text:
Esmaspäeval ja teisipäeval oli Kuressaares kohtupingis mitu alkoholijoobes rooli istunud meest.
Korduvalt purjuspäi sõitmine tõi reaalse vanglakaristuse
Reaalse vanglakaristuse määras kohus eile mehele, keda on rooli tagant purjus päi tabatud juba korduvalt.
Alar Varvast karistati 2006. aasta 1. novembril 15 000 krooni suuruse rahatrahviga ja võeti kuueks kuuks ära juhtimisõigus. Sellele vaatamata istus noormees käesoleva aasta veebruaris Jõgeva maakonnas purjus peaga autorooli.
Selle eest mõisteti talle 4. aprillil Jõgeva kohtumajas kuus kuud tingimisi vangistust 18 kuulise katseajaga ning taas võeti temalt katseajaks ära ka juhtimisõigus. Kuid seegi karistus ei hoidnud meest autoroolist eemal – 10. oktoobril tabati ta Kuressaare–Kuivastu maanteel sõiduauto Honda roolist, jälle keskmises joobes ja loomulikult ilma juhtimisõiguseta. Alar mõistis oma süüd ja nõustus asja arutama kokkuleppemenetlusega.
Kohtunik mõistis Alar Varvasele üheksa kuud vangistust, millele lisandus talle käesoleva aasta 4. aprillil Jõgeval tingimisi mõistetud kuus kuud vangistust. Kokku tuleb noormehel trellide taga istuda üks aasta ja kolm kuud ning tasuda sunniraha 5400 krooni ja õigusabiga seonduvad kulud.
Lisakaristusena võttis kohus Varvaselt kaheks ja pooleks aastaks juhtimisõiguse. Mees viibis kuni eilseni vabaduses ja ka kohtusaalis tal käsi veel raudu ei pandud. Alles pärast kohtuotsuse jõustumist saadetakse talle koju teade, millal ta peab kinnipidamiskohta minema.
Reaalse vangistusega auto joobes juhtimise eest on Kuressaare kohtumaja kantselei juhataja Elle Kuusksalu sõnul tänavu karistatud kolme isikut.
Roolijoodik määrati ühiskondlikule tööle
Teisipäeval tunnistas kohus auto korduva joobes juhtimise eest süüdi Aivar Suusteri ja otsustas meest karistada kuue kuu pikkuse vangistusega, millele lisandub eelmisel aastal Rapla kohtumajas määratud vanglakaristus. Kokku määrati mehele üheksa kuud vangistust, millest läheb maha eelvangistuses äraistutud 2 kuud ja 7 päeva.
Kuna samas otsustas kohus asendada Suusterile mõistetud ja ärakandmisele kuuluva karistuse süüdistatava nõusolekul kuue kuu ja 23 päeva üldkasuliku tööga, vabastati ta vahi alt kohtusaalis.
Ühele vanglapäevale vastab kaks tundi tööd ning seega peab Suuster tegema ühe aasta jooksul 406 tundi üldkasulikku tööd. Kui aga süüdimõistetu hoidub üldkasulikust tööst kõrvale, ei järgi kontrollnõudeid või ei täida talle pandud kohustusi, võib kohus kriminaalhooldusametniku ettekande alusel pöörata talle mõistetud vangistuse täitmisele.
Lisakaristusena võeti Aivar Suusterilt üheks aastaks mootorsõiduki juhtimisõigus ja mõisteti riigituludesse menetluskulu – sunniraha 5400 krooni.
Kohus kohaldas sundtoomist
Jüri Suu tõi politsei teisipäeval kohtusse sundkorras, sest ta ei ilmunud eelmisele istungile ja meest ei saadud kätte ka mobiiltelefoni teel.
“Kohtusse mitteilmumise puhul võib kohaldada sundtoomist ja võib kasutada tõkendiks ka vahi alla võtmist,” lausus prokurör Svetlana Maripuu, kes oli kohtualuse käitumise pärast pahane. “Nii võib süüalune varsti ennast trellide tagant leida, sest kui samas vaimus suhtumist kohtusse jätkata, võidakse karistus täitmisele pöörata,” lisas ta.
Ka kohtualuse kaitsja Vahur Tänav oli nördinud ja tegi süüalusele märkuse, et sellise käitumise korral, kui süüalune kohale ei ilmu, võib kohtunik kokkulepet mitte kinnitada. “Inimlikud eksitused,” ütles Suu, väites, et ei olnud teadlik ajast, millal kohus toimub, kuigi kutsed oli ema kodus vastu võtnud.
Jüri Suud süüdistati selles, et ta käesoleva aasta 6. augusti hommikul juhtis Muhus sõiduautot, olles raskes joobes. Kohtunik kinnitas kokkuleppemenetluse ja meest karistati kümne kuu pikkuse vangistusega tingimisi 18 kuulise katseajaga, mil ta on allutatud käitumiskontrollile. Lisaks tuleb Suul tasuda 5400 krooni sunniraha ja õigusabiga seonduvad kulud.
Kaks meest sai tingimisi vangistuse
Meelis Nõud karistas kohus teisipäeval nelja kuu pikkuse vangistusega tingimisi 18 kuulise katseajaga, mil noormees on allutatud käitumiskontrollile.
Samuti tuleb tal tasuda 5400 krooni sunniraha ja õigusabi kulud. Nõu juhtis käesoleva aasta 24. septembril Kaarma vallas autot, olles kerges joobes.
Varem on meest karistatud 11 väärteo eest; joobes juhtimise eest on teda karistatud 9000 krooni suuruse rahatrahviga.
Teisipäeval sai karistada ka auto rooli purjus peaga istunud Ander Vestung, kellele kohus määras karistuseks kuue kuu pikkuse vangistuse tingimisi kaheaastase katseajaga, mil mees suunatakse kriminaalhooldaja järelevalve alla.
Lisaks võeti Vestungilt aastaks mootorsõiduki juhtimise õigus ja tal tuleb tasuda menetluskuluna 5400 krooni sunniraha.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus


text:
Kas kohtulikku hüpoteeki saab keelumärke olemasolul seada? - Raamatupidaja
Kas kohtulikku hüpoteeki saab keelumärke olemasolul seada?
21. märts 2011 14:27
Kohtuliku hüpoteegi saab keelumärke olemasolul kinnistusraamatusse kanda juhul, kui sellega on nõus isikud, kelle kasuks keelumärge on seatud, sedastas Riigikohus oma hiljutises otsuses.
07. märtsi 2011. a kohtumääruses nr 3-2-1-167-10 käsitles Riigikohus kinnistule kohtuliku hüpoteegi seadmise võimalikkust olukorras, kus kinnistule on eelnevalt seatud selle käsutamist keelav keelumärge.
Kaasuse asjaolude kohaselt taotles hageja hagimenetluses hagi tagamise korras enda kasuks kostja kinnistule kohtuliku hüpoteegi seadmist. Maakohus rahuldas hageja taotluse ja saatis kinnistusosakonnale määruse kohtuliku hüpoteegi kinnistusraamatusse kandmiseks.
Maakohtu kohtunikuabi jättis kohtuliku hüpoteegi kinnistusraamatusse sisse kandmata, sest eelnevalt oli kohtutäituri avalduse alusel seatud samale kinnistule selle käsutamist keelav keelumärge kohtutäituri ja hageja kasuks. Ajaõigusseaduse § 63 lg 2 kohaselt keelab keelumärge vastavalt märke sisule kannete tegemise kinnistusraamatusse kas täielikult või osaliselt.
Ringkonnakohtule esitatud määruskaebuse jättis ringkonnakohus rahuldamata. Ringkonnakohus märkis, et kohtulikku hüpoteeki sooviti seada üksnes hageja kasuks, kinnistu käsutamist keelav keelumärge aga on kantud nii hageja kui kohtutäituri kasuks. Seega ei lange hüpoteegi ja käsutuskeelu järgi õigustatud isikute ring kokku, mistõttu ei ole võimalik hüpoteeki kinnistada.
Ka Riigikohus leidis, et kohtulikku hüpoteeki ei saanud praegusel juhul kinnistusraamatusse selles sisalduva keelumärke tõttu kanda, kuid muutis siiski alama astme kohtu õiguslikku põhjendust. Riigikohtu hinnangul jääb ringkonnakohtu määrusest ekslik mulje, et kohtulikku hüpoteeki ei saa keelumärke olemasolul kinnistusraamatusse üldse kanda, kui hüpoteegipidaja isik(ud) ei kattu keelumärke järgse(te) õigustatud isiku(te)ga.
Praegusel juhul oli keelumärge kantud kinnistusraamatusse kahe isiku (hageja ja kohtutäituri) kasuks, kohtulik hüpoteek aga sooviti sisse kanda neist vaid ühe (hageja) kasuks. Kohtuliku hüpoteegi kinnistusraamatusse kandmisega riivataks ka keelumärke järgi õigustatud kohtutäituri õigusi. Kinnistusraamatusse kande tegemiseks on kinnistusraamatuseaduse § 341 lg 1 järgi üldjuhul nõutav isiku nõusolek, kelle kinnistusregistriossa kantud õigust kanne kahjustaks (puudutatud isik). Kohtulik hüpoteek on võimalik sisse kanda keelumärkega õigustatud kohtutäituri nõusoleku korral. Riigikohus märkis, et hagejal on võimalik esitada uus avaldus kohtuliku hüpoteegi kinnistusraamatusse sissekandmiseks ühes kohtutäituri nõusolekuga kande tegemiseks.
Lisaks eeltoodule pidas Riigikohus vajalikuks rõhutada, et kohtulik hüpoteek on üksnes tagatisvahend ja ainuüksi selle alusel täitemenetluses väljamakseid ei tehta, vaid vajalik on ka hagi rahuldamine. Juhul, kui kinnisasi müüakse enne hagi jõustunud kohtuotsusega lahendamist, võidakse kohtulik hüpoteek üldjuhul kinnistusraamatust kustutada, kui selle järjekoht on täitemenetluses maksma pandud õigusest tagapool.
Kokkuvõte: kohtuliku hüpoteegi saab keelumärke olemasolul kinnistusraamatusse kanda juhul, kui sellega on nõus isikud, kelle kasuks keelumärge on seatud.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2011/03/21/kas-kohtulikku-hupoteeki-saab-keelumarke-olemasolul-seada

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 63
Riigikohus
§ 341
Riigikohus
Riigikohus


Vabariigi Valitsuse 18. juuli 2000. a määruse nr 240 "Eesti õhuruumi kasutamise ja lennuliikluse teenindamise tagamise korra kehtestamine" muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 18. juuli 2000. a määruse nr 240 "Eesti õhuruumi kasutamise ja lennuliikluse teenindamise tagamise korra kehtestamine" muutmine
RT I 2003, 47, 338
Vastu võetud 17.06.2003 nr 181
Määrus kehtestatakse «Lennundusseaduse» (RT I 1999, 26, 376; 2001, 87, 525; 2002, 47, 297; 61, 375; 63, 387; 2003, 23, 138 ja 143) § 4 lõike 1 alusel.
Vabariigi Valitsuse 18. juuli 2000. a määruses nr 240 «Eesti õhuruumi kasutamise ja lennuliikluse teenindamise tagamise korra kehtestamine» (RT I 2000, 62, 400; 2002, 44, 288; 82, 485; 2003, 19, 114) tehakse järgmised muudatused:
«Eesti õhuruumi kasutamine ja lennuliikluse teenindamine Tallinna lennuinfopiirkonnas»;
2) paragrahvid 1, 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
« § 1. Määrusega sätestatakse Eesti Vabariigi õhuruumi kasutamise ja Tallinna lennuinfopiirkonnas lennuliikluse teenindamise kord, reguleerimaks lennutegevuse planeerimist ja korraldamist ning õhusõidukite käitamise ja teenindamisega seotud toiminguid.
§ 3. Lennuamet jälgib rahvusvaheliste tsiviillennundusorganisatsioonide poolt väljaantavate soovituslike juhendite ja standardite täitmist ning Eesti õigusaktide vastavust ja teavitab Eesti õigusaktides sisalduvatest erisustest ettenähtud korras ICAO-d ja EUROCONTROL-i.»;
3) paragrahvid 4 kuni 46 tunnistatakse kehtetuks;
4) teise peatüki pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
ÕHURUUMI KASUTAMISE KORRALDAMINE»;
5) paragrahvid 5 ja 6 sõnastatakse järgmiselt:
« § 5. Lennuliikluse ohutuse ja otstarbekuse tagamiseks määrab Lennuamet Tallinna lennuinfopiirkonna kontrollitavad ja mittekontrollitavad osad, samuti purilennu-, langevarjuhüpete, vigurlennu-, harjutus- ja muud vajalikud alad ning lennuprotseduurid ja marsruudid. Vajadusel kooskõlastab Lennuamet need teiste ametkondadega, sealhulgas naaberriikide vastavate asutustega.
§ 6. Lennuliiklust puudutava teabe avaldab Lennuamet Eesti lennundusteabe kogumikus (AIP).»;
6) paragrahv 7 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahv 12 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvid 20 ja 21 sõnastatakse järgmiselt:
« § 20. Välisriigi riiklikus lennunduses teenistuslikeks vajadusteks kasutatava või muu eriotstarbelise õhusõiduki sisenemist Eesti õhuruumi, maandumist Eesti territooriumil ja lendu üle Eesti territooriumi reguleerib «Rahvusvahelise sõjalise koostöö seadus» (RT I 2003, 23, 138) või muu õigusakt või erikokkulepe. Vastava lennu teostamiseks tuleb taotleda pädevalt valitsusasutuselt luba vähemalt 7 tööpäeva enne planeeritava lennu toimumist.
§ 21. Lendamiseks Vabariigi Valitsuse kehtestatud piirangualas on vajalik Lennuameti luba, välja arvatud lendamiseks otsingu- ja päästetööde, riikliku järelevalve, esmaabi või teadusliku uurimistöö eesmärgil või laskumiseks maandumiseks sertifitseeritud lennuväljale või kopteriväljakule või stardijärgseks tõusuks sellelt või kui seda nõuab lennuohutus. Loa andmisel peab Lennuamet arvestama Keskkonnaministeeriumi, Piirivalveameti või muu asjaomase ametkonna seisukohta.»;
9) paragrahvi 26 lõppu täiendatakse sõnadega »või mahapanemisega Eestis»;
10) määrust täiendatakse §-dega 311 –319 järgmises sõnastuses:
« § 311. Kontrollitavas õhuruumis lendamiseks peab õhusõiduk olema varustatud töökorras ja töörežiimis A/3+C sisselülitatud sekundaarradari transpondriga.
§ 313. Transpondri kasutamine toimub kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (EUROCONTROL) nõuetega. Piloot seab transpondril tunnuskoodi («squawk» – Code/FLT ID) lennuliiklusteenistuse juhiste kohaselt.
§ 316. Transpondri identifitseerimisrežiimi (« squawk – IDENT») tohib kasutada vaid lennuliiklusteenistuse sellekohaste juhiste saamisel või ebaseadusliku sekkumise korral õhusõiduki lendu, hädaolukorras või raadioside katkemisel.
§ 317. Juhul kui transpondrit kasutatakse mittekontrollitavas õhuruumis, kehtivad kõik §-des 31 1–316 nimetatud nõuded. Kui need nõuded ei ole täidetud, tuleb mittekontrollitavas õhuruumis lennata väljalülitatud transpondriga.
§ 318. Kõik jäigatiivalised turbiinmootoriga õhusõidukid suurima lubatud stardimassiga üle 15 000 kg või lubatud istekohtade arvuga üle 30 peavad Eesti õhuruumis lendamisel olema varustatud õhus kokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS) II seadmetega ja neid lennul kasutama.
§ 319. Kõik jäigatiivalised turbiinmootoriga õhusõidukid suurima lubatud stardimassiga üle 5700 kg või lubatud istekohtade arvuga üle 19 peavad Eesti õhuruumis lendamisel olema varustatud õhus kokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS) II seadmetega ja neid lennul kasutama.»;
11) paragrahv 40 sõnastatakse järgmiselt:
« § 40. Suure kiirgusintensiivsusega või muul viisil õhusõiduki pardasüsteemide või maapealsete side-, seire- ja navigatsioonisüsteemide tööd häirida võivate seadmete kasutamiseks lendava õhusõiduki pardal tehtavatel töödel on vaja Lennuameti luba, kui tegemist on Eesti õhusõidukiga, või Välisministeeriumi luba, kui tegemist on välisriigi õhusõidukiga. Loa taotlus peab sisaldama lisaks 4. peatükis nõutud andmetele töödel kasutatava aparatuuri kirjeldust, tööde tellija nime, aadressi ja sidevahendite numbreid.»;
12) paragrahv 43 sõnastatakse järgmiselt:
« § 43. Lennuliikluse teenuste osutamise vajalikkuse üle konkreetses õhuruumi osas või konkreetsel lennuväljal otsustab Lennuamet, kes määrab osutatava teenuse liigi, arvestades liikluses osalevate õhusõidukite tüüpe, sooritatavate lendude liike, liiklustihedust, meteoroloogilisi tingimusi ja muid lennuliiklust mõjutavaid tegureid.»;
13) paragrahv 44 sõnastatakse järgmiselt:
« § 44. Lennuamet tagab lennuliikluse teenindamise tsiviil- ja riiklikus lennunduses lennuettevõtjate ja lennuliiklusteenistuste sertifitseerimiseelse kontrolli, sertifitseerimise, lennujuhtimis- ja raadionavigatsiooniseadmete sertifitseerimise ning lennuliikluse lennujuhtide ja informaatorite atesteerimise kaudu.»;
14) paragrahvi 45 preambulist jäetakse välja sõnad «§-s 6 loetletud õhuruumi osades» ja punktis 1 asendatakse sõna «häireteenistuse» sõnaga «häireteeninduse»;
15) määrust täiendatakse §-ga 451 järgmises sõnastuses:
« § 451. Eesti õhuruumi neis osades, kus lennuliiklust teenindavad naaberriikide lennuliiklusteenistused, toimub vastavalt nende riikidega sõlmitud rahvusvahelistele kokkulepetele lennuliikluse teenindamine neis riikides kehtivate õigusaktide kohaselt.»;
16) paragrahv 49 sõnastatakse järgmiselt:
« § 49. Lennujuhtimine antakse teisele lennujuhtimisteenistusele üle teenistuste vastutusalade piiril või kokkulepitud kohas. Lennujuhtimise üleandmiseks on vajalik kooskõlastus teenistusega, kelle vastutusalasse õhusõiduk suundub.»;
17) paragrahvi 51 lõppu täiendatakse sõnadega «koostöös lennuliiklusteenistustega, kelle vastutusalades toimuvat lennutegevust võivad kaitseväe õhusõidukite lennud mõjutada»;
18) paragrahv 52 sõnastatakse järgmiselt:
« § 52. Külgnevad lennuliiklusteenistused sõlmivad omavahelisi koostööprotseduure kirjeldavad kokkulepped (sh naaberriikide külgnevate lennuliiklusteenistustega) ja teevad koostööd eesmärgiga tagada katkematu ja võimalikult ühtlane teeninduse tase.»;
19) määrust täiendatakse §-dega 73 ja 74 järgmises sõnastuses:
« § 73. Paragrahv 318 kehtib 31. detsembrini 2004. a.
§ 74. Paragrahv 319 jõustub 1. jaanuaril 2005. a.»