Projekti „Kodulinn kaunimaks“ raames korteriühistute toetamise kord – Riigi Teataja
Projekti „Kodulinn kaunimaks“ raames korteriühistute toetamise kord
Projekti „Kodulinn kaunimaks“ raames korteriühistute toetamise kord - sisukord
§ 6 Taotluse esitamine ja tähtaeg
§ 9 Taotluse ja taotleja vastavaks või mittevastavaks tunnistamine
5 TOETUSE VÄLJAMAKSETE TINGIMUSED
§ 11 Toetuse maksmine ja maksmisest keeldumine
§ 13 Korra rakendamine
RT IV, 27.04.2018, 12
Vastu võetud 19.04.2018 nr 8
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 5 ja haldusmenetluse seaduse § 64 lg 1 ja 2 alusel.
(1) Projekti “Kodulinn kaunimaks” raames korteriühistute toetamise kord (edaspidi Kord) reguleerib korteriühistute sihtotstarbelist toetamist korterelamu(te) fassaadide ja või katuste rekonstrueerimise ja/või välisilme parandamise ning uuendamise (edaspidi toetus) eesmärgil Narva linnas.
(2) Korras sätestatakse toetuse andmise eesmärk, toetatavad tegevused, nõuded taotlejale/toetuse saajale ja taotlusele, toetuse määr, taotluse esitamise tähtaeg ja asutus, kellele taotlus esitatakse, taotluse läbivaatamise tähtaeg, taotleja ja taotluse vastavaks või mittevastavaks tunnistamise alused ja kord ning toetuse väljamaksete teostamise tingimused ja kord.
(3) Toetust eraldatakse Narva linna eelarves selleks ette nähtud vahendite piires.
(1) Toetuse üldeesmärk on suurendada linna territooriumil elukeskkonna atraktiivsust ja elukvaliteeti kohaliku aktiivsuse kasvu ja mittetulundusliku tegevuse arendamise kaudu.
(2) Korteriühistute sihtotstarbelise toetuse eesmärgiks on:
1) suurendada korteriühistute omaalgatust ja koostöötahet;
3) parandada korterelamute fassaadide välisilmet.
(3) Eraldatud toetust võib kasutada elamu säilitamiseks/parendamiseks ning korteriühistu territooriumi või vara heakorrastamiseks.
(1) Toetust võib taotleda Narva linnas tegutsev korteriühistu, kes vastab korras sätestatud nõuetele (edaspidi taotleja). Toetust ei saa taotleda korteriühistu, kes on oluliselt rikkunud ehitusseadustiku ja/või Narva linna üldplaneeringu nõudeid ning on jätnud need rikkumised taotluse esitamise ajaks kõrvaldamata.
(2) Juhul, kui korteriühistu valitseb mitut elamut, on korteriühistul õigustaotleda toetust iga elamu kohta eraldi.
(3) Taotleja peab olema registreeritud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris vähemalt kuus kuud enne toetuse taotluse esitamist.
(4) Taotleja võib taotleda toetuse eraldamist ehitus- ja remonditöödele 12 kalendrikuu ehk ühe aasta jooksul pärast tööde lõppu.
(5) Taotleja võib taotleda toetust nendele tehtud ehitus- või remonditöödele, millele on väljastatud kasutusteatis/ehitise ülevaatuse akt. Nimetatud kasutusteatis/ehitise ülevaatuse akt peab olema väljastatud mitte rohkem kui kuue kuu jooksul alates kuupäevast, mil tellija allkirjastas tehtud ehitus- või remonditööde üleandmise-vastuvõtmise akti.
(1) Taotleja võib taotleda toetust järgmisteks tegevusteks:
1) korterelamu kogu fassaadi või kogu esi-, taga-, külgseina ümberehitamine ning remont lõpliku viimistluskihiga;
2) korterelamu katuse ümberehitamine ning remont (täielik asendamine samaväärsega);
3) korterelamu fassaadi osaline ümberehitamine/remont lõpliku viimistluskihiga, sh (näiteks):
- aknad üldkasutatavates kohtades;
- rõdu/lodža piirded;
- soklikorrus koos sellega külgnevate fassaadielementidega, sh sillutusriba, trepi varikatus, välisuks jne (edaspidi tegevus).
(2) Tegevused peavad olema kooskõlas linna arhitektuuriliste, looduslike ja sotsiaalmajanduslike arenguvajaduste ja võimalustega.
(3) Taotleja peab tegevuse elluviimiseks väljastama vähemalt kolm vormikohast pakkumiskutset (lisa 2) koos pakkumise tehnilise kirjelduse ja mahuga (edaspidi objekti pakkumiskutse) ja saama vähemalt kolmelt pakkujalt hinnapakkumuse, mis vastab tehnilisele kirjeldusele ja mahule (edaspidi objekti hinnapakkumus).
(4) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi teiste hinnapakkumustega võrreldes olla põhjendamatult kõrge.
(5) Taotleja juhtorgani liikmed ei tohi olla parima hinnapakkumuse esitanud isiku juhtorgani liikmed või aktsionärid või osanikud.
(6) Tegevus peab olema ellu viidud taotluse esitamise ajaks.
(7) Lähtuvalt kavandatavatest tegevustest peavad objekti hinnapakkumused olema saadud juriidilistelt isikutelt või füüsilisest isikust ettevõtjatelt, kellel on nõutavad tegevusload, registreeringud ja kutsetunnistused.
1) 25% kuni 50% Korra § 4 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud tööde maksumusest, kui objekt on kinnismälestis muinsuskaitseseaduse mõistes;
2) 15% kuni 40% Korra § 4 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud tööde maksumusest, kui objekt asub Lisas 5 toodud alal või aadressil;
3) 15% kuni 30% Korra § 4 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud tööde maksumusest;
4) 10% kuni 15% Korra § 4 lõike 1 punktis 3 nimetatud tööde maksumusest fassaadide osalisel ümberehitamisel/remondil.
(2) Maksimaalne summaarne toetus ühe taotleja kohta kehtib Korra kogu kehtivuse perioodil ning on:
1) 40 000 eurot, sealhulgas käibemaks, Korra § 5 lõike 1 punktides 1, 2 ja 3 nimetatud tegevuse kohta;
2) 10 000 eurot Korra § 5 lõike 1 punktides 4 nimetatud tegevuse kohta.
(3) Toetuse konkreetset protsenti kehtestab hindamiskomisjon iga-aastaselt pärast linna eelarve kinnitamist.
§ 6. Taotluse esitamine ja tähtaeg
Toetuse taotluse (edaspidi taotlus) esitatakse Narva Linnavalitsuse Linnamajandusametile (edaspidi ametiasutus).
Haldusmenetluse algatamise aluseks on järgmised kohustuslikud allkirjastatud dokumendid ühes eksemplaris:
1) vormikohane taotlus (lisa 1);
2) taotluse esitaja isikut tõendava dokumendi koopia;
3) taotleja korteriühistu üldkoosoleku protokolli koopia, mis sisaldab otsust toetatavate tööde teostamise kohta;
4) taotleja korteriühistu üldkoosoleku või põhikirjast tulenevate volituste alusel juhatuse koosoleku protokolli koopia eduka pakkuja väljavalimise kohta. Otsuses peab olema kajastatud hinnapakkumuste esitajate andmed ja ehitustööde maksumus, kusjuures väljavalitud hinnapakkumus peab olema kõige madalam või olema objektiivselt põhjendatud;
5) objekti pakkumiskutsete koopiad (lisa 2) koos neile vastavate objekti hinnapakkumiste koopiatega. Juhul, kui hinnapakkumused olid esitatud e-posti kaudu, tuleb lisada saadetud kirja ja saadud vastuse koopiad, kus on näha kirjade saatmise/saamise kuupäevad;
6) vormikohane hinnapakkumuste hinnavõrdlustabel (lisa 3);
7) töövõtulepingu koopia;
8) teostatud ehitustööde üleandmise-vastuvõtmise akti koopia;
9) jäätmete vastuvõtmise deklaratsiooni koopia (laieneb töödele, mis on tehtud pärast antud Korra kehtestamist);
10) ehitustööde eest tasumiseks esitatud arvete koopiad;
11) maksekorralduste koopiad ehitustööde eest tasumise kohta;
12) vormikohane kuludeklaratsioon (lisa 4);
13) kasutusteatis või ehitise ülevaatuse akt.
(1) Taotluse vastuvõtmisel kontrollib taotluse saanud ametiasutus nõutud dokumentide olemasolu.
(2) Puuduvate dokumentide esitamiseks määrab taotluse saanud ametiasutus selleks täiendava tähtaja. Kui taotleja ei esita puuduolevaid dokumente määratud mõistlikuks tähtajaks, taotlust ei menetleta ning see tagastatakse taotlejale.
§ 9. Taotluse ja taotleja vastavaks või mittevastavaks tunnistamine
(1) Linnapea käskkirjaga moodustatud kolme- kuni viieliikmeline hindamiskomisjon (edaspidi hindamiskomisjon) kontrollib vastuvõetud taotluses esitatud andmete õigsust ning taotluse vastavust Korras sätestatud nõuetele.
(2) Hindamiskomisjoni liige ei tohi osaleda taotluse läbivaatamisel, kui ta on selle taotluse esitanud korteriühistu juhtorgani ja/või korteriühistu liige.
(3) Hindamiskomisjoni liikmetel on õigus ametitõendi esitamisel kontrollida taotluses esitatud andmete õigsust kohapeal.
(4) Taotleja ja taotlus tunnistatakse vastavaks, kui on täidetud Korra nõuded.
(5) Hindamiskomisjon määrab taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, kui esitatud taotluses või muudes korra alusel esitatud dokumentides on ebatäpsusi. Kui puudused kõrvaldatakse määratud tähtaja jooksul, loetakse taotlus õigeaegselt esitatuks.
(6) Hindamiskomisjon võib muuta taotletava toetuse summat, näidates ära hindamiskomisjoni ettepanekus muutmise põhjused.
(7) Vastavaks või mittevastavaks tunnistamise otsus tehakse ametiasutuse direktori käskkirjaga hindamiskomisjoni ettepaneku alusel. Kui taotlus ei vasta toetuse saamiseks esitatud nõuetele, märgitakse mittevastavaks tunnistamise otsuses, millised nõuded ei ole täidetud.
(8) Kirjalik teade toetuse eraldamise või selle maksmisest keeldumise kohta saadetakse toetuse saajale kümne tööpäeva jooksul haldusakti väljastamise kuupäevast arvates.
Taotleja teavitab ametiasutust viivitamata kirjalikult:
2) korteriühistu ühinemisest või jagunemisest;
3) rekonstrueeritava või parandatava ja uuendatava või heakorrastatava objektiga seotud muutustest;
4) muudest toetuse saamist ja kasutamist mõjutavatest asjaoludest.
5. peatükk TOETUSE VÄLJAMAKSETE TINGIMUSED
§ 11. Toetuse maksmine ja maksmisest keeldumine
Toetus makstakse ülekandega toetuse saaja arvelduskontole pärast toetuse saamise lepingu allkirjastamist ja väljamakse taotluse esitamist.
(1) Korra alusel esitatud dokumente taotlejale ei tagastata. Nimetatud dokumente säilitatakse asutuses või muudes linnavalitsuse volitud/määratud asutustes vähemalt seitse aastat.
(2) Toetuse taotlemise ja kulutuste tegemisega seotud dokumente säilitab toetuse saaja vähemalt seitse aastat.
§ 13. Korra rakendamine
Linnapea moodustab Korra § 9 lõikes 1 nimetatud hindamiskomisjoni 15 tööpäeva jooksul arvates Korra jõustumisest.
(1) Määrus jõustub seadusega sätestatud korras, v.a peatüki 2 paragrahvi 3 lõige 4 ja peatüki 2 paragrahvi 5 lõige 2.
(2) Peatüki 2 paragrahvi 3 lõige 4 ja peatüki 2 paragrahvi 5 lõige 2 jõustuvad 1. jaanuarist 2019. a.
(3) Tunnistada kehtetuks Narva Linnavolikogu 17.04.2014 määrusega nr 12 kinnitatud “Projekti „Kodulinn kaunimaks“ raames korterühistute toetamise kord” Korra jõustumise hetkest.
Lisa 1 Projekti “Kodulinn kaunimaks” toetuse taotluse vorm
Lisa 5 Objektide nimekiri


Sotsiaaltoetuste maksmise ja sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Alutaguse vallas – Riigi Teataja
Sotsiaaltoetuste maksmise ja sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Alutaguse vallas
Sotsiaaltoetuste maksmise ja sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Alutaguse vallas - sisukord
§ 2 Toetusele ja teenusele õigust omav isik
§ 5 Teenuste liigid
§ 6 Toetuse ning teenuse taotlemine, taotluste menetlemine ja määramine
§ 10 Esmakordselt koolimineva lapse toetus
§ 11 Koolitarvete ja kooliriiete toetus
§ 12 Prillide, proteeside, ortopeediliste ja muude abivahendite ostmise või laenutamise toetus
§ 13 Ravimite ostmise ja raviteenuste eest tasumise toetus
§ 15 Eakate sünnipäevatoetus
§ 17 Kindlustamata isikute ravikulude katmine
§ 18 Jõulupakid lastele
§ 19 Koduteenus
§ 20 Tugiisikuteenus
§ 22 Varjupaigateenus
§ 23 Turvakoduteenus
§ 24 Võlanõustamisteenus
§ 25 Asendushooldusteenus
§ 27 Sotsiaaltransporditeenus
§ 28 Õpilaste bussisõiduteenus
§ 29 Muud sotsiaalteenused
RT IV, 03.10.2019, 25
Vastu võetud 21.12.2017 nr 9
RT IV, 29.12.2017, 110
28.06.2018 RT IV, 11.07.2018, 29 14.07.2018
20.12.2018 RT IV, 03.01.2019, 11 06.01.2019
27.02.2019 RT IV, 06.03.2019, 50 09.03.2019, rakendatakse alates 01.03.2019
27.06.2019 RT IV, 02.07.2019, 25 05.07.2019, rakendatakse alates 01.07.2019
26.09.2019 RT IV, 03.10.2019, 14 06.10.2019, rakendatakse alates 01.08.2019
(1) Käesoleva määrusega sätestatakse Alutaguse valla eelarves sotsiaaltoetusteks ettenähtud vahendite arvelt sotsiaaltoetuste (edaspidi toetus) maksmise ja sotsiaalteenuste (edaspidi teenus) osutamise tingimused ja kord.
(2) Käesolev määrus ei reguleeri riigieelarvest Vabariigi Valitsuse poolt tasandusfondist eraldatud toimetulekutoetuse, sotsiaaltoetuste ning -teenuste osutamiseks ja arendamiseks määratud vahendite ning toimetulekutoetuseks määratud vahendite ülejäägi kasutamist.
§ 2. Toetusele ja teenusele õigust omav isik
(1) Toetust ja teenust on õigus taotleda abivajaval isikul, kelle alaline (aastaringne) elukoht on rahvastikuregistri andmetel Alutaguse vallas vähemalt 6 kuud.
[RT IV, 11.07.2018, 29 - jõust. 14.07.2018]
(2) Toetust ja teenust on õigus taotleda erandkorras isikul, kelle elukoht on väljaspool Alutaguse valda, kuid kes abi vajamise ajal viibib Alutaguse vallas, kooskõlastatult elukohajärgse omavalitsusüksusega.
(3) Toetust ja teenust on õigus taotleda abivajaval isikul, kes elab alaliselt nimetatud aadressil. Alalise elamise kontrollmehhanismiks on vestlused naabritega, erinevatel aegadel teostatud kodukülastused.
(4) Vältimatu abi korras osutatakse abi isikule, kes ajutiselt viibib Alutaguse vallas.
(5) Toetuste ja teenuste määramisel juhindutakse käesolevast korrast, kuid iga üksikut juhtumit individuaalselt käsitledes toetudes hindamisinstrumendile.
1) sotsiaaltoetus – isiku või perekonna toimetuleku soodustamiseks antav rahaline toetus;
4) vähekindlustatud isik ning pere – madala sissetulekuga isik ning pere, kelle kuu netosissetulek ühe pereliikme kohta pärast alaliste eluasemekulude maha arvamist on väiksem kui kehtestatud riiklik toimetulekupiir. Käesoleva määruse tähenduses on perekond seaduslikus abielus olevad abikaasad või abielulistes suhetes olevad isikud, nende lapsed ja abikaasade vanemad või üksikvanem, tema lapsed ja vanemad või muud üht või enamat tuluallikat ühiselt kasutavad või ühise majapidamisega isikud;
5) vältimatu sotsiaalabi – piisavate elatusvahenditeta isiku olukorrale vastavad hädavajalikud sotsiaalhoolekandelised abinõud, mis tagavad vähemalt toidu, riietuse ja ajutise peavarju;
6) muu abi – sotsiaalse keskkonna parandamisele ja sotsiaalse turvalisuse suurendamisele suunatud tegevus.
3) koolitarvete ja kooliriiete toetus;
4) prillide, proteeside, ortopeediliste ja muude abivahendite ostmise või laenutamise toetus;
5) ravimite ostmise ja raviteenuste eest tasumise toetus;
6) matusetoetus;
7) eakate sünnipäevatoetus;
8) erakorraline toetus;
9) kindlustamata isikute ravikulude katmine;
10) jõulupakid lastele.
§ 5. Teenuste liigid
Teenused isikutele ja peredele on:
7) asendushooldusteenus;
8) väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus;
10) [kehtetu - RT IV, 03.01.2019, 11 - jõust. 06.01.2019]
11) muud sotsiaalteenused.
§ 6. Toetuse ning teenuse taotlemine, taotluste menetlemine ja määramine
(1) Taotlus toetuse ja teenuse saamiseks koos kirjalikku taotlust põhjendavate dokumentidega esitatakse vallavalitsuse sotsiaalteenistusele (edaspidi sotsiaalteenistus). Toetust ja teenust võib isikule või perekonnale taotleda konkreetseks toiminguks antud volikirja või meditsiiniasutuse teatise alusel ka mõni teine isik juhul, kui abivajaja ise mingil põhjusel toetust ei taotle. Isik esitab kõik andmed, mis on vajalikud toetuse ja teenuse määramiseks.
(2) Taotluse vastu võtnud sotsiaalteenistus registreerib taotluse dokumendiregistris või STAR-is (sotsiaalteenuste andmeregistris) ning viib läbi abivajaduse hindamise.
(3) Kui isik jätab koos taotlusega esitamata nõutud andmed või dokumendid või kui taotluses on muid puudusi, määrab sotsiaalteenistuse ametnik (edaspidi ametnik) taotluse esitajale esimesel võimalusel tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, selgitades, et tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võidakse jätta taotlus läbi vaatamata.
(4) Taotluse vastu võtnud ametnikul on vajaduse korral õigus ja kohustus hankida lisainformatsiooni ja nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid. Sissetulekute varjamise või teadvalt muude valeandmete esitamise korral lõpetab ametnik taotluse menetlemise ning teatab kirjalikult keeldumise põhjuse.
(5) Toetuste ja teenuste määramisel vähekindlustatud isikutele ja peredele hinnatakse isiku või perekonna materiaalset olukorda ja abivajadust sissetulekute alusel, mida arvestatakse sotsiaalhoolekande seaduse alusel toimetulekutoetuse määramisel. Ametnikul on vajaduse korral õigus kontrollida esitatavate andmete tegelikkusele vastavust ning külastada abivajaja elukohta. Sissetulekuid tõendavate dokumentide ja elukoha andmete õigsuse kahtluse korral esitab ametnik need kontrollimiseks Maksu- ja Tolliametile.
(6) Ametnik või vallavalitsuse sotsiaalkomisjon (edaspidi sotsiaalkomisjon) otsustab toetuse andmise või sellest keeldumise ja teeb otsuse teatavaks kirjalikult asjaosalisele otsuse tegemise päevast 10 tööpäeva jooksul.
(1) Toetused makstakse välja või kantakse toetuse saaja pangakontole ametniku otsuse alusel.
(2) Määratud toetuse kannab Alutaguse valla raamatupidamine viie tööpäeva jooksul otsuse saamisest taotleja või isiku poolt fikseeritud pangakontole või erandjuhtudel makstakse sularahas.
(3) Valeandmete alusel määratud toetused kuuluvad tagasimaksmisele. Kui alusetult saadut vabatahtlikult ei hüvitata, algatab volitatud ametnik liigselt makstud summa kohtu korras tagasinõudmise. Volitatud ametnik või sotsiaalkomisjon võivad abi andmise peatada kuni alusetult saadud toetuse või abi tagastamiseni.
(1) Vältimatu sotsiaalabi on piisavate elatusvahenditeta isiku olukorrale vastavad hädavajalikud sotsiaalhoolekandelised abinõud, mis tagavad vähemalt toidu, sealhulgas toitlustamise koolieelses lasteasutuses ja koolide gümnaasiumi astmes, riietuse ja ajutise peavarju.
(2) Vältimatu sotsiaalabi määramise, välja arvatud toitlustamine koolieelses lasteasutuses ja koolide gümnaasiumi astmes, otsustab sotsiaalkomisjon või ametnik. Kui vältimatu abina määratakse toetus rahas, makstakse toetus abivajajale välja vältimatu abi eelarvelistest vahenditest koheselt ametniku otsusel kuni 200 eurot. Sotsiaalkomisjoni otsuse alusel võib maksta suuremat toetust.
(3) Erakorralistel oludel võib vältimatu abina määrata toetuse vallavalitsus, kusjuures toetuse summa võib olla suurem kui kehtiv toimetuleku määr.
(1) Lapse sünnitoetus määratakse lapse vanemale ühekordselt, tingimusel, et:
[RT IV, 03.10.2019, 14 - jõust. 06.10.2019, rakendatakse alates 01.08.2019]
1) lapse üks vanematest või üksikvanem on rahvastikuregistri andmetel elanud Alutaguse vallas enne lapse sündi vähemalt 6 kuud;
2) laps on rahvastikuregistri andmetel Alutaguse valda registreeritud sünnist alates 30 päeva jooksul ja elab toetuse taotlejaga ühel aadressil.
(2) Sünnitoetust võib taotleda 3 kuu jooksul lapse sündimise päevast arvates.
(4) Toetuse määr on 350 eurot.
(5) Sünnitoetus makstakse välja vanema avalduse alusel.
(6) Lapse sünnitoetust võib erandkorras määrata sotsiaalkomisjoni otsuse alusel.
§ 10. Esmakordselt koolimineva lapse toetus
(1) Esmakordselt kooli mineva lapse toetus makstakse taotluse alusel vanemale, eestkostjale või lapse hooldajale, kellega on sõlmitud lapse perekonnas hooldamise leping, tingimusel, et taotleja ja laps on rahvastikuregistri andmetel Alutaguse valla elanikud ning laps asub õppima Alutaguse valla kooli, välja arvatud erivajadusest tingitult mujale õppima asumisel.
(2) Toetus määratakse kooli õpilaste kinnitatud nimekirjade alusel.
(3) Toetus on ühekordne ning taotlus toetuse saamiseks tuleb esitada 2 kuu jooksul alates õppeaasta algusest.
(4) Toetuse määr on 200 eurot.
§ 11. Koolitarvete ja kooliriiete toetus
(1) Toetust makstakse kuni 100 eurot aastas ühe üldhariduskoolis õppiva lapse kohta toimetulekutoetust saavale perele ja madala sissetulekuga perele.
(2) Toetust makstakse avalduse alusel, millele on lisatud kuludokumendid.
(3) Toetuse andmise otsustab sotsiaalkomisjon.
§ 12. Prillide, proteeside, ortopeediliste ja muude abivahendite ostmise või laenutamise toetus
(1) Prillide, proteeside, ortopeediliste ja muude abivahendite kulud kompenseeritakse kuni 100 eurot kalendriaastas kuludokumentide alusel.
(2) Toetust saab taotleda mittetöötav vanaduspensioniealine isik ja mittetöötav puuduva töövõimega isik, vanem puudega lapsele ja vanem, eestkostja, hooldusperevanem lapsele arsti poolt väljastatud tõendi alusel.
(3) Toetus on ühekordne ning toetuse saamiseks tuleb esitada kuludokumendid koos toetuse avaldusega.
§ 13. Ravimite ostmise ja raviteenuste eest tasumise toetus
(1) Toetust saab taotleda mittetöötav vanaduspensioniealine isik ja mittetöötav puuduva töövõimega isik ning vanem, eestkostja, hooldusperevanem puudega lapsele.
(2) Toetust makstakse ainult retseptiravimite eest.
(3) Toetuse määr on kuni 100 eurot aastas.
(4) Toetuse saamiseks tuleb esitada avaldus koos kuludokumentidega.
(1) Matusetoetust makstakse Alutaguse valla elanike registris olnud isiku perekonnaliikmele, hooldajale või sugulasele matusekulude katteks.
(11) Erandkorras võib matusetoetust maksta lõikes 1 märgitud isikule, kellel ei olnud võimalik saada toetust enda elukohajärgsest kohaliku omavalitsuse üksusest seal kehtiva sotsiaaltoetuste maksmise korra järgi ja kes on korraldanud või korraldamas sellise isiku matmist või tuhastamist, kellel surma hetkel puudus rahvastikuregistris elukoha aadress või kelle elukoha aadress rahvastikuregistris oli väljaspool Alutaguse valda. Juhul, kui rahvastikuregistrikanne puudub nii lahkunul kui lähedasel, tuleb sotsiaaltöötajal hinnata toetuse taotleja abivajadust vältimatu abi korras ja otsuse toetuse maksmise kohta teeb sotsiaalkomisjon.
[RT IV, 06.03.2019, 50 - jõust. 09.03.2019, rakendatakse alates 01.03.2019]
(2) Toetuse määr on 250 eurot.
(3) Toetust makstakse taotluse esitamisel.
[RT IV, 02.07.2019, 25 - jõust. 05.07.2019, rakendatakse alates 01.07.2019]
(4) Toetust makstakse riigi poolt eraldatud vahenditest. Kui riigi poolt eraldatud vahendid lõppevad, kaetakse kulud valla eelarvest.
§ 15. Eakate sünnipäevatoetus
(1) Eakate sünnipäevatoetust makstakse isiku 75. sünnipäeva, 80. sünnipäeva, 85. sünnipäeva puhul ja alates 90. eluaastast igal aastal.
(2) Toetuse määr on 50 eurot.Toetus kantakse isiku arveldusarvele või avalduse alusel teise isiku arveldusarvele(erandjuhtudel sularahas kättetoimetamisega).
(3) Vallavalitsuse poolt hoolekandeasutusse paigutatud isikule, kelle eest vallavalitsus tasub hoolduskulud, on toetuseks lilled ja kingitus.
(1) Erandkorras võib mõjuvate põhjuste ilmnemisel sotsiaaltoetust taotleda isik, kes ei vasta käesolevas määruses sätestatud toetustingimustele, esitades vastavasisulise põhjendatud kirjaliku avalduse sotsiaalkomisjonile.
(2) Sotsiaalkomisjonil on õigus nõuda taotlejalt täiendavaid asjakohaseid andmeid või dokumente, millest taotlejat informeeritakse taotluse vastuvõtmisel või viie tööpäeva jooksul pärast taotluse vastuvõtmist. Taotlus jäetakse rahuldamata, kui täiendavalt nõutud andmeid või dokumente ei esitata taotluse esitaja poolt kümne tööpäeva jooksul.
§ 17. Kindlustamata isikute ravikulude katmine
(1) Kindlustamata isiku vältimatu abi ravikulude katmise, mida ei tasustata Haigekassa kaudu, otsustab vallavalitsuse sotsiaalkomisjon.
(2) Raviasutusse suunamisel sõlmib vallavalitsus raviteenust osutava asutusega ja haigega vastava lepingu.
(3) Alutaguse vald tasub lepingu täitmise eest vastavalt raviteenust osutava asutuse arvele.
§ 18. Jõulupakid lastele
Alutaguse valla lapsed, kelle alaline elukoht on rahvastikuregistri andmetel Alutaguse vallas, saavad põhikooli lõpetamiseni valla poolt jõulupakid.
§ 19. Koduteenus
(1) Koduteenuse eesmärk on täisealise isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine kodustes tingimustes, säilitades ja parandades tema elukvaliteeti. Koduteenuse osutamisel abistatakse isikut toimingutes, mida isik terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda sooritada kõrvalise abita, kuid mis on vajalikud kodustes tingimustes elamiseks.
(2) Koduteenuste osutamist korraldab vallavalitsus, või isik võib ise teenust osta teenusepakkujalt.
(3) Koduteenust on õigus saada isikul, kellel on terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevalt kõrvalise abi vajadus kodustes tingimustes igapäevaeluks vajalike toimingute sooritamisel ja väljaspool kodu asjaajamisel, ning:
(4) Koduteenuse saamiseks tuleb esitada kirjalik avaldus.
(5) Otsuse teenuse osutamiseks teeb sotsiaalkomisjon ja vallavalitsus sõlmib teenuseosutajaga vastavasisulise lepingu.
§ 20. Tugiisikuteenus
(3) Tugiisikuteenust osutatakse vastavalt vajadusele teenuse saaja juures kodus või väljaspool kodu.
(4) Tugiisikuteenuse saamiseks esitab isik või isiku seaduslik esindaja sotsiaalteenistusele põhjendatud taotluse koos teenuse vajadust tõendavate dokumentidega.
(5) Tugiisikuteenus määratakse lapsele ja vanemale ning täiskasvanud isikule sotsiaalkomisjoni otsusega.
(6) Tugisikuteenuse osutamise aluseks on koostöös teenust saava isiku, teenuseosutaja ja vallavalitsuse vahel sõlmitud haldusleping.
(1) Isikliku abistaja teenuse sisuks on eelkõige täisealise puudega inimese abistamine nendes igapäevaelu tegevustes, milles inimene vajab tulenevalt oma puudest füüsilist kõrvalabi. Isiklik abistaja aitab isikut tema igapäevaelu tegevustes, liikumisel, söömisel, toidu valmistamisel, riietumisel, hügieenitoimingutes, majapidamistöödes ja muudes tegevustes, milles isik vajab juhendamist või kõrvalabi.
(2) Isikliku abistaja teenuse osutaja on nõuetele vastav füüsiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja või juriidiline isik, kellelt tellitakse teenust vastavalt kokkulepitud tingimustele.
(3) Isikliku abistaja teenust osutatakse vastavalt vajadusele teenuse saaja juures kodus või väljaspool kodu.
(4) Isikliku abistaja teenuse saamiseks esitab isik või isiku seaduslik esindaja sotsiaalteenistusele põhjendatud taotluse koos teenuse vajadust tõendavate dokumentidega.
(5) Isikliku abistaja teenus määratakse isikule sotsiaalkomisjoni otsusega.
(6) Isikliku abistaja teenuse osutamise aluseks on koostöös teenust saava isiku, teenuseosutaja ja vallavalitsuse vahel sõlmitud haldusleping.
§ 22. Varjupaigateenus
(2) Varjupaigateenus määratakse isikule sotsiaalkomisjoni otsusega või sotsiaalteenistuse juhi otsusel.
(3) Teenust osutab lepingu alusel teenusepakkuja.
§ 23. Turvakoduteenus
(1) Teenuse eesmärk on tagada isikule ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi.
(2) Turvakoduteenust osutatakse:
(3) Esmase abi raames tuleb isikule vajaduse korral tagada kriisiabi, mis taastab isiku psüühilise tasakaalu ja tegevusvõime igapäevaelus, ning teavitada isikut teistest abi saamise võimalustest. Tulenevalt isiku east ja vajadusest tagatakse ka tema hooldamine ja arendamine.
(4) Ametnik selgitab välja isiku abivajaduse ja selle põhjendatuse, teenuse osutamise sageduse ja mahu.
(5) Teenust osutatakse isiku nõusolekul, välja arvatud lastekaitseseaduses sätestatud juhtudel.
(6) Teenust osutab halduslepingu alusel eraõiguslik juriidiline või füüsiline isik või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutus.
(7) Turvakoduteenus tagatakse perioodiks, mis on vajalik teenust saama õigustatud isiku turvalisuse tagamiseks ning edasise elu korraldamiseks. Turvakoduteenus määratakse isikule sotsiaalkomisjoni otsusega või lastekaitsetöötaja või sotsiaalteenistuse juhi otsusel. Teenust osutab lepingu alusel teenusepakkuja.
§ 24. Võlanõustamisteenus
(2) Võlanõustamisteenust võib vallavalitsus osutada ise või ostab teenust teenusepakkuja käest vastavalt kokkulepitud tingimustele.
§ 25. Asendushooldusteenus
(2) Üldhooldekodusse paigutamise ning Alutaguse valla eelarvest kohamaksumuse eest tasumise otsustab sotsiaalkomisjon, mille alusel sõlmib vallavalitsus teenusepakkujaga lepingu.
§ 27. Sotsiaaltransporditeenus
(1) Teenuse eesmärk on võimaldada puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puudega isikul, kellel puue takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist ning teistel abivajavatel isikutel, kasutada tema vajadustele vastavat transpordivahendit tööle või õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks.
(2) Teenuse osutamist korraldab vallavalitsus.
(3) Teenust osutab vallavalitsus või teenusepakkuja.
(4) Teenus on teenuse saajale üldjuhul tasuline.
(5) Teenuse eest tasumisel omaosalusest kas osaliselt või täielikult vabastamise otsustab sotsiaalkomisjon isiku avalduse alusel.
§ 28. Õpilaste bussisõiduteenus
[Kehtetu - RT IV, 03.01.2019, 11 - jõust. 06.01.2019]
§ 29. Muud sotsiaalteenused
(1) Vallavalitsus osutab või korraldab võimalusel ja lähtuvalt isiku abivajadusest muid sotsiaalteenuseid, mis tulenevad seadusest või isiku tegelikust vajadusest.
2) psühholoogiline nõustamine;
3) perenõustamine;
5) logopeedi teenus;
6) kriisiabiteenus (sealhulgas laste leinalaager);
7) tugirühmades ja -programmides osalemine;
8) rehabilitatsiooniteenusel osalemine;
9) erihoolekandeteenus (toetatud elamine, toetatud töötamine, igapäevaelu toetamine);
11) omasteta surnud isiku matmise korraldamine;
12) päevakeskuse teenus eakale ja puudega isikule;
13) päevahoiuteenus täisealisele puudega isikule.
(4) Teenusele suunatakse ametniku ettepanekul või isiku põhjendatud avalduse alusel.
(5) Isiku avaldusele lisatakse teenuse määramise otsustamiseks vajalikud dokumendid.
(6) Muude sotsiaalteenuste hinna kinnitab teenuse osutaja.
(7) Teenus on isikule tasuline, sotsiaalkomisjonil on õigus vähendada tasu või vabastada tasust.
(8) Muid sotsiaalteenuseid osutatakse valla eelarvest valla eelarveliste vahendite või sihtfinantseeritavate vahendite olemasolul.
(9) Teenuse osutamise otsustab sotsiaalkomisjon.
(1) Vallavalitsus kinnitab sotsiaaltoetuste ja -teenuste taotlemise vormid.
(2) Vallavalitsus kehtestab tasuliste teenuste hinnakirja.
(3) Vallavalitsus võib kehtestada oma eelarveliste vahendite ja pädevuse piires täiendavaid soodustusi sotsiaalsetele riskirühmadele.
(4) Vahendite olemasolul Alutaguse valla eelarves võib vallavalitsus otsustada ka käesolevas määruses loetlemata sotsiaaltoetusi, mille taotlemine, määramine ja maksmine toimub käesoleva korra järgi.


Põhikiri - Sotsiaaldemokraatlik Erakond
Erakond Põhikiri Põhikiri
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna põhikiri on kinnitatud erakonna VII üldkogul Tallinnas, 27. novembril 1999. a, muudetud erakonna X üldkogul Tallinnas, 10. mail 2003, erakonna XI üldkogul Tallinnas, 7. veebruaril 2004, üldkogul Jõhvis 19. veebruaril 2012 aastal, üldkogul Tartus, 25. novembril 2012, üldkogul Tallinnas 9. juunil 2013 ja üldkogul Jõhvis 4. juunil 2016.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna põhikiri
(1) Erakonna nimi on Sotsiaaldemokraatlik Erakond (edaspidi erakond) ning nimelühend SDE.
(2) Erakonna juhatuse asukoht on Tallinn. Erakond tegutseb üle-eestiliselt ning vajadusel välismaal.
(1) Erakond on mittetulundusühing, mis juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi põhiseadusest, erakonnaseadusest, mittetulundusühingute seadusest ja teistest õigusaktidest ning käesolevast põhikirjast.
(2) Erakonna eesmärgiks on demokraatliku parlamentaarse poliitika teostamine selle nimel, et Eestis oleks tagatud sotsiaalne ja majanduslik turvalisus ja heaolu, kestlik areng ning igal inimesel oleks võimalus eneseteostuseks ja majandusliku heaolu kindlustamiseks. Erakonna eesmärgid on detailselt väljendatud erakonna programmilistes dokumentides.
(3) Erakond osaleb Riigikogu, Vabariigi Presidendi, Euroopa Parlamendi ja kohalike omavalitsuste volikogude valimistel, esitades kandidaate ning tutvustades oma seisukohti. Erakond osaleb liikmete kaudu Riigikogu, Euroopa Parlamendi, kohalike omavalitsuste volikogude, Vabariigi Valitsuse ja kohalike omavalitsuste täitevorganite töös. Erakond loob valitud kogudes fraktsioone.
(4) Erakond teeb eesmärkide saavutamiseks koostööd teiste erakondade ja liikumistega nii Eestis kui ka välisriikides ja osaleb rahvusvaheliste organisatsioonide tegevuses ning vajadusel asutab juriidilisi isikuid
§ 3.Vara ja juriidiline esindamine
(1) Erakonna vara moodustub:
2) annetustest;
3) riigieelarve eraldistest;
4) muudest seaduslikest tuludest.
(2) Erakonna vara kasutatakse erakonna põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks.
(3) Erakonna majandusaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.
(4) Erakonna nimel võivad õigustoiminguid teostada kaks juhatuse liiget koos, kellest vähemalt üks on erakonna esimees või peasekretär või juhatuse poolt volitatud kaks juhatuse liiget koos.
§ 4. Liige
(1) Erakonna liikmeks võib olla vähemalt 18-aastane teovõimeline Eesti kodanik, kes tunnistab Erakonna programmilisi dokumente ja põhikirja, ei kuulu teise erakonda, ja kelle kuulumist erakondadesse ei piira seadus. Erakonna liikmeks võib olla ka vähemalt 18-aastane teovõimeline Euroopa Liidu kodanik, kes ei ole Eesti kodanik, kuid kes elab püsivalt Eestis ja vastab eespool loetletud tingimustele.
(2) Erakonna toetajaliikmeks võib olla vähemalt 18-aastane teovõimeline isik, kes tunnistab Erakonna programmilisi dokumente ja põhikirja, ei kuulu teise erakonda, kes toetab erakonda, kuid ei soovi või ei saa olla erakonna liige. Toetajaliiget ei saa valida erakonna valitavatele ametikohtadele. Toetajaliige ei ole erakonna liige erakonnaseaduse ega mittetulundusühingute seaduse tähenduses.
(3) Kõik erakonna põhikirjaliste organite liikmed peavad olema erakonna liikmed.
§ 5. Liikmeks vastuvõtmine
(1) Liikme (ja toetajaliikme) võtab erakonda vastu erakonna juhatus taotleja kirjaliku avalduse alusel kooskõlastades selle piirkonnaga, kuhu liige soovib kuuluda.
(2) Kui erakonna juhatus ei võta liiget vastu, peab ta ära näitama keeldumise alused ja motiivid ning teatama oma otsusest taotlejale ja piirkonnale.
(3) Liikmete ja toetajaliikmete arvestust korraldab juhatus ja sellega seotud asjaajamist peasekretär.
(4) Liige võib kuuluda ainult ühte osakonda ja piirkonda.
§ 6. Liikme õigused
1) võtta osa osakonna ja piirkonna tööst;
2) valida erakonna üldkogu delegaate ning olla ise delegaadiks valitud;
3) valida ja olla valitud erakonnas valitavatele kohtadele;
4) kandideerida erakonna nimel, erakonna vastava otsuse alusel Riigikogusse, Euroopa Parlamenti, linna- ja vallavolikogusse ning rahvusvahelise organisatsiooni valitavasse kogusse;
5) esindada erakonda (piirkonda, osakonda) selleks saadud volituse alusel;
6) saada informatsiooni erakonna ja valitavate kogude erakonna fraktsiooni tegevusest, otsustest, kavadest ja välissuhetest;
7) tõstatada erakonna poliitikat ja praktilist tegevust puudutavaid küsimusi ning pöörduda avalduste ja ettepanekutega erakonna mistahes instantsi poole. Avalduste ja ettepanekute menetlemise korra kinnitab erakonna volikogu;
8) teha erakonna juhatusele ettepanekuid erakonnasiseste ühenduste moodustamiseks ning neisse kuuluda;
9) võtta osa erakonna mistahes koosolekust, kus arutatakse tema tegevust või käitumist;
10) võtta ettenähtud korras sõnaõigusega osa osakonna ja piirkonna juhatuse ning erakonna volikogu koosolekust;
11) kasutada erakonna sümboolikat selleks ettenähtud korras
12) suhelda erakonnaga ning saada erakonnalt infot elektrooniliste sidevahendite abil. Selleks on erakonnal õigus töödelda liikmete poolt antud andmeid erakonna kohustuste, ülesannete ja eesmärkide täitmiseks, sh edastada erakonna liikmete andmeid piirkonnajuhtidele, osakonnajuhtidele, piirkonna- ja osakonnasekretäridele ning kolmandatele isikutele SDEga seotud teabe edastamiseks.
§ 7. Liikme kohustused
(1) Liikmel on kohustus:
1) juhinduda erakonna põhikirjast, programmilistest dokumentidest ja esinduskogude otsustest;
2) võtta erakonna toetusel valituna vastutustundlikult osa kõigi valitavate kogude tööst;
3) hoida oma käitumisega kõrgel erakonna mainet;
4) maksta õigeaegselt üldkogu poolt kehtestatud määras liikmemaksu;
5) aidata kaasa erakonna programmiliste eesmärkide teostamisele;
6) kasutada erakonna vara ettenähtud korras ja ulatuses
7) teatada olemasolul oma elektronposti aadress. Erakonna teated loetakse edastatuks saadetuna esitatud aadressile.
§ 8. Liikmelisuse lõppemine
(1) Liikmelisus erakonnas lõppeb seoses:
1) erakonna juhatusele või kohtu registriosakonnale erakonnast väljaastumise avalduse esitamisega;
4) isiku surmaga
5) erakonnast väljaarvamisega
(2) Erakonna liikme õigused ja kohustused tekivad erakonna liikmete nimekirja kandmisega ja lõpevad nimekirjas märke tegemisega erakonna liikmelisuse lõppemise kohta, välja arvatud käesoleva § lõige 1 punktis 4 nimetatud juhul.
(3) Osakonna või piirkonna juhatus võib teha erakonna juhatusele ettepaneku liikme erakonnast väljaarvamiseks. Erakonna juhatus võib liikme välja arvata põhikirjas loetletud kohustuste rikkumisel.
(4) Kui erakonna liige soovib vaidlustada erakonna juhatuse otsust tema väljaarvamise kohta, esitab ta selleks protesti erakonna aukohtule kümne (10) päeva jooksul alates vastavasisulise teate edastamisest juhatuse poolt.
(5) Aukohus vaatab protesti läbi ühe kuu jooksul alates protesti esitamisest. Kui aukohus jõuab juhatuse otsusest erinevale seisukohale, saadab ta selle juhatusele täiendavaks läbivaatamiseks.
(6) Juhatuse otsus liikme väljaarvamise kohta jääb jõusse, kui selle poolt hääletab vähemalt 2/3 juhatuse kooseisust. Sellisel juhul kannab erakonna juhatus viivitamatult erakonna liikmete nimekirja märke liikmelisuse lõppemise kohta. Erakonnast väljaarvamise otsus jõustub otsuse vastuvõtmise hetkest.
(7) Kui erakonnast välja arvatud liige soovib vaidlustada aukohtu otsust või käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud juhatuse otsust esitab ta selleks protesti kümne (10) päeva jooksul alates vastavasisulise teate edastamisest, erakonna üldkogule, kes langetab lõpliku otsuse.
(8) Kui erakonna üldkogu poolt tunnistatakse kehtetuks erakonna juhatuse otsus isiku erakonnast välja arvamise kohta, kannab erakonna juhatus erakonnast välja arvatud isiku viivitamatult erakonna liikmete nimekirja alates eelnimetatud otsuse kehtetuks tunnistamise ajast. Erakonna liikme õigused ja kohustused tekivad sellisel juhul alates erakonnast välja arvatud isiku erakonna liikmete nimekirja kandmise hetkest.
(9) Erakonnast väljaastunule ega -arvatule ei tagastata liikmemaksu.
III Üldkogu
§ 9. Üldkogu
(1) Erakonna kõrgeim organ on üldkogu. Üldkogu on erakonna liikmete üldkoosolek või esinduskogu (mittetulundusühingute seaduse § 25 mõistes volinike koosolek), mis valitakse volikogu poolt kehtestatud juhendi ja esindusnormi alusel. Esindusnorm peab olema vähemalt üks (1) delegaat kahekümne (20) liikme või ühe osakonna kohta.
(2) Erakonna volikogu kutsub juhatuse ettepanekul korralise üldkogu kokku vähemalt üks kord aastas vähemalt ühekuulise etteteatamisajaga.
(3) Erakorralise üldkogu kutsub volikogu kokku vähemalt kümnepäevase etteteatamisajaga. Volikogu on kohustatud erakorralise üldkogu kokku kutsuma, kui seda nõuab vähemalt kolm piirkonda või vähemalt 1/10 erakonna liikmetest, samuti juhul kui üldkogu on olnud kvoorumi puudumisel otsustusvõimetu.
(4) Erakorralise üldkogu puhul rakendatakse viimase korralise üldkogu esindusnormi ning selleks mandaadi saanud delegaatide nimekirja.
(5) Volituse alusel erakonna liikme esindamine üldkogul ei ole lubatud.
§ 10. Üldkogu ülesanded
(1) Erakonna üldkogu:
1) kinnitab üldkogu päevakorra, kodukorra, moodustab tööorganid ja kontrollib delegaatide volitusi;
2) kinnitab esimehe, peasekretäri, Riigikogu fraktsiooni, volikogu, revisjonitoimkonna, põhikirja- ja programmitoimkonna, valimistoimkonna ning aukohtu aruanded;
3) kinnitab erakonna põhikirja ja programmilised dokumendid ja teeb neis vajadusel muudatusi;
4) määrab kindlaks aseesimeeste arvu, juhatuse valitavate liikmete arvu, revisjonitoimkonna, põhikirja- ja programmitoimkonna, valimistoimkonna ning aukohtu suuruse;
5) valib kaheks aastaks esimehe, aseesimehe(d) ning teised valitavad juhatuse liikmed, revisjonitoimkonna, programmi- ja põhikirjatoimkonna, valimistoimkonna ning aukohtu;
6) kinnitab Noorte Sotsiaaldemokraatide, naiskogu Kadri ja Vanemate Sotsiaaldemokraatide valitud esindajad kaheks aastaks juhatuse liikmeks, eeldusel et nad on erakonna liikmed;
7) kinnitab esimehe ettepanekul kaheks aastaks ametisse peasekretäri;
8) kinnitab majandusaasta aruande;
9) otsustab erakonna kuulumise rahvusvahelistesse organisatsioonidesse;
10) kinnitab liikmemaksu suuruse ja maksetähtaja;
11) otsustab erakonna ühinemise, jagunemise ja lõpetamise;
12) täidab muid põhikirjast tulenevaid ülesandeid.
§ 11. Üldkogu otsustusvõime
(1) Üldkogu on otsustusvõimeline, kui ta on kokku kutsutud järgides kehtestatud nõudeid ning sellest võtab osa üle poole delegaatidest.
(2) Kui üldkogu on kvoorumi puudumisel otsustusvõimetu, siis uus, hiljemalt ühe kuu jooksul kokkukutsutav erakorraline üldkogu, on otsustusvõimeline ka kvoorumi puudumisel neis küsimustes, mis olid päevakorras otsustusvõimetul üldkogul.
§ 12. Otsuste vastuvõtmine
(1) Üldkogu otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle poole üldkogul osalenud delegaatidest, kui põhikiri või seadused ei sätesta teisiti.
(2) Kui hääletusel on üks ettepanek või ühele kohale kandideerib ainult üks isik, peab olema võimalus hääletada poolt või vastu.
(3) Isikuvalimistel loetakse üldkogul valituks kandidaat, kes sai teistest rohkem hääli, kui põhikirjas ei ole kehtestatud kõrgemat häältenõuet. Häälte võrdsel jagunemisel osutub valituks kandidaatide nimekirjas tagapool olnud kandidaat.
(4) Ühe kandidaadi puhul peab valituks osutumiseks saama rohkem poolt- kui vastuhääli.
(5) Isikuvalimiste tulemused kinnitab üldkogu.
(6) Üldkogul on õigus ennetähtaegselt valida uued valitavad isikud ja organid;
§ 13. Kandidaatide ülesseadmine valitavatele kohtadele
(1) Kandidaate saab üles seada iga üldkogu delegaat ja piirkonna juhatus. Ettepanek kandidaadi ülesseadmiseks tuleb esitada kirjalikult valimistoimkonnale.
(2) Kandidaadi ülesseadmiseks on vajalik kandidaadi nõusolek. Erakonna liige, kellel on liikmemaksu võlgnevus ei või kandideerida erakonna:
1) juhatusse
2) programmi- ja põhikirjatoimkonda
3) revisjonitoimkonda
4) valimistoimkonda
5) aukohtusse
6) volikogusse
7) piirkonna juhatusse
8) osakonna juhatusse
§ 14. Esimehe valimine
(1) Esimees valitakse salajasel hääletusel.
(2) Erakonna esimeheks on valitud kandidaat, kes saab üle poole hääletanute häältest. Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, siis korraldatakse uus hääletusvoor kahe enim hääli saanud kandidaadi vahel. Valituks osutub enim hääli saanud kandidaat.
§ 15.Aseesimeeste ja valitavate kogude valimine
(1) Aseesimehed ja teised juhatuse liikmed, programmi- ja põhikirjatoimkond, valimistoimkond, revisjonitoimkond ning aukohus valitakse salajasel hääletusel. Iga delegaadi häälte arv on pool valitavate kohtade arvust, vajadusel ümardatuna täisarvuks.
(2) Valituks osutuvad enim hääli saanud kandidaadid. Häälte võrdsel jagunemisel osutub valituks kandidaatide nimekirjas tagapool olnud kandidaat.
§ 16. Valitavate kogude asendusliikmete määramine
(1) Kui valitud isik astub tagasi, või kui ta mõnel põhjusel ei saa pikaajaliselt täita ülesandeid valitaval kohal, siis astub tema kohale asendusliige. Asendusliige vabastab koha, kui liige pöördub takistuse möödumisel tagasi oma kohale valitavas kogus.
(2) Asendusliikmeks määratakse esimene valimata jäänud kandidaat. Kui esimene valimata jäänud kandidaat ei saa asuda tööle valitaval kohal või loobub sellest, siis määratakse asendusliige järgmiste kandidaatide hulgast vastavalt nende järjekorrale valimistulemuste nimekirjas. Kui asendusliikmete määramine pole võimalik ja põhikirjaliste organite töö on seetõttu takistatud, siis kutsutakse kokku erakorraline üldkogu.
(3) Asendusliikmed määrab ja vabastab kohalt valimistoimkond.
IV Volikogu
§ 17. Volikogu
(1) Volikogu moodustub erakonna juhatuse liikmetest, erakonna Riigikogu fraktsiooni liikmetest, erakonna Euroopa Parlamendi liikmetest , erakonna Vabariigi Valitsuse liikmetest ning piirkonna esindajatest. Igal piirkonnal on volikogus kaks esindajat, millele lisandub iga kolmesaja (300) liikme kohta üks esindaja.
§ 18.Volikogu ülesanded
(1) Volikogu:
1) võtab vastu volikogu kodukorra;
2) võtab erakonna nimel vastu poliitilisi otsuseid;
3) valib volikogu juhataja ja asejuhataja;
4) määrab vajadusel volikogu komisjonid ja valib nende esimehed;
5) kinnitab peasekretäri ettepanekul ametisse erakonna sekretärid;
6) kinnitab juhatuse ettepanekul erakonna eelarve;
7) kinnitab erakonna osalusel sõlmitavad erakondadevahelised lepped;
8) kinnitab erakonna koostööpartnerid Riigikogus ja Vabariigi Valitsuses;
9) kuulab ära erakonna Riigikogu fraktsiooni aruande
10) kuulab ära erakonda Vabariigi Valitsuses esindavate ministrite aruanded
11) esitab ettepanekuid ja seaduseelnõude algatusi erakonna Riigikogu fraktsioonile ja erakonda Vabariigi Valituses esindavatele ministritele;
12) kuulab ära Euroopa Parlamendi liikmete aruanded;
13) kutsub juhatuse ettepanekul kokku üldkogu;
14) kinnitab delegaatide esindusnormi üldkogul ja delegaatide valimisjuhendi;
15) kinnitab erakonna sümboolika ja sümboolika kasutamise korra;
16) moodustab erakonna piirkonnad;
17) kinnitab aukohtu reglemendi;
18) kinnitab omavalitsuskogu reglemendi;
19) kinnitab avalduste ja ettepanekute menetlemise korra;
20) kinnitab juhatuse ettepanekul sisevalimiste korra;
21) täidab muid põhikirjast tulenevaid ülesandeid.
§ 19. Volikogu juhataja ja asejuhataja
(1) Volikogu valib oma liikmete hulgast volikogu juhataja ja asejuhataja.
(2) Valituks osutub kandidaat, kes saab üle poole hääletanute häältest. Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, siis korraldatakse uus hääletusvoor kahe enim hääli saanud kandidaadi vahel. Valituks osutub enim hääli saanud kandidaat.
(3) Kui volikogu ei suuda valida juhatajat või asejuhatajat, korraldatakse uued valimised järgmisel volikogu istungil. Volikogu juhataja valimiseni täidab volikogu juhataja ülesandeid volikogu vanim liige.
(4) Volikogu juhataja ja asejuhataja kohale ei saa kandideerida erakonna esimees, aseesimees ega peasekretär. Volikogu juhataja äraolekul täidab tema ülesandeid volikogu asejuhataja. Volikogu juhataja ja asejuhataja äraolekul täidab tema ülesandeid volikogu vanim liige.
§ 20. Volikogu juhataja ülesanded
(1) Volikogu juhataja:
1) korraldab volikogu tööd, valmistab ette, kutsub kokku ja juhatab volikogu koosolekuid;
2) kirjutab alla volikogu otsustele ja teistele dokumentidele;
3) koordineerib volikogu juurde moodustatud komisjonide tööd;
4) esitab üldkogule aruande volikogu tööst.
§ 21. Volikogu koosolek ja otsuste vastuvõtmine
(1) Volikogu juhataja kutsub volikogu koosoleku kokku vähemalt neli korda aastas vähemalt ühenädalase etteteatamisajaga. Volikogu erakorralisest koosolekust peab ette teatama vähemalt kolm (3) päeva. Volikogu juhataja kutsub volikogu kokku oma algatusel või erakonna esimehe või juhatuse või revisjonitoimkonna või 1/7 volikogu liikmete ettepanekul.
(2) Volikogu koosolek on otsustusvõimeline, kui selles osaleb üle poole volikogu liikmetest.
(3) Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab rohkem liikmeid kui vastu.
(4) Kahe või enama üksteist välistava ettepaneku korral langetatakse otsus konkureeriva hääletamise teel. Konkureeriva hääletuse võitnud ettepanek võetakse vastu vastavalt käesoleva § lg 3-le.
(5) Kui hääletusel on üks ettepanek või ühele kohale kandideerib ainult üks isik, peab olema vastuhääletamise võimalus.
(6) Isiku valimisel loetakse valituks kandidaat, kes sai teistest rohkem hääli. Häälte võrdsel jagunemisel osutub valituks kandidaatide nimekirjas tagapool olnud kandidaat.
(7) Ühe kandidaadi puhul peab valituks osutumiseks saama rohkem poolt- kui vastuhääli.
(8) Volikogu võib erandjuhul otsuseid vastu võtta koosolekut kokku kutsumata, kui otsuse eelnõust on informeeritud kõiki volikogu liikmeid ja poolt hääletavad kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt kaks kolmandikku volikogu liikmetest.
§ 22. Juhatuse koosseis
(1) Juhatuse koosseisu kuuluvad esimees, aseesimehed, peasekretär, Noorte Sotsiaaldemokraatide, naiskogu Kadri ja Vanemate Sotsiaaldemokraatide valitud esindajad ja üldkogul valitud juhatuse liikmed. Juhatuses on vähemalt üheksa (9), kuid mitte rohkem kui kakskümmend üks (21) liiget.
(2) Juhatuse liige ei tohi olla samaaegselt aukohtu, valimistoimkonna ega revisjonitoimkonna liige.
(3) Juhatuse liige, väljaarvatud peasekretär, ei või samaaegselt olla erakonna palgaline töötaja.
§ 23. Juhatuse koosolek
(2) Juhatuse koosolekul võivad sõnaõigusega osaleda erakonna volikogu juhataja ja asejuhataja, programmi- ja põhikirjatoimkonna esimees, revisjonitoimkonna esimees, valimistoimkonna esimees, aukohtu esimees, piirkondade esimehed, erakonna Riigikogu fraktsiooni liikmed ja erakonda Vabariigi Valitsuses esindavad ministrid, erakonda kuuluv Euroopa Parlamendi saadikud.
(4) Kahe või rohkema üksteist välistava ettepaneku korral langetatakse otsus konkureeriva hääletamise teel. Konkureeriva hääletuse võitnud ettepanek võetakse vastu vastavalt käesoleva § lg 3-le.
(6) Isiku valimisel loetakse valituks kandidaat, kes sai teistest rohkem hääli, kui põhikirjas ei ole kehtestatud kõrgemat häältenõuet. Häälte võrdsel jagunemisel osutub valituks kandidaatide nimekirjas tagapool olnud kandidaat.
(8) Juhatus võib erandjuhul otsuseid vastu võtta koosolekut kokku kutsumata, kui otsuse eelnõust on informeeritud kõiki juhatuse liikmeid ja poolt hääletavad kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt kaks kolmandikku juhatuse liikmetest.
§ 24. Juhatuse ülesanded
1) võtab vastu juhatuse kodukorra;
2) täidab erakonna üldkogu ja volikogu otsuseid ning võtab erakonna nimel vastu poliitilisi otsuseid ja avaldusi;
3) valdab, käsutab ja kasutab üldkogu ja volikogu kehtestatud korras erakonna vara ;
4) kinnitab ametisse palgalised töötajad;
5) valmistab ette ja esitab volikogule kinnitamiseks tegevuskavad ja eelnõud;
6) esitab volikogule kinnitamiseks erakonna eelarve;
7) teeb volikogule ettepaneku kutsuda kokku üldkogu ja valmistab ette selle päevakorra;
9) esitab volikogule ettepanekuid koostööpartnerite kohta Riigikogus ja Vabariigi Valitsuses;
10) kinnitab erakonna esimehe ettepanekul erakonna esindajad Vabariigi Valitsuses.
11) kuulab ära erakonna Riigikogu fraktsiooni aruande
12) kuulab ära erakonda Vabariigi Valitsuses esindavate ministrite aruanded
13) kuulab ära Euroopa Parlamendi liikmete aruanded
14) esitab ettepanekuid ja seaduseelnõude algatusi erakonna Riigikogu fraktsioonile ja erakonda Vabariigi Valituses esindavatele ministritele;
15) esitab volikogule kinnitamiseks erakonna osalusel sõlmitavad erakondadevahelised lepped;
16) esindab erakonda suhetes teiste erakondadega ning peab nendega läbirääkimisi;
17) moodustab erakonnasiseseid ühendusi;
18) täidab teisi põhikirjast tulenevaid ülesandeid, mida ei ole antud mõne muu erakonna põhikirjalise organi pädevusse;
§ 25. Esimees ja tema asendamine
(1) Esimees on ühtlasi juhatuse esimees.
(2) Esimees esindab erakonda poliitiliselt ja kirjutab erakonna nimel alla poliitilistele avaldustele. Esimees annab kaasallkirja volikogu juhatuse otsustele.
(3) Esimehel on õigus kutsuda poliitika korraldamiseks ja poliitiliste otsuste ettevalmistamiseks kokku töörühmi.
(4) Esimehe ajutisel äraolekul või mõne muu mööduva takistuse puhul täidab esimehe ülesandeid üks esimehe poolt määratud aseesimeestest.
(5) Esitab üldkogule kinnitamiseks peasekretäri kandidaadi.
(6) Kui esimees astub tagasi või ta ei saa tervislikel või muudel põhjustel pikaajaliselt esimehe ülesandeid täita , kinnitab volikogu juhatuse ettepanekul ühe aseesimeestest esimehe ülesannetesse kuni takistuse möödumiseni, kuid mitte kauemaks kui järjekordse üldkoguni.
§ 26. Peasekretär
(1) Peasekretär korraldab erakonna igapäevast juhtimist lähtudes üldkogu, volikogu ja juhatuse otsustest.
(2) Peasekretär:
1) korraldab juhatuse otsuste täitmist;
2) esitab volikogule kinnitamiseks erakonna liikmete hulgast erakonna sekretärid ning juhendab ja kontrollib nende tööd;
3) esitab volikogule aruandlusperioodi laekumiste ning kulutuste aruande;
4) valmistab ette järgmise aruandlusperioodi eelarve eelnõu;
5) sõlmib ja lõpetab töölepingud palgaliste töötajatega, annab neile tööülesandeid ja kontrollib nende täitmist;
6) moodustab vajadusel töö korraldamiseks või otsuste ettevalmistamiseks töörühmi
(3) Peasekretäri äraolekul täidab tema ülesandeid juhatuse poolt määratud isik. Kui erakonna
üldkogu ei kinnitanud esimehe esitatud peasekretäri kandidaati, täidab uue peasekretäri kinnitamiseni peasekretäri ülesandeid volikogu poolt määratud isik.
VI Omavalitsuskogu
§ 27. Omavalitsuskogu pädevus ja moodustamise kord
(1) Omavalitsuskogu moodustub erakonna liikmetest, kes on kas kohaliku omavalitsuse volikogu liige, kohaliku omavalitsuse valitsuse liige, linna- või osavalla halduskogu liige, linna- või osavalla vanem või maavanem.
(2) Omavalitsuskogu reglemendi kinnitab volikogu.
(3) Omavalitsuskogu:
1) annab seisukohti ja arvamusi erakonna juhatusele, volikogule ja üldkogule poliitiliste otsuste vastuvõtmisel ja erakonna tegevuse korraldamisel;
2) võib erakonna juhatuse või volikogu ettepanekul erakonna nimel vastu võtta poliitilisi seisukohti ja otsuseid;
3) esitab ettepanekuid ja algatusi erakonna Riigikogu fraktsioonile ja erakonda Vabariigi Valitsuses esindavatele ministritele:
4) esitab ettepanekuid erakonna programmdokumentidesse;
5) annab oma tegevusest aru erakonna üldkogule.
VII Revisjoni-, programmi- ja põhikirja-, valimistoimkond. Aukohus.
§ 28. Revisjonitoimkond
(1) Revisjonitoimkonna valib üldkogu. Piirkonna revisjonitoimkonna valib piirkonna üldkogu. Revisjonitoimkonna liige ei tohi olla samaaegselt erakonna või vastava piirkonna juhatuse ega aukohtu liige.
(2) Revisjonitoimkonna liikmed valivad endi hulgast esimehe. Toimkonna esimees võib sõnaõigusega osaleda erakonna juhatuse ja volikogu koosolekutel. Piirkonna revisjonitoimkonna esimees võib osaleda sõnaõigusega piirkonna juhatuse koosolekul.
(3) Revisjonitoimkonna põhiülesanne on üldkogu, volikogu ja juhatuse otsuste täitmise kontrollimine. Vähemalt kord aastas revideerib toimkond erakonna rahaliste ja muude vahendite laekumist ning kasutamist.
(4) Annab hinnangu erakonna majandusaasta aruandele.
(5) Revisjonitoimkonna otsused võetakse vastu koosseisu häälteenamusega.
(6) Kahe või enama üksteist välistava ettepaneku korral langetatakse otsus konkureeriva hääletamise teel. Konkureeriva hääletuse võitnud ettepanek võetakse vastu vastavalt käesoleva § lg 5-le.
(7) Revisjonitoimkonna liige ei või samaaegselt olla erakonna palgaline töötaja.
§ 29. Programmi- ja põhikirjatoimkond
(1) Programmi- ja põhikirjatoimkonna valib üldkogu.
(2) Toimkonna liikmed valivad endi hulgast esimehe. Toimkonna esimees võib sõnaõigusega osaleda erakonna juhatuse ja volikogu koosolekutel.
(3) Toimkond valmistab ette ja esitab üldkogule vastuvõtmiseks erakonna programmilisi dokumente ning erakonna põhikirja või selle muudatused, töötab välja erakonna valimisplatvormi Riigikogu, kohalike omavalitsuste ja Euroopa Parlamendi valimistel.
(4) Programmi- ja põhikirjatoimkonna otsused tehakse poolthäälte enamusega.
(5) Kahe või enama üksteist välistava ettepaneku korral langetatakse otsus konkureeriva
hääletamise teel. Konkureeriva hääletuse võitnud ettepanek võetakse vastu vastavalt käesoleva § lg 4-le.
§ 30. Valimistoimkond
(1) Valimistoimkonna valib üldkogu.
(2) Valimistoimkonna liikmed valivad endi hulgast esimehe. Toimkonna esimees võib sõnaõigusega osa võtta erakonna juhatuse koosolekutest.
(3) Valimistoimkond valmistab ette ja viib läbi kõik erakonna üldkogu ja volikogu koosolekutel toimuvad valimised, sisevalimised ja teeb teatavaks valimistulemused ning määrab vajadusel asendusliikmed.
(4) Valimistoimkonna otsused võetakse vastu poolthäälte enamusega.
(5) Kahe või enama üksteist välistava ettepaneku korral langetatakse otsus konkureeriva hääletamise teel. Konkureeriva hääletuse võitnud ettepanek võetakse vastu vastavalt käesoleva § lg 4-le.
(6) Valimistoimkonna liige ei või samaaegselt olla erakonna palgaline töötaja.
§ 31. Aukohus
(1) Aukohtu valib üldkogu. Aukohtu liige ei tohi olla samaaegselt erakonna juhatuse ega revisjonitoimkonna liige.
(2) Aukohtu liikmed valivad endi hulgast esimehe, kes võib sõnaõigusega osa võtta erakonna juhatuse koosolekutest.
(3) Aukohus vaatab läbi protestid liikmeskonnast väljaarvamise kohta ning lahendab muid erakonnasiseseid vaidlusi, mis on tekkinud põhikirja, programmilise dokumendi või mõne muu erakonna tegevust reguleeriva dokumendi alusel.
(4) Liikmel või erakonna organil on õigus esitada aukohtu otsuse peale protest erakonna üldkogule, kelle on õigus aukohtu otsust muuta või see tühistada.
(7) Aukohtu liige ei või samaaegselt olla erakonna palgaline töötaja.
VIII Piirkond
§ 32. Piirkond
(1) Üldjuhul koosneb piirkond ühte maakonda kuuluvatest osakondadest.
(2) Piirkonnas, kus osakonnad puuduvad, on piirkonnal nii osakonna kui ka piirkonna õigused ja kohustused.
(3) Piirkonna moodustamise otsustab volikogu.
(4) Tallinna ja Tartu linn on piirkonna staatuses.
§ 33. Piirkonna üldkoosolek
(1) Piirkonna kõrgeim organ on piirkonna üldkoosolek.
(2) Koosoleku kutsub kokku piirkonna juhatus vähemalt üks kord aastas, mitte vähem kui kahenädalase etteteatamisajaga. Juhatus on kohustatud üldkoosoleku kokku kutsuma, kui seda nõuab 1/3 piirkonna osakondadest või vähemalt 1/10 piirkonna liikmetest.
(3) Koosolek on otsustusvõimeline, kui ta on kokku kutsutud järgides sätestatud korda.
(4) Piirkonna üldkoosoleku ülesanded:
1) kinnitab üldkoosoleku päevakorra, kodukorra ning moodustab tööorganid;
2) kinnitab piirkonna juhatuse ja revisjonitoimkonna aruanded ning annab neile hinnangu;
3) kuulab ära piirkonda kuuluvate osakondade tegevuse aruanded;
4) kuulab ära piirkonnast erakonna volikokku valitud liikmete aruanded;
5) valib iga kahe aasta järel erakonna volikogu liikmed;
6) määrab kindlaks piirkonna juhatuse ja revisjonitoimkonna suuruse;
7) valib iga kahe aasta järel piirkonna esimehe, aseesimehed ja teised piirkonna juhatuse liikmed ning revisjonitoimkonna;
8) kinnitab vajadusel piirkonna esimehe ettepanekul piirkonna sekretäri;
9) otsustab sisevalimistel või konsensuslikult koos teiste valimisringkonda kuuluvate piirkondadega Riigikogu valimiste kandidaatide ringkonnanimekirja;
10) Tallinna piirkonnas järjestab kohalike omavalitsuste valimiste kandidaatide ülelinnalise nimekirja;
11) Tallinna piirkonnas kinnitab kohalike omavalitsuste valimiste valimisplatvormi.
(5) Volikirja alusel erakonna liikme esindamine piirkonna üldkoosolekul ei ole lubatud.
§ 34. Otsuste vastuvõtmine
(1) Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle poole koosolekul osalenud liikmetest, kui põhikiri ei sätesta teisiti.
(2) Mitme üksteist välistava ettepaneku korral langetatakse otsus konkureeriva hääletamise teel. Konkureeriva hääletuse võitnud ettepanek võetakse vastu vastavalt käesoleva § lg 1-le.
(3) Kui hääletusel on üks ettepanek või ühele kohale kandideerib ainult üks isik, peab olema võimalus hääletada poolt või vastu.
(4) Isiku valimisel loetakse valituks kandidaat, kes sai teistest enam hääli, kui põhikirjas ei ole kehtestatud kõrgemat häältenõuet. Häälte võrdsel jagunemisel osutub valituks kandidaatide nimekirjas tagapool olnud kandidaat.
(5) Ühe kandidaadi puhul peab valituks osutumiseks saama rohkem poolt- kui vastuhääli
(6) Isikuvalimiste tulemused kinnitatakse.
(7) Kandidaatide ülesseadmine valitavatele kohtadele.
1) Kandidaate saab üles seada iga erakonna vastava piirkonna liige.
2) Kandidaadi ülesseadmiseks on vajalik kandidaadi nõusolek.
3) Valimistoimkond koostab kandidaatide nimekirja.
(8) Kui valitud isik astub tagasi, või kui ta mõnel põhjusel ei saa pikaajaliselt täita ülesandeid valitaval kohal, siis astub tema kohale asendusliige. Asendusliige vabastab koha, kui liige pöördub takistuse möödumisel tagasi oma kohale valitavas kogus.
(9) Asendusliikmeks määratakse esimene valimata jäänud kandidaat. Kui esimene valimata jäänud kandidaat ei saa asuda tööle valitaval kohal või loobub sellest, siis määratakse asendusliige järgmiste kandidaatide hulgast vastavalt nende järjekorrale valimistulemuste nimekirjas. Kui asendusliikmete määramine pole võimalik ja põhikirjaliste organite töö on seetõttu takistatud, siis kutsutakse kokku erakorraline piirkonna üldkoosolek.
(10) Asendusliikmed määrab valimistoimkond.
§ 35. Piirkonna esimehe, aseesimeeste ja valitavate kogude valimine
(1) Piirkonna esimees valitakse salajasel hääletusel.
(2) Piirkonna esimeheks on valitud kandidaat, kes saab üle poole hääletanute häältest. Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, siis korraldatakse uus hääletusvoor kahe enim hääli saanud kandidaadi vahel. Valituks osutub enim hääli saanud kandidaat..
(3) Aseesimehed ja teised juhatuse liikmed, revisjonitoimkond valitakse salajasel hääletusel. Iga delegaadi häälte arv on pool valitavate kohtade arvust, vajadusel ümardatuna täisarvuks. Valituks osutuvad enim hääli saanud kandidaadid. Häälte võrdsel jagunemisel osutub valituks valimissedelil tagapool olnud kandidaat.
§ 36. Piirkonna juhatus
(1) Piirkonna juhatusse kuuluvad piirkonna esimees, aseesimehed, sekretär ja teised piirkonna üldkoosolekul valitud liikmed.
(2) Tulenevalt oma ametikohast kuuluvad piirkonna juhatusse osakondade esimehed. Osakonna esimehe asendusliikmeks piirkonna juhatuses on osakonna aseesimees.
(3) Piirkonna juhatus:
2) kooskõlastab piirkonda kuuluvate osakondade tegevust;
3) korraldab koostöös teiste samasse valimisringkonda kuuluvate piirkondadega Riigikogu valimiskampaaniat;
4) vahendab piirkonda kuuluvate osakondade vahel informatsiooni;
5) informeerib piirkonna ja selle osakondade tegevusest erakonna volikogu ja juhatust;
6) annab erakonna juhatuse ja volikogu informatsiooni edasi osakondadele;
7) korraldab piirkonda kuuluvate osakondade liikmete koolitust;
8) korraldab piirkonnas vajadusel arutelukoosolekuid päevapoliitilistel teemadel;
9) Tallinna ja Tartu linna piirkonnas valmistab ette ja esitab piirkonna üldkoosolekule kinnitamiseks kohalike omavalitsuste valimiste valimisplatvormi;
10) täidab üldkoosolekute vahelisel ajal muid organisatsioonilisi ülesandeid;
11) abistab erakonda valimiskampaaniate korraldamisel;
12) kinnitab piirkonna tegevuskava ja tutvustab seda piirkonna üldkoosolekule;
13) kinnitab piirkonna eelarve ja tutvustab seda piirkonna üldkoosolekule.
(4) Piirkonna juhatus võib erandjuhul otsuseid vastu võtta koosolekut kokku kutsumata, kui selle otsuse eelnõust on informeeritud kõiki juhatuse liikmeid ja poolt hääletavad kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt kaks kolmandikku juahtuse liikmetest.
§ 37. Osakond
(1) Osakond koosneb vähemalt seitsmest (7) erakonna liikmest. Igas vallas ja linnas võib moodustada ühe osakonna. Tallinnas võib osakonna moodustada igas linnaosas. Ühe osakonna võib moodustada ka mitmes omavalitsusüksuses ühiselt. Alaliselt välismaal elavad erakonna liikmed võivad moodustada osakonna asukohariigi järgi. Osakonna registreerib vähemalt seitsme osakonna liikme allkirjastatud kirjaliku teate alusel erakonna juhatus. Osakond loetakse moodustatuks juhatuse registreerimisega.
(2) Osakonna tegevuse lõpetab osakonna üldkoosolek, kui selle poolt hääletab üle 2/3 üldkoosolekul osalenud liikmetest. Kui osakonna tegevus on faktiliselt lõppenud või osakonnas on alla seitsme (7) liikme, otsustab lõpetamise või reorganiseerimise erakonna juhatus.
(3) Osakonna liitumise või jagunemise registreerib erakonna juhatus osakondade vastava avalduse alusel.
§ 38. Osakonna üldkoosolek
(1) Osakonna kõrgeim organ on üldkoosolek.
(2) Korralise üldkoosoleku kutsub kokku juhatus vähemalt üks kord aastas mitte vähem kui nädalase etteteatamisajaga.
(3) Erakorralise üldkoosoleku kutsub juhatus kokku vähemalt kolmepäevase etteteatamisajaga.
(4) Juhatus on kohustatud üldkoosoleku kokku kutsuma, kui sellise ettepaneku teeb esimees või seda nõuab vähemalt 1/7 osakonna liikmetest.
(5) Üldkoosolek on otsustusvõimeline, kui ta on kokku kutsutud järgides sätestatud tähtaegu ning otsustamisele tulevatest küsimustest on kokkukutsumise teates eelnevalt teavitatud kõiki osakonna liikmeid.
(6) Osakonna üldkoosolek:
1) kinnitab päevakorra, kodukorra, valimisjuhendi ja moodustab tööorganid;
2) kuulab ära juhatuse aruanded ning annab neile hinnangu;
3) kinnitab osakonna rahaliste laekumiste ja kulutuste aruande;
4) määrab kindlaks järgmise aasta või mõne muu perioodi töösuunad ja ülesanded;
5) juhatuse ettepanekul kinnitab kohaliku omavalitsuse valimisplatvormi;
6) otsustab sisevalimisel või konsensuslikult kandidaatide järjestuse kohalike omavalitsuste valimiste kandidaatide ringkonnanimekirjas;
7) kuulab ära kohaliku omavalitsuse volikogu erakonna fraktsiooni ja erakonda valitsuses esindavate isikute aruanded;
8) määrab kindlaks juhatuse suuruse;
9) valib iga kahe aasta järel osakonna esimehe, aseesimehe(d), teised juhatuse liikmed;
10) kinnitab vajadusel osakonna esimehe ettepanekul osakonna sekretäri;
11) valib erakonna üldkogu delegaadid.
(7) Riigikogu valimiste kandidaatide ringkonnanimekirjad järjestavad Tallinna valimisringkonda kuuluvad osakonnad ühiselt.
(8) Volikirja alusel erakonna liikme esindamine osakonna üldkoosolekul ei ole lubatud.
§ 39. Otsuste vastuvõtmine
(1) Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle poole üldkoosolekul osalenud liikmetest, kui põhikiri ei sätesta teisiti.
(2) Kahe või enama üksteist välistava ettepaneku korral langetatakse otsus konkureeriva hääletamise teel. Konkureeriva hääletuse võitnud ettepanek võetakse vastu vastavalt käesoleva § lg 1-le.
(5) Ühe kandidaadi puhul peab valituks osutumiseks saama rohkem poolt- kui vastuhääli.
(6) Isiku valimiste tulemused kinnitatakse.
1) Kandidaate saab üles seada iga liige.
(9) Asendusliikmeks määratakse esimene valimata jäänud kandidaat. Kui esimene valimata jäänud kandidaat ei saa asuda tööle valitaval kohal või loobub sellest, siis määratakse asendusliige järgmiste kandidaatide hulgast vastavalt nende järjekorrale valimistulemuste nimekirjas. Kui asendusliikmete määramine pole võimalik ja põhikirjaliste organite töö on seetõttu takistatud, siis kutsutakse kokku erakorraline osakonna üldkoosolek.
§ 40. Osakonna esimehe valimine
(1) Osakonna esimees valitakse salajasel hääletusel.
(2) Esimeheks on valitud kandidaat, kes saab üle poole hääletanute häältest. Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, siis korraldatakse uus hääletusvoor kahe enim hääli saanud kandidaadi vahel. Valituks osutub enim hääli saanud kandidaat.
§ 41. Osakonna aseesimeeste ja valitavate kogude valimine
(1) Aseesimehed ja teised juhatuse liikmed valitakse salajasel hääletusel. Iga delegaadi häälte arv on pool valitavate kohtade arvust ümardamisega täisarvu poole.
(2) Valituks osutuvad enim hääli saanud kandidaadid. Häälte võrdsel jagunemisel osutub valituks valimissedelil tagapool olnud kandidaat.
§ 42. Osakonna juhatus
(1) Juhatusse kuuluvad esimees, aseesimees, ja koosoleku poolt valitud teised juhatuse liikmed.
(2) Osakonna juhatuse ülesanded:
2) otsustab koostööpartnerid kohalikus omavalitsuses ja selle volikogus, Tallinnas otsustab koostööpartnerid piirkonna juhatus kooskõlastades selle erakonna juhatusega;
3) valmistab ette ja esitab osakonna üldkoosolekule kinnitamiseks kohalike omavalitsuste valimiste valimisplatvormi;
4) kuulab ära kohaliku omavalitsuse volikogu erakonna fraktsiooni ja erakonda esindavate isikute aruanded;
5) kutsub kokku ja valmistab ette osakonna üldkoosoleku;
6) informeerib oma otsustest ja tegevusest osakonna liikmeid, piirkonna ja erakonna juhatust;
7) täidab koosolekute vahelisel ajal muid organisatsioonilisi ülesandeid.
(3) Osakonna juhatus võib erandjuhul otsuseid vastu võtta koosolekut kokku kutsumata, kui otsuse eelnõus informeeritakse kõiki juhatuse liikmeid ja poolt hääletavad kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt kaks kolmandikku juhatuse liikmetest.
X Sisevalimine. Fraktsioonid.
§ 43. Sisevalimine valimisnimekirja järjestamiseks
(1) Riigikogu, kohaliku omavalitsuse volikogu ning Euroopa Parlamendi valimistel seab erakond üles oma kandidaadid või esitab oma valimisnimekirja.
(2) Kandidaatide järjestamiseks valmimisnimekirjas viiakse läbi erakonnas sisevalimine.
1) Kohalike valimiste kandidaatide nimekirja ning Riigikogu valimiste kandidaatide ringkonnanimekirja võib otsustada konsensuslikult ilma sisevalimisteta. Konsensuse puhul pole ükski sisevalimisi läbiviiva kogu liige vastu järjestud nimekirja eelnõule.
2) Erakonna sisevalimiskorra valmistab ette juhatus ja kinnitab volikogu vähemalt kuus kuud enne toimuvaid sisevalimisi.
3) Sisevalimise valmistab ette ja viib läbi erakonna valimistoimkond. Osakonna ning piirkonna läbiviidavateks sisevalimisteks, moodustab osakond ja piirkond valimistoimkonna.
§ 44. Erakonna fraktsioon Riigikogus
(1) Erakonna nimekirjas kandideerinud Riigikogu liikmed moodustavad Riigikogus oma fraktsiooni. Kui fraktsiooni moodustamise võimalus puudub, tegutsetakse fraktsiooniga samadel põhimõtetel.
(2) Fraktsioon juhindub erakonna valimisprogrammist ning erakonna üldkogu, volikogu ja juhatuse otsustest.
(3) Fraktsioon annab oma tegevusest aru erakonna üldkogule, volikogule ja juhatusele.
§ 45. Erakonna fraktsioon linna- ja vallavolikogus
(1) Erakonna või selle osalusega valimisliidu nimekirjas kandideerinud linna- või vallavolikogu liikmed moodustavad volikogus oma fraktsiooni. Kui fraktsiooni moodustamise võimalus puudub, tegutsetakse fraktsiooniga samadel põhimõtetel. Mõne teise fraktsiooniga liitumise peab heaks kiitma erakonna juhatus ning see peab olema kooskõlas erakonna üldkogu ja volikogu otsustega.
(2) Fraktsioon juhindub valimisplatvormist ning erakonna üldkogu ja volikogu otsustest, samuti osakonna ja piirkonna kogude otsustest.
(3) Fraktsioon või fraktsiooni erakonna osapool linna- või vallavolikogus annab aru osakonna üldkogule ja juhatusele, Tallinna ja Tartu puhul piirkonna üldkogule ja juhatusele.
§ 46. Erakonna liikmed Euroopa Parlamendis
(1) Euroopa Parlamenti valitud erakonna liikmed kuuluvad sotsiaaldemokraatide fraktsiooni.
XI Lõppsätted
§ 47. Põhikirja muutmine
(1) Erakonna põhikirja muutmiseks peab vastava ettepaneku poolt hääletama üle 2/3 üldkogul osalenud delegaatidest.
§ 48. Erakonna lõpetamine, jagunemine ja ühinemine
(1) Erakonna lõpetamiseks ja jagunemiseks peab vastava ettepaneku poolt hääletama üle 2/3 üldkogul osalenud delegaatidest.
(2) Üldkogu, olles otsustanud erakonna lõpetamise või jagunemise, moodustab komisjoni vara jagamiseks. Erakonna lõpetamisel määrab üldkogu vara jagamiseks õigustatud isikud. Erakonna lõpetamine, ühinemine ja jagunemine toimub vastavuses kehtivate seadustega.
(3) Erakonna ühinemisotsust peab toetama üle poole üldkogul osalenud või esindatud liikmetest.
(4) Ühinemislepingu koostavad ühinevate erakondade juhatused ning see jõustub pärast poolte poolt allkirjastamist ja ühinevate erakondade üldkoosolekutel kinnitamist. Ühinemislepinguga võib näha ette tähtajalisi erandeid põhikirja suhtes.
§ 49. Põhikirja jõustumine
(1) Põhikiri jõustub selle registrisse kandmisest.
(2) Paragrahv 4 lõige 3, paragrahv 10 lõige 1 punktid 6,7,8, paragrahv 17, paragrahv 22 lõige 1 ja paragrahv 25 lõige 5 jõustuvad järgmise korralise üldkogu toimumise päevast.
(3) Paragrahv 17 lõige 1 ja paragrahv 22 lõige 1 jõustumiseni kehtivad senise juhatuse ning volikogu volitused. Paragrahv 10 lõige 1 punkti 8 jõustumiseni, kinnitab majandusaasta aruande volikogu.
(4) paragrahv 27 lõige 7, paragrahv 29 lõige 6 ja paragrahv 30 lõige 7 jõustuvad järgmisel korralisel üldkogul, mil toimuvad erakonna põhikirjaliste organite valimised.


Kohanime vormistamise ja kasutamise kord - sisukord
§ 2 Nõuded kohanimede koostisosade kasutamisele ja vormistamisele
§ 3 Kohanimede eksitava sarnasuse kindlakstegemise põhimõtted
§ 4 Nimeobjektide ruumikujude paiknemise põhireeglid
§ 5 Nõuded kohanime liigisõna kasutamisele, lühendamisele või ärajätmisele
§ 6 Nõuded kohanimeregistrisse kantavate ametlike kohanimede ja asjaomaseid nimeobjekte iseloomustavatele andmetele
§ 7 Kohanimeregistri nimeobjektide liigitamise kord
RT I, 19.01.2016, 2
Määrusega kehtestatakse kohanime koostisosade vormistamise ja kasutamise kord, milles sätestatakse:
(1) Kohanimes kirjutatakse kõik sõnad suure algustähega, välja arvatud liigisõna ja väiketäheline nimepartikkel, näiteks Karl Ernst von Baeri tänav. Erandi võib teha väljakujunenud kirjapildiga loodusobjektide nimedele, näiteks Glehni pargi allikas.
(2) Kohanime täiskuju ei või sisaldada:
1) araabia ja Rooma numbreid, näiteks Sigula 7 väikekoht, Paemurru 3. tänav, Pargi 2. põik;
2) lühendeid;
3) eristavaid üksiktähti ega täheühendeid, mis ei ole sõnad.
(3) Erandina on lubatud:
1) araabia numbrid, juhul kui kohanimes sisaldub kuupäev või kui tegu on enne kohanimeseaduse jõustumist määratud liikluspinna nimega;
2) Rooma numbrid pühendusnimede korral;
3) initsiaalid täiskujul, juhul kui tegu on isiku nime pseudonüümiga ja isik kasutas sellist nimekuju, näiteks A. H. Tammsaare.
(4) Isikunimeliste kohanimede puhul võib eesnime initsiaale kirjutada:
(5) Eesnime täielik ärajätmine ametlikus kohanimes ning tiitli ärajätmine või lühendamine ei ole lubatud.
(6) Initsiaalide ja perekonnanime vahele pannakse punkt ning punkti ja järgneva nime vahele jäetakse tühik, näiteks A. Weizenbergi tänav, F. R. Faehlmanni puiestee, F. R. Kreutzwaldi põik.
(7) Lõikes 3 nimetatud numbrilises kohanimes jäetakse pärast punkti tühik ja liigisõna kirjutatakse väikese algustähega, näiteks 1. liin.
(8) Lõikes 3 nimetatud nummerdatud kohanimes pannakse pärast numbrit punkt, siis tühik ning seejärel kirjutatakse nimetuum suure ja liigisõna väikese algustähega, näiteks 3. Roheline tänav, 2. Tartu põik.
(9) Kohanime hargtäiendit võib vajaduse korral lühendada maakaardil.
(10) Hargtäiendi lubatud lühendid on:
S = Suur-(Suure),
U = Uus-(Uue),
Vk = Väike-,
1) samas asustusüksuses esinevad kohanimed on häälduslikult nii sarnased, et neid ei ole võimalik eristada muidu kui kirjapildi abil, näiteks kokku-lahkukirjutamise erisused, h-ga algavad nimed Aru, Haru või välte erinevused;
2) samas või kõrvuti asuvates asustusüksustes esinevate liikluspindade ja väikekohtade kohanimed on häälduslikult nii sarnased, et neid ei ole võimalik eristada muidu kui kirjapildi abil;
3) kõrvuti asuvates asustusüksustes esineb liikluspindadel sama nimi, välja arvatud juhul, kui nimeobjektid moodustavad ühe mõttelise terviku;
4) samas või kõrvuti asuvates asustusüksustes esinevad sama nimetuumaga kohanimede liigisõnad on tähenduslikult väga lähedased, näiteks tee ja tänav või tee ja maantee;
5) maaüksuste nimedes loetakse samanimelisuse arvestamisel liigisõnad maaüksus, koht, talu, maja, elamu ja muud samatähenduslikud sõnad eksitavalt sarnaseks.
(2) Teele ja liikluspinnale võib määrata ühe nime, kui:
1) objekt on katkematult läbitav;
(3) Kui tee või liikluspind ei vasta lõikes 2 nimetatud nõuetele, tuleb seda käsitleda mitme eraldi objektina ja määrata erinevad kohanimed.
(1) Kohanimi peab sisaldama liigisõna kohanimeseaduse § 4 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud nimeobjektide, lennuväljade või -jaamade ning sadamate korral.
(3) Kui maaüksusele määratakse liigisõnaga kohanimi, siis ei või liigisõnana kasutada sõnu, mis tähenduselt ei vasta objektile või loodavale objektile, mis asub maaüksusel või ei vasta maaüksuse kasutusele.
(4) Aadressikoha kohanime liigisõna kirjutatakse nimetuumast lahku. Erandina kirjutatakse aadressikoha kohanimedes nimetuum ja liigisõna kokku, kui tuum on muutumatu sõna ja iseseisva sõnakujuna ei esine, näiteks Kesktänav, Toompuiestee, Umbtänav, või kui tegemist on haruldase liigisõnaga, näiteks Tõnismägi, Saiakang, Suur Rannavärav.
(5) Uue määratava kohanime liigisõnana ei või kasutada sõnu, mis näitavad juriidilise isiku või ühenduse tegutsemisvormi, näiteks aiandusühistu, suvilaühistu, garaažiühistu ja elamuühistu.
(6) Kohanimes ei või kasutada äriühingu liiki määravaid liigisõnu.
(7) Kohanime lahkukirjutatud liigisõna võib lühendada:
3) elukoha- või asukohaandmetes, välja arvatud koha-aadressis ruumiandmete seadusega reguleeritud juhul.
(8) Kohanime lahkukirjutatud liigisõna lubatud lühendid on:
AÜ = aiandusühistu,
GÜ = garaažiühistu,
j = jõgi,
jv = järv,
kr = kraav,
ko = külaosa,
l = laht,
m = mägi,
mnt = maantee,
n = neem,
o = oja,
pj = paisjärv,
pkr = peakraav,
pl = plats,
ps = poolsaar,
pst = puiestee,
s = saar,
SÜ = suvilaühistu,
t = talu,
tk = tiik,
tn = tänav,
vh = veehoidla,
vk = väljak,
(9) Asulanime ja asuminime lahkukirjutatud liigisõna võib ära jätta:
1) asula ja asumi nimesildil, välja arvatud juhul, kui kõrvuti asuvatel asustusüksustel on sama nimetuum;
3) elukoha- või asukohaandmetes, välja arvatud koha-aadressis ruumiandmete seadusega reguleeritud juhul;
(10) Kui asula (linn, alev) on samaaegselt ka haldusüksus, siis haldusüksuse nimesildil liigisõna ära jätta ei tohi.
(11) Tänavanime lahku kirjutatud liigisõna tänav võib ära jätta:
(12) Kohanimeseaduse § 16 lõikes 1 märgitud juhtudel võib kohanime lahkukirjutatud liigisõna ära jätta ka muude nimeobjektide puhul, tingimusel et nimeobjektide tähistamise süsteem, näiteks nime kirjakuju, tingmärgid, võimaldab ühemõtteliselt liigisõna lisada.
(13) Kohanime liigisõna ärajätmise puhul tuleb lähtuda kohanimenõukogu kinnitatud nimekujust, kui selline on määratud.
(14) Kui maaüksuse nimi ei sisalda liigisõna, siis loetakse selleks vaikimisi maaüksus. Kui ühissõidukipeatuse nimi ei sisalda liigisõna, siis loetakse selleks vaikimisi peatus.
Vastavalt riikliku kohanimeregistri pidamise põhimäärusele kantakse registrisse kohanime koostisosad: nimetuum ning hargtäiend ja liigisõna, nende olemasolul.
Territoriaalüksused
Reljeef, pinnaehitus
(2) Kohanimeregistri volitatud töötlejal on õigus kooskõlastatult kohanimenõukoguga:
Regionaalministri 19. juuni 2013. aasta määrus nr 6 „Kohanime vormistamise ja kasutamise kord” tunnistatakse kehtetuks.
Määrust rakendatakse alates 2016. aasta 1. jaanuarist.


text:
EUROOPA KOHTU MÄÄRUS (üheksas koda)
„Kodukorra artikkel 99 — Direktiiv 2003/4/EÜ — Kehtivus — Avalik juurdepääs keskkonnateabele — Erand keskkonnateabe andmise kohustusest, kui avalikustamine võib kahjustada isikute võimalusi taotleda õiglast kohtumõistmist — Selle erandi vabatahtlikkus liikmesriikidele — ELL artikkel 6 — Harta artikli 47 teine lõik”
Kohtuasjas C‑329/13,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Unabhängiger Verwaltungssenat Wien’i (Austria) 12. juuni 2013. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 17. juunil 2013, menetluses
koosseisus: koja president M. Safjan, kohtunikud A. Prechal (ettekandja) ja K. Jürimäe,
F. Stefan, kes esindab ennast ise,
Kreeka valitsus, esindaja: G. Karipsiadis,
Prantsusmaa valitsus, esindajad: C. Diégo ja S. Menez,
Rootsi valitsus, esindajad: C. Meyer-Seitz ja C. Hagerman,
Euroopa Parlament, esindajad: L. Visaggio ja P. Schonard,
Euroopa Liidu Nõukogu, esindajad: J. Herrmann ja M. Moore,
Euroopa Komisjon, esindajad: L. Pignataro-Nolin ja H. Krämer,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi põhistatud määrusega vastavalt Euroopa Kohtu kodukorra artiklile 99,
Eelotsusetaotlus puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 41, lk 26; ELT eriväljaanne 15/07, lk 375) kehtivust ja tõlgendamist.
Taotlus on esitatud F. Stefani ja Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschafti (föderaalne põllumajandus‑, metsandus‑, keskkonna‑ ja veemajandusministeerium, edaspidi „Bundesministerium”) vahelises kohtuvaidluses seoses viimase keeldumisega F. Stefanile keskkonnateabe andmisest.
Direktiivi 2003/4 artiklis 2 „Mõisted” on sätestatud:
Keskkonnateave – kirjalikus, nähtavas, kuuldavas, elektroonilises või mis tahes muus materiaalses vormis olev teave, mis käsitleb:
keskkonnaosade seisundit, nt [...] vesi [...];
Direktiivi artikli 3 „Juurdepääs keskkonnaalasele teabele taotluse alusel” lõikes 1 on ette nähtud:
Direktiivi artikli 4 „Erandid” lõikes 2 on sätestatud:
õigusemõistmise kulgu, isikute võimalusi taotleda õiglast kohtumõistmist [...];
Keskkonnateabele juurdepääsu föderaalseaduse (Bundesgesetz über den Zugang zu Informationen über die Umwelt (keskkonnateabe seadus), Bundesgesetzblatt, edaspidi „BGBl.” nr 495/1993), mis kehtib põhikohtuasja asjaolude asetleidmise ajal (edaspidi „UIG”), eesmärk on võtta üle direktiiv 2003/4.
UIG § 4 lõike 2 kohaselt kehtib vaba juurdepääs muu hulgas teabele, mis käsitleb keskkonnaosade, nt vee seisundit.
UIG § 6 lõikes 2 on sätestatud:
„Muud kui § 4 lõikes 2 nimetatud keskkonnateavet tuleb anda siis, kui selle avalikustamine ei kahjusta:
õigusemõistmise kulgu, isikute võimalusi taotleda õiglast kohtumõistmist [...]”.
2012. aasta novembri esimeses pooles tekkis Drava jõe Austrias asuval lõigul tugevate vihmasadude tagajärjel tulvavesi. Laastavad üleujutused põhjustasid märkimisväärset materiaalset kahju eelkõige kaldaäärsetele elamupiirkondadele.
Meedias esitatud väidete põhjal, mille kohaselt aitas üleujutuste tekkimisele oluliselt kaasa lüüside vale käitamine, algatas Staatsanwaltschaft Klagenfurt (Klagenfurti prokuratuur) asjaomaste lüüside valvuri suhtes kriminaalmenetluse.
Et saada teavet tulvavee tekkimise tingimuste kohta, esitas F. Stefan 26. novembril 2012 Bundesministeriumile taotluse andmete saamiseks Drava jõel paiknevate Rosegg‑St. Jakob’i, Feistritz‑Ludmannsdorf’i, Ferlach‑Maria Rain’i ja Annabrücke elektrijaamade veetaseme ja vooluhulga kohta ajavahemikul 30. oktoobrist kuni 12. novembrini 2012.
Bundesministerium keeldus 8. märtsi 2013. aasta otsusega kõnealuse teabe andmisest. Keeldumist põhjendati eeskätt asjaoluga, et nõutud teabe avalikustamine võib kahjustada käimasolevat kriminaalmenetlust ja asjaomaste isikute võimalusi taotleda õiglast kohtumõistmist, mistõttu ei saa Bundesministerium enne kriminaalmenetluse lõppemist seda keskkonnateavet edastada.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus, kelle menetluses on nimetatud keeldumise peale esitatud kaebus, märgib, et F. Stefani teabe saamise taotlust ei saa Austria õiguse kohaselt UIG § 6 lõike 2 punkti 7 alusel rahuldamata jätta, sest nimetatud sätte alusel ei kohaldata seda keeldumise põhjust § 4 lõike 2 alla kuuluva keskkonnateabe suhtes, mida puudutab F. Stefani 26. novembril 2012 esitatud taotlus. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu hinnangul on Austria seadusandja seega kasutanud üksnes piiratult võimalust, mille direktiivi 2003/4 artikli 4 lõige 2 liikmesriikidele keskkonnateabe andmisest keeldumise reguleerimiseks annab.
Sellest hoolimata leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et kuigi UIG § 4 lõige 2 paneb siseriiklikule pädevale asutusele kohustuse rahuldada F. Stefani taotlus, on ilmne, et soovitud teabe edastamine avaldaks negatiivset mõju asjaomaste lüüside valvuri võimalusele taotleda õiglast kohtumõistmist 4. novembril 1950. Roomas allkirjastatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 tähenduses ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) artikli 47 teise lõigu tähenduses.
Kuna aga direktiiv 2003/4 ei kohusta liikmesriike keskkonnateabele juurdepääsu taotlust tagasi lükkama, kui teabe avalikustamine võib kahjustada isikute võimalusi taotleda õiglast kohtumõistmist, vaid direktiivi artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkt c üksnes annab võimaluse seda teha, volitab kõnealune direktiiv liikmesriike võtma vastu meetmeid, mis ei ole kooskõlas Euroopa Liidus kaitstavate põhiõigustega, mistõttu on direktiiv vastuolus harta artikli 47 teise lõiguga.
Neil asjaoludel otsustas Unabhängiger Verwaltungssenat Wien menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
Direktiivi [2003/4] kehtivuse kohta: kas kogu direktiiv või kõik direktiivi osad on eelkõige [harta] artikli 47 teise lõigu nõudeid arvesse võttes kehtivad?
Direktiivi [2003/4] tõlgendamise kohta: juhul kui Euroopa Kohus kinnitab kogu direktiivi 2003/4 või direktiivi osade kehtivust, siis millisel määral ja millistel eeldustel on selle direktiivi sätted kooskõlas [harta] sätete ja ELL artikli 6 nõuetega?”
Euroopa Kohtu kodukorra artiklis 99 on ette nähtud, et kui Euroopa Kohtule esitatud eelotsuse küsimus on identne küsimusega, millele Euroopa Kohus on juba vastuse andnud, või kui küsimusele võib vastuse selgelt tuletada kohtupraktikast või kui esitatud küsimusele antav vastus ei tekita põhjendatud kahtlust, võib Euroopa Kohus igal ajal ettekandja-kohtuniku ettepanekul ja pärast kohtujuristi ärakuulamist lahendada kohtuasja põhistatud määrusega.
Käesolevas kohtuasjas on selle menetlusnormi kohaldamine põhjendatud.
Prantsuse valitsus väljendab kahtlusi eelotsusetaotluse vastuvõetavuse suhtes, sest tema arvates ei ole eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimused kohtu menetluses oleva vaidluse lahendamise seisukohast vajalikud.
Nimetatud valitsuse hinnangul ei oleks põhikohtuasja lahend teistsugune, kui Austria õigusaktides oleks olnud ette nähtud, et põhjendus, mis tuleneb isikute võimalusest taotleda õiglast kohtumõistmist, oleks kohaldatav sellise keskkonnateabe avalikustamisele nagu põhikohtuasjas kõne all olev Drava jõe veetase ja vooluhulk.
Põhikohtuasja kontekstis võib asjaomase isiku võimalust taotleda õiglast kohtumõistmist kahjustada mitte kõnealuse teabe avaldamine iseenesest, vaid selle teabe väär kasutamine meedia poolt.
Viidates Euroopa Inimõiguste Kohtu 28. septembri 2012. aasta otsuse Ressiot jt vs. Prantsusmaa (nr 15054/07 ja 15066/07) punktidele 110–112, leiab Prantsuse valitsus, et õigusega õiglasele kohtumõistmisele ei ole vastuolus see, et meedia annab korrektset ja usaldusväärset teavet ning tegelikel asjaoludel põhinevat infot, mis on seotud käimasoleva kriminaalmenetlusega, tingimusel et eelnimetatud põhimõtet võetakse meedia avaldustes arvesse.
Sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas on keskkonnateabe avalikustamisest tulenev oht õiglase kohtumõistmise õigusele veelgi väiksem, sest tegemist ei ole teabega, mis iseenesest võimaldaks asjaomast isikut süüdistada.
Selles suhtes tuleb meenutada, et liikmesriigi kohtu esitatud eelotsusetaotluse saab tunnistada vastuvõetamatuks vaid siis, kui on ilmne, et taotletav liidu õiguse tõlgendus ei ole mingil viisil seotud põhikohtuasja faktiliste asjaolude või esemega, või ka juhul, kui probleem on hüpoteetiline või kui Euroopa Kohtule ei ole teada vajalikke faktilisi ja õiguslikke asjaolusid, et anda tarvilik vastus talle esitatud küsimustele (vt eelkõige kohtuotsus Belvedere Costruzioni, C‑500/10, EU:C:2012:186, punkt 16 ja seal viidatud kohtupraktika).
Prantsuse valitsuse argumendid eelotsusetaotluse vastuvõetavuse kohta põhinevad eeldusel, et keskkonnateabe avalikustamine ei riku sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas õigust õiglasele kohtumõistmisele harta artikli 47 teise lõigu tähenduses.
Selline hindamine on siiski eelotsusetaotluse esitanud kohtu pädevuses. Lisaks nõuab hindamine harta kõnealuse sätte tõlgendamist, mida see kohus ei ole käesolevas eelotsusetaotluses Euroopa Kohtult palunud.
Neil asjaoludel ei saa tõdeda, et on ilmne, et küsimused ei ole mingil viisil seotud põhikohtuasja faktiliste asjaolude või esemega või et probleem on hüpoteetiline.
Sellest järeldub, et eelotsusetaotlus on vastuvõetav.
Oma küsimustega, mida tuleb käsitleda koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiiv 2003/4 on ELL artiklit 6 ja harta artikli 47 teist lõiku arvesse võttes kehtiv.
Selles osas tuleb märkida, et vastavalt harta artikli 51 lõikele 1 tuleb hartaga tagatud põhiõigusi kaitsta siis, kui siseriiklik õigusnorm kuulub liidu õiguse kohaldamisalasse (vt selle kohta kohtuotsus Åkerberg Fransson, C‑617/10, EU:C:2013:105, punkt 21).
Sellest tuleneb, et liikmesriigid peavad direktiivi 2003/4 kohaldamisel järgima muu hulgas harta artikli 47 teist lõiku.
Mis puudutab küsimust, kas direktiiv ja eeskätt selle artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkt c lubavad liikmesriikidel kõnealust liidu õigusest tulenevat kohustust mitte järgida, siis olgu märgitud, et liidu teisese õiguse norme tuleb tõlgendada, niivõrd kui võimalik, kooskõlas aluslepingute sätetega ja liidu õiguse üldpõhimõtetega (vt eelkõige kohtuotsus Lietuvos geležinkeliai, C‑250/11, EU:C:2012:496, punkt 40 ja seal viidatud kohtupraktika).
Viidates isikute võimalusele taotleda õiglast kohtumõistmist, lubab direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkt c kehtestada liikmesriikidel keskkonnateabe avalikustamise kohustusest erand, selleks et võimaldada neil – kui asjaolud seda nõuavad – kinni pidada õigusest õiglasele kohtumõistmisele, mis on sätestatud harta artikli 47 teises lõigus.
Isegi kui liikmesriik ei näe direktiivi 2003/4 üle võtvates õigusaktides sellist erandit ette, kuigi see on harta artikli 47 teise lõigu järgimiseks vajalik, tuleb meenutada, et liikmesriigid peavad igal juhul kasutama direktiivi artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punktis c neile jäetud kaalutlusruumi kooskõlas harta kõnealusest artiklist tulenevate nõuetega (vt selle kohta kohtuotsus parlament vs. nõukogu, C‑540/03, EU:C:2006:429, punkt 104).
Kuna kõik liikmesriikide ametiasutused – sealhulgas haldus- ja kohtuasutused – peavad oma pädevuse piires tagama liidu õigusnormidest kinnipidamise, peavad kohtuasutused sellisel juhul nagu põhikohtuasjas, kui on täidetud harta artikli 47 teise lõigu kohaldamise tingimused, tagama nimetatud artikliga antud põhiõigusest kinnipidamise (vt selle kohta kohtuotsus Byankov, C‑249/11, EU:C:2012:608, punkt 64).
Neil asjaoludel ei saa aktsepteerida tõlgendust, mille kohaselt lubab direktiiv 2003/4 liikmesriikidel võtta vastu meetmeid, mis ei ole kooskõlas harta artikli 47 teise lõiguga või ELL artikliga 6. Seega ei ole nimetatud direktiiv kõnealuseid sätteid arvesse võttes kehtetu.
Võttes arvesse eeltoodut, tuleb esitatud küsimustele vastata, et nende küsimuste analüüs ei paljasta ühtegi asjaolu, mis mõjutaks direktiivi 2003/4 kehtivust.
Esitatud küsimuste analüüs ei paljasta ühtegi asjaolu, mis mõjutaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta kehtivust.

matches:
§ 4
§ 6
§ 4
§ 6
§ 4
§ 4
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus


krediidileping | Juriidiline esmaabi
Tag Archives: krediidileping
1-19-9575 25. juuni 2020
Lääne Ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Indrek Kalda ja Hiie Päiti kaitsja vandeadvokaat Üllar Talviste määruskaebused Tallinna Ringkonnakohtu 4. märtsi 2020. a määruse peale kriminaalasjas Hiie Päiti süüdistuses KarS § 384 lg 1 ja § 385 järgi.
4-20-215 24. juuni 2020
Mart-Sander Mõtsa kaitsja vandeadvokaat Ott Lepmetsa kassatsioon Tartu Maakohtu 5. veebruari 2020. a otsuse peale Mart-Sander Mõtsa väärteoasjas metsaseaduse § 69 lg 1 järgi.
1-18-8101 24. juuni 2020
Ivo Ahuna kaitsja vandeadvokaat Kalju Kutsari, Margus Dsissi kaitsja vandeadvokaat Andres Simsoni ning Sheli OÜ ja Aivar Ilvese kaitsja vandeadvokaat Jaanus Tehveri kassatsioonid Tallinna Ringkonnakohtu 19. detsembri 2019. a otsuse peale kriminaalasjas Ivo Ahuna süüdistuses KarS § 294 lg 2 p 2; Margus Dsissi süüdistuses KarS § 294 lg 2 p 2, § 300 lg 1 ja § 2 […]
1-16-9323 24. juuni 2020
Viru Ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Olga Dorogani ja Deniss Sažini kaitsja vandeadvokaat Argo Küünemäe kassatsioonid Tartu Ringkonnakohtu 25. novembri 2019. a otsuse peale kriminaalasjas Andrei Jermolajevi, Konstantin Sõtko, Vladimir Ossipovi, Silver Semiskari, Deniss Sažini, Jevgeni Varlašini, Nikolai Šmeljovi, Pyotr Adonievi, Sergei Mahhovi, Aleks […]
1-19-5631 24. juuni 2020
Hannes Otsa kaitsja vandeadvokaat Raul Ainla määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 30. märtsi 2020. a määruse peale kriminaalasjas Hannes Otsa süüdistuses KarS § 121 lg 2 p-de 2 ja 3 järgi.
1-16-9171 18. juuni 2020
Jevgeni Medunitsa kaitsjate vandeadvokaat Küllike Nammi ja vandeadvokaadi abi Kristjan Tuule määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 11. märtsi 2020. a määruse peale. Jevgeni Medunitsa vahistuse elektroonilise valvega asendamata jätmine.
1-14-5339 18. juuni 2020
Andres Roosalu kaitsja vandeadvokaat Maksim Greinomani määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 25. veebruari 2020. a määruse peale. Andres Roosalu tingimisi enne tähtaega elektroonilise valve kohaldamisega vangistusest vabastamata jätmine.
2-18-6499 18. juuni 2020
A.I. kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 14.08.2019. a otsuse peale M.I. hagis A.I. vastu elatise saamiseks
2-20-896 16. juuni 2020
Stanislav Ivanovi hagi Eesti Vabariigi (Viru vangla kaudu) vastu kummilindi väljastamise nõudes
2-18-7948 16. juuni 2020
Aime Kuuse kassatsioonkaebus ja Janek Kirsi (Kirs) vastukassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 12.02.2020 otsuse peale Aime Kuuse (Kuusk) hagis Janek Kirsi (Kirs) vastu tehtud kulutuste hüvitamiseks
2-18-9099 16. juuni 2020
Margus Soonetsi ja Carolina Hundi (Hunt) kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 14.02.2020. a otsuse peale Margus Soonetsi ja Carolina Hundi hagis Urmet Tombi ja Kristel Oti vastu hinna alandamisest tuleneva hüvitise ja viivise nõudes
2-18-19202 16. juuni 2020
2-08-1069 15. juuni 2020
Sergei Bindese teistmisavaldus Viru Maakohtu 19.09.2019 määruse peale Sergei Bindese (pankrotis) pankroti järelevalvemenetluses
2-18-7821 14. juuni 2020
Aktsiaseltsi TEMPTRANS kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 30.10.2019. a otsuse peale Aarne Saare hagis AKTSIASELTSI TEMPTRANS vastu töölepingu erakorralise ülesütlemise tuvastamiseks ning töötasu, kasutamata põhipuhkuse hüvitise, lähetuse päevarahade ja ülesütlemise hüvitise saamiseks (töövaidluskomisjonis töövaidlusasi nr 4-1/1229/18) […]
3-19-116 2. juuli 2020
Rakvere Linnavalitsuse määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 31.01.2020. a määruse peale XXX kaebuses Rakvere Linnavalitsuse 19. oktoobri 2018. a sünnikande osalise tühistamise ja asja uueks otsustamiseks kohustamise nõudes
3-20-1044 19. juuni 2020
Ü. P. kaebus kohtunikueksamikomisjoni 04.-08.05. 2020. a otsusele nr 9-12/20-5
3-18-562 18. juuni 2020
Ott Ollino kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 17.12.2019. a otsuse peale Politsei- ja Piirivalveameti poolt arestimajas jalutusvõimaluse puudumisega tekitatud kahju hüvitamiseks
3-18-1699 18. juuni 2020
MTÜ Rannakalad kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 29.08.2019. a otsuse peale Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti 08.06.2018. a otsuse, 11.06.2018. a otsuse ja 09.08.2018. a vaideotsuse tühistamiseks
3-17-2766 18. juuni 2020
Osaühing Adepte kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 05.02.2020. a otsuse peale Mustjala Vallavalitsuse otsuse tühistamiseks, Saaremaa valla kohustamiseks vaadata kaebaja ehitusloa taotlus uuesti läbi ning Kaitseministeeriumi kohustamiseks andma ehitusloa eelnõule kooskõlastus
3-16-1903 17. juuni 2020
3-17-572 16. juuni 2020
MTÜ Eesti Keskerakond kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 04.04.2019. a otsuse peale erakondade rahastamise järelevalve komisjoni 14. veebruari 2017. a ettekirjutuse nr 60 tühistamiseks
5-20-3 8. juuni 2020
Vabariigi Presidendi taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks Riigikogus 11. märtsil 2020 vastu võetud "Kogumispensionide seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus (kohustusliku kogumispensioni reform)".
447 018 külastust