Märjamaa valla kaevetööde eeskiri – Riigi Teataja
Märjamaa valla kaevetööde eeskiri
Märjamaa valla kaevetööde eeskiri - sisukord
§ 3 Kaevetööde loa taotlemine
§ 4 Kaevetööde loa väljastamine
§ 5 Kaevetööde loa väljastamisest keeldumine
§ 6 Kaevetööde peatamine, kaevetööde loa tühistamine, kaevetööde loa pikendamine
§ 7 Kaevetööde üldnõuded
§ 8 Nõuded ehitustööde teostamisele
§ 9 Nõuded teede ehitus- ja remonditööde ning haljastustööde teostamisele
§ 10 Kaevetööde lõpetamise alused
§ 11 Avariikaevetöö läbiviimise tingimused
§ 12 Garantii
§ 13 Erinõuded kaevetöödele
RT IV, 22.09.2017, 26
Vastu võetud 19.09.2017 nr 83
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 22 lõike 1 punkti 36¹ alusel.
(1) Kaevetööde eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib kaevetööde projekteerimist, korraldamist ja tegemist (edaspidi kaevetööd) Märjamaa valla haldusterritooriumil kõigi isikute poolt.
(2) Eeskirja sätteid ei kohaldata kaevetöödel kalmistutel ja karjäärides ning eraõiguslike isikute omandis olevatel kinnistutel.
1) kaevetöö käesoleva määruse mõistes on töö, mille käigus kaevatakse maapinnas sügavamalt kui 20 (kakskümmend) cm või teostatakse töid, millega muudetakse maapinna kõrgust;
2) avariikaevetöö on kaevetöö, mille vajadus tekib ootamatult ning kaevetööde läbiviimine on hädavajalik ning edasilükkamatu. Avariikaevetööle kehtivad kõik käesoleva eeskirja nõuded.
3) kaevaja - kaevetöö tegija on juriidiline isik, kes omab vastavat ehitusalast pädevust ning on esitanud ehituse valdkonna majandustegevuse teate ja, kes otseselt teostab kaevetöid, kellele on väljastatud luba kaevetööde tegemiseks, kes vastutab kaevetöödega seonduvate tegevuste eest käesoleva eeskirja kohaselt;
4) tellija - kaevetööde tellija, kes on juriidiline või füüsiline isik, kes tellib kaevetööd, omades selleks seaduslikke volitusi ning määrab ehitustööde omanikujärelevalve teostaja (ehitusjärelevalve) ning teede ehituse- ja remonditööde järelevalve teostaja (teehoiutööde järelevalve);
5) ehitustööde omanikujärelevalve teostaja on vastava pädevusega isik, kes viib läbi ehitustööde omanikujärelevalvet järgides seaduses nimetatud ministri poolt kehtestatud ehitustööde omanikujärelevalve tegemise korda ja protseduure reguleerivaid õigusakte;
6) teehoiutööde järelevalveteostaja on vastava pädevusega isik, kes viib läbi teede ehitus- ja remonditööde järelevalvet järgides seaduses nimetatud ministri poolt kehtestatud teede ehitus- ja remonditööde omanikujärelevalve tegemise korda ja protseduure reguleerivaid õigusakte;
7) kaevetööde luba on Märjamaa Vallavalitsuse poolt väljastatud dokument, mis annab õiguse kaevetööde teostamiseks (Lisa 2);
8) leppetrahv on kaevaja ja Märjamaa Vallavalitsuse vaheline kokkuleppeline summa, mille kaevaja tasub Märjamaa Vallavalitsusele juhul, kui ei peeta kinni käesoleva eeskirja nõuetest;
9) menetleja on Märjamaa Vallavalitsuse poolt määratud isik, kes käesoleva eeskirja kohaselt ning juhindudes muudest õigusaktidest, juhistest ja juhenditest menetleb kaeveloaga seonduvat, teostab järelevalvet käesoleva eeskirja täitmise üle ning võtab vastu otsuseid muudes kaevetöödega seonduvates küsimustes.
§ 3. Kaevetööde loa taotlemine
(1) Kaeveloa väljastamise aluseks on käesoleva eeskirja kohaselt kaevaja poolt esitatud avaldus (Lisa 1) kaeveloa väljastamiseks.
(2) Kaeveloa avaldus esitatakse Märjamaa Vallavalitsusele 10 päeva enne planeeritavat kaevetöödega alustamist. Menetleja väljastab kaeveloa või lükkab kaeveloa avalduse tagasi 5 (viie) tööpäeva jooksul kaeveloa avalduse registreerimisest Märjamaa Vallavalitsuses.
(3) Kaeveloa avaldusele peavad olema lisatud alljärgnevad dokumendid:
1) tehnorajatise projekt, mis on koostatud ehitusprojektile esitatud nõudeid järgides ning kõikide asjaosalistega kooskõlastatud;
2) teeprojekt, mis on koostatud teeprojektile esitatud nõudeid järgides ning kõikide asjaosalistega kooskõlastatud. Seadusest tulenevalt võib teeprojekti asemel esitada tööde kirjelduse, mis on koostatud teetööde kvaliteedi nõudeid järgides;
3) ehitusloakohustusliku ehitamise korral ehitusluba;
4) taotlus liikluse ümberkorraldamise kohta koos liikluskorralduse skeemiga, mis on menetleja poolt eelnevalt kooskõlastatud;
5) tööde läbiviimise ajakava. Ajakavas tuleb ära näidata kaeveloa lõpetamiseks esitatava täitedokumentatsiooni kuupäev;
6) muud dokumendid, mis on ette nähtud seadustega ja muude Märjamaa valla õigusaktidega.
(4) Kaeveloa avaldus allkirjastatakse kaevaja esindaja (äriregistrisse kantud esindamise õigusega) või volitatud esindaja (notariaalse volitusega) ning tellija või tema volitatud esindaja (notariaalse volitusega) poolt.
(5) Kaevetööde avaldus kooskõlastatakse:
1) järelevalvet teostavate isikute poolt;
2) kaevetöödega seonduva maa-ala naaberkinnistute omanike poolt, kui kaevetööde käigusteostatakse töid nendel kinnistustel või on alust arvata, et kinnistute omanike omandile võivad kaasneda kahjustused;
3) võrguvaldajate esindajate poolt.
§ 4. Kaevetööde loa väljastamine
(1) Menetleja väljastab kaeveloa või lükkab kaeveloa avalduse tagasi 5 (viie) tööpäeva jooksul arvestades kaeveloa avalduse registreerimist Märjamaa Vallavalitsuses.
(2) Menetleja on kaeveloa avalduse menetlemisel õigus:
1) muuta kaevetööde lõpetamise tähtaega;
2) määrata leppetrahvi suurus;
3) nõuda tellijalt garantiikirja või finantsasutuse kinnitust vahendite olemasolu kohta, millega tagatakse kaevtööde läbiviimine ning kolmandatele isikutele tekkida võiva kahju hüvitamine;
4) nõuda kaevajalt ehitusaegse garantii ja garantiiaegse garantii esitamist teehoiutööde kohta;
5) täiendava jäätmekava esitamist, kui ehitustööde käigus võivad tekkida ehitusjäätmed või ohtlikud jäätmed;
6) sõiduteel ja kõnniteel asetsevate tee koosseisu mitte kuuluvate rajatiste vastavustõendamise dokumentide esitamist;
7) kehtestada nõudeid liikluse korraldamiseks;
8) kehtestada nõudeid elanikkonna teenindamiseks vajalike meetmete tarvitusele võtmiseks.
§ 5. Kaevetööde loa väljastamisest keeldumine
(1) Kaevetööde avaldus jäetakse rahuldamata ja kaevetööde luba ei väljastata, kui:
1) kaevetööde avaldus ei ole nõuetekohaselt vormistatud ning avaldusele ei ole lisatud eeskirja § 3 ja § 4 nõutud dokumente või puuduvad nõuetekohased kooskõlastused või kooskõlastused on kehtetud;
2) kaevaja on avaldusele esitamisele eelneva aasta jooksul eiranud Märjamaa valla õigusaktide nõudeid;
3) kaevaja on eelnevalt teostanud ehitustöid eirates kaevetööde eeskirjade nõudeid ning ei ole ehitustöid läbi viinud hea tava kohaselt;
4) kaevaja ei ole garantiiperioodil teostanud garantiitöid vastava hoolsusega või on jätnud garantiitööd teostamata;
5) kaevajal on finantsraskused ning tasumata ja täitmata kohustused riiklike ja kohalike maksude osas;
6) kaevajal või tema alltöövõtjal puudub vastav pädevus.
(2) Kaeveloa väljastamisest keeldumine vormistatakse Märjamaa Vallavalitsuse vastava ametniku (menetleja) haldusaktiga ning tehakse kaeveloa avalduse esitajale teatavaks kirjalikult taasesitamist võimaldavas vormis 5 (viie) tööpäeva jooksul.
§ 6. Kaevetööde peatamine, kaevetööde loa tühistamine, kaevetööde loa pikendamine
(1) Menetleja omab õigust kaevetööde loa peatada, kui:
1) tööde käigus selguvad asjaolud, mille tõttu kaevetööde jätkamine seab ohtu elanikkonna tervise või kaevetööd võivad kaasa tuua kahju tekitamise kolmandatele isikutele;
2) kaevetööde läbiviimise käigus selgub, et projekt ei vasta tegelikule olukorrale looduses või projekteerimisel ei ole kinni peetud kehtivatest õigusaktidest ega norminõuetest;
3) teehoiutööde järelevalve teostaja on peatanud ehitustööd vastavalt tuvastatud kaevetööde ohtlikkusele nii kaevetööd teostatavatele töötajatele, kui ka elanikkonnale;
4) tagatud ei ole liiklus- või tööohutus.
(2) Menetlejal on õigustühistada kaevetööde luba, kui:
1) kaevetööde teostaja on jätnud kõrvaldamata eeskirja § 6 lõige 1 asjaolud;
2) kaevaja ei pea kinni projektist ega ehitusele kehtivatest nõuetest ning tegevus võib tuua kaasa Märjamaa vallale põhjendamatuid kulutusi;
3) kaevaja esitab avalduse kaeveloa ennetähtajaliseks lõpetamiseks.
(3) Kaeveloa võib menetleja pikendada, kui kaevaja esitab kaeveloa pikendamise kohta põhjendatud taotluse, selle on kooskõlastanud teehoiutööde järelevalve teostaja ja menetleja loeb taotluses esitatud põhjused põhjendatuks.
(4) Kaeveloa pikenduse taotlus peab olema esitatud vähemalt 10 tööpäeva enne kaevetööde loa tähtaja lõppemist. Kaevetööde loa pikendamise taotlust menetletakse käesoleva eeskirja kohaselt üldises korras.
§ 7. Kaevetööde üldnõuded
(1) Kaevetööd on lubatud alustada ja läbi viia ainult kaevetööde loa alusel. Kaevetööde luba ja ehitusdokumentatsioon peavad asuma kaevetööde asukohas ning olema kätte saadavad kõikidele kontrolltoiminguid teostavatele isikutele.
(2) Kaevaja on kohustatud kaevetööd läbi viima selliselt, et kolmandatele isikutele kahju tekitamine oleks välistatud.
(3) Kaevetööde läbiviimisel peab kaevaja esindaja viibima vahetu ehitusprotsessi juures kogu ehitusperioodi ajal.
(4) Kaevetööde ajal peab olema tagatud jalakäijatele ohutu juurdepääs üldkasutatavatele kohtadele ja elukohtadele ning kinnistutele, kui nendele enne kaevetöödega alustamist oli juurdepääs.
(5) Kaevetööde läbiviimisel on kaevaja kohustatud tagama kaevise nõuetekohase nõlvuse ning piirama kogu ehitusplatsi ohutuspiiretega ning töömaale paigaldama nõuetekohased teavitusvahendid.
(6) Kaevaja on kohustatud läbi viima kõik vajalikud katsetused ning ehitustoodete ja ehitusmaterjalide uuringud enne toodete või materjalide kasutusele võtmist või töö üle andmist. Kõik kulutused kannab kaevetööde teostaja.
(7) Kõik kaetud tööd tuleb järelevalvet teostavale isikule üle anda enne järgnevate tööde teostamist, esitades kaetud tööde katsetused ning järelevalve poolt nõutavad muud kvaliteeti tõendavad dokumendid.
(8) Kommunikatsioonide paigalduse korral on kaetud tööd alljärgnevad: kaeviku põhi, kommunikatsiooni sängituse kiht, kommunikatsiooni paigaldis, kommunikatsiooni tagasitäide 30 cm kihina, tee mulle, mis paigaldatud ja tihendatud 50 cm kihtide kaupa, tee dreenkiht, tee killustikalus, mitmekihilise katte korral alumised kattekihid. Kaetud tööde materjalide tihendatus katsetatakse iga 25 m järel ristlõike kolmes punktis.
(9) Kaevetööde käigus ehitatavad või remonditavad võrkude kaevupeade ja kapede kaaned peavad olema tee pinnaga ühes tasapinnas. Kõrvalekaldumine on lubatud teele kehtivate kvaliteedinõuetest ja tasemenõuetest lähtuvalt.
(10) Juhul, kui võrkude kaevupead ja kaped ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele või tee tasemenõuded ei ole tagatud või kaevupead ja kaped on muul viisil liiklusohtlikud, on võrguvaldaja kohustatud kahe tööpäeva jooksul arvestades tema enda poolt nõude eiramise avastamisest või menetlejalt teate saamisest viima võrkude osad ja teekatte nõuetega vastavusse. Käesoleva kohustuse mittetäitmisel on menetlejal õigustellida töö ükskõik milliselt pädevalt isikult ning nõuda võrguvaldajalt sisse kõik kulutused ning Märjamaa vallale tekitatud kahjud ja nõuda kaevetööde eeskirja mittetäitmisest tulenevat leppetrahvi.
(11) Vastavalt vajadusele võib Märjamaa Vallavalitsus määrata täiendavaid nõudeid kaevetööde läbiviimisele, kaevetöödel kasutatavate ehitusmaterjalidele ning muudele kaevetöödega seotud toimingutele.
(12) Kaevetööde teostamisel või kaevetööde järgsete teede ehitus- ja remonditööde läbiviimisel õhutemperatuuril alla 5oC tuleb tööd ümber teha ja viia kvaliteedinõuetega vastavusse 15. maiks. Tähtaega võib pikendada menetleja eraldi otsuse alusel.
(13) Väljaspool teemaa-ala läbiviidava kaevetöö korral on kaevaja kohustatud kaevisetäite paigaldama 50 cm kihtide kaupa ja tihendama 97%-ni.
(14) Kaevetööde käigus kolmandatele isikutele tekitatud kahjustused peavad olema likvideeritud kaevetööde teostaja poolt kaevetööde loa kehtivuse ajal.
§ 8. Nõuded ehitustööde teostamisele
(1) Ehitustööd tuleb läbi viia kaevetöö loa väljastamise aluseks olevast projektist lähtuvalt tagades ehitustööde kvaliteedinõuetest kinnipidamise.
(2) Ehitustööde koosseisu kuuluvate eritööde läbiviimisel tuleb kinni pidada nendele tööliikidele kehtestatud kvaliteedinõuetest ning paigaldusjuhenditest.
(3) Kõik ehitustööd tuleb dokumenteerida, pidades kinni ehitustööde dokumenteerimisele kehtivatest nõuetest ning seadustest lähtuvalt vastava ministri poolt kehtestatud muid nõudeid järgides. Kõik dokumendid peavad olema eestikeelsed või vastavalt nõuetele tõlgitud eesti keelde.
§ 9. Nõuded teede ehitus- ja remonditööde ning haljastustööde teostamisele
(1) Kaevetööde käigus rikutud või eemaldatud teed või tee konstruktsioonid tuleb taastada teede ehitus- ja remonditööde projekti või teetööde kirjelduse kohaselt.
(2) Teehoiutöid tohib läbi viia juriidiline isik, kellel on vastav pädevus ning majandustegevusteade Majandustegevuse registris (MTR) esitatud.
(3) Teehoiutööd tuleb läbi viia kvaliteedinõudeid ning seadustest lähtuvalt vastava ministri poolt kehtestatud muid nõudeid järgides. Nimetatud nõuete ja käesoleva eeskirja eiramisel ei kuulu kaevetööd lõpetamisele ega teede ehitus- ja remonditööd vastu võtmisele.
(4) Kõik teehoiul ja haljasaladel läbi viidavad tööd tuleb dokumenteerida, pidades kinni ehitustööde dokumenteerimisele kehtivatest nõuetest ning seadustest lähtuvalt vastava ministri poolt kehtestatud muid nõudeid järgides. Kõik dokumendid peavad olema eestikeelsed või vastavalt nõuetele tõlgitud eesti keelde.
(5) Kõik teehoiul kasutatavate materjalide ja toodete vastavus peab olema tõendatud ning enne kasutusele võtmist saadud kooskõlastus järelevalvet teostavalt isikult.
(6) Haljastustöödeks kasutatavad materjalid peavad vastama projektile ja olema eelnevalt kooskõlastatud. Juhul, kui tööde käigus rikutakse haljastus väljaspool töö maa-ala, tuleb rikutud haljastus taastada ning esitada vastuvõtmiseks Märjamaa vallavalitsuse esindajale.
§ 10. Kaevetööde lõpetamise alused
(1) Kaevetöö loetakse lõpetatuks selle vastu võtmisest menetleja poolt ja vastava märkuse tegemisega kaevetöö loal.
(2) Kaevetöö lõpetamise aluseks on:
1) nõuetekohaselt ehitatud ehitis;
2) nõuetekohaselt korrastatud kogu ehituseks kasutatud ja hõlmatud maa-ala;
3) vastavalt nõuetele koostatud ja teehoiutööde järelevalvet teostanud isiku poolt heaks kiidetud ning allkirjastatud teehoiutööde täitedokumentatsioon;
4) teehoiutööde järelevalvet teostanud isiku kooskõlastus kaeveloal;
5) kohustuslike maksete ja leppetrahvide tasumine Märjamaa vallavalitsusele ja tasumist tõendav maksedokument.
§ 11. Avariikaevetöö läbiviimise tingimused
(1) Avariikaevetöö tegemiseks ei ole nõutav kaevetööde luba, kui tee ja haljastus taastatakse hiljemalt kahe ööpäeva jooksul kaevetöö alustamisest. Tööde teostamisel üle kahe ööpäeva vormistatakse kaevetööde luba käesoleva eeskirja kohaselt.
(2) Avariikaevetöö viiakse läbi avariikaevetööde akti (Lisa 3) alusel.
(3) Avariikaevetöö läbiviimisel kehtivad kõik eeskirja nõuded v.a. ehitusprojekti või teetööde kirjelduse koostamine.
(4) Avariikaevetöö alustamisel on avariikaevetöö tellija kohustatud kahe tunni jooksul kirjalikult teavitama menetlejat.
(5) Avariikaevetöö lõpetamisel edastab tellija menetlejale avariikaevetööde akti, kuid mitte hiljemalt kui järgneval päeval avariikaevetöö lõpetamisest. Avariikaevetööde akt peab olema nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud.
(6) Avariikaevetööde läbiviimisel vastutab eeskirja nõuete ja muude seaduslike nõuete ning kvaliteedi eest kaevaja.
(7) Avariikaevetööde tellija on kohustatud tagama avariikaevetööde üle järelevalvet ning teostama kontrolli kaevaja tegevuse üle piisava hoolsusega. Nõude mittetäitmisel või kolmandatele isikutele kahju tekkimisel kannab tellija vastutust käesoleva eeskirja ning muude õigusaktide kohaselt.
(8) Juhul, kui kaevaja või tellija on eiranud eeskirjade nõudeid või jätnud muud Märjamaa valla õigusaktide nõuded täitmata, omab menetleja õigust mitte lubada kaevajal või tellijal kohaldada eeskirja § 11, vaid nõuab tööde teostamist üldistel alustel.
(9) Õhutemperatuuril alla 5o C läbiviidud avariikaevetöö järgsed teedeehitus- ja haljastustööd tuleb ümber teha ning kvaliteedinõuetele vastavusse viia 15. maiks.
§ 12. Garantii
(1) Kaeveloa alustel läbiviidud tööle kehtib garantii 5 (viis) aastat.
(2) Avariikaevetööle kehtib garantii 5 (viis) aastat arvestades tee või haljastuse lõplikust taastamisest.
(3) Tellija on kohustatud koos menetlejaga garantiiperioodi vältel läbi viima igal aastal garantii ülevaatuse ja teel esinevate defektide hindamise. Ülevaatus ja hindamine tuleb läbi viia 1. mai seisuga ning protokoll (Lisa 4) tuleb esitada menetlejale 15. maiks.
(4) Kui kaevaja ei pea kinni eeskirjade nõuetest või ei lõpeta taastamistöid tähtajaks seoses pankroti väljakuulutamise ja juriidilise isiku lõpetamisega või muudel põhjusel, läheb vastutus ning taastamise- ja garantiikohustused üle tellijale.
§ 13. Erinõuded kaevetöödele
(1) Tee kinnistu piires sh teekaitsevööndis peavad olema kõik maa-sisesed kommunikatsioonid paigaldatud minimaalselt 1,5 meetri sügavusele, teekattest või maapinnast.
(2) Tee kinnistu piires sh teekaitsevööndis peab olema tee mulle tihendatud (kuni töökihini) vähemalt 98% ja töökiht 100%.
(3) Tee mulde töökihi filtratsioonimoodul peab olema vähemalt 1,0 meetrit ööpäevas.
(4) Haljastuse taastamise mullakihi paksus peab olema vähemalt 10 cm.
(5) Kui kahe kaevekoha vahe on väiksem või võrdne 20 meetriga, siis tuleb katend taastada kuni 20 meetri ulatuses.
(6) Kui katendi taastamisel ületatakse tee telgjoont, tuleb katend taastada tee laiuse ulatuses.
(7) Kui ehitustööde või kaevetööde teostamise ajal tuvastatakse, et kaevetööde alasse on paigaldatud maa sisse kommunikatsioonid ning kommunikatsioonide sügavus tee kinnistu piires sh teekaitsevööndis on alla 1,0 meetri ja haljasalal alla 70 cm või on paigaldised mõlemas asukohas ohtlikud või takistavad Märjamaa Vallavalitsusel tee omaniku kohustuste täitmist, siis on kommunikatsiooni omanik kohustatud viivitamatult viima kommunikatsioonid käesoleva eeskirjaga kehtestatud sügavusele.
(1) Kaevaja ja tellija kannavad vastutust eeskirja ja muude õigusaktide kohaselt.
(2) Eeskirja rikkumisega seotud väärteoasja menetleb kohtuväliselt Märjamaa Vallavalitsuse poolt määratud ametnik.
(3) Kaevetööde eeskirjade rikkumise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 662 alusel.
Lisa Kaevetööde eeskirja lisad 1 kuni 4


PäTS rakendusaktid - Eesti päästjate foorum
PäTS rakendusaktid
Postitus Postitas Laaniste » 09:42, 15 02 2008
PäTS rakendusaktide, siseministri määruste eelnõud e-õiguses:
http://eoigus.just.ee/?act=10&subact=1&ESILEHT_W=210302
Re: PäTS rakendusaktid
Postitus Postitas kalifa » 18:25, 15 02 2008
Kui keegi avaldaks ka need õigusaktid, millega selle rakendusotsuse kohta hakatakse kiiresti erandeid tegema, näiteks hariduse osas antakse aega nõuete täitmiseks jne.
Ei hakanud ka kusagil silma keeleoskuse nõue, millisele keeleoskuse tasemele peab tööle asudes vastama!
Kui ma soovin asuda lepingulistesse suhetesse vabatahtlikus liinis, siis järelikult pean hakkama jälle seda arstlikku komisjoni läbima oma raha eest ja kehalisi katseid sooritama - natuke suured ootused on riigil vabatahtlike suhtes!
Postitus Postitas Doktor » 16:15, 16 02 2008
Laaniste kirjutas: PäTS rakendusaktide, siseministri määruste eelnõud e-õiguses:
Kas eelnõusse veel muudatusi ka tehakse või on see planeeritud kiirelt läbi minema? Tervisenõuetes on mitu küsitavust.
Postitus Postitas Doktor » 16:21, 16 02 2008
Teeksin paar ettepanekut, kuid ma ei tea, kas on mõtet kirjutama haktata.
Postitus Postitas Laaniste » 16:34, 16 02 2008
Doktor kirjutas: Kas eelnõusse veel muudatusi ka tehakse või on see planeeritud kiirelt läbi minema? Tervisenõuetes on mitu küsitavust.
Eelnõud on kooskõlastusringil ehk oleme arvestanud ikka sellega, et saame märkusi ja viime vajalikud muudatused sisse.
Kiire on nende muidugi eelnõudega muidugi, märkuste sisseviimiseks jääb 1-2 päeva (1.märtsil peavad jõustuma).
Doktor - tervisenõuete koha pealt oled sa minust kindlasti targem, kui midagi silma jääb, siis pane siia kirja või saada mulle mailiga. Arstiharidusega inimese kommentaare on kindlasti hea lugeda, aga ma ei saa lubada, et me nende kõigega arvestada saame.
Kalifa kirjutas: Kui keegi avaldaks ka need õigusaktid, millega selle rakendusotsuse kohta hakatakse kiiresti erandeid tegema, näiteks hariduse osas antakse aega nõuete täitmiseks jne.
Ei saanud sellest märkusest päris aru - need on kõik õigusaktid, mis PäTS-st tulenevad. Rohkem midagi peidus meil kuskil ei ole. Kui mõne nõude osas on rakendussätteid, siis need on määruste lõpus rakendussäte osas kirjas. Või oli küsimuse mõte see, et kuskil määruses on kirjas, et Päästeameti peadirektor annab välja mingi käskkirja ja et tahaks selle käskkirja eelnõu näha? PÄA peadirektori käskkirjade eelnõusid minul ei ole (saaks muidugi hankida).
PäTS keeleoskust eraldi ei reguleeri, st rakendusaktides ei ole keelenõuete kohta midagi. Põhinõuded peavad tulema seadusest ja siis määrused täpsustavad neid, nii ei saa määrus hakkab sisse tooma uusi, täiendavaid nõudeid ja seaduses pole sellest midagi. Keeleoskuse kohta kehtib päästeteenistuse üldine regulatsioon.
ROTAL edastas meile veel oma ettepaneku, et füüsiliste katsete juures võiks 18 asemel olla miinimumiks 16 punkti. Rohkem ettepanekuid neil ei olnud. Seda 18 või 16 arutame me veel PÄA-ga läbi, pole veel lõpliku otsust vastu võtnud.
Postitus Postitas kalifa » 20:34, 16 02 2008
Kas siis teatud ametikohtadel hakatakse inimesi maha võtma, kui kõrgharidust ei oma ja õppima minna ei kavatse. Pidasin silmas, et antakse üleminekuaeg, mille jooksul tuleb haridus omandada või õppima asuda.
Postitus Postitas Laaniste » 09:10, 18 02 2008
Kutsesobivusnõuete määruses on rakendussätetes § 21 lg 2 sees, et "Päästeteenistujad peavad vastama kõikidele määruses sätestatud nõuetele 1. jaanuariks 2012. a.".
Ma arvan, et me täpsustame seda sõnastust ja toome selgelt välja, et see pikendus kehtib haridusnõuete kohta, mitte tervise ja füüsilise ettevalmistuse kohta.
Ehk kellel kõrgharidust ei ole ja tahab 2012 sellisel kohal töötada, kus kõrgharidust nõutakse, siis see peaks kindlasti sügisel kooli minema. Mis konkreetsest inimest, kes nõuetele ei vasta, aastal 2012 sõltub eelkõige asutuse juhist, et kas lastakse lahti viiakse madalamale kohale, antakse kuidagi armuaega vms. Üldreegel on kindlasti see, et kui nõuetele ei vasta, siis sellel kohal töötada ei saa.
Postitus Postitas Doktor » 20:07, 18 02 2008
Ma panen oma kommentaarid tsitaadikastidess, nii on parem eristada.
Määruses sätestatakse päästeteenistujate ja päästetöödel lepingu alusel osalevate isikute kutsesobivuse nõuded, sealhulgas füüsilise ettevalmistuse, hariduse- ja tervisenõuded.
Päästeteenistuja peab isikuomaduste poolest olema võimeline täitma päästeasutustele pandud kohustusi ning vastama järgmistele üldnõuetele:
3) kohusetunne, otsustus- ja vastutusvõime, sealhulgas suutlikkus langetada iseseisvalt otsuseid oma ametikoha pädevuse piires, võime näha ette otsuste tagajärgi ning vastutada nende eest;
Ma nüüd päris täpselt ei tea, kas sellise ideaalinimese seadusetähega kehtestamine on ikka vajalik. Kui tahaks näiteks urgitseda ütleksin, et kehtiva halduskaristusega (nt. kiiruseületamine) inimest ei saa tööle võtta. Seaduskuulekusega on kehvasti. Kui selliseid omadusi kirja panna peab olema ka mingi skaala kuidas neid mõõta. Teatavaid intelligentsusteste on muidugi võimalik teha ehkki ka need mõõdavad peamiselt seda mida koostja neid mõõtma on pannud.
(3) Päästepeadirektor, päästedirektor, päästepealik, päästepeaspetsialist ja päästejuhtivspetsialist peavad omama kõrgharidust.
(1) Päästepealik ja päästepeaspetsialist peavad vastama Päästeinspektor IV kutsestandardile hiljemalt kuue kuu jooksul alates teenistusse võtmise päevast.
(2) Päästejuhtivspetsialist ja päästevanemspetsialist peavad vastama Päästeinspektor III kutsestandardile hiljemalt kuue kuu jooksul alates teenistusse võtmise päevast.
§ 5. Täiendavad nõuded päästetöid tegevale päästeametnikule ja päästetöötajale
(1) Päästetöid juhtivad päästepeaspetsialist ja päästejuhtivspetsialist peavad omama tuletõrje- ja/või päästealast kõrgharidust.
(2) Päästetöid mittejuhtivad päästepeaspetsialist ja päästejuhtivspetsialist peavad omama kõrgharidust ja peavad olema läbinud Päästeameti peadirektori käskkirjaga kinnitatud vastava päästeala kursuse.
(3) Päästetöid juhtivate ning tegevate päästevanemspetsialist ja päästespetsialist peab vastama Päästespetsialist III kutsestandardile.
§ 6. Täiendavad nõuded õnnetusteadete menetlemise valdkonna päästeametnikule
(1) Päästepealik peab omama kõrgharidust ja peab olema läbinud Päästeameti peadirektori käskkirjaga kinnitatud vastava päästeala kursuse.
(2) Õnnetusteateid mittemenetlev päästepeaspetsialist peab omama kõrgharidust ja olema läbinud Päästeameti peadirektori käskkirjaga kinnitatud vastava päästeala kursuse.
(3) Õnnetusteateid menetlev päästepeaspetsialist (peaspetsialist-arst) peab omama meditsiinilist kõrgharidust arsti erialal ja olema läbinud Päästeameti peadirektori käskkirjaga kinnitatud vastava päästeala kursuse.
(4) Õnnetusteateid menetlev päästepeaspetsialist (peapäästekorraldaja) peab omama kõrgharidust ja vastama Päästekorraldaja III kutsestandardile.
(6) Õnnetusteateid menetleva päästespetsialist peab vastama Päästekorraldaja II kutsestandardile hiljemalt kuue kuu jooksul alates teenistusse võtmise päevast.
(7) Õnnetusteadete menetlemise valdkonna päästeametnikud, kes omavad tuletõrje- ja/või päästealast kõrg- või kutseharidust ei pea läbima käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud kursusi.
§ 7. Täiendavad nõuded demineerimistööde, kriisireguleerimise ja ennetustöö valdkondade päästeametnikule
(1) Demineerimistööde valdkonna päästeametnikul peab olema läbitud Päästeameti peadirektori käskkirjaga kinnitatud vastav päästeala kursus.
(2) Kriisireguleerimise valdkonna päästeametnikul peab olema läbitud Päästeameti peadirektori käskkirjaga kinnitatud vastav päästeala kursus.
(3) Ennetustöö valdkonna päästeametnikul peab olema läbitud Päästeameti peadirektori käskkirjaga kinnitatud vastav päästeala kursus.
§ 8. Füüsilise ettevalmistuse nõuded
(1) Päästeteenistujad, kelle ametikohustuste hulka kuulub pääste – või demineerimistööde tegemine, on kohustatud läbima füüsilised katsed, mida hinnatakse alljärgnevas tabelis toodud nõuete kohaselt:
Siin olen ma vist idealist, aga ülekaalulisi kontoritöötajaid vaadates tekib tunne, et ka nemad vajaksid füüsilise võimekuse nõudeid. Halba see küll kellegile ei teeks.
---------------- (Ei hakanud tabelit siia tõstma)
(2) Teenistusse asumisel peab päästeteenistuja, kelle ametikohustuste hulka kuulub päästetööde tegemine lisaks lõikes 1 sätestatud füüsilistele katsetele ujuma järjest 200 meetrit.
§ 9. Füüsiliste katsete korraldamine
4) 51- aastased ja vanemad.
Arvan, et need ohtusnõuded tuleb lahti kirjutada. Selleks tööks sobivad hästi SKA ja/või SKA Päästekooli kehakultuuri õppejõud. Päästjatel ei ole nende ohutusnõuete kohta kuskilt infot võtta kui just ise raamatukokku kaevama ei lähe. Ja enamik ei lähe.
(5) Päästeteenistuja peab saama paragrahvis 8 sätestatud vähemalt minimaalsed tulemused vähemalt neljalt alalt, seejuures 2700 m jooks on kohustuslik.
1) katseid sooritav päästeteenistuja on kogunud neljalt erinevalt kontrollkatselt kokku vähemalt 18 punkti;
2) katseid sooritav päästeteenistuja kuulub vanusegruppi 51 - aastased ja vanemad ning on kogunud neljalt erinevalt kontrollkatselt kokku vähemalt 5 punkti.
Jooksu ära jätmine ei võimalda hinnata inimese vastupidavust. Miks keskendutakse jõuharjutustele vastupidavuse asemel?
§ 10. Füüsiliste katsete sooritamise tingimused
(1) Füüsilisi katseid võib sooritada tervisekontrolli läbinud päästeteenistuja.
Palun tungivalt, et listaks nõue soojendusharjutuste tegemise kohta. Kui muud ei viitsi kirja panna, siis öeldagu vähemalt järgnevat. Kontrollkatsele lubatakse isik, kes on enne kontrollkatset harjutust väiksema raskusega (näit. 10% kontrollraskusest) sooritanud kolm 5 punkti väärilist seeriat.
Lõuatõmbe tarvis võiks olla õlavöötme soojendusharjutused. Kõhulihased vastavalt siis ilma raskuseta ja aeglaselt.
§ 11. Juhised füüsiliste katsete sooritamiseks
(1) Kükke 45-kg kangiga sooritatakse järgmiselt:
2) kükk loetakse sooritatuks, kui kükkistes oleku ajal on reied olnud maapinnaga paralleelsed ning seejärel on katse sooritaja tõusnud püsti sirgetele jalgadele;
Esiteks olen ma üldse kükkide vastu. Umbes pooled Tartu Keskkomando päästjad sooritavad neid valesti lihsalt sellepärast, et asjalikku järelvalvet ega väljaõpet pole. Maailmas on saadud kangiga kükkimise tõttu lugematul hulgal lülisaba nihestusi. Samal eesmärgil saab kasutada nn. jõutõmmet kusjuures normatiivid võivad samaks jääda. Kükkimine on piisava juhendamiseta ohtlik.
Võiks lisada nõude, et käsi ei tohi hoida kuklal sõrmseongus. Väsides rebib päästja kätega pead rinnale ja võib nihestada lülisamba kaelaosa. Ka võiks kirja panna, et selg tuleb hoida harjutuse sooritamise ajal kumer.
(3) 45-kg kangi rinnalt surumist sooritatakse järgmiselt:
Punkt on eksitav. Ujumisstiilid on rinnuli, liblikstiil, vabastiil ja sellili. Jätke lihtsalt sellili ära ja kõik on kohe selgem. Praegu tuleb välja, et valida tuleb rinnulistiili alamliikidest, mida tegelikult ei ole olemas.
§ 12. Tervisenõuded
1) I grupp - päästeteenistujad, kes teevad õppetöö või päästetööde käigus suitsu- või keemiasukeldumist, demineerimistöid või otsingu- ja päästetöid veekogudelt, kandes kaitsevahendeid ja -riietust;
2) II grupp - päästeteenistujad, kes päästetööde tegemiseks või korraldamiseks või õppetöö käigus sõidavad sündmuskohale, kuid ei võta osa punktis 1 loetletud töödest;
3) III grupp - päästeteenistujad, kes häirekeskuses korraldavad päästetöid;
4) IV grupp - päästeteenistujad, kes teevad või õpivad tuukritöid.
§ 13. Tervisenõuded I grupi päästeteenistujatele
Füsioloogiliselt oleks korrektsem öelda töötamine inimese tavapärast öö ja päeva rütmi häiriva tööajakorraldusega.
Täpsuse huvides ehk lihtsalt teperatuuri või ka kiire temperatuuri vaheldumine.
Suits ja põlemisgaasid peaks enam- vähem üks ja sama olema.
vt. eelmist
Kõrge vaimse pinge....
2) korrektsioonita nägemisteravus ei tohi olla alla 0,6 ühel silmal ja 0,4 teisel silmal;
Ütleksin nii palju, et nägemise nõudeid võiks leevendada. Siinkohal panen ette kutsuda kokku asjatundjate komisjon, kes selle probleemi lahendaksid. Päästeteenistuse inimesed, arstid jne. Leian, et praegused nõuded ei ole põhjendatud.
3) kontaktläätsede kandmine ei ole lubatud.
Täiesti arusaamatu punkt. Miks ei ole lubatud? Siiamaani ei ole saanud kuskilt ühtegi mõistlikku seletust miks selline nõue on kehtestatud. Oletada võib, et see on kirjas veel sellest ajast kui ei olenud nn. 24h kontaktläätsi. Praegu on olemas läätsed mida võib kanda mitu ööpäeva järjest. Kui üldse midagi, siis see tuleb küll tühistada.
1) eelneval tervisekontrollil ei tohi kuulmine olla nõrgem kui 20 dB sagedusel 500 - 2000 Hz ning 40 dB sagedusel 3000 - 4000 Hz;
2) perioodilisel tervisekontrollil ei tohi parema kuulmisega kõrvas kuulmine olla nõrgem kui 30 dB sagedusel 500 - 2000 Hz ja 40 dB sagedusel 3000 - 4000 Hz ning halvema kuulmisega kõrvas 40 dB sagedusel 500 - 2000 Hz ja 60 dB sagedusel 3000 - 4000 Hz.
Väga ujuv ja laialvalguv punkt. Kas krooniline (s.t. pikaaegne) mandlipõletik ei ole ka lubatud. Kui täpset tabelti ei viitsi teha, võiks kirjutada, et kroonilised haigused, mis pärsivad oluliselt tööülesannete täitmist.
Kas kergekujulised on lubatud?
§ 14. Tervisenõuded II grupi päästeteenistujatele
2) parema kuulmisega kõrvas ei tohi kuulmine olla nõrgem kui 30 dB sagedusel 500 - 2000 Hz ja 40 dB sagedusel 3000 - 4000 Hz.
§ 15. Tervisenõuded III grupi päästeteenistujatele
§ 16. Tervisenõuded IV grupi päästeteenistujatele
IV grupi päästeteenistujate terviseseisund peab vastama Vabariigi Valitsuse 21. novembri 2003. a määrusega nr 290 „Tuukrite tervisenõuded, eelneva ja perioodilise tervisekontrolli terviseuuringute loetelu, maht ja sagedus ning tervisetõendi väljastamise kord“ kehtestatud nõuetele.
§ 17. Tervisekontrolli kord
(5) Eelnevat ja perioodilist tervisekontrolli teeb Sotsiaalministeeriumi väljaantud tegevusluba omav päästeasutusega lepingu sõlminud töötervishoiuarst, perearst või meditsiiniasutus (edaspidi arst), lähtudes käesolevast korrast.
Soovitaksin selle "edaspidi arst" asemel mõistet tervishoiuteenuse osutaja, mis on Tervishoiuteenuste korraldamise seadusega paremini kooskõlas.
Ei ole vaja öelda, et kaasab vajadusel. Kõiki uuringuid ei hinda kunagi üks arst. Öelda lihtsalt, et arst (tervishoiuteenuse osutaja) määrag mahu.
Kuidas seda tehakse? Cooper' i testiga, nn. koormus EKG- ga, hapnikutarbimisvõime määramisega, hinge kinni hoidmisega....? Praegu on nii, et igaüks teeb seda mida heaks arvab.
Need on üksteisest lahutamatud. Kirjutage hindab terviseseisundit.
Vt. üleeelmist märkust.
(9) Tervisekontrolli käigus täidab päästeteenistuja tervisekontrolli kaardil (lisas 1) tervisedeklaratsiooni osa ja kinnitab andmete õigsust allkirjaga.
(11) Tervisekontrolli läbinud päästeteenistuja, päästeerialale õppima asuva või päästeteenistusse kandideeriva isiku kohta koostab arst tervisetõendi (lisa 2), mis sisaldab otsust sobivuse kohta päästeteenistuja ametikohale.
(12) Tuukri või tuukritööde instruktori tervisekontrolli teeb allveemeditsiinialase koolitusega arst Vabariigi Valitsuse 21. novembri 2003. a määruses nr 290 „Tuukrite tervisenõuded, eelneva ja perioodilise tervisekontrolli terviseuuringute loetelu, maht ja sagedus ning tervisetõendi väljastamise kord“ sätestatud korras.
§ 18. Tervisekontrolli sageduse muutmine
§ 19. Nõuded päästetöödel lepingu alusel osalevatele isikutele
(1) Päästetöödel lepingu alusel osalevatele isikutele, kes päästetööde käigus teevad suitsu- või keemiasukeldumist või otsingu- ja päästetöid veekogudelt, kandes kaitsevahendeid ja-riietust, kohaldatakse käesoleva määruse paragrahve 2, 8 – 11, 13, 17 ja 18.
(2) Päästetöödel lepingu alusel osalevatele isikutele, kes päästetööde tegemiseks sõidavad sündmuskohale, kuid ei võta osa käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud töödest, kohaldatakse käesoleva määruse paragrahve 2, 14, 17 ja 18.
§ 20. Erandid
(1) Käesoleva määruse paragrahvides 4 – 7 ja paragrahvi 8 lõikes 2 sätestatud nõudeid rakendatakse peale käesoleva määruse jõustumist teenistusse asunud päästeteenistujatele, päästeteenistujate edutamisel ning üleviimisel.
(2) Põhiharidusega päästeteenistuja võib töötada päästeasutuses Päästeameti peadirektori eriloal.
(1) Määrus jõustub 1.märtsil 2008. aastal.
(2) Päästeteenistujad peavad vastama kõikidele määruses sätestatud nõuetele 1. jaanuariks 2012. a.
(3) Siseministri 8. jaanuari 2002. a määrus nr 3 «Päästeteenistujate atesteerimise põhinõuded, sealhulgas hariduse ja füüsilise ettevalmistuse nõuded» (RTL 2002, 11, 122; 2004, 100, 1599) tunnistatakse kehtetuks.
Minister	Märt Kraft
Postitus Postitas Doktor » 20:11, 18 02 2008
Lisaks veel. Vaadake kui üksikasjalik on sõjaväe terivseseisundi hindamise juhend.
Postitus Postitas kert. » 23:07, 18 02 2008
Doktor kirjutas: Siin olen ma vist idealist, aga ülekaalulisi kontoritöötajaid vaadates tekib tunne, et ka nemad vajaksid füüsilise võimekuse nõudeid. Halba see küll kellegile ei teeks.
§ 4. Päästeteenistujate liigid
(2) Päästeametnik on päästeasutuse või Päästekolledži koosseisus päästeseaduse §-s 3 sätestatud päästeala tööde juhtimiseks, korraldamiseks ja tegemiseks ettenähtud ametikohale nimetatud isik.
(3) Päästetöötaja on päästeasutuse või Päästekolledži koosseisus päästeseaduse §-s 3 sätestatud päästetööde tegemiseks ettenähtud teenistuskohale töölepingu alusel võetud töötaja.
(4) Päästeteenistusse võib võtta koosseisuväliseid päästeteenistujaid.
1) päästetööd - inimeste ja vara päästmiseks ning keskkonna kaitseks tehtavad tööd tulekahjude, loodusõnnetuste, katastroofide, avariide, plahvatuste, liiklusõnnetuste ja muude õnnetuste (edaspidi õnnetused) korral, samuti õnnetustega kaasnevate ohtude likvideerimiseks tehtavad tööd;
Kas siit ei tule välja, et kes vähegi õnnetusega seotud, (ka staabi kooseisus) peab ka füüsilised katsed sooritama?
Mis hetkest algab juhtimine ja lõppeb tegemine või vastupidi?
Postitus Postitas Laaniste » 13:46, 19 02 2008
Tutvusime märkustega ja püüame nendega arvestada. Osad nendest teemadest on tuttavad (et kes ikkagi teevad füüsilisi katseid, kontaksläätsede keelamise vajadus), oleme neid ka varem arutanud, aga kooskõlastamisele saadetud versioonis jäid need punktid sellisel kujul sisse.
Postitus Postitas Sarka » 14:54, 19 02 2008
Milleks nende katsetega asja nii keeruliseks ajada,see vanuse grupp hüppab nii kaugele ,teine törtsu vähem jne.Tuli ei küsi vanust.Kui ma väga ei valeta,siis vist Rootsis oli/on kõigil ühesugused normid(võib olla ka eksin,aga kuskil oli).Mina teeks veel lihtsamalt.Mees/naine täis varustuses,(spiro peas)peab mingi aja jooksul ,x korruselt,x kg.kaaluva kannatanu(nuku) ära päästma.Said hakkama ,arvestatud,ei saanud hakkama,kordus katse jne.Õnnetuskohal peavad ju kõik ühtemoodi rabama ei loe ju palju kellelgi punkte on,või mis?
Postitus Postitas Doktor » 08:55, 20 02 2008
Laaniste kirjutas: Tutvusime märkustega ja püüame nendega arvestada. Osad nendest teemadest on tuttavad (et kes ikkagi teevad füüsilisi katseid, kontaksläätsede keelamise vajadus), oleme neid ka varem arutanud, aga kooskõlastamisele saadetud versioonis jäid need punktid sellisel kujul sisse.
Palun muudke neid kindlasti, see kontaktläätsede asi on täielikult iganenud. Teiseks rõhutan veel, et nõuded silamade seisundile on liiga karmid. Neid peab lõdvendama.


Vangistusseaduse ja kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seadus – Riigi Teataja
Vangistusseaduse ja kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seadus
RT I 2006, 63, 466
Vabariigi Presidendi 27. detsembri 2006. a otsusega nr 66
§ 1. Vangistusseaduses (RT I 2000, 58, 376; 2006, 46, 333) tehakse järgmised muudatused:
« (4) Kõik vaided ja taotlused haldusmenetluse algatamiseks või haldusmenetluse käigus esitatakse kirjalikult, kui justiitsminister ei ole määrusega lubanud ka suulise taotluse esitamist.»;
(9) Arestimaja vaideid lahendatakse haldusmenetluse üldises korras.»;
3) paragrahvist 3 jäetakse välja sõnad «või kuni kolmekuulist vangistust»;
4) paragrahvi 51 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Vabariigi Valitsus asutab riikliku andmekogu, millesse kantakse vangistuse täideviimisel sätestatud ülesannete täitmiseks ja sellega seotud statistiliste ülevaadete tegemiseks andmed:
8) kinnipeetava, arestialuse või vahistatu suhete ja kontaktide kohta vangla julgeoleku tagamiseks.»;
5) paragrahv 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 8. Kinnise vangla üldtingimused
(2) Vangla võib põhjendatud vajaduse korral kambreid või osakondi lukustada või kinnipeetavaid ajutiselt teistesse ruumidesse paigutada käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud ajast erinevalt, kui see on vajalik vangla julgeoleku tagamiseks või kinnipeetava õigusvastase käitumise vältimiseks. Erandi tegemise otsus tuleb teha kirjalikult.»;
« (1) Äratusest kuni öörahuni on kinnipeetaval lubatud vabalt liikuda avavangla territooriumil. Vangla loal on kinnipeetaval lubatud liikuda ka väljaspool avavangla territooriumi seoses õppimise, töötamise või tervishoiuteenuse osutamisega.»;
7) seadust täiendatakse §-ga 111 järgmises sõnastuses:
« § 111. Ülerahvastatuse keeld
(3) Vanglas lubatud kinnipeetavate piirarvu määrab justiitsminister täitmisplaanis.»;
8) paragrahvi 12 lõikest 2 jäetakse välja sõna «direktor»;
9) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud eraldihoidmise printsiipidest võib teha erandeid, kui see on vajalik seoses õppimise, töötamise või muu tegevusega.»;
10) paragrahvi 14 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Vanglasse saabumisel kuuluvad kinnipeetav ja tema isiklikud asjad läbiotsimisele. Kinnipeetava läbiotsimise viib läbi kinnipeetavaga samast soost vanglaametnik. Kinnipeetav on kohustatud läbima tervisekontrolli, mida teeb arst.»;
11) paragrahvi 14 lõike 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kinnipeetav paigutatakse vastuvõtuosakonda.»;
« § 15. Kinnipeetava isiklikud asjad
(3) Kinnises või avavanglas kinnipeetavale keelatud asjade loetelu, samuti hoiule võetavate asjade hoidmise korra kehtestab justiitsminister määrusega.
(4) Vangla võib keelata täiendavalt aineid ja esemeid, mis ei ole keelatud asjade loetelus, kuid vastavad käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tingimustele.»;
13) paragrahvi 16 lõike 1 preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kinnipeetavale, kelle poolt reaalselt ärakandmisele kuuluva vangistuse tähtaeg ületab ühte aastat, koostatakse kinnipeetava individuaalne täitmiskava, milles nähakse ette:»;
14) paragrahvi 16 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kinnipeetava individuaalse täitmiskava kinnitab vangla direktor või tema määratud isik. Täitmiskava lisatakse kinnipeetava isiklikku toimikusse.»;
15) paragrahvi 17 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kinnipeetava vastuvõtmisel vanglasse avatakse talle isiklik toimik, kui seda pole tehtud eelvangistuse kandmise ajal vastavalt käesoleva seaduse § 91 lõikele 1.»;
« § 18. Identifitseerimisabinõud
(4) Vanglas DNA-proovi võtmise ja edasisaatmise korra kehtestab justiitsminister määrusega.»;
« (2) Avavanglasse ei või ümber paigutada eluaegset vangistust kandvat kinnipeetavat.»;
18) paragrahvi 22 lõike 1 punkti 2 täiendatakse pärast sõna «töötamise» sõnadega «, sotsiaalprogrammis osalemise»;
19) paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Avavanglas viibiva kinnipeetava võib lühiajaliselt lubada väljapoole vanglat ka käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata juhtudel, kui on täidetud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tingimused.»;
20) paragrahvi 23 lõikes 2, § 34 lõigetes 3 ja 6, § 38 lõikes 1, § 39 lõigetes 1 ja 4, § 54 lõikes 2, §-s 62, § 75 lõikes 2 ja § 108 lõikes 2 asendatakse sõnad «vangla juhtkond» sõnaga «vangla» vastavas käändes;
21) paragrahvi 24 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
22) paragrahvi 25 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kinnipeetavale võimaldatakse pikaajalisi kokkusaamisi abikaasa, isa, ema, vanaisa, vanaema, lapse, lapsendaja, lapsendatu, võõras- või kasuvanema, võõras- või kasulapse, venna või õega.»;
« § 26. Kinnipeetava kokkusaamised kaitsja, advokaadist esindaja, vaimuliku, notari ja oma riigi konsulaartöötajaga
(2) Kaitsjal, advokaadist esindajal või konsulaartöötajal on lubatud kinnipeetavale üle anda kaitse ettevalmistamiseks vajalikke materjale. Kaitsja, advokaadist esindaja või konsulaartöötaja poolt kaasa toodud kirjalike materjalide ning notari dokumentide sisuline läbivaatus on keelatud.»;
24) paragrahvi 27 lõikes 2 asendatakse sõnad «kaitsja, vaimuliku ja notariga» sõnadega «kaitsja, advokaadist esindaja, vaimuliku, notari ja konsulaartöötajaga»;
25) paragrahvi 31 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Vangla direktori või tema määratud isiku loal võib kinnipeetaval olla isiklik raadio, televiisor, video- või helikassettmagnetofon või muu vaba aja veetmiseks vajalik ese, kui nende kasutamine ei riku vangla sisekorraeeskirja ega häiri teisi isikuid.»;
26) seadust täiendatakse §-ga 341 järgmises sõnastuses:
« § 341. Kinnipeetava õppimise tasustamine
(3) Kinnipeetavale õppimise eest makstava tasu määrad, arvutamise ja maksmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.»;
27) paragrahvi 37 lõikes 3 ning § 47 lõikes 2 asendatakse sõnad «vangla arst» sõnaga «arst»;
28) paragrahvi 38 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
« (21) Kui kinnipeetavale on töö andmine võimalik, vormistab vangla kinnipeetava tööle.
(22) Kinnipeetava võib töölt kõrvaldada või töökohustusest vabastada, kui kinnipeetav ei ole võimeline töökohustust täitma või töötamine ohustab kinnipeetava enda või vangla julgeolekut või töötamine on vangla distsiplinaarkorda ohustav. Kinnipeetava tööle võtmise, töölt kõrvaldamise ja töölt vabastamise korra kehtestab justiitsminister määrusega.»;
29) paragrahv 40 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 40. Töövõimetuspension
Vanglas töövigastuse või kutsehaiguse tõttu täielikult või osaliselt töövõime kaotanud kinnipeetavale, kellel ei ole ülapeetavaid, makstakse pärast tema vabanemist töövõimetuspensioni seaduses ettenähtud korras. Kinnipeetavale, kellel on ülalpeetavaid, makstakse seaduses ettenähtud korras töövõimetuspensioni ka kinnipidamise ajal.»;
30) paragrahvi 41 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Kinnipeetavale väljaspool vanglat töötamiseks loa andmise täpsemad tingimused ja korra ning kinnipeetava väljaspool vanglat töötamise korra kehtestab justiitsminister määrusega.»;
31) paragrahvi 43 lõikest 3 jäetakse välja sõna «direktor»;
32) paragrahv 44 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 44. Isikuarve
(4) Kinnipeetava soovil võib vabanemistoetust hoiustada käeoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatust suuremas summas, samuti kasutada tema vanglasiseseks kasutamiseks jäetud summasid rahaliste nõuete täitmiseks, saata tema perekonnaliikmele või ülalpeetavale või kanda tema arvelduskontole pangas.»;
33) paragrahv 45 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 45. Kinnipeetava kamber
(2) Kinnipeetav on kohustatud oma kambrit ja selle sisustust korras hoidma ning puhastama.»;
34) paragrahvi 46 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Justiitsminister võib määrusega kindlaks määrata vangla või selle osa, kus kinnipeetavad kannavad isiklikku riietust.»;
35) paragrahvi 48 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Avavangla kinnipeetav võib sisseoste teha ka vangla vahenduseta.»;
36) paragrahvi 48 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sisseoste võib kinnipeetav ühes kuus teha Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäära piires.»;
37) paragrahv 51 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 51. Sund isikliku hügieeni valdkonnas
Kui kinnipeetav ei hoolitse oma isikliku hügieeni eest vajalikul määral ja see on kaasa toonud reaalse ohu kinnipeetava või teise isiku tervisele, võib vangla hügieeninõuete täitmiseks kasutada sundi. Sunni kasutamine ei tohi ohustada kinnipeetava elu ega kahjustada tervist.»;
38) paragrahvi 56 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kinnipeetava raskest haigestumisest või surmast informeerib vangla viivitamata tema omakseid või kinnipeetava soovil mõnda teist isikut. Välisriigi kodanikust kinnipeetava surmast informeerib vangla viivitamata kinnipeetava asukohariigi konsulaarasutust.»;
39) paragrahvi 64 lõike 4 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Distsiplinaarkaristuse määramise käskkiri antakse kinnipeetavale allkirja vastu.»;
40) paragrahvi 64 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
« (41) Distsiplinaarkaristuse võib määrata kuue kuu jooksul arvates rikkumise toimepanemise päevast, kuid mitte hiljem kui ühe kuu jooksul rikkumise teadasaamise päevast arvates. Tähtaja hulka ei arvata aega, kui kinnipeetav viibib arestimajas või haiglas.»;
41) seadust täiendatakse §-ga 651 järgmises sõnastuses:
« § 651. Distsiplinaarkaristuse täideviimine kartserisse paigutamise korral
(4) Kartserisse paigutatud kinnipeetava suhtes võib vangla osaliselt või täielikult piirata käesoleva seaduse §-de 22, 30–32, 34–38, 41, 43, 46 ja 48 kohaldamist.»;
42) paragrahvi 68 lõike 2 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Leitud dokumendid võtab vangla hoiule ja tagastab kinnipeetavale vanglast vabanemisel.»;
43) paragrahvi 69 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Täiendavaid julgeolekuabinõusid kohaldatakse kinnipeetavale, kes süstemaatiliselt rikub käesoleva seaduse või vangla sisekorraeeskirja nõudeid, kahjustab oma tervist või on suitsiidi- või põgenemiskalduvustega, samuti kinnipeetavale, kes on ohtlik teistele isikutele või vangla julgeolekule. Täiendavaid julgeolekuabinõusid võib kohaldada ka raske õiguserikkumise ärahoidmiseks.»;
44) paragrahvi 70 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Käesoleva seaduse § 69 lõike 2 punktis 5 sätestatud ohjeldusmeetmena võib kasutada fikseerimist, käeraudu, jalaraudu või rahustussärki. Ohjeldusmeetmeid võib kasutada ka kinnipeetava saatmisel. Jalaraudu võib kasutada ohjeldusmeetmena üksnes kinnipeetava saatmisel või vanglasisesel paigutamisel.»;
45) paragrahvi 701 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) kumminui ja teleskoopnui;»;
46) paragrahv 72 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 72. Hädaolukorra lahendamine vanglas
Vanglas hädaolukorra lahendamisele kaasatud politseiametnikud, päästeametnikud ja tervishoiuteenuse osutajad peavad alluma hädaolukorra lahendamist juhtiva asutuse õiguspärastele korraldustele.»;
47) paragrahvi 75 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
« (41) Kinnipeetava vabastamisel võib vangla kinnipeetava nõusolekul teatud osa vabanemistoetusest üle kanda kinnipeetava elukohajärgse sotsiaalosakonna eriarvele selle väljamaksmiseks osadena.»;
48) seaduse 4. peatüki pealkirjast jäetakse välja sõnad «ja lühiajalise vangistuse»;
49) paragrahvi 85 lõikes 1 asendatakse sõnad «arestialuse elukohajärgses arestimajas» sõnadega «arestialuse elukohajärgse politseiprefektuuri arestimajas»;
50) paragrahv 85 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 85. Aresti kandmine
(2) Ajateenijale mõistetud aresti kandmine toimub garnisoni arestimajas.»;
51) paragrahvi 86 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Aresti ja kuni kolmekuulise vangistuse täideviimisele kohaldatakse käesoleva seaduse 1., 2., ja 7. peatüki ning § 109 sätteid käesolevas peatükis sätestatud erisustega.»;
52) paragrahvi 86 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Arestialuse suhtes ei kohaldata käesoleva seaduse § 64 lõiget 41.»;
53) paragrahv 86 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 86. Aresti täideviimise üldtingimused
(5) Arestialuse suhtes ei kohaldata käesoleva seaduse § 64 lõiget 41.»;
54) paragrahvi 87 lõikest 1 jäetakse välja sõna «, vaimuliku»;
55) seadust täiendatakse §-ga 881 järgmises sõnastuses:
« § 881. Arestialuse ja lühiajalist vangistust kandva kinnipeetava vabastamine
(2) Arestialuse ja lühiajalist vangistust kandva kinnipeetava vabastamisel ei maksta vabanemistoetust.»;
56) paragrahv 881 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 881. Arestialuse vabastamine
(2) Arestialuse vabastamisel ei maksta vabanemistoetust.»;
57) paragrahvi 89 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Isik võetakse vanglasse või arestimajja vastu isiku kinnipidamise või väärteoprotokolli koopia, kahtlustatavana kinnipidamise protokolli koopia, kohtumääruse koopia või kohtuotsuse koopia ning isikut tõendava dokumendi või selle puudumisel politsei koostatud isikusamasuse tuvastamise dokumendi alusel.»;
58) paragrahvid 90 ja 91 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 90. Eelvangistuse üldtingimused
(2) Vangla teavitab vahistatu vastuvõtmisest viivitamata uurimisasutust, prokuratuuri või kohut, kui kriminaalasi on kohtu menetluses.»;
59) paragrahvis 92 asendatakse sõna «uurijale» sõnadega «uurimisasutusele või prokuratuurile»;
60) paragrahv 93 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 93. Eelvangistuse kandmine
(8) Vahistatule antakse tema taotluse alusel käesoleva seaduse §-s 181 sätestatud õiend, kui vahistatul ei ole muud kehtivat isikut tõendavat dokumenti.»;
61) paragrahvi 94 lõike 1 teine lause ning § 96 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
62) paragrahv 95 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 95. Kokkusaamised kaitsja, advokaadist esindaja, vaimuliku, notari ja oma riigi konsulaartöötajaga
(2) Kaitsjal, advokaadist esindajal või konsulaartöötajal on lubatud vahistatule üle anda kaitse ettevalmistamiseks vajalikke materjale. Materjalide sisuline läbivaatus vanglaametnike poolt on keelatud. Notari dokumentide sisuline läbivaatus vanglaametnike poolt on keelatud.»;
63) paragrahvi 97 lõikes 2 asendatakse sõnad «ning muude üldkasutatavate sidekanalitega edastavate» sõnadega «teel edastatavate»;
64) paragrahvi 98 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «vangla» sõnadega «või arestimaja»;
65) paragrahvi 98 lõikes 2 asendatakse sõnad «vangla direktoril» sõnaga «vanglal»;
66) paragrahvi 99 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Olulistel ja edasilükkamatutel isiklikel, õiguslikel või ärilistel asjaoludel, mis nõuavad vahistatu isiklikku kohalolekut, on vangla direktoril õigus lubada vahistatu välja viia järelevalve all kuni üheks päevaks, kui selleks on andnud nõusoleku uurimisasutus, prokuratuur või kohus, kui kriminaalasi on kohtu menetluses.»;
67) paragrahvi 100 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõna «päevaks» sõnaga «ööpäevaks»;
68) paragrahvi 101 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Distsiplinaarkaristus kustub, kui vahistatu ühe aasta jooksul arvates distsiplinaarkaristuse määramisest ei ole toime pannud uut distsipliinirikkumist.»;
69) paragrahv 102 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 102. Kriminaalmenetluse tagamine
Vahistatu või vangistuses viibiva või aresti kandva kahtlustatava või süüdistatava suhtes võib kohaldada täiendavaid piiranguid prokuratuuri või kohtu määruse alusel kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud alustel ja korras.»;
70) paragrahvi 105 lõikest 1 jäetakse välja sõna «, aresti»;
71) paragrahvi 105 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Vangla moodustab ning vangla põhimääruse, koosseisud ja vangla sisekorraeeskirjad kehtestab justiitsminister määrusega.»;
72) paragrahvi 105 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
« (21) Vangla kodukorras sätestatakse kinnipeetava või vahistatu:
(22) Vangla kodukord tehakse allkirja vastu teatavaks vanglasse saabuvale kinnipeetavale ja vahistatule, samuti avaldatakse vangla kodukord vangla veebilehel.»;
73) paragrahv 107 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 107. Erialane järelevalve
(3) Tervishoiuteenuste osutajatele sätestatud nõuete täitmise üle vanglas teostavad järelevalvet selleks volitatud Tervishoiuameti ametnikud.»;
74) paragrahv 109 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 109. Vangla saatemeeskond ja relvastatud üksus
(5) Vajaduse korral kaasatakse kinnipeetavate, arestialuste ja vahistatute saatmiseks politseiametnikke.»;
75) paragrahvi 110 lõikest 1 jäetakse välja sõna «, arestialuse»;
76) paragrahv 113 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 113. Vanglaametniku ametisse nimetamine
(5) Ettevalmistusteenistuse praktilise väljaõppe läbimisel või ettevalmistusteenistuse lõpetanud isiku ametisse nimetamisel ei rakendata avaliku teenistuse seaduse §-s 14 sätestatud vanuse alampiiri.»;
77) paragrahvi 114 punktist 1 jäetakse välja sõnad «teovõimetu või»;
78) paragrahvi 114 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) kes on kriminaalasjas kahtlustatav, süüdistatav või»;
79) paragrahvi 115 lõikes 2 asendatakse sõna «vangla» sõnaga «asutus»;
80) paragrahvi 115 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Vanglaametniku ettevalmistusteenistuses olev isik kannab ametinimetust «vanglaametniku kandidaat», välja arvatud juhul, kui ta on vanglaametnikuna ametisse nimetatud.»;
81) paragrahvi 116 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) ettevalmistusteenistuses viibimise aeg arvatakse teenistusstaaži hulka, kui sellele järgnes teenistus vanglaametniku ametikohal ja»;
82) paragrahvi 116 lõiked 3–6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Vanglaametniku kandidaadi võib vastava õppeasutuse juhi loal ja vanglas vaba ametikoha olemasolu korral ametisse nimetada. Vaba ametikoha puudumisel nimetatakse vanglaametniku kandidaat ametisse koosseisuvälise teenistujana.
(6) Vanglaametniku ettevalmistusteenistus lõpeb vanglaametniku eksami sooritamisega või lõputöö kaitsmisega.»;
83) paragrahvi 117 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Vanglaametniku kandidaadile makstakse stipendiumi, välja arvatud juhul, kui kandidaat on nimetatud käesoleva seaduse § 116 lõike 3 alusel ametisse vangla teenistujaks.»;
84) paragrahvi 118 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) on vanglateenistusest vabastatud omal algatusel seoses püsiva töövõimetuse või püsivalt töövõimetu perekonnaliikme hooldamise vajadusega.»;
85) paragrahv 119 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 119. Erinevate ametiastmete ettevalmistusteenistus
(2) Käesoleva seaduse § 112 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud ametiastmetele vastab ettevalmistusteenistus, mille käigus omandatakse rakenduskõrgharidus.»;
86) paragrahvi 122 pealkirja täiendatakse pärast sõna «vanglaametniku» sõnadega «ja vangla teenistuses oleva ametniku»;
87) paragrahvi 122 täiendatakse lõigetega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
« (6) Vangla osakondade juhatajaid, kes ei ole vanglaametnikud, atesteerib vangla direktori moodustatud konkursi- ja atesteerimiskomisjon.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud komisjoni peab kuuluma vähemalt kaks Justiitsministeeriumi määratud ametnikku.»;
88) paragrahvi 124 lõike 1 punktist 1 jäetakse välja sõnad «ja võib teha ametisse nimetamise õigust omavale isikule ettepaneku vanglaametniku edutamiseks»;
89) paragrahvi 124 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Komisjoni otsus on vanglaametniku ametisse nimetamise õigust omavale isikule kohustuslik, välja arvatud ergutuse kohaldamise puhul.»;
90) paragrahvi 128 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
91) paragrahvi 128 lõiget 4 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) ametnik viiakse ühe atesteerimisperioodi jooksul üle vähemalt teist korda.»;
92) seadust täiendatakse §-ga 1291 järgmises sõnastuses:
« § 1291. Vanglaametniku üleviimine korrektsioonialast haridust andva asutuse struktuuriüksuse juhi ametikohale
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumisel viiakse vanglaametnik tema soovil tagasi samale ametikohale või teisele ametikohale sama ametiastme piires, ametikoha puudumisel aga mõnele muule ametikohale vanglas.»;
93) paragrahvi 133 viimane lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kinnipeetava või vahistatu haigestumisest, vigastusest või mürgistusest on vanglaametnik kohustatud viivitamata informeerima arsti või õde.»;
94) paragrahv 135 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 135. Teenistusalased piirangud
Lisaks avaliku teenistuse seaduses sätestatud teenistuspiirangutele ei tohi vanglaametnik osaleda streikides, pikettides ega muudes teenistusalastes surveaktsioonides.»;
95) paragrahvi 1361 lõikest 2 jäetakse välja teine lause;
96) paragrahv 142 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 142. Toetus vanglaametnikuvastase ründe korral
(7) Käesolevas paragrahvis sätestatud toetuste ja kulude arvutamise ja maksmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.»;
97) paragrahvi 151 lõiget 2 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
« 7) vanglaametniku teenistusmedali andmine.»;
98) paragrahvi 151 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Vanglaametniku teeneteristi ja teenistusmedali kirjelduse, nende andmise ja kandmise korra kehtestab justiitsminister määrusega.»;
99) paragrahvi 152 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Ametisse nimetamise õigust omav ametiisik võib pikendada vanglaametniku teenistusaega viimase nõusolekul, kui vanglaametnik on oma terviseseisundi poolest võimeline teenistust jätkama.»;
100) paragrahvi 154 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Vanglaametnik vabastatakse ametikohale mittevastavuse tõttu teenistusest, kui ta ei ole ettenähtud tähtaja jooksul läbinud ametisse nimetamise tingimuseks olnud ettevalmistusteenistust.»;
101) seadust täiendatakse §-ga 1541 järgmises sõnastuses:
« § 1541. Vangla direktori teenistusest vabastamine teenistustähtaja möödumise tõttu
(4) Kui vangla direktor ei ole nõus üleviimisega, vabastatakse ta vanglateenistusest. Kui vangla direktor ei ole nõus üleviimisega teises paikkonnas asuvale ametikohale, vabastatakse ta teenistusest ning talle makstakse hüvitisena kuue kuu ametipalk.»;
102) paragrahvi 169 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
103) seadust täiendatakse §-ga 1691 järgmises sõnastuses:
« § 1691. Vangladirektori ametisse nimetamine
Enne 2007. aasta 1. veebruari ametisse nimetatud vangladirektorid vormistatakse nende nõusolekul määratud tähtajaks ametisse alates 2007. aasta 1. veebruarist.»;
104) seadust täiendatakse §-dega 1721–1723 järgmises sõnastuses:
« § 1721. Käesoleva seaduse § 44 kohaldamise erisused
Käesoleva seaduse § 119 lõiget 1 kohaldatakse ka isikute suhtes, kes on läbinud nooremvanglaametniku põhikoolituse aastatel 1998–2000.»;
105) seadust täiendatakse §-ga 1701 järgmises sõnastuses:
« § 1701. Eriarstiabi osutamiseks vajaliku tegevusloa omandamine
Eriarstiabi osutamiseks on vanglad kohustatud omandama tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 21 lõike 1 ja § 22 lõike 2 kohase tegevusloa hiljemalt 2007. aasta 1. juuliks.»
§ 2. Kriminaalmenetluse seadustikus (RT I 2003, 27, 166; 2006, 48, 360) tehakse järgmised muudatused:
1) seadustikku täiendatakse §-ga 1431 järgmises sõnastuses:
« § 1431. Vabaduspiiranguga isikule kohaldatavad lisapiirangud
(1) Kui on piisav alus oletada, et vahistuses või vangistuses viibiv või aresti kandev kahtlustatav või süüdistatav võib oma tegevusega kahjustada kriminaalmenetluse läbiviimist, võib prokuratuur või kohus teha määruse kahtlustatava või süüdistatava ümberpaigutamiseks, täielikuks eraldamiseks teistest vahistatutest või vangistust või aresti kandvatest isikutest. Menetleja võib määrusega ka piirata või täielikult keelata kahtlustatava või süüdistatava:
1) lühiajalise või pikaajalise kokkusaamise õigust;
2) kirjavahetuse ja telefoni kasutamise õigust;
3) lühiajalise väljasõidu õigust;
4) lühiajalise väljaviimise või vabastamise õigust.
1) kahtlustatava või süüdistatava nimi;
2) ümberpaigutamise või õiguste piiramise põhjendus ja ulatus;
3) ümberpaigutamise või piirangute kohaldamise tähtaeg.
(3) Määrus saadetakse vanglale või arestimajale viivitamata täitmiseks. Määruse koopia saadetakse kahtlustatavale või süüdistatavale.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud piirang ei laiene kirjavahetusele ja telefoni kasutamisele suhtlemiseks riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja nende ametiisikutega, samuti kaitsjaga.»;
2) paragrahvi 206 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) kohaldatud tõkendi või muu kriminaalmenetluse tagamise vahendi tühistamine;»;
3) paragrahvi 415 lõiget 1 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
« 3) kuni ühe aasta võrra, kui süüdimõistetu ei saa karistust kanda vangla ülerahvastatuse tõttu.»
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 97, 98 ja 105 jõustuvad 2007. aasta 1. jaanuaril.
(3) Käesoleva seaduse § 1 punkt 26 jõustub 2007. aasta 1. septembril.
(4) Käesoleva seaduse § 1 punkt 2 jõustub 2008. aasta 1. jaanuaril.
(5) Käesoleva seaduse § 1 punktid 3, 48, 50, 53 ja 56 jõustuvad 2009. aasta 1. jaanuaril.
(6) Käesoleva seaduse § 1 punkt 7 ja § 2 punkt 3 jõustuvad 2015. aasta 1. jaanuaril.


Tänavanime määramine Kesklinnas
Tallinna Linnavalitsus 28.06.2012 määrus number 31 [RT IV, 16.04.2013, 9]
Jõustumine:03.07.2012
Redaktsiooni kehtivus:03.07.2012 - ... [RT IV, 16.04.2013, 9]
28. juuni 2012 nr 31
Määrus kehtestatakse kohanimeseaduse § 3 lg 7 p 1, § 4 lg 1 p 4, § 5 lg 1 p 3 ja lg 4, § 13 lg 1 ning Tallinna Linnavolikogu 3. märtsi 2005 määrusega nr 18 kinnitatud „Tallinna kohanimede määramise korra“ p-de 1.3.3, 2.2.2 ja 3.5 alusel.
§ 1. Määrata Kesklinnas Juhkentali asumisse ja Ülemiste järve asumisse jääva Peterburi tee ja Järvevana tee ühendustee nimeks Peterburi tee ning pikendada sellega olemasoleva Peterburi tee kulgu vastavalt lisale. § 2. Tallinna Kesklinna Valitsusel tagada uute tänavasiltide paigaldamine vastavalt tänava väljaehitamise ajaks.
§ 3. Määrus jõustub 3. juulil 2012.
28. juuni 2012 määruse nr 31
“Tänavanime määramine Kesklinnas”
Peterburi tee pikenduse skeem


text:
Kuulutuste Tellimise Süsteem
Lisa kuulutus ilma konto loomiseta
Pean parool meeles
Kuulutuste panemine „Auto Market Truck” ja „Giełda Samochodowa” ajalehte ning Truck.pl, Truck-Expo.com ja admoto.pl portaali
„Auto Market Truck” ja „Giełda Samochodowa” on Agencja Akwizycji Commercial Travellers Przemysław P. Kowalski (edaspidi Agencja) ettevotte poolt väljaantud ajalehed, mille asukohaks on ul. Garncarska 21, 76-200 Słupsk.
Truck.pl, Truck-Expo.com ja admoto.pl veebikeskkonda arendab ja haldab piiratud vastutusega ühing admoto.pl (edaspidi admoto.pl) asukohaga al. Sienkiewicza 5A, 76-200 Słupsk, registreeritud „Krajowy Rejestr Sądowy” keskäriregistris 0000280828 numbri alt Maakohtu Sąd Rejonowy Gdańsk Północ VIII Wydział Gospodarczy KRS poolt, osakapitaliga 50 000 PLN.
Agencja ja admoto.pl nimetatakse edaspidi Kirjastajateks.
§1. Üldpohimotted
1.Käesolevad eeskirjad käsitlevad kuulutuste panemise pohimotteid ajalehte „Auto Market Truck” ja „Giełda Samochodowa”, portaali Truck.pl, Truck-Expo.com ja admoto.pl ning samuti Kirjastajate poolt väljaantud muudele ajalehtedele ja portaalidele.
2.Kuulutuste panemine kord toimib vastavalt käesolevatele eeskirjadele ja oigusnormidele.
§2. Kuulutuse sisu
1.Kuulutuse sisu ja vorm peavad vastama Poolas kehtestatud oiguslikele ja eetilistele normidele, vastavalt Ajakirjandusseaduse (Prawo prasowe) artiklile 36.
2.Kuulutuse sisu ja vorm ei tohi olla vastuolus portaali Truck.pl, Truck-Expo.com ja admoto.pl ning ajalehte „Giełda Samochodowa” ja „Auto Market Truck” programmipoliitikaga ja iseloomuga.
3.Kuulutusele lisatud pildid ja video ei tohi sisaldada teksti, firma logotüüpi (logot) ning peavad vastama kuulutuse sisule.
4.Kuulutaja vastutab kuulutuse sisu eest ja teatab, et sisu vastab faktilisele ja oiguslikule olukorrale ning et ei riku kolmandate isikute oigusi ja käesolevaid eeskirju.
5.Kirjastajad ei vastuta Kuulutaja tegude eest, eriti nende poolt avaldatud kuulutuse sisu oigsuse, aususe ning seaduse eeskirjadele vastavuse eest.
6.Käesolevaid eeskirju rikkuva kuulutuse puhul jätab Kirjastaja endale oiguse kuulutuse kustutamiseks voi selle sisu muutmiseks.
7.Kirjastajad jätavad endale oiguse kuulutuse mittevastuvotmiseks voi selle edaspidiseks mitteavaldamiseks ilma pohjust andmata.
§3. Tehnilised nouded
1.Kuulutusele lisatud pildid ja video peavad täitma tehnilised nouded (formaat, faili suurus, pikselite arv) vastavuses kuulutuse liigiga ja selle avaldamise viisiga.
2.Kirjastajad jätavad endale oiguse kuulutuse sisu muutmiseks juhul, kui formulaari väljad on täidetud valesti, samuti – kui on vaja – saadetud kuulutuse sisu loikamiseks sümbolite luubatud arvu piirangu ületamise pärast.
3.Ajalehes avaldamiseks saadetud kuulutuse sisu kohaldatakse vastavalt kirjastuse standartidele.
§4. Avaldamise tähtaeg
1.Ajalehes avaldamiseks saadetud kuulutus ilmub ajalehes voimalikult lähimal ajal vastavalt avalduste vastuvotmise ajakavale.
2.Portaalis avaldamiseks saadetud kuulutus ilmub 30 minuti jooksul pärast selle vastuvotmist portaali teenindajate poolt.
§5. Kuulutuste hinnakiri ja maksmisviis
1.Hinnad kuulutuse ja selle eristamise eest määratakse tellimuse taotlemise kuupäeva hinnakirja alusel, kui nad ei ole määratud teisiti Kuulutaja ja Agencja voi admoto.pl vahel.
2.Kirjastajad jätavad endale oiguse hinna muutmiseks hinnakirjas mistahes ajal ja piiranguta.
3.Kirjastajad ei tagasta raha allahindlusega tellimuste eest ja kasutamata väljaannete eest, kui kuulutus on tühistatud.
4.Kirjastajad jätavad endale oiguse kuulutuse mittevastuvotmiseks voi selle edaspidiseks mitteavaldamiseks, kui kliendil on volad eelmiste tellimuste eest. Juhul, kui klient maksab jooksva tellimuse eest, aga pole veel maksnud eelmiseid volgu kinni, siis see summa peetakse vola maksmisena, ning uus tellimus jääb täitmata.
§6. Isikuandmed
1.Podanie danych osobowych zgodnie z Ustawą o ochronie danych osobowych z dn. 29.08.1997, Dz. U. Nr 133, poz. 883, jest jednoznaczne z wyrażeniem zgody na ich przetwarzanie i wykorzystywanie w celu przedstawiania ofert oraz na ich umieszczeni
Meie kirjastused

matches: §1 §2 §3 §4 §5 §6


Võlgniku kaebust kohtutäituri tegevuse peale ei saa rahuldada osas, milles palutakse tagastada pangakontolt ebaseaduslikult arestitud ja sissenõudjale üle kantud rahasumma, kuid välistatud ei ole kahju hüvitamise nõue kohtutäituri vastu, kui selle nõude eeldused on olemas (vt RKTKm nr 3-2-1-105-13, p 19; RKTKm nr 3-2-1-3-08, p 16). (p 13) TMS §-dest 130-136 nähtuvalt on võlgniku sissetulekuks nt võlgniku igakuine töötasu, ametipalk, seadusel põhinev elatis, riiklik pension, saadavad toetused ja hüvitised, samuti enammakstud tulumaksu tagastusnõue (vt RKTKm nr 3-2-1-124-16, p 10). TMS §-de 130-136 põhieesmärk on tagada võlgnikule tema suhtes korraldatava täitemenetluse tingimustes tema enda ja tema ülalpeetavate ülevalpidamiseks minimaalselt vajalikud vahendid (vt RKTKm nr 3-2-1-36-10, p 13; RKTKm nr 3-2-1-3-08, p 11). (p 15) TMS § 133 lg 1 ei keela märkida arestimisakti muid olulisi asjaolusid peale TMS § 132 lg-s 1 märgitud rahasumma. Kohtutäitur peab juhul, kui ilmnevad TMS §-s 131 märgitud asjaolud, arestimisakti viivituseta täiendama. Kui kohtutäiturile on teada, et võlgniku pangakontole laekuvad töötutoetused ja toimetulekutoetus, tuleb täituril pangale edastatavas teates mh märkida, et need ei kuulu arestimisele. Kahtluse korral on kohtutäituril võimalik nõuda laekumiste kohta teavet nii võlgnikult, töötukassalt kui ka kohalikult omavalitsuselt (TMS § 26 lg-d 1 ja 2). Võlgnikule TMS § 133 lg 1 teises lauses ja lg-s 2 ette nähtud õiguskaitsevõimalus ei vabasta kohtutäiturit kohustusest koguda täitemenetluseks vajalikku teavet ning võtta tarvitusele seadusega lubatud abinõud täitedokumendi täitmiseks (TMS § 8). (p 15)
Tasaarvestusele tugineva sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi tagamise otsustamisel tuleb esiteks kontrollida, millal hageja väidetud tasaarvestusolukord tekkis. Kui täidetakse kohtulahendit, siis peab hagiavaldusest ning ka hagi tagamise taotlusest nähtuma, et tasaarvestuse alus on tekkinud pärast kohtulahendi jõustumist (TMS § 221 lg 2). (p 23) Asjaolu, et ringkonnakohus ei ole varasemas tsiviilasjas hageja vastuhagi muutmist vastu võtnud, ei ole objektiivseks põhjuseks, et lubada uued menetluses kõrvalekaldumist TMS § 221 lg‑s 2 sätestatust. (p 26)
Puudustega esitatud hagi tagamine ei ole põhjendatud. (p 13) Kohus peab hagi tagamise menetluses hindama ka hagi lubatavust (eelkõige TsMS § 371 lg 1, § 423 lg 1, § 428) ja seda, kas hageja väidete õigsuse korral oleks tema hagil üldse edulootust, st kas hagi on õiguslikult perspektiivikas (TsMS § 371 lg 2, § 423 lg 2). (p 14) Hagi tagamisel peab kohus tulenevalt TsMS § 381 lg‑st 2 kontrollima, kas hageja on nõuet ja tagamise aluseks olevaid asjaolusid põhistanud TsMS § 235 mõttes. Väite põhistamine on kohtule väite põhjendamine selliselt, et põhjenduse õigsust eeldades saab kohus lugeda väite usutavaks. Hagi ja hagi tagamise taotluse usutavuse hindamine ei eelda, et kohus kontrolliks, kas kõikide hagis nimetatud asjaolude tõendamiseks on esitatud tõendid, ega ka tõenditele hinnangu andmist. Küll aga saab kohus sealjuures näiteks hinnata, kas hageja väidetud asjaolud on omavahel kooskõlas, samuti võivad hageja väiteid usutavamaks muuta viited asjakohaste tõendite olemasolule. Nõude ja hagi tagamise aluseks olevate asjaolude põhistatust saab määruskaebemenetluses hinnata ka ringkonnakohus. (p 16) Sundtäitmise lubamatuks tunnistamise nõude põhistatuse hindamisel tuleb üldjuhul arvestada ka seda, millist liiki täitedokumenti täitemenetluses täidetakse, mis ei mõjuta siiski teiste hagi tagamise eelduste täidetuse nõuet. (p 17) Hagi tagamisel tuleb kontrollida, kas hagi tagamise taotlus vastab TsMS § 381 lg‑s 1 sätestatud nõuetele (sh on esitatud TsMS §‑s 377 nimetatud asjaolud), kas hagiavaldus (kui see on esitatud) vastab TsMS § 363 lg 1 p‑des 1-3 sätestatud nõuetele, kas hagi on lubatav, õiguslikult perspektiivikas ning kas nõude ja tagamise aluseks olevad asjaolud on põhistatud (TsMS § 235 ja § 381 lg 2). (p 18) Ka sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi tagamise taotluse lahendamisel peab kohus hagi tagamisel alati hindama, kas esinevad kõik hagi tagamise eeldused. Kohtul on võimalik peatada täitemenetlus vaid mingis osas, näiteks keelates vaid osa täitetoimingute tegemise, nagu teatud esemete arestimine, müük täitemenetluses või tulemi jaotamine (koostoimes TsMS § 378 lg 1 p‑d 6 ja 10 ning lg 4). Lisaks on kohtul täitemenetluse peatamise otsustamisel alati võimalik kaaluda erinevate TsMS-is sätestatud meetmete rakendamist, nt küsida enne hagi tagamist ka kostja seisukohta (TsMS § 384 lg 1) või teha hagi tagamine sõltuvaks tagatise andmisest TsMS § 383 lg 1 järgi. Formaalsete puudustega, lubamatut ja õiguslikult perspektiivitut hagi ei ole alust tagada ka tagatise vastu. (p 19) Tasaarvestusele tugineva sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi tagamise otsustamisel tuleb esiteks kontrollida, millal hageja väidetud tasaarvestusolukord tekkis. Kui täidetakse kohtulahendit, siis peab hagiavaldusest ning ka hagi tagamise taotlusest nähtuma, et tasaarvestuse alus on tekkinud pärast kohtulahendi jõustumist (TMS § 221 lg 2). (p 23)


Põltsamaa valla heakorraeeskiri – Riigi Teataja
Põltsamaa valla heakorraeeskiri
Põltsamaa valla heakorraeeskiri - sisukord
§ 3 Avaliku koha heakorra üldnõuded
§ 4 Kinnistu ja ehitise omaniku või valdaja kohustused heakorra tagamisel tiheasustusalal
§ 6 Omavoliliselt paigaldatud välireklaam
§ 7 Heakord koduloomade ja -lindude pidamisel
§ 8 Heakord ehitustööde tegemisel
RT IV, 22.11.2018, 16
Vastu võetud 15.11.2018 nr 60
(1) Põltsamaa valla heakorraeeskirja (edaspidi eeskiri) eesmärgiks on koos riigi ja valla vastavate õigusaktidega tagada vallas puhtus ja heakord.
(2) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile Põltsamaa valla territooriumil elavatele, viibivatele ja tegutsevatele isikutele ning kinnis- või vallasvara omanikele.
(3) Heakorra nõuete täitmisel on omanikuga võrdsustatud tema poolt nimetatud valdaja, haldaja või kasutaja.
1) avalik koht – korrakaitseseadusega avaliku kohana defineeritav maa-ala;
2) üldkasutatav territoorium – osa valla territooriumist, mis hõlmab avalikult kasutatavaid tänavaid, teid, platse, parke, haljasalasid, mänguväljakuid, supelranda, puhkealasid jmt mis on üldjuhul valla või riigi omanduses ja mis on kasutatav igaühe poolt;
3) kinnistu – kinnistusraamatusse kantud maatükk koos selle oluliste osadega. Kinnistu mõistega võrdsustatud mõisted on maa-ala, territoorium, krunt, maaüksus, katastriüksus ja maatüki olulised osad, mis on juriidilise või füüsilise isiku omandis või valduses olev maa-ala;
4) puhastusala – linnas ja alevikus asuva kinnistu piirist ja selle laiuselt avaliku kasutatava teeni ulatav ala;
5) haljasala – teadlikult kujundatud maastik, maastikuosa või hoonetevaheline välisruum, samuti avamaataimkattega ala asulates, mida iseloomustab ümberkujundatud reljeef ja taimestik ning vastavafunktsioonilised rajatised;
6) tiheasustusalad – maa-alad, mis on Põltsamaa valla territooriumil kehtivate üldplaneeringute alusel määratletud tiheasustusaladena;
7) omanik – füüsiline või juriidiline isik, kelle omandis on kinnistu või vallasasi;
8) risustamine – igasugune materjalide või jäätmete kinnistule ebakorrapäraselt laiali laotamine, mis erineb piirkonna üldisest heakorrastatusest;
9) heakorratööd – tolmu, liiva, peenkillustiku, prahi, okste, lume, jää jm koristamine, heki pügamine ning libedusetõrje teostamine, muru ja rohu niitmine või multšimine ning mahalangenud puulehtede ja tuulemurru koristamine;
10) talihooldus – talihoolduse nõuded kehtivad talviste teeolude (lumi, jäide, tuisk jne) korral;
11) eriolukord – lumesadu üle 10 cm lund 12 tunni jooksul, tuisk kestusega üle 6 tunni, jäite tekkimine üle 4 tunni või muudest erakordsetest ilmastikunähtustest tingitud teeolude oluline halvenemine. Eriolukorra piirkonna kehtestab vallavalitsus talihooldust teostava isiku ettepanekul. Eriolukorra järgselt võib pikeneda hooldustsükli aeg kolmanda ja neljanda seisunditasemega teedel 12 tunni võrra ja teistel teedel 24 tunni võrra;
12) jäätmekäitlus – jäätmete kogumine, vedamine, taaskasutamine ja kõrvaldamine;
13) jäätmevaldaja – jäätmetekitaja või muu isik või seaduse alusel asutatud muu asutus, kelle valduses on jäätmed;
14) jäätmed – mis tahes jäätmekategooriasse kuuluv vallasasi, mille valdaja on ära visanud, kavatseb seda teha või on kohustatud seda tegema;
15) olmejäätmed – kodumajapidamisjäätmed ning kaubanduses, teeninduses või mujal tekkinud koostise ja omaduste poolest samalaadsed jäätmed. Olmejäätmetes võib sisalduda nii tava- kui ka ohtlikke jäätmeid. Tavajäätmed jäätmeseaduse tähenduses on kõik jäätmed, mis ei kuulu ohtlike jäätmete hulka. Ohtlike jäätmete mõiste ja nende kahjulik toime on sätestatud jäätmeseaduses;
16) jäätmemahuti – prügiurn, -konteiner, mitmesektsiooniline prügiurn prügi sorteeritult kogumiseks;
17) loom – eeskirja tähenduses imetaja, lind, roomaja, kahepaikne, kala või selgrootu;
18) romusõiduk – sõiduk, mis on tehniliselt sõidukõlbmatu, millel puuduvad selle mehaanilised osad või kereosad või autoklaasid või rattad ja mis oma välimusega riivab asula esteetilist väljanägemist ja rikub visuaalselt valla puhtust ja heakorda;
19) illegaalne grafiti – omaniku ja kohaliku omavalitsuse loata ehitisele ja selle olulistele osadele (näiteks seintele, piirdeaiale, pingile, kõnniteele, ühissõiduki peatuse ootepaviljonile, kommunikatsiooni ehitisele ning ühistranspordisõidukitele) kantud kritseldused ja joonised;
20) volitatud ametnik – ametiasutuse poolt määratud ametiisik, kes teostab järelevalvet käesolevas määruses sätestatud tingimuste täitmise osas.
§ 3. Avaliku koha heakorra üldnõuded
(1) Üldkasutatavad kõnniteed peavad olema puhastatud prahist ja jäätmetest. Suvehooajal peavad kõvakattega kõnniteede alalt olema koristatud tolm ja sõelmed ning umbrohi tõrjutud. Talvehooajal peavad lumi, lörts või soola-lumesegu olema eemaldatud sõiduteelt, teepeenardelt, ülekäiguradadelt ja muudelt teerajatistelt vastavalt tee talvise seisundinõuetele hooldustsükli aja vältel. Orgaaniliste sideainete ja soolade kasutamisel peab vältima nende lekkeid ning sattumist pinnasesse ja veekogudesse.
(2) Üldkasutatavatel haljasaladel peab muru või rohi olema niidetud või multšitud, kõnniteedel liikumist takistavad oksad lõigatud, hekk pügatud ja üldjuhul lehed riisutud ning haljasaladele sattunud jäätmed ja praht koristatud.
(3) Väljaspool oma kinnistut avalikku kohta tohib lillevaasi, prügiurni, pinki, tõkkepiiret, hekki, vitriini, või mistahes teisi teisaldatavaid väikevorme paigaldada vallavalitsuse või kinnisasja omaniku loal. Nende korrashoid ja hooldus on väikevormi omaniku kohustus.
(4) Üldkasutataval territooriumil on keelatud reostada ja risustada maa-ala ning ehitisi, lõhkuda või teisaldada pargiinventari või muud avalikku kohta paigaldatud inventari või kahjustada neid muul viisil.
(5) Veoste ja koormate vedajad peavad kinnitama ja katma veose nii, et ei tekiks tee, teepeenarde, kraavide, sõidu- ja teiste teede risustamist, reostamist või kahjustamist. Risustus või reostus tuleb likvideerida viivitamatult. Reostusest ohtlike ainetega tuleb teatada koheselt Päästeametile, tee kahjustamisest tee valdajale.
(6) Mänguväljaku omanik või haldaja on kohustatud tagama mänguväljaku regulaarse hooldamise ning vajadusel kohese remondi. Mänguväljaku kasutajatele potentsiaalselt ohtlikud mänguvahendid ja väikevormid tuleb viivitamatult demonteerida või muul viisil ohutus tagada.
(7) Avaliku lõkke tegemine tähtpäevadel peab olema kooskõlastatud Päästeametiga, kinnisasja omanikuga ja olema kooskõlas tuleohutust reguleerivate õigusaktidega.
(8) Tiheasustusala erakinnistutel on lõkke tegemine lubatud traditsioonilistel lõkkega seonduvatel tähtpäevadel arvestades tuleohutust reguleerivate õigusaktidega.
(9) Tänavapuhastamist seganud parkiva sõiduki kasutajal tuleb koristada sõiduki ümbrus ja alune ala parkimise tõttu puhastamata jäänud alal.
(10) Mäetööstustööde teostajad peavad aastaringselt hoidma korras ja puhtad kaevanduste väljasõiduteed.
§ 4. Kinnistu ja ehitise omaniku või valdaja kohustused heakorra tagamisel tiheasustusalal
2) hoidma korras ehitised ja nende juurde kuuluvad elemendid ning ehitusprojektikohaselt viimistletud hoonete fassaadid (sh krohvikahjustused);
3) avatud vaatega alalt niitma või multšima muru või rohu (lubatud maksimaalne kõrgus on 15 cm), pügama heki, riisuma lehti ning korraldama puuokste kärpimist, mis kasvavad väljapoole kinnistu piire või mis varjavad liiklust reguleerivat tehnilist vahendit, takistavad jalakäija või liiklusvahendi liiklemist 2,5 meetri kõrguselt tänava või jalakäijate tee kohalt;
6) niitma maatulundusmaa ja sihtotstarbeta maa kinnistutel rohtu vähemalt üks kord aastas peale jaanipäeva, kuid hiljemalt jooksva aasta 1. septembriks, et vältida kulu tekkimist ja hoida ära tuleohtu;
7) tagama vastavalt hoonete ja korterite numeratsioonile õige aadressinumbri olemasolu, kindlustades tähise nähtavuse üldkasutatavalt teelt;
8) kõrvaldama ehitiselt lume, jääpurikad, varisemisohtlikud kivid, plaadid jms ning tagama tööde ajal tänaval ja kõnniteel ohutu liiklemise, piirates tööde teostamise koha ajutise piirdeaiaga. Piirdeaed paigaldatakse viisil, mis tagab selle püsivuse. Piirdeaia paigaldamine ei vabasta käesolevas sättes nimetatud kohustusest. Nimetatud töö teostatakse avariitööna. Pärast töö lõpetamist peab heakorrastama ümbruse;
9) hoidma avalikult kasutatavad kõnniteed, trepid ja läbipääsud puhtad prahist, lumest ja jääst ning vajadusel teostama libedusetõrjet kasutades graniitkillustiku sõelmeid. Mitte loopima lumetõrje teostamisel lund sõiduteele;
10) küttekoldevälise tule tegemisel ja grillimisel arvestada tuleohutust reguleerivate õigusaktidega;
11) teavitama keskkonnaohtliku reostuse korral viivitamatult Päästeametit;
12) vältima kinnistult igasuguse materjali (sh savi, killustik, liiv, freespuru, muld jm), pori ja jäätmete kandumist kõnni- ja sõiduteele ning naaberkinnistule.
1) kahjustada või lõhkuda avalikku kohta paigaldatud inventari (jäätmemahutit, lillevaasi, pinki, bussiootepaviljoni, liikluskorraldusvahendit, valgustit vms);
2) kahjustada avalikku haljasala, muud roheala ja selle rajatisi, vigastada, kahjustada, omavoliliselt raiuda või hävitada puid ja põõsaid;
3) rajada haljastust, istutada puid ja põõsaid üldkasutataval maa-alal ilma kinnisasja omaniku kooskõlastuseta;
4) kinnitada avalikus kohas puude külge tarasid, traate, silte;
5) paigaldada hoonete fassaadile mittesobivaid või heale tavale mittevastavaid esemeid;
6) parkida mootorsõidukit ja/või haagist haljasalal omaniku või haldaja loata;
7) parkida romusõidukit avalikus kohas. Sellise sõiduki parkimiseks korterelamu maal peab olema korteriühistu luba;
8) pesta sõidukit veekogude kaitsevööndis või reostada veekogu muul moel;
9) sõita spordirajatistel (sh suusa-, jooksu- ja terviseradadel) mootorsõidukitega (v.a raja või rajatise hoolduseks tehtavad sõidud). Eritehnikaga ettevalmistatud suusaradadel on lubatud liigelda vaid suuskadel;
10) viibida lemmikloomadega spordiseaduse järgi sportimiseks vajalikuks maaks tunnistatud maal, välja arvatud kinnisasja omanikuga kooskõlastatud ürituste korral;
12) lemmiklooma kaasa võtta kalmistutele, spordi- ja laste mänguväljakutele, ettevalmistatud suusaradadele, avalikesse supluskohtadesse ning muudesse avalikesse rahvarohketesse paikadesse või territooriumile. Nimetatud keeld ei kehti selleks spetsiaalselt ettenähtud kohtadele või vastavatele üritustele ning vaegnägija juhtkoera või teenistusülesannet täitva erikoolituse saanud teenistuskoera suhtes;
13) kasutada tuhka või kloriide lume- ja libedustõrjeks kergliiklusteedel;
14) kuhjata kloriidisegust liiva või lund puude ümber või tänavaga külgnevale haljasribale, paigutada kloriidisegust puistematerjali või muud prahti parki, haljasalale või mujale selleks mitteettenähtud kohta;
15) telkida ja/või ööbida avalikel haljasaladel ning parkides jm selleks tähistamata kohtades kinnisasja omaniku taasesitatava nõusolekuta;
16) paigaldada või ümber tõsta pinke, tõkkepiirdeid, teadete tahvleid, viitasid, vitriine ja muid väikevorme avalikus kohas ilma kinnisasja omaniku loata;
17) hoida kütte-, ehitus- või muud materjali kinnistu tänavaäärses osas piirdeaiast või hekist kõrgemal või ladustada ja hoida neid väljaspool kinnistu piiri. Erandkorras on lubatud tahke kütuse, ehitusmaterjali jmt mahalaadimine üldkasutatavale territooriumile tingimusel, et eelpool nimetatu teisaldatakse ja territoorium heakorrastatakse mõistliku aja jooksul;
18) paigaldada jäätmemahuteid, küttepuid ja ehitusmaterjale väljaspool kinnistu piire, kui see pole kooskõlastatud maavaldaja või ametiasutusega. Samuti on keelatud neid paigutada vastu kasvavaid puid;
19) teha illegaalset grafitit;
20) hüpata vette avalikus kasutuses olevatelt sildadelt.
2) suitsetada rannaalal, v.a tähistatud kohtades;
3) viibida ranna-alal ebakaines olekus ja häirida teisi ranna külastajaid;
4) risustada ja reostada ranna-ala mistahes moel;
5) sõita veesõidukitega selleks mitte ettenähtud piirkonnas;
6) ronida tehnilistele hoiatusmärkidele (poid, lipud), neid rikkuda või ilma vastava loata teisaldada;
7) viibida lemmikloomaga või ujutada ja pesta lemmiklooma lubava tähistuseta alal.
§ 6. Omavoliliselt paigaldatud välireklaam
(1) Üldkasutataval territooriumil on keelatud omavoliliselt välja panna teadet, kuulutust, välireklaami või välireklaamikandjat v.a ametlikel avalikel infostendidel.
(2) Valla kui avalik-õigusliku juriidilise isiku omandile või valdusele omavoliliselt paigaldatud või kantud välireklaami kõrvaldab ametiasutus. Muule kinnistule või ehitisele omavoliliselt paigaldatud või kantud välireklaami kõrvaldab kinnistu või ehitise omanik. Eeltoodut kohaldatakse ka omavoliliselt paigutatud välireklaamkandjate ja välireklaami eksponeerimiseks vajalike kinnistute suhtes.
§ 7. Heakord koduloomade ja -lindude pidamisel
(2) Loomi tuleb karjatada aia või elektrikarjusega piiratud alal, samuti peab omanik tagama, et tema loomad ja linnud ei kahjustaks naabruses asuvaid aia- ja põllukultuure ega reostaks avalikke kohti. Heakorra tagamiseks on keelatud karjatada koduloomi avalikel haljasaladel.
(3) Kariloomade või kodulindude pidamisega tekitatud kahjud peab korvama kariloomade või kodulindude omanik, samuti on ta kohustatud kinni pidama veterinaariaeeskirjadest ja loomakaitseseadusest.
(4) Põllumajandustööde tegija peab tagama teedele sattunud mulla, pori, sõnniku, prahi jms koristamise tööde lõppedes.
§ 8. Heakord ehitustööde tegemisel
(1) Ehitus- ja kaevetöid tohib teha ainult ehitusseadustiku kohaselt ametiasutuse ja kinnistu omaniku või valdaja loal, sealjuures arvestades maa-aluste kommunikatsioonide säilimisega.
(2) Ehitusobjektide territooriumid ja juurdepääsud peavad olema korras. Tuleb vältida prahi sattumist piirnevale alale või teele. Ajutised piirded peavad olema hooldatud ja tagama möödujate ohutuse.
(3) Pärast mulla- või kaevetööde lõpetamist tuleb taastada haljastus, pinnase-, sõidu- või muu tee endine seisund vastavalt aastaaja võimalustele ning ametiasutuse poolt väljastatud loal näidatud tähtajaks.
(2) Käesoleva määruse alusel toimepandud väärteo kohtuvälised menetlejad on kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 664 lõikes 2 nimetatud isikud.
(3) Järelevalvet teostab ametiasutuse poolt volitatud ametnik.
1) Põltsamaa Linnavolikogu 20. juuni 2005 määrus nr 94 „Põltsamaa linna heakorraeeskiri“;
2) Põltsamaa Vallavolikogu 29. mai 2003 määrus nr 21 „Põltsamaa valla heakorraeeskirja kehtestamine“;
3) Põltsamaa Vallavolikogu 29. mai 2003 määrus nr 20 „Põltsamaa valla avaliku korra eeskirja kehtestamine“.


Määrus kehtestatakse «Jäätmeseaduse» § 261 lõike 2 alusel.
Registri ametlik nimetus on «Probleemtooteregister» (edaspidi register). Registri nimetuse ametlik lühend on PROTO.
(1) Registri pidamise eesmärk on andmete koondamine probleemtoodete tootjate kohta, Eestis valmistatud, Eestisse sisseveetud ja Eestist väljaveetud probleemtoodete ning probleemtoodetest tekkinud jäätmete (edaspidi jäätmed) taaskasutamise arvestuse pidamine «Jäätmeseadusest» tulenevate ülesannete täitmiseks ning Euroopa Komisjonile jäätmealase teabe esitamiseks.
(2) Registri pidamisele kohaldatakse käesolevas määruses reguleerimata küsimustes «Haldusmenetluse seaduse», «Avaliku teabe seaduse», «Isikuandmete kaitse seaduse» või muu asjakohase seaduse sätteid.
(2) Registri volitatud töötleja on Keskkonnaministeeriumi hallatav riigiasutus Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
REGISTRI ÜLESEHITUS, ÕIGUSLIK REŽIIM JA REGISTRISSE KANTAVAD ANDMED
(4) Registrist kustutatud andmed arhiveeritakse. Arhiveeritud registriandmeid ja alusdokumente säilitatakse 7 aastat andmete kustutamisest arvates. Registriandmed ja alusdokumendid arhiveeritakse ja säilitatakse «Arhiiviseaduses» sätestatud korras.
(1) Registrisse kantakse andmed «Jäätmeseaduse» § 25 lõikes 2 loetletud probleemtoodete ja nendest tekkinud jäätmete kohta.
2) tootjate ühendusega liitunud tootjate nimed, tootja äriregistri kood, tootjate ühendusega liitumise aeg, tootjate ühendusest lahkumise aeg, kui andmebaasi esitab andmed tootjate ühendus;
10) kinnitus, et probleemtoode vastab «Jäätmeseaduse» §-s 27 kehtestatud nõuetele. Kinnitust ei pea andma rehvide ning nende probleemtoodete kohta, millele on sätestatud erand «Jäätmeseaduse» § 27 lõike 4 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määrusega;
(3) Tootjate ühendus esitab lõike 2 punktis 2 loetletud andmed eraldi tootjate ühenduse liikmete ja tootjate ühendusega lepingu alusel liitunud tootjate kohta.
(4) Tootjate ühendus esitab lõike 2 punktides 8–10 ja 14–18 loetletud andmed iga temaga liitunud tootja kohta eraldi.
1) paragrahvis 6 nimetatud andmed lisades 1–7 toodud registrikaardi vormidel;
6) probleemtoote «Jäätmeseaduse» § 27 nõuetele vastavust tõendavaid dokumente;
7) muid dokumente, mis tõendavad probleemtoodetega seotud «Jäätmeseaduse» nõuete täitmist.
Registriandmetel on õiguslik tähendus «Jäätmeseaduses» sätestatud ulatuses.
REGISTREERIMISMENETLUS JA ANDMETE ESITAMINE REGISTRISSE
(3) Tootjate ühendus ja ka ühendusega liitunud iga tootja saab kordumatu registreeringu numbri.
(1) Tootja esitab registreerimistaotlusena registri volitatud töötlejale § 6 lõike 2 punktides 1–13 nimetatud andmed lisas 1 toodud vormil (edaspidi taotlus).
(2) Registri volitatud töötleja võib teha registreeringu kustutamise või peatamise kirjaliku otsuse ja seda kajastava kande järelevalveasutuse põhjendatud taotluse alusel lõike 1 punktides 3–5 nimetatud põhjustel või kui tootja on oluliselt rikkunud «Jäätmeseadusega» talle pandud kohustusi.
(1) Registrisse kandmiseks esitatakse andmed registri volitatud töötlejale lisades 1–7 sätestatud registrikaardi vormidel digitaalselt digitaalallkirjaga kinnitatult. Autoriseeritud kasutajana esitab tootja registrisse kantavad andmed vahetult veebipõhisesse andmebaasi.
(4) Lõikes 1 nimetatud registrikaardi digitaalsed vormid teeb registri volitatud töötleja kättesaadavaks registri veebilehel.
(5) Tootja esitab § 6 lõike 2 punktides 14–31 nimetatud andmed lisades 2–7 sätestatud registrikaardi vormidel registrisse kandmiseks volitatud töötlejale või kannab need autoriseeritud kasutajana andmebaasi kord kvartalis. Andmed esitatakse registri volitatud töötlejale või kantakse registrisse igale kvartalile järgneva kuu 25. kuupäevaks.
(2) Registri volitatud töötlejal on õigus esitada andmete esitajale järelepärimisi ning nõuda täiendavalt § 7 lõikes 4 nimetatud dokumente, kui on tekkinud kahtlus esitatud andmete õigsuses.
(2) Kui puudusi määratud tähtajaks ei kõrvaldata, tagastab registri volitatud töötleja alusdokumendid läbi vaatamata. Autoriseeritud kasutajana veebipõhisesse andmebaasi vahetult esitatud andmetele teeb registri volitatud töötleja märke «Tagasi saadetud».
Registri vastutav töötleja kinnitab nõuetekohaste alusdokumentide põhjal andmed registris 30 päeva jooksul dokumentide ning kõigi vajalike andmete saamise päevast arvates.
(1) Registri vastutav töötleja teeb andmete kinnitamisest keeldumise kirjaliku otsuse 30 päeva jooksul alusdokumentide saamisest, kui tootja on esitanud dokumentides valeandmeid.
JUURDEPÄÄS REGISTRIANDMETELE JA REGISTRI PIDAMINE
(1) Registriandmed väljastatakse «Avaliku teabe seaduses» sätestatud korras.
3) teeb registreerimisest keeldumise otsuse registri volitatud töötleja ettepanekul;
1) andma vajaduse korral tootjale selgitusi registrikaardi vormide täitmise kohta;
3) esitama registri vastutavale töötlejale põhjendatud ettepanekuid tootja registreerimisest keeldumiseks;
(1) Järelevalvet registri pidamise üle teostab registri vastutav töötleja ja «Avaliku teabe seaduse» § 531 lõikes 1 nimetatud asutus. Andmekaitsealast järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostab Andmekaitse Inspektsioon.
(2) Register likvideeritakse kooskõlas «Arhiiviseaduses» ja «Avaliku teabe seaduse» alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse 28. veebruari 2008. a määruses nr 58 «Riigi infosüsteemi haldussüsteem» sätestatud nõuetega.
(3) Elektri- ja elektroonikaseadmete tootja esitab registri volitatud töötlejale lisas 2 nimetatud andmed alates 13. augustist 2005. a turule lastud toodete kohta. Mootorsõidukite, rehvide, patareide ja akude tootja esitab lisas 2 nimetatud andmed alates 1. jaanuarist 2005. a turule lastud toodete kohta.
Vabariigi Valitsuse 30. jaanuari 2006. a määrus nr 28 «Riikliku probleemtooteregistri asutamine ja registri pidamise põhimäärus» (RT I 2006, 8, 44) tunnistatakse kehtetuks.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta (ELT L 037, 13.02.2003, lk 24–39), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ (ELT L 266, 26.09.2006, lk 1–14); Euroopa Komisjoni otsus 2005/293/EÜ, milles sätestatakse kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/53/EÜ seoses korduvkasutusega/taaskasutusega ja korduvkasutusega/ringlussevõtuga ettenähtud eesmärkide järelevalve üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 94, 13.04. 2005, lk 30–33); Euroopa Komisjoni otsus 2005/369/EÜ, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid käsitleva direktiivi 2002/96/EÜ (elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta) järgimise kontrollimiseks liikmesriikides ning selle direktiiviga ettenähtud andmete esitamise viis (ELT L 119, 11.05.2005, lk 13–16); Euroopa Komisjoni otsus 2008/763/EÜ, millega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/66/EÜ kohaselt kehtestatakse ühine metoodika, mille alusel arvutatakse lõppkasutajatele igal aastal müüdavate kantavate patareide ja akude kogus (ELT L 262, 01.10.2008, lk 39).
Määruse lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 24.07.2009. a resolutsioon nr 17-1/09-03892.