text:
Protokoll Tõnis Mägi nõudest Jaak Tõhu vastu tema
Tuli tuli s sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti Tõnis Tõnis s_nimi sg.nom. eesti Mägi Mägi s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti kaebas kaebama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti kohto kohus s sg.gen. eesti ees ees adp eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Jaak Jaak s_nimi sg.nom. eesti Tõhk Tõhk s_nimi sg.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti teendri eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Purri Purri s_nimi sg.nom. eesti juurest juurest adp eesti enne enne adp eesti aasta aasta s sg.gen. eesti ära ära v eesti lõppemist lõppemine s sg.part. eesti 8 8 number nädalt nädal s sg.part. eesti ja ja konj eesti 2 2 number päeva päev s sg.part. eesti ära ära v eesti võtnud võtma v nud.neg. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti neid see pron pl.part. eesti päeva päev s sg.part. eesti teise teine pron sg.gen. eesti mehe mees s sg.gen. eesti läbi läbi adp eesti ära ära v eesti teha tegema v inf.neg. eesti lubanud lubama v nud. eesti kohe kohe adv eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti pääle pea s sg.all. eesti selle see pron sg.gen. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Purri Purri s_nimi sg.nom. eesti võla võlg s sg.gen. eesti eest eest adp eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti 20 20 number rubla rubla s sg.part. eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk käemeheks käe_mees s sg.tr. eesti ja ja konj eesti vastajaks vastaja s sg.tr. eesti tasumise tasumine s sg.gen. eesti juures juures adp eesti jääda jääma v inf. eesti lubanud lubama v nud. eesti , kirjavahemärk nüüd nüüd adv eesti aga aga konj eesti kummagilt eesti poolt poolt adp eesti see see pron sg.nom. eesti lepitost eesti ei ei modadv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti täitnud täitma v nud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti üle üle adp eesti nende tema pron pl.gen. eesti puudus puudus s sg.nom. eesti jäinud jääma v nud. eesti päevade päev s pl.gen. eesti eest eest adp eesti iga iga pron sg.gen. eesti päeva päev s sg.gen. eesti päält pea s sg.abl. eesti 25 25 number kop kop lüh. eesti kahjo kahju s sg.gen. eesti tasumist tasumine s sg.part. eesti nõuab nõudma v pers.ind.pr.sg.3. eesti ja ja konj eesti kohto kohus s sg.gen. eesti seletust seletus s sg.part. eesti ja ja konj eesti otsust otsus s sg.part. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti . kirjavahemärk
Jaak Jaak s_nimi sg.nom. eesti Tõhk Tõhk s_nimi sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti pääle pea s sg.all. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti selletas eesti kaebtuse eesti peale peale adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti see see pron sg.nom. eesti lepitus lepitus s sg.nom. eesti küll küll adv eesti õige õige adv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk tema tema pron sg.gen. eesti olla olema v inf. eesti aga aga konj eesti oma oma pron sg.gen. eesti poisi poiss s sg.gen. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Lemingo Lemingo s_nimi sg.nom. eesti Tõnis Tõnis s_nimi sg.nom. eesti Mägi Mägi s_nimi sg.nom. eesti juures juures adp eesti neid see pron pl.part. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Purri Purri s_nimi sg.nom. eesti pääva päev s sg.part. eesti ära ära v eesti tegema tegema v sup.neg. eesti saatnud saatma v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti peremees pere_mees s sg.nom. eesti mitte mitte adv eesti kodus kodu s sg.in. eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk ega ega konj eesti kennigi eesti temal tema pron sg.ad. eesti ka ka adv eesti tööd töö s sg.part. eesti annud andma v nud. eesti ja ja konj eesti nüüd nüüd adv eesti enam enam adv eesti midagi miski pron sg.part. eesti see see pron sg.nom. eesti vastamine vastamine s sg.nom. eesti temale tema pron sg.all. eesti ei ei modadv eesti puuduvad puuduma v pers.ind.pr.pl.3.neg. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti J. J. lüh. eesti Purga Purga s_nimi sg.nom. eesti seda see pron sg.part. eesti ise ise adv eesti tasuda tasuma v inf. eesti ja ja konj eesti õiendada õiendama v inf. eesti võivad võima v pers.ind.pr.pl.3. eesti . kirjavahemärk
Tõnis Tõnis s_nimi sg.nom. eesti Mägi Mägi s_nimi sg.nom. eesti seletas seletama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti pääle pea s sg.all. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti kedagi keegi pron sg.part. eesti poisi poiss s sg.gen. eesti J. J. lüh. eesti Tõhu Tõhu s_nimi sg.nom. eesti juurest juurest adp eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti näinud nägema v nud. eesti enese ise pron sg.gen. eesti juure juur s sg.gen. eesti päevi päev s pl.part. eesti tegema tegema v sup. eesti tulevad tulema v pers.ind.pr.pl.3. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti J. J. lüh. eesti Tõhk Tõhk s_nimi sg.nom. eesti aga aga konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti sulast sula s sg.el. eesti teenistusest teenistus s sg.el. eesti ära ära v eesti petnud petma v nud.neg. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti selle see pron sg.gen. eesti pärast pärast adp eesti J. J. lüh. eesti Tõhu Tõhu s_nimi sg.nom. eesti lubamise lubamine s sg.gen. eesti pääle pea s sg.all. eesti seda see pron sg.part. eesti tasumist tasumine s sg.part. eesti ainult ainult adv eesti tema tema pron sg.gen. eesti käest käest adp eesti nõuab nõudma v pers.ind.pr.sg.3. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti seda see pron sg.part. eesti maha maha adv eesti tegemist tegemine s sg.part. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Pallo Pallo s_nimi sg.nom. eesti ka ka adv eesti kuulnud kuulma v nud. eesti olevad olev adj pl.nom. eesti . kirjavahemärk
Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Pallo Pallo s_nimi sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti pääle pea s sg.all. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Jaak Jaak s_nimi sg.nom. eesti Tõhk Tõhk s_nimi sg.nom. eesti seda see pron sg.part. eesti 20 20 number rubla rubla s sg.part. eesti J. J. lüh. eesti Purga Purga s_nimi sg.nom. eesti raha raha s sg.gen. eesti ise ise pron sg.nom. eesti kindlaste eesti maksa maksma v pers.imp.pr.sg.2. eesti ja ja konj eesti need see pron pl.nom. eesti J. J. lüh. eesti Purga Purga s_nimi sg.nom. eesti puudus puuduma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti jäänud jääma v nud. eesti teenistuse teenistus s sg.gen. eesti päevad päev s pl.nom. eesti ära ära v eesti teha tegema v inf.neg. eesti lubanud lubama v nud. eesti . kirjavahemärk
Kui kui konj eesti kaebatu kaevama v tud. eesti enese ise pron sg.gen. eesti üles üles adv eesti andmise andmine s sg.gen. eesti ja ja konj eesti ka ka adv eesti tunnistuse tunnistus s sg.gen. eesti läbi läbi adp eesti välja välja adv eesti tuli tulema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti neid see pron pl.part. eesti nõudmise nõudmine s sg.gen. eesti keik kõik pron pl.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti pääle pea s sg.all. eesti täita täitma v inf. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti võtnud võtma v nud. eesti , kirjavahemärk pidi pidama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti poolt poolt adp eesti selle see pron sg.gen. eesti põhja põhi s sg.gen. eesti peale peale adp eesti mõistetama mõistma v eesti : kirjavahemärk """" kirjavahemärk et et konj eesti Jaak Jaak s_nimi sg.nom. eesti Tõhk Tõhk s_nimi sg.nom. eesti need see pron pl.nom. eesti nõuetavad nõue_tava s pl.nom. eesti 20 20 number rubla rubla s sg.part. eesti raha raha s sg.part. eesti ja ja konj eesti ka ka adv eesti iga iga pron sg.gen. eesti puuduva puuduv adj sg.gen. eesti teenistuse teenistus s sg.gen. eesti päeva päev s sg.gen. eesti eest eest adp eesti 25 25 number kop kop lüh. eesti teeb tegema v pers.ind.pr.sg.3. eesti 12 12 number rubla rubla s sg.part. eesti 50 50 number kop kop lüh. eesti välja välja adv eesti kaebajal kaebaja s sg.ad. eesti Tõnis Tõnis s_nimi sg.nom. eesti Mägil Mägi s_nimi sg.ad. eesti 4 4 number nädali eesti aia aed s sg.gen. eesti sees sees adp eesti sest sest konj eesti otsuse otsus s sg.gen. eesti andmisest andmine s sg.el. eesti arvata arvama v inf. eesti ära ära v eesti maksaks maksma v pers.knd.pr.neg. eesti ".""" kirjavahemärk
See see pron sg.nom. eesti otsus otsus s sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiatel käija s pl.ad. eesti kohe kohe adv eesti kuulutud kuuluma v tud. eesti ja ja konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Jaak Jaak s_nimi sg.nom. eesti Tõhk Tõhk s_nimi sg.nom. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti selle see pron sg.gen. eesti otsusega otsus s sg.kom. eesti rahul rahul adv eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti ja ja konj eesti suuremad suurem adj pl.nom. eesti kohut kohus s sg.part. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti käia käima v inf. eesti . kirjavahemärk
Et et konj eesti see see pron sg.nom. eesti asi asi s sg.nom. eesti suurema suurem adj sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käimise käimine s sg.gen. eesti väärt väärt adj eesti , kirjavahemärk sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti mõistetud mõistma v tud. eesti : kirjavahemärk """" kirjavahemärk Jaak Jaak s_nimi sg.nom. eesti Tõhul Tõhul s_nimi sg.nom. eesti appelatsiooni apellatsioon s sg.part. eesti anda andma v inf. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti eel eel adp eesti seisvad seisev adj pl.nom. eesti asja asi s sg.part. eesti , kirjavahemärk nenda nõnda adv eesti kui kui konj eesti sündinud sündima v nud. eesti , kirjavahemärk kirja kiri s sg.ill. eesti panna panema v inf. eesti . kirjavahemärk

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus


text:
Maksehäire - juristaitab.ee
Liitunud: 24 Mai 2017, 18:50
24 Mai 2017, 19:12
Võtsin aastal 2010, 1000 krooni laenu kiirlaenu pakkujalt. Paar aastat ei tasunud majanduslike raskuste tõttu. Laenu põhisumma on tänaseks ammu tasutud. Maksehäireregistris on üleval peaaegu 4000 eurone võlgnevus. Selle aja jooksul on laenuandja pidevalt saatnud hoiatuskirju, seni pole nad kohtutäituri poole pöördunud, möödas on 7 aastat. Probleem on selles,et ma ei saa kuidagi nendega kontakti ei telefoni ega kirja teel-keegi ei vasta. Palusin kirjalikult selgitada Minilaen OÜ-l, kuidas 1000 kroonisest võlast on tekkinud 4000 eurone võlg. Vastuseks tuli vigases eesti keeles kiri, et kompromissid pole võimalikud-tasuda tuleb kogu 4000 euro suurune võlgnevus. Sooviksin, et maksehäireregistrist eemaldataks see võlgnevus, kas on kasu, kui esitada neile kirjalik vaie? Olen tasunud 1000 krooni ehk siis põhisumma laenust, kas peaksin lisaks maksma samas summas intresse?
Kogu nõude suuruse hindamisel on oluline teada krediidilepingus kokku lepitud tingimusi. Nõue koosneb tõenäoliselt laenusummast ja laenuintressidest, mille suurus on kokku lepitud lepingus ning viivisintressist. VÕS 22. peatükk käsitleb laenulepingut ja sellest tulenevaid õigusi ning kohustusi. Kuna Teie võlausaldaja tegutses ilmselt majandus- ja kutsetegevuse raames, on tegemist tarbijakrediidiga.
Kui laenuintressi määr ei ole lepingus kokku lepitud, eeldatakse, et selleks on harilik määr, mis on tavaline sama liiki laenude puhul ajal ja kohas, millal ja kus laen saadi, hariliku määra puudumisel aga käesoleva seaduse §-s 94 sätestatud määr (Kui kohustuselt tuleb vastavalt seadusele või lepingule tasuda intressi, on intressimääraks poolaasta kaupa Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatav viimane intressimäär enne iga aasta 1. jaanuari ja 1. juulit, kui seaduses või lepinguga ei ole ette nähtud teisiti.). TsÜS § 86 lg 3 Tarbijakrediidilepingute puhul eeldatakse, et pooltele tulenevate vastastikuste kohustuste väärtus on heade kommete vastaselt tasakaalust väljas muu hulgas, kui tarbija poolt tasumisele kuuluva krediidi kulukuse määr ületab krediidi andmise ajal Eesti Panga viimati avaldatud keskmist krediidiasutuste poolt eraisikutele antud tarbimislaenude kulukuse määra enam kui kolm korda. Käesolevas lõikes nimetatud krediidi kulukuse määra igakuise avaldamise korraldab Eesti Pank oma veebilehel. Kui tehing on heade kommete vastase intressi tasumise kohustuse tõttu tühine, siis on intressi või muud sellesarnast laenu kasutamise ajast sõltuvat tasu maksma kohustatud poolel õigus tühise tehingu järgi saadu tagastada selleks tähtpäevaks, milleks ta pidi laenu tervikuna tagasi maksma tühise tehingu järgi. Sellisel juhul tuleb laenu kasutamise aja eest maksta intressi võlaõigusseaduse § 94 lõikes 1 sätestatud suuruses.
Tarbijalt ei või võlgnetavate maksete tasumisega viivitamisel nõuda käesoleva seaduse § 113 lõikes 1 sätestatud viivise määrast kõrgemat viivist, mis on Rahalise kohustuse täitmisega viivitamise korral võib võlausaldaja nõuda võlgnikult viivitusintressi (viivis), arvates kohustuse sissenõutavaks muutumisest kuni kohase täitmiseni. Viivise määraks loetakse käesoleva seaduse §-s 94 sätestatud intressimäär, millele lisandub seitse protsenti aastas. Kui lepinguga on ette nähtud kõrgem intressimäär, kui käesoleva seaduse §-s 94, loetakse viivise määraks lepinguga ettenähtud intressimäär, millele lisandub seitse protsenti aastas. Viivise maksmiseks kohustatud isik võib nõuda selle vähendamist vastavalt käesoleva seaduse §-s 162 sätestatule. Kui tasumisele kuuluv leppetrahv on ebamõistlikult suur, võib kohus seda leppetrahvi maksmiseks kohustatud lepingupoole nõudmisel vähendada mõistliku suuruseni, arvestades eelkõige kohustuse täitmise ulatust tema poolt, teise lepingupoole õigustatud huvi ja lepingupoolte majanduslikku seisundit. 10. mail 2016 a. väljendas Riigikohtu tsiviilkolleegium kohtuasjas nr 3-2-1-25-16 esmakordselt seisukohta mõistliku viivisemäära ulatuse osas ning nägi ebamõistliku viivisemäära õigusliku tagajärjena ette vastava tingimuse tühisuse. Riigikohus leidis, et kuigi viivise mõistlik määr tuleb sisustada iga konkreetse asja asjaoludest lähtuvalt, tuleb siiski eelduslikult hinnata tühiseks vähemalt selline tarbijaga sõlmitud viivisekokkulepe, kus kokkulepitud viivisemäär ületab kolmekordset seadusjärgset viivisemäära. Kohus võib seejuures hinnata nii viivise määra mõistlikkust kui ka viivisenõude kogusuurust. Väljakujunenud põhimõtte kohaselt ei mõista kohtud üldjuhul viivist välja suuremas ulatuses, kui on põhinõue.
Kui tarbija on teinud krediidilepingu alusel makse, millest ei piisa kõigi sissenõutavaks muutunud kohustuste täitmiseks, arvestatakse makse:
1) esimeses järjekorras võla sissenõudmiseks tehtud kulude katteks;
2) teises järjekorras võlgnetava põhisumma katteks;
3) kolmandas järjekorras intressi katteks;
4) neljandas järjekorras muude kohustuste katteks
Olukorrale täpsema hinnangu andmisel ja inkassofirmaga suhtlemisel saame abiks olla, kui võtate ühendust juristaitab.ee veebilehel toodud viisil ja lepite kokku kohtumise juristiga, kes aitab Teil probleemi lahendada.

matches:
§ 86
§ 94
§ 113
kohus
Riigikohus
Kohus


Charlton T. Lewis, Charles Short, A Latin Dictionary, S , staphylōma , stătŭārĭus
stătŭārĭus , a, um, adj. id.,
I.of or belonging to statues (post-Aug.): “ars,” the art of making statues, statuary, Plin. 34, 7, 16, § 33; 36, 5, 4, § 37: “temperatura (aeris),” id. 34, 9, 20, § 97.—As substt.
1. stătŭ-ārĭa , ae, f., the art of statuary, Plin. 35, 12, 45, § 156; 36, 5, 4, § 15 (= ars fingendi). —
2. stătŭārĭus , ii, m., a maker of statues, a statuary (syn. sculptor), Quint. 2, 21, 1; Sen. Ep. 88, 15; Plin. 35, 8, 34, § 54.


Video mängud, filmid ja konsooli - Konsoolid - DoDo.ee - Meiega on mugavam!
Näitab 42 kuulutust 42-st
Xbox 360 kõvakettaga 20gb heas töökorras koos kahe puldiga, 27 mängu, k.a. Guitar Hero komplekt koos 1 kitarri, mikrofoni ja trummidega (trummipulga otsad natuke katkised; ja kaks väikest trummiplaatide kinnitust on puudu), samuti uDraw Game Tablet + mäng; ja Dancing Stage Unvierse + tansimismatt. Kontakt: dianakarner1@gmail.com
300 € Tõrva
PS4 Black Console Brand New Suletud Sony Playstation 4.
PS4 Black Console Brand New Suletud Sony Playstation 4. kasutusjuhend: Brand Sony Mudel Playstation 4 ühendust meie müügiesindaja rohkem infot: skype: unbeatable.sales1 gmail: unbetableeletronics@gmail.com
Xbox 360 RGH, Freeboot, Flash, Modimine, Modifitseerimine, Reset glitch
Microsoft Xbox 360 Kõik Xbox 360 konsoolid tehtavad! Originaal fw ja key saab klient e-mailiga endale. Hind al 35€ Reset Glitch al. 75€ xk3y – 110€ (koos installiga) Dualboot al. 45€ Küsi lisa! Email/MSN – Jack@xbox.ee WEB: Http://Flash.xbox.ee/ Tel: +372 532 42 062
Sony PS4 500GB konsool koos 2 kontroller
Sony PS4 500GB konsool koos 2 kontroller täielikku lisavarustust (Skype: authentic.stuffz)
PSP-1004 flash 8 gb
flash card 8gb ja laadija
Xbox 360 прошитый, Kineckt, белый джойстик + fifa
Все в отличном состоянии и работает отлично. Xbox был куплен 2,5 года назад, Kineckt 1,5. Сначала пользовался около часу в день, но через месяц надоело, последние два года пользовался 2 раза в месяц (иногда реже). Продаю так как пользуюсь редко.
165 € Muu
Ps vita 3g (богатый комплект)
в комплект входит сама приставка с 3g ....дополнительно к ней : 1)переносной оригинальный аккумулятор от сони 2) оригинальные наушники специально для ps vita 3) оригинальный чехол ( я его использую для переноски проводов/ доп аккумулятора/ наушников) 4) чехол ( клатч ) черно синий. 5) игры все на фото
продается ps4 500gb ростест в отличном состоянии. можно проверить.
455 € Tallinn
Sony playstation 4 500gb + игры
Продаю Sony ps4 500 gb , как новая, отличное состояние , все работает. Полный комплект с коробкой , все провода, геймпад + отдам диски с играми. Все можно будет проверить. Звоните в любое время. За дополнительную плату отдам второй джойстик.
Uhiuus Sony PlayStation 4, 500GB täiesti uued ja pitseeritud, kaasas garantii ja vastuvõtmise (arve) täieliku komplektid Boonus: 5 tasuta mängu ja ühe ekstra kaugjuhtimispuldi jaoks PS4 skype-- itronicsstore Email--itronicstores@gmail.com
Sony PlayStation 4 500GB (koos mängud) uued
Uus Sony PlayStation 4 500GB + 4 mängu kaasa latvorm: Sony Playstation 4 Kirjeldus müüa Sony PlayStation 4 500GB uhiuus ja suletud, kaasas garantii ja vastuvõtmise (arve) täis komplekt sees Boonus: 4 tasuta mängu ja 1 extra PS4 traadita kontroller Hind €350 (ostuarve) Whatsappt: +447509753266 Email: deejastore@gmail.com Skype: deejastore
Uus Sony PlayStation 4 500GB
Pakume Uus Sony PlayStation 4 500GB koos ostutšekk, Kaasas täielik tarvikud ja 12 kuu Sony Garantii. Praegune pakkumisi: Osta 2x Playstation 4 ja saada tasuta Extra kontroller ja 2x tasuta mängud. Võtke meiega otse päringuid
PSP street, kasutatud + 1 mäng
322 € Tallinn
Sony PlayStation 4 500GB Mängukonsool
Arendaja:	Sony Tootja:	Sony Computer Entertainment Tooteperekond:	PlayStation Tüüp:	Video game console Põlvkond:	Kaheksas generatsioon Garantii: 24 kuud -	- Meedia:	Blu-ray Disc, DVD Protsessor:	AMD "Jaguar" 8-tuumaline AMD 2,75 GHz, x86 Salvestusmaht:	Kõvaketas, suurus(ed) ei ole teada Mälu:	8 GB GDDR5 (unified) Graafika:	Custom AMD Radeon GPU Sisend:	PlayStation 4 Eye Kontrollseadmed: DualShock 4, PlayStation Move, PlayStation Vita Ühenduvus:	802.11 b/g/n Wireless, Bluetooth 2.1, USB 3.0, Ethernet 10/100/1000 Veebiteenused:	PlayStation Network Ühilduvus varasemate versioonidega:	Ei Skype: mobilechiefltd
PlayStation 3 12gb Super Slim, 2 Mängud
Консоль, геймпад дуалшок 3, кабели зарядки, питания, HDMI. 2 игры на дисках.
Xbox mäng. Assassins Creed Anthology
X BOX mäng. Assassins Creed Anthology heas korras.
150 € Haapsalu
Müüa vähe kasutatud xbox 360! Kaasa laadija,juhtmed,mängud ja konsool!
Sony playstation 3 ja 5 mängu
Müüa mõni kuu kasutatud playstation 3! Kaasa saab ka veel 5mängu! Täiesti töökorras! Puhas ja korralik
PS3 Slim 160GB, konsool on heas korras!
250 € Jõhvi
Xbox 360 s 250 gb kinect korras
Xbox 360 320gb + mängud
435 € Tallinn
XBOX ONE 500GB UUS!
155 € Narva
PLAYSTATION 3 SLIM 160GB Heas korras. Komplektis on 2 pulti ja vajalikud juhtmed. Annan tasuta ka 5 mängud.


RT I, 03.07.2017, 3
22.06.2017 otsus nr 137
„1) strateegilisele planeerimisdokumendile, mille ainus eesmärk on riigi julgeoleku tagamine või hädaolukorra lahendamine;ˮ;
2) paragrahvis 24 asendatakse tekstiosa „§ 151 lõigetes 2, 4 ja 5ˮ tekstiosaga „§ 151 lõigetes 2, 4, 5 ja 7ˮ ning paragrahvi täiendatakse pärast tekstiosa „§ 18 lõigetes 2 ja 4,ˮ tekstiosaga „§ 201 lõikes 2,ˮ;
3) paragrahvi 3 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõigetega 2–4 järgmises sõnastuses:
„(2) Kui kavandatava tegevuse ainus eesmärk on riigi julgeoleku tagamine või hädaolukorra lahendamine, võib keskkonnamõju jätta hindamata, kui hindamine võib nimetatud eesmärkide saavutamist kahjustada, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud juhul.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud keskkonnamõju hindamata jätmise otsustab Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul.ˮ;
4) paragrahvi 31 tekst loetakse lõikeks 1 ja seda täiendatakse pärast sõna „kaasnevaˮ sõnaga „oluliseˮ ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Keskkonnamõju hindamisel tuvastatakse kavandatava tegevuse otsene ja kaudne oluline keskkonnamõju keskkonnaelementidele, nagu maa, pinnas, vesi, välisõhk, kliima, maastik ja looduslik mitmekesisus, elanikkonnale, inimese tervisele, heaolule ja varale, kultuuripärandile ja kaitstavatele loodusobjektidele ning nende omavahelistele seostele, samuti võimaliku suurõnnetuse või katastroofiga kaasnev oluline keskkonnamõju, ning kirjeldatakse ja hinnatakse neid.ˮ;
5) seadust täiendatakse §-dega 32 ja 33 järgmises sõnastuses:
„§ 32. Keskkonnamõju hindamise menetlus
(2) Keskkonnameetmed, sealhulgas keskkonnaseirega jälgitavate näitajate liik ja seire kestus, peavad olema proportsionaalsed kavandatava tegevuse iseloomu, asukoha ja mahuga ning eeldatavalt avalduva keskkonnamõjuga. Keskkonnaseire määramisel ja tegemisel arvestatakse olemasoleva keskkonnaseirega.ˮ;
6) paragrahvi 6 lõige 22 tunnistatakse kehtetuks ning paragrahvi täiendatakse lõigetega 23 ja 24 järgmises sõnastuses:
„(23) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 21 sätestatud eelhinnangu võib jätta andmata, kui kavandatud tegevus jääb väljapoole lõike 21 reguleerimisala ja lõike 4 alusel kehtestatud määruse reguleerimisala.
(24) Käesoleva paragrahvi lõike 23 kohaldamisel on otsustaja kohustatud andma eelhinnangu, kui tegevusloa taotluse menetlemise aja jooksul ilmnevad täiendavad asjaolud, mis toovad kaasa eelhinnangu andmise kohustuse vastavalt lõigetele 2 ja 21.ˮ;
7) paragrahvi 6 lõiked 3 ja 31 tunnistatakse kehtetuks;
8) seadust täiendatakse §-ga 61 järgmises sõnastuses:
„§ 61. Eelhinnang
(5) Käesoleva seaduse § 6 lõigetes 2 ja 21 nimetatud eelhinnangu sisu täpsustatud nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.ˮ;
9) paragrahvi 7 punkti 1 täiendatakse enne sõna „ehituslubaˮ sõnaga „projekteerimistingimused,ˮ;
„(2) Kui otsustaja on ka arendaja, ei tohi otsustaja ülesandeid täitev ametnik samal ajal täita arendaja ülesandeid.ˮ;
11) paragrahvi 11 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Otsustaja vaatab tegevusloa taotluse läbi ning teeb otsuse keskkonnamõju hindamise algatamise või algatamata jätmise kohta käesoleva seaduse § 6 lõikes 1 nimetatud tegevuse korral õigusaktis sätestatud tegevusloa taotluse menetlemise aja jooksul ning § 6 lõikes 2 nimetatud valdkondade tegevuse ja lõikes 21 viidatud tegevuse korral õigusaktis sätestatud tegevusloa taotluse menetlemise aja jooksul, kuid hiljemalt 90. päeval pärast § 61 lõikes 1 loetletud teabe saamist.ˮ;
12) paragrahvi 11 lõikest 21 jäetakse välja sõnad „eelhindamise teostamiseksˮ ja lõiget täiendatakse pärast sõna „võrraˮ sõnadega „, teavitades arendajat sellest kirjalikultˮ;
13) paragrahvi 11 täiendatakse lõigetega 22–24 järgmises sõnastuses:
„(22) Enne käesoleva seaduse § 6 lõikes 2 nimetatud valdkondade tegevuse ja lõikes 21 viidatud tegevuse keskkonnamõju hindamise vajalikkuse üle otsustamist peab otsustaja küsima seisukohta kõigilt asjaomastelt asutustelt, esitades neile seisukoha võtmiseks eelhinnangu ning keskkonnamõju hindamise algatamise või algatamata jätmise otsuse eelnõu.
(24) Kui kavandatavaks tegevuseks väljastatud tegevusloa taotluse menetluses on otsustaja käesoleva paragrahvi lõike 23 alusel jätnud keskkonnamõju hindamise algatamata, võib ta samaks tegevuseks vajaliku muu tegevusloa taotluse menetluses jätta keskkonnamõju hindamise algatamata samal alusel, juhul kui asjaolud ei ole olulisel määral muutunud.ˮ;
14) paragrahvi 11 lõikes 4 asendatakse sõnad „eelhindamise tulemused kõikide käesoleva seaduse § 6 lõikes 3 loetletud kriteeriumide ulatusesˮ sõnaga „eelhinnangˮ;
15) paragrahvi 11 lõikes 6 asendatakse sõnad „käesoleva seaduse § 6 lõikes 3 esitatud kriteeriumidele tugineva hinnangu tulemusenaˮ sõnaga „eelhinnangustˮ;
16) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 81 järgmises sõnastuses:
„(81) Keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsus peab muu hulgas sisaldama asjakohaseid käesoleva seaduse § 61 lõike 1 punkti 6 alusel esitatud kavandatava tegevuse erisusi või keskkonnameetmeid muidu ilmneda võiva olulise ebasoodsa keskkonnamõju vältimiseks või ennetamiseks.ˮ;
17) paragrahvi 12 lõikes 2 asendatakse sõna „Ehitusloaˮ sõnadega „Projekteerimistingimuste, ehitusloaˮ;
18) paragrahvi 13 täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
„10) tegevusloa taotluse koopia.ˮ;
19) paragrahvi 15 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõnad „muu hulgas käesoleva seaduse § 20 lõikes 1 nimetatuleˮ sõnadega „muu hulgas käesoleva seaduse §-s 20 ja selle alusel kehtestatud nõueteleˮ;
20) paragrahvi 151 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Otsustaja kontrollib parandatud ja täiendatud keskkonnamõju hindamise programmi, sealhulgas asjaomaste asutuste seisukohtade arvestamist või arvestamata jätmist, 14 päeva jooksul nimetatud programmi saamisest arvates ja kaasab vajaduse korral menetlusse asjaomase asutuse, kelle seisukohta ei ole arvestatud.ˮ;
21) paragrahvi 16 lõigete 2 ja 3 sissejuhatavas lauseosas asendatakse sõnad „programmi saamisestˮ sõnadega „käesoleva seaduse § 151 lõike 7 kohase kontrolli tulemuste selgumisestˮ;
22) paragrahvi 16 lõike 4 punkti 3 täiendatakse pärast sõna „kohtaˮ sõnadega „, sealhulgas veebilehe aadressi, kus dokumendid on kättesaadavadˮ;
23) paragrahvi 16 lõiget 6 täiendatakse pärast sõna „omaˮ sõnadega „või muulˮ;
„(1) Lähtudes nõuetele vastavaks tunnistatud keskkonnamõju hindamise programmist, koostab juhtekspert või eksperdirühm koostöös arendajaga keskkonnamõju hindamise aruande, mis sisaldab kavandatava tegevuse ja selle reaalsete alternatiivsete võimaluste kirjeldust ja võrdlust, eeldatavalt oluliselt mõjutatava keskkonna kirjeldust ning eeldatavalt kaasneva olulise keskkonnamõju ja keskkonnameetmete kirjeldust.ˮ;
25) paragrahvi 20 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Keskkonnamõju hindamise aruande sisule esitatavad täpsustatud nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.ˮ;
26) paragrahvi 20 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna „hindamismetoodikatˮ sõnadega „ning varasemate asjakohaste hindamiste tulemusiˮ;
27) paragrahvi 201 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Otsustaja kontrollib 21 päeva jooksul keskkonnamõju hindamise aruande saamisest arvates aruande vastavust käesoleva seaduse §-s 20 ja selle alusel kehtestatud nõuetele, aruande asjakohasust ja piisavust ning asjaomaste asutuste seisukohtade arvestamist või arvestamata jätmist.ˮ;
28) paragrahvis 21 asendatakse arv „21ˮ arvuga „30ˮ;
29) paragrahvi 22 lõike 3 teises lauses asendatakse tekstiosa „§ 20 lõike 1ˮ tekstiosaga „§-s 20 ja selle alusel kehtestatudˮ;
30) paragrahvi 22 lõike 5 punktis 2 asendatakse tekstiosa „§-s 20 sätestatudˮ tekstiosaga „§-s 20 ja selle alusel kehtestatudˮ;
31) paragrahvi 22 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Otsustaja teeb käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel keskkonnamõju hindamise aruande nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse, kus esitatakse muu hulgas keskkonnamõju hindamise aruande lõppjäreldused kavandatava tegevuse elluviimisega eeldatavalt kaasneva olulise keskkonnamõju kohta.ˮ;
32) paragrahvi 22 lõike 8 punktis 3 asendatakse tekstiosa „lõikes 5ˮ tekstiosaga „lõikes 6ˮ;
33) paragrahvi 22 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(9) Kui otsustaja tuvastab, et keskkonnamõju hindamise aruanne ei vasta käesoleva paragrahvi lõike 5 kohaselt kontrollitavatele nõuetele, tuleb arendajal esitada otsustajale täiendatud aruanne nõuetele vastavuse kontrollimiseks.ˮ;
34) paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 10 järgmises sõnastuses:
„(10) Põhjendatud juhul võib otsustaja nõuda keskkonnamõju hindamise aruande täiendamist lisateabega, mida ei ole nõutud käesoleva seaduse § 18 lõike 3 kohaselt nõuetele vastavaks tunnistatud keskkonnamõju hindamise programmis.ˮ;
35) paragrahvi 24 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Otsustaja peab tegevusloa andmise või sellest keeldumise otsuse tegemisel hindama keskkonnamõju hindamise aruande asjakohasust ning arvestama keskkonnamõju hindamise tulemusi ja aruandes sisalduvaid keskkonnameetmeid.ˮ;
36) paragrahvi 24 täiendatakse lõigetega 11–15 järgmises sõnastuses:
„(11) Kui otsustaja tuvastab käesoleva paragrahvi lõike 1 kohase hindamise tulemusel, et keskkonnamõju hindamise aruanne ei ole asjakohane tegevusloa andmiseks, on otsustajal põhjendatud juhul õigus nõuda arendajalt täiendavat eksperdihinnangut, mis lisatakse keskkonnamõju hindamise aruandele.
(15) Tegevusloa andmise otsus peab sisaldama keskkonnamõju hindamise aruande lõppjäreldusi ja keskkonnameetmeid ning asjakohasel juhul käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatud eksperdihinnangut.ˮ;
37) paragrahvi 24 lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõnad „ebasoodsa keskkonnamõju vältimise või vähendamise meetmeidˮ sõnaga „keskkonnameetmeidˮ;
38) paragrahvi 24 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Otsustaja teavitab tegevusloa andmisest või andmata jätmisest menetlusosalisi, sealhulgas asjaomaseid asutusi, ja avalikkust ning teeb neile kättesaadavaks järgmise teabe:
3) ülevaade avalikkuse kaasamise kohta, sealhulgas selgitus, kuidas on avalikkuse ning asjakohasel juhul piiriülese keskkonnamõju hindamise menetluses osalenud mõjutatud riigi seisukohti otsuse tegemisel arvestatud.ˮ;
39) paragrahvide 26–28 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „§-s 3ˮ tekstiosaga „§ 3 lõikes 1ˮ;
40) paragrahvi 30 lõikes 6 asendatakse sõnad „selle leevendamise või vältimise meetmeteˮ sõnadega „võetavate keskkonnameetmeteˮ;
41) paragrahvi 56 lõige 8 tunnistatakse kehtetuks;
42) paragrahvi 56 lõike 9 viimane lause tunnistatakse kehtetuks;
43) paragrahvi 56 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
„(11) Tegevusloa taotlusele, milles nimetatud tegevusele on algatatud keskkonnamõju hindamine enne käesoleva sätte jõustumist, kohaldatakse keskkonnamõju hindamise algatamise ajal kehtinud keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse redaktsiooni.
(12) Enne käesoleva sätte jõustumist esitatud tegevusloa taotlusele, mille keskkonnamõju hindamise algatamise või algatamata jätmise üle ei ole otsustatud, kohaldatakse tegevusloa taotluse esitamise ajal kehtinud keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse redaktsiooni.ˮ;
44) normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1 Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitsest (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50), viimati muudetud direktiiviga 2013/17/EL (ELT L 158, 10.06.2013, lk 193–229);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/52/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 124, 25.04.2014, lk 1–18).ˮ.


Eesti lipu seadus – Riigi Teataja
Eesti lipu seadus (lühend - ELS)
Eesti lipu seadus - sisukord
§ 1 Eesti lipp
§ 2 Eesti lipu kirjeldus
§ 3 Eesti lipu heiskamine Pika Hermanni torni
§ 4 Eesti lipu heiskamise ja kasutamise õigus
§ 5 Eesti lipu heiskamine alaliselt
§ 6 Lipupäevad
§ 7 Lipu heiskamise ja langetamise aeg
§ 8 Lipu heiskamise koht
§ 9 Nõuded heisatavale lipule
§ 10 Eesti lipu heiskamine koos teiste lippudega
§ 11 Eesti lipu ja Euroopa Liidu lipu heiskamine
§ 12 Lipu heiskamine leinalipuna
§ 13 Eesti lipu paigutamine ametiisiku liiklusvahendile
§ 14 Eesti lipu heiskamine ja kasutamine laeval
§ 15 Eesti lipu ja selle värvikombinatsiooni kasutamine
§ 16 Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipu hävitamine
§ 17 Vabariigi Presidendi lipp
§ 18 Erimärgiga Eesti lipp
§ 19 Eesti mereväe lipp
§ 25 Riigilipu seaduse kehtetuks tunnistamine
(2) Eesti lipu heiskamisel Pika Hermanni torni kasutatakse muusikalise signatuurina Eesti Vabariigi hümni algusfraase ning langetamisel laulu «Mu isamaa armas» algusfraase.
(1) Eesti lippu ei langetata Riigikogu, Vabariigi Valitsuse, Riigikohtu, kohtu, Riigikontrolli, Õiguskantsleri, ministeeriumi, Eesti Panga, maavalitsuse, valla- ja linnavolikogu ning valla- ja linnavalitsuse hoonel ja piiripunktis.
1) 3. jaanuar – Vabadussõjas võidelnute mälestuspäev;
2) 2. veebruar – Tartu rahulepingu aastapäev;
3) 24. veebruar – iseseisvuspäev, Eesti Vabariigi aastapäev;
4) 14. märts – emakeelepäev;
5) maikuu teine pühapäev – emadepäev;
6) 9. mai – Euroopa päev;
7) 4. juuni – Eesti lipu päev;
8) 14. juuni – leinapäev (lipp heisatakse leinalipuna);
9) 23. juuni – võidupüha;
10) 24. juuni – jaanipäev;
11) 20. august – taasiseseisvumispäev;
12) 1. september – teadmistepäev;
13) novembrikuu teine pühapäev – isadepäev;
(3) Teiste riikide lipud paigutatakse Eesti lipu järel prantsuskeelsete riiginimede tähestikulises järjekorras. Ainult Euroopa Liidu liikmesriikide lippude heiskamisel paigutatakse riigilipud omakeelsete riiginimede tähestikulises järjekorras. Prantsuskeelsete ja Euroopa Liidu omakeelsete riiginimede tähestikuline järjekord avaldatakse riigisekretäri teadaandena Riigi Teataja Lisas.
(5) Sõltuvalt lipurivi asukohast ja lippude arvust võib lõigetes 2–4 ettenähtud lippude järjestust heiskamisel muuta, arvestades, et Eesti lipp oleks auväärsemal kohal.
(1) Riigikogu, Vabariigi Presidendi, Vabariigi Valitsuse, Riigikohtu, Riigikontrolli, õiguskantsleri, ministeeriumi, Eesti Panga, Kaitseväe Peastaabi, maavalitsuse, valla- ja linnavolikogu ning valla- ja linnavalitsuse hoonele või hoone juures asuvatesse lipumastidesse heisatakse koos Eesti lipuga Euroopa Liidu lipp Euroopa päeval ja Euroopa Parlamendi valimise päeval.
(2) Vabariigi Valitsus määrab piiripunktid, kus koos Eesti lipuga heisatakse alaliselt Euroopa Liidu lipp .
(3) Eesti välisesinduse hoonel Euroopa Liidu lipu heiskamise kohta annab juhised välisminister. Euroopa Liidu lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga.
(1) Erimärgiga Eesti lippu on õigus kasutada kaitseministril, piirivalve-, tolli- ja postiasutusel.
(2) Erimärgiga Eesti lipu kirjeldus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega .
(2) Eesti mereväe lipu kirjeldus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega .
§ 20–24. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§ 25. Riigilipu seaduse kehtetuks tunnistamine
Riigilipu seadus tunnistatakse kehtetuks.
Eesti lipu seaduse juurde
Vabariigi Presidendi lipp
Eemaldatud riigivapi seaduse lisad 1-6. Alus: „Riigi Teataja seadus“ § 10 lõige 4.


text:
3-1-1-34-08 Riigikohus 20.06.2008
KarS § 57 lg 1 p 8
Hädakaitseseisundi tuvastamisel tuleb kontrollida ka kaitsetegevuse vastavust KarS § 28 nõuetele, sealhulgas, kas ei ole tegemist hädakaitse piiride ületamisega KarS § 28 lg 2 mõttes. Kaitsetegevus seisneb ründaja õigushüve kahjustamises ründe tõrjumiseks. Kaitsetegevuseks valitud vahend peab olema sobiv ründe lõpetamiseks ehk ründe lõplikuks tõrjumiseks. Kui kaitsjal on kaitse teostamisel võimalik valida mitme vahendi vahel, peab ta valima nendest säästvaima, s.t vahendi, mis ründajat kõige vähem kahjustab (RKKKo nr 3-1-1-17-04, p 11.1). Seejuures peab kaitsetegevus olema kantud kaitsetahtest. Kaitsja peab aru saama, et ta viibib ja tegutseb kaitseolukorras ja lähtuma sellest oma tegevuses.
Hädakaitseseisundi tuvastamisel tuleb kontrollida ka kaitsetegevuse vastavust KarS § 28 nõuetele, sealhulgas, kas ei ole tegemist hädakaitse piiride ületamisega KarS § 28 lg 2 mõttes. Kaitsetegevus seisneb ründaja õigushüve kahjustamises ründe tõrjumiseks. Kaitsetegevuseks valitud vahend peab olema sobiv ründe lõpetamiseks ehk ründe lõplikuks tõrjumiseks. Kui kaitsjal on kaitse teostamisel võimalik valida mitme vahendi vahel, peab ta valima nendest säästvaima, s.t vahendi, mis ründajat kõige vähem kahjustab (RKKKo 3-1-1-17-04). Hädakaitse piiride ületamisel vastutab isik üksnes vastava karistusseaduse eriosa paragrahvi järgi, hädakaitse paragrahvile üldosas (§ 28) seejuures ei viidata. Eeltoodu ei mõjuta võimalust arvestada karistuse mõistmisel süüteo toimepanemist hädakaitse piiride ületamisel karistust kergendava asjaoluna KarS § 57 lg 1 p 8 alusel.
Karistusseadustiku § 28 lg 1 kohaselt tuleb kõigepealt tuvastada hädakaitseseisundi olemasolu - s.o vahetu või vahetult eesseisev õigusvastane rünne kaitsja või teise isiku õigushüve vastu (RKKKo nr 3-1-1-111-04, p 10 ja nr 3-1-1-17-04, p 9-10).
Vastastikune kaklus, milles kaitsja ja ründaja rollid vahetuvad, välistab üldjuhul hädakaitseseisundi esinemist. Tegemist on teadliku eneseohustamisega, kus mõlemad kakluses osalejad arvestavad ründaja ja kaitsja rolli pideva vahetumisega ning enda tervise kahjustamise võimalusega, mistõttu nende tegevus ei ole käsitatav ründe tõrjumisena. Hädakaitseseisund tekib kakluse puhul vaid siis, kui üks osalejatest muutub võitlusvõimetuks või soovib kaklust lõpetada. Samas tuleb arvestada, et ka õigusvastase ründe tõrjumine võib väliselt jätta mulje vastastikusest löökide vahetamisest ehk tavamõistes kaklusest. Rünne ja sellele vastav kaitsetegevus võivad kesta pikemat aega, arvestades ka kaitsja õigust tegutseda ründe täieliku lõpetamiseni (RKKKo nr 3-1-1-17-04, p 11).
Kontrollides hädakaitseseisundi esinemist tuleb arvestada ka eelnenud sündmuste käiku (vt RKKKo nr 3-1-1-124-01, p 7.2 ja nr 3-1-1-17-04, p 15.1).
Ründe olemasolu ja selle lõpuhetke tuvastamine sõltub faktilistest asjaoludest ja lähtub objektiivse kõrvaltvaataja seisukohalt teo toimepanemise ajal (nn ex ante hindamine). (Vt ka RKKKo nr 3-1-1-17-04, p 10). Ründevahendi üleminek ja ründaja ajutiselt halvenenud olukord (kukkumine) ei tähenda automaatselt ründe lõppu, kui on alust arvata, et ründaja võib oma tegevust siiski jätkata.

matches:
Riigikohus
§ 57
§ 28
§ 28
§ 28
§ 28
§ 57
§ 28


text:
Maksuhaldur ei või reeglina tehingu hinda korrigeerida - Raamatupidaja
Maksuhaldur ei või reeglina tehingu hinda korrigeerida
31. august 2011 08:52
Maksuhaldur peab üldjuhul aktsepteerima tehingu poolte poolt kokkulepitud hinda ning ega või täiendava maksusumma määramiseks tehinguväärtust korrigeerida, selgitab advokaadibüroo Glikman & Partnerid advokaat Siim Mägi.
Ettevõtjad on kauba või teenuse hinna kokkuleppimisel vabad, kui seadus ei sätesta erandina teisiti. Põhiseadusest tuleneb ettevõtlusvabaduse ja privaatautonoomia printsiip, mille kohaselt on ettevõtjal õigus korraldada oma äritegevust omavastutuslikult enesemääramise teel. Maksuhaldur peab maksude kogumisel tagama nende õiguste kaitse ja arvestama, et tal on seaduslikkuse printsiibist tulenevalt volitus teha üksnes seda, mis on sätestatud seaduses.
Nendest põhimõtetest tulenevalt peab maksuhaldur üldjuhul aktsepteerima tehingu poolte poolt kokkulepitud hinda ning ta ei või täiendava maksusumma määramiseks tehinguväärtust korrigeerida. Ka Riigikohus on maksuasjades korduvalt rõhutanud, et müügihind on kahe lepingupoole kokkuleppe küsimus ja see võib olla turuhinnast nii suurem kui väiksem, ning maksuhaldur ei saa sisustada mõistet ettevõtlusega osaliselt soetud kulu selle kaudu, kas kauba või teenuse hind on ebamõistlik, majanduslikult põhjendamatu, möödapääsmatult vajalik vms.
Kõrgem kohus on seonduvalt selgitanud, et vaid seaduses sätestatud juhul on maksuhalduril õigus hinda korrigeerida ja rääkida saab turuhinnast, muudel juhtudel tuleb lähtuda sellest, kas kaup või teenuse ise on ettevõtlusega seotud. Seega maksuhalduril on seoses täiendava maksu määramisega maksubaasi korrigeerimisõigus üksnes juhul, kui täidetud on seaduses sätestatud tingimused. Peamiselt on üheks tingimuseks see, et tehingu pooled on seotud isikud.
Tulumaksuarvestuses on üheks selliseks juhtumiks näiteks siirdehinna maksustamine, mille tingimused sätestab tulumaksuseaduse § 50 lõige 4. Siirdehind on nagu kasumi varjatud jaotamine. Kui äriühingu ja temaga seotud isiku vahelises tehingus kokkulepitud hind on erinev omavahel mitteseotud isikute vahel tehtavate sarnaste tehingute väärtusest ehk turuhinnast, siis võib maksuhaldur tulumaksu määramisel kasutada hinda, mida rakendavad mitteseotud iseseisvad isikud. Maksustatakse summa, mille äriühing oleks tuluna saanud, või summa, mille ta oleks kuluna kandmata jätnud, kui hind oleks vastanud turuväärtusele.
Seega juhul, kui see tingimus ei ole täidetud ehk tegemist on mitteseotud isikutega, siis üldjuhul ei saa näiteks ülemäärast hinnaosa maksustada ettevõtlusega mitteseotud kuluna. Kohtupraktika on kinnitanud, et tulumaksustamine ei tunne ka osalise kingituse mõistet. Veel enam, kõrgem kohus on leidnud, et erandlikel asjaoludel võib ka näiteks laenu andmise ilma intressita lugeda ettevõtlusega seotuks, kui laenuandja saab laenutehingust mõnel muul viisil kasu, näiteks osaledes ühise äriprojekti kasumi jagamises, saades soodustusi vms.
Käibemaksuarvestuses sätestab korrigeerimise tingimused käibemaksuseaduse § 12 lõige 14. Maksuhalduril on õigus määrata kauba või teenuse maksustatavaks väärtuseks turuhind juhul, kui tehingu pooled on omavahel seotud isikud ning ostjal ei ole sisendkäibemaksu täieliku mahaarvamise õigust, kui poolte vahel kokkulepitud hind on turuhinnast väiksem, või müüjal ei ole sisendkäibemaksu täieliku mahaarvamise õigust, kui hind on turuhinnast suurem. Esimesel juhul soovib ostja vähendada oma maksukulu ja teisel juhul soovib müüja saada oma maksustatavale käibele suuremat osakaalu, et rohkem sisendkäibemaksu maha arvata.
Nende tingimuste mõte on see, et kui ostjal on õigus sisendkäibemaks maha arvata, ei annaks käibemaksu korrigeerimine riigile täiendavat maksulaekumist. Riigikohus on selgitanud, et kuigi ettevõtjate vaheline käive maksustatakse, ei teki sellest tegelikult maksukoormust, sest tehing jääb kokkuvõttes maksuvabaks. Kusjuures isegi sõltumata sellest, kas tegemist oli teeseldud või varjatud tehinguga, tekib müüjal maksustatav käive ja sellelt käibemaksu tasumise kohustus ning sellele korrespondeerib ostja õigus sisendkäibemaks maha arvata.
Seega juhul, kui maksuseadustes sätestatud erinormide tingimused ei ole täidetud, siis ei saa maksuhaldur tehinguväärtust korrigeerida. Eeltoodud põhimõtetest ja seaduste süstemaatilis-loogilisest tõlgendusest tulenevalt leidub kaalukaid argumente, et maksuhaldur ei saa erinormi tingimuste mittetäitmisel tehingu poolte poolt kokkulepitud hinna korrigeerimiseks rakendada ka üldnormina kehtestatud maksukorralduse seaduse § 84 järgset majandusliku tõlgendamise reeglit näiteks pelgalt seetõttu, et tehingujärgne hind erineb oluliselt turuhinnast. Vastasel korral kaotaks erinorm oma mõtte ning see tekitaks õigusselgusetust ja õiguskindlusetust.
Kokkuvõttes jääb heas usus loota, et maksuhaldur arvestab seda, et majanduse arenemiseks peab ettevõtjatel olema lubatud teha tehinguid ja võtta ärilisi riske vastavalt oma paremale äranägemisele. Kontekstist väljarebitud objektiivse turuväärtusega võrreldes liiga väike või liiga suur hind võib asjaolusid arvestades pikemas perspektiivis tuua kasu või vältida kahju. Maksuhaldur ei või maksusumma määramiseks suvaliselt sekkuda pooltevahelisse tehingusse ja korrigeerida selle hinda. Maksuhaldur peab reeglina aktsepteerima kokkulepitud hinda.
Lemmi Kann, Siim Mägi
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2011/08/31/maksuhaldur-ei-voi-reeglina-tehingu-hinda-korrigeerida

matches:
Riigikohus
kohus
§ 50
kohus
§ 12
Riigikohus
§ 84


Härjavõitlus tuuleveskitega « Peeter P. Mõtsküla
« valik tehtud
head tasuta asjad »
Härjavõitlus tuuleveskitega
minut.ee andis teada, et filmide eestikeelseid subtiitreid levitanud veebilehel subclub.future.ee leidus täna vaid EAKO sekretäri Kadri Järve allkirjaga nõue SubClub’i õigusvastane tegevus viivitamatult lõpetada.
Kuigi ma olen kaugel sellest, et autorite õiguste rikkumist õigustada või lausa propageerida, tekitab EAKO sarnaste parasiitorganisatsioonide (ei loo nad ju ise mitte mingisugust väärtust, vaid parasiteerivad teiste, loomevõimeliste, isikute seljas) ülbus minus tõsist pahameelt. Seepärast võtan vaevaks mainitud nõuet pisut analüüsida (hüperlingid seadusesätetele on minu lisatud).
Lugupeetud kodulehekülje omanik
Eesti Autoriõiguste Kaitse Organisatsioon on tuvastanud, et Teie poolt hallataval veebileheküljel aadressiga http://subclub.future.ee levitatakse audiovisuaalteoste e filmide subtiitreid.
Vastavalt autoriõiguse seadusele on teose autoril ainuõigus oma teost igal moel kasutada, sh lubada ja keelata teistel isikutel oma teose samaviisilist kasutamist ja saada selle eest tulu (§ 13). Autorile kuulub sh ainuõigus lubada ja keelata teost tõlkida (§ 13 lg 1 p 4) ja levitada (§ 13 lg 1 p 2). Teiste isikute poolt on lubatud teost kasutada ainult autori poolt antud loa alusel (§ 46). Autori varaliste õiguste rikkumine on karistatav karistusseadustiku § 220 järgi. Samuti on kahjukannatanul õigus nõuda varalise ja mittevaralise kahju hüvitamist tsiviilkorras vastavalt võlaõigusseaduse §-le 1043.
Sellega seoses nõuab EAKO Teie poolt hallatavalt veebilehelt http://subclub.future.ee nende osade eemaldamist, kust ebaseaduslikult levitatakse üldsusele autoriõiguse seadusega kaitstud teoseid. Nõude eiramise korral kahe päeva jooksul oleme sunnitud pöörduma internetiteenuse pakkuja poole nimetatud veebilehe sulgemiseks.
Kadri Järv
Eesti Autoriõiguste Kaitse Organisatsioon
Tel.: 681 9140
kadri@eako.ee
KarS § 220 lg 1 näeb teose autori või autoriõigusega kaasnevate õiguste valdaja varaliste õiguste rikkumise eest ette rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistuse. Seega on Eesti Vabariik kvalifitseerinud selle teo teise astme kuriteoks (KarS teise astme kuriteoks). Samas loetakse näiteks sotsiaalse vaenu õhutamist (nt “juudid ahju!” ja “kommunistid ahju!” juhtumid) üldjuhul vaid väärteoks (II astme kuritegu on see vaid raskendavatel asjaoludel). Nagu näha, on autorikaitsjate lobitöö olnud inimõiguslaste omast efektiivsem, ning ei saa välistada, et selle taga on olnud meediatöösturite majandushuvid.
Siit tekib aga esimene probleem. Kuritegude kohtueelset ja kohtulikku menetlust reguleerib Eesti Vabariigis kriminaalmenetluse seadustik, kus on muuhulgas sätestatud riiklikkuse põhimõte — kriminaalmenetlust alustatakse ja toimetatakse Eesti Vabariigi nimel. Seadustiku §16 kohaselt on menetlejad kohus, prokuratuur ja uurimisasutus, kusjuures uurimisasutuste ammendavas loendis EAKO ei sisaldu. Kuriteo asjaolude tuvastamisega tegelevad menetlejad, mitte suvalised joped. Seega — kui EAKO on huvitatud kriminaalmenetluse algatamisest, esitagu prokuratuurile või uurimisasutusele kuriteoteade, nagu KrMS § 195 ette näeb. Kuni süüdimõistvat kohtuotsust ei ole, saab EAKO tegutseda vaid tsiviilõiguse normidele tuginedes.
Teiseks. Vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-le 5 algatab kohus tsiviilasja kas 1) isiku avalduse alusel, kes kohtus oma õiguse või vabaduse kaitset taotleb, samuti selle isiku esindaja avalduse alusel või 2) teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitset taotleva isiku avalduse alusel, kui õigus teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitseks on temale antud seadusega. Kuna autoriõiguse seaduse § 77 lg-st 5 tulenevalt esindavad kollektiivse esindamise organisatsioonid välisriikide autoreid ja autoriõigustega kaasnevate õiguste omajaid lepingute või liikmelisuse alusel, saab EAKO esineda vaid nende filmikompaniide nimel, kellega (või keda esindavate välismaiste kollektiivse esindamise organisatsioonidega) tal on vastavad lepingud või liikmestaatus. Kogu SubClub’i kodulehekülje sulgemise nõudmine võiks seega olla põhjendatud vaid juhul, kui seal muude kui EAKO poolt esindatavate kompaniide toodetud filmide subtiitreid ei levitatud.
Kolmandaks. AutÕS § 46 kohaselt on teose kasutamine teiste isikute poolt lubatud vaid autori poolt oma varaliste õiguste üleandmise korral või autori poolt antud loa alusel, välja arvatud seaduse IV peatükis ettenähtud juhtudel (teose vaba kasutamine), mida EAKO oma kirjas ei maini, kuid mis antud juhul ei ole ka oluline, sest teose tõlkimine ega levitamine nende juhtude hulka ei kuulu. Muuhulgas tähendab see ka seda, et eesti ema, kes oma kolmeaastasele lapsele ingliskeelsest pildiraamatust pildiallkirju tõlgib (“puppy – kutsu, pussy – kiisu”), paneb toime kuriteo; kas seaduse selline karmus on põhjendatud või mitte, on iseasi, aga seadus on seadus.
Neljandaks tasuks lähemalt uurida, milliste teostega siin täpselt tegemist on. Autoriõiguse seaduse § 33 lg 1 järgi on filmid audiovisuaalsed teosed. Sama paragrahvi lg 5 järgi kuulub dialoogi autorile autoriõigus oma teosele, mis moodustab iseseisva tähendusega osa audiovisuaalses teoses ja mida saab kasutada sõltumatult teosest kui tervikust, kusjuures sellise teose osas varaliste õiguste teostamine võib toimuda iseseisvalt, kui lepinguga pole ette nähtud teisiti, kuid tingimusel, et selline kasutamine ei kahjusta teose kui terviku kasutamise huvisid.
Eesti on niivõrd väike turg, et valdav enamus maailma filmitoodangust jääb tootja poolt “ametlike” eestikeelsete subtiitritega varustamata ning pealegi on kohalikes kauplustes pakutav valik näiteks Amazoniga võrreldes tühine. Võib kahtlemata väita, et filmidest eraldi levitatavate maakeelsete subtiitrite kättesaadavus mitte ei vähenda, vaid pigem suurendab tootja võimalusi siia oma toodangut turustada. Kui dialoogi tõlkijal on selleks filmi produtsendi või dialoogi autori luba, ei ole tegemist õigusvastase teoga ning hagi alus langeb automaatselt ära. Tõsi, on tõenäoline, et meie “samizdat” subtiitritegijad ei ole neid lube taotlenud ning autori loata teostatud tõlkimine on Eesti Vabariigis kehtiva seaduse järgi kuritegu, kuid kui autor tõlkijat kohtusse ei kaeba, jääb menetlus algatamata ning vastavalt süütuse presumptsioonile ei ei tohi kedagi käsitada kuriteos süüdi olevana enne, kui tema kohta on jõustunud süüdimõistev kohtuotsus.
Viiendaks peab VÕS § 1043 järgi teisele isikule õigusvastaselt kahju tekitanud isik kahju hüvitama juhul, kui ta on kahju tekitamises süüdi või vastutab kahju tekitamise eest vastavalt seadusele. Oletagem hetkeks, et EAKO suudab filmikompaniide esindajana kahju tekitamist tõendada. Kuna SubClub’i puhul oli kahtlemata tegemist tahtliku teoga, mille eesmärgiks oli õigusvastase tagajärje saabumine, ja kuna karistusseadustik sellise teo kuriteoks loeb, siis on mõlemad tingimused täidetud. VÕS § 1055 annab kannatanule õiguse nõuda kahju tekitava käitumise lõpetamist (lg 1), kuid mitte siis, kui sellist käitumist tuleb taluda olulise avaliku huvi tõttu (lg 2). SubClub’i kaitsjana tooksin ühe olulise argumendina välja just nimelt avaliku huvi — maailma kultuurisaavutuste arusaadavaks tegemise võõrkeeli ebapiisavalt oskavaile inimestele.
Kui Sony tõi turule VHS Betamax-magnetofoni, tegid Ameerika filmitöösturid ning sealne EAKO — MPAA ehk Motion Picture Association of America — kõik, mis nende võimuses, et seda takistada. Neil oli hirm selle ees, et videomaki omanikud oma raha enam kinokassade kaudu nende taskutesse ei kühvelda. Aga kuigi Betamax jäi VHS-ile alla, jäi innovatsioon kokkuvõttes siiski peale ning tekitas muuhulgas täiesti uued turud — käivitus “tehasekvaliteediga” videokassettide müügi- ja rendiäri.
Täna võitleb Ilmar Härg innovatsiooni tuuleveskitega Eestis. Tema organisatsioon (ega teised sellesarnased — EAÜ, BSA jt) ei ole huvitatud muudatustest, vaid status quo edasikestmisest. Nad ei loo midagi uut, suutes mõelda vaid üleeilsetes kategooriates. Kahjuks.
Küsige hr Härja käest, kas ta teab, mis on Creative Commons või Magnatune. Kui veebruaris vestlema juhtusime, ei olnud ta kumbagi nime kuulnudki. Olgu selle “kuula võrgus ja kui meeldib, osta plaat ja maksa niipalju, kui ise õigeks pead” plaadifirmaga kuidas on, ent autoriõiguse uute suundadega võiks sellel alal leiba teeniv tegelane ja Kultuuriministeeriumi autoriõiguse asjatundjate komisjoni liige siiski kursis olla.
0 Responses to “Härjavõitlus tuuleveskitega”


Rahvatervise seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Rahvatervise seaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 2. aprilli 2002. a otsusega nr 131
§ 1. Rahvatervise seaduses (RT I 1995, 57, 978; 1996, 3, 56; 49, 953; 1997, 37/38, 569; 1999, 30, 415; 88, 804; 2001, 23, 128) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
« 41) kosmeetikatooted peavad olema sellise koostisega ning käideldud niisugusel viisil, et nad ettenähtud kasutamise korral oleksid ohutud inimese tervisele;»;
3) paragrahvi 7 lõike 2 punktist 5 jäetakse välja sõna «, kosmeetikavahendite»;
4) paragrahvi 7 lõiget 2 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
« 9) kosmeetikatoodetele ja nende käitlemisele.»;
5) paragrahvi 8 lõikes 1 asendatakse sõnad «Täiendavalt tervishoiukorralduse seaduses (RT I 1994, 10, 133) sätestatud ülesannetele on Sotsiaalministeeriumi ülesandeks» sõnadega «Sotsiaalministeeriumi ülesandeks on»;
6) paragrahvi 8 lõiget 1 täiendatakse punktiga 12 järgmises sõnastuses:
« 12) rahvastiku tervisega seonduvate andmete kogumine ja isikuandmete töötlemine riikliku tervise- ja tervishoiupoliitika väljatöötamiseks ning elluviimiseks kooskõlas isikuandmete kaitse seaduse (RT I 1996, 48, 944; 1998, 59, 941; 111, 1833; 2000, 50, 317; 92, 597; 104, 685; 2001, 50, 283) ja andmekogude seadusega (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77).»;
7) paragrahvi 8 lõike 2 punktid 10, 15 ja 18 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 8 lõike 2 punktis 13 ja § 12 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõna «kosmeetikavahendite» sõnaga «kosmeetikatoodete»;
9) paragrahvi 8 lõiget 3 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
« 3) joogiveeproove võtvate isikute atesteerimiseks.»;
10) paragrahvi 11 lõikes 1 asendatakse sõnad «Täiendavalt tervishoiukorralduse seaduses sätestatud ülesannetele peab valla- või linnaarst kontrollima» sõnadega «Valla- või linnaarst kontrollib» ja sõna «tegema» sõnaga «teeb»;
11) paragrahvi 12 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «ja kooskõlastamise tervisekaitse riiklikus järelevalveasutuses»;
13) paragrahvi 12 lõige 8 tunnistatakse kehtetuks;
14) paragrahvi 13 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Elukeskkonna objektide terviseohutust hindavad Tervisekaitseinspektsiooni ja tema kohalike asutuste järelevalveametnikud.»;
« (1) Tervisekaitse riiklikku järelevalvet käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides ettenähtud nõuete täitmise üle ning toote ohutuse seaduse (RT I 1998, 40, 613; 1999, 82, 753; 2000, 86, 546) § 3 lõikes 3 nimetatud juhtudel terviseohutuse üle, välja arvatud käesoleva seaduse § 8 lõike 2 punkti 11 alusel kehtestatud õigusaktides ettenähtud nõuded, teostavad Tervisekaitseinspektsioon ja tema kohalikud asutused.»;
16) paragrahvi 15 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
17) paragrahvi 16 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
« (11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib järelevalveametnik rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras.
( 12) Käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.»
§ 2. Käesoleva seaduse § 1 punktid 3, 11 ja 12 jõustuvad 2002. aasta 1. septembril.


text:
Riigi PR-sõltuvus vajab ravi ‹ Ajaleht KesKus koduleht
Riigi PR-sõltuvus vajab ravi
RIIK KUI EBASPORTLANE SPORDIVÕISTLUSTEL: Advokaat Paul Keres võtab ette Kaur Kenderi kohtusaaga ja tahab teada, miks tegeleti kogu asja raames lausa ebaproportsionaalselt palju riigi positsiooni õigustamisega.
Pärast jõustunud kohtuotsust, millega advokaat asja võitis, teema tema jaoks tavaliselt lõpeb. Niivõrd märgilise tähendusega kaasuse puhul, nagu seda oli kirjanik Kaur Kenderi esindamine viimaste aastate jooksul, olen aga murelikult täheldanud üht kahetsusväärset tendentsi, millest alles nüüd avalikult rääkida saan.
Probleem seadusandluses
Nimelt on nii protsessi ajal kui ka pärast protsessi tegeletud ebaproportsionaalselt palju riigi positsiooni õigustamisega. Pärast asjas lõpliku kaotuse saamist eskaleerus mainekujundusprogramm aga sootuks imelikult. Riik on olnud justkui ebasportliku suhtumisega võistleja spordivõistlusel, kes kuldmedalist ilma jäädes vastase kätt ei suru. Kas riigi kaotus kohtus on häbiplekk riigile, mis vajab mainekujundajate abil avalikku puhastamist? Ja kas selle asemel ei peaks tegelema Kenderi kohtuasjas selgunud tegelike probleemide lahendamisega Eesti seadusandluses?
Esmalt ja sissejuhatavalt tahan ära märkida selle, et kuna Kaur Kender mõisteti kohtus õigeks ning see otsus on jõustunud, siis ei saa enam olla mitte mingisugust mitmeti mõistmist selles, kas ta on kuriteo toime pannud või ei.
Õigeksmõistev kohtuotsus annab sellele küsimusele ammendava eitava vastuse ja edasiseks aruteluks puudub vajadus. Kas Kenderi „Untitled 12“ on sümpaatne või tülgastav, kuulub iga võimaliku lugeja isikliku esteetika sfääri. Kahtlemata on see teos huvitav piiripealse kirjanduse ja transgressiooni kui ühiskondliku nähtuse uurijatele ning kogu saaga saab kindlasti oma koha tulevaste kirjanike koolitusprogrammides.
Prokuratuuri imelik reaktsioon
Ka eestlased said midagi selle kaasuse tagajärjel. Eesti keel sai sellest teosest juurde mõned uued sõnad. Eesti kirjandusajalugu rikastati aga sellega, et õige pea 100 aastat täis saav Eesti riik andis kriminaalkorras kohtu alla esimese kirjaniku puhtalt tema kirjandustegevuse pärast.
Seda pretsedenti ei pakkunud meie kohalikule kultuuriloole Konstantin Pätsi diktatuur ega isegi Nõukogude okupatsioonivõim, vaid alles tänane avatusest, kultuurilisest mitmekesisusest, inimõigustest ja läänelikust vabadustraditsioonist jutlustav Eesti Vabariik. Võib-olla oligi seda vaja. Eestis muutus kirjaoskus igapäevaseks palju hiljem kui läänes, mistõttu on ka loogiline, et vaba sõna ja võimu vastasseis saabus pärast seda, kui USA-s, Inglismaal, Prantsusmaal ja mujal on nende vägede vahekord ammu ära klaaritud.
Kodanikuna ja advokaadina tekitab minus aga täielikku nõutust, kuidas riik sellele seadusandlikul ja täidesaatval tasandil reageerib. Keegi ei vaevu seda otsust sisuliselt mõistma ega aru saama sellest, mida kohus tegelikult proovis prokuratuurile öelda. Riigi PR-masin pandi prokuratuuri kaitseks käima, et kohtus kaotuse saamise „tööõnnetus“ kuidagi siiski ka prokuratuuri võiduks pöörata ja jätta mulje, et Kender oli tegelikult ikkagi süüdi, sest ta küll mõisteti õigeks, aga…
Peaprokuröri liialdused
Selle mõtteviisi tagamaid aitavad seletada prokuratuuri eri tasandi esindajate sõnavõtud. Põhja Ringkonnaprokuratuuri pressiteadete kohaselt jääb mulje, et edasikaebamine ringkonnakohtusse oli eksperiment oma õiguslike hüpoteeside kontrollimiseks.
Riigi peaprokuröri Lavly Perlingu sõnul ei annagi ükski asjalik prokurör pärast kaotust esimeses kohtuastmes alla. Perling selgitas, et süüdimõistev kohtuotsus on võit, sest see kinnitab, et prokuröril oli õigus.
Inimeste kohtu alla andmine ei ole või vähemalt ei tohiks olla hasartmäng. Niimoodi liiguvadki selgelt põhjendamatud süüdistused ja õigeksmõistva otsuse saanud kriminaalasjad maakohtust asjatult ringkonnakohtusse ja siis Riigikohtusse. Ikka selle võidutunde saamiseks (vormiliselt õiguskindluse ja õigusselguse huvides). Loodan väga, et peaprokurör liialdas selles sõnavõtus.
PR-pooltõed
Prokuratuuri avalike suhete silujate sõnul ei viinud nad Kenderi kaasust Riigikohtusse seetõttu, et nad saavutasid oma „põhieesmärgi“ juba ringkonnakohtus – väidetavalt kohus kinnitas nende hüpoteesi sellest, et kehtiva karistusseadustiku § 178 järgi on kirjalik lapsporno karistatav ja seda ka juhul, kui reaalset ohvrit ei ole olemas. Sellega anti avalikkusele ühtlasi mõista, et nende tegevus Kenderile süüdistuse esitamisel oli igati põhjendatud ja prokuratuur tegi oma tööd hästi, kuid Kender „pääses“ teenitud karistusest vaid kavala kaitsetaktikaga, mis keskendus USA ja Inglismaa õigusele.
Need väited on tüüpilised PR-pooltõed. Sest mainimata jäetakse see, et nii maa- kui ka ringkonnakohus kinnitasid kui ühest suust, et olgu karistusseadustiku §-ga 178 kuidas on – Kenderi „Untitled 12“ ei ole mitte ühegi definitsiooni järgi pornograafiline. PR-operatsiooni huvides on prokuratuur jätnud avalikkuse ees käsitlemata ka selle, mida ringkonnakohus asjakohast paragrahvi tõlgendades selle tulevikuväljavaadete kohta tegelikult ütles.
Prokuratuuri suvaline tõlgendus
Ringkonnakohtu otsuses seisab mustvalgelt kirjas, et prokuratuuri senised tõlgendused on põhimõtteliselt valed ja karistusõiguses sobimatud.
Kohus märkis, et prokuratuuri tõlgendus on suvaline ja määratlematu ning seega kriminaalmenetluses põhimõtteliselt mitterakendatav. Sellega tuleb nõustuda, sest kuidas on kellelgi üldse võimalik objektiivselt mõõta „labasust“ või „pealetükkivust“? Sel põhjusel tuleb prokuratuuril tegelikult oma õnne tänada, et taoline kohtupraktika sündis asjas, kus mitte keegi peale prokuratuuri ei suutnud teosest ära tunda pornograafiat, ning olukorras, kus tegemist oli fiktsiooniga ja mitte ühelegi lapsele liiga ei tehtud.
Kuna süüdistus kukkus ära seetõttu, et USA (teose loomise koht) ja Inglismaa (teose avaldamise koht) õiguse järgi ei ole tegu karistatav, ei osutunud § 178 rakendamine vajalikuks. Ringkonnakohtu põhjendusi lugedes on minu arvates õhus üsnagi tõsine oht, et järgmine kord, kui keegi selle paragrahvi alusel kohtu alla antakse, hakkab kohus tegelema sätte põhiseaduspärasuse kontrolliga just selsamal põhjusel, et kuriteokoosseis on määratletud subjektiivselt, lähtudes sellest, mida lugeja arvab, ja võimaldab esitada täiesti suvalisi süüdistusi.
Ringkonnakohtu põhjendustega tuleb selles osas kindlasti nõustuda, sest seda ei saa pidada normaalseks, et ühe ja sama loo enam kui viiekümnest avaldajast võetakse sihikule vaid üks. Suvaline valikulisus ilmneb ka selles, et näiteks de Sade’i peaaegu identne ajakirjas Maaja avaldatud teos „120 päeva soodomat“ ei oma prokuratuuri hinnangul mingeid pornograafilisi tunnuseid – ja neid näiteid käsitlesime protsessis palju.
Paragrahv tuleb korda teha
Lõppkokkuvõttes jõudsime prokuröriga isegi ühele nõule selles, et kaks teismelist võivad kehtiva õiguse järgi olla seksuaalsuhtes, aga kui nad oma viimase öö meenutusi üksikasjalikult päevikusse kirjutavad, muutuvad nad kirjaliku lapspornograafia loojate ja valdajatena Eesti riigi silmis kurjategijateks. Kõnealune paragrahv on niisiis väga ebaõnnestunult välja kukkunud ja ma loodan tõesti, et see tehakse korda enne, kui selle põhiseaduspärasust hakatakse vaagima kohtuasjas, kus süüalune on päris pervert ja tema ohvrid päris lapsed.
Minu jaoks on tegu esimese ja viimase juhtumiga, kus ma pean oma töös lapspornograafia paragrahviga tegelema, kuna advokaadil on õnneks võimalik valida, missugust õigust ta kaitseb – sõna- ja kunstivabaduse kaitsmiseks olen valmis, lapspornograafiat tarbivate või valmistavate isikute kaitseks mitte iialgi. Aga prokuratuuril on tööpõld lai ja eriti internetiajastul vajavad lapsed kaitset rohkem kui kunagi varem. § 178 tuleb korda teha seadusandlikul, mitte PR-tasandil.

matches:
kohus
kohus
§ 178
Kohus
§ 178
kohus
§ 178


text:
Tõendite kogumine videokonverentsi vahendusel - Poola
Poolas võib videokonverentsi teel tõendeid koguda vastavalt nõukogu 28. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1206/2001 (liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades) artiklitele 10–12 ja 17 ning muude riikide puhul (mille suhtes määrust ei kohaldata) vastavalt 18. märtsi 1970. aasta Haagi konventsioonile kaubandus- või tsiviilasjades välismaal tõendite kogumise kohta (Poola ametlik väljaanne (Dziennik Ustaw), 2000, nr 50, punkt 582).
Videokonverentside suhtes kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 235 lõikeid 2 ja 3 ning justiitsministri 24. veebruari 2010. aasta määrust tsiviilkohtumenetluses tõendite kaugkogumist võimaldavate tehniliste seadmete ja vahendite kohta.
Poola õigusnormidega ei kehtesta selliseid piiranguid: videokonverentsi teel võib küsitleda nii eksperte, menetluspooli kui ka tunnistajaid.
Poola õigusnormidega ei ole ette nähtud ühtegi konkreetset piirangut videokonverentsi teel kogutavate tõendiliikide suhtes.
Poola õigusnormidega ei ole ette nähtud ühtegi konkreetset piirangut koha suhtes, kus isikut tuleks videokonverentsi teel küsitleda. Üldjuhul toimub küsitlus kohtus vastavalt määruse nr 1206/2001 artiklile 17, mille kohaselt määrab küsitluse koha taotlev kohus.
Poola õigusnormidega ei ole ette nähtud üksikasjalikke sätteid videokonverentsi teel toimuva ülekuulamise salvestamiseks; otsuse videokonverentsi teel toimuva ülekuulamise salvestamise või salvestamata jätmise kohta teeb tõendeid koguv kohtunik.
Üldjuhul toimub ülekuulamine poola keeles. Kui küsitletav isik ei saa poola keelest aru, peab kohal olema tõlk.
Artikkel 17 ei sisalda ülekuulamise suhtes kohaldatavaid erisätteid, kuid kui keskasutus nõustub tõendite otsese kogumisega, võib ta nõuda, et taotlev kohus tagab suulise tõlke.
Põhimõtteliselt peab taotluse saanud kohus kaasama artiklite 10–12 kohastel ülekuulamistel tõlgi (üldjuhul vannutatud tõlkide nimekirjast). Erandjuhul võib aga kohus aktsepteerida menetluspoole poolt pakutud tõlki.
Artikli 17 kohastel ülekuulamistel, kui keskasutus nõuab taotlevalt kohtult suulise tõlke tagamist, tagab tõlgi kohalolu taotluse saanud kohus.
Artiklite 10–12 kohaste ülekuulamiste korral teavitab taotluse saanud kohus tunnistajat/poolt ülekuulamise ajast ja kohast vähemalt 7 päeva enne ülekuulamise kuupäeva. Erandjuhul teavitab taotluse saanud kohus tunnistajat/poolt ülekuulamise ajast ja kohast 3 päeva enne ülekuulamise kuupäeva.
Artikli 17 kohaste ülekuulamiste korral teavitab keskasutus tunnistajat/poolt sellest, et ta on ülekuulamisega nõus ja et ülekuulamine võib toimuda üksnes vabatahtlikkuse alusel, ilma sunnimeetmeid rakendamata. Ülekuulamise aja ja koha teatamine on taotleva kohtu ülesanne.
Kui tõendite kogumine nüüdisaegset tehnoloogiat kasutades tekitab taotluse saanud kohtule kulusid, kohaldab kohus tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 1135¹ lõiget 3, milles on sätestatud, et kui välisriigi kohtu või muu asutuse taotluse täitmise tagamine põhjustab kulusid, mis on seotud Poola õigusnormides sätestatust erineva meetodi kasutamisega, ei taga kohus taotluse täitmist enne, kui välisriigi kohus või muu asutus on teinud kindlaksmääratud tähtaja jooksul asjakohase ettemakse.
Keskasutus teavitab tunnistajat/poolt sellest, et ta on ülekuulamisega nõus ja ülekuulamine võib toimuda üksnes vabatahtlikkuse alusel, ilma sunnimeetmeid rakendamata.
Isiku isikusamasuse kontrollimiseks nõuab kohus, et isik esitaks asjakohase dokumendi, näiteks isikutunnistuse, passi või juhiloa.
Kui taotlev kohus teavitab artikli 17 kohase ülekuulamise korral keskasutust kavatsusest koguda tõendeid vannutatud tunnistajalt, võib keskasutus nõuda võimalust vande tekstiga tutvuda. Kui vanne on vastuolus taotluse saanud riigi õiguse aluspõhimõtetega, on keskasutusel õigus keelduda ülekuulamisega nõustumast või nõuda, et kasutataks Poola õigusnormides sätestatud vande teksti.
Üldjuhul on igas kohtus tehniliste seadmete eest vastutav töötaja. Probleemide korral võib ühendust võtta Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku Poola kontaktisikuga.
Üldiselt ei nõuta Poola õigusnormide kohaselt mingit lisateavet. Teatavatel juhtudel võib seda aga vaja minna.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Järvakandi Klaasimuuseumi põhimäärus – Riigi Teataja
Järvakandi Klaasimuuseumi põhimäärus
Järvakandi Klaasimuuseumi põhimäärus - sisukord
§ 2 Muuseumi olemus ja ülesanded
§ 3 Muuseumi vara
§ 4 Muuseumi eelarve
§ 5 Muuseumi juhtimine ja asjaajamine
§ 6 Muuseumi nõukogu
§ 7 Muuseumi tegevuse järelevalve
§ 8 Muuseumi ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 03.07.2019, 17
Vastu võetud 26.06.2019 nr 59
Määrus on antud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2 alusel.
(1) Järvakandi Klaasimuuseum (edaspidi muuseum) on Kehtna Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
(2) Muuseumi ametlik nimi on Järvakandi Klaasimuuseum, inglise keeles Järvakandi Glass Museum.
(3) Muuseum asub Järvakandi alevis ja aadress on Rapla maakond, 79101, Kehtna vald, Järvakandi alev, 1. Mai tänav 2a.
(4) Muuseum juhindub oma tegevuses põhimäärusest, muuseumi arengukavast, muuseumiseadusest, kultuuripärandi kaitset käsitlevatest rahvusvahelistest lepingutest ja muudest kehtivatest õigusaktidest.
(5) Muuseumi põhimääruse ja selle muudatused ning arengukava kinnitab Kehtna Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
§ 2. Muuseumi olemus ja ülesanded
(1) Muuseumi olemus:
1) Teemamuuseumina on Järvakandi Klaasimuuseumi missioon koguda, hoida, uurida, säilitada ja tutvustada klaasi ajalugu Eestis, sealhulgas Eesti klaasitööstuste ajalugu.
1) koguda, uurida, säilitada ja eksponeerida ainest lähtuvalt muuseumi olemusest, klaasikogu loomise vajadusest ning muuseumi kogude korraldus- ja kogumispõhimõtetest;
2) keskenduda kogude loomisel eelkõige klaasiainesele ja sellega vahetult seonduvale;
3) pakkuda tuge paikkonna kultuuriidentiteedi säilimisele ja tugevdamisele ning suurendada Järvakandi kui Eesti klaasipealinna tuntust.
(3) Muuseumi ülesannete täitmiseks muuseum:
1) kogub, uurib, korrastab, säilitab ja tutvustab muuseumi olemusele vastavat ja olemusest tulenevat ainest hariduslikel, teaduslikel ja elamuslikel eesmärkidel;
2) töötab välja ja korraldab haridusprogramme koolinoortele ja näitusetutvustusi täiskasvanutele;
3) uurib ja süstematiseerib ainest ning korraldab vastavaid väljapanekuid;
4) võimaldab ligipääsu muuseumi kogudele ja teeb koostööd teiste Eesti ja välismaa muuseumide, kultuuri- ja teadusasutuste ning üksikisikutega.
§ 3. Muuseumi vara
(1) Muuseumi kasutusse antud vara moodustavad talle sihtotstarbeliseks valdamiseks ja kasutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Muuseumikogude haldamiseks on muuseum ühinenud riikliku elektroonilise andmekoguga "Muuseumide infosüsteem", mille ametlik lühend on MuIS.
(3) Muuseum komplekteerib ja täiendab oma kogud vastavalt kogude korraldus- ja kogumispõhimõtete dokumendile, mille koostamisel on lähtutud muuseumi vajadustest kogude loomisel ning vastavalt muuseumikogu täiendamise ja muuseumi esemete vastuvõtukomisjoni otsustele.
(4) Kultuuriväärtusega asja museaalina arvele ja muuseumisse hoiule võtmine, märgistamine, säilitamine, muuseumikogust väljaarvamine ja üleandmine toimub muuseumiseaduses ja sellel põhinevate õigusaktidega sätestatud korras.
§ 4. Muuseumi eelarve
(1) Muuseumil on oma eelarve, mille kinnitab vallavolikogu.
(2) Muuseumi tulud moodustuvad:
1) valla eelarvest eraldatavatest vahenditest;
2) kultuuriministeeriumi kaudu riigieelarvest eraldatavast taotluspõhisest toetusest;
3) muudest riigieelarvelistest eraldistest;
6 ) annetustest ja muudest laekumistest.
(3) Muuseumi teenuste ja piletite hinnad kinnitab vallavalitsus.
§ 5. Muuseumi juhtimine ja asjaajamine
(1) Muuseumi juhataja:
1) täidab talle Eesti Vabariigi õigusaktide, töölepingu, ametijuhendi ja käesoleva põhimäärusega pandud kohustusi ja ülesandeid;
2) on muuseumi seadusjärgne esindaja oma töölepingu kehtivuse ajal;
3) teeb tehinguid põhimääruses sätestatud ülesannete täitmiseks selleks eelarves ettenähtud vahendite piires;
4) kasutab ja käsutab vara vastavalt Kehtna vallavara valitsemise korrale ja muuseumi põhimäärusele;
5) vastutab muuseumi rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest;
6) koostab ja esitab eelarve projekti ja eelarve täitmise aruande valla õigusaktides kehtestatud korras ja tähtaegadel;
7) esitab muuseumi personali koosseisu vallavalitsusele kooskõlastamiseks;
9) annab oma pädevuse piires muuseumi töö korraldamiseks nii suulisi kui kirjalikke korraldusi ja käskkirju ning kontrollib nende täitmist;
10) tagab koostöös vallavalitsusega muuseumi personalile ohutud töötingimused, tutvustab töötajatele töökorralduse reegleid, töökaitse ja tuleohutuse nõudeid, tagab töötajatele enesetäiendamise võimalused;
11) koostab muuseumi põhimääruse või selle muutmise eelnõu ning esitab selle vallavolikogule kinnitamiseks;
(2) Juhataja töösuhte korraldus:
1) muuseumi juhataja võetakse tööle avaliku konkursi korras, mille korraldab vallavalitsus ning valitud juhataja kinnitab ametisse vallavalitsus;
2) juhatajaga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem.
(3) Juhataja asendamiseks määrab juhataja enda äraolekul endale asutusesiseselt asendaja, teavitades sellest vallavalitsust.
(4) Muuseumi asjaajamine toimub vastavalt asjaajamist reguleerivatele riiklikele õigusaktidele.
§ 6. Muuseumi nõukogu
(1) Muuseumi juures tegutseb muuseumi tööd ja arengusuundi nõustava ja toetava organina kuni seitsmeliikmeline muuseumi nõukogu.
(2) Nõukokku kuuluvad vallavalitsuse esindajad ning muuseumi ja klaasivaldkonna asjatundjad.
(3) Nõukogu liikmed kinnitab muuseumi juhataja ettepanekul vallavalitsus korraldusega. Vallavalitsuse esindajad määrab vallavalitsus.
(4) Nõukogu valib enda seast esimehe.
(5) Nõukogu koosoleku kutsub muuseumi juhataja ettepanekul kokku nõukogu esimees.
(6) Muuseumi nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele kuid vähemalt 1 kord aastas.
(7) Vajadusel kutsutakse nõukogu koosolekutele vallavalitsuse töötajaid, valla ametnikke, vallavolikogu liikmeid ning erialaeksperte.
(8) Muuseumi nõukogu:
1) toetab ja nõustab muuseumi juhatajat tema tegevuses ning annab arvamuse ettetulevates küsimustes;
2) teeb vajadusel oma esindaja kaudu ettepanekuid vallavalitsusele muuseumitöö paremaks korraldamiseks;
3) osaleb oma esindaja kaudu muuseumi juhataja valimise komisjonis.
§ 7. Muuseumi tegevuse järelevalve
(1) Järelevalvet muuseumi tegevuse üle korraldab vallavalitsus.
(2) Järelevalve muuseumikogu üle toimub vastavalt muuseumiseadusele.
§ 8. Muuseumi ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Muuseumi tegevuse korraldab ümber või lõpetab vallavolikogu, teavitades sellest kultuuriministeeriumit.
(2) Muuseumikogude üleandmise ja vastuvõtmisega seotud küsimused lahendatakse kooskõlastatult kultuuriministeeriumi ja vallavalitsusega.
(1) Tunnistada kehtetuks Järvakandi Vallavolikogu 25.05.2000 määrus nr 5 „ Klaasimuuseumi põhimääruse kinnitamine“.


Niisiis, soovite mängida videomänge.
See pole teie nutitelefoni rakenduste poest pärit värvikas mõistatus.
Me räägime suure võimsusega mängudest – mängudest, mis on mõeldud teid tõsiselt kaasama.
Neil on tavaliselt ilus graafika, ümbritsevad kampaania- / lugurežiimid ja / või hästi arenenud multiplayer.
Kuid kahjuks võib selliste mängude mängimine kiiresti kokku saada:
Konsooli või mänguarvuti omamine maksab teile parimal juhul sadu tagasi.
Siis on veel igasuguseid asju: kõrvaklapid, mängukontroller ja mängud ise. Ja paljudele meeldib, nagu teate, telereid.
Pilvemängud on aga arenev tehnoloogia, mis suudab kvaliteetseid mängukogemusi ilma kuluta pakkuda.
1.0.1 Mis on pilvemängud?
1.0.2 Kuidas pilvmängud toimivad??
2 7. koht: Google Stadia
3 6. koht: Playkey.net
4 5. koht: Parsec
5 4. koht: PlayStation Now
6 3. koht: Vortex
7 2. koht: Vari
8 1. koht: GeForce KOHE
8.0.1 Kas on olemas tasuta pilvemänguteenus?
Spetsiaalsete jaotiste lugemiseks klõpsake järgmistel linkidel
Mis on pilvemängud?
Kuidas pilvmängud toimivad??
Seitse parimat pilvemänguteenust
Kas on olemas tasuta pilvemänguteenus?
Pilvemänge tuntakse ka kui mängude voogesitust, sest just see see siis on. See peaks toimima nagu Netflix ja Hulu, kuid mängutööstuse jaoks.
Põhimõtteliselt kasutab see mängude edastamiseks pilvandmetöötluse võimsust – mis tähendab arvutivõimsuse allhanget serverite võrkudes ühe kohaliku arvuti asemel -.
Nüüd pole pilvmängud sama asi kui mängu seadmesse allalaadimine DVD kasutamise asemel. Jah, sarnasusi on ka.
Kuid see, millest me tegelikult räägime, on see, et mängu ITSELF voogesitatakse teie seadmesse.
Siit saate teada, kuidas see tegelikult töötab:
Teie kasutataval teenusel on suure võimsusega serverid, mis on pühendatud andmetöötlusele.
Nii et nad juhivad mängu, mida mängite nendel serveritel, selle asemel, et seda serveris käitada (selle asemel, et kasutada näiteks mängukonsooli või arvutit).
Selle asemel voogesitavad nad mängude voogu teie Interneti-ühendusega ekraanile, nii et olulisem on Interneti-kiiruse põhitaseme olemasolu.
Sel moel saate mängu mängida, kuid ükskõik milline seade, mida kasutate, võib keskenduda teie juhtseadmetele / sisendile ja algse serveri INSTEAD voogule, samuti peab kogu mäng ise käima minema.
Vaatame nüüd seitset parimat pilvmänguteenust!
7. koht: Google Stadia
Google Stadia on muidugi Google’i katse tungida pilvmängudesse.
Ma olin siin rebenenud: ühelt poolt näeb Google Stadia hea välja, lubab nii palju funktsioone ja on taskukohane.
Teisest küljest: praegu on see saadaval ainult piiratud koguses. Ainult vähesed inimesed on saanud seda testida ja nende ülevaated on erinevad.
Kui see toimib tulevikus lubatud viisil, võib see hõlpsasti olla parim mängude voogesituse platvorm kogu perioodi vältel.
Kuid ma pean olema õiglane ja kuna seda pole veel täielikult vabastatud, siis panen selle viimaseks.
…Praeguseks.
Kui see on täielikult välja lülitatud, oleks see kõige ligipääsetavam pilvemängude platvorm.
Crowd Play funktsioon võimaldab teie otseülekannet vaatavatel inimestel mängudega otse ühineda. Kuid me pole veel näinud, kui hästi see reaalselt töötab.
See on odav. „Stadia Base” on tasuta ja sellel on põhifunktsioonid. Stadia Pro maksab kõigest 9,99 dollarit kuus, võimaldab kõrgemat eraldusvõimet (kuni 4K), regulaarselt väljastatakse täiendavaid tasuta mänge ja teatud mängudele allahindlusi.
Saate oma kogemusi laiendada, kui soovite, investeerides rohkem Google’i ökosüsteemi. Võite kasutada lihtsalt oma telefoni ja arvutit või hankida Google TV.
Saate osta mängukontrolleri, kuid te ei pea seda tegema (kui te just teleris ei mängi). Ja see näeb lahe välja:
Ajakirjanduse praegustel ülevaadetel, kellel on lubatud seda katsetada, on jõudluse, eriti hilinemise ja 4K-kvaliteedi kohta arvamusi erinevalt.
Praegu puudub palju funktsionaalsust ja rakenduse funktsioone, kuid see võib muutuda, kuna see laieneb.
Tal on populaarsed mängud, kuid praegu on valik endiselt üsna piiratud. Google’il on ka esimese osapoole sisu, kuid žürii otsustab, kas see tuleb hea või mitte.
Google Stadia ei ole orienteeritud mängu omamisele. See pole üllatav, kuna see on Google’i teenus, kuid muud platvormid võimaldavad teil mängida teie omaseid mänge või osta mänge, mida saate hiljem mängida teistel seadmetel / platvormidel (näiteks Steamis).
6. koht: Playkey.net
Playkey.net on üks ainulaadsemaid pilvemänguteenuseid.
Üks ainulaadne punkt on hinnakujundus: selle asemel, et maksta kindla summa kuus, maksate „ajapaketi” eest.
Valite mängitava aja ja maksate hinna – kui aeg saab otsa, saate osta uue ajapaketi.
See võimaldab teil kontrollida, kui palju te maksate, palju lihtsamalt kui tüüpilisem tellimismudel – teie hind on teie kasutusega otseselt võrdeline. Mõne jaoks on suurepärane, teiste jaoks halb.
Tal on populaarsed pealkirjad ja see on integreeritud populaarsete mänguteekide teenustega.
Kui kulutada oma kulusid lihtsamini kontrollida, on see hea inimestele, kes soovivad mängida piiratud aja jooksul: tund on vaid 2 dollarit ja kui soovite mängida vaid mõni tund, maksate ainult paar taala.
Lihtne seadistamine, mis püüab teenuse teile kohandada. Siin on näide:
Andmekeskused asuvad kõik Euroopas.
Hinnakujundus pole hea inimestele, kes tahavad tugevalt mängida. Tehniliselt läheb hind paremaks, kui tellite rohkem tunde: näiteks 1-tunnine ajapakett on 2 dollarit. Kuid 30-, 50- ja 100-tunnised ajapaketid on 30, 50 ja 100 dollarit. Proportsionaalselt langeb hind pooleks. Kuid kui mängite sellisel skaalal, võib-olla on parem kasutada muud platvormi.
Nõuab rohkem teie Interneti-kiirust kui teised platvormid, millel on aeglase ühenduse loomiseks optimeerimise tööriistad.
Toimivus pole nii hea kui selle loendi kõrgeimad valikud.
5. koht: Parsec
Ma ei saa parata, et armastan Parsecit: sellel on palju isiksust.
Põhimõtteliselt ehitas Parsec suure jõudlusega pilvmängude jaoks oma protokolli.
Selle toimimise kohta on palju avatum tehniline kirjeldus, kuid tavalised inimesed saavad seda tarkvara siiski kasutada.
Parsec on üldiselt väga hea … see on lihtsalt keeruline. Nii et see pole viiendal kohal, sest see on halb – see on siin, sest teised on nii head.
Nii et see on endiselt võimalus, mida tasub vaadata!
Märkus. Parsec on kuulus selle poolest, et tal on võimalus rentida server / pilvearvuti kindla tunnihinna eest. Alates 2019. aasta septembrist see enam ei kehti, nii et kui kuulete selle funktsiooni kohta mujal, siis tuleb hoiatada!
Hea esitus.
Tore, kui soovite oma sõpradega mängida. Kuna Parsecil on sisseehitatud võrgundusvõrgud, saate sõbraga ühenduse luua isegi siis, kui mängul pole võrgumängu.
Põhitarkvara on tasuta. Lisateavet saate „Warp” paketi ostmisega, kuid seda pole teenuse kasutamiseks vaja.
Töötab mitte ainult Windowsi ja Androidi, vaid ka Raspberry Pi ja mõne Linuxi distributsiooniga. See on hea ka Chrome’is.
Pole eriti keeruline, kuid keerulisem kui selle loendi ülaosas olevad teenused ja algajatele keerulisem. Väga palju tee ise teenust.
Vähem orienteeritud tavavoolumängudele, kuigi neid on veel mõned.
4. koht: PlayStation Now
Kahtlemata on PlayStation Now üks suurimaid tugevusi mänguvalik.
Asi pole ainult selles, et saate juurdepääsu mõnele kvaliteetsele konsoolimängule, mida te arvutis ei oleks, vaid ka mängude arv, mille hulgast võite valida, on tohutu, võrreldes enamiku teiste siinsete nimedega.
Selle hinna ja mänguvaliku tõttu ei saanud ma seda nii madalale viia – kuid sellel on teatud turule sisenemise takistused, mida enamikul teistel pealkirjadel lihtsalt pole, ja just see takistab seda siin.
Kuid kui teile meeldib PlayStation, on see kindlasti üks parimaid teid.
Päris hea esitus.
Nagu ma ütlesin, tohutu valik mänge, paljud neist kvaliteetsed ja tavamängud. Valikus on ka konsooli varasemate versioonide mängud, nii et pääsete vanade lemmikute juurde PS2 ja PS3 kaudu. Kokku: üle 800 nimetuse.
Lisaks on juurdepääs PS4 eksklusiivsetele eksklusiivsetele reklaamidele, mis on sageli kõrgelt tunnustatud, näiteks God of War või Uncharted.
Kui kasutate PS4, saate ka mänge alla laadida ja kohapeal mängida. Allalaaditav summa pole piiratud, seega peate muretsema ainult oma PS4 salvestusruumi pärast.
Hinnakujundus on suhteliselt taskukohane – saate kuu eest teenuse eest proportsionaalselt rohkem valida, kuid isegi see maksab ainult 9,99 dollarit kuus. Siinsete teistega võrreldes pole see nii hull. Kui pühendute aastale, on see veelgi parem.
Mängude voogesitamiseks vajate PS4 või personaalarvutit, nii et te ei pääse sellele juurde oma telefonis ega Macis.
Teil on vaja ka PS4 kontrollerit, sõltumata sellest, kas kasutate personaalarvutit või PS4. Nii et tegelik maksumus on midagi enamat kui lihtsalt liitumine ja mäng.
Ehkki kõige populaarsemad mängud on olemas ka PlayStationi jaoks, kui soovite mängida mõnda niššeemängu ainult personaalarvutil, pole teil õnne.
Enamik inimesi suudab personaalarvutile esitatavaid nõudeid täita, kuid see on pingutavam kui mõned muud selle loendi teenused. Üksikasju saate vaadata siit.
3. koht: Vortex
Vortex on suurepärane võimalus pilvmängude jaoks, kuid mõnede kompromissidega.
Kokkuvõtlikult võib öelda, et Vortex on tõesti juurdepääsetav, kuid ka natuke piiratud.
Vortex on hea võimalus kõikvõimalikele pilvemängudest huvitatud inimestele. Kuid see on eriti hea võimalus neile, kes lihtsalt panete jalad vette selle asjaga.
Kui olete pilvmängude suhtes tõsisem? Vortex võib olla okei, kuid muud siinsed valikud on teile ilmselt paremad.
Lihtne alustada ja ülilihtne kasutada. Kaks parimat varianti on samuti lihtsad, kuid Vortex on veelgi olulisem (kui see on võimalik).
Suhteliselt taskukohane: selle kirjutamise ajal on see 9,99 dollarit kuus ja selle eest saab maksta hulgaliselt.
Ehkki mängude valik pole suur, on see siiski enamus teie jaoks olulistest mängudest ja nad lisavad pidevalt uusi. Saate vaadata, mis neil siin on.
Saadaval enamikus seadmetes: mitte ainult Androidi telefonides ja Windowsi arvutites, vaid ka MacOS-is. Xbox ja kõik seadmed, mis toetavad Chrome’i (brauserit).
Toimivus pole parim, kuigi see pole ka halb.
Juurdepääs paljudele pealkirjadele, kuid mitte PlayStationi või meie kahe parima kandidaadi skaalal (lähemal 100 kui 400+ mängule).
Enda mänge ei saa lisada – valida saab ainult nende teegi seast.
2. koht: Vari
Shadow on lahe osaliselt oma nime tõttu: see on viide “variarvutile”, mille saate pärast registreerumist.
Tellimuse eest makstes maksate põhimõtteliselt nutitelefoni Windows 10 saamiseks, mille abil saate oma tavalised seadmed ära kasutada.
Ja see tähendab muidugi, et mängimine on Shadow suureks kasutuseks ja see on Shadow populaarsuse peamine mootor.
Suurepärane jõudlus ja lubab põhimõtteliselt tavaliste seadmete kasutajatel kogeda nutitelefoni võimsust.
Kui soovite kogeda enamat kui lihtsalt pilvemänge, on Shadow suurepärane värav lihtsalt pilve / kaugarvuti kogemiseks üldiselt. Nii et saate ka oma lemmiksaateid voogesitada või kasutada võimsat tarkvara, mida te muidu ei saaks.
Tal on „madalate ühenduste režiim”, mis optimeerib aeglaste ühenduste korral pildikvaliteeti.
Spetsiaalsed rakendused / tarkvara seadmetele, milles soovite varju kasutada, mis muudab selle kasutamise ülilihtsaks.
Suurepärane inimestele, kes soovivad mängida oma telefonides või tahvelarvutites.
Ehkki mängud on Shadow populaarseks kasutuseks ja töötavad sellega hästi, on Shadow põhiteenus midagi enamat kui lihtsalt mängud. Ehkki see on mõne jaoks eelis, võib see inimestele, kes soovivad asju lihtsamaks muuta, olla lisaraskuseks.
Kallid ja tasuta prooviversiooni pole. Aeg-ajalt on mõned allahindlused, mis muudavad selle soodsamaks.
Ainult mõned USA osad saavad selle kätte (antud juhul on see endiselt suurem osa USA-st).
1. koht: GeForce KOHE
GeForce KOHE peetakse praegu mängude voogesituse liidriks.
Enamik peab seda parimaks pilvmänguteenuseks ja isegi need, kes seda kolme parema hulka ei pane.
Selle põhjuseks on asjaolu, et GeForce NOW on Nvidia projekt, mis on graafikakaartide (GPU) suur tootja ja seega oluline jõud mängude korraldamisel.
Nii et pole nii üllatav, et Nvidia on oma põhifookuse tõttu suutnud pilvmängudeks hargneda.
See on saanud selle esikoha mitte ainult seetõttu, et kõigile meeldib, vaid ka selle pärast, et selle nimel on palju suurepäraseid asju. Seejuures seab see standardi.
Üldiselt suurepärane jõudlus ja graafika.
See on ka üks parimaid platvorme madalama kvaliteediga arvutitega kasutajatele.
Saadaval on lai valik mänge. Mitte nii palju kui PlayStationi, kuid neid on hästi sadades – saate neid siit vaadata.
Mitmes seadmes mängimiseks on vaja ainult ühte kontot.
Värskendab automaatselt.
Praegu on beetarežiimis tasuta!
Praegu on kasutajatel piiratud aeg mängimiseks, et tagada õiglane juurdepääs käimasolevas tasuta beetafaasis. Kuid see pole halb: üks seanss on kuni 4 pidevat tundi. Seejärel peate oma edusammud salvestama ja võite uue seansi alustada hiljem.
Saadaval ainult Põhja-Ameerikas ja Euroopas (praegu).
Ehkki beetaversiooni tõttu on see praegu tasuta, ei tea me, milline on hinnakujundus pärast selle ametlikku väljaandmist.
Ei toeta veel Chrome’i.
Pilvemängud peaksid väidetavalt vähendama mängukulusid. Nii võite loomulikult küsida, kas on võimalik tasuta kulusid teenida.
Vastus on “omamoodi”.
GeForce KOHE on tasuta, kuid ainult seetõttu, et see on beetarežiimis. Kui beeta lõpeb, siis kes teab – lisaks tasulistele või ainult tasulistele plaanidele võiks olla piiratud tasuta mudel.
Google Stadial on tasuta plaan, kuid see pole veel rakendunud.
Ja Google tapab sageli oma uued ettevõtmised. Isegi kui seda ei tehta, on projekt piisavalt noor, et hinnakujundus saaks hõlpsalt muutuda.
Parsec on tasuta, kuid seda on keerulisem installida ja hallata ning võib-olla pole teie soovitud mänge niikuinii.
Kui ringi kaevata, leiate tõenäoliselt rohkem võimalusi, kuid paljud neist on visandilised.
Mis puutub lugupeetud variantidesse, siis on need, mida ma loetlesin, parimad.
Niisiis, teil on see olemas – seitse parimat pilvemänguteenust praegu!
Pidage meeles: kuigi ma reastasin neid, pole elu kunagi nii lihtne.
Mõni teenus on teatud inimestele parem. Näiteks:
Isiklikult on PlayStation Now palju rohkem minu asi kui Shadow või GeForce KOHE, kuna olen lapsest peale käinud PlayStationil.
Nii et jälgige, millised punktid on teie jaoks olulised!
Kas te ei nõustu minu nimekirja ühegi osaga? Võib-olla arvasite, et Microsofti xCloud või Paperspace oleks pidanud leidma kohti?
Või et GeForce NOW pole isegi Shadow’i ega PlayStation Now lähedal?
Mis iganes teie mõtted on, tahan neid kuulda! See on ees põnev tulevik ja see on veelgi toredam, kui me kõik sellest koos räägime.
Võite vastata allpool:
Võrdlust värskendatud: jaanuar 2020 HostGatoril on olnud mitu võrgukatkestust, kuna selle algne omanik müüs
“Mis on nimes?” – Ütleme Juliale, et nimed ja pealkirjad on tõesti olulised. Teil
Kas teadsite, et 23% ameeriklastest kuulab regulaarselt taskuhäälingusaateid. Taskuhäälingusaated saavad päev-päevalt kuulsaks. Otsustas taskuhäälingusaate
Snel.com VPS Hosting İncelemesi; Kullandıktan Sonra (2020)