Dokumendi väljaandmise taotlemisel fotole esitatavad nõuded - sisukord
2 FOTO KVALITEET JA ISIKU KUJUTAMINE FOTOL
§ 3 Kvaliteet
§ 4 Mittevastav foto
§ 5 Näokujutis
§ 6 Silmad
§ 7 Prillid
§ 8 Peakate
3 FOTO TAUST, VALGUSTUS JA VÄRVID
§ 9 Foto taust
§ 10 Foto valgustus, säritus ja värvide tasakaal
§ 11 Käesolevas määruses kehtestatud nõuetele vastava foto kasutusele võtmise erisused
5 VABARIIGI VALITSUSE MÄÄRUSTE MUUTMINE
RT I, 22.12.2010, 9
Vastu võetud 22.09.2006 nr 209
jõustumine 02.10.2006
Määrus kehtestatakse «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 15 lõike 7 alusel.
Määrus kehtestab isikutunnistuse, elamisloakaardi, digitaalse isikutunnistuse, Eesti kodaniku passi, diplomaatilise passi, meremehe teenistusraamatu, välismaalase passi, ajutise reisidokumendi, pagulase reisidokumendi ja meresõidutunnistuse (edaspidi isikut tõendav dokument) väljaandmise taotlemisel fotole esitatavad nõuded.
(3) Foto alusel peab olema võimalik isikusamasust üheselt kontrollida. Foto peab võimaldama näokujutise kandmist isikut tõendavasse dokumenti ja näokujutise töötlemist.
2. peatükk FOTO KVALITEET JA ISIKU KUJUTAMINE FOTOL
(1) Usulistel põhjustel võib isik olla fotol peakattega tingimusel, et isiku näokujutis alalõuast kuni otsmiku ülemise osani on selgelt nähtav ja ilma peakattest tingitud varjudeta.
3. peatükk FOTO TAUST, VALGUSTUS JA VÄRVID
(1) Valgustus fotol peab olema ühtlane, normaalse heleduse ja kontrastsusega, minimaalsete varjudega ja peegeldusteta näol ning taustal. Valgusallikad peavad olema loomuliku spektriga.
(2) Fotol kujutatud isiku nägu võib olla minimaalsete varjudega. Näol ei tohi olla eredaid alasid ning näo iga piirkonna tekstuuri gradatsioon peab olema selgelt nähtav.
5. peatükk VABARIIGI VALITSUSE MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 12. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


XXVII laulupeo ja XX tantsupeo "Minu arm" ürituste korraldamiseks nõusoleku andmine, liikluskorraldus, tänavate ajutise sulgemise loa andmine ning teede ja tänavate sulgemise maksust vabastamine
Tallinna Linnavalitsus 19.06.2019 korraldus number 896
896-k
XXVII laulupeo ja XX tantsupeo „Minu arm“ ürituste korraldamiseks nõusoleku andmine, liikluskorraldus, tänavate ajutise sulgemise loa andmine ning teede ja tänavate sulgemise maksust vabastamine
Liiklusseaduse § 6 lg 4, § 72 lg 3 ja § 15 lg 5, Tallinna Linnavolikogu 16. detsembri 2010 määruse nr 64 „Liiklusseadusega kohaliku omavalitsuse pädevusse antud ülesannete delegeerimine linnavalitsusele ja linnavolikogu määruste muutmine“ § 1 ja Tallinna Linnavolikogu 20. detsembri 2012 määruse nr 31 „Teede ja tänavate sulgemise maks“ § 5 lg 1 p 3, Tallinna Linnavalitsuse 6. mai 2013 määruse nr 30 „Teede ja tänavate ajutise sulgemise eeskiri“ § 3 lg 1 p 2, Tallinna Linnavolikogu 29. mai 2014 määruse nr 12 „Tallinna linnas avaliku ürituse korraldamise ja pidamise kord“ § 6 lg 2 alusel ja võttes arvesse, et laulu- ja tantsupeod on eesti kultuuri tähtsündmused, nii Tallinna kui ka kogu Eesti Vabariigi kultuurielus olulised ning tulenevalt Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse 7. märtsi 2019 taotlusest teede ja tänavate sulgemiseks, ühistranspordi ümberkorraldamiseks ning teede ja tänavate sulgemise maksust vabastamiseks ning 27. mai ja 28. mai 2019 avaliku ürituse loa taotlustest
1. Nõustuda avalike ürituste lubade väljastamisega Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutusele (registrikood 90005188) XXVII laulu- ja XX tantsupeo „Minu arm“ ürituste korraldamiseks 4. juulist 2019 kuni 7. juulini 2019 Päästeameti Põhja päästekeskuse, Politsei- ja Piirivalveameti Põhja prefektuuri, Tallinna Kommunaalameti, Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti, Tallinna Transpordiameti, Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Tallinna Jaani Koguduse, asutuse Kadrioru Park ja Tallinna Linnakantselei kooskõlastustes esitatud tingimustel järgmistes kohtades ja aegadel:
1.1 Kalevi staadionil, Staadioni tn 3:
1.1.1 tantsupeo peaproov-etendus 4. juulil 2019 kella 15.00-st kuni 17.00-ni;
1.1.2 tantsupeo esimese etendus 4. juulil 2019 kella 19.00-st kuni 21.30-ni;
1.1.3 tantsupeo teine etendus 5. juulil 2019 kella 11.00-st kuni 13.30-ni;
1.1.4 tantsupeo kolmas etendus ning tantsijate simman 5. juulil 2019 kella 18.00-st kuni 23.00-ni;
1.2 Vabaduse väljakul rahvamuusikapidu 5. juulil 2019 kella 14.00-st kuni 17.00-ni;
1.3 Pärnu maantee ja Kaarli puiestee ristmikult kuni Lauluväljaku Mere värvateni rongkäik 6. juulil 2019 kella 10.00-st kuni 19.00-ni;
1.4 Lauluväljakul, Narva maantee 95:
1.4.1 laulupeo avakontsert 6. juulil 2019 kella 19.00-st kuni 22.30-ni;
1.4.2 laulupidu 7. juulil 2019 kella 14.00-st kella 20.30-ni.
2. Lubada Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutusel (edaspidi ka ürituse korraldaja):
2.1 tantsupeo ettevalmistamise läbiviimiseks sulgeda liiklusele (välja arvatud ühissõidukid ja korraldajate erilubadega sõidukid) Juhkentali tänav 4. juulil 2019 kella 13.00-st kuni 23.00-ni ja 5. juulil 2019 kella 09.00-st kuni kella 23.00-ni;
2.2 tantsupeo läbiviimiseks sulgeda liiklusele (välja arvatud korraldajate erilubadega sõidukid) Võistluse tänav, Herne tänav Staadioni tänavast kuni kergejõustikuhallini, Staadioni tänav ja Püssirohu tänav 1. juulil 2019 kella 07.00-st kuni 5. juulil kella 23.00-ni;
2.3 laulupeo läbiviimiseks sulgeda liiklusele (välja arvatud ühissõidukid ja korraldajate erilubadega sõidukid) Narva maantee Pirita tee ja Turba tee vahelisel lõigul 6. juulil 2019 kella 17.30-st kuni kella 24.00-ni ja 7. juulil 2019 kella 13.00-st kuni kella 22.00-ni;
2.4 laulupeo rongkäigu läbiviimiseks sulgeda liiklusele 6. juulil 2019 kella 09.00-st kuni orienteeruvalt kella 18.00-ni järgmised tänavad:
2.4.1 Vabaduse väljak;
2.4.2 Kaarli puiestee;
2.4.3 Roosikrantsi tänav Kaarli puiesteest kuni Roosikrantsi 15 majani;
2.4.4 Hariduse tänav;
2.4.5 Tõnismäe tänav;
2.4.6 Toompea tänav Kaarli puiestee ja Falgi tee vahel;
2.4.7 Wismari tänav Toompea tänava ja Kaarli puiestee vahel;
2.4.8 Toompuiestee Wismari tänava ja Toompuiestee tänava vahel;
2.4.9 Luise tänav Toompuiestee ja Koidu tänava vahel;
2.4.10 Koidu tänav Luise tänava ja Endla tänava vahel;
2.4.11 Endla tänav Suur-Ameerika tänava ja Tõnismäe tänava vahel, tagades väljasõidu Lõkke tänavalt Suur-Ameerika tänavale;
2.4.12 Pärnu maantee Liivalaia ja Suur-Ameerika tänava ristmiku ja Viru väljaku vahel;
2.5 laulupeo rongkäigu läbiviimiseks sulgeda liiklusele 6. juulil 2019 kella 11.00-st (ühistranspordile alates kella 12.00-st) kuni orienteeruvalt kella 18.00-ni järgmised tänavad:
2.5.1 Pärnu maantee Vabaduse väljakust kuni Viru väljakuni;
2.5.2 Viru väljak;
2.5.3 Narva maantee Viru väljaku ja Pirita tee vahel;
2.5.4 Pirita tee Narva maantee ja Vana-Pirita tee vahel;
2.5.5 Vana-Pirita tee Pirita tee ja Lauluväljaku mereväravate vahel;
3. Vabastada Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus käesoleva korralduse punktides 1 ja 2 nimetatud tänavate sulgemisel teede ja tänavate sulgemise maksu tasumisest.
4. Kehtestada lubatud suurimaks kiiruseks 30 km/h järgmistel tänavatel:
4.1 Juhkentali tänaval, Staadioni tänaval, Herne tänaval, Võistluse tänaval ja Püssirohu tänaval 1. juulil 2019 kella 10.00-st kuni 5. juulil 2019 kella 23.00- ni;
4.2 Narva maanteel Pirita tee ja J. Smuuli tee vahel ning Pirita teel Narva maantee ja „Eesti Näituste“ vahel 4. juulil 2019 kella 14.00-st kuni 7. juulil kella 23.00-ni;
4.3 Kuristiku tänaval Narva maantee ja Oru tänava vahel, Joa tänaval ja Oru tänaval Narva maantee ja Joa tänava vahel 3. juulil 2019 kella 07.00-st kuni 7. juulil 2019 kella 23.00-ni.
5. Keelata sõidukite parkimine (välja arvatud ürituse korraldaja erilubadega) järgmistel tänavatel:
5.1 Herne tänaval Staadioni tänavast kuni kergejõustikuhallini, Staadioni tänaval ja Püssirohu tänava vasakul sõidurajal 1. juuli 2019 kella 07.00-st kuni 5. juuli 2019 kella 23.00-ni;
5.2 Joa tänaval 3. juuli 2019 kella 07.00-st kuni 7. juuli kella 24.00-ni;
5.3 Oru hotelli esises parklas (sh „Pargi ja reisi“ parkla) 1. juulil 2019 kella 07.00-st kuni 8. juulil 2019 kella 14.00-ni;
5.4 alates 4. juuli 2019 kella 7.00-st kuni 7. juuli 2019 kella 24.00-ni järgmistel tänavatel:
5.4.1 Pirita tee kesklinnast väljuval sõidusuunal Vana-Pirita tee ja Pirita tee 20 vahelisel lõigul;
5.4.2 Vana-Pirita teel Pirita tee ja Pirita tee 20 vahelisel lõigul;
5.4.3 Lauluväljaku Lasnamäe väravate läheduses olevates parklates (Narva maanteest mere pool);
5.4.4 Kuristiku tänaval Narva maantee ja Oru tänava vahel lõigul ning Oru tänaval Narva maantee ja Joa tänava vahel (välja arvatud paremal teepoolel);
5.4.5 Narva maantee kesklinnast väljuva sõidusuunal Narva maantee 128 elamust kuni Turba tänavani;
5.5 alates 5. juuli kella 21.00-st kuni 6. juuli 2019 kella 18.00-ni järgmistel tänavatel:
5.5.1 Estonia puiesteel;
5.5.2 Gonsiori tänaval;
5.5.3 Raua tänaval;
5.5.4 Narva maanteel Viru ringristmikust kuni Pirita teeni;
5.5.5 Pirita teel;
5.5.6 Tõnismäe tänav;
5.5.7 Hariduse tänav;
5.5.8 Wismari tänav Toompuiestee ja Toompea tänava vahelisel lõigul;
5.5.9 Roosikrantsi tn Kaarli puiestee ja Roosikrantsi 15 elamu vahelisel lõigul;
5.5.10 Kaarli puiesteel Kaarli kiriku Tõnismäe bussipeatuse poolses parklas;
5.5.11 Toompuiesteel Wismari tänava ja Kaarli puiestee vahel;
5.5.12 Koidu tänaval Luise tänava ja Endla tänava vahel;
5.5.13 Endla tänav 8 parklas;
5.5.14 Endla tänav 4 parklas;
5.5.15 Endla tänav 15 parklas;
5.5.16 Pärnu maantee 8 ees;
5.5.17 Valli tänava ja Pärnu maantee ristmiku juures parklas;
5.5.18 Viru väljak 3 eest;
5.5.19 Narva maantee linna suunduval suunal Parda tänava ja Hobujaama tänava vahel;
5.5.20 Narva maantee 21 ja 25 vahelisel lõigul;
5.5.21 Narva maantee 31 parklas.
6. Keelata sõidukite peatumine Võistluse tänaval Püssirohu tänava ja Võistluse 23 elamu vahel 1. juuli 2019 kella 07.00-st kuni 5. juuli kella 23.00-ni.
7. Lubada korraldajate erilubadega sõidukite peatumine sõitjate väljumiseks või sisenemiseks Juhkentali tänava mõlemal sõidusuunal lõigul Staadioni tänav kuni Püssirohu tänav 1. juulil 2019 kella 07.00-st kuni 5. juulil kella 23.00-ni ning Narva maantee mõlemal sõidusuunal lõigul Oru tänav kuni Kuristiku tänav ja Pirita tee kesklinnast väljuva sõidusuuna 1 sõidurajal lõigul Vana-Pirita tee kuni Pirita tee 20 hooneni 4. juulil 2019 kella 07.00-st kuni 7. juulil kella 24.00-ni.
8. Lubada korraldajate erilubadega sõidukite parkimine järgmistel tänavatel:
8.1 alates 1. juuli 2019 kella 07.00-st kuni 5. juuli kella 23.00-ni:
8.1.1 Võistluse tn vasemal teepoolel alates Filtri teest kuni Võistluse 23 elamuni;
8.1.2 Juhkentali tänava 1. sõidurajal suunaga autobussijaama poole alates Püssirohu tänavast kuni jalakäijate ülekäigurajani Rimi kaupluse kõrval.
9. Muuta ühesuunaliseks:
9.1 Võistluse tänav suunaga Filtri teelt Püssirohu tänavale ja Püssirohu tänav suunaga Võistluse tänavalt Juhkentali tänavale 1. juulil 2019 kella 07.00-st kuni 05.juulil kella 23.00-ni;
9.2 Joa tänav suunaga Kuristiku tänavalt Oru tänavale 3. juulil 2019 kella 07.00-st kuni 7. juulil kella 24.00-ni.
10. Muuta Falgi tee kahesuunaliseks alates 5. juuli 2019 kella 21.00-st kuni 6. juulil 2019 rongkäigu lahkumiseni.
11. Luua Pirita teele Lauluväljaku mereväravate ja Russalka parkla vahele ajutine jalakäijate ülekäigurada 4. juuli kella 14.00-st kuni 7. juuli kella 23.00-ni.
12. Tallinna Linnatranspordi Aktsiaseltsil 6. juulil 2019:
12.1 alates kella 09.00-st kuni laulupeo rongkäigu lõpuni (orienteeruvalt 18.00-ni):
12.1.1 liinide nr 16, 17, 17A, 23, 24, 24A ja 42 bussid kesklinna suunal ümbersõidule Endla tänav, Suur-Ameerika tänav, Pärnu maantee ja Estonia puiestee, tehes täiendavad peatused kesklinna suunal Endla tänaval enne Suur-Ameerika tänava ristumikku paiknevas ajutises peatuses ja Pärnu maanteel Kosmos ning Estonia puiesteel Vabaduse väljak peatustes;
12.1.2 liinide nr 16, 17, 17A, 23, 24, 24A ja 42 bussid linnast väljuval suunal ümbersõidule Estonia puiestee, Teatri väljak, Lembitu tänav, Liivalaia tänav, Suur-Ameerika tänav ja Luise tänav, tehes täiendava peatuse Liivalaia tänaval Keskhaigla peatuses;
12.1.3 liini nr 40 bussid ümbersõidule Paldiski maantee (tagasisuunal Tehnika tänav), Toompuiestee, Rannamäe tee, Suur-Rannavärav (tagasisuunal Mere puiestee, Põhja puiestee, Suurtüki tänav), Ahtri tänav ja Hobujaama tänav, Hobujaama seisuplats, tehes ajutised alg- ja lõpp-peatused Hobujaama tänaval;
12.1.4 liinide nr 21 ja 21B bussid Balti jaama suunal ümbersõidule Endla tänav, Suur-Ameerika tänav, Luise tänav, Tehnika tänav, Paldiski maantee, Toompuiestee, Rannamäe tee ja Balti jaam, tehes täiendavad peatused Paldiski maanteel Tehnika peatuses;
12.1.5 liinide nr 21 ja 21B bussid Kakumäe suunal ümbersõidule Rannamäe tee, Toompuiestee, Tehnika tänav ja Endla tänav, tehes täiendavad peatused Tehnika tänaval Kelmiküla ja Endla peatustes;
12.1.6 liinide nr 41 ja 41B bussid ümbersõidule Paldiski maantee, Toompuiestee, Balti jaam, Toompuiestee, Tehnika tänav ja Paldiski maantee, tehes peatused ümbersõidule jäävates ühistranspordipeatustes;
12.2 alates kella 12.00-st kuni laulupeo rongkäigu lõpuni (orienteeruvalt kella 18.00-ni):
12.2.1 lühendada bussiliinide nr 1A ja 8 marsruuti Pirita teel Lauluväljak peatuseni, tehes tagasipöörde peale peatust paiknevas tagasipöörde kohas;
12.2.2 suunata liinide nr 3 ja 73 bussid ümbersõidule Ahtri tänav, Hobujaama tänav, Hobujaama seisuplats, Ahtri tänav ja Mere puiestee, tehes ajutised alg- ja lõpp-peatused Hobujaama tänaval;
12.2.3 suunata liini nr 5 bussid ümbersõidule Metsakooli suunal Pärnu maantee, Estonia puiestee, Gonsiori tänav, Laagna tee, J. Smuuli tee, Narva maantee, Kose tee, tagasipöördega Pirita tee - Saare tee ristmiku piirkonnas, tehes täiendavad peatused Estonia puiesteel Estonia busside ja Vabaduse väljak trollibusside peatuses ning Gonsiori tänaval Kivisilla bussiliinide nr 67 ja 68 peatuses;
12.2.4 suunata liini nr 5 bussid ümbersõidule Männiku suunal Kose tee, Vabaõhukooli tee, Rahvakooli tee, Kelluka tee, Narva maantee, J. Smuuli tee, Laagna tee, Gonsiori tänav, Estonia puiestee, Teatri väljak, Lembitu tänav, Liivalaia tänav ja Pärnu maantee, tehes täiendavad peatused Gonsiori tänaval Kivisilla bussiliinide nr 67 ja 68 peatuses, Teatri väljakul Estonia ja Liivalaia tänaval Keskhaigla peatustes;
12.2.5 suunata liinide nr 18, 20, 20A ja 36 bussid ümbersõidule Pärnu maantee, Estonia puiestee, Gonsiori tänav, tagasipööre Gonsiori tänaval enne Maneezi tänava ristmikku, Gonsiori tänav, Estonia puiestee, Teatri väljak, Lembitu tänav, Liivalaia tänav ja Pärnu maantee, tehes täiendavad peatused Estonia puiesteel Estonia bussipeatuses, Gonsiori tänaval bussiliinide nr 9, 11 ja 46 Kivisilla peatuses, Teatri väljakul Estonia ja Liivalaia tänaval Keskhaigla peatustes;
12.2.6 suunata liini nr 15 bussid ümbersõidule Teatri väljak, Estonia puiestee, Gonsiori tänav, Estonia puiestee ja Teatri väljak, tehes täiendava peatuse Gonsiori tänaval bussiliinide nr 9, 11 ja 46 Kivisilla peatuses;
12.3 alates kella 12.00-st kuni laulupeo rongkäigu lõpuni (orienteeruvalt 18.00-ni):
12.3.1 suunata liinide nr 44 ja 51 bussid ümbersõidule Narva maantee, J. Smuuli tee, Laagna tee, Gonsiori tänav, Kivisilla tänav, Rävala puiestee, A. Laikmaa tänav, Gonsiori tänav, Laagna tee, J. Smuuli tee ja Liikuri tänav;
12.3.2 suunata liini nr 35 bussid ümbersõidule J. Smuuli tee, Laagna tee, Gonsiori tänav, Kivisilla tänav, Rävala puiestee, A. Laikmaa tänav, Gonsiori tänav, Laagna tee ja J. Smuuli tänav;
12.3.3 suunata liinide nr 29 ja 60 bussid ümbersõidule Narva maantee, J. Smuuli tee, Laagna tee, Gonsiori tänav, Kivisilla tänav, Rävala puiestee, A.Laikmaa tänav, Gonsiori tänav, Laagna tee, J.Smuuli tee ja Narva maantee;
12.3.4 suunata liini nr 2 bussid ümbersõidule Tartu maantee, Rävala puiestee, A. Laikmaa tänav, Gonsiori tänav, Pronksi tänav ja Tartu maantee, tehes peatuse Gonsiori tänaval Kivisilla peatuses enne trammiteed Kivisilla tänava ja A. Laikmaa tänava vahel;
12.3.5 suunata liinide nr 34A ja 38 bussid ümbersõidule Pärnamäe tee, Kloostrimetsa tee, Lükati tee, Kose tee, Narva maantee, J. Smuuli tee, Laagna tee, Gonsiori tänav, Kivisilla tänav, Rävala puiestee, A. Laikmaa tänav, Gonsiori tänav, J. Smuuli tee, Narva maantee, Kose tee, Lükati tee, Kloostrimetsa tee ja Pärnamäe tee;
12.3.6 teha bussiliinidel nr 29, 34A, 35, 38, 44, 51 ja 60 täiendav peatus Gonsiori tänaval Kivisilla peatuses enne trammiteed Kivisilla tänava ja A. Laikmaa tänava vahel;
12.4 alates kella 12.00-st kuni laulupeo rongkäigu lõpuni (orienteeruvalt 18.00-ni) pikendada liini nr 50 busside marsruuti kesklinna Majaka tänav, Lubja tänav, Tartu maantee, Rävala puiestee, A. Laikmaa tänav ja Gonsiori tänav ning Lasnamäe suunal Gonsiori tänav, Pronksi tänav, Tartu maantee, Lasnamäe tänav, Majaka tänav, Peterburi tee, Majaka tänav ja Majaka põik, tehes peatused Majaka tänaval Majaka põik kesklinna suunal trammipeatuses, Sikupilli ja Majaka mõlemal suunal trammipeatustes, Tartu maanteel Bussijaam ja Keskturg mõlemal suunal bussipeatustes, Rävala puiesteel kesklinna suunal Tornimäe bussipeatuses, Gonsiori tänaval Kivisilla bussiliinide nr 67 ja 68 peatuses;
12.5 alates kella 11.00-st kuni laulupeo rongkäigu lõpuni (orienteeruvalt kella 18.00-ni):
12.5.1 lühendada trollibussiliini nr 3 marsruuti Endla tänava - Koidu tänava ristmikuni;
12.5.2 suunata liini nr 1 trollibussid Balti jaama;
12.5.3 teha peatused ümbersõidumarsruudile jäävates ühistranspordipeatustes;
12.6 katkestada trammiliiklus kõikidel liinidel alates kella 12.00-st kuni laulupeo rongkäigu lõpuni (orienteeruvalt kella 18.00-ni);
12.7 teha kolonnide kogunemiskohtades ja rongkäigu liikumise trassil trollibussi õhuliinid pingetuks kella 11.15-st ja trammiliinid kella 12.15-st.
13. Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutusel tagada:
13.1 suletava ala tähistamine liiklusmärkide ja liikluskorraldusvahenditega vastavalt kooskõlastatud liikluskorralduse skeemile;
13.2 elanike ja asutuste juurdepääs liikluseks suletud piirkonda ning linnaelanike õigeaegne teavitamine liikluskorralduse muudatustest.
14. Tallinna Transpordiametil teha korraldus teatavaks Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutusele ja Tallinna Linnatranspordi Aktsiaseltsile ning avaldada korraldus ajalehes, milles Tallinna linn avaldab ametlikke teadaandeid.
15. Korraldust on võimalik vaidlustada Tallinna Halduskohtus (Pärnu mnt 7, 15082 Tallinn) 30 päeva jooksul arvates korralduse teatavakstegemisest.


§ 2 Korruptsioonijuhtumist teavitamine
§ 4 Deklarantide andmete esitamine
RT IV, 14.06.2018, 10
Vastu võetud 07.06.2018 nr 24
Määrus antakse korruptsioonivastase seaduse § 13 lõike 1 punktide 11, 13, 14 ja 15 ning § 15 lõike 2 alusel.
Määrus täpsustab korruptsiooni ennetamise korraldust Lüganuse vallas (edaspidi vald), määrab kindlaks isikud, kes on kohustatud esitama huvide deklaratsioonid (edaspidi deklaratsioon) ja deklaratsioonide kontrollimise komisjoni pädevuse.
§ 2. Korruptsioonijuhtumist teavitamine
Ametiisik on kohustatud viivitamata teavitama vallavolikogu esimeest või vallavanemat suuliselt või kirjalikult talle teatavaks saanud korruptsioonivastase seaduse (KVS) § 3 lõikes 1 sätestatud keelu rikkumisest või muust korruptsioonijuhtumist. Vastavalt KVS § 6 lõigetele 2 ja 3 tagatakse teavitamise fakti konfidentsiaalsus.
4) vallavalitsuse hallatava asutuse juht;
5) valla valitseva mõju all olevate sihtasutuste ja äriühingute nõukogu ja juhatuse liige.
§ 4. Deklarantide andmete esitamine
(1) Alusandmed deklarantide kohta esitab deklaratsioonide registrile registritöötaja või vallasekretär.
(1) Deklaratsiooni kontrollitakse vajadusel ning süüteokahtluse korral.
(2) Deklaratsioone kontrollib vallavolikogu revisjonikomisjon (edaspidi komisjon).
(3) Komisjoni liikmel on õigus:
(4) Deklaratsiooni kontrolliv komisjoni liige protokollib kontrolltoimingud ja teavitab deklaranti ja registri pidajat deklaratsiooni kontrollimisest ja läbi viidud toimingutest.
(5) Kui deklaratsiooni kontrollimisel on tekkinud süüteokahtlus, teavitab kontrollija viivitamatult vallavolikogu esimeest. Süüteo kahtluse korral esitab vallavolikogu esimees deklaratsiooni kontrollimise materjalid prokuratuurile või kohtuvälisele menetlejale.
(1) Sonda Vallavolikogu 16.04.2014 määrus nr 5 „Korruptsioonivastase seaduse rakendamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.


§ 46 Eesti Vabariigi töölepingu seaduse muutmine
§ 47 Avaliku teenistuse seaduse muutmine
§ 48 Sotsiaalhoolekande seaduse muutmine
§ 49 Pagulaste seaduse muutmine
§ 51 Tulumaksuseaduse muutmine
§ 52 Vangistusseaduse muutmine
§ 53 Sotsiaalmaksuseaduse muutmine
§ 54 Töötuskindlustuse seaduse muutmine
§ 55 Maksukorralduse seaduse muutmine
§ 56 Euroopa Liidu kodaniku seaduse muutmine
§ 57 Halduskoostöö seaduse muutmine
§ 58 Töötu sotsiaalse kaitse seaduse ja tööturuteenuse seaduse kehtetuks tunnistamine
11.10.2005 otsus nr 897
1) tööturuteenus on teenus, mida osutatakse töötule ja tööotsijale töö leidmiseks ja tööalase arengu soodustamiseks ning tööandjale sobiva tööjõu saamiseks;
2) tööotsija on isik, kes otsib tööd ja on tööotsijana arvele võetud Tööturuameti piirkondlikus struktuuriüksuses. Tööotsija otsib tööd, kui ta pöördub vähemalt kord 30 päeva jooksul töövahendusteenuse saamiseks Tööturuameti piirkondliku struktuuriüksuse poole;
3) töötu on isik, kes ei tööta, on töötuna arvele võetud Tööturuameti piirkondlikus struktuuriüksuses ja otsib tööd. Töötu otsib tööd, kui ta täidab individuaalset tööotsimiskava ning on valmis vastu võtma sobiva töö ja kohe tööle asuma;
2) tähtajalise elamisloa alusel Eestis viibival välismaalasel;
4) Eestis viibival pagulasel;
(1) Käesolevas seaduses sätestatud tööturuteenuste osutamist korraldab ja tööturutoetusi määrab Tööturuamet piirkondlike struktuuriüksuste kaudu.
(2) Töötule ja tööotsijale osutab käesoleva seaduse § 9 lõike 1 punktides 3–13 nimetatud tööturuteenuseid ning määrab tööturutoetusi Tööturuameti see piirkondlik struktuuriüksus, kus ta on töötuna või tööotsijana arvele võetud.
(3) Töötu ja tööotsija võivad Tööturuameti piirkondlikku struktuuriüksust vahetada, esitades sellekohase avalduse Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele, kus ta on töötu või tööotsijana arvele võetud. Avalduses märgitud Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus, kus töötu või tööotsija soovib tööturuteenuseid ja -toetusi saada, osutab tööturuteenuseid ja arvutab tööturutoetusi alates kolmandast avalduse esitamisele järgnevast tööpäevast.
Töötu, tööotsija ja tööandja on kohustatud viivitamatult teatama Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele asjaoludest, mis toovad kaasa arveloleku lõpetamise või käesolevas seaduses sätestatud tööturuteenuste ja -toetuste saamise õiguse lõppemise.
(1) Isik pöördub töötuna või tööotsijana arvelevõtmiseks isiklikult Tööturuameti piirkondlikku struktuuriüksusesse ning esitab nõuetekohase avalduse ja vajalikud dokumendid.
(2) Töötu või tööotsijana arvelevõtmise avalduste vormid ja koos avaldusega esitatavate dokumentide loetelu kehtestab sotsiaalminister määrusega.
(3) Kui avalduses on puudusi või kui sellele ei ole lisatud vajalikke dokumente, juhib Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus viivitamatult isiku tähelepanu puudustele ning palub need kõrvaldada. Avalduse esitamise päevaks loetakse nõuetekohase avalduse ja vajalike dokumentide esitamise päev.
(4) Otsuse isiku töötuna või tööotsijana arvelevõtmise või arvelevõtmisest keeldumise kohta teeb Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus viivitamatult, kuid mitte hiljem kui teisel tööpäeval alates avalduse esitamise päevast.
4) on äriühingu juhtimis- või kontrollorgani liige ja saab selle eest tasu;
6) õpib õppeasutuses päevases õppevormis või täiskoormusega õppes, välja arvatud juhul, kui täiskoormusega õppes õppiv isik on viimase 12 kuu jooksul olnud vähemalt 180 päeva hõivatud käesoleva seaduse § 26 lõike 3 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevusega;
8) saab hooldajatoetust puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 8 või sotsiaalhoolekande seaduse § 23 lõike 2 alusel;
9) ei vasta ühele käesoleva seaduse § 3 punktides 1–4 sätestatud tingimustest.
(1) Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus teeb otsuse isiku töötuna arveloleku lõpetamise kohta:
1) kui töötu vähemalt kord 30 päeva jooksul ei tule Tööturuameti piirkondlikku struktuuriüksusesse vastuvõtule, välja arvatud juhul, kui töötu ei saanud tulla vastuvõtule mõjuva põhjuse või tööturukoolitusel või tööpraktikal osalemise tõttu ja eelnevalt oli tema individuaalsesse tööotsimiskavasse märgitud, et ta võtab Tööturuameti piirkondliku struktuuriüksusega ühendust telefoni teel;
2) kui töötu kolmandat korda mõjuva põhjuseta ei tule talle määratud ajal Tööturuameti piirkondlikku struktuuriüksusesse vastuvõtule;
3) käesoleva seaduse § 6 lõike 5 punktides 2–9 loetletud juhtudel;
(2) Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus teeb otsuse isiku tööotsijana arveloleku lõpetamise kohta:
1) kui tööotsija viimasest pöördumisest Tööturuameti piirkondlikku struktuuriüksusesse on möödunud 30 päeva;
(1) Töötuna ja tööotsijana arvel olevate isikute ning tööturuteenuste osutamise register (edaspidi register) on Vabariigi Valitsuse poolt asutatud riiklik register andmekogude seaduse mõistes ning selle registri eesmärk on käesoleva seaduse ja muude seadustega pandud ülesannete täitmiseks vajalike andmete tagamine Tööturuametile ja Sotsiaalministeeriumile.
(3) Registri vastutav töötleja on Tööturuamet.
(5) Tööturuamet esitab Sotsiaalministeeriumile statistiliste ja teaduslike uuringute jaoks statistilisi andmeid tööturu olukorra kohta.
9) toetus ettevõtluse alustamiseks;
(2) Töötule osutatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tööturuteenuseid individuaalse tööotsimiskava alusel. Tööotsijale ja täiskoormusega õppes õppivale töötule osutatakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1, 2 ja 4 nimetatud tööturuteenuseid käesolevas seaduses sätestatud tingimustel. Isikutel, kes ei ole töötu või tööotsijana arvele võetud, on õigus saada teavet tööturu olukorrast ning tööturuteenustest ja -toetustest. Tööandjale osutatakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud tööturuteenuseid.
(3) Tööturuteenuste osutamine peab soodustama töötu ja tööotsija töölerakendumist ning tööandjal sobiva tööjõu saamist.
(4) Tööturuteenuseid osutades lähtutakse töötu ja tööotsija erialast, töökogemusest, vajadustest, võimalustest ja õigusest vabalt tööd valida ning tööandja vajadustest ja õigusest vabalt valida endale tööjõudu ning tööturu olukorrast. Otsuse tööturuteenuse osutamise kohta teeb Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus.
(6) Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus osutab töötule tööturuteenuseid ja muud töölesaamiseks vajalikku abi koostöös kohaliku omavalitsuse üksuste ja nende asutustega ning teiste teenuste pakkujatega.
5) Tööturuameti piirkondlikus struktuuriüksuses vastuvõtul käimise või käesolevas seaduses sätestatud juhul telefoni teel ühenduse võtmise sagedust. Igal vastuvõtul või telefoni teel ühenduse võtmisel märgitakse individuaalsesse tööotsimiskavasse järgmine vastuvõtule tulemise või telefoni teel ühenduse võtmise kuupäev;
(4) Isiku töötuna arvelevõtmisel koostatakse töötu ja Tööturuameti piirkondliku struktuuriüksuse koostöös individuaalse tööotsimiskava esimene osa. Individuaalse tööotsimiskava teine osa koostatakse 18 nädala jooksul isiku töötuna arvelevõtmisest arvates. Kui töötu kuulub riskirühma ja seetõttu on tema töölerakendamine raskendatud, koostatakse individuaalse tööotsimiskava teine osa viivitamatult, kuid mitte hiljem kui viie nädala möödumisel töötuna arvelevõtmisest.
5) töötu, kes on saanud enne töötuna arvelevõtmist hooldajatoetust puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 8 alusel ja kes ei ole olnud hõivatud tööga või tööga võrdsustatud tegevusega töötuna arvelevõtmisele eelnenud 12 kuu jooksul;
6) töötu, kes on saanud enne töötuna arvelevõtmist hooldajatoetust sotsiaalhoolekande seaduse § 23 lõike 2 alusel ja kes ei ole olnud hõivatud tööga või tööga võrdsustatud tegevusega töötuna arvelevõtmisele eelnenud 12 kuu jooksul;
7) pikaajaline töötu, kes ei ole olnud hõivatud käesoleva seaduse § 26 lõikes 3 nimetatud tööga või tööga võrdsustatud tegevusega vähemalt 12 kuud. 16–24 aastane noor on pikaajaline töötu, kui ta ei ole olnud hõivatud käesoleva seaduse § 26 lõikes 3 nimetatud tööga või tööga võrdsustatud tegevusega vähemalt 6 kuud;
(7) Individuaalse tööotsimiskava vormi kehtestab sotsiaalminister määrusega .
2) mille puhul sõiduks elukohast töökohta ja tagasi ühissõidukiga ei kulu rohkem kui kaks tundi päevas ega rohkem kui 10 protsenti kuupalgast,
4) mille eest pakutav töötasu on vähemalt 60 protsenti isiku ühe kuu keskmisest sotsiaalmaksuga maksustatavast tulust, kuid mitte vähem kui kahekordne Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäär. Isiku sotsiaalmaksuga maksustatava ühe kuu keskmise tulu arvutamisel võetakse arvesse töötuna arvelevõtmisele eelnenud viimase kuue kuu kolm esimest kuud.
3) mille puhul sõiduks elukohast töökohta ja tagasi ühissõidukiga ei kulu rohkem kui kaks tundi päevas ega rohkem kui 10 protsenti kuupalgast,
4) mille eest pakutav töötasu on täistööajaga töötamisel suurem töötu samal perioodil saadavast töötuskindlustushüvitisest, aga mitte väiksem Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäärast ja
(1) Tööturukoolitus on töötule korraldatav tööalane koolitus, kus omandatakse või arendatakse ameti- või muid oskusi, mis soodustavad isiku töölerakendumist. Tööturukoolitus kestab kuni üks aasta.
(2) Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus tellib tööturukoolitust haridusasutuselt, juriidiliselt isikult ja füüsilisest isikust ettevõtjalt, kellele on väljastatud koolitusluba.
(3) Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus sõlmib tööturukoolituse läbiviimiseks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud asutuse või isikuga halduslepingu, milles määratakse kindlaks:
1) pidama arvestust tööturukoolitusest osavõtjate kohta ja esitama andmed kord kuus Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele;
(5) Tööturuameti piirkondlikul struktuuriüksusel on koolituse taseme hindamiseks õigus tutvuda koolituse korraldusega, kaasates eksperte ja korraldades küsitlusi.
(1) Tööpraktika on töötule praktilise töökogemuse saamiseks eraõiguslikust juriidilisest isikust või füüsilisest isikust ettevõtjast tööandja või kohaliku omavalitsuse üksuse asutuse juures osutatav tööturuteenus, mille eesmärk on täiendada töötu tööks vajalikke teadmisi ja oskusi.
(2) Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus sõlmib tööpraktika korraldamiseks tööandjaga halduslepingu, milles määratakse kindlaks:
(3) Töötu osaleb tööpraktikal kuni 8 tundi päevas ehk kuni 40 tundi nädalas. 16–17-aastane töötu osaleb tööpraktikal kuni 7 tundi päevas ehk kuni 35 tundi nädalas. Tööpraktika kestab kuni neli kuud.
(4) Töötu peab tööpraktikal osalemise kohta praktikapäevikut. Praktikapäevik sisaldab täidetud tööülesannete kirjeldust ja tööandja hinnangut tööülesannete täitmise kohta. Töötu esitab praktikapäeviku hiljemalt iga kuu viiendal päeval Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele. Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus võib nõuda praktikapäeviku esitamist ka muul ajal.
(5) Tööandja on kohustatud pidama arvestust tööpraktikast osavõtjate kohta ning esitama andmed osaletud ja puudutud tundide kohta hiljemalt iga kuu viiendal päeval Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele.
(6) Tööandjale makstakse tööpraktika juhendamise eest juhendamistasu käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 nimetatud andmete alusel. Juhendamistasu makstakse töötu tööpraktikal osaletud iga tunni eest esimesel kuul 100 protsenti, teisel kuul 75 protsenti ning kolmandal ja neljandal kuul 50 protsenti Vabariigi Valitsuse kehtestatud tunnipalga alammäärast.
(8) Tööturuameti piirkondlikul struktuuriüksusel on tööpraktika taseme hindamiseks õigus tutvuda tööpraktika korraldusega, kaasates eksperte ja korraldades küsitlusi.
(9) Tööpraktikale ei kohaldata tööõigusakte, välja arvatud töötervishoiu ja tööohutuse seadus ning töö- ja puhkeaja seaduse §-d 1–5 ja 12–35.
(3) Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus sõlmib avaliku töö korraldamiseks kohaliku omavalitsuse üksusega, mittetulundusühinguga ja sihtasutusega (edaspidi avaliku töö korraldaja) halduslepingu. Halduslepingus määratakse kindlaks:
6) avalikus töös osalejate kohta arvestuse pidamise ja Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele vastavate andmete esitamise kord.
(4) Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus on kohustatud tutvustama töötule enne tema avalikule tööle suunamist käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud halduslepingut ning tema õigusi ja kohustusi avalikus töös osalemisel.
(5) Avaliku töö korraldaja peab arvestust avalikus töös osalejate kohta, edastab andmed kord nädalas Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud halduslepingu kohaselt ning teavitab viivitamatult probleemidest avalikus töös osalevate töötutega.
(6) Avalikus töös osalevale töötule maksab tasu avaliku töö korraldaja. Avaliku töö tunnipalga alammäär on Vabariigi Valitsuse kehtestatud tunnipalga alammäär.
(7) Avalikule tööle ei kohaldata tööõigusakte, välja arvatud töötervishoiu ja tööohutuse seadus ning töö- ja puhkeaja seaduse §-d 1–5 ja 12–35.
(3) Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus sõlmib eraõigusliku juriidilise isiku või füüsilisest isikust ettevõtja või kohaliku omavalitsuse üksusega tööharjutuse teenuse osutamiseks halduslepingu, milles määratakse kindlaks:
7) tööharjutuses osalejate kohta arvestuse pidamise ja Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele vastavate andmete esitamise kord;
(4) Tööharjutuse teenuse osutaja peab arvestust tööharjutuses osalejate kohta ja edastab andmed Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud halduslepingu kohaselt, kuid mitte harvemini kui kord 30 päeva jooksul.
(5) Tööturuameti piirkondlikul struktuuriüksusel on tööharjutuse taseme hindamiseks õigus tutvuda tööharjutuse korraldusega, kaasates eksperte ja korraldades küsitlusi.
(2) Palgatoetust võib taotleda füüsiline isik, eraõiguslik juriidilisest isikust ettevõtja ja kohaliku omavalitsuse üksuse asutus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud töötu tähtajatu töölepinguga tööle või teenistusse võtmise korral.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud töötu töölerakendamisel makstava palgatoetuse suurus on 50 protsenti töötaja või teenistuja palgast, kuid mitte rohkem kui Vabariigi Valitsuse kehtestatud palga alammäär.
(4) Palgatoetust makstakse tööandja esitatud palgatõendi alusel kord kuus kuue kuu vältel, aga mitte pikema aja jooksul kui üks aasta halduslepingu sõlmimisest arvates, vastavalt Tööturuameti piirkondliku struktuuriüksuse ning tööandja vahel sõlmitud halduslepingule.
(6) Palgatoetust ei maksta töölepingu või teenistussuhte peatumise ajavahemiku eest. Nimetatud ajavahemikku ei arvata käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud kuue kuu hulka.
1) vabastamise põhjus on töötaja või teenistuja poolne töö- või teenistuskohustuste rikkumine, usalduse kaotus töötaja või teenistuja suhtes või töötaja või teenistuja vääritu või korruptiivne tegu;
2) töötaja või teenistuja ei vasta ametikohale või tehtavale tööle oma tööoskuste või tervise poolest.
(1) Tööturuameti piirkondlikust struktuuriüksusest võib ettevõtluse alustamise toetust taotleda töötu, kes:
(2) Ettevõtluse alustamise toetust taotlev töötu esitab Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele:
(3) Ettevõtluse alustamise toetuse andmise otsustab Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus kooskõlastatult töötu elukohajärgse kohaliku omavalitsuse üksuse ning Maksu- ja Tolliameti piirkondliku maksukeskuse esindajaga 30 tööpäeva jooksul töötult avalduse saamisest arvates.
1) olemasoleva ettevõtja majandustegevuse alustamiseks;
5) isikule, kelle esitatud äriplaan on suure riskiga.
(7) Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus kontrollib ettevõtluse alustamise toetust saanud isiku majandustegevust ja ettevõtluse alustamise toetuse sihtotstarbelist kasutamist tõendavaid dokumente vähemalt kaks korda aasta jooksul arvates toetuse ülekandmisest. Esimene kontrollimine toimub kuue kuu jooksul arvates toetuse ülekandmisest.
(2) Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus sõlmib halduslepingu tööandjaga, kelle tööruume ja -vahendeid kohandatakse. Halduslepingus määratakse kindlaks:
(3) Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus hüvitab tööandjale pärast puudega isiku tööandja juures tööle või teenistusse asumist 50 protsenti töökoha ja -vahendi kohandamise maksumusest, kuid mitte rohkem kehtestatud hüvitise ülemmäärast.
(5) Tööandja tagastab Tööturuameti piirkondlikult struktuuriüksuselt tööruumide ja -vahendite kohandamiseks saadud hüvitise summa täies ulatuses, kui asjakohane töö- või teenistussuhe lõpetatakse tööandja algatusel enne kolme aasta möödumist töölepingu sõlmimisest või ametisse nimetamisest, välja arvatud juhul, kui:
(1) Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus sõlmib puudega isiku või tema tööandjaga nimetatud isikule töötamiseks vajaliku tehnilise abivahendi tasuta kasutada andmiseks halduslepingu. Halduslepingus määratakse kindlaks:
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud haldusleping sõlmitakse kolmeks aastaks. Kui puudega isik on võetud tööle või teenistusse määratud ajaks, siis sõlmitakse haldusleping samaks tähtajaks, milleks on sõlmitud tööleping või vormistatud teenistusse võtmine, kuid mitte kauemaks kui kolmeks aastaks.
(2) Kui Tööturuameti piirkondliku struktuuriüksuse töötajal puuduvad vajalikud oskused puudega töötu abistamiseks tööintervjuul, sõlmib Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus nimetatud teenuse osutamiseks halduslepingu isikuga, kellel on teenuse osutamiseks vajalikud oskused. Halduslepingus määratakse kindlaks:
(2) Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus sõlmib puudega töötule tugiisikuga töötamise teenuse võimaldamiseks halduslepingu:
1) tugiisikuga ja tööandjaga või
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tugiisikule või tööandjale makstakse tasu vastavalt samas lõikes nimetatud halduslepingule. Tasu kantakse tugiisiku või tööandja pangakontole sõlmitud halduslepingu kohaselt, kuid mitte harvemini kui kord 30 päeva jooksul.
(1) Käesoleva seaduse §-des 18, 20 ja 23 sätestatud tööturuteenuste osutamine on riigiabi, mida antakse kooskõlas Euroopa Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2204/2002 (ELT L 337, 13.12.2002, lk 3–14).
(2) Käesoleva seaduse §-s 19 sätestatud tööturuteenuse osutamine on riigiabi, mida antakse kooskõlas Euroopa Komisjoni määrusega (EÜ) nr 69/2001 (ELT L 010, 13.01.2001, lk 30–32).
(1) Töötutoetust on õigus saada töötul, kes on töötuna arvelevõtmisele eelnenud 12 kuu jooksul olnud vähemalt 180 päeva hõivatud tööga või tööga võrdsustatud tegevusega, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 4 loetletud juhud, ja kellel puudub sissetulek töötutoetuse ulatuses.
7) riikliku matusetoetuse seaduse alusel makstavat matusetoetust;
4) õppimine õppeasutuse päevases õppevormis või täiskoormusega õppes, juhul kui isik on katkestanud või lõpetanud oma õpingud;
5) ajateenistuskohustuse täitmine.
3) hooldanud haiget, püsivalt töövõimetut isikut või vanurit sotsiaalhoolekande seaduse § 15 lõike 2 alusel või saanud hooldajatoetust puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 8 või sotsiaalhoolekande seaduse § 23 lõike 2 alusel;
(6) Kui töötu on olnud hõivatud töötuna arvelevõtmisele eelnenud 12 kuu jooksul mitme käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 loetletud tegevusega, liidab Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus sellised erinevate tegevustega hõivatuse ajavahemikud, mis ei kattu.
(1) Töötutoetuse saaja peab tulema talle määratud ajal isiklikult Tööturuameti piirkondlikku struktuuriüksusesse vastuvõtule ning täitma individuaalses tööotsimiskavas kokkulepitud tingimusi ja tegevusi.
2) töötu on korduvale toetuse taotlemisele eelneva 24 kuu jooksul töötanud vähemalt 180 päeva ega ole saanud töötutoetust nimetatud ajavahemiku eest käesoleva seaduse § 26 lõike 3 punktide 1–3 alusel.
(3) Kui töötutoetuse maksmine on lõpetatud enne käesoleva seaduse § 30 lõigetes 1–3 nimetatud ajavahemiku lõppemist, on isikul õigus töötutoetust uuesti taotleda, kui ta on vahepeal olnud hõivatud käesoleva seaduse § 26 lõike 3 punktides 1–3 nimetatud tegevusega ja jäänud 12 kuu jooksul alates viimati töötuna arvelevõtmise päevast uuesti töötuks ning vastab muudele käesolevas seaduses sätestatud töötutoetuse saamise tingimustele.
(1) Töötutoetuse taotlemiseks esitab töötu nõuetekohase avalduse ja vajalikud dokumendid Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse vormi ja avaldusele lisatavate dokumentide loetelu kehtestab sotsiaalminister määrusega.
(3) Kui avalduses on puudusi või sellele ei ole lisatud vajalikke dokumente, juhib Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus viivitamatult isiku tähelepanu puudustele ning palub need kõrvaldada. Töötutoetuse taotlemise päevaks loetakse nõuetekohase avalduse ja vajalike dokumentide esitamise päev.
(4) Käesoleva seaduse § 30 lõikes 4 nimetatud isik esitab kirjaliku avalduse Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele, kes vaatab avalduse viivitamatult läbi ja teeb otsuse toetuse maksmise ajavahemiku pikendamise kohta.
(1) Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus teeb otsuse toetuse määramise või määramata jätmise kohta viie tööpäeva jooksul töötutoetuse taotlemise päevast alates.
(2) Töötutoetus määratakse kaheksandast päevast töötutoetuse taotlemise päevast alates.
(3) Töötule, kes on õppinud enne töötuna arvelevõtmist õppeasutuses päevases õppevormis või täiskoormusega õppes, ja käesoleva seaduse § 30 lõikes 2 nimetatud töötule määratakse töötutoetus 61. päevast töötutoetuse taotlemise päevast alates.
(4) Käesoleva seaduse § 30 lõikes 3 nimetatud töötule määratakse töötutoetus selle taotlemise päevast.
(2) Töötutoetust makstakse kuni 210 päeva, kui töötu on tööandja algatusel lõpetanud viimases töökohas töötamise või teenistuse töökohustuste rikkumise, usalduse kaotamise või vääritu teo tõttu.
(2) Töötutoetus arvutatakse tagasiulatuvalt töötu Tööturuameti piirkondlikus struktuuriüksuses vastuvõtul käimise vaheliste päevade eest. Esmakordselt arvutatakse töötutoetus alates töötutoetuse määramise päevast kuni töötu Tööturuameti piirkondlikku struktuuriüksusesse vastuvõtule tulemise päevani (kaasa arvatud). Edaspidi arvutatakse töötutoetus alates töötu Tööturuameti piirkondlikus struktuuriüksuses vastuvõtul käimise päevale järgnevast päevast kuni tema järgmise vastuvõtule tulemise päevani (kaasa arvatud).
(5) Kui töötu individuaalses tööotsimiskavas sisaldub võimalus Tööturuameti piirkondlikus struktuuriüksuses vastuvõtul käimise asemel võtta ühendust telefoni teel, võrdsustatakse telefoni teel ühenduse võtmine käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 4 sätestatud juhtudel vastuvõtule tulemisega.
(6) Töötutoetus makstakse töötu soovil tema pangakontole või posti teel.
3) töötu esmakordselt mõjuva põhjuseta ei tule määratud ajal Tööturuameti piirkondlikku struktuuriüksusesse vastuvõtule – viimase pöördumise päevale järgnevast päevast kuni Tööturuameti piirkondlikku struktuuriüksusesse vastuvõtule tulemise päevani (kaasa arvatud);
4) töötul tekib vähemalt töötutoetuse suurune ühekordne sissetulek – 30 päevaks.
1) töötu teist korda mõjuva põhjuseta ei tule talle määratud ajal Tööturuameti piirkondlikku struktuuriüksusesse vastuvõtule;
4) töötuna arvelolek lõpetatakse käesoleva seaduse § 7 lõike 1 alusel.
1) töötul, kes osaleb vähemalt 40 tundi kestval tööturukoolitusel, mille on korraldanud Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus käesoleva seaduse §-s 13 sätestatud tingimustel ja korras;
2) töötul, kes osaleb tööpraktikas, mille on korraldanud Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud tingimustel ja korras;
3) töötul, kes osaleb tööharjutuses, mille on korraldanud Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus käesoleva seaduse §-s 17 sätestatud tingimustel ja korras.
(4) Stipendiumi arvutab Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus.
(5) Stipendiumi makstakse kord kuus vastavalt töötu soovile tema pangakontole või posti teel.
1) isikul, kes osaleb tööturukoolitusel, mille on korraldanud Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus käesoleva seaduse §-s 13 sätestatud tingimustel ja korras;
2) isikul, kes osaleb tööpraktikas, mille on korraldanud Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud tingimustel ja korras.
(1) Käesoleva seaduse §-s 36 nimetatud töötu esitab kord kuus Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele sõidu- ja majutustoetuse saamiseks avalduse.
(2) Sõidu- ja majutustoetus arvutatakse tööturukoolituse või tööpraktika toimumise koha ja töötu elukoha vahelise vahemaa ja kuludokumentide alusel. Töötule hüvitatakse ühe päeva kohta kas sõidu- või majutuskulud.
(3) Sõidu- ja majutustoetust makstakse kord kuus vastavalt töötu soovile tema pangakontole või posti teel.
(1) Tööturuteenust võib osutada peale Tööturuameti ja selle piirkondlike struktuuriüksuste eraõiguslik juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja, kes on registreeritud tööturuteenuse osutajana majandustegevuse registris.
(2) Käesolevat peatükki ei kohaldata Tööturuametile ja selle piirkondlikele struktuuriüksustele.
(1) Eraõiguslik juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja esitab majandustegevuse registris tööturuteenuse osutajana registreerimiseks Sotsiaalministeeriumile majandustegevuse registri seaduse § 20 lõike 4 alusel kehtestatud registreerimistaotluse.
1) tööturuteenused, mida soovitakse osutada (teavitamine tööturu olukorrast, töövahendus, karjäärinõustamine);
(1) Käesolevas seaduses sätestatud tööturuteenuseid ja -toetusi rahastatakse riigieelarvest, välja arvatud käesoleva seaduse § 9 lõike 1 punktis 6 nimetatud avaliku töö eest makstav tasu, mida rahastab avaliku töö korraldaja.
(2) Käesoleva seaduse § 9 lõike 1 punktis 10 nimetatud tööruumide ja -vahendite kohandamise teenuse osutamist rahastatakse riigieelarvest 50 protsendi ulatuses.
Tööturuamet esitab käesolevas seaduses sätestatud tööturutoetuse või käesoleva seaduse § 9 lõike 1 punktides 3, 5 ja 7–13 nimetatud tööturuteenuse saaja poolt teadliku valeandmete esitamise või tööturutoetuse või -teenuse saamist mõjutavatest asjaoludest teatamata jätmise korral või käesoleva seaduse § 18 lõikes 6, § 19 lõikes 8 ning § 20 lõikes 5 nimetatud juhtudel tööturutoetusteks alusetult makstud või tööturuteenuste osutamiseks kulunud summade tagastamiseks isikule nõude riigivastutuse seaduse § 22 lõike 3 alusel.
(2) Vaie esitatakse Tööturuametile.
(4) Kui isik on võetud töötuna arvele töötu sotsiaalse kaitse seaduse § 3 alusel, koostatakse talle käesoleva seaduse §-s 10 sätestatud individuaalse tööotsimiskava esimene osa töötu esimesel pöördumisel Tööturuameti piirkondlikku struktuuriüksusesse käesoleva seaduse jõustumisest alates. Individuaalse tööotsimiskava teine osa koostatakse 18 nädala jooksul käesoleva seaduse jõustumisest alates.
§ 46. Eesti Vabariigi töölepingu seaduse muutmine
Eesti Vabariigi töölepingu seaduse (RT 1992, 15/16, 241; RT I 2004, 86, 584) §-s 88 asendatakse sõna «tööhõiveamet» sõnadega «Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus» vastavas käändes.
§ 47. Avaliku teenistuse seaduse muutmine
Avaliku teenistuse seaduse (RT I 1995, 16, 228; 2005, 33, 243) § 142 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Tööta jäänud ametnik, kaasa arvatud reservi arvatu, registreerib end töötutoetuse ning stipendiumi, sõidu- ja majutustoetuse saamiseks Tööturuameti piirkondlikus struktuuriüksuses.»
§ 48. Sotsiaalhoolekande seaduse muutmine
Sotsiaalhoolekande seaduse (RT I 1995, 21, 323; 2005, 39, 308) § 222 lõiget 2 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
« 5) tööturuteenuste ja -toetuste seaduse alusel tööturukoolituses osalemise korral makstavat stipendiumi ning sõidu- ja majutustoetust ning tööpraktikas osalemise korral makstavat sõidu- ja majutustoetust.»
§ 49. Pagulaste seaduse muutmine
Pagulaste seaduse (RT I 1997, 19, 306; 2003, 13, 65) § 14 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Pagulasel on Eestis viibimise ajal õigus saada riiklikku elatusraha, peretoetusi, tööturuteenuseid ja töötutoetust, sotsiaaltoetusi ja muud abi Eesti alalise elanikuga samadel alustel, mis on sätestatud seadustes ning Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud tingimustel ja korras.»
Riigilõivuseaduse (RT I 1997, 80, 1344; 2005, 39, 308) § 183 lõige 26 tunnistatakse kehtetuks.
§ 51. Tulumaksuseaduse muutmine
Tulumaksuseaduse (RT I 1999, 101, 903; 2005, 36, 277) § 19 lõike 3 punktist 9 jäetakse välja sõnad «samuti töötu riiklikku abiraha».
§ 52. Vangistusseaduse muutmine
Vangistusseaduse (RT I 2000, 58, 376; 2005, 39, 308) § 75 lõike 4 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kui kinnipeetava vabanemistoetusena hoiustatud summa on väiksem töötu ühe kuu töötutoetusest, makstakse kinnipeetavale ühekordset toetust vabanemistoetusena hoiustatud summa ja ühe kuu töötutoetuse vahe ulatuses.»
§ 53. Sotsiaalmaksuseaduse muutmine
Sotsiaalmaksuseaduses (RT I 2000, 102, 675; 2005, 36, 277) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 6) töötutoetust saav isik;»;
2) paragrahvi 6 lõiget 1 täiendatakse punktidega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:« 11) tööturuteenuste ja -toetuste seaduse §-s 13 sätestatud vähemalt 80 tundi kestvas tööturukoolituses osalev isik juhul, kui ta ei saa töötutoetust;
12) tööturuteenuste ja -toetuste seaduse §-s 15 sätestatud tööpraktikas osalev isik juhul, kui ta ei saa töötutoetust.»;
3) paragrahvi 7 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (3) Sotsiaalmaksu määr käesoleva seaduse § 6 lõike 1 punktides 6, 8, 9, 11 ja 12 sätestatud juhtudel ja töötuskindlustuse seaduses sätestatud töötuskindlustushüvitiselt on 13 protsenti maksustatavalt summalt.»
§ 54. Töötuskindlustuse seaduse muutmine
Töötuskindlustuse seaduses (RT I 2001, 59, 359; 2005, 39, 308) tehakse järgmised muudatused:
1) kogu seaduse tekstis asendatakse sõna «tööhõiveamet» sõnadega «Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus» vastavas käändes;
2) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 1) kes on töötuna arvele võetud tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 6 kohaselt ja»;
3) paragrahvi 7 lõike 4 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«Kindlustusstaaži arvestus lõpetatakse ja kindlustusstaaž loetakse nulliks päevast, mil kindlustatule määratakse töötuskindlustushüvitis käesoleva seaduse alusel või töötutoetus tööturuteenuste ja -toetuste seaduse alusel.»;
4) paragrahvi 13 lõike 1 punktid 1–3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 1) kindlustatu töötuna arvelolek lõpetatakse tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 7 alusel – töötuna arveloleku lõpetamise päevale järgnevast päevast;
2) kindlustatu keeldub mõjuva põhjuseta tööturuteenuste ja -toetuste seaduse §-s 10 sätestatud individuaalse tööotsimiskava täitmisest või sama seaduse § 12 lõigetes 3 ja 4 sätestatud sobivast tööst – hüvitise saamise õigust mõjutavate asjaolude tekkimise päevale järgnevast päevast;
3) kindlustatu ei tule mõjuva põhjuseta talle määratud ajal Tööturuameti piirkondlikku struktuuriüksusesse vastuvõtule – vastuvõtule tulemata jätmise päevale järgnevast päevast;»;
5) paragrahvi 13 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:« 4) kindlustatu esitab sellekohase kirjaliku avalduse – avalduse esitamise päevast.»;
6) paragrahvi 13 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (2) Tööturuameti piirkondlik struktuuriüksus edastab töötukassale elektroonselt käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud juhul kindlustatu töötuna arveloleku lõpetamise otsuse hiljemalt otsuse tegemisele järgneval päeval ning käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud juhtudel teatise hüvitise saamise õigust mõjutavatest asjaoludest koos põhjendustega hiljemalt asjaolude tekkimisele järgneval päeval. Töötukassa teeb töötuskindlustushüvitise maksmise lõpetamise otsuse ja edastab selle elektroonselt Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele otsuse tegemise päeval.»
§ 55. Maksukorralduse seaduse muutmine
Maksukorralduse seaduse (RT I 2002, 26, 150; 2005, 25, 193) § 29 punkt 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 15) Tööturuametile ja tema piirkondlikele struktuuriüksustele tööturuteenuste ja -toetuste seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks seoses töötutoetuse määramise ja tööturuteenuste osutamisega;».
§ 56. Euroopa Liidu kodaniku seaduse muutmine
Euroopa Liidu kodaniku seaduse (RT I 2002, 102, 599; 2005, 24, 181) § 4 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) kuni kuus kuud tööotsimise eesmärgil, kui ta on end tööotsijana arvele võtnud tööturuteenuste ja -toetuste seaduses sätestatud korras;».
§ 57. Halduskoostöö seaduse muutmine
Halduskoostöö seaduse (RT I 2003, 20, 117; 2004, 89, 603) § 13 lõiget 11 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
« 8) tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 15 lõikes 2, § 16 lõikes 3, § 22 lõikes 2 ja § 23 lõikes 2 nimetatud halduslepingud.
§ 58. Töötu sotsiaalse kaitse seaduse ja tööturuteenuse seaduse kehtetuks tunnistamine
Töötu sotsiaalse kaitse seadus (RT I 2000, 57, 371; 2005, 9, 34) ja tööturuteenuse seadus (RT I 2000, 57, 370; 2003, 88, 591) tunnistatakse kehtetuks.