§ 18 Registreerimiskatsete tulemused
§ 29 Põllu- ja köögiviljakultuuri sordi säilitamise nõuded
§ 34 Puuvilja- ja marjakultuuride ning dekoratiivkultuuride sortide nimekiri
§ 66 Kultiveerimismaterjali tootmise tegevusluba ja selle väljastamise kord
§ 70 Taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa kehtivuse peatamine
§ 71 Taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa kehtetuks tunnistamine
§ 72 Nõuded söödakultuuride seemnete segu tootvale isikule
§ 95 Seemne pakendaja
§ 97 Seemne pakendamise luba ja selle väljastamise kord
jõustumine 01.01.2006, § 65 lõike 1 punkt 3 osas 1.07.2006. a.
2) ette nähtud ekspordiks, välja arvatud lõpuni sertifitseerimata seeme;
3) [Kehtetu – RT I 2009, 48, 321 - jõust. 23.10.2009]
(3) Seemne kategooriad ja nende kvaliteedinõuded käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taimeliigi või -liikide grupi kaupa kehtestab põllumajandusminister .
(3) Paljundusmaterjali kategooriad ja nõuded käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taimeliigi või -liikide grupi kaupa kehtestab põllumajandusminister .
(3) Kultiveerimismaterjali kategooriad ja algmaterjali nõuded kehtestab keskkonnaminister .
(4) Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja paljundusmaterjali nõuded kasutusviisi alusel taimeliigi või -liikide grupi kaupa kehtestab põllumajandusminister .
(1) Käesolevas seaduses Taimetoodangu Inspektsioonile ning Keskkonnaametile ettenähtud menetlustähtaja arvestus algab pärast riigilõivu tasumist taotluse ja selles esitatud andmeid tõendavate kõigi vajalike dokumentide (edaspidi koos taotlus ) saamise päevast alates.
(2) Käesoleva seaduse alusel tehtud Taimetoodangu Inspektsiooni ning Keskkonnaameti otsuse ärakiri või väljavõte otsusest saadetakse isikule otsuse tegemisest arvates kümne tööpäeva jooksul posti teel tähtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga.
Sordinimi peab vastama nõuetele, mis on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 930/2000, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad seoses põllu- või köögiviljakultuuride sortide nimede sobivusega (EÜT L 108, 05.05.2000, lk 3–6).
(3) Tehes registreerimiskatseid sordi eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse kindlakstegemiseks, järgitakse Ühenduse Sordiameti ( Community Plant Variety Office, edaspidi CPVO) metoodikat, selle puudumise korral Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu ( International Union for the Protection of New Varieties of Plants, edaspidi UPOV) metoodikat.
(9) Registreerimiskatsete tegemise korra võib kehtestada põllumajandusminister .
§ 18. Registreerimiskatsete tulemused
(1) Registreerimiskatsete tulemused kajastatakse aruandes.
(2) Registripidaja teeb registreerimiskatsete tulemuste põhjal otsuse sordi eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse nõuetekohasuse või mittenõuetekohasuse kohta registreerimiskatsete aruande saamisest arvates 30 tööpäeva jooksul.
(1) Registripidaja avalikustab taotluses esitatud sordinime ettepaneku oma veebilehel ja Taimetoodangu Inspektsiooni ametlikus väljaandes.
(2) Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi sordinimeks võib registripidaja kinnitada mitu ajalooliselt tuntud sordinime.
(3) Sorditunnistuse sisu nõuded kehtestab põllumajandusminister .
(5) [Kehtetu – RT I 2009, 48, 321 - jõust. 23.10.2009]
(2) Nõuetekohane sort võetakse sordilehte sordi omaniku või sordi säilitaja esitatud taotluse alusel. Registripidaja avaldab andmed laekunud taotluste kohta veebilehel ja Taimetoodangu Inspektsiooni ametlikus väljaandes.
(4) Sordileht ja sordilehte võetud sortide säilitajate nimekiri avalikustatakse registripidaja veebilehel ja Taimetoodangu Inspektsiooni ametlikus väljaandes. Geneetiliselt muundatud sort ja geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sort tähistatakse sordilehes asjakohaselt.
3) sort on ohutu taimetervisele, inimese tervisele ja keskkonnale.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud hübriidsordi ja sisearetusliini tüübid põllu- ja köögiviljakultuuri liikide grupi kaupa kehtestab põllumajandusminister .
(7) [Kehtetu – RT I 2009, 48, 321 - jõust. 23.10.2009]
(7) Majanduskatsete tegemise korra võib kehtestada põllumajandusminister .
(3) Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi sordilehte võtmise või sordilehte võtmisest keeldumise otsuse teeb registripidaja enne 1. veebruari esitatud taotluse ja sellele lisatud dokumentide alusel kahe kalendrikuu jooksul, arvestades põllukultuuride geneetiliste ressursside säilitamise korraldamisega tegeleva asutuse arvamust. Põllukultuuride geneetiliste ressursside säilitamisega tegelev asutus on Põllumajandusministeerium.
(6) Sordi sordilehte võtmise korra ning sordilehte võetavate taimeliikide loetelu kehtestab põllumajandusminister .
(7) Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi sordilehte võtmise korra, sealhulgas taotlusel esitatavad andmed, taotluse vormi ja taotlusele lisatavate dokumentide loetelu kehtestab põllumajandusminister .
§ 29. Põllu- ja köögiviljakultuuri sordi säilitamise nõuded
(1) Sordilehte võetud põllu- ja köögiviljakultuuri sort peab sordilehes hoidmise aja jooksul vastama eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse nõuetele (edaspidi sordi säilimine). Sordilehte võetud põllu- ja köögiviljakultuuri sordi säilimise tagab sordi säilitaja. Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sorti säilitatakse selle sordi päritolupiirkonnas.
(4) Põllu- ja köögiviljakultuuri liigi kontrollimisel minimaalselt hõlmatavad tunnused ning järelevalve käigus sordi säilimise kontrollimise nõuded kehtestab põllumajandusminister, arvestades lisaks Euroopa Liidu õigusaktide nõuetele ka CPVO ja UPOV-i registreerimiskatsete juhendite nõudeid.
(4) Tootmiskatse tegemiseks lubatud seemne ja seemnekartuli koguste piirmäärad kehtestab põllumajandusminister .
(4) Põllukultuuride soovitatud sordilehe koostamise nõuded võib kehtestada põllumajandusminister .
(5) Põllukultuuride soovitatud sordileht avalikustatakse registripidaja veebilehel ja Taimetoodangu Inspektsiooni ametlikus väljaandes.
§ 34. Puuvilja- ja marjakultuuride ning dekoratiivkultuuride sortide nimekiri
(1) Puuvilja- ja marjakultuuride ning dekoratiivkultuuride tarnija koostab nimekirja enda toodetavate, töödeldavate või turustatavate sortide kohta.
(3) Puuvilja- ja marjakultuuride ning dekoratiivkultuuride sortide nimekirja koostamise nõuded kehtestab põllumajandusminister .
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taimeliikide loetelu kehtestab põllumajandusminister .
(7) Kaitsealuse sordi väikeses mahus kasvatamisega tegelev ettevõtja ja käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud ettevõtja peavad oma tegevuse kohta arvestust ja teatavad kaitsealusest sordist toodetud seemne või paljundusmaterjali kogused sordi omanikule või registripidajale nende nõudmisel.
(3) Registripidaja avalikustab sordi kaitse alla võtmise taotlused oma veebilehel ja Taimetoodangu Inspektsiooni ametlikus väljaandes.
(3) Kaitsealuse sordi tunnistuse sisu nõuded kehtestab põllumajandusminister .
(1) Sordiregister (edaspidi register) on riigi infosüsteemi kuuluv Vabariigi Valitsuse asutatud andmekogu. Registri põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus .
(2) Registri vastutav töötleja on Põllumajandusministeerium ja volitatud töötleja on Taimetoodangu Inspektsioon.
Paljundus- ja kultiveerimismaterjali tarnija käesoleva seaduse tähenduses on taimekaitseseaduse alusel taimetervise registrisse kantud füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb kas paljundus- või kultiveerimismaterjali paljundamise, tootmise, säilitamise, töötlemise, turustamise või importimisega.
(1) Isikul peab kultiveerimismaterjali tootmiseks ja taimeliigi mikropaljundamiseks olema tegevusluba.
(5) Aiakultuuri paljundusmaterjali tarnija enesekontrollisüsteemi nõuded kehtestab põllumajandusminister .
(6) Metsapuude taimede tootmisega tegeleva kultiveerimismaterjali tarnija enesekontrollisüsteemi nõuded kehtestab keskkonnaminister .
(4) Taimeliigi või -liikide grupi seemne või paljundusmaterjali kvaliteeti vähendavate taimekahjustajate loetelu ja nende esinemise piirmäära kehtestab põllumajandusminister .
(5) Nõuded paljundusmaterjali mikropaljundamise ja laboratooriumi kohta kehtestab põllumajandusminister .
(6) Nõuded kultiveerimismaterjali mikropaljundamiseks kasutatava laboratooriumi kohta kehtestab keskkonnaminister .
(7) Seemne ja paljundusmaterjali ning geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja paljundusmaterjali tootmise nõuded kehtestab põllumajandusminister .
§ 66. Kultiveerimismaterjali tootmise tegevusluba ja selle väljastamise kord
(1) Isik, kes soovib tegeleda kultiveerimismaterjali tootmisega, esitab tegevusloa saamiseks Keskkonnaametile sellekohase taotluse. Isikul peab olema tegevusluba enne kultiveerimismaterjali tootmise alustamist.
(2) Kultiveerimismaterjali tootmise tegevusloa väljastamise otsustamiseks hindab Keskkonnaamet isiku ja tema ettevõtte vastavust käesoleva seaduse nõuetele nii taotluse alusel kui ka ettevõttes kohapeal, lähtudes kultiveerimismaterjalist, mille tootmist isik alustada soovib. Ettevõtte kohapealse kontrollimise kohta koostab järelevalveametnik kontrollakti.
(3) Kultiveerimismaterjali tootmise tegevusloa väljastamise või sellest keeldumise otsuse teeb Keskkonnaamet taotluse saamisest arvates 15 tööpäeva jooksul.
(4) Keskkonnaamet keeldub taotlejale tootmise tegevusloa väljastamisest, kui:
1) ettevõte ei ole nõuetekohane;
2) taotleja on esitanud teadvalt valeandmeid;
3) taotleja on mõjutanud järelevalveametnikku õigusvastasel viisil.
(5) Kultiveerimismaterjali tootmise tegevusluba kehtib viis aastat. Tegevusloa kehtivusaega võib Keskkonnaamet pikendada tegevusloa omaja kirjaliku taotluse alusel kuni viie aasta võrra tegevusloa kehtivusaja lõppemisele järgnevast päevast alates, kui tegevusloa omaja ja tema ettevõte on jätkuvalt käesoleva seaduse nõuete kohased.
(6) Kultiveerimismaterjali tootmise tegevusloa kehtivusaja pikendamiseks esitab tegevusloa omaja taotluse Keskkonnaametile vähemalt 30 päeva enne loa kehtivusaja lõppemist. Keskkonnaamet teeb tegevusloa väljastamise või sellest keeldumise otsuse taotluse saamisest arvates 15 tööpäeva jooksul.
(7) Kui kultiveerimismaterjali tootmise tegevusloa omaja soovib tegeleda teise metsapuu liigi kultiveerimismaterjali kasvatamisega, kui see, mille tootmiseks on tegevusluba väljastatud, peab ta taotlema kultiveerimismaterjali tootmise tegevusloa muutmist.
(8) Kultiveerimismaterjali tootmise tegevusloa taotluse ja tegevusloa sisu nõuded kehtestab keskkonnaminister .
(1) Kultiveerimismaterjali tootmise tegevusloa kehtivus peatatakse osaliselt või täielikult kuni:
1) käesoleva seaduse rikkumise asjaolude selgumiseni;
2) ettekirjutuse täitmiseni, kui ettevõttes ei ole seal ajutiselt valitsevate olude tõttu võimalik tagada toodetava või vahendatava kultiveerimismaterjali nõuetekohasust.
(2) Kultiveerimismaterjali tootmise tegevusloa kehtivuse osalise või täieliku peatamise otsuse teeb Keskkonnaamet käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolust teadasaamisest arvates kümne tööpäeva jooksul.
(3) Kultiveerimismaterjali tootmise tegevusloa kehtivuse peatamisest teadasaamisest alates peatab tarnija kultiveerimismaterjali tootmise otsuses määratud ulatuses.
(4) Tarnija teavitab järelevalveasutust kultiveerimismaterjali tootmise tegevusloa kehtivuse peatamise põhjuseks olnud asjaolu kõrvaldamisest. Järelevalveasutus kontrollib esitatud teabe õigsust.
(5) Kui kultiveerimismaterjali tootmise tegevusloa kehtivuse peatamise aluseks olnud asjaolu on kõrvaldatud, taastab Keskkonnaamet kultiveerimismaterjali tootmise tegevusloa kehtivuse.
(1) Kultiveerimismaterjali tootmise tegevusluba tunnistatakse osaliselt või täielikult kehtetuks, kui tarnija:
1) on esitanud sellekohase avalduse;
2) on esitanud järelevalveasutusele teadvalt valeandmeid või on mõjutanud järelevalveametnikku õigusvastasel viisil;
3) on korduvalt jätnud järelevalve ajal avastatud puudused ettekirjutuses määratud tähtpäevaks kõrvaldamata;
4) ei suuda ettevõttes valitsevate püsiolude tõttu täita käesolevast seadusest tulenevaid nõudeid;
5) on tegevuse lõpetanud.
(2) Kultiveerimismaterjali tootmise tegevusloa osaliselt või täielikult kehtetuks tunnistamise otsuse teeb Keskkonnaamet käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolust teadasaamisest arvates kümne tööpäeva jooksul.
(3) Kultiveerimismaterjali tootmise tegevusloa kehtetuks tunnistamisest teadasaamisest alates peatab tarnija kultiveerimismaterjali tootmise otsuses näidatud ulatuses.
(1) Isik, kes soovib tegeleda taimeliigi mikropaljundamisega, esitab taotluse tegevusloa saamiseks paljundusmaterjali puhul Taimetoodangu Inspektsioonile ja metsapuude taimede puhul Keskkonnaametile (edaspidi mõlemad koos järelevalveasutus ). Isikul peab olema kultiveerimismaterjali tootmise tegevusluba enne metsapuude taimede mikropaljundamise alustamist.
(2) Taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa väljastamise otsustamiseks hindab järelevalveasutus isiku ja tema ettevõtte vastavust käesoleva seaduse nõuetele nii taotluse alusel kui ka ettevõttes kohapeal, lähtudes taimeliigist, mille mikropaljundamist isik alustada soovib. Ettevõtte kohapealse kontrollimise kohta koostatakse kontrollakt.
(3) Kui ettevõte on nõuetekohane, väljastab järelevalveasutus taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa.
(4) Järelevalveasutus keeldub taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa väljastamisest, kui:
(5) Taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa väljastamise või sellest keeldumise otsuse teeb järelevalveasutus taotluse saamisest arvates 30 tööpäeva jooksul.
(6) Taimeliigi mikropaljundamise tegevusluba kehtib kolm aastat. Tegevusloa kehtivusaega võib järelevalveasutus tegevusloa omaja kirjaliku taotluse alusel pikendada kuni kolme aasta võrra tegevusloa kehtivusaja lõppemisele järgnevast päevast alates, kui tegevusloa omaja ja tema ettevõte on jätkuvalt käesoleva seaduse nõuete kohased.
(7) Taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa kehtivusaja pikendamiseks esitab tegevusloa omaja järelevalveasutusele taotluse vähemalt 30 päeva enne loa kehtivusaja lõppemist. Tegevusloa kehtivusaja pikendamise taotlust menetletakse tegevusloa saamise taotlusega samas korras ja sama tähtaja jooksul.
(8) Kui taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa omaja soovib tegeleda teise taimeliigi mikropaljundamisega kui see, mille mikropaljundamiseks on tegevusluba väljastatud, peab tarnija taotlema mikropaljundamise tegevusloa muutmist.
§ 70. Taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa kehtivuse peatamine
(1) Taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa kehtivus peatatakse osaliselt või täielikult kuni:
2) ettekirjutuse täitmiseni, kui ettevõttes ei ole seal ajutiselt valitsevate olude tõttu võimalik tagada toodetava või vahendatava paljundus- ja kultiveerimismaterjali nõuetekohasust.
(2) Taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa kehtivuse osalise või täieliku peatamise otsuse teeb järelevalveasutus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolust teadasaamisest arvates kümne tööpäeva jooksul.
(3) Taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa kehtivuse peatamisest teadasaamisest alates peatab tarnija taimeliigi mikropaljundamise otsuses näidatud ulatuses.
(4) Tarnija teavitab järelevalveasutust taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa kehtivuse peatamise põhjuseks olnud asjaolu kõrvaldamisest. Järelevalveasutus kontrollib esitatud teabe õigsust.
(5) Kui taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa kehtivuse peatamise aluseks olnud asjaolu on kõrvaldatud, taastab järelevalveasutus taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa kehtivuse.
§ 71. Taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa kehtetuks tunnistamine
(1) Taimeliigi mikropaljundamise tegevusluba tunnistatakse osaliselt või täielikult kehtetuks, kui tarnija:
(2) Taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa osalise või täieliku kehtetuks tunnistamise otsuse teeb järelevalveasutuse juht käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolust teadasaamisest arvates kümne tööpäeva jooksul.
(3) Taimeliigi mikropaljundamise tegevusloa kehtetuks tunnistamisest teadasaamisest alates lõpetab tarnija taimeliigi mikropaljundamise otsuses näidatud ulatuses.
§ 72. Nõuded söödakultuuride seemnete segu tootvale isikule
(2) Isik, kes soovib tegeleda söödakultuuride seemnete segu tootmisega, teatab oma tegevusest Taimetoodangu Inspektsioonile. Avaldus esitatakse vähemalt 30 päeva enne söödakultuuride seemnete segu tootmise alustamist, muutmist või lõpetamist.
(3) Taimetoodangu Inspektsioon avalikustab andmed söödakultuuride seemnete segu tootmisega tegeleva isiku, tema ettevõtte, toodetava söödakultuuride seemnete segu nime, segu koostises olevate söödakultuuri taime liikide ja sortide kohta oma veebilehel. Samas antakse söödakultuuride seemnete segule kordumatu kood, mis tähistab seemnete segu partii numbrit, milles on märgitud seemnete segu liigiline ja sordiline koostis.
(1) Seemne ja paljundusmaterjali sertifitseerimine on selle põlvnemise, liigi- ja sordiehtsuse ning -puhtuse ja kvaliteedi ning taimetervisenõuetele vastavuse kontrollimine rahvusvaheliselt kehtestatud nõuete kohaselt, seemne ja seemnekartuli puhul ka pakendite sulgemine ja märgistamine Taimetoodangu Inspektsiooni järelevalve all. Sõltuvalt taimeliigist või -liikide grupist tehakse sertifitseerimise käigus põldtunnustamine, proovide analüüsimine ning järelkontrolli põldkatsed.
(5) Proovide suurused ning nõuded seemne ja paljundusmaterjali nõuetekohasuse kindlakstegemiseks kehtestab põllumajandusminister .
(7) Seemne ja paljundusmaterjali sertifitseerimise korra ning nõuded taimeliigi või -liikide grupi kaupa kehtestab põllumajandusminister .
(8) Kultiveerimismaterjali sertifitseerimise korra kehtestab keskkonnaminister .
(1) Seemne ja paljundusmaterjali sertifitseerimise korraldab seemne või paljundusmaterjali sordi omaniku, esindaja või säilitaja taotluse alusel Taimetoodangu Inspektsioon. Kultiveerimismaterjali sertifitseerimise korraldab kultiveerimismaterjali tootmise või turustamisega tegeleva tarnija taotluse alusel Keskkonnaamet.
(5) Sertifitseeritavate põllu- ja aiakultuuri liikide loetelu kehtestab põllumajandusminister .
(6) Sertifitseeritavate metsapuude liikide loetelu kehtestab keskkonnaminister .
(1) Sertifitseeritud seemne- ja paljundusmaterjali partii kohta väljastab Taimetoodangu Inspektsioon ja sertifitseeritud kultiveerimismaterjali partii kohta Keskkonnaamet sertifitseerimist tõendava dokumendi.
(2) Seemne ja paljundusmaterjali sertifitseerimist tõendava dokumendi sisu nõuded taimeliigi või -liikide grupi kaupa kehtestab põllumajandusminister .
(3) Kultiveerimismaterjali sertifitseerimist tõendava dokumendi sisu nõuded kehtestab keskkonnaminister .
(4) Põllu- ja aiakultuuri seemne ja paljundusmaterjali sertifitseerimist tõendava dokumendi kehtivusaja taimeliikide ja -liikide gruppide kaupa kehtestab põllumajandusminister .
(6) Seemne sertifitseerimist tõendava dokumendi kehtivusaega võib seemnepartii omaniku taotlusel pikendada. Selleks esitab seemnepartii omanik hiljemalt 30 päeva enne sertifitseerimist tõendava dokumendi kehtivusaja lõppemist Taimetoodangu Inspektsioonile või kultiveerimismaterjali puhul Keskkonnaametile sellekohase taotluse.
(7) Kui seemnepartii on sertifitseeritud seemne idanevuse kohta kehtestatud nõuete kohane, pikendab Taimetoodangu Inspektsioon või Keskkonnaamet sertifitseerimist tõendava dokumendi kehtivust, tehes sellele kehtivusaja pikendamise kohta märke.
(4) Muu seemne ja paljundusmaterjali kvaliteedinõuded taimeliigi või -liikide grupi kaupa kehtestab põllumajandusminister .
(5) Muu kultiveerimismaterjali kvaliteedinõuded kehtestab keskkonnaminister .
(3) Tootja või tarnija korraldab geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja seemnekartuli põldtunnustamise, proovide analüüsimise ja järelkontrolli põldkatsed.
1) teeb vajalikud toimingud Taimetoodangu Inspektsiooni kehtestatud korras ja järelevalve all;
Põldtunnustaja peab olema läbinud järelevalveametnikuga samadel alustel Taimetoodangu Inspektsiooni korraldatud koolituse.
(1) Põldtunnustaja volituse saamiseks esitab taotleja Taimetoodangu Inspektsioonile:
(2) Taimetoodangu Inspektsioon vaatab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumendid läbi ja hindab taotleja vastavust põldtunnustajale esitatud nõuetele. Taimetoodangu Inspektsioonil on õigus kontrollida taotleja esitatud dokumentide õigsust ning vajaduse korral nõuda lisaandmeid ja -dokumente.
(1) Põldtunnustaja volituse annab ja haldusülesande täitmiseks halduslepingu sõlmib Taimetoodangu Inspektsioon.
(2) Taimetoodangu Inspektsioon otsustab taotlejale volituse andmise või sellest keeldumise pärast seda, kui taotleja on läbinud käesoleva seaduse §-s 80 nimetatud koolituse.
(2) Põldtunnustajal on õigus volitusest loobuda, teatades sellest Taimetoodangu Inspektsioonile posti teel lihtkirjaga vähemalt 30 päeva ette.
5) andma pärast volituse lõppemist käesoleva lõike punktis 4 nimetatud dokumendi üle Taimetoodangu Inspektsioonile;
6) esitama Taimetoodangu Inspektsioonile tema nõudmisel kõik volitusega seotud tegevuse üle järelevalve tegemiseks vajalikud dokumendid.
(2) Taimetoodangu Inspektsioon võtab viivitamata tarvitusele meetmed haldusülesande täitmise tagamiseks, kui haldusleping lõpetatakse ühepoolselt või kui esineb muu põhjus, mis takistab isikul jätkata haldusülesande täitmist.
Kui põldtunnustaja volitusega seotud tegevus ei ole nõuetekohane, peatab Taimetoodangu Inspektsioon volituse ja annab tähtaja puuduse kõrvaldamiseks. Kui tähtpäevaks puudust ei kõrvaldata, võtab Taimetoodangu Inspektsioon volituse tagasi ja lõpetab ühepoolselt halduslepingu.
(1) Volitatud seemneproovi võtja (edaspidi seemneproovi võtja ) on füüsiline isik, kellele on käesoleva seadusega sätestatud korras antud volitus võtta vastavalt rahvusvaheliselt kehtestatud metoodikale seemne kvaliteedi määramiseks ning sortide kontrollimiseks seemneproove müügikonditsiooni viidud ja turustamiseks ettenähtud sertifitseeritavast seemnepartiist.
(2) Kui seemneproovi võtjal on sõlmitud tööleping isikuga, kes tegeleb seemne tootmise või turustamisega, võib ta võtta seemneproove üksnes oma tööandja seemnepartiist, kui tema tööandja, sertifitseerimise taotleja ja Taimetoodangu Inspektsioon ei ole kokku leppinud teisiti.
(1) Seemneproovi võtja volituse saamiseks esitab taotleja Taimetoodangu Inspektsioonile:
(2) Taimetoodangu Inspektsioon vaatab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumendid läbi ja hindab taotleja vastavust seemneproovi võtjale esitatud nõuetele. Taimetoodangu Inspektsioonil on õigus kontrollida volituse taotleja esitatud dokumentide õigsust ning vajaduse korral nõuda lisaandmeid ja -dokumente.
(1) Seemneproovi võtja volituse annab ja haldusülesande täitmiseks halduslepingu sõlmib Taimetoodangu Inspektsioon.
(2) Taimetoodangu Inspektsioon otsustab taotlejale volituse andmise või sellest keeldumise taotluse saamisest arvates 30 tööpäeva jooksul.
2) sulgema sertifitseeritava seemnepartii müügipakendi või konteineri Taimetoodangu Inspektsiooni turvakleebisega;
5) esitama Taimetoodangu Inspektsioonile tema nõudmisel kõik volitusega seotud tegevuse üle järelevalve tegemiseks vajalikud dokumendid.
(2) Seemneproovi võtjal on õigus volitusest loobuda, teatades sellest Taimetoodangu Inspektsioonile posti teel lihtkirjaga vähemalt 30 päeva ette.
(3) Kui seemneproovi võtja volitusega seotud tegevus ei ole nõuetekohane, on Taimetoodangu Inspektsioonil õigus:
2) peatada volitus ja anda seemneproovi võtjale tähtaeg puuduse kõrvaldamiseks. Kui tähtpäevaks puudust ei kõrvaldata või kui puudust ei ole võimalik kõrvaldada, võtab Taimetoodangu Inspektsioon volituse tagasi ja lõpetab ühepoolselt halduslepingu.
(3) Tasu riigieelarvest finantseeritavate teenuste eest makstakse Taimetoodangu Inspektsiooni eelarve kaudu.
(4) Volitatud põldtunnustaja ning volitatud seemneproovi võtja tasu määrad ja tasustamise korra kehtestab põllumajandusminister .
§ 95. Seemne pakendaja
Seemne pakendaja käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes pakendab seemet ja kellel on seemne pakendamise luba.
(2) Põllu- või köögiviljakultuuri seemne pakendamise nõuded kehtestab põllumajandusminister .
(3) Metsapuude seemne pakendamiskoha kohta esitatavad nõuded kehtestab keskkonnaminister .
§ 97. Seemne pakendamise luba ja selle väljastamise kord
(1) Isik, kes soovib tegeleda seemne pakendamisega, esitab taotluse põllu-, köögivilja- ja aiakultuuri seemne pakendamise loa saamiseks Taimetoodangu Inspektsioonile ning metsapuude seemne puhul Keskkonnaametile. Isikul peab olema tegevusluba enne metsataime seemne pakendamise alustamist.
(2) Põllu-, köögivilja- ja aiakultuuri seemne pakendamise loa taotluse sisu ja vormi nõuded kehtestab põllumajandusminister .
(3) Metsapuude seemne pakendamise loa taotluse sisu nõuded kehtestab keskkonnaminister .
(4) Seemne pakendamise loa väljastamise otsustab järelevalveasutus esitatud taotluse alusel, lähtudes taimeliigist, mille seemne pakendamist isik alustada soovib.
(5) Seemne pakendamise loa väljastamise või sellest keeldumise otsuse teeb järelevalveasutus taotluse saamisest arvates 15 tööpäeva jooksul.
(6) Järelevalveasutus keeldub taotlejale seemne pakendamise loa väljastamisest, kui:
1) taotleja on esitanud teadvalt valeandmeid;
2) taotleja on mõjutanud järelevalveametnikku õigusvastasel viisil.
(7) Seemne pakendamise luba kehtib kolm aastat. Seemne pakendamise loa kehtivusaega võib järelevalveasutus loa omaja kirjaliku taotluse alusel pikendada kuni kolme aasta võrra loa kehtivusaja lõppemisele järgnevast päevast alates, kui loa omaja ja tema ettevõte on jätkuvalt käesoleva seaduse nõuete kohased.
(8) Seemne pakendamise loa kehtivusaja pikendamiseks esitab loa omaja taotluse järelevalveasutusele vähemalt 30 päeva enne loa kehtivusaja lõppemist. Loa kehtivusaja pikendamise taotlust menetletakse seemne pakendamise loa saamise taotlusega samas korras ja sama tähtaja jooksul.
(9) Kui seemne pakendamise loa omaja soovib tegeleda teise taimeliigi seemne pakendamisega kui see, mille pakendamiseks on luba väljastatud, peab ta taotlema seemne pakendamise loa muutmist.
(10) Põllu-, köögivilja- ja aiakultuuri seemne pakendamise loa sisu nõuded kehtestab põllumajandusminister .
(11) Metsapuude seemne pakendamise loa sisu nõuded kehtestab keskkonnaminister .
(1) Seemne pakendamise loa kehtivus peatatakse osaliselt või täielikult kuni:
2) ettekirjutuse täitmiseni, kui ettevõttes ei ole seal ajutiselt valitsevate olude tõttu võimalik tagada pakendatava seemne nõuetekohasust.
(2) Seemne pakendamise loa kehtivuse osalise või täieliku peatamise otsuse teeb järelevalveasutus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolust teadasaamisest arvates kümne tööpäeva jooksul.
(3) Seemne pakendamise loa kehtivuse peatamisest teadasaamisest alates peatab pakendaja seemne pakendamise otsuses määratud ulatuses.
(4) Pakendaja teavitab järelevalveasutust seemne pakendamise loa kehtivuse peatamise põhjuseks olnud asjaolu kõrvaldamisest. Järelevalveasutus kontrollib esitatud teabe õigsust.
(5) Kui seemne pakendamise loa kehtivuse peatamise aluseks olnud asjaolu on kõrvaldatud, taastab järelevalveasutus seemne pakendamise loa kehtivuse.
(1) Seemne pakendamise luba tunnistatakse osaliselt või täielikult kehtetuks, kui pakendaja:
4) ei suuda pakendamiskohas valitsevate püsiolude tõttu täita käesolevast seadusest tulenevaid nõudeid;
(2) Seemne pakendamise loa kehtetuks tunnistamise otsuse teeb järelevalveasutus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolust teadasaamisest arvates kümne tööpäeva jooksul.
(3) Seemne pakendamise loa kehtetuks tunnistamise otsusest teadasaamisest alates lõpetab pakendaja seemne pakendamise otsuses näidatud ulatuses.
(2) [ Kehtetu – RT I 2008, 23, 150 - jõust. 01.07.2008]
(4) Seemne, seemnekartuli ja geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja seemnekartuli pakendamise ja müügipakendi sulgemise nõuded ning seemne, seemnekartuli ja geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja seemnekartuli müügipakendi ning aiakultuuride seemne partii ja paljundusmaterjali märgistamise nõuded, sertifitseerimist või kontrollimist tõendavate dokumentide väljaandmise korra ning etikettide sisu ja vormi nõuded taimeliigi või -liikide grupi kaupa kehtestab põllumajandusminister .
(5) Kultiveerimismaterjali pakendamise, müügipakendi sulgemise ja märgistamise nõuded ning sertifitseerimist või kontrollimist tõendavate dokumentide ja etikettide sisu nõuded kehtestab keskkonnaminister .
(4) Seemne ja paljundusmaterjali ning geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud seemne ja paljundusmaterjali turustamise nõuded kehtestab põllumajandusminister .
(5) Turustatava kultiveerimismaterjali kvaliteedinõuded kehtestab keskkonnaminister .
(5) Lõpuni sertifitseerimata seemne partii etiketi ja saatedokumentide nõuded kehtestab põllumajandusminister .
(8) Teise liikmesriiki turustatava kultiveerimismaterjali kohta sihtkohariigi asjaomasele ametiasutusele edastatava teatise sisu ja selle edastamise korra kehtestab keskkonnaminister .
(3) Kui EL põllu- või köögiviljakultuuride sordilehes oleva sordi tootmine võib põhjustada otsest ohtu taimetervisele, inimese tervisele või keskkonnale, võib Taimetoodangu Inspektsioon kehtestada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud keelu kohe pärast taotluse esitamist. Põllumajandusministeerium teavitab sellest Euroopa Komisjoni.
(1) Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemet ja seemnekartulit tohib turustada lubatud koguses üksnes selle sordi päritolupiirkonnas.
(2) Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi turustatava seemne koguse osakaal päritolupiirkonnas ei tohi ületada 0,5% ühe kalendriaasta jooksul külvatava sama liigi seemne kogusest või 100 hektari külvamiseks vajalikku kogust, olenevalt sellest, kumb kogus on suurem (edaspidi lubatud kogus).
(3) Selliste liikide puhul nagu põldhernes, harilik nisu, harilik oder, mais, kartul, raps ja päevalill ei tohi geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne või seemnekartuli lubatud kogus ületada 0,3% ühe kalendriaasta jooksul külvatava sama liigi seemne või seemnekartuli kogusest või 100 hektari külvamiseks vajalikku kogust, olenevalt sellest, kumb kogus on suurem.
(4) Ühe taimeliigi geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne kogus ei tohi ületada 10% kõnealuse liigi kalendriaasta jooksul kasutatavast seemne kogusest. Kui nimetatud seemnekogus osutub 100 hektari külvamiseks vajalikust kogusest väiksemaks, võib seemnekogust suurendada kuni 100 hektari külvamiseks vajaliku koguseni.
(5) Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja seemnekartuli turustamiseks lubatud koguste piirmäärad aasta kohta kehtestab põllumajandusminister statistiliste andmete alusel, lähtudes käesoleva paragrahvi lõigetes 2–4 toodud nõuetest.
(1) Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi kavandatava tootmise ja vajaduse korral turustada lubatud koguse kindlaksmääramiseks esitavad seemne tootja ja seemnekartuli tarnija 15. aprilliks Taimetoodangu Inspektsioonile andmed sellel aastal kavandatava külvipinna suuruse ja põllu asukoha kohta taimeliikide ja sortide kaupa.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete kohaselt tõenäoliselt ületatakse § 1062 lõike 5 alusel kehtestatud piirmäärad, siis määrab Taimetoodangu Inspektsioon käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete alusel geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne tootjale ja seemnekartuli tarnijale turustada lubatud kogused liikide ja sortide kaupa. Kogused määratakse geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi tootjate või tarnijate vahel võrdeliselt, olenevalt taimeliigist ja sordist. Taimetoodangu Inspektsioon teeb otsuse geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja seemnekartuli turustada lubatud koguste kohta 1. maiks.
(2) Seemne tootja või paljundusmaterjali tarnija teavitab kalendriaasta jooksul geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja paljundusmaterjali turustatud kogustest pädevat järelevalveasutust kalendriaastale järgneva aasta 31. jaanuariks.
(2) Enne sertifitseeritava taimeliigi seemne importimist teavitab importija Taimetoodangu Inspektsiooni imporditavast seemnepartiist.
(2) Kultiveerimismaterjali importimise nõuded kehtestab keskkonnaminister .
(1) Seemne- ja paljundusmaterjali partii import sordiaretuse, teadustöö, tootmiskatsete või riiklike katsete tegemiseks on lubatud Taimetoodangu Inspektsiooni väljastatud kirjaliku loa alusel käesoleva seaduse kohaselt selleks õigustatud isikul või asutusel. Kultiveerimismaterjali partii import metsaaretuse, teadustöö või riiklike katsete tegemiseks on lubatud Keskkonnaameti väljastatud kirjaliku loa alusel.
(4) Sordiaretuse, teadustöö, tootmiskatsete või riiklike katsete tegemiseks seemne- ja paljundusmaterjali partii importimise nõuded, importimise loa saamiseks esitatava taotluse sisu nõuded ning loa taotlemise ja taotluse menetlemise korra kehtestab põllumajandusminister .
Lõpuni sertifitseerimata seemne eksportimise korral varustatakse nõuetekohaselt märgistatud seemnepartii põldtunnustamist tõendava dokumendiga, mille väljastab Taimetoodangu Inspektsioon.
1) seemne ja paljundusmaterjali puhul Taimetoodangu Inspektsioon;
(2) Oma ülesandeid täites teevad lõikes 1 nimetatud järelevalveasutuste riikliku järelevalve ametnikud (edaspidi järelevalveametnik ) koostööd teise täidesaatva riigivõimu asutusega tema pädevuse piires.
(2) Järelevalvetoimingu tegemise ajal kannab Taimetoodangu Inspektsiooni järelevalveametnik ametiriietust.
(1) Järelevalvet sordi säilimise üle teeb Taimetoodangu Inspektsioon. Sordilehte võetud põllu- ja köögiviljakultuuri sordi säilimise üle tehtav järelevalve seisneb sordi sordiehtsuse ja sordi koostisosade ehtsuse kontrollimises sordi säilitaja sordi säilimist käsitleva teabe ja dokumentide alusel, samuti sordi seemne või paljundusmaterjaliga tehtavates laboratoorsetes katsetes, järelkontrolli- või teistes põldkatsetes.
(4) Järelevalvet põldtunnustaja ja seemneproovi võtja tegevuse üle teeb Taimetoodangu Inspektsioon. Seemneproovi võtja tegevuse üle järelevalve tegemiseks võetakse kontrollproove vähemalt viis protsenti sertifitseerimiseks võetud, välja arvatud automaatselt võetud, seemneproovidest.
(5) Nõuded järelkontrolli sageduse ja ulatuse kohta kehtestab põllumajandusminister .
(8) Seemnest ja seemnekartulist proovide võtmise meetodid kehtestab põllumajandusminister .
[Kehtetud – RT I 2009, 48, 321 - jõust. 23.10.2009]
(2) Järelevalveametnik teeb ettekirjutuse isikule või tema esindajale teatavaks allkirja vastu kohapeal või saadab ettekirjutuse isikule õigusrikkumise avastamisest või analüüsiprotokolli kättesaamisest arvates viie tööpäeva jooksul posti teel väljastusteatega tähtkirjaga. Kui isik või tema esindaja keeldub ettekirjutust kohapeal vastu võtmast, tehakse ettekirjutusele selle kohta märge ning ettekirjutus saadetakse isikule selle vastuvõtmisest keeldumisest arvates viie tööpäeva jooksul väljastusteatega tähtkirjaga.
(3) Isikul, kes mõjuval põhjusel ei suuda ettekirjutust määratud tähtpäevaks täita, on õigus taotleda ettekirjutuse täitmise tähtaja pikendamist. Taotlus tähtaja pikendamise kohta esitatakse kirjalikult enne ettekirjutuses määratud tähtaja lõppemist.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel esitatud avalduse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsustab järelevalveasutus. Avalduse rahuldamise korral määratakse uus ettekirjutuse täitmise tähtaeg, mis peab olema vähemalt sama pikk kui eelmine.
(5) Ettekirjutuse täitmise tagamiseks võib järelevalveasutus rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
Seemne ja taimse paljundusmaterjali puhul teavitab Taimetoodangu Inspektsioon ning kultiveerimismaterjali puhul Keskkonnaamet teiste liikmesriikide järelevalveasutusi, Euroopa Komisjoni ja CPVO-d vastavalt Euroopa Liidu õigusaktidele.
(1) Seemne, paljundus- või kultiveerimismaterjali pakendamise või müügipakendi märgistuse nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
(1) Teavitamiskohustuse täitmata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
(1) Tootmisnõuete ja enesekontrollikohustuse täitmata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
Põldtunnustaja kohustuste täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
Seemneproovi võtja kohustuste täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
(2) Seemne ja taimse paljundusmaterjali seaduse alusel koostatud sordilehes olevad sordid võtab Taimetoodangu Inspektsioon käesoleva seaduse alusel koostatud sordilehte selle jõustumise päevast alates samadel tingimustel ja tähtajaks ilma eraldi taotluse ja riigilõivuta.
(1) Seemne ja taimse paljundusmaterjali seaduse alusel välja antud luba seemne või taimse paljundusmaterjali tootmiseks või pakendamiseks, samuti kaitsealuse sordi seemne, paljundus- ja kultiveerimismaterjali tootjale või pakendajale sordi omaniku või esindaja antud Taimetoodangu Inspektsioonis registreeritud luba ning Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskuse välja antud impordiluba kultiveerimismaterjali impordiks kehtivad kuni nendes märgitud kehtivusaja lõpuni.
(1) Nõukogu direktiivi 92/34/EMÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta (EÜT L 157, 10.06.1992, lk 10–18) artikli 16 lõikes 2 nimetatud Euroopa Komisjoni otsuse alusel ning arvestades sama direktiivi nõudeid puuvilja- ja marjakultuuri paljundusmaterjali, selle tootmise, tarnija kohustuste, paljundusmaterjali identsuse ja iseloomulike tunnuste, taimetervise, kasvukeskkonna, pakendamise, järelevalve, müügipakendite märgistamise ja sulgemise kohta, määrab Taimetoodangu Inspektsioon kuni 2010. aasta 31. detsembrini käesoleva seaduse § 109 lõikes 3 nimetatud ühendusevälise riigi, milles toodetud puuvilja- ja marjakultuuri paljundusmaterjal ja selle tootmise nõuded vastavad Euroopa Liidus esitatavatele nõuetele.
(2) Taimetoodangu Inspektsioon koostab nende ühenduseväliste riikide loetelu, millest on lubatud Eestisse toimetada teatud taimeliigi puuvilja- ja marjakultuuri paljundusmaterjali, ning avalikustab selle oma veebilehel.
(3) Taimetoodangu Inspektsioon teavitab Euroopa Komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse alusel tehtud otsustest.
(1) Nõukogu direktiivi 2008/72/EMÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta (ELT L 205, 01.08.2008, lk 28–39) artikli 16 lõikes 2 nimetatud Euroopa Komisjoni otsuse alusel ning arvestades sama direktiivi nõudeid köögiviljakultuuride paljundusmaterjali, selle tootmise, tarnija kohustuste, paljundusmaterjali sordiehtsuse, omaduste, taimetervise, kasvusubstraadi, pakendamise, kontrollimise korra, märgistamise ja sulgemise kohta, määrab Taimetoodangu Inspektsioon kuni 2012. aasta 31. detsembrini käesoleva seaduse § 109 lõikes 4 nimetatud ühendusevälise riigi, milles toodetud köögiviljakultuuri paljundusmaterjal ja selle tootmise nõuded vastavad Euroopa Liidus esitatavatele nõuetele.
(2) Taimetoodangu Inspektsioon koostab nende ühenduseväliste riikide loetelu, millest on lubatud Eestisse toimetada teatud taimeliigi köögiviljakultuuri paljundusmaterjali, ning avalikustab selle oma veebilehel.
§ 137–141. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
1nõukogu direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta (EÜT P 125, 11.07.1966, lk 2298–2308),
muudetud direktiividega 69/63/EMÜ (EÜT L 48, 26.02.1969, lk 8–12), 71/162/EMÜ (EÜT L 87, 17.04.1971, lk 24–28), 72/274/EMÜ (EÜT L 171, 29.07.1972, lk 37–38), 72/418/EMÜ (EÜT L 287, 26.12.1972, lk 22–30), 73/438/EMÜ (EÜT L 356, 27.12.1973, lk 79–82), 75/444/EMÜ (EÜT L 196, 26.07.1975, lk 6–13), 78/55/EMÜ (EÜT L 16, 20.01.1978, lk 23–29), 78/386/EMÜ (EÜT L 113, 25.04.1978, lk 1–12), 78/692/EMÜ (EÜT L 236, 26.08.1978, lk 13–18), 78/1020/EMÜ (EÜT L 350, 14.12.1978, lk 27), 79/641/EMÜ (EÜT L 183, 19.07.1979, lk 13–16), 79/692/EMÜ (EÜT L 205, 13.08.1979, lk 1–4), 80/754/EMÜ (EÜT L 207, 09.08.1980, lk 36), 81/126/EMÜ (EÜT L 67, 12.03.1981, lk 36–37), 82/287/EMÜ (EÜT L 131, 13.05.1982, lk 24–26), 85/38/EMÜ (EÜT L 16, 19.01.1985, lk 41–42), 86/155/EMÜ (EÜT L 118, 07.05.1986, lk 23–27), 87/120/EMÜ (EÜT L 49, 18.02.1987, lk 39–43), 87/480/EMÜ (EÜT L 273, 26.09.1987, lk 43–44), 88/332/EMÜ (EÜT L 151, 17.06.1988, lk 82–83), 88/380/EMÜ (EÜT L 187, 16.07.1988, lk 31–48), 89/100/EMÜ (EÜT L 38, 10.02.1989, lk 36), 90/654/EMÜ (EÜT L 353, 17.12.1990, lk 48–56), 92/19/EMÜ (EÜT L 104, 22.04.1992, lk 61–62), 96/18/EÜ (EÜT L 76, 26.03.1996, lk 21–22), 96/72/EÜ (EÜT L 304, 27.11.1996, lk 10–11), 98/95/EÜ (EÜT L 25, 01.02.1999, lk 1–26), 98/96/EÜ (EÜT L 25, 01.02.1999, lk 27–33), 2001/64/EÜ (EÜT L 234, 01.09.2001, lk 60–61), 2003/61/EÜ (ELT L 165, 03.07.2003, lk 23–28), 2004/55/EÜ (ELT L 114, 21.04.2004, lk 18), 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.01.2005, lk 18–33);
nõukogu direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta (EÜT P 125, 11.07.1966, lk 2309–2319),
muudetud direktiividega 69/60/EMÜ (EÜT L 48, 26.02.1969, lk 1–3), 71/162/EMÜ (EÜT L 87, 17.04.1971, lk 24–28), 72/274/EMÜ (EÜT L 171, 29.07.1972, lk 37–38), 72/418/EMÜ (EÜT L 287, 26.12.1972, lk 22–30), 73/101/EMÜ (EÜT L 2, 01.01.1973, lk 1–27), 73/438/EMÜ (EÜT L 356, 27.12.1973, lk 79–82), 75/444/EMÜ (EÜT L 196, 26.07.1975, lk 6–13), 78/55/EMÜ (EÜT L 16, 20.01.1978, lk 23–29), 78/387/EMÜ (EÜT L 113, 25.04.1978, lk 13–19), 78/692/EMÜ (EÜT L 236, 26.08.1978, lk 13–18), 78/1020/EMÜ (EÜT L 350, 14.12.1978, lk 27), 79/641/EMÜ (EÜT L 183, 19.07.1979, lk 13–16), 79/692/EMÜ (EÜT L 205, 13.08.1979, lk 1–4), 81/126/EMÜ (EÜT L 67, 12.03.1981, lk 36–37), 85/3768/EMÜ (EÜT L 362, 31.12.1985, lk 8–16), 86/155/EMÜ (EÜT L 118, 07.05.1986, lk 23–27), 86/320/EMÜ (EÜT L 200, 23.07.1986, lk 38), 87/120/EMÜ (EÜT L 49, 18.02.1987, lk 39–43), 88/332/EMÜ (EÜT L 151, 17.06.1988, lk 82–83), 88/380/EMÜ (EÜT L 187, 16.07.1988, lk 31–48), 88/506/EMÜ (EÜT L 274, 06.10.1988, lk 44), 89/2/EMÜ (EÜT L 5, 07.01.1989, lk 31), 90/623/EMÜ (EÜT L 333, 30.11.1990, lk 65), 93/2/EMÜ (EÜT L 54, 05.03.1993, lk 20), 95/6/EÜ (EÜT L 67, 25.03.1995, lk 30–32), 96/72/EÜ (EÜT L 304, 27.11.1996, lk 10–11), 98/95/EÜ (EÜT L 25, 01.02.1999, lk 1–26), 98/96/EÜ (EÜT L 25, 01.02.1999, lk 27–33), 99/08/EÜ (EÜT 50, 26.02.1999, lk 26), 1999/54/EÜ (EÜT L 142, 05.06.1999, lk 30–31), 2001/64/EÜ (EÜT L 234, 01.09.2001, lk 60–61), 2003/61/EÜ (ELT L 165, 03.07.2003, lk 23–28), 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.01.2005, lk 18–33); komisjoni direktiiv 74/268/EMÜ, milles sätestatakse eritingimused, mis käsitlevad tuulekaera esinemist söödakultuuri- ja teraviljaseemnes (EÜT L 141, 24.05.1974, lk 19), muudetud direktiiviga 78/511/EMÜ (EÜT L 157, 15.06.1978, lk 34);
nõukogu direktiiv 92/34/EMÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta (EÜT L 157, 10.06.1992, lk 10–18), muudetud direktiividega 2003/61/EÜ (ELT L 165, 03.07.2003, lk 23–28), 2003/111/EÜ (ELT L 311, 27.11.2003, lk 12–13), otsusega 2005/54/EÜ (ELT L 22, 26.01.2005, lk 16) ning määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.05.2003, lk 1–35);
komisjoni direktiiv 93/62/EMÜ, millega kehtestatakse tarnijate ja ettevõtete järelevalve ja kontrolli rakendusmeetmed vastavalt nõukogu direktiivile 92/33/EMÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta (EÜT L 250, 07.10.1993, lk 29–30); komisjoni direktiiv 93/64/EMÜ, millega kehtestatakse tarnijate ja ettevõtete järelevalve ja kontrolli rakendusmeetmed vastavalt nõukogu direktiivile 92/34/EMÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta (EÜT L 250, 07.10.1993, lk 33–34);
nõukogu direktiiv 2002/54/EÜ peediseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.07.2002, lk 12–32), muudetud direktiividega 2003/61/EÜ (ELT L 165, 03.07.2003, lk 23–28), 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.01.2005, lk 18–33);
nõukogu direktiiv 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.07.2002, lk 33–59), muudetud direktiividega 2003/61/EÜ (ELT L 165, 03.07.2003, lk 23–28), 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.01.2005, lk 18–33) ja määrusega (EÜ) nr 1829/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 1–23);
nõukogu direktiiv 2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise kohta (EÜT L 193, 20.07.2002, lk 60–73), muudetud otsusega 2003/66/EÜ (EÜT L 25, 30.01.2003, lk 42) ja direktiiviga 2003/61/EÜ (ELT L 165, 03.07.2003, lk 23–28);
nõukogu direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.07.2002, lk 74–97) muudetud direktiividega 2002/68/EÜ (EÜT L 195, 24.07.2002, lk 32–33), 2003/45/EÜ (ELT L 138, 05.06.2003, lk 40–44), 2003/61/EÜ (ELT L 165, 03.07.2003, lk 23–28) ja 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.01.2005, lk 18–33);
komisjoni direktiiv 2008/62/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid kohalike ja piirkondlike oludega kohanenud ja geneetilisest erosioonist ohustatud põllukultuuride rahvaselektsioonsortide ja sortide heakskiitmiseks ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete ning seemnekartuli turustamiseks (ELT L 162, 21.06.2008, lk 13–19); nõukogu direktiiv 2008/72/EÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta (ELT L 205, 01.08.2008, lk 28–39).


§ 4 Maksu kohaldamata jätmine
§ 5 Maksusoodustused
§ 6 Maksumäärad
§ 7 Maksusumma arvutamine
§ 9 Maksu tasumise kord
§ 10 Maksu tagastamine
§ 11 Maksuhaldur
§ 12 Vaidemenetlus
§ 14 Määruse edastamine
RT IV, 19.06.2020, 38
Vastu võetud 20.12.2012 nr 31
RT IV, 08.02.2013, 91
12.11.2015 RT IV, 24.11.2015, 14 27.11.2015
12.11.2015 RT IV, 24.11.2015, 14 01.01.2016
11.06.2020 RT IV, 19.06.2020, 8 22.06.2020, osaliselt 01.01.2021
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 5 lg 2, § 22 lg 1 p 2 ja § 36 lg 1, maksukorralduse seaduse § 3 lg 3, kohalike maksude seaduse § 2 lg 1, § 5 p 6 ja § 11 ning Tallinna põhimääruse § 26 lg 1 p 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse teede ja tänavate sulgemise maks (edaspidi maks). Maksu tasuvad füüsilised ja juriidilised isikud avaliku ürituse korraldamise ning ehitus-, avarii- või remonttöö korral, kui sellega kaasneb üldkasutatava tee, tänava, väljaku, parkla või selle osa sulgemine Tallinna linna territooriumil.
1) avalik üritus - spordi-, kultuuri- või meelelahutusüritus, avalik koosolek või muu selline üritus, mille korraldamiseks on väljastatud avaliku ürituse luba;
2) avariitöö - tehnovõrgu või muu rikke korral tehtav ettenägematu töö või hoonelt lume, jääpurikate või muude kukkumisohtlike osade kõrvaldamine, millest on asjaomaseid ametiasutusi teavitatud Tallinna Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) määrusega kehtestatud korras;
3) jalgtee - tee, mida kasutatakse kas ainult jalakäijate, nii jalakäijate kui ka jalgratturite või ainult jalgratturite liiklemiseks;
4) jalgtee täielik sulgemine - jalgtee sulgemine selliselt, et mittesuletava osa laius on alla 1,5 m;
5) parkla - sõidukite parkimiseks ette nähtud ehituslikult või liikluskorralduslikult kujundatud ala, mille moodustavad parkimiskohad ja neid ühendavad teeosad. Parklaks ei loeta sõidutee laiendit või jalgteed, mis on tähistatud parkimist korraldava liikluskorraldusvahendiga;
6) soodusaeg - aeg, millal maksuobjektile kohaldatakse madalamat maksumäära. Soodusaeg kehtib esmaspäevast reedeni kella 22-st kuni 6-ni ning laupäeval, pühapäeval ja riigipühal;
7) sõidutee - tee, mida kasutatakse sõidukiliikluseks;
8) sõidutee täielik sulgemine - sõidutee sulgemine selliselt, et enam kui 90% selle laiusest on suletud, sõltumata suletava teelõigu pikkusest. Sõidutee loetakse täielikult suletuks ka juhul, kui tee mittesuletava osa laius on alla kolme meetri;
9) tee - tänav, jalgtee või muu sõidukite või jalakäijate liiklemiseks kasutatav rajatis, mis on Tallinna linna omandis;
10) teegrupp - loetelu teedest ja teelõikudest, mis on määruse lisas liiklusintensiivsuse ja strateegilise tähtsuse alusel määratud ühte gruppi neljast;
11) tee osaline sulgemine - tee sulgemine selliselt, et osa selle laiusest on liiklemiseks avatud;
12) tee sulgemise laius - tee suletud osa laius, mida mõõdetakse kohast, kus suletud ala kõrval sõidu- või jalgtee vabaks jääv osa on kõige kitsam;
13) tee sulgemise luba - Tallinna Transpordiameti (edaspidi transpordiamet) väljastatud tee ajutise sulgemise luba;
14) väljak - kõva- või muu kattega / lage hoonestamata avalik ala.
(1) Maksuobjekt on määruse lisas nimetatud tee või teelõigu, parkla või väljaku täielik või osaline sulgemine seoses ürituse korraldamise või ehitus-, avarii- või remonttööga.
(2) Maksukohustuslane on füüsiline või juriidiline isik, kelle tegevusega kaasneb tee, teelõigu, parkla või väljaku täielik või osaline ajutine sulgemine, v.a §-s 4 märgitud juhud. Maksukohustuslane on kohustatud esitama maksuhaldurile Tallinna Linnavalitsuse määrusega kehtestatud vormil tee ajutise sulgemise taotluse.
[RT IV, 24.11.2015, 14 - jõust. 27.11.2015]
§ 4. Maksu kohaldamata jätmine
Maksu ei kohaldata, kui:
1) tee suletakse tee sulgemise loal märgitud tähtaja piires seoses Tallinna linna tellimusel või linna eelarvest finantseeritava ehitus-, avarii- või remonttööga või sellega seonduva kaeve- või hooldustööga;
2) tee suletakse tee sulgemise loal märgitud tähtaja piires seoses prügikonteineri paigaldamisega Tallinna heakorrakuu tegevuse raames;
3) tee suletakse seoses Eesti Rahvusringhäälingu liikuva ülekandejaama teele paigutamisega, kui tele- või raadioülekandes kajastatakse Tallinnas toimuvat;
4) tee suletakse avariitööde tegemiseks maksimaalselt kaheks ööpäevaks;
5) seoses avaliku ürituse korraldamisega suletakse mis tahes teeosa peale sõidutee;
6) tee suletakse seoses linna asutuse korraldatava avaliku üritusega..
§ 5. Maksusoodustused
(1) Linnavalitsusel on õigus oma korraldusega anda teede ja tänavate sulgemismaksu soodustust, lähtudes avalikust huvist ja kui üritus on linnaelu aspektist oluline:
1) demonstratsiooni korraldajale;
2) rongkäigu korraldajale;
3) kultuuriürituse korraldajale;
4) spordiürituse korraldajale;
5) muu ürituse korraldajale.
(2) Maksusoodustuse saamiseks tuleb esitada põhjendatud taotlus linnavalitsusele transpordiameti kaudu vähemalt 21 kalendripäeva enne tee, teelõigu, parkla või väljaku plaanitud sulgemist.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taotlusele lisatakse transpordiametiga kooskõlastatud liiklusskeem, maksuobjektide loetelu, sulgemise periood ja maksusoodustuse taotlemise selgitus.
(4) Linnavalitsus ei anna maksusoodustust maksukohustuslasele, kes on maksusoodustuse taotlemisel esitanud valeandmeid või kellel on Tallinna linna kohalike maksude osas maksuvõlg või kellel on tähtajaks tasumata arveid, mille on väljastanud Tallinna linna asutus.
(5) Kui puudub alus maksusoodustust kohaldada vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 4, tagastab transpordiamet taotluse viie kalendripäeva jooksul.
§ 6. Maksumäärad
(1) Sõidutee täieliku sulgemise maksumäärad on järgmised:
1) esimese teegrupi puhul 100 eurot tunnis;
2) teise teegrupi puhul 50 eurot tunnis;
3) kolmanda teegrupi ja teegruppide loetelus nimetamata tänava puhul 10 eurot tunnis;
4) neljandasse teegruppi kuuluva nimeta tee puhul 5 eurot tunnis.
[RT IV, 24.11.2015, 14 - jõust. 01.01.2016]
(2) Jalgtee täieliku sulgemise maksumäärad on järgmised:
1) esimese teegrupi puhul 10 eurot tunnis;
2) teise teegrupi puhul 5 eurot tunnis;
3) kolmanda teegrupi ja teegruppide loetelus nimetamata jalgtee puhul 1 euro tunnis;
4) neljandasse teegruppi kuuluva nimeta tee jalgtee puhul 0,50 eurot tunnis.
(3) Maksumäär parkla ja väljaku sulgemisel on 2 eurot iga suletud 20 täisruutmeetri eest tunnis.
(4) Kui tee suletakse soodusajal, rakendatakse maksusummale koefitsienti 0,5.
§ 7. Maksusumma arvutamine
(1) Tasumisele kuuluva maksusumma arvutab maksuhaldur tee sulgemise loa taotlemise avalduse ja kooskõlastatud liiklusskeemi alusel viie tööpäeva jooksul alates liiklusskeemi ja taotluse vastuvõtmisest.
(2) Tee sulgemise aega arvestatakse tundides. Tee täieliku sulgemise korral arvutatakse maksusumma tee sulgemise tundide arvu ning asjaomase teegrupi maksumäära korrutamise teel.
(3) Parkla ja väljaku sulgemise korral arvutatakse maksusumma selle sulgemise tundide arvu ja selle suletud pindalale vastava maksumäära korrutamise teel.
(4) Tee sulgemise laiust mõõdetakse meetrites, ümardades saadud arvu ühe kohani pärast koma. Seejärel arvutatakse välja sõidu- või jalgtee sulgemise ulatus protsentides sõidu- või jalgtee kogu laiusest. Sõidutee osalise sulgemise korral võetakse sulgemise ulatus arvesse ümardatult, 10% täpsusega. Jalgtee osalisel sulgemisel võetakse sulgemise ulatus arvesse ümardatult, 25% täpsusega. Kui jalgtee laiusest on suletud üle poole, kuid vaba jalgtee laius on vähemalt 1,5 m, loetakse jalgtee 75% ulatuses suletuks.
(5) Sõidutee osalise sulgemise korral korrutatakse sulgemise tundide arv asjaomase teegrupi maksumääraga ja käesoleva paragrahvi lõike 4 kolmanda lause alusel arvutatud protsendiga, mis vastab sõidutee sulgemise laiusele.
(6) Jalgtee osalise sulgemise korral korrutatakse sulgemise tundide arv asjaomase teegrupi maksumääraga ja käesoleva paragrahvi lõike 4 neljanda lause alusel arvutatud protsendiga, mis vastab jalgtee sulgemise laiusele.
(7) Kui suletakse tee, mis kuulub mitmesse teegruppi, käsitatakse eri teegruppidesse kuuluvaid teelõike eri maksuobjektidena.
(8) Ristmiku täieliku või osalise sulgemise korral vaadeldakse ristmiku moodustavat kahte kõrgemasse teegruppi kuuluvat teed eri maksuobjektidena.
(9) Tasumisele kuuluv maksusumma ümardatakse sendi täpsusega.
(1) Maksustamisperiood on ajavahemik tee, teelõigu, parkla või väljaku sulgemise päevast kuni selle piiranguteta taasavamiseni, mil taastatakse sulgemisele eelnenud olukord või teeprojektiga ette nähtud olukord. Perioodi arvestatakse täistundides.
(2) Maksukohustuslasel tekib maksukohustus tee, teelõigu, parkla või väljaku sulgemise päevast arvates.
§ 9. Maksu tasumise kord
(1) Maksuhaldur edastab maksukohustuslasele maksu tasumise kohta maksuteate.
(2) Maksuteade esitatakse 30 päeva enne maksu tasumise tähtpäeva.
(3) Maks tasutakse maksuteatel näidatud pangakontole 30 päeva jooksul maksuteate esitamisest.
(4) Kui maksukohustuslane ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 3 täheldatud tähtajaks maksu tasunud, on ta kohustatud arvestama ja tasuma tähtpäevaks tasumata maksusummalt intressi. Intressi arvestatakse maksu tasumise tähtpäevale järgnevast päevast alates kuni selle tasumise või tasaarvestamise päevani, viimane kaasa arvatud. Intressi arvutamisel võetakse aluseks maksukorralduse seaduses sätestatud määr.
§ 10. Maksu tagastamine
(1) Kui maksumaksja lõpetab tee sulgemise enne tee sulgemise loal märgitud ajavahemiku lõppu, on tal õigus saada tagasi maksuhaldurile määruses ette nähtud suuremas summas tehtud makse või rahalise kohustuse tasumisel või tasaarvestamisel tekkinud enammakse, sealhulgas enne kohustuse tasumise tähtpäeva tehtud makse.
(3) Tagastusnõudes tuleb märkida maksuobjekti nimetus ja tee sulgemise loal märgitust kasutamata jäänud ajavahemik, tagastamisele kuuluv maksusumma ning pangakonto rekvisiidid.
(4) Enam tasutud maksust arvestatakse maha maksuvõlg, mida nõutakse samalt maksukohustuslaselt muu maksuobjekti eest.
§ 11. Maksuhaldur
(1) Maksuhaldur on transpordiamet.
(2) Maksuhalduri volitused on transpordiameti järgmistel ametiisikutel:
1) ameti juhataja;
2) ameti juhataja asetäitja liikluse alal;
3) liiklusosakonna peaspetsialist;
4) liiklusosakonna vanemspetsialist;
5) liiklusosakonna spetsialist.
[RT IV, 19.06.2020, 8 - jõust. 22.06.2020]
§ 12. Vaidemenetlus
(1) Maksukohustuslane või muu menetlusosaline, kes leiab, et maksuteate või muu maksuhalduri haldusaktiga on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, võib taotleda selle haldusakti kehtetuks tunnistamist, muutmist või uue haldusakti väljaandmist.
(2) Menetlusosalisel on õigus vaidlustada ka viivitust, tegevusetust ja muid maksuhalduri toiminguid.
(3) Vaie maksuhalduri haldusakti või toimingu peale esitatakse transpordiametile.
(4) Maksuhaldur võib vaide maksukorralduse seaduses sätestatud juhtudel tagastada. Vaide tagastamise teate peale võib esitada kaebuse linnavalitsusele.
§ 14. Määruse edastamine
Transpordiametil edastada määrus elektrooniliselt Maksu- ja Tolliametile.
Lisa Tallinna teede teegruppideks jaotus liiklusintensiivsuse ja strateegilise tähtsuse alusel