Elektroonilise side seaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 23.03.2011, 1
16.03.2011 otsus nr 870
§ 1. Elektroonilise side seaduses (RT I, 06.01.2011, 13) tehakse järgmised muudatused:
„1) alamkliendiliin on fikseeritud elektroonilise side võrgu lõpp-punkti ja vahejaotuspunkti vaheline füüsiline ühendus;”;
2) paragrahvi 2 täiendatakse punktiga 91 järgmises sõnastuses:
„91) jagatud juurdepääs kliendiliinile on sideettevõtja juurdepääs teise sideettevõtja kliendiliinile või alamkliendiliinile, millega võimaldatakse kasutada vastavat elektroonilise side võrgu infrastruktuuri mahtu osaliselt;”;
3) paragrahvi 2 punkt 13 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 2 punktid 14 ja 141 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„14) kliendiliin (local loop) on fikseeritud elektroonilise side võrgu lõpp-punkti ja peajaotaja või muu vastava seadme vaheline füüsiline ühendus;
141) kliendi identifitseerimismoodul (Subscriber Identity Module) on sideettevõtja poolt kliendi kasutusse antud andmekandja, mis võimaldab üldkasutatava elektroonilise side võrgu terminalseadme vahendusel kasutada üldkasutatavat elektroonilise side teenust;”;
5) paragrahvi 2 punktides 16, 18, 19, 22, 26, 32, 37, 52, 53, 59, 62 ja 64 asendatakse sõna „sidevõrk” sõnadega „üldkasutatav elektroonilise side võrk” vastavas käändes;
6) paragrahvi 2 punkt 17 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„17) kõne on elektroonilise side teenuse osutamise käigus loodud ühendus, mis võimaldab kahepoolset häälsuhtlust;”;
7) paragrahvi 2 täiendatakse punktidega 471 ja 472 järgmises sõnastuses:
„471) seotud teenus on elektroonilise side võrgu või elektroonilise side teenuse osutamisega seotud teenus, mis võimaldab või toetab elektroonilise side teenuste osutamist nimetatud võrgu või teenuse kaudu. Seotud teenus on muu hulgas numbri transleerimine, tingimusjuurdepääsu süsteem ja elektrooniline programmijuht ning identifitseerimise, asukoha ja kohaloleku teenus;
472) seotud vahend on seotud teenused, füüsilised infrastruktuurid ja muud vahendid või elemendid, mis on seotud elektroonilise side võrgu või elektroonilise side teenusega ja mis võimaldavad või toetavad teenuste osutamist kõnealuse võrgu või teenuse kaudu või võivad seda teha. Seotud vahend on muu hulgas ehitis või ehitise sissepääs, hoonesisene juhtmestik, antenn, torn ja muu tugikonstruktsioon, kaablikanal, juhtmetoru, mast, pääseluuk ja kaablikapp;”;
8) paragrahvi 2 punktid 49 ja 50 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 2 punkt 58 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„58) telefoniteenus on üldkasutatav elektroonilise side teenus, mis võimaldab riigisiseste ja rahvusvaheliste kõnede tegemist ning vastuvõtmist Eesti või rahvusvahelisse numeratsiooniplaani kuuluva numbri abil;”;
10) paragrahvi 2 täiendatakse punktiga 621 järgmises sõnastuses:
„621) täielik juurdepääs kliendiliinile on sideettevõtja juurdepääs teise sideettevõtja kliendiliinile või alamkliendiliinile, millega võimaldatakse kasutada vastavat elektroonilise side võrgu infrastruktuuri täies mahus;”;
11) paragrahvi 2 punkt 63 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 2 täiendatakse punktidega 70 ja 71 järgmises sõnastuses:
„70) üldkasutatav elektroonilise side võrgu lõpp-punkt (edaspidi lõpp-punkt) on üldkasutatava elektroonilise side võrgu füüsiliselt kindlaks määratud punkt, kus kliendile on loodud juurdepääs või võimalus juurdepääsuks üldkasutatavale elektroonilise side võrgule;
71) üldkasutatav elektroonilise side võrk (edaspidi sidevõrk) on võrk, mille kaudu osutatakse üldkasutatavat elektroonilise side teenust, mis võimaldab teabe edastamist elektroonilise side võrgu lõpp-punktide vahel.”;
13) paragrahvi 8 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Raadiosageduste haldamine seisneb raadiosagedusalade rahvusvahelises ja riigisiseses planeerimises, raadiosageduste koordineerimises ja kasutamise korraldamises, raadiosageduste kasutamisega seotud õiguste ja tingimuste kohta teabe avaldamises ja ajakohastamises ning järelevalve teostamises vastavuses rahvusvaheliste lepingute ja käesoleva seadusega. Raadiosagedusi hallatakse objektiivsete, läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete kriteeriumide põhjal ning sealhulgas arvestatakse Euroopa Liidu majanduslikke, julgeoleku-, rahvatervise ja avalikke huve, sõnavabadust, kultuurilisi, teaduslikke, sotsiaalseid ja tehnilisi aspekte ning raadiosageduste kasutajate erinevaid huve.”;
„(4) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Tehnilise Järelevalve Amet võtavad oma ülesannete täitmisel võimalikult suures ulatuses arvesse Euroopa Komisjoni raadiosagedushaldust puudutavaid soovitusi. Kui Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Tehnilise Järelevalve Amet ei võta nimetatud soovitusi arvesse, teavitavad nad sellest Euroopa Komisjoni, lisades soovituse arvestamata jätmise põhjenduse.”;
15) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Eesti raadiosagedusplaani koostamisel lähtutakse elektroonilise side teenuse neutraalsuse ja tehnoloogilise neutraalsuse printsiibist, mille järgimisest võib kõrvale kalduda vaid teenuse kvaliteedi, raadiosageduste maksimaalse ühiskasutuse ja raadiosageduste efektiivse kasutamise eesmärgil.”;
16) paragrahvi 10 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Tehnilise Järelevalve Amet vaatab vähemalt kord aastas Eesti raadiosagedusplaani läbi ning esitab majandus- ja kommunikatsiooniministrile ettepaneku Eesti raadiosagedusplaani muutmiseks, kui:
1) seda tingib elektroonilise side tehnoloogia areng;
2) muutmise kohustus tuleneb rahvusvahelisest lepingust või
3) see on vajalik riigikaitse tagamiseks.”;
17) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Raadiosageduste kasutamist reguleeritakse sageduslubadega järgmistel eesmärkidel:
1) raadiohäirete vältimiseks;
2) sideteenuse tehnilise kvaliteedi tagamiseks;
3) raadiosageduste efektiivse kasutamise tagamiseks;
4) käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 sätestatud põhimõtete järgimiseks.”;
18) paragrahvi 11 lõiget 4 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
„8) raadiosageduste ühiskasutamise nõuded.”;
19) paragrahvi 11 lõiked 7 ja 8 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Raadiosageduste kasutamiseks amatöörraadioside otstarbeks annab Tehnilise Järelevalve Amet raadiosageduste kasutajale rahvusvaheliselt tunnustatud vormile vastava amatöörraadiojaama tööloa kehtivusega kuni viis aastat. Tehnilise Järelevalve Amet avaldab nimetatud vormi oma veebilehel.
(8) Sagedusloa võib anda sagedusloa taotlejale ühise sagedusloana mitme raadiosaateseadme kasutamiseks raadiovõrgus.”;
20) paragrahvi 12 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kui isik taotleb sagedusluba raadioteenuse osutamiseks, tuleb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotlusele lisada raadioteenuse osutamise tegevusluba või kirjalik kokkulepe raadioteenuse osutamise tegevusluba omava raadioteenuse osutajaga tema programmi edastamiseks, kui nimetatud luba ei ole antud sagedusloa taotlejale.”;
21) paragrahvi 13 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Enne sagedusloa andmist lennuliikluse teenindamiseks raadioside-, navigatsiooni- või jälgimisseadmete abil või teiste raadiosideteenistuste kasutamiseks selles sagedusalas, kui selline kasutus võib mõjutada lennuohutust, kooskõlastab Tehnilise Järelevalve Amet sagedusloa tingimused Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (International Civil Aviation Organization – ICAO) sageduste koordinaatoriga Eestis.”;
22) paragrahvi 13 lõike 32 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) sagedusloaga määratud raadiosageduste kasutamise tingimused, kui raadiosaateseadmete efektiivne kiirgusvõimsus ei ületa 100 W (20 dBW);”;
23) paragrahvi 14 lõiget 1 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
„81) raadiosageduste kasutamist soovitakse alustada hiljem kui kuus kuud taotluse esitamisest arvates, välja arvatud, kui raadiosagedusalade kasutamise õigus antakse avaliku konkursi korras,”;
24) paragrahvi 15 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Tehnilise Järelevalve Amet avaldab sagedusloa tingimuste muutmise otsuse majandustegevuse registris kümne tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.”;
25) paragrahvid 16 ja 17 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 16. Sagedusloa kehtivuse pikendamine ja pikendamisest keeldumine
(1) Sagedusloa kehtivuse pikendamiseks kehtivatel tingimustel esitab sagedusloa omanik hiljemalt üks kuu enne loa kehtivuse lõppemist Tehnilise Järelevalve Ametile taotluse sagedusloa kehtivuse pikendamiseks. Sagedusloa kehtivuse pikendamise eest on taotleja kohustatud tasuma riigilõivu.
(2) Tehnilise Järelevalve Amet ei pikenda sagedusloa kehtivust, kui:
1) sagedusloa omanik ei ole tasunud riigilõivu või
2) taotleja on esitanud valeandmeid.
(3) Tehnilise Järelevalve Amet avaldab sagedusloa kehtivuse pikendamise otsuse majandustegevuse registris kümne tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(4) Tehnilise Järelevalve Ameti otsus sagedusloa kehtivuse pikendamisest keeldumise kohta toimetatakse taotlejale kätte kolme tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemist.
§ 17. Raadiosageduste kasutamise õiguse üleandmine ja kasutuslepingu alusel kasutamiseks andmine
(1) Sagedusloa omanik võib osaliselt või tervikuna anda sagedusloas piiritletud raadiosageduste kasutamise õiguse üle või kasutuslepingu alusel kasutamiseks teisele isikule, kui vastavate raadiosageduste üleandmise või kasutuslepingu alusel kasutamiseks andmise õigus on sätestatud Eesti raadiosagedusplaanis. Raadiosageduste kasutamise õigust ei tohi üle anda ega kasutuslepingu alusel kasutamiseks anda sagedusloa puhul, millega antakse raadiosageduste kasutamise õigus ringhäälinguvõrgus.
(2) Raadiosageduste kasutamise õiguse üleandmiseks esitavad sagedusloa omanik ja isik, kellele raadiosageduse kasutamise õigus soovitakse üle anda, Tehnilise Järelevalve Ametile sagedusloaga antud raadiosageduste kasutamise õiguse üleandmise taotluse.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taotluse menetlemisel juhindub Tehnilise Järelevalve Amet käesoleva seaduse §-dest 13 ja 14.
(4) Raadiosageduste kasutamise õiguse kasutuslepingu alusel kasutamiseks andmise korral peab kasutuslepingu alusel kasutamiseks andja selle eelnevalt kooskõlastama Tehnilise Järelevalve Ametiga.
(5) Raadiosageduste kasutamise õiguse kasutuslepingu alusel kasutamiseks andmise korral peab kasutuslepingu alusel kasutamiseks andja esitama Tehnilise Järelevalve Ametile kümme tööpäeva enne kasutuslepingu alusel kasutamiseks andmist sellekohase kirjaliku teate.
(6) Raadiosageduste kasutamise õiguse üleandmisel või kasutuslepingu alusel kasutamiseks andmise korral jäävad sagedusloa tingimused kehtima, kui Tehnilise Järelevalve Amet ei otsusta käesoleva seaduse § 15 lõike 1 alusel teisiti.
(7) Raadiosageduste kasutamise õiguse kasutuslepingu alusel kasutamiseks andmise korral vastutab sagedusloaga määratud tingimuste täitmise eest sagedusloa omanik.
(8) Tehnilise Järelevalve Amet võib vajaduse korral kooskõlastada raadiosageduste kasutamise õiguse üleandmise või kasutuslepingu alusel kasutamiseks andmise Konkurentsiametiga. Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus keelduda raadiosageduste kasutamise õiguse üleandmisest või kasutuslepingu alusel kasutamiseks andmisest, kui see moonutab konkurentsi.
(9) Tehnilise Järelevalve Amet avaldab käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud taotluse, lõikes 5 nimetatud teate vormid ja lõikes 5 sätestatud teates sisalduva informatsiooni oma veebilehel.
(10) Raadiosageduste kasutamise õiguse üleandmise ja kasutuslepingu alusel kasutamiseks andmise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega.”;
26) paragrahvi 21 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Riigikaitse otstarbel kasutatavates sagedusalades kaitsejõududele antud sageduslubadele ei kohaldata käesoleva seaduse § 11 lõike 11 punktis 3, § 14 lõike 1 punktides 8 ja 81 ning § 18 lõike 3 punktis 1 sätestatut.”;
27) paragrahvi 26 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Tehnilise Järelevalve Amet teavitab riigi elektroonilise side võrke haldavat isikut ning Politsei- ja Piirivalveametit Eesti veesõidukile väljastatud kutsungist, selektiivkutsungist ja raadiosaateseadme koodist (Maritime Mobile System Identification – MMSI) ühe tööpäeva jooksul veesõiduki kohta vastavate andmete saamisest arvates.
(3) Tehnilise Järelevalve Amet teavitab Veeteede Ametit väljastatud veesõiduki raadioloa tingimustest ja navigatsiooniseadmetele eraldatud raadiosaateseadme koodist (MMSI) ühe tööpäeva jooksul nimetatud loa väljastamisest arvates vastava sissekande tegemiseks Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu MARS (Maritime mobile Access and Retrieval System) andmebaasi.”;
28) paragrahvi 26 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Tehnilise Järelevalve Amet teavitab Rahvusvahelist Telekommunikatsiooni Liitu otsingu- ja päästetöid teostavale õhusõidukile (Search and Rescue aircraft – SAR aircraft) väljastatud raadioloa tingimustest ja raadiosaateseadme koodist (MMSI) ühe tööpäeva jooksul nimetatud loa väljastamisest arvates.”;
29) paragrahvi 28 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Tehnilise Järelevalve Amet võtavad oma ülesannete täitmisel võimalikult suures ulatuses arvesse Euroopa Komisjoni numeratsioonihaldust puudutavaid soovitusi. Kui Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Tehnilise Järelevalve Amet ei võta nimetatud soovitusi arvesse, teavitavad nad sellest Euroopa Komisjoni, lisades soovituse arvestamata jätmise põhjenduse.”;
30) paragrahv 32 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 32. Numbri ja lühinumbri valitavuse tagamine
(1) Sideettevõtja peab tagama, et kliendi alustatud kõned Eesti numeratsiooniplaanis kirjeldatud kõikidele numbritele ja lühinumbritele, samuti Eestis kasutatavatele Euroopa numeratsioonivälja (European Telephony Numbering Space – ETNS) 3883 kuuluvale numbrile ning rahvusvahelistele tasuta numbritele (Universal International Freephone Numbers – UIFN), lõpetatakse kliendi soovitud kohas, kui kõnet lõpetav sideettevõtja on teinud selle tehniliselt võimalikuks või kui kõnet lõpetav sideettevõtja ei ole rakendanud selle suhtes piiranguid vastavalt käesoleva seaduse §-le 98.
(2) Sideettevõtja peab tagama teistes Euroopa Liidu liikmesriikides välja antud numbrite, sealhulgas Euroopa numeratsioonivälja (ETNS) numbrite ja rahvusvaheliste tasuta (UIFN) numbrite valitavuse ning juurdepääsu Euroopa Liidu liikmesriikides osutatavatele teenustele, välja arvatud juhul, kui:
1) teenuseosutaja on ärilistel põhjustel otsustanud konkreetses geograafilises piirkonnas asuvate helistajate juurdepääsu piirata;
2) sideettevõtja on rakendanud selle suhtes piiranguid vastavalt käesoleva seaduse §-le 98;
3) teenusele juurdepääs või käesolevas lõikes nimetatud numbri valitavus ei ole tehniliselt teostatav või majanduslikult põhjendatud.
(3) Sideettevõtja on kohustatud edastama kõik kõned Euroopa numeratsioonivälja ja Euroopa numeratsiooniväljast sarnase tasu eest, mida ta kohaldab teistesse liikmesriikidesse ja teistest liikmesriikidest tehtavate kõnede puhul.
(4) Sideettevõtja peab tagama rahvusvahelise kõne valimise võimaluse vähemalt rahvusvahelise prefiksi 00 valimise kaudu.
(5) Sideettevõtja peab tagama kliendi alustatud kõne edastamise üleeuroopaliselt harmoniseeritud 116-algusega lühinumbrile.
(6) Tehnilise Järelevalve Amet on kohustatud avaldama informatsiooni üleeuroopaliselt harmoniseeritud 116-algusega lühinumbri kasutusele võtmisest oma veebilehel.”;
31) paragrahvi 44 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Vajaduse korral võib Konkurentsiamet nimetatud perioodi kolme aasta võrra pikendada, kui ta on põhjendatud pikendamiskavatsusest Euroopa Komisjoni teavitanud ja Euroopa Komisjon ei ole ühe kuu jooksul teate saamisest arvates selle suhtes vastuväiteid esitanud.”;
32) paragrahvi 44 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
„(11) Kui Euroopa Komisjon muudab käesoleva seaduse § 43 lõikes 1 nimetatud turgude loetelu puudutavat soovitust, teostab Konkurentsiamet sideteenuse turu puhul, millest Konkurentsiamet ei ole Euroopa Komisjoni varem teavitanud, turuanalüüsi kahe aasta jooksul alates muudetud soovituse vastuvõtmisest.
(12) Kui Konkurentsiamet ei ole Euroopa Komisjoni soovituses määratletud turuanalüüsi lõpule viinud käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 11 sätestatud tähtaja jooksul, võib Euroopa Sideamet (Body of European Regulators for Electronic Communications – BEREC) Konkurentsiameti taotlusel aidata otsuse kavandit koostada. Sellisel juhul teavitab Konkurentsiamet kuue kuu jooksul Euroopa Komisjoni otsuse eelnõust vastavalt käesoleva seaduse §-le 48.”;
33) paragrahvi 45 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud juhul võib Konkurentsiamet kehtestada vastavalt käesoleva seaduse viiendale peatükile märkimisväärse turujõuga ettevõtjale mittediskrimineerimise, läbipaistvuse, raamatupidamise lahususe ja hinnakontrolli ning kuluarvestuse kohustusi ka lähedalt seotud teisel sideteenuse turul. Kui nimetatud kohustused osutuvad ebapiisavaks, võib Konkurentsiamet kehtestada kohustusi käesoleva seaduse § 54 lõigetes 2 ja 3 sätestatud alustel.”;
34) paragrahv 48 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 48. Konsulteerimine Euroopa Komisjoni, Euroopa Sideameti ja Euroopa Liidu liikmesriikide regulaatoritega
(1) Konkurentsiamet peab teavitama Euroopa Komisjoni, Euroopa Sideametit ja Euroopa Liidu liikmesriikide sideturu regulaatoreid käesoleva seaduse § 47 lõike 3 alusel koostatud märkimisväärse turujõuga ettevõtjaks tunnistamise või märkimisväärse turujõuga ettevõtja määramata jätmise otsuse eelnõust.
(2) Kui käesoleva seaduse § 47 lõike 3 alusel koostatud otsuse eelnõus sätestatud toimingu tegemine või meetme rakendamine võib mõjutada Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist kaubandust, peab Konkurentsiamet andma Euroopa Komisjonile, Euroopa Sideametile ja Euroopa Liidu liikmesriikide sideturu regulaatoritele võimaluse esitada ühe kuu jooksul arvamus otsuse eelõu kohta. Otsuse eelnõu kohta esitatud arvamusi võtab Konkurentsiamet § 49 lõikes 1 sätestatud otsuse tegemisel võimalikult suures ulatuses arvesse ning edastab otsuse Euroopa Komisjonile.
(3) Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist kaubandust mõjutavateks toiminguteks või meetmeteks loetakse need toimingud või meetmed, millel võib olla otsene või kaudne, tegelik või tõenäoline mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele viisil, mis võib takistada ühtse turu põhimõtete elluviimist. Sellised toimingud või meetmed võivad mõjutada teistes liikmesriikides teenuste kasutajatelt nõutavat hinda, teistes liikmesriikides tegutsevate ettevõtjate suutlikkust osutada sideteenuseid, samuti riikidevaheliste teenuste osutamise võimalikkust ning turu ülesehitust või turule juurdepääsu, mis omakorda võib kaasa tuua negatiivseid mõjusid teiste liikmesriikide sideettevõtjatele.
(4) Kui Euroopa Komisjon teavitab Konkurentsiametit, et Konkurentsiameti kavandatud sideturu piiritlemine erineb Euroopa Komisjoni soovitusest või ettevõtja tunnistamine märkimisväärse turujõuga ettevõtjaks või märkimisväärse turujõuga ettevõtja määramata jätmine takistab Euroopa ühtse turu arengut ning on vastuolus Euroopa Liidu õigusega, peatab Konkurentsiamet Euroopa Komisjoni nõudmisel kavandatud otsuse tegemise kaheks kuuks.
(5) Kui Euroopa Komisjon otsustab käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud kahekuulise perioodi jooksul, et Konkurentsiamet peab otsuse eelnõu tagasi võtma, võtab Konkurentsiamet otsuse eelnõu tagasi või muudab seda kuue kuu jooksul alates Euroopa Komisjoni otsuse kuupäevast. Otsuse eelnõu muutmise korral lähtub Konkurentsiamet käesoleva seaduse §-s 47 ning käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 2 ja 4 sätestatust.
(6) Konkurentsiamet võib erandlike asjaolude korral kooskõlas käesoleva seadusega kehtestada ajutisi ja proportsionaalseid meetmeid käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 2 ja 4 sätestatud protseduuri järgimata, kui ta leiab, et vastavate toimingute või meetmete rakendamine on hädavajalik konkurentsi tagamiseks ja lõppkasutajate huvide kaitsmiseks. Sellisel juhul peab Konkurentsiamet viivitamata teavitama Euroopa Komisjoni, Euroopa Sideametit ja Euroopa Liidu liikmesriikide sideturu regulaatoreid rakendatud meetmetest ja nende rakendamise põhjendustest. Kui Konkurentsiamet kavatseb muuta nimetatud ajutised meetmed püsivaks või soovib nende meetmete kestust pikendada, peab ta järgima lõigetes 1, 2 ja 4 sätestatud protseduuri.”;
35) seadust täiendatakse §-ga 481 järgmises sõnastuses:
„§ 481. Märkimisväärse turujõuga ettevõtja kohustuste rakendamise erinõuded
(1) Kui Euroopa Komisjon teavitab Konkurentsiametit ühe kuu jooksul käesoleva seaduse § 48 lõikes 1 sätestatud otsuse eelnõu saamisest, et Konkurentsiameti poolt otsuse eelnõus kehtestatavad, muudetavad või tühistatavad kohustused mõjutavad Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist kaubandust või on vastuolus Euroopa Liidu õigusega, ei tee Konkurentsiamet otsust kolme kuu jooksul alates Euroopa Komisjonilt teavituse saamisest. Teavituse puudumise korral võib Konkurentsiamet teha § 49 lõike 1 alusel koostatud otsuse, arvestades võimalikult suures ulatuses Euroopa Komisjoni, Euroopa Sideameti ja Euroopa Liidu liikmesriikide sideturu regulaatorite arvamust.
(2) Euroopa Komisjonilt käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud teavituse saamisel teeb Konkurentsiamet koostööd Euroopa Komisjoni ja Euroopa Sideametiga, selgitamaks välja kõige sobivamad ja tõhusamad meetmed.
(3) Enne käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kolmekuulise tähtaja lõppemist võib Konkurentsiamet lõikes 1 sätestatud Euroopa Komisjoni teavituses esitatud põhjuseid ning Euroopa Sideameti arvamust võimalikult suures ulatuses arvesse võttes otsuse eelnõu muuta, tagasi võtta või selle juurde jääda.
(4) Kui Konkurentsiamet muudab otsuse eelnõus sätestatud kohustusi või jääb nende juurde, võib Euroopa Komisjon ühe kuu jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kolmekuulise tähtaja lõppemist esitada soovituse, et Konkurentsiamet muudaks oma otsuse eelnõu või võtaks selle tagasi. Euroopa Komisjon võib teha ka otsuse lõikes 1 nimetatud teavituses esitatud seisukohtade tagasivõtmise kohta.
(5) Konkurentsiamet edastab Euroopa Komisjonile ja Euroopa Sideametile lõplikud meetmed ühe kuu jooksul alates Euroopa Komisjonilt käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud soovituse või otsuse saamisest. Nimetatud ühekuulist tähtaega võib pikendada riigisisese konsultatsiooni läbiviimiseks vastavalt käesoleva seaduse §-le 47.
(6) Kui Konkurentsiamet otsustab Euroopa Komisjoni soovituse alusel otsuse eelnõu mitte muuta või tagasi võtta, esitab ta Euroopa Komisjonile oma põhjendused.
(7) Konkurentsiamet võib mis tahes menetluse etapis otsuse eelnõu tagasi võtta.
(8) Kui Konkurentsiamet leiab, et erandlike asjaolude tõttu tuleb märkimisväärse turujõuga ettevõtja suhtes kehtestada kohustusi, mida ei ole sätestatud käesoleva seaduse §-des 51–54, peab ta esitama sellekohase taotluse Euroopa Komisjonile. Kavandatava kohustuse võib Konkurentsiamet kehtestada üksnes pärast seda, kui Euroopa Komisjon on andnud selleks loa.”;
36) paragrahvi 50 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) kohustus avaldada juurdepääsu või sidumisega seotud andmed kuluarvestuse, tehniliste tingimuste, võrgu omaduste, teenuse osutamise tingimuste, sealhulgas tingimuste, mis piiravad juurdepääsu teenusele ning selle rakendusele ja kasutamisele, ja tasude kohta;”;
37) paragrahvi 50 lõike 1 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;
38) paragrahvi 50 lõiget 1 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
„8) kohustus funktsioonipõhise eraldamise kohta vastavalt käesoleva seaduse §-le 55.”;
39) paragrahvi 50 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „§ 48 lõikes 6” tekstiosaga „§ 481 lõikes 8”;
40) paragrahvi 51 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõna „vaskpaarile” sõnadega „täielikku või jagatud juurdepääsu kliendiliinile ja alamkliendiliinile”;
41) paragrahvi 51 lõiget 1 täiendatakse punktidega 10–12 järgmises sõnastuses:
„10) lõppkasutajale juurdepääsu võimaldamist märkimisväärse turujõuga ettevõtja võrguga seotud telefoniteenuse osutaja teenustele operaatorkoodi valimise ja telefoniteenuse osutaja eelvaliku teel võimalusega tühistada eelnev valik iga kõne puhul eraldi, valides selleks operaatorkoodi;
11) võimaldada käesoleva lõike punktis 10 nimetatud teenuse kliendiliinide hulgimüüki teisele sideettevõtjale;
12) juurdepääsu seotud teenusele.”;
42) paragrahvi 51 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) konkureerivate vahendite kasutamise või paigaldamise tehniline ja majanduslik teostatavus, pidades silmas turu arengu tempot ja võttes arvesse asjasse puutuva sidumise või juurdepääsu laadi ja liiki, sealhulgas kaablikanalisatsioonile juurdepääsu teostatavust;”;
43) paragrahvi 51 lõike 2 punktid 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„3) vahendi omaniku esialgse investeeringu suurus, võttes arvesse tehtud riiklikke investeeringuid ja investeerimisega kaasnevaid riske;
4) vajadus kaitsta konkurentsi pikema aja jooksul, pöörates eelkõige tähelepanu majanduslikult tõhusal infrastruktuuril põhinevale konkurentsile;”;
44) paragrahvi 52 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kehtestades käesoleva seaduse § 50 lõike 1 punktis 7 nimetatud kohustused ja soodustades sideettevõtja investeerimist järgmise põlvkonna sidevõrkudesse, võtab Konkurentsiamet arvesse sideettevõtja tehtud investeeringuid ja seda, et märkimisväärse turujõuga ettevõtjal peab olema võimalik teenida otstarbekalt kasutatud kapitalilt mõistlikku kasumit, võttes arvesse kaasnevaid riske, mis on omased nimetud konkreetse uue võrguprojekti investeeringutele. Samuti lähtub Konkurentsiamet sideettevõtjale § 50 lõike 1 punktis 7 nimetatud kohustuste kehtestamisel põhimõttest, et igasugune Konkurentsiameti nõutav kulude katmise mehhanism või hinna kujundamise metoodika peab teenima efektiivse ja pideva konkurentsi huvi ja suurendama tarbijate kasu. Selleks võib Konkurentsiamet arvestada ka hindu, mis on kasutusel teistel võrreldavatel turgudel.”;
45) paragrahvi 54 lõikest 1 jäetakse välja tekstiosa „ja §-s 56 sätestatud kohustuse kehtestamine”;
46) paragrahvi 54 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 loetlemata kohustusi võib Konkurentsiamet kehtestada üksnes käesoleva seaduse § 481 lõikes 8 sätestatud korda järgides.”;
47) paragrahvid 55 ja 56 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 55. Märkimisväärse turujõuga ettevõtja kohustus tagada funktsioonipõhine eraldamine
(1) Kui Konkurentsiamet jõuab käeoleva seaduse §-de 43–44 alusel läbiviidud turuanalüüsi käigus seisukohale, et §-de 51–53 alusel kehtestatud asjakohaste kohustustega ei ole suudetud saavutada tõhusat konkurentsi ning et teatud juurdepääsutoodete turgudega seoses on hulgimüügi pakkumisel tuvastatud märkimisväärsed ja püsivad konkurentsiprobleemid või turutõrked, võib Konkurentsiamet erandmeetmena kehtestada vertikaalselt integreeritud ettevõtjatele kohustuse anda asjaomaste juurdepääsutoodete hulgimüügi pakkumisega seotud tegevused üle sõltumatule majandusüksusele.
(2) Sõltumatu majandusüksus peab kõikidele ettevõtjatele, sealhulgas emaettevõtja teistele majandusüksustele, pakkuma juurdepääsutooteid ja -teenuseid samade tähtaegade ja tingimustega, sealhulgas samade hindade ja sama teenuse tasemega, ning kasutama samu süsteeme ja protsesse.
(3) Kui Konkurentsiamet kavatseb kehtestada funktsioonipõhise eraldamise kohustuse, siis esitab ta Euroopa Komisjonile sellekohase ettepaneku, mis sisaldab:
1) käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud seisukohta kinnitavaid tõendeid;
2) põhjendatud hinnangut, mille kohaselt on tõhusa ja püsiva infrastruktuuripõhise konkurentsi võimalus mõistliku aja jooksul väike või olematu;
3) analüüsi, mis käsitleb funktsioonipõhise eraldamise kohustuse kehtestamise mõju prognoosi Konkurentsiameti ja ettevõtja tegevusele, eelkõige mis puudutab eraldatud ettevõtja tööjõudu ning elektroonilise side sektorit tervikuna;
4) analüüsi, kuidas kohustuse kehtestamine mõjutab kogu sektorisse investeerimise motivatsiooni, pidades silmas vajadust tagada sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, samuti kaasnevaid mõjusid teistele huvitatud isikutele, sealhulgas tarbijatele, ning prognoosi konkurentsi toimimisele tervikuna;
5) analüüsi, mis kinnitab, et kõnealune kohustus on kõige tõhusam vahend tuvastatud konkurentsiprobleemide ja turutõrgetega tegelemiseks.
(4) Konkurentsiameti otsuse eelnõu sisaldab järgmisi osi:
1) eraldamise täpne laad ja tase, märkides eelkõige ära eraldiseisva majandusüksuse õigusliku seisundi;
2) andmed eraldiseisva majandusüksuse varade ning tema pakutavate toodete või teenuste kohta;
3) haldamise kord, millega tagatakse eraldiseisva majandusüksuse värvatavate töötajate sõltumatus ning sellele vastav tasustamise struktuur;
4) kohustuste täitmist tagavad eeskirjad;
5) eeskirjad, millega tagatakse töökorralduse läbipaistvus eelkõige teiste huvitatud isikute jaoks;
6) järelevalve teostamise kord majandusüksusele kehtestatavate kohustuste täitmise üle.
(5) Konkurentsiamet võib ettevõtjale, kelle suhtes rakendatakse funktsioonipõhist eraldamist, kehtestada märkimisväärse turujõuga ettevõtja kohustusi vastavalt käesoleva seaduse §-dele 51–53.
(6) Kui Euroopa Komisjon teavitab Konkurentsiametit otsusega oma nõusolekust käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustuse kehtestamiseks, viib Konkurentsiamet juurdepääsuvõrguga seotud erinevatel turgudel läbi analüüsi ja võib neil turgudel kehtestada märkimisväärse turujõuga ettevõtjale kohustusi vastavalt käesoleva seaduse §-dele 43–53.
§ 56. Vertikaalselt integreeritud ettevõtja poolne vabatahtlik eraldamine
(1) Ettevõtja, kes on käesoleva seaduse alusel tunnistatud ühel või mitmel asjaomasel turul märkimisväärse turujõuga ettevõtjaks, teavitab Konkurentsiametit eelnevalt ja õigeaegselt kavatsusest anda oma kohaliku juurdepääsuvõrgu varad või oluline osa neist üle teisele omanikule kuuluvale eraldiseisvale majandusüksusele või luua eraldiseisev majandusüksus. Teavitamine peab võimaldama Konkurentsiametil hinnata kavandatavate muudatuste mõju.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettevõtja teavitab Konkurentsiametit nimetatud kavatsuse mis tahes muutumisest ning eraldamisprotsessi lõpptulemusest.
(3) Konkurentsiamet hindab kavandatava tehingu mõju juba kehtivatele märkimisväärse turujõuga ettevõtja kohustustele.
(4) Konkurentsiamet viib juurdepääsuvõrguga seotud eri turgudel läbi analüüsi ning võib juriidiliselt ja oma tegevuses eraldiseisvale ettevõtja majandusüksusele kehtestada märkimisväärse turujõuga ettevõtja kohustusi vastavalt käesoleva seaduse §-dele 43–53.”;
48) paragrahvi 59 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Käesolevas peatükis sätestatakse sideettevõtjate õigused ja kohustused seoses ühe sideettevõtja juurdepääsuga teise sideettevõtja seadmetele, võrkudele või teenustele eesmärgiga tagada konkurents, tõhus investeerimine ja innovatsioon, sideteenuste koostalitusvõime ning teenuste lõppkasutajate huvide kaitse.”;
49) paragrahvides 60 ja 65 asendatakse sõna „vaskpaar” sõnaga „kliendiliin” vastavas käändes;
50) paragrahvi 60 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) asjasse puutuvatele tarkvarasüsteemidele või andmekogudele, sealhulgas tugisüsteemidele,”;
51) paragrahvi 63 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kui võrguteenust pakkuval sideettevõtjal on õigusaktide alusel õigus paigaldada vahendeid avaliku või eraomandi peale, kohale või alla, siis võib Konkurentsiamet kehtestada võrguteenuseid pakkuvale sideettevõtjale kohustusi sellisel alusel paigaldatud võrguseadmete või muu sideteenuste osutamiseks kasutatava vara, sealhulgas liinirajatiste, hoonesisese kaabelduse või väljaspool hoonet asuva kaabelduse kuni vahejaotuspunktini, ühiskasutamiseks või ühispaiknemiseks, lähtudes käesoleva seaduse § 60 lõike 2 punktides 1 ja 2 sätestatud loetelust. Käesolevas lõikes sätestatud kohustusi võib Konkurentsiamet kehtestada eelkõige siis, kui teistel sideettevõtjatel puuduvad alternatiivsed juurdepääsuvõimalused keskkonnakaitse-, tervisekaitse- või ehitus- ja planeerimisnõuete ning avaliku julgeoleku tõttu.”;
52) paragrahvi 63 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
„(8) Järelevalve- ja korraldusasutus on kohustatud andma huvitatud isikule tema taotluse alusel informatsiooni käesoleva seaduse § 60 lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud vahendite liigi, kättesaadavuse ja geograafilise asukoha kohta. Nimetatud vahendid ja neile juurdepääsu tingimused ei ole käsitatavad ärisaladusena.”;
53) paragrahv 67 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 67. Digitaalse televisiooni- ja raadioteenuse tingimusjuurdepääsu süsteemid
(1) Sideettevõtja, kes pakub tingimusjuurdepääsu süsteeme, on kohustatud tagama, et tingimusjuurdepääsu süsteemid võimaldaksid tehniliselt läbi viia kulupõhist ristkontrolli teenuste üle, mida osutavad tingimusjuurdepääsu süsteemide abil teised sideettevõtjad.
(2) Sideettevõtja, kes osutab tingimusjuurdepääsu teenust televisiooni- või raadioteenuse osutajale ning kelle tingimusjuurdepääsu teenusest sõltub televisiooni- või raadioteenuse osutaja juurdepääs potentsiaalsetele vaatajatele ja kuulajatele, on kohustatud:
1) osutama televisiooni- või raadioteenuse osutajale õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel tehnilisi teenuseid, mis võimaldavad dekodeerimisvahenditega varustatud vaatajatel ja kuulajatel vastu võtta televisiooni- või raadioteenuse osutaja digitaalselt edastatavaid teenuseid;
2) pidama oma raamatupidamises eraldi arvestust tegevuse kohta tingimusjuurdepääsu teenuse osutajana.”;
54) paragrahvid 69–71 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 69. Universaalteenuse mõiste ja eesmärk
Universaalteenus on Euroopa Liidu õigusega kindlaks määratud tehnilistele ja kvaliteedinõuetele vastav teenuste kogum, mis tagatakse seda soovivale lõppkasutajale käesolevas peatükis sätestatud ulatuses ja kindlaks määratud kvaliteediga, sõltumata lõppkasutaja asukohast, ühesugusena ning taskukohase hinnaga. Universaalteenus on:
1) ühendus sidevõrguga fikseeritud asukohas, mis võimaldab telefoniteenust;
2) taksofoniteenus või muu avaliku juurdepääsuga sideteenus, mis võimaldab kõnet;
3) kõikehõlmava üldkasutatava elektroonilise numbriinfokataloogi ja numbriinfoteenistuse kättesaadavus.
§ 70. Ühendus sidevõrguga fikseeritud asukohas
Käesoleva seaduse § 69 punktis 1 nimetatud ühendus sidevõrguga peab võimaldama:
1) kõnede tegemist ja vastuvõtmist;
2) faksi saatmist ja vastuvõtmist;
3) andmesideteenuse kasutamist andmeedastuskiirusega, mis on piisav toimivaks Interneti-ühenduseks, arvestades lõppkasutajate enamiku kasutatavat riist- ja tarkvara.
§ 71. Taksofoniteenus ja muu avaliku juurdepääsuga sideteenus
(1) Taksofoniteenus või muu avaliku juurdepääsuga sideteenus, mis võimaldab kõnet, on kõnede tegemise ja vastuvõtmise võimalus üldkasutatava terminalseadme vahendusel.
(2) Taksofoniteenus või muu avaliku juurdepääsuga sideteenus, mis võimaldab kõnet, peab võimaldama tasuta kõnede tegemist riigisisestele hädaabi lühinumbritele ja Euroopa ühtsele hädaabinumbrile „112” maksevahendit kasutamata.”;
55) paragrahvi 72 lõike 4 punktis 3 ning § 79 lõike 1 punktides 1, 3 ja 4 asendatakse sõna „telefonivõrk” sõnaga „sidevõrk” vastavas käändes;
56) paragrahvi 73 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud avalik konkurss või riigihange ebaõnnestub, teeb Konkurentsiamet otsuse, millega kehtestab universaalteenuse osutajale, kellel käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avaliku konkursi või riigihanke korraldamise ajal oli universaalteenuse osutamise kohustus, universaalteenuse osutamise kohustuse avaliku konkursi või riigihanke korraldamise ajal kehtinud tingimustel kuni käesoleva seaduse § 72 lõikes 3 nimetatud lepingu sõlmimiseni.”;
57) paragrahvi 73 täiendatakse lõigetega 9 ja 10 järgmises sõnastuses:
„(9) Kui käesoleva paragrahvi lõike 1 või 2 alusel määratud universaalteenuse osutaja kavatseb kogu oma juurdepääsuvõrgu või osa sellest üle anda eraldiseisvale juriidilisele isikule, peab ta sellest enne teavitama Konkurentsiametit, kes hindab kavandatava tehingu mõju juurdepääsu pakkumisele määratud piirkonnas ja telefoniteenuse osutamisele vastavalt käesoleva seaduse §-s 70 sätestatule ning vajaduse korral kehtestab, muudab või tühistab vastavad erikohustused.
(10) Konkurentsiamet on kohustatud teavitama Euroopa Komisjoni universaalteenuse kohustusega ettevõtjast ja temale kehtestatud kohustustest. Konkurentsiamet avalikustab nimetatud teabe oma veebilehel.”;
58) paragrahvi 76 lõike 1 punktides 2 ja 3 asendatakse sõnad „üldkasutatav telefonivõrk” sõnaga „sidevõrk” vastavas käändes;
59) paragrahv 83 tunnistatakse kehtetuks;
60) seadust täiendatakse §-ga 831 järgmises sõnastuses:
„§ 831. Universaalteenuse makse määr
(1) Universaalteenuse makse määr on 0,01–1 protsenti rahastamiskohustusega sideettevõtja eelmise majandusaasta sideteenuste käibest.
(2) Vabariigi Valitsus kehtestab määrusega majandus- ja kommunikatsiooniministri ettepanekul käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud makse määra vähemalt kolm kuud enne kalendriaasta algust, arvestades:
1) käesoleva seaduse §-s 75 sätestatud ebamõistlikult koormavate kulude põhjendatust ja suurust;
2) Konkurentsiameti poolt vastavalt käesoleva seaduse §-le 137 koostatud aruandeid.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud makse määra suuruse kehtestamisel järgitakse läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtteid.”;
61) paragrahvi 87 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) riigisiseste hädaabinumbritega ja Euroopa ühtse hädaabinumbriga „112” ühenduse tagamiseks ning hädaabinumbrile helistaja asukoha tuvastamiseks,”;
62) paragrahvi 87 lõiget 2 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
„8) üleeuroopaliselt harmoniseeritud 116-algusega lühinumbriga ühenduse tagamise edendamiseks.”;
63) paragrahvi 87 lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Sideettevõtja peab tegema oma veebilehel või veebilehe puudumisel muul mõistlikul viisil avalikult kättesaadavaks informatsiooni tema poolt lõppkasutajatele osutatavate sideteenuste kvaliteedi kohta ja erivajadustega lõppkasutajatele samaväärse juurdepääsu tagamiseks kasutusele võetud meetmete kohta.
(4) Sideteenuse osutaja, kelle teenust tarbib vähemalt tuhat lõppkasutajat, on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 2 punktides 12–14 ja 16 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja vastava teenuse osas.”;
64) seadust täiendatakse §-ga 872 järgmises sõnastuses:
„§ 872. Sidevõrkude ja -teenuste turvalisuse ning terviklikkuse tagamine
(1) Sideettevõtja on kohustatud rakendama asjakohaseid tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid, maandamaks sideteenuse ja -võrgu turvalisuse ning terviklikkusega seotud riske. Meetmed peavad olema proportsionaalsed võimaliku ohuolukorraga ning tagama turvalisuse ning terviklikkuse tagamist ohustatavate juhtumite minimaalse mõju sideteenuse kasutajatele ja seotud võrkudele ning kindlustama osutatavate teenuste jätkumise.
(2) Sideettevõtja on kohustatud viivitamata teavitama Tehnilise Järelevalve Ametit kõigist sidevõrgu ja -teenuse turvalisuse ning terviklikkuse tagamist ohustavatest juhtumitest, mis olulisel määral mõjutavad sideteenuse või -võrgu toimimist, ning nende juhtumite kõrvaldamiseks rakendatud meetmetest.
(3) Vajaduse korral teavitab Tehnilise Järelevalve Amet käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhtudest välisriigi järelevalveasutusi ning Euroopa Võrgu- ja Infoturbe Agentuuri (European Network and Information Security Agency – ENISA). Kui Tehnilise Järelevalve Amet leiab, et tulenevalt avalikust huvist on põhjendatud rikkumise avalikustamine, siis võib ta sellest avalikkust teavitada või kohustada selleks sideettevõtjat.
(4) Tehnilise Järelevalve Amet esitab üks kord kalendriaastas Euroopa Komisjonile ning Euroopa Võrgu- ja Infoturbe Agentuurile koondaruande käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel esitatud teadetest ja rakendatud meetmetest.
(5) Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus nõuda, et sideettevõtja:
1) esitaks oma sideteenuse ja -võrgu turvalisuse ning terviklikkuse hindamiseks vajaliku teabe, sealhulgas turvaeeskirjad;
2) telliks pädeva sõltumatu asutuse või pädeva riigiasutuse läbi viidava turvaauditi ning teeks selle tulemused Tehnilise Järelevalve Ametile kättesaadavaks. Auditi läbiviimisega seotud kulud katab sideettevõtja.”;
65) paragrahvi 88 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Mobiiltelefoniteenuse osutamisel on sideettevõtja kohustatud tagama juurdepääsu Euroopa ühtsele hädaabinumbrile „112” lühisõnumiteenuse (Short Message Service – SMS) vahendusel hädaabiteate edastamiseks oma sidevõrgu kaudu.”;
66) paragrahvi 88 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sideettevõtja peab riigisisestele hädaabinumbritele, Euroopa ühtsele hädaabinumbrile „112” ja julgeolekuasutuse ühele lühinumbrile helistamise korral tegema riigisisesele hädaabiteenistusele, häirekeskusele ning julgeolekuasutusele vahetult kõne ühendamise järel tasuta kättesaadavaks helistaja telefoninumbri ning teabe helistaja asukoha kohta.”;
67) paragrahvi 89 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kliendil on õigus säilitada temale sideettevõtja kasutada antud Eesti numeratsiooniplaani kuuluv number sideettevõtja vahetamise või kliendi ühenduspunkti geograafilise asukoha muutumise korral.”;
68) paragrahvi 89 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Sideettevõtja on kohustatud tasuta tagama tarbija teavitamise numbri liikumisest infotelefoni ja oma veebilehe kaudu.”;
69) paragrahvi 89 lõiked 5 ja 6 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Sideettevõtja vahetamise korral tagatakse numbri liikuvuse nõude täitmine numbri broneerimise andmekogu kaudu. Kliendi ühenduspunkti geograafilise asukoha muutumise korral tagatakse numbri liikuvuse nõude täitmine sideettevõtja vastava andmekogu või infosüsteemi vahendusel.
(6) Numbri liikuvuse tagamiseks vajalikud nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega.”;
70) paragrahvi 901 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Multipleksimisteenuse osutaja peab avalik-õigusliku meediateenuse osutaja soovil tagama tema teleprogrammide edastamise. Avalik-õiguslik meediateenuse osutaja peab multipleksimisteenuse osutajat kirjalikult teavitama oma teleprogrammide edastamise soovist vähemalt kuus kuud enne edastamise alustamist.”;
71) paragrahvi 96 lõike 1 punktid 6 ja 7 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„6) sideteenusele esitatavad kvaliteedinõuded, sealhulgas teenuse kvaliteedi parameetrid, vastavalt käesoleva seaduse § 87 lõikele 2;
7) sideettevõtja poolt lõppkasutajale pakutavad hooldusteenused, sealhulgas hooldusteenuse liigid ja lõppkasutajale pakutav tugiteenus ning nende teenuste tellimise viis;”;
72) paragrahvi 96 lõike 1 punkt 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„12) lepingu tähtaeg ning lepingu ülesütlemise ja pikendamise tingimused, sealhulgas soodustingimuste kasutamiseks vajalik miinimumperiood, numbri ja muude tunnuste teisaldamise kulud ja ajaperiood ning lepingu lõpetamise kulud ja lõppseadmega seotud kulud, sealhulgas kulud lepingu ennetähtaegse lõpetamise puhul;”;
73) paragrahvi 96 lõiget 1 täiendatakse punktidega 13–19 järgmises sõnastuses:
„13) kui sideettevõtja ei paku sidevõrgu kaudu ühenduse loomist riigisisese hädaabinumbri ja Euroopa ühtse hädaabinumbriga „112”, vastava võimaluse sõnaselge välistus;
14) tingimus ühenduse loomiseks hädaabinumbriga ja helistaja asukoha määramiseks;
15) muud tingimused, mis piiravad sideteenusele ja rakendusele juurdepääsu ning nende kasutamist;
16) teave ettevõtja kehtestatud korra kohta võrguühenduses toimuva liikluse mõõtmiseks ja kohandamiseks, et hoida ära võrguühenduse täiskoormus või ülekoormus, ning teave selle kohta, kuidas selline kord võib mõjutada teenuse kvaliteeti;
17) kõik sideettevõtja kehtestatud piirangud tema tarnitud lõppseadme kasutamisele;
18) meetmed, mida sideettevõtja võtab sidevõrkude ja -teenuste turvalisuse ning terviklikkuse tagamiseks vastavalt käesoleva seaduse §-le 872;
19) erivajadustega lõppkasutajale mõeldud toote ja sideteenuse tingimused.”;
74) paragrahvi 96 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Sideettevõtja on kohustatud tegema avalikkusele kättesaadavaks oma veebilehel või veebilehe puudumisel muul mõistlikul viisil käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1, 2 ja 4–19 nimetatud tingimused, samuti lõike 2 punktis 2 nimetatud tingimuse ning tema poolt sideteenuse osutamiseks kehtestatud muud tüüptingimused.”;
75) paragrahvi 96 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
„(4) Sideettevõtja on kohustatud sideteenuse lepingu sõlmimisel pakkuma tarbijale vastavasisulise nõude esitamise korral võimalust sõlmida üheaastase tähtajaga sideteenuse leping.
(5) Tarbijaga sõlmitava tähtajalise sideteenuse lepingu esialgne miinimumperiood ei tohi ületada kahte aastat.”;
76) paragrahvi 98 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
„(9) Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus nõuda, et sideettevõtja piiraks kliendi juurdepääsu sideteenusele või kõne valimise võimalust numbrile, kui see on põhjendatud pettuse või väärkasutuse tõttu. Nimetatud juhul võib Tehnilise Järelevalve Amet nõuda, et sideettevõtja lõpetaks käesoleva seaduse § 62 alusel sõlmitud sidumislepingu.”;
77) seaduse 9. peatükki täiendatakse §-ga 1001 järgmises sõnastuses:
„§ 1001. Sideteenuse hinnavõrdlus
Konkurentsiamet teeb tehnilise võimaluse sideteenuse hindade võrdluseks avalikkusele tasuta kättesaadavaks oma veebilehel.”;
78) seadust täiendatakse §-ga 1021 järgmises sõnastuses:
„§ 1021. Isikuandmete kaitse
(1) Isikuandmetega seotud rikkumine on turvanõude rikkumine, mis toob sideteenuse osutamisega kaasa edastatud, salvestatud või muul viisil töödeldud isikuandmete juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, kaotsimineku, muutmise, ebaseadusliku avalikustamise või neile juurdepääsu.
(2) Isikuandmetega seotud rikkumise korral on sideettevõtja kohustatud sellest esimesel võimalusel teavitama Andmekaitse Inspektsiooni.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teave peab sisaldama lisaks lõikes 5 sätestatud andmetele ka isikuandmetega seotud rikkumise võimalikke tagajärgi ja kavandatud või rakendatud meetmeid.
(4) Kui isikuandmetega seotud rikkumine võib kahjustada kliendi ja kasutaja, kelle andmed on kliendi poolt sideettevõtjale esitatud, isikuandmeid ja eraelu puutumatust, on sideettevõtja kohustatud sellest esimesel võimalusel teavitama klienti.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud teave peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
1) isikuandmetega seotud rikkumise kirjeldus;
2) kontaktandmed, kust on võimalik saada täiendavat teavet;
3) soovitusi isikuandmetega seotud rikkumise võimalike kahjulike mõjude leevendamiseks.
(6) Sideettevõtja ei pea teavitama käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud isikut isikuandmetega seotud rikkumisest, kui ta on Andmekaitse Inspektsioonile tõendanud, et rikkumise ilmnemisel rakendati kohaseid tehnoloogilisi kaitsemeetmeid. Nimetatud kaitsemeetmete rakendamine peab tagama vastavate andmete loetamatuks muutmise kõigile isikutele, kellel puudub andmetele juurdepääsu õigus.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud juhul võib Andmekaitse Inspektsioon rikkumise kahjulikku mõju arvestades siiski nõuda kliendi teavitamist.
(8) Sideettevõtja on kohustatud pidama isikuandmetega seotud rikkumiste arvestust, mis peab sisaldama vähemalt:
2) rikkumise võimaliku kahjuliku mõju kirjeldust;
3) ülevaadet rikkumise kõrvaldamiseks rakendatud tehnoloogilistest kaitsemeetmetest.”;
79) paragrahvi 1031 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Füüsilisest isikust sideteenuse kasutaja või kliendi elektrooniliste kontaktandmete kasutamine otseturustuseks on lubatud üksnes tema eelneval nõusolekul. Nõusolek peab vastama isikuandmete kaitse seaduse §-s 12 sätestatud tingimustele.”;
80) paragrahv 111 tunnistatakse kehtetuks;
81) paragrahvi 120 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Liinirajatisega seotud vaidlused tuleb lahendada hiljemalt kuue kuu jooksul.”;
82) paragrahvi 133 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Järelevalvet käesoleva seaduse täitmise üle teostab ka Tarbijakaitseamet tarbijakaitseseadusega sätestatud pädevuse piires.”;
83) paragrahvi 133 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Järelevalvet käesolevas seaduses sätestatud isikuandmete töötlemise nõuete täitmise üle ja käesoleva seaduse §-s 1031 sätestatud elektrooniliste kontaktandmete kasutamise üle teostab ning haldussundi rakendab Andmekaitse Inspektsioon isikuandmete kaitse seaduse 6. peatükis sätestatud korras.”;
84) paragrahv 134 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 134. Riikliku korralduse eesmärgid
(1) Elektroonilise side valdkonna riikliku korralduse eesmärk on edendada konkurentsi elektroonilise side ja sellega seotud teenuste osutamisel. Nimetatud eesmärgi saavutamine tagatakse muu hulgas sellega, et:
1) kaitstakse kliente, sealhulgas erivajadustega inimesi ja eakaid, eelkõige teenuste valiku, kvaliteedi ja hinna osas;
2) tõkestatakse sideteenuste turgudel konkurentsi moonutamine või takistamine;
3) soodustatakse raadiosageduste ja numeratsiooni tulemuslikku kasutamist ja kindlustatakse selle tõhus haldamine.
(2) Elektroonilise side valdkonna riikliku korralduse eesmärk on aidata kaasa sideteenuse turu arengule muu hulgas sellega, et:
1) Euroopa Liidu sees kõrvaldatakse sideteenuste osutamise takistused, sealhulgas sidevõrkude ja nendega seotud vahendite pakkumise takistused;
2) toetatakse üleeuroopaliste sidevõrkude loomist ja arendamist ning üleeuroopaliste sideteenuste koostalitusvõimet ja läbivühendatavust;
3) tehakse läbipaistvat koostööd sideteenuste valdkonnas tegutsevate teiste järelevalveasutuste, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Sideametiga, et tagada ühtne ja järjepidev reguleerimispraktika areng ning elektroonilise side valdkonda reguleeriva Euroopa Liidu õiguse järjepidev rakendamine.
(3) Elektroonilise side valdkonna riikliku korralduse eesmärk on kaitsta sideteenuse kasutajate õigusi muu hulgas sellega, et tagatakse:
1) lõppkasutajate juurdepääs universaalteenusele;
2) lõppkasutajate huvide kaitse;
3) isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse;
4) teabe andmine sideettevõtjate poolt, eelkõige sideteenuste tasude ja sideteenuste osutamise tingimuste läbipaistvus;
5) sotsiaalsete gruppide, eelkõige erivajadustega inimeste ja eakate huvide arvestamine;
6) sidevõrkude terviklikkus ja turvalisus;
7) lõppkasutajate juurdepääsuvõimalus nende valitud teabele, selle levitamisele ning rakenduste ja teenuste kasutamisele.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 sätestatud elektroonilise side valdkonna riikliku korralduse eesmärkide saavutamisel järgitakse objektiivseid, läbipaistvaid, mittediskrimineerivaid ja proportsionaalseid reguleerimispõhimõtteid, muu hulgas:
1) edendatakse regulatsiooni ettenähtavust, tagades ühetaolise regulatiivse lähenemise ka regulatsiooni muutmise järel;
2) tagatakse sideettevõtjate võrdne ja mittediskrimineeriv kohtlemine;
3) edendatakse infrastruktuuripõhist konkurentsi;
4) soodustatakse sidevõrkudesse ja muudesse elektroonilise side infrastruktuuri objektidesse investeerimist, toetatakse uuendusi ning kaitstakse investeeringuid;
5) arvestatakse valitsevat konkurentsi ja lõppkasutajate paiknemise eripära teenustele juurdepääsul;
6) kehtestatakse käesoleva seaduse viiendas peatükis sätestatud nõudeid ainult tõhusa ja jätkusuutliku konkurentsi puudumisel.
(5) Käesoleva seaduse kohaldamisel ja täitmisel juhindutakse tehnoloogilise neutraalsuse põhimõttest.”;
85) paragrahvi 135 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Kui tegevuse alustamisest teatanud sideettevõtja või sagedusloa või numbriloa omanik on rikkunud tegevuse alustamisest teatamise, sagedusloa või numbriloa tingimusi selliselt, et see toob kaasa vahetu või suure ohu avalikule korrale, julgeolekule või rahva tervisele või kui see võib põhjustada tõsiseid majanduslikke või toimimisprobleeme teistele sidevõrkude või sideteenuste pakkujatele või kasutajatele või raadiosageduste kasutajatele, võib Tehnilise Järelevalve Amet rakendada ajutisi meetmeid rikkumise kõrvaldamiseks, arvestamata käesoleva seaduse §-des 18 ja 37 sätestatut. Ajutisi meetmeid võib rakendada kuue kuu jooksul.”;
86) paragrahvi 137 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatule peab Konkurentsiameti aruanne sisaldama universaalteenuse taskukohase tasu prognoosi järgmiseks kalendriaastaks.”;
87) paragrahvi 137 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatule peab Konkurentsiameti aruanne sisaldama ülevaadet universaalteenuse maksete kasutamise kohta ning universaalteenuse makse määra ja universaalteenuse taskukohase tasu prognoosi järgmiseks kalendriaastaks.”;
88) paragrahv 138 tunnistatakse kehtetuks;
89) paragrahvi 140 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Informatsioon järelevalve- ja korraldusasutuse juhi teenistusest vabastamise otsuse tegemise kohta avalikustatakse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi veebilehel. Järelevalve- ja korraldusasutuse juhi nõudmisel avalikustatakse ka teenistusest vabastamise põhjus.”;
90) paragrahvi 141 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõigetega 2 ja 3 järgmises sõnastuses:
„(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud selgituste ja juhendite andmise kavatsusest, põhjusest ja ulatusest, mis puudutavad käesoleva seaduse 10. peatükki, peab järelevalve- ja korraldusasutus teavitama Euroopa Komisjoni.
(3) Järelevalve- ja korraldusasutus võtab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud selgituste ja juhendite andmisel võimalikult suures ulatuses arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekuid.”;
91) paragrahv 143 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 143. Järelevalve- ja korraldusasutuse koostöö ekspertide, teiste järelevalveasutuste, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Sideametiga
Käesoleva seadusega talle pandud ülesannete täitmiseks kaasab järelevalve- ja korraldusasutus vajaduse korral sõltumatuid eksperte ning teeb koostööd teiste Eesti ja välisriikide järelevalveasutustega, samuti Euroopa Komisjoni ja Euroopa Sideametiga.”;
92) paragrahvid 149 ja 150 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 149. Vaidluse lahendamine järelevalve- ja korraldusasutuses
(1) Kui käesolevas seaduses on sätestatud võimalus vaidluse lahendamiseks järelevalve- ja korraldusasutuses, peab vaidluse osapool esitama selleks kirjaliku avalduse. Kui vaidlus kuulub rohkem kui ühe Euroopa Liidu liikmesriigi järelevalveasutuse pädevusse, siis on tegemist piiriülese vaidlusega.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse läbivaatamisel peab osalema järelevalve- ja korraldusasutuse peadirektor või tema volitatud ametnik.
(3) Järelevalve- ja korraldusasutus lahendab piiriülese vaidluse koostöös vastavate Euroopa Liidu liikmesriikide järelevalveasutustega ning konsulteerides vajaduse korral Euroopa Sideametiga.
(4) Järelevalve- ja korraldusasutus teavitab vaidluse teist osapoolt kümne tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse esitamisest arvates ja nõuab selgitust. Järelevalve- ja korraldusasutus annab selgituse esitamiseks mõistliku tähtaja, mis ei või olla lühem kui kümme tööpäeva nõude kättesaamisest arvates.
(5) Järelevalve- ja korraldusasutus peab lahendama käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud vaidluse võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt nelja kuu jooksul arvates lõikes 1 nimetatud avalduse saamisest. Eriti keeruka vaidluse lahendamisel ei pea järelevalve- ja korraldusasutus järgima neljakuulist tähtaega. Sellisel juhul peab järelevalve- ja korraldusasutus põhjendama, milles seisneb vaidluse eriline keerukus, ja teatama vaidluse lahendamise tähtaja.
(6) Kui piiriülese vaidluse lahendamisel küsitakse Euroopa Sideameti arvamust, siis peavad käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud vaidluse lahendamises osalevad järelevalve- ja korraldusasutused enne lõikes 5 nimetatud lahendi tegemist ära ootama Euroopa Sideameti arvamuse.
(7) Kui järelevalve- ja korraldusasutus ei ole piiriülest vaidlust lahendanud käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud tähtaja jooksul ja kui kaebuse esitanud pool ei ole vaidlust kohtusse andnud ning kui üks vaidluse pool seda taotleb, juhindub järelevalve- ja korraldusasutus käesoleva seaduse § 134 sätetest, võttes seejuures võimalikult suures ulatuses arvesse Euroopa Sideameti arvamust.
(8) Järelevalve- ja korraldusasutus lahendab vaidluse, tehes lahendi käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta. Lahend tehakse järelevalve- ja korraldusasutuse peadirektori otsuse või ettekirjutusena. Lahend tehakse ettekirjutusena, kui avalduse lahendamisega kaasneb käitumisjuhise andmine ühele vaidluse osapoolele. Järelevalve- ja korraldusasutus edastab nimetatud lahendi viivitamata vaidluse osapooltele.
(9) Kui järelevalve- ja korraldusasutus teeb piiriülese vaidluse lahendamise käigus sideettevõtjale ettekirjutuse, arvestab ta võimalikult suures ulatuses Euroopa Sideameti arvamust.
(10) Avaldaja soovil võib järelevalve- ja korraldusasutus võtta vaidlusest osa lepitajana, tegemata käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud siduva iseloomuga lahendit. Sellisel juhul peab avaldaja märkima lõikes 1 nimetatud avalduses, et ta soovib järelevalve- ja korraldusasutuse osavõttu vaidlusest lepitajana.
(11) Järelevalve- ja korraldusasutus kogub teavet kaebuste sisu, arvu ja nende lahendamise kestuse ning ajutiste meetmete kohaldamise otsuste arvu kohta.
(12) Järelevalve- ja korraldusasutus ei lahenda lõppkasutajate ja sideettevõtjate vahelisi eraõiguslikke vaidlusi ning tarbijate kaebusi sideettevõtjate peale.
§ 150. Teabevahetus Euroopa Komisjoni, Euroopa Sideameti ja Euroopa Liidu liikmesriikide järelevalveasutustega
(1) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning järelevalve- ja korraldusasutus on kohustatud andma Euroopa Komisjonile ja Euroopa Sideametile vastava nõude esitamise korral teavet.
(2) Järelevalve- ja korraldusasutus võib anda teavet ka teiste Euroopa Liidu liikmesriikide järelevalveasutustele.
(3) Kui järelevalve- ja korraldusasutuse poolt Euroopa Komisjonile ja Euroopa Sideametile antav teave puudutab sellist informatsiooni, mille järelevalve- ja korraldusasutus on saanud sideettevõtjalt, peab järelevalve- ja korraldusasutus teavitama sideettevõtjat teabe edastamisest Euroopa Komisjonile ja Euroopa Sideametile ning tegema kõik endast oleneva, et sideettevõtja poolt neile usaldatud teabe konfidentsiaalsus oleks kaitstud ka pärast selle edastamist.
(4) Kui järelevalve- ja korraldusasutus leiab, et Euroopa Komisjonile ja Euroopa Sideametile esitatud teabe avaldamine Euroopa Liidu liikmesriikide järelevalveasutustele ei ole põhjendatud, peab järelevalve- ja korraldusasutus Euroopa Komisjonile ja Euroopa Sideametile vastava teabe esitamisel teavitama Euroopa Komisjoni ja Euroopa Sideametit, et ta ei soovi selle teabe avaldamist liikmesriikide järelevalveasutustele, ning esitama teabe avaldamata jätmise põhjendused.
(5) Kui järelevalve- ja korraldusasutus on andnud teavet ühe Euroopa Liidu liikmesriigi järelevalveasutusele, siis peab ta põhjendatud nõudmise korral andma teavet ka teiste liikmesriikide järelevalveasutustele.”;
93) paragrahvi 151 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Järelevalve- ja korraldusasutus võib anda huvitatud isikutele nende taotluse alusel statistilist informatsiooni sideettevõtjate poolt jaetasandil osutatavate üldkasutatavate elektroonilise side teenuste klientide arvu ja teenust osutava sideettevõtja klientide arvu alusel leitud turuosade kohta. Nimetatud informatsioon ei ole käsitatav ärisaladusena. Kui sellise informatsiooni avaldamine on vastuolus väärtpaberibörsi reeglitega, võib nimetatud informatsiooni avaldada ainult kooskõlas väärtpaberibörsi reeglitega.”;
94) paragrahvi 152 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Otsust või õigusakti kavandav valitsusasutus avalikustab kokkuvõtte laekunud arvamustest oma veebilehel.”;
95) paragrahvi 152 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Järelevalve- ja korraldusasutus teavitab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi menetluses olevast konsultatsioonist ja selle tulemusest. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium annab sellekohase taotluse alusel nimetatud informatsiooni asjast huvitatud isikule.”;
96) seadust täiendatakse §-ga 1701 järgmises sõnastuses:
„§ 1701. Sidevõrkude ja -teenuste turvalisusele ning terviklikkusele kehtestatud nõuete rikkumine
(1) Sidevõrkude ja -teenuste turvalisusele ning terviklikkusele kehtestatud nõuete rikkumise eest –
97) paragrahvi 174 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Sideettevõtja poolt käesoleva seaduse §-s 96 sätestatud sideteenuse lepingu kohustuslike tingimuste järgimata jätmise eest –
98) paragrahvi 179 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 179. Sidevõrgu, liinirajatise ja liini kahjustamine
(1) Tegevuse või tegevuse korraldamise eest, millega kaasnes sidevõrgu, liinirajatise või liini kahjustamine, –
99) paragrahvi 180 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Liinirajatise kaitsevööndis liinirajatise omaniku loata tegevuse või tegevuse korraldamise eest, mis põhjustas avariiohtliku olukorra või ohustas liinirajatist, –
100) paragrahvi 187 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Sideteenuse osutamise käigus kasutaja kohta teatavaks saanud andmete saladuses hoidmise kohustuse rikkumise või sellest teavitamata jätmise eest –
101) paragrahvi 188 lõige 31 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(31) Käesoleva seaduse §-des 154, 166–1662, 167, 168 ja 1711 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Konkurentsiamet.”;
102) paragrahvi 1901 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Tehnilise Järelevalve Amet väljastab neljanda üleriigilise kolmanda põlvkonna mobiiltelefonivõrgu sagedusloa raadiosagedusalas 1900–2170 MHz tähtajaga kümme aastat.”;
103) paragrahvi 1902 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kolmanda põlvkonna mobiiltelefonivõrgu sagedusloa, millega on antud õigus kasutada raadiosagedusala 1900–2170 MHz, omanik on kohustatud igal aastal, välja arvatud need aastad, kui antakse sagedusluba või pikendatakse selle kehtivust, tasuma loa andmise kuupäevaks tasu vastava sagedusala kasutamise eest riigilõivuseaduse lisa 3 punktis 3.1 sätestatud määras, arvestades riigilõivuseaduse § 194 lõike 5 punktis 4 sätestatut.”;
104) seadust täiendatakse §-ga 1911 järgmises sõnastuses:
„§ 1911. Sagedus- ja numbrilubade ülevaatamine
Enne 2011. aasta 25. maid antud sagedus- ja numbriload viiakse käesoleva seadusega vastavusse hiljemalt 2011. aasta 19. septembriks.”;
105) normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 91, 07.04.1999, lk 10–28);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) (EÜT L 108, 24.04.2002, lk 7–20), muudetud direktiiviga 2009/140/EÜ (ELT L 337, 18.12.2009, lk 37–69);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (EÜT L 108, 24.04.2002, lk 21–32), muudetud direktiiviga 2009/140/EÜ (ELT L 337, 18.12.2009, lk 37–69);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT L 108, 24.04.2002, lk 33–50), muudetud direktiiviga 2009/140/EÜ (ELT L 337, 18.12.2009, lk 37–69);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (EÜT L 108, 24.04.2002, lk 51–77), muudetud direktiiviga 2009/136/EÜ (ELT L 337, 18.12.2009, lk 11–36);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.07.2002, lk 37–47), muudetud direktiividega 2006/24/EÜ (ELT L 105, 13.04.2006, lk 54–63) ja 2009/136/EÜ (ELT L 337, 18.12.2009, lk 11–36);
Euroopa Komisjoni direktiiv 2002/77/EÜ konkurentsi kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgudel (EÜT L 249, 17.09.2002, lk 21–26);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/24/EÜ, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ (ELT L 105, 13.04.2006, lk 54–63).”
1) paragrahvi 194 lõiked 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Sagedusloa andmise või kehtivusaja pikendamise eest ühe dupleks- või semiduplekssideks kasutatava raadiosageduskanali kohta tasutakse riigilõivu:
1) ühes maakonnas paikneva raadiovõrgu eest lisa 3 punktides 1 ja 7 sätestatud määra pooleteisekordses suuruses;
2) kahes kuni viies maakonnas paikneva raadiovõrgu eest lisa 3 punktides 1 ja 7 sätestatud määra kolmekordses suuruses;
3) kuues kuni kümnes maakonnas paikneva raadiovõrgu eest lisa 3 punktides 1 ja 7 sätestatud määra neljakordses suuruses;
4) üheteistkümnes ja enamas maakonnas paikneva raadiovõrgu eest lisa 3 punktides 1 ja 7 sätestatud määra seitsmekordses suuruses;
(5) Sagedusloa andmise või kehtivusaja pikendamise eest ühe mobiiltelefonivõrgu, juurdepääsu raadiovõrgu või liikuva maaside lairiba raadiovõrgu kohta tasutakse riigilõivu:
4) üheteistkümnes ja enamas maakonnas paikneva raadiovõrgu eest lisa 3 punktis 3 sätestatud määra seitsmekordses suuruses.”;
2) lisas 1 asendatakse tekst „Tsiviilasja hinna puhul üle 639 116,48 euro on riigilõivu täismäär 3 protsenti tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 131 955,82 eurot.” tekstiga „Tsiviilasja hinna puhul üle 639 116,48 euro on riigilõivu täismäär 3 protsenti tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 95 867,47 eurot.”;
3) lisa 3 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
4) lisa 3 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3. Sagedusloa andmise või kehtivusaja pikendamise eest mobiiltelefonivõrgule, juurdepääsu raadiovõrgule või liikuva maaside lairiba raadiovõrgule üheks aastaks iga 100 kHz ribalaiuse eest tasutakse riigilõivu:
3.1. sagedusalas kuni 2300 MHz – 17,25 eurot;
3.2. sagedusalas 2300 MHz kuni 4,2 GHz – 8,81 eurot;
3.3. sagedusalas 4,2 GHz ja enam – 1,15 eurot.”;
5) lisa 3 punkti 13 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„13. Sagedusloa andmise või kehtivusaja pikendamise eest ringhäälinguvõrgu raadiosaatjale üheks aastaks tasutakse riigilõivu:”.
(1) Käesolev seadus jõustub 2011. aasta 25. mail.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 65 jõustub 2012. aasta 1. jaanuaril.
(3) Käesoleva seaduse § 1 punktid 60 ja 87 jõustuvad 2016. aasta 1. jaanuaril.
(4) Käesoleva seaduse § 1 punktid 20, 53 ja 103 ning § 2 jõustuvad järgmisel päeval pärast seaduse Riigi Teatajas avaldamist.


Raikküla valla heakorra ja kaevetööde eeskiri – Riigi Teataja
Raikküla valla heakorra ja kaevetööde eeskiri
KO 2009, 136, 1831
Vastu võetud 18.06.2009 nr 57
Käesolev määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 punkti 361 ja § 662 ning karistusseadustiku § 16, Halduskohtumenetluse seadustiku § 9 lg 1 ja § 91 lg 1 ning Raikküla valla põhimääruse alusel.
§ 1. Raikküla valla (edaspidi vald) heakorra ja kaevetööde eeskirja (edaspidi eeskiri) ülesanne on tagada valla haldusterritooriumil puhtus, heakord ning kaevetööde korraldatus.
§ 2. Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kes viibivad või asuvad valla haldusterritooriumil.
§ 3. Käesolevas eeskirjas on:
(1) heakorranõuete täitmisel omanikuga võrdsustatud tema poolt volitatud valdaja, haldaja või kasutaja. Seejuures jääb eeskirja täitmise eest vastutama omanik;
(2) kinnistu mõistega võrdsustatud maa-ala, krunt, maaüksus, katastriüksus ja maatüki olulised osad;
(3) avalikuks kohaks on iga territoorium, rajatis või ruum, mis on antud üldiseks kasutamiseks või mis on tegelikult üldkasutatav.
§ 4. Valla territooriumil on kõik isikud kohustatud järgima heakorranõudeid ja teisi käitumiseks kehtestatud piiranguid.
§ 5. Avalikku kohta paigaldatud lillevaaside, prügiurnide, pinkide, tõkkepiirete, reklaamstendide ja teiste teisaldatavate väikevormide korrashoiu ja hoolduse kohustus lasub nende omanikel.
§ 6. Parke, haljasalasid, teid ja kõnniteid on kohustatud puhastama ja korras hoidma nende omanik.
§ 7. Kinnistu omanik on kohustatud:
(1) korras hoidma oma kinnistu, selle piirdeaia (selle olemasolul) ja prügikonteinerite hoiukohad;
(2) õigeaegselt kärpima puude ja põõsaste oksi, et need ei ulatuks elektri- või sideliinidesse;
(3) tegema vajadusel umbrohutõrjet;
(4) kaitsealade piiridesse jääval maa-alal juhinduma täiendavalt nendel aladel kehtestatud eeskirjadest;
§ 8. Ehitise omanik on kohustatud:
(1) korras hoidma ehitise fassaadi ja sinna juurde kuuluvad elemendid;
(2) remontima või kehtestatud korras lammutama lagunenud ehitised;
(3) kompaktse hoonestusega aladel üldkasutatava või tähistamata kinnisasja piires vajadusel kõrvaldama ehitiselt lume, jääpurikad, varisemisohtlikud kivid, plaadid jms ning tagama nende tööde ajal ohutuse, hoidma pidevalt lumest ja jääst puhastatuna ehitise välistrepi;
(4) kindlustama üldkasutatavate trepikodade korrasoleku ja pimedal ajal nende valgustamise võimaluse;
(5) omama kinnistul prügi ja tahkete jäätmete paigutamiseks tervisekaitsenõuetele vastavat prügikonteinerit, kindlustama selle õigeaegse tühjendamise ja väljaveo selleks ettenähtud kohta ning pesema ja desinfitseerima seda vastavalt tervisekaitse-eeskirjadele;
(6) tagama heitvee kogumiskaevu korrasoleku, veepidavuse, korrektse sulgumise, õigeaegse tühjendamise ja ümbruse hooldamise;
(7) tagama kuivkäimla vastavuse tervisekaitse- ja keskkonnanõuetele;
(8) tagama keldri-, katuse- ja pööninguukse lukustatuse;
(9) tagama talvisel ajal üldkasutatava hoone juurdepääsutee ja välistrepi puhastamise jääst ja lumest ning vajadusel nende liivatamise;
(10) tagama loomakasvatushoone vastavuse tervisekaitse- ja keskkonnakaitsenõuetele, hoidma ümbruse korras ja vältima selle saastumist virtsa ja sõnnikuga;
(11) hoidma tootmistegevuses tekkivat müra lubatud piires;
(12) tagama televisiooni- ja raadiovastuvõtu antennide korrektse asetuse ja ohutu kinnituse.
§ 9. Ehitus-, remondi- ja kaevetööde tegija on kohustatud:
(1) järgima ehitise välisilme muutmisel ning ümberehitamisel riigi ja valla õigusaktidega sätestatud korda;
(2) vältima objektilt prahi jms sattumist sõidu- ja kõnniteele;
(3) hoidma korras ja puhastama objekti juurdepääsutee;
(4) rajama ja korras hoidma piirdeaia või muu tõkke;
(5) pärast töö lõpetamist ja enne objekti ekspluatatsiooni andmist heakorrastama selle ümbruse.
§ 10. Tehnovõrgu omanik on kohustatud:
(1) korras hoidma temale kuuluva tehnovõrgu;
(2) hoidma tehnovõrgu nähtava osa ja muu konstruktsiooni seisundis, mis tagab liiklusohutuse ja kaasinimeste turvalisuse.
§ 11. Tänavakaubanduspunkti (kiosk, paviljon, haagis, lett) omanik on kohustatud:
(1) paigaldama tänavakaubanduspunkti ainult vallavalitsuse poolt lubatud kohta;
(2) koristama iga päev pärast kauplemise lõppu kauplemiskoha ümbruse.
§ 12. Kinnistu reostamisel ja risustamisel on süüdlane kohustatud selle viivitamatult puhastama. Kui süüdlast ei ole võimalik kindlaks teha, peab selle ala korrastama selle omanik.
§ 13. Üldkasutatava laste mänguväljaku omanik on kohustatud välja vahetama liivakasti liiva vähemalt üks kord aastas ning tagama seal asuvate pinkide ja atraktsioonide hooldamise ja remondi.
§ 14. Avaliku ürituse korraldaja peab maa-ala, kus üritus läbi viidi, puhastama hiljemalt 12 tunni jooksul pärast ürituse lõppemist.
§ 15. Igasuguste vedude ja muude tegevuste teostaja peab tagama teedele sattunud mulla, pori, sõnniku, prahi jms kohese koristamise.
§ 16. Reklaamiobjektide paigaldamiseks tuleb taotleda vallavalitsuse luba:
(1) loa taotlusega kaasneb reklaamiobjekti eskiis asukoha äranäitamisega asendiplaanil ja objekti kujundus;
(2) loas määratletud nõuetele mittevastavad reklaamiobjektid kuuluvad mahavõtmisele, kusjuures mahavõtmise kulud kannab reklaamiobjekti valdaja.
§ 17. Heakorra tagamiseks on keelatud:
(1) risustada ja reostada valla haldusterritooriumi, kritseldada ehitiste seinale, müürile, piirdeaiale, pingile jms või kahjustada neid muul viisil;
(2) välja panna teadet, kuulutust, plakatit ja reklaamstendi, järgimata selleks riigi ja valla õigusaktidega kehtestatud korda;
(3) avalikes kohtades vigastada ja omavoliliselt maha võtta kõrghaljastust (puid ja põõsaid) ja hekke, rikkuda murukamarat, teekatet, kinnitada puude külge tarasid, traate, silte ilma vallavalitsuse kooskõlastuseta;
(4) kinnistu territooriumil käesoleva paragrahvi punktis 3 nimetatud tegevused, maatüki omaniku nõusolekuta;
(5) omavoliliselt püstitada ehitisi;
(6) vedada ja maha panna olmejäätmeid selleks mitteettenähtud kohta;
(7) kloppida riiet ja vaipa mitmekorteriliste elamute rõdul, aknal ja uksel, kuivatada pesu rõdu või lod˛a piirdest kõrgemal;
(8) ehitada kinni rõdu või lod˛at ilma kehtestatud korras kinnitatud projektita;
(9) paigutada üldotstarbelisse prüginõusse või -konteinerisse vedelaid jäätmeid, kivi- või betoonijäätmeid; puisteliiva, hõõguvat sütt, tulist tuhka, radioaktiivseid või teisi ohtlikke jäätmeid, jätta lahti prüginõu või -konteineri kaant;
(10) hoida küttepuid, ehitusmaterjali jms korralikult ladustamata õue avaliku kasutusega teepoolses osas ja laduda neid vastu kasvavaid puid;
(11) lasta olme- või heitvett sadeveekraavi või sadeveekanalisatsiooni, reostada või risustada neid muul viisil;
(12) lasta veekogusse, kanalisatsiooni- ja sadeveevõrku pühkmeid, esemeid, mürgiseid, söövitavaid või kergestisüttivaid aineid, naftasaadusi ja nende jäätmeid, samuti teravat või lämmatavat lõhna levitavaid aineid;
(13) valada naftasaadusi või nende jääke maapinnale, hoida mürgiseid aineid kohtades, kus ei ole välistatud nende imbumine maapinnasesse;
(14) matta jäätmeid pinnasesse, välja arvatud kompostimine;
(15) pesta mootorsõidukit veekogus ega lähemal kui 10 m veepiirist, kui kohapeal puudub teade teistsuguse korra kohta;
(16) ujutada loomi üldkasutatavas supluskohas;
(17) karjatada põllumajandusloomi selleks mitteettenähtud avalikes kohtades (kompaktse hoonestusega aladel, parkides, haljasaladel jne);
(18) kasutada mürkaineid, pestitsiide ja väetisi kehtestatud eeskirjade vastaselt;
(19) tekitada ülenormatiivset müra, vibratsiooni või tolmu;
(20) parkida mootorsõidukeid haljasaladele, laste mänguväljakutele ja teistesse selleks mitteettenähtud kohtadesse ning nendega seal sõita.
(21) Loomsete jäätmete valdaja peab tagama enda valduses olevate loomsete jäätmete nõuetekohase käitlemise. loomsed jäätmed tuleb käitlemiseks üle anda selleks tunnustatud ettevõttesse või matta keskkonnanõuetele vastavasse ja Keskkonnaametiga kooskõlastatud kohta.
§ 18. Küttekoldevälise tule tegemisel tuleb arvestada järgmist:
(1) tuleohtlik aeg algab kevadel pärast lume sulamist ning lõpeb sügisel vihmaste ilmade saabumisel (tuleohtliku aja alguse ja lõpu määrab igal aastal Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut ning teavitab sellest avalikkust massiteabevahendite kaudu, sealhulgas vähemalt kahes üleriigilise levikuga ajalehes);
(2) tuleohtlik ala käesoleva määruse tähenduses on metsa ning muu taimestikuga nagu kuluheinaga, tuleohtliku põõsastikuga (kadakas), poolpõõsastikuga (kanarbik, sookail, põõsasmaran) ja kuivanud rooga kaetud ala ning turbapinnasega ala;
(3) tuleohtlikul ajal on tuleohtlikul alal keelatud:
1) suitsetamine, välja arvatud selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohas;
2) lõkke tegemine ja teisaldatava šašlõki- või grillahju või muu samalaadse seadise kasutamine, välja arvatud selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohas;
5) risu, põhu jms põletamine, välja arvatud kaitstavatel loodusobjektidel loodushoiutööde raames mahalõigatud loodusliku taimestiku jäänuste põletamine käesoleva paragrahvi lõigete 3 ja 4 kohaselt;
(4) põlevmaterjali, jäätmeid ja prahti põletada ning lõket või muud küttekoldevälist tuld võib teha väljaspool ehitist tuule kiirusel kuni 1,5 m/sek, selleks kohandatud mittepõleval alusel võikuivanud taimestikust puhastatud mineraalpinnasel tuletöö üle järelevalvet teostava isiku juuresolekul;
(5) jäätmete ja prahi põletamise ning lõkke või muu küttekoldevälise tule tegemise koht objektil peab paiknema vähemalt 15 m kaugusel mis tahes ehitisest või põlevmaterjali lahtisest hoiukohast ja vähemalt 30 m kaugusel metsast. Avaliku lõkke tegemise koht peab paiknema mis tahes ehitisest, põlevmaterjali hoiukohast või metsast vähemalt 50 m kaugusel;
(6) pärast jäätmete ja prahi põletamist ning lõkke või muu küttekoldevälise tule tegemist tuleb põlemisjäägid hoolikalt kustutada veega ülevalamise või mulla või liivaga katmise teel;
(7) tahkekütusel töötav teisaldatav šašlõkiahi või muu samalaadne seadis ning kala- või lihatoodete suitsutusahi peavad mis tahes ehitisest või põlevmaterjali hoiukohast asuma vähemalt 5 m kaugusel. Nimetatud ahjud peavad kasutamise ajal olema pideva järelevalve all. Pärast töö lõpetamist tuleb küttel lasta täielikult ära põleda või põlemisjäägid veega kustutada;
(8) avaliku lõkke tegemise peab selle korraldaja eelnevalt kooskõlastama Raplamaa Päästeteenistusega.
MITTEMETSAMAAL KASVAVATE PUUDE ja PÕÕSASTE RAIE EESKIRI
§ 19. Käesolev eeskiri kehtib valla territooriumil metsamaa tunnustega aga väiksema maatüki kohta kui 0,5 ha ning on mõeldud põlishaljastuse (puude gruppide, alleede, üksikpuude j.t. haljastuselementide) kaitsmise, hooldamise, raiumise ning okste kärpimise lubamise otsustamiseks ja kehtib kõigile kinnistuomanikele ja maakasutajatele.
Eeskiri kehtib samuti haigete, kiratsevate, murdumisohtlike või antud kohale mittesobivate puude raiumiseks või kärpimiseks.
§ 20. Kinnistuomanik või maakasutaja on kohustatud Raikküla Vallavalitsusega kooskõlastama:
(1) põ1ispuude ja puiesteed moodustavate puude või nende hoo1damiseks tehtava raide (Põlispuu on tähelepanuväärne puu, mille tüve ümbermõõt 1,3 m kõrguselt on suurem kui 220 cm);
(2) loodus-, kultuuri- või muinsuskaitseobjektidel asuvate puude ja põõsaste kärpimise või raide;
(3) erastamata või tagastamata kasutusse andmata mittemetsamaal puude raide;
(4) detailplaneeringuga ettenähtud haljastusse kuuluvate puude/põõsaste raide.
§ 21. Puude raiumise avalduse (lisa 1) esitab kinnistu omanik (omanikud või notariaalselt volitatud isik) või maakasutaja paragrahvis 20 toodud juhtudel Raikküla Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus), kes kontrollib raie vajalikkust/võimalikkust.
§ 22. Vallavalitsuse poolt kooskõlastatud avaldus annab loa raieks.
§ 23. Raie ohutuse ja korrastustööde eest vastutab kinnistu omanik ja kinnistusse kandmata maal raieloa saaja.
§ 24. pärast tööde lõpetamist korrastab raiuja raiekoha vallavalitsuse poolt ettenähtud korras.
§ 25. Kinnistul asuvate puude raie on tasuta (kännurahata).
§ 26. Omavoliline puude/põõsaste raie või kasvujõuetuseni kärpimine on keelatud.
§ 27. Isikud, kes rikuvad käesoleva eeskirja nõudeid, kannavad vastutust seadusandluses ettenähtud korras.
§ 28. Kaevetöödeks käesolevas eeskirjas loetakse pinnases tehtavad tööd:
(1) sügavamal kui 30 cm maapinnast;
(2) kui tööde käigus rikutakse tee- või pinnakatet (asfalt, sillutis, muru jne);
(3) kui planeerimise käigus muudetakse pinnase esialgset kõrgust;
(4) mis on seotud puude ja põõsaste istutamise või väljajuurimisega üldkasutataval territooriumil, avalikus kohas ja kinnistul, kui seal asub kolmandate isikute vara.
§ 29. Kaevetöödeks käesolevas eeskirjas kasutatud mõistes ei loeta:
kaevetööde tegemist, kui neid teostatakse juriidilise või füüsilise isiku omandis või valduses oleval maa-alal, tingimusel, et seal ei asu kolmandatele isikutele kuuluvaid insenerkommunikatsioone. Vastutus selliste kaevetööde ohutu teostamise eest lasub maaomanikul (maavaldajal).
§ 30. Kaevetööde teostajana mõistetakse käesolevas eeskirjas juriidilist või füüsilist isikut, kellele väljastatakse kaevetööde luba.
§ 31. Kaevetööde teostaja vastutab vähemalt 12 kuu jooksul tööde kvaliteedi eest.
§ 32. Kaevetööde teostaja tagab tööde teostamise territooriumil heakorra vastavalt käesolevale eeskirjale.
§ 33. Kaevetöid ei ole lubatud teha ilma vormikohase avalduse ja loata.
§ 34. Luba kaevetööde tegemiseks on vallavalitsuse poolt väljastatud vormikohane dokument. Kaevetööde avalduse ja loa vormi kinnitab vallavalitsus.
§ 35. Kaevetööde loa saamiseks esitab kaevetööde teostaja vallavalitsusele avalduse, kus on toodud vallavalitsuse poolt nõutavad kooskõlastused. Vallavalitsusel on õigus nõuda liikluskorralduse skeemi koos kasutatavate liiklusmärkide, piirete ja valgustuse äranäitamisega.
§ 36. Enne kaevetööde loa lõplikku vormistamist kontrollib vallavalitsus kaevetööde teostaja poolt tehtud töökoha ettevalmistusi (trassi mahamärkimine, kaevetööde tsooni tähistamine piirete ja liiklusmärkidega, jalakäijate ja veokite liiklemise tingimuste kindlustamine, vajalike materjalide ja mehhanismide olemasolu töökohal jms). Ebapiisava ettevalmistuse korral jäetakse kaevetööde luba välja andmata.
§ 37. Vallavalitsus registreerib kaevetööde avalduse ja kaevetööde loa. Kaevetööde luba väljastatakse koos kaevetööde avalduse koopiaga kaevetööde teostajale. Kaevetööde avalduse originaal koos kaevetööde loa koopiaga säilitatakse vallavalitsuses.
§ 38. Tehniliste kommunikatsioonide rajamisel, rekonstrueerimisel või muul analoogsel juhul esitab kaevetööde teostaja vallavalitsusele asjasse puutuvate ametkondadega ja maaomanikuga kooskõlastatud tehnilise dokumentatsiooni.
§ 39. Kaevetööde loas toodud läbiviimise tingimusi ja korda, sh tähtaega võib muuta üksnes neid seadnud ametiisiku ettepanekul vallavalitsus.
§ 40. Vallavalitsus võib kaevetööde loa tühistada, kui töid ei ole alustatud ühe nädala jooksul arvates loas märgitud tööde algustähtajast. Vallavalitsusel on kaevetööde loa kehtivust õigus peatada, kui tööde käigus ei ole täidetud kaevetööde loas toodud tingimusi.
§ 41. Kaevetööde ajal peavad kaevetööde luba ja kaevetööde loa avalduse koopia asuma objektil. Kui kaevetöid teostatakse kauem kui viis ööpäeva, on kaevetööde teostaja kohustatud objektile paigaldama tahvli, millel on toodud tööde teostaja nimi, telefoninumber, tööde läbiviimise tähtajad ja otseselt vastutava isiku nimi. Pimedal ajal peab liikluseks ettenähtud kaevetööde tsoon olema valgustatud ohutuledega.
§ 42. Kaeviku täitmiseks kõlbmatud materjalid tuleb kohe ära vedada. Keelatud on kaevikuid täita tihendamata.
§ 43. Kaevetöödega lõhutud pinnakate ja kahjustatud haljastus taastatakse kaevetööde teostaja kulul hiljemalt loal toodud tähtajaks. Teekatete taastamiseni tagab kaevetööde teostaja häireteta ja ohutu liikluse.
§ 44. Jalakäijatele tuleb tagada ohutu ligipääs kohtadesse, kuhu varem oli juurdepääs olemas.
§ 45. Vallavalitsusel on õigus nõuda kaevetööde teostajalt ümbersõidutee ehitamist, selle kaevetööde perioodil sõidukorras hoidmist ja pärast tööde lõpetamist ümbersõidutee all olnud maa-ala taastamist.
§ 46. Ettenägematute asjaolude ilmnemisel (tundmatu insenerkommunikatsioon, arheoloogiline leid, lõhkekeha jne) tuleb kaevetööd peatada ning sellest viivitamatult informeerida vallavalitsust ja asjaomaseid ametkondi. Kaevetööde jätkamiseks tuleb kaevetööde teostajal vajadusel hankida täiendavad kooskõlastused.
§ 47. Kaevetööde loa tähtaja pikendamiseks peab tööde teostaja pöörduma vallavalitsuse poole vähemalt üks ööpäev enne kaevetööde tähtaja lõppu.
§ 48. Enne kaeviku täitmist peab objekti teostusjooniste koostamise eest vastutaja (tööde teostaja) kindlustama paigaldatud kommunikatsioonide teostusjooniste koostamise.
§ 49. Pinnase kate taastatakse kohe pärast kaevetööde lõpetamist. Erandjuhul vallavalitsuse loal (kui on vaja liiklus kohe taastada, töid tehakse talvel jne) taastatakse kate ajutiselt. Kuni katte lõpliku taastamiseni korraldab ajutise katte korrashoiu kaevetööde teostaja.
§ 50. Kaevetööde lõpetamisel esitab kaevetööde teostaja vallavalitsusele teostusdokumentatsiooni (kaetud tööde aktid, varjatud tööde aktid, teostusjoonised).
§ 51. Avariilised on need kaevetööd, mille vajadus tekib ootamatult või on võimalikke ebasoovitavaid tagajärgi silmas pidades edasilükkamatud.
§ 52. Avariiliste kaevetööde alustamine on erandkorras lubatud ilma eelnevalt luba vormistamata, sealjuures peab kaevetööde teostaja olema veendunud, et kaevetööde tegemine piirkonnas ei ohusta insenerkommunikatsioone. Avariiliste kaevetööde alustamisest peab telefoni teel teatama vallavalitsuse poolt määratud isikule. Kaevetööde ohutu läbiviimise eest vastutab kaevetööde teostaja.
§ 53. Taotlus avariiliste kaevetööde loa saamiseks tuleb esitada vallavalitsusele hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast tööde alustamist.
§ 54. Kaevetööde tegemise piirkonnas olevate insenerkommunikatsioonide valdajate esindajad kutsutakse kohale enne kaevetööde algust. Esindaja mitteilmumisest tingitud tööseisakust tuleneva kahju eest vastutab kommunikatsiooni valdaja.
§ 55. Olemasolevaid kommunikatsioone võib ümber paigutada üksnes nende valdaja loal. Teostusjoonised kommunikatsioonide ümberpaigutamise kohta esitatakse ning neid säilitatakse vallavalitsuses.
§ 56. Insenerkommunikatsiooni vigastamisel on süüdlane kohustatud teatama sellest viivitamatult selle valdajale. Vigastus parandatakse süüdlase kulul.
§ 57. Kaevikutest väljapumbatav vesi tuleb ära vedada. Vee juhtimine Raikküla valla kanalisatsiooni või kaevekoha ümbrusesse tuleb eelnevalt kooskõlastada kanalisatsiooni omaniku või valdajaga ja maa-ala omanikega.
§ 58. Kaevetööde käigus on keelatud hävitada, vigastada või ümber paigutada geodeetilisi ja liiklusmärke. Hävitatud või vigastatud märgid taastatakse tööde teostaja kulul.
§ 59. Kaevetööd loetakse lõppenuks, kui on täidetud järgmised tingimused:
(1) on tehtud põhi- ja taastamistööd ning tööd, mis olid nimetatud loa taotlusel;
(2) kaevetööde käigus kahjustatud territooriumid jne on taastatud ja üle antud vallavalitsusele või maa omanikule;
(3) vallavalitsusele on üle antud teostusdokumentatsioon;
(4) on tagastatud loa talong vajalike kooskõlastustega.
VASTUTUS, KONTROLL JA RAKENDAMINE
§ 60. Eeskirja rikkumisel kannab süüdlane vastutust karistusseadustiku ja väärteomenetluse seadustiku sätete järgi.
§ 61. Eeskirjas sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Raikküla Vallavalitsus, Lääne Politseiprefektuuri Rapla politseijaoskond ja Keskkonnainspektsioon.
§ 62. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 662 alusel karistatakse heakorra ja kaevetööde eeskirja rikkumise või koormise täitmata jätmise eest süüdiolevaid isikuid rahatrahviga kuni 100 trahviühikut. Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, karistatakse rahatrahviga kuni 20000.- krooni.
§ 63. Käesoleva määruse peale võib esitada vaide Haldusmenetluse seaduse alusel Raikküla Vallavolikogule või esitada kaebuse Halduskohtumenetluse seaduse alusel Tallinna Halduskohtusse (Pärnu mnt 7 Tallinn 15082) 30 päeva jooksul arvates otsusest teadasaamise päevast või päevast, millal oleks pidanud otsusest teada saama.
§ 64. Alates käesoleva määruse jõustumisest lugeda kehtetuks Raikküla Vallavolikogu 30.aprilli 2003 määrus nr 12 «Raikküla valla heakorra ja kaevetööde eeskirja kehtestamine».
§ 65. Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval peale avalikustamist ja seda rakendatakse alates 01.juulist 2009.
Volikogu esimees Raul AALDE


Riiklikule ehitisregistrile andmete esitamise teatise vorminõuded ja esitamise kord – Riigi Teataja
Riiklikule ehitisregistrile andmete esitamise teatise vorminõuded ja esitamise kord
Riiklikule ehitisregistrile andmete esitamise teatise vorminõuded ja esitamise kord - sisukord
§ 1 Riiklikule ehitisregistrile andmete esitajad
§ 2 Registrile andmete esitamine
§ 3 Andmete registrisse vastuvõtmisest keeldumine
§ 4 Registriandmete muutmine
§ 5 Registrisse kantud andmete õigsuse tagamine
Vastu võetud 27.12.2002 nr 73
RTL 2003, 3, 30
Määrus kehtestatakse « Ehitusseaduse » § 57 lõike 3 alusel.
§ 1. Riiklikule ehitisregistrile andmete esitajad
Riiklikule ehitisregistrile (edaspidi register) esitavad andmeid:
1) kohalik omavalitsus;
3) Muinsuskaitseinspektsioon;
4) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium;
5) [Kehtetu – RTL 2008, 21, 312 - jõust. 21.03.2008]
6) notarid.
§ 2. Registrile andmete esitamine
(1) Registrisse esitab andmed nende andmete esitaja elektrooniliselt registri kasutamiseks loodud tarkvara abil viie päeva jooksul vastavalt andmetele kas:
1) kohaliku omavalitsuse poolt kirjaliku nõusoleku andmise otsustamise päevast arvates või
2) ehitusloa väljastamise otsustamise päevast arvates või
3) kasutusloa väljastamise otsustamise päevast arvates või
4) nende saamise päevast arvates.
(2) Andmete esitaja kannab enda poolt esitatavad andmed registri veebilehel oleva vastavate andmete kohta käiva Ministeeriumi määratud sisendi kaudu täites andmed andmete esitaja kohta ning vastava asjassepuutuvaid andmeid käsitleva käesoleva määruse lisades 1–26 toodud teatise.
(3) Andmete registrisse kandmisel registreeritakse selle toimingu kuupäev.
§ 3. Andmete registrisse vastuvõtmisest keeldumine
Andmete registrisse vastuvõtmisest keeldutakse, kui esitatud teatis ei ole nõuetekohane.
§ 4. Registriandmete muutmine
Registriandmete muutmise korral esitab andmete esitaja teatise, milles on toodud uued andmed.
§ 5. Registrisse kantud andmete õigsuse tagamine
(1) Andmete esitaja vastutab enda poolt registrile esitatud või registrisse kantud andmete õigsuse eest.
(2) Kui andmete esitaja avastab, et ta on kandnud registrisse või esitanud registrile ebaõiged andmed ja need andmed on avalikustatud registri veebilehel, on ta kohustatud viivitamata esitama registrile õiged andmed.
(3) Ministeeriumi pädeval ametiisikul on õigus esitada andmete esitajale järelepärimisi, kui on tekkinud kahtlus andmete õigsuses.
(4) Ebaõigete andmete avastamisel registris sulgeb Ministeeriumi pädev ametiisik juurdepääsu registreeringuandmetele kuni andmete õigsuse kindlakstegemiseni. Viivitamatult teavitatakse andmete esitajat.
(2) Käesoleva määruse § 1 punkt 6 jõustub 2004. aasta 1. jaanuaril.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 27.12.2002. a määruse nr 73
„Riiklikule ehitisregistrile andmete esitamise teatise vorminõuded ja esitamise kord “
TEATIS KIRJALIKU NÕUSOLEKU TAOTLUSE KOHTA
KIRJALIKU NÕUSOLEKU TAOTLUS nr
__.__.___/pp.kk.aaaa
Käesolevaga esitan ____________ maakonna ___________ haldusterritooriumil ehitada kavatsetava ehitise kohta järgmised andmed:
1. Füüsilisest isikust taotluse esitaja
(eesnimi, perekonnanimi, isikukood, riigi nimi, sünnipäev/pp.kk.aaaa)
2. Juriidilisest isikust taotluse esitaja
_____, ________, ______
(nimi, registrikood, riik)
____________________, ______
(eesnimi, perekonnanimi, amet)
3. Ehitise ja ehitamise andmed
ehitisregistri kood
kasutamise otstarve
kavandatav kasutuselevõtmise aeg
ajutise ehitise kavandatav kasutamise lõpetamise aeg
4. Füüsilisest isikust ehitusprojekti koostaja
(eesnimi, perekonnanimi, isikukood, riigi nimi, sünnipäev (pp.kk.aaaa))
5. Juriidilisest isikust ehitusprojekti koostaja
6. Füüsilisest isikust omanikujärelevalve tegija
7. Juriidilisest isikust omanikujärelevalve tegija
8. Füüsilisest isikust ehitaja
9. Juriidilisest isikust ehitaja
10. Esitatavad dokumendid
________, ______, ____________, _________
(nimetus, number, väljastamise aeg/pp.kk.aaaa, välja andja)
11. Märkus
TEATIS EHITUSLOA TAOTLUSE KOHTA
EHITUSLOA TAOTLUS nr
6. Füüsilisest isikust ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde tegija
7. Juriidilisest isikust ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde tegija
8. Riigilõivu andmed
9. Esitatavad dokumendid
10. Märkus
TEATIS KASUTUSLOA TAOTLUSE KOHTA
KASUTUSLOA TAOTLUS nr
Käesolevaga esitan ____________ maakonna ___________ haldusterritooriumil asuva ehitise kohta järgmised andmed:
3. Teised omanikud
3.1. (nimi, registrikood, riik)
4. Ehitise ja ehitamise andmed
ehitusloa|kirjaliku nõusoleku nr
ehitise kasutuselevõtmise aeg
5. Füüsilisest isikust ehitusprojekti või mõõdistusprojekti koostaja
6. Juriidilisest isikust ehitusprojekti või mõõdistusprojekti koostaja
7. Füüsilisest isikust omanikujärelevalve tegija
8. Juriidilisest isikust omanikujärelevalve tegija
9. Füüsilisest isikust ehitaja
10. Juriidilisest isikust ehitaja
11. Riigilõivu andmed
12. Esitatavad dokumendid
13. Märkus
TEATIS EHITUSLOA KEHTETUKS TUNNISTAMISE TAOTLUSE KOHTA
EHITUSLOA KEHTETUKS TUNNISTAMISE TAOTLUS nr
4. Taotluse sisu
5. Esitatavad dokumendid
6. Märkus
TEATIS KASUTUSLOA KEHTETUKS TUNNISTAMISE TAOTLUSE KOHTA
KASUTUSLOA KEHTETUKS TUNNISTAMISE TAOTLUS nr
TEATIS EHITISE TEATISE KOHTA
EHITISE TEATIS nr
4. Ehitis
TEATIS EHITAMISE ALUSTAMISE TEATISE KOHTA
EHITAMISE ALUSTAMISE TEATIS nr
3. Ehitis ja ehitamise andmed
ehitusluba nr
ehitamise alustamise tähtaeg
4. Füüsilisest isikust omanikujärelevalve tegija
5. Juriidilisest isikust omanikujärelevalve tegija
6. Füüsilisest isikust ehitaja
7. Juriidilisest isikust ehitaja
8. Märkus
TEATIS EHITISE LIKVIDEERIMISE KOHTA
TEATIS EHITISE LIKVIDEERIMISE KOHTA nr
1. Füüsilisest isikust teatise esitaja
2. Juriidilisest isikust teatise esitaja
4. Esitatavad dokumendid
5. Märkus
TEATIS EHITUSPROJEKTI EKSPERTIISI KOHTA
EHITUSPROJEKTI EKSPERTIISI TULEMUS nr
Käesolevaga esitan ____________ maakonna ___________ haldusterritooriumil asuva ehitise ehitusprojekti ekspertiisi kohta järgmised andmed:
1. Füüsilisest isikust ekspertiisi teostaja
2. Juriidilisest isikust ekspertiisi teostaja
3. Ehitise ja ehitusprojekti andmed
4. Ekspertiisi andmed
TEATIS EHITISE EKSPERTIISI KOHTA
EHITISE EKSPERTIISI TULEMUS nr
Käesolevaga esitan ____________ maakonna ___________ haldusterritooriumil asuva ehitise ekspertiisi kohta järgmised andmed:
3. Ehitise andmed
TEATIS EHITUSGEOLOOGILISTE JA –GEODEETILISTE TÖÖDE KOHTA
EHITUSGEOLOOGILISTE JA-GEODEETILISTE TÖÖDE TULEMUS nr
Käesolevaga esitan ____________ maakonna ___________ haldusterritooriumil teostatud ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde tulemuste kohta järgmised andmed:
1. Füüsilisest isikust tööde teostaja
2. Juriidilisest isikust tööde teostaja
3. Tööde maa-ala andmed
mõõdistaja
mõõdistamise aeg
mõõdistusviis
tsentroidi koordinaadid
ala koordinaadid
4. Tööde andmed
TEATIS KIRJALIKU NÕUSOLEKU KOHTA
KIRJALIK NÕUSOLEK nr
1. Väljastaja
2. Ehitise ja ehitamise andmed
kirjaliku nõusoleku taotlus
kavandatav kasutamise lõpetamise aeg
TEATIS EHITUSLOA KOHTA
kasutuselevõtmise aeg
TEATIS KASUTUSLOA KOHTA
KASUTUSLUBA nr
TEATIS EHITISE ARESTI/KEELU KOHTA
EHITISE ARESTI/KEELU TEATIS nr
Käesolevaga esitan ____________ maakonna ___________ haldusterritooriumil asuva ehitise aresti/keelu kohta järgmised andmed:
1. Teatise esitaja
2. Ehitise omanik
2.1. (nimi, registrikood, riik)
4. Aresti olemasolul
aresti liik
5. Keelu olemasolul
keelu liik
TEATIS EHITISE KULTUURIMÄLESTISEKS TUNNISTAMISE KOHTA
MUINSUSKAITSEINSPEKTSIOONI TEATIS nr
Käesolevaga esitan ____________ maakonna ___________ haldusterritooriumil asuva ehitise kultuurimälestiseks tunnistamise kohta järgmised andmed:
2. Ehitise andmed
kultuurimälestiseks tunnistamise aeg
TEATIS NOTARI TEATISE KOHTA
NOTARI TEATIS nr
Käesolevaga esitan ____________ maakonna ___________ haldusterritooriumil asuva ehitise reaalosade ja pandi kohta järgmised andmed:
1. Ehitise omanik(ud)
1.1. (nimi, registrikood, riik)
2. Ehitis
3. Pandi andmed
pandi liik
isik, kelle kasuks seatud
4. Märkus
TEATIS ETTEKIRJUTUSE KOHTA
ETTEKIRJUTUS nr
Käesolevaga esitan ____________ maakonna ___________ haldusterritooriumil asuva ehitise kohta järgmised ettekirjutuse andmed:
1. Ettekirjutuse tegija
2. Isik, kellele ettekirjutus tehakse
3. Ehitis
4. Kirjalik nõusolek / ehitusluba / kasutusluba
5. Õigusrikkumise andmed
6. Nõude andmed
toimingute tähtaeg
7. Märkus
TEATIS EHITUSLOA KEHTETUKS TUNNISTAMISE KOHTA
OTSUS nr
Käesolevaga esitan ehitusloa kehtetuks tunnistamise otsuse kohta järgmised andmed:
1. Otsuse tegija
3. Õigusrikkumise sisu
4. Otsuse andmed
TEATIS KASUTUSLOA KEHTETUKS TUNNISTAMISE KOHTA
Käesolevaga esitan kasutusloa kehtetuks tunnistamise otsuse kohta järgmised andmed:
TEATIS KIRJALIKU NÕUSOLEKU KEHTETUKS TUNNISTAMISE KOHTA
Käesolevaga esitan kirjaliku nõusoleku kehtetuks tunnistamise otsuse kohta järgmised andmed:
TEATIS EHITISE OLULISTE TEHNILISTE ANDMETE KOHTA
Käesolevaga esitan ____________ maakonna ___________ haldusterritooriumil ehitada kavatsetava/ asuva ehitise kohta järgmised andmed:
1. Ehitise tehnilised andmed
ehitisealune pind
ehitise suletud netopind
minimaalne korruste arv
maksimaalne korruste arv
ehitise avatud brutopind
2. Ehitise materjalid (märkida X, "muu" korral selgitus)
vahe- ja katuslaed
madalvundament
kergmetall
monoliitne raudbetoon
bituumeniga töödeldud kruus
stabiliseeritud kruus või killustik
profileeritud metall
suurpaneel
suurplokk
tellis, väikeplokk
tehisplaat
puitlaast
jäigastavad ja piirdekonstruktsioonid
lihtkrohv
puhasvuuk
3. Ehitise tehnosüsteemid (märkida X või "muu" korral selgitus)
lokaalne keskküte
35–110 kV
220–330 kV
ahju- või kaminaküte
küttegaaspaigaldis
liftide arv
küttegaasipaigaldiste arv
köökide arv
rõdude arv ja avatud netopind
kööginiššide arv
lodžade arv ja avatud netopind
tualettruumide arv
terasside arv ja avatud netopind
4. Ehitise kasutamise otstarbele vastav kasulik pind [m2]
abiruumide pind
lahuspind
üldkasutatav pind
mitteeluruumide pind
5. Ehitise eluruumide, sh korterite, ja mitteeluruumide arv
eluruumid (sh korterid)
7-toaline
8 ja enama toaline
mitteeluruumide arv
6. Ehitise muud olulised andmed
nimetus väärtus mõõtühik
7. Märkused ehitise kohta
TEATIS KORTERI OLULISTE TEHNILISTE ANDMETE KOHTA
1. Korteri üldised tehnilised andmed
korteri tähis
sissepääsu korrus
toalisuse liik
2. Korteri tehnosüsteemid (märkida X, "muu" korral selgitus)
3. Ehitise muud olulised andmed
4. Märkused korteri kohta
TEATIS MITTEELURUUMI OLULISTE TEHNILISTE ANDMETE KOHTA
1. Mitteeluruumi üldised tehnilised andmed
mitteeluruumi tähis
mitteeluruumi nimetus
2. Mitteeluruumi tehnosüsteemid (märkida X, "muu" korral selgitus)
küttegaasipaigaldis
3. Mitteeluruumi muud olulised andmed
4. Märkused mitteeluruumi kohta
TEATIS RAJATISE OSA OLULISTE TEHNILISTE ANDMETE KOHTA
1. Rajatise osa üldised tehnilised andmed
rajatise osa tähis
rajatise osa nimetus
2. Rajatise osa materjalid (märkida X või "muu" korral materjal)
3. Rajatise osa tehnosüsteemid (märkida X, "muu" korral selgitus)
4. Rajatise osa kasutamise otstarbele vastav kasulik pind [m2]
5. Rajatise osa muud olulised andmed
6. Märkus rajatise osa kohta
TEATIS KOORDINAATIDE KOHTA
Käesolevaga esitan ____________ maakonna ___________ haldusterritooriumil ehitada kavatsetava/asuva ehitise kohta järgmised andmed:
(rajatise osa korral)
2. Välispiiri koordinaadid
Punktobjekti korral märkida üks koordinaatide paar, joonobjekti korral vähemalt kaks koordinaatide paari ja pindobjekti korral vähemalt kolm koordinaatide paari.
3. Sisepiiri koordinaadid
"Augu" olemasolul pindobjekti korral, peab olema vähemalt kolm koordinaatide paari.
3.1. 1. sisepiir
3.2. ülejäänud sisepiirid
esitatud eraldi vormil alates jrk
kuni jrk