Vasalemma alevikus Sihi tn 4 kinnistu ja lähiala detailplaneering
Lääne-Harju Vallavalitsus teatab, et on algatanud 23.12.2019 korraldusega nr 909 detailplaneeringu Vasalemma alevikus Sihi tn 4 (katastritunnus 43101:001:0394) kinnistul ja lähialal).
Planeeritav kinnistu paikneb Vasalemma valla üldplaneeringu põhijoonisel planeeringu kohustusega alal, mille juhtotstarve on pereelamute maa (EP). Kinnistu pindala on 10573 m2.
Kinnistu piirneb põhjas Nõmme tänav L1 (katastritunnus 86801:001:0807) transpordimaa kinnistuga, idas Nõmme tn 7 (katastritunnus 86801:002:0430) elamumaa, Pärna tn 31c (katastritunnus 43101:001:0393) elamumaa, Pärna tn 31 (katastritunnus 86801:002:2070) elamumaa kinnistutega kagus Pärna tn 31a (katastritunnus 86801:002:0123) elamumaa kinnistuga, lõunas Taganõmme tn 4b (katastritunnus 86801:002:0152) elamumaa kinnistuga ja läänes Sihi tänav (katastritunnus 43101:001:0539) transpordimaa kinnistuga. Detailplaneeringu algatamisega soovitakse kinnistu jagada neljaks elamumaa krundiks. Juurdepääs planeeringualale on tagatud olemasolevate avaliku kasutusega Sihi tänavalt (katastritunnus 43101:001:0539) ja Nõmme tänavalt (katastritunnus 86801:001:0807). Detailplaneering on üldplaneeringu kohane.
Detailplaneering on üldplaneeringu kohane. Planeeringu ülesanded vastavalt planeerimisseaduse § 126 lõike 1 puntidele 1–9 ja 11–12, 17. Detailplaneeringu algatamisel võimalike uuringute vajadus puudub.
1. Lääne-Harju Vallavalitsuse 23.12.2019 korraldus nr 909
2. Detailplaneeringu koostamise lähteseisukohad, korralduse nr 909 lisa.
Vasalemma alevikus Metsa tn 6 detailplaneering
Lääne-Harju Vallavalitsus teatab, et on algatanud 05.11.2019 korraldusega nr 770 detailplaneeringu Vasalemma alevikus Metsa tn 6 (katastritunnus 86801:001:0256) elamumaa kinnistul ja lähialal pindalaga 0.83 ha.
Planeeritav kinnistu paikneb Vasalemma valla üldplaneeringu põhijoonisel planeeringukohustusega alal, mille juhtotstarve on pereelamute maa (EP). Metsa tn 6 kinnistu kõlvikulise koosseisu moodustab 6215 m² metsa- ja 620 m² muu maa. Kinnistu asub luitelisel metsaalal. Luite orientatsioon on kirde-edela suunaline ja maapind langeb loode suunal ning tõuseb kagu suunal.
Kinnistu piirneb põhjas Tööstuse tn 1 (katastritunnus 86201:002:0135) elamumaaga, kirdes Jaama tn 39 (katastritunnus 86801:002:0220) ja idas Jaama tn 39a (katastritunnus 86601:001:0340) elamumaadega, lõunas Suusaraja (86801:001:0778) üldkasutatava maaga, läänes Tööstuse tn 9 (katastritunnus 86801:002:0037), Tööstuse tn 7 (katastritunnus 86801:002:0132), Tööstuse tn 5 (katastritunnus 86801:002:1080) elamumaa kinnistutega ja Tööstuse tn 3 (katastritunnus 86801:002:0136) ühiskondlike ehitiste maaga. Detailplaneeringu algatamisega soovitakse kinnistu jagada kaheks elamumaa krundiks. Juurdepääs Metsa tn 6 krundile avaliku kasutusega Tööstuse tänavalt on tagatud Metsa tänavalt Murunõmme kinnistule seatud teeservituudiga Metsa tn 6 kinnistu igakordse omaniku kasuks. Detailplaneering on üldplaneeringu kohane.
1. Lääne-Harju Vallavalitsuse 29.10.2019 korraldus nr 770
2. Detailplaneeringu koostamise lähteseisukohad, korralduse nr 770 lisa
Alliklepa külas Vahtra kinnistu detailplaneering
Lääne-Harju Vallavalitsus teatab, et on algatanud 29.10.2019 korraldusega nr 750 detailplaneeringu Alliklepa külas Vahtra kinnistul (katastritunnus 56201:001:0071).
Planeeritav kinnistu paikneb Padise valla üldplaneeringu põhijoonisel planeeringukohustusega alal, mille juhtotstarve on elamumaa. Vahtra kinnistu piirneb põhjas Algi (katastritunnus 56201:001:0072) maatulundusmaaga, idas Sauna (katastritunnus 43101:001:0503) ja Karumetsa (43101:001:0502) elamumaadega, kagus Kadakasauna (katastritunnus 56201:001:0289) elamumaaga, lõunas Kolmeaia tee 5 (katastritunnus 56201:001:0707) ja Kolmeaia tee 1 (katastritunnus 56201:001:0703) elamumaa kinnistutega, läänes Vihterpalu metskond 2 (katastritunnus 256201:001:0440) maatulundusmaa, Laglevälja (katastritunnus 56201:001:0701), Lagleniidu (katastritunnus 56201:001:0702) ja Auli (katastritunnus 56201:001:0074) elamumaa kinnistutega.
Ehitisregistri andmetel on krunt hoonestatud kahekordse suvilaga. Detailplaneeringu algatamisega soovitakse kinnistu jagada neljaks elamumaa krundiks nii, et olemasolev suvila jääb ühele krundile. Igale krundile kavandatakse ehitusõigus ühe elamu ja kuni 2 abihoone rajamise võimaldamiseks. Vastavalt Padise valla üldplaneeringule asub planeeritav ala detailplaneeringu kohustusega alal.
Vahtra maatulundusmaa kõlvikuline koosseis on 2,28 ha looduslik rohumaa, 0,98 ha metsamaa, 0,32 ha õuemaa, 0,32 ha muu maa ja 0,01 ha haritav maa. Kruntideks jagamisel on arvestatud lagedate aladega, mistõttu puudub vajadus ehituskeeluvööndi vähendamiseks. Juurdepääs moodustatavatele kruntidele on kavandatud juurdepääsu servituutide seadmisega olemasolevale teele, mis hargneb avaliku kasutusega rannaäärselt Kibru teelt Vihterpalu metskond 2 maatulundusmaal. Planeeritava ala pindala on ligikaudu 3,91 ha. Detailplaneering on üldplaneeringu kohane.
Planeeringu eesmärk on maatulundusmaa jagamine neljaks elamumaa krundiks. Planeeringu ülesanded vastavalt planeerimisseaduse § 126 lõike 1 puntidele 1–9 ja 11–13, 17. Detailplaneeringu algatamisel võimalike uuringute vajadus puudub.
Lääne-Harju Vallavalitsuse 29.10.2019 korraldus nr 750
Detailplaneeringu koostamise lähteseisukohad, korralduse nr 750 lisa
Kruntideks jagamise ettepanek
Valkse külas Aru talu elamumaa kinnistu detailplaneering
Lääne-Harju Vallavalitsus teatab, et on algatanud 13.06.2019 korraldusega nr 374 detailplaneeringu Valkse külas Aru talu (katastritunnus 29501:007:1458) elamumaa kinnistul.
Planeeritav kinnistu paikneb Keila valla üldplaneeringu põhijoonise 2A põhjal tiheasustusega alal mille juhtotstarve on väikeelamumaa. Planeeritav ala piirneb põhjast, läänest ja lõunast Aru rohumaa maatulundusmaaga pindalaga 8,25 ha (katastritunnus 29501:007:0530), idas reformimata riigimaaga. Aru talu asub Valkse külas ja piirneb idas Keila linnaga. Planeeritava ala pindala on ligikaudu 1,4 ha. Detailplaneering on üldplaneeringu kohane.
Planeeritav ala külgneb kahe planeeringu alaga: Valkse külas Aru I detailplaneeringuga (Keila kehtestatud Vallavalitsuse 14.10.2015 korraldusega nr 601, muudetud 28.10.2015 korraldusega nr 635) ja Keila linnas Aru detailplaneeringu alaga. Eelnimetatud detailplaneeringuid ei ole asutud ellu viima. Juurdepääs kinnistutele on kavandatud Valkse küla Pähklioru kinnistu detailplaneeringus ette nähtud transpordimaa ja Aru I detailplaneeringus kavandatud transpordimaa kaudu. Aru taluni viib olemasolev kruusakattega tee.
Planeeringu eesmärk on elamumaa krundi jagamine kolmeks krundiks. Planeeringu ülesanded vastavalt planeerimisseaduse § 126 lõike 1 puntidele 1–9 ja 11–13, 17. Detailplaneeringu algatamisel võimalike uuringute vajadus puudub.
Lääne-Harju Vallavalitsuse 13.06.2019 korraldus nr 374
Detailplaneeringu koostamise lähtetingimused, korralduse nr 374 lisa
Valkse külas Väljaotsa ja Settebasseini kinnistute ning lähiala detailplaneering
Lääne-Harju Vallavalitsus teatab, et on algatanud 02.04.2019 korraldusega nr 172 detailplaneeringu Valkse külas Väljaotsa (katastritunnus 29501:001:0284 ) ja Settebasseini ( 29501:007:0554) kinnistutel ning lähialal.
Planeeritav ala asub Lääne-Harju vallas Valkse külas 8 Tallinn-Paldiski tee ja 11194 Karjaküla tee ristumisala vahetus naabruses. Planeeritava ala suurus koos lähialaga on 7,2 ha. Lähialana on haaratud 8 Tallinn-Paldiski tee L2 (katastritunnus 29501:001:0285) transpordimaa kinnistu ja teede ja tehnovõrkude liitumiseks vajaminev ala. Juurdepääs planeeringualale rajatakse Karjaküla teelt.
Planeeritav ala piirneb põhjas Luhatirtsu (katastritunnus 43101:001:0174) maatulundusmaa kinnistuga, idas 11194 Karjaküla tee (katastritunnus 29501:007:0607) transpordimaa kinnistuga, lõunas 8 Tallinn-Paldiski tee (katastritunnus 29501:007:0657) transpordi maa kinnistuga, läänes Veeru (katastritunnus 29501:007:0057) elamumaa kinnistuga ja riigimaaga. Detailplaneering on üldplaneeringu kohane.
Detailplaneeringu algatamise eesmärk on muuta Lääne-Harju Vallavolikogu 25.09.2018 otsusega nr 123 kehtestatud detailplaneeringu liikluslahendust ja krundijaotust kruntide liitmisega üheks tootmis- ja kontorihoone maa sihtotstarbega krundiks.
Planeeringuga soovitakse Väljaotsa ja Settebasseini kehtestatud planeeringus Väljaotsa kinnistul planeeritud 9 krundi ümberkruntimist ja sihtotstarbe muutmist nii, et 8 äri-ja tootmismaa sihtotstarbega krundi liitmisega tekib üks 4,25 ha suurune tootmishoone maa ja kontorihoone maa sihtotstarvete osakaaluga 95/5 % krunt ja üks transpordimaa krunt ning üks haljasmaa krunt. Kõige põhjapoolsemal osal jääb varem kavandatud kontori ja büroohoone sihtotstarbega krunt muutmata. Planeeringu ülesanded vastavalt planeerimisseaduse § 126 lõike 1 puntidele 1–9 ja 11–13, 17.
Lääne-Harju Vallavalitsuse 02.04.2019 korraldus nr 172
Detailplaneeringu koostamise lähtetingimused, korralduse nr 172 lisa
Meremõisa külas Merihobu tee 10 detailplaneering
Lääne-Harju Vallavalitsus teatab, et on algatanud 05.03.2018 korraldusega nr 113 detailplaneeringu Meremõisa külas Merihobu tee 10 (katastritunnus 29501:007:0955) elamumaa kinnistul.
Planeeritav kinnistu asub Keila Vallavalitsuse 03.11.2004 korraldusega nr 1164 kehtestatud Keila-Joa puhkeala detailplaneeringu alas. Ehitisregistri andmetel on Keila Vallavalitsus 20.11.2015 väljastanud ehitusloa 1512219/13467 ühekordse üksikelamu püstitamiseks ehitisealuse pindalaga 292,3 m². Vastavalt detailplaneeringule oli lubatud hoonete alune pindala 300 m2 ja elamul kaks korrust. Detailplaneeringu algatamisega soovitakse suurendada ehitisealust pindala kuni 450 m2-ni. Juurdepääs kinnistule on olemasolevalt Merihobu teelt. Kinnistu on hoonestatud ühekordse elamuga ja rajatud sissesõidutee.
Planeeritav ala piirneb põhjas kohaliku Merihobu tee transpordimaa (katastritunnus 29501:007:0994) ja Merihobu tee 12 elamumaa ( katastritunnus 29501:007:0954) kinnistuga, idas ja lõunas kaitsealuse Keila-Joa mõisa pargiga (KLO1200572) Keila metskond 33 (katastritunnus 29501:007:0200) maatulundusmaa kinnistuga ja edelas Merihobu tee 6 (katastritunnus 29501:007:0957) elamumaa kinnistuga. Planeeritava ala pindala 3005 m2. Detailplaneering on üldplaneeringu kohane.
Planeeringu eesmärk on elamumaa krundi ehitusõiguse muutmine. Planeeringu ülesanded vastavalt planeerimisseaduse § 126 lõike 1 puntidele 2–9 ja 11–13. Detailplaneeringu algatamisel võimalike uuringute vajadus puudub.
Lääne-Harju Vallavalitsuse 05.03.2019 korraldus nr 113
Detailplaneeringu koostamise lähtetingimused, korralduse nr 113 lisa
Kloogaranna külas Liiva tee 12 kinnistu detailplaneering
Lääne-Harju Vallavalitsus teatab, et Lääne-Harju Vallavolikogu on algatanud 27.12.2018 otsusega nr 160 Keila valla üldplaneeringut muutva detailplaneeringu Lääne-Harju vallas Kloogaranna külas Liiva tee 12 kinnistul (katastritunnus 29501:007:1512) ja jätnud algatamata keskkonnamõju strateegilise hindamise.
Planeeritav kinnistu asub Lääne-Harju vallas Kloogaranna külas Kloogaranna rannaala ja Klooga Noortelaagri territooriumi vahelisel valdavalt metsaga kaetud alal. Juurdepääs planeeringualale on tagatud 11390 Tallinn-Rannamõisa-Kloogaranna teelt algava Liiva tee kaudu. Keila valla üldplaneeringus on ala määratletud kui looduslik ala, mets kuuludes Harju maakonna rohevõrgustiku tuumala T9 koosseisu, mistõttu on elamuehituse kavandamine seal võimalik vaid kehtivat üldplaneeringut muutva detailplaneeringu kaudu.
Planeeritav ala piirneb läänes Mere põik 4 (katastritunnus 29501:001:0474) ühiskondlike ehitiste maaga, idas Liiva tee 10 (katastritunnus 29501:007:4241) ühiskondlike ehitiste maa kinnistutega, põhjas Karu tee 11 (katastritunnus 29501:007:0463) ja Orava tee 5 elamumaa (katastritunnus 29501:007:1511) ning Orava tee 6 maatulundusmaa (katastritunnus 29501:007:0610) kinnistutega, lõunas Liiva teega. Liiva tee 12 kinnistu on pindalaga 8,59 ha, millest 8,2 ha on kaetud metsaga ja 0,39 ha on looduslik rohumaa.
Planeeringu eesmärk on nelja elamumaa krundi, ühe maatulundusmaa krundi ja kahe transpordimaa krundi moodustamine. Planeeringu ülesandeks on ehitusõiguse määramine, liikluskorralduse ja tehnovõrkude lahendamine, keskkonnakaitseliste abinõude ning vajalike kitsenduste määramine, rohevõrgustiku piiride täpsustamine ja toimimise tagamine.
Planeeringuala ligikaudne suurus on 8,9 ha, planeeringu ülesanded vastavalt planeerimisseaduse §126 lõike 1 punktidele 1–12, 17 ja 20.
Kloogaranna küla Liiva tee 12 kinnistu (katastritunnus 29501:007:1512) ja lähiala detailplaneeringu eskiisi avalik väljapanek toimub 08.05-08.06.2019 Laulasmaa kooli raamatukogus asukohaga Laulasmaa küla Kloogaranna tee 20 ja Lääne-Harju Vallavalitsuses asukohaga Paldiski linn Rae 38.
Kloogaranna küla Liiva tee 12 kinnistu (katastritunnus 29501:007:1512) ja lähiala detailplaneeringu eskiisi avaliku väljapaneku tulemuste avalik arutelu toimub 28.08.2019 algusega k. 16:00 Lääne-Harju Vallavalitsuse istungite ruumis aadressil Rae 38, Paldiski linn.
Lääne-Harju Vallavolikogu 27.12.2018 otsus nr 160
KSH eelhinnang otsuse nr 160 lisa
Ekiisi põhijoonis
Kontaktala joonis
Käesalu külas Pargi kinnistu detailplaneering
Lääne-Harju Vallavalitsus teatab ja avalikustab Lääne-Harju Vallavolikogu poolt 27.12.2018 otsusega nr 159 algatatud Keila valla üldplaneeringut muutva detailplaneeringu ja tuginedes eelhinnangule keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmise ning lähteseisukohad Pargi kinnistu (katastritunnus 29501:007:1284) detailplaneeringu koostamiseks.
Planeeritav ala asub Lääne-Harju vallas Käesalu külas hajaasustusalal, mis paikneb Meremõisa ja Keelva külade vahel suhteliselt hõreda inimasustusega piirkonnas, mis on ümbritsetud rohevõrgustikest ja rohekoridoridest.
Paneeritava ala suurus on ca 2,3 ha ja see koosneb Pargi kinnistust, mille pindala on 22 574 m2 ja sihtotstarve 100% maatulundusmaa ning lähialast.
Juurdepääs kinnistule on alates avalikult kasutatavalt Keila – Keila –Joa riigimaanteelt ja kulgeb läbi Käesalu mõisa ja Tuuleveski maatulundusmaa kinnistute.
Keila valla üldplaneeringu kohaselt on antud piirkonnas hajaasustusalal maatulundusmaa juhtfunktsiooniga põllumaad, kus ehitustegevust ei ole ette nähtud.
Pargi kinnistu külgneb: Käesalu mõisa hoonestatud kinnistuga, mille sihtotstarve on 100% maatulundusmaa, Mõisametsa maatulundusmaa kinnistuga, Raja 100% ärimaa kinnistuga, Pargi hoonestatud kinnistuga, mille sihtotstarve on 100% maatulundusmaa ja Tuuleveski maatulundusmaa kinnistuga.
Detailplaneeringu eesmärk eeldab üldplaneeringu muutmist olemasolevasse miljöösse sobivalt Pargi kinnistu ulatuses maatulundusmaa sihtotstarbe muutmisel elamumaaks ja sellele üksikelamu ning abihoonete ehitusõiguse ulatuse ja juurdepääsu määramist, tehnovarustuse, keskkonna- ning heakorratingimuste ja servituudivajaduse lahendamist vastavalt planeerimisseaduse §126 lõike 1 punktidele 2–9, 11, 14, 15,17 ja 22.
Üldplaneeringu muutmise põhjenduseks on asjaolu, et antud piirkonnas on hoonestus, sest kõrval asub vana mõisahoone koos abihoonetega, millest osa vanu hooneid on veel tänaseni alles ja mõned nendest on erinevate omanike poolt korrastatud ja kasutuses. Üldplaneeringus on see piirkond miljöökaitseala, kus elamualad on hajutatult grupeeritud.
Planeering peab andma olemasoleva hajaasustuse struktuuri ja hoonestuslaadiga loogiliselt haakuva elukeskkonna.
Detailplaneeringu koostamise käigus selgub täiendavate võimalike uuringute vajadus.
Detailplaneeringu koostamise algatamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmise otsus ja otsuse lisa
Detailpnaneeringu lähteseisukohad
Laulasmaa külas Kaldaveere tee 6 detailplaneering
Lääne-Harju Vallavalitsus teatab, et on algatanud 18.12.2018 korraldusega nr 872 detailplaneeringu Lääne-Harju vallas Laulasmaa külas Kaldaveere tee 6 (katastritunnus 29501:001:0050) maatulundusmaa kinnistul.
Planeeritav kinnistu asub Lääne-Harju vallas Laulasmaa külas 11395 Lohusalu-Laulasmaa tee ja sellelt algava Kaldaveere tee ääres kaldaastangu all tasandikul. Keila valla üldplaneeringu järgi on antud ala juhtotstarve elamumaa.
Planeeritav ala piirneb idas Laulasmäe rohumaa 2 (katastritunnus 29501:001:0203) kinnistuga, läänes Kaldaveere teega, lõunas Kaldaveere tee 4 (katastritunnus 29501:001:0051) ja põhjas Kaldaveere tee 8 // Tamme (katastritunnus 29501:001:0046) elamumaa kinnistuga. Planeeritav ala ligikaudne pindala on 0,33 ha.
Planeeritav alal ehitised puuduvad. Kinnistu keskel on looduskaitse üksikobjekt KLO4000634 Lohusalu tammed, millel on piiranguvöönd R=30 m. Krundil olev tamm on juba ammu kuivanud ja üks haru on murdunud ja mädaniku kahjustusega. Teine elus olev tamm asub Kaldaveere tee 2 krundil. Planeeringuga tehakse ettepanek kustutada registrist tamm, selleks et võimaldada üksikelamu ja abihoonete ehitamist. Üle krundi loodenurga on rajatud elamukrundi Kaldaveere tee 8 juurdepääsu tee.
Planeeringu eesmärk on maatulundusmaa krundi sihtotstarbe muutmine elamumaaks. Planeeringu ülesanded vastavalt planeerimisseaduse §126 lõikele 1 puntidele 2-9, 11, 12,17.
Detailplaneering on üldplaneeringu kohane. Detailplaneeringu algatamisel võimalike uuringute vajadus puudub.
Lääne-Harju Vallavalitsuse 18.12.2018 korraldus nr 872
18.12.2018 korralduse nr 872 lisa
Lehola külas Orisoo kinnistu ja lähiala detailplaneeringu algatamine
Lääne-Harju vallavalitsus teatab, et algatas 27.11.2018 korraldusega nr 831 detailplaneeringu Lehola külas, Orisoo kinnistule ja lähialale.
Planeeritava ala suurus on ca 0,6 ha, millele lisandub kavandatavate tehnovõrkude maa.
Planeeritav Orisoo kinnistu on endine talukoht ning see asub Niitvälja-Kulna riigimaantee ja Orisküla tee nurgas, juurdepääs kinnistule on Orisküla teelt.
Orisoo kinnistu jääb Keila valla üldplaneeringu kohaselt detailplaneeringu koostamise kohustusega tiheasustusalale, kus on elamuehituse reservmaa.
Planeeringu eesmärk on määrata ehitusõiguse ulatus ja tingimused üksikelamu ja kolme abihoone püstitamiseks ning nende teenindamiseks vajalikele rajatiste rajamiseks.
Detailplaneering on ettenähtud koostada vastavalt planeerimisseaduse § 126 lõike 1 punktide 2-9 ja 11-14, 17 ja 22.
Täiendavate uuringute vajadus selgub planeerimise protsessi käigus.
Planeeringu korraldus
Arvamusi saab avaldada e-posti aadressil info@laaneharju.ee
Keila vallas algatatud detailplaneeringute kohta on info leitav juuresolevas asukohas https://service.eomap.ee/keilavald/
Kulna külas Raja tee 1 elamumaa kinnistu detailplaneering
Lääne-Harju Vallavalitsus teatab, et on algatanud 13.11.2018 korraldusega nr 787 detailplaneeringu Lääne-Harju vallas Kulna külas Raja tee 1 (katastritunnus 29501:010:0281) elamumaa kinnistul.
Planeeritav kinnistu asub Keila Vallavolikogu 18.12.2003 otsusega nr 135/1203 kehtestatud Tammermaa II, Raja I ja Raja II maaüksuste detailplaneeringu alas. Ehitisregistri andmetel on kinnistul kahekordne üksikelamu (ehitisregistri kood 120286126). Elamule on Keila Vallavalitsuse 10.08.2010 korraldusega nr 590 väljastatud kasutusluba nr KV210-30/KL. Keila Vallavalitsus on 12.05.2014 väljastanud ehitusloa 450/ER üksikelamu laiendamiseks. Raja tee 1 elamukrundile on kehtiva ehitusõiguse põhjal võimalik rajada elamu ja üks abihoone ehitisealuse pindalaga kokku 240 m2. Detailplaneeringu algatamisega soovitakse suurendada ehitusõiguse näitajaid ja hoonestusala. Elamukrundi ehitisealust pindala soovitakse suurendada 400 m2-ni ja abihoonete arvu 4 ühikuni. Lisaks olemasolevatele hoonetele soovitakse rajada üks uus abihoone.
Planeeritav ala piirneb kirdes kohaliku Raja teega (29501:010:0364), idas Kadaka tee (katastritunnus 29501:010:0357) transpordimaa kinnistuga, edelas Kadaka tee 30 // Leesika (katastritunnus 29501:010:0200) maatulundusmaa kinnistuga ja läänes Raja tee 3 elamumaa kinnistuga (katastritunnus 29501:010:0282). Planeeritava ala pindala 0,36 ha.
Detailplaneering on üldplaneeringu kohane. Planeeringu eesmärk on elamumaa krundi ehitusõiguse ja hoonestusala muutmine. Planeeringu ülesanded vastavalt planeerimisseaduse §126 lõikele 1 puntidele 2–9 ja 11–13.
Lääne-Harju Vallavalitsuse 13.11.2018 korraldus nr 787, korralduse lisa
Lääne-Harju Vallavalitsus teatab, et Lääne-Harju Vallavolikogu on algatanud 30.10.2018 otsusega nr 135 detailplaneeringu Lääne-Harju vallas Rummu alevikus Järvekalda (katastritunnus 86801:001:0898) ja Paekalda (katastritunnus 86801:001:0526) kinnistutel pindalaga 13, 1 ha.
Planeeritav ala piirneb läänes Laguuni (katastritunnus 86801:001:0821), idas Rummu järve ja Paekalda (katastritunnus 86801:001:0526) kinnistuga, kagus Murrangu (katastritunnus 86801:001:0781) ärimaa kinnistuga, lõunas LIIKERI TTP-527 maaparandussüsteemi alaga, põhjas reformimata riigimaaga.
Vasalemma Vallavalitsus sõlmis 03.11.2017 mittetulundusühinguga Rummu Järve Puhkeala (registrikood 80424903) Järvekalda kinnistu osa rendilepingu. Lepingu alusel võttis MTÜ Rummu Järve Puhkeala rendile ligikaudu 8,60 ha suuruse osa kinnistust koos kohustusega ehitada välja üldkasutatavad rajatised Rummu järve kaldale, sealhulgas osaliselt kehtiva kalda ehituskeeluvööndisse. Ehitusõiguse saamiseks tuleb muuta Vasalemma valla üldplaneeringut ning vähendada sellega määratud kalda ehituskeeluvööndit. Detailplaneeringuga täpsustatakse maa kasutamise sihtotstarve puhkeotstarbeliseks turismi-, matka- ja väljasõidukoha maaks (PT) ja määratakse üldkasutavate rajatiste ehitusõigus ning asukohad. Rendile antud maaüksusele kavandatakse rajada juurdepääsutee, parkla, jalgtee, liivarand, laste mänguväljakud, rannavõrkpalli plats, seikluspark, ujumissild ja muud vaba aja veetmiseks vajalikud rajatised.
Vasalemma Valla üldplaneeringu põhijoonise nr 1 „Maakasutus" on antud alal juhtotstarve määramata. Ala on markeeritud heina ja metsamaana. Detailplaneeringuga määratakse maale puhke- ja virgestusmaa juhtotstarve , millel paiknevad inimeste organiseeritud puhkuseks ja värskes õhus liikumiseks vajalikud rajatised. Planeeritud rajatised asuvad väljaspool lubjakivi maardla ala. Paekalda kinnistu (katastritunnus 86801:001:0526) on haaratud täiendavalt seoses vajadusega teede- ja tehnovõrkude planeerimiseks ja ehitusõiguse ja hoonestusala määramiseks. Detailplaneeringu koostamisel täiendavate uuringute vajadus puudub. Detailplaneering on üldplaneeringut muutev.
Lääne-Harju Vallavolikogu 30.10.2018 otsusega nr 135 algatatud Lääne-Harju vallas Rummu aleviku Järvekalda (katastritunnus 86801:001:0898) ja Paekalda (katastritunnus 86801:001:0526) kinnistute detailplaneeringu eskiisi avalik väljapanek toimub 10.06.–10.07.2019 Rummu raamatukogus asukohaga Aia 9, Rummu alevik; Vasalemma teeninduspunktis asukohaga Ranna tee 8, Vasalemma alevik ja Lääne-Harju Vallavalitsuses asukohaga Rae 38, Paldiski linn. Detailplaneeringu eskiisiga on võimalik tutvuda tööpäeviti asutuste lahtioleku ajal kohapeal ja valla veebilehel https://laaneharju.ee/algatatud-detailplaneeringud.
Lääne-Harju Vallavolikogu 30.10.2018 otsus nr 135/ Lisa 1/ Lisa 2
Kontaktvööndi ehituslik analüüs
Kooskõlastused ja koostöö:
- Elektrilevi OÜ
- Põllumajandusamet
- Päästeamet
- Riigimetsa Majandamise Keskus
Meremõisa külas Männimäe tee 1 kinnistu ja lähiala detailplaneering
Lääne-Harju Vallavalitsus teatab, et Lääne-Harju Vallavolikogu on algatanud 30.10.2018 otsusega nr 134 detailplaneeringu Lääne-Harju vallas Meremõisa külas Männimäe tee 1 (katastritunnus 29501:007:0527) kinnistul ja lähialal ja jätnud algatamata keskkonnamõju strateegilise hindamise.
Planeeritav kinnistu asub Lääne-Harju vallas Meremõisa külas tee 11390 Tallinn-Rannamõisa-Kloogaranna ja kohaliku Männimäe tee (katastritunnus 29501:007:1657) ristmike vahelisel alal.
Planeeritav ala piirneb põhjas ja idas kohaliku tee 2959030 Männimäe tee (katastritunnus 29501:007:1657) transpordimaa kinnistuga, lõunas teega 11390 Tallinn-Rannamõisa-Kloogaranna, kirdes Männimäe tee 15 (katastritunnus 29501:007:0149), idas Männimäe tee 3 (katastritunnus 29501:007:0151) elamumaa kinnistutega ning läänes Meedre (katastritunnusega 29501:007:1464) maatulundusmaa kinnistuga. Planeeritav ala ligikaudne pindala 1,2 ha. Planeeringu eesmärk on kinnistu jagamine kolmeks elamumaa krundiks ja ehitusõiguse määramine. Planeeringu ülesanded vastavalt planeerimisseaduse §126 lõikele 1 puntidele 1-9, 11, 12, 17. Detailplaneeringu koostamisel täiendavate uuringute vajadus puudub. Detailplaneering on üldplaneeringut muutev.
Kinnistu on kaetud osaliselt kõrghaljastusega. Maapind langeb põhja suunas. Keila valla üldplaneeringu järgi on antud kinnistul määratud juhtotstarve looduslik ala, mets. Huvitatud isiku soov on jagada kinnistu 3 krundiks ja muuta maa sihtotstarve elamumaaks. Igale elamumaa krundile on kavandatakse üks 2 kahekorruseline elamu ja üks abihoone ehitisealuse pindalaga kuni 200 m².
Meremõisa küla Männimäe tee 1 kinnistu (katastritunnus 29501:007:0527) ja lähiala detailplaneeringu eskiisi avalik väljapanek toimub 02.09-02.10.2019 Laulasmaa raamatukogus asukohaga Laulasmaa küla Kloogaranna tee 20 ja Lääne-Harju Vallavalitsuses asukohaga Paldiski linn Rae 38.
Lääne-Harju Vallavolikogu 30.10.2018 otsus nr 134/ Lisa 1/ Lisa 2
Keelva külas Aedevahe kinnistu ja lähilala detailplaneering
Lääne-Harju Vallavalitsus teatab, et Lääne-Harju Vallavolikogu on algatanud 28.08.2018 otsussega nr 111 detailplaneeringu Keelva külas Aedevahe kinnistul (katastritunnus 29501:007:1291) ja lähilalal ja jätnud algatamata keskkonnamõju strateegilise hindamise.
Planeeritav ala asub Keila–Keila-Joa tee 11195 ääres. Juurdepääs planeeringualale toimub kruusakattega erateelt. Keila valla üldplaneeringus on sellel alal maakasutuse juhtotstarve looduslik ala, mets.
Planeeringu eesmärgiks on olemasoleva maatulundusmaa sihtotstarbe osaline muutmine tootmismaaks. Alale on kavas rajada 3000 m² ehitisealuse pindalaga kaasaegne robotlüpsiplatsiga lehmalaut ja noorloomalaut ning vedelsõnnikuhoidla ja tehnorajatised.
Aedevahe kinnistu on pindalaga 22,78 ha ja sihtotstarve maatulundusmaa. Kinnistu on hoonestatud. Ehitusregistri andmetel on kinnistul elamu (ehitusregistri kood116054174) ehitisealuse pindalaga 151 m², laut (ehitusregistri kood 116054175) ehitisaluse pindalaga 362 m², saun (ehitusregistri kood 116054176) ehitisealuse pindalaga 28 m² ja sepikoda (ehitusregistri kood 116054177) ehitisealuse pindalaga 55 m.²
Kuna Keila valla üldplaneeringus ei ole määratud eelnimetatud alal tootmismaa sihtotstarbelist maakasutust, siis on selline muudatus arvestades kavandatud tegevuste keerukust ning Keila valla üldplaneeringu seletuskirjas lk 50 toodud nõudeid planeerimisseaduse § 142 lõike 3 kohaselt oluline üldplaneeringu muudatuse põhjus.
Planeeritav ala ligikaudne pindala on 22,9 ha. Planeeringuala piirneb põhjas Keila jõega, idas Vootele (katastritunnus 29501:007:1754), Liivaaugu (katastritunnus 29501:007:0653) ja Vainu (katastritunnus 29501:007:0157) maatulundusmaa kinnistutega, edelas Keila–Keila-Joa teega 11195, läänes Muuluka (katastritunnus 29501:007:0109) elamumaa ja Liivaaugu (katastritunnus 29501:007:0726) maatulundusmaa kinnistutega, loodes Siilisaba (katastritunnus 29501:007:1639) ja Mardi (katastritunnus 29501:007:0064) maatulundusmaa kinnistutega. Planeeringuga ettenähtud alale on kavas rajada 3000 m² ehitisealuse pindalaga kaasaegne robotlüpsiplatsiga lehmalaut ja noorloomalaut ning vedelsõnnikuhoidla ja tehnorajatised.
Planeeringu ülesanded vastavalt planeerimisseaduse §126 lõikele 1 puntidele 1-12, 17 ja 20.
Lääne-Harju Vallavolikogu 28.08.2018 otsus nr 111
Eskiisi arutelu protokoll 03.10.2018
Kontaktvöönd uus
Põhijoonis uus
Seletuskiri uus


Korrakaitseseadus – Riigi Teataja
Eurovoc: 04 POLIITIKA → 0431 poliitika ja avalik turvalisus → avalik turvalisus → avalik kord
Eurovoc: 04 POLIITIKA → 0436 täidesaatev võim ja avalik teenistus → haldusõigus → haldusleping
Eurovoc: 12 ÕIGUS → 1216 kriminaalõigus → süütegu → riigi julgeoleku ohustamine
Eurovoc: 12 ÕIGUS → 1236 õigused ja vabadused → poliitilised õigused → kogunemisvabadus
Eurovoc: 12 ÕIGUS → 1236 õigused ja vabadused → üksikisiku õigused
Eurovoc: 28 SOTSIAALKÜSIMUSED → 2826 ühiskondlik elu → ühiskondlik elu → sotsiaalne käitumine
Eurovoc: 68 TÖÖSTUS → 6846 mitmesugused tööstused → mitmesugused tööstused → teenuskaubandus → turvateenused
Korrakaitseseadus - sisukord
§ 2 Korrakaitse ja riiklik järelevalve
§ 3 Rahvusvaheline koostöö
§ 4 Avalik kord
§ 5 Oht avalikule korrale ja korrarikkumine
§ 6 Korrakaitseorgan
§ 7 Proportsionaalsuse põhimõte
§ 8 Otstarbekuse põhimõte
§ 9 Õiguste kaitse ja inimväärikuse tagamine
§ 10 Korrakaitseorganite koostöö
§ 11 Korrakaitseorgani selgitamiskohustus
§ 12 Riikliku järelevalve meetme kohaldamise dokumenteerimine ja aruandlus
§ 13 Isikuandmete töötlemise alused
§ 14 Isiku õigus saada abi korrakaitseorganilt ja osaleda korrakaitses
§ 15 Avaliku korra eest vastutav isik
§ 16 Muu isiku kui avaliku korra eest vastutava isiku kohustuslik kaasamine korrakaitsesse
§ 161 Kaitseväe ja Kaitseliidu kaasamine avaliku korra kaitsesse
§ 162 Kaitseväe ja Kaitseliidu avaliku korra kaitsesse kaasamise kord
2 Süütegude ennetamine
§ 17 Süütegude ennetamine
§ 18 Süütegude ennetamise meetmed
§ 19 Riigi ülesanded süütegude ennetamisel
§ 20 Süüteoennetuse nõukogu
§ 21 Kodanikujulguse aumärk
§ 22 Süütegude ennetamise rahastamine
3 Riikliku järelevalve meetmed
§ 23 Riikliku järelevalve meetme kohaldamise põhimõtted
§ 24 Riikliku järelevalve erimeetme kohaldamine korrakaitseorgani poolt ohu ennetamiseks
§ 25 Riikliku järelevalve meetme kohaldamine korrakaitseorgani poolt ohu väljaselgitamiseks asjaomase ministri loa alusel
2 Riikliku järelevalve üldmeetmed
§ 26 Teavitamine
§ 27 Riiklik järelevalve ohukahtluse korral
§ 28 Ettekirjutus ja haldussunnivahendi kohaldamine
§ 29 Ohu tõrjumine või korrarikkumise kõrvaldamine korrakaitseorgani poolt
3 Riikliku järelevalve erimeetmed
1 Isikuandmete töötlemisega seonduvad riikliku järelevalve erimeetmed
§ 30 Küsitlemine ja dokumentide nõudmine
§ 31 Kutse ja sundtoomine
§ 32 Isikusamasuse tuvastamine
§ 33 Isikusamasuse tuvastamine erilise tuvastusmeetmega
§ 34 Isikuandmete töötlemine jälgimisseadmestiku kasutamisega
§ 35 Isikuandmete töötlemine andmete saamisega sideettevõtjalt
§ 351 Hädaabinumbrile edastatud informatsiooni töötlemine
2 Joobeseisundi kahtlusega isiku suhtes kohaldatavad riikliku järelevalve erimeetmed
§ 36 Joobeseisund
§ 37 Isiku joobeseisundi kontrollimine ja tuvastamine
§ 38 Alkoholijoobe kontrollimine ja tuvastamine kohapeal
§ 39 Isiku toimetamine alkoholijoobe tuvastamiseks ametiruumi ja tervishoiuteenuse osutaja juurde
§ 40 Alkoholijoobe tuvastamine vereproovi uuringuga
§ 41 Narkootilise või psühhotroopse aine või muu joovastava aine tarvitamise või sellest põhjustatud joobeseisundi tuvastamine
§ 42 Joobeseisundis isiku kainenema toimetamine
§ 43 Kainenema toimetatud isiku kinnipidamistingimused
3 Muud riikliku järelevalve erimeetmed
§ 44 Viibimiskeeld
§ 45 Sõiduki peatamine
§ 46 Isiku kinnipidamine
§ 47 Turvakontroll
§ 48 Isiku läbivaatus
§ 49 Vallasasja läbivaatus
§ 50 Valdusesse sisenemine
§ 51 Valduse läbivaatus
§ 52 Vallasasja hoiulevõtmine
§ 53 Hoiulevõetud vallasasja müümine või hävitamine
4 Avalikus kohas käitumise nõuded
1 Avalikus kohas käitumise üldnõuded
§ 54 Avalik koht
§ 55 Avalikus kohas käitumise üldnõuded
§ 56 Ülemäärase müra ja valgusefektide tekitamise ning saastamise keeld
§ 57 Käitumise häirivuse hindamine
§ 571 Avalikus kohas käitumise üldnõuete üle riikliku järelevalve teostamine
§ 572 Riikliku järelevalve erimeetmed
2 Avalik kogunemine
1 Avalik koosolek ja avalik üritus
§ 58 Avalik kogunemine
§ 59 Ürituse korraldamise ja pidamise nõuded
§ 60 Kohustus anda teavet
2 Koosoleku korraldamise ja pidamise nõuded
§ 61 Koosoleku korraldamine eriolukorra, erakorralise ja sõjaseisukorra ajal
§ 62 Keelatud koosolek
§ 63 Koosoleku pidamiseks keelatud koht
§ 64 Koosoleku korraldaja
§ 65 Koosoleku korrapidaja
§ 66 Koosolekust osavõttev isik
§ 67 Eelnev teatamine koosoleku pidamisest
§ 68 Koosolekuteade
3 Koosoleku korraldamise ja pidamisega seotud riikliku järelevalve erimeetmed
§ 69 Koosoleku pidamise aja või koha muutmine
§ 70 Turvalisuse tagamine koosolekul
§ 71 Isiku eemaldamine koosolekult
§ 72 Koosoleku keelamine
§ 73 Koosoleku lõpetamine ja laialisaatmine
§ 74 Vahetu sund
§ 75 Vahetu sunni kohaldamise pädevus
§ 76 Vahetu sunni kohaldamise lubatavus
§ 77 Abi andmine vigastatud isikule
§ 78 Vahetu sunni eest hoiatamine
§ 78 Erivahendid
§ 782 Teenistusrelvad
§ 783 Enesekaitsevahendid
§ 79 Käeraudade, jalaraudade, sidumisvahendi, rahustussärgi, -tooli ja -voodi kasutamine
§ 791 Veekahuri kasutamine
§ 80 Elektrišokirelva kasutamine
§ 81 Tulirelva kasutamine
6 Riigi korrakaitseülesande täitmisele kaasamine
§ 82 Muu isiku kui avaliku korra eest vastutava isiku kaasamine riigi korrakaitseülesande täitmisele korrakaitselepingu alusel
7 Riikliku järelevalve kulud
§ 83 Riikliku järelevalve meetme kulud
§ 84 Seaduse jõustumine ja rakendamine
RT I, 09.03.2018, 15
14.02.2018 RT I, 09.03.2018, 1 01.07.2018
§ 13. Isikuandmete töötlemise alused
Korrakaitseorgan võib riikliku järelevalve menetluses töödelda isikuandmeid isikuandmete kaitse seaduses sätestatud alustel ja korras, arvestades seaduses sätestatud erisusi.
(5) Kaitseväelane ja Kaitseliidu tegevliige võib käesoleva seaduse § 161 lõikes 1 nimetatud ülesande täitmisel kohaldada vahetut sundi käesoleva seaduse 5. peatükis sätestatud alustel ja korras, sealhulgas kasutada relvaseaduse § 3 lõike 1 punktis 1 ning Kaitseliidu seaduse § 46 lõikes 1 nimetatud relva.
(3) Korrakaitseorgan on kohustatud avalikkust isikuandmete töötlemisest tehnilise abivahendi jälgimisseadmestiku abil eelnevalt teavitama. Jälgimisseadmestiku kasutamisest teavitamiseks kasutatakse avalikku kohta paigutatud teabetahvlit, mille valgel taustal on musta värvi videokaamera kujutis ja sõna „VIDEOVALVE”. Korrakaitseorgani sõidukis jälgimisseadmestiku kasutamisel paigutatakse sõiduki salongis nähtavale kohale kleebis, mille valgel taustal on musta värvi videokaamera pilt ning sõna „VIDEOVALVE”.
(1) Häirekeskus salvestab Euroopa ühtsele hädaabinumbrile „112” saabunud informatsiooni.
(2) Politsei salvestab riigisisesele hädaabinumbrile „110” edastatud informatsiooni korrarikkumise ja muu sündmuse kohta.
(3) Keskkonnainspektsioon salvestab riigisisesele valvenumbrile „1313” edastatud informatsiooni looduskeskkonna ja -varade suhtes toimepandud korrarikkumise ja muu sündmuse kohta. Edastatud informatsiooni töötlevad seaduses sätestatud alusel ja korras Häirekeskus ja Keskkonnainspektsioon.
(2) Kui üritusel kasutatakse auditi kohustusega seadet seadme ohutuse seaduse tähenduses, teavitab kohaliku omavalitsuse üksus tema haldusterritooriumil peetavast üritusest Tehnilise Järelevalve Ametit, kui omavalitsuse üksust on käesoleva seaduse §-s 59 ettenähtud korras ürituse pidamise soovist teavitatud ning omavalitsuse üksus on ürituse korraldamisega nõustunud. Teavitada tuleb mõistliku aja jooksul enne ürituse toimumist.


text:
Vanema hooldusõigus on õigussuhe, mida reguleeritakse perekonnaõigusega. Suhted algavad lapse sünni või isaduse ja emaduse kindlaksmääramisega. Sloveenia õigussüsteemis on vallalistele vanematele sündinud lastel samad õigused kui abielus vanematele sündinud lastel. Sloveenia õigusaktides on omaks võetud täislapsendamise süsteem, mis tähendab, et lapsendatud lapsi käsitletakse bioloogiliste lastega samal viisil.
Õiguslik alus on sätestatud Sloveenia konstitutsiooni artiklis 54 (Ustava Republike Slovenije), mille kohaselt vanematel on õigus ja kohustus oma lapsi ülal pidada, neile haridust anda ja neid kasvatada. Kõnealuse õiguse ja kohustuse võib tühistada või seda piirata ainult seaduses sätestatud põhjustel, et kaitsta lapse huve. Abielus mitteolevatele vanematele sündinud lastel on samad õigused mis abielus vanematele sündinud lastel.
Vanematel on õigus ja kohustus tagada otsese hoolduse ning töö ja tegevuse kaudu oma lapse edukas füüsiline ja vaimne areng. Vanematel on õigus ja kohustus kaitsta veel mitte täisealiseks saanud lapse elu, isiklikku arengut, õigusi ja huve, et tagada tema täisväärtuslik kasvamine ning tasakaalustatud isiklik areng nii, et ta on edaspidi võimeline iseseisvalt elama ja töötama. Vanemlik õigus hõlmab järgmisi õigusi ja kohustusi. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse [Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih] artikkel 4)
Vanemad on kohustatud kaitsma oma lapse huve seoses igasuguse lapsega seotud tegevuse ja kõikide menetlustega. Vanemad töötavad lapse huvides, kui nad täidavad lapse materiaalseid, emotsionaalseid ja psühhosotsiaalseid vajadusi käitumise kaudu, mis on kooskõlas vastuvõetavate standarditega ja mis on vajalik, et tagada lapsele nende hool ja vastutus, võttes nõuetekohaselt arvesse lapse isiksust ja soove. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 5a)
Vanemad peavad tagama oma lapsele tingimused täisväärtuslikuks kasvamiseks ja tasakaalustatud isiklikuks arenguks ning aitama tal arendada iseseisva elamise ja töötamise võimet. Nad on kohustatud last ülal pidama ja kasvatama ning kaitsma lapse tervist ja elu. Nad vastutavad oma parimate võimaluste kohaselt selle tagamise eest, et nende laps saab hariduse ja kutsealase koolituse kooskõlas lapse võimete, kalduvuste ja soovidega. Lapsel on õigus suhelda mõlema vanemaga ja mõlemal vanemal on õigus suhelda lapsega. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artiklid 102, 103 ja 106)
Vanemate õiguslik vastutus oma lapse eest on sätestatud võlaõigusseaduse (Obligacijski zakonik) artiklis 142. Vanemad on õiguslikult vastutavad kolmandale isikule tekitatud kahju eest, mille on põhjustanud alla 7aastane laps, olenemata sellest, kas nad vastutavad tekitatud kahju eest. Vanemad on õiguslikult vastutavad kolmandale isikule tekitatud kahju eest, mille on põhjustanud vanem kui 7aastane alaealine laps, välja arvatud juhul, kui nad suudavad tõestada, et ei vastuta tekitatud kahju eest.
Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artiklis 107 on reguleeritud lapse esindamine lapse suhetes välismaailmaga. Alaealisi lapsi esindavad nende vanemad. Kui alaealisele lapsele on vaja midagi ametlikult kätte toimetada või saata või teda millestki teavitada, võib kumbki vanem selle vastu võtta. Kui vanemad elavad eraldi, teeb seda vanem, kellega koos laps elab. Kui lapse eest hoolitsemise ja tema kasvatamisega tegelevad mõlemad vanemad, peavad nad kokku leppima lapse alalises elukohas ja selles, kes neist võtab vastu lapsele saadetavad kirjad.
Lapse vara haldavad lapse vanemad ning teevad seda lapse huvides, kuni laps saab täisealiseks. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 109)
Vanemlikku õigust teostavad nii isa kui ka ema. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 4)
Vanemad teostavad oma vanemlikku õigust ühisel nõusolekul kooskõlas lapse huvidega. Kui vanemad ei ela koos ja neil ei ole lapse ühist isikuhooldusõigust, otsustavad nad mõlemad ühisel nõusolekul ja kooskõlas lapse huvidega küsimused, millel on lapse arengu seisukohalt oluline tähtsus. Vanem, kellel on lapse isikuhooldusõigus, on see, kes otsustab lapse igapäevaeluga seotud küsimused. Kui ühel vanematest ei ole võimalik oma vanemlikku õigust teostada, teostab seda teine vanem üksinda. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 113)
Kui üks vanematest ei ole enam elus või on teadmata või kui tema vanemlik õigus või õigus- ja teovõime on ära võetud, teostab vanemlikku õigust teine vanem. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 115)
Lapse eest võivad hoolitseda teised isikud või asutus. Sotsiaalteenuste keskus (Center za socialno delo) võib lapse vanematelt ära võtta ja anda teise isiku või asutuse eestkoste alla, kui vanemad on jätnud täitmata kohustuse last kasvatada ja hooldada või kui see on teistel olulistel põhjustel lapse huvides. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 120)
Sotsiaalteenuste keskus võib paigutada lapse hooldusperesse, kui lapsel ei ole enda perekonda või kui laps ei saa eri põhjustel elada koos oma vanematega, või keskkond, kus laps elab, ohustab tema füüsilist ja vaimset arengut. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 157) Perepõhist asendushooldust reguleerib üksikasjalikumalt perepõhise asendushoolduse seadus (Zakon o izvajanju rejniške dejavnosti).
Lapse eest võib hoolitseda kasuvanem. Lapse võib lapsendada ainult juhul, kui tema vanemad on teadmata, kui vanemate elukoht on olnud teadmata ühe aasta jooksul, kui vanemad on pädeva asutusega kokku leppinud anda oma laps lapsendada või kui vanemad on surnud. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 141)
Alaealise lapse, kellel ei ole vanemaid või kelle eest vanemad ei hoolitse, paigutab sotsiaalteenuste keskus eestkostja hoole alla. Alaealise lapse eestkostja on kohustatud hoolitsema lapse eest nii, nagu ta oleks tema vanem. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artiklid 201 ja 202)
Vanemad, kes ei ela koos või kavatsevad hakata lahus elama, peavad kokku leppima ühiste laste hooldusõiguses ja tegema seda nende laste huvides. Nad võivad kokku leppida, et säilitavad oma laste võrdse hooldusõiguse, annavad hooldusõiguse ühele vanematest või jagavad lapsed omavahel ära. Kui nad ei suuda selles asjas ise kokku leppida, aitab sotsiaalteenuste keskus neil seda teha. Kui vanemad ei suuda jõuda kokkuleppele oma laste hooldusõiguses isegi sotsiaalteenuste keskuse abiga, võib kohus ühe või mõlema vanema taotlusel nõustuda hooldusõiguse andmisega ühele vanematest või laste jagamisega vanemate vahel. Kohus võib samuti omal algatusel otsustada, et kõikide või mõnede laste hooldusõigus antakse kolmandale isikule. Enne otsuse tegemist on kohus kohustatud küsima sotsiaalteenuste keskuse arvamust lapse huvide kohta. Kohus võtab arvesse ka lapse arvamust, kui seda väljendab laps ise või isik, keda laps usaldab ja kelle laps on ise valinud, tingimusel, et laps on võimeline aru saama arvamuse tähtsusest ja tagajärgedest. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 105)
Kui kohus tunnistab abielu kehtetuks, teeb ta ka otsuse abikaasade ühiste laste hooldusõiguse ja elatise ning nende suhtlemise kohta mõlema vanemaga. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 78)
Kui vanemad ei ela koos ja neil ei ole lapse ühist hooldusõigust, otsustavad nad mõlemad ühisel nõusolekul ja kooskõlas lapse huvidega küsimused, millel on lapse arengu seisukohalt oluline tähtsus. Vanem, kellel on lapse isikuhooldusõigus, on see, kes otsustab lapse igapäevaeluga seotud küsimused. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 113)
Vanemad, kes ei ela koos või kavatsevad hakata lahus elama, peavad kokku leppima ühiste laste hooldusõiguses ja tegema seda nende laste huvides. Kui vanemad jõuavad lapse hooldusõiguses kokkuleppele, võivad nad teha ettepaneku, et kohus teeks selle kohta otsuse hagita menetluse käigus. Kui kohus tuvastab, et kokkulepe ei ole lapse huvides, lükkab ta ettepaneku tagasi. Kui vanemad ei suuda selles asjas ise kokku leppida, aitab sotsiaalteenuste keskus neil seda teha. Kui vanemad ei suuda jõuda kokkuleppele isegi sotsiaalteenuste keskuse abiga, teeb kohus otsuse ühe või mõlema vanema taotlusel. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 105)
Vanemad, kes ei ela koos või kavatsevad hakata lahus elama, lepivad kokku ühiste laste elatises. Kui nad ei suuda selles asjas ise kokku leppida, aitab sotsiaalteenuste keskus neil seda teha. Kui vanemad ei suuda jõuda ühiste laste elatise suhtes kokkuleppele isegi sotsiaalteenuste keskuse abiga, teeb kohus otsuse ühe või mõlema vanema taotlusel. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 105a)
Lapsel on õigus suhelda mõlema vanemaga ja mõlemal vanemal on õigus suhelda lapsega. Selline kontakt tagab esmajoones lapse huvide järgimise. Vanem, kelle juures laps elab ja kellel on lapse hooldusõigus, või kolmas isik, kelle juures laps elab, ei tohi teha midagi, mis takistaks lapsel säilitamast kontakti teise vanemaga või oma vanematega, ja peab püüdma julgustada last omandama asjakohast suhtumist suhtlemisse teise vanema või oma vanematega. Vanem, kellega laps suhtleb, ei tohi teha midagi, mis takistaks lapse eest hoolitsemist ja tema kasvatamist. Kui vanemad jõuavad suhtlemise suhtes kokkuleppele, võivad nad teha ettepaneku, et kohus teeks selle kohta otsuse hagita menetluse käigus. Kui kohus tuvastab, et kokkulepe ei ole lapse huvides, lükkab ta ettepaneku tagasi. Kui vanemad ei suuda jõuda suhtlemise osas kokkuleppele isegi sotsiaalteenuste keskuse abiga, teeb kohus otsuse ühe või mõlema vanema taotlusel. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 106a)
Lapsel on ka õigus suhelda teiste isikutega, kes on perekonna sugulased ja kellel on lapsega tihe isiklik side, kui see ei ole vastuolus lapse huvidega. Sellisteks isikuteks peetakse eelkõige lapse vanavanemaid, õdesid-vendi, poolõdesid ja poolvendi, endisi kasuvanemaid ja ühe või mõlema vanema endist või praegust abikaasat või abieluvälist partnerit. Kokkulepe suhtlemise kohta tehakse lapse vanemate, lapse (kui ta on võimeline aru saama kokkuleppe tähtsusest) ja isikute vahel, kellega lapsel on isiklik side. Kui nad ei suuda selles asjas ise kokku leppida, aitab sotsiaalteenuste keskus neil seda teha. Suhtlemise säilitamise ulatus ja viis peavad olema lapse huvides. Kui lapse vanemad, laps ja isikud, kellega lapsel on isiklik side, jõuavad suhtlemise osas kokkuleppele, võivad nad teha ettepaneku, et kohus annaks selle kohta hagita menetluses välja otsuse. Kui kohus tuvastab, et kokkulepe ei ole lapse huvides, lükkab ta ettepaneku tagasi. Kui nad ei suuda jõuda kokkuleppele isegi sotsiaalteenuste keskuse abiga, teeb suhtlemise kohta otsuse kohus. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 106a)
Kui vanemad ei suuda selles asjas ise kokku leppida, aitab sotsiaalteenuste keskus neil seda teha. Kui nad ei suuda jõuda kokkuleppele isegi sotsiaalteenuste keskuse abiga, teeb asja kohta otsuse kohus.
Kohus võib teha otsuse, et üks vanem saab kõikide laste hooldusõiguse või lapsed jagatakse vanemate vahel. Kohus võib samuti omal algatusel otsustada, et kõikide või mõnede laste hooldusõigus antakse kolmandale isikule. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 105)
Kohus teeb ka otsuse lapse elatise ja suhtlemise kohta. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artiklid 105a, 106 ja 106a)
Suhtlemise kohta otsuse tegemisel lähtub kohus peamiselt lapse huvidest. Ettepanekule või taotlusele suhtlemise kohta otsuse tegemiseks tuleb lisada pädeva sotsiaalteenuste keskuse tõend, mis kinnitab, et vanemad üritasid jõuda suhtlemise osas tema abiga kokkuleppele. Kohus võib kontaktiõiguse ära võtta või seda piirata, kui see on vajalik lapse huvide kaitsmiseks. Suhtlemine ei ole lapse huvides, kui see tekitab lapsele psühholoogilist survet või ohustab lapse füüsilist või vaimset arengut. Kohus võib teha otsuse, et suhtlemine toimub kolmanda isiku järelevalve all või et see ei tohiks sisaldada isiklikku kontakti ja seost (st see peaks toimuma muul viisil), kui see ei oleks vastasel juhul lapse huvides. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 106)
Elatise määramisel võetakse nõuetekohaselt arvesse selle taotleja vajadusi ning elatist maksma kohustatud isiku materiaalseid ja teenimisvõimalusi. Lapse elatise määramisel on kohus kohustatud tegutsema lapse huvides nii, et summa oleks piisav lapse eduka füüsilise ja vaimse arengu tagamiseks. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artiklid 129 ja 129a)
Kui vanemad ei ela koos ja neil ei ole lapse ühist hooldusõigust, otsustavad nad mõlemad ühisel nõusolekul ja kooskõlas lapse huvidega küsimused, millel on lapse arengu seisukohalt oluline tähtsus. Kui nad ei suuda selles asjas ise kokku leppida, aitab sotsiaalteenuste keskus neil seda teha. Vanem, kellel on lapse hooldusõigus, on see, kes otsustab lapse igapäevaeluga seotud küsimused. Kui vanemad ei suuda jõuda kokkuleppele lapse arengu seisukohalt olulistes küsimustes isegi sotsiaalteenuste keskuse abiga, teeb kohus ühe või mõlema vanema taotlusel otsuse hagita menetluses. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 113)
See tähendab, et lapse kasvatamise ja arengu eest vastutavad võrdselt mõlemad vanemad ja mõlemad peavad jätkama lapse eest hoolitsemist.
Ringkonnakohtud (okrožna sodišča) on kohtud, kelle kohtualluvusse sellised küsimused kuuluvad. (Tsiviilkohtumenetluse seaduse [Zakon o kaznenom postupku] artikkel 32)
Üldine territoriaalne pädevus on sellel kohtul, kelle piirkonnas asub kostja alaline elukoht. Kui Sloveenia kohtul on pädevus selle alusel, et Sloveenias asub kostja ajutine elukoht, on üldine territoriaalne pädevus kostja ajutise elukoha järgsel kohtul. Kui lisaks alalisele elukohale on kostjal teises kohas ka ajutine elukoht ja asjaolude põhjal võib eeldada, et kostja elab seal veel pikka aega, on üldine territoriaalne pädevus ka kostja ajutise elukoha järgsel kohtul. (Tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 47)
Kui seadusjärgset elatist käsitlevas vaidluses on hagejaks elatist taotlev isik, on üldine territoriaalne pädevus ka hageja alalise või ajutise elukoha järgsel kohtul. Kui seadusjärgset elatist käsitlevas piiriüleses kohtuasjas on Sloveenia kohus pädev asjaolu tõttu, et hageja on laps, kelle alaline elukoht on Sloveenias, on territoriaalne pädevus kohtul, kelle piirkonnas on hageja alaline elukoht. Kui seadusjärgset elatist käsitlevas vaidluses on Sloveenia kohus pädev asjaolu tõttu, et kostjal on Sloveenias vara, mille arvelt saaks elatist maksta, on territoriaalne pädevus kohtul, kelle piirkonnas vara asub. (Tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 50)
Menetluse pooled ja teised menetlusosalised peavad esitama hagid, edasikaebused ja muud taotlused sloveenia keeles või kohtus ametlikult kasutatavas rahvuskogukonna keeles. (Tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 104)
Hagi peab sisaldama konkreetset taotlust, milles esitatakse kohtuasja põhinõue ja kõrvalnõuded, hageja taotlust toetavad asjaolud, neid asjaolusid põhjendavad tõendid ja muu teave, mida iga hagi peab sisaldama (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 180).
Vastavalt sellele seadusele on esildis hagi, vastus hagile, õiguskaitsevahend ja muud ütlused, ettepanekud või teated, mis on edastatud menetlusväliselt. Avaldused peavad olema mõistetavad ja sisaldama kõike, mida on vaja asja kohtulikuks arutamiseks. Avaldused peavad esmajoones sisaldama järgmist: kohtu nimi, poolte nimed ja nende alaline või ajutine elukoht või asukoht, seaduslike või volitatud esindajate nimed, vaidluse ese ning taotluse sisu. Avalduse esitaja peab avalduse allkirjastama, välja arvatud juhul, kui see ei ole avalduse vormi tõttu võimalik. Avalduse esitaja originaalallkirjana käsitatakse tema omakäelist allkirja, samuti turvalist digiallkirja, mis on nõuetekohase sertifikaadiga tõendatud. Kui avaldus sisaldab nõuet, peab pool märkima taotluses asjaolud, millele taotlus tugineb, ja tõendid, kui see on nõutav. (Tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 105)
Kohtulõivud tuleb tasuda hagi esitamisel. Kohtulõivud tuleb tasuda hiljemalt tähtajaks, mille kohus on kohtulõivude tasumise määruses kehtestanud. (Tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 105a)
Avaldused tuleb esitada kirjalikult. Kirjaliku avaldusena käsitatakse avaldust, mis on koostatud käsitsi, või trükitud avaldust, mille avalduse esitaja on omakäeliselt allkirjastanud (füüsilisel kujul taotlus), või elektrooniliselt koostatud avaldust, millel on nõuetekohase sertifikaadiga tõendatud turvaline digiallkiri. Kirjalik avaldus esitatakse posti teel, sidetehnoloogia vahendusel elektrooniliselt, toimetatakse otse asutusse või selle viib kohale isik, kes on kutsealaselt spetsialiseerunud avalduste esitamisele (teenuseosutaja). Elektroonilised avaldused esitatakse elektrooniliselt infosüsteemis. Infosüsteem saadab avalduse esitajale automaatse kinnituse, et avaldus on kätte saadud. Avaldused võib esitada ka ettenähtud või muul viisil koostatud vormil. (Tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 105b)
Kui avalduse peab edastama vastaspoolele, tuleb see esitada kohtule nii mitmes eksemplaris, nagu kohus ja vastaspool nõuavad, ning kujul, mis võimaldab kohtul selle edasi saata. See kehtib ka lisatud dokumentide suhtes. Elektrooniliselt esitatavad avaldused ja lisad, mis tuleb saata vastaspoolele, edastatakse ühes eksemplaris. Kohus teeb nii mitu elektroonilist või fotokoopiat, nagu vastaspool nõuab. (Tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 106) Avaldusele lisatud dokumendid võivad olla originaalid või koopiad. (Tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 107)
Ringkonnakohus teeb otsuse tsiviilkohtumenetluses, kui seaduses ei ole sätestatud, et ta peaks seda tegema hagita menetluses. Abielu- ja perekonnasuhete seaduses sätestatud küsimusi lahendavad kohtud esmajärjekorras. (Abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 10a)
Menetlustes, mis hõlmavad vanemate ja laste vahelisi suhteid, võib kohus poole ettepanekul või omal algatusel kohaldada seoses laste hooldusõiguse ja elatisega ajutisi meetmeid (ajutine ettekirjutus) ning ajutisi meetmeid seoses suhtlusõiguse äravõtmise või piiramise või suhtlusmeetodiga. Ajutisi meetmeid kohaldatakse vastavalt nõuete täitmise ja tagamise seadusele (Zakon o izvršbi in zavarovanju). (Tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 411)
Jah, menetluskulude katmiseks on võimalik saada tasuta õigusabi. Tasuta õigusabi andmise otsustab ringkonnakohtu eesistuja. (Tasuta õigusabi seaduse [Zakon o brezplačni pravni pomoči] artikkel 2)
Tasuta õigusabi võidakse võimaldada õigusnõuande, õigusnõustamise ja muude seaduses sätestatud õigusteenuste kasutamiseks, kõigi õiguskaitse vormide kasutamiseks Sloveenia üld- ja erikohtutes, Sloveenia Vabariigi konstitutsioonikohtus (Ustavno sodišče Republike Slovenije) ja kõigi asutuste, institutsioonide ja isikute puhul, kes on Sloveenias pädevad lahendama kohtuväliseid vaidlusi; samuti võidakse vabastada kohtumenetluse kuludest. (Tasuta õigusabi seaduse artikkel 7)
Nimetatud seaduse kohaselt on õigus saada tasuta õigusabi järgmistel isikutel: 1) Sloveenia kodanikud; 2) välisriigi kodanikud, kellel on Sloveenias alaline või ajutine elukoht, ja Sloveenias seaduslikult elavad kodakondsuseta isikud; 3) teised välisriigi kodanikud vastastikkuse põhimõtte alusel või Sloveenia suhtes siduvates välislepingutes kindlaksmääratud tingimustel ja juhtudel; 4) avalikes huvides tegutsevad ja kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega asjaomasesse registrisse kantud mittetulunduslikud vabaühendused ja liidud vaidlustes, mis on seotud sellise avalikes huvides toimuva tegevusega või sellisel eesmärgil, milleks nad loodi; 5) muud isikud, kellele on Sloveenia suhtes siduva õiguse või välislepinguga antud õigus saada tasuta õigusabi. (Tasuta õigusabi seaduse artikkel 10)
Isik, kellel on õigus saada tasuta õigusabi, võib seda taotleda menetluse mis tahes etapis. Tasuta õigusabi saamise taotluste üle otsustamisel tehakse kindlaks taotluse esitaja rahaline olukord ja muud seadusega kindlaks määratud tingimused. (Tasuta õigusabi seaduse artikkel 11)
Jah, vanemliku vastutuse kohta tehtud ringkonnakohtu otsuse suhtes esitatud edasikaebusi on pädev käsitlema kõrgema astme kohus (višje sodišče). (Tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 35) Edasikaebus tuleb esitada piisava arvu ärakirjadena esimeses astmes otsuse teinud kohtule ja vastaspoolele. (Tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 342)
Täitemenetlus on sätestatud nõuete täitmise ja tagamise seaduses. Kui seaduses ei ole teisiti ette nähtud, on täitmise võimaldamise pädevus kohalikul kohtul (okrajno sodišče). (Nõuete täitmise ja tagamise seaduse artikkel 5)
Kohus, kellel on territoriaalne pädevus teha otsus lapse hooldusõigust käsitleva kohtuotsuse täitmise ettepaneku kohta ja täitmise enda kohta, on hooldusõiguse saanud isiku alalise või ajutise elukoha järgne kohus või selle isiku alalise või ajutise elukoha järgne kohus, kelle suhtes on esitatud täitmise ettepanek. Lapse asukoha järgne kohus on ka kohus, millel on territoriaalne pädevus otsese täitmise suhtes. (Nõuete täitmise ja tagamise seaduse artikkel 238a)
Täitekorraldusega pannakse lapse üleandmise kohustus isikule, kellega täitedokument on seotud, isikule, kellest lapse üleandmine sõltub, ja isikule, kelle juures laps viibib korralduse väljaandmise ajal. Kohus teeb täitekorralduses teatavaks, et lapse üleandmise kohustus kehtib ka mis tahes teise isiku suhtes, kelle juures laps täitmise teostamise ajal viibib. (Nõuete täitmise ja tagamise seaduse artikkel 238c)
Juhtumi kõiki asjaolusid arvesse võttes ja lapse huvide kaitsmiseks otsustab kohus, kas täita lapse hooldusõigust käsitlev otsus trahvi määramisega isikule, kellega täitekorraldus on seotud või lapse äravõtmisega ja üleandmisega isikule, kellele on antud lapse hooldusõigus. (Nõuete täitmise ja tagamise seaduse artikkel 238č)
Vanemlikku vastutust käsitlevat kohtuotsust tunnustatakse ja see täidetakse kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2201/2003. Kohus kohaldab hagita menetlust vastavalt hagita tsiviilkohtumenetluse seaduse (Zakon o nepravdnem postopku) sätetele.
Täidetavaks tunnistamise taotlusi on pädevad käsitlema kõik ringkonnakohtud.
Kohtuotsuse täidetavaks tunnistanud kohus on pädev käsitlema täidetavaks tunnistamise kohtuotsuse suhtes esitatud edasikaebusi.
Kohus kohaldab hagita menetlust vastavalt hagita tsiviilkohtumenetluse seaduse sätetele.
Ringkonnakohtute nimekiri(244 Kb) (244 Kb)
Rahvusvahelise eraõiguse ja menetlusseaduse (Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku) kohaselt hinnatakse vanemate ja laste vahelisi suhteid nende kodakondsuse järgse riigi õiguse alusel. Kui vanemad ja lapsed on eri riikide kodanikud, kohaldatakse selle riigi õigust, kus on nende kõikide alaline elukoht. Kui vanemad ja lapsed on eri riikide kodanikud ja nende alaline elukoht ei ole samas riigis, kohaldatakse selle riigi õigust, mille kodanik laps on. (Artikkel 42)

matches: kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus


Töötaja on haiguslehe ajal teise tööandja juures tööl - RMP.ee
Esileht » Töö, puhkus, tasu » Jurist selgitab » Töötaja on haiguslehe ajal tei ...
Töötaja on haiguslehe ajal teise tööandja juures tööl
Küsimus: töötaja on juba üle kahe kuu haiguslehel olnud "vana füüsilise vigastuse" tõttu, samas käib teises kohas n-ö mustalt tööl ja pakub ennast avalikult veel teistelegi ebaseaduslikele otstele tööle. Kuna nii töökoht kui elukoht on väikeses külas, siis paratamatult jõuab selline info sotsiaalmeedia ja külajuttude vahendusel vastavate osapoolteni, tööandja ise sihilikult midagi ei otsi. Kuna puudutud perioodi jooksul on olnud juba kolm erinevat diagnoosi, siis on iga lehe algusega olnud otsene kulu tööandjale ilma mingi tuluta. Töötaja puudumine omab otsest (negatiivset) mõju tootmismahule. Ja ebaseaduslikud tööotsad on oma iseloomult sama füüsilised kui ametlikus kohas. Mis õigused on tööandjal, kui töötaja on haiguslehel, samas käib mitteametlikult mujal tööl? Mis õigused on tööandjal tähtajatu töölepingu erakorraliseks ülesütlemiseks?
Ka renditööjõule luuakse oma register 03.05.2018
Haiguslehe väljastamise õigus on selleks pädeval isikul, kelleks on arst. Kui töötajal on kehtiv töövõimetusleht, siis edastatakse see kõikidele töötaja tööandjatele ja töötaja viibib töövõimetuslehel kõikide tööandjate juurest korraga. Kui arst on väljastanud töövõimetuslehe, siis peab töötaja järgima arsti ettekirjutusi oma tervise parandamiseks. On võimalik, et arst on soovitanud töötajal, nt depressiooni puhul tervise parandamise eesmärgil viibida palju värskes õhus ja veeta lähedastega aega. Seega, ainuüksi töötaja vaba aja veetmise võimalusi teades, ei saa tööandja hinnata, kas töövõimetusleht on väljastatud korrektselt või mitte.
Kui töötaja töötab mitteametlikult, siis ei ole võimalik töövõimetuslehte edastada töötaja kõikidele tööandjatele. Kuna tegemist on n-ö mustalt töötamisega, siis on võimalik pöörduda maksu- ja tolliameti poole ning edastada vihje maksudest kõrvale hoidmise kohta.
Haigekassale on tööandjal võimalik edastada põhjendatud kahtlused töövõimetuslehe õigusliku väljastamise kohta. Haigekassal on pädevus uurida, kas töövõimetusleht on väljastatud õigetel alustel.
Tööandja võib töösuhte üles öelda seaduslikel alustel. Lühiajaline töövõimetus ei ole töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 92 lg 1 punkti 3 mõistes õiguslik alus töösuhte ülesütlemiseks. Tööandja võib töösuhte üles öelda, kui töötaja on viibinud pikalt töövõimetuslehel ja tema töökorraldus on häiritud. Pikaajaliseks töölt eemalviibimiseks loetakse TLS § 88 lg 1 punkti 1 järgi neljakuulist perioodi.
Olukorrad, mil tööandja võib töötajaga töösuhte erakorraliselt üles öelda, on järgmised:
1) TLS § 86 lõige 1 - ülesütlemine katseajal. TLS § 6 lõike 1 järgi on katseaja eesmärk hinnata, kas töötaja tervis, teadmised, oskused, võimed ja isikuomadused vastavad tasemele, mida nõutakse töö tegemisel. Kui töötaja ei vasta katseaja eesmärkidele on tööandjal võimalik töösuhe üles öelda TLS § 86 lõike 1 alusel. TLS § 86 lõike 4 järgi ei või tööandja töölepingut üles öelda põhjusel, mis on vastuolus katseaja eesmärgiga. Tööandja peab ülesütlemist kirjalikult ülesütlemisavaldusel põhjendama (TLS § 95 lõige 2). Enne ülesütlemist tuleb tööandjal pöörata töötaja tähelepanu sellele, millised on katseaja eesmärgid, mida töötajalt oodatakse ning anda võimalusi töö tegemiseks katseaja eesmärkidega kooskõlla viimiseks.
2) TLS § 88 lg 1 punktid 1-2 - ülesütlemine töövõime vähenemise tõttu. Töövõime vähenemist eeldatakse, kui töötaja on viibinud haiguslehel kokku 4 kuud või on toonud arstitõendi, mille kohaselt käesolev töö on vastunäidustatud. Töövõime vähenemine võib olla ka olukord, kus töötaja ei ole pikka aega tulnud toime tööülesannete täitmisega. See eeldab eelnevat hoiatamist.
3) TLS § 88 lg 1 punktid 3-8 - ülesütlemine töötaja rikkumis(t)e tõttu. Näiteks on töötaja põhjuseta töölt puudunud (tööluus), varastanud, joobes peaga tööle tulnud, rikkunud muid töökohustusi vms. Üldiselt eeldab erakorraline ülesütlemine eelnevat hoiatamist (TLS § 88 lg 3). Eelnevat hoiatamist ei ole vaja, kui tegemist on väga raske rikkumisega. Tööandja peab suutma tõendada ülesütlemise aluseks olnud asjaolusid.
4) TLS § 89 lõige 1 - ülesütlemine majanduslikel põhjustel (koondamine). Koondamiseks peab olema ettevõttes toimunud töömahu vähenemine, töö ümberkorraldamine või on töö lõppenud muul juhul.
Seega võib kokkuvõttes öelda, et ainuüksi teadmine või oletused, et haigusleht on saadud seadusega vastuolus või ei täideta arsti ettekirjutusi, ei saa olla ülesütlemise aluseks. Tööandjapoolseks ülesütlemise aluseks saavad olla üksnes eelnimetatud põhjused.
Seotud märksõnad: töölepingu ülesütlemine, ebaseaduslikult töötamine, haigusleht
28. Töölepingu ülesütlemise vaidlustamise avaldus (tööandja)
23. Teatis töölepingu erakorraliseks ülesütlemiseks viivitamatult
2018. a RAAMATUPIDAJA kalendermärkmik - Klassikaline MUST (SUUREM! 14 x 19 cm)


text:
Kaugküttepiirkonna määramine Loo alevikus – Riigi Teataja
Kaugküttepiirkonna määramine Loo alevikus
Kaugküttepiirkonna määramine Loo alevikus - sisukord
§ 2 Loo aleviku kaugküttepiirkonna piirid
§ 4 Võrguga liitumine
§ 5 Erandid muude kütteviiside kasutamise lubamiseks
§ 6 Võrgust ja kaugküttesüsteemist eraldumine
3 KAUGKÜTTE ÜLDISED KVALITEEDINÕUDED, SOOJUSETTEVÕTJA ARENDUSKOHUSTUS JA PIIRHINNA KOOSKÕLASTAMISE KORD
§ 7 Kvaliteedinõuete tagamine
§ 8 Soojusettevõtja arenduskohustus
§ 9 Soojuse piirhinna kooskõlastamise kord
RT IV, 19.04.2013, 53
Vastu võetud 28.02.2011 nr 46
jõustumine 01.05.2011
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja § 6 lõike 3 punkti 1 ning kaugkütteseaduse § 5 lõigete 2 ja 6 alusel.
(1) Käesoleva määruse eesmärgiks on Loo alevikus kaugküttepiirkonna määramine ja kaugküttepiirkonna piiride sätestamine, kaugkütte üldiste kvaliteedinõuete, soojusettevõtjate arenduskohustuste ning kaugküttevõrguga liitumise, kaugküttevõrgust eraldumise ja kaugkütte korraldamise tingimused ja kord Loo aleviku kaugküttepiirkonnas.
§ 2. Loo aleviku kaugküttepiirkonna piirid
Loo aleviku kaugküttepiirkonnaks on Jõelähtme valla üldplaneeringu kaardimaterjali alusel piiritletud maa-ala Loo alevikus, millise asukoht ja välispiir on määratletud ja märgistatud määruse lisas 1 toodud skeemil Loo aleviku kaugküttepiirkonnana.
3) kaugküttevõrk (edaspidi võrk ) on torustike, seadmete, abiseadmete ja nendega seotud ehitiste kohtkindlalt ehitatud talituslik kogum või selle osa, mis on vajalik soojuse jaotamiseks, kusjuures võrguks ei loeta käesoleva seaduse tähenduses tarbijapaigaldisi;
12) kütusevabad taastuvad allikad on päikeseenergia ja sellest muundatud soojusenergia, tuuleenergia ja sellest muundatud soojusenergia, maasoojus ja sellest muundatud soojusenergia, kasutades selleks taastuvallikaist valmistatud elektrienergiat, hoones kasutatud ja sealt (ventilatsiooni, kanalisatsiooni jms kaudu) eralduv soojus ja sellest muundatud soojusenergia, kasutades selleks taastuvallikaist muundatud elektrienergiat;
13) soojusettevõtja on ettevõtja, kes tegutseb vähemalt ühel tegevusalal, milleks on soojuse tootmine, jaotamine või müük, ning vastutab nende tegevustega seonduvate kaubanduslike, tehniliste või hooldusküsimuste lahendamise eest;
14) soojuse tootmine on tegevus, mille tulemusena saadakse tarbijapaigaldistes kasutatav soojusenergia;
15) soojuse jaotamine on soojuse transportimine võrgu kaudu tarbijapaigaldiseni;
16) soojuse müük on soojuse üleandmine tarbijale tasu eest või tasuta;
17) kaugküttepiirkond on Jõelähtme valla üldplaneeringu kaardimaterjali alusel piiritletud maa-ala Loo alevikus, millise asukoht ja välispiir on määratletud ja märgistatud määruse lisas 1 toodud skeemil Loo aleviku kaugküttepiirkonnana, millel asuvate tarbijapaigaldiste varustamiseks soojusega kasutatakse kaugkütet, et tagada kindel, usaldusväärne, efektiivne, põhjendatud hinnaga ning keskkonnanõuetele ja tarbijate vajadustele vastav soojusvarustus.
§ 4. Võrguga liitumine
(1) Soojusettevõtja on võrgu tehniliste võimaluste piires kohustatud ühendama võrguga kõik kaugküttepiirkonnas asuvad liitumistaotluse esitanud liitujate tarbijapaigaldised, kui sellega ei seata ohtu varasemate liitujate varustuskindlust.
(2) Võrguga liitumine kaugküttepiirkonnas toimub kaugkütteseadusega sätestatud korras.
(3) Kaugküttepiirkonnas on võrguga liitumine kohustuslik kõigile kaugküttepiirkonnas asuvatele isikutele, kes ei ole soojusettevõtjad ja kelle omandis või valduses on tarbijapaigaldis olemasoleva, ehitatava või rekonstrueeritava ehitise soojusega varustamiseks, välja arvatud § 5 nimetatud erandjuhtudel.
(4) Isikud, kes kaugküttepiirkonna määramise ajal ei kasuta kaugkütet, võivad jätkata senise kütteviisi kasutamist ja ei ole kohustatud liituma kaugküttevõrguga.
§ 5. Erandid muude kütteviiside kasutamise lubamiseks
1) ehitised, mis kaugküttepiirkonna määramise ajal või üldplaneeringu või selle täpsustamiseks ja täiendamiseks koostatud teemaplaneeringu kohaselt, ei kasuta kaugkütet;
3) ehitised, mille projekteeritud maksimaalne soojuskoormus on alla 40 kW;
4) ehitised, mille soojuskoormus küttele ja ventilatsioonile kokku paigaldatava trassi jooksva meetri kohta on väiksem kui 2,0 kW;
5) ehitised, mille ühendamist ei võimalda võrgu tehnilised võimalused või mille võrku ühendamine seaks ohtu varasemate liitujate varustuskindluse;
6) ehitised, mille soojusega varustamiseks kasutatakse kütusevabadest ja taastuvatest allikatest muundatud soojusenergiat.
(3) Loa käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud erisuste kasutamiseks annab Jõelähtme Vallavolikogu üldplaneeringu või selle täpsustamiseks ja täiendamiseks koostatud teemaplaneeringu kehtestamisega või Jõelähtme Vallavalitsus projekteerimistingimuste määramisega ja ehitusloa väljaandmisega.
§ 6. Võrgust ja kaugküttesüsteemist eraldumine
(3) Võrgust eraldumist kaugküttepiirkonnas on tarbijal lubatud taotleda alljärgnevatel juhtudel:
1) võrgu kaudu soojusega varustatud ehitise lammutamisel või konserveerimisel;
2) ehitise soojusvarustuse parameetrite muutmine rekonstrueerimise käigus selliselt, et ehitise varustamist soojusega ei ole võimalik võrgu tehniliste võimaluste tõttu jätkata või ehitise soojuse varustuskindlust ei ole võimalik võrgu tehniliste võimaluste tõttu tagada või ehitise varustamine soojusega seaks ohtu teiste ehitiste soojusvarustuse varustuskindluse;
3) ehitise rekonstrueerimisel selliselt, et soojusega varustamiseks hakatakse kasutama ainult kütusevabadest ja taastuvatest allikatest muundatud soojusenergiat.
(4) Võrgust eraldumist taotlev tarbija peab võrguettevõtjale esitama võrgust eraldumise põhjendatud taotluse.
1) võrguühenduse likvideerimise aeg, arvestades, et see toimuks vähemalt 6 kuu jooksul võrgust eraldumistaotluse esitamisest arvates;
3. peatükk KAUGKÜTTE ÜLDISED KVALITEEDINÕUDED, SOOJUSETTEVÕTJA ARENDUSKOHUSTUS JA PIIRHINNA KOOSKÕLASTAMISE KORD
§ 7. Kvaliteedinõuete tagamine
(1) Kaugküttepiirkonnas tegutsevad ja kaugkütet osutavad soojusettevõtjad on kohustatud tagama nende omandis või valduses oleva kaugküttesüsteemiga ühendatud tarbijate varustamise soojusega, mis vastab kaugkütteseaduses, tegevusloa tingimustes ja sõlmitud lepingutega ettenähtud tingimustele.
(2) Soojusettevõtja, kelle omadis või valduses oleva võrguga on ühendatud tarbijapaigaldis, peab tarbijapaigaldise liitumispunktis tagama kaugkütte kvaliteediga, mis on vastavuses nii tarbijapaigaldise liitumislepingus ja soojuse ostu-müügilepingus ettenähtud tingimustele.
(3) Soojusettevõtjad peavad tagama tarbijate ja teiste soojusettevõtjate soojusega varustamise vastavuses kaugkütteseaduses, tegevusloa tingimustes ja sõlmitud lepingutega ettenähtud tingimustele.
§ 8. Soojusettevõtja arenduskohustus
(1) Kaugküttepiirkonnas tegutsev soojusettevõtja arendab oma võrgupiirkonnas ja tema omanduses või valduses olevaid kaugküttesüsteeme selliselt, et kaugküttes saaks maksimaalselt ära kasutada nii soojuse ja elektri koostootmist kui ka kütuseid, milliste kaugküttesüsteemita kasutamine iga üksiku ehitise soojusenergiaga varustamiseks ei ole tarbijal võimalik või ka majanduslikult otstarbekas.
(2) Kaugküttepiirkonnas tegutsev soojusettevõtja peab oma võrgupiirkonnas arendama võrke selliselt, et oleks tagatud nende kuluefektiivne kaugkütteks kasutamine ja mis tagaks kaugküttepiirkonnas uute liitujate võrku ühendamise ja võrguga liitunutele kaugkütteseaduse, tegevusloa tingimuste ja sõlmitud lepingute kohase kaugkütte soojavarustuse.
(3) Kaugküttepiirkonnas tegutsev soojusettevõtja on võrgu tehniliste võimaluste piires kohustatud ühendama võrguga kõik tema võrgupiirkonnas asuvad liitumistaotluse esitanud liitujate tarbijapaigaldised, kui sellega ei seata ohtu varasemate liitujate varustuskindlust.
§ 9. Soojuse piirhinna kooskõlastamise kord
Soojusettevõtja peab soojuse hinna kooskõlastama vastavalt kaugkütteseadusele.
Määrus jõustub 1. mail 2011.
Lisa Loo aleviku kaugküttepiirkond

matches:
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 6
§ 6
§ 5
§ 2
§ 4
§ 5
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


text:
Võru valla noorsootöö eelarvest noortele, noortegruppidele, noorteühingutele ja -organisatsioonidele omaalgatuse toetuse taotlemise, määramise, maksmise ja aruandluse kord – Riigi Teataja
Võru valla noorsootöö eelarvest noortele, noortegruppidele, noorteühingutele ja -organisatsioonidele omaalgatuse toetuse taotlemise, määramise, maksmise ja aruandluse kord
Võru valla noorsootöö eelarvest noortele, noortegruppidele, noorteühingutele ja -organisatsioonidele omaalgatuse toetuse taotlemise, määramise, maksmise ja aruandluse kord - sisukord
§ 5 Määramine ja maksmine
§ 6 Aruandluse kord
§ 7 Toetuse kasutamise kontrollimine
RT IV, 22.08.2019, 14
Vastu võetud 14.08.2019 nr 72
(1) Määrus reguleerib Võru valla noorsootöö eelarvest noortele, noorteühendustele, -ühingutele ja -organisatsioonidele (edaspidi noortegrupp) omaalgatuse toetuse (edaspidi toetus) taotlemist, määramist, maksmist ja aruandlust.
(2) Toetuste kogusumma määratakse iga aastaselt Võru valla noorsootöö eelarves.
Mõisted käesoleva määruse tähenduses:
1) Noorteorganisatsioon (sh noorteühendus, noorteühing, noorteliikumine) on ühiskondlik organisatsioon, mille liikmete enamuse moodustavad noored ning mille eesmärk on realiseerida ühistegevuste kaudu noorte huvisid ja eesmärke.
2) Noorteühing on mittetulundusühing, mille liikmetest vähemalt kaks kolmandikku on noored ja mille eesmärgiks on noorsootöö korraldamine ja läbiviimine.
3) Mitteformaalsed noorteühendused on ühiste huvidega noortekooslused, kellel on sarnased huvid, kes on kokku tulnud ühiste eesmärkide saavutamiseks ning kes tegutsevad mitteformaalsel alusel (noorteklubid, huviringid, projektimeeskonnad).
4) Noorteühendus on igasugune noortekooslus, mille põhitegevuseks on noorsootöö korraldamine, noorte vaba aja sisustamine või muu noorte ühistegevus, olenemata juriidilisest vormist. Noorteühendused on nii mittetulundusühingud, seltsingud kui ka mitteformaalsed noortegrupid.
5) Noorteprojekt on noorsootöö valdkonna tegevuskava, millele on lisatud eelarve ning kestab kuni üks aasta.
6) Noor on 12-26 aastane füüsiline isik, kes õpib, elab või töötab Võru vallas.
1) aidata kaasa noorte aktiivsemaks muutumisele ja omaalgatuse tugevnemisele;
2) pakkuda valla noortele ja noortegruppidele ressursse tegevuste elluviimiseks;
3) suurendada noorte projektikirjutamise, -elluviimise ja -aruandluse oskusi.
(1) Toetust võivad taotleda kõik Võru vallas õppivad, elavad, töötavad noored. Lisaks võivad toetust taotleda kõik vallas tegutsevad noortegrupid.
(2) Toetuse saamiseks peavad tegevusi ellu viivad noored olema vanuses 12-26 aastat.
(3) Projektimeeskonnas peab olema vähemalt 3 liiget ning projektitegevustesse peab kaasama vähemalt 15 noort.
(4) Ühe taotluse maksimaalne piirmäär on 150 eurot ühe projekti kohta.
(5) Toetust saab taotleda:
1) avaliku ürituste korraldamiseks (üritus peab olema suunatud kohalikule kogukonnale);
2) koostöö arendamiseks mõne teise piirkonna noorte või noortegruppidega;
3) informatsiooni jagamiseks (teavitustöö jne);
4) erandjuhul võib toetust taotleda kindla asja soetamiseks, mis on üldkasutatav ning mida läheb vaja tegevuse läbiviimiseks. Soetatud asjad jäävad peale projekti lõppu noortekeskuse kasutusse.
(6) Tegevused, mida ei toetata:
1) klassiekskursioonide korraldamine;
2) klassiõhtute korraldamine;
3) vahendite soetamine (va erandjuhud);
4) huviringide tegevus.
(7) Toetuse saamiseks tuleb esitada vormikohane taotlus, plakat või video, kuhu on märgitud noortegrupi liikmete nimed ja vanused, noortegrupi esindaja nimi, vanus, e-posti aadress ja telefoninumber, projekti pealkiri, projekti tutvustus, projekti periood, planeeritavad tulemused, mentori nimi, taotletav summa koos eelarvega, kuu esimeseks kuupäevaks oma piirkonna noortekeskuse noorsootöötajale. Noortekeskuse noorsootöötaja edastab taotluse Võru valla noorsootööspetsialistile.
§ 5. Määramine ja maksmine
(1) Laekunud taotlused vaatab läbi projektikomisjon (edaspidi komisjon), kuhu kuulub seitse liiget: kolm noorsootöötajat ning neli noort. Komisjon on otsustusvõimeline kui kohal on vähemalt kolm liiget. Komisjoni koosseisu kinnitab Võru Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus). Komisjoni tööd koordineerib Võru valla noorsootööspetsialist.
(2) Komisjon hindab projekte hindamiskriteeriumite alusel. Hindamiskriteeriumid kinnitab vallavalitsus.
(3) Komisjon annab hinnangu projektidele hiljemalt taotluse esitamise kuu 15. kuupäevaks. Vajadusel palutakse teha projektides täiendusi või parandusi. Täienduste ja paranduste tegemiseks antakse aega 3 tööpäeva.
(4) Toetus määratakse komisjoni otsusega.
(5) Komisjoni otsuse edastab komisjoni esimees toetuse taotlejale ja Võru valla noorsootööspetsialistile.
(6) Toetuse kasutamiseks tuleb koostöös noortekeskuse noorsootöötajaga võtta arve Võru Vallavalitsuse nimele. Arvele tuleb märkida projekti nimi ning märksõna „noorsootöö“.
§ 6. Aruandluse kord
(1) Toetuse saaja esitab oma piirkonna noortekeskuse noorsootöötajale toetuse sihipärase kasutamise kohta aruande, kuhu on märgitud noortegrupi liikmete nimed, noortegrupi esindaja nimi, e-posti aadress ja telefoninumber, projekti pealkiri, toetuseks saadud summa, tegelikult kulunud summa, eelarve kasutamine, sisu kokkuvõte, projekti tulemused ning edaspidised projektiideed, 30 päeva jooksul peale projekti tähtaja lõppu. Noorsootöötaja edastab aruande Võru valla noorsootööspetsialistile.
§ 7. Toetuse kasutamise kontrollimine
(1) Noortekeskuse juhatajal on kohustus kontrollida toetuse saajale Võru valla noorsootöö eelarvest eraldatud toetuse sihipärast kasutamist raamatupidamisdokumentide alusel.
(2) Võru Vallavalitsusel on õigus nõuda toetus tagasi juhul kui:
4) ei ole esitatud õigeaegselt aruannet.
(1) Toetuse taotluse, aruande ja komisjoni otsuse vormi kinnitab vallavalitsus.
(2) Laekunud taotlusi, aruandeid ning komisjoni otsuseid säilitatakse 5 aastat.
(3) Tunnistada kehtetuks Vastseliina Vallavolikogu 26.06.2014 määrus nr 11 „Vastseliina valla noorsootöö eelarvest noortele, noorteühingutele ja -organisatsioonidele omaalgatuse toetuse taotlemise, määramise, maksmise ja aruandluse kord“.

matches:
§ 5
§ 6
§ 7
§ 5
§ 6
§ 7