Kamara Raamatukogu põhimäärus – Riigi Teataja
Kamara Raamatukogu põhimäärus
Kamara Raamatukogu põhimäärus - sisukord
§ 2 Asukoht ja aadress
§ 5 Pitsat, eelarve, sümboolika
2 EESMÄRK JA ÜLESANDED
§ 6 Raamatukogu eesmärk
§ 7 Raamatukogu ülesanded
§ 8 Avalik internetipunkt
3 JUHTIMINE JA TÖÖKORRALDUS
§ 9 Raamatukogu tegevuse korraldamine
§ 11 Raamatukogu nõukogu
4 MAJANDUS JA JÄRELEVALVE
§ 12 Raamatukogu vara
§ 13 Raamatukogu finantseerimine
§ 14 Järelevalve ja aruandlus
5 KOGUD, TEENINDUS JA LUGEJA
§ 15 Raamatukogu kogud
§ 16 Raamatukoguteenindus
6 ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE
§ 17 Raamatukogu ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
§ 18 Raamatukogu põhimääruse kinnitamine ja muutmine
RT IV, 08.01.2019, 4
Vastu võetud 19.12.2018 nr 71
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seadus § 35 lõike 2, rahvaraamatukogu seaduse § 6 lõike 1 ning Kultuuriministri 12. juuli 2004 määruse nr 9 „Rahvaraamatukogu töökorralduse juhend“ alusel.
Raamatukogu ametlik nimetus on Kamara Raamatukogu (edaspidi raamatukogu).
§ 2. Asukoht ja aadress
(1) Raamatukogu asub Kamara külas, Mulgi vallas, Viljandi maakonnas.
(2) Raamatukogu ametlik aadress on Külakeskuse, Kamara küla, Mulgi vald, 69309 Viljandi maakond.
(1) Raamatukogu on Mulgi Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus, mille asutamise, tegevuse ümberkorraldamise ja lõpetamise otsustab Mulgi Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
(2) Raamatukogu juhindub oma tegevuses rahvaraamatukogu seadusest, teistest õigusaktidest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist, Mulgi vallavolikogu- ja vallavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(3) Raamatukogu tegevuse korraldus, lugejate õigused ja kohustused ning lahtiolekuajad kehtestatakse vallavolikogu poolt raamatukogu kasutamise eeskirjas.
Raamatukogu teeninduspiirkond on Mulgi vald. Väljaspool raamatukogu teeninduspiirkonda elavate isikute teenindamisel lähtutakse raamatukogu kasutamise eeskirjas sätestatust.
§ 5. Pitsat, eelarve, sümboolika
(1) Raamatukogul on oma nimetusega pitsat.
(2) Raamatukogul on Mulgi valla eelarves oma eelarve, mille kinnitab vallavolikogu.
(3) Raamatukogul võib kasutusel olla oma sümboolika.
2. peatükk EESMÄRK JA ÜLESANDED
§ 6. Raamatukogu eesmärk
Raamatukogu eesmärk on tagada elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele ja kultuurile, ning toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
§ 7. Raamatukogu ülesanded
(1) Raamatukogu ülesanne on lugejale vajalike teavikute kogumine, hoidmine, bibliografeerimine, kättesaadavaks tegemine ning avalike andmebaaside kasutamise võimaldamine.
(2) Ülesande täitmiseks raamatukogu:
1) osutab lugejale tasuta raamatukogu põhiteenuseid (teavikute kohalkasutus, kojulaenutus ja internet);
2) komplekteerib kogud, täiendab neid ning peab fondide arvestust õigusaktidega sätestatud korras ja kindlustab nende säilimise;
3) teeb kättesaadavaks raamatukogus puuduvad teavikud (RVL);
4) osutab tasulisi eriteenuseid (paljundamine, printimine, skaneerimine), mille eest võetava tasu kehtestab vallavalitsus;
5) korraldab kirjandusega seonduvaid üritusi ning tutvustab raamatukogu kogusid avalikkusele;
6) teeb teatme-bibliograafilist tööd;
7) korraldab raamatukogu töö arvestust ning esitab vastavad aruanded vallavalitsusele, Viljandi Linnaraamatukogule ja kultuuriministeeriumile;
8) kajastab Kamara raamatukogu tegevust kroonikas, kodulehel, sotsiaalmeedias, meedias.
9) teeb koostööd teiste raamatukogudega ja valla asutustega;
10) osaleb Mulgi valla arengukava väljatöötamisel ja kultuurielu koordineerimises olles avatud uuendustele ühiskonnas ja infotehnoloogias;
11) tagab raamatukogu dokumentide säilimise arhiivis vastavalt õigusaktide nõuetele.
(3) Raamatukogu töö korraldatakse vastavalt kultuuriministri kehtestatud rahvaraamatukogude töökorralduse juhendile.
§ 8. Avalik internetipunkt
Raamatukogus asub avalik internetipunkt. Internetipunkti kasutamine on reguleeritud AIP eeskirjaga, mille kehtestab raamatukogu direktor.
3. peatükk JUHTIMINE JA TÖÖKORRALDUS
§ 9. Raamatukogu tegevuse korraldamine
(1) Raamatukogu tegevust juhib ja korraldab raamatukogu direktor.
(2) Raamatukogu tegevuse korraldamise kohta ettepanekute tegemiseks, raamatukogu töö hindamiseks ja tegevust puudutavate oluliste küsimuste arutamiseks moodustatakse raamatukogu nõukogu.
(1) Raamatukogu direktoril peab olema raamatukogunduslik kõrgharidus või mistahes kõrgharidus ja raamatukoguhoidja kutsekvalifikatsioon.
(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja konkursi korra kehtestab vallavalitsus.
(3) Direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem vastavalt töölepingu seadusele.
(4) Direktori ülesanded:
1) korraldab raamatukogu tegevust ja tagab raamatukogule pandud ülesannete täitmise, vastutab raamatukogu üldseisundi, arengu ja rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest;
2) esindab raamatukogu;
3) omab tööandja õigusi ja kohustusi, kinnitab töötajate koosseisu ning sõlmib oma pädevuse piires lepinguid;
4) vastutab raamatukogu eelarvest kinnipidamise eest, esitab eelarve projekti vallavalitsuse poolt kehtestatud tähtajaks, tagab raamatupidamisalaste dokumentide esitamise ettenähtud ajaks vallavalitsuse raamatupidamisele;
5) korraldab raamatukogu asjaajamist;
6) koostab ja esitab raamatukogu tegevust reguleerivad õigusaktid;
7) koostab ja esitab seadusega ettenähtud aruanded;
8) teeb ettepanekuid Vallavalitsusele raamatukogu töö paremaks korraldamiseks;
9) arendab koostööd teiste valla asutustega, mittetulundusühingute ja sihtasutustega;
10) täidab ja lahendab muid talle pandud kohustusi ja ülesandeid.
§ 11. Raamatukogu nõukogu
(1) Raamatukogu nõukogu nõustab direktorit ja teeb vallavolikogule ettepanekuid raamatukogu teeninduse paremaks korraldamiseks.
(2) Nõukogusse kuulub igast valla raamatukogust üks esindaja ja valla haridus-ja kultuurinõunik.
(3) Nõukogu:
1) vaatab läbi raamatukogu tööd puudutavad eelnõud;
2) teeb ettepanekuid raamatukogu töö paremaks korraldamiseks ja vajalike vahendite hankimiseks;
3) nõukogul on õigus saada vajalikku informatsiooni ja dokumente, nõuda direktorilt aruannet raamatukogu tegevuse kohta;
4) nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele;
5) nõukogu teeb otsuseid poolthäälte enamusega.
4. peatükk MAJANDUS JA JÄRELEVALVE
§ 12. Raamatukogu vara
(1) Raamatukogu kasutuses oleva vara moodustavad talle sihtotstarbeliseks valdamiseks ja kasutamiseks antud raamatud, infokandjad, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Raamatukogu valduses olev vara on Mulgi valla omand. Raamatukogu vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vallavolikogu poolt kehtestatud vallavara eeskirja alusel.
§ 13. Raamatukogu finantseerimine
(1) Raamatukogu finantseeritakse:
4) eriteenuse maksetest;
(2) Raamatukogu finantstegevust juhib raamatukogu direktor, raamatupidamisarvestust ja -aruandlust korraldab vallavalitsus.
(3) Mulgi valla eelarvest tagatakse:
1) töötaja töötasu;
2) kogude regulaarne varustamine teavikutega lähtuvalt raamatukogu teeninduspiirkonna elanike arvust;
3) raamatukogu eripärale vastavad ruumid, sisustuse ja majandamiskulud.
3) üldkasutatava andmesidevõrguga ühenduse loomiseks ja asjakohaste tehniliste vahendite soetamiseks (nimetatud korra kulude jaotamise nimekirja kehtestamine on Kultuuriministeeriumi pädevus).
§ 14. Järelevalve ja aruandlus
(1) Teenistuslikku järelevalvet raamatukogu ja juhataja tegevuse üle teostab vallavalitsus.
(2) Raamatukogu esitab oma tegevuse kohta õigusaktides ettenähtud aruanded Viljandi Linnaraamatukogule, Kultuuriministeeriumile, arhiiviregistrile ja statistikaametile.
5. peatükk KOGUD, TEENINDUS JA LUGEJA
§ 15. Raamatukogu kogud
(2) Raamatukogu kogude komplekteerimine, hoidmine ja säilitamine korraldatakse õigusaktidega kehtestatud korras.
(3) Raamatukogule mittevajalike teavikute tasuta võõrandamine või müümine toimub Mulgi vallavolikogu kehtestatud korras.
§ 16. Raamatukoguteenindus
(1) Raamatukogu põhiteenuseid osutab raamatukogu tasuta.
(2) Raamatukogu eriteenused võivad olla tasulised. Tasuliste teenuste nimekirja ja hinnakirja kinnitab vallavalitsus.
(3) Raamatukogu kogudes puuduvad teavikud tellitakse lugeja soovil ja kulul teistest raamatukogudest.
(4) Raamatukogu teeninduse korraldus, lugejate õigused ja kohustused sätestatakse raamatukogu kasutamise eeskirjas, mille kehtestab vallavolikogu ja mis tehakse teatavaks igale lugejale.
1) tema rahvastikuregistri järgseks elukohaks ei ole Mulgi vald;
6. peatükk ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE
§ 17. Raamatukogu ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Raamatukogu ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu.
(2) Raamatukogu ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest teatab vallavalitsus Kultuuriministeeriumile vähemalt üks kuu enne kavandatavat tähtaega.
§ 18. Raamatukogu põhimääruse kinnitamine ja muutmine
Raamatukogu põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks vallavolikogu.
(1) Tunnistada kehtetuks Abja Vallavolikogu 23.08.2012 määrus nr 67 „Kamara Raamatukogu põhimäärus“.


Omanikujärelevalve tegemise kord – Riigi Teataja
Omanikujärelevalve tegemise kord
Omanikujärelevalve tegemise kord - sisukord
§ 2 Omanikujärelevalve korraldamine
§ 3 Lähtealused omanikujärelevalve tegijale
§ 4 Omanikujärelevalve tegija ülesanded
§ 5 Teavitamine
§ 6 Omanikujärelevalve tegija õigused
RT I, 03.07.2015, 27
Vastu võetud 02.07.2015 nr 80
Määrus kehtestatakse ehitusseadustiku § 20 lõike 5 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse vähimad nõuded ehitamise üle asjatundliku järelevalve tegemisel.
(2) Käesoleva määruse nõudeid kohaldatakse:
1) kui ehitamiseks on nõutud ehitusluba;
2) kui ehitusteatisega koos tuleb ehitusseadustiku lisas 1 nimetatud juhtudel esitada ehitusprojekt;
3) kui kasutusloa taotlemisel on nõutud ehitusprojekt;
4) kui kasutusteatisega koos tuleb ehitusseadustiku lisas 2 nimetatud juhtudel esitada ehitusprojekt;
5) ehitise olulisel rekonstrueerimisel.
(3) Käesoleva määruse nõudeid ei kohaldata elamut teenindava sisekliima tagamiseta hoone, mille ehitusalune pind on kuni 60 m² ja kõrgus kuni 5 m, omanikujärelevalvele.
§ 2. Omanikujärelevalve korraldamine
(1) Omanikujärelevalvet tehakse vähemalt ehitise kasutusteatise esitamiseni või kasutusloa saamiseni või tee puhul selle vastuvõtmiseni ning vähemalt õigusaktides sätestatud mahus.
(2) Mitme omanikujärelevalve tegija kaasamisel peab omanik kirjalikult määrama igaühe järelevalve valdkonna ja ulatuse ning teavitama sellest ehitise ehitajat.
(3) Omanikujärelevalve tegija peab kinnitama kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis omanikule oma sõltumatust isikutest, kelle tegevuse üle ta järelevalvet teeb.
(4) Omanikujärelevalve tegija peab omanikku teavitama ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada tema sõltumatust omanikujärelevalve tegemisel.
(5) Omanikujärelevalvet tegev ettevõtja peab omanikule ja ehitajale edastama selle konkreetse ehitise või objekti omanikujärelevalve tegemise eest vastutava pädeva isiku andmed.
(6) Kui omanikujärelevalve tegijal puudub mingis osas pädevus järelevalve tegemiseks, peab ta sellest koheselt teavitama omanikku.
(7) Omanikujärelevalve tegija peab teavitama omanikku järelevalve tegemiseks kaasatud isikust.
§ 3. Lähtealused omanikujärelevalve tegijale
(1) Omanikujärelevalve tegija lähtub oma tegevuses:
1) õigusaktidest, eelkõige ehitus- ja projekteerimisvaldkonna õigusaktidest;
2) ehitusteatisest või -loast;
3) ehitamise aluseks olevast ehitusprojektist;
4) ehitusprojektis ning omaniku ja ehitaja vahelisest lepingust, sealhulgas lepingus ehitise kvaliteeti määratlevatest standarditest ja juhendmaterjalidest;
5) heast projekteerimis-, ehitus- ja omanikujärelevalve tavast;
6) ehitusuuringu andmetest;
7) ehitusprojekti ekspertiisist;
8) ehitusprojekti kooskõlastusest, arvamustest ja märkustest.
(2) Omanik peab omanikujärelevalve tegijale kättesaadavaks tegema või edastama vähemalt järgmised dokumendid:
1) ehitusluba koos selle andmise aluseks olnud ehitusprojektiga või ehitusteatis ja ehitusprojekt juhul, kui ehitusteatisega koos tuli ehitusseadustiku lisas 1 nimetatud juhtudel esitada ehitusprojekt;
2) ehitamise aluseks olev ehitusprojekt;
3) ehitaja ja omaniku vaheline leping;
4) ehitusuuringu tulemus selle olemasolul;
5) ehitusprojekti ekspertiisi aruanne selle olemasolul;
6) ehitusprojekti kooskõlastused, arvamused ja märkused.
(3) Juhul kui omanikujärelevalve tegija ei nõustu digitaalses vormingus ehitusprojekti kättesaadavaks tegemisega, siis tagab ehitaja omanikujärelevalve tegijale ehitusplatsil paberkandjal sobivas formaadis ehitusprojekti ja kehtivate jooniste loetelu kättesaadavuse.
§ 4. Omanikujärelevalve tegija ülesanded
(1) Omanikujärelevalve tegija koostab koostöös omanikuga ülesannete täitmiseks järelevalveprotseduuride programmi või kvaliteedi tagamise plaani, mis peab vähemalt sisaldama:
1) ehitamise ja materjali kvaliteedi kontrollimise protseduure, sealhulgas kontrollitavate tööde kirjeldusi, kontrolli sagedusi, võimalikke katsetusi või mõõdistusi;
2) ehitamise puudustest teavitamise ja nende kõrvaldamise protseduure.
(2) Omanikujärelevalve tegija on kohustatud ülesannete täitmisel kontrollima:
1) enne ehitamise alustamist ehitamise aluseks oleva ehitusprojekti vastavust ehitusloa saamise aluseks olnud ehitusprojektile või ehitusteatisega koos esitatud ehitusprojektile, kui ehitusteatisega koos tuli ehitusseadustiku lisas 1 nimetatud juhtudel esitada ehitusprojekt;
2) ehitusprojekti nõuetele vastavust, mille käigus tehakse kindlaks ehitusprojekti terviklikkus ning kas ehitusprojekti järgi on võimalik ehitise nõuetekohasust hinnata ja ehitist ehitada;
3) kas omanik on esitanud pädevale asutusele ehitamise alustamise teatise;
4) ehitamise ajal ehitamise nõuetele vastavust;
5) ehitatava ehitise või selle osa ehitusprojektile ning ehitaja ja omaniku vahelises lepingus kokkulepitud tingimustele ja kvaliteedile vastavust, sealhulgas hoolikalt kontrollima veatundlikku ehitise osa, mille ebaõige teostus võib põhjustada ohtu, suurendada energiatarvet, muuta oluliselt akustikat või vähendada ehitise eluiga;
6) ehitisse püsivalt paigaldatava ehitustoote ja -materjali ning seadme dokumentatsiooni nõuetekohasust ning esitatud dokumentide alusel ehitustoote ja -materjali ning seadme nõuetekohasust ja ehitusprojektile vastavust. Juhul kui ehitusprojektis on tooted või seadmed konkreetselt määramata või puuduvad neile nõuded, nõuab omanikujärelevalve tegija ehitajalt kasutuskohasuse nõuetele vastavuse tõendamist ja ehitusprojekti koostajaga kooskõlastamist;
7) ehitusdokumentide nõuetekohast ja õigeaegset koostamist ja nõuda nende esitamist, täiendamist või parandamist;
8) ehitatava ehitise ja selle asukoha maaüksuse korrashoidu, ümbruskonna ohutust, sealhulgas ohutust kolmandatele isikutele;
9) ehitamise, ehitise ning selle asukoha maaüksuse keskkonnaohutust;
10) kaetava töö vastavust ehitusprojektile ja kaetava töö kohta koostatud dokumentatsiooni nõuetekohasust;
11) ettekirjutuse täitmist;
12) ehitise geodeetilise mahamärkimise akti olemasolu;
13) ehitamise kvaliteeti ja vastavust ehituslepingule.
(3) Omanikujärelevalve tegija on kohustatud ülesannete täitmisel hindama:
1) reaalsete geotehniliste või vundeerimistingimuste vastavust ehitusprojekti koostamise aluseks olnud pinnaseandmetele või ehitusuuringu andmetele;
2) ehitise geodeetilist mahamärkimist;
3) esitatud teostusjooniste vastavust nõuetele, tegelikkusele ja ehitusprojektile;
4) ehitise valmidusastet ning osalema ehitise või selle osa üleandmisel.
(4) Omanikujärelevalve tegija teeb ettepanekuid täiendavate mõõtmiste, katsetuste ja ekspertiiside tegemiseks ning teostab nende järelevalvet, eelkõige hindamaks ehitamise kvaliteeti või ehitise nõuetekohasust.
(5) Tee ehitamisel on omanikujärelevalve tegija, lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1−4 sätestatule, kohustatud:
1) kontrollima kasutatava pinnase vastavust tee ehitusprojektile ja kvaliteedinõuetele ning võtma täiendava pinnase ja ehitustoote kontrollproovi, kui on tekkinud kahtlus pinnase või ehitustoote nõuetekohasuses või laboratoorse katse tulemuse õigsuses, seejuures teavitades ehitajat piisavalt ette kontrollproovi võtmise ajast ja kohast;
2) kontrollima nõutud laboratoorse katseprotokolli olemasolu, sealhulgas selle koostamist ja esitamist kokkulepitud või õigusaktides sätestatud tähtaegadel. Samuti kontrollima ja andma kirjaliku hinnangu omanikule laborikatse või mõõtmise kõrvalekalde lubatavuse kohta;
3) kontrollima kasutatud ehitustoote- või -materjali mahu vastavust tee ehitusprojektile;
4) asjakohasel juhul korraldama või teostama enne kaetava töö vastuvõtmist kontrollmõõtmise;
5) kontrollima visuaalselt liikluskorralduse ja liikluskorraldusvahendi paigaldamise nõuetekohasust ja vastavust tee ehitusprojektile;
6) kontrollima tee hooldus- ja kasutusjuhendi olemasolu ja vastavust nõuetele.
(6) Omanikujärelevalve tegija ülesandeks ei ole ehitusprojektis esitatud arhitektuurilise või tehnilise lahenduse sobilikkuse hindamine, kuid omanikujärelevalve tegijal on õigus teha ettepanekuid ehitusprojektis esitatud lahenduste muutmiseks.
§ 5. Teavitamine
(1) Omanikujärelevalve tegija on kohustatud teada saamisest sobival viisil viivitamata teavitama omanikku ja ehitajat vähemalt järgmisest asjaolust:
1) ehitusprojekt ei vasta ehitusseadustikus sätestatud nõudele, eelkõige ehitusseadustiku § 13 lõike 3 alusel kehtestatud määruses sätestatud ehitusprojektile esitatavate nõuetele;
2) ehitamise aluseks olev ehitusprojekt ei vasta ehitusloa aluseks olevale või ehitusteatisele lisatud ehitusprojektile juhul, kui selle esitamine on ehitusseadustiku lisa 1 kohaselt nõutav;
3) ehitusloa andmiseks pädevale asutusele ei ole esitatud teatist ehitamise alustamise kohta;
4) puudub nõuetekohane ehitustööde organiseerimise kava juhul, kui ehitustööde organiseerimise kava olemasolu on nõutud;
5) ehitamine ei vasta ehitusprojektile;
6) kasutatav ehitustoode ja -materjal või ehitisse püsivalt paigaldatav seade ei vasta ehitusprojektile või nõuetele;
7) ehitustööd tehakse ohtlikult või rikutakse tööohutuse nõudeid;
8) ehitatav ehitis või ehitusplats on inimestele ohtlik;
9) ehitusplatsi keskkond on saastatud või ehitamine saastab keskkonda;
10) ehitustoote ja -materjali või ehitustehnoloogia kasutamine võib põhjustada ehitise nõuetele mittevastavuse;
11) tööohutuse nõude võimalik rikkumine;
12) muudest olulisest asjaolust, mis võib mõjutada ehitamise või ehitise nõuetekohasust, eelkõige kui selline asjaolu on ettenähtud omaniku ja ehitaja vahelises lepingus.
(2) Muudest asjaoludest, mis ohustavad või rikuvad omanikujärelevalve tegijale teadaolevalt omaniku õigusi ehitatava ehitise või maaüksuse suhtes, või puudustest, mis ilmnevad käesoleva määruse § 4 lõikes 2 sätestatud ülesannete täitmisel, on omanikujärelevalve tegija kohustatud omanikku kirjalikult teavitama kahe tööpäeva jooksul alates ajast, millal omanikujärelevalve tegija vastavatest asjaoludest teada sai.
(3) Omanikujärelevalve tegija on kohustatud esimesel võimalusel teavitama pädevat asutust ehitamisel toimunud avariist või õnnetusjuhtumist, mis võib või on põhjustanud kehavigastusi või materiaalset kahju.
(4) Omanikujärelevalve tegija teeb ehitustööde päevikusse käesoleva paragrahvi lõigetes 1−3 ettenähtud teavitamise kohta kande.
§ 6. Omanikujärelevalve tegija õigused
(1) Omanikujärelevalve tegijal on õigus nõuda, sellest omanikku ja ehitajat teavitades:
1) ehitusprojekti õigusaktides sätestatud nõuetega vastavusse viimist, eelkõige ehitusseadustiku § 13 lõike 3 alusel kehtestatud määruses sätestatud ehitusprojektile esitatavate nõuetega;
2) ehitajalt ehitustoote ja -materjali või seadme nõuetekohasust kinnitavat dokumenti ning hooldus- ja kasutusjuhendit;
3) ehitaja poolt kasutatud ehitustoote ja -materjali ja püsivalt paigaldatava seadme asendamist, kui see ei vasta ehitusprojektile või kehtestatud nõuetele;
4) ehitajalt nõuetele, ehitusprojektile või omaniku ja ehitaja vahel sõlmitud lepingule mittevastavate ehitustööde ümbertegemist;
5) ehitamise peatamist avariiohu tekkimise, õigusaktides, eelkõige ehitusalastes õigusaktides, sätestatud nõuete rikkumise, ehitusloa või ehitusteatise ja selle kontrolli kohta koostatud haldusaktis kehtestatud tingimuste täitmata jätmise ja ehitusprojektile mittevastava ehitamise korral;
6) ehitajalt ehitamise nõuetekohast ja õigeaegset dokumenteerimist.
(2) Tee ehitamisel on omanikujärelevalve tegijal õigus viivitamata peatada osaliselt või täielikult tee ehitamine juhul, kui ehitaja ei ole kaetavat tööd vastuvõtmiseks esitanud või kui omanikujärelevalve tegija ei ole andnud luba kaetavale tööle järgneva töö tegemiseks.
(3) Omanikujärelevalve tegija esitab oma nõuded ehitajale kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis kahe tööpäeva jooksul nõude esitamise alusest teadasaamise päevast arvates, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul.
(4) Ehitusdokumendi, millega nõustumine omanikujärelevalve tegija poolt on nõutud, allkirjastamisest keeldumist peab omanikujärelevalve tegija põhjendama kirjalikult.
(5) Tee ehitamisel on omanikujärelevalve tegijal õigus, lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1−4 sätestatule:
1) kontrollida ehituslepingus kokku lepitud tähtaegadest kinnipidamist ning vajadusel teha ettepanek ehituslepingu lõpetamiseks;
2) ohu korral peatada töö.


Suurim mänguvalik Baltikumis
Vali mäng vanusegrupi järgi
Miks on lastel ja noortel oluline mängida neile eakohaseid mänge?
Meie veebipood on alati avatud!
+372 5307 6779
info@gamestar.ee
Eeltellimine Viimati lisatud ALE Enim müüdud
Eelmüügis
Ettetellimine kuni 11.10.2019
PC | Võidusõit
XBOXOne GRID
Ettetellimine kuni 22.10.2019
XBOXOne WWE 2K20 Deluxe Edition
PS4 | Võitlus
XBOXOne Devil May Cry 5 Deluxe Edition
PC Age Of Conan 60Day Pre-Paid Game Card
Mänguarvustused ja uudised /
Videogamers.eu-“Dragon Quest Builders” – mäng, mis ei tohiks olla hea, kuid on…
Videogamers.eu-“God of War” -elu ei ole ainult sõda, musklid ja lõputu võitlus.
Enim müüdud, Uus
Mkuubis.net- Märtsi keskpaigas andis Capcom välja uuendatud-värskendatud ilmega Devil May Cry mängukollektsiooni ehk Devil May Cry HD Collectioni, millesse kuuluvad seeria esimesed kolm mängu.
Videogamers.eu- “Far Cry 5” murrab seeriale omast valemit ning kolib Montana usuhullude keskele.
Videogamers.eu- “Monster Hunter: World” – niššimäng muutus peavoolu hittmänguks!
14.07.2019 (Gamestar FB)
Eestlased on rallirahvas ja tänu sellele on WRC 8 meie “koduõuel”. NB! Esmakordselt avalikult kõigile huvilistele! Mäng ilmub septembris, aga juba võimalik eeltellida www.gamestar.ee While Rally Estonia is still running, some Estonian players got the chance to experience WRC 8. 4 of the best are now fighting in Live. Check this out!
14.03.2019 (Gamestar FB)
Üks DiRT RALLY 2.0 ootab õnnelikku! 📣TÄHELEPANU📣 Head rallisõbrad, eriti rallimängude sõbrad! Meil on hea meel teile kõigile teatada, et koostöös Gamestariga loosime välja ühe eriti ägeda rallimängu - Dirt Rally 2.0! ❓KUIDAS OSALEDA❓ ✔Pane "Like" (👍) Gamestar ja Ralli.ee Facebooki lehele! ✔Jaga seda postitust (avalikult)! ✔Vasta kommentaarides järgnevale küsimusele: Codemasters asutati 1986.aastal, alates sellest ajast on nad tootnud 142 videomängu. Mitu nendest mängudest on võidusõidumängud? ‼Kõigi eelnevate punktide täitjate vahel loosime 30.03.2019 ÜHE õnneliku võitja, kes saab endale auhinnaks vägeva rallimängu (võitja saab ise valida millisele platvormile seda mängu soovib: PC, Xbox One või PS4)‼ Kellele loosiõnn ei naerata saab selle mängu endale osta siit: https://goo.gl/ov8iMZ Gamestar on mängu ametlik edasimüüja Eestis. (Y)
08.03.2019 (Gamestar FB)
Natuke "päevakohast" lugemist-kuulamist "Puhata ja mändiga" podcasti näol. Ja usun, et küll Ott juba mängib, kui aega saab :) https://forte.delfi.ee/news/digi/podcast-puhata-ja-mangida-seda-rallimangu-ott-tanak-juba-mangiks?id=85547225 Dirt Rally 2.0 on saanud palju kiita ja Sulev Ladva räägib meile lähemalt, miks see seda väärt on ja miks sa seda mängima peaks. Tegelikult peaks Ott Tänak ka!
21.02.2019 (Gamestar FB)
Rallisõbrad ja rallisõprade sõbrad! Juba homme ilmub DIRT RALLY 2.0. DELUXE EDITION. Saadaval nii PS4, X1 kui ka PC-le! Täna kehtib veel eeltellija soodustus ;) https://www.gamestar.ee/tooted/ps4-dirt-rally-20-deluxe-edition-t79004#prettyPhoto NB! Standardversioon ilmub teisipäeval, 26.02.2018. PS4 Dirt Rally 2.0 Deluxe Edition
25.01.2019 (Gamestar FB)
.... ja kohe otsa uus/oodatud uudis rallisõpradele. Aasta jäi vahele, kuid sügisel tuleb taas! WRC-seeria uusim liige - WRC 8. WRC 8, coming on September 2019 for PlayStation 4, Xbox One, Nintendo Switch & PC/Steam.
Olemas! Monte Carlo ralli esimeseks katseks jõudis meie lattu uus kogus WRC 7-t! Tahtjaid ja ootajaid on/oli pikk järjekord..... Start! https://www.gamestar.ee/tooted/ps4-wrc-7-t78481#prettyPhoto
21.01.2019 (Gamestar FB)
JOJO on tagasi! :) Eeltellides videomängu Kingdom Hearts 3, saab kaasa eksklusiivse KH3 võtmehoidja ning ägeda vanakooli JOJO! PS! Mõlemad helendavad pimedas.... Eeltellimine meie veebist või edasimüüjate juurest. https://www.gamestar.ee/tooted/ps4-kingdom-hearts-3-votmehoidja-jojo-t78839
17.12.2018 (Gamestar FB)
Hop-hop-hoooopppp! ✨ SUUR SONY AUHINNASADU! ✨ (lõppenud) Talv on kohale jõudnud ja auhinnasadu ka! Sony Center Eesti jagab koos raadioga MyHits hulgaliselt auhindu! 😮 Loosi läheb kaks paari Sony bluetooth kõrvaklappe, 2 Sony Extra Bass kaasaskantavat kõlarit ja peaauhind- PlayStation Slim 4 1TB + GTA5 mäng. 🎉 Osalemiseks: • Täägi sõbrad, kes väärivad sellel aastal jõuluvanalt vaid PARIMAID kingitusi! 🎄 • Ole MyHits ja Sony Center Eesti FB fänn. • Jaga postitust. ☺ Võtjad selguvad iga päev kuni reedeni- edu kõigile! 1. võitja- Marilin Kilk, Sony kõrvaklapid 2. võitja- Anni Aksberg, Sony kõrvaklapid 3. võitja- Sepo Sedrik, Sony Extra Bass kõlar 4. võitja- Mairis Tauts, Sony Extra Bass kõlar 5. võitja- Andre Kukke, PlayStation
13.12.2018 (Gamestar FB)
Sel pühapäeval, 16.12, Telliskivi koduseimas paigas Erinevate Tubade Klubis lähevad sussid jälle jalga ja puldid hakkavad klõbisema. Eesti Virtuaalpallurid peavad turniire mängudes NBA, FIFA, Rocket League 2vs2, Dirt 4 ja Tekken 7. Uue põneva lisandusena toob esmakordselt võistlustule LVLup videomängumuuseum! Rinda pistetakse retromängudes Tetris, Mario Kart, Bomberman ja Micromachines V3. Võitluspäev algab kell 13.00 ja kestab kuni 22.00 - turniiri ajakavast saab aimu ürituse Facebook lehelt. Hangi pilet ja eelregistreeri siin: https://www.ticketer.ee/evp-mangupaev-joulueri/ Facebook'i üritus siin: https://www.facebook.com/events/317896898804840 Videomängupäev, kus saab rinda pista FIFA, NBA, Tekken, DIRT 4 ja Rocket League turniriidel Playstation 4 konsoolidel. Samuti leidub jõuluaegse jõudeaja veetjatele veel mitmeid võimalusi ping-pongi, lauamängude ja LVLUP retromängude ala näol Telliskivi hubaseimas vabaajapesas Erinevate Tubad...
02.11.2018 (Gamestar FB)
GameOn 2018 avatud! Veel jõuab ka Eestist kimada kohale .) What do you mean you weren't there??
25.10.2018 (Gamestar FB)
Sõbrad! Homsest läheb madinaks! Vaieldamatult www.gamestar.ee ajaloo kõige rohkem eelmüügist tellitud mäng! Põmaki! Oleme väga uhked, kuna Gamestar Holding OÜ on ainuke ametlik Red Dead Redemption II videomängu esindaja Eestis, Lätis ja Leedus. NB! Veel jõuab eeltellida otse meie veebist või edasimüüjate juurest! https://www.gamestar.ee/tooted/ps4-red-dead-redemption-2-t78396 PS4 Red Dead Redemption 2
11.10.2018 (Gamestar FB)
Järgmine nädal ilmub lettidele ka natuke lõbusam ja lihtsam versioon korvpallist: https://www.gamestar.ee/tooted/xboxone-nba-2k-playgrounds-2-t78943 XBOXOne NBA 2K Playgrounds 2
28.09.2018 (Gamestar FB)
FIFA19 on kohal ja "möll käib"! https://www.gamestar.ee/tooted/ps4-fifa-19-t78793 Telli või tule kohale! www.gamestar.ee PS4 FIFA 19
25.09.2018 (Gamestar FB)
Täna käisime ja vaatasime üle, mis meestega BC Kalev/Cramo see hooaeg mängib! Loomulikult olime kohal koos verivärske videomänguga NBA 2K19 :) Telli siit: www.gamestar.ee
24.09.2018 (Gamestar FB)
Uus NBA 2K19 ootab! Spordisõbrad "Spordisõbrad" loosivad välja videomängu NBA 2K19. Auhinna paneb välja videomängude veebipood Gamestar.ee, paljude mängutootjate ametlik esindaja Baltimaades. Võitja saab valida PlayStation 4 või XBOX One mängu vahel. Kuidas auhinda võita, vaata esmaspäeval kell 21.30 TTVs!


§ 20 Kulude arvestamine ja aruandluse korraldamine
RT I, 29.11.2013, 20
17.05.2013 RT I, 24.05.2013, 1 27.05.2013
26.11.2013 RT I, 29.11.2013, 13 02.12.2013
(1) Riigieelarve kassalist teenindamist korraldab Rahandusministeeriumi riigikassa osakond (edaspidi riigikassa). Riigieelarve kassareservi vahendite kasutamist välisabi sildfinantseerimiseks korraldab Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakond. Riigieelarve kassaliste piirmäärade seadmist ja ülekantavate vahendite järgmisesse eelarveaastasse ülekandmist korraldab Rahandusministeeriumi riigieelarve osakond.
[RT I, 24.05.2013, 1 - jõust. 27.05.2013]
(2) Riigieelarve kassaline teenindamine toimub e-riigikassa ja riigi standardiseeritud majandusarvestuse tarkvara SAP (edaspidi SAP) vahendusel. Riigieelarve kassareservi vahendeid kasutatakse välisabi sildfinantseerimiseks käesoleva eeskirja peatükis 31 sätestatud korras. Riigi sihtasutusest ja aktsiaseltsist rakendusüksustele kohaldatakse käesolevat määrust vahendatavate välistoetuste ja nende kaas- ja omafinantseerimise vahendite väljamaksete tegemisel, kui see tuleneb nendega sõlmitud halduslepingust.
(21) SAP käesoleva määruse tähenduses on 2013. aastal riigi SAP funktsionaalse versiooniuuenduse tulemusena kasutusele võetud SAP ERP (Enterprise resource planning system) 6.0 EHP (Enhancement package) 6 tarkvara, milles rakendatakse käesoleva määruse lisas 141 esitatud eelarveklassifikaatorit.
(3) Laekumised riigieelarvesse ja väljamaksed riigieelarvest toimuvad e-riigikassa sisemise arveldamisena ning riigieelarvet teenindavates pankades avatud riigikassa ühendkontserni konto (edaspidi kontsernikonto) koosseisu kuuluvate arvelduskontode kaudu vastavalt käesolevale eeskirjale ja kooskõlas pangaga sõlmitud lepingu tingimustega.
(1) E-riigikassa on Interneti rakendus, mille vahendusel riigikassa teenindamisele kuuluvatel riigiasutustel või neid teenindavatel finantsarvestuse ning personali- ja palgaarvestuse teenust osutavatel üksustel, valitsussektorisse kuuluvatel isikutel, riigi asutatud sihtasutustel ning riigi sihtasutusest ja aktsiaseltsist rakendusüksustel (edaspidi asutused) on võimalik sooritada makseid, jälgida laekumisi ning esitada ja saada teatiseid ja aruandeid.
(7) E-riigikassa kasutamiseks esitab asutus riigikassale määruse lisas 1 toodud vormil volikirja, milles määratakse kindlaks isik, kes on volitatud asutuse nimel e-riigikassa teenuseid administreerima. Volikiri esitatakse elektrooniliselt või paberkandjal kahes eksemplaris ja sellele lisatakse volitatud isiku isikut tõendava dokumendi koopia. Volikirja allkirjastab asutuse juht. Kui volikirja kinnitab isik, kes ei ole asutuse juht, esitatakse riigikassale vastavat volitust tõendav dokument. Sõnumipõhise andmevahetuse käivitamiseks esitab asutus riigikassale taotluse määruse lisas 12 toodud vormil elektrooniliselt või paberkandjal kahes eksemplaris. Taotluses on fikseeritud sõnumipõhise andmevahetuse tingimused ja asutuse määratud vajalikud turvaelemendid, mis annavad asutusele õiguse kasutada taotluses märgitud riigikassa pakutavaid teenuseid kontode ja tehingute liikide lõikes. Taotluse allkirjastab asutuse juht.
(2) Projektide kohta peetakse arvestust tekkepõhiselt lähtuvalt asutuse vajadustest. Projektipõhine arvestus on kohustuslik materiaalse ja immateriaalse vara soetamise ja renoveerimise korral.
5) toetuse tase 1 „toetuse liik” ja tase 2 „organisatsioon”;
51) [kehtetu - RT I, 24.05.2013, 1 - jõust. 27.05.2013]
6) projekti tase 1 „organisatsioon”;
3) projekti tase 2 „projekt”;
6) ressurss/kulukoht tase 3 „ressurss/tegevus/kulukogum”;
7) toetuse tase 3 „toetus”.
(1) Riigieelarve tulud laekuvad kontsernikonto koosseisu kuuluvatele arvelduskontodele pankades ja e-riigikassasse sisemise arveldamise korras. Asutuse laekumiste informatsioon kajastatakse e-riigikassa tulukontodel ja kulukontol.
(1) SAPi kasutavate asutuste riigieelarve tulude kassapõhist koondarvestust korraldab Riigi Tugiteenuste Keskus, SAPi mittekasutavate asutuste tulude koondarvestust korraldab riigikassa.
(5) Riigi Tugiteenuste Keskus esitab riigikassa aruannete ja SAPi aruannete alusel riigile laekunud tulude kohta koondaruande riigieelarve täitmise koondaruandes.
(6) Kui asutus kasutab SAPi, lisatakse tuludele ning investeerimis- ja finantseerimistehingutele riigieelarve klassifikaatori kood, mis koosneb:
1) eelarveüksuse koodist;
2) eelarve liigist;
3) eelarve objektist, v.a välistoetuse korral;
4) eelarve kontost ja raamatupidamiskontost;
5) tegevusala koodist;
6) toetuse koodist, kui laekumine on seotud välistoetuse saamisega.
(3) Väljamaksete tegemiseks riigikassa kontsernikonto koosseisus oleva arvelduskontoga seotud deebet- või krediitkaardi saamiseks või pangakaardi sulgemiseks esitab asutus riigikassale taotluse määruse lisas 2 toodud vormil. Riigikassa edastab taotluse panka kahe tööpäeva jooksul nõuetekohase dokumendi kättesaamisest arvates. Riigikassa taotluse alusel väljastab pank kaardi asutuse nimetatud kaardi valdajale. Pank võib kaardi valdajaga sõlmida kaardi kasutamise kokkuleppe. Asutus vastutab oma ametnike tehtud kaarditehingute, sealhulgas kaardi varguse ajal tehtud tehingute, eest täies ulatuses ning tagab rahaliste vahendite olemasolu panga nõude täitmiseks. Pangakaardi varguse või kaotamise korral teavitab asutus sellest kohe kaardi väljastanud panka ja Rahandusministeeriumi.
(4) Kui jooksva aasta riigieelarve seaduses on ministeeriumile või tema valitsemisala asutusele nähtud ette vahendite saamine välistoetuse makseasutuselt või Maksu- ja Tolliametilt ning nende vahendite edasiandmine, on makseasutusel ning Maksu- ja Tolliametil lubatud teha makseid ministeeriumi määratud või õigusaktis nimetatud saajale.
[RT I, 29.11.2013, 13 - jõust. 02.12.2013]
(5) Riigi sihtasutusest ja aktsiaseltsist rakendusüksustele avatakse e-riigikassa kulukonto algusega 120, millele seatakse väljamaksete piirmäär riigieelarves ettenähtud rakendusüksuse poolt vahendatavate välistoetuste riikliku kaas- ja omafinantseeringu vahendite ulatuses.
(5) Rahandusministeerium kontrollib taotluses esitatud andmete õigsust ja teeb vahendite kasutamise või sellest keeldumise otsuse 14 tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse laekumisest arvates.
(6) Kui taotluses esitatud andmetes esinevad puudused, mis takistavad vahendite kasutamise või sellest keeldumise otsuse tegemist, teavitab Rahandusministeerium sellest viivitamata taotluse esitajat. Puudused taotluses tuleb kõrvaldada 5 tööpäeva jooksul vastavasisulise teate saamisest arvates.
(1) Asutus, kes ei kasuta SAPi, märgib maksekorraldusele riigieelarve klassifikaatori koodi, mis koosneb:
4) eelarve kontost;
5) eelarve objektist.
(2) [ Kehtetu – RT I, 30.08.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
(6) Kui asutus kasutab SAPi, lisatakse kuludele ning investeerimis- ja finantseerimistehingutele riigieelarve klassifikaatori kood, mis koosneb:
3) eelarve objektist, v.a välistoetuste korral;
6) toetuse koodist, kui kulutus on seotud välistoetuse kasutamisega.
(2) Siseriiklik maksekorraldus käesoleva eeskirja tähenduses on Eesti Vabariigis eurodes või välisvaluutas tehtav maksekorraldus. Siseriiklikul maksekorraldusel täidetakse e-riigikassas järgmised kohustuslikud väljad: dokumendi number, e-riigikassa selle konto number, millelt makse sooritatakse, saaja nimi, saaja konto number (välisvaluutas tehtava maksekorralduse saaja konto peab olema rahandusministeeriumi kontsernikonto korrespondentpangas), valuuta, summa, makse väärtuspäev, maksekorraldust selgitav tekst ning maksekorralduse aluseks oleva alusdokumendi number ja väljaandmise kuupäev. Asutus, kes ei kasuta SAPi, lisab riigieelarve klassifikaatori koodi. Asutuste vahel tehakse siseriiklik maksekorraldus e-riigikassas ilma pangaülekandeta sisemise arveldamisena. Sisemise arveldamise korral on saaja konto numbriks vastava asutuse e-riigikassa konto number. Siseriiklikku maksekorraldust on võimalik e-riigikassasse saata ka failina.
(4) Välismaksekorraldus käesoleva eeskirja tähenduses on välisvaluutas tehtav maksekorraldus. Välismaksekorraldusel täidetakse järgmised kohustuslikud väljad: dokumendi number, e-riigikassa selle konto number, millelt makse sooritatakse, saaja nimi, saaja riigi kood, saaja konto number (vajadusel saaja rahvusvaheline pangakonto number ehk IBAN), saaja panga nimi (vajadusel saaja panga tunnuskood ehk BIC), valuutakood, summa, makse väärtuspäev, maksekorraldust selgitav tekst ning maksekorralduse aluseks oleva alusdokumendi number ja väljaandmise kuupäev, makse tüüp, laekumise kulude kandja ning Eesti Panga kehtestatud maksebilansi kood. Asutus, kes ei kasuta SAPi, lisab riigieelarve klassifikaatori koodi. Välismaksekorraldust on võimalik e-riigikassasse saata ka failina.
2) asutuse puhul, kes ei kasuta SAPi, riigieelarve vabade vahendite olemasolu kontroll, riigi sihtasutuste puhul e-riigikassa tulukonto jäägi kontroll;
(13) Kui asutus kasutab SAPi, toimub riigieelarve vabade vahendite olemasolu kontroll selles tarkvaras. Asutuse maksekorraldused saadetakse e-riigikassasse andmevahetuskihi X-tee kaudu. Asutusel ei ole lubatud e-riigikassas makseid lisada ega muuta, kuid neid on lubatud käesoleva määruse § 12 alusel annulleerida. Lisaks on lubatud e-riigikassas teha maksekorraldusi tulukontodel, mida kasutatakse laekumiste edasiandmiseks, sh makseasutustele, rakendusasutustele ja -üksustele ning programmioperaatoritele laekunud välistoetuste ja kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguste ühikute müügist saadud vahendite edasiandmiseks, ning juhul, kui tulude üle peetakse arvestust eraldiseisvas põhitegevuse infosüsteemis.
(1) Asutus, kes ei kasuta SAPi, esitab juba tehtud maksekorralduse riigieelarve klassifikaatori koodi muutmiseks riigikassale e-riigikassa vahendusel uue maksekorralduse, põhjendades koodi muutmise vajadust. Maksekorraldusel täidetakse järgmised kohustuslikud väljad: dokumendi number, e-riigikassa tulu- või kulukonto number, riigieelarve klassifikaatori kood, summa (pluss- ja miinusmärgiga summade liitmisel peab kogusumma olema väärtusega 0) ja kommentaar, milles asutus on kohustatud viitama maksekorraldusele ja muule dokumendile, mille alusel riigieelarve klassifikaatori koodi muudetakse.
(3) Kui asutus kasutab SAPi, parandatakse vale riigieelarve klassifikaatori kood selles tarkvaras eelnevalt koostatud õiendi alusel. Õiendis põhjendatakse muudatuse vajalikkust, esitatakse varem kasutatud ja õige riigieelarve klassifikaatori kood koos summaga, mis on vaja ühelt klassifikaatori koodilt teisele tõsta ning lisatakse viide parandatavale dokumendile.
(1) Asutusel, kes ei kasuta SAPi, on lubatud laekumisi kajastada asutuse e-riigikassa kulukontol kulude vähendusena tulusid kajastamata juhul, kui:
1) riigieelarvesse tagastatakse ekslikult välja makstud vahendid;
2) tagastatakse ettemaksed;
3) laekumine on seotud riigivara müügiga riigivaraseaduse § 64 alusel;
4) laekumine on seotud asutuse kehtestatud kululimiite ületavate summade tagastamisega ametnike või töötajate poolt;
5) raha laekub Euroopa Liidu vahenditest, rahvusvaheliselt organisatsioonilt, välisriigilt või välisriigi valitsusväliselt organisatsioonilt asutusele lähetuskulude hüvitamiseks;
6) raha laekub Sotsiaalkindlustusametilt töölepinguseaduse §-s 56 või 57 nimetatud pikendatud põhipuhkuste hüvitamiseks, töölepinguseaduse §-des 60, 63, 65 ja 135 nimetatud puhkuste hüvitamiseks, töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 10 lõikes 5 nimetatud lapsetoitmise lisavaheaja kasutamise hüvitamiseks;
7) raha laekub ühelt riigiasutuselt teisele ühistest koostööprojektidest, kirjalikest kokkulepetest, ühishangetest ja -koolitustest ning lähetustest tulenevate kulude hüvitamiseks;
(4) Asutus, kes kasutab SAPi, lähtub laekumistele riigieelarve klassifikaatori koodi lisamisel raamatupidamisega sarnastest arvestuspõhimõtetest.
(1) [Kehtetu - RT I, 24.05.2013, 1 - jõust. 27.05.2013]
§ 20. Kulude arvestamine ja aruandluse korraldamine
(1) SAPi kasutavate asutuste riigieelarve kulude kassapõhist koondarvestust korraldab Riigi Tugiteenuste Keskus, SAPi mittekasutavate asutuste koondarvestust korraldab riigikassa.
(5) Riigi Tugiteenuste Keskus esitab riigikassa riigieelarve kassalise täitmise aruande ja SAPist saadud aruannete alusel riigieelarve täitmise koondaruande.
(2) Välisabi sildfinantseerimist ei kasutata lähetuskulude hüvitamisena laekuva välisabi korral.
(3) Kui riigiasutusele laekub eelnevalt tehtud kulude hüvitamisena välisabi kaasrahastamiseks vahendeid, taotleb riigiasutus Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakonnalt nõusolekut nimetatud vahendite ulatuses kulude tegemiseks enne nende laekumist. Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakonna nõusolekul võib kulusid teha konkreetse aasta riigieelarves välisabi kaasrahastamiseks planeeritud vahendite ulatuses. Taotluse esitamisele, välisabi kaasrahastamiseks laekuvate vahendite ulatuses kulude tegemiseks enne nende laekumist ja kasutatud vahendite tagastamisele kohaldatakse käesoleva määruse §-des 202, 204, 205, 206 ning § 203 lõigetes 3 ja 4 sätestatut.
(2) Välisabi sildfinantseerimise taotleja (edaspidi käesolevas peatükis taotleja) on riigiasutus, kes on välisabi saaja või vahendaja. Välisabi vahendaja on struktuuritoetuste korral Rahandusministeerium, üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” fondide korral Siseministeerium ja Kultuuriministeerium, Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi programmide ja Euroopa naabrusinstrumendi piiriülese koostöö programmide korral Siseministeerium, põllumajandus- ja kalandustoetuste korral Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet ning Norra ja Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismide korral ministeeriumid, kes on nimetatud programmioperaatoriteks.
(3) Kui taotleja on valitsusasutus või valitsusasutuse hallatav asutus, edastab taotluse Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakonnale ministeerium või Riigikantselei, kelle valitsemis- või haldusalasse asutus kuulub. Valitsemis- või haldusala asutuse taotlusele lisab ministeerium või Riigikantselei kooskõlastuse, mis kinnitab, et ministeerium või Riigikantselei on nõus tähtaegselt tagastamata vahendite kinnipidamisega oma eelarvelistest vahenditest.
6) e-riigikassa selle konto numbrit, kust väljamakseid teha soovitakse, või SAPi kasutava välisabi saajast taotleja puhul selles tarkvaras registreeritud toetuse koodi;
9) nõusolekut tähtaegselt tagastamata vahendite kinnipidamisega oma eelarvelistest vahenditest;
10) kinnitust, et taotletud välisabi sildfinantseerimise ulatuses ei ole välisabi laekumine kahtluse all.
(1) Välisabi sildfinantseerimise otsuse eelnõu valmistab ette Rahandusministeerium. Otsuse eelnõus sätestatakse:
1) välisabi sildfinantseerimise taotleja;
4) vahendite tagastamise eest vastutaja;
(2) Välisabi sildfinantseerimine toimub Vabariigi Valitsuse otsuse alusel.
(3) Kui välisabi saajast taotleja kasutab SAPi, avab Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakond selles tarkvaras välisabi sildfinantseerimise. Kui taotleja ei kasuta SAPi või taotlejaks on välisabi vahendaja, avab Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakond välisabi sildfinantseerimise taotleja e-riigikassa kontol arvelduskrediidi limiidi lisamise kaudu. Sildfinantseerimise avamisest teavitab Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakond taotlejat samal päeval.
(4) Kui Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakond keeldub välisabi sildfinantseerimise avamisest või avab sildfinantseerimise vahendid väiksemas summas, esitab ta selle kohta taotlejale põhjendatud selgituse.
(1) Kui taotleja ei kasuta SAPi või kui taotlejaks on välisabi vahendaja, on taotleja kohustatud Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakonda informeerima sildfinantseerimise katteks välisabi vahendite laekumisest ja sildfinantseerimise vajaduse lõppemisest e-posti teel 7 tööpäeva jooksul vahendite laekumisest arvates. Esitada tuleb informatsioon projekti kohta, e-riigikassa konto number, kuhu vahendid laekusid, ja laekunud summa.
(3) SAPi kasutavast välisabi saajast taotleja puhul loetakse välisabi sildfinantseerimise vahendid tagastatuks laekumise ulatuses, mis on registreeritud toetuse koodiga selles tarkvaras.
(2) Kui taotleja ei kasuta SAPi või taotlejaks on välisabi vahendaja, on taotleja kohustatud Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakonda e-posti teel informeerima kasutamata välisabi sildfinantseerimise jäägist eelarveaasta lõpu seisuga hiljemalt aasta eelviimaseks tööpäevaks. Esitada tuleb projekti nimi, e-riigikassa selle konto number, millele vahendeid taotleti, ja kasutamata summa.
(1) Kui taotleja ei kasuta SAPi või taotlejaks on välisabi vahendaja, peab taotleja, juhul kui välisabi jääb osaliselt või täismahus tähtaegselt laekumata, korraldama kasutatud välisabi sildfinantseerimise vahendite tagastamise välisabi sildfinantseerimisega seotud kontole. Kui taotlejaks on SAPi kasutav välisabi saaja, peab taotleja välisabi sildfinantseerimise vahendite tagastamiseks tähtaegselt laekumata summa ulatuses välisabi sildfinantseerimise vahenditest välja makstud summad selles tarkvaras tagasi arvestama ning katma kulutused muudest eelarve liikidest.
1) kulud, mis on ülekantavad riigieelarve seaduse alusel;
3) kuni 3% riigieelarves kindlaks määratud kulust vastava aasta riigieelarve seaduse liigenduse alusel;
4) kulud, mis on ülekantavad erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse alusel.
1) asutuse registrikood, asutuse nimetus, e-riigikassa konto, ülekantava kulu liigenduse tunnus vastavalt määruse lisale 3 (SAPi kasutava asutuse korral organisatsiooni kood), ülekantava kulu liigendus eelarve liigi järgi, eelarve konto majandusliku sisu järgi ja eelarve objekti olemasolul eelarve objekt. Ülekantava kulu liigendus esitatakse võrreldavana eelmise aasta eelarve klassifikaatorite ja järgmisel aastal kasutatavate eelarve klassifikaatorite lõikes;
2) e-riigikassa tulukontodele laekunud vahenditele vastavuses käesoleva määruse lisaga 16.
(1) Otsuse kulu ülekandmise kohta teeb rahandusminister 10 tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse laekumisest arvates.
§ 24. [Kehtetu - RT I, 08.02.2013, 10 - jõust. 11.02.2013, kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2013]
(1) Ülekantavat kulu saab kasutada alates neljandast tööpäevast rahandusministri kulu ülekandmise otsuse tegemisest arvates. Paragrahvis 25 nimetatud vahendite jääke saab kasutada alates järgmise eelarveaasta algusest.
[Kehtetu RT I, 24.05.2013, 1 - jõust. 27.05.2013]


Kutsestandardite koostamise, muutmise ja vormistamise kord – Riigi Teataja
Kutsestandardite koostamise, muutmise ja vormistamise kord
Kutsestandardite koostamise, muutmise ja vormistamise kord - sisukord
1 KUTSESTANDARDI KOOSTAMINE JA MUUTMINE
§ 1 Kutsestandard
§ 2 Kutsestandardi koostamise algatamine
§ 3 Kutsestandardi kavandi väljatöötamise töörühm
§ 4 Kutsestandardi kavandi hindamine
§ 5 Kutsestandardi paigutumine kvalifikatsiooniraamistikus
§ 6 Kutsestandardi kinnitamine
§ 7 Kutsestandardi kehtivus
§ 8 Kutsestandardi muutmine
2 KUTSESTANDARDI VORMISTAMINE
§ 9 Kutsestandardi ülesehitus
§ 10 Kutsetase ja -nimetus
§ 11 A-osa
§ 12 B-osa
§ 13 C-osa
§ 14 Kutsestandardi vormistamise juhend
3 MÄÄRUSE RAKENDAMINE
RTL 2008, 97, 1345
Vastu võetud 28.11.2008 nr 69
Määrus kehtestatakse «Kutseseaduse» § 5 lõike 3 alusel.
1. peatükk KUTSESTANDARDI KOOSTAMINE JA MUUTMINE
§ 1. Kutsestandard
Kutsestandard on dokument, milles kirjeldatakse kutsetegevust, tööülesandeid ja -keskkonda ning määratletakse vastava kutseala ja -taseme kompetentsusnõuded.
§ 2. Kutsestandardi koostamise algatamine
(1) Ettepaneku kutsestandardi koostamiseks võib esitada kutse andja või muu vastava valdkonnaga seotud organisatsioon, ettevõte või asutus, samuti kutsenõukogude esimeeste kogu.
(2) Kirjalik ja põhjendatud ettepanek esitatakse «Kutseseaduse» § 6 lõikes 2 nimetatud kutseasutuse ülesannete täitjale (edaspidi Kutsekoda), kus see registreeritakse.
(3) Kutsestandardi koostamise ettepanekule annab esialgse hinnangu kutsenõukogude esimeeste kogu, kes hindab kavandatava kutsestandardi vajalikkust ja selle paigutumist üldises kvalifikatsiooniraamistikus.
(4) Kutsenõukogu arutab ettepanekud ning kutsenõukogu esimeeste kogu hinnangu läbi ja otsustab kutsestandardi koostamise algatamise.
(5) Kutsenõukogu võib vastava otsusega algatada kutsestandardi koostamise ka ilma eelneva ettepanekuta, küsides enne otsustamist kutsenõukogude esimeeste kogult lõikes 3 nimetatud hinnangut.
§ 3. Kutsestandardi kavandi väljatöötamise töörühm
(1) Kutsestandardi kavandi väljatöötamiseks moodustatakse töörühm (edaspidi töörühm), mille koosseisu ja töökorra kinnitab kutsenõukogu.
(2) Töörühma valitakse vastava kutseala asjatundjad (tööandjate esindajad, juhid, spetsialistid, töötajate esindajad, haridussüsteemi esindajad jt). Vähemalt 3/4 töörühma liikmetest peavad olema tööandjate ja töötajate esindajad.
(3) Töörühma tehnilise teenindamise tagab Kutsekoda.
§ 4. Kutsestandardi kavandi hindamine
(1) Väljatöötatud kutsestandardi kavand esitatakse hindamiseks ja ettepanekute tegemiseks vastava kutsenõukogu kutsetegevuse valdkonnaga seotud ettevõtetele ja asutustele, kaasates vajadusel eksperte.
(2) Kutsestandardi kavandile võib töörühma või kutsenõukogu otsusega korraldada ekspertiisi.
(3) Töörühm analüüsib esitatud hinnanguid ja ettepanekuid ning korrigeerib vajadusel kutsestandardi kavandit.
§ 5. Kutsestandardi paigutumine kvalifikatsiooniraamistikus
Pärast kutsestandardi kavandi hindamist esitatakse kutsestandardi kavand kutsenõukogude esimeeste kogule, kes otsustab kutsestandardi paigutumise kutsesüsteemis ning kutseala esmataseme ja kõrgemate kutsetasemete paigutumise kvalifikatsiooniraamistikus.
§ 6. Kutsestandardi kinnitamine
(1) Pärast kutsenõukogude esimeeste kogu poolt §-s 5 nimetatud otsuse tegemist esitatakse kutsestandardi kavand kutsenõukogule kinnitamiseks.
(2) Kutsestandardi kinnitab kutsenõukogu oma otsusega.
(3) Kinnitatud kutsestandard kantakse kutseregistrisse.
(4) Kui kutsenõukogu otsustab kutsestandardit mitte kinnitada, saadab ta selle täiendavaks töötlemiseks ja parandamiseks kavandi koostanud töörühmale.
§ 7. Kutsestandardi kehtivus
(1) Kutsestandard kehtib kutsestandardis märgitud aja, kuid mitte kauem kui 5 aastat, arvates selle kinnitamisest kutsenõukogu poolt.
(2) Kutsestandardi kehtivuse pikendamise võimaluse hindamiseks moodustab kutsenõukogu hiljemalt aasta enne kutsestandardi kehtivusaja lõppu §-s 4 kehtestatud korras töörühma, kes analüüsib kutsestandardit ja selle muutmise vajadust. Töörühm teeb kutsenõukogule ettepaneku pikendada kutsestandardi kehtivust, muuta kutsestandardit või algatada uue kutsestandardi koostamine.
(3) Kutsenõukogu võib töörühma ettepaneku alusel pikendada kutsestandardi kehtivust kuni 5 aasta võrra, arvates vastava otsuse vastuvõtmisest.
(4) Kutsestandardi kehtivuse pikendamise otsus kantakse kutseregistrisse.
§ 8. Kutsestandardi muutmine
(1) Kutsestandardi muutmine toimub §-des 2–7 kutsestandardi koostamise kohta kehtestatud korras.
(2) Muudetud kutsestandardi kehtivusaeg on kuni 5 aastat, arvates muutmisotsuse tegemisest.
(3) Kutsenõukogu võib kinnitada kutsestandardi muudatused ilma töörühma moodustamata, kui need on formaalsed ja ei mõjuta kutsestandardi sisu. Selliselt muudetud kutsestandardi kehtivusaeg ei pikene.
2. peatükk KUTSESTANDARDI VORMISTAMINE
§ 9. Kutsestandardi ülesehitus
(1) Kutsestandard koosneb järgmistest osadest:
1) kutsetase ja -nimetus;
2) A-osa kutsekirjeldus;
3) B-osa kutsenõuded;
4) C-osa üldteave ja lisa.
(2) Vajadusel lisatakse kutsestandardile selgitava sisuga lisad.
§ 10. Kutsetase ja -nimetus
Kutsestandardi kutsetaseme ja -nimetuse osas sätestatakse kutsetase kvalifikatsiooniraamistikus ja -kutsenimetus, samuti võimalikud spetsialiseerumised.
§ 11. A-osa
(1) Kutsestandardi A-osas kirjeldatakse töövaldkonda, eesmärki ja sisu, tegevusi, töövahendeid, töökeskkonda ja selle eripära, kutsealast tegevust toetavaid isikuomadusi ja võimeid ning sobivat kutsealast ettevalmistust. A-osa on kirjeldav ja informatiivne.
(2) Kutsestandardi A-osa koostamisel lähtutakse tööanalüüsist. Kutsetegevuse ja tööülesannete kirjeldamisel määratletakse tööprotsessist tulenevad terviklikud töö osad.
§ 12. B-osa
(1) Kutsestandardi B-osas kirjeldatakse A-osas loetletud tööülesannete täitmisel tehtavaid tegevusi vaadeldavate ja mõõdetavate kompetentsidena. Vajadusel määratletakse eraldi loeteluna tööülesannete täitmiseks vajalikud teadmised ja muud nõuded.
(2) B-osa on aluseks õppe- ja koolituskavade koostamisele ning kutsealase kompetentsuse hindamisele.
§ 13. C-osa
Kutsestandardi C-osa sisaldab üldist teavet kutsestandardi koostajate, kinnitajate ja kehtivusaja, statistilistele koodidele vastavuse, kutse andmise, seonduvate õppekavade jms kohta.
§ 14. Kutsestandardi vormistamise juhend
(1) Kutsestandardi vormistamise juhendi kinnitab Kutsekoja ettepanekul kutsenõukogu esimeeste kogu.
(2) Kutsestandardi vormistamise juhend avalikustatakse Kutsekoja veebilehel.
3. peatükk MÄÄRUSE RAKENDAMINE
Enne 1. septembrit 2008 kehtinud korras kinnitatud ja jõustunud kutsestandardi kehtivusaega, mis lõpeb enne 1. jaanuari 2010, võib kutsenõukogu pikendada ilma §-s 7 kehtestatud korda järgimata kuni uue kutsestandardi kinnitamiseni, kuid mitte rohkem kui 4 aastat.


text:
3-2-1-108-12 Riigikohus 04.10.2012
Viitenumbrit ei saa pidada nõuetekohase täitmise osaks VÕS § 76 lg 3 tähenduses. Tegemist on üksnes tehnilise abivahendiga, mis lihtsustab võlausaldaja menetluskorda. Sellise tehnilise abivahendi kasutamine ei saa tekitada õiguslikku tagajärge, et võlgniku kohustus jääb makse võimaliku tagasikandmise tõttu täitmata. VÕS § 91 lg 3 järgse nõuetekohase täitmisega on tegemist ka juhul, mil summa hoolimata viitenumbri puudumisest jõuab võlausaldaja kontole.
VÕS § 91 lg 3 järgse nõuetekohase täitmisega on tegemist ka juhul, mil summa hoolimata viitenumbri puudumisest jõuab võlausaldaja kontole. Sel juhul ei ole ka enam oluline, et võlausaldaja viitenumbri puudumise tõttu summa maksja panka tagasi kannab. See kehtib ka avalik-õiguslike rahaliste kohustuste täitmisel, kui avalik-õigusliku rahalise nõude täitmist reguleerivatest õigusaktidest ei tulene teisiti. Viitenumbrit ei saa pidada nõuetekohase täitmise osaks VÕS § 76 lg 3 tähenduses. Tegemist on üksnes tehnilise abivahendiga, mis lihtsustab võlausaldaja menetluskorda. Sellise tehnilise abivahendi kasutamine ei saa tekitada õiguslikku tagajärge, et võlgniku kohustus jääb makse võimaliku tagasikandmise tõttu täitmata.
3-2-1-15-08 Riigikohus 20.03.2008
Mõistlik aeg VÕS § 159 lg 2 tähenduses mahub ajaliselt kohustuse rikkumise avastamise ja nõude aegumise vahele. Pooltevaheliste suhete kontekstis mõistliku aja määramisel peab arvestama kõiki asjaolusid ja poolte käitumist (VÕS § 7), st muu hulgas ka täitmise vastuvõtmise aega ja asjaolusid.
VÕS § 76 lg 4 kohaselt, kui võlausaldaja on talle kohustuse täitmisena pakutu vastu võtnud, eeldatakse, et täitmine oli täielik, täitmisena pakutu oli võlgnetav ja kohustus täideti kohaselt. VÕS § 76 lg-s 4 määratletakse tõendamiskoormis, mitte ei sätestata reegleid kohustuse täitmise nõuetekohasuse kohta. Seega vaidluse korral, kui kumbki pool ei suuda tõendada oma väiteid, lähtutakse sellest, et täitmine on olnud nõuetekohane. Võlausaldajal on võimalus kohase täitmise eeldus ümber lükata.
Mõistlikku tähtaega leppetrahvi nõudest teatamiseks tuleb hakata lugema päevast, mil kahjustatud pool avastas kohustuse rikkumise. Olukorras, kus pooled pikendasid tähtaega kohustuse nõuetekohaseks täitmiseks, tuleb leppetrahvi nõudest teatamise mõistlikku aega arvestada alates kohustuse täitmiseks kokkulepitud uue tähtaja möödumisest. Sellises olukorras ei ole isikul õigus nõuda leppetrahvi aja eest, mille võrra lepingu täitmise aega pikendati.
Leppetrahvi nõude esitamisest teatamine tagab selle, et võlausaldaja käitumine on võlgniku jaoks piisavalt ettenähtav ja et võlgnik saab leppetrahvi nõuet oma edasises käitumises arvestada. Teates leppetrahvi kohaldamise kohta ei pea ära näitama leppetrahvi suurust.
3-2-1-71-07 Riigikohus 26.09.2007
Tsiviilkohtumenetluse seadustik ega võlaõigusseadus ei näe ette, et puudustest teavitamist saab tõendada üksnes dokumentaalse tõendiga.
Kui asi vaadatakse üle enne müügilepingu sõlmimist ja müügilepingus märgitakse, et ostja on asja eelnevalt üle vaadanud, siis tuleb eeldada, et ostja nõustus asja ostma koos ülevaatamisel avastatud puudustega, ilma et neid puudusi oleks müügilepingus märgitud.
Seadusest ei tulene, et müüdav korteriomand peab olema elamiskõlbulik. Kui ostja oli nõus omandama korteri talle teadaolevate puudustega, siis ei saa ta tugineda VÕS § 77 lg 1 teise lause järgi sellele, et korteriomand pidi olema keskmise kvaliteediga.
Ostetud asja ülevaatamise kohustus pärast müügilepingu sõlmimist on VÕS § 219 järgi üksnes isikul, kes on müügilepingu sõlminud oma majandus- ja kutsetegevuses.
VÕS § 112 lg 1 esimese lause kohaselt võib lepingupool alandada tema poolt kohustuste täitmise eest tasutavat hinda võrdeliselt kohustuse mittekohase täitmise väärtuse suhtele kohase täitmise väärtusesse, kui ta võtab vastu kohustuse mittekohase täitmise. VÕS § 103 lg 1 esimese lause kohaselt vastutab võlgnik kohustuse mittevabandatava rikkumise eest (vt VÕS § 103 lõiked 2 ja 3), välja arvatud, kui seadusest või lepingust tulenevalt ei sõltu vastutus rikkumise vabandatavusest (vt VÕS § 103 lg 4).
VÕS § 14 lg-st 2 tuleneb kohustus teatada lepingueelsete läbirääkimiste teisele poolele kõigist asjaoludest, mille vastu isikul on lepingu eesmärki arvestades äratuntav oluline huvi. Kui isik vajas korterit elamiseks, siis oli tema huviks enne müügilepingu sõlmimist muu hulgas saada teada, kas ja missugust remonti ostetav korter vajab selleks, et sinna saaks mõistliku aja jooksul pärast müügilepingu sõlmimist elama asuda.
3-2-1-3-07 Riigikohus 21.03.2007
VÕS § 1 lg 1 järgi kohaldatakse võlaõigusseaduse üldosas sätestatut mh ka võlasuhetele, mis ei ole tekkinud lepingust. Seega saab võlaõigusseaduse üldosa kohaldada lisaks võlaõigusseaduses sätestatud lepingulistele ja lepinguvälistele kohustustele ka muudele seaduse alusel tekkinud kohustustele, sh perekonnaseaduses sätestatud ülalpidamiskohustustele niivõrd, kuivõrd perekonnaseaduses ei ole ette nähtud teisiti. Kuna perekonnaseadus ülalpidamiskohustuse täitmist täiendavalt ei reguleeri, tuleb selles küsimuses lähtuda võlaõigusseaduse regulatsioonist.
Vanem ei täida ülalpidamiskohustust ka siis, kui ta teeb seda ebapiisavalt või ebaregulaarselt.
Elatise väljamõistmisel saab lugeda ülalpidamiskohustuse täidetuks, sh osaliselt täidetuks, kui kohustus täidetakse nõuetekohaselt, sh õigele isikule, seejuures tuleb lähtuda ka VÕS § 76 lg-st 3.
Tulenevalt PKS § 61 lg-st 1 on vanem täitnud ülalpidamiskohustuse siis, kui ta on lapse ülalpidamiseks vajaliku raha maksnud teisele vanemale, kelle juures laps elab ja kes lapse eest hoolitseb. Reeglina ei saa ülalpidamiskohustust lugeda nõuetekohaselt täidetuks, kui raha on makstud alaealisele lapsele endale. Vaid siis, kui lapse eest igapäevaselt hoolitsev vanem annab eelnevalt nõusoleku ülalpidamisekohustuse täitmiseks alaealisele lapsele või kiidab sellisel viisil antud ülalpidamiskohustuse täitmise hiljem heaks, on elatise maksmiseks kohustatud vanem oma kohustuse kohaselt täitnud. Kui vastav nõusolek või heakskiit puudub, ei ole ülalpidamiskohustus kohaselt täidetud. Heakskiit võib TsÜS § 68 lg 3 järgi väljenduda ka vanema teos, millest võib järeldada vanema heakskiitu, nt kui vanem asub lapse kontole kantud raha kasutama.
Iga kaasomanik vastutab tema kaasomanikuks olemise ajal sissenõutavaks muutunud kohustuste eest isiklikult. Teistel kaasomanikel on AÕS § 75 lg 1 järgi nõue kulutuste kandmiseks kohustatud kaasomaniku vastu ka nende lepingute järgi, mis sõlmiti enne isiku saamist kaasomanikuks, üksnes AÕS § 75 lg 1 järgsete kulutuste korral.
Kapitalirendilepingu puhul, mis on olemuslikult järelmaksuga müügileping, vastutab omandaja kaasomanike vahelises suhtes kõigi kaasomandiga kaasnevate kohustuste täitmise eest ja omandab ka kõik kaasomandiga kaasnevad õigused alates omandi üleminekust.
Korteri võõrandamisel ei lähe eelmise korteriomaniku korteriga seotud kohustused üle uuele korteriomanikule.
Kaasomandi osa või korteri omandamisel peab omandaja arvestama sellega, et ta peab alates omanikuks saamisest osalema võrdeliselt teiste kaasomanikega elamu majandamiseks vajalike kulutuste katmises ning seda sõltumata tema teadlikkusest kulutustest. Erisuseks on vaid juba sissenõutavaks muutunud, kuid võõrandaja poolt tasumata kulutused.
3-2-1-46-04 Riigikohus 16.04.2004
Kohtuotsus ei või olla vastuoluline (Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsus nr 3-2-1-75-03).
See, et vahendusleping ei näinud ette, kuidas toimub varasema võla kustutamine, ei tähenda iseenesest, et hagejal ei olnud õigust kostja makstud summasid arvestada varasemast lepingust tuleneva võla katteks. Kuni 01.07.2002 kehtinud TsK § 173 lg 1 ja § 174 kohaselt tuli kohustised täita nõuetekohasel viisil ja kindlaksmääratud tähtajaks vastavalt lepingu sätetele ja ühepoolne keeldumine kohustise täitmisest ei olnud lubatud.
3-2-1-15-04 Riigikohus 18.02.2004
Apellatsioonikohus on rikkunud TsMS § 330 lg 4 ja § 231 lg 4, jättes hindamata kostjate seletused ja tunnistaja ütlused.
Kauba vastuvõtmine juba sõlmitud ostu-müügilepingu alusel ei olnud selle sõlmimise ajal kehtinud tsiviilseadustiku üldosa seaduse järgi käsitatav tehingu või õigustoiminguna. Seetõttu ei oma tähtsust, kas kauba vastuvõtjal oli volitus tehingute või õigustoimingute tegemiseks. Vaidlus võib olla selle üle, kas müüja on lepingut kohaselt täitnud, sh kas kaup on antud üle lepingus kokku lepitud isikule.
3-2-1-129-96 Riigikohus 05.12.1996
TsK § 173 kohaselt tuleb kohustised täita nõuetekohasel viisil ja kindlaksmääratud tähtajaks vastavalt seaduse sätetele või lepingu tingimustele.
III-2/1-96/95 Riigikohus 14.12.1995
III-2/1-75/95 Riigikohus 03.11.1995

matches:
Riigikohus
§ 76
§ 91
§ 91
§ 76
Riigikohus
§ 159
§ 7
§ 76
§ 76
Riigikohus
§ 77
§ 219
§ 112
§ 103
§ 103
§ 103
§ 14
Riigikohus
§ 1
§ 76
§ 61
§ 68
§ 75
§ 75
Riigikohus
§ 173
§ 174
Riigikohus
§ 330
§ 231
Riigikohus
§ 173
Riigikohus
Riigikohus


RT I, 14.03.2017, 1
06.03.2017 otsus nr 70
Vastu võetud 23.02.2017
§ 1. Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse muutmine
„(1) Käesoleva seadusega sätestatakse riiklikud abinõud põllumajandusturu tasakaalustatud arenguks, tarbija varustamiseks kvaliteetse toiduga, põllumajandustoodete tasuvaks tootmiseks, maapiirkonna muu majandustegevuse (edaspidi maamajandustegevus) arendamiseks ning maapiirkonna elanikele rahuldava elatustaseme ja maapiirkonna tasakaalustatud arengu tagamiseks, riiklike abinõude rakendamise järelevalve alused ja ulatus ning vastutus käesoleva seaduse rikkumise eest.”;
„Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise riiklikud abinõud käesoleva seaduse tähenduses on:
5) põllumajandustoodete kvaliteediklasside määramine.”;
„3) riigiabi on nõukogu määruse (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.09.2015, lk 9–29), artikli 4 lõike 6 kohaselt Euroopa Komisjoni poolt heakskiidetuks peetud;”;
4) paragrahvi 3 lõiget 2 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) Euroopa Liidu Nõukogu on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kolmanda alalõiguga teinud liikmesriigi avalduse põhjal riigiabi andmist lubava otsuse.”;
5) paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesoleva seaduse alusel ja korras võib anda põllumajanduslikku riigiabi ka põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevale ettevõtjale ning metsandussektoris tegutsevale isikule, kelle tegevuskoht on Eestis, ja neid esindavale mittetulundusühingule, kui see on riigiabi suuniste, komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 või Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel lubatud.”;
6) paragrahvi 3 lõikes 3 ning §-s 4 asendatakse läbivalt tekstiosa „lõike 2 punktis 3” tekstiosaga „lõike 2 punktis 3 või 4”;
7) paragrahvi 8 täiendatakse pärast sõnu „maamajandustegevusega tegelevale ettevõtjale” tekstiosaga „, metsandussektoris tegutsevale isikule”;
8) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Kui riigiabi andja otsustab Euroopa Komisjonile esitatud põllumajandusliku riigiabi teatise tagasi võtta, esitab ta sellekohase taotluse Maaeluministeeriumile, kes edastab selle Eesti Vabariigi Alalisele Esindusele Euroopa Liidu juures, kes edastab selle Euroopa Komisjonile.”;
9) paragrahvi 10 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Grupierandiga hõlmatud riigiabiks käesoleva seaduse tähenduses loetakse nõukogu määruse (EL) 2015/1588, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (ELT L 248, 24.09.2015, lk 1–8), artiklis 1 nimetatud abi, mille kohta Euroopa Komisjon on kehtestanud määruse (EL) nr 702/2014.”;
10) paragrahvi 10 lõikes 3 asendatakse tekstiosa „(EÜ) nr 1857/2006” tekstiosaga „(EL) nr 702/2014”;
11) paragrahvi 14 punktid 5, 6 ja 8 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 17 lõikes 2 asendatakse sõnad „ning maamajandustegevuse arendamiseks” tekstiosaga „, maamajandustegevuse arendamiseks ning maapiirkonna tasakaalustatud arengu tagamiseks”;
13) paragrahvi 20 lõikes 1, § 39 lõikes 2 ja § 43 lõigetes 1–3 asendatakse sõna „sihtasutus” sõnadega „sihtasutus või regionaalse abi andja” vastavas käändes;
14) paragrahvi 20 lõige 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(12) Abi andmise kavatsuses märgib abi andja vähemalt abi nimetuse ja abi suuruse ühe kalendriaasta kohta.”;
15) paragrahvi 20 täiendatakse lõigetega 13 ja 14 järgmises sõnastuses:
„(13) Maaeluministeerium esitab käesoleva paragrahvi lõike 11 kohaselt arvutatud kavandatava vähese tähtsusega abi summa konkurentsiseaduse alusel ja korras peetavale riigiabi ja vähese tähtsusega abi registrile.
(14) Abi andja võib abi anda üksnes käesoleva paragrahvi lõikes 13 nimetatud summa ulatuses.”;
16) seadust täiendatakse 41. ja 42. peatükiga järgmises sõnastuses:
MUU TOETUS, MIDA EI ANTA RIIGIABI EGA VÄHESE TÄHTSUSEGA ABINA
REGIONAALPROGRAMMIDE RAKENDAMINE
(5) Regionaalprogrammi alusel toetuse andmisega seotud otsused tehakse teatavaks käesoleva seaduse § 16 lõikes 5 sätestatud korras.”;
17) seaduse 5. peatükk tunnistatakse kehtetuks;
18) paragrahv 27 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 27. Tuulekaera leviku vältimise abinõud ja tuulekaera levitamise keeld
(7) Tuulekaera leviku vältimise täpsemad abinõud ning nende rakendamise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
19) paragrahvi 28 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Tuulekaeraga saastunud põllumajandustoote ja pinnase käitlemisel rakendatakse tuulekaera leviku vältimiseks järgmisi abinõusid:
5) põllumajandustoodet veetakse koormakattega kaetult.”;
20) paragrahvi 28 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
21) paragrahvid 29–32 tunnistatakse kehtetuks;
22) seaduse 9. ja 10. peatükis asendatakse läbivalt sõnad „riigiabi ja vähese tähtsusega abi” tekstiosaga „riigiabi, vähese tähtsusega abi ja muu toetuse”;
23) paragrahvi 38 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „§ 8 ja § 19 lõike 2” tekstiosaga „§ 8, § 19 lõike 2 ja § 204 lõike 3”;
24) paragrahvi 38 lõikes 2, § 42 lõikes 1 ja § 43 lõikes 1 asendatakse sõnad „riigiabi või vähese tähtsusega abi” tekstiosaga „riigiabi, vähese tähtsusega abi või muu toetuse”;
25) paragrahvi 39 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui käesoleva seaduse §-des 3 ja 4 sätestatud riigiabi, §-s 17 sätestatud vähese tähtsusega abi ning § 201 lõikes 1 sätestatud muud toetust annab riik Maaeluministeeriumi või PRIA kaudu, teostab riigiabi, vähese tähtsusega abi ja muu toetuse saaja tegevuse üle riiklikku ja haldusjärelevalvet vastavalt Maaeluministeerium või PRIA.”;
26) paragrahvi 39 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „§ 8 ning § 19 lõike 2” tekstiosaga „§ 8, § 19 lõike 2 ja § 204 lõike 3”;
27) paragrahvi 39 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
28) paragrahvi 39 lõiget 4 täiendatakse pärast sõnu „riiklikku järelevalvet” sõnadega „ja haldusjärelevalvet”;
29) paragrahvi 42 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhul teeb Maaeluministeerium või PRIA otsuse abi tagasinõudmise kohta. Otsus saadetakse abi saanud isikule posti teel lihtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.”;
30) paragrahvi 42 lõikes 4 asendatakse sõna „ettekirjutuse” sõnaga „otsuse”;
31) paragrahvi 42 lõigetes 6 ja 7 asendatakse sõna „ettekirjutus” sõnadega „otsus abi tagasinõudmise kohta” vastavas käändes;
32) paragrahvi 43 pealkirja täiendatakse pärast sõna „Sihtasutuse” sõnadega „ning regionaalse abi andja”;
33) paragrahvi 43 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Sihtasutus või regionaalse abi andja kohaldab riigiabi, vähese tähtsusega abi ja muu toetuse tagasinõudmise suhtes käesoleva seaduse § 42 lõikeid 2, 5, 7 ja 8 koos käesolevast paragrahvist tulenevate erisustega.”;
34) paragrahvi 44 lõigetes 2 ja 3 asendatakse tekstiosa „(EÜ) nr 659/1999” tekstiosaga „(EL) 2015/1589”;
35) seaduse 11. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
RIIGIABI, VÄHESE TÄHTSUSEGA ABI JA MUU TOETUSE ARUANDLUS”;
36) seadust täiendatakse §-ga 451 järgmises sõnastuses:
„§ 451. Põllumajandusliku riigiabi läbipaistvusnõude täitmine
(3) Maaeluministeeriumil on õigus nõuda riigiabi andjalt lisaandmete esitamist.”;
37) paragrahv 46 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 46. Põllumajandusliku vähese tähtsusega abi andmise üle arvestuse pidamine ja aruandlus
(2) Maaeluministeeriumil on õigus põllumajandusliku vähese tähtsusega abi andmise üle arvestuse pidamiseks ja aruandluseks küsida andmeid abi andjalt.”;
38) paragrahvi 47 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „Käesoleva seaduse §-s 7 nimetatud PRIA kaudu antava riigiabi ja käesoleva seaduse § 17 lõigetes 1 ja 2 nimetatud vähese tähtsusega abi” tekstiosaga „Käesoleva seaduse §-s 7 nimetatud PRIA kaudu antava riigiabi, §-s 17 nimetatud vähese tähtsusega abi ja § 201 lõikes 1 nimetatud muu toetuse”;
39) paragrahvi 47 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Maaeluministeerium, PRIA, sihtasutus, regionaalse abi andja ja muu seaduse alusel abi andja esitavad nende kaudu antud käesoleva seaduse § 17 lõikes 1 nimetatud põllumajandusliku vähese tähtsusega abi andmed konkurentsiseaduse alusel peetavale riigiabi ja vähese tähtsusega abi registrile.”;
40) paragrahv 48 ja § 50 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
Käesoleva seaduse § 1 punktid 18–21 jõustuvad 2017. aasta 1. aprillil.


Riigi, valla või linna, juriidilise isiku või FIE poolt sotsiaalmaksuseaduse § 6 ja § 6.1 alusel sotsiaalmaksu arvutamine ja deklareerimine (seisuga 01.01.2019) | Maksu- ja Tolliamet
Avaleht Äriklient Tulu, kulu, käive, kasum Sotsiaalmaks Juhendid Riigi, valla või linna, juriidilise isiku või FIE ...
Riigi, valla või linna, juriidilise isiku või FIE poolt sotsiaalmaksuseaduse § 6 ja § 6.1 alusel sotsiaalmaksu arvutamine ja deklareerimine (seisuga 01.01.2019)
Alljärgnevas tabelis on toodud isikute loetelu, kelle eest maksab sotsiaalmaksu riik, vald või linn, juriidiline isik või FIE sotsiaalmaksuseaduse § 6 ja 61 alusel. Samuti on toodud loetelu riigiasutustest, kes peavad riigipoolse sotsiaalmaksu arvestust, ning esitatud sotsiaalmaksu määr ja maksubaas, aga ka vormi ESD koodid ja tunnused.
Riigi, valla või linna, juriidilise isiku või FIE poolt sotsiaalmaksu maksmist ja deklareerimist reguleerib sotsiaalmaksuseaduse (edaspidi SMS) § 6 lg-d 1 ja 11 ning § 61, rahandusministri 31.12.2003 määrus nr 113 „Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel". Maksudeklaratsioon ESD on kehtestatud rahandusministri 29.11.2010 määrusega nr 60 (lisa 9), deklaratsioon laaditakse xml-failiga või sisestatakse e-maksuameti/e-tollis, faili struktuuri leiate lehelt „TSD tehnilised spetsifikatsioonid".
SMS § 6 lg-d 1–15 ja § 61 ning ESD
SMS § 6
lõike 1
Isikud, kelle eest maksab sotsiaalmaksu riik
(lg 11 – vald või linn)
SM maksja
SM baas
1 Alla 3-aastase lapse vanem, eestkostja või hoolduspere vanem (sh isik, kellele makstakse sünnitushüvitist, lapsehooldustasu, vanemahüvitist) Sotsiaalkindlustusamet
(SKA) 611 33 500
11 Mittetöötav vanem, kes kasvatab kolme või enamat alla 19-aastast last, kellest vähemalt üks on alla 8-aastane SKA 6111 33 500
2 Välisteenistuse seaduse § 67 ja ATS § 46 alusel abikaasatasu saav isik Välisteenistuse seaduse § 67, ATS § 46 Välisministeerium, lähetajaministeerium või selle valitsemisala ametiasutus 612 33 Tasu summa
21 Rahvusvahelise kaitseorganisatsiooni lähetatud ametniku või tegevväelase kaasasolev mittetöötav abikaasa, kes ei saa pensioni ega ole osalise või puuduva töövõimega isik Kaitsevägi 6121 33 500
22 Vabariigi Presidendi mittetöötav abikaasa, kes ei saa riiklikku pensioni ega ole osalise või puuduva töövõimega isik Vabariigi Presidendi Kantselei 6122 33 500
3 Ajateenija või asendusteenistuja Kaitsevägi (ajateenija eest)Kaitseressursside Amet (asendusteenistuja eest) 613 33 500
31 Isik, kellel on aja-, reserv- või asendusteenistuse ajal tekkinud ajutine töövõimetus (al 01.04.2013) Kaitsevägi,
Kaitseressursside Amet 6131 13 500
32 Välisriiki lähetatud tegevväelase kaasasolev mittetöötav abikaasa, kes ei saa pensioni (al 01.04.2013) ega ole osalise või puuduva töövõimega isik Kaitsevägi,
Kaitseliit 6132 13 500
33 Ajateenistuse lõpetanud isik Kaitsevägi 6132 13 500
4 Kehtetu
5 Töötaja, kes saab töövõimetuspensioni või on osalise või puuduva töövõimega isik Töötukassa 615 33 500
6 Töötu toetust saav isik Töötukassa 616 13 500
61 Töötuna arvele võetud isik Töötukassa 6161 13 500
7 Tuumakatastroofi, tuumakatsetuse või aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisest osavõtnud mittetöötav isik, kes ei saa pensioni ega ole osalise või puuduva töövõimega isik Töötukassa 617 33 500
8 Ülalpeetav abikaasa, kes kasvatab vähemalt ühte alla 8-aastast last või 8-aastast last kuni esimese klassi lõpetamiseni või vähemalt kolme alla 16-aastast last Ravikindlustuse seaduse § 5 SKA 618 13 500
9 Sotsiaaltoetust saav isik Sotsiaalhoolekande seaduse § 140 SKA 619 13 500
10 Isik, kes kasvatab seitset või enamat alla 19-aastast last Riiklike peretoetuste seaduse § 91 SKA 6110 33 Toetuse summa
11 Tööturukoolituses, tööpraktikas ja tööharjutuses osalev isik Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse §-d 13, 15, 17 Töötukassa 6211 13 500
01.03.2008 6213 13 500
14 Doktoranditoetust saav isik
(al. 01.09.2015) Õppetoetuste ja õppelaenu seaduse § 5 Haridus- ja Teadusministeerium 6114 33 Toetuse summa
lg 1.1 Isik, kellele makstakse toetust puudega isiku hooldamise eest või puudega lapse hooldamise eest ning kes ei tööta ega saa pensioni Sotsiaalhoolekande seaduse § 26 Valla- või linnavalitsus 620 33 500
lg 1.2 Vabakutseline loovisik, kellele makstakse loometoetust Loovisikute ja loomeliitude seaduse
§-d 18 ja 19 Loomeliit 721 33 500
§ 61 FIE abikaasa FIE 810 33 500


KarS §-ga 263 kaitstavaks õigushüveks on esmajärjekorras avalik kord, aga sellega kaitstakse ka individuaalseid õigushüvesid (vt nt RKKKo 3-1-1-15-17, p 23). Avaliku korra raske rikkumise üheks kvalifitseerivaks koosseisutunnuseks on vägivald (KarS § 263 lg 1 p 1). Selle tunnuse all tuleb mõista üksnes sellist tegu, mis vastab karistusseadustiku 9. peatüki 2. jao 2. jaotises („Vägivallateod“) kehtestatud ähvardamise (KarS § 120) või kehalise väärkohtlemise (KarS § 121) koosseisule (vt ka RKKKo 3-1-1-25-07, p 13.1). Mõlema nimetatud kuriteokoosseisuga kaitstav õigushüve on inimese tervis ehk kehaline ja vaimne heaolu (vt nt RKKKo 3-1-1-59-11, p 9.1). Seega kaitsevad KarS §-d 120 ja 121 individuaalset õigushüve, mis tähendab seda, et nii ähvardamise kui ka kehalise väärkohtlemise korral on rünne suunatud konkreetse kannatanu vastu. (p 14)
KarS § 263 lg 1 p 1 kontekstis asetub avaliku korra raskes rikkumises seisneva karistatava teo raskuskese oma olemuselt just teise inimese tervise kui individuaalse õigushüve kahjustamisele, kuna selliseks teoks saab olla üksnes kas teise inimese ähvardamine või kehaline väärkohtlemine KarS § 120 või § 121 tähenduses. Mõistagi rünnatakse sel juhul ka avalikku korda, mis väljendub vägivallateo toimepanemises avalikus kohas ja asjasse mittepuutuva isiku häirimises või ohustamises (vt RKKKo 3-1-1-15-17, p 24). (p 15)
Teise inimese ähvardamine ja kehaline väärkohtlemine kui vägivallateod võivad olla toime pandud mistahes viisil ja vahendiga. Seega langevad KarS § 263 lg 1 p 1 alla vaieldamatult muu hulgas sellised kaasused, kus toime on pandud vägivald relva või relvana kasutatavat muud eset, lõhkeseadeldist või lõhkeainet kasutades. Teisiti väljendatuna hõlmab see säte juhtusid, mil üks neist vahenditest on vahetult kas konkreetse kannatanu ähvardamise või kehalise väärkohtlemise toimepanemise vahend. (p 16)
KarS § 263 lg 1 p 2 puhul on rünnatavaks õigushüveks üksnes avalik kord kui kollektiivne õigushüve. See punkt nimetab teo toimepanemise spetsiifilised vahendid, mis kujutavad endast juba abstraktset ohtu ümbritsevale ja ohustavad potentsiaalselt ühiskonna üldist turvalisust (vt ka RKKKo 1-17-9941/80, p 9). Kõnesolev punkt hõlmab vaid selliseid tegusid, mille puhul relva või relvana kasutatava muu eseme, lõhkeseadeldise või lõhkeainega ähvardamine on suunatud konkretiseerimata inimeste hulga vastu. Seega ei kätke KarS § 263 lg 1 p 2 endas vägivallategu kui ähvardamist või kehalist väärkohtlemist KarS § 120 või § 121 mõttes, vaid selle sättega on nimetatud vahendeid silmas pidades kuulutatud karistatavaks üksnes ja juba avalikkusele suunatud ähvardus, sõltumata sellest, kas sellega on kahjustatud lisaks avalikule korrale ka individuaalset õigushüve. Näitena võib tuua pommiähvarduse (vt ka RKKKo 3-1-1-7-07, p 14) või avalikus kohas kogunevate inimeste juuresolekul relvaga õhkulaskmise (ilma et see oleks kellegi konkreetse vastu suunatud) jms. (p 17)
Üldistatult öeldes on KarS § 263 lg 1 p 2 alla langevate tegude puhul erinevalt sama lõike esimesest punktist avaliku korra rikkumise keskmes üldsuse ründamine kui selline. See eristab neid kahte punkti olemuslikult ja põhjendab ühtlasi seda, miks on esimese punkti kõrvale vaja eraldi ka teise punktiga sätestatud kuriteokoosseisu. Märgitu ei välista mõistagi võimalust, et sõltuvalt asjaoludest võib sama tegu olla kvalifitseeritav ühtaegu nii KarS § 263 lg 1 p 1 kui ka p 2 järgi. (p 18)
Kokku: 443| Näitan: 1 - 20


Kriminaaltoimiku arhiivimise kord ja toimiku säilitamise tähtajad pärast kriminaalmenetluse lõpetamist – Riigi Teataja
Kriminaaltoimiku arhiivimise kord ja toimiku säilitamise tähtajad pärast kriminaalmenetluse lõpetamist
Määrus kehtestatakse « Kriminaalmenetluse seadustiku» (RT I 2003, 27, 166; 83, 558; 88, 590; 2004, 46, 329; 54, 387 ja 403) § 209 lõike 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse kriminaaltoimikute arhiivimise kord pärast kriminaalmenetluse lõpetamist «Kriminaalmenetluse seadustiku» §-des 200–205 sätestatud alustel ja nende kriminaaltoimikute säilitamise tähtajad.
§2. Arhiivimine
Arhiivimisena käsitatakse käesolevas määruses arhiveerimist «Arhiiviseaduse» (RT I 1998, 36/37, 552; 1999, 16, 271; 2000, 92, 597; 2001, 88, 531; 93, 565; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 82, 480; 2004, 28, 188) tähenduses.
§3. Kriminaaltoimik
Kriminaaltoimik käesoleva määruse tähenduses on «Kriminaalmenetluse seadustiku» §-des 200–205 sätestatud alustel lõpetatud kriminaalasja toimik.
KRIMINAALTOIMIKUTE ÜLEANDMINE ARHIIVI
§4. Kriminaaltoimikute üleandmine uurimisasutuse arhiivi
(1) Pärast kriminaalmenetluse lõpetamist «Kriminaalmenetluse seadustiku» §-des 200 ja 2001 sätestatud alustel arhiivitakse kriminaaltoimik pärast prokuratuurilt menetluse lõpetamiseks loa saamist uurimisasutuse arhiivihalduse korra kohaselt. Kui samade sätete alustel on menetluse lõpetanud prokuratuur, edastatakse kriminaaltoimik pärast kaebetähtaja möödumist kohtueelse menetluse lõpuleviinud uurimisasutusele.
(2) Pärast kriminaalmenetluse lõpetamist «Kriminaalmenetluse seadustiku» § 201 lõike 2 alusel edastab prokuratuur kriminaaltoimiku alaealise elukohajärgsele alaealiste komisjonile. Pärast alaealise suhtes otsuse tegemist tagastab alaealiste komisjon kriminaaltoimiku koos komisjoni otsuse koopiaga prokuratuurile. Prokuratuur edastab kriminaaltoimiku kohtueelse menetluse lõpuleviinud uurimisasutusele.
(3) Pärast kriminaalmenetluse lõpetamist «Kriminaalmenetluse seadustiku» § 202 lõike 7 alusel edastab prokuratuur pärast sama paragrahvi lõikes 2 ettenähtud kohustuste täitmist kriminaaltoimiku kohtueelse menetluse lõpuleviinud uurimisasutusele.
(4) Pärast kriminaalmenetluse lõpetamist «Kriminaalmenetluse seadustiku» § 203 lõike 6 alusel edastab prokuratuur pärast sama paragrahvi lõigetes 4 ja 5 sätestatud kriminaalmenetluse uuendamise aluste äralangemist kriminaaltoimiku kohtueelse menetluse lõpuleviinud uurimisasutusele.
(5) Pärast kriminaalmenetluse lõpetamist «Kriminaalmenetluse seadustiku» §-s 204 sätestatud alustel edastab prokuratuur kriminaaltoimiku kohtueelse menetluse lõpuleviinud uurimisasutusele.
(6) Pärast kriminaalmenetluse lõpetamist «Kriminaalmenetluse seadustiku» § 205 alusel edastab Riigiprokuratuur pärast sama paragrahvi lõikes 2 sätestatud kolme aasta möödumist kriminaaltoimiku kohtueelse menetluse lõpuleviinud uurimisasutusele.
(7) Prokuratuurist uurimisasutusele edastatud kriminaaltoimikud arhiivitakse uurimisasutuse arhiivihalduse korra kohaselt.
§5. Kriminaaltoimikute üleandmine maa- või linnakohtu arhiivi
(1) Pärast kriminaalmenetluse lõpetamist kohtuistungil «Kriminaalmenetluse seadustiku» §-s 200 sätestatud alustel arhiivib maa- või linnakohus kriminaaltoimiku pärast kohtumääruse jõustumist maa- ja linnakohtu arhiivihalduse korra kohaselt.
(2) Pärast kriminaalmenetluse lõpetamist kohtuistungil «Kriminaalmenetluse seadustiku» § 201 lõike 2 alusel edastab maa- või linnakohus kriminaaltoimiku alaealise elukohajärgsele alaealiste komisjonile. Pärast alaealise suhtes otsuse tegemist tagastab alaealiste komisjon kriminaaltoimiku koos komisjoni otsuse koopiaga samale kohtule, kes selle arhiivib maa- ja linnakohtu arhiivihalduse korra kohaselt.
(3) Pärast kriminaalmenetluse lõpetamist kohtuistungil «Kriminaalmenetluse seadustiku» §-s 202 sätestatud alusel arhiivib maa- või linnakohus pärast sama paragrahvi lõikes 2 ettenähtud kohustuste täitmist kriminaaltoimiku maa- ja linnakohtu arhiivihalduse korra kohaselt.
(4) Pärast kriminaalmenetluse lõpetamist kohtuistungil «Kriminaalmenetluse seadustiku» §-s 203 sätestatud alustel arhiivib maa- või linnakohus pärast sama paragrahvi lõigetes 4 ja 5 sätestatud kriminaalmenetluse uuendamise aluste äralangemist kriminaaltoimiku maa- ja linnakohtu arhiivihalduse korra kohaselt.
(5) Pärast kriminaalmenetluse lõpetamist kohtuistungil «Kriminaalmenetluse seadustiku» §-s 204 sätestatud alustel arhiivib maa- või linnakohus kriminaaltoimiku pärast kohtumääruse jõustumist maa- ja linnakohtu arhiivihalduse korra kohaselt.
KRIMINAALTOIMIKU SÄILITAMISE TÄHTAJAD
§6. Säilitamise tähtajad
(1) Pärast kriminaalmenetluse lõpetamist «Kriminaalmenetluse seadustiku» §-des 200, 201 lõikes 2, 202, 203 ja 204 sätestatud alustel tuleb kriminaaltoimikut säilitada kümme aastat alates kriminaalmenetluse lõpetamise määruse koostamisest või kohtumääruse jõustumisest.
(3) Pärast kriminaalmenetluse lõpetamist «Kriminaalmenetluse seadustiku» § 205 alusel tuleb kriminaaltoimikut säilitada kümme aastat, alates kriminaalmenetluse lõpetamise määruse koostamisest.
(4) Kriminaaltoimikuid süüteos inimsuse vastu, sõjasüüteos või süüteos, mille toimepanemise eest on «Karistusseadustikus» (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601; 2004, 7, 40; 46, 329; 54, 387; 56, 401) ette nähtud eluaegne vangistus, tuleb säilitada alaliselt.
(5) Uurimisasutuse ja maa- või linnakohtu arhiivis säilitatakse arhivaale hävitamiseni nende säilitustähtaja möödumisel või üleandmiseni avalikku arhiivi.
§7. Arhiivihaldusealase dokumentatsiooni kooskõlla viimine
Uurimisasutustel ning maa- ja linnakohtutel viia oma asutuse arhiivihaldusealane dokumentatsioon hiljemalt 1. detsembriks 2004. a kooskõlla käesoleva määruse nõuetega.
justiitsministri ülesannetes Margus LEIVO


Õigusbüroo I Juriidiline nõustamine ja esindamine töövaidluskomisjonis ning kohtusUsalduse kaotus töösuhetes
EsilehtTööõiguse blogiUsalduse kaotus töösuhetes
Iga töösuhe põhineb töötaja ja tööandjavahelisel usaldusel, seega on see üks olulisemaid kriteeriume mõlemapoolseks edukaks koostööks.
Töösuhte lõpetamise ja töölepingu ülesütlemisega tööandja poolt kaasneb alati võimalus töövaidluseks. Tööandjal on õigus töötajast tulenevatel põhjustel ühepoolselt lõpetada töösuhe vaid erakorraliselt: töötaja isikuga seotud mõjuvatel põhjustel ja töötaja poolt töökohustuse rikkumise tõttu. Töölepingu ülesütlemise korral antud põhjustel on kohtutes ning töövaidluskomisjonides kõige levinumateks alusteks töökohustuste rikkumine ja usalduse kaotus.
Töölepinguseaduse (edaspidi TLS) §-st 16 tulenevalt peab töötaja täitma töökohustusi lojaalselt ja lisaks sellele arvestama heas usus tööandja huvidega ning tööandja kasu silmas pidades täitma tööülesandeid vajaliku hoolsusega. Usalduse kaotust reguleerivad TLS § 88 lg 1 p-d 5 ja 6, mis annavad õiguse töölepingu ülesütlemiseks olukorras, kus töötaja on põhjustanud tööandja usalduse kaotuse töötaja enda vastu või on andnud aluse kolmanda isiku usaldamatuse tekkimisele tööandja vastu. Usalduse kaotusel lepingu ülesütlemine on seotud töötaja äärmiselt ebasobiva ning eelkõige süülise käitumisega- poolte vahel on töötajast tulenevalt tekkinud konflikt, millel puudub tõhus lahendus, mis aitaks töösuhet “päästa” ja seda jätkata.
Tööandja maine on tugevas seoses ettevõtte kasumlikkusega. TLS § 15 lg 2 p 9 sätestab väga selgelt, et töötaja kohustus on hoiduda tegudest, mis kahjustaksid tööandja mainet või põhjustaksid klientide või partnerite usaldamatuse tööandja vastu. Kolmandates isikutes usaldamatuse põhjustamine tööandja vastu annab aluse töölepingu erakorraliseks ülesütlemiseks. Siin on kohtud üksmeelel, et antud alusel töölepingu ülesütlemine on põhjendatud juba olukorras, kus on eeldusena täidetud usaldamatuse tekitamise võimaluse loomine töötaja poolt.
Töölepinguseadus näeb ette kindlad alused ja korra töölepingu ülesütlemiseks ning selle eesmärgiks on kaitsta töötajat, kui alluvussuhtes nõrgemat poolt, kes on mh majanduslikult sõltuv tööandjast ning kelle jaoks peab töösuhte lõpetamine jääma alati viimaseks meetmeks. Kui ülesütlemine on alusetu või ei vasta seaduse nõuetele, on töölepingu ülesütlemine tööandja poolt tühine.
Usalduse kaotusel töölepingu erakorraliseks lõpetamiseks peab alati olema mõjuv põhjus ning kas antud rikkumine on piisavalt oluline ja õigusvastane, tuleb igal konkreetsel juhtumil eraldi hinnata. Töölepingu ülesütlemine usalduse kaotusel on võimalik vaid juhul, kui tegu on olulise rikkumisega, mis tuleneb töötaja käitumisest, on vastuolus lojaalsus- ja hoolsuskohustuse täitmisega ning hea usu põhimõttega. Küll aga võib töötaja vastutusest vabaneda juhul kui ta on käitunud hooletult ning tööandja ei suuda tõendada tema süüd rikkumisel, mille tagajärjeks võib olla usalduse kaotus.
Mõistlik aeg töölepingu ülesütlemiseks
Parandatud ja täiendatud Euroopa sotsiaalharta art 4 lg 4 kohaselt peab tööandja tunnustama kõigi töötajate õigust saada töösuhte lõpetamisest teada teatud kindel aeg enne seda. Teisalt aga on harta lisas märgitud, et antud säte ei keela tõsise üleastumise korral töötajat koheselt vallandada.
Võlaõigusseaduse § 196 lg-st 3 tuleneb, et ülesütlemiseks õigustatud isik võib lepingu üles öelda üksnes mõistliku aja jooksul pärast seda, kui ta ülesütlemise aluseks olnud asjaoludest teada sai. TLS § 88 lg 4 reguleerib töösuhtest tulenevat lepingu ülesütlemist sarnaselt ning sätestab samuti tööandjale piirangu töölepingu ülesütlemiseks üksnes mõistliku aja jooksul pärast seda, kui ta ülesütlemise aluseks olnud asjaolust teada sai või pidi teada saama. TLS § 98 lg-st 2 tulenevalt on erandiks tingimus, et kui kõiki asjaolusid ja mõlemapoolset huvi arvestades ei või mõistlikult nõuda lepingu jätkamist kokkulepitud tähtaja või etteteatamistähtaja lõppemiseni, siis erakorralisest ülesütlemisest ei pea töötaja tööandjale ette teatama.
Mõistlik aeg töölepingu ülesütlemiseks on saabunud hetkel, kui tööandja on faktiliselt veendunud, et töötaja on toime pannud olulise rikkumisena teo, mida võib lugeda usalduse kaotusel töölepingu ülesütlemise aluseks ning edasine töötaja tööle jäämine ohustaks või takistaks tööandja normaalse majandustegevuse jätkumist. Juhul, kui tööandja saaks teo toime pannud töötajaga töösuhet jätkata, ei oleks ka töölepingu erakorraliseks ülesütlemiseks mõjuva põhjuse eeldus täidetud.
Tööandja peab seega igal konkreetsel juhtumil kaaluma kõiki objektiivseid asjaolusid ja oma siseveendumuse kohaselt hindama, kas mõistlik aeg töölepingu erakorraliseks ülesütlemiseks on möödas või mitte. Siiski on usalduse kaotuseks alati vajalik oluline põhjus, mille tõttu ei saa eeldada töösuhte jätkamist. Mõistlik aeg usalduse küsimuses töölepingu ülesütlemise kontekstis tähendab seega esimest võimalust, kuna töösuhte jätkumise korral ei saa enam põhjust pidada oluliseks ning sel juhul langeb omakorda ära mõjuva põhjuse kriteerium.
Kohtud on varem korduvalt välja toonud, et usalduslik suhe töötaja ja tööandja vahel on niivõrd oluline, et selle rikkumist ei saa hoiatusega kõrvaldada. Küll aga muutis kohus oma varasemat konkreetset seisukohta hoiatuse vajalikkusest usalduse kaotusel käesoleval aastal Riigikohtus tehtud lahendiga 3-2-1-187-15.
Kolleegium leidis, et ainuüksi asjaolu, et tööandjal on õigus tööleping erakorraliselt üles öelda nt usalduse kaotusel, mille tõttu ei saa töösuhte jätkamist eeldada, ei tähenda üldjuhul, et tööandja võib töölepingu üles öelda töötajat enne hoiatamata. Seda seisukohta toetab tööõiguses kehtiv ülesütlemiskaitse põhimõte, mille kohaselt tuleb võimalusel töölepingu ülesütlemisest hoiduda ja kasutada seda viimase meetmena, kui töösuhte jätkamine ei ole enam võimalik. Kui töötaja on käitunud viisil, mis põhjustas usalduse kaotuse tema vastu, tuleb asjaolude kohaselt hinnata, kas töötaja sai oodata, et tööandja enne töölepingu ülesütlemist hoiataks.
TLS § 88 lg 3 reguleerib töölepingu erakorralisel ülesütlemisel töötaja eelnevat hoiatamise kohustust. See, kas eelnev töötaja hoiatamine on kohustuslik või mitte, sõltub töölepingu ülesütlemise aluseks olevast põhjustest, töölepingu rikkumise olulisusest ja sellest, kas antud põhjusest tulenevalt on võimalik järgida töösuhte etteütlemistähtaegu või mitte.
Hoiatuse eesmärk on anda töötajale täiendav tähtaeg töölepingu rikkumise kõrvaldamiseks. Tööandjal on kohustus alati enne töölepingu erakorralist ülesütlemist kaaluda hoiatuse tegemist, seda ka töötaja usalduse kaotusel töösuhte lõpetamisel. Kuna töösuhte jätkamine eeldab usaldust töötaja ja tööandja vahel, ei täida hoiatuse tegemine alati oma funktsiooni, kuid see ei vabasta tööandjaid automaatselt igal usalduse kaotuse juhtumil hoiatuse tegemisest.
Tööandja varalise kahju tekkimise vajadus
Varem kehtinud Eesti Vabariigi töölepingu seaduse kohaselt oli usalduse kaotusel töölepingu lõpetamiseks reeglina vajalik tööandja vara puudujäägi tekkimine, vara riknemine, hävimine, kaotsiminek, riisumine või ohtu seadmine, samuti kaastöötajatelt varastamine. Kõik loetletud alused olid otseselt seotud tööandja varalise kahju tekkimisega. Usalduse mõiste on väga lai ning ei ole põhjendatud selle sidumine vaid varaliste väärtustega. Ka kehtiv TLS on usalduse kaotuse põhjustamisel töölepingu ülesütlemise alusena lisanud vargusele ja pettusele väljendi “muud teod”, millega töötaja on põhjustanud tööandja usalduse kaotuse enda vastu. Lisaks sellele on seadusandja kehtivas TLS-s näinud ette töölepingu erakorralise ülesütlemiseks eraldi alusena tööandjale varalise kahju tekitamise või vara ohtu seadmise (TLS § 88 lg 1 p 7). Küll aga, võimalik et varasemalt juurdunud põhimõtetest tulenevalt, on kohtud ka peale kehtiva seaduse vastuvõtmist teinud otsuseid, kus lugenud põhjendatuks usalduse kaotuse üksnes varalise kahju tekkimisel.
Kuigi TLS sätestab eraldi alusena nii tööandjale kahju tekitamise kui ka usalduse kaotuse põhjustamise, ei ole praktikas selge, kas ja missugune kahju peab töötaja käitumisest tulenevalt antud punkti kohaselt töölepingu ülesütlemiseks esinema.
Kuna TLS-st tulenevalt ega kohtu poolt usalduse kaotuse mõiste tõlgendamisel ei ole ühtselt mõistetav, kas antud sätte alusel saab töölepingu üles öelda vaid otsese või kaudse varalise kahju tekkimise eeldusel, tuleb usalduse kaotust töölepingu erakorralise ülesütlemise alusena tõlgendada laiemas tähenduses.
Usaldus on iga töösuhte oluline aluspõhimõte, ilma milleta ei ole töötajapoolne töölepingu täitmine tööandja maksimaalset huvi silmas pidades võimalik.


text:
Põhjarannik » Surmakutsar Jaan Piim sai peaaegu maksimumkaristuse
17. august 2017 ERIK KALDA
Jaan Piim kuulas eile rahulikult talle kohtuotsuse kuulutamist. Rahulikuks jäi ta ka pärast seda, kui sai teada, et kohus mõistis talle 10aastase reaalse vangistuse. Ajakirjanikele keeldus ta kommentaare andmast.
Kolme noore inimese surmaga lõppenud avarii põhjustamises eile süüdi mõistetud Jaan Piim peab Viru maakohtu otsuse kohaselt 10 aastaks vangi minema. Maksimumkaristus olnuks 12 aastat. Kaitsja sellega ei nõustu ja kaebab kohtuotsuse edasi.
Jaan Piima (28) protsessi ühelgi istungil pole olnud nii palju ajakirjanikke ja kaameraid nagu eile, otsuse väljakuulutamise ajal. Tavapäratu oli seegi, et kohus lubas otsuse ettelugemise ajal kaameratel välkuda ja suriseda.
Kohus leidis tahtlikkuse
Kohtunik Deniss Minzatov luges ette otsuse resolutiivosa, mille kohaselt peab Piim 10 aastaks vangi minema (sellest arvestatakse maha paar kuud, mis Piim eelvangistuses oli). Lisakaristuseks mõisteti talle 3 aastaks juhtimisõiguse äravõtmine päevast, mil ta vanglast vabaneb, vangisoleku ajaks nagunii. Tasuda tuleb tal ka 3182 eurot kohtukulusid.
Kohtunik Minzatov teatas, et kohtu arvates on Piima kuritegu õigesti kvalifitseeritud liiklusnõuete tahtliku rikkumisega avarii põhjustamises, mille tagajärjel saabus kahe või enama inimese surm. Kohus leidis, et tol traagilisel õhtul oli asfalt vihmamärg ning on üldteada asjaolu, et seetõttu võib teekate tavalisest libedam olla. Piim aga sõiduolusid ei arvestanud, üritas oma BMWga jõulibisemise abil kurvi võtta, libises vastassuunavööndisse ja põrkas kokku seal sõitnud bussiga.
Minzatov selgitas, et kohus arvestas karistuse määramisel, et see peab mõjutama nii süüdistatavat kui ka avalikkust laiemalt, sest liilusrikkumistest põhjustatud rasked õnnetused on Eestis probleem.
Samuti nentis kohus, et Jaan Piima on liiklusrikkumiste eest varem korduvalt nii kriminaal- kui ka väärteokorras karistatud, kuid senised karistused pole teda piisavalt mõjutanud. “Jaan Piima sõidustiil on talle endale ja kaasliiklejatele ohtlik − ja seda juba pikemat aega. Seetõttu mõistab kohus karistuse maksimummäärale lähedaselt ega näe põhjust tingimisi karistuse määramiseks,” ütles kohtunik Minzatov.
Tsiviilhagi ei rahuldatud
Mis puudutab 50 000 euro suurust tsiviilhagi, mille esitas hukkunud Marion Jaloneni vend Mikko hukkunute lähedaste nimel, siis kohus leidis, et selleks puuduvad erandlikud asjaolud, mis võimaldaksid seda hagi rahuldada. Selliseks asjaoluks võiks olla kohtuniku sõnul näiteks see, kui inimene näeb lähedase hukkumist pealt. “Lähedase inimese kaotus ja lein kui selline ei ole erandlik asjaolu, sest need kaasnevad paratamatult iga inimese surmaga,” leidis kohus.
Prokurör Olga Dorogan oli kohtuotsusega üldjoontes rahul, eelkõige selles, mis puudutas karistuse määra, sest just 10 aasta pikkust vangistust ta kohtult Piimale taotles. Eriarvamusele jäi ta aga kohtu seisukohast, et pole alust tsiviilhagi rahuldamiseks. “Sellega ma pole nõus. Kas ma selles osas kohtuotsuse edasi kaeban, jään vastuse võlgu, kuna pean vajalikuks enne seda tutvuda kohtuotsuse põhistusega,” sõnas Dorogan.
Prokuröri sõnul ei olnud selle kriminaalasja menetlemine kerge. “See oli emotsionaalselt väga raske, läbi elada teiste inimeste [kannatanute] muret, nendega suhelda, kuulata kohtuistungil neid üle… see oli tõesti emotsionaalselt väga raske.”
Prokurör avaldas lootust, et nimetatud kriminaalasjas on tõnendid piisavalt tugevad ja selged, et selles kohtuotsuses kõrgemad kohtuinstantsid mingeid kardinaalseid muudatusi ei tee, kuid täielikku kindlust ei saa tema sõnul kunagi olla.
Jaan Piima kaitsja Allan Valk ütles, et tema ja ta kaitsealune ei ole kohtuotsusega rahul. “Otsus oli veidi ootamatu eelkõige karistuse, aga ka kvalifikatsiooni osas,” sõnas ta. Kohtuprotsessi käigus püüdis kaitse tõendada, et Piima õigusvastases käitumises polnud tahtlust ning kõik juhtus ettevaatamatusest, mis oleks ka vähendanud võimaliku karistuse määra praegusega võrreldes. “Me ei nõustu kohtu nende põhjendustega ja kaebame kindlasti edasi,” ütles Valk pärast kohtuotsusega tutvumist.
Hukkunud Marion Jaloneni vanaema Juta Jalonen ütles Põhjarannikule, et on Jaan Piimale määratud karistusega rahul. “Oleme väga rahul. Ise mõtlesime enne, et hea, kui 8 aastat antakse. See, et tsiviilhagi ei rahuldatud… ega see raha oleks lapsi nagunii tagasi toonud,” sõnas ta.
Liiklustragöödia leidis aset mullu 30. juuli õhtul kell 20.52 Aseri vallas Koogu külas asuva Olerexi tankla juures. Jaan Piima juhitud sõiduauto BMW sõitis tanklasse viivalt kõrvalteelt peateele, kaotas parempööret sooritades juhitavuse, libises vastassuunavööndisse ning põrkas kokku seal liikunud bussiga MAN.
Sündmuskohal hukkusid tagaistmel istunud elukaaslased Tatjana (20) ja Renart (21), järgmise päeva varahommikul suri saadud vigastustesse haiglas Jaan Piima kaaslane Marion (21).
Surmasõitu teinud Jaan Piim tunnistas end süüdi
Kui teed on libedad

matches: kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus