Mesilaste pidamise korrastamine | mesindus.ee
Mesilaste pidamise korrastamine
19. detsember 2011 - 9:48 — beeboy
Saarte Hääles on huvitav kirjutis "Õiguskantsler tahab mesilased põhiseadust austama panna" : http://www.saartehaal.ee/index.php?content=artiklid&sub=62&artid=29201&s...
Tuleks ka määrata kui lähedale juba olemasolevale mesilale (grupile) võib mittemaaomanik oma mesilaspered paigutada. Kuidagi tuleks korrastada ka praegune mesilastõugude segiläbi pidamine.
Lisan ka õiguskantsleri pöördumise teksti.
oiguskantsleri_poordumine.pdf 182.21 KB
‹ Jututoa logifailide salvestamine ja foorumisse riputamise juriidiline korrektsus. Mesilaste pidamise korrastamine ›
13544 klikki
19. detsember 2011 - 14:29 — metsamesinik
Mesilased asulas
Juba see, et õiguskantslerile avalduse esitanud "Harjumaa väikelinna elanik" on hoolikalt üles lugenud kõik mesipuud, sealhulgas ka tühjad, näitab, et tegelik probleem on mesilastest üsna kaugel. Enam kui tõenäoliselt on tegu naabrite halva läbisaamisega, mille puhul konfliktide ajendiks sobib mistahes teema alates mesipuudest kuni kasvõi selleni, et naabrinaise seelik on liiga lühike.
Omamata vähimatki ettekujutust, mislaadseid piiranguid tahetakse või on võimalik kehtestada, leian, et oleks vaja EML sekkumist. Ainult mesinikud suudavad linnainimesele selgeks teha, et mesilase esmane instinkt ei ole kõike liikuvat rünnata vaid ikka nektarit koguda. Võib-olla oleks tõesti vaja mõningast regulatsiooni distsiplineerimaks näiteks neid mesilastepidajaid, kes tõuaretusest või vähemalt valikust midagi kuulnud ei ole, ka selles küsimuses on parimad nõuandjad ikkagi vaid mesinikud.
Ootan siia teemasse ka EML seisukohta.
19. detsember 2011 - 15:21 — AimarL
EML liige. Kas saatsid juhatusele järelpärimise?
Minult küsiti antud teemal kommetaari juba neljapäeval ja see ilmus ka Oma Saare paber väljaandes.
Praegu on pall hoopis ministeeriumi käes kes peab õiguskantslerile vastama jaanuaris. Teavitasin ka asjast üht EML juhatuse liiget neljapäeval, nii et info seal olemas.
Segaduse vältimiseks panen õiguskantsleri kirja siia ülesse:
Austatud ministrid
Mulle esitati avaldus, milles avaldaja osundab
tiheasustusalal mesilaste pidamise reeglite puudumisele. Avaldaja elab Harjumaa
väikelinnas ning tema kinnistuga piirneva kinnistu vahetus läheduses
(naaberkinnistu servas) asub 10 mesilastaru, millest kolm on asustatud ning
nendest omakorda kahe taru lennuavad on suunatud avaldaja kinnistu poole.
Seetõttu saab avaldaja enda sõnul oma aias liikudes mesilaste käest pidevalt
nõelata. Avaldaja väitel on ta pöördunud abi saamiseks kohaliku omavalitsuse
poole. Tema probleemi ei ole siiski lahendatud, kuna kohalikul omavalitsusel ei
ole võimalik naaberkinnistul mesilaste pidamist piirata, sest puudub selleks
omavalitsuse sõnul vajalik õiguslik alus.
Otsustasin võtta avalduse menetlusse ja analüüsida
laiemalt mesilaste pidamisega seonduvat. Teen seda põhjusel, et mesilased
mõjutavad sagedasti mesila lähiümbruses elavate inimeste elukorraldust ja
tervist, kuivõrd paljud inimesed on mesilasmürgi suhtes tundlikud. Palun
avaldaja tõstatatud küsimuse osas seisukoha kujundamiseks teie abi. Arvestades,
et minu hinnangul võib mesilaste pidamisega seonduv puudutada nii
Põllumajandusministeeriumi, Justiitsministeeriumi kui Sotsiaalministeeriumi
haldusala, palun teil mulle vastamisel teha omavahelist koostööd.
Järgnevalt annan ülevaate sellest, milliseid põhiõigusi
võidakse riivata mesilaste pidamise õiguse piiramise aga ka piiramisest
hoidumisega. Seejärel palun teil vastata küsimustele, mis mul on antud valdkonda
uurides tekkinud.
Mesilaste pidamine seondub mitme põhiõigusega. Mesilaste
pidamise õigus seondub omandipõhiõigusega, õigusega vabale eneseteostusele ning
see võib omada puutumust ka ettevõtlusvabadusega. Samas kaitseb põhiseadus ka
mesiniku lähikonnas elavate isikute omandipõhiõigust, õigust vabale
eneseteostusele, õigust tervise kaitsele ja ettevõtlusvabadusõigust. Selgitan
järgnevalt pikemalt kuidas mesilaste pidamine mõjutab omandipõhiõigust,
ettevõtlusvabadust ja õigust tervise kaitsele.
Omandipõhiõiguse riive
Eesti Vabariigi põhiseaduse (edaspidi: PS) § 32 lõikest
1 tuleneb, et igaühe omand on puutumatu ja võrdselt kaitstud. PS § 32 lg 2 järgi
on igaühel õigus enda omandit vabalt vallata, kasutada ja käsutada. Kitsendused
sätestab seadus. Omandit ei tohi kasutada üldiste huvide vastaselt.
PS § 32 kaitseb nii mesilasi pidava isiku omandit, kui
ka mesilaste pidamisest negatiivselt mõjutatud isiku omandit. Ühelt poolt on
isikul õigus oma kinnistul mesilasi pidada ning mesila naabruses elav isik ei
saa eeldada, et keegi ei võiks kasutada enda kinnistut mesilaste pidamiseks.
Teisalt ei tohi mesilaste pidamine viia selleni, et korjeperioodil või
pereheitmise ajal pole mesila naabruses elavatel inimestel võimalik enda
kinnistut vabalt kasutada, nt seal kaitseriietuseta ringi liikuda.
Seega põrkuvad tiheasustusalal mesilasi pidava isiku ja
tema naabrite põhiõigused. Need vajavad tasakaalustamist, et vältida ühe poole
huvide ebaproportsionaalset domineerimist. PS § 13 lõikest 1 tuleneb
subjektiivne õigus riigi faktilisele või normatiivsele tegevusele, mille esemeks
on võrdväärsete õigussubjektide sfääride piiritlemine, nende nõuete
realiseeritavus ja realiseerimine. Teisisõnu on PS § 32 lg 1 ja PS § 13 lg 1
koostoime kohaselt riigil kohustus kehtestada reeglid, mis aitavad tagada nii
mesila omaniku kui ka tema lähiümbruses elavate isikute omandi kaitse. Mesilasi
pidav isik ei tohi oma tegevusega ohustada naabrite tervist, sundida naabreid
viibima suvisel ajal vaid siseruumides ega välistama ka lillekasvatust
naaberkrundil. Teisalt ei saa mesila naabruses elavad isikud eeldada, et
omandipõhiõigus tagab neile absoluutselt mesilastevaba elukeskkonna ning et
mesilaste liikumine nende kinnistule peaks olema täielikult välistatud. Seda
seetõttu, et mesilased on elukeskkonna loomulikuks osaks, mida ei saa täielikult
enda ümbert välistada.
Seadusandja ei ole minu teada pidanud vajalikuks
kehtestada piiranguid mesilaste pidamisele. Mesilasi pidava isiku vaatepunktist
tagab see kahtlemata omandi puutumatuse ja kaitse. Mesila naabruses elava isiku
omandi puutumatust ja kaitset seevastu regulatsiooni puudumine ei taga. Ehkki
mesilaste pidamisest häiritud naaber saab ilmselt nõuda asjaõigusseaduse § 89
alusel kahjulike mõjutuste kõrvaldamist, siis leian, et see õiguskaitsevahend
ei pruugi olla kuigi tõenäoline ega efektiivne. Oluline on ka märkida, et ehkki
naabruses peetav mesila on põhjustanud probleeme mitmes kohas, siis mul ei
õnnestunud leida viidet ühelegi konkreetsele kohtuvaidlusele. See kinnitab minu
arvamust, et vaatamata probleemi olemasolule püüavad mesilastest häiritud
naabrid leida oma probleemile lahendusi muul moel kui kohtusse pöördumine ning
eeldavad eelkõige abi avalikust õigusest, pöördudes kohaliku omavalitsuse poole
abi saamiseks.
Ettevõtlusvabaduse riive
Nagu ülal ütlesin, riivab mesilaste pidamine ka teisi
põhiõigusi. PS § 31 järgi on Eesti kodanikel õigus tegeleda ettevõtlusega.
Seadus võib sätestada selle õiguse kasutamise tingimused ja korra.
PS § 31 kaitseb muu hulgas mesindust kui elatise
teenimise viisi. Tiheasustusalal on võimalik ettevõtlusega tegeleda ka muul
moel, nt lilli kasvatades, laste päevahoiuteenust pakkudes. Intensiivne
mesilaste pidamine mõjutab oluliselt naabrite võimalusi oma kinnistul tulu
teenida: nii lastehoiuteenuse osutamine kui lillede kasvatamisega äri tegemine
on häiritud, kui naaberkinnistul kasvatatakse mesilasi. Nii võivad teenust
kasutavad lapsed saavad mesilastelt nõelata, mistõttu lapsed ja nende vanemad
valivad ilmselt mõne teise lastehoiu teenusepakkuja.
Tekib küsimus, kas seadusandja peaks kehtestama
õigusliku regulatsiooni, mis tasakaalustab tiheasustusalal elavate mesinike ja
nende naabrite õigusi tegeleda ettevõtlusega.
PS § 28 lõikest 1 tuleneb igaühe õigus tervise kaitsele.
See tähendab ühtlasi ka riigi kohustust rakendada tervist kaitsvaid meetmeid
olukorras, mil esineb oht inimese tervisele.
Mesilaste pidamine tiheasustusalal riivab mesila
lähikonnas elavate isikute õigust tervise kaitsele, kuna paljud inimesed on
mesilasmürgi suhtes allergilised või muutuvad mesilasmürgile tundlikuks peale
mitmekordset nõelamist. Pidev kokkupuude mesilastega, mis naabruses mesila
asumisega kaasneb, tõstab aga oluliselt riski saada mesilastelt nõelata, mis
omakorda suurendab võimalust, et kellelgi tekib nõelamise tagajärjel
terviseohtlik olukord. Järelikult pole mesilasmürgile allergilistele inimestele
mesila naabruses tagatud tervisele ohutud elutingimused. Tulenevalt PS § 28
lõikest 1 peab riik vajadusel rakendama abinõusid, mis eelkirjeldatud riske
vähendaksid. Üheks meetmeks, mis aitab kaasa nõelamisohu vähendamisele ja seega
vähendab ka riski, et inimesel avaldub mesilasmürgi suhtes allergiline
reaktsioon, on mesilaste pidamise piiramine tiheasustusalal nii, et
naabruskonna elanike kokkupuude mesilastega oleks minimaalne.
Eeltoodust nähtub, et senine olukord, kus
tiheasustusalal puuduvad mesilaste pidamiseks selged piirangud tagab küll
mesilasi pidava isiku põhiõiguste kaitse, kuid minu esialgsel hinnangul ei ole
tagatud mesila naabruses elavate inimeste põhiõigused, muu hulgas nende õigus
tervise kaitsele. Seetõttu leian, et ei saa välistada vajadust tiheasustusalal
mesilaste pidamise reeglite kehtestamise järele.
Seejuures tekib aga küsimus, kas mesilaste pidamise
küsimus peaks olema reguleeritud era- või avalikus õiguses. Samuti tekib
küsimus, kas piirangud mesilaste pidamisele tuleks kehtestada riigi tasandil või
peaks nende lõplik kehtestamine jääma kohalikule omavalitsusele. Mõlemal
juhtumil oleks vaja riigi tegevust, minimaalselt asjakohase volitusnormi
seaduses sätestamise kaudu.
Palun Teil avaldada arvamust nii eeltoodud lühiülevaate
ja selles tõstatatud probleemide kohta.
1. Kas peate mesilaste pidamise reguleerimist
tiheasustusalal vajalikuks? Palun põhjendage oma
seisukohta.
2. Kui vastasite eelmisele küsimusele eitavalt,
siis palun selgitage, kuidas on võimalik mesilaste pidamise regulatsioonita
lahendada mesilaste pidamisega seotud probleeme, mida eelnevalt
kirjeldasin?
3. Millisel tasandil tuleks teie arvates
tiheasustusalal mesilaste pidamist reguleerida (riik või kohalik omavalitsus)?
Palun põhjendage oma seisukohta.
4. Millisena Te näete võimalikku mesilaste
pidamise regulatsiooni?
5. Kas peate muu hulgas võimalikuks efektiivselt
reguleerida mesilaste pidamist ehitamist puudutavate reeglite kaudu (vt
ehitusseaduse § 16 lg 6) või leiate, et mesilastaru, mis on hõlpsasti inimjõul
teisaldatav, pole vaadeldav väikeehitisena ?
Ootan teie arvamusi ja vastuväiteid kirjeldatud
probleemi osas hiljemalt 20.01.2012. Olen huvitatud ka mis tahes muust
asjassepuutuvast teabest ning palun selle endale
19. detsember 2011 - 20:33 — arl
Kui põldur oma mürgipritsiga on nn. „suurema ohu allikas“ loodusele ja sealhulgas mesilastele, siis peaegu sama on mesinik oma mesilastega mesila ümbruses viibivale inimesele kui see inimene juhtub olema veel allergit, siis asi hullem. Meile ei tee paar(kümmend) torget midagi aga mittemesinikule võib see tekitada nii füüsilist kui ka emotsionaalset valu-stressi – selge on see kes mesilasi kardab sellel on ikka pagana raske mesila ümbruses elada ja aias toimetada. Foorumi jutukaski on olnud tublide mesinike pajatusi kuidas nad mesilaste (võib arvata, et mitte mõne mesilase) eest putket on teinud, nii et erinevaid olukordi võib elus ikka ette tulla. Olen pidanud mesilasi Tartu aedlinnas ja jälginud naabrite ja minu mesilaste suhtlust, otsus oli: kolisin mesilastega maale. Maal tuli suveks ehitada jalgtee (kus suvel liigub sadu inimesi randa ja tagasi) ja mesilaste vahele c’a 2-2.5m kõrgune piire. Pole mingit probleemi. Siin peab mesinik astuma „inimeste kaitseks“ esimese sammu – leplikumad mesilased, taru asukoha muutmine, piirete tegemine, võib olla isegi märk „mesilased“ jne. Pole ammu lugenud mesinduse "head tava" vast seal mesinikele õpetussõnad kuidas inimeste keskel mesilastega toimetada.
EML ja miks ka mitte teised seltsid ja mesinikud kellel on kontaktid riigiga võiksid tutvustada otsustajaid/seaduseloojaid teemaga, kui kaugel tarust mesilane tavaolukorras kaitseb taru/nõelab. Loomulik oleks, et mesinike esindajad ka määruse/seaduse loomise töötühmas osaleksid, et ei juhtuks nii nagu mesilate regamisega – mõte oli hea aga seadus tuli selline mis paljudele ei meeldi (aga kas peakski?).
20. detsember 2011 - 2:08 — teemas
mesilaste pidamine seadustega reguleerimine
See probleem on päris tösine asi. Kuna eesti rahvast (ma pakun umbes ) 70-80 % kardavad mesilasi. ja ma pakun et 10-20 % on mürgi vastu alergilised ( Need andmed ei ole ametlikult töestatud. Need on minu pakutavad numbrid)
Siis on se tihe asustusega tösine probleem.
Selge et ühe vöi teise poole öigused saavad nii vöi naa riivatud. üks köik kuidas otsus ka ei tuleks.
Tean ka seda et ükski mesinik ei ole huvitatud naabri aigus kulude, vöi surma koral hüvitamisest. Kui see on mesilastest tingitud. seega tuleb mesilaste pidamisele siiski piirangud seada.
Kas se just täieliku ära keelamisega peab olema see on küsitav (kuigi see oleks köige lihtsam). Kuigi on ka alternatiive. need küll pole nii töhusad kui keelamise koral.
!. võimalus on 2,5 m aja vöi heki rajamine kruntide vahele, see sunib mesilased körgemale lendama. Mille tagajärjel lendavad tarust tulevad mesilased körgemal kui inimesed liiguvad. ja siis ei sega mesilased inimeste liikumist.
Selge on see et 100 protsendilist mesilaste vaba ala ei saa kunagi. Mesinikud teavad et korjel olev mesilane ei nöela( vöi kui nöelab siis kui peale astud. Ja kuna naabri aias on ka öitsvaid taimi, leidub ikka möni mesilane kes naabri aeda maandub. See ei pruugi ültse naabri mesilane olla. See vöib kilomeetri kauguselt ka sinna tulla.
Kus aga inimeste ja mesilaste konflikt tekib tavaliselt on lennu tee peal, kui mesilased lahkuvad vöi saabuvad tarru.
Seda juhul kui ei ole körget parijääri. mesilased laskuvad enne taru madalale (lenu ava körgusele, mis aga on inimeste liikumis körgus, ja ka naabri kinnistu. ja siis on konfliktid kerged tulema.
2 vöimalus on katuse mesindus. kas maja katusel vöi lakas.
seega on mesilaste liikumis trajetoor inimeste liikumise körgusest körgem.
3 kindlasti leebed mesilased.
Täielikul ära keelamisel on aga väga alvad tagajärjed näiteks külades. majad on öredalt kuid tee mis sinna viib on mesilaste juurest viib mööda ja seal on jälle jäma.
vöi kui metsa raja ääres on mesilased jälle jama. löpuks polegi kohta kus saaks pidada mesilasi.
20. detsember 2011 - 3:31 — Taruman
Hea idee, toetan!
Lausa geniaalne! Kaalun ka isiklikult pöördumist sarnase toetava avaldusega õiguskantsleri poole. Eestis oleks mõttekas ikkagi kogu mesilaste vabalt pidamine täielikult ära keelata. Mesilasi saab tulevikus pidada ainult vastavas, spetsiaalselt selleks
ehitatud ja nõuetele vastavas sertifitseeritud terraariumis ning mesinikul peab olema läbitud koolitus ohtlike
mürkloomadega tegelemiseks koos vastava nõuetekohase litsentsiga! Territoorium on Eestis väike ja kõikjal on võimalik kohata vähemalt ühte mesilast, tõenäoliselt aga ka mitut, kes surmava annusega kostitab või vähemasti rikub mesilasi pidava perverdi naabritel nende meeleoluka grillipeo, tekitab nende lastele pideva stressi ja surmaohu jpm.. Tõhustada tuleks ka looduses ilma peremeheta lendavate mürkloomade tõrjet, vähemalt mitmekordistada pritsimist ja hankida selleks tõhusamaid mürke. Võibolla ulatab ka Euroliit meile selles osas oma lahke abikäe, nagu näiteks uued täiendavad mürgitoetused ja meetmed? Meie kohapealse usina põllumajandustootjate pere jõupingutusted mesilaste hävitamise laial rindel ei pruugi osutuda piisavaks. Siinkohal suured tänud neile senise tehtu eest! Tõhusamat lobitööd tuleks teha mesilaste probleemi lahendamise osas kindlasti Euroliidu suunal, rääkida rohkem putukamürgi tootjatega, muude mesilaste ohu all kannatavate huvigruppidega jne. On laekunud ettepanekuid teha eestlastele kohustuslikuks skafandrite kasutamine väljaspool siseruume. Eesti riigil puuduvad aga kärpeolukorras ressursid kõigi inimeste varustamiseks skafandritega ning kodanike iga-aastase kohustusliku mesilasmürgi tundlikkuse kontrollimehhanismi käivitamiseks. Selline kuritegelik ja inimeste tervisele ohtlik mürkloomade pidamine ei kuulu tänapäeva Eesti arengukavadesse ning rikub sügavalt ka avalikku õiglustunnet. Inimesetel on õigus elada mesilasevabalt, ilma hirmuta mürkloomi pidava perverdi hoolealuste rünnaku osas! Kuna meil on momendil lõpuks ometi üks arusaaja ja mõistlik mees õiguskantsleriks sattunud, siis on lootused olukorra kiiremaks lahendamiseks päris suured.
20. detsember 2011 - 7:56 — Mart
Tore,et probleemi hakatakse lahendama.Meie vastu on koondunud mesilate lähedale kolinud mesilasmürgile alergilised jõukad naabrid,kes toetudes juristidele püüavad tekitada mesilastevaba keskkonda iga hinna eest.
Aega mesinike kaitse organiseerimiseks praktiliselt ei ole ja teema käsitlemine avalikus foorumis pole päris õige koht,sest vastaspoole huve kaitsevad juriidiliselt kompetentsed isikud . Kes kaardistaks ja hakkaks mesinike huve esindama.EML on ainus kes sellise töörühma loonisega hakkama saaks,kui tahetakse.
Mikroe...Mart
20. detsember 2011 - 8:03 — Renno280
nõelamisest
enamus inimesi asulates saab nõelata siiski herilaste käest, tavainimene lihtsalt kahel sarnasel loomal ei tüki vahet tegema ja lähebki süü mesiniku kraesse.
Huvitav oleks teada, kes võtab herilaste ümberkasvatamise enda kanda?
Äkki saak eurotoetuse selle tarbeks?
20. detsember 2011 - 8:35 — valt
Tõuaretajatel uued väljakutsed...
20. detsember 2011 - 9:54 — metsamumm
Tänud kõigile kommenteeriatele eluterve lähenemise eest..
Õiguskantsleri peaks kutsuma mesinduskursusele..... ning valgustama nõelumisravi häid külgi.
Õiguskantsleri pöördumisest näiteks lõik : kuna paljud inimesed on mesilasmürgi suhtes allergilised või muutuvad mesilasmürgile tundlikuks peale mitmekordset nõelamist.....
Siis tegelikkuses tundlikkus nõelamise suhtes ikka väheneb ajapikku ju....
Konfliktid on ainult suhtlemisprobleemid ning mesinik on ikka ise väga vastik, kui paneb tiheasustusse oma mesilaspered....ega pered seal õnnelikud ole....ja ka mesinik ise ajab nad tigedaks oma mesindusvõtetega. Ise läheb n. ö. skafander seljas ja lõhub/tülitab/tüütab seda täiuslikku organismi......ning pärast lähedased roomaku mööda seinaääri, et tuppa pääseda. Olen selliseid olukordi kohanud.
Ka Rennol on väga õigus, et kõik herilaste patud aetakse mesilaste kaela...näteks kaks noort daami söövad bussipeatuses jäätist ning valju häälega kiruvad "mesilasi, kes ka nende jäätisest osa tahavad....või reklaam Põltsamaa õunamahlale televisioonis jne.
Kõige kohutavamad tagajärjed võivad selles Õiguskantsleri pöördumisest tulla just mürkide suurema kasutamise suunas.....KUNA JUBA PRAEGU SÕIDAB kohe KOHALE PÄÄSTEAMET MÜRGIPRITSIDEGA, KUI SUMINAT KARTEV KODANIK KUTSUB.
..ning rahust sumisev sülem saabki hävitatud.
20. detsember 2011 - 15:14 — metsamesinik
Ettepanek õiguskantslerile
Tõepoolest on mesilased äärmiselt inimvaenulikud putukad. Seepärast on tulnud ettepanek herilaste ja mesilaste pidamine keelata, mesi aga osta sisse Uus-Meremaalt ja Hiinast. Viljapuid ja marjapõõsaid hakata tolmeldama käsitsi. Vastavate kogemuste maaletoomiseks suunata kõik sotsiaal- ja justiitsministeeriumi töötajad aastaks Hiinasse end sel alal harima. Kursuse läbinud tolmeldamisspetsialisti konsultatsioon hakkaks maksma 100€/tund ja oleks kohustuslik igale aiapidajale. Kui aiapidaja teenusest loobub, keelata tal oma aias õistaimede kasvatamine. Vajaminevad puu- ja köögiviljad ning marjad osta sisse kolmandatest riikidest.
Edasise rahuliku elu huvides võiks üleüldse naabrid ära keelata kehtestades kahe elamu vaheliseks minimaalseks kauguseks 1km. Otsustab inimene ehitada mitmekorruselise elamu, lisanduks iga korruse pealt veel täiendav pool kilomeetrit, keldri ja ärklikorruse pealt aga 300 meetrit.
20. detsember 2011 - 16:18 — murka
tujurikkuja on see leht
Külastad seda lehte ja tunned , et tahaks kusagil mujal planeedil elada
Tuulegeneraatori võib ärimehest tõbras su majast 50 m kaugusele üürgama panna. Ja see ei riiva kellegi õiglustunnet.
Naabrite ära keelmine on kuldne mõte - kirjutan tedrekukele!!!!
22. detsember 2011 - 0:03 — jaak0001
Peale..
järjekordset mesiniku külastust peavad MESILASED koosalekut kuidas mesinikku karistada,Peale pikka arutelu otsustatakse anda löök mesiniku kõige õrnemassa kohta.VASTU MUNE küsib veidi suitsust uimane ema? Ei me mõtlesime rahakoti pihta anda.
Aga rahakoti paneme munade peale on ema viimase sõna.
23. detsember 2011 - 16:10 — Martin Rebane
Probleem on EML-ile teada ja küsisin selle kohta ka Õiguskantsleri käest lisainfot. Hetkel on seis selline, et õiguskantsler ise midagi hetkel ei tee, vaid ootab ministeeriumite tagasisidet. Oma seisukoha lubas ta kujundada alles pärast selle saabumist (hiljemalt 20.01.2012). Olen EML poolt ka antud menetluse sisu analüüsinud ja koostanud ka vastava märgukirja, juhtimaks tähelepanu puudulikule infole mesilaste kohta. See on kavas teele panna uuel aastal, et ta verivorstide vahele kaduma ei läheks.
Kindlasti juhin kantsleri tähelepanu ka siin teemas tõstatatud probleemidele!
1. jaanuar 2012 - 18:39 — metsamumm
Teeb ettevaatlikuks!
Tundub, et Tedrekukke ei pea kartma vaid ülipüüdlikud äraandjad oma ridades......Kas ülalkirjutatud kommentaarid EML karvavõrdki korda ei lähe?
Aasta viimases Maalehes " Talumehe aasta tegid.....13. lk. teiste erialade esindajate hulgas... meie A.K. - EML poolt, et "" Hea on see, et püütakse seadusandlikult reguleerida mesinike suhteid naabritega - väljatöötamisel on mesilaste pidamise eeskirjad!""
Ka Martin R. kirjutab ülal:
Olen EML poolt ka antud menetluse sisu analüüsinud ja koostanud ka
vastava märgukirja, juhtimaks tähelepanu puudulikule infole mesilaste
Kuidas kogu seda kupatust mõista??? Martini kiri oli OK, kuid nüüd A. Kilgi ütluse taustal? Kõigi teiste erialade esindajad kommenteerivad antud artiklis, möödunud aasta head ja veidi vähem head tegelikus/päris elus ......mesinike poolt on küll tõuaretus , kui üks kordaminekuid......kuid VÄLJATÖÖTAMISEL ON MESILASTE PIDAMISE EESKIRJAD ???
* KAS VÄLJATÖÖTAMISEL ON JÄRJEKORDSED ISTU/ASTU SEADUSED/MÄÄRUSED???
Kuhu jääb loomulik viisakus siin imeliste inimeste maailmas? Millal lõpeb EML nõuete/reeglite väljatöötamise HULLUS oma liikmete jaoks, Eesti mesinike jaoks ??????????????????????????????
Või olen ma millestki väga valesti aru saanud!?
28. märts 2012 - 9:08 — arl
ministeeriumite vastused
EML kodulehel on viited ministeeriumite vastustele õiguskantsleri teemapüstitusele/kirjale mesilaste pidamise reguleerimise kohta. Polnud küll viidet EML kirjalikule seisukohale, samuti pole juhtunud lugema teiste mesindusühingute ja MP juhtkomisjoni liikmete (juhtkomisjon kontrollib vist küll ainult programmi täitmist) arvamust antud teema kohta. Jääb mulje nagu kogu seda keerulist teemat veab ainult EML ja M. Rebane.
28. märts 2012 - 10:39 — AimarL
Õige,
arl, juhtkomision tegeleb ainult MPga.
SMÜ hakkab teemaga tegelema , kui õiguskantsler või ministeerium või kes iganes pöördub meie poole sooviga kaasata meid. Kuna seaduse muudatust kavas pole, ei saa me ka reageerida, kuni pole mille peale reageerida .
Rebase tegevus on suunatud meile, EML liikmetele, et näidata et midagi tehakse.
Näiteks sama kui Venemaa president ütleb siseriiklikult et Ameerika on paha. Rahvas rahul, president rahul aga tegelikult ei muuda see midagi, sest kõik kellel pea jagab saab aru et tegemist siseriikliku poliitikaga .
28. märts 2012 - 11:15 — beeboy
Õige*
Erinevalt mesindusprogrammist ei tõota see teema SMÜ-le ja KMÜ-le materiaalset kasu, sellest ka nende huvipuudus. Mina hobimesinikuna näen probleemi hoopiski selles, kui mõni suurmesinik paigutab oma mesilagrupi minu mesilale liiga lähedale. Praegu puudub igasugune regulatsioon selle suhtes.
29. märts 2012 - 0:02 — käis kaks korda
mesilased asulas,linnas ja naabrile liiga lähedal
normaalne oleks kui koolide ja lasteaedade läheduses mesilasperesid ei peetaks.võiks olla 3km piirangu tsoon.kui tahta hobi või tulu mesindusega tegelda, siis igatahes mitte koolide ja lasteaedade läheduses.viisakas oleks heatava juurde käiv naabriga arvestamine. tegele, aga ära sea inimelusi ohtu.mesilas mürgi allergia on alerrgia mis tapab! nalja ei ole.kohatu on võrrelda seda teiste allergiatega.pealegi keegi ei nõela end ise.lapsed ei saa ringi käia kallid soomerohud taskus ja adrenaliini süstlad kotis.( eestis aaptekites ei müüda mürgi vastu tablette.)ja tablett peab jõudma ka imenduda. sõltub kui ruttu pädev kiirabi arst kohale jõuab ja päästab.oht on reaalne, tuleks ikka arvestada.ilus oleks kui mesinik korjaks omale paarpurki mett mujal,või naudiks oma hobi mesi- mumme alevist ja linnast väljas.koertel on suukorvid peas,koolide ja lasteaedade läheduses pidajad võiks siis oma mummide astlad korvistada.pere kohta siis 60000-120000 korvikest.Ka üks inimelu väikeriigil kaotada on liiga palju.
29. märts 2012 - 0:17 — käis kaks korda
pealegi koolide ümbrused ja lasteaedade mänguplatsid, + staadjonid need kõik on tavaliselt valgetristikut täis külvatud,väiksema mänguplatsi paiknemisel 300-500m kaugusel oleva keskmise 15 perelise mesila olemasolul korjega ruutmeetril oma 25- 80 mesilast
29. märts 2012 - 2:28 — Taruman
foorumis on "edit"/"muuda" nupp ka või tekitas mesilaste teema kohe sedavõrd allergilise reaktsiooni, et võttis postitused ridamisi jooksma? miinuse nupu leidsid küll kenasti ülesse ja oskad agaralt kasutada ka. see on tore! muidu kole lugu küll tekkinud aastal 2012 jah, et nüüd peab asuma meeleheitlikusse võitlusse nende kurjade putukatega.
loodan, et saatsid ka haiguskantslerile oma murekirja ära või tegite lausa nutuklubi? lastaedu ja koole rünnatakse mesinike poolt, tule taevas appi kui hulluks siin asjad ikka läinud. sügav kaastunne!
soovitan neid kalleid soome tablette manustada ikka õigeagselt, muidu läheb see investeering ju raisku. mürk jõuab ajusse ühesuguse kiirusega sõltumata sellest, kas kurjategijast mesinik elab 1 või 3 kilomeetri kaugusel ja mesilasi sa loodusest sellise seadusega ei likvideeri. nad varitsevad kõikjal ja ründavad elajalikult juba esimesel võimalusel. enne koduuksest välja astumist tõmba juba paar lehte sisse et jõuaks korralikult imanduda. soovitan soomest tuua veel lisatablette ja süste, mis hirmupinget ja närvispasme leevendavad. muidu võib asi ilma mesilase suskamisetagi kontrolli alt välja minna.
29. märts 2012 - 7:13 — käis kaks korda
... aga ringilendavate
... aga ringilendavate mesilaste kogus on siis väiksem, minimaalne.juhus nõelata saada on siis miljon korda väiksem, kui üks korralik mesindus grupp on viidud lasteaedadest ja koolidest kaugemale.kes kirjutas, et mesinikud midagi ründavad? tundub ,et kellegi on siin sõnavabadus juba kontrollialt välja viinud. tegu on vist kohaliku tumemesilasega? suhtumine tundub olevat selline,et mis neist alergikutest,las surevad, põhiline et mesinik oma 2 purki mett asulas või linnas kätte saab.metsad põlluservad, rabad vabad , vot need on kohad kus korjel käia ja oma lemmikuid vaatamas käia.
29. märts 2012 - 9:13 — tomm
Käi veel kaks korda
Tsiteerin :normaalne oleks kui koolide ja lasteaedade läheduses mesilasperesid ei
peetaks.võiks olla 3km piirangu tsoon.kui tahta hobi või tulu
mesindusega tegelda, siis igatahes mitte koolide ja lasteaedade
läheduses.viisakas oleks heatava juurde käiv naabriga arvestamine.
tegele, aga ära sea inimelusi ohtu.mesilas mürgi allergia on alerrgia
mis tapab!
Kust selline loll mõttelend alguse on saanud . Elan ise koolimaja kõrval ja mesitarud on ka siin , 200 m on vahet. Ja siin on veel teisigi kellede mesitarud paiknevad nn 3km raadiuses kokku umbed 60 peret . Kas elu peab siis välja surema , sina ei tule ju puid põõsaid tolmentama . Ei ole saanud naabrid nõelata mitte kordagi , ega ka koolilapsed, olen seda ise koolist küsimas käinud ja ristik õitseb ikka siis , kui koolis on juba vaheaeg . Pigem on suurem võimalus saada langeva meteoriidiga pähe , kui õiel toimetavalt mesilaselt nõelata . Jäta meelde mesilane ei ole vampiir , et igale möödujale kohe turja kargab . Sellisest suhtumisest tulevad need idiootset seaduse sätted mida pärast kõik kiruvad . Tulge maapeale tagasi , herilasi elab suvel inimeste vahetus läheduses tunduvalt rohkem mis siis nendega teha . Tuleks äkki liik , kui selline ültse maapealt hävitada ?
29. märts 2012 - 9:14 — Mart
Mesilaste pidamine ...
Mitukorda tegelane oma mesilastevaenuliku suhtumise väljendamiseks oled valinud vale koha.Kui allergikuna pead elama siis pead ennast selleks ette valmistama ja praktikat saad omandada ainult mesilaste keskkonnas.Ole kena ja anna teada kuhu tuua mesilaspere praktilise õppuse läbiviimiseks, mis on küllaltki kulukas.
Mesilaste eluõiguse eest
29. märts 2012 - 9:57 — Ago
Samuti tuleks ära keelata
Samuti tuleks ära keelata herilaste pidamine lasteaedade ja koolide läheduses. Parem oleks kui selle kohane seadusandlus olema saaks, sest ilma selleta ju need putukad ju aru ei saa, et lapsed, inimesed ja loomad tahavad ümberringi rahulikult elada.
Siinkohal alustaks ka arutelu teemal - kas sigalad peaksid asuma 4-6 km kaugusel asulast? Läga hais ei lase teinekord õhtuti sõpradega väljas grillida, elukeskkond saab kannatada ja kinnisvara hinnad selle rajatise tõttu ju langevad?!
Valget ristikut ei tohiks üldse mänguplatsidele külvata, sellekohase märkuse teen kohe täna kohaliku omavalitusele esindajale.
Ilusat elu soovides,
29. märts 2012 - 9:59 — käis kaks korda
teadmiseks mesinikule,et
teadmiseks mesinikule,et herilase mürk jääb paikseks ja ei levi mööda keha laiali,ei ole nii ohtlik.mesilasmürgi vastu allergikul immunsust saavutada võimatu, nüüd oled jälle targem.minu eelnevad kommentaarid on eelkõige teistega arvestamisest ja omal sul ka siis südametunnistus puhas.jäta kooli ja lasteaedade ümbrus kimalastele tolmendada, nõustun ,et ka sama mürgine kui mesimumm ,aga sul südametunnistus puhas ja oled ka ühiskonnaga ,kus elad, arvestanud.pealegi koolivaheaegadel on kooli ümbrused ja lasteaiad ka lapsi täis. kas 2 purki mett või oma mugavus tarud metsa,põlluserva,rabase jne. viia kaalub ülesse inimelu?aga samas muretsete,et kas jääb talve sööt meehulka ja mida teha vanade emadega?ega see mure ei tee humaansemaks,pigem meenutab krokodillipisaraid. mesinikud peaksid tihemini oma südamesse vaatama.
29. märts 2012 - 10:02 — metsamesinik
Huvitav ettepanek
Keelata mesindustegevus koolidest-lasteaedadest 3km raadiuses on tõesti huvitav mõte. Kui see on esitatud läbi huumoriprisma, siis kahjuks näib, et inimesed ei saa naljast hästi aru, võib-olla on viga esitusviisis. Kui aga ettepanek on tõemeeli kirja pandud...
Ei oskagi nagu midagi kommenteerida...
Äkki oleks kolmas kord veel vaja käia...
Arsti juures...
29. märts 2012 - 10:13 — tomm
teadmiseks jah
Minu onupoeg on ka allergiline nii mesilase , kui ka herilase mürgile , mõlemil juhul on kiirabi kutsumine viivitamatult vajalik . Aga elab oma isa talus koos mesilastega vahetusläheduses 10 meetri juba 45 aastat . Ja herilasemürk ei ole sugugi paikne , sest vereringe transpordib igasugused mürgid , ka nahale satunud kiirest kogu kehasse laiali Kooli 8 kl . anatoomia.
Kuna siin on tekkinud tugev mesilastevastase meeleolu külvaja siis ehk tuleks moodustada ;; Mesilaste võrdõiguste eest seisev komitee ;; mis siis lahkab küsimusi miks üht putukat eelistatakse teisele , sest elab ju peale mesilaste , herilaste veel palju mürgiseid isendeid meie ümbeb . Minu arvamus on , et igal hingel on õigus , olgu siis putukad või mitte elada harmoonias siin maamunal .Ühe liigi väljakolimine asulatest jõudu kasutades seame ise endid ohtu (väljasuremise näol ) , pole putukaid pole taimi ! Väita vastupidist oleks väga isekas .
29. märts 2012 - 10:58 — oel
...on öelnud, et 3 aastat peale mesilaste kadumist kaob elu maa pealt. Minul olid tarud teest, mida mööda käisid ka põnnid, nii 5m kaugusel. Tõug-segane. Ei mingit probleemi. Mesilastele ei meeldinud muru niitmine, eriti niidukiga taru müksamine. Vot siis püüdsid karistada. Tegelikult on probleem harituses. Iga tundmatu asi tekitab meis hirmu. Kui inimestel oleksid teadmised mesilaste käitumisest, ei nad siis oleks paanikas. Hr."kaks " on lihtsalt hirmul, mis on põhjustatud tema teadmiste puudumisest mesilaste käitumise suhtes. Veelkord meenutan Pariisi Ooperiteatri mesilat, mida ajakirjanduses käsitletakse kui väga ebatavalist ja mille mett müüakse ka väga ebatavaliste hindadega. Üks suund, millega mesinikud peaksid tegelema, on rahva harimine. Inimeste lahkumine maalt on kasvatanud põlvkonna, kus igasugune kokkupuude looduse ja maaeluga on hakanud teadmatusest tekitama hirmu. Vastupidi, maakoolide juurde tuleks rajada mõne tarulised mesilad, läbi viia mesinduse teemalisi üritusi jne. Tuleb taastada põlvkond, kellele oleksid mesilased osa loodusest ja toidulauast. Alati on olnud allergikuid, kuid neid on imevähe ja nad peaksid oma haigusega muul viisil toime tulema, mitte nõudma maaelu ümberkorraldamist.
29. märts 2012 - 11:41 — käis kaks korda
alev ja linn ikkagi ei ole
alev ja linn ikkagi ei ole õige koht mesilaste pidamiseks,tean kõiki neid mesindus jutte ja ka seda kuidas ja millal nad nõelavad,ei ole siin mõtet ühe arvamuse peale ärrituda.näitate end vaid halvas valguses lisaks ebakompetentsetena .küsimus on lihtsalt teistega arvestamises,hoolimisest jne.hoolige ja siis hoolitakse ka teist.praegu tunduvad enamus kommentaare küll kõik väga õelad ja egoistlikud.sellise suhtumise ja lahmimisega (diskusiooni puudumisega) ei saavuta kunagi midagi.paari pere mujale viimisega ei sure maailm välja,kui midagi sureb välja siis küll saab see olla ainult mesiniku egoism. collega
29. märts 2012 - 12:18 — tomm
Hekene küll
viime mesilased alevitest , linnadest minema mis saab edasi ?
Ega siis kiunumine ju lõpe sest elab ju alevites , linnades ka selliseid mesilasperesid mis on metsikud , puuõnsused , majaseintes , betoonist kõrgepingepostid jne. Kelle kallal siis karjuda , kui nad kellelegi ei kuulu , kas asutame mingi terminaatorite jõugu nende hävitamiseks ?
Uus probleem herilased , kimalased , vapsikud keda on kordades rohkem inimeste läheduses , kui mesilasi seega oht nende poolt nõelata saada suurem . Ümbes saiakioski, jäätiselavka lendab neid ju tuhandeid aga ainult mesilane on see paha , kes ei vaata jäätise poolegi , ega roni limonaadi ega õlle pudelisse .
Kui oled allergik siis vaata ennem kuhu istud, astud , kui mesilasele otse pähe ei istu siis ka nõelata ei saa . Väga eluvõõras ja teistega mitte arvestav suhtumine on sul endal . Leia endale mõni mesinik ja tee temaga tutvust , vaata üks aasta kõrvalt mis elu tegelikult mesilased elavad ja kuidas käituvad . Ennem , kui kedagi ajakirjandusest võetud hirmulugude põhjal hukka mõistad .
29. märts 2012 - 13:40 — Metsatagune
käima õpitakse reeglina üks kord elus.
teist korda ehk siis, kui on mingi õnnetus juhtunud. Viimast ei soovi kellelegi. Dialoogi pidamisel on ka omad reeglid. Neid tuleb ka õppida. Kui ühest ei piisa siis mitu korda. Kui üks pool serveerib objektiivse faktina üksnes tema peas toimuvat a la "herilase mürk jääb paikseks ja ei levi mööda keha laiali,ei ole nii ohtlik.mesilasmürgi vastu allergikul immunsust saavutada." , on üht põhireeglit rikutud ja dialoog lõppenud , sest seda saab võtta teadliku manipuleerimisena, demagoogiana. Veel teadmiseks võimalikule demagoogile: korjel mesilane nõelab reeglina samadel tingimustel kui kimalane, ehk siis peale astumise korral ja talla alla. Soovitus allergikutele ja loodusfoobidele: kandke jalanõusid. Tundub perspektiivikam kui nõuda looduse likvideerimist asulas.
29. märts 2012 - 22:38 — Pipikas
kulla mesinikud
palun lõpetage see allergia kallal ilkumine. Allergiat kui sellist ei ole ülivähe nagu oel kirjutas vastupidi, allergilisi inimesi on väga palju. Isiklikult käisin 15a tagasi korjamas pänaõisi ning sain allergiahoo päevapealt. 4a tagasi trimmerdas mu poeg elus esimest korda ja sai allergiahoo päevapealt. Loodetavasti on teil ettekujutus mida tähendab õietolmuallergia- võin kinnitada, et raskemal juhul ja osadel päevadel ei oleks teie elu eriti elamisväärne. Igasugu tabletid on ainult nõrganärvilistele ning korraliku allergia korral ei ole neist eriti abi. Minu vanema poja elukaaslane käib süstlad taskus, sest tema jaoks lõppeks mesilaste või herilaste nõelamine lämbumissurmaga. Paljudel inimestel tekitab allergia ekseeme ning need ekseemid lähevad tihtilugu mädanema. Minu vanemal pojal on kontaktallergia ning 5aastasena oli tema labakäsi üks suur mädanev lihatükk.
Täpselt samamoodi nagu riik või omavalitsused reguleerivad lemmikloomapidamist, igasugu põllumajandusloomade pidamist jms hakkavad nad ühel päeval reguleerima ka mesilaste pidamist. Sinna ei ole mitte midagi parata. Kahjuks. Kas te kujutate ette, et individuaalelamurajoonis 600 ruuduste krundi peal peab teie naaber lehma või siga ning teie aia ääres laiutab sitapatarei? Paljud tootmisfarmid-sigalad, lindlad, piimafarmid levitavad haisu ning linna- ja alevielanikud kaebavad nende ettevõtete peale.
Üks minu üsna kallis hobi on väga rangelt reguleeritud. Minu hobi peab olema rihmastatud, suukorvistatud, sitt alati kokku korjatud, isegi enda metsas ei või ma oma hobil lasta vabalt joosta, lisaks ei või ta naabreid häirida- hobi võtmiseks peab olema seaduse järgi naabrite nõusolek kui elad kortermajas. Lisaks peab hobi olema kiibistatud ja registrisse kantud. Kindlasti midagi on veel kuid mul ei tule hoobilt meelde Ning hoidku jumal kui minu hobi juhtub kedagi hammustama või mõni auto talle otsa sõidab- kõik tuleb kinni maksta ja trahvi tehakse veel pealekauba.
Selles osas olen ma nõus, et reguleerimiseks on vaja dialoogi, kuid põhiseadus on üle kõige. Ei ole kindel kas mesilaste pidamise õigus tiheasustuses on ülim inimese põhiõigusest elada ja toimetada oma kodus segamatult. Eks see ole mõtlemise kohta kõikidele. Sõdimise asemel peaks hakkama mõtlema kuidas korraldada tiheasustuses oma mesindamine nii, et naabrid ei hakkaks kaebama. Nagu keegi kirjutas kuskil, et istutage kõrge hekk, ehitage kõrge aed, paigaldage tarud kõrgemale, muretsege rahulikud mesilased jne.
30. märts 2012 - 1:01 — raul
Mõttetu on reageerida
Mõttetu on reageerida sellisele paranoilisele või kiuslikule demagoogiale. Mesilaste kontsentratsioon 500m või 1km tavalisest asulasisesest hobimesilast(a la 10 taru max) on kaduvväike. Mesilastega veidigi kokku puutunud inimene on aru saanud, et reaalne oht nõelamiseks on mesitarude vahetus ümbruses ringi konnates, eriti kesksuvel kui tarude ümber leiduvad üksikud tigedamad tegelased, kes on altimad ka niisama kallale tulema. Mujal on see võrreldav lotovõiduga. Ilmselge, et naabrite häirimine tiheasustusega aladel ei tule kõne alla. Normaalne mesinik arvestab naabritega, tunneb huvi ja vajadusel viib ka oma põhijõud kuhugi mujale/loobub mesilaste pidamisest selles kohas. Niiet mul ei oleks midagi selle vastu, kui ka tulevikus kusagile seadusesse kirjutatakse, et linnas sees tuleb näiteks alla 1000m2 krundi puhul või mingite meetrite puhul naaberkrundist küsida naabrilt nõusolek. Eks siin tekib muidugi paranoiliste
Mul on ka lähisugulane mesilaste vastu allergiline, ometi on meil kogu tema eluaja mesilasi peetud. Ta on 30a 20m kaugusel mesilast elanud ja saanud ainult korra kodus nõelata(loomulikult on tal olemas süstal). Ilmselgelt ilma näomaskita ta suvel mesilast läbi ei jaluta, aga 30m kaugusel teisel pool maja võib päevitada küll rahus. Ülejäänud kaks korda on ta saanud nõelata täiesti suvalises kohas, kus pole mesinduse ja mesinikega mingit pistmist. Olen ka ise õietolmu vastu allergiline. On tõesti vastik see kevad ja loen päevi ajani, mil see jubedus lõppeb. Mingit seost ma sellel mesilastega kahjuks ei näe. Rohtu võtan ja uued rohud aitavad juba päris hästi. Mesilase nõel teeb ka justkui olemise paremaks Ei mina ega mu mesilaseallergikust sugulane näe, et meie tervis oleks kellegi teise kui iseenda mure. Ega enamus ja loodus saa kannatada, kuigi mulle meeldiks parasvööde ilma mõnede heintaimede või puuliikideta ja talle sobiksid nõelata mummid.
Kui inimene teab, et mesilasega(või ükskõik millega/kellega) kokkupuutumine võib talle eluohtlik olla ja selle vastu aitab mingi vahend/medikament, siis iga mõistusega inimene kasutab võimalust ja hoiab seda käeulatuses. Umbes sama loogiline nagu turvavöö autos või päästevest paadis. Kaastunne neile, kellele need lihtsad asjad on üle võimete.
30. märts 2012 - 5:55 — Berg
Allergia ja muu
Pipikas, kes 2a tagasi veel mesilast oma majapidamises polnud näpuga katsunud ja nõutas infot mesindustalu rajamiseks (kommentaariumis 2010aastal) on äkki mesinikevaenuliku elemendiga ühe mütsi alla läinud -kummaline - ehk ebaõnnestus ta äriplaan ja sellest kibestumine?
Mis puutub allergiasse, siis eluohtlikku mesilasmürgiallergiat on tõesti üliharva. märksa sagedamini võib eluküünal kustuda mis-iganes muul viisil.Ilkumine ilkumiseks, aga ei tea, et vanasti seda allergiat nii palju oli (või ei osatud iga köha ja nohu allergia kraesse ajada). Küllap oli ka looduslikul valikul oma roll. Sorry, kui end veidi karmilt väljendan. Paraku peab iga inimene elama ja hakkama saama oma tõbedega. Mõnel inimesel on ellujäämise nimel arstid soovitanud teise kliimavööndisse kolida! Pipikas näikse soovivat allergikute säästmiseks hävitada vähemalt pool õietolmu eritavat elusloodust!?
Kas inimene oma mõistusega (loe -mõistmatusega) ei ole niigi juba liiga palju looduse loomulikku arengusse sekkunud!
Ime, et Eesti rahvas püsima on jäänud, vaatamata sellele, et kunagi peeti linnades ohtrasti igasuguseid pudulojuseid,kes mitte roosilõhnalised polnud. Iga linnainimene tahab mune piima- ja lihatooteid. Paraku on kõrvalprodukt - sõnnik -õrnadele ninakestele tappev, aga puurkaevust piima ei tule ja karjäärist liha ei kaevanda.
Kehval hobitajal võib koerapidamine tõesti kalliks kujuneda.
Minu kaukaasia lambakoer, kellega käisin objektidel valves ei pidanud kaheaastaseks saamisest alates kandma kaela- ega jalutusrihma. 11a probleemideta igasugustes situatsioonides ja ärge tulge rääkima, et murdjad kaukad on allumatud!
-Aga jätame nüüd koerad. Igaüks peaks tegelema jõukohase hobiga. Ka mesindus on kallis, kui sellega ainult hobikorras tegeleda ja mesi, mida ära süüa ei jõua, utiliseerida. Õnneks vist nii rumalaid pole ja seega teenib see hobi pisut tagasi.
"kahe meepurgi nimel" inimeste surma saatmine (nagu "käis kaks korda" kirjutas on muidugi kasuahnus üle laipade ja äärmiselt vastutustundetu. Õnneks asi nii hull ei ole ja meesaagidki ulatuvad näiteks Tallinnas pelgulinnas kortermaja sisehoovis 8perelise mesila puhul 40 kiloni!
Probleemid mesilastega tiheasustusalal ei tulene enamasti mesilastest vaid inimestevaheliste suhete sasipuntrast. Arveteklaarimisel on loomulikult eelisseisus mesiniku naaber.
Ma ei vaidle, et vahel võib asi hea tava raamidest väljuda kuid tõmmata kõigile mesinikele ühe mõõdupuuga MÜTS PÄHE ei ole vist päris aus?
Paraku ei ole olemas praegu sellist volitatud mesindusspetsialisti-suhetekorraldajat, kes suudaks iga konkreetset juhtumit adekvaatselt hinnata ja lahendada.
KÄIS KAKS KORDA - K U S KÄIS???
Käia on soovitav iga päev. Värske õhk ja liikumine on tervise pant!
Mina soovitaks käia mitte kaks, vaid palju-palju kordi mesindusalastel loengutel ja õppepäevadel ning tutvuda mesindamise, mesilaste ja loodusseadustega. Kuulata selleteemalisi loenguid kõrgharidusega spetsialistide ja lektorite esituses. Muuseas linnades on saaste- ja mürkainete foon väiksem kui põllumajanduspiirkonnas! Seega linnamesi võib olla parem kui monokultuuri põllult korjatu!
Staadionile valgeristiku külvamisest kuulen esimest korda, mina, loll arvasin, et sinna külvatakse staadionimuru.
OK, mis ma ikka pikalt seletan - kes matsu jagab, sel` asi niigi selge ja kellel sein ees, või kõrvadevaheline tihend "kallutatud", ei saa ega tahagi mõista.
Tervist ja mõistust kõigile!
Ise lähen nüüd nõudma linnas igasuguse saastet tekitava ja hapnikku tarbiva transpordi ja tegevuse keelustamist kuna minu tervis on südamepuudulikkuse tõttu suures ohus ja hapnikuvaegusest võin kergesti otsad anda. Tuleb lõpetada see inimvaenulik ja teistese hoolimatu suhtumine. Inimesed! Olge hoolivad ja vaadake oma südamesse, et teie südametunnistus ei määrduks minu lämbumise tõttu!
30. märts 2012 - 7:48 — käis kaks korda
ei ole mõtet neid pooltõdesid
ei ole mõtet neid pooltõdesid ja pseudo jutte mesilastest mulle rääkida,olen õppinud oma ala silmapaistvate meistrite juures, diplomi kaitsnud,ise mesilaste käitumist jälginud,mesindustööga üle 20 aasta leiba lauale toonud,tean millal ja kuidas nad nõelavad,kuidas ja millal tekib ka massrünnak,juhuslikud nõelatasaamised ja nii edasi.lõppude lõpuks mesindus on mu elu, hobi, töö ja süda. kurb on lugeda, et kutseeetikat ei õpetata uutele tulijatele.kõike seda eelnevat lugedes tundub,et keskmine uustulija käib ringi taltsi mesindus taskus,endise töötuna on läbinud mingi pinnapealse kiirkursuse hakkama saamiseks 3 perega,pooltõdesid ja pseudo arusaamu täis.ARVAN ,ET SEADUST ON VAJA. OHU MIINIMUMINI VIIMISEKS MESILASTE POOLT PEAKS OLEMA LASTEAEDADE,KOOLIDE,MÄNGUPLATSIDE,SPORDIRAJATISTE JNE.ÜMBER MESILASTE VABA TSOON 3KM .MESILASED EI SOBI MINGIL JUHUL LINNA JA SUUREMASSE ALEVISSE, KUS ON ANTUD OBJEKTID.Siis on mesiniku südametunnistus puhas ja on ka ühiskonnaga ,mille tibatilluke osa ta on, arvestanud.(jätke kimalased ja herilased välja,ärge ajage tikku lõhki,samuti metsikud sülemid,enamjaolt on need ikka teie endi mesilatest,mingi metsik sülem ei lenda tõenäoliselt linnas ringi kui läheduses pole mesilat. )pidage mesilasi, aga ärge seadke inimesi ohtu.metsad,põllud,rabad,jäätmaad jne. kõik vabad, mida te linnast otsite saastunud mett või kuidas?
30. märts 2012 - 9:09 — Pipikas
Tahaks märkida, et
koera omamine pole miski hobi. Hobi on pigem koerasport, näitused jms. Olenevalt hobitamise tasemest sõltub ka selle kulukus. Ilma rihmata kaukaga ringi patseerimine ei ole küll mingi vägitegu. Mina armastan oma koera liiga palju selleks, et riskida tema heaolu ja tervisega ning lasen koera rihmast lahti üksikutes kohtades ja ka siis ei ole välistatud, et midagi võib juhtuda. Loom on loom ja ükskõik kui hästi ta ka õpetatud pole, sa ei suuda teda igas olukorras 100% kontrollida.
Ääremärkusena olgu öeldud, et minu vanaisa oli kogu oma elu mesinik ja ma mäletan väga hästi lapsena kuidas suvel aias olla ei saanud sest mesilasi oli paksult. 4 taru väikesel krundil olid paigutatud lennuavadega elumaja poole. Ja siis ma arvasin, et olen hästi kaval ning võtan mesilase tagakeha näppude vahele ja siis ei saa mesilane mind nõelata
Palun mind mitte lahterdada siin mingisse leeri. Mina olen mõistuse ja kompromisside poolt.
Pigem ma kutsun üles mõtlema mesinikke kuidas tegeleda linnades ja alevites oma mesindushobiga ilma selle piirkonna elanikke häirimata. Esimeses järjekorras saab ennast aidata ikka igaüks ise.
Mõned aastad tagasi kui eestis paljundati tõsisemaid tõugusid (nt rotweiler) valimatult, siis räägiti hästi palju murdjakoertest ja ärakeelamisest. Paljudes riikides on keelatud osad koeratõud. Vahepeal sai hästi palju lapsi hammustada. Tihtipeale nii suured kui ka väikesed inimesed on hammustada saanud seetõttu, et nad ei oska koertega käituda. Paljud aktivistid propageerivad vastutustundlikku koerapidamist, harivad ühiskonda juba lasteaiast peale, et millistest reeglitest kinni pidada nii oma kui ka võõra koeraga suheldes. Ka koertel on ju samamoodi, kui üks ründab, siis tulevad ülejäänud sellega kaasa ja lähebki hirmsaks rappimiseks.
Mesinik saab ju samamoodi astuda ühiskonnaga dialoogi ja seeläbi püüda muuta inimeste mõttemaailma, kasvatada tolerantsi mesilaste suhtes ning lihtsalt rääkida kuidas ennetada nõelatasaamist. See kõik võtab aega aastaid ja alustada tuleb sellega kohe.
30. märts 2012 - 9:52 — meremesinik
Loen ja imestan?!?
Loomapidamine ei sobigi suurlinna. Aga linnades on peetud läbi aegade nii hobuseid, lehmi, sigu kui ka mesilasi. Paraku kiputakse kõike ja kõiki seadustega piirama, jättes kõrvale kaine mõistuse ja heanaaberlikud suhted.
Ma sain mesilase käest nõelata ca 30 aastat tagasi - mesitaru ees. Ja nüüd, kui endal on mummid, olen saanud jälle nõelata - mesitaru juures. Mesilasi olen näinud aga vahepeal küll ja küll, kuid kallale pole ükski tulnud.
Õietolmu allergia vastu aitab paljudele mõõdukas koguses õietolmu söömine alustades ca 1-1,5 kuud enne taime õitsema hakkamist. Organismid on erinevad ja mõnele ei mõju üldse, kuid mõni saab tänu sellele inimväärselt ja ilma meditsiinifirmade tablettide kasutamiseta elada.
Mesilasmürgiga ju sama lugu. Õigel kasutamisel suureneb inimese organismi vastupanuvõime mürgi suhtes ja juhuslikul nõelamisel tekib väiksem reaktsioon.
Allergiad, kui sellised, on aga inimeste enda poolt pikaajaliselt aretatud - väikelaste vaktsineerimised, sünteetilised riided, kuiva staatilise tolmuga keskkonnad (paneelmajad) jmt.
Ma olen ise allergiline mõnede asjade vastu ja tean, et see on ebameeldiv kogemus. Kuid nüüd vist tekib üks allergia juurde - silmaklappidega inimeste suhtes...
Mis asja te siis ronite sinna linna elama, kui sobi üks ega teine. Maaelust (loe: ELUST!) võõrdumine ongi põhjuseks, miks inimesed enam loomulikke asju ei talu.
30. märts 2012 - 11:45 — raul
"käis kaks korda" on
"käis kaks korda" on lihtsalt mõttetu provokaator, kes ennast mesinike arvel lõbustada üritab. Või on tegemist kellegiga sellest vennaskonnast, kes muul ajal tõsimeeli usub, et reisilennukid meile hullutavaid meelemürke valitsuse käsul pähe pritsivad, et meid lihtsam valitseda oleks :) Selliseid leidub delfis ja mujalgi kommentaariumites kamaluga. Pärast saab teine samasugune kirjutada hea artikli sellest, kuidas mesinikud vihkavad lapsi ja seavad meelega teisi enda isikliku rahalise kasu nimel ohtu, kui ei vii oma mesilasi kuhugi inimtühjale tööstusmaastikule.
Varsti jõuab ta otsapidi näiteks mingisse kennelliidu foorumisse ja käsib koerte pidamise 3km koolidest ja lasteaedadest ära keelata, KUI koeraomanikud lastest ja teistest inimestest veidigi hoolivad. Juhtub rihma katki tõmbama või suukorvi kaotama või tõstavad ufod ta üle aia, võib mõni hullunud kutsu erinevalt mesilasest(kes saab 1 korra nõelata) lausa massimõrva korraldada Ja loomulikult ei ole midagi mõistlikku ütelda, sest lõputus universumis pole miski võimatu ja sellisele jamale midagi vastu väites oled justkui teisi inimesi ja lapsi vihkav tegelane, kuigi esialgne provokatsioon või tõsimeelne reaalsustajuta inimese mõttelend on pehmelt öeldes jabur.
30. märts 2012 - 12:16 — käis kaks korda
lõpetuseks, minu poolt
raul kirjutas:
kas see on siis normaalne,et inimene elab terve elu teiselpool maja?käib näomaskiga ümber maja?saab nõelata? kas siis tavainimene peab kogu aeg passima,et ta lennuteele ette ei jääks, või mesilasele peale ei astuks? müts peas hõlmad kinni,kummikud jalas, et mesilane juhuslikult talle kuskile kinni ei lendaks? kõik mesinikud ei annagi oma peresi priasse kirja, need 2 nõelatasaamist olid ilmselgelt ka lähikonnas paiknevalt mesindusgrupilt(gruppidelt) JA NÜÜD TEISI VARASEMAID KOMMENTAARE SILMASPIDADES. jõuad jälgida 1-6 lendavat,korjavat ,mida iganes tegevat mesilast ,aga mitte suurel määral kontsentreeritul hulgal lendavaid ja murus oleval valgeristikul toimetavaid mesilasi. sellepärast tulebki mesilased metsa, põllule,rabasse,jäätmaale viia,et nende kontsentreeritust ruutmeetril vähendada.nõelatasaamise oht viia miinimuni. inimesel vedas ,et ei sattunud massiründe kätte nii ,et lõpuks ründaks teda terve mesila mesilased! ja mida peavad tegema väikelapsed, kes ei oska ennast hoida ja näpivad kõike?kellest veel ei teagi kas on allergik või mitte? ja juba suuremad ning täiskasvanud ,ei saa igal pool päästev süstal käes ringi käia ja abitablett( ainult soomes müüdav) taskus. tablett peab jõudma ka imenduda. näitena siinkohal :jooksed staadjonil ja tõmbad mesilase kurku ja saad nõelata,mida teed? vastus:seletad kadunu omaksetele miks pead lähikonnas mesilasi.lihtsam oleks pered linnast ja alevist ära viia, maal ka koolide juurest. või teha koolireform ruttu ära hariduse andmine maal välja suretada.
30. märts 2012 - 12:23 — tomm
väga imelik lugu
käis kaks korda , väidab end olevat mesinik kes 20 aastat on saanud küll kogemust ja igatsugu kõvad paberid ka taskus aga . Miks ajab inimene kes on pikalt mesilastega kokkupuutes olnud nii jaburat juttu, nagu kuulis mesilastest alles eile . Kuidagi võlts ja võõras on see sõnavõt siin kogenud mesiniku jaoks . MINA EI USU !
30. märts 2012 - 12:40 — Pipikas
Eks iga pere
leiab ise kompromissi mésilaste ja allergiku vahel. Ei ole võõraste asi kommenteerida kas on normaalne või mitte. Ning päris absurdsustesse ei maksa samuti laskuda
30. märts 2012 - 12:49 — meremesinik
käis kaks korda kirjutas:
sellepärast tulebki mesilased metsa, põllule,rabasse,jäätmaale viia,et nende kontsentreeritust ruutmeetril vähendada.nõelatasaamise oht viia miinimuni.
Kui juba koondamiseks läheb, siis võiks kuidagi paika panna ka selle, et näiteks üle 50 inimese ei või 1km2 elada. See aitab kah kindlasti nõelamise protsenti alla viia.
..või teha koolireform ruttu ära hariduse andmine maal välja suretada.
Reformi annab teha ka teistpidi - suured ülerahvastatud koolid, kus õppeedukus langeb, üksikindiviidile pööratakse järjest vähem tähelepanu, lokkab koolivägivald, on kergesti kättesaadavad meelemürgid - tuleb laiali saata ning taaselustada väiksed koolid, kus suudetakse ka meie lastega tegeleda.
Seda mõtet pole kaalunud?
30. märts 2012 - 13:49 — Taruman
kas see on siis normaalne,et inimene elab terve elu teiselpool maja?käib näomaskiga ümber maja?saab nõelata? kas siis tavainimene peab kogu aeg passima,et ta lennuteele ette ei jääks, või mesilasele peale ei astuks? müts peas hõlmad kinni,kummikud jalas, et mesilane juhuslikult talle kuskile kinni ei lendaks?
jah, kõik see on täiesti normaalne! on seda aastasadu olnud ja on ka edaspidi. inimene, kellel on raskekujulised terviseprobleemid peabki nendega arvestama ja leidma oma muredele ravilahenduse ilma, et ta nõuaks kõigi teiste endalolevaga sarnase haigusega nakatamist või looduse hävitamist enda ümber, kehtestama tervete inimeste ja looduslike eluvormide elutegevuseks "tsoone". on täiesti jabur ja nõrgamõistuslik loota, et ennast muhamedina ette kujutades hakkavad teile mingite seadustega mäed teie juurde või teie juurest ära liikuma! mida rohkem te ennast tsoneerite ja püüate kapselduda, seda rohkem teile probleeme tekib. allerga vohab iga aastaga üha rohkem. põhjuseks ongi 100% inimlik lollus, saastamine ja looduslikest tervetest eluviisidest kaugenemine. samamoodi jätkates muutub inimene peagi idioodistunud ja kilepakendatud bioorganismiks, mis iseseisvalt enam eluga toime ei tule, vaid teda peabki pidevalt keemiatehaste produktidega "kaasa aitama" ja pakendama-voolikute otsa riputama, kiibistama jne. selline jätkusuutmatu areng ei saa olla eesmärgiks kusagil, ei linnas, ei maal, kusiganes. linnades on inimestel tohutul hulgal probleeme oma naabritega. kellele ei meeldi naabri manni juuksevärv, kellelel ei meeldi kusagilt naabri juurest ninna leviv õhuvärkendaja või koera haukumine jne. jne. lisame tööstusettevõtted, mis reostavad tervistkahjustava müra, tolmu, haisu, vibratsiooniga jne. väga paljudele ei meeldiks, et nende kodu läheduse poleks lausa 10km raadiuses ühtegi saastavat tööstusettevõtet ega vastikut naabrit. kas me peaksime ka nende kõigi soove arvestama ja need ära kolima? eestis selliseid kohti praktiliselt polegi, kus 10km raadiuses ühtegi inimest ei ela. seega peaksime kolima nad mujale. kuhu täpsemalt soovitate, ootaks reaalseid lahendusi? inimesed pidevalt halavad ja kaeblevad kõige üle. igasuguste regulatsioonide tekitamiseks peab olema faktiline ja teaduslike uuringutulemustega põhjendatud vajadus. seda mesilaste vastu võitlejatel paraku esitada pole. on aga ülevoolav demagoogia ja valedega pikitud ning viite jalga lonkava loogika ning kirjaoskamatu katse allergikuid ja allergiateemat naeruvääristada. ärge unustage, et siia pole teil mõtet mingit delfi-laadset läbulat moodustada. mesinike hulgas on piisavalt kõrgelt haritud, sageli isegi mitme kõrgkooli lõpetanud inimesi. nendelt diskussiooni- või kaasamõtemist oodates tuleb ennast korralikult ette valmistada. õppida enda mõtteid viisakalt ja teistest lugupidavas vormis väljendama, demagoogia ja emotsionaalsete virtuaalsülje pritsmete asemel tuua tõestatavaid fakte jne. vastasel korral ongi täpselt nii nagu me siit teemast ilmekalt näeme: teid võetakse koomikuna, et mitte öelda teatud raviasutuse eksinud patsiendina.
30. märts 2012 - 14:33 — murka
mu sõbra naine on alergiline pärna õietolmu vastu, kas Haapsalu kesklinnast tuleks nüüd kõik pärnad maha raiuda vä ......
Peab vist õiguskantslerile kirjutama
Liikluses hukub maailmas rohkem inimesi kui käimasolevates sõdades . Äkki keelaks autod ära...
30. märts 2012 - 18:31 — Laanemesinik
Mesilased linnas
üle kümne aasta ei mingit probleemi, ainult naine hirmus kartlik juhtub mumm lähemalt mööda lendama jookseb ei tea kuhu.Lapselaps mul ka allergiline ,on saanud kaks sutsu ei mingit häda .Olen lugenud mesilased elavad Pariisis Londonis nüüd tahame keelata asulates eestis .Hädad hakkavad hädade juurdemõtlemisest.Minu arust väga elukauge lähenemine asjale,kahtlen kas ikka mesinik kes tegelenud mesilastega 20 aastat saab niisugusid asju kirjutada, tundub tellimislooga.
1. aprill 2012 - 21:33 — Jänku
kuidas akaa linnas läheb http://mesindus.ee/node/2396 kardan et seal puhub nüüd vaid kõle tuul
30. märts 2012 - 21:04 — SPUNK
arutleks konstruktiivsemalt (mesilastest)
tigedad mesilased ründavad eelkõige tarust eespool nägemiskauguseni. taru taga enamasti vaid tülitamise järel 10-20 minuti jooksul kuni rahunemiseni.
korjel mesilane nõelab ainult vigastamise või selle ohu korral.
herilastele ja vaablastele võin igal ajal mürki lasta ning nendest vabaneda ega pea nende pärast hirmu tundma erinevalt naabri mesilastest.
kutselised mesinikud peavad enamasti rahulikke tõumesilasi väljaspool asulaid.
asulates peavad mesilasi hobimesinikud, kellest määratlematta hulk omavad tigedaid krantse.
lapsena olid mul lampjalad ja mul kästi käia maal vanaema juures paljajalu. valge ristiku peal nõelatasaamine ei olnud minu vaba tahe.
sealsamas pidin ma käima ülepäeviti läbi roosa ristiku põllu naabri juures piima toomas. ma nutsin hirmust ja mulle lapsena ei olnud arusaadav selgitus ,et need korjavad ja ei nõela. ma kartsin ikka.
sellest sundolukorras olemisest jäi midagi külge ja nüüd 40 aastat hiljem olen neist sitikatest pöörases vaimustuses.
kui lapsena mul valikuid polnud, siis täna samas olukorras ma astuks enda heaolu eest välja täiskasvanute maailma õiguste ja võimalustega. paistab ,et mõned juba astuvad samme sel teel.
mina ennast oma mesilastega maailmapäästjaks ei krooni, mul palju tagasihoidlikumad unistused. kahe ja poole aastasel plikatirtsul on esimesed tutvumised mesilastega tehtud. õnneks rahumeelsed. tahaks ,et tema huvi kasvaks kiiremini kui minu hirm lapsepõlves. ja et täna veel oma emme kõhus kiikuv poisipõnn võiks kunagi rahulikult käe tarusse pista nagu metsamesiniku pildil.
seltsimehed tõumesinikud! minge kolme, kolmeteistkümne ja kolmekümne kilomeetri kaugusele, tõstke katus pealt, visake tige mesilasema välja ja pange rahulikud asemele. ma usun ,et neid kes vastu punnivad ,on mõni üksik. ja kord koidab päev kui keegi ei vaata enam viltu naabri mesitarudele ei linnas ega maal
PS: see pole utoopia vaid oligi nii. naaber sõitis mullu õuele nii vihane kui lai ja tormas mu tarude juurde. pulstis need läbi, sõimas mu näo täis ja tõi kollased emad. kahjuks ei viinud ta oma tegu päris lõpuni, ilmselt pidas mind kogenumaks ja osa kollaseid emasid sai otsa. aga pole hullu , tänavu jätkame
31. märts 2012 - 12:38 — Taruman
konstruktiivsusest
minuarust pisut sinisilmne probleemilahendus. ma olen 100% kindel, et see ei muuda midagi. need, kes halavad naabri mesilaste pidamise üle, teevad seda täpselt samamoodi pane siis sinna oma imelisi tõumesilasi või misiganes. sisuline asi polegi üldse mesilastes kui sa nüüd pisut analüüsid neid esinemisi lähemalt. selliseid inimesi ringi ei kasvata, mõttetu pseudotegevus. ja tuleb ka aru saada, et kõigil pole võimalik oma mesilastega 10, 30 km kaugusele kolida isegi kui koha leiaks. neid lihtsalt pole võimalik seal eesti oludes turvata, lisame kordades kasvavad transpordikulud jne. kellel on võimalus, see on seda päris kindlasti juba ammu teinud.
igasugu mesilaga kolimised on ärimesinike mängumaa. linnades mesilasi peetakse sageli hoopis tolmeldajatena või justnimelt hobitegevusena. meesaak ja muu on seal ebaoluline. seega ei vii need toredad soovitused minuarust mitte kuhugile. kas keegi hakkaks näiteks naabri juurde oma kutsikat tassima põhjusel, et naabri koer, tema haukumise toon või värv ei meeldi? vaevalt ja samuti on see ka mesilaste puhul, no ei toimi need asjad lihtsalt sedamoodi. mõne pontu vahetamine võib ju kellegil õnnestuda kui peremeeski piisavalt pontu on aga need on ikka üksikud erandid.
huvitav, palju on üldse asulates ja linnades mesilasepidajaid, kes on enda linnaaeda suure mesila rajanud eesmärgia seal mett toota. mina isiklikult ei tea küll kedagi. kui keegi teab, siis kirjutage siia. kümmetkonda taru olen siin-seal silmanud ja sealgi harilikult pooled tühjad olnud. väiksemates asulates vahel näinud, et peetakse asula serval paarikümmet ilma, et sellest kellegil mingitki probleemi peale mõne vaimsete probleemidega indiviidi. nende puhul oleks probleem ka siis, kui kõik tarud oleksid tühjad, rääkimata asustatusest mingite imetabaste mittenõelavate tõumesilastega.
eestis on elu vist liigagi turvaline ja igav. seetõttu kerkib esile ka taolisi teemasid. kujutage ette, et keegi tooks siia ameerikast või aafrikast tõelised tapjamesilased. ime küll, inimesed siiski elavad ka sellistes piirkondades ega lange mesilast nähes koomasse. peale mesilaste on veel mustmillion palju kangema mürgiga olevust ringi liikumas. huvitav, kuidas küll on see võimalik?
31. märts 2012 - 22:46 — käis kaks korda
Valge ristik hakkab õitsema juuni keskpaigas ja õitseb 30-40
päeva. Niitmise korral läheb õitsema mitu korda. Kõige paremini eritub nektarit
+14 - +24 kraadi juures. Mainitud
valgeristiku haljastusega kaetud lastemänguplatsi mesilaste superkülastus
juhtus paar aastat tagasi. Asja uurides selguski, et mesinik oli toonud oma
grupi 300-500 meetri kaugusele lasteaia mänguplatsist. Oli väga soodus korjeilm.
Aktiivselt külastatakse mesilaste poolt neid korjetaimi, mis asuvad mesilast
mitte kaugemal kui 2 km . See ala on 1256 ha. Sellelt alalt tuleb maha arvata
selliste kultuuride pind, mis ei anna mittemingisugust saaki. Praktiliselt
polnudki midagi muud korjata, pärn polnud ka veel õitsema hakanud. Nii olidki
kõik mesilased selle mänguplatsi peal. Kaasa arvatud kohaliku mesiniku 1km
kaugusel asuva paikse mesila mesilased.
Mesilastest maja juures
- jah, põhimass mesilasi lendab korje suunal, kui korje asukoht muutub, siis
võib juhtuda, et mesilased lendavad ka elamu ukse eest läbi, alati on ka neid
tegelasi, kes lendavad olenemata tarude asukohast majaläheduses ka igal pool
mujal maja ümbruses.
Lasteaias ja koolis
jagad kasvatajale ja õpetajale allergia
vastased rohud välja ja õpetad kuidas astelt eemaldada, aga kas kriisiolukorras
läheb ikka kõik hästi? (staadionid alevites on tavaliselt valgeristiku all ja
võililledega ümbritsetud. Mesilasmürgi vastu allergilisel inimesel pole sinna
nende õitsemise ajal asja, kui lähikonnas on mesila. Hüvasti trenn ja
spordivõistlused, aga kehalise kasvatuse tunnis peab ennast vaimselt ületama). Sellepärast
ongi parem kui EI mesindataks lasteaedade ja koolide läheduses. Mesilaste
poolne oht oleks sel juhul allergikule minimaalne. Kannatab siis küll
viljapuude tolmendamine umbes 80% aga päästame inimestele natuke murevabama
elu. Aga tõesti eks see ole kokkuleppe asi mesiniku ja allergiku vahel.
1. aprill 2012 - 4:23 — metsamumm
Sellised teevadki meile seadusi!
Tundsin ta kohe ära - KÄIS KAKS KORDA! Tema ongi see, kelle kõige kõvem argument ikka ja alati on...see kaks purki mett ......Ehk mitu tonni saaki saab ikkagi põllumees ja mitu kilo saab samalt pinnalt mesinik.......tähendab põllumehel on õigus mürki pritsida millal tahab! Ainult Eestis toimub päevavasel ajal mürgitamine, tänu temasugustele. Tolmeldamine ning elurikkuse säilimine ei ole veel sellele tähtsale sõbrale, latva jõudnud olgugi, et on putukateadust õppinud....ning ei jõua ka vist, kahjuks!!!!!
Nüüd tegeleb ta hoogsalt mesilasperede pidamise regulatsioonidega......kuna tema käest seda küsitakse ning ta on väga - väga tähtis, et sellele vastata........kuna tema isa peab/vähemalt pidas, ka veidi mesilasi......selle tõttu on ta praktilise poolega kokku puutunud , lisaks kõvale diplomile!
MESINIKUD EI OLE ÜHISKONNA TIBATILLUKE OSA, vaid mesinikud on ühiskonna parim osa.... mesinikud on ühiskonna alustala! Üks järjekordne regulatsioon on järjekordne arvutimäng....mille eest KÄIS KAKS KORDA palka saab ning mida keegi mittte kunagi täitma ei hakka ning mille üle tulevased põlved jälle naerda saavad!
Mesilaste pidamise regulatsiooni väljanuputamine on veel 7x haigem nähtus, kui ülejäänud AINULT EESTIS nuputatud mesindusseadused seni.
Vaadake veidike piiritaha.......teie tähtsamatest - tähtsamad!
Allergiat aga ravitakse allergeeni väikeste koguste manustamisega......head nõelumis!
1. aprill 2012 - 13:49 — tomm
Oh vaeseke
Ristiku õitseajad eesti eri paigus varieeruvad kahe , kolme nädalaste vahedega . Kui võrumaal ristik juba õitseb siis rannikul kus kevadeti kaua jahe hilineb ristiku õitsemine 2 kuni 3 nädalat . Meil kooli juures kasvab ka palju valget ristikut aga nagu aeg on näidanud õige muru hoolduse ja niitmis sageduse puhul mida siin tehakse regulaarselt õitsema ta suurt minna ei saagi .
Teiseks minu mesilased asuvad majast 20 m kaugusel lennuavadega maja poole , ja ukse eest läbilendu ei ole küll täheldanud . Tullakse tarust paar õhuringi ning kõrgus üle majakatuse saavutatud ning korjele .
Aga jah mis siin ikka rääkida , meditsiinilistes probleemides ei ole asjatundja , foobiatega tegelegu asjatundjad !!!
Väga vabandan aga solvata ei taha kedagi !
2. aprill 2012 - 19:12 — SPUNK
jätame kõrvale kassid ,koerad, krokodillid , rändmesinduse ja selle, et ma olen siin põlvamaal kogu elu unistanud avamerepurjetamisest. räägime ikka tigedate mesilast pidamisest tiheasustusalal ja inimestest,kes selle vastu protestivad.
mul on ka siin vahest saanud jutt suurem kui mõte ise, aga oma eelmist postitust kirjutades arutlesin väga põhjalikult, kas iga asi on/oli ikka nii nagu räägin ja jätsin kõrvale kõik selle ,mis võiks tunduda hüsteerilise populismina. arutlesin nii poolt kui ka vastuargumente. olen mesindamise poolt kahe käega ja kui vaja võib ka jalad appi võtta. ma ise pean ennast samuti hobimesinikuks ja olen pärast seitsmendat nõelamist taru juurest lahkunud(väga kiiresti),sest viis-kuus kuus nõela tuleb veel tagantjärgi.
kui sinu jutt valetavatest ja pahatahtlikest naabritst on tõesti100% tõsi, siis ütlen siin välja, et olen valmis oma kulude ja kirjadega tulema mistahes eestimaa punkti asja uurima. kui ma saan trussikute väel pered läbi vaadata ja ühtegi nõela ei saa,siis olen valmis minema naabrite juurde ja küsima mis neile tegelikult muret teeb. kas sina, Taruman, oled valmis minuga kaasa tulema? kui sellest muud tolku pole ,siis vähemalt põnevaid elamusi ja kohtumisi mitmesuguste inimestega kindlasti veel toredam kui see rahvale vaatamiseks videosse saaks mis oled sina valmis tegema selleks, et tõestada üksikute rikkurite ja olematute allergikute pahatahtlikuse paljastamiseks? või jäädki teoreetiliste uskumiste/mitteuskumiste juurde mõtteid avaldama?
ja kui tublid tiheasustuse hobimesinikud ja tigedad naabrid konsensust ei saavuta ,las siis mõlemad ajavad pealegi oma rida ise teineteisest sõltumatult. mis sa arvad ,milline on tulemis? ma mõtlen niimoodi teoreetiliselt, asjasse süüvimatta
2. aprill 2012 - 23:35 — Taruman
SPUNK kirjutas:
kõigepealt teeksime ühe asja selgeks: kõik senised süüdistused mesilaste ohtlikkuse kohta ja jutud regulasiooni vajadusest nimelt ongi teoreetilised, närvilise netikommentaatori jutu ja elukauge ametniku uskumuste tasemel. või püüad sa midagi vastupidist tõestada? kui sul on statistikat
eesti asulates mesilasi pidavate inimeste mesilaste poolt põhjustatud surmajuhtumite ja ohtlikkuse kohta, siis anna aga tulla! ühtlasi võiks seletada, kuidas lahendaks asulast mesitaru väljaviimine või "sõbralike" mesilastega asustamine allergiku probleeme.
minul isiklikult pole vajadust küll kellegile midagi tõestada ja veel vähem soovin ma mingi olematu asja tõestamiseks kellegiga farmi-gabrieli mängida. pean minagi ainult "kiskjamesilasi", ja teen seda muide põhimõtteliselt. mida tigedamad, seda parem! võõraid purevad nad iseäranis hoogsalt, niiet trussikute väel ei soovita küll kellegil mulle külla tulla. no ei taha mina neid tapmissüüdistusi ja hulludega jagelemist endale kaela. mõtlen, et võibolla peaks tegema hoopis sildi "ettevaatust, kurjad mesilased", paneks selle "ettevaatust, kuri koer" kõrvale?
lugedes sinu eelnevat etteastet ja entusiasmi, siis soovitaks sul proovida närvilisele rahvale tõestada pigem seda, et tõumesilased kedagi ei nõela (tee seda palun idee autorina iseseisvalt). kas mingi tulemus sellest humoorikast ettevõtmisest tedrekukkedele tuleb või ei tule on mulle päris ausalt öelda suhtkoht p. sest ma tean, et mesilasi nad ei võida.
3. aprill 2012 - 8:52 — SPUNK
netikommentaatori jutu ja elukauge ametniku(kas see teeb kokku kaks?)
asulates mesilasi pidavate inimeste mesilaste poolt põhjustatud surmajuhtumite ja ohtlikkuse kohta(kas pidev surm oleks sinu jaoks piisav argument elukvaliteedi languse kohta?)
pean minagi ainult "kiskjamesilasi", ja teen seda muide põhimõtteliselt(kuidas sa piirad oma tigedate perede leskede lendu, et ka teiste mesilased kurjaks ei muutuks?)
võibolla peaks tegema hoopis sildi "ettevaatust, kurjad mesilased", paneks selle "ettevaatust, kuri koer" kõrvale? (kuidas see silt takistab naaberaias napis riietuses, näiteks trussikute väel, päevitavat inimest nõelamiste eest?)
soovitaks sul proovida närvilisele rahvale tõestada pigem seda, et tõumesilased kedagi ei nõela(kas ma sain õigesti aru, et sa lõpuks mõistsid, et tigedate mesilaste pidamine tiheasustusalal pole hea mõte?)
tsiteerides üht väga tublit mesinikku, kes peab rahulikke tõumesilasi tiheasustuse vahetus läheduses:
"Sellele ei ole võimalik vastata, tundub lahmimisena. Vabandust."
3. aprill 2012 - 11:23 — Metsatagune
Siin tuleks näha kahte erinevat teemat. Üks puudutab loodusfoobikuid, kes nõuavad mesitaru paigutamist igast asustatud punktist vähemalt 3km kaugusele. Siin ei leia isegi vaidlemise kohta. Tiheasustatud euroopa riikide puhul tähendaks see mesinduse kui sellise lõpetamist. Teine puudutab mesinike käitumist asulas. Niipalju kui mina algajana olen tähele pannud, ei ole alates 70-100 meetrist enam vahet kas tõug on tige või ei ole. Või isegi vähemast. Sestap peaks iga asulamesinik olema viisakas ja sättima oma lennuavad oma koduukse suunas, mitte naabri aia suunas. Viisakas asulamesinik paigutab ka tarud nii, et augustis meevõtu ajal langeks mesilase lõpmatu viha alla mitte naabrimees vaid esmalt ikka ta ise. Viisakas oleks ka naabrimeest meevõtust teatada ja pärast tõenduseks ka purk mett viia. Ja küsimus targematele oleks, et kui mitu kilo mett jääb saamata kui takistada mesilase lennutee taru juurest nii, et ta on sunnitud tarust väljudes üles suunduma, võtma kõrgema trajektoori?
Foobikutele veel teadmiseks : uurimused näitavad et mesilastele meeldib nektarit korjata eriti just 700m kaugusel tarust. Et tarust väljudes enne ei peatu kui 700m täis. Välja arvatud augustis korje lõpus. Siis korjavad kodu ümbrusest. See tähendab et ka naabri aiast, juhul kui sealt midagi korjata on.
3. aprill 2012 - 12:39 — raul
Mis erilisest tigedate
Mis erilisest tigedate mesilaste tõust te räägite? Keegi impordib mingeid Ameerika tapjamesilasi? Minu pered on nii krantsid kui krantsid ja kohati tundub, et mõni ema on lausa herilastega seda va täiskasvanute värki teinud , aga 15-20m kauguselt on kõik need tarud täpselt samasugused ja ei tule sealt mitte keegi mitte kellelegi kallale. Tigedate ja sõbralikumate vahest saab aru taru kallal toimetades ja mett võttes. Kui ühed püsivad kenasti tarus ja raamidel, siis teise puu kallal nokitsedes on kohe mõned tegelased nõelamas ja kui edasi nokitseda siis on neid varsti mõnikümmend, nii et jookse kohe heaga minema. Vot sellist puud ma naabri aia äärde küll ei julgeks panna, sest pärast nende kallal toimetamist on nad veel mõnda aega väga altid ümber taru luusivaid tegelasi ründama. Kesksuvel leidub kõigi puude ümber ka üksikuid "tarukaitsjaid", kellel ilmselt mingit muud funktsiooni peale nõelamise polegi, aga tavaline töömesilane, keda võib kohata 500m või 1km kaugusel, ei kipu kellelegi niisama kallale, ükskõik millisest puust ta ka ei pärineks.
Mesilaste lendamist ja tihedust saab väga edukalt ehitiste, taimede ja suuaugu suunamisega reguleerida. Siin ei olegi üldse küsimus mingis saagi suuruses, vaid võimaluses normaalselt koos mesilastega eksisteerida. Ilmselt kui mõnes lagedas põllupealses vaesteasulas mesilasi pidada, siis lendaksid nad tõesti ka 4 maja edasi elavatele kaaskondsetele pidevalt juustesse ja vastu vahtimist.
Ahjaa, mis enesepaljastamisest te siin jahute? Miks peab trussikute väel mesilasi läbi vaatama? Või miks peab minu naaber trussikute väel minu mesilas ringi jalutama? Kui ta ennast päevitamise ajal just meega ei määri, siis võib ta ka 20-30m kaugusel minu "täkkudest" rõõmsalt päikest võtta.
3. aprill 2012 - 14:03 — SPUNK
taandun ülekaaluka vastase ees :) ei osanud arvata, et rahulike mesilaste propageerimine nii ärritav võib olla kui kõik on hästi, siis on ju hästi ja las olla edasi sama hästi
kas nii sobib?
3. aprill 2012 - 14:36 — Metsatagune
No vat, Raul
sain targemaks. Samas kui mina seisin oma tarude ette 15 meetri kaugusele, kippusin lennuteele ette jääma. Nõelata mind küll keegi ei üritanud ja vastu pead ka keegi ei lennanud. Aga olen kuulnud ka sellistest, kelle teele ette jäämine pole soovitatav. Just taru läheduses. Ja Spunk, küsimus on selles kui palju tuleb seadusega kohustades reguleerida, palju jätta mesiniku enda südametunnistusele.. "käib kaks korda" ajab kananaha ihule. Anna talle Võim ja ta tuleb sulle koju käima, lauakommete täitmist ja seksuaalelu kõlblust kontrollima.
3. aprill 2012 - 15:32 — metsamumm
Tahan veel....
sakutada isikut, nimega KÄIS KAKS KORDA!
* ~15 aastat tagasi sain Pühajärvekooli mesinikuga tuttavaks. Sama põhikool , mida nüüd hirmsasti ära tahetakse hävitada......minule anti seal väike preemia seoses mesinduse reaga, teised olid muude erialade esindajad. Selle tõttu tutvustati mulle kooli mesilat ning ka mesinikku, kes näitas ruumi, kus oli avatud õppetaru ning kõik tarvikud......lastele õpetamiseks!
* Käru koolist üle tee asub aastaid paarikümne - ilusa - taruga-mesila. Mesinikuga ei ole suhelnud, selletõttu ma ei tea, palju tal peresid tegelikult on.......kuid, mett ta müüb. Ning mesiniku majast järgmine maja on Käru uus staadioni hoone, kus on ka poiste tööõpetuse tunnid ja edasi on staadion, kus on paaril viimasel aastal peetud suuri maakondlikke üritusi ning ka võimlemispidu. Pole kuulnud, et mesila pärast oleks kellegil ütlemist!!!
* Olen klaarinud nii mõndagi tüli, mesinike ja aianduskoperatiivi mõnede liikmete vahel.......ka korjele viidud paviljon mesila ning mõnede lõhnastatud inimeste vahel jne. jne.
* KUID : Igas külas VÕIB pidada hobuseid, lehmi, lambaid, kitsi , küülikuid, sigu või tuhkruid jne....igas külas VÕIB harida sadu-tuhandeid ha põlde,aedu jne. jne. Kuid mesinik oma mesilasperedega PEAB igas külas (asulas, alevis, linnas) olema. Iga mesinik on kingitus sellele maale ja rahvale!!!!!!!! Selle tõttu, et ta on elurikkuse säilitaja.
Nii palju siis veel kord - ühiskonna tibatillukesest osast!
Vahvad mesinikud siin.....iga reformatsiooni tegija eesmärk on alati rahvas omavahel vaidlema ja tülli ajada, et tähelepanu oluliselt kõrvale juhtida. Iga karmi regulatsiooni eesmärk on suruda rahvas TIBATILLUKESEKS!
3. aprill 2012 - 16:19 — SPUNK
las ta käis
KÄIS KAKS KORDA on spetsiaalselt selle teema torkimiseks loodud libakonto. ei imestaks kui selle looja siin mõne teise nime all alaliselt sees on. seega ei maksa seda juttu väga hinge võtta. kui intriig püsti sai ,jäi vait, loeb ja kõkutab naerda.
kuna siin saavad kommida ja hinnata AINULT registreerunud isikud ja need on mesindajad, siis peaks küll väga naiivne ametnik olema kui ta siit lõplikku tõde otsima tuleb. aga mine sa tea, äkki ongi kõik ametnikud nii lollid. kaebajad kasutavad teisi kanaleid ja siin ennast ei registreeri. seda enam võiks siin kajastada olukorda objektiivselt, mitte ajada pimesi palli teise väravasse. see ju nii läbinähtav. kes seda usub?
3. aprill 2012 - 18:21 — tomm
Sobib , sobib
Sobib ikka , ei sobiks ainult siis , kui propageeriksid aafrika tapjamesilaste pidamist . Nende pidamisel oleks ka tolle ,, kaks korda käia ,, foobia põhjendatud .
Samas , kui mesinikud olgu siis suured või väikesed , nn. koleegid hakkavad omakeskis vägikaigast vedama , siis on foobiku ego toidetud ja uhkus upitatud . Tegutseme ikka koos, tasa ja targu .
3. aprill 2012 - 22:00 — käis kaks korda
koduseinte vaheline arutelu oli vajalik.
Sub sole nihil perfectum,optimum medicamentum quies est.
4. aprill 2012 - 1:43 — raul
Justkui mingit arutelu ei
Justkui mingit arutelu ei näe. Pigem hulk kaaskodanikke üritab aru saada, kas keegi on tõesti nii rumal ja vajadusel talle abi anda. Või oligi eesmärk näha, kas kaasmesinikud hooliksid õnnetust hingest või laseksid tal teadmatuses edasi elada? Ehk oli sooviks näha, kas tekib konflikt hobimesinike ja suuremate tootjate vahel? Või on soov lihtsalt anonüümselt foorumites trollida ja sõimu nautida?
"Käib kaks korda" võiks natuke selgitada, mis tema algne eesmärk oli. Hetkel võib jääda vägisi mulje, et mingil hetkel on abi otsimata jäänud. Ladinakeelsete tsitaatide pealtnäha vägivaldne copy-pastemine ei anna neile automaatselt mõtet ja nende esitajale originaalse autori sügavamõttelisust.
4. aprill 2012 - 7:16 — SPUNK
KÄIS KAKS KORDA ei huvita suured ja väikesed vaid mesilaste pidamine linnas. ta käis välja endast ülihästi arvava ametliku mudeli ja ootaski ,et seda mudelit materdama hakatakse(mitte teda). nagu kiirest vastusest näete on ta endaga rahul. ma püüdsin seletada , et masilased on toredad ja miks mitte neid pidada kõikjal ,ka linnas, aga nad peaksid olema rahulikud ja naabritega tuleb hästi läbi saada.
mida KÄIS KAKS KORDA saavutas? saavutas selle, et igaüks eestimaal võib siit lugeda , et mesinikke allergikute mured ei koti ja naabrid võiksid oma ohkimise kahe purgi mee eest üldse ära lõpetada, sest meie, mesinikud, oleme maailmapäästjad. natukenegi kainet mõtlemist võiks olla ja mitte kaasa minna meie enda hulgast pärit libaametniku provokatsiooniga.
PS. iga koer pöördub tagasi oma okse juurde. lugege ja mõelge, kes see meie mainekujundaja KÄIS KAKS KORDA võiks olla. kindlasti on see üks selle omaloodud tegelaskuju sõimajatest.
4. aprill 2012 - 7:33 — Pokumees
Meelde tuletuseks
Kisute ilma asjata riidu, selle asemel, et otsida kantsleri küsimustele vastuseid.
Õiguskantsleri küsimused ministritele olid
4. aprill 2012 - 8:36 — käis kaks korda
Pean mesilaste pidamise
Pean mesilaste pidamise reguleerimist tiheasustusalal vajalikuks. Näide elust,realselt eksisteeriv väikemesila on ümbritsetud hekiga.Lennuavad on suunatud lõunasse.Mesilast 200m edela pool põllul asuval aiamaal ja kartulipõllul(eriti kartuli võtmise ajal)tööd rahulikult teha ei saa.Ikka tuleb mingi lennumesilane"asja uurima".Kui oled tööd tehes ka higistanud,siis tulevad sõbraga koos "asja uurima".PS! Mainitud mesila ei ole minu teada ka PRIAS kirjas,ega Veterinaarametil teada.Vaesemad mesinikud ei hakka iialgi kalleid mesilasemasi ostma.Tihti on müüdavad emad ka lubihaudme kandjad või tulevad nad muul põhjusel veel kord välja vahetada.(Ise olen seda kogenud kraini ja itaallase puhul.)
4. aprill 2012 - 9:30 — oel
..mõneks ajaks teema "lukku".
4. aprill 2012 - 11:05 — Mart
Enne panemist vaatleks ...
Seadusetu hobi- ja äri mesinduse jaoks pole tarvis mittemingisugust regulatsiooni,sest selliste jaoks on seadused nagu haneselga vesi.
Kaasaegne ühtne põllumajanduspoliitika, ,mis on maamajanduse säilitamiseks seotud põllumajanduse toetamise ja toetamiste võrdsustamisega euroliidus on piisavalt reguleeritud ja keeruline.
Vaadeldes mesinduse toetamisi,noore mesindustalu rajamine 40000€, mikroettevõtja investeeringutoetus 100000€ ja mesinduse tootjarühma arendamise toetus 310000€ on taotlemisl keerulised ja korralikku pingutust nõudvad.Mesindamisel pole juttu mõnest purgist meest vaid reaalne arvestatav tase algab 0,5 tonnist ja ületab 20000 tonni.Kui need tonnid vedelevad sinu või renditud maatükil võivad piirangud olla minimaalsed.
Ametlik eesti mesindus on lapsekingades ja jutt suurtest mesinikest keda ei tutvustata ja nende mõjust läbi MTÜ süsteemi võib pidada tühiseks.
Enne muudatusi ja piiranguid oleks tarvis tegelike andmete analüüsi,mitte lobiseva ümarlaua magusat juttu.
Mõned kiirabi väljakutsed ja kaebused võtame teadmiseks,kuidas kriisiolukorras käituda.
4. aprill 2012 - 11:27 — Laanemesinik
taga on naabril ehk aafrka mesilased ,need tuleks kindlasti keelata
4. aprill 2012 - 12:44 — Pokumees
teemat lukku küll ei soovita panna
kui mesinikud ise seaduse muutmiseks ettepanekuid ei tee, läheb jälle härra Rebane ämbrite kolinal eraviisilisele kokkusaamisele ja kiidab pärast, kui tähtsat asja tema ajab!
kuuldused et EML ei olevat piisavalt ümarat lauda vastavad vist tõele, sest muud moodi ei oska asjadega viivitamist seletada, kui, et olemasolevate laudade nurkade maha viilimine võtab kenakesti palju aega.
4. aprill 2012 - 19:23 — Laanemesinik
Helistasin
16662 ja küsisin kui suur probleem on mesilatega ja vastati ei ole olnud ei tea , ennem vaablastega.Kahe käest tahaks teada kus nii tigedad mesilased on,ise saan 20 m kaugusel toimetada ilma nõelamata .Heino Pärnumaalt


Kuusalu külavanema statuudi kehtestamine – Riigi Teataja
Kuusalu külavanema statuudi kehtestamine
Kuusalu külavanema statuudi kehtestamine - sisukord
§ 2 Külavanemale esitatavad nõudmised
§ 3 Küla koosolek
§ 4 Külavanema valimine
§ 5 Külakogu. Külavanema asendamine
§ 6 Külavanema õigused ja kohustused
§ 7 Külavanema volituste kestus. Külavanema ülesannetest vabastamine
RT IV, 05.01.2019, 28
Vastu võetud 31.12.2018 nr 27
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalituse korralduse seaduse § 58 lõike 3 alusel.
(1) Külavanem on ühe või mitme küla elanike ühiste huvide esindaja ning kohaliku omavalitsuse koostööpartner külas. Ta juhindub oma tegevuses ja lepingute sõlmimises küla ühistest seisukohtadest ja küla arengukavast, omavalitsuse otsustest, määrustest ja kehtivast üldplaneeringust ning Eesti Vabariigi seadustest.
(2) Hääleõiguslik külaelanik on vähemalt 16-aastane rahvastikuregistrijärgne selle küla elanik.
(3) Käesolevas määruses küla, külaelaniku ja külavanema kohta sätestatu kehtib ka alevike, alevike elanike ja alevikuvanemate kohta.
§ 2. Külavanemale esitatavad nõudmised
(1) Külavanem peab olema Kuusalu valla täisealine teovõimeline registrijärgne elanik.
(2) Külavanem võidakse valida ka mitmele külale.
(3) Külavanem on ühiskondlik amet, mida sellesse valitud isik täidab vabatahtlikult ning tuginedes külaelanike usaldusele.
§ 3. Küla koosolek
(1) Küla koosoleku võib kokku kutsuda külavanem või vähemalt kolm täisealist külaelanikku. Kui külas elab alla 10 inimese, piisab koosoleku kokku kutsumiseks ühe kolmandiku külaelanike taotlusest.
(2) Küla koosolekust peab olema ette teatatud vähemalt kaks nädalat enne koosoleku toimumist.
(3) Küla koosoleku kutse edastab(vad) koosoleku kokkukutsuja(d). Kutses näidatakse ära koosoleku toimumise aeg, koht ja päevakord. Koosoleku kutse edastatakse kõikidele hääleõiguslikele külaelanikele nende elektronposti aadressile, viimase puudumisel paberkandjal postkastidesse; samuti teavitatakse koosoleku toimumisest küla teadete tahvli(te)l, kui see on olemas, kohalikus ajalehes ja Kuusalu valla kodulehel.
(4) Küla koosolek on otsustusvõimeline kui:
1) külas, kus on hääleõiguslikke külaelanikke alla 51, võtab koosolekust osa vähemalt pool hääleõiguslikest külaelanikest;
2) külas, kus on hääleõiguslikke külaelanikke 51 kuni 199, võtab koosolekust osa vähemalt 25 hääleõiguslikku külaelanikku;
3) külas, kus on hääleõiguslikke külaelanikke 200 ja enam, võtab koosolekust osa vähemalt 50 hääleõiguslikku külaelanikku;
4) Kui toimub mitme küla ühine koosolek, peab kvooruminõue olema täidetud iga asustusüksuse puhul.
(5) Kui küla koosolekul ei osale käesoleva paragrahvi lõikes 4 nõutud arv külaelanikke, otsustatakse samal koosolekul uue, sama päevakorraga koosoleku toimumise päev, mis ei või olla varem kui 14 päeva pärast.
(6) Esimesel koosolekul mitteosalenud külaelanikke teavitatakse uue koosoleku toimumisest käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud korra kohaselt vähemalt 7 päeva enne uue koosoleku toimumise päeva. Esimesel koosolekul osalejad loetakse uue koosoleku toimumisest informeerituks ning neile uut kutset saatma ei pea.
(7) Kui koosoleku otsustuvõimetus kvoorumi puudumise tõttu selgub pärast koosoleku toimumist, teavitatakse kõiki külaelanikke uue koosoleku toimumisest käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud korra kohaselt vähemalt 7 päeva enne uue koosoleku toimumise päeva.
(8) Korduv, sama päevakorraga toimuv küla koosolek on pädev vastu võtma otsuseid, sõltumata koosolekul esindatud hääleõiguslike külaelanike arvust.
(9) Hääleõiguslik külaelanik võib volitada teise hääleõigusliku külaelaniku ennast küla koosolekul esindama. Volikiri peab olema allkirjastatud ja sisaldama volitaja nime, isikukoodi, volitatava nime ja volikirja kehtivusaega.
§ 4. Külavanema valimine
(1) Külavanem valitakse poolthäälteenamusega küla koosolekul, millest võtab osa Kuusalu Vallavalitsuse määratud esindaja (edaspidi valla esindaja).
(2) Juhul kui valla esindaja esitatakse külavanema kandidaadiks, ei saa ta olla valla esindajaks küla koosolekul.
(3) Külavanema valimiste läbiviimiseks moodustatakse vähemalt kolmeliikmeline valimiskomisjon, millesse peab kuuluma valla esindaja. Valimiskomisjon korraldab küla koosolekul külavanema valimised.
(4) Külavanema kandidaat või kandidaadid seatakse üles külaelanike poolt.
(5) Külavanema kandidaat peab olema nõus oma kandidatuuri ülesseadmisega, juhul kui kandidaat ei viibi koosolekul, peab nõusolek olema kirjalik.
(6) Külavanem valitakse üldjuhul salajasel hääletamisel. Kui koosolekul seatakse üles vaid üks kandidaat, võib valimine toimuda ka avalikul hääletusel, kui sellega on nõus kõik koosolekust osa võtvad inimesed.
(7) Igal hääleõiguslikul külaelanikul on üks hääl.
(8) Juhul, kui külavanem ei osutu valituks esimeses hääletamise voorus, toimub kohapeal teine hääletamise voor, kus saab hääletada esimeses voorus kahe enim hääli saanud külavanema kandidaadi vahel.
(9) Kui ka teises voorus ei saavuta kumbki kandidaat poolthäälte enamust, kutsutakse mitte varem kui 14 päeva pärast külavanema valimiseks kokku uus küla koosolek.
(10) Mitme küla ühise külavanema valimise korral osutub külavanem valituks ainult nendes külades, kus ta kogub vajaliku häälteenamuse.
(11) Külavanem kinnitatakse Kuusalu Vallavalitsuse korraldusega, mille aluseks on küla koosoleku protokoll ja koosolekul osalejate allkirjadega nimekiri.
§ 5. Külakogu. Külavanema asendamine
(1) Külakogu on inimeste grupp, kes on volitatud abistama ning asendama külavanemat tema kohustuste täitmisel.
(2) Külakogu võib moodustada külavanema ettepanekul tema volituste ajaks küla elanikest ja/või külaseltsi liikmetest ja/või külas kinnisvara omavate isikute hulgast.
(3) Külakogu kinnitatakse külaelanike poolthäälte enamusega üldjuhul samal küla koosolekul, kus valitakse külavanem. Kui külakogu moodustamiseks kutsutakse kokku eraldi koosolek, kehtivad selle kvoorumile käesoleva määruse paragrahvi 3 lõikes 4 sätestatud nõuded.
(4) Külavanema asendamine toimub ainult külavanema poolt antava kirjaliku volituse alusel.
(5) Külavanemat saab asendada ainult esindatavas külas elav isik.
§ 6. Külavanema õigused ja kohustused
(1) Külavanemale antakse Kuusalu valla poolt külavanema märk ning külavanema soovil tellitakse tema kodusele postiaadressile alates valimisele järgnevast kuust ajaleht Sõnumitooja.
(2) Külavanemal on õigus:
1) teha küla koosolekule ettepanek moodustada külakogu;
2) esindada külaelanikke omavalitsuses, riigiasutustes ja muudes institutsioonides;
3) kutsuda kokku küla koosolekuid ja algatada lahendamiseks külaelu küsimusi, mis ei ole vastuolus seadustega ning vallavolikogu ja -valitsuse õigusaktidega;
4) teha ettepanekuid külaelanike huve puudutavate küsimuste arutamiseks kohalikus omavalitsuses, avaldada arvamust küla probleemide lahendamiseks;
5) taotleda ja kasutada küla nimel rahalisi vahendeid lähtudes küla koosolekul kinnitatud otsustest;
6) teha ettepanek valla osaüldplaneeringu algatamiseks;
7) saada omavalitsuselt oma tegevuseks vajalikku teavet;
8) teha külaelanikele märkusi ja juhtida tähelepanu probleemidele, mis puudutavad heakorda, avalikku käitumist jne;
9) jälgida külas loodusressursside säästlikku kasutamist ning sekkuma vajadusel;
10) saada vallavalitsuselt/volikogult/volikogu komisjonilt teavet tema poolt esindatavat küla puudutavate küsimuste lahendamise käigust.
(3) Külavanema kohustused on:
1) organiseerida külas ühistegevust ning ärgitada külaelanikke koostööle;
2) edastada külaelanike ühised soovid ja ettepanekud kohalikule omavalitsusele ja muudele institutsioonidele;
3) võimaldada külaelanikele omavalitsusest ja mujalt tulnud külaelanikke puudutava informatsiooni kättesaamist;
4) teavitama omavalitsust küla probleemidest;
6) esitama vähemalt 5 külaelaniku kirjalikul nõudmisel kirjaliku aruande oma eelneva aasta tegevuse kohta, mis avaldatakse ka Kuusalu valla kodulehel;
7) teha koostööd vallavalitsuse hallatavate asutustega, et lahendada küla eluga seonduvaid küsimusi;
8) külavanema kohalt tagasi astudes, kutsuda eelnevalt kokku küla koosoleku uue külavanema valimiseks;
9) teha sisulist koostööd külakogu liikmetega ning kaasata neid külavanema tööga seotud tegevustesse.
(4) Vallavalitsuse poolt külavanemale pandud ülesannete täitmine külavanema poolt sätestatakse vastava lepinguga, milles märgitakse ära ka hüvitis külavanemale vallavalitsuse ülesannete täitmise eest.
§ 7. Külavanema volituste kestus. Külavanema ülesannetest vabastamine
(1) Külavanema ülesannetest vabastamine toimub seoses:
1) külavanema tagasiastumisega. Külavanem ja/või külakogu korraldab enne külavanema volituste lõppemist küla koosoleku uue külavanema valimiseks.
2) küla koosoleku algatusega. Külavanema ülesannetest vabastamist võib taotleda küla koosolek, mis on kokku kutsutud samadel alustel kui on toimunud külavanema valimine. Külavanem vabastatakse küla koosolekul toimuval avalikul hääletusel poolthäälte enamusega. Samal koosolekul valitakse külale tagasikutsutud külavanema asemel uus külavanem. Juhul, kui külavanema vabastamise poolt ei anta piisavalt hääli, ei saa kolme kuu jooksul külavanemat küla koosoleku algatusel püüda uuesti tagandada;
3) külavanema elukoha muutusega, kui selle tagajärjel muutub külavanema registrijärgne kohalik omavalitsus;
4) seoses jõustunud kriminaalkaristusega.
(2) Külavanem vabastatakse Kuusalu Vallavalitsuse korraldusega, mille aluseks on:
1) külavanema isiklik avaldus ja koosoleku protokoll, kui külavanema vabastamine toimub külavanema algatusel;
2) küla koosoleku protokoll, kui külavanema vabastamine toimub küla koosoleku algatusel;
3) Karistusregistris avaldatud teade jõustunud karistusest, kui vabastamine toimub seoses kriminaalkaristusega;
4) valla registripidaja esildis, kui vabastamine toimub seoses külavanema elukoha muutusega.
(3) Kui külavanem vabastatakse seoses kriminaalkaristuse, elukoha muutuse või surmaga, teavitab Kuusalu Vallavalitsus valla veebilehel, küla teadetetahvlil ja kohalikus ajalehes külavanema volituste lõppemisest ning teeb külaelanikele ettepaneku kutsuda kokku küla koosolek, kus viiakse läbi uued külavanema valimised vastavalt käesolevale statuudile.
(4) Külavanemal, kelle volitused on lõppenud, on võimalus uuesti külavanemaks kandideerida ning olla valitud piiramatu arv kordi.
Käesoleva määrusega tunnistatakse kehtetuks volikogu 28.05.2014 määrus nr 18 „Kuusalu külavanema statuut“.
(2) Määrus rakendub tagasiulatuvalt alates 1. jaanuar 2019.