Kalender juuni 2018
Tähesuurus: < 8 >
1. juuni Tulge, hõisakem Issandale, hüüdkem rõõmuga oma päästekalju poole! Tulgem Tema palge ette tänamisega, hõisakem Temale kiituslauludega! Ps 95:1-2 Ps 103:1-5,14-22;Mk 15:33-39;Hb 2:1-10
Justinus, märter Roomas († u 165) 1Kr 1:18-21 Jh 15:18-21;
2. juuni Kristuses olete ka teie sellest ajast peale, mil te saite kuulda tõe sõna, oma pääste evangeeliumi; ja kelles teiegi, saanud usklikuks, olete kinnitatud tõotatud Püha Vaimu pitseriga. Ef 1:13 Ps 107:33-43;Js 45:18-19;
Õhtul: Ps 33:1-12;Am 5:7-15
3. juuni Jeesus ütles: "Kes iganes tahab päästa oma elu, kaotab selle, aga kes iganes kaotab oma elu minu pärast, leiab selle." Mt 16:25
2. pühapäev pärast nelipüha Kaduvad ja kadumatud aarded Kristus ütleb: Kes teid kuulda võtab, see võtab kuulda mind, ja kes teid kõrvale lükkab, see lükkab kõrvale minu. Lk 10:16 KLPR 263 Ps 49:6-10,16-21;Õp 30:7-9;1Tm 6:6-12;Mt 16:24-27 Armuline ja helde Jumal, kes Sa kingid meile taevaseid aardeid: rohkenda meie keskel oma armu. Juhi meid ajalike asjade kaudu Sinu taevaste andide maitsmisele. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 31:1-11
Õhtul: Ps 33:1-12;Õp 2:1-6
Johann Friedrich Cornelius Laaland, Peterburi kindralsuperintendent, kirikuelu edendaja (esimene eesti soost kirikujuht) († 1891)
4. juuni Jumal lunastab mu hinge surmavalla käest, sest Ta võtab mu vastu. Ps 49:16 Ps 147:12-20;Kg 5:14-19;Js 33:5-6
5. juuni Kaht asja ma palun Sinult, ära neid mulle keela, enne kui ma suren: pettus ja valekõne hoia minust eemal, vaesust ega rikkust ära mulle anna, toida mind aga vajaliku leivaga. Õp 30:7-8 Ps 70:2-6;Kg 6:1-12;Õp 3:13-18
Bonifatius, piiskop, märter, misjonär Saksamaal († 754) Ap 20:24-28 1Tm 6:12,15b-15
6. juuni Ent jumalakartus on suur tuluallikas, kui inimesele piisab sellest, mis tal on. Ei ole me ju midagi toonud maailma, nii ei suuda me ka midagi maailmast ära viia. Kui meil on aga elatist ja ihukatet, siis olgu neist meile küll. 1Tm 6:6-8 Ps 123;Õp 10:2-12;Ii 22:21-30
7. juuni Mina saan näha Su palet õiguses, saan täis Su palge paistusest, kui ma ärkan. Ps 17:15 Ps 115:1-3,12-18;1Tm 6:17-21;Õp 8:1-11
8. juuni Ükski ei või venna eest anda luna ega tema eest maksta Jumalale lunastushinda, sest nende hinge luna on liiga kallis ja peab jääma igavesti tasumata. Ps 49:8-9 Ps 54:3-9;Hb 11:23-27;Jk 5:1-9
9. juuni Jeesus ütles: "Mis kasu on inimesel, kui ta võidaks terve maailma, oma hingele teeks aga kahju? Või mis oleks inimesel anda ära oma hinge lunahinnaks?" Mt 16:26 Ps 61:2-9;Hb 10:32-34;
Õhtul: Ps 33:1-12;Js 45:1-3
Efraim Süüriast, diakon, kirikuisa († 373)
10. juuni Keegi ütles: "Issand, ma tahan sulle järgneda, kuid luba mul enne jätta hüvasti nendega, kes mul kodus on!" Aga Jeesus ütles: "Ükski, kes on pannud käe adra külge ja siis vaatab tagasi, ei kõlba Jumala riigile!" Lk 9:61-62
3. pühapäev pärast nelipüha Kutse Jumala riiki Kristus ütleb: Tulge minu juurde kõik, kes olete vaevatud ja koormatud, ja mina annan teile hingamise! Mt 11:28 KLPR 333 Ps 18:17-20,26-29;Hs 33:30-33;Hb 12:1-6;Lk 9:57-62 Issand Jumal, taevane Isa, Sina tahad, et kõik inimesed saaksid õndsaks ja jõuaksid tõe tundmisele. Sina kutsud meid püha sõna kaudu oma riiki. Hoia meid ükskõiksuse ja hoolimatuse eest ning aita meid, et võtaksime ilma kahtlemata ja tõrkumata Sinu kutse vastu, elaksime Sinu sõna järgi ning pääseksime taevasesse pidulauda. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 2:7-18
Õhtul: Ps 33:1-12;Lk 14:25-35
11. juuni Issand tõi mu välja lagedale, ta päästis minu, sest tal oli minust hea meel. Ps 18:20 Ps 147:12-20;Õp 9:1-18;Lk 16:16-17
Apostel Barnabas Ap 13:1-5 Jh 15:12–17
12. juuni Nad kuulevad küll Su sõnu, aga nad ei tee nende järgi. Aga kui see täide läheb, vaata, see läheb täide, siis saavad nad teada, et nende keskel on olnud prohvet." Hs 33:32-33 Ps 70:2-6;1Kr 7:17-19;Js 2:2-5
13. juuni Meie, kelle ümber on nii suur pilv tunnistajaid, pangem maha kõik koormav ja patt, mis hõlpsasti takerdab meid, ja jookskem püsivusega meile määratud võidujooksu! Hb 12:1 Ps 123;1Ts 2:1-12;Js 48:1-2,9-13
14. juuni Täna, kui te kuulete Ta häält, ärge tehke kõvaks oma südant. Ps 95:7-8 Ps 115:1-3,12-18;Js 6:8-10;Jl 2:12-14
15. juuni Issand, heldele Sa osutad heldust, laitmatu mehe vastu Sa oled laitmatu. Puhta vastu Sa oled puhas ja kõvera vastu Sa osutud keeruliseks.Ps 18:26-27 Ps 54:3-9;Lk 23:39-43;2Ts 1:11-12
Theoderich I, Eestimaa esimene piiskop (Lihula piiskop) († 1219)
16. juuni Võtke siis eeskujuks Teda, kes on kannatanud niisugust patuste vaenu enese vastu, et te ei väsiks ega teie hing ei nõrkeks. Hb 12:3 Ps 61:2-9;Jr 31:7-13;
Õhtul: Ps 33:1-12;2Aj 30:6-9
17. juuni Jeesus ütles: "Ei vaja arsti terved, vaid haiged. Aga minge ning õppige, mis see on: Ma ei taha ohvrit, vaid halastust!" Mt 9:12-13
4. pühapäev pärast nelipüha Kadunud ja jälle leitud Inimese Poeg on tulnud otsima ja päästma kadunut. Lk 19:10 KLPR 214 Ps 32:1-2,5-8;Ho 14:2-9;Ef 2:1-10;Mt 9:9-13 Issand Jeesus Kristus, Sina rõõmustad iga patuse pärast, kes meelt parandab ja südames Sinu poole pöördub. Otsi eksinuid ja kadunuid ning too nad tagasi enese juurde, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
Lisalugemine: 2Mak 2:1-18
Õhtul: Ps 33:1-12;Jr 50:4-7
Vennastekoguduse asutamine Herrnhutis (1727)
Heinrich Stahl, Narva ja Ingerimaa superintendent, eestikeelse kirikukirjanduse rajaja, esimese eestikeelse laulu– ja palveraamatu koostaja († 1657)
18. juuni Pöördu mu poole, Issand, ja ole mulle armuline, sest ma olen üksildane ja vilets! Ps 25:16 Ps 147:12-20;Lk 5:27-32;Js 43:22-25
† 1992 Karl Raudsepp, E.E.L.K. piiskop 1976–92
19. juuni Issand ütleb: Mina parandan nende taganemise, ma armastan neid oma heast tahtest, mu viha pöördub nendelt ära. Ho 14:5 Ps 70:2-6;2Ms 32:30-33:1;Km 10:6-16
Nikaia usutunnistus (325)
20. juuni Jumal, kes on rikas halastuselt, on meid koos Kristusega teinud elavaks oma suure armastuse pärast, millega ta meid on armastanud, kuigi me olime surnud üleastumistes - armu läbi te olete päästetud! Ef 2:4-5 Ps 123;Js 31:5-7;Mi 7:7-9,18-20
21. juuni Sinu oma olen mina, päästa mind, sest ma nõuan taga Su korraldusi! Ma olen eksinud nagu kadunud lammas. Otsi oma sulast, sest ma ei unusta Su käske! Ps 119:94,176 Ps 115:1-3,12-18;Js 10:20-27;2Ms 25:10-11,17-22
suvi 13.07
22. juuni 2Oma patu ma andsin Sulle teada ja oma pahategu ma ei katnud kinni; ma ütlesin: "Ma tunnistan Issandale oma üleastumised.? Siis andsid Sina mu patu süüteo andeks. Ps 32:5 Ps 54:3-9;Jh 18:1-9;Sk 8:9-15
23. juuni Teie olete armu läbi päästetud usu kaudu - ja see ei ole teist enestest, vaid see on and Jumalalt. Ef 2:8 Ps 61:2-9;Jr 31:17-21;
Õhtul: Ps 33:1-12;Gl 6:1-5
24. juuni Jeesus ütles: "Kas te arvate, et need galilealased olid suuremad patused kui kõik muud galilealased, et nad seda on kannatanud? Ma ütlen teile, ei sugugi, vaid kui teie ei paranda meelt, hukkute kõik nõndasamuti." Lk 13:2-3
5. pühapäev pärast nelipüha Halastage! Kandke üksteise koormaid, nõnda te täidate Kristuse seadust. Gl 6:1 KLPR 227 Ps 13:2-6;Ii 35:1-8;Rm 14:13-19;Lk 13:1-5 Kõigeväeline Jumal, halastaja Isa, anna meile õiget ja tõelist usku ning täida meid armastuse ja halastusega, et me Sind kogu südamest austaksime ja oma ligimest teeniksime, nagu Sina meid oled õpetanud. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 28:2-7
Õhtul: Ps 33:1-12;Am 7:1-6
25. juuni Kuid mina loodan Sinu helduse peale, mu süda ilutseb Sinu päästest. Ma tahan laulda Issandale, et Ta mulle on head teinud. Ps 13:6 Ps 147:12-20;Lk 5:17-26;Õp 14:21-34
Augsburgi Usutunnistus (1530) 1Tm 6:11-16;
Jaan Bergmann, pastor, kirjanik ja piiblitõlkija († 1916)
26. juuni Kui kaua Sa, Issand, unustad mind hoopis, kui kaua Sa peidad oma palet mu eest? Ps 13:2 Ps 70:2-6;Ne 9:1-3,29-36;2Kr 2:5-11
27. juuni Ärgem siis enam mõistkem kohut üksteise üle, vaid pigem võtkem kohustuseks mitte saada vennale komistuseks või kiusatuseks! Rm 14:13 Ps 123;Mk 11:20-26;1Sm 26:3b-5,7-9,12-18,21-25
28. juuni Minu ees nõtkub iga põlv, ütleb Issand, ja iga keel annab tunnustust Jumalale. Rm 14:11 Ps 115:1-3,12-18;1Kr 12:19-26;2Tm 2:14-19
Irenaeus, Lyoni piiskop, kirikuisa, märter († u 202) 2Pt 1:16-21;
29. juuni Kui kaua ma pean muret tundma oma hinges ja kandma kurbust päevast päeva oma südames? Kui kaua saab mu vaenlane suurustada mu vastu? Vaata ometi! Vasta mulle, Issand, mu Jumal! Ps 13:3-4 Ps 54:3-9;Js 53:6-8;Jk 4:11-12
Apostlite Peetruse ja Pauluse päev ehk peeterpaulipäev Ps 22:23,28-29,32 Sk 4:1-6a,10b-14 (või Hs 34:11-16) Ap 12:1-11 (või Ef 2:19-22) Mt 16:13-20 (või Jh 21:15-22) Kõigeväeline Jumal, kes Sa oma Poja Jeesuse Kristuse kaudu täitsid apostel Peetruse paljude heade andidega ja käskisid tal toita Sinu karja. Me palume Sind, tee kõik oma Kiriku sulased piiskopid, preestrid ja diakonid innukaks evangeeliumi tunnistamises. Juhi kõiki inimesi kuulma Sinu sõna ja ava neile taeva kuningriik. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
30. juuni Taotlegem seda, mida on vaja rahuks ja üksteise ülesehitamiseks! Rm 14:19 Ps 61:2-9;2Kr 13:10-13;
Õhtul: Ps 33:1-12;Am 3:3-8
JUUNI KUU LOOSUNG: Ärge unustage külalislahkust, sest selle läbi on mõned ise seda aimamata võtnud külalistena vastu ingleid. Hb 13,2
1. Reede Küll Jumal läkitab oma helduse ja ustavuse. Ps 57,4 Me oleme näinud ja tunnistame, et Isa on läkitanud Poja maailma Päästjaks. 1Jh 4,14 Kui sa oled kogenud Jeesuse ligiolekut, siis ole julge teisigi julgustama. Eenok Haamer 2Pt 1,16-21; Hb 12,12-17
2. Laupäev Sina oled mu pääste Jumal, sind ma ootan kogu päeva! Ps 25,5 Kui me aga loodame seda, mida me ei näe, siis me ootame seda kannatlikult. Rm 8,25 Issanda sõna annab perspektiivi, kui ei vaadata ainult negatiivsetele asjadele. Aino Gundersen Jh 14,7-14; Hb 12,18-24
1. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus ütleb oma jüngritele: Kes teid kuulda võtab, see võtab kuulda mind, kes teid kõrvale lükkab, see lükkab kõrvale minu. Lk 10,16 Lk 16,19-31; 1Jh 4,16b-21; Ps 76 Jutlus: Jr 23,16-29
3. Pühapäev Pimeduses tõuseb õiglastele valgus, armuline ja halastav ja õige. Ps 112,4 Rõõmuga tänage Isa, kes teid on teinud kõlblikuks osa saama pühade pärandist valguse riigis. Kl 1,12 Sina, Issand, lood valguse pimedusse, rõõmu kurbusesse, lohutuse maharõhutuile, selguse eksinuile, elu nõrkadele. Loo valgus ka minu päeva algusse. Sinu Sõna on valgus. Räägi mulle. Sinu tõde on elu. Jörg Zink
4. Esmaspäev Issand ütleb: "Et ta minusse on kiindunud, siis ma päästan tema." Ps 91,14 Jeesus ütleb: "Nõnda nagu Isa on armastanud mind, olen minagi armastanud teid. Jääge minu armastusse!" Jh 15,9 Suur haruldus on truu sõber, kes jääb oma sõbra kõrvale ka kõigis tema hädades. Sina, Issand, oled kõige ustavam sõber igal ajal ega ole ühtki, kes Sinuga sarnaneks. Thomas Kempisest Ap 4,(1-3)8-21; Hb 12,25-29
5. Teisipäev Rahvas tuli Moosese juurde ja nad ütlesid: "Me tegime pattu, et rääkisime vastu Jumalale ja sinule. Palu Issandat, et ta võtaks meilt ära need maod!" Ja Mooses palvetas rahva eest. 4Ms 21,7 Kui nüüd Poeg teid vabastab, siis olete tõepoolest vabad. Jh 8,36 Sa trööstid mind, mu kurbus on Sul teada - Sa mõistad põrmulapse ohkeid, valu. Kui eksis, võid kõik jälle korda seada ja murtud hinge armukätel talud. Milla Krimm 2Kr 1,23-2,4; Hb 13,1-14
6. Kolmapäev Issand Jumal on minu jõud. Ha 3,19 Sulle saab küllalt minu armust; sest vägi saab nõtruses täie võimuse! 2Kr 12,9 Kui me olukordadesse, mis meile hirmu teevad, Jeesuse kaasa võtame, siis muutuvad need korrapealt teiseks. See, mis meile näis hirmuäratava paratamatusena, osutub siis purustatuks, sest Tema on seal. Ema Basilea Schlink Hs 3,22-27; Hb 13,15-25
7. Neljapäev Joosep ütles vendadele: "Te mõtlesite küll mu vastu kurja, aga Jumal pööras selle heaks." 1Ms 50,20 Halastus kiidab end kohtust kõrgemaks. Jk 2,13 Kui Jumal meid täidab armastusega, halastava armastusega ligimese vastu, kes meile palju raskusi valmistab, saame õnnelikeks inimesteks. Ema Basilea Schlink Jh 21,15-19; Am 1,1-2; 3,3-8
8. Reede Sulle antakse uus nimi, mille määrab Issanda suu. Js 62,2 Hea karjane hüüab oma lambaid nimepidi ning viib nad välja. Jh 10,3 Sa oled minu karjane ka siis kui öö mind katab. Sa valvad seal, kus lambake kõik päevamured jätab ja tänab noore rohu eest ja juua et võis eluveest. Viid homme jälle teele! KLPR 284:3. Endel Mets Jr 20,7-11; Am 3,1-2.9-15
9. Laupäev Issand uurib läbi kõik südamed ning mõistab kõiki mõtteid ja püüdeid. 1Aj 28,9 Naatanael küsis Jeesuselt: "Kust sa mind tunned?" Jeesus vastas ja ütles talle: "Ma nägin sind viigipuu all, enne kui Filippus sind hüüdis." Jh 1,48 Iga põlvkond peab ise üle elama vaimuliku ärkamise, iga põlvkord peab ise vastu võtma Jeesuse Kristuse ja Jumala vaimu annid. Muidu kanname vaid kristlase nime. Osvald Tärk Jn 1,1-16; Am 4,1-13
2. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus ütleb: Tulge minu juurde kõik, kes olete vaevatud ja koormatud, ja mina annan teile hingamise! Mt 11,28 Lk 14,(15)16-24; Ef 2,17-22; Ps 36 Jutlus: 1Kr 14,1-3.20-25
10. Pühapäev Tõstkem oma südamed ja käed Jumala poole taevas! Nl 3,41 Palvetage püsivalt, valvake tänupalves! Kl 4,2 Sa ulatad oma käe neile, kes Sind appi hüüavad. Su parem käsi on sirutatud nende poole, kes pöörduvad. Juudi liturgia
11. Esmaspäev Issand on ligi kõigile, kes teda appi hüüavad, kõigile, kes teda tões appi hüüavad. Ps 145,18 Kõike, mida te iganes palves palute uskudes, seda te saate. Mt 21,22 Palve vastused ei ole ulme. Et neid kätte saada, on vaja usaldada, et Jeesus sinu palveid kuuleb. Ainult oodata tuleb kannatlikult. Jumala ajamõõdud erinevad meie omadest, pealegi Tema teab, millal on õige aeg vastata. Eenok Haamer Õp 9,1-10; Am 5,1-17
12. Teisipäev Ometi oled sa meie keskel, Issand! Meile on pandud sinu nimi, ära jäta meid maha! Jr 14,9 Te olete kõik usu kaudu Jumala lapsed Kristuses Jeesuses. Gl 3,26 Jah, nüüd on põrmus vaenlane, me rõõmuga Sind kiidame! Ta enam meid ei kohuta, sest võitjad me Su lastena. Halleluuja! KLPR 116:3. Kaspar Stolzhagen 2Ms 2,11-15(16-22)23-25; Am 5,18-24
13. Kolmapäev Oma tiivasulgedega kaitseb ta sind ja tema tiibade all sa leiad varju. Ps 91,4 Kui Jumal on meie poolt, kes võib olla meie vastu? Rm 8,31 Seda, kas sul on Jumal, on võimalik kergesti kindlaks teha. Mitte et sa saaksid Temast käega kinni haarata, Teda kinni võtta ja taskusse pista või laekasse panna. Temast kinni haaramine tähendab seda, et süda haarab Temast kinni ja ripub Tema küljes. Südamega Tema küljes rippumine ei ole aga midagi muud kui kogu oma usalduse Tema peale panemine. Martin Luther Jh 4,5-14(15-18); Am 6,1-14
14. Neljapäev Jumal olgu meile armuline ja õnnistagu meid; ta lasku oma pale paista meie peale, et maa peal tuntaks sinu teed, kõigi rahvaste seas sinu päästet! Ps 67,2-3 Jumal on teatanud meile oma tahtmise saladuse oma hea nõu kohaselt, mille ta Kristuses oli kavandanud aegade täiuse korraldamiseks, et Kristuses võtta kokku kõik, mis on taevas ja mis on maa peal. Ef 1,9-10 Õnnista mu elu, õnnista mu tööd! Vaigista mu valu, valgusta mu teed! Käest mul kinni võta ja mind taluta, ära iial jäta Sa mind üksinda! KLPR 336:4. Georg Kiviste Mt 15,29-39; Am 7,1-9
15. Reede Teda haavati meie üleastumiste pärast, löödi meie süütegude tõttu. Js 53,5 Selles on armastus - ei, mitte selles, et meie oleme armastanud Jumalat, vaid et tema on armastanud meid ja on läkitanud oma Poja lepitusohvriks meie pattude eest. 1Jh 4,10 Surmavald on murtav ja lõhatav ainult seestpoolt – seda on nüüd Jumal Jeesuse kaudu teinud. Aga enne kui sai toimuda ülestõusmine, tuli läbida surma tõsine vari. Arne Hiob Jh 6,37-40(41-46); Am 7,10-17
16. Laupäev Vaata, mu suur kibedus muutus rahuks: sina kiindusid mu hinge hukatuse augus, sest sa heitsid kõik mu patud oma selja taha. Js 38,17 Meie Issand Jeesus Kristus ise ja Jumal, meie Isa, kes meid on armastanud ja armust meile andnud igavese julgustuse ja hea lootuse, julgustagu teie südant ja kinnitagu teid igasuguses heas teos ja sõnas! 2Ts 2,16-17 Issandalt ei saa osta ega ka manipuleerimisega kavaldada ei tervist ega midagi muud, kuid hoolimata kõigest on Ta valmis jagama ülevoolavat armastust ja heldust. Aino Gundersen Jn 2,1-11; Am 8,1-10
3. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Inimese Poeg on tulnud otsima ja päästma kadunut. Lk 19,10 Lk 15,1-3.11b-32; 1Tm 1,12-17; Ps 139 Jutlus: 1Jh 1,5-2,6
17. Pühapäev Minu Vaim püsib teie keskel. Ärge kartke! Hg 2,5 Lootus ei jäta häbisse, sest Jumala armastus on välja valatud meie südamesse Püha Vaimu läbi, kes meile on antud. Rm 5,5 Sinu peale tahan loota, püha Isa, alati. Üksi Sa võid elu saata Poja läbi mullegi. KLPR 168:3. Aleksander Abel
18. Esmaspäev Nõnda ütleb Issand: "Ma tunnen neist rõõmu, tehes neile head." Jr 32,41 Jeesus ütleb: "Mina olen uks. Kes iganes läheb sisse minu kaudu, see pääseb ning käib sisse ja välja ning leiab karjamaad." Jh 10,9 Su ligi tahan olla, mu Jeesus, alati, Su püha risti alla, ma langen põlvili. Siin oma hinge mured kõik Sulle avaldan ja olgu need kui suured, Sult lohutust ma saan. KLPR 270:1. Alide Kolka Lk 7,36-50; Am 8,11-14
19. Teisipäev Kes teeb mu seaduste järgi, käib mu määruste järgi - tema ei sure oma isa süü pärast. Hs 18,17 Teid pole lunastatud kaduvate asjadega, hõbeda või kullaga teie tühisest esiisadelt päritud eluviisist, vaid Kristuse kalli verega. 1Pt 1,18-19 Sa oled surma läinud, meid oma lasteks teinud ja ostnud verega. Su pühad surmahaavad me hinge kosutavad – nüüd tuleme Sind tänama. KLPR 77:2. Carl Peter Ludwig Maurach Km 10,6-16; Am 9,1-10
20. Kolmapäev Issand avab sulle oma rikkaliku varaaida, taeva, andes su maale vihma õigel ajal ja õnnistades kõiki su kätetöid. 5Ms 28,12 Meie kõik oleme võtnud tema täiusest, ja armu armu peale. Jh 1,16 Isegi kui meile inimeste poolt palju head osaks saab, tähendab see ikkagi kõige vastuvõtmist Jumalalt Tema käsul ja korraldusel. Martin Luther Mi 7,7-9.18-20; Am 9,11-15
21. Neljapäev Issand Sebaot, õnnis on inimene, kes sinu peale loodab. Ps 84,13 Aabraham uskus, kui lootus näis lootusetu. Rm 4,18 Mu Jumal, kuis nii varjul oled, kuis imelised on Su teed! Mis kasu saadavad kõik mured; veel enne mind Sa muretsed! Mu Jumal, Isa, saada mind, et risti allgi kiidan Sind! KLPR 360:1. Salomo Franck Mt 18,15-20; Ho 1,1-9
22. Reede Hõiska ja rõõmusta, Siioni tütar, sest vaata, ma tulen ja asun su keskele, ütleb Issand! Sk 2,14 Jumala armastus meie vastu on saanud avalikuks selles, et Jumal oma ainusündinud Poja on läkitanud maailma, et me tema läbi elaksime. 1Jh 4,9 Su oma, Issand, on mu süda, Sa minu vara ja mu võit; mu eest Sa kandsid surmahäda, et mulle tõuseks elu koit. Sa maksid minu võla ära, mu hinge õnn ja kallim sära! KLPR 264:3. Gerhard Tersteegen Gl 3,6-14; Ho 2,1-3
23. Laupäev Issand ei jäta maha oma rahvast oma suure nime pärast. 1Sm 12,22 Te ju teate meie Issanda Jeesuse Kristuse armu, et tema, kuigi ta oli rikas, sai teie pärast vaeseks, et teie saaksite rikkaks tema vaesusest. 2Kr 8,9 Jumal on Jeesuses Kristuses laskunud meeleheite sügavusse, et sealgi olla meie kõrval. Toomas Paul Jn 3,1-10; Ho 2,4-15
4. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kandke üksteise koormaid, nõnda te täidate Kristuse seadust. Gl 6,2 Lk 6,36-42; Rm 14,10-13; Ps 58 Jutlus: 1Pt 3,8-15a(15b-17)
RISTIJA JOHANNESE SÜNNIPÄEV - JAANIPÄEV Ristija Johannes tunnistas: "Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema." Jh 3,30 Lk 1,57-67(68-75)76-80; Ap 19,1-7 Jutlus: 1Pt 1,8-12
24. Pühapäev Jumala nimi olgu kiidetud igavikust igavikku! Sest tema päralt on tarkus ja vägi. Tn 2,20 Ristija Johannes kostis: "Keegi ei suuda võtta midagi, kui see ei ole temale antud taevast." Jh 3,27 Püüa rääkida ilma auahnuseta, Jumala nimel, mitte kui õpetaja, vaid kui ise õppija, ning ära ürita mõju avaldada, seda teeb Jumala arm, aga sinu asi on rääkida alandlikult, südamelihtsuses. Õigeusu kirikust
25. Esmaspäev Oma nime pärast ära põlga meid, ära teota oma aujärge! Jr 14,21 Paulus kirjutab: "Me palvetame alati teie eest, et meie Jumal teeks teid oma kutsumise vääriliseks ja et ta oma väes teeks täielikuks kogu teie headuse meelepärasuse ja usu teo." 2Ts 1,11 Sina oled, vägev Issand, rikas heldusest ja tõest! Eks Sa oma vere valand iga inimhinge eest! Selle peale mina loodan, kõikumata usus ootan, kuni viimaks mulle ka oma heldust näitad Sa. KLPR 66:2. Johann Kaspar Lavater Mt 10,26-33; Ho 2,16-25
26. Teisipäev Mitte meile, Issand, mitte meile, vaid oma nimele anna au oma helduse pärast, oma ustavuse pärast! Ps 115,1 Meie Isa, kes sa oled taevas! Pühitsetud olgu sinu nimi! Mt 6,9 Ei mitte meile, mitte meile, vaid Sulle, Jumal, olgu au! Sa näitad täna, näitsid eile, kui suur Su, Isa, armu nõu. Tee lahti suu ja süda mul, et laulan kiitust Sul! KLPR 384:1. Joosep Liiv Jh 1,19-28; Ho 3,1-5
27. Kolmapäev Sa ei tohi tunnistada oma ligimese vastu valetunnistajana! 2Ms 20,16 Kui inimest peaks ka tabatama mingilt üleastumiselt, siis teie, vaimusaanud, parandage niisugust tasase vaimuga. Gl 6,1 Issand, halasta meie peale! Anna meile andeks meie abitus! Ära jäta meid pimeduse meelevalda! Toomas Paul Lk 3,10-18; Ho 4,1-14
28. Neljapäev Õel jätku oma tee ja nurjatu mees oma mõtted ning pöördugu Issanda poole, siis halastab tema ta peale. Js 55,7 Sakkeus ütles aga Issanda ette astudes: "Vaata, Issand, poole oma varandusest annan ma vaestele, ja kui ma olen kelleltki midagi välja pressinud, siis ma annan neljakordselt tagasi." Aga Jeesus ütles talle: "Täna on sellele kojale tulnud pääste". Lk 19,8-9 Kui Jumala sõna tõsiselt võetakse, kuulutatakse ja kasutatakse, on sel selline jõud, et see ei kao iialgi vilja kandmata, vaid äratab üha uut mõistmist, rõõmu ja pühendumust ning teeb puhtaks südame ja mõtted. Martin Luther Ap 13,15-25; Ho 5,8-15
29. Reede Et sa mõtleksid ja häbeneksid ega avaks enam oma suud häbi pärast, kui ma sulle andeks annan kõik, mis sa oled teinud, ütleb Issand Jumal. Hs 16,61.63 Paulus kirjutab: "Ustav on see sõna ja väärib igati vastuvõtmist, et Kristus Jeesus on tulnud maailma päästma patuseid, kelle seast esimene olen mina." 1Tm 1,15 Ma teede tolmust leidsin Päästja jäljed, need määrasid mul uue elutee; sest ajast need mu hingele on kallid, tõid rõõmule mind läbi silmavee. Milla Krimm Jh 6,37-40(41-46); Ho 6,1-6
30. Laupäev Sinu peale loodavad need, kes tunnevad su nime; sest sa ei ole hüljanud neid, kes otsivad sind, Issand. Ps 9,11 Issand seisis minu kõrval ja tegi mu vägevaks. 2Tm 4,17 Issand, selle nädala lõppedes otsime Sinu rahu. Eemalda meist töö rutt, meie mõtete rahutus, südame ahistus, et oleksime vabad Sinu armastuseks, avatud Sinu valgusele, valmis Sinu jaoks, kes Sa oled meie lähedal. Jörg Zink Lk 7,24-30; Ho 8,1-14
1. Reede Lastekaitsepäev Jh 3:1-21 Kolmainu Jumal
2. Laupäev 2Kr 13:1-13 Kolmainu Jumal
3. Pühapäev Mk 2:23-28; 5Ms 5:12-15; Ps 81:3-11; 2Kr 4:6-11 Taevane abi
4. Esmaspäev Eesti lipu päev, lipuheiskamise päev 5Ms 15:1-11 Taevane abi
5. Teisipäev Jos 1:1-18 Taevane abi
6. Kolmapäev 1Kn 8:27-36 Taevane abi
7. Neljapäev Hiiumaa palvelate misjonireis ja suvefestival, 7.-10.06 Ps 34:1-16 Taevane abi
8. Reede Ps 66:1-20 Taevane abi
9. Laupäev Ps 68:1-13 Taevane abi
10. Pühapäev Mk 3:20-35; 1Ms 3:9-15; Ps 130:1-8; 2Kr 4:13-18 Elu võit
Kärdla Baptistikogudus, Laitse Kogudus, Mäevalla, Tapa Elava Usu Kogudus, Toronto Eesti Baptisti Kogudus
11. Esmaspäev Apostel Barnabase päev Hs 37:1-14 Elu võit
12. Teisipäev Ap 3:1-10 Elu võit
13. Kolmapäev 1Kr 15:1-11 Elu võit
14. Neljapäev Leinapäev, lipuheiskamise päev Rm 8:1-17 Elu võit
15. Reede KUSi lõpuaktus Mt 16:21-28 Elu võit
16. Laupäev Ilm 20:7-15 Elu võit
17. Pühapäev KUSi rännaku vormis palvekoolitus, 17.-21.06 Mk 4:26-34; Hs 17:22-24; Ps 92:13-16; 2Kr 5:6-10 Meeleparandus
Elva Baptistikogudus, Lauka (95), Rapla Vabakogudus (45), Ridala Baptisti Kogudus, Tartu Salemi Baptistikogudus, Tõrva Immaanueli Kogudus
18. Esmaspäev Jd 1:1-25 Meeleparandus
19. Teisipäev Ps 69:1-19 Meeleparandus
20. Kolmapäev Hs 33:1-9 Meeleparandus
21. Neljapäev Suve algus 13.07 Ilm 2:12-17 Meeleparandus
22. Reede Ilm 2:18-29 Meeleparandus
23. Laupäev VÕIDUPÜHA, lipuheiskamise päev Ilm 2:1-7 Meeleparandus
24. Pühapäev JAANIPÄEV, Ristija Johannese sünnipäev, Eesti Evangeeliumi Kristlaste 113. aastapäev, lipuheiskamise päev Lk 1:57-66; Js 49:1-6; Ps 139:1-15; Ap 13:22-26 Jumal hoiatab inimest
Avispea Vabakogudus, Kehra Kogudus, Leisi Baptisti Kogudus
25. Esmaspäev 5Ms 29:17-28 Jumal hoiatab inimest
26. Teisipäev 1Kn 13:1-10 Jumal hoiatab inimest
27. Kolmapäev 1Kn 21:17-29 Jumal hoiatab inimest
28. Neljapäev 2Kn 20:1-11 Jumal hoiatab inimest
29. Reede Apostlite Peetruse ja Pauluse päev e peeterpaulipäev Ii 33:14-33 Jumal hoiatab inimest
30. Laupäev Õp 22:17-29 Jumal hoiatab inimest
1. juuni p. Justinus, märter 1Pt 4:7 13; Ps 96:10,11-12,13; Mk 11:11-26 R: Issand tuleb, mõistma kohut kogu maailma.
2. juuni 8. nädala laupäev Jd 17:20 25; Ps 63:2,3-4,5-6; Mk 11:27-33 R: Mu hing januneb Sinu järele, Issand, mu Jumal. või v p-d Marcellinus ja Petrus, märtrid või Maarjalaupäev
3. juuni KRISTUSE PÜHIMA IHU JA VERE SUURPÜHA 2Ms 24:3-8; Ps 116:12-13,15+16bc,17-18; Hb 9:11-15; Mk 14:12-16,22-26 R: Ma tõstan üles päästekarika Issanda nimel.
4. juuni 9. nädala esmaspäev 2Pt 1:2 7; Ps 91:1-2,14-15ab,15cd-16; Mk 12:1-12 R: Sinu kätte, mu Jumal, ma panen oma lootus.
5. juuni p. Bonifatius, piiskop ja märter 2Pt 3:12-15a,17-18; Ps 90:2,3-4,10,14+16; Mk 12:13-17 R: Issand, Sina oled meile eluasemeks põlvest põlve.
6. juuni 8. nädala kolmapäev 2Tm 1:1 3,6 12; Ps 123:1-2ab,2cdefg; Mk 12:18-27 R: Ma tõstan oma silmad Sinu poole, Jumal. või p. Norbert, piiskop
7. juuni 9. nädala neljapäev 2Tm 2:8 15; Ps 25:4-5,8 9,10+14; Mk 12:28b-34 R: Issand, õpeta mulle oma teeradu.
8. juuni JEESUSE PÜHIMA SÜDAME SUURPÜHA Ho 11:1,3-4,8ef-9; [Ps] Js 12:2-3,4bc,4de-5; Ef 3:8-12,14-19; Jh 19:31-37 R: Te ammutate rõõmuga vett päästeallikaist.
9. juuni Pühima Neitsi Maarja puhtaima südame mälestuspäev Js 61:9-11; [Ps] 1Sm 2:1,4-5,6-7,8abcd; Lk 2:41-51 R: Mu süda rõõmutseb Issandas.
10. juuni AASTARINGI 10. PÜHAPÄEV 1Ms 3:9-15; Ps 130:1-2,3-4,5-6,7-8; 2Kr 4:13-5:1; Mk 3:20-35 R: Issanda juures on halastus, ja rohke lunastus.
† isa Stanisław Rymkiewicz SJ (1955, Kaunas)
11. juuni p. Apostel Barnabas Ap 11:21b-26; 13:1-3; Ps 98:1,2-3ab,3cd-4,5-6; Mt 10:7-13 R: Issand on ilmutanud oma õigust.
12. juuni 10. nädala teisipäev 1Kn 17:7–16; Ps 4:2–3,4–5,7–8; Mt 5:13–16 R: Issand, tõsta meie peale oma palge valgus.
13. juuni Padova p. Antonius, preester ja Kiriku doktor 1Kn 18:20-39; Ps 16:1bc 2ab,4,5+8,11; Mt 5:17-19 R: Kaitse mind, Jumal, sest ma otsin pelgupaika Sinu juures.
Narvas PADOVA P. ANTONIUS, PREESTER JA KIRIKU DOKTOR, SUURPÜHA Js 61:1-3a; Ps 89:2-3,4-5,21-22,25+27; Rm 12:3-13; Lk 10:1-9 R: Ma laulan Issanda heldusest igavesti.
NARVA KOGUDUSE PÜHAKUPÄEV
14. juuni 10. nädala neljapäev 1Kn 18:41–46; Ps 65:10abcde,10f-11,12–13; Mt 5:20–26 R: Vaikse meelega kiidetakse Sind Siionis, Jumal.
15. juuni 10. nädala reede 1Kn 19:9a,11–16; Ps 27:7–8a,8bc-9,13–14; Mt 5:27–32 R: Issand, ma otsin Sinu palet.
16. juuni 10. nädala laupäev 1Kn 19:19-21; Ps 16:1bc-2ab+5,7-8,9-10; Mt 5:33-37 R: Issand on mu põllu- ja mu karikaosa. või Maarjalaupäev
17. juuni AASTARINGI 11. PÜHAPÄEV Hs 17:22-24; Ps 92:2-3,13-14,15-16; 2Kr 5:6-10;Mk 4:26-34 R: Tänagem Issandat, sest Tema armastus kestab igavesti.
18. juuni 11. nädala esmaspäev 1Kn 21:1–16; Ps 5:2–3,5–6,7; Mt 5:38–42 R: Issand, võta kuulda mu ohkamist.
19. juuni 11. nädala teisipäev 1Kn 21:17–29; Ps 51:3–4,5–6abcd,11+16; Mt 5:43–48 R: Ole meile armuline, Jumal, sest me oleme patused. või v p. Romualdus, abt
20. juuni 11. nädala kolmapäev 2Kn 2:1,6–14; Ps 31:20,21,24; Mt 6:1–6,16–18 R: Olge kindlad, kes ootate Issandat.
21. juuni p. Aloisio Gonzaga, orduvend Srk 48:1–14; Ps 97:1–2,3–4,5–6,7; Mt 6:7–15 R: Las rõõmustavad Issandas õiged.
22. juuni 11. nädala reede 2Kn 11:1–4,9–18,20; Ps 132:11,12,13–14,17–18;Mt 6:19–23 R: Issand on valinud Siioni oma eluasemeks. või Nola p. Paulinus, piiskop või p-d John Fisher, piiskop, ja Thomas More, märtrid
23. juuni 11. nädala laupäev 2Aj 24:17–25; Ps 89:4–5,29–30,31–32,33–34; Mt 6:24–34 R: Ma hoian oma armastuse temale igavesti. või v Maarjalaupäev
24. juuni PÜHA RISTIJA JOHANNESE SÜNNIPÄEV. SUURPÜHA
Eelõhtumissa Jr 1:4–10; Ps 71:1–2,3–4a,5–6ab,15ab+17; 1Pt 1:8–12; Lk 1:5–17 R: Issand, sa oled kandnud mu eest hoolt emaihust alates.
Päevamissa Js 49:1–6; Ps 139:1bc-3,13–14ab,14c-15; Ap 13:22–26; Lk 1:57–66,80 R: Ma tänan Sind, Issand, et olen nii imeliselt loodud.
† isa Guy Barbier de Courteix (2011, Helsingi)
† isa Stanisław Rut SChr (1972, Poznań)
25. juuni 12. nädala esmaspäev 2Kn 17:5–8,13–15a,18; Ps 60:3,4–5,12–13; Mt 7:1–5 R: Issand, aita oma parema käega ja vasta meile.
26. juuni 12. nädala teisipäev 2Kn 19:9-11,14-21,31-35,36; Ps 48:2-3,3-4,10-11; Mt 7:6,12-14 R: Jumal kindlustab oma linna igavesti. või p. Josemaría Escrivá, preester
27. juuni 12. nädala kolmapäev 2Kn 22:8–13; 23:1–3; Ps 119:33–34,35–36,37+40; Mt 7:15–20 R: Õpeta mulle, Issand, oma määruste teed. või Aleksandria p. Kyrillus, piiskop ja Kiriku doktor
28. juuni p. Ireneus, piiskop ja märter 2Kn 24:8–17; Ps 79:1bcd-2,3–5,8,9; Mt 7:21–29 R: Päästa meid, Issand, oma auhiilguse pärast.
29. juuni P-DE APOSTLITE PEETRUSE JA PAULUSE SUURPÜHA. (PEETER-PAULIPÄEV)
TALLINNA TEMPLIPÜHA
Eelõhtumissa Ap 3:1-10; Ps 19:2-3,4-5; Gl 1:11-20; Jh 21:15-19 R: Üle kogu ilmamaa käib nende kõla.
Päevamissa Ap 12:1-11; Ps 34:2-3,4-5,6-7,8-9; 2Tm 4:6-8,17-18; Mt 16:13-19 R: Issand tõmbas mu välja kõigist mu hädaohtudest. Tänane korjandus määratud p. Peetruse andamiks
30. juuni 11. nädala laupäev Nl 2:2,10-14,18-19; Ps 74:1 2,3-4,5 7,20-21; Mt 8:5-17 R: Issand, ära unusta oma viletsate elu. või p-d püha Rooma Kiriku esimärtrid või Maarjalaupäev


Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendi ja enesekaitsevahendi tegevliikme elukohas hoidmise tingimused ning hoiule andmise kord – Riigi Teataja
Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendi ja enesekaitsevahendi tegevliikme elukohas hoidmise tingimused ning hoiule andmise kord
Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendi ja enesekaitsevahendi tegevliikme elukohas hoidmise tingimused ning hoiule andmise kord - sisukord
§ 2 Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendi ja enesekaitsevahendi elukohas hoidmise tingimused
§ 3 Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendi ja enesekaitsevahendi hoiuõiguse taotlemine
§ 4 Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendi ja enesekaitsevahendi elukohas hoidmise tingimuste eelkontroll
§ 5 Hoiuõiguse andmise otsustamine
§ 6 Hoiuõiguse arvestus ja hoiutingimuste järelkontroll
§ 7 Hoiuõiguse lõppemine
§ 8 Relva, laskemoona, erivahendi ja enesekaitsevahendi Kaitseliitu hoiule viimine
RT I, 27.03.2015, 32
Vastu võetud 25.03.2015 nr 7
Määrus kehtestatakse Kaitseliidu seaduse § 40 lõike 5 ja § 43 lõike 8 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse Kaitseliidu tegevliikme ja Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punkti 1 alusel valitud auliikme (edaspidi koos tegevliige) elukohas Kaitseväe ja Kaitseliidu relvaregistri Kaitseliidu relvaregistrisse (edaspidi Kaitseliidu relvaregister) kantud relva (edaspidi Kaitseliidu relv) ja laskemoona hoidmise tingimused ja hoiule andmise kord ning Kaitseliidu seaduse § 40 lõikes 2 nimetatud erivahendi (edaspidi erivahend) ja § 40 lõike 3 alusel kehtestatud määruses nimetatud enesekaitsevahendi (edaspidi enesekaitsevahend) hoiule andmise tingimused ja kord.
(2) Elukoht käesoleva määruse tähenduses on tegevliikme alaliseks elamiseks kasutatav elamu või korter, kus tegevliige Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendit ja enesekaitsevahendit hoida soovib või hoiab.
§ 2. Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendi ja enesekaitsevahendi elukohas hoidmise tingimused
(1) Kaitseliidu relva ja laskemoona elukohas hoidmise õiguse (edaspidi hoiuõigus) võib anda tegevliikmele, kellel on Kaitseliidu relva kandmise luba (edaspidi Kaitseliidu relvaluba).
(2) Erivahendi ja enesekaitsevahendi hoiuõiguse võib tegevliikmele anda, kui see on vajalik Kaitseliidu seaduse § 4 lõike 1 punktides 2, 3 ja 7 sätestatud ülesande täitmise eesmärgil teenistuskohustuse täitmiseks.
(3) Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendit ja enesekaitsevahendit peab hoidma tingimustes, mis tagavad selle säilimise, ohutuse ümbrusele ning välistavad kõrvaliste isikute juurdepääsu.
(4) Automaattulirelva ning kahte ja enamat tulirelva peab hoidma selleks kohandatud ja põranda, seina või ehituskonstruktsiooni külge statsionaarselt kinnitatud raudkapis (edaspidi relvakapp). Ühte Kaitseliidu relva, välja arvatud automaattulirelva, ei pea hoidma relvakapis, kui Kaitseliidu relva hoiuruum vastab käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tingimustele. Kaitseliidu relva hoitakse tühjaks laetuna.
(5) Kokku rohkem kui kaheksat Kaitseliidu relva ja muud relva peab hoidma spetsiaalselt kohandatud ruumis (edaspidi relvahoidla) või relvakapis üheksa või enama tulirelva hoidmiseks.
(6) Laskemoona peab hoidma relvadest eraldi, lukustatavas kapis või karbis või relvakapis või relvahoidlas olevas relvast eraldatud lukustatud sektsioonis.
(7) Relvakapis või relvahoidlas võib koos Kaitseliidu relvaga hoida tegevliikmele kuuluvaid muid tulirelvi ja laskemoona, kui sellest on Kaitseliitu eelnevalt teavitatud.
(8) Kaitseliidu relva ei või hoida relvakapis või relvahoidlas, millele on juurdepääs mõnel kõrvalisel isikul.
(9) Relvahoidla ja relvakapp peavad vastama relvaseaduse § 46 lõike 10 alusel valdkonna eest vastutava ministri määrusega relvahoidlale ja relvakapile kehtestatud nõuetele.
§ 3. Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendi ja enesekaitsevahendi hoiuõiguse taotlemine
(1) Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendi ja enesekaitsevahendi hoiuõiguse saamiseks peab seda taotlev tegevliige (edaspidi taotleja) esitama kirjaliku hoiuõiguse taotluse (edaspidi taotlus).
(2) Taotlus esitatakse Kaitseliidu ülemale või tema määratud juhul Kaitseliidu relva ja laskemoona hoiuõiguse saamiseks malevapealikule ning erivahendi või enesekaitsevahendi hoiuõiguse saamiseks struktuuriüksuse ülemale (edaspidi koos ülem).
(3) Taotlus peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:
2) taotleja elukoht ja kontaktandmed;
3) Kaitseliidu struktuuriüksuse ja allüksuse nimetus, kuhu taotleja kuulub;
4) Kaitseliidu liikmekaardi number;
5) Kaitseliidu relva ja laskemoona korral Kaitseliidu relvaloa number relvaloa olemasolul;
6) andmed Kaitseliidu relva, sealhulgas selle olulise osa ja lisaseadme, või laskemoona kohta (liik, kaliiber, mudel, tootja, number) või erivahendi või enesekaitsevahendi kohta, mille hoiuõigust taotletakse;
7) erivahendi ja enesekaitsevahendi korral teenistuskohustus, mille täitmiseks seda vajatakse, ja elukohas hoidmise vajaduse põhjendus;
8) taotluse esitamise kuupäev ja taotleja allkiri.
(4) Kui tegevliige soovib koos Kaitseliidu relvaga hoida muid tulirelvi, peab ta esitama taotluses lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatule relvakapis või relvahoidlas hoitavate muude tulirelvade arvu.
(5) Kaitseliidu ülem võib kehtestada taotluse vormi.
§ 4. Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendi ja enesekaitsevahendi elukohas hoidmise tingimuste eelkontroll
(1) Enne hoiuõiguse andmist või sellest keeldumist peab ülema määratud isik (edaspidi kontrollija) Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendi või enesekaitsevahendi elukohas hoidmise tingimuste (edaspidi hoiutingimused) eelkontrollimiseks külastama taotluses märgitud elukohta.
(2) Eelkontrollist teatatakse taotlejale ette vähemalt 48 tundi. Taotleja nõusolekul võib etteteatamise aeg olla lühem.
(3) Eelkontrollimise käigus on kontrollijal õigus teha fotosid planeeritud hoiukoha ja hoiutingimuste jäädvustamiseks.
(4) Taotluses esitatud teabe või hoiutingimuste kontrollimiseks on kontrollijal ja ülemal õigus nõuda lisaandmete, -dokumentide ja -selgituste esitamist.
(5) Kontrollija märgib viie tööpäeva jooksul pärast eelkontrolli, kas hoiutingimused vastavad käesolevas määruse §-s 2 esitatud nõuetele. Juhul kui hoiutingimused ei vasta nõuetele, esitab kontrollija tuvastatud puuduste ülevaate. Märge hoiutingimuste kohta koos fotode ja ülevaatega loetakse taotluse osaks.
(6) Kaitseliidu ülem võib kehtestada eelkontrolli täpsemad nõuded ja korra.
§ 5. Hoiuõiguse andmise otsustamine
(1) Hoiuõiguse andmise otsustab ülem 90 päeva jooksul pärast taotluse või viimaste lisaandmete ja -dokumentide esitamist ja käesoleva määruse § 4 lõikes 5 ette nähtud märke tegemist ja ülevaate koostamist.
(2) Hoiuõiguse andmise kirjalikus otsuses märgitakse vähemalt järgmine:
3) elukoht, kus Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendi või enesekaitsevahendi hoidmine on lubatud;
4) andmed Kaitseliidu relva, sealhulgas selle olulise osa ja lisaseadme, või laskemoona kohta (liik, kaliiber, mudel, tootja, number ja kogus) või erivahendi või enesekaitsevahendi kohta, mille hoiuõigus antakse;
5) otsuse õiguslik alus ja põhjendus;
6) otsuse vaidlustamisviide;
7) otsuse tegija ees- ja perekonnanimi ning ametikoht.
(3) Hoiuõigus antakse tähtajatult, välja arvatud juhul, kui taotleja on ise taotlenud tähtajalist hoiuõigust või ilmnevad muud asjaolud, mille tõttu ei ole tähtajatu hoiuõiguse andmine põhjendatud.
(4) Hoiuõiguse andmisest keeldutakse, kui:
1) hoiutingimused ei vasta käesoleva määrus §-s 2 esitatud nõuetele;
2) Kaitseliidu relva hoiuõiguse taotlejal puudub kehtiv Kaitseliidu relvaluba või taotluse menetlemise ajal on keeldutud selle andmisest;
3) taotleja on keeldunud käesoleva määruse §-s 4 ette nähtud kontrollist või on teinud selle ajal takistusi;
4) taotlejal on kehtiv hoiuõigus muus kohas, kui taotluses näidatud elukoht.
(5) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikele 4 võib hoiuõiguse andmisest keelduda juhul, kui:
1) taotleja soovib elukohas hoida Kaitseliidu omandis olevat Kaitseliidu seaduse § 41 lõikes 4 nimetatud relva, mida kasutab Kaitseliiduga töösuhtes olev isik või teine Kaitseliidu liige või mida on vaja Kaitseliidu ülesannete täitmiseks;
2) taotleja soovib elukohas hoida sõjaväerelva, mida kasutab Kaitseliiduga töösuhtes olev isik või teine Kaitseliidu liige või mida on vaja Kaitseliidu ülesannete täimiseks;
3) relva hoiuõiguse taotlejal on Kaitseliidu relva, muu relva või laskemoona käitlemise nõuete rikkumise eest kehtiv karistus;
4) taotleja on rikkunud käesoleva määruse § 3 lõikes 4 sätestatud kohustust;
5) taotleja on varem rikkunud Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendi või enesekaitsevahendi hoiutingimuste nõudeid.
(6) Hoiuõiguse andmise või sellest keeldumise otsus tehakse taotlejale teatavaks kirjalikult taasesitatavas vormis 14 päeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(7) Kolme tööpäeva jooksul Kaitseliidu relva hoiuõiguse andmisest teavitatakse Kaitseliidu relvaregistri volitatud töötlejat, kes muudab registris Kaitseliidu relva asukoha andmeid.
§ 6. Hoiuõiguse arvestus ja hoiutingimuste järelkontroll
(1) Elukohas hoitavate Kaitseliidu relvade, laskemoona, erivahendite ja enesekaitsevahendite üle peetakse arvestust Kaitseliidu ülema kehtestatud korras.
(2) Elukohas hoitavate Kaitseliidu relvade üle peetakse arvestust Kaitseliidu relvaregistris.
(3) Vähemalt üks kord viie aasta jooksul külastab kontrollija hoiutingimuste järelkontrollimiseks hoiuõigusega tegevliikme elukohta.
(4) Järelkontrolli ei tohi teha sagedamini kui üks kord kahe aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui on alust arvata, et tegevliige on rikkunud hoiutingimusi või relva käitlemise nõudeid.
(5) Järelkontrollile kohaldatakse käesoleva määruse § 4 lõigetes 2–5 sätestatud ja lõike 6 alusel kehtestatud eelkontrolli nõudeid.
§ 7. Hoiuõiguse lõppemine
(1) Hoiuõigus lõppeb tähtaja lõppemisel.
(2) Hoiuõigus lõpetatakse viivitamata:
1) hoiuõigusega tegevliikme avalduse alusel;
2) Kaitseliidu relvaloa kehtivuse peatamisel või kehtetuks tunnistamisel;
3) Kaitseliidu liikmesuse peatamisel, muutumisel või lõppemisel, välja arvatud Kaitseliidu tegevliikme valimisel auliikmeks Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 sätestatud alusel;
4) Kaitseliidu relva, erivahendi või enesekaitsevahendi võõrandamisel;
5) Kaitseliidu relva, erivahendi või enesekaitsevahendi varguse või kaotsimineku korral;
6) Kaitseliidu relva, erivahendi või enesekaitsevahendi hoidmisel mujal kui käesoleva määruse § 5 lõike 2 punkti 3 alusel märgitud elukohas;
7) tegevliikme keeldumisel järelkontrollist või selle takistamisel;
8) juhul, kui viimasest järelkontrollist on möödunud üle viie kalendriaasta, välja arvatud juhul, kui kontrollimata jätmise on põhjustanud kontrollija tegevus või tegevusetus;
9) Kaitseliidu relva kasutamisel väljaspool Kaitseliidu teenistuskohustuste täitmist.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikele 2 võib hoiuõiguse lõpetada, kui:
1) hoiutingimused ei vasta käesoleva määruse §-s 2 sätestatud nõuetele ning on alust arvata, et puuduste kõrvaldamine mõistliku aja jooksul ei ole võimalik;
2) tegevliige on rikkunud Kaitseliidu relva või muu relva käitlemise nõudeid;
3) tegevliige on rikkunud käesoleva määruse § 2 lõikes 7 või § 3 lõikes 4 sätestatud kohustust;
4) tegevliige on olulisel määral rikkunud käesolevas määruses sätestatud Kaitseliidu relva ja laskemoona hoiule viimise kohustust;
5) Kaitseliit teeb sellekohase ettepaneku, kuna elukohas hoitav relv on Kaitseliidu või riigi omandis ja seda on vaja Kaitseliidu ülesannete täitmiseks.
(4) Hoiuõigus lõpetatakse Kaitseliidu ülema või tema volitatud malevapealiku kirjaliku otsusega, milles märgitakse vähemalt järgmine:
2) tegevliikme ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
3) hoiuõiguse andmise otsuse number ja kuupäev;
4) andmed Kaitseliidu relva, sealhulgas selle olulise osa ja lisaseadme, või laskemoona kohta (liik, kaliiber, mudel, tootja, number ja kogus) või erivahendi või enesekaitsevahendi kohta, mille hoiuõigus lõpetatakse;
(5) Hoiuõiguse lõpetamise otsus tehakse tegevliikmele teatavaks viivitamata kirjalikult taasesitatavas vormis.
§ 8. Relva, laskemoona, erivahendi ja enesekaitsevahendi Kaitseliitu hoiule viimine
(1) Hoiuõiguse lõppemise korral on tegevliige kohustatud Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendi või enesekaitsevahendi viivitamata Kaitseliitu hoiule viima.
(2) Juhul kui tegevliige jätab täitmata käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustuse viia Kaitseliidu relv või laskemoon hoiule Kaitseliitu, teavitab Kaitseliit viivitamata Kaitseministeeriumi ning Politsei- ja Piirivalveametit relva, selle olulise osa või laskemoona ebaseadusliku käitlemise kahtlusest.
(3) Juhul kui tegevliige ei viibi elukohas järjest üle 14 päeva, peab ta väljaspool relvakappi ja relvahoidlat hoitava Kaitseliidu relva ja laskemoona viima hoiule Kaitseliitu.
(4) Juhul kui tegevliige ei viibi elukohas järjest üle kuue kuu, peab ta elukohas hoitava Kaitseliidu relva, laskemoona, erivahendi ja enesekaitsevahendi viima hoiule Kaitseliitu, sõltumata selle elukohas hoidmise viisist.
(5) Kolme tööpäeva jooksul pärast Kaitseliidu relva hoiuõiguse lõppemist ja Kaitseliidu relva Kaitseliitu hoiule toomist teavitatakse Kaitseliidu relvaregistri volitatud töötlejat, kes muudab registris Kaitseliidu relva asukoha andmeid.
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist kehtinud korra alusel antud Kaitseliidu relva ja laskemoona hoiuõigus jääb pärast määruse jõustumist kehtivaks.
(2) Pärast käesoleva määruse jõustumist kuue kuu jooksul teavitab Kaitseliit kirjalikult Kaitseliidu relvaregistri volitatud töötlejat enne määruse jõustumist tegevliikmele elukohas hoidmiseks antud Kaitseliidu relvadest ja elukohtadest, kus tegevliikmel on õigus relva hoida.
(3) Käesoleva määruse § 6 lõikes 3 ettenähtud järelkontrolli tähtaega arvestatakse käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
(4) Enne käesoleva määruse jõustumist kasutusele võetud relvahoidla ja relvakapp tuleb käesoleva määruse nõuetega kooskõlla viia kahe aasta jooksul käesoleva määruse jõustumisest arvates.
Määrus jõustub 1. aprillil 2015. aastal.


§ 3 Huvihariduse ja -tegevuse toetuste liigid
§ 4 Huvihariduse ja -tegevuse toetamise tingimused
§ 7 Toetust saava organisatsiooni kohustused
RT IV, 07.12.2018, 4
Vastu võetud 29.11.2018 nr 48
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5, noorsootöö seaduse § 15¹ ja Vabariigi Valitsuse 6. veebruari 2015. a määruse nr 16 “Riigieelarve seaduses kohaliku omavalitsuse üksustele määratud toetusfondi vahendite jaotamise ja kasutamise tingimused ja kord“ § 1¹ alusel.
(1) Huvitegevuse ja huvihariduse toetamise korra eesmärgiks on kehtestada Eesti rahvastikuregistri (edaspidi rahvastikuregister) andmetel Rapla vallas elavatele ning Rapla valla ja vallaga külgnevate valdade huvikoolides õppivatele või muu huvitegevusega tegelevatele eeskätt 7–19-aastastele noortele ühtne huvihariduse ja huvitegevuse toetuse (edaspidi toetus) andmise kord (edaspidi kord).
(2) Toetuse andmise eesmärgiks on:
1) huvihariduse ja -tegevuse kvaliteedi ja kättesaadavuse parandamine ning uuenduslike huvialade ja -tegevuste arvu suurendamine;
2) noorte toetamine huvikoolides õppimisel ning huvitegevusega tegelemisel;
3) noortele mitmekesisemate osalusvõimaluste pakkumine ja osalemise toetamine laagrites, võistlustel või konkurssidel.
(3) Määrus reguleerib riigieelarvest huvihariduse ja -tegevuse toetuseks Rapla vallale eraldatud vahendite kasutamist.
(4) Erandlikud juhud, mida ei ole selles korras reguleeritud, lahendab vallavalitsus.
(5) Huvihariduse ja -tegevuse kava kinnitab vallavalitsus.
1) huviharidus – pikaajaline süsteemne juhendatud tegelemine huvialaga vaba tahte alusel üldhariduse tasemeõppest ja kutseõppest vabal ajal, omandades süvendatud teadmisi ja oskusi valitud huvialal. Huviharidust omandatakse huvikoolis või erakooli seaduse alusel tegutsevas koolis;
2) huvitegevus – lühiajaline süsteemne juhendatud tegelemine huvialaga vaba tahte alusel üldhariduse tasemeõppest ja kutseõppest vabal ajal, et omandada süvendatud teadmisi ja oskusi valitud huvialal kultuuri, spordi, muusika, kunsti, loodus- ja täppisteaduste või tehnoloogia valdkondades. Huvitegevusega tegeletakse huviringides, klubides, stuudiotes jne;
3) huvikool – haridusasutus, mis tegutseb noorsootöö valdkonnas ning loob eeldused ja võimalused noortele huvihariduse omandamiseks, sealhulgas oma keele ja kultuuri viljelemise võimalused huvihariduse erinevates valdkondades. Huvikool on registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis (edaspidi EHIS) ja omab koolitusluba;
4) organisatsioon - huviharidust või -tegevust pakkuv asutus, sealhulgas üldhariduskool, huvikool, rahvamaja, noortekeskus, mittetulundusühing jms. Organisatsioon on registreeritud äriregistris ja tegutseb Rapla vallas või vallaga külgnevas vallas või pakub sellise spetsiifikaga huviala, mida ei ole võimalik pakkuda Rapla valla või vallaga külgneva valla territooriumil;
5) õppekoha maksumus (edaspidi kohatasu) – majandusaastaks huvikooli pidaja kinnitatud õppekoha tegevuskulu arvestuslik maksumus, mida makstakse huvihariduse omandamiseks ühel huvialal ühe õppuri kohta.
§ 3. Huvihariduse ja -tegevuse toetuste liigid
(1) Huvihariduse ja -tegevuse toetuse liigid on:
1) huvikooli toetus, mida makstakse EHISes registreeritud huvikooli kulude katmiseks;
2) huvitegevuse toetus, mida makstakse huviringide, klubide, stuudiote jne, mis ei ole registreeritud EHISes, kulude katmise ks.
(2) Kulude katmiseks antakse toetust kohatasu maksmiseks huvikoolis ning organisatsioonidele ka huvitegevuse õppevahendite ja varustuse soetamiseks ning remondiks, transpordikulude katmiseks, siseriiklikel ja rahvusvahelistel võistlustel, laagrites, konkurssidel ja turniiridel osalemiseks, juhendajate töötasu maksmiseks jms.
(3) Kulude katmisel ei toetata:
1) kinnisvara ja sõiduvahendite omandamist ja kasutusse võtmist;
2) hoonete ja rajatiste ehitamiseks ning kinnistute, hoonete ja ruumide majandamiskulude eest tasumist.
§ 4. Huvihariduse ja -tegevuse toetamise tingimused
(1) Toetust võivad taotleda huviharidust ja -tegevust pakkuvad organisatsioonid selle määruse § 2 punkti 4 mõistes.
(2) Rapla vald osaleb noore huvihariduse või -tegevuse toetamisel eelarveliste vahendite olemasolu korral järgmistel tingimustel:
1) noore ja tema vähemalt ühe lapsevanema või eestkostja (edaspidi seaduslik esindaja) elukoht rahvastikuregistri andmetel on Rapla vald;
2) noor on huvialaga, millele toetust taotletakse, tegelenud või huvikoolis õppinud taotlusele esitamisele eelnevalt vähemalt ühe kuu.
(1) Huvikooli toetuse taotlemiseks esitab alla 18-aastase taotleja puhul tema seaduslik esindaja ja üle 18-aastase taotleja puhul noor ise või organisatsioon Rapla Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) allkirjaõigusliku isiku allkirjastatud taotluse (soovitavalt digitaalne), mille näidisvorm on kättesaadav valla kodulehel.
(2) Taotlus peab sisaldama noore ja tema seadusliku esindaja andmeid, huviala ja selle korraldaja nimetust ning taotletava toetusega kaetavate kulude kirjeldust ja summat.
(1) Laekunud taotlused vaatab läbi vallavalitsuse kultuurinõunik või noorsootööspetsialist ja esitab ettepaneku toetuse maksmiseks või maksmisest keeldumiseks vallavalitsusele 20 tööpäeva jooksul taotluse laekumisest arvates.
(2) Taotluses esinevate puuduste korral teavitatakse taotlejat ning antakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks, mis ei tohi olla pikem kui 10 tööpäeva. Puuduste kõrvaldamiseks antud tähtaja võrra pikeneb toetuse maksmise või maksmisest keeldumise ettepaneku esitamise tähtaeg. Kui taotleja ei kõrvalda puudusi tähtaegselt, lõpetatakse menetlus ning teavitatakse sellest taotlejat.
(3) Huvihariduse ja -tegevuse toetamine ja toetuse määr või toetamisest keeldumine otsustatakse vallavalitsuse korraldusega ühe kuu jooksul puudusteta taotluse esitamisest arvates.
(4) Toetuse määrad kehtestab ning arvestust ja maksmist korraldab vallavalitsus.
§ 7. Toetust saava organisatsiooni kohustused
(1) Toetust saav organisatsioon teavitab vallavalitsust kui õppur on huvikoolist või huvitegevusest puudunud ilma mõjuva põhjuseta rohkem kui üks kuu.
(2) Toetuse kasutamise kohta esitab paragrahvi 2 punkti 4 mõistes taotleja vastavasisulise tegevus- ja finantsilise aruande. Aruande näidisvorm on kättesaadav valla kodulehel.
(1) Vallavalitsuse kultuurinõunikul, noorsootööspetsialistil ja järelevalvespetsialistil on õigus kontrollida toetuse sihipärast kasutamist ning noore osalemist huvikoolis ja huvitegevuses.
(2) Korra sätete rikkumise korral on vallavalitsusel õigus peatada toetuse maksmine, nõuda toetuse tagastamist ja keelduda edaspidi toetuse andmisest.
1) Rapla Vallavolikogu 01.08.2017 määrus nr 5 „Rapla valla eelarvest huvihariduse toetamise kord“.
2) Raikküla Vallavolikogu 05.10.2017 määrus nr 57 „Raikküla valla eelarvest huvihariduse ja huvitegevuse toetamise kord“.


text:
3-2-1-17-07 Riigikohus 09.03.2007
Eelmärge ja märkused saavad omada kinnistusraamatusse kandmisel järjekohasuhet. Kaasomanike kokkuleppe kohta kinnistusraamatusse kantav märkus omandab kinnistusraamatus järjekoha, mis omab tähendust esmajoones täitemenetluse toimingute tegemisel kinnisasja suhtes. Järjekohta omava õiguse järjekoha saab kinnistusraamatus AÕS § 61 kohaselt reserveerida, kuna selle sätte järgi saab reserveerida järjekoha igale õigusele, mida saab kanda kinnistusraamatusse ja millele laieneb materiaalne järjekorrasuhe. Oluline on vaid, et märge oleks AÕS § 61 lg 1 kohaselt ulatuselt kindlaksmääratud.
Kinnistamisavalduse tõestanud notar võib notariaadiseaduse § 30 lg 2 p 2 ja TsMS § 593 lg 4 järgi esitada kinnistamismenetluses avalduse esitamiseks õigustatud isikute nimel ka määruskaebuse kohtulahendite peale, kuid ei saa seda teha enda nimel, vaid asjaosaliste esindajana ja nende nimel.
3-2-1-16-07 Riigikohus 06.03.2007
Kaasomanike kokkuleppe kohta kinnistusraamatusse kantav märkus omandab kinnistusraamatus järjekoha, mis omab tähendust esmajoones täitemenetluse läbiviimisel kinnisasja suhtes. Järjekohta omava õiguse järjekoha saab kinnistusraamatus AÕS § 61 kohaselt reserveerida, kuna selle sätte järgi saab reserveerida järjekoha igale õigusele, mida saab kanda kinnistusraamatusse ja millele laieneb materiaalne järjekorrasuhe. Oluline on vaid, et märge oleks AÕS § 61 lg 1 kohaselt ulatuselt kindlaksmääratud.
Vastavalt AÕS § 61 lg-le 2 kantakse eesõigus märkena kinnistusraamatusse selle õiguse juurde, mis eesõiguse kasutamisel peab tagasi astuma.
3-2-1-6-07 Riigikohus 13.02.2007
Kaasomanike kasutuskorra märge ei saa hüpoteegipidaja õigusi puudutada, sest hüpoteegi realiseerimisel täitemenetluses on võimalik see märge kinnistusraamatust kustutada.
Notar ei ole kandemenetluses ise avalduse esitajaks, vaid saab üksnes esindada avalduse esitajaid. Seega saavad ainult avaldajad olla puuduste kõrvaldamise määruse järgi kohustatud isikuks.
Kuna AÕS § 72 lg 1 järgi vallatakse ja kasutatakse kaasomandit esmajoones kokkuleppe alusel, puudub mõistlik põhjus tõlgendada AÕS § 75 lg-t 1 imperatiivsena, st sellisena, et kulude jaotamisel ei saa kaasomanikud kõrvale kalduda mõtteliste osade suurusest. Kuna kaasomandiga seotud kulutuste kandmise ja tulu teenimise kokkulepped on oma olemuselt kaasomandi kasutamise kokkulepped, puudub mõistlik põhjus tõlgendada seadust selliselt, et neid kokkuleppeid ei võiks AÕS § 79 lg 2 järgi muuta märkuse vahendusel siduvaks ka kaasomanike õigusjärglaste suhtes ning tagada seeläbi stabiilsus kaasomandis oleva kinnisasja valitsemisel.
3-2-1-19-98 Riigikohus 19.02.1998
Kui kinnistamisregistri osa ühte jakku soovitakse teha samal ajal esitatud avalduste alusel mitu kannet, antakse neile üks ja sama järjekoht (KRS § 30 lg 1).
Kui kinnistusregistri kanne ja kinnistamisotsus on ebaõige AÕS § 57 tähenduses, võib huvitatud isik KRS § 64 lg 1 kohaselt taotleda uue kinnistamisotsuse tegemist.

matches:
Riigikohus
§ 61
§ 61
§ 30
§ 593
Riigikohus
§ 61
§ 61
§ 61
Riigikohus
§ 72
§ 75
§ 79
Riigikohus
§ 30
§ 57
§ 64


text:
Mõõtja erialase pädevuse hindamise ja tõendamise kord - sisukord
§ 3 Erialase pädevuse kriteeriumid
§ 4 Erialase pädevuse hindaja ja tõendaja
§ 5 Erialase pädevuse hindamise taotlemine
§ 6 Erialase pädevuse hindamine ja tõendamine ning pädevusulatuse muutmine
§ 7 Tõendamisest tulenevad erialase pädevusega mõõtja kohustused
§ 8 Tõendatud erialase pädevusega mõõtja järelevalve
§ 9 Erialast pädevust tõendava tunnistuse kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
RTL 2006, 73, 1336
Vastu võetud 05.10.2006 nr 85
Määrus kehtestatakse «Mõõteseaduse» § 5 lõike 6 alusel.
Määrusega kehtestatakse nõuded juriidilisest isikust mõõtjale, kes taotleb oma erialase pädevuse hindamist Eesti akrediteerimisasutuse (edaspidi akrediteerimisasutus) poolt, ning erialase pädevuse hindamise protsessile.
(2) Kvaliteedialaseid mõisteid kasutatakse vastavalt standardile EVS-EN ISO 9000:2001 «Kvaliteedijuhtimissüsteemid. Alused ja sõnavara».
§ 3. Erialase pädevuse kriteeriumid
(1) Erialase pädevuse hindamist ja tõendamist taotlev mõõtja peab vastama käesolevas paragrahvis toodud nõuetele.
1) mõõtja peab olema juriidiline isik;
2) mõõtja peab osutama, milline õigusakt sätestab asjaomas(t)e mõõtmis(t)e läbiviimise;
3) mõõtja organisatsioon ja juhtimisstruktuur ning mõõtetegevusega seotud isikute koht organisatsioonis peavad olema dokumenteeritud;
4) mõõtja peab mõõtetegevusega seotud isikute vastutusala määratlemisel vältima võimalikke huvide konflikte;
5) mõõtjal peab olema erialase tegevuse ja juhtimise eest vastutav personal, kelle vastutusalad ja pädevusulatused peavad olema dokumenteeritud;
6) mõõtja peab dokumenteerima oma tegevuspõhimõtted, protseduurid ja tegevusjuhendid sellises ulatuses, mis on vajalik mõõtetulemuste kvaliteedi tagamiseks; nimetatud dokumentatsioon peab olema ajakohane, asjakohasele personalile edastatud, arusaadav ja rakendatud;
7) mõõtja peab tagama, et asjakohaste dokumentide kinnitatud eksemplarid on kättesaadavad igale mõõtetegevusega seotud isikule;
8) alltöövõtu kasutamisel peab mõõtja tagama alltöövõtja vastavuse käesoleva määruse nõuetele;
9) mõõtja peab olema valmis koostööks klientide või teiste asjassepuutuvate isikutega, selgitades nende vajadusi ja võimaldades konfidentsiaalsusnõuete piires jälgida mõõtmisi;
10) mõõtja peab kehtestama tema mõõtetegevuse suhtes laekunud kaebuste lahendamise korra;
11) mõõtja peab kehtestama mittevastavat mõõtetegevust ennetava või toimunud ebaõige mõõtetegevuse parandamise korra ning määrama selle rakendamiseks vastutavad isikud;
12) mõõtja peab säilitama kindlaksmääratud perioodi jooksul mõõtmis- ja vaatlusandmeid ning nende alusel tehtud arvutusi ja otsustusi, mõõteprotokolle ning väljastatud dokumentide koopiaid, kui õigusakt ei sätesta teisiti;
13) mõõtja peab tõendama, et ta tegevus vastab jätkuvalt käesoleva määruse nõuetele, planeerides ja läbi viies kehtestatud protseduurireeglitega perioodilisi siseauditeid;
14) mõõtja tegevjuhtkond peab mõõtetegevuse jätkuva usaldusväärsuse tagamiseks planeerima ja läbi viima mõõtetegevuse perioodilisi ülevaatusi.
1) mõõtmisi läbiviival personalil peab olema selleks vajalik kvalifikatsioon, väljaõpe ja kogemus;
2) mõõtmisi läbiviivale personalile peavad olema koostatud töökirjeldused, mis muuhulgas sisaldavad konkreetseid juhiseid mõõtemääramatuse hindamiseks;
3) kasutatavad ruumid ja keskkonnatingimused, milles viiakse läbi mõõtmisi, peavad võimaldama korrektset mõõtmist, kahjustamata selle nõutavat kvaliteeti; välimõõtmiste korral peab keskkonnatingimuste mõju kajastuma mõõtemääramatuse hinnangus;
4) mõõtja peab kasutama sobivaid mõõtemeetodeid ja protseduure, mis vastavad asjakohaste õigusaktide nõuetele; mittestandardsed mõõtemeetodid peavad olema sihtotstarbeliseks kasutamiseks hinnatud ja kinnitatud (valideeritud);
5) mõõtja peab omama ja rakendama protseduure mõõtemääramatuse hindamiseks; mõõtemääramatus tuleb esitada laiendmääramatusena 95%-lisel tõenäosustasemel;
6) mõõtja peab omama või tal peab olema vaba juurdepääs kõigile mõõtevahenditele ja abiseadmetele, mis on vajalikud mõõtmiste korrektseks läbiviimiseks; kasutatavad mõõtevahendid ja abiseadmed peavad olema nõuetekohaselt käsitsetud ja hooldatud;
7) kõik mõõtmisteks kasutatavad mõõtevahendid peavad olema jälgitavalt kalibreeritud või on täidetud taatluskohustuse nõue enne kasutuselevõttu ning järgnevalt kindlaksmääratud ajavahemike järel; taatluskohustus peab olema täidetud nendel mõõtevahenditel, mis on kantud «Mõõteseaduse» § 7 lõike 3 alusel kehtestatud kohustuslikule metroloogilisele kontrollile kuuluvate mõõtevahendite nimistusse;
9) mõõtja peab kehtestama protseduurid mõõteobjektide käsitsemiseks ja tuvastamiseks ning mõõtetulemuste ja asjassepuutuvate isikuandmete konfidentsiaalsuse tagamiseks;
10) mõõtja peab rakendama mõõtmiste kvaliteedi tagamise kontrollprotseduure, kaasa arvatud olemasolevate tööetalonide ja/või etalonainete regulaarse kasutamise ning võimalusel perioodilise osalemisega sobivates tasemekatsetes või võrdlusmõõtmistes;
11) mõõtja peab mõõtetulemused dokumenteerima täpselt, selgelt, ühemõtteliselt ja objektiivselt vastavalt mõõtemetoodika juhistele;
12) dokumenteeritud mõõtetulemused peavad sisaldama kogu informatsiooni, mis on nõutud asjakohase õigusakti ja mõõtemetoodika kohaselt ning on vajalik mõõtetulemuste tõlgendamisel.
(4) Lõike 3 punktides 2, 4, 5, 8–11 nõutud dokumente võib vajadusel ja sobivusel ühendada ning lõike 3 punktides 8 ja 9 loetletud dokumente asendada viitega asjakohasele õigusaktile.
(5) Kui mõõtja on riiklikku järelevalvet teostav asutus, sealhulgas valitsusasutus või hallatav riigiasutus, võib lõike 2 punktides 3, 5, 6 ja 10–11, samuti lõike 3 punktides 8 ja 9 loetletud teave olla esitatud mõõtja sisekorda reguleerivates dokumentides, milleks võivad olla põhimäärused, käskkirjad, ametijuhendid jm.
§ 4. Erialase pädevuse hindaja ja tõendaja
§ 5. Erialase pädevuse hindamise taotlemine
(1) Erialase pädevuse hindamist võib taotleda juriidilisest isikust mõõtja.
(2) Erialase pädevuse hindamise taotleja esitab akrediteerimisasutusele viimase poolt väljatöötatud vormi kohase avalduse, millele on lisatud kvaliteedijuhtimissüsteemi kirjeldus ja selle asjakohaste lisade koopiad ning hindamisulatusse kuuluvate mõõtemetoodikate loetelu. Akrediteerimisasutuse soovil on mõõtja kohustatud esitama täiendavaid pädevuse hindamiseks vajalikke dokumente.
§ 6. Erialase pädevuse hindamine ja tõendamine ning pädevusulatuse muutmine
(1) Erialase pädevuse hindamisel tehakse kindlaks mõõtja erialane pädevus ning vastavus §-s 3 esitatud nõuetele.
(2) Erialase pädevuse hindamise protseduur peab vastama standardi EVS-EN ISO/IEC 17011:2004 «Vastavushindamine. Üldnõuded vastavushindamisasutusi akrediteerivatele akrediteerimisasutustele» nõuetele. Akrediteerimisasutusel on õigus katkestada või lõpetada hindamisprotsess, kui mõõtja ei võimalda läbi viia nõuetekohast hindamisprotseduuri või ei tasu tähtaegselt ettenähtud tasu.
(3) Erialase pädevuse hindamise positiivse tulemuse korral väljastab akrediteerimisasutus sellesisulise tunnistuse. Erialast pädevust tõendav tunnistus ei ole samaväärne akrediteerimistunnistusega ega asenda seda.
(4) Erialast pädevust tõendavas tunnistuses peab olema toodud:
1) mõõtja nimi ja aadress;
2) kinnitus mõõtja vastavuse kohta käesoleva määruse nõuetele;
4) tunnistuse registreerimisnumber;
5) tunnistuse väljastamise kuupäev;
6) tunnistuse kehtivusaeg;
7) akrediteerimisasutuse juhi nimi ja allkiri;
8) tunnistuse lisas esitatakse erialase pädevuse ulatuse üksikasjalik kirjeldus ja mõõtetegevuse eest vastutavate isikute nimed.
(6) Mõõtja erialase pädevuse ulatuse muutmine pädevust tõendava tunnistuse kehtivuse ajal toimub mõõtja esitatud asjakohase § 5 lõikes 2 nimetatud avalduse alusel akrediteerimisasutuse poolt läbiviidud hindamise või §-s 8 sätestatud järelevalvekülastuse tulemusena.
§ 7. Tõendamisest tulenevad erialase pädevusega mõõtja kohustused
(1) Tõendatud erialase pädevusega mõõtja peab pidevalt järgima pädevusnõudeid ja -ulatust ning täitma nendega seonduvaid akrediteerimisasutuse poolt esitatud nõudeid.
(2) Tõendatud erialase pädevusega mõõtja peab osalema akrediteerimisasutuse poolt korraldatud võrdluskatsetes mõõtja pädevusalasse kuuluvate katse- ja mõõtemeetodite osas.
(3) Tõendatud erialase pädevusega mõõtja peab mõõtetegevuse käigus ja mõõteprotokollis oma pädevuse tõendatusele viidates kasutama lauset «Erialaselt pädev mõõtja, EAK nr EXXX» ning selgelt osutama, milliste katsete või mõõtmiste osas on tema pädevus tõendatud.
(4) Erialast pädevust tõendava tunnistuse kehtivuse lõppemisel, peatamisel või kehtetuks tunnistamisel peab mõõtja viivitamatult lõpetama sellele viitamise.
§ 8. Tõendatud erialase pädevusega mõõtja järelevalve
(1) Põhjendatud kahtluse korral tõendatud erialase pädevusega mõõtja jätkuva pädevuse ja käesoleva määruse nõuetele vastavuse suhtes viib akrediteerimisasutus läbi mõõtja järelevalvekülastuse.
(2) Lõikes 1 nimetatud järelevalvekülastus toimub standardi EVS-EN ISO/IEC 17011:2004 nõuete kohaselt.
§ 9. Erialast pädevust tõendava tunnistuse kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Kui § 8 lõikes 1 nimetatud järelevalve käigus või muul viisil on tõendatud mõõtja mittevastavus käesoleva määruse nõuetele, tunnistab akrediteerimisasutus mõõtja erialast pädevust tõendava tunnistuse kehtetuks või peatab selle kehtivuse mittevastavuse kõrvaldamist kinnitavate tõendite saamiseni.
(2) Erialast pädevust tõendava tunnistuse kehtetuks tunnistamise ja kehtivuse peatamise kohta võib mõõtja esitada akrediteerimisasutusele vaide hiljemalt 30 päeva jooksul.
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist majandus- ja kommunikatsiooniministri 21. aprilli 2004. a määruse nr 110 «Mõõtja erialase pädevuse hindamise ja tõendamise kord» alusel välja antud erialast pädevust tõendavad tunnistused kehtivad kuni nende kehtivusaja lõpuni.
(2) Majandus- ja kommunikatsiooniministri 21. aprilli 2004. a määrus nr 110 «Mõõtja erialase pädevuse hindamise ja tõendamise kord» (RTL 2004, 47, 820) tunnistatakse kehtetuks.

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 5
§ 3
§ 7
§ 4
§ 5
§ 6
§ 5
§ 7
§ 8
§ 9
§ 8


Õigusakti eelnõu: Määrus nr.LVK-M-0085 Tartu linna 2019. aasta II lisaeelarve Tartu Linnavolikogu, Määrus LVK-M-0085
Õigusakti eelnõu: Tartu linna 2019. aasta II lisaeelarve
Teema: Tartu linna 2019. aasta II lisaeelarve
Reg. number: LVK-M-0085
Koostamise kp: 29.08.2019
Koostaja: Tiina Ligi
Ettekandja: Monica Rand
Esitab: linnavalitsus, 29.08.2019 istungi protokoll nr 57
Arengu- ja planeerimiskomisjoni protokoll nr 23:
Majanduskomisjoni protokoll nr 28:
Sotsiaalkomisjoni protokoll nr 20:
Kultuurikomisjoni protokoll nr 22:
Linnavarakomisjoni protokoll nr 17:
Rahanduskomisjoni protokoll nr 21:
Linnavalitsuse protokoll nr 61 (punkt 49):
Rahanduskomisjoni protokoll nr 22:
Õigusakt: Tartu Linnavolikogu 11.10.2019 määrus nr 78 "Tartu linna 2019. aasta II lisaeelarve"
Failid: II lisaea Lisa 1.pdf ( 213 kb )
II lisaea Lisa 2.pdf ( 262 kb )
II lisaea Lisa 3.pdf ( 284 kb )
II lisaea Lisa 4.pdf ( 345 kb )
parandused 2019 II lisale.pdf ( 7 kb )
29. august 2019. a. nr LVK-M-0085
Tartu linna 2019. aasta II lisaeelarve
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 26 lõike 3 ja Tartu Linnavolikogu 11. oktoobri 2012. a määruse nr 74 "Tartu linna eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise kord" § 20 punkti 2 ja § 24 lõike 2 alusel.
§ 1.	Tartu linna 2019. aasta II lisaeelarve kogumaht on 3 114 278 eurot, eelarve võetakse vastu vastavalt lisadele 1-4.
Tartu Linnavolikogu määruse eelnõu "Tartu linna 2019. aasta II lisaeelarve " juurde
Linna 2019. aasta II lisaeelarve mahuks on kavandatud 3 114 278 eurot, millest on eelnevalt linnavalitsuse korraldustega kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse (KOFS) § 26 lõigete 4 ja 6 alusel juba kasutusse võetud 2 291 391 eurot ning käesoleva määrusega võetakse täiendavalt kasutusse 822 887 eurot.
KOFS § 26 lõike 4 punktid 3 ja 4 sätestavad, et lisaeelarvet ei pea koostama, kui sissetulekud suurenevad ja/või vähenevad ja samas mahus ka kulud suurenevad ja/või vähenevad. Tartu linna eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise korra § 24 lõike 1 alusel eelarveaasta jooksul täiendavalt saadud sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite ja annetuste kasutusele võtmiseks vajalikud toimingud teeb rahandusosakond. Linna lisaeelarve algatamisel kajastatakse muutmised lisaeelarves.
KOFS § 26 lõige 6 sätestab, et linnavalitsus võib teha enne lisaeelarve vastuvõtmist väljaminekuid, kui nende tegemise tähtaeg saabub enne lisaeelarve vastuvõtmist. Selle alla kuuluvad aasta alguse jääkide kasutusse võtmised lepinguliste kohustuste täitmiseks uude aastasse ületulnud projektide ja investeerimisobjektide teostamisel.
Eelarve muutmised on vormistatud:
1. Linnavalitsuse korraldustega summas 748 248 eurot:
1.1. Tartu LV 16.04.2019. a korraldus nr 415 "Saadavate toetuste eelarve täpsustamine ja vahendite ümberpaigutused linna 2019. a eelarves";
1.2. Tartu LV 30.04.2019. a korraldus nr 462 "Muutmised linna 2019. a eelarve tuludes ja kuludes ning volituse andmine lepingu sõlmimiseks";
1.3. Tartu LV 11.06.2019. a korraldus nr 623 "Muutmised linna 2019. a eelarve tuludes ja kuludes";
2. Rahandusosakonna toimingutena. Alates 09.07.2017 jõustusid vastavalt Tartu Linnavolikogu 28.06.2017. a määrusele nr 141 muudatused linna eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise korras. § 24 lg 1 uue redaktsiooni alusel on teinud vajalikud toimingud eelarveaasta jooksul täiendavalt saadud sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite ja annetuste kasutusele võtmiseks rahandusosakond, kelle poolt on koostatud järgmised raamatupidamisdokumendid:
2.1. 2019. a alguseks kasutamata sihtotstarbelisi vahendeid on avatud kokku 72 152 euro ulatuses (RMP-18-907) 17.04.2019 dokument nr 2019022707, 23.05.2019. a dokument nr 2019029224, 10.07.2019. a dokument nr 2019038707;
2.2. 2019. a saadud sihtotstarbeliste vahendite avamine tuludes-kuludes kokku summas 1 470 991 eurot (RMP-18-907) 317.04.2019 dokument nr 2019022707, 22.04.2019. a dokument nr 2019023036, 24.04.2019 dokumendid nr 2019023710, 2019023711 ja 2019023858; 23.05.2019. a dokumendid nr 2019029224 ja 2019029245, 17.06.2019. a dokumendid nr 2019034808 ja 2019034572, 20.06.2019. a dokument nr 2019035555, 28.06.2019. a dokument 2019036706, 01.07.2019. a dokument nr 2019037071, 05.07.2019. a dokument nr 2019037866, 31.07.1019. a dokument 2019041710, 01.08.2019. a dokument 2019042112, 14.08.2019. a dokument 2019044167.
TULUD (vt määruse lisa 1 ja 2)
Põhitegevuse tulud kasvavad 1 817 166 eurot, sh:
1 002 431 eurot	suureneb tulu kaupade ja teenuste müügist, sh
247 927 eurot	võetakse kasutusse, sh:
103 221 eurot	suurendatakse tulu haridusalasest tegevusest, millest
41 525 eurot	lasteaedade majandamiseelarves peamiselt praktika juhendamise eest laekunud vahendid;
39 569 eurot	koolide majandamiseelarves tasuliste huviringide (20 329 eurot) ja muude haridusalaste tegevuste müügist (19 171 eurot) saadud vahendid;
22 127 eurot	finantseerimiseelarves, kuhu on laekunud rohkem tulu teistelt omavalitsustelt nende kavandatust suuremale arvule lastele osutatud teenuse eest linna koolieelsetes lasteasutustes;
49 000 eurot	suurendatakse tulu kultuuri- ja kunstialasest tegevusest Tiigi Seltsimaja majandamiseelarves, kuhu on laekunud kavandatust enam Tartu laulupeoürituste piletitulu;
18 630 eurot	suurendatakse tulu sotsiaalabialasest tegevusest - Laste Turvakodu tulu kasvab seoses projekti "Imelised aastad" raames täiendava lapsehoiu- ja toitlustusteenuse osutamisega;
74 076 eurot	suurendatakse vastavalt laekumistele renditulu, sh:
69 841 eurot	korrigeeritakse kümne kooli plaani;
3 235 eurot	korrigeeritakse kuue lasteaia plaani;
1 000 eurot	kasvab Anne Sauna kommunaalkulude vahendamine seoses olmevee hinna tõusuga;
3 000 eurot	suurendatakse tulu muude teenuste osutamisest - seoses vee hinna tõusuga kasvab tulu ka saunateenuselt.
754 504 eurot	on kasutusse võetud saadavat tulu majandustegevusest, sh:
513 647 eurot	asutatud asutuse Tartu Sport laekumine spordi- ja puhkealasest tegevusest;
131 291 eurot	asutatud asutuste Anne Saun ja Tartu Sport renditulu;
95 615 eurot	asutatud asutuste Anne Saun ja Tartu Sport tulu muude toodete ja teenuste müügist;
7 500 eurot	asutatud asutuse Tartu Sport laekumine muust majandustegevusest;
4 210 eurot	sotsiaalministeerium ostab haridusteenust Hariduse Tugiteenuste Keskuselt projekti "Imelised aastad" raames;
2 241 eurot	asutatud asutuse Tartu Sport laekumine kultuurialasest tegevusest;
796 294 eurot	saadavad toetused tegevuskuludeks, sh:
776 358 eurot	on kasutusse võetud saadud sihtotstarbelised toetused, sh suuremad:
131 924 eurot	Tiigi Seltsimajale, millest 107 624 eurot Eesti Laulu- ja Tantsupea SA-lt, sh:
88 224 eurot on ette nähtud XXVII laulupeol ja XX tantsupeol „Minu arm“ osalemiseks - koolimajutuse korraldamiseks ja Tartu-Tallinn-Tartu transpordi eest tasumiseks akrediteeritud 5093 osalejale ja 43 Tartu linna staabiliikmele ning juubeliaasta välisinstallatsioonide tegemiseks;
16 500 eurot Tartu laulupeo ja XXVII laulupeo ühiskontserdi "1869.2019" korraldamiseks Maarja kirikus;
139 730 eurot	välismaistelt sponsoritelt üldhariduskoolide ja noorsootöö keskuse projektide teostamiseks ning projekti Cities.Multimodalkäesoleva aasta eelarvetäiendamiseks;
180 937 eurot	SA-lt Archimedes üldhariduskoolide erinevate projektide toetuseks;
60 000 eurot	SA-lt Archimedes noorsootöö keskuse projektile "Erasmus + KA2 Inclusive Youth Work"
61 977 eurot	SA-lt KIK üldhariduskoolide ja lasteaedade projektide elluviimiseks;
44 302 eurot	muudelt sponsoritelt huvi- ja üldhariduskoolide, lasteaedade ürituste korraldamiseks;
46 866 eurot	PRIA-lt üldhariduskoolide ja lasteaedade projektideks;
26 617 eurot	kaitseressursside ametilt kuuele koolile riigikaitseõppeks ning laagrite ja ürituste korraldamiseks.
19 936 eurot	on kasutusse võetud saadud tegevustoetused, sh:
23 753 eurot	kultuuriministeeriumilt saadud tegevustoetus linnamuuseumile arheoloogiakogu paremaks hoiustamiseks ja infosüsteemis MuIS kättesaadavaks muutmiseks;
- 3 817 eurot	on täpsustunud antavad toetused haridusasutuste ülelinnaliste ürituste korraldamiseks, eesti keele õppe korraldamiseks koolides keelekümblusklassi ja uussisserändajatest õpilastele, IBO õppe korraldamiseks M. Härma gümnaasiumis, lasteaiaõpetajate koolituseks ning raamatukogu teavikute soetamiseks;
18 441 eurot	on suurendatud muid ettenägematuid tulusid, sh:
16 441 eurot	on kasutusse võetud linnamajanduse osakonnale kindlustusfirmadelt tänavavalgustusele ja jalgratastele tekitatud kahju hüvitist;
2 000 eurot	tulu asutatud asutuse Anne Saun varade müügist;
Investeerimistegevuse tulud kasvavad 1 124 960 eurot, sh:
474 960 eurot	võetakse kasutusse, sh:
474 960 eurot	ASi Emajõe Veevärk osaluse müügitulu (volikogu otsustas lõpetada aktsiaseltsis osalemise 21.02.2019. a otsusega nr 139);
650 000 eurot	on kasutusse võetud saadud toetused, sh:
650 000 eurot	rahandusministeeriumilt Maarja Tugikeskuse peremajade rajamiseks, mis suunatakse ehituskuludeks. Projektijärgne toetuse kogumaht on 1 697 875 eurot, 2018. a laekus 585 082.74 eurot, 2019. a esialgsesse eelarvesse kinnitati toetusena 315 000 eurot. Projekti lõpptähtaeg on 31.12.19.
Likviidsetest varadest on kasutusse võetud:
61 217 eurot 2018. a saadud, kuid aastavahetuseks kasutamata toetus erinevate projektide rahastamiseks ja investeerimiskulude tegemiseks.
Nõuete kohustuste muutus on kokku 110 935 eurot, sh
10 935 eurot on vormistatud KOFS § 26 lõige 4 ja 6 alusel. Nimetatud summa on kajastatud linna 2018. a eelarve täitmises tekkepõhise tuluna ning riigikantselei poolse kohustusena toetada Tiigi Seltsimaja poolt EV 100 juubeliaasta lõpetamise „Sajaga edasi, Tartu“ läbiviimist.
100 000 eurot vähendatakse linnapoolset nõuet ja suurendatakse tekkepõhist kulu investeeringutes 2018. a Maarja Kiriku taastamiseks eraldatud vahendite ulatuses vastavalt sihtasutuse poolt aprillis esitatud aruandele.
KULUD (vt määruse lisa 1, 3 ja 4)
Põhitegevuse kulud (Lisa 3) kasvavad 2 812 876 eurot.
Lisaeelarve kogumahust on juba kasutusse võetud KOFS § 26 lõike 6 alusel 58,4% ehk 1 641 391 eurot. Täiendavalt võetakse kasutusse kokku 1 171 485 eurot, sh kasvab finantseerimiseelarve maht 945 685 eurot ja asutuste majandamiseelarved majandustegevuse tulude suurendamise arvel 225 800 eurot.
50 346 eurot	üldised valitsussektori teenused, sh:
49 746 eurot	võetakse kasutusse, sh:
22 000 eurot	raekoja mehitatud lisavalve kindlustamiseks perioodil august-detsember;
11 000 eurot	18. juulil toimunud Metallica kontserdiga seotud liiklusanalüüsiks (linnaruumis üles võetud videote analüüs tehisintellekti kaasabil);
9 600 eurot	Tartu raekoja platsil 12.07.2019 Rally Estonia avapäeval korraldatud kontserdi toetamiseks;
4 146 eurot raamatu "Ülejõe Tartu" trükkimise osaliseks tasumiseks;
3 000 eurot	VTartu kanali infovahendamise teenuse 2019 ostuks.
600 eurot	on suurendatud eelarvet KOFS § 26 lõigete 4 ja 6 alusel, sh:
600 eurot	Põhja- ja Baltimaade avaliku halduse mobiilsusprogrammi raames kultuuriosakonnale antud toetuse arvel projekti "Study visit "The new age of cultural relations between Tartu, Turku, Tampere and Hafnarfjördur""(õppereis - Tartu, Turu, Tampere ja Hafnarfjörduri kultuurisidemete uus ajastu) lähetuste eelarvet;
25 000 eurot	avaliku korra kuludes võetakse kasutusse linnamajanduse osakonna eelarves Tartu linna 2019. aasta kriisiõppuse ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks (leping Cybexer Technologies OÜ-ga);
568 709 eurot	majanduse valdkonnas, sh:
538 600 eurot võetakse kasutusse, sh:
331 600 eurot	linnamajanduse osakonna eelarves, sh:
85 000 eurot	tööjõukuludeks seoses rattaringluse kinnitatud koosseisule lisandunud tehnilise juhi ja logistiku ametikohtadega. Lisaks on tööle võetud kolm tehnikut ning infokeskuse kõnekeskusesse kuus tähtajaliste lepingutega infotöötajat. Eelarve suurendamist tingivad ka tehtud ületöötunnid seoses rattaringluse ja uute bussiliinide käivitamisega.
75 000 eurot	tänavate hooldusremondiks (2018 kulus teede remondiks ligi 150 000 eurot rohkem kui 2019. a eelarvesse kinnitatud - 2019. a esialgse ja I lisaeelarve mahuks on 331 000 eurot);
40 000 eurot	kulud uute bussiliinide ja tarkvara arendamiseks, sh sõiduplaanide programmi arendus, uued sõidugraafikud, piletimüügi testseade (lepingud Stuudio Stuudio GD OÜ-ga);
33 000 eurot	infosüsteemide turvatestimisteks;
32 000 eurot	elektribussi käigushoidmiseks kolm kuud (raudteejaam - lennujaam - kesklinn);
25 000 eurot	lisakilomeetrid ringliinidele 9 ja 9A perioodiks september-detsember (tihedam graafik);
24 600 eurot	kooliõpilaste veo täiendav kulu seoses hanke kallinemisega;
17 000 eurot	seoses rattaringluse prognoositust suurema kasutajate arvuga on suurenenud rataste remondikulude ja varuosade ostmise kulud;
166 000 eurot	ettevõtluse osakonna eelarves toetusena Tartu Loomemajanduskeskusele, sh:
106 000 eurot	Tartu Filmifondi projektide rahastamiseks 2019. aastal (mängufilm „Erna läheb sõtta“, dokumentaalfilm „Fred Jüssi. Jõudeolemise kiituseks“, mängufilm „O2“, mängufilm „Talve“). Volikogu 19.02.2015 määruse nr 56 alusel on Tartu Filmifondi suurus kuni 150 000 eurot aastas;
60 000 eurot	Tartu Loomemajanduskeskuse tegevuskuludeks, sh 38 000 eurot EASi rahastusena kavandatud tööjõukulude katteks (sellel aastal rahade eraldamiseni EASi ajagraafiku järgi ei jõuta), 15 000 eurot projektijuhi ja 0,5 koormusega turundusjuhi ametikohtade katteks perioodil september-detsember, 7000 eurot loomemajanduskeskuse brändi ja kodulehe uuendamiseks, üldplaneeringu tarvis filmistuudio kontseptsiooni/ruumiprogrammi kohta sisendi andmiseks.
41 000 eurot	linnavarade osakonna eelarves, sh:
20 000 eurot	Lammi 8 kinnistult looduskaitsealuste taimede ümberistutamiseks ja seemnete korjamiseks;
15 000 eurot	linna hoonete plaanistamiseks (sh Laulupeo pst 25 hoonetekompleksi 2D plaan), tuleohutuse analüüsiks;
6 000 eurot	täiendavate linna hoonete kindlustamiseks, sh asutuste Anne Saun ja Tartu Sport hoonete kindlustamine.
30 109 eurot	on kasutusse võetud, sh:
17 276 eurot	linnavarade osakonna eelarves projekti Cities.Multimodal eelarve täiendusena (esialgne käesoleva aasta eelarve on 34 850 eurot). Tulu on laekumas Interreg Läänemere Programmi raames ja vahendid kasutatakse projekti juhtimiskuludeks, lähetusteks ja ürituste (Livingstreet kampaania; Reiniku koolis liikuvuskampaania) korraldamiseks. Projekt kestab kuni 31.05.2020;
12 240 eurot	linnaplaneerimise ja maakorralduse osakonna eelarves, millest 11 240 eurot rahandusministeeriumilt aadressandmete korrastamiseks aasta alguseks kasutamata vahendite ja täiendava laekumise arvel ja 1000 eurot muudelt residentidelt geodeetilise märgi teisaldamise kuludeks saadud 1000 euro arvel;
593 eurot	linnamajanduse osakonna eelarves kindlustusfirmalt jalgratastele tekitatud kahju hüvitise arvel jalgratastele remondimaterjalide soetamiseks.
196 205 eurot	elamu- ja kommunaalmajanduse kuludeks, sh:
68 100 eurot	suurendatakse eelarvet, sh:
27 000 eurot	erinevateks töödeks asutuses Anne Saun (finantseerimiseelarves) , sh OÜ Anne Saun likvideerimise järgne auditeerimine, sanitaarremont personali ruumides, kodulehe arendus, kassasüsteemi juurutamine, suitsuvaba ala märgistus ning olmevee hinnatõusu kate;
20 000 eurot	ühekordseteks töödeks linnale kuuluvates elamutes (10 000 eurot) ja korterites (10 000 eurot) seoses tunnihinna kallinemisega;
13 000 eurot	Anne Sauna tööjõukuludeks seoses töötajate tunnitasu suurenemisega 50 senti alates 01.10.2019;
4 100 eurot	SA Tartu Eluasemefond tekkepõhise kulu korrigeerimiseks;
4 000 eurot	asutuse Anne Saun olmevee hinnatõusu katteks asutuse majandamiseelarves;
128 105 eurot	on kasutusse võetud, sh:
112 000 eurot	on avatud eelarve Tartu Linnavolikogu 16. mai 2019. a otsuse nr 162 "Osaühingu Anne Saun lõpetamine ja Tartu Linnavalitsuse hallatava asutuse Anne Saun asutamine" alusel asutatud asutusele Anne Saun majandustegevusest (pileti- ja renditulu) saadavate tulude arvel;
15 848 eurot	kindlustusfirmadelt laekunud vahendid liiklusavariides kannatada saanud tänavavalgustuse postide remondiks;
257 eurot	Asutusele Kalmistu töötukassalt laekunud praktika juhendamise tasu.
968 418 eurot	vabaaja ja kultuuri kuludeks, sh:
150 942 eurot	võetakse kasutusse, sh:
30 200 eurot	asutusele Tartu Sport, sh 20 000 eurot jalgpalli 2020. a U-17 EM finaalturniiri mängude ettevalmistamiseks ja 10 200 eurot Tamme ST tribüünihoone automaatika uuendamiseks. Tuleb ehitada kümme püsivoolu ja internetiga varustatud lauda meedia tarvis ning püsitellingud teleülekannete tootmiseks ning teha erinevate staadionite sügisesed komplekshooldused (sh lisaväetamised). Arvutis kasutusel olnud vananenud versioon Windowsist sisaldas turvanõrkusi, server on vaja kiiresti tööle saada, sest läbi selle käib maja valgustuse, ventilatsiooni ja kütte juhtimine;
15 000 eurot	kultuuri mobiilsusprojektide ja kultuuri väikeprojektide sügisvooru toetuseks;
13 000 eurot Tartu 2024 tegevused perioodil september-detsember 2019 (eri elanikkonna gruppide ja linnaosade teavituskampaaniaks tõstmaks teadlikkust Euroopa kultuuripealinna olemusest, Tartu 2024 eesmärkidest, kasust ja võimalustest);
11 958 eurot	aastaringselt avatud 18 +1 korviga Raadi kettagolfi pargi rajamiseks koostöös MTÜga Roosi Discgolf;
9 440 eurot	Variku spordihoonesse haldusinventari soetamiseks, sh administraatori töökoha sisustamiseks ja koristusinventari soetamiseks;
6 000 eurot	Kultuuriakna reklaamikampaaniaks, mille raames keskendutakse peale sihitud reklaami ja auhinnamängude sotsiaalmeedias veel ka välireklaamile, mille väljundid on plakatid, videoklipp, trükised;
5 018 eurot	kultuurivaldkonna ekspertkomisjoni töö tasustamiseks. Ekspertkomisjon hindab 1. septembriks laekuvaid kultuuri suurprojektide, kultuuri arengutoetuse ja kultuuri investeeringuprojektide taotlusi ning 1. oktoobriks esitatavaid kultuuriprogrammi ning kolmeaastase kultuuritegevuse toetuse taotlusi;
5 000 eurot	tegevustoetusena mittetulundusühingule Meeste Koda;
3 326 eurot	asutusele Tartu Sport kuue spordihoone müügikoha riistvara soetamiseks, et tagada müügiprogrammi ja linna raamatupidamistarkvara liidestamine;
3 000 eurot	kultuuriosakonna allasutuste juubeliürituste korraldamiseks (Tartu I Muusikakool 75. tegutsemisaasta ja Mänguasjamuuseumi 25. sünnipäev);
49 000 eurot	Tiigi Seltsimaja majandamiseelarvesse laekunud Tartu laulupeoürituste piletitulust kasutatakse
10 000 eurot	tööjõukuludeks;
39 000 eurot ürituste korralduskuludeks;
817 476 eurot	on võetud kasutusse, sh:
640 294 eurot on avatud eelarve Tartu Linnavolikogu 16. mai 2019. a otsuse nr 163 "Sihtasutuse Tartu Sport ja Sihtasutuse Tähtvere Puhkepark lõpetamine ning Tartu Linnavalitsuse hallatava asutuse Tartu Sport asutamine" alusel majandustegevusest saadavate tulude arvel;
142 859 eurot	Tiigi Seltsimajale, sh
91 124 eurot	XXVII laulupeol ja XX tantsupeol „Minu arm“ osalemiseks - koolimajutuse korraldamiseks ja Tartu-Tallinn-Tartu transpordi eest tasumiseks akrediteeritud 5093 osalejale ja 43 Tartu linna staabiliikmele ning juubeliaasta välisinstallatsioonide tegemiseks;
24 300 eurot	Tartu Laulupeo ja linna päeva korraldamiseks;
16 500 eurot	Maarja kiriku ühiskontserdi ja Tartu linnas tuletulemise korraldamiseks;
10 935 eurot	aasta alguseks nõuete-kohustuste muutusena. Vahendid on kajastatud linna 2018. a eelarve täitmises tekkepõhise tuluna ning riigikantselei poolse kohustusena Tiigi Seltsimajale EV 100 juubeliaasta lõpetamise „Sajaga edasi, Tartu“ läbiviimise toetusena;
34 094 eurot	linnamuuseumi erinevate projektide elluviimiseks, sh:
23 753 eurot	kultuuriministeeriumi toetuse arvel arheoloogiakogu paremaks hoiustamiseks ja infosüsteemi MuIS kaudu kättesaadavaks muutmiseks;
4 691 eurot	kultuuriministeeriumi toetuse arvel projektile "Linnamuuseumide suvekool 2019";
5 650 eurot	Eesti Kultuurkapitali toetuse arvel viie erineva projekti teostamiseks;
229 eurot	kultuuriministeeriumi täpsustatud teavikute soetamise toetus (kultuuriministri 31.12.2018. a käskkirja nr 224 alusel 108 863 eurot eelarvesse kinnitatud 108 634 euro asemel – suurendus 229 eurot).
975 138 eurot haridusele, sh:
311 182 eurot	võetakse kasutusse, sh:
75 828 eurot	lasteaedadele, sh:
44 760 eurot	omatulude kasvu arvel majandamiseelarves, sh tööjõukuludeks 38 281 eurot ja majandamiskuludeks 6479 eurot;
11 306 eurot	Pääsupesa lasteaia remondi ajaks asenduspinnale kolimiseks ning vana inventari utiliseerimiseks;
10 919 eurot	tööjõukuludeks magistrikraadiga õpetajatele, tugiisikutele kahes lasteaias ning lapsepuhkusele mineva õpetaja abi ühe kuu lisarahaks seoses palgapäeva muutusega;
8 087 eurot	nõudepesumasinate soetuseks Helika ja Naerumaa lasteaeda, Poku lasteaia elektripaigaldise mõõdistamiseks ning Rõõmupesa lasteaia liftihoolduse kuulepingu kallinemise katteks;
170 354 eurot	põhi- ja üldkeskharidust andvatele koolidele, millest
109 410 eurot	koolide omatulude kasvu arvel majandamiseelarves, millest suuremad kulud on tööjõukulud 36 671 eurot, inventari kulud 34 446 ning õppevahendid ja ürituste korraldamiskulud 26 510 eurot;
34 500 eurot	Forseliuse kooli renoveeritud ruumide inventari ja 1. klassi mööbli soetuseks;
14 094 eurot	Karlova kooli juhtimiskuludeks vastavalt eelarvestamise alustele;
8 500 eurot	Variku kooli ja Annelinna gümnaasiumi kolimiskuludeks;
3 850 eurot	printerite soetuseks Masingu ja Forseliuse kooli;
30 000 eurot	täiendatakse koolitranspordi eelarvet Ilmatsalus täiendava bussiringi rahastamiseks perioodil september-detsember 2019;
35 000 eurot täiendatakse muu hariduse eelarvet, et kohandada Pepleri 5 ruume vastavalt Masingu kooli vajadustele;
663 956 eurot	on kasutusse võetud, sh:
52 233 eurot	lasteaedade eelarves erinevate projektide teostamiseks saadud toetuste arvel, sh:
18 642 eurot	SA-lt Archimedes saadud toetuse arvel kolme projekti elluviimiseks, millest 14 034 eurot 2018. a ületuleva jäägi arvel;
12 574 eurot	PRIA-lt kuue erineva projekti elluviimiseks;
9 304 eurot	Sihtasutuselt Innove keelekümbluseks ja kahe eelmisest aastast üle tulnud projekti jätkamiseks;
5 446 eurot	kuuele lasteaiale Sihtasutuse KIK rahastatavateks keskkonnaalasteks ja loodusõppe projektideks;
4 971 eurot	erinevatelt sponsoritelt ürituste korraldamiseks 2018. a saadud toetuse kasutamata vahendite arvel;
1 873 eurot	töötukassalt viiele lasteaiale praktika juhendamiseks ja projektide teostamiseks;
-577 eurot	kavandatust väiksemaks kujunes haridus- ja teadusministeeriumi toetus lasteaednike koolituseks (eelarve 38 710 eurot, lepingujärgne toetus 38 133 eurot);
502 501 eurot	põhi- ja üldkeskharidust andvate koolide eelarves, sh:
166 456 eurot	SA Archimedes rahastatavate ühiskonna- ja ettevõtlusõpet toetavate projektide teostamiseks;
108 854 eurot	välismaise rahastaja poolt toetatavate projektide teostamiseks;
83 601 eurot	muude rahastajate, sponsorite, annetajate poolt toetatavate projektide ja ürituste korraldamiseks, sh laulu- ja tantsupeoga seonduvateks kuludeks 20 398 eurot;
67 410 eurot	KIKi rahastatavate keskkonnaalaste ja õppetööd toetavate projektide teostamiseks;
31 353 eurot	PRIA rahastatavateks talukülastusteks ja koolipuuvilja ja -köögivilja pakkumiseks;
26 617 eurot kaitseressursside ametilt riigikaitseõppeks ning laagrite ja ürituste korraldamiseks;
11 300 eurot	Masingu koolis TÜ Kliinikumi Lastefondi poolt toetatava TEACCH (autislike laste õpetamise metoodika) koolituse korraldamiseks;
7 900 eurot	kahele koolile SA Innove rahastatavate projektide teostamiseks;
3 444 eurot	kolmele koolile 2018. aasta kasutamata jäägi arvel majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi rahastatavate projektide teostamiseks;
- 4 434 eurot	kavandatust väiksem on toetus haridus- ja teadusministeeriumilt IBO õppe korraldamiseks (eelarves oli kavandatud 263 861 eurot, lepingu maht on 259 427 eurot e 4434 eurot väiksem);
101 928 eurot on avatud noorte huvihariduse ja huvitegevuse erinevate projektide elluviimiseks saadud vahendite arvel, sh:
62 799 eurot	SA-lt Archimedes, millest omakorda 60 000 eurot noorsootöö keskuse projektile "Erasmus + KA2 "Inclusive Youth Work";
17 604 eurot	Eesti Töötukassalt alaealiste malevasse töölevõtmise toetus;
13 000 eurot	Euroopa rahastusega projektidele "Reveal YouropEaN Cultural Heritage, ENriCH"(sisuks kohaliku kultuuripärandi teemad) ja „Tartu Noorte Euroopa Päev 2019“;
5 850 eurot	haridus- ja teadusministeeriumi rahastusega projektide „Loodusharidusliku suuna propageerimine“ ja "Tööhõiveteemaline koolitustesari -Innustus";
1 800 eurot	Eesti Noorsootöö Keskuse projektikonkursi "Nopi Üles" raames toetus köögi sisustamiseks;
875 eurot	Eesti Kooriühingu toetus laulu- ja tantsupeo protsessis osalevatele linna muusikakoolide kollektiividele;
2 939 eurot	on suurendatud PRIA toetuse arvel Ilmatsalu põhikooli ja Maarja kooli koolitoidu eelarvet;
4 355 eurot	on suurendatud muude haridusteenuste eelarvet, sh:
4 210 eurot	Hariduse Tugiteenuste Keskuse sotsiaalministeeriumi toetuse arvel projektile "Imelised aastad";
145 eurot	suurenes haridus- ja teadusministeeriumi toetus ülelinnaliste aineolümpiaadide ja õpilasürituste korraldamiseks (esialgne eelarve 108 164 eurot, lepinguline toetus 108 309 eurot).
29 060 eurot	sotsiaalsele kaitsele, sh:
27 915 eurot	võetakse kasutusse, sh:
9 285 eurot tegevustoetuseks Kodukotus MTÜ-le seoses tegevuse lõpetamisega aadressil Staadioni 48 ja kolimisega uuele pinnale Viljandi mnt 75 alates 01.11.2019. Täiendavad kulud tekivad seoses kallima rendihinna ja kolimiskuludega;
18 630 eurot suurendatakse Tartu Laste Turvakodu majandamiseelarvet, millest suuremad kulud on ruumide majandamiskulud 7100 eurot, toiduainete ja toitlustusteenuste kulud 3800 eurot ja tööjõukulud 2920 eurot;
1 145 eurot	on kasutusse võetud laste turvakodule eraisikult ja SEB Pangalt laekunud sponsorlus magamistubade helikindlamaks muutmiseks ja matka transpordikuluks.
Investeerimistegevuse kuludeks (vt Lisa 4) suunatakse kokku 301 402 eurot, millest on kasutusse võetud 650 000 eurot KOFS § 26 ja Tartu linna eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise korra § 24 lõike 1 alusel. Linna investeeringute täpsustatud eelarve kasvab 0,6%.
Investeerimistegevuse eelarvet täiendatakse valdkondade ja objektide lõikes vastavalt määruse lisale 4, sh:
-510 198 eurot	majanduse valdkonna eelarves vähendatakse investeeringute mahtu 2,8%, sh:
30 600 eurot kavandatakse alustada töödega Tulbi ja Nisu tänava ristmiku rekonstrueerimisel. Uue investeerimisobjekti eelarve on 85 000 eurot. Tööde käigus rajatakse ristmikule ülekäigurajad, tänavavalgustuslahendus ja rekonstrueeritakse lähialas kõnniteed (ca 100 m). Kui objektil jõutakse teha töid üle eelarve, siis kaetakse kulusid valmivate investeeringueelarve objektide prognoositava tellija varu jäägi arvel. Esmase prognoosi kohaselt vabaneb investeeringute eelarve objektidel kokku ca 50 000 eurot. Täpne summa selgub objektide lõppaktide esitamisel.
-540 798 eurot	olemasolevate investeerimisobjektide mahu muutumine on põhiliselt tingitud hangete tulemustest. Muud muutmise põhjused on esitatud tabeli all:
täpsustatud eelarve
Variku kooli lähitänavad (Aianduse, Piima, Kopli)
Linna arenguks maa ost
-293 798
1 856 202
Vanemuise tn (Vaksali-Akadeemia)
Tänavate ülekatted, pindamised, koostööprojektid
Rattarendisüsteemi arendamine
655 478
Mõisavahe tn üheksakorruseliste majade parklad
Vahi tn (Kummeli - Aruküla tee)
Turu tn - Ropka tee ristmik
Põik ja Fortuuna tn
Riia tn viadukt ja tunnel
Roopa-Variku-Maasika (kõnnitee)
Kastani tn (Tiigi-Kuperjanovi)
Linna arenguks maa ost – kasutamata jääb 144 506 eurot ning teada on võimalik vahetustehing, millega vabaneb täiendavalt 149 292 eurot.
Tänavate ülekatted, pindamised, koostööprojektid – eelarvet vähendatakse kokku 49 000 eurot, sh 80 000 eurot vähendatakse eelarvet seoses hankelepingute maksumuste muutumisega ning suurendatakse 31 000 eurot OÜ Vesiehitus 2015. aasta nõude lootusetuks tunnistamisega seoses ettevõte pankrotiga.
Riia tn viadukti ja tunneli eelarve väheneb seoses ehitustööde alustamisega 2020. aastal;
Mõisavahe tänava üheksakorruseliste majade parklate rajamise projekteerimisperioodi pikenemisest tingituna on otstarbekas teha nii tehnovõrkude kui ka teede ehitustööd samal aastal ilma tehnoloogilise vaheajata.
127 000 eurot	elamumajanduse valdkonnas suurendatakse investeeringute mahtu 1,4%, sh:
27 000 eurot	suunatakse uuele objektile - Vanemuise ja Pepleri ristmiku valgustus. Seoses Vanemuise ja Pepleri tänava piirkonna tee-ehitustöödega on vajalik rekonstrueerida ristmiku piirkonnas ka tänavavalgustust, vahetada välja olemasolevad amortiseerunud tänavavalgustusmastid ja paigaldada lõiguti uus maakaabelliin.
100 000 eurot muudetakse olemasolevate objektide mahtu, mis on põhiliselt seotud hangete tulemustega. Muud muutmise põhjused on esitatud tabeli all:
Linna elamute rekonstrueerimine KredEx-i toetusega, Rahu 8 (Puiestee 114a, Kalda tee 40)
1 671 541
1 726 541
Linnale kuuluvate korterite remont
Riia tn tänavavalgustuse uuendamine (Riia 13 - Kastani)
Emajõe kaldavalgustuse renoveerimine
Kuperjanovi, Pepleri ja Tiigi tn ülekäiguradade valgustuse ehitus
Puhkekodu tn valgustuse ümberehitamine
Valgustuse rekonstrueerimine Tuglase tänaval ja tenniseväljaku kõrval asuval kergliiklusteel
Rõhu kergliiklustee valgustuse ehitus
Veeriku piirkonna tänavavalgustus võrgu rekonstrueerimine
Linna elamute rekonstrueerimine ja projekteerimine Kredexi toetusega (Rahu 8) 2019. a eelarvet täiendatakse 55 000 euroga, sh parkla rekonstrueerimiseks 36 000 eurot ning korteritesse köögimööbli soetamiseks 19 000 eurot.
Linnale kuuluvate korterite remondi eelarvet on võimalik suurendada, kuna Maarja tugikeskuse peremajade ehitamine osutus kavandatust soodsamaks. Lisaraha on vaja Rahu 8 vabanenud seitsme eluruumi remondiks. Vabanenud ruume on enne üürile andmist mõistlik remontida praegu, sest kehtiv Rahu 8 renoveerimise leping võimaldab tööde mahu viieprotsendilist suurendamist. See aitab kokku hoida kulusid ja aega ning häiriks vähem majaelanikke.
Valgustuse rekonstrueerimine Tuglase tänaval – ehitustööd lükkuvad edasi.
Rõhu kergliiklustee valgustuse ehitus lükkub järgmisse aastasse. Objekti ehitustöödega ei saa käesoleval aastal alustada, kuna valgustuslahenduse rajamiseks vajalike maatoimingute läbiviimine võtab planeeritust rohkem aega.
Veeriku piirkonna tänavavalgustuse rekonstrueerimine – lisandusid vaeg- ja lisatööd 2018. aastast.
196 600 eurot	vabaaja ja kultuuri valdkonnas suurendatakse investeeringute mahtu 7,1%, sh:
79 000 eurot	suunatakse uutele objektidele, sh
20 000 eurot	toetusena klubile Tartu Maraton rajatraktori liisingu tasumiseks ja lumefreesi remondiks;
40 000 eurot	toetusena Eesti Loodusuurijate Seltsile Struve 2 ruumide remondiks;
39 000 eurot asutusele Tartu Sport masinapargi jaoks vajaliku PVC halli soetamiseks ja paigaldamiseks;
97 600 eurot	olemasolevate investeerimisobjektide mahtu muudetakse:
Toetus SA-le Tartu Maarja Kirik
Kvissentali veemotokeskus
Asutuse Tartu Sport tehnika rendimakseteks
Tekkepõhise kulu suurendus 2018. a Maarja kiriku taastamiseks eraldatud vahendite ulatuses vastavalt sihtasutuse poolt aprillis esitatud aruandele.
Kvissentali veemotokeskuse eelarve suureneb välisvalgustuse rajamise ja tee-ehituse omaniku järelevalve kulude tõttu.
Tehnika rendimaksete eelarve väheneb 12 400 euro võrra, sest summa taotlemisel võeti ekslikult arvesse ka soetatud traktori käibemaksusumma. Selle osa arvelt soovitakse soetada ja paigaldada PVC hall masinapargile.
-67 000 eurot hariduse valdkonnas vähendatakse investeeringute mahtu 0,4%, sh:
217 000 eurot	suurendatakse lasteaedade investeeringuid, sh:
162 000 eurot	suunatakse uuele objektile, Lasteaed Hellik hoone konstruktsiooni remonditöödeks.
55 000 eurot investeerimiskulude eelarve muutus olemasoleva objekti mahus:
Lasteaedade rühmade remondid
Lasteaedade rühmade remontidele lisandusid kahe rühma remondid lasteaias Kelluke.
-470 000 eurot	üldhariduskoolide rekonstrueerimise muudatused olemasolevate objektide mahtudes:
Variku kool ( Aianduse 4)
Kivilinna kool (Kaunase pst 71)
M. Härma gümnaasiumi (Tõnissoni 3)
-500 000 eurot	Variku kooli ( Aianduse 4) renoveerimiseks kavandatud summast jääb kasutamata 500 000 eurot;
15 000 eurot Kivilinna kooli (Kaunase pst 71) eelarve suurendus täiendavate tööde katteks (vee- ja kanalisatsioonitrassi vahetus B korpuses);
15 000 eurot M. Härma gümnaasiumi (Tõnissoni 3) eelarvet suurendatakse loodusainete klassidele sisustuse ostmiseks.
126 000 eurot laste ja noorte huvihariduse ja huvitegevuse eelarves täiendatakse eelarvet, sh:
Anne Noortekeskus (Uus 56)
Tartu Lastekunstikool (Tiigi 61)
83 000 eurot	Anne Noortekeskus (Uus 56) ehituse eelarve suurendus täiendavate tööde katteks, sh duširuumide remont, tualettide ehitus ja koridori remont ning invasissepääsu ehitamine;
43 000 eurot	Tartu Lastekunstikool Tiigi 61 akende vahetuseks. Kinnitatud eelarves nähti ette vahendid amortiseerunud akende vahetamiseks, lisaraha võimaldab vahetada hoone kõik aknad.
60 000 eurot	muudes haridusinvesteeringutes täiendatakse eelarvet, sh:
Kesklinna kooli liikuma kutsuv õueala (kaasav eelarve)
Kesklinna kooli liikuma kutsuv õueala (kaasav eelarve) – eelarve suurendus välisvalgustuse ehituseks ja katendite uuendamiseks.
555 000 eurot	sotsiaalse kaitse valdkonna eelarves suurendatakse investeeringute mahtu 28,2% Maarja tugikeskuse peremajade projekti "Intellektipuudega ja kaasuva liitpuudega isikute keskuse rajamine", sh on suurendatud 650 000 eurot välisrahastuse ulatuses ning vähendatakse 95 000 eurot linnapoolse osaluse eelarvet.
parandused 2019 II lisale.pdf