Kriminaalmenetluse seadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse muutmise seadus (Euroopa uurimismääruse direktiivi ülevõtmine) – Riigi Teataja
Kriminaalmenetluse seadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse muutmise seadus (Euroopa uurimismääruse direktiivi ülevõtmine)
RT I, 26.06.2017, 70
22.06.2017 otsus nr 121
§ 1. Kriminaalmenetluse seadustiku muutmine
1) paragrahvi 69 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Välisriigis viibiva tunnistaja ülekuulamisel Euroopa Liidu liikmesriikide vahelises koostöös järgitakse käesoleva seadustiku §-s 48941 sätestatut ja muul juhul §-s 468 sätestatut.”;
2) paragrahvi 433 lõike 4 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Rahvusvahelise kriminaalmenetlusalase koostöö raames järgitakse konfidentsiaalsusnõuet koostöö osutamiseks vajalikus ulatuses.”;
3) seadustiku 19. peatüki 8. jagu täiendatakse 12. jaotisega järgmises sõnastuses:
1. alljaotis
§ 48937. Euroopa uurimismäärus
(1) Euroopa uurimismäärus on Euroopa Liidu liikmesriigi õigusasutuse tehtud või kinnitatud taotlus menetlustoimingu tegemiseks teises liikmesriigis eesmärgiga hankida tõendeid või teises liikmesriigis asuvad tõendid üle anda või hoiule võtta, et takistada tõendina kasutatava eseme hävitamist, muutmist, eemaldamist, üleandmist või võõrandamist.
(2) Käesolevat jaotist ei kohaldata:
1) käesoleva seadustiku § 471 alusel loodud riikidevahelise uurimisrühma tegevusele ja selle raames tõendite kogumisele;
2) Taani Kuningriigi ja Iiri Vabariigiga tehtavale koostööle kriminaalmenetluses.
§ 48938. Kulude jagunemine
(1) Eesti kannab taotleva ja täitva riigina kõik oma territooriumil Euroopa uurimismääruse täitmisega tekkinud kulud, kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti.
(2) Täitva riigina võib Eesti juhul, kui Euroopa uurimismääruse täitmisega kaasnevad kulud on erakordselt suured, esitada taotlevale asutusele andmed kulude kohta ning konsulteerida temaga, kas ja kuidas oleks võimalik kulusid jagada või Euroopa uurimismäärust muuta. Taotlev asutus võib otsustada:
1) kanda kuludest osa, mida täitev riik peab erakordselt suureks, või
2) võtta Euroopa uurimismääruse osaliselt või täielikult tagasi.
(3) Taotleva riigina kannab Eesti kulud, kui need on:
1) tekkinud seoses vabaduspiiranguga isiku üleandmise või ülevõtmisega käesoleva seadustiku §-des 48939 ja 48940 nimetatud juhul;
2) pealtkuulatud üldkasutatava elektroonilise side võrgu kaudu edastatavate sõnumite transkriptsiooni, dekodeerimise või dekrüpteerimise kulud, mis on tekkinud käesoleva seadustiku § 48943 lõikes 4 nimetatud juhul.
§ 48939. Vabaduspiiranguga isiku ajutine üleandmine
(1) Kui Euroopa uurimismäärus on koostatud selleks, et anda taotlevale riigile menetlustoimingu tegemiseks ajutiselt üle isik, kes viibib täitvas liikmesriigis vahistuses, vangistuses või kelle vabadust on muul seaduslikul viisil piiratud, võib isiku ajutiselt üle anda tingimusel, et isik antakse täitva riigi määratud tähtaja jooksul tagasi. Kahtlustatava või süüdistatavana ülekuulamiseks antakse isik üle käesoleva seadustiku 19. peatüki 8. jao 2. jaotises sätestatud korras.
(2) Isikut ei anta lisaks käesoleva seadustiku §-s 48951 nimetatud keeldumise alustele taotlevale riigile üle, kui:
1) isik ei anna üleandmiseks nõusolekut;
2) üleandmise tõttu võib pikeneda seadusjärgne vabaduspiirangu tähtaeg.
(3) Ajutiselt üleantud isikut ei või anda kohtu alla, süüdistada, vahistada ega kahtlustatavana kinni pidada ega piirata tema põhiõigusi muul viisil seoses süütegudega, mis on toime pandud enne tema lahkumist täitva riigi territooriumilt ning mida ei ole Euroopa uurimismääruses märgitud. Käesolevas lõikes sätestatud puutumatus lõpeb, kui ajutiselt üleantud isik on olnud Eestis 15 järjestikuse päeva jooksul alates kuupäevast, kui õigusasutus ei nõua enam tema kohalolekut ning tal on olnud võimalus lahkuda või ta on pärast lahkumist Eestisse tagasi pöördunud.
(4) Kui isiku üleandmiseks on vajalik tema sõit kolmanda liikmesriigi kaudu, esitab taotleva riigi pädev asutus loa saamiseks kolmandale liikmesriigile taotluse, millele on lisatud kõik vajalikud dokumendid.
(5) Isiku üleandmise täpne kord ja tingimused lepitakse taotleva ja täitva riigi pädevate asutuste vahel kokku. Ajutiselt üleantud isiku vabaduspiirang jääb taotlevas liikmesriigis kehtima, välja arvatud juhul, kui täitva liikmesriigi pädev asutus taotleb ajutiselt üleantud isiku vabastamist. Taotlevas riigis vahi all viibitud aeg arvatakse ajutiselt üleantud isikule täitvas riigis mõistetud karistuse kandmise tähtaja hulka.
§ 48940. Vabaduspiiranguga isiku ajutine ülevõtmine
Kui Euroopa uurimismäärus on koostatud selleks, et võtta ajutiselt üle täitvasse riiki menetlustoimingu tegemiseks, mille puhul on nõutav isiku viibimine täitva riigi territooriumil, isik, kes viibib taotlevas riigis vahistuses, vangistuses või kelle vabadust on muul seaduslikul viisil piiratud, kohaldatakse käesoleva seadustiku §-s 48939 sätestatut.
§ 48941. Välisriigis viibiva isiku kaugülekuulamine
(1) Kui Euroopa uurimismäärus on koostatud välisriigis viibiva isiku tunnistajana, eksperdina, kahtlustatavana või süüdistatavana kaugülekuulamiseks audiovisuaalse tehnilise lahenduse abil ning isiku tunnistajana või eksperdina kaugülekuulamiseks telefonitsi, lähtutakse käesoleva seadustiku §-s 69 sätestatust, arvestades käesolevas jaotises sätestatud erisusi.
(2) Kahtlustatavat ja süüdistatavat on audiovisuaalse kaugülekuulamise teel lubatud üle kuulata ainult nende nõusolekul. Kui kahtlustatav või süüdistatav ei anna audiovisuaalseks kaugülekuulamiseks oma nõusolekut, võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud Euroopa uurimismääruse täitmisest keelduda.
(3) Isiku kaugülekuulamise täpne kord ning vajaduse korral ülekuulatava isiku kaitseks vajalikud meetmed lepitakse taotleva ja täitva riigi pädevate asutuste vahel kokku. Täitva riigi pädev asutus on kohustatud:
1) teavitama asjaomast tunnistajat või eksperti ülekuulamise ajast ja kohast oma riigi õiguse kohaselt;
2) kutsuma kahtlustatava ja süüdistatava kaugülekuulamisele, lähtudes taotleva riigi menetlusnormidest ning teavitades kahtlustatavat ja süüdistatavat õigel ajal õigustest, mis neil on taotleva riigi õiguse kohaselt;
3) tagama ülekuulatava isiku isikusamasuse tuvastamise;
4) tagama vajaduse korral tõlgi osavõtu ülekuulamisest;
5) tagama, et kaugülekuulamise käigus ei rikuta täitva riigi õiguse aluspõhimõtteid, ning rikkumise tuvastamise korral võtma viivitamata meetmeid rikkumise kõrvaldamiseks.
(4) Kaugülekuulamine viiakse läbi taotleva riigi pädeva asutuse poolt või juhtimisel, lähtudes taotleva riigi menetlusnormidest. Kaugülekuulamise juures viibib ka täitva riigi pädeva asutuse esindaja.
(5) Kahtlustatavat ja süüdistatavat teavitatakse enne kaugülekuulamist õigustest, mis neil on kas täitva riigi või taotleva riigi õiguse kohaselt. Tunnistajat ja eksperti teavitatakse enne kaugülekuulamist ütluste andmisest keeldumise õigusest, mis neil on kas täitva riigi või taotleva riigi õiguse kohaselt. Kui kaugülekuulatav isik on kohustatud ütlusi andma, kuid ta keeldub ütluste andmisest või annab valeütlusi, lähtub täitev riik oma riigi menetlusnormidest.
(6) Täitva riigi pädeva asutuse esindaja kannab kaugülekuulamise protokolli järgmised andmed:
1) kaugülekuulamise aeg ja koht;
2) kaugülekuulatud isiku menetlusseisund, nimi, isikukood või selle puudumisel sünniaeg ja elukoht või asukoht ja aadress ning sidevahendi number või elektronposti aadress;
3) kaugülekuulamise juures viibinud täitva riigi pädeva asutuse esindaja või esindajate andmed ja ametikoht;
4) kaugülekuulamise vorm ja kasutatud tehnikavahendite nimetused;
5) ülekuulatava isiku kinnitus selle kohta, et teda on hoiatatud ütluste andmisest keeldumise või teadvalt valeütluste andmisega kaasneva vastutuse eest, või et ta on andnud ütlusi puudutava vande, kui menetlusseadus näeb sellise kohustuse ette.
§ 48942. Piiriülene jälgimine
Kui Euroopa uurimismäärus on koostatud piiriüleseks jälgimiseks, lähtutakse käesoleva seadustiku §-s 472 sätestatust, arvestades käesolevas jaotises sätestatud erisusi.
§ 48943. Teabe salajane pealtkuulamine ja -vaatamine
(1) Kui Euroopa uurimismäärus on koostatud üldkasutatava elektroonilise side võrgu kaudu edastatavate sõnumite või muul viisil edastatava teabe salajaseks pealtkuulamiseks või -vaatamiseks, lähtutakse käesoleva seadustiku §-s 1267 sätestatust.
(2) Kui Euroopa uurimismäärus on koostatud üldkasutatava elektroonilise side võrgu kaudu edastatavate sõnumite salajaseks pealtkuulamiseks või -vaatamiseks teise liikmesriigi tehnilise abiga ning kui mitu Euroopa Liidu liikmesriiki on võimelised osutama kogu pealtkuulamiseks või -vaatamiseks vajalikku tehnilist abi, esitab Eesti Euroopa uurimismääruse vaid ühele liikmesriigile, eelistades seda liikmesriiki, kelle territooriumil asub praegu või tulevikus isik, keda pealt kuulatakse või vaadatakse.
(3) Euroopa uurimismääruses märgitakse, miks on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teave kriminaalmenetluseks oluline. Kui Euroopa uurimismäärus on koostatud üldkasutatava elektroonilise side võrgu kaudu edastatavate sõnumite salajaseks pealtkuulamiseks või -vaatamiseks teise liikmesriigi tehnilise abiga, märgitakse Euroopa uurimismääruses lisaks:
1) pealtkuulatava või -vaadatava isiku tuvastamiseks vajalik teave;
2) pealtkuulamise või -vaatamise soovitud kestus;
3) muu Euroopa uurimismääruse täitmise tagamiseks vajalik tehniline teave.
(4) Teabe salajase pealtkuulamise või -vaatamise täpne kord lepitakse taotleva ja täitva riigi pädevate asutuste vahel kokku. Üldkasutatava elektroonilise side võrgu kaudu edastatavate sõnumite salajaseks pealtkuulamiseks või -vaatamiseks koostatud Euroopa uurimismääruse võib vastavalt kokkuleppele täita järgmisel viisil:
1) edastades elektroonilise side võrgu kaudu edastatavad sõnumid viivitamata taotlevale riigile või
2) salvestades pealtkuulatud või -vaadatud elektroonilise side võrgu kaudu edastatavad sõnumid ning edastades salvestatud teabe taotlevale riigile.
(5) Taotlev asutus võib Euroopa uurimismääruse koostamise või täitmise ajal taotleda üldkasutatava elektroonilise side võrgu kaudu edastatavate sõnumite salvestise transkriptsiooni, dekodeerimist või dekrüpteerimist, kui tal on selleks mõjuv põhjus ja kui täitev asutus sellega nõustub.
§ 48944. Üldkasutatava elektroonilise side võrgu kaudu edastatavate sõnumite pealtkuulamisest ja -vaatamisest teavitamine
(1) Kui Euroopa uurimismääruse täitmise käigus annab eeluurimiskohtunik käesoleva seadustiku § 1267 alusel loa üldkasutatava elektroonilise side võrgu kaudu edastatavate sõnumite pealtkuulamiseks või -vaatamiseks isiku või seadme suhtes, kes või mis asub teise liikmesriigi (edaspidi teavitatud liikmesriik) territooriumil, ning kui teavitatud liikmesriigi tehniline abi ei ole pealtkuulamise või -vaatamise korraldamiseks vajalik, teavitab prokuratuur teavitatud liikmesriigi pädevat asutust pealtkuulamisest või -vaatamisest:
1) enne pealtkuulamist või -vaatamist, kui prokuratuur teab pealtkuulamise või -vaatamise loa taotlemise ajal, et pealtkuulatav või -vaadatav isik või seade asub sel hetkel või pealtkuulamise või -vaatamise ajal teavitatud liikmesriigi territooriumil;
2) pealtkuulamise või -vaatamise ajal või viivitamata pärast pealtkuulamist või -vaatamist, kui prokuratuur on saanud teavet selle kohta, et pealtkuulatav või -vaadatav isik või seade asub või asus pealtkuulamise või -vaatamise ajal teavitatud liikmesriigi territooriumil.
(2) Kui teavitatud liikmesriigi pädev asutus teavitab prokuratuuri, et pealtkuulamine või -vaatamine ei ole teavitatud liikmesriigis samasuguses riigisiseses asjas lubatud, siis prokuratuur:
1) lõpetab pealtkuulamise või -vaatamise teavitatud liikmesriigi territooriumil ning
2) ei kasuta tõendina teavet, mis on saadud pealtkuulamise või -vaatamise tulemusel ajal, kui pealtkuulatav või -vaadatav isik või seade asus teavitatud liikmesriigi territooriumil, välja arvatud teavitatud liikmesriigi pädeva asutuse seatud tingimustel, mida teavitatud liikmesriik on põhjendanud.
(3) Kui teine liikmesriik on teavitanud prokuratuuri üldkasutatava elektroonilise side võrgu kaudu edastatavate sõnumite pealtkuulamisest või -vaatamisest isiku või seadme suhtes, kes või mis asub Eesti territooriumil, ning kui pealtkuulamine või -vaatamine ei ole Eestis samasuguses riigisiseses asjas lubatud, annab prokuratuur viivitamata, kuid hiljemalt 96 tundi pärast teavituse saamist selle esitanud liikmesriigile teada, et:
1) pealtkuulamine või -vaatamine ei ole lubatud või see tuleb lõpetada ning
2) andmeid, mis on pealtkuulamise või -vaatamise tulemusel saadud ajal, kui pealtkuulatav või -vaadatav isik või seade asus Eesti territooriumil, ei tohi kasutada või tohib kasutada prokuratuuri seatud tingimustel, märkides nimetatud tingimuste põhjendused.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teavituse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 48945. Politseiagendi kasutamine
(1) Kui Euroopa uurimismäärus on koostatud selleks, et taotleda täitvalt riigilt muudetud identiteediga isiku kasutamist kriminaalmenetluses kuriteo kohta teabe kogumiseks, lähtutakse käesoleva seadustiku §-s 1269 sätestatust.
(2) Euroopa uurimismääruses märgitakse, miks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teave on kriminaalmenetluses oluline.
(3) Politseiagendi kasutamise täpne kord lepitakse taotleva ja täitva riigi pädevate asutuste vahel kokku.
(4) Lisaks käesolevas jaotises nimetatud Euroopa uurimismääruse täitmisest keeldumise alustele võib Eesti täitva riigina keelduda Euroopa uurimismääruse täitmisest, kui politseiagendi kasutamise täpses korras ei olnud võimalik kokkuleppele jõuda.
2. alljaotis
Euroopa uurimismääruse tunnustamise ja täitmise menetlus
§ 48946. Euroopa uurimismääruse tunnustamine ja täitmine
(1) Eestile esitatud Euroopa uurimismäärust on pädev tunnustama, menetlema ja selle täitmist tagama prokuratuur. Prokuratuur võib kohustada Euroopa uurimismäärust täitma uurimisasutuse.
(2) Prokuratuur teavitab seitsme päeva jooksul Euroopa uurimismääruse kättesaamisest arvates sellest taotleva liikmesriigi pädevat asutust.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teavituse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Kui Euroopa uurimismäärus ei ole esitatud või kinnitatud taotleva liikmesriigi kohtuniku, kohtu, eeluurimiskohtuniku või prokuröri poolt, tagastab prokuratuur Euroopa uurimismääruse taotlevale liikmesriigile. Kui Euroopa uurimismäärus on esitatud puudustega või selles esinevad ilmsed ebatäpsused, siis konsulteerib prokuratuur puuduste kõrvaldamise üle taotleva riigiga.
(5) Euroopa uurimismääruse täitmisel juhindutakse taotleva liikmesriigi poolt Euroopa uurimismääruses kirjeldatud juhistest, välja arvatud ulatuses, milles juhiste järgimine oleks vastuolus Eesti õiguse üldpõhimõtetega.
(6) Euroopa uurimismääruses taotletud menetlustoiming tehakse samadel alustel ja sama kiiresti kui samasugustel alustel tehtav menetlustoiming riigisiseses menetluses, lähtudes käesoleva seadustiku §-s 48947 sätestatud tähtaegadest.
(7) Kui Euroopa uurimismäärusega on taotletud menetlustoimingu tegemist tõendi hoiulevõtmiseks, võib prokuratuur vajaduse korral pärast taotleva liikmesriigi pädeva asutusega konsulteerimist Euroopa uurimismääruses ettenähtud tõendi hoidmise kestust lühendada. Prokuratuur teavitab taotleva riigi pädevat asutust enne tõendi hoidmise lõpetamist.
§ 48947. Euroopa uurimismääruse tunnustamise ja täitmise tähtajad
(1) Otsus Euroopa uurimismääruse tunnustamise kohta tuleb teha viivitamata, kuid mitte hiljem kui 30 päeva pärast Euroopa uurimismääruse kättesaamist. Kui Euroopa uurimismäärus on esitatud tõendi hoiulevõtmiseks, siis tuleb otsus Euroopa uurimismääruse tunnustamise kohta teha võimaluse korral 24 tunni jooksul Euroopa uurimismääruse saamisest arvates.
(2) Kui tunnustamise otsustamine ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul võimalik, teavitab prokuratuur sellest viivitamata taotleva riigi pädevat asutust, esitades teabe viivituse põhjuste ja lõpliku otsuse tegemiseks vajaliku täiendava aja kohta, mis ei või olla pikem kui 30 päeva.
(3) Kui ei esine käesoleva seadustiku §-s 48949 sätestatud edasilükkamise asjaolusid, tuleb Euroopa uurimismääruses taotletud menetlustoiming teha ja selle abil saadud tõendid taotlevale liikmesriigile üle anda viivitamata, kuid mitte hiljem kui 90 päeva pärast käesoleva paragrahvi lõigete 1 ja 2 alusel Euroopa uurimismääruse tunnustamise otsuse tegemist.
(4) Kui Euroopa uurimismääruses taotletud menetlustoimingu tegemine ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul võimalik, teavitab prokuratuur sellest viivitamata taotleva riigi pädevat asutust, esitades teabe viivituse põhjuste kohta ja konsulteerides taotleva riigi pädeva asutusega Euroopa uurimismääruse täitmise aja üle.
§ 48948. Tõendite üleandmine
(1) Prokuratuur annab taotlevale liikmesriigile Euroopa uurimismääruse alusel viivitamata üle tõendid, mis on prokuratuuri või uurimisasutuse valduses, ning tõendid, mis on saadud Euroopa uurimismääruse täitmise tulemusena.
(2) Tõendite üleandmise võib peatada kuni kaebemenetluse lõpuni, kui menetlustoiming, millega tõend saadi, on käesoleva seadustiku alusel vaidlustatud. Tõendite üleandmist ei peatata, kui Euroopa uurimismääruses on esitatud piisavad põhjused, et tõendite viivitamatu üleandmine on oluline menetlustoimingu nõuetekohaseks tegemiseks või üksikisikute õiguste kaitseks, välja arvatud juhul, kui tõendite üleandmisega võib kaasneda isiku õiguste raske ja pöördumatu rikkumine.
(3) Prokuratuur võib kokkuleppel taotleva liikmesriigi pädeva asutusega anda taotletavad tõendid ajutiselt üle tingimusel, et tõendid antakse Eestile tagasi niipea, kui neid ei ole taotlevas liikmesriigis enam vaja, või muul ajal, mis prokuratuuri ja taotleva liikmesriigi pädeva asutuse vahel kokku lepitakse.
§ 48949. Euroopa uurimismääruse täitmise edasilükkamine
(1) Prokuratuur võib Euroopa uurimismääruse täitmise edasi lükata, kui:
1) Euroopa uurimismääruse täitmine võib kahjustada Eestis käimasolevat kriminaalmenetlust;
2) Euroopa uurimismääruse alusel menetlustoimingu tegemiseks vajalikud esemed, dokumendid või andmed on juba kasutusel muus menetluses.
(2) Prokuratuur teavitab käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel Euroopa uurimismääruse täitmise edasilükkamisest taotleva riigi pädevat asutust täitmise edasilükkamisest ja selle kestusest.
§ 48950. Euroopa uurimismääruse täitmise kohandamine
(1) Euroopa uurimismääruses taotletud menetlustoimingu asemel võib läbi viia teist liiki menetlustoimingu, kui see on taotletava eesmärgi saavutamiseks sobiv ning:
1) Euroopa uurimismääruses märgitud menetlustoimingut ei ole käesolevas seadustikus ette nähtud või
2) Euroopa uurimismääruses taotletud menetlustoimingu läbiviimine ei ole Euroopa uurimismääruses märgitud menetletava süüteo puhul Eesti õiguse kohaselt lubatud.
(2) Euroopa uurimismääruses taotletud menetlustoimingu asemel ei ole lubatud läbi viia teist liiki menetlustoimingut, kui on taotletud järgmiste menetlustoimingute läbiviimist:
1) sellise teabe või tõendite edastamine, mis on prokuratuuri või uurimisasutuste valduses ja mille saamine oleks olnud võimalik kriminaalmenetluse või Euroopa uurimismääruse raames käesoleva seadustiku § 32 lõike 2 alusel;
2) tunnistaja, eksperdi, asjatundja, kannatanu, kahtlustatava, süüdistatava või kolmanda isiku ülekuulamine Eesti territooriumil;
3) käesoleva seadustiku § 901 lõikes 1 sätestatud menetlustoiming;
4) menetlustoiming, mille läbiviimine ei riiva isiku põhiõigusi.
(3) Enne käesoleva paragrahvi alusel Euroopa uurimismääruse täitmise kohandamist konsulteerib prokuratuur taotleva liikmesriigi pädeva asutusega ja teavitab taotlevat liikmesriiki teist liiki menetlustoimingu tegemise vajadusest.
§ 48951. Euroopa uurimismääruse täitmisest keeldumine
(1) Euroopa uurimismääruse täitmisest võib lisaks käesoleva seadustiku §-s 436 sätestatule osaliselt või täielikult keelduda, kui:
1) isikul, kelle suhtes menetlustoimingu tegemist taotletakse, on Eesti Vabariigis puutumatus või välislepingus ettenähtud eesõigused;
2) Euroopa uurimismääruse põhjal on selge, et uurimismääruse täitmine ei ole lubatud, sest isik on samas süüdistuses lõplikult süüdi või õigeks mõistetud või süüdimõistva kohtuotsuse korral on mõistetud karistus kantud või karistust ei saa täitmisele pöörata Euroopa uurimismääruse esitanud riigi seaduse alusel;
3) Euroopa uurimismääruses taotletud menetlustoiming ei ole Euroopa uurimismääruse aluseks oleva süüteo puhul Eesti õiguse kohaselt lubatud, välja arvatud käesoleva seadustiku § 48950 lõikes 2 sätestatud menetlustoimingud, kui Euroopa uurimismäärus on esitatud taotleva riigi kriminaalmenetluse raames;
4) Euroopa uurimismäärus seondub süüteoga, mis väidetavalt on toime pandud väljaspool taotleva riigi territooriumi ja osaliselt või tervikuna Eesti Vabariigi territooriumil, ning Euroopa uurimismääruse aluseks olev tegu ei ole Eestis karistatav;
5) Euroopa uurimismääruse aluseks olev tegu ei ole Eestis karistatav, välja arvatud kui tegemist on käesoleva seadustiku § 4896 lõikes 1 nimetatud süüteoga või kui Euroopa uurimismääruses taotletakse käesoleva seadustiku § 48950 lõikes 2 sätestatud menetlustoimingute tegemist.
(2) Enne käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel Euroopa uurimismääruse täitmisest keeldumist konsulteerib prokuratuur taotleva liikmesriigi pädeva asutusega ja teavitab taotlevat liikmesriiki Euroopa uurimismääruse täitmisest keeldumisest.
3. alljaotis
Euroopa uurimismääruse esitamine Euroopa Liidu liikmesriigile
§ 48952. Euroopa uurimismääruse koostamine ja edastamine
(1) Euroopa uurimismäärust on kohtueelses menetluses pädev koostama ja Euroopa Liidu liikmesriigi pädevale asutusele edastama prokuratuur ja kohtumenetluses kohus.
(2) Euroopa uurimismäärus koostatakse ja edastatakse üksnes juhul, kui:
1) Euroopa uurimismääruse koostamine on kriminaalmenetluse eesmärkide saavutamiseks vajalik ja proportsionaalne, võttes arvesse kahtlustatava ja süüdistatava õigusi;
2) Euroopa uurimismäärusega taotletavat menetlustoimingut saaks teha samadel tingimustel riigisiseses kriminaalmenetluses.
(3) Kui Euroopa uurimismäärus koostatakse tõendite hoiulevõtmiseks, siis märgitakse Euroopa uurimismääruses, kas tõendid edastatakse Eestile või jäävad need täitva riigi valdusesse, tuues välja tõendite hoidmise kestuse või prognoositava kuupäeva tõendite üleandmise taotluse esitamise kohta.
(4) Kui täitmiseks saadetud Euroopa uurimismäärus tühistatakse, tuleb sellest viivitamata teavitada täitva riigi pädevat asutust.
(5) Euroopa uurimismääruse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
4) paragrahvi 5089 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Käesolevat jaotist kohaldatakse tõendite hoiulevõtmise korral üksnes Taani Kuningriigi ja Iiri Vabariigiga tehtavale koostööle kriminaalasjades.”;
5) paragrahvi 50869 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Rahalise karistuse või rahatrahvi määramise tunnistuse võib koostada järgmiste rahaliste kohustuste tunnustamiseks:
1) süüteo eest süüdimõistva otsusega määratud rahasumma;
2) süüteo eest süüdimõistva otsusega kannatanu kasuks väljamõistetud hüvitis, juhul kui kannatanu pole esitanud tsiviilhagi;
3) rahasumma süüdimõistva otsuse vastuvõtmiseks toimunud kohtu- või haldusmenetlusega seotud kulude hüvitamiseks;
4) süüteo eest süüdimõistva otsusega määratud rahasumma, mis tuleb tasuda avalikesse vahenditesse või ohvrite tugiorganisatsioonile.”;
„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/41/EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades (ELT L 130, 01.05.2014, lk 1–36).”.
§ 2. Kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse muutmine
Kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seadust täiendatakse §-ga 256 järgmises sõnastuses:
„§ 256. Euroopa uurimismääruse sätete kohaldamine
Kriminaalmenetluse seadustiku 19. peatüki 8. jao 12. jaotist kohaldatakse ainult nende Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes, kes on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/41/EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades (ELT L 130, 01.05.2014, lk 1–36), oma riigi õigusesse üle võtnud.”.


Pärnu linna omandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise kord – Riigi Teataja
Pärnu linna omandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise kord
Pärnu linna omandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise kord - sisukord
§ 2 Pärnu linna esindamine elamusuhetes
§ 21 Tugiteenusega eluruum
2 ELURUUMIDE OMANDAMINE
§ 3 Eluruumide omandamine
3 ELURUUMIDE ÜÜRILE ANDMINE
§ 4 Eluruumide üürile andmine
§ 5 Eluruumi üürile andmise otsustamine
§ 6 Üürilepingu tähtaeg
4 ELURUUMIDE KASUTAMINE ÜÜRILEPINGU ALUSEL
§ 8 Üürileandja õiguste ja kohustuste teostamine
§ 9 Üürniku õigused ja kohustused
§ 91 Tugiteenus
§ 10 Eluruumi üür ja kõrvalkulud
§ 11 Uue üürilepingu sõlmimise eesõigus
§ 13 Eluruumide käsutamine
RT IV, 04.11.2016, 32
Vastu võetud 17.04.2003 nr 20
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5, elamuseaduse § 8 punktide 1 ja 2 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 alusel.
(1) Pärnu linna omandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise kord reguleerib linna omandis olevate eluruumide (edaspidi eluruum) valdamist, kasutusse andmist ja käsutamist.
(2) Käesolevas määruses reguleerimata küsimustes lähtutakse elamuseaduse, võlaõigusseaduse ja teiste elamusuhteid reguleerivate õigusaktide vastavatest sätetest.
§ 2. Pärnu linna esindamine elamusuhetes
(1) Korteriühistutes ja korteriomanike ühisustes esindab Pärnu linna Pärnu Linnavalitsuse majandusosakond (edaspidi majandusosakond).
(2) Kaasomandis oleva elamu või korteri, mille mõtteline osa on Pärnu linna omandis, majandamise küsimustes esindab Pärnu linna majandusosakond.
§ 21. Tugiteenusega eluruum
(1) Linnavalitsus võib osa eluruume kuulutada tugiteenusega eluruumideks, mis antakse üürile toimetulekuraskustes isikutele, kes lisaks eluruumile vajavad tuge igapäevaelu korraldamisel.
(2) Tugiteenusega eluruumi üürile andmise eesmärk on läbi toetavate meetmete parandada toimetulekuraskustes isikute võimekust oma eluga iseseisvalt toime tulla. Tugiteenuse saajat toetatakse tööturule naasmisel, asjaajamistel ametiasutustes ning pakutakse toimetulekuõpet ja sotsiaalnõustamist. Teenuse saajat suunatakse ja motiveeritakse minema talle vajalikele muudele teenustele, mida pakuvad erinevad ametiasutused.
(3) Tugiteenusega eluruumides tugiteenuse osutamist korraldab Pärnu Linnavalitsuse sotsiaalosakond (edaspidi sotsiaalosakond).
2. peatükk ELURUUMIDE OMANDAMINE
§ 3. Eluruumide omandamine
(1) Pärnu linn omandab eluruume Pärnu Linnavolikogu 28. juuni 2001 määrusega nr 22 kinnitatud “Linnavara valitsemise, kasutamise ja käsutamise korras” (edaspidi linnavara kord) sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Eluruumide ehitamise otsustab ja korraldab Pärnu Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) selleks linna eelarves ettenähtud raha eest.Lõike tekst
3. peatükk ELURUUMIDE ÜÜRILE ANDMINE
§ 4. Eluruumide üürile andmine
(1) Eluruume antakse üürile Pärnu linna omandis olevate eluruumide üürileandmist taotlevate isikute üle arvestuse pidamise korra (edaspidi arvele võtmise kord) alusel eluruumi taotlejana arvelevõetud isikutele Pärnu Linnavalitsuse eluasemekomisjoni (edaspidi komisjon) ettepanekul, välja arvatud käesoleva määruse § 5 lõike 1 punktis 2 sätestatud alusel eluruumi üürileandmisel.
[linnavolikogu määrus 21.10.2004 Nr.24 jõust.01.11.2004]
(2) Komisjoni istungite tööd valmistab ette ja korraldab majandusosakond.
(3) Asustamata eluruumide arvestust peab majandusosakond.
§ 5. Eluruumi üürile andmise otsustamine
(1) Eluruumi üürile andmise otsustab:
1) linnavalitsus, välja arvatud käesoleva lõike punktis 2 toodud juhul;
2) majandusosakond, kui eluruum antakse üürile seoses eluruumi taotleja kasutuses oleva eluruumi hävimisega vääramatu jõu tõttu, kohustusega vabastada üürileantud eluruum üürilepingu tähtaja möödumisel.
(2) Linnavalitsuse korraldus või majandusosakonna juhataja otsus eluruumi üürile andmise kohta peab sisaldama:
1) isiku, kellele eluruum üürile antakse, ees- ja perekonnanime ja isikukoodi ning isikute, kes asuvad üürnikuga koos eluruumi elama, ees- ja perekonnanime;
2) eluruumi asukohta;
3) eluruumi tubade arvu ja suurust;
4) eluruumi üürilepingu kestust;
41) tugiteenuse osutamisega seotud tingimusi, kui üürile antakse tugiteenusega eluruum;
5) üürilepingu olulisi tingimusi.
§ 6. Üürilepingu tähtaeg
Eluruum antakse üürile kestusega:
1) kuni 5 (viis) aastat, välja arvatud käesoleva paragrahvi punktides 2 ja 3 sätestatud juhtudel;
2) kuni 1 (üks) aasta, kui eluruum antakse üürile arvele võtmise korra § 2 lõike 1 punktis 2 nimetatud taotlejale;
3) kuni 3 (kolm) kuud, kui eluruumi üürile andmise otsustab majandusosakond.
4. peatükk ELURUUMIDE KASUTAMINE ÜÜRILEPINGU ALUSEL
(1) Eluruumi üürilepingu sõlmimise aluseks on linnavalitsuse korraldus või majandusosakonna juhataja otsus.
(2) Eluruumi üürilepingu sõlmimisel esindab Pärnu linna majandusosakond.
(3) Majandusosakond informeerib eluruumi üürilepingute sõlmimisest arvele võtmise korra § 2 lõike 1 punktis 2 nimetatud eluruumi taotlejaga sotsiaalosakonda üks kord kuus ja lepingute lõppemisest üks kuu enne eluruumi üürilepingu tähtaja möödumist.
§ 8. Üürileandja õiguste ja kohustuste teostamine
(1) Eluruumi üürileandja õigusi ja kohustusi teostab majandusosakond.
(2) Majandusosakond on kohustatud algatama eluruumi üürilepingu ülesütlemise või üüri ja kõrvalkulude võlgnevuse sissenõudmise, kui esinevad selleks üürilepingus või õigusaktides sätestatud alused.
§ 9. Üürniku õigused ja kohustused
(1) Üürnik on kohustatud kasutama üüritud eluruumi, maksma üüri ja kõrvalkulusid ning kandma eluruumiga seotud makse ja koormiseid eluruumi üürilepingus sätestatud tingimustel. Üürilepingus määratakse kindlaks kõik üürileandja ja üürniku kohustused, mis on seotud eluruumi kasutamisega.
(2) Eluruumi allkasutusse andmine üürniku poolt on lubatud üürileandja kirjalikul nõusolekul.
(3) Eluruumi üürnikul on õigus üürileandja kirjalikul nõusolekul majutada eluruumi oma abikaasat, alaealisi lapsi ja töövõimetuid vanemaid.
(4) Tugiteenusega eluruumi üürnik on lisaks muudele üürniku kohustustele kohustatud täitma juhtumiplaanis kokkulepitud tingimusi ja tegevusi.
§ 91. Tugiteenus
(1) Kui üürile antakse tugiteenusega eluruum, koostab tugiteenuse osutaja koostöös üürnikuga 1 kuu jooksul üürilepingu sõlmimisest juhtumiplaani, kus pannakse kirja teenuse saaja igapäevaelu takistavad probleemid, võimalikud lahendused ja soovitavad eesmärgid ning tegevused mis aitavad probleeme kõrvaldada. Juhtumiplaanile kirjutavad alla teenuse osutaja ja isik, kellele juhtumiplaan on koostatud.
(2) Juhtumiplaani võib vastavalt vajadusele muuta. Isik, kellele juhtumiplaan on koostatud, kinnitab muudatusega nõustumist oma allkirjaga.
(3) Kui isik ei täida talle koostatud juhtumiplaani, on majandusosakonnal õigus algatada üürilepingu ülesütlemine. Üürilepingu ülesütlemise ettepaneku teeb sotsiaalosakond teenuse osutaja kirjaliku hinnangu põhjal.
§ 10. Eluruumi üür ja kõrvalkulud
(1) Tervikuna Pärnu linna omandis olevates elamutes asuvate eluruumide üüri ja kõrvalkulude koosseis määratakse kindlaks vastavalt elamute hooldus- ja remondieeskirjale.
(2) Elamus, mis ei kuulu tervikuna Pärnu linnale, on eluruumi üüri suuruse aluseks selles elamus olevate korterite omanike poolt tasutava kaasomandi eseme korrashoiu ja valitsemise kulude suurus, millele üürileandjal on õigus lisada majandusosakonna poolt kinnitatud summa eluruumi haldamise korraldamise ja remondi kulude katteks, kuid mitte üle kehtestatud üüri piirmäära.
(3) Mitme üürilepingu alusel kasutusse antud korteris jagatakse kulud elektri, kütte ja ühiskasutatavate ruumide hoolduse ning kommunaalteenuste eest üürnike sõlmitud omavahelise kirjaliku kokkuleppe alusel, mille kinnitab üürileandja. Kui kokkulepet ei saavutata, jagatakse kulud proportsionaalselt üürnike kasutuses oleva toa või tubade pinnaga.
(4) Tervikuna Pärnu linna omandis olevates elamutes, kus puudub võimalus mõõta iga üürniku poolt tarbitud kommunaalteenuseid, toimub elamu üldmõõtja järgi tarbitud elektri, vee ning kütteks ja vee soojendamiseks kulunud soojusenergia jagamine üürnike vahel vastavalt majandusosakonna juhataja otsusega kinnitatud alustele.
(5) Tugiteenusega eluruumis üürnikule seoses tugiteenusega täiendavaid kulusid ei kaasne.
§ 11. Uue üürilepingu sõlmimise eesõigus
(1) Lepingujärgseid kohustusi nõuetekohaselt täitnud eluruumi üürnikul on eluruumi üürilepingu tähtaja möödumisel ühekordne eesõigus uue üürilepingu sõlmimiseks, väljaarvatud üürnikul, kellele eluruum on antud üürile arvele võtmise korra § 2 lõike 1 punktis 2 nimetatud taotlejana.
(2) Uue üürilepingu sõlmimise eesõiguse kasutamiseks peab üürnik esitama vähemalt kaks nädalat enne üürilepingu tähtaja möödumist kirjaliku taotluse majandusosakonnale.
(3) Üürnikul, kellele on eluruum antud üürile arvele võtmise korra § 2 lõike 1 punktis 2 nimetatud taotlejana, on uue üürilepingu sõlmimise eesõigus eluruumi taotlemise põhjuste jätkuva olemasolu korral.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 3 nimetatud üürilepingu sõlmimise aluseks on majandusosakonna juhataja otsus.
(5) Üürnik on kohustatud uue üürilepingu sõlmima 10 (kümne) kalendripäeva jooksul majandusosakonna vastava teate saamisest.
(6) Juhul, kui üürnik ei ole sõlminud üürilepingut 10 (kümne) kalendripäeva jooksul majandusosakonna vastava teate saamisest, kaotab üürnik üürilepingu sõlmimise eesõiguse.
(7) Lõike tekst
Eluruumi üürilepingu pikendamise õigusaktides sätestatud alustel otsustab komisjoni ettepanekul linnavalitsus.
§ 13. Eluruumide käsutamine
1) võõrandamine, sealhulgas erastamine;
(2) Eluruumide võõrandamine toimub linnavara korras sätestatud tingimustel ja korras, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatu.
(3) Eluruum erastatakse eluruumide erastamise seaduses sätestatud korras.
(4) Korteriomandi seadmisel erastatakse eluruum korteriomandina.
(5) Eluruumide erastamisel ei kohaldata kaasomaniku ostueesõigust.
(6) Eluruumi väljaarvamise eluruumide hulgast otsustab linnavalitsus.


§ 2 Toetuse saaja
2 TOETUSTE LIIGID JA MÄÄRAD
§ 6 Esimese klassi õpilase toetus
§ 7 Eestkostel või perekonnas hooldamisel oleva lapse toetus
§ 8 Erivajadusega inimese toetus
§ 9 Koolitoetus
§ 10 Toetus koolieelse lasteasutuse ja kooli toidu eest tasumiseks
§ 11 Tervisetoetus
§ 13 Kriisitoetus
§ 14 Küttetoetus
§ 15 Erakorraline toetus
3 TOETUSTE TAOTLEMINE, MÄÄRAMINE JA MAKSMINE
§ 16 Toetuse taotlemine
§ 17 Sissetulekust mittesõltuva toetuse määramine
§ 18 Sissetulekust sõltuva toetuse määramine
§ 20 Toetuse tagastamine
RT IV, 29.03.2016, 323
Vastu võetud 24.03.2016 nr 37
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse Põltsamaa valla eelarvest makstavate sotsiaaltoetuste (edaspidi toetus) liigid, toetuste taotlemise, määramise ja maksmise ning vältimatu sotsiaalabi andmise tingimused ja kord.
(1) Toetust on üldjuhul õigus taotleda füüsilisel isikul, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri (edaspidi rahvastikuregister) andmetel on Põltsamaa vallas.
(2) Vältimatut sotsiaalabi võib taotleda ka füüsiline isik, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel ei ole Põltsamaa vallas, kuid kes viibib Põltsamaa valla haldusterritooriumil ning kellele vastavalt sotsiaalhoolekande seadusele tuleb osutada vältimatut sotsiaalabi. Sellisel juhul antakse sotsiaalabi kooskõlastatult isiku rahvastikuregistrisse kantud elukoha järgse kohaliku omavalitsuse üksusega.
2. peatükk TOETUSTE LIIGID JA MÄÄRAD
(1) Sissetulekust mittesõltuvad toetused on:
3) esimese klassi õpilase toetus;
4) eestkostel või perekonnas hooldamisel oleva lapse toetus;
5) erivajadusega inimese toetus.
1) koolitoetus;
2) toetus koolieelse lasteasutuse ja kooli toidu eest tasumiseks;
4) puudega isiku toetus;
5) kriisitoetus;
6) küttetoetus;
7) erakorraline toetus.
(1) Sünnitoetust makstakse lapse sünni puhul vanemale või eestkostjale, kelle tegelik ja rahvastikuregistri järgne elukoht on Põltsamaa vallas.
(2) Sünnitoetus määratakse tingimustel, et taotleja on olnud rahvastikuregistri andmetel Põltsamaa valla elanik lapse sünni hetkel ning laps on rahvastikuregistri andmetel Põltsamaa valla elanik alates sünnist.
(3) Sünnitoetuse määr on 320 eurot lapse kohta.
(4) Sünnitoetus makstakse välja kahes osas järgmiselt:
1) pärast lapse sünni registreerimist 200 eurot;
2) lapse üheaastaseks saamisel 120 eurot tingimusel, et vanema või eestkostja ja lapse elukoht rahvastikuregistri andmetel on jätkuvalt Põltsamaa vallas.
(5) Sünnitoetust on õigus taotleda kahe kuu jooksul alates lapse sünni registreerimisest.
(1) Matusetoetust antakse isiku, kelle elukoht surmapäeval oli rahvastikuregistri andmetel Põltsamaa vald, surma korral.
(2) Matusetoetus määratakse isikule, kes kannab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isiku matmise kulud.
(3) Matusetoetust on õigus taotleda kahe kuu jooksul alates surma registreerimisest.
(4) Matusetoetust ei maksta, kui isik on kohtu poolt surnuks tunnistatud.
(5) Matusetoetuse määr on 100 eurot.
(6) Matusetoetuse taotleja abituse süvenemise ärahoidmiseks võib maksta kehtestatud määrast suuremat toetust.
§ 6. Esimese klassi õpilase toetus
(1) Esimese klassi õpilase toetus on ühekordne toetus, mida makstakse ühele vanemale, kui laps läheb esimesse klassi.
(2) Taotlus toetuse saamiseks esitatakse üldjuhul hiljemalt 1. oktoobriks.
(3) Esimese klassi õpilase toetuse määr on 70 eurot.
§ 7. Eestkostel või perekonnas hooldamisel oleva lapse toetus
(1) Eestkostel või perekonnas hooldamisel oleva lapse toetusele on õigus vanemliku hoolitsuseta alaealise lapse eestkostjal või perekonnas hooldamisel oleva lapse hooldajal, kui lapse elukoht rahvastikuregistri andmetel on Põltsamaa vallas ja Põltsamaa Vallavalitsuse kui ametiasutusega (edaspidi ametiasutus) on sõlmitud perekonnas hooldamise leping ning kui nimetatud toetusi ei maksta riigieelavest.
(2) Eestkostel või perekonnas hooldamisel oleva lapse toetuse taotlemisel esitatakse taotlus, eestkostet tõendav kohtumäärus või perekonnas hooldamise leping.
(3) Eestkostel või perekonnas hooldamisel oleva lapse toetuse määr on 60 eurot kuus.
§ 8. Erivajadusega inimese toetus
(1) Erivajadusega inimese toetus määratakse puudest tingitud erivajaduse korral, mis on vajalik inimese toimetuleku soodustamiseks kodus (häirenuputeenus, hingamisaparaadi kasutamine, eritransport ravile ja tagasi jne).
(2) Erivajadusega inimese toetuse määr on kuni 50 eurot kuus.
(3) Toetuse taotlemisel esitatakse tõend erivajaduse kohta.
§ 9. Koolitoetus
(1) Koolitoetust makstakse õppekulude, õpilas- ja tugikodu kohamaksumuse, koolitarvete, kooliriiete, õpilase kooli transportimise, huvikoolituse ja muude haridusega seotud kulude osaliseks kompenseerimiseks vähekindlustatud perekonna kooliskäivale lapsele.
(2) Põltsamaa Vallavalitsus kui täitevorgan (edaspidi vallavalitsus) võib korraldusega ette näha toetuse väljamaksmise lapse huvides tegutsevale kolmandale isikule, koos kohustusega esitada ametiasutusele dokumendid tehtud kulutuste kohta.
§ 10. Toetus koolieelse lasteasutuse ja kooli toidu eest tasumiseks
(1) Toetust koolieelse lasteasutuse ja kooli toidu eest tasumiseks võib taotleda lastega perekond, kelle sissetulek ühes kuus pereliikme kohta on väiksem kui kahekordne riigieelarvega kehtestatud toimetulekupiir.
(2) Toetus makstakse üldjuhul koolieelse lasteasutuse või haridusasutuse arvelduskontole.
§ 11. Tervisetoetus
(1) Tervisetoetuse taotlemise eelduseks on terviserike, krooniline haigus, puue või muu tervislikust seisundist tulenev erivajadus.
(2) Ravimite ostmiseks võib saada tervisetoetust üldjuhul üks kord kvartalis, prillide, proteeside, abivahendite, rehabilitatsiooniteenuste hüvitist võib saada üks kord aastas.
(3) Ravikindlustamata isikutele osutatud raviteenuste eest tasumise, psühholoogilise ja perenõustamise seansside ja põetamisteenuse ostmise põhjendatuse ning tervisetoetuse suuruse otsustab igal konkreetsel juhul vallavalitsus.
(4) Tervisetoetust makstakse dokumentaalselt tõestatud kulude osaliseks või täielikuks hüvitamiseks.
Puudega isiku toetust makstakse puudega isikule abivahendite hankimise või sotsiaalteenuste osutamisega seotud transpordi- ja muude kulude osaliseks või täielikuks hüvitamiseks.
§ 13. Kriisitoetus
(1) Kriisitoetusele on õigus isikul, kes on ajutiselt sattunud raskesse majanduslikku olukorda õnnetusjuhtumi, tulekahju, kuriteo, pereliikme äkilise haigestumise või ootamatu surma vms tagajärjel.
(2) Kriisitoetuse taotlemiseks lisatakse taotlusele vastavate ametkondade (politsei, päästeamet, tervishoiuasutus vms) tõend kriisiolukorra põhjendatuse kinnitamiseks.
(3) Kriisitoetuse taotlemisel kriisi põhjuste esmase likvideerimisega seotud kulude hüvitamiseks lisatakse taotlusele kulu tõendavad dokumendid.
(4) Kuni 3000 euro suuruse kriisitoetuse võib määrata vallavalitsuse korraldusega.
(5) Kui toetuse vajadus on üle 3000 euro, otsustab kriisitoetuse maksmise ja suuruse vallavolikogu.
§ 14. Küttetoetus
(1) Küttetoetus määratakse ahiküttega (tsentraalse kütteta) eluruumis üksi elava eaka (alates 63. eluaastast) või töövõimetuspensionäri või puudega isiku või last kasvatav üksikvanema, kelle sissetulek ühes kuus pereliikme kohta on väiksem kui pooleteisekordne riigieelarvega kehtestatud toimetulekupiir, küttematerjali maksumuse hüvitamiseks.
(2) Küttetoetust makstakse dokumentaalselt tõestatud kulude katteks üks kord kalendriaastas määras kuni 150 eurot.
§ 15. Erakorraline toetus
(1) Erakorralist toetust makstakse eelarveliste vahendite piires madala sissetulekuga peredele hädavajalike kulutuste osaliseks katmiseks, eesmärgiga säilitada taotleja või tema perekonna võimalikult iseseisev toimetulek ja hoidmaks ära abituse süvenemist.
(2) Erakorralist toetust makstakse:
1) toidu ja riiete ostmiseks;
2) eluasemega seotud kulutuste osaliseks katmiseks;
3) üksiku vanuri ja puuetega isiku ning üksi last kasvatava vanema või eestkostja toimetulekuraskuste leevendamiseks;
4) puudega isiku elamispinna kohandamiseks puudest tingitud vajadusi arvestades;
5) transpordi korraldamiseks.
(3) Erakorralist toetust makstakse üldjuhul dokumentaalselt tõestatud kulude katteks.
(4) Erakorralise toetuse määramiseks hindab sotsiaaltöötaja abivajaduse ulatust ja teeb ettepaneku toetuse suuruse kohta.
3. peatükk TOETUSTE TAOTLEMINE, MÄÄRAMINE JA MAKSMINE
§ 16. Toetuse taotlemine
(1) Toetuse taotlemiseks esitatakse ametiasutusele taotlus, milles taotleja märgib oma ees- ja perekonnanime, isikukoodi või sünniaja, elukoha, arvelduskonto numbri, taotluse esitamise kuupäeva ja allkirja.
(2) Sissetulekust sõltuva toetuse taotlemisel põhjendab taotleja toetuse saamise vajadust ning esitab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotlusele:
(3) Ametiasutusel on vajaduse korral õigus ja kohustus nõuda taotlejalt perekonna sissetulekut tõendavaid dokumente või muid täiendavaid andmeid, sh väljavõtteid arvelduskontodest.
(5) Toetuse taotleja vastutab esitatud andmete õigsuse eest. Valeandmetele tuginedes määratud ja väljamakstud toetus nõutakse tagasi seaduses sätestatud korras.
§ 17. Sissetulekust mittesõltuva toetuse määramine
(1) Otsus toetuse andmise või sellest keeldumise kohta tehakse vallavalitsuse korraldusega hiljemalt kümne tööpäeva jooksul arvates viimase toetuse taotlemiseks vajaliku dokumendi saamise päevast.
(2) Taotlus, millele ei ole esitatud määratud tähtaja jooksul täiendavaid dokumente, vaadatakse esitatud dokumentide alusel läbi kümne tööpäeva jooksul arvates täiendavate dokumentide esitamiseks määratud tähtaja möödumisest.
(3) Vallavalitsuse korraldus toetuse määramise või sellest keeldumise kohta koos vastava põhjendusega tehakse taotlejale teatavaks viie tööpäeva jooksul arvates korralduse vastuvõtmisest.
§ 18. Sissetulekust sõltuva toetuse määramine
(1) Sissetulekust sõltuva toetuse määramise aluseks on perekonna sissetulek. Sissetuleku hulka arvatakse kõik netotulud, välja arvatud riigi- ja vallaeelarve vahenditest makstavad ühekordsed toetused.
(2) Otsus toetuse andmise või sellest keeldumise kohta tehakse vallavalitsuse korraldusega hiljemalt kümne tööpäeva jooksul arvates viimase toetuse taotlemiseks vajaliku dokumendi saamise päevast.
(3) Taotlus, millele ei ole esitatud määratud tähtaja jooksul täiendavaid dokumente, vaadatakse esitatud dokumentide alusel läbi kümne tööpäeva jooksul arvates täiendavate dokumentide esitamiseks määratud tähtaja möödumisest.
(4) Vallavalitsuse korraldus toetuse määramise või sellest keeldumise kohta koos vastava põhjendusega tehakse taotlejale teatavaks viie tööpäeva jooksul arvates korralduse vastuvõtmisest.
(1) Toetus kantakse taotleja määratud arvelduskontole või makstakse vastavalt taotleja soovile erandkorras välja sularahas kümne päeva jooksul arvates otsuse tegemise päevast.
(2) Toetust taotlenud isiku kirjalikul nõusolekul võib toetuse välja maksta ka teenust osutanud asutusele või muule isikule.
§ 20. Toetuse tagastamine
(1) Toetust on õigustagasi nõuda, kui toetuse saaja varjas andmeid teadvalt või esitas valeandmeid. Kui isik keeldub alusetult saadud toetust tagasi maksmast, võib ametiasutus teha toetuse saajale ettekirjutuse. Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib ametiasutus anda selle sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
(2) Vallavalitsusel on õigus valeandmeid esitanud taotleja vallaeelarvest makstava toetuse saamise õigusest kuni kaheks aastaks ilma jätta.
(1) Toetuste taotlemisega seotud dokumentide vormid kinnitab vallavalitsus.
(2) Põltsamaa Vallavolikogu 15. märtsi 2007. a määrus nr 27 „Sotsiaaltoetuste maksmise ja soodustustega sotsiaalteenuste osutamise korra kehtestamine” tunnistatakse kehtetuks.
(3) Põltsamaa Vallavolikogu 16. detsembri 2010. a määrus nr 25 „Sotsiaaltoetuste määrad Põltsamaa vallas” tunnistatakse kehtetuks.
(1) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avalikustamist.
Margus Metsma


Lääne-Nigula valla arengufondist ettevõtluskeskkonna arendamisele suunatud projektide rahastamise kord – Riigi Teataja
Lääne-Nigula valla arengufondist ettevõtluskeskkonna arendamisele suunatud projektide rahastamise kord
Lääne-Nigula valla arengufondist ettevõtluskeskkonna arendamisele suunatud projektide rahastamise kord - sisukord
4 VÕRGUETTEVÕTJA TARISTUGA LIITUMISE TOETUS
5 TOETUSE TAOTLEMINE, MENETLEMINE JA OTSUSE TEGEMINE
§ 12 Toetuse taotlemise aeg ja info avalikustamine
§ 13 Taotluse esitamine toetuse saamiseks
§ 14 Toetuste hindamise komisjon
§ 16 Taotluse menetlemine ja otsuse tegemine
§ 17 Toetuse maksmine
§ 19 Järelevalve toetuse kasutamise üle
§ 20 Teabe avalikustamine
RT IV, 27.04.2017, 23
RT IV, 28.03.2015, 4
jõustumine 01.04.2015
17.12.2015 RT IV, 30.12.2015, 12 02.01.2016
20.04.2017 RT IV, 27.04.2017, 5 30.04.2017
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5 alusel ja lähtudes Lääne-Nigula Vallavolikogu 30.10.2014 määrusega nr 42 vastu võetud „Lääne-Nigula valla arengukava aastateks 2014–2022” peatüki 15 „Lääne-Nigula valla arendustegevuse eesmärgid ja strateegilised ülesanded“ eesmärgi 1.1 „Kõrge ettevõtlusaktiivsus, arendusalade aktiivne turundamine ja uute töökohtade loomise stimuleerimine“ tegevusest 1.1.7.
(1) Määrus reguleerib Lääne-Nigula valla arengufondist ettevõtluse arendamisele ja tööhõive parandamisele suunatud projektide toetuse (edaspidi toetus) taotlemist, andmist ja kasutamist.
(11) Käesoleva määruse alusel antavat toetust käsitletakse vähese tähtsusega abina, mille osutamisel kohaldatakse Euroopa Komisjoni määrust (EL) nr 1407/2013 (edaspidi VTA määrus) ja konkurentsiseaduse §-des 33 ja 492 sätestatut.
[RT IV, 30.12.2015, 12 - jõust. 02.01.2016]
(2) Lääne-Nigula valla arengufondi vahenditest toetatakse füüsilisest isikust ettevõtjaid, äriühinguid, mittetulundusühinguid ja sihtasutusi (edaspidi ettevõtjaid) eesmärgiga soodustada ettevõtluskeskkonna arenemist Lääne-Nigula vallas, laiendada tööhõivet ja tagada inimestele suurem sissetulek ning seeläbi aidata kaasa valla ja Läänemaa üldisele jätkusuutlikule arengule.
(3) Toetuse eesmärgiks ei ole tekitada ebavõrdset konkurentsi valla mõne piirkonna siseselt ühesugust kaupa müüvate või teenust pakkuvate ettevõtjate vahel.
(4) Toetust antakse järgmistest tegevusteks:
1) väljaspool Lääne-Nigula valda toimvate laatadel ja messidel osalemise toetus;
3) võrguettevõtjate taristutega (vesi- ja kanalisatsioon, elekter, side sh andmeside) liitumise ja täiendava läbilaskevõime toetus.
1) füüsilisest isikust ettevõtja on rahvastikuregistri andmetel Lääne-Nigula valla elanik, äriühing, mittetulundusühing või sihtasutus tegutseb alaliselt Lääne-Nigula valla haldusterritooriumil ning ettevõtja maksab tulumaksu vähemalt ühe rahvastikuregistri andmetel Lääne-Nigula vallas elava isiku pealt;
2) taotlejal on taotluse kirjutamise hetkeks majandustegevust vähemalt 12 kuud;
3) taotlejal on täidetud kõik kohustused riigi ja Lääne-Nigula valla ees sh varasemate taotluste aruandlus ja teabe avaldamise kohustused;
4) taotleja suhtes ei ole algatatud likvideerimismenetlust, määratud ajutist pankrotihaldurit ega välja kuulutatud pankrotti.
(2) Taotleja omafinantseering peab olema vähemalt 50% projekti kogumaksumusest. Toetust võib kasutada muude teistest allikatest saadud toetuste ettevõtjapoolse omafinantseeringu katmiseks tingimusel, et muust allikast saadud toetus kattub § 1 lõikes 3 sätestatud toetusvaldkondadega.
(3) Abikõlblike kulude hulka arvatakse käibemaks juhul, kui projekti raames tasutud käibemaksu ei ole õigust sisendkäibemaksuna maha arvata ega tagasi taotleda ja käibemaksu ei hüvitata ka muul moel
(4) Abikõlblike kulude hulka ei arvata tehinguid tulumaksuseaduse tähenduses seotud isikutega
1) ruumide ehitamise ning renoveerimisega seotud kulud välja arvatud inventari ja mööbli soetamise kulud. Ruumides tehtavad ehitus ja renoveerimistööd peavad olema suunatud äri- ja tootmisvõimaluste parandamisele või energiasäästu saavutamisele;
[RT IV, 27.04.2017, 5 - jõust. 30.04.2017]
(2) Uue hoone projekteerimistööd ja ehitustöödeks vajalike lubade riigilõiv ei ole abikõlblikud.
Toetust juurdepääsutee korrastamiseks ja/või ruumide kohandamiseks antakse kuni 3000 eurot ühe taotleja kohta kalendriaastas.
4. peatükk VÕRGUETTEVÕTJA TARISTUGA LIITUMISE TOETUS
(1) Toetuse andmise eesmärk on toetada ettevõtjale kuuluvate äri- või tootmishoonete liitumist võrguettevõtjate (vesi- ja kanalisatsioon, elekter, side sh andmeside) taristuga või olemasoleva taristu läbilaskevõime suurendamist eesmärgiga luua võimalused ettevõtlusega tegelemiseks või parandada olemasolevaid võimalusi.
(3) Otsuse korral jätta taotlus rahaliste vahendite puudumisel või muul põhjusel rahuldamata või rahuldab toetuse osaliselt, jäävad tehtud ja kavandatavad kulutused osaliselt või täielikult taotleja kanda.
Toetust taristuga liitumiseks antakse kuni 3000 eurot ühe taotleja kohta kalendriaastas.
5. peatükk TOETUSE TAOTLEMINE, MENETLEMINE JA OTSUSE TEGEMINE
§ 12. Toetuse taotlemise aeg ja info avalikustamine
(1) Toetust eraldatakse avatud taotlusvoorus rahaliste vahendite olemasolul.
(2) Lääne-Nigula Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) avaldab info toetusvõimaluste kohta valla veebilehel.
(3) Vallavalitsus informeerib veebilehe kaudu taotlejaid kui jooksva aasta toetusteks ette nähtud rahalised vahendid on ammendatud.
§ 13. Taotluse esitamine toetuse saamiseks
2) kulutuste aluseks olevad hinnaküsimised ja saadud pakkumised üle 300 eurose kauba või teenuse kohta. Alla 300 eurose kauba või teenuse puhul piisab põhjendatud selgitusest;
3) võrguettevõtte poolt koostatud liitumiskalkulatsioonid;
4) muud ettevõtja poolt vajalikuks peetavad dokumendid.
§ 14. Toetuste hindamise komisjon
(1) Vallavalitsus moodustab taotluste hindamiseks 5- liikmelise toetuste hindamise komisjoni (edaspidi: komisjon). Komisjoni liikmed nimetatakse alljärgnevalt:
1) kaks komisjoni liikmekandidaati esitab volikogu arendusküsimustega tegelev komisjon;
2) ühe komisjoni liikmekandidaadi esitab volikogu revisjonikomisjon;
3) kaks komisjoni liikmekandidaati nimetab vallavalitsus.
(1) Vastavaks tunnistatud taotlusi hindab iga komisjoni liige Lisas 3 toodud metoodika alusel, arvestades sealjuures:
1) projekti eesmärkide ja tegevuste vastavust käesolevale korrale (kaaluga 10 %);
2) taotleja võimekust projekti elluviimisel ja edasist jätkusuutlikkust (kaaluga 30 %);
3) projekti eelarve kulude põhjendatust (kaaluga 30%);
4) projekti olulisust Lääne-Nigula valla üldise arengu seisukohalt (kaaluga 30%).
(2) Taotluse koondhinne arvutatakse ekspertkomisjoni liikmete poolt antud hinnete kaalutud aritmeetilise keskmisena. Taotlusi, mis saavad alla 60% kaalutud maksimumhindest, ei rahastata ja need langevad edasisest menetlusest välja. Taotlus, mis saab üle 60% võimalikust hindest esitatakse vallavalitsusele täielikuks või osaliseks rahastamiseks.
§ 17. Toetuse maksmine
§ 19. Järelevalve toetuse kasutamise üle
§ 20. Teabe avalikustamine
(2) (Käesolevast tekstist välja jäetud)
(21) Lääne-Nigula Vallavalitsus on tulenevalt VTA määruse artikkel 6 lõikele 4 kohustatud abi andmisega seotud dokumentatsiooni säilitama 10 aastat päevast, mil abimeetme alusel viimast korda abi otsustati anda.
(3) Määrus jõustub 1. aprillil 2015.a.
Lisa 1 Messi- ja laadatoetuse taotlus
Lisa 2 Juurdepääsuteede korrastamise ja ruumide kohandamise toetus. Võrguettevõtja taristuga liitumise toetus
Lisa 3 Hindamisleht
Lisa 4 Toetuse kasutamise aruanne


Kokkuvõte küsitlusele: Kas Porkunis on hulkuvaid koeri?
Peale hulkuvate koerte probleemi tõstatumist ja lammaste murdmise uudist panime Porkuni kodulehele üles küsimuse "Kas Porkunis on hulkuvaid koeri?". Vastajaid oli 71 ning tulemused jagunesid järgnevalt: JAH - 54% ning EI 46% . Sama küsimus oli üleval ka veebikeskkonnas Orkut, kuid lisaks JAH/EI vastustele oli võimalik veel kahe variandi vahel valida. Orkut keskkonnas oli vastajaid 9 ning tulemused jagunesid järgnevalt: JAH - 11%; EI - 33%; On, kuid omanik teada - 55%; On, kuid peremehetu - 0%.
Kokkuvõtteks võib öelda, et probleem on täiesti olemas - Porkunis on hulkuvaid koeri, kuid nende omanikud kas ei tea seda või suhtuvad nad sellesse ükskõikselt. Siinkohal palume kõikidel lemmiklooma omanikel pöörata rohkemat tähelepanu oma koerte liikumistele ning kui vaja võtta kasutusele meetmed oma koerte hoidmiseks oma kinnistu piires.
Turvalist ja muretut olemist!
P.S Väljavõte Tamsalu valla heakorraeeskirjast:
III. NÕUDED KOERTE JA KASSIDE PIDAMISEL
§ 11. Koerte ja kasside pidamine
(1) Koerte ja kasside pidamisel lähtutakse loomakaitseseadusest, loomatauditõrje seadusest, veterinaarkorralduse seadusest ja muudest loomapidamisest reguleerivatest õigusaktidest ja käesolevast eeskirjast.
(2) Koera ja kassi võib pidada omanikule kuuluvas või tema valduses olevas ehitises või territooriumil. Territoorium (ala) peab olema piiratud selliselt, et on välistatud koera või kassi väljapääsemine. Koera või kassi pidamiseks mõeldud ala peab vastama seaduses või selle alusel vastuvõetud õigusaktides sätestatud veterinaarnõuetele ja loomapidamise tingimustele.
(3) Koera omanik on kohustatud tähistama sissepääsu tema omandis või valduses olevale territooriumile sildiga "Kuri koer" või muu sildiga koera olemasolu kohta. Omanik peab tagama ameti- või tööülesandeid täitvate isikute ohutuse.
(4) Koera või kassi pidamine ei tohi häirida avalikku korda ja teiste isikute rahu.
(5) Tamsalu vallas on lubatud pidada üksnes nõuetekohaselt registreeritud koeri. Koerte üle peetakse arvestust vallaasutuses Tamsalu Kommunaal. Omanik on kohustatud koera registreerima alates kolmandast elukuust ja soetatud koerad 15 päeva jooksul. Koera surma või kadumise korral tuleb loom vallaasutuses Tamsalu Kommunaal arvelt kustutada 15 päeva jooksul.
(6) Koera või kassi omanik peab tagama looma vaktsineerimise loomataudide vastu ning järgima loomataudist teatamise nõudeid.
§ 12. Koera või kassiga avalikus kohas viibimine
1) tagama järelvalve oma koera või kassi üle vältimaks nende lahtipääsemist.
2) kui läheduses on teisi inimesi või koeri, peab koer olema lühikese, omanikust maksimaalselt 1 m raadiuses liikumist võimaldava keti või rihma otsas või peab omanik koera tellitava rihma kasutamisel endast maksimaalselt 1 m raadiusesse tõmbama;
3) tagama järelvalve oma kasvult või käitumise poolest ohtliku koera üle, kusjuures sellisel koeral peab olema avalikus kohas viibimisel suukorv peas;
4) tagama oma koera või kassi reostuse kohese koristamise, kui see on reostanud üldkasutatava ruumi, hoovi, tänava või muu avaliku koha.
2) viibimine koera või kassiga kalmistul, kaubandus- ja toitlustusettevõtte territooriumil, spordi- või mänguväljakul, avalikes ujumiskohtades, hoolekandeasutuses ning haridusasutuse territooriumil või avalikel kultuuriüritustel, v.a selleks ettenähtud kohad ja üritused.
§ 13. Omanikuta või hulkuvate koerte ja kasside püüdmine, pidamine ja hukkamine
(1) Tamsalu Valla territooriumil ilma omanikuta hulkuvatest koertest antakse teada vallaasutusele Tamsalu Kommunaal.
(2) Omanikuta või hulkuvate koerte ja kasside püüdmist, pidamist ning hukkamist korraldab vallaasutus Tamsalu Kommunaal Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras.
(3) Kui omaniku juurest lahti pääsenud koera või kassi kinnipüüdmise korraldas vallaasutus Tamsalu Kommunaal, kannab nimetatud koera või kassi püüdmise ja pidamisega seotud kulud loomaomanik.
(4) Käesoleva eeskirja § 12 lg 2 punkti 2 ei rakendata pimeda inimese juhtkoera ja § 12 lg 1 punkti 2 ja § 12 lg 2 punkti 2 teenistusülesannet täitva erikoolituse saanud teenistuskoera suhtes.


Notarite infosüsteemi ja õigusregistritega seotud seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Notarite infosüsteemi ja õigusregistritega seotud seaduste muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 7. detsembri 2007. a otsusega nr 209
§ 1. Abieluvararegistri seaduses (RT I 1995, 87, 1540; 2007, 12, 66) tehakse järgmised muudatused:
« (6) Samal päeval posti või e-posti teel saabunud avaldused loetakse üheaegselt registripidajale esitatuiks ja registreeritakse registripäevikus sellel päeval saabunud avaldustest viimastena. Vastuvõtmise kellaajaks märgitakse avalduste vastuvõtu lõpetamise kellaaeg.»;
2) paragrahvi 22 täiendatakse lõigetega 61 ja 62 järgmises sõnastuses:
« (61) Kui digitaalallkirjastatud avalduse saab esitada otse elektroonilise abieluvararegistri infosüsteemi, registreeritakse avaldus ning selle laekumise aeg registripäevikus automatiseeritult ning nummerdatakse käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel.
(62) Kui digitaalallkirjastatud avalduse saab esitada otse elektroonilise abieluvararegistri infosüsteemi, ei või avaldust esitada e-posti teel. Sellisel juhul tagastab registripidaja e-postiga esitatud avalduse seda registripäevikusse kandmata, märkides ära tagastamise põhjuse.»;
3) paragrahvi 29 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Pärast kande tegemist teatatakse sellest viivitamata mõlemale abikaasale käesoleva seaduse § 1 lõike 2 alusel kehtestatud määruses ettenähtud korras.
(5) Kandemääruse või registrikartoteegi ärakiri on kinnistusraamatu kande parandamise aluseks olev dokument.»
§ 2. Advokatuuriseaduse (RT I 2001, 36, 201; 2007, 24, 127) § 571 tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Avaliku teabe seaduse (RT I 2000, 92, 597; 2007, 16, 77) § 581 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Riigi infosüsteemi kindlustavate süsteemide rakendamiseks võib käesoleva seaduse § 439 lõike 1 alusel kehtestatud määrustes näha ette käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtajast pikemaid tähtaegu.»
§ 4. Halduskohtumenetluse seadustiku (RT I 1999, 31, 425; 2007, 12, 66) § 10 lõiget 7 täiendatakse viienda lausega järgmises sõnastuses:
«Kui kaebuse allkirjastab esindajana advokaat, ei pea volikirja esitama, kuid kohtul on õigus selle esitamist nõuda.»
§ 5. Hooneühistuseaduses (RT I 2004, 53, 368; 2006, 43, 326) tehakse järgmised muudatused:
« § 21. Hooneühistu osakapital
(3) Hooneühistu osakapital märgitakse hooneühistu põhikirjas ja kantakse mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse.»;
2) paragrahvi 6 lõike 3 punktid 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
« (21) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tunnustele vastavate enne käesoleva seaduse jõustumist asutatud juriidiliste isikute suhtes ei kohaldata käesoleva seaduse § 4 lõiget 1 ega tulundusühistuseaduse § 4.»
§ 6. Kinnistusraamatuseaduses (RT I 1993, 65, 922; 2007, 12, 66) tehakse järgmised muudatused:
« § 2. Maakohtute kinnistusosakonnad
Kinnistusosakond peab kinnistusraamatut tema kinnistuspiirkonnas asuvate kinnistute kohta.»;
« § 14. Registriosa teine jagu
2) kui kinnistu on ühises omandis – omanikud, see, kas kinnistu on ühis- või kaasomandis, ning kaasomandi korral kaasomanike osade suurus.»;
3) paragrahvi 24 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) kinnistatud asjaõiguse või märke sisu, sealhulgas isikut, kelle kasuks kanne tehakse;»;
4) paragrahvi 34 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Kinnistamisavalduses peab olema märgitud selle kinnistu registriosa number, millesse taotletakse kande tegemist (kande taotlemisel avatavasse registriossa näidatakse selle asemel kinnistu katastritunnus), ning taotletava asjaõiguse sisu.»;
5) paragrahvi 34 lõige 61 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 35 lõike 1 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) andmed, mis võimaldavad kontrollida riigilõivu tasumist;»;
7) seadust täiendatakse §-ga 352 järgmises sõnastuses:
« 352. Kinnistusosakonnale esitatavad isikuandmed
(8) Kui kinnistusosakonnal ei ole elektroonilist ligipääsu registrile, millest kontrollida kandes isikuandmete parandamise aluseks olevat muudatust, võib isikuandmeid parandada sellekohase teate ning vastava registri kinnitatud väljavõtte või muu usaldusväärse tõendi alusel. Välisriigis väljaantud dokument peab olema legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostilliga), kui välisleping ei sätesta teisiti.»;
8) paragrahvi 39 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kui digitaalallkirjastatud avalduse saab esitada otse elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemi, ei või avaldust esitada e-posti teel. Sellisel juhul tagastab kinnistusosakond e-postiga esitatud avalduse seda kinnistuspäevikusse kandmata, märkides ära tagastamise põhjuse.»;
9) paragrahvi 46 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Vaadanud kinnistamisavalduse läbi, teeb kinnistamiseks pädev isik kolme kuu jooksul avalduse vastuvõtmise päevast arvates kandemääruse. Avaldus kinnistu võõrandamise, koormamise või märke tegemise kohta vaadatakse läbi hiljemalt ühe kuu jooksul alates avalduse laekumise päevast. Kohus võib käesoleva lõike teises lauses nimetatud tähtaega kontrollimist vajavate asjaolude esinemise korral pikendada.»;
10) paragrahvi 50 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Pärast kande tegemist teatatakse sellest käesoleva seaduse § 1 lõike 2 alusel kehtestatud määruses ettenähtud korras viivitamata kinnistu omanikule, kõigile kinnistusregistrist nähtuvatele isikutele, kelle kasuks kanne tehti või kelle kinnistusregistrisse kantud õigust kanne kahjustab, ja teistele seaduses sätestatud isikutele ning ametiasutustele.
(3) Määruse edastamine või kättetoimetamine märgitakse kinnistuspäevikusse.»;
11) paragrahvi 79 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Kinnistussekretäri nimetab ametisse ja vabastab ametist kohtudirektor kinnistusosakonna juhataja ettepanekul.»
§ 7. Kohtute seaduses (RT I 2002, 64, 390; 2007, 16, 77) tehakse järgmised muudatused:
« (4) Kinnistusosakonna juhataja on kohtudirektori määratud kohtunikuabi. Kinnistusosakonna koosseisu kuuluvad kohtunikuabid ja muud kohtuteenistujad.»;
« (4) Registriosakonna juhataja on kohtudirektori määratud kohtunikuabi. Registriosakonna koosseisu kuuluvad kohtunikuabid ja muud kohtuteenistujad.»;
3) paragrahvi 47 lõikes 11 asendatakse tekst «2003. aasta 10. märtsil» tekstiga «2002. aasta 5. juulil»;
4) paragrahvi 115 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kohtunikuabiks ei või nimetada käesoleva seaduse § 47 lõikes 2 nimetatud isikut ega isikut, kes on kohtuniku ametist vabastatud käesoleva seaduse § 99 lõike 1 punkti 3 alusel.»;
5) paragrahvi 117 lõikes 31 asendatakse sõna «kuus» sõnaga «kolm»;
6) paragrahvi 122 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kohtunikuabile ei maksta avaliku teenistuse seadusest tulenevaid lisatasusid, välja arvatud lisatasu teenistusaastate eest, akadeemilise kraadi eest ja puuduva ametniku asendamise eest. Puuduva ametniku asendamise eest makstakse kohtunikuabile lisatasu puuduva ametniku ametipalga ulatuses proportsionaalselt talle pandud puuduva ametniku ülesannete hulgale.»
§ 8. Kohtutäituri seaduses (RT I 2001, 16, 69; RT III 2007, 26, 213) tehakse järgmised muudatused:
« 1) kuuluda äriühingusse, olla selle juhatuse ja nõukogu liige, prokurist või äriühingu likvideerija, välja arvatud kohtu poolt määratud likvideerija»;
« (21) Kohtutäitur võib omandada avalikult emiteeritud väärtpabereid, sealhulgas aktsiaid ja vahetusvõlakirju.»;
« (3) Kui esineb asjaolu, mis tekitab kahtlust kohtutäituri erapooletuses, taandab kohtutäitur ennast ning täitemenetlus antakse üle teisele kohtutäiturile sissenõudja valikul. Eelkõige peab kohtutäitur seda tegema siis, kui menetlusosaliseks või täitetoimingust kasu saajaks on ta ise, tema lähikondne pankrotiseaduse § 117 lõike 1 tähenduses, tema büroo töötaja või teine kohtutäitur, kellega ta peab ühist bürood. Täitetoimingu üleandmine kohtutäituri abile või asendajale ei ole vabandav asjaolu.»;
4) paragrahvi 2513 lõikest 4 jäetakse välja sõnad «lõikes 1 toodud tasumääratabeli»;
5) paragrahvi 2518 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Kui täitemenetluse käigus selgub, et võlgnik on nõude sissenõudja ees nõuetekohaselt täitnud pärast sissenõudja poolt avalduse esitamist kohtutäiturile, kuid enne täitmisteate kättetoimetamist, on kohtutäituril õigus võlgnikult nõuda üksnes menetluse alustamise tasu maksmist. Kui nõude täitmine toimus samal päeval kui täitmisteate kättetoimetamine, loetakse täitmine toimunuks pärast täitmisteate kättetoimetamist.»;
6) paragrahvi 28 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kohtutäituri tasu väljamõistmise otsuse võib kohustatud isik vaidlustada täitemenetluse seadustikus kohtutäituri otsuse vaidlustamiseks ettenähtud korras.»;
7) paragrahvi 59 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Kohtutäitur, kelle tegevus on vastuolus käesoleva seaduse § 5 lõikega 2, peab rikkumise kõrvaldama hiljemalt 2008. aasta 31. detsembriks.»
§ 9. Kommertspandiseaduse (RT I 1996, 45, 848; 2006, 61, 456) § 14 punktist 5 jäetakse välja sõnad «, elu- või asukoht».
§ 10. Notariaadiseaduses (RT I 2000, 104, 684; 2006, 7, 42) tehakse järgmised muudatused:
« (21) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud esindajad esitavad notarile oma esindusõiguse tõendamiseks digitaalallkirjastatud või notariaalselt kinnitatud volikirja, mittetehingulise esindamise korral muu esindusõiguse aluseks oleva dokumendi.»;
2) paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
« (22) Saladuse hoidmise kohustuse rikkumiseks ei peeta andmete avaldamist käesoleva seaduse § 5 alusel riiklikku järelevalvet teostavale organile ja notari distsiplinaarsüüteo tuvastamise komisjonile.»;
3) paragrahvi 3 lõiget 3 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Pärast testaatori surma on viimse tahte järgse pärimise korral testamendi või pärimislepinguga tutvumise õigus ka isikutel, kes oleksid pärinud seadusjärgse pärimise korral, ning muudel õigustatud huvi omavatel isikutel.»;
4) paragrahvi 3 lõiget 4 täiendatakse pärast sõnu «esitades selle kohta» sõnadega «notariaalselt kinnitatud, digitaalallkirjastatud või notari juuresolekul antud»;
5) paragrahvi 13 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
« (12) Enda koostatud notariaalaktid salvestab notar ka digitaalsesse notariaalarhiivi. Notariaalmärkega dokumendi salvestab notar digitaalsesse notariaalarhiivi tehnilise võimaluse olemasolu korral juhul, kui notar säilitab selle originaaldokumendi tõestamisseaduse § 46 lõike 1 kohaselt.»;
7) paragrahvi 16 lõiked 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Arhiivile ei anta üle testamente, pärimislepinguid ja pärimistoimikuid, mis kuuluvad säilitamisele pärimisregistris.
(5) Notari dokumentide säilitamise tähtajad ja säilitamise ning üleandmise korra kehtestab justiitsminister.»;
8) paragrahvi 18 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
« (1) Paragrahvi 18 lõikes 2 sätestatud juhul nimetab justiitsminister Notarite Koja ettepanekul notarile ametisoleku peatamise ajaks asendaja. Paragrahvi 18 lõikes 1 sätestatud juhul ning notari rasedus-, sünnitus- ja lapsehoolduspuhkuse korral võib Notarite Koda nimetada notarile tema taotlusel asendaja ametikohustuste täitmisest eemalviibimise ajaks. Notari haigestumise puhul ning ametikohustuste täitmisest muul eespool nimetamata põhjusel üle viie päeva eemalviibimise korral nimetab Notarite Koda notarile asendaja juhul, kui notarile ei ole määratud alalist asendajat käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud korras.»;
« (21) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul kontrollitakse enne notari asendajaks taotleja eksamile lubamist taotleja usaldusväärsust vastavalt kohtute seaduse §-le 1171.»;
11) paragrahvi 29 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 44 lõike 1 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) hallata ja arendada notarite elektroonilist infosüsteemi;»;
13) paragrahv 441 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 441. Notarite infosüsteem
(5) Notaril on e-notaris juurdepääs enda salvestatud andmetele. Notar võib kontrollida teise notari salvestatud andmeid, kui talle on tõestamistoimingu alusena esitatud teise notari tehtud notariaalakt või -märge.»;
14) paragrahvi 53 lõike 1 punktist 6 jäetakse välja sõna «selle».
§ 11. Pankrotiseaduses (RT I 2003, 17, 95; 2006, 61, 456) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 57 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Haldurina tegutsemise õiguse andmise, peatamise ja äravõtmise korra kehtestab justiitsminister.»;
2) paragrahvi 58 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Halduri eksamil osalemise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud määras.»;
3) paragrahvi 59 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Isiku andmed, kes võib olla halduriks käesoleva seaduse § 56 lõike 1 punktide 1 ja 2 alusel, kantakse haldurite registrisse.»;
4) paragrahvi 64 lõike 6 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 64 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Justiitsministeeriumil on õigus kontrollida halduri kohustusliku vastutuskindlustuse nõude järgimist. Vastutuskindlustuslepingu ärakiri või käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud juhul kutsetegevuse kindlustuslepingu ärakiri esitatakse pärast sõlmimist viivitamata Justiitsministeeriumile.»
§ 12. Pärimisseaduses (RT I 1996, 38, 752; 2007, 12, 66) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 117 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Pärandi vastuvõtmiseks või sellest loobumiseks tuleb käesoleva seaduse §-s 118 sätestatud tähtajal esitada notarile avaldus, mille notar tõestab. Kui pärand avanes välismaal ja pärimisele kohaldatakse Eesti seadust, esitatakse avaldus Eesti notarile.»;
2) paragrahvi 158 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Pärimisregistri pidaja on justiitsministri määratud asutus või isik.
(3) Justiitsministril on õigus kehtestada pärimisregistri pidamise täpsem kord.»;
3) paragrahv 159 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 159. Pärimisregistrile andmete esitamine
(6) Justiitsminister võib kehtestada pärimisregistrile andmete esitamise täpsema korra, sealhulgas sätestada lisaks käesolevas paragrahvis nimetatud andmetele pärimisasjade lahendamiseks vajalike täiendavate andmete kandmise registrisse.»;
« (1) Registrisse kantud andmete kohta antakse teavet pärast seda, kui pärandaja surm on tõendatud. Abikaasade vastastikuse testamendi kohta antakse teavet pärast ühe abikaasa surma.
(3) Justiitsminister võib kehtestada pärimisregistrist andmete väljastamise täpsema korra.»
§ 13. Riigi õigusabi seaduse (RT I 2004, 56, 403; 2007, 2, 7) § 31 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja kantud või nendega võrdsustatud».
§ 14. Tõestamisseaduses (RT I 2001, 93, 564; 2006, 55, 412) tehakse järgmised muudatused:
« § 12. Esindusõiguse tuvastamine
(2) Kui notar ei saa vajaliku esindusõiguse olemasolu tuvastada või kahtleb selles, aga tõestamist nõutakse sellele vaatamata, märgib notar selle asjaolu notariaalakti.»;
« § 22. Perekonnaseisu tuvastamine
Kui tehingu ese võib olla abikaasade või endiste abikaasade ühisvara, märgib notar notariaalakti osaleja perekonnaseisu ja kuidas ta selle tuvastas ning miks tehingu ese võib kuuluda ühisvara hulka.»;
3) paragrahvi 50 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Osaleja soovil võib algärakiri olla digitaalne. Sel juhul asendab notari allkirja ja pitserit notari digitaalallkiri.»;
« (1) Algärakirja, kinnitatud ja kinnitamata ärakirja võivad nõuda ning originaaliga tutvuda:
3) punktis 1 ja 2 nimetatud isikute õigusjärglased.»;
5) paragrahvi 52 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Notariaadiseaduse § 3 lõikes 4 sätestatud nõusoleku olemasolu korral võivad originaaliga tutvuda ning sellest ärakirju saada vastavalt nimetatud nõusolekule ka teised isikud.»;
6) paragrahvi 52 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Pärimistunnistuse ja selle sisu kohta on notarilt õigus infot saada ka pärandaja võlausaldajatel, pärandaja võlgnikel ning teistel õigustatud huvi omavatel isikutel.»;
7) paragrahvi 53 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kui notar tõestab tehingu, mille alusel tehakse kanne kohtu kinnistus- või registriosakonna poolt peetavasse registrisse, märgib notar tehingu kohtu kinnistus- või registriosakonnas registreerimiseks esitatavasse avaldusse andmed tasumisele kuuluva riigilõivu ja riigilõivu arvutamise aluseks oleva tehinguväärtuse kohta.»
§ 15. Vandetõlgi seaduses (RT I 2001, 16, 70; 2006, 7, 42) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Vandetõlk on avalik-õigusliku ameti kandja, kellele riik on andnud õiguse kinnitada ametitunnistuses nimetatud ulatuses enda või mõne teise isiku tõlgitud dokumendi tõlke õigsust, sellise tõlke ärakirja õigsust ning dokumendi ärakirja õigsust.»;
« (11) Vandetõlgil on õigus keelduda tõlke õigsuse kinnitamisest, kui tal puuduvad eriti keeruka erialase sisuga dokumendi tõlke õigsuses veendumiseks piisavad teadmised.»;
« (3) Justiitsminister, kuulanud ära vandetõlgi eksami komisjoni soovitused, võib kehtestada vandetõlgi aastase ametitoimingute arvu alampiiri. Alampiir võib olla võõrkeelte kaupa diferentseeritud. Vandetõlk, kes teeb ametitoiminguid alampiirist rohkem, vabastatakse atesteerimisest.»;
4) paragrahvi 7 tekstist jäetakse välja sõnad «, eksami- ja atesteerimistulemused»;
« (3) Vandetõlgi tasu dokumendi tõlkimise ning tõlke toimetamise eest on kokkuleppeline.»;
« (1) Vandetõlk võib käesoleva seaduse §-s 2 nimetatud ametitegevuse kõrval tegelda ettevõtlusega, olla palgalisel tööl või avalikus teenistuses, kui see ei kahjusta vandetõlgi erapooletust või väärikust ega usaldatavust vandetõlgi ametitegevuse suhtes.»;
7) paragrahvi 9 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 16. Äriseadustikus (RT I 1995, 26–28, 355; 2007, 58, 380) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 62 lõikes 7 asendatakse sõna «elukoht» sõnaga «aadress»;
2) seadustikku täiendatakse §-ga 1671 järgmises sõnastuses:
« § 1671. Vastutus osaühingu kahjustamise eest osaühingu tegevuse mõjutamise kaudu
(1) Oma mõju osaühingule ära kasutades juhatuse või nõukogu liiget või prokuristi osaühingu kahjuks tegutsema mõjutanud isik peab hüvitama osaühingule sellega tekitatud kahju.
(5) Käesoleva paragrahvi 1.–3. lõikes nimetatud kahju hüvitamist osaühingule võib nõuda ka osaühingu võlausaldaja, kui ta ei saa oma nõudeid rahuldada osaühingu vara arvel. Osaühingu pankroti väljakuulutamise korral võib selle nõude osaühingu nimel esitada üksnes pankrotihaldur.
(6) Võlausaldajal või pankrotihalduril on õigus käesoleva paragrahvi 5. lõikes nimetatud nõue esitada ka juhul, kui osaühing on nõudest loobunud või sõlminud kompromisslepingu või nõuet või selle esitamist kokkuleppe tulemusena muul viisil piiranud või aegumistähtaega lühendanud.»;
3) paragrahv 1991 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 294 lõike 11 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teate võib edastada ka lihtkirjana, faksi teel või elektrooniliselt, kui kirjale või faksile või teate elektroonilise edastamise korral on lisatud teatis dokumendi kättesaamise kinnituse viivitamatu tagastamise kohustuse kohta.»;
5) paragrahvi 432 esimesest lausest jäetakse välja tekst «(ühistuseaduse (RT 1992, 36, 477; RT I 1995, 26–28, 355; 1996, 40, 773) § 29 lg. 3)».


§ 31 Muude makseteenuste kasutamine
(2) Teenindatavad isikud, välja arvatud riigi asutatud sihtasutused, arveldavad ja hoiavad raha oma arvelduskontodel, mis kuuluvad kontsernikonto koosseisu, kui käesoleva määruse § 3 lõikes 7 nimetatud lepingus ei ole kokku lepitud teisiti. Riigi asutatud sihtasutusel võib olla oma arveldus- või maksekonto krediidi- või finantseerimisasutuses vaid juhul, kui see on käesoleva määruse § 3 lõikes 7 nimetatud lepingus kokku lepitud.
1) tulu majandustegevusest (e-kontod algusega 210 ja 211) – kontole laekuvad riigiasutuste majandustegevusest saadavad tulud, sealhulgas majandustegevusest laekuva tulu hulka arvatavad üüri- ja renditulud, välja arvatud teiselt riigiasutuselt saadud tulud;
8) sõiduhüvitised (e-konto algusega 256) – konto avatakse Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakonnale Euroopa Liidult sõidukulude hüvitamiseks saadavate vahendite laekumiseks ja Rahandusministeeriumi välisvahendite rakendamise osakonnale välisvahendite kaasfinantseerimise vahendamiseks;
9) toetused riigilt ja riigiasutustelt (e-konto algusega 258) – kontole laekuvad teiselt riigiasutuselt majandustegevusest saadavad tulud, toetused riigilt ja riigiasutustelt, mis ei ole seotud riigiväliselt organisatsioonilt saadud toetuste vahendamise või nende kaasfinantseerimisega, ning eraldis riigi kui edasikindlustusandja kohustuste täitmiseks;
(5) Riigile mittesihtotstarbeliste rahaliste annetuste tegemisel märgitakse maksekorralduse viitenumbri väljale numbrid 2800081858.
(6) Struktuuritoetuse maksete tegemiseks esitab asutus Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakonnale e-kirja teel prognoosi järgmisel kalendrikuul väljamaksmisele kuuluvate summade kohta e-riigikassa kontode ja valuutade lõikes hiljemalt jooksva kalendrikuu 23. kuupäeval.
(1) Riigieelarve seaduse § 49 lõike 1 alusel kohaliku omavalitsuse üksusele määratud vahendid makstakse välja järgmiselt: esimeses kvartalis 28%, teises kvartalis 34%, kolmandas kvartalis 18% ja neljandas kvartalis 20%. Rahandusministeerium kannab kohaliku omavalitsuse üksusele iga kuu 5. ja 15. kuupäevaks üle ühe kuuendiku kvartalis väljamaksmisele kuuluvatest vahenditest.
(2) Taotleja on riigiasutus, kes on välistoetuse saaja või vahendaja. Välistoetuse vahendajaks on struktuuritoetuse puhul Rahandusministeerium ning delegeeritud haldusülesannete täitmisel vastav rakendusasutus, üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” fondide korral Siseministeerium ja Kultuuriministeerium, Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi programmide ja Euroopa naabrusinstrumendi piiriülese koostöö programmide korral Siseministeerium, põllumajandus- ja kalandustoetuse korral Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet, Norra ja Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismide korral ministeeriumid, kes on nimetatud programmioperaatoriteks, ning Eesti-Šveitsi koostööprogrammi projekti „Energiasäästu suurendamine avalikes hoonetes ning uute ehitusstandardite väljatöötamine” puhul Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.
(5) Asutus vastutab oma ametnike ja töötajate tehtud kaarditehingute, sealhulgas pärast kaardi vargust või kaotamist tehtud tehingute eest, täies ulatuses ning tagab rahaliste vahendite olemasolu krediidiasutuse nõude täitmiseks. Pangakaardi varguse või kaotamise korral teavitab asutus sellest kohe kaardi väljastanud krediidiasutust ja riigikassat.
§ 31. Muude makseteenuste kasutamine
Riigikassaga kooskõlastatakse eelnevalt akreditiivi, pangagarantii, tšeki, makseterminali, pangalingi ning muude maksete ja arveldustega seotud teenuste kasutamine ja krediidiasutusega tehingute tegemine.
(2) Rahandusministeerium tasub käesoleva määruse § 6 lõike 1 punktis 17 nimetatud teenindatavate isikute, välja arvatud käesoleva määruse § 33 lõikes 3 nimetatud isikud, e-kontol hoitavalt rahalt intressi Euroopa Keskpanga kehtestatud hoiustamise püsivõimaluse intressimääras, kuid mitte vähem kui null protsenti. Kui Euroopa Keskpank muudab intressimäära, hakkab uus intressimäär kehtima muudatuse vastuvõtmisele järgnevast kuust.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud intressi arvestatakse teenindatavate isikute e-kontol hoitava raha kuu keskmiselt jäägilt, mis on suurem kui 350 eurot, lähtudes 360-päevasest aastast. Intressi arvestatakse iga vastava e-konto kohta eraldi. Intress kantakse vastavale e-kontole hiljemalt iga kalendripoolaasta viimasele päevale järgneva kuu viiendal kuupäeval.
(4) Teenindatavad isikud, kes kasutavad käesoleva määruse § 6 lõike 1 punktis 17 nimetatud e-kontot, võivad sõlmida riigikassaga tähtajalise hoiulepingu, mille tingimused lepitakse eraldi kokku. Nimetatud hoiuse minimaalne summa on 5 miljonit eurot ja tähtaeg vähemalt üks kuu.
Rahandusministri 21. septembri 2010. a määruse nr 47 „Riigilõivu sularahas vastuvõtmise, tasumise kontrollimise ja tagastamise kord” (RT I 2010, 68, 517) § 5 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Riigilõivu võtja lähtub sularahas vastu võetud riigilõivu arvelduskontole maksmisel riigieelarve seaduse § 64 lõike 4 alusel kehtestatud määrusest.”.
Rahandusministri 2. jaanuari 2006. a määrus nr 1 „Eelarveklassifikaator ja riigieelarve kassalise teenindamise eeskiri” tunnistatakse kehtetuks.