Keskkonnakaitse valdkonna projekti rahastamise taotluse kohta esitatavad nõuded, taotluste hindamise tingimused, kord ja kriteeriumid, otsuse tegemise, lepingu täitmise üle kontrolli teostamise ning aruandluse kord – Riigi Teataja
Keskkonnakaitse valdkonna projekti rahastamise taotluse kohta esitatavad nõuded, taotluste hindamise tingimused, kord ja kriteeriumid, otsuse tegemise, lepingu täitmise üle kontrolli teostamise ning aruandluse kord
Keskkonnakaitse valdkonna projekti rahastamise taotluse kohta esitatavad nõuded, taotluste hindamise tingimused, kord ja kriteeriumid, otsuse tegemise, lepingu täitmise üle kontrolli teostamise ning aruandluse kord - sisukord
§ 18 Hindamiskriteeriumid keskkonnakorralduse programmis
RT I, 29.12.2016, 49
(1) Taotluseid esitatakse sihtasutuse Keskkonnainvesteeringute Keskus (edaspidi SA KIK) nõukogu poolt kinnitatud keskkonnakaitse valdkondade alusel vastavalt keskkonnaprogrammile. Keskkonnaprogramm jaguneb valdkondlikeks programmideks järgmiselt:
3) jäätmekäitlus;
52) maapõu;
6) keskkonnakorraldus;
(3) Keskkonnatasude seaduse § 58 lõike 2 alusel sihtotstarbeliselt rahastatavate keskkonnakaitse valdkondade kinnitamisel määratakse keskkonnatasude seaduse § 59 lõikes 3 sätestatud kriteeriume arvestades, millist alamprogrammi ja toetatavat tegevust valdkonnas rahastatakse. SA KIK nõukogu välja kuulutatud taotlusvoorus võib rahastada ühte või mitut käesoleva määruse §-des 2–8 loetletud valdkondlikku programmi, alamprogrammi ja toetatavat tegevust.
1) kalavarude jätkusuutliku kasutamise alaste otsuste tegemiseks vajalikke kalandusalaseid prognoose ning uuringuid, et viia ellu Euroopa Liidu ühist kalanduspoliitikat ja täita rahvusvahelistest lepingutest ja konventsioonidest, riigisisestest õigusaktidest ja arengu- ja ning tegevuskavadest tulenevaid nõudeid;
2) riiklikku kaitset vajavate ja ohustatud kalaliikide kaitse ja kalavarude taastootmise programmis nimetatud prioriteetsete kalaliikide ning harrastuskalapüügi arengukavas nimetatud kalaliikide asustamist või taasasustamist.
2) seminaride, koolituste, kalapüügivõistluste ja muude ürituste (õpitoad, teabepäevad) korraldamist, et arendada õiguskuuleka ja säästva kalanduse alast teadlikkust;
(2) Reoveekäitluse valdkonnas toetatakse olemasolevate kanalisatsioonisüsteemide vastavusse viimist kehtivatele nõuetele ja reoveekogumisalade piires kanalisatsioonisüsteemide väljaarendamist.
(3) Nõuetekohase joogiveevarustuse tagamisega seoses toetatakse joogivee süsteemide rekonstrueerimist ja ehitamist koos joogivee puhastusseadmetega ning põhjavee hea seisundi säilitamist.
(7) Veemajanduse programmis on toetuse maksimaalne suurus projekti kohta 2 000 000 eurot ilma käibemaksuta.
(8) Reoveekäitluse ega joogiveevarustuse alamprogrammist ei toetata ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rekonstrueerimist ega rajamist üle 2000 ie reostuskoormusega reoveekogumisaladel.
(1) Merekeskkonna programmi eesmärk on Läänemere merekeskkonna hea seisundi saavutamine ja säilitamine, selleks vajalike uuringute ja arendustööde toetamine ning võimalike suurõnnetuste efektiivse reostustõrje tagamiseks vajaliku ennetava tegevuse toetamine.
(2) Merekeskkonna tervendamise ja hea keskkonnaseisundi säilitamisega seoses toetatakse tegevusi, mis aitavad saavutada merekeskkonna head või väga head seisundit ja tõsta mere ökosüsteemi teenuste ehk mereandide kasutamise potentsiaali.
(3) Arendustöödega seoses toetatakse merekeskkonna kaitse ja kaitstavate merealade haldamise paremaks korraldamiseks vajalikke uuringuid ja arendustöid.
(4) Merekeskkonna seisundi hindamise ja seire kvaliteedi tõstmisega seoses toetatakse metodoloogia alaseid uuringuid ja arendustöid.
(5) Innovaatiliste keskkonnatehnoloogiate arendamisega seoses toetatakse tööstuslikke tehnoloogiaarendusi, mis on otseselt suunatud merekeskkonna seisundi hindamise, seire ja uuringute tõhustamisele.
(6) Võimalike suurõnnetuste efektiivse reostustõrje tagamisega seoses toetatakse ennetavaid tegevusi nagu sadamate reostustõrje valmisoleku suurendamine, reostustõrjealase valmisoleku suurendamine merega piirnevate kohaliku omavalitsusüksuste territooriumitel ja selleteemaliste koolituste korraldamine.
(1) Jäätmekäitluse programmi eesmärk on arendada välja kõiki maakondi ja kohaliku omavalitsuse üksuseid hõlmav ohtlike jäätmete kogumissüsteem, jäätmete liigiti kogumise ja taaskasutuse taristu ning vältida ja vähendada jäätmetest põhjustatud keskkonna saastamist tänapäevaste jäätmekäitluspõhimõtete ja jäätmehierarhia rakendamise kaudu. Programmi eesmärk on ka vähendada lagunenud ja kasutusest väljalangenud põllumajandus-, tööstus- või militaarehitistest põhjustatud keskkonnariske või negatiivset mõju keskkonnale, maastikule ja inimese tervisele.
(2) Ohtlike jäätmetega seoses toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) ohtlike jäätmete käitlussüsteemi, mille osaks on piirkondlikud ohtlike jäätmete kogumiskeskused ja kohalike kogumispunktide võrgustikud, väljaarendamine;
2) ohtlike jäätmete kogumisringide korraldamine mittelinnalistes asulates, kus majapidamises tekkivate ohtlike jäätmete äraandmiseks ei ole teisi võimalusi;
3) selliste ohtlike jäätmete, mille puhul ei ole võimalik omanikku kindlaks teha, käitlemine;
4) [kehtetu - RT I, 29.12.2016, 36 - jõust. 01.01.2017]
5) Eestis uudse tehnoloogilise lahendusega taaskasutussüsteemi kasutuselevõtmine, sealhulgas käitlustehnoloogia soetamine.
(3) Tavajäätmetega seoses toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) [kehtetu - RTL 2007, 57, 1016 - jõust. 14.07.2007]
2) jäätmejaamade ja ümberlaadimisjaamade ehitamine, juhul kui toetuse suurus ilma käibemaksuta ei ületa 320 000 eurot projekti kohta, lähtuvalt kohaliku omavalitsuse jäätmekavast;
3) jäätmekogumiskoha rajamine lähtuvalt kohaliku omavalitsuse jäätmekavast;
4) Eestis uudse tehnoloogilise lahendusega taaskasutussüsteemi kasutusele võtmine, sealhulgas käitlustehnoloogia soetamine;
5) [kehtetu - RT I, 29.12.2016, 36 - jõust. 01.01.2017]
6) biojäätmete kompostimisväljaku rajamine, kui toetuse suurus ilma käibemaksuta jääb alla 200 000 euro projekti kohta, lähtuvalt kohaliku omavalitsuse jäätmekavast;
7) jäätmejaamade teeviitade soetamine ja paigaldamine;
8) avalikel kogunemistel jäätmete liigiti kogumise arendamine, sealhulgas jäätmete liigiti kogumise süsteemide soetamine;
9) avalikel kogunemistel jäätmetekke vältimise süsteemide loomine korduskasutatavate nõude kasutamissüsteemi rakendamise kaudu.
(4) [Kehtetu - RTL 2007, 57, 1016 - jõust. 14.07.2007]
(5) Maastikupilti kahjustavate kasutusest väljalangenud ehitiste likvideerimisega seoses toetatakse kohaliku omavalitsuse hinnangul maastikupilti kahjustava lagunenud ja kasutusest väljalangenud põllumajandus-, tööstus- või militaarehitise lammutamist ja sellest tekkinud jäätmete käitlemist, sealhulgas taaskasutuse ja ringlussevõtu soodustamist ja maa-ala koristamist.
Põllumajandusehitis käesoleva määruse tähenduses on endise Nõukogude Liidu aegsete kollektiivmajandite kasutatud tootmistaristu ehitis (näiteks loomapidamishoone põllumajandustoodangu töötlemise hoone, toodangu ja muu ladu, remonditöökoda, kontorihoone jms).
Tööstusehitis käesoleva määruse tähenduses on endise Nõukogude Liidu ajal kasutuses olnud tööstusehitis (näiteks tootmishoone, ladu, katlamaja, veetorn jms). Tööstusehitisena käesoleva määruse tähenduses ei käsitleta eraldi transpordisüsteemi taristu objekte (raudteega seotud ehitised ja rajatised jms).
Militaarehitis käesoleva määruse tähenduses on endise Nõukogude Liidu armee kasutuses olnud militaarehitis (näiteks kasarmu, ladu, garaaž, piirivalverajatis, muu sõjalise otstarbega ehitis).
(6) Toetatakse poolkoksiprügilate ja radioaktiivsete jäätmete hoidla järelhooldust.
2) kaitstavate looma-, taime- ja seeneliikide ning elupaikade soodsat seisundit taotlevate tegevuskavade koostamine;
6) kaitsealuste liikide poolt tekitatud kahju hindamine ja selle hüvitamine;
1) kaitsealade külastuskeskuste väljaarendamine;
3) matkaradade kompleksne väljaehitamine;
(1) Metsanduse programmi eesmärk on metsanduse pikaajaliste arengusuundade ellurakendamine, metsade uuendamise ja taasmetsastamise tagamine, metsaökosüsteemide kaitse, erametsanduse arendamine ühistegevuse ning erametsaomanike organisatsioonide tugevdamise kaudu, säästva metsanduse alase koolituse, teavituse ja uuringute edendamine, jahiulukiarvu taastusvaruna säilimise tagamine, ulukikahjustuse ulatuse vähendamine ning jahimeeste praktiliste oskuste taseme ja jahindusalase teadlikkuse tõstmine.
1) metsanduse arengukava elluviimine ja täitmise järgimine;
4) riigi metsandusadministratsiooni suutlikkust tõstvate tegevuskavade koostamine ja elluviimine;
5) metsa mitmekülgse kasutuse edendamine ning pärandkultuuri objektide kaardistamine ja kaitse.
1) «Metsaseadusest» tulenevate metsandusülesannete ja metsakasvatuskulude osaline kompenseerimine;
2) erametsaomanike koolitamine;
3) erametsaomanike nõustamine;
4) erametsaomanike ühistegevuse edendamine.
1) tavamaastike ja biomitmekesisuse säilimise seisukohast oluliste poollooduslike alade määratlemine ja inventuur ning majandamise toetamiseks sobiva programmi käivitamine;
3) Eesti olulisemate metsaelupaikade põhiste katusliikide ning nende elupaigaliste nõudluste selgitamine;
6) inventeerimisprogrammi läbiviimine rangelt kaitstavate metsade osakaalu ja paigutuse selgitamiseks;
7) majandusliku analüüsi teostamine, leidmaks kuluefektiivseimat teed rangelt kaitstavate metsade pindala tõstmiseks 10%-ni;
8) metsade tulekaitsealaste analüüside ja tegevuskavade koostamine.
2) metsapuutaimede tootmine;
3) metsauuenduse mahu suurendamiseks kavandatud järelevalve tõhustamisega seonduvate tegevuste toetamine;
4) inventuuride läbiviimine metsade uuenemisest ülevaate saamiseks.
2) jahinduse arengukava täitmiseks vajalike uuringute ja analüüside tegemine;
4) jahiulukite asurkondade seire;
2) kütuse kvaliteedi tagamiseks vajalike seire ja järelevalvesüsteemide arendamine;
3) osoonikihti kahjustavate ainete kontroll ja kasutamise piiramine;
5) meteoroloogilise vaatlusvõrgu kaasajastamine;
(5) Keskkonna füüsikalistest saasteallikatest tingitud häiringu vähendamisega seoses toetatakse järgmiseid tegevusi:
2) füüsikalistest saasteallikatest tingitud häiringu vähendamise tegevuskavade, sealhulgas mürakaartide ja müra vähendamise tegevuskavade, füüsikalistest saasteallikatest tingitud häiringu vähendamist käsitlevate rakendusuuringute koostamine ja antud valdkonnast ülevaate andmine avalikkusele.
5) korteriühistute kütteõlil töötava kütteseadme või otsest elekterkütet kasutava kütteseadme asendamine taastuvat kütust kasutava kütteseadmega või maja ühendamine kaugküttesüsteemiga, kui maja on terviklikult rekonstrueeritud või ehitatud pärast 1993. aasta 1. jaanuari.
(1) Maapõue programmi eesmärk on toetada maapõueressursside säästlikku kasutamist ja maastike korrastamist ning maapõuealase teabe korrastamist ja levitamist.
(2) Maastike korrastamisega seoses toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) korrastamata karjäärialade, kus kaevandamisloa kehtivus on lõppenud ning ei kehti ka maapõueseaduse §-des 88 ja 93 sätestatud kohustus, korrastamine;
2) korrastamata turbaalade, kus kaevandamisloa kehtivus on lõppenud ning ei kehti ka maapõueseaduse §-des 88 ja 93 sätestatud kohustus, korrastamine;
3) allmaakaevandustes, kus kaevandamisloa kehtivus on lõppenud ning ei kehti enam maapõueseaduse §-des 88 ja 93 sätestatud kohustus, kaevandamise tagajärjel maapinnal tekkinud varingute või vajumite korrastamine.
(3) Maapõuealase teabe korrastamise ja levitamisega seoses toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) geoloogilise informatsiooni süstematiseerimine, kaasajastamine ja kirjastamine;
5) maapõue keskkonnakahjulike komponentide uurimine kasutades geokeemilisi ja biogeokeemilisi meetodeid;
(1) Keskkonnakorralduse programmi eesmärk on toetada ressursside tõhusamat kasutamist, saaste vähendamist, keskkonnahoidlikke uuendusi, hädaolukordadeks valmistumist ning nendega seotud oskusteabe ja analüüsivõimekuse suurendamist.
1) tööstuses, ehituses või teeninduses ressursside (sh soojus-, elektrienergia või vee) säästmisele või tõhusamale kasutamisele suunatud terviklike tehniliste meetmete väljatöötamist või juurutamist;
2) ressursiauditite tegemist.
(21) Ressursiauditi toetust ei kohaldata Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatoris (EMTAK 2008) avaldatud järgmiste tegevusvaldkondade projektidele:
(22) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 1 nimetatud tegevuse rahastamise projektide toetuse maksimaalne suurus projekti kohta on kuni 75 000 eurot ilma käibemaksuta, kui toetust taotletakse Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatoris (EMTAK 2008) avaldatud järgmiste tegevusvaldkondade projektidele:
2) toiduainete tootmine (jagu C, alajagu 10);
3) joogitootmine (jagu C, alajagu 11);
4) puidutöötlemine ning puit- ja korktoodete tootmine, välja arvatud mööbel, ning õlest ja punumismaterjalist toodete tootmine (jagu C, alajagu 16);
5) paberi ja pabertoodete tootmine (jagu C, alajagu 17);
6) muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine (jagu C, alajagu 23).
(23) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud tegevuse rahastamise projektide toetuse maksimaalne suurus ülevaatlikule auditile ja detailsele auditile kokku ühe projekti kohta on 7500 eurot ilma käibemaksuta. Ülevaatliku auditi toetuse maksimaalne suurus ühe projekti kohta on 2500 eurot ilma käibemaksuta.
(3) Saaste tekke ja heite vähendamise käigus toetatakse:
1) tootmises heite- või jäätmeteket vähendavate või ringlusse võttu suurendavate terviklike tehniliste meetmete väljatöötamist või juurutamist;
2) rakenduslikke teadus- ja arendustöid selliste tehniliste meetmete väljatöötamiseks, mis vähendavad saasteainete teket või sattumist õhku, vette või pinnasesse;
3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1–45) kohase keskkonnajuhtimise ja -auditeerimise skeemi EMAS rakendamist ja registreerimist ning lihtsustatud keskkonnajuhtimissüsteemide (sealhulgas roheline kontor, roheline kool) väljatöötamist, rakendamist ja tunnistuse taotlemist.
4) Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse nr 66/2010 kohase ökomärgise taotlemist;
5) uuemate keskkonnakorralduslike meetodite rakendamist, nagu toote elutsükli analüüs, terviklik tootepoliitika, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise rakenduste väljatöötamine;
6) majanduslike meetodite väljatöötamist keskkonnapoliitiliste eesmärkide saavutamiseks.
(4) Uuringute ja muude teabematerjalide koostamise, avaldamise, levitamise ja rakendamisega seoses toetatakse:
1) olemasolevate Euroopa Liidu parima võimaliku tehnika dokumentide (BREF) või nende osade alusel kasutusjuhiste koostamist, kohaldamist konkreetsetele tingimustele ja juhtumikirjelduste avaldamist;
2) Eesti vajadustele vastavate parima võimaliku tehnika kirjelduste või nende osade koostamist BREF-ga mittekaetud põlevkivitööstuse ja loomakasvatuse valdkondades;
3) infotehnoloogiliste lahenduste väljatöötamist informeerimiseks, aruandluse koostamiseks, keskkonnalubade taotluste menetlemiseks ja keskkonnalubade väljaandmiseks ning avaldamiseks elektroonsel kujul;
(5) Keskkonnahoidlike uuenduste väljatöötamise või juurutamise käigus toetatakse tegevust, mis on kasutusele võtja jaoks uuenduslik ning mille kasutuselevõtu tagajärjel väheneb saaste teke või heide, tõhustub ressursikasutus, väheneb jäätmeteke või kasvab jäätmete ringlussevõtt või luuakse eeldused vastavate uudsete lahenduste kasutuselevõtuks.
(6) Hädaolukorraks valmistumise, hädaolukorra lahendamise ja hädaolukorrast põhjustatud tagajärgede leevendamise ja koostöö võimekuse suurendamisel toetatakse nende hädaolukorra lahendamise plaanis kindlaks määratud asutuste tegevust suurt keskkonnakahju põhjustavate olukordade lahendamisel.
(1) Keskkonnateadlikkuse programmi eesmärk on toetada Eesti elanike keskkonnasäästlike tarbimisharjumuste kujundamist ning ökoloogilise tasakaalu tundmaõppimist.
(3) Täiskasvanute ja perede keskkonnasäästlike tarbimisharjumuste kujundamiseks või ökoloogilise tasakaalu tundmaõppimiseks toetatakse järgmisi tegevusi:
1) teavituskampaania korraldamine;
2) festivali, messi korraldamine, abikõlblik on kuni 50% projekti kogueelarvest;
3) loodusõhtu, -hommiku, -retke korraldamine, abikõlblik on kuni 50% projekti kogueelarvest.
(4) Üldharidussüsteemi õpilastes keskkonnasäästlike tarbimisharjumuste kujundamiseks ja ökoloogilise tasakaalu tundmaõppimiseks toetatakse järgmisi tegevusi:
1) õppekäikude korraldamine aktiivõppeprogrammides osalemiseks loodus- või keskkonnahariduskeskuses või keskkonnakaitse- või keskkonnakasutusega seotud ettevõttes. Taotleja on projektis osalev haridusasutus või selle pidaja. Iga klass või lasteaiarühm saab toetust ühes õppeaastas kuni kaheks õppekäiguks. Projekti abikõlblik kulu on kohale- ja tagasisõit kokku kuni 300 eurot ühe klassi või lasteaiarühma kohta, kuni kahe aktiivõppeprogrammi maksumus ning projektijuhtimise kulu. Toetus ühe aktiivõppeprogrammi kohta on kuni 150 eurot. Taotlus menetletakse lihtsustatud korra alusel, taotlusvoor kuulutatakse välja üks kord aastas;
2) kuni kolm õppepäeva kestva välipraktikumi laagri korraldamine gümnaasiumiõpilastele ning looduse valdkonna huvikooli õpilastele. Laagri läbiv teema käsitleb ökoloogilise tasakaalu tundmaõppimist. Abikõlblik kulu on 50% projekti kogueelarvest. Taotlus menetletakse lihtsustatud korra alusel, taotlusvoor kuulutatakse välja üks kord aastas;
3) Keskkonnaministeeriumi veebilehel prioriteetsena nimetatud loodus- või keskkonnateemat käsitleva projekti elluviimine üldharidusasutuses vähemalt ühe õppeveerandi vältel. Projekti kohustuslikud elemendid on teema seostamine kohalike ja globaalsete oludega, projektis osalejate käitumisharjumuste seostamine projekti teemaga, teema lõimitus eri eluvaldkondadega, koostööoskuse arendamine, projekti tulemuste visualiseeritud väljund ja selle esitlemine (projektides ei toetata õppekäike ja -laagreid);
4) üldharidussüsteemi õpilastele suunatud õppeprogrammideks vajalike õppematerjalide ja -vahendite loomine ja soetamine loodus- ja keskkonnahariduskeskustesse. Abikõlblik kulu on kuni 50% projekti kogumaksumusest. Projekti kohustuslik lisa on täpne kirjeldus loodavate õppematerjalide või soetatavate õppevahendite kasutamise kohta: seotud tegevused, sihtrühm, kasutamise intensiivsus.
(5) Keskkonnasäästlikke tarbimisharjumusi kujundavate ja ökoloogilise tasakaalu olemust selgitavate teabekandjate loomisel toetatakse järgmisi tegevusi:
1) meediatoote, ajutise näituse, trükise, m-lahenduse või keskkonnateadlikkust käsitleva uuringu loomine ja sihtrühmale kättesaadavaks tegemine;
2) meediatoote loomine ja sihtrühmale kättesaadavaks tegemine Keskkonnaministeeriumi veebilehel nimetatud tingimustel.
(2) Jäätmekäitluse programmis saab taotleja olla kohaliku omavalitsuse üksus, millel on kehtiv jäätmekava ja jäätmehoolduseeskiri, ning enam kui 1500 elanikuga kohaliku omavalitsuse üksus, mille haldusterritooriumil on korraldatud ja toimib korraldatud jäätmevedu.
(3) Kui jäätmekäitluse programmis on taotlejaks juriidiline isik, mille liikmeteks on kohalikud omavalitsused, siis kõikidel liikmetel peavad olema täidetud § 10 lõikes 2 nimetatud kohustused.
(4) Kui jäätmekäitluse programmi tavajäätmete ja ohtlike jäätmete alamprogrammides taotletakse toetust üle 65 000 euro ilma käibemaksuta, saab taotleja olla juriidiline isik, mille on moodustanud vähemalt viis omavalitsust, välja arvatud väikesaartel, ning omavalitsustel peab olema ühiselt koostatud jäätmekava ja jäätmehoolduseeskiri. Nõue ei kehti § 4 lõike 2 punktis 5 ja § 4 lõike 3 punktis 4 ning § 4 lõikes 6 loetletud tegevuste korral.
(41) Käesoleva määruse § 4 lõike 3 punktis 8 nimetatud tegevuseks saab toetust taotleda lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud isikutele avalike kogunemiste korraldaja, kes on avalikke kogunemisi korraldanud vähemalt viis aastat, ning pakendiorganisatsioon pakendiseaduse tähenduses.
(42) Käesoleva määruse § 4 lõike 3 punktis 9 nimetatud tegevuseks saab toetust taotleda lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud isikutele avalike kogunemiste korraldaja, kes on avalikke kogunemisi korraldanud vähemalt viis aastat, ning Kaitseministeeriumi valitsemisalas olev asutus ja organisatsioon.
(7) Veemajanduse programmi reoveekäitluse ja joogiveevarustuse alamprogrammist saab toetust taotleda ainult ühele või mitmele kohalikule omavalitsusele kuuluv eraõiguslik juriidiline isik ning muu tulundusühistu, sihtasutus ja mittetulundusühing, kes tegutseb avalikes huvides. Taotleja peab olema määratud kohaliku omavalitsuse volikogu otsusega projekti piirkonnas vee-ettevõtjaks või olema projektiga hõlmatud veemajandustaristu omanik.
(1) Taotlused esitatakse SA-le KIK. Informatsioon taotlusvooru kohta avaldatakse vähemalt 30 kalendripäeva enne taotluste esitamise tähtpäeva SA KIK ja Keskkonnaministeeriumi kodulehel.
(21) Kiireloomuliste taotluste rahastamisel ei arvestata käesoleva määruse §-des 2–8 ning § 10 lõigetes 2–4 ja 7 sätestatud piirangutega ning neid taotlusi hinnatakse aasta ringi.
(1) Taotluste hindamiskriteeriumid ning nende hindamise osakaal reoveekäitluse alamprogrammis on järgmine:
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju pinnaveekogumitele ja põhjaveele.
(2) Taotluste hindamiskriteeriumid ning nende hindamise osakaal joogiveevarustuse alamprogrammis on järgmine:
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju joogivee kvaliteedile, varustuskindlusele ja põhjavee reostusohu vähendamisele.
(1) Taotluste hindamiskriteeriumid ja nende hindamise osakaal ohtlike jäätmete ja tavajäätmete alamprogrammides on järgmine:
2) projekti teostatavus (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti põhitegevuse sisulist sobivust kavandatud eesmärkide saavutamiseks, projekti eelarve vastavust kavandatud tegevusele ning taotleja ja projekti partnerite võimekust projekti ellu viia;
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti tegevuste mõju loodusvarade ja toorme säästlikule kasutamisele, jäätmetest tuleneva keskkonnaohu ning reostuse vältimisele ja vähendamisele.
(2) Taotluste hindamiskriteeriumid ja nende hindamise osakaal maastikupilti kahjustava ehitise lammutamise alamprogrammis on järgmine:
1) projekti vajalikkus (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti vajalikkust kohaliku omavalitsuse arengu- ja tegevuskavades püstitatud eesmärkide täitmiseks, sealhulgas lammutatavate hoonete ja rajatiste kaugust asustusest ning kaitstavatest loodusobjektidest;
2) projekti teostatavus (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti põhitegevuse sisulist sobivust kavandatud eesmärgi saavutamiseks, projekti eelarve vastavust kavandatud tegevusele (sealhulgas lammutustööde ja jäätmete käitlemise kulude jaotust), taotleja ja projekti partnerite võimekust projekt ellu viia ja projekti omafinantseeringu suurust;
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju lammutamisel tekkivatest jäätmetest keskkonnale ja inimesele tuleneva negatiivse ohu vähendamisele ja jäätmekäitlushierarhia põhimõtete rakendamisele, sealhulgas lammutamisel eraldatavate ehitise osade korduskasutamiseks ettevalmistamise, materjalina ringlussevõtu ja muu taaskasutamise alternatiivide arvestamist.
(3) Poolkoksiprügilate ja radioaktiivsete jäätmete hoidla järelhoolduse taotluste suhtes kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hindamiskriteeriume.
Taotluste hindamiskriteeriumid ja nende hindamise osakaal maapõue programmis on järgmine:
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju keskkonnaseisundi paranemisele, maapõueressursside säästlikule kasutamisele ja maastike korrastamisele ning avalikkuse maapõuealase teadlikkuse tõusule.
§ 18. Hindamiskriteeriumid keskkonnakorralduse programmis
(1) Taotluste hindamiskriteeriumid ja nende hindamise osakaal keskkonnakorralduse programmis on järgmine:
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju keskkonna saastamise ärahoidmisele, keskkonnaseisundi parandamisele ja loodusressursside säästlikule kasutamisele ning keskkonnakahju likvideerimisele ja leevendamisele.
1) projekti vajalikkus (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti vajalikkust keskkonnateadlikkuse programmi eesmärkide elluviimiseks, projekti teema prioriteetsust, projekti eeldatavat tulemuslikkust ja mõju projektis osalejate hoiakute ja käitumisharjumuste kujundamisele keskkonnahoidlikuks;
(2) Taotluste hindamiskriteeriumid ja nende hindamise osakaal keskkonnateadlikkuse programmis lihtsustatud menetluse alusel hinnatavatele käesoleva määruse § 8 lõike 4 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevuse rahastamise projektidele on järgmised:
1) projekti tulemuslikkus (50% maksimum koondhindest) – hinnatakse õppetegevuste loodusteaduslikku alust ning omandatavate teadmiste eeldatavat mõju õppijate hoiakute ja tarbimisharjumuste kujundamisele keskkonnahoidlikuks;
(2) Toetuse abil rajatud vesiehitised ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatised ja hooned peavad säilima ning olema sihtotstarbelises kasutuses vähemalt kümme aastat.
Määruse paragrahvi 10 lõige 4 jõustub 1. jaanuaril 2010. a.


3-1-1-95-15 Riigikohus 04.12.2015
KrMS § 427 1
KrMS § 202 lg 6
täitmiskohtunik
Juhul, kui kriminaalmenetluse on otstarbekuse kaalutlusel lõpetanud ja isikule kohustused määranud kohus, on vastavalt KrMS § 202 lg-le 6 ja §-le 427^1 üksnes kohtul õigus otsustada kohustuse muutmine või selle täitmisest vabastamine, samuti kriminaalmenetluse uuendamine. (p 8)
KrMS § 4271 mõtteks on, et kohustust muuta või sellest vabastada saab vaid juhul, kui kohustuse täitmist oluliselt takistav asjaolu on ilmnenud kohustuse täitmise ajal. Seega saab KrMS § 4271 alusel esitada taotluse kohustuse muutmiseks või sellest vabastamiseks üksnes kohustuse täitmise tähtaja jooksul. (p 9)
KrMS § 202 lg 6 alusel menetluse uuendamise üle otsustamisel peab kohus välja selgitama kohustuse täitmata jätmise põhjused. Juhul, kui prokuratuuri taotluse lahendamise käigus ilmnevad KrMS § s 427^1 nimetatud kohustuse täitmist oluliselt raskendanud asjaolud, tuleb kohtul isikule pandud kohustust kas muuta või ta sellest vabastada, selgitades eelnevalt välja isiku seisukoha (nõusoleku). (p 10)
Kui taotlus kriminaalmenetluse lõpetamisel pandud kohustuse muutmiseks või sellest vabastamiseks on esitatud pärast kohustuse täitmise tähtaega ja prokuratuur ei ole kohtult kriminaalmenetluse uuendamist taotlenud, ei ole kohtul võimalik otsustada kriminaalmenetluse lõpetamisel pandud kohustuse muutmise või sellest vabastamise üle. Ebatäpne on maakohtu seisukoht, mille kohaselt ei ole täitmiskohtunik pädev sellist taotlust lahendama ja see tuleb jätta KrMS § 202 lg-st 6 ja §-st 427^1 lähtudes läbi vaatamata. Taotluse läbi vaatamata jätmine on põhjendatud, kuid seda tulenevalt asjaolust, et see esitati pärast kohustuse täitmise tähtaega. (p 11)


§ 86 Halduskoostöö seaduse muutmine
§ 87 Kindlustustegevuse seaduse muutmine
§ 88 Liikluskindlustuse seaduse muutmine
§ 89 Liiklusseaduse muutmine
§ 90 Tsiviilkohtumenetluse seadustiku muutmine
§ 91 Täitemenetluse seadustiku muutmine
§ 92 Võlaõigusseaduse muutmine
§ 93 Väärtpaberituru seaduse muutmine
§ 94 Liikluskindlustuse seaduse kehtetuks tunnistamine
07.04.2014 otsus nr 400
(1) Käesoleva seaduse §-s 81 nimetatud väärteole kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
§ 86. Halduskoostöö seaduse muutmine
Halduskoostöö seaduse § 13 lõiget 11 täiendatakse punktiga 23 järgmises sõnastuses:
„23) liikluskindlustuse seaduse § 69 lõikes 1 nimetatud haldusleping.”.
§ 87. Kindlustustegevuse seaduse muutmine
Kindlustustegevuse seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 18 lõike 1 punkt 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„14) kui taotlus esitatakse tegelemiseks kohustusliku liikluskindlustusega, siis liikluskindlustuse seaduse §-s 10 nimetatud liikluskindlustuse fondi kinnitus taotleja fondi liikmeks saamise kohta ning taotleja liikluskindlustuse seaduse § 51 lõike 1 alusel igasse lepinguriiki määratava piiriüleste nõuete lahendaja nimi ja aadress;”;
2) paragrahvi 27 punkt 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„14) kohustusliku liikluskindlustusega tegelev kindlustusandja ei täida liikluskindlustuse fondi liikmesusest tulenevaid kohustusi;”;
3) paragrahvi 38 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Finantsinspektsiooni nõusolekul võib käesoleva paragrahvi lõike 6 punktis 2 nimetatud esindajaks olla kindlustusandja liikluskindlustuse seaduse § 51 lõikes 1 nimetatud piiriüleste nõuete lahendaja.”;
4) paragrahvi 43 lõike 2 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„8) liikluskindlustuse seaduse §-s 10 nimetatud liikluskindlustuse fondi kinnitus selle kohta, et Eestis asutatav filiaal, mille kavandatav kindlustustegevus näeb ette kohustusliku liikluskindlustuse lepingute sõlmimist, või Eestis piiriüleselt kohustusliku liikluskindlustuse lepinguid sõlmiv välisriigi kindlustusandja on saanud liikluskindlustuse fondi liikmeks, ning taotleja liikluskindlustuse seaduse § 51 lõike 1 alusel igasse lepinguriiki määratava piiriüleste nõuete lahendaja nimi ja aadress;”;
5) paragrahvi 46 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) liikluskindlustuse seaduse §-s 10 nimetatud liikluskindlustuse fondi kinnitus selle kohta, et Eestis asutatav filiaal, mille kavandatav kindlustustegevus näeb ette kohustusliku liikluskindlustuse lepingute sõlmimist, on saanud liikluskindlustuse fondi liikmeks;”;
6) paragrahvi 47 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) liikluskindlustuse seaduse §-s 10 nimetatud liikluskindlustuse fondi kinnitus selle kohta, et kindlustusandja on saanud liikluskindlustuse fondi liikmeks;”;
7) paragrahvi 125 lõike 1 punktis 2 asendatakse sõna „Garantiifondile” tekstiosaga „liikluskindlustuse seaduse §-s 10 nimetatud liikluskindlustuse fondile”.
§ 88. Liikluskindlustuse seaduse muutmine
Liikluskindlustuse seaduse § 25 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 25. Riikliku järelevalve teostamine
(1) Riiklikku järelevalvet kehtiva lepingu ja poliisi olemasolu üle teostavad politseiametnik ja abipolitseinik.
(2) Politseiametnik ja abipolitseinik võivad käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-s 30 sätestatud riikliku järelevalve erimeedet korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
(3) Politsei- ja Piirivalveamet teavitab Garantiifondi viivitamatult kõigist juhtudest, millal liikluses osalenud sõidukil puudus kehtiv leping ja poliis. Kehtiva lepingu ja poliisi olemasolu kontrollimisel peab politseiametnik ja abipolitseinik teistes lepinguriikides põhiasukohta omavate või nende riikide kaudu Eestisse sisenenud sõidukite, mille põhiasukoht ei ole lepinguriik, üle riikliku järelevalve teostamisel arvestama käesoleva seaduse § 24 lõike 3 esimesest lausest tulenevat piirangut.”.
§ 89. Liiklusseaduse muutmine
1) paragrahvi 77 lõiked 5 ja 6 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Registrist kustutamine on liiklusregistrisse kantud sõiduki kustutamiskande tegemine registris. Registrist kustutamiseks ei loeta käesoleva paragrahvi lõike 81 kohast sõiduki registrikande peatamist või lõike 7 kohast sõiduki ajutiselt registrist kustutamist.
(6) Mootorsõiduk või selle haagis kustutatakse registrist:
1) mootorsõiduki või selle haagise väljaviimisel Eestist seoses mootorsõiduki või selle haagise omaniku teise riiki elama asumisega või sõiduki võõrandamisel teise riiki;
2) nõuetekohase lammutustõendi alusel, kui tegemist on kolmerattalise mootorratta või kerge neliratta, sõiduauto või kuni 3500-kilogrammise täismassiga veoautoga. Käesolevas punktis nimetatud mootorsõiduki, mis on lammutatud või hävinud enne 2004. aasta 1. maid, registrist kustutamiseks ei pea lammutustõendit esitama;
3) ajutiselt registreeritud mootorsõiduki või selle haagise registreerimistähtaja lõppemisel;
4) käesoleva lõike punktis 2 nimetamata sõiduki või vanasõiduki puhul omaniku või tema esindaja taotluse alusel;
5) Euroopa Liidu liikmesriigi vastava ametiasutuse ametliku informatsiooni alusel mootorsõiduki või selle haagise registreerimise kohta selles liikmesriigis;
6) Siseministeeriumi taotluse alusel käesoleva lõike punktis 2 nimetatud sõiduki üleandmisel muuseumile või sisejulgeoleku koolitusasutusele õppevahendiks;
7) Keskkonnainspektsiooni, Politsei- ja Piirivalveameti või Päästeameti tõendi alusel, kui käesoleva lõike punktis 2 nimetatud sõiduk on hävinud ning sõidukit ei saa nõuetekohaselt lammutada või
8) muul seaduses sätestatud juhul.”;
2) paragrahvi 77 täiendatakse lõigetega 81–84 järgmises sõnastuses:
„(81) Mootorsõiduki või selle haagise registrikande peatamine on toiming, millega Maanteeamet kustutab sõiduki andmed liiklusregistrist kuni registrikande taastumiseni.
(82) Maanteeamet peatab mootorsõiduki või selle haagise registrikande, kui on möödunud kaks aastat:
1) käesoleva seaduse § 73 lõike 3 kohaselt sõiduki tehnonõuetele vastavuse kehtivusest ja
2) sõiduki suhtes sõlmitud viimasest kindlustuslepingu poliisi kehtivusest.
(83) Mootorsõiduki või selle haagise registrikanne taastub, kui sõiduk vastab kehtivatele tehnonõuetele ning läbib tehnonõuetele vastavuse kontrolli.
(84) Mootorsõiduk või selle haagis, mis on liiklusregistrist ajutiselt kustutatud või mille registrikanne on peatatud, loetakse registreerimata sõidukiks ning sellise sõiduki kasutamine liikluses on keelatud. Erandkorras võib mootorsõidukit või selle haagist, mille registrikanne on peatatud, kasutada liikluses käesoleva seaduse § 73 lõikes 5 nimetatud juhtudel.”;
3) paragrahvi 81 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 171 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) kohustusliku liikluskindlustusega tegelev kindlustusandja või liikluskindlustuse seaduse §-s 10 nimetatud liikluskindlustuse fond;”;
5) paragrahvi 174 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Sõidukite andmebaasis peetakse arvestust ka Eestis registreeritud mootorsõiduki ja selle haagise üle, mis on ajutiselt kustutatud või mille registrikanne on peatatud.”;
6) paragrahvi 175 lõike 1 punkt 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„14) liikluskindlustuse registri volitatud töötleja liikluskindlustuse registrisse kantud liikluskindlustuse ja sõidukikindlustuse kindlustusjuhtumite tõttu hävinud mootorsõidukite ning haagiste andmete kohta;”;
7) paragrahvi 184 lõikes 5 asendatakse sõnad „liikluskindlustuse seaduses sätestatud Eesti Liikluskindlustuse Fondil” sõnadega „liikluskindlustuse seaduse §-s 10 nimetatud liikluskindlustuse fondil”;
8) paragrahvi 264 täiendatakse lõikega 16 järgmises sõnastuses:
„(16) Mootorsõiduki või selle haagise registrikande peatamist kohaldatakse ka liiklusregistris registreeritud sõiduki suhtes, mille tehnonõuetele vastavuse kehtivusest on möödunud kaks aastat ja enne 2014. aasta 1. oktoobrit sõlmitud liikluskindlustuse lepingu järgi ei ole viimase kahe aasta jooksul poliisi väljastatud.”.
§ 90. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku muutmine
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 481 lõike 11 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
1) liikluskindlustuse seaduse §-dest 53–57 tulenevad nõuded;”.
§ 91. Täitemenetluse seadustiku muutmine
Täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punktis 7 ning § 12 lõigetes 1 ja 2 asendatakse lauseosa „, üürikomisjoni ja liikluskindlustuskomisjoni” lauseosaga „ja üürikomisjoni”.
§ 92. Võlaõigusseaduse muutmine
Võlaõigusseaduse § 428 lõiget 1 täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
„10) kaebuse lahendamise kord ja kindlustusvaidlusi lahendava organi aadress, kuhu kindlustusvõtja võib pöörduda kindlustuslepingut puudutava kaebuse lahendamiseks.”.
§ 93. Väärtpaberituru seaduse muutmine
Väärtpaberituru seaduse § 14 punktis 3 asendatakse sõna „garantiifond” sõnadega „liikluskindlustuse seaduse §-s 10 nimetatud liikluskindlustuse fond”.
§ 94. Liikluskindlustuse seaduse kehtetuks tunnistamine
Liikluskindlustuse seadus (RT I 2007, 55, 368) tunnistatakse kehtetuks.


text:
esitatud 27. jaanuaril 2005(1)
Kohtuasi C-478/03
(House of Lords’i (Ühendkuningriik) eelotsusetaotlus)
Äriühingu üleminek – Erastamine – Ülemineku kuupäev – Töötajate õigused – Ülemineku kuupäeval kehtivast töölepingust võõrandajale tulenevad õigused ja kohustused
1. House of Lords (Ühendkuningriik) küsib Euroopa Kohtult seda, kuidas tõlgendada nõukogu 14. veebruari 1977. aasta direktiivi 77/187/EMÜ äriühingute, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta(2) seoses kutseõppeprogrammide erastamisega Walesis, kus ametnikud viidi esialgu ajutiselt üle kõnealuste programmide eest vastutanud piirkondlikud ametid ülevõtnud eraõiguslikesse üksustesse enne, kui neist said kõnealuse üksuse töötajad. Täpsemalt küsib House of Lords, millist kuupäeva tuleb pidada „ülemineku kuupäevaks”, kui üleminek on mitmes etapis toimuv keeruline tehing. Eelotsusetaotlus annab võimaluse täpsustada seda mõistet, mis ei ole kuni käesoleva ajani siseriiklike kohtute poolt direktiivi 77/187 kohaldamise kohta siiski sageli esitatud küsimustes kesksel kohal olnud.
I. Faktilised asjaolud ja eelotsuse küsimused
2. Ühendkuningriigi valitsus otsustas aastal 1989 alustatud haldusreformi käigus, et noorte ja töötute väljaõppeprogrammi eest vastutavad valitsuse rahastatud ja ametnike hallatud piirkondlike ametite asemel luuakse väljaõppe- ja ettevõtlusnõukogud (Training and Enterprise Councils, edaspidi „TEC”). Selle järkjärgulise erastamise läbiviimiseks said TEC-id kasutada Department of Employment’i (tööministeerium) ruume ning neil oli vaba juurdepääs infosüsteemidele ja andmebaasidele. Piirkondlike ametite personal viidi esialgu kolmeks aastaks üle TEC-i ja sel ajal säilis neil ametnikustaatus; niiviisi said väljaõppeprogrammid häireteta tegevust jätkata pädeva personaliga, kelle eest TEC-id majanduslikult ei vastutanud. Department of Employment’i teenistuses olevad isikud jätkasid varem tehtud tööd samades hoonetes, kuid TEC-i järelevalve all. Secretary of State teatas TEC-ide Staffing Group’i (personali eest vastutav rühm) juhtidele 16. detsembril 1991. aastal saadetud kirjas,(3) et TEC-ist peaks saama kõnealuste töötajate tööandja. Töötajad said ajutise üleviimisperioodi lõpus otsustada, kas pöörduda tagasi Department of Employment’i, võtta vastu teine ametikoht või jätkata töötamist TEC-ide töötajatena. Department of Employment sõlmis TEC-idega 1992. aastal lepingu, milles määrati kindlaks nende mõlema kohustused selliste ametnike suhtes, kellest said TEC-ide töötajad.(4) Tookord tõusetus küsimus, kas kohaldamisele võib kuuluda Ühendkuningriigi õigusesse direktiivi 77/187 üle võtnud 1981. aasta määrus „Äriühingute üleminek – töökaitse” (Transfer of Undertakings (Protection of Employment) Regulations 1981), kuid küsimus jäi lahendamata.
3. Euroopa Kohtus käsitletav kohtuasi puudutab Põhja-Walesis Wrexhamis ja Bangoris asuvaid ameteid, mille tegevuse võttis üle 1990. aasta septembris tegevust alustanud Newtec. Newteci õigusjärglaseks sai 1997. aastal toimunud ühinemise tulemusel Celtec Ltd (edaspidi „Celtec”). Üleviimise mehhanism, mida rakendati Newteci kasuks toimunud erastamise häireteta kulgemiseks, puudutas 43 ametnikku. Umbes kolm aastat hiljem otsustasid 18 ametnikku lahkuda avalikust teenistusest ja asuda tööle Newtecis, ülejäänud otsustasid vahetada töökohta avaliku teenistuse raames, minna pensionile või lõpetada töösuhe muudel põhjustel.
4. John Astley asus avalikku teenistusse tööle 31. augustil 1973, Deborah Lynn Hawkes 4. novembril 1985 ja Julie Owens 21. aprillil 1986. Nad viidi ajutiselt üle Newteci selle loomisel ja neist said Newteci töötajad pärast avalikust teenistusest lahkumist, kogu selle ajavahemiku jätkasid nad samade ülesannete täitmist. J. Owens ja D. L. Hawkes võeti Newteci tööle 1. juulil 1993 ja J. Astley 1. septembril 1993. 1998. aastal koondas Celtec D. L. Hawkesi ja keeldus tunnustamast tema tööstaaži alates avaliku teenistuse ametikohale asumisest. J. Astley ja J. Owens kardavad, et ka nemad koondatakse. Kolm kõnealust töötajat esitasid Abergele Employment Tribunal’ile (Ühendkuningriik) (Abergele töökohus) hagi enda tööstaaži tunnustamiseks.
5. 1996. aasta Employment Rights Act’i (töötajate õigusi reguleeriv seadus) artikli 1 lõike 3 alusel on tööandja kohustatud teavitama töötajat tema töölevõtmisel kirjalikult teabest, mis puudutab muu hulgas töösuhte alguspäeva ja kuupäeva, mil töötaja pidev töösuhe algas, arvestades selles ajavahemikus sisalduvat töösuhet eelmise tööandjaga. Kui tööandja ei täida seda teavitamiskohustust, võib töötaja 1996. aasta Employment Rights Act’i artikli 11 lõike 1 alusel pöörduda Employment Tribunal’i poole. Töötaja tööstaaži kindlaksmääramine mõjutab talle majanduslikel põhjustel toimuva koondamise tõttu määratavat hüvitist, millele tal võib olla õigus.(5) Tööstaaži või mõistega „pidev töösuhe” viidatakse tööle sama tööandja juures. 1996. aasta Employment Rights Act’i artikli 218 lõikes 2 sätestatakse siiski, et üksuse ülemineku korral ei katke töötamisperioodi pidevus ehk töötamisperiood võõrandaja juures loetakse töötamiseks omandaja juures. J. Astley, J. Owens ja D. L. Hawkes palusid Employment Tribunal’il sedastada, et nad on olnud pidevas töösuhtes alates ajast, kui nad alustasid töötamist avalikus teenistuses, sest nende tööleping läks kõigepealt üle Newtecile ja seejärel Celtecile. Ei ole kahtlust, et töölepingud läksid Celteci tekkimise aluseks olnud ühinemisel Newtecilt üle Celtecile. Vaidlusküsimus on hoopis see, kas töölepingud läksid Department of Employment’ilt üle Newtecile.
6. Employment Tribunal, kellel paluti vaidlus lahendada, leidis 22. detsembri 1999. aasta otsuses, et erastamine toimus äriühingu üleminekuna direktiivi 77/187 artikli 1 lõike 1 mõttes. Seetõttu sedastas ta, et 1996. aasta Employment Rights Act’i artiklit 218 tuleb kohaldada ja et hagejad olid olnud pidevas töösuhtes alates hetkest, kui nad alustasid töötamist avalikus teenistuses.
7. Tuletan meelde, et direktiiv 77/187, mis on vastu võetud EÜ asutamislepingu artikli 100 (nüüd EÜ artikkel 94) alusel, näeb vastavalt preambuli teisele põhjendusele ette, et „tööandja vahetumise korral on vaja tagada töötajate kaitse, eriti nende õiguste kaitse”. Direktiivi artikli 1 lõike 1 alusel kõnealust direktiivi „kohaldatakse äriühingu, ettevõtte või selle osa ülemineku suhtes teisele tööandjale lepingu alusel toimuva ülemineku või ühinemise tulemusena”. Direktiivi artikli 3 lõikes 1 sätestatakse ülemineku korral töötajate õiguste tagamise kohta järgmist: „[v]õõrandaja töölepingust või töösuhtest tulenevad õigused ja kohustused, mis kehtivad artikli 1 lõikes 1 nimetatud ülemineku kuupäeval, lähevad sellise ülemineku tagajärjel üle omandajale”.
8. Employment Tribunali otsuse peale kaevati Employment Appeal Tribunal’ile (Ühendkuningriik). Viimane kinnitas 5. oktoobri 2001. aasta otsuses, et küsimus oli äriühingu üleminekus direktiivi 77/187 artikli 1 lõike 1 tähenduses. Lisaks täpsustas ta, et direktiivi 77/187 artikli 3 lõikes 1 sätestatud ülemineku kuupäevaks tuli pidada kuupäeva, kui omandaja sai ettevõtte enda valdusse ja täieliku kontrolli selle üle. Employment Appeal Tribunal järeldas, et käesoleval juhul toimus üleminek 1990. aasta septembris, kui Newtec alustas tegevust. Järelikult ametnikud, kes olid Newteci esialgu ajutiselt üle viidud, ei saanud väita, et nende õigused olid üle antud 1993. aastal ehk kolm aastat pärast üleminekut.
9. Court of Appeal (England & Wales) (Ühendkuningriik) võttis 19. juuli 2002. aasta kohtuotsuses seisukoha samas kohtuvaidluses. Mõned tema sedastustest on alljärgnevas arutluskäigus asjakohased. Court of Appeal täpsustas, et Department of Employment’i ametnike pädevus oli osa Newtecile üle antud üksusest, sest viimane sai sellest kasu kogu selle aja jooksul, mil ametnikud olid ajutiselt üle viidud. Court of Appeal’i sõnul sisaldub direktiivi 77/187 artikli 3 lõikes 1 sätestatud ülemineku kuupäevas võimalus, et äriühingu üleminek kestab mitu aastat. Court of Appeal tühistas seetõttu Employment Appeal Tribunal’i otsuse.
10. Celtec esitas Court of Appeal’i kohtuotsuse peale apellatsioonkaebuse House of Lords’ile. House of Lords esitas Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas nõukogu 14. veebruari 1997. aasta direktiivi 77/187/EMÜ liikmesriikide nende seaduste ühtlustamise kohta, mis käsitlevad töötajate õiguste kaitset äriühingute, ettevõtete või nende osade üleminekul, artikli 3 lõikes 1 sätestatut, st „võõrandaja töölepingust või töösuhtest tulenevad õigused ja kohustused, mis kehtivad ülemineku kuupäeval”, tuleb tõlgendada selliselt, et eksisteerib konkreetne ajahetk, mil äriühingu või selle osa üleminek loetakse lõppenuks ning õiguste ja kohustuste üleminek vastavalt artikli 3 lõikele 1 toimunuks?
2. Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kuidas tuleb see konkreetne ajahetk kindlaks määrata?
3. Kui vastus esimesele küsimusele on eitav, siis kuidas tuleb tõlgendada artikli 3 lõikes 1 esinevat ülemineku kuupäeva?”
11. Eespool esitatud kolm küsimust puudutavad direktiivi 77/187 artikli 3 lõikes 1 sätestatud mõiste „ülemineku kuupäev” tõlgendamist. Minu arvates tuleks eelistada neile ühise vastuse andmist.
12. Kostjad ehk J. Astley, J. Owens ja D. L. Hawkes ning komisjon esitasid Euroopa Kohtule kirjalikke märkusi kirjaliku menetluse ajal. Samad pooled esitasid suulised avaldused 2. detsembril 2004 toimunud kohtuistungil.
13. Täpsustan kõigepealt toimunud ülemineku ulatust ja samuti selle tingimusi, mille alusel see kuulub direktiivi 77/187 kohaldamisalasse (II), seejärel käsitlen direktiivi 77/187 artikli 3 lõikes 1 sätestatud „ülemineku kuupäeva” tõlgendamist (III) ja viimasena teen järeldused tõlgendamise tagajärgedest seoses käesoleva kohtuasjaga.
II. Analüüs toimunud ülemineku kohta
14. Kõigepealt on põhjus kontrollida kahte aspekti: erastamise kuulumist direktiivi 77/187 kohaldamisalasse (A) ja erastamisel üleantud üksuse määratlust (B).
A. Kutseõppetegevuse erastamise kuulumine direktiivi 77/187 kohaldamisalasse
15. Direktiiv 77/187 reguleerib mitmeid äriühingu ülemineku aspekte. Direktiiv koostati alguses selleks, et kaitsta töötajaid, kelle tööandja vahetus omandamis- või ümberkorraldamistehingu tulemusel, kuid Euroopa Kohus on pidanud selle kohaldamisalasse kuuluvateks ka teenuste sisseostmist,(6) allhankeid,(7) erastamist(8) või äriühingu üleminekut riigile.(9) Haldusülesannete üleandmine kohalikult omavalitsuselt kohalike omavalitsuste vahelisele huvirühmale on jäänud siiski direktiivi 77/187 materiaalõiguslikust kohaldamisalast väljapoole.(10) Direktiivi kohaldamise kriteeriumiks on üleantud üksuse tegelemine majandustegevusega. Kõnealust direktiivi 77/187 materiaalõigusliku kohaldamisala piirangut on korratud direktiivi 98/50 artiklis 1, milles sätestatakse järgmist: „[k]äesolevat direktiivi kohaldatakse majandustegevusega tegelevate eraettevõtjate või riigi äriühingute suhtes, sõltumata sellest, kas nad tegutsevad kasusaamise eesmärgil või mitte. Riiklike haldusasutuste reorganiseerimine või haldusfunktsioonide üleminek ühelt riiklikult haldusasutuselt teisele ei ole üleminek käesoleva direktiivi tähenduses”. Käesoleval juhul ei ole kahtlust, et kutseõppe tegevus on majandustegevus, mistõttu selle tegevuse erastamist saab pidada direktiivis 77/187 sätestatud üleminekuks.
16. Euroopa Kohus on uurinud direktiivi 77/187 isikulist kohaldamisala ja on korduvalt sedastanud, et vaid töötajad siseriikliku õiguse tähenduses saavad tugineda direktiivis ette nähtud kaitsele.(11) Viide siseriiklikule õigusele kodifitseeriti direktiivis 98/50, mille kohaselt „töötaja” on „isik, kes on asjaomases liikmesriigis töötajana kaitstud siseriikliku tööõiguse alusel”.
17. Siiski on kahetsusväärne, et töötaja mõistet ei ole määratletud ühenduse sotsiaalõiguses.(12) Isegi kui Euroopa Kohus on olnud valmis tõlgendama EÜ artiklis 39 sätestatud töötaja mõistet laiendavalt,(13) on ta alati leidnud, et direktiivis 77/187 toimub vaid osaline ühtlustamine ja et selles ei kehtestata ühtset määratlust töötaja mõistele või töölepingust tulenevatele õigustele.(14) Kuigi selles direktiivis toimub vaid osaline ühtlustamine,(15) on viitel siseriiklikule õigusele seoses töötaja määratlusega eriti rasked tagajärjed avaliku teenistuja jaoks. Kui neil on selline avalik-õiguslik seisund, mille alusel neid ei määratleta siseriiklikus õiguses töötajatena, saab neid üle viia eraõiguslikku üksusesse ilma, et neil oleks sama kaitse, kui samas olukorras olevatel erasektori töötajatel.(16) Viide siseriiklikule õigusele töötaja mõiste määratlemisel viib selleni, et samasuguseid olukordi käsitletakse erinevalt üksnes töösuhte liigi tõttu, mis ühendab ametnikke tööandjaga. Järelikult identset tegevust puudutava erastamise suhtes kohaldatakse või jäetakse kohaldamata direktiiv 77/187 asjaomase siseriikliku õiguse alusel. Selline tulemus ei tundu põhjendatud direktiivi eesmärkide suhtes. Avalik-õigusliku ja eraõigusliku üksuse vahelise erinevuse puhul oleks ühenduse õiguse neutraalsuse põhimõttega hoopis rohkem kooskõlas, kui direktiivi 77/187 imperatiivseid sätteid kohaldatakse mis tahes majandustegevuse üleminekul.(17)
18. Isegi kui Euroopa Kohus ei oleks veendunud, et direktiivi 77/187 tuleb kohaldada kõigi majanduslikku laadi tegevuste suhtes, tundub, et käesoleva kohtuasja esemeks olev Ühendkuningriigis toimunud erastamine kuulub igal juhul direktiivi kohaldamisalasse. Kohtuotsuses Beckmann, milles käsitleti üleminekut avalik-õiguslikult sektorilt eraõiguslikule sektorile ehk kõnealusel juhul National Health Service’i (avalik-õiguslik tervishoiuteenistus) üleminekut eraomandis olevale äriühingule Dynamco Whicheloe Macfarlane, kinnitas Euroopa Kohus poolte ja Ühendkuningriigi tõlgendust, mille kohaselt „kuigi [National Health Service] on osa avalik-õiguslikust sektorist, kohaldatakse tema töötajate suhtes siseriiklikke tööseadusi ja nende töötajate kasuks saab seega kohaldada direktiivi sätteid”.(18) Käesolevas asjas on pooled üksmeelel selles, et Department of Employment’i ametnikke saab samastada „töötajatega”, kelles suhtes kohaldatakse direktiivi 77/187. Seega puudub põhjus kõnealuse direktiivi kohaldamata jätmiseks käesolevas asjas.
B. Üleantav üksus
19. House of Lords’i eelotsusetaotlus ülemineku kuupäeva mõiste kohta peaks võimaldama määratleda, kas direktiivi 77/187 sätted kaitsevad kostjaid. Enne selle asjaolu lahendamist tuleb minu arvates kindlasti määratleda Department of Employment’ilt Newtecile toimunud ülemineku ulatus.
20. Väljakujunenud kohtupraktika alusel määratlus, kas direktiivis 77/187 sätestatud ülemineku toimumine eeldab, et arvestatakse „kõiki kõnealust toimingut iseloomustavaid faktilisi asjaolusid”.(19) Muude asjaolude hulgas tuleb Euroopa Kohtu sõnul arvestada: „ettevõtja või ettevõtte tüüpi, kas materiaalne vara, st ehitised ja vallasvara on üle läinud või mitte, mittemateriaalse vara väärtust ülemineku ajal, kas uus tööandja võttis üle suurema osa töötajatest või mitte, kas toimus klientide üleminek või mitte, samuti enne ja pärast üleminekut teostatud tegevuse sarnasus ning kas tegevus oli vahepeal peatatud ja kui, siis kui kaua”.(20) See, kui palju kaalu annab siseriiklik kohus igale asjassepuutuvale asjaolule, sõltub vastavalt sellest, milline on asjaomase tegevuse laad.(21)
21. Euroopa Kohus sedastas, et „teatavates tööjõupõhistes sektorites võib ühise tegevuse raames pidevalt töötavate töötajate rühm moodustada majandusliku üksuse”.(22) Sellises sektoris, kus tegevus eeldab oluliselt vahendeid ja seadmeid, nagu näiteks regulaarne ühistransport, välistab selliste varade märkimisväärses ulatuses üleandmata jätmine järelduse, et üksus on säilitanud oma identiteedi.(23)
22. Employment Tribunal määratles üleantud üksust 22. detsembri 1999. aasta otsuse punktis 11 kui „valitsuse poolt rahastatav 16-aastaste ja vanemate isikute kutseõppe ja ettevõtlusalase tegevuse läbiviimise korraldamine Inglismaal ja Walesis, samuti infosüsteemide ja andmebaaside, töötajate ja ruumide haldamine”.(24) Määratluse üldisuse põhjuseks on asjaolu, et kolme kõnealuse hageja juhtumist tahetakse teha näidist kõigile teistele ametnikele, kelle olukord on erastamise tagajärjel muutunud. Employment Tribunal sedastas veel otsuse punktis 12, et kutseõpe oli tööjõupõhine. Court of Appeal kinnitas, et esialgu ajutiselt üleviidud ja seejärel tööle võetud personali pädevus oli osa Newtecile üleantud üksusest. Niisiis on tõendatud, et toimunud üleminek sisaldab nii vara kui ka töötajate pädevust. Järgmisena teen kindlaks kuupäeva, millal kõnealune üleminek toimus.
III. Direktiivi 77/187 artikli 3 lõikes 1 sätestatud mõiste „ülemineku kuupäev” tõlgendamine
23. House of Lords küsib Euroopa Kohtult direktiivi 77/187 artikli 3 lõikes 1 sätestatud „ülemineku kuupäeva” tõlgendamise kohta. Küsimus hõlmab kahte aspekti: kõigepealt seda, kas ülemineku kuupäev on konkreetne kuupäev või jätkuv ajavahemik, ja teiseks seda, kas ülemineku kuupäev on üksainus kuupäev. Pärast seda, kui küsimusega seonduvad probleemid on välja toodud (A), tuleb uurida kõnealuse kuupäeva kindlaksmääramise meetodit, eelkõige keerulise ülemineku tehingu raames (B).
A. Ülemineku kuupäeva ülesanne direktiivis 77/187
24. Ülemineku kuupäeva mainitakse vaid direktiivi 77/187 artiklis 3. Kontrollin kõigepealt ülemineku kuupäeva mõiste asukohta direktiivi ülesehituses ja täpsustan seejärel selliseid tõlgendusega seotud asjaolusid, mida Euroopa Kohus on selle mõiste puhul välja toonud.
1. Ülemineku kuupäeva ülesanne direktiivi ülesehituses
25. Direktiivi 77/187 eesmärk on tagada ülemineku korral töötajate õigused. Selleks on ette nähtud mitmeid mehhanisme. Need käivituvad siis, kui direktiivi artikli 1 lõikes 1 sätestatud äriühingu ülemineku tingimused on täidetud. Kõnealusel artiklil põhineva kontrolli kaudu saab määratleda ülemineku ulatust. Järelikult tehakse kindlaks üleantud üksusesse kuuluvad töötajad.(25)
26. Üleminekut iseloomustav esimene tagajärg sätestatakse direktiivi 77/187 artikli 3 lõikes 1 ja see seisneb töötajate töölepingust või töösuhtest tulenevate õiguste tagamises.
27. Viimati mainitud direktiivis ei piirduta üksnes üksuse töölepingute automaatse säilitamisega äriühingu üleminekul. Selles sätestatakse veel, et töötajate esindajale tuleb üleminekust teatada. Direktiivi 77/187 artikli 6 lõikes 1 nõutakse, et võõrandaja peab üleminekut puudutava teabe esitama oma töötajate esindajatele „aegsasti enne üleminekut”. Direktiiviga 98/50 kehtestatud muudatuste kohaselt peab teatama „ülemineku kuupäeva või kavandatava kuupäeva”, mis moodustab otseselt osa teavitamisele kuuluvast teabest.
28. Kõnealuse sätte eesmärk on tagada, et töötajate esindajad suudaksid reageerida üleminekuga seotud struktuurimuudatustele. Kui on kokku lepitud, et üleminek toimub mitmes etapis, tuleb üleminekust teatada töötajate esindajale enne ülemineku esimest etappi, et sellest oleks kasu. Selleks et kõnealused esindajad saaksid reageerida kavandatud üleminekule, peab edastatav teave sisaldama kirjeldust kavandatud etappide kohta.(26)
29. Direktiiviga 77/187 antava kaitse kolmanda osa moodustab direktiivi artikkel 4. Kui üleminek põhjustab koondamise, peetakse tööandjat selle eest vastutavaks. Mis tahes kõrvalekalle mainitud direktiivi artikli 3 lõikes 1 sätestatust seoses töölepingutest tulenevate õiguste tagamisega on karistatav. Kõnealuse artikli kohaldamist ei mõjuta see, kas üleminek toimub ühes või mitmes etapis, vaid otsustav tegur on koondamise ja ülemineku vaheline tuvastatud seos.
2. Ülemineku kuupäeva mõiste tõlgendamine kohtupraktikas
30. Euroopa Kohus on täpsustanud mitmes kohtuotsuses direktiivi 77/187 artikli 3 lõike 1 tõlgendust.
31. Euroopa Kohtu sõnul reguleerib ülemineku kuupäev üleantud üksuse tööandjate vahetumist. Ülemineku kuupäev määrab kindlaks kuupäeva, kui töölepingutest tulenevad kohustused lähevad võõrandajalt üle omandajale. Järelikult „tuleb 14. veebruari 1977. aasta direktiivi 77/187 artikli 3 lõiget 1 tõlgendada nii, et pärast üleminekut ja üksnes ülemineku asjaolu tõttu vabaneb võõrandaja talle töölepingust või töösuhtest tekkinud kohustustest”.(27) Töölepingutest tööandjale tulenevad kohustused kuuluvad võõrandajale enne üleminekut, kuid pärast üleminekut lähevad need üle omandajale. See ei välista siiski võimalust, et üleminek toimub mitmes etapis. Sellegipoolest on kindel, et ülemineku tulemusel lähevad üleantud üksuse töölepingud üle omandajale.
32. Ülemineku kuupäev on oluline ka direktiiviga 77/187 tööandjale kehtestatud kohustuste ajalise kestuse kindlaksmääramisel. Näide sellest on kohtuotsus Ny Mølle Kro.(28) Ny Mølle Kro restorani ettekandjaks 1983. aasta mais tööle võetud Ketty Hansen nõudis, et tema suhtes kohaldataks kollektiivlepingut, mida võõrandaja ehk üksuse eelmine üürnik oli kohustatud järgima. K. Hansen oli siiski tööle võetud alles pärast üleminekut, mistõttu ei saanud ta tugineda enne üleminekut kehtinud töötingimustele. Euroopa Kohus sedastabki, et „direktiivi artikli 3 lõike 2 eesmärk on üksnes tagada, et omandaja täidab kollektiivlepingus kokkulepitud tingimusi selliste töötajate suhtes, kes töötasid äriühingus juba ülemineku kuupäeval, erinevalt neist, kes võeti tööle pärast seda kuupäeva”.(29)
33. Kohtuotsuses Wendelboe jt(30) otsustati samasuguse lahenduse kasuks, kuigi faktilised asjaolud olid teistsugused. Pankroti äärel olnud äriühing LJ Music ApS koondas Knud Wendelboe, Ib Jenseni ja Joern Holst Jeppeseni 18. jaanuaril 1980. Äriühingu pankrot kuulutati välja 4. märtsil 1980, pärast seda võttis äriühingu tegevuse üle äriühing ApS SPKR, kellel oli 1980. aasta märtsi lõpus sõlmitud lepingu alusel õigus kasutada kõnealuseid seadmeid pärast pankroti väljakuulutamist. Äriühing ApS SPKR võttis K. Wendelboe, I. Jenseni ja J. Holst Jeppeseni 6. märtsil 1980 uuesti tööle, kuid ei arvestanud nende staaži. Euroopa Kohtule esitatud tõlgendust puudutavas küsimuses sooviti teada, kas ülemineku korral tuleb töötingimuste säilimine tagada töötajatele, kes ei olnud äriühingu töötajad ülemineku hetkel. Euroopa Kohus vastas sellele küsimusele eitavalt. Sellest järeldub vastavalt direktiivi 77/187 artiklile 4, et töötajatel, kes olid koondatud enne üleminekut, ei saanud töösuhet taastada ülemineku põhjusel, tingimusel et koondamine ei olnud seotud üleminekuga. Rõhutan, et kolm kõnealust töötajat ei olnud tööl koondamise kuupäeva ehk 18. jaanuari 1980. aasta ja uue töölevõtmise kuupäeva ehk 6. märtsi 1980. aasta vahelisel ajal.
34. Kohtupraktikast saab järeldada, et direktiivi 77/187 kohaldamisalasse kuuluvad üksnes sellised töölepingud, mis kehtivad ülemineku kuupäeval, kuid mitte teised. Ülemineku kuupäev piirab seega tööandjate kohustusi. Tööandjatel tuleb üksnes tagada selliste töötajate õigused, kes on tööle võetud ülemineku ajal. Direktiivile 77/187 ei saa tugineda töötajad, kes on tööle võetud pärast üleminekut, ega need, kes on koondatud enne üleminekut põhjusel, mis ei ole seotud üleminekuga.
35. Euroopa Kohus on direktiivi 77/187 artikli 3 lõikes 1 mainitud ülemineku kuupäeva liigitanud imperatiivseks. Kohtuasjas Rotsart de Hertaing(31) küsis eelotsusetaotluse esitanud kohus, kas töötajad läksid üle ülemineku kuupäeval või tohtisid võõrandaja või omandaja valida selleks hilisema kuupäeva. Kõnealusel juhul oli tööandja koondanud Claude Rotsart de Hertaingi pärast seda, kui Benoidti ja IGC Housing Service’i vaheline äriühingu üleminek oli toimunud. Küsimusega sooviti teada, kas võõrandaja Benoidt sai jääda tema tööandjaks, kui toimus äriühingu üleminek. Euroopa Kohus sedastas direktiiviga 77/187 töötajatele antava kaitse imperatiivsuse põhjal, et „töölepingute ja töösuhete üleminek vastavalt direktiivi 77/187 artikli 3 lõikele 1 toimub ilmtingimata samal kuupäeval kui äriühingu üleminek ning seda ei saa võõrandaja või omandaja soovi kohaselt mõnele teisele kuupäevale edasi lükata”.(32) Kohtuotsuse ulatust on vaja täpsustada kahe kommentaariga. Esiteks toimus üleminek võõrandaja ja omandaja vahelise lepinguga. Üleminek oli seega lihtsa, konkreetse ja täpse kuupäevaga tehingu tulemus. Ülemineku kuupäeva ei ole sama lihtne kindlaks teha siis, kui äriühingu üleminek ja töösuhete üleminek ei toimu samaaegselt. Teiseks liigitas Euroopa Kohus direktiivi 77/187 sätted imperatiivseteks, et pooled ei saaks neist kõrvale kalduda ja nõrgendada niiviisi üleantud üksuse töötajatele tagatud kaitset.(33) Sellise ohu puudumisel austab Euroopa Kohus lepinguvabadust ja nõustub näiteks sellega, et töötaja võib keelduda enda töölepingu üleandmisest.(34)
36. Direktiivi 77/187 artikli 3 lõikes 1 ülemineku kuupäevale antud tähtsus, sellisena nagu seda on tõlgendatud kohtupraktikas, ei eelda seega, et kõnealune kuupäev oleks üksainus ja konkreetne, kui üleminek toimub mitmes etapis.
B. Ülemineku kuupäeva kindlaksmääramine seoses keerulise ülemineku tehinguga
37. Järjestikuste tehingute alusel toimuv üleminek, kus ülemineku otsuse ja selle toimumise erinevate etappide vahel on ajaline viivitus, saab liigitada keeruliseks ülemineku tehinguks. Selleks et tõendada ülemineku keerulisusest tulenevaid tagajärgi, selgitan kõigepealt arutluskäiku, mida Euroopa Kohus järgib selliste üleminekute analüüsimisel. Kõnealuse kohtupraktika põhjal esitan poolte tõlgendused direktiivi 77/187 artikli 3 lõike 1 kohta, enne kui pakun välja teistsuguse tõlgenduse, millest tuleb minu arvates käesolevas asjas lähtuda.
1. Keerulisi ülemineku tehinguid käsitlev kohtupraktika
38. Keeruliste ülemineku tehingute lisamine direktiivi 77/187 kohaldamisalasse toimus järk-järgult. See tuleneb Euroopa Kohtu laiendavast tõlgendusest, mis puudutab direktiivi 77/187 artikli 1 lõiget 1, milles viidatakse „lepingu alusel toimuva ülemineku või ühinemise tulemusena” toimuvale üleminekule. Seda tingimust ei ole peetud kohtupraktikas selliseks, mis nõuaks võõrandaja ja omandaja vahelist otsest lepingulist suhet. Seevastu „direktiivi [77/187] saab kohaldada kõikvõimalikel juhtudel, kui lepingu alusel muutub äriühingu tegevuse eest vastutav füüsiline või juriidiline isik, kellel on tööandja kohustused äriühingu töötajate suhtes”.(35) Euroopa Kohus on seega otseselt tunnistanud, et üleminek võib toimuda kahes etapis kolmanda poole, näiteks omaniku või üürileandja vahendusel.(36) Ka asjaolu, et ülemineku käivitab haldusakt, ei välista järeldust, et direktiivi 77/187 artikli 1 lõikes 1 sätestatud tingimus on täidetud.(37)
39. Kui võõrandaja ja üleandja vahel ei ole otsest seost, toimub üleminek põhimõtteliselt mitmes etapis ja hõlmab üleantud üksuse tegevuse ajutise peatamise. Samuti on võimalik, et vara üleandmine ei toimu samaaegselt töölepingute üleandmisega. Sellistel juhtudel ei ole Euroopa Kohus leidnud, et ajaline viivitus mõjutaks ülemineku laadi.
40. Kohtujurist Cosmas leidis liidetud kohtuasjades Hernández Vidal ja Hidalgo jt esitatud ettepanekus, et „ühe lepingu lõppemine ja teise ettevõtjaga sõlmitud uus leping peavad olema ajaliselt üksteisega tihedalt seotud”,(38) et viimane tähendaks direktiivi 77/187 artikli 1 lõikes 1 sätestatud üleminekut. Euroopa Kohus ei kinnitanud ametlikult seda kriteeriumi, kuigi ta sedastas „tegevuse peatumise võimaliku kestuse” asjakohaste asjaolude hulgas, et teha kindlaks, kas üleminek toimus.(39)
41. Juhul kui üleminek toimus tegevuse sesoonse pausi ajal, mis seega tähendas viivitust vara ülemineku ja töölepingute jõustumise vahel, leidis Euroopa Kohus, et töölepingud olid üle antud. Kohtuotsuses Ny Mølle Kro sedastatakse, et sesoonsest pausist tulenev tegevuse katkemine „ei tähenda üldiselt seda, et äriühingu olemasolu majandusüksusena on lõppenud”.(40)
42. Ka tegevuse alguse ja töötajate uuesti tööle võtmise vaheline viivitus ei välista ülemineku toimumist. Kohtuasjas Allen jt oli üks äriühing andnud allhanke samasse kontserni kuulunud teisele ettevõtjale puurimistöödeks, mille osas tal endal oli leping. Euroopa Kohus leidis, et oli toimunud üleminek kontserni ühelt ettevõtjalt teisele. Asjaolu, „et ACC töötajad ei läinud üle AMS-ile samaaegselt lepingute alguse või lõpuga”, on ebaoluline, sest „äriühingu üleminek on keeruline õiguslik ja tehniline tehing, mille toimumine võib võtta teatava aja”.(41) Samas kohtuotsuses kontrollis Euroopa Kohus asjaolu, et töötajad võisid töötada ülemineku algusajal nii võõrandajale kui ka omandajale. See asjaolu ei tähenda, et tegemist ei võinud olla ettevõtte üleminekuga.(42)
43. Euroopa Kohus on ka muudel juhtudel järeldanud, et üleminek on toimunud, kuigi selle toimumise erinevate etappide vahel on esinenud viivitus.(43) Kõigil neil juhtudel on Euroopa Kohtu analüüs olnud objektiivne ja pragmaatiline. Teda ei mõjuta poolte kavatsused ega ülemineku erinevate etappide täielik samaaegsus. Euroopa Kohus ei pööra üleantud üksuse piiritlemisel tähelepanu asjaolule, et tehing jagunes etappideks. Euroopa Kohtu juhtnööriks on sõltumata ülemineku toimumisvahenditest direktiivi 77/187 eesmärk, milleks on töötajate kaitse.(44) Euroopa Kohus ei eelda seega, et üleminek toimuks ühelainsal ja konkreetsel kuupäeval, kui ta piiritleb üleantud üksust. Ülemineku tehingu keerulisus mõjutab siiski kindlasti direktiivi 77/187 artikli 3 lõikes 1 sätestatud ülemineku kuupäeva tõlgendust.
2. Poolte esitatud ülemineku mõiste tõlgenduse tagasilükkamine
a) Konkreetse ja üheainsa ülemineku kuupäeva määratlemine objektiivse kriteeriumi alusel
44. Kõigepealt pakutakse välja, et Euroopa Kohus sedastaks ülemineku kuupäevana üheainsa kuupäeva, mis vastab hetkele, kui omandaja saab üleantud äriühingu suhtes valduse ja tegeliku kontrolli. Seda seisukohta pooldab nii Employment Appeal Tribunal 5. oktoobri 2001. aasta kohtuotsuses kui ka Celtec. Viimase sõnul tuleb niiviisi tõlgendada mitmel põhjusel. Esiteks vastaks see direktiivi 77/187 artikli 3 lõike 1 grammatilisele tõlgendusele. Seda tõlgendust toetab ka vajadus tagada õiguskindlus nendele pooltele, keda üleminek puudutab.
45. Käesolevas asjas oleks Celteci esitatud tõlgenduse järgi ülemineku kuupäev 1990. aasta september. Kostjateks olevad töötajad oleksid seega saanud viidata töölepingutest tulenevate õiguste säilimisele sel ajal. Celteci sõnul olid Department of Employment’i töötajad siiski kaudselt vastu enda töölepingute üleminekule. Nende otsust nõustuda enda ajutise üleviimisega TEC-i, jäädes samal ajal Department of Employment’i töötajateks, tuleks mõista nii, et nad olid TEC-ile töölepingute ülemineku vastu.
46. Sellise seisukohaga ei saa nõustuda, sest Celtec kinnitas kohtuistungil, et Department of Employment’i töötajatele ei tehtud 1990. aasta septembris ettepanekut TEC-idega töölepingute sõlmimiseks. Kindlasti oleks direktiivi 77/187 mõttega vastuolus see, kui nõustutaks, et töötajad saaksid vaikimisi keelduda enda töölepingute üleminekust, sest direktiivis hoopis sätestatakse, et töölepingud lähevad äriühingu ülemineku tagajärjel automaatselt üle.
47. Kui nõustuda Celteci esitatud tõlgendusega direktiivi 77/187 artikli 3 lõikes 1 sätestatud ülemineku kuupäeva kohta, tuleks kindlasti järeldada, et Department of Employment’i töötajate töölepingud läksid TEC-ile üle alates 1990. aasta septembrist. Üldiselt tähendaks selline tõlgendus, et töölepingud lähevad automaatselt üle ühelainsal kuupäeval, välja arvatud juhul, kui töötajad on teatanud, et nad keelduvad.
48. Selline tõlgendus muudaks võimatuks ka sellise järkjärgulise erastamise korraldamise, mis toimus Ühendkuningriigis, sest see takistaks töötajate ajutist üleviimist, ja TEC-ist oleks saanud töötajate tööandja juba 1990. aasta septembris. Riik ei saaks seega struktureerida ümberkorraldamise tehingut nii, et selles sisaldub käivitusetapp, mille jooksul üksus, kes võtab üle riigi teatava tegevuse, ei ole veel iseseisev, vaid saab, nagu käesolevas asjas, enda käsutusse töötajad, kellele makstava palga eest ta ei vastuta. Praktikas takistaks see selliseid keerulisi tehinguid nagu käesolevas asjas ja seda ka juhtudel, kui töölepingute üleandmisel toimuv ajaline viivitus ei põhjusta töötajate õiguste vähenemist ning töötajad on sellega nõustunud. Selline tulemus oleks vastuolus kõigi ülemineku poolte lepinguvabadusega ja sunniks töötajate oskused ja töölepingud üle viima samaaegselt. Seda nõuet oleks ka raske ühildada käesoleva ettepaneku punktides 38–42 viidatud Euroopa Kohtu praktikaga, milles käsitletakse keerulisi ülemineku tehinguid.
49. Teiseks väidab Celtec, et ülemineku üheainsa ja konkreetse kuupäeva määratlemist puudutava selge ja objektiivse kriteeriumi puudumisel ei ole järjestikustel tööandjatel vahendit, millest lähtudes teada, millal nende kohustused üleantud üksuse töötajate suhtes tekivad või lõppevad.
50. Õiguskindluse tagamine ei eelda minu arvates üheainsa ja konkreetse ülemineku kuupäeva määratlemist. Nagu märkis kostjate esindaja kohtuistungil, ei ole kahtlust, et tööleping antakse üle kindlaksmääratud kuupäeval. See ei tähenda siiski, et äriühingu üleminek peaks toimuma konkreetselt määratletud kuupäeval. Õiguskindlus on täielikult tagatud, kui äriühingu üleminek on toimunud, sest töötajad saavad sellega kindluse, et nende töölepingutest tulenevad õigused tagatakse direktiivi 77/187 artikli 3 lõike 1 alusel.
51. Pealegi, kuigi ülemineku kuupäevaks peetakse hetke, kui omandaja saab kontrolli üleantud äriühingu suhtes, oleks paljudel juhtudel raske või isegi võimatu määratleda sellist kuupäeva kindlalt, sest mõiste „tegelik kontroll” jätab laia tõlgendamisvõimaluse.
52. Nagu komisjon on oma märkustes rõhutanud, tundub ohtlik kasutada ülemineku kuupäeva määratlemisel ka muud objektiivset kriteeriumi, näiteks üleantud töölepingute arvu osas ette nähtud künnis. See viiks selleni, et eristataks kunstlikult enne künnise täitumist üleantud ja direktiivi 77/187 alusel tagatud lepinguid sellistest lepingutest, mis oleksid üle antud pärast kindlaksmääratud kuupäeva ja mida ei peetaks üleminekuga seotuks.
53. Celteci esitatud tõlgendusega ei saa minu arvates nõustuda.
b) Käesoleva juhtumi jaoks lahenduse väljatöötamine erandlike asjaolude põhjal
54. Komisjon esitas Euroopa Kohtule esitatud kirjalikes märkustes veidi teistsuguse lähenemisviisi.(45) Ta leiab, et isegi kui ülemineku kuupäev vastab põhimõtteliselt üheleainsale ja konkreetsele kuupäevale, tuleks käesoleva juhtumi erandlikke asjaolusid arvestades märkida, et üleminek jõustub iga töötaja suhtes alles siis, kui Newtecist saab tema tööandja. Seega säiliks ülemineku kuupäev põhimõtteliselt konkreetse kuupäevana, kuid see ei oleks käesoleval juhul ühesugune, sest see määrataks individuaalselt igale töötajale selle kuupäeva põhjal, kui temast on saanud Newteci töötaja.
55. Celtec vaidleb sellele lähenemisviisile õigustatult vastu, sest sellega tehakse erand direktiivist 77/187, kuigi selline pädevus kuulub üksnes seadusandjale.
56. Sellist erandit oleks minu arvates ka keeruline rakendada, sest komisjon ei täpsusta neid ülemineku tunnuseid, mida ta peab erandlikeks. Lisan veel, et erandliku olukorra mõiste on kindlasti ebamäärane ja eeldab juhtumipõhist hindamist, mis nõrgendab õiguskindlust.
57. Eespool esitatud seisukohtade põhjal ei pea ma komisjoni kirjalikes märkustes väljapakutud tõlgendust veenvaks.
c) Ülemineku kuupäeva mõiste laiendav tõlgendus üleminekuperioodina
58. Teises Euroopa Kohtule esitatud tõlgenduses määratletakse ülemineku kuupäev üleminekuperioodina, mis kestab mõnda aega ja lõppeb, kui üleantud üksuse viimane osa antakse üle. Üleminekut Department of Employment’ilt Newtecile peetaks seega lõppenuks siis, kui võõrandaja on lakanud olemast kõigi töötajate tööandja ja kui omandajast on saanud kõigi töötajate tööandja.
59. Neist Ühendkuningriigi kohtutest, kes on käsitlenud Celteci ja tema kolme töötaja vahelist vaidlust, määratleb Employment Tribunal niiviisi üleminekuperioodi, mis on alanud 1990. aasta septembris ja lõppenud aastal 1993. Ka Court of Appeal leidis, et direktiivi 77/187 artikli 3 lõikes 1 sätestatud üleminekuperioodi saab tõlgendada nii, et see hõlmab teatava pikkusega perioodi, mille jooksul üleminek on toimunud. Kostjad nõustuvad sellise tõlgendusega. Komisjon tundus sellega nõustuvat kohtuistungil.
60. Selle tõlgenduse pooldajate peamine argument on selle vastavus direktiivi 77/187 eesmärgile, milleks on töötajate kaitse. Isegi kui minu arvates on kindlasti eelistatav, et tõlgendus oleks kooskõlas kõnealuse eesmärgiga, ei pea ma argumenti ennast piisavaks. Tundub ohtlik põhjendada tõlgendust üksnes direktiivi eesmärkide põhjal ja muuta see direktiivi sätteks, mille ainus eesmärk on kaitsta töötajaid, mõtlemata seejuures väljapakutud tõlgenduse tagajärgedele tulevikus.(46)
61. Kuigi direktiivi 77/187 teatavate sätete laiendav tõlgendamine on õigustatud,(47) põhjustaks ülemineku kuupäeva määratlemine üleminekuperioodina, mis lõppeks alles viimase töölepingu üleandmisega, mitmeid probleeme.
62. Ebakindel oleks selliste töölepingute olukord, mille üleminek oleks toimunud enne „ülemineku kuupäevaks” peetavat ajavahemikku. Tekiks ka küsimus, kas direktiivi 77/187 alusel võib üle anda sellise töötaja töölepingut, kes on tööle võetud ülemineku perioodil, kui üleminek on pooleli. Selliselt tekkinud üleminekuperioodiga seotud ebakindluse tõttu ei saa ülemineku kuupäeva tõlgendada laiendavalt.
63. Kuigi sellega väldib hädaohtu, ei saa allpool esitatud põhjustel nõustuda ka tõlgendusega, mille kohaselt üleminek toimub individuaalselt iga töölepingu osas siis, kui kõik kõnealuse lepinguga seotud õigused antakse üle.
64. Mõlemad eespool esitatud tõlgendused on vastuolus direktiivi alusel kehtestatud mehhanismiga. Direktiivi 77/187 artikli 3 lõikes 1 sätestatakse ülemineku tulemusel toimuv töölepingute automaatne üleandmine. Selles esitatakse vaid äriühingu ülemineku tagajärjed töölepingutele. Kui äriühingu üleminekut peetakse toimunuks siis, kui töölepingud on üle antud, muudetaks äriühingu ülemineku tagajärg selle toimumise eelduseks. Äriühingu ülemineku toimumist ei määratleta seetõttu enam objektiivselt, vaid selle eelduseks tehakse töölepingute üleminek. Sellise tõlgendusega nõustumisel piisaks sellest, kui võõrandaja jätaks omandajale töölepingud üle andmata, et direktiivi 77/187 mitte kohaldada.
65. Eespool esitatud põhjustel ei saa direktiivi 77/187 artikli 3 lõikes 1 sätestatud ülemineku kuupäeva tõlgendada üleminekuperioodina.
3. Ülemineku kuupäeva alternatiivne tõlgendus keerulise ülemineku tehingu raames
66. Direktiivi 77/187 tuleb kohaldada vaatamata ülemineku tehingu keerulisusele. Selle eesmärk on tagada üleantud üksuse töötajatele sotsiaalse kaitse miinimumtase nende õigusi säilitades. Kuigi kohtupraktikas domineerivad sotsiaalsed kaalutlused, on kohtupraktikas arvestatud ka vajadust ühildada sellised kaalutlused direktiivi teise eesmärgiga, mis võimaldab konkurentsivõimeliste äriühingute tekkimist.(48) Äriühingu üleminekut käsitlevas Euroopa Kohtu praktikas on pidevalt üritatud säilitada tasakaal töötajate kaitset puudutava eesmärgi ja majandusliku tegelikkusega arvestamise vahel.(49)
67. Kui üleminek toimub nii, et võõrandaja ja omandaja allkirjastavad lepingu, on ülemineku jõustumise kuupäeva lihtne tuvastada. Sellise lepingu puudumisel on siiski raske kindlalt määratleda ühteainsat kuupäeva, millal üleminek toimub. Käesolevas asjas tuleb tagada üle antud töötajate kaitse ja lubada samal ajal paindlikkust ülemineku praktilises korraldamises, mis kajastab majanduslikku ja poliitilist tegelikkust. Nagu ma tuvastasin Celteci seisukoha uurimisel, oleks üheainsa ülemineku kuupäeva valik meelevaldne, ja see võiks näiteks takistada sellise järkjärgulise erastamistehingu täitmist, mis hõlmab töötajate ajutise üleviimise perioodi.
68. Vastupidi, ükski direktiivi 77/187 kahest eesmärgist ei kannata seeläbi, kui ei valita ühteainsat kuupäeva, millal peetakse üleminek toimunuks. Niiviisi tagatakse töötajate õigused ja võimaldatakse samal ajal ülemineku toimumine teatava aja jooksul.
69. Selleks et töötajatele direktiiviga 77/187 antud kaitse ei satuks ohtu, tuleb tagada, et nende töölepingute üleandmise kuupäev ei mõjutaks nende õigusi. Vastasel korral üritaksid võõrandajad ja omandajad nihutada töölepingute üleandmist edasi, et direktiivi 77/187 ei peaks kohaldama.
70. Töötajate õiguste tagamise nõude täitmiseks tuleb minu arvates täita järgmised kolm tingimust. Esiteks, töölepingute üleandmine vara üleandmise kuupäevast erineval kuupäeval on töötajate suhtes neutraalne vaid siis, kui ülemineku otsustamise hetkel kehtivad töötingimused säilivad samasugustena kogu praktikas toimuva ülemineku aja, mis võib olla teatava kestusega.(50) Kui võõrandaja majanduslik olukord on nõrgenenud ja töötingimuste säilimine on seetõttu ohustatud, ei ole töölepingute hilisem üleminek direktiiviga 77/187 kooskõlas.
71. Teiseks, töölepingute üleminekule kehtestatud kuupäev ei saa mõjutada ülemineku toimumise ulatust. Teisisõnu pärast seda, kui üleantud üksuse piirid ja seega sellega seotud töötajad on direktiivi 77/187 artikli 1 lõike 1 alusel kindlaks määratud, puudutab võõrandaja ja omandaja võimalik liikumisruum vaid töölepingute ülemineku kuupäeva.
72. Kolmandaks, kuna on selge, et töötajad võivad keelduda sellest, et nende töölepingud antakse ühelt tööandjalt üle teisele,(51) tuleb seda enam anda neile võimalus nõustuda, et nende töölepingud antakse üle pärast äriühingu ülemineku kuupäeva, kui nende õigused jäävad samaks. Pealegi, kuigi töötajad nõustuksid lepingute üleandmisega omandajale alles pärast vara üleminekut, säilitaksid nad ikkagi õiguse keelduda töölepingute üleandmisest, kui nad seda soovivad. Kohtupraktikast nähtub, et töötaja keeldumist töölepingu üleminekust hinnatakse siseriikliku õiguse alusel.(52) Samuti hinnatakse siseriikliku õiguse alusel töötajate nõustumist töölepingu ülemineku edasilükkamisega.
73. Kolme kõnealuse tingimuse täitmine, mida tuleb hinnata siseriiklikul kohtul, võimaldab äriühingu üleminekut mitmes etapis ilma, et ülemineku korral oleks ohustatud töötajatele direktiivi 77/187 alusel tagatud miinimumkaitse.
C. Hinnang asjaomase ülemineku kohta
74. Toimunud erastamise liigitamine direktiivi 77/187 artikli 1 lõikes 1 sätestatud üleminekuks on tõendatud. Sellest järeldub, et Department of Employment’i töötajate töölepingud on üle antud TEC-ile kõnealuse direktiivi artikli 3 lõike 1 alusel. Siseriiklikul kohtul tuleb tagada, et töölepingute üleandmine pärast äriühingu varade üleminekut ei jätnud teatavaid töötajaid ilma direktiivis sätestatud kaitsest ega vähendanud nende õigusi. Siseriiklikul kohtul tuleb ka tuvastada, kas Department of Employment’i töötajad nõustusid, et nende lepingud anti üle alles pärast ajutist üleviimist. Kui need kolm tingimust ei ole täidetud, loetakse töölepingute üleminek siiski toimunuks siis, kui toimusid muud ülemineku asjaolud Newteci kasuks ehk 1990. aasta septembris.
75. Tuginedes eelnevale, teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata House of Lords’i esitatud küsimustele järgmiselt:
Nõukogu 14. veebruari 1977. aasta direktiivi 77/187/EMÜ äriühingute, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta artikli 3 lõikes 1 kasutatud mõiste „ülemineku kuupäev” ei eelda, et on olemas üksainus kuupäev, kui kõik äriühingu või ettevõtte osad antakse üle samaaegselt. Erastamise korral võib töölepingute üleandmine toimuda pärast vara üleandmist, kui see ei põhjusta töötajatele direktiivi 77/187 alusel tagatud kaitse vähenemist ja kui viimati nimetatud on andnud oma nõusoleku.
2 –	EÜT L 61, lk 26. Seda direktiivi on muudetud nõukogu 29. juuni 1998. aasta direktiiviga 98/50/EÜ, millega muudetakse direktiivi 77/187/EMÜ liikmesriikide nende seaduste ühtlustamise kohta, mis käsitlevad töötajate õiguste kaitset äriühingute, ettevõtete või nende osade üleminekul (EÜT L 201, lk 88). Muudatused kodifitseeriti nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivis 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 82, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 98). Faktiliste asjaolude toimumise ajal kehtis vaid direktiivi esialgne versioon.
3 –	Euroopa Kohtule kostjate esitatud märkuste lisa 4.
4 –	Eelotsusetaotluse määruse punkt 9.
5 –	1996. aasta Employment Rights Act’i artikli 155 alusel on palgatöötajatel majanduslikel põhjustel toimuva koondamise korral õigus hüvitisele üksnes juhul, kui neil on tööstaaži vähemalt kaks aastat. Hüvitise suurus arvutatakse tööstaaži alusel (1996. Employment Rights Act’i artikkel 162).
6 –	12. novembri 1992. aasta otsus kohtuasjas C-209/91: Watson Rask ja Christensen (EKL 1992, lk I-5755); 14. aprilli 1994. aasta otsus kohtuasjas C‑392/92: Schmidt (EKL 1994, lk I-1311) ja 10. detsembri 1998. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑173/96 ja C‑247/96: Hidalgo jt (EKL 1998, lk I-8237).
7 –	2. detsembri 1999. aasta otsus kohtuasjas C-234/98: Allen jt (EKL 1999, lk I-8643).
8 –	4. juuni 2002. aasta otsus kohtuasjas C-164/00: Beckmann (EKL 2002, lk I-4893) ja 6. novembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-4/01: Martin jt (EKL 2003, lk I-12859).
9 –	26. novembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C‑175/99: Mayeur (EKL 2000, lk I-7755) ja 11. novembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑425/02: Delahaye (EKL 2004, lk I-10823).
10 –	15. oktoobri 1996. aasta otsus kohtuasjas C‑289/94: Henke (EKL 1996, lk I-4989).
11 –	11. juuli 1985. aasta otsus kohtuasjas 105/84: Danmols Inventar (EKL 1985, lk 2639, punkt 27); 25. juuli 1991. aasta otsus kohtuasjas C‑362/89: D’Urso jt (EKL 1991, lk I-4105, punkt 12) ja 14. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C‑343/98: Collino ja Chiappero (EKL 2000, lk I‑6659, punkt 38).
12 –	Supiot, A., Au-delà de l’emploi, Flammarion, Pariis, 1999, soosib, et võetakse vastu ühenduse määratlus töötaja mõiste kohta (lk 296). Mõiste paindlikest piiridest vt Davies, P. ja Freedland, M., „Employees, Workers, and the Autonomy of Labor Law”, Mélanges en l’honneurde S. Simitis, 2000, lk 31.
13 –	Vt viimasena 7. septembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑456/02: Trojani (EKL 2004, lk I‑7573).
14 –	Ühenduse sotsiaalõigust võib liigitada kui „transnational floor of rights”, nagu leiavad Barnard, C. ja Deakin, S. kirjutises „Social Policy in search of a role: intergration, cohesion and citizenship”, 1996, Onwards, lowering the barriers further, Wiley, 1996, lk 177.
15 –	Eespool 11. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Danmols Inventar, punkt 26.
16 –	Need argumendid kajastavad argumente, mille esitasid kohtujuristid Lenz ja Alber eespool 10. joonealuses märkuses viidatud kohtusjas Henke ning eespool 11. joonealuses märkuses viidatud kohtuasjas Collino ja Chiappero esitatud ettepanekutes.
17 –	Euroopa Kohus on juba nõustunud tööaja mõiste puhul, et viide siseriiklikule õigusele „ei tähenda, et liikmesriigid saaksid ühepoolselt määratleda selle mõiste ulatust” (9. septembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑151/02: Jaeger, EKL 2003, lk I-8389, punkt 59).
18 –	Eespool 8. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Beckmann, punkt 27.
19 –	11. märtsi 1997. aasta otsus kohtuasjas C‑13/95: Süzen (EKL 1997, lk I-1259, punkt 14). Vt ka 18. märtsi 1986. aasta otsus kohtuasjas 24/85: Spijkers (EKL 1986, lk 1119, punkt 13); 25. jaanuari 2001. aasta otsus kohtuasjas C‑172/99: Liikenne (EKL 2001, lk I-745, punkt 33); 24. jaanuari 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑51/00: Temco (EKL 2002, lk I-969, punkt 24) ja 20. novembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑340/01: Abler jt (EKL 2003, lk I-14023, punkt 33).
20 –	Eespool 19. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Süzen, punkt 14, ja kõnealuses joonealuses märkuses viidatud kohtuotsused.
21 –	Eespool 19. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Süzen, punkt 18, ja kõnealuses joonealuses märkuses viidatud kohtuotsused.
22 –	Eespool 19. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Temco, punkt 26.
23 –	Eespool 19. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Liikenne, punkt 42.
24 –	Kostjate märkuste lisas 1 esitatud kohtuotsus.
25 –	7. veebruari 1985. aasta otsus kohtuasjas 186/83: Botzen jt (EKL 1985, lk 519, punkt 15).
26 –	Vt analoogia alusel nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiivis 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (EÜT L 254, lk 64; ELT eriväljaanne 05/02, lk 232) sätestatud teavitamiskohustuse kohta 13. jaanuari 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑440/00: Kühne & Nagel (EKL 2004, lk I‑787) ja 29. märtsi 2001. aasta otsus kohtuasjas C‑62/99: Bofrost* (EKL 2001, lk I‑2579).
27 –	5. mai 1988. aasta otsus liidetud kohtuasjades 144/87 ja 145/87: Berg ja Busschers (EKL 1988, lk 2559, punkt 14).
28 –	17. detsembri 1987. aasta otsus kohtuasjas 287/86: Ny Mølle Kro (EKL 1987, lk 5465).
29 –	Eespool 28. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Ny Mølle Kro, punkt 26.
30 –	7. veebruari 1985. aasta otsus kohtuasjas 19/83: Wendelboe jt (EKL 1985, lk 457).
31 –	14. novembri 1996. aasta otsus kohtuasjas C-305/94: Rotsart de Hertaing (EKL 1996, lk I‑5927).
32 –	Eespool 31. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Rotsart de Hertaing, punkt 26.
33 –	Kohtujurist Van Gerveni ettepanek kohtuasjas Katsikas jt, punkt 16 (16. detsembri 1992. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-132/91, C-138/91 ja C-139/91, EKL 1992, lk I-6577, lk I‑6589).
34 –	Eespool 33. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Katsikas jt, punkt 33.
35 –	Eespool 19. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Süzen, punkt 12, kohtuotsus Liikenne, punkt 29, ja kohtuotsus Abler jt, punkt 41.
36 –	Eespool 19. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Temco, punktid 31 ja 32.
37 –	19. mai 1992. aasta otsus kohtuasjas C-29/91: Redmond Stichting (EKL 1992, lk I-3189).
38 –	Kohtujuristi ettepanekud, mis esitati kohtuasjades, milles tehti 10. detsembri 1998. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-127/96, C-229/96 ja C-74/97: Hernández Vidal jt (EKL 1998, lk I‑8179; lk I‑8189) ja 10. detsembri 1998. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑173/96 ja C‑247/96: Hidalgo jt (EKL 1998, lk I-8237, lk I‑8239), punkt 162.
39 –	Vt eespool 19. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsused.
40 –	Vt eespool 28. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Ny Mølle Kro, punkt 20.
41 –	Vt eespool 7. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Allen jt, punkt 32.
42 –	Ibidem, punkt 35.
43 –	10. veebruari 1988. aasta otsus kohtuasjas 324/86: Tellerup, nn Daddy’s Dance Hall’i kohtuotsus (EKL 1988, lk 739); eespool 27. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Berg ja Busschers ja 7. märtsi 1996. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-171/94 ja C-172/94: Merckx ja Neuhuys (EKL 1996, lk I-1253).
44 –	Laulom, S., „The European Court of Justice in the dialogue on transfers of undertakings: a faillible interlocutor?”, Labour Law in the Courts, toim. Sciarra, S., Hart, 2001, lk 152: „The mode of transfer becomes immaterial”.
45 –	Komisjon näib olevat muutnud oma seisukohta kohtuistungi ajal ja ühineb kostjate seisukohaga.
46 –	Kõnealuste ohtude tutvustamiseks vt More, G., „The Concept of Undertaking in the Aquired Rights Directive: The Court under Pressure (Again)”, 15 YEL, 1995, lk 135.
47 –	Euroopa Kohus on näiteks tõlgendanud laiendavalt kõnealuse direktiivi artikli 1 lõiget 1.
48 –	Direktiivi 77/187 neljandas põhjenduses viidatakse sellele, et liikmesriikide sotsiaalõiguste erinevused „võivad otseselt mõjutada ühisturu toimimist”. Barnard, C., Employment Law, 2. tr, 2000, lk 445. Deakin, S. ja Browne, J., „Social Rights and Market Order: Adapting the Capability Approach”, Economic andSocial Rights in the EU Charter of Fundamental Rights, a legal perspective, Oxford, 2003, lk 28: „The historical function of social rights is to reconcile the traditional mechanisms of social policy with the mechanisms of a market order.”
49 –	Viisist, millega Euroopa Kohus on säilitanud tasakaalu nende kahe kohustusliku asjaolu vahel, vt Hunt, J., „The Court of Justice as a policy actor: the case of the Acquired Rights Directive”, 18 Legal Studies, 1998, lk 336.
50 –	Ülemineku täitmise ajaline piiramine ei ole minu arvates vajalik ega soovitav, kui töötingimused säilivad alates sellest päevast, kui üleminek otsustatakse.
51 –	Eespool 33. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Katsikas jt.
52 –	Eespool 33. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Katsikas jt; eespool 43. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Merckx ja Neuhuys ning 12. novembri 1998. aasta otsus kohtuasjas C-399/96: Europièces (EKL 1998, lk I-6965).

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


Linaseemnejahu müük apple co uk black friday 2020, Lamborghini urus hind viina hind 1992
Linaseemnejahu müük apple co uk black friday 2020. xbox black friday deals walmart liimpuit talade müük
Samsung galaxy tab 2 hindi chromecast information in hindi. bikiinide müük harley davidson müük.black friday makeup deals autoosta.osta ee mobiilis black friday computer parts south africa galaxy..
Shetlandi lambakoer müük kui vanalt vib energiajooki osta. matkabusside müük garaazi tallinnas liimpalkmaja osta hind.ipod nano osta veepaak 1000l müük..
Linaseemnejahu müük apple co uk black friday 2020
Linaseemnejahu müük apple co uk black friday 2020. black friday gamestop 2020 osta musta raamattu.mee too hindi news raamatute müük müük tartus.bluetooth black adapter müük pärandvara müük tulumaks
Vesi oxford bluff black friday mootoriketi vahetus hind õhksoojuspump hind neste sooduskaart Kuponger marieberg tulbisibulad müükMeeste mantlite müük rula hindi translator suvemööbli allahindlus microsoft black friday xbox one.doula pronunciation in hindi black friday prices for ps4 elisa elamus kampaania osta toyota Black friday clothes deals 2020 suzuki mootorrattad müük.Sisustusmess flaier kummiga voodilinade müük.Tallinna sadam aktsia hind friday finnair black friday sale 2020.Lol üllatuskomplekt arvuti monitor müük.Ram müük playstation black friday 2020 uk.Black friday microsoft moto surface deals buy osrs gold black friday.Chrysler 300c veljed müük hind kino uzbek tilida 2020.Headphones black friday 2020 sony vw passat b5 müük.Alpaka villa müük fitbit charge 3 black friday 2020 canada.Jbl xtreme in apple hindi linaseemnejahu mopeedide muuk.Plaatvundament m2 hind ukselt uksele müük.Iphone 7 plus review hindi paadi müük.Bitcoinide müük how much is a ps4 on black friday 2020.Pur vahu hind segway osta.Marmor hintergrund 3m küttepuidu hind
Blow off klapp müük apple hammaste pärlipesu hind apple
Aiatehnika müük rakveres tallink sooduskood stockholm.Ross black friday castrol edge 5w30 hind.Black friday iphone deals 2020 xs koormarihmade müük.Rollerid müük wolt kupongit.Hambaravi narkoosiga hind kingitus noorele naisele.Blizzard black friday sale 2020 eu knauf fe 50 largo hind.Osta pizzalaatikko blackberry key2 black friday 2020.Säästukaart pakkumised naiste riiete müük.Lenovo t450 nikon müük müük müük ee.Kasutatud aiamööbli müük puit alumiinium aknad hinnad.First range rover evoque terrassi ehituse hind.Puude müük tallinnas black friday ps store us.Kasutatud sup laua müük mr porter black friday uk
Medela swing friday müüa ryobi müük
Black friday perfume shop steam black friday sale tallinas osta olerex haagise rent hind date.Black friday ikea uk terase müük F hinds fitbit käibe arvutamine ettevõtluse auhind galerii sony m4 aqua müük.super hind mk heeliumi müük tartus kulla ja hbeda hind 3 kw means in hindi
Airbalticu kampaania apple leatherman squirt black friday
Kingituste karp ticovac hind.Ecco jalatsite müük kupongid ee.Osta proteiinijauhe mp3 müük.Lamb hind quarter shanks hindu aku datang padamu.Must kalamari müük trimmerdamise hind.Kütuse hind mai 2020 parimad nutitelefoni pakkumised.Ravikanepi müük tubakatooted müük.Ark eksam riigilõiv samsung s9 unboxing hindi.Apple tv app for hindi movies vanaraua hind.Osta apple macbook tuharesti müük.Ark teooriaeksam hind black friday shopping destiny apple usa
Sigma plaadilõikur müük black friday gold necklace müük sale.Fitbit versa black friday deals target kristiine keskuse kampaania.Pink hindi full movie watch online rallitool müük.Piimapulber kust osta mootorsaanide müük eestis.Plasttaara müük http www osta ee kkk.Samsung s7 edge price india gaasiboilerite müük ja paigaldus.Nissan leaf müük tesla x hind.Akutrellide müük ümbrikute käive müük.Black friday 2020 blizzard entertainment lauanõud müük tartu.Kampaania must lumi test tatra seemne müük.Pakslaup müük lil kim black friday beat.Läptopide müük kust osta veisepõske.Turbabrikett hind püha birma kass müük.Fotoklaas kööki hind cult beauty black friday sales Samsung galaxy a9 müük fitbit charge 3 black friday sale linaseemnejahu müük apple co uk black friday 2020 Tattoo hindi song tallinna sadam aktsia kingitus ee mehele ostadelahi indepth com osta app koha meaning hindi Mullikile müük tartu parimad puhkuse pakkumised.Toote khilone hindi mp3 tallinki sooduskoodid 2020.Mothercare kinkekaart ehitusmaterjalide müük rakveres.Samsung gear vr video apps elektrikaabli müük.Black friday 2020 riga plaza kasutatud kaubikute müük.Tallink aktsia dividendid oxford street black friday.Kasutatud autode müük tallinn piigid müük.Gta v ostatnia misja kogo zabic septic in hindi.Atv müük samsung s9 vs s9 plus hindi.Mutilõks müük tallinna sadama aktsia lhv.Kassi kiibistamine hind alfa romeo stelvio müük.Soovin osta koera krossikiiver müük.T1 selver pakkumised kasutatud suusad müük.Süntesaatori müük laste jalgratas müük.Macbook pro hindi iphone 6 32gb osta Hind on leg prussid müük.Merisea müük lehtmetalli müük.Tesla hind eestis ps4 pro kannattaako ostaa.Lipton tea kampaania warpaint sooduskood.Iphone x hindu god wallpaper edgars black paigaldus friday 2020 jeans.Super hind psp gameplay finnair black friday sale 2020.Udemy black friday free coupon naiste mütside müük.Black friday ikea grenoble husqvarna saed linaseemnejahu müük.European wax center black friday sale posta kodu istanbul maltepe zümrütevler.Hsl osta lippu kaverille üllatus.Sõnniku müük lääne virumaal apple black friday uk.Samsung note 9 vs iphone müük xs max hindi gta 5 xbox one müük Htc desire osta kannattaako ostaa imac.Lada veljed müük hind online typing test.Kuusetaimede müük võrumaal tula ftg müüa.Rose gold necklace black friday balteco vannide müük.Geelide müük lihaveise eluskaalu hind.Killustiku müük lõuna eestis hendo hoverboard.Kivikatuse pesu hind roostevaba võrgu müük.Sleepwalkers meaning in hindi autokeemia saksa lambakoera kutsikate müük.Starmani müük renoveerimisprojekti hind.Millist hübriidautot osta rabbit's hind legs not osta working.Iphone 5 hindi video volvo s60 müük.Sooja vee hind tartus black friday myprotein codice.Ryobi müük maakaabli müük
Suhkru hind lätis kohtutäiturid müük.Saalihoki võistlused savi müük tartu.Mops kutsikad müük atv müük järelmaksuga.Kütuse hind leedus täna friday autode rehvide müük.Minilaadur müük rmk autode müük.Lg g2 hard reset in hindi lehepuhurite müük.24 november 2020 black friday friday samsung galaxy note 4 hindi video.Top black friday sales online furby boom osta.Lukkude müük tartus htc 10 müük.Www hindi new movie jai hind.Aga osta elevant ära http www jukukeskus ee kampaania
Korvpallivõistlused black friday clothing deals 2020 online.Liisi kampaania 0 brent kaup24 sooduskoodi kasutamine irrigator osta värske koha hind odav tööjud hinds the sound and the story download Rattapoldid müük odav autorent bloodborne black friday 2020 kohtutäiturite arborist meaning in hindi rahvarivaste müük korterite müük apple macbook hind vistlustants tartus Argos black black friday 2020 sat nav muusikariistad apple müük.Amazon black friday sale ad 2020 jack daniels in hindi meaning.Sõnniku müük järvamaal maskide müük.Samsung gear vr video recording muruvaip müük.Windows 7 hindi mai maasoojuspumba paigalduse hind.Merko aktsia hind basset hound hind.Maitseainete müük pärnus mänguautomaat müük.Gearbest black friday spin sephora black friday sweden.Google pixel 3 black friday at&t black friday and cyber monday 2020 ads.Tesla hind eestis ps4 pro kannattaako ostaa.Rataste müük pärnus black friday date ireland.Black friday deals on airline tickets black friday travel deals hawaii.Brown thomas black friday deals kasutatud krossikate müük Lisa hinds artist kutsikate müük oculus eestis.Sims 4 hindernisparcour heina müük põlvamaal.Sylvanian families müüa millist gps seadet emmaljunga osta.Ülemiste keskus pakkumised jalgpalli müük.Black friday spice riga forelli kilo hind.Hüdropress müük arlo pro 2 black friday sams.Mootorrataste müük tallinn puidu lintsaag müük.Varbsein müük osta pilet mobiiliga.Gaasipõleti müük pesumasinate müük rakveres.Tapeedi ruudu hind päevapakkumised tartus.Kastide müük fassaadiplaadid hind.Ostu müügileping maanteeamet mms müük.Akordionid müük glütseriin müük
Linaseemnejahu müük apple co uk black friday 2020. viagra cialis müük müüa estraveli kinkekaart
Kangasteljed müük sims 4 osta
Kangasteljed müük sims 4 osta. veepumpade müük pärnus makita akude müük.microsoft black friday millist kaamerat osta kangasteljed
Eeterlike lide müük silikaattelliste müük
Eeterlike lide müük silikaattelliste müük. harley davidson müük eestis hemorroidide eemaldamine hind.ostarine sarm audi a5 müük.amazon black friday 2020 baby deals sõiduki esmane video registreerimine hind
Ps4 mängud müüa osta kindle suomi
Ps4 mängud müüa osta kindle suomi. automaatkasti õlivahetus hind gopro hero 5 tulumaks black osta.suitsuliha müük rav4 2020 hind
Linaseemnejahu müük apple co uk black friday 2020. xbox one s black friday deals reddit dog can't stand on his hind legs
Maasikataimede müük tallinnas windows 7 ostatnio uywane pliki
Alumiinium leht hind koda hind