Pakendiseaduse ja pakendiaktsiisi seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Vastu võetud 24.04.2008
Vabariigi Presidendi 14. mai 2008. a otsusega nr 282
I. Pakendiseaduses (RT I 2004, 41, 278; 2008, 1, 4) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Pakend on mis tahes materjalist valmistatud toode, mida kasutatakse kauba mahutamiseks, kaitsmiseks, käsitsemiseks, kättetoimetamiseks või esitlemiseks selle kauba olelusringi vältel: toormest kuni valmiskaubani ning tootja käest tarbija kätte jõudmiseni. Pakendiks loetakse ka samal eesmärgil kasutatavaid ühekorrapakendeid.
(3) Toote määramisel pakendina tuleb vajaduse korral arvestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/12/EÜ, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (ELT L 047, 18.02.2004, lk 26–30), I lisas sätestatud selgitavaid näiteid.»
1) lõike 1 punktid 1–3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) müügipakend ehk esmane pakend – lõppkasutajale või tarbijale müügikohas üleandmiseks määratud müügiühiku osa. Müügipakendiks loetakse ka käesoleva seaduse § 2 lõike 2 punktis 2 nimetatud pakend;
3) veopakend ehk kolmandane pakend – mõeldud teatud arvu müügiühikute või rühmapakendis kaupade käsitsemiseks ja veoks, et vältida veol kauba füüsilisi kahjustusi, siia ei kuulu maantee-, raudtee-, mere- ja õhuveokonteinerid.»;
2) lõike 2 punktis 1 asendatakse sõna «olelustsükli» sõnaga «olelusringi».
§ 3. Paragrahvi 4 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Käesoleva seaduse tähenduses on pakendijäätmed mis tahes pakend või pakendimaterjal, mis muutub pärast pakendi kasutamist jäätmeteks jäätmeseaduse § 2 tähenduses. Pakendijäätmeteks ei loeta pakendi ja pakendimaterjali tootmisel tekkinud jääke.»
«Pakendi ja pakendijäätmete vältimine, mis toimub eelkõige keskkonnahoidlike toodete ja tehnoloogiate arendamise teel, on pakendi ja pakendijäätmete koguse ja ohtlikkuse vähendamine, samuti pakendites ja pakendijäätmetes sisalduvate materjalide ja ainete koguse ning ohtlikkuse vähendamine kogu pakendi olelusringi jooksul alates pakendimaterjali ja pakendi valmistamisest kuni pakendi või selle käitlemise jääkide lõpliku kõrvaldamiseni.»
« § 91. Pakendatud kauba turule laskmine
Käesoleva seaduse tähenduses on pakendatud kauba turule laskmine Eestis pakendatud oma kauba või sisseveetud pakendatud kauba esmakordne kättesaadavaks tegemine Eestis levitamiseks või kasutamiseks. Kui kaup pakendatakse ümber, siis ümberpakendatud kauba esmakordselt kättesaadavaks tegemist Eestis käsitatakse samuti pakendatud kauba turule laskmisena.»
§ 6. Seadust täiendatakse §-ga 101 järgmises sõnastuses:
« § 101. Taaskasutusorganisatsioon
(2) Taaskasutusorganisatsiooni ülesanne on korraldada talle käesoleva seaduse § 16 lõike 2 alusel kohustused üle andnud pakendiettevõtjate pakendi ja pakendijäätmete üleriigilist kogumist ja taaskasutamist ning arendada edasi taaskasutussüsteemi eesmärgiga tagada pakendijäätmete taaskasutamine vähemalt käesoleva seaduse §-s 36 sätestatud taaskasutuse sihtarvude ulatuses.»
« § 12. Nõusolek vabatahtlikuks koostööks
Nõusolek vabatahtlikuks koostööks on käesoleva seaduse eesmärkide paremaks elluviimiseks Keskkonnaministeeriumi ja majandustegevuses osaleja vahel sõlmitud koostöökokkulepe, millega võivad liituda kõik isikud, kes soovivad koostöö tingimusi täita. Nimetatud koostöökokkuleppega ei saa üle anda käesolevast seadusest tulenevaid kohustusi ega vastutust.»
§ 8. Paragrahvi 13 lõike 4 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) kasutatud pakendit peab olema võimalik töödelda vastavalt töötervishoiu ja tööohutuse ning muudele ohutusnõuetele;».
« § 131. Pakendi kavandamise ja valmistamise nõuetele vastavuse eeldus
(2) Teabe käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud standardeid ülevõtvate Eesti standardite ja Euroopa Liidu liikmesriigi rahvuslike standardite kohta avaldab standardiorganisatsioon Eesti Standardikeskus oma veebilehel kättesaadavaks tehtavas ametlikus väljaandes.»
« (1) Pakendiettevõtja peab turule lastud pakendatud kauba pakendi ja sellest tekkinud pakendijäätmed koguma ja taaskasutama selliselt, et käesoleva seaduse §-s 36 sätestatud taaskasutuse sihtarvud oleksid täidetud, ning kandma sellest tulenevad kulud.
(2) Pakendiettevõtja, kes laseb turule pakendatud kaupa, võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustused üle anda kirjaliku lepingu alusel ainult taaskasutusorganisatsioonile. Kui pakendiettevõtja annab käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustused üle taaskasutusorganisatsioonile, siis vastutab käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmise eest taaskasutusorganisatsioon.»;
« (3) Pakendiettevõtja, kes laseb turule pakendatud kaupa pakendimassiga rohkem kui viis tonni aastas ega anna käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustusi üle taaskasutusorganisatsioonile, peab korraldama oma kauba pakendijäätmete kogumise igas oma kauba müügikohas, informeerima tarbijaid võimalusest tagastada pakendijäätmed müügikohta, pidama arvestust oma kauba pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise osas iga müügikoha kohta eraldi ning esitama järelevalve õigusega isiku nõudmisel järgmised andmed:
(5) Pakendite taaskasutamise määra arvutamisel võetakse arvesse Euroopa Komisjoni otsuse 2005/270/EÜ, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta kehtestatakse andmebaasisüsteemi vormid (ELT L 086, 05.04.2005, lk 6–12), artikli 2 punktis 2 ja artikli 3 punktides 2–4 ning artiklites 4–6 sätestatut.»
1) lõike 3 punktist 5 jäetakse välja tekstiosa «ja §-s 24»;
« 4) vastavalt käesoleva seaduse § 16 lõikele 2 oma kohustused üle andnud pakendiettevõtjatelt võrdsetel tingimustel tasu kogumine ja neile teenuste pakkumine, lähtudes pakendiettevõtjate poolt turule lastud pakendatud kauba pakendijäätmete massist ja taaskasutusorganisatsiooni avalikustatud teenustasu määradest;»;
3) lõike 4 punktidest 7 ja 8 ning lõikest 41 jäetakse välja sõnad «äriühinguna asutatud»;
4) lõiget 4 täiendatakse punktidega 9 ja 10 järgmises sõnastuses:
« 9) avalikkuse ja tarbijate teavitamine pakendi ja pakendijäätmete tagastamise korrast ja nõuetest;
10) keskkonnaministrile iga aasta 31. märtsiks kirjaliku ülevaate esitamine oma eelmise kalendriaasta tegevusest. Ülevaade peab sisaldama muu hulgas teavet käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud kokkulepete kohta, käesoleva seaduse §-s 171 sätestatu kohta, tagatisrahaga pakendite tagastamise ning teavitustegevuse ja selle maksumuse kohta. Ülevaade ja majandusaasta aruanne peavad olema kättesaadavad taaskasutusorganisatsiooni veebilehel.»;
5) täiendatakse lõikega 42 järgmises sõnastuses:
« (42) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 9 nimetatud teavitusele tehtavad kulutused peavad olema vähemalt üks protsent taaskasutusorganisatsiooni kalendriaasta käibest, kusjuures käibe suuruse arvutamisel ei arvestata tagatisraha.»;
6) lõike 6 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) on esitatud valeandmeid või võltsitud dokumente.»
§ 12. Seadust täiendatakse §-ga 171 järgmises sõnastuses:
« § 171. Nõuded pakendijäätmete kogumiskohtadele
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kogumiskohtade asukoht, kogumiskonteinerite miinimumarv ja miinimummaht iga kogumiskoha kohta ning nende tühjendamissagedus lepitakse kokku taaskasutusorganisatsiooni ja kohaliku omavalitsuse organi vahel. Kohaliku omavalitsuse organiga kokkuleppel võib pakendijäätmete kogumist korraldada ka nende tekkekohal kogumisena. Sel juhul võib kohaliku omavalitsuse organi nõusolekul vähendada pakendijäätmete kogumiskohtade tihedust ning kogumiseks ettenähtud konteinerite arvu ja mahtu.»
§ 13. Paragrahvi 18 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Pakendikomisjoni moodustab keskkonnaminister asjaomaste ministeeriumide, kohalike omavalitsuste, Keskkonnainspektsiooni, Tarbijakaitseameti, Tervisekaitseinspektsiooni, Veterinaar- ja Toiduameti, Konkurentsiameti, Maksu- ja Tolliameti, pakendiettevõtjate, keskkonnaorganisatsioonide ja jäätmekäitluse erialaliitude esindajatest ning eriala asjatundjatest.»
« (2) Pakendiettevõtja, kes müüb pakendatud kaupa lõppkasutajale või tarbijale, on kohustatud lõppkasutajalt või tarbijalt tasuta tagasi võtma müüdud kauba müügipakendi ja -pakendijäätmed. Tagasivõtmise nõue hõlmab vaid pakendit, mille tüüp, kuju ja suurus vastavad selles müügikohas müüdava kauba pakendile ja selle kauba müüja poolt üleantava kauba pakendile.»;
« (21) Pakendiettevõtja, kes müüb pakendatud kaupa lõppkasutajale või tarbijale, informeerib pakendi tagasivõtmise kohast müügikohas nähtavale kohale seatud arusaadava kirjaliku teatega. Kui pakendiettevõtja, kes müüb pakendatud kaupa, ei ole müügipakendi ja -pakendijäätmete tagasivõtmist korraldanud lepingu alusel taaskasutusorganisatsiooni kaudu, on ta kohustatud müügipakendi ja -pakendijäätmed vastu võtma müügikohas või müügikoha vahetus läheduses asuvas selleks otstarbeks kohandatud punktis.
(22) Pakendiettevõtja, kes laseb turule pakendatud kaupa, on kohustatud pakendiettevõtjalt, kes müüb pakendatud kaupa lõppkasutajale või tarbijale, tasuta tagasi võtma enda poolt turule lastud kauba pakendi ja pakendijäätmed.»;
« (4) Pakendiettevõtja võib käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 2 ja 22 nimetatud kohustused üle anda kirjaliku lepingu alusel ainult taaskasutusorganisatsioonile. Kui pakendiettevõtja annab käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 2 ja 22 sätestatud kohustused üle taaskasutusorganisatsioonile, siis vastutab nimetatud kohustuste täitmise eest taaskasutusorganisatsioon. Tagatisrahaga pakendit lõppkasutajale või tarbijale müüv pakendiettevõtja ei saa tagatisrahaga pakendi tagasivõtmise kohustust taaskasutusorganisatsioonile üle anda.»;
4) täiendatakse lõigetega 43 ja 44 järgmises sõnastuses:
« (43) Pakendatud kauba müüja, kelle müügikoha suurus on 200 ruutmeetrit või üle 200 ruutmeetri, peab sellise pakendi tagasivõtmise, millele on kehtestatud tagatisraha, korraldama müügikohas või selle teenindusmaal müügikoha kauplemisajal.
(44) Pakendatud kauba müüja, kelle müügikoha suurus on alla 200 ruutmeetri, võib sellise pakendi tagasivõtmise, millele on kehtestatud tagatisraha, korraldada väljaspool oma müügikoha teenindusmaa piire, kuid müügikoha kauplemisajal ja ainult kohaliku omavalitsuse organi nõusolekul. Sealjuures tuleb arvestada, et alal, mille asustustihedus on alla 500 elaniku ühel ruutkilomeetril, oleks vähemalt üks pakendi tagasivõtmise koht kohaliku omavalitsuse territooriumil paiknevates asulates.»;
« (7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 2 ja 22, § 24 lõikes 4 ja §-s 36 nimetatud kohustustest on vabastatud pakendiettevõtjad, kes lasevad turule kaupa plastist pakendis, mille mass on alla 10 kilogrammi aastas, ja muust materjalist pakendis, mille mass on alla 20 kilogrammi aastas.»
« (1) Pakendile määratakse tagatisraha, mis on ühe müügiühiku hinnale lisatud pakendit väärtustav tasu ühe pakendi eest.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud õlut ja vähese etanoolisisaldusega alkohoolset jooki mõistetakse alkoholiseaduse tähenduses, siidrit ja perryt alkoholiseaduse § 4 lõike 2 alusel kehtestatud nõuete tähenduses ning karastusjooki pakendiaktsiisi seaduse tähenduses.»;
2) lõiget 41 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud pakendile, kui selle tagasivõtmine ei ole tehniliselt võimalik.»;
« (42) Käesoleva paragrahvi lõike 41 punktides 1 ja 2 sätestatud pakendi puhul tohib käesoleva seaduse § 23 lõike 6 alusel kehtestatud tagatisraha suuruse märki kasutada ainult kooskõlastatult märgi valdajaga.»;
« (7) Tagatisraha suurust võib muuta, kui eelmisest muutmisest on möödas vähemalt 12 kuud.»
§ 16. Paragrahvi 23:
« (1) Pakendi puhul, millele on kehtestatud tagatisraha, kannab pakendiettevõtja, välja arvatud isik, kes müüb pakendatud kaupa, tagatisraha märgi kas pakendile või etiketile. Kui pakendiettevõtja, kes laseb turule pakendatud kaupa, on oma kohustused vastavalt käesoleva seaduse § 16 lõikele 2 üle andnud taaskasutusorganisatsioonile, peab pakendiettevõtja pakendile või etiketile kandma vastava taaskasutusorganisatsiooni tagatisraha märgi.»;
« 1) märgi, mis näitab pakendiettevõtja kohustuste üleandmist vastavalt käesoleva seaduse § 16 lõikele 2;»;
« (6) Keskkonnaminister kehtestab tagatisraha märgid, arvestades taaskasutusorganisatsiooni ettepanekut.»
« (1) Pakendi tootja, tühja pakendi sisse- ja väljavedaja, pakendiettevõtja, kes laseb turule pakendatud kaupa, isik, kes veab välja pakendatud kaupa, ning pakendijäätmekäitleja on kohustatud pidama pakendimaterjali massi üle pidevat arvestust käesoleva seaduse § 3 lõigetes 1–3 nimetatud pakendi ja pakendimaterjali liikide kaupa, sealhulgas eraldi pakendiaktsiisi seaduses sätestatud pakendite osas, järgmiselt:
7) raskmetalle sisaldav pakend.»;
« (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud arvestuse aluseks olevaid algdokumente ja nende alusel koostatud koondandmeid säilitatakse vähemalt seitse aastat. Käesoleva seaduse tähenduses on algdokumendid järgmised:
3) andmed pakendijäätmete taaskasutamise kohta.»;
« (5) Pakendiettevõtja, kes on oma kohustused vastavalt käesoleva seaduse § 16 lõikele 2 üle andnud taaskasutusorganisatsioonile, esitab käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 1 ja 2 nimetatud andmed kalendriaasta kohta taaskasutusorganisatsioonile.
(6) Taaskasutusorganisatsioon esitab kalendriaasta kohta pakendiregistrisse kandmiseks käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 1–3 nimetatud andmed iga temale kohustused üle andnud pakendiettevõtja kohta. Esitatud andmed peab olema kinnitanud audiitor.»
« (1) Pakendiregister on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, kuhu kantakse ning kus hoitakse ja töödeldakse andmeid turule lastud pakendatud kauba pakendite, tekkinud pakendijäätmete, pakendi korduskasutuse, pakendijäätmete taaskasutamise ning taaskasutamise sihtarvude täitmise kohta.»;
« (3) Pakendiregistrisse kantavad andmed, nende esitamise kord, juurdepääs registri andmetele ja arvestuse aluseks olevatele algdokumentidele ning rahvusvahelistest kohustustest tulenev andmete edastamise kord kehtestatakse käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud põhimäärusega.»;
« (5) Pakendiregistri vastutaval töötlejal, Keskkonnainspektsioonil ning Maksu- ja Tolliametil on õigus tutvuda neile seadusega pandud ülesannete täitmisel käesoleva seaduse § 24 lõigetes 1, 3, 4 ja 6 nimetatud arvestuse algdokumentide ja nende alusel koostatud koondandmetega.»;
« (6) Keskkonnaminister kehtestab määrusega pakendiregistri registrikaardi vormid.»
« (2) Järelevalvet käesoleva seaduse täitmise üle teostavad Keskkonnainspektsioon, Tarbijakaitseamet, Maksu- ja Tolliamet, Veterinaar- ja Toiduamet ning valla- ja linnavalitsused.»;
« (3) Keskkonnainspektsioonil ning Maksu- ja Tolliametil on õigus kontrollida pakendiettevõtjate ning pakendi ja pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamisega tegelevate isikute tegutsemiskohti.
(5) Valla- ja linnavalitsus on kohustatud teostama järelevalvet oma haldusterritooriumil pakendi ja pakendijäätmete tagasivõtmise, kogumise ja taaskasutamise üle.»
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral on järelevalvet teostaval isikul õigus rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 500 000 krooni.»
§ 21. Paragrahv 30 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 30. Pakendi ja pakendijäätmete tagasivõtmise kohustuse täitmata jätmine ja tagasivõtmise nõuete rikkumine
« § 32. Pakendi ja pakendijäätmete kohta arvestuse pidamise ja andmete esitamise kohustuse täitmata jätmine
§ 23. Paragrahv 33 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 33. Menetlus
(6) Käesoleva seaduse §-des 29–31 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on linna- ja vallavalitsus.»
« (2) Alates 2009. aasta 1. jaanuarist tuleb pakendijäätmeid taaskasutada järgmiselt:
2) pakendijäätmete kogumassist ringlussevõetuna vähemalt 55 ja mitte rohkem kui 80 protsenti kalendriaastas.»;
« (3) Et tagada käesoleva paragrahvi lõikes 2 kehtestatud taaskasutamise sihtarvude täitmine, peab pakendiettevõtja alates 2009. aasta 1. jaanuarist taaskasutama pakendimaterjali liike kalendriaastas vähemalt järgmises ulatuses:
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetamata muu pakendimaterjal tuleb taaskasutada võimalikult suures koguses vastavalt olemasolevatele tehnilistele võimalustele ja majanduslikule põhjendatusele.»
§ 25. Seadust täiendatakse §-ga 371 järgmises sõnastuses:
« § 371. Nõuded pakendijäätmete kogumiskohtadele
Käesoleva seaduse § 171 jõustub 2009. aasta 1. jaanuaril.»
§ 26. Seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/62/EÜ pakendi ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10–22), viimati muudetud direktiiviga 2005/20/EÜ (ELT L 070, 16.03.2005, lk 17–18); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/12/EÜ, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ pakendi ja pakendijäätmete kohta (ELT L 047, 18.02.2004, lk 26–30); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/12/EÜ jäätmete kohta (ELT L 114, 27.04.2006, lk 9–21); Euroopa Komisjoni otsus 97/129/EÜ, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/62/EÜ pakendi ja pakendijäätmete kohta kehtestatakse pakendimaterjalide identifitseerimissüsteem (EÜT L 050, 20.02.1997, lk 28–31); Euroopa Komisjoni otsus 1999/177/EÜ, millega kehtestatakse eranditingimused plastkastide ja -aluste jaoks seoses pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 94/62/EÜ kehtestatud raskmetallide kontsentratsioonitasemetega (EÜT L 056, 04.03.1999, lk 47–48); Euroopa Komisjoni otsus 2001/171/EÜ, millega kehtestatakse eranditingimused klaaspakendi jaoks seoses pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 94/62/EÜ kehtestatud raskmetalli kontsentratsioonitasemetega (EÜT L 062, 02.03.2001, lk 20–21); Euroopa Komisjoni otsus 2006/340/EÜ, millega muudetakse otsust 2001/171/EÜ eesmärgiga pikendada erandi tingimuste kehtivust klaaspakendi jaoks seoses direktiivis 94/62/EÜ kehtestatud raskmetalli kontsentratsioonitasemetega (ELT L 125, 12.05.2006, lk 43); Euroopa Komisjoni otsus 2005/270/EÜ, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta kehtestatakse andmebaasisüsteemi vormid (ELT L 086, 05.04.2005, lk 6–12).»
II. Pakendiaktsiisi seaduses (RT I 1997, 5/6, 31; 2005, 37, 288) tehakse järgmised muudatused:
§ 27. Paragrahvis 1 asendatakse sõna «täidetud» sõnadega «turule lastud kauba pakend».
§ 28. Paragrahvi 2:
1) punktid 1, 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) pakend – pakendiseaduse mõistes;
3) pakendi taaskasutamine – pakendijäätmete taaskasutus pakendiseaduse mõistes;»;
« 7) karastusjook – jook, mille kombineeritud nomenklatuuri (KN) rubriigid on 2009, 2201 või 2202 vastavalt nõukogu määrusele 2658/87/EMÜ tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 07.09.1987, lk 1–675).»
§ 29. Paragrahvi 5 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Imporditud kauba pakendilt maksab aktsiisi isik, kelle poolt või kelle eest deklareeritakse kaup vabasse ringlusesse lubamise tolliprotseduurile ühenduse tolliseadustiku mõistes. Muudel juhtudel maksab sisseveetud kauba pakendi pealt aktsiisi isik, kellel tekib tollivõlg ühenduse tolliseadustiku mõistes või kes kasutas pakendit omatarbeks või kelle taotlusel hävitati pakend Eestis.
(2) Eestis pakendatud kauba pakendilt maksab aktsiisi isik, kes laseb pakendatud kauba Eestis esmakordselt turule ning teeb selle kättesaadavaks levitamiseks või kasutamiseks.»
§ 30. Paragrahvi 6:
« (2) Eestis turule lastud kauba pakend, teisest liikmesriigist soetatud ja imporditud kauba pakend maksustatakse aktsiisiga pakendi müümise, vahetamise, tasuta võõrandamise või omatarbeks kasutusse võtmise korral.»;
« (4) Eestis turule lastud kauba pakendi või teisest liikmesriigist soetatud või imporditud kauba pakendi omatarbeks kasutusse võtmine on selles oleva kauba kasutamine aktsiisimaksja poolt ettevõtlusega seotud otstarbel või andmine aktsiisimaksjast tööandja poolt tema töötajale.»
§ 31. Paragrahvi 7 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Eestis turule lastud kauba pakendi, teisest liikmesriigist soetatud ja imporditud kauba pakendi aktsiisiga maksustamise periood on kvartal. Sellise Eestis turule lastud kauba pakendi, teisest liikmesriigist soetatud ja imporditud kauba pakendi, mille osas aktsiisimaksja on oma kohustused vastavalt käesoleva seaduse §-le 111 üle andnud, aktsiisiga maksustamise periood on kalendriaasta.
(3) Eestis turule lastud kauba pakendilt, teisest liikmesriigist soetatud ja imporditud kauba pakendilt makstakse aktsiisi Maksu- ja Tolliameti pangakontole ja aktsiisideklaratsioon esitatakse Maksu- ja Tolliametile maksustamise perioodile järgneva kuu 15. päevaks. Aktsiisideklaratsiooni vormi kehtestab rahandusminister.»
§ 32. Paragrahvi 8:
1) lõike 1 punkti 1 täiendatakse järgmise tekstiga:
«alates 2012. aasta 1. jaanuarist taaskasutatakse iga pakendimaterjali liigist vähemalt 85%;»;
2) lõike 1 punkti 2 täiendatakse järgmise tekstiga:
«alates 2010. aasta 1. jaanuarist taaskasutatakse vähemalt 50%;»;
« 5) alates 2009. aasta 1. jaanuarist muu pakend, mida taaskasutatakse pakendiseaduse §-ga 36 sätestatud määral.»;
« (11) Aktsiisivabastuse saamiseks tuleb käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud pakendi taaskasutamise määrad täita maksustamisperioodi jooksul.»;
5) lõike 2 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 1) pakend, milles on kaup, mida füüsilised isikud impordivad või soetavad teisest liikmesriigist ettevõtlusega mitteseotud eesmärgil;
2) eksporditud pakend;»;
6) lõiget 2 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
« 5) Eestis turule lastud kauba, teisest liikmesriigist soetatud ja imporditud kauba plastist pakend massiga alla 2,5 kilogrammi kvartalis ja kauba muust materjalist pakend massiga alla 5 kilogrammi kvartalis.»
§ 33. Paragrahvi 11:
« (1) Aktsiisimaksja on kohustatud pidama kvartalite lõikes Eestis turule lastud kauba pakendite, teisest liikmesriigist soetatud ja imporditud kauba pakendite müümise, tasuta võõrandamise, vahetamise ja omatarbeks kasutusse võtmise arvestust pakendi massi ja pakendimaterjali liikide järgi. Kui aktsiisimaksja on oma kohustused vastavalt käesoleva seaduse §-le 111 üle andnud, on nende pakendite osas eelnimetatud arvestuse perioodiks kalendriaasta.»;
« (3) Pakendi ja pakendijäätmetega seotud tegevuse kohta esitatakse andmed vastavalt pakendiseaduse § 24 lõigetele 4 ja 6.»
§ 34. Paragrahvi 14 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Käesoleva seaduse § 8 lõike 1 punktid 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks alates 2009. aasta 1. jaanuarist.»


Eesti Vabariigi Põhiseaduse § 46 ettenähtud Valimiskogu koosoleku protokoll 20.04.1944 – Vikitekstid
Eesti Vabariigi Põhiseaduse § 46 ettenähtud Valimiskogu koosoleku protokoll 20.04.1944
Pealkiri: Eesti Vabariigi Põhiseaduse § 46 ettenähtud Valimiskogu koosoleku protokoll 20.04.1944
Valimiskogu koosolek on kokku kutsutud Eesti Vabariigi Põhiseaduse § 46 neljanda lõike ja Vabariigi Presidendi Asetäitmise seaduse (SK.I 1938. 23) § 2 alusel Eesti Vabariigi Põhiseaduse korras viimasena ametisse nimetatud Peaminister Jüri Uluotsa poolt ja toimub tema juhatusel, seisukoha võtmiseks Eesti praeguse juriidilise staatuse ning põhiseaduslike riigiorganite kohta, eriti Vabariigi Presidendi ametikoha kohta, kuna Vabariigi President Konstantin Päts on 1940.aastal küüditatud Nõukogude Liitu.
Valimiskogu koosseisu kohta konstateerib Valimiskogu ühel häälel:
1) Põhiseaduse § 46 neljanda lõike alusel koosneb Valimiskogu Peaministrist, Sõjavägede Ülemjuhatajast või Sõjavägede Juhatajast, Riigivolikogu Esimehest, Riiginõukogu Esimehest ja Riigikohtu Esimehest;
2) Eeltähendatud ametikohtadele või nende seaduslikeks asetäitjaiks on Eesti Vabariigi Põhiseaduse korras viimasena nimetatud või valitud järgmised isikud, kes praegu viibivad Eestis:
a) Peaministri kohal - Jüri Uluots, nimetatud ametisse Vabariigi Presidendi eriõigusel antud käskkirjaga 12. oktoobril 1939 nr. 111 (RT 1939, 90, 693).
b) Sõjavägede Ülemjuhataja kohale - arvestades kindral Johan Laidoneri ja tema seadusliku asetäitja küüditamisega NSVL-i Johan Holberg, kes on nimetatud Sõjaministriks Peaministri Vabariigi Presidendi ülesannetes poolt ja kellele pandud Sõjavägede Ülemjuhataja asetäitja ülesanded Põhiseaduse § 46 esimese lõike ja § 129 ning Riigikaitse Rahuaegse Korraldamise Seaduse (SK IV 1940, 1, 2) § 100 ja Riigikaitse Sõjaaegse Korraldamise Seaduse (SK IV 1940, 1, 3) § 29 alusel.
c) Riigivolikogu Esimehe kohale - Otto Pukk, valitud Riigivolikogu poolt 17. oktoobril 1939 (RT 1939, 94, 728).
d) Riiginõukogu teise abiesimehe kohale - Alfred Maurer, valitud Riiginõukogu poolt 21. aprillil 1938 (Riiginõukogu I koosseisu I koosoleku protokoll 21. aprillist 1938, Riiginõukogu stenografeeritud aruanded 1938/1939, lk.2), kes täidab samal koosolekul valitud Riiginõukogu Esimehe Mihkel Punga ja esimese abiesimehe Heinrich Lauri NSVL-i küüditamise tagajärjel Riigikogu ajutise kodukorra (RT 1937, 71, 594) ptk II ja Rahvuskogu kodukorra (RT 1937, 10, 82 ja 33, 34) § 14 alusel Riiginõukogu Esimehe ülesandeid.
e) Riigikohtu osakonna esimehe kohale - Mihkel Klaasseni, nimetatud ametisse Vabariigi Presidendi eriõigusel antud käskkirjaga 26. septembril 1938 nr. 58 (RT 1938, 83, 747), kes täidab Riigikohtu Esimehe Kaarel Partsi surma tõttu Eestis viibivaist Riigikohtu osakondade esimeestest ameti poolest vanemana Riigikohtu Esimehe ülesandeid Kohtute Seaduse (SK I 1938, 5, 1) § 28 põhjal.
Sellega on Valimiskogu koosseis vastav Põhiseaduse § 46 ettenähtud otsuste tegemiseks, samuti küsimuste otsustamiseks, mis loovad selleks eeldusi.
3) Kuna Valimiskogu koosolekust võtavad osa kõik tema liikmed, on koosolek ka Vabariigi Presidendi Asetäitmise Seaduse § 4 neljanda lõike alusel otsustusvõimeline.
Enne kui asuda Põhiseaduse § 46 ettenähtud otsuste tegemisele Vabariigi Presidendi ametikoha suhtes, loeb Valimiskogu vajalikuks fikseerida oma seisukohta Eesti praeguse riigiõigusliku staatuse ja tema põhiseaduslike organite kohta.
Kaalunud seda küsimust kõigekülgselt ja silmas pidades Eesti Vabariigi Põhiseaduse eeskirju ning alates 17. juunist 1940 Eestis asetleidnud faktilisi sündmusi, samuti rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud reegleid, konstateerib Valimiskogu ühel häälel seisukohti, mis juba alates 17. juunist 1940 põhiseaduspäraselt omaks võetud ja mille järgi ka pidevalt talitatud:
1) 17. juunil 1940 okupeerisid NSVL sõjaväed aktiivsete sõjaliste toimingutega Eesti maa-ala ning Eestis asus teotsema NSVL sõjalise okupatsiooni võim. Sellest peale Eesti Vabariigi põhiseaduslikud organid ei saanud enam teostada oma põhiseaduslikku võimu, sest okupatsiooni organid asusid teostama oma suval okupatsiooni võimu. Eriti:
2) Vabariigi Presidendi poolt antud käskkiri 21. juunist 1940 uue Vabariigi Valitsuse ametisse nimetamise kohta ei olnud põhiseaduspäraseks aktiks, sest kogu akt oli okupatsioonivõimude poolt korraldatud ja Vabariigi President ainult vormilt kaasa tõmmatud, sedagi survevahenditega. Uus Vabariigi Valitsus oli okupatsioonivõimu organ. Sel põhjusel ka senine seaduslik Vabariigi Valitsus ei vabanenud ametist, sest Eesti Vabariigi Põhiseaduse § 3, 50 ja 51 jõul ainult põhiseaduspärane akt uue Vabariigi Valitsuse nimetamise näol loob aluse Vabariigi Valitsuse ametist vabastamiseks.
3) Edasised toimingud, nagu Riigivolikogu ja Riiginõukogu laialisaatmine ja ainult Riigivolikogu valimiste toimetus, Vabariigi Presidendi ametist kõrvaldamine, otsused Eesti Vabariigi liitmisest NSVL-ga ja paljud muud sarnased toimusid juba Eesti põhiseadusliku ja seadusliku korra ilmse kõrvalejätmisega, seega olles täiesti okupatsioonivõimu aktid. Seetõttu neil aktidel ei saa olla mingit juriidilist väärtust Eesti ja tema staatuse ning põhiseaduslike organite kohta, rääkimata sellest, et nende toimingutega mingil viisil ei väljendunud eesti rahva tahe. Küll aga need toimingud väljendasid endas eesti rahva tahte kõige jämedamal kombel võltsimist ning olid mõeldud ainult varjukatteks NSVL imperialistlike pretensioonide teostamisele.
Rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtete kohaselt ei ole NSVL okupatsiooni tõttu NSVL omanud suveräänsusõigusi Eesti suhtes ning oma efektiivsuse kaotamisega Eesti okupeerimise puhul Saksa vägede poolt 1941. a. tuleb NSVL faktiline okupatsioonivõim Eestis lugeda lõppenuks. Samuti ei ole Eesti okupeerimisel Saksa sõjavägede poolt omanud Eesti suhtes suveräänõigusi Saksa riik.
Tugedes eeltoodule, konstateerib Valimiskogu: 1) Ei NSVL ega Saksa okupatsiooni tõttu ei ole juriidiliselt muutunud Eesti Vabariigi kui suveräänse riigi staatus, vaid need on loonud ainult faktilise olukorra, millega Eesti põhiseaduslike riigiorganite tegevus on ajutiselt ja osaliselt peatatud; 2) Eesti põhiseaduslikud riigiorganid püsivad edasi samas koosseisus, nagu nad olid enne okupatsiooni, s. o. 16. juunil 1940 ning nende isikliku koosseisu muudatused võivad olukorrast tingituna aset leida ainult põhiseaduslikus korras.
Vabariigi President Konstantin Päts on NSVL okupatsioonivõimude poolt küüditatud 1940. aastal Nõukogude Liitu. Kuna sellega Vabariigi President on võõraste võimude käsutuses ning ei saa täita oma ametikohuseid ning et selline olukord on kestnud üle kuue kuu, tuleb Valimiskogul Põhiseaduse § 46 alusel ja Vabariigi Presidendi Asetäitmise Seaduse korras selgitada Vabariigi Presidendi asetäitmise küsimus.
Valimiskogu konstateerib ühel häälel:
1) Antud olustikus ei ole võimalik uue Vabariigi Presidendi valimine Põhiseaduse § 46 teise lõike kohaselt.
2) Vabariigi presidendi asetäitja valimine praegu kestval okupatsiooniajal ei ole põhiseaduslikult nõutav, pealegi ka mitte otstarbekohane, kuna ei ole võimalik saada selgust Vabariigi Presidendi K. Pätsi praeguse saatuse kohta ega tema võimaluste kohta asuda pärast okupatsiooni lõppu oma ametikohustesse ning selle tõttu tema volituste lõpetamine Põhiseaduse § 46 viimase lõike alusel praegusel juhul oleks varajane.
3) Põhiseaduse § 46 esimese lõike korras täidab juhtudel, kui Vabariigi President on takistatud oma ametikohuste täitmises, tema ülesandeid Peaminister. Kuna viimane Eesti põhiseaduslikus korras ametisse nimetatud Peaminister Jüri Uluots asub Eestis, on talle põhiseaduslikult üle läinud Vabariigi Presidendi kohuste täitmine ning sellega on Vabariigi Presidendi võimu teostamine tagatud.
4) Juhtudeks, kui Peaminister J. Uluotsal peaksid tekkima takistused Vabariigi Presidendi ametikohuste täitmisel, lähevad Vabariigi Presidendi ülesanded üle Peaministri asetäitjale, keda Peaminister Vabariigi Presidendi ülesannetes on selleks määranud.
Tugedes ülaltoodule, otsustab Valimiskogu ühel häälel:
Kuna Põhiseaduse järgi on olemas tagatised, et Vabariigi Presidendi ametikoht ei jää täitmata, ei pea Valimiskogu praegusel juhul vajalikuks Vabariigi Presidendi asetäitja valimistele asuda.
Käesolev protokoll on valmistatud kahes eksemplaris ja avaldatakse kohe, kui selleks avanevad võimalused.
Pärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Eesti_Vabariigi_Põhiseaduse_§_46_ettenähtud_Valimiskogu_koosoleku_protokoll_20.04.1944&oldid=6316"
Selle lehekülje viimane muutmine: 14:57, 28. märts 2012.


Electronic Arts E3 2017 – vaatame kiirelt üle, mis on tulemas! | VideoGamers.eu
Electronic Arts E3 2017 – vaatame kiirelt üle, mis on tulemas!
16/06/2017 Videogamers.eu
EA alustas seekord eriti varakult ning nagu neile omaselt, oli suurem osa ajast juttu spordimängudest, kuid ei olnud puudu ka paar uut ja huvitavat nime. Väga palju keskenduti ka uuele “Star Wars Battlefront II” mängule, mis tõenäoliselt ei ole oluliselt erinev esimest osast, mida keeldusin ostmast (miks see nii oli, saab lugeda SIIT), kuid eks rohkem selgub juba lähitulevikus. Kaks uut nime, millele ka rohkem ise keskendun olid BioWare’i “Anthem” ja koostöömäng “A Way Out“.
Peaaegu pool kogu nende esinemisest oli keskendunud “Battlefront II” näitamisele ning sellega koos muidugi online mitmikmängule. Hea uudis on see, et seekord on olemas ka üksikmäng, mille tegevus leiab aset esimese ja teise filmi vahel. Parandatud on esimese mängu vead, seekord lubatakse, et põhimäng ja kõik lisad on tasuta kõikidele ostjatele ning sisuliselt on kõik tegelased jaotatud klassideks. Lisatud on uusi masinaid ja lahinguid, sest mäletavasti oli “Ratchet & Clank” mängus rohkem kosmoselahingut, kuid “Star Wars Battlefront“. Mäng ilmub 17. novembril 2017 PC, PS4 ja XB1 peale.
BioWare’i uus mäng kannab nime “Anthem“. Kui keegi veel ei tea, siis BioWare on eelkõige tuntud “Mass Effect” seeria loojana ning sarnaselt “Mass Effect Andromeda” seiklusele kasutab ka “Anthem” FrostBite mootorit. Esimesed videod näevad välja ilusad ning sisuliselt on tegemist ulmelise kosmoseiklusega, mis on täis võõraid eluvorme, tehnikat ja planeete. Natukene kurb oli sellest, et esimene video, mis näitas “Anthem” mängitavat Xbox One X uuel konsoolil ei ole siiski päris 4K nagu Microsoft lubas. Digital Foundry võttis selle ette ning nagu selgus, mäng on 30fps ja checkerboarding upscale, ehk siis sama asi, mida Xbox One teeb hetkel, et 1080p saada, teeb Xbox One X, et 4K saada. See tähendab, et sisuliselt töötab masin samamoodi nagu PS4 Pro ning ma reaalselt loodan, et see päris nii ikka ei ole ja see esimene video ei näita tegelikult midagi. Mäng ilmub sügisel 2018 PS4, XB1 ja PC peale.
“Brothers: A Tale of Two Sons” tegijatelt on tulemas uus mäng nimega “A Way Out“. Brothers oli kurb, lühike ja meeldejääv kogemus, mis annab lootust, et “A Way Out” on tugevalt narratiivi põhine kogemus. Leo ja Vincet on kaks meest, keda ühendab sarnane eesmärk – põgeneda vanglast. Koostöö on mängu tuumas ning seda üksinda ei olegi võimalik mängida. Saab mängida koos diivanil või läbi internti, kuid kõik üksikud hundid peavad midagi muud välja mõtlema. Esimene video lubab väga palju ja minu jaoks on see mäng ka EA suurim uudis kogu ürituselt. Kindlasti ootan ja hoian silma peal lähemalt. Mäng ilmub 2018 aasta alguses PS4, XB1 ja PC (Origin) peale.
EA jagas uut informatsiooni ka järgmise Need for Speed mängu kohta. Esialgu tundub, et tegemist on kolme mängu kombinatsiooniga – “The Fast and the Furious“, “Burnout” ja “Split/Second“. Visuaalselt muidugi imeline mäng on kiire ja tundub sarnane olevat eelmistega. Paraku ei ole NFS seeria suurem austaja, olen mitmeid läbi generatsioonide mänginud, kuid erilist muljet ei ole jätnud. Fännid on kindlasti rõõmsad. Mäng ilmub 10. novembril 2017 PS4, XB1 ja PC (Origin) peale.
Need paar Madden mängijat, kes meil Eestis elavad, on kindlasti rahul sellega, et Madden liitub NBA ja Fifa seeriaga, kus juba on olemas “Story Mode”. Madden 18 mängitav lugu on nimega “LongShot” ning esimesed videod on väga melodramaatilised. Muidugi, Madden seeria ja ka “jalgpall” ise jätavad suhteliselt külmaks, seega seda osa pressikonverentsist tervava pilguga ei vaadanud. Viusaalselt on mäng ilus ning fännid, kes said E3 ajal proovida, on kogemusega rahul. Ilmub 25. augustil PS4, Xbox One ja PC peale.
Fifa on äärmiselt populaarne mäng ja EA üks lipulaevu. “Fifa 18” keskendub CR7-le ehk siis Christiano Ronaldole. Rohkem väga ei räägitudki. Uusi funktsioone ja täpsemalt saab teada paari nädala jooksul. Fifa fännidele on see igal juhul kindel ost. Veider, et seda ütlen, kuid muretsen selle ka endale. Vahel on mõnus sõpradega palli lükata ja pult läbi klaasi visata. Ilmub 29. septemebril suhteliselt kõikide võimalike platvormide peal.
Siin midagi suurt uut ei lisatud peale selle, et nüüd on ka tänavakorvpall osa kogu kogemusest. Äkki on see, mis lükkab 2K NBA seeria liidrikohalt minema. Muidu on suhteliselt stoline lisa tahavarjule jäänud seerias. Ilmub september 2017 suhteliselt kõikidele võimalikele platvormidele.
Sellega EA seekord piirdus. “Anthem” ja “Anthem” võttis suurema osa tähelepanust endale. Lisaks mainiti ka Battlefield 1 uusi lisasid, mis on peagi saabumas. Natukene veel ja uued spordimängud tulevad peale.
Artikkel PC / Steam Playstation/PSN Treiler Üldine Uudis Uued mängud Varia Video Xbox / Xbox Live
Anthem Fifa 18 Madden 18 NBA Live 18 Need For Speed Payback Star Wars: Battlefront II
Ubisoft E3 2017 – vaatame kiirelt üle, mis on tulemas!
Bethesda E3 2017 – vaatame kiirelt üle, mis on tulemas!
“Resident Evil 2: The Ghost Survivors” – tasuta DLC juba niigi tugevale mängule on ainult plussiks.
PSVR Demo Collectioniga saab tasuta proovida üheksat modernset VR klassikat.
Need on ilmselt maailma kõige luksuslikumad PS4 jumängupuldid.
“Fortnite” arendaja Epic Games teenis 3 000 000 000 puhaskasumit
“Portal Knights” ja “Steep” on jaanuaris Playstation Plus kasutajatele allalaadimiseks saadaval.
Kas on plaanis osta Xbox One X?
Pole otsustanud
PSMARKET.EE
“BlazBlue: Central Fiction”- animes kere peale kütmine läbi ajatelgede.
“FutureGrind – värviline soolavabrik.
“Far Cry New Dawn” – järg tehtud selliselt nagu seda tegema peaks.
“Jump Force” – kuidas see siis nüüd selliselt välja kukkus?
“Kingdom Hearts III” – 12 aastat oodatud järg ja ainukene reaktsioon on “meh”.
Arvustus: “Thea: The Awakening – Return of the Giants” – kust need lapsed siis tulevad?
veebruar 15, 2019
“while True: learn()” – kuidas programmide kirjutamine mänguks muudeti.
veebruar 12, 2019
Arvustus: “God Eater 3” – vaese mehe Monster Hunter on piisavalt unikaalne, et olla kütkestav.
veebruar 8, 2019
Arvustus: “Melbits World” – visuaalselt minimalistlik, sisult brutaalne tapamasin.
Arvustus: “Genesis Alpha One” – ämblikmehed Noa laevas.
Arhiiv Vali kuu veebruar 2019 jaanuar 2019 detsember 2018 november 2018 oktoober 2018 september 2018 august 2018 juuli 2018 juuni 2018 mai 2018 aprill 2018 märts 2018 veebruar 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 oktoober 2017 september 2017 august 2017 juuli 2017 juuni 2017 mai 2017 aprill 2017 märts 2017 veebruar 2017 jaanuar 2017 detsember 2016 november 2016 oktoober 2016 september 2016 august 2016 juuli 2016 juuni 2016 mai 2016 aprill 2016 veebruar 2016 jaanuar 2016 detsember 2015 november 2015 oktoober 2015 september 2015 august 2015 mai 2015 aprill 2015 märts 2015 veebruar 2015 jaanuar 2015 september 2014 detsember 2013 november 2013 oktoober 2013 september 2013 august 2013 juuli 2013 juuni 2013 aprill 2013 jaanuar 2013 november 2012 oktoober 2012 september 2012 juuli 2012 juuni 2012 mai 2012 aprill 2012 märts 2012
Videogamers.eu on registreeritud kaubamärk. Hobbygamer OÜ 2008 - 2017


Maareformi seaduse muutmise ja sellest tulenevalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Maareformi seaduse muutmise ja sellest tulenevalt teiste seaduste muutmise seadus
13.03.2013 otsus nr 239
Vastu võetud 27.02.2013
§ 1. Maareformi seaduse muutmine
Maareformi seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 12 lõike 12 viimane lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kui ehitise omanikust õigustatud subjektil on õigus ehitise teenindamiseks vajaliku maana omandada rohkem maad, kui vastab tema nõudeõiguse osale, siis on tal õigus taotleda ehitise teenindamiseks vajaliku maa endise kinnistu piirides asuva osa tagastamist nõudeõiguse osast suurema osana ning erastada ehitise teenindamiseks vajaliku maa endise kinnistu piiridest väljaspool asuv osa maa ostueesõigusega erastamisega samadel tingimustel eraldi erastamisavaldust esitamata.”;
2) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 14 järgmises sõnastuses:
„(14) Kui tagastataval maal asuv ehitis on mitme õigustatud subjekti kaasomandis ja mõni kaasomanik ei soovi või tal ei ole õigust maad omandada, on maa tagastamist soovivatel kaasomanikel õigus taotleda ehitise teenindamiseks vajaliku maa tagastamist võrdeliselt neile kuuluvate osadega ehitises, kui kaasomanikud ei lepi kokku teisiti. Kui maa omandamist soovivad kaasomanikud ei soovi ehitise teenindamiseks vajaliku maa tagastamist oma nõudeõiguse osast suurema osana, siis jäetakse tagastamise nõudeta osa maast riigi omandisse ja ehitise teenindamiseks vajalikule maale seatakse kõigi kaasomanike kasuks hoonestusõigus.”;
3) paragrahvi 14 lõike 3 esimest lauset täiendatakse pärast sõna „kompenseerimist” sõnadega „või mõne õigustatud subjekti nõudeõiguse osa ulatuses on tagastamise menetlus lõpetatud”;
4) paragrahvi 14 lõike 4 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kui kõik ühe kaasomandi osa õigustatud subjektid ei taotle maad tagasi või mõne õigustatud subjekti osa ulatuses on maa tagastamise menetlus lõpetatud, on selle osa nõudeõiguse osast suuremana tagastamist õigustatud nõudma sama kaasomandi osa teised õigustatud subjektid.”;
5) paragrahvi 15 lõikest 2 jäetakse välja viimane lause;
6) paragrahvi 20 lõiget 12 täiendatakse pärast kolmandat lauset lausega järgmises sõnastuses:
„Eelmises lauses sätestatut kohaldatakse ka käesoleva seaduse § 22 12. lõikes nimetatud maa erastamisel, välja arvatud juhul, kui kinnisasi, millega seda maad liita soovitakse, kuulub looduskaitseseaduse § 20 alusel riigi poolt omandamisele.”;
7) paragrahvi 22 lõige 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(12) Kinnisasjaga liitmiseks sobiva iseseisva kasutusvõimaluseta maa erastamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.”;
8) paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
„(13) Kui era-, munitsipaal- või riigi omandis oleva kinnisasjaga piirneval maal ei ole võimalik moodustada iseseisvalt kasutatavat kinnisasja (edaspidi kinnisasjaga liitmiseks sobiv maa) ning planeeringu ja maakorralduse nõuetest tulenevalt on otstarbekas see maa liita piirneva kinnisasjaga, on piirneva kinnisasja omanikul õigus taotleda selle maa omandamist liitmiseks oma kinnisasjaga. Kinnisasjaga liitmiseks sobiva maa omandamine toimub käesoleva seaduse VI1 osas sätestatud alustel.”;
9) paragrahvi 221 lõike 22 esimest lauset täiendatakse pärast sõna „kuuluva” tekstiosaga „, väljaspool linna või tiheasustusega ala piire asuva,”;
10) paragrahvi 221 täiendatakse lõigetega 43 ja 44 järgmises sõnastuses:
„(43) Kui mõni ehitise kaasomanik ei soovi maad omandada või on kaotanud maa ostueesõigusega erastamise õiguse, on erastamise õigust omaval kaasomanikul õigus erastamise korraldaja poolt määratud tähtaja jooksul kas taotleda ehitise teenindamiseks vajaliku maa erastamist ning sellele maale kõigi ehitise kaasomanike kasuks hoonestusõiguse seadmist või nõuda asjaõigusseaduse rakendamise seaduse § 12 alusel ehitiseosa müümist või kaasomandi lõpetamist. Kui maa erastamise õigust omav kaasomanik ei soovi erastada rohkem maad, kui vastab tema osale ehitises, siis jäetakse erastamise nõudeta osa ehitise teenindamiseks vajalikust maast riigi omandisse ja ehitise teenindamiseks vajalikule maale seatakse kõigi ehitise kaasomanike kasuks hoonestusõigus.
(44) Kui maa ostueesõigusega erastamise menetluse käigus on ehitise kaasomanik kaotanud maa erastamise õiguse ning erastamiseks moodustatud katastriüksus on suurem kui ehitise teenindamiseks vajalik maa, on erastamise õigust omaval kaasomanikul õigus erastada ehitise teenindamiseks vajalikust maast ülejääv maa eraldi katastriüksusena. Kui ükski ehitise kaasomanik ei soovi maad erastada ehitise teenindamiseks vajalikust maast suuremas ulatuses, jäetakse ehitise teenindamiseks vajalikust maast ülejääv maa riigi omandisse. Maavanem algatab maa riigi omandisse jätmise menetluse kahe kuu jooksul maa erastamise otsuse vastuvõtmise päevast arvates.”;
11) paragrahvi 221 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Kui mõni ehitise kaasomanik on maa tagastamise õigustatud subjekt ja maad taotletakse tagasi, siis tagastatakse ja erastatakse maa käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud ulatuses kaasomandisse vastavalt kaasomanike mõttelistele osadele ehitises. Kui mõni ehitise kaasomanik ei ole tähtaegselt esitanud avaldust maa ostueesõigusega erastamiseks, kuid tagastamise ja erastamise eeltoimingute tegemise ajal avaldab soovi maad ostueesõigusega erastada, esitades valla- või linnavalitsusele sellekohase avalduse, tagastatakse ja erastatakse ehitise teenindamiseks vajalik maa vastavalt kaasomanike mõttelistele osadele ehitises. Kui mõni ehitise kaasomanik ei soovi maad omandada või tal ei ole maa omandamise õigust, on teistel kaasomanikel õigus taotleda tema kaasomandi osale vastava ehitise teenindamiseks vajaliku maa osa erastamist või tagastamist võrdeliselt neile kuuluvate mõtteliste osadega ehitises, kui maa omandamist taotlevad kaasomanikud ei lepi kokku teisiti. Kokkuleppe sõlmimiseks annab kohalik omavalitsus kaasomanikele vähemalt ühekuulise tähtaja. Kui teised kaasomanikud ei soovi omandada rohkem maad, kui vastab nende mõttelisele osale ehitises, siis jäetakse erastamise või tagastamise nõudeta osa ehitise teenindamiseks vajalikust maast riigi omandisse ja kõigi ehitise kaasomanike kasuks seatakse hoonestusõigus.”;
12) paragrahvi 23 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(11) Kui maa erastamiseks moodustatakse katastriüksus mõõdistamise teel ja maa ostueesõigusega erastamise õigust omav isik on saanud ostueesõigusega erastatava maa piiride kulgemise ettepaneku, on erastamise õigust omav isik kohustatud nimetatud ettepaneku alusel tellima katastriüksuse moodustamise tööd vastavat litsentsi omavalt isikult kolme kuu jooksul ettepaneku kättesaamisest arvates ja teavitama tellimuse esitamisest kohalikku omavalitsust kirjalikult kümne päeva jooksul. Kui katastriüksuse moodustamist ei ole võimalik lõpule viia maa erastamise õigust omava isiku tegevuse või tegevusetuse tõttu, määrab valla- või linnavalitsus erastamise õigust omavale isikule tähtaja katastriüksuse moodustamise toimiku valla- või linnavalitsusele esitamiseks. Kui erastamise õigust omav isik mõjuva põhjuseta ei esita tellimust katastriüksuse moodustamiseks nimetatud tähtaja jooksul või ei esita toimikut määratud tähtpäevaks, kaotab ta maa erastamise õiguse. Sellisel juhul jäetakse ehitise teenindamiseks vajalik maa riigi omandisse ja ehitise omaniku kasuks seatakse hoonestusõigus. Kui erastamise korraldaja teeb vaba metsamaa erastamise õigust omavale isikule ettepaneku tellida katastriüksuse moodustamise tööd vastavat litsentsi omavalt isikult, on erastamise õigust omav isik kohustatud katastriüksuse moodustamise tööd tellima kolme kuu jooksul ettepaneku tegemisest arvates. Kui erastamise õigust omav isik mõjuva põhjuseta ei esita tellimust katastriüksuse moodustamise tööde tegemiseks nimetatud tähtaja jooksul, kaotab ta maa erastamise õiguse.”;
„(3) Maa ostueesõigusega erastamise menetluseks vajalikud toimingud tehakse seaduses ja Vabariigi Valitsuse määruses sätestatud tähtaja jooksul.”;
14) paragrahvi 23 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Ehitise omaniku surma korral esitab valla- või linnavalitsus vajaduse korral notarile avalduse pärimismenetluse algatamiseks. Kui kuue kuu jooksul ehitise omaniku surmast arvates ei ole pärija selgunud ja puudub muu pärandvara valitsema õigustatud isik, esitab valla- või linnavalitsus kohtule avalduse pärandvara hoiumeetmete rakendamiseks. Valla- või linnavalitsus võib avalduse esitada ka enne kuue kuu möödumist, kui selleks on mõjuvad põhjused. Nimetatud avalduste esitamisega seotud kulud hüvitatakse kuludokumentide alusel omandireformi reservfondist, välja arvatud juhul, kui kohalik omavalitsus on ise pärija.”;
15) paragrahvi 25 lõike 4 esimeses lauses asendatakse tekstiosa „punktis 1” tekstiosaga „punktides 1, 9 ja 11” ning tekstiosa „riigieelarvesse kooskõlas riigieelarve seaduse § 32 lõike 1 alusel kehtestatud riigieelarve kassalise teenindamise eeskirjaga” tekstiosaga „Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfondi”;
16) paragrahvi 25 täiendatakse lõigetega 41 ja 42 järgmises sõnastuses:
„(41) Käesoleva paragrahvi 4. lõikes sätestatud kohustuse korral esitab notar kolme päeva jooksul pärast kinnisasja võõrandamise, kasutusvaldusesse andmise või hoonestusõigusega koormamise tõestamist tehingudokumendi kinnitatud ärakirja võõrandaja kulul Maa-ametile. Kohalik omavalitsus esitab eelmises lauses nimetatud tehingu objektiks oleva maaüksusega seotud tulude ja kulude andmed Maa-ametile kümne tööpäeva jooksul tehingu tõestamise päevast arvates.
(42) Käesoleva paragrahvi 41. lõikes sätestatud kohaliku omavalitsuse esitatavate andmete loetelu kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.”;
17) paragrahvi 28 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad „munitsipaalomandisse jäävate” sõnadega „munitsipaalomandis olevate”;
18) paragrahvi 28 lõiget 1 täiendatakse punktidega 9–12 järgmises sõnastuses:
„9) kasutuses olevate, omandiõigust tõendavate dokumentideta, enne ehitusseaduse jõustumist rajatud abihoonete, sealhulgas ühiskasutuses olevate kuuride, garaažide ja muu sellise teenindamiseks vajalik maa, välja arvatud maa, mis kuulub riigi omandisse jätmisele vastavalt käesoleva seaduse §-le 31;
12) sellise äriühingu, mille kõik osad või aktsiad kuuluvad kohalikule omavalitsusele, omandis oleva ehitise teenindamiseks vajalik maa tingimusel, et enne maa munitsipaalomandisse andmise otsustamist sõlmitakse eelleping hoonestusõiguse seadmiseks ehitise omaniku kasuks.”;
19) paragrahvi 31 lõiget 1 täiendatakse punktiga 14 järgmises sõnastuses:
„14) riigi omandis oleva maaga piirnev käesoleva seaduse § 312 1. lõikes nimetatud maa.”;
20) seadust täiendatakse VI1 osaga järgmises sõnastuses:
„VI1. osa
MAAREFORMI LÄBIVIIMINE MAAL, MILLEL EI OLE VÕIMALIK MOODUSTADA ISESEISVALT KASUTATAVAT KINNISASJA
(11) Kui maa-alal, mille kohta kohalik omavalitsus on algatanud detailplaneeringu, on käesoleva seaduse § 312 1. lõikes nimetatud maad, viiakse selle maa omandamise menetlus läbi samal ajal planeerimismenetlusega, sõltumata sellest, kas kõik piirnevad kinnisasjad asuvad planeeritaval maa-alal või mitte.”;
21) paragrahvi 341 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Kui kasutusvaldaja ei soovi põllumajanduslikku tootmist jätkata, lõpetab maavanem maa kasutusvalduse lepingu. Maavanemal on õigus samaaegselt lepingu lõpetamisega sõlmida samadel tingimustel kasutusvalduse seadmise leping ühe isikuga, kes jätkab põllumajanduslikku tootmist ja on kastutusvaldaja sugulane või kasutusvaldajaga koos elav abikaasa.”;
22) paragrahvi 351 senine tekst loetakse lõikeks 1, muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Ehitise omaniku kasuks, kes ei soovi või kellel ei ole õigust maad omandada, seatakse riigimaale hoonestusõigus Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud korras.”;
23) paragrahvi 351 täiendatakse lõigetega 2–7 järgmises sõnastuses:
„(2) Ehitise omanikul, kelle kasuks hoonestusõiguse seadmiseks on menetlus algatatud, on pärast ehitise teenindamiseks vajaliku maa maakatastris registreerimist õigus ehitise juurde kuuluv maa erastada juhul, kui tegemist ei ole maaga, mis on vajalik riigile tema ülesannete täitmiseks. Maavanem teavitab ehitise omanikku kahe kuu jooksul pärast maaüksuse maakatastris registreerimist maa erastamise tingimustest ja teeb ettepaneku maa erastamiseks. Erastatava maa müügihinnaks on erastamise otsustamise ajal kehtiv maa maksustamishind. Maa erastamisel ei saa kasutada käesoleva seaduse § 223 2., 9. ja 10. lõikes nimetatud soodustusi.
(7) Kui ostueesõigusega erastamiseks määratud maaüksus, mille osas isik on kaotanud erastamise õiguse, on suurem kui ehitise teenindamiseks vajalik maa, algatab maavanem samal ajal ehitise teenindamiseks vajaliku maa katastriüksuse moodustamisega ehitise teenindamiseks vajalikust maast ülejääva maa osas maa riigi omandisse jätmise menetluse.”;
24) paragrahvi 38 lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu „Maa-ameti kaudu” tekstiosaga „, maavanemad”;
25) paragrahvi 38 lõike 2 punkte 1, 2 ja 3 täiendatakse pärast sõna „riigiasutus” tekstiosaga „, maavanem” vastavas käändes;
26) paragrahvi 38 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Kui maareformi läbiviimisel on kohaliku omavalitsuse või maavanema poolt vastuvõetud haldusakti üle algatatud järelevalvemenetlus, peatub haldusakti täitmine ja selle haldusaktiga seotud maareformi läbiviimise menetlus kuni järelevalve tulemuste selgumiseni. Järelevalve läbiviija teavitab järelevalve algatamisest viivitamata kohalikku omavalitsust, maavanemat ja teisi puudutatud isikuid.”;
27) paragrahvi 40 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 40. Maareformi lõpuleviimise tähtajad”;
28) paragrahvi 40 lõikest 1 jäetakse välja viimane lause;
29) paragrahvi 40 täiendatakse lõigetega 3–7 järgmises sõnastuses:
„(3) Valla- või linnavalitsus koostab ehitise teenindamiseks vajaliku maa piiride kulgemise ettepaneku hiljemalt 2015. aasta 31. detsembril.
(7) Kui ehitise omanik kaotab maa ostueesõigusega erastamise õiguse pärast käesoleva paragrahvi 5. lõikes nimetatud nimekirja maavanemale esitamist, lõpetab maavanem kahe kuu jooksul maa erastamise õiguse kaotamisest arvates maa erastamise menetluse ja algatab hoonestusõiguse seadmise menetluse.”;
30) seadust täiendatakse §-ga 44 järgmises sõnastuses:
„§ 44. Maareformi toimikute üleandmine
Maareformi seaduses ja selle alusel antud õigusaktides sätestatud menetluste kohta koostatud toimikud antakse pärast alatise säilitamise nõuetele vastavat korrastamist ja sulgemist üle Maa-ametile. Kui maavanem on käesoleva seaduse § 222 2. lõike alusel volitanud kohalikku omavalitsust korraldama riigi nimel maa ostueesõigusega erastamist ja toimikuid säilitatakse valla- või linnavalitsuses, annab toimikud Maa-ametile üle valla- või linnavalitsus.”
§ 2. Asjaõigusseaduse rakendamise seaduse muutmine
1) paragrahvi 14 lõike 1 esimesest lausest jäetakse välja tekstiosa „asjaõigusseaduse § 16 kohaselt” ning samast lõikest jäetakse välja teine ja kolmas lause;
2) paragrahvi 14 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud ehitise olemasolu ei saa olla aluseks selle maa suhtes maareformi seaduse § 6 2. lõike punkti 3 sätete kohaldamisele ning ei takista maa riigi omandisse jätmist ega maa munitsipaalomandisse andmist. Ehitise omanikul on õigus ühe aasta jooksul ehitisealuse maa riigi omandisse jätmise või munitsipaalomandisse andmise otsuse jõustumisest ehitis teisaldada või lammutada.”;
3) paragrahvi 15 lõike 1 teist lauset täiendatakse pärast sõna „riigimaal” sõnadega „või munitsipaalomandis oleval maal”;
4) paragrahvi 15 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna „riigiasutuse” sõnadega „ja munitsipaalomandis olevale maale kohaliku omavalitsuse”;
5) paragrahvi 18 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Selle taluperemehe kasuks, kes ei soovi talumaad omandada, seatakse maareformi seaduses sätestatud alustel ja korras ehitise teenindamiseks vajalikule maale hoonestusõigus ja ülejäänud talumaale pikaajaline pärijale üleminev kasutusvaldus kuni 99 aastaks.”;
„(5) Eesti NSV taluseaduse alusel põliseks kasutamiseks või sellega võrdsustatud korras talude rajamiseks antud maa erastamine või tagastamine taluperemehele või talumaa põlise kasutamise õiguse pärinud isikule või isikule, kellele on talumaa kasutamise õigus käesoleva paragrahvi 4. lõike kohaselt üle antud, tuleb lõpule viia 2016. aasta 30. septembriks. Maakasutusõiguse ümbervormistamine käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud alustel tuleb lõpule viia 2016. aasta 31. detsembriks.”
§ 3. Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse muutmine
Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 12 lõike 7 esimeses lauses, § 13 lõike 7 esimeses lauses ja § 161 lõike 2 esimeses lauses asendatakse sõnad „õigustatud subjektiks tunnistatud isik” sõnadega „õigustatud subjekt”;
2) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Kohalik omavalitsus võib maa tagastamise õigustatud subjekti poolt maa tagastamise menetluses tehtavate toimingute tähtaega pikendada arvestusega, et toimingute lõpuleviimise tähtpäev on hiljemalt 2016. aasta 30. juuni. Kui vara tagastamiseks vajalikke toiminguid ei ole võimalik määratud tähtaja jooksul teha kohtuvaidluse või nõudeõiguse pärimisel tekkinud probleemide tõttu, peab õigustatud subjekt vara tagastamise otsustamiseks vajalikud toimingud tegema ühe aasta jooksul pärandi vastuvõtmise või kohtuotsuse jõustumise päevast arvates.”;
3) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
„(8) Kohalik omavalitsus teeb vara kompenseerimise otsuse hiljemalt 2016. aasta 31. detsembril. Kui vara kompenseerimise otsust ei saa teha kohtuvaidluse või vara tagastamise nõudeõiguse pärimisel tekkinud probleemide tõttu, siis otsustatakse vara kompenseerimine kuue kuu jooksul pärast kohtulahendi jõustumist või pärija selgumist.”
§ 4. Maapõueseaduse muutmine
Maapõueseaduse § 53 lõiget 1 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses:
„Maareformi seaduse § 31 lõikes 2 nimetatud maa puhul eraldi luba ei anta ning uuringuloa väljaandmine annab ka õiguse nimetatud maa kasutamiseks üldgeoloogilise uurimistöö või geoloogilise uuringu eesmärgil.”
§ 5. Riigivaraseaduse muutmine
Riigivaraseaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 37 lõiget 4 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
„5) maareformi käigus hoonestusõigusega koormatud kinnisasi võõrandatakse käesoleva seaduse § 1051 lõike 1 alusel.”;
2) seadust täiendatakse §-ga 1051 järgmises sõnastuses:
„§ 1051. Maareformi käigus hoonestusõigusega koormatud kinnisasja võõrandamine
(2) Kui hoonestusõigus riigi omandis olevale maale on seatud maareformi seaduse alusel ja isik, kelle kasuks hoonestusõigus seati, ei ole kasutanud käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud maa soodustingimustel omandamise võimalust, on igakordsel hoonestajal nimetatud kinnisasja võõrandamise korral ostueesõigus. Sellekohane märkus kantakse kinnistusraamatusse riigivara valitseja lihtkirjaliku avalduse alusel.”;
3) paragrahvi 107 lõikes 2 asendatakse aastaarv „2014” aastaarvuga „2017”.
Käesolev seadus jõustub 2013. aasta 20. märtsil.


Rapla kalmistu kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Rapla kalmistu kasutamise eeskiri - sisukord
§ 4 Hauaplatsi eraldamine
§ 5 Hauaplatsi suurus
§ 6 Tähtajalise kasutuslepingu pikendamine
§ 7 Kasutuslepingu üleandmine
§ 8 Kasutuslepingu ennetähtaegne lõppemine
4 HAUAPLATSI HEAKORD
5 KALMISTU HALDAMINE
§ 14 Kalmistu haldamine
§ 15 Vastutus ja järelevalve
RT IV, 04.02.2020, 51
Vastu võetud 30.01.2020 nr 2
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 1, § 22 lõike 1 punkti 37 ja kalmistuseaduse § 7 lõike 1 alusel.
(1) Rapla kalmistu (edaspidi nimetatud kalmistu) kasutamise eeskiri (edaspidi nimetatud eeskiri) sätestab Rapla valla omandis oleva Rapla kalmistu haldamise ja kasutamise korra.
(2) Eeskirja on kohustatud täitma kõik kalmistul viibijad ja hauaplatsi kasutajad.
(3) Lisaks eeskirjas sätestatule lähtutakse eeskirja täitmisel kalmistuseadusest, Rapla valla heakorraeeskirjast ning Rapla valla jäätmehoolduseeskirjast.
(4) Kalmistu on ajaloomälestis, mille haldamisel ja kasutamisel arvestatakse muinsuskaitse-seadusest tulenevaid erisusi.
(5) Kalmistu on avatud külastamiseks ööpäevaringselt. Kalmistu haldaja tööaeg on teisipäevast laupäevani kella 10.00- 14.00. Kalmistu haldaja andmed, tööaeg ja sideandmed avaldatakse Rapla valla kodulehel ning kalmistu infotahvlil.
2) kalmistu haldaja – Rapla Vallavalitsus või halduslepingu alusel füüsiline või juriidiline isik;
3) kalmisturegister – hauaplatside ja nende kasutajate andmekogu;
4) hauaplats – kalmistul asuv maa-ala surnu matmiseks;
5) hauakoht – matmise koht hauaplatsil;
6) hauarajatis – hauaplatsi piire või piirdeaed, hauaplatsi haljastus, istepink;
7) hauatähis – ühte või mitut hauakohta tähistav rist, plaat, sammas, kivi või muu tähis, mis ei ole hauarajatis;
8) hauaplatsi kasutaja – isik, kellel on sõlmitud hauaplatsi kasutamise leping;
9) matja – surnu matmise korraldaja;
10) omaksed – surnu abikaasa, vanemad, täisealine laps, õde, vend või muu surnu lähedane isik tulenevalt tema elukorraldusest.
(1) Kalmistu territooriumil peab hoidma korda, puhtust ja hauarahu.
(2) Kalmistul viibiv isik peab kalmistu territooriumil täitma Rapla valla jäätmehoolduseeskirjas sätestatud jäätmekäitlusnõudeid.
4) rajada hekke kalmistu haldaja kooskõlastuseta;
5) rajada kõrghaljastust;
6) muuta omavoliliselt hauaplatsi mõõtmeid;
7) ümber paigaldada ja eemaldada hauaplatsi piiret ja piirdeaeda kalmistu haldaja kooskõlastuseta;
9) teha lõket, sh põletada prahti;
10) viibida koduloomadega kui see ei tulene erivajadusest (juhtkoer);
12) muu avalikku korda, heakorda, vaikust ja hauarahu rikkuv tegevus.
§ 4. Hauaplatsi eraldamine
(1) Hauaplats eraldatakse surnu matmiseks.
(2) Hauaplats eraldatakse tasuta ja tähtajatult, v.a juhul, kui kasutusse saaja soovib tähtajalist kasutust.
(3) Hauaplatsi eraldamisel sõlmib kalmistu haldaja hauaplatsi kasutajaga elektroonses kalmisturegistris hauaplatsi kasutamiseks lepingu (edaspidi nimetatud kasutusleping).
(4) Kasutuslepingusse kantakse kalmistuseaduses sätestatud hauaplatsi kasutaja ja hauaplatsi andmed, kasutuslepingu kehtivuse tähtaeg ning selle muutmise, lõpetamise ja vaidluste lahendamise kord ning hauaplatsi kasutaja kinnitus kalmistu kasutamise eeskirja tundmise ja täitmise kohta.
(5) Eraldatava hauaplatsi asukoha valikul arvestatakse võimaluse korral kasutusse saaja soovidega.
§ 5. Hauaplatsi suurus
(1) Olemasolevaid hauaplatse eraldi hauakohtadeks ei jagata.
(2) Uue eraldatava hauaplatsi mõõtmed:
1) ühe hauakohaga hauaplatsi kohta kirstuga matmisel on 1,5m (laius) x 2,5m (pikkus). Mitme hauakohaga hauaplatsi suuruse arvestamise aluseks on soovitud hauakohtade arvu ja ühe hauakohaga hauaplatsi laiuse korrutis;
2) ühe hauakohaga hauaplatsi kohta urniga matmisel kirstuga matmiste alal on 1m (laius) x 2,5m (pikkus). Mitme hauakohaga hauaplatsi suuruse arvestamise aluseks on soovitud hauakohtade arvu ja ühe hauakohaga hauaplatsi laiuse korrutis;
3) ühe hauakohaga hauaplatsi kohta urniga matmisel urniga matmiste alal on 1m (laius) x 1m (pikkus). Mitme hauakohaga hauaplatsi suuruse arvestamise aluseks on soovitud hauakohtade arvu ja ühe hauakohaga hauaplatsi laiuse korrutis.
§ 6. Tähtajalise kasutuslepingu pikendamine
(1) Tähtajalise kasutuslepingu tähtaja saabumisel loetakse kasutusleping lõppenuks.
(2) Hauaplatsi senisel kasutajal on õigus kasutuslepingut pikendada, esitades kalmistu haldajale kirjaliku taotluse ühe kuu jooksul enne kasutuslepingu lõpptähtaja saabumist. Taotluse esitamata jätmisel loetakse kasutusleping lõppenuks ka juhul, kui hauaplatsi kasutaja jätkab hauaplatsi kasutamist.
§ 7. Kasutuslepingu üleandmine
(1) Hauaplatsi kasutaja võib kasutuslepingu üle anda, teavitades sellest kirjalikult kalmistu haldajat.
(2) Hauaplatsi kasutaja surma korral on tema omastel eelisõigus ühe aasta jooksul arvates surma päevast asuda hauaplatsi endise kasutaja asemele, esitades selleks kalmistu haldajale kirjaliku taotluse.
§ 8. Kasutuslepingu ennetähtaegne lõppemine
(1) Kasutusleping lõpeb ennetähtaegselt ülesütlemise või hauaplatsi kasutaja surma korral, kui omaksed ei ole eeskirja § 7 lõikes 2 sätestatud korras kasutuslepingut ülevõtmiseks taotlust esitanud.
(2) Hauaplatsi kasutaja võib kasutuslepingu üles öelda, esitades kalmistu haldajale kirjalikult kasutuslepingu ülesütlemise avalduse.
(3) Kalmistu haldaja ütleb kasutuslepingu ühepoolselt enne tähtaja lõppu üles, kui hauaplats on tunnistatud hooldamata hauaplatsiks vastavalt eeskirja § 13.
(1) Surnu matmise korraldamiseks peab kalmistu haldajaga:
1) sõlmima hauaplatsi kasutuslepingu (v.a hauaplatsi olemasolul);
2) kooskõlastama haua kaevamise ja registreerima matmise kalmistu haldaja juures vähemalt kaks päeva enne matust.
(2) Matmise registreerimisel võib kalmistu haldaja nõuda kalmistuseaduses sätestatud matmise alusdokumenti (näiteks surmatõend, surmateatis, matmisluba, tuhastamistõend).
(1) Haua sügavus peab vastama kalmistuseaduses sätestatud nõuetele.
(2) Matuse käigus kõrvaloleva(te)le hauaplatsi(de)le tekitatud kahjustused kõrvaldab matja või hauaplatsi kasutaja kolme päeva jooksul pärast matuse toimumist. Nimetatud kohustuse mittetäitmisel korraldab kahjustuste kõrvaldamise kalmistu haldaja kahju tekitanud hauaplatsi kasutaja kulul.
(3) Matmist takistavate hauarajatiste ja -tähiste ajutine kõrvaldamine on lubatud kooskõlastatult kalmistu haldajaga ning tagasipaigaldamine toimub takistuse kõrvaldanud hauaplatsi kasutaja kulul.
(4) Peale- ja ümbermatmine peab vastama kalmistuseaduses sätestatud nõuetele.
4. peatükk HAUAPLATSI HEAKORD
(1) Hauaplatsi kujundamisel peab järgima kalmistul väljakujunenud kujunduspõhimõtteid. Kasutada võib madalhaljastust ja puude minivorme. Hauaplatsi kujundab hauaplatsi kasutaja.
(2) Hauaplats või hauakoht peab olema tähistatud hauatähisega, kui hauaplatsile on keegi maetud.
(3) Hauatähised, -rajatised ja -platsi haljastus peavad asuma hauaplatsi piirides ja paigaldatud viisil, mis naabruses uue haua kaevamisel ei tekitaks varisemisohtu.
(4) Hauaplatsil suuremahuliste hooldus- ja remonttööde alustamisest ja lõpetamisest peab teavitama kalmistu haldajat.
(5) Hauaplatsile paigaldatud hauarajatised ja -tähised loetakse hauaplatsi kasutaja omandiks. Hauaplatsi uuele kasutajale üleminekul või kasutusse andmisel loetakse need tema omandiks.
(6) Uuesti kasutusse antud hauaplatsi uus kasutaja on kohustatud tagama hauaplatsil hauarajatiste ja -tähiste säilimise ja korrasoleku, vajadusel teostama hooldusremondi ning austama varem hauaplatsile maetuid.
(7) Kujunduspõhimõtete eiramisel on kalmistu haldajal õigus juhtida hauaplatsi kasutaja tähelepanu kujunduspõhimõtete rikkumisele ning anda hauaplatsi kasutajale puuduste kõrvaldamiseks tähtaeg. Tähtaja järgimata jätmisel on kalmistu haldajal õigus korraldada puuduste kõrvaldamine hauaplatsi kasutaja kulul.
(1) Hauaplatsi hooldamise eest vastutab hauaplatsi kasutaja, kes on kohustatud korrastama hauaplatsi, -tähised, -rajatised ning -platsi ümbritseva ala vahekäigu piirini.
(2) Hauaplats peab olema korrastatud selliselt, et oleks visuaalselt korrektne.
(3) Hauatähiste ja muude -rajatiste lubatud kõrgus maapinnast on kuni 1,2 m.
(4) Hauaplatsil asuvate puude ja suuremõõtmeliste põõsaste raie tuleb eelnevalt kooskõlastada kalmistu haldajaga. Puude raieks tuleb taotleda raieluba vastavalt Rapla vallas kehtivale korrale.
(5) Hooldusnõuete eiramisel on kalmistu haldajal õigusteha ettepanek Rapla Vallavalitsusele hauaplatsi hooldusnõuete täitmata jätmise kohta ettekirjutuse koostamiseks. Ettekirjutuse mittetäitmisel või mittenõuetekohasel täitmisel on kalmistu haldajal õigus korraldada ettekirjutuse täitmine hauaplatsi kasutaja kulul.
(1) Hooldamata hauaplatsiks tunnistatakse hauaplats, millele kogunenud prahist ja lehtedest on ilmne, et hauaplatsi pole pikka aega (ligikaudu 5 aastat) hooldatud.
(2) Hauaplatsi hooldamata hauaplatsiks tunnistamise otsustab kalmistu haldaja.
(3) Hauaplats tunnistatakse hooldamata hauaplatsiks kalmistuseaduse sätteid järgides.
5. peatükk KALMISTU HALDAMINE
§ 14. Kalmistu haldamine
(1) Kalmistu haldamist korraldab kalmistu omanik.
(2) Kalmistu peavärava juures peab olema teadete tahvel kalmistut puudutava informatsiooniga.
(3) Kalmistu peab olema jaotatud tähistatud kvartaliteks.
(4) Kalmistul peab olema veevõtukoht, jäätmete kogumise kohad ja võimalus laenutada hauaplatside korrastamiseks inventari.
(5) Hauaplatside, millele ei toimu pealematmist, nimekirja kehtestab Rapla Vallavalitsus. Kooskõlastatult Rapla Vallavalitsuse ja Muinsuskaitseametiga lubatakse erandkorras nendele hauaplatsidele matta sinna maetute suguvõsa liikmeid.
(6) Kultuurimälestiseks tunnistatud hauaplatsilt on surnu säilmete ümbermatmiseks vajalik Muinsuskaitseameti nõusolek.
(7) Kalmistu kohta peetavat dokumentatsiooni säilitatakse alaliselt digitaalse andmekoguna Rahvusarhiivis.
(8) Kalmistu haldajal on õigus:
1) matmise registreerimisel nõuda kalmistuseaduses sätestatud matmise alusdokumenti (näiteks surmatõend, surmateatis, matmisluba, tuhastamistõend);
2) keelduda kooskõlastuse andmisest puude ja põõsaste istutamiseks ning hekkide rajamiseks, kui see on vastuolus käesoleva eeskirjaga;
3) keelduda kooskõlastuse andmisest hauaplatsi piirete ja piirdeaedade ümber paigaldamiseks ja eemaldamiseks, kui see halvendab teiste hauaplatside kasutamist ja hooldamist;
4) keelduda kooskõlastuse andmisest matmist takistavate hauarajatiste ja -tähiste ajutiseks kõrvaldamiseks, kui takistusi saab vältida muul viisil;
5) eemaldada või määrata hauaplatsilt eemaldamisele kalmistu ilmet häirivad ja ohtlikud aiad, puud ja põõsad, mille kohta tehakse vastav ettepanek hauaplatsi kasutajale;
6) teha ettepanek Rapla Vallavalitsusele hauaplatsi kujunduspõhimõtete ja hooldusnõuete rikkumise kohta ettekirjutuse koostamiseks;
7) korraldada ettekirjutuse mittetäitmisel või mittenõuetekohasel täitmisel ettekirjutuse täitmine hauaplatsi kasutaja kulul;
8) korraldada matuse käigus kõrvaloleva(te)le hauaplatsi(de)le tekitatud kahjustuste kõrvaldamine kahju tekitanud hauaplatsi kasutaja kulul, kui kahjustusi ei ole kõrvaldatud määratud tähtaja jooksul.
(9) Kalmistu haldajal on kohustus:
1) pidada kalmistu registrit ja sõlmida kasutuslepinguid, sh nende üleandmine ja lõpetamine;
2) välja mõõta ja maha märkida uued kasutusse antavad hauaplatsid ning kasutusse saajale ette näidata talle eraldatu;
3) tagada kalmistu teede, reservalade, üldkasutatavate alade ning välja andmata ja hooldamata hauaplatsiks tunnistatud hauaplatside korrashoid;
4) märgistada hooldamata hauaplats(id) ning täita hooldamata hauaplatsiks tunnistamise protseduuri;
5) jälgida puude seisundit ja korraldada ohtlike puude raie;
6) tagada matmiseks ja hauaplatside korrastamiseks vajalike esmaste tööriistade ja liiva kättesaadavus;
7) tagada kalmistul Rapla valla heakorraeeskirjas ja Rapla valla jäätmehoolduseeskirjas sätestatud nõuete täitmine.
§ 15. Vastutus ja järelevalve
(1) Eeskirja nõuete eiramisel rakendatakse haldussundi kalmistuseadusega ettenähtud korras.
(2) Eeskirja vahetut täitmist kontrollib kalmistu haldaja. Kalmistu mittenõuetekohase kasutamise korral on Rapla Vallavalitsusel kalmistu haldaja ettepanekul õigusteha ettekirjutus.
(3) Ettekirjutuse mittetäitmisel võib rakendada asendustäitmist või sunniraha Rapla Vallavalitsus asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(1) Seniseks hauaplatsi kasutajaks loetakse isikud, kes on varemalt hauaplatsi kasutamise registreerinud ja omavad hauakrundi kaarti või muud tõendavat dokumenti.
(2) Senisel hauaplatsi kasutajal on kohustus sõlmida kasutusleping kolme aasta jooksul arvates eeskirja jõustumisest. Kõigi seniste hauaplatsi kasutajatega sõlmitakse kasutuslepingud pärast kõigi faktiliste asjaolude tõesuse kontrollimist.
(3) Käesoleva eeskirja § 5 lõike 2 punktis 3 nimetatud urniga matmiste ala rakendatakse pärast vastava ala määramist ja maha märkimist.