Kunda linna kalmistute kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Kunda linna kalmistute kasutamise eeskiri
Kunda linna kalmistute kasutamise eeskiri - sisukord
§ 3 Kalmistu haldamine, tööaeg
3 HAUAPLATSIDE ERALDAMINE
§ 8 Hauaplatsi kasutamise tähtaeg, kasutuslepingu pikendamine või lõpetamine
§ 13 Tuha puistamine tuhapuistealale
§ 15 Peale matmine
5 KALMISTU JA HAUAPLATSIDE KUJUNDAMINE JA HOOLDAMINE
§ 16 Kalmistu kujundamine ja hooldamine
§ 17 Hauaplatsi kujundamine
§ 18 Hauatähise- ja piirde paigaldamine, eemaldamine ja teisaldamine
§ 19 Hauaplatsi hooldamine
6 HOOLDAMATA JA KASUTAMATA HAUAPLATSID
§ 20 Hooldamata hauaplatsiks tunnistamine
§ 21 Kasutamata hauaplatsina arvele võtmine ja taaskasutusse andmine
§ 22 Mälestisena kaitse all olevad objektid ja nende hooldus
§ 23 Vastutus ja järelevalve
RT IV, 31.12.2014, 17
Vastu võetud 15.12.2014 nr 19
Määrus kehtestatakse Kalmistuseaduse § 7 lõike 1 ja lõike 3 alusel.
(1) Kunda linna kalmistute kasutamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab Kunda linna territooriumil olevate kalmistute (edaspidi kalmistu) ja muude matmiskohtade haldamise ja kasutamise korra. Eeskiri on kohustuslik kõigile kalmistul viibivatele isikutele ja kalmistu kasutajatele.
(2) Lisaks eeskirjas sätestatule tuleb kalmistu haldamisel ja kasutamisel arvestada Kalmistuseaduse, Kunda linna avaliku korra ja Heakorra eeskirjaga kehtestatud nõuetega. Kunda vanal kalmistul ja ajaloolistel matmispaikadel tuleb arvestada ka Muinsuskaitseseadusest tulenevate erisustega.
(3) Kunda linna kalmistud ja matmispaigad on:
1) Kunda vana kalmistu (3,18 ha), mis paikneb Kasemäe tn ja Kalmistu tee vahelisel alal;
2) Kunda uus kalmistu (1,32 ha), mis paikneb Kalmistu tee ääres;
3) Vabadussõja mälestussammas, mis paikneb Kalmistu tee ääres;
4) Vabadussõjas ja II maailmasõjas hukkunute ning terroriohvrite ühishaud, mis paikneb Rakvere mnt ääres.
1) kalmistu – inimese surnukeha või surnud inimese säilmete (edaspidi surnu) matmiseks ja mälestamiseks ettenähtud ning vajalike ehitistega maa-ala;
2) hauaplats – kalmistul olev maa-ala ühe või mitme surnu matmiseks kirstuga või tuhaurniga;
3) hauakoht – koht hauaplatsil kirstu või urniga matmiseks;
4) matmiskoht – hauaplats, linna kasutuses olev ühisplats või tuhapuisteala;
5) linna kasutuses olev ühisplats – maa-ala tundmatu või omasteta surnu matmiseks, kelle matmise kohustus on kohalikul omavalitsusel;
6) kalmistu haldaja – kalmistu kasutamist korraldav ametiasutus;
7) hauarajatis – hauaplatsil paiknev maapinnaga kohtkindlalt ühendatud ehitis (piirded, postid, betoonrant, äärised, hauakastid, hauakamber vmt);
8) hauatähis – ühte või mitut hauakohta tähistav rist, plaat, sammas, kivi või muu tähis, mis ei ole hauarajatis;
9) hauaplatsi kasutaja – isik, kellel on hauaplatsi kasutamise õigus ja kellega on sõlmitud hauaplatsi kasutamise leping;
10) tuhapuisteala – maa-ala kalmistul, mis on eraldatud surnute tuha puistamiseks;
11) matja – füüsiline isik, kes korraldab surnu matmise või kes on tellinud matmise korralduse;
12) omaksed – surnu abikaasa, vanemad, täisealised lapsed, õed, vennad või mõni muu surnule lähedane isik tulenevalt tema elukorraldusest;
13) kalmisturegister – hauaplatside ja nende valdajate andmekogu.
§ 3. Kalmistu haldamine, tööaeg
(1) Kunda linna kalmistuid ja muid matmispaiku haldab Kunda Linnavalitsus. Kalmistute kasutamist ja hooldamist korraldab Kunda linna Majanduskeskus. Majanduskeskuse kohutused kinnitab linnavalitsus.
(2) Majanduskeskus tagab kalmistu kasutamisel kalmistuseaduse § 5-s ja käesolevas eeskirjas sätestatud tingimuste täitmise, heakorra ning täidab teisi õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
(3) Kunda linnal on õigus volitada teisi isikuid täitma kalmistu haldamisega seotud ülesandeid.
(4) Kalmistu on avatud aastaringselt iga päev.
(1) Kalmistu peab olema ümbritsetud piirdega või muul viisil selgelt piiritletud. Kalmistu peasissepääsud peavad olema väravatega suletavad.
(2) Kalmistul peab olema veevõtu koht, piisavalt jäätmemahuteid mittelagunevate jäätmete kogumiseks, tähistatud kohad biolagunevate haljastusjäätmete (lilled, rohi, lehed, oksad jmt) kogumiseks, tähistatud kohad kivijääkide kogumiseks, võimalus laenutada matmisplatside korrastamiseks inventari.
(3) Kalmistu peavärava juures peab olema infostend, kuhu on paigutatud kalmistu skeem koos olulise infoga. Infostendil peab olema viide kalmistu töökorralduse, haldaja ja kalmistu hooldaja kohta ning viide käesolevale eeskirjale.
(4) Kalmistule võib kujundada tuhapuisteala.
1) kahjustada hooneid, väravaid, piirdeid, veevõtukohta, teid, haljastust;
2) kahjustada või rikkuda hauaplatse, -rajatisi ja –tähiseid;
4) teostada omavolilisi kaevamisi;
5) paigutada jäätmeid selleks mitte ettenähtud kohtadesse, tuua kalmistule olmejäätmeid või risustada kalmistu territooriumit mõnel muul viisil;
6) muuta omavoliliselt hauaplatsi mõõtmeid,
7) paigaldada ja eemaldada hauatähiseid ja –rajatisi kalmistu haldaja kooskõlastuseta. Muinsuskaitse alusel kalmistul on keelatud hauatähiste ja –rajatiste ümberpaigaldamine ilma muinsuskaitseameti kooskõlastuseta;
10) viibida kalmistul koeraga ilma jalutusrihmata;
(3) Kalmistu haldajal on õigus eemaldada või määrata eemaldamisele kalmistu ilmet häirivad, sihipärast kasutamist takistavad või ohtlikud rajatised, piirded, puud ja põõsad.
3. peatükk HAUAPLATSIDE ERALDAMINE
(1) Uue hauaplatsil taotlemisel eraldatakse ühe kuni nelja hauakohaga hauaplats matmiseks kas kirstus või tuhaurnis. Olemasolevaid hauaplatse eraldi hauakohtadeks ei jagata ja matmine sinna toimub vastavalt võimalustele olenevalt platsi senisest kasutusest.
(2) Matja soovil eraldatakse kas ühe- või mitme-kohaline hauaplats. Hauaplatsi konkreetse suuruse ja asukoha määrab kalmistu haldaja, võttes arvesse kalmistu planeeringut, olemasolevate hauaplatside paiknemist ja võimalusel ka kasutusse saaja soove.
(3) Hauaplatsi soovitavad mõõtmed kirstuga matmisel on:
1) Ühe hauakohaga hauaplats 1,25 x 2,5 m;
2) Kahe hauakohaga hauaplats 2,5 x 2,5 m;
3) Kolme hauakohaga hauaplats 3,75 x 2,5 m;
4) Nelja hauakohaga hauaplats 5 x 2,5 m.
(4) Hauaplatsi mõõtmed urniga matmisel on:
1) Ühe hauakoha suurus urnimatuse korral on üldjuhul 1 x 1 m.
(1) Hauaplatsi taotlemiseks esitab isik kalmistu haldajale kirjaliku avalduse, milles on märgitud:
(2) Hauaplatsi eraldamisel surnu matmiseks peab avaldusele olema lisatud ka surmatõend või surnult sündinu puhul arstlik surmateatis.
(3) Hauaplatsi eraldamisel sõlmib kalmistu haldaja matjaga või temaga kooskõlastatult mõne teise asjaosalise isikuga hauaplatsi kasutamise lepingu (edaspidi kasutusleping).
(4) Kasutuslepingusse kantakse hauaplatsi kasutaja andmed, hauaplatsi asukoht ja suurus, määratakse kindlaks kasutuslepingust tulenevad poolte õigused ja kohustused, lepingu kehtivuse tähtaeg, selle muutmise, lõpetamise ja kolmandale isikule üleandmise kord, hauaplatsi kujundamise ja hooldamise nõuded, poolte vastutus ja vaidluste lahendamise kord ning hauaplatsi kasutaja kinnitus kalmistu kasutamise eeskirja tundmise ja täitmise kohta. Taotluse ja kasutuslepingu vormid kinnitab linnavalitsus.
(5) Muinsuskaitse alusel kalmistul on kasutuslepingu lahutamatuks osaks eeskirja lisas 1 olev matmisplatside hooldusjuhend.
(6) Hauaplatsi kasutaja võib tellida kalmistu haldajalt teenuseid, sõlmides eraldi teenuse osutamise lepingu, milles sätestatakse tellitud teenused, nende maksumus ja teenuste eest tasumise kord.
§ 8. Hauaplatsi kasutamise tähtaeg, kasutuslepingu pikendamine või lõpetamine
(1) Hauaplatsi kasutusleping sõlmitakse tähtajaga kuni 20 aastat.
(2) Kuus kuud enne kasutuslepingu lõppemist teavitab kalmistu haldaja matmiskoha kasutajat kasutuslepingu peatsest lõppemisest, saates sellekohase kirjaliku teate kasutuslepingus toodud aadressil.
(3) Hauaplatsi senisel kasutajal on eesõigus uue kasutuslepingu sõlmimiseks, esitades selleks kalmistu haldajale kirjaliku avalduse vähemalt üks kuu enne kasutuslepingu tähtaja möödumist. Avalduse esitamata jätmisel loetakse kasutusleping lõppenuks ka juhul, kui hauaplatsi kasutaja jätkab platsi kasutamist.
(4) Hauaplatsi kasutusõigusest loobumise korral teatab hauaplatsi kasutaja volitatud esindaja sellest kirjalikult kalmistu haldajale. Kasutusõigusest loobumise korral on kalmistu haldajal õigus hauaplats, v a üle matmisele mitte kuuluv hauaplats, uuteks matusteks välja anda.
(1) Hauaplatsi kasutaja võib kasutuslepingu üle anda enda omastele, teavitades sellest kirjalikult kalmistu haldajat.
(2) Hauaplatsi kasutaja surma korral on tema omastel eelisõigus hauaplatsi kasutamiseks ning kasutuslepingu sõlmimiseks senise kasutaja asemel. Kasutuslepingu vormistab kalmistu haldaja kirjalikult hauaplatsi kasutaja surmatõendi esitamisel.
(3) Omasteks käesoleva seaduse tähenduses on surnu abikaasa, vanemad, täisealised lapsed, õed, vennad, või muu surnule lähedane isik olenevalt tema elukorraldusest. Eelnimetatute sekka mittekuuluv matja võib astuda kasutaja asemele juhul, kui omaksed puuduvad või loobuvad matja kasuks.
(1) Kasutusleping lõppeb tähtaja möödumisel, ülesütlemisel või hauaplatsi kasutaja surma korral, kui omaksed ei ole eeskirja § 9 lõikes 2 ja 3 sätestatud korras uut kasutuslepingut sõlminud.
(3) Kalmistu haldaja ütleb kasutuslepingu erakorraliselt ühepoolselt üles enne tähtaja lõppu, kui hauaplats on tunnistatud hooldamata hauaplatsiks vastavalt eeskirja §-le 19.
(1) Kõik matmised tuleb registreerida kalmistu hooldaja juures vähemalt üks päev enne matust.
(2) Kalmistu hooldaja registreerib matmise surmatõendi või surnult sündinu puhul arstliku surmateatise ja matja isikut tõendava dokumendi alusel, kui matmiskoht on kooskõlastatud hauaplatsi kasutajaga.
(3) Kalmistu hooldaja registreerib matuse ja kannab kalmistuseaduse kohaselt maetud isiku ja matmisega seotud andmed kuutabelisse, mis edastatakse iga kuu lõppedes kalmistute andmebaasi vastutavale töötajale, kes kannab saadud andmed kalmisturegistrisse.
(4) Surnu maetakse hauaplatsile kirstus või tuhaurnis. Kui kalmistule on rajatud vastav tuhapuisteala, võib tuha soovi korral sinna puistata.
(5) Matmine kalmistule võib toimuda ainult valgel ajal, üldjuhul kella 10.00 – 15.00. Riiklikel pühadel matmist üldjuhul ei toimu. Matusetalituse läbiviimiseks on võimalus kasutada leinatuba.
(6) Matmine peab toimuma väärikalt, võimaluse korral surnu usulisi ja kultuurilisi kuuluvusi arvestades ning tavasid ja traditsioone jälgides.
(7) Matmisloata on hauakaevamine ja matmine keelatud.
(1) Haua kaevab ja matmise teostab matuse- ja tavanditeenuse ettevõte või muu isik, kelle tegevus on kooskõlastatud kalmistu hooldajaga.
(2) Kirstuga matmisel peab haua sügavus maapinnast haua põhjani olema esmamatmisel 2,0 m, peale matmise korral vähemalt 1,5 m. Urniga matmisel peab matmise sügavus olema vähemalt 1 m.
(3) Kui haua kaevamisel tuleb välja varem maetu säilmeid, maetakse need sama haua põhja kaevatud süvendisse, tervena säilinud kirst jäätakse puutumata.
(4) Matmist takistavate hauarajatiste ja –tähiste ajutine kõrvaldamine ja tagasipaigaldamine toimub hauaplatsi kasutaja kulul.
(5) Matuse käigus kõrval olevatele hauaplatsidele tekitatud kahjustused peab hauaplatsi kasutaja kõrvaldama kolme päeva jooksul pärast matuse toimumist.
§ 13. Tuha puistamine tuhapuistealale
(1) Tuha puistamise toimingu registreerib matja kalmistu haldaja juures, kes kannab kalmistu registrisse surnu ja matja andmed ning toimingu kuupäeva.
(2) Tuhk puistatakse selleks ettenähtud maa-alale kalmistu hooldaja esindaja juuresolekul.
(5) Tuhapuisteala hooldab ja heakorrastab kalmistu hooldaja.
(1) Tundmatu või omasteta surnu matmise või tuhastamise korraldab Kunda Linnavalitsus.
(2) Tundmatu või omasteta surnu või tema säilmed maetakse Kunda uuele kalmistule selleks eraldatud ühisplatsile. Võimaluse korral maetakse omasteta surnu olemasolevale perekonna hauaplatsile.
(3) Ühisplatsile matmisel hauaplatsi ei eraldata ja kasutuslepingut ei sõlmita.
(4) Linna kasutuses olevat ühisplatsi hooldab ja heakorrastab kalmistu hooldaja.
§ 15. Peale matmine
(1) Kirstuga maetava surnu peale matmine ei või toimuda varem kui 20 aasta möödumisel arvestades viimasest matmisest samale hauakohale.
(2) Peale matmiseks on vaja hauaplatsi kasutaja kirjalik nõusolek. Kui hauaplats on kalmistu haldaja poolt käesoleva eeskirja kohaselt tunnistatud hooldamata hauaplatsiks, ei ole hauaplatsi kasutaja nõusolek nõutav.
(3) Kultuuri- või ajalooliselt tähtsaks tunnistatud haudadele (lisa 2) peale ei maeta. Erandina lubatakse nimetatud hauaplatsidele matta selle suguvõsa liikmeid kooskõlastatult kalmistu haldaja ja muinsuskaitseametiga.
5. peatükk KALMISTU JA HAUAPLATSIDE KUJUNDAMINE JA HOOLDAMINE
§ 16. Kalmistu kujundamine ja hooldamine
(1) Kalmistu kujundamise eesmärgiks on ajalooliselt väljakujunenud miljöö ja seda iseloomustavate elementide säilitamine.
(2) Vana kalmistu ja ajalooliste matmispaikade hooldamisel tuleb juhinduda Ajalooliste kalmistute hooldamise ja korrastamise metoodilisest juhendist ning Mälestise- ja kaitsevööndi kaitsekohustuste teatisest.
(3) Kalmistu haldajal on õigus eemaldada või määrata eemaldamisele kalmistu ilmet häirivad, sihipärast kasutamist takistavad või ohtlikud rajatised, piirded, puud ja põõsad. Puude mahavõtmine (va uuel kalmistul) peab olema eelnevalt kooskõlastatud Muinsuskaitseametiga.
§ 17. Hauaplatsi kujundamine
(1) Hauaplatsi kujundamisel tuleb jälgida kalmistute kujunduse head tava, §-s 16 lõikes 2 nimetatud juhendi ning käesoleva eeskirja nõudeid. Hauaplatsi kujundab hauaplatsi kasutaja.
(2) Kalmistu haljastuses tuleb lähtuda vajadusest kaitsta hauarajatisi ja –tähiseid puude ja põõsaste kahjuliku mõju eest. Eemaldada tuleb puud, mis kahjustavad juurestiku, tüve või võraga hauarajatisi, põhjustades nende purunemist, deformeerumist või sammaldumist. Säilima peavad ajaloolised alleed, kujundatud puuderühmad, memoriaalpuud.
(3) Haljastamisel tuleb eelistada madalhaljastust, puude leina- ja minivorme. Kõrgekasvulisi (üle 6 m kõrguseks kasvavaid) puid hauaplatsile istutada ei tohi ning isetekkelised puuvõrsed tuleb õigeaegselt eemaldada. Vältida tuleb ohtralt juurevõsu ajavaid lehtpõõsaid (sirel, enelas jmt). Põõsaste soovitavaks kõrguseks on kuni 1,5 m, hekkidel kuni 0,7 m.
(4) Hauaplatsil kasvavate vanade puude (tüve läbimõõt üle 8 cm) ning suuremõõtmeliste põõsaste mahavõtmine tuleb eelnevalt kooskõlastada kalmistu haldajaga. Puude mahavõtmiseks tuleb taotleda raieluba Kunda linnavalitsusest, vanal kalmistul ka muinsuskaitseameti kooskõlastus.
(5) Hauaplatsi kujundamisel vältida keskkonda sobimatuid tehismaterjale, nagu plastid, kergkruus, kunstmuru jmt. Uute hauarajatiste paigaldamisel jälgida nende sobivust keskkonda.
(6) Hauaplatsi äärisena on soovitav kasutada mätasääristust või looduslikke äärekive. Uute monoliitsete betoonist valatud hauaääriste rajamine on erandkorras lubatud vanal kalmistul.
(7) Kujunduspõhimõtete eiramisel on kalmistu haldajal õigus teha hauaplatsi kasutajale ettekirjutus, millega juhitakse tähelepanu kujunduspõhimõtete rikkumisele ning antakse hauaplatsi kasutajale tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks.
§ 18. Hauatähise- ja piirde paigaldamine, eemaldamine ja teisaldamine
(2) Hauatähise kõrgus võib olla kuni 1,5 m. Kõrgemate rajatiste korral on vajalik eraldi kooskõlastus kalmistu haldajaga.
(3) Hauaplatsile võib paigutada muud sobivat inventari nagu vaasid, valgustid, skulptuurid, pingid.
(4) Hauatähised, -rajatised, muu inventar ja haljastus peab asuma hauaplatsi piires ega tohi oluliselt häirida kõrvaasuvate hauaplatside kasutamist (ei tohi olla varisemisohtlik naabrusesse uue haua kaevamisel) ja korrastamist.
(5) Hauaplatsile paigaldatud hauatähised- ja rajatised loetakse hauaplatsi kasutaja omandiks.
(6) Hauatähiste ja –rajatiste paigaldamine, eemaldamine või teisaldamine tuleb eelnevalt kooskõlastada kalmistu haldajaga. Kõrge kunstiväärtusega ja ajalooliste hauatähiste ja piirete eemaldamine on keelatud.
(7) Hauaplatsil suuremahuliste hooldus- ja remonttööde alustamisest ja lõpetamisest teavitada kalmistu hooldajat.
(8) Kalmistu miljöölise väärtuse säilitamise eesmärgil tuleb nii kasutusel olevatel kui ka mahajäetud hauaplatsidel vanemad kui 50 aastased hauatähised ja –piirded jätta oma algsele kohale. Jalalt murdunud ning katkised ristid ja muud hauatähised (ka tükid) ning piirete fragmendid, mida ei ole võimalik algsel kohal eksponeerida, tuleb viia kalmistu hooldaja poolt määratud kohta. Vanad metallist ja kivipostidega piirded ja hauatähised tuleb võimalusel taastada.
(9) Hauaplatsi väljaandmisel uuele kasutajale säilitatakse väärtuslikud hauatähised ja-rajatised ning lisatakse vastav kohustus hauaplatsi uue kasutajaga sõlmitavasse kasutuslepingusse. Uus hauaplatsi kasutaja on kohustatud tagama hauaplatsil olevate hauatähiste ja –rajatiste säilimise ja korrasoleku, vajadusel teostama hooldusremondi ning suhtuma austavalt varem hauaplatsile maetuisse.
§ 19. Hauaplatsi hooldamine
4) hauarajatised ja –tähised on ohutud, terved ja neil olev tekst loetav;
5) hauaplatsi ääre- ja katteplaadid on terved;
7) hauaplatsilt ja hauaplatsi ümbritsevast vahekäigust on riisutud ära lehed ning muu praht.
(3) Muinsuskaitsealusel kalmistul tuleb hauaplatsi hooldamisel lähtuda lisaks eeskirja lisas 1 toodud juhendist.
(4) Hauaplatsi hooldamisel tekkinud jäätmed tuleb liigiti sorteerida ning panna selleks ettenähtud jäätmemahutisse või hunnikusse.
(6) Hauaplatsil asuvate suurte puude ja suuremõõtmeliste põõsaste mahavõtmise aeg tuleb eelnevalt kooskõlastada kalmistu haldajaga. Puude mahavõtmiseks tuleb taotleda raieluba vastavalt kehtivale korrale. Muinsuskaitse alusel kalmistul tuleb taotleda ka Muinsuskaitseameti kooskõlastus.
(7) Hauaplatsi võib hauaplatsi kasutaja ja kalmistu haldaja vahel sõlmitud lepingu kohaselt tasulise teenusena hooldada kalmistu hooldaja.
(8) Hooldusnõuete eiramisel on kalmistu haldajal õigus teha hauaplatsi kasutajale ettekirjutus, millega juhitakse tähelepanu hooldusnõuete rikkumisele ning antakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks.
(9) Kalmistu haldaja poolt organiseeritakse korra aastas kevadel liiv. Kalmistu hooldaja pakub eelneval kokkuleppel võimalust kasutada töövahendeid.
(10) Ajaloo- või kultuuriloolist väärtust omavaid haudu (lisa 2) hooldab Kunda linna Majanduskeskus.
6. peatükk HOOLDAMATA JA KASUTAMATA HAUAPLATSID
§ 20. Hooldamata hauaplatsiks tunnistamine
2) hauarajatised ja –tähised on tugevalt sammaldunud, läbiroostetanud või lagunenud;
(2) Hauaplatsi ülevaatuse platsi hooldamata hauaplatsiks tunnistamise eesmärgil ja platsi arvele võtmise korraldab kalmistu haldaja.
(3) Hauaplatsi üle vaatamiseks moodustab kalmistu haldaja komisjoni, kuhu kuuluvad kalmistu haldaja esindajad (heakorranõunik, järelevalve ametnik), kalmistu hooldaja ja vajadusel muinsuskaitseameti esindaja. Võib kaasata ka muid eksperte.
1) esimesel ülevaatusel, mille käigus tuvastatakse, et hauaplats on pikemat aega korrastamata, märgistatakse see sildiga, millel on kiri korrastamata hauaplats. Sildile märgitakse platsi number, ülevaatuse kuupäev, järgmise ülevaatuse kuupäev ja kalmistu haldaja kontaktandmed. Kalmistu haldaja edastab hauaplatsi kasutajale kirjaliku hoiatuse kasutuslepingus toodud aadressil. Hauaplatsi ei tunnistata hooldamata hauaplatsiks enne kui hauaplatsi märgistamisest on möödas vähemalt üks aasta ja hauaplatsi ei ole selle aja jooksul korrastatud;
2) teine ülevaatus toimub mitte varem kui aasta pärast esimest ülevaatust. Selle käigus kontrollitakse esimesel ülevaatusel märgistatud hauaplatsi seisukorda ja tuvastatakse, kas hauaplatsi on selle aasta jooksul korrastatud. Võetakse vastu otsus hauaplatsi hooldamata hauaplatsiks tunnistamise või tunnistamata jätmise kohta.
(6) Hooldamata hauaplatsiks tunnistatud hauaplatside kohta avaldatakse teade Kunda linna kodulehel ja saadetakse vastav teade hauaplatsi kasutajale kasutuslepingus toodud aadressil. Hauaplatsi kasutajale antakse võimalus kahe kuu jooksul pärast teavitamist võtta ühendust kalmistu haldajaga ja hauaplats korrastada või loobuda hauaplatsi kasutusõigusest ja kasutusleping erandkorras üles öelda.
(7) Pärast eelnimetatud tähtaja möödumist võib kalmistu haldaja kasutuslepingu ühepoolselt üles öelda. Hauaplatsi, millele ei ole kasutuslepingut sõlmitud, kasutusõigus loetakse lõppenuks kolme kuu jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõigetes 5 ja 6 nimetatud toimingute tegemist, kui hauaplatsi kasutaja ei ole teates määratud tähtaja jooksul hauaplatsi korrastanud.
§ 21. Kasutamata hauaplatsina arvele võtmine ja taaskasutusse andmine
(1) Kasutamata hauaplatsina võetakse arvele hauaplats, mille kasutusõigus on lõppenud, kasutuslepingu tähtaeg on möödunud, kasutusleping on erakorraliselt enne tähtaja lõppu lõpetatud ning hauaplats, mis on tunnistatud hooldamata hauaplatsiks vastavalt eeskirja §-le 19.
(2) Kasutamata matmiskoha võib kalmistu haldaja anda taaskasutusse kirstuga matmiseks kui viimasest matmisest on möödunud vähemalt 20 aastat.
§ 22. Mälestisena kaitse all olevad objektid ja nende hooldus
(1) Kunda linna vana kalmistu on riigi kaitse all olev ajaloomälestis, mis on Muinsuskaitseametis 1997. aastal registreeritud kui ajaloomälestis. Registri number on 5768. Mälestise kaitsevöönd on 50 m alates kalmistu väliskontuurist, kus tuleb järgida muinsuskaitseseaduse §-des 24 ja 35 kehtestatud kitsendusi ja kohustusi.
(2) Kunda uue kalmistu kõrval Korismäel paikneb ajaloomälestis/ kultuurimälestis Vabadussõja mälestussammas, registrinumber 27125. Mälestise kaitsevöönd on 50 m alates mälestise väliskontuurist.
(3) Rakvere maantee ääres Kukerpallimäe kõrval asub ajaloomälestis/ kultuurimälestis Vabadussõjas ja II maailmasõjas hukkunute ning terroriohvrite ühishaud, registrinumber 5767. Mälestise kaitsevöönd on 50 m mälestise väliskontuurist.
(4) Mälestise hooldamiseks tehtavate tööde loetelu ning leevendused on märgitud kinnismälestise kaitsekohustuse teatises. Muinsuskaitseameti kirjaliku loata on kinnismälestisel keelatud ehitamine, mälestise ilme muutmine, objektide ja tehnovõrkude paigaldamine, haljastus-, raie- ja kaevetööd, teede rajamine. Mälestise hooldamisel tuleb tagada mälestise ja selle kaitsevööndi korrashoid, eemaldada esteetilise ilme kaotanud puud-põõsad ja korrastada kalmistu piirdeaed.
(5) Muinsuskaitse all olevate hauatähiste hooldustöid tohib teha ainult muinsuskaitseameti poolt väljastatud hooldustööde loa alusel. Kinnismälestist võib restaureerida muinsuskaitse eritingimusi järgiva projekti alusel ja muinsuskaitse inspektori järelevalve all. Restaureerimistöid võib teostada muinsuskaitseameti tegevusluba omav restauraator. Kunstiväärtuslike tähiste ja piirete korrastamiseks tuleb konsulteerida maakonna muinsuskaitseinspektoriga.
§ 23. Vastutus ja järelevalve
(2) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostab Kunda linnavalitsus ja Muinsuskaitseamet.
(3) Eeskirja mittenõuetekohase täitmise korral on Kunda linnavalitsusel õigus teha ettekirjutus. Ettekirjutuse mittetäitmisel võib Kunda Linnavalitsus rakendada asendustäitmist või sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 640 eurot.
(1) Eeskirja jõustumise ajal kasutuses olev hauaplats jääb senise kasutaja kasutusse kahekümneks aastaks eeskirja jõustumisest arvates, kui senise kasutaja ja kalmistu haldaja vahel pole kokku lepitud teises tähtajas.
(2) Seniseks hauaplatsi kasutajaks loetakse omaksed, kes on korraldanud matmisplatsil esimese matmise, selle puudumisel isik, kes hauaplatsi reaalselt kasutab.
(3) Senisel hauaplatsi kasutajal on õigus esitada kalmistu haldajale vormikohane taotlus kasutuslepingu sõlmimiseks kolme aasta jooksul arvates eeskirja jõustumisest.
(4) Kõigi seniste hauaplatsi kasutajatega, kes esitavad taotluse, sõlmitakse kasutusleping pärast kõigi faktide tõesuse kontrollimist, kuid mitte hiljem kui ühe aasta jooksul taotluse esitamisest.
Kehtetuks tunnistatakse Kunda Linnavolikogu 03. novembri 2000 määrus nr 24 „Kunda linna kalmistute eeskirja kinnitamine“.
Lisa 1 Muinsuskaitsealusel kalmistul hauaplatside ja muude muinsuskaitsealuste matmispaikade hooldusjuhend
Lisa 2 Linna hooldada olevad hauaplatsid ja ajaloolised matmispaigad
Lisa 3 Hauaplatsid, millele ei toimu pealematmist


Esindusõiguseta esinduse sätteid saab kohaldada analoogia alusel ka juhul, kui isik teeb tehingu teise isiku nimel mitte esindajana, vaid teise isikuna esinedes ja tema identiteeti kasutades. See tähendab, et teise isiku identiteeti kasutades tehtud tehing on TsÜS § 129 lg 1 järgi tühine, välja arvatud juhul, kui isik, kelle nimel teine isik tehingu tegi, selle hiljem heaks kiidab. (p 16) Kui kostja nime all sõlmitud leping on TsÜS § 129 lg 1 järgi tühine, tuleb selle alusel saadu tagastada vastavalt alusetu rikastumise sätetele (TsÜS § 84 lg 1 teine lause). Sel juhul tuleb aga hinnata, kes oli raha kui hageja soorituse saajaks, sest just temalt saab VÕS § 1028 lg 1 järgi nõuda saadu tagastamist. Kui soorituse saajaks oli kostja nime all tegutsenud isik, sai just temalt nõuda raha tagastamist VÕS § 1029 järgi ka juhul, kui hageja kandis tühise lepingu täitmiseks raha kostja nime all tegutsenud isiku korraldusel kostja kui kolmanda isiku kontole. Kui soorituse saaja oli kostja nime all tegutsenud isik, saanuks üleantu tagastamist nõuda kostjalt vaid juhul, kui raha oleks makstud kostjale tema kui kolmanda isiku kasuks sõlmitud lepingu alusel, mis vastab VÕS § 80 lg 2 tingimustele (nn ehtne leping kolmanda isiku kasuks) (VÕS § 1030 lg 1) (vt ka RKTKo nr 3-2-1-107-16, p 12). (p 18)


Võsu Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Võsu Kooli põhimäärus
Võsu Kooli põhimäärus - sisukord
3 STRUKTUUR
4 ÕPPE- JA KASVATUSKORRALDUSE ALUSED
5 ÕPPEKAVAVÄLISE TEGEVUSE KORRALDUS
§ 21 Pikapäevarühm
§ 22 Huvitegevus
§ 23 Kooli raamatukogu
6 LAPSED, ÕPILASED JA LAPSEVANEMAD
7 KOOLITÖÖTAJATE ÕIGUSED, KOHUSTUSED JA VASTUTUS
8 JUHTIMINE
9 ÕPPENÕUKOGU JA PEDAGOOGILINE NÕUKOGU
10 HOOLEKOGU
11 FINANTSEERIMINE, MAJANDAMINE, ASJAAJAMINE JA JÄRELEVALVE
12 KOOLI ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBERKUJUNDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
13 PÕHIMÄÄRUSE MUUTMISE KORD
14 PÕHIMÄÄRUSES MÄÄRATLEMATA KÜSIMUSTE LAHENDAMISE KORD
Vihula Vallavolikogu
RT IV, 17.01.2017, 8
Vastu võetud 12.01.2017 nr 55
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 2 ja koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3 alusel.
§ 1. Võsu Kool (edaspidi kool) on Vihula valla hallatav asutus, mis loob võimalused koolieast noorematele lastele koolieelse hariduse omandamiseks ning laste hoiuks ja õpilastele põhihariduse omandamiseks.
§ 2. Õppeasutuse nimi on Võsu Kool.
§ 3. Õppeasutuse liik on lasteaed-põhikool.
§ 4. Võsu Kool asub aadressil Kooli tn 1, Võsu alevik, Vihula vald ja lasteaiarühmad asuvad aadressil Kooli tn 1 Võsu alevik, Vihula kooli kinnistu Vihula küla ning Mudila kinnistu Võsupere küla.
§ 5. Koolil on oma eelarve Vihula valla eelarve osana.
§ 6. Koolil on oma nimega pitsat ja sümboolika.
§ 7. Koolis toimub suhtlemine ning õppe- ja kasvatustöö päevases õppevormis ja eesti keeles.
§ 8. Kooli tegevuse eesmärgid ja ülesanded on:
(1) kooliealistele lastele põhihariduse omandamiseks ja koolikohustuste täitmiseks võimaluste loomine;
(2) koolieast noorematele lastele hoiu ja koolieelse hariduse omandamise võimaldamine;
(3) lapse perekonna toetamine, lapse kasvatamise ja arendamise soodustamine, arvestades tema individuaalsust;
(4) võimaluste ja tingimuste loomine, arvestades lapse ealisi, soolisi, individuaalseid vajadusi tervikliku isiksuse kujunemiseks;
(5) teadmiste, oskuste, arusaamade, hoiakute, tõekspidamiste ja suundumuste süsteemi kujundamine, tänu millele laps omandab võime käituda, orienteeruda, otsustada, teadmisi omandada ning korrigeerida oma käitumist;
(6) laste tervise hoidmine ja tugevdamine;
(7) laste emotsionaalse, kõlbelise, sotsiaalse, vaimse ja kehalise arengu soodustamine.
3. peatükk STRUKTUUR
§ 9. Koolis on põhikooli osas 1 – 9 klassi ja koolieast noorematele lastele vanuses 1,5 – 7 eluaastat lasteaia liitrühmad.
§ 10. Koolis töötavad pikapäevarühm ja huviringid vastavalt õpilaste ja lastevanemate soovile ja vajadusele ning kooli eelarve võimalusele.
4. peatükk ÕPPE- JA KASVATUSKORRALDUSE ALUSED
§ 11. Õppe- ja kasvatuskorralduse aluseks on kooli ja lasteaiarühmade õppekavad, mis on koostatud alushariduse ja põhihariduse riiklike õppekavade alusel.
§ 12. Kooli ja lasteaiarühmade õppekavad kinnitab kooli direktor.
§ 13. Koolieast nooremate laste liitrühmadel on oma tegevus- ja päevakava, mis on koostatud vastavalt alushariduse õppekavale. Tegevus- ja päevakava kinnitab kooli direktor.
§ 14. Õpetaja koostab töökava lähtudes kooli ainekavast ja õppekavast või lasteaiarühmade õppekavast. Õppetööks vajaliku õppematerjali valib õpetaja. Õppenõukogu ja pedagoogilise nõukogu liikmetel on õigus teha ettepanekuid kooli ja lasteaiarühmade õppekavade või ainekavade muutmiseks.
§ 15. Kooli põhikooli osas on:
(1) koolivaheajad ja õppeperioodi pikkus määratud haridus- ja teadusministri määrusega;
(2) õppeperioodi arvestusühikud on õppetund, õppepäev, õppenädal, trimester ja õppeaasta;
(3) ühes õppenädalas viis õppepäeva, nädalakoormus õppetundides määratakse kooli õppekavaga;
(4) õppetunni pikkus 45 minutit, vahetunni pikkus vähemalt 10 minutit.
§ 16. Õpilaste hindamise, järgmisse klassi üleviimise, klassikursust kordama jätmise alused, tingimused ja korra, lõpueksamite korraldamise ja põhikooli lõpetamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
§ 17. Õppeaasta algab koolis 1. septembril ja kestab 31. augustini järgmisel kalendriaastal.
§ 18. Koolieast nooremate laste liitrühmade lahtiolekuaja otsustab vallavalitsus kooli hoolekogu ettepanekul.
§ 19. Liitrühmade aastaringse või hooajalise tegutsemise otsustab vallavalitsus kooli hoolekogu ettepanekul.
§ 20. Koolis avatakse erivajadustega õpilaste või laste klassid ja rühmad vastavalt vajadusele kooskõlas nõustamiskomisjoni otsuse ning kooli pidaja võimalustega.
5. peatükk ÕPPEKAVAVÄLISE TEGEVUSE KORRALDUS
§ 21. Pikapäevarühm
Õpilane võetakse pikapäevarühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori otsusega vanema taotlusel või alaealiste komisjoni otsuse alusel.
§ 22. Huvitegevus
(1) Koolis korraldatakse lasteaia ja põhikooli õppekava läbimist toetavat huvitegevust või muud õppekavavälist tegevust.
(2) Huvitegevuse läbiviimine fikseeritakse ringipäevikus, kuhu märgitakse õpilase andmed, tunni sisu ja aastaplaan. Ringipäevikut täidab ringijuht.
(3) Õppekavavälist tegevust kaasrahastatakse lapsevanemate, erinevate fondide ja sponsorite poolt.
§ 23. Kooli raamatukogu
Koolil on õppekirjanduse kogu, põhikogu osas saavad õpilased kasutada rahvaraamatukogu fondi.
6. peatükk LAPSED, ÕPILASED JA LAPSEVANEMAD
§ 24. Elukohajärgse kooli määramise tingimused ja korra kehtestab vallavalitsus.
§ 25. Laste liitrühma vastuvõtmine ja sealt väljaarvamine toimub vallavalitsuse kehtestatud korras.
§ 26. Lastel on õigus:
§ 27. Õpilastel on õigus:
(1) omandada tasuta haridust õppekava ulatuses;
(2) pöörduda oma õiguste kaitseks õpetajate, direktori, omavalitsuse, riiklike järelevalveorganite, lastekaitseametnike või organisatsioonide poole;
(3) valida õppeaineid koolis õpetatavate valikainete piires või õppida individuaalõppekava järgi haridusministri määrusega kehtestatud korras;
(4) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja kohaliku omavalitsuse poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
(5) asutada ühinguid, klubisid, stuudioid, ringe, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlustega;
(6) osaleda koolielu probleemide lahendamisel;
(7) kasutada klassivälises tegevuses tasuta kooli rajatisi, õppe-, spordi-, tehnilisi jm. vahendeid vastavalt kehtestatud sisekorraeeskirjale;
(8) saada koolist teavet koolikorralduse ja õpilaste õiguste kohta, samuti esmast teavet õppimisvõimaluste kohta;
(9) saada ettenähtud korras ainelist abi selleks eraldatud summadest või fondidest.
§ 28. Õpilased on kohustatud:
(1) täitma koolikohustust;
(2) osalema õppetöös, õppima võimetekohaselt, end arendama ja oma teadmisi pidevalt täiendama;
(3) lugupidavalt suhtuma kaasinimestesse, hoidma loodust, täitma kooli kodukorra nõudeid;
(4) kasutama kooli vara heaperemehelikult.
§ 29. Lapsevanematel on õigus:
(1) tuua last lasteaiarühma ja viia sealt ära neile sobival ajal lasteaiarühma päevakava järgides;
(2) nõuda vajalike tingimuste loomist laste mitmekülgseks arenguks ja kasvatamiseks, aidata ise kaasa nende tingimuste kujunemisel;
(3) osaleda kooli töös ja juhtimises hoolekogu liikmeks valitud vanemate kaudu;
(4) kasvatamist ja õpetamist puudutavate vaidluste lahendamiseks pöörduda õppenõukogu, hoolekogu või direktori poole, samuti vallavalitsuse ja riiklike organite poole;
(5) tutvuda kooli tegevus-, päeva- ja õppekavaga;
(6) saada teavet kooli töökorralduse kohta;
(7) saada nõustamist pedagoogilistes küsimustes.
§ 30. Lapsevanemad on kohustatud:
(1) vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras tasuma igakuiselt lasteaia osalustasu ja lapse toitlustuskulud;
(2) informeerima õpetajat või direktorit laste puudumisest;
(3) looma lapsele soodsad tingimused arenemiseks, alushariduse ja põhihariduse omandamiseks;
(4) kinni pidama lasteaiarühma ning kooli päevakavast ning laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest.
§ 31. Kool tagab laste ja õpilaste tervise kaitse nende koolis viibimise ajal.
§ 32. Kooli ja kodu koostööks kutsub kooli direktor või klassijuhataja (lasteaias pedagoog) vastavalt vajadusele, kuid vähemalt kord aastas kokku lapsevanemate koosoleku.
7. peatükk KOOLITÖÖTAJATE ÕIGUSED, KOHUSTUSED JA VASTUTUS
§ 33. Kooli töötajad (edaspidi personal) on pedagoogid, haldus- ja abitöötajad.
§ 34. Personaliga sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepingud kooli direktor.
§ 35. Personali ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks töölepingute, ametijuhendite, töökorralduse reeglite, kooli põhimääruse ja muude õigusaktidega.
§ 36. Pedagoogide ülesandeks on laste õpetamine ja kasvatamine ning selleks vajalike tingimuste loomine. Pedagoogitöö peab baseeruma lugupidaval suhtumisel lapsesse ja lapsevanemasse.
§ 37. Pedagoogide vabade ametikohtade täitmiseks korraldab direktor konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu direktori ettepanekul.
§ 38. Pedagoogidel on õigus taotleda õpetaja kutset vastavalt kutsestandardile. Kooli pidaja toetab võimalusel kutsega õpetajate diferentseeritud tasustamist.
§ 39. Personalil on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta.
§ 40. Personal on kohustatud andma teavet kooli direktorile ja vallavalitsuse lastekaitsespetsialistile lapse ebarahuldavast kasvukeskkonnast või kui on selgunud, et laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
8. peatükk JUHTIMINE
§ 41. Kooli juhib direktor.
§ 42. Kooli direktor:
(1) juhib kooli kasvatus-, õppe-, tervishoiu-, majandus- ja finantstegevust koostöös õppenõukogu ja hoolekoguga;
(2) tagab õppe- ja kasvatuskorralduse vastavuse Eesti Vabariigis kehtivatele seadustele;
(3) koostab kooli eelarve projekti, kooskõlastab hoolekoguga ja esitab selle vallavalitsusele;
(4) vastutab kooli vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise eest
(5) kutsub kokku koosolekuid ja nõupidamisi;
(6) tagab personalile ohutud töötingimused, tutvustab töötaja tööle võtmisel, samuti töötamise ajal töösisekorraeeskirju, töökaitse- ja tuleohutusnõudeid;
(7) loob tingimused koostööks;
(8) annab oma pädevuse piires käskkirju;
(9) on aruandekohustuslik kooli hoolekogu ja vallavalitsuse ees;
(10) omab õigust teha kooli kasuks kooli pidaja nimel tehinguid kooli eelarves selleks ettenähtud summade piires, kui see on vajalik tema seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks.
§ 43. Direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab vallavalitsus välja avaliku konkursi, konkursi väljakuulutamine ja tingimused kooskõlastatakse kooli hoolekoguga. Konkursi läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse vallavalitsus, töölepingu sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab vallavanem või tema asendaja. Direktoriga sõlmitakse tööleping määramata ajaks.
9. peatükk ÕPPENÕUKOGU JA PEDAGOOGILINE NÕUKOGU
§ 44. Koolil on õppe- ja kasvatustegevuse suundade kindlaksmääramiseks, analüüsimiseks, hindamiseks ja juhtimiseks vajalike otsuste tegemiseks õppenõukogu, mille liikmeteks on kooli kõik pedagoogid. Lasteaiarühmade pedagoogid kuuluvad pedagoogilisse nõukogusse, mille ülesanne on lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning direktorile, hoolekogule ning valla- või linnavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
§ 45. Õppenõukogu ülesanded ja töökorra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
§ 46. Õppenõukogu tööd juhib kooli direktor.
10. peatükk HOOLEKOGU
§ 47. Kooli hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, mis valitakse kuni kolmeks õppeaastaks ja kelle ülesandeks on kooli tööks ning õppe- ja kasvatustegevuse edukaks kulgemiseks vajalike tingimuste loomisele kaasaaitamine.
§ 48. Kooli hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja, õppenõukogu, pedagoogilise nõukogu, õpilasesinduse, vanemate, vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad, kusjuures vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad moodustavad enamuse hoolekogu koosseisust.
§ 49. Hoolekogu valib enda liikmete seast esimehe, aseesimehe ja sekretäri.
§ 50. Hoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub õppeaasta kestel vähemalt üks kord nelja kuu jooksul.
§ 51. Hoolekogu moodustamine ja tegutsemine toimub volikogu poolt kehtestatud töökorra alusel.
11. peatükk FINANTSEERIMINE, MAJANDAMINE, ASJAAJAMINE JA JÄRELEVALVE
§ 52. Kooli vara moodustavad talle valla poolt sihtotstarbeliselt kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
§ 53. Vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
§ 54. Kooli eelarve tuludeks on eraldised riigi ja valla eelarvest, laekumised sihtasutustelt, annetustest ja kooli põhimääruses sätestatud kooli õppekava välisest tegevusest saadud tuludest.
§ 55. Kool esitab oma tegevuse kohta statistilise ja eelarve täitmise aruande rahandusministri määrusega kehtestatud korras ja tähtaegadeks.
§ 56. Kooli raamatupidamist korraldab vallavalitsus.
§ 57. Koolis peetakse ja täidetakse kohustuslikke dokumente vastavalt haridusministri määrusega kehtestatud loetelule ja vormidele.
§ 58. Kooli õppe ja kasvatustegevuse üle teostavad riiklikku järelevalvet haridusministeeriumi ametnikud ja maavanem haridusministri määrusega kehtestatud korras. Kool viib läbi sisehindamist vähemalt korra arengukava perioodi jooksul. Sisehindamise korra kehtestab direktor. Sisehindamise tulemused on aluseks kooli arengukavale.
12. peatükk KOOLI ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBERKUJUNDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 59. Kooli korraldab ja kujundab vallavolikogu otsusel ümber vallavalitsus. Kooli ümberkorraldamise või ümberkujundamise otsus tehakse arvestusega, et sellest on võimalik teavitada kirjalikult Haridus-ja Teadusministeeriumi, maavanemat, kooli, lapsevanemaid ja õpilasi vähemalt kuus kuud enne õppeaasta algust.
§ 60. Kooli ümberkujundamine võib toimuda järgmistel juhtudel:
(1) vallas koolinõudluse suurenemisel või vähenemisel;
(2) suurenenud või vähenenud finantseerimisevõimaluste tõttu;
(3) ümberkorralduste tõttu haridussüsteemis;
(4) muudel seadusest või riiklikust regionaalpoliitikast tulenevatel juhtudel.
§ 61. Kooli ümberkorraldamine või ümberkujundamine toimub pärast õppeperioodi lõppu.
§ 62. Kooli tegevuse lõpetab vallavolikogu otsusel vallavalitsus. Kooli tegevuse lõpetamise otsus tehakse arvestusega, et sellest on võimalik teavitada kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanemat, kooli, lapsevanemaid (eestkostjaid, hooldajaid) ja õpilasi vähemalt kuus kuud enne õppeaasta algust.
§ 63. Kooli tegevus lõpetatakse kui:
(1) riikliku järelvalveorgani hinnangul ei vasta kooli õppetase riikliku õppekavaga kehtestatud nõuetele;
(2) kooli ei ole võimalik finantseerida;
(3) koolitusload on tühistatud;
(4) teistel seadusega ettenähtud juhtudel.
§ 64. Kooli tegevus lõpetatakse pärast õppeperioodi lõppu.
13. peatükk PÕHIMÄÄRUSE MUUTMISE KORD
§ 65. Põhimääruse muutmiseks võivad teha ettepanekuid kõik põhikooli töötajad, hoolekogu, vallavalitsus ja vallavolikogu.
§ 66. Täiendus- ja muudatusettepanekud vaatab läbi, kooskõlastab hoolekoguga ning esitab koos oma seisukohtadega vallavolikogule kinnitamiseks kooli direktor.
14. peatükk PÕHIMÄÄRUSES MÄÄRATLEMATA KÜSIMUSTE LAHENDAMISE KORD
§ 67. Kõik käesolevas põhimääruses määratlemata küsimused lahendab kooli direktor koos hoolekogu ja vallavalitsusega.
§ 68. Tunnistada kehtetuks Vihula Vallavolikogu 26.06.2009 määrus nr 102 „Võsu Kooli põhimäärus“.
§ 69. Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas.
Aide Veinjärv


(1) Registri vastutavaks töötlejaks on Maksuamet.
(2) Registri volitatud töötlejateks on Maksuamet ja tema kohalikud asutused ning Tolliamet.
§ 14. Maksukohustuslaste registreerimine teiste riiklike registrite andmete alusel
(1) Andmed juriidiliste isikute ja riigi-, valla- ning linnaasutuste kohta, kes on kantud riigi- või kohaliku omavalitsuse poolt peetavatesse andmekogudesse, saab Maksuamet vastavatest andmekogudest volitatud töötlejatega sõlmitud lepingu alusel.
(2) Andmed füüsiliste isikute kohta saab Maksuamet rahvastikuregistrist.
§ 15. Registreerimiskohustus Maksuametis
(1) «Maksukorralduse seaduse» § 18 lõikes 1 nimetatud isikud on kohustatud enne tegevuse alustamist end registreerima elu-, asu- või tegevuskohajärgses Maksuameti kohalikus asutuses.
(2) Käesoleva määruse §-s 20 sätestatud juhtudel registreerib Maksuamet mitteresidendist juriidilise isiku maksukohustuse tekkimisel.
§ 17. Füüsilisest isikust ettevõtja registreerimine
(2) Füüsilisest isikust ettevõtja registreerimisel on registrikoodiks maksukohustuslase isikukood. Füüsilisele isikule, kellel puudub Eesti Vabariigi isikukood, omistab registrikoodi Maksuamet.
(3) Maksuametis registreeritud füüsilisest isikust ettevõtja kandmisel äriregistrisse teeb Maksuamet vastava kande maksukohustuslaste registris. Äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja tegevuse lõpetamisel ning äriregistrist kustutamisel tehakse vastav kanne ka maksukohustuslaste registris.
(4) Füüsilisest isikust ettevõtjal, sealhulgas äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtjal, on õigus oma tegevuse peatamisest ette teatada Maksuameti kohalikule asutusele, märkides avalduses ajavahemiku, millal ettevõtlus peatatakse.
(1) Maksuamet registreerib maksukohustuslaste registris mitteresidendid, kes on kohustatud maamaksu maksma või kes peavad esitama vastavalt «Tulumaksuseadusele» (RT I 1999, 101, 903; 2001, 11, 49; 16, 69; 50, 283; 59, 359; 79, 480; 91, 544; 2002, 23, 131; 41, 253; 44, 284) tuludeklaratsiooni, aga ei ole varem registris registreeritud.
(2) Vajalikud andmed registrisse kandmiseks saab Maksuamet maamaksu puhul kohaliku omavalitsusüksuse poolt saadetud maamaksu andmetest ning tulumaksu puhul tuludeklaratsioonist. Andmed uute maksukohustuslaste registreerimise kohta saadetakse kohalikule omavalitsusüksusele, kust saadi maamaksu määramiseks vajalikud andmed.
(1) Käibemaksukohustuslasena registreerimiseks peab maksukohustuslane esitama Maksuameti kohalikule asutusele avalduse «Käibemaksuseaduse» (RT I 2001, 64, 368; 88, 531; 102, 669; 2002, 11, 60; 30, 177; 44, 284) kohaselt.
(3) Käibemaksukohustuslase registreerimise kohta teeb Maksuamet otsuse, kus antakse talle käibemaksukohustuslase registreerimisnumber.
(2) Registreerimise kohta väljastab Maksuameti kohalik asutus tõendi, kuhu märgitakse registreerimisel esitatud avaldusel olevad andmed.
(4) Registri kasutajad väljaspool Maksuametit registreeritakse ja neile antakse registri kasutamise õigused vastavalt Maksuameti ja teise pädeva ametiasutuse vahelisele lepingule.
(1) «Maksukorralduse seaduse» § 18 lõikes 1 ja käesoleva määruse § 19 lõikes 1 nimetatud isikud on kohustatud teatama Maksuameti kohalikule asutusele viie tööpäeva jooksul oma tegevuse lõpetamisest, püsiva tegevuskoha likvideerimisest või registreerimisel esitatud andmete muutumisest.
(2) Füüsilisest isikust ettevõtja ei pea teatama Maksuameti kohalikule asutusele ettevõtlusega tegelemise alustamisest või lõpetamisest, kui tema registreerimisavaldusse oli märgitud vastav kuupäev.
(1) Maksuametil on õigus väljastada registrist:
(3) Maksuameti e-teenuse kaudu esitatud järelepärimist käsitatakse kirjaliku järelepärimisena.
«Maksukorralduse seaduse» §-s 27 nimetatud avalikke andmeid võib maksuhaldur väljastada kirjalikult esitatud järelepärimise alusel, samuti telefoni- või elektroonilisel teel tehtud järelepärimise alusel, avaldada veebilehel või teha isikutele ning asutustele kättesaadavaks Maksuameti e-teenuse kaudu.
(1) «Maksukorralduse seaduse» §-s 29 sätestatud juhtudel võib maksuhaldur väljastada andmeid kirjaliku järelepärimise alusel või teha andmed kättesaadavaks Maksuameti e-teenuse kaudu.
(2) Andmete edastamine «Maksukorralduse seaduse» §-s 29 nimetatud isikutele ja asutustele e-teenuse kaudu toimub vastavalt Maksuameti ja isiku või asutuse vahel sõlmitud lepingule.
(2) Rahandusminister teostab teenistuslikku järelevalvet Maksuameti ja Tolliameti toimingute üle registri pidamisel «Vabariigi Valitsuse seaduses» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358; 94, 578; 100, 646; 102, 677) sätestatud korras.
Registri pidamise kulud kaetakse riigieelarvest Maksuametile sihtotstarbeliselt eraldatavate summade arvel.
§ 33. Registri likvideerimine
Vabariigi Valitsuse 24. märtsi 1999. a määrus nr 116 «Maksumaksjate ja maksukinnipidajate riikliku registri asutamine» (RT I 1999, 34, 449; 56, 592; 84, 770; 2000, 47, 294; 96, 616) tunnistatakse kehtetuks.


Kas mets on haljasala? - Liiklusõigus - vastused.ee
Kas mets on haljasala?
Küsimus: Kas mets on haljasala?21.05.2020
Tere, sõber tuli külla, parkis auto maja juurde metsa alla. Hoovi ei mahtunud ja tee äärde jäädes oleks liiklust seganud- kitsas kruusatee maakohas. Maja juurde ja kaugemalegi. Järgmisel päeval oli kojamehe vahel kiri, et pargitud haljasalale ja trahvihoiatus. Kirjas oli, et pargib haljasalas mis on keelatud. § 241 lõige 1.
Liiklusmärke ja parkimiskorda muidugi seal pole. Tekkis küsimus, kas metsamaa on haljasala nagu park vms?
Trahvi kirjutaja auto endalgi metsa all, aga pidi külaelaniku kaebust menetlema. Ei tea mis marjulistest, matkajatest, perega mere äärde sõitjatest niimoodi saab, kes teed ara ummistavad kuna ei tohi teelt korvale soita.
Parkimine haljasalal on keelatud, kui selleks puudub maaomaniku luba (LS § 21 lg 1 p 12 + lg 4 p 1). Samas vajab märkimist, et liiklusseadus reguleerib liikluskorda Eesti teedel (LS § 1 lg 1), v.a § 69 (joobeseisund). Seega tekib paratamatult küsimus haljasalal parkimise kuulumisest LS reguleerimisalasse. See oli selline teoreetilis-filosoofiline küsimusepüstitus.
Üldjuhul jah, eeldatakse haljasalal liikumiseks maaomaniku luba. Nii sätestab ka Keskkonnaseadustiku üldosa seaduse § 32 lg 2', et mootor- või maastikusõidukiga võõral maatükil viibimisel ei eeldata maaomaniku loa olemasolu. Eelöeldu tähendab, et mootor- või maastikusõidukiga võõral maatükil viibimiseks on vaja maaomaniku luba.
LS § 45 lg 13 sätestab, et sõidukiga ei tohi sõita haljasalale või sellel sõidukite liiklemise tagajärjel kujunenud pinnasteele või väljaspool teed kohtades, mis ei ole ette nähtud mootorsõidukite liikluseks ilma maaomaniku või -valdaja loata.
Siinkohal tekib küsimus, et millal muutub pinnastee põlluteeks või metsateeks, millel mootorsõidukiga liiklemine on üldjuhul lubatud.
Kokkuvõtvalt tuleb minu arvates tõdeda, et küsimus sellest, mis on haljasala liiklusseaduse tähenduses, millal võib/ei või sõidukiga looduslikul rohukaaslusel liigelda, on arvestades rahvuslikke tavasid, mõnevõrra ebaselgelt reguleeritud. Ühelt poolt on selge, et võõrale maatükile autoga piiranguteta sõitma minemist ei saa pidada õigeks ja lubatavaks, aga teiselt kitsa metsatee kõrvale rohualale parkimine ei peaks samuti eranditeta keelatud olema. Ilmselt saabub parem selgus läbi mõne kohtuasja ja kohtuotsuse.


text:
Lääne-Nigula valla koolieelsetes munitsipaallasteasutustes vanemate poolt kaetava osa määr ja tasumine – Riigi Teataja
Lääne-Nigula valla koolieelsetes munitsipaallasteasutustes vanemate poolt kaetava osa määr ja tasumine
Lääne-Nigula valla koolieelsetes munitsipaallasteasutustes vanemate poolt kaetava osa määr ja tasumine - sisukord
§ 2 Osalustasu määr
§ 4 Vanemate poolt kaetava osa soodustuste määrad
§ 5 Võlgnevused
RT IV, 24.05.2017, 9
Vastu võetud 25.03.2014 nr 23
RT IV, 03.04.2014, 6
18.05.2017 RT IV, 24.05.2017, 1 27.05.2017
(1) Käesolev määrus reguleerib Lääne-Nigula valla koolieelsetes munitsipaallasteasutustes (edaspidi lasteasutus) kulude (majandamiskulud, personali töötasu ja sotsiaalmaks ning õppevahendite kulud) vanemate poolt kaetava osa (edaspidi osalustasu) määra kehtestamist ja tasumise korda.
(2) Määruses kasutatakse mõistet suvine valverühm – lasteaia rühm, mis avatakse lasteaedade suvise kinni oleku ajal ja kuhu võetakse lasteaedades juba kohta kasutavaid lapsi vanema avalduse alusel.
[RT IV, 24.05.2017, 1 - jõust. 27.05.2017]
§ 2. Osalustasu määr
Osalustasu määr on ühe lapse kohta summa, mis moodustab 7 % Eesti Vabariigi Valitsuse kehtestatud palga alammäärast kuus.
(1) Osalustasu maksmise kohustus algab päevast, mil jõustub lapse lasteasutuse nimekirja arvamine ehk päevast, mil lapsel tekib õigus minna lasteaeda ja lõpeb lapse lasteasutuse nimekirjast väljaarvamise päevast. Kui laps arvatakse lasteaia nimekirja enne jooksva kuu 15. kuupäeva, siis tasutakse vastava kuu osalustasu täies ulatuses. Kui laps arvatakse lasteaia nimekirja pärast 15. kuupäeva, siis tasutakse vastava kuu osalustasu pooles ulatuses.
(2) Osalustasu tuleb vanemal tasuda kohta kasutava lapse nimel eelmise kuu eest (aluseks koha kasutamise tabel) jooksval kuul Lääne-Nigula Vallavalitsuse eelarve ja raamatupidamise osakonna poolt esitatud arvete alusel Lääne-Nigula Vallavalitsuse pangakontole või sularahas 15. kuupäevaks.
(4) Lasteasutuse ajutise sulgemise ajal (ruumide remont, töötajate kollektiivpuhkus), mis vältab rohkem kui 2 nädalat, tasutakse osalustasu proportsionaalselt lasteasutuse lahtioleku ajale.
(5) Osalustasu suvise valverühma kasutamise eest tuleb vanemal tasuda ettemaksuna 25. juuniks terve valverühma töötamise perioodi eest, sõltumata sellest, mitu päeva laps suvises valverühmas kohta kasutab. Lasteaia direktor esitab suvise valverühma osalustasu tabeli eelarve ja raamatupidamise osakonnale 10. juuniks.
(6) Toidukulu päevamaksumus suvises valverühmas moodustab laste toitlustamisele kulunud toiduainete/toitlustamisteenuse maksumus. Toitlustamiskulu tuleb vanematel tasuda kohta kasutava lapse nimel eelmise kuu eest jooksval kuul Lääne-Nigula Vallavalitsuse eelarve ja raamatupidamise osakonna poolt esitatud arve alusel Lääne-Nigula Vallavalitsuse pangakontole või sularahas 15. kuupäevaks.
§ 4. Vanemate poolt kaetava osa soodustuste määrad
(1) Kui lapse ja vähemalt ühe tema vanema elukoht on Lääne-Nigula vallas siis kehtib alljärgnev soodusosalustasu:
1) 5% palga alammäärast kuus, kui lasteaias käib üks laps;
2) kui ühest perekonnast käib lasteaias 2 last, siis teise lapse eest makstakse 3,5 % palga alammäärast kuus;
3) kui ühest perekonnast käib lasteaias kolm või enam alaealist last, siis kolmas ja iga järgnev laps on osalustasust vabastatud.
(2) Lõikes 1 nimetatud soodustuse saamiseks lapsevanem avaldust esitama ei pea.
(3) Lõikes 1 nimetatud soodustused laienevad nende kohaliku omavalitsuse üksuste lastele, kes sõlmivad Lääne-Nigula vallaga sellekohase lepingu.
(4) Soodustuse saamisest avalduse esitajat kirjalikult ei informeerita. Soodustuse saamisest keeldumisest teatatakse otsuse tegemisest 5 tööpäeva jooksul.
(5) Soodustuse andmine lõpetatakse, kui lapse või vanema elukoht registreeritakse Eesti Rahvastikuregistris teise omavalitsusse.
§ 5. Võlgnevused
Osalustasu võlgnevuse korral toimub lasteasutusest väljaarvamine Lääne-Nigula Vallavalitsuse poolt kehtestatud korras.
(1) (Käesolevast tekstist välja jäetud)
(2) Määrus jõustub 1. septembril 2014.a.

matches:
§ 2
§ 4
§ 5
§ 2
§ 4
§ 5


Heiksi blogi: Politseiuurija Regina Kerra: "Jätke mind rahule! Teil pole õigust politseile kaebusi esitada!"
"Kriminaalmenetluse alustamata jätmise teade nr 18231500262
02.02.2018 registreeriti Politsei – ja piirivalveameti ühtses dokumendiregistris Eestimaa Loomakaitse Liidu (ELL) esindaja Piret Tees´i avaldus selle kohta, et Eestimaa Loomakaitse Liidu (ELL) Harjumaa piirkonnajuht Katrin Lehtveerile helistas 31.01.2018 kell 19:15 Tauno XXX, kes teatas, et tema hoole alla on sattunud abivajav koer.
K. Lehtveer toimetas koera Tallinnasse Loomade Kiirabi kliinikusse kella 23 ajal, kus tehti talle vajalikud protseduurid (sh röntgen). Koer viibis Loomade Kiirabi kliinikus terve öö. Arst Valdeko Paavel tuvastas, et koeral on randme hulgiluumurd.
ELL hinnangul Altai omanikud on jätnud ta pika aja jooksul ravita ja koer pidi seetõttu kuude vältel taluma piinavaid valusid. Eeltoodu alusel palub ELL algatada KarS § 264 alusel kriminaalmenetluse Altai omanike vastutusele võtmiseks.
Enne avalduse sisulisele lahendamisele asumist tuleb märkida, et kohtupraktikast tulenevat seisukohta selles, et nn loomapiinamise asjades (KarS § 264) pole ELL kaebeõigusega isikuks KrMS § 207 mõistes. Riigikohus on märkinud lahendis 3-1-1-97-10 punktides 17-19, et: „KrMS § 37 lg-s 1 sätestatud tingimus, mille kohaselt peab kahju olema tekitatud vahetult kuriteoga (või süüvõimetu isiku õigusvastase teoga) tähendab seda, et kannatanuna saab käsitada üksnes isikut, kelle kahju on kriminaalmenetluse esemeks oleva kuriteoga (õigusvastase teoga) nii faktiliselt kui ka õiguslikult seotud.
Esiteks peab kannatanu kahju olema tekkinud sellistel asjaoludel, mis olulises osas kattuvad menetletava kuriteo koosseisulistele tunnustele vastavate faktiliste asjaoludega. Vastasel korral ei ole võimalik väita, et kannatanule oleks kahju tekitatud sama teoga, mis on konkreetse kriminaalmenetluse esemeks.
KrMS § 37 lg 1 kohaselt peab kahju olema tekitatud vahetult "kuriteoga". See tähendab, et kannatanu kahju ja kriminaalmenetluse eseme vahel on nõutav ka õiguslik seos. Kuriteokoosseis, mille järgi kriminaalmenetlus toimub, peab olema määratud kaitsma seda sama õigushüve, mille rikkumisest kannatanu kahju tuleneb.“
Isegi kui nõustuda, et MTÜ Eesti Loomakaitse Liit on loomade eestkosteorganisatsioon, ei tähenda see, et jättes talle kaebeõiguse tagamata, jääksid loomade huvid kaitseta ning õigusvastased teod loomade suhtes on seeläbi sisuliselt dekriminaliseeritud.
Asjaolu, et loomade heaolu tagamine on ühiskonnas olulise tähtsusega, mille eest seisab riik, tuleneb seadusest.
KarS § 264 süüteokoosseisuga kaitstavaks õigushüveks on loom kui kultuuriliselt määratletud käitumisnorm, mis on osa avalikust korrast. Avaliku korra tagamine on üks riigivõimu keskseid ülesandeid. KarS § 264 paikneb KarS-i 16. peatüki 2.jaos, kus sätestatud süütegudega kaitstavaks õigushüveks on avalik kord. KarS § 264 on blanketne norm, mille koosseisutunnuste sisustamisel on aluseks loomakaitseseadus (LKS), mis reguleerib loomade kaitset inimese sellise tegevuse või tegevusetuse eest, mis ohustab või võib ohustada loomade tervist või heaolu (LKS § 1 lg 1). LKS § 60 lg 1 kohaselt teostavad riiklikku järelevalvet LKS-i üle Keskkonnainspektsioon ning Veterinaar- ja Toiduamet.
KrMS § 30 lg 1 kohaselt juhib kriminaalmenetluses kohtueelset menetlust, tagades selle seaduslikkuse ja tulemuslikkuse, prokuratuur. MTÜ-le ELL kui eraõiguslikule juriidilisele isikule ei tulene seadusest ega põhikirjast pädevust teostada järelevalvet LKS-i täitmise üle. Vastavad ülesanded on jaotatud eelmärgitud riiklike institutsioonide vahel, mis tegutsevad avalikes huvides.
KarS § 264 kaitstavaks õigushüveks on avalik kord st kollektiivne õigushüve. Kuigi Riigikohtu kriminaalkolleegiumi 02.12.2014 kohtumääruses 3-1-1-84-14 on sedastatud, et süüteokoosseis võib samaaegselt kaitsta nii individuaalseid kui ka kollektiivseid õigushüvesid. Kolleegium on varem märkinud, et paljud esmajoones kollektiivsete õigushüvede kaitseks kehtestatud kuriteokoosseisud kaitsevad paralleelselt ka individuaalhüvesid, mistõttu on nende puhul võimalik rääkida ka üksikisikust kannatanust (3-1-1-97-10, p 23), ning teatud tingimustel pole üldises mõttes välistatud kõnealuse kuriteokoosseisu puhul käsitleda kannatanuna ka üksikisikut, tuleb antud juhul asuda seisukohale, et ELL antud kaasuse asjaolusid arvestades selliseks isikuks ei ole.
KrMS § 6 sätestab kriminaalmenetluse kohustuslikkuse ehk legaliteedi põhimõtte, mille kohaselt on uurimisasutus ja prokuratuur kohustatud kuriteo tunnuste ilmnedes oma pädevuse piirides alustama ja toimetama kriminaalmenetlust. Legaliteedi põhimõte kohustab pädevaid ametivõime alustama kuriteo tunnuste sedastamisel kriminaalmenetlust sõltumata mis tahes isiku või riigiasutuse arvamusest. Üksnes olukorras, kus pädevatele ametiasutustele laekunud teabe põhjal ilmnevad vahetult kriminaalmenetlust välistavad asjaolud KrMS § 199 tähenduses, on uurimisasutus ja prokuratuur õigustatud jätma kriminaalmenetluse alustamata.
Seega toimib kehtivas kriminaalmenetlusõiguses menetluse alustamise kohustus eranditeta. Riigikohus on selgitanud, et tagamaks legaliteedipõhimõtte kohtulikku kontrolli, on seadusandja KrMS §-des 207-208 kujundanud selleks kannatanu olemasolul eraldiseisva süüdistuskohustusmenetluse. KrMS § 37 lg 1 kohaselt on kannatanu isik, kellele on vahetult kuriteoga tekitatud kahju.
KrMS ei piira kuriteokaebuse esitajate ringi, kuid süüdistuskohustusmenetluses on edasikaebeks õigustatud isikute ring piiratud – KrMS § 207 lg 2 kohaselt võib vaid kannatanu esitada Riigiprokuratuuri kaebuse. Seega vastavalt KrMS §-de 207 süüdistuskohustusmenetluses tuleb lähtuda üksnes kannatanu olemasolust. Samuti ei saa süüdistuskohustusmenetluses tuletada MTÜ-le Eestimaa Loomakaitse Liit kaebeõigust KrMS-i menetlusväliseid isikuid puudutavatest normidest, kuna ka KrMS § 228 lg 1 ja § 384 lg 1 korral on nõutav isiku õiguste rikkumine, mis peab olema konkreetne.
MTÜ Eestimaa Loomakaitse Liit on isikute vabatahtlik ühendus ja eraõiguslik juriidiline isik, kes on endale ise seadnud põhikirjalise eesmärgi seista loomade huvide ja õiguste eest. KarS § 264 asub KarS-i avaliku rahu vastaste süütegude peatükis, täpsemalt avaliku korra vastaste süütegude jaos. Nimetatud süüteokoosseisuga kaitstakse nii konkreetset looma ja tema omanikku, kuid kollektiivse hüvena avalikku korda.
MTÜ Eestimaa Loomakaitse Liit ei ole avaldusest nähtuvalt antud juhul kuriteo objektiks olnud looma omanik. Seega omab MTÜ Eestimaa Loomakaitse Liit puutumust käesoleva kuriteoga kollektiivse õigushüve kahjustamise kaudu. Kollektiivsete õigushüvede kahjustamise puhul aga ei saa rääkida kannatanust, kellele oleks KrMS-i tähenduses tekitatud vahetult kuriteoga kahju või kelle õigusi oleks rikutud. Kuna esitatud avalduste läbivaatamise käigus on selgunud, et puudub kriminaalmenetluse alus, siis on Põhja prefektuuri Ida-Harju politseijaoskonna menetlusteenistuses koostatud antud materjalide põhjal menetluse mittealustamise materjalid nr 18231500262.
Regina Kerra, politseileitnant, eriasjade uurija
Põhja prefektuur, Ida-Harju politseijaoskond, ennetus- ja menetlustalitus, isikuvastaste ja
lähisuhtevägivalla süütegude grupp"
Appikene! Kriminaalmenetluse avalduse esitamine on igaüheõigus ja me pole veel midagi edasi kaevanudki! WTF vastus! DJ Kermo Herti puudutavale avaldusele vastas politseiuurija laias laastus täpselt samamoodi ehk copy/paste ning palk välja teenitud ilma toast lahkumata. Saite aru, mida auväärt ja haritud politseiametnik öelda tahtis? Teen puust ja punaselt ette ja keeran vinti natuke üle ka, et te ikka asjale pihta saaksite. Te näete tänaval jõhkrat mõrva ja palute politseil juhtunut kriminaalkorras uurida. Sealt tuleb aga vastus:
"Kas te olete mõrvatu sugulane?"
"Aga mida kuradit sa siis kituma ronid, lollakas! See pole sinu asi!"
On tõsi, et kohe-kohe saja aastaseks saavas Eesti Vabariigis pole kellelgi kaebeõigust peale "asja omaniku" ehk antud juhul loomapiinaja. Ainult loomapiinaja ise saab enda tegevust kriminaalkorras uurida lasta, sest ta ise lõhkus talle kuulunud asja ära ehk maakeeli lõi peni maha ja seega on ta ise ka ainuke kahjukannataja! Idiootsus kuubis ja kahtlen sügavalt, et taolise punkti seadustesse juurat jagavad inimesed panid! Valetan, selle punkti lisasid just riigiteenistuses olevad juristid, et saaksid kõrvale nihverdada kui tööd teha ei viitsi! Braavo! See töötab hästi! Imehästi!
Kahjuks ei oma antud uurija aga nii paljugi kooliharidust, et mõista et tegemist on täiesti meelevaldse ja õigusvastase seisukohaga. Nimelt saaks kaebeõigust puudutavat käsitleda ja arvesse võtta üksnes olukorras, kus avalduse esitanud isik on vaidlustanud PPA ametniku otsuse menetlust mitte algatada või siis menetlus lõpetada!
Olukorras, kus politsei on saanud kuriteoteate (kriminaalmenetluse algatamise avalduse), ei saa politsei asuda isiku kaebeõigust hindama. Kaebeõigus puudutab edasist menetlust. Kuriteoteate saamisel peab politsei hindama, kas on alust algatada menetlus või mitte ja seda olenemata teate esitanud isikust ja asjaolust, kas teate esitas üldse kannatanu või mitte.
Nendes vastustes on pr Kerra igas mõttes mööda hiilinud kohustusest hinnata kriminaalmenetluse algatamise aluseid - st, kas võib olla toime pandud looma julm kohtlemine KarS § 264 mõttes või mitte. Selle asemel on Kerra jahunud ja kopinud kuskilt lahendist kokku meie kaebeõigust puudutava ja käsitlenud pikalt seda, kuid see ei ole praegu üldse asjassepuutuv.
Samas GENIAALNE, sest no kui nüüd vaidlustame, siis järgmised instantsid saavad juba öelda, et mida te kigisete - teil ei ole kaebeõigust! Ja nii jääbki tegu ise igas mõttes tähelepanuta, kuigi tädi kirjutas, et "KarS § 264 asub KarS-i avaliku rahu vastaste süütegude peatükis, täpsemalt avaliku korra vastaste süütegude jaos. Nimetatud süüteokoosseisuga kaitstakse nii konkreetset looma ja tema omanikku, kuid kollektiivse hüvena avalikku korda."
"Keda kaitseb politseiuurija Regina Kerra? Kas looma, tema omanikku või avalikku korda?", jäägu juba hea lugeja otsustada.
Tuletan meelde ühe Eesti silmapaistva silmakirurgi ütlust, kes aastaid oma õigust üritas kaitsta:
"Kui mina suhtuksin samamoodi oma töösse kui prokuratuur ja kohtunikud, siis käiks pool Eestit valgete keppidega ringi!"
Jumal tänatud, et teiste inimeste töös paistab PRAAK rohkem silma kui politsei, prokuratuuri ja kohtu töös. Nende suhtumise tagajärg on see, et inimesed löövad käega ja tögavad seda va õiglust tagavat süsteemi. See ametnikke muidugi ei koti, sest maksumaksja palgal istuvate tüüpide privileegiks on ju soe tuba, tasuta internet ja lõpmatu targutamine miks nad oma tööd hästi teha ei saa.
Kuidas see lugu lõpeb ja kas loomapiinajad pääsevadki karistuseta? Ei pääse! Loomakaitse Liit kaebab prokuratuurile proua Kerra peale ja palume teda tööle sundida. Prokuratuur saadab meid algatuseks selle samusele "kaebeõiguse puudumisele" viidates persse. Nüüd järgnevad juba meie teised "käigud" ja lõpuks on politseiuurija Regina Kerra sunnitud nende kriminaalasjadega ikkagi tegelema. Ja nüüd tekib peamine küsimus:
"Mida taoline inimene üldse uurida suudab? Ta on ju oma seisukohad ja maailmanägemuse juba selgeks teinud ning hambad ristis töökohustusi täites sealt head nahka juba ei tule!"
Palju õnne sünnipäevaks Eesti Vabariik koos oma maailma parima "õigussüsteemi, ajuvabade seaduste ja pädevate uurijatega"! Tõesti, palju õnne ja olgu Issand meile armuline!


Asjaõigusseaduse, Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse, krediididasutuste seaduse, kindlustustegevuse seaduse, pankrotiseaduse, võlaõigusseaduse, rahvusvahelise eraõiguse seaduse ja väärtpaberituru seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Asjaõigusseaduse, Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse, krediididasutuste seaduse, kindlustustegevuse seaduse, pankrotiseaduse, võlaõigusseaduse, rahvusvahelise eraõiguse seaduse ja väärtpaberituru seaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 26. aprilli 2004. a otsusega nr 617
I. Asjaõigusseaduses (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336; 99, 579; 2003, 13, 64; 17, 95; 78, 523; 2004, 20, 141) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 56 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Seadust täiendatakse §-ga 561 järgmises sõnastuses:
« § 561. Heauskne omandamine
(4) Käesolevas paragrahvis sätestatut kohaldatakse ka juhul, kui isikule tehakse kinnistusraamatusse kantud andmetele tuginedes sooritus või kui isikuga tehakse kinnistusraamatusse kantud andmetele tuginedes tehing, mis sisaldab käesolevas paragrahvis nimetamata käsutust kinnistusraamatusse kantud õiguse kohta.»
§ 3. Seadust täiendatakse §-ga 3141 järgmises sõnastuses:
« § 3141. Finantstagatis
1) väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 81, 544; 88, 591) § 6 lõike 2 punktides 1–7 nimetatud isik;
(3) Kui pandipidaja kasutab talle finantstagatise seadmisel antud õigust panditud eset käsutada, on ta kohustatud hiljemalt pandiga tagatud nõude sissenõutavaks muutumisel asendama panditud esemed sama liiki ja samas väärtuses esemetega, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti.»
§ 4. Paragrahvi 315 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Finantstagatise kokkulepe peab olema sõlmitud kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.»
§ 5. Paragrahv 3192 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 3192. Kõrvalekalduva kokkuleppe lubatavus
(3) Kui finantstagatise seadmisel on sõlmitud käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud kokkulepe, loetakse müügiõiguse tekkimisel pandiga tagatud nõue rahuldatuks ulatuses, mis vastab panditud eseme kokkulepitud väärtusele.»
§ 6. Paragrahv 3197 tunnistatakse kehtetuks.
II. Eesti väärtpaberite keskregistri seaduses (RT I 2000, 57, 373; 2001, 48, 268; 79, 480; 89, 532; 93, 565; 2002, 23, 131; 63, 387; 110, 657; 2003, 51, 355; 88, 591) tehakse järgmised muudatused:
§ 7. Paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
« (71) Esindajakontol hoitavate väärtpaberite pantimisel asjaõigusseaduse (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336; 99, 579; 2003, 13, 64; 17, 95; 78, 523; 2004, 20, 141) §-s 3141 nimetatud finantstagatise kokkuleppe alusel on esindajakonto omanik kohustatud väärtpaberite üle arvestust pidama selliselt, et finantstagatisega koormatud väärtpaberid on eraldatud teistest pantija arvel hoitavatest väärtpaberitest. Finantstagatisega koormatud väärtpaberite osas peab esindajakonto omanik:
2) kuni käesoleva lõike punktis 1 nimetatud kuupäevani täitma pantija ja pandipidaja ühiseid korraldusi.»
§ 8. Paragrahvi 16 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Väärtpaberi pandiga tagatud nõude täitmata jätmise korral võib panditud väärtpaberi nõude katteks realiseerida kohtutäituri poolt pantija kontohaldurile antud korralduse alusel, kui pantija ja pandipidaja vahelises kokkuleppes ei ole sätestatud teisiti. Pantija ja pandipidaja kokkuleppe alusel võib panditud väärtpaberite realiseerimisest etteteatamise tähtaeg olla lühem asjaõigusseaduse §-s 293 sätestatust. Kontohaldur ega registripidaja ei kontrolli pandi realiseerimiseks õigusliku aluse olemasolu ega vastuta sellest tuleneva võimaliku kahju eest.»
§ 9. Paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Väärtpaberite pantimisele kohaldatakse asjaõigusseaduses õiguste pantimise kohta sätestatut, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.»
§ 10. Seadust täiendatakse §-ga 161 järgmises sõnastuses:
« § 161. Väärtpaberite pantimine finantstagatise seadmise korral
(1) Väärtpaberite pantimisele asjaõigusseaduse §-s 314 1 nimetatud finantstagatise kokkuleppe alusel kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 16 sätestatut niivõrd, kuivõrd käesolevast paragrahvist ei tulene teisiti.
(8) Finantstagatise kokkuleppe alusel panditud väärtpaberite käsutamisele ei kohaldata käesoleva seaduse § 16 lõigetes 4 ja 6 sätestatut.»
§ 11. Paragrahvi 34 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kontohaldur on kohustatud täitma väärtpaberikonto omaniku, kohtutäituri, pankrotihalduri ja käesoleva seaduse §-s 16 1 sätestatud juhtudel pandipidaja seaduslikke korraldusi registritoimingute tegemiseks.»
III. Krediidiasutuste seaduses (RT I 1999, 23, 349; 2002, 17, 96; 21, 117; 23, 131; 53, 336; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 17, 95; 23, 133; 81, 544) tehakse järgmised muudatused:
§ 12. Paragrahvi 114 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Moratooriumi ajal on lubatud:
1) enne moratooriumi kehtestamist krediidiasutuse poolt arveldamiseks vastuvõetud maksekäsunditest tulenevate kohustuste täitmine;
2) tasaarvelduste teostamine maksesüsteemi vahendusel;
3) asjaõigusseaduse (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336; 99, 579; 2003, 13, 64; 17, 95; 78, 523; 2004, 20, 141) §-s 3141 nimetatud finantstagatise kokkuleppest tulenevate õiguste teostamiseks või kohustuste täitmiseks antud maksekäsundite täitmine, kui maksekäsund finantstagatise eseme käsutamiseks anti enne moratooriumi kehtestamist või käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud ajal.»
§ 13. Paragrahvi 114 täiendatakse lõigetega 10 ja 11 järgmises sõnastuses:
« (10) Käesolevas paragrahvis sätestatu ei mõjuta käsutustehingu kehtivust, mis on tehtud asjaõigusseaduse §-s 3141 nimetatud finantstagatise kokkuleppest tuleneva õiguse teostamiseks või kohustuse täitmiseks, samuti käesoleva seaduse § 87 lõikes 2 nimetatud maksesüsteemi vahendusel või väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 81, 544; 88, 591) § 213 lõikes 1 nimetatud väärtpaberiarveldussüsteemi vahendusel teostatavaid tasaarvestusi.
(11) Asjaõigusseaduse §-s 3141 sätestatud finantstagatise seadmine ja finantstagatise eseme käsutamine pärast moratooriumi kehtestamist on kehtiv, kui see toimub moratooriumi kehtestamise päeval ning finantstagatise kokkuleppe teine pool tõendab, et ta ei teadnud ega pidanudki teadma moratooriumi kehtestamisest.»
IV. § 14. Kindlustustegevuse seaduse (RT I 2000, 53, 343; 2001, 43, 238; 48, 268; 59, 359; 87, 529; 93, 565; 2002, 35, 215; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 17, 95; 2004, 14, 90) § 51 täiendatakse lõigetega 51 ja 52 järgmises sõnastuses:
« (51) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatu ei mõjuta käsutustehingu kehtivust, mis on tehtud asjaõigusseaduse (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336; 99, 579; 2003, 13, 64; 17, 95; 78, 523; 2004, 20, 141) §-s 3141 nimetatud finantstagatise kokkuleppest tuleneva õiguse teostamiseks või kohustuse täitmiseks, samuti krediidiasutuste seaduse (RT I 1999, 23, 349; 2002, 17, 96; 21, 117; 23, 131; 53, 336; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 17, 95; 23, 133; 81, 544) § 87 lõikes 2 nimetatud maksesüsteemi vahendusel või väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 81, 544; 88, 591) § 213 lõikes 1 nimetatud väärtpaberiarveldussüsteemi vahendusel teostatavaid tasaarvestusi.
(52) Asjaõigusseaduse §-s 3141 sätestatud finantstagatise seadmine ja finantstagatise eseme käsutamine pärast erirežiimi kehtestamist on kehtiv, kui see toimub erirežiimi väljakuulutamise päeval ning finantstagatise kokkuleppe teine pool tõendab, et ta ei teadnud ega pidanudki teadma erirežiimi kehtestamisest.»
V. Pankrotiseaduses (RT I 2003, 17, 95) tehakse järgmised muudatused:
§ 15. Paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Pankrotiavalduse tagamise abinõude rakendamine ei mõjuta käsutustehingu kehtivust, mis on tehtud asjaõigusseaduse (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336; 99, 579; 2003, 13, 64; 17, 95; 78, 523; 2004, 20, 141) §-s 3141 nimetatud finantstagatise kokkuleppest tuleneva õiguse teostamiseks või kohustuse täitmiseks, samuti krediidiasutuste seaduse (RT I 1999, 23, 349; 2002, 17, 96; 21, 117; 23, 131; 53, 336; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 17, 95; 23, 133; 81, 544) § 87 lõikes 2 nimetatud maksesüsteemi vahendusel või väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 81, 544; 88, 591) § 213 lõikes 1 nimetatud väärtpaberiarveldussüsteemi vahendusel teostatavaid tasaarvestusi.»
§ 16. Paragrahvi 36 lõiget 4 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Asjaõigusseaduse §-s 3141 sätestatud finantstagatise seadmine ja finantstagatise eseme käsutamine pärast pankroti väljakuulutamist on kehtiv, kui see toimub pankroti väljakuulutamise päeval ning finantstagatise kokkuleppe teine pool tõendab, et ta ei teadnud ega pidanudki teadma pankrotimenetluse algatamisest.»
§ 17. Paragrahvi 109 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Käesolevas lõikes sätestatut ei kohaldata asjaõigusseaduse §-s 314 1 sätestatud finantstagatise seadmisele ega finantstagatise eseme käsutamisele, samuti krediidiasutuste seaduse § 87 lõikes 2 nimetatud maksesüsteemi vahendusel või väärtpaberituru seaduse § 213 lõikes 1 nimetatud väärtpaberiarveldussüsteemi vahendusel teostatavatele tasaarvestustele.»
§ 18. Paragrahvi 114 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Asjaõigusseaduse §-s 3141 sätestatud finantstagatise kokkuleppest tulenevate õiguste teostamiseks või kohustuste täitmiseks tehtud tehingut ei saa tagasi võita.»
VI. Võlaõigusseaduses (RT I 2001, 81, 487; 2002, 60, 374; 2003, 78, 523; 2004, 13, 86) tehakse järgmised muudatused:
§ 19. Seadust täiendatakse §-ga 7121 järgmises sõnastuses:
« § 7121. Kontopidaja kohustused finantstagatise andmisel
(1) Kontol oleva raha või hoiuse või muu samalaadse rahalise nõude (edaspidi käesolevas paragrahvis rahalised vahendid) koormamisel asjaõigusseaduse §-s 3141 nimetatud finantstagatisega on kontopidaja kohustatud kontol olevate rahaliste vahendite üle arvestust pidama selliselt, et finantstagatise esemeks olevad rahalised vahendid on eraldatud muudest pantija arvel hoitavatest rahalistest vahenditest.
(2) Kontopidaja on kohustatud:
1) alates kuupäevast, mil jõustub pantija poolt kontopidajale teatavaks tehtud pandipidajale antud tagasivõtmatu õigus finantstagatisega koormatud rahalisi vahendeid käsutada, täitma üksnes pandipidaja korraldusi finantstagatisega koormatud rahaliste vahendite osas vastava konto debiteerimiseks;
2) kuni käesoleva lõike punktis 1 nimetatud kuupäevani täitma pantija ja pandipidaja ühiseid korraldusi finantstagatisega koormatud rahaliste vahendite osas vastava konto debiteerimiseks.»
§ 20. Paragrahvi 917 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Seadusega sätestatud juhtudel loetakse väärtpaberiks ka õigusi, mida väljendatakse ja antakse üle üksnes registrikande vahendusel. Kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata sellistele õigustele käesolevas seaduses ega asjaõigusseaduses õiguste kohta sätestatut.»
§ 21. Seadust täiendatakse §-ga 9171 järgmises sõnastuses:
« § 9171. Väärtpaberite pantimine finantstagatise seadmise korral
(1) Käesoleva seaduse § 917 lõikes 2 ja väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 81, 544; 88, 591) §-s 2 nimetatud registrikande vahendusel käibivate väärtpaberite koormamisel asjaõigusseaduse §-s 314 1 nimetatud finantstagatise kokkuleppe alusel on vastavate väärtpaberite registri pidaja kohustatud väärtpaberite üle arvestust pidama selliselt, et finantstagatise esemeks olevad väärtpaberid on eraldatud teistest pantija arvel hoitavatest väärtpaberitest.
(2) Finantstagatisega koormatud väärtpaberite osas peab vastavate väärtpaberite registri pidaja:
1) alates kuupäevast, mil jõustub pantija poolt väärtpaberite registri pidajale teatavaks tehtud pandipidajale antud tagasivõtmatu õigus finantstagatisega koormatud väärtpabereid käsutada, täitma üksnes pandipidaja korraldusi;
VII. Rahvusvahelise eraõiguse seaduses (RT I 2002, 35, 217) tehakse järgmised muudatused:
§ 22. Paragrahvi 6 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kui käesoleva seaduse § 231 või 6. osa 1. peatüki 1. jao sätted näevad ette välisriigi õiguse kohaldamise, kohaldatakse selle riigi materiaalõiguse norme.»
§ 23. Seaduse 4. osa täiendatakse §-ga 231 järgmises sõnastuses:
« § 231. Registreeritud väärtpaber
7) valitseja õigused ja kohustused valitseja kaudu hoitava väärtpaberi suhtes.»
VIII. § 24. Väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 81, 544; 88, 591) § 166 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
IX. § 25. Seaduse jõustumine
1 Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta (EÜT L 168, 27.06.2002, lk 43–50).


text:
Kaebuse saanud halduskohus kontrollib, kas kaebus või protest vastab seaduse nõuetele, kas on olemas kõik kaebuses loetletud lisad, kas kaebus või protest kuulub halduskohtu pädevusse ning kas riigilõiv on makstud. Puuduste korral annab kohus kaebuse või protesti esitajale kuni 15 päeva aega, et puudused kõrvaldada. Kui kaebaja või protesti esitaja ei ole selle aja jooksul puudusi kõrvaldanud, tagastab halduskohus kaebuse või protesti määrusega selle esitajale.
Kui kaebus või protest vastab nõuetele, võtab kohus asja menetlusse ning toimub eelmenetlus, mille käigus kohus valmistab asja ette ja teeb omalt poolt kõik vajaliku, et asja saaks katkestamatult vaadata läbi ühel kohtuistungil või kirjalikus menetluses või lihtmenetluses mõistliku aja jooksul.
Eelmenetluse käigus kontrollib kohus, kas kaebus on menetlusse võetud õigesti ja kas menetlusosalised on õigesti välja selgitatud. Kohus saadab menetlusosalistele kaebuse või protesti ärakirja ja nõuab neilt vastust, samuti nõuab välja vajalikke dokumente ja kirjalikke tõendeid. Lisaks on kohtul võimalik omal algatusel koguda täiendavaid tõendeid (siin väljendub halduskohtumenetlusele omane nn uurimisprintsiip). Kohus otsustab vajalike isikute kaasamise; otsustab, kas kaebus või protest vaadatakse läbi halduskohtuniku poolt ainuisikuliselt või kolmeliikmelises koosseisus; nõuab teistelt menetlusosalistelt kirjaliku seisukoha kaebuse esitamise tähtaja ennistamise taotluse kohta; selgitab välja, kas asja lahendamine on võimalik kompromissiga või muul viisil kokkuleppel. Seejärel teeb kohus menetlusosalistele teatavaks asja kohtus läbivaatamise aja ja koha või asja kirjalikus menetluses läbivaatamise üksikasjad.
Kui seaduses ei ole sätestatud tähtaega, lahendab halduskohus asja mõistliku aja jooksul.
Kohtuistung toimub tavaliselt kaebuse saanud halduskohtus ning kaebuse vaatab läbi kohtunik ainuisikuliselt. Kaebaja taotlusel või kohtu algatusel on võimalik kohtuistungit pidada ka halduskohtu tööpiirkonnas asuvas maakohtus, mis asub kaebajale lähemal. Kohtuistung on suuline ja harilikult avalik.
Kohus võib istungi või osa sellest kuulutada kinniseks:
riigi julgeoleku või avaliku korra tagamiseks, eelkõige riigisaladuse hoidmiseks või asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud teabe kaitseks;
menetlusosalise, tunnistaja või muu isiku elu, tervise või vabaduse kaitseks;
menetlusosalise, tunnistaja või muu isiku eraelu kaitseks, kui huvi asja avaliku arutelu vastu ei ole eraelu kaitse huvist suurem;
lapsendamissaladuse hoidmiseks;
alaealise või vaimse puudega isiku huvides, eelkõige sellise isiku ülekuulamiseks;
äri- või autorisaladuse hoidmiseks, kui avaliku aruteluga kahjustataks olulist kaitset väärivat huvi;
seaduse alusel isiku eraelu- või ärisaladuse hoidmiseks kohustatud isiku ülekuulamiseks, kui isikul on seaduse järgi õigus saladus menetluses avaldada;
posti, telegraafi või telefoni teel või muul üldkasutataval viisil edastatud sõnumi saladuse kaitseks.
Halduskohus võib määrusega jätta kaebuse või protesti läbi vaatamata juhul, kui kaebuse või protesti esitaja ei ole mõjuva põhjuseta kohtuistungile ilmunud.
Kohus võib piirata saalisviibijate hulka, kui kohtusaal on ületäitunud ning keelata kohtuistungi ajal pildistamise, filmivõtted, raadio- või televisiooniülekande ning heli- või videosalvestuse, kui see võib häirida protsessiosaliste, tunnistajate ja eksperdi ärakuulamist või takistada muul viisil õigusemõistmist. Kui keegi kohtu keelust hoolimata kohtusaalis pildistab, filmib, teeb raadio- või televisiooniülekannet või heli- või videosalvestust, võib kohus teda trahvida ja ta kohtusaalist eemaldada.
Kohus võib asja läbi vaadata kirjalikus menetluses, kui kohtu hinnangul on asja lahendamiseks olulised asjaolud võimalik välja selgitada kohtuistungit korraldamata ning: 1) kõik pooled ja kolmandad isikud on nõustunud asja arutamisega kirjalikus menetluses või 2) menetlusosalistel puudub ilmselgelt põhjus kohtuistungi korraldamist nõuda, arvestades kaalul olevaid õigushüvesid ja vaidluse iseloomu, sealhulgas kui menetlusosaliste vahel on vaidluse all üksnes õigusküsimused.
Kohus võib asja läbi vaadata oma õiglase äranägemise kohaselt lihtsustatud korras (lihtmenetlus), kui kaebusega kaitstava õiguse rikkumine on väheoluline. Õiguste rikkumine loetakse väheoluliseks eelkõige siis, kui vaidlusalune hüve on varaliselt hinnatav ja selle väärtus ei ületa 200 eurot. Lihtmenetluses järgib kohus üksnes halduskohtumenetluse olulisi põhimõtteid, tagab menetlusosaliste põhiõiguste ja -vabaduste, samuti oluliste menetlusõiguste järgimise ning kuulab menetlusosalise tema taotlusel ära. Kohus võib asja lihtmenetluses läbi vaadata ka juhul, kui pooled ja kolmandad isikud on sellega sõnaselgelt nõustunud. Menetlusosaline võib nõusoleku asja läbivaatamiseks lihtmenetluses tagasi võtta üksnes menetlusolukorra olulisel muutumisel.
Kaebajal on kasulik teada, et kaebuse esitamine ei takista üldjuhul vaidlustatava haldusakti täitmist ega andmist või toimingu sooritamist. Halduskohus võib kaebuse esitaja põhjendatud taotluse alusel või oma algatusel teha igas menetlusstaadiumis määruse kaebuse esitaja õiguste esialgse kaitse kohta, kui vastasel juhul oleks kohtuotsuse täitmine raskendatud või osutuks see võimatuks. Esialgne kaitse tähendab teisisõnu seda, et kohtul on õigus peatada vaidlustatava haldusakti kehtivus või täitmine, keelata vaidlustatava haldusakti andmine või toimingu sooritamine, või kohustada haldusorganit taotletavat haldusakti välja andma, toimingut sooritama või jätkuvat toimingut lõpetama.
Vaata ka animeeritud videoklippi halduskohtumenetlusest.

matches: kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus