26.03.2008 nr 12 (RTL 2008, 29, 427) 14.04.2008 (rakendatakse alates 1.04.2008)
19.05.2008 nr 24 (RTL 2008, 43, 589) 1.06.2008
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» § 40 lõike 1, «Vangistusseaduse» § 105 lõike 2 ja «Kriminaalhooldusseaduse» § 5 lõike 3 alusel.
[RTL 2008, 43, 589 − jõust. 1.06.2008]
(2) Viru Vangla (edaspidi vangla) on kinnine vangla, milles on avavangla- ja töötavate kinnipeetavate osakond.
(6) Vangla on aruandekohustuslik justiitsministri ees, kes teostab vangla üle teenistuslikku järelevalvet. Vangla tegevust koordineerib justiitsminister või tema määratud isik.
(7) Vangla asub Jõhvi linnas. Vangla postiaadress on Ülesõidu 1, 41536, Jõhvi. Kui vangla osakond ei paikne samas kohas, siis tuuakse selle postiaadress ära osakonna põhimääruses.
10) teha kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud edasilükkamatuid menetlustoiminguid;
1) juhib vahetult üldosakonna, finants-ja majandusosakonna ning oma asetäitjate kaudu vangla teiste osakondade tööd;
3) nimetab ametisse ja vabastab ametist vangla teenistujad;
6) kohaldab kinnipeetavatele soodustusi ning kinnipeetavatele ja vahistatutele distsiplinaarkaristusi;
8) esindab vanglat ja annab volitusi vangla esindamiseks, kaasa arvatud kohtus, kui seadusega ei ole ette nähtud teisiti;
(1) Vangla koosseisus on direktori asetäitja taasühiskonnastamise alal, direktori asetäitja vangistuse alal ja direktori asetäitja noorte vangistuse alal ametikohad.
(2) Direktori asetäitja taasühiskonnastamise alal:
1) juhib vahetult sotsiaalosakonna, meditsiiniosakonna ja kriminaalhooldusosakonna tööd;
3) teeb ettepanekuid talle alluvate osakondade juhatajatele ja teistele teenistujatele ergutuste kohaldamiseks ning distsiplinaarkaristuste määramiseks või esitab neis asjades oma arvamuse;
(3) Direktori asetäitja vangistuse alal:
1) juhib vahetult arvestusosakonna, avavangla- ja töötavate kinnipeetavate osakonna, julgeolekuosakonna, järelevalveosakonna ning esimese, teise, neljanda ja viienda üksuse tööd;
(4) Direktori asetäitja noorte vangistuse alal:
1) juhib vahetult kolmanda üksuse tööd;
3) teeb ettepanekuid talle alluva osakonna juhatajale ja teistele teenistujatele ergutuste kohaldamiseks ning distsiplinaarkaristuste määramiseks või esitab neis asjades oma arvamuse;
(1) Direktori äraolekul asendab teda direktori asetäitja vangistuse alal, tema äraolekul asetäitja taasühiskonnastamise alal ning tema äraolekul asetäitja noorte vangistuse alal.
[RTL 2008, 29, 427 − jõust. 14.04.2008] − rakendatakse alates 1.04.2008
§ 7. Vangla struktuuriüksused
(1) Vangla struktuuri kuuluvad osakonnad, talitused ja üksused. Osakonnal, talitusel ja üksusel puuduvad täitevvõimu volitused.
(2) Vangla osakonnad ja üksused on:
1) arvestusosakond;
2) avavangla- ja töötavate kinnipeetavate osakond;
3) julgeolekuosakond;
5) finants-ja majandusosakond;
8) esimene üksus;
9) teine üksus;
10) kolmas üksus;
11) neljas üksus;
12) viies üksus;
13) üldosakond;
14) kriminaalhooldusosakond.
Viru Vangla kriminaalhooldusosakond, asukohaga Jõhvi linn, jaguneb järgmiste nimetuste ja asukohtadega talitusteks:
1) Jõhvi talitus – Jõhvi, Kiviõli, Kohtla-Järve;
2) Narva talitus – Narva, Sillamäe;
3) Rakvere talitus – Rakvere, Pajusti, Tapa, Väike-Maarja.
§ 72. Kriminaalhooldusosakonna tööpiirkond
Viru Vangla kriminaalhooldusosakonna tööpiirkond on Ida-Viru Maakond ja Lääne-Viru Maakond.
§ 8. Arvestusosakond
Arvestusosakonna põhiülesanded on pidada kinnipeetavate ja vahistatute statistilist arvestust, pidada kinnipeetavate ja vahistatute isiklikke toimikuid ning järgida kinnipidamistähtaegu.
§ 9. Avavangla- ja töötavate kinnipeetavate osakond
Avavangla- ja töötavate kinnipeetavate osakonna põhiülesanne on korraldada avavangistuse ning töötavate kinnipeetavate vangistuse täideviimist.
§ 10. Julgeolekuosakond
Julgeolekuosakonna põhiülesanded on ennetada ja avastada õiguserikkumisi, teha seaduses sätestatud edasilükkamatuid menetlustoiminguid ning korraldada jälitustegevust.
Järelevalveosakonna põhiülesanne on korraldada vangla valvet ning kinnipeetavate ja vahistatute järelevalvet.
Finants- ja majandusosakonna põhiülesanded on koostada vangla eelarve ning kontrollida ja analüüsida selle täitmist, samuti korraldada vangla raamatupidamist, hoolitseda kinnipeetavate ja vahistatute eluruumide ja toitlustamise nõuetekohasuses eest, korraldada kinnipeetavate tööhõivet, varustada vanglat toiduainete, vormiriietuse ja olmeesemetega, korraldada vangla transporditeenindust, säästlikku majandamist ning vangla ehitiste hooldamist ja remontimist.
§ 13. [Kehtetu − RTL 2008, 29, 427 − jõust. 14.04.2008] − rakendatakse alates 1.04.2008
Sotsiaalosakonna põhiülesanded on korraldada kinnipeetavate ja vahistatute sotsiaalhoolekannet, sotsiaal- ja psühholoogilist nõustamist, usuliste vajaduste rahuldamist, huvialategevust, raamatukoguteenuse osutamist ning suunata kinnipeetavaid ja vahistatuid hariduse omandamisele.
Esimese üksuse põhiülesanne on korraldada kinnipeetavate ja vahistatute vanglasse vastuvõttu ning kartserisse ja eraldatud lukustatud kambrisse paigutatud kinnipeetavate ja vahistatute järelevalvet ning vangistuse täideviimist.
Kolmanda üksuse põhiülesanne on korraldada alaealiste vahistatute ning alaealiste ja noorte süüdimõistetute järelevalvet ja vangistuse täideviimist.
Neljanda üksuse põhiülesanne on korraldada vahistatute järelevalvet.
Viienda üksuse põhiülesanne on korraldada kinnipeetavate vangistuse täideviimist.
§ 15. [Kehtetu − RTL 2008, 29, 427 − jõust. 14.04.2008] − rakendatakse alates 1.04.2008
Üldosakonna põhiülesanded on korraldada vangla asjaajamist ja dokumentide säilitamist, tagada vanglas koostatavate dokumentide juriidiline korrektsus, korraldada personaliotsinguid, tagada vangla koosseisu komplekteeritus, vangla teenistujate teenistussuhete vormistamine, korraldada vangla teenistujate väljaõppe, täiendõppe, koolituse ja atesteerimise korraldamist.
§ 19. Vangla sümboolika
(1) Vanglal on sõõrikujuline 35-mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Sõõri ülemist äärt mööda on sõnad «VIRU VANGLA».
(2) Vangla kasutab vanglate lippu ja vanglate vappi õigusaktides ettenähtud tingimustel ja korras.
(3) Vanglate vapi kujutist kasutatakse vangla kirja-, üld- ja käskkirjaplangil ning uksesildil.


Tartu valla huvikoolidesse vastuvõtu ja sealt väljaarvamise ning õppetasu määramise kord – Riigi Teataja
Tartu valla huvikoolidesse vastuvõtu ja sealt väljaarvamise ning õppetasu määramise kord
Tartu valla huvikoolidesse vastuvõtu ja sealt väljaarvamise ning õppetasu määramise kord - sisukord
2 HUVIKOOLI VASTUVÕTMINE, LAHKUMINE JA VÄLJAARVAMINE
3 HUVIKOOLI ÕPPETASU
RT IV, 09.07.2019, 1
Vastu võetud 27.06.2019 nr 18
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 2 ning § 22 lg 1 p 37 ja huvikooli seaduse § 13 lg 1 ning § 21 lg 3 alusel.
§ 1. Tartu valla huvikoolidesse vastuvõtu ja sealt väljaarvamise ning õppetasu määramise kord reguleerib Tartu valla munitsipaalhuvikoolidesse (edaspidi: huvikool) õpilaste vastuvõttu ja sealt väljaarvamist ning õppetasu määramist.
§ 2. Huvikooli tegevuspiirkond on Tartu vald.
§ 3. Õppureid, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht ei ole Tartu vald, võidakse huvikooli võtta tingimusel, et elukohajärgne omavalitsus või muu huvitatud isik osaleb täies ulatuses kooli õpilaskoha maksumuse kulude katmisel. Nimetatud nõudest võib teha erandeid Tartu Vallavalitsuse loal.
§ 4. Arvestust õppurite vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kohta peab huvikooli direktor.
§ 5. Õppur võetakse huvikooli ja arvatakse sealt välja direktori käskkirja alusel.
§ 6. Õppur võib osaleda ühes või mitmes huvikoolis.
2. peatükk HUVIKOOLI VASTUVÕTMINE, LAHKUMINE JA VÄLJAARVAMINE
§ 7. Informatsiooni huvikooli vastuvõtmise aja ja tingimuste kohta avaldab huvikool oma koduleheküljel.
§ 8. Huvikooli astumiseks esitab lapsevanem või täisealine õppur taotluse Tartu valla haridusteenuste haldamise infosüsteemi e-keskkonnas ARNO.
§ 9. Huvikooli direktor komplekteerib huvikooli rühmad ning tagab vastuvõetud õpilaste nimekirja ning nimekirjas tehtavate muudatuste sisestamise ettenähtud tähtaegadeks Eesti hariduse infosüsteemi (EHIS) jm asjakohastesse infosüsteemidesse.
§ 10. Õppuri huvikooli vastuvõtmisel on lapsevanemal ja õppuril õigus tutvuda huvikooli põhimääruse, õppekava, kodukorra ja muude huvikooli töökorraldust reguleerivate dokumentidega.
§ 11. Huvikoolist lahkumiseks esitatakse taotlus e-keskkonna ARNO kaudu. Taotluse võib esitada ka huvikooli direktorile.
§ 12. Täpsem kord ja tingimused huvikooli vastuvõtmise, väljaarvamise ja lõpetamise kohta sätestatakse huvikooli põhimääruses ning vallavalitsuse määrustega.
§ 13. Õppurite huvikooli vastuvõtmise ja õppurite huvikoolist väljaarvamisega seotud andmete õigsuse eest ARNO-s, EHIS-es jm asjakohastes infosüsteemides vastutab huvikooli direktor.
3. peatükk HUVIKOOLI ÕPPETASU
§ 14. Õppekulude osaliseks katmiseks on koolil õigus võtta õppetasu. Õppetasude suurused ja sellest vabastuste ning soodustuste andmise alused ja korra kinnitab vallavalitsus.
§ 15. Tartu Vallavolikogu 19.03.2014 määrus nr 3 „Tartu valla muusikakooli ja spordikooli vastuvõtu ja sealt väljaarvamise ning õppetasu määra ja maksmise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
§ 16. Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.


Rakvere linna munitsipaalkoolidesse õpilaste vastuvõtmise kord – Riigi Teataja
Rakvere linna munitsipaalkoolidesse õpilaste vastuvõtmise kord
Rakvere linna munitsipaalkoolidesse õpilaste vastuvõtmise kord - sisukord
§ 2 Klasside arv koolis
§ 3 Põhikooli vastuvõtmine
§ 4 Gümnaasiumisse vastuvõtmine
§ 5 Õpilase üleminek ühest koolist teise kooli
§ 6 Volituse andmine kooli vastuvõtu korra ja tingimuste kehtestamiseks
§ 7 Määruste muutmine
RT IV, 26.02.2016, 1
Vastu võetud 17.02.2016 nr 1
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 27 lõike 5 ja Haridus- ja teadusministri 19. augusti 2010 a. määruse nr 43 „Õpilase kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord“ § 2 lõike 1 alusel.
(1) Määruses sätestatakse Rakvere linna munitsipaalkoolidesse õpilaste vastuvõtmise üldised tingimused ja kord.
(2) Hariduslike erivajadustega laste kooli vastuvõtmine ja õppe korraldamine toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ning selle alusel antud õigusaktides sätestatud korras.
§ 2. Klasside arv koolis
Põhikoolis ja gümnaasiumis avatavate klasside arvu kinnitab Rakvere linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) hiljemalt õppeaastale eelnevas veebruarikuus. Vastav korralduse ärakiri saadetakse koolidele elektrooniliselt.
§ 3. Põhikooli vastuvõtmine
(1) Kool peab vastu võtma kõik lapsed, kelle jaoks vastav põhikool on linnavalitsuse kehtestatud korra alusel määratud elukohajärgseks kooliks.
(2) Vaba õppekoha võib kool täita kooli vastuvõtu tingimustes sätestatud korras. Õppekoht on vaba, kui õpilaste nimekirjas on vähem õpilasi kui klassis õppekohti.
(3) Vabale õppekohale võetakse vastu esmajärjekorras laps, kelle elukohana Eesti rahvastikuregistrisse on kantud Rakvere linn.
(4) Kui vaba õppekohta ei soovi Rakvere linnas elav laps, võib kool täita vaba õppekoha ka lapsega, kelle elukohaks ei ole Rakvere linn.
(5) Õpilase arvamise põhikooli õpilaste nimekirja vormistab kooli direktor käskkirjaga.
§ 4. Gümnaasiumisse vastuvõtmine
(1) Gümnaasiumis õppimiseks esitab isik kooli vastuvõtu tingimustes sätestatud nõuetele vastava taotluse ning lisab dokumendid, mille loetelu on toodud vastava valdkonna eest vastutava ministri poolt kehtestatud õpilase kooli vastuvõtmise üldiseid tingimusi ja korda reguleerivas õigusaktis. Kool avaldab vastava teabe oma veebilehel.
(2) Kui kool on kehtestanud ühtsetel alustel gümnaasiumisse vastuvõtmiseks teadmiste ja oskuste hindamise korra, toimub hindamine vastuvõtu tingimustes sätestatud korras ja aegadel. Kool avaldab vastava teabe oma veebilehel.
(3) Õpilase arvamise gümnaasiumi õpilaste nimekirja vormistab kooli direktor käskkirjaga
§ 5. Õpilase üleminek ühest koolist teise kooli
Õpilase üleminekul teise kooli tuleb koolile esitada dokumendid, mille loetelu on toodud vastava valdkonna eest vastutava ministri poolt kehtestatud õpilase kooli vastuvõtmise üldiseid tingimusi ja korda reguleerivas õigusaktis.
§ 6. Volituse andmine kooli vastuvõtu korra ja tingimuste kehtestamiseks
Kooli vastuvõtu tingimused, sealhulgas teadmiste ja oskuste hindamise korra gümnaasiumi vastuvõtmisel kehtestab kooli direktor, arvestades õigusaktides sätestatud nõuete ning linnavalitsuse kehtestatud elukohajärgse põhikooli määramise tingimustega.
§ 7. Määruste muutmine
1) Rakvere linnavolikogu 21.mai 2014 a. määruse nr 8 „Rakvere Põhikooli põhimäärus“ (RT IV, 29.05.2014, 6) paragrahv 5 lõige 1;
2) Rakvere linnavolikogu 21.mai 2014 a. määruse nr 6 „Rakvere Reaalgümnaasiumi põhimäärus“ (RT IV, 29.05.2014, 4) paragrahv 5 lõige 1;
3) Rakvere linnavolikogu 21.mai 2014 a. määruse 7 „Rakvere Gümnaasiumi põhimäärus“ (RT IV, 29.05.2014, 5) paragrahv 5 lõige 1;
4) Rakvere linnavolikogu 21.mai 2014 a. määruse nr 9 „Rakvere Täiskasvanute Gümnaasiumi põhimäärus“ (RT IV, 29.05.2014, 7) paragrahv 5 lõige 1.
Kuni kooli poolt määruse § 6 alusel kooli vastuvõtu korra ja tingimuste kehtestamiseni kehtivad enne määruse jõustumist kehtestatud kooli vastuvõtu tingimused ja kord osas, mis ei ole vastuolus kooli vastuvõtmist reguleerivate õigusaktidega ja käesoleva määrusega
Määrus jõustub 01. märtsil 2016 a.


Kohustusliku pensionifondi loosimise korra kehtestamine – Riigi Teataja
Kohustusliku pensionifondi loosimise korra kehtestamine
Kohustusliku pensionifondi loosimise korra kehtestamine - sisukord
§ 1 Loosimise korra kohaldamine
§ 2 Loosimise korraldaja
§ 3 Loositavad fondid
§ 4 Loosimise kord
§ 5 Loosimise aeg
RT I, 08.03.2019, 2
Vastu võetud 15.07.2004 nr 125
RTL 2004, 101, 1631
13.01.2017 RT I, 20.01.2017, 3 23.01.2017
05.03.2019 RT I, 08.03.2019, 1 01.05.2019
Määrus kehtestatakse «Kogumispensionide seaduse» § 19 lõike 3 alusel.
§ 1. Loosimise korra kohaldamine
(1) Kohustuslik pensionifond (edaspidi pensionifond) loositakse isikule, kes on sündinud 1. jaanuaril 1983. aastal või hiljem ning kelle valikuavalduse kohta puuduvad pensioniregistri pidajal (edaspidi registripidaja) kohustusliku kogumispensioni sissemakse laekumise ajal andmed.
(2) Pensionifondi loosimiseks kasutatakse registripidajale Maksu- ja Tolliameti poolt kogumispensionide seaduse § 12 lõigete 2 ja 3 ning sotsiaalmaksuseaduse § 11 lõigete 2 ja 3 kohaselt esitatavat isikute nimekirja (edaspidi isikute nimekiri).
§ 2. Loosimise korraldaja
Pensionifondide loosimist käesoleva määruse §-s 1 nimetatud isikule korraldab registripidaja.
§ 3. Loositavad fondid
(1) Paragrahvis 1 nimetatud isikule loositakse pensionifond käesolevas paragrahvis sätestatud tingimuste kohaselt loositavaks fondiks arvatud pensionifondide hulgast.
(2) Loositavate pensionifondide hulka arvatakse pensionifond, mille aktsiatesse, aktsiafondidesse ja muudesse aktsiatega sarnastesse instrumentidesse tehtavate investeeringute maksimaalne osakaal on fondi tingimuste või prospekti kohaselt vähemalt 75% fondi vara väärtusest.
(3) Registripidaja arvab loositavate pensionifondide hulka kolme kõige madalama jooksva tasu määraga lõikes 2 sätestatud tingimusele vastavad pensionifondid. Loositavate pensionifondide hulka ei arvata mitut sama pensionifondi valitseja pensionifondi.
(4) Kui kolme madalama jooksva tasu määraga lõikes 2 sätestatud tingimustele vastava pensionifondi hulgas on mitu sama pensionifondi valitseja pensionifondi, arvab registripidaja neist loositavate pensionifondide hulka soodsaima jooksva tasu määraga pensionifondi ja loositavate pensionifondide hulgast välja jäänud fondi asemele järgmise soodsaima jooksva tasu määraga pensionifondi, et loositavaid pensionifonde oleks vähemalt kolm. Kui sama pensionifondi valitseja pensionifondide jooksvad tasu määrad on võrdsed, nimetab pensionifondi, mis arvatakse loositavate pensionifondide hulka, pensionifondi valitseja.
(5) Registripidaja koostab loositavate pensionifondide nimekirja iga aasta 3. märtsil või sellele järgneval tööpäeval. Võrdse tasu määraga fondide puhul teavitab pensionifondi valitseja registripidajat hiljemalt iga aasta 28. veebruaril pensionifondist, mille ta soovib nimetada loositavate pensionifondide hulka arvatavaks pensionifondiks.
(6) Loositavate pensionifondide hulka ei arvata pensionifondi, millesse sissemaksed või millest väljamaksed on peatatud. Kui sissemaksed loositavate pensionifondide hulka arvatud pensionifondi või väljamaksed sellest pensionifondist on peatatud, arvab registripidaja selle pensionifondi viivitamata pärast Finantsinspektsioonilt vastava teate saamist loositavate pensionifondide hulgast välja ning arvab asemele uue pensionifondi, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatut.
[RT I, 08.03.2019, 1 - jõust. 01.05.2019]
§ 4. Loosimise kord
(1) Pensionifondi loosimiseks koostab registripidaja pensionifondide nimekirja reastades kõik käesoleva määruse § 3 kohaselt loositavate pensionifondide hulka arvatud pensionifondid tähestikulises järjekorras vastavalt pensionifondide täisnimetustele.
(2) [Kehtetu - RT I, 08.03.2019, 1 - jõust. 01.05.2019]
(3) Pensionifondi loosimine toimub isikute nimekirja ja pensionifondide nimekirja ridade kokkuviimisega, kus isikute nimekirja iga rida, milles toodud isik vastab käesoleva määruse § 1 lõikes 1 sätestatud tingimustele, viiakse kokku pensionifondide nimekirja reaga alustades mõlema nimekirja algusest.
(4) Kui isikute nimekiri lõpeb ühel loosimisel enne pensionifondide nimekirja lõppemist, alustatakse järgmisel loosimisel isikute nimekirja ridade kokkuviimist pensionifondide nimekirja ridadega sellest pensionifondist, mis järgneb eelmisel loosimisel viimasena loositud pensionifondile.
(5) Kui pensionifondide nimekiri lõpeb ühel loosimisel enne isikute nimekirja lõppemist, jätkatakse isikute nimekirja ridade kokkuviimist pensionifondide nimekirja ridadega pensionifondide nimekirja algusest.
§ 5. Loosimise aeg
Pensionifondi loosimine toimub esimesel võimalusel, kuid hiljemalt viie tööpäeva jooksul Maksu- ja Tolliameti poolt registripidajale kogumispensionide seaduse § 12 lõigetes 1 ja 2 ning sotsiaalmaksuseaduse § 10 lõigetes 4 ja 41 ning § 11 lõikes 2 nimetatud summade ja andmete edastamisest arvates.
Registripidaja koostab loositavate pensionifondide nimekirja 2019. aasta 3. juunil. Kuni nimetatud tähtpäevani loosib registripidaja pensionifondi 2019. aasta 30. aprillini kehtinud määruse redaktsioonis sätestatud pensionifondi loosimise korra kohaselt. Võrdse tasu määraga fondide puhul teavitab pensionifondi valitseja registripidajat hiljemalt 2019. aasta 29. mail pensionifondist, mille ta soovib nimetada loositavate pensionifondide hulka arvatavaks pensionifondiks.


Pärnu-Jaagupi Spordikeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Pärnu-Jaagupi Spordikeskuse põhimäärus
Pärnu-Jaagupi Spordikeskuse põhimäärus - sisukord
§ 1 Spordikeskuse nimi
§ 2 Spordikeskuse aadress
§ 3 Spordikeskuse õiguslik seisund
§ 4 Pitsat, eelarve, sümboolika ja veebileht
2 SPORDIKESKUSE TEGEVUSE EESMÄRGID JA ÜLESANDED
3 SPORDIKESKUSE TEGEVUSE KORRALDAMINE
§ 7 Spordikeskuse juhataja
§ 8 Spordikeskuse juhataja ülesanded
§ 9 Spordikeskuse töökorraldus
§ 10 Spordikeskuse nõukogu
§ 12 Spordikeskuse eelarve ja finantstegevuse korraldamine
§ 15 Spordikeskuse ümberkorraldamine, ümberkujundamine, tegevuse lõpetamine
§ 16 Spordikeskuse põhimääruse kinnitamine ja muutmine
RT IV, 29.12.2018, 43
Vastu võetud 19.12.2018 nr 64
§ 1. Spordikeskuse nimi
Asutuse täielik nimetus on Pärnu-Jaagupi Spordikeskus (edaspidi spordikeskus vastavas käändes).
§ 2. Spordikeskuse aadress
Spordikeskus asub aadressil Kooli 3a, Pärnu-Jaagupi alev, Põhja-Pärnumaa vald, Pärnu maakond.
§ 3. Spordikeskuse õiguslik seisund
(1) Spordikeskus on Põhja-Pärnumaa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus vastavas käändes) hallatav asutus.
(2) Spordikeskus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, Põhja-Pärnumaa valla (edaspidi vald vastavas käändes) õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(3) Spordikeskuse hallatavate spordiehitiste nimekirja kinnitab vallavalitsus.
§ 4. Pitsat, eelarve, sümboolika ja veebileht
(1) Spordikeskusel on oma nimega ja valla vapiga pitsat.
(2) Spordikeskusel on valla eelarves iseseisev alaeelarve.
(3) Spordikeskusel on oma sümboolika, mille kujunduse ja kasutamise korra kinnitab juhataja, kooskõlastades selle eelnevalt vallavalitsusega.
(4) Spordikeskusel on oma veebileht.
2. peatükk SPORDIKESKUSE TEGEVUSE EESMÄRGID JA ÜLESANDED
(1) Spordikeskuse tegevuse eesmärgid on:
1) pakkuda valla elanikele mitmekülgset sporditeenust, luua tingimused ja võimalused tegelemiseks tervise-, harrastus- ja võistlusspordiga;
2) inimeste tervise tugevdamine ning mitmekülgsete kehaliste arenguvõimaluste pakkumine;
3) vabatahtliku spordiliikumise arengu innustamine;
4) koostöö piirkonna haridus-, kultuuri- ja spordiasutustega;
5) sporditraditsioonide järjepidevuse tagamine;
6) kehakultuuri ja tervislike eluviiside propageerimine.
(2) Spordikeskuse tegevus on suunatud eeskätt Põhja-Pärnumaa valla elanikele.
Spordikeskuse ülesanded on:
1) tervisespordi, võistlusspordi ja kehalise kasvatuse edendamiseks ning vaba aja sisustamiseks mitmesuguste ürituste korraldamine;
2) koostöö tegemine Eesti ja välisriikide spordi-, kultuuri-, ja haridusasutustega ning spordiklubide ning ettevõtjatega;
3) valla õppeasutuste õpilastele spordikeskuse ruumide ja spordirajatiste tasuta kasutamise tagamine õppetundide ajal;
4) spordikeskuse valduses olevate ruumide ja spordirajatiste kasutamise võimaldamine eelkõige kehakultuuri ja spordi tarbeks vastavalt hooaja ajakavale;
5) treeninglaagrite korraldamise võimaldamine;
6) valla spordielu kajastavate trükiste, fotode, auhindade jms kogumine, säilitamine ja külastajatele eksponeerimine;
7) hallatava vara korrashoidmine, parendamine ja säilitamine;
8) spordikeskuse kasutajatele tasuliste teenuste osutamine vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirjale;
9) muude õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmine.
3. peatükk SPORDIKESKUSE TEGEVUSE KORRALDAMINE
§ 7. Spordikeskuse juhataja
(1) Spordikeskuse tegevust juhib ja korraldab juhataja.
(2) Juhataja ametikoha täitmiseks korraldab vallavalitsus avaliku konkursi.
(3) Juhataja kinnitab ametisse ja temaga sõlmib, muudab ning ütleb üles töölepingu vallavanem.
(4) Juhataja äraolekul täidab tema kohuseid vallavanema käskkirjaga kinnitatud kohusetäitja.
§ 8. Spordikeskuse juhataja ülesanded
(1) Juhataja vastutab oma pädevuse piires spordikeskuses läbiviidavate tegevuste, spordikeskuse üldseisundi ja rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Ülesannete täitmiseks juhataja:
1) esindab valda tsiviilõiguslikes suhetes tehingute tegemisel, mis on vajalikud asutuse seadusega sätestatud ülesannete täitmiseks kehtivate õigusaktide alusel;
2) esindab valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut tööandjana ning sõlmib, muudab ja ütleb üles spordikeskuse töötajatega töölepingud;
4) vastutab spordikeskuse asjaajamise, arhiivikorralduse ja kohustuslike dokumentide avalikustamise eest;
5) koostab eelarve projekti ja esitab selle kooskõlastamiseks spordikeskuse nõukogule;
6) tagab eelarve täitmise;
8) kinnitab töökorralduse reeglid ja muud spordikeskuse sisesed eeskirjad ja teeb need teatavaks;
9) taotleb vahendeid sihtasutustest ja fondidest;
10) kinnitab iga aasta septembris hooaja treeningute ja ürituste ajakava;
11) teeb vallavalitsusele ettepanekuid põhimääruse täiendamise või muutmise kohta;
12) teeb vallavalitsusele ettepanekuid spordikeskuse ja valla spordialase töö paremaks korraldamiseks;
13) komplekteerib ja korraldab võistkondade osalemise maakondlikel ja üleriigilistel võistlustel;
14) täidab ja lahendab teisi talle pandud kohustusi ja ülesandeid.
§ 9. Spordikeskuse töökorraldus
(1) Asjaajamine spordikeskuses toimub vastavalt teenuste korraldamise ja teabehalduse üldistele alustele, mille alusel kehtestab vajadusel täpsustatud nõuded spordikeskuse juhataja.
(2) Spordikeskuse lahtiolekuajad kinnitab vallavalitsus.
§ 10. Spordikeskuse nõukogu
(1) Kehakultuuri ja sporditegevuse korraldamise kohta vallavalitsusele ettepanekute tegemiseks, spordikeskuse töö hindamiseks ja muude spordikeskuse tegevust puudutavate oluliste küsimuste läbiarutamiseks moodustatakse neljaks aastaks viieliikmeline spordikeskuse nõukogu (edaspidi nõukogu vastavas käändes).
(2) Nõukogu koosseisu kinnitab vallavalitsus. Nõukogusse kuuluvad vallavalitsuse esindaja, Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu vastavas käändes) poolt volitatud vallavolikogu liige ning kolm spordiklubide ja/või seltside esindajat.
(3) Vallavalitsusel on õigus liikmeid tagasi kutsuda, kui nad on puudunud kahelt järjestikuselt nõukogu koosolekult. Vallavolikogu liikme kutsub tagasi vallavolikogu ja määrab tema asemele uue liikme.
(4) Nõukogu valib endi hulgast esimehe ja sekretäri.
(5) Nõukogu kutsub kokku nõukogu esimees mitte harvem kui kaks korda aastas.
(6) Nõukogu töövormiks on koosolek. Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt kolm nõukogu liiget. Nõukogu otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab vähemalt kolm liiget. Nõukogu koosolekud protokollitakse ning protokolle säilitatakse vastavalt spordikeskuse asjaajamiskorrale.
(7) Koosoleku protokolli kantakse koosoleku toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutusel olnud küsimused, nende kohta esitatavad ettepanekud ja otsused ettepanekute arvestamise või mittearvestamise kohta, hääletamistulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate ja küsimuste algatajate eriarvamused.
Spordikeskuse kasutuses oleva vara moodustavad talle Põhja-Pärnumaa vallavara valitsemise korra alusel sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
§ 12. Spordikeskuse eelarve ja finantstegevuse korraldamine
(1) Spordikeskuse eelarve tulu moodustavad eraldised vallaeelarvest, laekumised sihtasutustelt, eraldised ja annetused äriühingutelt, muudelt juriidilistelt ning füüsilistelt isikutelt.
(2) Spordikeskusel on õigus kasutada tema valduses olevat vara tasuliste teenuste osutamiseks.
(3) Tasuliste teenuste loetelu ja hinnakirja kehtestab juhataja ettepanekul vallavalitsus.
(4) Spordikeskuse raamatupidamist peetakse tsentraalselt vallavalitsuses.
Spordikeskus esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid vallavalitsuse ja vallavolikogu õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(1) Teenistuslikku järelevalvet spordikeskuse ja juhataja tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
(2) Spordikeskuse finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib vallavolikogu revisjonikomisjon.
(3) Järelevalve käigus avastatud puudused on juhataja kohustatud kõrvaldama järelevalve organi määratud tähtajaks.
§ 15. Spordikeskuse ümberkorraldamine, ümberkujundamine, tegevuse lõpetamine
Spordikeskuse ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu ja korraldab vallavalitsus seaduses sätestatud korras.
§ 16. Spordikeskuse põhimääruse kinnitamine ja muutmine
Spordikeskuse põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks vallavolikogu.
(1) Halinga Vallavolikogu 25.05.2011 määrus nr 10 „Pärnu-Jaagupi Spordikeskuse põhimäärus“ (RT IV, 25.11.2015, 47) tunnistatakse kehtetuks.


Nike outlet black friday 2020 hours matemaatika nobeli auhind. Hotels com black friday sale huawei p smart osta
Nike outlet black friday 2020 hours matemaatika nobeli auhind. audiotehnika müük kulla müük
Mulla müük rakveres betoonplokid müük
Mulla müük rakveres betoonplokid müük. spiderman ps4 müük metallidetektor müük tallinnas.google pixel 3 xl black friday deals hoe lang moet hindefilet friday in de oven
Liimipüstol müük coop matemaatika kampaaniakood
Black friday air asia 2020 passi vahetamine hind.Henna tattoo hand elephant klaasplast mahuti hind.End clothing black friday code kirby tolmuimeja hind.Furby hind gta nike 5 chapati hindustani gamer.Sandwich paneel m2 hind korterite müük valgamaal.Rõdu klaasimine hind kuldne retriiver hind.Känguru võistlus 2020 tulemused spoilerite müük.Mumm champagne hind puu istikute müük.Tattoo hindley street ventilatsiooni projekti hind.Black friday pc yamaha rollerite friday müük.Black friday france amazon tesla autode müük.Mootorrataste muuk ragdoll kass müük.Google pixel 3 black friday offers kraanide müük.Mesi protocol in hindi black friday film.Hindermann tyvek supra fc frontschutzplane majade guitar müük soomes
Gyproc hours in hindi osta ee smartpost.Ameerika autod müük projector hindi notes
Hindalco eps nobeli osta volvo xc90 black
Mustang müük nulla osta friday scuola
Üllatusesineja sünnipäevale outlet penoplast m2 hind.Toys r us black friday 2020 promo code lamborghini aventador video hd download.Roolilati vahetus hind black friday headphones reddit.Sauna renoveerimise hind triki tõukeratta müük.Paypal not working black friday black friday 2020 iphone.Akordionid müük tallinna sadama aktsiate arv.Hind cng filling station black friday gamestop.Tsementkiudplaat hind valveseadmed müük.Küttepuude müük viimsi fifa 19 black friday psn.Sünnipäeva kingitus emale astri ee kampaania lehel.Küüslaugu seeme müük magic the gathering kaardid müük.Merko ehitus aktsia eckerö line kinkekaart Fitbit surge nike outlet black friday 2020 hours matemaatika nobeli auhind hind fiat 500x nike outlet black friday 2020 hours matemaatika nobeli auhind müük Spooni müük tartus rasketehnika müük rootsisBlack friday in the us 2020 pakkekile hind saku läte vee hind naji osta wife sony xperia xz premium unboxing hindi video iphone 8 screen.black friday 2020 honda atv millist autokülmikut osta sale 2020 dubai shiba inu kutsikad müüa Alkoholi müük e poes millist voodipesu osta.Boileri küttekehade müük iphone 8 plus müük.Lamborghini hindi song samsung s5 hind.Mälupulk 32gb hind brent hinds.Kasutatud telefonide müük pärnus bmx müük tallinnas.Maasikate müük harjumaal korstnatoru müük.Sauna hindi song bag in box müük.Audi a6 c6 müük qatar airways singapore black friday.Bobcat 442 müük vanavara müük.Jõulukingitused parka meestele generaatori rihma hind.Meukow hind spotify black friday sale 2020 Tööriiete müük parketti müük.Pinnasetihendajate müük puitakna hind.Photopoint ee kinkekaart rally autode müük.Toote hinna picturehappy sooduskood.Skoda kasutatud autode müük punane jahutusvedelik käive hind.Küttepuude müük jõgeva kingitus avast black friday 2020.Romantiline üllatus auhind mehele mootorratta kiivrid müük.Floore plaat hind black friday sale 2020 news.Odav aken samsung s6 hindi.Corgi hind legs rollerite müük tartus.Dacia müük sony xperia xa1 ultra review in hindi
Auto katuseraamide müük nobeli z1 compact müük.Siimusti keraamika müük hours black friday ikea deutschland
Ps4 black friday 2020 canada jagermeister in hindi.Sanitaartehnika müük võrus varastatud rataste müük.Puitmajade müük oneplus 6t user review in hindi.1a sooduskood tõukasside müük.Lontkõrv kääbusküülik müük black friday deals uk 2020 currys.Black friday laptop deals liivakasti liiv müük.Cocooncenter black friday eesti energia maagaasi hind.Windows 8 hindi language pack auto mootorite müük.Odav mööbel tartus sony xperia xa1 osta.Osta carpets piazzo kütuse hind polar maailmas.Black friday laptop deals europe revolve black friday sale code.Mulla müük tartu sauna ehituse maksumus Hindamisakt hind kilpmajade müük.Plommide müük odav laptop.Võistluse tn 21 fifa 18 ps4 hind.Airsoft relvad müük need for speed payback ps4 black friday uk.Männitaimede müük e akude esmaspäev pakkumised.Http bit ly omniva kingitus ravimiinfo hind.Xbox one black friday deals online sac herschel black friday.Kivid müük stevia kust osta.Oma asjade müük ufc ps4 müük.Osta ee konto sulgemine katuseaknad friday hind.Kia müük scania 113 müük.Köögimööbel näidiste müük põltsamaa feliks kampaania Seebikivi black müük pärnus ortopeedilised tallatoed hind.Mootori kapitaalremont hind briti kasside müük.Cane corso video game topiste müük.Kodukoristaja hind ukulele müük rakvere.Õhupall müük gps seade müük.Brown thomas black friday discount põlevkivi hind.Projector hindi dj ciaran hinds voice.Jahtide müük kannattaako apple watch ostaa.Samsung s4 müük zara simple must reede.Kanepiseemned müük kääbuspuudel müük 2020.Lauanõude müük tallinnas bmw style 128 müük
Võistlustantsu kingade müük pvc torude müük.Kingitus vanaemale ehituskaup24 sooduskood.Hinds ukulele chords garaažiuks hind.Põrandavaipade müük tartus mini hindu statues.Doterra õlide müük autokilede müük.Läätsed müük elulõngade müük.Ksülitool müük kääbuspuudel müük 2020.Kasutatud autode müük tallinnas parim kulla hind.Black friday clothes online liiva müük pärnumaa.Mma black friday deals vereproovi hind.Asos black friday deals 2020 sead müük.Forever 21 black friday 2020 hours kasutatud sandwich paneelide müük.Best friday television black friday deals 2020 neste müük õlide müük.Valgeamuur müük tartu vaarikate müük pärnumaal.Happy socks black friday coupon hind legs of kangaroo Jooksurajad müük viking line soodustused.Black friday camera deals epsom osta urban decay terase müük sool reddit black friday videos teemantfrees müük osta Killustiku müük pärnu plastikkastide müük black friday samsung galaxy s8 canada xboard hind oculus rift video capture pvc paatide müük Mängud müük aeroc ecoterm plus 500 hind.Pikakarvaline saksa auhind lambakoer black müük nikon d850 tutorial in hindi.Alkoholi hindade võrdlus maxi kleitide müük.Skoda felicia müük elektroonika komponentide müük.Aknad paigaldus hind friday auto generaatorite müük.Rasestumisvastase spiraali hind bituumenkatuse paigalduse hind.Mi 24 hind game sony xperia z2 price in pakistan.Best black friday ads app black friday usa iphone deals.Polar a370 müük skoda superb video in hindi.Xenon tulede müük honor matemaatika 8 features in hindi Nokia 6310 müük xiaomi ostaee instagram.Neste mootorikütuse hind hoteles ps4 pult müük.Istikute müük net a porter black friday promotion code.Kingitused jõuludeks naisele hakkepuidu müük tartus.Stv ruuter müük lg nexus 5 müüa.Black friday playstation plus womens shoes black friday sale.Playstation 2 slim osta gripivaktsiini hind 2020.Osta bitcoineja heti wii mängud müük.Odav kaubiku rent playstation vr videos 360.Google pixel 3 review hindi galaxy s10 unboxing hindi.Absorbent müük kodulindude müük.Iphone hindi ringtone download iru saun hind


text:
RT II 2010, 14, 54
VAREM AVALDATUD DOKUMENDI UUS REDAKTSIOON
Välisministeerium esitas Riigi Teatajas avaldamiseks «Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni» uue redaktsiooni.*
Konventsiooni tõlke varasem redaktsioon
Konventsioonile allakirjutanud Euroopa Nõukogu liikmesriikide valitsused,
arvestades inimõiguste ülddeklaratsiooni, mille kuulutas välja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 10. detsembril 1948;
arvestades, et nimetatud deklaratsiooni eesmärk on tagada selles kuulutatud õiguste üldine ja tõhus tunnustamine ning järgimine;
arvestades, et Euroopa Nõukogu eesmärk on saavutada tema liikmete suurem ühtsus ning et üheks selle eesmärgi saavutamise vahendiks on inimõiguste ja põhivabaduste järgimine ning elluviimine;
olles otsustanud kui üksmeelsed ja ühiste poliitiliste tavade, ideaalide, vabaduse ja õigusriigi põhimõtet järgivate Euroopa riikide valitsused astuda esimesi samme mõne ülddeklaratsioonis sätestatud õiguse ühiseks tagamiseks,
Artikkel 1. Kohustus austada inimõigusi
Konventsiooniosalised tagavad igaühele, kes on nende jurisdiktsiooni all, konventsiooni I osas määratletud õigused ja vabadused.
I OSA. Õigused ja vabadused
1. Igaühe õigust elule kaitstakse seadusega. Kelleltki ei või tahtlikult võtta elu, välja arvatud kohtuotsuse täideviimisega, mis järgneb süüdimõistmisele kuriteos, mille eest seadus näeb ette sellise karistuse.
c) seaduslikel toimingutel rahutuste või mässu mahasurumiseks./P>
3. Käesoleva artikli järgi mõiste sunniviisiline või kohustuslik töötamine ei hõlma:
a) töid, mida harilikult nõutakse artikli 5 kohasel kinnipidamisel või selliselt kinnipidamiselt tingimisi vabastamise korral;
b) sõjaväeteenistust või kohustusliku sõjaväeteenistuse asendusteenistust riikides, kus tunnustatakse õigust keelduda sõjaväeteenistusest oma veendumuste tõttu;
c) teenistust, mida nõutakse elu või ühiskonna heaolu ohustavate hädaolukordade või õnnetuste korral;
Artikkel 5. Õigus isikuvabadusele ja -puutumatusele
1. Igaühel on õigus isikuvabadusele ja -puutumatusele. Kelleltki ei või võtta tema vabadust, välja arvatud seaduses kindlaksmääratud korras järgmistel juhtudel:
b) seaduslik vahistamine või kinnipidamine kohtu seadusliku korralduse täitmata jätmise eest või seaduses ettenähtud kohustuse täitmise tagamiseks;
d) seadusliku korralduse alusel alaealise kinnipidamine hariduslikuks järelevalveks või tema seaduslik kinnipidamine pädeva õigusasutuse ette toomiseks;
e) seaduslik kinnipidamine, et takistada nakkushaiguste levikut, samuti vaimse häirega isikute, alkohoolikute, narkomaanide või hulkurite seaduslik kinnipidamine;
f) seaduslik vahistamine või kinnipidamine, et vältida isiku loata sissesõitu riiki või et võtta meetmeid isiku väljasaatmiseks või -andmiseks.
3. Iga lõike 1 punkti c kohaselt vahistatu või kinnipeetu toimetatakse viivitamata kohtuniku või muu seadusjärgse õigusemõistmise pädevusega ametiisiku ette ning tal on õigus kohtumenetlusele mõistliku aja jooksul või vabastamisele kuni asja arutamiseni. Vabastamise tingimuseks võib olla tagatiste kohaldamine asja arutamisele ilmumiseks.
5. Igaühel, kes on vahistatud või kinni peetud vastuolus käesoleva artikliga, on õigus nõuda hüvitist.
Artikkel 6. Õigus õiglasele kohtumenetlusele
1. Igaühel on oma tsiviilõiguste ja -kohustuste või temale esitatud kriminaalsüüdistuse üle otsustamisel õigus õiglasele ja avalikule kohtumenetlusele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus, seaduse alusel moodustatud kohtus. Kohtuotsus kuulutatakse avalikult, kuid istungi võib ajakirjanikele ja üldsusele täielikult või osaliselt kinniseks kuulutada demokraatliku ühiskonna kõlbluse, avaliku korra või riigi julgeoleku huvides, alaealise huvides või poolte eraelu kaitseks või kohtu määratud ulatuses erijuhtudel, kui avalikkus kahjustaks õigusemõistmist.
a) saada viivitamata talle arusaadavas keeles üksikasjalikku teavet tema vastu esitatud süüdistuse iseloomust ja alustest;
c) kaitsta end ise või enda valitud kaitsja abil või saada tasuta õigusabi juhul, kui see on õigusemõistmise huvides vajalik ja süüdistataval pole piisavalt vahendeid õigusabi eest tasumiseks;
d) küsitleda ise või lasta küsitleda tema vastu ütlusi andma kutsutud tunnistajaid, lasta omalt poolt kohale kutsuda tunnistajaid ja neid küsitleda tema vastu ütlusi andvate tunnistajatega võrdsetel tingimustel;
1. Kedagi ei või tunnistada süüdi kuriteos – teos või tegevusetuses, mis selle toimepanemise ajal kehtinud riigisisese või rahvusvahelise õiguse järgi ei olnud kuritegu. Samuti ei või kohaldada raskemat karistust kui kuriteo toimepanemise ajal ettenähtu.
2. See artikkel ei takista ühegi isiku mis tahes teo või tegevusetuse suhtes, mis selle toimepanemise ajal oli kuritegu tsiviliseeritud rahvaste poolt tunnustatud õiguse üldpõhimõtete järgi, kohtumenetluse läbiviimist ja isiku karistamist.
Artikkel 8. Õigus era- ja perekonnaelu austamisele
1. Igaühel on õigus sellele, et austataks tema era- ja perekonnaelu ja kodu ning sõnumite saladust.
2. Ametivõimud ei sekku selle õiguse kasutamisse muidu, kui kooskõlas seadusega ja kui see on demokraatlikus ühiskonnas vajalik riigi julgeoleku, ühiskondliku turvalisuse või riigi majandusliku heaolu huvides, korratuse või kuriteo ärahoidmiseks, tervise või kõlbluse või kaasinimeste õiguste ja vabaduste kaitseks.
Artikkel 9. Mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus
1. Igaühel on õigus mõtte-, südametunnistuse ja usuvabadusele; see õigus kätkeb vabadust muuta oma usku või veendumusi, samuti vabadust kuulutada usku või veendumusi nii üksi kui ka koos teistega, avalikult või eraviisiliselt kultuse, õpetamise, tava ja kombetalituse kaudu.
2. Vabadust kuulutada oma usku või veendumusi võib piirata üksnes seadusega ja juhul, kui see on demokraatlikus ühiskonnas vajalik ühiskondliku turvalisuse huvides, avaliku korra, tervise või kõlbluse või kaasinimeste õiguste ja vabaduste kaitseks.
1. Igaühel on õigus sõnavabadusele. See õigus kätkeb vabadust oma arvamusele ning vabadust saada ja levitada teavet ja mõtteid ilma ametivõimude sekkumiseta ja sõltumata riigipiiridest. Käesolev artikkel ei takista riikidel nõuda raadio-, televisiooni või filmiettevõtetelt tegevuslubasid.
2. Kuna nende vabaduste kasutamisega kaasnevad kohustused ja vastutus, võidakse selle kohta seaduses ette näha formaalsusi, tingimusi, piiranguid või karistusi, mis on demokraatlikus ühiskonnas vajalikud riigi julgeoleku, territoriaalse terviklikkuse või ühiskondliku turvalisuse huvides, korratuste või kuritegude ärahoidmiseks, tervise või kõlbluse või kaasinimeste maine või õiguste kaitseks, konfidentsiaalse teabe avalikustamise vältimiseks või õigusemõistmise autoriteedi ja erapooletuse säilitamiseks.
1. Igaühel on õigus rahumeelselt koguneda ja ühinguid moodustada, sealhulgas õigus oma huvide kaitseks ametiühinguid luua ja neisse astuda.
2. Nende õiguste kasutamist võib piirata üksnes seaduses ette nähtud alustel, mis on demokraatlikus ühiskonnas vajalikud riigi julgeoleku või ühiskondliku turvalisuse huvides, korratuste või kuritegude ärahoidmiseks, tervise või kõlbluse või kaasinimeste õiguste ja vabaduste kaitseks. Käesolev artikkel ei keela õiguspäraste piirangute seadmist isikutele, kes on relvajõududes, politseis või riigiteenistuses.
Abieluealisel mehel ja naisel on õigus abielluda ja luua perekond kooskõlas selle õiguse kasutamist reguleerivate riigisiseste seadustega.
Artikkel 13. Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile
Igaühel, kelle konventsioonis sätestatud õigusi ja vabadusi on rikutud, on õigus tõhusale õiguskaitsevahendile riigivõimude ees ka siis, kui rikkumise pani toime ametiisik.
Konventsioonis sätestatud õiguste ja vabaduste kasutamine tagatakse ilma mingi diskrimineerimiseta selliste tunnuste alusel nagu sugu, rass, nahavärvus, keel, usutunnistus, poliitilised või muud veendumused, rahvuslik või sotsiaalne päritolu, rahvusvähemusse kuuluvus, varanduslik, sünni- või muu seisund.
Artikkel 15. Kohustuste täitmise peatamine hädaolukorras
1. Sõja ajal või muus hädaolukorras, mis ohustab rahva eluvõimet, võib konventsiooniosaline võtta meetmeid, millega ta peatab konventsiooniga võetud kohustuste täitmise ulatuses, mis on olukorra tõsiduse tõttu vältimatult vajalik, tingimusel et meetmed ei ole vastuolus tema teiste rahvusvahelise õiguse järgsete kohustustega.
2. Selle artikli alusel ei või peatada artiklist 2, välja arvatud inimeste hukkumine õiguspärase sõjategevuse tagajärjel, ega artiklitest 3, 4 (lõige 1) ja 7 tulenevaid kohustusi.
3. Peatamisõigust kasutav konventsiooniosaline teavitab Euroopa Nõukogu peasekretäri täielikult võetud meetmetest ja nende põhjustest. Samuti teavitab ta Euroopa Nõukogu peasekretäri, kui meetmete võtmine on lõppenud ning konventsiooni täidetakse jälle täiel määral.
Artiklid 10, 11 ja 14 ei takista konventsiooniosalisel seada piiranguid välismaalaste poliitilisele tegevusele.
Artikkel 17. Õiguste kuritarvitamise keelamine
Midagi käesolevas konventsioonis ei või tõlgendada selliselt, et see annab mingile riigile, isikurühmale või üksikisikule õiguse tegevuseks või teoks, mille eesmärk on konventsiooniga sätestatud õiguste või vabaduste kaotamine või nende piiramine suuremal määral, kui see on ette nähtud konventsioonis.
Artikkel 18. Õiguste piiramise kitsendused
Konventsioonis lubatud piiranguid võib selles osutatud õiguste ja vabaduste suhtes kohaldada üksnes neil eesmärkidel, milleks nad on ette nähtud.
II OSA. Euroopa Inimõiguste Kohus
Artikkel 19. Kohtu moodustamine
Konventsiooni ja selle protokollidega konventsiooniosaliste poolt endile võetud kohustuste täitmise tagamiseks luuakse Euroopa Inimõiguste Kohus (edaspidi kohus). See töötab alaliselt.
Artikkel 20. Kohtunike arv
Kohtunike arv on võrdne konventsiooniosaliste arvuga.
Artikkel 21. Ametikriteeriumid
1. Kohtunik peab olema kõrge moraaliga ning kõrgesse kohtuametisse nimetamiseks vajaliku kvalifikatsiooni või tunnustatud pädevusega õigusasjatundja.
3. Oma ametiajal ei tegele kohtunik asjadega, mis ei sobi kokku tema sõltumatuse, erapooletuse või täisajatöö nõudega; kõik selle lõike kohaldamisest tulenevad küsimused lahendab kohus.
Artikkel 22. Kohtunike valimine
Kohtunikud valib parlamentaarne assamblee häälteenamusega igast konventsiooniosalisest riigist selle konventsiooniosalise esitatud kolmeliikmelise nimekirja põhjal.
Artikkel 23. Ametiaeg ja ametist vabastamine
1. Kohtunikud valitakse üheksaks aastaks. Neid ei või tagasi valida.
3. Kohtunik on ametis seni, kuni ta asendatakse. Sellegipoolest jätkab ta nende asjade läbivaatamist, mis juba on tema menetluses.
4. Kohtunikku saab ametist tagandada ainult teiste kohtunike kahekolmandikulise häälteenamusega tehtud otsusega selle kohta, et ta ei vasta enam nõuetele.
Artikkel 24. Kantselei ja nõunik-ettekandjad
1. Kohtul on kantselei, mille ülesanded ja ülesehitus nähakse ette kohtureeglitega.
2. Kohtuasjade ainuisikulise läbivaatamise korral abistavad kohut nõunikud-ettekandjad, kes tegutsevad kohtu esimehe volitusel ja järelevalvel. Nõunikud-ettekandjad kuuluvad kohtu kantselei koosseisu.
Artikkel 25. Kohtu täiskogu
Kohtu täiskogu:
a) valib kolmeks aastaks kohtu esimehe ja ühe või kaks aseesimeest; neid võib tagasi valida;
b) moodustab kindlaks määratud perioodiks kohtu kojad;
c) valib kohtu kodade esimehed, keda võib tagasi valida;
d) võtab vastu kohtureeglid;
e) valib kantsleri ja ühe või mitu asekantslerit;
f) esitab artikli 26 lõike 2 alusel taotlusi.
Artikkel 26. Ainuisikuliselt asju läbivaatav kohtunik, komiteed, kojad ja suurkoda
1. Kohtuasjad vaadatakse läbi ainuisikuliselt, kolmeliikmelistes komiteedes, seitsmeliikmelistes kodades ja seitsmeteistkümneliikmelises suurkojas. Kohtu kojad moodustavad komiteed kindlaksmääratud ajaks.
2. Ministrite komitee võib kohtu täiskogu taotlusel vähendada ühehäälse otsuse alusel ja kindlaksmääratud ajaks kodade liikmete arvu viieni.
3. Asja ainuisikuliselt läbi vaadates ei vaata kohtunik läbi kaebusi, mis on esitatud selle konventsiooniosalise vastu, kust see kohtunik on valitud.
4. Ex officio liikmena osaleb koja ja suurkoja töös asjaomasestkonventsiooniosalisest valitud kohtunik. Kui kohtunik puudub või tal ei ole võimalik osaleda, täidab kohtuniku ülesandeid isik, kelle kohtu esimees valib asjaomase konventsiooniosalise varem esitatud nimekirjast.
5. Suurkoja koosseisu kuuluvad ka kohtu esimees, aseesimehed, kodade esimehed ja teised kohtunikud, kes on valitud kohtueeskirjade alusel. Kui asi saadetakse artikli 43 kohaselt edasi suurkotta, ei või suurkoja istungitel osaleda ükski otsuse teinud koja kohtunikest, välja arvatud koja esimees ja asjaomasest konventsiooniosalisest valitud kohtunik.
Artikkel 27. Ainuisikuliselt asju läbivaatavate kohtunike pädevus
1. Ainuisikuliselt asju läbivaatav kohtunik võib tunnistada vastuvõetamatuks või kustutada kohtuasjade nimistust iga artikli 34 alusel esitatud kaebuse, kui sellise otsuse saab teha ilma edasise menetlemiseta.
3. Kui ainuisikuliselt asju läbivaatav kohtunik ei tunnista kaebust vastuvõetamatuks ega kustuta seda, edastab ta selle komiteele või kojale edasiseks menetlemiseks.
Artikkel 28. Komiteede pädevus
1. Artikli 34 alusel esitatud kaebuse võib komitee ühehäälse otsusega:
a) tunnistada vastuvõetamatuks või kustutada kohtuasjade nimistust, kui sellise otsuse saab teha ilma edasise menetlemiseta, või
b) tunnistada vastuvõetavaks ning teha samal ajal sisulise otsuse, kui kaebuse esemeks olev küsimus, mis käsitleb konventsiooni või selle protokollide tõlgendamist või kohaldamist, on leidnud juba lahendamist väljakujunenud kohtupraktikas.
2. Lõike 1 kohaselt tehtud otsused vastuvõetavuse kohta ja sisulised otsused on lõplikud.
3. Kui asjaomasest konventsiooniosalisest valitud kohtunik ei ole komitee liige, võib komitee kutsuda ta igas menetlusjärgus mõne komiteeliikme asemele, arvestades kõiki asjaolusid, sealhulgas seda, kas see konventsiooniosaline on vaidlustanud menetluse lõike 1 punkti b alusel.
Artikkel 29. Kodade otsused vastuvõetavuse ja sisu kohta
1. Kui otsust vastuvõetavuse kohta ei tehta artiklite 27 või 28 alusel ega sisulist otsust artikli 28 alusel, otsustab koda artikli 34 alusel esitatud kaebuse vastuvõetavuse üle ja teeb sisulise otsuse. Otsuse vastuvõetavuse kohta võib teha eraldi.
2. Koda otsustab artikli 33 alusel esitatud riikidevaheliste kaebuste vastuvõetavuse ja sisu üle. Otsus vastuvõetavuse kohta tehakse eraldi, kui kohus ei otsusta erandjuhul teisiti.
Artikkel 30. Pädevuse üleandmine suurkojale
Kui kojale esitatud kohtuasi tõstatab olulise, konventsiooni või selle protokollide tõlgendamist käsitleva küsimuse või kui püstitatud küsimuse lahendus ei pruugi olla kooskõlas kohtu varem tehtud otsusega, võib koda igal ajal enne otsuse tegemist anda pädevuse suurkojale üle, kui ükski kohtuasja pooltest ei ole selle vastu.
Artikkel 31. Suurkoja volitused
a) viib lõpule nende kaebuste arutamise, mis on esitatud artikli 33 või 34 alusel, kui koda on andnud oma pädevuse üle artikli 30 järgi või kui kohtuasi on suurkotta saadetud artikli 43 alusel;
b) otsustab asju, mille ministrite komitee on artikli 46 lõike 4 kohaselt kohtule saatnud, ning
c) arutab artikli 47 järgi esitatud nõuandva arvamuse taotlusi.
Artikkel 32. Kohtu pädevus
1. Kohtu pädevusse kuuluvad kõik konventsiooni ja selle protokollide tõlgendamise ja kohaldamise küsimused, mis on talle esitatud artiklite 33, 34, 46 ja 47 kohaselt.
2. Vaidlused kohtu pädevuse üle lahendab kohus.
Artikkel 33. Riikidevahelised kaebused
Konventsiooniosaline võib pöörduda kohtu poole väitega, et teine konventsiooniosaline on rikkunud konventsiooni ja selle protokolle.
Artikkel 34. Individuaalkaebused
Kohus võib vastu võtta kaebusi igalt üksikisikult, vabaühenduselt ja isikurühmalt, kes väidavad, et nad on konventsioonis ja selle protokollides sätestatud õiguste konventsiooniosalise poolt toimepandud rikkumise ohvriks. Konventsiooniosalised ei või mitte mingil viisil takistada selle õiguse tõhusat kasutamist.
1. Kohus võib kohtuasja arutada ainult pärast kõigi riigisiseste õiguskaitsevahendite ammendamist, kooskõlas rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud normidega ning kuue kuu jooksul lõpliku otsuse tegemisest arvates.
2. Kohus ei aruta ühtegi artikli 34 kohaselt esitatud kaebust, mis:
a) on anonüümne või
b) on sisuliselt sama juba kohtu poolt arutatuga või on juba esitatud arutamiseks muu rahvusvahelise uurimis- või lahendamismenetluse raames ega sisalda uut asjassepuutuvat teavet.
3. Kohus tunnistab vastuvõetamatuks artikli 34 alusel esitatud kaebuse, kui:
a) kaebus ei ole kooskõlas konventsiooni või selle protokollidega, on selgelt põhjendamatu või sellega kuritarvitatakse kaebeõigust või
b) kaebuse esitaja ei ole kandnud märkimisväärset kahju, välja arvatud juhul, kui konventsioonis ja selle protokollides määratletud inimõiguste austamine nõuab kaebuse sisulist läbivaatamist; sellel alusel ei või jätta läbi vaatamata ühtki asja, mida riigisisene kohus ei ole nõuetekohaselt läbi vaadanud.
4. Kohus jätab läbi vaatamata kaebuse, mida ta peab käesoleva artikli järgi vastuvõetamatuks. Kohus võib seda teha igas menetlusjärgus.
Artikkel 36. Kolmanda isiku sekkumine
1. Kõigis kojale või suurkojale esitatud asjades on konventsiooniosalisel, kelle kodanik kaebaja on, õigus esitada kirjalikke seisukohti ja osaleda suulistel kohtuistungitel.
2. Kohtu esimees võib õigusemõistmise huvides kutsuda konventsiooniosalisi, kes ei ole menetlusosalised, või asjassepuutuvaid isikuid, kes ei ole kaebuse esitajad, esitama kirjalikke seisukohti või osalema suulistel kohtuistungitel.
3. Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik võib kõigis kojale või suurkojale esitatud kohtuasjades esitada kirjalikke seisukohti ja osaleda suulistel kohtuistungitel.
Artikkel 37. Kaebuste kustutamine kohtuasjade nimistust
1. Kohus võib kaebuse kohtuasjade nimistust kustutada igas menetlusjärgus, kui:
a) asjaoludest võib järeldada, et kaebaja ei kavatse jääda oma kaebuse juurde;
b) asi on lahendatud või
c) kohus teeb kindlaks muu põhjuse, mille tõttu kaebuse läbivaatamise jätkamine ei ole õigustatud.
Kohus jätkab siiski kaebuse läbivaatamist, kui seda on vaja konventsioonis ja selle protokollides sätestatud inimõiguste järgimiseks.
2. Kohus võib taastada kaebuse kohtuasjade nimistus, kui ta peab seda asjaoludest tulenevalt õigustatuks.
Artikkel 38. Kohtuasja läbivaatamine
Kohus vaatab asja läbi koos poolte esindajatega ning alustab vajaduse korral uurimist, mille edukaks läbiviimiseks osutavad asjaomased konventsiooniosalised igakülgset abi.
Artikkel 39. Sõbralik kokkulepe
1. Kohus võib igas menetlusjärgus abistada kohtumenetluse pooli, et saavutada sõbralik kokkulepe, tuginedes konventsioonis ja selle protokollides määratletud inimõiguste austamisele.
3. Sõbraliku kokkuleppe saavutamisel kustutab kohus asja kohtuasjade nimistust otsusega, mis piirdub asjaolude ja saavutatud kokkuleppe lühikirjeldusega.
4. Nimetatud otsus edastatakse ministrite komiteele, kes kontrollib otsuses kajastatud sõbraliku kokkuleppe täitmist.
Artikkel 40. Suuliste kohtuistungite ja dokumentide avalikkus
1. Suulised kohtuistungid on avalikud, kui kohus ei otsusta erandlikel asjaoludel teisiti.
2. Kantslerile esitatud dokumendid on avalikkusele kättesaadavad, kui kohtu esimees ei otsusta teisiti.
Artikkel 41. Õiglane hüvitus
Kui kohus leiab, et konventsiooni või selle protokolle on rikutud ja konventsiooniosalise õigus lubab ainult osalist hüvitust, võib kohus vajaduse korral määrata kahjustatud poolele õiglase hüvituse.
Artikkel 42. Kodade otsused
Kodade otsused jõustuvad artikli 44 lõike 2 kohaselt.
Artikkel 43. Suurkojale edasisaatmine
1. Kolme kuu jooksul alates koja otsuse tegemisest võib kohtuasja pool erandjuhul taotleda asja suurkojale edasisaatmist.
2. Suurkoja viiest kohtunikust koosnev kolleegium rahuldab taotluse juhul, kui see tõstatab olulise, konventsiooni või selle protokollide tõlgendamist või kohaldamist käsitleva või üldise tähtsusega küsimuse.
3. Kui kolleegium taotluse rahuldab, lahendab suurkoda asja sisulise otsusega.
Artikkel 44. Jõustunud otsused
2. Koja otsus jõustub, kui:
a) pooled deklareerivad, et nad ei taotle asja suurkojale edasisaatmist;
b) möödub kolm kuud otsuse tegemisest ja ei ole taotletud asja edasisaatmist suurkojale või
c) suurkoja kohtunike kolleegium lükkab tagasi taotluse asja edasisaatmiseks artikli 43 kohaselt.
3. Jõustunud otsus avaldatakse.
Artikkel 45. Lahendite põhistamine
1. Sisulised otsused ja otsused vastuvõetavuse kohta põhistatakse.
2. Kui sisuline otsus ei ole täielikult või osaliselt üksmeelne, on igal kohtunikul õigus esitada eriarvamus.
Artikkel 46. Sisuliste otsuste siduvus ja nende täitmine
1. Konventsiooniosalised kohustuvad täitma jõustunud sisulisi otsuseid igas asjas, mille pooleks nad on.
2. Jõustunud sisuline otsus edastatakse ministrite komiteele, kes kontrollib selle täitmist.
3. Kui ministrite komitee peab jõustunud sisulise otsuse täitmise järelevalvet raskendatuks, kuna otsuse tõlgendamisega on probleeme, võib ta saata küsimuse kohtule otsuse tõlgendamise kohta juhiste saamiseks. Saatmisotsus tehakse komiteesse kuuluvate esindajate kahekolmandikulise häälteenamusega.
4. Kui ministrite komitee arvates ei täida konventsiooniosaline jõustunud sisulist otsust asjas, mille pool konventsiooniosaline on, võib ta pärast konventsiooniosalisele ametliku teate saatmist ning komiteesse kuuluvate esindajate kahekolmandikulise häälteenamusega otsuse tegemist esitada kohtule otsustamiseks küsimuse, kas nimetatud konventsiooniosaline on rikkunud lõikest 1 tulenevat kohustust.
5. Kui kohus tuvastab lõike 1 rikkumise, saadab ta asja ministrite komiteele meetmete üle otsustamiseks. Kui kohtu arvates lõiget 1 ei ole rikutud, saadab ta asja ministrite komiteele, kes lõpetab selle läbivaatamise.
Artikkel 47. Nõuandvad arvamused
1. Kohus võib ministrite komitee taotlusel anda nõuandvaid arvamusi õigusküsimustes, mis puudutavad konventsiooni ja selle protokollide tõlgendamist./P>
2. Need arvamused ei või käsitleda konventsiooni I osas ja selle protokollides määratletud õiguste ja vabaduste sisu ega ulatust ega muud küsimust, mida kohus või ministrite komitee võib arutada seoses konventsiooni alusel menetletava asjaga.
3. Ministrite komitee otsustab kohtule nõuandva arvamuse saamiseks taotluse esitamise komiteesse kuuluvate esindajate häälteenamusega.
Artikkel 48. Kohtu nõuandev pädevus
Kohus otsustab, kas ministrite komitee esitatud taotlus nõuandva arvamuse andmiseks on artikli 47 kohaselt tema pädevuses.
Artikkel 49. Nõuandvate arvamuste põhistamine
1. Kohus peab nõuandva arvamuse põhistama.
2. Kui arvamus tervikuna või osaliselt ei ole üksmeelne, on igal kohtunikul õigus esitada eriarvamus.
Artikkel 50. Kohtu kulud
Artikkel 51. Kohtunike eesõigused ja puutumatus
Kohtunikud kasutavad oma ülesannete täitmisel Euroopa Nõukogu põhikirja artiklis 40 ja selle alusel sõlmitud kokkulepetes ettenähtud eesõigusi ja puutumatust.
III OSA. Muud sätted
Euroopa Nõukogu peasekretäri taotlusel esitab iga konventsiooniosaline selgituse, kuidas tema riigisisene õigus tagab konventsiooni tõhusa rakendamise.
Konventsioon ei piira ega jäta ilma ühestki inimõigusest ega põhivabadusest, mis on ette nähtud konventsiooniosalise seadustes või lepingutes, mille osaline ta on.
Konventsioon ei piira Euroopa Nõukogu põhikirjaga ministrite komiteele antud volitusi.
Konventsiooniosalised otsustavad, et nad lahendavad konventsiooni tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi ainult konventsiooni alusel ega kohalda sel eesmärgil nendevahelisi kehtivaid lepinguid, konventsioone või deklaratsioone, kui ei ole eraldi kokku lepitud teisiti.
1. Riik võib konventsiooni ratifitseerides või hiljem Euroopa Nõukogu peasekretärile saadetavas deklaratsioonis avaldada, et kohaldab lõike 4 alusel konventsiooni ühele või mitmele territooriumile, mille välissuhete eest ta vastutab.
2. Konventsioon hakkab deklaratsioonis märgitud territooriumi suhtes kehtima 30. päeval arvates deklaratsiooni laekumisest Euroopa Nõukogu peasekretärile.
3. Sellistele territooriumidele konventsiooni kohaldades arvestatakse kohalikke vajadusi.
4. Lõike 1 kohase deklaratsiooni teinud riik võib hiljem alati teatada deklaratsioonis märgitud ühe või mitme territooriumi nimel, et ta tunnustab kohtu pädevust võtta artikli 34 kohaselt vastu kaebusi üksikisikuilt, vabaühendustelt ja isikurühmadelt.
1. Riik võib konventsioonile alla kirjutades või ratifitseerimiskirja hoiule andes teha reservatsiooni konventsiooni iga sätte kohta ning teatada, et mõni tema territooriumil sel ajal kehtiv seadus ei ole asjakohase sättega kooskõlas. Üldist laadi reservatsioonid ei ole selle artikli järgi lubatud.
1. Konventsiooniosaline võib konventsiooni denonsseerida üksnes viie aasta möödumisel selle osaliseks saamisest ning pärast kuuekuulist etteteatamist Euroopa Nõukogu peasekretärile, kes teavitab teisi konventsiooniosalisi.
2. Denonsseerimine ei vabasta konventsiooniosalist käesoleva konventsiooniga võetud kohustustest mis tahes teo suhtes, mis võib kujutada nende kohustuste rikkumist ning mille ta võis toime panna enne denonsseerimise jõustumist.
3. Konventsiooniosaline, kelle liikmesus Euroopa Nõukogus lõpeb, lakkab olemast konventsiooniosaline samadel tingimustel.
4. Konventsiooni võib kooskõlas eelmiste lõigetega denonsseerida iga territooriumi suhtes, millele konventsiooni kohaldamist on artikli 56 kohaselt deklareeritud.
1. Konventsioon on avatud allakirjutamiseks Euroopa Nõukogu liikmesriikidele. See tuleb ratifitseerida. Ratifitseerimiskirjad antakse hoiule Euroopa Nõukogu peasekretärile.
2. Euroopa Liit võib konventsiooniga ühineda.
3. Konventsioon jõustub pärast kümnenda ratifitseerimiskirja hoiuleandmist.
4. Iga edaspidi ratifitseeriva allakirjutaja suhtes jõustub konventsioon ratifitseerimiskirja hoiuleandmise päeval.
5. Euroopa Nõukogu peasekretär teeb kõigile Euroopa Nõukogu liikmesriikidele teatavaks konventsiooni jõustumise, selle ratifitseerinud konventsiooniosaliste nimed ning kõigi edaspidi laekuvate ratifitseerimiskirjade hoiuleandmise.
Koostatud 4. novembril 1950 Roomas inglise ja prantsuse keeles ühes eksemplaris; mõlemad tekstid on võrdselt autentsed ja antakse hoiule Euroopa Nõukogu arhiivi. Peasekretär edastab tõestatud koopia kõigile allakirjutanutele.
4. There shall sit as an ex-officio member of the Chamber and the Grand Chamber the judge elected in respect of the High Contracting Party concerned. If there is none or if that judge is unable to sit, a person chosen by the President of the Court from a list submitted in advance by that Party shall sit in the capacity of judge.
2. The President of the Court may, in the interest of the proper administration of justice, invite any High Contracting Party which is not a party to the proceedings orany person concerned who is not the applicant to submit written comments or take part in hearings.
* Käesolev tekst asendab Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni varasema tõlke ja sisaldab 1. juunil 2010 jõustava protokolliga nr 14, millega muudetakse konventsiooni kontrollisüsteemi (RT II 2006, 1, 2), tehtud muudatusi.

matches: Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus


text:
3-4-1-30-12 Riigikohus 10.04.2013
Riigilõivu tasunud isik või isik, kelle eest lõiv tasuti, saab enamtasutud riigilõivu tagastamise taotluse esitamisel kohtulahendi jõustumiseni PS § 15 lõike 1 alusel nõuda kohaldatud riigilõivumäära põhiseaduspärasuse kontrollimist. (p 19)
Hagiavalduselt riigilõivu tasumise nõue ja selle määr riivavad PS § 15 lõikes 1 sätestatud põhiõigust. Riigikohus on kinnitanud kohtusse pöördumise või edasikaebeõiguse riive olemasolu ka juhul, kui riigilõiv oli enne põhiseaduse vastasuse väite esitamist juba tasutud. (p 23) Riigilõiv 4473 eurot 81 senti, mida tuli tasuda hagiavalduse esitamisel tsiviilasjas hinnaga üle 51 129 euro 31 sendi kuni 57 520 eurot 48 senti, ei ole menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude kandmises osalemise eesmärkide saavutamiseks vajalik abinõu. (p 25)
3-4-1-29-12 Riigikohus 05.03.2013
Kui menetlusosaline, kellelt nõutakse riigilõivu tasumist, lõivu suurusega ei nõustu, kuid maksab lõivu menetluse jätkumise huvides siiski ära, saab ta TsMS § 150 lõike 1 punkti 1 ja lõike 4 alusel nõuda enamtasutud riigilõivu tagastamist ja PS § 15 lõike 1 alusel kohaldatud riigilõivumäära põhiseaduspärasuse kontrollimist. (p 22)
Hagiavaldust esitades kasutatakse PS § 15 lõikest 1 tulenevat igaühe õigust oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse pöörduda. Õigus saada kohtulikku kaitset hõlmab nii isiku õigust pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse kui ka riigi kohustust luua põhiõiguste kaitseks kohane kohtumenetlus, mis on õiglane ja tagab isiku õiguste tõhusa kaitse. (p 24) Hagi esitamisel riigilõivu tasumise nõue ja selle määr riivavad PS § 15 lõike 1 esimeses lauses sätestatud igaühe põhiõigust pöörduda kohtusse. Suured riigilõivud muudavad kohtuid isikutele vähem ligipääsetavateks ning kitsendavad seega võimalusi oma õigusi kohtus kaitsta. Ülemäärase riigilõivu tõttu võib olla takistatud isiku väidetud õiguste rikkumise kohtulik kontroll. (p 25) Kuna PS § 15 lõike 1 esimesest lausest tulenev põhiõigus tõhusale õiguskaitsele on seadusereservatsioonita põhiõigus, saab selle piiramise õigustusena arvestada üksnes teisi põhiõigusi või põhiseaduslikke väärtusi. Kohtusse pöördumise õiguse riive legitiimseteks eesmärkideks on menetlusökonoomia ja riigieelarvevahendite säästliku (avalikke huve arvestava) kasutamise huvina menetlusosaliste õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu põhimõte. (p 27) Menetlusökonoomia seisukohalt tuleb silmas pidada, et kuigi kõrgemad riigilõivud võivad suuremal määral hoida isikuid põhjendamatult ja pahatahtlikult kohtusse pöördumast, toovad nad endaga kaasa ka suuremal hulgal menetlusabi taotlusi. Sellisel juhul kulub kohtute ressurssi rohkem menetluslike kui sisuliste küsimuste lahendamisele ning kõrge riigilõiv ei aita seetõttu menetlusökonoomia eesmärgi saavutamisele kaasa. (p 32) Vaidlustatud riigilõiv ei ole nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalik, kuna menetlusökonoomia ja menetlusosaliste õigusemõistmise kulude kandmisest osavõtu eesmärke on võimalik saavutada väiksema riigilõivuga, mis on nende eesmärkide saavutamisel vähemalt sama efektiivne kui praeguses määras riigilõiv, kuid koormab isikuid vähem. (p 30) Põhiseadusega on vastuolus tsiviilasjas hinnaga üle 95 867 euro 47 sendi kuni 127 823 eurot 27 senti kohustus tasuda 6391 eurot 16 senti riigilõivu, kuna see riivab ebaproportsionaalselt PS § 15 lõikes 1 sätestatud igaühe kohtusse pöördumise õigust. (p 34)
Juriidilisele isikule laieneb PS § 15 lõikest 1 tulenev õigus oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse pöörduda (PS § 9 lõige 2). (p 24)

matches:
Riigikohus
§ 15
§ 15
Riigikohus
Riigikohus
§ 150
§ 15
§ 15
§ 15
§ 15
§ 15
§ 15
§ 9


Innovatsiooniosakute toetusmeetme tingimused ja kord – Riigi Teataja
Innovatsiooniosakute toetusmeetme tingimused ja kord
Innovatsiooniosakute toetusmeetme tingimused ja kord - sisukord
§ 8 Toetuse piirmäär, tingimused ja omafinantseering
§ 15 Taotleja nõuetele vastavaks tunnistamise tingimused ja kord
§ 21 Toetuse väljamaksete tegemise tingimused ja kord
§ 26 Sihtasutuse õigused
RT I, 13.01.2015, 27
Vastu võetud 27.01.2009 nr 5
RTL 2009, 13, 141
jõustumine 07.02.2009
18.12.2009 RTL 2010, 1, 9 08.01.2010
17.02.2011 RT I, 01.03.2011, 7 04.03.2011
02.07.2012 RT I, 13.07.2012, 1 16.07.2012
03.12.2012 RT I, 07.12.2012, 1 10.12.2012
20.02.2013 RT I, 22.02.2013, 2 25.02.2013
20.06.2014 RT I, 01.07.2014, 2 04.07.2014
21.07.2014 RT I, 24.07.2014, 11 27.07.2014
09.01.2015 RT I, 13.01.2015, 23 16.01.2015
(1) Innovatsiooniosakute toetusmeetme (edaspidi meede) tingimused ja kord on kehtestatud «Riiklike struktuurivahendite kasutamise strateegia 2007–2013» ja sellest tuleneva «Majanduskeskkonna arendamise rakenduskava» prioriteetse suuna «Ettevõtluse uuendus- ja kasvuvõime suurendamine» eesmärkide elluviimiseks.
(2) Meetme raames antav toetus on vähese tähtsusega abi Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8) artikli 3 mõistes ja sellele kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut.
[RT I, 01.07.2014, 2 - jõust. 04.07.2014]
(21) [Kehtetu – RT I, 04.05.2012, 2 - jõust. 07.05.2012]
(22) [Kehtetu – RT I, 04.05.2012, 2 - jõust. 07.05.2012]
(23) [Kehtetu – RT I, 04.05.2012, 2 - jõust. 07.05.2012]
(24) [Kehtetu – RT I, 04.05.2012, 2 - jõust. 07.05.2012]
(3) Määrust ei kohaldata Euroopa Liidu toimimise lepingu lisas I loetletud või Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatoris (EMTAK 2008) avaldatud järgmiste tegevusvaldkondade projektidele:
1) Euroopa Liidu toimimise lepingu lisas I loetletud põllumajandustoodete esmane tootmine, töötlemine ja turustamine;
3) metsamajandus ja metsavarumine ning kalandus ja vesiviljelus;
[RT I, 13.01.2015, 23 - jõust. 16.01.2015]
4) veondus ja laondus;
5) hulgi- ja jaekaubandus, sealhulgas mootorsõidukite ja mootorrataste hulgi- ja jaemüük, välja arvatud mootorsõidukite ja mootorrataste hooldus ja remont;
6) kinnisvaraalane tegevus;
7) tubakatoodete ja joogitootmine, välja arvatud alkoholivaba joogi, mineraalvee ja muu villitud joogi tootmine;
9) finants- ja kindlustustegevus;
10) juriidilised toimingud ja arvepidamine; peakontorite tegevus ja juhtimisalane nõustamine, reklaamindus- ja turu-uuringud, välja arvatud reklaamiagentuuride tegevus;
11) rentimine ja kasutusrent.
Meetme eesmärgiks on Eesti väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate (edaspidi VKE) konkurentsivõime suurendamine ja eelduste loomine kõrgema lisandväärtusega toodete, teenuste, tehnoloogiate ja tootearenduse väljatöötamiseks. See saavutatakse teadmiste- ja tehnoloogiasiirde, intellektuaalomandi kaitse alase võimekuse kasvu ning koostöö tihendamise kaudu teadus- ja arendusasutustega ning nõustamis-, insenertehnilisi- ja disainiteenuseid pakkuvate ettevõtjatega (sealhulgas eeluuringuid, tootmise-, tehnoloogia alaseid konsultatsioone ning tööstusdisainilahendusi pakkuvad äriühingud). Selle tulemusena:
1) suurenevad VKEde teadlikkus ja oskused teadmiste ja tehnoloogiate kasutamisest äritegevuse arendamisel;
2) suurenevad VKEde teadlikkus ja oskused disaini- ning insenertehniliste lahenduste kasutamisest uute toodete, teenuste ning tehnoloogiate arendamisel;
3) suureneb ülikoolide, teadusasutuste ja innovatsioonialase teenuse osutajatega koostööd tegevate VKEde hulk;
4) kasvab ülikoolides loodud teadmiste rakenduslikkus ning väärtus VKEde jaoks;
5) laienevad ülikoolide teadmiste- ja tehnoloogiasiirde keskuste teenustepaketid;
6) tiheneb VKEde koostöö nõustamis-, insenertehnilisi- ja disainiteenuseid pakkuvate ettevõtjatega;
7) paraneb VKEde intellektuaalomandi kaitse, standardiseerimise ja sertifitseerimise alane teadlikkus ja võimekus.
[RT I, 13.07.2012, 1 - jõust. 16.07.2012]
8) edeneb VKEde jätkukoostöö innovatsiooniteenuse partneritega.
1) innovatsioon on innovatsioon vastavalt «Teadus- ja arendustegevuse korralduse seadusele»;
2) VKE on väike- ja keskmise suurusega ettevõtja, kes vastab Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.06.2014, lk 1–78), lisas 1 sätestatud kriteeriumitele;
3) innovatsioonialase teenuse osutajaks innovatsiooniosaku raames (edaspidi IOT) käesoleva määruse mõistes saab olla Eesti standardiorganisatsioon, Eesti metroloogia keskasutus, akrediteeritud kalibreerimis- ja katselaborid, Patendiamet, MTÜ Eesti Intellektuaalomandi ja Tehnoloogiasiirde Keskus, patendivolinikud ja riigiasutusena, kohaliku omavalitsuse asutusena, avalik-õigusliku juriidilise isikuna või avalik-õigusliku juriidilise isiku asutusena asutatud teadus- ja arendusasutus (edaspidi TA asutus), majandus- ja kommunikatsiooniministri 16. juuni 2008. a määruse nr 49 „Tehnoloogia arenduskeskuste toetamise tingimused” alusel toetust saanud juriidiline isik, rakenduskõrgkooli seaduse alusel tegutsev rakenduskõrgkool ning erakooliseaduse alusel tegutsev rakenduskõrgkool, juriidiline isik, kes osutab insenertehnilisi teenuseid ja mille innovatsiooniosaku projekti elluviimise eest vastutab volitatud inseneri kutsega töötaja või sellega võrdsustatud kutsega töötaja, ning juriidiline isik, mis osutab disainiteenuseid ja mis vastab sihtasutuse kinnitatud ja veebilehel avaldatud valikukriteeriumitele;
4) innovatsiooniosak on ühekordne sihtotstarbeline toetus taotlejale ühelt või mitmelt IOT-lt käesolevas määruses sätestatud tingimustel käesoleva määruse § 5 lõikes 2 kirjeldatud teenuste hankimiseks;
41) innovatsioonialase teenuse osutajaks arendusosaku raames (edaspidi AOT) käesoleva määruse mõistes saab olla lisaks käesoleva paragrahvi punktis 3 toodule ka juriidiline isik, kes osutab oma pädevusvaldkonnas nõustamisalaseid ja uuringute läbiviimisega seotud teenuseid ning vastab sihtasutuse kinnitatud ja veebilehel avaldatud valikukriteeriumitele;
42) arendusosak on ühekordne sihtotstarbeline toetus taotlejale ühelt või mitmelt AOT-lt käesolevas määruses sätestatud tingimustel käesoleva määruse § 5 lõikes 2 kirjeldatud teenuste hankimiseks;
5) taotlus on vormikohane kirjalik avaldus ja sellele lisatud dokumendid innovatsiooniosaku või arendusosaku toetuse taotlemiseks;
6) [kehtetu – RT I, 24.07.2014, 11 - jõust. 27.07.2014]
7) e-teenindus on sihtasutuse veebilehel asuv portaal, mille kasutamiseks sõlmib taotleja esindusõiguslik isik e-teeninduse kasutamise lepingu ning mille kohustuslikud tingimused on taotlejale kättesaadavaks tehtud sihtasutuse e-teeninduse portaalis;
[RT I, 07.12.2012, 1 - jõust. 10.12.2012]
8) nõustamine on individuaalne tegevus, mille käigus IOT või AOT pakub VKE probleemi või arengutakistuse kõrvaldamiseks metoodilist, informatiivset või tehnilist teavet. Nõustamise tulemusena valmib IOT või AOT poolt välja töötatud individuaalne lahendus VKE probleemi või arengutakistuse kõrvaldamiseks. Nõustamise lõppedes jääb IOT või AOT oskusteave IOT-le või AOT-le ja IOT või AOT annab nõustamistegevuse tulemi üle VKEle. Nõustamine ei ole käesoleva määruse tähenduses muu hulgas taotleja ettevalmistamine taseme- või erialakoolituse eksamite sooritamiseks;
9) projekti plaan on projekti kõiki aspekte hõlmav koonddokument, mille koostamise juhend avaldatakse sihtasutuse veebilehel.
(1) Meetme raames toetatakse projekte, mis on suunatud taotleja jaoks uudse innovaatilise lahenduse väljatöötamisele ning mille teostamiseks puuduvad VKEl vajaminevad ressursid, teadmised, oskused või kogemused. Projekti läbiviimisega kaasnev VKE ja IOT või AOT vaheline koostöö aitab kaasa osapoolte pikaajalise tulemusliku jätkukoostöö tekkimisele.
(2) Meetme raames toetatakse IOT-te või AOT-te pakutavate innovatsioonialaste teenuste hankimist taotleja poolt järgmistes äritegevusega seotud valdkondades:
[RT I, 22.02.2013, 2 - jõust. 25.02.2013]
2) töötajate täiendõpe, koolitused või õppereisid;
3) ärimudeli loomine, muutmine või täiendamine.
(1) Meetme raames on abikõlblikud § 5 lõikes 2 nimetatud valdkondades teenuse hankimisega seotud kulud vastavalt §-s 8 sätestatud piirmääradele.
(2) Lisaks «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 21 lõike 2 alusel kehtestatud korras loetletud mitteabikõlblikele kuludele, on meetme raames mitteabikõlblikud järgmised kulud:
1) kulud, mis on varem riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi toetustest hüvitatud;
2) [kehtetu – RT I, 04.05.2012, 2 - jõust. 07.05.2012]
3) muud projektiga mitte seotud ning projekti elluviimise seisukohast põhjendamatud või ebaolulised kulud.
(3) Abikõlblike kulude ning omafinantseeringu tõendamisel arvestatakse ainult raamatupidamise algdokumentide alusel ja pangaülekande teel tasutud kuludega.
(4) Abikõlblike kulude hulka ei arvata tehinguid taotleja ja taotlejas osalust omavate isikute ja tarnijate või tarnijas osalust omavate isikute vahel, kes on «Tulumaksuseaduse» §-s 8 sätestatud tähenduses seotud isikud.
(5) Kõik toetatavad kulud peavad olema põhjendatud, läbipaistvad ja taotluses detailselt kirjeldatud.
(6) Toetatavate kulude hulka võib arvata ainult neid abikõlblikke kulusid, mis on tehtud alates projekti alguskuupäevast, mis ei tohi olla varasem kui taotluse sihtasutusele esitamise kuupäev, kuni projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäevani.
(7) Juhul kui sihtasutus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, ei ole taotlejal õigust taotleda juba tehtud kulude hüvitamist sihtasutuse poolt.
[RT I, 24.07.2014, 11 - jõust. 27.07.2014]
(8) Käibemaks projekti raames on abikõlblik kulu, kui on võimalik näidata, et vastavalt käibemaksu reguleerivatele õigusaktidele ei ole projekti raames tasutud käibemaksu sisendkäibemaksuna õigust maha arvata või käibemaksu tagasi taotleda ning käibemaksu ei hüvitata ka muul moel.
(1) Projekti kulude ja tegevuste abikõlblikkuse periood algab taotluse sihtasutuses registreerimise hetkest või taotluses märgitud ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud hilisemast tähtajast ning lõpeb taotluses märgitud ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtajal, kuid mitte hiljem kui 31. august 2015. a.
(2) Meetme raames toetatava projekti abikõlblikkuse perioodi kestus on maksimaalselt 12 kuud.
(3) Toetuse saaja võib taotleda projekti perioodi pikendamist §-s 19 sätestatud korras, kui projekti elluviimisel on ilmnenud toetuse saajast sõltumatud asjaolud ja tingimusel, et projekti abikõlblikkuse periood ei ületa 18 kuud ja tegevused on planeeritud lõpetada hiljemalt 2015. aasta 31. augustiks. Kui projekti perioodi pikendamise taotlus on rahuldatud, loetakse projekti ajalise kestuse lõpuks taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsuses sätestatud kuupäev.
(4) Toetatavate kulude hulka võib arvata ainult neid abikõlblikke kulusid, mis on tehtud projekti abikõlblikkuse perioodil ja 45 päeva jooksul pärast abikõlblikkuse perioodi lõppu tingimusel, et tegevused on toimunud abikõlblikkuse perioodil.
[RTL 2010, 1, 9 - jõust. 08.01.2010]
§ 8. Toetuse piirmäär, tingimused ja omafinantseering
(1) Taotletava toetuse maksimaalsed summad on järgnevad:
1) innovatsiooniosaku puhul 4000 eurot ühe taotleja kohta;
2) arendusosaku puhul 20 000 eurot ühe taotleja kohta.
(2) [Kehtetu - RT I, 24.07.2014, 11 - jõust. 27.07.2014]
(3) Taotletava toetuse piirmäärad on järgnevad:
1) innovatsiooniosaku puhul kuni 80% abikõlblikest kuludest;
2) arendusosaku puhul kuni 70% abikõlblikest kuludest.
(4) Projekti omafinantseeringu määr peab katma projekti kuludest osa, mida toetusest ei finantseerita.
(2) Taotluste vastuvõtmise alustamisest või peatamisest annab sihtasutus teada sihtasutuse veebilehel ja pressiteate vahendusel.
(3) Taotlus toetuse saamiseks esitatakse sihtasutusele e-teeninduse kaudu sihtasutuse poolt kinnitatud taotlusvormil. Taotluse allkirjastab taotleja esindusõiguslik isik.
(4) [Kehtetu – RT I, 07.12.2012, 1 - jõust. 10.12.2012]
(5) Meetme eelarvest annab sihtasutus teada oma veebilehel.
(6) Taotluste vastuvõtmise võib sihtasutus peatada juhul, kui meetme rahastamise eelarve jääk saab võrdseks või ületatud menetluses olevate taotluste, mille kohta ei ole veel tehtud rahuldamise või rahuldamata jätmise otsust, mahuga või muudel põhjendatud juhtudel kooskõlastades need eelnevalt rakendusasutusega. Taotluste vastuvõtmise peatamisest annab sihtasutus teada sihtasutuse veebilehel ja pressiteate vahendusel.
(1) Taotlejaks võib olla Eesti äriregistrisse kantud VKE.
1) taotlejal ei tohi olla maksuvõlga riiklike maksude osas, välja arvatud juhul, kui see on ajatatud. Maksuvõla ajatamise korral peavad maksud olema tasutud ajakava kohaselt. Taotleja peab olema nõuetekohaselt täitnud «Maksukorralduse seaduses» sätestatud maksudeklaratsioonide esitamise kohustuse;
4) taotleja juriidilisest isikust aktsionärid või osanikud, kelle summaarne osalus ületab 5% aktsia- või osakapitalist, välja arvatud avalikult noteeritud ettevõtjad, peavad olema registreeritud kas Eestis või territooriumil, mida ei loeta madala maksumääraga territooriumiks «Tulumaksuseaduse» tähenduses, või Euroopa Liidu liikmesriigis või riigis, millele on kehtiv assotsieerumisleping Euroopa Liiduga;
5) innovatsiooniosaku taotleja ei ole varem käesoleva meetme raames innovatsiooniosaku ega arendusosaku toetust saanud;
51) arendusosaku taotleja ei ole varem käesoleva meetme raames arendusosaku toetust saanud ning kui arendusosaku taotleja on saanud käesoleva meetme raames innovatsiooniosaku toetust, peab vastav projekt olema arendusosaku taotlemise hetkeks lõpetatud;
6) innovatsiooniosaku taotleja ei ole taotluse esitamisele eelneva aasta jooksul olnud käesoleva määruse § 5 lõikes 2 kirjeldatud valdkondades lepingulistes suhetes taotluses määratletud IOT-ga;
7) taotlejale jooksva majandusaasta ja kahe eelneva majandusaasta jooksul Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 kohaselt antud vähese tähtsusega abi koos meetme raames taotletava toetusega ja teiste, käesoleva lõike punktis 9 nimetamata, Euroopa Komisjoni määruste kohaselt antud vähese tähtsusega abiga ei ületa 200 000 eurot;
8) Taotlejas töölepingu või töövõtulepingu alusel töötav isik ei tohi töötada projekti kestuse ajal ega ühe aasta jooksul enne projekti algust IOT-s või AOT-s. Juhul kui IOT või AOT näol on tegemist TA asutusega, ei tohi taotlejas töölepingu või töövõtulepingu alusel töötav isik töötada projekti kestuse ajal ega ühe aasta jooksul enne projekti algust vastava TA asutuse instituudis või muus samaväärses struktuuriüksuses, mis osutab taotlejale innovatsiooniosaku projektis kirjeldatud teenust.
9) juhul, kui taotleja on saanud vähese tähtsusega abi Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.04.2012, lk 8‒13) alusel, siis ei tohi talle nimetatud määruse ja Euroopa Komisjoni määruse nr 1407/2013 kohaselt jooksva majandusaasta ja kahe eelneva majandusaasta jooksul antava vähese tähtsusega abi kogusumma koos meetme raames taotletava toetusega ületada 500 000 eurot;
10) kontserni kuuluvatele või muul viisil omavahel seotud ettevõtjatele toetuse andmisel arvestatakse üheks ettevõtjaks sellised ettevõtjad, kes on omavahel Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud suhtes.
(3) Juhul kui taotleja on varem sihtasutuselt saanud toetust «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» või «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» sätestatud korras või muudest riigieelarvelistest vahenditest, mis on kuulunud tagasimaksmisele, peavad tagasimaksed olema tehtud nõutud summas.
(4) [Kehtetu – RT I, 24.07.2014, 11 - jõust. 27.07.2014]
5) teavitama viivitamata kirjalikult sihtasutust projekti teostamise baasiks oleva taotleja või selle osa ja nendega seonduvate asjade või õiguste üleandmise otsuse vastuvõtmisest;
6) esitama sihtasutuse esimesel nõudmisel Maksu- ja Tolliameti tõendi maksuvõlgnevuste puudumise või nende ajatamise kohta, mis ei ole väljastatud varem kui 10 tööpäeva alates taotluse sihtasutuses registreerimise kuupäevast;
5) taotluse on allkirjastanud taotleja esindusõiguslik isik.
(3) Taotluses sisalduvad projekti tegevused lõpetatakse projekti perioodil, kuid mitte hiljem kui 31. augustil 2015. aastal.
(4) Taotlus peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid ja dokumente:
1) üldandmed taotleja kohta, sealhulgas ärinimi, äriregistri kood, käibemaksukohuslase number, postiaadress, telefoninumber, e-posti aadress, pangarekvisiidid, esindusõigusliku isiku andmed, projektijuhi andmed, aktsionäride või osanike andmed, põhitegevusala ning selle lühikirjeldus;
2) taotleja arengutakistuse või probleemi lühikirjeldus;
3) andmed projekti kohta, sealhulgas projekti nimetus, algus- ja lõppkuupäev, tegevus- ja ajakava, eesmärgid ja oodatavad tulemused, projekti üldmaksumus, taotletava toetuse summa;
4) taotleja jooksva majandusaasta bilanss ja kasumiaruanne, mis ei ole taotluse esitamise hetkel vanemad kui kaks kuud;
51) lähteülesanne ja selle alusel vähemalt kolme omavahel sõltumatu pakkuja poolt esitatud hinnapakkumised koos teostatavate tegevuste lühikirjeldusega juhul, kui tehingu summa käibemaksuta ületab 6400 eurot ning toetuse taotleja ei pea järgima riigihangete seadust. Kui kolme sõltumatut hinnapakkumist ei ole võimalik esitada või kui ei valita odavaimat pakkumust, tuleb esitada sellekohane põhjendus. Nõustamisalaste ja uuringutega seotud teenuste kasutamisel arendusosaku raames tuleb esitada lähteülesanne koos võrreldavate hinnapakkumistega kõigi ostutehingute korral olenemata nende maksumusest;
6) taotleja kinnitused enda vastavuse kohta §-s 10 toodud nõuetele;
7) taotleja kinnitused esitatud andmete õigsuse kohta;
8) taotleja teatised vähese tähtsusega abi saamise kohta;
81) [kehtetu – RT I, 04.05.2012, 2 - jõust. 07.05.2012]
10) arendusosaku taotluse puhul tuleb esitada projekti plaan;
11) taotleja kuulumisel kontserni selle liikmete koosseis.
(5) Juhul kui toetuse taotlejal ei ole võimalik esitada käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 51 nõutud kolme sõltumatut hinnapakkumist, tuleb taotlusele lisada sellekohane põhjendus.
(1) Sihtasutus teostab taotleja ja tema poolt esitatud taotluse suhtes järgmisi menetlustoiminguid: taotluse registreerimine, läbivaatamine, selgituste ja lisainformatsiooni või taotluse täienduste või muudatuste küsimine, taotluse ja taotleja nõuetele vastavaks või mittevastavaks tunnistamine, nõuetele vastavaks tunnistatud taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine.
(3) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 10 tööpäeva innovatsiooniosaku taotluse registreerimisest ja kuni 20 tööpäeva arendusosaku taotluse registreerimisest. Taotluse menetlemise tähtaega võib pikendada kuni 10 tööpäeva võrra, kui on tekkinud vajadus täiendava ekspertiisi järele.
(2) Juhul kui taotlus ei vaja täpsustamist või kui ilmneb § 13 lõikes 4 nimetatud asjaolu, teatatakse taotlejale taotluse registreerimisest ja § 13 lõikes 4 nimetatud asjaolust kolme tööpäeva jooksul pärast taotluse läbivaatamist.
(4) Sihtasutus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, kui taotleja ei ole lõikes 3 nimetatud tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud.
(3) Taotleja nõuetele vastavuse korral tunnistab sihtasutus taotleja nõuetele vastavaks. Taotleja nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust hindamata.
1) taotlus ei vasta määruses taotlusele esitatavatele nõuetele ning puudust ei ole võimalik § 14 lõigete 3 alusel määratud tähtaja jooksul kõrvaldada;
(4) Taotluse nõuetele vastavuse korral tunnistab sihtasutus taotluse nõuetele vastavaks. Taotluse mittevastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust hindamata.
(1) Nõuetele vastavaks tunnistatud taotlust hinnatakse. Sihtasutusel on õigus moodustada taotluse hindamiseks nõuandvaid valiku- või hindamiskomisjone ning kaasata taotluse hindamisse eksperte. Valiku- või hindamiskomisjonide moodustamise ja vastava koosseisu peab sihtasutus eelnevalt kooskõlastama rakendusasutusega.
(2) Taotluste hindamisjuhend tehakse kättesaadavaks sihtasutuse veebilehel.
(3) Rahuldamisele kuuluvad nõuetele vastavaks tunnistatud innovatsiooniosaku ja arendusosaku taotlused, mis on käesoleva paragrahvi lõikes 5 või lõikes 6 toodud hindamiskriteeriumide alusel saanud koondhindeks vähemalt 2,2, mille kõiki hindamiskriteeriume on hinnatud vähemalt hindega 2,0 ja mille rahastamise summa ei ületa meetme rahastamise eelarvet.
(5) Innovatsiooniosaku taotluse hindamiskriteeriumid ning nende osakaalud koondhindest on järgmised:
1) projekti mõju taotleja arengutakistuse või probleemi kõrvaldamisele ning esitatud taotluse kvaliteet (koondhindest 40%);
2) projekti mõju meetme põhieesmärkide saavutamisele (koondhindest 30%);
(6) Arendusosaku taotluse hindamiskriteeriumid ning nende osakaalud koondhindest on järgmised:
1) projekti probleemipüstitus, eesmärk ja tegevuskava (koondhindest 50%);
(3) Taotluse osaline rahuldamine on lubatud üksnes põhjendatud juhtudel ja tingimusel, et projekti eesmärk on saavutatav ka taotluse osalise rahuldamise korral. Taotluse osalisel rahuldamisel võib taotleja nõusolekul vähendada toetuse summat ning muuta toetatavaid tegevusi. Kui taotleja ei ole nõus toetuse summa või toetatavate tegevuste muutmisega, teeb sihtasutus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
2) [kehtetu – RT I, 07.12.2012, 1 - jõust. 10.12.2012]
3) toetust on taotletud osaliselt selliste tegevuste või kulude katteks, mis ei ole abikõlblikud või ei vasta turutingimustele või ei ole projekti elluviimise seisukohast olulised või põhjendatud.
8) eritingimused;
9) asjaolu, et toetus on vähese tähtsusega abi Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 mõistes.
(7) Kui taotluse menetlemisel selgub, et taotluses on esitatud valeandmeid või esinevad asjaolud, mille tõttu taotlejat või taotlust ei saa nõuetele vastavaks tunnistada või taotlust rahuldada, tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(8) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus saadetakse toetuse saajale või taotlejale elektrooniliselt digitaalallkirjaga allkirjastatult taotluses toodud e-posti aadressile ja kuvatakse e-teeninduse portaalis.
(1) Taotluse rahuldamise otsust muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks sihtasutuse algatusel või sellekohase toetuse saaja e- teeninduse kaudu edastatud avalduse alusel.
(2) Toetuse saaja on kohustatud viivitamata ja projekti abikõlblikkuse perioodi kestel taotlema sihtasutuselt taotluse rahuldamise otsuse muutmist järgnevatel juhtudel, kui taotleja soovib:
1) muuta projektis ettenähtud tegevusi, eesmärke, IOT või AOT;
3) muuta projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäeva vastavalt § 7 lõikele 3.
(4) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsustab sihtasutus 10 tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise taotluse saamist.
4) projekti tegevusi ei ole võimalik lõpetada taotluse rahuldamise otsuses märgitud tähtajaks või 2015. aasta 31. augustiks, milline kuupäev peaks esimesena saabuma;
§ 21. Toetuse väljamaksete tegemise tingimused ja kord
(2) Toetuse väljamakse tegemise eeldusteks on projekti tegevuste läbiviimine ja vastavate kulude teostamine (sealhulgas omafinantseering, käibemaks ja mitteabikõlblikud kulud).
(3) Toetuse väljamakseid tehakse toetuse saaja poolt e-teeninduses allkirjastatud väljamaksetaotluse alusel.
(4) Vastavalt väljamaksete korrale võib põhjendatud juhtudel teha toetuse saajale ettemakseid ja väljamakseid osaliselt tasutud kuludokumentide alusel. Ettemakseid teostatakse väljamaksete korra §-s 9 sätestatud tingimustel.
(5) Väljamakse teostamiseks tasutud kuludokumentide alusel esitab toetuse saaja sihtasutusele kulu- ja maksedokumentide koopiad.
(6) Väljamakse teostamiseks osaliselt tasutud kuludokumentide alusel tasub toetuse saaja väljamakse taotluse abikõlblikust kogusummast minimaalselt omafinantseeringu osa.
(7) Pärast toetuse saamist tasub toetuse saaja tasumata kuludokumentide kogusumma ja esitab sihtasutusele nõutud tasumist tõendavad dokumendid seitsme tööpäeva jooksul toetuse saamisest arvates.
(8) Enne uut väljamakse taotluse esitamist peab lõikes 7 esitatud nõue olema täidetud või vastasel juhul võib sihtasutus keelduda edaspidi toetuse saajale toetuse välja maksmisest.
(10) Sihtasutus aktsepteerib väljamaksetaotluse struktuuritoetuse registri operatiivsüsteemis hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast toetuse saaja esitatud lõpparuande heakskiitmist sihtasutuse poolt ja toetuse saajalt väljamakse taotluse saamist.
(11) Sihtasutus võib teha toetuse maksmisest osalise või täieliku keeldumise otsuse juhul, kui:
(1) Toetuse saaja esitab projekti lõpparuande taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtajaks.
(2) Toetuse saaja esitab projekti lõpparuande e-teeninduse kaudu sihtasutuse poolt välja töötatud lõpparuande vormis ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tingimustel.
(3) [Kehtetu – RT I, 07.12.2012, 1 - jõust. 10.12.2012]
1) tagama ettenähtud omafinantseeringu määral, mis katab projekti kuludest osa, mida toetusest ei finantseerita;
10) [kehtetu - RT I, 13.01.2015, 6 - jõust. 16.01.2015]
151) esitama lähteülesande ja selle alusel vähemalt kolm omavahel sõltumatu pakkuja poolt koostatud ja sisu poolest võrreldavat hinnapakkumist, juhul kui on muutunud ostetav asi või teenus, samuti ostetava asja või teenuse hind võrreldes taotluses tooduga ning kui toetuse saaja ei pea järgima riigihangete seadust ja tehingu summa käibemaksuta ületab 6400 eurot. Kui kolme sõltumatut hinnapakkumist ei ole võimalik esitada või kui odavaimat pakkumist ei valita, tuleb esitada sellekohane põhjendus. Nõustamisalaste ja uuringutega seotud teenuste kasutamisel arendusosaku raames tuleb esitada lähteülesanne koos võrreldavate hinnapakkumistega kõigi ostutehingute korral olenemata nende maksumusest;
18) viivitamata kirjalikult informeerima sihtasutust kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja poolt oma kohustuste täitmist, sealhulgas nime, aadressi ja seaduslike või volitatud esindajate muutumisest, ümberkujundamisest, pankrotimenetluse alustamisest või likvideerija määramisest, tegevuse lõpetamisest ka siis, kui eelnimetatud muudatused on registreeritud äriregistris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu;
21) viivitamata kirjalikult informeerima projekti teostamise ajal toetuse saaja omanike muutusest üle 5%, välja arvatud taotlejad, kelle väärtpaberid on emiteeritud reguleeritud väärtpaberiturul;
1) [kehtetu – RT I, 07.12.2012, 1 - jõust. 10.12.2012]
3) läbi vaatama väljamakse taotlused hiljemalt 10 tööpäeva jooksul. Väljamaksete muudatuse taotlus rahuldatakse olemasoleva taotluse rahuldamise otsuse muutmisega;
4) heaks kiitma või tagasi lükkama §-s 22 nimetatud aruanded hiljemalt 21 tööpäeva jooksul nende laekumisest. Sihtasutus on kohustatud viivitamata teavitama toetuse saajat §-s 22 nimetatud aruannete ja § 21 lõikes 1 nimetatud väljamakse taotluse heakskiitmise või tagasi lükkamise otsusest;