§ 39 Inspektsiooni ettekirjutus ja otsus
(3) Käesolevas seaduses sätestatud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduses (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375) sätestatut, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.
(3) Gaasiettevõtja peab lubama Energiaturu Inspektsioonil (edaspidi ka inspektsioon) kontrollida oma raamatupidamist ning andma oma majandustegevuse kohta vajalikke selgitusi.
(3) Müüja peab Energiaturu Inspektsiooniga kooskõlastama kodutarbijale gaasi müügilepingu tüüptingimused, milles sätestatakse muu hulgas:
(4) Turgu valitsev gaasiettevõtja peab inspektsiooni nõudel tõendama müügihinna vastavust käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tingimustele.
(5) Kui müügihind ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tingimustele, on inspektsioonil õigus nõuda selle kooskõlla viimist.
(1) Gaasi müüja peab kodutarbijale müüdava gaasi piirhinnad kooskõlastama Energiaturu Inspektsiooniga. Nimetatud nõue kehtib, kui kodutarbija ostab gaasi käesoleva seaduse § 9 lõike 1 alusel sätestatud müügikohustuse raames.
(11) Inspektsioon töötab välja ja avalikustab kodutarbijatele müüdava gaasi piirhindade arvutamise ühtse metoodika ning lähtub sellest nimetatud piirhindade kooskõlastamisel. Inspektsioon järgib metoodikat välja töötades, et oleks tagatud vajalike tegevuskulude katmine, vajalikud investeeringud ja põhjendatud tulukus.
(2) Inspektsiooni nõudel peab gaasi müüja selgitama ja põhjendama piirhindade moodustumist.
(3) Hinna kooskõlastamist taotlev gaasi müüja peab lubama inspektsioonil kontrollida oma raamatupidamist ning andma oma majandustegevuse kohta vajalikke selgitusi.
(4) Inspektsioon teeb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud piirhindade kooskõlastamise kohta otsuse 30 päeva jooksul, alates nõuetekohase hinnataotluse esitamisest. Eriti keeruka või töömahuka kooskõlastamistaotluse menetlemisel võib inspektsioon pikendada seda tähtaega 90 päevani, teatades tähtaja pikendamisest enne esialgse tähtaja möödumist taotluse esitajale.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud hinnataotluse menetlemise tähtaeg peatub, kui inspektsioonile ei ole esitatud tema nõutud teavet, mis on vajalik hinnataotluse kooskõlastamiseks.
(6) Gaasi võib müüa hinnaga, mis ei ületa inspektsiooni kooskõlastatud piirhinda.
(7) [Kehtetu - RT I 2005, 64, 483 - jõust. 11.12.2005]
(5) Süsteemihaldur töötab välja ja kooskõlastab Energiaturu Inspektsiooniga bilansilepingu tüüptingimused.
(10) Süsteemihaldur töötab välja ja kooskõlastab Energiaturu Inspektsiooniga bilansigaasi hinna määramise metoodika.
(3) Süsteemihaldur töötab välja ja viib ellu kava, milles nähakse ette meetmed teiste gaasiettevõtjate ja tarbijate võrdseks kohtlemiseks ning selle eesmärgi saavutamiseks võrguettevõtja töötajatele pandavad kohustused. Süsteemihaldur esitab kava täitmise aastaaruande Energiaturu Inspektsioonile.
(4) Süsteemihaldur peab esitama Energiaturu Inspektsioonile andmed varustuskindluse aruande koostamiseks.
(1) Energiaturu Inspektsioon võib anda riigipiiri ületavale uuele ühendusele või olemasoleva ühenduse võimsuse olulise suurendamise korral kolmanda osapoole juurdepääsu tähtajalise erandi, mille korral ei rakendata gaasiettevõtja suhtes käesoleva seaduse §-des 18 ja 23 sätestatut.
(4) Eranditaotluses ja inspektsiooni otsuses sisalduvate andmete loetelu kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(3) Inspektsioonil on õigus kontrollida liitumisest keeldumise, liitumistasu ja lepingutingimuste põhjendatust.
(31) Võrguettevõtja peab kooskõlastama liitumistasu arvestamise metoodika Energiaturu Inspektsiooniga.
(5) Võrguettevõtjad peavad käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud tegevuspiirkondade vastastikusest muutmisest teavitama inspektsiooni ning lisama teatele omavahel tegevuse ja kohustuste jaotuse kohta sõlmitud kokkuleppe.
(7) Võrguettevõtja peab vähemalt 12 kuud enne oma tegevuse lõpetamist kirjalikult informeerima inspektsiooni lõpetamisajast ja -kavast ning esitama piisava ülevaate asjaoludest, mis tagavad käesolevas paragrahvis sätestatud nõuete täitmise.
(11) Võrguettevõtja põhjendab võrguteenuse osutamisest keeldumist. Keeldumise põhjenduses tuleb viidata keeldumise õiguslikule alusele. Käesoleva paragrahvi lõike 10 punktis 2 sätestatud alusel keeldumisest teavitab võrguettevõtja inspektsiooni.
(4) Võrguettevõtja peab võrguteenuste hinnad ja nende kehtestamise alused, välja arvatud gaasi transiidi korral, esitama inspektsioonile kooskõlastamiseks ja inspektsiooni nõudel põhjendama hindade moodustumist.
(41) Inspektsioon töötab välja ja avalikustab võrguteenuste hindade arvutamise ühtse metoodika ning lähtub sellest võrguteenuste hindade kooskõlastamisel. Inspektsioon järgib metoodikat välja töötades käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõudeid ning muid asjakohaseid sätteid.
(5) Inspektsioon menetleb käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud hinnataotlust käesoleva seaduse § 10 lõigetes 2–5 sätestatud korras.
(3) Võrguettevõtja kooskõlastab võrgulepingu tüüptingimused inspektsiooniga.
(4) Inspektsioon ei kooskõlasta võrgulepingu tüüptingimusi, kui nende sisu ei vasta võrguteenuse hinna kooskõlastamise aluseks olnud võrguteenuse kasutaja õiguste ja kohustuste tasakaalule.
(1) Kui ilmneb varustuskindlust ohustav tegur, oht inimeste elule ja tervisele või võrgu säilimisele, teavitab süsteemihaldur sellest Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning inspektsiooni ja teeb ettepaneku varustuskindlust tagavate meetmete rakendamiseks.
(2) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium koostöös inspektsiooniga analüüsib süsteemihaldurilt saadud ettepanekut ja teeb vajaduse korral Vabariigi Valitsusele ettepaneku meetmete rakendamiseks varustuskindluse tagamisel.
(7) Varustuskindluse tagamise üle teeb järelevalvet inspektsioon, kes koostab ja avaldab igal aastal aruande varustuskindluse olukorra kohta.
(1) Tegevusluba on Energiaturu Inspektsiooni otsusega ettevõtjale antav õigus tegutseda käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tegevusalal.
(1) Tegevusloa saamiseks esitab tegevusluba taotlev ettevõtja (edaspidi taotleja) inspektsioonile taotluse, milles on järgmised andmed:
(3) Inspektsiooni nõudel peab taotleja tõendama kõigi taotleja ja taotletava tegevuse kohta käesolevas seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tingimuste ja nõuete täitmist.
(1) Tegevusloa andmise või selle andmisest keeldumise otsustab inspektsioon taotleja esitatud taotluse ning sellele lisatud ja inspektsiooni nõudel täiendavalt esitatud andmete alusel, lähtudes seejuures käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatust ning objektiivsuse, läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetest.
(2) Inspektsioon teeb motiveeritud otsuse tegevusloa andmise või andmisest keeldumise kohta 60 päeva jooksul, arvates käesoleva seaduse nõuetele vastava taotluse ja kõigi sellele lisatavate dokumentide ning inspektsiooni poolt taotlejalt käesoleva seaduse alusel täiendavalt nõutud andmete esitamisest.
(4) Inspektsioon kannab käesoleva seaduse § 32 lõikes 1 sätestatud andmed majandustegevuse registrisse (edaspidi register) kolme tööpäeva jooksul asjakohase otsuse tegemisest arvates. Andmete avaldamisele kohaldatakse majandustegevuse registri seaduses (RT I 2004, 12, 79) sätestatut.
(1) Inspektsioon võib keelduda tegevusloa andmisest, kui:
7) taotlejat on karistatud tegevusloata tegutsemise eest tegevusalal, milleks käesoleva seaduse kohaselt on nõutav tegevusluba, ja möödunud ei ole karistusregistri seaduse (RT I 1997, 87, 1467; 2002, 82, 477) §-s 25 nimetatud tähtajad;
(3) Enne tegevusloa andmisest keeldumise otsustamist peab inspektsioon andma taotlejale mõistliku tähtaja tegevusloa andmist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks. Tähtaja andmisest teavitab inspektsioon taotlejat, näidates ära tegevusloa andmist takistavad asjaolud ning aja, mille jooksul need tuleb kõrvaldada.
(2) Tegevusloa osaks on tegevusloa tingimused, mille kehtestab inspektsioon tegevusloa andmise otsusega ja mida tegevusluba omav ettevõtja on kohustatud täitma.
(4) Tegevusloa tingimused jõustuvad koos tegevusloa jõustumisega või muul inspektsiooni määratud tähtajal.
(5) Ettevõtja, kes mis tahes põhjusel ei saa täita tegevusloa tingimusi või käesolevas seaduses sätestatud kohustusi, peab sellest viivitamata kirjalikult teavitama inspektsiooni, märkides ära, mis põhjusel ja milliseid tingimusi, ülesandeid või kohustusi ta ei suuda täita, ning võimaluse korral taotlema tegevusloa tingimuste muutmist.
(1) Ettevõtja on kohustatud viivitamata teavitama inspektsiooni käesoleva seaduse § 32 lõike 1 punktis 2 sätestatud andmete muutumisest.
(2) Inspektsioon võib pärast tegevusloa andmist gaasiettevõtja põhjendatud kirjaliku taotluse alusel muuta tegevuspiirkonda ja tegevusloa tingimusi, oma algatusel muuta tegevusloa tingimusi või lisada uusi tingimusi, järgides seejuures käesolevas seaduses sätestatut ning võrdse kohtlemise ja vaba konkurentsi põhimõtteid.
(3) Inspektsioon kannab muutunud andmed registrisse kolme tööpäeva jooksul nende saamisest või vastava otsuse tegemisest arvates.
(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 4–6 nimetatud juhtudel teeb inspektsioon tegevusloa eelmise või uue omaja taotlusel otsuse, millega muudetakse tegevusloa andmeid ja tegevusloa tingimusi.
(8) Käesoleva paragrahvi lõigetes 4–6 sätestatu ei mõjuta inspektsiooni õigust tunnistada tegevusluba kehtetuks käesolevas seaduses sätestatud alustel.
(1) Inspektsioon võib tunnistada tegevusloa kehtetuks, kui:
(2) Inspektsioon võib tunnistada tegevusloa kehtetuks tegevusloa omaja taotluse alusel, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tegevusloa kehtetuks tunnistamise aluseks olevat asjaolu on võimalik kõrvaldada, annab inspektsioon selleks tegevusloa omajale mõistliku pikkusega tähtaja.
(4) Inspektsioon edastab tegevusloa kehtetuks tunnistamise otsuse tegevusloa omajale ja kustutab ettevõtja andmed registrist kolme tööpäeva jooksul tegevusloa kehtetuks tunnistamise otsuse tegemisest arvates.
(1) Kui tegevusloa kehtivusaeg lõpeb või kui Energiaturu Inspektsioon tunnistab tegevusloa kehtetuks, peab ta vajaduse korral otsustama, milliseid abinõusid on vaja rakendada tegevusloa alusel toimunud tegevuse jätkamiseks ning tegevuse jätkamiseks vajaliku vara säilimiseks.
(2) Tegevusloa kehtivusaja lõppemisel või tegevusloa kehtetuks tunnistamise korral peab tegevusloa omaja inspektsiooni nõudel jätkama õigusaktist ja tegevusloa tingimustest tulenevate kohustuste täitmist inspektsiooni määratud aja jooksul.
(1) Riiklikku järelevalvet käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle teostab Energiaturu Inspektsioon.
(2) Inspektsioon kasutab enda käsutuses olevat teavet üksnes seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks.
(3) Inspektsioon täidab järgmisi ülesandeid:
Oma ülesannete täitmiseks on inspektsioonil õigus:
8) kehtestada gaasi ajutine ülekande- või jaotamishind mitte kauemaks kui kaheks kuuks olukorras, kus ülekande- või jaotamishind ei ole põhjendatud ning gaasiettevõtja ei järgi inspektsiooni tehtud ettekirjutust;
§ 39. Inspektsiooni ettekirjutus ja otsus
(1) Käesoleva seaduse või selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete rikkumise lõpetamiseks teeb inspektsioon ettekirjutuse, mis sisaldab järgmisi andmeid:
(3) Ettekirjutuse korduva täitmata jätmise korral on inspektsioonil õigus teha otsus, milles fikseeritakse ettekirjutuse korduv täitmata jätmine ning mis on ettevõtja tegevusloa kehtetuks tunnistamise aluseks.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib järelevalvet teostav ametiisik rakendada enne käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud otsuse tegemist asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras sunnivahendit. Sunniraha ülemmäär on 20 000 krooni.
(2) Inspektsioon vaatab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaebuse läbi ja teeb selle kohta otsuse kaebuse saamisest alates 30 päeva jooksul.
(3) Kui inspektsioon taotleb kaebuse lahendamiseks vajalikku teavet, peatub käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja kulgemine kuni teabe saamiseni, kuid mitte kauemaks kui 30 päevaks.
(1) Lisaks kinnisasja sundvõõrandamise seaduse (RT I 1995, 30, 380; 59, 1006; 2002, 47, 297; 61, 375) § 3 lõikes 1 sätestatud aluste kohaldamisele võib inspektsioon taotleda:
(2) Inspektsioon võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alustel taotleda sundvõõrandamist üksnes juhul, kui ta on sundvõõrandamise taotluse esitamise kavatsusest teavitanud sundvõõrandamise esemeks oleva vara omanikku ning vara omanik ei ole sundvõõrandamise aluseks olevat asjaolu inspektsiooni antud mõistliku tähtaja jooksul kõrvaldanud.
(3) Inspektsioonil ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 2 ettenähtud kohustust juhul, kui selle kohustuse täitmine võib seada ohtu varustuskindluse.
Juriidilise isiku poolt käesolevas seaduses nõutud andmete muutumisest Energiaturu Inspektsioonile teatamata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 30 000 krooni.
(1) Käesoleva seaduse §-des 41–441 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 82, 480; 86, 504; 105, 612; 2003, 4, 22) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 110, 654) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 41–441 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Energiaturu Inspektsioon.
Energiaseaduse (RT I 1997, 52, 833; 2001, 52, 303; 88, 531; 93, 565; 2002, 25, 145; 41, 251; 49, 311; 63, 387; 82, 482) alusel sõlmitud ettevõtja ja riigi leping kehtib turuloas märgitud tähtpäevani.
(2) Energiaturu Inspektsioon registreerib enne käesoleva seaduse jõustumist väljaantud kehtivad turuload majandustegevuse registris 2005. aasta 15. aprilliks.


3-2-1-169-12 Riigikohus 18.06.2013
NotTS § 39 lg 1
NotTS § 30
Vaidlusalune NotTS § 30 näeb ette notari tasuna tehingu projekti koostamise eest pool tehingu tõestamise tasust, kui tehingu tõestamist ei järgne. (p 43) NotTS § 30 on praeguses asjas PS §-ga 12 kooskõlas. Siiski peab üldkogu vajalikus märkida, et mõnes teises kontekstis ei pruugi NotTS § 30 rakendades jõuda põhiseaduspärase tulemuseni, mistõttu on mõistlik seda sätet muuta. (p 67) Võrdsuspõhiõigust on rikutud, kui kaht sarnases olukorras isikute gruppi koheldakse põhjendamatult erinevalt. (p 61) Tehingu projekti koostamine võib olla osa ametitoiminguks oleva tehingu tõestamise ettevalmistamisest või ka ametiteenus. Seega on sarnases olukorras isikud, kes tellivad tehingu projekti koostamise tõestamistoimingu eesmärgil, kuid tehingut ei tõestata, ja isikud, kes tellivad tehingu projekti ametiteenusena. Mõlemal juhul saavad isikud tehingu projekti. (p 62) Notari õigus tasu saada on mõlema isikute grupi puhul erinev. Kui notar on koostanud projekti, kuna tema poole on pöördutud sooviga tehing tõestada, on tasu saamise aluseks vaidlustatud NotTS § 30. Kui tehingu projekt koostatakse ametiteenusena, on tasu NotTS § 331 järgi kokkuleppeline. (p 63) NotS § 41 lg 1 järgi võib notar keelduda ametitoimingu tegemisest ainult seaduses sätestatud alustel. Ametiteenust osutab notar kokkuleppel, selleks kohustust ei ole (p 64). NotS § 2 lg 1 kohaselt on notaril õigussuhete turvalisuse tagamise ja õigusvaidluste ennetamise ülesanne; NotS § 2 lg-s 4 on sätestatud notari kohustus olla ametitegevuses erapooletu ja usaldusväärne. Notari ametitegevuseks on nii ametitoimingud kui ka ametiteenused (NotS § 29 jj). Tegelikkuses on aga erapooletuse kohustus eelkõige ametitoimingute puhul, ametiteenuste osutamisel tegutseb notar kliendi huvides. (p 65) Eeltoodust nähtub, et ametitoiming ja ametiteenus on oma olemuselt erinevad. Sellest tulenevalt on lubatud võrreldavate gruppide erinev kohtlemine tasu arvestamise viisides. (p 67)
Vaidlusalune NotTS § 30 näeb ette notari tasuna tehingu projekti koostamise eest pool tehingu tõestamise tasust, kui tehingu tõestamist ei järgne. (p 43) NotTS §-st 30 tulenev raha maksmise kohustus tähendab, et isiku omandis olev vara väheneb. Omandipõhiõiguse kaitsealasse kuulub isiku vara. Järelikult on tegemist omandipõhi¬õiguse riivega. (p 45) NotTS § 30 on kooskõlas PS §-ga 32. (p 59) NotTS § 30 mõttes tuleb projektina käsitada vähemalt seesugust dokumenti, mille notar on koostanud, arvestades tehingu poolte soove ja nende esitatud andmeid, ning teinud neile kättesaadavaks enne notari juurde tulekut lähtuvalt NotS § 37 lg-st 2. (p 48) NotTS § 30 eesmärgina saab eelkõige näha seda, et notar saaks tasu tehtud töö eest. (p 50) NotTS § 30, nähes ette notarile makstava tasu tehingu projekti koostamise eest, annab notarile võimaluse saada tehtud töö eest tasu ka siis, kui tehingu tõestamist ei järgne. (p 52) Olukorras, kus isik pöördub notari poole tehingu tõestamiseks, kuid enne tehingu tõestamist loobub selle notari juures tehingut tegemast, teeb notar kuni loobumiseni tööd. (p 55)