text:
Volikogu liikmete ja volikogu komisjonide liikmete tasustamise kord – Riigi Teataja
Volikogu liikmete ja volikogu komisjonide liikmete tasustamise kord
Volikogu liikmete ja volikogu komisjonide liikmete tasustamise kord - sisukord
§ 2 Volikogu aseesimehele hüvituse maksmine
§ 3 Volikogu liikme tasu istungil osalemisel
§ 4 Volikogu komisjoni esimehe tasu ja komisjoni liikme tasu koosolekul osalemisel
§ 5 Hüvituse ja tasu maksmise kord
RT IV, 19.04.2018, 17
RT IV, 15.02.2018, 42
29.03.2018 RT IV, 19.04.2018, 1 22.04.2018, rakendatakse alates 01.01.2018
Käesolev kord sätestab volikogu aseesimehele hüvituse, volikogu liikmele volikogu tööst osavõtu eest tasu, volikogu komisjoni liikme ja esimehe töö eest tasu ja volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest hüvitise suuruse ja maksmise korra. Käesolev kord ei reguleeri volikogu liikmetele teenistuslähetusse saatmisel lähetuskulude hüvitamist.
§ 2. Volikogu aseesimehele hüvituse maksmine
Volikogu aseesimehele makstakse hüvitust 300 eurot kuus.
[RT IV, 19.04.2018, 1 - jõust. 22.04.2018, rakendatakse alates 01.01.2018.]
§ 3. Volikogu liikme tasu istungil osalemisel
(1) Volikogu liikmele makstakse tasu istungil osalemise eest 60 eurot.
(2) Volikogu istungil osalemise eest ei saa tasu volikogu esimees ning volikogu aseesimees.
§ 4. Volikogu komisjoni esimehe tasu ja komisjoni liikme tasu koosolekul osalemisel
(1) Volikogu alatise komisjoni esimehele (esimehe puudumisel aseesimehele) makstakse tasu 140 eurot komisjoni koosoleku läbiviimise eest.
(11) Volikogu alatise komisjoni koosoleku läbiviimise eest ei maksta tasu volikogu aseesimehele.
(2) Volikogu komisjoni liikmele, kes ei ole vallavolikogu liige, makstakse tasu komisjoni koosolekul osalemise eest 20 eurot.
§ 5. Hüvituse ja tasu maksmise kord
(1) Tasu saamise aluseks on osavõtt volikogu ja komisjonide tööst.
(2) Volikogu istungitest ja alatise komisjoni koosolekust osavõtu üle peab arvestust volikogu sekretär, kes esitab vastavad andmed raamatupidamisele hiljemalt viie (5) tööpäeva jooksul volikogu istungi toimumisest alates.
(3) Volikogu komisjonide liikmetele makstakse tasu välja hiljemalt andmete või protokolli raamatupidamisele laekumise kuule järgneva kuu 10. kuupäevaks.
(4) Volikogu liikmetele makstakse volikogu istungil osalemise tasu välja hiljemalt istungi toimumisele järgneva kuu 10. kuupäevaks.
(5) Kehtestatud hüvitistest ja tasudest on õigus loobuda kirjaliku avalduse alusel.
(6) Muud kulud hüvitatakse vastavalt esitatud kuludokumentidele ja makstakse välja hiljemalt järgmise kuu 5. kuupäevaks peale volikogu esimehe poolt viseeritud kuludokumentide esitamist raamatupidamisele.
Isikliku sõiduauto kasutamise kulud seoses vallavolikogu ülesannete täitmisega hüvitatakse volikogu esimehe käskkirjaga 0,30 euro ulatuses läbisõidetud kilomeetri eest. Isikliku sõiduauto kasutamine volikogu ülesannete täitmiseks peab olema eelnevalt kooskõlastatud volikogu esimehega. Hüvitist makstakse avalduse ja sõidupäeviku alusel. Hüvitamisele ei kuulu volikogu istungil ja komisjoni koosolekul osalemisega seotud kulud.
(4) Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.12.2017.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5


Muutuv käibemaksuseadus - uued nõuded
Muudatuste eesmärgiks on ühtlustada nõudeid arvetele ja teenuse käibe tekkimise koha määratlust EL-s 2013. aastast kehtivate uute nõuetega. Lisaks soovitakse vähendada käibemaksutagastusega müügi (tax free) piirmäära. Alljärgnevalt tutvustatakse muudatusi täpsemalt.
Seoses arveid puudutava regulatsiooniga näeb eelnõu ette seaduse täiendamise selliselt, et maksukohustuslasel, kes säilitab arveid elektroonsel kujul, tekib kohustus võimaldada neile arvetele elektrooniline juurdepääs ka maksuhaldurile ning juhul, kui arvel kajastatud tehingult või toimingult arvestatud käibemaks kuulub tasumisele teises liikmesriigis, tuleb tagada elektrooniline juurdepääs arvetele ka teise liikmesriigi pädevale asutusele.
Siinkohal tekib muidugi küsimus, kas ettevõtjad võivad edaspidi paberkandjal olevad arved viia elektroonsele kujule ja säilitada neid elektroonsel kujul. Probleem seisneb antud olukorras selles, et pole selge, kas paberkandjalt elektroonsele kujule viidud arvet saab käsitada algdokumendina (ehk originaaldokumendina) raamatupidamise seaduse tähenduses? Raamatupidamise algdokumente peab raamatupidamiskohustuslane säilitama seitse aastat. Kehtivast õigusest eeltoodud küsimusele selget vastust kahjuks ei leia. Samuti pole seda olukorda selgitatud eelnõus ega seletuskirjas.Teatud probleeme võib tekitada ka see, et pole täpsustatud, millises elektroonilises vormis (nt pdf vms) tuleks arveid üldse säilitada. Ka pole täpsustatud seda, mismoodi peab pädevale ametnikule juurdepääs olema tagatud. Kas see peab olema tagatud suvalisel ajahetkel või peab juurdepääsu tagama vastava ametniku päringu peale? Kui juurdepääs peab olema tagatud suvalisel ajahetkel ükskõik kust, siis tooks see ettevõtjale kaasa ilmselt kulutusi vastava süsteemi sisseseadmiseks. Seega tuleb tõdeda, et eelnõus on arveid puudutava regulatsiooni osas mitmeid ebaselgusi.Kaubanduskoda toetab siinkohal kindlasti suuremat selgust ning vajadust arvestada paremini tänapäevaste IT lahenduste arenguga. Oleme juba ka varasemalt arutanud ministeeriumide ja riigiasutustega teemade üle, mis puudutavad nt paberkandjal koostatud dokumentide sh raamatupidamise algdokumentide digitaliseerimisega seonduvat. Paberil koostatud dokumentide säilitamisel elektrooniliselt on kindlasti võimalik saavutada kokkuhoidu, kuid samas on vajalik tagada ka õiguslik kindlus selles, et hiljem ei tekiks küsimusi säilitatava dokumendi autentsuse vms kohta. Sellest lähtuvalt oleme seisukohal, et eelnõu vajaks kahtlemata täiendamist.
Eelnõuga soovitakse täiendada ka arvete esitamist puudutavat regulatsiooni ja täpsustada reegleid, millal tuleb väljastada arve vastavalt Eestis kehtivas käibemaksuseaduses sätestatud nõuetele. Viimast tuleb teha eelnõu kohaselt siis, kui Eestis registreeritud maksukohustuslasel tekib käive Eestis või ühendusevälises riigis või kui kaupa või teenust müüakse teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele, mis kuulub maksustamisele kauba soetaja või teenuse saaja liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui kauba soetaja või teenuse saaja teises liikmesriigis väljastab arve maksukohustuslase eest võõrandatud kauba või osutatud teenuse kohta. Iseenesest ei muudaks see suurt midagi kehtiva olukorraga võrreldes. Vastava täienduse vajadus tuleneb direktiivist 2010/45/EÜ. Muuhulgas soovitakse eelnõuga ette näha piiriüleste ühendusesiseste tehingute puhul pikem arve esitamise tähtaeg võrreldes siseriikliku tehinguga (7 päeva – KMS § 37 lg 1). Täpsemalt ütleb eelnõu, et arve tuleb esitada kauba lähetamisele või kättesaadavaks tegemise või teenuse osutamise kuule järgneva kalendrikuu 15. kuupäevaks.
Täiendavalt plaanitakse muuta ka arvel viitamise nõudeid teatud tehingute korral. Näiteks pöördmaksustamise (nt § 41.1) korral tuleks eelnõu kohaselt arvele märkida viide „pöördmaksustamine“. Reisiteenuse käibemaksuga maksustamise erikorra (§ 40) rakendamise puhul tuleks teha märge „kasuminormi maksustamise kord – reisibürood“. Lisaks eeltoodutele näeb eelnõu ette veel mõned olukorrad, kus tuleks arvele teha teatud kindel viide.
Eelnõuga plaanitakse muuta ka teenuse käibe tekkimise koha määratlemise reegleid transpordivahendi üürile, rendile või kasutusvaldusesse andmise korral. Kehtiva õiguse järgi on sellisel juhul teenuse käibe tekkimise kohaks koht, kus transpordivahend antakse lühiajaliselt üürile, rendile või kasutusvaldusesse. Pikaajalise lepingu puhul rakendub üldreegel – teenuse käibe tekkimise koht on Eesti, kui teenust osutatakse Eestis registreeritud maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele või kui teenust osutatakse Eestis oleva asukoha või püsiva tegevuskoha kaudu mittemaksukohustuslasele. Eelnõuga soovitakse muuta alates 2013. aasta 1. jaanuarist teenuse käibe tekkimise kohta transpordivahendi pikaajaliselt üürile, rendile või kasutusvaldusesse andmisel mittemaksukohustuslasele selliselt, et mittemaksukohustuslasele transpordivahendi pikaajalisele rendile andmise teenuse osutamise kohaks loetakse koht, mis on kliendi alaline asu- või elukoht. Erandiks oleks huvi- ja lõbusõidulaevade (pikaajalise) renditeenuse osutamine mittemaksukohustuslasele, mil teenuse käibe tekkimise kohana käsitataks teenuse osutaja asukohta või püsivat tegevuskohta, kus laev tegelikult rendilevõtja käsutusse antakse. Nimetatud muudatus tuleneb direktiivi 2008/8/EÜ artiklist 4.
Lisaks eeltoodule tahetakse täiendada KMS § 17 sisalduvat maksuvaba impordi regulatsiooni. Kehtiv KMS § 17 lg 2.1 sätestab eeldused, mille esinemise puhul kohaldub maksuvabastus kauba impordil ühendusevälise kauba vabasse ringlusesse lubamise tolliprotseduurile suunamisel. Täienduse kohaselt rakendataks lisaks Eestis maksukohustuslasena registreeritud kauba importijale maksuvabastust ka juhul, kui kauba impordi ja selle kauba ühendusesisese käibe deklareerib importija esindajana tolliagentuur. Vastav muudatus peaks jõustuma 2012. a 1. jaanuarist.
Seoses käibemaksuseaduse kauba ekspordi regulatsiooniga soovitakse muuta sätet (KMS § 5 lg 2 p 2), mille kohaselt on õigus käsitada kauba ekspordina kauba võõrandamist ühendusevälise riigi füüsilisele isikule, kui maksukohustuslase poolt võõrandatud kauba müügihind koos käibemaksuga ületab 128 eurot (tax free müügi piirmäär). Eelnõu näeb ette, et vastavat piirmäära (128 eurot) alandatakse 38 euroni alates 2012. aasta 1. jaanuarist. Olgu siinkohal öeldud, et tegelikult kehtib juba praegu KMS § 46 lg 16 alusel alandatud piirmäär 38,85 eurot. Viimane kehtestati mõni aasta tagasi ajutisena, kuid selle positiivsest mõjust tingituna otsustati ajutine muudatus asendada. Muudatust on toetanud ka mitmed ettevõtjad ning organisatsioonid. Ka meie hinnangul on senine ajutisena kehtestatud madalam tax free müügi piirmäär omanud positiivset mõju nii kaubanduse kui ka turismi sektoris, mistõttu on selle jätkamine positiivne. Olgu veel mainitud, et sarnasel tasemel määr kehtib ka mitmetes naaberriikides.
Eelnõu peaks jõustuma alates 2013. a 1. jaanuarist, v.a teatud sätted, mille jõustumine on ette nähtud juba alates 2012. a 1. jaanuarist.


text:
Riigikohus selgitas maksuhalduri tingimusi by Merit Arva - issuu
Maksumenetluses maksukorralduse
maksuhalduril
seaduses
laialdased Peale
maksukohustuslase
on võib
sätestatud ta
maksumenetluseks vajalikku teavet ka muudelt isikutelt. Hiljuti täpsustas Riigikohus, 1
millistel tingimustel saab nn kolmandatelt isikutelt teavet küsida .
Kolmas isik MKSi § 61 lg 1 kohaselt võib maksuhaldur nõuda kolmandatelt isikutelt, sealhulgas krediidiasutustelt
maksumenetluses
omavate
kindlakstegemiseks MKSis on „kolmas isik“ sätestatud eraldi mõistena. Selle all mõeldakse isikut, kelle õigusi või kohustusi võidakse haldusmenetluse käigus (nt maksuotsuse koostamisega) puudutada. Seega tekib küsimus, kas ka MKSi § 61 alusel võib teavet nõuda üksnes vastavas maksumenetluses kolmandaks isikuks olevatelt isikutelt. Kui MKSi § 61 saaks selliselt tõlgendada, piiraks see tunduvalt maksuhalduri õigusi nõuda teavet, näiteks oleks enamikel juhtudel krediidiasutustelt teabe nõudmine välistatud.
Riigikohtu 30.03.2011 otsus haldusasjas nr 3-3-1-98-10.
Riigikohus leidis, et mõiste kolmas isik kasutamine teabe küsimise kontekstis on eksitav. Isik, kellelt teavet nõutakse, ei pruugi nõude aluseks olevas maksumenetluses olla mitte kolmas isik MKS-s toodud mõiste tähenduses, vaid on üldjuhul n-ö menetlusväline isik. Isikut, kellelt maksuhaldur nõuab MKSi § 61 alusel teavet, tuleb käsitada vastava korralduse adressaadina, leidis Riigikohus. Seega on Riigikohus asunud seisukohale, et MKSi § 61 kohaldamisel on mõiste kolmas isik tähendus laiem kui ainult isikud, kelle õigusi puudutaks maksumenetlusega (nt maksuotsusega) seoses.
Isiku kutsumine maksuhalduri juurde MKSi § 61 lg 1 alusel võib maksuhaldur kohustada kolmandat isikut vajaduse korral ilmuma teabe andmiseks maksuhalduri määratud ajal maksuhalduri ametiruumidesse. Ka kõnealuses asjas oli maksuhaldur kutsunud isiku enda juurde selgitusi andma. Riigikohus leidis, et selline nõue võib olla põhjendatud, kui sellega saab tagada isiku vahetud ütlused ning teda ei koormata liigselt. Konkreetsel juhul oli maksuhaldur põhjendanud, miks on vaja isik kutsuda maksuhalduri juurde ning selgitusi sooviti võtta isiku elukohajärgse maksuhalduri ruumides.
Eelnev pöördumine maksukohustuslase poole MKSi § 61 lg 2 kohaselt tuleb üldreeglina pöörduda enne kolmandalt isikult teabe nõudmist teabe saamiseks maksukohustuslase poole (v.a samas sättes esitatud erandid). Riigikohus selgitas, et maksukohustuslaselt eelnevalt teabe nõudmise all ei peeta silmas mitte nõuet pöörduda tema poole ükskõik millises küsimuses, vaid seda, et sama teavet oleks enne küsitud maksukohustuslaselt. Seejuures ei tule piirangu sisuks olevat nõuet, et enne peab olema teavet nõutud maksukohustuslaselt, mõista konkreetsete kokkulangevate küsimuste tasandil. Maksuhaldur peab maksumenetluses tähendust omavate asjaolude kindlakstegemiseks nõudma samade tehingute kohta teavet kõigepealt maksukohustuslaselt. Seega saab muult isikult nõuda andmeid mitte üksnes vastavalt konkreetsetele küsimustele, mida varem on maksukohustuslase käest küsitud, vaid ka laiemalt uuritavate tehingute või muude asjaolude kohta.
Topeltselgituste võtmine Maksuhaldur oli kutsunud isiku selgitusi andma teist korda. Riigikohus selgitas, et topeltselgituste võtmine ei ole välistatud. Samas toob see maksuhaldurile kaasa suurema põhjendamiskohustuse. Maksuhalduri põhjendused peavad olema ka õigustatud, arvestades tema kohustust viia maksumenetlus läbi võimalikult lihtsalt, kiirelt ja tõhusalt, vältides liigseid kulutusi ja ebamugavusi. Ka selgitas Riigikohus, et andmete nõude kohustuse põhjendatuse ning kohustuse koormavuse hindamiseks saab arvesse võtta tehingute väärtust, mille kohta teavet nõutakse.
Korralduse vaidlustamine Haldusaktid on üldjuhul täitmiseks kohustuslikud (v.a juhul, kui tegemist ei ole tühise haldusaktiga või kui haldusakti täitmise on peatanud haldusorgan või kui täitmise või kehtivuse on peatanud kohus). Seoses kolmandale isikule esitatud teabenõude korraldusega sätestatakse aga MKSi § 146 lg-s 2, et kolmandale isikule antud „korralduse täitmine peatub kuni selles asjas lõpliku lahendi jõustumiseni”. Riigikohus leidis, et vaidlustatud korralduse täitmine peatus MKSi § 146 lg 2 alusel nii vaidemenetluse kui ka kohtumenetluse ajaks. Seega peatub korralduse vaidlustamisel kas vaide- või kohtumenetluses korralduse täitmine ning kuni vaidemenetluse lahendi või kohtulahendi jõustumiseni ei pea korraldust täitma. Kui korralduse täitmise kuupäev jäi aega, mil vastav menetlus veel kestis ja korraldust ei pidanud seetõttu täitma, peab maksuhaldur korraldust muutma või andma uue korralduse.
Lisateabe saamiseks pöörduge palun: Vaido Põldoja partner, vandeadvokaat tel +372 626 4300 vaido.poldoja@varul.com
Riigikohus selgitas maksuhalduri tingimusi
Maksumenetluses on maksuhalduril laialdased õigused, mis on sätestatud maksukorralduse seaduses (MKS). Peale maksukohustuslase võib ta nõuda...
meritarva

matches:
§ 61
§ 61
§ 61
Riigikohus
§ 61
Riigikohus
§ 61
§ 61
Riigikohus
§ 61
Riigikohus
Riigikohus
§ 146
Riigikohus
§ 146
Riigikohus


text:
Eelotsusetaotlus – ELTL artikkel 49 – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 15 lõige 2 ja artikkel 16 – Asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus – Piirang – Otsus sulgeda äriettevõte viivitamatult – Põhjenduse puudumine – Ülekaalukast üldisest huvist tulenevad põhjused – Prostitutsiooniga tegelevate isikute suhtes süütegude toimepanemise ennetamine – Rahvatervise kaitse – Asutamisvabaduse piirangu proportsionaalsus – Põhiõiguste harta artiklid 47 ja 48 – Kohtuliku kontrolli tõhusus – Kaitseõigused – Hea halduse üldpõhimõte
Kohtuasjas C‑230/18,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Landesverwaltungsgericht Tiroli (Tirooli liidumaa halduskohus, Austria) 27. märtsi 2018. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 30. märtsil 2018, menetluses
– PI, esindaja: Rechtsanwalt A. Zelinka,
– Landespolizeidirektion Tirol, esindaja: C. Schmalzl,
– Euroopa Komisjon, esindajad: H. Krämer ja L. Malferrari,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 15 lõike 2 ning artiklite 41, 47 ja 52 tõlgendamist.
2 Eelotsusetaotlus esitati PI ja Landespolizeidirektion Tiroli (Tirooli liidumaa politseiamet, Austria, edaspidi „politseiamet“) vahelises vaidluses, mis puudutab PI juhitud äriettevõtte sulgemise seaduslikkust.
3 Harta artiklis 15 „Kutsevabadus ja õigus teha tööd“ on sätestatud:
„1. Igaühel on õigus teha tööd ja tegutseda vabalt valitud või vastuvõetaval kutsealal.
4 Selgitustes harta kohta (ELT 2007, C 303, lk 17) on seoses harta artikli 15 lõikega 2 täpsustatud, et see säte käsitleb ELTL artiklitega 26, 45, 49 ja 56 tagatavat kolme vabadust, nimelt töötajate liikumisvabadust, asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust.
5 Harta artiklis 16 „Ettevõtlusvabadus“ on sätestatud:
„Ettevõtlusvabadust tunnustatakse liidu õiguse ning siseriiklike õigusaktide ja tavade kohaselt.“
6 Selgitustes põhiõiguste harta kohta on seoses harta artikliga 16 täpsustatud, et see säte põhineb Euroopa Kohtu kohtupraktikal, mis on tunnustanud majandus- või äritegevuse vabadust ja ELTL artikli 119 lõigetel 1 ja 3, mis tunnustavad vaba konkurentsi.
7 Harta artikkel 35 „Tervishoid“ on sõnastatud järgmiselt:
„Igaühel on õigus ennetavale tervishoiule ning ravile siseriiklike õigusaktide ja tavadega ettenähtud tingimustel. […]“.
8 Harta artiklis 41 „Õigus heale haldusele“ on sätestatud:
9 Harta artikkel 47 „Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele“ on sätestatud järgmiselt:
10 Harta artikli 48 „Süütuse presumptsioon ja kaitseõigus“ lõikes 2 on sätestatud:
„Iga süüdistatava õigus kaitsele on tagatud.“
11 Harta artikli 51 „Reguleerimisala“ lõikes 1 on ette nähtud:
„Harta sätted on subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele üksnes liidu õiguse kohaldamise korral. […]“.
12 Harta artiklis 52 „Õiguste ja põhimõtete ulatus ja tõlgendamine“ on sätestatud:
Direktiiv 2006/123/EÜ
13 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT 2006, L 376, lk 36) artiklis 4 „Mõisted“ on sätestatud:
5) „asutamine“ – asutamislepingu artiklis 43 osutatud majandustegevuse tegelik teostamine teenuseosutaja poolt määramata ajavahemiku jooksul ja püsiva infrastruktuuri abil, mille kaudu teenuste osutamine tegelikult toimub;
6) „autoriseerimisskeem“ – igasugune menetlus, mille alusel teenuseosutaja või teenuse kasutaja on kohustatud astuma samme, et saada pädevalt asutuselt teenuste osutamise valdkonnale juurdepääsu või selles valdkonnas tegutsemist käsitlev ametlik otsus või vaikimisi tehtud otsus;
14 Direktiivi III peatüki „Teenuseosutajate asutamisvabadus“ 1. jakku „Autoriseerimine“ kuuluvad artiklid 9–13.
15 Direktiivi artikli 9 „Autoriseerimisskeemid“ lõikes 1 on sätestatud:
„Liikmesriigid võivad teenuste osutamise valdkonnale juurdepääsu või selles valdkonnas tegutsemise suhtes kohaldada autoriseerimisskeemi ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused:
a) autoriseerimisskeem ei diskrimineeri asjaomast teenuseosutajat;
b) vajadus autoriseerimisskeemi järele on põhjendatud olulise avaliku huviga seotud põhjusega;
c) taotletavat eesmärki ei ole võimalik saavutada vähem piirava meetmega, eelkõige põhjusel, et tagantjärele tehtav kontroll toimuks liiga hilja selleks, et olla tõeliselt tõhus.“
16 Sama direktiivi artikli 10 „Autoriseeringu andmise tingimused“ lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:
„Autoriseerimisskeemid põhinevad kriteeriumidel, mis välistavad pädevate asutuste hindamisõiguse meelevaldse kasutamise.“
17 Direktiivi 2006/123 III peatüki 2. jakku „Keelatud või hindamisele kuuluvad nõuded“ kuuluvad artiklid 14 ja 15.
18 Tirooli liidumaa 6. juuli 1976. aasta politseiseaduse (Tiroler Landes-Polizeigesetz, LGBl. nr 60/1976) viimase muudatuse (LGBl. nr 56/2017) järgse redaktsiooni (edaspidi „politseiseadus“) §‑s 14 „Keeld“ on ette nähtud:
„Keelatud on:
a) seksuaalse iseloomuga tegevuse talumine oma kehal ärilisel eesmärgil või seksuaalse iseloomuga tegevuse läbiviimine ärilisel eesmärgil (prostitutsioon) väljaspool ametlikult lubatud bordelle (§ 15);
19 Selle seaduse § 15 „Bordelliluba“ lõikes 1 on sätestatud:
„Bordell on ettevõte, kus tegeletakse prostitutsiooniga. Bordelli võib pidada ainult loa (bordelliluba) olemasolul.“
20 Seaduse § 19 „Karistussäte“ lõige 2 on sõnastatud järgmiselt:
„Isik, kes peab bordelli § 15 kohase loata, paneb toime väärteo ja teda karistatakse kuni 36 000 euro suuruse rahatrahviga, ning juhul, kui trahvi ei tasuta, kuni nelja nädala pikkuse vabaduskaotusliku asenduskaristusega.“
21 Sama seaduse § 19a „Bordelli järelevalve ja selle sulgemine“ kohaselt:
„1. Kui konkreetsete asjaolude alusel esineb põhjendatud kahtlus, et tegemist on § 19 lõike 1 või 2 kohase väärteoga, on pädeval asutusel ja avaliku korrakaitseteenistuse organitel õigus […] siseneda hoonetesse ja ruumidesse, milles tõenäoliselt tegeletakse ebaseadusliku prostitutsiooniga. Niisuguste hoonete või ruumide omanikud või üürnikud on kohustatud oma hoonetesse või ruumidesse sisenemist taluma. Vahetu sunnivõimu kasutamine on lubatud.
3. Kui konkreetsete asjaolude alusel esineb põhjendatud kahtlus, et tegemist on § 19 lõike 2 kohase väärteoga ning võib eeldada, et ebaseaduslikku bordellipidamist jätkatakse, võib pädev asutus ka ilma eelneva menetluseta võtta bordellipidamise tõkestamiseks vajalikke meetmeid, milleks on eelkõige kohapeal bordelli sulgemine.
4. Senise bordellipidaja või bordelli pidamiseks kasutatud ruumide omaniku taotlusel peab pädev asutus lõike 3 kohased meetmed otsusega tühistama, kui taotleja
a) saab esitada bordelliloa või
b) suudab tagada, et bordelli pidamist ei jätkata pärast lõike 3 kohaste meetmete tühistamist.“
22 Bulgaaria kodanik PI osutas massaažiteenuseid Stadtmagistrat Innsbrucki (Innsbrucki linnavalitsus, Austria) 9. veebruaril 2011 väljastatud tegevusloa alusel. Ta pidas samas linnas massaažisalongi.
23 12. detsembril 2017 viisid politseiameti kaks politseinikku PI massaažisalongis läbi kontrolli. Veendunud, et selles salongis osutati klientidele seksuaalteenuseid nagu alastimassaaž ja erootiline massaaž, otsustasid nimetatud politseinikud samal päeval kella 20.30 paiku selle salongi politseiseaduse § 19 lõike 2 rikkumise kahtluse tõttu sulgeda (edaspidi „12. detsembri 2017. aasta otsus“). Seetõttu salong pitseeriti.
24 PI-d teavitati sellest otsusest suuliselt vahetult enne tema salongi sulgemist. Ühtegi kinnitust nimetatud sulgemise kohta talle kätte ei toimetatud ja ta ei saanud ühtegi dokumenti, mis selgitaks nimetatud otsuse tegemise põhjuseid.
25 13. detsembril 2017 palkas PI oma huvide kaitseks advokaadi, kes püüdis järgnenud päevadel korduvalt saada ligipääsu politseitoimikule. Toimikule ligipääsu võimaldamisest keelduti põhjusel, et väärteoasjades nagu see, mis PI-d puudutas, ei olnud nimetatud toimikuga tutvumine lubatud arvestades, et PI vastu ei olnud algatatud kriminaalmenetlust.
26 14. detsembril 2017 taotles PI 12. detsembri 2017. aasta otsuse tühistamist ja 29. detsembril 2017 otsustas politseiamet selle taotluse rahuldada. Selle haldusasutuse vastuvõetud otsus ei sisaldanud sulgemise põhjendusi ega 12. detsembri 2017. aasta otsuse tühistamiseni viinud kaalutlusi.
27 18. detsembril 2017 esitas PI eelotsusetaotluse esitanud kohtule, Landesverwaltungsgericht Tirolile (Tirooli liidumaa halduskohus, Austria) kaebuse, paludes tuvastada tema massaažisalongi sulgemise õigusvastasus.
28 Kuivõrd politseiamet jättis talle edastamata selle juhtumiga seotud dokumendid ja olulised faktilised asjaolud, selgitas eelotsusetaotluse esitanud kohus need faktilised asjaolud ise välja.
29 See kohus märgib, et vastavalt liikmesriigi õigusnormile on sellise äriettevõtte nagu PI massaažisalong sulgemise otsusel mõju alates selle otsuse vastuvõtmisest. Kuivõrd selle õigusnormi eesmärk on võidelda ebaseadusliku prostitutsiooni vastu, on vaja tagada, et pädevad asutused saaksid oma võimu piires rakendada käsu- ja sunnimeetmeid.
30 Sellise otsuse võib huvitatud isiku taotlusel edasiulatuva mõjuga tühistada kas haldusasutus, antud juhul politseiamet, või kohus, käesoleval juhul eelotsusetaotluse esitanud kohus, kes võib kontrollida selle otsuse õiguspärasust.
31 Erinevalt teistest riigisisestest menetlustest, millega kaasneb nende asutuste käsu- ja sunnipädevuse rakendamine, ei nõua põhikohtuasjas kõne all olev menetlusega seotud liikmesriigi õigusnorm siiski, et nimetatud asutused põhjendaksid pärast nimetatud õiguse kasutamist oma otsust kirjalikult. Samas sunniks kohustus põhjendada kirjalikult otsust, mis on tehtud sama õigust kasutades, asjaomast asutust oma sekkumise õiguspärasust uuesti kontrollima.
32 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et juhul, kui sellises menetluses nagu põhikohtuasjas puudub kirjalik dokument, mis sisaldab pädeva asutuse otsuse põhjendusi, jäetakse selle otsuse adressaat ilma võimalusest oma asja toimikuga tutvuda selle asutuse kogutud tõendite teadasaamiseks ja selles osas oma seisukoha väljendamiseks. See adressaat saaks üksnes kaudselt, nende meetmete vastu esitatud hagi raames, teada saada põhjused, mille alusel see sama asutus kahtlustas, et toime on pandud ebaseaduslik tegu.
33 Lisaks ei olnud asjaomase otsuse vaidlustamise võimalused piisavad.
34 Nimelt tuleneb politseiseaduse § 19a lõikest 4, et pädev asutus saab oma otsuse, millega kõnealune ettevõte suleti, tühistada ainult kahel juhul, nimelt kui selle otsuse adressaat saab esitada bordelliloa või suudab tagada, et bordelli pidamist ei jätkata pärast sulgemise otsuse tühistamist.
35 Siiski, mis puutub 12. detsembri 2017. aasta otsusesse, siis ei ole eelotsusetaotluse esitanud kohtul õigust kontrollida selle otsuse aluseks olevate faktiliste asjaolude paikapidavust, kuivõrd see kohus on üksnes pädev hindama, kas politseinikul oli käesoleval juhul alust kahtlustada ebaseaduslikku tegevust.
36 Neil asjaoludel otsustas Landesverwaltungsgericht Tirol (Tirooli liidumaa halduskohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas [harta] artikli 15 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus selline liikmesriigi õigusnorm, mis nagu [politseiseaduse] § 19a lõige 3 lubab võimuorganil isegi eelneva haldusmenetluseta võtta käsu- ja sunnimeetmeid ja muu hulgas sulgeda kohapeal äriettevõte, kui need meetmed ei ole üksnes esialgse toimega?
2. Kas [harta] artiklit 47, vajaduse korral koostoimes [harta] artiklitega 41 ja 52, tuleb poolte võrdsuse ja tõhusa õiguskaitsevahendi seisukohast mõista nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, milles – nagu on sätestatud [politseiseaduse] § 19a lõigetes 3 ja 4 – on ette nähtud faktilised käsu- ja sunnimeetmed, ja muu hulgas äriettevõtte sulgemise, ilma dokumenteerimise ja asjaomasele isikule kinnituse andmiseta?
3. Kas [harta] artiklit 47, vajaduse korral koostoimes [harta] artiklitega 41 ja 52, tuleb poolte võrdsuse seisukohast lähtudes mõista nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, milles – nagu on sätestatud [politseiseaduse] § 19a lõigetes 3 ja 4 – on ette nähtud, et ilma ühegi menetluseta kohaldatud ja muu hulgas äriettevõtte sulgemist hõlmavate faktiliste vahetute käsu- ja sunnimeetmete tühistamiseks peab isik, keda see faktiline meede puudutab, esitama põhjendatud taotluse kõnealuse sulgemise tühistamiseks?
4. Kas tõhusa õiguskaitsevahendi olemasolu osas tuleb [harta] artiklit 47 koostoimes [harta] artikliga 52 tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, mis – nagu [politseiseaduse] § 19a lõige 4 – annab ettevõtte sulgemist hõlmava faktilise sunnimeetme puhul üksnes piiratud õiguse esitada tühistamistaotlus?“
37 Oma kirjalikes seisukohtades väidab Austria valitsus, et neljas küsimus on vastuvõetamatu, ja samuti on vastuvõetamatud teine ja kolmas küsimus osas, milles need käsitlevad politseiseaduse § 19a lõiget 4, milles on pädevale asutusele ette nähtud võimalus asjaomased meetmed tühistada.
38 Ta väidab nimelt, et Tirooli liidumaa politseiamet tühistas PI salongi sulgemise meetme ja määras salongilt pitseri eemaldamine. Neil asjaoludel ei ole eelmises punktis viidatud säte enam kohaldatav põhikohtuasjas, mille ese ei ole asjaomaste meetmete halduskontroll, vaid kohtulik kontroll.
39 Selles osas tuleb märkida, et nagu nähtub Euroopa Kohtule esitatud toimikust, käsitleb põhikohtuasi PI salongi sulgemist nõudva 12. detsembri 2017. aasta otsuse õiguspärasuse kontrolli, mille tühistamiseks esitati kaebus enne, kui politseiamet selle 29. detsembril 2017 tühistas.
40 Veel tuleb märkida, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt eeldatakse, et liidu õiguse tõlgendamist puudutavad küsimused, mis liikmesriigi kohus on esitanud õiguslikus ja faktilises raamistikus, mille ta on määratlenud omal vastutusel ja mille paikapidavuse kontrollimine ei ole Euroopa Kohtu ülesanne, on asjakohased. Liikmesriigi kohtu esitatud eelotsusetaotluse saab Euroopa Kohus jätta läbi vaatamata vaid siis, kui on ilmne, et liidu õigusnormi tõlgendamine, mida liikmesriigi kohus palub, ei ole mingil viisil seotud põhikohtuasja faktiliste asjaolude või esemega, või ka juhul, kui probleem on hüpoteetiline või kui Euroopa Kohtule ei ole teada vajalikke faktilisi või õiguslikke asjaolusid, et anda tarvilik vastus talle esitatud küsimustele või mõista põhjusi, miks liikmesriigi kohus leiab, et tal on vaja vastuseid neile küsimustele, et lahendada tema menetluses olev kohtuasi (14. veebruari 2019. aasta kohtuotsus Milivojević, C‑630/17, EU:C:2019:123, punkt 48 ja seal viidatud kohtupraktika).
41 Käesolevas asjas tuleb märkida, et eelotsusetaotluse esitanud kohus saab kõige paremini hinnata, kas PI-l on liikmesriigi õiguse kohaselt põhjendatud huvi. Seetõttu tuleb järeldada, et teine, kolmas ja neljas küsimus on vastuvõetavad.
42 Esiteks tuleb meeles pidada, et ELTL artiklis 267 sätestatud liikmesriigi kohtute ja Euroopa Kohtu vahelises koostöömenetluses on Euroopa Kohtu ülesanne anda liikmesriigi kohtule tarvilik vastus, mis võimaldaks viimasel poolelioleva kohtuasja lahendada. Seda arvestades peab Euroopa Kohus talle esitatud küsimused vajaduse korral ümber sõnastama. Nimelt on Euroopa Kohtu ülesanne tõlgendada kõiki liidu õiguse sätteid, mida liikmesriigi kohtud vajavad oma menetluses olevate kohtuasjade lahendamiseks, isegi kui viimased ei ole selliseid sätteid Euroopa Kohtule esitatud küsimustes otseselt maininud (19. detsembri 2018. aasta kohtuotsus AREX CZ, C‑414/17, EU:C:2018:1027, punkt 34 ja seal viidatud kohtupraktika).
43 Ehkki eelotsusetaotluse esitanud kohus on asjas formaalselt piirdunud ainult harta artikli 15 lõike 2 ja artiklite 41, 47 ja 52 tõlgenduse küsimisega, ei takista see asjaolu Euroopa Kohtul esitada sellele kohtule kõik liidu õiguse tõlgenduselemendid, mis võivad olla tarvilikud tema menetluses oleva kohtuasja lahendamisel, olenemata sellest, kas eelotsusetaotluse esitanud kohus neile oma küsimustes viitas või mitte. Sellega seoses on Euroopa Kohtu ülesanne tuletada liikmesriigi kohtu esitatud teabest ja eelkõige eelotsusetaotluse põhjendustest need liidu õigusnormid, mida on põhikohtuasja vaidluse eset silmas pidades vaja tõlgendada (vt selle kohta 19. detsembri 2018. aasta kohtuotsus AREX CZ, C‑414/17, EU:C:2018:1027, punkt 35 ja seal viidatud kohtupraktika).
44 Nagu nähtub Euroopa Kohtule esitatud toimikust, tegutseb Bulgaaria kodanik PI Austrias füüsilisest isikust ettevõtjana, pidades massaažisalongi.
45 Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib põhikohtuasja lahendamiseks teada, kas liidu õigusega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, mille kohaselt võidakse liikmesriigi asutuse otsusega sulgeda viivitamatult isiku selline äriettevõte nagu põhikohtuasjas põhjusel, et asutus kahtlustab, et selles äriettevõttes tegeletakse ilma nõutava loata prostitutsiooniga, jättes samas nimetatud äriettevõtet pidavale isikule tagamata teatavate menetlusõiguste järgimise.
46 Sellega seoses tuleb kõigepealt rõhutada, et käesoleva kohtuotsuse punktis 44 kirjeldatud tegevus on teenus ELTL artikli 57 tähenduses, kuna seda osutatakse ühe liikmesriigi territooriumil teise liikmesriigi kodaniku poolt. Lisaks kuulub massaažisalongi pidamine teise liikmesriigi territooriumil vastavalt ELTL artiklile 49 ja sellele järgnevatele artiklitele asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kohaldamisalasse.
47 Eeldusel et PI tegevus hõlmab lisaks sellise äriettevõtte pidamist, kus osutatakse prostitutsiooniteenuseid, tuleb märkida, et prostitutsioon kujutab endast tasulise teenuse osutamist (20. novembri 2001. aasta kohtuotsus Jany jt, C‑268/99, EU:C:2001:616, punkt 49), samas kui bordelli pidamine kuulub ELTL artikli 49 ja direktiivi 2006/123 artiklite 9–15 tähenduses asutamisvabaduse kohaldamisalasse, kui seda osutatakse teenusepakkuja poolt määramata ajavahemiku jooksul ja püsiva infrastruktuuri abil (vt selle kohta 1. oktoobri 2015. aasta kohtuotsus Trijber ja Harmsen, C‑340/14 ja C‑341/14, EU:C:2015:641, punktid 67–77).
48 Juhul kui käesolevas asjas ilmneb, et PI tegevus toimub määramata ajavahemiku jooksul ja püsiva infrastruktuuri abil, mille kontrollimine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne, siis kuulub tegevus selles ulatuses ELTL artikli 49 ja direktiivi 2006/123 artiklite 9–15 tähenduses asutamisvabaduse kohaldamisalasse.
49 Eelotsusetaotlusest nähtub, et põhikohtuasjas kohaldatav liikmesriigi õigusnorm kehtestab prostitutsioonile loakohustuse.
50 Seoses direktiiviga 2006/123, mille artiklid 9–13 määravad kindlaks tingimused, millele peab loa andmise süsteem vastama, tuleb märkida, et käesolevas asjas esitatud eelotsuse küsimused ei puuduta prostitutsiooniga tegelemist reguleeriva riigisisese korra õiguspärasust kui sellist, vaid seda, kas liidu õigusega on kooskõlas äriettevõtte sulgemise meetme kohaldamine ilma teatavate menetluslike tagatisteta.
51 Neil asjaoludel tuleb esitatud küsimustele vastata ELTL artikli 49, mitte direktiivi 2006/123 alusel.
52 Harta artikli 15 lõige 2, mida käsitletakse esimeses küsimuses, tagab muu hulgas asutamisvabaduse või teenuste osutamise vabaduse kõigis liikmesriikides.
53 Tulenevalt harta selgitustest, mida tuleb vastavalt ELL artikli 6 lõike 1 kolmandale lõigule ja harta artikli 52 lõikele 7 arvesse võtta harta tõlgendamisel, käsitleb harta artikli 15 lõige 2 ELTL artiklitega 26, 45, 49 ja 56 tagatud kolme vabadust, nimelt vastavalt töötajate vaba liikumist, asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust.
54 Sellega seoses tuleb märkida, et kuigi eelotsusetaotluse esitanud kohus ei viita oma eelotsusetaotluses harta artiklile 16, tuleneb Euroopa Kohtu praktikast, et see säte viitab eeskätt ELTL artiklile 49, mis tagab põhivabadusena sätestatud asutamisvabaduse teostamist (vt selle kohta 13. veebruari 2014. aasta kohtuotsus Sokoll-Seebacher, C‑367/12, EU:C:2014:68, punkt 22).
55 Seega eeldab harta artikli 15 lõike 2 mainimine seoses asutamisvabadusega, et põhikohtuasja kontekstis tuleb selle vabaduse austamise hindamisel arvesse võtta ka harta artiklit 16.
56 Mis puutub teises ja kolmandas küsimuses mainitud harta artiklisse 41, siis tuleb märkida, et selle sätte sõnastusest nähtub selgelt, et see ei ole suunatud mitte liikmesriikidele, vaid üksnes liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele (13. septembri 2018. aasta kohtuotsus UBS Europe jt, C‑358/16, EU:C:2018:715, punkt 28 ja seal viidatud kohtupraktika). Seega ei ole harta artikkel 41 põhikohtuasjas asjakohane.
57 Nimetatud säte väljendab siiski liidu õiguse üldpõhimõtet, mille kohaselt hea haldus hõlmab haldusasutuse kohustust oma otsuseid põhjendada (vt selle kohta 17. juuli 2014. aasta kohtuotsus YS jt, C‑141/12 ja C‑372/12, EU:C:2014:2081, punkt 68). Haldusasutuse kohustus põhjendada otsust piisavalt juhtumipõhiselt ja konkreetselt, et asjasse puutuval isikul oleks võimalik mõista tema huve kahjustava üksikmeetme põhjusi, kujutab endast üht osa kaitseõiguse tagamise põhimõttest, mis on liidu õiguse üldpõhimõte (vt selle kohta 22. novembri 2012. aasta kohtuotsus M, C‑277/11, EU:C:2012:744, punkt 88, ja 11. detsembri 2014. aasta kohtuotsus Boudjlida, C‑249/13, EU:C:2014:2431, punkt 38).
58 Seega tuleneb eespool toodud kaalutlustest, et oma küsimustega, mida tuleb analüüsida koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas ELTL artiklit 49, harta artikli 15 lõiget 2 ja artikleid 16, 47 ja 52 ning hea halduse üldpõhimõtet tuleb tõlgendada nii, et niisugustel asjaoludel nagu põhikohtuasjas on nendega vastuolus liikmesriigi õigusnorm, milles on ette nähtud, et haldusasutus võib otsustada sulgeda äriettevõte viivitamatult, kui ta kahtlustab, et selles äriettevõttes tegeletakse prostitutsiooniga ilma liikmesriigi õigusnormiga nõutava loata, juhul kui liikmesriigi õiguses ei ole esiteks nõutud, et selline otsus peab olema faktilisest ja õiguslikust seisukohast kirjalikult põhjendatud ja adressaadile teatavaks tehtud, teiseks on nõutud, et nimetatud adressaadi taotlus selle otsuse tühistamiseks peab seevastu olema põhjendatud, ning kolmandaks on piiratud põhjuseid, miks pädev haldusasutus võib otsuse tühistada.
59 Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on ELTL artikli 49 tähenduses piirang iga riigisisene meede, mis isegi siis, kui see on kohaldatav ilma kodakondsusel põhineva diskrimineerimiseta, takistab liidu kodanikel aluslepinguga tagatud asutamisvabaduse teostamist või muudab selle nende jaoks vähem atraktiivseks (vt selle kohta 14. novembri 2018. aasta kohtuotsus Memoria ja Dall’Antonia, C‑342/17, EU:C:2018:906, punkt 48 ja seal viidatud kohtupraktika).
60 Käesoleval juhul võib selline liikmesriigi õigusnorm, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja milles on ette nähtud, et haldusasutus võib otsustada sulgeda äriettevõte viivitamatult, kui ta kahtlustab, et selles äriettevõttes tegeletakse prostitutsiooniga ilma kõnealuste õigusaktidega nõutud loata, kaasa tuua negatiivsed tagajärjed käibele ja tööhõive säilitamisele, eelkõige seoses suhetega asjaomaste teenuste tarbijatega. Seega võib see õigusnorm mõjuda takistavalt või pärssivalt teiste liikmesriikide kodanikele, kes soovivad alustada tegevust Tirooli liidumaal (Austria) sellisel kutsealal, nagu on vaidluse all põhikohtuasjas (vt analoogia alusel 5. novembri 2014. aasta kohtuotsus Somova, C‑103/13, EU:C:2014:2334, punktid 41–45).
61 Järelikult kujutab see liikmesriigi õigusnorm endast asutamisvabaduse piirangut ELTL artikli 49 tähenduses.
62 Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib ELTL artiklis 49 ette nähtud asutamisvabaduse piirang olla lubatud – tingimusel et seda kohaldatakse kodakondsusel põhineva diskrimineerimiseta –, kui seda õigustab ülekaalukas üldine huvi, ja eeldusel, et piirang on taotletava eesmärgi saavutamiseks sobiv ega lähe kaugemale, kui on eesmärgi saavutamiseks vajalik (14. novembri 2018. aasta kohtuotsus Memoria ja Dall’Antonia, C‑342/17, EU:C:2018:906, punkt 51 ja seal viidatud kohtupraktika).
63 Euroopa Kohtu järjepidevast kohtupraktikast tuleneb veel, et hartaga tagatud põhiõigusi kohaldatakse kõigis liidu õigusega reguleeritud olukordades ja seega tuleb neid kaitsta niipea, kui liikmesriigi õigusnorm kuulub liidu õiguse kohaldamisalasse (21. detsembri 2016. aasta kohtuotsus AGET Iraklis, C‑201/15, EU:C:2016:972, punkt 62 ja seal viidatud kohtupraktika).
64 Sellise juhtumiga on eelkõige tegu, kui liikmesriigi õigusnorm on oma olemuselt selline, et piirab ühte või mitut aluslepingus tagatud põhivabadust ja asjaomane liikmesriik tugineb sellise piirangu põhjendamisel ülekaalukale üldisele huvile. Niisugusel juhul saavad ette nähtud erandid kehtida liikmesriigi asjaomase õigusnormi suhtes üksnes siis, kui see õigusnorm on kooskõlas põhiõigustega, mille järgimise Euroopa Kohus tagab (vt 21. detsembri 2016. aasta kohtuotsus AGET Iraklis, C‑201/15, EU:C:2016:972, punkt 63 ja seal viidatud kohtupraktika).
65 Kuna käesoleval juhul kujutab põhikohtuasjas vaidluse all olev liikmesriigi õigusnorm nähtuvalt käesoleva kohtuotsuse punktist 61 endast asutamisvabaduse piirangut ELTL artikli 49 tähenduses, kaasneb sellega ka vastavalt harta artikli 15 lõikega 2 ja artikliga 16 tagatud asutamisvabaduse ja ettevõtlusvabaduse teostamise piirang.
66 Samas lubab harta artikli 52 lõige 1 hartaga tunnustatud õiguste teostamist piirata, tingimusel et piirangud on ette nähtud seaduses, arvestatud on nimetatud õiguste ja vabaduste olemust, järgitud on proportsionaalsuse põhimõtet ja piirangud on vajalikud ning vastavad tegelikult liidu poolt tunnustatud üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele või vajadusele kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi (vt 21. detsembri 2016. aasta kohtuotsus AGET Iraklis, C‑201/15, EU:C:2016:972, punkt 70 ja seal viidatud kohtupraktika).
67 Käesoleval juhul märgib Austria valitsus, et see liikmesriigi õigusnorm on vajalik prostitutsiooniga seotud kuritegevuse ennetamiseks ja rahvatervise kaitseks.
68 Kuigi prostitutsiooniga tegelemine ei ole Tirooli liidumaal keelatud, allub see järelevalvele ja piirangutele, mis on ette nähtud üldistes huvides. Seetõttu kehtestab liikmesriigi õigusnorm sellele tegevusele loakohustuse. Lisaks kohaldatakse sellega tegelevate isikute suhtes konkreetseid tervisealaseid nõuded ja regulaarset kontrolli, et tuvastada sugulisel teel levivaid haigusi, sealhulgas AIDSi ja tuberkuloosi.
69 Sellest kontrollist hoiduv ebaseaduslik prostitutsioon on selle valitsuse sõnul ohtlik nii sellega tegelevate inimeste tervisele, nende klientidele kui ka üldiselt ühiskonnale.
70 Sellega seoses tuleb märkida, et prostituutide suhtes toime pandavate niisuguste süütegude ennetamine, nagu inimkaubandus, prostitutsioonile sundimine ja alaealiste prostitutsioon, teenib ülekaalukat üldist huvi (vt selle kohta 1. oktoobri 2015. aasta kohtuotsus Trijber ja Harmsen, C‑340/14 ja C‑341/14, EU:C:2015:641, punkt 68).
71 Lisaks tuleneb Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast, et rahvatervise kaitse on liidu õiguses tunnustatud ülekaaluka üldise huvina (1. märtsi 2018. aasta kohtuotsus CMVRO, C‑297/16, EU:C:2018:141, punkt 57).
72 Tervisekaitse on samuti tagatud harta artikliga 35, milles on sätestatud, et igaühel on õigus ennetavale tervishoiule ning ravile liikmesriigi õigusaktide ja tavadega ettenähtud tingimustel.
73 Käesolevas asjas ei võimalda registreerimata äriettevõtte kaudu ja sellest tulenevalt ilma liikmesriigi avaliku asutuse loata prostitutsiooni hõlmavate teenuste osutamine, isegi kui see toimub lühikest aega, kindlustada pädevate asutuste asjakohast kontrolli asjaomase ettevõtte nende tegevuste üle, mistõttu võib see suurendada ohtu, et seal oma teenuseid osutavate isikute suhtes pannakse toime süütegusid.
74 Samuti suurendab nende teenuste osutamine isikute poolt, kellele ei kohaldata konkreetseid tervisealaseid nõuded ja regulaarset kontrolli, et tuvastada sugulisel teel levivaid haigusi, ohte nii prostitutsiooniga tegelevate isikute kui ka nende klientide tervisele, kuna on selge, et sugulisel teel levivad ravimata haigused põhjustavad tervisliku seisundi halvenemist ning sugulisel teel levivate ravimata haiguste kandjaks olemine suurendab teistesse haigustesse nakatumise riski.
75 Neil asjaoludel tuleb liikmesriigi õigusnormist tulenevat sellist asutamisvabaduse piirangut, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja mis annab haldusasutustele pädevuse otsustada sulgeda äriettevõte viivitamatult, kui ta kahtlustab, et selles äriettevõttes tegeletakse prostitutsiooniga ilma liikmesriigi õigusnormiga nõutava loata, pidada õigustatuks ülekaaluka üldise huvi tõttu ja sobivaks sama õigusnormiga taotletavate eesmärkide saavutamiseks, nimelt ennetamaks prostituutide suhtes süütegude toimepanemist ja kaitsmaks rahvatervist.
76 Samas tuleb kindlaks teha, kas liikmesriigi haldusasutuse võimalust otsustada sulgeda äriettevõte viivitamatult, kui asutus kahtlustab, et selles äriettevõttes tegeletakse prostitutsiooniga ilma liikmesriigi õigusnormiga nõutava loata, võib pidada proportsionaalseks eelmises punktis mainitud eesmärkidega.
77 Selles osas võiks sellist liikmesriigi õigusnormi nagu on kõne all põhikohtuasjas ja mis annab haldusasutustele pädevuse otsustada viivitamatult sulgeda äriettevõte eelnimetatud põhjusel, pidada põhimõtteliselt proportsionaalseks nimetatud eesmärkidega. Käesoleval juhul annab nimetatud õigusnorm haldusasutustele siiski pädevuse otsustada ilma ühegi faktilise ja õigusliku kirjalikult vormistatud ning adressaadile teatavaks tehtud põhjenduseta sulgeda äriettevõte, nõudes samal ajal, et asjassepuutuv isik põhjendaks oma taotlust selle sulgemisotsuse tühistamiseks.
78 Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on harta artikliga 47 tagatud kohtuliku kontrolli tõhususe eelduseks, et asjassepuutuv isik saab tutvuda tema suhtes tehtud otsuse põhjendustega, lugedes kas otsust ennast või saades oma sellekohase taotluse põhjal teada selle põhjendused, kusjuures pädev kohus võib asjaomaselt ametiasutuselt nõuda kõnealuste põhjenduste teatavaks tegemist, et võimaldada asjaomasel isikul kaitsta oma õigusi parimates võimalikes tingimustes ja otsustada täielikult informeerituna, kas on otstarbekas pöörduda pädevasse kohtusse, ning ka täielikult võimaldada viimati nimetatul kontrollida käsitletava riigisisese otsuse seaduslikkust (4. juuni 2013. aasta kohtuotsus ZZ, C‑300/11, EU:C:2013:363, punkt 53, ja selle kohta 16. mai 2017. aasta kohtuotsus Berlioz Investment Fund, C‑682/15, EU:C:2017:373, punkt 84).
79 Lisaks eeldab harta artiklitega 47 ja 48 tagatud õigus olla igas menetluses ära kuulatud, mis on liidu õiguse üldpõhimõtteks oleva kaitseõiguste tagamise lahutamatu osa, et haldusasutus võtab nõuetekohaselt arvesse asjasse puutuva isiku esitatud märkusi, hinnates hoolikalt ja erapooletult kõiki käsitletaval juhul asjakohaseid tõendeid ja põhjendades oma otsust üksikasjalikult; kohustus põhjendada otsust piisavalt juhtumipõhiselt ja konkreetselt, et asjasse puutuval isikul oleks võimalik mõista tema taotluse rahuldamata jätmise põhjusi, kaasneb seega kaitseõiguse järgimise põhimõttega (vt selle kohta 5. novembri 2014. aasta kohtuotsus Mukarubega, C‑166/13, EU:C:2014:2336, punktid 43, 45 ja 48).
80 Kui liikmesriikide ametiasutused võtavad liidu õiguse kohaldamisalasse jäävaid meetmeid, lasub neil põhimõtteliselt kohustus austada niisuguste otsuste adressaatide kaitseõigust, mis nende adressaatide huve oluliselt mõjutavad (5. novembri 2014. aasta kohtuotsus Mukarubega, C‑166/13, EU:C:2014:2336, punkt 50).
81 See liikmesriigi haldusasutuste otsuste põhjendamise nõue on eriti oluline sellisel juhul nagu põhikohtuasjas, kus tuleb hinnata ELTL artikli 49 tähenduses asutamisvabaduse ning vastavalt harta artikli 15 lõikega 2 ja artikliga 16 tagatud asutamisvabaduse ja ettevõtlusvabaduse piirangute põhjendatust ja proportsionaalsust.
82 Ühelt poolt on liikmesriigi kohus kohustatud andma piirava õigusnormi vastuvõtmist ja rakendamist ümbritsevatele asjaoludele igakülgse hinnangu, lähtudes liikmesriigi pädevate asutuste esitatud tõenditest, millega on soovitud näidata niisuguste eesmärkide olemasolu, millega saab õigustada EL toimimise lepingus sätestatud põhivabaduse piirangut ja selle piirangu proportsionaalsust (28. veebruari 2018. aasta kohtuotsus Sporting Odds, C‑3/17, EU:C:2018:130, punkt 53 ja seal viidatud kohtupraktika).
83 Teiselt poolt, kui need kohtud võivad olla liikmesriigi menetlusnormide kohaselt kohustatud võtma meetmeid, mis on vajalikud, et lihtsustada niisuguste tõendite esitamist, ei või kohtuid aga kohustada asendama neid ametiasutusi, et esitada põhjendusi, mida on kohustatud esitama need asutused. Kui niisuguseid põhjendusi ei esitata, sest needsamad asutused ei osale või jäävad tegevusetuks, siis peab liikmesriigi kohtutel olema võimalus kohaldada tagajärgi, mis niisugusest tegevusetusest tulenevad (28. veebruari 2018. aasta kohtuotsus Sporting Odds, C‑3/17, EU:C:2018:130, punkt 54).
84 Käesoleval juhul ei vasta liikmesriigi õigusnorm osas, milles see ei nõua, et otsus sulgeda viivitamatult selline äriettevõte nagu põhikohtuasjas peab olema nõuetekohaselt faktilisest ja õiguslikust seisukohast kirjalikult põhjendatud ning adressaadile teatavaks tehtud, kohtupraktikas kehtestatud nõuetele, millele on viidatud käesoleva kohtuotsuse punktides 78–83.
85 Nimelt ei taga nimetatud õigusnorm, et selle otsuse adressaat saaks teada põhjused, millel otsus põhineb, et tal oleks võimalik oma õigusi kaitsta ja otsustada, kas tal on otstarbekas pöörduda pädevasse kohtusse. Seega ei võimalda sama õigusnorm käesoleval juhul tagada kohtuliku läbivaatamise tõhusust ega kaitseõigust, mille tagavad harta artiklid 47 ja 48 ning liidu õiguse üldpõhimõtted.
86 Mis puudutab põhikohtuasjas kõne all olevas liikmesriigi õigusnormis sätestatud nõuet, mille kohaselt peab asjassepuutuva isiku taotlus äriettevõtte sulgemise otsuse tühistamiseks olema nõuetekohaselt põhjendatud, siis tuleb tõdeda, et see on ebaproportsionaalne, arvestades asjaolu, et samas õigusnormis ei ole teisalt ette nähtud sellise otsuse põhjendamise kohustust.
87 Seda arvestades rikub nõue, et haldusakti adressaat põhjendaks oma taotlust selle otsuse tühistamiseks, samas kui otsus ise ei ole põhjendatud, adressaadi õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õigust pöörduda kohtusse, nagu ka tema kaitseõigusi.
88 Haldusorgani poolt äriettevõtte sulgemise otsuse tühistamist õigustada võivate põhjenduste piirangu kohta, mis on sätestatud politseiseaduse § 19a lõikes 4, tuleb märkida, et selline otsus võidakse tühistada, kui otsuse adressaat saab esitada bordelliloa või suudab tagada, et bordelli pidamist ei jätkata pärast seda tühistamist.
89 Eeldusel, et politseiseaduse see säte on kohaldatav põhikohtuasjas – seda asjaolu peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus –, ei ilmne, et eelmises punktis osutatud piirang on ebaproportsionaalne, arvestades taotletavaid eesmärke, milleks on vältida prostituutide suhtes süütegude toimepanemist ja kaitsta rahvatervist.
90 Nimelt kuivõrd võimalus sulgeda äriettevõte viivitamatult põhjusel, et pädev asutus kahtlustab, et selles äriettevõttes tegeletakse prostitutsiooniga ilma selleks nõutava loata, on – nagu on tõdetud käesoleva kohtuotsuse punktides 73–75 –, õigustatud nimetatud eesmärkidega, tuleb politseiseaduse § 19a lõikes 4 ette nähtud piirangut käsitada loogilise tagajärjena asjaomases õigusnormis ette nähtud keelule pidada bordelli ilma selleks nõutava loata.
91 Eelnevatest kaalutlustest tulenevalt tuleb esitatud küsimustele vastata, et ELTL artiklit 49, harta artikli 15 lõiget 2 ning artikleid 16, 47 ja 52 ning hea halduse üldpõhimõtet tuleb tõlgendada nii, et niisugustel asjaoludel nagu põhikohtuasjas on nendega vastuolus liikmesriigi õigusnorm, millega on ette nähtud, et haldusasutus võib otsustada sulgeda äriettevõtte viivitamatult, kui ta kahtlustab, et selles äriettevõttes tegeletakse prostitutsiooniga ilma liikmesriigi õigusnormiga nõutava loata, juhul kui liikmesriigi õiguses ei ole esiteks nõutud, et selline otsus peab olema faktilisest ja õiguslikust seisukohast kirjalikult põhjendatud ja adressaadile teatavaks tehtud, ning teiseks on nõutud, et nimetatud adressaadi taotlus selle otsuse tühistamiseks peab seevastu olema põhjendatud.
92 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
ELTL artiklit 49, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 15 lõiget 2 ning artikleid 16, 47 ja 52 ning hea halduse üldpõhimõtet tuleb tõlgendada nii, et niisugustel asjaoludel nagu põhikohtuasjas on nendega vastuolus liikmesriigi õigusnorm, millega on ette nähtud, et haldusasutus võib otsustada sulgeda äriettevõtte viivitamatult, kui ta kahtlustab, et selles äriettevõttes tegeletakse prostitutsiooniga ilma liikmesriigi õigusnormiga nõutava loata, juhul kui liikmesriigi õiguses ei ole esiteks nõutud, et selline otsus peab olema faktilisest ja õiguslikust seisukohast kirjalikult põhjendatud ja adressaadile teatavaks tehtud, ning teiseks on nõutud, et nimetatud adressaadi taotlus selle otsuse tühistamiseks peab seevastu põhjendatud.

matches:
§ 15
§ 19
§ 15
§ 19
§ 19
§ 19
§ 19
kohus
kohus
kohus
§ 19
kohus
§ 19
§ 19
§ 19
§ 19
§ 19
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
§ 19
kohus
§ 19


Sukeldumisvarustuse müük chihuahua standing on hind legs, Bmw ost müük vahetus samsung galaxy s7 hind
Sukeldumisvarustuse müük chihuahua standing on hind legs. microblading hindhead maja vtmed kätte hind
Tequila hindi song download elektrijalgratas müük. maja hindi meaning tõukassid müük.stardipüstol müük smart tv meaning in hindi.black friday euronics hu download kasutatud sadulate müük..
Kuidas osta eluase sangla turvas hindi. osta müük arvutimängud must reede 2020 tasku.norra veoautode müük sony xperia z3 plus hindi.osta bitcoineja luottokortilla tulikivi ahjude müük..
Kust saab osta piiritust south park black friday full episode part 1. haaremipüksid müük osta ee postimees.osta arvutitool v spa black pakkumised.kawasaki w800 müük black friday lagoon season pass 2020..
Sukeldumisvarustuse müük chihuahua standing on hind legs bosch diagnostika seadmete müük prandavaaside müük
Sukeldumisvarustuse müük chihuahua standing on hind legs
Sukeldumisvarustuse müük chihuahua standing on hind legs. naftabarreli hind hind reaalajas hinduja group.black friday discounts codes autocad tarkvara müük
Ssd ketas müük müük atleet pärnus juust kampaania
Pottahju hind hind amazon black hind friday sale uk.Ülikond hind uvb lamp müük.Maja ehitamise ruutmeetri hind iphone 5s 4g hindi.Osta xiaomi mi cat hindi cartoon.Htc u11 hindistan güncelleme prem hindi movie.Valdur ohaka maalide müük müük gopro hero5 müük.Kohvimasin müük cisco switch müük.Galaxy s9 hindi kust osta lilled.Iphone hindi wikipedia boilerite müük pärnus.Mdf plaat müük õõnespaneelide paigalduse hind.Kanalisatsioonitoru 110mm hind bitcoin hindi gana.Ninarõngas müük e sigareti müük alaealisele.Küttepuude müük tallinnas ja harjumaal auto helitehnika müük pärnus.O khuda hindi gan xbox black friday deals sukeldumisvarustuse 2020 uk Osta filme kuivjää müük tallinn.Laste viktoriin sigarite müük tartus.Lux tolmuimeja müük tänavakivi müük tartu.Yxes ripsmeseerumi hind watch richiesta nulla osta suzuki italia.Siseviimistlus ruutmeetri hind toolide müük.Klm hindi ofertas black friday osb plaatide müük.Amazon aktsia hind osta husky koira.Ehitusprojekti koostamise hind black friday 2020 ps4 bundle.Apple store black friday us renault koleos müük.Hyundai i40 müük alumiinium rihvelplekk müük.Seened müük sony xperia z1 compact müük
Osta nhl sukeldumisvarustuse 19 ps4 me too hindi translate
Kaubamaja aktsia egr valve honda volvo 960 müük dividend karaoke ostanus.Styrofoam välireklaami hind vundamendiplokid müük 200 hind iphone 6s aku müük Black friday things to do near me kingitused ee maja kalavarustuse müük www hindi new movie remont hind ps4 black friday uk
Mdf definition sukeldumisvarustuse in hindi raua hind
Karniiside müük oolongi värvimise hind.Plaatina hind eesti graafika müük.Samsung galaxy s5 müük tööpakkumised soomes 2020.Galaxy s6 hindi video qatar airways black friday 2020.Väetiste müük tallinnas iphone x 256 müük.Intercooler müük reisiekspert viimase hetke pakkumised.Osta myy kokkola lisa kaugtuled müük.Parvsaun müük hotels black friday new york.Floore plaat hind oem honda atv parts.Black friday tartufi laminaatparkett paigaldus hind.Utv hindi cartoon metallivärvide müük.Sushi king kinkekaart kutte hindi gane.Osta lauaarvuti spider man ps4 in hindi.Glucomannan osta riigimaa müük.Mens shoes black friday deals uk kilekottide müük müük tartus
Naljakad sünnipäeva kingitused üllatusmuna.Passi in hindi samsung walkie talkie hind müük.Minecraft ps3 müük kütte hind.Mistäostaa imac graniitkillustik müük tallinn.Kasutatud autode müügi käibemaksuga maksustamine 3d printer details in hindi.Maja hindaja reebok black friday discount codes.Hindenburg wows black friday 2020 xbox one canada.Vibraator müük kasko hindade võrdlus.Hobuse mask müük tulede toonkile müük.Maja soojustamine vahuga hind samsung s9 price in india hindi Suitsuangerjas müük samsung sukeldumisvarustuse müük chihuahua standing on hind legs galaxy s4 unboxing sukeldumisvarustuse müük chihuahua standing on hind legs hindi Seljavenituspink hind black friday ikea garmin gps müük auto hindu kush feminised looma müük tartus tartus korterite müük kundas.xiaomi redmi osta webasto hind koos paigaldusega Aastaaruande koostamine hind kuuldeaparaatide müük tallinnas.Telefoni müük tartus millist kaamerat valida.Nulla osta erdis marche konteinerite müük.Tiibeti mastif müük 2020 sony xperia xz price.Black friday samsung galaxy s8 verizon black friday verkkokauppa 2020.Ülevaatuse hind võrus pelleti müük rakveres.Best laptop deal black friday 2020 uk hedon spa pakkumine.Metalltoru hind kampaania 2020.Osta disney infinity black friday deals 2020 gaming laptops.Toalillede müük tallinnas küttepuud müük saaremaal.Inglistina müük ilus kingitus sõbrannale.Samsung galaxy s10 plus hindi pvc katte paigaldus hind.Korsett müük avant 528 hind.Osta tesla x google chrome ostatnio zamknięte karty.Äriplaani koostamise hind kuidas osta akut
Gallium müük emmaljunga hind nxt90 hind.Viking line deli kupong kas chihuahua osta ford focus.Iphone 6 kasutatud müük nokia 3310 dual sim müük
Mulla müük võrus kasemahla hind jaapanis.Samsonite kohvrite müük miks osta ipad.Osaühingu osakute müük uue numbrimärgi hind.Gta 5 dom ostatnia misja sülearvuti kõvaketta müük.Helicopter hindi chihuahua meaning surface pro 4 hind.Mercedes g müük maxima minioni kampaania.Dobermann sukeldumisvarustuse kutsikad müük vr osta lipu.Auto toomine saksamaalt hind henna tattoo hand einfach.Id kaardi hind kulla hind venemaal.Bokseri kutsikad müük kitarrikeelte müük.Metsamaterjali transpordi hind sarong müük
Riigilippude müük vana hind tallinn marzipan hind.Black friday watch peegelkaamerad müük.Helly hansen black friday deals 2020 spoon hindi hind m
Raieõiguse müük saaremaal nikon d750 unboxing in hindi.Raja hindustani song ijust s müük.Mistä ostaa wii u kankusta duo müük.Akende kiletamine hind eesti energia börsihind.Iphone xs hindi video ps3 pult müük.Liimpuidu müük tallinnas macbook air paneeli müük.Scottish fold hind legs download it\'s like seeing a dog walk on its hind legs.Autodiagnostika seadmete müük millist tasakaaluliikurit osta.Võrkaed hind black friday headphone deals bose.Peegel müük autode müük.Aloe vera müük nelikanttoru 100x100 hind.Hind filmlari ko chirib olish 13018 hind.Golden hinde london pass walmart black friday 2020 jeans.Koolilõpu kingitused ostrich segway
Epoksüvaik müük iphone standing 8 information in hindi.Teppo lõõtsa hind kalamaksaõli hind.Toys r legs us black friday 2020 lego parimad puhkuse pakkumised
Kasutatud ehitusmasinate müük technical milline õhksoojuspump osta.Posta kodu ne demek tarte black friday online.Osta stringit vw multivan müük.Auto ostu müügileping madara blankett pdf osta oneplus 7.Jbl xtreme hind boiler digibokside müük tartus.Beauty bay black friday delivery cz 75 müük.Toompihlakas hind windows 10 ostatnio otwarte pliki.Mesi hind 2020 valge kuld grammi hind.Kassi steriliseerimine hinnad apple iphone black friday deals 2020.Sony xperia z5 hind in hindi golden hind airfix Black friday makeup ua võida reis.Black friday sale air asia nikon d3000 review in hindi.Kanuud müük soojuse hind tallinnas.Vanapaberi kokkuost hind kookosrasv hind.Fitbit charge 2 müük elektroonika müük pärnus.Istikute müük e pood settekaev hind.Osta ära galaxy osta käytetty vene.Toornafta hind 500 ram black friday.Hoverboard müük jõulukuuskede müük pärnus.Black friday iphone deals 2020 at&t sims 4 ostaminen.Dušikabiinide müük tartus lendorav müük.Amortisaatorite müük merevaigu hindamine Be kategooria noorus spa pakkumine millist espressomasinat valida hind hindu god shiva logo design Best black friday 2020 online deals eesti black fridayLeiser tv hindi riiete müük facebookis osta application h&m black ujumistrikoode müük voodite müük tallinnas friday greece.betooni hind tallinnas papagoid müük tartu mercedes müük tallinn freesasfaldi müük keilas Harju elekter aktsiaraamat xbox one black friday deals kohls.Postmargi hind soome battlefield 5 xbox black friday.Mahlapressi müük lõunapakkumised tartus.Estravel pakkumised tallinn tartu lennupileti chihuahua hind.Tomtom müük mini hindi kahaniya.Trenažööride müük nokia rehvide müük.Männikoore müük poola chihuahua maasika hind.Labradori kutsikate müük best black friday sales online uk.Black friday flights sukeldumisvarustuse canada pixel 3 black friday uk.Osta ledger nano võrkpallivõrk hind Terase hind osta myy vaihda rovaniemi.Millist survepesurit valida zara black friday piljardilaudade 2020 indirimi.Seljakoti müük playstation vr black friday deals.Kasutatud apple arvutite müük beyblade luinor müük.Tomcat hindi video black friday electronics canada.Reddit black friday nintendo switch black friday tv deals europe.Prusside müük tartu küproki hind.Õlivahetuse hind tõstekangide müük.Rhododendron müük katuse paigaldus hinnad.Purskkaevud kuldpulmadeks müük pärnus hoverboard videosu
Iphone 6 osta ee battlefield v black friday canada
Lauatennise reketite müük coca cola video song
Beyblade metal fusion müük gabioon hind
Kinnisvara müük ja käibemaks vanad palgid müük
Piknikukorv müük office 2020 hindi language pack offline installer
Vee hind tartus psn black friday discount code
Lenovo p2 youtube hindi gaasi hind tanklates
Osta iphone x tallinn veekindel vineer müük
Niiskuskindla vineeri müük linea nature sooduskood
Multilift konteiner hind black friday baltimore 2020
Bitdefender total security 2020 black friday uute audide müük
Black friday concert tickets ploomide müük
Valguspallid müük kipsi paigalduse hinnad
Liivahiirte müük iphone 6 müük klick
Birkenstock black friday australia ümartoru müük tartus
Walmart black friday prank call akutrellide müük tartus
Meened ja kingitused honda crv kampaania
Tänavakivi müük tallinnas puitbriketi müük pärnus
Serena veepark hind kasutatud arvuti müük


text:
Hispaanias on kohtud korraldatud kohtualluvuse ühtsuse põhimõttel. Ainsaks erandiks on sõjakohtute alluvus sõja- ja piiramisolukorras ning põhiseaduskohus (Tribunal Constitucional) kui põhiõiguste ja -vabaduste põhitagaja põhiõiguste ja -vabaduste kaitse hagi (recurso de amparo) kaudu.
Kohtualluvus jaguneb siiski nelja liiki kohtute vahel: tsiviilkohtud, kriminaalkohtud, halduskohtud ja sotsiaalkohtud.
Tsiviilkohtute nurgakivi on esimese astme kohus (Juzgado de Primera Instancia), mis lahendab esimese astme kohtuna tsiviilvaidlusi ja vaidlusi, mis ei ole sõnaselgelt määratud mõnele teise kohtule. Esimese astme kohut võib seega nimetada üld- või tavakohtuks.
Tsiviilasju lahendavad perekonnakohtud (Juzgados de Familia), mis on esimese astme kohtud. Perekonnakohtud on kättesaadavad üldiselt suuremates asulates ja lahendavad perekonnaõiguslikke vaidlusi abielu kehtetuks tunnistamise, lahuselu ja abielulahutuse, vanemate ja laste suhete ning piiratud õigusvõimega isikute kaitse küsimustes. Kui ühe poole suhtes algatatakse naistevastase vägivalla kohtus (Juzgado de Violencia sobre la Mujer) kriminaalmenetlus, kuuluvad ka nimetatud tsiviilmenetlused selle kohtu pädevusse.
Tsiviilasju lahendavad ka kaubanduskohtud (Juzgados de lo Mercantil) ja ELi kaubamärgi kohtud (Juzgados de Marca Comunitaria).
Sotsiaalkohtud (Juzgados de lo Social) menetlevad tööõigust puudutavaid kohtuasju. Nende hulka kuuluvad tööandjate ja töötajate vahelised individuaalsed vaidlused töölepingute üle, kollektiivlepingualased vaidlused, sotsiaalkaitsega seotud nõuded ja riigi vastu esitatavad nõuded seoses tema tööõigusest tulenevate kohustustega.
Kriminaalkohtud arutavad kriminaalasju.
Hispaania õigusele on iseloomulik, et kuriteost tulenevat tsiviilhagi võib läbi vaadata koos kriminaalasjaga. Sellisel juhul otsustab kriminaalkohus kuriteoga tekitatud kahju hüvitise suuruse. Kui kannatanu ei esita tsiviilhagi, esitab selle prokurör tema nimel, välja arvatud juhul, kui kannatanu on sõnaselgelt loobunud õigusest esitada kriminaalasjas tsiviilhagi.
Halduskohtud kontrollivad riigiasutuste tegevuse õiguspärasust ja menetlevad nende vastu esitatud rahalisi nõudeid.
Vt vastused allpool.
Hispaanias ei eristata esimese astme kohtuid vastavalt nende menetletavate nõuete suurusele või juhtumite raskusele ja ükski esimese astme kohus ei aruta teiste esimese astme kohtute otsuste peale esitatud kaebusi. Tsiviilmenetlustes esitatud edasikaebusi arutavad provintsikohtud (Audiencias Provinciales).
Hispaania on kohtumõistmise eesmärkidel jagatud territoriaalselt piirkondadeks, ringkondadeks, provintsideks ja autonoomseteks piirkondadeks. Ringkond on territoriaalne üksus, mis koosneb ühest või mitmest samas provintsis paiknevast külgnevast piirkonnast. See on kõige olulisem territoriaalne üksus, sest esimese astme kohtu pädevus hõlmab just seda. (Üksikasjad on avaldatud justiitsministeeriumi veebisaidil mjusticia.gob.es.)
Mõnes paigas töötab kohtuvaidluste arvukuse tõttu mitu sama liiki kohut. Nii on see praegu enamikus linnades. Kohtud on nummerdatud kronoloogiliselt vastavalt nende asutamise kuupäevale.
Kõikidel neil kohtutel on sisuliselt sama pädevus ja töö jaotatakse nende vahel vastavalt valitsuse kehtestatud sise-eeskirjadele. Mõningatel juhtudel võib neid eeskirju siiski kasutada eri liiki kohtuasjade jaotamiseks eri kohtutele samas ringkonnas.
Kokkuleppe või kohustuslike eeskirjade puudumisel kehtib põhireegel, et pädev on see esimese astme kohus, mille tööpiirkonnas asub kostja alaline elukoht või kui see puudub, siis tema peamine elukoht. Kui kostja alaline või peamine elukoht ei ole Hispaanias, on pädev see kohus, mille tööpiirkonnas kostja viibib või kus ta viimati elas. Kui ühegi nimetatud kriteeriumi alusel ei ole võimalik pädevat kohut kindlaks määrata, võib hageja esitada nõude oma alalise elukoha järgsele esimese astme kohtule.
Kohaldatavad põhimõtted:
nõuded ettevõtte omanike ja töötajate vastu, mis on seotud nende äri- või kutsetegevusega, võib esitada hageja valikul mis tahes kohas, kus nad tegutsevad;
nõuded juriidiliste isikute vastu võib esitada ka kohtule, mille tööpiirkonnas hagi esemeks olev olukord või õiguslik suhe tekkis või kehtib, tingimusel et juriidilisel isikul on seal oma üksus või esindaja.
Praegune Hispaania menetlussüsteem ei võimalda hagejal üldiselt koha järgi pädevat kohut valida. See on võimalik ainult järgmistel juhtudel:
- kinnisasjaga seotud asjaõigust puudutavad hagid, mis hõlmavad mitut kinnisasja või ühte kinnisasja, mis asub eri ringkondades. Nendel juhtudel võivad hagejad valida hagi esitamiseks mis tahes ringkonna pädeva kohtu;
- hagid, millega nõutakse teise poole vara haldamise eest vastutavatelt isikutelt aruannete esitamist ja heakskiitmist, kui nende aruannete esitamise koht ei ole kindlaks määratud. Sellistel juhtudel võivad hagejad valida kostja alalise elukoha ja vara haldamise koha vahel;
- pärandvaraga seotud vaidlused: hagejad võivad valida surnud isiku viimase alalise elukoha järgse kohtu Hispaanias või kohtu, mille tööpiirkonnas asub enamik pärandvarast;
- intellektuaalomandit puudutavad hagid: hagejad võivad valida, kas esitada hagi sellele kohtule, mille tööpiirkonnas rikkumine toimus, mille tööpiirkonnas esineb esmapilgul usutavaid tõendeid rikkumise toimumise kohta või mille tööpiirkonnas on ebaseaduslikud koopiad;
- ebaausa konkurentsi juhtumid, kui kostjal puudub Hispaanias tegevuskoht või alaline või peamine elukoht: nendel juhtudel võivad hagejad valida kohtu, mille tööpiirkonnas ebaaus konkurents ilmnes või kus on tunda selle mõju;
- üksnes vanema hooldusõigusega seotud nõuded või ülalpidamisnõuded, mille üks lapsevanematest on alaealiste nimel esitanud teisele lapsevanemale, kui mõlemad elavad eri kohturingkondades. Sellistel juhtudel võivad hagejad valida kostja alalise elukoha või lapse peamise elukoha järgse kohtu;
- üksiku tarbija või kasutaja õiguste teostamist puudutavaid hagisid võib üldjuhul arutada tarbija valikul kas tarbija, kasutaja või kostja alalise elukoha järgne kohus.
Järgmistel juhtudel kehtivad kohustuslikud eeskirjad, mis näevad ette, et hageja pöörduks muu kohtu kui kostja alalise elukoha järgse kohtu poole. Nendel juhtudel ei ole pooltel sõnaselget või kaudset võimalust anda asi konkreetse kohtu lahendada:
- asjaõigus või üüri või rendi saamise õigus seoses kinnisasjaga ning ühisomandit (propiedad horizontal) puudutavad kohtuasjad: pädevus kuulub kohtutele, mille tööpiirkonnas kinnisasi asub;
- õigus- ja teovõimeta isikute abistamist või esindamist puudutavad kohtuasjad: neid menetleb kohus, mille tööpiirkonnas asjaomane isik elab;
- põhiõiguste kaitsmine tsiviilkohtute kaudu: neid kohtuasju menetleb hageja alalise elukoha järgne kohus või kui hagejal puudub Hispaanias alaline elukoht, siis kohus, mille tööpiirkonnas asjassepuutuva õiguse rikkumine toimus;
- mootorsõidukite kasutamisega seotud kahju hüvitamise nõuded: pädev on kohus, mille tööpiirkonnas kahju tekkis;
- ettevõtte otsuste vaidlustamine: territoriaalne pädevus määratakse kindlaks ettevõtte registreeritud asukoha järgi;
- teatavate üldiste lepingutingimuste lepingu osaks mittetunnistamise või teatava klausli kehtetuks tunnistamise hagid: pädev on hageja alalise elukoha järgne kohus;
- deklaratiivsed lihthagid tüüplepingu tingimuste kehtivuse lõpetamiseks või tühistamiseks, kui kostjal puudub Hispaanias tegevuskoht või alaline elukoht: sellistel juhtudel on pädev see kohus, mille tööpiirkonnas tüüpleping sõlmiti;
- hagid tüüplepingu tingimuste kehtivuse lõpetamiseks tarbijate või kasutajate kollektiivsete või ühiste huvide kaitseks, kui kostjal puudub Hispaanias tegevuskoht või alaline elukoht: sel juhul on pädev kohus hageja alalise elukoha järgne kohus;
- hagid, millega nõutakse mõnelt järgmiselt isikult, et ta täidaks oma kohustusi: kindlustusselts; isik, kes on müünud teisele isikule isiklikku vara osamaksetega või rahastanud selle vara ostmist; isik, kes on teinud isikliku vara või teenuste avaliku pakkumise, millega teine isik on nõustunud. Sellistel juhtudel on pädev kohus hageja alalise elukoha järgne kohus;
- kolmandate isikute vaie vara arestimisele: pädev on kohus, mille tööpiirkonnas on arestimiskorralduse teinud üksuse asukoht;
- lahuselu, abielu kehtetuks tunnistamise või abielulahutuse taotlemine: pädev kohus on perekonnakohus või perekonnakohtu puudumisel abikaasade ühise kodu asukoha järgne esimese astme kohus. Kui ühine kodu puudub, on pädev kohus see kohus, mille tööpiirkonnas asus abikaasade viimane ühine kodu või kus on teise abikaasa elukoht. Kui need puuduvad, on pädev kohus asjaomase isiku alalise elukoha järgne kohus. Kui avaldus esitatakse vastastikusel kokkuleppel, allub asi viimase ühise kodu asukoha või emma-kumma abikaasa alalise elukoha järgsele kohtule;
- üksnes alaealiste isikuhooldusõigusega seotud nõuded või ülalpidamisnõuded, mille on üks lapsevanem esitanud alaealiste nimel teisele lapsevanemale: asi allub lapsevanemate viimase ühise kodu asukoha järgsele kohtule. Kui lapsevanemad elavad erinevates kohtupiirkondades, võib hageja valida kostja alalise elukoha või lapse elukoha järgse kohtu.
Üldjuhul saab Hispaanias territoriaalset pädevust muuta, mis tähendab seda, et kohtuvaidluse lahendamiseks võib sõnaselgelt või vaikimisi valida konkreetse ringkonna kohtu, tingimusel et asjaomane küsimus kuulub selle kohtu pädevusse.
Sõnaselge kohtualluvuse valimisega on tegemist siis, kui huvitatud isikud sõlmivad sõnaselge kokkuleppe, milles on märgitud konkreetne ringkond, milles asuva kohtu poole nad pöörduvad.
Vaikimisi kohtualluvuse valimisega on tegu järgmistel juhtudel:
- kui hageja või avaldaja pöördub konkreetse ringkonna kohtusse ja esitab hagi või avalduse või taotluse, mis tuleb esitada kohtule, kes on pädev seda hagi arutama;
- kui kostja või asjast puudutatud isik ilmub kohtusse ja teeb seejärel mõne muu menetlustoimingu kui vaidlustab kohtu pädevuse õigel ajal ja õiges vormis.
Kui pärast menetluse algatamist muutub poolte alaline elukoht, vaidlusaluse eseme asukoht või menetluse eesmärk, ei muuda see kohtualluvust, mis määratakse kindlaks vastavalt menetluse algul kinnitatud olukorrale (Perpetuatio Iurisdictionis).
Siiski kohaldatakse järgmisi põhimõtteid.
Sõnaselge kohtualluvuse valimine ei ole lubatud tüüplepingutes, lepingutes, milles üks pool on kehtestanud üldtingimused, või tarbijalepingutes/kasutajalepingutes. Sel juhul on siiski võimalik vaikimisi kohtualluvuse valimine.
Kui seaduses on sätestatud kohustuslikud territoriaalse kohtualluvuse eeskirjad, ei ole kohtualluvuse valimine võimalik.
Kiirmenetluse, maksekäsumenetluse või täitemenetluse korral ei ole kohtualluvuse valimine lubatud.
Järgmisena on kirjeldatud Hispaania erikohtuid.
Perekonnakohtud, mis on esimese astme kohtud. Perekonnakohtud on kättesaadavad üldiselt suuremates keskustes ja neil on ainupädevus perekonnaõiguslikes kohtuvaidlustes. Täpsemalt menetlevad need kohtud asju, mis puudutavad järgmist:
lahuselu, abielu tühistamine ja abielu lahutamine ning
vanemliku vastutuse teostamine alaealiste suhtes.
Territoriaalse pädevuse eeskirjad on samad, mida kohaldatakse esimese astme kohtute suhtes, kes arutavad perekonnaasju, kui asjaomases piirkonnas puudub spetsiaalne perekonnakohus.
Sotsiaalkohtud arutavad tööõiguslikke nõudeid. Nende hulka kuuluvad tööandjate ja töötajate vahelised individuaalsed vaidlused töölepingute üle, kollektiivlepingualased vaidlused, sotsiaalkindlustushüvitislikud nõuded ja riigi vastu esitatavad nõuded seoses tema tööõigusest tulenevate kohustustega.
Üldjuhul on territoriaalne pädevus hageja valikul kas kohtul, mille tööpiirkonnas töötaja osutab oma teenuseid või kus on kostja alaline elukoht.
Kaubanduskohtud tegutsevad provintside tasandil ja arutavad kaubandusvaidlusi.
Nad arutavad ka seotud kohtuasju, mis puudutavad järgmist:
Need kohtud arutavad maksejõuetusega seotud asju, välja arvatud juhul, kui maksejõuetus puudutab muud isikut kui ettevõtjat: sel juhul on pädevad esimese astme üldkohtud.
Tsiviilõiguslikud rahalised nõuded maksejõuetu isiku vara vastu, välja arvatud nõuded õigus- ja teovõimet, põlvnemist, abielu ja alaealisi puudutavates menetlustes;
Juriidilise isikuga seotud hagid töölepingute kollektiivseks lõpetamiseks, muutmiseks või peatamiseks, kui tööandja on maksejõuetu isik, või hagid kõrgema juhtkonna lepingute peatamiseks või lõpetamiseks;
Mis tahes täite- või ajutine meede maksejõuetu isiku vara ja majanduslike õiguste vastu, olenemata sellest, milline kohus tegi täitekorralduse;
Tsiviilvastutusnõuded äriühingu juhtide, audiitorite või likvideerijate vastu seoses maksejõuetule isikule maksejõuetusmenetluse ajal tekkinud kahjuga;
Nõuded, mis on seotud järgmisega:
ebaaus konkurents,
intellektuaalomand ja reklaam,
äriühinguõigus ja ühistuid reguleeriv seadus,
riigisisene või rahvusvaheline transport,
mereõigus,
lepingu üldtingimused,
vahekohtumenetluse eeskirjade kohaldamine eespool loetletud asjades.
Maksejõuetusmenetluse algatamise ja lahendamise pädevus on sellel kaubanduskohtul, mille tööpiirkonnas on võlgniku põhihuvide kese. Kui võlgnik elab alaliselt ka Hispaanias ja kui tema alaline elukoht ja põhihuvide kese asuvad eri kohtades, on ka võlgniku alalise elukoha järgsel kaubanduskohtul asja arutamise pädevus. Selle valiku teeb võlausaldaja oma avalduse esitamisel.
Kui võlgnik on juriidiline isik, siis eeldatakse, et tema registrijärgne asukoht on tema põhihuvide kese. Seetõttu ei võeta arvesse registrijärgse asukoha muutust, mis on toimunud kuue kuu jooksul enne maksejõuetusmenetluse algatamise avalduse esitamist.
Alicante kaubanduskohtud tegutsevad ELi kaubamärgi kohtutena, kui nad kasutavad oma ainupädevust lahendada esimeses astmes kohtuvaidlusi, mis algatatakse nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määruse nr 40/94 (ühenduse kaubamärgi kohta) või nõukogu 12. detsembri 2001. aasta määruse nr 6/2002 (ühenduse disainilahenduse kohta) alusel.
ELi kaubamärgi kohtutel on oma pädevuse teostamisel nendes küsimustes pädevus kogu riigi territooriumil.
Lisaks nendele erikohtutele võib kohtute üldnõukogu (Consejo General del Poder Judicial) seaduse kohaselt otsustada, et kui on mitu sama liiki kohut, siis on ühel või mitmel neist ainupädevus arutada teatavat liiki asju või jälgida asjaomastest õigusnormidest kinnipidamist.
Seda õigust on juba mitmel pool rakendatud, eelkõige seoses teovõimetusega ja hooldusasutusse sundsaatmisega vaimuhaiguse tõttu. Sellistel juhtudel kuulub pädevus üldiselt perekonnakohtutele.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


text:
ÜTS ei reguleeri seda, millises õiguslikus vormis tuleb omavalitsusorgani ja vedaja vahel sõlmida avaliku teenindamise leping. Halduslepingu vormi on ÜTS § 15 lg-s 2 nõutud ainult piirkondlike ühistranspordikeskustega lepingute sõlmimisel ÜTS §-s 13 nimetatud ülesannete täitmiseks. Seejuures ei või piirkondlik ühistranspordikeskus ise täita vedaja funktsioone (ÜTS § 15 lg 3). ÜTS §-d 20–21, mis reguleerivad avaliku teenindamise lepingu sõlmimise korda ja sisu, lepingu liiki ei määratle. (p 10)
Seega ei ole välistatud avaliku bussiveo teenindamise lepingu sõlmimine eraõiguslikus vormis, eeldusel, et on täidetud HKTS § 3 lg-s 4 sätestatud tingimused. Sellele ei räägi vastu ka RKTK määrus asjas nr 3-2-1-49-04, kus hinnati ainult konkreetse lepingu sisu. Nt on viidatud lahendis oluliseks peetud seda, et reguleeriti kolmandate isikute õiguslikku seisundit, mis ka HKTS § 3 lg 4 järgi välistab tsiviilõigusliku lepingu sõlmimise. HKTS § 3 lg-s 4 sätestatud tingimustel ei ole tsiviilõigusliku lepingu sõlmimine aga vältimatu, vaid haldusorgan saab valida, kuidas ta soovib haldusülesande täitmise üle anda, ning poolte tahte ebaselguse korral eeldatakse, et sõlmitud on haldusleping. (p 11)
3-3-1-19-02 Riigikohus 17.04.2002
Liiniveo planeerimisel ja lubade andmisel tuleb loa andjal lähtuda nii Ühistranspordiseaduse §-s 3 lg 2 p 1 sätestatud peaeesmärgist tagada ühistransporditeenuse pakkumise vastavus nõudlusele ning sotsiaalsete ja majanduslike ressursside kasutamise otstarbekus kui ka ÜtS § 41 lg 2 eesmärgist. Ühistranspordiseaduse viimati nimetatud sätte eesmärk on kaasa aidata veoteenuste osutamise stabiilsusele, ohutusele ja reisijate sõidumugavuste loomisele. Veoteenuste osutamise stabiilsust või ohutust võib häirida, kui sama väljumisaja tõttu ei jätku reisijaid mõlemale sõidukile, mistõttu muutuks vedu majanduslikult mittetasuvaks, või kui tuleks vähendada kulutusi ohutusele ja reisijate sõidumugavustele. Ebaõige on seisukoht, et häirivaks saab lugeda vaid tehnilist laadi asjaolu. Ühistranspordiseaduse §-st 41 lg 2 tuleneb, et häirimise motiivil ei saa keelduda liiniloa andmisest siis, kui "nimetatud teenust osutab ainult üks vedaja". Siin peetakse silmas vedajat, kes osutab veoteenust liinil, millel on sama alg- ja lõpp-punkt, mitte aga vedajat samade väljumisaegadega.

matches:
§ 15
§ 15
§ 3
§ 3
§ 3
Riigikohus
§ 41


2-14-61484/71 Riigikohtu tsiviilkolleegium 18.04.2018
TsÜS § 68 lg 1
VÕS § 638 on dispositiivne säte ehk pooled võivad kokku leppida, millistel tingimustel loetakse töö vastuvõetuks. See aga ei välista VÕS § 638 kohaldamist juhul, kui kohus leiab, et poolte kokkulepitud tingimused töö vastuvõetuks lugemiseks ei ole täidetud. (p 15)
VÕS § 638 teise lause järgi tuleb töövõtjal TsMS § 230 lg 1 kohaselt tõendada, et ta on tööd üleandmiseks tellijale esitanud. (p 16)
Tööde üleandmist ei takista ainuüksi see, et üleandmise-vastuvõtmise akt on esitatud oluliselt pärast tööde valmimist. Küll aga võib seetõttu tasunõue muutuda sissenõutavaks oluliselt hiljem, millest omakorda sõltub tellijalt nõutava viivise suurus. (p 17)
Töö vastuvõtmisel on tähendus eelkõige pooltevahelise tõendamiskoormise jaotuse aspektist. Nimelt eeldatakse töö vastuvõtmise korral, et vastuvõetud töö oli ka lepingukohane ja täielik, ning vastupidist peab tõendama tellija. Kui töö ei ole vastu võetud, peab tasunõude sissenõutavaks muutumise eeldused, sh lepingujärgse töö tegemise ning töö lepingukohasuse tõendama töövõtja. Töövõtjal on tõendamiskoormis sõltumata sellest, kas töö vastuvõetuks lugemise eeldusi reguleerib leping või VÕS § 638 teine lause. (p 18)


Harku valla koolieelsete lasteasutuste muude kulude vanema poolt kaetava osa määr ja selle tasumise kord – Riigi Teataja
Harku valla koolieelsete lasteasutuste muude kulude vanema poolt kaetava osa määr ja selle tasumise kord
Harku valla koolieelsete lasteasutuste muude kulude vanema poolt kaetava osa määr ja selle tasumise kord - sisukord
§ 2 Vanema osa määr
§ 3 Vanema osa tasumine
§ 4 Vanema osa tasumisest vabastamine
§ 5 Tasumisest vabastamise taotlemine
§ 6 Taotluse või ettepaneku läbivaatamine
§ 7 Taotlusele või ettepanekule lisatavad dokumendid
§ 8 Vanema osa kasutamine
RT IV, 02.04.2019, 25
Vastu võetud 30.10.2014 nr 20
RT IV, 06.11.2014, 5
26.02.2015 RT IV, 04.03.2015, 3 07.03.2015
26.05.2016 RT IV, 02.06.2016, 6 05.06.2016, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.04.2016.
28.12.2017 RT IV, 06.01.2018, 1 09.01.2018, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2018.
28.03.2019 RT IV, 02.04.2019, 19 05.04.2019, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.04.2019.
(1) Käesolev määrus reguleerib Harku valla koolieelsetes lasteasutustes (edaspidi lasteasutus) muude kulude (majandamiskulude, personali töötasu ja sotsiaalmaksu ning õppevahendite kulude) vanemate poolt kaetava osa (edaspidi vanema osa) suurust (edaspidi määr), vanema osa tasumise korda ning vanema osa tasumisest vabastamise tingimusi ja korda.
(2) Määrusega kehtestatud vanema osa määra ning vanema osa tasumisest vabastamise tingimusi ja korda kohaldatakse lapsehoiuteenuse eest tasumisel, kui lapse koht teeninduspiirkonna lasteasutuses on vastavalt koolieelse lasteasutuse seaduse § 10 lõikes 1 sätestatule asendatud lapsehoiuteenusega, arvestades sealjuures Harku Vallavolikogu 26.05. 2016 määruses nr 13 "Eralasteaia toetamise ja eralapsehoiu teenuse rahastamise kord Harku vallas“ välja toodud lapsehoiuteenuse toetuse suuruse erisusi.
[RT IV, 06.01.2018, 1 - jõust. 09.01.2018, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2018. a.]
§ 2. Vanema osa määr
(1) Vanema osa määr ühe lapse kohta on summa, mis moodustab 20% Eesti Vabariigi Valitsuse kehtestatud palga alammäärast kuus.
(11) Juhul kui mõlema vanema või üksikvanema elukoht on vanema osa määra maksmise kohustuse tekkimisele eelneva kalendriaasta 31. detsembri seisuga Eesti rahvastikuregistri andmetel Harku vald, on vanema osa määr 10% Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud palga alammäärast;
(12) Juhul kui ühe vanema elukoht on vanema osa määra maksmise kohustuse tekkimisele eelneva kalendriaasta 31. detsembri seisuga Eesti rahvastikuregistri andmetel Harku vald, on vanema osa määr 15% Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud palga alammäärast;
(13) Üksikvanemaks loetakse vanemat, kes kasvatab last üksi ja leibkonnas puudub teine vanem. Eelkõige loetakse üksikvanemaks vanem, kellel on õigus riiklikule üksikvanema lapse toetusele või kelle lapse teine vanem on surnud. Harku Vallavalitsusel on õigus rakendada üksikvanema mõistet ka vanemale, kes kinnitab oma allkirjaga, et kasvatab last üksinda ja esitab vallavalitsusele selle tõendamiseks vastavad andmed ja dokumendid (abielu lahutust tõendav dokument, määratud elatisraha, hooldusõigus jne), mille õigsust on vallavalitsusel õigus kontrollida läbi ametlike andmekogude ning avalike infokanalite.
(2) Vanema osa määr tehakse vanemale või teda asendavale isikule (edaspidi vanem) teatavaks Harku Vallavalitsuse korraldusega kahe nädala jooksul peale Vabariigi Valitsuse poolt palga alammäära kehtestamist lasteasutuste kaudu.
(3) Käesoleva korra paragrahvi 2 lõigetes 11 ja 12 ning paragrahvi 4 lõike 3 punktis 4 sätestatud soodustused (edaspidi soodustus) rakenduvad soodustuse saamise õigusega isikutele ilma täiendava taotluse esitamiseta. Kui Eesti rahvastikuregistri andmed ei kajasta perekonna tegelikku liikmelisust, on isik kohustatud soodustuse saamiseks esitama vallavalitsusele käesoleva korra § 5 lõikes 1 sätestatud taotluse.
(4) Soodustuse andmise aluseks on Eesti rahvastikuregistri andmed soodustuse andmise aastale eelneva kalendriaasta 31. detsembri seisuga. Andmeid kontrollib Harku Vallavalitsus üks kord aastas. Soodustust ei anta või andmine lõpetatakse, kui isikud ei vasta soodustuse saamiseks seatud tingimustele.
(1) Vanema osa tuleb vanemal tasuda vastavalt esitatud arvele Harku Vallavalitsusele või lapsehoiuteenuse osutajale.
[RT IV, 04.03.2015, 3 - jõust. 07.03.2015]
(11) Vanema osa tasumise kohustus algab kuust, mil laps arvati lasteasutuse nimekirja ja lõppeb lapse nimekirjast väljaarvamisele järgnevast kuust.
(12) Üksiku vabaneva koha täitmisel jooksval õppeaastal arvestatakse lapse asumisel teenusele vanema osa suurus proportsionaalselt antud kalendrikuu eest.
[RT IV, 02.04.2019, 19 - jõust. 05.04.2019, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1. aprillist 2019. a.]
§ 4. Vanema osa tasumisest vabastamine
(1) Vanema osa tasumisest vabastatakse vanem, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht asub Harku vallas.
(2) Vanem vabastatakse vanema osa tasumisest lapse eest, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht asub Harku vallas.
(3) Vanema osa tasumisest on täielikult vabastatud:
3) pere, kelle ühe kuu tulu pereliikme kohta kuue viimase kuu jooksul jääb alla Harku Vallavolikogu 31.03.2016 määruse nr 11 lisas kehtestatud toimetuleku piiri;
[RT IV, 02.06.2016, 6 - jõust. 05.06.2016, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1.04.2016.]
4) pere, kus on kolm või enam kuni 16 (k.a.) või kuni 19-aastast põhikoolis, gümnaasiumis või kutseõppe tasemeõppes õppival keskhariduseta (k.a. õppeaasta lõpuni või õpilase kooli nimekirjast väljaarvamiseni.) last ning mõlema vanema või üksikvanema elukoht on vanema osa määra kohustuse tekkimisele eelneva kalendriaasta 31. detsembri seisuga Eesti rahvastikuregistri andmetel Harku vald.
(4) Vanema osa tasumisest võidakse osaliselt või täielikult vabastada muudel põhjendatud juhtudel lasteasutuse juhi ettepanekul.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 1-3 sätestatud vabastust antakse vastavalt esitatud taotlusele või ettepanekule poolaasta kaupa, st 1. augustist 31. detsembrini ja/või 1. jaanuarist 30. juunini või kuni vabastamise põhjuste ära langemiseni.
(6) Vanema osa tasumisest vabastamisel mõistetakse pere all:
1) üksikvanemat käesoleva korra paragrahvi 2 lõike 13 tähenduses;
2) abielus või kooselulistes suhetes olevaid samas eluruumis elavad isikuid või muid üht või enamat tuluallikat ühiselt kasutavaid või ühise majapidamisega isikuid ja nende juures elavaid alaealisi lapsi.
§ 5. Tasumisest vabastamise taotlemine
(1) Vanema osa tasumisest vabastamiseks esitab vanem Harku Vallavalitsusele valla veebilehel avaldatud vormikohase taotluse. Taotluse vorm sisaldab andmeid, mis on aluseks vanema osa tasumisest vabastamisele.
(2) Lasteasutuse juht esitab käesoleva korra § 4 lõikes 4 toodud juhul põhjendatud ettepaneku Harku Vallavalitsusele omal või vanema algatusel.
(3) Puuduste korral taotluses või ettepanekus või vajaduse korral esitada täiendavaid tõendeid annab taotluse läbivaataja taotlejale või ettepaneku esitajale 10-päevase tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.
§ 6. Taotluse või ettepaneku läbivaatamine
(1) Taotluse või ettepaneku läbivaataja on Harku Vallavalitsus, kes võib delegeerida otsustusõiguse oma struktuuriüksusele või ametnikule.
(2) Vanema osa tasumisest vabastamise või sellest keeldumise kohta võtab taotluse või ettepaneku läbivaataja viie tööpäeva jooksul vastu põhjendatud otsuse.
(3) Taotluse või ettepaneku läbivaataja võib taotluse või ettepaneku läbivaatamise tähtaega pikendada kuni 30 päeva võrra, kui vanema osa tasumisest vabastamise taotluse või ettepaneku asjaolusid on vaja täiendavalt uurida.
§ 7. Taotlusele või ettepanekule lisatavad dokumendid
(1) Vanema osa tasumisest vabastamiseks lisatakse taotlusele tõendid vabastamist põhjendatavate asjaolude kohta, kui need ei ole kättesaadavad avalikest andmekogudest.
(2) Kui vanema osa tasumisest vabastamiseks esitatav dokument ei võimalda tuvastada taotleja isikut, tuleb vanema osa tasumisest vabastamiseks esitatava dokumendiga esitada ka isikut tõendav dokument.
(3) Pere, kelle ühe kuu tulu pereliikme kohta kuue viimase kuu jooksul jääb alla kolmekordset riiklikult kehtestatud toimetulekupiiri, lisab taotlusele pere sissetulekut tõendavad dokumendid.
(4) Ettepaneku läbivaataja küsib vanemalt tõendeid vabastamist põhjendatavate asjaolude kohta, kui need ei ole kättesaadavad avalikest andmekogudest.
(5) Taotluse või ettepaneku läbivaataja võib vajadusel nõuda muid täiendavaid dokumente.
§ 8. Vanema osa kasutamine
(1) Harku Vallavalitsusel on õigus vanemat erandkorras põhjendatud juhtudel tagasiulatuvalt vanema osast vabastada, kui vanema osa tasumisest vabastamise asjaolu tekkis 2014/2015 õppeaastal ning kestab peale käesoleva määruse jõustumist.
(2) Lõikes 1 sätestatud juhul on õigus vanemal taotleda või asutuse juhil teha ettepanek vanema osa tasumisest vabastamiseks kahe kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest alates.