“Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004-2006” meetme 3.11 “ Kalanduse käitlemisketi investeeringutoetuse meetmed” alameetme 3.11.4 “Sisevete kalanduse investeeringutoetus” tingimused” – Riigi Teataja
“Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004-2006” meetme 3.11 “ Kalanduse käitlemisketi investeeringutoetuse meetmed” alameetme 3.11.4 “Sisevete kalanduse investeeringutoetus” tingimused”
“Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004-2006” meetme 3.11 “ Kalanduse käitlemisketi investeeringutoetuse meetmed” alameetme 3.11.4 “Sisevete kalanduse investeeringutoetus” tingimused” - sisukord
§ 2 Sisevete kalalaev
§ 3 Kalalaeva moderniseerimine ja uuendamine
§ 9 Investeeringule esitatavad nõuded
§ 10 Toetuse taotlemisel esitatavad dokumendid
§ 11 Taotluse esitamine ja tähtaeg
§ 13 Esitatud andmete õigsuse kontroll
§ 14 Eelnenud majandustegevuse hindamine
§ 15 Taotluse ja taotleja vastavaks või mittevastavaks tunnistamine
§ 19 Riiklik järelevalve
§ 20 Ameti ettekirjutus
§ 21 Toetuse väljamaksete teostamise tingimused ja toetuse maksmisest keeldumine
Vastu võetud 15.10.2004 nr 166
RTL 2004, 136, 2098
10.05.2005/53 RTL 2005, 53, 750 27.05.2005
21.03.2006/36 RTL 2006, 26, 480 30.03.2006
12.12.2007/152 RTL 2007, 98, 1643 23.12.2007
Määruses sätestatakse «Struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud arengukava (edaspidi arengukava) kolmanda prioriteedi meetme 3.11 «Kalanduse käitlemisketi investeeringutoetuse meetmed» alameetmest 3.11.4 «Sisevete kalanduse investeeringutoetus» sisevete kalanduse investeeringutoetuse (edaspidi toetus) andmise alused, taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded, taotluse esitamise tähtaeg ja asutus, kellele taotlus esitatakse, taotluse läbivaatamise tähtaeg, taotleja ja taotluse vastavaks tunnistamise alused ja kord ning toetuse väljamaksete teostamise tingimused ja kord.
§ 2. Sisevete kalalaev
Sisevete kalalaev (edaspidi kalalaev) selle määruse tähenduses on alla 12 meetri pikkune väikelaev ja 12–24 meetri pikkune laev, millega teostatakse kutselist kalapüüki üksnes siseveekogul.
§ 3. Kalalaeva moderniseerimine ja uuendamine
(1) Kalalaeva moderniseerimine selle määruse tähenduses on olemasoleva kalalaeva ümberehitamine ning uute seadmete ja vahenditega varustamine.
(2) Sisevete kalalaevastiku uuendamine selle määruse tähenduses on uue kalalaeva ostmine ja uue kalalaeva ehitamine.
(1) Toetuse üldine eesmärk on soodustada investeeringuid sisevete kalandusse.
(2) Toetuse spetsiifilised eesmärgid on toetada kalalaevade uuendamist ja moderniseerimist, et parendada kalalaevade töötingimusi ja -ohutust ning püütud kala kvaliteeti.
(1) Toetust võib taotleda järgmiste tegevuste ja investeeringuobjektide (edaspidi investeeringuobjekt) kohta:
1) uue kalalaeva ehitamine või uue kalalaeva ostmine;
2) laevakeretöö tegemine;
3) mootori ostmine ja paigaldamine moderniseeritavale kalalaevale;
[RTL 2006, 26, 480 - jõust. 30.03.2006]
4) kala säilitamiseks kasutatava ruumi ümberehitamine;
5) kala säilitamiseks vajaliku seadme ostmine ja paigaldamine;
6) laeval paikneva seadme nagu vints, tõstuk jms, ostmine ja paigaldamine;
7) tekiehitise ja olmeruumi ümberehitamine;
8) päästevahendi ostmine ja paigaldamine;
9) tuletõrje- ja avariivarustuse ostmine ja paigaldamine;
10) sidevahendi ostmine ja paigaldamine;
11) navigatsiooniseadme, nagu asukoha määramise seadme, kompassi, arvuti, elektroonilise kaardi jms, ostmine ja paigaldamine;
12) masinaruumi ümberehitamine, sinna juurde kuuluva seadme ostmine ja paigaldamine;
13) laevasüsteemi, nagu elektri- ja sanitaarsüsteemi jms, ja torustiku ümberehitamine;
14) keskkonnakaitsevahendi, nagu reovee kogumise mahuti ning olmeprügi, sh toidujäätmete kogumise vahend jms, ostmine ja paigaldamine.
(2) Lõikes 1 nimetatud tegevuse osaks võib olla kavandatud investeeringuobjektiga kaasnev tellitud projekteerimistöö ning toetuse taotluse ja tegevuskava ning nendes esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenus (edaspidi ettevalmistav töö).
(3) Kui ettevalmistava töö maksumus ületab 12% lõike 2 punktis 1 nimetatud maksumusest, arvestatakse ettevalmistava töö maksumuseks 12% investeeringuobjekti käibemaksuta maksumusest.
1) 1 000 000 krooni ühel kalendriaastal;
[RTL 2007, 98, 1643 - jõust. 23.12.2007]
2) 3 000 000 krooni kogu programmperioodi jooksul kokku;
3) 250 000 krooni juhul, kui toetust taotletakse § 5 lõike 1 punktis 3 nimetatud tegevuse kohta.
(5) Paragrahvi 5 lõikes 2 nimetatud toetuse taotluse ja tegevuskava ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenuse eest makstav toetus ei või ületada 15 000 krooni.
Toetust võib taotleda äriregistrisse kantud äriühing või füüsilisest isikust ettevõtja, kellele on «Kalapüügiseaduse» alusel ja korras antud kaluri kalapüügiluba püügiks siseveekogus (edaspidi taotleja).
1) kelle majanduslikku jätkusuutlikust võib eeldada vähemalt viiel investeeringujärgsel majandusaastal, alates viimase toetuseosa laekumisest taotleja või kapitalirendile andja arveldusarvele;
2) kes täidab töö-, ohutus- ja hügieeninõudeid või hakkab neid täitma pärast investeeringu tegemist;
3) kellel ei ole riikliku maksu maksuvõlga või kelle riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral peavad maksud olema tasutud ajakava kohaselt.
(2) Ühe taotlusega saab taotleda toetust ühe kalalaeva moderniseerimiseks või uuendamiseks.
(3) Taotlemisel esitatud andmete muutumisest ja investeeringuobjektiga seonduvatest muudatustest pärast kinnituskirja allkirjastamist teavitab taotleja ja toetuse saaja viivitamata kirjalikult Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametit (edaspidi Amet).
§ 9. Investeeringule esitatavad nõuded
(1) Paragrahvi 5 lõike 1 punktis 1 nimetatud investeeringute korral registreeritakse laev pärast investeeringu tegemist kalalaevade riiklikus registris.
(2) Kalalaev, mille moderniseerimiseks toetust taotletakse, peab olema kantud kalalaevade riiklikusse registrisse.
(3) Kalalaeva moderniseerimise ja uuendamise puhul peab olema enne viimase toetuseosa väljamaksmiseks investeeringut tõendavaid dokumentide esitamist tehtud kalalaeva tehniline ülevaatus «Meresõiduohutuse seaduses» sätestatud korras.
(4) Kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni, peab taotleja olema investeeringuobjekti kohta väljastanud mitte varem kui 1. jaanuaril 2004. aastal vähemalt kolm vormikohast ning tingimuste suhtes identset pakkumiskutset (lisa 1) (edaspidi investeeringuobjekti pakkumiskutse) ja peab olema saanud vähemalt kolme pakkuja hinnapakkumised koos pakkumise tingimuste loeteluga.
(5) Kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 156 466 krooni või kui selles valdkonnas on ainult üks teenuse pakkuja, peab taotleja olema väljastanud mitte varem kui 1. jaanuaril 2004. aastal vähemalt ühe investeeringuobjekti pakkumiskutse ja peab olema saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumise.
(6) Kui ettevalmistava töö maksumus ületab 156 466 krooni, peab taotleja olema ettevalmistava töö kohta väljastanud vähemalt kolm vabas vormis koostatud pakkumiskutset ja peab olema saanud vähemalt kolm hinnapakkumist.
(7) Taotleja ja väljavalitud hinnapakkuja ning nende osanik või aktsionär ei tohi omada samas ettevõtjas osalust ega tohi kuuluda sama ettevõtja juhatusse või nõukokku.
(8) Ettevalmistava töö eest peab isik, kellelt taotleja tellis tööd või teenust, olema väljastanud arve või arve-saatelehe mitte varem kui 1. jaanuaril 2004. aastal ning selle eest peab olema tasutud enne taotluse esitamist.
(9) Toetatava tegevuse osaks ei või olla:
1) tolli-, sisseveo-, käibe- ja muu maks, mida hüvitatakse, kompenseeritakse, tasaarveldatakse ja kustutatakse mingil muul moel ning mis ei moodusta osa Eesti maksusüsteemist;
3) remondi- ja rendikulu, kütuse-, palga-, koolitus-, side- ja transpordikulu ning muu tegevuskulu;
4) liisingumaksed, kui lepingu lõppemisel ei lähe vara omandiõigus üle toetuse saajale;
6) avaliku sektori halduskulu, kaasa arvatud Ameti tehtavad kulutused, sh järelevalve ja kontrolli teostamise eest vastutava ametniku töötasu, rendi-, üld- ning juhtimiskulu;
7) juriidiliseks konsultatsiooniks, raamatupidamisteenuse eest tasumiseks, patendi ja litsentsi ostmiseks ning teostatavuse uuringuks, välja arvatud ettevalmistavaks tööks, tehtud kulutused;
9) kasutatud seadme ostmine ja paigaldamine;
11) kalapüügivahendi ostmine;
12) sularahamaksed.
(10) Investeeringuobjekti teostamisega ei tohi alustada ja investeeringuobjekti tegemist tõendavad dokumendid ei tohi olla väljastatud varem, kui toetuse taotluse esitamisele vahetult järgneval päeval.
§ 10. Toetuse taotlemisel esitatavad dokumendid
(1) Toetuse taotlemisel esitatakse Ametile:
4) mitte varasema kui taotluse esitamisele eelnenud kuu esimese päeva seisuga väljastatud Maksu- ja Tolliameti tõend selle kohta, et taotleja on täitnud tõendi väljastamise päeva seisuga maksuseadustes sätestatud kohustused ja et tal ei ole riikliku maksu maksuvõlga või maksuvõla tasumise ajatamise korral on ta maksud tasunud ajakava kohaselt;
5) äriühingu puhul taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta kinnitatud majandusaasta aruande koopia või füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta bilansi ja kasumiaruande koopia;
6) taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta viimase päeva seisuga taotleja esitatud majandusaasta bilansile vastav pikaajaliste kohustuste loetelu, milles näidatakse ära kreeditori nimi ja kohustuse suurus. Lisatakse kreeditori kinnitus loetelus märgitud pikaajalise kohustuse täitmise kohta kinnituse väljaandmise päeva seisuga, milles on kajastatud graafikujärgne viimane maksetähtaeg. Kreeditori kinnitus ei tohi olla mitte varasema kui taotlemisele eelnenud kuu esimese päeva seisuga ning ei ole vajalik «Põllumajandusreformi seadusest» tulenevate ühistatud vara ja tööosakute kompenseerimise kohustuste kohta;
7) koopia kalalaeva kasutamise õigust tõendavast dokumendist juhul kui taotleja ei ole kalalaeva omanik. Nimetatud dokumendist peab nähtuma taotleja kalalaeva kasutamise õigus vähemalt viis aastat, alates investeeringu tegemisest. Lisatakse kalalaeva omaniku kirjalik nõusolek kalalaeva moderniseerimiseks;
8) kalalaeva ehitamiseks, ümberehitamiseks või seadistamiseks vajaliku projekti tiitellehe, põhiplaani joonise, laeva tehnilisi andmeid kajastava osa ja kõigi nõutavate kooskõlastuste koopiad, kui viimased on nõutud “Meresõiduohutuse seaduse” kohaselt, või Veeteede Ameti kinnitus nimetatud kooskõlastuste mittevajalikkuse kohta;
9) koopia arve-saatelehest või arvest, mille on väljastanud isik, kellelt taotleja tellis ettevalmistava töö, ning nimetatud arve-saatelehe või arve koopial märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava pangakonto väljavõtte või maksekorralduse koopia;
10) koopia kehtivast kaluri kalapüügiloast püügiks siseveekogudel;
11) moderniseerimise korral väikelaeva tehnilise ülevaatuseraamatu või sõidukõlblikkuse tunnistuse koopia, milles kajastuvad iga-aastased kinnitused laeva ülevaatuse või sõidukõlblikkuse kohta;
12) koopia väljavalitud investeeringuobjekti hinnapakkumisele vastavast investeeringuobjekti pakkumiskutsest koos tehnilise spetsifikatsiooniga;
13) vähemalt kolme pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumise koopiad koos tehnilise spetsifikatsiooniga, kui investeeringuobjekti maksumus ületab 156 466 krooni; Juhul kui selles valdkonnas on vähem kui kolm pakkujat, võib taotleja põhjendatud taotluse alusel esitada vähem kui kolm hinnapakkumist;
14) ühe hinnapakkumise koopia koos tehnilise spetsifikatsiooniga, kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus on alla 156 466 krooni;
15) vormikohane hinnavõrdlustabel (lisa 4), kui § 5 lõikes 1 nimetatud investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni;
16) moderniseerimise korral mitte varasema kui taotlemisele eelnenud kuu esimese päeva seisuga väljastatud kalalaevatunnistuse koopia või kinnitatud väljavõte kalalaevade riiklikust registrist;
17) koopia ostetava kalalaeva põhiplaani joonisest.
[RTL 2005, 53, 750 - jõust. 27.05.2005]
§ 11. Taotluse esitamine ja tähtaeg
(1) Toetuse taotlemiseks esitatakse Ametile taotlus ja tegevuskava ning neis esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi taotlus) selleks ettenähtud tähtajal.
(3) Kui taotleja andmeid ei ole põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kantud, esitab taotleja toetuse esmakordsel taotlemisel koos lõikes 1 nimetatud dokumentidega avalduse taotleja andmete põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kandmiseks.
(4) Amet teatab toetuse taotluse esitamise ja toetuse väljamaksmiseks ettenähtud dokumentide esitamise tähtaja väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(2) Amet teeb taotleja äriregistri kaardist väljatrüki, mis allkirjastatakse taotleja poolt.
(5) Kui taotleja ei esitanud toetuse taotlemiseks kõiki nõutavaid dokumente või ei esitanud taotlust tähtajaks, jäetakse taotlus vastavalt «Struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõikele 7 läbi vaatamata.
(6) Kui taotluse vastuvõtmisel ei saa üheselt tõlgendada nõutava dokumendi vajadust ja sisulist täpsust, siis võtab Amet taotluse vastu ja volitatud isik avab taotlustoimiku.
§ 13. Esitatud andmete õigsuse kontroll
(1) Amet kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetekohasust ja taotluses esitatud andmete õigsust ning taotleja, tema eelneva majandustegevuse, kavandatava projekti ja sellele järgneva majandustegevuse vastavust ettenähtud nõuetele.
(2) Ametil on taotluses esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks ametitõendi esitamisel õigus viibida taotleja juuresolekul tema ettevõttes, sealhulgas hoonetes, laeval ja kinnisasjal, ning kontrollida dokumente kohapeal. Ametil on taotluses esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks ametitõendi esitamisel õigus viibida selle isiku nõusolekul, kelle käest taotleja investeeringu tegemiseks tellib teenust või tööd või ostab kaupa, tema ettevõttes, sealhulgas hoones ja kinnisasjal, ning kontrollida dokumente ettevõtte esindaja juuresolekul.
(3) Kui laeva moderniseerimine või uue ehitamine leiab aset väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi, kannab laeva omanik Ameti poolt volitatud isiku lähetuskulud riigiteenistujate teenistuslähetuse kulude hüvitamise tingimuste kohaselt.
(4) Kontrollitoimingu tulemuste kohta koostab Amet kontrollakti, mille allkirjastavad Ameti volitatud isik ja taotleja või isik, kelle käest taotleja investeeringu tegemiseks tellib teenust või tööd või ostab kaupa.
(5) Kui esitatud taotluses on ebatäpsusi, määrab Amet taotlejale «Struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõike 3 kohaselt tähtaja puuduse kõrvaldamiseks.
§ 14. Eelnenud majandustegevuse hindamine
(1) Taotluses esitatud andmete alusel hindab Amet taotleja, tema eelnenud majandustegevuse, kavandatava projekti ja sellele järgneva majandustegevuse vastavust arengukavas, «Struktuuritoetuse seaduses» ja selles määruses sätestatud nõuetele.
(2) Lõikes 1 nimetatud vastavaks tunnistamiseks võrdleb Amet taotluses ja tegevuskavas märgitud andmeid omavahel ning neid andmeid tõendavates dokumentides esitatud andmetega ning analüüsib taotleja eelnenud majandustegevust kajastavaid finantsmajanduslikke andmeid ja nende omavahelisi seoseid.
(3) Taotleja esitatud andmete kontrollimiseks ja võrdlemiseks on Ametil õigus kasutada teiste riiklike registrite andmeid ja vajaduse korral küsida taotlejalt selgitusi taotluses esitatud andmete täpsustamiseks.
(4) Taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta andmete alusel arvutatakse järgmised finantsmajanduslikud näitajad:
1) maksevõime näitaja, mis peab olema suurem kui 0,8 ja mille arvutamiseks jagatakse käibevara summa vastava majandusaasta lühiajaliste kohustuste summaga;
3) käiberentaabluse näitaja, mis peab olema suurem kui –3% ja mille arvutamiseks jagatakse puhaskasumi summa netokäibe summaga ning protsentuaalse suuruse saamiseks korrutatakse arvuga sada;
(5) Analüüsimisel tehakse kindlaks, et taotleja taotleb toetust majandusaastal kavandatava projekti maksumuse ning taotleja kavandatava projekti tegemise majandusaastal selle investeeringu tegemiseks kasutatavate oma- ja laenuvahendite vahe suuruses. Kavandatava projekti maksumuse ning oma- ja laenuvahendite vahe suurus arvestatakse eraldi iga kavandatava majandusaasta kohta juhul, kui investeeringu tegemine on kavandatud mitmele majandusaastale.
§ 15. Taotluse ja taotleja vastavaks või mittevastavaks tunnistamine
(1) Toetuse taotleja ja taotlus vastavad toetuse saamiseks esitatud nõuetele, kui:
3) kõigi võrreldavate andmete, sh finantsmajanduslike näitajate põhjal on võimalik eeldada ettevõtte majanduslikku jätkusuutlikkust;
4) ei esine «Struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõikes 5 nimetatud asjaolusid.
(2) Ameti ametnik koostab kontroll-lehe. Kui taotleja, tema eelnenud majandustegevus, kavandatav projekt või sellele järgnev majandustegevus ei vasta toetuse saamiseks esitatud nõuetele, tuleb kontroll-lehel märkida, millistele nõuetele nad ei vasta ja milliste andmete põhjal mittevastavus kindlaks tehti.
(1) Ameti peadirektor teeb taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse «Struktuuritoetuse seaduse» § 20 lõike 2 punkti 3 alusel 50 tööpäeva jooksul, arvates taotluse vastuvõtmisest.
(2) Vajaduse korral võib Ameti peadirektor toetuse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse teha 90 tööpäeva jooksul, arvates taotluse vastuvõtmisest, teatades otsuse tegemise tähtaja pikendamisest lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul taotlejale.
(4) Rahuldamisele kuuluvad vastavaks tunnistatud taotlused. Toetuse taotlus jäetakse rahuldamata «Struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõike 5 ja § 20 lõike 4 alusel.
(5) Taotluse menetlemine lõpetatakse, kui taotleja on esitanud Ametile enne lõikes 1 nimetatud otsuse tegemist kirjaliku avalduse taotluse edasise menetlemise lõpetamiseks.
(6) Kui vastavaks tunnistatud taotluste rahastamise summa ületab meetme taotluste rahastamise eelarvet, eelistatakse taotluse rahuldamise otsustamisel võrdsete näitajatega taotluste korral ajaliselt varem esitatud taotlusi.
(7) Kui ettevalmistav töö ei vasta § 5 lõike 2, § 6 lõike 2 punkti 2, § 9 lõigete 6, 7 ja 8 või muudele ettenähtud nõuetele, siis jäetakse taotlus ettevalmistavate tööde osas rahuldamata.
(71) Kui taotletava toetuse määr ületab § 6 lõikes 1 toodud määra ning § 6 lõikes 4 lubatud summat, siis on Ametil õigus taotleja nõusolekul vähendada toetuse summat kuni lubatava piirini. Kui toetuse taotlus sisaldab § 5 lõikes 1 nimetamata investeeringuobjekte või tegevusi, on Ametil õigus taotleja nõusolekul rahuldada taotlus osaliselt.
(8) Amet saadab taotlejale taotluse rahuldamise ja rahuldamata jätmise otsuse koopia otsuse tegemisest arvates viie tööpäeva jooksul posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.
(1) Amet saadab taotlejale pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist selle kohta kahes eksemplaris Ameti peadirektori allakirjutatud kinnituskirja ja kulude deklareerimiseks kasutatava selle määruse lisas 5 toodud väljamakse taotluse vormi (edaspidi kuludeklaratsioon) posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.
(2) Toetuse vastuvõtmise ja sihipärase kasutamise kinnitamiseks kirjutab taotleja kinnituskirjale alla, märgib sellele allakirjutamise kuupäeva ja tagastab kinnituskirja ühe eksemplari Ametile posti teel väljastusteatega tähtkirjaga 15 tööpäeva jooksul, arvates kinnituskirja saamisest.
(3) Kinnituskirja tagastamisega kinnitab taotleja, et on nõus toetust vastu võtma ja kohustub täitma muid toetuse saamiseks esitatud nõudeid, kasutama ja säilitama investeeringuobjekti sihipäraselt vähemalt viie aasta jooksul alates Ameti poolt viimase toetuseosa väljamaksmisest. Investeeringuobjekti mittesihipärase kasutamise korral saadud raha Ameti nõudmisel tagasi maksma. Samuti lubab taotleja Ametil teostada järelevalvet investeeringu tegemise ja toetuse sihipärase ning tähtaegse kasutamise üle ning lubab Ameti määratud tähtajal esitada Ametile kirjalikud andmed toetuse mõju hindamiseks viie aasta jooksul alates viimase toetuseosa väljamaksmisest vastavalt «Struktuuritoetuse seaduse» § 10 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud toetuse seire ja hindamise üldisele korrale ja § 13 lõike 5 punkti 2 alusel kehtestatud toetuse seire läbiviimise eeskirjale.
(1) Toetuse saaja võib esitada investeeringut tõendavad dokumendid (koos kuludeklaratsiooniga) kuni neljas osas ühe taotluse kohta. Amet teatab kuludokumentide esitamise tähtaja väljaandes Ametlikud Teadaanded samal ajal toetuse taotluse esitamise tähtajaga.
3) osutatud teenuse või tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi koopia juhul, kui investeeringuobjektiks oli ehitus või ümberehitus.
(3) Ettevalmistava töö kulutuste hüvitamiseks ja toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja Ametile pärast kinnituskirja tagastamist kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
(4) Kapitalirendi (liising) puhul esitab toetuse saaja Ametile pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest tasumist kapitalirendi lepingus ettenähtud korras toetuse väljamaksmiseks kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
(5) Toetuse saaja esitab Ametile pärast investeeringu lõplikku tegemist koos viimase kuludeklaratsiooniga kinnitatud väljavõtte kalalaevade riiklikust registrist mitte varasema kui viimase kuludeklaratsiooni esitamise kuu esimese päeva seisuga.
(6) Lõike 2 punktis 1 ja lõike 4 punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve koopial näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumisele.
§ 19. Riiklik järelevalve
(2) Ameti järelevalveametnikul on ametitõendi esitamisel õigus viibida toetuse saaja nõusolekul tema ettevõttes, sealhulgas hoonetes, kinnisasjal ja laeval, nõuda investeeringuobjekti ja muude toetuse saamiseks esitatud nõuete täitmise vastavust ettenähtud nõuetele ja taotlusele ning nõuda lõikes 1 nimetatud asjaolude kontrollimiseks dokumentide esitamist, sealhulgas:
1) osutatud teenuse või tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendavat dokumenti, kui investeeringuobjektiks on ehitus või ümberehitus;
3) kasutusõigust kinnitavat dokumenti, kui taotleja ei ole kalalaeva omanik;
4) kalapüügiõigust ja sõiduohutust tõendavaid dokumente;
5) raamatupidamisdokumente.
(3) Ameti järelevalveametnikul on ametitõendi esitamisel õigus viibida lõikes 1 nimetatud asjaolude kontrollimiseks selle isiku nõusolekul, kellelt toetuse saaja investeeringu tegemiseks tellis teenust või tööd või ostis kaupa, tema ettevõttes, sealhulgas hoonetes ja kinnisasjal, ning kontrollida dokumente ettevõtte esindaja juuresolekul.
(4) Järelevalveametnik koostab järelevalvetoimingu tulemuste kohta kontrollakti, mille allkirjastavad järelevalveametnik ja toetuse saaja või isik, kelle käest toetuse saaja investeeringu tegemiseks tellis teenust või tööd või ostis kaupa.
§ 20. Ameti ettekirjutus
«Struktuuritoetuse seaduse» § 25 lõike 1 punkti 5 alusel on järelevalveametnikul õigus järelevalve käigus avastatud puuduse kõrvaldamiseks teha toetuse saajale ettekirjutusi.
§ 21. Toetuse väljamaksete teostamise tingimused ja toetuse maksmisest keeldumine
(2) Ameti peadirektor teeb toetuse maksmise või maksmisest keeldumise otsuse. Toetuse maksmisest keeldumise otsus tehakse 25 tööpäeva jooksul, arvates toetuse maksmisest keeldumise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest.
(3) Ameti peadirektor teeb toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et oleks võimalik toetusraha toetuse saaja arveldusarvele või kapitalirendi korral taotleja nimetatud kapitalirendile andja arveldusarvele kanda kolme kuu jooksul, arvates § 18 lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.
(4) Toetust ei maksta, kui tehakse kindlaks § 16 lõikes 4 toodud taotluse rahuldamata jätmise tingimused või kui:
1) toetuse saaja ei ole investeeringuobjekti või selle osa eest tasunud või ei ole esitanud nõuetekohaseid investeeringut tõendavaid dokumente § 18 lõikes 1 ettenähtud tähtajaks;
2) toetuse saaja tegevus ei vasta arengukavas, «Struktuuritoetuse seaduses» ja selles määruses kehtestatud nõuetele;
3) toetuse saaja on jätnud kinnituskirja § 17 lõikes 2 ettenähtud tähtpäevaks tagastamata;
4) toetuse saaja, kellele järelevalve käigus avastatud puuduse kõrvaldamiseks on tehtud ettekirjutus, on jätnud ettekirjutuse tähtajaks täitmata.
(5) Toetust ei maksta ettevalmistava töö kohta, kui ilmnevad § 16 lõikes 7 toodud taotluse rahuldamata jätmise asjaolud või kui toetuse saaja ei ole ettevalmistava töö kohta esitanud nõuetekohaseid investeeringut tõendavaid dokumente.
(6) Kui toetust ei maksta lõikes 4 toodud asjaoludel, siis ei hüvitata taotlejale ka ettevalmistava töö kohta tehtud kulutusi.
(7) Amet saadab toetuse saajale toetuse maksmisest keeldumise otsuse käskkirja koopia posti teel väljastusteatega tähtkirjaga kolme tööpäeva jooksul, arvates otsuse tegemisest.
Põllumajandusministri 15. oktoobri 2004. a määruse nr 166 «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006» meetme 3.11 «Kalanduse käitlemisketi investeeringutoetuse meetmed» alameetme 3.11.4 «Sisevete kalanduse investeeringutoetus» tingimused»
INVESTEERINGUOBJEKTI PAKKUMISKUTSE
Tänav, asula, vald/linn, maakond:
Selle isiku ärinimi või füüsilisest isikust ettevõtja
nimi, kellele pakkumiskutse esitatakse:
Käesolevaga kutsume Teid esitama oma hinnapakkumine käesoleva pakkumiskutse lisas toodud tehnilistes
tingimustes nimetatud kaupade ja teenuste kohta.
Kaup peab olema uus. Hinnapakkumises tuleb ära näidata pakkuja ärinimi või füüsilisest isikust ettevõtja nimi, äriregistrikood või isikukood, aadress, kontaktandmed ning kaupade ja teenuste nimetused, käibemaksuta maksumus, käibemaks ja käibemaksuga maksumus pakutavate kaupade ning teenuste kohta eraldi ja kokku.
Hinnapakkumisele palume märkida garantii kehtivusaeg ja tehnilise hoolduse võimaluste loetelu.
____________ (aastates)
Hinnapakkumisel palume kinnitust, et kauba ja teenuse üleandmisel ja vastuvõtmisel koostatakse asjakohane kauba ja teenuse üleandmist ja vastuvõtmist kinnitav dokument, milles kinnitatakse kauba vastavust tehnilistele tingimustele ja töökorras olekut. Palume kinnitust, et arve kauba või teenuse kohta väljastatakse kroonides (EEK) või eurodes (EUR).
Hinnapakkumises esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks on Ameti volitatud isikul ametitõendi esitamisel õigus viibida Teie ettevõttes, sealhulgas hoonetes ja kinnisasjal, ning kontrollida dokumente kohapeal.
Põllumajandusministri 15. oktoobri 2004. a määruse nr 166 «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006» meetme 3.11 «Kalanduse käitlemisketi investeeringutoetuse meetmed» alameetme «Sisevete kalanduse investeeringutoetus» tingimused»
SISEVETE KALANDUSE INVESTEERINGUTOETUSE TAOTLUS1
Taotleja või tema seadusjärgse
esindaja ees- ja perekonnanimi3
esindaja isikukood 4
Käibemaksukohustuslaseks6
Taotletava investeeringuobjekti nimetus
Investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus,
01 Sisevete kalalaevastiku uuendamine
Laeva ostmine
02 Sisevete kalalaeva moderniseerimine
Laevakeretöö tegemine
Mootori ostmine ja paigaldamine moderniseeritavale kalalaevale
Kala säilitamiseks kasutatava ruumi ümberehitamine
Kala säilitamiseks vajaliku seadme ostmine ja paigaldamine
Laeval paikneva seadme (vints, tõstuk jms) ostmine ja paigaldamine
Tekiehitise ja olmeruumi ümberehitamine
Päästevahendi ostmine ja paigaldamine
Tuletõrje- ja avariivarustuse ostmine ja paigaldamine
Sidevahendi ostmine ja paigaldamine
Navigatsiooniseadme (asukoha määramise seade, kompass, arvuti, elektrooniline kaart jms) ostmine ja paigaldamine
Masinaruumi ümberehitamine, sinna juurde kuuluva seadme ostmine ja paigaldamine
Laevasüsteemi (elektri-, sanitaarsüsteem jms) ja torustiku ümberehitamine
Keskkonnakaitsealase vahendi (reovee kogumismahuti, olmeprügi, sh toidujäätmete kogumisvahend jms) ostmine ja paigaldamine
Investeeringutoetuse taotluse ja tegevuskava ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud tööde ja teenuste käibemaksuta maksumus
Ettevalmistavate tööde käibemaksuta maksumus kokku ridadelt 13.1.–13.2
Nende ettevalmistavate tööde maksumus, millele taotletakse toetust ning mis ei ületa 12% real 12 olevat investeeringuobjektide käibemaksuta maksumust ja reale 13.3 märgitud summat
Toetatava investeeringu käibemaksuta maksumus KOKKU
(ridade 12 ja 13.4 summa kokku)
Sisevete kalanduse investeeringutoetuse taotlus
Alguskuupäev (pp.kk.aa)
Lõppkuupäev (pp.kk.aa)
Kinnitan nõusolekut kapitalirendi puhul toetusraha kapitalirendile andja arveldusarvele kandmiseks11
Kinnitan, et kavandatava investeeringu maksumusse on arvestatud vaid käesoleva määruse §-s 5 lubatud tegevused ning toetust ei taotleta käesoleva määruse §-s 9 nimetatud kulutuste kohta 12
Kinnitan, et investeeringuobjektiga kaasneva projekteerimistöö ning toetuse taotluse ja tegevuskava ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenuse (mis ei ületa 12% investeeringuobjekti käibemaksuta maksumusest) eest tasumiseks esitatud arve või arve-saateleht on väljastatud pärast 1. jaanuari 2004. a12
Kinnitan, et laev vastab pärast investeeringu tegemist töö- ja ohutusnõuetele12
Kinnitan, et laev vastab pärast investeeringu tegemist veterinaar- ja üldhügieeninõuetele12
Kinnitan, et laeva kasutatakse kutseliseks kalapüügiks sisevetel 12
Kinnitan, et taotleja ja väljavalitud hinnapakkuja ei oma osalust üksteise ettevõtjas ning nende osanik või aktsionär ei kuulu üksteise äriühingu juhatusse ega nõukokku 12
Kokkuvõte investeeringu eesmärkidest ja tegevustest 13
Loetelu investeeringuga sisuliselt seonduvatest projektidest 14
Kinnitan, et kavandatava investeeringuobjekti ning sellega seotud ettevalmistava töö kohta, mille kohta taotletakse programmi raames investeeringutoetust, ei ole saadud ega taotleta toetust teistest RAK meetmetest ega tagastamatut abi, sh Maaelu Arengukava, PHARE, ISPA, Maailmapanga, EBRD või riigi ega kohaliku omavalitsuse vahenditest12
Kinnitan oma allkirjaga, et olen teadlik riikliku arengukava sisevete kalanduse investeeringutoetuse taotlusele kehtestatud nõuetest ja vastan toetuse saamiseks esitatavatele nõuetele.
Annan nõusoleku kanda oma isikuandmed struktuuritoetuste registrisse ning kasutada neid toetuse määramisel ja maksmisel.
Vastuvõtja allkiri .........................................................
Palun vastake kõikidele küsimustele. Valige üks sobiv vastusevariant, märkides kasti rist (×)!
Projekti rakendamise asukoht1
Mõju keskkonnaseisundile2
1. Parandab otseselt keskkonnaseisundit
Mõju meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse vähendamisele üldiselt 3
1. Projekt edendab otseselt soolist võrdõiguslikkust
Põhjendage, milles väljendub projekti edendav või vähendav mõju soolisele ebavõrdsusele (vastama ei pea, kui vastasite « ei mõjuta»).
Projekti mõju meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse vähendamisele tööhõives4
5. Projekti vahetu mõju meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse vähendamisele on raskesti määratav
Põhjendage, milles väljendub projekti mõju meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse vähendamisele tööhõives (vastama ei pea, kui valisite 5. vastusevariandi).
Mõju infoühiskonna edendamisele5
Põhjendage, milles väljendub projekti mõju infoühiskonna edendamisele (vastama ei pea, kui vastasite «neutraalne »).
Mõju tööhõivele (töökohtade loomise kaudu) 6
Loodavate töökohtade arv7
1. Kokku .............
sh 2. ........... naist
3. ........... meest
Mõju tööhõivele (töökohtade säilitamise kaudu) 8
Säilitatavate töökohtade arv9
2.1 Uued kalalaevad10
1 . Uute kalalaevade arv ........................................................................
2. Uute kalalaevade kogumahutavus .............................. GT
2.2 Sisevete kalalaeva moderniseerimine11
1. Moderniseeritud kalalaevade arv ......................
2. Moderniseeritud kalalaevade kogumahutavus ........................ GT
1 Projekti rakendamise asukoha määramisel valitakse asukoht, kus projekti soovitakse ellu viia ehk kus hakkab asuma investeeringuobjekt või mis ala ta teenindab. Kui taotletavat objekti kasutatakse nii linnas kui ka maal, siis valitakse vastuse variandiks «regionaalselt määratlemata».
2 Projekti mõju keskkonnale sõltub objektidest. Kui taotletakse toetust mitmele objektile, millest üks on suunatud keskkonna parandamisele (nt vee puhastamise seadmed), aga teise objekti mõju on neutraalne, siis valitakse vastuseks «keskkonnasõbralik». Kui taotletakse toetust ühele objektile, mis on otseselt suunatud keskkonna parandamisele (reovete puhastussüsteemide ehitamine), siis valitakse vastusevariant nr 1. Kui taotletaval objektil pole üldse mõju keskkonnale, siis valitakse vastusevariant nr 3.
3 Eeldatav mõju soolisele võrdõiguslikkusele on üldiselt neutraalne. Kui leitakse, et projekt on suunatud soolise võrdõiguslikkuse edendamisele või vähendab soolist ebavõrdsust, siis valitakse asjakohane vastusevariant.
8, 9 Säilitatud töökohtade hulka ei saa automaatselt lugeda näiteks praegust töötajate arvu, kuid säilitatud töökohtade hulka saab lugeda sellised kohad, mis ilma projektile antava struktuuritoetuseta kaoksid. Töökohad märgitakse arvestatuna täiskohtadeks. Eraldi märgitakse mehed, naised, kõik töökohad kokku. Kui töökoht on näiteks osalise tööajaga (poolepäevane), saadakse 0,5 uut töökohta. Kui töökoht on hooajaline, saadakse näiteks kolmekuulise tööperioodi puhul 0,25 töökohta.
10 Väljad täidetakse juhul, kui investeeringuga taotleti toetust kalalaeva ehitamiseks või ostmiseks.
11 Väljad täidetakse juhul, kui investeeringuga taotleti toetust kalalaeva moderniseerimiseks.
Põllumajandusministri 15. oktoobri 2004. a määruse nr 166 «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006» meetme 3.11 «Kalanduse käitlemisketi investeeringutoetuse meetmed» alameetme 3.11.4 «Sisevete kalanduse investeeringutoetus»
SISEVETE KALANDUSE INVESTEERINGUTOETUSE TEGEVUSKAVA
Tabel 1. Taotleja ja laeva andmed
Andmed moderniseeritava laeva kohta
Laeva registreerimise sisenumber
Laeva kodusadam, asukoht ja aadress
Laeva registreerimise kalalaevade riiklikus registris aeg
Laeva üldpikkus, m
Laeva kogumahutavus enne moderniseerimist, GT
Laeva kogumahutavus pärast moderniseerimist, GT
Peamasina võimsus enne moderniseerimist, kW
Peamasina võimsus pärast moderniseerimist, kW
Kinnitan, et laev on jätkuvalt registreeritud kalalaevade riiklikus registris 5 aasta pärast investeeringu eest toetusraha laekumist
Andmed ehitatava või ostetava laeva kohta
Ehitaja või müüja nimi
Ehitaja või müüja äriregistrikood
Ehitamise või müüja asukoha aadress
Laeva kuulumine segmenti1
Kogumahutavus, GT
Peamasina võimsus, kW
Kinnitan, et ehitatav või ostetav laev registreeritakse kalalaevade riiklikus registris pärast ehitamist või ostmist.
Tabel 2. Investeeringu kirjeldus2
Toodete turustamise ja teenuste osutamise viisid
Tabel 3. Töötajad ja toodang
Töölepingu alusel töötavad isikud
muudel alustel3
–haug
–koha
–angerjas
–latikas
–lõhe
–ahven
–püütud kala kokku
–sh töödeldud kalasaadused
–muu toodang ja teenused4
–püütud kala
–muu toodang ja teenused
Tabel 4. Raha liikumine5
Planeeritav esimene majandusaasta viimase päeva seisuga
Laekumised toodangu, teenuste ja kaupade müügist KOKKU
Tagastatav käibemaks6
Lühiajalised laenud7
Pikaajalised laenud7
–ettevalmistavad tööd8
Eelmise majandusaasta võlad tarnijatele
Makstav käibemaks9
Kasutusrendi maksed10
Raha jääk pärast väljaminekute mahaarvamist 11
Mittetoetatav investeering KOKKU12
–Raha jääk investeeringuteks13
–Ettevalmistava töö maksumus14
Raha jääk toetatavaks investeeringuks15
Kavandatav investeering, millele taotletakse toetust16
Kavandatavaks investeeringuks kasutatavate oma- ja laenuvahendite ning toetatava investeeringu maksumuse vahe17
Raha jääk perioodi lõpuks18
Tabel 5. Investeeringuobjektid
Kood19
maksuga soetus-maksumus, kroonides
maksuta soetus-maksumus, kroonides
Laenu-vahendite allikad23
Toetatavad investeeringuobjektid
Ettevalmistavad tööd KOKKU20
Toetatav investeering KOKKU21
Mittetoetatavad investeeringuobjektid KOKKU22
Tabel 6. Riskianalüüs ja muu lisateave
Kavandatava investeeringuga kaasnevate riskide lühikirjeldus
Kavandatava investeeringuga kaasnevaid riske vähendavate tegevuste lühikirjeldus
Lisateave tegevuskava kohta25
1 Märkida segment, kuhu ehitatav laev hakkab kuuluma.
2 Märgitakse lühidalt sisevete kalalaeva uuendamisega või moderniseerimisega seonduvad eesmärgid ning majandustegevuse lühikirjeldus. Real 25 kirjeldatakse nii hetkel toimivaid turustuskanaleid kui ka tulevikus kasutatavaid kanaleid.
3 Tabeli 3 reale 3 märgitakse hõivatute aasta keskmine arv, arvestades füüsilisest isikust ettevõtjat ennast, palgata peretöötajaid, juhatuse liikmeid jt taotleja majandustegevusega seotud isikuid.
4 Tabeli 3 ridadele 18–22 märgitakse tegevusalad ning toodangunäitajad (tonni, tükki, tundi jm).
5 Tabel 4 täidetakse taotleja kogu majandustegevuse kohta. Andmed esitatakse kroonides ilma käibemaksuta.
6 Tabeli 4 reale 15 märgitakse käibemaks, mille riik tagastab taotleja arveldusarvele.
7 Tabeli 4 ridadele 16 ja 17 märgitakse asjaomasel majandusaastal võetud ja taotleja arveldusarvele või kassasse laekuvad laenusummad, välja arvatud real 72 märgitud laenu vajadus toetatava investeeringu tegemiseks.
8 Tabeli 4 rea 50 veergu C märgitakse taotluse esitamise majandusaastal kavandatava investeeringuobjektiga seotud ettevalmistava töö maksumus selles ulatuses, mis ei ole märgitud reale 69.
9 Tabeli 4 reale 53 märgitakse riigile taotleja arveldusarvelt käibemaksuna makstav summa.
10 Tabeli 4 reale 54 märgitakse kasutusrendi maksete tasumine koos intressidega.
11 Tabeli 4 rida 64 arvutatakse järgmiselt: rea 1 andmetele liidetakse rea 21 andmed ja lahutatakse rea 63 andmed.
12 Tabeli 4 rea 65 veergudesse C ja D märgitakse mittetoetatavad investeeringud kokku vastavalt tabeli 5 reale 15.
13 Tabeli 4 rea 66 veerud C ja D arvutatakse järgmiselt: rea 64 andmetest lahutatakse rea 65 andmed.
14 Tabeli 4 reale 67 märgitakse taotluse esitamisele eelnenud majandusaastatel kavandatava investeeringuobjektiga seotud ettevalmistava töö maksumus selles ulatuses, mis ei ole märgitud reale 69. Read, mis on tähistatud sümboliga «×», jäetakse täitmata.
15 Tabeli 4 rea 68 veerud C ja D arvutatakse järgmiselt: rea 66 andmetest lahutatakse rea 67 andmed.
16 Tabeli 4 rea 69 veergudesse C ja D märgitakse toetatavad investeeringud kokku vastavalt tabeli 5 reale 14.
17 Tabeli 4 rea 71 veerud C ja D arvutatakse järgmiselt: rea 68 andmetest lahutatakse rea 69 andmed. Kavandatavaks investeeringuks kasutatavate oma- ja laenuvahendite ning toetatava investeeringu maksumuse vahe märgitakse miinusmärgiga. Taotletava toetuse suurus ei tohi olla suurem kui oma- ja laenuvahendite puudujääk.
18 Tabeli 4 real 74 märgitud summa peab olema nullist suurem või nulliga võrdne.
19 Tabeli 5 veergu C märgitakse investeeringuobjekti kood vastavalt taotlusvormi ridadele.
20 Tabeli 5 reale 12 märgitakse ettevalmistavad tööd vastavalt taotlusvormil esitatule.
21 Tabeli 5 reale 14 märgitakse ridade 11 ja 13 summa.
22 Tabeli 5 reale 15 märgitakse mittetoetatavate investeeringute summa taotlemise esitamise aasta kohta.
23 Tabeli 5 veergu J märgitakse krediidiasutuse või kapitalirendile andja või muu kreeditori nimi.
24 Read, mis on tähistatud sümboliga «×», jäetakse täitmata.
25 Tabeli 6 reale 3 võib taotleja vajaduse korral märkida veel vajalikku lisateavet tegevuste (tegevuskava) kohta, sh kavandatava investeeringuobjektiga seotud ettevalmistavate tööde lühikirjelduse.
Pakkumiskutse saaja nimi
Pakkumiskutse saaja asukoht, postiaadress
Pakkumiskutse saatmise päev pakkujale
Hinnapakkumise saamise päev pakkujalt
Kavandatava investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus
KULUDEKLARATSIOON NR ______1 INVESTEERINGUKS TEHTUD KULUTUSTE DEKLAREERIMISEKS
Kapitalirendile andja ärinimi3
Kapitalirendile andja äriregistrikood3
Teatan, et esitan käesoleva taotluse kohta ________4 kuludeklaratsiooni, mille kohaselt olen teinud investeeringu
summas ________________5 krooni (käibemaksuta) ning sellega teinud kavandatud investeeringu6:
Arve või arve-saateleht (kapitalirendi korral kapitalirendile andjale väljastatud arve või arve-saateleht)
Tehtud tööde või üleandmise-vastuvõtmise akt 7
Kapitalirendi leping koos maksegraafikuga3
Märkused _____________________________________________________________________________
Kuupäev _________________________________________
3 Täidetakse juhul, kui investeering finantseeritakse liisinguandja kaudu.
8 Juhul kui investeeringu kogumaksumus ei ole sama, mis on näidatud kinnituskirjas, siis märgitakse käesolevale kuludeklaratsioonile investeeringu kogumaksumuse muutumise põhjused ja uus maksumus.
1Sisevete kalanduse investeeringutoetuse taotlus koos tegevuskavaga ning neis andmeid tõendavad dokumendid esitatakse Ameti taotluste vastuvõtmiseks volitatud isikule. Avaldus täidetakse trükitähtedega. Kui taotleja ei pea mõnda rida täitma, siis märgitakse sellele reale sümbol “X”.
2 Reale 1 märgitakse äriregistrisse kantud ettevõtja nimi.
3 Reale 2 märgitakse füüsilisest isikust ettevõtja asjakohased andmed või äriühingu puhul tema seadusjärgse esindaja asjakohased andmed. Taotluse allkirjastab real 2 märgitud isik või taotlust esitama volitatud isik.
7 Reale 6 märgitakse selle arveldusarve number, millele soovitakse väljamakstava toetusraha kandmist ning millelt tasutakse kavandatava investeeringu eest. Juhul kui taotleja on füüsilisest isikust ettevõtja, märgitakse reale 7 arveldusarve omaniku nimi. Reale 8 märgitakse arveldusarve viitenumber, kui see on omistatud. Read 6, 7, 8 jäetakse täitmata kui investeering tehakse kapitalirendiga.
8 Ridadele 10.1–10.3 märgitakse laeva kodusadama asukoht.
9 Reale 15 märgitakse kavandatav projekti alguskuupäev ja projekti lõppkuupäev. Projekti alguskuupäev peab olema hilisem kui 1. jaanuar 2004. a. Projekti lõppkuupäev ei tohi olla hilisem kui PRIA Ametlikes Teadaannetes avaldatud kuupäev.
10 Reale 16 märgitakse kapitalirendile andja ärinimi, juhul kui taotleja kavandatav investeeringuobjekt ostetakse kapitalirendi korras. Juhul kui nimetatud kapitalirendile andjaid on mitu, märgitakse kõikide kapitalirendile andjate ärinimed.
11 Reale 17 märgib taotleja «JAH», millega kinnitatakse vastavat nõusolekut, kui investeering teostatakse kapitalirendiga.
12 Ridadele 18, 19, 20, 21, 22, 23, 26 märgib taotleja “JAH”, millega kinnitab nõusolekut.
13 Reale 24 märgitakse lühidalt projekti eesmärk ja tegevused.
14 Reale 25 märgitakse käesoleva investeeringuga sisuliselt seonduva projekti andmed. Sisuliselt seonduvaks projektiks loetakse projekt, mille varasem teostamine on hädavajalik käesoleva projekti teostamiseks või mille teostamata jätmine takistab käesoleva projekti teostamist.
TAOTLUSVORMI INDIKAATORITE LEHT


text:
Munitsipaalasutus Ahja Hooldekodu põhimäärus – Riigi Teataja
Munitsipaalasutus Ahja Hooldekodu põhimäärus
Munitsipaalasutus Ahja Hooldekodu põhimäärus - sisukord
§ 2 Hooldekodu tegevusvaldkond
§ 4 Juhtimine
§ 5 Järelevalve ja revideerimine
§ 6 Hooldekodu põhimääruse muutmine ning asutuse tegevuse ümberkujundamine või lõpetamine
Ahja Vallavolikogu
RT IV, 28.03.2017, 5
Vastu võetud 22.03.2017 nr 4
(1) Ahja valla asutus, ametliku nimetusega Munitsipaalasutus Ahja Hooldekodu (lühend: MA Ahja Hooldekodu) on hoolekandeasutus, mis asub aadressil Nooruse 2, Ahja alevik, Põlva maakond.
(2) MA Ahja Hooldekodu (edaspidi hooldekodu) haldajaks on Ahja Vallavalitsus.
(3) Hooldekodu asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Ahja Vallavolikogu (edaspidi volikogu) õigusaktidega sätestatud korras.
(4) Hooldekodu osutab teenuseid sõlmitud lepingute alusel eelkõige elanikele, kelle elukoha andmetena on rahvastikuregistris märgitud Ahja vald.
(5) Hooldekodu arengukava on osa Ahja valla arengukavast.
(6) Hooldekodu asjaajamise ja suhtlemise keel on eesti keel.
(7) Hooldekodul on Ahja valla eelarve koosseisus oma eelarve, mille kinnitab volikogu.
(8) Hooldekodu juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadusandlusest, vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
§ 2. Hooldekodu tegevusvaldkond
(1) Hooldekodu on hoolekandeasutus, mis osutab üldhooldusteenust eelkõige Ahja valla elanikele, kes erivajaduste või sotsiaalse olukorra tõttu ei ole suutelised iseseisvalt toime tulema teiste kodustes tingimustes osutatavate teenuste abil.
(2) Hooldatavale tagatakse tema eale ja seisundile vastav hooldamine. Teenuse ja muu abi osutamisel säilitatakse hoolealuse eneseväärikus ja toetatakse tema võimalikult iseseisvat toimetulekut.
(3) Hooldusteenust osutatakse hooldatavaga ning tema seadusjärgse ülalpidajaga ja/või hooldatava elukohajärgse kohaliku omavalitsusüksusega sõlmitud lepingu (te) alusel.
(1) Hooldekodu rahastamine toimub läbi vallaeelarve ning on osa valla eelarvest.
(2) Hooldekodu tulud moodustuvad vallaeelarves asutuse ülalpidamiseks ettenähtud vahenditest; hooldekodus viibiva isiku omavahenditest ja füüsiliste isikute vahenditest, kellel on hooldekodus viibija suhtes seadusest tulenevaid kohustusi; sihtasutustele või fondidele esitatud taotlustele eraldatud vahenditest; toetustest, annetustest, välisabist; laekumistest teistelt omavalitsusüksustelt.
(3) Hooldekodus viibivalt isikult ning nendelt, kellel on selle isiku suhtes seadusest tulenevaid kohustusi, toimub tasu võtmine tehtavate kulutuste katteks vastavalt sõlmitud lepingutele.
(4) Hooldekodus hooldamise maksumuse kinnitab vallavalitsus. Teenuse maksumuse muudatuste jõustumisest teatatakse asjaosalistele ette vähemalt 1 kuu.
(5) Hooldekodu rahalised vahendid moodustavad:
1) valla eelarvelistest vahenditest;
2) hooldekodu majandustegevusest, tasuliste teenuste osutamisel saadud vahenditest;
3) annetustest ja sihtotstarbelistest eraldistest ning muudest seadusega lubatud vahenditest.
(6) Hooldekodu arendamise eesmärgil võivad hooldekodule tagastamatut abi anda ja annetusi teha nii juriidilised kui füüsilised isikud. Tagastamatu abina ja annetustena saadud vara võetakse arvele õigusaktidega kehtestatud korras.
(7) Hooldekodu majandustegevuse kooskõla valla eelarvega kontrollib vallavalitsuse raamatupidamine.
(8) Hooldekodu kasutuses olevat vallavara kasutab asutus sihtotstarbeliselt käesolevast põhimäärusest tulenevate ülesannete täitmiseks vastavalt Ahja vallavara valdamise, kasutamise ja käsutamise eeskirjale.
(9) Hooldekodu kasutuses olevate põhivahendite kolmandate isikute kasutusse andmine ja võõrandamine toimub nimetatud eeskirjas sätestatud tingimustel ja korras. Loetletud toimingud ning põhivahendite soetamine tuleb eelnevalt kooskõlastada vallavalitsusega.
(1) Hooldekodu kõrgeimaks organiks on Ahja Vallavalitsus.
(2) Hooldekodu tegevust korraldab vanemhooldustöötaja, kellega sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem.
(3) Töötamine hooldekodus toimub töölepingu alusel.
(4) Vanemhooldustöötaja tööülesanded ja töötasu määrab vallavalitsus.
§ 5. Järelevalve ja revideerimine
(1) Hooldekodu majandustegevuse kooskõla vallaeelarvega jälgib jooksvalt vallavalitsuse raamatupidamine.
(2) Hooldekodu sisulist tööd jälgib vallavalitsus.
(3) Asutuse majandustegevuse otstarbekust ja vastavust vallaeelarvele revideerib vallavolikogu revisjonikomisjon.
§ 6. Hooldekodu põhimääruse muutmine ning asutuse tegevuse ümberkujundamine või lõpetamine
(1) Põhimääruse muutmine toimub vallavolikogu poolt sätestatud korras.
(2) Hooldekodu töö ümberkujundamise otsustab vallavalitsus.
(3) Hooldekodu tegevuse lõpetamise algatab vallavalitsus esitades selleks vallavolikogule põhjendatud taotluse.
(4) Hooldekodu tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu.
(5) Hooldekodu tegevuse lõpetamisel tagab Ahja Vallavalitsus hooldekodus hooldamist vajavale Ahja valla elanikule võimaluse jätkata üldhooldusteenuse kasutamist mõnes teises hooldekodus
(1) MA Ahja Hooldekodu põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks volikogu.
(2) Tunnistada Ahja Vallavolikogu 25.10.2006. a määrus nr 14 kehtetuks.
Uuno Siitoja

matches:
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6
§ 2
§ 5
§ 6


RT I, 21.02.2017, 2
15.02.2017 otsus nr 61
1) paragrahvi 8 täiendatakse lõigetega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
„(31) Eestis sündinud vastsündinu registreeritakse sünni järel automaatselt tema ema perearsti nimistusse.
(32) Kui vastsündinu ema ei ole registreeritud perearsti nimistusse, registreeritakse laps vanema või eestkostja kirjaliku avalduse alusel avalduses märgitud perearsti nimistusse või määrab lapsele perearsti Terviseamet.”;
2) paragrahvi 8 lõige 48 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(48) Terviseamet avaldab oma veebilehel järgmised perearsti nimistu andmed:
8) selle füüsilisest isikust ettevõtja või äriühingu ärinimi, mille kaudu perearst üldarstiabi osutab.”;
3) paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 49 järgmises sõnastuses:
„(49) Üldarstiabi osutamise tegevusloa omaja esitab Terviseametile digitaalselt allkirjastatud teate, märkides perearsti nime ja tegevuskoha aadressi ning selle füüsilisest isikust ettevõtja või äriühingu ärinime, mille kaudu perearst üldarstiabi osutab, muudatuse jõustumise kuupäeva ja käesoleva seaduse § 43 lõikes 1 nimetatud isikute koosseisu. Andmed edastatakse muudatuste korral viivitamata. Üldarstiabi osutamise tegevusloa omaja esitab Terviseametile Eesti teabevärava kaudu järgmised andmed:
4) tegevuskoha veebilehe olemasolul selle aadress.”;
4) paragrahvi 15 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse üksused, kui vähemalt ühel nende haldusterritooriumidest asub üldarstiabi osutava äriühingu tegevuskoht.”;
5) paragrahvi 36 lõike 2 punktid 1 ja 2 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 36 lõiget 2 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) käesoleva seaduse § 37 lõike 1 punktis 1 nimetatud taotluse esimesel võimalusel, kuid hiljemalt kuus kuud enne nimistuga perearstina töötamisest loobumist.”;
7) paragrahvi 38 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Perearstina tegutsemise õiguse äravõtmisel käesoleva seaduse § 37 lõikes 1 sätestatud juhtudel on üldarstiabi osutamise tegevusloa omaja, mille kaudu perearst tegutses, kohustatud nimistut puudutavaid dokumente säilitama ning andma need üle sellele füüsilisest isikust ettevõtjale või äriühingule, mille kaudu jätkub üldarstiabi osutamine nimistusse kuuluvatele isikutele, või viimase puudumisel Terviseametile käesoleva seaduse § 38 lõikes 2 viidatud korras.”;
8) paragrahvi 38 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Perearsti nimistut puudutavate dokumentide üleandmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
9) paragrahvi 38 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
„(3) Kui perearst oli üldarstiabi osutava äriühingu ainus osanik või aktsionär või füüsilisest isikust ettevõtja ning temalt võetakse perearstina tegutsemise õigus ära käesoleva seaduse § 37 lõike 1 punktides 7 ja 8 sätestatud juhtudel, korraldab Terviseamet nimistut puudutavate dokumentide säilitamise ja üleandmise sellele füüsilisest isikust ettevõtjale või äriühingule, mille kaudu jätkub üldarstiabi osutamine nimistusse kuuluvatele isikutele.
(4) Füüsilisest isikust ettevõtja või äriühing, mille kaudu jätkub üldarstiabi osutamine nimistusse kuuluvatele isikutele, on kohustatud nimistut puudutavad dokumendid käesoleva paragrahvi lõigetes 11 ja 3 nimetatud juhtudel üldarstiabi osutamise tegevusloa omajalt või Terviseametilt vastu võtma.”;
10) paragrahvi 593 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Tervishoiuteenuse osutajal ja käesoleva seaduse § 43 lõike 1 punktis 2 nimetatud tervishoiuteenuse osutamisel osalejal on juurdepääs tervise infosüsteemis olevatele isikuandmetele tervishoiuteenuse osutamise lepingu sõlmimiseks ja täitmiseks.”.


Hoolduse seadmise, hooldaja määramise ning hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Hoolduse seadmise, hooldaja määramise ning hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord
Jõustumine: 04.02.201815.07.201705.04.2016
Maardu Linnavolikogu
RT IV, 01.02.2018, 42
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1 ning § 26 alusel.
(1) Määruse eesmärk on kehtestada täisealisele hooldusvajadusega isikule hoolduse seadmise, hooldaja määramise, hoolduse lõpetamise ja hooldajale hooldajatoetuse maksmise tingimused ja kord.
(2) Hooldus seatakse üldjuhul raske või sügava puudega täisealisele isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks (edaspidi hooldatav).
[RT IV, 01.02.2018, 16 - jõust. 04.02.2018]
(3) [Kehtetu - RT IV, 01.02.2018, 16 - jõust. 04.02.2018]
(4) Hooldatava elukohana peab olema rahvastikuregistrisse kantud Maardu linn. Hooldajatoetust saab taotleda isik, kelle enda elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Maardu linn, puudega isiku eest, kelle elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Maardu linn.
[Kehtetu - RT IV, 01.02.2018, 16 - jõust. 04.02.2018]
§ 3. Hoolduse seadmise taotlemine
(1) Hoolduse seadmiseks esitab abivajav isik või tema seaduslik esindaja Maardu Linnavalitsusele (edaspidi: ametiasutus) kirjaliku taotluse, milles märgitakse:
1) hooldust vajava isiku nimi, isikukood, elukoht, kontaktandmed;
2) nõusolek isikuandmete töötlemiseks;
3) soovitud hooldaja olemasolul tema nimi ja andmed (isikukood, elukoht, kontaktandmed);
4) kinnitus esitatud andmete õigsuse kohta.
(2) [Kehtetu - RT IV, 01.02.2018, 16 - jõust. 04.02.2018]
(3) Hooldajaks määratav isik peab esitama kirjaliku nõusoleku hooldajaks määramise kohta. Kirjalikus nõusolekus märgitakse hooldaja nimi, isikukood, elukoht, kontaktandmed, tema seos hooldatavaga.
(4) Hooldajatoetuse määramiseks esitab hooldajaks määratav isik ametiasutusele sellekohase avalduse, milles märgib ka hooldajatoetuse saamiseks pangakonto numbri.
(5) Ametiasutusel on vajaduse korral õigus nõuda taotlejalt lisaandmeid või -dokumente.
(6) Hooldusvajaduse väljaselgitamiseks ja hooldajatoetuse määramise ja maksmisega seonduvate dokumentide vormid kinnitab Maardu Linnavalitsus (edaspidi: linnavalitsus).
§ 4. Hooldusvajaduse ja hooldaja sobivuse hindamine
(1) Toetuse määramiseks korraldab linnavalitsuse sotsiaalabi osakond puudega inimese hindamise sotsiaalabiosakonnas või tema kodus, kaasates vajadusel perearste ja teisi spetsialisti ning selgitab välja hooldusvajaduse.
(2) Hooldajaks võib määrata isiku, kellel endal ei ole sügavat või rasket puuet.
(3) Isiku võib määrata hooldajaks enam kui ühele puudega hooldatavale.
§ 5. Hooldajatoetus, toetuse määr ja suurus
(1) Hooldajatoetus on hooldajale makstav igakuine sotsiaaltoetus.
(2) Hooldajatoetuse määra kehtestab Maardu linnavalitsus.
(3) Hooldajatoetust makstakse töövõimelises eas isikule, kes ei ole tööle asunud või töötab osalise tööajaga ja kes tagab:
1) sügava puudega isikule kõrvalabi, juhendamise või järelvalve ööpäevaringselt - 200 protsenti hooldajatoetuse määrast;
2) muu puudega isikule kõrvalabi, juhendamise või järelevalve igal ööpäeval - 150 protsenti hooldajatoetuste määrast.
(4) Hooldajatoetust makstakse isikule, kes on mittetöötav või osalise tööajaga töötav riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel pensioni saaja ning kes tagab:
1) sügava puudega isikule kõrvalabi, juhendamise või järelvalve ööpäevaringselt - 100 protsenti hooldajatoetuste määrast;
2) muu puudega isikule kõrvalabi, juhendamise või järelvalve igal ööpäeval - 60 protsenti hooldajatoetuste määrast.
(5) Kui isik on määratud mitme isiku hooldajaks, on tal õigus saada hooldajatoetust iga hooldatava hooldamise eest.
§ 6. Hoolduse seadmise ja hooldajatoetuse määramine
(1) Hoolduse seadmise ja hooldajatoetuse määramise või neist keeldumise otsustab linnavalitsus korraldusega sotsiaalabi osakonna ettepaneku alusel 10 tööpäeva jooksul taotluse ja täiendavate dokumentide laekumisest.
(3) Hooldajatoetust makstakse alates otsuse vastuvõtmisele järgnevast kalendrikuust jooksva kuu eest.
§ 7. Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise tähtaeg
(1) Hooldus seatakse tähtajaliselt üldjuhul hooldust vajava isiku puude kehtivuse tähtaja lõppemiseni, kui lühema tähtaja määramist ei tingi taotlejast või hooldust vajavast isikust tulenevad asjaolud.
(2) Hoolduse võib seada tähtajatult, kui hooldust vajava isiku puude raskusaste on määratud tähtajatult.
(3) Hooldajatoetus määratakse seatud hoolduse ajaks.
§ 8. Hoolduse lõpetamine
(1) Hooldus lõpetatakse hooldatava või hooldaja avalduse alusel või hoolduse seadmise aluse äralangemisel. Hoolduse seadmise aluse äralangemiseks võivad olla:
1) hooldaja või hooldatava elukoha vahetus teise omavalitsusse;
2) hooldatava hoolduse korraldamine teiste sotsiaalteenustega;
3) hooldusvajaduse vähenemine;
4) hooldajale sügava või raske puude määramine;
5) hooldatava või hooldaja surm;
6) hooldaja suutmatus hooldust korraldada;
7) hooldaja ei täida hooldaja määramise otsusega temale pandud kohustusi.
(2) Hoolduse lõpetamise otsuse teeb linnavalitsus korraldusega. Otsuses märgitakse hooldatava ja hooldaja isikuandmed ning hoolduse lõpetamise põhjused.
(3) Hoolduse lõpetamise otsus tehakse hooldajale ja hooldatavale teatavaks viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(4) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse hooldajatoetuse maksmise lõpetamist tingivate või maksmist välistavate asjaolude tekkimisest alates.
§ 9. Teavitamiskohustus
Hooldaja on kohustatud teavitama linnavalitsuse sotsiaalabi osakonda 10 päeva jooksul asjaolude tekkimisest, mis toovad kaasa:
1) hoolduse lõpetamise;
2) määratud hooldajatoetuse suuruse vähenemise;
3) hooldaja eest sotsiaalmaksu tasumise kohustuse tekkimise või äralangemise.
§ 10. Hooldajatoetuse tagastamine
Hooldajatoetust on õigus tagasi nõuda, kui toetuse saaja varjas paragrahvis 9 nimetatud andmeid teadvalt või esitas valeandmeid. Kui isik keeldub alusetult saadud toetust tagasi maksmast, võib linnavalitsus teha toetuse saajale ettekirjutuse. Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib linnavalitsus anda selle sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
[Käesolevast tekstist välja jäetud ]


Vaata: muudatused mitteresidendi tulumaksuga maksustamisel aastal 2011 - Raamatupidaja
Vaata: muudatused mitteresidendi tulumaksuga maksustamisel aastal 2011
23. november 2010 12:33
20. oktoobril 2010 võttis Riigikogu vastu Tulumaksuseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse (RT I, 18.11.2010, 1), millega on muuhulgas muudetud ja täpsustatud mõned mitteresidendi tulumaksukohustusega seotud sätted.
Muudatusi tutvustab maksu-ja tolliamet:
1. Muudatused mitteresidendi maksustatavas tulus
* Tulumaksuseaduse (edaspidi TuMS) § 29 lõikesse 1 lisatakse viide TuMS § 13 lõigetele 1 ja 1(1), mis sisuliselt laiendab mitteresidendi töötamisest saadud tulu maksustamist Eestis.
Näiteks tööandja makstav haigushüvitis on mitteresidendile alates 2011. aastast maksustatav tulu.
* Lisaks residendist juriidilise isiku makstud juhtimis- või kontrollorgani liikme tasule on tulumaksuga maksustatav ka rahaline tasu, mida makstakse mitteresidendi Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu või arvel (TuMS § 29 lg 2).
* Alates 2011. aastast ei ole elatis ega elatisabi saajale maksustatav tulu (TuMS § 29 lg 9) ning elatise maksja ei saa makstud elatist tulumaksuga maksustatavast tulust maha arvata.
* Muu tulu on alates 2011. aastast maksustatav ka juhul, kui väljamaksja on mitteresident Eestis asuva püsiva tegevuskoha (§ 7) kaudu või arvel.
2. Mitteresidendile lubatud mahaarvamised ja maksuvabastused
* Alates 2011. aastast mitteresidendile tehtud väljamaksetelt võib enne tulumaksu kinnipidamist maha arvata kinnipeetud töötuskindlustusmakse (TuMS § 311 lg 1, § 41 p 2, § 42 lg 5), mistõttu muutub kinnipeetava tulumaksu arvutuskäik deklaratsiooni TSD lisal 2 (deklaratsioonivorm ei muutu).
Näiteks väljamakselt suuruses 1000 EUR, millelt peetakse kinni töötuskindlustusmakse 28 EUR (2,8%), arvutatakse kinnipeetav tulumaks summas 204.12 = (1000 – 28)*0,21. Kuni 2010. aastani arvutati mitteresidendile tehtud väljamakselt kinnipeetav tulumaks alati ilma mahaarvamisi tegemata.
* Alates 2011. aastast on mitteresidendi kasu elukoha võõrandamisest maksuvaba tulumaksuseaduse § 15 lõigetes 5 ja 6 sätestatud tingimustel (TuMS § 31 lg 1).
* Alates 2011. aastast laieneb TuMS § 40 lg 2 p 3 alusel tulumaksu kinnipidamise vabastus Eesti äriregistris registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjatele lisaks Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi registrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtjatele, kui väljamakse on saaja ettevõtlustulu. Saaja on kohustud Eestis maksustatava ettevõtlustulu ise deklareerima vormil E1.
* Euroopa Majanduspiirkonna (kuni 2010 Euroopa Liidu) teise liikmesriigi resident, kes esitab Eesti residendist füüsilise isiku tuludeklaratsiooni, saab teha Eesti residendile ettenähtud mahaarvamisi proportsionaalselt oma Eestis maksustatava tuluga, kui ta sai maksustamisperioodil
* vähemalt 75% oma maksustatavast tulust Eestis (TuMS § 311lg (2)) või
* alla 75% oma maksustatavast tulust Eestis, kuid tõendab, et ta ei saanud teha residendile ettenähtud mahaarvamisi väljaspool Eestit (TuMS § 311lg (3)) .
3. Püsiva tegevuskoha mõiste ja kasumi väljaviimise maksustamine
* Alates 2011. aastast on muudetud püsiva tegevuskoha mõistet (TuMS § 7): püsiv tegevuskoht on majandusüksus, mille kaudu toimub mitteresidendi püsiv majandustegevus Eestis. Püsiv tegevuskoht tekib geograafiliselt piiritletud või liikuva iseloomuga majandustegevuse tulemusena või mitteresidendi nimel lepinguid sõlmima volitatud esindaja kaudu Eestis toimuva majandustegevuse tulemusena.
Seega on võimalik, et ka liikuva iseloomuga tegevusest tekib püsiv tegevuskoht, koha tuvastamisest tähtsam on Eestis toimuva tegevusega tekkiv majandusüksus. Püsiva tegevuskoha mõiste ei ole muutunud tulumaksuga topeltmaksustamise vältimise ja maksudest hoidumise tõkestamise lepingutes, mis mõjutavad mitteresidendi maksustamist Eestis.
* Eestis maksustatakse mitteresidendi püsiva tegevuskoha kaudu teenitud kasumit, kuid maksustamise hetk on lükatud selle jaotamisele ehk püsivast tegevuskohast väljaviimise hetkeni.
Alates 2011. aastast kehtiva tulumaksuseaduse § 53 lg 4 sõnastusega täpsustatakse seda mõtet eelmisega võrreldes, mil maksustati väljaviidud vara maksumust, mis ületas sissetoodud vara maksumuse. Püsiva tegevuskoha jaoks sissetoodud vara väljaviimist enam täiendavalt ei maksustata, kuigi üleminekusättena maksustatakse sissetoodud vara, mille ulatuses viidi enne 2011. aasta 1. jaanuari püsivale tegevuskohale omistatud kasum maksuvabalt välja (TuMS § 61 lg 42). Erinevalt seni kehtinud sõnastusest ei sõltu mitteresidendi püsiva tegevuskoha kaudu teenitud kasumi maksustamine püsiva tegevuskoha registreerimisest.
4. Deklareerimine
* Mitteresidendile tehtud väljamakselt saab enne tulumaksu kinnipidamist maha arvata kinnipeetud töötuskindlustusmakse, kuid muudatusi TSD lisa 2 ridades ei ole, muutub vaid tulumaksu arvutuskäik.
* Muutub mitteresidendist juriidilise isiku, kellel on Eestis püsiv tegevuskoht, kasumi deklareerimise vorm TSD lisa 6 tulenevalt kasumi maksustamise põhimõtete muutumisest tulumaksuseaduse § 53 lg-s 4.
* Mitteresidendist juriidiline isik, kellel on Eestis püsiv tegevuskoht, on kohustatud esitama Maksu- ja Tolliametile deklaratsiooni maksustamisperioodil püsivast tegevuskohast rahalises või mitterahalises vormis väljaviidud kasumi kohta vormil INF 1. Deklaratsioon esitatakse ka Eestis maksuvabade saadud TuMS § 50 lõikes 1(1) või § 53 lõikes 4(1) nimetatud dividendide ja § 50 lõikes 2(1) või § 53 lõikes 4(7) nimetatud väljamaksete suuruse ning tegijate kohta vormil INF 11. Informeerival eesmärgil deklareeritakse ka väljaviidud kasumiosa, millele kohaldub Eestis maksuvabastus riikidevahelise tulumaksuga topeltmaksustamise vältimise ja maksudest hoidumise lepingu alusel.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2010/11/23/vaata-muudatused-mitteresidendi-tulumaksuga-maksustamisel-aastal-2011


Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelu muutmise kriteeriumid ning nende hindamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelu muutmise kriteeriumid ning nende hindamise tingimused ja kord
[RT I 2004, 83, 559 - jõust. 12.12.2004]
Vastu võetud 24.09.2002 nr 301
RT I 2002, 78, 467
21.01.2003 nr 23 (RT I 2003, 8, 42 ) 31.01.2003
27.11.2003 nr 293 ( RT I 2003, 76, 508) 8.12.2003, osaliselt 1.01.2005
26.11.2004 nr 344 ( RT I 2004, 83, 559) 12.12.2004, osaliselt 1.01.2005
Määrus kehtestatakse «Ravikindlustuse seaduse» (RT I 2002, 62, 377) § 31 lõike 2 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Eesti Haigekassa (edaspidi haigekassa) tervishoiuteenuste loetelu (edaspidi loetelu) muutmisel arvestatavate kriteeriumide täpsem sisu, kriteeriumidele vastavuse hindajad ning hindamise tingimused ja kord.
(2) Käesoleva määruse tähenduses käsitatakse loetelu muutmisena teenuse kandmist tervishoiuteenuste loetellu ja loetelust kustutamist ning tervishoiuteenuste loetelu muutmist.
[RT I 2004, 83, 559 – jõust. 12.12.2004]
§2. Loetelu muutmise algatamine
(1) Loetelu muutmise võivad algatada «Ravikindlustuse seaduse» § 31 lõikes 5 nimetatud isikud.
(2) Loetelu muutmine algatatakse järgmistel eemärkidel:
1) loetelus oleva teenuse, sealhulgas loetellu kantud koodi, piirhinna, kindlustatud isikult ülevõetava tasu maksmise kohustuse piirmäära, kindlustatud isiku omaosaluse määra ja nende kohaldamise tingimuste, muutmiseks;
2) teenuse loetelust väljaarvamiseks;
3) uue teenuse loetellu lisamiseks.
KRITEERIUMIDE SISU
[§ 3 sõnastus kuni 31.12.2004]
§3. Kriteeriumid
Loetelu muutmisel arvestatavad kriteeriumid on tervishoiuteenuse:
1) tõendatud meditsiiniline efektiivsus;
2) kulutõhusus;
3) vajalikkus ühiskonnale ja kooskõla riigi tervishoiupoliitikaga;
[§ 3 sõnastus alates 1.01.2005]
3) muudetakse loetellu kantud kindlustatud isikult ülevõetava tasu maksmise kohustuse piirmäära;
5) muudetakse loetellu kantud tervishoiuteenuse piirhinna, kindlustatud isikult ülevõetava tasu maksmise kohustuse piirmäära ja kindlustatud isiku omaosaluse määra kohaldamise tingimusi;
(3) Tervishoiuteenuse piirhinna muutmisel arvestatakse vähemalt lõike 1 punktides 2, 3 ja 4 nimetatud kriteeriume.
[RT I 2004, 83, 559 – jõust. 1.01.2005]
§4. Tõendatud meditsiiniline efektiivsus
Tervishoiuteenuse tõendatud meditsiinilisele efektiivsusele hinnangu andmisel lähtutakse järgmistest asjaoludest:
1) tõenduspõhisus Euroopa riikides aktsepteeritud ravijuhiste järgi, kogemus maailmapraktikas ja Eestis;
2) meditsiiniline näidustus ja vajadus teenuse osutamiseks;
3) teenuse elumugavust/elukvaliteeti parandav toime;
4) oodatavad ravitulemused, sealhulgas ravi tulemuslikkuse lühi- ja pikaajaline prognoos;
5) Eestis teenust vajavate patsientide arvu hinnang ja prognoos;
6) patsiendi isikupära võimalik mõju ravi tulemustele;
7) teenuse pakkuja valmisoleku, sealhulgas vajalikud meditsiiniseadmed ja personali kvalifikatsioon ning pädevus, võimalik mõju ravi tulemustele;
8) ravi võimalikud kõrvaltoimed;
9) võrdlus Eestis ja rahvusvaheliselt kasutatavate alternatiivsete raviviisidega (ja ravimitega);
10) teenuse seos kehtiva loeteluga, sealhulgas uue teenuse asendav või täiendav mõju kehtivale loetelule.
§5. Kulutõhusus
Tervishoiuteenuse kulutõhususe osas antakse teenusele hinnang, võrreldes loetelus olevate teenustega või võimalike alternatiivsete teenustega sama meditsiinilise probleemi lahendamisel, järgmiselt:
1) teenuse kulud (hind);
2) patsiendi poolt tehtavad kulutused;
3) soodusravimite kulud;
4) ajutise töövõimetuse hüvitiste kulud;
5) võimaliku sotsiaalabi vajaduse kulud;
6) patsiendi töövõime taastamise kulud ning mõju tema sissetulekutele.
§6. Vajalikkus ühiskonnale ja kooskõla riigi tervishoiupoliitikaga
Hinnangu andmisel tervishoiuteenuse ühiskonnale vajalikkusele ja riigi tervishoiupoliitikaga kooskõlas olemisele lähtutakse:
1) teenuse vastavusest tervishoiu arengukavadele;
2) kindlustatud isikute valmisolekust osalemiseks teenuse eest tasumisel;
3) teenusega lahendatava meditsiinilise probleemi põhjuslikust seosest potentsiaalse patsiendi teadlike valikutega;
4) teenuse vastavusest Eestis aktsepteeritud eetikaprintsiipidele;
5) teenuse osutamiseks vajaliku infrastruktuuri olemasolust jätkusuutlikkuse ja kvaliteedi tagamiseks;
6) võimalikust mõjust töötajate väljaõppele ja koolitusvajadusele ning loetelu muutmise ettepanekus (edaspidi ettepanek) esitatu olulisusele eriala arengu seisukohalt.
§7. Vastavus ravikindlustuse rahalistele võimalustele
Tervishoiuteenuse vastavuse osas ravikindlustuse rahalistele võimalustele antakse hinnang järgmistele asjaoludele:
1) teenuse lühi- ja pikaajaline mõju ravikindlustuse kulude eelarvele, sealhulgas tuuakse eraldi välja mõju tervishoiuteenuste, ravimite ja töövõimetushüvitiste eelarvele;
2) teenuse mõju teenust osutavatele erialadele planeeritavatele rahalistele mahtudele ja seos teiste erialadega;
3) teenuse mõju tervishoiuteenuste kättesaadavusele.
KRITEERIUMIDELE VASTAVUSE HINDAJAD
§8. Kriteeriumidele vastavuse hindajad
(1) Ettepaneku kriteeriumidele vastavuse hindajad (edaspidi hindaja ) on:
1) asjaomane erialaühendus tervishoiuteenuse tõendatud meditsiinilise efektiivsuse osas;
2) haigekassa nimetatud tervishoiuökonoomika spetsialist tervishoiuteenuse kulutõhususe osas;
3) Sotsiaalministeerium tervishoiuteenuse ühiskonnale vajalikkuse ja riigi tervishoiupoliitikaga kooskõla osas;
4) haigekassa tervishoiuteenuse ravikindlustuse rahalistele võimalustele vastavuse osas.
(2) Hindaja annab esitatud ettepaneku kohta ettenähtud ulatuses pädeva eksperdi hinnangu (edaspidi eksperthinnang).
(3) Hindaja annab eksperthinnangu nendele kriteeriumidele, mis on otseselt seotud ettepanekus toodud tervishoiuteenusega.
(4) Hindaja vastutab eksperthinnangu objektiivsuse ja õigsuse eest.
KRITEERIUMIDELE VASTAVUSE HINDAMISE KORD
§9. Ettepaneku esitamine
(1) Ettepaneku algataja vormistab ja esitab haigekassale sellekohase taotluse määruse lisas loetletud andmetega, millele vajaduse korral lisatakse täiendavaid andmeid koos viitega vastavale allikale teaduskirjandusest ja haigekassale (edaspidi algataja taotlus ).
[lõike 2 sõnastus kuni 31.12.2004]
(2) Ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui algataja taotluses sisalduvad kõik §-des 4–7 toodud kriteeriumidele hinnangu andmiseks vajalikud andmed. Taotlejale teatatakse sellest kirjalikult.
[lõike 2 sõnastus alates 1.01.2005]
(2) Ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui algataja taotluses sisalduvad kõik §-des 4–7 toodud kriteeriumidele hinnangu andmiseks vajalikud andmed, arvestades §-s 3 toodud erisusi. Taotlejale teatatakse sellest kirjalikult.
[lõike 3 sõnastus kuni 31.12.2004]
(3) Algataja taotlus esitatakse haigekassale hiljemalt kavandatava muudatuse tegemise aastale eelneva aasta 1. märtsiks.
[lõike 3 sõnastus alates 1.01.2005]
(3) Algataja taotlus esitatakse haigekassale hiljemalt kavandatava muudatuse tegemise aastale eelneva aasta 1. jaanuariks.
§10. Ettepaneku menetlemine
(1) Pärast ettepaneku vastuvõtmist astub haigekassa ettepaneku menetlemiseks läbirääkimistesse selle algatajaga. Kui ettepaneku on algatanud haigekassa ise, astub haigekassa läbirääkimistesse asjast huvitatud tervishoiuteenuse osutajate ühendustega või erialaühendustega. Läbirääkimisi võib pidada aastaringselt.
(2) Haigekassa esitab algataja taotluse hindajatele eksperthinnangu saamiseks.
(3) Hindaja esitab eksperthinnangu haigekassale 30 päeva jooksul pärast algataja taotluse saamist.
(4) Hindajal on ettepaneku menetlemise käigus õigus nõuda ettepaneku algatajalt täiendavate andmete esitamist, kui algataja taotluses ei ole esitatud piisavalt informatsiooni ettenähtud kriteeriumide hindamiseks.
(5) Haigekassa nõukogu annab arvamuse kõikide vastuvõetud ettepanekute kohta hiljemalt kavandatava muudatuse tegemise aastale eelneva aasta 1. septembriks.
(6) Haigekassa nõukogu esitab sotsiaalministrile taotluse teha Vabariigi Valitsusele ettepanek loetelu muutmiseks, lisades haigekassa nõukogu kirjaliku arvamuse, algataja taotluse, eksperthinnangud ning vajaduse korral muud asjasse puutuvad seisukohad.
(7) Sotsiaalminister esitab Vabariigi Valitsusele ettepaneku loetelu muutmiseks hiljemalt kavandatava muudatuse tegemise aastale eelneva aasta 1. novembriks.
(8) Informatsioon taotluste menetlemise kohta on kättesaadav haigekassa veebilehel.
§11. Ettepaneku menetlemine erandkorras
Käesolevas määruses toodud tähtaegu ja protseduuri võib mitte kohaldada, kui:
3) «Ravikindlustuse seaduse» § 32 alusel sotsiaalministri poolt kehtestatud tervishoiuteenuse osutajatele makstava tasu arvutamise metoodika muutmine tingib loetelu muutmise olulisel määral.
§12. [käesolevast tekstist välja jäetud]
Vabariigi Valitsuse 24. septembri 2002. a määruse nr 301 «Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelu muutmise kriteeriumid ja nende hindamise kord»
TERVISHOIUTEENUSTE LOETELU MUUTMISE ALGATAMISEKS VAJALIKUD ANDMED
Taotluse algataja
2) postiaadress
3) telefoni- ja faksinumber
4) võimalusel e-posti aadress
5) kontaktisiku ees- ja perekonnanimi ning kontaktandmed
Tervishoiuteenuse nimetus
Tõenduspõhisus
1) teenuse meditsiiniline tõenduspõhisus Euroopa riikides aktsepteeritud standardite järgi
2) kogemus maailmapraktikas ja Eestis
3) viited rahvusvahelisele teaduskirjandusele
4) võrdlus kasutatavate alternatiivsete meetoditega (ja ravimitega) Eestis ja mujal maailmas
1) meditsiinilised näidustused teenuse osutamiseks
2) keskmised oodatavad ravitulemused (lühi- ja pikaajaline prognoos)
3) ravi võimalikud kõrvaltoimed
4) isikupära võimalik mõju ravi tulemustele
1) eeldatav patsientide hulk Eestis (lühi- ja pikaajaline prognoos)
2) andmed Euroopa Liidu riikide või kanditaatriikide avaliku sektori kaudu finantseeritava tervishoiusüsteemi poolt kaetud vajaduste kohta
1) teenuse osutamiseks vajalik koht: palat, protseduuride tuba, operatsioonituba
2) patsiendi ettevalmistamine ja selleks vajalikud toimingud: premedikatsioon, desinfektsioon või muu
3) ravitoimingu kirjeldus
4) patsiendi hilisema jälgimise, järelravi, rehabilitatsiooni, ravimite ja muu vajadus
Nõuded teenuse osutajale
1) teenuse osutaja: regionaalhaigla, keskhaigla, üldhaigla, perearst või muu
2) infrastruktuur, tervishoiuteenuse osutaja täiendavate osakondade/teenistuste olemasolu vajadus
3) personali täiendava väljaõppe vajadus
4) minimaalsed teenuse osutamise mahud kvaliteetse teenuse osutamise tagamiseks
5) teenuse osutaja valmisoleku võimalik mõju ravi tulemustele
1) teenuse kulud (hind)
2) patsiendi poolt tehtavad kulutused, mõju tema sissetulekutele
3) täiendavalt kompenseeritavad ravimid
4) sotsiaalabi vajadus töövõimetuse perioodil
5) töövõime taastamise kulu töövõimetuse perioodil
6) kulude võrdlus alternatiivsete meetodite kuludega, sealhulgas teiste loetelus olevate teenuste kuludega
1) elukvaliteeti parandav toime, võrreldes meditsiinilise vajadusega
2) meditsiinilise probleemi põhjuslik seotus inimese teadlike valikutega
3) hinnang patsientide valmisolekule tasuda ise teenuse eest osaliselt või täielikult
Esitaja nimi ja allkiri