Piirivalveteenistuse seadus – Riigi Teataja
Piirivalveteenistuse seadus (lühend - PVTS)
Piirivalveteenistuse seadus - sisukord
§ 2 Piirivalveteenistus
§ 3 Piirivalveametnik
§ 4 Piirivalveametnike põhigrupid
§ 5 Piirivalvekadett
§ 6 Piirivalveteenistusse võtmise üldnõuded
§ 7 Piirivalveametniku kutsesobivuse nõuded
§ 8 Isikud, keda ei võeta piirivalveteenistusse
§ 9 Piirivalveametniku ametisse nimetamine
§ 10 Piirivalveametniku vanne
§ 11 Piirivalveametniku teenistusleht
§ 12 Teenistustähtaeg
§ 13 Ametisse nimetamise vormistamine
3 PIIRIVALVEAUASTMED
§ 14 Piirivalveauaste
§ 15 Piirivalveohvitseri auastmed
§ 16 Piirivalveallohvitseri auastmed
§ 17 Piirivalvuri auastmed
§ 18 Auastme andmine
§ 19 Auastme muutmine
§ 20 Auastme andmise ja auastme muutmise õigust omavad isikud
§ 21 Auastme ülendamine
§ 22 Auastme vanus
§ 23 Auastme alandamine
4 AMETIKOHALE NIMETAMINE JA ÜLEVIIMINE
1 Ametikohale nimetamine
§ 24 Ametikoht
§ 25 Piirivalveohvitseri põhiametikohad
§ 26 Piirivalveallohvitseri põhiametikohad
§ 27 Piirivalvuri põhiametikohad
§ 28 Piirivalveauastmega ülema asetäitja ametikoht
§ 29 Piirivalveametnike ametikohtade loomine
§ 30 Piirivalvekadeti õiguslik seisund
2 Piirivalveametniku üleviimine
§ 31 Piirivalveametniku tema nõusolekuta üleviimine
§ 32 Üleviimine kõrgema astme ametikohale
§ 33 Üleviimine madalama astme ametikohale
§ 34 Õppejõuks üleviidud piirivalveametniku tagatised
§ 35 Piirivalveametniku üleviimine muule ametikohale valitsusasutuses ja rahvusvahelises organisatsioonis
§ 36 Piirivalveametniku nimetamine kohusetäitjaks
§ 37 Ülema asendamine
5 TEENISTUSALASED PIIRANGUD, KOOLITUSKULUDE HÜVITAMINE JA ATESTEERIMINE
§ 38 Teenistusalased piirangud
§ 39 Koolituskulude hüvitamine
§ 40 Atesteerimise erisused
6 SOTSIAALSED TAGATISED
1 Palk, lisatasud, toetused ja hüvitised
§ 41 Piirivalveametniku palk
§ 411 Hüvitus piirivalveametniku üleviimisel teisele ametikohale
§ 42 Piirivalveteenistuse staaži arvestamise alused
§ 43 Piirivalveametniku vormiriietus
§ 44 Roteeritavale piirivalveametnikule eluruumi andmine
§ 45 Piirivalveametnikule osutatav arstiabi
§ 46 Sõidukulude kompenseerimine
§ 47 Toetus piirivalveametniku hukkumise ja töövõimetuse korral teenistusülesannete täitmise tõttu
2 Piirivalveametniku, tema perekonnaliikmete ja ülalpeetavate pensionikindlustus
§ 48 Pensioni liigid
§ 49 Pensioni suuruse arvutamise alus
§ 50 Väljateenitud aastate pension
§ 51 Piirivalveametniku töövõimetuspension
§ 52 Piirivalveametniku toitjakaotuspension
§ 53 Pensioni määramine
§ 54 Pensioni määramise tähtaeg
§ 55 Pensioni ümberarvutamine
§ 56 Pensioni maksmine
7 TÖÖ- JA PUHKEAEG NING PUHKUS
1 Piirivalveametniku töö- ja puhkeaeg
§ 57 Piirivalveametniku tööaeg
§ 58 Piirivalveametniku ületunnitöö
§ 59 Valveaeg
§ 591 Piirivalveametniku töölerakendamine väljaspool tema ametikoha struktuuriüksuse tegevuspiirkonda ja ülesandeid
2 Piirivalveametniku puhkus
§ 60 Puhkus
§ 61 Piirivalveametniku puhkuse katkestamine
8 DISTSIPLINAARVÕIM
§ 62 Piirivalvedistsipliin
§ 63 Ülem
§ 64 Käsuõigus piirivalves
§ 65 Distsiplinaarvõim
§ 66 Ergutused
§ 67 Ergutuse kohaldamise õigus
§ 68 Piirivalveametniku distsiplinaarsüütegu
§ 69 Piirivalveametniku distsiplinaarvastutus
§ 70 Distsiplinaarkaristused
§ 71 Distsiplinaarkaristuse määramise õigus
§ 72 Distsiplinaarmenetluse eesmärk
§ 73 Distsiplinaarmenetluse etapid
§ 74 Distsiplinaarmenetluse algatamine
§ 75 Distsiplinaarjuurdlus
9 PIIRIVALVETEENISTUSEST VABASTAMINE
§ 76 Piirivalveteenistusest vabastamise üldine kord
§ 77 Piirivalveteenistusest vabastamine koondamise tõttu
§ 78 Piirivalveteenistusest vabastamine seoses piirvanusega
§ 79 Piirivalveteenistusest vabastamisel makstav hüvitis
§ 80 Teenistusest vabastamise vormistamine
§ 81 Lepingulises teenistuses oleva kaadrikaitseväelase piirivalveametnikuna ametisse nimetamise vormistamine
§ 82 Lepingulisest teenistusest vabastatavad kaadrikaitseväelased
§ 83 Piirivalvereamehe, piirivalvekaprali ja piirivalvelipniku auastmed
§ 84 Sõjaväeliste auastmete vastavusse viimine piirivalveauastmetega
§ 85 Haridus- ja kvalifikatsiooninõuete rakendamine
§ 86 Piirivalveametniku pensioni saamise õigus
2 Muudatused teistes seadustes
3 Jõustumine
Vastu võetud 14.02.2007
RT I 2007, 24, 126
jõustumine 01.07.2007
11.10.2007 RT I 2007, 56, 374 29.10.2007
23.10.2008 RT I 2008, 48, 268 23.11.2008
(1) Käesolev seadus sätestab piirivalveteenistuse korralduse ja piirivalveametnike õigusliku seisundi.
(2) Piirivalveteenistusele laieneb avaliku teenistuse seadus käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
§ 2. Piirivalveteenistus
(1) Piirivalveteenistus on töötamine piirivalveametniku ametikohal piirivalveasutuses või piirivalveasutuse hallatavas asutuses.
(2) Piirivalveteenistus on ka teenistus piirivalveametniku ametikohal õppeasutuses, kus toimub piirivalveõpe (edaspidi piirivalve õppeasutus).
(3) Piirivalveteenistus on avaliku teenistuse eriliik.
§ 3. Piirivalveametnik
Piirivalveametnik on piirivalveteenistuses olev riigiametnik.
§ 4. Piirivalveametnike põhigrupid
Piirivalveametnike põhigrupid on:
1) piirivalveohvitserid;
2) piirivalveallohvitserid;
3) piirivalvurid.
§ 5. Piirivalvekadett
Piirivalvekadett on täiskoormusega päevases õppevormis piirivalve kutsekeskharidust omandav õpilane või rakenduskõrgharidust omandav üliõpilane.
§ 6. Piirivalveteenistusse võtmise üldnõuded
Piirivalveametnikuna, sealhulgas kõrgema või vanemametnikuna, võib teenistusse võtta isiku, kes vastab avaliku teenistuse seaduse § 14 lõikes 1 ametnikule esitatud nõuetele ja piirivalveametniku kutsesobivuse nõuetele.
§ 7. Piirivalveametniku kutsesobivuse nõuded
(1) Piirivalveametnik peab vastama piirivalveametniku kutsesobivuse, sealhulgas kehalise ettevalmistuse, haridus- ja tervisenõuetele.
(2) Piirivalveametniku kutsesobivuse nõuded ning nende kontrollimise tingimused ja korra kehtestab siseminister määrusega .
§ 8. Isikud, keda ei võeta piirivalveteenistusse
Piirivalveteenistusse ei võeta isikut, kes lisaks avaliku teenistuse seaduse §-s 16 nimetatule on:
1) kriminaalasjas kahtlustatav või süüdistatav;
2) distsiplinaarsüüteo toimepanemise eest avalikust teenistusest vabastatud ja teenistusest vabastamisest on möödas vähem kui aasta.
§ 9. Piirivalveametniku ametisse nimetamine
(1) Piirivalveametnik võetakse teenistusse ametisse nimetamisega.
(2) Piirivalveameti peadirektori nimetab ametisse siseministri ettepanekul Vabariigi Valitsus, kuulates ära Riigikogu õiguskomisjoni arvamuse.
(3) Piirivalveameti staabiülema, peadirektori asetäitjad ja piirivalveasutuste juhid nimetab ametisse siseminister Piirivalveameti peadirektori ettepanekul.
[RT I 2007, 56, 374 - jõust. 29.10.2007]
(31) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetamata piirivalveohvitserid nimetab ametisse Piirivalveameti peadirektor.
(4) Piirivalveallohvitserid ja piirivalvurid nimetab ametisse piirivalveasutuse juht.
(5) Piirivalve õppeasutuse piirivalveametnikud nimetab ametisse õppeasutuse juht Piirivalveameti peadirektori ettepanekul.
(6) Piirivalveametnikku ei nimetata ametikohale, mille vahetu ülem on tema lähisugulane (vanavanem, vanem, vend, õde, laps või lapselaps), hõimlane (abikaasa, abikaasa vanem, abikaasa vend, õde või nende laps) või faktiline abikaasa.
§ 10. Piirivalveametniku vanne
(1) Esimest korda piirivalveteenistusse astuv isik annab järgmise ametivande:
«Astudes piirivalveteenistusse, annan mina, (ees- ja perekonnanimi), vande olla ustav Eesti põhiseaduslikule korrale, juhinduda kõrvalekaldumatult seadusest, hoida riigi- ja ametisaladust, rakendada mulle antud võimu õiglaselt ja erapooletult ning täita kohusetundlikult ja täpselt teenistuskohustusi.»
(2) Ametivande võtab vastu siseminister või tema volitusel piirivalveasutuse juht.
(3) Piirivalveametniku vanne antakse pidulikult piirivalve lipu juures.
(4) Piirivalveametniku vannet andev piirivalveametnik loeb ette piirivalveametniku vande ja kirjutab alla piirivalveametniku vande tekstile.
(5) Allkirjastatud ametivannet säilitatakse koos teenistuslehega.
(6) Piirivalveametniku vannet ei anna isikud, kes on enne piirivalveteenistusse astumist riigiteenistuses olles ametivande andnud.
§ 11. Piirivalveametniku teenistusleht
(1) Piirivalveametniku kohta peetakse teenistuslehte, millele märgitakse:
5) kvalifikatsioon;
6) ametivande andmise kuupäev ja koht;
7) piirivalveteenistuse staaž;
8) keeleoskus;
9) auastme andmine ja muutmine;
10) teenistuskäik, sealhulgas ametikohalt vabastamise aluse formuleering viitega seaduse paragrahvile, lõikele ja punktile;
11) välislähetused;
12) ergutused, sealhulgas andmed riiklike teenetemärkide andmise kohta;
13) distsiplinaarkaristused ja nende kustutamine;
14) atesteerimistulemused;
15) juurdepääsuload;
16) puhkused.
(2) Piirivalveametniku teenistuslehe vormi ja pidamise korra kehtestab siseminister määrusega .
§ 12. Teenistustähtaeg
(1) Piirivalveametnik nimetatakse ametisse piirivalveasutuse koosseisus ettenähtud vabale ametikohale määramata ajaks, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhtudel.
(2) Määratud ajaks nimetatakse ametisse:
1) Piirivalveameti peadirektor – viieks aastaks ja mitte rohkem kui kaheks ametiajaks järjest;
2) koosseisuväline piirivalveametnik – ülesande täitmise ajaks ja piirivalvekadett – ülesande täitmise või õppepraktika ajaks;
3) piirivalveametnik, kellel ei ole piirivalve haridust, kuid kellel on ametikohal nõutav muu kutseharidus – piirivalve koolituse läbimiseks ettenähtud ajaks;
4) piirivalveametnik, kellel on keskharidus, kuid ei ole piirivalve kutsekeskharidust või sellele vastavat kvalifikatsiooni, piirivalvuri ametikohale – piirivalve kutsekeskhariduse või sellele vastava kvalifikatsiooni omandamise ajaks. Kuni kutsekvalifikatsiooni omandamiseni isik iseseisvat otsustuspädevust nõudvaid teenistusülesandeid ei täida.
[RT I 2008, 48, 268 - jõust. 23.11.2008]
§ 13. Ametisse nimetamise vormistamine
(1) Ametisse nimetamine vormistatakse käskkirjaga.
(2) Käskkiri peab vastama haldusdokumentidele esitatavatele nõuetele ja sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
2) asutuse nimetust, kuhu isik teenistusse võetakse;
3) ametisse nimetatava isiku piirivalveauastet;
4) ametikoha nimetust;
5) ametisse astumiseks määratud kuupäeva;
6) määratud ajaks ametisse nimetamisel – teenistustähtaega;
7) katseaja kohaldamisel – katseaja kestust;
8) piirivalveteenistuse staaži pikkust või puudumist ametisse nimetamise kuupäeva seisuga.
3. peatükk PIIRIVALVEAUASTMED
§ 14. Piirivalveauaste
(1) Piirivalveauaste (edaspidi auaste) on Eesti Vabariigi nimel antav nimetus, mis sõltub piirivalveametniku piirivalve väljaõppest ja haridusest, ametikoha auastmest ning auastme vanusest.
(2) [Kehtetu – RT I 2007, 56, 374 - jõust. 29.10.2007]
(3) Auastmed jagunevad piirivalveohvitseri, piirivalveallohvitseri ja piirivalvuri auastmeteks.
§ 15. Piirivalveohvitseri auastmed
(1) Piirivalveohvitseri auastmed jagunevad piirivalve nooremohvitseri, vanemohvitseri ja kõrgema ohvitseri auastmeteks.
(2) Piirivalve nooremohvitseri auastmed on ülenevas järjestuses piirivalvenooremleitnant, piirivalveleitnant ja piirivalvekapten.
(3) Piirivalve vanemohvitseri auastmed on ülenevas järjestuses piirivalvemajor, piirivalvekolonelleitnant ja piirivalvekolonel.
(4) Piirivalve kõrgema ohvitseri auastmed on ülenevas järjestuses piirivalvebrigaadikindral ja piirivalvekindralmajor.
§ 16. Piirivalveallohvitseri auastmed
Piirivalveallohvitseri auastmed on ülenevas järjestuses piirivalvenooremveebel, piirivalveveebel, piirivalvevanemveebel ja piirivalvestaabiveebel.
§ 17. Piirivalvuri auastmed
Piirivalvuri auastmed on ülenevas järjestuses piirivalvenooremseersant, piirivalveseersant ja piirivalvevanemseersant.
§ 18. Auastme andmine
(1) Auastme andmine on piirivalveametnikule käesolevas seaduses sätestatud tingimustel ja korras piirivalveohvitseri, piirivalveallohvitseri või piirivalvuri esimese auastme andmine.
(2) Auaste antakse piirivalveametnikule tähtaega määramata.
(3) Auaste antakse pärast käesoleva seaduse §-des 25–27 sätestatud vajalikule tasemele vastava piirivalve hariduse omandamist või muu kutsehariduse omandamist ja piirivalve koolituse läbimist järgmiselt:
1) piirivalveohvitseri auastmena – piirivalvenooremleitnant;
2) piirivalveallohvitseri auastmena – piirivalvenooremveebel;
3) piirivalvuri auastmena – piirivalvenooremseersant.
(4) Ametikohale vastava muu kutsehariduse olemasolul võidakse piirivalveametnikule pärast vajalikule tasemele vastava piirivalvealase koolituse läbimist esimese auastmena anda:
1) piirivalvemajori auastmega ametikohale nimetamisel – piirivalvekapteni auaste;
2) piirivalvekolonelleitnandi või piirivalvekoloneli auastmega ametikohale nimetamisel – piirivalvemajori auaste;
3) kõrgema ohvitseri auastmega ametikohale nimetamisel – piirivalvekoloneli auaste.
(5) Ametikohale vastava piirivalve hariduse või muu kutsealase hariduse ja vajalikule tasemele vastava piirivalve koolituse olemasolu korral arvatakse sõjaväelised auastmed piirivalveauastmeteks vastavalt käesoleva seaduse §-s 84 sätestatule.
§ 19. Auastme muutmine
Auastme muutmine on auastme ülendamine või alandamine.
§ 20. Auastme andmise ja auastme muutmise õigust omavad isikud
(1) Auastmeid annavad ja muudavad:
1) piirivalveohvitseri auastmeid – siseminister;
2) piirivalveallohvitseri auastmeid – Piirivalveameti peadirektor;
3) piirivalvuri auastmeid – piirivalveasutuse ülem.
(2) Esmase piirivalvuri auastme annab piirivalve kutsekeskhariduse või sellele vastava kvalifikatsiooni omandanud piirivalveametnikule Piirivalveameti peadirektor.
(3) [Kehtetu – RT I 2007, 56, 374 - jõust. 29.10.2007]
§ 21. Auastme ülendamine
(1) Auastme ülendamine on käesoleva seaduse alusel piirivalveametnikule senisest auastmest ülenevas järjestuses järgmise auastme andmine.
(2) Piirivalveametniku auastet võib ülendada, kui ta on:
1) omandanud vajalikule tasemele vastava piirivalve hariduse või omandanud muu kutsehariduse ja läbinud piirivalve koolituse;
2) määratud ülendatavale auastmele vastavale ametikohale;
3) välja teeninud järgmisse auastmesse ülendamiseks eelmises auastmes nõutava teenistusaja (edaspidi auastme vanus).
(3) Erandina võib käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud tingimused täitnud piirivalveametniku auastet otsese ülema motiveeritud taotluse alusel ülendada poole auastme vanuse täitumisel. Piirivalveameti peadirektori auastet võib ülendada, sõltumata eelmise auastme vanusest.
(4) Auastet ei ülendata piirivalveametnikul, kes kannab distsiplinaarkaristust.
§ 22. Auastme vanus
(1) Auastme vanus on järgmine:
Auastme vanus aastates
1) kõrgemad ohvitserid
ei kehtestata
2) piirivalvekolonel
3) piirivalvekolonelleitnant
4) piirivalvemajor
5) piirivalvekapten
6) piirivalveleitnant
7) piirivalvenooremleitnant
8) piirivalvestaabiveebel
9) piirivalvevanemveebel
10) piirivalveveebel
11) piirivalvenooremveebel
12) piirivalvevanemseersant
13) piirivalveseersant
14) piirivalvenooremseersant
(2) Auastme vanust arvestatakse auastme andmise või auastme ülendamise käskkirja kuupäevast. Auastme vanuse hulka ei arvestata aega, millal piirivalveametnik ei olnud piirivalveteenistuses või tema auaste oli alandatud käesolevas seaduses sätestatud korras. Auastme vanuse hulka arvestatakse aeg, millal piirivalveametnik teenis väljaspool piirivalvet käesoleva seaduse § 35 alusel.
§ 23. Auastme alandamine
(1) Auastme alandamine on käesoleva seaduse alusel piirivalveametnikule senisest auastmest alanevas järjestuses madalama auastme andmine.
(2) Auastet võib alandada:
1) piirivalveohvitseril – järgmise madalama piirivalveohvitseri auastmeni;
2) piirivalveallohvitseril – järgmise madalama piirivalveallohvitseri auastmeni;
3) piirivalvuril – järgmise madalama piirivalvuri auastmeni.
(3) Auastet võib alandada distsiplinaarkaristusena käesolevas seaduses sätestatud alustel ja korras.
(4) Auastme võib auastme alandamisest ühe aasta möödumisel taastada, kui piirivalveametnik ei kanna karistust väärteo või distsiplinaarsüüteo eest.
4. peatükk AMETIKOHALE NIMETAMINE JA ÜLEVIIMINE
1. jagu Ametikohale nimetamine
§ 24. Ametikoht
(1) Piirivalveametnik nimetatakse piirivalveauastmega ametikohale.
(2) Piirivalveauastmega ametikohad liigitatakse:
1) piirivalveauastme järgi – piirivalveohvitseri, piirivalveallohvitseri ning piirivalvuri ametikohtadeks;
2) ametikoha auastmete järgi – kõrgema astme, sama astme ja madalama astme ametikohtadeks.
(3) Piirivalveametnike ametikohtadele vastavad kvalifikatsioonitasemed kehtestab siseminister määrusega .
§ 25. Piirivalveohvitseri põhiametikohad
(1) Piirivalveohvitseri ametikohad on piirivalve kõrgharidust nõudvad või muud kutsealast kõrgharidust ja piirivalve koolitust nõudvad piirivalveohvitseri auastmega ametikohad.
(2) Piirivalveohvitseri põhiametikohad on:
1) piirivalvekindralmajori auastmega ametikoht – Piirivalveameti peadirektor;
2) piirivalvebrigaadikindrali auastmega ametikoht – Piirivalveameti peadirektori asetäitja, Piirivalveameti staabiülem ja Piirivalvekolledži direktor;
3) piirivalvekoloneli auastmega ametikoht – piirivalveasutuse ülem, Piirivalveameti osakonnaülem ja Piirivalveameti jaoskonnaülem;
4) piirivalvekolonelleitnandi auastmega ametikoht – piirivalveasutuse staabiülem, Piirivalveameti jaoskonnaülem, piirivalveasutuse struktuuriüksuse ülem ja Piirivalveameti vanemohvitser;
5) piirivalvemajori auastmega ametikoht – piirivalveasutuse struktuuriüksuse ülem, Piirivalveameti vanemohvitser ja piirivalveasutuse jaoskonnaülem;
6) piirivalvekapteni auastmega ametikoht – piirivalveasutuse struktuuriüksuse ülem ja piirivalveasutuse ohvitser;
7) piirivalveleitnandi auastmega ametikoht – piirivalveasutuse ohvitser.
§ 26. Piirivalveallohvitseri põhiametikohad
(1) Piirivalveallohvitseri ametikohad on piirivalve kutsekeskharidust või sellele vastavat kvalifikatsiooni ja piirivalveallohvitseri kvalifikatsioonikursuse õppekava täitmist või muud kutsekeskharidust ja piirivalve koolitust nõudvad piirivalveallohvitseri auastmega ametikohad.
(2) Piirivalveallohvitseri põhiametikohad on:
1) piirivalvestaabiveebli auastmega ametikoht – staabiallohvitseri ametikoht;
2) piirivalvevanemveebli auastmega ametikoht – piirivalvekordoni vanemallohvitseri ja piiripunkti vanemallohvitseri ametikoht;
3) piirivalveveebli auastmega ametikoht – piirivalvekordoni allohvitseri ja piiripunkti allohvitseri ametikoht.
§ 27. Piirivalvuri põhiametikohad
(1) Piirivalvuri ametikohad on piirivalve kutsekeskharidust või sellele vastavat kvalifikatsiooni nõudvad piirivalvuri auastmega ametikohad.
(2) Piirivalvuri põhiametikohad on:
1) piirivalvevanemseersandi auastmega ametikoht – vanempiirivalvuri ametikoht;
2) piirivalveseersandi auastmega ametikoht – piirivalvuri ametikoht.
§ 28. Piirivalveauastmega ülema asetäitja ametikoht
Piirivalveauastmega ülema asetäitja ametikoht on ühe auastme või palgaastme võrra madalam ülema ametikohast.
§ 29. Piirivalveametnike ametikohtade loomine
(1) Nende piirivalveametnike ametikohtade, mille nimetus ei lange kokku käesoleva seaduse §-des 25–27 kehtestatud põhiametikohtade nimetusega, vastavus põhiametikohale määratakse kindlaks piirivalveasutuse struktuuris ja teenistujate koosseisus põhiametikohtadele ettenähtud auastmete alusel.
(2) Piirivalve õppeasutuse piirivalveametnike, välja arvatud Piirivalvekolledži direktor, põhiametikohad ja nendele vastavad piirivalveauastmed kehtestab siseminister .
§ 30. Piirivalvekadeti õiguslik seisund
(1) Piirivalveametnikke välja õpetava õppeasutuse kodukord võib piirivalveametnikele ettenähtud õigusi ja kohustusi laiendada piirivalvekadetile, kui see on vajalik õppe eesmärkide saavutamiseks.
(2) Õppepraktika läbimiseks nimetatakse piirivalvekadett piirivalveasutuses ametisse koosseisuvälise teenistujana. Õppepraktika ajal laienevad piirivalvekadetile avaliku teenistuse seaduse §-d 40, 43, 44, 50–52, 55, 59–65, 67–77 ja 79–81 ning käesoleva seaduse §-d 43, 45, 46–60 ja 63–76.
(3) Piirivalvekadetile laienevad piirivalveametnikule ettenähtud sotsiaalsed tagatised, õigused ja vastutus (§-d 41, 43, 45, 46–76), kui ta kaasati haldusaktiga piirivalve ülesannete täitmisse.
(4) Piirivalvekadetile makstakse igakuist stipendiumi. Stipendiumi suuruse ning selle maksmise tingimused ja korra kehtestab siseminister määrusega .
2. jagu Piirivalveametniku üleviimine
§ 31. Piirivalveametniku tema nõusolekuta üleviimine
(1) Lisaks avaliku teenistuse seaduses sätestatud juhtudele võib piirivalveametniku tema nõusolekuta üle viia muule piirivalveametniku ametikohale, kui see ei too kaasa tema elukohavahetust:
1) sama astme ametikohale samas või teises piirivalveasutuses või piirivalve õppeasutuses;
2) kõrgema astme ametikohale, kui üleviimine on seotud piirivalveasutuse ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise või teenistujate koosseisu koondamisega;
3) käesoleva lõike punktis 2 nimetatud juhul ühe auastme võrra madalamale ametikohale, kui uue ametikoha auaste ei ole madalam üleviidava piirivalveametniku auastmest.
(2) Piirivalveametniku tema nõusolekuta üleviimise õigus on isikul, kellel on piirivalveametniku sellele ametikohale nimetamise õigus. Piirivalveameti peadirektoril on õigus viia ühest piirivalveasutusest teise üle kõiki piirivalveametnikke.
(3) Piirivalveametniku tema nõusolekuta teisele ametikohale üleviimisest on üleviimise õigust omav isik kohustatud piirivalveametnikule kirjalikult ette teatama vähemalt üks kuu.
(4) Üleviidud piirivalveametnikule säilitatakse senine palk, kui palk uuel ametikohal on väiksem senisest palgast.
§ 32. Üleviimine kõrgema astme ametikohale
(1) Piirivalveametniku võib tema kirjalikul nõusolekul üle viia kõrgema astme ametikohale (ametikohal ülendada), kui tal on kõrgema astme ametikohale vastav haridus ja kvalifikatsioon ning ta sobib atesteerimistulemuste alusel kõrgema astme ametikohale.
(2) Kõrgema astme ametikohale ei nimetata piirivalveametnikku:
1) kes on kriminaalasjas kahtlustatav või süüdistatav;
2) distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal.
§ 33. Üleviimine madalama astme ametikohale
Piirivalveametniku võib üle viia madalama astme ametikohale (ametikohal alandada):
1) tema omal soovil;
2) kui ta on atesteerimistulemuste põhjal tunnistatud senisele ametikohale mittevastavaks;
3) distsiplinaarkaristusena.
§ 34. Õppejõuks üleviidud piirivalveametniku tagatised
(1) Piirivalveametnikule, kes on üle viidud või nimetatud piirivalve õppeasutuse piirivalveametniku ametikohale kuni viieks õppeaastaks, laienevad käesoleva seaduse § 31 lõikes 4 ettenähtud tagatised kogu tema töötamise ajaks piirivalve õppeasutuse piirivalveametniku ametikohal.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumisel viiakse õppejõuna töötanud piirivalveametnik tagasi samale või teisele sama astme ametikohale.
§ 35. Piirivalveametniku üleviimine muule ametikohale valitsusasutuses ja rahvusvahelises organisatsioonis
(1) Piirivalveametniku võib tema nõusolekul vabastada piirivalveteenistusest ja nimetada tähtaegselt riigiteenistusse muule piirivalvealast ettevalmistust eeldavale ametikohale, samuti ametikohale piiri turvalisust tagava rahvusvahelise organisatsiooni struktuuriüksusesse.
(2) Piirivalveametniku nimetab teises valitsusasutuses või rahvusvahelises organisatsioonis ametikohale kuni kolmeks järjestikuseks aastaks selles asutuses või organisatsioonis ametnike ametisse nimetamise õigust omav isik. Piirivalveametniku nõusolekul võib tähtaja möödumisel tähtaega pikendada kuni kolme aasta võrra.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tähtaja möödumisel vabastatakse piirivalveametnik teenistusest teises valitsusasutuses või rahvusvahelises organisatsioonis ning nimetatakse samale või teisele sama astme ametikohale, kus ta töötas enne teise asutusse tööle asumist.
§ 36. Piirivalveametniku nimetamine kohusetäitjaks
(1) Piirivalveameti peadirektor või piirivalveasutuse ülem võib nimetada piirivalveametniku kõrgema astme vabale ametikohale kohusetäitjaks kuni kuueks kuuks, kuid mitte rohkem kui kaheks järjestikuseks tähtajaks.
(2) Kohusetäitjaks nimetamisel ei vabastata piirivalveametnikku tema ametikohalt.
§ 37. Ülema asendamine
Ülema asendamiseks paneb kõrgem ülem asendatava kohustused teisele sama või madalama astme ametikohal teenivale piirivalveametnikule.
5. peatükk TEENISTUSALASED PIIRANGUD, KOOLITUSKULUDE HÜVITAMINE JA ATESTEERIMINE
§ 38. Teenistusalased piirangud
Lisaks korruptsioonivastases seaduses ettenähtud töökoha- ja tegevuspiirangutele ei tohi piirivalveametnik:
1) osaleda streikides;
2) olla erakonna liige.
§ 39. Koolituskulude hüvitamine
(1) Piirivalveametnik, piirivalvekadett ja piirivalve õppeasutuse lõpetanud isik on kohustatud hüvitama riigi poolt tema koolitusele või välisriigis korraldatud täiendusõppele tehtud otsesed kulutused, kui ta:
1) katkestas mõjuva põhjuseta õpingud või täiendusõppe;
2) vabastati piirivalveteenistusest süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisel;
3) vabastati piirivalveteenistusest distsiplinaarsüüteo eest;
4) vabastati omal algatusel piirivalveteenistusest;
5) arvati õppeasutuse nimekirjast välja õppetööst mõjuva põhjuseta mahajäämuse või mitterahuldava õppeedukuse tõttu või distsiplinaarsüüteo eest;
6) keeldub pärast koolituse läbimist piirivalveteenistusse astumisest.
(2) Koolituskulusid ei pea hüvitama piirivalveametnik, kes:
1) pärast õppeasutuse lõpetamist on olnud piirivalveteenistuses ajavahemiku, mis on võrdne poolteisekordse koolitusajaga, kuid mitte vähem kui kolm aastat;
2) pärast täiendusõppe läbimist on olnud piirivalveteenistuses ajavahemiku, mis on võrdne poolteisekordse koolitusajaga, kuid mitte vähem kui üks aasta;
3) on piirivalveteenistusest vabastatud omal algatusel seoses püsiva töövõimetuse või vajadusega hooldada püsivalt töövõimetut või puudega perekonnaliiget.
(3) Koolitus- ja täiendusõppe kulude arvestamise ja hüvitamise korra kehtestab siseminister .
(4) Piirivalveametnikule, piirivalvekadetile ja piirivalve õppeasutuse lõpetanud isikule ei laiene rakenduskõrgkooli seaduse § 273.
§ 40. Atesteerimise erisused
(1) Lisaks avaliku teenistuse seaduses sätestatule ei atesteerita:
1) Piirivalveameti peadirektori asetäitjat;
2) piirivalveametnikku, keda planeeritakse jooksval aastal vabastada piirivalveteenistusest seoses piirvanuse täitumisega;
3) rahvusvahelise kohustuse täitmisel teenivat piirivalveametnikku.
(2) Piirivalveametniku atesteerimistulemused kantakse atesteerimislehele ja piirivalveametniku teenistuslehele.
6. peatükk SOTSIAALSED TAGATISED
1. jagu Palk, lisatasud, toetused ja hüvitised
§ 41. Piirivalveametniku palk
(1) Piirivalveametniku palk koosneb ametipalgast ning seaduses sätestatud lisatasudest ja juurdemaksetest.
(2) Piirivalveametnikele kehtestatakse ametikoha auastmele vastavad palgaastmed:
1) piirivalvekindralmajor
2) piirivalvebrigaadikindral
3) piirivalvekolonel
4) piirivalvekolonelleitnant
5) piirivalvemajor
6) piirivalvekapten
7) piirivalveleitnant
11) piirivalvevanemseersant
12) piirivalveseersant
(3) Piirivalveametnikule makstakse lisatasuna auastmetasu vastavalt piirivalveametniku auastmele.
(4) Piirivalveametnikule ei maksta lisatasu teenistusaastate eest avaliku teenistuse seaduse § 37 alusel.
(5) Piirivalveametniku ametikoha palgaastmetele vastavad palgamäärad, diferentseerimise alused, auastmetasu suuruse ning täiendavate tööülesannete täitmise või nõutavast tulemuslikuma töö eest lisatasude maksmise alused ja ulatuse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega .
(6) Palgaastme määramise alused ja korra kehtestab Piirivalveameti peadirektor.
(7) Piirivalveametniku palga määrab piirivalveasutuse ülem käskkirjaga. Piirivalveasutuse ülema palga määrab Piirivalveameti peadirektor käskkirjaga. Piirivalveameti peadirektori palga määrab siseminister.
§ 411. Hüvitus piirivalveametniku üleviimisel teisele ametikohale
Piirivalveametniku üleviimisel teisele ametikohale samas või teises piirivalveasutuses või piirivalve õppeasutuses, kui sellega kaasneb tema elukohavahetus, makstakse hüvitust avaliku teenistuse seaduse § 41 alusel.
§ 42. Piirivalveteenistuse staaži arvestamise alused
(1) Piirivalveteenistuse staaži hulka arvatakse:
1) teenistuse aeg piirivalveametniku ametikohal;
2) teenistus piirikaitsjana kursuse «Eesti piir 1» koosseisus alates 1990. aasta 10. oktoobrist.
(2) Piirivalveteenistuse staaži hulka arvatakse samuti käesoleva lõike punktides 1–4 nimetatud teenistuse või õppimise aeg, kui sellele järgnes teenistus piirivalveametniku ametikohal:
1) teenistuse aeg väljaspool piirivalve struktuuri, kui piirivalveametnik on teenistusse suunatud käesoleva seaduse § 35 alusel;
2) õppimise aeg piirivalve või sisekaitse õppeasutuses;
3) kaitseväeteenistuse staaž, mis on arvestatud kaitseväeteenistuse seaduse alusel;
4) politseiteenistuse staaž, mis on arvestatud politseiteenistuse seaduse alusel.
§ 43. Piirivalveametniku vormiriietus
(1) Piirivalveametnikule ja piirivalvekadetile antakse tasuta vormiriietus. Piirivalveametnikule, kellele ei anta vormiriietust, makstakse hüvitist vormiriietuse maksumuse ulatuses.
(2) Vormiriietuse ja piirivalve auastmetunnuste kirjelduse kehtestab siseminister määrusega .
(3) Vormiriietuse andmise ja kandmise ning vormiriietuse maksumuse hüvitamise korra kehtestab Piirivalveameti peadirektor ja piirivalve õppeasutuses selle juht käskkirjaga.
§ 44. Roteeritavale piirivalveametnikule eluruumi andmine
(1) Ühest paikkonnast teise üleviidavale piirivalveametnikule (roteeritavale piirivalveametnikule) võib kasutusse anda tööandja eluruumi või tööandja üüritud eluruumi.
(2) [ Kehtetu – RT I 2007, 56, 374 - jõust. 29.10.2007]
§ 45. Piirivalveametnikule osutatav arstiabi
Piirivalveametnikule tagatakse teenistusega seotud arstlik läbivaatus, regulaarsed terviseuuringud, vaktsineerimine ja muu teenistusega seotud arstiabi üldarstiabiga võrdsustatud ulatuses piirivalve eelarvelistest vahenditest.
§ 46. Sõidukulude kompenseerimine
Piirivalveametnikule kompenseerib piirivalveasutus sõidu elukohast teenistuskohta ja tagasi siseministri ettenähtud tingimustel, korras ja ulatuses .
§ 47. Toetus piirivalveametniku hukkumise ja töövõimetuse korral teenistusülesannete täitmise tõttu
(1) Õnnetusjuhtumi või vägivalla kasutamise tagajärjel seoses teenistusülesannete täitmisega hukkunud piirivalveametniku lastele, vanematele, lesele ja perekonnaseaduse alusel hukkunu ülalpidamisel olnud teistele isikutele kokku maksab riik ühekordset toetust hukkunu kümne aasta palga ulatuses.
(2) Õnnetusjuhtumi või vägivalla kasutamise tagajärjel seoses teenistusülesannete täitmisega või teenistusülesannete täitmisel hukkunud piirivalveametniku matuse korraldab riik.
(3) Õnnetusjuhtumi või vägivalla kasutamise tagajärjel seoses teenistusülesannete täitmisega saadud vigastuse või tekkinud haiguse tagajärjel riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel kehtestatud korras püsivalt töövõimetuks tunnistatud piirivalveametnikule maksab riik ühekordset toetust:
1) töövõime osalise kaotuse korral, mis ei toonud kaasa piirivalveteenistusest vabastamist – tema ühe aasta palga ulatuses;
2) töövõime osalise kaotuse korral, mis tõi kaasa piirivalveteenistusest vabastamise – tema kahe aasta palga ulatuses;
(4) Piirivalveametnikule, kes teenistusülesannete täitmisel sai õnnetusjuhtumi või vägivalla kasutamise tagajärjel kehavigastuse, millega kaasnes ajutine töövõime kaotus üle 30 päeva, maksab riik ühekordset toetust ühe kuu palga ulatuses.
(5) Piirivalveametniku ühe kuu palga arvutamise aluseks võetakse töölepingu seaduse alusel arvutatud keskmine palk, mis tal oli hukkumise või töövõime kaotuse korral püsivalt töövõimetuks tunnistamise või kehavigastuse saamise kuule eelnenud kuul. Aastapalga arvutamisel korrutatakse kuupalk 12-ga.
(6) Õnnetusjuhtumi või vägivalla kasutamise tagajärjel teenistusülesannete täitmisel või seoses teenistusega piirivalves vigastada saanud või haigestunud piirivalveametniku ravi- ja ravimikulud katab riik.
(8) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–6 sätestatut ei kohaldata, kui piirivalveametnik on teenistuskohustuste täitmisel:
1) pannud toime süüteo või distsiplinaarkorras karistatava teo;
2) olnud alkoholi-, narko- või psühhotroopse aine joobes;
3) pannud toime enesetapu või enesetapukatse;
4) pannud toime enesevigastuse, mis ei ole põhjuslikus seoses haigusliku seisundiga ega tulenenud teiste isikute õigusvastasest käitumisest.
2. jagu Piirivalveametniku, tema perekonnaliikmete ja ülalpeetavate pensionikindlustus
§ 48. Pensioni liigid
(1) Piirivalveametniku ja tema perekonnaliikmete riikliku pensioni liigid on:
1) väljateenitud aastate pension;
3) toitjakaotuspension.
(2) Piirivalveametniku ja tema perekonnaliikmete pensionikindlustuses kohaldatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse sätteid, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.
(3) Piirivalveametnikule, kellel on samal ajal õigus mitmele käesolevas seaduses või teistes seadustes sätestatud riiklikule pensionile, määratakse tema valikul üks riikliku pensioni liik.
(4) Piirivalveametniku pensioni ei suurendata avaliku teenistuse seaduse § 57 alusel.
§ 49. Pensioni suuruse arvutamise alus
(1) Piirivalveametniku pensioni suuruse arvutamise aluseks (edaspidi pensioni alussumma) on:
1) tema viimane ametipalk või teenistuse viie viimase aasta hulgast valitud tema soodsaim piirivalveametniku ametipalk ametikoha järgi, millel ta teenis vähemalt 12 kuud järjest;
2) tema auastmetasu.
(2) Käesoleva seaduse § 35 alusel väljaspool piirivalvet teeniva piirivalveametniku pensioni alussumma on tema viimase piirivalveametniku ametikohale vastav ametipalk ja piirivalveametniku auastmetasu pensionile jäämise päeva seisuga.
§ 50. Väljateenitud aastate pension
(1) Piirivalveametnikul, kellel on vähemalt 20-aastane piirivalveteenistuse staaž või vähemalt 25-aastane üldine pensionistaaž, millest piirivalveteenistuse staaži on vähemalt 12 aastat ja 6 kuud, tekib 55-aastaselt õigus väljateenitud aastate pensionile.
(2) Piirivalveametnikul, kellel on vähemalt 20-aastane piirivalveteenistuse staaž, on pensioni suuruseks 50 protsenti tema pensioni alussummast.
(3) Piirivalveametnikul, kellel on vähemalt 25-aastane üldine pensionistaaž, millest piirivalveteenistuse staaži on vähemalt 12 aastat ja 6 kuud, on pensioni suuruseks 30 protsenti tema pensioni alussummast.
(4) Iga aasta eest, mille võrra piirivalveametniku piirivalveteenistuse staaž ületab käesoleva paragrahvi lõikes 2 või 3 sätestatud piirivalveteenistuse staaži, suurendatakse piirivalveametniku pensioni 2,5 protsendi võrra tema pensioni alussummast. Väljateenitud aastate pensioni ülemmäär on 75 protsenti tema pensioni alussummast.
(5) Väljateenitud aastate pensioni ei suurendata avaliku teenistuse seaduse § 57 alusel.
(6) Käesolevas paragrahvis sätestatud väljateenitud aastate pensionile ei teki õigust piirivalveametnikul, kes on teenistusest vabastatud süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisel, millega talle mõisteti karistus tahtlikult toimepandud kuriteo eest või distsiplinaarsüüteo eest.
(7) Isik, kes on süüdi mõistetud karistusseadustiku 15. peatükis või 17. peatüki 2. jaos sätestatud süüteo eest, mille eest karistusseadustik näeb ette vähemalt kuni viieaastase vangistuse, kaotab õiguse käesolevas paragrahvis sätestatud väljateenitud aastate pensionile. – kohaldatakse isikule, kelle suhtes jõustub süüdimõistev kohtuotsus pärast seaduse jõustumist.
(8) Kui isikule maksti käesolevas paragrahvis sätestatud väljateenitud aastate pensioni, siis lõpetatakse pensioni maksmine kohtuotsuse jõustumise kuule järgnevast kuust. Käesolevas paragrahvis sätestatud pensionile õiguse kaotamise korral säilib isikul õigus taotleda pensioni üldistel alustel.
(9) Kohus on kohustatud kümne tööpäeva jooksul kohtuotsuse jõustumisest arvates kirjalikult teatama Sotsiaalkindlustusametile asjaolust, millega seoses kaob isikul õigus käesolevas paragrahvis sätestatud väljateenitud aastate pensionile. – kohaldatakse isikule, kelle suhtes jõustub süüdimõistev kohtuotsus pärast seaduse jõustumist.
§ 51. Piirivalveametniku töövõimetuspension
(1) Piirivalveametnikul, kes on täielikult või osaliselt kaotanud töövõime haiguse või vigastuse tõttu, mis tekkis seoses teenistusülesannete täitmisega, tekib õigus piirivalveametniku töövõimetuspensionile.
(2) Isikul, kes on kaotanud täielikult või osaliselt töövõime seoses haigestumisega kolme kuu jooksul pärast piirivalveteenistusest vabastamist, kui haigestumise põhjustas teenistuskohustuste täitmine, tekib õigus piirivalveametniku töövõimetuspensionile.
(3) Piirivalveametniku töövõime kaotuse protsent, selle tekkimise aeg ja põhjused tuvastatakse riikliku pensionikindlustuse seaduses sätestatud korras.
(4) Piirivalveametniku töövõimetuspension on täieliku püsiva töövõimetuse korral 80 protsenti tema pensioni alussummast. Osalise püsiva töövõimetuse korral moodustab piirivalveametniku töövõimetuspension töövõime kaotuse protsendile vastava protsendi tema pensioni alussummast, kuid mitte rohkem kui 80 protsenti. Isikule, kelle töövõime kaotuse protsent on väiksem kui 40 protsenti, piirivalveametniku töövõimetuspensioni ei määrata.
(5) Kui piirivalveametnikul on tema töövõimetuks tunnistamise päevaks väljateenitud aastate pensioni määramiseks nõutav piirivalveteenistuse staaž, määratakse tema soovil talle piirivalveametniku töövõimetuspension väljateenitud aastate pensioni suuruses.
(6) Kui piirivalveametniku töövõimetuspensioni saav isik jõuab riikliku pensionikindlustuse seaduse §-s 7 sätestatud vanaduspensioniikka, jätkatakse talle senise pensioni maksmist eluaegselt.
§ 52. Piirivalveametniku toitjakaotuspension
(1) Õnnetusjuhtumi või vägivalla kasutamise tagajärjel teenistusülesannete täitmise tõttu või teenistusülesannete täitmisel hukkunud piirivalveametniku ülalpidamisel olnud perekonnaliikmetel ja nendega võrdsustatud isikutel tekib õigus toitjakaotuspensionile. Piirivalveametniku lapsel, vanemal või lesel on õigus toitjakaotuspensionile, sõltumata sellest, kas pensionitaotleja oli toitja ülalpidamisel või mitte.
(2) Toitjakaotuspensionile õigust omavad perekonnaliikmed ja nendega võrdsustatud isikud on:
1) laps, vend, õde või lapselaps, kes on alla 18-aastane (alla 24-aastane gümnaasiumi või kutseõppeasutuse päevases õppevormis või täiskoormusega õppiv õpilane või ülikooli või rakenduskõrgkooli täiskoormusega õppiv üliõpilane) või sellest east vanem, kui ta on tunnistatud töövõimetuks enne 18-aastaseks (päevases õppevormis või täiskoormusega õppija enne 24-aastaseks) saamist. Vennal, õel või lapselapsel on õigus pensionile siis, kui tal ei ole töövõimelisi vanemaid;
2) pensionieas või püsivalt töövõimetu vanem või lesk, kelle abielu toitjaga oli kestnud vähemalt viis aastat;
3) lahutatud abikaasa, kui ta jõudis pensioniikka või tunnistati püsivalt töövõimetuks enne abielu lahutamist;
4) üks vanematest, lesk või eestkostja, kes ei tööta ning kasvatab toitja alla 18-aastast last, venda, õde või lapselast oma perekonnas.
(3) Võõraslapsel, -vennal või -õel ning kasulapsel, kes ei saa elatist oma vanematelt, samuti võõrasvanemal on õigus saada toitjakaotuspensioni võrdselt toitja oma lapse, venna, õe või vanemaga.
(4) [Kehtetu – RT I 2008, 48, 268 - jõust. 23.11.2008]
(5) Lese või lahutatud abikaasa uuesti abiellumise korral säilitatakse temale abikaasa surma või teadmata kadumise korral määratud toitjakaotuspension 12 kuuks.
(6) Toitjakaotuspension arvutatakse ühe toitjakaotuspensioni õigust omava ülalpeetava kohta 35 protsenti, kahe toitjakaotuspensioni õigust omava ülalpeetava kohta 55 protsenti, kolme ja enama toitjakaotuspensioni õigust omava ülalpeetava kohta 75 protsenti pensioni alussummast.
§ 53. Pensioni määramine
(1) Pension määratakse sellele pensioniliigile õiguse tekkimise päevast, milleks on:
1) väljateenitud aastate pensioni taotlemisel – seaduses sätestatud pensioniõigusliku vanuse täitumise või piirivalveteenistusest vabastamise päev;
2) töövõimetuspensioni taotlemisel – püsiva töövõimetuse astme määramise või piirivalveteenistusest vabastamise päev;
3) toitjakaotuspensioni taotlemisel – piirivalveametniku surma päev.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtpäevast määratakse pension siis, kui lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud pensionide määramiseks on avaldus esitatud kolme kuu jooksul, arvates sellele pensionile õiguse tekkimisest, ning lõike 1 punktis 3 sätestatud pensioni määramiseks on avaldus esitatud 12 kuu jooksul, arvates sellele pensionile õiguse tekkimisest.
(3) Kui avaldus pensioni määramiseks on esitatud pärast käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tähtaega, määratakse pension avalduse esitamise päevast.
§ 54. Pensioni määramise tähtaeg
(1) Väljateenitud aastate pension määratakse eluajaks.
(2) Töövõimetuspension määratakse ajaks, millal piirivalveametnik on tunnistatud osaliselt või täielikult töövõimetuks.
(3) Toitjakaotuspension määratakse ajaks, millal isik vastab käesoleva seaduse §-s 52 sätestatud tingimustele.
§ 55. Pensioni ümberarvutamine
(1) Piirivalveametniku pensioni alussumma arvutamise aluseks olnud palgamäära, auastmetasu või töövõime kaotuse protsendi muutumisel arvutatakse pension ümber.
(2) Piirivalveametniku pensioni makstakse muutunud suuruses alates pensioni ümberarvutamist tinginud pensioni alussumma aluseks oleva palgamäära, auastmetasu või püsiva töövõimetuse protsendi muutumise kuule järgneva kuu esimesest päevast.
(3) Pensioni saav isik on kohustatud kümne tööpäeva jooksul oma elukohajärgset pensioniametit teavitama kõikidest asjaoludest, mis toovad kaasa pensioni ümberarvutamise, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.
(4) Pensioni suuruse arvutamise aluseks olnud ametipalga või auastmetasu muutusest teavitab pensioni saava isiku viimase teenistuskoha piirivalveasutus kirjalikult Sotsiaalkindlustusametit ilma isikult sellekohast avaldust nõudmata.
§ 56. Pensioni maksmine
(1) Käesolevas seaduses sätestatud pensioni makstakse riigi eelarvelistest vahenditest.
(2) Väljateenitud aastate pensioni või töövõimetuspensioni saavale isikule makstakse pension välja täies ulatuses, sõltumata saadava sissetuleku suurusest.
(3) Väljateenitud aastate pensioni ei maksta kaitseväeteenistuses, piirivalveteenistuses või politseiteenistuses oleku ajal. Isikule, kes jätkab töötamist mõnel muul kutsealal või ametikohal, makstakse piirivalveametniku pensioni täies ulatuses, sõltumata sissetuleku suurusest.
(4) Käesoleva seaduse §-s 52 sätestatud isikutele nende töötamise korral toitjakaotuspensioni ei maksta. Alaealisele makstakse toitjakaotuspensioni, sõltumata tema sissetuleku suurusest.
7. peatükk TÖÖ- JA PUHKEAEG NING PUHKUS
1. jagu Piirivalveametniku töö- ja puhkeaeg
§ 57. Piirivalveametniku tööaeg
(1) Piirivalveametniku töö- ja puhkeaeg määratakse töölepingu seaduse 3. peatüki 3. jao alusel, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.
(2) Piirivalvelaeval võib piirivalveametniku töövahetuste vahelise puhkeaja mis tahes 24-tunnise perioodi jooksul jagada kaheks osaks, millest ühe pikkus peab olema vähemalt kuus tundi.
(3) Vahetuse kestus ööajal võrdsustatakse päevasega.
(4) [Kehtetu – RT I 2009, 36, 234 - jõust. 01.07.2009]
(5) Piirivalveametnikku võib graafikuväliselt tööle rakendada üksnes tema nõusolekul, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 58 ettenähtud juhtudel.
(6) Tööaeg piirivalvekordonites ja piiripunktides ei või ületada keskmiselt 48 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul neljakuulise arvestusperioodi kohta. Tööaeg piirivalvelaeval ei või ületada keskmiselt 48 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul kuni kuuekuulise arvestusperioodi kohta.
(7) Piirivalveametnikule ei kohaldata töölepingu seaduse §-s 50 nimetatud öötöö piirangut tingimusel, et töötamine ei kahjusta piirivalveametniku tervist ja ohutust ning tööaeg ei ületa töölepingu seaduse § 46 lõikes 1 või käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud piirangut.
(8) Summeeritud tööaja arvestuse korral on piirivalveametniku järjestikune puhkeaeg neljateistpäevase ajavahemiku jooksul vähemalt 36 tundi.
§ 58. Piirivalveametniku ületunnitöö
(1) Piirivalveametnik on kohustatud täitma piirivalveasutuse ülema korraldust teha ületunnitööd järgmistel juhtudel:
1) riigi julgeoleku tagamiseks;
2) riigikaitse vajadusel;
3) inimelu päästmiseks, päästetööde teostamiseks ja inimeste otsinguks;
4) tulekahju, avarii või katastroofi tagajärgede leevendamiseks;
5) massilise korratuse ärahoidmiseks ja lõpetamiseks riigipiiril ja selle vahetus läheduses või piiripunkti territooriumil;
6) edasilükkamatu piirivalveülesande täitmiseks, mida selle iseärasuste tõttu ei ole võimalik katkestada või lõpetada;
(2) Vahetuse kestus koos ületunnitööga ei tohi ületada 12 tundi. Ületunnitööle ei rakendata käesoleva seaduse § 57 lõikes 4 nimetatud korras 24-tunnise vahetusega töötavat piirivalveametnikku.
§ 59. Valveaeg
(1) Valveaeg on aeg, millal piirivalveametnik peab olema korrapidamisteenistusele või asutuse juhtkonnale kättesaadav kokkulepitud kohas või viibima piirivalvelaeval käesoleva seaduse § 57 lõikes 2 sätestatud töötsükli ajal edasilükkamatute teenistusülesannete täitmiseks oma puhkeajal.
(2) Piirivalveasutuse ja selle allüksuse juhtivkoosseisu piirivalveametniku valveaja kestus on kuni 150 tundi kuus, piirivalvelaeval teenival piirivalveametnikul ning piirivalveõhusõiduki meeskonnaliikmetel ja lennutehnilisel koosseisul 200 tundi kuus.
(3) Valveaega ei arvata tööaja hulka.
(4) Valveaja eest makstakse piirivalveametnikule lisatasu, mis on vähemalt 10 protsenti piirivalveametniku tunnipalga määrast. Piirivalveõhusõiduki meeskonnaliikmetele ja lennutehnilisele koosseisule makstakse lisatasu, mis on vähemalt 20 protsenti tunnipalga määrast. Piirivalvelaeval teenivale piirivalveametnikule makstakse lisatasu, mis on vähemalt 30 protsenti tunnipalga määrast.
§ 591. Piirivalveametniku töölerakendamine väljaspool tema ametikoha struktuuriüksuse tegevuspiirkonda ja ülesandeid
(2) Piirivalveametniku ühepäevast töölerakendamist väljaspool tema ametikoha struktuuriüksuse tegevuspiirkonda sama piirivalveasutuse tegevuspiirkonnas ei loeta teenistuslähetuseks.
(3) Piirivalveametniku töölerakendamisel väljaspool tema ametikoha struktuuriüksuse tegevuspiirkonda sama piirivalveasutuse tegevuspiirkonnas ei maksta teeloleku ja lähetuskohas viibimise aja eest päevaraha.
2. jagu Piirivalveametniku puhkus
§ 60. Puhkus
(1) Piirivalveametniku põhipuhkuse kestus on 35 kalendripäeva.
(2) Põhipuhkus ja teised puhkused antakse piirivalveametnikule käesolevas seaduses ja töölepingu seaduse 3. peatüki 4. jaos sätestatud alustel ja korras.
(3) Vähemalt kolmeaastase piirivalveteenistuse staaži korral antakse piirivalveametnikule kolmanda ja iga järgmise aasta eest üks päev lisapuhkust, kuid kokku mitte rohkem kui kümme kalendripäeva. Distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal võib lisapuhkust vähendada või jätta selle andmata.
(4) Piirivalveametnikule piirivalveteenistuse staaži eest antavat puhkust ei pea liitma põhipuhkusega.
§ 61. Piirivalveametniku puhkuse katkestamine
(1) Piirivalveametniku puhkuse võib katkestada ilma tema nõusolekuta, kui piirivalveametniku puhkus katkestatakse ja ta kutsutakse teenistusse tagasi käesoleva seaduse § 58 lõike 1 punktides 1, 2, 4 ja 5 nimetatud juhtudel.
(2) Puhkuse katkestab piirivalveametniku puhkusele lubanud ülem.
(3) Puhkuse katkestamise tõttu kasutamata jäänud puhkuse osa antakse puhkusele lubava ülemaga kokkuleppel samal teenistusaastal või liidetakse järgmise teenistusaasta puhkusega või antakse järgmise teenistusaasta kestel mõnel muul ajal.
8. peatükk DISTSIPLINAARVÕIM
§ 62. Piirivalvedistsipliin
(1) Piirivalvedistsipliin on seaduste, määruste, neist alamate õigusaktide ja käskudega kehtestatud teenistuskohustuste täpne täitmine kõigi piirivalveametnike poolt.
(2) Piirivalvedistsipliin põhineb ülemate käsuõigusel, distsiplinaarvõimul ja alluvate kohustusel täita ülemate seaduslikke käske ja korraldusi ning piirivalveametnike teadlikul allumisel piirivalveteenistuse nõuetele.
§ 63. Ülem
(1) Ülem on piirivalveametnik, kes seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud korras on nimetatud alaliselt või ajutiselt juhtima talle teenistuslikult alluvate piirivalveametnike tegevust.
(2) Vahetu ülem on piirivalveametnikule kõige lähem ülem, kellele piirivalveametnik teenistuslikult allub.
(3) Otsesed ülemad on vahetu ülem ja vahetust ülemast kõrgemad ülemad, kellele piirivalveametnik teenistuslikult allub.
§ 64. Käsuõigus piirivalves
(1) Käsuõigus on piirivalveametniku õigus vastavalt tema ametikohale anda oma alluvatele teenistuskohustuste täitmiseks käske tulenevalt seadusest või selle alusel kehtestatud õigusaktidest ning nõuda nende käskude täpset ja õigeaegset täitmist.
(2) Alluv on kohustatud täitma ülema antud õiguspärased teenistuskohustuste alased käsud.
(3) Keelatud on anda käsku:
1) mis on vastuolus õigusaktidega;
2) mis ületab käsu andja ametikohale vastavat võimupiiri;
4) mille täitmine toob endaga kaasa põhjendamatu moraalse või materiaalse kahju;
5) mille täitmine on põhjendamatult ohtlik isiku elule ja tervisele.
(4) Kui käsu saaja peab käsu täitmiseks panema toime Eesti Vabariigi seaduste ja õigusaktide alusel karistatava teo, peab ta sellest viivitamata teatama käsu andjale.
(5) Kui käsu andja seejärel kordab käsku, peab käsu saaja keelduma selle täitmisest ning viivitamata ette kandma oma vahetule ülemale. Kui käsu andis tema vahetu ülem, peab ta sellest viivitamata ette kandma käsu andnud ülema ülemale.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud käsu andnud isik võetakse sellise käsu andmise eest distsiplinaar-, väärteo- või kriminaalvastutusele ja ta vastutab käsu täitmise tagajärgede eest. Käsu täitmise eest, mille tagajärjel paneb käsusaaja toime Eesti Vabariigi seaduste ja õigusaktide alusel karistatava teo, vastutab ka käsusaaja.
§ 65. Distsiplinaarvõim
(1) Distsiplinaarvõim on ülemale seadusega antud pädevus kohaldada alluvate suhtes ergutusi ja distsiplinaarkaristusi.
(2) Ülemal ei ole õigust piirata temale alluva ülema distsiplinaarvõimu.
(3) Piirivalveametnikule määratud ergutused ja distsiplinaarkaristused kantakse teenistuslehele.
§ 66. Ergutused
(1) Piirivalveametnikule kohaldatakse teenistuskohustuste püüdliku täitmise, kauaaegse laitmatu teenistuse ja teenistusalaste ülesannete silmapaistvalt hea täitmise eest järgmisi ergutusi:
4) hinnalise kingituse tegemine;
5) autasustamine piirivalve autasudega.
(2) Piirivalve autasude kirjelduse ning autasude statuudi kehtestab siseminister .
(3) Silmapaistvate teenete eest võib erandkorras käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ergutusi kohaldada ka nende isikute autasustamisel, kes ei ole piirivalveametnikud.
§ 67. Ergutuse kohaldamise õigus
(1) Piirivalveametnikule ergutuse kohaldamise õigus on isikul, kellel on selle piirivalveametniku ametisse nimetamise õigus.
(2) Siseministril on õigus kohaldada ergutusi kõigile piirivalveametnikele.
(3) Piirivalveameti peadirektoril ja piirivalveasutuse ülemal on õigus kohaldada ergutusi kõigile talle alluvatele piirivalveametnikele ning käesoleva seaduse § 66 lõikes 3 nimetatud isikutele.
§ 68. Piirivalveametniku distsiplinaarsüütegu
Piirivalveametniku distsiplinaarsüütegu on:
1) seaduse või selle alusel kehtestatud õigusaktide või teenistuskohustustega ettenähtud nõuete süüline täitmata jätmine või nende mittenõuetekohane täitmine;
2) teenistuskohustuste täitmisel või väljaspool seda süüliselt toimepandud vääritu tegu, millega diskrediteeritakse Eesti piirivalvet;
3) süüline varalise kahju tekitamine ametiasutusele või niisuguse kahju tekkimise ohu süüline loomine.
§ 69. Piirivalveametniku distsiplinaarvastutus
(1) Piirivalveametnik kannab toimepandud distsiplinaarsüüteo eest distsiplinaarvastutust, mis seisneb tema suhtes distsiplinaarkaristuse kohaldamises vastavalt tema poolt toimepandud süüteo laadile ja raskusele.
(2) Piirivalveametnikule võib distsiplinaarsüüteo eest määrata üksnes käesolevas seaduses sätestatud distsiplinaarkaristuse.
(3) Iga distsiplinaarsüüteo eest võib määrata ainult ühe distsiplinaarkaristuse.
§ 70. Distsiplinaarkaristused
Piirivalveametnikule määratavad distsiplinaarkaristused on:
2) rahatrahv kuni tema kümne päevapalga määra ulatuses;
3) ametipalga vähendamine 10–50 protsenti kuni kolmeks kuuks;
4) madalamale ametikohale viimine kuni kuueks kuuks;
5) auastme alandamine ühe auastme võrra taastamisõigusega aasta möödudes;
6) teenistusest vabastamine avaliku teenistuse seaduse § 118 alusel.
§ 71. Distsiplinaarkaristuse määramise õigus
(1) Piirivalveametnikule distsiplinaarkaristuse määramise õigus on isikul, kellel on selle piirivalveametniku ametisse nimetamise õigus.
(2) Käesoleva seaduse § 70 punktis 5 nimetatud distsiplinaarkaristuse määramise õigus on käesoleva seaduse §-s 20 nimetatud isikul.
(3) Piirivalveameti peadirektoril on õigus määrata distsiplinaarkaristus kõigile talle alluvatele piirivalveametnikele.
(4) Siseministril on õigus määrata distsiplinaarkaristus kõigile piirivalveametnikele.
§ 72. Distsiplinaarmenetluse eesmärk
(1) Distsiplinaarmenetluse eesmärk on distsiplinaarsüüteo kiire ja täielik avastamine, süüdlase ja süüteo põhjuste väljaselgitamine ning distsiplinaarkaristuse õige määramine. Õnnetuse või haigestumise korral on distsiplinaarmenetluse eesmärgiks õnnetuse või haigestumisega seotud asjaolude fikseerimine.
(2) Distsiplinaarsüüteo avastamist tõendab üldjuhul esimene dokument, milles avastatud süütegu nimetatakse.
(3) Piirivalveametnikele distsiplinaarkaristuse määramise tähtaegade osas rakendatakse avaliku teenistuse seaduses sätestatut.
§ 73. Distsiplinaarmenetluse etapid
Distsiplinaarmenetluse etapid on:
1) menetluse algatamine;
2) distsiplinaarjuurdlus;
3) distsiplinaarkaristuse määramine;
4) distsiplinaarkaristuse täideviimine.
§ 74. Distsiplinaarmenetluse algatamine
(1) Distsiplinaarmenetlus algatatakse, kui:
1) on ilmnenud asjaolud, mis viitavad, et on toime pandud distsiplinaarsüüteo tunnustega tegu;
2) on juhtunud õnnetus või haigestumine, mille tagajärjel võib tekkida õigus käesoleva seadusega kehtestatud korras hüvitise väljamaksmiseks.
(2) Distsiplinaarmenetluse algatab distsiplinaarsüüteo tunnustega teo toimepannud piirivalveametniku vahetu või otsene ülem.
(3) Distsiplinaarjuurdlust ei pea läbi viima, kui distsiplinaarsüüteo asjaolud on selged ja otsuse saab vastu võtta olemasoleva informatsiooni põhjal.
§ 75. Distsiplinaarjuurdlus
(1) Distsiplinaarmenetlus algatatakse käskkirjaga, milles määratakse distsiplinaarjuurdluse läbiviija ja läbiviimise tähtaeg. Käskkiri tehakse viivitamata teatavaks piirivalveametnikule, kelle suhtes distsiplinaarjuurdlus algatati.
(2) Distsiplinaarjuurdluse läbiviijal on õigus nõuda distsiplinaarsüüteo kohta seletusi ja koguda tõendeid. Piirivalveametniku suhtes võib distsiplinaarjuurdluse läbiviijaks olla ka avalik teenistuja, kes ei ole piirivalveametnik. Seletuse nõudmine piirivalveametnikult, kelle suhtes distsiplinaarjuurdlus algatati, on kohustuslik.
(3) Distsiplinaarjuurdluse lõpuleviimisel koostab selle läbiviija distsiplinaarjuurdluse kokkuvõtte. Juurdluskokkuvõte peab sisaldama kõiki vajalikke andmeid juurdluse käigu, tulemuste, tõendite, vastutust sätestavate seadusesätete ja juurdluse läbiviija omapoolsete ettepanekute ning järelduste osas süüteo raskusastme ja süüdlase distsiplinaarvastutuse kohta.
(4) Distsiplinaarjuurdluse kokkuvõtte allkirjastab distsiplinaarjuurdluse läbiviija, see esitatakse viivitamata distsiplinaarmenetluse algatanud ülemale ja seda tutvustatakse piirivalveametnikule, kelle suhtes distsiplinaarjuurdlus läbi viidi.
9. peatükk PIIRIVALVETEENISTUSEST VABASTAMINE
§ 76. Piirivalveteenistusest vabastamise üldine kord
Lisaks avaliku teenistuse seaduses sätestatud teenistusest vabastamise alustele vabastatakse piirivalveametnik piirivalveteenistusest käesoleva seaduse §-des 77–81 sätestatud korras.
§ 77. Piirivalveteenistusest vabastamine koondamise tõttu
(1) Piirivalveametnik vabastatakse piirivalveteenistusest koondamise tõttu avaliku teenistuse seaduses sätestatud alustel.
(2) Piirivalveametniku teenistusest vabastamisel seoses koondamisega on eelisõigus piirivalveteenistusse jääda laitmatu teenistuskäigu, paremate teenistusalaste näitajate ja atesteerimistulemustega piirivalveametnikul.
(3) Laitmatu teenistuskäigu, teenistusalaste näitajate ja atesteerimistulemuste võrdväärsuse korral eelistatakse piirivalveametnikku, kes on olnud kauem piirivalveteenistuses või kellel on ülalpeetavaid.
(4) Piirivalveametnike ametikohtade arvu vähendamise, samuti piirivalveasutuse või piirivalve õppeasutuse ümberkorraldamise korral on piirivalveametniku ametisse nimetamise õigust omaval isikul õigus teha ümberpaigutusi, vabastades koondamise tõttu teenistusest isiku, kelle ametikoht säilib, ning nimetades sellele ametikohale teise piirivalveametniku, kelle ametikoht koondatakse. Niisugune ümberpaigutamine on lubatud üksnes juhul, kui ümberpaigutatava piirivalveametniku kvalifikatsioon ja teenistusalased näitajad on koondatava piirivalveametniku vastavate näitajatega võrreldes paremad.
§ 78. Piirivalveteenistusest vabastamine seoses piirvanusega
(1) Piirivalveametnik võib olla piirivalveteenistuses kuni järgmise piirvanuseni:
1) piirivalvurina, piirivalveallohvitserina või piirivalvenooremohvitserina – kuni 55-aastaseks saamiseni;
2) piirivalvevanemohvitserina või piirivalve kõrgema ohvitserina – kuni 60-aastaseks saamiseni.
(2) Piirivalveametnik vabastatakse piirivalveteenistusest käesoleva paragrahvi lõikes 1 märgitud piirvanuse täitumisele järgneva kuu esimesel tööpäeval.
(3) Piirivalveameti peadirektor võib pikendada piirivalveametniku taotluse alusel teenistusaega ühe aasta kaupa kuni pensionikindlustuse seaduse §-s 7 sätestatud vanaduspensioniea saabumiseni. Sel juhul vabastatakse piirivalveametnik teenistusest üldise pensioniea saabumisel.
§ 79. Piirivalveteenistusest vabastamisel makstav hüvitis
(1) Piirivalveteenistusest vabastamisel ametiasutuse likvideerimise või piirivalveametniku koondamise tõttu makstakse piirivalveametnikule hüvitist vastavalt tema piirivalveteenistuse staažile järgmiselt:
2) kolm kuni viis aastat – kolme kuu ametipalk;
3) viis kuni kümme aastat – kuue kuu ametipalk;
4) üle kümne aasta – kaheteistkümne kuu ametipalk.
(2) Piirivalveteenistusest vabastamisel seoses piirvanuse täitumisega või ametikohale mittevastava tervisliku seisundi tõttu makstakse piirivalveametnikule hüvitisena kolme kuu ametipalk.
(3) Kui koondamise või ametiasutuse likvideerimise tõttu piirivalveteenistusest vabastatud isik nimetatakse ametisse piirivalveasutuses enne ajavahemiku möödumist, mille eest talle vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 1 hüvitist maksti, peab ta tagastama saadud hüvitise sellele ajavahemikule vastavas ulatuses, mille võrra varem, võrreldes hüvitise maksmise aluseks olnud ajavahemikuga, ta uuesti ametisse nimetati.
(4) Piirivalveametnikule, kellel on õigus saada piirivalveteenistusest vabastamisel hüvitist sama aja eest mitmel õiguslikul alusel, makstakse välja üks, temale soodsaim hüvitise liik.
§ 80. Teenistusest vabastamise vormistamine
(1) Teenistusest vabastamine vormistatakse käskkirjaga.
2) vabastatava ees- ja perekonnanime ning auastet;
4) teenistusest vabastamise kuupäeva;
5) vabastamise aluse formuleeringut viitega seaduse paragrahvile, lõikele ja punktile;
6) piirivalveametnikule makstava hüvitise suurust, kui vabastamisega kaasneb hüvitise maksmine;
7) väljateenitud piirivalveteenistuse staaži.
(3) Teenistusest vabastamise käskkiri vormistatakse kahes eksemplaris, millest üks antakse teenistusest vabastatud piirivalveametnikule.
(4) Distsiplinaarsüüteo eest vabastamisel kantakse vabastamise käskkirja ka töötajate distsiplinaarvastutuse seaduse § 11 lõikes 2 loetletud andmed.
§ 81. Lepingulises teenistuses oleva kaadrikaitseväelase piirivalveametnikuna ametisse nimetamise vormistamine
(1) Kuue kuu jooksul alates käesoleva seaduse jõustumisest nimetatakse piirivalves lepingulises teenistuses olevad kaadrikaitseväelased nende soovil ametisse piirivalveametnikena käesoleva seaduse alusel.
(2) Piirivalveteenistuses olevate kaadrikaitseväelaste tegevteenistuse leping loetakse lõppenuks käesoleva seaduse alusel ametisse nimetamisele eelneva kuupäeva seisuga, nad vabastatakse lepingulisest teenistusest ja arvatakse kaitseväe reservi.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel tegevteenistusest vabastamise korral lepingulisest teenistusest vabastamisega seotud hüvitisi ei maksta.
§ 82. Lepingulisest teenistusest vabastatavad kaadrikaitseväelased
(1) Käesoleva seaduse jõustumisel piirivalves lepingulises teenistuses olev kaadrikaitseväelane, kes ei soovi käesoleva seaduse § 81 alusel tegevteenistusest lahkuda, peab teatama sellest Piirivalveameti peadirektorile ühe kuu jooksul, arvates käesoleva seaduse jõustumisest.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaadrikaitseväelane vabastatakse ametikohalt ühe kuu jooksul vastava taotluse esitamisest arvates ja kaitseväe juhataja määrab ta kaadrikaitseväelaste reservi kaitseväeteenistuse seaduse §-s 96 sätestatud korras.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kaadrikaitseväelane vabastatakse lepingulisest teenistusest kaitseväeteenistuse seaduse § 108 lõike 1 punkti 10 alusel, siis kaetakse tema lepingulisest teenistusest vabastamisega kaasnevad kulutused Siseministeeriumi eelarvest. Sellised kulutused on:
1) kaitseväeteenistuse seaduse § 96 lõike 7 alusel makstav teenistustasu;
2) kaitseväeteenistuse seaduse § 123 lõike 1 alusel lepingulisest teenistusest vabastamisel makstav hüvitis;
3) hüvitis kasutamata jäänud puhkuse eest.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud korras piirivalveteenistusest lahkunud isik vabastati lepingulisest teenistusest kaitseväeteenistuse seaduse § 108 lõike 1 punkti 10 alusel ning ta nimetatakse piirivalveametnikuna ametisse enne ajavahemiku möödumist, mille eest talle vastavalt kaitseväeteenistuse seaduse § 123 lõikele 1 hüvitist maksti, peab ta tagastama saadud hüvitise sellele ajavahemikule vastavas ulatuses, mille võrra varem, võrreldes hüvitise maksmisel aluseks olnud ajavahemikuga, ta piirivalveametnikuna ametisse nimetati.
§ 83. Piirivalvereamehe, piirivalvekaprali ja piirivalvelipniku auastmed
(1) Kuni 2012. aasta 1. septembrini kehtivad järgmised auastmed:
1) piirivalvuri madalaimate auastmetena ülenevas järjestuses – piirivalvereamees, piirivalvekapral;
2) piirivalveohvitseri madalaima auastmena – piirivalvelipnik.
(2) Piirivalvereamehe või piirivalvekaprali auastmega piirivalveametnik, kes ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtpäevaks omandanud auastmes ülendamiseks nõutavat haridust ja kvalifikatsiooni, vabastatakse piirivalveteenistusest nimetatud tähtpäevale järgneval päeval.
(3) Piirivalvelipniku auastmega piirivalveametnik, kes ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtpäevaks omandanud auastmes ülendamiseks nõutavat haridust ja kvalifikatsiooni, viiakse atesteerimistulemuste põhjal üle tema haridusele ja kvalifikatsioonile vastavale ametikohale ning talle antakse tema haridusele ja kvalifikatsioonile vastav madalam piirivalveauaste või ta vabastatakse piirivalveteenistusest.
§ 84. Sõjaväeliste auastmete vastavusse viimine piirivalveauastmetega
Käesoleva seaduse jõustumisel piirivalveteenistuses olevate piirivalveametnike sõjaväelised auastmed arvatakse piirivalveauastmeteks järgmiselt:
Sõjaväeline auaste
Piirivalveauaste
1) reamees, madrus
piirivalvereamees
2) kapral, vanemmadrus
piirivalvekapral
3) nooremseersant, nooremmaat
piirivalvenooremseersant
4) seersant, maat
piirivalveseersant
5) vanemseersant, vanemmaat
piirivalvevanemseersant
6) nooremveebel
piirivalvenooremveebel
7) veebel
piirivalveveebel
8) vanemveebel
piirivalvevanemveebel
9) staabiveebel
piirivalvestaabiveebel
10) ülemveebel
11) lipnik
piirivalvelipnik
12) nooremleitnant
piirivalvenooremleitnant
13) leitnant
piirivalveleitnant
14) kapten, vanemleitnant
piirivalvekapten
15) major, kaptenmajor
piirivalvemajor
16) kolonelleitnant, kaptenleitnant
piirivalvekolonelleitnant
17) kolonel, mereväekapten
piirivalvekolonel
18) brigaadikindral, kommodoor
piirivalvebrigaadikindral
19) kindralmajor, kontradmiral
piirivalvekindralmajor
20) kindralleitnant, viitseadmiral
21) kindral, admiral
§ 85. Haridus- ja kvalifikatsiooninõuete rakendamine
(1) Käesoleva seaduse jõustumisel piirivalveteenistuses olevatele piirivalveametnikele laienevad käesolevas seaduses piirivalveametniku haridustasemele ja kvalifikatsioonile esitatavad nõuded alates 2012. aasta 1. septembrist.
(11) Kutsekeskhariduse nõue ei laiene enne käesoleva seaduse jõustumist piirivalveteenistuses olnud piirivalveametnikele, kellel on keskharidus ning kes omavad ametikohal nõutavat kutsekvalifikatsiooni või omandavad selle 2010. aasta 1. jaanuariks.
(2) Piirivalveametnik, kes ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtpäevaks omandanud vastavat haridust ja kvalifikatsiooni, viiakse atesteerimistulemuste põhjal üle tema haridusele ja kvalifikatsioonile vastavale ametikohale või selle puudumisel vabastatakse piirivalveteenistusest.
§ 86. Piirivalveametniku pensioni saamise õigus
(1) Piirivalveametnikul, kes on käesoleva seaduse jõustumisel piirivalveteenistuses ja kes on käesoleva seaduse jõustumise ajaks välja teeninud käesoleva seaduse §-s 50 sätestatud väljateenitud aastate pensioni saamiseks nõutava piirivalveteenistuse staaži, tekib 50-aastaselt õigus käesoleva seaduse §-s 50 sätestatud väljateenitud aastate pensionile.
(2) Piirivalveametnikule, kellel on käesoleva seaduse jõustumisel täitunud kaitseväeteenistuse seaduses sätestatud väljateenitud aastate pensioni saamiseks nõutav kaitseväeteenistuse staaž, määratakse tema soovil väljateenitud aastate pension käesoleva seaduse või kaitseväeteenistuse seaduse alusel.
2. jagu Muudatused teistes seadustes
§ 87–94. [Käesolevast teksist välja jäetud]
3. jagu Jõustumine
Käesolev seadus jõustub 2007. aasta 1. juulil.


Eesti lipu seadus
Riigikogu 23.03.2005 seadus; jõustumiskuupäev 01.01.2006
redaktsioon 02.07.2018 [RT I, 22.06.2018, 12]
18.06.2009 RT I 2009, 33, 214 02.07.2009
17.02.2011 RT I, 09.03.2011, 2 19.03.2011
21.05.2014 RT I, 04.06.2014, 1 14.06.2014
19.06.2014 RT I, 29.06.2014, 10 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud ministrite ametinimetused alates 2014. aasta 1. juulil jõus olevast redaktsioonist.
14.06.2017 RT I, 04.07.2017, 1 01.01.2018
13.06.2018 RT I, 22.06.2018, 6 02.07.2018
Vastu võetud 23.03.2005
RT I 2005, 20, 126
jõustunud vastavalt §-le 26.
§ 1. Eesti lipp
(1) Eesti lipp on sinimustvalge.
(2) Eesti lippu kasutatakse rahvus- ja riigilipuna.
§ 2. Eesti lipu kirjeldus
(1) Eesti lipp koosneb kolmest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust. Ülemine laid on sinine, keskmine must ja alumine valge. Lipu laiuse ja pikkuse vahekord on 7:11.
(2) Eesti lipu kujutis on lisatud käesolevale seadusele.
§ 3. Eesti lipu heiskamine Pika Hermanni torni
(1) Eesti lipp heisatakse Pika Hermanni torni Tallinnas iga päev päikesetõusul, kuid mitte varem kui kell 7.00, ja langetatakse päikeseloojangul.
(2) Eesti lipu heiskamisel Pika Hermanni torni kasutatakse muusikalise signatuurina Eesti Vabariigi hümni, Friedrich Paciuse "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm" (sõnad Johann Voldemar Jannsen) algusfraase ning langetamisel Gustav Ernesaksa "Mu isamaa on minu arm" (sõnad Lydia Koidula) fragmendi baasil loodud signatuuri.
[RT I, 22.06.2018, 6 - jõust. 02.07.2018]
§ 4. Eesti lipu heiskamise ja kasutamise õigus
(1) Igaühel on õigus heisata ja kasutada Eesti lippu, järgides käesoleva seaduse sätteid ja head tava.
(2) Iseseisvuspäeval, võidupühal ja taasiseseisvumispäeval heisatakse Eesti lipp elu-, äri- ja büroohoonetel.
§ 5. Eesti lipu heiskamine alaliselt
(1) Eesti lippu ei langetata Riigikogu, Vabariigi Valitsuse, Riigikohtu, kohtu, Riigikontrolli, Õiguskantsleri, Riigikantselei, ministeeriumi, Eesti Panga, valla- ja linnavolikogu ning valla- ja linnavalitsuse hoonel ning piiripunktis.
[RT I, 04.07.2017, 1 - jõust. 01.01.2018]
(2) Eesti lipp heisatakse Eesti välisesinduse hoonel, arvestades asukohamaa seadusi ja tavasid.
(3) Põhikooli, gümnaasiumi, kutseõppeasutuse, rakenduskõrgkooli ja ülikooli hoonel heisatakse kõigil koolipäevadel Eesti lipp.
(4) Kohaliku omavalitsuse volikogu võib määrata omavalitsuse territooriumil koha, kus Eesti lipp heisatakse alaliselt.
(5) Alaliselt heisatud Eesti lippu valgustatakse pimedal ajal.
§ 6. Lipupäevad
(1) Lipupäevad on:
1) 3. jaanuar - Vabadussõjas võidelnute mälestuspäev;
2) 2. veebruar - Tartu rahulepingu aastapäev;
3) 24. veebruar - iseseisvuspäev, Eesti Vabariigi aastapäev;
4) 14. märts - emakeelepäev;
41) 23. aprill - veteranipäev;
[RT I, 04.06.2014, 1 - jõust. 14.06.2014]
5) maikuu teine pühapäev - emadepäev;
6) 9. mai - Euroopa päev;
7) 4. juuni - Eesti lipu päev;
8) 14. juuni - leinapäev (lipp heisatakse leinalipuna);
9) 23. juuni - võidupüha;
10) 24. juuni - jaanipäev;
11) 20. august - taasiseseisvumispäev;
12) 1. september - teadmistepäev;
121) oktoobrikuu kolmas laupäev - hõimupäev;
[RT I, 09.03.2011, 2 - jõust. 19.03.2011]
13) novembrikuu teine pühapäev - isadepäev;
14) Riigikogu või kohaliku omavalitsuse volikogu valimise päev, rahvahääletuse toimumise päev ja Euroopa Parlamendi valimise päev.
(2) Lipupäevadel heiskavad Eesti lipu riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused ning avalik-õiguslikud juriidilised isikud.
(3) Riigikogu või kohaliku omavalitsuse volikogu valimise päeval, rahvahääletuse toimumise päeval ja Euroopa Parlamendi valimise päeval heisatakse Eesti lipp ka valimisjaoskonna hoonele.
(4) Riigikogu, Vabariigi Presidendi ja Vabariigi Valitsuse hoonele heisatakse koos Eesti lipuga 16. veebruaril, Leedu iseseisvuspäeval, Leedu riigilipp ja 18. novembril, Läti Vabariigi väljakuulutamise päeval, Läti riigilipp.
(5) Vabariigi Valitsus võib ühekordselt otsustada Eesti lipu heiskamise riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustele ning avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele ka muul ajal, et tähistada Eesti riigi ja rahva jaoks olulise tähtsusega sündmust.
§ 7. Lipu heiskamise ja langetamise aeg
(1) Eesti lipp heisatakse päikesetõusul, kuid mitte hiljem kui kell 8.00 ja langetatakse päikeseloojangul, kuid mitte hiljem kui kell 22.00.
(2) Vabariigi Valitsus võib ühekordselt otsustada Eesti lipu heiskamise ja langetamise muu kellaaja.
(3) Eesti lippu ei langetata jaaniööl.
§ 8. Lipu heiskamise koht
Lipp koos vardaga kinnitatakse hoonele või hoone katusele või heisatakse lipumasti.
§ 9. Nõuded heisatavale lipule
(1) Heisatav lipp peab olema puhas ja terve.
(2) Hoone küljes olevasse lipuvardasse või hoone katusel olevasse lipumasti heisatava lipu minimaalne suurus on 105×165 sentimeetrit.
(3) Eesti lipu heiskamisel vertikaalselt asub lipu sinine värvilaid vaataja poolt nähtuna vasakul.
(4) Lipu heiskamisel lipumasti on mast ligikaudu kuus korda pikem lipu laiusest.
§ 10. Eesti lipu heiskamine koos teiste lippudega
(1) Kui Eesti lipp heisatakse koos teiste lippudega, peab Eesti lipp olema auväärsemal kohal.
(2) Vabariigi Presidendi lipp paigutatakse Eesti lipust lipurivi tagant vaadatuna paremale ja välisriigi riigipea lipp vasakule.
(3) Teiste riikide lipud paigutatakse Eesti lipu järel prantsuskeelsete riiginimede tähestikulises järjekorras. Ainult Euroopa Liidu liikmesriikide lippude heiskamisel paigutatakse riigilipud omakeelsete riiginimede tähestikulises järjekorras. Prantsuskeelsete ja Euroopa Liidu omakeelsete riiginimede tähestikuline järjekord avaldatakse riigisekretäri teadaandena Riigikantselei veebilehel.
(4) Kui Eesti lipp heisatakse koos teise riigi lipuga ning rahvusvahelise organisatsiooni lipuga ja Eesti maakonna, linna, valla või muu lipuga, paigutatakse Eesti maakonna, linna või valla lipp või muu lipp rahvusvahelise organisatsiooni lipust lipurivi tagant vaadatuna vasakule.
(5) Sõltuvalt lipurivi asukohast ja lippude arvust võib lõigetes 2-4 ettenähtud lippude järjestust heiskamisel muuta, arvestades, et Eesti lipp oleks auväärsemal kohal.
(6) Lipud heisatakse eraldi, ühesuguse pikkusega lipuvardasse või -masti ja Eesti lipuga samale kõrgusele. Heisatavad lipud on võrdse laiusega.
§ 11. Eesti lipu ja Euroopa Liidu lipu heiskamine
(1) Riigikogu, Vabariigi Presidendi, Vabariigi Valitsuse, Riigikohtu, Riigikontrolli, õiguskantsleri, ministeeriumi, Eesti Panga, Kaitseväe Peastaabi, valla- ja linnavolikogu ning valla- ja linnavalitsuse hoonele või hoone juures asuvatesse lipumastidesse heisatakse koos Eesti lipuga Euroopa Liidu lipp Euroopa päeval ja Euroopa Parlamendi valimise päeval.
(2) Vabariigi Valitsus määrab piiripunktid, kus koos Eesti lipuga heisatakse alaliselt Euroopa Liidu lipp.
(3) Eesti välisesinduse hoonel Euroopa Liidu lipu heiskamise kohta annab juhised valdkonna eest vastutav minister. Euroopa Liidu lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist "välisminister" sõnadega "valdkonna eest vastutav minister".]
§ 12. Lipu heiskamine leinalipuna
(1) Üleriigilise leina tähistamiseks heisatakse Eesti lipp leinalipuna.
(2) Kui Eesti lipp heisatakse leinalipuna, kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa must lint või heisatakse lipp poolde masti.
§ 13. Eesti lipu paigutamine ametiisiku liiklusvahendile
Eesti lippu võib paigutada diplomaatilise protokolli nõuete kohaselt Eesti välisesinduse juhi ja välisriigi esindaja Eesti-visiidil kasutatavale liiklusvahendile ning liiklusvahendile, mida kasutavad Riigikogu esimees, peaminister või Eesti Vabariigi muu ametlik esindaja oma teenistusülesandeid täites.
§ 14. Eesti lipu heiskamine ja kasutamine laeval
Eesti lipu heiskamist ja kasutamist laeval reguleerivad laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seadus ning head rahvusvahelised meretavad ja -kombed.
§ 15. Eesti lipu ja selle värvikombinatsiooni kasutamine
(1) Eesti lippu või selle värvikombinatsiooni kasutatakse head tava järgides.
(2) Kaitseväe väeosa lipu üks külg võib olla Eesti lipu värvikombinatsioonis.
(3) Igaühel on õigus kasutada Eesti lipu värvikombinatsioonis vimplit. Vimpel ei asenda Eesti lippu.
(4) Eesti lipu kujutist sisaldavat tähist ei kasutata kauba- või teenindusmärgina.
(5) Füüsilise isiku või juriidilise isiku lipp (välja arvatud Eesti Üliõpilaste Seltsi lipp) ei tohi olla Eesti lipuga äravahetamiseni sarnane.
(6) Eesti lipu ja selle värvikombinatsiooni kasutamise korra ja hea tava kohta annab selgitusi Riigikantselei.
(7) Riigikantseleil on õigus juhtida tähelepanu Eesti lipu ja selle värvikombinatsiooni kasutamise korra ja hea tava järgimise vajadusele.
§ 16. Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipu hävitamine
Kasutamiskõlbmatuks muutunud lippu hävitatakse sündsal viisil.
§ 17. Vabariigi Presidendi lipp
(1) Vabariigi Presidendi lipp on Eesti lipp, mille mõlemal küljel on keskel suur riigivapp. Vapilõvid lipu mõlemal küljel on suunatud lipuvarda poole. Vabariigi Presidendi lipu kujutis on lisatud käesolevale seadusele.
(2) Vabariigi Presidendi lipp heisatakse tema residentsile ja liiklusvahendile ning vajaduse korral tseremoonia toimumise kohas Vabariigi Presidendi osavõtu ajaks.
§ 18. Erimärgiga Eesti lipp
(1) Erimärgiga Eesti lippu on õigus kasutada valdkonna eest vastutaval ministril, politsei-, tolli- ja postiasutusel.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud sõna "kaitseministril" sõnadega "valdkonna eest vastutaval ministril".]
(2) Erimärgiga Eesti lipu kirjeldus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega.
§ 19. Eesti mereväe lipp
(1) Eesti mereväe lipp on Eesti lipu värvikombinatsioonis ja selle mõlemal küljel on väike riigivapp. Vapilõvid lipu mõlemal küljel on suunatud lipuvarda poole.
(2) Eesti mereväe lipu kirjeldus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega.
§ 20. - § 25. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
§ 26. Seaduse jõustumine
(1) Käesolev seadus jõustub 2006. aasta 1. jaanuaril.
(2) Käesoleva seaduse § 5 lõige 3 jõustub 2005. aasta 1. septembril.
Lisa 1 Eesti lipp
Lisa 2 Vabariigi Presidendi lipp


Äriseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus (juriidilise isiku ja tema juhatuse või seda asendava organi asukoht) – Riigi Teataja
RT I, 20.04.2017, 1
13.04.2017 otsus nr 84
Vastu võetud 05.04.2017
1) seadustikus asendatakse läbivalt sõnad „asukoha äriregister” sõnaga „registrikaart” vastavas käändes;
2) paragrahvi 59 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Kui äriühing ei ole määranud käesoleva seadustiku § 631 2. või 4. lõikes nimetatud kontaktisikut, määrab registripidaja kontaktisiku määramiseks tähtaja, mis ei tohi olla lühem kui üks kuu, kuid mitte pikem kui kolm kuud. Kui äriühing määratud tähtaja jooksul kontaktisikut ei määra, võib registripidaja otsustada äriühingu sundlõpetamise või välismaa äriühingu filiaali kustutamise.”;
3) paragrahvi 63 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Ettevõtja, välismaa äriühingu filiaal ja käesoleva seadustiku §-s 631 nimetatud kontaktisik peavad esitama registripidajale oma elektronposti aadressi ja muud sidevahendite andmed (telefoni ja faksi numbrid jms) ning võivad esitada oma Interneti kodulehe aadressi. Telefoni ja faksi numbri ette tuleb märkida riigisisene sihtnumber. Elektronposti aadress ja muud sidevahendite andmed tuleb ära näidata ka registripidajale esitatavas majandusaasta aruandes.”;
4) paragrahv 631 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 631. Kontaktisik
(1) Ettevõtja, muu hulgas välismaa äriühing, kellel on Eestis filiaal, võib määrata isiku, kellele saab Eestis kätte toimetada ettevõtja menetlusdokumente ja ettevõtjale suunatud tahteavaldusi (edaspidi kontaktisik). Menetlusdokumendi või tahteavalduse kontaktisikule kättetoimetamisel loetakse vastav menetlusdokument või tahteavaldus kättetoimetatuks ka ettevõtjale.
(2) Kui äriühingu juhatus või seda asendav organ asub välisriigis, peab äriühing määrama käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud kontaktisiku. Kontaktisikuks võib sellisel juhul määrata üksnes notari, notaribüroo, advokaadi, advokaadibüroo, vandeaudiitori, audiitorettevõtja, mitteresidendi maksuesindaja maksukorralduse seaduse tähenduses või rahapesu ja terrorismi tõkestamise seaduse §-s 7 nimetatud usaldusfondide ja äriühingute teenuse pakkuja. Kontaktisiku aadress loetakse sellisel juhul äriühingu aadressiks.
(3) Kui äriühingu juhatuse või seda asendava organi liikmel, osanikul, aktsionäril või prokuristil on elukoht Eestis, võib käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud kontaktisikuks määrata ühe samas lõikes nimetatud isikutest.
(4) Kui vähemalt poolte välismaa äriühingu filiaali juhatajate elukoht ei ole Eestis, mõnes teises Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsi Konföderatsioonis, peab välismaa äriühing nimetama käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud isiku.
(5) Äriregistrile tuleb esitada kontaktisiku nimi või ärinimi, isiku- või registrikood, elu- või asukoht, aadress ning ettevõtja menetlusdokumentide ja ettevõtjale suunatud tahteavalduste kättetoimetamise Eesti aadress. Registripidajale esitatakse ka kontaktisiku digitaalallkirjastatud või notari kinnitatud nõusolek tema kontaktisikuna äriregistrisse kandmiseks.”;
5) paragrahvi 64 punkti 2 täiendatakse pärast sõna „aadress” sõnadega „ning elektronposti aadress”;
6) paragrahvi 64 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
„21) juhatuse või seda asendava organi asukoha aadress, kui see asub välisriigis;”;
7) paragrahvi 64 täiendatakse punktiga 91 järgmises sõnastuses:
„91) kontaktisiku nimi või ärinimi, isiku- või registrikood ning ettevõtjale suunatud tahteavalduste ja ettevõtja menetlusdokumentide kättetoimetamise Eesti aadress, samuti kontaktisiku elektronposti aadress;”;
8) paragrahv 81 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 83 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Avaldusele lisatakse täisühingu juhtimise asukoha aadress, kui see asub välisriigis.”;
„(2) Avaldusele lisatakse täisühingu elektronposti aadress ning muud sidevahendite andmed (telefoni ja faksi numbrid, Interneti kodulehe aadress jms) ja teave kavandatud põhitegevusala kohta.”;
11) paragrahvi 84 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
„21) täisühingu juhtimise asukoha aadress, kui see asub välisriigis;”;
12) paragrahvi 84 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) kontaktisiku nimi või ärinimi, isiku- või registrikood ning täisühingule suunatud tahteavalduste ja täisühingu menetlusdokumentide kättetoimetamise Eesti aadress, samuti kontaktisiku elektronposti aadress;”;
13) paragrahvi 122 lõiget 3, § 219 lõiget 1 ja § 382 lõiget 1 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Dokumente hoitakse Eestis.”;
14) paragrahvi 144 lõiget 1 täiendatakse punktiga 42 järgmises sõnastuses:
„42) juhatuse asukoha aadress, kui see asub välisriigis;”;
15) paragrahvi 144 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„7) osaühingu elektronposti aadress ja muud sidevahendite andmed (telefoni ja faksi numbrid, Interneti kodulehe aadress jms);”;
16) paragrahvi 145 lõiget 1 ja § 251 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) juhatuse asukoha aadress, kui see asub välisriigis;”;
17) paragrahvi 145 lõiget 1 ja § 251 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
„61) kontaktisiku nimi või ärinimi, isiku- või registrikood ning osaühingule suunatud tahteavalduste ja osaühingu menetlusdokumentide kättetoimetamise Eesti aadress, samuti kontaktisiku elektronposti aadress;”;
18) paragrahvi 250 lõiget 1 täiendatakse punktiga 52 järgmises sõnastuses:
„52) juhatuse asukoha aadress, kui see asub välisriigis;”;
19) paragrahvi 250 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„7) aktsiaseltsi elektronposti aadress ja muud sidevahendite andmed (telefoni ja faksi numbrid, Interneti kodulehe aadress jms);”;
20) paragrahvi 386 lõike 1 esimesest lausest jäetakse välja sõnad „selle asukoha”;
21) paragrahvi 386 lõike 2 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) äriühingu ja filiaali elektronposti aadress ning muud sidevahendite andmed (telefoni ja faksi numbrid, Interneti kodulehe aadress jms);”;
22) paragrahvi 387 täiendatakse punktiga 112 järgmises sõnastuses:
„112) kontaktisiku nimi või ärinimi, isiku- või registrikood ning filiaalile suunatud tahteavalduste ja filiaali menetlusdokumentide kättetoimetamise Eesti aadress, samuti kontaktisiku elektronposti aadress;”;
23) paragrahvi 388 lõike 2 esimesest lausest jäetakse välja sõnad „filiaali asukoha”;
24) paragrahvi 485 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
25) paragrahvi 487 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
26) paragrahvi 506 täiendatakse lõikega 10 järgmises sõnastuses:
„(10) Registripidajale enne 2018. aasta 15. jaanuari esitatud ettevõtja ja välismaa äriühingu filiaali elektronposti aadress kantakse registrikaardile automaatselt.”.
Advokatuuriseaduse § 41 lõiget 1 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) osutama äriseadustiku §-s 631 nimetatud kontaktisiku teenust;”.
1) paragrahvi 15 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Finantsinspektsioonilt tegevusloa saanud kindlustusandja registrijärgne asukoht ja peakontor peavad olema Eestis.”;
2) paragrahvi 17 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kindlustusandja ühinguleping või põhikiri peab kindlaks määrama, et kindlustusandja registrijärgne asukoht ja peakontor on Eestis.”.
§ 4. Korteriomandi- ja korteriühistuseaduse muutmine
Korteriomandi- ja korteriühistuseaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 18 lõike 1 esimene lause tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 24 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „§ 26 lõigetes 2–3” tekstiosaga „§ 26 lõikes 2”.
§ 5. Krediidiandjate ja -vahendajate seaduse muutmine
Krediidiandjate ja -vahendajate seaduse § 37 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 37. Krediidiandja ja -vahendaja asukoht ning peakontor
(2) Krediidiandja või -vahendaja ühinguleping või põhikiri peab kindlaks määrama, et krediidiandja või -vahendaja registrijärgne asukoht ja peakontor on Eestis.”.
„(2) Eestis äriregistrisse kantud äriühingule annab tegevusloa välja Finantsinspektsioon. Finantsinspektsioonilt tegevusloa saanud krediidiasutuse registrijärgne asukoht ja peakontor peavad olema Eestis.”;
2) paragrahvi 131 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Krediidiasutuse ühinguleping või põhikiri peab kindlaks määrama, et krediidiasutuse registrijärgne asukoht ja peakontor on Eestis.”.
§ 7. Makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse muutmine
Makseasutuste ja e-raha asutuste seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 11 lõige 2 ja § 12 lõige 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud äriühingu registrijärgne asukoht ja peakontor peavad olema Eestis.”;
2) paragrahv 46 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 46. Makseasutuse ja e-raha asutuse asukoht ning peakontor
(1) Eestis äriregistrisse kantud ja Finantsinspektsioonilt tegevusloa saanud makseasutuse ja e-raha asutuse registrijärgne asukoht ja peakontor peavad olema Eestis.
(2) Makseasutuse ja e-raha asutuse ühinguleping või põhikiri peab kindlaks määrama, et makseasutuse ja e-raha asutuse registrijärgne asukoht ja peakontor on Eestis.”.
§ 8. Mittetulundusühingute seaduse muutmine
2) paragrahvi 8 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) juhatuse asukoha aadress, kui see asub välisriigis;”;
3) paragrahvi 10 lõiget 1 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
„21) juhatuse asukoha aadress, kui see asub välisriigis;”;
4) paragrahvi 10 lõiget 1 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) äriseadustiku §-s 631 nimetatud kontaktisiku nimi või ärinimi, isiku- või registrikood ning mittetulundusühingule suunatud tahteavalduste ja mittetulundusühingu menetlusdokumentide kättetoimetamise Eesti aadress;”;
5) paragrahvi 26 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 54 lõiget 1 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
7) paragrahvis 76 asendatakse tekstiosa „§ 59 lõikeid 5 ja 6” tekstiosaga „§ 59 lõikeid 5–7”;
8) paragrahvi 89 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
„41) äriseadustiku §-s 631 nimetatud kontaktisiku nimi või ärinimi, isiku- või registrikood ning mittetulundusühingule suunatud tahteavalduste ja mittetulundusühingu menetlusdokumentide kättetoimetamise aadress;”.
§ 9. Notariaadiseaduse muutmine
Notariaadiseaduse § 32 lõiget 3 täiendatakse punktiga 71 järgmises sõnastuses:
„71) äriseadustiku §-s 631 nimetatud kontaktisiku teenuse osutamine;”.
§ 10. Sihtasutuste seaduse muutmine
2) paragrahvi 11 lõiget 1 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
3) paragrahvi 14 lõiget 1 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
„31) juhatuse asukoha aadress, kui see asub välisriigis;”;
4) paragrahvi 14 lõiget 1 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) äriseadustiku §-s 631 nimetatud kontaktisiku nimi või ärinimi, isiku- või registrikood ning sihtasutusele suunatud tahteavalduste ja sihtasutuse menetlusdokumentide kättetoimetamise Eesti aadress;”;
5) paragrahvi 17 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 46 lõiget 1 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
„31) kui sihtasutus ei ole nimetanud äriseadustiku § 631 lõikes 2 nimetatud kontaktisikut;”;
7) paragrahvi 59 lõiget 1 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
8) paragrahvi 80 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „§-des 4 ja 17” tekstiosaga „§-s 17”.
§ 11. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku muutmine
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 317 lõike 11 teises lauses asendatakse tekstiosa „§ 631 lõikes 1” tekstiosaga „§-s 631”.
§ 12. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse muutmine
1) paragrahvi 29 lõikes 1 asendatakse sõnad „Juriidilise isiku” sõnadega „Avalik-õigusliku juriidilise isiku”;
2) paragrahvi 29 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Eraõigusliku juriidilise isiku asukoht on ühingulepinguga või põhikirjaga määratud koht Eestis, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.”.
§ 13. Tulundusühistuseaduse muutmine
Tulundusühistuseaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 lõiget 1 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
2) paragrahvi 7 lõike 1 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) tulundusühistu elektronposti aadress ja muud sidevahendite andmed (telefoni ja faksi numbrid, Interneti kodulehe aadress jms);”;
3) paragrahvi 8 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
4) paragrahvi 8 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) äriseadustiku §-s 631 nimetatud kontaktisiku nimi või ärinimi, isiku- või registrikood ning tulundusühistule suunatud tahteavalduste ja tulundusühistu menetlusdokumentide kättetoimetamise Eesti aadress, samuti kontaktisiku elektronposti aadress;”;
5) paragrahvi 55 lõike 2 viies lause tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 76 lõiget 1 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
„21) kui tulundusühistu ei ole nimetanud äriseadustiku § 631 lõikes 2 nimetatud kontaktisikut;”;
7) paragrahvi 94 lõiget 1 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Dokumente hoitakse Eestis.”.
§ 14. Väärtpaberituru seaduse muutmine
Väärtpaberituru seaduse § 781 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 781. Investeerimisühingu asukoht ja peakontor
(1) Eestis äriregistrisse kantud ja Finantsinspektsioonilt tegevusloa saanud investeerimisühingu registrijärgne asukoht ja peakontor peavad olema Eestis.
(2) Investeerimisühingu ühinguleping või põhikiri peab kindlaks määrama, et investeerimisühingu registrijärgne asukoht ja peakontor on Eestis.”.
§ 15. Seaduse jõustumine
Käesolev seadus jõustub 2018. aasta 15. jaanuaril.


Võrdõigusvolinik | Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik | Kas värbamisintervjuul tohib kandidaadilt küsida, kas tal on alaealisi lapsi või puudega või eakaid pereliikmeid, kelle eest ta hoolitsema peab? - Võrdõigusvolinik | Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik
Ei tohi. Teave selle kohta, kas tööle soovija on lapsevanem või kas tal on hooldatavaid, ei näita, kas inimene sobib tööd tegema või kas ta tuleb töö tegemisega hästi toime. Kaasaegsetel lapsevanematel on palju erinevaid võimalusi ka väga keeruliste olukordade lahendamiseks ja ka paljulapselisus ei tarvitse sugugi tähendada, et töötaja puuduks haiguste tõttu töölt enam kui näiteks lastetu kolleeg. Seetõttu ei tohi tööandja selliseid küsimusi esitada (TLS § 11 lg 1 ja lg 2). Kui tööandjal on hoiak või arvamus, et perekondlike kohustuste tõttu ei saa töötaja piisavalt hästi tööd teha, võib see viia diskrimineerimiseni.
Tööandja võtab tööle antud töökohale parima töötaja ning seetõttu võib töötajaid valida üksnes inimeste oskuste, teadmiste, kogemuse ja isikuomaduste alusel. Tööle soovija perekondlikud kohustused ei või kuuluda valikukriteeriumide hulka.
Soolise võrdõiguslikkuse seaduses ja võrdse kohtlemise seaduses märgitud perekondlike kohustuste all peetakse muu hulgas silmas ka pereliikmete hoolduskohustust (SoVS § 3 lg 1 p 3). Kui tööle valimisel või tööle võtmisel jäetakse tööle soovija kõrvale või teda koheldakse muul moel halvemini lapsevanemaks olemise või muude perekondlike kohustuste tõttu, siis loetakse seda diskrimineerimiseks (SoVS § 6 lg 2 p 1).
Tööandja ei või põhjendada kandidaatidelt alaealiste laste kohta küsimist sellega, et tal on vaja neid andmeid töötajale lapsepuhkuse või puudega lapse täiendavat lapsepuhkuse andmiseks (IKS § 6 p 2 ja p 3). Viimati nimetatud andmeid võib tööandja küsida ainult sellelt töötajalt, kelle ta on juba tööle võtnud.
TLS §11
SoVS § 3 lg 1 p 3, § 6 lg 2 p 1


Korruptsioonivastase seaduse ja kriminaalkoodeksi muutmise seadus – Riigi Teataja
Korruptsioonivastase seaduse ja kriminaalkoodeksi muutmise seadus
RT I 2001, 58, 357
Vastu võetud 07.06.2001
Vabariigi Presidendi 26. juuni 2001. a otsusega nr 1105
I. Korruptsioonivastases seaduses (RT I 1999, 16, 276; 87, 791; 2000, 25, 145) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 4 lõikes 2 tehakse järgmised muudatused:
« 7) riigikontrolör ja Riigikontrolli peakontrolörid;»;
2) punktid 14–16 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 14) valla- ja linnavolikogu esimees ja liikmed;
16) osavalla ja linnaosa vanem, osavalla ja linnaosa halduskogu liikmed;»;
3) punktid 21–25 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 21) Kaitseliidu ülem ja keskjuhatuse ning keskrevisjonikomisjoni liikmed, Kaitseliidu peastaabi ülem ja struktuuriüksuste ülemad, Kaitseliidu üksuste pealikud, juhatuse ja revisjonikomisjoni liikmed;
25) avalik-õigusliku juriidilise isiku juhatuse ja nõukogu liige, Eesti Teaduste Akadeemia president, avalik-õigusliku ülikooli rektor, Eesti Advokatuuri esimees;»;
4) lõiget täiendatakse punktidega 26–28 järgmises sõnastuses:
« 26) valitsusasutuse hallatava riigiasutuse juht;
28) riigi, kohaliku omavalitsuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku poolt asutatud eraõiguslike sihtasutuste tegevjuhid, juhatuse ja nõukogu liikmed.»
§ 2. Paragrahvi 4 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
« (3) Ametiisikuna käesoleva seaduse mõistes käsitatakse valla- või linnaametiasutuse juhti ja ametiasutuse hallatava asutuse juhti, kui nii on otsustanud valla- või linnavolikogu.
(4) Ametiisikuna käesoleva seaduse mõistes käsitatakse mittetulundusühingu juhatuse liikmeid, kui mittetulundusühingu on asutanud või selles osaleb riik, kohalik omavalitsus või avalik-õiguslik juriidiline isik või kui see on sätestatud mittetulundusühingu tegevust reguleerivas seaduses või põhikirjas või kui sellise otsuse on vastu võtnud pädev mittetulundusühingu juhtorgan.»
« § 6. Korruptsiooniohtlike suhete keeld
(3) Ametiisik, kellel on korruptsiooniohtlikke suhteid, peab informeerima sellest asutuse juhti või ametikohale valimise õigusega organit, taotledes vastavate otsuste vastuvõtmise või tehingute sõlmimise õiguse andmist teisele ametiisikule.»
§ 4. Paragrahvi 11 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Deklaratsioon esitatakse käesoleva seaduse lisas 1 toodud vormil. Deklaratsiooni esitamiseks annab või saadab deklaratsioonihoidja selle esitajale vormi vähemalt üks kuu enne deklaratsiooni esitamise tähtaega. Deklaratsioonihoidja teeb kande tema poolt peetavas registris, näidates ära deklaratsiooni esitaja, deklaratsiooni esitamise kuupäeva ja deklaratsiooni numbri.»
§ 5. Paragrahv 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 12. Deklaratsioonihoidja
(9) Käesoleva seaduse §-s 4 nimetatud ametiisikute deklaratsioone hoitakse alates nende esitamisest deklaratsioonihoidja asukohas kuni nende hävitamiseni või üleandmiseni arhiivi. Käesoleva seaduse § 4 lõikes 1 nimetatud ametiisikute deklaratsioonid hävitatakse viie aasta möödumisel või omistatakse neile arhiiviväärtus arhiiviseaduses (RT I 1998, 36/37, 552; 1999, 16, 271; 2000, 92, 597) sätestatud korras. Käesoleva seaduse § 4 lõikes 2 nimetatud ametiisikute deklaratsioonid ja nende juurde kuuluvad deklaratsioonide kogumise, hoidmise ja kontrollimisega seotud dokumendid antakse viie aasta möödudes avalikku arhiivi arhiiviseaduses sätestatud korras.»
§ 6. Paragrahv 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 14. Deklaratsiooni esitamine
(2) Riigikogu liikmed, Vabariigi President, Vabariigi Valitsuse liikmed, Riigikohtu esimees ja liikmed, Eesti Panga Nõukogu esimees ja liikmed, Eesti Panga president, kaitseväe juhataja ja ülemjuhataja, riigikontrolör ja Riigikontrolli peakontrolörid, õiguskantsler, suursaadikud, riigi peaprokurör ja riigiprokurörid, ringkonnakohtu esimehed, haldus-, maa- ja linnakohtu esimehed, maavanemad, riigisekretär, Eesti Teaduste Akadeemia president ja avalik-õiguslike ülikoolide rektorid esitavad deklaratsiooni Riigikogu määratud komisjonile.
(5) Kohaliku omavalitsuse volikogu liige, kohaliku omavalitsuse ametiisik ja tema ülesandeid täitev koosseisuväline teenistuja, valla või linna ametiasutuse juht ning nende ametiasutuste hallatava asutuse juht, samuti kohaliku omavalitsuse osalusega äriühingu juhatuse ja nõukogu liikmed esitavad deklaratsiooni volikogu määratud komisjonile.
(6) Haldus-, maa- ja linnakohtute kohtunikud, ringkonnakohtunikud, vanemprokurörid, notarid, Eesti Advokatuuri esimees, kohtutäiturid ning vanglate direktorid esitavad deklaratsiooni justiitsministrile.
(7) Riigi osalusega äriühingu juhatuse ja nõukogu liikmed esitavad deklaratsiooni äriühingus riigi osaniku- või aktsionäriõigusi teostavat ministeeriumi juhtivale ministrile, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.
(9) Avalik-õigusliku juriidilise isiku osalusega äriühingu juhatuse ja nõukogu liikmed, samuti avalik-õigusliku juriidilise isiku asutatud sihtasutuse tegevjuht, juhatuse ja nõukogu liikmed esitavad deklaratsiooni avalik-õigusliku juriidilise isiku juhile.
(14) Kui käesoleva seaduse alusel on ametiisiku suhtes määratud rohkem kui üks deklaratsioonihoidja, esitab ametiisik deklaratsiooni oma põhitöökoha deklaratsioonihoidjale, ärakirja sellest teisele deklaratsioonihoidjale.»
§ 7. Paragrahvi 15 lõikes 2 asendatakse sõnad «maakohtu esimehe ja liikme» sõnadega «maakohtu esimehe ja kohtuniku».
§ 8. Paragrahvi 15 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Avalikustamisele kuuluv deklaratsioon avaldatakse ilma isikukoodi, aadressi ja lähisugulaste ja -hõimlaste andmeteta ning käesoleva seaduse § 9 lõike 1 punktides 6, 8 ja 9 nimetatud tulu suurust näitamata.»
« § 16. Deklaratsiooni kontrollimine
1) Maksuametile esitatud tuludeklaratsiooni;
(7) Kõik majanduslike huvide deklaratsioonide hoidjad on kohustatud neid määranud asutuste juhtidele või volitatud organile, samuti Riigikogu komisjoni taotlusel Riigikogu komisjonile aru andma neile käesoleva seadusega pandud kohustuste täitmisest.»
§ 10. Paragrahv 17 tunnistatakse kehtetuks.
§ 11. Paragrahv 18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 18. Deklaratsiooni esitamata jätmine
(2) Kui ametiisik jätab deklaratsiooni tähtpäevaks esitamata, on see töö- või teenistuskohustuste rikkumine ja ametiasutust diskrediteeriv tegu, mis toob kaasa seadusega sätestatud distsiplinaar- või haldusvastutuse.
(3) Käesoleva seaduse § 15 lõikes 2 või 3 nimetatud ametiisiku poolt deklaratsiooni tähtpäevaks esitamata jätmise korral avaldab Riigikogu esimees, vastav minister, asutuse juht või kohaliku omavalitsuse volikogu esimees selle kohta ametliku teate Riigi Teataja Lisas ühe kuu jooksul, arvates seaduserikkumise teatavaks saamisest.»
§ 12. Paragrahv 27 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 27. Vastutus korruptsioonivastase seaduse rikkumise eest
(2) Asutuse juht ja ametiisik, kellele on pandud deklaratsioonihoidja ülesanded, kannavad nende ülesannete täitmatajätmise või mittekohase täitmise, samuti deklaratsioonide sisu seadusevastase avalikustamise eest distsiplinaar-, haldus- või kriminaalvastutust.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud teod on aluseks ametiisiku teenistusest või ametikohalt vabastamiseks, välja arvatud eriseadustes sätestatud juhud.»
§ 13. Seadust täiendatakse §-ga 271 järgmises sõnastuses:
« § 271. Korruptiivse teoga tekitatud kahju hüvitamine
(2) Ametiisikult nõutakse tekitatud kahju sisse regressi korras.»
II. Kriminaalkoodeksis (RT 1992, 20, 288; RT I 1999, 38, 485; 57, 595, 597 ja 598; 60, 616; 97, 859; 102, 907; 2000, 10, 55; 28, 167; 29, 173; 33, 193; 40, 247; 49, 301 ja 305; 54, 351; 57, 373; 58, 376; 84, 533; 92, 597; 104, 685; 2001, 21, 115 ja 116; 31, 174; 53, 306 ja 313; 56, 332 ja 335) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 14. Koodeksi § 1621 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 1621. Seadusega kehtestatud töökoha-, tegevus- või toimingupiirangute rikkumine
Seadusega kehtestatud töökoha-, tegevus- või toimingupiirangute rikkumise eest, kui:
1) sellega põhjustati oluline varaline kahju või muu raske tagajärg isiku, riigi või kohaliku omavalitsuse seadusega kaitstud õigustele või huvidele või kui
2) süüdlasele oli samasuguse tegevuse eest kohaldatud halduskaristust, – karistatakse vabadusekaotusega kuni kahe aastani ühes teataval ametikohal töötamise või teataval tegevusalal tegutsemise või avalikus teenistuses olemise õiguse äravõtmisega.»
§ 15. Koodeksi § 1643 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 1643. Avalikustamisele kuuluvas majanduslike huvide deklaratsioonis mittetäielike või valeandmete esitamine
(1) Avalikustamisele kuuluvas majanduslike huvide deklaratsioonis mittetäielike või valeandmete esitamise eest – karistatakse rahatrahvi või arestiga.»
§ 16. Käesolev seadus jõustub Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.