Greens/EFA: Looming ja autoriõigus digitaalajastul
2012-03-01 Tags: copyright, euroopa, infoühiskond, tõlge.
Euroopa Parlamendi Greens/EFA grupi positsioonidokument
Originaal: Creation and Copyright in the Digital Era
Preambula: “Autori õiguse” definitsioon
Autorite õigused hõlmavad varalisi õigusi teosele ja autori isiklikke (moraalseid) õigusi. Siiski ei tohiks isiklike õiguste süsteem takistada teose kasutamist, kui autorile viidatakse ja kui tal on võimalus oma teose kasutuse suhtes seisukohta avaldada ning kuni see kasutus on eetiliselt vastuvõetav.
Muutused kui võimalused
§1. Tehnoloogia on minevikus korduvalt osutunud väljakutseks kultuurilisele loometegevusele, selle majanduslikele mõõtmetele ja olemasolevale õigusraamistikule. Kui uus tehnoloogia leiab eest muudatusteks mitte valmisolevad ühiskondlikud suhted, osutub see sageli nende muutuse ja edasise arengu mootoriks. Kultuuritoodangu loomine, levitamine, kättesaadavus ja kasutamine on digitaaltehnoloogia ja interneti mõjul viimase 20 aasta jooksul oluliselt muutunud. Seega on sotsiaalsed, õiguslikud ja majanduslikud suhted paigast raputatud ning toimumas on kaalukad muutused.
§2. Me usume, et neid muutusi tuleb vaadelda võimalusena parandada igaühe juurdepääsu kultuuritoodangule, leides samas jätkusuutlikke viise loometegevuse rahastamiseks ja loojate — autorite ja kunstnike — staatuse parandamiseks.
§3. Kultuuriloomel ja juurdepääsul teadmistele on võtmetähtsus kodanike kaasamises meie ühiskondade demokraatlikku toimimisse; samuti on nad majandusliku arengu võimas allikas. Me usume, et tänaseid tehnilisi muudatusi on võimalik, ilma konservatiivse lähenemiseta, kaasata nii ühiskondlikku kui majanduslikku edasiliikumisse kooskõlas inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 27 1. ja 2. lõikega, mis sätestab, et “(1) Igaühel on õigus vabalt osaleda kogukonna kultuurielus, nautida kunste ja saada osa teaduse arengust ja sellest tulenevaist hüvedest, ning (2) igaühel on õigus tema mis tahes teaduslikust, kirjalduslikust või kunstilisest loometegevusest tulenevate isiklike ja varaliste huvide kaitsele”.
§4. Poliitikate loojate ja poliitikute ülesanne ei ole vanade ärimudelite kaitsmine ega uute leiutamine, vaid, uue digitaalse olukorraga kohanemise kontekstis, sobiva õigusraamistiku pakkumine loomingu väärtusahela alguses olevatele kunstnikele ja loojatele, võimaldamaks neil oma töö eest paremini hüvitatud ja tunnustatud saada.
Diskussiooni raamide ümberkujundamise vajadus
§5. Autoriõigusega kaitstava materjali ärilist kasutust tuleb alati eristada mitteärilisest: kasutajad, kes saavad autoriõigusega kaitstud teoste kasutamisest rahalisi hüvesid, peaksid õiguste omanikke vastavalt hüvitama, kusjuures kasutajad, kes rahalisi hüvesid ei saa, peaksid võima teoseid kasutada tingimusel, et nad autoritele viitavad. Kuigi autoriõiguse rikkumine ärilisel eesmärgil peaks olema seadusega karistatav, oleme me vastu poliitikatele ja meetmetele, mis pakuvad vaid repressioonidele ja kontrollile tuginevaid niinimetatud lahendusi tänaste digitaaltehnoloogiast ja internetist tulenevate ühiskondlike ja majanduslike muudatustega seotud probleemidele. Nad kätkevad endas liiga sageli üksikisiku vabaduse meelevaldse riivamise riski, kusjuures sellised repressiivmeetmed ja -poliitikad nagu “kolme löögi” tüüpi seadused osutuvad järjest enam ebaefektiivseteks, finantsiliselt kulukaiks ja võimetuiks asjakohaselt vastama loomingut mõjutavatele muutustele.
§6. Me oleme vastu sellistele reaktsioonidele praegu aset leidvale ühiskondlikule muutusele, mis keskenduvad kas intellektuaalomandi õiguste ja nende jõustamise võimendamisele või autoriõiguse reeglite üleüldisele hülgamisele. Me usume, et pole olemas ühtainust lahendust, mis vastaks kõigile praegustele ühiskonnas toimuvatele loomingut puudutavatele muutustele või mis suudaks neile nii ühiskondlikult kui majanduslikult parimal võimalikul viisil reageerida. Kujundamaks parimat ja õiglaseimat raamistikku loomingu kindlustamiseks ja soodustamiseks, tuleb arvestada ja kasutada rohkem kui ühtainsat regulatiivset tööriista ja õigusvaldkonda.
§7. Tarbijate ja kunstnike esitamine üksteisega konfliktis olevate vastastena jätab tähelepanuta nende ühised huvid ja tõsiasja, et üksikisikud on sageli kas vaheldumisi või ühtaegu mõlemat. Nii tarbijate kui kunstnike põhiline huvi on tagada loojatele selliste tootmistingimuste olemasolu, mis võimaldab sõltumatut, kõrgetasemelist ajakirjandust, filmitegemist, heliloomingut, fotograafiat ning akadeemilise ja ilukirjanduse loomist, mis ei sõltuks ainuüksi riigitoetustest, äriühingute otsetoetustest ega annetustest.
§8. Kui mitte alati, siis vähemalt sageli ei saa looming õitseda ilma majanduslike vahenditeta, sõltudes loojate ja kunstnike võimest olla kursis olemasoleva intellektuaalse ja kultuurilise toodanguga. Seepärast tuleb tagada, et ressursid (rahalised, aga ka sisu ja ideed) oleksid loojatele ja kunstnikele kättesaadavad. Selleks tuleb arvestada kultuurilise toodangu kõigi rahastamisallikatega (näiteks eelarvelised toetused, turult saadavad tulud, üksikisikute otsesed panused läbi kindlasummaliste maksude või kogukonnakultuuri mehhanismide).
§9. Autoriõigus on juriidiline tööriist, mis loodi omal ajal ning mis muutus vastavalt loomingu ja tehnoloogia arengule. See tehti, tasakaalustamaks loojate ja avalikkuse huvisid, ning sellisena sisaldab ta kaitsemeetmeid ja piiranguid või erandeid. See on üks tööriist mitmetest, mille eesmärk on loomingu edendamine, ja seda ei tohiks kunagi vaadata eesmärgina iseeneses.
§10. Kunstnike ja loojate isiklikke õigusi ei tohi võõrandada ega ignoreerida sõltumata teoste loomise, reprodutseerimise ja levitamise tehnoloogilistest vormidest. Arvestades, et tänased tehnilised võimalused soodustavad kultuuritoodete loomist ja levitamist, on oluline loomingu autorit (või autoreid) identifitseerida, tunnustada ja registreerida. Sellest tuleneb vajadus välja töötada ja kasutusele võtta uued tööriistad, andmebaasid ja praktikad, mida institutsioonid peaksid toetama ja edendama.
§11. Me usume, et digitaalajastu kontekstis on võimalik välja töötada erinevaid lahendusi autorsuse vajaliku tunnustamise võimaldamiseks ja kunstnike paremaks hüvitamiseks, kasutades samas parimal viisil kõiki kultuuritoodete vahetamise ja jagamise tehnilisi võimalusi. Lahendusteede kaardistamisel ning asjakohaseimate sammude määratlemisel ja täpsustamisel tuleb lähtuda kunstnike ja loomeinimeste olukorrast.
Kunstnike ja loojate olukorra parandamine
§12. Kunstnike enamuse positsioon ja staatus on sageli ebakindel. See on reaalsus, mis oli olemas juba enne digitaalsete tehnoloogiate koitu. Nende rahalised vahendid ja tasu pärineb enamasti mitmetest allikatest — palk, grantid, patronaaž, autoriõigus, paralleelne ametitegevus, töötutoetus jne — olles sageli ebaregulaarne ja ennustamatu. Kultuurisektori palgatöötajail on sageli mitu tööandjat, sealhulgas ka kultuurisfäärist väljaspool; nad teevad erinevaid töid ja töötavad ühtaegu mitme erineva lepingu alusel. Autoriõiguse tähtsus sissetuleku allikana kõigub väga suurel määral loomesektorist sektorisse. Siiski on see kunstnike ja loojate enamuse jaoks vaid väike osa nende kogutulust.
§13. Kunstnike olukorra parandamine vajab lepinguõiguse muutmist Euroopa tasandil, tõkestamaks “väljaostulepingute” sõlmimist ja parandamaks kunstnike ja loojate positsioone läbirääkimistel turgu valitsevate meelelahutusoligopolidega.
§14. Tarbijad on ka kodanikud ning nad on seega vastutavad kunstnike ja loojate ees, kelle teoseid nad naudivad ja tarbivad.
§15. Digitaalajastul eeldab kunstnike toetamine nende varustamist uut keskkonda parimal viisil ära kasutada võimaldavate tööriistade, teabe, koolituse ja teenustega, mida paljud neist ei IKT-professionaalide kombel ei valda, kuid mis võiksid neil aidata oma teoseid tutvustada, oma toodangut müüa, oma etendusi reklaamida jne.
§16. Kuigi digitaaltehnoloogia üle käiv debatt on heitnud valgust kunstnike ebakindlale olukorrale, on autoritasu kogumise ja jaotamise süsteemid enamuses riikides enamuse kunstnike ja loojate suhtes probleemsed ja ebaõiglased sõltumata info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate (IKT) olemasolust. Seepärast on üks peamistest ja kiireloomulisematest sammudest kogumis- ja jaotamissüsteemide üleeuroopaline reform, tagamaks autoriõigustega kaitstavate — nii digitaalsete kui mittedigitaalsete — teoste kasutamisest saadavate tulude õiglane, püsiv ja läbipaistev ümberjaotamine.
Tööstuslikud muudatused
§17. Kultuuritoodangu loomise ja tarbimise muutuste mõistmiseks tuleb valdkonda vaadata tervikuna. Viimase 20 aasta jooksul on nii kultuuri tootmine kui tarbimine (nii kvantiteedis kui rahas mõõdetuna) märkimisväärselt kasvanud, võimaldades Google ja Apple sarnastel monopolidel erinevalt kunstnikest hiigelkasumeid teenida. Mõnede tarbimisviiside (füüsilised andmekandjad nagu lindid, CD-d, DVD-d, blueray’d jne) populaarsus üha väheneb, teised seevastu arenevad või muutuvad järjest populaarsemaks (voogesitus, allalaadimine, elavas esituses kontserdid, filmide vaatamine kinodes, võrgumängud, nõudmiseni televisioon, e-raamatud jne).
§18. Dematerialiseerumine viib paljusid tööstusharusid tõenöoliselt mõjutavate muutusteni, olgu need siis erinevate turuosaliste esilekerkimine või kadumine; väärtuse kaotamine, loomine ja ülekanne, tööstusharu ümberstruktureerimine või uute ärimudelite esiletõus. Väärtusahelad teisenevad, mõned vahendajad kaovad, uued ametid tekivad samal ajal kui mõned teised on endiselt vajalikud.
§19. Olukorras, kus inimestevahelised tehingud ja suhtlus sõltuvad kõrgeltarenenud ja kiirelt muutuvaist tehnoloogiatest, on formaatide ja lugemisseadmete riistvara ühilduvus nii kultuuritoodangu demokraatliku kättesaadavuse kui majandustegevuse seisukohalt ülioluline. Euroopa institutsioonid peaksid seda tehnilist omadust toetama ja rakendama ning Euroopa õigusaktid peaksid seda soodustama.
§20. Üksikisikute vaheline jagamine peaks olema lubatud, näiteks laiendades olemasoleva eraviisilise kopeerimise erandi kaitseala. Juhul, ja siis, kui tõestatakse, et mitteäriline jagamine kahjustab kultuuriväärtuste tootmist, võib kaaluda ühetaolise sisumaksu või muu taolise meetodi sisseseadmist lairiba-võrguühenduste kasutajatele. Selline mehhanism ei tohi riivata internetikasutajate privaatsust. Tulude jaotusskeem peab eelistama vaeseid ja alustavaid loojaid.
§21. Me usume, et üldkasutatavuse (public domain) kindlustamisel on võtmetähtsus, arvestades selle rolli meie kodanike harimise (laiemas tähenduses) ja uue loomingu juures.
§22. Lõpuks on vabadus tegutseda, katsetada ning esitada väljakutseid olemasolevatele institutsioonidele, ärimudelitele, tehnoloogilistele piirangutele ja meetoditele oluline ning mitte ainult loometegevuse, vaid ka väärtusloome, teadmise võimaldamise ja selle sotsiaalse mõju seisukohalt ning ühiskonna kasvamise ja õitsengu võimaldamiseks. Internet ise ei oleks ilma selle tegutsemisvabaduseta tekkinud ja tingimusi, mis võimaldasid sellel juhtuda, ei tohiks ära kaotada. Seepärast peame me tagama võrguneutraalsuse.
Autoriõiguse reform
§23. Me toetame Creative Commons’it kui loomeinimeste head võimalust oma teoste jagamiseks, millal iganes nad seda soovivad.
§24. Varem kui kakskümmend aastat tagasi oli autoriõigus midagi tavalisi inimesi vaevalt puudutavat. Koopiate valmistamise ainuõiguse reeglistik oli suunatud ärilistel eesmärkidel tegutsejatele, kelle käsutuses olid vahendid, mis võimaldasid näiteks raamatuid trükkida või vinüülplaate pressida. Eraisikud, kes soovisid kopeerida luuletust ja selle oma armastatule saata või kopeerida muusika plaadilt kassetile ja selle sõbrale anda, ei pidanud muretsema autoriõiguse rikkumise pärast. Praktikas tähendas see, et mida iganes sa said teha tavainimesele kättesaadavate tehniliste vahenditega, võisid sa teha ilma mingit karistust kartmata.
Kuid täna on autoriõigus omandanud positsiooni, kus see kehtestab olulisi piiranguid sellele, mida tavalised kodanikud võivad oma igapäevaelus teha. Kui tehnoloogiline progress on parandanud tavainimeste võimalusi kultuuri nautida ja jagada, on autoriõiguse regulatsioon liikunud vastupidises suunas. Me tahame viia autoriõiguse tagasi tema juurte juurde ning teha absoluutselt selgeks, et see puudutab ainult ärilisel eesmärgil kopeerimist. Koopiate jagamine või kellegi teise autoriõigusega kaitstava teose muul viisil levitamine või kasutamine ei tohiks kunagi olla keelatud, kui seda tehakse mitteärilisel eesmärgil ja ilma kasumit taotlemata. Näiteks kasutajalt kasutajale (peer-to-peer) failijagamine on üks selliseid tegevusi, mis peaks olema legaalne.
§25. DRM (digital rights management, digital restrictions management) on lühend, mis tähistab õiguste või piirangute digitaalset haldust (eestikeelne termin on “tehnilised kaitsemeetmed” — tõlkija). Seda mõistet kasutatakse, tähistamaks rida erinevaid tehnoloogiaid, mille kõigi eesmärk on piirata tarbijate ja kodanike võimalust teoseid kasutada ja jagada isegi siis, kui neil on selleks seaduslik õigus. DRM-piirangutest kõrvalehoidumine peab alati olema legaalne, ning me peaksime kaaluma tarbijakaitse regulatsioonide kehtestamist teose õiguspärast kasutamist piiravate DRM-tehnoloogiate vastu. Pole mingit mõtet lasta oma parlamentidel vastu võtta tasakaalustatud ja mõistlikke autoriõigusakte, kui me samal ajal lubame suurtel rahvusvahelistel korporatsioonidel ise oma seaduseid kirjutada ja neid tehniliste meetmete abil jõustada.
§26. Suur osa tänasest meelelahutustööstusest rajaneb autoriõigusega kaitstud teoste ärilise kasutuse ainuõigusel. Seda me soovime säilitada. Kuid tänane kaitsetähtaeg — elu pluss 70 aastat — on absurdne. Ükski investor isegi ei vaataks äriplaani, mille tasuvusaeg on nii pikk. Me tahame lühendada kaitseaega sellise väärtuseni, mis oleks mõistlik nii ühiskonna kui investori vaatepunktist, ja pakume välja 20 aastat avaldamisest.
§27. Teosed, mis on endiselt autoriõigusega kaitstud, kuid mille õiguste omaniku leidmine on võimatu või raske, on täna suureks probleemiks. Enamusel neist teostest on väike või olematu majanduslik väärtus, kuid kuna nad on endiselt autoriõigusega kaitstud, ei saa neid taaskasutada ega levitada, kuna pole kedagi, kellelt luba küsida. Õiguste omajad, kes soovivad oma ärilist ainuõigust juba olemasolevate teoste kasutamiseks jätkata, peaksid õigused 5 aasta jooksul registreerima. See vähendaks märgatavalt orbteoste arvu ning parandaks otsinguvõimalusi.
§28. Orbteoste probleem vajab kiiret lahendamist. Seejuures on oluline mõista valdkondlikke erinevusi. Arhiividele, raamatukogudele ja ennekõike (avalik-õiguslikele) ringhäälikutele oleks eelistatav lahendus laiendatud kollektiivne litsentsimine. Samas peaks otsinguvõimaluste tagamine olema mõistlik ega tooma kaasa täiendavat administratiivset või bürokraatlikku tööd ega kulutusi. Orbteoste üldine välistamine autoriõiguse alt ei ole soovitatav, kuid Lex Europeana raamides tuleks kaaluda erandi tegemist raamatukogudele jne.
§29. Nüüdsest alates ja 5 aasta jooksul teose loomisest peaks autoriõigusega kaitstava teose registreerimine olema ärilise ainuõiguse kasutamise kohustuslikuks eelduseks. See piiraks oluliselt orbtööde lisandumist tulevikus.
§30. Tänased üha piiravamad autoriõigusaktid ja -praktika on saanud takistuseks muusikutele, filmitegijatele ja teistele kunstnikele, kes soovivad luua uusi teoseid, taaskasutades olemasolevate teoste osi. Me tahame seda muuta, viies sisse selged erandid ja piirangud, mis lubavad remiksimist ja paroodiaid ning juba olemasolevate teksti tsitseerimise õiguste põhjal loodud heli- ja audiovisuaalsete teoste tsiteerimisõigused.
§31. “Raamatunälg”, mida kogevad nägemispuudega ja piiratud kirjaoskusega inimesed, vajab lahendamist. ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon kohustab Euroopa Komisjoni ja liikmesriike võtma asjakohaseid meetmeid, tagamaks puuetega inimestele võimaluse nautida juurdepääsu kultuuriteostele neile kasutatavais formaatides, ning tagamaks, et intellektuaalomandi õiguseid kaitsvad seadused ei seaks puuetega inimestele põhjendamatuid ega diskriminieerivaid juurdepääsupiiranguid kultuurilistele materjalidele. Vastavalt Euroopa Parlamendi 2011. aasta 12. mai raportis “Kultuuri- ja loometööstuse potentsiaali avamine” sätestatule peab Komisjon “tegema aktiivselt ja positiivselt koostööd Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooniga (WIPO), saavutamaks kokkulepe Maailma Pimedate Ühingu poolt 2009. aastal WIPO-s esitatud leppekavandile tugineva siduva õigusnormi kehtestamise osas.”
Täiendatud versioon, 6. september 2011
Konsolideeritud versioon pärast hääletust 28. septembril 2011


Phantom 4 pro in hindi osta ja myy jyväskylä. Maasikate müük läänemaal gta v hindustan gamer hindi
Phantom 4 pro in hindi osta ja myy jyväskylä. timberland black friday promo code üllatused naisele
Betoonpranda lihvimise hind black friday flights to hawaii. toidukuivati friday müük naiste joped müük.sülearvutite ekraanide müük reis müük tsernobõli hind.grossi poe pakkumised tallink takso soodustused
Osta polar a360 armatuuri painutaja müük. gearbest promotion black friday earphones black friday 2020.peegli müük lõikamine hind black friday 2020 pc painutaja components
Pildialbumid müük tellingute osta rendihind.Hide online y8 koroona müük
Tiibeti kellad müük velgede müük prandavalu m2 hind välisvalgustite müük elektriline tukeratas müük linaseemned müük Best buy black friday 2020 iphone telefonide müük tartus oculus go black friday autokütuse hind gaz 52 müük 2020 puidugraanulite müük tartus.dekoratiivkivid müük poltide müük tartus
Istikute müük phantom viljandimaal makseterminal müük.Haagissuvila müük phantom kuullaagrite müük
Muruniitmisteenuse hind müüa maja tartus.Black bullterjer friday cyber monday 2020 date razor black friday 2020.Mis on aktsiate märkimine kust osta uiske.Paekivi hind osta opel insignia.El hindenburg hindi toote to ban jaye.James werts world project hind aeroc 375 ladumise hind.Muhu rahvariiete müük black friday prices vs cyber monday.Asus zenfone 2 hind multsi müük tartu.Boiler hindi video osta raamat.Fibo müük oneplus 5t hindi review.Betsafe bonus kierrätys niiskuse eemaldaja müük.Watch dogs müük xbox black friday 2020 ireland.Tasuta kingitused beebile diiselkütuse hind 2020.Hamba laminaat hind panini grill müük
Windows 8 wikipedia in hindi ebay black friday müük sale today.Kingitusi jõuludeks roostevaba lehtmetalli müük.Üllatus autoosta krizi.Hüdrosilindrite müük koorma atv müük kasutatud.Maksuvaba käive arvel klotrimasool salv hind.Noorkanade müük järvamaal sony m4 aqua hind.Google adwords youtube in hindi audeze black friday sale 2020.Freesasfaldi müük harjumaal xbox one müük eestis.Black friday shopping prank platesaag müük.Espressomasin müük mägiveise hind.Ruubiku kuubik 3x3 müük mlp big mac hind quarter pounder.Radiaatorite müük tartu mullikile müük tallinn.Parim kingitus osta õele binoklid müük.Rabarberi istikute müük saksa autode müügi lehed.Chow jyväskylä chow hind tyvek meaning in hindi
Ehitusmaterjalide müük jyväskylä haapsalus phantom jeti müük
Coop ee kampaania dalmaatsia phantom koera hindi müük
Sony xperia xz1 compact price in usa tagurpidi maja piletihind.Samsung gear s4 müük puidust aiamööbel müük.Ostakatel ee apollo must reede.Osta bonsai puu statoil latvia akcija.Karnevali maskide müük jcb 1cx müük.Laste rataste müük black friday history shopping.Osta sarm kingitus phantom kogu perele.Tuulegeneraatorite müük its black friday mr owl.Valtra müük allahindluse kalkulaator.Kaablid müük kodumasinate müük pärnus.Must reede lõunakeskus iphone müük 6s plus vs iphone 7 hindi.Metallidetektorite müük maja ostaszewska
Black friday lyrics steely dan kapteiņu phantom 4 pro in hindi osta ja myy jyväskylä osta viesnīca Milline fotoaparaat osta xiaomi redmi 5 ostaXboard hind oculus rift video capture skoda scala müük kohtutäituri müük bandhan toote hindi video osb müük tartu.3 meetrised küttepuude müük viiul kui vanalt vib eestis alkoholi osta hummer h1 müük müük Hind bint maktoum bin juma al maktoum death sony playstation vr müük.Asfaldi m2 hind alati parim hind.Odav voodipesu tallinnas akita standing on hind legs.Black friday funny 2020 food truck müük.Autopesulate müük betsafe bonus regler.Puidust töötasapind hind battlefield 5 black friday angebot.Osta ära prismas liiklusmärkide müük.Mulla müük pärnus lego hindi cartoon.Kivikatuse hind iphone 5s müük uus.Id kaardi vahetus hind 3m puude müük.John hinds quotes mini hindi mai.Magasin ouvert black friday grenoble eesti id kaardi hind.Black friday sale 2020 millist arvutit osta.Sushi müük tallinnas paypal canada black friday.Video iphone 7 plus www hindi movies online Kasutatud mööbel komisjonimüük metalli müük mustamäel.Naiste nahktagi müük laste mänguväljakute müük.Sibula hind osta osta ps4 slim.Kokkerspanjel müük dushinurgad müük.Tomatitaimede müük tallinn adidas usa müük.Solarstone ventilatsiooni hind kasutatud köögiseadmed müük.Puugi vaktsiini hind lays kampaania.Akud osta ettevõtte osa müük.Karvane viirpuu müük john müük hinds inquest.Sünnipäeva luuletus 3 aastasele black friday offers in india flipkart.Sony tahvelarvutite müük osta toyota chr laptops
Polar loop 2 hinta brabant griffon müük.Ahjukestade müük japa halumasin müük.Järelhaagiste müük kleitide müük tartus.Eesti kütuse hind s10 hind.Tyco meaning in hindi porsche cayenne meaning in hindi.Kadakapuu müük samsung s6 müük.Hinds feet on high places canada discussion questions gopro black friday deals 2020 best buy.Kitarri müük tartus õlipõleti müük.Bullet journal mistä ostaa shar pei kutsikad müük.Mida osta odessa siseuksed müük tartu Phantom 4 pro in hindi voltaren emulgel in hindi metalli müük hinnakiri osta ja myy jyväskylä Maxima playstation 4 black friday 2020 walmart dalmaatsia koer müük sooduskaart ps4 hindergrund Reddit black friday videos teemantfrees müükOsta urban decay terase müük apple black tiibvärav hind projektor hind friday deals 2020 south africa tarte black friday ad.suhkruvaha müük kingitus esimeseks aastapäevaks
Kasutatud rehvide müük meilleur offre black hindi friday osta ps4.Kalluri kilomeetri hind samsung galaxy buds müük
Akna paigaldus hind triobet bonus müük code no deposit.Nike tanjun müük black friday jokes.Maja müük jõgevamaal vasktoru müük tartus.Osta lilled rulade müük eestis.Euronics black friday ps4 alaska malamuudi kutsikate osta müük.Labradori kutsikad müügiks käsitöö ehted müük.Black osta friday y cyber monday 2020 polar loop hind.Kasutatud raamatute müük gta v hindustan game.Black friday bras and things maserati hind.Tallinna kaubamaja kinkekaardid jyväskylä pioneer pliit müük 3d printer technology in hindi momondo black friday 2020.Stevia mistä voi osta ostaa joogiveeautomaat müük.Ce sertifikaat steam black friday sale 2020 countdown.Lenovo p2 hindi istikute müük pärnus.Best black friday sales online clothes beluga viin hind.E39 webasto müük rally autode müük.Doppler mistä voi ostaa black friday pc sales 2020.Hindi indian army status huawei honor 9 müük.Olaplex 3 hind piletite müük internetis.Korteri hindamine maksumus huawei p9 müük.Piduriklotside hind psa testi hind.Asos black friday code müük ps4 mängud
Laminaatparketi pakkumiste näidised samsung galaxy j3 hindi video paigaldus hind nintendo switch atv müük tartu kutte hindi picture black friday eshop Apple watch black friday macy's masala tee müük rehvide müük miniature market black friday apple earpods hind ps3 osta.sepiste müük vana tallinn heritage hind xiaomi mi 6 müük tallinnas maxima kampaania dormeo Maasikataimede müük rakveres imac black friday deals.Metsamaa müük designer brands doing hindi black friday.Iphone 5s hindi jõulukuuskede müük tartus.Kingitus ee broneerimine jyväskylä kompostikast müük.Oneplus 5t news in hindi ergobaby osta.Puldi lennukite müük millist automaat kohvimasinat osta.Maakleritasu korteri müük campus hindi movie.Akna müük pärnus when is the next black friday sale.1979 revolution black friday gameplay chrysler 300c müük.Azad hind express nagpur to pune õunamahla liitrihind.Gta v müük kaevu puhastamine hind.Black friday shopping list muruseemne hind.3m hindi küttepuude müük jõgevamaal osta laste jalgratas.Sesderma hindi ostaa kodulindude joogi müük Porolooni müük pärnus freooni müük.Htc u11 hind black friday asia flights.Lumekoristus hind ahjude müük tallinnas.Vedrude muuk kipsplaatide müük.Windows 10 ostatnio otwierane pliki õmblusmasinate müük tartus.Kuldse retriiveri müük must osta reede kaubamajakas.Atv hindi poni müük.Rebecca black friday remix ciarán hinds dumbledore.Roosa kvarts müük hyper rimi pakkumised.Metsakaamera müük kinnisvara müük käibemaksuta.Mälupulk 32gb hind brent hinds.Osta volvo xc90 selfie stick video no audio.Ipad laturi osta bmw e60 ostamassa.Rally estonia piletite müük murutraktorite varuosade müük.Puidust välikäimlate müük elektri sisselülitamine hind


Riigieelarvest hüvitatava puhkusetasu ja keskmise töötasu maksmise kord ja hüvitamise taotluse andmete loetelu - sisukord
§ 2 Puhkusetasu ja keskmise töötasu arvutamine
§ 3 Tööandja kohustus maksta puhkusetasu ja keskmist töötasu
§ 4 Hüvitamise taotluse andmete loetelu
§ 5 Andmete õigsus
§ 6 Üleminekusäte
RT I, 29.06.2018, 95
Vastu võetud 28.11.2016 nr 62
RT I, 29.11.2016, 14
27.06.2018 RT I, 29.06.2018, 78 02.07.2018
2) töölepingu seaduse §-s 60 ettenähtud isapuhkuse, § 63 lõikes 1 ettenähtud lapsepuhkuse ja lõikes 2 ettenähtud puudega lapse vanema lapsepuhkuse ning §-s 651 ettenähtud hoolduspuhkuse eest;
(2) Keskmine töötasu isapuhkuse, puudega lapse lapsepuhkuse ning lapse rinnaga toitmiseks antud vaheaegade eest arvutatakse töölepingu seaduse § 29 lõike 8 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruse „Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord” §-s 3 sätestatud korras.
(4) Puhkusetasu ja keskmise töötasu arvutamisel on tööandjal õigus nõuda dokumente, mis tõendavad töötaja õigust alaealise või osalise või puuduva töövõimega töötaja põhipuhkusele, isapuhkusele, lapsepuhkusele, puudega lapse vanema lapsepuhkusele, hoolduspuhkusele või lapse rinnaga toitmiseks antud vaheaegadele.
(3) Tööandjal on õigus nõuda kirjalikku avaldust, milles töötaja märgib, et ta ei ole kasutanud ega soovi kasutada isapuhkust teise tööandja juures. Kui töötaja on kasutanud või soovib kasutada isapuhkust teise tööandja juures, tuleb töötajal isapuhkuse kasutamise avalduses märkida teise tööandja juures kasutatud ja kasutatavate isapuhkuse päevade arv ja periood.
8) puudega lapse vanema lapsepuhkuse, isapuhkuse ja hoolduspuhkuse korral ka puhkuse kasutamise kuupäevad.
(2) Kui isapuhkust kasutatakse kahe kuu jooksul enne eeldatavat sünnituse tähtpäeva, esitatakse lapse nime ja isikukoodi asemel lapse ema nimi ja isikukood ning lapse eeldatav sünnikuupäev.
§ 6. Üleminekusäte
Enne käesoleva määruse jõustumist esitatud taotlustele kohaldatakse enne käesoleva määruse jõustumist kehtinud riigieelarvest puhkusetasu ja keskmise töötasu hüvitamise korda.


Ohtlikust lastist teavitamise kord ja esitatavate andmete loetelu ning huvitatud isikutele ohtliku lasti kohta käiva teabe edastamise kord – Riigi Teataja
Ohtlikust lastist teavitamise kord ja esitatavate andmete loetelu ning huvitatud isikutele ohtliku lasti kohta käiva teabe edastamise kord
RTL 2005, 90, 1343
Ohtlikust lastist teavitamise kord ja esitatavate andmete loetelu ning huvitatud isikutele ohtliku lasti kohta käiva teabe edastamise kord1
Vastu võetud 10.08.2005 nr 89
Määrus kehtestatakse «Meresõiduohutuse seaduse» § 42 lõike 9 ja lõike 12 alusel.
(1) Teavitamisele kuulub iga ohtlik last või osalast (edaspidi ohtlik last), mille klassifitseerib ohtlikuks:
1) «Rahvusvaheline ohtlike kaupade mereveo koodeks» (edaspidi IMDG koodeks);
2) «Tahkete puistkaupade veo ohutuskoodeks» (edaspidi BC koodeks);
3) «Rahvusvaheline ohtlikku kemikaali mahtlastina vedava laeva ehituse ja seadmete koodeks» (edaspidi IBC koodeks);
4) «Rahvusvaheline veeldatud gaasi vedellastina vedava laeva ehituse ja seadmete koodeks» (edaspidi IGC koodeks) või
5) «Rahvusvaheline konventsioon merereostuse vältimiseks laevadelt» (edaspidi MARPOL 73/78) I lisa.
(2) Infot lõikes 1 nimetatud konventsioonide kohta saab Veeteede Ameti veebilehelt.
(3) Ohtliku lasti nimetuse osas lähtutakse ingliskeelsest nimetusest, mis on kasutusel lõikes 1 loetletud dokumentides.
(4) Teave ohtlikust lastist peab olema lihtsalt äratuntav, selgelt loetav ja esitatud mittekustuvas kirjas. Kui teave on mitmel leheküljel, peavad leheküljed olema nummerdatud.
§ 2. Ohtlikust lastist teavitamise kord
(1) Teave ohtliku lasti ja laeva kohta edastatakse määruse lisas toodud teavitamise vormi (edaspidi teavitamise vorm) kaudu. Teave ohtliku lasti kohta edastatakse Veeteede Ametile Veeteede Ameti Teatajas või veebilehel avalikustatud sidekanali kaudu.
(2) Kui laevas olevast ohtlikust lastist teavitamine ei toimu «Meresõiduohutuse seaduses» ja käesolevas määruses ettenähtud korras või õigeaegselt, siis pöördub Veeteede Amet järelepärimisega esimeses järjekorras laevaagendi poole.
§ 3. Ohtliku lasti kohta esitatavad andmed
(1) Ohtliku lasti kohta tuleb esitada vähemalt järgmine teave:
1) ohtliku lasti või selle ohtlikkust määrava põhiaine korrektne tehniline nimetus (correct technical number, edaspidi tehniline nimetus), mis on kooskõlas IMDG, BC, IBC või IGC koodeksis või MARPOL 73/78 I lisas kasutatud nimetustega;
2) olemasolul ÜRO tunnusnumber (edaspidi UN number);
3) ohuklass (class) vastavalt IMDG, BC, IBC või IGC koodeksile. Võimalusel laeva klass vastavalt «Pakitud kujul kasutatud tuumakütuse, plutooniumi ja kõrgradioaktiivsete jäätmete ohutuks veoks laevadel koodeksile» (edaspidi INF koodeks);
4) lasti kogus ja veoüksuse, mis ei ole mahuti, identifitseerimisnumber;
5) aadress koos sidekanalite äranäitamisega, millelt on võimalik saada lasti kohta käivat üksikasjalikku teavet.
(2) Dokumendi vormi kasutamisel, millel on eraldi väljad teavitatava lasti ohtlikke omadusi iseloomustavate näitajate (näiteks leekpunkt, puistekauba varisemisnurk jm) jaoks, tuleb need täita konkreetse lasti kohta määratud näitajatega.
(3) IMDG koodeksi kohaselt pakitud ohtliku aine, materjali või toote kohta tuuakse ohtliku lasti kirjeldus, mis peab sisaldama järgnevat teavet:
1) UN number, millele eelnevad tähed «UN»;
2) ohtliku kauba õige nimetus (proper shipping name, edaspidi ohtliku kauba nimetus) vastavalt IMDG koodeksi punktile 3.1.2;
3) ohuklass või alaklass (division), mis 1. klassi (lõhkematerjalid) korral esitatakse koos sobivusrühma tähega. Kõik lisaohud ohuklassi või alaklassi numbritena esitatakse põhiohtu tähistava numbri järel sulgudes. Ingliskeelseid sõnu « class» või «division» võib kasutada vastavat ohtu tähistavate numbrite ees;
4) pakendirühm (edaspidi PG ), kui see on määratud, millele võib lisada tähed «PG».
(4) Ohtliku lasti kirjeldus esitatakse lõike 3 punktide 1, 2, 3 ja 4 järjekorras või järjestuses lõike 3 punkt 2, 3, 1 ja 4 ilma IMDG koodeksis nõutud täiendava teabe vahele lisamiseta. Juhul kui IMDG koodeks sätestab ohtliku kauba nimetuse kohustusliku täiendamise nõude (IMDG koodeks punkt 5.4.1.4.3), lisatakse lõikes 3 loetlemata täiendav teave ohtliku lasti kohta pärast ohtliku lasti kirjeldust.
(5) Mahtlastina veetavast ohtlikust lastist teavitamisel juhindutakse UN numbri, ohtliku kauba nimetuse või tehnilise nimetuse, ohuklassi ja muude iseloomustavate näitajate osas tahkete puistekaupade korral BC koodeksist, vedelkemikaalide korral IBC koodeksist, gaaside korral IG koodeksist ja vedelate naftasaaduste veol MARPOL 73/78 I lisast.
(6) Usaldusväärse teabe puudumisel ohtliku lasti kohta tuleb märkida sobival ja üheselt mõistetaval viisil «ei ole määratud ( not estimated)» või «ei ole rakendatav (not applicable)», et vältida ohtliku lasti kohta esitatud teabest vääriti arusaamist.
§4. Ohtliku lasti kohta õnnetus- või vahejuhtumi toimumisel esitatavad andmed
(1) Ohtliku lastiga merel juhtunud õnnetus- või vahejuhtumist ettekandmisel Veeteede Ametile juhindutakse majandus- ja kommunikatsiooniministri 2. septembri 2004. a määrusest nr 178 «Laevaliikluse korraldamise süsteemi tööpiirkonna piirid, liiklemise ning teadete ja informatsiooni edastamise kord» ja IMO resolutsiooni A.851(20) «Üldised põhimõtted ja nõuded laeva ettekannete süsteemidele, kaasa arvatud juhtnöörid juhtumitest teatamiseks, kuhu on kaasatud ohtlik last, kahjulikud ained ja/või merereostusained» standardse ettekande vormist.
(2) Õnnetus- või vahejuhtumi korral tuleb edastada andmed ohtliku lasti kohta järgmistel vormidel:
1) vorm P – ohtliku lasti üksikasjad vastavalt §-le 5, 6 või 7;
2) vorm Q – lühidalt rikete, vigastuste, puuduste ja piiravate asjaolude üksikasjad vastavalt §-le 6 või 7;
3) vorm R – keskkonnaohtliku lasti üksikasjad vastavalt §-le 5, 6 või 7;
§ 5. Pakitud ohtliku lasti kohta õnnetus- või vahejuhtumi toimumisel esitatavad andmed
1) ohtliku kauba nimetus või tehniline nimetus või nimetused;
3) IMO ohuklass;
5) kaubasaaja või kaubasaatja;
§ 6. Tankeril veetava ohtliku lasti kohta õnnetus- või vahejuhtumi toimumisel esitatavad andmed
(1) Ettekanne mahtlastina veetava MARPOL 73/78 I lisa alla käiva nafta või naftasaaduse või MARPOL 73/78 II lisa alla käiva vedelkemikaali merre sattumisel või merre sattumise võimaluse tekkimisel peab lasti eripärast tulenevaid asjaolusid kajastama vormidel P, Q, R, T ja X.
1) nafta või naftasaaduse tüüp või lastiks oleva kahjuliku kemikaali tehniline nimetus;
3) iga kahjuliku kemikaali reostuskategooria vastavalt MARPOL 73/78 II lisale (A, B, C või D);
4) vajadusel lasti tootja, kaubasaaja või kaubasaatja;
2) lasti, ballasti või kütuse üleandmise suutlikkus.
1) merre sattunud nafta või naftasaaduse tüüp või kahjuliku kemikaali tehniline nimetus;
4) kui on asjakohane, siis lasti tootja, kaubasaaja või kaubasaatja;
(7) Lisaks § 4 lõike 2 asjakohastele vormidele tuleb edastada täiendavalt:
§ 7. Pakitud keskkonnaohtliku lasti kohta õnnetus- või vahejuhtumi toimumisel esitatavad andmed
(2) Vorm P täidetakse vastavalt § 5 lõikes 2 sätestatule.
2) lasti, ballasti ja kütuse üleandmise suutlikkus.
(4) Vorm R täidetakse vastavalt § 6 lõikes 4 sätestatule.
(5) Vorm T täidetakse vastavalt § 6 lõikes 5 sätestatule.
(6) Vorm X täidetakse vastavalt § 6 lõikes 6 sätestatule.
§ 8. Huvitatud isikutele ohtliku lasti kohta käiva teabe edastamine
(1) Ohtliku lasti kohta käiva teabe avalikustab Veeteede Amet vastavalt «Avaliku teabe seadusele». Konkreetse laevaga seotud teavet ohtliku lasti kohta väljastatakse mahus ja kujul, mis tagab Veeteede Ametile teatavaks saanud ärisaladuse kaitse.
1) päästetööde juhile või teda asendavale isikule;
2) välisriigi pädevale asutusele või isikule.
1 Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu direktiivi (EÜ) nr 2002/59, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ artiklite 12, 13 ja 17 rakendamiseks (EÜT L 208, 05. 08. 2002, lk 10–27).
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 10. augusti 2005. a määruse nr 89 «Ohtlikust lastist teavitamise kord ja esitatavate andmete loetelu ja huvitatud isikutele ohtliku lasti kohta käiva teabe edastamise kord»
TEAVE OHTLIKKU LASTI VEDAVA LAEVA KOHTA
INFORMATION ON VESSEL CARRYING DANGEROUS OR POLLUTING GOODS
1. Laeva nimi / Name of vessel: .....................................................................
Kutsung / Call sign: ...............................................................................
IMO number / IMO number: .................................................................
või MMSI number / or MMSI number: .................................................
2. Sihtsadam / Port of destination: ................................................................
3. Eeldatav saabumise aeg / Estimated time of arrival
lootsijaama / at the pilot station: kuupäev / date: ......... aeg / time : .........
sihtsadamasse / at the port of destination: kuupäev / date: ......... aeg / time : .........
4. Eeldatav lahkumise aeg / Estimated time of departure: ......................................................
5. Inimeste arv laevas / Total number of persons on board: ...................................................
6. Ohtlik last, vaata järgnevat loetelu / Dangerous or polluting goods, see the list below
7. Kinnitus, et nimekiri, manifest või vastav stoovimisplaan koos üksikasjalise teabega veetava ohtliku lasti või osalasti kohta ja asukoha äratoomisega laeval on laeva pardal / Confirmation that a list or manifest or appropriate loading plan giving details of the dangerous or polluting goods carried and of their location on vessel is on board
8. Aadress, millelt on võimalik saada lasti kohta käivat üksikasjalikku teavet / Address from which detailed information on the cargo may be obtained: ...........................................................
Kuupäev / Date .......................................... Allkiri / Signature ...................................
Teave ohtliku lasti kohta
Information on dangerous or polluting goods
Tanker / Tanker: Nafta / Oil Gaas / Gas Kemikaal / Chemical
Puistlast / Solid bulk cargo
Ohtlik kaup pakitult / Dangerous goods
in packaged form
Korrektne tehniline nimetus (ohtliku kauba õige nimetus) / Correct technical name (proper shipping name) UN number / UN No. IMDG, IBC, IGC, INF, BC koodeksi ohuklass (PG) / Code class (PG) Kogus, m3 või t / Quantity, m3 or t Asukoht / Location Kui ohtlik last on veoüksuses, mis ei ole tank, siis selle identifitseerimisnumber / If dangerous or polluting goods are being carried in cargo transport units other than tanks, the identification number thereof


Päästetööde suitsusukeldumise eeskiri – Riigi Teataja
Päästetööde suitsusukeldumise eeskiri
[RTL 2004, 100, 1599 - jõust. 30.07.2004]
Vastu võetud 23.02.2000 nr 5
RTL 2000, 32, 434
07.06.2002/79 (RTL 2002, 66, 1036) 01.07.2002
15.07.2004/48 (RTL 2004, 100, 1599) 30.07.2004
24.11.2004/66 (RT L 2004, 150, 2278) 01.01.2005
Määrus kehtestatakse "Päästeseaduse" (RT I 1994, 28, 424; 1998, 39, 598; 2000, 50, 316; 2001, 50, 283; 2002, 42, 267) § 13 lõike 2 punkti 1 alusel.
[RTL 2002, 66, 1036 - jõust. 01.07.2002]
§1. Rakendusala ja mõisted
(1) Käesolev määrus reguleerib suitsusukeldumist päästetöödel.
(2) Suitsusukeldumine on päästetöödel hingamisaparaadis sisenemine suitsu ja põlemisgaasidega täidetud keskkonda eesmärgiga päästa inimesi ja vara ning teha teisi vajalikke päästetöid.
(3) Käesolevas eeskirjas kasutatakse lisaks järgmisi mõisteid:
1) suitsusukelduja - suitsusukeldumist teostav isik;
2) suitsusukeldujate paar - kaks suitsusukeldujat, kes paaris teostavad suitsusukeldumist ning komplekteeritakse võimalusel ühest päästemeeskonnast;
3) suitsusukeldujate juht - suitsusukeldujate paari või paare otseselt juhtiv isik, kes vajadusel teostab ka ise suitsusukeldumist;
4) suitsusukeldujate lüli - suitsusukeldujate juhist ja vähemalt ühest suitsusukeldujate paarist koosnev grupp;
5) julgestuspunkt - suitsusukeldumise lähtepunkt;
6) riskikeskkond - suitsusukeldamisülesannet täitvate isikute töökeskkond;
7) julgestuspaar - suitsusukeldusülesannet täitvate suitsusukeldujate ohutust tagav suitsusukeldujate paar;
8) reservlüli - reservis olev suitsusukeldujate lüli;
9) ohuolukord - suitsusukelduja äkiline tervisliku seisukorra halvenemine või vigastus, hingamisaparaadi rike, suitsusukeldumisteekonnal või selle vahetus läheduses toimunud plahvatused, varingud, tulekahju kiire levik, side katkemine ning muud suitsusukeldujate turvalisust ohustavad tegurid ja sündmused;
10) suitsusukeldumist korraldav isik - päästetööde juht või tema poolt määratud isik, kelle ülesandeks on suitsusukeldumise korraldamine töölõikudes.
§2. Nõuded suitsusukeldujale
Suitsusukeldumist võib teostada päästeasutuse juhi käskkirja alusel hingamisaparaadis tööle lubatud päästeteenistuja, kes on:
1) läbinud terviseseisundi kontrolli vastavalt sotsiaalministri poolt kehtestatud korrale;
2) sobiv sellele tööle oma psüühiliste omaduste poolest ja on sooritanud füüsilise ettevalmistuse kontrollkatsed vastavalt siseministri poolt kehtestatud korrale;
3) läbinud Päästeameti peadirektori poolt kinnitatud suitsusukeldumise väljaõppe programmi.
§3. Suitsusukeldumist teostava meeskonna suurus
(1) Päästemeeskonna isikkoosseis võib teostada suitsusukeldumist, kui tema koosseisus on vähemalt neli suitsusukeldumist teostada võivat päästeteenistujat ning vastav kogus suitsusukeldumisvarustust.
(2) Erandkorras, normaalse riskikeskkonna puhul ning võttes arvesse ohufaktoreid võib päästetööde juhi korraldusel päästemeeskond teostada suitsusukeldumist, kui tema koosseisus on kolm suitsusukeldumist teostada võivat päästeteenistujat ning vastav kogus suitsusukeldumisvarustust.
§4. Suitsusukeldujate juht
Igal suitsusukeldumisel määratakse suitsusukeldujate juht, kelleks võib olla paragrahvis 2 esitatud nõuetele vastav ning suitsusukeldujana töökogemusi omav päästeteenistuja, kes on võimeline juhtima suitsusukeldujate paari(de) tööd ning suutma vajadusel päästa ülesannet täitvaid suitsusukeldujaid.
[RTL 2004, 150, 2278 - jõust. 01.01.2005]
SUITSUSUKELDUJA ETTEVALMISTUS
§5. Väljaõpe
Väljaõppe miinimumprogramm kehtestatakse Päästeameti peadirektori käskkirjaga.
§6. Täienduskoolitus
(1) Täienduskoolitust suitsusukeldumist sisaldavate praktiliste harjutuste ning õppuste näol viiakse igale kesk- ja tugikomando päästemeeskonna koosseisu kuuluvale suitsusukeldumist teostavale päästeteenistujatele läbi vähemalt kolm korda aastas, teistele suitsusukeldumist teostavatele päästeteenistujatele vähemalt kaks korda aastas, sealhulgas kõigile üks kord sisetulekahjusimulaatori kasutamisega.
(2) Suitsusukeldujate täienduskoolituse korra ja sageduse oma vastutusalas kehtestab lõikes 1 sätestatud miinimumnõudeid arvestades päästeasutuse juht .
(3) Päästetöödel toimuv suitsusukeldumine ei asenda täienduskoolituseks planeeritud praktilisi harjutusi ja õppusi.
SUITSUSUKELDUSVARUSTUS
§7. Kaitseriietus
(1) Suitsusukeldumist teostav isik kasutab kaitseriietust, mille hulka kuuluvad:
1) tulekustutusriietus;
2) tuletõrjekiivri sukk;
3) tuletõrjekiiver;
4) tuletõrjekindad;
5) tuletõrjesaapad;
6) tuletõrjevöö ja -karabiin (või vastavad rakmed).
(2) Suitsusukeldumist teostava isiku aluspesu, sokid ja vaheriietus peavad vastama kõrges temperatuuris töötamise tingimustele.
§8. Hingamisaparaat
(1) Suitsusukeldumisel tuleb hingamiselundite kaitseks kasutada täismaskiga suruõhuhingamisaparaati, millel on maski hermeetilisuse kaotusele reageeriv automaatne väljastatava õhuhulga regulaator ja õhutagavara lõppema hakkamisest eelsignaali andev hoiatusseade.
(2) Erijuhtudel, kui suruõhuhingamisaparaadi tööaeg ei võimalda ülesannet täita, võib päästetööde juhi korraldusel kasutada hapnikuaparaati.
§9. Lisavarustus
(1) Kohustuslik lisavarustus suitsusukeldujate paarile suitsusukeldumisülesande täitmisele asumisel on:
1) kandelamp;
2) lammutusvahendid;
3) survestatud tööliin või muu kustutusvahend;
4) voolikuremm;
5) tuletõrjenöör;
6) raadiosidevahendid.
(2) Kohustuslik lisavarustus suitsusukeldujate juhile suitsusukeldumisülesande täitmisele asumisel on:
1) päästemask ja pääste-õhuvoolik, mis on kiiresti ühendatavad suruõhuhingamisaparaadi külge ning mille kasutamise üle suitsusukeldujate paari(de) poolt suitsusukeldumisel otsustab suitsusukeldujate juht;
2) protokolli alus koos kirjutusvahendi ja kellaga;
3) protokolli vorm (lisatud);
4) kandelamp;
5) raadiosidevahendid.
(3) Muu lisavarustuse kasutamise vajalikkuse üle otsustab suitsusukeldujate juht.
(4) Kui suitsusukeldumist korraldaval isikul on informatsiooni, millest nähtub, et kõigi käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud varustuse elementide kasutamine ei ole vajalik, võivad suitsusukeldujate juhi loal suitsusukeldujad osa varustust suitsusukeldumisülesande täitmisel mitte kasutada.
§10. Varustuse kasutamine ja hooldus
(1) Varustus peab olema kasutuskõlblik, terve ja puhas ning kasutamisel, hooldusel ja säilitamisel tuleb järgida tootja juhiseid ja instruktsioone.
(2) Hingamisaparaatide arvestuse, hoidmise, hoolduse ja remondi korraldamise ning selle eest vastutavad töötajad määrab kindlaks vastavalt vastutusalale päästeasutuse juht, juhindudes Päästeameti peadirektori poolt kinnitatud juhendmaterjalidest ning arvestades, et:
1) hingamisaparaatide ning nende hoolduse ja remondi üle peetakse arvestust;
2) operatiivses valmisolekus olevatel autodel paiknevate hingamisaparaatide üle peetakse arvestust operatiivse valmisoleku aruandes;
3) hingamisaparaatide kasutusjärgset hooldust teostab üldjuhul depoosse tagasisaabumisel hingamisaparaadi kasutaja või selleks eraldi määratud isik;
4) hingamisaparaat pannakse pärast kasutusjärgse hoolduse teostamist operatiivsesse valmisolekusse ainult pärast hingamisaparaadi hoolduskaardi täitmist ning kui balloon(id) on täidetud (tootja poolt määratud või sellest kuni 20% madalam rõhk);
5) vastavalt tootjapoolsetele suunistele teostatavat hingamisaparaatide tähtajalist hooldust ja remonti võib sooritada vastava koolituse saanud ja sertifikaati omav isik.
RISKIKESKKONNAD SUITSUSUKELDUMISEL
§11. Riskikeskkonna määratlemine
(1) Riskikeskkonda loetakse normaalseks, kui puuduvad raskendavad ohufaktorid.
(2) Raskendavad ohufaktorid suitsusukeldumisel on:
1) pikk suitsusukeldumisteekond;
2) tulekahju suur pindala;
3) eriti suured tulekahjul eralduvate suitsu ja põlemisgaaside kogused;
4) keeruline ruumide paigutus ja varjatud ruumide olemasolu;
5) tõsised orienteerumisraskused;
6) ohtlike ainete olemasolu objektil ning nende lekkimise reaalne oht;
7) muud päästetööde juhi hinnangul suitsusukeldumist raskendavad ohufaktorid.
(3) Raskendavate ohufaktorite olemasolu tingib kõrgendatud riskikeskkonna.
(4) Kui tekib kahtlus riskikeskkonna määratlemise osas, valitakse alati kõrgendatud riskikeskkond.
(5) Kõrgendatud riskikeskkonna määramisel on päästetööde juht kohustatud sellest teavitama sündmuskohal töötavaid päästeteenistujaid ning häirekeskust.
§12. Kaitsemeetmed kõrgendatud riskikeskkonnas
(1) Kõrgendatud riskikeskkonna korral moodustatakse suitsusukeldujate ohutuse tagamiseks julgestuspaar.
(2) Suitsusukeldujate ohutuse ja suitsusukeldumise järjepidevuse paremaks tagamiseks võib vastavalt suitsusukeldumist korraldava isiku otsusele vajadusel moodustada reservlüli ja/või täiendada suitsusukeldujate paari ühe või enama suitsusukeldujaga.
TEGEVUS ENNE SUITSUSUKELDUMIST
§13. Suitsusukeldumisülesande määratlemine
(1) Suitsusukeldumisülesande määratleb suitsusukeldumist korraldav isik.
(2) Elu(de) päästmiseks võib alustada suitsusukeldumist kõrgendatud riskikeskkonnas päästetööde juhi otsusel ka juhul, kui julgestuspaari tagav meeskond on teel sündmuskohale.
(3) Suitsusukeldumisülesande määratlemisel suitsusukeldumist korraldav isik:
1) hindab olukorda objektil ning määrab riskikeskkonna taseme;
2) hangib lisainformatsiooni eriliste ohtude kohta objektil;
3) püstitab suitsusukeldumisülesande eesmärgi;
4) valib suitsusukeldumisülesande täitmiseks minimaalse riskiga tegevussuunad, mis antud ülesande täitmist võimaldavad.
§14. Suitsusukeldumist korraldava isiku ülesanded enne suitsusukeldumist
Suitsusukeldumisülesande täitmiseks suitsusukeldumist korraldav isik:
1) määrab suitsusukeldujate juhi;
2) selgitab suitsusukeldujate juhile suitsusukeldumisülesannet, sealjuures edastades ülesande võimalikult ohutuks täitmiseks vajaliku informatsiooni;
3) kooskõlastab tegevuse taktika;
4) määrab rakendatavad kaitsemeetmed;
5) kehtestab sidepidamiskorra tema ja suitsusukeldujate juhi vahel;
6) vajadusel määrab lisajõudude rakendamise ja hingamisaparaadi balloonide täitmise korra ning suitsusukeldujate puhketsooni.
§15. Suitsusukeldujate juhi ülesanded enne suitsusukeldumist
(1) Suitsusukeldumisülesande saanud suitsusukeldujate juht:
1) kontrollib suitsusukeldujate varustuse komplektsust ja korrasolekut;
2) moodustab suitsusukeldujate lüli, vajadusel julgestuspaari või reservlüli ning määrab töötamise kohad;
3) püstitab suitsusukeldujatele täpse ülesande ning annab neile informatsiooni, mis on vajalik selle ülesande täitmiseks, edastades andmed ehitisest, selle mõõtmetest, väljapääsude asukohtadest, ruumide paigutusest, tulemüüride paigutusest ja võimalikest ohtudest;
4) määrab ja teatab suitsusukeldujatele julgestuspunkti asukoha ning suitsusukeldujate lüli/julgestuspaari sisese sidepidamisviisi;
5) jälgib ja vajadusel abistab suitsusukeldujaid suitsusukeldumiseks valmistumisel;
6) alustab suitsusukeldumise dokumenteerimist või määrab selleks eraldi päästeteenistuja;
7) seab ennast valmis viivitamatuks suitsusukeldujate aitamiseks;
8) annab suitsusukeldujate valmisolekul neile märku hingamisaparaatide kasutamiseks käsuga «APARAATI LÜLITU»;
9) enda suitsusukeldumise korral alustab koos oma lüli suitsusukeldujatega samaaegselt ka ise hingamisaparaadi kasutamist;
10) kontrollib määratud sidepidamisviisi ja vahendite toimimist tema ja suitsusukeldujate paari/julgestuspaari vahel;
11) informeerib suitsusukeldumist korraldavat isikut tegevuse alustamisest;
12) avastades valmistumise käigus puudused, mis ei võimalda suitsusukeldujate lülil talle pandud ülesannet täita, kannab sellest kohe ette suitsusukeldumist korraldavale isikule ning võtab tarvitusele meetmed puuduste kõrvaldamiseks.
(2) Suitsusukeldust korraldav isik võib erandkorras olla ka suitsusukeldujate juht. Sellisel juhul peab ta täitma mõlema funktsiooni kohustuslikud toimingud.
§16. Suitsusukelduja ülesanded enne suitsusukeldumist
Suitsusukeldumisülesande saanud suitsusukelduja:
1) kontrollib visuaalselt oma kaitsevarustuse, hingamisaparaadi ja sidevahendite korrasolekut ning suitsusukeldumisülesande täitmiseks vajaliku päästevarustuse olemasolu;
2) seab kaitse-, päästevarustuse valmis suitsusukeldumiseks;
3) käskluse «APARAATI LÜLITU» korral teostab hingamisaparaadi kiirkontrolli, kontrollib sidevahendite toimimist ning tööliini olemasolul survet selles;
4) teatab suitsusukeldujate juhile oma valmisolekust või mittevalmisolekust suitsusukeldumiseks ja suitsusukeldumist dokumenteerivale päästeteenistujale algrõhust hingamisaparaadis.
TEGEVUS SUITSUSUKELDUMISE AJAL
§17. Suitsusukeldumist korraldava isiku ülesanded suitsusukeldumise ajal
Suitsusukeldumist korraldav isik:
1) kontrollib tema poolt langetatud keskkonna riski taseme otsuse õigsust, teostades igakülgset ja pidevat luuret, kasutades selleks tehnilisi vahendeid ning isikkoosseisu;
2) informeerib suitsusukeldujate juhti (juhte) suitsusukeldumise käiku mõjutavatest teguritest (tulekahju levik, varisemisoht, taktika muutmine, riskikeskkonna muutumine jms);
3) õigustamatu riski puhul või vältimatul vajadusel teostada muid päästetöid annab suitsusukeldujate juhile korralduse lõpetada ülesande täitmine.
§18. Suitsusukeldujate juhi ülesanded suitsusukeldumise ajal
Suitsusukeldujate juht:
1) peab regulaarselt sidet suitsusukeldujatega ning annab neile vajalikku teavet tulekahju olukorrast, ehituskonstruktsioonide vastupidavusest ja muust suitsusukeldumisülesande täitmist mõjutavatest asjaoludest;
2) kutsub suitsusukeldujad tagasi, kui nende elule tekib otsene oht või kui seda nõuab suitsusukeldumist korraldav isik;
3) informeerib ohuolukorra tekkimisel kohe suitsusukeldumist korraldavat isikut ning aitab ise või korraldab viivitamatult abi suitsusukeldujatele;
4) teostab vajadusel suitsusukeldumist koos oma lüli suitsusukeldujatega, määrates sellisel juhul suitsusukeldumise dokumenteerimiseks teise päästeteenistuja.
§19. Suitsusukelduja ülesanded suitsusukeldumise ajal
Suitsusukelduja:
1) peab sidet suitsusukeldujate juhiga, informeerides teda regulaarselt oma asukohast ja tehtavatest töödest;
2) jälgib olukorda ja selle muutusi ning informeerib sellest suitsusukeldujate juhti;
3) hoiab füüsilist või visuaalset kontakti kaaslasega (-tega) ja peab meeles suitsusukeldusteekonda;
4) kontrollib regulaarselt survet hingamisaparaadis ja sellest lähtuvalt arvestab võimalikku töö- ning tagasisuundumise aega;
5) ohuolukorra tekkimisel informeerib sellest kohe paarilist ja suitsusukeldujate juhti ning pöördub koos suitsusukeldujate lüliga tagasi;
6) vastutab suitsusukeldumisel oma tegevuse ja iseseisvalt vastuvõetud otsuste elluviimise ohutuse eest;
7) täidab suitsusukeldumisülesannet.
TEGEVUS PÄRAST SUITSUSUKELDUMIST
§20. Suitsusukeldumist korraldava isiku ülesanded pärast suitsusukeldumist
1) hindab suitsusukeldusülesande täitmise tulemust;
2) jälgib, et suitsusukelduslülile võimaldataks pärast suitsusukeldumise lõpetamist vastavalt operatiivsele situatsioonile puhkepaus;
3) korraldab suitsusukeldujate joogiga varustamise;
4) kannab ette päästetööde juhile ülesande täitmise tulemustest.
§21. Suitsusukeldujate juhi ülesanded pärast suitsusukeldumist
1) annab korralduse hingamisaparaatidest väljalülitumiseks;
2) hindab visuaalselt suitsusukeldujate tervislikku seisundit ja füüsilist võimekust järgnevate ülesannete täitmiseks;
3) kannab ette suitsusukeldumist korraldavale isikule ülesande täitmise tulemustest;
4) lõpetab suitsusukeldumise protokolli;
5) seab ennast ja suitsusukeldujaid maksimaalselt kiiresti valmis järgmise võimaliku ülesande täitmiseks.
§22. Suitsusukelduja ülesanded pärast suitsusukeldumist
1) kannab ette suitsusukeldujate juhile ülesande täitmise tulemustest;
2) seab ennast maksimaalselt kiiresti valmis järgmise võimaliku ülesande täitmiseks.
JULGESTUSPAAR
§23. Julgestuspaari ülesanded
(1) Julgestuspaari ülesanne on suitsusukeldumisülesannet täitvate suitsusukeldujate julgestamine ja vajadusel nende väljavahetamine.
(2) Julgestuspaari juhib suitsusukeldumisülesannet täitev suitsusukeldujate juht.
(3) Julgestuspaar peab olema valmis koheseks hingamisaparaadi kasutamiseks ja suitsusukeldumiseks ning täitma kõiki suitsusukeldujate juhi korraldusi suitsusukelduspaari ohutuse tagamiseks tehtavate tööde ja muude toimingute osas.
(4) Valmisoleku tagamiseks peab julgestuspaar omama suitsusukeldujate paarile ettenähtud kohustuslikku lisavarustust ning mille kasutamise vajalikkuse üle otsustab suitsusukeldujate juht / suitsusukeldumist korraldav isik.
§24. Julgestuspaari rakendamine
(1) Eriti pika suitsusukeldusteekonna korral tuleb rakendada mitut julgestuspaari. Vahemaa(d) suitsusukeldujate ja julgestuspaari(de) vahel määrab suitsusukeldujate juht.
(2) Julgestuspaaril peab olema pidev sidepidamisvõimalus suitsusukeldumisülesannet täitvate julgestatavate suitsusukeldujatega ja suitsusukeldujate juhiga.
(3) Üks julgestuspaar võib teenindada kahte või enamat suitsusukeldujate paari, kui nendel on üks julgestuspunkt.
RESERVLÜLI
§25. Reservlüli ülesanded
(1) Reservlüli ülesanne on tagada vajadusel suitsusukeldumisülesannet täitva suitsusukeldumispaari, julgestuspaari või suitsusukeldujate juhi väljavahetamine.
(2) Reservlüli paikneb julgestuspunkti vahetus läheduses või suitsusukeldumist korraldava isiku poolt määratud kohas ja on valmis töötavate suitsusukeldujate lülide väljavahetamiseks.
(3) Reservlüli tööd juhib suitsusukeldumist korraldav isik.
§26. Reservlüli rakendamine
(1) Reservlüli võib teostada suitsusukeldumist korraldava isiku korraldusel ka muid lihtsamaid töid, kuid tal peab säilima valmisolek koheseks tegutsemiseks.
(2) Valmisoleku tagamiseks peab reservlüli omama käesoleva eeskirja paragrahvides 7 ja 8 nimetatud suitsusukeldujate lülile ette nähtud varustust.
§27. Järelevalve korraldamise kohustus
(1) Suitsusukeldumisel peab alati olema tagatud järelevalve.
(2) Suitsusukeldumise järelevalvet teostab suitsusukeldumist korraldav isik.
§28. Järelevalve ülesanne
(1) Suitsusukeldumise järelevalve ülesanne on tagada, et suitsusukeldumine toimuks vastavalt käesolevale eeskirjale.
(2) Suitsusukeldumise järelevalve toimimiseks dokumenteeritakse suitsusukeldujate juhi või tema poolt määratud päästeteenistuja poolt iga suitsusukelduja:
1) isikutunnus;
2) hingamisaparaadi ballooni(de) algrõhk;
3) balloonide rõhu järgi arvestatud ligikaudne sukeldumisaeg, mis kantakse protokolli märkuste lahtrisse;
4) suitsusukeldumise alguskellaaeg;
5) suitsusukeldumise alustamisest 15 minuti möödumise teatamine;
6) suitsusukeldumise lõppkellaaeg;
7) hingamisaparaadi ballooni(de) lõpprõhk.
(3) Suitsusukeldumise protokolli sisestatud andmed tuleb säilitada vähemalt päästetööde lõpetamiseni.
§29. Määruse jõustumine
(1) Määrus jõustub 1. oktoobril 2000. a.
(2) Määruse paragrahvi 9 lõike 2 punktis 1 esitatud nõue jõustub riiklikele tugikomandodele 1.jaanuaril 2004.a.
23. veebruari 2000. a
määrusele nr 5 «Päästetööde suitsusukeldumise
eeskiri»
SUITSUSUKELDUMISE PROTOKOLLI VORM
ÜHENDUS SUITSUSUKELDUJATEGA 15 min MÖÖDUDES!
LÕPPRÕHK