§ 3 Teenuste sihtgrupp
§ 8 Sotsiaaltransporditeenus lapsele
§ 9 Laagriteenus
§ 10 Kodukohandusteenus
§ 11 Täiendav rehabilitatsiooniteenus lapsele
§ 12 Nõustamisteenus
§ 13 Muud toimetulekut soodustavad teenused
§ 14 Teenuse taotlemine, määramine ja tasumine
§ 15 Füüsilise isiku poolt isikliku abistaja-, tugiisiku-või sotsiaaltransporditeenuse osutamine lapsele
§ 16 Järelevalve teostamine ja arvestuse pidamine
RT IV, 05.12.2018, 32
Vastu võetud 22.11.2018 nr 60
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14, § 156 lõigete 31 - 33 alusel.
Määrus reguleerib riigieelarvest eraldatud rahaliste vahendite kasutamist raske ja sügava puudega lastele sotsiaalteenuste osutamiseks ja rahastamiseks.
Teenuste eesmärk on:
1) toetada raske või sügava puudega lapse (edaspidi lapse) arengut ja igapäevaeluga toimetulekut;
2) toetada teenustega laste vanemate, last perekonnas hooldamise lepingu alusel hooldavate hooldajate (edaspidi hooldaja) või eestkostjate igapäevaeluga toimetulekut ning töötamist, vähendades lapse hooldamise koormust või puudest tulenevat lisavajadust.
§ 3. Teenuste sihtgrupp
Teenuse sihtgrupiks on rahvastikuregistri andmetel Põhja-Sakala vallas rahvastikuregistri järgi elavad raske või sügava puudega lapsed ja nende vanemad, hooldajad või eestkostjad.
(1) Lapsel on õigus järgmistele teenustele:
6) kodukohandamise teenus;
7) muu lapse arengut ja toimetulekut toetav teenus.
(2) Lapsel ja tema vanemal, hooldajal või eestkostjal on õigus järgmistele teenustele:
1) nõustamisteenus (psühholoogiline nõustamine, perelepitus jne);
Isikliku abistaja teenus on lapsele osutatav teenus, mille raames isiklik abistaja toetab igakülgselt lapse arengut ja abistab last vajadusel hooldustoimingute sooritamisel või sooritab hooldustoiminguid.
(1) Tugiisikuteenus on erivajadusega lapsele osutatav teenus, mille raames tugiisik abistab ja juhendab last õpi- ja arendusprotsessis.
(2) Vajaduse korral on tugiisik lapsele täiskasvanud saatjaks, abistab last liikumisel, üritustel osalemisel jmt.
§ 8. Sotsiaaltransporditeenus lapsele
(1) Sotsiaaltransporditeenus on lapsele osutatav teenus haridus- või rehabilitatsiooniasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks.
(2) Sotsiaaltransporditeenust on õigus saada neil lastel, kelle puue takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist või kellel puudub isikliku sõiduki kasutamise võimalus.
§ 9. Laagriteenus
Laagriteenus on lapsele osutatav teenus, mis võimaldab lapsel ea- ja arengukaaslastega osaleda toimetulekuõppes, sotsialiseerumisprotsessis ning ühistegevustes.
§ 10. Kodukohandusteenus
Kodukohandusteenus on puudega lapse eluruumi kohandamine tema kõrvalabi vajaduse vähendamiseks, iseseisva toimetuleku ja tegevusvõime parandamiseks.
§ 11. Täiendav rehabilitatsiooniteenus lapsele
§ 12. Nõustamisteenus
Nõustamisteenus on lapsele, lapsevanemale, hooldajale või eestkostjale osutatav teenus, mis toetab nende igapäevaeluga toimetulekut.
§ 13. Muud toimetulekut soodustavad teenused
Muu teenus on lapsele, lapsevanemale, hooldajale või eestkostjale vajaduspõhiselt osutatav teenus, mis parandab abivajaja toimetulekuvõimet.
§ 14. Teenuse taotlemine, määramine ja tasumine
(1) Teenuse taotlemiseks tuleb lapse vanemal, hooldajal või eestkostjal esitada Põhja-Sakala vallavalitsuse sotsiaalosakonda (edaspidi sotsiaalosakond) järgmised dokumendid:
1) kirjalik vormikohane taotlus (taotlemist hõlbustava taotluse vormi kehtestab vallavalitsus);
3) hooldusõigust omava isiku isikut tõendava dokumendi koopia;
4) sotsiaalkindlustusameti otsus lapse puude raskusastme ja lisakulude tuvastamise kohta;
5) lapse rehabilitatsiooniplaani koopia (olemasolu korral);
6) eriarsti hinnang abivajaduse kohta (olemasolu korral);
7) eestkostjaks määramise otsus või perekonnas hooldamise lepingu koopia, kui taotluse esitab last hooldav isik.
(2) Sotsiaalosakonna teenistujal (üldjuhul lastekaitsespetsialistil) on vajadusel õigus nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid või dokumente.
(3) Lastekaitsespetsialist hindab lapse teenuse vajadust juhtumikorralduse põhimõtteid järgides ning STAR-süsteemis koostatud juhtumiplaani tegevuskava alusel teeb otsuse teenuse osutamise, tasustamise või mittetasustamise kohta 10 tööpäeva jooksul peale kõikide teenuse määramiseks vajalike dokumentide esitamist. Teenuse saamine vormistatakse sotsiaalosakonna haldusaktiga.
(4) Teenuse tasustamise otsusesse märgitakse vähemalt teenuse andmed lapse ja teenuse osutaja kohta, rahastamisperiood, maht ja maksumus. Vajadusel on lastekaitsespetsialistil õigus kaasata otsuse tegemisse vallavalitsuse alatist sotsiaalkomisjoni.
(5) Kui hindamise käigustaotletava teenuse vajadust ei tuvastata, soovitab lastekaitsespetsialist vajaduspõhiselt teisi teenuseid.
(6) Teenuse osutajale maksab tasu vallavalitsus vastavalt teenuse osutajaga sõlmitud lepingule või esitatud arvele.
(7) Kui isik või tema lähedased finantseerivad teenust kogu ulatuses ise, võib teenuse ostmiseks pöörduda otse teenuse osutaja poole.
§ 15. Füüsilise isiku poolt isikliku abistaja-, tugiisiku-või sotsiaaltransporditeenuse osutamine lapsele
Füüsilise isiku poolt isikliku abistaja-, tugiisiku- või sotsiaaltransporditeenuse osutamiseks sõlmib vallavalitsus lepingu, milles fikseeritakse teenuse osutaja konkreetsed tööülesanded, tööaeg, teenuse osutamise koht ja tasustamise tingimused.
§ 16. Järelevalve teostamine ja arvestuse pidamine
(1) Järelevalvet füüsilise isiku poolt osutatud teenuse kohta teostab sotsiaalosakond.
(2) Riigieelarvest raske ja sügava puudega lastele sotsiaalteenuste osutamiseks eraldatud rahaliste vahendite kasutamise üle peab arvestust vallavalitsus.
1) Võhma Linnavolikogu 27.09.2017 määrus nr 6 „Raske ja sügava puudega lastele teenuste osutamise ja rahastamise kord“;
2) Suure-Jaani Vallavolikogu 29.09.2017 määrus nr 75 „Raske ja sügava puudega lastele teenuste osutamise ja rahastamise kord“;
3) Kõo Vallavolikogu 21.09.2017 määrus nr 5 „Raske ja sügava puudega lastele teenuste osutamise ja rahastamise kord“;
4) Kõpu Vallavolikogu 15.08.2016 määrus nr 12 „Riigi poolt rahastatava lapsehoiuteenuse rahaliste vahendite ülejäägi kasutamise kord“.


Palgaseadus – Riigi Teataja
Palgaseadus (lühend - PalS)
Jõustumine: 01.07.200901.01.200921.10.200701.02.200701.01.200605.06.200529.10.200401.01.200401.01.200301.10.200201.08.200201.06.2002
24. 12. 2002. a ( avaldatud 13. 01. 2003 - RT III 2003, 2, 16 ) Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuotsuse resolutsioon on alljärgnev:
Tunnistada palgaseaduse § 8 lg 31 kehtetuks osas, millega nähakse ette riigi vähemusotsustusõigusega äriühingu nõukogu liikmete, kes ei ole riigi esindajad, ja juhatuse liikmete palgaandmete avalikustamine.
Tunnistada palgaseaduse § 8 lg 32 kehtetuks osas, millega nähakse ette riigi vähemusotsustusõigusega äriühingu nõukogu liikmetele, kes ei ole riigi esindajad, ja juhatuse liikmetele makstavate tasude avalikustamine.
§ 1. Palgaseaduse eesmärk ja rakendusala
(1) Palgaseadus määrab kindlaks töölepingu alusel töötavate isikute töötasustamise ning neile töötasuga seotud tagatiste andmise ja hüvituste maksmise õigusliku korralduse.
(2) Palgaseaduse rakendamise erisused majandusharudes (tegevusaladel) määratakse kindlaks seadustega või Vabariigi Valitsuse määrustega.
(3) Avalikele teenistujatele laieneb käesolev seadus niivõrd, kuivõrd avalikku teenistust reguleeriva või muu seadusega ei ole sätestatud teisiti.
[RT I 2001, 50, 287 - jõust. 11.06.2001]
(1) Palk on tasu, mida tööandja maksab töötajale töö eest vastavalt töölepingule või õigusaktile, samuti muudel õigusakti, kollektiiv- või töölepinguga ettenähtud juhtudel. Palk koosneb põhipalgast ja seaduses ettenähtud juhtudel makstavatest lisatasudest, preemiatest ja juurdemaksetest.
(2) Põhipalk on töölepingus või õigusaktis kindlaks määratud tunni-, päeva-, nädala- või kuupalgamäära alusel arvutatud palk.
(3) Seaduses, haldusaktis, kollektiiv- või töölepingus ettenähtud juhtudel maksab tööandja töötajale peale põhipalga lisatasu või juurdemakseid.
(4) Lisatasu on summa, mida tööandja maksab töötajale põhipalgale lisaks täiendavate tööülesannete täitmise või nõutavast tulemuslikuma töö eest või muudel õigusaktis, kollektiiv- või töölepingus ettenähtud juhtudel, samuti preemiana tööandja ühepoolse otsuse alusel.
(5) Juurdemakse on summa, mida tööandja maksab töötajale selleks, et tagada talle ettenähtud palgatase ja hüvitada võimalik palga vähenemine.
(6) Keskmine palk on töötajal teatud aja jooksul teenitud palga kogusummast arvutatav keskmine tasu mingi ajaühiku (tunni, päeva, nädala, kuu vms.) kohta. Keskmise palga arvutamise kord sätestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega.
(7) Palga alammäär on Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud kindlale ajaühikule (tunnile, päevale, nädalale, kuule vms.) vastav palga suurus, millest madalamas ei ole lubatud kokku leppida töötamisel täistööajaga.
§ 3. Palgatingimuste mõiste ja kindlaksmääramine
(1) Palgatingimustena käsitatakse käesolevas seaduses palgamäära, lisatasu ja juurdemakset summana, mille hulka on arvutatud seaduse alusel kinnipidamisele kuuluvad maksud. Palgatingimustena käsitatakse ka palga arvutamise viisi ning maksmise korda.
(2) Töötaja palgatingimused ja nende muudatused määratakse kindlaks töölepingus.
[RT I 2005, 29, 213 - jõust. 05.06.2005]
§ 4. Palgatingimuste muutmine
(1) Töölepingus kokkulepitud palgatingimusi on lubatud muuta ainult poolte kokkuleppel.
(2) Palka korraldavate seaduste, valitsuse määruste, kollektiivlepingu või töölepingu muutumisel on tööandja kohustatud muutma töötajate palgatingimusi hiljemalt ühe kuu möödumisel, kohaldades neid õigusakti kehtima hakkamise päevast.
(3) [Kehtetu – RT I 2001, 50, 287 - jõust. 11.06.2001]
§ 5. Palga seadusevastane vähendamine või suurendamine
Keelatud on palka suurendada või vähendada olenevalt töötaja soost, rahvusest, nahavärvist, rassist, emakeelest, sotsiaalsest päritolust, ühiskondlikust seisundist, varasemast tegevusest, usulistest, poliitilistest või muudest veendumustest ja suhtumisest kaitseväeteenistuskohustusse. Keelatud on palka vähendada olenevalt perekonnaseisust, perekondlikest kohustustest, kuuluvusest kodanike ühendustesse ning töötajate või tööandjate huvide esindamisest.
§ 51. Võrdse tasustamise põhimõte
(1) Keelatud on kehtestada eri soost töötajatele sama või võrdväärse töö eest erinevaid palgatingimusi.
(2) Tööandja on töötaja nõudmisel kohustatud tõendama, et ta on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud põhimõtet järginud ja eeliste andmine on tingitud soost sõltumatutest objektiivsetest asjaoludest. Töötajal on õigus nõuda selgitusi palga arvutamise aluste kohta.
(3) Töötajal on õigus nõuda sama või võrdväärse töö eest võrdset tasustamist ning võrdse tasustamise põhimõtte rikkumisega tekitatud kahju hüvitamist. Hüvitise suuruse kindlaksmääramisel arvestatakse ebavõrdse tasustamise kestust, ulatust ja laadi.
(4) Tööandja on kohustatud teavitama töötajat tööle võtmisel võrdse tasustamise õiguslikust regulatsioonist.
§ 6. Palga arvutamine ja maksmine rahas
(1) Töötajale arvutatakse ja makstakse palka rahas.
(2) [Kehtetu - RT I 2001, 50, 287 - jõust. 11.06.2001]
§ 7. Soodsamate palgatingimuste kehtestamine
Kollektiivlepingus või töölepingus võib töötajale ette näha seaduses kehtestatuga võrreldes soodsamad palgatingimused.
§ 8. Andmete avaldamine töötaja palga kohta
(1) Tööandja on kohustatud andma töötaja soovil andmeid temale arvutatud ja makstud või maksmisele kuuluva palga kohta.
(2) Palga maksmisel on tööandja kohustatud töötaja soovil andma talle kirjaliku või tema nõusolekul elektroonilise teatise töötajale arvutatud palga koostisosade (põhipalga, lisatasude, preemia ja juurdemaksete), samuti tema palgast kinnipeetud summade, tema eest arvestatud sotsiaalmaksu ja tema nimel tehtud sissemaksete kohta.
(3) Tööandjal ei ole õigust ilma töötaja nõusolekuta või seadusest tuleneva aluseta avaldada andmeid töötajale arvutatud, makstud või maksmisele kuuluva palga kohta, samuti palgatingimuste kohta.
(31) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud keeld ei kehti, kui andmeid nõuab kohus, prokuratuur, kohtueelse uurimise asutus, Maksu- ja Tolliamet, Riigikontroll, Statistikaamet või Tööinspektsioon, samuti korruptsioonivastases seaduses ja teistes seadustes ettenähtud juhtudel.
(32) [Kehtetu - RT I 2004, 71, 504 - jõust. 29.10.2004]
(4) Tööandjal on õigus avaldada töötajate rühmade (mitte vähem kui viis töötajat) palgaandmeid.
II. peatükk PALGAMÄÄRADE JA PALGASÜSTEEMIDE KEHTESTAMINE
§ 9. Palgamäärade kehtestamine ettevõttes, asutuses
Tööandja kehtestab palgamäärad vastavalt tööde erinevusele ja töötingimustele, lähtudes tööandja ja töötajate vahel sõlmitud kollektiivlepingust.
§ 10. Töötaja palgamäära kindlaksmääramine
(1) Töötaja palgamäär määratakse kindlaks töölepingu sõlmimisel poolte kokkuleppel.
(2) Palgamäära muudetakse poolte kokkuleppel, samuti palga alammäära muutmise korral, kui kehtestatud palga alammäär osutub madalamaks Vabariigi Valitsuse poolt või kollektiivlepinguga kehtestatust.
§ 11. Palgasüsteemide kehtestamine
(1) Tööandja kehtestab palgasüsteemid (tehtud töö eest tasu arvutamise viisid), arvestades sõlmitud kollektiivlepinguid.
III. peatükk TÖÖTASUSTAMINE ERITINGIMUSTES
§ 12. Lisatöö tasustamine
Kui töötaja teeb talle kindlaksmääratud töö ajal tööandja taotlusel töölepingus ettenähtuga võrreldes lisatööd, suurendatakse tema palka või makstakse talle lisatasu poolte kokkuleppega kindlaksmääratud suuruses.
§ 13. Tasustamine töö eest, milles töölepingus ei ole kokku lepitud
Kui töötaja teeb kokkuleppel tööandjaga tööd, mida tööleping ette ei näe, ja töötaja on vabastatud selleks ajaks oma töölepingujärgsete tööülesannete täitmisest, makstakse talle selle töö eest tasu poolte kokkuleppel.
(1) Ületunnitöö eest lisatasu maksmine või hüvitamine vaba aja andmisega määratakse kindlaks poolte kokkuleppel.
(2) Ületunnitöö iga tunni eest töötajale makstav lisatasu ei tohi olla väiksem kui 50% selle töötaja tunnipalga määrast.
§ 15. Puhkepäevadel töötamise hüvitamine
(1) Töötaja graafikuväline töötamine temale ettenähtud puhkepäevadel hüvitatakse poolte kokkuleppel kas rahas või vaba aja andmisega.
(2) Puhkepäeval töötamise hüvitamisel rahas makstakse töötajale puhkepäeval tööl oldud aja eest lisatasu vähemalt 50% tema palga määrast.
(3) Puhkepäeval töötamise hüvitamisel vaba aja andmisega tasutakse puhkepäeval tehtud töö eest nagu tavalisel tööpäeval tehtud töö eest.
§ 16. Riigipühal tehtud töö tasustamine
(1) Riigipühal tehtud töö eest makstakse vähemalt kahekordselt, olenemata sellest, kas töötati graafikukohaselt või graafikuväliselt.
(2) Kui vahetus algab riigipühaeelsel päeval ja lõpeb riigipühal või algab riigipühal ja lõpeb riigipühajärgsel päeval, tasustatakse tööd sellises vahetuses nagu riigipühal.
(3) Töötaja soovil võib tööandja hüvitada riigipühal graafikuvälist töötamist vaba aja andmisega tööl oldud aja ulatuses. Sel juhul tasustatakse riigipühal tehtud tööd nagu tööd tavalisel tööpäeval.
§ 17. Lisatasu õhtuse ja öötöö eest
Töö eest õhtusel ajal (kella 18-st kuni 22-ni) või öösel (kella 22-st kuni 6-ni) makstakse töötajale lisatasu või suurendatakse põhipalka vastavalt poolte kokkuleppele. Lisatasu iga töötunni eest õhtusel ajal ei tohi olla väiksem kui 10% ja öösel väiksem kui 20% töötaja tunnipalga määrast.
§ 18. Tasustamine tööülesannete täitmata jätmise korral
(1) Kui töötaja ei täida tööülesannet oma süül, makstakse talle tasu vastavalt tehtud tööle. Ajapalgalisel töötajal, kes ei tööta normeeritud tööülesannete alusel, ei vähendata ajapalgamäära tööülesande täitmata jätmise eest tingimusel, et ta on täitnud tööaja normi.
(2) Kui töötaja ei saa täita tööülesannet temast olenemata asjaoludel, maksab tööandja väljateenitud palgale juurde ulatuses, millega palgaarvestusaja jooksul tööl oldud aja eest oleks tagatud töölepingus kokkulepitud palgamäär.
(3) [Kehtetu - RT I 2001, 50, 287 - jõust. 11.06.2001]
§ 19. Tasustamine praagi korral
(1) Praagiks loetakse töö või toodang, mis ei vasta tööandja poolt kehtestatud kvaliteedinõuetele. Täielik praak on töö või toodang, mis ei kõlba üldse kasutamiseks ettenähtud otstarbel ja mida pole võimalik või majanduslikult otstarbekas kasutamiskõlblikuks muuta. Osaline praak on töö või toodang, mida mõningate mööndustega on võimalik ettenähtud otstarbel kasutada või mida on võimalik ja otstarbekas täiendava töötlusega kasutamiskõlblikuks muuta.
(2) Praaki põhjustada võivate asjaolude ilmnemisel, samuti praagi tekkimisel on töötaja kohustatud sellest viivitamatult teatama tööandjale või tema esindajale. Selle kohustuse täitmata jätmise korral loetakse praak tekkinuks töötaja süül.
(3) Kui töötaja teatas käesoleva paragrahvi 2.lõikes nimetatud asjaoludest tööandjale või tema esindajale, too aga andis korralduse tööd jätkata, tasutakse töötajale edasise praagi eest nagu kvaliteetse toodangu (töö) eest.
(4) Töötaja süül tehtud täieliku praagi eest tasu ei maksta. Töötaja süül tehtud osalise praagi eest makstakse tasu alandatud määral, sõltuvalt töö tulemuse kõlblikkuse astmest.
(5) Kui töötamisel praagi tekkimises vastavalt käesoleva paragrahvi 2. ja 3.lõikes kirjeldatud juhtudel pole süüdi töötaja, makstakse talle tasu selle töö tegemiseks ettenähtud aja eest vähemalt töölepingus kokkulepitud palgamäära ulatuses.
§ 20. Tasustamine tööseisaku aja eest
(1) Töötaja süül tekkinud tööseisaku aja eest talle tasu ei maksta.
(2) Kui töötaja ei ole süüdi tööseisaku tekkimises ja on teatanud tööseisakut esile kutsuda võivatest asjaoludest ning tööseisaku algusest tööandjale või tema esindajale, maksab tööandja talle tööseisaku aja eest tasu kollektiiv- või töölepingus ettenähtud ulatuses, kuid mitte vähem töölepingus kokkulepitud palgamäärast.
§ 21. Palga säilitamine alatiseks üleviimisel teisele, vähemtasustatavale tööle või ümberpaigutamisel teisele töötamiskohale
Töötaja alatiseks üleviimisel teisele, vähemtasustatavale tööle või ümberpaigutamisel teisele töötamiskohale tööandja algatusel, kui selle tõttu väheneb töötaja palk temast mitteolenevatel põhjustel, säilitatakse töötajale keskmine palk ühe kuu jooksul, arvates üleviimise või ümberpaigutamise päevast.
§ 22. Tasustamine ajutise üleviimise korral teisele tööle tootmishädavajaduse tõttu
Töötaja ajutise üleviimise korral teisele tööle tootmishädavajaduse tõttu makstakse töötajale palka töö järgi, kuid mitte vähem keskmisest palgast endisel tööl.
§ 23. Tasustamine ajutise üleviimise korral teisele tööle tööseisaku tõttu
(1) Töötajale, kes ei ole süüdi tööseisaku tekkimises, makstakse teisel tööl palka töö järgi, kuid mitte vähem keskmisest palgast endisel tööl, kui ta täidab tööülesandeid ettenähtud mahus.
(2) Töötajale, kes ei täida teisel tööl tööülesandeid ettenähtud mahus temast mitteoleneval põhjusel, makstakse palka töö järgi, kuid mitte vähem kokkulepitud palgamäärast endisel tööl.
(3) Töötajale, kes on süüdi tööseisaku tekkimises või kes ei täida tööülesandeid ettenähtud mahus, makstakse teisel tööl palka töö järgi.
§ 231. Maanteeveo mootorsõiduki juhi palga arvutamise ja maksmise eritingimused
Maanteeveo mootorsõiduki juhile on keelatud arvutada ja maksta nii põhipalka kui ka lisatasu läbitud kilomeetrite ning veetud kaubakoguse alusel. Erandina võib läbitud kilomeetreid või kaubakogust arvesse võtta lisatasu maksmisel, kui selle arvutamise viis, tingimused ja määrad on sellised, mis ei soodusta ohutu liikluse nõuete eiramist ning on kollektiivlepingus ette nähtud.
IV. peatükk TAGATISED JA HÜVITUSED
§ 24. Tagatis lapse toitmise vaheaegade kasutamiseks
Lapse toitmiseks töötajale seadusega ettenähtud vaheaegade eest säilitatakse töötajale keskmine palk riigieelarve vahenditest Sotsiaalministeeriumi eelarve kaudu sotsiaalministri kehtestatud korras.
§ 241. Tagatised rasedale sünnituseelseks läbivaatuseks
Rasedale, kellele tööandja on kohustatud andma arsti otsuses näidatud vaba aega sünnituseelseks läbivaatuseks, säilitatakse töötaja keskmine palk.
§ 242. Tagatised ajutise töövõimetuse korral
Tööandja on kohustatud jätkama palga maksmist töötaja ajutise töövõimetuse korral ravikindlustuse seaduse (RT I 2002, 62, 377) § 51 lõikes 1 sätestatud juhtudel töövõimetuslehel märgitud töökohustuste täitmisest vabastuse esimesel päeval, kui see on kokku lepitud kollektiivlepingus.
§ 25. Tervisekontrollile suunatud töötaja tagatised
Töötajale, kes seoses oma tööga on kohustatud läbima tervisekontrolli, säilitab tööandja tervisekontrolli läbiviimise aja eest töötaja keskmise palga.
§ 26. Tagatised taseme- ja tööalase koolituse puhul
(1) Tasemekoolitusega seotud õppepuhkusel viibivale töötajale säilitab tööandja vastavalt täiskasvanute koolituse seaduse (RT I 1993, 74, 1054) § 8 5.lõikele keskmise palga 10 päevaks ja maksab ülejäänud õppepuhkuse päevade eest palka vähemalt kehtiva palga alammäära ulatuses.
(2) Tööalase koolitusega seotud õppepuhkusel viibivale töötajale säilitab tööandja vastavalt täiskasvanute koolituse seaduse § 8 6.lõikele keskmise palga vähemalt 14 päevaks aastas.
§ 27. Töölähetuse tagatised ja hüvitused
(1) Töölähetusse saadetud töötajale säilitatakse töökoht ja tagatakse keskmine palk.
(2) Töölähetusse saadetule hüvitatakse:
1) sõidukulud töökohast lähetuskohta ja tagasi;
2) majutuskulud lähetuspaigas;
3) muud lähetusülesande täitmisega seotud kulud ning
4) makstakse päevaraha teeloleku ja lähetuskohas viibimise aja eest.
(3) Töölähetuse hüvituste ja päevaraha alammäärad ning maksmise tingimused määrab kindlaks Vabariigi Valitsus.
(4) Lähetataval on õigus nõuda tööandjalt avanssi lähetuskulude katteks lähetuskulude ligikaudses suuruses. Avansi mittesaamisel võib lähetatav keelduda lähetusest.
§ 28. [Kehtetu - RT I 2001, 50, 287 - jõust. 11.06.2001]
§ 29. Hüvitised tööraamatu andmisega ja lõpparve maksmisega viivitamise aja eest
Tööraamatu andmisega ja lõpparve maksmisega viivitamise aja eest on tööandja kohustatud maksma töötajale hüvitist keskmise palga ulatuses Eesti Vabariigi töölepingu seaduses (RT 1992, 15/16, 241; 1993, 10, 150; RT I 1993, 26, 441; 1995, 14, 170; 16, 228; 1996, 3, 57; 40, 773; 45, 850; 49, 953; 1997, 5/6, 32; 1998, 111, 1829; 1999, 16, 276; 60, 616; 2000, 25, 144; 51, 327; 57, 370; 102, 669; 2001, 17, 78; 42, 233) sätestatud korras.
§ 30. Tagatised töötajate riiklike või omavalitsuslike kohustuste täitmise ajaks
(1) Kui riiklike või omavalitsuslike ülesannete täitmine seaduse või haldusakti kohaselt toimub tööajal, on tööandja kohustatud vabastama töötaja tööst nende kohustuste täitmise ajaks.
(2) Käesoleva paragrahvi 1.lõikes ettenähtud tööst vabastamise tõttu kaotatud töötasu hüvitab töötajale vastav riigi- või kohaliku omavalitsuse organ töötaja keskmise palga ulatuses, kui seaduse või kollektiivlepinguga ei ole ette nähtud teisiti.
V. peatükk PALGA ARVUTAMINE JA MAKSMINE
§ 31. Palga maksmise kord ja tähtajad
(1) Palgaarvestusaeg, palga maksmise kord ja tähtajad määratakse kindlaks kollektiivlepingus, töösisekorra eeskirjas või töölepingus.
(11) Palka makstakse vähemalt üks kord kuus.
(2) Palka makstakse töötajale töökohas ja tööajal, välja arvatud, kui palk või selle osa kantakse töötaja kirjaliku avalduse alusel töötaja poolt osutatud pangakontole või kui kollektiiv- või töölepingus ei ole kokku lepitud teisiti. Palga või selle osa ülekandmise kulud kannab tööandja, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
(3) Tööandja on kohustatud töötaja kirjaliku avalduse alusel palga või selle osa üle kandma töötaja poolt näidatud pangakontole.
(4) [Kehtetu - RT I 2001, 50, 287 - jõust. 11.06.2001]
(5) Palk arvutatakse kogu palgaarvestusaja kestel tehtud ja tööandja poolt vastuvõetud töö eest. Töö eest, mille tegemine ületab palgaarvestusaja, makstakse palka võrdeliselt töö valmiduse astmega, kuid mitte vähem, kui on töölepingus kokkulepitud palgamäära alusel tööl oldud aja eest arvutatud palk.
(6) [Kehtetu - RT I 2001, 50, 287 - jõust. 11.06.2001]
§ 32. Lõpparve maksmise tähtaeg
(1) Tööandja on kohustatud töölepingu lõppemise päeval töötajale maksma kõik tööandjalt saada olevad summad. Kui töötaja ei saanud töölepingu lõppemise päeval lõpparvet vastu võtta, on tööandja kohustatud maksma lõpparve viie päeva jooksul, arvates nõude esitamisele järgnenud päevast.
§ 33. Palga maksmine palgapäeva langemise korral puhkepäevale
Kui palgapäev langeb puhkepäevale, on tööandja kohustatud töötajale palga maksma või üle kandma töötaja pangakontole puhkepäevale eelneval tööpäeval.
§ 34. Arvutamata või ettenähtust vähem arvutatud palga ja hüvituse nõudmine
Kui töötajale ei ole palka või hüvitust arvutatud või neid on arvutatud vähem, on töötajal õigus esitada nõue individuaalse töövaidluse lahendamise seaduses (RT I 1996, 3, 57; 2000, 25, 144) ettenähtud korras.
§ 35. Tööandja vastutus palga maksmise või ülekandmisega viivitamise eest
Palga maksmisega või töötaja pangakontole ülekandmisega viivitamise eest maksab tööandja töötajale iga viivitatud päeva eest viivist 0,5% maksmisele või ülekandmisele kuulunud palgast.
VI. peatükk KINNIPIDAMISED PALGAST
§ 36. Kinnipidamised palgast
(1) Töötaja palgast võib ilma tema nõusolekuta seadusega ettenähtud alusel, korras ja ulatuses kinni pidada:
1) seadusega kehtestatud makse;
2) tasu väljatöötamata puhkusepäevade eest töölepingu lõpetamisel enne selle tööaasta lõppu, mille arvel töötaja juba oli puhkuse saanud, välja arvatud töölepingu lõpetamisel Eesti Vabariigi töölepingu seaduse §-des 82 ja 85 ning § 86 punktides 1, 2, 3, 4, 9 ja 10 ettenähtud alustel;
3) muid seadusega ettenähtud summasid.
(2) Tööandja võib töötaja palgast kinni pidada tööandjale tähtajaks tagastamata avansse, töötajale arvutusvea tõttu liigselt makstud summasid ja töötaja eelneval kirjalikul nõusolekul töötaja poolt tööandjale tekitatud kahju hüvitamise summasid.
(3) Kõigi palgale pööratud nõuete alusel kinnipidamise korral peab töötajale maksmiseks või tema pangakontole ülekandmiseks jääma vähemalt summa, mis vastab 80%-le riigi poolt kehtestatud palga alammäärast.
(4) Palga piisamatuse korral rahuldatakse nõuded seaduses ettenähtud järjekorras.
(5) Töölepingu lõpetamisel töötajale töölepingu seaduse §-de 82 lg.2, 84 lg.1, 87 lg.2, 90, 110 lg.3 ja 113 lg.3 või täiendavalt kollektiivlepingu alusel tööandja poolt makstavatest hüvitustest on lubatud kinni pidada seadusega kehtestatud maksud, käesoleva paragrahvi 1.lõike punktis 2 ja 2.lõikes nimetatud tasu väljatöötamata puhkusepäevade eest ja tagastamata avansid.
§ 37. Töötajale ekslikult väljamakstud summade tagasinõudmine
(1) Kui tööandja on töötajale arvutusvea tõttu maksnud palka või hüvitust ettenähtust rohkem, on tal õigus rohkem makstud summad töötajalt kinni pidada kolme kuu jooksul, arvates nende maksmise või töötaja pangakontole ülekandmise päevast, kui töötaja ei vaidle nende kinnipidamise aluse või suuruse vastu.
(2) Muudel põhjustel töötajale ekslikult makstud või tema pangakontole ülekantud summad tagasinõudmisele ei kuulu, välja arvatud juhul, kui maksmise aluseks olid töötaja poolt teadvalt esitatud valeandmed või võltsitud dokumendid.
(3) Teadvalt esitatud valeandmete või võltsitud dokumentide alusel liigselt makstud summasid on tööandjal õigus tagasi nõuda seaduses ettenähtud aja jooksul.
VI1. peatükk RIIKLIK JÄRELEVALVE
§ 371. Riikliku järelevalve teostamine
(1) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse ning selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete täitmise üle teostab Tööinspektsioon. Riikliku järelevalve käigus läbiviidavale menetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354) sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
(2) Käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete rikkumise korral on tööinspektoril ja Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhatajal õigus teha ettekirjutus, milles märgitakse:
3) füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi või juriidilise isiku nimetus, kellele ettekirjutus tehakse;
(3) Ettekirjutus koostatakse kahes eksemplaris, millest üks jääb ettekirjutuse koostajale ja teine kohustatud subjektile. Kui on vajadus informeerida ettekirjutusest kolmandat isikut, toimetatakse talle posti teel või elektrooniliselt kätte ettekirjutuse koostaja kinnitatud ettekirjutuse ärakiri.
(4) Ettekirjutus on tööandjale täitmiseks kohustuslik ning käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud järelevalveametnikul on õigus kontrollida ettekirjutuse täitmist märgitud tähtaja jooksul.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kohustuse täitmata jätmise korral võib tööinspektor ja Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
§ 372. Ettekirjutuse vaidemenetlus
(2) Kui tööandja ei nõustu tööinspektori ettekirjutusega, on tal õigus esitada vaie Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhatajale haldusakti teatavakstegemisest arvates kümne kalendripäeva jooksul. Kui ettekirjutuse on teinud Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja, on tööandjal õigus esitada vaie Tööinspektsiooni peadirektorile haldusakti teatavakstegemise päevast arvates kümne kalendripäeva jooksul.
(3) Vaide esitamine ei vabasta kohustusest ettekirjutust täita. Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhatajal või Tööinspektsiooni peadirektoril on õigus vaide esitaja taotlusel või omal algatusel peatada ettekirjutuse täitmine kuni vaideotsuse tegemiseni.
§ 38. Vaidluste lahendamise kord
Käesoleva seaduse kohaldamisel tööandja ja töötaja vahel tekkinud vaidlused lahendatakse individuaalse töövaidluse lahendamise seaduses ettenähtud korras.
§ 39. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§ 40. Vabariigi Valitsusel on õigus anda määrusi käesoleva seaduse alusel ja täitmiseks.
Käesolev seadus jõustub 1994.aasta 1. märtsil.
Kehtetu – RT I 2009, 5, 35 – jõust. 1.07.2009


§ 43 Sideameti pädevus
§ 54 Riigilõivuseaduse muutmine
19.04.2006 otsus nr 1001
3) perioodilise väljaande edastamine.
(1) Kui universaalse postiteenuse osutamiseks ei esitata ühtegi taotlust, esitatakse mitu taotlust või tegevusloa pikendamiseks esitatud taotlus jääb rahuldamata, teeb Sideamet majandus- ja kommunikatsiooniministrile ettepaneku kuulutada universaalse postiteenuse osutaja leidmiseks välja avalik konkurss.
(3) Avaliku konkursi või riigihanke võitnud isikule väljastab Sideamet käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktis 1 sätestatud tegevusloa.
(4) Tegevusluba ei ole vaja perioodilise väljaande edastamiseks universaalse postiteenuse välise postiteenusena, otsepostiks ja kullerpostiks.
(1) Tegevusloa saamiseks esitab isik (edaspidi taotleja) Sideametile kirjaliku taotluse, milles peavad sisalduma vähemalt järgmised andmed:
(1) Sideamet teeb tegevusloa andmise või andmisest keeldumise otsuse esitatud taotluse, lisadokumentide ja muude tema nõudel esitatud lisaandmete alusel.
(3) Enne tegevusloa andmise otsustamist Sideamet:
(4) Sideamet toimetab tegevusloa andmise või andmisest keeldumise otsuse taotlejale kätte viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(5) Sideamet kannab käesoleva seaduse § 14 lõikes 1 nimetatud andmed registrisse.
Sideamet keeldub tegevusloa andmisest, kui:
(5) Tegevusloa tingimused kehtestab Sideamet ja need on tegevusloa osa.
(7) Tegevusloa tingimused jõustuvad üheaegselt tegevusloa kehtima hakkamisega või Sideameti määratud ajal.
(1) Sideamet võib muuta kehtiva tegevusloa tingimusi ja kehtestada uusi tingimusi õigusaktidest tuleneva kohustuse täitmiseks ja tegevusloa omaja põhjendatud taotluse alusel.
(2) Tegevusloa tingimuste muutmise otsustab Sideamet 30 päeva jooksul tegevusloa omaja vastava taotluse saamisest või õigusaktide muudatuste jõustumisest arvates.
(3) Tüüptingimuste muudatuste kooskõlastamise või kooskõlastamata jätmise otsustab Sideamet 30 päeva jooksul tegevusloa omaja vastava taotluse saamisest arvates.
(4) Sideamet keeldub tüüptingimuste muudatuste kooskõlastamisest või tegevusloa tingimuste muutmisest, kui soovitud tingimused on vastuolus õigusaktide nõuetega või käesoleva seaduse eesmärkidega.
(5) Sideamet toimetab tüüptingimuste muudatuste kooskõlastamise või kooskõlastamata jätmise otsuse ning tegevusloa tingimuste muutmise või muutmisest keeldumise otsuse tegevusloa omajale kätte viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(6) Sideamet toimetab tema algatusel tegevusloa tingimuste muutmise või uute tingimuste kehtestamise otsuse tegevusloa omajale kätte vähemalt 60 päeva enne tegevusloa tingimuste muudatuste või uute tingimuste jõustumist.
(7) Tüüptingimuste muudatus jõustub taotleja soovitud ajal, kuid mitte enne 30 päeva möödumist Sideameti otsuse tegemise päevast arvates.
(8) Tegevusloa tingimuste muutmise või uute tingimuste kehtestamise korral teeb Sideamet vastava kande registrisse.
(1) Sideamet väljastab käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktis 1 nimetatud postiteenuse osutamiseks tegevusloa kümneks aastaks.
(2) Sideamet väljastab käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud postiteenuste osutamiseks tegevusloa viieks aastaks.
(1) Sideamet võib tegevusloa kehtivust pikendada tegevusloa omaja taotluse alusel. Kehtivuse pikendamise suhtes rakendatakse käesoleva peatüki neid sätteid, mis käsitlevad tegevusloa taotlemist, tegevusloa andmist ja andmisest keeldumist ning tegevusloa tingimusi.
(2) Tegevusloa kehtivuse pikendamise taotlus esitatakse Sideametile vähemalt 60 päeva enne tegevusloa kehtivusaja lõppu.
(3) Universaalse postiteenuse tegevusloa kehtivuse pikendamise taotlus esitatakse Sideametile vähemalt 180 päeva enne tegevusloa kehtivusaja lõppu.
(5) Tegevusloa tingimused jäävad tegevusloa kehtivuse pikendamise korral kehtima, kui Sideamet ei otsusta neid muuta või kehtestada uusi tingimusi.
(6) Tegevusloa kehtivuse pikendamisel teeb Sideamet vastava kande registrisse.
(1) Kui tegevusloa omaja ei saa täita tegevusloa tingimusi või käesolevas seaduses ettenähtud kohustusi, peab ta sellest viivitamata Sideametit kirjalikult teavitama. Teates tuleb loetleda kohustused, mida tegevusloa omaja ei suuda täita, nimetada täitmata jätmise põhjused ja tegevusloa kehtivuse peatamise tähtaeg.
(2) Sideametil on õigus peatada tegevusloa kehtivus tegevusloa omaja soovitud tähtajaks, kui tegevusloa omaja esitatud põhjused takistavad oluliselt postiteenuse osutamist tegevusloas, käesolevas seaduses või muudes õigusaktides sätestatud tingimustel.
(3) Sideamet teeb otsuse 30 päeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud teate saamisest arvates.
(4) Sideametil on õigus peatada tegevusloa kehtivus omal algatusel, kui tegevusloa omaja ei täida tegevusloa tingimusi või käesolevas seaduses ettenähtud kohustusi ja talle on määratud tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Tegevusluba peatatakse kuni puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtaja saabumiseni.
(5) Sideamet toimetab tegevusloa omajale tegevusloa või selle osa kehtivuse peatamise või peatamisest keeldumise otsuse kätte viie tööpäeva jooksul vastava otsuse tegemise päevast arvates.
(6) Tegevusloa kehtivuse peatamisel teeb Sideamet vastava kande registrisse.
(1) Sideamet võib tunnistada tegevusloa kehtetuks, kui:
6) tegevusloa omaja on korduvalt jätnud Sideameti ettekirjutuse täitmata,
(2) Tegevusloa kehtetuks tunnistamisel kustutab Sideamet tegevusloa omaja andmed registrist.
(1) Isik, kes osutab postiteenust, milleks ei ole vaja tegevusluba, peab sellest Sideametile kirjalikult teatama hiljemalt kümme päeva enne tegevuse alustamist.
(2) Postiteenuse osutamise võib peatada või lõpetada tegevusloa kehtivusajal ainult käesoleva seaduse §-des 19 ja 20 sätestatud tingimustel Sideameti vastavasisulise otsuse alusel või vääramatu jõu tõttu.
(3) Lepingu koos taotlusega tegevusloa tingimuste muutmiseks edastab teise postiteenuse osutaja postivõrku kasutav postiteenuse osutaja Sideametile kolme tööpäeva jooksul lepingu sõlmimisest arvates.
1) relvi;
2) laskemoona;
12) viide käesolevas seaduses nimetatud võimalusele pöörduda kaebusega Sideametisse või kohtusse;
(1) Universaalse postiteenuse kogumisse kuuluva teenuse tasu ja selle suuruse muudatus tuleb kooskõlastada Sideametiga.
(2) Universaalse postiteenuse osutaja peab tasu kehtestamiseks või selle suuruse muutmiseks esitama Sideametile vastava taotluse koos vajalike põhjenduste ja arvestustega. Lisaks taotlusele tuleb esitada eelmise aruandeaasta kohta auditeeritud tulu- ja kuluarvestuse aruanne.
(6) Sideamet teeb otsuse tasu või tasu suuruse muudatuse kooskõlastamise või kooskõlastamisest keeldumise kohta 60 päeva jooksul taotluse saamisest arvates.
(7) Otsuse tegemise tähtaeg pikeneb, kui Sideamet küsib lisaandmeid või teeb ekspertiisi, andmete saamise ja ekspertiisi tegemise aja võrra, kuid mitte rohkem kui kolm kuud.
(10) Sideametil on õigus teha ettekirjutus tasu suuruse ja tasu rakendamise peatamise kohta, kui rakendatava tasu suurus või tasu rakendamise kord ei vasta käesolevas seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele.
(3) Tegevuspõhise kuluarvestuse rakendamiseks koostab universaalse postiteenuse osutaja kulumudeli ja esitab selle kinnitamiseks Sideametile. Kulumudeli vastavust käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele hindab audiitor. Kõik kulumudeli hilisemad muudatused kooskõlastatakse Sideametiga.
(4) Otsuse kulumudeli või kulumudeli muudatuse kinnitamise kohta teeb Sideamet kahe kuu jooksul kulumudeli esitamisest arvates.
(7) Universaalse postiteenuse osutaja poolne kulude arvestamine põhineb Sideameti kinnitatud kulumudelil.
(8) Universaalse postiteenuse osutaja koostab iga aasta 1. märtsiks ja 1. septembriks aruande tulu- ja kuluarvestuse kohta ning esitab selle Sideametile.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud standardite kohta annab informatsiooni Sideamet.
(2) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Sideamet on vastava nõude esitamise korral kohustatud andma Euroopa Komisjonile teavet kõigi postiteenuse osutajate kohta.
(3) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Sideamet võivad anda teavet postiteenuse osutajate kohta teiste Euroopa Liidu liikmesriikide, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide ja Euroopa Liidu kandidaatriikide järelevalveasutustele.
(4) Kui Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi või Sideameti poolt Euroopa Komisjonile antav teave puudutab sellist informatsiooni, mis on saadud postiteenuse osutajalt, peab selle valdaja teavitama postiteenuse osutajat teabe esitamisest Euroopa Komisjonile.
(5) Kui Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium või Sideamet leiab, et Euroopa Komisjonile esitatud teabe avaldamine teiste Euroopa Liidu liikmesriikide, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide ja Euroopa Liidu kandidaatriikide järelevalveasutustele ei ole põhjendatud, peab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium või Sideamet Euroopa Komisjonile vastava teabe esitamisel teavitama Euroopa Komisjoni, et ta ei soovi vastava teabe avaldamist nimetatud järelevalveasutustele, ning esitama teabe avaldamata jätmise põhjendused.
(6) Kui Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium või Sideamet on andnud teavet ühele Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Euroopa Liidu kandidaatriigi järelevalveasutusele, siis peab ta põhjendatud nõudmise korral andma samasisulist teavet ka teistele nimetatud järelevalveasutustele.
§ 43. Sideameti pädevus
(1) Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete järgimise üle teostab riiklikku järelevalvet Sideamet.
(2) Vajaduse korral kaasab Sideamet järelevalve teostamisse sõltumatuid eksperte ning teeb koostööd Eesti teiste järelevalveasutuste ja välisriikide järelevalveasutustega.
(3) Sideamet kontrollib universaalse postiteenuse osutaja kuluarvestuse vastavust käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele vähemalt üks kord kahe aasta jooksul ning avalikustab kontrollimise tulemused.
(1) Sideameti peadirektoril ja tema volitatud ametnikul on õigus teha ettekirjutusi õigusrikkumise lõpetamiseks või õiguspärase olukorra taastamiseks, kui järelevalve teostamise käigus on avastatud käesoleva seaduse, selle alusel kehtestatud õigusaktide, tegevusloa tingimuste või tüüptingimuste rikkumisi.
(2) Sideameti ettekirjutuses peavad olema märgitud:
(4) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib Sideamet rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(6) Ettekirjutuse andmed kannab Sideamet registrisse kolme tööpäeva jooksul ettekirjutuse tegemise päevast arvates.
(1) Sideameti peadirektoril ja tema volitatud ametnikul on õigus nõuda postiteenuse osutajalt ja teistelt isikutelt käesoleva seadusega Sideametile pandud ülesannete ja kohustuste täitmiseks vajalikku teavet. Postiteenuse osutajalt on õigus nõuda andmeid postikäibe ning majandustegevuse rahaliste ja mitterahaliste vahendite kohta. Postiteenuse osutaja postiteenuse osutamisega seotud dokumente ja töövahendeid võib kontrollida tema tööajal.
(2) Teabe või dokumendi saamise taotluse vormistab Sideamet kirjalikult ja määrab selles teabe või dokumendi esitamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui kümme päeva.
(3) Postiteenuse osutaja on kohustatud kirjalikult teavitama Sideametit 30 päeva jooksul kõigist käesoleva seaduse § 11 lõikes 1 nimetatud andmetes toimunud muudatustest, võrreldes tema poolt Sideametile käesoleva seaduse alusel esitatud andmetega.
(4) Sideameti ametnik peab tagama talle seoses tööülesannete täitmisega teatavaks saanud posti- ja ärisaladuse hoidmise ning tal on õigus kasutada nimetatud teavet ainult oma tööülesannete täitmiseks.
(1) Postiteenuse osutaja tegevuse peale, mis on vastuolus õigusaktidega või tema tegevusloa tingimustega, võib iga isik esitada kirjaliku kaebuse Sideametile.
(2) Sideameti peadirektor või tema volitatud isik vaatab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaebuse läbi ja teeb selle kohta otsuse 60 päeva jooksul kaebuse saamisest arvates.
(3) Sideameti peadirektoril ja tema volitatud isikul on õigus nõuda lisaandmeid isikult, kellel on või kellel võib olla käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud otsuse tegemiseks vajalikku teavet, ning teha ekspertiisi või korraldada kolmanda isiku poolt ekspertiisi tegemine. Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja kulgemine peatub Sideameti peadirektori või tema volitatud isiku poolt vastava taotluse esitamisest alates kuni nõutud lisaandmete esitamiseni või ekspertiisi tulemuste saamiseni, kuid mitte kauemaks kui 120 päevaks.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaebuse kohta tehtud otsuse toimetab Sideamet viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates kätte kaebuse esitajale ja isikule, kelle tegevuse peale kaevati.
(1) Sideamet esitab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile iga aasta teises kvartalis kirjaliku aruande postiteenuste valdkonnas toimunud arengute ja esilekerkinud probleemide ning Sideameti tegevuse kohta nimetatud valdkonnas eelmise kalendriaasta jooksul.
3) ülevaade Sideameti tegevusest ning esilekerkinud probleemidest koos ettepanekutega edasise tegevuse kavandamiseks;
(2) Käesoleva seaduse §-des 48 ja 49 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Sideamet.
(1) Universaalse postiteenuse osutamiseks enne käesoleva seaduse jõustumist väljastatud tegevusluba kehtib kuni tegevusloas märgitud kuupäevani. Universaalse postiteenuse osutaja on kohustatud esitama tüüptingimused ja käesoleva seaduse § 11 lõike 2 punktis 4 sätestatud ettepaneku tegevusloa tingimuste kohta Sideametile hiljemalt 2006. aasta 1. oktoobriks.
(3) Universaalse postiteenuse osutaja on kohustatud viima oma tulu- ja kuluarvestuse vastavusse käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatuga ning esitama Sideametile kooskõlastamiseks universaalse postiteenuse kogumisse kuuluvate teenuste tasud 2006. aasta 1. oktoobriks.
(4) Isik, kes on enne käesoleva seaduse jõustumist saanud õiguse postiteenuse osutamiseks Sideameti vastavasisulise otsuse alusel, peab oma tegevuse viima kooskõlla käesoleva seaduse nõuetega 2006. aasta 1. oktoobriks.
(5) Isik, kes on enne käesoleva seaduse jõustumist saanud õiguse postiteenuse osutamiseks Sideameti vastavasisulise otsuse alusel, ei pea esitama käesoleva seaduse §-s 21 sätestatud tegevuse alustamise teadet.
(6) Isik, kes enne käesoleva seaduse jõustumist on tegelenud perioodiliste väljaannete edastamisega, peab oma tegevusest Sideametit teavitama käesoleva seaduse §-s 21 sätestatud korras 2006. aasta 1. oktoobriks.
§ 54. Riigilõivuseaduse muutmine
Riigilõivuseaduse (RT I 1997, 80, 1344; 2006, 7, 42) § 18914 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 18914. Postiseaduse alusel teostatavad toimingud
(1) Universaalse postiteenuse tegevusloa taotluse esitamise eest tasutakse riigilõivu 13 900 krooni.
(2) Universaalse postiteenuse tegevusloa kehtivuse pikendamise taotluse esitamise eest tasutakse riigilõivu 2800 krooni.
(3) Universaalse postiteenuse tegevusloa tingimuste muutmise taotluse esitamise eest tasutakse riigilõivu 7900 krooni.
(4) Universaalse postiteenuse tüüptingimuste muutmise taotluse esitamise eest tasutakse riigilõivu 7900 krooni.
(5) Postiteenuse tegevusloa taotluse esitamise eest tasutakse riigilõivu 4600 krooni.
(6) Postiteenuse tegevusloa kehtivuse pikendamise taotluse esitamise eest tasutakse riigilõivu 2100 krooni.
(7) Postiteenuse tegevusloa tingimuste muutmise taotluse esitamise eest tasutakse riigilõivu 3100 krooni.
(8) Postiteenuse tüüptingimuste muutmise taotluse esitamise eest tasutakse riigilõivu 3100 krooni.»
Postiseadus (RT I 2001, 64, 367; 2003, 88, 594) tunnistatakse kehtetuks.


Kokku: 189| Näitan: 1 - 20
3-17-1268/31 Riigikohtu halduskolleegium 13.12.2019
JahiS § 40 lg 4
JahiS § 6 lg 1 p 1
JahiS § 13
JahiS § 25 lg 1 kohaselt tuleb jahiseltsil sõlmida suurulukijahi korraldamiseks moodustatud jahipiirkonnas (vt JahiS § 5, JahiS eelnõu 351 SE seletuskirja lk 6) jahipidamiseks maaomanikega lepingud. Üldjuhul tohib siiski päikesetõusust päikeseloojanguni jahti pidada ka nendel kinnistutel, mille omanikuga lepingut sõlmitud ei ole. Jahti ei või pidada üksnes kinnistutel, millel maaomanik on jahi pidamise keelanud (JahiS § 25 lg 2).
Lisaks võib maaomanik oma kinnistu jahipidamiseks kasutamist reguleerida sellele piirdeid rajades või seda tähistades (JahiS § 25 lg 2). Nimetatud norm haakub KeÜS igaüheõiguste normidega, mille kohaselt võib igaüks eeldada luba viibida võõral maal (v.a õuemaa), kui maaomanik pole maatükki piiranud või tähistanud viisil, millest ilmneb tahe piirata võõraste sealviibimist (KeÜS § 32 lg 2) (RKTK otsus nr 2-16-13427/34, p 18).
Kui kinnisasi on piiratud või tähistatud selliselt, et sellest võib järeldada kinnisasja omaniku soovi, et seal keegi ei viibiks, võib sellest ka järeldada, et ta ei soovi, et seal jahti peetaks. Omanikul on õigus keelata oma maal ka ainuüksi jahipidamist või seada selleks tingimusi (JahiS § 6 p 3). Lisaks on tal õigus lubada oma kinnisasjal jahti pidada ka siis, kui kinnisasi on tarastatud, samuti öisel ajal (RKTK otsus nr 2-16-13427/34, p 19).
KeÜS norme täpsustavad normid JahiS-s on vajalikud sellepärast, et küttimise eesmärgil, seejuures enamasti relvaga võõral kinnistul viibimine kujutab endast intensiivsemat omandiõigusesse sekkumist kui näiteks matkamine või seente-marjade korjamine. Erinormideta ei oleks selge, kas võõrast maad võib jahipidamiseks kasutada. JahiS-s on täpsustatud, et jahipidamine ei ole lubatud hoonetest 200 m raadiuses, samuti seda, et omanik ei tohi keelata oma maal viibimist jahisaaduste äraviimiseks, haavatud uluki jälitamiseks ning ulukite kaudu leviva haiguse tõkestamiseks (JahiS § 25 lg 3).
Lisaks eeltoodule võib omanik alati keelata oma maal jahipidamise või viibimise ka kohapeal teatavaks tehtava suulise tahteavaldusega. (p-d 10 ja 11)
JahiS § 6 p-s 1 on sätestatud maaomaniku õigus korraldada oma maal väikeulukijahti. Väikeulukijahti korraldades otsustab maaomanik, kui palju ulukeid tohib küttida, millisele jahitunnistust omavale isikule võib kinnistul jahipidamiseks jahiloa anda ja kui kaua jahiluba kehtib (JahiS § 22 lg 3 p 1, JahiS § 40 lg 5). Jahiselts on kohustatud andma väikeuluki jahiloa tasuta maaomanikule endale või tema määratud isikule (JahiS § 40 lg 4).
JahiS seletuskirjas on maaomanike väikeulukijahi korraldamise õigust selgitatud sellega, et seaduses eristatakse suur- ja väikeulukite küttimise põhimõtteid, mh ei moodustata väikeulukite küttimiseks jahipiirkondi. Maaomanikele on antud korraldusõigus, et võimaldada neil endil ennetada väikeulukite tekitatud kahjustusi (vt seletuskirja lk-d 3 ja 5). (p 13)
JahiS § 6 p 1 (maaomaniku õigus korraldada oma maal väikeulukite jahti) on erinorm JahiS § 13 suhtes (jahiseltsi õigus korraldada jahipiirkonnas jahti). Maaomaniku korraldusõigus on seejuures piiratud tema kinnisasjaga ja üksnes väikeulukijahiga. Maaomanikul on ka õigus seada oma maal jahipidamiseks tingimusi või jahipidamine keelata (JahiS § 6 p 3). JahiS § 6 p 3 annab maaomanikule võimaluse ka jahiseltsi korraldatava jahi tingimustes kaasa rääkida.
JahiS võimaldab maaomanikul samal ajal keelata jahiseltsi korraldatav jahipidamine oma maal ning kasutada õigust korraldada seal ise väikeulukijahti. Selline tõlgendus kaitseb maaomaniku põhiseaduslikku omandiõigust, mida pole põhjust kitsendada, kui seadus ei sätesta selleks selget alust (PS § 32 lg 2). (p 14)
Kui maaomanik ei keela jahiseltsil oma kinnistul jahti korraldada ega sea sellele takistusi, hüvitab jahiselts seaduses ettenähtud tingimustel talle ulukikahju (JahiS § 43, § 44 lg 1, lg 5 p-d 1 ja 8). Seega on seaduses sätestatud maaomanikule pakutav hüve, mis võib teda motiveerida jahiseltsiga lepingut sõlmima või jahipidamist võimaldama. (p 15)
Maaomanik ei saa võõrastel oma kinnistul jahipidamist sama tõhusalt keelata kinnistu piiramise või tähistamise abil (vt JahiS § 25 lg 2). Praktikas võib olla äärmiselt keeruline tähistada kinnisasja nii, et looduses liikuv jahimees tähiseid märkaks ja mõistaks maaomaniku soovi jahipidamist keelata. Igal juhul tooks see maaomanikule kaasa märkimisväärse koormuse ja kulu. (p 16)
Kolleegiumi tõlgendus ei suurenda ohtu, et väikeulukeid kütitakse liiga palju. Väikeulukite küttimismahu otsustab oma kinnisasja piires maaomanik. Üksnes juhul, kui maaomanik pole piiranguid seadnud, otsustab küttimismahu jahiselts (JahiS § 22 lg 3). Ei ole põhjust arvata, et väikeulukeid kütitaks vähem juhul, kui maaomanik lubab oma kinnistul lisaks enda korraldatavale jahile ka jahiseltsi korraldatavat jahti. (p 17)
KeÜS norme (vt § 32 lg 2) täpsustavad normid JahiS-s on vajalikud sellepärast, et küttimise eesmärgil, seejuures enamasti relvaga võõral kinnistul viibimine kujutab endast intensiivsemat omandiõigusesse sekkumist kui näiteks matkamine või seente-marjade korjamine. Erinormideta ei oleks selge, kas võõrast maad võib jahipidamiseks kasutada. JahiS-s on täpsustatud, et jahipidamine ei ole lubatud hoonetest 200 m raadiuses, samuti seda, et omanik ei tohi keelata oma maal viibimist jahisaaduste äraviimiseks, haavatud uluki jälitamiseks ning ulukite kaudu leviva haiguse tõkestamiseks (JahiS § 25 lg 3). (p 11)
Tõlgendus, mis seab maaomaniku võimaluse kaitsta ise oma kinnistut väikeulukikahju eest sõltuvusse tema valmidusest lubada ka jahiseltsi korraldatavat jahipidamist oma kinnistul või sõlmida jahiseltsiga leping, misläbi jahiselts saaks survestada maaomanikku temaga lepingut sõlmima või kinnistul jahiseltsi korraldatavat jahti lubama, ei ole kooskõlas omandiõiguse kaitsega. (p 15)


Karistusseadustiku, avaliku teenistuse seaduse ja välismaalaste seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Karistusseadustiku, avaliku teenistuse seaduse ja välismaalaste seaduse muutmise seadus
RT I 2009, 51, 347
Vastu võetud 15.10.2009
Vabariigi Presidendi 27. oktoobri 2009. a otsusega nr 540
§ 1. Karistusseadustikus (RT I 2001, 61, 364; 2009, 39, 261) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 231 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 231. Eesti Vabariigi vastu suunatud vägivaldne tegevus
(1) Tegevuse eest, mis on suunatud Eesti Vabariigi iseseisvuse ja sõltumatuse vägivaldsele muutmisele, territoriaalse terviklikkuse vägivaldsele rikkumisele, vägivaldsele võimuhaaramisele või muul viisil Eesti põhiseadusliku korra vägivaldsele muutmisele, –
(2) Kohus kohaldab käesolevas paragrahvis sätestatud kuriteo eest kuriteoga saadud vara laiendatud konfiskeerimist vastavalt käesoleva seadustiku §-s 832 sätestatule.»;
2) paragrahv 232 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 232. Riigireetmine
3) paragrahv 233 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 233. Välismaalase poolt toimepandud Eesti Vabariigi vastu suunatud vägivallata tegevus
Välismaalase poolt Eesti Vabariigi iseseisvuse ja sõltumatuse või territoriaalse terviklikkuse vastu suunatud vägivallata tegevuse eest, kui puudub käesoleva seadustiku §-s 231 või 234 sätestatud süüteokoosseis, –
karistatakse kahe- kuni viieteistaastase vangistusega.»;
4) paragrahvi 234 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Kohus kohaldab käesolevas paragrahvis sätestatud kuriteo eest kuriteoga saadud vara laiendatud konfiskeerimist vastavalt käesoleva seadustiku §-s 832 sätestatule.»;
5) seadust täiendatakse §-ga 2341 järgmises sõnastuses:
« § 2341. Eesti Vabariigi vastase sõja või okupatsiooni toetamine
karistatakse kuue- kuni kahekümneaastase või eluaegse vangistusega.»;
6) paragrahvi 235 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Eesti Vabariigi vastu suunatud vägivaldse tegevuse eesmärgil loodud kolmest või enamast isikust koosnevasse püsivasse ja isikutevahelise ülesannete jaotusega ühendusse kuulumise, samuti sellise ühenduse loomise, juhtimise või sellesse liikmete värbamise eest –
karistatakse kuni kuueaastase vangistusega.»;
« § 2351. Eesti Vabariigi vastane vandenõu
Eesti Vabariigi kodaniku poolt suhte loomise või pidamise eest välisriigiga, välisriigi organisatsiooni või välisriigi ülesandel tegutseva isikuga eesmärgiga panna toime käesoleva seadustiku §-s 232 sätestatud kuritegu –
8) seadust täiendatakse §-ga 2352 järgmises sõnastuses:
« § 2352. Eesti Vabariigi vastane võltsimine
Ametliku dokumendi võltsimise, sellise dokumendi levitamise või selles sisalduvate andmete levitamise eest eesmärgiga kahjustada Eesti Vabariigi iseseisvust ja sõltumatust või territoriaalset terviklikkust või kui sellega kaasnes oht Eesti Vabariigi iseseisvusele ja sõltumatusele või territoriaalsele terviklikkusele –
9) seadust täiendatakse §-ga 2353 järgmises sõnastuses:
« § 2353. Politseiametniku ja tegevteenistuja riigivastane mõjutamine
Politseiametniku või tegevteenistuja süstemaatilise mõjutamise eest teenistuskohustuste täitmata jätmisele eesmärgiga kahjustada Eesti Vabariigi iseseisvust ja sõltumatust või territoriaalset terviklikkust –
10) paragrahv 238 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 238. Massilise korratuse organiseerimine ja ettevalmistamine ning üleskutse selles osalemisele
Palju inimesi hõlmava korratuse organiseerimise või ettevalmistamise või sellises korratuses osalemisele üleskutsumise eest, kui sellega on kaasnenud rüüstamine, purustamine, süütamine või muu selline tegevus, –
karistatakse kolme- kuni kaheksa-aastase vangistusega.»;
11) paragrahvi 239 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Rüüstamise, purustamise, süütamise või muu sellise tegevuse eest massilises korratuses osaleja poolt või seadusliku korralduse eiramise või vastuhakkamise eest politseiametnikule, abipolitseinikule või muule isikule, kes on seaduslikult tõkestanud sellist tegevust, või sellise isiku üleskutsumise eest teenistuskohustuse täitmata jätmisele, –
karistatakse rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistusega.»
§ 2. Avaliku teenistuse seaduse (RT I 1995, 16, 228; 2009, 36, 234) § 16 punkti 5 täiendatakse pärast sõnu «korruptiivse teo eest» sõnadega «või tahtliku riigivastase kuriteo eest».
§ 3. Välismaalaste seaduses (RT I 1993, 44, 637; 2009, 29, 175) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 12 lõiget 4 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
« 51) keda on karistatud Eestis riigivastase tahtliku kuriteo eest ja kelle karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud;»;
2) paragrahvi 149 lõiget 1 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
« 7) kui välismaalast on karistatud Eestis riigivastase tahtliku kuriteo eest ja tema karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud.»;
3) paragrahvi 149 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «1. lõike punktides 2 ja 3» tekstiosaga «1. lõike punktides 2, 3 ja 7».


Lõpe Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Lõpe Kooli põhimäärus
Lõpe Kooli põhimäärus - sisukord
§ 5 Raamatukogu
§ 9 Õppevorm
§ 11 Hariduslike erivajadustega lapsed ja õpilased
§ 12 Individuaalne õppekava ja arenduskava
§ 13 Hariduslike erivajadustega õpilaste rühmad ja klassid.
§ 14 Õppe- ja kasvatustöö korraldus lasteaias
§ 15 Õppe- ja kasvatustöö korraldus põhikoolis
§ 17 Pikapäevarühm
5 LASTE, ÕPILASTE JA NENDE VANEMATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 19 Lasteaialaste õigused
§ 25 Kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine
§ 27 Personali koosseisu määramine ja töölepingud
§ 28 Personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus
§ 29 Kooli direktor
§ 30 Õppenõukogu ja pedagoogiline nõukogu
§ 33 Eelarve
§ 34 Rahalised vahendid
§ 35 Asjaajamine, aruandlus
§ 36 Järelevalve
§ 37 Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 20.05.2020, 6
Vastu võetud 14.05.2020 nr 83
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 ja koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 ning Lääneranna Vallavolikogu 15.02.2018 määruse nr 16 “Lääneranna valla põhimäärus” § 36 lõike 3 alusel.
Kooli nimetus on Lõpe Kool (edaspidi kool).
Kool asub aadressil Klubi/3, Lõpe küla, Lääneranna vald, Pärnu maakond, sihtnumber 88402.
(1) Kool on koolieelne lasteasutus ja põhikool, mis tegutsevad ühe asutusena.
(2) Põhikoolis toimub õpe I, II ja III kooliastmel.
(3) Lasteaias on üks liitrühm pooleteise- kuni seitsmeaastastele lastele.
(4) Põhikooli õppekava täitmiseks koolis on nominaalne õppeaeg üheksa aastat.
(5) Kool on Lääneranna valla munitsipaalomandis olev Lääneranna Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav üldhariduslik õppeasutus, mis võimaldab õpilastel põhihariduse omandamist ja koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist.
(6) Kool on õppe-, kasvatus- ja arendustegevuses õigusaktidega kehtestatud raamides iseseisev. Tal on õigus otsustada oma põhitegevusest tulenevate eesmärkide saavutamise teede ja vahendite kasutusviiside üle.
(7) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest, käesolevast põhimäärusest ja muudest õigusaktidest.
(1) Koolil on oma pitsat ja sümboolika.
(2) Koolil on Lääneranna valla eelarves iseseisev eelarve.
(3) Koolil on oma kodulehekülg: lopekool.laaneranna.ee
§ 5. Raamatukogu
(1) Koolil on õppekirjanduse kogu.
(2) Kooliga samas hoones asub Lõpe raamatukogu, mis osaliselt täidab ka kooliraamatukogu ülesannet põhikogu osas.
Kooli tegevuse eesmärgiks on võimaldada koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist ning kooliks ettevalmistamist ja õpilastele koolikohustuse täitmist ning põhihariduse omandamist, tagades seejuures õppetöö vastavuse riiklikus õppekavas põhikoolile esitatavatele nõuetele, arvestades Lääneranna valla ja Lõpe Kooli arengukavas seatud eesmärke.
1) luua turvaline ja soodne keskkond lasteaialapse teadmiste, oskuste ja vilumuste omandamiseks ja arendamiseks ning väärtuste ja käitumisnormide süsteemi kujunemiseks, mis loob vajalikud eeldused õpingute jätkamiseks koolis ja edasijõudmiseks igapäevaelus;
2) luua koolikohustuslikele õpilastele vajalikud tingimused põhihariduse omandamiseks, anda neile teadmised, oskused ja vilumused ning kujundada väärtuste ja käitumisnormide süsteem, mis loob eeldused põhihariduse omandamiseks ja õpingute jätkamiseks;
3) hoida ja tugevdada õpilaste ja lasteaialaste vaimset ja füüsilist tervist ning soodustada nende kognitiivset, emotsionaalset, kõlbelist, sotsiaalset, vaimset ja kehalist arengut;
4) tagada õpilastele ja lasteaialastele tervisekaitse eeskirjade ja -normide kohane päevakava, õppekorraldus ja õppekoormus ning toitlustamine;
5) luua mitmekülgsed võimalused õppetööväliseks huvitegevuseks kooli juures;
6) kindlustada õpilased õpikute ja muude õppevahendite ja -materjalidega;
7) luua töötajatele tänapäevased töö- ja olmetingimused ning võimalused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste rakendamiseks ja täiendamiseks;
8) kasutada koolile eraldatud ressursse sihipäraselt ja mõistlikult koolitöö vajaliku kvaliteedi tagamiseks;
9) kanda kooli, õppekavade, pedagoogide, õpilaste ja nende lõpudokumentide andmed ning nende muutumised Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(2) Kool võib oma põhitegevuse kõrval ja seda kahjustamata tegeleda õppekavavälise koolituse, muusikatundide andmise, võistluste, kontsertide ja näituste korraldamise, ruumide üürimise ja toitlustamisega.
§ 9. Õppevorm
(1) Õppe- ja kasvatuskorralduse alusdokumendiks on kooli õppekava, mis koostatakse lähtudes koolieelse lasteasutuse riiklikust õppekavast ja põhikooli riiklikust õppekavast, kooli arengukavast, pidades silmas piirkonna vajadusi, kooli töötajate, vanemate ja õpilaste soove ning kasutatavaid ressursse.
(2) Kooli õppekava kinnitab kooli direktor käskkirjaga. Kooli õppekava ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, pedagoogilisele nõukogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(3) Koolil on õigus koostada kooli õppekava alusel individuaalsed õppekavad haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korra kohaselt.
(4) Kooli õppekava ja selles tehtavad muudatused ja täiendused kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(5) Igas klassis õppetööks vajalikud õpikud, töövihikud ja tööraamatud valib õpetaja Eesti Hariduse Infosüsteemi õppekirjanduse registrist.
§ 11. Hariduslike erivajadustega lapsed ja õpilased
(1) Erivajadusega on laps, kelle võimetest, terviseseisundist, keelelisest ja kultuurilisest taustast ning isikuomadustest tingitud arenguvajaduste toetamiseks on vaja teha muudatusi või kohandusi lapse kasvukeskkonnas või rühma tegevuskavas.
(2) Erivajadustega lapse, sealhulgas andeka lapse arengu toetamine lasteaias ja põhikoolis on meeskonnatöö, mille toimimise eest vastutab direktor.
(3) Hariduslike erivajadustega on õpilane, kelle eriline andekus, õpiraskused, terviserike, puue, käitumis- ja tundeeluhäired, pikemaajaline õppest eemal viibimine või kooli õppekeele ebapiisav valdamine toob kaasa vajaduse teha muudatusi või kohandusi õppe sisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas või taotlevates õpitulemustes.
(4) Haridusliku erivajadusega õpilane õpib üldjuhul kooli tavaklassis.
§ 12. Individuaalne õppekava ja arenduskava
(1) Vajadusel koostavad rühma pedagoogid õppeaasta algul koostöös tugispetsialisti (logopeedi, eripedagoogi, psühholoogi vms) ning lapsevanemaga lapsele individuaalse arenduskava. Vähemalt üks kord õppeaastas tehakse kokkuvõte individuaalse arenduskava rakendumisest, arengukeskkonna sobilikkusest ning lapse edasistest vajadustest.
(2) Individuaalse õppekava koostab kool, kui muudatuste või kohandustega õppeajas, õppe sisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas või taotletavates õpitulemustes kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes riikliku või kooli õppekavaga.
(3) Kui haridusliku erivajadustega õpilasele koostatud individuaalse õppekavaga nähakse ette riiklikus õppekavas sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine või kohustusliku õppeaine õppimisest vabastamine, võib individuaalset õppekava rakendada nõustamiskomisjoni soovitusel.
(4) Individuaalse õppekava koostamisel kaasatakse vanem ning vajaduse kohaselt õpetajaid ja tugispetsialiste.
§ 13. Hariduslike erivajadustega õpilaste rühmad ja klassid.
(1) Vallavalitsus võib kooli direktori ettepanekul moodustada vastavalt vajadusele sobitusrühma, kuhu kuuluvad erivajadustega lapsed koos teiste lastega, samuti erirühma, kuhu kuuluvad erivajadustega lapsed.
(2) Erivajadustega laps võetakse sobitus- või erirühma vastu vanema kirjaliku avalduse ja koolivälise nõustamismeeskonna soovituse alusel.
(3) Hariduslike erivajadustega õpilastele õppe paremaks korraldamiseks võib kool moodustada rühmi ja klasse, et luua vajalikud tugiteenused õpilastele, kellele neid ei ole võimalik tagada tavaklassis.
§ 14. Õppe- ja kasvatustöö korraldus lasteaias
(1) Lasteaia aastaringse või hooajalise tegutsemise ning lahtioleku aja otsustab vallavalitsus lähtudes hoolekogu ettepanekust.
(2) Lasteaial on kooli direktori kinnitatud lasteaia tegevus- ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse koolieelse lasteasutuse riiklikku õppekava ning Lääneranna valla kultuurilist omapära ja rahvatraditsioone.
(6) Lasteaia õppekava läbinule annab kool välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused.
(7) Kool kannab alusharidust omandavate õpilaste andmed Eesti Hariduse Infosüsteemi.
§ 15. Õppe- ja kasvatustöö korraldus põhikoolis
(1) Õppeaasta kestab 1. septembrist järgmise aasta 31. augustini ja koosneb õppetrimestritest ning koolivaheaegadest.
(2) Õppeperioodi pikkus on 175 õppepäeva.
(4) Õppeaasta jaguneb kolmeks õppetrimestriks. Koolivaheajad määratakse haridus- ja teadusministri määrusega.
(5) Õppetöö põhivormiks on õppetund, mille kestuseks on 45 minutit, vahetunni pikkus on vähemalt 10 minutit. Õppetunni võib jagada mitmeks osaks ning kaks õppetundi võib toimuda ilma vahetunnita.
(6) Õpilaste nädala õppekoormus õppeaineti määratakse õppekavaga.
(7) Suvevaheaja kestus on vähemalt kümme järjestikust nädalat.
(8) Klassi täitumuse ülemine piirnorm on 24 õpilast. Vallavalitsus võib kehtestada väiksema piirnormi. Vallavalitsus võib erandjuhul direktori ettepanekul ning hoolekogu nõusolekul suurendada õpilaste arvu üle piirnormi üheks õppeaastaks konkreetses klassis juhul, kui kõik tervisekaitse- ja ohutusnõuded on täidetud.
(9) Õppetundide arv ja nende järjekord õppepäevas määratakse tunniplaanis, mille kinnitab kooli direktor oma käskkirjaga.
(10) Õpilaste teadmiste ja oskuste hindamisel lähtub kool riiklikus õppekavas ja selle alusel koostatud kooli õppekavas nõutavatest teadmistest ja oskustest. Teadmiste ja oskuste ning käitumise ja hoolsuse hindamise põhimõtted, tingimused ja kord sätestatakse kooli õppekavas.
(11) Individuaalse õppekava alusel õppija puhul arvestatakse hindamisel individuaalses õppekavas sätestatud erisusi.
(12) Põhikooli lõpetamise tingimused sätestatakse põhikooli riiklikus õppekavas ja lihtsustatud riiklikus õppekavas, arvestades põhikooli- ja gümnaasiumi seaduse §-s 30 sätestatut.
(13) Põhikooli lõpetajale väljastatakse põhikooli lõputunnistus.
(14) Kool kannab õpilaste andmed Eesti Hariduse Infosüsteemi (EHIS).
(1) Õpilase tunnustamine kiituskirjaga õpingute jooksul toimub haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel ja korras.
(2) Täiendavaid motiveerimis- ja tunnustamismeetmeid näeb kool ette kodukorras lähtuvalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest.
(3) Eesmärgiga mõjutada õpilasi kooli kodukorra kohaselt käituma ja teistest lugu pidama ning ennetada turvalisust ohustavate olukordade tekkimist koolis, võib õpilase suhtes rakendada põhjendatud, asjakohaseid ja proportsionaalseid tugi- mõjutusmeetmeid.
(4) Tugimeetmeteks võivad olla arenguvestluse läbiviimine, individuaalse õppekava rakendamine, õpilase vastuvõtmine pikapäevarühma või kooli juures tegutsevasse huviringi, tugispetsialisti teenuse osutamine.
(5) Mõjutusmeetmete rakendamise, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest lähtuvalt, otsustab direktor või tema volitatud isik. Ajutise õppes osalemise keelu otsustab õppenõukogu.
§ 17. Pikapäevarühm
(1) Kooli direktor võib vallavalitsuse nõusolekul moodustada kooli pikapäevarühma, mis pakub õpilasele järelevalvet, pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel.
(2) Õpilane võetakse pikapäevarühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori otsusega vanema taotlusel alusel.
(1) Kooli juures võivad tegutseda huviringid, mis rakendatakse tööle spetsialisti ja rahaliste vahendite olemasolul koostöös koolipidajaga, arvestades laste ja vanemate soove.
(2) Huvitegevuse läbiviimine fikseeritakse ARNO keskkonnas, mida täidab ringijuht.
(3) Huvitegevuse fikseerimist ARNO-s ja ringide läbiviimist kontrollib vallavalitsuse spordi- ja noorsootööspetsialist.
(4) Õpilasel on õigus kasutada huvitegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras.
5. peatükk LASTE, ÕPILASTE JA NENDE VANEMATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 19. Lasteaialaste õigused
2) valida õppeaineid koolis õpetatavate valikainete piires või õppida individuaalõppekava järgi;
3) saada õppekava ettenähtud mahus omandamiseks täiendavat õpiabi õpetajalt tema üldtööaja piires;
4) moodustada koolis õpilasesindus, samuti ühinguid, klubisid, stuudioid ja ringe, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlustega;
6) kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, õppe-, spordi-, tehnilisi jm vahendeid;
7) saada ettenähtud korras ainelist abi selleks eraldatud summadest või fondidest;
8) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja kooli pidaja poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
10) vaimse ja füüsilise turvalisuse ning tervise kaitsele;
11) saada tugiteenust (eripedagoogi, psühholoogi, sotsiaalpedagoogi jms teenust)
12) saada koolitervishoiuteenust;
13) ea- ja jõukohasele õppekoormusele, mis võimaldab aega puhkuseks ja huvitegevuseks;
14) vähemalt üks kord õppeaasta jooksul arenguvestlusele, mille põhjal lepitakse kokku edasise õppes ja arengu eesmärkides;
15) pöörduda oma õiguste kaitseks õpetaja, direktori, vallavalitsuse, hoolekogu, Haridus- ja Teadusministeeriumi või lastekaitseorganisatsioonide poole;
16) saada tasuta lõunat;
17) saada koolis õppimise ajaks õpilaspilet;
18) kasutada muid õigusi, mis tulenevad seadustest ja nende alusel kehtestatud õigusaktidest.
2) õppima võimete kohaselt, arendama end ja täiendama oma teadmisi;
4) kasutama talle määratud tugi- ja mõjutusmeetmeid;
7) täitma muid seadustest ja nende alusel kehtestatud õigusaktidest tulenevaid õpilastele pandud kohustusi.
(5) Esimese õpilasesinduse valimised korraldab kooli direktor.
(6) Õpilasesindusse valitakse õpilaskonna poolt üks õpilane igast 7.-9. klassist. Õpilasesindus moodustub valimiste tulemusel ülesseatud kandidaatide hulgast salajasel hääletusel lihthäälteenamusega.
1) esindada last eeldusel, et on olemas teise vanema nõusolek;
4) tutvuda kooli õppe- ja päevakavaga;
5) saada teavet kooli töökorralduse kohta;
6) saada teavet lapse arengu kohta;
7) saada pedagoogilist nõustamist, vajadusel ka psühholoogilist nõustamist;
8) osaleda hoolekogu koosseisu esindajate valimisel;
10) pöörduda ettepanekuga pedagoogide, kooli direktori või hoolekogu poole;
11) õppenõukogu otsusega mittenõustumisel, samuti õpetamist ja kasvatamist puudutavate ja muude vaidlusküsimuste lahendamiseks pöörduda kooli direktori, hoolekogu ja kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostava asutuse poole;
12) olla kaasatud õpilase individuaalse õppekava koostamisel;
13) esitada taotlus õpilase õpetamiseks koduõppes;
14) esitada taotlus õpilase pikapäevarühma vastu võtmiseks;
15) omada juurdepääsu kooli valduses olevale teabele õpilase kohta;
16) saada soodustusi vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras.
2) looma lapsele kodus soodsad tingimused koolis õppimiseks ja koolikohustuse täitmiseks;
3) kinni pidama kooli päevakavast, laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest;
4) tasuma igakuiselt lasteaia kuludest vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses lastevanematele määratud osa;
6) osa võtma vanemate üld- ja klassikoosolekutest;
7) esitama koolile oma kontaktandmed ja teavitama nende muutustest;
8) tutvuma koolielu reguleerivate aktidega;
9) tegema koostööd kooliga õpilase õpetamisel ja kasvatamisel;
11) taotlema vajaduse korral koolilt ja õpilase elukohajärgselt vallavalitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist;
13) koduõppe rakendamise korral rahastama väljaspool kooli toimuva õppe osa;
14) tagama õpilase järelevalve ning õppe korraldamise individuaalse õppekava alusel ajutise õppes osalemise keelu korral;
15) ühise hooldusõiguse puhul saama eelnevalt teiselt vanemalt nõusolek lapsega seotud küsimuste otsustamisel.
Vanem vastutab koolikohustuse täitmise tagamata jätmise eest vastavalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusele.
§ 25. Kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine
(1) Lapsed võetakse vastu lasteaeda ja arvatakse sealt välja vastavalt vallavalitsuse kehtestatud laste lasteasutusse vastuvõtu ja sealt väljaarvamise korrale.
(2) Õpilased võetakse kooli vastu ja arvatakse koolist välja vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud õpilase kooli vastuvõtmise üldistele tingimustele ja korrale ning koolist väljaarvamise korrale.
(2) Pedagoogid on õpetajad, direktor ning muud õppe- ja kasvatusalal töötavad isikud.
§ 27. Personali koosseisu määramine ja töölepingud
(1) Personali koosseisu määrab kooli direktor vallavolikogu kehtestatud korras, arvestades haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud koolieelse lasteasutuse personali miinimumkoosseisu ning tuginedes põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ja koolieelselasteasutuse seaduses sätestatud eesmärkidele ja kohustustele, laste vaimse ja füüsilise tervise nõuetele.
(2) Töölepingud personaliga sõlmib, muudab ja ütleb üles kooli direktor vastavuses töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
§ 28. Personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus
(1) Personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks kooli töökorralduse reeglitega, ametijuhendite ja töölepingutega, mis on kooskõlas töösuhteid reguleerivate muude õigusaktidega.
(2) Pedagoogilise personali ülesandeks on lasteaia laste ja kooli õpilaste õpetamine ja kasvatamine ning osalemine kooli arendustegevuses.
(3) Kooli teenindava ja abipersonali ülesandeks on tagada häireteta töö koolis, heaperemehelik majandamine ja koolivara korrasolek ning majanduslik teenindamine, toitlustamine ja tervishoid.
(4) Kooli pedagoogid:
1) loovad laste ja õpilaste kasvatamiseks, õpetamiseks ja arendamiseks vajalikud tingimused vastastikusel lugupidamisel ning üksteise mõistmisel põhineval koostööl laste, õpilaste ja vanematega;
2) hoolitsevad laste ja õpilaste elu, tervise ja turvalisuse eest koolis viibimise ajal;
3) tagavad lasteaia tegevus- ja päevakava, kooli õppekava ja tunniplaani järgimise;
4) nõustavad vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes.
(5) Personalil on õigus:
1) täiendada oma erialaseid teadmisi vastavalt täiskasvanute koolituse seadusele ja koolis kehtestatud tingimustele;
2) töötada töötervishoiu- ja tööohutuse seaduses ning selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele vastavates töötingimustes;
3) esitada direktorile ettepanekuid õppe- ja kasvatustöö parandamiseks.
(7) Personal on kohustatud andma teavet vallavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitsega seotud küsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
§ 29. Kooli direktor
(1) Kooli juhib direktor. Direktor tagab kooli tulemusliku ja häireteta töö, juhib õppe- ja kasvatustegevust koostöös õppenõukogu ja hoolekoguga.
(2) Direktori töötasu suuruse määrab vallavalitsus arvestades direktorile kehtestatud kuutöötasu alammäära ning kooli eelarves töötasudeks ettenähtud summa suurust.
1) esindab kooli ja teeb tehinguid, mis on suunatud õigusaktides temale seaduses sätestatud ülesannete täitmisele;
2) juhatab kooli õppenõukogu ja pedagoogilise nõukogu tööd;
3) kehtestab kooli sisehindamise korra ja kinnitab sisehindamise aruande;
4) kehtestab õpilastega läbiviidava arenguvestluste korraldamise tingimused ja korra;
5) sõlmib, muudab ja ütleb üles personaliga töölepingud;
6) määrab kooli personali koosseisu;
7) määrab kooli personali kuutöötasud, arvestades õpetajatele kehtestatud kuutöötasu alammäärasid ja kooli eelarves töötasudeks ettenähtud summa suurust;
8) otsustab õpilase pikapäevarühma vastu võtmise;
9) määrab haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija;
10) määrab individuaalse arengu jälgimise kaardi koostamise ja täitmise eest vastutavad isikud;
11) kehtestab kooli õppekava;
12) kinnitab tunniplaani;
13) korraldab pedagoogide ametikohtade täitmiseks avaliku konkursi;
14) korraldab õppenõukogu ja hoolekogu õiguspäraste otsuste täitmise;
15) korraldab lasteaialaste ja kooli õpilaste kooli vastu võtmist;
16) korraldab koostöös hoolekogu ja õppenõukoguga kooli arengukava koostamise;
20) koordineerib tugispetsialistide teenuse osutamist koolis;
21) teeb vallavalitsusele ettepanekud kooli eelarve osas;
22) tagab kooli eelarve täitmise;
23) otsustab vallavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirja alusel tasu võtmise ja selle suuruse tegevuste eest, mis on õppekavavälised;
25) annab oma pädevuse piires kooli sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
26) tagab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;
27) täidab muid talle õigusaktide ja töölepinguga pandud ülesandeid.
(4) Direktor kannab vastutust kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(5) Direktori ajutisel äraolekul täidab direktori kohuseid vallavanema käskkirjaga määratud isik.
(6) Direktori ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus, esitades selle enne arvamuse andmiseks kooli hoolekogule.
§ 30. Õppenõukogu ja pedagoogiline nõukogu
(1) Koolil on õppenõukogu, mille ülesandeks on põhikooli õppe- ja kasvatustegevuse kindlaksmääramine, analüüsimine, hindamine ja juhtimiseks vajalike otsuste tegemine ning pedagoogiline nõukogu, mille ülesandeks on lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning kooli direktorile, hoolekogule ning vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
(2) Õppenõukogu liikmeteks on põhikooli pedagoogid ja teised direktori poolt nimetatud isikud ning see tegutseb haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
(3) Pedagoogilisse nõukogusse kuuluvad lasteaia pedagoogid. Pedagoogilise nõukogu esimees on kooli direktor.
(1) Kooli edukaks tööks vajalike tingimuste loomiseks moodustab vallavalitsus hoolekogu.
(2) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesandeks on kooli õpilaste, pedagoogide, kooli pidaja, vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus kooli õppe- ja kasvatustegevuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning selleks tegevuseks paremate tingimuste loomisele kaasaaitamisel.
(3) Kooli hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja, õppenõukogu, vanemate, vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad.
(4) Hoolekogu liikme volitused kestavad kuni uue hoolekogu koosseisu kinnitamiseni.
(5) Hoolekogu ülesanded:
11) kooskõlastab kooli sisehindamise aruande;
12) arutab õpetamist ja kasvatamist puudutavaid vaidlusküsimusi ja teeb lahendusettepanekuid;
13) teeb vallavalitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks;
14) otsustab teisi õigusaktidega hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
(6) Hoolekogul on õigus saada direktorilt või vallavalitsuselt oma tööks vajalikku teavet.
(7) Hoolekogu moodustamise ja töökorra kehtestab vallavalitsus.
(1) Kooli vara moodustavad talle vallavolikogu ja vallavalitsuse poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Kooli valduses olev vara on Lääneranna valla omand.
(3) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt vallavolikogu poolt kehtestatud Lääneranna vallavara valitsemise korrale.
§ 33. Eelarve
Kooli eelarve koostamine ja vastuvõtmine toimub vastavalt vallavolikogu poolt kehtestatud Lääneranna valla eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise korrale.
§ 34. Rahalised vahendid
(1) Kooli rahalised vahendid moodustuvad valla eelarvest, vanemate kaetavast osast, sihtotstarbelistest laekumistest, annetustest ja kooli põhimääruses sätestatud kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(2) Koolis töötavate põhikooli pedagoogide töötasustamise alused kinnitab vallavolikogu, kusjuures õpetajate kuutöötasude alammäärade kinnitamisel arvestab vallavolikogu Vabariigi Valitsuse, kohalike omavalitsusüksuste volitatud esindajate ja õpetajate registreeritud ühenduste volitatud esindajate poolt saavutatud kokkulepet kuutöötasu alammäära kohta. Kokkuleppe mittesaavutamisel lähtub vallavolikogu Vabariigi Valitsuse kehtestatud munitsipaalkooli õpetajate kuutöötasu alammäärast.
(3) Kui koolis töötavate lasteaiaõpetajate kuutöötasu alammääras ei lepita kokku koolieelse lasteasutuse seaduse paragrahvi 27 lõikes 5 sätestatud viisil, kehtestab õpetajate kuutöötasu alammäära vallavalitsus.
(4) Kool võib saada tulu käesoleva põhimääruse paragrahvi 7 lõikes 2 sätestatud õppekavavälisest tegevusest.
(5) Kooli raamatupidamist peetakse tsentraliseeritult vallavalitsuses.
§ 35. Asjaajamine, aruandlus
(1) Kooli asjaajamise korraldamise aluseks on Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud teenuste korraldamise ja teabehalduse alused.
(2) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide täitmisel ja pidamisellähtub kool haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud kooli õppe- ja kasvatusalastes kohustuslikes dokumentides esitatavate andmete ning dokumentide täitmise ja pidamise korrast.
(3) Kool esitab oma tegevuse kohta ja muud aruanded õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(4) Kooli arhiivikorralduse ja kohustuslike dokumentide avalikustamise ja korrektse vormistamise eest vastutab direktor.
§ 36. Järelevalve
(1) Õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab riiklikku järelevalvet Haridus- ja Teadusministeerium.
(2) Kooli tegevuse üle teostab teenistuslikku järelevalvet vallavalitsus.
§ 37. Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli korraldab ümber ja tema tegevuse lõpetab vallavolikogu, kuulates eelnevalt ära hoolekogu ja õpilasesinduse arvamuse.
(3) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest teavitatakse kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, õpilasi, vanemaid, õpetajaid ja teisi töötajaid hiljemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.
(4) Kooli tegevuse lõpetamisel tagab kooli pidaja kooli õpilastele võimaluse jätkata õppimist teises koolis.
Koonga Vallavolikogu 29.04.2015 määrus nr 8 „Lõpe Kooli põhimäärus” tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.


Põllumajandusministri 24. aprilli 2006. a määruse nr 55 „Teraviljaseemne kategooriad ning teraviljaseemne tootmise ja turustamise nõuded” muutmine – Riigi Teataja
Põllumajandusministri 24. aprilli 2006. a määruse nr 55 „Teraviljaseemne kategooriad ning teraviljaseemne tootmise ja turustamise nõuded” muutmine
RT I, 10.05.2016, 5
Vastu võetud 03.05.2016 nr 29
Määrus kehtestatakse taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse § 3 lõike 3, § 61 lõike 4, § 26 lõike 4, § 65 lõigete 4 ja 7, § 73 lõigete 5 ja 7, § 74 lõike 5, § 75 lõigete 2 ja 4, § 96 lõike 2, § 101 lõike 4, § 104 lõike 4, § 105 lõike 5 ning § 117 lõike 5 alusel.
§ 1. Põllumajandusministri 24. aprilli 2006. a määrust nr 55 „Teraviljaseemne kategooriad ning teraviljaseemne tootmise ja turustamise nõuded” muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
„(8) Hariliku odra hübriidsordi sertifitseeritud seemne tootmise korral võib isassteriilset emastaime ja fertiilsust taastavat isastaime kasvatada samal ajal samal kasvukohal.”;
2) paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil hariliku odra hübriidsordi seemne tootmise korral on väikseim vahemaa seemnepõllu ja sama liigi teise sordi põllu vahel, mis võib põhjustada võõrtolmlemist, supereliit- ja eliitseemne puhul 100 meetrit ja sertifitseeritud seemne puhul 50 meetrit.”;
3) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil toodetud hariliku odra hübriidsordi sertifitseeritud seemne sordipuhtus peab olema vähemalt 85%. Muude lisandite arv, välja arvatud fertiilsust taastava liini taimede arv, ei tohi ületada 2%.”;
4) paragrahvi 11 lõike 9 esimest lauset täiendatakse pärast sõnu „Hariliku rukki hübriidsordi” sõnadega „ja tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil toodetud hariliku odra hübriidsordi”;
5) paragrahvi 11 täiendatakse lõigetega 10 ja 11 järgmises sõnastuses:
„(10) Hariliku odra hübriidsordi supereliit- või eliitseeme ja sertifitseeritud seemne tootmisel peab sordiehtsus ristlusvanema taimede osas olema vähemalt järgmine:
(11) Tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil toodetud hariliku odra hübriidsordi emastaimede isassteriilsuse tase peab supereliit- ja eliitseemne puhul olema vähemalt 99,7% ja sertifitseeritud seemne puhul vähemalt 99,5%.”;
6) määruse normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „komisjoni direktiiv 2008/62/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid kohalike ja piirkondlike oludega kohanenud ja geneetilisest erosioonist ohustatud põllukultuuride rahvaselektsioonsortide ja sortide heakskiitmiseks ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete ning seemnekartuli turustamiseks (ELT L 162, 21.6.2008, lk 13–19)” tekstiosaga „, komisjoni rakendusdirektiiv (EL) 2015/1955, millega muudetakse nõukogu direktiivi 66/402 EMÜ (teraviljaseemne turustamise kohta) I ja II lisa (ELT L 284, 30.10.2015, lk 142–145)”.
§ 2. Määrus jõustub 1. juulil 2016. a.


Kalalaeva kalapüügiloa, kaluri kalapüügiloa, EL nõukogu määruse 1627/94/EÜ art 2 p 1 alap. a nimetatud kalapüügiloa ja EL nõukogu määruse 3317/94/EÜ art 2 alap. b nimetatud kalapüügiloa annab Põllumajandusministeerium.
2) [kehtetu – RT I 2003, 76, 509 - jõust. 08.12.2003]
(3) Otsus loa andmise kohta ei ole kalapüügiluba ja sisaldab loa andja kinnitust, et puuduvad «Kalapüügiseaduse» § 134 lõikes 8 nimetatud asjaolud, mille tõttu loa andja peaks keelduma loa andmisest.
(1) Kui lubatud püügivõimalused ei võimalda kalapüügilubade taotluste rahuldamist täies ulatuses, arvutab loa väljaandja taotlejale, kelle suhtes on tehtud otsus loa andmise kohta, ajaloolise püügiõiguse alusel taotletavaks aastaks eraldatava püügivõimaluse (edaspidi ajalooline püügivõimalus ).
(11) Juhul kui loale kantavaid kalureid on kuni kolm, märgitakse nende kohta andmed kaluri kalapüügiloa avaldusele. Niisugusel juhul esitatakse koopiad kalurite isikut tõendavate dokumentide andmelehtedest samaaegselt kaluri kalapüügiloa avalduse esitamisega.
(1) «Kalapüügiseaduse» §161 lõikes 2 sätestatud asjaolude ilmnemisel tunnistab loa andja kalapüügiloa kehtetuks. Loa andja peatab kalapüügiloa kehtivuse EL nõukogu määruse 3317/94/EÜ art 6 p 2 nimetatud juhul ja tingimustel.
§ 32. Määruse §111 kohaldamine 2004. aastaks püügivõimaluste jaotamisel
(1) Määruse §111 kohaldatakse paragrahvi jõustumise ajaks välja jaotamata 2004. aasta püügivõimaluste jaotamisel.
(2) 2004. aasta püügivõimaluste jaotamisel edastab kalapüügiloa andja §111 lõikes 2 nimetatud teate viie tööpäeva jooksul §11 1 jõustumisest arvates.
(Vabariigi Valitsuse 20. oktoobri 2005. a määruse nr 271 sõnastuses)
[RT I 2005, 56, 446 – jõust. 30.10.2005]
E-mail/Faks
ETTEVÕTJA, KELLE ÕIGUSJÄRGLANE LOA TAOTLEJA ON (kui ettevõtja on eelmisel
kolmel aastal püügil olnud ettevõtja õigusjärglane ning taotleb selle ettevõtja ajaloolise püügiõiguse
alusel püügivõimaluste saamist):
KALUR (kui loa omanik ei ole ise kalur):
Kalapüügiloale, millele kalur kantakse, märgitavad andmed:
Püügivahend, püügivahendi märgistus
KALALAEV (PAAT), MIDA TAOTLEJA KASUTAB KALAPÜÜGIL (kui on)
Püügivahendi märgistus
Taotluse kättesaamise kuupäev, taotluse vastu võtnud isiku nimi ja allkiri:


Sõmeru valla koerte ja kasside pidamise eeskiri – Riigi Teataja
Sõmeru valla koerte ja kasside pidamise eeskiri
Sõmeru valla koerte ja kasside pidamise eeskiri - sisukord
2 Loomapidamise nõuded ja kohustused
§ 6 Omanikuta või hulkuvate loomade söötmine, püüdmine ja hukkamine
§ 7 Koerte ja kasside pidamise eeskirja rikkumine
§ 8 Kohtuväline menetleja
RT IV, 22.01.2013, 48
Vastu võetud 15.01.2013 nr 57
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 2 ja § 22 lg 1 p 362, loomakaitseseaduse § 2 lg 3, § 3 lg 1 ja 2, § 5 lg 3, loomatauditõrje seaduse § 11 lg 1 ja § 12 alusel kooskõlas Vabariigi Valitsuse 16.04.2002 määrusega nr 130 „Hulkuvate loomade püüdmise, pidamise ja nende omaniku kindlakstegemise ning hulkuvate loomade hukkamise kord” ja põllumajandusministri 24.07.2008 määrusega nr 76 „Lemmikloomade pidamise nõuded”.
(1) Koerte ja kasside pidamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab koerte ja kasside (edaspidi loom) pidamise nõuded Sõmeru valla haldusterritooriumil.
(2) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele (edaspidi loomapidaja), kelle omandis või valduses on loom või kes tegeleb loomapidamisega rendi või muu õigussuhte alusel looma omanikuga.
(3) Eeskirja täidetakse koosmõjus loomakaitseseaduse, veterinaarkorralduse seaduse, loomatauditõrje seaduse, Sõmeru valla avaliku korra eeskirja ja Sõmeru valla heakorra eeskirja ning muude loomapidamist reguleerivate õigusaktidega.
1) avalik koht – territoorium, rajatis või ruum, mis on antud üldiseks kasutamiseks või mis on tegelikult üldkasutatav (pargid, teed, tänavad, hoovid, haljasalad, parklad, kalmistud, avalikud veekogud, staadionid, mänguväljakud, bussootepaviljonid, ettevõtete piirdeaiata territooriumid, väljakud vms), üldkasutatavad hooned (ametiasutused, koolid, klubid, raamatukogud, spordihooned, toitlustus- ja kaubandusettevõtted, saunad, lasteaiad, kirikud, palvemajad vms), kortermajade üldkasutatavad ruumid (trepikojad, pööningud, keldrid vms);
2) hulkuv loom – loom, kes viibib loomapidaja juuresolekuta väljaspool loomapidajale kuuluvat või tema valduses olevat territooriumi või kes on identifitseerimata ja kelle omanikku ei ole võimalik tuvastada;
3) häirimine - kaaskodanike igapäevaseid käitumisharjumusi takistav tegevus;
4) loomapidaja – on isik, kellele loom kuulub või kes tegeleb loomapidamisega rendi- või muu õigussuhte suhte alusel loomaomanikuga. Loomapidaja on isik, kellel on tegelik võim looma üle;
5) looma märgistamine – tegevusluba omava veterinaararsti poolt loomale mikrokiibi paigaldamine.
6) loom – koer ja kass
7) ohustamine – vara, kaaskodanike elu või tervist ohtu asetav tegevus või tegevusetus;
8) registripidaja - Sõmeru valla lemmikloomade registri vastutav töötleja, Sõmeru vald ja/või registri volitatud töötleja õigustega veterinaararstid;
9) varjupaik – hulkuvate loomade pidamiseks ettenähtud ning selleks kohandatud koht;
10) varjupaiga pidaja – korraldab varjupaiga pidamist, hulkuvate loomade püüdmist, omaniku kindlakspidamist, varjupaika toimetamist ja uue omaniku otsimist ning loomade hukkamist;
11) üldkasutatav koht - vabaks liikumiseks ja kasutamiseks avatud territoorium, ehitis või selle osa, samuti ühissõiduk.
2. peatükk Loomapidamise nõuded ja kohustused
(1) Looma on lubatud pidada loomapidajale kuuluval või õiguslikul alusel tema kasutuses oleval territooriumil või kinnises ruumis. Täidetud peavad olema loomapidamiseks ettenähtud nõuded ning välistatud peab olema võimalus looma omal tahtel välja pääsemine ja inimestele või teistele loomadele kallaletungimise võimalus.
(2) Koera pidamisel ketis ei ole territooriumi tarastamine (piiramine) kohustuslik, kuid tuleb välistada looma omalt tahtel territooriumilt väljumine.
(3) Kortermajas ja selle territooriumil lähtutakse loomapidamisel lisaks käesolevale eeskirjale ka korteriühistu põhikirjast ja kodukorrast.
(4) Kaasomandis olevas korteris võib looma pidada kõigi korteris elavate täisealiste isikute nõusolekul.
(5) Loomapidaja võib kassi pidada kinnises ruumis. Avalikku kohta pääsemise võimalusega territooriumil võib pidada üksnes vaktsineeritud kassi.
(6) Loomapidamine ei tohi häirida avalikku korda ega ohustada teisi inimesi, nende vara ega teisi loomi.
(7) Loomapidaja kannab täit vastutust oma looma poolt tekitatud varalise või tervisekahjustuse korral, välja arvatud juhul, kui kahju tulenes looma kasutamisest kuritegeliku tegevuse tõkestamiseks.
(8) Keelatud on looma hüljata, vigastada või abitusse seisundisse jätta, tekitada loomale valu ja füüsilisi või vaimseid kannatusi, põhjustada looma hukkumist, samuti viibida avalikus kohas haige või vigastatud loomaga.
(9) Loomapidajal tuleb tagada looma pidamiseks vajalikud tingimused vastavalt põllumajandusministri määruses „Lemmiklooma pidamise nõuded” sätestatule.
(10) Juriidilisest isikust loomapidajal on kohustus määrata looma heaolu eest vastutav isik.
(1) Loomaomanik peab tagama järelevalve oma looma üle.
(2) Koera võib viia avalikku kohta jalutusrihmaga, tagades kaaskodanike ja loomade ohutuse.
(3) Keelatud on ujutada või pesta looma supluskohtades.
(4) Ühistranspordis peab koeral olema jalutusrihm ja suukorv. Sülekoera ja kassis võib ühistranspordis hoida kinnises korvis või spetsiaalses transpordikastis või –puuris.
(5) Jalutusrihmata koeraga võib avalikus kohas viibida koerte treenimisalal ning inimasustusest eemalasuvates kohtades, kui on tagatud loomapidaja pidev järelevalve looma üle ning võimalus loom vajaduse korral koheselt jalutusrihma külge kinnitada.
(6) Loomapidajal on keelatud loomaga viibida kaubandus- ja toitlustusasutustes, spordi- ja laste mänguväljakutel, supluskohtades, ning muudes kohtades, kuhu on paigaldatud vastavad keelemärgid.
(7) Pimedal ajal loomaga avalikus kohas viibimisel peab loomale olema kinnitatud helkur, helkurrihm, helkurvöö või muu sama funktsiooni täitev ese.
(8) Koera võib jätta suukorviga ning lahtipääsemist välistaval moel hoone juurde ajaks, mil loomapidaja viibib lähedalasuvas hoones, kui seejuures ei ohustata koera avalikku korda, kaaskodanikke ja liiklust.
(9) Käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 6 sätestatud nõudeid ei kohaldata vaegnägija juhtkoera ja teenistusülesannet täitva teenistuskoera suhtes.
1) paigaldama temale kuuluva territooriumi /v.a korterelamu) sissepääsule koera olemasolust teavitava hoiatussildi;
2) tagama eelneva etteteavitamise korral teenistuskohustuste täitmisel oleva ametniku ohutu pääsu ja viibimise loomapidaja territooriumi;
3) tagama loomale liigikohased pidamistingimused ning piisavas koguses vett ja toitu;
4) tagama koera ja soovi korral kassi märgistamise tegevusluba omava veterinaararsti poolt paigaldatava mikrokiibiga ja loomaomaniku andmetega kaelarihmal ning looma kandmise lemmiklooma registrisse www.llr.ee/register;
5) tagama, et loom ei häiriks kaaskodanikke, ei ohustaks neid ega tekitaks neile kahju;
6) tagama looma vaktsineerimise loomataudide vastu ning järgima loomataudist teatamise nõudeid. Esmane vaktsineerimine tuleb teostada 3 kuu vanustel loomadel ja hilisemad vaktsineerimised tegema veterinaararsti poolt määratud tähtajal;
7) järgima looma pidamisel veterinaar-, sanitaar- ja hügieeninõudeid;
8) koristama väljaheited avalikes kohtades;
9) võtma tarvitusele meetmed välistamaks looma ärajooksmine ja inimestele või teistele loomadele kallaletungimise võimaluse;
10) inimest või teist looma hammustanud loomast koheselt teavitama veterinaarasutust;
11) viivitamata korraldama temale kuuluva kontrolli alt väljunud looma otsimist ja püüdmist ning teavitama looma kadumisest lemmiklooma registri registripidajat ja vallavalitsust 24 tunni jooksul;
12) looma teadmata põhjusel hukkumisel pöörduma veterinaarasutuse või litsentseeritud veterinaararsti poole hukkumise põhjuste selgitamiseks;
13) pädeva ametiisiku nõudmisel, esitama talle looma vaktsineerimist kinnitava tõendi;
14) teavitama oma looma surmast või loomapidaja vahetusest 7 päeva jooksul lemmiklooma registri volitatud töötlejat;
15) loomapidamise lõpetamisel tagama loomale uue omaniku leidmise, looma varju- või hoiupaika viimise või nõuetekohase eutanaasia ning kandma sellega seotud kulud.
§ 6. Omanikuta või hulkuvate loomade söötmine, püüdmine ja hukkamine
(1) Hulkuva looma söötmist ja jootmist ning samaaegselt alalise võimaluse loomist looma viibimiseks oma elu- või abiruumides või õuealal, aga ka korterelamu üldkasutatavates ruumides või õuealal käsitletakse loomapidamisena, seega laienevad nimetatud isikule loomakaitseseadusega ja käesoleva eeskirjaga loomapidajale pandud kohustused. Nimetatud kohustust ei teki kui isik on hulkuvast loomast koheselt teavitanud Sõmeru Vallavalitsust.
(2) Omanikuta või hulkuvate loomade püüdmist korraldab Sõmeru Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(3) Kui omaniku juurest lahtipääsenud looma kinnipüüdmise korraldas vallavalitsus, kannab selle looma püüdmise, hoidmise ja hukkamisega seotud kulud looma omanik.
(4) Hulkuvad loomad püütakse kinni omaniku kindlakstegemiseks ja omanikule tagastamiseks. Varjupaiga pidaja on hulkuva looma kinnipüüdmisel kohustatud kontrollima looma märgistust loomapidaja kindlakstegemiseks. Kui märgistuse abil on võimalik loomapidaja kindlaks teha või kui varjupaiga pidajale on loomapidaja teada, siis on ta kohustatud viivitamata teatama loomapidajale looma leidmisest. Kui loomapidajat ei ole võimalik kindlaks teha, loomaomanikuga ei ole võimalik kontakteeruda või kui identifitseeritud looma ei ole võimalik loomaomanikule kohe tagastada, siis toimetatakse loom varjupaika.
(5) Kinnipüütud loomi hoitakse varjupaigas 14 päeva arvates hulkuva looma kirjelduse avalikustamisest varjupaiga interneti koduleheküljel või ajakirjanduses. Nimetatud aja jooksul võib loomapidaja looma tagasi nõuda, tasudes eelnevalt looma püüdmis- ja ülalpidamiskulud. Pärast eelnimetatud aja möödumist võidakse loom anda uuele loomapidajale. Kui selle aja kestel ei ole võimalik hulkuva looma omanikku kindlaks teha ega loomale uut omanikku leida, võidakse läbi viia looma eutanaasia loomakaitseseaduses sätestatud korras.
(6) Vallavalitsuse loata või kooskõlastuseta varjupaika toimetatud looma püüdmise, varjupaika toimetamise, varjupaigas pidamise, sealhulgas veterinaarülevaatuse jne kulud kannab varjupaik.
(7) Ohtliku looma võib enesekaitseks hukata, kui looma rünnak ohustab reaalselt inimese(te) elu ja tema rünnakut ei ole võimalik teisiti vältida või tõrjuda.
§ 7. Koerte ja kasside pidamise eeskirja rikkumine
Eeskirja nõuete rikkumise eest kannavad süüdlased vastutust kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 663 sätestatud alusel ja korras.
Eeskirja rikkumisel on kohtuväline menetleja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 664 lg 2 sättes vallavalitsus ja Politsei- ja Piirivalveamet.
Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad vastavalt oma pädevusele vallavalitsus ja Politsei- ja Piirivalveamet.
(1) Tunnistada kehtetuks Sõmeru Vallavolikogu 25.02.2003 määrusega nr 7 kehtestatud „Loomapidamise eeskiri Sõmeru vallas“.