Kuressaare Gümnaasiumi õpilaste vastuvõtmise, ühest koolist teise ülemineku, koolist lahkumise ja väljaheitmise kord – Riigi Teataja
Kuressaare Gümnaasiumi õpilaste vastuvõtmise, ühest koolist teise ülemineku, koolist lahkumise ja väljaheitmise kord
Kuressaare Gümnaasiumi õpilaste vastuvõtmise, ühest koolist teise ülemineku, koolist lahkumise ja väljaheitmise kord - sisukord
§ 3 Kooli vastuvõtu tingimused
§ 4 Õpilase kooli õpilaste nimekirjast väljaarvamise alused
§ 5 Õpilase koolist väljaheitmine
§ 6 Õpilase kooli õpilaste nimekirjast väljaarvamisel väljastatavad dokumendid
§ 7 Õpilase üleminek ühest koolist teise
§ 8 Õpilaste üle arvestuse pidamine
RT IV, 21.11.2012, 84
Vastu võetud 29.01.2008 nr 3
KO 2008, 35, 561
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 18 ja 22, haridus- ja teadusministri 06.12.2005 määruse nr 52 “Põhikooli ja gümnaasiumi õpilaste vastuvõtmise, ühest koolist teise ülemineku, koolist lahkumise ja väljaheitmise kord” alusel.
Kuressaare Gümnaasiumi (edaspidi nimetatud Kool) õpilaste vastuvõtmise, ühest koolist teise ülemineku, koolist lahkumise ja väljaheitmise kord (edaspidi nimetatud Kord) reguleerib õpilaste vastuvõtmist 1.-3. kooliastmele, gümnaasiumiastmele, õpilaste kooli nimekirjast väljaarvamist ja väljaheitmist, õpilaste üleminekut ühest koolist teise ning õpilaste üle arvestuse pidamist.
(1) Vastuvõtmist 1.–3. kooliastmele võib vastavalt korra § 3 alusel kehtestatud kooli vastuvõtutingimustele taotleda iga isik (piiratud teovõimega sisseastuja puhul tema seaduslik esindaja), kelle puhul seadusega pole sätestatud piirangut põhihariduse omandamiseks.
(2) Gümnaasiumiastmele vastuvõtmist võib vastavalt korra § 3 alusel kehtestatud kooli vastuvõtutingimustele taotleda põhihariduse või sellele vastava välisriigi haridustaseme omandanud isik.
(3) Isiku kooli vastuvõtmise otsustab kooli direktor vastavalt kooli vastuvõtu korrale.
§ 3. Kooli vastuvõtu tingimused
(1) Vastuvõtmine esimesse klassi
1) kooli 1.klassi võetakse lapsi, kes jooksva aasta 1.oktoobriks saavad seitsmeaastaseks ja on tunnistatud kooliküpseks;
2) vanemate soovil võib 1.klassi võtta lapse, kes on jooksva aasta 30.aprilliks saanud kuueaastaseks ja on tunnistatud kooliküpseks;
3) vastuvõetavate klasside arvu ja õpilaste arvu klassides kinnitab Kuressaare Linnavalitsus;
4) avalduste vastuvõtmise aeg määratakse igal aastal Kuressaare Linnavalitsuse poolt;
5) avalduse vormi koos seletuskirjaga leiab nii kõigi Kuressaare linna munitsipaalkoolide kui Kuressaare linnavalitsuse koduleheküljelt;
6) avalduse vormi saab lapsevanem täita kas iseseisvalt (sisenemiseks vajalik identifitseerimine kas ID-kaardi või internetipanga paroolidega) või isikliku pöördumisega kooli või Kuressaare Linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna poole, kus lapsevanema avalduse sisestab vastavalt kooli sekretär või linnavalitsuse osakonna töötaja;
7) avalduse esitamisel saab lapsevanem avalduses märgitud e-posti aadressile või isikliku pöördumise korral paberkandjal kinnituse avalduse registreerimise kohta;
8) eelistatult võetakse kooli Kuressaare linna munitsipaalkoolide ühtses teeninduspiirkonnas (Kuressaare linnas ja Kaarma vallas) registreeritud elukohta omavad õpilased;
9) kui soovijate arv ületab kohtade arvu, lähtutakse esitatud avalduste puhul pingereas järgmistest põhimõtetest:
• õde/vend õpib (va 12.klassis) või vanem töötab koolis või KG Sihtasutuses;
• avalduste esitamise järjekord;
10) kooli vastuvõetud teeninduspiirkonna õpilaste nimekirjad avalikustatakse kooli kodulehel hiljemalt 14.märtsiks;
11) teeninduspiirkonnas registreeritud elukohta mitteomavate laste avaldusi hakatakse läbi vaatama ja rahuldama vabade kohtade olemasolul pärast ametlikult väljakuulutatud vastuvõtuperioodi;
12) vastuvõetud laste seaduslikud esindajad toovad kooli kantseleisse hiljemalt maikuu esimeseks esmaspäevaks:
• täidetud ankeetavalduse (vorm kooli kodulehel);
• lapse tervisekaardi;
• 1 passipildi;
(2) Vastuvõtmine 2.-9.klassi ning 1.klassi pärast õppeaasta algust
1) 2.-9.klassi ning pärast õppeaasta algust 1.klassi võetakse õpilasi vabade kohtade olemasolul laekunud avalduste ja dokumentide esitamise järjekorras;
2) vastuvõetud laste seaduslikud esindajad toovad kooli kantseleisse:
• ametlikult kinnitatud väljavõtte õpilasraamatust või e-koolist;
• õppeaasta keskel tulijad ka ametlikult kinnitatud väljavõtte jooksva õppeaasta hinnetest;
• 1 passipildi
3) Täiendavate klasside/õppegruppide avamise otsustab kooli direktor.
(3) Vastuvõtmine kümnendasse klassi
1) kooli 10.klassi võetaks õpilasi, kel on omandatud põhiharidus või sellele vastav haridustase mingis muus riigis;
2) vastuvõetavate klasside arvu kinnitab kooli direktor. Õpilaste arv klassides on kuni 36 õpilast;
3) konkursi aluseks on õppeedukus ja vestluse tulemus. Arvestatakse kandidaadi enda soovi ja sobivust erinevatesse õppesuundadesse ning kooli soovitust;
4) elektroonilise avalduse vormi ja muu vajaliku informatsiooni leiab kooli kodulehelt.
(4) Vastuvõtmine 11. ja 12. klassi ning pärast õppeaasta algust 10. klassi
1) 11.-12.klassi ning pärast õppeaasta algust 10.klassi võetakse õpilasi vabade kohtade olemasolul laekunud avalduste ja dokumentide esitamise järjekorras;
2) vastuvõtmisel arvestatakse põhikooli lõputunnistuse hindeid ja hilisemat õppeedukust.
§ 4. Õpilase kooli õpilaste nimekirjast väljaarvamise alused
2) kui õpilane on korra §-s 5 toodud tingimustel koolist välja heidetud;
3) 9.klassi lõpetamisel;
4) 12.klassi lõpetamisel;
(2) Koolikohustusliku õpilase kooli õpilaste nimekirjast väljaarvamisel arvestab kool korra § 8 lõigetes 2 ja 3 sätestatud õpilaste üle arvestuse pidamise nõuetega.
(3) Õpilase väljaarvamise kooli õpilaste nimekirjast otsustab kooli direktor.
§ 5. Õpilase koolist väljaheitmine
1) oma käitumisega ohustab teiste õpilaste turvalisust koolis;
(4) Keskharidust omandav õpilane heidetakse koolist välja juhul, kui ta korduvalt ei täida kooli kodukorda.
(5) Keskharidust omandav õpilane heidetakse koolist välja juhul, kui talle on ühe õppeaasta jooksul pandud kolmes või enamas õppeaines vähemalt poolte kursusehinnetena välja «nõrgad» või «puudulikud».
(6) 12. klassi õpilast õppe- ja eksamiperioodil koolist välja ei heideta. Kui 12. klassi õpilane ei täida gümnaasiumi lõpetamise tingimusi, heidetakse ta enne õppeaasta lõppu koolist välja.
§ 6. Õpilase kooli õpilaste nimekirjast väljaarvamisel väljastatavad dokumendid
(1) Enne kooli lõpetamist õpilase kooli õpilaste nimekirjast väljaarvamisel väljastab kool õpilasele:
4) kooli direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse või õpinguraamatu ning hinnetelehe jooksval õppeveerandil või kursusel pandud hinnetega, kui õpilane arvatakse koolist välja õppeperioodi kestel.
(3) Õpilase kooli õpilaste nimekirjast väljaarvamisel seoses kooli lõpetamisega väljastab kool õpilasele lõputunnistuse koos hinnetelehega, riigieksamitunnistuse (gümnaasiumilõpetajale) ning tervisekaardi.
§ 7. Õpilase üleminek ühest koolist teise
§ 8. Õpilaste üle arvestuse pidamine
Määrus jõustub 1. veebruaril 2008. aasta.


Viljandi linna omandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise ning sotsiaaleluruumide kasutusse andmise kord – Riigi Teataja
Viljandi linna omandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise ning sotsiaaleluruumide kasutusse andmise kord
Viljandi linna omandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise ning sotsiaaleluruumide kasutusse andmise kord - sisukord
§ 3 Eluruum
§ 4 Sotsiaaleluruum
5 LEPINGUTE LÕPPEMINE
6 ELURUUMIDE KÄSUTAMINE
7 SOTSIAALELURUUMI KASUTUSSE ANDMISE TINGIMUSED
RT IV, 29.12.2017, 540
Vastu võetud 25.02.2016 nr 81
RT IV, 08.03.2016, 6
29.09.2016 RT IV, 08.10.2016, 1 11.10.2016
21.12.2017 RT IV, 29.12.2017, 448 01.01.2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 37, sotsiaalhoolekande seaduse § 41 lõike 1 ja elamuseaduse § 8 punktide 1 ja 2 alusel.
§ 1. Viljandi linna omandis olevate eluruumide (edaspidi eluruumide) valdamise, kasutamise ja käsutamise ning sotsiaaleluruumide kasutusse andmise korra (edaspidi kord) eesmärk on sätestada Viljandi linna omandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise alused ning linnavalitsuse struktuurüksuste pädevus vastavate toimingute tegemisel.
§ 2. Käesolevat korda kohaldatakse koos sotsiaalseadustiku üldosa seaduse, sotsiaalhoolekande seaduse, tsiviilseadustiku üldosa seaduse, võlaõigusseaduse, elamuseaduse, asjaõigusseaduse, korteriomandiseaduse, rahvastikuregistri seaduse ja teiste eluruumide valdamist, kasutamist ja käsutamist reguleerivate õigusaktidega.
§ 3. Eluruum
Eluruum on linnale kuuluv elamu, korter (mõtteline osa sellest) või muu omaette ruum, mis on kasutatav alaliseks elamiseks ja vastab eluruumidele esitatavatele nõuetele.
§ 4. Sotsiaaleluruum
Sotsiaaleluruum on linnale kuuluv eluruum sotsiaalteenust vajavale isikule, mis on tunnistatud Viljandi Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) poolt sotsiaaleluruumiks.
§ 5. Korraga reguleerimata küsimuste lahendamisel võetakse aluseks Viljandi linnavara valitsemise kord.
§ 6. Mittesotsiaaleluruumide kasutamisega seotud küsimusi lahendab korterikomisjon, kelle pädevus ja töökorraldus on sätestatud komisjoni põhimääruses. Mittesotsiaaleluruumide kasutamisega seotud küsimusi otsustab korterikomisjoni ettepaneku alusel linnavalitsus. Sotsiaaleluruumide kasutamisega seotud küsimusi otsustab linnavalitsuse sotsiaalkomisjon (edaspidi sotsiaalkomisjon), kelle pädevus ja töökorraldus on sätestatud komisjoni põhimääruses.
[RT IV, 08.10.2016, 1 - jõust. 11.10.2016]
§ 7. Eluruumide valdamise ja käsutamisega seotud küsimusi lahendab vastavalt oma pädevusele volikogu või linnavalitsus.
§ 8. Eluruumide haldaja on linnavalitsus, mida esindab Viljandi Linnavalitsuse kinnisvara haldusamet (edaspidi haldusamet).
[RT IV, 29.12.2017, 448 - jõust. 01.01.2018]
§ 9. Kui Viljandi linn omandab eluruumi või vabaneb eluruum, võtab linnavalitsus seisukoha eluruumi edasise kasutamise kohta, arvestades eluruumi ja elamu andmeid ning linna vajadust sotsiaal- või muude eluruumide järgi.
§ 10. Haldusamet eluruumide haldaja esindajana korraldab elamute hooldus- ja remonditöid, vahendab kommunaalteenuseid, sõlmib teenuste osutamiseks vajalikke lepinguid, korraldab eluruumi üürilepingute täitmist ning täidab muude volikogu või linnavalitsuse õigusaktidega tema pädevusse antud eluruumidega seotud ülesandeid.
§ 11. Eluruumi varisemisohtlikuks või kasutamiskõlbmatuks tunnistamise, sellise eluruumi remontimise või selle muul viisil kasutamise, samuti lammutamise otsustab haldusameti kirjaliku taotluse alusel linnavalitsus. Eluruumi seisukorra kohta koostatakse hinnang, kus märgitakse eluruumi bilansiline maksumus, lühiiseloomustus, varisemisohtlikuks või kasutamiskõlbmatuks muutumise põhjused, eluruumiga seotud õigused ja kohustused ning muud eluruumiga seotud olulised andmed. Hinnangu koostab haldusamet või vastavat kvalifikatsiooni omav isik.
§ 12. Sotsiaaleluruumi üürile andmise otsustab sotsiaalkomisjon, mittesotsiaaleluruumi üürileandmise otsustab korterikomisjoni ettepanekul linnavalitsus. Sotsiaalkomisjon lähtub otsuse tegemisel eluruumi vajava isiku taotluse esitanud isiku reaalsetest võimalustest ja vajadustest, hinnates eluruumi sobivust konkreetsele eluruumi vajavale isikule.
§ 13. Eluruumi kasutamise aluseks on eluruumi üürileping, mille sõlmib linnavalitsuse korralduse alusel haldusamet. Üürileping sõlmitakse kirjalikult 14 kalendripäeva jooksul arvates üürileandmise korralduse teatavakstegemise päevast.
§ 14. Eluruumi kasutamise aluseks oleva eluruumi üürilepingu tingimused ja vormi kinnitab linnavalitsus.
§ 15. Eluruumi üürileping sõlmitakse Võlaõigusseaduses sätestatud alustel ja korras, kas tähtajaliselt või tähtajatult.
§ 16. Sotsiaaleluruumi üürilepingu võib sõlmida kuni üheks aastaks kui seaduse, volikogu või linnavalitsuse õigusaktiga ei ole ette nähtud teisiti.
§ 17. Paragrahvis 13 sätestatud tähtaja jooksul üürilepingu mõjuva põhjuseta sõlmimata jätmise korral tühistatakse eluruumi üürileandmise korraldus. Mõjuva põhjuse ilmnemisel võib haldusamet pikendada üürilepingu sõlmimise tähtaega.
§ 18. Eluruumi valdus antakse üle ja võetakse vastu üleandmise - vastuvõtmise aktiga, millele kirjutavad alla üürnik ja haldaja esindajana haldusamet.
§ 19. Korteriühistu, elamuühistu, korteriomanike ühisuse liikmena tegutsemisel vms esindab Viljandi linna eluruumi haldaja esindajana haldusameti ametnik linnapea volituse alusel.
§ 20. Üürilepingu pikendamise otsustab sotsiaal¬eluruumide puhul sotsiaal-komisjon, mittesotsiaaleluruumide puhul otsustab üürilepingu pikendamise linnavalitsus arvestades korterikomisjoni ettepanekut.
§ 21. Üürilepingu alusel eluruumi kasutamise korral peab üürnik tasuma üüri ja eluruumiga seotud kõrvalkulud, va remondifondi tasu.
§ 22. Üür tasutakse jooksva kalendrikuu eest. Kõrvalkulud tasutakse eelneva kuu eest.
§ 23. Kõrvalkulud on tasu üürileandja või kolmanda isiku teenuste ja tegude eest, mis on seotud asja kasutamisega. Kõrvalkulude suurus sõltub eluruumi kasutamisega seotud linna või kolmandate isikute poolt osutatud teenuste tegelikust maksumusest.
§ 24. Üüri suuruse eluruumi üldpinna 1 m2 kohta kehtestab linnavalitsus.
§ 25. Juhul, kui üürnik vabastatakse üüri maksmisest, peab ta tasuma ainult eluruumiga seotud kõrvalkulud.
5. peatükk LEPINGUTE LÕPPEMINE
§ 26. Eluruumide kasutamise lepingud lõpevad tähtaja möödumisega. Sõltuvalt lepingu pikkusest ja kooskõlas Võlaõigusseadusega saadab üürnik lepingu pikendamise sooviavalduse linnavalitsusele 2 kuud enne üürilepingu lõppemist.
§ 27. Linnavalitsusel on õigus lõpetada üürileping ennetähtaegselt lepingus, seaduses või käesolevas määruses sätestatud alustel. Üürilepingu erakorralise ülesütlemise sotsiaaleluruumi puhul otsustab sotsiaalkomisjon. Mittesotsiaaleluruumi üürilepingu erakorralise ülesütlemise otsustab linnavalitsus arvestades korterikomisjoni ettepanekut.
§ 28. Sotsiaalkomisjonil on õigus sotsiaaleluruumi üürileping erakorraliselt üles öelda lisaks võlaõigusseaduses toodud alustele ka juhul kui:
(1) Üürilepingu sõlminud isik või temaga koos elavad isikud (eluruumi kaastaotlejad) ei kasuta eluruumi alalise elukohana.
(2) Üürilepingu sõlminud isik on muutnud rahvastikuregistrijärgset aadressi.
(3) Üürilepingu sõlminud isik majutab eluruumis kaastaotlejateks mitte olevaid isikuid või annab eluruumi allüürile.
(4) Üürilepingu sõlminud isik või tema kaastaotleja rikub sotsiaaleluruumide sisekorraeeskirju.
§ 29. Mittesotsiaaleluruumide üürilepingute erakorraline ülesütlemine toimub ainult kooskõlas üürilepingus ja võlaõigusseaduses sätestatuga.
6. peatükk ELURUUMIDE KÄSUTAMINE
§ 30. Eluruumide kasutamise otstarbe muutmine või eluruumide väljaarvamine sotsiaaleluruumide hulgast toimub linnavalitsuse korralduse alusel.
§ 31. Eluruumide võõrandamise otsustab volikogu. Eluruumide võõrandamist korraldab linnavalitsus. Eluruumi võõrandamine toimub linnavara valitsemise korra alusel.
7. peatükk SOTSIAALELURUUMI KASUTUSSE ANDMISE TINGIMUSED
§ 32. Sotsiaaleluruumi olemasolul antakse see üürile eluaset mitteomavatele isikutele, kelle elukoha aadress Eesti rahvastikuregistris on Viljandi linn ja kes reaalselt elavad linna territooriumil ning vastavad vähemalt ühele järgnevatest tingimustest:
(1) isikule, kes lähtuvalt oma vanusest, vaimsest arengutasemest või varalisest olukorrast ei ole ise suuteline eluruumi endale või oma perekonnale tagama ning sotsiaaleluruumi eraldamata jätmine ohustab isiku või tema perekonna toimetulekut, elu ja tervist;
(2) isikule, kes tulekahju, loodusõnnetuse, katastroofi või muu sarnase põhjuse tagajärjel on kaotanud oma eluaseme.
§ 33. Sotsiaalkomisjon võib otsustada Viljandi Linnavalitsuse sotsiaalameti (edaspidi sotsiaalamet) ametniku põhjendatud ettepanekul eluruumi üürile andmise leibkondadele, kes ei vasta käesolevas määruses olevatele tingimustele, kuid sotsiaaleluruumi üürile andmine on hädavajalik leibkonna iseseisva toimetuleku säilitamiseks.
§ 34. Sotsiaalametil on mõjuvatel põhjustel õigus teha haldusametile ettepanek sotsiaaleluruumi isiku kasutusse andmiseks enne üürile andmise otsuse tegemist. Mõjuvaks põhjuseks loetakse olukorda, kus isikule eluruumi koheselt andmata jätmise korral ohustaks see isiku või tema perekonna elu ja tervist.
§ 35. Sotsiaalkomisjon võib keelduda sotsiaaleluruumi üürile andmisest kui:
(1) eluruumi taotleja või tema leibkonnaliikme kasutuses või omandis olevad vallas- või kinnisasjad tagavad temale või leibkonnale toimetulekuks piisavad vahendid eluruumi tagamiseks;
(2) eluruumi taotlejal või temaga koos elaval ülalpidamist saama õigustatud lapsel või muul abivajaval alanejal või ülenejal sugulasel, kes ei ole võimeline ennast ise ülal pidama, on õigus elatist saada, kuid kes keeldub elatise saamise kohta dokumenti esitamast või elatist sisse nõudmast;
(3) eluruumi taotleja või tema leibkonnaliige on töövõimeline 18-aastane kuni vanaduspensioniealine isik, kes ei tööta ega õpi ning on rohkem kui ühel korral ilma mõjuva põhjuseta keeldunud sobivast tööst või osalemast tööturuteenuses või linnavalitsuse korraldatavas iseseisvale toimetulekule suunatud sotsiaalteenuses või õppeprotsessis;
(4) eluruumi vajadust on võimalik või otstarbekas katta muude teenuste või toetustega;
(5) eluruumi taotleja ei esita nõutud täiendavaid dokumente või ei võimalda taotluse asjaolusid kontrollida või ei paranda avalduses esinevaid puudusi määratud tähtajaks;
(6) eluruumi taotleja on teadvalt andmeid varjanud või esitanud valeandmeid;
(7) eluruumi taotleja või tema leibkonnaliikmete suhtes esineb muid asjaolusid, mis sotsiaalkomisjoni liikmete arvamusel ei anna alust sotsiaaleluruumi üürile andmiseks.
§ 36. Sotsiaaleluruumi vajav isik esitab vastava taotluse sotsiaalametile.
§ 37. Taotluses peavad olema märgitud:
(1) taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, elukoht;
(2) taotleja leibkond sh ülalpeetavad;
(3) sotsiaaleluruumi taotlemise põhjused;
(4) hetkel kasutatava eluruumi suurus ja seisukorra kirjeldus;
(5) andmed taotleja ja tema leibkonna liikme omandis oleva kinnisvara kohta;
(6) kontaktandmed.
§ 38. Taotluses esitatud andmete õigsust kinnitab taotleja oma allkirjaga.
§ 39. Isiku taotlus registreeritakse ja talle vastatakse kirjalikult hiljemalt 30 päeva jooksul taotluse esitamisest arvatuna.
§ 40. Enne käesoleva määruse jõustumist kehtinud eluruumi vajavate isikute nimekiri kaotab määruse jõustumise järel kehtivuse. Nimekirjas olnuid teavitatakse kirjalikult nimekirja kehtetuks tunnistamisest ning antakse tähtaeg, mille jooksul isikud võivad esitada vastava taotluse linnavalitsusele, juhul kui nad jätkuvalt vastavad sotsiaaleluruumi saamise tingimustele.
§ 43. Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas.


Valjala valla heakorra eeskiri – Riigi Teataja
Valjala valla heakorra eeskiri
Valjala valla heakorra eeskiri - sisukord
4 HEAKORRA KONKURSI LÄBIVIIMINE
§ 5 Heakorra konkursi eesmärgid, osavõtjad ja läbiviimine
6 NÕUDED KÜTTEKOLDEVÄLISEL TULE TEGEMISEL
§ 11 Lõkke ja muu küttekoldevälise tule tegemisel nõutavad tuleohutusnõuded:
RT IV, 06.06.2013, 30
Vastu võetud 28.05.2013 nr 8
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 5 lg 2, § 6 lg 1 ja 3, § 22 lg 1 p 4 ja 36¹ ning § 36 lg 2 ja 3, teeseaduse § 2, § 3, § 14, § 25 lg 3 ja 7, ehitusseaduse § 29 lg 1 p 4 alusel.
(1) Valjala valla heakorra eeskirja (edaspidi eeskiri) eesmärgiks on koosmõjus riigi ja valla vastavate õigusaktidega tagada valla territooriumil heakord.
(2) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile Valjala valla territooriumil elavatele, viibivatele ja tegutsevatele isikutele ning kinnis- või vallasvara omanikele.
(3) Eeskiri reguleerib Valjala valla territooriumil heakorra konkursi läbiviimist
(1) Avalik koht - käesoleva eeskirja järgi on iga territoorium, üldkasutatavad hooned, rajatis, samuti ühissõiduk:
1) avalikud territooriumid (teed, tänavad, hoovid, haljasalad, parklad, kalmistud, avalikud veekogud, supluskohad, spordirajatised, mänguväljakud, väljakud, bussioote kojad ettevõtete piirdeaiata territooriumid);
2) üldkasutatavad hooned (ametiasutused, rahvamaja, külakeskus, lasteaed, kool, raamatukogud, majutuskohad, toitlustusettevõtted, kauplused, kirikud ja muud hooned);
3) kinnistu – maa-ala, krunt, katastriüksus ja nende olulised osad;
4) omanik – füüsiline või juriidiline isik, kelle omandis on kinnistu. Omanikuga on võrdsustatud tema poolt volitatud kinnistu valdaja, haldaja või kasutaja;
5) puhastusala – kinnistuga vahetult piirnev kõnnitee, sõltumata selle omandivormist;
6) jalgtee – on jalakäija ja tasakaaluliikuri liiklemiseks ettenähtud teeosa või sama otstarbega eraldiseisev tee;
7) kergliiklustee – tee, mis on ehitatud või kohandatud jalakäijate, jalgratturite, rulluisutajate liikumiseks;
8) heakorratööd – liiva, tolmu, jäätmete, okste, lume ja jää koristamine ning libedusetõrje tegemine, muru ja rohu niitmine, puude võrade kärpimine, mahalangenud puulehtede koristamine vm korra ja puhtuse tagamiseks tehtav töö;
9) müügikoht- koht, kus kaupleja vahetult pakub ja müüb kaupa või pakub ja osutab teenust, müügisaal on kaupluses asuv ruum, mis on kaupleja valduses ja kus pakutakse kaupa müügiks ning kuhu klient siseneb kauba valimiseks ja lepingu sõlmimiseks;
(1) Valjala Vallavalitsuse kohustus on:
1) tagada haljasalade, spordiplatside, lastemänguväljakute, muude avalike kohtade korrashoid;
2) tagada vallale kuuluvate ühistranspordi ootekohtade korrashoid. Ühissõiduki peatused peavad olema varustatud vajaliku hulga istepinkide ja jäätmemahutitega;
5) tagada tänavatel ja teedel tänavasiltide ning külades külasiltide olemasolu.
6) korraldab valla omandis või kasutuses olevate avalike inventari, jäätmemahutite paigaldamise ja hoolduse.
(2) Heakord avalikel teedel
1) Veoste ja koormate vedajad peavad tagama, et vedamisel ei tekiks teepeenarde, kraavide, teede rikkumist, risustamist ega reostamist. Rikkumise tekkimisel tuleb see kohe likvideerida rikkuja poolt;
2) Vallateede ja avalike erateede kasutamisel tuleb täita teeseadusega kehtestatud nõudeid;
3) Vallavalitsus võib oma korraldusega vallateedel ja avalikel erateedel liiklust ajutiselt sulgeda või piirata sõltuvalt transpordivahendi kaalust, kui mõjuvate tegurite tõttu on tee konstruktsioon nõrgenenud ja liiklus võib teed kahjustada või liigelda on ohtlik;
4) Metsamaterjali ladustamisel vallateede kaitsevööndisse või avalike erateede äärde tuleb eelnevalt esitada vallavalitsusele taotlus metsamaterjali kokkuveo, ladustamise ja äraveo kohta. Blankett on kättesaadav Valjala valla veebilehel www.valjala.ee või vallavalitsuses.
1) hoidma korras tema omandis või kasutuses oleva kinnistu ja kinnistu piirdeaia, koristama prahi, tegema umbrohutõrjet, niitma muru ja rohu, pügama heki ning korraldama põõsaste ja puuokste kärpimist, mis kasvavad väljapoole kinnistu piire ja varjavad liiklusmärke, takistavad jalakäijate või sõidukite liikumist;
2) mitte kahjustama ja risustama kinnistut läbivat avalikku teed ja selle kaitsevööndit; 3) regulaarselt puhastama kinnistul paiknevad kraavid ning truubid;
3) tagama, et kinnistu oluliste osade sh ehitiste ja kinnistul asuvate vallasasjade seisund ei ohustaks teisi isikuid, nende vara või keskkonda;
4) kasutusel mitteoleva ja ümbruskonna välisilmet rikkuvad lagunenud ehitise omanik on kohustatud tagama ehitise ja sinna juurde kuuluva krundi heakorra ning vältima ehitise varisemisohtlikkust, sulgema sissepääsud ehitisse;
5) hoonete valdajad on kohustatud tagama riigilippude heiskamise vastavalt kehtestatud korrale;
6) tagama koha-aadressi olemasolu, kindlustades võimalusel selle nähtavuse üldkasutatavalt teelt, võimaluse korral ka pimedal ajal;
7) kõrvaldama liiklejatele ohutul viisil ehitiselt lume, jääpurikad, varisemisohtlikud kivid, plaadid jms, vajadusel tähistama tähisega ohtliku ala, peale tööde lõpetamist heakorrastama ümbruse;
8) teostama heakorratöid kinnistuga või ehitisega piirneval puhastusalal;
9) tagama heitvee ja fekaalide kogumismahuti korrashoiu, veepidavuse, hermeetilise sulgumise, õigeaegse tühjendamise ja selle ümbruse hooldamise;
10) kinnistu omanik, kelle kinnistul asub veevõtukoht, veekogu või selle osa, on kohustatud jälgima veeseadusega kehtestatud nõudeid;
11) kinnistul asuva kaevu ja selle sanitaarkaitseala seisundi eest vastutab omanik;
12) korraldama kinnistul tekkinud jäätmete kogumise, omama või rentima piisavas koguses ja suuruses kogumismahuteid või kasutama jäätmeveolepingu alusel ühismahuteid ning hoidma korras jäätmemahutite hoiukohad ja juurdepääsuteed, et ei oleks takistatud liiklemine;
13) tagama talvisel ajal üldkasutatava hoone juurdepääsutee ja asutuse territooriumil olevate teede ning välitrepi heakorra, sh puhastamise jääst ja lumest ning vajadusel nende lume- ja libedustõrje;
4. peatükk HEAKORRA KONKURSI LÄBIVIIMINE
§ 5. Heakorra konkursi eesmärgid, osavõtjad ja läbiviimine
(1) Konkursi korraldamise eesmärk on:
1) parandada valla territooriumil heakorda
2) kodude ja koduümbruste välisilme parendamine ja arendamine;
3) avalike haljasalade ja hoonete välisilme korrastamine ja kaunistamine;
4) esile tõsta paremini heakorrastatud objekte
(2) Konkursist osavõtjad/objektid:
1) ühepereelamu alevikus;
2) ühepereelamu külades;
3) korterelamu;
4) muu (ettevõte, ühiskondlik asutus, kool, kirik, turismitalu, suvemaja jne) koos haljasaladega.
5) külad
(3) Konkurss viiakse läbi üle aasta juunikuus. Konkursile saavad kandidaate esitada kodanikud ja külavanemad. Konkursi võitjad saavad uuesti osaleda 3. aasta möödumisel.
(4) Konkursi korraldab ja viib läbi vallavolikogu poolt moodustatud komisjon, mis selgitab välja, teeb kokkuvõtted tulemustest ja esitab parimad tunnustamiseks volikogule;
(5) Komisjon viib läbi objektide ülevaatuse, enne objekti ülevaatust informeerib komisjon sellest objekti omanikku.
(6) Hindamisel arvestatakse alljärgnevaga:
1) terviklik ruumilahendus;
2) heakord;
3) haljastus;
4) väikevormid ja ehitised.
(1) Müügikoha omanik on kohustatud:
3) korrastama müügikoha pärast müügitegevuse lõppemist ning ära viima kõik seoses müügitegevusega paigaldatud esemed (letid, kastid, pakendid, jäätmemahutid jms).
5) keelatud on objektilt pori, prahi ja lume sattumine ümbritsevale territooriumile, sõidu- ja kõnniteedele;
6) ladustama ehitusmaterjali avalikku kohta vallavalitsuse väljastatud kirjaliku loa alusel loas ettenähtud tingimustel;
(1) Tehnovõrgu omanik on kohustatud:
1) hoidma tehnovõrgu seisundis, mis tagab liiklusohutuse ja teekatte, kõnnitee või haljastuse korrasoleku tehnovõrgu kohal, kusjuures kaevuluuk peab olema teekattega ühes tasapinnas;
2) lõplikult kasutusest väljas olevad õhuliinid koheselt demonteerima ja õhuliini postid maha võtma ning taastama haljastuse ja/või teekatendid;
(1) Vastavaid töid teostavad isikud on kohustatud:
1) loomade pidamine ja selle tagajärjel tekkivate jäätmete (näit. virtsa ja sõnniku) hoidmine on lubatud vaid sellekohast kasutusluba omavates hoonetes ja rajatistes, et oleks tagatud sanitaar- veterinaarnõuded ning välistatud reostuse sattumine põhjavette ning veekogudesse;
2) karjatatavaid loomi tuleb karjatada alal, mis välistaks loomade vaba väljumise alalt;
3) loomapidaja on kohustatud vältima avalike teede ja kohtade reostamist ning isikute ja liikluse häirimist loomade poolt ning viivitamatult likvideerima loomapidamisega tekkinud reostuse;
4) Valjala vallas on loomapidaja kohustatud korraldama oma loomapidamist selliselt, et see ei häiriks teisi inimesi, muuhulgas on loomapidaja kohustatud võtma tarvitusele abinõud vältimaks loomade lahtipääsemist loomapidaja juurest, ebameeldiva lõhna ja müra levikut, öörahu rikkumist, reostuse teket jms.
5) vältima puiste, mulla, pori, prahi, sõnniku, läga jms kandumise avalikku kohta ja teedele;
6) likvideerima koheselt nende poolt tekitatud reostuse, tekitatud kahjustused ja tagades liiklusohutuse.
1) risustada ja reostada territooriumi ja ehitisi, sealhulgas avalikus kohas maha sülitada, urineerida ja roojata, loopida prahti, suitsukonisid jms, määrida, kirjutada ja joonistada ehitise või rajatise seintele, piirdeaiale, pingile, teele, ühissõidukipeatuse ootekojale, kommunikatsiooniehitisele, jätta oma lemmiklooma järelt koristamata.
4) parkida mootorsõidukit ja/või haagist haljasalal haljasala omaniku või haldaja loata;
7) kuhjata lund, mulda (näiteks künnimulda), läga jm, kohalikule või üldkasutatavale teele ja selle kaitsevööndile;
8) kloppida riiet ja vaipa korterelamu rõdul, aknal ja uksel;
6. peatükk NÕUDED KÜTTEKOLDEVÄLISEL TULE TEGEMISEL
§ 11. Lõkke ja muu küttekoldevälise tule tegemisel nõutavad tuleohutusnõuded:
(1) Küttekoldevälise tule tegemist reguleerib Siseministri 30.augusti 2010.a määrus nr. 40 “Küttekoldevälise tule tegemise ja grillimise kohale esitatavad nõuded”.
(2) Küttekoldevälise tule tegemisel on tule tegija kohustatud järgima järgmisi nõudeid:
1) tuld võib teha väljapool ehitist tuulevaikse ilmaga selleks kohandatud mittepõleval alusel või taimestikust puhastatud mineraalpinnasel tule tegemise üle järelevalvet teostava isiku juuresolekul;
2) lõkke tegemisel tuleb tagada ohutut vahemaad hoonete ja metsani;
3) lõket tohib teha hoonetest vähemalt 15m kaugusel ja metsast 30m kaugusel
4) pärast tule tegemist tuleb põlemisjäägid hoolikalt kustutada veega ülevalamise või mulla või liivaga katmise teel;
5) tihedalt asustatud aladel on keelatud tugevat suitsu tekitavate materjalide põletamine;
6) lõkke tegemisel tuleb jälgida, et tekkiv suits ei häiriks teisi inimesi ja liiklust;
7) keelatud on põletada olmejäätmeid (prügi), ohtlikke jäätmeid;
8) kulu põletamine on keelatud;
9) tuleohtlikul ajal on lõkke tegemine keelatud. „Tuleohutuse seaduse“ alusel määrab tuleohtliku piirkonna ja aja Päästeamet ning teavitab sellest avalikkust.
(1) Tunnistada kehtetuks Valjala Vallavolikogu 18. mai 2000 määrusega nr. 7 kinnitatud ja 26. juuni 2003 määrusega nr. 8 ning 20. aprilli 2005 määrusega nr 8 muudetud „Valjala valla heakorra eeskirja ning heakorra konkursi juhendi kinnitamine“.


text:
Riigihanke tulemusena sõlmitud töövõtulepingus saab hinna hilisema muutmise mõistlik võimalus olla vaid selline, mis on juba alguses avaldatud ja millest saavad lähtuda ka teised pakkujad. Hankelepingut saab muuta vaid kitsastes piirides, tagades menetluse läbipaistvuse ja pakkujate võrdse kohtlemise. Vaid juhul, kui hinna muutmise selge võimalus on hankemenetluses avaldatud, on hankija sellist võimalust pakkunud võrdselt kõigile pakkujatele ning ettenähtud muudatuse rakendamine lepingu täitmise käigus ei ole vastuolus hanke üldpõhimõtetega. (p 19) Töö maksumuse riski kannab üldjuhul töövõtja kui professionaal. (p 20) VÕS § 639 lg-s 2 sätestatud ettenähtavuse hindamisel tuleb lisaks objektiivsetele kriteeriumidele arvestada ka üldist riskijaotust töövõtulepingus. Töövõtja kui vastava valdkonna professionaal peab teadma ja nägema ette kriteeriume, mille muutumisest tingituna võib tööde maksumus eelduslikult muutuda. (p 22)
VÕS § 639 lg 2 loogika järgi peab töövõtja teatama eelarve olulisest ületamisest kohe, kui see ilmneb, ja ootama ära tellija seisukoha. Tellijale peab jääma võimalus kas ületamist aktsepteerida või töövõtuleping üles öelda. See säte ei kohaldu, kui pakkumisjärgset eelarvet ületati juba enne lepingu sõlmimist, sest siis olnuks see läbirääkimiste ese ja pidanuks kajastuma lepingus. (p 24)
Töövõtjal saab olla alusetust rikastumisest tulenevaid nõudeid mittesiduva eelarve korral üksnes siis, kui esinevad VÕS § 639 lg 2 kolmanda lauses sätestatud eeldused. (p 26)
VÕS § 639 lg 2 kolmandast lausest tuleneva nõude suuruse kindlakstegemisel ei ole pooled seotud lepingus kokkulepitud tariifidega, vaid oluline on eelarvet ületava töö keskmine kohalik turuväärtus. (p 26)
3-2-1-129-06 Riigikohus 13.12.2006
TsMS § 438 lg-t 1 kohaselt peab kohus hindama tõendeid ning otsustama, millised asjaolud on tuvastatud ja millist õigusakti tuleb asjas kohaldada.
VÕS § 639 lg 1 järgi võib töövõtulepinguga kokku leppida töö eelarves, mis on töövõtjale kas siduv või mittesiduv. Sellise kokkuleppe puudumisel eeldatakse, et eelarve on siduv. Kui eelarve on siduv, siis tuleb eelarve suurenemine eraldi kokku leppida.

matches:
§ 639
§ 639
§ 639
§ 639
Riigikohus
§ 438
kohus
§ 639


Lahendus neile, kellel kõrvaklapid ei taha kõrvas püsida - Blogi - Sony Center
Hiljuti osteti Borderlands 3
Hiljuti osteti Bang & Olufsen kaasaskantav bluetooth kõlar BeoPlay P6, must
Hiljuti osteti Projektori laekinnitus 40-170cm, valge
Hiljuti osteti Sony Xperia 5, punane
Hiljuti osteti Sony kaasaskantav muusikakeskus, valge
Hiljuti osteti Starlink: Battle for Atlas Starter Pack PS4
Hiljuti osteti Sony Kaitseümbris läbipaistva kaanega Xperia 5, punane
Hiljuti osteti Sony 55" 4K HDR Smart TV, hõbedane
Hiljuti osteti Jabra Bluetooth peakomplekt TALK 35, must
Hiljuti osteti Apple iPhone 11 64GB, roheline
Hiljuti osteti Bioshock HD Collection PS4
Hiljuti osteti Titanfall 2 PS4
Hiljuti osteti Ekraani alus Multibrackets Basic 150, must
Hiljuti osteti Telerialus Techlink Monolith MN400WSG, pähkel/must
Hiljuti osteti Sony kaasaskantav bluetooth kõlar SRS-XB21, sinine
Hiljuti osteti Sony 43" 4K HDR Android TV, Netflix, must
Hiljuti osteti Ghost Recon Breakpoint PS4
Hiljuti osteti Sony 4GB veekindel MP3 mängija, sinine
Hiljuti osteti Monitori lauakinnitus Multibrackets VESA Gas Lift Arm Single gaasitõstukiga, must
Hiljuti osteti FIFA 20 PS4
Hiljuti osteti Nutikell Apple Watch Series 5 GPS, 44mm, hõbedane
Hiljuti osteti Sony Kaitseümbris läbipaistva kaanega Xperia 5, sinine
Hiljuti osteti PowerBar 2 voolu ja 2 USB pesaga pikendusjuhe 1.5m EU
Hiljuti osteti Prey PS4
Hiljuti osteti Bang & Olufsen Bluetooth kõrvaklapid BeoPlay E8 2.0, hall
Hiljuti osteti JBL Bluetooth spordiklapid Endurance RUNBT, must
Hiljuti osteti Sony 4GB veekindel MP3 mängija, must
Hiljuti osteti Sennheiser Stereo peakomplekt GSP 300, must
Soundbar/Kodukinod (75)
Mobiiltelefonide lisatarvikud (225)
Fotokaamerad (128)
Bluetooth kõlarid (237)
Multiroom kõlarid (51)
Mürasummutavad klapid (99)
Täiesti juhtmevabad kõrvaklapid (41)
Kõrvasisesed klapid (322)
Kõrvapealsed klapid (372)
Juhtmevabad klapid (319)
Spordiklapid (101)
Laste kõrvaklapid (31)
Mänguri kõrvaklapid (42)
Mängukonsoolid (52)
Mängud (413)
Lisatarvikud (118)
Kõrvaklapid (22)
Bang & Olufsen (72)
MySound2GO (48)
Telerid (91)
Kaamerad (62)
Muusika (194)
Ükskõik kui palju tootjad ei pingutaks erinevate kõrvaklapikujudega, on ikka teatud hulk inimesi, kellel kõrvasisesed klapid ei taha hästi kõrvas püsida. Seda on veel raskem tagada spordikõrvaklappidel, millega kasutajad higistavad, hüppavad ja jooksevad ning paratamatult kipuvad ka kõige paremini disainitud klapid mõnikord välja kukkuma. Nende inimeste jaoks on üks lahendus.
Hästi kõrvas püsivate Bluetoothiga kõrvasiseste klappide lahendus on tegelikult võetud 90ndatest. Bang & Olufsen lisas sellele moodsa disaini ja praktilise sisu. Tegemist on kõrvaklappidega Beoplay Earset, millel lisaks vahetatavatele kuulariotstele on olemas ka reguleeritav kõrvatagune sang. Enamus teisi kõrvasiseseid klappe enam sanga ei paku, sest suur osa inimesi saavad kõrvasiseseid klappe kõrvas hoida ka ilma sangata. Kuid neile, kes on aktiivsed sporditegijad või kellel tõesti tavalised klapid paigal ei püsi, sobivad just sangaga klapid, sest tagavad püsivuse igas olukorras.
Kuidas sangasid reguleerida?
Kõigepealt on võimalik muuta Earseti kõrvataguse püstipidi sangatoru pikkust. Selleks on anodeeritud alumiiniumist reguleeritavad torud, mis lihviti ja pandi kokku just parajasti nii jäigaks, et reguleeritud asend ise lihtsalt niisama paigast ei läheks.
Järgmisena saab muuta kõrva taha käiva kaare nurka vertikaalse toru suhtes. Seda kaart hoiab kinni kuuskantkruvi, mis on jällegi kinnitatud piisava jäikusega, et vaid reguleerimiseks vajaliku jõuga kaare asend paika saada. Rappudes ja kõrvas kasutades kaare kruvi enam järgi ei anna.
Kolmandaks – ka kaar ise on painutatav, sest on tehtud harjatud alumiiniumist ja kummiosadest, mis annavad piisava pehmuse, et sangasid kõrva järgi painutada.
Kui need kolm reguleerimist on tehtud, siis võib arvata, et kõrvaklapid on sobitatud kindlalt kõrvas püsima ükskõik millise kõrvakujuga ja ükskõik kui palju raputamist tekitava aktiivse spordiga tegeledes.
Juhtmevabad ning tippkvaliteeti pakkuva heliga
Kõrvaklapid on disainitud 90ndatel Anders Hermanseni poolt. Kui kõrva kuju ja nõuded mugavale kandmisele on jäänud paari aastakümne jooksul samaks, siis ühendusviisid on vahepeal oluliselt muutunud. Nii ongi tänapäeva Bang & Olufseni kindlalt kõrva istuvad klapid juhtmevabad ja töötavad akudelt kuni 5 tundi. Kaks kuularit on küll omavahel kaabliga ühendatud, et oleks mugav näiteks kuulamise pausil kaelas kanda, kuid nutiseadmega ühendub Beoplay Earset üle Bluetoothi. 3,5 mm pistiku asemel kasutatakse nüüd Bluetoothi kiipi, mis lisaks signaali vastuvõtule tegeleb ka heli parandamisega.
Kuularid on nii-öelda avatud ehitusega, mis ei summuta ümbritsevaid helisid, vaid lasevad neid kuulda ka kvaliteetse muusikaelamuse ajal. See omadus meeldib paljudele, kes kõrvaklappe liikudes kasutavad – nii ei ole sa kunagi ära lõigatud ümbritsevatest helidest, mis näiteks liikluses olles võib olla väga oluline.
September on Bang & Olufseni kuu. Vaata suurimat valikut tooteid Bang & Olufseni salongis Endla tänav 16 või e-poest.
Sony RX100M7 – profivõimalused taskuformaadis kaameras
Kas võtta suur eraldi suur kaamera või leppida mobiilikaameraga? Kui küsimus on kaasavõetava seadme suuruses ja kaalus, siis... Loe edasi
Playstation 5 tuleb järgmiste jõulude ajal uute puldivärinate ja enneolematu graafikaga
Playstation 5 saabub 2020. aasta jõulude eel, on selgunud Playstationi blogi hiljutisest sissekandest. Samuti on patendijoonistelt paljastunud ... Loe edasi
BeoSound Essence – nupp, mis teeb muusika juhtimise nauditavaks
Teleri, konditsioneeri, muusikakeskuse, plaadimängija või isegi laevalgustuse puldid ummistavad diivanilauda ja ükski neist pole tava... Loe edasi
Bang & Olufsen on tehnoloogiabränd, millel on palju ühist ka moebrändidega. Näiteks uuendab Taani audioseadmete tootja kaks ko... Loe edasi
Formation Flex – võimas WiFi-kõlar igas suunas
Bowers & Wilkinsil on terve seeria omapärase reljeefi ja pinnakattega kõlareid, millest multiroom´i toetav WiFi kõl... Loe edasi
Klipsch pole mingi üleöö turule tulija ning see, kui sa pole neist midagi kuulnud, pole ilmselt sinu viga, kui sa kõrvaklappe os... Loe edasi


Lennupiirangud ja piirangud riiklikule õhusõidukile lennuks ülehelikiirusel – Riigi Teataja
Lennupiirangud ja piirangud riiklikule õhusõidukile lennuks ülehelikiirusel
Lennupiirangud ja piirangud riiklikule õhusõidukile lennuks ülehelikiirusel - sisukord
§ 2 Lennupiirangud keskkonnakaitse eesmärgil
§ 21 Piirangud riiklikule õhusõidukile lennuks treeninglendudel ülehelikiirusel
§ 3 Lennupiirang riigipiiri läheduses
§ 4 Lennupiirangute alase teabe avaldamine
RT I, 28.11.2014, 9
[RT I 2005, 52, 412 - jõust. 07.10.2005]
Vastu võetud 11.05.2004 nr 189
RT I 2004, 43, 302
22.09.2005 RT I 2005, 52, 412 07.10.2005
25.11.2014 RT I, 28.11.2014, 7 01.01.2015
Määrus kehtestatakse «Lennundusseaduse» § 4 lõigete 1 ja 7 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse riigi julgeoleku tagamise ja keskkonnakaitse eesmärgil lennupiirangud käesolevas määruses sätestatud Eesti õhuruumi osades.
(2) Lennupiiranguga hõlmatud õhuruumi osa piiritletakse geograafiliste koordinaatidega WGS-84-süsteemis ning kõrgusega merepinnast.
(3) Käesolevas määruses sätestatud lennupiirangud ei laiene õhusõiduki stardile ja maandumisele sertifitseeritud lennuväljalt või kopteriväljakult, samuti riigikaitselistele lendudele, politsei ja Päästeameti teenistuslendudele, riikliku järelevalve (kaasa arvatud raadio- ja navigatsiooniseadmete testlennud) ning teadusliku uurimistöö eesmärkidel tehtavatele lendudele, või kui seda nõuab lennuohutus.
(4) Riigikaitselistele treeninglendudele kohaldatakse §-des 2 ja 21 ning politsei ja Päästeameti treeninglendudele üksnes §-s 2 sätestatud piiranguid.
§ 2. Lennupiirangud keskkonnakaitse eesmärgil
(1) Lennupiirangud keskkonnakaitse eesmärgil kehtestatakse järgmistel aladel:
2) Matsalu: 585200N 232100E – 585200N 232300E – 584827N 233239E – 584916N 234548E – 584547N 235922E – 584347N 235822E – 583858N 232325E – 584458N 231801E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m).
(2) Keskkonnakaitse eesmärgil kehtestatakse järgmised tundliku faunaga alad:
1) Allirahu: 580957N 224625E – 580959N 224935E – 580846N 224933E – 580845N 224631E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
2) Hari kurk: 590157N 230009E – 585558N 230622E – 585540N 230512E – 585733N 225930E – 590132N 225637E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
3) Hiiumaa laiud: 585058N 225809E – 584514N 231309E – 584325N 230731E – 584520N 225959E – 585031N 225635E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
4) Krassi: 592054N 234600E – 592055N 234651E – 592024N 234655E – 592024N 234558E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
5) Malusi: 593753N 251809E – 593748N 251950E – 593549N 252018E – 593544N 251843E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
6) Raudrahu: 584008N 222636E – 584008N 222746E – 583935N 222747E – 583935N 222636E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
7) Sangelaid: 581200N 235154E – 581222N 235356E – 581222N 235439E – 581111N 235439E – 581042N 235208E – 581113N 235136E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
8) Selgrahu: 590551N 225217E – 590432N 225405E – 590408N 225210E – 590528N 225049E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
9) Uhtju: 594223N 262805E – 594218N 263240E – 593858N 263248E – 593858N 262903E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
10) Klaasirahu: 584821N 222120E – 584822N 222336E – 584634N 222434E – 584624N 222117E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
11) Käina laht: 585042N 225302E – 584948N 225341E – 584708N 224631E – 584811N 224449E – 584924N 224559E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
12) Hellamaa laht ja laiud: 590119N 225000E – 585906N 225634E – 585640N 225925E – 585407N 230453E – 585251N 230123E – 590007N 225009E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
13) Kõrgessaare-Mudaste: 590155N 222814E – 590217N 223047E – 590145N 223527E – 585743N 222836E – 585656N 222534E – 585836N 222217E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
14) Küdema laht: 583444N 221737E – 583116N 221923E – 582907N 221732E – 582923N 221426E – 583251N 221236E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
15) Lõu laht: 580751N 220734E – 580722N 221143E – 580337N 221011E – 580438N 220518E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
16) Siiksaare-Oessaare lahed: 582034N 225047E – 581941N 225607E – 581748N 225830E – 581727N 225043E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
17) Kahtla-Kübassaare rannik ja lahed: 582840N 230928E – 582647N 231925E – 582444N 231932E – 582433N 230958E – 582057N 230143E – 582054N 225702E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
18) Väike väin: 583928N 230129E – 583712N 230640E – 583531N 230436E – 583201N 232247E – 583028N 232526E – 582654N 231928E – 583648N 225728E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
19) Häädemeeste-Võiste rannik: 581247N 242801E – 580857N 242905E – 580416N 242902E – 580444N 242646E – 581238N 242648E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
20) Audru polder: 582251N 241802E – 582400N 241813E – 582409N 241948E – 582347N 242343E – 582320N 242227E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
21) Hullo ja Sviby lahed ja laiud: 585815N 231548E – 585847N 231827E – 585719N 231900E – 585600N 231727E – 585634N 231422E – 585856N 231226E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
22) Haapsalu siselahed: 590521N 233149E – 585825N 234512E – 585621N 233255E – 590453N 232827E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
23) Puhtu-Laelatu – Nehatu – Paadrema kaitsealad: 583651N 232823E – 583651N 233506E – 583037N 235037E – 582843N 234703E – 582934N 233858E – 583339N 232725E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
24) Eru laht ja laiud: 593543N 254701E – 593408N 255051E – 593347N 254837E – 593411N 254619E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
25) Emajõe suudmeala: 582822N 271446E – 582149N 272623E – 582018N 272508E – 581829N 271013E – 582629N 270610E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
26) Soitsjärv: 583415N 263924E – 583349N 264110E – 583229N 264248E – 583322N 264004E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
27) Endla järv: 585215N 261027E – 585219N 261245E – 585112N 261305E – 585051N 261242E – 585050N 261104E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
28) Räpina polder: 581028N 272948E – 580745N 273144E – 580624N 273141E – 580621N 272909E – 580752N 272812E – 581001N 272755E, ala ülapiiriks on 1000 jalga (300 m);
29) Alam-Pedja looduskaitseala: 583615N 255242E – 583420N 261353E – 582813N 262103E – 582306N 262320E – 582328N 261156E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m).
(3) Lõikes 1 nimetatud piirangualadel võib lend toimuda ainult Lennuameti loal. Lennuamet väljastab loa ühe tööpäeva jooksul taotluse esitamisest arvates. Loa taotleja kooskõlastab taotluse eelnevalt Keskkonnaministeeriumiga.
(4) Lõike 2 punktides 4–7 nimetatud aladel on lennud lubatud 1. detsembrist kuni 31. jaanuarini, punktides 11–28 nimetatud aladel 1. detsembrist kuni 31. märtsini.
§ 21. Piirangud riiklikule õhusõidukile lennuks treeninglendudel ülehelikiirusel
(1) Lend ülehelikiirusel Eesti õhuruumis või Tallinna lennuinfopiirkonnas maismaa kohal või mere kohal kuni 10 meremiili väljaspool territoriaalmere lähtejoont ei või toimuda madalamal lennutasandist 300.
(2) Riiklike õhusõidukite VFR-lennud (visual flight rules – visuaallennureeglid) allpool lennutasandit 100 ei tohi toimuda suuremal kiirusel kui 550 sõlme IAS (indicated airspeed – instrumentaalkiirus) või 0,9 M (machi arv – õhusõiduki tegeliku kiiruse suhe helikiirusesse), sõltuvalt sellest, kumb saavutatakse varem.
§ 3. Lennupiirang riigipiiri läheduses
(1) Riigi julgeoleku tagamise huvides kehtestatakse järgmine piiranguala: punktist 573300N 271100E mööda Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi piiri punktini 573100N 272100E, edasi mööda Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelist kontrolljoont punktini 592818N 280236E, sealt edasi mööda kontrolljoont punktini 594519N 264317E, sealt edasi mööda punkte 595106N 260442E – 594847N 260108E – 594300N 263900E – 593500N 265200E – 593300N 273900E – 592500N 280000E – 592200N 280400E – 591800N 275000E – 590000N 273700E – 584800N 271600E – 583000N 272400E – 581200N 272400E – 575800N 273300E punktini 573300N 271100E. Piirangualal võib lennata ainult kõrgemal kui 1000 jalga (300 m) veekogu pinnast või maapinnast.
(2) Lend lõikes 1 toodud alal võib toimuda ainult Lennuameti loal. Lennuamet väljastab loa ühe tööpäeva jooksul taotluse esitamisest arvates. Loa taotleja kooskõlastab taotluse eelnevalt Politsei- ja Piirivalveametiga.
(21) Kui lend suundub mittekontrollitavas õhuruumis Eesti-Vene kontrolljoonele või Eesti-Läti maismaapiirile lähemale kui 5 km (2,7 meremiili), tuleb lennuplaan esitada vähemalt 60 minutit enne väljumist, tehes lennuplaani märkuste väljale märke «piir» (RMK/border).
[RT I, 28.11.2014, 7 - jõust. 01.01.2015]
(22) Kui lend suundub mittekontrollitavas õhuruumis Eesti-Vene kontrolljoonele lähemale kui 5 km (2,7 meremiili) ja toimub allpool lennutasandit 95 ehk 2900 m, siis teavitab lennuliiklusteeninduse büroo (ATS-büroo) või vastav lennuliiklusteenindusüksus (ATS-üksus) vähemalt 60 minutit enne lennu toimumist Politsei- ja Piirivalveametit.
(3) Käesolevas paragrahvis nimetatud piirang ei laiene põllumajanduslikele lennutöödele, kõrgepingeliinide ja metsa patrull-lendudele, mis toimuvad kooskõlas Vabariigi Valitsuse 17. septembri 1997. a määrusega nr 176 kinnitatud «Piirirežiimi eeskirja» punktiga 52.
§ 4. Lennupiirangute alase teabe avaldamine
(1) Lennuamet tagab lennupiirangute ja tundliku fauna alase teabe avaldamise Eesti lennundusteabe kogumikus (AIP).
(2) Lennuamet tagab lennupiirangute ja tundliku fauna alase teabe lennukaardile ja teistele aeronavigatsioonikaartidele kandmise.


EOK11071 - 20.09.2011 | Eesti Olümpiakomitee
eok [ät] eok.ee	© 2016 Eesti Olümpiakomitee	EOK11071 - 20.09.2011
20. september 2011.a.
Kell 11:00 – 12:00 Viru Hotelli Konverentsikeskus, Saal "Bolero"Arutatavad teemad, informatsioon
- 28.09.2011 – Riigi spordistipendiumite 2011-2 komisjoni koosolek, KM, 10:00
- 06.10.2011 – EOK treenerite kutsekomisjon, koht täpsustamisel, kell 14:00
- 18.10.2011 – EOK Infotund, koht määramata, kell 11:00;
- 03.11.2011 – EOK täitevkomitee koosolek, EOK, kell 16:00
- 17.11.2011 – EOK esindajate kogu koosolek, Viru hotelli konverentsikeskus, kell 15:00
- 20.11.2011 – Kultuurkapitalile taotluste (2011-4) esitamise tähtaeg;
- 05.12.2011 – EOK kuulutab välja 2011.a. aasta meessportlase, naissportlase, võistkonna, treeneri ja noorsportlase ning kolme edukama spordialaliidu valimised - 06.12.2011 – 2011.a. II poolaasta medalivõitjate austamine, Estonia Talveaed, kell 13:00
- 08.12.2011 – EOK 88. sünnipäev, Merriton Hotels, Paldiski mnt. 4, kell 13:00
- 27.12.2011 – Spordiaasta pidulik lõpetamine - SAT 2011, Nokia Kontserdimaja, kell 18:30
- 10.01.2012 – Kandidaatide esitamine riigi spordipreemiatele, Kultuuriministeerium
Lääne-Virumaa Spordiliit - Udo Klopets, juhatuse esimees
Lääne-Virumaa Spordiliit - Anu Kilki, peasekretär
3. EOK täitevkomitee koosolek - 08.09.2011
1. EOK vastus ROK-i kutsele osaleda Londoni Olümpiamängudel.
2. EOK tegemistest pärast viimast täitevkomitee koosolekut.
3. Londoni Olümpiamängudest. Eesti sportlaste osalemisvõimalustest.
4. Olümpiamängudeks valmistumise rahastamine. EOK rahastamine 2012.a.
5. Informatsioon olukorrast Eesti Maleliidus.
6. Eesti dopinguvastastest reeglitest.
7. EOK ettevõtmised sügis-talvel 2011
4. Spordiliitude rahastamine üleriigilistest allikatest 2011, võrdlus 2004-2010
Spordialaliitude rahastamise summaks kujuneb 2011.a. eeldatavalt 8,6 – 8,8 M € (134,5-137,7 M kr.)
Kõnealune 2011 tabel lisatud. Võrdluseks ka Tabel 2010
sum EEK
15 kokku
8,700 M €
136,1 M kr.
3 = 31,46%
6 = 48,83%
15 = 80,44% 2010
3 = 32,25%
6 = 49,67%
15 = 80,14%
3 = 35,17%
6 = 50,75%
15 = 78,52%
3 = 34,04%
6 = 49,40%
15 = 77,22%
3 = 30,57%
6 = 47,30%
15 = 77,29%
3 = 31,76%
6 = 48,33%
15 = 77,67%
3 = 31,41%
6 = 47,62%
15 = 78,16%
3 = 33,06%
6 = 49,84%
15 = 80,38%
5. Spordialaliitude rahastamine riigieelarvest 2012 (total restart)
Kultuuriministeeriumi ja EOK koostöös koostatakse ettepanekuid spordialaliitude rahastamispõhimõtete korrastamiseks ja arvestusaluste uuendamiseks.
Tutvustab Kultuuriministeeriumi spordiosakonna nõunik Margus Klaan. Suunad, millel liigutakse: (Abi )
6. Kultuurkapitali eraldistest spordile, põhimõtetest 2012 aastaks
Tutvustab kehakultuuri ja spordi sihtkapitali nõukogu liige Marek Kaleta. Olulisem:
2011-3 oli 329 taotlust, jaotati 367 T €
2011-3 jaotuses eraldati spordiliitude aastaprojektidele tavapärasest +20%
Hiljemalt 20.11.2011 taotlused 2012 aastaprojektideks, Aastaprojekt peab sisaldama kõikide vanuseklasside treening ja võistlustoetusi! NB! Mitte hägustada nn. lisataotlustega!
7. Kandidaadid EOK haridusstipendiumitele 2011-2 EOK kuulutas 26. juulil 2011 välja stipendiumikonkursi. Avalduste esitamise tähtaeg oli 12. september. Tähtajaks esitati kokku 54 avaldust haridusstipendiumitele. Hetkel toimub avaldustes esitatu kontrollimine haridisasutustega, seejärel otsustab komisjon stipendiumite saajad, EOK kinnitab otsuse korraldusega, stipendiaatidega sõlmitakse lepingud ja toetus kantakse stipendiaadi arveldusarvele.
Meenutuseks: 2011.a. jaanuaris oli taotlejaid 44, stipendium eraldati 26 sportlasele, kokku 24 214,54 €
Kätlin Helena
JÕEVÄLI
NAPSEP
8. Kandidaadid riigi spordistipendiumitele 2011-2
30 spordialaliitu on taotlenud riigi spordistipendiume 2011-2 kokku 111 sportlasele
Raha 2011-2 stipendiumiteks 66 214,84 €
Meenutuseks: stippidele 2011-1 esitati 32 liidu poolt 120 kandidaati, eraldati 5 x 210€/kuu ja 67 x 140€/kuu = kokku 62 580.- € poolaastas.
NAZARENKO-KIIVIKAS
Uku-Tanel
Laskesuusatam.
KORTŠAGINA
VÄINSALU
Alates 2011. aastast kehtiva korra kohaselt ei esitata ega omistata riiklikke spordistipendiume sportlastele, kellega spordialaliidud on EOK OM ettevalmistustoetuste raames sõlminud personaalsed lepingud.
Need 20 sportlast 2011 septembri seisuga on:
Kergejõustik: Gerd Kanter, Mikk Pahapill, Ksenija Balta, Märt Israel, Kaire Leibak
Maadlus: Epp Mäe
Suusatamine: Peeter Kümmel
Sõudmine: Tõnu Endrekson, Allar Raja, Kaspar Taimsoo, Andrei Jämsä, Vladimir Latin
Tennis: Kaia Kanepi
Ujumine: Triin Aljand
Vehklemine: Nikolai Novosjolov, Irina Embrich, Kristina Kuusk, Julia Beljajeva, Julia Zuikova
9. Tulumaksusoodustustega MTÜ-de ja SA-de nimekiri (TMS § 11)
Vabariigi Valitsuse korraldustega 30.06.2011 nr 277 ja 278 muudeti TMS-ga MTÜ ja SA nimekirja.
EOK 98 juriidilisest isikust liikme osas on TMS-nimekirja kuulumisega seis järgmine:
Mootorrattaspordi Föd.
Kulturismi- ja Fitnessi Liit
Lennuspordi Föderatsioon
Muay Thai Föderatsioon
Vabariigi Valitsuse korraldusega nr. 277 kanti nimekirja järgmised spordiorganisatsioonid:
Mittetulundusühing Eesti Odavise 80319556
Mittetulundusühing Eesti Võidusõiduhobuste Kasvatajate Liit 80320724
Mittetulundusühing Maleklubi Chess Continent 80320492
Mittetulundusühing SEB Tallink Tennis Team 80320776
Mittetulundusühing Keila Korvpallikool 80313345
MTÜ Tantsumajakas 80321155
4. Ida-Viru maakond
Ragbiklubi Narva Patriots 80307830
5. Tartu maakond
Mittetulundusühing FC Helios 80307505
Vabariigi Valitsuse korraldusega nr. 278 arvati nimekirjast välja järgmised spordiorganisatsioonid:
Eesti Tauramusoryu Kobujutsu Liit (registrikood 80201675) “Tulumaksuseaduse” § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punktide 2 ja 4 ning lõike 4 punkti 6 alusel;
Jäähokiklubi T.H.S.K.2002 (registrikood 80167903) “Tulumaksuseaduse” § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punktide 2 ja 4 ning lõike 4 punkti 6 alusel;
Mittetulundusühing Golfiklubi Mark I (registrikood 80182446) “Tulumaksuseaduse” § 11 lõike 7 punkti 1 ja lõike 2 punktide 2 ja 4 alusel
Saku Maleklubi (registrikood 80032221) “Tulumaksuseaduse” § 11 lõike 7 punkti 4 alusel
3. Pärnu maakond
Pärnu Džuudoklubi KEMPO (registrikood 80159476) “Tulumaksuseaduse” § 11 lõike 7 punktide 1 ja 2, lõike 2 punktide 2, 3 ja 4 ning lõike 4 punkti 6 alusel
Vabariigi Valitsuse määrusega (22.12.2006 nr 279 ) loodud asjatundjate komisjoni järjekordne koosolek toimus 30.08.2011.a.
Tavapäraselt vaadati läbi Maksu- ja Tolliameti ettepanekud:
a) nimekirja arvamiseks; b) nimekirja mitte arvamiseks; c) nimekirjast välja arvamiseks ja d) hoiatused
Esitati Vabariigi Valitsusele ettepanekud (tavapäraselt VV korraldus aasta lõpus, otsus jõustub 01. jaanuar 2012)
a) nimekirja arvamiseks
1. Eesti Spordiseltsi Kalev Jahtklubi (registrikood 80075242)- Tallinn
2. MTÜ Lennart Rooti nimeline noorte rattasportlaste toetamise ühing (registrikood 80188516) – Tallinn.
3. MTÜ Spordiselts (registrikood 80316906) – Tallinn.
4. Mittetulundusühing Rakvere Korvpall (registrikood 80329085) – Lääne-Viru maakond.
5. Süstaslaalomi klubi Pirita (registrikood 80298769) – Tallinn 6. Mittetulundusühing Tartu Tenniseklubi (registrikood 80262725) – Tartu maakond
7. Spordiklubi Altia (registrikood 80322441) – Tartu maakond
b) nimekirja mitte arvamiseks
1. MTÜ Saaremaa Lohesurf (registrikood 80327459) – Saare maakond
2. Spordiklubi Porter Racing (registrikood 80166281)- Harju maakond
3. SPORDIKLUBI JULGED (registrikood 80107284)- Tallinn
4. Eesti Sportliku ja Traditsioonilise Wushu Föderatsioon (registrikood 80221548) – Tallinn.
5. MTÜ TANTSUKLUBI TRIINIKS (registrikood 80262116) – Tartu maakond
6. Sihtasutus Rahvusvahelised kergejõustikuüritused (registrikood 90003982) – Tallinn
7. TALLINNA SQUASHI KLUBI (registrikood 80154295) – Tallinn
8. Mittetulundusühing Viljandi Field-Target Klubi (registrikood 80325459) – Viljandi maakond
9. Spordiklubi Peipsiäärsed (80144204) – Tartu maakond
c) nimekirjast välja arvamiseks
d) hoiatused
1 Mittetulundusühing Veeslaalom 80189543 § 11 lg 2 p 2 ja 3
2 Sportmängude Kohtunike Klubi Vile 80077778 § 11 lg 2 p 1 ja 2
Meeldetuletuseks - senikehtiv kord - Tulumaksuseaduse § 11. 10. Spordiregistri kokkuvõtted spordiklubid, spordikoolid 2010
Harrastajad klubides / spordikoolides: ESR - alalõik statistika http://www.spordiregister.ee/index.php?ac=stat
Liitude liikmesklubide poolt aruannete esitamine: ESR - Liidud ja Ühendused, sealt liidu "sisse"
Koondtabel statistilistest andmetest SPORDIKLUBI ja võrdlus 1998 - 2010 11. Audentese Spordikooli 2011/2012 komplekteerimine
Audentese Spordikool on selleks koostatud plaani alusel ja ajagraafiku põhjal komplekteeritud.
Uued sportlased
Külalisõpilaste
õppursportlasi
treeningpäevi
Suusatamine 1
Audentese Spordigümnaasiumi ja Audentese Spordikooli direktori Marek Kaleta informatsioon
20.09.2011 seisuga
Külalisõpilased
KOKKU 2011 / 2012
sealhulgas 1. PERIOOD 01.08.-31.12.2011.
ON PÄEVI
KASUTATUD + % ON PÄEVI
KASUTATUD + %
TALLINN 3200
Suusatamine 300
12. Tallinna Spordi- ja Noorsooameti info 2012 toetuste kohta 13. EOK ja spordiliitude lepingute täiendamine OM ettevalmistus: kergejõustik, maadlus, suusatamine, sõudmine
Noortesport ja Audentes: kergejõustik, korvpall, võrkpall, judo, maadlus, käsipall, laskmine, tennis, ujumine, suusatamine, laskesuusatamine, jalgrattasport, orienteerumine,
purjetamine, moodne 5-võistlus, mootorrattasport, squash, sulgpall, triatlon, tõstmine, uisutamine, vehklemine, võimlemine
14. I Noorte taliolümpiamängud - Innsbruck - 13.01.-22.01.2012
Programm - analoogne taliolümpiamängudega - noortepärane
Eesti sportlaste osalemine:
Laskesuusatamine 4 sportlast
Murdmasuusatamine 2 sportlast
Mäesuusatamine 2 sportlast
Suusahüpped 1 sportlane
Suusa 2-võistlus 1 sportlane
Iluuisutamine 3 sportlast
Curling 4 sportlast - kutse alusel
Kiiruisutamine 1 sportlane - võimalik kutse alusel 15. EOK poolt algatatud taotlused ja projektid Euroopa Liidu fondidest 16. WADA Infoleht - Dopingu ohud Sihtasutus Eesti Antidoping (EAD) teatab: WADA on esitanud väljakutse noortele - "Mängida ausalt" ehk olla see generatsioon, kes pühendavad end dopinguvabale spordile.
WADA loosungiks noortele on "Play True Generation".
Propageerimaks dopinguvaba sporti on WADA välja töötanud infovoldiku "Dopingu ohud". Koostöös WADA-ga ja Eesti Kultuurkapitali toel on see flaier nüüd ka eesti keelde tõlgitud.
Infoleht "Dopingu ohud" esitleb tervisega seotud riske ja mõjusid - toidulisandite, EPO, steroidide, stimulaatorite, inimese kasvuhormooni, maskeerivate ainete, marihuaana ja narkootikumide tarvitamisel.
EAD soov on infolehte jagada noorsportlastele, treeneritele ja kõigile teistele huvitatutele.
Et saaksite parema ettekujutuse, millega tegu, siis voldiku näidis lisatud .
Hetkel saame flaiereid välja jagada vastavalt soovidele.
Olge aktiivsed ja andke teada tellimustest - kristel@eok.ee või gea.muru@antidoping.ee EAD toimetab tellitu ise kohale!
17. Eesti sportlaste poolt võidetud MM ja EM medalid - 19.09.2011
Võidetud medalite arv - 108, neist täiskasvanud 56, juuniorid 28 ja noored 24.Loetelu 2011-09-19 ja võrdlev tabel 1990-2011
18. Spordikoolituse ja -Teabe SA koolitused 2011 5.oktoobril koolitus "Kuidas juhina võita" Koolitus toimub 10.00-17.00 Oru Hotelli konverentsiruumis (Narva mnt. 120b, Tallinn).
Koolitajad: Kristjan Otsmann ja Raimo Ülavere
Osavõtutasu: 32 eurot osaleja (sisaldab koolitusmaterjale ja kohvipause)
Registreerimine: liisa@spordiinfo.ee või tel. 51 80769
12.oktoobril koolitus "50 nippi, kuidas Facebookis veelgi efektiivsem olla"
Koolitus toimub Oru Hotelli konverentsiruumis (Narva mnt. 120b, Tallinn).
Koolitaja: Agentuur Taevas
Osavõtutasu: 20 eurot osaleja (sisaldab koolitusmaterjale ja kohvipausi)
26.oktoobril koolitus "Sotsiaalmeedia treeningplaan" Koolitus toimub Oru Hotelli konverentsiruumis (Narva mnt. 120b, Tallinn).
19. Viru hotelli tutvustus - majutus, toitlustamine, konverentsid Pärast EOK infotundi "maja tuur" ja KGB muuseumi külastus 23. korrusel.
20. Järgmine EOK infotund 18. oktoobril 2011.a. – koht määramata - kell 11:00


”Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006” meetmest 5.1 „Programmi juhtimine ja rakendamine” ja meetmest 5.2 „Teavitamine, avalikustamine ja arvutiseerimine” toetuse andmise tingimused – Riigi Teataja
”Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006” meetmest 5.1 „Programmi juhtimine ja rakendamine” ja meetmest 5.2 „Teavitamine, avalikustamine ja arvutiseerimine” toetuse andmise tingimused
”Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006” meetmest 5.1 „Programmi juhtimine ja rakendamine” ja meetmest 5.2 „Teavitamine, avalikustamine ja arvutiseerimine” toetuse andmise tingimused - sisukord
§ 5 Toetatavate tegevuste ajaline abikõlblikkus
§ 7 Projekti omafinantseerimise määr
§ 8 Tehnilise abi kasutamise kava koostamine
§ 9 Toetuse taotlejale esitatavad nõuded
§ 10 Taotlus ja sellele esitatavad nõuded
§ 11 Taotluse esitamise tähtaeg
§ 12 Taotlejate teavitamine
§ 13 Taotluse läbivaatamine ja vastavaks tunnistamine
§ 14 Taotluse rahuldamise otsuse tegemine
§ 15 Projekti muudatustest teavitamine
Vastu võetud 11.01.2005 nr 6
RTL 2005, 89, 1329
jõustumine 23.01.2005
05.08.2005 RTL 2005, 89, 1329 19.08.2005(rakendatakse alates 1.07.2005)
05.09.2005 RTL 2005, 96, 1460 18.09.2005(rakendatakse alates 1.07.2005)
20.02.2006 RTL 2006, 22, 378 10.03.2006(rakendatakse alates 1.01.2006)
28.07.2006 RTL 2006, 62, 1133 01.09.2006
31.01.2007 RTL 2007, 15, 247 16.02.2007(rakendatakse alates 1.01.2007)
04.07.2008 RTL 2008, 60, 853 21.07.2008
13.03.2009 RTL 2009, 28, 361 23.03.2009
Määrus kehtestatakse « Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse » § 16 lõike 1 alusel.
– rakendatakse alates 1.01.2007
[RTL 2007, 15, 247 - jõust. 16.02.2007]
Käesoleva määrusega sätestatakse «Struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud arengukava (edaspidi arengukava) meetmete 5.1 ja 5.2 raames Euroopa Liidu struktuurifondide administreerimiseks antava struktuuritoetuse (edaspidi toetus) andmise tingimused, sealhulgas taotluste esitamise, hindamise ja rahuldamise kord.
1) meetmete 5.1 ja 5.2 rakendusüksuse ülesandeid täitev korraldusasutus (edaspidi korraldusasutus) – Rahandusministeerium kui Vabariigi Valitsuse 22. märtsi 2004. a määruse nr 81 «Struktuuritoetuse rakendusasutuste ja rakendusüksuste nimetamine ning riigi ja kohaliku omavalitsuse investeeringute meetmete loetelu kinnitamine» (RT I 2004, 15, 119; 63, 444) § 4 punkti 10 alusel nimetatud arengukava meetmete 5.1 ja 5.2 rakendamise eest vastutav asutus;
2) meetmete 5.1 ja 5.2 rakendusüksuse ülesandeid täitva korraldusasutuse juht (edaspidi korraldusasutuse juht) – rahandusminister;
3) prioriteedi juhtkomisjon – «Struktuuritoetuse seaduse» § 5 lõike 4 alusel rahandusministri käskkirjaga moodustatud komisjon, mille ülesanne on jälgida, kas arengukava 5. prioriteedi rakendamine on eesmärgipärane, õigusaktidega kooskõlas ja tulemuslik;
4) prioriteedi rakendusasutuse ülesandeid täitev korraldusasutus (edaspidi korraldusasutus)– Rahandusministeerium kui Vabariigi Valitsuse 22. märtsi 2004. a määruse nr 81 «Struktuuritoetuse rakendusasutuste ja rakendusüksuste nimetamine ning riigi ja kohaliku omavalitsuse investeeringute meetmete loetelu kinnitamine» § 2 punkti 4 alusel nimetatud arengukava 5. prioriteedi rakendamise eest vastutav ministeerium;
5) rakendusasutuse ülesandeid täitva korraldusasutuse juht (edaspidi korraldusasutuse juht)– rahandusminister;
6) projekt – toetuse taotluses kirjeldatud ühe meetme raames elluviidavad abikõlblikud tegevused, mille kaasrahastamist taotletakse;
7) tehniline abi – arengukava 5. prioriteedi raames antav toetus, mille eesmärk on arengukava tõhus ja tulemuslik elluviimine;
8) tehnilise abi kasutamise kava – toetuse andmist reguleeriv dokument, kus on näidatud tehnilise abi vahendite jaotus erinevate toetuse saajate vahel meetmete 5.1 ja 5.2 lõikes.
[RTL 2005, 89, 1329 - jõust. 19.08.2005]
Toetuse andmise eesmärk on arengukava tõhus ja tulemuslik elluviimine, sealhulgas:
1) rakendusüksuste võimekuse tõstmine struktuurifondide vahenditest toetatud projektide ettevalmistamiseks ja juhtimiseks;
§ 3. punkt 2 sõnastus kuni 31.08.2006
2) struktuurifondide vahenditest toetatud projektide asjakohase eelhindamise tagamine ja tõhusa riikliku järelevalve teostamine;
§ 3. punkt 2 sõnastus alates 1.09.2006
2) struktuurifondide vahenditest toetatud projektide asjakohase eelhindamise tagamine ja tõhusa järelevalve teostamine;
[RTL 2006, 62, 1133 - jõust. 01.09.2006]
3) seire tulemuslik teostamine kõigil arengukava rakendamise tasanditel;
4) tõhusa kontrolli tagamine struktuurifondide kasutamise üle;
5) toetuse saajate ja avalikkuse informeerimine struktuurifondide panusest ja toetusvõimalustest.
(1) Rahastamisele kuuluvad tegevused peavad vastama järgmistele tingimustele:
1) olema otseselt seotud arengukava rakendamisega;
2) olema otseselt suunatud arengukava ja 5. prioriteedi eesmärkide saavutamisele;
3) tegevuse järgi peab olema põhjendatud vajadus.
(2) Meetme 5.1 raames toetatakse alljärgnevaid tegevusi:
1) toetuse andmise ja tegevuste ettevalmistamine, sealhulgas struktuurifonde puudutava info jagamine potentsiaalsetele taotlejatele, taotlejate nõustamine sobiva rahastamisallika leidmisel ja projektiidee vormistamisel ning toetuse rakendamisega seotud tegevuste ja protseduuride ettevalmistamine struktuurifonde rakendavates asutustes;
2) struktuurifondide projektitaotluste hindamine ja rahastatavate projektide valik;
3) seire teostamine struktuurifondide projekti, meetme, prioriteedi ja arengukava tasandil ning järelevalve teostamine;
4) arengukava seirekomisjoni ja muude struktuuritoetuse rakendamisega tegelevate komisjonide koosolekute korraldamine;
5) struktuurifondide rakendamisega seotud auditite läbiviimine.
(3) Meetme 5.2 raames toetatakse järgmisi tegevusi:
1) arengukava ja üksikute meetmete asjakohasuse, mõju ning rakendamisvõimaluste uuringud;
2) struktuurifondide rakendamisega seotud seminaride korraldamine struktuurifonde rakendavate asutuste töötajatele, toetuse taotlejatele, toetuse saajatele ja koolitajatele;
3) teavitamine, sealhulgas meetmeid tutvustavate kodulehtede loomine, toimetamine ja hooldus, teavitustöö läbi trükimeedia, tele- ja raadiokanalite, info- ja juhendmaterjalide väljaandmine trükistena, teabepäevade korraldamine;
4) arengukava hindamine;
5) infosüsteemide soetamine ja paigaldamine ning nende kasutamiseks vajalike tehniliste vahendite hankimine.
§ 5. Toetatavate tegevuste ajaline abikõlblikkus
(1) Projekti tegevuste abikõlblikkuse periood algab taotluses märgitud kuupäeval, kuid mitte varem kui 2004. aasta 1. jaanuaril. Abikõlblikkuse perioodi algus võib eelneda taotluse rahuldamise otsusele.
(2) Projekti tegevuste ajalise abikõlblikkuse lõpp on taotluses näidatud toetuse kasutamise perioodi lõpp, kuid mitte hiljem kui 30. juuni 2009. a.
[RTL 2009, 28, 361 - jõust. 23.03.2009]
(1) Abikõlblikud on kulud, mis vastavad järgmistele tingimustele:
1) kulud vastavad taotluse rahuldamise otsuses sätestatule, sealhulgas otsuse lisas toodud projekti tegevuste kirjeldusele ja eelarvele;
2) kulud on tehtud pärast taotluse rahuldamise otsuses märgitud projekti abikõlblikkuse alguskuupäeva ja enne abikõlblikkuse lõppkuupäeva;
3) kulud vastavad tehnilisest abist rahastatavate kulude piirmääradele, mis on kehtestatud määruse lisas 3;
4) kulude tegemisel on järgitud Euroopa Komisjoni määruses 448/2004/EÜ (ELT L 072, 11.03.2004, lk 66–77) ja teistes õigusaktides sätestatud tingimusi.
(2) Meetme 5.1 raames on abikõlblikud järgmised kulud:
1) meetme 5.1 tegevusi ellu viivate teenistujate ja teiste töötajate töötasu;
2) töökohtade sisustamine meetme 5.1 raames tööle võetud inimestele;
3) meetme 5.1 raames tööle võetud inimeste kontorikulud ja üldised majanduskulud;
4) meetme 5.1 tegevuste elluviimiseks tööle võetud ekspertide töötasu;
5) meetme 5.1 tegevuste elluviimisega seotud majutus- ja transpordikulud, töölähetuste päevaraha ning välislähetuste kindlustuskulud;
6) meetme 5.1 tegevuste elluviimisega seotud tõlkekulud;
7) meetme 5.1 tegevuste elluviimisega seotud materjalide soetamine, paljundamine ja trükkimine ning tehnika ja varustuse ostmine;
8) konverentsiruumide ja -tehnika rent arengukava seirekomisjoni ning muude struktuurifondide rakendamisega tegelevate komisjonide ja töögruppide koosolekute läbiviimiseks, toitlustus koosolekutel;
9) audititeenuse ostmine;
10) teabenõude esitamisega seotud kulud (toetuse taotleja või saaja tausta või taotluse kontrollimiseks).
(3) Meetme 5.2 raames on abikõlblikud järgmised kulud:
1) meetme 5.2 tegevuste elluviimiseks palgatud töötajate (välja arvatud teenistujate) töötasu;
2) meetme 5.2 tegevuste elluviimisega seotud majutus- ja transpordikulud, töölähetuste päevaraha ning välislähetuste kindlustuskulud;
3) meetme 5.2 tegevuste elluviimisega seotud materjalide soetamise, paljundamise ja trükkimise kulud;
4) meetme 5.2 tegevuste elluviimisega seotud tõlkekulud;
5) paragrahvi 4 lõike 3 punktis 1 nimetatud uuringute tellimine;
6) koolitus- ja hindamisteenuse ostmine;
7) ruumide ja presentatsioonitehnika rent seminaride ja teavitamisürituste läbiviimiseks;
8) toitlustus seminaridel;
9) kohvipausid teavitamisüritustel;
10) tele- ja raadiosaadete produtseerimisega seotud kulud;
11) info- ja koolitusmaterjalide toimetamise, kujundamise ja avaldamise kulud;
12) tarkvara ja riistvara soetamise ja paigaldamisega seotud kulud;
13) meetme 5.2 tegevuste elluviimisega seotud postikulud;
14) meetme 5.2 tegevuste elluviimiseks palgatud töötajate (välja arvatud teenistujate) kontorikulud ja üldised majanduskulud.
1) puhkusetoetuse ja teiste töötajatele makstavate toetustega seotud kulud;
2) erisoodustustelt makstavad maksud (tulumaks ja sotsiaalmaks);
3) nende töötajate töökoha sisustamine ja puhkusetasu, kes tegelevad meetme 5.1 tegevustega osalise tööajaga, kui meetme 5.1 tegevustega seotud töö osakaal kogu tööajast ei ole fikseeritud;
4) muud projekti elluviimisega otseselt mitte seotud kulud.
§ 7. Projekti omafinantseerimise määr
Projekti omafinantseerimise määr peab olema vähemalt 25% projekti kogueelarvest.
§ 8. Tehnilise abi kasutamise kava koostamine
(1) Korraldusasutus koostab tehnilise abi kasutamise kava ettepaneku, mis saadetakse prioriteedi juhtkomisjonile.
[RTL 2005, 96, 1460 - jõust. 18.09.2005]
(2) Prioriteedi juhtkomisjon kinnitab tehnilise abi kasutamise kava vastavalt oma töökorrale.
(3) Vajadusel muudab prioriteedi juhtkomisjon tehnilise abi kasutamise kava.
§ 9. Toetuse taotlejale esitatavad nõuded
Meetmete 5.1 ja 5.2 raames võivad toetuse taotlejaks olla ainult valitsusasutused või eraõiguslikud juriidilised isikud, kes vastavalt «Struktuuritoetuse seaduse» paragrahvides 10–14 sätestatule täidavad korraldusasutuse, makseasutuse, auditeeriva asutuse, prioriteedi rakendusasutuse, meetme rakendusasutuse või rakendusüksuse ülesandeid.
§ 10. Taotlus ja sellele esitatavad nõuded
(1) Toetuse taotlus on täidetud taotlusvorm (lisa 1) koos eelarvega (lisa 2).
(2) Taotluses tuuakse eraldi välja meetme 5.1 tegevuste kirjeldus ja eelarve ning meetme 5.2 tegevuste kirjeldus ja eelarve. Meetme 5.1 ja meetme 5.2 projekti võib esitada ühes taotluses.
(3) Projekti eelarve peab olema vastavuses tehnilise abi kasutamise kavas sätestatuga.
(4) Korraldusasutusel on õigus tutvuda taotleva organisatsiooni koolitusplaani, struktuurifondide teavitamise tegevuskava või muude projekti tegevuste elluviimisega seotud dokumentidega.
(5) Taotlus peab sisaldama kinnitust taotlemisel esitatud andmete õigsuse ja täielikkuse kohta.
(6) Taotlusele kirjutab alla toetust taotleva asutuse või isiku juht.
§ 11. Taotluse esitamise tähtaeg
Taotlused tehnilisest abist rahastatavate tegevuste kohta esitatakse korraldusasutusele hiljemalt 25 tööpäeva jooksul pärast projekti rakendamise aasta riigieelarve jõustumist.
§ 12. Taotlejate teavitamine
(1) Taotlejad ja toetuse saajad saavad tehnilise abi rakendamise aluseks olevate õigusaktide ning dokumentidega tutvuda veebilehel www.struktuurifondid.ee.
(2) Korraldusasutus teavitab taotlejaid ja toetuse saajaid tehnilise abi taotlemise ja projekti elluviimisega seotud küsimustest kirjalikult ning vajadusel korraldab infopäevi.
§ 13. Taotluse läbivaatamine ja vastavaks tunnistamine
(1) Taotluse läbivaataja on korraldusasutus.
(2) Taotlus tunnistatakse vastavaks, kui täidetud on alljärgnevad tingimused:
1) taotlus esitati tähtaegselt;
2) taotleja vastab §-s 9 sätestatud tingimustele;
3) kõik taotlusvormi osad on täidetult esitatud;
4) taotlus on asutuse või isiku juhi poolt kinnitatud;
5) projekti tegevused on abikõlblikud;
6) projekti eelarves olevad kulud on abikõlblikud;
7) projekti eelarves toodud kulud vastavad tehnilisest abist rahastatavate kulude piirmääradele (lisa 3);
8) projekti eelarve on põhjendatud ja realistlik;
9) projekti eelarve sisaldab vähemalt minimaalset nõutavat omafinantseeringut
(3) Kui lõike 2 punktides 1 ja 2 toodud tingimused ei ole täidetud või esinevad «Struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõike 4 punktides 2 ja 3 toodud asjaolud, tunnistatakse taotlus mittevastavaks ja tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(4) Kui taotlus ei ole asutuse või isiku juhi poolt kinnitatud, mõni täidetud taotlusvormi osa on puudu või taotluses ei ole esitatud kogu nõutud infot, esitab korraldusasutus taotlejale nõude puuduvate andmete või dokumentide esitamiseks või esitatud andmetes või dokumentides sisalduvate puuduste kõrvaldamiseks. Puuduste kõrvaldamiseks antakse vähemalt seitse tööpäeva.
(5) Pärast puuduste kõrvaldamist teostab korraldusasutus rakendusüksus uue taotluse vastavuse kontrolli ning võtab edasisse menetlusse vaid taotlused, mille puhul on kõik lõike 2 punkides 1–4 toodud tingimused täidetud.
(6) Kui lõike 2 punktides 1–4 nimetatud tingimused ei ole pärast puuduste kõrvaldamist täidetud, tunnistatakse taotlus mittevastavaks ja tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(7) Kui lõike 2 punktides 1–4 toodud tingimused on täidetud, kuid osad projekti tegevustest või eelarves olevatest kuludest ei ole abikõlblikud, tunnistatakse taotlus vastavaks abikõlblike tegevuste ja kulude osas.
(8) Korraldusasutus võib projekti tegevuste ja kulude abikõlblikkuse ning projekti eelarve põhjendatuse kontrollimiseks taotluse menetlemise ajaks määratud kontaktisikult täiendavat teavet küsida. Teabe esitamiseks antakse vähemalt neli tööpäeva.
(9) Kui täiendavat teavet ei esitata tähtajaks, on korraldusasutusel õigus loobuda taotluse menetlemisest nende tegevuste või kulude suhtes, mille kohta lisateavet ei esitatud, ja tunnistada taotlus osaliselt vastavaks.
(10) Korraldusasutuse juht teeb otsuse taotluse vastavaks või mittevastavaks tunnistamise kohta hiljemalt 25 tööpäeva jooksul §-s 11 sätestatud taotluste esitamise tähtajast.
(11) Korraldusasutuse juht informeerib taotlejat taotluse vastavaks või mittevastavaks tunnistamise otsusest kirjalikult viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
§ 14. Taotluse rahuldamise otsuse tegemine
(1) Rahuldamisele kuuluvad kõik taotlused, mis tunnistatakse vastavaks ja mille maht ei ole suurem kui prioriteedi juhtkomisjoni poolt kinnitatud tehnilise abi kasutamise kavas taotlejale eraldatud toetus.
(2) Taotluse rahuldamise otsuse teeb korraldusasutuse juht hiljemalt 25 tööpäeva jooksul pärast §-s 11 sätestatud taotluse esitamise tähtaega. Taotluse vastavaks tunnistamise ja taotluse rahuldamise otsus vormistatakse samas haldusaktis.
§ 15. Projekti muudatustest teavitamine
(1) Toetuse saaja peab korraldusasutust teavitama elektrooniliselt kõigist kavandatavatest muudatustest, mis puudutavad projekti ajakava, eelarvet või tegevuste sisu.
(2) Täiendavate tegevuste lisandumisel või vahendite juurde taotlemisel teavitab toetuse saaja korraldusasutust kirjalikult, tuues välja järgneva info:
1) muudatuse vajalikkuse põhjendus;
2) muudetud tegevuste kirjeldus koos ajakavaga;
3) muudatused projekti eelarves.
[RTL 2006, 22, 378 - jõust. 10.03.2006(rakendatakse alates 1.01.2006)]
(1) Taotluse rahuldamise otsust muudetakse, kui
1) muutub projekti lõpptähtaeg;
2) suureneb projekti tegevuse eelarve või kavandatakse täiendavaid tegevusi.
(2) Taotluse rahuldamise otsuse muutmiseks esitab toetuse saaja korraldusasutusele taotluse rahuldamise otsuse muutmise taotluse, tuues välja § 15 lõikes 2 toodud info.
(3) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsuse teeb korraldusasutuse juht.
(4) Korraldusasutuse juht keeldub toetuse saaja taotletud muudatuste heakskiitmisest, kui
1) muudatused ei ole vastavuses § 13 lõike 2 punktides 5–9 toodud tingimustega;
2) projekti eelarve ületab muudatuse tõttu prioriteedi juhtkomisjoni poolt toetuse saajale eraldatud toetuse piirmäära.
(5) Korraldusasutuse juht teeb taotluse rahuldamise otsuse muutmise või muutmisest keeldumise otsuse 20 tööpäeva jooksul arvates päevast, millal toetuse saaja projekti muutmise taotluse esitas.
(6) Korraldusasutuse juht informeerib toetuse saajat taotluse rahuldamise otsuse muutmisest või muutmisest keeldumisest kirjalikult viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(1) Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja korraldusasutusele väljamakse taotluse ja kuludokumentide nimekirja määruse lisades 4 ja 5 toodud vormidel. Väljamakse taotlus peab sisaldama kõiki toetuse saaja poolt viimase 90 kalendripäeva jooksul tasutud väljamakse taotluse aluseks olevaid kulusid. Põhjendatud juhtudel ja kokkuleppel korraldusasutusega võib väljamakse taotluses kajastada eelmisest väljamakse taotlusest välja jäänud kulusid.
(2) Väljamakse tegemiseks tasutud kuludokumentide alusel esitab toetuse saaja koos väljamakse taotlusega järgmised kulusid tõendavad dokumendid:
1) tehingute puhul, mille abikõlblik summa on vähemalt 100 000 krooni (ilma käibemaksuta), hankijaga, kellelt toetuse saaja tellis teenust või ostis kaupa, sõlmitud lepingu või hankija poolt esitatud garantiikirja koopia ning koopia hankija poolt väljastatud arvest ja tasumist tõendavast dokumendist;»;
[RTL 2007, 15, 247 – jõust. 16.02.2007] – rakendatakse alates 1.01.2007
2) projekti kuludesse kantavate transpordi-, side- ja üldkulude summa ning nende arvutamise metoodika ;
3) töötasude esmase esitamise korral koopia töölepingust või avaliku teenistuja ametisse nimetamise käskkirjast, mis sisaldab makstava töötasu suurust ning koopia kinnitatud ametijuhendist või muust dokumendist, mis tõendab, et täidetakse abikõlblikke ülesandeid;
4) töötasude korral töötasu ja maksude arvestust selgitav leht;
5) muud korraldusasutuse poolt nõutud kulude väljamaksmiseks vajalikud dokumendid.
(3) Ettemaksu taotlemisel esitab toetuse saaja koos väljamakse taotlusega järgmised rahalise kohustuse tekkimist tõendavad dokumendid:
1) tehingute puhul, mille abikõlblik summa on vähemalt 100 000 krooni (ilma käibemaksuta), hankijaga, kellelt toetuse saaja tellis teenust või ostis kaupa, sõlmitud lepingu või hankija poolt esitatud garantiikirja koopia ning koopia hankija poolt väljastatud arvest ja tasumist tõendavast dokumendist;
2) projekti kuludesse kantavate transpordi-, side- ja üldkulude summa ning nende arvutamise metoodika kohta;
3) töötasude korral töötasu ja maksude arvestust selgitav leht;
4) töötasude esmakordsel hüvitamiseks esitamisel koopia töölepingust või avaliku teenistuja ametisse nimetamise käskkirjast, mis sisaldab makstava töötasu suurust ning koopia kinnitatud ametijuhendist või muust dokumendist, mis tõendab, et täidetakse abikõlblikke ülesandeid.
(31) Seitsme tööpäeva jooksul pärast ettemakse laekumist esitatakse tasumist tõendavad dokumendid korraldusasutusele. Palgakulude korral esitatakse tasumist tõendavad dokumendid korraldusasutusele seitsme tööpäeva jooksul pärast palga väljamaksmist ning töötasudega kaasnevate maksude osas seitsme tööpäeva jooksul pärast maksude tasumist.
(4) Korraldusasutus kontrollib toetuse saaja poolt esitatud väljamakse taotlust ja kuludokumente.
(5) Kui väljamakse aluseks olevad kulud on abikõlblikud ning vastavad taotluse rahuldamise otsuses sätestatule, makstakse toetus taotlejale välja rahandusministri 19. augusti 2005. a määruses nr 31 «Struktuuritoetuse väljamaksmise üldised tingimused ja kord» sätestatud korras.
(6) Kui toetuse saaja esitatud väljamakse taotlus on puudulik, teavitab korraldusasutus meetmete toetuse saajat puudustest seitsme tööpäeva jooksul väljamakse taotluse esitamisest. Väljamakse tegemiseks peab toetuse saaja esitama parandatud väljamakse taotluse või lisainformatsiooni esitatud taotluse kohta.
(7) Väljamakse tegemiseks esitab toetuse saaja korraldusasutusele järgmisel kuul taotletava väljamakse kogusumma kohta broneeringu hiljemalt jooksva kalendrikuu viieteistkümnendal kuupäeval.
(1) Määruse alusel korraldusasutusele esitatud dokumente taotlejale ja toetuse saajale ei tagastata. Korraldusasutus tagab dokumentide säilitamise 2015. aasta 31. detsembrini.
(2) Toetuse saaja on kohustatud tagama projekti elluviimise ja toetuse kasutamisega seotud dokumentide, sealhulgas kuludokumentide ja lepingute, säilitamise vähemalt 2015. aasta 31. detsembrini.
Rahandusministri 11. jaanuari 2005. a määruse nr 6 ««Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004 – 2006» meetmest 5.1 «Programmi juhtimine ja rakendamine» ja meetmest 5.2 «Teavitamine, avalikustamine ja arvutiseerimine» toetuse andmise tingimused»
rahandusministri 31. jaanuari 2007. a määruse nr 6 sõnastuses
STRUKTUURITOETUSE TAOTLUS
Riikliku arengukava prioriteet 5: Tehniline abi
A1: Andmed taotleja kohta
Asutuse registreerimisnumber
Taotleja esindaja (ees- ja perekonnanimi, ametikoht, telefon, e-post)
Taotluse menetlemise ajaks määratud kontaktisik (ees- ja perekonnanimi, ametikoht, telefon, e-post)
A2: Andmed projekti kohta
Tehnilise abi taotlemise eesmärk
Meetme 5.1 raames planeeritud tegevuste kogueelarve (kroonides)
Sealhulgas struktuurifondide kaasfinantseerimine
Sealhulgas taotleja omafinantseering
Meetme 5.2 raames planeeritud tegevuste kogueelarve (kroonides)
Projekti raamatupidamisdokumentide asukoht (asukohad)
[RTL 2007, 15, 247 – jõust 16.02.2007] – rakendatakse alates 1.01.2007
Tehnilisest abist planeeritud tegevuste eelarve
Meede 5.1: Programmi juhtimine ja rakendamine
SF toetus
I Meetme 5.1 töötajatega seotud kulud
1.1 Kulu 1
1.2 Kulu 2
II Toetuse ja tegevuste ettevalmistamine
III Projektide hindamine ja valik
IV Seire
V Komisjonide koosolekute korraldamine
VI Auditid
MEEDE 5.1 KOKKU
Meede 5.2: Teavitamine, avalikustamine ja arvutiseerimine
I Uuringud
II Seminarid
III Teavitamine
V Tarkvara ja riistvara soetamine ja installeerimine
MEEDE 5.2 KOKKU
rahandusministri 4. juuli 2008. a määruse nr 19 sõnastuses.
[RTL 2008, 60, 853 – jõust. 21.07.2008]
Meetme 5.1 raames palgatud töötajatega seotud kulud
Maksimaalne tehnilisest abist toetatav kulu kroonides koos toetuse saaja omafinantseeringuga
Töökoha sisustamine (sisaldab laua, tooli, riiulite, telefoni, lambi ostmist)
15 000 (ilma käibemaksuta)
Arvuti ostmine (sisaldab riistvara ja operatsioonisüsteemi tarkvara)
Sülearvuti ostmine (sisaldab riistvara ja operatsioonisüsteemi tarkvara)
25 000 (ilma käibemaksuta)
Mobiiltelefoni ostmine
3000 (ilma käibemaksuta)
Meetme 5.1 ja meetme 5.2 projektide tegevustega seotud kulud
Isikliku või asutuse auto kasutamise kompensatsioon kilomeetri kohta
Vastavalt Vabariigi Valitsuse 14. juuli 2006. a määruses nr 164 «Isikliku sõiduauto teenistus-, töö- ja ametisõitudeks kasutamise kulude hüvitise maksmise tingimused ja piirmäärad» toodud tulumaksuvabadele piirmääradele
Vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2000. a määruses nr 453 «Töölähetuse kulude hüvitiste ja päevaraha määrad ning nende maksmise tingimused ja kord» toodud tulumaksuvabadele piirmääradele
Päevaraha ühepäevasel riigisisesel lähetusel
Päevaraha mitmepäevasel riigisisesel lähetusel
Päevaraha ühepäevasel välislähetusel
Päevaraha mitmepäevasel välislähetusel
rahandusministri 11. jaanuari 2005. a määrusega nr 6 ««Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006» meetmest 5.1 «Programmi juhtimine ja rakendamine» ja meetmest 5.2 «Teavitamine, avalikustamine ja arvutiseerimine» toetuse andmise tingimused»
lisa 4 – väljamakse taotlus
Meie______________________
Väljamakse taotlus nr___ ülekannete teostamiseks arvestusperioodi
____________________ – ____________________ kohta
Meede ____
Käesolevaga palub_____________________________________________________________
(asutuse või isiku nimi)
teostada ülekanded vastavalt lisatud kuludokumentide nimekirjale summas ______ krooni.
Samuti kinnitan, et projekti rakendamine toimub vastavuses ühtse programmdokumendi 2004–2006,
programmitäiendi ja struktuuritoetuse kasutamist reguleerivate õigusaktidega.
Toetuse saaja esindaja
Nimi/ametikoht/allkiri
Lisad: Kuludokumentide nimekiri ___ eks ___ lehel
Koostaja nimi, telefon, e-post
Lisa 5 – kuludokumentide nimekiri
Rahandusministri 11. aanuari 2005. a määrusega nr 6 ««Eesti riikliku arengukava Euroopa
Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006» meetmest 5.1
Programmi juhtimine ja rakendamine» ja meetmest 5.2 «Teavitamine, avalikustamine ja arvutiseerimine»
toetuse andmise tingimused»
rahandusministri 28. juuli 2006. a määruse nr 46 sõnastuses
[RTL 2006, 62, 1133 – jõust. 1.09.2006]
VÄLJAMAKSE TAOTLUSE NR ... KULUDOKUMENTIDE NIMEKIRI
Asutus või isik:
Valuuta: Eesti kroon
Täpsusastmega kaks kohta pärast koma
arve esitaja nimi
kulukoht
toetuse saaja konto number
TA taotluse eelarve meetme ja kulurea nr
eelarve-klassifikaator
välja-makse tüüp (ettemaks/ tavaline)
summa käibe-maksuta
käibe-maks
Asutuse või isiku juht (nimi/ametinimetus/allkiri)
Koostaja (nimi/telefon/e-post)
mitteabikõlblikud kulud (sh käibemaks)
abikõlblik käibemaks
abikõlblik summa kokku
abikõlblik omafinantseering