Auditi kohustusega elektripaigaldised ning nõuded elektripaigaldise auditile ja auditi tulemuste esitamisele – Riigi Teataja
Auditi kohustusega elektripaigaldised ning nõuded elektripaigaldise auditile ja auditi tulemuste esitamisele
Auditi kohustusega elektripaigaldised ning nõuded elektripaigaldise auditile ja auditi tulemuste esitamisele - sisukord
§ 3 Elektripaigaldiste liigitus
§ 4 Üldnõuded auditile
§ 5 Auditi toimingud
§ 6 Vahetu oht ja oluline puudus
§ 7 Auditiks esitatavad andmed ja dokumendid
§ 8 Auditi tulemuste vormistamine
§ 9 Kasutusele võtmisele eelnev audit
§ 10 Korraline audit ja selle sagedus
§ 11 Korralise auditi erandjuhud ja välistused
§ 12 Enesekontroll
§ 13 Erakorraline audit
RT I, 08.07.2015, 14
Vastu võetud 03.07.2015 nr 86
Määrus kehtestatakse seadme ohutuse seaduse § 9 lõike 4 punktide 1−4 alusel.
(1) Käesolevas määruses määratletakse auditi kohustusega elektripaigaldised, esitatakse nõuded nende auditile, sealhulgas auditi meetoditele ja enesekontrollile, kehtestatakse kasutusele võtmisele eelneva, korralise ja erakorralise auditi juhud ning nõuded auditi tulemuste esitamisele.
(2) Käesoleva määruse nõudeid kohaldatakse kõigile käesoleva määruse kohaselt esimesse, teise ja kolmandasse liiki kuuluvatele ja üle 50 V nimipingega elektripaigaldistele. Auditi kohustus ei hõlma teisaldatavaid elektriseadmeid.
(3) Käesoleva määruse kohane audit ei hõlma elektripaigaldise elektromagnetilise ühilduvuse hindamist.
1) normdokumendid on tehnilist kirjeldust sisaldavad õigusaktid, standardid või muud dokumendid, mis sisaldavad ülevaadet seadmest ja selle valmistamisest, seadmele esitatavatest nõuetest ning vastavuse hindamiseks tehtavatest mõõtmistest ja katsetustest;
2) elektripaigaldis on statsionaarselt paigaldatud elektriseadmete talitluslik kogum, mida kasutatakse elektrienergia tootmiseks, edastamiseks, muundamiseks, mõõtmiseks, müügiks või tarbimiseks;
3) käit on tegevus elektripaigaldise talitluses hoidmiseks, mis hõlmab eelkõige lülitamist, juhtimist, kontrollimist, hooldamist ja nii elektritöid kui ka mitteelektritöid;
4) peakaitse on kaitse, millega on määratletud toitepunkti elektrilised omadused;
5) raviruum on ruum, kus toimub patsiendi uuring, ravi, järelevalve või hooldus;
6) elektripaigaldise toitepunkt on jaotuskeskus, millest väljub selle elektripaigaldise toiteliin;
7) elektriseade on elektrienergia tootmiseks, muundamiseks, edastamiseks, jaotamiseks või kasutamiseks mõeldud ja elektrilisi või elektroonilisi komponente sisaldav seade;
9) ajutine elektripaigaldis on ehitise ehitamise ajaks või muuks ajutiseks otstarbeks paigaldatud elektripaigaldis;
10) meelelahutuspargi ajutine elektripaigaldis on atraktsioonide, meelelahutusseademete ja -kioskite elektrienergiaga varustamiseks mõeldud elektripaigaldis, mis ühendatakse atraktsiooni, seadme või kioskiga, mille juurde see kuulub, ja mis ei asu selles asukohas alaliselt;
11) kõrgepingepaigaldis on üle 1000-voldise nimipingega vahelduvvoolu või üle 1500-voldise nimipingega alalisvoolu elektripaigaldis;
12) madalpingepaigaldis on kuni 1000-voldise nimipingega vahelduvvoolu või kuni 1500-voldise nimipingega alalisvoolu elektripaigaldis.
§ 3. Elektripaigaldiste liigitus
(1) Elektripaigaldised jaotatakse käesoleva määruse tähenduses korralise auditi sageduse määratlemiseks elektrist tuleneva ohu järgi esimese, teise ja kolmanda liigi elektripaigaldisteks.
(2) Esimesse liiki kuulub elektripaigaldis alates võrguga liitumise punktist või elektripaigaldise toitepunktist, kui elektripaigaldis asub:
(3) Teise liiki kuuluvad järgmised elektripaigaldised alates võrguga liitumise punktist või elektripaigaldise toitepunktist:
1) enama kui kahe korteriga hoone korterivaldajate ühiskasutuses olev elektripaigaldis;
2) ravihoones asuv elektripaigaldis, mis ei ole esimese liigi paigaldis ja mida toidetakse eraldi kaabliga hoone liitumispunktist või peajaotuskeskusest;
3) madalpingepaigaldis, mille peakaitsme nimivool ületab 35 amprit ja mis ei ole esimese liigi elektripaigaldis;
4) kõrgepingepaigaldis, mis ei ole esimese liigi elektripaigaldis;
(4) Kolmandasse liiki kuulub elektripaigaldis alates võrguga liitumise punktist või elektripaigaldise toitepunktist, mille peakaitsme nimivool on 35 amprit või vähem ja mis ei ole esimese ega teise liigi elektripaigaldis.
§ 4. Üldnõuded auditile
(1) Auditi tellija tagab vajalikud tingimused auditiks, sealhulgas tuleb auditi tegijale teha kättesaadavaks auditiks vajalik dokumentatsioon ja tagada juurdepääs elektripaigaldisele. Samuti tuleb tagada auditiks vajalike elektripaigaldise aparaadikoostete uste, kestade ja ümbriste avamise, sealhulgas võimalike plommide eemaldamise.
(2) Auditi tegija arvestab elektripaigaldise suhtes kehtivaid nõudeid, sealhulgas elektripaigaldise koostisosaks olevate elektriseadme tootja poolt määratud tingimusi nende olemasolu korral. Auditil võetakse aluseks elektripaigaldise ehitamise või ümberehitamise ajal kehtinud normdokumendid ja arvestatakse ka muutunud kasutustingimusi.
(3) Auditi kontrollitoiminguid tehakse vastavalt auditi tegija akrediteerimisulatusele ja kooskõlastatult elektripaigaldise omaniku, auditi tellija või kontrollitava elektripaigaldise eest vastutava kompetentse isikuga (kasutamise järelevaataja).
(4) Auditi tegija teeb kindlaks, kas elektripaigaldis vajab pärast kõigi seadmete paigaldamist ja pingestamist elektromagnetilise ühilduvuse lisahindamist selleks akrediteeritud asutuse poolt, ning teeb vastava soovituse kontrolliaruandesse.
(5) Oluliste puuduste ilmnemisel esitatakse elektripaigaldis pärast nende kõrvaldamist samale auditi tegijale järelkontrolliks. Pärast puuduste kõrvaldamise kontrollimist koostab auditi tegija auditi kohta uue auditi protokolli.
§ 5. Auditi toimingud
(1) Audit hõlmab elektripaigaldise visuaalkontrolli, elektripaigaldise dokumentatsiooni kontrollimist ja kontrollarvutuste, mõõtmis- ja katsetustulemuste ja asjakohasel juhul ka käidukorralduse hindamist.
(2) Visuaalkontrolli käigus hinnatakse, kas elektripaigaldis on ehitatud projekti kohaselt, kooskõlas normdokumentidega ja elektriseadme tootja poolt määratud paigaldus- või kasutusjuhenditele ja on kasutamiseks ohutu.
(3) Elektripaigaldise dokumentatsiooni kontrolli käigus hinnatakse pisteliselt dokumentides esitatu vastavust nõuetele. Auditi tegija võib põhjendatud juhtudel teha dokumentatsioonile detailset hindamist või vajadusel taotleda täiendavate asjakohaste dokumentide ja lisateabe esitamist.
(4) Mõõtmis- ja katsetustulemuste hindamise käigus hinnatakse elektripaigaldise ohutust ja nõuetele vastavust. Auditi tegija arvestab elektripaigaldise seisukorra hindamiseks korraldatud mõõtmisi, katsetusi ja uuringuid, kui need on tehtud selleks akrediteeritud või mõõteseaduse kohaselt pädevaks hinnatud labori poolt ja on asjakohased. Auditi tegija võib auditi tegemisel arvestada elektripaigaldise esitatud kontrollarvutusi. Elektripaigaldise kontrollmõõtmiste, teimide ja katsetuste näidisloetelu on esitatud käesoleva määruse lisas.
(5) Kui seadmete kontrollmõõtmiste, teimide ja katsetuste tähtajad on määratud elektriseadme tootja poolt või vastavas standardis, aeguvad need vastavalt tootja või standardis määratud tähtaegadel. Kui tootja ei ole tähtaega määranud või kui asjakohases standardis tähtaega ei sätestata, lähtutakse käesolevas määruses sätestatud korralise kontrolli tähtaegadest.
§ 6. Vahetu oht ja oluline puudus
(1) Kui auditi tegija avastab kontrollimisel, et elektripaigaldise, sealhulgas selle osaks oleva elektriseadme, kasutamine põhjustab vahetut ohtu või esineb oluline puudus, teatab ta sellest kirjalikult elektriseadme või -paigaldise omanikule.
(2) Vahetu ohu korral teeb auditi tegija ettepaneku elektriseadme või -paigaldise koheseks elektrivõrgust väljalülitamiseks või selle kasutamise lõpetamiseks. Kui vahetut ohtu kohe ei kõrvaldata, teavitab auditi tegija sellest Tehnilise Järelevalve Ametit.
(3) Kui pingestamata elektripaigaldise kontrollimisel ilmnes, et pingestamine põhjustab vahetut ohtu, ei tohi elektripaigaldist enne puuduse kõrvaldamist pingestada.
(4) Vahetut ohtu põhjustavad näiteks järgnevad elektriseadme või -paigaldise kehtivatele nõuetele mittevastavusest tulenevad puudused ja rikked:
1) elektriseadme ümbris on ohtliku puutepinge all;
2) pistikupesa kaitsekontakt on ühendatud faasijuhiga või elektriseadme kaitsejuht on valesti ühendatud;
3) elektriseadme või -paigaldise pingestatud osad on mitteküllaldase puutekaitse tõttu puudutatavad;
4) elektriseadme või -paigaldise puutekaitseta osad on pingestatud ahelatest puudulikult eraldatud;
5) on tekkinud ilmne tule- või plahvatusoht.
(5) Vahetu ohu või oluliste puuduste korral ei ole elektripaigaldis tehniliselt korras ja ettenähtud otstarbel ja viisil kasutamiseks ohutu.
(6) Auditi käigus tuvastatavate oluliste puuduste näidisloetelu on esitatud käesoleva määruse lisas.
§ 7. Auditiks esitatavad andmed ja dokumendid
(1) Auditiks esitatakse:
1) kasutusele võtmisele eelneva auditi puhul andmed elektripaigaldist ehitanud isiku kohta ning korralise ja erakorralise auditi puhul lisaks ka andmed elektripaigaldise ümberehitustöid teinud isiku kohta, kui see on asjakohane;
2) elektripaigaldise võrguühenduse ühenduspunkti määratleva dokumendi koopia kasutusele võtmisele eelneva auditi puhul;
3) andmed elektripaigaldise peakaitsme nimivoolu kohta;
4) elektripaigaldise käidukava ja andmed elektripaigaldise eest vastutava kompetentse isiku (kasutamise järelevaataja ehk käidukorraldaja) kohta, kui need on õigusakti kohaselt nõutavad.
(2) Auditi lähteandmeteks on järgmised dokumendid:
1) kasutusele võtmisele eelneva auditi puhul elektripaigaldise projekt koos teostusjooniste ja võimalike parandustega ning kui projekti on kontrollinud projekti koostajast sõltumatu pädev ehk kompetentne isik, siis ka tema hinnang projekti nõuetele vastavuse kohta;
2) korralise auditi puhul elektripaigaldise kohta käivad tegelikkusele vastavad skeemid ja joonised;
3) elektripaigaldise osaks olevate elektriseadmete tehnilisi andmeid sisaldavad dokumendid;
4) kaetud tööde aktid koos vastavate joonistega (vähemalt maandusseadme, maakaablite, kaetud installatsiooni ja küttekaablite kohta);
5) auditiks vajalikus mahus teostatud ajakohased elektripaigaldise kontrollmõõtmiste, teimide ja katsetuste protokollid koos kokkuvõtva aruandega;
6) elektripaigaldise osaks olevate elektriseadmete seadistustööde aktid;
7) võimalike eriotstarbeliste seadmete mõõtmiste- ja katsetuste protokollid vastavalt tootja nõuetele;
8) kui elektripaigaldisele on varem tehtud audit või tehniline kontroll, siis ka selle protokoll ühes mõõtmis- ja katsetulemuste aruandega;
9) elektripaigaldise laiendus- ja ümberehitustööde või elektripaigaldise osistes teostatud elektritööde kohta asjakohased joonised ja kontrollidokumendid.
§ 8. Auditi tulemuste vormistamine
(1) Kasutusele võtmisele eelneva auditi ja korralise auditi protokoll vormistatakse seadme ohutuse seaduse §-s 12 nimetatud tehnilise järelevalve infosüsteemis (edaspidi andmekogu).
(2) Auditi protokollis fikseeritakse kõik vajalikud elektripaigaldist ja selle auditit käsitlevad andmed ning hinnang elektripaigaldise nõuetele vastavuse ja selle kasutamise ohutuse kohta.
(3) Auditi protokollis antakse elektripaigaldise nõuete osas hinnang vähemalt andmekogus nõutavate andmete mahus. Kõigi nõuete täitmisele tuleb anda üks järgnevatest hinnangutest: nõuetele vastav, nõuetele mittevastav, oluline puudus, vahetu oht või ei rakendata.
(4) Auditi protokolli märkuste ja selgituste lahtris märgitakse, millises elektripaigaldise osas esineb nõuetele mittevastavus, oluline puudus või vahetu oht ja lühidalt muud täpsustavad asjaolud ning viited normdokumentidele, mille nõudeid on rikutud. Vajaduse korral vormistab auditi tegija auditi protokolli juurde lisalehe, kus selgitatakse ja täpsustatakse protokollis toodud puuduse ja selle nõudega seotud asjaolusid.
(5) Auditi protokollile lisatakse andmekogusse kontrollmõõtmiste aruanne.
§ 9. Kasutusele võtmisele eelnev audit
(1) Ettenähtud juhtudel peab elektripaigaldises kasutusele võtmisele eelneva auditi toimumise alguseks olema määratud elektripaigaldise eest vastutav kompetentne isik (kasutamise järelevaataja).
(2) Kasutusele võtmisele eelnev auditi tegija märgib auditi protokollis elektripaigaldist ehitanud isiku andmed.
(3) Kolmanda liigi madalpingelise ajutise elektripaigaldise puhul ei pea kasutusele võtmisele eelnevat auditit tegema, kui elektripaigaldise ehitaja kinnitab kirjalikult mõõtmis- ja katsetustulemuste, visuaalkontrolli ja dokumentatsiooni alusel elektripaigaldise nõuetele vastavust ja kasutamise ohutust.
(4) Meelelahutuspargi ajutise elektripaigaldise kasutusele võtmiseks ja kasutamiseks peab olema tehtud elektripaigaldise kasutusele võtmisele eelnev audit. Kasutusele võtmisele eelneva auditi hinnang elektripaigaldise nõuetele vastavuse ja kasutamise ohutuse kohta kehtib üksnes selle meelalahutuspargi ajutises asukohas asumise ajal.
§ 10. Korraline audit ja selle sagedus
(1) Elektripaigaldise korralise auditi teostamise tähtaega arvestatakse:
1) esmakordsel korralisel auditil üldjuhul elektripaigaldise kasutusele võtmisele eelneva auditi kuupäevast;
2) eelmise korralise auditi kuupäevast või
3) korralise auditi mahus teostatud erakorralise auditi kuupäevast.
(2) Edaspidised korralised auditid tuleb teha vähemalt järgmise sagedusega:
(3) Elektripaigaldisele, mis on ehitatud või ümberehitatud enne 2000. aastat, tuleb korraline audit teha järgmise sagedusega:
§ 11. Korralise auditi erandjuhud ja välistused
(1) Eluruumi, sealhulgas suvila, ja elamu teenindamiseks vajaliku ehitise elektriseadme puhul ei ole elektripaigaldise korraline audit kohustuslik. See välistus ei kehti majandustegevuseks kasutatava hoone ja enama kui kahe korteriga hoone korterivaldajate ühiskasutuses oleva elektripaigaldise puhul.
(2) Kui on tagatud elektripaigaldise pidev hooldus ja korrashoid ning nõuetekohane käit, võib elektrituruseaduse alusel tegutsev võrguettevõtja ja loakohutusega tootja teha elektripaigaldises korralist auditit kord 15 aasta jooksul.
(3) Käeoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul võib võrguettevõtja ettevõttes, kus on palju ehituselt ühesuguseid elektripaigaldisi, võtta elektripaigaldise korralise auditi aluseks valimi nendest elektripaigaldisest. Selline valim peab olema arvuliselt küllaldane, et tagada nende elektripaigaldiste korralise auditi objektiivsus. Valimi alusel korralise auditi läbinud elektripaigaldised ja valimi valiku põhimõtted peavad olema dokumenteeritud.
(4) Kasutuses olevas nõuetekohases madalpingepaigaldise osas, mille toiteliini ees oleva kaitseaparatuuri nimivool on kuni 35 amprit, ei pea seal tehtud elektritööde järgselt kasutusele võtmisele eelnevat auditit teostama, kui elektripaigaldise ehitaja kinnitab kirjalikult mõõtmis- ja katsetustulemuste, visuaalkontrolli ja dokumentatsiooni alusel elektripaigaldise nõuetele vastavust ja kasutamise ohutust. Kirjalik kinnitus koos visuaalkontrolli protokolliga tuleb esitada elektripaigaldise korralise auditi teostamisel.
§ 12. Enesekontroll
(1) Kui järgitakse seadme ohutuse seaduse § 8 lõikes 3 ja käesolevas paragrahvis enesekontrollile sätestatud tingimusi, ei ole korralise auditi tegemine kohustuslik.
(2) Enesekontrolli rakendava isiku kvaliteedijuhtimissüsteem peab käsitlema elektripaigaldise tehnilise seisukorra kontrollimise toiminguid, korrashoiutoiminguid, puuduste tuvastamise ja kõrvaldamise korda sellise põhjalikkusega, mis võimaldab kvaliteedijuhtimissüsteemi sertifitseerimisel anda hinnang selle rakendamisega kaasnevale käesoleva määruse kohaselt tehtavale auditile vähemalt samaväärsele tasemele.
(3) Enesekontrolli puhul peab arvestama elektripaigaldise ja selle kontrollimisele esitatud sisulisi nõudeid ning nende järgimiseks tuleb rakenda töö eripärale vastava kompetentsusega isikuid.
(4) Elektripaigaldisest, millele rakendatakse enesekontrolli, tuleb teavitada Tehnilise Järelevalve Ametit. Samuti tuleb Tehnilise Järelevalve Ametile edastada tema nõudmisel kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon, mis käsitleb rakendatavat enesekontrolli.
(5) Enesekontrolli toimivust tuleb plaanipäraselt, süstemaatiliselt ja perioodiliselt hinnata vähemalt kord 12 kuu jooksul. Enesekontrolli toimivuse hindamiseks tuleb kasutada ka enesekontrolliga hõlmatud elektripaigaldistes juhuvalimi alusel valitud elektripaigaldistes tehtavat korralist auditit.
§ 13. Erakorraline audit
(1) Erakorraline audit tehakse vastavalt vajadusele ja selle ulatuse ja kontrollimisel aluseks võetavad normdokumendid määrab tellija.
(2) Kontrollimeetodite ning mõõtmiste vajaduse üle otsustab auditi tegija.
Enne käesoleva määruse jõustumist elektriohutusseaduse alusel tehtud tehnilist kontrolli loetakse käesoleva määruse tähenduses auditiks. Kui järgmise tehnilise kontrolli tähtaeg on määratud tehnilise kontrolli dokumentatsioonis ja see erineb käesolevas määruses sätestatust, kohaldatakse tehnilise kontrolli dokumentatsioonis olevat tähtaega.
Lisa Auditi käigus tuvastatavate oluliste puuduste näidisloetelu / Elektripaigaldise mõõtmiste, teimide ja katsetuste näidisloetelu


Vabariigi Valitsuse määruste muutmine ja kehtetuks tunnistamine tulenevalt maavalitsuste tegevuse lõpetamisest – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse määruste muutmine ja kehtetuks tunnistamine tulenevalt maavalitsuste tegevuse lõpetamisest
RT I, 12.12.2017, 1
Vastu võetud 30.11.2017 nr 168
Määrus kehtestatakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 27 ja § 271 lõike 2, Eesti Vabariigi maareformi seaduse ja maareformiga seonduvate õigusaktide muutmise seaduse muutmise seaduse § 14 lõike 23, Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse § 13 lõike 7, § 16 lõike 2, § 17 lõike 2 ja § 19 lõike 7, Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 14, elamuseaduse § 33 lõike 5, eluruumide erastamise seaduse, erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse § 7 lõike 4, geograafilise tähise kaitse seaduse § 9 lõike 3 ja § 24 lõike 3, keeleseaduse § 27 lõike 3, kodakondsuse seaduse § 9 lõike 6, kutseõppeasutuse seaduse § 34 lõike 4, maa hindamise seaduse § 12 lõike 2, maareformi seaduse § 7 lõike 5, § 9 lõike 9, § 10 lõike 3, § 15 lõike 1, § 22 lõike 12, § 221 lõike 6, § 223 lõigete 9 ja 10, § 224 lõike 8, § 23 lõigete 3, 5 ja 6, § 25 lõigete 42 ja 6, § 29, § 313 lõike 10, § 341 lõike 5, § 351 lõigete 11 ja 6 ja § 38 lõike 4, maareformi seaduse muutmise seaduse § 24, perekonnaseaduse § 165 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 30 lõike 6, § 31 lõike 11 ja § 32 lõigete 1 ja 2, päästeseaduse § 5 lõike 3, rahvastikuregistri seaduse § 411 lõigete 3 ja 5, rakenduskõrgkooli seaduse § 19 lõike 3, riigieelarve seaduse § 10 lõike 2, riigikaitseseaduse § 46 lõike 3, spordiseaduse § 61 lõigete 1 ja 2 ning § 10 lõike 2, Tartu Ülikooli seaduse § 7 lõike 6, Vabariigi Valitsuse seaduse § 27 lõike 3, § 42 lõike 1, § 43 lõike 3 ja § 57 lõike 4, õigusvastaselt võõrandatud vara maksumuse määramise ja kompenseerimise seaduse § 16 lõike 2, äriseadustiku § 522 lõike 1 ning ülikooliseaduse § 31 lõike 4 ja § 32 lõigete 1 ja 2 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 28. augusti 1991. a määruse nr 161 „„Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise avalduste esitamise ja läbivaatamise ning tõendite esitamise ja hindamise korra” kinnitamise kohta” muutmine
Vabariigi Valitsuse 28. augusti 1991. a määrusega nr 161 „„Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise avalduste esitamise ja läbivaatamise ning tõendite esitamise ja hindamise korra” kinnitamise kohta” kinnitatud „Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise avalduste esitamise ja läbivaatamise ning tõendite esitamise ja hindamise korras” tehakse järgmised muudatused:
1) korras asendatakse läbivalt sõna „maakonnakomisjon” sõnaga „keskkomisjon” vastavas käändes;
„1. Omandireformi objektiks oleva õigusvastaselt võõrandatud vara (edaspidi vara) tagastamiseks või kompenseerimiseks võtab füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt (edaspidi taotleja) avaldusi vastu Rahandusministeerium.
Kui vara asus õigusvastase võõrandamise hetkel Eesti Vabariigi territooriumi sellel osal, mis käesoleval ajal ei allu Eesti Vabariigi jurisdiktsioonile, selgitatakse vara tagastamist taotlejale avalduse vastuvõtmisel, et vara tagastamise küsimused lahendatakse riikidevaheliste läbirääkimiste teel. Taotlejal on aga õigus vara kompenseerimisele üldistel alustel.”;
4) punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3. Rahandusministeeriumi moodustatud õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise keskkomisjon (edaspidi keskkomisjon) lahendab avalduste, sealhulgas kuni 1. jaanuarini 2018. a tegutsenud maakonnakomisjonile esitatud avalduste, vastuvõtmise või lahendamise käigus tekkinud vaidlusi, vaatab läbi avalduste vastuvõtja poolt esitatud materjalid, hindab tõendeid ja otsustab täiendavate tõendite kogumise vajaduse, otsustab endiste omanike ja vara kohta käivate andmete registreerimise ning täidab muid käesolevast korrast ja muudest õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.”;
5) punkti 4 seitsmes lõik tunnistatakse kehtetuks;
6) punktis 16 asendatakse sõnad „kohaliku omavalitsuse” sõnadega „kohaliku omavalitsuse üksuse”;
„35. Keskkomisjoni otsus tehakse taotlejale teatavaks kümne päeva jooksul otsuse tegemisest arvates. Taotlejal on otsusega mittenõustumise korral õigus esitada otsuse peale kaebus halduskohtule.”;
„36. Kui pärast keskkomisjoni või kuni 31. detsembrini 2017. a tegutsenud maakonnakomisjoni või kuni 31. augustini 2010. a tegutsenud linnakomisjoni otsuse tegemist esitatakse uusi tõendeid, mis võivad tingida tehtud otsuse muutmise, esitab avalduste vastuvõtja materjalid uute tõendite kohta keskkomisjonile, kes vaatab need läbi ühe kuu jooksul avalduse saamise päevast arvates. Kui esitatud täiendavad andmed, tõendid ja taotlused ei tingi keskkomisjoni otsuse muutmist, lisatakse need samuti toimikusse.”;
9) määrust täiendatakse IV. osaga järgmises sõnastuses:
„IV. osa
37. Alates 1. jaanuarist 2018. a menetleb vara tagastamiseks või kompenseerimiseks maavalitsustele esitatud avaldusi Rahandusministeerium.”.
§ 2. Vabariigi Valitsuse 5. veebruari 1993. a määruse nr 36 „Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise kord” muutmine
1) määruses asendatakse läbivalt sõna „maavanem” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes, kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti;
2) määruses asendatakse läbivalt sõna „maakonnakomisjon” sõnaga „keskkomisjon” vastavas käändes;
3) määruses asendatakse läbivalt sõnad „kohalik omavalitsus” sõnadega „kohaliku omavalitsuse üksus” vastavas käändes;
4) punkti 6 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
5) punkti 9 teine lõik sõnastatakse järgmiselt:
„Lõpetatud õigusvastaselt võõrandatud vara toimiku annab Rahandusministeerium alaliseks säilitamiseks üle arhiivile.”;
6) punkti 9 neljas lõik sõnastatakse järgmiselt:
„Rahandusministeerium ja Maa-amet peavad valla- ja linnavalitsuste poolt neile käesoleva korra kohaselt esitatud andmete põhjal arvestust kõigi lõpetamata õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise menetluste kohta.”;
7) punkt 14 sõnastatakse järgmiselt:
„14. Rahandusministeeriumi moodustatud õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise keskkomisjonile (edaspidi keskkomisjon) valmistavad käesoleva korra punktis 19 märgitud küsimuste otsustamiseks vajalikud materjalid ette valdkonna eest vastutava ministri määratud struktuuriüksused. Valdkonna eest vastutav minister võib volitada valla- või linnavalitsusi (nende nõusolekul) valmistama ette nimetatud materjale.”;
8) punkti 15 teine lõik, punkt 21 ja punkti 39 teine lõik tunnistatakse kehtetuks;
9) punkti 22 esimene lõik sõnastatakse järgmiselt:
„Keskkomisjon juhindub otsuste tegemisel ja vormistamisel «Avalduste läbivaatamise korra» punktist 34.”;
10) punkti 22 kolmas lõik tunnistatakse kehtetuks;
11) punkt 222 sõnastatakse järgmiselt:
„222. Vara tagastamise ja kompenseerimise toimiku üleandmisel keskkomisjonile omandireformi aluste seaduse alusel koostatakse toimiku üleandmise akt.”;
12) punkti 23 viimane lause tunnistatakse kehtetuks;
13) punkti 40 neljas lõik sõnastatakse järgmiselt:
„Valla- või linnavalitsus saadab Rahandusministeeriumile korralduse ärakirja tagastamismenetluse lõpetamise kohta.”;
14) punktis 481 asendatakse sõna „rahandusministri” sõnadega „valdkonna eest vastutava ministri”;
15) punkti 542 viimases lauses asendatakse sõna „maavanemale” sõnaga „Maa-ametile”;
16) punkt 56 sõnastatakse järgmiselt:
„56. Valla- või linnavalitsus korraldab riigi kulul maakorraldustööde tegijate leidmiseks vähempakkumise vastavat litsentsi omavate isikute vahel. Vähempakkumise võitjaks tulnud isikutega sõlmib valla- või linnavalitsus lepingud riigi kulul maakorraldustööde tegemise kohta, mille kulud kaetakse Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfondist Maa-ametile eraldatud rahast.
Kui õigustatud subjekt ei ole maa tagastamiseks vajalikke toiminguid lõpule viinud omandireformi aluste seaduse paragrahvi 12 lõikes 71 nimetatud tähtpäevaks temast mitte oleneval põhjusel, esitab kohaliku omavalitsuse üksus õigusvastaselt võõrandatud vara toimiku maa tagastamise menetluse lõpuleviimiseks vajalike toimingute tähtaja määramiseks Rahandusministeeriumile. Rahandusministeerium võib nõuda õigustatud subjektilt või kohaliku omavalitsuse üksuselt täiendavaid dokumente ja selgitusi ning määrab toimingute lõpuleviimise tähtaja, mis ei või olla pikem kui üks aasta takistava põhjuse äralangemise päevast alates.”;
17) korra IV osa tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Vabariigi Valitsuse 1. juuli 1993. a määruse nr 198 „Eluruumide erastamise korraldamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 1. juuli 1993. a määruse nr 198 „Eluruumide erastamise korraldamine” punkti 1 alapunktiga 1 kinnitatud „Eluruumide erastamise korras” tehakse järgmised muudatused:
1) korras asendatakse läbivalt sõna „majandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes;
2) korras asendatakse läbivalt sõnad „kohalik omavalitsus” sõnadega „kohaliku omavalitsuse üksus” vastavas käändes;
3) punktid 71–74, 93, 101, 27, 40, 42 ja 46 tunnistatakse kehtetuks;
4) punkti 30 viimane lause tunnistatakse kehtetuks.
§ 4. Vabariigi Valitsuse 13. juuli 1993. a määruse nr 216 „Õigusvastaselt võõrandatud vara eest kompensatsiooni määramise kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 13. juuli 1993. a määrusega nr 216 „Õigusvastaselt võõrandatud vara eest kompensatsiooni määramise kord” kinnitatud „Õigusvastaselt võõrandatud vara eest kompensatsiooni määramise korras” tehakse järgmised muudatused:
1) korras asendatakse läbivalt sõnad „kohalik omavalitsus” sõnadega „kohaliku omavalitsuse üksus” vastavas käändes;
2) punkti 1 alapunkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
3) punkti 3 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Ida-Petserimaal ja Narva jõe tagusel Virumaal õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamisnõude õiguse püsimise seaduses nimetatud vara eest määrab kompensatsiooni Rahandusministeeriumi moodustatud õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise keskkomisjon (edaspidi keskkomisjon).”;
4) punkti 5 kolmas lõik tunnistatakse kehtetuks;
5) punkti 7 teist lõiku täiendatakse järgmise tekstiosaga:
„Kui kohaliku omavalitsuse üksuse täitevorgan ei ole teinud otsust vara kompenseerimise kohta Aluste paragrahvi 13 lõikes 8 nimetatud tähtpäevaks õigustatud subjektist mitte oleneval põhjusel, esitab kohaliku omavalitsuse üksus õigusvastaselt võõrandatud vara toimiku vara kompenseerimise otsuse tegemise tähtaja määramiseks Rahandusministeeriumile. Rahandusministeerium võib nõuda õigustatud subjektilt või kohaliku omavalitsuse üksuselt täiendavaid dokumente ja selgitusi ning määrab otsuse tegemise tähtaja, mis ei või olla pikem kui kuus kuud takistava põhjuse äralangemise päevast alates.”;
6) punkt 9 sõnastatakse järgmiselt:
„9. Vara kompenseerimise menetluse alustamisel lähtutakse õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise maakonna-, linna- või keskkomisjoni otsusest, millega on tuvastatud vara võõrandamise õigusvastasus, vara koosseis ja õigusjärgne omanik ning määratud kindlaks õigustatud subjektid ja iga õigustatud subjekti mõtteline osa tagastamisele kuuluvas varas või määratavas kompensatsioonis.
Keskkomisjon saadab õigusvastaselt võõrandatud vara toimiku koos komisjoni otsusega kohaliku omavalitsuse üksuse täitevorganile kümne päeva jooksul komisjoni otsuse vastuvõtmise päevast arvates. Rahandusministeerium peab linna- ja vallavalitsustelt talle esitatud andmete põhjal arvestust kõigi lõpetamata õigusvastaselt võõrandatud vara kompenseerimise menetluste kohta.
Kui õigusvastaselt võõrandatud kinnistu osad või lahustükid asuvad mitme kohaliku omavalitsuse üksuse haldusterritooriumil, korraldab maa maksumuse ja kompensatsiooni määramise kogu kinnistu kohta keskkomisjoni määratud kohaliku omavalitsuse üksuse täitevorgan kooskõlastatult teiste asjaomaste kohaliku omavalituse üksuse täitevorganitega.”;
7) punkt 21 tunnistatakse kehtetuks;
8) punkt 22 sõnastatakse järgmiselt:
„22. Kui kohaliku omavalitsuse üksuse täitevorgani määratud kuupäevaks õigustatud subjekt ei ole taotlenud ekspertiisi määramist, siis määratakse vara võõrandamisaegne maksumus vastavalt käesoleva korra punktile 231. Kohaliku omavalitsuse üksuse täitevorgan määrab õigustatud subjekti taotlusel oma korraldusega vara võõrandamiseaegse maksumuse määramiseks ekspertiisi ja sõlmib selle tegemiseks lepingu valdkonna eest vastutava ministri moodustatud ekspertkomisjoni liikmetega. Õigustatud subjekti taotlusel teostatud ekspertiisi kulud kannab õigustatud subjekt.”;
9) punktis 231 jäetakse välja lauseosa „21,”;
10) punkti 24 teine lõik sõnastatakse järgmiselt:
„Maa pindalaks loetakse õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise maakonna- või linnakomisjoni (edaspidi kohalik komisjon) kuni 31. detsembrini 2017. a vastu võetud või keskkomisjoni otsuses näidatud kinnistu võõrandamisaegne üldpindala otsuses näidatud täpsusega.”;
11) punkti 24 kolmandas ja neljandas lõigus lisatakse pärast sõnu „kohaliku komisjoni” sõnad „või keskkomisjoni”;
12) punktis 34 asendatakse läbivalt sõna „maavanem” sõnaga „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes ja sõnad „maakonnakomisjoni (või varem eksisteerinud linnakomisjoni)” sõnadega „keskkomisjoni (või varem eksisteerinud maakonna- või linnakomisjoni)”;
13) punkt 361 sõnastatakse järgmiselt:
„361. Valdkonna eest vastutav minister teostab järelevalvemenetluse kooskõlas Aluste paragrahvi 17 lõigetega 9 ja 10, arvates kompensatsiooni määramise korralduse andmise päevast 90 päeva jooksul.
Järelevalvemenetluses on valdkonna eest vastutaval ministril õigus otsustada vara võõrandamisaegse maksumuse määramine ekspertiisi teel ja nimetada selleks vastav ekspertkomisjon. Ekspertiis tehakse riigi kulul.
Valdkonna eest vastutav minister teavitab kompensatsiooni määramise korralduse õiguspärasuse kohta tehtud otsusest viivitamata korralduse andnud kohaliku omavalitsuse üksust, tehes vajaduse korral ettepaneku tunnistada korraldus kehtetuks või viia see õigusnormidega vastavusse.”;
14) punkti 363 viimasest lausest jäetakse välja lauseosa „, maavanemale”.
§ 5. Vabariigi Valitsuse 27. augusti 1996. a määruse nr 221 „Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfondist raha eraldamise ja kasutamise korra kinnitamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 27. augusti 1996. a määrusega nr 221 „Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfondist raha eraldamise ja kasutamise korra kinnitamine” kinnitatud „Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfondist raha eraldamise ja kasutamise korras” tehakse järgmised muudatused:
2) punkti 3 alapunktid 4 ja 8 tunnistatakse kehtetuks;
3) punkti 8 esimene lause tunnistatakse kehtetuks;
4) punktist 10 jäetakse välja tekstiosa „ja käesoleva korra punktis 8 nimetatud juhul maavanem”;
5) punkti 22 esimesest lausest jäetakse välja tekstiosa „või Eesti Erastamisagentuurile”;
6) punkti 22 teisest lausest jäetakse välja tekstiosa „või Eesti Erastamisagentuuri peadirektori”.
§ 6. Vabariigi Valitsuse 3. septembri 1996. a määruse nr 226 „Maa riigi omandisse jätmise korra kinnitamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 3. septembri 1996. a määrusega nr 226 „Maa riigi omandisse jätmise korra kinnitamine” kinnitatud „Maa riigi omandisse jätmise korras” tehakse järgmised muudatused:
2) punktis 4 asendatakse sõnad „, Maa-amet ja maavalitsused” sõnadega „ja Maa-amet”;
3) punkti 5 alapunktist 2 jäetakse välja sõnad „või maavanem” ja sõnad „või maavalitsuse”;
4) punkti 5 alapunktis 4 asendatakse sõnad „sotsiaalminister või maa asukohajärgne maavanem” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister”;
5) punkti 5 alapunktis 6 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister”;
6) punkti 5 alapunkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
„7) Maa-amet, kui maa jäetakse riigi omandisse maareformi seaduse paragrahvi 31 lõike 1 punktides 10 ja 12 nimetatud otstarbel, välja arvatud käesoleva punkti alapunktides 1 ja 8 sätestatud juhtudel;”;
7) punkti 5 alapunktis 8 asendatakse sõnad „majandus- ja kommunikatsiooniminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister”;
8) punkti 5 alapunkti 11 täiendatakse pärast sõna „valitseja” sõnadega „või valitseja ülesandeid täitev valitsusasutus”;
9) punkti 7 alapunkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
10) punkt 7 alapunkti 5 kolmandat lauset täiendatakse pärast sõnu „katastriüksuse plaan” sõnadega „või katastriüksuse andmete väljavõte”;
11) punkt 10 sõnastatakse järgmiselt:
„10. Kui kohaliku omavalitsuse üksus ei teosta korra punktis 9 nimetatud toiminguid kehtestatud tähtaja jooksul, jäetakse maa riigi omandisse taotleja esitatud piirides ja suuruses ning maa senisest kasutusest või üld- või detailplaneeringust lähtuva sihtotstarbega. Kui maa ei ole kasutuses ja üldplaneeringu alusel on võimalik kaaluda erinevate sihtotstarvete määramist või üldplaneeringust tuleneva sihtotstarbe määramine ei ole võimalik või otstarbekas, jäetakse maa riigi omandisse sihtotstarbeta maa sihtotstarbega.”;
12) punktis 16 asendatakse sõnad „plaanil märgitud pindala” sõnadega „maakatastris määratud pindala”;
13) punkti 171 kolmas lause sõnastatakse järgmiselt:
„Kui maa riigi omandisse jätmise maareformi seaduse paragrahvi 31 lõike 1 punkti 10 või 12 alusel otsustab Maa-ameti peadirektor, täidab riigivara valitseja ülesandeid Maa-amet.”;
14) punkti 18 alapunktist 1 jäetakse välja sõnad „või maavalitsus riigivara valitseja ülesannetes”;
15) punkti 18 alapunktis 3 asendatakse sõnad „, Sotsiaalministeerium või maa asukohajärgne maavalitsus riigivara valitseja ülesannetes” sõnadega „või Sotsiaalministeerium”;
16) punkti 18 alapunktis 5 asendatakse sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium”;
17) punkti 18 alapunkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) Maa-amet riigivara valitseja ülesannetes, kui maa on jäetud riigi omandisse maareformi seaduse paragrahvi 31 lõike 1 punktis 10 või 12 nimetatud otstarbel;”;
18) punkti 18 alapunkt 11 sõnastatakse järgmiselt:
„11) riigivaraseaduse paragrahvi 4 lõikes 2 nimetatud riigivara valitseja või valitseja ülesandeid täitev valitsusasutus, kelle valitsemisel on maareformi seaduse paragrahvi 31 lõike 1 punkti 14 alusel riigi omandisse jäetava maaga piirnev riigi omandis olev kinnisasi.”;
19) punktis 20 asendatakse sõnad „maa asukohajärgne maavanem” sõnaga „Maa-amet”.
§ 7. Vabariigi Valitsuse 24. septembri 1996. a määruse nr 233 „Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse rakendamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 24. septembri 1996. a määrusega nr 233 „Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse rakendamine” kinnitatud „Haldusüksuste piiride teedel ja tänavatel tähistamise korra” punkti 4 alapunkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 8. Vabariigi Valitsuse 8. oktoobri 1996. a määruse nr 244 „Valitsusasutuste hallatavate riigiasutuste moodustamise ja ümberkorraldamise ning nende tegevuse lõpetamise korra kinnitamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 8. oktoobri 1996. a määrusega nr 244 „Valitsusasutuste hallatavate riigiasutuste moodustamise ja ümberkorraldamise ning nende tegevuse lõpetamise korra kinnitamine” kinnitatud „Valitsusasutuste hallatavate riigiasutuste moodustamise ja ümberkorraldamise ning nende tegevuse lõpetamise korras” tehakse järgmised muudatused:
1) punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
„7. Riigiasutuse kõrgemalseisev valitsusasutus on teda haldav valitsusasutus (ministeerium või Riigikantselei).”;
2) punkti 10 alapunktist 1 jäetakse välja tekstiosa „või riigiasutuse moodustamise korral, kelle tegevuspiirkond piirneb ühe või mitme maakonna territooriumiga (edaspidi kohalik riigiasutus), ka maavanem, kelle maakonda riigiasutuse tegevuspiirkond hõlmab”;
3) punkti 10 alapunktist 2 jäetakse välja tekstiosa „või Riigikantselei kohaliku riigiasutuse moodustamise korral ka maavanem, kelle maakonda riigiasutuse tegevuspiirkond hõlmab”;
4) punkti 10 alapunkt 3 ja punkti 16 alapunkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
5) punkti 20 teisest lausest jäetakse välja sõnad „ja maavanem asjaomase ministri kaudu”;
6) punkti 23 alapunkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
7) punktide 39 ja 63 teisest lausest jäetakse välja sõnad „ning maavanem asjaomase ministri kaudu”;
8) punktide 42 ja 66 teisest lausest jäetakse välja sõnad „ja maavanema korraldus”.
§ 9. Vabariigi Valitsuse 15. oktoobri 1996. a määruse nr 249 „Kohalike omavalitsusüksuste ja maa-alade loetelu kinnitamine, kus maa erastamiseks välismaalase või Eesti eraõigusliku juriidilise isiku poolt on vajalik maavanema luba” muutmine
Vabariigi Valitsuse 15. oktoobri 1996. a määruses nr 249 „Kohalike omavalitsusüksuste ja maa-alade loetelu kinnitamine, kus maa erastamiseks välismaalase või Eesti eraõigusliku juriidilise isiku poolt on vajalik maavanema luba” tehakse järgmised muudatused:
„Kohalike omavalitsusüksuste ja maa-alade loetelu kinnitamine, kus maa erastamiseks välismaalase või Eesti eraõigusliku juriidilise isiku poolt on vajalik Siseministeeriumi luba”;
„1. Kinnitada maa-alade loetelu, kus maa erastamiseks välismaalase või Eesti eraõigusliku juriidilise isiku poolt on vajalik Siseministeeriumi luba (juurde lisatud).”;
3) Vabariigi Valitsuse 15. oktoobri 1996. a määrusega nr 249 kinnitatud korra „Kohalike omavalitsusüksuste ja maa-alade loetelu, kus maa erastamiseks välismaalase või Eesti eraõigusliku juriidilise isiku poolt on vajalik maavanema luba” pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„Maa-alade loetelu, kus maa erastamiseks välismaalase või Eesti eraõigusliku juriidilise isiku poolt on vajalik Siseministeeriumi luba”;
4) punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1. Riigipiiriga piirnevad maa-alad:
Maaüksus, mis piirneb välispiiri maismaapiiril riigipiiriga või piiririba katastriüksusega või piiriveekoguga, välja arvatud Peipsi järve, Lämmijärve ja Pihkva järvega.”.
§ 10. Vabariigi Valitsuse 6. novembri 1996. a määruse nr 267 „Maa ostueesõigusega erastamise korra kinnitamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 6. novembri 1996. a määrusega nr 267 „Maa ostueesõigusega erastamise korra kinnitamine” kinnitatud „Maa ostueesõigusega erastamise korras” tehakse järgmised muudatused:
2) punktis 3 asendatakse sõna „maavanem” sõnaga „Maa-amet”;
3) punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
4) punkt 9 tunnistatakse kehtetuks;
5) punkti 13 alapunkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) avab maa ostueesõigusega erastamise toimiku ning kontrollib esitatud dokumentide ja andmete õigsust;”;
6) punkti 13 alapunkti 3 teine ja kolmas lause tunnistatakse kehtetuks;
7) punkti 13 alapunkti 5 esimeses lauses asendatakse sõna „maavanema” sõnaga „Siseministeeriumi”;
8) punkti 13 täiendatakse alapunktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) määrab erastatava maa maksustamishinna, lähtudes maareformi seaduse paragrahvi 223 lõikest 1.”;
9) punkti 131 teine lõik sõnastatakse järgmiselt:
„Kui maa erastamiseks moodustatakse katastriüksus mõõdistamise teel, on taotleja kohustatud piiride kulgemise ettepaneku või ehitise teenindamiseks vajaliku maa määramise ettepaneku alusel tellima katastrimõõdistamise kolme kuu jooksul ettepaneku kättesaamise päevast alates. Katastrimõõdistamine ja katastriüksuse registreerimine viiakse läbi maakatastriseaduse ja selle alusel kehtestatud katastriüksuse moodustamise korra kohaselt.”;
10) punkti 131 kolmas, neljas ja viies lõik tunnistatakse kehtetuks;
11) punkt 133 sõnastatakse järgmiselt:
„133. Kui katastriüksuse moodustamiseks on vaja teostada katastrimõõdistamine, on maa taotleja kohustatud vastava tellimuse esitamisest arvates kümne päeva jooksul linna- või vallavalitsusele teatama, millal ja kellele tellimus esitati. Vajaduse korral määrab linna- või vallavalitsus tähtaja, mis ajaks erastamise õigust omav isik peab tagama, et maamõõtja esitab katastripidajale katastrimõõdistamise või kaardimaterjalil katastriüksuse piiride määramise andmed. Kui erastamise õigust omav isik ei tee mõjuva põhjuseta tähtaegselt vajalikke toiminguid, lõpetab linna- või vallavalitsus oma otsusega maa ostueesõigusega erastamise eeltoimingud ja taotleja kaotab maa erastamise õiguse. Kui linna- või vallavalitsus leiab, et toimingud jäid tegemata mõjuvatel põhjustel ega sõltunud taotleja tahtest, määrab ta uue tähtaja.”;
12) punktis 134 asendatakse sõnad „esitanud katastriüksuse moodustamise toimikut” sõnadega „teinud maa erastamiseks vajalikke toiminguid”;
13) punktis 136 asendatakse läbivalt sõna „maavanemale” sõnaga Maa-ametile”;
14) punktid 14 ja 141 sõnastatakse järgmiselt:
„14. Kui isik ei ole avaldanud soovi katastrimõõdistamiseks, määratakse maaüksuse piirid kaardimaterjalil. Maaüksuse piiride määramine kaardimaterjalil ja katastriüksuse registreerimine viiakse läbi maakatastriseaduse ja selle alusel kehtestatud katastriüksuse moodustamise korra kohaselt. Kui maaüksuse piiride määramine kaardimaterjalil ei ole võimalik või maa taotleja soovib katastrimõõdistamist, tellib taotleja katastrimõõdistamise.
141. Kui ostueesõigusega erastatava maaüksuse (katastriüksuse) piiride tähistamise ning taotlejale piiride kättenäitamise ja piirimärkide alalhoiukohustuse teatavaks tegemise kohta koostatakse looduses piiriprotokoll, siis piiriprotokolli allakirjutamise juurde kutsutud isikute mitteilmumise korral teeb maamõõtja piiriprotokolli vastava märke ning sellisel juhul loetakse piirimärkide asukohad ja nende alalhoiukohustus taotlejale teatavaks tehtuks märkusteta.”;
15) korda täiendatakse punktiga 142 järgmises sõnastuses:
„142. Katastripidaja teatab linna- või vallavalitsusele katastriüksuse üldpindala ja kõlvikute pindalad ning edastab väljavõtte katastrikaardist.”;
16) punkt 15 sõnastatakse järgmiselt:
„15. Kohalik omavalitsus määrab erastatava maa suuruse ja piirid ning maa sihtotstarbe ühe kuu jooksul punktis 142 nimetatud andmete saamisest arvates. Otsuse lisaks on maaüksuse plaan. Otsuses peavad sisalduma järgmised maa erastamise seisukohalt olulised asjaolud:
– otsusele lisatakse maaüksuse plaan.”;
17) punkt 16 sõnastatakse järgmiselt:
„16. Linna- või vallavalitsus edastab maa ostueesõigusega erastamise toimiku koos otsusega erastamise korraldajale. Pärast maa erastamise toimiku õigusaktidele vastavuse kontrolli edastab erastamise korraldaja katastripidajale linna- või vallavalitsuse otsuse ja esitab taotluse katastriüksuse registreerimiseks.”;
18) punktid 17–19 ja IV osa „Olemasoleva plaanimaterjali kasutamine maa ostueesõigusega erastamisel” tunnistatakse kehtetuks;
19) punkti 23 alapunkti 1 kolmanda jaotise kolmandas lauses asendatakse tekstiosa „üldmaa (Üm)” tekstiosaga „üldkasutatava maa (017; Üm)”;
20) punkti 23 alapunkti 1 kuuenda jaotise esimeses lauses ning punktide 251 ja 283 esimeses lauses asendatakse sõnad „maa erastamise korraldaja” sõnadega „Rahandusministeerium või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutus”;
21) punkti 23 alapunkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) koostab maareformi seaduse paragrahvi 21 lõike 6 kolmandas lauses sätestatud juhtudel maa ostueesõigusega erastamise toimiku, kohaliku omavalitsuse üksuse arvamuse ning Siseministeeriumi seisukoha alusel Vabariigi Valitsuse korralduse eelnõu ja seletuskirja ning esitab need koos eelnimetatud dokumentidega Vabariigi Valitsusele otsustamiseks. Isiku kasuks, kellele on keeldutud maa ostueesõigusega erastamiseks loa andmisest, seatakse kooskõlas kehtivate õigusaktidega hoonestusõigus või kasutusvaldus;”;
22) punkti 23 alapunkti 4 teine jaotis sõnastatakse järgmiselt:
„– katastriüksuse koha-aadress ja katastritunnus;”;
23) punkt 24 sõnastatakse järgmiselt:
„24. Erastamise korraldaja otsus toimetatakse erastajale kätte vastavalt maareformi seaduse paragrahvis 381 sätestatule.”;
24) punkti 261 esimeses lauses asendatakse sõnad „erastamise korraldaja või tema poolt volitatud isik” sõnadega „Rahandusministeerium või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutus”;
25) punkti 261 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
26) punkti 264 esimeses lauses asendatakse sõnad „Erastamise korraldajal” sõnaga „Hüpoteegipidajal”;
27) punktis 265 asendatakse sõnad „erastamise korraldaja või tema poolt volitatud isik” sõnaga „hüpoteegipidaja”;
28) punkti 27 neljas lause tunnistatakse kehtetuks;
29) punkti 275 teises lauses asendatakse sõna „maavanemale” sõnaga „Maa-ametile”;
30) punkti 275 kolmas lause sõnastatakse järgmiselt:
„Otsus toimetatakse erastajale kätte vastavalt maareformi seaduse paragrahvis 381 sätestatule.”;
31) punkti 282 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Maareformi seaduse paragrahvi 223 lõike 9 alusel maa müügihinna vähendamiseks esitatakse avaldus erastamise korraldajale ja enammakstud summa tagastamiseks või väljaostuvõla kustutamiseks Rahandusministeeriumile või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutusele.”;
32) punkti 282 täiendatakse uue lausega pärast esimest lauset järgmises sõnastuses:
„Avalduses märgitakse, millise kinnistu väljaostuvõla kustutamist või müügihinna vähendamist millises ulatuses taotletakse, ning kinnitatakse, et kumbki vanematest ei ole kasutanud väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise õigust selle lapse eest.”;
33) punkti 283 viimane lause sõnastatakse järgmiselt:
„Otsus tehakse teatavaks väljaostuvõla kustutamist taotlenud isikule.”;
34) punkti 286 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Maareformi seaduse paragrahvi 223 lõike 10 alusel maa müügihinna vähendamiseks esitatakse avaldus erastamise korraldajale ja enammakstud summa tagastamiseks või väljaostuvõla kustutamiseks Rahandusministeeriumile või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutusele.”;
35) punkti 28⁶ täiendatakse uue lausega pärast esimest lauset järgmises sõnastuses:
„Avalduses märgitakse, millise kinnistu väljaostuvõla kustutamist või müügihinna vähendamist millises ulatuses taotletakse, ning kinnitatakse, et teine neid lapsi kasvatav ja ülalpidav isik ei ole kasutanud väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise õigust nende laste eest.”;
36) punkti 288 neljandas lauses ja punkti 39 esimeses lauses asendatakse sõnad „erastamise korraldajale” sõnadega „Rahandusministeeriumile või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutusele”;
37) punkt 289 sõnastatakse järgmiselt:
„289. Vastavalt erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse paragrahvi 10 lõikele 9 esitab erastamise korraldaja aruandeid maa müügihinna vähendamise kohta ja valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutus aruandeid väljaostuvõla kustutamise kohta.”;
38) punkti 30 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
39) punktis 311 asendatakse läbivalt sõnad „erastamise korraldajal” sõnaga „hüpoteegipidajal”;
40) punkti 312 teises lauses asendatakse sõnad „erastamise korraldaja või tema poolt volitatud isik” sõnaga „hüpoteegipidaja”;
41) punkti 32 alapunkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) kui vastavalt maareformi seaduse paragrahvi 21 lõikele 5 on maa ostueesõigusega erastamiseks nõutav Siseministeeriumi luba, pöördub erastamise korraldaja Siseministeeriumi poole taotlusega loa saamiseks;”;
42) punkti 325 kolmas ja neljas lause sõnastatakse järgmiselt:
„Nõude menetlemisel on riigi esindajaks nii haldus- kui ka kohtumenetluses Maa-amet, kellel on kinnistusraamatuseaduse paragrahvi 72 lõikes 2 sätestatud alusel kohustus esitada viivitamatult kinnistusraamatupidajale avaldus riigile kuuluva kinnisasja kohta avatud registriosa sulgemiseks. Registriosa sulgemise järgselt taastub maareformi eelne olukord.”;
43) punktid 33–37 tunnistatakse kehtetuks.
§ 11. Vabariigi Valitsuse 7. mai 1997. a määruse nr 95 „Valitsusasutuste ametiautode kasutamise korrastamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 7. mai 1997. a määruses nr 95 „Valitsusasutuste ametiautode kasutamise korrastamine” tehakse järgmised muudatused:
1) punktis 1 asendatakse sõnad „ministeeriumide kantsleritel, Riigikantselei peadirektoril ja maavanematel” sõnadega „ministeeriumide kantsleritel ja Riigikantselei peadirektoril”;
2) punktis 2 asendatakse sõnad „ministeeriumide kantslerite, Riigikantselei peadirektori ja maavanemate” sõnadega „ministeeriumide kantslerite ja Riigikantselei peadirektori”.
§ 12. Vabariigi Valitsuse 22. juuli 1997. a määruse nr 142 „Ametisõitude korraldamine ja kulunormid valitsusasutustes” muutmine
Vabariigi Valitsuse 22. juuli 1997. a määruses nr 142 „Ametisõitude korraldamine ja kulunormid valitsusasutustes” tehakse järgmised muudatused:
1) punktis 1 asendatakse sõnad „ministeeriumide kantslerite, Riigikantselei peadirektori ja maavanemate” sõnadega „ministeeriumide kantslerite ja Riigikantselei peadirektori”;
2) punktist 2 jäetakse välja sõnad „ja maavanemate”;
3) punkti 4 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Ametisõite korraldab minister oma valitsemisalas ja riigisekretär oma haldusalas, lähtudes käesolevas määruses sätestatust ning vastava valitsusasutuse eelarves selleks ette nähtud summade piires.”;
4) punktis 6 asendatakse tekstiosa „Ministritel, riigisekretäril ja maavanematel” tekstiosaga „Ministritel ja riigisekretäril”.
§ 13. Vabariigi Valitsuse 31. märtsi 1998. a määruse nr 73 „Erastataval maal asuva metsa maksumuse määramise korra kinnitamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 31. märtsi 1998. a määrusega nr 73 „Erastataval maal asuva metsa maksumuse määramise korra kinnitamine” kinnitatud „Erastataval maal asuva metsa maksumuse määramise korra” punktis 2 asendatakse sõnad „Maavanem või Erastamisagentuur või nende poolt volitatud isik” sõnaga „Maa-amet”.
§ 14. Vabariigi Valitsuse 30. juuni 1998. a määruse nr 144 „Ehitise teenindamiseks vajaliku maa määramise korra kinnitamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 30. juuni 1998. a määrusega nr 144 „Ehitise teenindamiseks vajaliku maa määramise korra kinnitamine” kinnitatud „Ehitise teenindamiseks vajaliku maa määramise korras” tehakse järgmised muudatused:
2) punkti 8 teises lauses asendatakse sõnad „maa asukohajärgsele maavanemale” sõnaga „Maa-ametile”.
§ 15. Vabariigi Valitsuse 9. veebruari 1999. a määruse nr 53 „Kohalikele omavalitsusüksustele eluruumide ehitamiseks või ostmiseks rahaliste vahendite taotlemise ja eraldamise korra kinnitamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 9. veebruari 1999. a määrusega nr 53 „Kohalikele omavalitsusüksustele eluruumide ehitamiseks või ostmiseks rahaliste vahendite taotlemise ja eraldamise korra kinnitamine” kinnitatud „Kohalikele omavalitsusüksustele eluruumide ehitamiseks või ostmiseks rahaliste vahendite taotlemise ja eraldamise korras” tehakse järgmised muudatused:
1) korras asendatakse läbivalt sõna „Majandusministeerium” sõnadega „Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium” vastavas käändes;
2) punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6. Valla- või linnavalitsus esitab taotluse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile.”;
3) punktist 7 jäetakse välja sõnad „täiendavalt” ja „veel kord”;
4) punktist 13 jäetakse välja sõnad „maavanemale ja”.
§ 16. Vabariigi Valitsuse 4. aprilli 2000. a määruse nr 115 „„Maareformi seaduse” paragrahvides 231 ja 232 sätestatud vaba põllumajandus- ja metsamaa erastamise kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 4. aprilli 2000. a määruses nr 115 „„Maareformi seaduse” paragrahvides 231 ja 232 sätestatud vaba põllumajandus- ja metsamaa erastamise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) määruses asendatakse läbivalt sõna „vallavalitsus” sõnadega „linna- või vallavalitsus” vastavas käändes;
2) määruses asendatakse läbivalt sõna „vallavolikogu” sõnadega „linna- või vallavolikogu” vastavas käändes;
3) paragrahvi 2 lõikes 1 asendatakse sõnad „maavanem või tema volitatud isik või asutus” sõnaga „Maa-amet”;
4) paragrahvi 4 lõikes 1 asendatakse läbivalt sõna „maavanemale” sõnadega „erastamise korraldajale”;
„(3) Esitatud plaani ja maatükkide registreerimise lehe alusel võib erastamise korraldaja algatada katastrimõõdistamise või katastriüksuse piiride määramise kaardimaterjalil ning see viiakse läbi maakatastriseaduse ja selle alusel kehtestatud korra kohaselt.”;
6) paragrahvi 4 lõigetes 4 ja 5 asendatakse sõnad „katastriüksuse moodustamine” sõnadega „katastrimõõdistamine või katastriüksuse piiride määramine kaardimaterjalil” vastavas käändes;
7) paragrahvi 9 lõike 8 teises lauses asendatakse sõna „maavanemale” sõnadega „erastamise korraldajale”;
8) 3. peatüki 1. jao pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
Katastriüksuse registreerimiseks vajalikud toimingud”;
9) paragrahvi 12 pealkiri ja lõiked 1–3 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 12. Katastrimõõdistamine ja katastriüksuse registreerimine maakatastris
(1) Erastamise korraldaja viib katastrimõõdistamise tellimiseks vastavat litsentsi omavate isikute (edaspidi maamõõtja) vahel läbi vähempakkumise või teeb vaba maa erastamise õigust omavale isikule ettepaneku tellida katastrimõõdistamine.
(2) Erastamise korraldaja annab vähempakkumisel valitud maamõõtjale kohaliku omavalitsuse poolt talle esitatud vaba maa plaani(de) ja maatükkide registreerimise lehe koopia. Katastrimõõdistamine ja katastriüksuse registreerimine viiakse läbi maakatastriseaduse ja selle alusel kehtestatud korra kohaselt.
(3) Katastripidaja teatab linna- või vallavalitsusele katastriüksuse üldpindala ja kõlvikute pindalad ning edastab väljavõtte katastrikaardist.”;
10) paragrahvi 13 pealkiri ning lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 13. Linna- või vallavalitsuse toimingud
(1) Linna- või vallavalitsus otsustab erastatava maaüksuse koha-aadressi, sihtotstarbe ja maksustamishinna määramise ühe kuu jooksul paragrahvi 12 lõikes 3 nimetatud andmete saamisest arvates. Linna- või vallavalitsuse otsuses märgitakse maaüksuse üldpindala ja kõlvikute pindalad. Kui maa erastaja selgitamiseks korraldatakse enampakkumine, võetakse nimetatud korraldus vastu ühe kuu jooksul pärast enampakkumise tulemuste kinnitamist ning korralduses näidatakse nii enampakkumise alghind (eraldi maa maksustamishind kõlvikute lõikes ja kasvava metsa maksumus) kui ka enampakkumise käigus kujunenud hind. Korralduse lisaks on erastatava maaüksuse plaan.
(2) Linna- või vallavalitsus edastab lõikes 1 nimetatud otsuse koos maa erastamise menetluses koostatud ja kogutud dokumentidega erastamise korraldajale. Kasutusse andmise korraldaja kontrollib dokumentide õigusaktidele vastavust ning edastab seejärel katastripidajale linna- või vallavalitsuse otsuse ja esitab taotluse katastriüksuse registreerimiseks.”;
11) paragrahvi 13 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahv 14 tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahvi 15 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Pärast katastriüksuse maakatastris registreerimist kontrollib erastamise korraldaja maa erastamiseks esitatud dokumentide ja andmete õigsust.”;
14) paragrahvi 15 lõike 3 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) katastriüksuse koha-aadress ja katastritunnus;”;
15) paragrahvi 15 lõike 3 punktis 8 asendatakse tekstiosa „ja erastamisväärtpaberiarve, ning nende arvete numbrid” tekstiosaga „, ja arve number”;
16) paragrahv 16 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 16. Erastamisotsuse kättetoimetamine
Erastamise korraldaja otsus toimetatakse erastajale kätte vastavalt „Maareformi seaduse” paragrahvis 381 sätestatule.”;
17) paragrahvi 17 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) „Maareformi seaduse” paragrahvi 223 lõike 9 alusel maa müügihinna vähendamiseks esitatakse avaldus erastamise korraldajale ja enammakstud summa tagastamiseks või väljaostuvõla kustutamiseks Rahandusministeeriumile või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutusele. Avalduses märgitakse, millise kinnistu väljaostuvõla kustutamist või müügihinna vähendamist millises ulatuses taotletakse, ning kinnitatakse, et kumbki vanematest ei ole kasutanud väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise õigust selle lapse eest. Taotlusele lisatakse lapse sünnitunnistuse kinnitatud koopia. Kui avalduse esitaja või teine lapsevanem on osaliselt kasutanud lapse sünnist tulenevat väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise õigust, peab avaldaja oma avalduses näitama, millise maatüki väljaostuvõlg millises ulatuses on kustutatud või millise maatüki müügihinda on vähendatud, ning avaldusele tuleb lisada väljaostuvõla kustutamise otsuse või vastava lepingu kinnitatud koopia.”;
18) paragrahvi 17 lõike 3 esimeses lauses ja § 21 lõikes 6 asendatakse sõnad „maa erastamise korraldaja” sõnadega „Rahandusministeerium või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutus”;
19) paragrahvi 17 lõike 3 viies lause sõnastatakse järgmiselt:
„(2) „Maareformi seaduse” paragrahvi 223 lõike 10 alusel maa müügihinna vähendamiseks esitatakse avaldus erastamise korraldajale ja enammakstud summa tagastamiseks või väljaostuvõla kustutamiseks Rahandusministeeriumile või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutusele. Avalduses märgitakse, millise kinnistu väljaostuvõla kustutamist või müügihinna vähendamist millises ulatuses taotletakse, ning kinnitatakse, et teine neid lapsi kasvatav ja ülal pidav isik ei ole kasutanud väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise õigust nende laste eest. Taotlusele lisatakse laste sünnitunnistuste kinnitatud koopiad või lapsendamist tõendavad dokumendid. Kui avalduse esitaja või teine samade laste kasvatamise ja ülalpidamisega tegelev isik on osaliselt kasutanud laste kasvatamisest ja ülalpidamisest tulenevat väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise õigust, peab avaldaja oma avalduses näitama, millise maatüki väljaostuvõlg millises ulatuses on kustutatud või millise maatüki müügihinda on vähendatud, ning avaldusele tuleb lisada väljaostuvõla kustutamise otsuse või vastava lepingu kinnitatud koopia.”;
21) paragrahvi 19 lõike 2 esimeses lauses asendatakse sõnad „erastamise korraldajale” sõnadega „Rahandusministeeriumile või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutusele”;
22) paragrahvi 19 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
23) paragrahv 20 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 20. Aruanne soodustuste rakendamisest
Vastavalt erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse paragrahvi 10 lõikele 9 esitab erastamise korraldaja aruandeid maa müügihinna vähendamise kohta ja valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutus aruandeid väljaostuvõla kustutamise kohta.”;
24) paragrahvi 21 lõike 3 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) ilma hüpoteegipidaja loata mitte raiuda kasvavat metsa erastataval maal, millele seatakse erastamisel tekkinud nõuete täitmise tagamiseks Eesti Vabariigi kasuks hüpoteek. Loa taotlemiseks tuleb esitada hüpoteegipidajale või tema volitatud esindajale metsateatis ja metsamajandamiskava;”;
25) paragrahvi 27 lõikes 1 asendatakse sõnad „erastamise korraldaja” sõnadega „Rahandusministeerium või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutus”;
26) paragrahvi 31 lõigetes 1, 2 ja 3 asendatakse sõnad „erastamise korraldajal” sõnaga „hüpoteegipidajal”;
27) paragrahvi 31 lõike 4 teises lauses asendatakse sõnad „erastamise korraldaja või tema volitatud isik” sõnaga „hüpoteegipidaja”.
§ 17. Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2000. a määruse nr 182 „Ametiasutuste pädevus „Geograafilise tähise kaitse seaduse” rakendamisel” muutmine
Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2000. a määruses nr 182 „Ametiasutuste pädevus „Geograafilise tähise kaitse seaduse” rakendamisel” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 punktis 2 ja § 4 lõike 1 punktis 2 asendatakse sõna „Majandusministeerium” sõnadega „Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium”;
2) paragrahvi 2 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 18. Vabariigi Valitsuse 5. oktoobri 2000. a määruse nr 323 „Ettevõtteregistri töö ümberkorraldamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 5. oktoobri 2000. a määruse nr 323 „Ettevõtteregistri töö ümberkorraldamine” § 4 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Maakonnatasandil on registrite volitatud töötlejaks Rahandusministeerium või asutus, kellega Rahandusministeerium on sõlminud registrite pidamiseks halduslepingu.”.
§ 19. Vabariigi Valitsuse 21. mai 2004. a määruse nr 198 „Maareformi läbiviimisel ehitise kaasomanike kasuks hoonestusõiguse seadmise kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 21. mai 2004. a määruse nr 198 „Maareformi läbiviimisel ehitise kaasomanike kasuks hoonestusõiguse seadmise kord” § 4 lõikes 5 ja §-s 7 asendatakse läbivalt sõna „maavanem” sõnaga „Maa-amet”.
§ 20. Vabariigi Valitsuse 27. jaanuari 2005. a määruse nr 16 „„Maareformi seaduse” §-s 234 sätestatud vaba metsamaa erastamise kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 27. jaanuari 2005. a määruses nr 16 „„Maareformi seaduse” §-s 234 sätestatud vaba metsamaa erastamise kord” tehakse järgmised muudatused:
4) määruse § 2 lõikes 2 asendatakse sõnad „kohalik omavalitsus” sõnadega „kohaliku omavalitsuse üksus”;
5) 2. peatüki 1. jao pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
6) paragrahvi 3 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 3. Katastrimõõdistamine või katastriüksuse piiride määramine kaardimaterjalil ja katastriüksuse registreerimine maakatastris”;
7) paragrahvi 3 lõike 1 esimene ja teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Katastrimõõdistamise tellimiseks viib erastamise korraldaja vastavat litsentsi omavate isikute (edaspidi maamõõtja) vahel läbi vähempakkumise või teeb vaba metsamaa erastamise õigust omavale isikule ettepaneku tellida katastrimõõdistamine. Kui erastamise korraldaja teeb vastava ettepaneku vaba metsamaa erastamise õigust omavale isikule, on isik kohustatud katastrimõõdistamise tellima kolme kuu jooksul ettepaneku tegemisest arvates ja teavitama sellest kirjalikult kohalikku omavalitsust kümne päeva jooksul tellimuse esitamisest arvates.”;
8) paragrahvi 3 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Erastamise korraldaja annab vähempakkumisel valitud maamõõtjale linna- või vallavalitsuse poolt talle esitatud vaba metsamaa plaani(de) ja maatükkide registreerimise lehe koopia. Katastrimõõdistamine ja katastriüksuse registreerimine viiakse läbi maakatastriseaduse ja selle alusel kehtestatud korra kohaselt.”;
9) paragrahvi 3 lõiked 5 ja 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Vaba metsamaa erastamisel võib katastripidaja loal katastriüksuse piirid määrata kaardimaterjalil. Katastriüksuse piiride määramine kaardimaterjalil ja katastriüksuse registreerimine viiakse läbi maareformi seaduse, maakatastriseaduse ja nende alusel kehtestatud korra kohaselt.
(6) Katastripidaja teatab linna- või vallavalitsusele katastriüksuse üldpindala ja kõlvikute pindalad ning edastab väljavõtte katastrikaardist.”;
10) paragrahvi 4 pealkiri ning lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 4. Linna- ja vallavalitsuse toimingud
(2) Linna- või vallavalitsus edastab lõikes 1 nimetatud otsuse koos maa erastamise menetluses koostatud ja kogutud dokumentidega erastamise korraldajale. Erastamise korraldaja kontrollib dokumentide õigusaktidele vastavust ning edastab seejärel katastripidajale linna- või vallavalitsuse otsuse ja esitab taotluse katastriüksuse registreerimiseks.”;
13) paragrahvi 6 lõike 1 esimeses lauses asendatakse tekstiosa „Pärast katastripidaja poolt § 5 lõikes 2 nimetatud dokumentide saamist” tekstiosaga „Pärast katastriüksuse maakatastris registreerimist”;
14) paragrahvi 6 lõike 3 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
15) paragrahvi 6 lõike 3 punktis 8 asendatakse tekstiosa „ja erastamisväärtpaberiarve, ning nende arvete numbrid” tekstiosaga „, ja arve number”;
16) paragrahv 7 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 7. Erastamisotsuse kättetoimetamine
Erastamise korraldaja otsus toimetatakse erastajale kätte vastavalt „Maareformi seaduse” §-s 381 sätestatule.”;
17) paragrahvi 8 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) „Maareformi seaduse” § 223 lõike 9 alusel maa müügihinna vähendamiseks esitatakse avaldus erastamise korraldajale ja enammakstud summa tagastamiseks või väljaostuvõla kustutamiseks Rahandusministeeriumile või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutusele. Avalduses märgitakse, millise kinnistu väljaostuvõla kustutamist või müügihinna vähendamist millises ulatuses taotletakse, ning kinnitatakse, et kumbki vanematest ei ole kasutanud väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise õigust selle lapse eest. Taotlusele lisatakse lapse sünnitunnistuse kinnitatud koopia. Kui avalduse esitaja või teine lapsevanem on osaliselt kasutanud lapse sünnist tulenevat väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise õigust, peab avaldaja oma avalduses näitama, millise maatüki väljaostuvõlg millises ulatuses on kustutatud või millise maatüki müügihinda on vähendatud, ning avaldusele tuleb lisada väljaostuvõla kustutamise otsuse või vastava lepingu kinnitatud koopia.”;
18) paragrahvi 8 lõike 3 esimeses lauses ja § 12 lõike 7 esimeses lauses asendatakse sõnad „maa erastamise korraldaja” sõnadega „Rahandusministeerium või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutus”;
19) paragrahvi 8 lõike 3 viies lause sõnastatakse järgmiselt:
20) paragrahvi 9 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) „Maareformi seaduse” § 223 lõike 10 alusel maa müügihinna vähendamiseks esitatakse avaldus erastamise korraldajale ja enammakstud summa tagastamiseks või väljaostuvõla kustutamiseks Rahandusministeeriumile või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutusele. Avalduses märgitakse, millise kinnistu väljaostuvõla kustutamist või müügihinna vähendamist millises ulatuses taotletakse, ning kinnitatakse, et teine neid lapsi kasvatav ja ülal pidav isik ei ole kasutanud väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise õigust nende laste eest. Taotlusele lisatakse laste sünnitunnistuste kinnitatud koopiad või lapsendamist tõendavad dokumendid. Kui avalduse esitaja või teine samade laste kasvatamise ja ülalpidamisega tegelev isik on osaliselt kasutanud laste kasvatamisest ja ülalpidamisest tulenevat väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise õigust, peab avaldaja oma avalduses näitama, millise maatüki väljaostuvõlg millises ulatuses on kustutatud või millise maatüki müügihinda on vähendatud, ning avaldusele tuleb lisada väljaostuvõla kustutamise otsuse või vastava lepingu kinnitatud koopia.”;
21) paragrahvi 10 lõike 2 esimeses lauses asendatakse sõnad „erastamise korraldajale” sõnadega „Rahandusministeeriumile või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutusele”;
„§ 11. Aruanne soodustuste rakendamisest
Vastavalt erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse § 10 lõikele 9 esitab erastamise korraldaja aruandeid maa müügihinna vähendamise kohta ja valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutus aruandeid väljaostuvõla kustutamise kohta.”;
23) paragrahvi 131 kolmas lause sõnastatakse järgmiselt:
„Otsus toimetatakse erastajale kätte vastavalt „Maareformi seaduse” §-s 381 sätestatule.”;
24) paragrahvi 17 lõikes 1 asendatakse sõnad „erastamise korraldaja või tema volitatud isik” sõnadega „Rahandusministeerium või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutus”;
25) paragrahvi 21 lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõnad „erastamise korraldajal” sõnaga „hüpoteegipidajal”;
26) paragrahvi 21 lõike 4 teises lauses asendatakse sõnad „erastamise korraldaja või tema volitatud isik” sõnaga „hüpoteegipidaja”;
27) paragrahvi 22 kolmas lause sõnastatakse järgmiselt:
28) paragrahvi 23 kolmas ja neljas lause sõnastatakse järgmiselt:
„Nõude menetlemisel on riigi esindajaks nii haldus- kui ka kohtumenetluses Maa-amet, kellel on „Kinnistusraamatuseaduse” § 72 lõikes 2 sätestatud alusel kohustus esitada viivitamata kinnistusraamatupidajale avaldus riigile kuuluva kinnisasja kohta avatud registriosa sulgemiseks. Registriosa sulgemise järel taastub maareformi-eelne olukord.”.
§ 21. Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2005. a määruse nr 24 „Riigimaa kasutusvaldusesse andmise ja riigimaale kasutusvalduse seadmise kord” muutmine
4) paragrahvi 2 lõikes 1 asendatakse sõnad „maavanem või tema volitatud isik või asutus” sõnaga „Maa-amet”;
5) paragrahvi 2 lõiked 3, 4 ja 5 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 2 lõige 7 sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Kasutusvalduse seadmise lepingu sõlmib Maa-ameti peadirektor või tema volitatud isik.”;
7) paragrahvi 2 lõikes 8 ja §-s 211 asendatakse sõna „maavanem” sõnaga „Maa-amet” vastavas käändes;
8) paragrahvi 10 lõikes 5 asendatakse läbivalt sõna „maavanem” sõnadega „kasutusse andmise korraldaja”;
9) 3. peatüki 1. jao pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
Maa riigi omandisse jätmine ja katastriüksuse registreerimiseks vajalikud toimingud”;
10) paragrahvi 11 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 11. Katastrimõõdistamine või katastriüksuse piiride määramine kaardimaterjalil ja katastriüksuse registreerimine maakatastris”;
11) paragrahvi 11 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Maa riigi omandisse jätmise toimikusse lisatakse kasutusse andmise korraldajale esitatud vaba põllumajandusmaa plaani või kuni 17. juunini 2013. a kehtinud „Eesti NSV taluseaduse” alusel või sellega võrdsustatud korras maad kasutava isiku esitatud senist maakasutusõigust tõendavad dokumendid (maa kasutamiseks andmise otsus, maa looduses eraldamise akt jm).”;
12) paragrahvi 11 lõiked 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Riigi omandisse jäetava maa katastrimõõdistamise tellimiseks korraldab kasutusse andmise korraldaja vastavat litsentsi omavate isikute (edaspidi maamõõtja) vahel vähempakkumise. Kokkuleppel kasutusse andmise korraldajaga võib katastrimõõdistamise tellida ka isik, kelle kasutusvaldusesse maa antakse, tasudes vastavad kulud.
(3) Kasutusse andmise korraldaja annab vähempakkumisel valitud maamõõtjale vallavalitsuse poolt talle esitatud vaba põllumajandusmaa plaani(de) ja maatükkide registreerimise lehe koopia ning „Eesti NSV taluseaduse” alusel või sellega võrdsustatud korras kasutatava maa kasutusvaldusesse saamiseks vallavalitsuse poolt talle esitatud § 7 lõigetes 8 ja 9 nimetatud dokumendid. Katastrimõõdistamine ja katastriüksuse registreerimine viiakse läbi maakatastriseaduse ja selle alusel kehtestatud korra kohaselt.”;
13) paragrahvi 11 lõiked 6 ja 7 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Vaba põllumajandusmaa kasutusvaldusesse andmisel võib katastripidaja loal katastriüksuse piirid määrata kaardimaterjalil. Katastriüksuse piiride määramine kaardimaterjalil ja katastriüksuse registreerimine viiakse läbi maareformi seaduse ning maakatastriseaduse ja selle alusel kehtestatud korra kohaselt.
(7) Katastripidaja teatab linna- või vallavalitsusele katastriüksuse üldpindala ja kõlvikute pindalad ning edastab väljavõtte katastrikaardist.”;
14) paragrahvi 11 lõike 8 teises lauses asendatakse sõnad „kasutusse antava maa asukohajärgne maavanem” sõnaga „Maa-amet”;
15) paragrahvi 12 pealkiri ning lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 12. Linna- või vallavalitsuse toimingud
(1) Linna- või vallavalitsus määrab riigi omandisse jäetava kasutusvaldusesse antava maaüksuse koha-aadressi, sihtotstarbe ja maksustamishinna ühe kuu jooksul § 11 lõikes 7 nimetatud andmete saamisest arvates. Linna- või vallavalitsuse otsuses märgitakse maaüksuse üldpindala, kõlvikute pindalad, andmed maa kasutusvaldusesse saaja kohta, andmed maa jahipiirkonda kuulumise kohta ja kehtivad seadusest tulenevad kitsendused. Kui kasutuvaldusesse antav maa hõlmab „Maareformi seaduse” § 20 lõikes 12 sätestatud erandina kasutusvaldusesse antavat maad, märgitakse korralduses kaitseala valitseja või Muinsuskaitseameti fikseeritud, kaitserežiimist tulenevad kitsendused ja piirangud. Otsusele lisatakse maaüksuse plaan.
(2) Linna- või vallavalitsus edastab lõikes 1 nimetatud otsuse koos maa kasutusvaldusesse andmise menetluses koostatud ja kogutud dokumentidega kasutusse andmise korraldajale. Kasutusse andmise korraldaja kontrollib dokumentide õigusaktidele vastavust ning edastab seejärel katastripidajale linna- või vallavalitsuse otsuse ja esitab taotluse katastriüksuse registreerimiseks.”;
17) paragrahv 13 tunnistatakse kehtetuks;
18) paragrahvi 14 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „Pärast katastripidaja poolt § 13 lõikes 2 nimetatud dokumentide saamist” tekstiosaga „Pärast katastriüksuse maakatastris registreerimist”;
19) paragrahvi 14 lõike 3 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
20) paragrahv 15 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 15. Maa kasutusvaldusesse andmise otsuse kättetoimetamine
Kasutusse andmise korraldaja otsus toimetatakse maa kasutusvaldusesse saanud isikule kätte vastavalt „Maareformi seaduse” §-s 381 sätestatule.”;
21) paragrahvi 17 esimeses lauses asendatakse sõnad „maavanem või tema volitatud maavalitsuse ametnik” sõnadega „Maa-ameti peadirektor või tema volitatud isik”;
22) paragrahvi 18 lõike 1 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
23) paragrahvi 18 lõikes 3 asendatakse sõnad „riigivara registris” sõnadega „riigi kinnisvararegistris”.
§ 22. Vabariigi Valitsuse 13. detsembri 2005. a määruse nr 302 „Strateegiliste arengukavade liigid ning nende koostamise, täiendamise, elluviimise, hindamise ja aruandluse kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 13. detsembri 2005. a määruse nr 302 „Strateegiliste arengukavade liigid ning nende koostamise, täiendamise, elluviimise, hindamise ja aruandluse kord” § 1 lõikest 3 jäetakse välja sõnad „maavanema kinnitatavate arengukavade suhtes ja”.
§ 23. Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 2005. a määruse nr 305 „Riiklike spordistipendiumide ja -preemiate määramise tingimused ja kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 2005. a määruse nr 305 „Riiklike spordistipendiumide ja -preemiate määramise tingimused ja kord” § 8 lõikest 2 jäetakse välja sõna „maavalitsused,”.
§ 24. Vabariigi Valitsuse 2. juuni 2006. a määruse nr 133 „Maa munitsipaalomandisse andmise kord” muutmine
1) määruses asendatakse sõnad „kohalik omavalitsus” läbivalt sõnadega „kohaliku omavalitsuse üksus” vastavas käändes;
Määrus reguleerib „Maareformi seaduse” §-s 28 nimetatud maa munitsipaalomandisse andmist.”;
4) paragrahvi 3 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 3. Tagastamise ja ostueesõigusega erastamise taotlusega maade munitsipaalomandisse andmine kuni 13. juulini 2017. a kehtinud „Maareformi seaduse” § 28 lõike 1 või lõike 2 alusel”;
5) 2. peatüki pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
MAA MUNITSIPAALOMANDISSE TAOTLEMINE KUNI 13. JUULINI 2017. A KEHTINUD „MAAREFORMI SEADUSE” § 28 LÕIKE 1 VÕI LÕIKE 2 ALUSEL”;
6) 3. peatüki pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
TAOTLUSE LÄBIVAATAMINE JA MAA MUNITSIPAALOMANDISSE ANDMISE OTSUSTAMINE KUNI 13. JUULINI 2017. A KEHTINUD „MAAREFORMI SEADUSE” § 28 LÕIKE 1 VÕI LÕIKE 2 ALUSEL”;
7) paragrahvis 7 asendatakse läbivalt sõna „maavanem” sõnaga „Maa-amet” vastavas käändes;
„(2) Maa munitsipaalomandisse andmise otsustaja annab tähtaja puudulikult koostatud taotluses või toimikus puuduste kõrvaldamiseks. Tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel lõpetab maa munitsipaalomandisse andmise otsustaja menetluse taotluse läbi vaatamata jätmisega.”;
9) paragrahvi 8 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 8. Kuni 13. juulini 2017. a kehtinud „Maareformi seaduse” § 28 lõike 1 või lõike 2 alusel maa munitsipaalomandisse andmise otsus”;
10) paragrahvi 8 lõikest 3 jäetakse välja sõnad „ja Maa-ametile”;
11) määrust täiendatakse pärast § 8 peatükiga 31 järgmises sõnastuses:
MAA MUNITSIPAALOMANDISSE ANDMINE „MAAREFORMI SEADUSE” § 28 LÕIKE 3 ALUSEL
(5) Kui munitsipaalomandisse soovitakse anda teise kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil asuv maa, taotleb Maa-amet lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud otsuse ja andmete esitamist maa asukoha linna- ja vallavalitsuselt. Sel juhul taotleb Maa-amet ka maa asukoha kohaliku omavalitsuse arvamuse esitamist. Maa asukoha kohalik omavalitsus on kohustatud taotletud dokumendid ja arvamuse esitama 1 kuu jooksul vastava taotluse saamisest. Kui dokumente või arvamust tähtaegselt ei esitata, võib maa munitsipaalomandisse andmise otsustada ilma maa asukoha kohaliku omavalitsuse arvamust ära kuulamata.
(4) Maa munitsipaalomandisse andmise otsus edastatakse maa asukoha kohalikule omavalitsusele ja kohalikule omavalitsusele, kelle omandisse maa antakse.”;
12) paragrahvid 9 ja 91 loetakse uueks peatükiks 32 ning määrust täiendatakse enne § 9 uue peatüki pealkirjaga järgmises sõnastuses:
TOIMINGUD MUNITSIPAALOMANDISSE ANTUD MAAGA”;
13) paragrahvi 9 pealkiri ning lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 9. Munitsipaalomandisse antud maa registreerimine maakatastris
(2) Maa munitsipaalomandisse andmiseks koostatud asendiplaani alusel määratud pindala ja katastriüksuse maakatastris registreerimisel määratud pindala võivad erineda kuni 8 protsenti, kuid mitte rohkem kui 5 ha.”;
14) paragrahvi 9 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvid 11 ja 12 tunnistatakse kehtetuks;
16) määrust täiendatakse §-ga 13 järgmises sõnastuses:
„§ 13. Kuni 30. juunini 2016. a munitsipaalomandisse taotletud maa munitsipaalomandisse andmise otsustamine
§ 25. Vabariigi Valitsuse 22. veebruari 2007. a määruse nr 50 „„Maareformi seaduse” § 22 lõikes 12 sätestatud maa erastamise kord” muutmine
„Kinnisasjaga liitmiseks sobiva iseseisva kasutusvõimaluseta maa erastamise kord”;
2) määruses asendatakse läbivalt sõnad „kohalik omavalitsus” sõnadega „kohaliku omavalitsuse üksus” vastavas käändes;
„(1) Kinnisasjaga liitmiseks sobiva maa erastamist korraldab Maa-amet (edaspidi erastamise korraldaja).”;
„§ 3. Kinnisasjaga liitmiseks sobiva maa väljaselgitamine, plaani koostamine ja maa erastamise võimalikkuse väljaselgitamine”;
5) paragrahvi 3 lõikes 3 asendatakse sõnad „kas kohalikul omavalitsusel on kavas taotleda maa munitsipaalomandisse andmist” sõnadega „kas on otstarbekas maa liita piirneva munitsipaalomandis oleva kinnisasjaga”;
6) paragrahvi 3 lõige 31 sõnastatakse järgmiselt:
„(31) Kui riigivara valitseja on huvitatud maa riigi omandisse jätmisest või maa on otstarbekas liita piirneva munitsipaalomandis oleva kinnisasjaga, lõpetab linna- või vallavalitsus erastamise eeltoimingud otsusega. Kui taotletakse maa riigi omandisse jätmist või on välja selgitatud, et maa on sobilik anda munitsipaalomandisse osaliselt, viiakse erastamine läbi pärast seda, kui riigi omandisse jäetava või munitsipaalomandisse antava maa piirid on kindlaks määratud.”;
7) paragrahvi 3 täiendatakse lõigetega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
„(6) Linna- või vallavalitsus esitab kinnisasjaga liitmiseks sobiva maaüksuse plaani Maa-ametile piiride kooskõlastamiseks. Koos maaüksuse plaaniga esitatakse:
(7) Maa-amet kontrollib esitatud andmete alusel erastatava maa piiride vastavust piirnevate kinnisasjade piiriandmetega ja vajaduse korral teatab linna- või vallavalitsusele ühe kuu jooksul lõikes 6 nimetatud dokumentide saamisest arvates erastatava maa piiride muutmise vajadusest või maa erastamist takistavatest asjaoludest.”;
8) paragrahvid 4 ja 5 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 6 lõike 1 esimeses lauses asendatakse tekstiosa „Pärast erastamise korraldajalt käesoleva määruse § 5 lõikes 2 nimetatud loa saamist” tekstiosaga „Pärast maa erastamise võimalikkuse väljaselgitamist”;
10) paragrahvi 7 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 7. Katastriüksuse registreerimine ja linna- või vallavalitsuse eelhaldusakt”;
11) paragrahvi 7 lõike 1 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Kui katastriüksuse moodustamiseks teostatakse katastrimõõdistamine, on taotleja kohustatud piiride kulgemise ettepaneku alusel tellima katastrimõõdistamise kolme kuu jooksul ettepaneku kättesaamisest arvates ning teavitama tellimusest linna- või vallavalitsust kirjalikult kümne päeva jooksul tellimuse esitamisest arvates, näidates ära, kellele ja millal on tellimus esitatud.”;
12) paragrahvi 7 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Katastrimõõdistamine või katastriüksuse piiride määramine kaardimaterjalil ja katastriüksuse maakatastris registreerimine viiakse läbi maakatastriseaduse ja selle alusel kehtestatud korra kohaselt.”;
13) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Katastriüksuse moodustamiseks vajalike andmete katastripidajale edastamisest teatab andmete edastaja linna- või vallavalitsusele kümne päeva jooksul edastamisest arvates.”;
14) paragrahvi 7 lõiked 4, 5 ja 6 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 7 lõige 7 sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Linna- või vallavalitsus määrab korraldusega erastatava maaüksuse koha-aadressi, sihtotstarbe ja maksustamishinna. Korralduses tuleb ära märkida andmed kinnisasja kohta, millega erastatav maa liidetakse, erastatava maa kohta kehtivad seadusest tulenevad kitsendused ja muud olulised andmed. Korralduse lisaks on erastatava maaüksuse plaan, millel on märgitud maaüksuse ligikaudne pindala. Maa maksustamishinna võib määrata pärast kande tegemist maakatastris.”;
16) paragrahvi 7 lõike 71 esimeses lauses asendatakse sõna „moodustatud” sõnaga „moodustatava”;
17) paragrahvi 7 lõige 8 sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Linna- või vallavalitsus edastab katastripidajale lõikes 7 nimetatud korralduse ja taotluse katastriüksuse registreerimiseks.”;
18) paragrahvi 7 lõike 9 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Linna- või vallavalitsus teeb lõigetes 7 ja 8 nimetatud toimingud ühe kuu jooksul lõikes 31 nimetatud teate saamisest arvates.”;
19) paragrahvi 7 täiendatakse lõigetega 10, 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
„(10) Katastripidaja edastab linna- või vallavalitsusele teate katastriüksuse registreerimise kohta kümne päeva jooksul katastriüksuse registreerimisest arvates.
(12) Linna- või vallavalitsus esitab lõigetes 7 ja 11 nimetatud korraldused ning maa erastamise eeltoimingute käigus kogutud ja koostatud dokumendid erastamise korraldajale.”;
20) paragrahv 8 tunnistatakse kehtetuks;
21) paragrahvi 9 lõike 1 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Erastamise korraldaja kontrollib pärast katastriüksuse maakatastris registreerimist ja linna- või vallavalitsuselt § 7 lõikes 12 nimetatud dokumentide saamist erastamiseks esitatud dokumentide ja andmete õigsust.”;
22) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Maa erastamise otsus toimetatakse erastajale kätte vastavalt „Maareformi seaduse” §-s 381 sätestatule.”;
23) paragrahv 10 tunnistatakse kehtetuks;
24) paragrahvi 11 lõike 10 esimeses lauses asendatakse sõnad „maa erastamise korraldaja” sõnadega „Rahandusministeerium või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutus”;
25) paragrahvi 13 kolmas lause sõnastatakse järgmiselt:
26) paragrahvi 17 lõikes 1 asendatakse sõnad „erastamise korraldaja või tema volitatud isik” sõnadega „Rahandusministeerium või valdkonna eest vastutava ministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutus”.
§ 26. Vabariigi Valitsuse 17. juuni 2010. a määruse nr 75 „Rahvusvahelise lapsendamise komisjoni moodustamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 17. juuni 2010. a määruse nr 75 „Rahvusvahelise lapsendamise komisjoni moodustamine” § 1 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Komisjoni liikmeteks on kaks Sotsiaalkindlustusameti ja üks kohaliku omavalitsuse üksuse lastekaitsetöötaja. Komisjoni esimeheks on Sotsiaalkindlustusameti esindaja. Komisjoni liikmed nimetab Sotsiaalkindlustusameti peadirektor käskkirjaga.”.
§ 27. Vabariigi Valitsuse 6. jaanuari 2011 määruse nr 5 „Päästesündmusel osalevate riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste ning isikute koostöö kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 6. jaanuari 2011. a määruse nr 5 „Päästesündmusel osalevate riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste ning isikute koostöö kord” § 5 lõike 6 punkt 7 tunnistatakse kehtetuks.
§ 28. Vabariigi Valitsuse 26. mai 2011. a määruse nr 65 „Eesti spordiregistri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 26. mai 2011. a määruse nr 65 „Eesti spordiregistri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” § 18 lõige 11 sõnastatakse järgmiselt:
„(11) Oma halduspiirkonna organisatsioonide andmete andmekogule esitamise koordineerimiseks võib volitatud töötleja nimetada maakonna või kohaliku omavalitsuse üksuse piires juhtisiku (edaspidi piirkondlik juhtisik).”.
§ 29. Vabariigi Valitsuse 22. märtsi 2012. a määruse nr 27 „Avalikku ülesannet täitva asutuse ja isiku poolt kohaliku omavalitsusüksuse pädevale asutusele elukohateate ja sideandmete edastamise kord ning elukohateateid edastavate ja sideandmeid rahvastikuregistrisse kandvate asutuste loetelu kehtestamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 22. märtsi 2012. a määruse nr 27 „Avalikku ülesannet täitva asutuse ja isiku poolt kohaliku omavalitsusüksuse pädevale asutusele elukohateate ja sideandmete edastamise kord ning elukohateateid edastavate ja sideandmeid rahvastikuregistrisse kandvate asutuste loetelu kehtestamine” § 5 lõike 1 punkt 2 ja lõike 2 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 30. Vabariigi Valitsuse 31. mai 2012. a määruse nr 39 „Siseministeeriumi põhimäärus” muutmine
1) paragrahv 19 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 19. Rahvastiku toimingutega seotud asjade korraldamine
Rahvastiku toimingutega seotud asjade korraldamisel ministeerium kavandab, korraldab ja koordineerib rahvastiku toimingute valdkonna poliitikat, juhendab rahvastikusündmuste ja isikunime dokumenteerimist ja sellega seonduvaid tegevusi, teeb perekonnaseisutoiminguid, hoiab, täiendab ja kasutab perekonnaarhiivi, täidab rahvastikuregistri vastutava töötleja ülesandeid, osaleb valimiste korraldamisel, tagades valijate arvestuse, teostab rahvastikusündmuste, isikunime ja rahvastikuregistrialast järelevalvet ning kontrollib Euroopa Liidu kodanikualgatuse toetusavaldusi ja tõendab toetusavalduste arvu.”;
2) paragrahvi 36 lõige 11 sõnastatakse järgmiselt:
„(11) Rahvastiku toimingute osakonna põhiülesanded on rahvastiku toimingute valdkonna poliitika kavandamine, korraldamine ja koordineerimine, rahvastikusündmuste ja isikunime dokumenteerimise ja sellega seonduvate tegevuste juhendamine, perekonnaseisutoimingute tegemine, perekonnaarhiivi hoidmine, täiendamine ja kasutamine, rahvastikuregistri vastutava töötleja ülesannete täitmine, valimiste korraldamisel osalemine ja valijate arvestuse tagamine, rahvastikusündmuste, isikunime ja rahvastikuregistrialase järelevalve teostamine ning Euroopa Liidu kodanikualgatuse toetusavalduste kontrollimine ja toetusavalduste arvu tõendamine.”.
§ 31. Vabariigi Valitsuse 14. veebruari 2013. a määruse nr 27 „Lõpueksamite, eesti keele tasemeeksami ning Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsuse seaduse tundmise eksami andmekogu asutamine ja põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 14. veebruari 2013. a määruse nr 27 „Lõpueksamite, eesti keele tasemeeksami ning Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsuse seaduse tundmise eksami andmekogu asutamine ja põhimäärus” § 7 punkt 8 tunnistatakse kehtetuks.
§ 32. Vabariigi Valitsuse 5. juuni 2014. a määruse nr 74 „Maareformi käigus riigimaale hoonestusõiguse seadmise ja selle käigus maa erastamise kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 5. juuni 2014. a määruses nr 74 „Maareformi käigus riigimaale hoonestusõiguse seadmise ja selle käigus maa erastamise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõikes 5, § 7 lõikes 1, § 8 pealkirjas, § 8 lõike 1 sissejuhatavas lauseosas, § 9 lõike 1 esimeses lauses ning § 10 lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõna „maavanem” sõnaga „Maa-amet” vastavas käändes;
„Riiki kinnisasja omanikuna esindab Maa-amet, kes otsustab hoonestusõiguse seadmise ja määrab hoonestusõiguse tingimused. Hoonestusõiguse seadmise lepingu sõlmib Maa-ameti peadirektor või tema volitatud isik.”;
„§ 3. Andmete esitamine hoonestusõiguse seadmise menetluste kohta
Linna- või vallavalitsus esitab maareformi seaduse § 40 lõikes 5 nimetatud nimekirja iga menetluse seisu kohta Maa-ametile iga aasta 10. oktoobriks.”;
4) paragrahvi 4 lõikes 4 asendatakse sõnad „maavanem hiljemalt 31. jaanuaril 2015. a” sõnaga „Maa-amet”;
5) paragrahvi 5 lõike 1 teist lauset täiendatakse pärast sõna „maavanema” sõnadega „või Maa-ameti esitatud”;
7) paragrahvi 8 lõike 1 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) pöördub maareformi seaduse § 21 lõikes 5 nimetatud maa puhul Siseministeeriumi poole maa erastamiseks vajaliku loa saamiseks;”;
8) paragrahvi 8 lõike 1 punktist 7 jäetakse välja sõna „maavanemaga”;
9) paragrahvi 8 lõikes 2 asendatakse sõna „Maavanem” sõnaga „Maa-amet” ja sõna „maavalitsuses” sõnaga „Maa-ametis”;
10) paragrahvi 10 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui ehitise omanik ei taotle ühe kuu jooksul pärast maa erastamise ettepaneku saamist maa erastamist või ei sõlmi kolme kuu jooksul maa erastamise otsuse jõustumisest arvates maa müügi- ja asjaõiguslepingut, jätkab Maa-amet hoonestusõiguse seadmise menetlust, otsustab maa riigi omandisse jätmise ja hoonestusõiguse seadmise ning määrab hoonestusõiguse tingimused.”;
11) paragrahvi 10 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „Maavanem edastab lõikes 1 nimetatud otsuse” tekstiosaga „Maa-amet edastab maa riigi omandisse jätmise ja hoonestusõiguse seadmise otsuse”;
12) paragrahvi 10 lõikes 6 asendatakse tekstiosa „maavanem lõikes 1 nimetatud otsuse alusel” tekstiosaga „Maa-amet hoonestusõiguse seadmise otsuse alusel”;
13) paragrahvi 11 lõike 9 kolmas lause sõnastatakse järgmiselt:
„Kui ehitise omanik lepingut ei sõlmi, seab Maa-amet reaalkoormatise hoonestusõiguse seadmise otsuse alusel.”;
14) paragrahvi 12 lõike 3 punkti 3 täiendatakse pärast sõna „maavanema” sõnadega „või Maa-ameti”.
§ 33. Vabariigi Valitsuse 3. juuli 2014. a määruse nr 107 „Haridust tõendava dokumendi plankide ja medalite tellimise, väljastamise, tagastamise ja aruandluse kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 3. juuli 2014. a määruses nr 107 „Haridust tõendava dokumendi plankide ja medalite tellimise, väljastamise, tagastamise ja aruandluse kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõikest 2 jäetakse välja tekstiosa „maavalitsuste esitatud koondtaotlused oma maakonna üldhariduskoolide kohta ning teiste”;
2) paragrahvi 4 lõikest 1 jäetakse välja tekstiosa „maavalitsuse,”;
3) paragrahvi 4 lõikest 2 jäetakse välja tekstiosa „maavanemale,”;
4) paragrahvi 4 lõikest 3 jäetakse välja tekstiosa „maavanem,”.
§ 34. Vabariigi Valitsuse 23. septembri 2016. a määruse nr 103 „Täiendavate riigikaitselise töökohustusega ameti- ja töökohtade loetelu ning loetelu moodustamise, riigikaitselise töökohustusega ameti- või töökoha loomise ning muutmise ja andmete esitamise kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 23. septembri 2016. a määruse nr 103 „Täiendavate riigikaitselise töökohustusega ameti- ja töökohtade loetelu ning loetelu moodustamise, riigikaitselise töökohustusega ameti- või töökoha loomise ning muutmise ja andmete esitamise kord” § 3 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
(1) Vabariigi Valitsuse 2. oktoobri 1991. a määrus nr 202 „Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise maakonna- ja linnakomisjonide moodustamise kohta” tunnistatakse kehtetuks.
(2) Vabariigi Valitsuse 6. novembri 1996. a määrus nr 268 „Maa enampakkumisega erastamise korra kinnitamine” tunnistatakse kehtetuks.
(3) Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2007. a määrus nr 169 „„Maareformi seaduse” § 31 lõikes 2 nimetatud maa ajutiseks kasutamiseks andmise kord” tunnistatakse kehtetuks.


Õpilastranspordi korraldamise ja sõidukulude hüvitamise kord – Riigi Teataja
Õpilastranspordi korraldamise ja sõidukulude hüvitamise kord
Õpilastranspordi korraldamise ja sõidukulude hüvitamise kord - sisukord
§ 2 Õpilasliinide korraldamine
§ 3 Sõidusoodustuste andmise kord avalikel liinidel
§ 4 Täiendavate sõidusoodustuste osutamise kord
RT IV, 04.01.2018, 9
Vastu võetud 08.12.2017 nr 13
25. oktoobril 2017 moodustus Rägavere valla ja Laekvere valla liitumisel Vinni vallaga Vinni vald. Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5 ja Laekvere Vallavolikogu 07.12.2016 otsusega 33, Rägavere Vallavolikogu 07.12.2016 otsusega 44 ja Vinni Vallavolikogu 08.12.2016 otsusega 77 kinnitatud ühinemislepingu punkti 6.2.7 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse Vinni valla haldusterritooriumil elavatele õpilastele õpilastranspordi korraldamise ja sõidusoodustuste andmise kord.
(2) Kehtestatud soodustused laienevad vallaelanikele, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri järgselt on Vinni vald.
(3) Ferdinand von Wrangelli nimelise Roela Lasteaia- Põhikooli, Muuga-Laekvere Kooli, Põlula Kooli, Tudu Kooli ja Vinni- Pajusti Gümnaasiumi õpilastele, kes õpivad elukohajärgses koolis, lahendatakse õpilastransport vallavalitsuse poolt korraldatud õpilasliinidega ja avalike liinidega.
(4) Anguse, Kaukvere, Palasi ja Suigu külades ning Tudu alevikus elavatele 7.-12.klassi õpilastele, kes õpivad Vinni valla koolides lahendatakse õpilastransport vallavalitsuse poolt korraldatud õpilasliinidega ja avalike liinidega.
(5) Laekvere ja Rägavere piirkonnas elavatele gümnaasiumiastme õpilastele tagatakse tasuta transport õpilase poolt valitud gümnaasiumisse kuni 2020/21. õppeaasta lõpuni.
§ 2. Õpilasliinide korraldamine
(1) Õpilasliinide marsruudid korraldab vallavalitsus arvestusega, et vähemalt 80 protsendil õpilastest, kelle jaoks põhikool on elukohajärgne kool, ei tohi kooli jõudmiseks kuluda rohkem kui 60 minutit ja koolikohustusliku õpilase jalgsikäimise koolitee ei ole pikem kui 3 kilomeetrit.
(2) Õpilasliinidega võivad lisaks kooliõpilastele tasuta sõita:
1) koolieelikud lasteaeda, tingimusel, et lasteaed jääb õpilasliini marsruudile;
2) teised valla elanikud arstile, apteeki, valla asutustesse ja muudesse neile vajalikesse kohtadesse tingimusel, et nende marsruut ühtib õpilasliini marsruudiga ja bussis on vabu kohti.
§ 3. Sõidusoodustuste andmise kord avalikel liinidel
(1) Juhul, kui õpilasel ei ole võimalik elukohajärgsesse õppeasutusse ja sealt tagasi sõita õpilasliiniga, saab ta tasuta sõidu õiguse avalikule liinile.
(2) Tasuta sõidu õigust tõestab õpilane vastava sõidukaardiga ja kehtiva õpilaspiletiga.
(3) Sõidukaardi saamiseks esitab kool või erandjuhul lapsevanem vallavalitsusele õppeaasta alguses sõidukaartide ostmiseks taotlused, milles on näidatud kooli nimi, õpilase nimi ja isikukood, klass, marsruut, nädalapäevad ja kordade arv päevas, millal sõidukaarti kasutatakse, kilomeetrite arv ja sõidukaardi taotlemise põhjus.
§ 4. Täiendavate sõidusoodustuste osutamise kord
(1) Üldjuhul väljaspool valda õppivatele üldhariduskoolide õpilastele sõidukulusid ei kompenseerita.
(2) Väljaspool elukohajärgset kooli õppivatele õpilastele korraldatakse õpilastransport või hüvitatakse sõidukulud käesoleva määruse §1 lg 5 korral ja juhul, kui õpilane õpib väljaspool elukohajärgset kooli nõustamiskomisjoni soovituse vm sarnaste otsuste kohaselt, juhul kui seda ei hüvitata riigieelarvest ühistranspordiseaduse § 35 lõike 2, § 36 lõike 2 alusel kehtestatud korras.
(3) Vallavalitsuse otsusega võidakse eelarvevahendite piires teha täiendavaid sõidusoodustusi
1) huvikooli õpilastele;
2) lastevanematele laste veoks erijuhtudel, kui lapsevanem pöördub vallavalitsuse poole põhjendatud taotlusega.
(1)Kehtetuks tunnistatakse:
1) Vinni Vallavolikogu 29.10.2015 määrus nr 14 “Õpilastranspordi korraldamise ja sõidukulude hüvitamise kord“.
2) Laekvere Vallavolikogu 29.12.2009 määrus nr 3 „Õpilaste sõidukulude kompenseerimise ulatus ja kord“.