§ 3 Seaduses kasutatavad mõisted2 RAAMATUPIDAMISE KORRALDAMINE
§ 12 Raamatupidamise dokumentide säilitamise kohustus3 MAJANDUSAASTA ARUANNE
§ 25 Majandusaasta aruande heakskiitmine ja vorminõue § 26 Raamatupidamiskohustuslase aruanded tema asutamisel, likvideerimisel ja lõpetamisel4 KONSOLIDEERIMISGRUPI MAJANDUSAASTA ARUANNE
§ 312 Konsolideerimisgrupi ühingujuhtimise aruanne5 RAAMATUPIDAMISALASE TÖÖ SUUNAMINE JA KORRALDAMINE
§ 34 Toimkonna juhendid6 RIIGI RAAMATUPIDAMISE KORRALDAMISE ERISUSED
§ 38 Riigi majandusaasta koondaruande ja riigiraamatupidamiskohustuslase majandusaasta aruande tegevusaruanne ja raamatupidamise aastaaruanne7 MUUDE ISIKUTE RAAMATUPIDAMISE KORRALDAMISE ERISUSED
§ 45 Täiendavad nõuded avalikule ettevõtjale, eri- või ainuõigust omavale ettevõtjale ja üldist huvi pakkuvat teenust osutavale ettevõtjale8 SEADUSE RAKENDAMINE
§ 611 Erisused eurole üleminekul § 62 Seaduse jõustumine
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:23.03.2014Redaktsiooni kehtivuse lõpp:
Avaldamismärge:RT I, 13.03.2014, 50
Raamatupidamise seadusVastu võetud 20.11.2002RT I 2002, 102, 600jõustunud käesoleva seaduse §-le 62.Muudetud järgmiste aktidega (näita)VastuvõtmineAvaldamineJõustumine17.12.2003RT I 2003, 88, 58801.01.200408.12.2004RT I 2004, 90, 61601.01.200527.11.2005RT I 2005, 61, 47801.12.200506.12.2006RT I 2006, 61, 45601.01.200724.10.2007RT I 2007, 58, 38019.11.200704.06.2008RT I 2008, 27, 17710.07.200804.06.2008RT I 2008, 27, 17701.01.200911.03.2009RT I 2009, 19, 11606.04.2009, osaliselt 01.07.200929.10.2009RT I 2009, 54, 36301.01.201027.01.2010RT I 2010, 9, 4108.03.201022.04.2010RT I 2010, 22, 10801.01.2011 jõustub päeval, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel, Euroopa Liidu Nõukogu 13.07.2010. a otsus Nr 2010/416/EL (ELT L 196, 28.07.2010, lk 24–26).28.10.2010RT I, 12.11.2010, 115.11.201002.05.2012RT I, 25.05.2012, 804.06.201219.02.2014RT I, 13.03.2014, 223.03.2014, osaliselt 01.01.2015, 01.01.2017 ja 01.01.201919.02.2014RT I, 13.03.2014, 301.01.2018, osaliselt 23.03.2016 ja 01.01.20161. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Seaduse eesmärk Käesoleva seaduse eesmärk on õiguslike aluste loomine ning põhinõuete kehtestamine rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetest lähtuva raamatupidamise ja finantsaruandluse korraldamiseks.§ 2. Raamatupidamiskohustuslane (1) Käesoleva seaduse kohaselt on kohustatud raamatupidamist ja finantsaruandlust korraldama kõik käesolevas paragrahvis nimetatud isikud (edaspidi raamatupidamiskohustuslased). (2) Raamatupidamiskohustuslaseks on Eesti Vabariik ühe avalik-õigusliku juriidilise isikuna (edaspidi riik), kohaliku omavalitsuse üksus, iga Eestis registreeritud era- või avalik-õiguslik juriidiline isik, füüsilisest isikust ettevõtja ja Eestis registrisse kantud välismaa äriühingu filiaal (edaspidi filiaal). (3) Riik korraldab oma raamatupidamist ja finantsaruandlust riigiraamatupidamiskohustuslaste kaudu. (4) Riigiraamatupidamiskohustuslaseks on iga ministeerium ja Riigikantselei oma valitsemis- ja haldusala ulatuses ning põhiseaduslikud institutsioonid – Riigikogu, Vabariigi President, Riigikontroll, õiguskantsler ja Riigikohus. (5) Riigiraamatupidamiskohustuslase suhtes kohaldatakse käesolevas seaduses raamatupidamiskohustuslase kohta sätestatut, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.[RT I 2004, 90, 616 - jõust. 01.01.2005] § 3. Seaduses kasutatavad mõisted Käesolevas seaduses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses: 1) vara – raamatupidamiskohustuslasele kuuluv rahaliselt hinnatav asi või õigus; 2) kohustus – raamatupidamiskohustuslasel lasuv rahaliselt hinnatav võlg; 3) omakapital (netovara) – raamatupidamiskohustuslase varade ja kohustuste vahe; 4) tulu – aruandeperioodi sissetulekud, millega kaasneb varade suurenemine või kohustuste vähenemine ja mis suurendavad raamatupidamiskohustuslase omakapitali, välja arvatud omanike tehtud sissemaksed omakapitali; 5) kulu – aruandeperioodi väljaminekud, millega kaasneb varade vähenemine või kohustuste suurenemine ja mis vähendavad raamatupidamiskohustuslase omakapitali, välja arvatud omanikele tehtud väljamaksed omakapitalist; 6) kasum (kahjum) – raamatupidamiskohustuslase aruandeperioodi tulude ja kulude vahe; 7) Eesti hea raamatupidamistava – rahvusvaheliselt tunnustatud arvestuse ja aruandluse põhimõtetele tuginev raamatupidamistava, mille põhinõuded kehtestatakse käesoleva seadusega ning mida täiendavad vastavalt käesoleva seaduse § 32 lõikele 1 väljaantavad Raamatupidamise Toimkonna juhendid (edaspidi ka toimkonna juhendid) ning riigi, riigiraamatupidamiskohustuslaste, kohaliku omavalitsuse üksuste, muude avalik-õiguslike juriidiliste isikute ning teiste raamatupidamiskohustuslaste, kelle üle eelnimetatud isikutel on otseselt või kaudselt või teiste valitseva või olulise mõju all olevate isikute kaudu valitsev mõju, puhul ka käesoleva seaduse § 36 lõike 1 alusel kehtestatud riigi raamatupidamise üldeeskirjas (edaspidi üldeeskiri) sätestatud nõuded;[RT I 2004, 90, 616 - jõust. 01.01.2005] 8) rahvusvaheliselt tunnustatud arvestuse ja aruandluse põhimõtted – Euroopa Liidu raamatupidamise direktiivid, rahvusvahelised finantsaruandluse standardid ning avalik-õiguslike isikute puhul ka rahvusvahelised avaliku sektori raamatupidamise standardid; 9) rahvusvahelised finantsaruandluse standardid (IFRS – ingl international financial reporting standards) – Rahvusvahelise Raamatupidamise Standardite Nõukogu (IASB – ingl International Accounting Standards Board) poolt kinnitatud standardid ja interpretatsioonid (SIC Interpretations); 10) rahvusvahelised avaliku sektori raamatupidamise standardid (IPSAS – ingl international public sector accounting standards) – Rahvusvahelise Raamatupidajate Föderatsiooni (IFAC – ingl International Federation of Accountants) Avaliku Sektori Komitee (Public Sector Committee) poolt kinnitatud standardid; 11) tegevjuhtkond – raamatupidamiskohustuslase (välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtja) igapäevast tegevust juhtima ja tehinguid tegema õigustatud isik või isikud (näiteks äriühingu juhatus); 12) kõrgem juhtorgan – seaduse, põhikirja või põhimääruse alusel moodustatud raamatupidamiskohustuslase organ, kes teostab vahetut järelevalvet tegevjuhtkonna üle (näiteks äriühingu nõukogu); 13) majandusaasta aruande taksonoomia – majandusaasta aruande standardiseeritud elementide ja sidusbaaside kogum.[RT I 2009, 54, 363 - jõust. 01.01.2010] 2. peatükk RAAMATUPIDAMISE KORRALDAMINE § 4. Raamatupidamise korraldamise põhinõuded Raamatupidamiskohustuslane on kohustatud: 1) korraldama raamatupidamist nii, et oleks tagatud aktuaalse, olulise, objektiivse ja võrreldava informatsiooni saamine raamatupidamiskohustuslase finantsseisundist, majandustulemusest ja rahavoogudest; 2) dokumenteerima kõiki oma majandustehinguid; 3) kirjendama algdokumentide või nende põhjal koostatud koonddokumentide alusel kõiki oma majandustehinguid raamatupidamisregistrites; 4) koostama ja esitama majandusaasta aruande ning muud finantsaruanded käesolevas seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud korras; 5) säilitama raamatupidamise dokumente.[RT I 2005, 61, 478 - jõust. 01.12.2005] § 5. Tekke- ja kassapõhine arvestus (1) Kassapõhine arvestus on majandustehingute kajastamine vastavalt majandustehinguga seotud raha laekumisele või väljamaksmisele. (2) Tekkepõhine arvestus on majandustehingute kajastamine vastavalt majandustehingu toimumisele, sõltumata sellest, kas sellega seotud raha on laekunud või välja makstud. Aruande koostamisel tehakse reguleerimis- ja lõpetamiskanded, mis võimaldavad määrata aruandeperioodi tulud ja kulud. (3) Raamatupidamist peetakse tekkepõhiselt, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.§ 6. Majandustehingute dokumenteerimine ja kirjendamine (1) Majandustehing käesoleva seaduse tähenduses on raamatupidamiskohustuslase tehtud tehing, kolmandate isikute vaheline tehing või raamatupidamiskohustuslast puudutav sündmus, mille tagajärjel muutub raamatupidamiskohustuslase vara, kohustuste või omakapitali koosseis. (2) Raamatupidamiskohustuslane on kohustatud kõiki majandustehinguid dokumenteerima ning kirjendama raamatupidamisregistrites mõistliku aja jooksul pärast majandustehingu toimumist selliselt, et oleks tagatud õigusaktidega ettenähtud aruannete tähtaegne esitamine. (3) Majandustehinguid kirjendatakse kahekordse kirjendamise põhimõttel debiteeritavatel ja krediteeritavatel kontodel. (4) Iga raamatupidamiskirjendi aluseks on majandustehingut tõendav algdokument või algdokumentide alusel koostatud koonddokument. (5) Raamatupidamiskirjend peab sisaldama järgmisi andmeid: 1) majandustehingu kuupäev; 2) raamatupidamiskirjendi järjekorranumber; 3) debiteeritavad ja krediteeritavad kontod ja vastavad summad; 4) majandustehingu lühikirjeldus; 5) algdokumendi (koonddokumendi) nimetus ja number.[RT I 2005, 61, 478 - jõust. 01.12.2005] § 7. Algdokument (1) Raamatupidamise algdokument on majandustehingu toimumist kinnitav tõend, millel peavad olema järgmised andmed: 1) dokumendi nimetus ja number; 2) koostamise kuupäev; 3) tehingu majanduslik sisu; 4) tehingu arvnäitajad (kogus, hind, summa); 5) tehingu osapoolte nimed; 6) tehingu osapoolte asu- või elukoha aadressid; 7) majandustehingut kirjendavat raamatupidamiskohustuslast esindava isiku allkiri (allkirjad), mis kinnitab (kinnitavad) majandustehingu toimumist; 8) vastava raamatupidamiskirjendi järjekorranumber. (2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 6–8 sätestatud nõuet ei kohaldata algdokumentidele, kui nendes punktides nimetatud andmed on kajastatud vastavate algdokumentide alusel koostatud koonddokumendis. (3) Aruande koostamisel tehtavate reguleerimiskannete algdokumendiks on raamatupidamisõiend. Raamatupidamisõiendil asendab käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 5 ja 6 nõutavaid rekvisiite algdokumendi koostaja nimi. (4) Elektroonilisel kujul säilitatavaid algdokumente peab olema võimalik kirjalikult taasesitada.[RT I 2005, 61, 478 - jõust. 01.12.2005] § 8. Raamatupidamise kontoplaan (1) Raamatupidamiskohustuslane koostab kontoplaani (kontode loetelu) majandustehingute ja reguleerimiskannete kirjendamiseks. (2) Riigiraamatupidamiskohustuslane koostab kontoplaani, arvestades üldeeskirja nõudeid.§ 9. Raamatupidamisregistrid (1) Raamatupidamisregistrid on andmekogumid, mis sisaldavad informatsiooni kontodel kajastatud raamatupidamiskirjendite ja saldode kohta, samuti andmekogumid, mis sisaldavad raamatupidamiskirjendite aluseks olevat üksikasjalikku informatsiooni. (2) Raamatupidamisregistrid peavad võimaldama teha väljavõtteid kirjendatud majandustehingutest kontode kaupa kronoloogilises järjekorras. (3) Raamatupidamisregistreid võib vormistada: 1) käsitsi kirjutatud või trükitud dokumentidena; 2) kirjalikku taasesitamist võimaldaval infokandjal, kui on tagatud sellel säilitatava info autentsus.[RT I 2005, 61, 478 - jõust. 01.12.2005] § 10. Parandused dokumentides ja registrites (1) Raamatupidamise alg- ja koonddokumentidel olevat informatsiooni ning raamatupidamiskirjendeid ei ole lubatud kustutada ega teha neis õienditeta parandusi. Ebakorrektne raamatupidamiskirjend parandatakse paranduskirjenditega, mis peab sisaldama viidet parandatava raamatupidamiskirjendi järjekorranumbrile. Kui parandus ei põhine algdokumendil, tuleb koostada parandust selgitav raamatupidamisõiend (parandusdokument). (2) Parandusdokument peab lisaks käesoleva seaduse § 7 lõigetes 1 ja 3 sätestatud rekvisiitidele, mis peavad olema raamatupidamisõiendis, sisaldama paranduse sisu. Varasemat algdokumenti ja raamatupidamiskirjendit tuleb täiendada viitega hilisemale parandusdokumendile ja -kirjendile.§ 11. Raamatupidamise sise-eeskiri (1) Raamatupidamiskohustuslane on kohustatud koostama raamatupidamise sise-eeskirja, mis kehtestab kontoplaani koos kontode sisu kirjeldusega ning reguleerib muu hulgas majandustehingute dokumenteerimist ja kirjendamist, algdokumentide käivet ja säilitamist, raamatupidamisregistrite pidamist, tulude ja kulude kajastamist kasumiaruande kirjetel, varade ja kohustuste inventeerimist, raamatupidamiskohustuslase kasutatavaid arvestuspõhimõtteid ja informatsiooni esitusviisi, aruannete koostamise korda, arvutitarkvara kasutamist raamatupidamises ning raamatupidamise korraldamisega ja sellega kaasnevate sisekontrolli meetmete rakendamisega seotud asjaolusid. (2) Riigiraamatupidamiskohustuslane koostab raamatupidamise sise-eeskirja, arvestades üldeeskirja nõudeid.[RT I 2005, 61, 478 - jõust. 01.12.2005] § 12. Raamatupidamise dokumentide säilitamise kohustus (1) Raamatupidamise algdokumente peab raamatupidamiskohustuslane säilitama seitse aastat, alates selle majandusaasta lõpust, mil algdokument raamatupidamises kajastati. (2) Raamatupidamisregistreid, lepinguid, raamatupidamise aruandeid ja muid äridokumente, mis on vajalikud majandustehingute arusaadavaks kirjeldamiseks revideerimise käigus, peab raamatupidamiskohustuslane säilitama seitse aastat, alates vastava majandusaasta lõpust. (3) Pikaajaliste kohustuste või õigustega seotud äridokumente tuleb säilitada seitse aastat pärast kehtimistähtaja möödumist. (4) Raamatupidamise sise-eeskirja tuleb säilitada seitse aastat pärast selle muutmist või asendamist. (5) Raamatupidamisregistreid, mis on loodud elektrooniliselt, on raamatupidamiskohustuslane kohustatud ka säilitama elektrooniliselt. Elektrooniliste andmete loetavus peab olema tagatud kogu säilitusaja jooksul.[RT I 2005, 61, 478 - jõust. 01.12.2005] 3. peatükk MAJANDUSAASTA ARUANNE § 13. Majandusaasta (1) Majandusaasta pikkus on 12 kuud. (2) Raamatupidamiskohustuslase asutamisel, lõpetamisel, majandusaasta alguskuupäeva muutmisel või muul seadusega ettenähtud juhul võib majandusaasta olla lühem või pikem kui 12 kuud, kuid ei tohi ületada 18 kuud. (3) Majandusaastaks on kalendriaasta, kui raamatupidamiskohustuslase põhikirjas või muus raamatupidamiskohustuslase tegevust reguleerivas dokumendis ei ole sätestatud teisiti. (4) Riigi, samuti riigiraamatupidamiskohustuslase majandusaastaks on eelarveaasta.§ 14. Majandusaasta aruande koostamine (1) Raamatupidamiskohustuslane on kohustatud lõppenud majandusaasta kohta koostama majandusaasta aruande, mis koosneb raamatupidamise aastaaruandest ja tegevusaruandest.[RT I 2009, 54, 363 - jõust. 01.01.2010] (2) Majandusaasta aruande koostamine hõlmab järgmisi tegevusi: 1) raamatupidamise aastaaruande koostamine; 2) tegevusaruande koostamine; 3) majandusaasta aruande heakskiitmine. [RT I, 25.05.2012, 8 - jõust. 04.06.2012] (21) Majandusaasta aruande esitamine hõlmab järgmisi tegevusi: 1) audiitorkontroll; 2) äriühingute puhul majandusaasta kasumi jaotamise või kahjumi katmise ettepaneku koostamine; 3) majandusaasta aruande esitamine kinnitamiseks.[RT I, 25.05.2012, 8 - jõust. 04.06.2012] (3) Audiitorkontrolli kohustus sätestatakse audiitortegevuse seaduses.[RT I 2010, 9, 41 - jõust. 08.03.2010] § 141. Majandusaasta aruande taksonoomia (1) Majandusaasta aruande taksonoomia kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega, määrates kindlaks taksonoomia standardi, elemendid ja taksonoomia haldaja. (2) Majandusaasta aruande taksonoomia alusel koostatavad aruandevormid kehtestab rahandusminister määrusega. (3) Raamatupidamiskohustuslane lähtub majandusaasta aruande ja lõppbilansi ning nendega koos esitatavate dokumentide koostamisel käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel kehtestatud taksonoomiast ning käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud aruandevormidest. [RT I, 25.05.2012, 8 - jõust. 04.06.2012] (4) Riigi või kohaliku omavalitsuse asutus või muu avalikke ülesandeid täitev isik ei või nõuda raamatupidamiskohustuslaselt nende taksonoomiaga hõlmatud andmete esitamist, mis raamatupidamiskohustuslane on seaduses sätestatud korras esitanud registrile avaldamiseks koos majandusaasta aruandega. (5) Riigi või kohaliku omavalitsuse asutus või muu avalikke ülesandeid täitev isik võib raamatupidamiskohustuslaselt nõuda taksonoomiaga hõlmatud andmete esitamist, kui: 1) andmeid nõutakse enne, kui raamatupidamiskohustuslane on andmed registrile esitanud ja kui registrile majandusaasta aruande esitamiseks sätestatud tähtaega ei ole võimalik ära oodata; 2) andmeid nõutakse registrile esitatud andmetega võrreldes erineva perioodi kohta ja kui registrile esitatud andmetest ei ole võimalik soovitud andmeid mõistlikult tuletada; 3) nõutavate andmete mõisted ei ole taksonoomia elementide mõistetega identsed ja kui taksonoomia elementide andmetega ei ole võimalik soovitud eesmärki saavutada. (6) Käesoleva paragrahvi lõiget 3 ei kohaldata riigi, riigiraamatupidamiskohustuslase, kohaliku omavalitsuse üksuse, Eestis registreeritud avalik-õigusliku juriidilise isiku ja füüsilisest isikust ettevõtja majandusaasta aruandele ning välismaa äriühingu aruandele, mille esitab filiaali juhataja registrile avaldamiseks.[RT I 2009, 54, 363 - jõust. 01.01.2010] (7) Käesoleva paragrahvi lõikest 3 ei pea lähtuma raamatupidamiskohustuslane, kes korraldab oma raamatupidamist käesoleva seaduse § 17 lõike 1 punktis 2 nimetatud rahvusvaheliste finantsaruandluse standardite alusel või kelle peamine ja püsiv tegevus on krediidiasutuste seaduse tähenduses finantsteenuste osutamine või kes koostab konsolideerimisgrupi majandusaasta aruande.[RT I, 25.05.2012, 8 - jõust. 04.06.2012] § 15. Raamatupidamise aastaaruanne (1) Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda õige ja õiglane ülevaade raamatupidamiskohustuslase finantsseisundist, majandustulemusest ja rahavoogudest.[RT I, 25.05.2012, 8 - jõust. 04.06.2012] (2) Raamatupidamise aastaaruanne koosneb põhiaruannetest (bilanss, kasumiaruanne, rahavoogude aruanne ja omakapitali muutuste aruanne) ning lisadest.[RT I 2009, 19, 116 - jõust. 06.04.2009] (3) Raamatupidamise aastaaruande koostamise aluseks on raamatupidamisregistrites kirjendatud majandusaasta majandustehingud ja reguleerimiskanded. Aastaaruande koostamiseks inventeeritakse raamatupidamiskohustuslase varade ja kohustuste saldod, hinnatakse registrites kajastatud varade ja kohustuste väärtuse vastavust käesoleva seaduse §-des 16 ja 17 sätestatud arvestuspõhimõtetele, tehakse reguleerimis- ja lõpetamiskanded ning koostatakse põhiaruanded ja lisad. (4) Raamatupidamise aastaaruande koostamisel kasutatavate arvestuspõhimõtete ja avalikustatava informatsiooni valikul lähtutakse käesoleva seaduse §-des 16 ja 17 sätestatud nõuetest. (5) Raamatupidamise aastaaruanne koostatakse eesti keeles ja Eestis ametlikult kehtiva vääringu järgi, märkides arvnäitajate puhul kasutatud täpsusastme (näiteks tuhandetes vääringuühikutes).[RT I 2005, 61, 478 - jõust. 01.12.2005] § 16. Raamatupidamise aastaaruande koostamise alusprintsiibid Raamatupidamise aastaaruande koostamisel tuleb lähtuda eelkõige järgmistest rahvusvaheliselt tunnustatud arvestuse ja aruandluse põhimõtete osaks olevatest alusprintsiipidest: 1) majandusüksuse printsiip – raamatupidamiskohustuslane arvestab oma vara, kohustusi ja majandustehinguid lahus tema omanike, kreeditoride, töötajate, klientide ja teiste isikute varast, kohustustest ning majandustehingutest; 2) jätkuvuse printsiip – raamatupidamise aruande koostamisel lähtutakse eeldusest, et raamatupidamiskohustuslane on jätkuvalt tegutsev ning tal ei ole tegevuse lõpetamise kavatsust ega vajadust. Juhul kui raamatupidamise aruanne ei ole koostatud jätkuvuse printsiibist lähtudes, tuleb aruandes märkida rakendatud arvestusprintsiip; 3) arusaadavuse printsiip – raamatupidamise aruandes avalikustatav informatsioon peab olema esitatud nii, et see oleks ülevaatlik ja üheselt mõistetav aruande kasutajatele, kellel on aruandest arusaamiseks piisavad finantsalased teadmised; 4) olulisuse printsiip – raamatupidamise aruandes peab kajastuma kogu oluline informatsioon, mis mõjutab raamatupidamiskohustuslase finantsseisundit, majandustulemust ja rahavoogusid. Oluline on selline aruandeinformatsioon, mille avaldamata jätmine võib mõjutada aruande kasutajate poolt aruande põhjal tehtavaid majandusotsuseid. Väheolulisi objekte võib arvestada ja aruandes kajastada lihtsustatud viisil; 5) järjepidevuse ja võrreldavuse printsiip – raamatupidamise aruande koostamisel kasutatakse jätkuvalt varem kasutatud arvestuspõhimõtteid, aruandlusviise ja aruandeskeeme; 6) tulude ja kulude vastavuse printsiip – aruandeperioodi tuludest arvatakse maha nendesamade tulude tekkega seotud kulud. Väljaminekuid, millele vastavad tulud tekivad mingil muul perioodil, kajastatakse kuludena samal perioodil, mil tekivad nendega seotud tulud; 7) objektiivsuse printsiip – raamatupidamise aruandes esitatav informatsioon peab olema neutraalne ja usaldusväärne; 8) konservatiivsuse printsiip – raamatupidamise aruannet tuleb koostada ettevaatlikult ja kaalutletult, et vältida varade ja tulude ülehindamist või kohustuste ja kulude alahindamist. Samas ei ole aruandes õigustatud varade ja tulude sihilik alahindamine või kohustuste ja kulude sihilik ülehindamine ning aruande kasutajate eest varjatud reservide tekitamine; 9) avalikustamise printsiip – raamatupidamise aruandes esitatakse kogu informatsioon, mis võimaldab saada raamatupidamiskohustuslase finantsseisundist, majandustulemusest ja rahavoogudest õige ja õiglase ülevaate; 10) sisu ülimuslikkuse printsiip – majandustehingute kajastamisel raamatupidamises ja raamatupidamise aruandes lähtutakse nende sisust ka siis, kui see ei ühti nende juriidilise vormiga.§ 17. Rakendatav raamatupidamistava (1) Raamatupidamises kasutatav arvestuspõhimõte ning informatsiooni esitusviis peavad olema kooskõlas käesolevas seaduses sätestatud nõuete ja alusprintsiipidega ning vähemalt ühega järgmisest kahest raamatupidamistavast: 1) Eesti hea raamatupidamistava; 2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses 1606/2002/EÜ rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.09.2002, lk 1–4) sätestatud korra kohaselt Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud rahvusvahelised finantsaruandluse standardid.[RT I 2009, 19, 116 - jõust. 06.04.2009] (2) Krediidiasutuse, finantsvaldusettevõtja, segafinantsvaldusettevõtja, investeerimisühingu, kindlustusandja ja äriühingu, kelle poolt emiteeritud väärtpaberid on võetud kauplemisele Eesti või muu Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi (edaspidi lepinguriik) reguleeritud väärtpaberiturule, raamatupidamise aruande koostamisel kasutatav arvestuspõhimõte ning informatsiooni esitusviis peavad olema kooskõlas käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud standarditega.[RT I 2009, 19, 116 - jõust. 06.04.2009] (3) Eesti Panga raamatupidamise aruande koostamisel kasutatav arvestuspõhimõte ning informatsiooni esitusviis määratakse Eesti Panga presidendi poolt kooskõlas Euroopa Keskpanga raamatupidamisjuhenditega, küsimustes aga, mida need ei reguleeri, ühega kahest käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud raamatupidamistavast.[RT I 2004, 90, 616 - jõust. 01.01.2005] § 18. Bilanss ja kasumiaruanne (1) Bilanss on raamatupidamisaruanne, mis kajastab teatud kuupäeva seisuga raamatupidamiskohustuslase finantsseisundit (vara, kohustusi ja omakapitali). (2) Kasumiaruanne (tulude ja kulude aruanne) on raamatupidamisaruanne, mis kajastab raamatupidamiskohustuslase aruandeperioodi majandustulemust (tulusid, kulusid ja kasumit või kahjumit). (3) Raamatupidamiskohustuslane, kes koostab oma raamatupidamise aastaaruande vastavalt Eesti heale raamatupidamistavale, peab kasutama käesoleva seaduse lisas 1 esitatud bilansiskeemi ja ühte lisas 2 esitatud kasumiaruande skeemidest. Bilansi ja kasumiaruande skeemide kirjeid võib täiendavalt liigendada ning nendele võib lisada uusi kirjeid, kui see suurendab aruande informatiivsust.[RT I, 25.05.2012, 8 - jõust. 04.06.2012] (4) Tegevusaladel, kus see on põhjendatud majandustegevuse iseloomu tõttu, võib käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud raamatupidamiskohustuslane kasutada käesoleva seaduse lisades esitatutest erinevaid bilansi- ja kasumiaruande skeeme. Nimetatud skeemi valikul tuleb muu hulgas lähtuda käesoleva seaduse § 15 lõikes 1 nimetatud raamatupidamise aastaaruande eesmärgist ning vastaval tegevusalal tegutsemist reguleerivate õigusaktide nõuetest.[RT I, 25.05.2012, 8 - jõust. 04.06.2012] § 19. Rahavoogude aruanne (1) Rahavoogude aruanne on raamatupidamisaruanne, mis kajastab raamatupidamiskohustuslase aruandeperioodi rahavoogusid (raha ja raha ekvivalentide laekumisi ning väljamakseid). (2) Rahavoogude aruandes kajastatakse raamatupidamiskohustuslase aruandeperioodi laekumisi ja väljamakseid rühmitatuna vastavalt nende eesmärgile äritegevuse, investeerimistegevuse ja finantseerimistegevuse rahavoogudeks. (3) Äritegevuse rahavoogude kajastamisel võib kasutada otsemeetodit, mille puhul esitatakse brutosummadena kõik põhilised laekumiste ja väljamaksete liigid, või kaudmeetodit, mille puhul aruandeperioodi kasumit korrigeeritakse mitterahaliste majandustehingute mõjuga, äritegevusega seotud varade ja kohustuste saldode muutusega ning investeerimis- või finantseerimistegevusest tulenevate rahavoogudega seotud tulude ja kuludega. (4) Investeerimistegevusest ja finantseerimistegevusest tulenevaid rahavoogusid kajastatakse otsemeetodil.§ 20. Omakapitali muutuste aruanne (1) Omakapitali muutuste aruanne on raamatupidamisaruanne, mis kajastab aruandeperioodil toimunud muutusi raamatupidamiskohustuslase omakapitalis. (2) Omakapitali muutuste aruandes kajastatakse aruandeperioodil toimunud muutusi raamatupidamiskohustuslase omakapitali kirjetes, tuues eraldi välja omanike poolt kapitali tehtud sissemaksed ja omanikele tehtud väljamaksed, aruandeperioodi kasumi või kahjumi, arvestuspõhimõtete muutuste mõju, reservide suurendamise ja vähendamise ning muud omakapitali kirjeid mõjutanud majandustehingud. (3) Äriühingust raamatupidamiskohustuslane, kes koostab konsolideerimisgrupi majandusaasta aruande, lähtub omakapitali kohta äriseadustikus kehtestatud nõuetele vastavuse arvestamisel korrigeeritud konsolideerimata omakapitalist. Korrigeeritud konsolideerimata omakapital on võrdne äriühingu konsolideerimata omakapitaliga, millest on lahutatud tema bilansis kajastatud valitseva ja olulise mõju all olevate osaluste bilansiline väärtus ning millele on liidetud nende osaluste väärtus arvestatuna kapitaliosaluse meetodil. Korrigeeritud konsolideerimata omakapitali arvestuskäik avalikustatakse konsolideerimata omakapitali muutuste aruandes.[RT I 2005, 61, 478 - jõust. 01.12.2005] § 21. Raamatupidamise aastaaruande lisad (1) Raamatupidamise aastaaruande lisades on raamatupidamiskohustuslane kohustatud avalikustama: 1) millisest käesoleva seaduse §-s 17 sätestatud raamatupidamistavast lähtuvalt on raamatupidamise aastaaruanne koostatud; 2) aastaaruande koostamisel kasutatud arvestuspõhimõtted; 3) selgitused põhiaruannete oluliste kirjete ning nende muutumise kohta aruandeperioodil; 4) muud olulised asjaolud õige ja õiglase ülevaate andmiseks raamatupidamiskohustuslase finantsseisundist, majandustulemusest ja rahavoogudest. (11) [Kehtetu - RT I 2008, 27, 177 - jõust. 01.01.2009] (2) Raamatupidamise aastaaruande lisad peavad vastama ühele käesoleva seaduse §-s 17 nimetatud raamatupidamistavale.[RT I 2009, 54, 363 - jõust. 01.01.2010] § 22. Raamatupidamise aastaaruannete võrreldavus (1) Raamatupidamise aastaaruandes esitatakse aruandeaasta ja sellele eelnenud majandusaasta võrreldavad arvnäitajad. Aruandeaasta nullväärtusega kirje esitatakse ainult siis, kui eelnenud majandusaastal oli sellel kirjel nullist erinev väärtus. (2) Kui aruandeaasta ja eelnenud majandusaasta arvnäitajad ei ole võrreldavad kas aruannete esitusviisi või arvestuspõhimõtete muudatuste tõttu aruandeaastal, tuleb eelnenud majandusaasta võrreldavad arvnäitajad ümber arvutada, viies need vastavusse aruandeaastal kasutatud esitusviisi ja arvestuspõhimõttega. Võrreldavate arvnäitajate ümberarvutamise põhjused ja korrigeerimiste summad, võrreldes eelmise majandusaasta raamatupidamise aastaaruande arvnäitajatega, esitatakse aastaaruande lisas. Juhul kui võrreldavate arvnäitajate ümberarvutamine ei ole võimalik või otstarbekas, tuleb see asjaolu koos põhjendustega esitada raamatupidamise aastaaruande lisas.§ 23. [Kehtetu - RT I 2009, 19, 116 - jõust. 01.07.2009] § 24. Tegevusaruanne (1) Tegevusaruandes antakse ülevaade raamatupidamiskohustuslase tegevusest ja asjaoludest, millel on määrav tähtsus raamatupidamiskohustuslase finantsseisundi ja majandustegevuse hindamisel, olulistest sündmustest majandusaastal ning eeldatavatest arengusuundadest järgmisel majandusaastal. (2) Tegevusaruandes kirjeldatakse muu hulgas: 1) peamisi tegevusvaldkondi, toote- ja teenusegruppe;[RT I 2008, 27, 177 - jõust. 10.07.2008] 2) olulisemaid aruandeaasta jooksul toimunud ning lähitulevikus planeeritavaid investeeringuid; 3) olulisi uurimis- ja arendustegevuse projekte ning nendega seotud väljaminekuid aruandeaastal ja järgmistel aastatel; 4) [kehtetu - RT I 2009, 54, 363 - jõust. 01.01.2010] 5) raamatupidamise aastaaruande koostamise perioodil toimunud olulisi sündmusi, mis ei kajastu raamatupidamise aastaaruandes, kuid mis oluliselt mõjutavad või võivad mõjutada järgmiste majandusaastate tulemusi. (3) Raamatupidamiskohustuslane, kelle majandusaasta aruandeid auditeeritakse või seadustest lähtuvalt tuleb auditeerida, kirjeldab tegevusaruandes lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule: 1) raamatupidamiskohustuslase tegevuskeskkonna üldist (makromajanduslikku) arengut ja selle mõju tema majandustulemusele; 2) raamatupidamiskohustuslase äritegevuse hooajalisust või majandustegevuse tsüklilisust; 3) raamatupidamiskohustuslase tegevusega kaasnevaid olulisi keskkonna- ja sotsiaalseid mõjusid; 4) majandusaastal ja aruande koostamise perioodil ilmnenud valuutakursside, intressimäärade ja börsikursside muutumisega seonduvaid riske; 5) peamisi finantssuhtarve majandusaasta ning sellele eelnenud majandusaasta kohta ning nende arvutamise metoodikat. (4) Juhul kui äriühingust raamatupidamiskohustuslase omakapital bilansipäeva seisuga ei vasta äriseadustikus kehtestatud nõuetele, tuleb tegevusaruandes kirjeldada kavandatavaid tegevusi omakapitali taastamiseks.§ 241. Reguleeritud väärtpaberiturul kaubeldavate väärtpaberite emitendi tegevusaruanne Lisaks käesoleva seaduse §-s 24 sätestatud nõuete järgimisele näidatakse aktsiaseltsi või osaühingu, kelle poolt emiteeritud hääleõigust andvad aktsiad või osad on võetud kauplemisele Eesti või muu lepinguriigi reguleeritud väärtpaberiturule, tegevusaruandes ära:[RT I 2009, 19, 116 - jõust. 06.04.2009] 1) aktsia- või osakapitali struktuur, sealhulgas väärtpaberid, millega ei ole lubatud kaubelda lepinguriigi reguleeritud väärtpaberiturul, ja võimaluse korral andmed väärtpaberite eri liikide ja iga väärtpaberiliigiga seotud õiguste ja kohustuste kohta ning andmed nende protsentuaalse osakaalu kohta äriühingu aktsia- või osakapitalis; 2) kõik põhikirjakohased väärtpaberite võõrandamise piirangud, sealhulgas väärtpaberiomandi piirangud või vajadus saada nõusolek äriühingult või teistelt väärtpaberiomanikelt; 3) kõik äriühingule teada olevad äriühingu ja aktsionäride vahelistes või aktsionäride omavahelistes lepingutes sätestatud väärtpaberite võõrandamise piirangud; 4) oluline osalus vastavalt väärtpaberituru seaduse §-s 9 sätestatule; 5) spetsiifilisi kontrolliõigusi andvate väärtpaberite omanikud ja nende õiguste kirjeldus; 6) kontrollisüsteem töötajate osalusskeemi korral, kui töötajad ei teosta oma kontrolliõigusi otse; 7) kõik hääleõigust käsitlevad piirangud või kokkulepped ja eelisaktsia hääleõiguse olemasolu, sealhulgas hääleõiguse piiramine teatud protsentuaalse osaluse või häälte arvuga, hääleõiguse kasutamisele seatavad tähtajad või süsteemid, mille korral väärtpaberitega seotud rahalised õigused ja väärtpaberite omamine on koostöös äriühinguga teineteisest lahutatud; 8) äriühingu juhatuse liikmete valimise, määramise, tagasiastumise ja tagasikutsumise sätted ja reeglistik, mis on kehtestatud õigusaktidega; 9) äriühingu põhikirja muutmise sätted ja reeglistik, mis on kehtestatud õigusaktidega; 10) äriühingu juhatuse liikmete volitused, sealhulgas volitused aktsiaid emiteerimida ja tagasi osta; 11) äriühingu ja selle juhatuse või töötajate vahelised kokkulepped, milles sätestatakse hüvitised seoses väärtpaberituru seaduse 19. peatükis sätestatud ülevõtmisega; 12) kõik olulised kokkulepped, milles äriühing on osapooleks ja mis jõustuvad, muutuvad või lõpevad, kui ülevõtmispakkumise tulemusena vastavalt väärtpaberituru seaduse 19. peatükis sätestatule saavutab äriühingu üle valitseva mõju teine isik, ja selliste kokkulepete mõju, välja arvatud juhul, kui nende olemuse tõttu tekiks nende avaldamisest äriühingule tõsine kahju.[RT I 2007, 58, 380 - jõust. 19.11.2007] § 242. Ühingujuhtimise aruanne (1) Lisaks käesoleva seaduse §-s 24 sätestatud nõuete järgimisele lisab raamatupidamiskohustuslane, kelle poolt emiteeritud hääleõigust andvad väärtpaberid on võetud kauplemisele Eesti või muu lepinguriigi reguleeritud väärtpaberiturule, tegevusaruandele eraldiseisva alajaotisena ühingujuhtimise aruande. (2) Ühingujuhtimise aruanne peab olema koostatud viisil, mis võimaldab asjatundlikul ja huvitatud isikul saada raamatupidamiskohustuslase tegevuse kohta asjakohast informatsiooni ühingus rakendatavate juhtimispõhimõtete kohta. (3) Ühingujuhtimise aruanne peab sisaldama: 1) viidet hea ühingujuhtimise tavale, mida raamatupidamiskohustuslane rakendab; 2) põhjalikku ja argumenteeritud selgitust selle kohta, miks raamatupidamiskohustuslane ei järgi hea ühingujuhtimise tava; 3) juhtimis- ja järelevalveorganite ning nende komisjonide koosseisu ja töö korraldatuse kirjeldust; 4) käesoleva seaduse § 241 punktides 4, 5 ja 7–10 nimetatud andmeid; 5) sisekontrolli- ja riskijuhtimissüsteemide peamiste tunnusjoonte kirjeldust seoses raamatupidamise aastaaruande koostamise protsessiga.[RT I 2009, 19, 116 - jõust. 06.04.2009] § 25. Majandusaasta aruande heakskiitmine ja vorminõue (1) Majandusaasta aruande heakskiitmisega kinnitab tegevjuhtkond või füüsilisest isikust ettevõtja majandusaasta aruandes esitatud andmete õigsust ja täielikkust, sealhulgas seda, et raamatupidamise aastaaruanne annab kooskõlas käesoleva seaduse § 17 lõikes 1 sätestatuga õige ja õiglase ülevaate raamatupidamiskohustuslase finantsseisundist, majandustulemusest ja rahavoogudest. (2) Majandusaasta aruande koostamise lõpetamise kuupäevaks loetakse kuupäev, millal tegevjuhtkond või füüsilisest isikust ettevõtja kiitis majandusaasta aruande heaks. (3) Vähemalt üks raamatupidamiskohustuslase tegevjuhtkonna liige või füüsilisest isikust ettevõtja allkirjastab raamatupidamiskohustuslase majandusaasta aruande viivitamata pärast selle heakskiitmist, näidates ära majandusaasta aruande koostamise lõpetamise kuupäeva. [RT I, 25.05.2012, 8 - jõust. 04.06.2012] § 26. Raamatupidamiskohustuslase aruanded tema asutamisel, likvideerimisel ja lõpetamisel (1) Raamatupidamiskohustuslase asutamisel või raamatupidamise kohustuse tekkimisel koostab raamatupidamiskohustuslane algbilansi, kus kajastub tema vara, kohustuste ja omakapitali suurus enne majandustegevuse alustamist või enne raamatupidamise kohustuse tekkimist. (2) Raamatupidamiskohustuslase esimeses asutamisjärgses raamatupidamise aastaaruandes esitatakse bilansis võrreldavate arvnäitajatena algbilansi saldod. Kasumiaruandes ja rahavoogude aruandes võrreldavaid arvnäitajaid ei esitata. Rahavoogude aruandes esitatakse raha ja raha ekvivalentide algsaldona algbilansis kajastatud raha ja raha ekvivalentide summa. (3) Raamatupidamiskohustuslase likvideerimismenetluse lõpetamisel või raamatupidamise kohustuse lõppemisel koostab raamatupidamiskohustuslane lõppbilansi.[RT I 2005, 61, 478 - jõust. 01.12.2005] 4. peatükk KONSOLIDEERIMISGRUPI MAJANDUSAASTA ARUANNE § 27. Konsolideerimisgrupp ja selle üksused (1) Konsolideeriv üksus on emaettevõtja või muu raamatupidamiskohustuslane, kellel on valitsev mõju teise raamatupidamiskohustuslase üle. Valitsev mõju võib muu hulgas tuleneda järgmistest asjaoludest: 1) suurem kui 50%-line osalus konsolideeritava üksuse hääleõiguses; 2) seadusest või lepingust tulenev otsene või kaudne õigus asutajaõigusi teostades või üldkoosoleku otsusega nimetada või tagasi kutsuda enamikku tegevjuhtkonnast või kõrgema juhtorgani liikmetest. (2) Konsolideeritav üksus on tütarettevõtja või muu raamatupidamiskohustuslane, kelle üle teisel raamatupidamiskohustuslasel (konsolideerival üksusel) on valitsev mõju. (3) Konsolideeriv üksus koos ühe või mitme konsolideeritava üksusega moodustavad konsolideerimisgrupi. (4) Konsolideerimine on konsolideerimisgruppi kuuluvate raamatupidamiskohustuslaste aruannete ühendamine nii, nagu oleks tegemist ühe raamatupidamiskohustuslasega.§ 28. Konsolideerimisgrupi majandusaasta aruanne (1) Raamatupidamiskohustuslane, kes on aruandeaastal või sellele eelnenud majandusaastal olnud konsolideeriv üksus, koostab lõppenud majandusaasta kohta käesoleva seaduse § 14 lõikes 1 nimetatud aruande konsolideerimisgrupi majandusaasta aruandena, mis koosneb konsolideerimisgrupi raamatupidamise aastaaruandest ja tegevusaruandest.[RT I 2009, 54, 363 - jõust. 01.01.2010] (2) Konsolideerimisgrupi majandusaasta aruande ja selle osade suhtes kohaldatakse käesolevas seaduses ja äriühingute puhul äriseadustikus majandusaasta aruande ja selle osade kohta sätestatut, kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti. (3) [Kehtetu - RT I 2005, 61, 478 - jõust. 01.12.2005] § 29. Erandid (1) Konsolideerimisgrupi majandusaasta aruande koostamise kohustusest on vabastatud järgmised konsolideerivad üksused: 1) äriühing, kelle aktsiate või osadega esindatud häältest vähemalt 90% kuulub Eestis registreeritud konsolideerivale üksusele, kes on kohustatud koostama ning avalikustama konsolideerimisgrupi auditeeritud majandusaasta aruande; 2) äriühing, kelle aktsiate või osadega esindatud häältest vähemalt 90% kuulub lepinguriigis registreeritud konsolideerivale üksusele, kes on asukohamaa seaduste kohaselt kohustatud koostama ning avalikustama konsolideerimisgrupi auditeeritud majandusaasta aruande; 3) konsolideeriv üksus, kelle konsolideeritud näitajad ei ületa audiitortegevuse seaduse § 92 lõike 1 või 2 kriteeriume, mis sätestavad ülevaatuse kohustuse;[RT I, 12.11.2010, 1 - jõust. 15.11.2010] 4) konsolideeriv üksus, kelle konsolideeritavate üksuste bilansimahud kokku ei ületa 5% konsolideeriva üksuse bilansimahust ja müügitulu ei ületa 5% konsolideeriva üksuse müügitulust. 5) [kehtetu - RT I 2009, 19, 116 - jõust. 06.04.2009] (2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud osaluse määramisel ei võeta arvesse neid aktsiaid või osi, mis kuuluvad asjaomase äriühingu tegevjuhtkonnale ja kõrgema juhtorgani liikmetele. Nimetatud punktide kohaselt vabastatakse konsolideerimisgrupi majandusaasta aruande koostamisest äriühing, kelle kõik ülejäänud aktsionärid või osanikud on selle heaks kiitnud. (3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 1 või 2 kohaselt konsolideerimisgrupi majandusaasta aruande koostamisest vabastatud äriühing peab oma majandusaasta aruandes avaldama konsolideerimisgrupi majandusaasta aruannet koostava konsolideeriva üksuse ärinime ja registrisse kantud asukoha. (4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 sätestatud erandid ei kehti konsolideeriva üksuse suhtes, kes on krediidiasutus, finantsvaldusettevõtja, segafinantsvaldusettevõtja, investeerimisühing, kindlustusandja või äriühing, kelle poolt emiteeritud väärtpaberid on võetud kauplemisele Eesti või muu lepinguriigi reguleeritud väärtpaberiturul.[RT I 2004, 90, 616 - jõust. 01.01.2005] § 30. Konsolideerimisgrupi raamatupidamise aastaaruanne (1) Konsolideerimisgrupi raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda õige ja õiglane ülevaade konsolideerimisgrupi finantsseisundist, majandustulemusest ja rahavoogudest. [RT I, 25.05.2012, 8 - jõust. 04.06.2012] (2) Konsolideerimisgrupi raamatupidamise aastaaruanne koosneb konsolideeritud bilansist, kasumiaruandest, rahavoogude aruandest ja omakapitali muutuste aruandest (konsolideeritud aruanded) ning lisadest, mis sisaldavad muu hulgas konsolideeriva üksuse konsolideerimata bilanssi, kasumiaruannet, rahavoogude aruannet ning omakapitali muutuste aruannet (konsolideerimata aruanded). Raamatupidamiskohustuslane, kes koostab konsolideerimisgrupi raamatupidamise aastaaruande, ei ole kohustatud koostama käesoleva seaduse §-s 15 nimetatud raamatupidamise aastaaruannet.[RT I 2009, 19, 116 - jõust. 06.04.2009] (3) Konsolideerimisgrupi raamatupidamise aastaaruande koostamisel kasutatava arvestuspõhimõtte ja avalikustatava informatsiooni valikul lähtutakse käesoleva seaduse §-des 16 ja 17 sätestatud nõuetest. Konsolideerimisgrupi, mille konsolideeriv üksus on käesoleva seaduse § 17 lõikes 2 nimetatud ettevõtja, raamatupidamise aastaaruande koostamisel kasutatava arvestuspõhimõtte ja avalikustatava informatsiooni valikul lähtutakse samas lõikes sätestatust.[RT I 2005, 61, 478 - jõust. 01.12.2005] § 31. Konsolideerimisgrupi tegevusaruanne (1) Konsolideerimisgrupi tegevusaruandes antakse ülevaade konsolideerimisgrupi tegevusest ja asjaoludest, millel on määrav tähtsus konsolideeriva üksuse ja konsolideerimisgrupi finantsseisundi ja tegevuse hindamisel, olulistest sündmustest majandusaastal ning eeldatavatest arengusuundadest järgmisel majandusaastal. (2) Lisaks käesoleva seaduse §-s 24 sätestatud nõuete järgimisele näidatakse konsolideerimisgrupi tegevusaruandes ära: 1) konsolideerimisgrupi struktuur ning konsolideeriva üksuse otsene ja kaudne osalus konsolideeritavates üksustes. Kui konsolideeriv üksus otseselt või kaudselt ei oma häälteenamust konsolideeritavas üksuses, näidatakse ära valitseva mõju alus; 2) majandusaastal toimunud ja eeldatavad muudatused konsolideerimisgrupi koosseisus (näiteks kavandatav ühinemine, jagunemine, ümberkujundamine, osaluse omandamine või võõrandamine) või konsolideerimisgruppi kuuluva üksuse tegevusvaldkonnas; 3) olulised sündmused ja asjaolud, mis on mõjutanud või võivad mõjutada konsolideeriva üksuse ning konsolideerimisgrupi finantsseisundit või majandustulemusi majandusaastal või eelolevatel perioodidel; 4) konsolideeriva üksuse ning tema poolt konsolideeritava üksuse äritegevuse hooajalisus või majandustegevuse tsüklilisus; 5) muudatused konsolideeriva üksuse ja konsolideerimisgrupi investeerimis- ning finantseerimisstrateegias, finantseerimisstruktuuris, riskide maandamise poliitikas ja likviidsuses; 6) äriühingust konsolideeriva üksuse puhul konsolideerimisgrupi dividendipoliitika; 7) konsolideeriva üksuse ning konsolideerimisgrupi majandusarengut mõjutavad üldmajanduslikud ja äritegevusele spetsiifilised asjaolud või arengusuunad, mis on majandusaastal mõjutanud või võivad järgnevatel aastatel mõjutada konsolideeriva üksuse või konsolideerimisgrupi finantsseisundit või majandustulemust; 8) [kehtetu - RT I 2005, 61, 478 - jõust. 01.12.2005] 9) peamised finantssuhtarvud konsolideeriva üksuse majandusaasta ning sellele eelnenud majandusaasta kohta ning nende arvutamise metoodika.[RT I 2005, 61, 478 - jõust. 01.12.2005] § 311. Reguleeritud väärtpaberiturul kaubeldavate väärtpaberite emitendi konsolideerimisgrupi tegevusaruanne Lisaks käesoleva seaduse §-s 24 sätestatud nõuete järgimisele kohaldatakse aktsiaseltsi või osaühingu, kelle poolt emiteeritud hääleõigust andvad aktsiad või osad on võetud kauplemisele Eesti või muu lepinguriigi reguleeritud väärtpaberiturule, konsolideerimisgrupi tegevusaruandele käesoleva seaduse §-s 241 sätestatut.[RT I 2009, 19, 116 - jõust. 06.04.2009] § 312. Konsolideerimisgrupi ühingujuhtimise aruanne (1) Lisaks käesoleva seaduse §-s 31 sätestatud nõuete järgimisele lisab konsolideeriv üksus konsolideerimisgrupi tegevusaruandele eraldiseisva alajaotisena ühingujuhtimise aruande, kui konsolideerimisgruppi kuulub raamatupidamiskohustuslane, kelle poolt emiteeritud väärtpaberid on võetud kauplemisele Eesti või muu lepinguriigi reguleeritud väärtpaberiturule. Konsolideerimisgrupi ühingujuhtimise aruande koostamisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 242 lõikes 2 sätestatut. (2) Konsolideerimisgrupi ühingujuhtimise aruanne sisaldab käesoleva seaduse § 242 lõike 3 punktides 1–5 nimetatud teavet iga konsolideerimisgruppi kuuluva raamatupidamiskohustuslase kohta, kelle poolt emiteeritud väärtpaberid on võetud kauplemisele Eesti või muu lepinguriigi reguleeritud väärtpaberiturule. (3) Konsolideerimisgrupi ühingujuhtimise aruanne sisaldab konsolideerimisgrupi sisekontrolli- ja riskijuhtimissüsteemide peamiste tunnusjoonte kirjeldust seoses raamatupidamise aastaaruande koostamise protsessiga.[RT I 2009, 19, 116 - jõust. 06.04.2009] 5. peatükk RAAMATUPIDAMISALASE TÖÖ SUUNAMINE JA KORRALDAMINE § 32. Raamatupidamise Toimkond (1) Vabariigi Valitsus moodustab Raamatupidamise Toimkonna (edaspidi Toimkond), mille ülesandeks on välja anda käesolevat seadust selgitavaid ja täpsustavaid raamatupidamisalaseid juhendeid ning suunata raamatupidamisalast tegevust. (2) Toimkond on sõltumatu komisjon, mille töökorra (edaspidi töökord) kinnitab Vabariigi Valitsus rahandusministri ettepanekul. Toimkonda teenindab Rahandusministeerium. (3) Toimkonna esimehele ja liikmetele makstava tasu suuruse ja maksmise korra määrab rahandusminister. (4) Rahandusministeerium, Vabariigi Valitsus ega muud valitsusasutused ei sekku Toimkonna poolt väljaantavate juhendite sisusse ega koostamise protsessi. (5) Rahandusministril on õigus teha Toimkonnale kohustuslikke ettekirjutusi käesolevast seadusest ja töökorrast tulenevate kohustuste täitmiseks.§ 33. Toimkonna liikmete nimetamine ja tagasikutsumine (1) Toimkonna nimetab Vabariigi Valitsus rahandusministri ettepanekul seitsmeliikmelisena kolmeks aastaks raamatupidamise spetsialistidest, selle ala teadlastest ja praktikutest. (2) Toimkonna liikme kutsub tagasi Vabariigi Valitsus rahandusministri ettepanekul. (3) Toimkonna liige kutsutakse tagasi viivitamata, kui: 1) tema suhtes on jõustunud süüdimõistev kohtuotsus kriminaalasjas; 2) on ilmnenud, et ta on jätnud oma kohustused olulisel määral täitmata, kahjustanud Toimkonna huve või on muul mõjuval põhjusel sobimatu Toimkonna liikme kohustusi täitma. (4) Toimkonna liikme võib enne tema volituste lõppemist tagasi kutsuda, kui ta üle nelja kuu kestnud haiguse tõttu on võimetu oma kohustusi täitma. (5) Toimkonna liikme tagasikutsumise, tagasiastumise või surma korral nimetatakse tema asemele uus liige, kelle volitused kestavad kuni Toimkonna volituste tähtaja lõpuni. (6) Toimkonna liikmete nimetamise, tagasikutsumise ja tagasiastumise täpsem kord sätestatakse töökorras. (7) Kui Toimkonna liikmete volituste lõppemise tähtajaks ei ole uut Toimkonna koosseisu nimetatud, pikenevad Toimkonna liikmete volitused kuni Toimkonna uue koosseisu nimetamiseni.[RT I 2005, 61, 478 - jõust. 01.12.2005] § 34. Toimkonna juhendid (1) Toimkonna juhendid lähtuvad rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest, kuid põhjendatud juhtudel võib juhendis ette näha erisusi rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest, nende lihtsustatud rakendamise või rakendamata jätmise kas kõigi või teatud liiki raamatupidamiskohustuslaste suhtes. Erisuste rakendamise korral tuleb vastavas juhendis erisusi kirjeldada ning põhjendada, miks need on vajalikud. (2) Toimkonna juhendeid antakse välja käesoleva seaduse selgitamiseks ja täpsustamiseks. Juhendi vastuolu korral seadusega kohaldatakse seaduses sätestatut. (3) Toimkonna juhendid peavad sisaldama viiteid vastavatele rahvusvahelistele finantsaruandluse standarditele, millest on lähtutud nende koostamisel. (4) Toimkonna väljaantavad juhendid peavad olema Toimkonna veebilehel eelnõuna kättesaadavad avalikkusele ja avatud avalikuks aruteluks vähemalt kahe kuu vältel enne nende kinnitamist Toimkonna poolt. (5) Toimkonna juhendid avaldatakse Riigi Teatajas.6. peatükk RIIGI RAAMATUPIDAMISE KORRALDAMISE ERISUSED § 35. Riigi raamatupidamise ja aruandluse korraldamine (1) Riigi raamatupidamist ja finantsaruandlust vastavalt käeoleva seaduse § 2 lõikele 3 ning Eesti Vabariigi ees seisvate rahvusvaheliste raamatupidamis- ja finantsaruandluskohustuste täitmist korraldab Rahandusministeerium. (2) Rahandusministril on õigus üldeeskirjas kehtestada arvestuspõhimõtted, aruannete vormid ja nende esitamise kord riigiraamatupidamiskohustuslastele, kohaliku omavalitsuse üksustele, muudele avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele ja teistele raamatupidamiskohustuslastele, kelle üle eelnimetatud isikutel on otseselt või kaudselt või teiste valitseva või olulise mõju all olevate isikute kaudu valitsev mõju. (3) Rahandusministril on õigus üldeeskirjas kehtestada aruannete vormid ja nende esitamise kord riigiraamatupidamiskohustuslaste, kohaliku omavalitsuse üksuste, muude avalik-õiguslike juriidiliste isikute ja teiste raamatupidamiskohustuslaste otsese või kaudse või teiste valitseva või olulise mõju all olevate isikute kaudu olulise mõju all olevatele raamatupidamiskohustuslastele.[RT I 2003, 88, 588 - jõust. 01.01.2004] § 36. Riigi raamatupidamise üldeeskiri (1) Riigi ja riigiraamatupidamiskohustuslaste raamatupidamise ja finantsaruandluse korraldamiseks kehtestab rahandusminister üldeeskirja, mis lähtub Eesti hea raamatupidamistava ja rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standarditest ja on nendega kooskõlas ning mille kohane raamatupidamise ja finantsaruandluse korraldamine on riigiraamatupidamiskohustuslase ülesanne. (2) Vaatamata eelmises lõikes sätestatule, võib üldeeskirjas põhjendatud juhtudel ette näha erisusi rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamise standarditest või Toimkonna juhenditest, nende lihtsustatud rakendamise või rakendamata jätmise riigi kui terviku, kõikide või teatud riigi raamatupidamiskohustuslaste, kohaliku omavalitsuse üksuste ja avalik-õiguslike juriidiliste isikute suhtes. Erisuste rakendamise korral tuleb üldeeskirjas erisusi kirjeldada ning põhjendada, miks need on vajalikud. (3) Üldeeskiri selgitab ja täpsustab Eesti hea raamatupidamistava nõudeid riigi ja riigiraamatupidamiskohustuslaste suhtes ning on riigi kui terviku raamatupidamise sise-eeskirjaks käesoleva seaduse § 11 mõistes. Üldeeskirja olemasolu ei vabasta riigiraamatupidamiskohustuslast kohustusest kehtestada oma sise-eeskiri. (4) [Kehtetu - RT I 2003, 88, 588 - jõust. 01.01.2004] § 37. Riigi ja riigiraamatupidamiskohustuslase majandusaasta aruanne (1) Riigiraamatupidamiskohustuslane koostab majandusaasta aruande ja Rahandusministeerium riigi majandusaasta koondaruande ning avaliku sektori ja valitsussektori koondaruande vastavalt käesoleva seaduse nõuetele. (2) Rahandusministeerium koostab riigi majandusaasta koondaruande riigiraamatupidamiskohustuslaste majandusaasta aruannete, samuti riigi valitseva mõju all olevatelt raamatupidamiskohustuslastelt laekuvate aruannete ning muude aruannete alusel. (3) Riigi majandusaasta koondaruande esitamise eesmärk on võimaldada Riigikogu-poolse kontrollifunktsiooni teostamist valitsuse suhtes, anda valitsusele võimalus selgitada tegevust aruandeaastal ning esitada Riigikogule vajalik informatsioon uute eelarveliste otsuste tegemiseks. (4) Riigi majandusaasta koondaruande raamatupidamise aastaaruande ning riigiraamatupidamiskohustuslase raamatupidamise aastaaruande, samuti riigi ja riigiraamatupidamiskohustuslase tehingute seaduslikkuse audiitorkontrolli pädevus sätestatakse riigieelarve seaduses.[RT I, 12.11.2010, 1 - jõust. 15.11.2010] § 38. Riigi majandusaasta koondaruande ja riigiraamatupidamiskohustuslase majandusaasta aruande tegevusaruanne ja raamatupidamise aastaaruanne (1) Riigi majandusaasta koondaruande tegevusaruanne sisaldab lisaks käesoleva seaduse §-des 24 ja 31 sätestatule: 1) tegevuskavade täitmise koondaruannet; 2) koondhinnangut sisekontrollisüsteemide kohta ja ülevaadet riigiraamatupidamiskohustuslaste tegevusest siseauditi funktsiooni korraldamisel. (2) Riigiraamatupidamiskohustuslase majandusaasta aruande tegevusaruanne sisaldab lisaks käesoleva seaduse §-des 24 ja 31 sätestatule: 1) ülevaadet riigieelarve seaduse alusel koostatud tegevuskava täitmise aruandest, milles esitatakse aruandeperioodil rakendatud meetmete tulemused ja nende seosed strateegiliste eesmärkide saavutamisega või kavandatud meetmete rakendamata või tulemuste saavutamata jäämise põhjused; 2) asutuse juhi hinnangut sisekontrollisüsteemi kohta ja ülevaadet riigiraamatupidamiskohustuslase tegevusest siseauditi funktsiooni korraldamisel; 3) ülevaadet riigiraamatupidamiskohustuslase valitsemisalas või valitseva mõju all olevate äriühingute, avalik-õiguslike juriidiliste isikute, sihtasutuste, mittetulundusühingute ja teiste juriidiliste isikute juhtimisest, neisse investeeritud ressurssidest ja nende tegevuse tulemuslikkusest. (3) Riigiraamatupidamiskohustuslasele ei kohaldata käesoleva seaduse § 24 lõike 3 punktis 2 ja § 31 lõike 2 punktides 4–7 sätestatud nõudeid. (4) Riigi majandusaasta koondaruande raamatupidamise aastaaruanne koosneb riigi konsolideeritud ja konsolideerimata raamatupidamise aastaaruandest ning riigieelarve täitmise aruandest, mis koostatakse vähemalt riigieelarve vastuvõtmisel kehtinud eelarveklassifikaatori kohaselt riigieelarves toodud ulatuses.[RT I, 13.03.2014, 2 - jõust. 23.03.2014] (5) Riigi majandusaasta koondaruandes avaldatakse: 1) täiendav informatsioon kohaliku omavalitsuse üksuste kohta; 2) täiendav informatsioon avaliku sektori ja valitsussektori kohta. (6) Riigiraamatupidamiskohustuslase raamatupidamise aastaaruanne sisaldab täiendava aruandena riigieelarve täitmise aruannet vastava valitsemis- või haldusala ulatuses.[RT I, 12.11.2010, 1 - jõust. 15.11.2010] (7) Riigi majandusaasta koondaruandele lisatakse otsuse eelnõu riigi majandusaasta konsolideerimata rahavoolise ülejäägi jaotamiseks, kui riigi konsolideerimata tulem on positiivne ja korrigeeritud konsolideerimata rahavoog on ülejäägis. Riigi majandusaasta korrigeeritud konsolideerimata rahavooline ülejääk on siis, kui käesoleva paragrahvi lõikes 10 toodud näitajate summa on positiivne.[RT I, 13.03.2014, 2 - jõust. 23.03.2014] (8) Käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud eelnõule lisatakse seletuskiri, milles põhjendatakse otsust, võttes arvesse riigi likviidsete finantsvarade mahu piisavust ja rahavoo prognoosi, sealhulgas riigi võlakohustustega seotud maksete täitmise vajadust ja potentsiaalsete kohustuste realiseerumise tõenäosust.[RT I, 13.03.2014, 2 - jõust. 23.03.2014] (9) Riigikogu otsustab käesoleva paragrahvi lõike 10 kohaselt arvutatud riigi majandusaasta korrigeeritud konsolideerimata rahavoolise ülejäägi osalise või täieliku suunamise stabiliseerimisreservi või jätmise riigi likviidsetesse finantsvaradesse.[RT I, 13.03.2014, 2 - jõust. 23.03.2014] (10) Riigi majandusaasta korrigeeritud konsolideerimata rahavoog leitakse järgmiste näitajate summana: 1) rahavood põhitegevusest kokku; 2) rahavood investeerimistegevusest kokku, välja arvatud riigieelarve seaduse § 65 lõikes 2 nimetatud riigi likviidsete finantsvarade ja § 72 lõikes 1 nimetatud stabiliseerimisreservi vahendite paigutamisega seotud tehingute rahavood; 3) pikaajaliste võlakohustuste tagasimaksed, makstud intressid ja muud finantskulud.[RT I, 13.03.2014, 2 - jõust. 23.03.2014] § 39. [Kehtetu - RT I 2003, 88, 588 - jõust. 01.01.2004] § 40. [Kehtetu - RT I 2003, 88, 588 - jõust. 01.01.2004] 7. peatükk MUUDE ISIKUTE RAAMATUPIDAMISE KORRALDAMISE ERISUSED § 41. Kohaliku omavalitsuse raamatupidamise aastaaruanne Kohaliku omavalitsuse üksuse raamatupidamise aastaaruanne sisaldab täiendava aruandena vastava valla või linna eelarve täitmise aruannet.§ 42. Erisused Eesti Panga raamatupidamisarvestuse ja -aruandluse korraldamisel Eesti Pank ei ole kohustatud koostama käesoleva seaduse §-des 15 ja 19 sätestatud rahavoogude aruannet.§ 43. Füüsilisest isikust ettevõtja raamatupidamise erisused (1) Füüsilisest isikust ettevõtja võib pidada oma raamatupidamist kassapõhiselt. (2) Füüsilisest isikust ettevõtja, kes peab kassapõhist raamatupidamist, lähtub üksnes käesoleva seaduse §-dest 1–3, 4 (välja arvatud punkt 4), 5, 6 (välja arvatud lõige 3), 7, 9, 10 ja 12 ning muudest Eesti hea raamatupidamistava nõuetest, mis reguleerivad kassapõhist raamatupidamist. (3) Füüsilisest isikust ettevõtja, kes peab tekkepõhist raamatupidamist, lähtub käesolevast seadusest. (4) [Kehtetu - RT I 2010, 9, 41 - jõust. 08.03.2010] § 431. Korteriühistu raamatupidamise erisused Korteriühistu raamatupidamise erisused on sätestatud korteriomandi- ja korteriühistuseaduses.[RT I, 13.03.2014, 3 - jõust. 01.01.2018] § 44. Filiaali raamatupidamise erisused Filiaal lähtub oma raamatupidamise korraldamisel käesoleva seaduse §-dest 1–12.§ 45. Täiendavad nõuded avalikule ettevõtjale, eri- või ainuõigust omavale ettevõtjale ja üldist huvi pakkuvat teenust osutavale ettevõtjale (1) Avalik ettevõtja, eri- või ainuõigust omav ettevõtja ja üldist huvi pakkuvat teenust osutav ettevõtja konkurentsiseaduse § 14 ja § 31 lõigete 31 ja 32 mõistes peab tagama rahandusministri määrusega kehtestatud ulatuses ja korras oma raamatupidamise läbipaistvuse ning riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse poolt talle eraldatud vahendite ja nende kasutamise läbipaistvuse. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikud on kohustatud rahandusministri nõudmisel esitama oma raamatupidamise ja selle korraldamise kohta andmeid, mis on vajalikud raamatupidamise läbipaistvuse hindamiseks. (3) Avalik ettevõtja, kelle käibest vähemalt 50% moodustab tootmisalane tegevus, esitab pärast majandusaasta aruande kinnitamist selle hiljemalt ühe kuu jooksul rahandusministrile. Majandusaasta aruandega koos esitab ettevõtja rahandusministri kehtestatud aruande riigi või kohaliku omavalitsuse poolt ettevõtjale eraldatud vahendite ja nende kasutamise ning raamatupidamise läbipaistvuse kohta tegevusalade kaupa. Tootmisalaseks tegevuseks loetakse tegevust, mida käsitletakse «Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori (EMTAK)» osas D «Töötlev tööstus». (4) Käesoleva paragrahvi lõikeid 1–3 ei kohaldata: 1) avalikule ettevõtjale, eri- või ainuõigust omavale ettevõtjale ja üldist huvi pakkuvat teenust osutavale ettevõtjale, kelle käive aruandeaastal ja kahel sellele eelnenud majandusaastal on olnud väiksem kui 6 100 000 eurot, kui muudes seadustes ei ole sätestatud teisiti;[RT I 2010, 22, 108 - jõust. 01.01.2011] 2) avalikule ettevõtjale, kelle käibest vähemalt 50% moodustab tootmisalane tegevus, kuid kelle käive aruandeaastal oli väiksem kui 32 000 000 eurot;[RT I 2010, 22, 108 - jõust. 01.01.2011] 3) avalikust ettevõtjast krediidiasutusele vahendite suhtes, mis on riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse poolt sinna paigutatud turutingimustel.§ 451. [Kehtetu - RT I 2009, 54, 363 - jõust. 01.01.2010] 8. peatükk SEADUSE RAKENDAMINE § 46. – § 58. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]§ 59. Seaduse kohaldamine Eesti Pangale Käesoleva seaduse § 17 lõiget 3 kohaldatakse aruandeperioodide kohta, mis lõpevad hiljemalt 2005. aasta 31. detsembril, Eesti Panga presidendi kehtestatud ulatuses.»§ 60. Varasema õigusakti kehtetuks tunnistamine Raamatupidamise seadus tunnistatakse kehtetuks.§ 61. Raamatupidamise Toimkonna liikmete volituste jätkumine Käesoleva seaduse § 60 alusel kehtetuks tunnistatud raamatupidamise seaduse alusel nimetatud Eesti Vabariigi Raamatupidamise Toimkonna esimehe ja liikmete volitused kehtivad kuni volituste tähtaja lõpuni.§ 611. Erisused eurole üleminekul (1) Käesoleva seaduse § 45 lõike 4 punktides 1 ja 2 eurodes väljendatud piirmäärasid kohaldatakse aruandeperioodidele, mis lõpevad Eesti krooni emiteerimise lõpetamise päeval või hiljem, ning nende kohta koostatud aruannetele. (2) Raamatupidamise aastaaruanded aruandeperioodide kohta, mis lõpevad Eesti krooni emiteerimise lõpetamise päeval või hiljem, koostatakse eurodes.[RT I 2010, 22, 108 - jõust. 01.01.2011] § 62. Seaduse jõustumine (1) Käesolev seadus jõustub 2003. aasta 1. jaanuaril, kehtides majandusaasta aruannete suhtes aruandeperioodide kohta, mis algavad 1. jaanuaril 2003 või hiljem, ja riigi, riigiraamatupidamiskohustuslase, kohaliku omavalitsuse üksuse ja avalik-õigusliku juriidilise isiku puhul aruandeperioodide kohta, mis algavad 1. jaanuaril 2004 või hiljem. Majandusaasta aruanded varasemate aruandeperioodide kohta koostatakse, lähtudes raamatupidamise seadusest, mis kehtis enne käesoleva seaduse jõustumist. Riik, riigiraamatupidamiskohustuslane, kohaliku omavalitsuse üksus ja riigi valitseva mõju all olev avalik-õiguslik juriidiline isik viivad 2003. aasta majandusaasta aruande koostamisel bilansikirjete saldod vastavusse alates 2004. aasta 1. jaanuarist kehtima hakkavate arvestuspõhimõtetega. Seoses üleminekuga konsolideeritud aruannete koostamisele on riigi, riigiraamatupidamiskohustuslase, kohaliku omavalitsuse üksuse ja riigi valitseva mõju all oleva avalik-õigusliku juriidilise isiku 2003. ja 2004. aasta majandusaasta aruannetes lubatud konsolideerimisest tulenevad hälbed, mille kohta tuleb raamatupidamise aastaaruandes esitada vastav selgitus. (11) [Kehtetu - RT I, 25.05.2012, 8 - jõust. 04.06.2012] (12) Vabariigi Valitsus võib määrusega kindlaks määrata asutused ja avalikke ülesandeid täitvad isikud, kelle suhtes ei kohaldata käesoleva seaduse § 141 lõikes 4 nimetatud keeldu kuni kahe aasta jooksul arvates keelu kehtestamisest. Vabariigi Valitsus võib määrusega eelnimetatud üleminekuaega lühendada.[RT I 2009, 54, 363 - jõust. 01.01.2010] (13) Käesoleva seaduse § 141 lõiget 7 kohaldatakse 2012. aasta 1. jaanuarist. [RT I, 25.05.2012, 8 - jõust. 04.06.2012] (2) Käesoleva seaduse § 17 lõige 2 jõustub 2005. aasta 1. jaanuaril, kehtides majandusaasta aruannete suhtes aruandeperioodide kohta, mis algavad 1. jaanuaril 2005 või hiljem. (3) Käesoleva seaduse § 46 punkt 8, § 47 punktid 1–4, 6 ja 7, §-d 49–52, § 54 ning § 55 punktid 1 ja 2 jõustuvad kümnendal päeval pärast seaduse avaldamist Riigi Teatajas. (4) Aruandeperioodidele, mis algasid enne 2005. aasta 1. jaanuari, ja nende kohta koostatud aruannetele kohaldatakse käesoleva seaduse § 14 lõike 3, § 29 lõigete 1 ja 4, § 30 lõigete 2 ja 3 sätteid enne 2005. aasta 1. jaanuari kehtinud redaktsioonis ning § 4 punkti 1, § 6 lõike 2, § 7 lõike 4, § 9, § 11 lõike 1, § 12 lõike 5, § 14 lõike 1, § 15 lõike 2, § 20 lõike 3, § 23 lõike 1, §-de 24–26, § 28 lõike 3, § 31 lõike 2 punkti 8, lisa 1, lisa 2 ja lisa 3 sätteid enne 2005. aasta 1. detsembrit kehtinud redaktsioonis. (5) Käesoleva seaduse § 24 lõike 2 punkti 1 ja seaduse lisa 3 lõiget 4 kohaldatakse aruandeperioodile, mis algab 2008. aasta 1. jaanuaril või hiljem.[RT I 2009, 54, 363 - jõust. 01.01.2010] (6) Käesoleva seaduse § 15 lõige 2, § 242, § 28 lõige 1, § 30 lõige 2 ja § 312 jõustuvad 2009. aasta 1. juulil, kehtides majandusaasta aruannete suhtes aruandeperioodide kohta, mis algavad 2009. aasta 1. juulil või hiljem.[RT I 2009, 19, 116 - jõust. 06.04.2009] (7) Käesoleva seaduse § 23 ei kohaldata majandusaasta aruannete suhtes aruandeperioodide kohta, mis algavad 2009. aasta 1. juulil või hiljem.[RT I 2009, 19, 116 - jõust. 06.04.2009] (8) Aruandeperioodidele, mis algasid 2010. aasta 1. jaanuaril või varem, ja nende kohta koostatud aruannetele kohaldatakse käesoleva seaduse §-de 37 ja 38 sätteid enne 2010. aasta 15. novembrit kehtinud redaktsioonis.[RT I, 12.11.2010, 1 - jõust. 15.11.2010] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/46/EÜ (ELT L 224, 16.08.2006, lk 1–7), millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aruandeid, direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta ning direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta.[RT I 2009, 19, 116 - jõust. 06.04.2009] Lisa 1[RT I, 25.05.2012, 8 - jõust. 04.06.2012] BILANSISKEEM
[RT I, 25.05.2012, 8 - jõust. 04.06.2012] Aktiva (varad)
Põhivara kokku Aktiva (varad) kokku Passiva (kohustused ja omakapital)
1 Kirjet kasutatakse ainult konsolideeritud aruannetes.2 Kirjet kasutatakse ainult konsolideeritud aruannetes.3 Raamatupidamiskohustuslane, kellel puudub aktsia- või osakapital, asendab selle analoogilise omakapitali kategooriat iseloomustava kirjega. Lisa 2[RT I,25.05.2012, 8 - jõust. 04.06.2012] KASUMIARUANDE SKEEMID
Raamatupidamiskohustuslane, kes lähtub käesoleva seaduse § 141 lõike 2 alusel kehtestatud aruandevormidest, esitab allpool olevate kasumiaruande skeemide kirjete alaliigendused kasumiaruande asemel lisades. Käesoleva seaduse § 141 lõikes 6 nimetatud raamatupidamiskohustuslane lähtub alljärgnevatest kasumiaruande skeemidest, kuid võib:
[RT I,25.05.2012, 8 - jõust. 04.06.2012] Skeem 1
Sh: Emaettevõtja aktsionäride või osanike osa kasumist4
Sh: Emaettevõtja aktsionäride või osanike osa kasumist6
4 Kirjet kasutatakse ainult konsolideeritud aruannetes.5 Kirjet kasutatakse ainult konsolideeritud aruannetes.6 Kirjet kasutatakse ainult konsolideeritud aruannetes.7 Kirjet kasutatakse ainult konsolideeritud aruannetes. Lisa 3[RT I, 25.05.2012, 8 - jõust. 04.06.2012]


text:
Riigikohus: saneerimismenetlus külmutab nõuded - Raamatupidaja
Riigikohus: saneerimismenetlus külmutab nõuded
08. juuni 2011 08:36
Saneerimismenetluse algatamine „külmutab“ nõuded ning pandipidajast võlausaldajaid ei või kohelda halvemini kui neid koheldakse pankrotimenetluses, märkis Riigikohus.
Hiljutises kohtulahendis nr 3-2-1-25-11 on Riigikohus põhjalikult analüüsinud mitmeid erinevaid saneerimismenetlusega seonduvaid aspekte, pakkudes muuhulgas lahendusi saneerimisseadusega senilahendamata küsimustele ning andes hinnanguid teatud saneerimismeetmete lubatavusele lähtuvalt võlausaldajate huvide kaitsmise vajadusest.
Mõned huvitavamad ning olulisemad seisukohad on alljärgnevad.
Saneerimismenetluse algatamine „külmutab“ sissenõutavaks muutunud nõuded
Saneerimisseadus iseenesest ei reguleeri saneerimismenetluse mõju olemasolevatele suhetele ning senini on pigem lähtutud põhimõttest, et ainuüksi saneerimismenetluse algatamine ei välista ega mõjuta võlausaldaja õigust kohaldada õiguskaitsevahendeid, sealhulgas öelda lepingu üles seoses võlgnikupoolse rikkumisega, mis on toiminud enne või pärast saneerimismenetluse algatamist.
Kõnealuses lahendis on kohus aga jõudnud järelduseni, et saneerimismenetluse algatamisega „külmutatakse“ selleks ajaks sissenõutavaks muutunud nõuded kuni saneerimiskava kinnitamise otsustamine. Kohus on küll möönnud, et saneerimismenetluse algatamine ei takista võlausaldajal menetluse algatamise-eelsele võlgniku rahalise kohustuse rikkumisele tuginedes lepingut lõpetada või lepingu täitmisest keelduda, kuid sellise õiguskaitsevahendi rakendamisel puudub saneerimismenetluse kestel õiguslik mõju. Mis näitlikult tähendab, et üürileandja võib üürilepingu küll võlgnevuse tõttu üles öelda, kuid üüripinna tagastamist ei saa üürileandja enne menetluse lõppu nõuda.
Siiski on kohus rõhutanud, et eelnev kehtib:
a) rahaliste kohustuste puhul,
b) mis on sissenõutavaks muutunud enne saneerimismenetluse algatamist.
Seega juhul, kui võlgnik rikub pärast menetluse algatamist, kuid enne kava kinnitamist oma kohustusi, ei ole võlausaldaja õigused lepingu ülesütlemise ning muude õiguskaitsevahendite rakendamise osas piiratud.
Ehkki esmapilgul võib kohtu käsitlus tunduda võlausaldaja jaoks liialt koormavana, on saneerimise eesmärke silmas pidades tegemist mõistliku lahendusega, mis võimaldab võlgnikul keskenduda saneerimiskava koostamisele ilma et peaks täiendavalt sellel ajal muretsema äritegevuse võimaliku lõppemise pärast seoses mõne olulise lepingu ülesütlemisega.
Pandipidajast võlausaldajaid ei või kohelda oluliselt halvemini kui neid koheldakse pankrotimenetluses
Pant annab võlausaldajale eelisõiguse panditud eseme arve oma nõude rahuldamiseks. Antud põhimõte kehtib ka pankrotimenetluses. Ometi tekkis praktikas olukordi, kus saneerimiskavaga püüti pandiga tagatud võlausaldajate nõudeid sellisel kombel ümberkujundada, et tavaolukorras tagatise arvel saadud eelispositsioon muutus saneerimises sisutühjaks.
Selliste olukordade vältimiseks on Riigikohus selgelt nentinud, et saneerimismenetluses saab pandiga tagatud nõuet pandipidaja nõusolekuta vähendada üksnes ulatuses, mille võrra pandieseme väärtus tagatavat nõuet ei kata. Samuti on kohus märkinud, et lubatud ei ole pandiga tagatud nõude asendamine osalusega saneeritavas ühingus pandipidaja nõusolekuta.
Osaluste andmine saneeritavas ühingus on pigem erandlik meede
Saneerimisseadus näeb ühe nõude ümberkujundamise abinõuna ette võlausaldaja nõude asendamise juriidilise isiku osa või aktsiaga.
Hinnates antud meetme kohaldamise võimalusi, on Riigikohus möönnud, et antud abinõuga kaasnevad paratamatult probleemid võlausaldajate võrdse kohtlemise seisukohast. Siiski on kohus leidnud, et kirjeldatud meede võiks ennekõike olla rakendatav juhul, kui kogu senine osalus äriühingus restruktureeritakse läbi osaluse jagamise vähemalt suuremate võlausaldajate vahel nende nõude suuruse alusel. Juhul aga kui senised omanikud säilitavad ühingu üle kontrolli, ei saa meedet sellisel kujul lugeda saneerimise eesmärgiga kooskõlas olevaks.
Jättes kõrvale kõnealuse abinõu kohaldamise piiratud võimalused saneerimise kontekstis, kitsendavad selle praktilist kohaldamist täiendavalt veel ühinguõiguslikud nüansid. Paratamatult tekivad küsimused alates osaluste omandamise tehnilisest läbiviimisest (kapitali suurendamine/osaluste võõrandamine) kuni saneerimise ebaõnnestumise tagajärgedest omandatud osalustele (kapitali suurendamist tagasiulatuvalt olematuks äriseadustik muuta ei võimalda.
Artikli autor on Liina-Maarja Uuemõis, advokaadibüroo Tamme Otsmann Ruus Vabamets advokaat.

matches: Riigikohus kohus Kohus kohus Riigikohus kohus Riigikohus kohus


Ülemiste 110 kV alajaam - Infotöötlemise OÜ
Ülemiste 110 kV alajaam #9582
OÜ Põhivõrk ja AS Merko Ehitus sõlmisid allkirjastasid lepingu Ülemiste 110 kilovoldise alajaama renoveerimiseks, tellimuse maksumuseks on 41,2 miljonit krooni. Projekti raames ehitatakse alajaama uus 110 kilovoldine kinnine jaotla, kuhu ühendatakse uutele vundamentidele tõstetuna kaks olemasolevat trafot, kaks õhuliini ning uus Ülemiste-Lasnamäe kaabelliin. Välja ehitatakse uus õlikogumis- ja eraldussüsteem ning alajaama hoone.
OÜ Põhivõrk kuulutab välja läbirääkimistega pakkumise Ülemiste 110 kV alajaama renoveerimisele. Hankesse kuuluvad: - 6 fiidriga GIS jaotla; - juhtimis- ja kaitseseadmed; - juhtimishoone. Hanke mahus on ka: - vajalike kaitse-, juhtimis- ja seiresüsteemide projekteerimine, tarne, paigaldus ja seadistus; - alajaama seadmetele hoone projekteerimine ja ehitus. Tööde teostamise tähtaeg on 30. september 2008. Nõutavad tagatised ja garantiid: 1. Pakkumise tagatis 150000 krooni. 2. Lepingu teostuse tagatis 10 % lepingu maksumusest. 3. Lepingujärgne garantii 2 aastat, garantiiaegne tagatis 2% lepingu maksumusest. OSALEMISE TINGIMUSED *Pakkujate kvalifitseerimise tingimused ning märge informatsiooni ja dokumentide kohta, mis tuleb esitada kvalifikatsiooni hindamiseks: 1. Taotleja peab olema maksevõimeline, tema vara ei tohi olla sekvesteeritud ja tema suhtes ei tohi olla algatatud likvideerimismenetlust ega tehtud pankrotiotsust – esitada taotleja kinnitus. 2. Taotleja peab olema täitnud kõik oma kohustused riiklike ja kohalike maksude osas - esitada andmed taotleja poolt viimasel kolmel aastal kalendriaastal oma töötajatele makstud tasudelt sotsiaalmaksu või oma asukohamaa sotsiaalkindlustusmaksu suuruse kohta ja kirjalik nõusolek vastava järelpärimise tegemiseks Maksuametile või muule õiguspädevale institutsioonile. 3. Taotleja peab olema viimase kolme aasta jooksul täitnud nõuetekohaselt kõik riigihangete teostamiseks sõlmitud hankelepingud – esitada taotleja kinnitus. *Pakkujale esitatavad nõuded äri- või erialases registris registreerituse kohta ja nõutavad dokumendid: 1. Taotleja peab olema registreeritud nende asukohamaa seaduse kohaselt äriregistris või erialases registris või olema andnud vastava ametivande – esitada väljavõte äriregistrist või erialasest registrist või kinnitus vastava ametivande andmise kohta. Eestis registreeritud ettevõtja peab esitama Äriregistri B-kaardi kehtiva koopia; 2. Taotleja, kelle asukoht on Eestis peab omama hanke teostamiseks vajalikku Majandustegevuse registri (MTR, varem RETTER) registreeringut (sh tööstus, elektritöö teostaja) - esitada vastava registreeringu väljavõte või number. Taotleja, kelle asukoht ei ole Eestis, peab tema pakkumise edukaks tunnistamise korral registreerima ennast Majandustegevuse registris ( MTR-s) enne lepingu sõlmimist. *Pakkuja majanduslikule seisundile esitatavad tingimused ja nõutavad dokumendid: Taotleja viimase kolme majandusaasta keskmine aastakäive peab olema vähemalt 40 milj. krooni ja omakapital peab olema vähemalt 10 milj. krooni - esitada pakkumisele eelneva kolme viimase majandusaasta auditeeritud bilanss ja kasumiaruanne. *Pakkuja tehnilisele kompetentsusele esitatavad tingimused ja nõutavad dokumendid: 1. Taotlejal peavad olema sekundaar- ja primaarsüsteemide projekteerijad, kes on projekteerinud 110 kV või kõrgema pingega projektide primaar- ja sekundaarsüsteeme. Esitada: - sekundaarsüsteemide projekteerijate CV-d, keda taotleja kavatseb sekundaarseadmete s.h releekaitse, abipingesüsteemide, juhtimise- ja seiresüsteemide projekteerimisel kasutada ja milliseid 110 kV projekte on nad varem projekteerinud. - primaarsüsteemide projekteerijate CV-d, keda taotleja kavatseb primaarseadmete projekteerimisel kasutada ja milliseid 110 kV projekte on nad varem projekteerinud. Juhul kui projekteerija pole taotlejaga töölepingulistes suhetes, esitada projekteerijaga sõlmitud kirjalik kokkulepe (võib olla ka eellepingu vormis). 2. Taotlejal peavad olema primaar- ja sekundaarseadmete montaaži teostajad ja seadistajad, kes on teostanud 110 kV või kõrgema pingega primaar- ja sekundaarsüsteemide montaaži ja seadistamist. Esitada- andmed (s.h CV-d) tehniliste töötajate või allhankijate kohta, keda taotleja kavatseb hanke läbiviimisel kasutada, sealhulgas esitada voodiagrammina projekti läbiviimise organisatsioon näidates ära keda taotleja kavatseb kasutada: 1) primaarosa projekteerimisel 2) releekaitse-, abipinge-, juhtimis- ning seire süsteemide projekteerimisel 3) eraldi primaar- ja sekundaarseadmete montaažil 4) sekundaarseadmete k.a. abipinge-, juhtimis- ning seiresüsteemide seadistamisel Allhankijate kasutamisel esitada kirjalik kokkulepe allhanke teostamise kohta (võib olla ka eellepingu vormis). 3. Taotlejal peab olema vähemalt üks A-pädevusega elektritöid juhtiv isik. Esitada seda tõendav dokument ja CV. Taotleja, kelle asukoht ei ole Eestis, esitab kinnituse ja võimalusel dokumendid, mis tõendavad, et elektritöid juhtival isikul on olemas pädevus, mis vastab Eestis kehtivale A-pädevusele. 4. Taotlejal peab olema vähemalt üks projektijuht, kes on juhtinud 110 kV või kõrgema pingega projekti. Esitada projektijuhi CV ning kirjalik kokkulepe ja tema poolt realiseeritud projektide kirjeldused. 5. Taotleja peab omama ettevõtte kvaliteedijuhtimise süsteemi. Esitada taotlejale väljastatud ISO 9001 ja ISO 14001 sertifikaatide koopiad. *Muu informatsioon : Kui taotleja on seoses mõne eelmise hankega juba esitanud nõutud dokumendid , ei ole neid vaja uuesti esitada, piisab ainult viitest sellele. Taotlused esitada hiljemalt 31. märts 2006 kell 11:00. Kavandatav riigihankes osalema kutsutavate pakkujate arv on 5. Kvalifitseerunud taotlejatele pakkumise kutse dokumentide esitamise eeldatav tähtpäev on 26. aprill 2006.
Eesti Energia AS-i Jaotusvõrk kuulutab välja väljakuulutamisega läbirääkimistega pakkumise Ülemiste 110/35/6 kV alajaama 35 kV ja 6 kV jaotlate rekonstrueerimisele. Hanke maht: Uue 35 kV jaotla ehitamine, selle ühendamine 110/35/6kV trafodega ja väljuvate 35 kV kaabelliinidega. Olemasoleva akupatarei ja omatarbetrafode ümberpaigaldamine. Uue alajaamahoone ehitamine, 6 kV (12 kV isolatsiooniga) jaotusseadme ehitamine, maandustrafode, omatarbetrafode, kaarepoolide, voolu piiravate reaktorite hankimine ja paigaldamine. 6 kV jaotusseadme ühendamine 110/35/6kV trafodega. Uue osa ühendamine olemasoleva elektrivõrguga. Vajalikud projekteerimis-, ehitus-, paigaldus- ja seadistustööd. Pakkumismenetluses osalemiseks esitada kirjalikud taotlused aadressil: Kadaka tee 63, tuba 221, Tallinn 12915, hiljemalt 8. jaanuar 2004 kell 12.00. Taotlejate kvalifitseerimise tingimused ja nõuded ning märge informatsiooni ja dokumentide kohta, mis tuleb pakkumismenetluses osalemise kirjalikule taotlusele lisada taotlejate kvalifikatsiooni hindamiseks. Kvalifitseerimise tingimused ja nõuded: 1. Taotleja on ettevõtja äriseadustiku tähenduses ja on registreeritud riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registris (RETTER) elektritöö ettevõtjana.Taotleja või taotleja alltöövõtja on registreeritud RETTER´is ehitusettevõtjana. 2. Taotleja on täitnud oma kohustused riiklike ja kohalike maksude osas. 3. Taotleja on viimase kolme aasta jooksul täitnud nõuetekohaselt kõik riigihangete teostamiseks sõlmitud hankelepingud. 4. Taotleja ei ole oluliselt rikkunud oma lepingulisi kohustusi Eesti Energia AS ees pakkumise kutse avalikustamisele eelnenud aasta jooksul. 5. Eesti Energia AS ei ole kirjaliku dokumendiga tuvastanud Taotleja (s.h Taotleja osanike/aktsionäride/ esindajate) suhtes asjaolusid, mis põhjustasid või võivad põhjustada Eesti Energia AS usaldamatust Taotleja vastu. 6. Taotleja peab olema tehniliselt kompetentne, omama vajalikku tehnilist varustatust, rahalisi vahendeid ning tegevuslubasid ja/või registreeringuid, mis võimaldavad võtta hanke osutamiseks vajalikke kohustusi. 7. Taotleja ei ole pankrotis või likvideerimisel ja ei ole peatatud tema äritegevust ning tema suhtes ei ole algatatud sundlõpetamist või muud sarnast tegevust. 8. Taotleja aastakäive peab olema vähemalt 40 milj.EEK. 9. Taotleja peab olema teostanud peatöövõtjana vähemalt ühe analoogse hanke - võtmed kätte projektid (piirkonna alajaamade keskpinge jaotusseadmed koos projekteerimise, ehitamise, paigalduse, seadistuse ja töösseviimisega) viimase kolme aasta jooksul. Andmed esitada tuleva informatsiooni kohta: 1. Taotleja peab esitama järgmised andmed - Taotlus riigihankest osavõtmiseks; 2. Äriregistris ettevõtjana registreerituse kohta ja RETTER´is registreerituse kohta; 3. Põhikirja koopia; 4. Ettevõtja lühiiseloomustus; 5. Maksuvõlgnevuste puudumine; 6. Töötajate töötasudelt makstud sotsiaalmaksu suurused; 7. Taotleja kohta peab olema võimalik teha järelpärimisi ja küsida taotleja kohta andmeid/informatsiooni Maksuametilt või teistelt õiguspädevatelt institutsioonidelt; 8. Nõuetekohaselt on täidetud kõik riigihangete teostamiseks sõlmitud lepingud; 9. Informatsioon vastava kvalifikatsiooniga töötajate olemasolu kohta; 10. Informatsioon teostatud analoogiliste hangete, tellijate ja hankelepingute kohta, mahuga mitte alla 10 milj.EEK viimase kolme aasta jooksul; 11. Taotleja informatsioon selle kohta, et ta ei ole pankrotis või likvideerimisel ja ei ole peatatud tema äritegevust ning tema suhtes ei ole algatatud sundlõpetamist või muud sarnast tegevust; 12. 2002.aasta auditeeritud majandusaasta aruanne sh. informatsioon netokäibe kohta; 13. Informatsioon hankes kasutada kavatsetavate tähtsamate põhiseadmete tootjate kohta; 14. Punkti (Andmed esitada tuleva informatsiooni kohta) alapunktides 2; 5; 6; 9 esitatud nõuete osas informatsioon alltöövõtu korras tehtavatel töödel kasutatavate alltöövõtjate kohta ja loetelu tööde mahtude kohta taotlejaga seotud hangetes. Andmed esitada tulevate dokumentide kohta: 1. Taotlus koosneb järgmistest dokumentidest, mis peavad olema köidetud loetletud järjekorras - Taotlus riigihankest osavõtuks ettevõtja blanketil, allkirjastatuna vastavaid õigusi omava ettevõtja esindaja poolt; 2. Väljavõte äriregistrist (B-kaardi koopia) mitte vanem kuni 30 päeva (arvates riigihankes osavõtu taotluse esitamise kuupäevast); 3. Põhikirja koopia; 4. Ettevõtja lühiiseloomustus (essee); 5. Maksuameti õiend võlgnevuste puudumise kohta (mitte vanem kuni 30 päeva - arvates riigihankes osavõtu taotluse esitamise kuupäevast); 6. Tõend, mis sisaldab andmeid viimasel kolmel kalendriaastal töötajatele makstud tasudelt tasutud sotsiaalmaksu kohta (vastavaid õigusi omava ettevõtja esindaja kirjalik kinnitus ettevõtja blanketil); 7. Kirjalik nõusolek, et ostjal on õigus teha järelpärimisi ja küsida taotleja kohta andmeid/informatsiooni Maksuametilt või teistelt õiguspädevatelt institutsioonidelt; 8. Tõendus/kinnitus, et taotleja on viimase kolme aasta jooksul täitnud nõuetekohaselt kõik riigihangete teostamiseks sõlmitud hankelepingud; 9. Tõendid, mis kinnitavad Taotleja vastavust Elektriohutusseaduse (EOS) § 21 nõuetele. Tõendid, mis kinnitavad Taotleja või Taotleja alltöövõtja vastavust Ehitusseaduse (ES) §41 nõuetele; 10. Loetelud analoogiliste hangete, tellijate ja hankelepingute kohta, mahuga mitte alla 10 milj.EEK viimase kolme aasta jooksul; 11. Taotleja kirjalik kinnitus, et ta ei ole pankrotis või likvideerimisel ja ei ole peatatud tema äritegevust ning tema suhtes ei ole algatatud sundlõpetamist või muud sarnast tegevust; 12. 2002.majandusaasta auditeeritud aruanne; 13. Taotleja peab esitama informatsiooni hankes kasutada kavatsetavate tähtsamate põhiseadmete tootjate kohta; 14. Taotleja peab esitama punkti (Andmed esitada tulevate dokumentide kohta) alapunktides 2; 5; 6; 7; 9 nõutud dokumendid alltöövõtu korras tehtavatel töödel kasutatavate alltöövõtjate kohta (RHS § 24 lg2 ja § 34 lg3 p.7) ja tõendid, mis kinnitavad alltöövõtjate vastavust teostatavate tööde osas Elektriohutusseaduse (EOS) § 21 ja/või Ehitusseaduse (ES) §41 nimetatud nõuetele (registreering RETTER´is) ning loetelu töödede mahtude kohta taotlejaga seotud hangetes. 1. Ostja lähtub selgituste andmisel RHS § 50. Kirjalikud küsimused saata kuni kaks päeva enne taotluse esitamist faksile 07154255. 2. Kvalifitseeritud pakkujatele teatatakse koos kvalifitseerimise otsusega pakkumise kutse dokumentide (PKD) väljastamise aeg. PKD väljastatakse maksedokumendi koopia esitamisel 300 krooni tasumise kohta Eesti Energia ASi a/k nr. 221002155774 Hansapangas.
Teostamise tähtaeg 30. sept 2008
Tööde maksumus 41,2 mln kr


Narva-Jõesuu linna kaugküttepiirkonna kehtestamine – Riigi Teataja
Narva-Jõesuu linna kaugküttepiirkonna kehtestamine
Narva-Jõesuu linna kaugküttepiirkonna kehtestamine - sisukord
RT IV, 19.10.2013, 31
Vastu võetud 27.10.2004 nr 53
24.09.2008 RT IV, 19.10.2013, 5 01.10.2008
28.01.2009 05.02.2009
Võttes aluseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 37, kaugkütteseaduse § 5, asjaõigusseaduse § 74 lg 1, ehitusseaduse § 16 lg 1, OÜ Alfatom Soojus ettepanek kehtestada kaugküttepiirkonnad Narva-Jõesuus ja linnavalitsuse ettepanekust, Narva-Jõesuu Linnavolikogu määrab:
§ 1. Eesmärgiga tagada kindel, usaldusväärne, efektiivne, põhjendatud hinnaga ning keskkonnanõuetele ja tarbijate vajadustele vastav soojusvarustus, kehtestada kaugküttepiirkonnaks Narva-Jõesuu linna administratiivpiiridesse jääv maa-ala vastavalt lisatud linna plaanile, millel kaugküttepiirkonna piirid on tähistatud kollase pideva joonega.
§ 2. Tarbijapaigalduse omanik või valdaja ei tohi kaugküttepiirkonnas võrguga ühendatud tarbijapaigaldust võrgust eraldada, v.a. juhul, kui:
(1) Korterelamutes, kõigi omanike kirjaliku ühisotsuse alusel alternatiivkütte kasutamiseks terve elamu eraldamiseks punktis 5 ettenähtud korra kohaselt.
(2) Eramute kaugküttevõrgust eraldumine või liitumine võrguga toimub analoogselt korterelamutega taotleja kirjaliku avalduse põhjal.
(3) Ehitis või ehitiste kompleks, milles tarbijapaigaldus asub, tunnistatakse kasutus- või elamiskõlbmatuks.
(4) Tarbijapaigalduse võrgust eraldamine ei tohi mingil moel kahjustada teiste tarbijapaigaliste omanike huve.
§ 3. Isikud, kes kaugküttepiirkonda jääval maa-alal kaugküttepiirkonna määramise ajal ei kasuta kaugkütet, ei pea liituma kaugküttevõrguga.
§ 4. Kaugküttepiirkonnas peab võrguettevõtja ühendama kõigi vastava liitumistaotluse esitanud isikute tarbijapaigaldused võrguga järgnevalt:
(1) Liituja taotluse alusel väljastab võrguettevõtja võrguga liitumise tingimused (edaspidi liitumistingimused). Liitumistingimused peavad olema: läbipaistvad ja üheselt mõistetavad; sarnaste liitujate suhtes võrdse kohtlemise põhimõtet järgivad; konkreetse liitumise tehnilisi ja majanduslikke tingimusi, võrgu arendamise ja stabiilsuse huve; võrgu tehnilisi võimalusi arvestavad.
(2) Liitumistingimustes määratakse kindlaks: liitumispunkt; mõõtesüsteemi asukoht; võrgu teeninduspiir; liituja ja võrguettevõtja õigused- kohustused; liitumistasu kalkulatsioon; liitumistingimuste kehtivusaeg; muud eritingimused.
(3) Võrguga ühendatud tarbijapaigalduse või selle osade vahetamist või selle omaniku või valdaja vahetumist ei loeta käesoleva seaduse mõistes võrguga liitumiseks ja omanikult või valdajalt ei võeta liitumistasu, kui üheaegselt on täidetud järgmised tingimused: liitumispunkti asukoht ei muutu; ei taotleta tehniliste tingimuste muutmist; on säilinud tehnilised võimalused liituja tarbijapaigalduse ühendamiseks.
(4) Võrguga liitumiseks sõlmivad võrguettevõtja ja võrguga ühendatava tarbijapaigalduse omanik või valdaja kirjaliku liitumislepingu (edaspidi leping), mis on soojuse ostu-müügilepingu sõlmimise eelduseks. Lepingus määratakse muu hulgas kindlaks: liitumispunkt; mõõtesüsteemi asukoht; võrgu teeninduspiir; liitumistasu suurus; liitumise tehnilised tingimused; lepingu täitmise tähtaeg.
(5) Võrguettevõtjal on õigus võtta võrguga liitujalt põhjendatud liitumistasu, tutvustades selle suuruse ja võtmise põhimõtteid eelnevalt linnavolikogu linnamajanduskomisjonile ja linnavalitsusele. Liitumistasu arvutamisel lähtutakse sellest, et tagada konkreetseks liitumiseks vajalik: investeeringute katmine; keskkonnanõuete täitmine; kvaliteedi- ja ohutusnõuete täitmine; põhjendatud tulukus. Liitumistasu suuruse arvutab võrguettevõtja. Kui lepingujärgseid liitumise tingimusi muudetakse võrguettevõtja algatusel, tasub kulud võrguettevõtja. Võrguettevõtja võib võtta põhjendatud liitumistasu soojuse tarbimise tehniliste tingimuste muutmise eest, mis toimub tarbija algatusel.
§ 5. Kaugküttevõrgust eraldumise ja alternatiivküttele ülemineku kord:
(1) Taotleja esitab linnavalitsusele ja võrguettevõtjale läbivaatamiseks ning otsustamiseks: taotluse kaugküttest loobumise kohta; kõigi ehitises paiknevate ühisomandis olevate tarbijapaigalduste omanike kirjaliku ühisotsuse kaugküttest loobumise ja alternatiivküttele ülemineku kohta; alternatiivkütte projektlahenduse koos ehitise küttesüsteemi tasakaalustamise teostamise garantiiga.
(2) Projekteerida jt. töid võib teostada ainult vastavat litsentsi ja tegevusluba omav ettevõte.
(4) Võrgust eraldunud korterite soojusega varustamisel kaudselt kaugkütte teel (püstikud, laed, seinad, põrandad) maksab omanik (valdaja) võrguettevõtjale korteriomanike üldkoosoleku otsuse alusel, sõltumata korteri asukohast elamus.
[Muudetud 28.01.2009 - jõust. 05.02.2009]
(5) Omavoliliselt tarbijapaigalduse väljalülitamisega (väljalõikamisega) tekitatud kahju võrguettevõtjale või teistele ühisomandis olevate tarbijapaigalduste omanikele katab selle tekitaja seadusandlusega ettenähtud korras.
§ 6. - § 9. [Kehtetud - RT IV, 19.10.2013, 5 - jõust. 01.10.2008]
§ 10. Kaugküttepiirkonnas peab võrguettevõtja tagama tema omandis või valduses oleva võrgu toimimise ja korrasoleku ning arendama võrku selliselt, et oleks tagatud kaugküttepiirkonnas olevate tarbijapaigalduste võrku ühendamine.
§ 12. Käesolev määrus jõustub teatavakstegemisest.


§ 2 Notari staatus
§ 13 Notari tasu ja maksustamine
§ 18 Ametisoleku peatamine
§ 19 Ametikohustuste täitmisest eemalviibimine
§ 30 Õigusabi ja esindamine
§ 31 Registriseisu tõendid ja registrite väljatrükid
§ 32 Vannutamine
§ 33 Hoiustamine
§ 34 Enampakkumine
§ 35 Notari ametitoimingu alluvus ja tegemise koht
§ 36 Notari ametitoimingu tegemise tähtaeg
§ 37 Notari ametitoimingu edasilükkamine ja peatamine
§ 38 Notari ametitoimingute tegemise õiguse piirangud
§ 39 Notari ametitoimingute registreerimine ja aruandlus
§ 40 Ametitoimingu tegemisest keeldumine
§ 41 Notari ametitoimingute tegemine välismaalastele
§ 441 Digitaalne notariaalarhiiv
(1) Notar ei või peale notariameti pidada teisi tasustatavaid ameteid ega olla muul tasustataval tööl, välja arvatud ��ppe- ja teadustöö.
Notarikandidaat saab kandidaaditeenistuse ajal Notarite Kojalt kuutasu vähemalt neljakordse Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäära ulatuses. Notarite Koda võib tasu suurendada.
(4) Notar salvestab enda koostatud notariaalaktid digitaalsesse notariaalarhiivi (§ 441) ning kinnitab salvestatud andmete vastavust originaaldokumendile. Notariaalmärkega dokumendi salvestab notar digitaalsesse notariaalarhiivi juhul, kui notar säilitab selle originaaldokumendi tõestamisseaduse § 46 lõike 3 kohaselt ning see on tehniliselt võimalik.
(2) Notar võib registriseisu tõendi välja anda üksnes siis, kui ta on eelnevalt kontrollinud aluseks olevaid registriandmeid v��i registrikaardi ärakirja. Ta peab tõendile märkima registriandmetega tutvumise või ärakirja väljastamise kuupäeva.
(3) Kui registreid peetakse kinnistusraamatuseaduse (RT I 1993, 65, 922; 1999, 44, 511) 101 peatüki või äriseadustiku (RT I 1995, 26/28, 355; 1998, 91-93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373) 9. peatüki kohaselt elektrooniliselt, peab notaribüroo olema registriga arvutivõrgu kaudu ühenduses. Soovi korral väljastab notar arvutiregistri kinnitatud väljatrüki.
(1) Notar võib hoiule võtta raha, väärtpabereid, väärtasju ja dokumente, kui hoiustamine on seotud tema poolt tõestatava tehinguga ja hoiulevõtmist taotlevatel isikutel on tehingust tulenev õigustatud huvi tehingu täitmise tagamiseks hoiustamise teel. Notar ei võta hoiule muid asju ega sularaha. Seadusega võib ette näha ka muid hoiustamisjuhtumeid.
(2) Hoiulevõtmise aluseks on hoiustamist taotleva isiku notariaalselt tõestatud avaldus, kui see ei sisaldu juba tagatava tehingu kohta koostatavas notariaalaktis.
(3) Hoiustatu käsutamine on lubatud üksnes hoiustatu väljaandmiseks õigustatud isikule või tema poolt nimetatud kolmandale isikule või hoiustatu tagastamiseks hoiustajale.
(4) Notar keeldub hoiustatu käsutamisest, kui käsutamisega rikutaks tagatava tehingu sõlminud isikute või kolmandate isikute õigusi.
§ 42. [Kehtetu - RT I 2001, 93, 565 - jõust. 01.02.2002]
§ 441. Digitaalne notariaalarhiiv
(1) Digitaalses notariaalarhiivis säilitatakse notarite poolt käesoleva seaduse § 29 lõike 4 alusel salvestatud andmeid.
(2) Digitaalse notariaalarhiivi andmetele laieneb käesoleva seaduse §-s 3 sätestatud saladuse hoidmise kohustus. Notarite Koda ja notarid tagavad digitaalse notariaalarhiivi andmekaitse. Andmetöötlus kolmandate isikute poolt on lubatud vaid juhul, kui saladuse hoidmise kohustus ning andmekaitse nõuete täitmine on tagatud.
(3) Digitaalsele notariaalarhiivile juurdepääsu õigus on üksnes notaril ja tema asendajal. Notaril on juurdepääs enda salvestatud andmetele. Juurdepääs muudele andmetele on lubatud juhul, kui seda lubab isik, kelle taotlusel või kelle suhtes ametitoiming tehti, või tema esindaja. Samuti võib notar kontrollida teise notari poolt salvestatud andmeid, kui talle on tõestamistoimingu alusena esitatud teise notari tehtud notariaalakt või -märge.
(4) Kui notar on seaduse kohaselt kohustatud või õigustatud dokumente esitama kohtu kinnistusametile või registriosakonnale, edastab notar lisaks paberdokumendile ka digitaalsesse notariaalarhiivi salvestatud andmed.
(5) Notarite Koda kehtestab juhendi digitaalse notariaalarhiivi pidamiseks, sealhulgas notari ametitegevuse raamatute andmete lisamise, andmete salvestamise, salvestatud andmete originaaldokumendile vastavuse kinnitamise, andmetele juurdepääsu tehniliste tingimuste ning saladuse hoidmise kohustuse ja andmekaitse tagamise kohta.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud andmeedastuse tingimused ning korra kehtestab justiitsminister.
(3) Koosolek võib anda eestseisusele õiguse teha mõjuvatel põhjustel Notarite Koja eelarves muudatusi, mis esitatakse j��rgmisele koosolekule kinnitamiseks.
1) konsulaarametnik ja aukonsul - konsulaarseaduses (RT I 1998, 113/114, 1874) sätestatud tingimustel;
2) valla- ja linnasekretär - dokumendi ärakirja ja väljavõtte õigsuse kinnitamisel, allkirja õigsuse kinnitamisel, auto kasutamise volikirja tõestamisel, pensioni, elatisraha ja toetuste vastuvõtmise volikirja tõestamisel;
5) vannutatud maamõõtja - piiriprotokollil ning kinnisasja piiri muutmiseks antud nõusolekul oleva allkirja õigsuse kinnitamisel;
6) vandetõlk - dokumendi tõlke ja selle ärakirja õigsuse kinnitamisel;
7) vangladirektor - kinnipeetava allkirja õigsuse ning kinnipeetava taotlusel dokumendi ärakirja ja väljavõtte õigsuse kinnitamisel.
(1) Vähemalt kaheaastase staazhiga notaribüroo töötaja, kellel on akadeemiline õigusteaduslik kõrgharidus, võib sooritada notarieksami ilma kandidaaditeenistusse astumata ja osaleda notari ametikoha täitmise konkursil kuni 2002. aasta 31. detsembrini. Notari ametisse nimetatuna kuulub ta atesteerimisele käesoleva seaduse § 54 kohaselt.
§ 58. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Majandus- ja kommunikatsiooniministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Majandus- ja kommunikatsiooniministri määruste muutmine
RT I, 08.04.2015, 2
Vastu võetud 02.04.2015 nr 27
Määrus kehtestatakse kaevandamisseaduse § 4 lõike 5, lõhkematerjaliseaduse § 25 lõike 3, toote nõuetele vastavuse seaduse § 5 lõike 4, tuleohutuse seaduse § 28 lõike 2 ning Vabariigi Valitsuse 26. augusti 2010. a määruse nr 123 „Volituste andmine tootele nõuete ja vastavushindamise korra kehtestamiseks ning turujärelevalveasutuse määramiseks” § 1 lõike 1 punkti 8 ja lõike 2 alusel.
§ 1. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 10. augusti 2004. a määruse nr 172 „Kaevandamise ja kaeveõõne teisese kasutamise ohutusnõuded” preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Määrus kehtestatakse kaevandamisseaduse § 4 lõike 5 ja tuleohutuse seaduse § 28 lõike 2 alusel.”.
§ 2. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 1. juuni 2005. a määruses nr 63 „Lõhkematerjalitehasele ja lõhkematerjalitehase projektile esitatavad nõuded” tehakse järgmised muudatused:
„Lõhkematerjalitehasele esitatavad nõuded”;
„Määrus kehtestatakse lõhkematerjaliseaduse § 25 lõike 3 alusel.”;
„(1) Määrus sätestab nõuded lõhkematerjalitehasele.”;
4) paragrahv 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 23. märtsi 2012. a määruse nr 23 „Nõuded masinale ja osaliselt komplekteeritud masinale, ohutusseadisele ja masinaga kaasnevale teabele ning masina ja osaliselt komplekteeritud masina vastavushindamise kord” preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Määrus kehtestatakse toote nõuetele vastavuse seaduse § 5 lõike 4 ning Vabariigi Valitsuse 26. augusti 2010. a määruse nr 123 „Volituste andmine tootele nõuete ja vastavushindamise korra kehtestamiseks ning turujärelevalveasutuse määramiseks” § 1 lõike 1 punkti 8 ja lõike 2 alusel.”.
Määruse §-d 1 ja 2 jõustuvad 2015. aasta 1. juulil.