analoogia alusel 6. novembri 2003. aasta kohtuotsus Lindqvist, C‑101/01, EU:C:2003:596, punkt 47, 16. detsembri 2008. aasta kohtuotsus Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia, C‑73/07, EU:C:2008:727, punkt 44; 11. detsembri 2014. aasta kohtuotsus Ryneš, C‑212/13, EU:C:2014:2428, punktid 31 ja 33, ning 10. juuli 2018. aasta kohtuotsus Jehovan todistajat, C‑25/17, EU:C:2018:551, punkt 42).
44 Lisaks ei ole politseiametnikest nende ametiülesannete täitmisel videosalvestise tegemine asjaolu, mis välistaks isikuandmete sedalaadi töötlemise direktiivi 95/46 kohaldamisalast.
45 Nagu märkis kohtujurist oma ettepaneku punktis 29, ei sisalda see direktiiv ühtegi erandit, mis välistaks selle kohaldamisalast ametnike isikuandmete töötlemise.
46 Peale selle tuleneb Euroopa Kohtu praktikast, et asjaolu, et teave kuulub tööalasesse konteksti, ei tähenda, et seda ei saaks kvalifitseerida „isikuandmeteks“ (vt selle kohta 16. juuli 2015. aasta kohtuotsus ClientEarth ja PAN Europe vs. EFSA, C‑615/13 P, EU:C:2015:489, punkt 30 ja seal viidatud kohtupraktika).
47 Eelnevat arvestades tuleb esimesele küsimusele vastata, et direktiivi 95/46 artiklit 3 tuleb tõlgendada nii, et selle direktiivi kohaldamisalasse kuulub politseijaoskonnas ütluste andmise käigus politseiametnikest videosalvestise tegemine ja selliselt salvestatud video avaldamine videosaidil, mis võimaldab kasutajatel videoid avaldada, vaadata ja jagada.
48 Teise küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitust selle kohta, kas direktiivi 95/46 artiklit 9 tuleb tõlgendada nii, et sellised faktilised asjaolud, nagu on kõne all põhikohtuasjas ehk politseijaoskonnas ütluste andmise käigus politseiametnikest videosalvestise tegemine ja selliselt salvestatud video avaldamine videosaidil, mis võimaldab kasutajatel videoid avaldada, vaadata ja jagada, kujutavad endast isikuandmete töötlemist ajakirjanduse jaoks selle sätte tähenduses.
49 Kõigepealt tuleb märkida, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt tuleb direktiivi sätteid tõlgendada direktiiviga taotletavast eesmärgist ja sellega kehtestatud süsteemist lähtuvalt (16. detsembri 2008. aasta kohtuotsus Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia, C‑73/07, EU:C:2008:727, punkt 51 ja seal viidatud kohtupraktika).
50 Selles osas selgub direktiivi 95/46 artiklist 1, et selle direktiivi eesmärk on, et liikmesriigid kaitseksid isikuandmete töötlemisel füüsiliste isikute põhiõigusi ja ‑vabadusi ning eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele, võimaldades samas isikuandmete vaba liikumist. Seda eesmärki ei saa siiski saavutada arvestamata asjaolu, et nimetatud põhiõigusi tuleb teataval määral ühitada põhiõiguste hulka kuuluva sõnavabadusega. Direktiivi põhjenduses 37 on täpsustatud, et direktiivi artikli 9 eesmärk on viia vastavusse kaks põhiõigust: ühest küljest eraelu puutumatuse kaitse ja teisest küljest sõnavabadus. See on liikmesriikide ülesanne (vt selle kohta 16. detsembri 2008. aasta kohtuotsus Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia, C‑73/07, EU:C:2008:727, punktid 52–54).
51 Euroopa Kohus on juba otsustanud, et selleks et võtta arvesse sõnavabadusetähtsust demokraatlikus ühiskonnas, tuleb sellega seonduvaid mõisteid, mille hulka kuulub ajakirjandus, tõlgendada laialt (vt selle kohta 16. detsembri 2008. aasta kohtuotsus Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia, C‑73/07, EU:C:2008:727, punkt 56).
52 Nii ilmneb direktiivi 95/46 ettevalmistavatest materjalidest, et selle direktiivi artiklis 9 ette nähtud erandeid ja kõrvalekaldeid kohaldatakse peale meediaettevõtjate ka kõikide ajakirjandusega tegelevate isikute suhtes (vt selle kohta 16. detsembri 2008. aasta kohtuotsus Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia, C‑73/07, EU:C:2008:727, punkt 58).
53 Euroopa Kohtu praktika kohaselt on „ajakirjanduslik tegevus“ selline tegevus, mille eesmärk on teabe, arvamuste või mõtete üldsusele avalikustamine, olenemata edastamise vahendist (vt selle kohta 16. detsembri 2008. aasta kohtuotsus Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia, C‑73/07, EU:C:2008:727, punkt 61).
54 Kuigi selle kontrollimine, kas käesoleval juhul vastab isikuandmete töötlemine S. Buividsi poolt sellele eesmärgile, on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne, saab Euroopa Kohus anda eelotsusetaotluse esitanud kohtule hinnangu andmiseks vajalikud tõlgendusjuhised.
55 Nii ei välista käesoleva kohtu otsuse punktides 52 ja 53 viidatud Euroopa Kohtu praktika kohaselt asjaolu, et S. Buivids ei ole kutseline ajakirjanik, võimalust, et kõnealuse video salvestamine ja selle avaldamine videosaidil, mis võimaldab kasutajatel videoid avaldada, vaadata ja jagada, kuulub selle sätte kohaldamisalasse.
56 Täpsemalt ei tähenda asjaolu, et S. Buivids laadis selle salvestise üles sellisele veebisaidile, käesoleval juhul saidile www.youtube.com, iseenesest, et seda isikuandmete töötlemist ei saa kvalifitseerida toimunuks „ainult ajakirjanduse jaoks“ direktiivi 95/46 artikli 9 tähenduses.
57 Arvesse tuleb nimelt võtta sidevahendite ja teabelevivahendite arengut ja mitmekesistumist. Nii on Euroopa Kohus juba otsustanud, et kandja, mille abil töödeldud andmed edastatakse – paber või raadiolained kui klassikaline kandja või internet kui elektrooniline kandja –, ei ole määrav selleks, et hinnata, kas tegemist on toiminguga „ainult ajakirjanduse jaoks“ (vt selle kohta 16. detsembri 2008. aasta kohtuotsus Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia, C‑73/07, EU:C:2008:727, punkt 60).
58 Sellegipoolest tuleb nõustuda kohtujuristiga, kes juhtis oma ettepaneku punktis 55 tähelepanu sellele, et ei saa asuda seisukohale, et internetis avaldatud mis tahes teave, mis sisaldab isikuandmeid, kuulub „ajakirjanduse“ mõiste alla ning sellele laienevad seega direktiivi 95/46 artiklis 9 sätestatud erandid ja kõrvalekalded.
59 Käesoleval juhul on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne kontrollida, kas kõnealusest videost ilmneb, et selle video salvestamise ja avaldamise ainus eesmärk oli teabe, arvamuste või mõtete üldsusele avalikustamine (vt selle kohta 16. detsembri 2008. aasta kohtuotsus Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia, C‑73/07, EU:C:2008:727, punkt 62).
60 Selleks võib eelotsusetaotluse esitanud kohus võtta muu hulgas arvesse seda, et S. Buividsi väitel avaldati kõnealune video veebis selleks, et juhtida üldsuse tähelepanu politsei väidetavalt õigusvastasele teguviisile tema ütluste andmise käigus.
61 Olgu siiski täpsustatud, et sellise õigusvastase teguviisi tuvastamine ei ole direktiivi 95/46 artikli 9 kohaldatavuse tingimus.
62 Kui aga seevastu peaks selguma, et selle video salvestamise ja avaldamise ainus eesmärk ei olnud teabe, arvamuste või mõtete üldsusele avalikustamine, siis ei saa asuda seisukohale, et põhikohtuasjas kõne all olev isikuandmete töötlemine toimus „ainult ajakirjanduse jaoks“.
63 Peale selle tuleb meelde tuletada, et direktiivi 95/46 artiklis 9 ette nähtud erandeid ja kõrvalekaldeid tohib kohaldada ainult niivõrd, kui on vajalik selleks, et viia vastavusse kaks põhiõigust ehk õigus eraelu puutumatuse kaitsele ja sõnavabadus (vt selle kohta 16. detsembri 2008. aasta kohtuotsus Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia, C‑73/07, EU:C:2008:727, punkt 55).
64 Seega selleks, et saavutada tasakaal nende kahe põhiõiguse vahel, nõuab põhiõiguste hulka kuuluva eraelu puutumatuse kaitse, et direktiivi 95/46 II, IV ja VI peatükis ette nähtud andmekaitse erandite ja piirangute puhul piirdutaks tingimata vajalikuga (vt selle kohta 16. detsembri 2008. aasta kohtuotsus Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia, C‑73/07, EU:C:2008:727, punkt 56).
65 Olgu märgitud, et harta artikkel 7, mis käsitleb õigust era- ja perekonnaelu austamisele, näeb ette õigused, mis vastavad Roomas 4. novembril 1950 alla kirjutatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „EIÕK“) artikli 8 lõikega 1 tagatud õigustele, ning seetõttu tuleb vastavalt harta artikli 52 lõikele 3 anda harta artiklile 7 sama tähendus ja ulatus, mis on EIÕK artikli 8 lõikel 1 vastavalt selle tõlgendusele Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikas (17. detsembri 2015. aasta kohtuotsus WebMindLicenses, C‑419/14, EU:C:2015:832, punkt 70). Sama kehtib ka harta artikli 11 ja EIÕK artikli 10 kohta (vt selle kohta 4. mai 2016. aasta kohtuotsus Philip Morris Brands jt, C‑547/14, EU:C:2016:325, punkt 147).
66 Sellest kohtupraktikast ilmneb, et tasakaalu saavutamiseks õiguse eraelu puutumatuse austamisele ja sõnavabaduse vahel on Euroopa Inimõiguste Kohus välja kujundanud rea asjakohaseid kriteeriume, mida tuleb arvesse võtta; nende hulka kuuluvad panus avalikes huvides toimuvasse debatti, andmesubjekti tuntus, avaldatud materjali sisu, andmesubjekti eelnev käitumine, avaldatu sisu, vorm ja tagajärg ning kõnealuse teabe omandamise asjaolud ja teabe paikapidavus (vt selle kohta EIK 27. juuni 2017. aasta kohtuotsus Satakunnan Markkinapörssi Oy ja Satamedia Oy vs. Soome, CE:ECHR:2017:0627JUD000093113, punkt 165). Samuti tuleb arvesse võtta seda, kas vastutaval töötlejal oli võimalus võtta kasutusele meetmeid, mis vähendaks õiguse eraelu puutumatusele riivet.
67 Käesoleval juhul ilmneb Euroopa Kohtule esitatud toimikust, et ei ole välistatud, et kõnealuse video salvestamine ja avaldamine, mis toimus ilma andmesubjekte salvestamisest ja salvestamise eesmärkidest teavitamata, riivab nende andmesubjektide ehk videos nähtavate politseiametnike põhiõigust eraelu puutumatuse austamisele.
68 Kui selgub, et kõnealuse video salvestamise ja avaldamise ainus eesmärk oli teabe, arvamuste või mõtete üldsusele avalikustamine, siis peab eelotsusetaotluse esitanud kohus hindama, kas on vaja kohaldada direktiivi 95/46 artiklis 9 ette nähtud erandeid ja kõrvalekaldeid, et viia õigus eraelu puutumatusele vastavusse sõnavabadust reguleerivate eeskirjadega, ja kas need erandid ja kõrvalekalded piirduvad tingimata vajalikuga.
69 Eeltoodud kaalutlustest lähtudes tuleb teisele küsimusele vastata, et direktiivi 95/46 artiklit 9 tuleb tõlgendada nii, et sellised faktilised asjaolud, nagu on kõne all põhikohtuasjas ehk politseijaoskonnas ütluste andmise käigus politseiametnikest videosalvestise tegemine ja selliselt salvestatud video avaldamine videosaidil, mis võimaldab kasutajatel videoid avaldada, vaadata ja jagada, võivad endast kujutada isikuandmete töötlemist ainult ajakirjanduse jaoks selle sätte tähenduses, juhul kui sellest videost ilmneb, et salvestamise ja avaldamise ainus eesmärk oli teabe, arvamuste või mõtete üldsusele avalikustamine – seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
70 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta artiklit 3 tuleb tõlgendada nii, et selle direktiivi kohaldamisalasse kuulub politseijaoskonnas ütluste andmise käigus politseiametnikest videosalvestise tegemine ja selliselt salvestatud video avaldamine videosaidil, mis võimaldab kasutajatel videoid avaldada, vaadata ja jagada.
2. Direktiivi 95/46 artiklit 9 tuleb tõlgendada nii, et sellised faktilised asjaolud, nagu on kõne all põhikohtuasjas ehk politseijaoskonnas ütluste andmise käigus politseiametnikest videosalvestise tegemine ja selliselt salvestatud video avaldamine videosaidil, mis võimaldab kasutajatel videoid avaldada, vaadata ja jagada, võivad endast kujutada isikuandmete töötlemist ainult ajakirjanduse jaoks selle sätte tähenduses, juhul kui sellest videost ilmneb, et salvestamise ja avaldamise ainus eesmärk oli teabe, arvamuste või mõtete üldsusele avalikustamine – seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

matches: kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus


Lääne-Harju valla mittetulundustegevuse toetamise kord – Riigi Teataja
Lääne-Harju valla mittetulundustegevuse toetamise kord
Lääne-Harju valla mittetulundustegevuse toetamise kord - sisukord
§ 3 Toetuse eraldamise tingimused
§ 7 Määruse rakendamiseks vajalike dokumentide vormide kinnitamine ja toetuse suurus
RT IV, 06.12.2018, 24
Vastu võetud 27.11.2018 nr 25
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5, noorsootöö seaduse § 8 punkti 2, spordiseaduse § 3 punkti 2 alusel.
(1) Määruse eesmärk on toetada mittetulunduslikke tegevusi, mis edendavad kohalikku omaalgatust ja Lääne-Harju valla arengut.
(2) Lääne-Harju valla eelarvest mittetulundustegevuse toetamise kord (edaspidi kord) reguleerib Lääne-Harju vallas (edaspidi vald) mittetulundustegevuse toetuse taotlemist, määramist ja maksmist ning toetuse kasutamise järelevalvet.
1) toetus - valla eelarvest rahaliste vahendite eraldamine taotleja poolt läbiviidava tegevusega seotud kulude katteks;
2) taotleja - toetust taotlev mittetulundusühing, sihtasutus või seltsing;
3) toetatav tegevus - mittetulunduslik hariduse, kultuuri-, spordi-, noorsootöö, vaba aja veetmise, loodus- ja keskkonnahoiu, terviseedenduse, külaliikumise või muu valdkonna tegevus, mis on suunatud valla arengule ja elanike heaolule olles kooskõlas valla arengukavaga.
§ 3. Toetuse eraldamise tingimused
(1) Toetuse eraldamise tingimuseks on, et taotleja ja toetatav tegevus vastab käesoleva määruse § 2 punktides 2 ja 3 sätestatule.
(2) Toetus määratakse taotlejale, kes on nõuetekohaselt täitnud kohalike ja riiklike maksude tasumise kohustused ning esitanud korra kohased aruanded varasemalt saadud toetuste kasutamise kohta.
(1) Taotleja esitab Lääne-Harju Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) vormikohase taotluse hiljemalt 1. novembriks toetuse saamiseks järgneval kalendriaastal või hiljemalt 1. maiks toetuse saamiseks samal kalendriaastal.
(2) Kui taotluse esitamise tähtaegadeks ei olnud võimalik toetuse vajadust ette näha, võib toetuse saamiseks esitada taotluse vajaduse selgumisel. Sel juhul tuleb taotluses põhjendada, miks ei olnud taotlust võimalik tähtaegselt esitada.
(3) Vajadusel esitab taotleja käesoleva määruse § 5 lõikes 1 sätestatud tähtajaks täiendavad dokumendid ja/või kõrvaldab puudused.
(4) Toetuse saamise korral sõlmib vallavalitsus taotlejaga toetuse kasutamise lepingu.
(1) Taotleja ja esitatud taotluse nõuetekohasust ning vastavust korra tingimustele kontrollib vallavalitsuse haridus-, kultuuri- ja noorsootööosakond (edaspidi osakond). Vajadusel määrab osakond taotlejale kuni 10-päevase tähtaja täiendavate dokumentide esitamiseks ja puuduste kõrvaldamiseks. Tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel taotluse menetlus lõpetatakse.
(2) Vallavalitsuse poolt nimetatud hindamiskomisjoni ettepanekul otsustab toetuse andmise või mitteandmise ja toetuse suuruse vallavalitsus korraldusega:
1) 1. novembriks esitatud taotluste osas hiljemalt järgneva kalendriaasta 31. märtsiks;
2) 1. maiks esitatud taotluste osas hiljemalt 1. juuniks.
(3) Kui valla eelarve ei ole eelarveaasta alguseks vastu võetud, võib vallavalitsus hindamiskomisjoni ettepanekul määrata taotlejale iga kuu toetust 1/12 eelmisel eelarveaastal eraldatud toetuse summast.
(4) Toetuse eraldamisel on otsustamise aluseks:
1) tegevuse vastavus valla arengukavale;
2) kohaliku kultuuripärandi prioriteetide ja traditsioonide edendamine;
3) tegevuse mõjusus;
4) elanikkonna kaasatus ja kasusaajate arv;
5) taotleja eelarve selgus ja põhjendatus;
6) toetatava tegevuse järjepidevuse hoidmine.
(5) Toetus kantakse taotleja arvelduskontole vastavalt lepingule, mis sõlmitakse hiljemalt ühe kuu jooksul pärast vallavalitsuse korraldust toetuse eraldamise kohta.
(1) Toetuse saaja on kohustatud esitama vallavalitsusele toetuse kasutamise kohta vormikohase aruande vastavalt lepingule.
(2) Järelevalvet eraldatud toetuse sihtotstarbelise kasutamise üle teostab vallavalitsuse osakond, millel on õigus nõuda taotlejalt kuludokumente, seletusi ja vahearuandeid ning viibida toetatava tegevuse läbiviimise juures.
(3) Vallavalitsusel on õigus nõuda taotlejalt toetus täies mahus või osaliselt tagasi, kui:
1) toetuse saaja ei ole esitanud toetuse kasutamise aruandeid ja teisi nõutud dokumente või on esitanud valeandmeid toetuse kasutamise kohta;
3) muude toetuse kasutamise lepingus sätestatud tingimuste rikkumisel.
§ 7. Määruse rakendamiseks vajalike dokumentide vormide kinnitamine ja toetuse suurus
(1) Määruse rakendamiseks kinnitab taotluse ja aruande vormi vallavalitsus.
(2) Määruses käsitletud toetuse maksmiseks vajalike eelarveliste vahendite suuruse kinnitab Lääne-Harju Vallavolikogu koos vallaeelarve vastuvõtmisega.
(3) Vallaeelarves mittetulundustegevuse toetamiseks ettenähtud vahendeid kasutatakse järgmiselt:
1) 60% ettenähtud vahenditest 1. novembriks taotluse esitanutele toetuse maksmiseks;
2) 40% ettenähtud vahenditest 1. maiks taotluse esitanutele toetuse maksmiseks.
1) Keila Vallavolikogu 30.01.2015 määrus nr 27 „Seltsidele ja teistele ühingutele toetuste andmise korra kehtestamine”;
2) Paldiski Linnavolikogu 22.03.2012 määrus nr 4 „Paldiski linna eelarvest spordiklubidele, seltsidele ja teistele ühingutele toetuse taotlemise, määramise, maksmise ja aruandluse kord”;
3) Vasalemma Vallavolikogu 28.10.2003 määrus nr 26 „Vasalemma valla eelarvest seltsidele, klubidele ja teistele ühingutele toetuste taotlemise, määramise, maksmise ja aruandluse korra kehtestamine”.
(1) Toetuse saamiseks 2019. aastal on taotluste esitamise tähtajad hiljemalt 2. jaanuar 2019 ja 1. mai 2019.


text:
Protokoll Jaan Murro, Hans Luku ja Hans Märtini nõ
Tulid tulema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Murro Murro s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Lukk Lukk s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Märtin Märtin s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti kaebasid kaebama v pers.ind.ipf.pl.3. eesti siin siin adv eesti kohto kohus s sg.gen. eesti ees ees adp eesti , kirjavahemärk et et konj eesti nende see pron pl.gen. eesti naabri naaber s sg.gen. eesti mees mees s sg.nom. eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Sõlg Sõlg s_nimi sg.nom. eesti nende see pron pl.gen. eesti heina hein s sg.part. eesti maa maa s sg.gen. eesti keik kõik pron pl.nom. eesti see see pron sg.nom. eesti sui sui adv eesti oma oma pron sg.gen. eesti karjaga kari s sg.kom. eesti läbi läbi adv eesti sõkkunud eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti neile tema pron pl.all. eesti liig liig s sg.nom. eesti paljo palju adv eesti kahjo kahju s sg.gen. eesti teinud tegema v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti selle see pron sg.gen. eesti üle üle adp eesti kohto kohus s sg.gen. eesti seletust seletus s sg.part. eesti ja ja konj eesti otsust otsus s sg.part. eesti paluvad paluma v pers.ind.pr.pl.3. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti neile tema pron pl.all. eesti selle see pron sg.gen. eesti üle üle adp eesti ka ka adv eesti kahjo kahju s sg.gen. eesti tasumist tasumine s sg.part. eesti mõistetud mõistma v tud. eesti saaks saama v pers.knd.pr. eesti , kirjavahemärk nende see pron pl.gen. eesti nõudmine nõudmine s sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti nimelt nimelt adv eesti : kirjavahemärk Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Murrul Murro s_nimi sg.ad. eesti 15 15 number rubla rubla s sg.part. eesti raha raha s sg.nom. eesti
Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Lukkul Lukk s_nimi sg.ad. eesti 30 30 number leisikat leisikas s sg.part. eesti heino Heino s_nimi sg.nom. eesti
Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Märtinil Märt s_nimi sg.ad. eesti 20 20 number rubla rubla s sg.part. eesti raha raha s sg.nom. eesti
Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Sõlg Sõlg s_nimi sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsut kutsu s sg.part. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti olla olema v inf. eesti küll küll adv eesti oma oma pron sg.gen. eesti karjaga kari s sg.kom. eesti senna senna s sg.nom. eesti ka ka adv eesti puutunud puutuma v nud. eesti , kirjavahemärk aga aga konj eesti mitte mitte adv eesti üksinda üksinda adv eesti , kirjavahemärk vaid vaid adv eesti Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Kotzmanni Kotzmann s_nimi sg.gen. eesti kari kari s sg.nom. eesti olla olema v inf. eesti ka ka adv eesti seal seal adv eesti ühes ühes adp eesti tema tema pron sg.gen. eesti karjaga kari s sg.kom. eesti käinud käima v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti seda see pron sg.part. eesti ka ka adv eesti enese ise pron sg.gen. eesti kahjo kahju s sg.gen. eesti tasumise tasumine s sg.gen. eesti abiliseks abiline s sg.tr. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti alla alla adp eesti võtta võtma v inf. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti , kirjavahemärk kelle kes pron sg.gen. eesti üle üle adp eesti ka ka adv eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Tätta Tätta s_nimi sg.nom. eesti tunnistust tunnistus s sg.part. eesti voivad eesti anda andma v inf. eesti . kirjavahemärk
Sel sel lüh. eesti 24. 24. num eesti okt okt lüh. eesti . kirjavahemärk
Juures juur s sg.in. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti : kirjavahemärk kohtomees kohtu_mees s sg.nom. eesti H. H. lüh. eesti Laosson Laosson s_nimi sg.nom. eesti Abi abi s sg.nom. eesti J. J. lüh. eesti Laosson Laosson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Joh Joh s_nimi sg.nom. eesti . kirjavahemärk
Tellimise tellimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti , kirjavahemärk Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Lukk Lukk s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Märtin Märtin s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Murro Murro s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Sõlg Sõlg s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Kotzmann Kotzmann s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Tätta Tätta s_nimi sg.nom. eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti seda see pron sg.part. eesti küll küll adv eesti näinud nägema v nud. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Kotzmanni Kotzmann s_nimi sg.gen. eesti kari kari s sg.nom. eesti ükskord üks_kord adv eesti kaebajate kaebaja s pl.gen. eesti heina hein s sg.part. eesti maa maa s sg.gen. eesti peal peal adp eesti olnud olema v nud. eesti . kirjavahemärk
Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Kotzmann Kotzmann s_nimi sg.nom. eesti nimetas nimetama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti sest sest konj eesti midagi miski pron sg.part. eesti ei ei modadv eesti teadvad teadev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk voib võima v pers.ind.pr.sg.3. eesti olla olema v inf. eesti et et konj eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk tema tema pron sg.gen. eesti teadmise teadmine s sg.gen. eesti järele järele adp eesti olla olema v inf. eesti aga aga konj eesti kange kange adj sg.nom. eesti hoidmine hoidmine s sg.nom. eesti olnud olema v nud. eesti . kirjavahemärk
Kohto kohus s sg.gen. eesti liikmed liige s pl.nom. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti seda see pron sg.part. eesti kahjo kahju s sg.gen. eesti üle üle adp eesti takseerinud takseerima v nud. eesti ja ja konj eesti nimelt nimelt adv eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Murrol Murrol s_nimi sg.nom. eesti 2 2 number vaka vakk s sg.gen. eesti läbi läbi adp eesti söötmise söötmine s sg.gen. eesti pealt pealt adp eesti 20 20 number leisikat leisikas s sg.part. eesti heino Heino s_nimi sg.nom. eesti
Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Märtinil Märt s_nimi sg.ad. eesti 2 2 number vaka vakk s sg.gen. eesti läbi läbi adp eesti söötmise söötmine s sg.gen. eesti pealt pealt adp eesti 20 20 number leisikat leisikas s sg.part. eesti heino Heino s_nimi sg.nom. eesti
Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Lukkul Lukk s_nimi sg.ad. eesti 2 2 number vaka vakk s sg.gen. eesti läbi läbi adp eesti söötmise söötmine s sg.gen. eesti pealt pealt adp eesti 20 20 number leisikat leisikas s sg.part. eesti heino Heino s_nimi sg.gen. eesti
Kui kui konj eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiatel käija s pl.ad. eesti selle see pron sg.gen. eesti asja asi s sg.gen. eesti seletuseks seletus s sg.tr. eesti enam enam adv eesti midagi miski pron sg.part. eesti siia siia adv eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tuua tooma v inf. eesti ei ei modadv eesti olnud olema v nud.neg. eesti , kirjavahemärk siis siis konj eesti pidi pidama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti poolt poolt adp eesti mõistetama mõistma v eesti , kirjavahemärk """" kirjavahemärk et et konj eesti kaebatud kaevama v tud. eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Sõlg Sõlg s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Kotzmann Kotzmann s_nimi sg.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti nende see pron pl.gen. eesti paele paas s sg.all. eesti tõstetud tõstma v tud. eesti kahjo kahju s sg.gen. eesti tegemise tegemine s sg.gen. eesti kaebtuse eesti juures juures adp eesti süidlaseks süüdlane s sg.tr. eesti arvata arvama v inf. eesti oleks olema v pers.knd.pr. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti põhjussel eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Sõlg Sõlg s_nimi sg.nom. eesti maksaks maksma v pers.knd.pr. eesti , kirjavahemärk Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Murrul Murro s_nimi sg.ad. eesti 15 15 number leisikat leisikas s sg.part. eesti heino Heino s_nimi sg.nom. eesti
Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Lukkul Lukk s_nimi sg.ad. eesti 15 15 number leisikat leisikas s sg.part. eesti heino Heino s_nimi sg.nom. eesti
Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Märtinil Märt s_nimi sg.ad. eesti 15 15 number leisikat leisikas s sg.part. eesti heino Heino s_nimi sg.nom. eesti
Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Kotzmann Kotzmann s_nimi sg.nom. eesti maksaks maksma v pers.knd.pr. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Murrul Murro s_nimi sg.ad. eesti 5 5 number leisikat leisikas s sg.part. eesti heino Heino s_nimi sg.nom. eesti
Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Lukkul Lukk s_nimi sg.ad. eesti 5 5 number leisikat leisikas s sg.part. eesti heino Heino s_nimi sg.nom. eesti
Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Märtinil Märt s_nimi sg.ad. eesti 5 5 number leisikat leisikas s sg.part. eesti heino Heino s_nimi sg.gen. eesti
Seda see pron sg.part. eesti otsust otsus s sg.part. eesti aga aga konj eesti ka ka adv eesti 14 14 number p p lüh. eesti . kirjavahemärk s s lüh. eesti . kirjavahemärk sest sest konj eesti otsuse otsus s sg.gen. eesti andm andm lüh. eesti . kirjavahemärk
arvata arvama v inf. eesti täidaks täitma v pers.knd.pr. eesti ".""" kirjavahemärk
Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Sõlg Sõlg s_nimi sg.nom. eesti aga aga konj eesti ka ka adv eesti edaspidiseks edas_pidine adj sg.tr. eesti kahjo kahju s sg.gen. eesti tasumise tasumine s sg.gen. eesti maksjaks maksja s sg.tr. eesti jääb jääma v pers.ind.pr.sg.3. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti karjast kari s sg.el. eesti ära ära v eesti sõkutud eesti heina hein s sg.gen. eesti maa maa s sg.gen. eesti tükk tükk s sg.nom. eesti teise teine pron sg.gen. eesti selle see pron sg.gen. eesti kõrvas kõrv s sg.in. eesti oleva olev adj sg.gen. eesti heina hein s sg.gen. eesti maa maa s sg.gen. eesti jau eesti järele järele adv eesti kohto kohus s sg.gen. eesti takseerimise takseeri=mine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti vähem vähem adv eesti heino Heino s_nimi sg.nom. eesti annab andma v pers.ind.pr.sg.3. eesti ".""" kirjavahemärk
See see pron sg.nom. eesti otsus otsus s sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiatel käija s pl.ad. eesti kohe kohe adv eesti kuulutud kuuluma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti mõistetud mõistma v tud. eesti , kirjavahemärk eel eel adp eesti seisvad seisev adj pl.nom. eesti asja asi s sg.part. eesti , kirjavahemärk nenda nõnda adv eesti kui kui konj eesti sündinud sündima v nud. eesti , kirjavahemärk kirja kiri s sg.ill. eesti panna panema v inf. eesti . kirjavahemärk

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Riigihangete seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 14.02.2012, 1
07.02.2012 otsus nr 49
§ 1. Riigihangete seaduses (RT I, 23.02.2011, 40) tehakse järgmised muudatused:
„(5) Teenuste hankelepinguga tellitakse CPV määruse VI ja VII lisas nimetatud teenuseid. Kaitse- ja julgeolekuvaldkonna teenuste hankelepinguga tellitakse käesoleva seaduse lisades 3 ja 4 nimetatud teenuseid.”;
2) paragrahvi 14 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) sõlmitav leping või korraldatav ideekonkurss on seotud riigisaladusega või salastatud välisteabega riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse tähenduses või Eesti Panga turvalisuse või avaldamisele mittekuuluva teabega või kui lepingu täitmine eeldab kooskõlas õigusaktidega eriliste turvalisusnõuete täitmist või kui erandi kohaldamine on otseselt vajalik riigi oluliste huvide kaitsmiseks;”;
3) paragrahvi 14 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Kui käesoleva seaduse § 10 lõikes 1 nimetatud riigikaitse valdkonnas tegutsev hankija sõlmib kaitseotstarbelise lepingu, kohaldab ta käesolevas seaduses sätestatud korda ulatuses, mis on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 346 ja selle alusel kehtestatud õigusaktidest tulenevaga.”;
„(21) Kaitse- ja julgeolekuvaldkonna riigihanke piirmäär on summa, mille kehtestab perioodiliselt Euroopa Komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 216, 20.08.2009, lk 76–136), artikli 68 alusel ning mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Kaitse- ja julgeolekuvaldkonna riigihanke piirmäära avaldab registri vastutav töötleja registri veebilehel viivitamata pärast selle igakordset avaldamist Euroopa Komisjoni poolt.”;
„(3) Lihthanke korraldamise kohustuse maksumuse piirmäär (edaspidi lihthanke piirmäär) käesoleva seaduse tähenduses on 10 000 eurot asjade ja teenuste hankelepingu ning 30 000 eurot ehitustööde hankelepingu korral. Lihthanke piirmäär kaitse- ja julgeolekuvaldkonna riigihangete puhul on 40 000 eurot asjade ja teenuste hankelepingu ning 250 000 eurot ehitustööde hankelepingu korral.”;
„(21) Käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktis 1 nimetatud hankija võib kohaldada kaitse- ja julgeolekuvaldkonna hankelepingu sõlmimisel 2. peatükis sätestatud korda 51. peatükis sätestatud erisustega, kui hankelepingu eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on võrdne kaitse- ja julgeolekuvaldkonna riigihanke piirmääraga või ületab seda.”;
7) paragrahv 181 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 181. Ehitustööde ja ehitiste projekteerimise riigihangete korraldamise eeskirjad
(1) Ehitustööde riigihanke piirmäära ületavate ehitustööde ja ehitiste projekteerimise riigihangete korraldamise eeskirja kehtestab Vabariigi Valitsus majandus- ja kommunikatsiooniministri ettepanekul.
(2) Kaitse- ja julgeolekuvaldkonna ehitustööde ja ehitiste projekteerimise riigihangete korraldamise eeskirja võib määrusega kehtestada Vabariigi Valitsus kaitseministri ettepanekul.”;
8) paragrahvi 182 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Hankija võib lihthanke korraldamiseks kehtestada lihthanke dokumendi, lähtudes hankelepingu esemeks olevatest asjadest, teenustest või ehitustöödest. Lihthanke dokumendi koostamisel lähtub hankija käesoleva seaduse §-s 24, § 31 lõigetes 2–5 ja 8, §-des 32 ja 33, § 38 lõigetes 1–31 ja 5, §-des 39–41, §-des 47–50 sätestatust või mõnest neist. Kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas lihthanke dokumendi koostamisel võib hankija lähtuda käesoleva seaduse 51. peatükis sätestatud erisustest. Kui hankija ei kehtesta lihthanke dokumenti, lähtub hankija lihthanke korraldamisel riigihanke üldpõhimõtetest.”;
9) paragrahvi 30 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) esimesel võimalusel pärast oma majandus- või eelarveaasta algust majandus- või eelarveaasta jooksul kavandatavate asjade ostmise ja CPV määruse VI lisas ning käesoleva seaduse lisas 3 nimetatud teenuste tellimise hankelepingute kohta vastavalt asjade liikide või CPV määruse VI lisas ning käesoleva seaduse lisas 3 loetletud teenuste kategooriate kaupa;”;
10) paragrahvi 34 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Hankija võib jätta pakkujale pakkumuse tagatise tagastamata või selle realiseerida, kui pakkuja või taotleja jäetakse kvalifitseerimata käesoleva seaduse § 10310 lõikes 2 sätestatud alusel.”;
„(2) Hankija esitab registrile riigihanke aruande 20 päeva jooksul pärast hankelepingu sõlmimist ka juhul, kui hankelepingu maksumus ilma käibemaksuta ületab 10 000 eurot asjade või teenuste puhul või 30 000 eurot ehitustööde puhul. Kaitse- ja julgeolekuvaldkonna riigihanke puhul esitab hankija registrile riigihanke aruande 20 päeva jooksul pärast hankelepingu sõlmimist ka juhul, kui hankelepingu maksumus ilma käibemaksuta ületab 40 000 eurot asjade või teenuste puhul või 250 000 eurot ehitustööde puhul. Nimetatud kohustus ei kehti raamlepingu alusel sõlmitud hankelepingute korral.”;
12) seadust täiendatakse peatükiga 51 järgmises sõnastuses:
Peatüki kohaldamine
§ 1031. Sätete kohaldamine
Käesoleva seaduse § 15 alusel käesolevas peatükis sätestatud korras kaitse- ja julgeolekuvaldkonna hankemenetluste korraldamisel kohaldatakse käesoleva seaduse 2. peatükis sätestatut, kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti.
§ 1032. Kaitse- ja julgeolekuvaldkonna riigihanked
(1) Kaitse- ja julgeolekuvaldkonna riigihangeteks käesoleva seaduse tähenduses on:
1) selliste asjade ostmine, mis on projekteeritud või kohandatud sõjaliseks otstarbeks ning mõeldud kasutamiseks relvana, laskemoonana või sõjavarustusena, sealhulgas selle mis tahes osa, koostisosa ja alamkoost või üks nendest;
2) selliste julgeolekuotstarbeliste asjade ostmine, mis on seotud riigisaladuse või salastatud välisteabega, sealhulgas selle mis tahes osa, koostisosa ja alamkoost või üks nendest;
3) käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud asjadega otseselt seotud ehitustööde ja teenuste tellimine ning asjade ostmine selle elutsükli kõikide etappide jaoks;
4) sõjalise otstarbega ehitustööde ja teenuste tellimine või selliste julgeolekuotstarbeliste ehitustööde ja teenuste tellimine, mis on seotud riigisaladuse või salastatud välisteabega.
(2) Käesolevas peatükis sätestatud korda rakendatakse sellise hankelepingu sõlmimisel, mille esemeks on lõikes 1 nimetatud asjade ostmine, teenuste ja ehitustööde tellimine koos muude käesoleva seaduse reguleerimisalasse kuuluvate asjade ostmise, teenuste ja ehitustööde tellimisega, kui ühe hankelepingu sõlmimine on objektiivselt põhjendatud.
§ 1033. Seaduse rakendusala erisused kaitse- ja julgeolekuvaldkonna riigihangetes
(1) Käesolevas seaduses sätestatud korda ei ole hankija kohustatud rakendama, kui:
1) leping sõlmitakse ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi ja ühe või mitme kolmanda riigi vahel sõlmitud rahvusvahelisest kokkuleppest tuleneva erimenetluse alusel;
2) leping sõlmitakse kaitseväe üksuste paigutamisega seotud rahvusvahelise kokkuleppe alusel;
3) käesoleva seaduse kohaldamine kohustaks hankijat andma teavet, mille avalikustamist ta peab riigi oluliste julgeolekuhuvide vastaseks;
4) leping on seotud luuretegevusega, sealhulgas julgeolekuasutuse või kaitseväe luuretegevusega;
5) leping sõlmitakse sellise teadus- ja arendustegevusel põhineva koostööprogrammi raames, kus osalevad vähemalt kaks Euroopa Liidu liikmesriiki uue toote väljatöötamiseks ja vajaduse korral selle toote elutsükli või selle hilisemate etappide jaoks;
6) sõlmitakse leping, mis puudutab mittesõjaliste asjade ostmist, ehitustööde või teenuste tellimist logistilisel otstarbel ja mis sõlmitakse mõnes välisriigis, välja arvatud Euroopa Liidu liikmesriigis, ja mida täidetakse, kui väed paigutatakse väljapoole Euroopa Liidu territooriumi ning kui operatiivvajaduste tõttu tuleb need sõlmida operatsioonide piirkonnas asuvate ettevõtjatega;
7) riik hankijana sõlmib lepingu teise riigiga, kellelt ostetakse või tellitakse käesoleva seaduse § 1032 lõikes 1 nimetatud asju või teenuseid;
8) tellitakse finantsteenust, välja arvatud kindlustusteenus.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud koostööprogrammis osalev hankija teatab Rahandusministeeriumi kaudu Euroopa Komisjonile teadus- ja arendustegevuse kulude osa programmi üldmaksumusest, kulude jagamise kokkuleppest ja ostude kavandatavast osast hankija kohta, kui need on olemas.
§ 1034. Lihtsustatud korras tellitavad teenused
(1) Hankija ei ole kohustatud korraldama käesolevas seaduses sätestatud korras hankemenetlust sellise teenuste hankelepingu sõlmimisel, mille eeldatavast maksumusest rohkem kui 50 protsenti moodustavad käesoleva seaduse lisas 4 nimetatud teenused.
(2) Sõltumata käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust, on hankija kohustatud korraldama hankemenetluse, kui käesoleva seaduse lisas 4 nimetatud teenuste kõrval sellise teenuste hankelepingu esemeks olevate asjade ja teenuste eeldatav maksumus kokku või ehitustööde eeldatav maksumus on võrdne kaitse- ja julgeolekuvaldkonna riigihanke piirmääraga või ületab seda.
(3) Soovist sõlmida käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hankeleping, mille eeldatav maksumus ilma käibemaksuta ületab 40 000 eurot asjade või teenuste puhul või 250 000 eurot ehitustööde puhul, teatab hankija oma veebilehel või registri veebilehe kaudu.
(4) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud hankelepingu sõlmimist esitab hankija käesoleva seaduse §-s 37 sätestatud korras riigihanke aruande ja aruande lisa.
(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hankelepingu eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on võrdne kaitse- ja julgeolekuvaldkonna riigihanke piirmääraga või ületab seda, on hankija kohustatud lisaks käesoleva seaduse §-s 3 sätestatule järgima käesoleva seaduse §-s 1038 sätestatud tehnilise kirjelduse koostamise reegleid.
Hankemenetluse erisused hankelepingute sõlmimisel
§ 1035. Piiratud hankemenetlus, väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetlus ja võistlev dialoog
(1) Hankija on kohustatud hankelepingu sõlmimisel käesolevas peatükis sätestatud korras omal valikul korraldama hankemenetluse piiratud hankemenetlusena või väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetlusena.
(2) Hankijal on õigus korraldada hankemenetlus võistleva dialoogina, kui hankija ei ole objektiivselt võimeline kindlaks määrama oma vajadusi rahuldavaid tehnilisi lahendusi käesoleva seaduse §-des 33 ja 1038 sätestatu kohaselt või ei suuda objektiivselt piisava täpsusega kindlaks määrata hankega seotud õiguslikke või rahalisi asjaolusid ja seetõttu ei ole piiratud või väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetluse tulemusena ilma ebamõistlike kulutuste või tehniliste probleemideta võimalik hankelepingut sõlmida ning hankija sõlmib hankelepingu majanduslikult soodsaima pakkumuse alusel.
(3) Kui piiratud hankemenetluse, väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetluse või võistleva dialoogi puhul on kvalifitseeritud pakkujate või taotlejate arv väiksem kui hanketeates nimetatud taotlejate arvuline alammäär ja hankija arvates ei ole see konkurentsi tagamiseks piisav, võib hankija peatada hankemenetluse ja esialgse hanketeate uuesti avaldada, määrates uue tähtaja taotluste esitamiseks. Hankija teeb pakkumuse esitamise ettepaneku või ettepaneku alustada dialoogi mõlema hanketeate alusel kvalifitseeritud pakkujatega.
§ 1036. Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlus
1) piiratud hankemenetluse, väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetluse või võistleva dialoogi käigus ei esitatud ühtegi pakkumust või nõuetele vastavat pakkumust ega hankemenetluses osalemise taotlust või kui kõik esitatud pakkumused olid olemuselt erinevad hankedokumentides sätestatud hankelepingu eseme tehnilisest kirjeldusest ja riigihanke esialgseid tingimusi olemuslikult ei muudeta;
2) piiratud hankemenetluse, väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetluse või võistleva dialoogi käigus esitatud pakkumused ei vasta nõuetele või kui pakkumused ei ole kooskõlas käesoleva seaduse § 1037 alusel kehtestatud nõuetega ja riigihanke esialgseid tingimusi olemuslikult ei muudeta ning hankemenetlusse kaasatakse pakkujad ja taotlejad, kelle suhtes puuduvad käesolevas seaduses sätestatud hankemenetlusest kõrvaldamise alused ning kes vastavad kehtestatud kvalifitseerimise tingimustele ning kes esitasid algses hankemenetluses vorminõuetele vastava pakkumuse;
3) hankeleping on seotud välisriigis tegutsevate või tegutsema asuvate kaitseväe või politsei ja piirivalve üksuste õhu- või meretranspordi teenustega, mida hankija peab tellima ettevõtjatelt, kelle pakkumuse jõusoleku lühike tähtaeg ei võimalda kinni pidada käesoleva seaduse §-s 35 sätestatud tähtaegadest;
4) tehnilistel või kunstilistel põhjustel või ainuõiguse kaitsega seotud põhjustel saab hankelepingu sõlmida ainult ühe pakkujaga;
5) hankelepingu kiire sõlmimine on vajalik hankijast sõltumatute ettenägematute sündmuste tagajärjel tekkinud äärmise vajaduse tõttu, mis ei võimalda kinni pidada käesoleva seaduse §-s 35 sätestatud tähtaegadest.
(2) Teenuste ja asjade hankelepingu sõlmimisel on hankijal õigus lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alustele korraldada hankemenetlus väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlusena, kui:
1) tellitakse teadus- ja arendusteenust, välja arvatud käesoleva seaduse § 1033 lõike 1 punktis 5 sätestatud teenused;
2) hankelepingu esemeks olevaid asju toodetakse üksnes teadus- või arendustegevuse eesmärgil ja see ei hõlma asju, mida toodetakse tulu saamiseks masstoodanguna või teadus- või arendustegevusega seotud kulude katmiseks.
(3) Asjade hankelepingu sõlmimisel on hankijal õigus lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alustele korraldada hankemenetlus väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlusena, kui asju ostetakse:
1) samalt pakkujalt varem ostetud asjade osaliseks asendamiseks või täiendamiseks ja pakkuja vahetumise tõttu tuleks osta teistsuguste tehniliste omadustega asju, mis ei oleks olemasolevate asjadega tehniliselt kokkusobivad või mille käitamine ja hooldamine tooks kaasa tehnilisi probleeme, kusjuures sellise täiendava hankelepingu kestus ei või ületada viit aastat, välja arvatud juhul, kui pikem periood on vajalik, arvestades asjade, seadmete või süsteemide eeldatavat kasutusiga ning tehnilisi probleeme, mida tarnija vahetamine võiks põhjustada;
2) kaubabörsil;
3) eriti soodsatel tingimustel isikult, kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus, või pankrotihaldurilt võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe alusel.
(4) Ehitustööde või teenuste hankelepingu sõlmimisel on hankijal õigus lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alustele korraldada hankemenetlus väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlusena, kui tellitakse:
1) samalt pakkujalt esialgses projektis või hankelepingus mittesisaldunud, kuid esialgses hankelepingus kirjeldatud ehitustöödeks või teenuste osutamiseks ettenägematute asjaolude tõttu vajalikuks osutunud täiendavaid ehitustöid või teenuseid kuni 50 protsendi ulatuses esialgse hankelepingu maksumusest, kusjuures täiendavaid ehitustöid või teenuseid ei saa tehniliselt või majanduslikult esialgse hankelepingu esemest eraldada ilma hankijale suuri kulutusi põhjustamata või on täiendavad ehitustööd või teenused esialgse hankelepingu täitmiseks vältimatult vajalikud;
2) uusi ehitustöid või teenuseid, mis seisnevad samalt pakkujalt kuni viis aastat varem väljakuulutamisega läbirääkimistega või piiratud hankemenetluse tulemusel sõlmitud hankelepingu alusel tellitud ja esialgse projektiga kooskõlas olevate ehitustööde või teenuste kordamises.
§ 1037. Hankedokumendid
(1) Hankija võib hankedokumentides kehtestada pakkujale või taotlejale nõudeid, sealhulgas pakkuja või taotleja riigisaladuse töötlemisloa või tema töötaja riigisaladuse juurdepääsuloa või salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaadi olemasolu kohta, mille eesmärk on kaitsta riigisaladust või salastatud välisteavet, mida pakkujale või taotlejale hankemenetluse jooksul edastatakse. Hankija võib nõuda pakkujalt või taotlejalt ka selle tagamist, et tema allhankijad selliseid nõudeid järgivad.
(2) Kui hankeleping sõlmitakse eesmärgiga tagada piisavas koguses kaitse- ja julgeolekuotstarbeliste asjade ja teenuste usaldusväärne ja õigeaegne kohaletoimetamine või hoolduse, paranduse ja varuosade ning muu toetuse pidev kättesaadavus kõikides tingimustes, nõuab hankija pakkujalt või taotlejalt tarnekindluse nõuetele vastavuse kontrollimiseks hankedokumentides, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti või sellekohane teave ei ole nimetatud hanketeates, järgmistest andmetest ja dokumentidest ühe või mitme esitamist:
1) tõendeid või dokumente, mis näitavad hankijat rahuldaval viisil, et pakkuja või taotleja on suuteline täitma hankelepinguga seotud asjade ekspordi-, veo- ja transiidikohustusi, sealhulgas asjaomaselt Euroopa Liidu liikmesriigilt või liikmesriikidelt saadud lisadokumente;
2) viidet hankija suhtes kehtivale mis tahes piirangule, mis tuleneb ekspordikontrolli korrast või julgeolekumeetmetest;
3) tõendeid või dokumente, mis näitavad, et pakkuja või taotleja tarneahela korraldus ja asukoht võimaldab tal täita hankedokumentides sätestatud tarnekindlusnõudeid, ning kinnitust, et võimalikud muutused tarneahelas hankelepingu täitmise jooksul ei takista teda neid nõudeid täitmast;
4) pakkuja või taotleja kinnitust selle kohta, et ta on valmis täitma hankija võimalikke lisavajadusi hädaolukorras, erakorralise seisukorra või sõjaseisukorra ajal või sarnases olukorras teises Euroopa Liidu liikmesriigis või kolmandas riigis kokkulepitavate tingimuste kohaselt;
5) pakkuja või taotleja asukohariigi pädeva asutuse dokumenti, mis käsitleb hädaolukorras, erakorralise seisukorra või sõjaseisukorra ajal või sarnases olukorras teises Euroopa Liidu liikmesriigis või kolmandas riigis hankijale tekkida võivate suuremate vajaduste täitmist;
6) pakkuja või taotleja kinnitust, et ta tagab hankelepingu objektiks olevate asjade hooldamise, uuendamise või kohandamise;
7) pakkuja või taotleja kinnitust, et ta teavitab hankijat viivitamata kõikidest pakkuja või taotleja organisatsiooni struktuuris, tarneahelas või tööstusstrateegias toimunud muudatustest, mis võivad mõjutada tema kohustuste täitmist hankija ees;
8) pakkuja või taotleja kinnitust, et ta annab hankijale kokkulepitavate tingimuste kohaselt kõik varuosade, koostisosade, komplektide ja kaitsevarustuse tootmiseks vajalikud vahendid, muu hulgas joonised, litsentsid ja kasutamisjuhendid, kui ta ei suuda neid enam ise pakkuda.
(3) Pakkujalt või taotlejalt ei tohi nõuda Euroopa Liidu liikmesriigi kinnitust, mis piiraks kõnealuse riigi vabadust kohaldada kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste ja Euroopa Liidu õigusaktidega riigisisese ekspordi, veo või transiidilitsentsi kriteeriumeid asjaoludel, mis valitsevad litsentsimisotsuse ajal.
§ 1038. Tehniline kirjeldus
(1) Kui vastavas valdkonnas puudub tehniline norm, võetakse hankelepingu eseme tehnilise kirjelduse koostamisel aluseks alltoodud järjekorras:
1) Eesti standardiks üle võetud Euroopa standard;
2) Euroopa standard;
3) Euroopa tehniline tunnustus, mille on andnud Euroopa Liidu liikmesriigi määratud tunnustusasutus ja mis kinnitab, et tehnilisest seisukohast lähtudes sobib toode ettenähtud otstarvet täitma oma omaduste poolest, mis vastavad ehitustöödele esitatud põhinõuetele, oma tunnuste ja ettenähtud rakendamis- või kasutustingimustele vastavuse poolest;
4) ühtne tehniline kirjeldus, mis on kehtestatud Euroopa Liidu liikmesriigi tunnustatud ja Euroopa Liidu Teatajas avaldatud menetluse kohaselt;
5) rahvusvaheline standard;
6) mõne Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tehniline kontrollsüsteem;
7) tööstuses kasutatav ja seal laialdaselt tunnustatud tsiviiltehniline kirjeldus;
8) kaitsevaldkonna tehniline kirjeldus, mille järgimine ei ole kohustuslik ja mille on heaks kiitnud kaitsevaldkonnas korduvaks või pidevaks kohaldamiseks mõeldud tehniliste kirjelduste väljatöötamisele spetsialiseerunud standardiseerimisasutus ja nende standarditega sarnaste kaitseotstarbeliste asjade kirjeldus;
9) ehitustööde projekteerimise, arvestusmeetodite või teostamisega või toodete kasutamisega seotud Eesti algupärane standard, Eesti tehniline tunnustus või Eesti tehniline kirjeldus.
(2) Kui hankija on viidanud hankelepingu eseme tehnilises kirjelduses käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud alusele, ei lükka ta asjade või teenuste hankelepingu sõlmimisel pakkumust tagasi mittevastavuse tõttu, kui pakkuja tõendab oma pakkumuses hankijale vastuvõetaval viisil mis tahes asjakohaste tõendite abil, et tema pakutud lahendused on tehnilises kirjelduses esitatud nõuetega samaväärsed.
(3) Kui hankija on koostanud hankelepingu eseme tehnilise kirjelduse käesoleva seaduse § 33 lõikes 3 sätestatud korras hankelepingu eseme kasutusomaduste või funktsionaalsete nõuete alusel, ei lükka ta pakkumust tagasi, kui pakutavad ehitustööd, asjad või teenused vastavad mõnele käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–6 ja punktis 9 sätestatud alusele, mis käsitleb hankelepingu eseme tehnilise kirjelduse aluseks olevaid kasutusomadusi või funktsionaalseid nõudeid ja pakkuja seda hankijale vastuvõetaval viisil asjakohaste tõenditega tõendab.
§ 1039. Pakkuja ja taotleja hankemenetlusest kõrvaldamine
(1) Lisaks käesoleva seaduse § 38 lõikes 1 sätestatule ei sõlmi hankija hankelepingut isikuga ja kõrvaldab hankemenetlusest pakkuja või taotleja:
1) keda on või kelle seaduslikku esindajat on kriminaal- või väärteomenetluses karistatud terrorisüüteo, selle ettevalmistamise või üleskutse eest selle toimepanemisele või terrorisüüteo ja selle toimepanemisele suunatud tegevuse rahastamise ning toetamise eest ja kelle karistusandmed ei ole karistusregistri seaduse kohaselt sellest registrist kustutatud või kui karistus on tema elu- või asukohariigi õigusaktide alusel kehtiv;
2) kes on esitanud valeandmeid käesolevas peatükis või käesolevas peatükis sätestatu alusel hankija kehtestatud nõuetele vastavuse kohta.
(2) Lisaks käesoleva seaduse § 38 lõikes 2 sätestatule võib hankija kõrvaldada hankemenetlusest pakkuja või taotleja, kes:
1) ei ole teadaolevalt piisavalt usaldusväärne, et välistada riigi julgeolekule avalduvaid ohte või kelle suhtes või kelle esindaja suhtes on tõendatud raske süüline eksimus kutse- või ametialaste käitumisreeglite vastu, sealhulgas riigisaladuse või salastatud välisteabe kaitse või tarnekindluse kohustuste rikkumine varasemate hankelepingute täitmisel;
2) on jätnud hankija teavitamata käesoleva seaduse § 38 lõikes 1 või käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolude olulisest muutumisest.
(3) Hankija nõuab pakkujalt või taotlejalt koos tema kvalifikatsiooni tõendamiseks esitatavate dokumentidega kirjaliku kinnituse esitamist käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud asjaolude puudumise kohta.
(4) Kui hankijal on põhjendatud kahtlus, et pakkujal või taotlejal esinevad käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud alused, kohaldatakse käesoleva seaduse § 38 lõikes 5 sätestatut.
(5) Kui hankijal on põhjendatud kahtlus, et pakkujal või taotlejal esinevad käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud alused, võib ta selle tuvastamiseks teha järelepärimise julgeolekuasutustele või varasemate hankelepingute täitmise kohta teisele lepingupoolele või nõuda pakkuja või taotleja kirjalikku volitust pöörduda asjaomaste ametiasutuste poole nimetatud aluste puudumise kohta kinnituse saamiseks.
§ 10310. Pakkuja ja taotleja tehniline ja kutsealane pädevus
(1) Pakkuja või taotleja tehnilise ja kutsealase pädevuse kvalifitseerimise tingimustele vastavuse kontrollimiseks nõuab hankija hanketeates hankelepingu alusel ostetavate asjade, tellitavate teenuste või ehitustööde olemuse, koguse ja kasutusviisi järgi käesoleva seaduse § 41 lõikes 1 nimetatud ja järgmistest andmetest ja dokumentidest ühe või mitme esitamist:
1) olulisemate, kuni viimase viie aasta jooksul täidetud hankija määratletud tunnustele vastavate asjade müügi või teenuste osutamise lepingute, sealhulgas otstarbekuse ja olemasolu korral asjade või teenuste hankelepingute nimekiri koos nende maksumuse, sõlmimise kuupäevade ja infoga teiste lepingupoolte kohta;
2) riigihankelepingu täitmiseks, hädaolukorras, erakorralise seisukorra või sõjaseisukorra ajal või sarnases olukorras teises Euroopa Liidu liikmesriigis või kolmandas riigis hankija võimalike suuremate vajaduste rahuldamiseks või riigihankelepingu objektiks olevate asjade hooldamise, uuendamise või kohandamise tagamiseks pakkuja käsutuses olevate töövahendite, materjali ja tehnika kirjeldus;
3) töötajate ja nende oskusteabe kirjeldus või tarneallikate kirjeldus, samuti geograafiline asukoht, kui see on väljaspool Euroopa Liidu territooriumi.
(2) Kui sõlmitav leping on seotud riigisaladusega või salastatud välisteabega, kehtestab hankija hankedokumentides või pakkumuse esitamise ettepanekus kõik vajalikud meetmed ja nõuded riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitsmiseks nõutaval tasemel. Selleks võib hankija nõuda, et pakkumus sisaldab muu hulgas:
1) pakkuja või taotleja töötlemisloa või tema töötaja riigisaladuse juurdepääsuloa või salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaadi esitamist;
2) pakkuja või taotleja asukohariigi pädeva ametiasutuse tõendi esitamist või pakkuja või taotleja kinnituse esitamist, et nad tagavad nõuetekohaselt kogu nende käsutuses oleva või hankelepingu kehtivuse jooksul ja pärast hankelepingu lõpetamist neile teatavaks saava riigisaladuse ja salastatud välisteabe salastatuse kehtivate õigusaktide kohaselt.
(3) Hankija võib anda pakkujale või taotlejale, kellel käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud luba veel ei ole, lisaaega sellise loa saamiseks, viidates sellele võimalusele ja tähtajale hanketeates.
(4) Hankija kontrollib enne hankelepingu sõlmimist vajaliku loa olemasolu, nõudes pakkuja asukohariigi pädeva ametiasutuse tõendi esitamist riigisaladusele või salastatud välisteabele juurdepääsu- või töötlemisloa olemasolu kohta hankija määratud päeva seisuga pärast pakkumuse edukaks tunnistamise otsuse tegemist. Kui ilmneb, et pakkujal ei ole nimetatud päeval vajalikku luba, ei sõlmi hankija selle isikuga hankelepingut ja teeb uue otsuse tema kvalifitseerimata jätmise kohta.
(5) Kui edukaks tunnistatud pakkumuse esitanud pakkuja jäetakse kvalifitseerimata käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud alusel:
1) tunnistab hankija edukaks hinna poolest järgmise pakkumuse, kui ta sõlmib hankelepingu madalaima hinnaga pakkumuse alusel;
2) hindab hankija kõiki ülejäänud pakkumusi uuesti käesoleva seaduse § 50 lõike 2 järgi ja tunnistab edukaks pakkumuse, mis on vastavaks tunnistatud pakkumustest hanketeates, hankedokumentides või pakkumuse esitamise ettepanekus sätestatud pakkumuste hindamise kriteeriumide kohaselt kõige soodsam, kui ta sõlmib hankelepingu majanduslikult soodsaima pakkumuse alusel.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 1 sätestatud juhul on hankijal õigus nõuda kvalifitseerimata jäetud edukaks tunnistatud pakkumuse esitanud pakkujalt kahju hüvitamist esitatud pakkumuse ja järgmise edukaks tunnistatud pakkumuse maksumuse vahe osas.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 2 sätestatud juhul on hankijal õigus nõuda kvalifitseerimata jäetud edukaks tunnistatud pakkumuse esitanud pakkujalt kahju hüvitamist kõigi võimalike lisakulude osas, mis hankijal tuleb kanda hankelepingu sõlmimise tõttu edukaks tunnistatud pakkumuse asemel selle pakkumuse alusel, mis tunnistati edukaks pärast pakkumuste uuesti hindamist, samuti kulutuste osas, mis tulenesid uuest pakkumuste hindamisest.
(8) Käesoleva paragrahvi lõigetes 6 ja 7 sätestatud kahju hüvitisest arvatakse maha pakkujale tagastamata pakkumuse tagatis.
§ 10311. Raamlepingu sõlmimise erisus kaitse- ja julgeolekuvaldkonna riigihangetes
Hankija võib sõlmida raamlepingu tähtajaga kuni seitse aastat. Sellest pikem tähtaeg on lubatud, kui see on raamlepingu eseme tõttu objektiivselt vajalik ja põhjendatud.”;
13) paragrahv 1061 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 1061. Statistiliste andmete edastamine Euroopa Komisjonile
Rahandusministeerium edastab iga aasta 31. oktoobriks Euroopa Komisjonile Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 67, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ artiklis 76 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/81/EÜ artiklis 66 nimetatud statistilised andmed ja muu informatsiooni. Rahandusministeeriumil on õigus vajaduse korral teha lisapäringuid hankijatele statistiliste andmete ning muu informatsiooni koondamiseks.”;
14) seadust täiendatakse lisadega 3 ja 4.
Lisa 3 Riigihangete seaduse § 4 lõikes 5 viidatud teenused
Lisa 4 Riigihangete seaduse §-s 103.4 sätestatud korras tellitavad teenused


Regionaalsete kriisikomisjonide põhimäärus – Riigi Teataja
Regionaalsete kriisikomisjonide põhimäärus
Regionaalsete kriisikomisjonide põhimäärus - sisukord
§ 1 Regionaalsete kriisikomisjonide moodustamine
§ 5 Komisjoni esimehe ülesanded
§ 6 Komisjoni töö juhtimine
§ 7 Komisjoni istungid
§ 8 Komisjoni otsuse vastuvõtmine
§ 9 Komisjoni tööd teenindav üksus
RT I, 09.06.2017, 8
Vastu võetud 06.06.2017 nr 23
Määrus kehtestatakse hädaolukorra seaduse § 5 lõike 3 alusel.
§ 1. Regionaalsete kriisikomisjonide moodustamine
Neli regionaalset kriisikomisjoni (edaspidi komisjon) moodustatakse Päästeameti päästekeskuste (edaspidi päästekeskus) tegevuspiirkondades järgmiselt:
1) Ida päästekeskuse tegevuspiirkonnas Ida-Eesti regionaalne kriisikomisjon;
2) Lõuna päästekeskuse tegevuspiirkonnas Lõuna-Eesti regionaalne kriisikomisjon;
3) Lääne päästekeskuse tegevuspiirkonnas Lääne-Eesti regionaalne kriisikomisjon;
4) Põhja päästekeskuse tegevuspiirkonnas Põhja-Eesti regionaalne kriisikomisjon.
2) teeb Vabariigi Valitsuse kriisikomisjonile ning asutustele ettepanekuid hädaolukordade ennetamise, hädaolukordadeks valmistumise, hädaolukordade lahendamise, elanikkonna turvalisuse tagamise ja elutähtsate teenuste toimepidevuse korraldamise kohta regioonis;
3) kinnitab regionaalsete ja kohalike omavalitsuste kriisireguleerimisõppuste kava;
4) vaatab läbi komisjoni tegevuspiirkonda puudutavad hädaolukorra riskianalüüsid ja lahendamise plaanid;
5) moodustab alalisi ja ajutisi töörühmasid ning kinnitab nende töökorra;
6) moodustab vajaduse korral alalise või ajutise territoriaalse või valdkondliku alakomisjoni;
7) kinnitab komisjoni iga-aastase tööplaani;
8) kinnitab komisjoni töökorra;
9) täidab muid hädaolukorra seaduses ja muudes õigusaktides sätestatud ülesandeid.
1) vastava tegevuspiirkonna päästekeskuse juht;
2) vastava tegevuspiirkonna prefektuuri prefekt;
3) vastava tegevuspiirkonna Häirekeskuse keskuse juhataja;
4) Kaitseliidu esindaja;
5) Kaitseväe esindaja;
6) Kaitsepolitseiameti esindaja;
7) Keskkonnaameti esindaja;
8) Keskkonnainspektsiooni esindaja;
9) Maanteeameti esindaja;
10) vastava päästekeskuse valmisoleku büroo juhataja;
11) Terviseameti esindaja;
12) Veterinaar- ja Toiduameti esindaja.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud isikutele kuuluvad Ida-Eesti regionaalse kriisikomisjoni koosseisu:
1) Narva linnapea;
2) Jõhvi vallavanem;
3) Kohtla-Järve linnapea;
4) Lääne-Viru maavanem;
5) Ida-Viru maavanem.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud isikutele kuuluvad Lõuna-Eesti regionaalse kriisikomisjoni koosseisu:
1) Tartu linnapea;
2) Jõgeva maavanem;
3) Põlva maavanem;
4) Tartu maavanem;
5) Valga maavanem;
6) Viljandi maavanem;
7) Võru maavanem.
(4) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud isikutele kuuluvad Lääne-Eesti regionaalse kriisikomisjoni koosseisu:
1) Pärnu linnapea;
2) Järva maavanem;
3) Lääne maavanem;
4) Hiiu maavanem;
5) Pärnu maavanem;
6) Rapla maavanem;
7) Saare maavanem.
(5) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud isikutele kuuluvad Põhja-Eesti regionaalse kriisikomisjoni koosseisu:
1) Tallinna linnapea;
2) Harju maavanem.
(6) Kui komisjoni liikmel ei ole võimalik komisjoni tööst osa võtta, asendab teda asendusliige, kelle komisjoni liige on nimetanud teda alaliselt komisjoni istungil esindama. Kaitseliidu, Kaitsepolitseiameti, Keskkonnaameti, Keskkonnainspektsiooni, Maanteeameti, Terviseameti ning Veterinaar- ja Toiduameti esindaja alalise asendusliikme või asendusliikmed nimetab vastav asutus.
(7) Komisjoni liikme, alalise asendusliikme või asendusliikmete nimetamisest teavitatakse vastava tegevuspiirkonna päästekeskust kirjalikult.
(1) Komisjoni esimees on tegevuspiirkonna päästekeskuse juht.
(2) Komisjoni aseesimees on tegevuspiirkonna prefektuuri prefekt.
§ 5. Komisjoni esimehe ülesanded
1) esindab komisjoni riigi ja kohaliku omavalitsuse asutustes;
2) kutsub kokku komisjoni istungid;
3) kutsub vajaduse korral võtma komisjoni tööst osa isikuid, kes ei kuulu komisjoni koosseisu;
4) esitab vähemalt üks kord aastas komisjoni töö kohta aruande Vabariigi Valitsuse kriisikomisjonile.
§ 6. Komisjoni töö juhtimine
Komisjoni tööd juhib komisjoni esimees, tema äraolekul komisjoni aseesimees.
§ 7. Komisjoni istungid
(1) Komisjoni korralised istungid toimuvad komisjoni kinnitatud tööplaani kohaselt, kuid kõige harvem üks kord kvartalis.
(2) Komisjoni erakorralised istungid kutsub kokku komisjoni esimees või tema äraolekul komisjoni aseesimees vastavalt vajadusele.
(3) Komisjoni istungid protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla komisjoni esimees, tema äraolekul komisjoni aseesimees, ja protokollija.
§ 8. Komisjoni otsuse vastuvõtmine
(1) Komisjon on otsustusvõimeline, kui istungist võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust.
(2) Komisjoni otsus võetakse vastu kohalolijate lihthäälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab komisjoni esimehe, tema äraolekul komisjoni aseesimehe hääl. Kui ükski komisjoni liige hääletamist ei nõua, loetakse otsus ühehäälselt vastuvõetuks. Eriarvamused protokollitakse.
§ 9. Komisjoni tööd teenindav üksus
Komisjoni tööd teenindab tegevuspiirkonna päästekeskus, kes:
4) säilitab komisjoni istungite protokolle;
5) seirab komisjoni otsuste täitmist.
Käesoleva määruse § 3 lõike 2 punktid 4 ja 5, lõike 3 punktid 2–7, lõike 4 punktid 2–7 ja lõike 5 punkt 2 kehtivad kuni 1. jaanuarini 2018. aastal.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus tekstilõigus "§ 3 lõike 2 punktid 4 ja 5" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Siseministeeriumi 27.06.2017 taotlust nr 2-3/23-1.


Eesti Panga presidendi 9. mai 2008. a määruse nr 4 „TARGET2-Eesti reeglite kinnitamine” muutmine – Riigi Teataja
Eesti Panga presidendi 9. mai 2008. a määruse nr 4 „TARGET2-Eesti reeglite kinnitamine” muutmine
RT I, 29.01.2013, 1
Vastu võetud 23.01.2013 nr 2
Määrus kehtestatakse Eesti Panga seaduse § 2 lõike 2 punkti 4 ja § 14 punkti 5 ning krediidiasutuste seaduse § 87 lõike 2 alusel.
§ 1. Eesti Panga presidendi 9. mai 2008. aasta määruse nr 4 „TARGET2-Eesti reeglite kinnitamine” (RT I, 24.11.2011, 10, edaspidi määrus) lisas 1 „TARGET2-Eestis osalemise ühtsed tingimused” tehakse järgmised muudatused:
1) Artikli 29 lõike 1 punkt c muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„c) makseinfrastruktuuri rikete korral likviidsuse ümberjaotamise varumaksete ja eriolukorra varumaksete algatamist osalejate poolt.“;
2) Artikli 34 lõike 5 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kui osaleja osalemine on peatatud või lõpetatud, ei võta TARGET2-Eesti sellelt osalejalt vastu uusi maksejuhiseid.”;
3) Artikli 39 lõike 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kui osalejad toimivad maksjale või makse saajale makseteenuse osutajana, peavad nad täitma kõiki Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 75 ja 125 kohaselt kehtestatud haldusmeetmetest ja piirangutest tulenevaid nõudeid, mis on nende suhtes kehtivad, kaasa arvatud pädeva ametiasutuse teavitamise ja/või tehingute töötlemiseks loa taotlemise puhul.”;
4) I liite „Maksejuhiste töötlemise tehniline kirjeldus“ punkti 8 „ICMi kasutamine“ alapunkti 7 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „Osaleja tehniliste probleemide korral, kui ta ei saa ühtegi maksejuhist esitada, võib ta ICMi vahendusel teostada ettevalmistatud likviidsuse ümberjaotamise ja eriolukorra varumakseid.“;
5) IV liite „Talitluspidevuse ja eriolukorra meetmed“ punkti 7 „Osalejate või kõrvalsüsteemidega seotud rikked“ alapunktid a ja b muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„a) Osaleja probleemi, mis ei lase tal TARGET2s makseid arveldada, peab lahendama osaleja ise. Eelkõige võib osaleja kasutada omi lahendusi või ICMi võimalusi, st likviidsuse ümberjaotamise varumakseid ja eriolukorra varumakseid (CLS, EURO1, eelrahastatud STEP2).
b) Kui osaleja otsustab kasutada ICMi võimalust likviidsuse ümberjaotamise varumakse tegemiseks, avab Eesti Pank osaleja nõude alusel selle võimaluse ICMi kaudu. Kui osaleja seda nõuab, edastab Eesti Pank teistele osalejatele ICM-teate selle kohta, et osaleja kasutab likviidsuse ümberjaotamise varumakseid. Osutatud makseid kasutav osaleja vastutab ise likviidsuse ümberjaotamise varumaksete saatmise eest ainult neile osalejatele, kellega tal on kõnealused maksed kahepoolselt kokku lepitud, samuti nende maksetega seotud edasiste sammude eest.“;
6) VI liite „Tasud ja arved“ punkti 1 alapunktis a asendatakse summa „100 eurot“ summaga „150 eurot“ ja punkti 1 alapunktis b asendatakse summa „1250 eurot“ summaga „1875 eurot“;
7) VI liite „Tasud ja arved“ punktid 4 ja 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4. Otseosaleja poolt iga kaudse osaleja TARGET2 kataloogis registreerimise kuutasu on 20 eurot.
5. Adresseeritava BICi omanikule, otseste ja kaudsete osalejate filiaalidele, korrespondentidele ja adresseeritavate BICi omanike filiaalidele, kes kuuluvad ühte kontserni on TARGET2 kataloogis registreerimise ühekordne tasu 5 eurot.“;
8) VI liidest „Tasud ja arved“ täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) Adresseeritava BICi omaniku korrespondendile on TARGET2 kataloogis registreerimise kuutasu 5 eurot.“;
9) VI liite „Tasud ja arved“ punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„9. Punkti 1 alapunktis b sätestatud 1875 euro suuruse tasu maksab CAI rühma haldur ja punkti 1 alapunktis a nimetatud kuutasu 150 eurot maksavad kõik muud selle rühma liikmed. Kui AL rühm kuulub CAI rühma ja AL rühma haldur on ühtlasi CAI rühma haldur, tuleb 1875 euro suurust tasu maksta vaid üks kord. Kui AL rühm kuulub CAI rühma ja CAI rühma haldur ei ole AL rühma haldur, tasub CAI rühma haldur lisaks kuutasu 1875 eurot. Sellistel juhtudel saadetakse kõikide CAI rühma kontode (sh AL rühma kontode) tasusid sisaldav arve CAI rühma haldurile.“;
10) VI liite „Tasud ja arved“ punkti 11 alapunkti c teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kõrvalsüsteem võib valida ühe järgmisest kahest variandist: kas maksta püsivalt 0,80 eurot krediteerimiskorralduse eest (hinnapakett A) või maksta kahanevat tasu (hinnapakett B), järgmiste erisustega:
- hinnapaketi B puhul jagatakse krediteerimiskorralduste mahtu arvestavate järkude piirid kahega; ja
- lisaks püsitasudele I ja II tuleb tasuda igakuine püsitasu 150 eurot hinnapaketi A puhul ja 1875 eurot hinnapaketi B puhul.“.
§ 2. Määruse lisa 2 „Internetipõhiseks juurdepääsuks vajalikud täiendused ja muudatused TARGET2-Eestis osalemise ühtsetes tingimustes“ IIA liites „Internetipõhise juurdepääsu tasud ja arved“ tehakse järgmised muudatused:
„1. Otseosalejate maksejuhiste töötlemise kuutasu TARGET2-Eestis on 70 eurot iga internetipõhise juurdepääsu eest maksemooduli kontole, millele lisandub 150 eurot iga maksemooduli konto eest, ning 0.80 eurot iga tehingu eest (deebetkanne);“;
2) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
„21. Eesti Pank annab välja ja haldab tasuta kuni viit aktiveeritud sertifikaati iga osaleja iga maksemooduli konto kohta. Iga täiendava aktiveeritud sertifikaadi väljaandmise eest võtab Eesti Pank tasu 50 eurot. Lisaks väljaandmistasule võtab Eesti Pank iga täiendava aktiveeritud sertifikaadi eest ka haldustasu 11 eurot aastas. Aktiveeritud sertifikaadid kehtivad kolm aastat.“.
§ 3. Määruse lisas 3 „Päevasisese laenu andmine“ tehakse järgmised muudatused:
1) Artiklis 2 muudetakse mõiste „probleemsündmus“ definitsiooni alapunkt a ja sõnastatakse järgmiselt:
„a) kui üksus ei vasta enam lisas 1 sätestatud juurdepääsu tingimustele ja/või lisas 1, kohastel juhtudel ka lisas 2, sätestatud tehnilistele nõuetele või kui üksuse õigus toimida eurosüsteemi rahapoliitika osapoolena on peatatud või lõpetatud;“;
2) Artikli 6 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
„5) üksuse õigus toimida eurosüsteemi rahapoliitika osapoolena on peatatud või lõpetatud.“;
3) Artikli 6 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Kui Eesti Pank otsustab kooskõlas käesoleva artikli lõikega 4 eurosüsteemi rahapoliitika osapoole juurdepääsu päevasisesele laenule peatada, piirata või lõpetada, ei jõustu see otsus enne, kui EKP on selle heaks kiitnud.“.


A. Pu?kini tn 5-23 Narva linn | Varad
Krista Järvet
Tel: 3592 015
Tallinna mnt 9 Narva
a/a Sampo Pangas 334130400000
Info teisipäeviti 9.00-13.00 ja kolmapäeviti 13.00-16.00
A. Pu?kini tn 5-23 Narva linn
Täna vaadatud: 0 korda. Kokku vaadatatud 61 korda.
Üldpind: 35.4
Aadress: A. Pu?kini tn 5-23 Narva linn
Korraldaja: Krista Järvet
Alghind: 10 000.00 EUR
Katastritunnus(ed): 51101:007:0057
Kohtutäitur Krista Järvet avaldab teadaande täitemenetluse seadustiku (TMS) § 153 lõike 2 alusel.
Narva kohtutäitur Krista Järvet müüb avalikul ELEKTROONILISEL enampakkumisel Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja oksjonikeskkonnas https://www.oksjonikeskus.ee/ Irina Krassohhina'le (sünd. 17.08.1962) kuuluva ½ osa kaasomandist korteriomandist asukohaga A. Pu?kini tn 5-23 Narva linn (üldpind 35,40 m2, mis on kantud Tartu Maakohtu kinnistusosakonna registriossa nr 3385109 katastritunnusega 51101:007:0057).
Registriosa II jaos kande nr 3.1 all on omanik Natalja Sautter - ½ kaasomandist; kande nr 3.3 all Irina Krassohhina - ½ kaasomandist. 3.3 sisse kantud 11.01.2016. 7.01.2016 kinnistamisavalduse alusel muudetud 11.01.2016. Kohtunikuabi Eva Nemvalts.
Registriosa III jaos kande nr 1 all on seatud keelumärge Irina Krassohhina (isikukood 46208173728) kuuluvale mõttelisele osale kinnisasja käsutamise keelamiseks ITM Inkasso OÜ (registrikood 11100041) kasuks. 1.08.2016 kohtutäituri avalduse alusel sisse kantud 3.08.2016. Kohtunikuabi Eva Nemvalts.
Registriosa IV jaos kanded puuduvad.
Enampakkumine toimub keelumärkega tagatud nõude rahuldamiseks ning kustutatakse peale õnnestunud enampakkumist.
Omanikule on kohtutäituri poolt pandud kohustus lubada soovijatel tutvuda korteriomandiga 07.02.2020.a. kl 17.00 - 18.00.
Korteriomandi ½ osa alghind on 10000,00 eurot.
Enampakkumine algab 18.02.2020 kl 14.00 oksjonikeskkonnas ja lõpeb 25.02.2020 kl 17.00. Pikeneva lõpu intervall on 10 minutit. Enampakkumise samm on 100 eurot.
Enampakkumisel osaleda sooviv isik peab end oksjonikeskkonnas enampakkumisel osalejaks registreerima ja tasuma tagatisraha 10% alghinnast kohtutäituri ametialasele arveldusarvele. Enampakkumisele registreerimine algab teate avaldamisest oksjonikeskkonnas. Tagatisraha laekumise tähtaeg kohtutäituri ametialasele arveldusarvele ja registreerimine enampakkumisele lõpeb 18.02.2020.a. kl 12.00.
Enampakkumisele registreerimiseks tuleb esitada järgmised andmed: hinnapakkuja nimi, elukoht või asukoht, isikut tõendav dokument, esindaja puhul esindusõiguse aluseks olev dokument (notariaalselt tõestatud) ja andmed müüdava vara kohta.
Isik registreeritakse enampakkumisel osalejaks, kui registreerimistaotlus ja selle lisad (nõusolekud, volikirjad jms) vastavad enampakkumise tingimustele, tagatisraha on tasutud ning isik võib enampakkumisel pakkujana osaleda. Juhul kui pakkujat esindab volitatud esindaja, siis tuleb kohtutäiturile hiljemalt tagatisraha tasumise tähtajaks esitada volikiri. Vara soetamisel ühis- või kaasomandisse on vajalik esitada abikaasa või kaasomaniku allkirjastatud nõusolek enampakkumise lõppemise päevale järgneval päeval aadressile krista.jarvet@taitur.just.ee.
Tagatisraha suurusega 1000,00 eurot tuleb tasuda kohtutäituri Krista Järvet ametialasele kontole nr EE472200221069244110 SWEDBANK AS, selgitusse tuleb märkida "tagatisraha, kinnisasja aadress, osaleja nimi". Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Kohtutäitur võib tagatisrahana aktsepteerida ka tagatisraha suuruses antud Eesti või muu Euroopa Liidu liikmesriigi krediidiasutuse tähtajatut, tagasivõtmatut ja tingimusteta maksegarantiid. Tagatisraha ei pea maksma riik ja kohaliku omavalitsuse üksus ning Eesti Pank ning sissenõudja ja pandipidaja, kui nende nõue katab nõutava tagatisraha. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval.
Elektroonilise enampakkumise võitja peab tasuma ostuhinna enampakkumise lõppemise päevale järgneval tööpäeval TMS paragrahvi 93 lõikes 3 sätestatud viisil. Kui ostuhind ületab 12 700 eurot, tuleb ostuhinnast üks kümnendik tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval ning ülejäänud hind tuleb tasuda 15 päeva jooksul. Kui ostjaks on võlgnik, tuleb kogu ostuhind tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval (TMS § 93 lg 2).
Kinnisasja omandamisel laenuga kohaldatakse täitemenetluse seadustiku § 156 ülamärkes 1 toodut.
Kohtutäiturile tuleb enne enampakkumist teatavaks teha oma õigustest müüdavale asjale, kui nendest ei ole kohtutäiturile veel teatatud, ja neid õigusi kohtutäituri nõudmisel põhistada. Isikud, kellel on enampakkumist takistavaid õigusi, tuleb saavutada kokkuleppel sissenõudjaga või kohtulahendi alusel enne tulemi jaotamise päeva enampakkumise lõpetamine või peatamine. Keelumärke kinnistusraamatusse kandmise ajaks sissekandmata õigused teha enne enampakkumist kohtutäiturile teatavaks ja sissenõudja nõudmise korral need põhistada.
Vastavalt 01.01.2018 jõustunud korteriomandi- ja korteriühistuseaduse § 43 lg 2 korteriomandi võõrandamisel täitemenetluses ei vastuta selle omandaja korteriühistu ees käendajana võõrandaja korteriomandist tulenevata sissenõutavaks muutunud kohustuste eest.
Enampakkumise võitja ei pea ostuhinnale lisaks tasuma KÜ võlgnevust.
Korteriühistu peab TMS § 153 ülamärkega 1 lg 3 alusel esitama enne enampakkumist kohtutäiturile täiendava tõendi korteriomandist tuleneva nõude suuruse kohta, mis on muutunud sissenõutavaks pärast täitmisavalduse või § 149 ülamärkega 1 lg 4 nimetatud tõendi esitamist, kuid enne enampakkumise toimumist.
Korteriomandi- ja korteriühistuseaduse § 72 lg 1 ja 2 kohaselt kui enne seaduse jõustumist on korteriomand koormatud hüpoteegiga, on korteriühistu pandiõiguse suurus kuni hüpoteegi kehtivuse lõpuni viis protsenti täitemenetluses jaotamisele minevast tulemist, aga mitte rohkem kui antud seaduse § 44 lõikes 3 nimetatud summa. Kui korteriühistu pandiõiguse suurus on väiksem kui käesoleva seaduse § 44 lõikes 3 nimetatud summa, kohaldatakse ülejäänud osale esimesel vabal järjekohal oleva hüpoteegi kohta sätestatut.
Korteriomandi- ja korteriühistuseaduse § 44 kohaselt on korteriühistul korteriomandist tulenevate nõuete tagamiseks pandiõigus korteriomandile. Korteriühistu pandiõigusele kohaldatakse seadustes esimesel järjekohal oleva hüpoteegi kohta sätestatut. Korteriühistu pandiõiguse suurus on korteriomandi eelmise majandusaasta majandamiskulude summa. Korteriühistu pandiõiguse suurus määratakse korteriomanike üldkoosoleku poolt kinnitatud majandusaasta aruande järgi omandi ülemineku päeva seisuga. Kui korteriühistul on kohustus esitada majandusaasta aruanne korteriühistute registrile, määratakse korteriühistu pandiõiguse suurus registrile esitatud majandusaasta aruande järgi.
Kui võlgniku vara müüakse elektroonilisel enampakkumisel, on võlgnikul õigus sissenõudja nõue rahuldada enne elektrooniliselt toimuva enampakkumise lõppemist. Kui võlgnik või kolmas isik tasub kohtutäiturile raha, mis on vajalik sissenõudja nõude rahuldamiseks ja täitekulude ning kohtutäituri tasu katteks, tühistab kohtutäitur viivitamata oksjonikeskkonnas toimuva enampakkumise ning teavitab enampakkumisel osalejaid enampakkumise lõppemisest (kui nõue täidetakse otse sissenõudjale, tuleb kohtutäiturile tasuda täitekulud ning kohtutäituri tasu). Enampakkumisel osalejate makstud tagatisraha tagastatakse hiljemalt järgmisel tööpäeval.
Info e-mail: krista.jarvet@taitur.just.ee
Omanik: Irina Krassohhina (isikukood 46208173728)
Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=51026 ning tasuda tagatisraha 1 000 eurot Krista Järvet arveldusarvele nr EE472200221069244110 (SWEDBANK AS). Makseselgitus: „Tagatisraha 18.02.2020 12:00 oksjonil ID51026 osalemise eest. Kinnisvara: A. Puškini tn 5, Narva linn, Ida-Viru maakond". Tagatisraha loetakse tasutuks selle laekumise hetkest. Tagatisraha peab olema laekunud hiljemalt 18.02.2020 kell 12:00. Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval.
Enampakkumisele registreerimine algab 23.01.2020 kell 14:00 ja lõpeb 18.02.2020 kell 12:00.
Enampakkumine algab 18.02.2020 kell 14:00 ja lõpeb 25.02.2020 kell 17:00. Pikeneva lõpu intervall on 10 minut(it).
Menetluse nr: 167/2013/1616
Kohtutäitur Krista Järvet
Tallinna mnt 9, 20303 Narva
Telefon: 3594873
E-post: krista.jarvet@taitur.just.ee
Teadaande number 1572146