Kooli kodukord – C. R. Jakobsoni nimeline Torma Põhikool
Kodukord uuendamisel
C. R. Jakobsoni nim Torma Põhikooli kodukord on kehtiv 10.10.2011.aastast.
Käesoleva kodukorra redaktsioon on kehtestatud 10.10. 2011.a. käskkirjaga nr 1-1/39 ja
jõustub 13.10.2011.a.
1.1. Kooli kodukord on õpilastele ja koolitöötajatele (pedagoogid ja teised töötajad) täitmiseks kohustuslik (PGS § 68 lg 1; PGS § 74 lg 1).
1.2. Õpilase suhtes, kes ei käitu kooli kodukorra kohaselt, rakendatakse koolis õpilase suhtes põhjendatud asjakohaseid ja proportsionaalseid tugi- ja mõjutusvahendeid (PGS § 58 lg 1).
1.2.1. Kooli kodukorra täitmisest oleneb õpilase käitumishinne.
1.3. Õpilane järgib Eesti Vabariigis kehtivaid seadusi ja on lojaalne Eesti Vabariigile.
1.4. Koolis austavad kõik õpilased ja õpetajad ning teised koolitöötajad kõigi õpilaste õigust õppida.
1.4.1. Üksteisega suheldakse lugupidavalt.
1.4.2. Jälgitakse kultuurse käitumise reegleid.
1.5. Ettepanekud kooli kodukorra täiendamiseks ja parandamiseks on õigus teha õpilasesindusel, kooli juhtkonnal ja hoolekogul.
1.6. Kooli kodukord ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
ÕPIKUTE, TÖÖRAAMATUTE, TÖÖVIHIKUTE JA TÖÖLEHTEDE KASUTAMISE NING ÕPIKUTE KOOLILE TAGASTAMISE TINGIMUSED JA KORD
2.1. Õpikute, tööraamatute, töövihikute ja tasuta kasutamisse andmisel lähtub kool Võlaõigusseaduses § 389 – § 395 sätestatust arvestades põhikooli ja gümnaasiumiseaduses
20 sätestatut ning haridus- ja teadusministri 24.08.2010 määruses nr 46 „Kooli raamatukogude töökorralduse alused“ sätestatud erisusi.
2.2. Õpilane või tema vanem ja koolitöötaja peavad kandma tasuta kasutamiseks antud õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede säilitamiseks vajalikud kulud.
2.3. Õpilane ja koolitöötaja ei vastuta kasutusse antud õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede otstarbelisest kasutamisest tingitud muutumise või halvenemise eest.
2.4. Õpilane ja koolitöötaja peab tema kasutusse antud õpikud kasutustähtaja lõppemisel tagastama.
2.5. Õpikute tagastamine kasutustähtaja lõpul toimub raamatukogu poolt määratud korra alusel.
2.6. Raamatukogu võib õpiku tagasi nõuda, kui:
2.6.1 õpilane arvatakse koolist välja;
2.6.2 koolitöötajaga lõpetatakse tööleping.
2.7. Kui õpikud laenutatakse individuaalselt õpilasele, siis vastutab õpikute tagastamise eest õpilane.
2.8. Kui õpikud anti ainekomplektidena aineõpetajale või klassikomplektina klassijuhatajale, siis vastutab õpikute raamatukogule tagastamise eest vastavalt aineõpetaja või klassijuhataja.
2.9. Õpilase tekitatud ainelise kahju hüvitab õpilane või tema vanem vastavalt raamatukogu kasutamiseeskirjas ettenähtud hüvituskorrale.
2.10. Raamatukogule tekitatud kahju hüvitamise nõuded tasuta kasutusse antud õpiku muutusest või rikkumisest tuleneva kahju hüvitamiseks aeguvad 6 kuu jooksul peale õpiku tagastamisest.
2.11. Tasuta kasutusse antud õpiku tagastamise nõude aegumistähtaeg hakkab kulgema 05. juunist.
HINDAMISEST TEAVITAMISE KORD
3.1. Kooli õppekavas sätestatud hindamise tingimused ja kord avalikustatakse kooli elektroonilisel koduleheküljel.
3.2. Õpilast ja tema vanemat teavitab kool saadud hinnetest ekooli kaudu.
3.3. Kui õpilane ja vanem ei ole andnud nõusolekut õpilase hinnetest teavitamiseks elektroonilisel teel, teavitab kool õpilast ja õpilase vanemaid õpilase hinnetest paberil vormistatud klassitunnistuse kaudu.
3.4. Õpilase või vanema taotluse alusel teavitatakse õpilast või tema vanemat õpilase hinnetest ekooli kirjaliku väljavõtte teel. Kirjalik väljavõte toimetatakse õpilase vanemale kätte paberkandjal õpilase kaudu.
3.5. Õpitulemuste, käitumise ja hoolsuse hindamise tingimusi ja korda tutvustatakse vajadusel õpilaste vanematele lapsevanemate koosolekul, erandjuhul ka individuaalselt.
4.1. Kool peab arvestust õppest puudumiste üle ning teeb kokkuvõtte vähemalt üks kord õppeveerandi jooksul ja teavitab sellest vanemat.
4.2. Koolikohustusliku õpilase õppest puudumisest teavitamise üldised tingimused ja kord tulenevad põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest.
4.3. Õppest puudumine on lubatud üksnes mõjuvatel põhjustel:
4.3.1 õpilase haigestumise või temale tervishoiuteenuse osutamine;
4.3.2 läbimatu koolitee või muu vääramatu jõud (s.h ilmastikutingimused), õppetunnid võib ära jätta, kui sõit kooli ja tagasi ei ole korraldatud ning tegeliku toimiva välisõhu temperatuur on 20 külmakraadi ja madalam 1. – 6. klassini, 25 külmakraadi ja madalam 7.- 9. klassini;
4.3.3 olulised perekondlikud põhjused nagu perekonnaliikme haigestumine, oht perekonnaliikmete tervisele, perekonnaliikmete eest hoolitsemise kohustuse täitmine, matused jms;
4.3.4 kooli esindamine üritustel, konkurssidel või võistlustel osalemine;
4.3.5 puudumine direktori loal.
4.4. Punktide 4.3.1 – 4.3.3 korral teavitab õpilane või tema vanem hiljemalt õppest puudumise esimesel õppepäeval klassijuhatajat õpilase puudumisest ja selle põhjustest kirjalikult ekooli teate või emaili kaudu või muus vormis.
Koolikohustusliku õpilase vanem teavitab hiljemalt õppest puudumise esimesel õppepäeval kooli õpilase õppest puudumisest ja selle põhjustest ekooli kaudu.
4.5. Kui vanem ei ole kooli õpilase puudumisest teavitanud, teavitab kool sellest vanemat hiljemalt järgmisel õppepäeval, kasutades vanema poolt koolile esitatud kontaktandmeid.
4.6. Enne õppepäeva lõppu koolitöölt puudumise vajaduse tekkimisel küsib õpilane luba igalt aineõpetajalt eraldi ja teavitab sellest klassijuhatajat.
4.7. Pikemaajalise õppetöölt puudumise vajadusel esitab õpilane või tema vanem direktorile aineõpetaja(te) ja klassijuhataja kooskõlastusega kirjaliku avalduse, mille viib kooli sekretärile.
4.8. Huvikoolide ja teiste organisatsioonide esindamiseks üritustel, võistlustel, konkurssidel esitab asutuse juht, treener, õpetaja vähemalt 3 päeva enne ürituse toimumist kooli direktori nimele allkirjastatud avalduse õpilase õppetööst vabastamiseks.
4.9. Pärast puudumise põhjuste äralangemist esitab õpilane kooli tulles klassijuhatajale vanema kirjaliku tõendi, kus on ära märgitud puudumise põhjus ja kestus.
4.10. Kui koolitöötajal on tekkinud põhjendatud kahtlus, et õpilase puudumise põhjendamisel on esitatud ebaõigeid andmeid, on koolil õigus taotleda vanemalt täiendavaid selgitusi või pöörduda õpilase elukohajärgse vallavalitsuse poole.
4.11. Kui vanem ei ole kooli õpilase puudumisest teavitanud ning koolil ei õnnestu puudumise põhjust välja selgitada, teavitab kool hiljemalt järgmisel õppest puudumise päeval sellest õpilase elukohajärgset vallavalitsust.
4.12. Põjuseta puudumise korrral rakendab kool kodukorra või põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses nimetatud mõjutusvahendeid.
4.12.1 Põhjuseta puudumine mõjutab õpilase käitumise ja hoolsuse hinnet.
4.13. Õpilase puudumisel perekondlikel põhjustel tagab õpilase vanem õppe korraldamise ja vastustab õpitulemuste saavutamise eest.
4.14. Õpilane ei hiline õppetundi. Õppetundi hilinemisel teavitab õpilane aineõpetajat hilinemise põhjustest. Põhjuseta hilinemine mõjutab õpilase käitumise ja hoolsuse hinnet.
KOOLI PÄEVAKAVA NING PÄEVAKAVAST ÕPILASELE KOHALDUVA OSA ÕPILASELE JA TEMA VANEMALE TEATAVAKS TEGEMISE KORD
5.1. Õpilase päevakava ning muudatused selles tehakse õpilasele ja vanemale teatavaks elektroonilise õppeinfosüsteemi kaudu.
5.2. Õpilase päevakava ning muudatused selles loetakse vanematele kättetoimetatuks, kui vanem on tutvunud elektroonilise kodulehe või ekooli kaudu õpilase päevakava või selles tehtud muudatustega.
5.3. Õpilase päevakava ning muudatused selles loetakse õpilasele kättetoimetatuks, kui õpilane on tutvunud elektroonilise kodulehe või ekooli kaudu õpilase päevakava või selles tehtud muudatustega.
5.4 Kui vähemalt 10-aastane õpilane on saanud ekooli kaudu informatsiooni õpilase päevakava ja nendes tehtud muudatuste kohta, siis vastavalt Haldusmenetluse seadusele loetakse teavitatuks päevakavast ja selle muudatustest ka õpilase vanem.
5.5. Alla 10-aastase õpilase vanemale, kes ei ole tutvunud 10 päeva jooksul päevakava või selles tehtud muudatustega elektroonilise kodulehe või ekooli kaudu, edastatakse vastav teatis vanema antud elektronposti aadressile või muul viisil vastavalt eelnevale kokkuleppele vanemaga.
5.6. Õpilasel on õigus ja kohustus täita õpiülesandeid ja osaleda temale kooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes (PGS § 35 lg 1).
5.7. Õpilane osaleb õppetöös vastavalt õpilasele ettenähtud päevakavale ja õppekorraldusele (dir kk nr 1-1/2 04.01.11).
5.8. Õppetunnid toimuvad koolis ja väljaspool kooli (näit õppekäiguna jt), kus kehtivad kodukorras kehtestatud reeglid.
5.9. Õpilane täidab raamatukogu, spordisaali ja tööõpetuse ning arvutiklassi kasutamise eeskirju.
5.10. Kooli poolt välja antud dokumendid ( tunnistus, õpilaspilet ja muu) hävimise, kaotamise või kahjustamise korral esitatakse uue dokumendi saamiseks direktorile vastavasisuline avaldus. Dokumendi kaotaja kompenseerib selle hinna direktori käskkirjaga kinnitatud hinnakirja alusel.
5.11. Õpilased ja kooli töötajad ning teised koolis viibivad isikud peavad hoidma kooli vara ning hoiduma tegevusest, mis võib põhjustada kahju koolile ja koolis viibivatele isikutele.
5.12. Üldjuhul võib koolimajas süüa ainult sööklas ja erandjuhtumil ka klassis.
5.13.. Õpilane võtab õppetundi kaasa kõik aineõppetunni jaoks vajalikud töövahendid. Töövahendite korduv puudumine fikseeritakse märkusena ja seda arvestatakse põhikooli õpilase hoolsuse hindamisel.
5.14. Õpilasel ei ole lubatud õppetunni ajal kasutada õppetöösse mittepuutuvaid esemeid. Õpetajal on õigus võtta nimetatud esemed hoiule vastavalt kodukorra punktidele 12.1. – 12.6.
5.15. Õppetunnis jälgib õpilane järgmist korda:
5.15.1 tundi alustades ja täiskasvanu õppeklassi sisenedes tõuseb õpilane püsti;
5.15.2 tunnist lubatakse välja minna üksnes mõjuvatel põhjustel pärast õpetajalt vastava loa saamist;
5.15.3 õppetunni ajaks lülitatakse välja mobiiltelefon ja teised õppetöösse mittepuutuvad seadmed;
5.15.4 õppetunni ajal õpilase külastamist üldjuhul ei toimu, v.a juhul, kui külastamine oli eelnevalt kokku lepitud õpetaja või direktsiooni liikmega;
5.15.5 pärast iga õppetunni lõppu korrastab iga õpilane oma õppekoha ja klassikorrapidajaks määratud õpilane korrastab klassi, puhastab õppetahvli, korjab kokku prahi, asetab lauad-toolid kohale. Pärast kabineti viimast tundi tõstab toolid lauale;
5.16. Välisriietuse ja – jalanõud jätab õpilane garderoobi. Üleriiete taskusse ei jäta õpilane raha, dokumente, võtmeid, mobiiltelefoni ega muid väärisesemeid.
5.17. Koolis kantakse vahetusjalanõusid, mis ei määri põrandaid.
5.18. Sööklas asuvasse õppehoonesse minnes paneb õpilane jalga välisjalatsid ja võtab kaasa vahetusjalanõud.
5.19. Spordisaalis kasutatakse ainult spordijalatseid (vt kodulehelt kehalise kasvatuse tunni kodukord).
5.20. Õpilase riietus ja jalanõud peavad olema puhtad ja korralikud ning sobilikud õppetööks. Spordiriietust kannab õpilane üksnes kehalise kasvatuse tunnis. Pidulikel üritustel kannab õpilane pidulikku riietust.
5.21. Õpilased ja kooli töötajad pargivad oma liiklusvahendi (rollerid, autod) rahvamaja vastas olevale parkimisplatsile ja jalgrattad selleks ettenähtud hoidlasse. Õpilane kasutab sõiduvahendit kooli tulemiseks ja koolist minemiseks. Muul ajal kooli territooriumil on sõitmine keelatud.
KOOLI TUNNUSTUSMEETMED ÕPILASELE TUNNUSTAMISEKS ÕPINGUTE JOOKSUL
6.1. Haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel ja korras tunnustatakse õpilast õpingute jooksul kiitusega põhikooli lõputunnistusel.
6.2. Kooli tunnustusmeetmeteks on:
6.2.1 tunnustatakse õppetöö käigus võimetekohase õppimise ning „eeskujuliku“ ja „hea“ käitumise eest suulise kiituse, hea hinnanguga;
6.2.2 tunnustatakse kirjalikult – kiitus päevikusse, vihikusse, ekooli;
6.2.3 iga õppeveerandi lõpul tunnustatakse direktori käskkirjaga õpilasi, kes õppisid hindele „4“ ja „5“ – käitumine „eeskujulik“ või „hea“;
6.2.4 premeerimine mälestusesemega;
6.2.5 direktori käskkirja, tänukirja või diplomiga eduka esinemise eest valla, maakonna ja vabariigi õpilasüritustel ning spordivõistlustel;
6.2.6 hindele „4“ ja „5“ õppijatele vaba päev uue õppeveerandi alguses;
6.2.7 tunnustatakse kutsega Torma vallavanema vastuvõtule valla poolt kehtestatud tingimuste ja korra alusel;
6.2.8 kiituskirjaga lõpetanute fotod kooli autahvlile.
KOOLI TUNNUSTUSMEETMED LAPSEVANEMATE TUNNUSTAMISEKS LAPSE ÕPINGUTE AJAL
7.1. Kooli tunnustusmeetmeteks on:
7.1.1 tunnustamine käskkirjaga või tänukirjaga;
7.1.2 autasustamine mälestusesemega;
7.1.3 vastuvõtt tublide laste vanematele.
KOOLI RAJATISTE, RUUMIDE, RAAMATUKOGU, ÕPPE-, SPORDI-, TEHNILISTE JA MUUDE VAHENDITE TASUTA KASUTAMISE KORD ÕPILASTELE ÕPPEKAVAVÄLISES TEGEVUSES
8.1. Kooli rajatiste, ruumide, raamatukogu-, õppe-, spordi-, tehniliste vahendite õppekavaliseks tegevuseks tasuta kasutamine on lubatud direktori või huvijuhi loal.
8.2. Ruumide kasutamisel peab järgima vastava ruumi kasutamiskorda ja graafikut.
8.3. Huvitegevus on koolis toimuv või kooli korraldatud kooli õppekava läbimist toetav või muu õppekavaväline tegevus. Õppekavaväline tegevus on kinnitatud ja heaks kiidetud kooli direktori poolt (näit huviringid, puhkpillikool).
ÕPILASTE JA KOOLITÖÖTAJATE VAIMSET VÕI FÜÜSILIST TURVALISUST OHUSTAVATE OLUKORDADE ENNETAMISE, NEILE REAGEERIMISE, JUHTUMITEST TEATAMISE, NENDE JUHTUMITE LAHENDAMISE KORD, ABINÕUD ÕPILASTE JA KOOLITÖÖTAJATE VAIMSE JA FÜÜSILISE VÄGIVALLA ENNETAMISEKS JÄRELEVALVE MEETME RAKENDAMISE KORD (pidaja nõusolek 25.04.2011 protokoll nr 10).
9.1. Õpilaste vägivalla ennetamiseks ja turvalisuse tagamiseks on vahetundides rakendatud õpetajate korrapidamine koolimaja I ja II korruse koridorides ja sööklas.
9.1.1 õpilastest korrapidajate brigaadid töötavad koolimaja I ja II korruse koridorides.
9.2. Õpilasel on keelatud kooli territooriumil omada, tarbida ja levitada alkohoolseid jooke, tubakatooteid ja narkootilisi aineid.
9.3. Õpilane ei tekita koolis ja kooli territooriumil ohtlikke olukordi endale ja teistele isikutele.
9.4. Kooli on keelatud võtta tuli- ja külmrelvi, minilaserit, tulemasinat, tuletikke ja muid vahendeid, millega võib tekitada tervisekahjustuse või materiaalse kahju.
9.5. Koolis on keelatud kasutada füüsilist ja vaimset vägivalda.
9.6. Kool ei vastuta riidehoidu jäetud esemete eest.
9.7. Õpilaste ja koolitöötajate vaimset ja füüsilist turvalisust ohustavast olukorrast teavitatakse viivitamatult kohalviibivat õpetajat või koolitöötajat, kes omakorda teavitab klassijuhatajat ja õppealajuhatajat või direktorit.
9.8. Direktor või õppealajuhataja teavitab nimetatud olukorrast õpilase vanemat. Vajadusel teavitab direktor vastavat ametiasutust ja korrakaitseorganit ning kutsub kohale arstiabi.
9.9. Süüteo avastamisel kutsub direktor või õppealajuhataja kohale korrakaitseorgani ning vajadusel teavitab süüteost ja selle toimepannud isikutest vallavalitsust jt pädevaid ametiasutusi, kes tegelevad süüteo toimepannud isikuga edasi vastavalt oma pädevusele.
9.10. Direktor või õppealajuhataja võtab kodukorra punktides 9.2., 9.3., 9.4., 9.5 nimetatud olukorra põhjustanud juhtumis osalenud isikutelt ning pealtnägijatelt suulised või kirjalikud seletused ning selgitab välja juhtumiga seotud asjaolud järgides järgmist korda:
9.10.1 suulise seletuse võtmise kohta koostab direktor või õppealajuhataja kirjaliku protokolli, kus märgitakse seletuse andmise ja juhtum toimumise kuupäevad seletuse andnud iosiku ja pealtängijate andmed ning kirjeldatakse juhtumi sisu (Lisa 1);
9.10.2 kirjaliku seletuse puhul esitab selle andja direktorile või õppealajuhatajale kirjaliku seletuse, kus märgitakse seletuse andmise ja juhtumi toimumise kuupäevad, seletud andnud isiku andmed ning kirjeldatakse juhtumi sisu;
9.10.3 protokolli juurde lisatakse juhtumi asjaolusid tõestavad dokumendid ja vajadusel ka asitõendid.
9.11. Õpilaselt suulise või kirjaliku seletuse võtmisest teavitab direktor õpilase vanemat. Vanemal on õigus tutvuda õpilaselt võetud seletuse ja väljaselgitatud juhtumi asjaolude kohta koostatud dokumentidega.
9.12. Kodukorra punktide 9.2. – 9.4. nimetatud olukorra põhjustamine mõjutab õpilase käitumise hinnet.
9.13. Ametliku päringu alusel esitab direktor korrakaitseorganitele ja teistele pädevatele ametiasutustele kodukorra punktides 9.10.1. – 9.10.3. nimetatud dokumendid ja andmed, järgides isikukaitseandmete seaduses sätestatud nõudeid.
9.14. Õpilase vaimset või füüsilist turvalisust ohustava olukorra tekkimisel on õpilasel õigus igal ajal pöörduda õpetaja, direktori või psühholoog-nõustaja poole. Nimetatud olukordade ennetamiseks kasutab kool ka muid kodukorras või põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud tugi- või mõjutusmeetmeid.
KOOLI HOONEST VÕI TERRITOOIUMILT SISSE- JA VÄLJALIIKUMISE KONTROLLIMISE NING ÕPILASE KOOLIHOONEST VÕI TERRITOORIUMILT VÄLJALIIKUMISE PIIRAMISE RAKENDAMISE KORD
10.1. Kooli õppeprotsessi mittepuutuv isik kooskõlastab oma viibimise kooli hoones või territooriumil kooli juhtkonnaga.
10.2. Kooli hoones või territooriumil üldtunnustatud käitumisnorme eiravast isikust teavitatakse viivitamatult kooli juhtkonna liikmeid.
10.3. Tundide ja vahetundide ajal ei lahku õpilane kooli territooriumilt klassijuhatajalt või aineõpetajalt luba küsimata.
TUGI- JA MÕJUTUSMEEETMETE RAKENDAMISEST TEAVITAMISE KORD
11.1. Tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamisel lähtutakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud tingimustest ja korrast.
11.2. Koolis rakendatavad tugimeetmed on fikseeritud kooli õppekavas.
11.3. Mõjutusmeetmed on: (PGS § 58).
11.3.1 õpilase käitumise arutamise vanemaga otsustab direktor või aine- ja klassiõpetaja, klassijuhataja või õppealajuhtaja;
11.3.2 õpilase käitumise arutamine direktori või õppealajuhataja juures (otsustab direktor või klassijuhataja);
11.3.3 õpilasega tema käitumise arutamine õppenõukogus või kooli hoolekogus (otsustab direktor või õppealajuhataja);
11.3.4 õpilasele tugiisiku määramine (otsustab direktor või õppealajuhataja);
11.3.5 kirjalik noomitus (otsustab direktor või õppealajuhataja, klassijuhataja-, aine- või klassiõpetaja kirjalikul ettepanekul);
11.3.6 esemete, mida õpilane kasutab viisil, mis ei ole kooskõlas kooli kodukorraga kooli hoiulevõtmine (otsustab direktor, aine- või klassiõpetaja või klassijuhataja kooli kodukorras sätestatud korras);
11.3.7 õppetunnist eemaldamise koos kohustusega viibida määratud kohas ja saavutada tunni lõpuks nõutavad õpitulemused (otsustab direktor või aine- ja klassiõpetaja, kool tagab järelevalve õpilase üle ja vajadusel pedagoogilise juhendamise);
11.3.8 konfliktolukorras osalenud poolte lepitamine eesmärgiga saavutada kokkulepe edasiseks tegevuseks (otsustab direktor või aine- ja klassiõpetaja või klassijuhataja või õppealajuhataja);
11.3.9 kooli jaoks kasuliku tegevuse elluviimine, mida võib kohaldada vaid õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema nõusolekul (otsustab direktor või õppealajuhataja);
11.3.10 pärast õppetundide lõppemist koolis viibimise kohustus koos määratud tegevusega 1,5 tunni ulatuses ühe õppepäeva jooksul (otsustab direktor või aine- ja klassijuhataja või õppealajuhataja; arvestatakse transpordi korraldust; kool tagab järelevalve õpilase üle ja vajadusel pegadoogilise juhendamise; vanemat teavitatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis);
11.3.11 ajutine keeld võtta osa õppekavalisest tegevusest koolis, näiteks üritustest ja väljasõitudest (otsustab direktor või klassijuhataja või õppealajuhataja; vanemat teavitatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis);
11.3.12 ajutine õppes osalemise keeld koos kohustusega saavutada selle perioodi lõpul nõutavad õpitulemused (otsustab õppenõukogu; võib rakendada kuni 10 õppepäeva ulatuses ühe poolaasta jooksul; vanemat teavitatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis).
11.4. Tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamisest teavitab kool vanemat ekooli, emaili või muu kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
11.5 Õpilase suhtes rakendatava tugi- ja mõjutusmeetme sisu tehakse õpilasele või tema vanemale arusaadavaks, mille kohta annab õpilane või tema vanem vastavasisulise kinnituse.
KOOLI HOIULE ANTUD ESEMETE HOIUSTAMISE JA NENDE TAGASTAMISE KORD
12.1 Kooli hoiule antud esemete hoiustamisel ja nende tagastamisel lähtub kool Võlaõigusseaduse § 883-986 sätestatust.
12.2 Esemed, mida õpilane kasutab viisil, mis ei ole kodukorraga kooskõlas või ohustavad isikut ennast, võetakse kooli hoiule.
12.3. Hoiule võtmise kohta koostab protokolli eseme äravõtja. Protokolli märgitakse kooli nimetus, õpilase nimi, klass, hoiulevõtmise aeg, ajaline kestvus ja põhjus ning hoiulevõetava asja kirjeldus.
12.4. Nimetatud esemed hoitakse Kooli tee 23 koolimaja õppealajuhataja kabinetis.
12.5. Ese tagastatakse õpilasele õppepäeva lõpus allkirja vastu. Isikut ohustavad või korduvalt hoiule võetud esemed tagastatakse õpilase vanemale (LISA 2).
12.6. Kooli hoiule võetud esemeid on keelatud omaniku loata kasutada ning need tuleb hoiustada viisil, mis ei põhjusta eseme kahjustamist või hävimist.


§ 21 Valijate teavitamine hääletamise võimalustest
§ 41 Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda toimuva eelhääletamise erisused
§ 42 Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletamisruumis toimuv eelhääletamine
§ 43 Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda valija asukohas toimuv eelhääletamine
§ 471 Hääletamine ilma valijate nimekirja kasutamata
§ 48 Eelhääletamise ajal väljaspool elukohajärgset valimisringkonda antud häälte arvestamine
§ 571 Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletanud valijate hääletamistulemuste kindlakstegemine
RT I, 09.07.2018, 5
5) tagab valimiste korraldamiseks vajaliku inventari ja teenuste olemasolu ning haldab valimiste infosüsteemi ja valijate elektroonilise nimekirja infosüsteemi;
51) kehtestab valimisvahendite ja väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletavate valijate hääletamissedelitega ümbrike jaoskonnakomisjonidele edastamise korra ning jaotuspiirkonnad;
§ 21. Valijate teavitamine hääletamise võimalustest
(2) Valijate nimekirja pidamise aluseks on käesoleva seaduse § 20 lõikes 3 ettenähtud andmed valimispäevale eelneva 30. päeva seisuga. Valijate nimekirja pidamisel võetakse arvesse ka käesoleva seaduse § 20 lõike 3 punktides 1–5 nimetatud andmetes pärast valimispäevale eelnevat 30. päeva tehtud muudatused. Elukoha ja viibimiskoha aadressiandmetes pärast valimispäevale eelnevat 30. päeva tehtud muudatusi arvesse ei võeta.
(2) Valla- või linnasekretär vaatab avalduse koos rahvastikuregistri vastutava töötlejaga viivitamata läbi ning vastab avaldajale. Vea parandamise korral edastab rahvastikuregistri vastutav töötleja paranduse riigi valimisteenistusele.
(4) Riigi valimisteenistus teavitab kõigist valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja parandustest ja muudatustest valla- ja linnasekretäre ning välisriigis hääletamist korraldavaid välisesindusi, kes teevad asjakohased parandused ja muudatused kandidaatide koondnimekirja. Kandidaatide koondnimekirju ei muudeta pärast 13. päeva enne valimispäeva.
(2) Hääletamisruumis on hääletamissedelite väljaandmise kohad, hääletamiskabiinid ja hääletamiskast. Hääletamisruumis, kus korraldatakse väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletamist, on eraldi hääletamiskabiin ja hääletamiskast väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletavate valijate jaoks. Hääletamisruumis on välja pandud asukoha valimisringkonna kandidaatide koondnimekiri ja kandidaatide üleriigilised nimekirjad.
1) kuuendast kuni kolmanda päevani enne valimispäeva käesoleva seaduse § 19 lõike 2 punkti 3 alusel määratud valimisjaoskonnas. Hääletamine algab kell 12.00 ja lõpeb kell 20.00;
(1) Valija hääletab tema elukohajärgse valimisringkonna territooriumil asuvas valimisjaoskonnas, välja arvatud käesoleva seaduse §-des 41–43, 45 ja 47 ning 71. ja 8. peatükis ettenähtud juhtudel.
§ 41. Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda toimuva eelhääletamise erisused
Valijal on käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 1 sätestatud ajal võimalik hääletada väljaspool oma elukohajärgset valimisringkonda valla- või linnavalitsuse määratud valimisjaoskonnas. Valla- või linnavalitsus võib määrata jaoskonnakomisjoni, kes korraldab hääletamist ainult valija asukohas (§ 43), kinnipidamiskohas, haiglas või ööpäevases hoolekandeasutuses (§ 45).
§ 42. Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletamisruumis toimuv eelhääletamine
(5) Valija täidab hääletamissedeli käesoleva seaduse § 39 lõigetes 5–8 ja 11 ettenähtut järgides.
§ 43. Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda valija asukohas toimuv eelhääletamine
(1) Kui väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletada sooviv valija ei saa terviseseisundi või muu mõjuva põhjuse tõttu hääletada hääletamisruumis, võib ta kuni valimispäevale eelneva kolmanda päeva kella 14.00-ni esitada kirjaliku taotluse oma asukohas hääletamiseks asukohajärgsele valla- või linnavalitsusele või käesoleva seaduse §-s 41 ettenähtud jaoskonnakomisjonile. Jaoskonnakomisjon registreerib taotluse. Valla- või linnavalitsus registreerib taotluse ja edastab selle vastavale jaoskonnakomisjonile.
(2) Hääletamist korraldavad vähemalt kaks jaoskonnakomisjoni liiget käesoleva seaduse § 39 lõigetes 6–8 ja 11 ning § 42 lõigetes 1–4 ja 6 ettenähtut järgides.
(1) Kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses korraldatakse hääletamine käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 3 ettenähtud päevadel.
(2) Kinnipidamiskoha, haigla ja ööpäevase hoolekandeasutuse administratsioon esitab taotluse hääletamise korraldamiseks käesoleva seaduse §-s 41 ettenähtud jaoskonnakomisjonile.
(3) Hääletamist korraldavad vähemalt kaks jaoskonnakomisjoni liiget käesoleva seaduse § 39 lõigetes 6–8 ja 11 ning § 42 lõigetes 1–4 ja 6 ettenähtut järgides.
(1) Kui valija ei saa terviseseisundi või muu mõjuva põhjuse tõttu hääletada hääletamisruumis, võib ta taotleda kodus hääletamist.
(6) Kodus hääletamist korraldavad vähemalt kaks jaoskonnakomisjoni liiget. Nimetatud liikmete määramisel lähtutakse põhimõttest, et nad ei ole sama erakonna liikmed või sama erakonna ettepanekul jaoskonnakomisjoni liikmeks esitatud. Kodus hääletamist korraldatakse käesoleva seaduse § 39 lõigetes 1–4, 6–8 ja 11 ettenähtut järgides.
(7) Pärast hääletamissedeli täitmist murrab valija sedeli kokku ja laseb hääletamiskasti käesoleva seaduse § 39 lõikes 10 sätestatud korras.
(1) Alaliselt välisriigis elav valija, kes ei ole hääletanud käesoleva seaduse 8. peatükis ettenähtud korras, võib hääletada eelhääletamise ajal käesoleva seaduse §-s 41 ettenähtud korras määratud mis tahes valimisjaoskonnas.
(3) Jaoskonnakomisjoni liige kontrollib valijate nimekirjast, et valijal on hääletamisõigus ja millise valimisringkonna valija ta on.
(5) Jaoskonnakomisjoni liige annab valijale hääletamissedeli, kaks ümbrikku ja tema valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja.
(6) Valija täidab hääletamissedeli käesoleva seaduse § 39 lõigetes 5–8 ja 11 ettenähtut järgides.
(7) Valija paneb sedeli ühte jaoskonnakomisjoni liikme antud ümbrikku. Viimase paneb valija jaoskonnakomisjoni liikme antud teise ümbrikku. Välimisele ümbrikule kannab jaoskonnakomisjon valija andmed. Ümbriku laseb valija väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletavate valijate sedelitele ettenähtud hääletamiskasti.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud korras antud hääli arvestatakse hääletamistulemuste kindlakstegemisel käesoleva seaduse § 48 lõikes 1 ja § 55 lõigetes 3–5 sätestatud korras.
§ 471. Hääletamine ilma valijate nimekirja kasutamata
(2) Hääletamissedeliga ümbriku annab valija jaoskonnakomisjoni liikmele. Jaoskonnakomisjoni liikmed hoiavad hääletamissedeliga ümbrikku käesoleva seaduse § 40 lõikes 5 sätestatud korras, kuni neil on võimalik kontrollida valijate nimekirjast valija hääletamisõigust.
(3) Kui kontrolli tulemusel selgub, et valijal on õigus hääletada, siis:
(5) Kui valijat ei ole valijate nimekirjas, ta on valijate nimekirja andmetel juba hääletanud või ta on hääletanud väljaspool elukohajärgset valimisringkonda pärast käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 1 või 3 sätestatud aega, jäetakse valija hääletamissedeliga ümbrik arvestamata.
§ 48. Eelhääletamise ajal väljaspool elukohajärgset valimisringkonda antud häälte arvestamine
(1) Jaoskonnakomisjon pakib viivitamata pärast väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletamise lõppemist valijate hääletamissedelitega ümbrikud eraldi valimisringkondade ja alaliselt välisriigis elavate valijate kaupa ning edastab need valla- või linnasekretärile, kes edastab need riigi valimisteenistusele käesoleva seaduse § 15 lõike 2 punkti 51 alusel kehtestatud korra kohaselt.
(2) Riigi valimisteenistus määrab iga valimisringkonna kohta häältelugemiskomisjoni, kes teeb kindlaks väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletanud valijate hääletamistulemused.
(3) Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletanud valija hääletamissedeliga ümbrik tuleb edastada käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud häältelugemiskomisjonile hiljemalt valimispäeval kell 12.00.
(4) Saanud hääletamissedelitega ümbrikud, kontrollib häältelugemiskomisjon valijate nimekirjast, kas valija elukoht on selles valimisringkonnas.
(5) Kui valijat ei ole kantud valijate nimekirja selles valimisringkonnas, jätab häältelugemiskomisjon valija hääletamissedeliga ümbriku arvestamata.
(6) Pärast käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 ettenähtud toiminguid avab häältelugemiskomisjon välimised ümbrikud ning hoiustab sisemised hääletamissedelitega ümbrikud kuni hääletamistulemuste kindlakstegemise alguseni.
(1) Riigi valimisteenistus seab elektroonilise hääletamise süsteemi kasutusvalmis hiljemalt kümnendaks päevaks enne valimispäeva.
(2) Riigi valimisteenistus korraldab valijate nimekirja muudatuste elektroonilise hääletamise süsteemi kandmise vähemalt üks kord päevas.
(1) Valija saab käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 4 ettenähtud päevadel hääletada elektrooniliselt käesoleva seaduse § 482 lõikes 1 sätestatud süsteemi kasutades.
1) hääletades uuesti elektrooniliselt käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 4 ettenähtud ajal;
2) hääletades hääletamissedeliga kuni valimispäeva kella 20.00-ni.
(2) Kui valija on hääletanud nii elektrooniliselt kui ka hääletamissedeliga, arvestatakse valija hääletamissedelit.
(4) Välisriigis alaliselt elavale valijale ja rahvastikuregistri andmete alusel ajutiselt välisriigis viibivale valijale saadetakse elektrooniline valimiste teabeleht Eesti teabeväravas registreeritud või rahvastikuregistrisse kantud e-posti aadressil hiljemalt 60. päeval enne valimispäeva.
(5) Valimiste teabelehele kantakse:
2) valimisringkonna number ja kirjeldus vastavalt käesoleva seaduse §-le 6;
3) välisesinduse aadress;
4) kirja teel hääletamise taotluse esitamise, kirja teel hääletamise ja välisesinduses hääletamise kord;
5) kirja teel hääletamise taotluse välisesindusele laekumise tähtpäev;
6) kirja teel saadetava hääletamissedeli välisesindusele laekumise tähtpäev;
7) välisesinduses hääletamise aeg;
8) elektroonilise hääletamise aeg;
2) valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja vastavalt valijate nimekirja andmetele või käesoleva seaduse § 50 lõike 3 punkti 3 kohaselt;
(3) Hääletamist korraldav isik kontrollib valijate nimekirjast, et valijal on hääletamisõigus ja millise valimisringkonna valija ta on.
(4) Kui kontrolli tulemusel selgub, et valijal on õigus hääletada, teeb hääletamist korraldav isik valijate nimekirja märke hääletamissedeli väljastamise kohta. Hääletamissedeli saamise kohta annab valija allkirja.
(3) Alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamistulemused teeb kindlaks Tallinna linna häältelugemiskomisjon.
(4) Riigi valimisteenistus edastab alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamissedelid käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud häältelugemiskomisjonile hiljemalt teisel päeval enne valimispäeva.
(5) Ümbrikud alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamissedelitega avatakse valimispäeval hääletamistulemuste kindlakstegemiseks.
(6) Ajutiselt välisriigis viibivate valijate hääletamissedelitega ümbrikud edastab riigi valimisteenistus hiljemalt valimispäevale eelneval päeval vastavale käesoleva seaduse § 48 lõikes 2 märgitud häältelugemiskomisjonile, kus sedeleid arvestatakse hääletamistulemuste kindlakstegemisel käesoleva seaduse § 48 lõigetes 4–6 ettenähtu kohaselt.
(5) Kodus hääletanute ja käesoleva seaduse § 471 lõike 3 punkti 1 alusel hääletamiskasti lastud hääletamissedelite välisküljele pannakse jaoskonnakomisjoni pitsati jäljend ning sedelid pannakse hääletamisruumis hääletanute hääletamissedelite hulka.
3) millele kirjutatud numbriga kandidaat ei kandideeri selles valimisringkonnas;
(10) Pärast hääletamistulemuste kindlakstegemist pakitakse kehtivad sedelid kandidaatide kaupa. Eraldi pakkidesse pannakse kehtetud sedelid, valijatele välja andmata jäänud sedelid ja valijate tagastatud rikutud sedelid. Pakile märgitakse, millise valimisjaoskonna sedelid, millised ja kui palju neid pakis on. Märkele kirjutab alla jaoskonnakomisjoni esimees.
§ 571. Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletanud valijate hääletamistulemuste kindlakstegemine
(1) Häälte lugemist korraldab ja hääletamissedeli kehtivuse üle otsustab käesoleva seaduse § 48 lõikes 2 nimetatud häältelugemiskomisjon.
(2) Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletanud valijate häälte lugemist alustab häältelugemiskomisjon valimispäeval kell 20.00. Ümbrike avamise juures peavad viibima vähemalt kolm häältelugemiskomisjoni liiget.
(4) Häältelugemiskomisjon teeb hääletamissedelite alusel valimisringkonna kohta kindlaks kehtetuks tunnistatud hääletamissedelite arvu ning kandidaatidele ja erakondadele antud häälte arvu. Hääletamissedeli kehtetuks tunnistamisel järgitakse käesoleva seaduse § 57 lõigetes 7 ja 8 sätestatut.
(5) Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletanud valijate hääletamistulemuste kindlakstegemise kohta koostatakse valimisringkonna protokoll, millele kirjutab alla häältelugemiskomisjoni esimees. Protokolli märgitakse selle koostamise kuupäev ja kellaaeg.
(6) Hääletamistulemused tehakse kindlaks avalikult. Häälte lugemise juures viibiv isik peab täitma häältelugemiskomisjoni liikme suulisi korraldusi.
(2) Alaliselt välisriigis elavate valijate häälte lugemist alustab häältelugemiskomisjon valimispäeval kell 20.00. Ümbrike avamise juures peavad viibima vähemalt kolm häältelugemiskomisjoni liiget.
(4) Häältelugemiskomisjon teeb hääletamissedelite alusel iga valimisringkonna kohta kindlaks hääletamisest osavõtnud alaliselt välisriigis elavate valijate arvu, kehtetuks tunnistatud hääletamissedelite arvu ning kandidaatidele ja erakondadele antud häälte arvu. Hääletamissedeli kehtetuks tunnistamisel järgitakse käesoleva seaduse § 57 lõigetes 7 ja 8 sätestatut.
(5) [Kehtetu - RT I, 09.07.2018, 1 - jõust. 01.01.2021]
(6) Alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamistulemuste kindlakstegemise kohta koostatakse iga valimisringkonna kohta protokoll, millele kirjutab alla Tallinna linna valimiskomisjoni esimees. Protokolli märgitakse selle koostamise kuupäev ja kellaaeg.
(7) Alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamistulemused tehakse kindlaks avalikult. Häälte lugemise juures viibiv isik peab täitma häältelugemiskomisjoni liikme suulisi korraldusi.
(4) Valla ja linna, Tallinnas iga valimisringkonna hääletamistulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, mille allkirjastab valla või linna valimiskomisjoni esimees. Protokolli märgitakse selle koostamise kuupäev ja kellaaeg.
(1) Kõigilt valla- ja linnasekretäridelt laekunud valla ja linna hääletamistulemuste protokollide, väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletanud valijate hääletamistulemuste protokollide, alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamistulemuste protokollide, elektrooniliselt hääletanud valijate hääletamistulemuste ja valijate nimekirja alusel teeb Vabariigi Valimiskomisjon valimisringkondade kaupa kindlaks valijate nimekirja kantud valijate arvu, hääletamissedeli saanud valijate arvu, hääletamisest osavõtnud valijate arvu, kehtetute hääletamissedelite arvu ning kandidaatidele ja erakondadele antud häälte arvu.
4) valimiste teabelehe saatmine (§ 21);
5) [kehtetu - RT I, 09.07.2018, 1 - jõust. 01.01.2021]
8) valimiste teabelehe saatmine välisriigis alaliselt elavale või ajutiselt viibivale valijale (§ 49 lg 4);
(4) Erakorraliste valimiste korral kantakse valija valijate nimekirja selles valimisringkonnas, mille territooriumil valimiste väljakuulutamise päeval asub tema rahvastikuregistrisse kantud elukoht.


text:
Vastutusotsuse tegemine juhatuse liikmetele - Pluss
Vastutusotsuse tegemine juhatuse liikmetele
http://www.nc.ee/?id=11&tekst=RK/3-3-1-17-13
Riigikohtu 12.06.2013 lahend nr 3-3-1-17-13
Maksu- ja Tolliameti otsusega kohustati ühe äriühingu juhatuse liikmeid tasuma solidaarselt äriühingu maksuvõla. Juhatuse liikmed esitasid halduskohtusse kaebused maksuotsuse tühistamiseks. Halduskohus rahuldas kaebused, kuid ringkonnakohus saatis asja halduskohtusse uueks läbivaatamiseks. Ringkonnakohtu otsuse peale esitasid kassatsioonkaebused juhatuse liikmed.
Seadusliku esindaja vastutust võõra maksukohustuse eest reguleerib maksukorralduse seaduse (MKS) § 40, mille lg-s 1 sätestatakse, et kui seaduslik esindaja, tegevjuht või vara valitseja rikub tahtlikult või raskest hooletusest MKS-i §-s 8 nimetatud kohustusi, vastutab ta selle tõttu tekkinud maksuvõla eest solidaarselt maksukohustuslasega. MKS-i § 8 lg-s 1 on sätestatud seadusliku esindaja kohustus tagada esindatava MKS-st ja maksuseadustest tulenevate rahaliste ja mitterahaliste kohustuste tähtaegne ning täielik täitmine. Selline vastutus realiseerub vastutusotsuse tegemisel.
Kohus ei saa hakata vaidlustatud vastutusotsust ise põhjendama, kuid kohus saab ja peab asja lahendamisel kaaluma menetlusosaliste poolt kohtumenetluses esitatud väiteid. Sellistele tõendatud väidetele tuginemine pole haldusakti põhjendamine kohtu poolt.
Kolleegiumi arvates tuleb ka maksuõigussuhetes seadusliku esindaja vastutuse raames lähtuda võlaõigusseaduse asjakohasest, st §-st 104 regulatsioonist. Tahtlus viidatud sätte tähenduses on seotud eeskätt subjektiivsete tunnustega – teadlikkus käitumise õigusvastasusest ja sellise tagajärje soovimine. Nt MKS-i § 40 lg-s 1 nimetatud tahtluse puhul peab seaduslik esindaja mõistma, et ta rikub sama seaduse paragrahvis 8 nimetatud kohustusi. Üksnes hoolsusnõuete eiramisest ei tulene aga järeldus, et maksude tasumisest hoiduti tahtlikult. Hoolsusnõuete eiramine võib olla oluline seoses käibemaksuarvestuse ja käibemaksukohustuse täitmisega, mitte aga tahtluse väljaselgitamisega. Ainuüksi nendest asjaoludest, mis puudutavad müüjat ja tema tegevust ning hoolsusnõuete järgimist ostja poolt, ei tulene ka nende kogumis järeldus, et ostja on maksude tasumisest hoidunud tahtlikult. Ka siis, kui oleks tuvastatud, et hoolsusnõudeid eirati tahtlikult, ei saaks sellestki asjaolust teha järeldust, et maksude tasumisest hoiduti tahtlikult. Näiteks ei saa kütuse vastavussertifikaadi puudumisest teha järeldust, et maksude tasumisest hoiduti tahtlikult, hoolimata sellest, et sertifikaadi puudumine on tingitud soovist müüa nõuetekohaselt kontrollimata kvaliteedi ja päritoluga kütust ehk hoolsusnõuete tahtlikust eiramisest. Vastutusotsuse aluseks oleva süü hindamisel tuleb sageli lähtuda tõendite – mõnikord üksnes kaudsete – ja asjaolude kogumisest ning "elulise usutavuse" kriteeriumist. Seega peab kohus kontrollima, kas maksuhalduri ja kohtu poolt tuvastatud asjaolud võimaldavad teha järeldust, et väidetavate võltsarvete kasutamine sai toimuda vaid tahtluse vormis.
Näilikku tehingut ei võeta maksustamisel arvesse, kuid näilik on vaid selline tehing, mille puhul pooled on kokku leppinud, et tehingu tegemisel ei ole avaldatud tahtele vastavaid õiguslikke tagajärgi, pooled tahavad jätta mulje tehingu olemasolust või varjata tegelikku tehingut.
Kui kehtivas maksuotsuses on võetud kindel seisukoht, et äriühingu käitumises puudus tahtlus, on vastutusotsuse vaidlustamisel kaebajal võimalik maksuotsusele kui tõendile toetuda ja kohus peab seda tõendit hindama koos teiste asjakohaste tõenditega. Vastutusotsuse adressaat ei pea vaidlustama maksuotsust, kui ta ei nõustu maksuotsuses tuvastatuga – tal on õigus vaidlustada vastavas osas vastutusotsus. Maksuotsus kui kehtiv haldusakt on siduv üksnes äriühingule.
MKS-i § 40 lg-st 1 nähtub, et vastutusotsuse saab seaduslikule esindajale teha vaid siis, kui maksuvõlg on tekkinud tema õigusvastase käitumise tõttu. Seega tuleb vastutusotsuses tuvastada ka selline põhjuslik seos. Kui maksuvõlg on tekkinud ajaliselt varem kui etteheidetav käitumine või muudel põhjustel, ei saa vastutusotsust sellise maksuvõla osas teha.

matches:
§ 40
§ 8
Kohus
kohus
§ 40
kohus
kohus
§ 40


text:
Eesti Metsaühistu MTÜ | 2016
Eesti Metsaühistu üldkoosolekud
Telesaade "Suud puhtaks"
MTÜ Eesti Metsaühistu erakorralise üldkoosoleku kokkukutsumise teade
Lugupeetud MTÜ Eesti Metsaühistu liikmed
Teatame, et MTÜ Eesti Metsaühistu juhatus kutsub kokku erakorralise üldkoosoleku ühingu liikmete nõudel ja kooskõlas Põhikirja punktiga 4.11, mille kohaselt peab juhatus üldkoosoleku kokku kutsuma, kui seda nõuab kirjalikult ja põhjust ära näidates vähemalt 1/10 ühingu liikmetest. 01.10.2016 seisuga on ühingul kokku 322 liiget, millest tulenevalt on 32 liikmel õigus nõuda üldkoosoleku kokkukutsumist.
Üldkoosolek toimub 18. oktoobril 2016. aastal algusega kell 18.00 Toompuiestee 10, Tallinn (Eesti Puuetega Inimeste Koda).
Üldkoosoleku kokkukutsumise põhjuseks on juhatuse tagasikutsumine ja uue juhatuse valimine, revisjonikomisjoni valimine, põhikirja muutmine, 2015. aasta aastaaruande kinnitamine või kinnitamise edasilükkamise otsustamine, Eesti Metsaühistu liikme Peep Põntsoni poolt iseendaga või endaga seotud ettevõtetega sõlmitud rahaliste lepingute heakskiitmine või tühiseks tunnistamine ning audiitorkontrolli läbiviimise otsustamine.
Kuivõrd kohtuotsusega on tuvastatud 01.05.2015. a üldkoosoleku otsuse tühisus, mis tähendab, et otsus on tühine selle vastuvõtmisest alates ning selline otsus ei too kaasa õiguslikke tagajärgi. Sellest tulenevalt on tühine ka juhatuse ja revisjonikomisjoni valimine.
2. Juhatuse tagasikutsumine ja uue juhatuse erakorralised valimised
Tagasikutsumise põhjus:
01.08.2014. a MTÜ Eesti Metsaühistu revisjonikomisjoni aktist ilmneb, et juhatuse liige Peep Põntson on Eesti Metsaühistu pangakontolt sularahas välja võtnud kokku 12 100 eurot. Käesolevaks ajaks on Peep Põntson osaliselt eelviidatud summa tagastanud, ent tagastamata on veel 6585 eurot. Sellega seoses on 21.09.2015. a Politsei- ja Piirivalveameti Põhja Prefektuuri poolt alustatud kriminaalmenetlust Karistusseadustiku § 201 lg 1 järgi omastamise kahtluses. Sellest tulenevalt on põhjendatud kahtlus, et Peep Põntsoni edasine tegevus juhatuse liikmena võib kahjustada ühingu huve ning tekitada ühingule täiendavalt varalist kahju. Lisaks on Peep Põntson teinud tehinguid MTÜ Eesti Metsaühistu ja enesega seotud ühingute vahel, millega on kaasnenud MTÜ-le Eesti Metsaühistu olulised kohustused. Peep Põntsonil ei olnud õigust selliseid lepinguid sõlmida, kuivõrd talle ei ole antud õigust tehingute tegemiseks enda või endaga seotud äriühingutega. Seega oleks selliste tehingute tegemiseks olnud vajalik üldkoosoleku nõusolek.
3. Ühistu revisjonikomisjoni valimine ja revisjonikomisjoni tegevust puudutavad küsimused.
Kuivõrd kohtuotsusega on tuvastatud 01.05.2015. a toimunud üldkoosoleku päevakorra punktide tühisus (sh punkt nr 4, mille alusel valiti ühingule revisjonikomisjon kolmeliikmelises koosseisus – Margus Välling, Randam Feldberg ja Peeter Prass), ning eelmise revisjonikomisjoni volitused on lõppenud, on vajalik majandusaasta aruande kinnitamise eesmärgil valida revisjonikomisjon, kes esitaks revisjoni arvamuse ühistu majandustegevuse suhtes.
4. MTÜ Eesti Metsaühistu põhikirja võimalikud muudatused
Ettepanek põhikirja muutmiseks:
Põhjusel, et ühistu liikmesus on viimaste aastate jooksul märimisväärselt kasvanud, tekib olukord, kus üldkoosoleku kokkukutsumise teate kättetoimetamine võib osutuda aeganõudvaks. Lähtudes analoogia korras aktsiaseltside suhtes kehtivast Äriseadustiku regulatsioonist üldkoosoleku kokkukutsumise kohta, tuleks sarnaselt ÄS § 294 lg-le 1, näha põhikirjas ette võimalus teate avaldamiseks üleriigilise levikuga ajalehes ja täiendavalt nt ühistu kodulehel. Ka kehtiv Põhikiri ei näe ette kohustust kõiki liikmeid ühistu üldkoosolekust isiklikult teavitada, ent selguse huvides on mõistlik põhikirjaga määrata koht (teatud ajaleht, Metsaühistu kohtuleht või mõlemad), kus teade avaldatakse.
Juhatuse liikme Rünno Viiri ettepanek oleks täiendada Põhikirja punkti 4.9 järgmiselt: “Üldkoosoleku kokkukutsumise teade koos päevakorraga saadetakse liikmele liitumisavalduses ettenähtud e-postiaadressil ning avaldatakse MTÜ Eesti Metsaühistu kodulehe aadressil www.eestimetsaühistu.ee. Lisaks avaldatakse teade koosoleku toimumise aja ja koha kohta üleriigilise levikuga ajalehes hiljemalt 15 päeva enne koosoleku toimumist. Üleriigilise levikuga ajalehes avaldatud teates märgitakse Üldkoosoleku päevakorraga tutvumise võimalus on tagatud ühistu asukohas ja kodulehel.”
Täiendada Põhikirja punkti 6.2 selliselt, et määrata revisjonikomisjoni volituste tähtaeg.Juhatuse liikme Rünno Viiri ettepanek oleks täiendada Põhikirja punkti 6.2 järgmiselt: “Ühingu revisjonikomisjon valitakse kolmeliikmelisena kolmeks aastaks. Revisjonikomisjoni liikmed valivad endi hulgast komisjoni esimehe.”
5. 2015. aasta aastaaruannete kinnitamine või kinnitamise edasilükkamise otsustamine
6. Eesti Metsaühistu juhatuse liikme Peep Põntsoni poolt iseendaga või endaga seotud ettevõtetega sõlmitud rahaliste lepingute heakskiitmine või tühiseks tunnistamine
Vastavalt MTÜS § 19 lg 1 p-le 4 ja Põhikirja p-le 4.3 kuulub üldkoosoleku pädevusse juhatuse või muu organi liikmega tehingu tegemise või tema vastu nõude esitamise otsustamine. Käesoleval juhul on juhatuse liige Peep Põntson sõlminud lepinguid ühingutega, mille juhatuse liikmeks on ainuisikuliselt Peep Põntson. Peep Põntsoniga ei ole eelnevalt sõlmitud lepingut või antud volitust selliste tehingute tegemiseks, seega on juhatuse liikmega või temaga seotud ettevõttega tehingu tegemiseks vajalik üldkoosoleku nõusolek. Antud juhul üldkoosolek selliste tehingute tegemiseks nõusolekut andnud ei ole.
7. Peep Põntsoni tegevus Eesti Metsaühistu juhatuse liikmena.
8. Juhatuse liikme Peep Põntsoni kohustamine tagastama tema valduses oleva MTÜ Eesti Metsaühistu vara ja dokumentatsiooni, mille ta on saanud seoses juhatuse liikme kohustuste täitmisega.
9. Audiitorkontrolli korraldamise otsustamine
10. Vastamine ühistu liikmete järelepärimistele
11. MTÜ Eesti Metsaühistu nimel kahju hüvitamise nõude esitamise otsustamine juhatuse liikme Peep Põntsoni vastu
Juhul kui Teil ei ole võimalik üldkoosolekust isiklikult osa võtta, siis on võimalik volitada osalema enda eest teisi ühistu liikmeid (volitus on käesoleva teate juurde lisatud).
Selgitamaks kohtuotsust tsiviilasjas nr 2-15-11531 (Kohtuotsus.doc ), millega tuvastati 01.05.2015. a üldkoosoleku otsuse tühisus:
Peep Põntson esitas 03.08.2015. a MTÜ Eesti Metsaühistu vastu hagiavalduse 01.05.2015. a toimunud üldkoosolekul vastuvõetud otsuse tühisuse tuvastamiseks või kehtetuks tunnistamiseks.
Peep Põntson viitab tühisuse alusena sellele, et Metsaühistu juhatus ei ole kokku tulnud ja otsustanud üldkoosoleku kokkukutsumist liikmete nõudel juhatuse koosolekul. Antud väitega kohus ei nõustunud ning seda põhjusel, et Põhikirjast tulenevalt on igal juhatuse liikmel õigus esindada MTÜ-d Eesti Metsaühistu ning kui üldkoosoleku on kokku kutsunud üks juhatuse liige, siis ei ole kohtu hinnangul rikutud üldkoosoleku kokkukutsumise korda. Sellest tulenevalt on igal juhatuse liikmel õigus üldkoosolek kokku kutsuda.
Esialgses hagiavalduses ei nõudnud hageja Peep Põntson otsuse tühisuse tuvastamist põhjusel, et üldkoosoleku kokkukutumisest ei ole teavitatud kõiki ühistu liikmeid, vaid on sellise väite esitanud menetluse hilisemas staadiumis.
Kohus tuvastaski otsuse tühisuse põhjusel, et üldkoosoleku kokkukutsumisest ei ole teavitatud kõiki MTÜ Metsaühistu liikmeid (ca 70 liiget ühistu 283 liikmest teavitust ei saanud). Seega just sellel põhjusel on 01.05.2015. a üldkoosolekul vastuvõetud otsus tühine.
Vaatamata sellele, et juhatuse liige Rünno Viir tegi endast kõik mõistlikult võimaliku, et teavitada kõiki liikmeid ühistu üldkoosolekust, ei olnud võimalik seda kohtus tõendada. Rünno Viir edastas teate kõikidele liikmetele, kes olid liitumisavalduses esitanud oma e-posti aadressi, samuti olid osad liikmed liitumisavalduses märkinud, et saavad informatsiooni teise liikme kaudu, seega ei olnud otsest teadet üldkoosoleku kokkukutsumise kohta neile edastatud.
Vältimaks uue üldkoosoleku otsuse tühistamist, edastab juhatuse liige Rünno Viir käesoleva teate kõikidele liikmetele, kes on avaldanud oma e-posti aadressi, e-posti teel ning liikmetele, kellel on märgitud üksnes elu- või asukoht, teate kirja teel. Samuti avaldatakse üldkoosoleku kokkukutsumise teade Metsaühistu kodulehel ja ühes üleriigilise levikuga ajalehes .
Lisaks on juhatuse liige Peep Põntson korduvalt ühistu liikmeid eksitanud ning väitnud, et üldkoosolekuga kiirustamine on tingitud sellest, et üldkoosolek majandusaasta aruande kinnitaks, et vabaneda vastutuses vastavalt Põhikirja puntkile 4.17, mille kohaselt vabanevad juhatuse liikmed vastutusest eelmise majandusaasta tulemuste eest peale majandusaasta aruande kinnitamist. Antud säte aga ei välista juhatuse liikme vastutust, kuivõrd Mittetulundusühingute seaduse § 32 lg-st 2 tulenevalt vastutavad juhatuse liikmed, kes on oma kohustuste rikkumisega tekitanud mittetulundusühingule kahju, tekitatud kahju hüvitamise eest solidaarselt. Juhatuse liige vabaneb vastutusest üksnes juhul kui ta tõendab, et on oma kohustusi täinud juhatuse liikmelt tavaliselt oodatava hoolsusega. Seega juhul kui juhatuse liige on rikkunud hoolsuskohustust (teinud tehinguid, mis ühingut ilmselgelt kahjustavad), siis vastutab ta sõltumata sellest, kas majandusaasta aruanne on kinnitatud või mitte. Seega ei ole Peep Põntsoni’i selline järeldus asjakohane.
MTÜ Eesti Metsaühistu juhatuse esimees
18.10.2016 Eesti Metsaühistu üldkoosoleku protokoll:
18.10.2016 Eesti MÜ üldkoosoleku protokoll.pdf

matches:
§ 201
§ 294
§ 19
kohus
Kohus
§ 32


RT I, 14.03.2019, 6
09.10.2017 RT I, 11.10.2017, 5 14.10.2017, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 11.09.2017
11.05.2018 RT I, 16.05.2018, 1 19.05.2018
11.03.2019 RT I, 14.03.2019, 5 17.03.2019, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 2019. aasta 1. jaanuarist
(3) Toetust võib taotleda ka järgmine juriidiline isik, kes tegeleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608–670), artikli 4 lõike 1 punktis c nimetatud põllumajandusliku tegevusega (edaspidi koos avaliku sektori põllumajandusettevõtja):
1) riigivaraseaduse § 3 lõike 1 punkti 3 tähenduses riigi enamusotsustusõigusega äriühing;
2) mittetulundusühing, mille juhatuse liikmetest vähemalt poole määrab riik;
3) riigi asutatud sihtasutus, mille nõukogu liikmetest vähemalt poole määrab riik.
[RT I, 16.05.2018, 1 - jõust. 19.05.2018]
(1) Paragrahvi 2 lõigetes 1 ja 3 nimetatud isik (edaspidi taotleja) peab vastama järgmistele nõuetele:
5) taotleja on varem riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest saadud ja tagasimaksmisele kuulunud summa tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral tagasimaksed tasunud ettenähtud summas, sealhulgas avaliku sektori põllumajandusettevõtja puhul komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.06.2014, lk 1–78), artikli 1 lõike 4 punktis a sätestatud juhul;
6) avaliku sektori põllumajandusettevõtja ei tohi olla raskustes olev ettevõtja komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punkti 18 tähenduses.
(5) Avaliku sektori põllumajandusettevõtjale ei kohaldata lõike 2 punktides 1–3 sätestatud nõudeid.
(2) Paragrahvi 4 lõike 1 punktis 1 ning § 4 lõike 3 punktis 5 nimetatud tegevuste puhul peavad investeeringuobjekt ja selle alune maa olema taotleja omandis või peab taotleja kasuks olema seatud hoonestusõigus, mis võimaldab investeeringuobjekti sihipäraselt kasutada vähemalt kolm järgnevat aastat ja avaliku sektori põllumajandusettevõtjast taotleja puhul vähemalt viis järgnevat aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(3) Paragrahvi 4 lõike 1 punktis 2 ja § 4 lõike 3 punktis 6 nimetatud tegevuste puhul peab investeeringuobjekti alune maa olema taotleja omandis või peab taotleja kasuks olema seatud hoonestusõigus või peab hoone või rajatis (edaspidi ehitis), kuhu investeeringuobjekt paigutatakse, olema taotleja omandis või on ehitisele seatud taotleja kasuks kasutusvaldus või peab taotleja olema sõlminud ehitise kasutamiseks kirjaliku rendilepingu vähemalt kolmeks järgnevaks aastaks ning avaliku sektori põllumajandusettevõtjast taotleja puhul vähemalt viieks järgnevaks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(4) Paragrahvi 4 lõike 3 punktis 4 nimetatud tegevuste puhul peab investeeringuobjekti alune maa olema taotleja omandis või on taotleja kasuks seatud hoonestusõigus või reaalservituut vähemalt kolmeks järgnevaks aastaks ning avaliku sektori põllumajandusettevõtjast taotleja puhul vähemalt viieks järgnevaks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(5) Rändkaupluse sisseseade ostmise korral peab rändkauplus olema taotleja omandis vähemalt kolm järgnevat aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(7) Kui investeeringuobjekti alune maa on kaasomandis, peab § 4 lõike 1 punktis 1 nimetatud ehitise ehitamise korral olema kinnistusraamatus asjaõigusseaduse § 79 lõike 2 kohaselt märkus, millest nähtub, et taotlejal on õigus ja võimalus teha kavandatav investeering ning kasutada investeeringuobjekti sihtotstarbeliselt vähemalt kolm järgnevat aastat ja avaliku sektori põllumajandusettevõtjast taotleja puhul vähemalt viis järgnevat aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(12) Avaliku sektori põllumajandusettevõtja võib toetust taotleda lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevuse kohta ja üksnes siis, kui see on seotud kultuuri edendamisega või kultuuripärandi säilitamisega.
(4) Põllumajandustootjale ja mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegelevale mikroettevõtjale antav toetus on vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8), artikli 3 tähenduses.
(5) Avaliku sektori põllumajandusettevõtjale antav toetus on kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks antav riigiabi komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 53 tähenduses ning sellele kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse paragrahvis 342 sätestatut.
2) liisingumakse, kui asja omandiõigus ei ole hiljemalt viie aasta möödudes arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid kõige hiljem 2023. aasta 30. juunil läinud üle toetuse saajale;
(12) Avaliku sektori põllumajandusettevõtja on hankija riigihangete seaduse § 5 tähenduses ja peab kulude tegemisel järgima riigihangete seaduses sätestatud nõudeid.
2) põllumajandustootjale kuni 50 protsenti toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest;
3) avaliku sektori põllumajandusettevõtjale kuni 100 protsenti toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest.
(2) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta on 150 000 eurot arengukava programmiperioodil (edaspidi programmiperiood) kokku. Toetuse maksimaalne suurus avaliku sektori põllumajandusettevõtja puhul on 3 000 000 eurot ja peab olema arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 53 lõikes 6 sätestatule.
(3) Ühte kontserni kuuluvad ettevõtjad või konkurentsiseaduse § 2 lõike 4 tähenduses valitseva mõju kaudu üksteisega seotud ettevõtjad ei saa taotleda toetust rohkem kui ühe taotleja kohta sätestatud maksimaalse toetuse suuruse ulatuses programmiperioodil kokku.
(4) Paragrahvi 4 lõikes 4 nimetatud vähese tähtsusega abi puhul ei tohi toetuse suurus koos jooksva majandusaasta ja sellele vahetult eelnenud kahe majandusaasta jooksul eraldatud vähese tähtsusega abiga ületada 200 000 eurot.
(5) Paragrahvi 4 lõikes 4 nimetatud vähese tähtsusega abi puhul võetakse toetuse andmisel arvesse komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 artiklis 5 sätestatud erinevateks eesmärkideks antava vähese tähtsusega abi kumuleerimisreegleid.
(6) Vähese tähtsusega abi suuruse arvestamisel loetakse üheks ettevõtjaks sellised ettevõtjad, kes on omavahel seotud komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 artikli 2 lõike 2 kohaselt.
(7) Paragrahvi 4 lõikes 5 nimetatud kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks antava riigiabi puhul võetakse toetuse andmisel arvesse komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artiklis 8 sätestatud kumuleerimisreegleid.
1) taotleja nimi, äriregistri või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri kood, taotleja esindaja nimi ja tema kontaktandmed;
2) taotleja andmed selle kohta, kas taotleja on põllumajandustootja, avaliku sektori põllumajandusettevõtja või mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegelev mikroettevõtja;
6) taotleja, välja arvatud avaliku sektori põllumajandusettevõtja, andmed selle kohta, kas taotleja on autonoomne, partner- või seotud ettevõte;
14) muu seireks vajalik teave;
15) avaliku sektori põllumajandusettevõtja puhul riigihanke nimetus ja viitenumber, kui toetatava tegevusega seotud riigihange on läbi viidud.
11) ärakiri arve-saatelehest või arvest, mille on väljastanud isik, kellelt taotleja tellis ettevalmistava töö või teenuse, kui taotleja taotleb toetust ka ettevalmistava töö kohta;
12) paragrahvi 7 lõikes 12 nimetatud juhul toetatava tegevusega seotud riigihanke dokumendid, kui need ei ole kättesaadavad riigihangete registrist, või kavandatava töö maksumuse kalkulatsioon koos põhjendustega, juhul kui riigihange viiakse läbi pärast taotluse esitamist;
13) avaliku sektori põllumajandusettevõtja puhul komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 53 lõike 6 kohane investeeringu diskonteeritud puhastulu prognoos.
(1) PRIA hindab põllumajandustootjate esitatud taotlusi lisa punktides 1–14 ning avaliku sektori põllumajandusettevõtjate taotlusi lisa punktides 1–3 ja 5–8 sätestatud hindamiskriteeriumite alusel. Mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegelevate mikroettevõtjate esitatud taotlusi hindab PRIA lisa punktides 1–5, 8–12 ja 14 sätestatud hindamiskriteeriumite alusel.
(2) PRIA moodustab hindamistulemuste põhjal kaks taotluste paremusjärjestust: ühe põllumajandustootjate ja avaliku sektori põllumajandusettevõtjate ning teise mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegelevate mikroettevõtjate kohta.
(4) Taotluse rahuldamiseks minimaalne hindepunktide summa on põllumajandustootja ja avaliku sektori põllumajandusettevõtja puhul 17 hindepunkti ning mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegeleva mikroettevõtja puhul 16 hindepunkti.
(41) 150 000 eurot ületava toetuse puhul on avaliku sektori põllumajandusettevõtjal taotluse rahuldamiseks minimaalne hindepunktide summa 55 hindepunkti.
(1) Toetuse saaja peab vastama § 21 lõike 1 punktis 3 sätestatud nõuetele vähemalt kolm ja avaliku sektori põllumajandusettevõtjast toetuse saaja vähemalt viis järgnevat aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest (edaspidi sihipärase kasutamise periood).
6) tagada, et bioenergia tootmisesse tehtud investeeringu osakaal kogu investeeringu maksumuses oleks pärast kavandatud tegevuse elluviimist enam kui 50,00 protsenti, kui ta on saanud hindepunkte lisa punktis 9 sätestatud hindamiskriteeriumi alusel;
7) tagada, et päikese-, vee- või tuuleenergia tootmisesse tehtud investeeringu osakaal kogu investeeringu maksumuses oleks pärast kavandatud tegevuse elluviimist enam kui 50,00 protsenti, kui ta on saanud hindepunkte lisa punktis 10 sätestatud hindamiskriteeriumi alusel;
8) tagada, et muinsuskaitseseaduse tähenduses kultuurimälestise konserveerimiseks, restaureerimiseks või ehitamiseks tehtud investeeringu osakaal koguinvesteeringu maksumuses oleks pärast kavandatud tegevuse elluviimist enam kui 50,00 protsenti, kui ta on saanud hindepunkte lisa punktis 7 sätestatud hindamiskriteeriumi alusel;
9) tagada, et sihipärase kasutamise perioodi lõpuni ei oleks peetavate maatõugu veiste või omatavate eesti hobuste, eesti raskeveohobuste või tori hobuste minimaalne arv väiksem kui lisa punktis 6 nimetatud suurusvahemiku minimaalne näitaja, mille alusel taotleja taotluse hindamisel hindepunkte sai;
10) avaliku sektori põllumajandusettevõtjast toetuse saaja puhul tagada, et komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 53 lõike 4 punktis a sätestatud nõuet, kasutada taristut kultuurilistel eesmärkidel aastas vähemalt 80% ulatuses, täidetakse investeeringuobjekti kasuliku eluea jooksul.
2) esitama investeeringu elluviimist tõendavad dokumendid kalendriaastas kuni neljas osas ühe taotluse kohta viie aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid hiljemalt 2023. aasta 30. juunil, kui investeeringuobjekt ostetakse liisingulepingu alusel;
4) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 3 nimetatud tegevuse puhul ärakiri mootorsõiduki registreerimistunnistusest, mis tõendab, et rändkaupluse ostmise korral on rändkauplus taotleja omandis;
5) avaliku sektori põllumajandusettevõtja puhul elluviidud tegevusega seotud riigihanke dokumendid, kui need ei ole riigihangete registrist kättesaadavad ja kui neid dokumente ei ole varem PRIAle esitatud.
(4) Toetuse saaja, kelle taotlus on rahuldatud enne 2015. aasta 31. detsembrit ning kes on kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest esitanud PRIAle toetuse väljamaksmiseks maksetaotluse koos investeeringu tegemist tõendavate dokumentidega, millest nähtub, et toetuse saaja on viinud toetatavast tegevusest ellu osa, mille maksumus moodustab vähemalt 45 protsenti kogu tegevuse abikõlblikust maksumusest, võib viia tegevuse ellu ja võtta toetuse abil ostetud või ehitatud investeeringuobjekti sihtotstarbeliselt kasutusse ning esitada investeeringu tegemist tõendavad dokumendid 30 kuu jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
[RT I, 11.10.2017, 5 - jõust. 14.10.2017, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 11.09.2017]
(5) Kui äriühingust taotleja taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta aruanne ei ole äriregistrile esitatud ja nimetatud aruande äriregistrile esitamise tähtaeg ei ole taotluse esitamise ajaks saabunud, võetakse 2018. aasta esimesel taotluste esitamise tähtajal aluseks sellele majandusaastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta aruanded, mis on äriregistrile esitatud.
(6) PRIA teeb 2018. aasta taotluste esitamise esimesel tähtajal vastuvõetud taotluse kohta osalise või täieliku rahuldamise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 100 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtpäevast.
(7) Toetuse saaja, kes esitas taotluse 2016. aastal ning kes on kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest esitanud PRIAle toetuse väljamaksmiseks maksetaotluse koos investeeringu tegemist tõendavate dokumentidega, millest nähtub, et toetuse saaja on viinud toetatavast tegevusest ellu osa, mille maksumus moodustab vähemalt 45 protsenti kogu tegevuse abikõlblikust maksumusest, võib viia tegevuse ellu ja võtta toetuse abil ostetud investeeringuobjekti sihtotstarbeliselt kasutusse ning esitada investeeringu tegemist tõendavad dokumendid 30 kuu jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
[RT I, 14.03.2019, 5 - jõust. 17.03.2019, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 2019. aasta 1. jaanuarist]


text:
3-1-1-74-10 Riigikohus 15.10.2010
KarS § 279
Kui kohus on jätnud sisuliselt käsitlemata menetlusaluse isiku kohtuvälises menetluses ja kohtuistungil antud üksikasjalikud ütlused väärteosündmuse kohta ning ei ole seda otsustust põhistanud, siis on oluliselt rikutud väärteomenetlusõigust VTMS § 150 lg 1 p 7 mõttes. Kvalifitseerides isiku käitumist KarS § 279 järgi ja jättes tema käitumise subjektiivse külje käsitlemata, rikutakse isiku käitumise karistusõigusliku kvalifitseerimise nõudeid. Selline minetus on väärteomenetlusõiguse oluline rikkumine VTMS § 150 lg 1 p 7 mõttes.
Täitmaks VTMS § 123 lg-st 2 tulenevat kohustust arutada väärteoasja täies ulatuses, peab maakohus hindama kõiki kohtuvälise menetleja poolt kogutud tõendeid. Sealhulgas peab kohus vajadusel omal algatusel kohtuistungile kutsuma kohtuvälises menetluses üle kuulatud tunnistajad
Omistades isikule üheaegselt nii aktiivset käitumist (nt vastukäivate selgituste andmine) kui ka tegevusetust (nt dokumentide esitamata jätmine) tuleb isiku käitumises süüteo objektiivse koosseisu realiseerimine tuvastada erinevate talle etteheidetud tegude puhul vastavalt tegevus- või tegevusetusdelikti reeglitele vastavalt.
Riikliku järelevalve takistamise objektiivse koosseisu realiseerimine võib eeldada riiklikku järelevalvet tegeva asutuse poolt isikule selgesõnalise korralduse, täiendavate selgituste või muu teabe andmist. Kui on tuvastatud, et riikliku järelevalve toimetamise käigus järelevalveametniku esitatud nõuet eiranud isikult võis teo toimepanemise hetkel selle nõude täitmist mõistlikult eeldada, siis tuleb isikule riikliku järelevalve takistamist omistades üheselt näidata, kuidas nõude täitmine järelevalve tegemist raskendas või selle võimatuks muutis.
Kui on tuvastatud, et riikliku järelevalve toimetamise käigus järelevalveametniku esitatud nõuet eiranud isikult võis teo toimepanemise hetkel selle nõude täitmist mõistlikult eeldada, siis tuleb isikule riikliku järelevalve takistamist omistades üheselt näidata, kuidas nõude täitmine järelevalve tegemist raskendas või selle võimatuks muutis.
Isiku käitumises süüteo objektiivse koosseisu tunnuste tuvastamine, jättes teo subjektiivse koosseisu käsitlemata, eirab teo karistusõigusliku kvalifitseerimise nõudeid.

matches:
Riigikohus
§ 279
kohus
§ 150
§ 279
§ 150
§ 123
kohus


Jääger-online jahindus foorum • Vaata teemat - Tähinikhirv
Tähinikhirv
Postituse pealkiri: Tähinikhirv
Postitatud: N Nov 13, 2014 8:07 pm
http://maaleht.delfi.ee/news/maamajandu ... d=70146275
Postituse pealkiri: Re: Tähinikhirv
Postitatud: N Nov 13, 2014 11:28 pm
Kohalik artikkel koos pildiga:
http://www.saartehaal.ee/2014/11/13/nas ... ahnikhirv/
Postitatud: R Nov 14, 2014 6:40 am
Saa sa nüüd siis aru?Tähnikhirv on võõrliik ja temast tuleb ruttu vabaneda aga šaakalit hakatakse varsti vist päris kaitsma.Kuigi see hirv tuli ka ise meile,mitte ei toodud inimese poolt.Ega ei teata vist täpselt praegugi,kas šaakal toodi sisse või astus ise üle piiri.
Postitatud: R Nov 14, 2014 11:06 am
Liitunud: T Veeb 28, 2006 11:53 am
Probleemiks, ehk see, et šaakal va sindrinahk on vähemalt Euroopas looduslikult levinud ja seega ei ole võimalik päriselt välistada, et ta meile ise levis. Tähnikhirv aga levib looduslikult Kaug-Idas ja Euroopasse jõudnud vaid inimese "lahkel" käel.
Postitatud: R Nov 14, 2014 11:44 am
Shaakalit küti palju tahad
II.	Otsustus
LKS § 57 lg 3, JahiS § 23 lg 4 p 2 ja 7, § 35 lg 4 ja § 40 lg 3 ning keskkonnaministri 20.05.2014 määrusega nr 13 kehtestatud „Keskkonnaameti põhimääruse” § 6 lg 2 p 19 alusel ja tuginedes käesoleva käskkirja punktis I kirjeldatud asjaoludele ja põhjendustele, otsustan:
1.	lubada jahipiirkonna kasutajatelväljastada kõigile jahiseaduse nõuetele vastavatele isikutele tasuta suuruluki jahiluba šaakali (Canis aureus) küttimiseks alates käesoleva käskkirja jõustumisest kuni 31.03.2015;
2.	šaakali küttimisel on lubatud järgmistel jahipidamisviisidel ja aegadel: peibutus- või varitsus- või hiilimisjaht ning jaht kastlõksuga alates käesoleva käskkirja jõustumisest kuni 31.03.2015; uru- või ajujaht ning jaht jahikoeraga või piirdelippe kasutades 20.10.2014‒28.02.2015, välja arvatud piirkondades, kus sigade Aafrika katku leviku tõttu on ajujaht ja jaht jahikoertega keelatud; kaitseala piires olevatel merelaidudel ja väikesaartel võib šaakalile jahti pidada kastlõksu või jahikoeraga 20.10.2014–31.03.2015;
3.	šaakali küttimisel tuleb järgida keskkonnaministri 28.05.2013 määruse nr 32 „Jahieeskiri” §-s 2, § 4 lg-s 6 ja §-des 6–8 sätestatut;
4.	šaakali küttimisel kaitstavatel loodusobjektidel, mille kaitsekord on määratud kaitse-eeskirjaga, tuleb järgida kaitse-eeskirjades sätestatud liikumis- ja ajalisi piiranguid;
5.	kütitud või hukkununa leitud šaakalist tuleb Keskkonnaagentuuri ulukiseireosakonda (e post: peep.mannil@envir.ee; tel.: 7339149, 5134898) teavitada kohe, kuid mitte hiljem kui ühe ööpäeva jooksul küttimisest või leidmisest arvates;
6.	kütitud või muul põhjusel hukkunud šaakali kohta tuleb esitada kirjalikud andmed ja bioproovid vastavalt käesoleva käskkirja lisale (lisatud).
Postitatud: T Nov 18, 2014 11:50 am
Siin kütitud tähnikhirvest veel pilte. http://laugi.onepagefree.com/
Postitatud: K Nov 19, 2014 8:59 am
Ma mõtlen seda, et kas küttimiseks mingit luba polnudki vaja?
Postitatud: K Nov 19, 2014 10:21 am
Ju ta ikka punahirve loaga kütiti. Vaevalt, et mehel tähnikhirve küttimise luba taskus oli.
Pole tähnikhirve oma silmaga näinud aga tundub olema väiksem kui punahirv. Vähese valgusega ehk saab aru, et hirv aga tõenäoliselt raske arvata või eeldada, et mingit teist liiki hirv.
Postitatud: E Apr 13, 2015 9:19 am
Ma ei saa aru, kas neid ajakirjanike tsurasid ja sulenärijaid kuidagi suukorvistada ei annaks. Jälle jahimeeste pihta negatiivse alatooniga sõnavõtt ja sõnade suhu panemine päevalehes http://epl.delfi.ee/news/eesti/riik-kuu ... d=71219181 . Ja noh, artiklile laekunud kommentaaridest ei maksa üldse rääkida. Seal jälle selline "keskmise eestlase" tase välja löömas.
Postitatud: E Apr 13, 2015 2:45 pm
Preester, saan Su pahameelest aru aga Sinu ettepanek on mõeldamatu. Neid saab muuta sõbralikumaks. See on sama vaevaline töö kui juutide Egiptuse orjapõlvest päästmine.
Mis artikli kommentaare puutub, siis jah..... Aga kõlbas sama tasemega töllat meil ka riigikokku valida.
Postitatud: E Apr 13, 2015 3:06 pm
Jah, ma saan täiesti aru ja olen teadlik, et seda nõuda ja loota on täiesti mõttetu ja arulage. Eesti meediaväljaannete objektiivsuse ja profesionaalsuse võib tõesti suure küsimärgi alla paigutada ja ausalt öeldes lehtedest midagi lugeda küll ei ole. Võrdsustan seda enda poolt fabritseeritud võrdlusega kirjanduse vallas - "Sellest ajast, kui Honoré de Balzac'i asemel hakkas kirjutama Kerttu Rakke, siis ei ole meil enam midagi lugeda".
Viimati muudetud by Preester E Apr 13, 2015 3:30 pm, muudetud 1 kord.
Postitatud: E Apr 13, 2015 3:28 pm
Vaadates neid komme pole ju hullu midagi.Sadakond kommentaari kõigest.


11.05.1998 otsus nr 335
(1) Prokuratuur on justiitsministri valitsemisalas olev valitsusasutus, mille ülesandeks on:
1) kuriteoteadete registreerimise ja lahendamise ning kohtueelse kriminaalmenetluse seaduslikkuse järelevalve;
2) politsei tegevuse seaduslikkuse järelevalve kuritegude avastamisel;
3) jälitusametkondade jälitustegevuse seaduslikkuse järelevalve tulenevalt jälitustegevuse seadusest (RT I 1994, 16, 290; 1995, 15, 173; 1996, 49, 955; 1997, 81, 1361; 93, 1557);
4) riikliku süüdistuse esindamine;
5) järelevalve vabaduse võtmise ja piiramise seaduslikkuse üle;
6) rahvusvahelisest koostööst tulenevate ülesannete täitmine;
7) teised seadusega prokuratuurile pandud ülesanded.
(2) Prokuratuur jaguneb Riigiprokuratuuriks ja temale alluvateks maa- ja linnaprokuratuurideks.
(1) Prokurörid on Riigiprokuratuuri prokurörid ning maa- ja linnaprokuratuuride prokurörid.
PROKURATUURI KORRALDUS
(2) Kui riigi peaprokurör ei saa haiguse või muu takistuse tõttu ajutiselt oma ülesandeid täita, määrab justiitsminister talle riigiprokuröride hulgast asendaja.
(1) Riigiprokuratuuri prokurörid esindavad riiklikku süüdistust Riigikohtus ja ringkonnakohtutes ning täidavad teisi seadusega neile pandud ülesandeid.
(2) Riigiprokuratuuri prokurörid on riigi peaprokurör ja riigiprokurörid.
(3) Riigiprokuratuur võib jaguneda osakondadeks, mille kinnitab justiitsminister. Osakonda juhtiva prokuröri ning osakonda kuuluvad riigiprokurörid määrab riigi peaprokurör.
(4) Riigiprokuröride arv sätestatakse seaduses.
§ 5. Maa- ja linnaprokuratuur
(1) Maa- ja linnaprokuratuuri prokurörid valvavad kriminaalasjade kohtueelse menetluse seaduslikkuse järele, esindavad riiklikku süüdistust maa- ja linnakohtutes ning täidavad teisi seadusega neile pandud ülesandeid.
(2) Maa- ja linnaprokuratuuri prokurörid on maakonna või linna vanemprokurör, maa- või linnaprokurörid ja abiprokurörid.
(3) Maa- ja linnaprokuratuurid moodustab ja nende tööpiirkonnad kinnitab justiitsminister, lähtudes tõhusa ja säästliku justiitshalduse nõuetest.
(4) Maa- ja linnaprokuratuur võib jaguneda osakondadeks, mille kinnitab justiitsminister. Osakonda juhtiva prokuröri ning osakonda kuuluvad maa- ja linnaprokurörid ja abiprokurörid määrab maakonna või linna vanemprokurör.
(5) Maa- ja linnaprokuratuuri prokuröride üldarv sätestatakse seaduses.
§ 6. Maakonna ja linna vanemprokurör
(1) Maakonna või linna vanemprokurör juhib maa- või linnaprokuratuuri ja täidab teisi temale seadusega pandud ülesandeid.
(2) Kui maakonna või linna vanemprokurör ei saa haiguse või muu takistuse tõttu ajutiselt oma ülesandeid täita, määrab justiitsminister talle maa- või linnaprokuröride hulgast asendaja.
(1) Õppeteenistuses või katseajal olev abiprokurör tegutseb maa- või linnaprokuröri või maakonna või linna vanemprokuröri juhendamisel.
(2) Abiprokurör ei või õppeteenistuse või katseaja kestel täita prokurörile pandud ülesandeid esimese astme kuriteo asjades.
(3) Abiprokurör ei või olla prokuröride konkursi- ja atesteerimiskomisjoni liige ega prokuröride distsiplinaarkomisjoni liige.
(1) Riigi peaprokurör määrab pärast riigiprokuröride arvamuse ärakuulamist kindlaks nende tööjaotuse. Maa- ja linnaprokuröride ja abiprokuröride tööjaotuse määrab kindlaks maakonna või linna vanemprokurör, kuulanud ära maa- või linnaprokuröride arvamuse.
(3) Tööjaotuskava koostatakse üheks aastaks ette ja aasta kestel võib seda muuta üksnes mõjuvatel põhjustel.
(1) Teenistuslikku järelevalvet prokuratuuri üle teostab justiitsminister. Justiitsministri teostatav teenistuslik järelevalve ei puuduta prokurörile seadusega pandud ülesannete täitmisel tehtud otsustusi ega tohi kahjustada prokuröri sõltumatust.
(2) Teenistuslikku järelevalvet prokuratuuris teostab riigi peaprokurör, maa- ja linnaprokuratuuris maakonna või linna vanemprokurör.
Riigi peaprokurör või maakonna või linna vanemprokurör võib mõjuval põhjusel kriminaalmenetluses asendada alluvat prokuröri või kohustada selleks teist alluvat prokuröri, kes ei tohi olla asendatava alluv. Asendamise korraldus tehakse kirjalikult, märkides asendamise ulatuse ja põhjendades asendamise vajadust.
(1) Maakonna ja linna vanemprokurör esitab kaks korda aastas riigi peaprokurörile maa- ja linnaprokuratuuri tegevusaruande.
(2) Riigi peaprokurör esitab kaks korda aastas justiitsministrile prokuratuuride tegevuse koondaruande.
PROKURÖRIDE ÜLDKOGU
(1) Prokuröride üldkogu on kõigi prokuröride koosolek, mis kutsutakse kokku vähemalt kord aastas. Abiprokurörid osalevad üldkogul sõnaõigusega.
1) valib kaks maa- või linnaprokuratuuri prokuröri ja ühe riigiprokuröri prokuröride konkursi- ja atesteerimiskomisjoni liikmeks;
2) valib kolm maa- või linnaprokuratuuri prokuröri ja ühe riigiprokuröri distsiplinaarkomisjoni liikmeks;
PROKURÖRITEENISTUS
Prokuröriteenistusele kohaldatakse avaliku teenistuse seadust (RT I 1995, 16, 228; 50, 764; 97, 1664; 1996, 15, 265; 45, 850; 1997, 1, 4; 29, 447; 1998, 34, 486), kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.
(1) Prokuröriks võib nimetada teovõimelise vähemalt 21-aastase Eesti kodaniku, kellel on akadeemiline kõrgharidus õigusteaduses, kes valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel kehtestatud ulatuses, kes on kõrgete kõlbeliste omadustega ning kellel on vajalikud võimed ja isikuomadused.
(3) Maa- või linnaprokuröriks võib nimetada isiku, kes vahetult enne ametisse nimetamist vähemalt kaks aastat on töötanud prokuröri, kohtuniku või vandeadvokaadina, samuti õppeteenistusest vabastatud abiprokuröri pärast katseaja lõppemist. Abiprokuröri õppeteenistuses oleku aeg loetakse prokurörina töötamise aja hulka tingimusel, et abiprokurör on sooritanud prokurörieksami.
(4) Maakonna või linna vanemprokuröriks ja riigiprokuröriks võib nimetada isiku, kes vahetult enne ametisse nimetamist on vähemalt kolm aastat töötanud prokurörina. Abiprokurörina õppeteenistuses või katseajal olemise aega ei arvata prokurörina töötamise aja hulka.
(5) Riigi peaprokuröriks võib nimetada isiku, kes vahetult enne ametisse nimetamist on vähemalt kolm aastat töötanud riigiprokurörina või maakonna või linna vanemprokurörina.
(1) Riigi peaprokuröri nimetab ametisse Vabariigi Valitsus justiitsministri ettepanekul, kuulanud ära Riigikogu õiguskomisjoni arvamuse.
(2) Maakonna ja linna vanemprokuröri nimetab ametisse justiitsminister riigi peaprokuröri ettepanekul.
(3) Riigiprokuröri, maa- ja linnaprokuröri ning abiprokuröri nimetab ametisse justiitsminister prokuröride konkursi- ja atesteerimiskomisjoni ettepanekul.
(4) Riigi peaprokuröriks ning maakonna ja linna vanemprokuröriks võib ametisse nimetada isiku, kes on selleks andnud kirjaliku nõusoleku.
(5) Isikut ei nimetata prokuröri ametisse, kui ta ei vasta prokurörile esitatavatele nõuetele. Ametisse nimetamata jätmise otsust tuleb põhjendada.
(1) Riigi peaprokurör nimetatakse ametisse viieks aastaks.
(2) Maakonna ja linna vanemprokurör nimetatakse ametisse viieks aastaks.
(3) Riigiprokurör, maa- ja linnaprokurör ning abiprokurör nimetatakse ametisse määramata ajaks.
(1) Riigiprokurör, maa- ja linnaprokurör ning abiprokurör nimetatakse ametisse avaliku konkursi alusel.
(2) Avaliku konkursi prokuröri vabale ametikohale kuulutab Riigi Teataja Lisas välja justiitsminister. Kandidaatidele tuleb avalduse esitamiseks anda aega vähemalt kaks nädalat teadaande avaldamise päevast.
(3) Riigi peaprokurör ning maakonna ja linna vanemprokurör nimetatakse ametisse avaliku konkursita.
(1) Abiprokuröri ametikohale nimetatud isik läbib õppeteenistuse. Õppeteenistus kestab kaks aastat.
(2) Õppeteenistuse ajal omandab abiprokurör maakonna või linna vanemprokuröri või maa- või linnaprokuröri juhendamisel prokuröri tööks vajalikud teoreetilised teadmised ja kutseoskused.
(3) Justiitsminister vabastab õppeteenistusest isiku, kes on varem läbinud õppeteenistuse ja sooritanud prokurörieksami, ning võib vabastada õppeteenistusest isiku, kes on vähemalt kaks aastat töötanud prokuröri, kohtuniku või vandeadvokaadina.
(4) Õppeteenistusest vabastatud abiprokurör nimetatakse ametisse kuuekuulise katseajaga. Katseajal kontrollitakse abiprokuröri kutseoskuste, võimete ja isikuomaduste vastavust prokurörile esitatavatele nõuetele.
(5) Katseaja tulemust hindab prokuröride konkursi- ja atesteerimiskomisjon, kuulates ära abiprokuröri juhendava prokuröri arvamuse. Konkursi- ja atesteerimiskomisjon teeb justiitsministrile ettepaneku katseaeg lõpetada või vabastada abiprokurör teenistusest katseaja ebarahuldava tulemuse tõttu.
(6) Justiitsminister võib abiprokuröri õppeteenistuse kestust lühendada, kuid mitte rohkem kui ühe aasta võrra.
(1) Õppeteenistuses olevad abiprokurörid teevad prokurörieksami. Prokurörieksam toimub mitte varem kui kaks kuud enne õppeteenistuse lõppemist.
(2) Prokurörieksamil kontrollitakse abiprokuröri teoreetilisi teadmisi ja situatsioonülesannete lahendamise oskust. Eksami tegemise nõuded ja korra kehtestab justiitsminister.
(3) Prokurörieksami tulemustele antakse hinnang «sooritatud» või «sooritamata».
(4) Kui abiprokurör eksamit ei soorita, teeb prokuröride konkursi- ja atesteerimiskomisjon justiitsministrile ettepaneku abiprokuröri teenistusest vabastamiseks või õppeteenistuse pikendamiseks. Justiitsminister võib õppeteenistust pikendada kuni kuue kuu võrra.
(5) Kui õppeteenistust on pikendatud, toimub korduseksam mitte varem kui kaks kuud enne pikendatud õppeteenistuse lõppemist.
(6) Kui abiprokurör korduseksamit ei soorita, vabastab justiitsminister abiprokuröri teenistusest.
Ametihüved ja sõltumatuse tagatised
(1) Prokuröri ametipalk on riigiteenistujate palgaastmestiku kõrgeima astme palgamäära ja käesoleva seadusega määratud kordaja korrutis.
(2) Riigi peaprokuröri ametipalga kordaja on 1,5.
(3) Riigiprokuratuuri osakonda juhtiva prokuröri ametipalga kordaja on 1,3.
(4) Riigiprokuröri ning maakonna ja linna vanemprokuröri ametipalga kordaja on 1,2.
(5) Maa- või linnaprokuratuuri osakonda juhtiva prokuröri ametipalga kordaja on 1,1.
(6) Maa- ja linnaprokuröri ametipalga kordaja on 1,0.
(7) Abiprokuröri ametipalga kordaja on 0,7, õppeteenistuse kestel aga 0,5.
Abiprokuröri või üliõpilasest praktikanti juhendavale prokurörile makstakse juhendamistasu, mille suurus on 5 protsenti juhendava prokuröri ametipalgast iga juhendatava kohta.
(1) Prokuröril, kes on prokurörina töötanud vähemalt 25 aastat, on pensioniea saabumisel õigus prokuröri vanaduspensionile.
(2) Õigus prokuröri vanaduspensionile on ka isikul, kes on prokurörina töötanud vähemalt 15 aastat ja sellele eelnevalt kohtunikuna vähemalt 10 aastat.
(3) Prokuröri vanaduspensioni suurus on 65 protsenti tema viimasest ametipalgast.
(4) Kui muutub selle prokuröri ametipalk, kellena prokuröri vanaduspensioni saav isik töötas, arvutatakse prokuröri vanaduspension ümber. Sel juhul makstakse pensioni muutunud suuruses, alates järgneva kuu esimesest kuupäevast.
§ 26. Prokuröri invaliidsuspension
(1) Prokuröri invaliidsuspensionile on õigus isikul, kes on invaliidistunud prokurörina töötamise ajal ja kellel on vähemalt 15-aastane prokuröristaaž.
(2) Kui prokurör on invaliidistunud seoses teenistusülesande täitmisega tema suhtes toimepandud ründe või prokuröri poolt kuriteo tõkestamise tagajärjel, on tal õigus invaliidsuspensionile staažist sõltumata.
(3) Prokuröri I invaliidsusgrupi pension on 65 protsenti, II invaliidsusgrupi pension 50 protsenti ja III invaliidsusgrupi pension 30 protsenti prokuröri viimasest ametipalgast.
(4) Kui muutub invaliidsusgrupp või selle prokuröri ametipalk, kellena prokuröri invaliidsuspensioni saav isik vahetult enne invaliidistumist töötas, arvutatakse prokuröri invaliidsuspension ümber. Sel juhul makstakse pensioni muutunud suuruses, alates järgneva kuu esimesest kuupäevast.
(5) Prokuröri invaliidsuspensioni see osa, mis ületab üldise invaliidsuspensioni, makstakse riigieelarvest.
(1) Kohtuistungil kannab prokurör ametiriietusena talaari.
(2) Ametiriietuse annab riik prokurörile tasuta.
(3) Ametiriietuse kirjelduse määrab Vabariigi Valitsus.
(1) Maa- ja linnaprokurör on kohustatud maakonna või linna vanemprokuröri korraldusel juhendama õppeteenistuses või katseajal olevat abiprokuröri või praktikanti.
(2) Maa- ja linnaprokurör ei ole kohustatud juhendama üheaegselt rohkem kui ühte abiprokuröri või praktikanti.
§ 31. Distsiplinaarkaristused
3) palga vähendamine;
§ 32. Palga vähendamine
Distsiplinaarkaristusena võib prokuröri palka vähendada mitte rohkem kui veerandi võrra ja mitte kauemaks kui üheks aastaks.
§ 33. Distsiplinaarkomisjon
(1) Prokuröri distsiplinaarsüütegu arutab prokuröride distsiplinaarkomisjon.
(2) Distsiplinaarkomisjoni koosseisu kuuluvad üks riigiprokurör, kolm maa- või linnaprokuratuuri prokuröri ja üks kohtunike esinduskogu valitud kohtunik. Distsiplinaarkomisjon valitakse kolmeks aastaks.
(3) Distsiplinaarkomisjoni esimehe ja tema asendajad valib distsiplinaarkomisjon oma prokuröridest liikmete hulgast.
(4) Distsiplinaarkomisjoni töökorra kinnitab justiitsminister.
§ 34. Distsiplinaarkaristuse määramise õigus
(1) Distsiplinaarkaristuse määramise õigus on justiitsministril distsiplinaarkomisjoni ettepanekul.
(2) Riigi peaprokuröri teenistusest vabastamise distsiplinaarkaristusena otsustab Vabariigi Valitsus justiitsministri ettepanekul ühe kuu jooksul.
§ 35. Distsiplinaarmenetluse algatamine
(1) Distsiplinaarmenetluse võib algatada:
1) justiitsminister või riigi peaprokurör kõigi prokuröride suhtes;
2) maakonna ja linna vanemprokurör temale alluvate prokuröride suhtes.
(2) Distsiplinaarmenetlus algatatakse käskkirjaga, mis tehakse viivituseta teatavaks prokurörile, kelle suhtes distsiplinaarmenetlus algatati.
(3) Distsiplinaarmenetluse algataja võib distsiplinaarsüüteo kohta koguda tõendeid ja nõuda seletusi. Seletuse nõudmine prokurörilt, kelle suhtes distsiplinaarmenetlus algatati, on kohustuslik. Tõendite kogumise ja seletuste nõudmise võib justiitsminister teha ülesandeks riigi peaprokurörile, riigi peaprokurör või maakonna või linna vanemprokurör aga temale vahetult alluvale prokurörile. Seda ülesannet ei saa panna prokurörile, kes on distsiplinaarkomisjoni liige.
(4) Distsiplinaarmenetluse algataja võib distsiplinaarmenetluse ajaks kõrvaldada prokuröri ametist. Ametist kõrvaldamise aja eest säilitatakse prokurörile palk koos lisatasudega.
(5) Kogutud tõendite alusel esitab distsiplinaarmenetluse algataja distsiplinaarsüüdistuse või lõpetab distsiplinaarmenetluse.
§ 36. Distsiplinaarsüüdistus
1) süüdistatava ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;
4) süüdistuse esitaja, süüdistuse koostamise aeg ja koht.
(2) Distsiplinaarsüüdistust ei või esitada ja distsiplinaarmenetlus tuleb lõpetada, kui distsiplinaarsüüteo toimepanemisest on möödunud enam kui üks aasta.
(1) Distsiplinaarkomisjoni istungi aja ja koha määrab kindlaks distsiplinaarkomisjoni esimees.
(2) Istungile kutsutakse distsiplinaarsüüdistuse esitaja ning prokurör, kelle distsiplinaarsüütegu arutatakse. Abiprokuröri suhtes algatatud distsiplinaarmenetluses kutsutakse distsiplinaarkomisjoni istungile ka abiprokuröri juhendav prokurör.
(1) Prokurörile, kelle vastu distsiplinaarmenetlus on algatatud, antakse distsiplinaarsüüdistus kätte vähemalt kolm päeva enne distsiplinaarkomisjoni istungit.
(2) Prokuröril, kellele esitati distsiplinaarsüüdistus, on õigus tutvuda distsiplinaarsüüdistuse materjalidega. Abiprokuröri distsiplinaarsüüdistuse materjalidega võib tutvuda ka teda juhendav prokurör.
(2) Distsiplinaarkomisjon on otsustusvõimeline, kui istungist võtab osa vähemalt kolm distsiplinaarkomisjoni liiget, sealhulgas esimees.
§ 40. Distsiplinaarkomisjoni otsus
(1) Distsiplinaarkomisjoni otsusega tehakse justiitsministrile ettepanek määrata distsiplinaarkaristus või jätta distsiplinaarkaristus määramata või lõpetatakse distsiplinaarmenetlus, kui puudub distsiplinaarsüütegu.
(2) Kui on vaja koguda lisatõendeid, lükkab distsiplinaarkomisjon distsiplinaarsüüteo arutamise edasi, määrab kindlaks järgmise istungi aja ja koha ning teeb lisatõendite kogumise ülesandeks ühele distsiplinaarkomisjoni liikmele või distsiplinaarsüüdistuse esitajale.
(3) Distsiplinaarkomisjon teeb otsuse istungist osavõtvate distsiplinaarkomisjoni liikmete lihthäälteenamusega. Kui hääled jagunevad võrdselt, otsustab distsiplinaarkomisjoni esimehe hääl.
§ 41. Distsiplinaarkaristuse määramine
Justiitsminister otsustab distsiplinaarkaristuse määramise või käesoleva seaduse § 34 lõikes 2 nimetatud ettepaneku tegemise ühe kuu jooksul, arvates distsiplinaarkomisjoni ettepaneku saamisest.
§ 42. Distsiplinaarkaristuse kustutamine
Prokurörile määratud distsiplinaarkaristust ei saa ennetähtaegselt kustutada.
(1) Prokuröride konkursi- ja atesteerimiskomisjon atesteerib isikuid, kes kandideerivad prokuröri ametikohale, kui prokuröri ametikoht täidetakse avaliku konkursi korras, korraldab prokurörieksami ning hindab abiprokuröri katseaja tulemust.
(2) Prokuröride konkursi- ja atesteerimiskomisjoni koosseisu kuuluvad riigi peaprokurör, üks riigiprokurör, kaks maa- või linnaprokuratuuri prokuröri, üks kohtunike esinduskogu valitud kohtunik, Tartu Ülikooli õigusteaduskonna dekaani määratud õigusteadlane ja justiitsministri määratud Justiitsministeeriumi ametnik. Konkursi- ja atesteerimiskomisjoni liikme, välja arvatud riigi peaprokuröri ja Justiitsministeeriumi ametniku volitused kestavad kolm aastat.
Abiprokurör vabastatakse teenistusest, kui ta ei soorita prokurörieksamit või korduseksamit.
§ 50. Riigi peaprokuröri ning maakonna ja linna vanemprokuröri ametist vabastamine ametiaja lõppemise tõttu
(1) Ametiaja lõppemisel vabastab justiitsminister riigi peaprokuröri või maakonna või linna vanemprokuröri ametist ning nimetab:
1) riigi peaprokuröri – riigiprokuröriks või maakonna või linna vanemprokuröriks;
2) maakonna ja linna vanemprokuröri – teise maakonna või linna vanemprokuröriks või maa- või linnaprokuröriks.
(2) Kui riigi peaprokurör pärast ametiaja lõppemist seda soovib, nimetatakse ta vaba ametikoha olemasolu korral maa- või linnaprokuröriks.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud ametisse nimetamine toimub avaliku konkursita.
(4) Riigi peaprokuröri ning maakonna ja linna vanemprokuröri võib uueks ametiajaks ametisse tagasi nimetada.
(5) Riigi peaprokuröri ning maakonna ja linna vanemprokuröri võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ametikohale nimetada või ametisse tagasi nimetada tema kirjaliku nõusoleku korral.
(6) Kui riigi peaprokurör või maakonna või linna vanemprokurör ei ole nõus käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ametikohale nimetamisega või kui riigi peaprokurör ei soovi enda nimetamist maa- või linnaprokuröriks või puudub vaba maa- või linnaprokuröri ametikoht, vabastatakse ta teenistusest.
Prokurörile ei kohaldata avaliku teenistuse seaduse § 117 lõike 1 punktides 4 ja 6 sätestatud teenistusest vabastamise aluseid.
Prokuröri kaasamine haldusülesannete täitmisele
§ 52. Prokuröri kaasamine haldusülesannete täitmisele
(1) Kuulanud ära riigi peaprokuröri arvamuse, võib justiitsminister nimetada prokuröri tema nõusolekul Justiitsministeeriumi või Riigiprokuratuuri koosseisus ettenähtud ametikohale prokuratuuride haldamise ülesannete täitmiseks.
(2) Prokuröri nimetamise korral Justiitsministeeriumi või Riigiprokuratuuri koosseisus ettenähtud ametikohale säilivad tal prokurörile ettenähtud ametihüved.
(3) Prokurör, kes on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud alusel töötanud Justiitsministeeriumis või Riigiprokuratuuris vähemalt kaks aastat, nimetatakse avaliku konkursita tema soovil tagasi prokuröriks. Sel juhul ei või justiitsminister prokuröri vaba ametikoha olemasolu korral keelduda prokuröri ametisse tagasi nimetamisest.
(4) Teenistusaeg Justiitsministeeriumis või Riigiprokuratuuris arvatakse selle ametikoha teenistusaja hulka, kus prokurör töötas enne Justiitsministeeriumi või Riigiprokuratuuri koosseisus ettenähtud ametikohale nimetamist.
3) maa- või linna abiprokuröri – maa- või linnaprokuröriks, kui tal on käesoleva seaduse § 15 lõikes 1 nimetatud õigusalane kõrgharidus;
4) maa- või linna abiprokuröri – abiprokuröriks, kui ta ei vasta käesoleva lõike punktis 3 märgitud nõudele;
5) prokurörikandidaadi – abiprokuröriks.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 4 alusel ametisse nimetatud abiprokurörile õppeteenistust ja katseaega ei kohaldata. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 5 alusel ametisse nimetatud abiprokurör läbib õppeteenistuse. Prokurörikandidaadina töötamise aeg arvatakse õppeteenistuse aja hulka.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 1 alusel ametisse nimetatud maakonna ja linna vanemprokurörid nimetab ametisse justiitsminister prokuröride konkursi- ja atesteerimiskomisjoni ettepanekul käesoleva seaduse § 17 lõikes 2 sätestatud tähtajaks ühe aasta jooksul käesoleva seaduse jõustumisest. Kui senist maakonna või linna vanemprokuröri ei nimetata maakonna või linna vanemprokuröriks, viib justiitsminister prokuröri tema nõusolekul avaliku konkursita üle prokuröri vabale ametikohale maa- või linnaprokuratuuris. Kui prokurör sellega ei nõustu, vabastab justiitsminister ta teenistusest koondamise tõttu.
(1) Kõik prokurörid, välja arvatud riigi peaprokurör, kuuluvad atesteerimisele viie aasta jooksul, arvates käesoleva seaduse jõustumisest.
(2) Atesteerimise käigus hinnatakse prokuröri teadmisi ja kutseoskusi.
(3) Atesteerimise nõuded, viisi ja aja määrab justiitsminister.
Käesoleva seaduse jõustumisest kümne aasta jooksul võib Vabariigi Valitsus mõnes piirkonnas töötavate prokuröride ametipalka suurendada kuni neljandiku võrra.
§ 60. Prokuröri vabastamine kaitseväe ajateenistusest
Seaduse jõustumise ajal prokuröri ametikohal olevaid isikuid ei kutsuta prokurörina teenistuses oleku aja jooksul kaitseväe ajateenistusse.
§ 62. Täitemenetluse seadustiku muutmine
Täitemenetluse seadustikus (RT I 1993, 49, 693; 1997, 43/44, 723) tehakse järgmised muudatused:
1) seadustikku täiendatakse §-ga 81 järgmises sõnastuses:
§ 81. Seaduslikkuse järelevalve kinnipidamiskohtades
Seaduslikkuse järelevalvet kinnipidamiskohtades teostab prokurör, kellel on õigus:
1) kontrollida igal ajal ja tingimusteta seaduste täitmist kinnipidamiskohtades ning tutvuda dokumentidega, mis on isiku kinnipidamiskohas viibimise või vahistamise aluseks;
2) vabastada viivitamatult seadusliku aluseta kinnipeetav isik;
3) küsitleda kinnipidamiskohas viibivaid isikuid, võtta neilt suulisi või kirjalikke seletusi.»;
2) seadustiku § 141 lõigetes 2 ja 9 ning § 142 lõikes 3 asendatakse sõna «riigiprokurör» sõnadega «riigi peaprokurör» vastavas käändes.
§ 63. Korruptsioonivastase seaduse muutmine
Korruptsioonivastases seaduses (RT I 1995, 14, 170; 1995, 68, 1142) asendatakse kogu seaduse tekstis sõna «riigiprokurör» sõnadega «riigi peaprokurör» vastavas käändes.
§ 64. Avaliku teenistuse seaduse täiendamine
Avaliku teenistuse seaduse (RT I 1995, 16, 228; 50, 764; 97, 1664; 1996, 15, 265; 45, 850; 1997, 1, 4; 29, 447; 1998, 34, 486) § 12 lõiget 3 täiendatakse punktiga 7 järgmiselt:
«7) prokuröridele.»
§ 65. Riigikogu liikme, riigikontrolöri, õiguskantsleri, Riigikohtu esimehe ja Riigikohtu liikme kriminaalvastutusele võtmise korra seaduse muutmine
Riigikogu liikme, riigikontrolöri, õiguskantsleri, Riigikohtu esimehe ja Riigikohtu liikme kriminaalvastutusele võtmise korra seaduses (RT I 1995, 83, 1440) asendatakse kogu seaduse tekstis sõna «riigiprokurör» sõnadega «riigi peaprokurör» vastavas käändes.
§ 66. Prokuratuuri seaduse kehtetuks tunnistamine
Prokuratuuri seadus (RT 1993, 11, 184; RT I 1994, 10, 134; 16, 290; 40, 654; 68, 1170; 1995, 16, 228; 1996, 89, 1590) tunnistatakse kehtetuks.
(2) Käesoleva seaduse § 4 lõige 4 ja § 5 lõige 5 jõustuvad 1999. aasta 1. jaanuaril.