Emmaste valla põhimäärus – Riigi Teataja
Emmaste valla põhimäärus
Emmaste valla põhimäärus - sisukord
§ 5 Külavanem
§ 7 Tänukiri ning muud tunnustusavaldused
§ 8 Volikogu moodustamine ja pädevus
§ 9 Volikogu õigusaktid
§ 10 Volikogu õigusaktide eelnõude menetlemise kord
§ 11 Volikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord
§ 13 Istungi kokkukutsumine ja päevakord
§ 14 Istungi avamine
§ 15 Volikogu päevakorrapunktide arutelu läbiviimine
§ 18 Istungi protokoll
§ 19 Volikogu esimees ja tema asendamine
§ 20 Volikogu liikme kohustused ja õigused
§ 22 Volikogu alatised ja ajutised komisjonid
§ 23 Volikogu alatiste komisjonide tegevusvaldkonnad
§ 24 Revisjonikomisjon
§ 25 Volikogu komisjoni moodustamine ja koosseis
§ 26 Volikogu komisjoni pädevus
§ 27 Õigusaktide eelnõude ja dokumentide menetlemine komisjonis
§ 28 Komisjoni koosolek
§ 29 Vallavalitsuse pädevus
§ 32 Vallavalitsuse töökord
§ 33 Vallavanema asendamise kord
§ 34 Vallavalitsuse liikme õigused ja kohustused
§ 35 Vallavalitsuse õigusaktid
§ 36 Vallavalitsuse komisjon
§ 37 Valla ametiasutus ja vallavalitsuse hallatav asutus.
5 VALLA ESINDAMINE JA LEPINGUTE SÕLMIMINE
§ 38 Esindamise õiguslikud alused
§ 39 Valla esindamine seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud toimingutes
§ 40 Valla esindamine kohtus
§ 41 Valla esindamine ametliku delegatsiooni poolt
§ 42 Valla välissuhted
§ 43 Lepingute sõlmimine
6 VALLA ARENGUKAVA, EELARVE STRATEEGIA JA EELARVE KOOSTAMISE JA MUUTMISE ÜLDISED PÕHIMÕTTED
§ 44 Valla arengu planeerimine
§ 45 Arengukava koostamise kord
§ 46 Eelarvestrateegia koostamise üldised põhimõtted
§ 47 Valla eelarve üldsätted
RT IV, 18.09.2015, 2
Vastu võetud 28.08.2015 nr 28
Emmaste valla (edaspidi ka valla) põhimääruses sätestatakse:
1) valla territoorium;
3) valla tegevuse õiguslikud alused;
4) valla omavalitsusorganite ja nende komisjonide õigused, kohustused ja töökord;
5) volikogu esimehe ja aseesimehe ning vallavanema ja vallavalitsuse valimise kord;
6) valla ametiasutuste ja nende hallatavate asutuste moodustamise kord;
7) valla arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve koostamise ja muutmise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted;
8) valla tunnustusavalduste väljaandmise üldised põhimõtted;
9) valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise kord.
(1) Valla piir kantakse riigi maakatastri kaardile seadusega sätestatud alusel ja korras. Valla piir tähistatakse Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras, piirikirjelduse kinnitab vallavolikogu.
(2) Valla piiri muutmise algatab seadusega sätestatud alusel ja korras volikogu või Vabariigi Valitsus. Piiri muutmise otsustab Vabariigi Valitsus või tema poolt volitatud valitsusasutus seadusega ning käesoleva põhimäärusega sätestatud alustel ja korras.
(3) Valda likvideerida või selle piire või nime muuta ei tohi ilma volikogu arvamust ära kuulamata. Volikogu korraldab nendes küsimustes oma arvamuse kujundamiseks valla elanike seas rahvaküsitluse.
(4) Valla koosseisu kuuluvad järgmised külad: Jausa, Muda, Valgu, Ulja, Harju, Prassi, Kõmmusselja, Metsalauka, Tilga, Emmaste, Tärkma, Riidaküla, Rannaküla, Lepiku, Pärna, Sõru, Hindu, Tohvri, Sepaste, Reheselja, Viiri, Külama, Vanamõisa, Sinima, Kabuna, Ole, Prähnu, Selja, Kurisu, Lassi, Leisu, Külaküla, Kitsa, Nurste, Kuusiku, Metsapere, Haldreka, Härma, Laartsa, Kaderna, Haldi, Mänspe ja Õngu.
(1) Emmaste vald kui kohalik omavalitsusüksus juhindub omavalitsusüksusele pandud ülesannete täitmisel põhiseadusest, Euroopa kohaliku omavalitsuse hartast, kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, teistest seadustest ning nende alusel ja täitmiseks antud õigusaktidest, sealhulgas käesolevast põhimäärusest.
(2) Vald otsustab ja korraldab kõiki kohaliku elu küsimusi, mis ei ole seadusega antud kellegi teise otsustada ja korraldada.
(3) Vald on avalik-õiguslik juriidiline isik, keda esindavad seaduste ja põhimääruse alusel oma pädevuse piires Emmaste Vallavolikogu (edaspidi volikogu), volikogu esimees, Emmaste Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) ning vallavanem ja vallasekretär. Valda võivad esindada ka teised isikud, kellel on vastavad volitused antud esindusõigust omavate isikute või organi poolt.
(4) Vald võib ühiste huvide väljendamiseks, esindamiseks, kaitsmiseks või ühiste ülesannete täitmiseks sõlmida lepinguid teiste kohaliku omavalitsuse üksuste ja kohaliku omavalitsuse üksusi ühendavate organisatsioonidega ning kuuluda kohaliku omavalitsuse üksusi ühendavatesse maakondlikesse, üleriigilistesse ja rahvusvahelistesse liitudesse või ühendustesse.
(5) Eelmises lõikes nimetatud lepingud kuuluvad enne jõustumist läbivaatamisele ja kinnitamisele volikogus.
1) volikogu - valla esinduskogu, mis valitakse valla hääleõiguslike elanike poolt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel.
§ 5. Külavanem
Külavanema valimise kord, külavanema õigused ja ülesanded ning külakoosoleku otsustusvõimelisus Emmaste vallas on reguleeritud Emmaste Vallavolikogu määrusega „Emmaste valla külavanema statuut.“
(1) Valla sümbolid on vapp ja lipp, mis on kinnitatud 19. juunil 1996 aastal.
Valla vapil on sinisel väljal langetatud lainelõikeline palk, selle kohal paremale suunduv kahemastiline purjelaev (kaljas). Mõlemad kujundid valla vapil on hõbedased.
(2) Valla vappi kasutatakse värvilisena või must-valgena:
1) volikogu, vallavalitsuse õigusaktidel ja kirjaplankidel;
3) üritusi või projekte tutvustavatel reklaamidel, trükistel ja mujal, tähistamaks Emmaste valla poolt vastava ürituse või projekti toetamist.
(3) Vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on vallavapp ja äärel kasutaja nimi. Vallavalitsuse pitsati läbimõõt on 4 cm.
(4) Vallavapi kasutamine käesolevas paragrahvis sätestamata juhtudel toimub vallavalitsuse loal.
(5) Vallavapi kasutamise korra järgimise üle teostab järelevalvet vallavalitsus.
(6) Valla lipp on ristkülikukujuline kangas. Valge-sinise lipuvälja poolitab diagonaalselt lainejoon. Lipu külgede suhe on 7:11.
(7) Vallalipp heisatakse:
2) ettevõtete, asutuste ja ühenduste hoonetel ning elamutel riigilipu heiskamise päevadel, valla avalikel üritustel;
3) koos Eesti riigilipuga heiskamise korral asub riigilipp lippude poolt vaadates paremal, vallalipp vasakul.
§ 7. Tänukiri ning muud tunnustusavaldused
(1) Valla tänukiri või muu tunnustusavaldus antakse füüsilisele või juriidilisele isikule vallale osutatud eriliste teenete eest või vallapoolse erilise austusavaldusena.
(2) Ettepanekuid tänukirja või muu tunnustusavalduse andmiseks võivad teha füüsilised ja juriidilised isikud, vallavalitsus, volikogu ja volikogu komisjon.
(3) Tänukirja andmine otsustatakse volikogu otsusega või vallavalitsuse korraldusega.
(4) Valla tunnustusavalduste andmise täpsema korra kehtestab volikogu.
(5) Tänukirjale kirjutab alla vallavanem või volikogu esimees.
§ 8. Volikogu moodustamine ja pädevus
(2) Volikogu juhindub oma tegevuses seadustest, valla põhimäärusest ja teistest õigusaktidest.
(3) Volikogu tööorganid on eestseisus ja alatised ja ajutised komisjonid.
(4) Volikogu ainupädevuses on kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega volikogu ainupädevusse antud küsimuste otsustamine.
(5) Õigusaktidega kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimusi otsustab volikogu, kuid ta võib delegeerida nimetatud küsimuste lahendamise vallavalitsusele.
(6) Volikogu pädevusse kuuluvate küsimuste otsustamisel on volikogu iseseisev ja tegutseb õigusaktide alusel vallaelanike huvides ja nende nimel. Volikogu võib vallaelanike tahte väljaselgitamiseks korraldada rahvaküsitlusi või -hääletusi.
§ 9. Volikogu õigusaktid
(1) Oma pädevuse alusel ja piires annab volikogu üldaktidena määrusi ja võtab üksikaktidena vastu otsuseid.
(2) Volikogu õigusakti eelnõule kohaldatakse Vabariigi Valitsuse poolt Vabariigi Valitsuse ja ministri määruse eelnõu kohta kehtestatud normitehnilisi nõudeid erisustega, mis tulenevad kohaliku omavalitsusüksuse õiguslikust seisundist.
(3) Volikogu määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avalikustamist, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(4) Volikogu otsused jõustuvad teatavakstegemisest. Volikogu otsused saadetakse täitjatele ja asjaosalistele.
(5) Volikogu määrused avalikustatakse Riigi Teatajas algtekstidena ning kõiki muudatusi sisaldavate terviktekstidena.
(6) Volikogu õigusaktid on kättesaadavad valla kantseleis ning avalikustatud ametiasutuse dokumendiregistri kaudu hiljemalt seitsmendal tööpäeval pärast nende vastuvõtmist. Dokumendiregistrile juurdepääs on tagatud Internetis valla veebilehelt. Kättesaadavaks ei tehta ja dokumendiregistri kaudu ei avalikustata õigusaktis sisalduvat teavet, millele on seaduse alusel kehtestatud juurdepääsupiirang ja mille väljastamine on seadusega keelatud.
(7) Volikogu määruste ja otsuste täitmise kontrolli teostavad volikogu esimees ja revisjonikomisjon.
§ 10. Volikogu õigusaktide eelnõude menetlemise kord
3) vallavalitsusel ja vallavalitsuse liikmel;
6) ametnikul talle ametijuhendiga antud ülesannete täitmiseks;
(2) Igaühel on õigustaotleda volikogu poolt vastuvõetud õigusaktidesse muudatuste tegemist või nende tühistamist, kui nendega on seadusevastaselt kitsendatud tema õigusi.
(3) Volikogu õigusakti eelnõu töötab välja selle algataja. Õigusakti eelnõu väljatöötamise võib volikogu teha ülesandeks vallavalitsusele või volikogu komisjonile.
(4) Eelnõu peab olema normitehniliselt ja keeleliselt korrektne. Eelnõus keeleliste või normitehniliste puuduste esinemisel kõrvaldab vallasekretär kooskõlastatult eelnõu algatajaga nimetatud puudused enne eelnõu päevakorra kavandisse võtmist.
(5) Vajadusel määrab volikogu esimees volikogu komisjonide hulgast eelnõu menetlemiseks juhtivkomisjoni. Teised komisjonid esitavad oma ettepanekud õigusakti eelnõu kohta juhtivkomisjonile.
(6) Eelnõu, mis ei ole algatatud volikogu komisjoni poolt, kuid kuulub komisjoni töövaldkonda, esitatakse volikogu esimehe kaudu komisjonile arvamuse saamiseks. Eelnõuga mittenõustumise korral esitab komisjoni esimees põhjenduse.
(7) Kõik eelnõud, mis pole algatatud vallavalitsuse poolt, saadetakse vallavalitsusele seisukoha andmiseks. Vallavalitsus teatab kirjalikult volikogule oma seisukoha kümne tööpäeva jooksul eelnõu saamisest arvates.
(8) Volikogus arutlusele tuleva valla finantstegevust puudutava eelnõu koostamist nõustab valla finantsjuht. Valla finantsetegevust puudutavale eelnõule lisab eelnõu algataja seletuskirja, mis peab sisaldama õigusakti kehtestamisega seotud majanduslike kulude arvestust ja finantseerimisallikaid.
§ 11. Volikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord
(1) Volikogu uue koosseisu esimesel istungil, mille kutsub kokku valla valimiskomisjon, valib volikogu oma liikmete hulgast salajasel hääletamisel volikogu esimehe, kusjuures igal volikogu liikmel on valimisel üks hääl.
(2) Emmaste volikogul on üks aseesimees ja see valitakse pärast esimehe valimisi.
(3) Valimised korraldab valla valimiskomisjon ning volikogu esimehe valimise tulemused tehakse kindlaks valimiskomisjoni otsusega.
(4) Volikogu esimehe kandidaadi võib üles seada volikogu liige, esitades selle kohta kirjaliku ettepaneku volikogu istungi juhatajale.
(5) Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega.
(6) Igal volikogu esimehe kandidaadil on õigus esineda enesetutvustusega ning volikogu liikmetel on õigus esitada talle küsimusi.
(7) Volikogu esimehe kandidaadil on õigus esitada enesetaandus kuni kandidaatide nimekirja sulgemiseni.
(8) Pärast kandidaatide nimekirja sulgemist valmistab valla valimiskomisjon ette hääletamissedelid, kandes neile volikogu esimehe kandidaatide nimed tähestikulises järjekorras. Valimiskomisjon annab valimissedelid volikogu liikmetele nimekirja alusel ja allkirja vastu. Enne hääletamise väljakuulutamist kontrollib valimiskomisjon valimiskasti ja pitseerib selle. Hääletamise kuulutab välja istungi juhataja.
(9) Volikogu liige märgistab valimissedelil ristiga lahtri selle kandidaadi nime juures, kelle poolt ta hääletab ja laseb valimissedeli valimiskasti.
(10) Kui volikogu esimehe kandidaatide nimekirjas on ainult üks kandidaat, hääletab volikogu liige kandidaadi poolt või vastu, märgistades valimissedelil ristiga vastavalt lahtri “poolt” või “vastu” kandidaadi nime juures.
(11) Kui valimissedel rikutakse enne selle valimiskasti laskmist, on volikogu liikmel õigus rikutud sedeli tagastamisel saada valimiskomisjonilt uus valimissedel, mille kohta tehakse nimekirja vastav märge.
(12) Hääletamise kuulutab lõppenuks valimiskomisjoni esimees. Hääled loetakse avalikult kohe pärast hääletamise lõppemist. Valimissedel, millel on märgistatud rohkem kui ühe kandidaadi nimi või millel ei ole märgistatud ühegi kandidaadi nime, loetakse kehtetuks.
(13) Valimiskomisjon koostab hääletamistulemuste kohta protokolli. Protokollile kirjutavad alla kõik kohalolevad komisjoni liikmed.
(14) Hääletamistulemused teeb teatavaks valimiskomisjoni esimees.
(15) Kui hääletamise läbiviimise kohta ei ole esitatud ühtegi protesti, siis teeb istungi juhataja valimistulemused teatavaks. Protestide olemasolul tehakse valimistulemused teatavaks pärast nende läbivaatamist valimiskomisjonis.
(16) Protestid hääletamise läbiviimise kohta esitatakse valimiskomisjonile kirjalikult kohe pärast hääletamistulemuste teatavakstegemist. Valimiskomisjon vaatab protestid läbi ja teeb nende suhtes otsuse.
(17) Istungi juhataja kuulutab valimistulemused välja kohe pärast protestide rahuldamist või tagasilükkamist.
(18) Volikogu esimeheks osutub valituks kandidaat, kes saab volikogu koosseisu häälteenamuse.
(19) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi teine hääletusvoor. Teises hääletusvoorus jäävad kandideerima kaks esimeses voorus enim hääli saanud kandidaati. Kui häältearvult teine ja kolmas kandidaat said võrdselt hääli, siis pannakse nad eraldi salajasele hääletusele ning edasi jääb konkureerima enim hääli saanud kandidaat. Kui nad ka nüüd saavad võrdselt hääli, otsustab teise vooru edasipääseja loos.
(20) Kui volikogu esimees ei osutu ka pärast valimiste teist vooru valituks, korraldatakse järgmisel volikogu istungil uued valimised, kus kogu volikogu esimehe valimiste protseduuri korratakse algusest peale.
(21) Volikogu aseesimehe valimised korraldab ja viib läbi volikogu käesoleva paragrahvi lõigetes 4-20 sätestatud korras, valimistulemused tehakse kindlaks volikogu otsusega.
(22) Volikogu esimehe ja aseesimehe volitused algavad vahetult pärast valimistulemuste jõustumist ja volitused lõpevad volikogu liikme volituste ennetähtaegsel lõppemisel või peatumisel uue esimehe ja aseesimehe valimistulemuste jõustumisega või volikogu koosseisu volituste lõppemisel.
(23) Volikogu esimehe või aseesimehe tagasiastumisel või kui tema volitused volikogu liikmena lõpevad enne tähtaega või peatuvad, teatab ta sellest volikogu istungil, jätkates volikogu esimehe või aseesimehe ülesannete täitmist kuni volikogu uue esimehe või aseesimehe valimiseni.
(24) Järgmisel volikogu istungil toimuvad erakorralised valimised vabanenud ametikohale.
(25) Erakorralised valimised toimuvad käesoleva paragrahvi lõigetes 3-21 sätestatud korras. Valla valimiskomisjoni asemel viib hääletamise läbi volikogu poolt moodustatud häältelugemise komisjon.
(1) Volikogu töövormiks on volikogu istung. Istungid on üldjuhul avalikud. Volikogu võib mõjuvatel põhjustel kuulutada istungi kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui arutatavat küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(2) Volikogu liige võib kuni kaks korda aastas osaleda istungil kasutades Skype internetitelefoni või muud samalaadset infotehnoloogilist vahendit. Volikogu liige, kes soovib istungil osaleda Skype internetitelefoni vahendusel või muu samalaadse infotehnoloogilise vahendi abil, on kohustatud sellest informeerima volikogu esimeest vähemalt 24 tundi ette. Kui volikogu liige osaleb istungil kasutades Skype internetitelefoni või muu samalaadse infotehnoloogilise vahendi abil, siis allkirjastab ta kvoorumilehe enne istungi algust digitaalselt ja kvoorumilehele tehakse vastav märge. Kvoorumileht lisatakse protokollile.
(3) Volikogu istung toimub üldjuhul üks kord kuus kuu viimasel reedel algusega kell 17.00. Volikogu esimees võib mõjuval põhjusel istungi aega muuta või kutsuda volikogu kokku sagedamini. Juulikuus üldjuhul volikogu istungit ei toimu.
(4) Volikogu erakorralise istungi kokkukutsumist võivad nõuda vähemalt üks neljandik volikogu liikmetest. Erakorralise istungi kokkukutsumise nõudjad esitavad koos avaldusega ka kirjaliku põhjenduse erakorralise istungi kokkukutsumiseks. Erakorraline istung kutsutakse kokku hiljemalt kümne päeva jooksul arvates vastava nõudmise saamisest.
(5) Volikogu istungil tehakse 15-minutine vaheaeg iga 1,5 tunni töötamise järel, kusjuures vaheaja algust võib muuta, kui seda tingib küsimuse arutelu. Volikogu istungi tööaeg on kuni kolm tundi, kui volikogu ei otsusta teisiti.
§ 13. Istungi kokkukutsumine ja päevakord
(1) Volikogu istungi kutsub kokku volikogu esimees või tema äraolekul aseesimees, aseesimehe puudumisel vanim volikogu liige. Uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees seaduses ettenähtud tähtaja jooksul.
(2) Volikogu istungi toimumise kohta saadetakse kõigile volikogu liikmetele kutse koos õigusaktide eelnõude ning muude vajalike materjalidega e-posti teel, vähemalt neli päeva enne volikogu istungit. Samaks ajaks peab olema valla veebilehel välja pandud volikogu istungi päevakord.
(3) Eelnõude kohta võib teha kirjalikke muudatusettepanekuid kuni volikogu istungi alguseni, kui ei ole antud teist tähtaega. Muudatusettepanekud esitatakse volikogu esimehe või vallakantselei kaudu. Volikogu istungil võib arutatava küsimuse kohta teha ka suulisi muudatusettepanekuid. Isik, kes soovib eelnõud muuta suulise ettepaneku alusel, peab muudatusettepaneku esitama üheselt mõistetavalt ning istungi juhataja fikseerib esitatud muudatusettepaneku.
(4) Volikogu liikmetel on õigus esitada ettepanekuid ja kirjalikke eriarvamusi volikogu istungi päevakorra osas kuni päevakorra kinnitamiseni. Ettepanekud esitatakse volikogu esimehe või vallakantselei kaudu.
(5) Volikogu esimees edastab volikogu liikmetele esimesel võimalusel, kuid enne volikogu istungi algust, laekunud kirjalikud muudatusettepanekud volikogu õigusaktide eelnõude osas.
(6) Volikogu istungi päevakorra esitab istungile kinnitamiseks volikogu esimees või tema puudumisel aseesimees tehtud ettepanekute ja laekunud materjalide alusel.
(7) Istungi päevakorda võetakse need volikogu õigusaktide eelnõud, mis on vormistatud ja esitatud vallakantseleile vähemalt viis päeva enne istungi toimumist.
§ 14. Istungi avamine
(1) Volikogu istungi avab ja seda juhatab volikogu esimees või tema asendaja. Volikogu esimehe või aseesimehe äraolekul juhatab istungit volikogu istungil kohalolijaist vanim liige. Esimest istungit juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja.
(2) Istungi alguses tehakse teatavaks istungi päevakorra kava ning teavitatakse kutsutud külalistest. Seejärel vaadatakse läbi ettepanekud ja protestid päevakorra kohta. Pärast ettepanekute ja protestide läbivaatamist kinnitatakse päevakord poolthäälteenamusega. Kui päevakorda tervikuna ei kinnitata, paneb istungi juhataja kõik päevakorra küsimused ükshaaval hääletusele.
(3) Peale päevakorra kinnitamist on üldjuhul vallavalitsuse info kestvusega kuni 20 minutit.
(4) Pärast päevakorra kinnitamist võivad volikogu liikmed anda üle kirjalikke küsimusi, volikogu õigusaktide eelnõusid või esineda avaldustega, mille kestus peaks piirduma viie minutiga. Avaldusega võivad esineda ka vallavalitsuse liikmed ja teised volikogu esimehe poolt istungile kutsutud isikud.
§ 15. Volikogu päevakorrapunktide arutelu läbiviimine
(1) Volikogu õigusakti eelnõu arutelu koosneb ettekandest, kaasettekandest, küsimustest ning nendele vastamisest, sõnavõttudest, ettekandja ja kaasettekandja lõppsõnast. Küsimusi saab esitada peale ettekande ja kaasettekande ärakuulamist.
(2) Päevakorraküsimuse arutamine algab eelnõu esitaja ja vajadusel kaasettekandja ettekandega.
(3) Peale ettekannet algavad läbirääkimised, mis hõlmavad küsimusi, vastuseid, sõnavõtte, repliike.
(4) Eelnõu esitaja võib eelnõu tagasi võtta arutelu igas staadiumis enne selle lõplikule hääletusele panemist. Umbusalduse avaldamise eelnõud ei saa tagasi võtta.
(5) Kui istungi päevakorrapunkti kohta ei ole esitatud volikogu õigusakti eelnõud, koosneb arutelu ettekandest ja kaasettekandest ning küsimustele vastamisest. Sellisel juhul käsitletakse seda informatsioonina.
(6) Õigusakti mitte vastuvõtmist nõudvas küsimuses võetakse vastu protokolli kantav otsustus.
(7) Kui istungi päevakorras on arupärimisele vastamine, koosneb arutelu ettekandest ja küsimustele vastamisest. Küsimuste esitamise eesõigus on arupärimise esitajal.
(8) Volikogu istungil on sõnaõigus volikogu liikmetel, vallavanemal, vallavalitsuse liikmetel, vallasekretäril ja istungi juhataja loal teistel istungist osavõtjatel. Sõnavõtusoovist ja küsimuse esitamisest teatatakse istungi juhatajale käetõstmisega; sõna antakse taotlemise järjekorras. Kui kõneleja räägib üle mõistliku aja või kaldub teemast ilmselt kõrvale, hoiatab istungi juhataja teda või lõpetab sõnavõtu.
(9) Pärast läbirääkimiste lõppu on ettekandjal õigus lõppsõnaks.
(10) Enne õigusakti eelnõu hääletusele panemist teatab istungi juhataja kõikidest kirjalikult laekunud muudatusettepanekutest nende laekumise järjekorras ja teeb vajadusel ettepaneku hääletamise korra kohta. Kirjalikud ja suulised eriarvamused lisatakse protokollile.
(11) Õigusakti eelnõu muudatuste sõnastamiseks võidakse valida enne küsimuse hääletamisele panemist redaktsioonikomisjon. Redaktsioonikomisjoni valib volikogu avalikul hääletamisel vähemalt kolmeliikmelisena. Redaktsioonikomisjon valib oma liikmete hulgast esimehe.
(12) Enne hääletamist on volikogu liikmel õigustaotleda kuni 5-minutilist vaheaega. Peale hääletamiseelset vaheaega võib istungi juhataja anda küsimuseks sõna üksnes hääletusprotseduuri kohta. Hääletamise ajal sõna ei anta.
(2) Hääletamine volikogus on üldjuhul avalik. Hääletamisest võtavad osa istungil viibivad volikogu liikmed. Volikogu liige ei saa hääletamisõigust edasi volitada. Hääletamisel loetakse poolthääled, erapooletuks jäämist või vastu olemist ei eristata.
(3) Isikuvalimised otsustatakse üldjuhul salajasel hääletamisel. Salajasel hääletamisel ei saa osaleda liikmed, kes osalevad istungil, kasutades Skype internetitelefoni või muud samalaadset infotehnoloogilist vahendit.
(4) Volikogu õigusakt võetakse vastu poolthäälte enamusega, kui seaduses ei ole sätestatud volikogu koosseisu häälteenamuse nõuet.
(5) Volikogu õigusakti eelnõu kohta esitatud muudatusettepanekud pannakse hääletamisele ning otsustatakse poolthäälte enamusega. Kui ühe ja sama sätte kohta on esitatud mitu muudatusettepanekut, käsitletakse neid esitamise järjekorras. Vastuvõetuks loetakse enim poolthääli saanud ettepanek.
(6) Isikuvalimistel, kus ei nõuta volikogu koosseisu häälteenamust, loetakse valituks poolthäälte enamusega enim hääli saanud kandidaat.
(7) Salajase hääletamise korraldamiseks (v.a volikogu esimehe või aseesimehe valimine volikogu koosseisu esimesel istungil) moodustab volikogu poolthäälte enamusega kolmeliikmelise häältelugemiskomisjoni, kes nimetab endi hulgast komisjoni esimehe.
(8) Häältelugemiskomisjon väljastab volikogu liikmetele valla pitsatijäljendiga varustatud hääletussedelid.
(9) Hääletamise tulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, mille alusel volikogu kinnitab otsusega isiku valimise.
(2) Õigus seada üles kandidaate isikuvalimistel on volikogu liikmetel;
(4) Kandidaatide nimekiri suletakse poolthäälte enamusega. Enne nimekirja sulgemist võivad volikogu liikmed nõuda kuni 5-minutilist vaheaega.
(5) Pärast nimekirja sulgemist kuulutab istungi juhataja välja vaheaja kandidaatide nimede kandmiseks hääletussedelitele. Hääletussedelitele kantakse kandidaadid esitamise järjekorras.
Kui üles on seatud rohkem kandidaate kui konkreetsel valimisel on volikogu liikmel hääli, märgitakse hääletussedelile kandidaadi järele lahter „poolt“. Kui üles on seatud sama palju kandidaate kui konkreetsel valimisel on volikogu liikmel hääli, märgitakse hääletussedelile kandidaadi järele lahtrid „poolt“ ja „vastu“.
(6) Kui mõni volikogu liige avaldab selleks soovi, antakse kandidaadile enda tutvustamiseks kuni 5 minutit. Kandidaatide tutvustamine toimub kandidaatide esitamise järjekorras.
(7) Hääletusprotseduuri viib läbi häältelugemiskomisjon. Enne hääletuse väljakuulutamist kontrollib häältelugemiskomisjon valimiskasti.
(9) Hääletussedelite väljaandmise aluseks on volikogu liikmete nimekiri. Volikogu liige saab häältelugemiskomisjonilt valla pitsati jäljendiga hääletussedeli.
(18) Hääletussedelid säilitatakse vallakantseleis volikogu lisamaterjalide kaustas vähemalt 30 päeva.
§ 18. Istungi protokoll
(1) Volikogu istungi käik protokollitakse. Volikogu istungi protokollijal on õigus kasutada istungi protokolli koostamiseks helisalvestist. Helisalvestist kasutatakse protokolli koostamiseks ning see on mõeldud asutusesiseseks kasutamiseks ja seda säilitatakse 12 kuud.
(2) Volikogu istungi helisalvestusi võib kuulata vallavalitsuse ruumides istungi protokollija juuresolekul. Salvestist ei väljastata.
(3) Volikogu istungit võivad kõik istungile lubatud isikud salvestada (filmida jmt) volikogu istungil osalevate liikmete enamuse nõusolekul. Kinnisel istungil on salvestamine keelatud, v.a protokolli koostaja poolt. Raadio- ja teleülekannete ning foto-, video- ja fonosalvestuste tegemine ei tohi segada volikogu istungi läbiviimist või volikogu liikmete tööd.
(4) Protokollile kirjutab alla volikogu esimees või tema asendaja. Protokollid vormistatakse eesti keeles. Protokolli kantakse istungi aeg, koht, osavõtjate nimed, arutusele tulevad küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja otsused ettepanekute arvestamise või mittearvestamise kohta, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel ning otsustajate, vallasekretäri või küsimuse algatajate eriarvamused.
1) Protokoll on kättesaadav hiljemalt seitsmendal tööpäeval pärast istungi toimumise päeva. Protokollid on kättesaadavad Emmaste vallakantseleis ning avalikustatud valla dokumendiregistri kaudu. Dokumendiregistrile on tagatud juurdepääs valla veebilehelt. Üldkättesaadavaks ei tehta protokollides sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud valla asutusesiseseks kasutamiseks.
(6) Volikogu liikmel on õigusteha protokolli kohta märkusi järgmisel volikogu istungil või enne seda. Märkused lisatakse protokollile.
§ 19. Volikogu esimees ja tema asendamine
1) korraldab volikogu tööd, kutsub kokku ja juhatab volikogu istungeid ja koosolekuid ning korraldab nende ettevalmistamist ja volikogu õigusaktide eelnõude menetlust;
2) esindab valda ja volikogu vastavalt volikogu poolt antud pädevusele. Küsimuste kooskõlastamisel ja otsustamisel, kus volikogu seisukoht puudub, on volikogu esimehel õigustegutseda üksnes eelläbirääkimiste piires;
3) kirjutab alla volikogu poolt vastuvõetud määrustele, otsustele ja teistele volikogu dokumentidele ning peab volikogu nimel kirjavahetust;
4) kontrollib volikogu määruste ja otsuste täitmist;
5) täidab muid talle seadusega ning volikogu poolt pandud ülesandeid.
(2) Volikogu esimehe äraolekul, samuti juhtudel, kui ta ei saa oma ülesandeid täita enesetaanduse tõttu, asendab teda aseesimees. Aseesimehe äraolekul asendab volikogu esimeest vanim volikogu liige.
(3) Volikogu otsusel võib volikogu esimehe või aseesimehe koht olla palgaline.
§ 20. Volikogu liikme kohustused ja õigused
(1) Volikogu liige peab võtma osa volikogu istungitest. Volikogu liige, kes ei saa istungist osa võtta, teatab sellest volikogu esimehele või vallasekretärile. Juhul, kui volikogu liige hilineb istungile või lahkub istungilt enne istungi lõppu, kantakse protokolli saabumise või lahkumise aeg.
(2) Volikogu liikmel on õigus kuuluda vähemalt ühte volikogu alalisse komisjoni.
(3) Volikogu liige juhindub oma tegevuses kehtivatest õigusaktidest ning vallaelanike huvidest ja vajadustest.
(4) Volikogu liikmel on õigus saada volikogu ja vallavalitsuse õigusakte, dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud, ning esitada arupärimisi volikogu määratud, valitud või kinnitatud isikutele, ametiasutuse ning ametiasutuse hallatavate asutuste juhtidele. Volikogu liikmel on õigus saada oma kirjalikule küsimusele vallavalitsuselt ning ametiasutuse ja ametiasutuse hallatava asutuse juhilt vastused 10 tööpäeva jooksul küsimuse esitamisest arvates.
(5) Volikogu liikmel on õigus volikogu esimehe, volikogu aseesimehe, volikogu komisjoni esimehe või aseesimehe või revisjonikomisjoni liikme kohalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega sätestatud korras tagasi astuda.
(6) Volikogu liige on kohustatud nii volikogu liikme volituste ajal kui ka pärast volituste lõppemist hoidma talle volikogu liikmena teatavaks saanud riigi- ja ärisaladust, teiste inimeste perekonna- ja eraellu puutuvaid andmeid ning muud konfidentsiaalsena saadud informatsiooni.
(7) Volikogu liige ei tohi võtta osa volikogu sellise üksikakti ettevalmistamisest, arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastases seaduses sätestatu kohaselt. Enne vastava üksikakti või küsimuse arutelu algust on volikogu liige kohustatud tegema volikogule suulise avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorra punkti arutamisel ja lahkuma istungi ruumist. Volikogu liikme taandamise kohta tehakse märge volikogu istungi protokolli ning küsimuse arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on volikogu liikme võrra väiksem.
(1) Volikogu eestseisus on volikogu istungit ettevalmistav ning nõuandev tööorgan, mille kutsub vajadusel kokku volikogu esimees või tema asendaja.
(2) Volikogu eestseisusesse kuuluvad:
2) volikogu alaliste komisjonide esimehed;
4) vallasekretär ja / või volikogu istungit ettevalmistav töötaja.
(3) Volikogu eestseisus vaatab volikogu esimehe või tema asendaja ettepanekul läbi volikogu istungi päevakorra projekti, õigusaktide eelnõud ning arutab muid volikogu töö korraldamisega seotud küsimusi.
(4) Volikogu eestseisuse istungist on õigus osa võtta kõigil volikogu liikmetel.
§ 22. Volikogu alatised ja ajutised komisjonid
(1) Volikogu moodustab valla elanike huvidest ja oma töö vajadustest lähtuvalt alatisi ja ajutisi komisjone ning töögruppe.
(2) Volikogu alatised komisjonid moodustatakse volikogu otsusega volikogu volituste ajaks.
(3) Komisjonide põhiülesandeks on volikogu tegevuse kavandamine, volikogule ja vallavalitsusele arvamuste esitamine ning õigusaktide eelnõude ettevalmistamine.
(4) Ühekordsete kindlapiiriliste probleemide lahendamiseks võib volikogu moodustada ajutisi komisjone. Volikogu õigusaktis, millega ajutine komisjon moodustatakse, sätestatakse selle koosseis, ülesanded, volituste ulatus ja kestus.
(5) Ajutine komisjon töötab samade põhimõtete ja reeglite alusel kui alatine komisjon.
(6) Komisjon annab oma tegevusest aru volikogule vähemalt üks kord aastas.
(7) Komisjonid töötavad ühiskondlikul alusel.
(8) Volikogu otsusel võib volikogu komisjoni esimehe või aseesimehe koht olla palgaline.
§ 23. Volikogu alatiste komisjonide tegevusvaldkonnad
(1) Emmaste volikogu alalised komisjonid on:
1) eelarve- ja majanduskomisjon;
2) haridus- ja kultuurikomisjon;
3) sotsiaalkomisjon;
4) revisjonikomisjon.
(2) Eelarve-ja majanduskomisjoni, haridus-ja kultuurikomisjoni ning sotsiaalkomisjoni pädevus ja tegutsemise täpsem kord määratakse kindlaks vastava komisjoni põhimäärusega.
(3) Volikogu võib moodustada ka teisi alatisi komisjone.
(2) Revisjonikomisjon täidab revisjonikomisjoni pädevusse antud ülesandeid üldjuhul tööplaani alusel. Revisjon viiakse läbi vähemalt üks kord aastas enne eelarve täitmise aruande kinnitamist. Tööplaani kinnitab volikogu otsusega ning tööplaan kalendriaastaks tuleb kinnitada hiljemalt veebruarikuu istungil. Tööplaani eelnõu esitab volikogule revisjonikomisjoni esimees. Vajadusel võib volikogu oma otsusega anda revisjonikomisjonile komisjoni pädevuses olevate ülesannete täitmiseks tööplaaniväliseid ülesandeid.
(3) Revisjonikomisjoni esimees ja revisjonikomisjoni liikmed valitakse volikogu liikmete hulgast salajasel hääletamisel.
(4) Revisjonikomisjoni esimees korraldab tööd vastavalt seaduses ning valla põhimääruses sätestatud korrale.
(6) Revisjonikomisjoni liikmetel on kontrollimiseks pandud ülesannete täitmiseks õigus:
3) kooskõlastatult volikogu esimehega kaasata oma tegevusse spetsialiste;
(7) Enne kontrolli läbiviimist informeerib kontrollija volikogu esimeest ja kontrollitavat kontrolli algusajast, eesmärgist ja ulatusest vähemalt 10 päeva ette. Revisjonikomisjoni liige ei tohi häirida ega takistada kontrollitava asutuse igapäevast tööd, ta peab järgima kehtestatud sisekorraeeskirju ja teisi kontrollitava asutuse töökorraldust reguleerivaid õigusakte.
(8) Kontrollija võib kontrollimise käigustalle teatavaks saanud informatsiooni kasutada ainult kontrollimise huvides. Kontrollimise tulemusi ei avaldata enne volikogu vastavat otsust.
(9) Kontrollimise tulemused vormistatakse aktiga. Aktis märgitakse kontrollitava asutuse nimi ja alluvus, kontrolli eesmärk ja tulemus, kontrollijate nimed ja ametinimetused, kontrollitava asutuse juhi nimi, kontrollitav periood ja kontrollimise aeg.
(10) Revisjonikomisjoni otsus ja akt saadetakse vallavalitsusele, kes võtab akti suhtes seisukoha ja esitab selle kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
(11) Revisjonikomisjon peab andma seisukoha valla majandusaasta aruandele enne selle kinnitamist volikogu poolt.
(12) Revisjonikomisjon võib kontrolli teostamise tulemusena neile teatavaks saanud avalikustamisele mittekuuluvaid andmeid kasutada ainult revisjonikomisjoni ülesannete täitmise huvides.
§ 25. Volikogu komisjoni moodustamine ja koosseis
(1) Volikogu komisjon moodustatakse volikogu otsusega. Otsuses märgitakse komisjoni tegevusvaldkond ja liikmete arv. Kui komisjoni ei moodustata volikogu alatise komisjonina, määratakse otsuses ka komisjoni volituste kestvus.
(2) Komisjoni esimees ja komisjoni esimehe ettepanekul aseesimees ning revisjonikomisjoni liikmed valitakse volikogu liikmete hulgast salajasel hääletamisel poolthäälte enamusega.
(3) Komisjonide teised liikmed (v.a revisjonikomisjon) kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul volikogu poolthäälte enamusega avalikul hääletamisel.
(4) Volikogu otsustab komisjoni liikme komisjoni koosseisust väljaarvamise juhul, kui komisjoni liige ei ole osalenud vähemalt kolmel järjestikusel komisjoni koosolekul.
(5) Komisjoni liige võib isikliku avalduse alusel tagasi astuda. Komisjoni liikme volitused lõpevad volikogu vastava otsuse jõustumisel.
(6) Volikogu komisjoni esimeest asendab aseesimees. Kui aseesimeest ei ole määratud, siis volikogu komisjoni esimehe poolt asendajaks määratud komisjoni liige.
(7) Volikogu alatise komisjoni tegevus lõpeb üldjuhul koos volikogu koosseisu volituste lõppemisega. Volikogu võib oma otsusega lõpetada alatise komisjoni tegevuse ka enne volikogu koosseisu volituste lõppemist.
(8) Volikogu komisjoni tegevuse lõpetamine toimub volikogu komisjoni või volikogu liikme ettepanekul. Volikogu komisjoni koosseisu muutmine toimub komisjoni esimehe ettepanekul.
§ 26. Volikogu komisjoni pädevus
2) vaatab läbi oma valdkonna volikogu õigusaktide eelnõusid ning algatab vajadusel õigusakti eelnõu väljatöötamise;
3) vaatab läbi volikogu esimehe ja vallavalitsuse poolt komisjoni arvamuse saamiseks või informatsiooniks esitatud õigusaktide eelnõud, materjalid ning isikute avaldused, mille lahendamisel ja otsustamisel on vajalik komisjoni arvamus ning annab oma kirjaliku seisukoha.
2) esitada volikogule ettepanek teha õigusakti väljatöötamine ülesandeks vallavalitsusele;
4) teha ettepanekuid oma töövaldkonnas volikogu istungi päevakorra, volikogu ja teiste komisjonide menetluses olevate volikogu õigusaktide eelnõude kohta;
6) teha koostööd volikogu teiste komisjonidega;
7) kaasata oma töösse asjatundjaid ja tellida ekspertiise, kooskõlastades selle eelnevalt volikogu esimehega.
§ 27. Õigusaktide eelnõude ja dokumentide menetlemine komisjonis
(1) Komisjon on kohustatud tema menetlusse suunatud volikogu või vallavalitsuse õigusakti eelnõu läbi vaatama ning esitama omapoolse kirjaliku arvamuse volikogu esimehele kahe nädala jooksul eelnõu saamisest arvates või siis taotlema seisukoha võtmiseks pikendust. Avaldused, märgukirjad ja selgitustaotlused vaadatakse läbi seaduses sätestatud tähtajal.
(2) Komisjonile adresseeritud märgukirja, selgitustaotluse ja muude dokumentide kohta annab komisjon oma seisukoha ning esitab selle volikogu esimehele. Komisjonile adresseeritud märgukirjale või selgitustaotlusele vastab komisjon, vastuse allkirjastab komisjoni esimees või teda asendav komisjoni liige.
§ 28. Komisjoni koosolek
(1) Volikogu komisjoni töö vorm on koosolek. Alatiste komisjonide koosolekute toimumise aeg lepitakse üldjuhul kokku peale komisjoni koosseisu kinnitamist arvestusega, et komisjonide koosolekute ajad ei kattu.
(2) Kui tekib vajadus muuta komisjoni toimumise aega, teatab komisjoni esimees sellest komisjoni liikmetele, järgides lõikes 4 sätestatut.
(3) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni
koosseisust. Otsustused tehakse avalikul hääletusel poolthäälte enamusega.
(4) Komisjoni koosolek kutsutakse kokku vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord kolme kuu jooksul komisjoni esimehe või tema asendaja poolt. Kokkukutsuja teatab komisjoni liikmetele ja kutsutud isikutele üldjuhul vähemalt neli päeva enne komisjoni koosoleku algust koosoleku päevakorra.
(5) Teiste isikute kutsumise komisjoni koosolekule ja neile sõnaõiguse andmise otsustab koosoleku kokkukutsuja.
(6) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, mis sisaldab koosoleku päevakorra, toimumise aja, koosolekust osa võtnud isikute nimekirja, komisjoni otsused ja komisjoni liikmete eriarvamused. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(7) Komisjon võib vastu võtta otsustusi istungit kokku kutsumata. Sel juhul saadetakse vastav eelnõu kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis (e-posti, faksi teel) komisjoni liikmetele, määrates tähtaja, mille jooksul nad peavad esitama oma seisukoha. Kui komisjoni liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul, kas ta on otsustuse poolt või vastu, loetakse, et ta hääletab otsustuse vastu.
(8) Protokoll säilitatakse vallakantseleis. Komisjoni koosoleku protokoll (kui see ei sisalda andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud või mõeldud üksnes valla ametiasutuse siseseks kasutamiseks) avalikustatakse vallakantseleis ja valla dokumendiregistris hiljemalt seitsmendal tööpäeval pärast koosolekut.
§ 29. Vallavalitsuse pädevus
(3) Vallavalitsuse liikmete arvu kinnitab volikogu.
(5) Pärast vallavalitsuse liikmete arvu kinnitamist esitab vallavanem volikogule kirjalikult vallavalitsuse liikmete nimekirja ametisse kinnitamiseks.
(6) Vallavalitsuse koosseisu ametisse kinnitamine toimub avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega.
(7) Kui vallavalitsuse liige vabastatakse vallavalitsuse liikme kohustustest enne volituste tähtaja lõppu, kinnitatakse ametisse uus vallavalitsuse liige vallavanema esildise alusel käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
(8) Vallavalitsus saab oma volitused vallavalitsuse ametisse kinnitamise päeval. Kui vallavanem esitab vähem vallavalitsuse liikmete kandidaate kui on volikogu otsusega kinnitatud vallavalitsuse liikmete arv, saab vallavalitsus oma volitused, kui on ametisse kinnitatud üle poole vallavalitsuse koosseisust.
(9) Vallavalitsus esitab lahkumispalve volikogu uue koosseisu esimesel istungil.
(10) Pärast lahkumispalve esitamist täidab vallavalitsus oma ülesandeid kuni uue vallavalitsuse ametisse kinnitamiseni.
(2) Vallavanemaks võib volikogu valida isiku, kes vastab kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 48² nõuetele.
(6) Häältelugemiskomisjon väljastab volikogu liikmetele valla pitsati jäljendiga varustatud hääletussedelid.
(9) Valimistulemused kinnitatakse avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega.
(10) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi
kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks enim hääli saanud kandidaati. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine järgmisel volikogu istungil.
(11) Kui on üks kandidaat ja ta ei saavuta vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine järgmisel volikogu istungil.
§ 32. Vallavalitsuse töökord
(1) Valitsuse töö vorm on istung.
(2) Valitsuse liige võib osaleda istungil ka kasutades Skype internetitelefoni või muud samalaadset infotehnoloogilist vahendit, millest ta on kohustatud vallavanemat või vallasekretäri vähemalt 24 tundi ette teatama. Sellisel viisil istungil osaledes on ta kohustatud tagama vallavalitsuse istungile KOKS § 49 lg 8 kehtestatud nõude täitmise ja kannab selle eest isiklikku vastutust.
(3) Vallavalitsuse määruste eelnõud koos asjassepuutuvate materjalidega edastatakse vallasekretärile vähemalt kolm tööpäeva ning korralduste eelnõud ja muud materjalid vähemalt kaks tööpäeva enne vallavalitsuse istungit.
(4) Vallasekretär edastab vallavalitsuse istungi kutse, milles sisaldub vallavalitsuse istungi päevakord ja arutlusele tulevad eelnõud ja muud materjalid vallavalitsuse liikmetele esimesel võimalusel, kuid hiljemalt kaks tööpäeva enne istungit.
(5) Vallavalitsusele esitatavate materjalide komplektsuse ning nende õigsuse ja korrektsuse eest vastutab materjalid esitanud isik.
(6) Kiiret otsustamist vajavate asjade materjalid esitab vallavalitsusele istungi päevakorda võtmiseks asjaomane isik motiveeritult vallavanemale. Vallavalitsuse otsusel võib enne istungit arvata päevakorda täiendavaid punkte.
(7) Kiiret otsustamist nõudvate küsimuste lahendamiseks esitatud materjalide vastavust kehtestatud nõuetele vallasekretär üldjuhul enne vallavalitsuse istungit ei kontrolli ja need arvatakse vallavalitsuse istungi päevakorda lisapunktidena. Eelnõu vastavust kehtestatud nõuetele kontrollitakse enne õigusakti jõustumist. Kui õigusakt ei vasta nõuetele, jätavad vallasekretär ja vallavanem õigusakti allkirjastamata. Eelnõu koostaja peab eelnõu viima vastavusse nõuetele vastavusse ja esitama uuesti vallavalitsuse istungile läbivaatamiseks.
(8) Valitsuse istungit juhatab vallavanem või tema asendaja.
(9) Valitsuse istungid protokollib vallasekretär või tema poolt määratud isik. Protokollile kirjutavad alla vallavanem ja vallasekretär või neid asendavad isikud. Protokollid vormistatakse eesti keeles. Protokolli kantakse istungi aeg, koht, osavõtjate nimed, arutusele tulevad küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja otsused ettepanekute arvestamise või mittearvestamise kohta, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel ning eriarvamused. Protokolli vormistamise üksikasjalikum kord sätestatakse Emmaste Vallavalitsuse asjaajamiskorras.
(10) Protokoll peab olema kättesaadav hiljemalt seitsmendal tööpäeval pärast valitsuse istungit. Protokollid on kättesaadavad valla kantseleis ning avalikustatud valla dokumendiregistri kaudu.
Üldkättesaadavaks ei tehta protokollis sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või keelatud või mis on mõeldud asutusesiseseks kasutamiseks.
§ 33. Vallavanema asendamise kord
(1) Vallavanemat asendab tema äraolekul vallavanema poolt käskkirjaga või vallavalitsuse korraldusega määratud vallavalitsuse liige või vallavalitsuse teenistuja.
(2) Vallavanema puhkuse aja kooskõlastab volikogu ja see vormistatakse ühtses vallavalitsuse ametnike, töötajate ja vallavalitsuse hallatavate asutuste juhtide puhkuste ajakavas, mille kinnitab vallavanem oma käskkirjaga.
(3) Puhkuste ajakava muutmisel või puhkuse vormistamisel enne puhkuste ajakava kinnitamist kooskõlastab vallavanema puhkuse aja volikogu ja puhkus vormistatakse vallavalitsuse korraldusega.
(4) Vallavanema äraolekul lähevad kõik vallavanema õigused ja kohustused üle vallavanema asendajale.
(5) Vallavanemat asendav isik kirjutab dokumente allkirjastades oma nime alla oma ametinimetuse, lisades sellele sõnad „vallavanema asendaja“.
(6) Vallavanem suunatakse lähetusse vallavalitsuse korraldusega.
§ 34. Vallavalitsuse liikme õigused ja kohustused
(1) Valitsuse liige peab võtma osa valitsuse istungitest. Vallavalitsuse liige, kes ei saa istungist osa võtta, teatab sellest vallavanemale või vallasekretärile. Juhul, kui vallavalitsuse liige hilineb istungile või lahkub istungilt enne istungi lõppu, kantakse protokolli saabumise või lahkumise aeg.
(2) Valitsuse liige juhindub oma tegevuses kehtivatest õigusaktidest, volikogu ja volikogu komisjonide protokollilistest seisukohtadest ning vallaelanike huvidest ja vajadustest.
(3) Valitsuse liikmel on õigus saada valitsuse pädevuses olevate ülesannete täitmiseks ametiasutuselt ja ametiasutuse hallatavatelt asutustelt õigusakte, dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud.
§ 35. Vallavalitsuse õigusaktid
(1) Oma pädevuse alusel ja volituste piires annab vallavalitsus üldaktidena määrusi ja võtab üksikaktidena vastu korraldusi.
(2) Valitsuse määrused jõustuvad kolmandal päeval pärast nende avalikustamist elektroonilises Riigi Teatajas või neis määratud tähtaegadel.
(3) Valitsuse korraldused jõustuvad teatavakstegemisest, kui otsuses endas ei ole hilisemat jõustumise kuupäeva.
(4) Valitsuse määrustele ja korraldustele kirjutavad alla vallavanem ja vallasekretär või nende asendajad.
(5) Õigusaktid peavad vastama normitehnilistele ja haldusdokumentidele kehtestatud nõuetele.
Valitsuse õigusaktide vormistamise üksikasjalikum kord sätestatakse Emmaste Vallavalitsuse asjaajamiskorras.
(6) Vallavalitsuse õigusaktid on kättesaadavad valla kantseleis ja avalikustatud valla dokumendiregistris hiljemalt seitsmendal tööpäeval arvates nende vastuvõtmisest. Ei avalikustata andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud üksnes asutusesiseseks kasutamiseks.
§ 36. Vallavalitsuse komisjon
(2) Komisjoni kooseis, tegevuse eesmärgid ja tegutsemise tähtaeg sätestatakse vallavalitsuse korraldusega. Komisjoni esimehe nimetab vallavalitsus. Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust.
(3) Komisjon teeb oma otsused poolthäälteenamusega. Komisjoni otsused protokollitakse ja vormistatakse viie tööpäeva jooksul. Komisjoni koosoleku protokoll (kui see ei sisalda andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud või mõeldud üksnes valla ametiasutuse siseseks kasutamiseks) avalikustatakse vallakantseleis ja valla veebilehel hiljemalt seitsmendal tööpäeval pärast koosolekut.
§ 37. Valla ametiasutus ja vallavalitsuse hallatav asutus.
(1) Valla ametiasutuseks on vallavalitsus, millel võivad olla struktuuriüksused. Ametiasutust finantseeritakse valla eelarvest ja tema ülesandeks on avaliku võimu teostamine.
(3) Valla ametiasutuse struktuuri, teenistujate koosseisu, töötasumäärad ja töö tasustamise tingimused kinnitab volikogu.
(4) Valla teenistus toimub vastavalt personaalsele tööjaotusele ja ameti- ning tööjuhenditele vallavalitsuses kui ametiasutuses.
(5) Vallavalitsuse teenistus toimub vallavalitsuse kantseleis ja vallavalitsuse struktuurüksustes.
(6) Volikogu võib oma ülesannete täitmiseks ning teenuste osutamiseks asutada vallavalitsuse hallatavaid asutusi, mis ei ole juriidilised isikud.
(7) Vallavalitsuse hallatava asutuse asutamise ning selle tegevuse lõpetamise otsustab volikogu. Hallatava asutuse põhimääruse kinnitamine ja selle muutmine toimub volikogu poolt sätestatud korras, kui seadusega ei ole kehtestatud teisiti.
(8) Vallavalitsuse hallatava asutuse juhi kinnitab ametisse vallavalitsus vallavanema ettepanekul.
(9) Vallavalitsus ja vallavalitsuse hallatav asutus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
5. peatükk VALLA ESINDAMINE JA LEPINGUTE SÕLMIMINE
§ 38. Esindamise õiguslikud alused
Valla esindamise õiguslikeks alusteks on kehtivad seadused, valla põhimäärus, teised volikogu ja vallavalitsuse õigusaktid, halduslepingud ning volikirjad.
§ 39. Valla esindamine seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud toimingutes
(1) Seadustes ja nende alusel antud õigusaktides sätestatud kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani esindaja nimetab volikogu või delegeerib esindaja nimetamise vallavalitsusele.
(2) Vallavalitsust esindab vallavanem või vallavalitsuse korraldusega nimetatud vallavalitsuse liige.
(3) Vallavalitsuse hallatavat asutust esindab asutuse juht või tema käskkirjaga volitatud isik.
§ 40. Valla esindamine kohtus
(1) Valda esindavad kohtus seaduse alusel vallasekretär ning ilma erivolitusteta ka vallavanem ja volikogu esimees. Teised isikud esindavad valda kohtus vallasekretäri või vallavanema antud volituse alusel.
(2) Üldjuhul volitatakse valda esindama ametiasutuse koosseisu kuuluv teenistuja või vallavalitsuse hallatava asutuse juht. Valda võib esindada ka lepinguline esindaja, advokaat või muu õigusteadmisega isik.
(3) Lepingulise esindaja kasutamise otsustab volikogu.
§ 41. Valla esindamine ametliku delegatsiooni poolt
(1) Valla esindamiseks Eesti Vabariigis või välismaal võib moodustada volikogu, vallavalitsuse või mõlema omavalitsusorgani ühise delegatsiooni.
(2) Volikogu delegatsiooni koosseisu määrab volikogu oma otsusega.
(3) Vallavalitsuse delegatsiooni koosseisu määrab vallavalitsus oma korraldusega.
(4) Volikogu ja vallavalitsuse ühise delegatsiooni koosseisu määrab volikogu liikmete osas volikogu oma otsusega ja vallavalitsuse esindajate osas vallavalitsus oma korraldusega.
(5) Erandjuhtudel võivad delegatsiooni koosseisu määrata volikogu esimees käskkirjaga või vallavanem käskkirjaga, informeerides sellest esimesel võimalusel vastavalt volikogu või vallavalitsust.
§ 42. Valla välissuhted
(1) Valla välissuhted on suhted rahvusvaheliste organisatsioonidega ja teiste kohalike omavalitsustega – sõprusvaldadega, mille asukoht on väljaspool Eesti Vabariiki - ning osalemine rahvusvahelistes arenguprogrammides.
(2) Vallal on õigus iseseisvalt astuda vastavate rahvusvaheliste ja regionaalsete organisatsioonide liikmeks või arendada nendega koostööd.
(3) Valda esindab nendes organisatsioonides volikogu või vallavalitsus, kui vastava organisatsiooni põhikirjas või volikogu või vallavalitsuse õigusaktiga ei ole sätestatud teisiti.
(4) Volikogul, vallavalitsusel ja valla hallatavatel asutustel on õigus vabalt arendada võrdväärset, vastastikku huvipakkuvat ja kasulikku koostööd kõigi valdade ja teiste kohaliku omavalitsuse üksustega Eestis ja väljaspool Eestit. Valla hallatavad asutused informeerivad sellest vallavalitsust.
(5) Rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks astumise või nendest lahkumise, samuti nendes valla esindamise küsimused otsustab volikogu.
§ 43. Lepingute sõlmimine
(1) Valla nimel sõlmivad lepinguid:
2) vallavanem.
(2) Vallavalitsuse kui ametiasutuse nimel sõlmivad lepinguid:
2) valitsuse liikmed, valitsuse korraldusega antud volituse alusel.
(3) Hallatava asutuse nimel sõlmib lepinguid asutuse juht või tema käskkirjaga volitatud isik.
(4) Lepingute sõlmimise otsustab oma pädevuse piires volikogu või valitsus, kelle nimel kirjutab lepingule alla vastavalt volikogu esimees või vallavanem või volikogu või valitsuse poolt selleks volitatud isik.
(5) Vallavanem kirjutab valla nimel alla sõlmitavatele lepingutele lähtudes volikogu või valitsuse seisukohtadest ning kinnitatud eelarvest. Küsimuste kooskõlastamisel, kus puudub volikogu või valitsuse seisukoht, kui nende täitmisega kaasnevad vallale täiendavad kulutused vallaeelarvest või neis nähakse ette kulutused järgnevateks eelarveaastateks, tegutseb vallavanem eelläbirääkimiste piires.
(6) Kui leping ei tekita vallale rahalisi kohustusi, võib vallavanem sõlmida lepingu ilma valitsuse korralduseta.
6. peatükk VALLA ARENGUKAVA, EELARVE STRATEEGIA JA EELARVE KOOSTAMISE JA MUUTMISE ÜLDISED PÕHIMÕTTED
§ 44. Valla arengu planeerimine
(1) Emmaste valla arengu planeerimiseks on Emmaste vallal arengukava. Arengukava kinnitab volikogu määrusega.
(2) Valla arengukava on dokument, mis määrab Emmaste valla pika- ja lühiajalise arengu eesmärgid ja kavandab tegevused eesmärkide elluviimiseks. Arengukava arvestab tasakaalustatult majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu suundumusi ja vajadusi ning on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu juhtimisele ja arengu toetamiseks investeerimisele.
(3) Eelarvestrateegia on arengukavaga seotud iseseisev dokument. Arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks Emmaste valla eelarve koostamisel, Emmaste vallale kohustuste võtmisel ja investeeringuprojektide kavandamisel.
(4) Valla arengukava ja seaduse alusel vallale kohustuslikud valdkonnapõhised arengukavad peavad olema omavahel seotud ning ei tohi olla üksteisega vastuolus.
§ 45. Arengukava koostamise kord
(1) Valla arengukava koostatakse vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvides 37, 371 ja 372 sätestatule.
(2) Valla arengukava koostamiseks ja muutmiseks võib volikogu või vallavalitsus moodustada ajutise komisjoni.
(3) Vallavalitsuse hallatavad asutused esitavad hiljemalt iga aasta 1. maiks oma arengukava muudatusettepanekud vallavalitsusele.
(4) Arengukava eelnõu projekti koostab vallavalitsus või selle koostamiseks moodustatud ajutine komisjon.
(5) Vallavalitsus esitab igal aastal, hiljemalt esimeseks augustiks, arengukava eelnõu kinnitamiseks volikogule, kes peab selle kinnitama hiljemalt iga aasta 15. oktoobriks.
(6) Arengukava või selle muutmise eelnõu peab olema aruteludeks avalikult kättesaadav Emmaste valla veebilehel vähemalt kaks nädalat enne selle avaldatud kujul kinnitamist.
(7) Kehtiv arengukava peab iga aasta 15. oktoobri seisuga hõlmama vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat. Kui vallal on pikemaajalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks perioodiks, tuleb arengukavas esitada andmed arengukava kehtivusaega ületavate kohustuste kohta.
§ 46. Eelarvestrateegia koostamise üldised põhimõtted
(2) Eelarvestrateegia on aluseks Emmaste valla eelarve koostamisel, kohustuste võtmisel ja investeeringuprojektide kavandamisel arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks. Eelarvestrateegias esitatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses sätestatud andmed ja informatsioon.
§ 47. Valla eelarve üldsätted
(1) Eelarvega määratakse valla rahaliste vahendite jaotus eelarveaastaks valla kui omavalitsusüksuse ülesannete täitmisel tegevusvaldkonniti ja hallatavate asutuste lõikes.
(2) Eelarve koostamisel, menetlemisel ja vastuvõtmisel juhindutakse kehtivast seadusandlusest, valla arengukavast ning volikogu kehtestud määrusest „Emmaste valla eelarve koostamise, menetlemise ja täitmise kord.“
(3) Eelarve projekt, seletuskiri, vastuvõetud eelarve, lisaeelarved ning eelarve arutelu protokollid avalikustatakse Emmaste valla veebilehel seitsme tööpäeva jooksul. Eelarvet puudutavad materjalid on kättesaadavad veebilehel kuni eelarveaasta lõpuni.
(4) Valla eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
Tunnistada kehtetuks Emmaste Vallavolikogu 26.05.2011 määrus nr 26 „Emmaste valla põhimäärus“.


Õigusrobot rahvastikuregister – Alimendid.ee
ALUSTA AVALDUSE KOOSTAMIST
Mida teha, kui elatisvõlgniku andmeid ei ole teada?
Kui kasvatate alaealist last ja teine vanem lapse ülalpidamisse ei panusta, siis on Teil õigus pöörduda elatise välja mõistmiseks kohtusse. Elatise nõudmiseks tuleb esitada kohtule hagiavaldus või maksekäsu kiirmenetluse avaldus. Mõlemal juhul on elatise nõudmine tasuta ning mõlmals avalduses peab olema kirjas elatisvõlgniku andmed.
Kui soovite hakata kohtu kaudu elatist nõudma, aga:
Te ei tea elatisvõlgniku aadressi või kontaktandmeid.
Te teate lapse bioloogilise isa isikut, aga mitte tema isikukoodi või muid andmeid.
Teile on elatisvõlgnik väitnud, et ta on töötu, kuigi tegelikult elab (ja töötab) välismaal.
Olete saanud teada, et elatisvõlgnik on vahetanud oma nime.
Olete saanud teada, et elatisvõlgnik on vahetanud oma sugu ja võtnud kasutusele uue isikukoodi.
Soovite nõuda elatist täisealise lapsena, aga Te ei tea vanema andmeid.
Sellised olukorrad tekitavad sageli mitmeid küsimusi: Mida teha? Kas elatise nõudmine on üldse võimalik? Kuidas elatisvõlgniku andmeid teada saada? Millised andmed tuleb avaldusse märkida? Kas kohus ei saa vajalikud andmed ise välja selgitada?
Nendele küsimustele annab vastuse tsiviilkohtumenetluse seadustik (ehk lühendatult TsMS):
TsMS § 338 lõige 1 punkt 1: “Menetlusosalise poolt kohtule esitatavas menetlusdokumendis (muu hulgas hagis) märgitakse menetlusosaliste nimed ja aadressid ning sidevahendite andmed.”
TsMS § 338 lõige 2: “Füüsilise isiku kohta tuleb menetlusdokumendis märkida ka tema isikukood, selle puudumisel sünniaeg.”
TsMS § 338 lõige 3: “Kui menetlusosaline ei tea teise menetlusosalise andmeid, tuleb menetlusdokumendis märkida, mida ta on andmete teadasaamiseks teinud.”
Eeltoodud sätted tähendavad, et kohtule esitatavas avalduses peavad olema kirjas kõikide osapoolte isiku- ja kontaktandmed. Kui andmeid teada ei ole, tuleb avalduses selgitada, mida on andmete teadasaamiseks tehtud.
Seega, kui hakkate elatist nõudma, siis peate arvestama, et kohtule esitatavas avalduses peab olema kirjas elatisvõlgniku nimi, isikukood või sünnikuupäev, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress. Kui Te kõiki andmeid ei tea, siis peate avaldusse märkima, mida olete andmete teadasaamiseks teinud ehk kellelt olete andmeid küsinud, millistest andmebaasidest andmeid otsinud ning millistelt asutustelt andmete väljastamist taotlenud.
Kui esitate avalduse ilma andmete ja selgitusteta, siis seaduse järgi on tegemist puudustega avaldusega. Sellisel juhul jätab kohus avalduse käiguta, teeb puuduste kõrvaldamise määruse ja annab 14 päeva aega elatisvõlgniku andmete esitamiseks.
Selleks, et vältida avalduse käiguta jätmist ja sellega kaasnevat menetluse venimist, selgitage välja teise vanema andmed juba enne kohtusse pöördumist. Võtke ühendust elatisvõlgniku sugulaste, sõprade, tuttavate, tööandjate või äripartneritega. Otsige tema kontakte kinnistusregistrist, karistusregistrist, Internetist ja Facebookist. Samuti taotlege andmete väljastamist rahvastikuregistrist.
Rahvastikuregistris on kokku 33 erinevat andmeliiki, sh kõik elatise nõudmiseks vajalikud andmed. Rahvasikuregistri andmete väljastamine on tasuline (5 €), kuid andmeid väljastab maakonnakeskus ainult “õigustatud huvi” korral. See tähendab, et andmetele ligipääsu saamiseks peate esitama maakonnakeskusele kirjaliku avalduse, milles selgitate, milline on Teie seos andmete omanikuga, miks Te andmete väljastamist taotlete ning millisel eesmärgil kavatsete neid kasutada.
Lihtsustamaks avalduste koostamist ja elatisvõlgniku andmete teada saamist, saate koostada meie õigusroboti abil korrektse avalduse kiirelt ja lihtsalt. Selleks sisestage andmed, vastake lihtsatele küsimustele ning saadame koostatud avalduse automaatselt Teie e-postile. Seejärel saate avalduse digitaalselt allkirjastada ja edastada e-postiga maakonnakeskusele (juhised selleks saadame koos dokumendiga).
Maakonnakeskus väljastab andmed 1-3 tööpäeva jooksul (kuigi tuleb arvestada, et seaduse järgi on avalduse menetlemiseks aega kuni 30 päeva). Andmete kättesaamise järel saate lisada elatisvõlgniku andmed kohtudokumenti ning alustada kohtumenetlust.
Koostame Teile korrektse avalduse, millega saate taotleda rahvastikuregistrist elatisvõlgniku andmete väljastamist.
Koostame Teile juriidliselt korrektse ja õiguslikult põhjendatud avalduse, mille alusel väljastatakse Teile rahvastikuregistrist elatisvõlgniku elukoha aadress, isiku- ja kontaktandmed.
Avalduse koostamine võtab aega 13 minutit, mille järel saate avaldusega tutvuda, selle digitaalselt allkirjastada ja edastada andmete väljastamiseks maakonnakeskusele.
1. AVALDUSE KOOSTAMINE
Avalduse koostamiseks sisestage (Teile teadaolevad) elatisvõlgniku andmed ja vastake lihtsatele valikvastustega küsimustele. Vastuste põhjal koostame automaatselt Teie vajadustele vastava avalduse.
2. AVALDUSE ALLKIRJASTAMINE
Avalduse saadame Teile e-postiga mõni minut pärast andmete sisestamist. Seejärel saate avaldusega tutvuda, selle allkirjastada, tasuda riigilõivu (5 €) ja edastada maakonnakeskusele.
3. ANDMETE KÄTTESAAMINE
Maakonnakeskus väljastab Teile andmed 1-5 tööpäeva jooksul e-postiga. Seejärel saate lisada andmed hagiavaldusse või maksekäsu kiirmenetluse avaldusse ja alustada kohtumenetlust.
Teenuse kasutamiseks sisestage andmed, tutvuge koostatud avaldusega ning edastage see digitaalselt allkirjastatult maakonnakeskusele.
Avalduse koostamiseks sisestage Teile teadaolevad andmed ning vastake lihtsatele valikvastustega küsimustele.
Tutvu avaldusega
Koostatud avalduse saadame Teile e-postiga, mille järel saate avaldusega tutvuda ja vajadusel juristiga konsulteerida.
Kui kõik sobib, tasuge riigilõiv (5€) ja edastage avaldus digitaalselt allkirjastatuna maakonnakeskusele, kes väljastab Teile soovitud andmed.
Avaldus koosneb kokku 3-leheküljest ja selles on kirjas kõik vajalik rahvastikuregistrist elatisvõlgniku andmete väljastamiseks.
Elukoht Eestis
Avaldusega saate taotleda elatisvõlgniku Eesti elukoha aadressi väljastamist.
Avaldusega saate taotleda elatisvõlgniku isikukoodi väljastamist.
Avaldusega saate taotleda elatisvõlgniku telefoninumbri väljastamist.
Seadusega kooskõlas
Avaldus on kõikide seadustega kooskõlas ja sisaldab vajalikke viiteid asjakohastele sätetele.
Elukoht välismaal
Avaldusega saate taotleda elatisvõlgniku välismaa elukoha aadressi väljastamist.
Avaldusega saate taotleda elatisvõlgniku e-posti aadressi väljastamist.
Avalduse koostaja
Avalduse saate esitada alaealiste laste vanemana või täisealise lapsena.
Avalduse tõendab kohtule, et olete teinud kõik elatisvõlgniku andmete teada saamiseks.
Avalduse alusel väljastab maakonnakeskus Teile elatisvõlgniku andmed, mille järel saate pöörduda kohtusse ning vajadusel tõendada, et olete teinud kõik vajaliku soovitud andmete teada saamiseks.
Avalduse koostamiseks vastake lihtsatele valikvastustega küsimustele ning sisestage enda ja lapse ning Teile teadaolevad elatisvõlgniku andmed.
Teenuse hind (9€) sisaldab avalduse koostamist, juristi konsultatsiooni ja vastavalt vajadusele dokumendi muudatusi. Hinnale lisandub riigilõiv (5€).
Avalduse koostamine võtab aega 13 minutit, mille järel saate avaldusega tutvuga ja edastada see digitaalselt allkirjastatult maakonnakeskusele.
Kui Teil peaks tekkima avaldusega seoses küsimusi, saate alati meiega ühendust võtta ja juristiga (e-posti või telefoni teel) konsulteerida.
Avaldus on koostatud juristide poolt ehk selle sisu on seadusega kooskõlas ja sisaldab vajalikke viiteid sätetele ja kohtulahenditele.
Garanteerime, et avalduse alusel väljastab maakonnakeskus kõik soovitud andmed. Kui nii ei juhtu, siis teenuse eest Te midagi maksma ei pea.
Olin võtnud väga kaua hoogu, et lapse alimentidega asjad korda saada. Teie abiga sai suur mure lahendatud. Suur tänu! 🌼
Avalduse koostamise tasu on 9 eurot, millele lisandub kohustuslik riigilõiv 5 eurot. Seega kokku maksab rahvastikuregistrist andmete väljastamine 14 eurot.
AVALDUS ELATISVÕLGNIKU ANDMETE TEADA SAAMISEKS
Elatisvõlgniku aadress
Elatisvõlgniku isikuandmed
Elatisvõlgniku kontaktandmed
Avalduse muutmine
Tasumine pärast andmete kättesaamist
+ riigilõiv 5€
Siit leiate vastused kõige sagedamini esitatud küsimustele. Juhul kui Teil on küsimus, millele allpool vastatud ei ole, palun kirjutage meile aadressile info@alimendid.ee.
Teenus sisaldab rahvastikuregistrist elatisvõlgniku andmete väljastamiseks vajaliku avalduse koostamist, juristi konsultatsiooni ja vajadusel avaldusse muudatuste tegemist.
Kellele on avaldus mõeldud?
Avaldus on mõeldud alaealiste laste vanematele ja täisealistele lastele.
Kust täpselt tuleneb andmete väljaselgitamise kohustus?
Andmete välja selgitamise kohustus tuleneb tsiviilkohtumenetluse seadustikust:
§ 338 lg 1 p 1: “Menetlusosalise poolt kohtule esitatavas menetlusdokumendis (muu hulgas hagis) märgitakse menetlusosaliste nimed ja aadressid ning sidevahendite andmed”.
§ 338 lg 2: “Füüsilise isiku kohta tuleb menetlusdokumendis märkida ka tema isikukood, selle puudumisel sünniaeg.”
§ 338 lg 3: “Kui menetlusosaline ei tea teise menetlusosalise aadressi või muid andmeid, tuleb menetlusdokumendis märkida, mida ta on andmete teadasaamiseks teinud”.
Mis on avalduses kirjas?
Avaldus koosneb 3 leheküljest ning selles on kirjas asjaolude kirjeldus, õiguslikud põhjendused ning vajalikud viited seadusesätetele ja kohtupraktikale.
Milliseid andmeid ma avaldusega nõuda saan?
Avaldusega saate taotleda elatisvõlgniku isikukoodi, elukoha aadressi, telefoninumbrit ja e-posti aadressi.
Kas ma saaksin nõuda ka muid andmeid?
Jah, saaksite küll. Rahvastikuregistrist on kokku 33 erinevat andmehulka, mille väljastamist on õigustatud huvi korral võimalik taotleda. Kirjutage meile aadressile info@alimendid.ee ja teeme avaldusse vajalikud täiendused.
Milliseid andmeid ma esitama pean?
Avalduse koostamiseks on vaja järgmisi andmeid.
Mis saab pärast andmete sisestamist?
Andmete sisestamise järel saadame Teile e-posti koos avalduse ja kõikide vajalike juhistega.
Kui kiiresti Te avaldusse muudatused teete?
Kõik muudatused teeme avaldusse 1 tööpäeva jooksul.
Kui palju avalduse koostamine maksab?
Avalduse koostamise tasu on 9 eurot ning avalduse esitamisel tuleb tasuda kohustusliku riigilõivuna 5 eurot. Seega kokku maksab rahvastikuregistrist andmete väljastamine 9 + 5 = 14 eurot.
Avaldusega koos väljastame Teile arve summas 9 eurot, mille saate tasuda panga ülekandega 10 päeva jooksul.
Kuidas toimub riigilõivu maksmine?
Riigilõiv tuleb tasuda ülekandega. Kõik vajalikud selgitused saadame Teile koos avaldusega.
Kuidas saan teenusest loobuda?
Kui soovite teenusest loobuda, palun kirjutage meile aadressile info@alimendid.ee ning tühistame Teile väljastatud arve.
Kes on teenuse osutaja?
Teenuse osutaja on Lakitoimisto Simmermann Oy (registrikood 2904123-6).
Avalduse koostamiseks vajutage nuppu “Alusta siit” ja alustage andmete sisestamist. Andmete sisestamine võtab aega umbes 13 minutit. Seejärel saadame Teile e-postiga avalduse, mille saate allkirjastada ja edastada maakonnakeskusele.


Lennuvälja ja kopteriväljaku lähiümbruse mõõtmed ja kõrguspiirangute miinimum- ja maksimummõõtmed ning lähiümbruse mõõtmete ja kõrguspiirangute miinimumnõuded – Riigi Teataja
Lennuvälja ja kopteriväljaku lähiümbruse mõõtmed ja kõrguspiirangute miinimum- ja maksimummõõtmed ning lähiümbruse mõõtmete ja kõrguspiirangute miinimumnõuded - sisukord
§ 2 Lennuvälja lähiümbruse mõõtmed ja kõrguspiirangute miinimum- ja maksimummõõtmed
§ 3 Lennuvälja lähiümbruse mõõtmete ja kõrguspiirangute miinimumnõuded lennuraja klassifikatsiooni kaupa
§ 4 Kopteriväljaku lähiümbruse mõõtmed ja kõrguspiirangute miinimum- ja maksimummõõtmed
§ 5 Kopteriväljaku lähiümbruse mõõtmete ja kõrguspiirangute miinimumnõuded kopteri lennuklassi alusel
RT I, 29.05.2015, 2
Vastu võetud 26.05.2015 nr 50
Määrus kehtestatakse lennundusseaduse § 341 lõike 8 alusel.
§ 2. Lennuvälja lähiümbruse mõõtmed ja kõrguspiirangute miinimum- ja maksimummõõtmed
Lennuvälja lähiümbruse takistuste piirangupinnad ja nende miinimum- ja maksimummõõtmed on järgmised:
1) sisemine horisontaalne piirangupind – lennuraja lävedest väljapoole kujundatud 2–4-kilomeetrise raadiusega poolringide ja nende ühiste puutujatega piiratud ala projektsioon 45 meetri kõrgusele lennuvälja kontrollpunkti kõrgustasandist;
2) kooniline piirangupind – horisontaalse piirangupinna servast väljapoole kaldega 1:20 tõusev, lennuvälja kontrollpunkti kõrgustasandist 80–145 meetri kõrguseni ulatuv pind;
3) lähenemissektori piirangupind – lennuraja lävest 30–60 meetri kauguselt algav ning väljapoole raja telje pikenduse suunas 2–5-protsendilise kaldega läve kõrgustasandilt tõusev sümmeetriline trapetsikujuline pind, mille laius raja läve kohal on 60–300 meetrit, laienemine mõlemale poole 10–15 protsenti ja pikkus 1600–15000 meetrit;
4) sisemine lähenemise piirangupind – lennuraja lävest 60 meetri kauguselt ja 90–120 meetri laiuselt raja telje pikenduse suunas kaldega 2–2,5 protsenti läve kõrgustasandist kuni 900 meetri kauguseni ulatuv pind;
5) tõususektori piirangupind – lennuraja lävest 30–60 meetri kauguselt ja 60–180 meetri laiuselt algav väljapoole raja telje pikenduse suunas 1,6–5-protsendilise kaldega läve kõrgustasandist tõusev ning mõlemale poole 10–12,5 protsenti laienev kuni 1600–4080 meetri kauguseni ulatuv trapetsikujuline pind koos selle jätkuks oleva samas sihis 15 000 meetri kauguseni ulatuva ristkülikukujulise pinnaga;
6) ülemineku piirangupind – lennuriba äärest väljapoole kaldega 14,3–20 protsenti lennuraja telgjoone kõrgustasandist tõusev horisontaalse piirangupinna sisemise ääre ning tõususektori või lähenemissektori pindade kokkupuute punktideni ulatuv trapetsikujuline tasapind;
7) sisemine lähenemise piirangupind – lennuraja lävest 60 meetri kauguselt ja 90–120 meetri laiuselt raja telje pikenduse suunas kaldega 2–2,5 protsenti läve kõrgustasandist kuni 900 meetri kauguseni ulatuv pind;
8) sisemine ülemineku piirangupind – lennuraja lävedest raja telje pikenduse suunas kuni 900 meetri kauguseni ja 90–120 meetri laiune kaldega 33,3–40 protsenti läve kõrgustasandist 45 meetri kõrguseni ulatuv pind;
9) katkestatud maandumise piirangupind – lennuraja vastaslävest algav tõusu suunas 90–120 meetri laiune laienemisega 10 protsenti mõlemale poole ja kaldega 3,33–4 protsenti läve kõrgustasandilt tõusev kuni kauguseni 1800 meetrit ulatuv pind;
10) lennuvälja kaitsevöönd moodustab ristkülikukujulise ala, mis ulatub 150–500 meetrini lennuraja telgjoonest mõlemale poole ja 600–2300 meetrini lennuraja lävedest lähenemisalade suunas.
§ 3. Lennuvälja lähiümbruse mõõtmete ja kõrguspiirangute miinimumnõuded lennuraja klassifikatsiooni kaupa
Lennuvälja lähiümbruse mõõtmete ja kõrguspiirangute miinimumnõuded lennuraja klassifikatsiooni kaupa on toodud määruse lisas 2.
§ 4. Kopteriväljaku lähiümbruse mõõtmed ja kõrguspiirangute miinimum- ja maksimummõõtmed
(1) Kopteriväljaku lähiümbruse takistuste piirangupinnad ja nende miinimum- ja maksimummõõtmed on järgmised:
1) lähenemissektori piirangupind – ohutusala piirist väljapoole tõusu suunas 4,5–16-protsendilise kaldega kopteriväljaku kontrollpunkti tasandist tõusev sümmeetriline trapetsikujuline pind, mille alglaius võrdub ohutusala laiusega ja mille laienemine mõlemale poole on 10–15 protsenti ning mis ulatub kauguseni 1075–3386 meetrit ohutusala piirist;
2) tõususektori piirangupind – ohutusala piirist väljapoole tõusu suunas 4,5–16-protsendilise kaldega kontrollpunkti kõrgustasandist tõusev sümmeetriline trapetsikujuline pind, mille alglaius võrdub ohutusala laiusega ja laienemine mõlemale poole on 10–15 protsenti ning mis ulatub kauguseni 1075–3386 meetrit ohutusala piirist;
3) üleminekupind – ohutusala piirist 50-protsendilise kaldega väljapoole 45 meetri kõrgusele tõusev pind.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud takistuste piirangupindasid kohaldatakse maapinnal ja tõstetud pinnal kõrgusega üle 3 meetri (näiteks hoonete katusel) asuvatele kopteriväljakutele.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 sätestatud mõõtmed kohalduvad instrumentaaltingimustes käitatavale kopteriväljakule.
§ 5. Kopteriväljaku lähiümbruse mõõtmete ja kõrguspiirangute miinimumnõuded kopteri lennuklassi alusel
Kopteriväljaku lähiümbruse mõõtmete ja kõrguspiirangute miinimumnõuded lennuklassi alusel on toodud määruse lisas 3.
Lisa 1 Lennuvälja lähiümbruse põhimõtteline skeem
Lisa 2 Lennuvälja lähiümbruse mõõtmete ja kõrguspiirangute miinimumnõuded lennuraja klassifikatsiooni kaupa
Lisa 3 Kopteriväljaku lähiümbruse mõõtmete ja kõrguspiirangute miinimumnõuded lennuklassi alusel


Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu põhimäärus – Riigi Teataja
Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu põhimäärus
Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu põhimäärus - sisukord
§ 3 Andmekogu andmeandjad
§ 4 Andmekogu vastutav töötleja
§ 6 Andmeobjekt
§ 9 Andmete avaldamine
§ 10 Andmete säilitamine
RT I, 21.06.2017, 26
Vastu võetud 19.06.2017 nr 41
Määrus kehtestatakse tolliseaduse § 16 lõike 6 alusel.
(1) Määrusega asutatakse riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu nimega „Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu” (edaspidi andmekogu).
(2) Andmekogu lühinimi on „Suspect2”.
Andmekogu pidamise eesmärk on keeldude ja piirangutega seotud õigusrikkumiste tõkestamiseks teabe kogumine ja töötlemine Eesti territooriumile sisenevate ning sealt lahkuvate füüsiliste isikute kohta.
§ 3. Andmekogu andmeandjad
Andmekogu andmeandjad on reisijate veoga tegelevad ettevõtjad, Maksu- ja Tolliamet, Politsei- ja Piirivalveamet, Kaitsepolitseiamet ja Välisluureamet.
§ 4. Andmekogu vastutav töötleja
§ 6. Andmeobjekt
Andmeobjekt, mille kohta andmekogus andmeid töödeldakse, on sündmus. Sündmuseks loetakse transpordiettevõtte poolt riigipiiri ületavale reisile pileti reserveerimist ja reisija registreerimist reisile.
(1) Andmekogusse kantakse §-s 6 nimetatud sündmust kajastavad järgmised andmed:
1) transpordiettevõtja;
2) transpordivahendi liik;
3) transpordivahendi nimi või registreerimismärk;
4) lähteriik;
5) lähtekuupäev ja kellaaeg;
6) sihtriik;
7) saabumise kuupäev ja kellaaeg;
8) reisija ja meeskonnaliikme perekonnanimi;
9) reisija ja meeskonnaliikme eesnimi;
10) reisija ja meeskonnaliikme sünniaeg.
(2) Lisaks lõikes 1 toodud andmetele kantakse andmekogusse isiku otsimisega seotud andmed:
1) tagaotsitava isiku perekonnanimi;
2) tagaotsitava isiku eesnimi;
3) tagaotsitava isiku sünniaeg;
4) tagaotsitava isiku isikukood;
5) tagaotsitava isiku visuaalselt eristavad tunnused;
6) tagaotsitava isiku foto;
7) otsimise lõppkuupäev;
8) otsiva ametniku kontaktandmed;
9) kontrollimise vajalikkus.
§ 9. Andmete avaldamine
(1) Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu vastutav töötleja võib avaldada andmekogu andmeid teise riigi tolliasutusele liidu õigusakti või välislepingu alusel toimuva tolli- või maksualase koostöö raames.
(2) Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu andmed ei ole avalikud. Andmekogule on juurdepääs Maksu- ja Tolliametil, Politsei- ja Piirivalveametil, Kaitsepolitseiametil, Välisluureametil, andmekaitse järelevalveasutusel seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks.
§ 10. Andmete säilitamine
Andmekogu andmeid säilitatakse kolm aastat andmete andmekogusse kandmise päevast arvates.


text:
Riigivastutuse seaduse ja põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Riigivastutuse seaduse ja põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse muutmise seadus
RT I 2004, 56, 405
Vabariigi Presidendi 6. juuli 2004. a otsusega nr 685
§ 1. Riigivastutuse seaduses (RT I 2001, 47, 260; 2002, 62, 377; 2003, 15, 86) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõna «tühistamist» sõnadega «kehtetuks tunnistamist»;
« (3) Mõisteid «haldusakt» ja «toiming» kasutatakse käesolevas seaduses halduskohtumenetluse seadustikus (RT I 1999, 31, 425; 96, 846; 2000, 51, 321; 2001, 53, 313; 58, 355; 2002, 29, 174; 50, 313; 53, 336; 62, 376; 2003, 13, 67; 23, 140) määratletud tähenduses. Vaide võib esitada haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117; 78, 527) §-s 51 sätestatud tunnustele vastava haldusakti peale.»;
« § 3. Haldusakti kehtetuks tunnistamise nõue
(4) Haldusakti kehtetuks tunnistamist võib nõuda kaebusega halduskohtumenetluses või vaidega haldusmenetluses.»;
« (4) Käesolev paragrahv ei välista nõude esitamist eraõiguses sätestatud alustel ja korras.»;
5) paragrahvi 5 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Käesolev paragrahv ei välista nõude esitamist halduse toimingu sooritamata jätmiseks eraõiguses sätestatud alustel ja korras.»;
7) paragrahvi 6 täiendatakse lõigetega 4–6 järgmises sõnastuses:
« (4) Kui õigusvastaselt on jäetud andmata haldusakt või sooritamata toiming, mille andmine või sooritamine tuleb otsustada kaalutlusõiguse (diskretsiooni) alusel, teeb kohus nõude rahuldamise korral avaliku võimu kandjale ettekirjutuse asja uueks otsustamiseks.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud juhul võib vaiet lahendav haldusorgan nõude rahuldamisel valida, kas teha pädevale organile ettekirjutus haldusakti andmiseks või toimingu sooritamiseks ilma asjaolude täiendava kaalumiseta või teha ettekirjutus asja uueks otsustamiseks.»;
« (2) Mittevaraline kahju hüvitatakse proportsionaalselt õiguserikkumise raskusega ning arvestades süü vormi ja raskust.»;
9) paragrahvi 11 lõikes 1 asendatakse sõna «tühistatud» sõnadega «kehtetuks tunnistatud»;
10) paragrahv 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 14. Õigustloova aktiga tekitatud kahju
(2) Käesoleva paragrahvi lõige 1 ei välista vastutust õigustloova akti alusel antud haldusakti või sooritatud toiminguga tekitatud kahju eest.»;
« § 15. Õigusemõistmisel tekitatud kahju
(4) Käesoleva paragrahvi lõiked 1 ja 2 ei välista avaliku võimu kandja vastutust, kui kohtunik või vaidluse või väärteoasja kohtuväline lahendaja on kahju tekitanud õigusemõistmise, vaidluse või väärteoasja lahendamisega mitteseotud tegevusega.»;
12) paragrahvi 20 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Nimetatud tähtaeg ei hakka kulgema enne avaliku võimu kandja poolt kannatanule kahju hüvitamise otsustamist või avaliku võimu kandjalt kannatanu kasuks hüvitise väljamõistmist.»;
13) paragrahvi 24 lõikest 2 jäetakse välja sõnad «või kaebus».
§ 2. Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduses (RT I 2002, 29, 174; 2003, 4, 22; 24, 148) tehakse järgmised muudatused:
« 1) lahendab taotlusi kontrollida õigustloova akti või selle andmata jätmise vastavust põhiseadusele;»;
2) paragrahvi 3 lõike 2 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kui valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale esitatud kaebuse või protesti läbivaatamisel kontrollib Riigikohus lisaks asjassepuutuva õigustloova akti või selle andmata jätmise vastavust põhiseadusele, vaadatakse asi läbi viieliikmelises koosseisus.»;
3) paragrahvi 3 lõike 3 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Üldkogu lahendab Riigikohtu haldus-, tsiviil- või kriminaalkolleegiumi või erikogu üleantud asja, kui kolleegiumil või erikogul tekib põhjendatud kahtlus kohtuasja lahendamisel asjassepuutuva õigustloova akti, selle andmata jätmise või välislepingu põhiseadusele vastavuses.»;
« (1) Riigikohus kontrollib õigustloova akti, selle andmata jätmise või välislepingu põhiseadusele vastavust põhistatud taotluse, kohtuotsuse või -määruse alusel.»;
« (1) Kui esimese või teise astme kohus on kohtuasja lahendamisel jätnud kohaldamata mis tahes asjassepuutuva õigustloova akti või välislepingu, tunnistades selle põhiseadusega vastuolus olevaks, või kui esimese või teise astme kohus on kohtuasja lahendamisel tunnistanud õigustloova akti andmata jätmise põhiseadusega vastuolus olevaks, edastab ta vastava otsuse või määruse Riigikohtule.»;
6) paragrahvi 10 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) õigustloova akti vastu võtmata või andmata jätnud organ;»;
7) paragrahvi 10 lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu «punktides 1» numbriga «, 11»;
« (3) Riigikohus nõuab vajaduse korral õigustloova akti vastu võtnud või andnud, õigustloova akti vastu võtmata või andmata jätnud või välislepingu sõlminud organilt selgitust õigustloova akti või välislepingu või selle sätte kohta.»;
« (3) Kohtuotsus või -määrus tagastatakse läbivaatamatult, kui sellel puudub põhistus või kui kohus ei ole kohtuotsuse või -määruse resolutsioonis tunnistanud õigustloovat akti või selle sätet või õigustloova akti andmata jätmist põhiseadusega vastuolus olevaks.»;
10) paragrahvi 14 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Asja lahendamisel kohtuotsuse või -määruse alusel võib Riigikohus tunnistada kehtetuks või põhiseadusega vastuolus olevaks õigustloova akti, välislepingu või selle sätte, samuti õigustloova akti andmata jätmise, mis on kohtuasja lahendamisel asjassepuutuv.»;
11) paragrahvi 15 lõiget 1 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) tunnistada õigustloova akti andmata jätmise põhiseadusega vastuolus olevaks;»;
12) paragrahvi 15 lõike 1 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) tunnistada, et vaidlustatud õigustloov akt, õigustloova akti andmata jätmine või välisleping oli taotluse esitamise ajal vastuolus põhiseadusega;»;
13) paragrahvi 23 lõikeid 1 ja 2, § 24 lõiget 3, § 30 lõikeid 1 ja 2, § 31 lõiget 2, § 35 lõikeid 1 ja 2, § 36 lõiget 3, § 45 lõikeid 1 ja 3 ning § 46 lõiget 4 täiendatakse pärast sõnu «õigustloova akti» sõnadega «, selle andmata jätmise».

matches:
§ 1
§ 3
kohus
§ 14
§ 15
§ 2
Riigikohus
Riigikohus
kohus
kohus
Riigikohus
kohus
Riigikohus
§ 24
§ 30
§ 31
§ 35
§ 36
§ 45
§ 46


§ 91 Tegevuskava
RT I, 16.12.2016, 6
09.12.2016 RT I, 16.12.2016, 2 01.01.2017
(21) Keemilise hapnikutarbe (KHTCr) analüüsimiseks kasutatakse Eesti standardit EVS-ISO 15705 või meetodit, mis annab samaväärseid tulemusi.
[RT I, 16.12.2016, 2 - jõust. 01.01.2017]
(22) Keemiline hapnikutarve (KHTCr) käesoleva määruse tähenduses on veeproovi töötlemisel dikromaadiga kindlates tingimustes kulunud ekvivalentne hapnikumass mahuühiku kohta.
(1) Lisas 3 nimetatud ohtlikke aineid ei tohi leiduda veekogusse või pinnasesse juhitavas heit- ja sademevees või ei tohi nende ainete sisaldus veekogusse või pinnasesse juhitavas heit- ja sademevees ületada samas lisas esitatud piirväärtusi, välja arvatud naftasaaduste ning ühe- ja kahealuseliste fenoolide sisalduse osas.
(2) Vase, tsingi, baariumi ja nende ühendite ning fluoriidide puhul võib loa andja isiku põhjendatud taotluse korral ohtlikule ainele heitvee piirväärtuse seadmisel lähtuda võetava vee looduslikust foonist, suurendades fooni võrra loasse määratavat piirväärtust. Erand märgitakse keskkonnaloas kui ainele kehtestatud piirväärtus.
(3) Ohtliku aine puudumise tuvastamiseks rakendatakse lisas 3 esitatud aine mõõteprintsiipi näitaja analüüsimisel uuritavas maatriksis.
(4) Heitvee veekogusse või pinnasesse juhtimisel ei tohi naftasaaduste ning ühe- ja kahealuseliste fenoolide sisaldus heitvees ületada lisas 1 sätestatud piirväärtusi või reovee puhastusastmeid ning sademevee veekogusse või pinnasesse juhtimisel ei tohi naftasaaduste sisaldus sademevees ületada § 5 lõikes 3 sätestatud piirväärtust.
(5) Kui vesi juhitakse tagasi samasse veekogusse, kust see võeti, ning veekasutuse käigus ei lisandu vette täiendavaid ohtlikke aineid, siis sellist tegevust ei loeta ohtlike ainete keskkonda juhtimiseks.
(6) Lõikes 1 sätestatud ohtlike ainete piirväärtusi võib ületada või aine mitteleidumise nõude võib jätta järgimata heit- ja sademevee juhtimisel veekogusse, kui loa omaja või taotleja esitab vastavasisulise taotluse loa andjale ning kui täidetakse kõik järgmised tingimused:
4) loa omaja või taotleja tagab ja tõendab regulaarse seirega, et heit- ja sademevee veekogusse juhtimine ei põhjusta veeseaduse § 265 lõike 10 alusel kehtestatud ohtliku aine pinnavee keskkonna kvaliteedi piirväärtuse ületamist väljaspool segunemispiirkonda, välja arvatud juhul, kui veekogus ületatakse ohtliku aine sisalduse piirväärtus fooni tõttu.
(8) Loa omaja tegutseb loa andja kinnitatud tegevuskava järgi, välja arvatud lõikes 9 sätestatud juhul.
(9) Kui loa omaja või taotleja rakendab tööstusheite seaduse mõistes parimat võimalikku tehnikat, siis otsustab tegevuskava koostamise vajaduse loa andja, arvestades loa omaja või taotleja põhjendatud selgitusi lõike 6 punkti 3 suhtes erandi kohaldamiseks.
(10) Heit- või sademevee juhtimisel pinnasesse võib lõikes 1 sätestatud ohtlike ainete piirväärtusi ületada või aine mitteleidumise nõude jätta järgimata, kui on täidetud lõike 6 punktides 1 ja 3 ning lõikes 8 sätestatud tingimused.
(1) Käesoleva paragrahvi nõuded kehtivad ainult § 8 lõikes 6 sätestatud juhul.
(2) Ohtliku aine segunemispiirkond on heite keskkonda laskmise kohaga piirnev veekogu osa, milles mittenõuetekohase heit- või sademevee tõttu võib veekogus olev vesi ületada veeseaduse § 265 lõike 10 alusel kehtestatud ohtliku aine pinnavee keskkonna kvaliteedi piirväärtust, kui see ei mõjuta ülejäänud pinnaveekogu vastavust mainitud piirväärtusele.
(3) Ohtliku aine segunemispiirkonna keskpunkt on heitvee või sademevee väljalask ja välispiir on väljalasule lähim proovivõtupunkt, milles mitte üheski veest võetud proovis ei või ohtliku aine sisaldus ületada veeseaduse § 265 lõike 10 alusel kehtestatud pinnavee keskkonna kvaliteedi piirväärtust.
(4) Vooluveekogus soovituslik segunemispiirkonna ulatus on väljalasust 10-kordne vooluveekogu laius või 1 km, olenevalt sellest, kumb on väiksem, kuid mis ei ületa 10% terve veekogu pikkusest.
(5) Rannikumeres ja seisuveekogus soovituslik segunemispiirkonna ulatus on mahuga 2000 m3 väljalasu ümbruses.
(6) Segunemispiirkonna määramisel võib aluseks võtta lõigetes 4 ja 5 sätestatud soovitusliku segunemispiirkonna ulatuse või määrata sellest väiksema segunemispiirkonna. Mõlemal juhul tuleb veeproovide tulemuste alusel tagada, et ohtlikku ainet sisaldav heide ei põhjusta veeseaduse § 265 lõike 10 alusel kehtestatud ohtliku aine pinnavee keskkonna kvaliteedi piirväärtuse ületamist segunemispiirkonnast väljaspool.
(7) Segunemispiirkonna võib määrata soovituslikust segunemispiirkonnast suuremana, juhul kui vahetult soovitusliku segunemispiirkonna piirist väljaspool ületatakse veeseaduse § 265 lõike 10 alusel kehtestatud ohtliku aine pinnavee keskkonna kvaliteedi piirväärtust. Sellisel juhul tuleb segunemispiirkonna ulatust vähendada lõikes 4 või 5 sätestatud ulatuseni vastavalt §-s 91 nimetatud tegevuskavale.
(8) Lõikes 7 sätestatud segunemispiirkond tuleb veeproovide tulemuste alusel määrata, arvestades, et ohtlikku ainet sisaldava heide ei põhjusta veeseaduse § 265 lõike 10 alusel kehtestatud ohtliku aine pinnavee keskkonna kvaliteedi piirväärtuse ületamist segunemispiirkonnast väljaspool.
(9) Kui suublaks olevas veekogu vees on veeseaduse § 265 lõike 10 alusel kehtestatud ohtliku aine pinnavee keskkonna kvaliteedi piirväärtus fooni tõttu ületatud, siis määratakse segunemispiirkond lõikes 4 või 5 esitatud ulatusega.
(10) Kui mitme ohtliku aine korral ületatakse ohtliku aine heite piirväärtus või tuvastatakse leidumine heit- või sademevees ja on vaja määrata mitme ohtliku aine segunemispiirkond, siis määratakse kõigi ohtlike ainete kohta üks ühine segunemispiirkond lähtuvalt kõige suurema ulatusega segunemispiirkonnast.
§ 91. Tegevuskava
(1) Paragrahvi 8 lõikes 1 sätestatud nõuete täitmiseks koostab loa taotleja või loa omanik tegevuskava projekti kuueks aastaks nende ainete kohta, mida lisa 3 kohaselt heitvees leiduda ei või, ja kaheteistkümneks aastaks nende ainete kohta, millele on lisa 3 kohaselt kehtestatud konkreetne numbriline piirväärtus.
(2) Tegevuskava projekt peab sisaldama järgmisi loa omaja või taotleja tegevuste kirjeldusi:
(4) Tegevuskava kohast segunemispiirkonna seiret tuleb teha vahetult väljaspool segunemispiirkonna välispiiri, kui segunemispiirkond on määratud vastavalt § 9 lõikele 6. Kui segunemispiirkond on määratud vastavalt § 9 lõikele 7, siis tuleb seiret teha ka vahemikus, mis jääb soovitusliku ja tegeliku segunemispiirkonna vahele.
(5) Kui segunemispiirkond on moodustatud baariumi, tsingi, fluoriidi või vase suure sisalduse tõttu heitvees või sademevees ja koheseks heite vähendamiseks puuduvad loa omajal sotsiaal-majanduslikult põhjendatud meetmed, võib loa andja otsusel tegevuskava sisu piirduda segunemispiirkonna seirega.
(6) Loa omaja esitab loa andjale ülevaate tegevuskava täitmisest tegevuskava tähtaja lõppemisel ja iga kolme aasta tagant tegevuskava täitmise seisust, ning vajaduse korral ettepaneku tegevuskava muutmiseks või ettepaneku segunemispiirkonna ulatuse vähendamiseks, kui ei ole saavutatud vastavus § 8 lõikes 1 sätestatud nõuetele.
(7) Segunemispiirkonna ulatuse vähendamata jätmine on põhjendatud juhul, kui segunemispiirkond on määratud § 9 lõike 6 kohaselt või loa omaja tõendab, et tegevuskavas kavandatu elluviimisest hoolimata ei ole segunemispiirkonna ulatus muutunud või kui veekogus ületatakse ohtliku aine veeseaduse § 265 lõike 10 alusel kehtestatud pinnavee keskkonna kvaliteedi piirväärtus fooni tõttu.
(8) Kui tegevuskava tähtaja jooksul ei ole täidetud § 8 lõikes 1 sätestatud nõuded ja loa omaja tõendab, et ta on ellu viinud kõik tegevuskavas kavandatud toimingud ning kasutab ohtlike ainete eemaldamiseks reoveest teada olevat parimat võimalikku tehnikat, siis koostatakse uus tegevuskava käesolevas määruses sätestatud korra kohaselt.
(6) Reostusnäitajate ja ohtlike ainete sisalduse määramiseks sademevees ei võeta proovi vihmavalingu või muude erakorraliste ilmastikuolude, näiteks lume kiire sulamise ajal.
(5) Keskkonnaamet peab enne 1. jaanuari 2017. a antud keskkonnaload viima vastavusse lisas 3 sätestatud piirväärtustega hiljemalt 31. märtsiks 2017. a.
(6) Paragrahvi 8 lõikes 2 ja muude lisas 3 sätestatud heit- ja sademevee piirväärtuse määramise erisuste kohaldamiseks esitab isik vastavasisulise taotluse loa andjale. Erisuse kohaldamise korral ei rakendu lõikes 5 nimetatud tähtaeg ning muudatus jõustub loa andja otsuse tegemisest arvates.
(7) Käesoleva määruse kuni 31. detsembrini 2016. a kehtinud § 8 lõike 4 (RT I, 04.12.2012, 1) kohaseid tingimusi vee erikasutusloas võib loa andja muuta loa omaja vastavasisulise taotluse alusel. Sellisel juhul ei rakendu lõikes 5 nimetatud tähtaeg ning muudatus jõustub loa andja otsuse tegemisest arvates.
Lisa 3 Veekogusse või pinnasesse juhitava heit- ja sademevee ohtlike ainete sisalduse piirväärtused