Tallinna planeeringute registri põhimäärus – Riigi Teataja
Tallinna planeeringute registri põhimäärus - sisukord
§ 10 Volitatud ja tehniline töötleja
2 Registri andmed
§ 11 Andmeobjektid ja andmesubjektid
§ 12 Menetluse üldandmed
§ 13 Üldplaneeringu, teemaplaneeringu ja struktuurplaani menetluse lisandandmed
§ 14 Detailplaneeringu menetluse lisaandmed
§ 15 Projekteerimistingimuste menetluse lisaandmed
§ 16 Ehitusprojekti menetluse lisaandmed
§ 17 Menetlustoimingu andmed
§ 18 Menetlusdokumendi andmed
§ 19 Menetlusülesande andmed
§ 20 Menetluse ruumiala andmed
§ 21 Osaliselt kehtetuks tunnistatud detailplaneeringu ala andmed
§ 22 Krundi andmed
§ 23 Ajutise ehituskeelu andmed
§ 24 Maaüksuse andmed
§ 25 Maaüksuse aadressi andmed
§ 26 Detailplaneeringu algatamisettepaneku andmed
§ 27 Komisjoni koosoleku andmed
§ 28 Aruande andmed
§ 29 Füüsilise isiku ja registri kasutaja andmed
§ 30 Sisenemislogi andmed
§ 31 Juriidilise isiku andmed
§ 32 Infotellimuse andmed
§ 33 Registri pidamist ja järelevalve tegemist abistavad andmed
3 Andmete kandmine registrisse, väljastamine registrist ja juurdepääs andmetele
§ 34 Andmete registrisse kandja
§ 35 Ebaõigetest andmetest teatamine ja ebaõigete andmete parandamine
§ 36 Andmete väljastamise põhimõtted
§ 37 Registri kasutajate õigused
§ 38 Juurdepääs andmetele
§ 39 Registri kasutamise õiguse andmine
§ 40 Registri kasutamise õiguse lõppemine ja juurdepääsu keelamine
§ 41 Registri andmevahetus teiste infosüsteemidega
§ 42 Järelevalve registri pidamise üle
§ 43 Registri pidamise lõpetamine
RT IV, 30.06.2020, 46
Vastu võetud 25.06.2020 nr 20
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja lg 4 p 1, § 30 lg 1 p 2, avaliku teabe seaduse § 435 ja planeerimisseaduse § 11 lg 2 alusel ning kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 2. aprilli 2009 otsuse nr 62 „Linnavolikogu otsuste muutmine, volituse andmine Tallinna Linnavalitsusele andmekogude põhimääruste kehtestamiseks ja mootorsõidukimaksu registri kasutamise lõpetamine“ p-ga 1.3.
Tallinna planeeringute registri (edaspidi register või TPR) põhimääruses kehtestatakse registrisse kogutavate üldplaneeringute, teemaplaneeringute, struktuurplaanide, detailplaneeringute, projekteerimistingimuste ja ehitusprojektide andmete koosseis ning registri pidamise, selle järelevalve ja lõpetamise kord.
(1) Registri ametlik nimetus on Tallinna planeeringute register.
(2) Registri lühinimi on tlntpr.
Registripidamise eesmärk on:
(1) koondada, süstematiseerida, avalikustada ja arhiveerida teave Tallinna üldplaneeringute, teemaplaneeringute, struktuurplaanide, detailplaneeringute, projekteerimistingimuste ja ehitusprojektide kohta;
(2) korraldada üldplaneeringute, teemaplaneeringute, detailplaneeringute, projekteerimistingimuste ja ehitusprojektide menetlemist tulemuslikumalt, et muuta menetlus optimaalseks ja jälgitavaks kõigis etappides.
1) menetlus - üldplaneeringu, teemaplaneeringu, detailplaneeringu, projekteerimistingimuste või ehitusprojekti toimingute tegemine kehtivatest õigusnormidest lähtudes;
2) toiming - menetluse toiming on menetluse käiku kajastav tegevus registris. Toimingud sisaldavad mitut liiki dokumente ja ülesandeid;
3) dokument - menetluse käigus tehtud toimingute andmete ja failide kogumid;
4) ülesanne - menetluse käigus ühelt kasutajalt teisele täitmiseks suunatud tööülesanne.
(1) Registrit peetakse avaliku teabe seaduse ja käesoleva põhimääruse ning muude Euroopa Liidu, riigi ja Tallinna õigusaktide kohaselt.
(2) Registri pidamisel tuginetakse kehtivatele riiklikele klassifikaatoritele ja standarditele.
(1) Registrit peetakse veebipõhiste liidestega infosüsteemina.
(2) Andmeid töödeldakse registri pidamiseks välja töötatud tarkvaraga.
(3) Andmed on registris digitaalkujul.
(4) Registris säilitatakse logifailid:
3) andmete kustutamise kohta;
4) andmete väljastamise kohta;
5) registrile juurdepääsuõiguste andmise kohta.
(5) Registris andmete töötlemise logifailid säilitatakse kuni andmete kustutamiseni registrist. Andmete töötlemise logifaile ei arhiveerita.
Registri arendamise, hooldamise ja pidamise kulud kaetakse Tallinna linna eelarves vastutavale töötlejale või Tallinna Linnakantseleile tsentraliseeritud infotehnoloogia kuludeks ette nähtud vahendite arvelt.
(1) Registri turvaklass on K1T2S1. Registri turbeaste on keskmine (M).
(2) Registri vastutav töötleja ja volitatud töötlejad tagavad registri andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste turvameetmetega.
(3) Vastutav töötleja korraldab turvakoopiate tegemise iga 24 tunni järel.
(4) Vastutav töötleja korraldab andmetest arhiivikoopia tegemise vähemalt üks kord aastas.
(5) Planeerimisseaduse § 11 lõike 2 ja arhiiviseaduse § 11 lõike 1 alusel säilitatakse 2. jaos loetletud andmeid alaliselt.
(1) Registri vastutav töötleja on Tallinna Linnaplaneerimise Amet (edaspidi linnaplaneerimise amet).
1) korraldab ja juhib registri tööd ning kavandab ja korraldab selle arendamist;
2) korraldab registriga seotud dokumentide koostamist;
3) korraldab registri kasutamist, sh määrab volitatud töötlejate tööülesannete alusel nende volitused ja ülesanded registri kasutamisel;
4) sisestab registrisse andmeid, vastutab nende õigsuse eest ja töötleb registriandmeid;
5) haldab registris kasutatavaid seadeid ja loendeid;
6) rakendab meetmeid andmete kaitsmiseks, säilimiseks ja neile juurdepääsuks;
7) lahendab registri pidamisel ja täitmisel tekkinud küsimusi;
8) teeb järelevalvet registri kasutamise ja andmete õigsuse üle;
9) annab registri kasutamise juhiseid;
11) täidab registri pidamisel muid seadustest, teistest õigusaktidest ja põhimäärusest tulenevaid ülesandeid.
(3) Vastutaval töötlejal on õigus määrata volitatud töötlejatele ning menetluse kolmandale osapoolele registri kaudu täitmiseks andmete esitamise ülesandeid.
(4) Vastutava töötleja juht määrab vastutava töötleja õigus(t)e teostaja(d), kellel on õigus täita vastutava töötleja ülesandeid, ja süsteemihalduri, kellel on õigus hallata registri või selle osade juurdepääsuõigusi.
§ 10. Volitatud ja tehniline töötleja
(1) Registri volitatud töötlejad on Tallinna linna ametiasutused ja isikud, kellele on see õigus antud haldusakti või lepinguga.
1) sisestab registrisse enda töös tekkivaid andmeid, mille sisestamise kohustus on talle pandud registri põhimääruses või teistes linna kordades;
2) vastutab sisestatud andmete õigsuse ja ajakohasuse eest;
3) teavitab viivitamata vastutavat töötlejat avastatud sisulistest vastuoludest ja ebaõigetest andmetest, mille parandamine ei ole tema pädevuses, andmete mittesihipärasest kasutamisest ja registri kasutamisel tekkinud probleemidest;
4) rakendab meetmeid andmete kaitsmiseks, juurdepääsuks ja säilimiseks;
5) osaleb registri arendamises;
6) täidab registri kasutamisel vastutava töötleja korraldusi ja muid õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
(3) Volitatud töötleja juht määrab registri kasutajad, kes täidavad volitatud töötleja ülesandeid oma ametijuhendi alusel.
(4) Registri tehniline töötleja on asutus või isik, kellega linnaplaneerimise amet on sõlminud registri tehnilise ülalpidamise lepingu.
(5) Tehniline töötleja, vastavalt oma pädevusele:
1) teeb kooskõlastatult vastutava töötlejaga registri pidamiseks vajalikke arendustöid;
2) osaleb arendustööde lähteülesannete koostamisel ja registri muudatuste testimisel;
4) tagab registri hooldamise ja/või majutamise;
5) täidab vastutava töötleja poolt andmete turvaliseks töötlemiseks ning registri hooldamiseks ja/või majutamiseks antud juhiseid ja korraldusi;
7) korraldab andmete nõuetekohase säilitamise ja varukoopiate tegemise.
2. jagu Registri andmed
§ 11. Andmeobjektid ja andmesubjektid
Registrisse kantakse andmed:
1) üldplaneeringu, teemaplaneeringu, struktuurplaani, detailplaneeringu, projekteerimistingimuste ja ehitusprojektide menetluste, menetluse käigus tehtud toimingute, ülesannete, koostatud dokumentide, vastuvõetud õigusaktide, loodud ruumiandmete ja planeeringute komisjoni töö kohta;
2) menetluse protsessiga seotud andmesubjekti ehk isikute ja kasutajate, sh nende kasutajarollide kohta;
3) infotellimuse (teavituste) kohta;
4) registri seadete, pidamise ja järelevalve kohta.
§ 12. Menetluse üldandmed
Menetluse üldandmed on:
1) menetluse number - tarkvara loodav menetlusprotsessi unikaalne identifikaator;
2) menetluse liik - üldplaneering, teemaplaneering, struktuurplaan, detailplaneering, projekteerimistingimused või ehitusprojekt;
3) nimetus - menetlusele määratud nimetus;
4) seisund - menetluse põhi- või alamseisundit iseloomustav omadus;
5) seisundi kuupäev - seisundi saavutamise kuupäev;
6) arhiivitunnus - viide arhiivis paiknevatele pabermaterjalidele;
7) linnaosa - linnaosa(d), milles menetlus asub;
8) piirkond - piirkond, millesse menetlus kuulub;
9) menetluse aadressandmed - menetlusega seotud maaüksuste aadressid;
10) menetluse seis - tunnus, kas menetlus on peatatud, lõpetatud või kohtus vaidlustatud;
11) üldplaneeringut muutev - tunnus, kas menetlus muudab üldplaneeringut;
12) osaliselt kehtetu - tunnus, kas menetlus on osaliselt kehtetu;
13) menetluskäik - menetlusega seotud toimingute loend;
14) menetluse osapooled - menetlusega seotud isikute loend koos menetluse rolli tunnusega;
15) menetluse maa-ala - viide menetlusega seotud ruumiala andmetele, näiteks detailplaneeringu ala, kontaktvöönd või ehituskeelu ala;
16) menetluse dokumendid - menetlusega seotud dokumentide loend;
17) menetluse alaliik - üldplaneeringu menetluse alaliigi määrang (üldplaneering, struktuurplaan või teemaplaneering);
18) seotud menetlused - menetlusega seotud menetlused koos seostaja ja seost kirjeldava teabega.
§ 13. Üldplaneeringu, teemaplaneeringu ja struktuurplaani menetluse lisandandmed
Üldplaneeringu, teemaplaneeringu ja struktuurplaani menetluse lisaandmed on:
1) hetkel oluline info;
2) planeeringu lühitutvustus;
3) kommentaar - ametniku rollis kasutajale nähtav planeeringu menetlusega seotud ja informatiivse väärtusega kirjeldus.
§ 14. Detailplaneeringu menetluse lisaandmed
Detailplaneeringu menetluse lisaandmed on:
1) planeeringu koostamise eesmärk;
2) krundi kasutamise taotletav sihtotstarve;
3) kommentaar - ametniku rollis nähtav planeeringu menetlusega seotud ja informatiivse väärtusega kirjeldus;
4) planeeritava ala pindala;
5) kruntide koguarv;
6) krunditud ala pindala;
7) kavandatud parkimiskohtade arv;
8) keskmine hoonestustihedus;
9) hoonetealune kogupindala;
10) hoonete koguarv;
11) korterite koguarv;
12) kavandatud maapealne suletud brutopind kokku.
§ 15. Projekteerimistingimuste menetluse lisaandmed
Projekteerimistingimuste lisaandmed on:
1) projekteerimistingimuste tüüp;
2) selgitus kavandatava ehitustegevuse kohta;
3) asukoha kirjeldus.
§ 16. Ehitusprojekti menetluse lisaandmed
Ehitusprojekti menetluse lisaandmed on:
1) ehitusprojekti tüüp;
3) asukoha kirjeldus;
4) kinnitus „Kinnitan esitatud andmete õigsust ja vastutan ehitustööde nõuetekohase tegemise eest" (jah, ei).
§ 17. Menetlustoimingu andmed
Menetlustoimingu andmed on:
1) menetlus - menetlus, millega toiming on seotud;
2) toimingu liik;
3) toimingu number - registri loodav unikaalne identifikaator;
4) toimingu seisund;
5) toimingu seisundi kuupäev;
6) toimingu halduri nimi, st viide vastutava isiku kirjele;
7) toimingu alustamise tähtaeg;
8) toimingu alustamise kuupäev, mis registreeritakse automaatselt;
9) toimingu täitmise tähtaeg;
10) toimingu lõpetamise kuupäev, mis registreeritakse toimingu lõpetamisel automaatselt;
11) toimingu täitmise koht.
§ 18. Menetlusdokumendi andmed
Menetlusdokumendi andmed on:
1) toiming - toiming, millega dokument on seotud;
4) dokumendi sisutekst;
6) dokumendi väljaandja või koostaja nimi;
8) kehtivuse alguse kuupäev;
9) kehtivuse lõpu kuupäev;
10) dokumendi asukoha aadress (URL);
11) dokumendiga seotud failid;
12) dokumendi nähtavuse tunnus (avalik, osapoolele, ametkondlik, liigipõhine);
13) dokumendiga seotud failide nähtavuse tunnused (avalik, osapoolele, ametkondlik, liigipõhine).
§ 19. Menetlusülesande andmed
Menetlusülesande andmed on:
1) toiming - toiming, millega ülesanne on seotud;
2) ülesande liik;
3) viide ülemülesandele;
4) viide koosoleku päevakorrapunktile;
5) ülesande andja;
6) ülesande täitja;
7) ülesande täitja asutus;
8) ülesande täitmise tähtaeg;
9) ülesande täitmise tegelik aeg;
10) ülesande sisu ehk tekst;
11) ülesande täitmise tulemus;
12) ülesande täitmise sisu;
13) ülesande täitmise tulemdokument;
14) ülesande tulemuse kontrolli väljendav klassifitseeritud väärtus;
15) ülesande tulemuse kontrolli kuupäev;
16) ülesande teostaja roll;
17) ülesande teostaja ametikoht;
18) ülesande teavituste saajad.
§ 20. Menetluse ruumiala andmed
Menetluse ruumiala andmed on:
1) menetlus - menetlus, millega ruumiandmed on seotud;
2) toiming - toiming, millega ruumiandmed on seotud;
3) nähtuse liik;
4) nähtuse alaliik;
5) nimetus;
7) seisund;
8) pindala;
9) ruumiala ruumikuju.
§ 21. Osaliselt kehtetuks tunnistatud detailplaneeringu ala andmed
Osaliselt kehtetuks tunnistatud detailplaneeringu ala andmed on:
2) ruumiala ruumikuju;
3) kehtivuse alguse kuupäev;
4) kehtivuse lõpu kuupäev;
5) menetlus - menetlus, millega on seotud osaliselt kehtetuks tunnistatud detailplaneeringu ruumiandmed;
6) toiming - toiming, millega on seotud osaliselt kehtetuks tunnistatud detailplaneeringu ruumiandmed;
7) nähtuse liik - nähtuse liik (näiteks osaliselt kehtetuks tunnistatud detailplaneeringu ala);
8) pindala - osaliselt kehtetuks tunnistatud detailplaneeringu ruumikuju pindala.
§ 22. Krundi andmed
Detailplaneeringuga planeeritava maaüksuse ehk krundi andmed on:
1) krundi liik - krunt või ajutine krunt;
2) positsiooninumber;
3) aadressiettepanek;
4) arvutuslik pindala;
5) pindala põhijooniselt;
6) hoonetealune pind;
7) maapealne hoonetealune pind;
8) maa-alune hoonetealune pind;
9) suletud brutopind;
10) maapealne suletud brutopind;
11) maa-alune suletud brutopind;
12) täisehitusprotsent;
13) arvutuslik täisehitusprotsent;
14) hoonestustihedus;
15) arvutuslik hoonestustihedus;
16) suurim maapealsete korruste arv;
17) vähim maapealsete korruste arv;
18) suurim maa-aluste korruste arv;
19) hoone suurim absoluutne kõrgus;
20) hoone vähim absoluutne kõrgus;
21) hoone suurim kõrgus maapinnast;
22) suurim hoonete arv;
23) suurim abihoonete arv;
24) kavandatud korterite arv;
25) kavandatud parkimiskohtade arv;
26) normatiivne parkimiskohtade arv;
27) krundi sihtotstarve koos sihtotstarbe protsendi ja kommentaariga;
28) krundi kasutamise sihtotstarve koos otstarbe protsendi, maapealse osa suletud brutopinna suuruse ja kommentaariga;
29) krundi piirangud koos piiranguliigi ja kirjeldusega.
§ 23. Ajutise ehituskeelu andmed
Ajutise ehituskeelu andmed on:
1) menetlus - menetlus, mille kohta ajutine ehituskeeld kehtestati;
2) toiming - toiming, millega ajutine ehituskeeld kehtestati;
3) ehituskeelu alguse kuupäev;
4) ehituskeelu tähtaeg;
5) ehituskeelu lõpu kuupäev;
6) ruumiala - viide ruumialale.
§ 24. Maaüksuse andmed
Maaüksuse andmed on:
1) katastriüksuse tunnus;
2) sihtotstarve;
4) aadress - viide aadressidele;
5) ruumiala - viide ruumialale.
§ 25. Maaüksuse aadressi andmed
Maaüksuse aadressi andmed on:
1) aadressiobjekti identifikaator aadressiandmete süsteemis;
2) aadressiobjekti peavõti;
3) aadressi kehtivuse lõppkuupäev;
4) esinduspunkti Y-koordinaat;
5) esinduspunkti X-koordinaat;
6) lähiaadress;
7) täisaadress;
8) koodaadress;
9) aadressi peavõti;
10) viide maaüksusele.
§ 26. Detailplaneeringu algatamisettepaneku andmed
Detailplaneeringu algatamisettepaneku andmed on:
1) algatamisettepaneku tegija ja tegija esindaja;
2) algatamisettepaneku maa-ala;
4) vajadus muuta üldplaneeringu põhilahendust (jah, ei, ei tea);
5) üldplaneeringu põhilahenduse muutmise vajaduse põhjendus;
6) krundi kasutamise taotletav sihtotstarve ja ehitise kasutamise otstarve;
7) lisateave;
8) algatamisettepanekuga seotud dokumendid;
9) olemasolevad hooned ja rajatised (jah, ei, ei tea);
10) kirjeldus olemasolevate hoonete ja rajatiste kohta;
11) lammutatavad hooned (jah, ei, ei tea);
12) kirjeldus lammutatavate hoonete kohta;
13) rekonstrueeritavad hooned (jah, ei, ei tea);
14) kirjeldus rekonstrueeritavate hoonete kohta;
15) laiendatavad hooned (jah, ei, ei tea);
16) kirjeldus laiendatavate hoonete kohta;
17) uute ehitiste arv (sh abihooned);
18) uute põhihoonete arv;
19) uute abihoonete arv;
20) maksimaalne uute hoonete korruselisus;
21) maa-ala kruntimine ja/või vajadus muuta krundi piire (jah, ei, ei tea);
22) kirjeldus maa-ala kruntimise ja/või krundi piiride muutmise vajaduse kohta;
23) säilitatavate hoonete ligikaudne brutopindala;
24) laiendatavate hoonete ligikaudne brutopindala;
25) rekonstrueeritavate hoonete ligikaudne brutopindala;
26) uute hoonete ligikaudne brutopindala;
27) olemasolevate ja uute hoonete ehitusalune pindala;
28) olemasolevate korterite arv;
29) planeeritavate korterite arv;
30) maa-aluste korruste arv;
31) olemasolevate parkimiskohtade arv;
32) planeeritavate parkimiskohtade arv;
33) võimalikku keskkonnaohtu kujutavad ehitised või kavandatud tegevus (jah, ei, ei tea);
34) kirjeldus võimalikku keskkonnaohtu kujutava ehitise või kavandatud tegevuse kohta;
35) olemasolev tehnovõrkudega varustatus (jah, ei, ei tea);
36) kirjeldus olemasoleva tehnovõrkudega varustatuse kohta;
37) planeeritav tehnovõrkudega varustatus (jah, ei, ei tea);
38) kirjeldus planeeritava tehnovõrkudega varustatuse kohta;
39) servituutide vajadus (jah, ei, ei tea);
40) kirjeldus servituutide vajaduse kohta;
41) puude likvideerimise vajadus (jah, ei, ei tea);
42) kirjeldus puude likvideerimise vajaduse kohta;
43) ulatuslike pinnasetööde vajadus (jah, ei, ei tea);
44) kirjeldus ulatuslike pinnasetööde vajaduse kohta;
45) nõusolek finantseerida detailplaneeringu koostamist (jah, ei);
46) soov allkirjastada detailplaneeringu koostamise finantseerimise leping digitaalselt (jah, ei);
47) esitaja kinnitus, et ollakse teadlik algatamisettepaneku vormi punktide 1-3 sisust (jah, ei);
48) andmete esitaja kinnitus, et vastutab taotluses esitatud andmete õigsuse eest (jah, ei);
49) andmete esitaja kinnitus, et on volitatud algatamisettepanekut esitama (jah, ei);
50) volikiri failina.
§ 27. Komisjoni koosoleku andmed
Planeeringu komisjoni koosoleku andmed on:
1) koosoleku unikaalne number;
3) koosoleku seisund (koostamisel, toimumisel, läbitud);
4) koosoleku algusaeg;
5) koosoleku lõpu aeg;
6) päevakorrapunkti number;
7) päevakorrapunkti otsuse ettepanek;
8) päevakorrapunkti otsus;
9) päevakorrapunkti seisund;
10) päevakorrapunktiga seotud isik - viide seotud isikutele;
11) päevakorrapunktiga seotud isiku roll - isiku roll komisjoni istungil (esimees, hääleõiguslik, vaatleja);
12) päevakorrapunktiga seotud ülesanne;
13) päevakorrapunkti eriarvamus;
14) päevakorrapunktiga seotud dokument.
§ 28. Aruande andmed
Registri abil koostatavate aruannete andmed on:
1) aruande nimetus;
2) aruande liik;
3) aruande menetluse liik;
4) aruande nähtavus;
5) aruande koostamise tingimused;
6) aruande vorm.
§ 29. Füüsilise isiku ja registri kasutaja andmed
Füüsilise isiku ja registri kasutaja andmed on:
4) piirkond - kasutaja tööpiirkond;
5) postiaadress;
8) kasutajatunnus;
9) salasõna;
10) ajutise parooli kehtivuse lõppaeg;
11) kirje kehtivuse tunnus;
12) muud kontaktandmed;
13) isiku roll;
14) isiku alamroll;
15) isikuga seotud juriidiline isik;
16) viimane roll - mis rollis kasutaja viimase kasutuskorra ajal oli;
17) sünkroniseerimise tunnus - füüsilise isiku sünkroniseerimise tunnus finantsinfosüsteemi SAP personaliregistriga;
18) SAPis leiduv isikukirje.
§ 30. Sisenemislogi andmed
Registrisse sisenenud füüsilise isiku andmed on:
4) registrisse sisenemise aeg;
5) siseneja IP-aadress;
6) sisenemismeetod (ID-kaart, parool);
7) isiku roll registris;
8) asutuse tunnus - registri töölaudade juhtimiseks peetav lisatunnus (linnaplaneerimise amet, Tallinna linnavalitsuse amet jne);
9) tüüp - kas sisenemine õnnestus või ebaõnnestus.
§ 31. Juriidilise isiku andmed
Juriidilise isiku andmed on:
6) asutuse tunnus - registri töölaudade juhtimiseks peetav lisatunnus;
8) esindajad - juriidilise isiku esindaja nimi;
9) kontakti viimase uuenduse aeg - kuupäev.
§ 32. Infotellimuse andmed
Registri teavituste juhtimiseks kasutatava infotellimuse andmed on:
1) teavituse nimetus;
2) isik - viide teavituse tellinud isiku kirjele;
3) teavitus töölauale (jah, ei);
4) teavitus e-kirjaga (jah, ei);
5) teade;
6) teate edastamise kuupäev.
§ 33. Registri pidamist ja järelevalve tegemist abistavad andmed
(1) Andmekannete tegemise ja muutmise aja ning nimetatud toimingute üle peetakse registris arvestust automaatselt ja digitaalselt.
(2) Menetluse seisundi andmed on:
4) ruumikuju seisund;
5) seisundi osapool;
6) versiooni loov (jah/ei);
7) järjekorranumber.
(3) Toimingu liigi andmed on:
4) toimingu eritüüp;
5) menetluse seisund algatamiseks;
6) seisund pärast algatamist;
7) vaikimisi halduri roll;
8) vaikimisi alamroll;
9) kestus päevades;
10) alustamiseks kohustuslikud toimingud;
11) alustamiseks kohustuslikud dokumendid;
12) alustamist välistavad toimingud;
13) alustamist välistavad dokumendid;
14) muudetavus;
15) järjekorranumber;
16) aegumiskuupäev.
(4) Toimingu sündmuste andmed on:
2) nimetus (näiteks alustatud, esitatud, lõpetatud).
(5) Ülesandeliigi andmed on:
3) toimingu liik;
5) eritüüp - ülesandeliigi eritüüp;
6) täitmise tähtaeg päevades;
7) täitmise vorm;
8) järjekorranumber;
9) aegumiskuupäev;
10) muudetavus - näitab klassifikaatori elemendi muutmise lubatavust;
11) seisund - menetluse seisundi väärtus, millesse menetlus läheb, kui selle ülesandeliigiga ülesanne menetlusse täitmiseks antakse;
12) menetluse nähtavus kliendile - reguleerib ülesande nähtavust kasutajaliideses;
13) dokumendi liik - seos dokumendi liigiga;
14) seos - ülesande ja dokumendiliigi seost kirjeldav tunnus (soovituslik tulem, kohustuslik tulem).
(6) Dokumendiliigi andmed on:
5) faili peadokument;
6) täiendab dokumenti;
7) eritüüp;
8) esitaja roll;
9) muudab menetluse seisundit;
10) välistavad dokumendid;
11) liigi lühinimetus;
12) malli nimetus;
13) muudetavus;
14) järjekorranumber;
15) kohustuslikkus;
16) nähtavus;
17) edastatavus;
18) aegumiskuupäev;
19) dokumendi nähtavuse valik - loendist valitud nähtavus (avalik, osapoolele, ametkondlik, liigipõhine);
20) dokumendi lisa nähtavuse valik - loendist valitud nähtavus (avalik, osapoolele, ametkondlik, liigipõhine).
(7) Piirkonna andmed on:
2) nimetus (näiteks Haabersti ja Kesklinna piirkond).
(8) Linnaosa andmed on:
3) piirkond.
(9) Menetlusega seotud isikuandmed on:
4) peamine roll (jah/ei);
5) menetluse isik osapoole nähtavuse osas (jah/ei);
6) järjekorranumber.
(10) Kasutaja rolli andmed on:
2) nimetus (igaüks, klient, komisjoni esimees, kooskõlastaja, ametnik, süsteemihaldur, automaat).
(11) Kasutaja alamrolli andmed on:
2) nimetus (ametiasutuse spetsialist, linnasüsteemivälise asutuse esindaja, osakonnajuhataja, tehnik-assistent, komisjoni sekretär, arhitekt, spetsialist, komisjoni esimees, linnaplaneerija jne).
(12) Ülesande sisu malli andmed on:
4) järjekorranumber.
(13) Ruumilise nähtuse liigi andmed on:
2) nimetus (aegunud, kehtiv jne);
3) kuju liik (punkt, joon, pind);
4) hallatavus (jah, ei);
5) genereeritavus (jah, ei);
6) muudetavas (jah, ei);
7) järjekorra number.
(14) Ruumilise nähtuse alaliigi andmed on:
3) nähtus;
4) kuju liik (punkt, joon, pind);
5) järjekorranumber.
(15) Ruumilise nähtuse staatuse andmed on:
2) nimetus (aegunud, kehtiv jne).
(16) Krundile kehtiva piirangu liigi andmed on:
2) nimetus (arhitektuurne nõue, tehniline piirang, tehniline nõue jne).
(17) Sihtotstarbe andmed on:
2) nimetus (näiteks elamumaa);
3) tähis (näiteks E);
4) kirjeldus;
5) kehtivuse lõpu aeg.
(18) Ruumilise nähtuse kodumenetluse andmed on:
1) nähtus;
2) algstaatus;
3) ruumikuju sõltuvus menetlusseisundist;
4) lõppstaatus.
(19) Teavituste seadete andmed on:
1) teavituse objekt;
3) teavituse tüüp;
4) teavituse grupp;
5) teavituse pealkiri;
6) teavituse sisu;
7) roll - roll, millest alates on teavitus tellitav;
8) saatmise sagedus (näiteks kohe pärast tingimuste täitmist või kord ööpäevas);
9) vaikimisi seadistatud (jah, ei).
(20) Teavitusala andmed on:
1) isik - viide teavituse tellinud isiku kirjele;
2) seisund - loendile vastav seisund;
3) huvipiirkonna ruumiala ruumikuju - ruumiala ruumikuju geomeetria (koordinaadid);
4) kehtivuse alguse kuupäev;
5) kehtivuse lõpu kuupäev.
(21) Registri uudise andmed on:
1) pealkiri;
2) sisu;
4) kehtivuse lõpu kuupäev.
(22) Abi ja juhendite haldamise andmed on:
1) nimetus (element);
2) viide (link);
4) sisu.
(23) Andmevahetusliidese andmed on:
3) tingimuse selgitus.
(24) Registri andmetes tehtava muudatuse andmed on:
1) andmete lisaja kasutajatunnus registris;
2) andmete lisamise aeg;
3) andmete muudatuse tegija kasutajatunnus registris;
4) andmete muudatuse tegemise aeg.
(25) Vastutaval töötlejal on õigus registrisse kanda ka muid registri pidamist ja järelevalve tegemist abistavaid andmeid.
3. jagu Andmete kandmine registrisse, väljastamine registrist ja juurdepääs andmetele
§ 34. Andmete registrisse kandja
(1) Kasutaja õigustest ja ülesannetest olenevalt kannab 2. peatüki teises jaos nimetatud andmed registrisse:
3) kasutaja, kellel on kliendi, projekteerija või linnasüsteemivälise asutuse esindaja õigused.
(2) Andmete kandmine registrisse on jaotatud rollist ja alamrollist lähtudes käesoleva määruse § 37 ja Tallinna linna ehitustegevust reguleeriva määruse alusel.
(3) Andmete registrisse kandmiseks on vaja kasutaja tuvastada autentimisteenusega või vastutava töötleja puhul erandkorras kasutajatunnuse ja parooliga.
(4) Registrisse saab klient, projekteerija ja linnasüsteemivälise asutuse esindaja rollis kasutaja allkirjastatud dokumente esitada kahel viisil:
1) digitaalselt allkirjastatuna registri kaudu;
2) paberil allkirjastatud dokumendina, mille ta esitab volitatud või vastutavale töötlejale, kes sisestab dokumendi digitaalselt registrisse.
§ 35. Ebaõigetest andmetest teatamine ja ebaõigete andmete parandamine
(1) Ebaõiged andmed avastanud isik on kohustatud sellest kohe teavitama andmed sisestanud isikut ja vastutavat töötlejat.
(2) Ebaõiged andmed parandab need sisestanud isik esimesel võimalusel.
§ 36. Andmete väljastamise põhimõtted
(1) Registri andmetele pääseb juurde veebiliidese kaudu.
(2) Registri kasutamine ja juurdepääs andmetele on tasuta.
(3) Registri avaandmed (sealhulgas ruumiandmed) on kättesaadavad masinloetaval kujul registri ja Tallinna avaandmete veebilehelt. Registri avaandmed on andmed ja dokumendid, mis on registris märgitud avalikuks ning mida on avaliku teabe seadusest lähtuvalt võimalik registri kaudu kättesaadavaks teha.
(4) Registri andmetele võimaldatakse juurdepääs ja neid väljastatakse kooskõlas avaliku teabe seaduse ja isikuandmete kaitse seadusega.
(5) Register on avalik, välja arvatud andmed, millele avaliku teabe seaduse kohaselt on seatud juurdepääsupiirang.
(6) Menetluse kohta andmete saamiseks tuleb järelepärimise esitanud isikul esitada kirjalik taotlus vastutavale töötlejale. Kui järelepärimise esitanud isik taotleb menetluse kohta andmeid, millele on kehtestatud juurdepääsupiirang, tuleb tal andmete küsimist taotluses põhjendada.
(7) Andmeid väljastav vastutav töötleja peab arvestust andmete väljastamise aja, väljastatud andmete koosseisu, andmesaaja, andmete väljastamise õigusliku aluse ja andmete väljastamise viisi üle.
(8) Andmeid töötlev isik on kohustatud hoidma saladuses talle andmete töötlemisel teatavaks saanud isikuandmeid ja teisi juurdepääsupiiranguga andmeid.
§ 37. Registri kasutajate õigused
(1) Registris on kuus kasutajarolli. Kooskõlastaja rollil on kolm alamrolli ja ametniku rollil seitse alamrolli.
(2) Registri rollid on järgmised:
1) igaüks - õigus vaadelda registri andmeid ning eksportida planeeringu tärk- ja ruumiandmeid. Seda rolli saavad vaikimisi kasutada kõik isikud, ilma et kasutaja peaks end registrisse sisse logima;
2) klient - lisaks igaühe rolli õigustele õigus registrisse andmeid sisestada, esitada ettepanekuid ja vastuväiteid, tellida teavitusi, luua menetluse andmeid, täita ülesandeid, näha rohkem teavet menetluste kohta, millega ollakse seotud. Kliendi õiguste kasutamiseks peab isik registrisse sisse logima. Sisselogitud kasutaja, kes ei esinda asutust, saab registris olla vaid kliendi rollis;
3) projekteerija - lisaks kliendi rolli õigustele õigus vaadelda oma asutuse kõiki planeeringuid ja tööülesandeid. Projekteerija õiguste kasutamiseks peab isik registrisse sisenedes märkima endaga seotud ettevõtte;
4) kooskõlastaja - volitatud töötleja teenistujale antav roll, mis annab lisaks kliendi rolli õigustele õiguse registriandmeid vaadelda, lisada ja muuta. Kooskõlastaja õiguste kasutamiseks peab isik registrisse sisenema kooskõlastaja rollis. Kooskõlastaja rollil on kolm alamrolli, mis antakse asutusest, ametikohast ja ülesannetest lähtudes: linnaosavalitsuse spetsialist, TPRi kontaktisik ja linnasüsteemivälise asutuse esindaja;
5) ametnik - vastutava töötleja ametnikule antav roll, mis annab lisaks eelnevate rollide õigustele õiguse registriandmeid vaadelda ja töödelda, sh sisestada registrisse andmeid, luua uusi toiminguid, muuta seotud isikuid, anda ülesandeid volitatud töötlejatele ja klientidele, peatada ja jätkata menetlusi ning määrata ja muuta dokumentide nähtavust. Õiguste kasutamiseks peab isik registrisse sisenema ametniku rollis. Ametniku rollil on seitse alamrolli, mis antakse ametikohast ja ülesannetest lähtudes: osakonnajuhataja, tehnik-assistent, komisjoni sekretär, arhitekt, spetsialist, komisjoni esimees ja linnaplaneerija;
6) süsteemihaldur ehk administraator - vastutava töötleja ametnikule antav roll, mis annab õiguse ligi pääseda kõikidele registriosadele ning teha andmetega ulatuslikke toiminguid ja registrit seadistada.
(3) Registri alamrollid on järgmised:
1) linnaosavalitsuse spetsialist - kooskõlastaja alamroll, mis määratakse Tallinna linnaosade valitsuste esindajatele. Linnaosavalitsuse spetsialist täidab peamiselt ametniku rollis kasutajate edastatud ülesandeid, edastab asutuste seisukohti ning teeb avalike väljapanekute ja arutelude toiminguid;
2) TPRi kontaktisik - kooskõlastaja alamroll, mis määratakse Tallinna Linnavalitsuse ametite esindajatele. TPRi kontaktisik täidab peamiselt ametniku rollis kasutajate edastatud ülesandeid, lisab dokumente ja edastab asutuste seisukohti;
3) linnasüsteemivälise asutuse esindaja - kooskõlastaja alamroll, mis määratakse linnasüsteemivälise asutuse esindajale, kes osaleb planeeringumenetluses täiendava seisukoha, heakskiidu või kooskõlastuse andjana;
4) osakonnajuhataja - ametniku alamroll, mis määratakse linnaplaneerimise ameti teenistujale. Osakonnajuhatajal on õigus teha detailplaneeringute menetluse toiminguid, luua ja täita ülesandeid, lisada dokumente, saada ülevaade osakonna teenistujate antavate ja täidetavate tööülesannete kohta;
5) tehnik-assistent - ametniku alamroll, mis määratakse linnaplaneerimise ameti teenistujale. Tehnik-assistendi õigused on seotud detailplaneeringute menetlusprotsessi juhtimise, toimingute loomise, ülesannete määramise ja esitatud materjalide tehnilise kontrolliga;
6) komisjoni sekretär - ametniku alamroll, mis määratakse linnaplaneerimise ameti teenistujale. Komisjoni sekretäril on õigus luua registris planeeringute komisjoni koosolekute päevakordi ja koostada protokolle;
7) arhitekt - ametniku alamroll, mis määratakse linnaplaneerimise ameti teenistujale. Arhitektil on õigus teha detailplaneeringumenetluse toiminguid, luua ja täita ülesandeid, lisada dokumente ning lisada teemasid komisjoni päevakorda;
8) spetsialist - ametniku alamroll, mis määratakse linnaplaneerimise ameti spetsialistidele, kes täidavad peamiselt tehnik-assistendi, arhitekti ja linnaplaneerija antud ülesandeid;
9) komisjoni esimees - ametniku alamroll, mis määratakse linnaplaneerimise ameti teenistujale. Alamrolli kasutaja on planeeringute komisjoni esimehe õiguste täitja, kellel on registris õigus allkirjastada planeeringute komisjoni protokolle;
10) linnaplaneerija - ametniku alamroll, mis määratakse linnaplaneerimise ameti teenistujale. Linnaplaneerija teeb peamiselt üldplaneeringu ja teemaplaneeringu menetluse toiminguid ja sisestab registrisse andmeid, sh struktuurplaani andmeid.
(4) Kasutajate juurdepääsupiirangute alused registri andmetele on sätestatud määruse §-s 36.
§ 38. Juurdepääs andmetele
(1) Juurdepääs andmetele ja dokumentidele on registris reguleeritud rollide ja alamrollide kaudu.
(2) Registri dokumentidele on juurdepääs reguleeritud kolmel tasandil:
1) süsteemihalduri ja ametniku rollis ning linnaosavalitsuse spetsialisti ja TPRi kontaktisiku alamrollis kasutajatel on juurdepääs kõikidele registrisse kantud dokumentidele ja failidele;
2) igaühe, kliendi ja projekteerija rollis ja linnasüsteemivälise asutuse esindaja alamrollis kasutajal on juurdepääs dokumentidele, mille dokumendiliik on märgitud registri klassifikaatorites avalikuks ning mida on avaliku teabe seadusest lähtuvalt võimalik registri kaudu kättesaadavaks teha;
3) konkreetse menetluse osapoolel (välja arvatud kaasatud isik ja ettepaneku või vastuväite esitaja), kes on ennast autentimisteenusega tuvastanud, on juurdepääs kõikidele konkreetse menetlusega seotud dokumentidele ja failidele, välja arvatud neile, mis on mõeldud ametkondlikuks kasutamiseks ning millele avaliku teabe seaduse kohaselt on seatud juurdepääsupiirang.
(3) Registri andmetele, mis ei ole avalikud, kehtivad järgmised juurdepääsupiirangud:
1) paragrahvis 30 nimetatud andmeid näevad registri kasutajad vaid iseenda kohta;
2) paragrahvis 19 nimetatud andmeid näevad kõikide ülesannete puhul ametniku ja süsteemihalduri rollis kasutajad, konkreetse menetlusülesande ulatuses ülesande andja ja täitja sõltumata kasutaja rollist, menetluse osapooled näevad nende ülesandeliikide andmeid, millele on tehtud sellekohane märge;
3) paragrahvi 13 punktis 3, § 14 punktis 3, § 17 punktis 6, § 29 punktides 3, 5, 6, 7, 12 ja 16 nimetatud andmeid näevad vaid ametniku ja süsteemihalduri rollis kasutajad;
4) paragrahvi 29 punktides 4, 8, 10, 11, 13, 14 ja 15, § 30 punktis 6, § 33 lõigetes 19, 21, 22 ja 23 nimetatud andmeid näeb vaid süsteemihalduri rollis kasutaja;
5) paragrahvi 33 lõike 23 punktides 1 ja 3 ning § 30 punktis 9 nimetatud andmeid ei näe registri kaudu keegi.
§ 39. Registri kasutamise õiguse andmine
(1) Registrisse saab siseneda kas ID-kaardi, mobiil-ID või sarnase turvalisusastmega meetodit kasutades. Linnaplaneerimise ameti töötajad saavad registrisse siseneda ka parooliga. Registri kasutajate õigusi hallatakse autoriseerimis- ja sisselogimismoodulis, mis kontrollib sünkroonselt linna finantsinfosüsteemi SAP personalimoodulis registreeritud Tallinna ametiasutuste teenistujate nimekirja ning annab teenistujatele automaatselt registri kasutamise õiguse. Juriidiliste isikute esindajate puhul kontrollitakse kasutajate õigusi äriregistri kaudu. Sisselogimismoodulis hallatakse nii kasutajate kontaktandmeid (telefoninumber ja e-posti aadress) kui ka kasutajarolli ja ametikohta ning seostatakse kasutajad asutustega.
(2) Registri kasutajale antakse õigused tema ülesannetest lähtudes.
(3) Kui kasutaja siseneb registrisse, kantakse tema kontaktandmed, talle antud õigused ja tema seosed asutustega füüsilise isiku ja registri kasutaja ning juriidilise isiku andmete tabelitesse.
(4) Süsteemihalduril on võimalik registri kasutajate andmeid osaliselt hallata ja teha neis järgmisi muudatusi:
1) määrata ametniku rollis kasutajatele alamrolle;
2) anda olemasolevatele kasutajatele, kellele on määratud ametniku roll, ajutine juurdepääs registrisse kasutajatunnuse ja parooli alusel;
3) genereerida kasutajatunnusele uus parool;
4) märkida kasutajakonto aegunuks;
5) muuta kasutaja andmeid andmeväljadel „Piirkond", „Postiaadress", „E-posti aadress" ja „Telefoninumber";
6) lisada isikule täiendavaid kontaktandmeid (faksinumber, muu e-posti aadress, esindaja, kontaktisik, muu).
(5) Registri kasutajate õiguste üle peab koondarvestust vastutav töötleja.
(6) Registri kasutajarollidele rakenduvad piirangud:
1) iga registrisse sisenenud kasutaja, kes ei ole valinud esindatavat asutust, saab endale registris kliendi rolli;
2) projekteerija võib olla seotud iga asutusega;
3) linnasüsteemivälise asutuse esindaja võib olla seotud asutusega, mille tunnuseks registris on kooskõlastav asutus;
4) linnaosavalitsuse spetsialist ja TPRi kontaktisik võib olla seotud asutusega, mis on määratud SAPi liideses;
5) ametnik ja süsteemihaldur võib olla seotud asutusega, mille tunnuseks on SAPi liideses ja registris linnaplaneerimise amet.
§ 40. Registri kasutamise õiguse lõppemine ja juurdepääsu keelamine
(1) Registri kasutamise õigus lõpeb, kui
1) juriidilise isiku või asutuse asjaomase õigusega isik võtab registri kasutajalt registri kasutamise õiguse;
2) kui teenistuja eemaldatakse SAPi liidese andmevahetuse nimekirjast, st teenistuja teenistus- või töösuhte lõppemise korral (ametniku ja süsteemihalduri rolli puhul).
(2) Süsteemihaldur võib oma algatusel kasutaja juurdepääsu registrisse keelata, kui esineb vähemalt üks järgmistest alustest:
1) kasutaja on mitu korda rikkunud andmete töötlemise korda;
2) kasutaja on mitu korda kandnud registrisse ebaõigeid andmeid;
3) kasutaja on võimaldanud oma kontot kasutada teisel isikul;
4) kasutaja on andmeid kasutanud mittesihipäraselt.
§ 41. Registri andmevahetus teiste infosüsteemidega
(2) Register kasutab:
1) Tallinna ruumiandmete registri kaardiandmeid;
2) Tallinna maaregistri maaüksuste andmeid;
3) maakatastri katastriüksuste andmeid ja kitsendusi põhjustavate objektide kaarditeenust;
4) aadressiandmete süsteemi aadressandmeid;
5) juriidilise isiku andmete kontrolliks päringuid äriregistrist;
6) dokumentide andmeid Tallinna linna ametiasutuste dokumendihaldussüsteemist.
(3) Register viitab:
1) planeeringutega seotud õigusaktide andmetele Tallinna õigusaktide registris;
2) kohtuotsuste andmetele kohtute infosüsteemis.
§ 42. Järelevalve registri pidamise üle
(1) Järelevalvet registri pidamise üle teevad vastutav töötleja ja teised isikud, kellel on selleks seadusest tulenev õigus.
(2) Vastutav töötleja lahendab kaebusi, mis on esitatud registri pidamise ja/või andmete töötlemise vaidlustamiseks. Kaebus lahendatakse ja järelevalve tulemustest teavitatakse kaebuse esitajat ühe kuu jooksul kaebuse saamisest arvates.
(4) Registri andmete vaatamise, esitamise, väljastamise ja muutmise kohta peetakse arvestust tarkvara abil.
(5) Registri pidamist reguleerivate õigusaktide rikkumise eest ja andmete ebaseadusliku töötlemise eest vastutavad selles süüdi olevad isikud seaduses ette nähtud korras.
§ 43. Registri pidamise lõpetamine
(2) Registri pidamine lõpetatakse kooskõlas arhiiviseadusega ja avaliku teabe seadusega ning nende alusel kehtestatud õigusaktidega.
(4) Vastutav töötleja vastutab andmete üleandmise õiguspärasuse ja üleantavate andmete tervikluse eest.


text:
Kaevandamise peatamise ja lõpetamise kord – Riigi Teataja
Kaevandamise peatamise ja lõpetamise kord
Kaevandamise peatamise ja lõpetamise kord - sisukord
§ 2 Kaevandamise peatamise ja lõpetamise tingimused
§ 3 Kaevandamise peatamise ja lõpetamise projekt
§ 4 Teavitamine
§ 5 Peatamise ja lõpetamise tööde vastuvõtmise komisjon
§ 6 Dokumentatsiooni säilitamine
§ 7 Taasalustamisest teatamine
Vastu võetud 14.11.2003 nr 244
RTL 2003, 118, 1898
jõustumine 01.12.2003
Määrus kehtestatakse «Kaevandamisseaduse» § 5 lõike 4 alusel.
(1) Käesolev määrus reguleerib kaevandamise peatamist ja lõpetamist, kui maavara või maa-ainese (edaspidi maavara) väljamine katkestatakse või väljamine lõpetatakse.
(2) Käesolev määrus ei reguleeri «Kaevandamisseaduse» § 3 lõike 1 punktides 2, 3 ning 4 nimetatud tööde peatamist või lõpetamist.
(3) [ Kehtetu – RTL 2008, 38, 542 - jõust. 19.05.2008]
§ 2. Kaevandamise peatamise ja lõpetamise tingimused
(1) Kaevandamine peatatakse ja lõpetatakse projekti alusel.
(2) Kaevandatud alal ja alal, kus kaevandamine on peatatud või lõpetatud, peab olema tagatud inimeste ohutus ning keskkonna ja ehitiste säilimine.
(3) Kaevandamine loetakse lõpetatuks, kui:
1) on teostatud kaevandamise projektis ette nähtud tööd;
2) kaevandamisega rikutud maa on rekultiveeritud ja kantud maakatastrisse vastavalt «Maapõueseaduse» ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korras;
3) maavara kaevandamata varu on maha kantud või kantud maavarade registrisse.
(4) Kaevandamise peatamise ja lõpetamise kulud kannab kaevandamisloa (edaspidi luba) omaja.
§ 3. Kaevandamise peatamise ja lõpetamise projekt
(1) Kaevandamise peatamise või lõpetamise projekt (edaspidi projekt) on dokumentide kogum, mis koosneb seletuskirjast, graafilisest osast ja lisadest. Projekti iga dokument peab olema identifitseeritav mäeeraldise, loa omaja, projekti koostaja ja projekti koostamise aja andmete kaudu.
(2) Projekti seletuskirja olulised osad on:
1) tiitelleht, millel esitatakse selle koostamise aeg, kaevandava ettevõtte ja mäeeraldise või selle osa nimetus, maavara kaevandamise loa omaja, tööde peaettevõtja ja projekti koostaja andmed: «Kaevandamisseaduse» 6. peatükis nimetatud registri number, vastutava spetsialisti nimi ja allkiri;
2) maa peale väljuvate kaeveõõnte ja puuraukude sulgemine või edasine kasutamine;
3) allmaatühemike püsivuse ja maa edasise liikumise prognoos ning sellekohane tühemike täitmine, sulgemine või kasutamine (tehnoloogia);
4) kaevandamata maavara arvestus kaevandamisväärsuse kaupa;
5) väljatud kaevise ja kaevandamisjääkide ladustamine;
6) peatamis- ja lõpetamistööde ohutusnõuded;
7) lõpetamise puhul ka kaevandamise lõpetamise keskkonnamõju vähendamise abinõud;
8) kaevandamise peatamise või lõpetamise eelarve.
(4) Projekti graafilise osa nõutavad dokumendid on:
1) mäeeraldise plaan;
2) mäeeraldise plaaniga ühilduv mäetööde plaan, seisuga peatamise või lõpetamise hetkel;
3) lõpetamisel ka peamiste allmaakaeveõõnte tüüpläbilõiked.
(5) Kõik graafilise osa plaanid ja kaardid peavad olema ühtses koordinaatsüsteemis ja esitatud nii digitaalselt kui paberkandjal. Plaanidele kantakse:
1) mäeeraldise piir;
2) kaevandamata maavara kontuurid;
3) hoidetervikute piirid;
4) katastriüksuste piirid;
5) kaevandatud alad laekäitluse tüüpide kaupa;
6) puistangud, settetiigid jt pealmaa-kaevandusrajatised.
(6) Lõpetamisprojektile lisatakse täiendavalt:
1) kaevandamise lõpetamise keskkonnamõju hindamise aruanne;
2) kaevandamisväärse kaevandamata maavara maavarade registrisse kandmise kava ja seletus nende hilisema kaevandamise võimalikkusest;
3) kaevandamisväärsuse minetanud kaevandamata maavara mahakandmise põhjendus.
(7) Vähemalt kuu aega enne projektikohaselt kavandatud kaevandamise peatamisele või lõpetamisele suunatud toimingute tegemist tuleb projekt saata tutvumiseks Tehnilise Järelevalve Ametile. Töö käigus projektis muudatuste tegemisest informeeritakse Tehnilise Järelevalve Ametit. Tehnilise Järelevalve Amet võib, tagamaks projekti vastavust käesoleva määruse nõuetele, nõuda projektis vastavate täienduste tegemist.
§ 4. Teavitamine
(1) Kaevandamise peatamisest või lõpetamisest üleriigilise tähtsusega maardlas teavitab loa omaja Tehnilise Järelevalve Ametit ja loa andnud asutust kuus kuud ette.
(2) Kaevandamise peatamisest või lõpetamisest kohaliku tähtsusega maardlas teavitab loa omaja loa andnud asutust, kohaliku omavalitsuse täitevorganit ja asukohajärgset keskkonnateenistust kolm kuud ette.
(3) Teavitamise käigus edastatakse järgmised andmed:
1) kaevandamise lõpetamise või peatamise põhjendus;
2) kaevandamisega rikutud maa korrastamise ajakava;
3) õiend kaevandamata varude kohta koos mäetööde plaaniga või selle väljavõttega;
4) loa juurde kuuluvad graafilised lisad (plaanid, fotod, läbilõiked, koopiad jmt).
(4) Avariist põhjustatud kaevandamise peatamisest ja võimalikust lõpetamisest teatab loa omaja viivitamatult Tehnilise Järelevalve Ametit ja asukohajärgset keskkonnateenistust, lisades esialgu ainult kaevandamise peatamise põhjenduse ja vajadusel õiendi avarii likvideerimise kohta.
§ 5. Peatamise ja lõpetamise tööde vastuvõtmise komisjon
(1) Loa omaja kutsub kokku kaevandamise peatamise või lõpetamise komisjoni (edaspidi komisjon), kuhu peale loa omaja esindaja kuuluvad kaevandamise peatamis- või lõpetamistöid tegeva ettevõtja, Tehnilise Järelevalve Ameti, kohaliku omavalitsuse ja asukohajärgse keskkonnateenistuse esindajad.
(2) Komisjoni eesmärk on kontrollida kaevandamise peatamiseks või lõpetamiseks tehtud tööde vastavust kaevandamise peatamise või lõpetamise projektile. Komisjon koostab tööde vastuvõtmise kohta oma otsuse lisas 1 toodud aktis.
§ 6. Dokumentatsiooni säilitamine
(1) Kaevandamise lõpetamisega seotud dokumendid (projekt, aktid, õiendid jne) koos loaga säilitatakse loa väljaandja juures kuni «Arhiiviseaduses» sätestatud korras arhiivi üleandmiseni.
(2) Kaevandamise peatamisega seotud dokumendid säilitatakse kaevandamise loa omaja juures.
§ 7. Taasalustamisest teatamine
Peatatud kaevandamise taasalustamisest teatab loa omaja, olenevalt kaevandatava maavara tähtsusest, § 4 lõikes 1 või 2 nimetatud asutustele.
Määrus jõustub 1. detsembril 2003. aastal.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 14. novembri 2003. a määruse nr 244 «Kaevandamise peatamise ja lõpetamise korra»
KAEVANDAMISE PEATAMISE JA/VÕI LÕPETAMISE KOHTA
«.........» .......................... 200 ....... a komisjon koosseisus
Loa omaja esindaja ..............................................................................................
Kaevandamise peatamise või lõpetamise töid tegeva ettevõtja esindaja
Tehnilise Järelevalve Ameti esindaja .........................................................
Kohaliku omavalitsuse esindaja .............................................................................
Keskkonnateenistuse esindaja ..............................................................................
Teostas ..................................... kaevandamise peatamiseks või lõpetamiseks tehtud tööde ülevaatuse ajavahemikul .............................................................................
ja tutvus esitatud dokumentidega
(nimetused) .......................................................................................................................
Komisjon otsustas ...........................................................................................................
Komisjoni liikmete nimed ja allkirjad:

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 5
§ 3
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 4


Eelinformatsioon 9. – 15. juunini - Riigikogu
Eelinformatsioon 9. – 15. juunini
06.06.2008 / Eelinfo
Riigikogu III istungjärgu 17. töönädal 9. – 12. juunini
Kell 15 algaval istungil vastab peaminister Andrus Ansip Riigikogu liikmete arupärimistele, mis käsitlevad Euroopa Liidu tõukefondide vahendite kasutamist (nr 58), olukorda Narvas (nr 67), eurotoetuste kasutamist ja kaasfinantseerimise tagamist (nr 68), koolide ühendamist Järvamaa Kutsehariduskeskuseks (nr 70), kodanike põhiseaduslike õiguste tagamist (nr 71) ning lasteaiakohtade probleemi lahendamist (nr 74).
Euroopa Liidu asjade komisjonis – kell 13.30 seisukoha andmine Euroopa Nõukogu määruse ja otsuse eelnõudele, mis käsitlevad migreerumist Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II); vahearuanne EL asjade komisjoni tellitud EL Ministrite nõukogu töörühmade esindatuse uuringust, kutsutud Eesti Diplomaatide Kooli direktor Ekke Nõmm; Eesti seisukohad 12. – 13. juunini toimuval transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika (transpordi ja telekommunikatsiooni osa) nõukogu kohtumisel, kutsutud majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts; seisukoha andmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõule, millega hõlbustatakse karistuste piiriülest täitmist liiklusohutuse valdkonnas;
keskkonnakomisjonis – Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppega ühinemise seaduse eelnõu (258 SE), 1992. aasta rahvusvahelise konventsiooni rahvusvahelise naftareostuskahjude hüvitamise fondi loomisest 2003. aasta protokolliga ühinemise seaduse eelnõu (247 SE), keskkonnatasude seaduse §-de 16 ja 19 muutmise seaduse eelnõu (264 SE), looduskaitseseaduse ja sellest tulenevalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (212 SE);
kultuurikomisjonis – Elektroonilise side seaduse § 90 muutmise seaduse eelnõu (261 SE), ülikooliseaduse, erakooliseaduse ja rakenduskõrgkooli seaduse ning nendega seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõu (272 SE);
maaelukomisjonis – ühise põllumajanduspoliitika “tervisekontroll”, kutsutud põllumajandusministeeriumi põllumajandus- ja kaubanduspoliitika asekantsler Andres Oopkaup;
majanduskomisjonis – liikluskindlustus seaduse § 3 muutmise seaduse eelnõu (255 SE), riigivara tasuta võõrandamise küsimused;
põhiseaduskomisjonis – Riigikogu valimise seaduse muutmise seaduse eelnõu (248 SE), ELAK-ile arvamuse andmine nõukogu määruse ja otsuse eelnõude kohta, mis käsitlevad migreerumist Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), Riigikohtule arvamuse andmine riikliku pensionikindlustuse seaduse (RPKS) § 28 lg 2 punkti 3 vastavuse kohta põhiseadusega osas, milles see kehtestab piirangu kohustusliku sõjaväe teenistuse aja pensioniõigusliku staaži hulka arvamiseks, sätestades tingimuse „kui isik suunati teenistusse Eestist”;
rahanduskomisjonis – riigi 2008.aasta lisaeelarve eelnõu ( 273 SE), Eesti Panga 2007. aasta aruanne, osaleb Eesti Panga president Andres Lipstok, Finantsinspektsiooni 2007. aasta aruanne, osaleb Finantsinspektsiooni juhatuse esimees Raul Malmstein;
sotsiaalkomisjonis – ravikindlustuse seaduse ja Eesti Haigekassa seaduse muutmise seaduse eelnõu (246 SE) ja (196 SE), Eesti Vabariigi valitsuse ja Läti Vabariigi valitsuse vahelise endise NSV Liidu territooriumil täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmise lepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu (230 SE), tööturuteenuste ja -toetuste seaduse ja sotsiaalhoolekande seaduse muutmise seaduse eelnõu (285 SE), ravikindlustuse seaduse § 63 muutmise seaduse eelnõu (249 SE);
väliskomisjonis – kohtumine Rootsi Euroopa Liidu asjade ministri Cecilia Malmström’iga, arutusel on Rootsi eesistumine Euroopa Liidus 2009. aasta teisel poolaastal, kohtumine Rahvusvaheliste Kaitseuuringute Keskuse töötajatega;
õiguskomisjonis – politseiseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse muutmise seaduse eelnõu (222 SE), karistusseadustiku muutmise seaduse eelnõu (225 SE);
riigieelarve kontrolli komisjonis – kell 13 ülevaade auditiaruandest „Väärtuslike metsa-elupaikade kaitse Natura 2000 võrgustiku aladel”;
Kell 14.30 – Riigikogu esimees Ene Ergma avab Riigikogu hoone II korrusel Aksel Sildose fotonäituse “Küüditatuna Siberis”. 1925. a sündinud noormees küüditati 14. juunil 1941. a koos ema Adele ja õe Vaikega Siberisse ning oli sundasumisel Tomski oblasti põhjaosas, Vasjugani rajoonis. See on ajaloost tuntud sundasumise piirkond, Narõmimaa. Noormehe hobiks oli fotograafia ning temast on maha jäänud tuhandeid fotosid. Näituse on koostanud Riigikogu liige ja Tartu Ülikooli arhiivinduse professor Aadu Must, kujundanud Tiiu Laur Rahvusraamatukogust.
Kell 10 algaval istungil on kavas arutada 16 päevakorrapunkti. Riigikohtu esimees Märt Rask teeb ülevaate kohtukorralduse, õigusemõistmise ja seaduse ühetaolise kohaldamise kohta.
Teisele lugemisele tulevad otsuse eelnõu “Eesti kaitseväe kasutamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel NATO reageerimisjõudude koosseisus” (254 OE), kriminaalmenetluse seadustiku ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu (218 SE), surma põhjuse tuvastamise seaduse muutmise seaduse eelnõu (242 SE) ning kaitseväeteenistuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (244 SE).
Esimesele lugemisele on kavandatud otsuse eelnõu “Abinõud geneetiliselt muundatud organismide kontrollimatust levikust tulenevate ohtude vältimiseks” (256 OE), otsuse eelnõu “Eesti turvalisuspoliitika põhisuunad aastani 2015 heakskiitmine” (263 OE), väärtpaberituru seaduse § 265¹ muutmise seaduse eelnõu (282 SE), audiitortegevuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (283 SE), keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse muutmise seaduse eelnõu (280 SE), Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse muutmise seaduse eelnõu (235 SE), Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse muutmise seaduse eelnõu (236 SE), okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse muutmise seaduse eelnõu (237 SE), riikliku pensionikindlustuse seaduse, riiklike peretoetuste seaduse, puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse ja käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (221 SE), võrdse kohtlemise seaduse eelnõu (262 SE) ning puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse muutmise seaduse eelnõu (234 SE).
keskkonnakomisjonis – kell 13.15 Riigikontrolli aruanne „Väärtuslike metsa-elupaikade kaitse Natura 2000 võrgustiku aladel”;
kultuurikomisjonis – kell 14 õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmise seaduse eelnõu (223 SE), noorsootöö seaduse ja huvikooli seaduse muutmise seaduse eelnõu (232 SE), ülikooliseaduse, erakooliseaduse ja rakenduskõrgkooli seaduse ning nendega seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõu (272 SE);
maaelukomisjonis – maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse eelnõu (275 SE);
majanduskomisjonis – kell 13 kohtumine AS Eesti Energia esindajatega, arutusel on Eesti Energia arendusprojektid, sh Jordaania projekt;
põhiseaduskomisjonis – kell 14 julgeolekuasutuste seaduse § 36 muutmise seaduse eelnõu (231 SE), Riigikohtule arvamuse andmine riigihangete seaduse § 129 lg 2 osas, milles see ei võimalda vaidlustajal kohtusse kaebust esitada, kui vaidlustaja õigusabi kulude väljamõistmise taotlus on vaidluskomisjoni otsusega jäetud rahuldamata;
riigikaitsekomisjonis – kell 14 surma põhjuse tuvastamise seaduse muutmise seaduse eelnõu (242 SE), kaitseväeteenistuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (244 SE);
sotsiaalkomisjonis – kell 14 ravikindlustuse seaduse ja Eesti Haigekassa seaduse muutmise seaduse eelnõu (246 SE) ja (196 SE), kohtumine USA saatkonna poliitika ja majanduspoliitika osakonna juhataja Jessi Adkinsiga HIV/AIDS ennetustegevuse teemadel;
väliskomisjonis – kell 14 kandidaat Eesti Vabariigi erakorralise ja täievolilise suursaadiku ametikohale Belgia Kuningriigis ja Luksemburgi Suurhertsogiriigis, kutsutud välisministeeriumi kantsler Matti Maasikas ja suursaadikukandidaat, ülevaade 27. – 29. juunini Hantõ-Mansiiskis toimuvast soome-ugri rahvaste V maailmakongressist, kutsutud Riigikogu soome-ugri toetusrühma aseesimees Mart Nutt ning Tartu Ülikooli dotsent ja soome-ugri rahvaste konsultatiivkomitee liige Tõnu Seilenthal, ülevaade 21. mail toimunud Gruusia üldvalimistest, kutsutud ENPA Eesti delegatsiooni juht Andres Herkel ja OSCE PA Eesti delegatsiooni liige Mart Nutt;
õiguskomisjonis – kell 14 advokatuuriseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõu (253 SE), Austria Vabariigi, Belgia Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi ja Saksamaa Liitvabariigi vahelise eelkõige terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastases võitluses piiriülese koostöö tõhustamise lepinguga ühinemise seaduse eelnõu (233 SE);
Kell 13 algavas infotunnis vastavad Riigikogu liikmete küsimustele peaminister Andrus Ansip, rahandusminister Ivari Padar ja kultuuriminister Laine Jänes.
Kell 14 algavale istungile on planeeritud valitsuse algatatud 15 päevakorrapunkti arutelu.
Kolmandale lugemisele tulevad kriminaalmenetluse seadustiku ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu (218 SE), politseiseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõu (222 SE) ning maapõueseaduse muutmise seaduse eelnõu (228 SE).
Teisel lugemisel on 9 eelnõu: Lissaboni lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, ratifitseerimise seaduse eelnõu (193 SE), rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga ühinemise seaduse muutmise seaduse eelnõu (176 SE), ringhäälinguseaduse muutmise seaduse eelnõu (241 SE), riigi 2008. aasta lisaeelarve seaduse eelnõu (273 SE), välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse eelnõu (259 SE), väärteomenetluse seadustiku, kohtute seaduse, kriminaalmenetluse seadustiku ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu (260 SE), ravikindlustuse seaduse ja Eesti Haigekassa seaduse muutmise seaduse eelnõu (246 SE) ja (196 SE), looduskaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu (212 SE) ning lennundusseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõu (245 SE).
Esimesele lugemisele tuleb 3 eelnõu: geneetiliselt muundatud mikroorganismide suletud keskkonnas kasutamise seaduse muutmise seaduse eelnõu (268 SE), Vabariigi Presidendi ametihüve seaduse muutmise seaduse eelnõu (276 SE) ning meresõiduohutuse seaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõu (274 SE).
Kell 12 – Riigikogu aseesimees Kristiina Ojuland avab Toompea lossi kunstisaalis Valgevene kunstnike rändnäituse „Kunst diktatuuri vastu“. Näitus on mõeldud tutvustamaks alternatiivset Valgevenet, maad sügavate ajalooliste traditsioonide ja euroopaliku kultuuriga, loomeeliidiga, kes pole valmis nõustuma praeguse asjade seisuga riigis. Seda Valgevenet, mis on alati olnud osa Euroopa kultuuriruumist. Näitusel osalevad Ales Šaternik, Ales Maraškin, Juri Platonov, Janka Romanovitš, Julia Šaternik loomerühmast “Погоня”, mis on tuntud oma pühendumuse poolest demokraatia ja Valgevene rahvusliku taassünni ideedele, mistõttu teda väga ei armasta Valgevene võimud. Näituse korraldaja on Eesti ühiskondlik organisatsioon “Valgevene uus tee” partnerluses ühendusega «Третий Путь» ja Valgevene Muuseumiga New-Yorgis, Riigikogu ja Avatud Eesti Fondi toel.
Kell 10 algaval istungil on kolmandale lugemisele kavandatud 4 eelnõu: väärteomenetluse seadustiku, kohtute seaduse, kriminaalmenetluse seadustiku ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu (260 SE), välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse eelnõu (259 SE), ringhäälinguseaduse muutmise seaduse eelnõu (241 SE) ning lennundusseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõu (245 SE).
Teisel lugemisel on elektroonilise side seaduse § 90 muutmise seaduse eelnõu (261 SE) ja karistusseadustiku muutmise seaduse eelnõu (225 SE).
rahanduskomisjonis – kell 14 väärtpaberituru seaduse §265 muutmise seaduse eelnõu (282 SE), audiitortegevuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (283 SE), tulumaksuseaduse §4 muutmise seaduse eelnõu (250 SE);
Kell 10 – Euroopa Liidu asjade komisjoni (ELAK) ja väliskomisjoni ühisistung – Eesti seisukohad 16. – 17. juunini 2008 toimuval Euroopa Liidu üldasjade ja välissuhete nõukogu istungil, kutsutud välisminister Urmas Paet.
Ühisistungile järgneb ELAKi istung, kus on arutusel Eesti majanduskasvu ja tööhõive kava 2008–2011 eelnõu Lissaboni strateegia elluviimiseks, kutsutud Riigikantselei strateegiadirektor Keit Kasemets.
Riigikogu NATO Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni liige Sven Mikser osaleb Soome Helsingis NATO PA kaitse- ja julgeolekukomitee transatlantilise kaitse ja julgeolekualase koostöö alakomitee visiidil. Toimuvad kohtumised Soome välisministeeriumis ja kaitseministeeriumis.
11. – 15. juunini
Riigikogu väliskomisjoni liige Silver Meikar osaleb Suurbritannias Bristolis Euroopa regionaalse Informatsiooni Assotsiatsiooni aastakonverentsil (eris@ Annual Conference). Konverentsil käsitletakse informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogiate (ITC) prioriteete Prantsusmaa EL eesistumise ajal, e-kaasamise ja e-kuritegevusega seonduvat. Meikar esineb ettekandega „Rünnak Eesti vastu – äritegevuse ja valitsuse kaitse tulevikus“.
Balti Assamblee Eesti delegatsiooni juht Trivimi Velliste osaleb Luksemburgis Beneluxi parlamentide konsultatiivnõukogu suveistungil ja Balti Assamblee presiidiumi kohtumisel Beneluxi parlamentide konsultatiivnõukogu presiidiumiga.


RT III, 26.10.2017, 8
Vastu võetud 23.10.2017 nr 45
21.10.2017 esitas Argo Mõttus kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile kohaliku omavalitsuse volikogu liikmete valimiste korraldajate otsuste ja toimingute peale.
Kaebaja taotleb volikogu liikmete valimiste hääletamistulemused kogu riigis täies ulatuses kehtetuks tunnistamist ja korraldada kordushääletamine Sainte-Laguë põhimõttel vaid hääletamissedelitega (KOVVS § 67) ajal, mil kodanikele (sh kaebajale) on tagatud vabad, üldised ja ühetaolised valimised salajase hääletamisega, muudetud on kõik diskrimineerivad seadused põhiseaduse ja inimõigustega kooskõlas olevaks ning kodanikele (sh kaebajale) on antud aega ja võrdseid ressursse neis sisalduvaid õigusi ka teostada.
Kaebaja taotleb tunnistada põhiseadusevastaseks KOVVS § 44 lg 2, § 46, lg § 47, § 48, § 49, § 51, § 53 ja kõik nendest tulenevad muud lõiked ja punktid, samuti analoogilised sätted Riigikogu valimise seaduses. Kaebaja taotleb põhiseadusevastaseks tunnistada ka KOVVS § 5 lg 5, MTÜS § 5, EKS § 127 lg 1 ja 2, KOVVS § 1 lg 3 ja § 56 ja § 561; kõik toimingud ja õigusaktid, mis lubavad Riigikogu liikmetel kandideerida kohalikel valimistel, ilma et nad ei peaks alla kirjutama vandele, et valituks osutumise korral astuvad nad Riigikogu liikme kohalt tagasi. Kaebaja taotleb samuti inimõiguste ja põhivabaduste rikkumise eest mittevaralise kahjuna hüvitist.
Kaebaja leiab, et tema õigusi on rikutud, kuna talle ei ole tagatud ükski õigus, et oleks üldse võimalik vabadel valimistel võrdselt ja üleüldse osaleda, või et isegi käesoleva valimissüsteemi puhul oleks tagatud tema poolt antud hääle võrdne kaal teiste poolt antud häälega. Kaebaja leiab, et seadus ei taga salajast hääletamist elektroonilisel hääletamisel, tagatud ei ole häälte võrdne kaal, ning ei ole rahul elektroonilise hääletamise korraldusega. Kaebaja esitab ka muid väiteid puuduste kohta hääletamise korraldamises.
Juhul kui kaebus ei ole esitatud tähtaegselt, palub kaebaja tähtaja ennistamist, sest et tal on raske ühiskondlikus elus osaleda.
1. Kaebuse esitamise õigus on KOVVS § 64 kohaselt üksikisikul, kandidaadil, valimisliidul ja erakonnal, kes leiab, et tema õigusi on vaidlustatava otsuse või toiminguga rikutud. Esitatud kaebusest ei nähtu, et esitatud väited hääletamise korraldamise puuduste saanuks kaebaja õigusi rikkuda. Sisuliselt on kaebuses hääletamise korraldamist puudutavad väited käsitatavad märgukirjana MSVS § 2 lõike 1 punkti 1 mõttes, millega tehakse adressaadile ettepanekuid asutuse või organi töö korraldamiseks või valdkonna arengu kujundamiseks. Samuti ei ole avalikes huvides valimiskaebuse esitamine võimalik (vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi lahendeid kohtuasjades nr 3-4-1-35-05 p 10, 3-4-1-6-13 p 20, ja 3-4-1-31-14, p 16), samuti ei saa esitada kaebust üldist laadi kahtlustuste kontrollimiseks (3-4-1-10-15 p 10).
2. Elektroonilise hääletamise toimingute vaidlustamise kohta selgitab Vabariigi Valimiskomisjon täiendavalt, et elektroonilise hääletamise tulemused tehakse kindlaks KOVVS § 542 sätestatud korras. KOVVS § 542 lõige 10 sätestab, et riigi valimisteenistuse juht allkirjastab elektroonilise hääletamise tulemused pärast elektroonilise hääletamise süsteemi andmete tervikluse kontrolli. See toiming leidis aset 16.10.2017. Seetõttu ka juhul kui aktsepteerida, et elektroonilise hääletamise toiminguid saab vaidlustada mitte ainult pärast e-hääletamise lõppemist (11.10.2017), vaid ka pärast elektroonilise hääletamise tulemuste kindlakstegemist (16.10.2017), ei ole kaebus esitatud KOVVS § 66 lõikes 1 sätestatud kolmepäevast tähtaega järgides.
3. Kaebaja taotleb kaebuse esitamise tähtaja ennistamist. Vastavalt KOVVS § 65 lõikele 3 ennistab Vabariigi Valimiskomisjon kaebuse esitamise tähtaja, kui see on mööda lastud mõjuval põhjusel. Ühtegi põhjust kaebetähtaja ületamise kohta kaebaja esitanud ei ole, märkides vaid, et tal on raske ühiskondlikus elus osaleda. Seetõttu ei pea Vabariigi Valimiskomisjon võimalikuks kaebuse esitamise tähtaega ennistada.


text:
Kokku: 409| Näitan: 401 - 409
3-1-1-35-03 Riigikohus 26.05.2003
Väärteomenetluses on seaduse kohaselt välistatud määruskaebuse esitamine väärteomenetluse asjas tehtud apellatsiooni käiguta või läbivaatamata jätmise määruse peale. Seega tuleb ringkonnakohtu määruse peale esitatud määruskaebus jätta rahuldamata, hoolimata sellest, et kriminaalmenetluses on apellatsiooni ja kassatsiooni, samuti erikaebuse- või protesti läbivaatamata jätmise kaebused erikaebe (määruskaebe) korras vaidlustatavad.
3-1-1-55-03 Riigikohus 19.05.2003
kulude sissenõudmine
menetlusest osavõtnud isiku kulude tasumine
Ekspertiisi määramisel ja tegemisel ei ole tähtsust asjaolul, kas või millise menetlusosalise taotlusel ekspertiis määrati ja tehti. Küll tuleb menetlusõiguses lähtuda toimingu tegemisel kehtivast normist.
3-1-1-65-03 Riigikohus 15.05.2003
väärteomenetluse lõpetamise määrus
KarSRS § 6 kuulub kohaldamisele ka siis, kui kohus ei määra karistust, vaid vaatab läbi kaebust kohtuvälise menetleja karistamisotsuse peale. Jõudes asja menetlemise tulemusel arusaamisele, et KarS kohaselt ei ole haldusõiguserikkumise- ja väärteoprotokollis kirjeldatud tegevus enam väärteona ega kuriteona karistatav, on kohtunik õigustatud KarSRS § 6 lg 6 alusel asjas menetluse lõpetama ainusikulise määrusega.
Jätkuvalt kriminaliseeritud teo menetluse lõpetamine põhjendusel, et tegu ei ole pärast KarS jõustumist väärteona karistatav, on väärteomenetlusõiguse oluline rikkumine VTMS § 150 lg 2 mõttes, sest see tõi kaasa ebaseadusliku ja põhjendamatu kohtulahendi, millega lõpetati asjas menetlus ilma seadusliku aluseta.
3-1-1-60-03 Riigikohus 14.05.2003
Menetlusaluse isiku poolt väärteo toimepanemise eitamine pole kiirmenetlust välistav asjaolu.
Menetlusalusele isikule pärast joobe tuvastamist joobe tuvastamise ja laboratoorse uuringu akti ärakirja mitteandmine ega vastava teate mittesaatmine ei ole väärteomenetlusõiguse oluline rikkumine VTMS § 150 lg-s 1 alusel. Neid rikkumisi ei saa tunnistada menetlusõiguse oluliseks rikkumiseks ka VTMS § 150 lg 2 alusel, sest need rikkumised ei toonud kaasa ebaseaduslikku ega põhjendamatut kohtuotsust.
3-1-1-39-03 Riigikohus 21.04.2003
Kiirmenetluse kohaldamine tingimustes, kus väärteo toimepanemise asjaolud ei olnud selged, on väärteomenetlusõiguse oluline rikkumine (VTMS § 55 lg 1 nõuete rikkumine).
3-1-1-37-03 Riigikohus 07.04.2003
Otsustamaks väärteomenetluses VTMS §-s 23 märgitud aluste olemasolul kaitsjale makstud tasu suuruse mõistlikkuse üle, tuleb kohtul lahendada küsimus selle tasu maksmise vajalikkusest ja põhjendatusest konkreetses väärteoasjas ja arvestades selle asja keerukust. Riigikohus leiab, et õigusabikulusid, mis ületavad kümneid kordi trahvisummat - kõnealusel juhul on õigusabikulud ületanud trahvisummat enam kui sada kakskümmend korda - ei saa väärteomenetluses, hoolimata väärteoasja keerukusest, lugeda põhjendatuks. Seetõttu pole taolised õigusabikulud mõistlikud ning neid ei saa menetluse lõpetamise korral menetlusalusele isikule täielikult hüvitada.
Tõendite analüüs ja motiivid, millistel faktilistel asjaoludel põhineb kohtu järeldus, on linnakohtu otsuses esitatud pinnapealselt. Kriminaalkolleegium ei loe aga seda kõnealusel juhul väärteomenetlusõiguse oluliseks rikkumiseks, sest otsus on oma lõppjäreldustes õige.
Takso seismine ehk Liiklusseaduse § 50 lg 1 mõttes parkimine väljaspool taksopeatust on vaadeldav seismisena kliendi ootel. Taksopeatuses koha vabanemise ootamine on samastatav kliendi ootamisega, sest kohta oodataksegi selleks, et saada klienti.
3-1-1-30-03 Riigikohus 07.03.2003
Kohtul ei ole kohustust otsustada kaitsjale makstud tasu hüvitamist, vaid VTMS § 23 kohaselt on see kohtu õigus. Sellest tulenevalt tuleb kohtul menetlusaluse isiku poolt kaitsjale makstud tasu hüvitamise otsustamisel hinnata igal konkreetsel juhul selle tasu maksmise vajalikkust ja põhjendatust.
Tulenevalt VTMS §-dest 155, 164, 170 ja 173 on kassatsioonimenetluses taotluste esitamise õigus üksnes kohtumenetluse poolte advokaatidest esindajatel. Menetlusalusel isikul kassatsioonimenetluses sellist õigust ei ole.
3-1-1-8-03 Riigikohus 20.02.2003
Väärteomenetluse seadustiku § 23 mõte seisneb selles, et kaitsjale makstud tasu hüvitatakse kas riigi- või kohaliku eelarve vahenditest sõltuvalt asjaolust, millise asutuse - kas täidesaatva riigivõimu volitusega asutuse või valla- või linnavalitsuse ametiisiku karistuse määramise otsus tühistatakse.
Menetledes väärteoasja kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebuse alusel ei kontrolli maa- või linnakohus üksnes kohtuvälise menetleja tegevuse õiguspärasust väärteoasja lahendamisel, vaid tulenevalt VTMS § 123 lg-st 2 arutab väärteoasja täies ulatuses, sõltumata esitatud kaebuse piiridest ning kontrollides kohtuvälise menetleja otsuse tegemise aluseks olnud faktilisi ja ka õiguslikke asjaolusid.
Kui kohtuotsuse lõpposa järeldused ei vasta tuvastatud tõendamiseseme asjaoludele ja kohtuotsuse lõpposas sisalduvaid järeldusi ei ole põhistatud otsuse põhiosas, on tegu väärteomenetlusõiguse olulise rikkumisega
Ainuüksi kaubamärgiregistri kande vaidlustamise fakt ei saa olla aluseks väärteomenetluse lõpetamisele ega ka väärteo (keelatud kauba üle piiri toomine) toimepannud isiku vabastamisele karistusest.
3-1-1-7-03 Riigikohus 13.02.2003
VTMS § 150 lg 2 kohaselt tuleb olulise tõendi (käesolevas asjas kaubadeklaratsiooni) uurimata ja kontrollimata jätmine tunnistada väärteomenetlusõiguse oluliseks rikkumiseks, mis vastavalt VTMS § 175 lg-le 2 on kohtuotsuse kassatsiooni korras tühistamise aluseks.
Ei ole põhjendatud menetlusaluse isiku esindaja taotlus rikkumise ümberkvalifitseerimiseks tolliseadustiku järgi, kuid kohus peab kontrollima, kas menetlusaluse isiku tegu, mis on kvalifitseeritud rikkumisena tolliseaduse järgi, on karistatav ka tolliseadustiku järgi. See on vajalik selleks, et lahendada küsimused, kas asjas on vajalik menetlus lõpetada või mitte ning kas ja millist karistust kohaldada.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 6
kohus
§ 6
§ 150
Riigikohus
§ 150
§ 150
Riigikohus
§ 55
Riigikohus
Riigikohus
§ 50
Riigikohus
§ 23
Riigikohus
§ 23
§ 123
Riigikohus
§ 150
§ 175
kohus


RT I, 28.06.2017, 24
Vastu võetud 21.06.2017 nr 25
„ § 41. Tervisekeskuse rahastamise erisused
8) tervisekeskuses on tagatud füsioteraapiateenuse osutamine;
10) tervisekeskuses on tagatud käesoleva määruse lisas 39 kehtestatud ressursid .
1) 3–4 perearsti korral on koefitsient 1,0;
2) 5–6 perearsti korral on koefitsient 0,9;
3) 7–13 perearsti korral on koefitsient 0,83;
4) 14–19 perearsti korral on koefitsient 0,8;
5) 20 ja enama perearsti korral on koefitsient 0,75.
(5) Kui tervisekeskus teeb käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 7 ja 8 sätestatud nõuete täitmisel koostööd iseseisva ämmaemandusabiteenuse osutajaga ja füsioteraapiateenuse osutajaga, kes osutavad teenust enda ruumides, mis paiknevad tervisekeskusega samas taristus, rakendatakse erinevalt käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 sätestatust lisaks lõikes 2 sätestatule järgmisi koefitsiente:
(7) Kui tervisekeskus on avatud tööpäeviti kell 08.00–20.00, tasub haigekassa tervisekeskuse perearstidele lisatasu koodidega 3067 ja 3068 tähistatud teenuste eest raviarve alusel tervishoiuteenuste loetelus kehtestatud piirhinna ulatuses iga kvartal vastavalt eelnevas kvartalis tehtud ületöötundide arvule.“;
„ § 121. Vähemalt 19-aastase kindlustatud isiku hambaraviteenuse eest tasumine
(3) Haigekassa võtab tasu maksmise kohustuse üle kõrgendatud piirmääras juhul, kui isik vastab hambaraviteenuse osutamise ajal kõrgendatud piirmääras tasu maksmise kohustuse ülevõtmise tingimusele.“;
3) paragrahvi 28 lõike 4 punktid 1–3 sõnastatakse järgmiselt:
„1) arsti brutopalk on 14 eurot ja 11 senti tunnis;
2) õe brutopalk on 7 eurot ja 24 senti tunnis;
3) hooldustöötaja brutopalk on 4 eurot ja 7 senti tunnis;“;
4) paragrahvi 41 lõike 2 punktid 1–3 sõnastatakse järgmiselt:
„1) arsti brutopalk on 10 eurot ja 90 senti tunnis;
2) õe brutopalk on 6 eurot ja 3 senti tunnis;
3) abilise (nt registraator, raamatupidaja, koristaja jt) brutopalk on 3 eurot ja 70 senti tunnis.“;
5) paragrahvi 43 lõige 22 loetakse lõikeks 21;
„(1) Tervishoiuteenuse osutaja vormistab kindlustatud isikule osutatud teenuse eest raviarve tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 42 lõike 2 alusel kehtestatud sotsiaalministri 18. septembri 2008. a määruse nr 56 „Tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimise ning nende dokumentide säilitamise tingimused ja kord“ kohase tervishoiuteenuse osutamist tõendava dokumendi alusel.“;
7) paragrahvi 54 lõiget 2 täiendatakse pärast rida
„31 hambaproteeside rahaline hüvitis“
„33 hambaravi vähemalt 19-aastastele
34 meditsiinilisel näidustusel üldanesteesias hambaravi“;
8) määrust täiendatakse §-ga 661 järgmises sõnastuses:
„ § 661. Vähemalt 19-aastase kindlustatud isiku hambaraviteenuse eest tasumist tõendav dokument
(1) Hambaraviteenuse osutaja vormistab hambaraviteenuse eest tasumist tõendava dokumendi.
(2) Hambaraviteenuse eest tasumist tõendav dokument sisaldab käesoleva määruse §-des 53–66 sätestatust järgmisi andmeid:
2) hambaraviteenuse osutamise kuupäev;
5) selle isiku isikukood, kellele hambaraviteenust osutati;
7) hambaraviteenuse kood ja arvnäitajad (kogus, DMFT indeks või hambavalem).“;
9) määruse lisa 3 asendatakse käesoleva määruse lisaga 1 „Teenuste standardkulu komponendid (ressursid, ressursi kasutamise keskmine maht ja ressursi ühe mõõtühiku maksumus)“;
10) määrust täiendatakse lisaga 39 „Tervisekeskuse teenuse osutamisega seotud meditsiinilised ressursid“, mis on esitatud käesoleva määruse lisana 2.
(1) Määruse § 1 punkte 3, 4 ja 9 rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1. aprillist 2017. a.
(2) Määruse § 1 punktid 1, 2, 7, 8 ja 10 jõustuvad 1. juulil 2017. a.
Lisa 2 Tervisekeskuse teenuse osutamisega seotud meditsiinilised ressursid