Kui ei ole surmatõbi, siis saab kreeditarvest ikka abi
Maksumaksjate liit uuris kreeditarvete huvitavat hingeelu. Raamatupidaja.ee avaldab EMLi kirjavahetuse rahandusministeeriumiga ning Lasse Lehise kommentaari, milles maksumaksjate liidu juhatuse liikmel tuleb tõdeda, et paljud maksumaksjad on "targemad kui Suur-Ameerika 1".
Ajakiri MaksuMaksja on mitu korda kirjutanud, et meie käibemaksuseadus on mõne kohal peal üsna “loominguline”, kus maksukohustus või selle muutumine on seotud viitega tundmatusse.
Üks selline koht on § 29 lõige 7, mis puudutab müüja õigust vähendada varem deklareeritud käibemaksu kohustust ja ostja kohustust vähendada varem deklareeritud sisendkäibemaksu.Erinevalt Euroopa direktiivist, kus on täiesti arusaadavalt kirjas, millistel juhtudel sellist korrigeerimist teha tuleb, viitab meie seadus ainult mingile müstilisele kreeditarvele, mille ilmumisel peavad väljastaja ja saaja võtma valveseisaku ja asuma tegutsema. Maksumaksjate liit palus oma selgitustaotluses Rahandusministeeriumi spetsialistidel veidi tutvustada meile kreeditarvete hingeelu.
KMS § 29 lg 7 sätestab: Kui maksukohustuslane tühistab kauba või teenuse kohta esitatud arve või esitab kreeditarve pärast kauba või teenuse käibe tekkimise maksustamisperioodi kohta käibedeklaratsiooni esitamist, kajastab nii müüja kui ka ostja sellest tulenevad muudatused arve tühistamise või kreeditarve esitamise maksustamisperioodi kohta esitatavas käibedeklaratsioonis. Kreeditarvet võib esitada vaid selles viidatud konkreetse arve kohta.
1. Soovime teada, millal ja millistel tingimustel on maksukohustuslasel:
a) õigus tühistada arve või esitada kreeditarve?b) kohustus tühistada arve või esitada kreeditarve?c) keelatud arvet tühistada või kreeditarvet esitada?
2. Soovime teada, kuidas tuleb käituda, kui müüja on vormistanud kauba või teenuse kohta kreeditarve ning vähendanud vastavalt oma käibemaksukohustust, kuid kauba ostja või teenuse saaja ei ole oma raamatupidamises seda kreeditarvet kajastanud ega sisendkäibemaksu vähenemist deklareerinud (näiteks väites, et ei ole kreeditarvet kätte saanud). Millised kohustused on kreeditarve väljastajal — kas ta peab kontrollima kreeditarve kättesaamist või saama ostjalt kinnituse, et ta on sellise arvega nõus?
3. Kas kauba ostjal või teenuse saajal on vastavalt KMS § 37 lõikele 5 õigus vormistada ise kreeditarvet saadud kauba või teenuse kohta?
4. Kas kreeditarvet on võimalik väljastada isikule, kes on selleks hetkeks surnud või likvideeritud ja registrist kustutatud?
5. Kas kreeditarvet on võimalik väljastada jaemüügiarvele, millel puudub ostja nimi?
6. Soovime teada, kuidas toimub käibemaksu arvestamine siis, kui pärast tehingu toimumist otsustavad tehingupooled kauba või teenuse maksustatavat väärtust suurendada. Kas sellisel juhul peab kauba müüja või teenuse osutaja deklareerima käibemaksu tagasiulatuvalt kauba üleandmise või teenuse osutamise aja seisuga?
7. Soovime teada, kuidas toimub käibemaksuarvestuse korrigeerimine järgmises olukorras. Müüja müüb augustis ostjale kaupa 4 miljoni krooni eest, kuid esitab ekslikult arve summale 5 miljonit krooni. Viga avastatakse novembris ning novembris esitab müüja ostjale esmalt kreeditarve summale 5 miljonit krooni ning seejärel uue arve samale kaubale summas 4 miljonit krooni. Millises kuus peab müüja deklareerima kreeditarvest tuleneva käibe vähenemise 5 miljonit krooni ja millises kuus uuel arvel kajastatud käibe 4 miljonit krooni? Millises kuus ja kui palju korrigeerib ostja sisendkäibemaksu?
8. Soovime teada, kuidas toimub käibemaksuarvestuse korrigeerimine järgmises olukorras. Kaup anti üle ning arve esitati augustis. Septembris selgus, et arve on esitatud valele isikule, sest ostja esindaja oli vahetanud töökohta ja tellinud kauba uue tööandja nimel, kuid müüja esindaja ei märganud seda ning saatis arve postiga ostja esindaja endisele tööandjale. Pärast vea avastamist septembris väljastab müüja esimese arve adressaadile kreeditarve ja seejärel õigele adressaadile uue arve. Kas ja kuidas peab esialgse arve adressaat kajastama arvet ja kreeditarvet oma käibemaksuarvestuses? Millisel kuul deklareerib müügikäivet kauba müüja ja millisel kuul deklareerib sisendkäibemaksu kauba õige ostja?
Rahandusministeeriumi vastusVeiko TaliFinants- maksupoliitika asekantsler27.01.2010
Vastuseks Teie 30.12.2009 kirjale nr 104 selgitame järgmist. Käibemaksuseaduse §-s 1 on sätestatud maksu objekt, milleks on muu hulgas käive, mille toimumise koht on Eesti. Käibemaksuseaduse § 3 lõikes 4 on loetletud tehingud, millelt käibemaksu tasumise kohustus on käibemaksukohustuslasel. Käibemaksukohustuslasel on kohustus tasuda käibemaksu muu hulgas:
• Eestis paigaldatava või kokku pandava kauba soetamiselt ettevõtlusega tegelevalt teise liikmesriigi isikult, kes ei ole Eestis registreeritud maksukohustuslasena ning kellel puudub Eestis püsiv tegevuskoht, mille kaudu ta tegeleb ettevõtlusega Eestis;• kauba soetamiselt soetajana kolmnurktehingus;• kauba soetamiselt ettevõtlusega tegelevalt isikult, kes ei ole Eestis registreeritud maksukohustuslasena ning kellel puudub püsiv tegevuskoht, mille kaudu ta tegeleb ettevõtlusega Eestis.Nimetatud tehingud vastavad käbemaksuseaduse §-s 4 toodud käibe mõistele, kusjuures maksukohustus on kauba saajal. Vastavalt käibemaksuseaduse §-le 9 on käibe toimumise koht Eesti, kui kaup toimetatakse saajale või tehakse talle muul viisil kättesaadavaks Eestis. Seega käibemaksuseaduse § 3 lõike 4 punktides 3, 4 ja 5 nimetatud juhtudel käibe toimumise ala ning maksustatava väärtuse määramisel tuleb lähtuda käibemaksuseaduse §-s 11 ja §-s 12 käibele sätestatud reeglite kohaselt.Vastuseks Teie esitatud küsimusele kreeditarvete koostamise õiguse ja kohustuse osas selgitame, et kreeditarvete koostamise õigus ja kohustus tuleneb raamatupidamise seadusest. Müüjal on raamatupidamise seaduse § 4 punkti 1 kohaselt kohustus korraldada raamatupidamist nii, et oleks tagatud aktuaalse, olulise, objektiivse ja võrreldava informatsiooni saamine müüja finantsseisundist, majandustulemustest ja rahavoogudest. Raamatupidamise seaduse § 10 lõike 1 kohaselt ei ole alg- ja koonddokumentidel olevat informatsiooni ning raamatupidamiskirjendeid lubatud kustutada ega teha neis õienditeta parandusi.Nendest sätetest tulenevalt on müüjal kohustus ja õigus koostada kreeditarveid ja teha nende alusel arvetel olevas informatsioonis parandusi. Müüja ja ostja lähtuvad lepingute sõlmimisel ning tõlgendamisel võlaõigusseadusest. Võlaõigusseaduse §-s 112 on sätestatud, et hinna alandamine toimub avalduse tegemisega teisele lepingupoolele, seega peaksid kreeditarve esitamisest olema teadlikud nii müüja kui ka ostja.
Käibemaksuarvestus kreeditarve esitamisel on sätestatud käibemaksuseaduse (KMS) § 29 lõikes 7. Kui maksukohustuslane tühistab kauba või teenuse kohta arve või esitab kreeditarve pärast kauba või teenuse käibe tekkimise maksustamisperioodi kohta käibedeklaratsiooni esitamist, kajastab nii müüja kui ka ostja sellest tulenevad muudatused arve tühistamise või kreeditarve esitamise maksustamisperioodi kohta esitatavas käibedeklaratsioonis. Kreeditarvet saab esitada vaid konkreetse arve kohta.
Nimetatud sättest lähtutakse juhul, kui esialgne kokkulepe tühistatakse või kokkulepet muudetakse (näiteks vähendatakse kauba või teenuse maksumust) või on arvele märgitud ekslikud andmed. Olete kirjas toonud näite, mille kohaselt müüa müüb augustis ostjale kaupa 4 miljoni krooni eest, kuid ekslikult esitab arve summale 5 miljonit krooni. Viga avastatakse novembris ning novembris esitab müüja ostjale kreeditarve summale 5 miljonit krooni ning uue arve summale 4 miljonit krooni. Vastavalt KMS § 29 1õikele 7 kajastavad nii müüja kui ka ostja sellest tulenevad muudatused novembrikuu käibedeklaratsioonis.Seega kui selle tulemusena vähendatakse käivet käibemaksuta maksumuses 1 miljon krooni, siis kauba müüja vähendab maksustatavat käivet 1 miljon krooni ja arvestatud käibemaksu 200 000 krooni võrra ning kauba saaja vähendab sisendkäibemaksu 200 000 krooni võrra. Nii müüja kui ka ostja kajastavad muudatused novembrikuu eest esitatavas käibedeklaratsioonis.Juhul kui müüja ja ostja lepivad kokku kauba või teenuse maksustatava väärtuse suurendamises, siis üldjuhul tehakse seda täiendavate tööde tõttu. Täiendavate tööde osas esitatakse eraldi arve ning käibemaksu arvestatakse üldreegli kohaselt vastavalt käibe toimumise ajale (KMS § 11) ning sisendkäibemaks arvatakse maha vastavalt seaduses sätestatud mahaarvamise momendile (KMS § 31).Kui kauba soetaja või teenuse saaja esitab arve käibemaksuseaduse § 37 lõike 5 kohaselt, siis võib ta esitada ka kreeditarve nimetatud sätte kohaselt. Poolte vahel peab olema enne käibe toimumist sõlmitud arvete esitamise kohta kirjalik kokkulepe, kus on märgitud kauba müüja või teenuse osutaja poolne aktsepteerimise kord.Kreeditarvet ei saa esitada isikule, kes on selleks hetkeks sumud või likvideeritud ja registrist kustutatud.Olete kirjas toonud näite, kus kaup anti üle ja arve esitati augustis, kuid septembris selgus, et arve esitati valele isikule, sest ostja esindaja oli vahetanud töökohta ja tellinud kauba uue tööandja nimel. Pärast vea avastamist septembris väljastab müüja esimese arve adressaadile kreeditarve ja seejärel õigele adressaadile uue arve. Vastavalt KMS § 29 lõikele 7 kajastavad nii müüja kui ka ostja (antud juhul ka isik, kes kaupa ei saanud, kuid ekslikult kajastas seda raamatupidamises) kreeditarve esitamisest tingitud muudatused arve tühistamise või kreeditarve esitamise maksustamisperioodi kohta esitatavas käibedeklaratsioonis juhul, kui perioodi kohta, mida parandatakse, on käibedeklaratsioon esitatud.Seega, kas ümberarvestus tehakse septembrikuu käibedeklaratsioonis või deklareeritakse käibemaksu vastavalt tehingu tegelikule sisule (või ei deklareerita sisendkäibemaksu) augustikuu käibedeklaratsioonis, sõltub sellest, kas kreeditarve esitati või saadi pärast või enne augustikuu käibedeklaratsiooni esitamist. Samas kui muudetakse vaid ostja nimi, siis kauba müüja käibedeklaratsioonis muudatusi ei tee, kuna maksustatav summa jääb muutumatuks.Kui maksumaksjal on konkreetseid probleeme kreeditarvest tulenevate muudatuste kajastamisega, siis palume pöörduda maksuhalduri poole. Osa Teie kirjas toodud küsimusi on vastuolulised ning neile ei saa anda üldist vastust. Näiteks, kas kreeditarvet võib esitada jaemüügiarvele, millel puudub ostja nimi. Jääb arusaamatuks, mis alustel müüja tahab käivet vähendada ja tehingu majanduslikku sisu muuta, kui puudub tuvastatav lepingu teine pool. Käibemaksuseaduse kohaselt ei ole kohustuslik esitada KMS § 37 lõikes 7 sätestatud nõuetekohast arvet kauba võõrandamisel või teenuse osutamisel füüsilisele isikule isiklikuks tarbeks.Samas, raamatupidamise seaduse alusel peavad algdokumendil olema tehingu osapoolte nimed. Kui on silmas peetud olukorda, kus füüsiline isik, kes ostis kauplusest toote, millel ilmnesid puudused, ning kaup tagastati ning asendati uue samalaadse tootega ning rahalisi arveldusi ei tehtud, siis uut käivet antud toimingust ei teki. Juhul kui samalaadset kaupa ei ole võimalik anda ning ostjale tagastatakse raha, siis käibemaksuarvestuses lähtutakse KMS § 29 lõikest 9.Küsite, millised kohustused on kreeditarve väljastajal, kas ta peab kontrollima kreeditarve kättesaamist või saama ostjalt kinnituse, et ta on selle arvega nõus. Nimetatud kohustusi ei ole käibemaksuseaduses sätestatud, kusjuures kahtluse korral võib müüja nimetatud toiminguid teha. Kui maksukontrolli käigus tuvastatakse, et müüja ja ostja on lähtunud käibemaksu deklareerimisel erinevatest arvetest, vaadatakse tõendeid tehingu toimumise ja arve esitamise osas kogumis.
Lasse LehisEML juhatuse liige
Eestis kehtib üle 400 seaduse. Nende hulgast leiab palju huvitavat. Näiteks lifti ja köistee ohutuse seaduse või rakkude, kudede ja elundite käitlemise ja siirdamise seaduse. Või näiteks lastekaitseseaduse, kus on kirjas, et laps peab austama oma vanemaid ja kasvatajaid, nagu ka nemad peavad austama oma lapsi (§ 18 lg 1) ja laps peab kaasinimestega lugupidavalt käituma (§ 20 lg 1). Seda, kuidas loomakaitseseadus reguleerib näiteks mesilaste tapmist, lugeja juba teab. Olgu veel märgitud, et loomakaitseseaduse alusel on põllumajandusminister kehtestanud määruse, mis reguleerib ühepäevaste tibude ja haudejäätmetes embrüote hukkamise korda. Kõiki neid seadusi on huvitav lugeda ja tunnustamist väärivad need inimesed, kes kõiki neid seadusi tunnevad. Töötagu nad kus iganes, kas või Rahandusministeeriumis.
Kõikidel Eestis kehtivatel seadustel peale ühe, nii huvitav kui neid ka lugeda poleks, on ühine omadus — nad võivad käskida, keelata, lubada jne keda iganes, mida iganes, kus iganes, millal iganes ja kuidas iganes —, aga nad ei reguleeri käibemaksuga maksustamist. Käibemaksuga maksustamist reguleerib jätkuvalt Eestis ainult üks seadus. Selle seaduse pealkiri on “Käibemaksuseadus”. Avaldatud on see Riigi Teatajas I osas 2003. aastal numbris 82, artiklis 554, lisaks veel 19 hilisemat muudatust. See ja ainult see seadus saab sisaldada käsku või keeldu — kas, kes, millal ja kuidas võib vähendada käibe maksustatavat väärtust. Ja niikaua kui see seadus ütleb, et maksustatavat väärtust saab vähendada see, kes esitab kreeditarve, saab vähendada siis, kui ta esitab kreeditarve, ja saab vähendada nii palju, kui kreeditarve näitab, siis nii ongi. Te võite oma võlaõigusseaduse ja raamatupidamise seaduse kokku rullida, minul on kreeditarve ja mind rohkem ei huvita.
Kui nüüd päris täpne olla, siis teatud juhtudel võib Eesti maksumaksja nõuda ka Euroopa direktiivi otsekohaldamist. Seda saab nõuda ainult maksumaksja enda õiguste kaitseks. Riik ei saa direktiivi otse maksude sissenõudmisel rakendada. Kahe tehte kokkuvõttev järeldus on lihtne — maksumaksja saab valida KMS § 29 lõikest 7 ja direktiivi artiklist 90 omale meelepärasema ja neid kombineerida. Konkreetselt: maksumaksja saab võtta omale õiguse vähendada maksustatavat väärtust tühistamise, taganemise, ülesütlemise või osalise või täieliku mittetasumise korral või juhul, kui hinda alandatakse pärast tarne toimumist ja seda ilma kreeditarveta, ning meie seadusest saab maksumaksja omale võtta täiendavalt õiguse vähendada käibe maksustatavat väärtust siis, kui ta kirjutab välja kreeditarve.
Sellest oli ka ajendatud meie küsimus kreeditarve esitamisest jaemüügi tšekile. Küsimuse mõte oli kontrollida, kui palju loetakse endise plaanikomitee maja 3. korrusel Euroopa Kohtu lahendeid, näiteks otsust kohtuasjas C-317/94. Vastus: ei loeta. MaksuMaksja lugeja võib ennast nüüd uhkelt tunda, sest kõik, kes on lugenud või loevad Martin Hubergi 2008. aasta detsembris ja 2010. aasta jaanuaris ilmunud artikleid (vt Käibemaksuga maksustatava väärtuse vähendamine: uus kohtupraktika), on “targemad kui Suur-Ameerika 1”.
Selles kohtuasjas on pikalt kirjeldatud ühe Suurbritannia tualetitarvete tootja turundusvõtteid, näiteks said kliendid kasutada ajalehtedes trükitud kuponge maksevahendina või said pärast tühjade karpide tagasisaatmist tootjalt “nänni” või raha tagasi. Euroopa Kohus selgitas, et maksustatavat väärtust saab vähendada ka siis, kui tootja annab raha tagasi otse lõpptarbijale, kes kaupa otse tootjalt ei ostnud. Ja üllatus-üllatus, käibemaksukohustuse vähendamiseks ei pidanud tootja hakkama ühegi tühja hambapastatuubi sisse kreeditarvet pressima.
Siiamaani on käibemaksuseaduse tõlgendamisel lähtutud naiivsest lootusest, et kõik saavad aru, mida “kreeditarve” täpselt tähendab. Paljudes artiklites, õpikutes ja kommentaarides on kirjutatud, et kreeditarveid väljastatakse siis, kui pooled lepivad kokku algse tehingu tingimuste muutmises (või kui üks pool teeb seda ühepoolselt, nt vähendab hinda). Nii olen ka mina kirjutanud. Aga see ei tähenda, et kirjanduses toodud näited saaksid muutuda ammendavaks loeteluks, mis keelaks “kreeditarvet” muudel juhtudel vormistada.
Võtame konkreetselt küsimuse – mis takistab kreeditarvet välja kirjutamast siis, kui ostja pankrotistub ega maksa müüjale ära ostetud kauba või saadud teenuse eest võlgu olevat raha? Ühe teise ajakirja toimetus küsis hiljuti Rahandusministeeriumilt, kas ja kuidas on Eestis sätestatud direktiivi art 90 lõikes 2 lubatud erand — mitte lubada maksustatavat väärtust vähendada, kui kauba või teenuse eest on jäänud täielikult või osaliselt tasumata. Ministeeriumi vastus (04.03.2010 kiri nr 5-1/2618) lähtub jätkuvalt traditsioonist “mis küsimus see selline on, kõik ju teavad!”. Ajakirja lugejatele seletatakse, et vastav keeld tuleneb ikka sellest vanast heast KMS § 29 lõikest 7, lisades, et sellest lähtutakse juhul, kui esialgne kokkulepe tühistatakse või kokkulepet muudetakse (näiteks vähendatakse kauba või teenuse maksumust) või on arvele märgitud ekslikud andmed. Järelikult olevat sellest sättest selgelt aru saada, et kui kauba või teenuse eest on maksmata, ei tohi maksustatavat väärtust vähendada.
Kas ikka on? Kas on seadust, mis lubaks kreeditarvet väljastada ainult nendel juhtudel, mis on mainitud Rahandusministeeriumi kirjas? Vabandage väga, aga ei ole. Toodud näited oli tüüpilised juhtumid, millal tavaliselt kreeditarveid esitatakse. See on ka kõik. Edasine on juba oletus — muudel juhtudel, näiteks tasumata jätmise korral, kreeditarvet vormistada ei tohi. See oletus, mis baseerub tugevatel argumentidel nagu “nii on ju kogu aeg olnud”, “maksuametist öeldi” jne, on siiamaani hästi töötanud. Vähemalt ei ole teada, et keegi oleks sel teemal kohtusse vaidlema tulnud. Aga kui ühel päeval tuleb? Siis juhtub ilmselt nii, nagu juhtus porutšik Rževskiga, kui too daamidega tutvust sobitas. Tal oli kaks võimalust: ta kas saab daamilt vastu kõrvu või saab ta seda, mida küsis. Sama targad, nagu oli kunagi too vapper härrasmees, on ka täna kõik käibemaksuhuvilised.
Artikkel ilmus EML ajakirja MaksuMaksja aprillinumbris


text:
3-3-1-3-12 Riigikohus 12.06.2012
Au ja head nime riivavate haldustoimingute õiguspärasuse hindamisel tuleb esmajoones lähtuda HMS §-st 107, kuid RVastS § 7 lg-st 4 tulenevalt kuuluvad täiendavalt kohaldamisele ka VÕS §-d 1046 ja 1047 niivõrd, kuivõrd need ei ole vastuolus haldusõiguslike normidega. Oluline on rõhutada, et avalik-õiguslikus suhtes isiku au ja head nime riivavate avalduste tegemiseks peab olema seaduslik alus, st avaldamise õiguspärasuseks ei piisa ainuüksi faktiväidete ja väärtushinnangute kooskõlast VÕS §-dega 1046 ja 1047. Riigikohtu praktikas eristatakse vaidlustes au ja hea nime teotamise üle faktiväiteid ja väärtushinnanguid. Põhimõtted, mis on väljendatud otsuse tsiviilasjas nr 3-2-1-67-10, p 17 ja otsuse tsiviilasjas nr 3-2-1-152-09, p 15 (koos täiendavate viidetega), on kohaldatavad ka au ja head nime riivavate haldustoimingute puhul, arvestades eespool rõhutatud erisusi.
HMS § 40 lg 1 nõuab andmesubjekti ärakuulamist enne isikuandmete avalikustamist haldusorgani poolt ning selleks on omakorda vältimatult vajalik andmesubjekti teavitamine avalikustamise kavatsusest. Samuti on andmesubjekti teavitamine vajalik juhul, kui andmete avalikustajaks on ajakirjandusväljaanne. IKS § 11 lg 2 kohustab ajakirjanduslikul eesmärgil isikuandmete töötlemisel järgima ajakirjanduseetika põhimõtteid.
Kohtute pädevuse piiritlemisel on lähtekohaks vaidlusaluse õigussuhte iseloom (vt nt määrus asjas nr 3-2-1-63-07, p 8). Kui avaliku võimu kandja rikkus võlaõigussuhtest tulenevat kohustust või tegutses muul viisil eraõiguslikus vormis, loetakse kahju tekitatuks eraõiguslikus suhtes. Kui teavet avaldab riik, kohalike omavalitsusüksus ja avalik-õiguslik juriidiline isik, eeldatakse, et see on avalik-õigusliku iseloomuga tegevus. Selle eelduse võib kummutada vaid avaldatava teabe ülekaalukas ja tihe seos eraõiguslikus vormis täidetavate ülesannetega. Vangistuse täideviimise ja vanglate korraldamise funktsioonide raames on kinnipeetava õigussuhe riigiga avalik-õiguslik. Erijuhtudel võib riigi õigussuhe kinnipeetavaga olla eraõiguslik, nt vangla poolt raviteenuse osutamisel või vangla kaupluse kaudu kaupade vahendamisel (RVastS § 1 lg 3 p 1; vt ka nt määrus asjas nr 3-3-4-1-11, p 9, otsus asjas nr 3-3-1-72-11, p 10). Kuigi avaliku võimu kandja poolt tekitatud kahju hüvitamisel võidakse täiendavalt kohaldada eraõiguse, sh võlaõigusseaduse sätteid, ei muuda see kahju eraõiguslikus suhtes tekitatud kahjuks.
Füüsiline isik võib nõuda mittevaralise kahju rahalist hüvitamist muu hulgas eraelu puutumatuse rikkumise ja au või hea nime teotamise korral. Au ja hea nime kaitse hõlmab selle sätte tähenduses ka süütuse presumptsiooni kaitse. Süütuse presumptsiooni rikuvad poolelioleva kriminaalmenetluse kohta tehtud ametnike avaldused eesmärgiga panna üldsus uskuma kahtlusalune süüd ja mõjutada asjaolude hindamist kohtu poolt. Au ja head nime riivavate haldustoimingute õiguspärasuse hindamisel tuleb esmajoones lähtuda HMS §-st 107, kuid RVastS § 7 lg-st 4 tulenevalt kuuluvad täiendavalt kohaldamisele ka VÕS §-d 1046 ja 1047 niivõrd, kuivõrd need ei ole vastuolus haldusõiguslike normidega. Oluline on rõhutada, et avalik-õiguslikus suhtes isiku au ja head nime riivavate avalduste tegemiseks peab olema seaduslik alus, st avaldamise õiguspärasuseks ei piisa ainuüksi faktiväidete ja väärtushinnangute kooskõlast VÕS §-dega 1046 ja 1047. Riigikohtu praktikas eristatakse vaidlustes au ja hea nime teotamise üle faktiväiteid ja väärtushinnanguid. Põhimõtted, mis on väljendatud otsuse tsiviilasjas nr 3-2-1-67-10, p 17 ja otsuse tsiviilasjas nr 3-2-1-152-09, p 15 (koos täiendavate viidetega), on kohaldatavad ka au ja head nime riivavate haldustoimingute puhul, arvestades eespool rõhutatud erisusi.
Vt otsuse p. 28
isikuandmete korduv avalikustamine
IKS § 11 lg 1 ei ole ise seaduslik alus andmete töötlemiseks. Direktiivi 95/46/EÜ art 7 kohaselt ei ole andmete varasem avalikustamine aluseks andmete uuele töötlemisele. Varem avalikustatud andmete uus töötlemine on võimalik kõigil IKS §-s 14 sätestatud alustel, samuti kohaldub IKS § 11 lg 2. See võimaldab nii ajakirjandusel andmeid avalikustada kui ka teistel isikutel, samuti haldusorganitel, neid ajakirjandusele edastada. Riigiasutuse sisekommunikatsiooni väljaanded ja –kanalid ei ole IKS § 11 lg 2 mõttes meediaks ega toimi ajakirjanduslikul eesmärgil. Riik ei saa oma väljaannetes isikuandmete avaldamisel tugineda põhiseaduslikule sõna- ja ajakirjandusvabadusele, sest riik ei ole põhiõiguste kandja, vaid adressaat.
Vt otsuse p. 24
Vt otsuse p. 31.
Vt otsuse p. 36.
Vt otsuse p. 37.
Füüsiline isik võib nõuda mittevaralise kahju rahalist hüvitamist muu hulgas eraelu puutumatuse rikkumise ja au või hea nime teotamise korral. Au ja hea nime kaitse hõlmab selle sätte tähenduses ka süütuse presumptsiooni kaitse. Süütuse presumptsiooni rikuvad poolelioleva kriminaalmenetluse kohta tehtud ametnike avaldused eesmärgiga panna üldsus uskuma kahtlusalune süüd ja mõjutada asjaolude hindamist kohtu poolt.

matches:
Riigikohus
§ 7
§ 40
§ 11
§ 1
§ 7
§ 11
§ 11
§ 11


Vabariigi Valitsuse 9. mai 2003. a määruse nr 144 „Kalapüügieeskiri” ja Vabariigi Valitsuse 29. septembri 2011. a määruse nr 122 „Kalavarudele tekitatud kahju hüvitamise määrad, arvutamise alused ja metoodika ning kalavarudele tekitatud kahju arvutamise akti vorm” muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 9. mai 2003. a määruse nr 144 „Kalapüügieeskiri” ja Vabariigi Valitsuse 29. septembri 2011. a määruse nr 122 „Kalavarudele tekitatud kahju hüvitamise määrad, arvutamise alused ja metoodika ning kalavarudele tekitatud kahju arvutamise akti vorm” muutmine
RT I, 31.03.2015, 13
Vastu võetud 27.03.2015 nr 43
Määrus kehtestatakse kalapüügiseaduse § 17 lõike 1, § 19 lõike 4 ja § 25 lõike 4 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 9. mai 2003. a määruse nr 144 „Kalapüügieeskiri” muutmine
Vabariigi Valitsuse 9. mai 2003. a määruses nr 144 „Kalapüügieeskiri” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõike 2 punktid 2 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 7 lõiget 3 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) mõrd mõrrajadas – kaks või enam samasuunaliste juhtaedadega ühendatud mõrda. Jadas võivad mõrrad paikneda ühel või mõlemal pool juhtaeda ning nende juhtaiaga ühendamiseks võib kasutada lisajuhtaedasid.”;
3) paragrahvi 11 punktid 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
„2) sulgeda püünistega üle 1/3 veekogust, väina, lahe või vooluveekogul olevate saarte (madalike) vahelise vooluosa laiusest, jättes vabaks ristlõike sügavaima osa, välja arvatud Võrtsjärvel, määruse §-s 35 nimetatud juhtudel ja õngejadadega püügil;
3) kasutada nõuetekohaselt tähistamata ja märgistamata seisevpüüniseid. Seisevpüünis on veekogu põhja suhtes liikumatu, määruse § 3 lõike 2 punktis 11 nimetatud õngejada, §-s 5 nimetatud vähipüügivahend ning §-des 6 ja 7 nimetatud nakke- ja lõkspüünis;”;
4) paragrahvi 11 punktis 4 asendatakse sõna „õngpüünis” sõnaga „õngejada”;
5) paragrahvi 11 punkti 10 viies lause sõnastatakse järgmiselt:
„Kalapüük kastmõrraga loetakse katkestatuks, kui vähemalt üks kastmõrra pära seintest on alla lastud nii, et kala pääseb püünisest välja.”;
6) paragrahvi 11 punktist 11 jäetakse välja teine ja kolmas lause;
7) paragrahvi 11 täiendatakse punktiga 12 järgmises sõnastuses:
„12) mitme kalapüügiõigust tõendava dokumendi alusel püügivahendi või ühe kalapüügiloa alusel eri liiki püügivahendite ühte jadasse püügile asetamine.”;
8) paragrahvi 13 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kalapüügil peab püüniste kontrollimise sagedus vältima saagi hukkumist püünises, välja arvatud õngejada ja määruse §-s 6 kirjeldatud nakkepüüniste kasutamisel, kus kontrollimise sagedus peab vältima saagi riknemist.”;
9) paragrahvi 14 lõiked 1 ja 11 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Sisemeres ja kuni nelja meremiili kaugusel territoriaalmere lähtejoonest ning sise- ja piiriveekogudes peavad seisevpüünised ja nende jadad ning kalade kunstkoelmute jadad olema tähistatud avaveepoolses otsas kahe ühele vardale ülestikku kinnitatud lipuga, teises otsas ühe vardale kinnitatud lipuga ning jäävabas vees muudes väljaulatuvates tippudes punaste või oranžide poidega läbimõõduga vähemalt 15 cm. Seisevpüünistel ja nende jadadel, mis paiknevad ranna või kaldaga paralleelselt, tähistatakse ühe lipuga jada parempoolne ots (veekogult kalda suunas vaadatuna) ning kahe lipuga jada vasakpoolne ots.
(11) Erandina lõikes 1 sätestatust peavad silmumõrrad ja -torbikud ning nende jadad olema tähistatud kaldapoolses otsas punase või oranži poiga, mille läbimõõt on vähemalt 15 cm, millele peab olema kantud märgistus vastavalt määruse § 16 lõikele 2 ning jadas olevate silmutorbikute arv.”;
10) paragrahvi 14 lõiked 12 ja 2 tunnistatakse kehtetuks;
11) paragrahvi 14 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Püügivahendi otsi tähistavad lipud, mõõtudega vähemalt 20×30 cm, peavad olema punased või oranžid, välja arvatud kahe lipuga tähise alumine lipp. Lipu alumise serva kõrgus vee- või jääpinnast peab olema vähemalt üks meeter. Erandina võib kalapüügil kuni ühe meetri sügavusel jäävabas vees olla lipu alumise serva kõrgus veepinnast vähemalt 0,5 m. Vastavalt lippude arvule vardal tuleb varda külge lippude kohale kolmesentimeetrise vahega kinnitada vähemalt kahe sentimeetri laiused helkurribad. Juhul kui ohutuse tagamiseks kasutatakse vahelippe, peab nende värv erinema otsalippude värvist.”;
12) paragrahvi 141 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Püügijärgseks hoidmiseks mõeldud vahendid peavad olema tähistatud ühe punase või oranži lipuga, mis vastab määruse § 14 lõikes 3 kirjeldatule. Lipule peab olema kantud märgistus vastavalt määruse § 16 lõikele 2.”;
13) paragrahv 15 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 15. Nõuded püügivahendite tähistamise ja märgistamise kohta territoriaalmere lähtejoonest kaugemal kui neli meremiili
(1) Seisevpüünised peavad olema tähistatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.04.2011, lk 1–153), artikli 13 lõike 1, artiklite 14–16 ja artikli 17 lõike 2 kohaselt.
(2) Tooder peab olema märgistatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 13 lõigete 2 ja 3 kohaselt.”;
14) paragrahvi 16 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 16. Nõuded püügivahendite tähiste, nende veekogus hoidmise ja püügivahendite märgistuse kohta”;
15) paragrahvi 16 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Püügivahendid peavad olema märgistatud identselt kalapüügiloale kantud märgistuse numbriga, mis peab võimaldama kalapüügiloa omanikku veekogul või loa andja juures kindlaks teha. Püügivahendi märgistus peab olema kantud püügivahendi või püügivahendite jada mõlemat otsa tähistavale lipule või kinnitatud varda külge lipu alumise serva juurde eraldi märgisena. Kalapüügiseaduse § 11 lõike 5 punktis 2 nimetatud harrastuspüügil on püügivahendi märgiseks kalastuskaardi omaniku isikukood.”;
16) paragrahvi 19 punktidest 2 ja 5 jäetakse välja sõna „pelaagilise”;
17) paragrahvi 22 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
18) paragrahvi 26 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
19) paragrahvi 30 lõike 1 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) püük põhjanoodaga lõuna pool Praaga külas Emajõe suudme lõunapoolsel neemel asuva punkti 58º26,17'N, 27º14,43'E ja punkti 58º25,13'N, 27º31,43'E ühendusjoont, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni – aasta ringi;”;
20) paragrahvi 30 lõike 1 punktis 6 asendatakse sõnad „20. oktoobrist 20. novembrini” sõnadega „1. septembrist 29. veebruarini”;
21) paragrahvi 30 lõike 1 punktid 8 ja 9 sõnastatakse järgmiselt:
„8) püük mõrraga Lämmi- ja Pihkva järves – 6. maist 10. juunini;
9) püük püüvõrguga Lämmi- ja Pihkva järves – 6. maist 10. juunini;”;
22) paragrahvi 30 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) kalapüük Peipsi järvel kaldanoodaga – 6. maist 15. juunini, Lämmi- ja Pihkva järvel – 6. maist 31. augustini.”;
23) paragrahvi 30 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Käesoleva määruse tähenduses on Eesti territooriumil Peipsi järve ja Lämmijärve vaheline piir punktide 58º21,92'N, 27º26,35'E ja 58º21,11'N, 27º32,15'E ühendusjoon, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni, ning Lämmijärve ja Pihkva järve vaheline piir punktide 58º04,67'N, 27º36,43'E ja 58º05,92'N, 27º37,89'E ühendusjoon, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni.”;
24) paragrahvi 30 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Keskkonnaminister võib rahvusvahelisest lepingust tulenevalt määrusega ajutiselt muuta käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 8 ja 9 nimetatud püügikitsenduste algus- ja lõpptähtaegu, jättes püügikitsenduse kestuse samaks.”;
25) paragrahvi 31 lõike 2 punktist 2 jäetakse välja sõnad „, välja arvatud siiapüügil”;
26) paragrahvi 31 lõike 2 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
27) paragrahvi 31 lõikes 3 asendatakse sõnad „nakkevõrgu või põhjanooda” sõnaga „püügivahendite”;
28) paragrahvi 32 punkti 7 täiendatakse pärast sõnu „100 m” sõnadega „ja põhijuhtaiaga risti olevate lisajuhtaedade pikkus ei tohi ületada 50 m”;
29) paragrahvi 33 lõike 1 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) püük nakkevõrguga Narva jões allpool hüdroelektrijaama paisu – 1. juunist 1. detsembrini. Käesoleva määruse tähenduses loetakse Narva jõe Soome lahte suubumise kohaks Eesti Vabariigi territooriumile jääval osal punktide 59º28,206'N, 28º2,512'E ja 59º28,223'N, 28º2,611'E ühendusjoont, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni Narva jões;”;
30) paragrahvi 33 lõike 1 punkt 9 tunnistatakse kehtetuks;
31) paragrahvi 33 lõike 1 punktid 14 ja 15 sõnastatakse järgmiselt:
„14) püük Nasva jões 1. aprillist 31. maini, välja arvatud püük kõikide määruse §-s 3 nimetatud õngpüünistega, õngejada välja arvatud;
15) püük spinningu ja lendõngega Jägala jões Linnamäe paisust suudmeni, Narva jões Narva hüdroelektrijaamast maanteesillani ja Pirita jões Vaskjala paisust suudmes asuva muuli lõpuni 1. septembrist 30. novembrini;”;
32) paragrahvi 33 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
33) paragrahvi 33 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Looduskaitseseaduse § 51 lõike 2 alusel määratud lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaigaks olevates veekogudes või nende lõikudes on määruse § 41 lõike 1 punktides 2 ja 4 nimetatud lõheliste püügikeelu ajal keelatud kalapüük vees viibides, välja arvatud Narva jões ning silmupüügil silmutorbikute ja silmumõrdadega.”;
34) paragrahvi 33 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Käesoleva määruse tähenduses on Eesti Vabariigi territooriumil Narva veehoidla ja Narva jõe vaheline piir punktide 58º16,653'N, 27º59,792'E ja 58º16,601'N, 27º59,87'E ühendusjoon, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni, ning Narva jõe ja Peipsi järve vaheline piir punktide 58º59,355'N, 27º43,75'E ja 58º59,26'N, 27º43,833'E ühendusjoon, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni.”;
35) paragrahvi 36 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) tuurlased;”;
36) paragrahvi 37 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) kalapüük Purtse, Kunda, Selja, Loobu, Valgejõe, Pirita, Keila, Vääna ja Vasalemma jõe suudmele lähemal kui 1500 meetrit – 1. septembrist kuni 31. oktoobrini;”;
37) paragrahvi 37 lõike 1 punktis 7 asendatakse sõna „tähistatud” sõnaga „asuval”;
38) paragrahvi 38 punktides 1, 8 ja 10 asendatakse sõnad „15. maist 15. juunini” sõnadega „6. maist 10. juunini”;
39) paragrahvi 38 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) kalapüük, välja arvatud püük lihtkäsiõnge, käsiõnge, spinningu, lendõnge ja sikutiga, Peipsi järves lõuna pool Ojapera kanali põhjapoolset otsa (58º24,18'N, 27º19,18'E) ja punkti 58º24,30'N, 27º32,10'E ühendavat joont, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni – 6. maist 10. juunini;”;
40) paragrahvi 39 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „Udria” tekstiosaga „, Risti, Soonda”;
41) paragrahvi 39 lõike 2 punkti 4 teksti täiendatakse järgmise tekstiosaga: „, välja arvatud silmupüük torbikuga ning vähipüük vähimõrra ja vähinataga”;
42) paragrahvi 39 lõiget 7 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) Pühajõgi – alamjooksul Mägara oja suubumiskohast suudmeni.”;
43) paragrahvi 43 lõikes 3 asendatakse sõnad „koha või haugi alammõõtu” sõnadega „kalaliikide alammõõte”;
44) paragrahvi 44 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
„5) lõhet ja turska võrgupüügil piiramatult.”;
45) paragrahvi 44 lõike 2 punkti 3 täiendatakse pärast sõna „meritinti” sõnaga „, rääbist”;
46) määruse lisa 1 tabelit täiendatakse järgmise reaga:
Tallinna–Narva maantee sillast (Voka teeristi lähedal) Mägara oja suubumiskohani
47) määruse lisa 5 asendatakse käesoleva määruse lisaga (lisatud).
§ 2. Vabariigi Valitsuse 29. septembri 2011. a määruse nr 122 „Kalavarudele tekitatud kahju hüvitamise määrad, arvutamise alused ja metoodika ning kalavarudele tekitatud kahju arvutamise akti vorm” muutmine
Vabariigi Valitsuse 29. septembri 2011. a määruse nr 122 „Kalavarudele tekitatud kahju hüvitamise määrad, arvutamise alused ja metoodika ning kalavarudele tekitatud kahju arvutamise akti vorm” § 3 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõnad „§ 24 lõikes 1” sõnadega „§ 239 lõikes 1”.
Paragrahvi 1 punktid 6, 9–13 ja 15 jõustuvad 1. jaanuaril 2016. a.
Lisa Kalade alammõõdud ja mõõtmise nõuded


Tagatise esitamise, kasutamise ja vabastamise kord ning tagatise suuruse määramise ja arvutamise alused - sisukord
§ 2 Üld- ja üksiktagatis
§ 3 Kirjalik kohustus
§ 4 Üldtagatise esitamise taotlus
§ 5 Üld- ja üksiktagatise esitamine
§ 6 Tagatise esitamiseks vajalikud andmed ja dokumendid
§ 7 Tagatise kehtivuse lõpetamine käenduse korral
§ 8 Käendusdokumenti märgitavad andmed
§ 9 Tagatise aktsepteerimine
§ 10 Tolli tegevus maksuvõla tekkimisel
§ 11 Deposiidina esitatud tagatise tagastamine ja riigieelarvesse kandmine
§ 12 Uue üldtagatise esitamine
2 TAGATISE SUURUSE MÄÄRAMISE ÜLDMETOODIKA
§ 13 Üld- ja üksiktagatise suuruse määramine
§ 14 Tollivõla limiit
§ 15 Limiidi arvestus
§ 16 Limiidi arvestus erineva tariifse klassifikatsiooniga kaupade korral
§ 17 Tagatise suuruse määramine koefitsiendi abil
§ 18 Usaldusväärsuse koefitsiendi rakendamise välistamine
3 TAGATISE SUURUSE MÄÄRAMINE
§ 19 Tagatise suuruse määramine kauba sisseveol sisenemisdeklaratsiooni alusel
§ 20 Tagatise suuruse määramine kauba ladustamisel
§ 21 Tagatise suuruse määramine kauba ajutisel importimisel
§ 22 Tagatise suuruse määramine kauba seestöötlemisel või kauba töötlemisel tollikontrolli all
§ 23 Tagatise suuruse määramine kauba eesmärgipärasel kasutusel
§ 24 Tagatise suuruse määramine kauba välistöötlemisel standardvahetuse süsteemis
§ 25 Tagatise suuruse määramine käibemaksuvabastusega kauba vabasse ringlusse lubamisel
§ 26 Tagatise suuruse määramine importimisel kogutava maksusumma tasumise tähtaja pikendamisel
§ 27 Tagatise suuruse määramine lõpliku tolliväärtuse või lõpliku importimisel kogutava maksusumma määramise edasilükkamisega
Vastu võetud 30.06.2006 nr 42
RTL 2006, 56, 1023
04.06.2007 RTL 2007, 47, 840 15.06.2007
14.04.2009 RTL 2009, 36, 479 25.04.2009


Kohalike omavalitsuste portaal 11.04.05 ELL-i kiri Riigikontrolli pädevuse laiendamisest põhiseaduskomisjonile
Ühendus Eesti Vabariigi eest – Res Publica
Seoses ettepanekutega laiendada Riigikontrolli õigusi kohaliku omavalitsuse kontrollimisel, ning ka emotsionaalsete ja vastakate diskussioonidega korruptsiooni vastu võitlemise mõõdikute kava üle, soovib Eesti Linnade Liit teavitada kõne all oleva eelnõu sünniloost ja eelnõuga seotud kahest kõige olulisemast küsimusest.
1. Eelnõu sünnilugu
1999. aasta jaanuaris esitas Riigikontroll riigikontrolli seaduse eelnõu ilma kooskõlastusringita otse Vabariigi Valitsusele. Kuivõrd eelnõu sisaldas Riigikontrollile äärmuslike õiguste andmist riigiasutuste ja kohalike omavalitsuste üle, seiskus eelnõu menetlemine suure osa ministeeriumide ja ka üleriigiliste omavalitsusliitude protestide tõttu.
Eelnõu seletuskirjas rõhutati muuhulgas: “Eelnõus on lähtutud sellest, et Riigikontroll hindab ka kohalike omavalitsuste tegevust ning sealjuures vastuolu põhiseadusega puudub. See arvamus lähtub kahest põhimõttest, esiteks demokraatia põhimõttest ning teiseks Riigikontrolli sõltumatusest teistest riigiorganitest.”
2002. aastal jõustus riigikontrolli seaduse uus redaktsioon ilma kohaliku omavalitsuse üle kontrolliõiguse laiendamiseta.
2004. aasta märtsis pandi seadusest väljajäänud osa muudetud kujul uuesti menetlusse, kuid ikka veel sisaldas see Riigikontrolli õigust hinnata kohalike omavalitsuste juhtimise, organisatsiooni ja tegevuse tulemuslikkust.
2004. aasta mais esitati eelnõu, millest oli omavalitsuse tulemuslikkuse kontrolli säte välja võetud, valitsusse. 3. juuni istungil otsustati eelnõud mitte heaks kiita. Justiitsministeeriumile anti ülesanne rääkida läbi üleriigiliste omavalitsusliitudega ning kooskõlastada eelnõu keskkonnaministriga, kes istungil oli esitanud vastuväited. Justiitsministeerium omavalitsusliitudega läbi ei rääkinud.
2004. aasta oktoobris küsis Justiitsministeerium omavalitsusliitudelt kirjalikku arvamust eelnõu maikuu versiooni kohta, mille osas avaldasime protesti koos selgituste ja ettepanekutega, kuivõrd maikuu versiooni kohta oli juba esitatud ettepanekud valitsuse 3. juuni istungiks.
2005. aasta jaanuarist alates hakkasid meedias ilmuma tendentslikud artiklid ja sõnavõtud, mõjutamaks üldsuse ja otsustajate arvamust.
2005. aasta 3. märtsi valitsuse istungile järjekordselt esitatud eelnõud heaks ei kiidetud ja otsustati küsimust arutada koalitsiooni koostöökojas. Nädal hiljem lahvatas avalikkuses mõõdikute skandaal ja sellele järgnev.
Aastate jooksul ei ole kohaliku omavalitsuse esindajaid kaasatud, omavalitsusliitude pöördumistele Justiitsministeeriumi ja peaministri poole ei ole vastatud, meie seisukohti ja ettepanekuid on ignoreeritud ja mahavaikimisega välditud. Eelnõu menetlemine on kaugenenud õigusloome heast tavast ja rikub jämedalt Euroopa kohaliku omavalitsuse harta, mille Eesti ratifitseeris reservatsioonideta, põhimõtteid (RT II 1994, 26, 94).
2. Kaks põhjust, miks eelnõu menetlemine tuleks peatada
2.1. Eelnõu ei ole kooskõlas põhiseadusega
Eelnõu sisu kujutab endast kohaliku omavalitsuse institutsiooni põhiseadusliku garantii riivet (PS §154 lg1).
Garantii mõte on tagada kohaliku omavalitsuse kui õiguse institutsiooni säilimine – kohaliku omavalitsuse iseseisev, omal vastutusel korraldamine. Riive on kohaliku omavalitsuse oma vastutuse kui kohaliku elu küsimuste iseseisva (ilma riigilt lähtuvate suunisteta) lahendamise osas, õigusega riiki otsustusprotsessi mitte kaasata.
Põhiseaduse §133 reguleerib Riigikontrolli pädevust ja mõiste “riigi vara” ei ole võimalik tõlgendada munitsipaalvara hõlmavana. Munitsipaalvara on kohaliku omavalitsuse olemusega lahutamatult seotud ning selle konstitueeriva elemendita kaotaks kohalik omavalitsus oma tähenduse.
2.2. Eelnõu ei lahenda probleemi
Riigikontrolli kontrolliõiguste mehhaaniline laiendamine kohaliku omavalitsuse üle ei lahenda probleemi. Kohalike omavalitsuste süsteemse kontrollimehhanismi asemel luuakse võimalus poliitiliselt ohtliku instrumendi tekkeks.
Lihtne arvestus näitab, et Riigikontroll hakkaks läbi viima vaid valikulisi üksikkontrolle.
Kavandatava seadusemuudatusega lisanduks riigikontrolli kontrollialasse olemasolevale ca 600-le riigiasutusele veel 241 omavalitsusüksust oma rohkem kui 3000 asutusega. Riigikontrolli senise kontrollitegevuse mahu juures võimaldaks plaanitud ametnike kasv tagada kontrolli maksimum 10-20 omavalitsusüksuse üle aastas (ca 4-8%). Nii vähese kontrolli alusel ei saa teha üldistusi kohaliku omavalitsuse tegevuse kohta ega anda Riigikogule kindlustunnet, et avaliku sektori vahendeid kasutatakse seaduspäraselt (RKS §3).
Eelnõu näebki ette üksikkontrollide teostamist ja mitte enamat. Kehtivas seaduses jäetakse muutmata rida olulisi sätteid: §8 (Riigikontroll ei hakka tutvuma kohalike omavalitsuste majandusaasta aruannetega); §9 (kohaliku omavalitsuse sisekontrolli valdkonnas abi ei kavandata); §10 (munitsipaalvara osas ülevaadet ei tehta ega Riigikogule ülevaadet ei anta);
§12 lg2 (sisulist tööd õigusloome vallas ei toimu) ja §52 (Riigikogu erikomisjonis kontrollitulemusi ei arutata).
See näitab, et sisuliselt muutub vähe, kontrollimisest ei tõuse tulu ei riigil ega kohalikul omavalitsusel. Kui tõesti Riigikontroll kontrolliks kohalikke omavalitsusi samal tasemel mis riigiasutusi, siis tuleks Riigikontrolli personali suurendada 5 korda – 80 asemel peaks olema ametnikke 400.
Riigikontrolli seaduse alusel on Riigikontrollil kohustus kontrollida kohalikke omavalitsusi nende käsutusse antud riigivara ja sihtotstarbeliste eraldiste osas. Riigikontroll ei ole seda kohustust täitnud: 2000. aastal kontrolliti 5 omavalitsusüksust, 2001 kuni 2003 mitte ühtegi, 2004 kontrolliti ühte. Nende kontrollimiste käigus korruptsiooni ei avastatud, puudusi oli peamiselt dokumentide vormistamisel.
Kohalike omavalitsuste seisukoht: riigis ei tohiks rakendada meetmeid, mis on sisuliselt läbi arutamata, ei tohiks rakendada uut korda, kui vana kord on läbi analüüsimata. Valdkonda ei tohiks käsitleda ühekülgselt ja selgete põhjendusteta, emotsionaalseid väiteid ei tohiks võtta argumentideks.
Linnade Liidu ettepanek:
Kohaliku omavalitsuse tegevuse kontrollimehhanismid (8 institutsiooni) tuleb vaadata üle terviklikult, võimalusi kaaludes ja võrreldes ning vastavalt tulemustele neid mehhanisme täiustada ja muuta. Kontrollimehhanismi terviklikkus on järelevalve, auditeerimise ja sisekontrolli dubleerimisteta koosmõju.
Nii nagu Justiitsministeeriumi juures tegi põhjalikku tööd asjatundjate komisjon kohaliku omavalitsuse üksuste liitude seaduse väljatöötamisel, tuleks Siseministeeriumi juurde moodustada asjatundjate komisjon kohaliku omavalitsuse kontrollimehhanismi kaasajastamise ettepanekute väljatöötamiseks.
http://portaal.ell.ee/5381
http://portaal.ell.ee/5429
http://portaal.ell.ee/4762


Sotsiaalteenuste osutamise kord Lääne-Saare vallas – Riigi Teataja
Sotsiaalteenuste osutamise kord Lääne-Saare vallas
Sotsiaalteenuste osutamise kord Lääne-Saare vallas - sisukord
§ 4 Sotsiaalteenuste määramine
§ 5 Osutatavad sotsiaalteenused
§ 6 Riigi poolt osaliselt finantseeritavate hoolekandeteenuste osutamine
§ 7 Riigi poolt osaliselt finantseeritavad hoolekandeteenused
RT IV, 26.02.2015, 27
Vastu võetud 11.02.2015 nr 13
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja § 22 lõike 1 punkti 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 8 lõike 2 alusel.
(1) Määrus sätestab sotsiaalteenuste osutamise tingimused ja korra rahvastikuregistri järgselt Lääne-Saare valla elanikele ja vältimatu abi korras isikule, kes ajutiselt viibib Lääne-Saare valla haldusterritooriumil.
(2) Käesolevast korrast vallavalitsusele tulenevad ülesanded võib vallavalitsus delegeerida teenust osutavatele mittetulundusühingutele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele.
2) klient - isik, kellele osutatakse sotsiaalteenuseid;
4) kliendi esindaja - kliendi poolt volitatud isik või kliendi seadusliku esindajana eestkostja või hooldaja;
5) ülalpidamiskohustusega isik - perekonnaseaduse mõistes seadusjärgne ülalpidaja;
6) tasuta sotsiaalteenus - kliendile täies ulatuses valla eelarvest finantseeritav teenus;
7) soodustusega sotsiaalteenus - osaliselt valla eelarvest finantseeritav teenus, mida klient saab vallapoolse toetuse tõttu odavamalt teenuse tegelikust hinnast;
8) tasuline sotsiaalteenus - klient või tema perekonnaliikmed maksavad teenuse tegeliku hinna vastavalt kehtestatud hinnakirjale;
9) Lääne-Saare valla elanik - isik, kelle elukohaks rahvastikuregistris on määratud Lääne-Saare vald;
10) vältimatu abi – osutatakse isikule, kes on sattunud sotsiaalselt abitusse olukorda elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu. Abi osutatakse seni, kuni ta ei ole enam sotsiaalselt abitus olukorras;
11) toimetulek - on isiku või perekonna füüsiline või psühhosotsiaalne võime igapäevases elus toime tulla;
12) rehabilitatsiooniplaan - on rehabilitatsiooniasutuses isiku või tema seadusliku esindaja aktiivsel osalemisel koostatud kirjalik dokument, milles antakse hinnang isiku tegevusvõimele, kõrvalabi, juhendamise või järelvalve vajadusele ning tuuakse ära isiku iseseisvaks toimetulekuks ja sotsiaalseks integreerumiseks vajalikud tegevused;
13) juhtumiplaan - spetsialisti poolt ja isiku aktiivsel osalemisel koostatud kirjalik dokument isiku sotsiaalseks rehabiliteerimiseks eesmärgiga parandada isiku toimetulekuvõimet ja resotsialiseerida teda kogukonda.
(1) Sotsiaalteenuse taotlemiseks esitab klient sotsiaalosakonnale vastavasisulise avalduse.
(2) Sotsiaalteenuse taotlemiseks vajalikud dokumendid ja avalduse võib esitada ka kliendi esindaja, kui klient ise ei ole tervislikel põhjustel suuteline avaldust esitama.
(3) Avalduses tuleb märkida kliendi nimi, elukoht, andmed perekonna koosseisu kohta, ja teenuse taotlemise põhjus.
(4) Sotsiaalosakonnal on õigus nõuda kliendilt või tema esindajalt perekonna sissetulekut tõendavaid dokumente või muid täiendavaid andmeid ja dokumente.
(5) Sotsiaaltöötaja teeb vajaduse korral sotsiaalteenuse taotleja juurde kodukülastuse, mille käigus koostab akti taotleja materiaalsest ja sotsiaalsest olukorrast.
(6) Klient ja tema esindaja vastutavad esitatud andmete õigsuse eest.
§ 4. Sotsiaalteenuste määramine
(1) Sotsiaalteenuste määramine sõltub Lääne-Saare valla eelarvest sotsiaalseks kaitseks eraldatud vahenditest, kliendi ja tema pereliikmete sissetulekust, varanduslikust seisust, eluasemekuludest ja kliendi konkreetsest vajadusest.
(2) Lääne-Saare Vallavalitsuse juurde moodustatud sotsiaaltoetuste ja -teenuste määramise komisjoni pädevuses on sotsiaalteenuste määramine ning ettepanekute tegemine vallavalitsusele.
(3) Komisjonil on vajadusel õigus kutsuda klient istungile ning vastavalt sotsiaalhoolekande seadusele kuulata ära kliendi arvamus ja esitada talle täiendavaid küsimusi.
§ 5. Osutatavad sotsiaalteenused
1) Sotsiaalnõustamine on isikule vajaliku teabe andmine sotsiaalsetest õigustest ja seaduslike huvide kaitsmise võimalustest ning abistamine konkreetsete probleemide lahendamisel edaspidise toimetuleku soodustamiseks.
2) Teenuse osutamine toimub kliendi või tema esindaja suulise pöördumise alusel.
(2) Asenduskoduteenus
1) Asenduskoduteenus on vanemliku hoolitsuseta lapsele tema põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, talle turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna loomine ning lapse ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täiskasvanuna.
2) Asenduskoduteenuse taotlemine ja osutamine toimub sotsiaalhoolekande seaduses kehtestatud korras.
(3) Hoolduse ja eestkoste seadmine
1) Hooldusele ja eestkostele on õigustäisealisel teovõimelisel isikul, kes vaimsete või kehaliste puuete tõttu vajab abi oma õiguste teostamisel ja kohustuste täitmisel.
2) Hoolduse ja eestkoste seadmine ning lõpetamine toimub perekonnaseaduses kehtestatud korras.
(4) Isiklike abivahendite kaartide väljastamine
1) Valla sotsiaalosakond väljastab pere- või eriarsti tõendi esitamisel lastele, eakatele ja puuetega inimestele isiklike abivahendite kaarte invavahendite soodustingimustel ostuks või üürimiseks.
2) Isiklike abivahendite kaartide väljastamine toimub vastavalt sotsiaalministri kehtestatud korras.
(5) Koduteenused
1) Koduteenuseid osutatakse kõrvalabi vajavatele isikutele, kes vanaduse, puude või tervisliku seisundi tõttu vajavad kõrvalabi ja kellel üldjuhul puuduvad sugulased ja lähedased. Abi osutatakse teenuste osas, millega abivajaja pole ise võimeline toime tulema.
2) Koduteenused on eakale või puudega isikule kodustes tingimustes osutatavad teenused, mis aitavad tal harjumuspärases keskkonnas iseseisvalt toime tulla.
3) Koduteenust osutatakse kirjaliku koduteenuse osutamise lepingu alusel, mis sõlmitakse sotsiaalosakonna juhataja ja koduteenust vajava isiku vahel. Lepingus lepitakse kokku tingimused, poolte õigused ja kohustused ning tasu suurus. Lepingu lisaks on hoolduskava, kus märgitakse teenuste loetelu, kestvus ja sagedus.
4) Koduteenust korraldab valla hooldustöötaja või selleks määratud isik.
(6) Tugiisikuteenus
1) Teenuse sisuks on ühe või mitme kooselava isiku abistamine tema kohustuste täitmisel, õiguste teostamisel või toimetulekul raske olukorraga isiku igapäevases elukeskkonnas, sh. lapsele turvalise ja toetava kasvukeskkonna tagamine.
2) Tugiisik ei või olla kliendi leibkonna- või pereliige.
3) Tugiisiku teenuse sihtgrupid on: Isikud, kes vajavad abi puude, haiguse või raske olukorra tõttu, mis oluliselt raskendab toimetulekut. Lapsed, kes vajavad abi psüühika- või käitumishäire tõttu. Lapsevanemad ja lapsed, kes vajavad abi lapse eest hoolitsemisel ning lapsele turvalise ja toetava kasvukeskkonna loomisel.
4) Tugiisikuteenuse osutamiseks sõlmib vallavalitsus lepingu vastavat tegevusluba omava füüsilise või juriidilise isikuga.
(7) Isikliku abistaja teenus
1) Teenuse eesmärgiks on puudega inimeste iseseisvuse ja osalemise suurendamine kõikides eluvaldkondades ning pereliikmete hoolduskoormuse vähendamine.
2) Õigus isikliku abistaja teenuse saamiseks on isikul, kes on võimeline isiklikku abistajat oma vajadustele vastavalt välja õpetama, andma talle adekvaatseid tööjuhiseid ning kes on vähemalt 18-aastane liikumispuudega, nägemispuudega või kerge vaimupuudega inimene.
3) Isiklik abistaja on palgaline töötaja, kes abistab klienti füüsiliselt igapäevastes tegevustes, millega klient puude tõttu iseseisvalt toime ei tule. Isiklik abistaja lähtub oma töös iga konkreetse kliendi erivajadustest ja kliendi poolt antavatest tööjuhistest.
4) Isikliku abistaja konkreetsed tööülesanded määrab klient. Üldjuhul leiab klient endale isikliku abistaja ise.
5) Isiklik abistaja ei või olla kliendi leibkonna- või pereliige.
6) Isikliku abistaja teenuse osutamiseks sõlmib vald vastavasisulise lepingu.
(8) Hooldamine hoolekandeasutuses
1) Hoolekandeasutus on ööpäevaselt tegutsev asutus, kus viibivatele isikutele tagatakse nende eale ja seisundile vastav hooldamine, põetamine ja järelevalve.
2) Hoolekandeasutusse võib paigutada eaka või puudega isiku, kes ei ole suuteline iseseisvalt toime tulema ja kelle toimetulekut ei ole võimalik tagada teiste sotsiaalteenuste või muu abi osutamisega.
3) Osaliselt valla poolt finantseeritavale hooldusele paigutatakse klient, kelle puhul on esindatud üheaegselt alljärgnevad tingimused: Kliendil puudub ülalpidamiskohustusega isik või nimetatud isik ei suuda arvestataval põhjusel talle seadusega pandud kohustusi täita. Kliendi omandis ei ole kinnis- ega olulise väärtusega vallasvara hooldekodusse asumise ajal, ega ole võõrandatud vara kolmandatele isikutele aasta jooksul enne hoolekandeasutusse asumist. Osaliselt valla poolt finantseeritud hooldusele hoolekandeasutuses on õigus kliendil, kes on omaste või pärijate puudumisel pärandanud või kinkinud oma kinnis- või olulise väärtusega vallasvara Lääne-Saare vallale.
4) Hooldatav on kohustatud tasuma ülalpidamiskulude katteks üldjuhul 95% oma pensionist.
5) Hoolekandeasutusse paigutamisel sõlmib vallavalitsus kliendiga või tema seadusjärgse ülalpidamiskohustusega isikuga vastava lepingu.
6) Juhul, kui ülalpidamiskohustusega isik ei ole suuteline täies mahus katma kliendi ülalpidamisega seotud igakuiseid kulusid, võib vallavalitsus ülalpidamiskohustusega isiku avalduse alusel ja piisavate rahaliste vahendite olemasolul osaliselt toetada ülalpidamiskulude katmist.
7) Klient võib olla hooldamisel hoolekandeasutuses ajutiselt või alaliselt.
(9) Varjupaigateenus
1) Varjupaigateenust osutatakse lastele, üksikisikule või lastega perele, kes vajab ajutist ööpäevast abi, tuge ja kaitset.
2) Juhul, kui varjupaigateenust vajab klient, kes ei vasta käesoleva korra § 3 nimetatud tingimustele, kannab teenuse osutamisega seotud kulud kliendi rahvastikuregistrijärgne omavalitsus.
(10) Eluasemeteenus
1) Sotsiaalkorteri üürimine on eluasemeteenuse ajutine osutamine isikule või perekonnale, kes ise ei ole suuteline või võimeline endale või perekonnale eluaset tagama.
2) Sotsiaalkorterit üüritakse eeskätt inimestele, kes on tulnud asenduspere teenuselt, perekonnas hooldamiselt, vabanenud kinnipidamiskohast, kaotanud kodu tuleõnnetuse tagajärjel.
(11) Puuetega inimestele sõidukite parkimiskaartide väljastamine
1) Valla sotsiaalosakond väljastab pere- või eriarsti tõendi alusel puudega inimesele sõiduki parkimiskaardi kehtivusega viis aastat.
2) Parkimiskaardi saamiseks on vaja kirjutada avaldus ja lisada foto 3x4 cm.
3) Puuetega inimeste sõidukite parkimiskaarte väljastatakse vastavalt sotsiaalministri kehtestatud korras.
§ 6. Riigi poolt osaliselt finantseeritavate hoolekandeteenuste osutamine
(1) Riigi poolt osaliselt finantseeritavaid hoolekandeteenuseid osutatakse psüühiliste erivajadustega tööealistele inimestele ning sügava ja raske puudega lastele.
(2) Teenuseid osutab MTÜ Randvere Tööõppekeskus, Kuressaare Perekodu ja teised teenuse osutamiseks õigustatud füüsilised või juriidilised isikud.
(3) Igapäevaelu toetamise, toetatud töötamise ja toetatud elamise teenusele suunab Sotsiaalkindlustusamet.
(4) Toetatud töötamise, toetatud elamise ja lapsehoiuteenuse saamiseks on vajalik rehabilitatsiooni plaan.
§ 7. Riigi poolt osaliselt finantseeritavad hoolekandeteenused
(1) Igapäevaelu toetamise teenus
1) Igapäevaelu toetamise teenus vastavalt sotsiaalhoolekande seaduses kehtestatud korrale.
(2) Toetatud töötamine teenus
1) Töötamise toetamise teenus vastavalt sotsiaalhoolekande seaduses kehtestatud korrale.
(3) Toetatud elamise teenus
1) Toetatud elamise teenus vastavalt sotsiaalhoolekande seaduses kehtestatud korrale.
(4) Sügava ja raske puudega lapse lapsehoiuteenus
1) Riigi poolt osaliselt rahastatavale lapsehoiuteenuse vastavalt sotsiaalhoolekande seaduses kehtestatud korrale.
Tunnistada kehtetuks Kaarma Vallavolikogu 19. detsembri 2012. a määrus nr 16 „Sotsiaalteenuste osutamise kord Kaarma vallas“, Kärla Vallavolikogu 31.oktoobri 2014. a määrus nr 18 „Sotsiaalteenuste osutamise kord Kärla vallas“ ja Lümanda Vallavolikogu 29.oktoobri 2014. a määrus nr 21 „Sotsiaalteenuste osutamise kord Lümanda vallas“.


Nikon d3100 settings in hindi sola in hindi Tamme palgi müük küttepuude müük tartumaa
Biggest black friday deals online hindi dj remix. prantsuse buldog kutsikad müük kapteiņu osta friday atpūtas komplekss.ps store black friday 2020 date allahindlused hindi tartus.black friday levis 501 raadiojaamade müük..
Black friday 2020 österreich coca cola vida reis iga päev. shure sm7b black friday dji phantom 3 advanced müük.how much is eluaseme spider man ps4 on black friday osta weasel..
Nikon d3100 settings in hindi sola in hindi. flir one pro müük gta v ps4 osta
Naji osta panet samsung galaxy s2 aku müük
Naji osta panet samsung galaxy s2 aku müük. radiotehnika s400 müük ps4 black friday price osta 2020.sushi müük tallinnas poco f1 vs oneplus naji 6t hindi
Pinalite müük vi hind eestis
Pinalite müük vi hind eestis. braun shavers black friday microsoft autoaku müük tartus.apollo kino kinkekaart ee black friday nintendo switch
Elektrikaupade müük tartus klaasseinad hind
Elektrikaupade müük tartus klaasseinad hind. lanoliin müük kulla hind maailmaturul.audi q7 müük nikon d7200 hind.iris janvier müük kiirkeedupott tartus müük
Tallink club one soodustused black friday polska 2020 zara
Tallink club one soodustused black friday polska 2020 zara. maja friday välisuks müük nikon d3300 unboxing in hindi.trikoode müük aknakilede müük tartus.stihl ms 171 müük auto rehvide friday müük
Nikon d3100 settings in hindi sola in hindi
Nikon d3100 settings in hindi sola in hindi. video iphone 8 red f hinds canterbury.belarus 320 müük hindi spa kinkekaart tallinn.subwoofer müük tartus odilove ostav mp3
Worten pileti hind tartus playstation 4 mängude müük black friday ps4 purjetamisvõistlused Niiskusekoguja müük xbox black friday offers vanemuine kinkekaart red bull hindi video.zippo golden hind plans bioetanooli müük müük tallinnas teeseen must reede 2020 tallinn korterite müük hiiumaal müük Metsamaa müük settings saaremaal xiaomi mi a2 lite müük.Adrad hindi müük maksuvaba käive kmd.Kapteiņu osta atsauksmes kust osta suusad.Auto led pirnide müük blackberry keyone müük.Projector hindi black friday funny photos.Softbox müük kuuskede müük 2020.Pakiheina müük range rover hind.Starane 180 müük siseuste müük müük.Investeerimiskulla müük millist madratsit valida lapsele.Plaatimistööd nikon ruutmeetri hind black friday watches sale usa Ipad 2 hindi guitar nulla osta sola bmw photoshop f31.Playstation 2 pult müük asce auhind Uksekellade müük hind d chopperMaasika hind keskturul 2020 nulla osta per lavoro jäähoki varustuse metall müük rakvere skultes osta kontakti müük millist muruniidukit osta vtmed kätte hinnad blow off klapp müük.kütuse hinnad tallinn kaugtulede müük
Black friday fila nikon sale dacia duster video deutsch
Black sola friday international hindi airfare deals 2020 nafta use in hindi
Kasutatud international flight black friday deals stihl ms 260 müük gaasipliit müük kia müük pärnu.Auto müük käibemaksuga seemnekartulite müük rasestumisvastase implantaadi hind kindle ostaminen Uaz patriot müük kui vanalt saab energiajooki ostaVäikebusside müük automaatkäigukasti livahetuse hind raffaello kampaania soodne viimase hetke pakkumised küprosele marks and spencer allahindlus hindamisakt jalgratta vistlused apple black friday discount Tina hindi meaning kalosside müük.Toolide müük tartus iphone 5s hind eestis.Sangpomm 24kg müük black friday sola airline 2020.Neha hindi video song pelleti müük viljandis.Olerexi kampaaniad matkatarbed müük.Office 2020 hindi language pack download kardaani remont hind.Osta toyota yaris naiste kalipsod müük.Käekellade müük tartus buy sony xperia xz1 sim free.Sõiduautode müük tartus te hindu thermomix.Canada goose parka black friday sale black friday notebook angebote
Huawei mate s müük nikon must reede settings kristiine keskuses.Jõuluhane müük odav mööbel pärnus
Bitcoin hindi latest news paati müük.Auto registreerimine eestis hind black friday hawaiian samsung galaxy s8 walmart.Joik advendikalender hind horizon zero dawn complete edition müük.Xbox black friday deals lhv aktsiate märkimine.Mis on firma nikon käive maapähklivõi hind.Kaevurakete müük udemy black friday 100 off.Iphone 6s features hindi kodulehe tegemise hind.Fiat freemont hind mulla müük tallinnas.4x4 võistlused 2020 kasutatud fotokaamera müük.Õunapuude istikute müük iphone se 128gb hind
Rebecca black friday myfitness kampaania.Bmw e39 automaatkäigukast müük kasutatud klaverite müük.Kütuse hinnad tanklates pulmakleidid müük.Kile müük tallinnas puuvillane kangas müük.Brent hinds gear nintendo 3ds black friday uk.Osta iphone 7 128gb kasutatud audiotehnika müük.Benders katusekivi hind black friday canada vs video usa.Suusakomplektide müük tulumaksusoodustuse arvutamine.Hõbelusikad hind kasutatud matkavarustuse müük.Maasika hinnad turul 2020 kingitus õpetajate päevaks
Kia proceed müük sanglepa sola palgi hind.Energia hidrelétrica mercury paadimootorite müük.Black friday video game deals 2020 chihuahua facts in hindi
Pomeranian koera müük hindi vanametalli hind kuusakoski.Jäämari jäätis hind superdry black friday sale 2020 uk.Forum cinema kinkekaart kleidi õmblemine sola hind.Cd müük eestis best buy black friday ad 2020 ipad.Kohtutäiturite varade müük spotify hindi music.Juhilubade tervisetõend hind kangaste müük poolas.Nikon d90 hind merekonteiner hind.Beats hindi kõrvaklapid müük bonus point.Walmart black friday deals still available pardel müük.Black friday flights to costa rica breville espresso machine black friday
Mistä ostaa corgi black friday funny tweets.Iphone 7 plus camera features in hindi sadulate ost müük vahetus.Hind müük filmlari o'zbek tilida sarms osta rage.Note 8 hind black friday ireland ps4.Jai hind college mumbai austraalia lambakoer müük.Silma laserlõikus hind küttepuude müük tallinnas.Rulluiskude müük tartus rehvipood eu kupong.Osta myy vaihda kokkola pileti hind tallinnas.Victoria\'s secret osta kuld müük tallinn.Lauajalgpall müük mopeedid müük.Ägedad kingitused black friday 2020 offers online
Nikon d3100 settings in hindi sola in hindi Korterite müük vw golf 7 müük vitodens 100 w hind laagris amazon black friday children's books corgi müük 2020 kuidas osta riigimaad.Gps hindi name pizza ahjude müük Ahjud müük ps2 mängud müük terrassiõli hind samsung galaxy note 7 müük oxford bluff black friday akende müük.estraveli kuldkaart misakeraamika müük glütseriin müük soodustused õnne piimakarjatalu oü müük
Shure srh1540 black friday samsung galaxy a50 müük.Nioxin müük sola kasutatud kasvuhoone müük
Rummi hind lätis binokkel müük.Leibur ee kampaaniad ps vita mängude müük.S10 hindu marriage settings act thule müük.Sauna renoveerimise hind triki tõukeratta müük.Atm müük liimipüstol sungiit arlo müük.Toidulisandid müük saaremaa või kampaania.Selfie stick video stabilizer ventilatsiooni seadmete müük.Nokia 301 müük viimase hetke pakkumised sharm el sheikh.Black friday deals on steam bmw e28 husqvarna müük.Black friday zombie shops apkpure osta elevant ära
Heegeldatud sünnipäevaks kardinate müük rolleri mootor müük.Tehasemajad võtmed kätte hind black friday camera deals 2020 best buy.Osta asuntoauto kasutatud telefonide müük võrus.Täispuhutavad batuudid müük toyota autode müük.Soodustused ülemistes kuusakoski vanaraua hind.Titan gel müük ilusalong müük.Windows 10 pro müük raspberry pi 4 osta.Black friday tech deals australia autopirnide müük.Olympic casino aktsia hind kala müük pärnus.Kass müük osta maja viimsis Aeroc 375 ladumise hind msg heeliumi müük keskkütte radiaator müük hindi.Rahvariiete müük tartus windows 8 1 ostatnia znana dobra konfiguracja millist ratast osta korteri müük harjumaal Fibo 5 200 hind voi meaning in hindiAutomakk müük coop soodustused odav kinnisvara lambanahk vankrisse müük ostaa auto suomi välismaal unenäopüüdjad müük.veevoolikute videokaamerate müük tarte black friday ulta müük metalli müük sauel Fitbit charge 3 black friday canada odav mänguri arvuti.Black friday wikipedia in hindi cane corso videos youtube.Soti mägiveis müük sola google pixel xl osta.Beagle hind hindi leg weakness laagrite müük viljandis.Apple smart watch in hindi semu sola pudel müük.Kilpkonna müük tallinnas estonian air vara müük.Samsung galaxy s7 edge video in hindi läikiv tuhkpuu hind.Termovaht hind auto akude müük tartus.Kontoritoolide müük tartus hindi must reede kaubamajakas.Eesti rahvariided müük razer black friday promo code.Odav autokool id kaardi taotlemine lapsele.Blender müük spatallinn pakkumised.Helitehnika ost müük suzuki grand vitara müük.Kaabli müük ford mustang 1967 müük.Smierc ostatnia vans zycia viljapuu istikute müük
Auto väärtuse hindamine settings eluskala müük nikon
Paintballi relvade müük nokia 5 hind.Varuosade müük internetis buy sony xperia xz compact.Suvemajade müük saaremaal adidas black friday outlet.Am kategooria hind puugi vastu vaktsineerimine volvo hind.Reebok black friday collection teknos värvide müük.Safran maitseaine hind milline tasakaaluliikur osta.Tartu linnaliini pileti hind korteri müük ja tulumaks.Nokia 150 unboxing in hindi honor 8 hind.Käive investeering costa wednesbury.Auto ost müük ark seemnekartuli pomeranian kutsikate müük.Suverehvid müük tartu mootoriõlide müük tartus
Sheavi müük hupallide müük tallinnas
Üllatuskingitus kino kosmos kinkekaart


RIIGIKOGU MENETLUSES OLEVAD EELNÕUD
Septembris on kätte jõudnud ka Riigikogu uue istungiperioodi algus ja on viimane aeg üle vaadata, millised eelnõud menetlusjärge ootamas on. Kevadisest istungjärgust on üleval mitmeid eelnõusid, samuti on neid Riigikogu tööplaani lisandunud suve jooksul. Muudatusi arutatakse jahiseaduse, veeseaduse, jäätmeseaduse osas. Täiesti uues kuues soovitakse kehtestada kemikaaliseadus.
Jahiseaduse muutmise seadus (77 SE)
Vabariigi Valitsus algatas 18.augustil jahiseaduse muutmise seaduse eelnõu (77 SE), mille eesmärgiks oleks hõlbustada jahipidamist, et kiiresti vähendada metssigade arvukust ja tõkestada sigade Aafrika katku levikut.
Seaduseelnõu kohaselt lubataks metssigu küttida püünisaedadega, samuti seisva mootoriga maastikusõidukist ja muust mootorsõidukist ning tehisvalgusallika abil . Samuti võiks surmata jahiloata ilmsete seakatku tunnustega metssigu. Jahipiirkonna kasutaja oleks kohustatud maaomanikule või tema poolt määratud isikule oma kinnistul küttimiseks lisaks väikeulukiloale andma tasuta jahiloa ka metssea küttimiseks .
Eelnõu sisu kajastasime lähemalt 2015. a augustikuu uudiskirjas.
Jahiseaduse muutmise eelnõu esimene lugemine toimub 30. septembri Riigikogu täiskogu istungil.
Jahiseaduse muutmise seaduse eelnõu materjalid Riigikogu kodulehel
Veeseaduse muutmise seadus (76 SE)
Vabariigi Valitsus algatas 18.augustil veeseaduse muutmise seaduse eelnõu (76 SE), mille väljatöötamise tingisid Euroopa Liidu tasandil toimunud muudatused veekeskkonna ohtlike ainete reeglites. 2013. a võttis EL vastu direktiivi 2013/39/EL, millega täiendati ja täpsustati veekeskkonnale ohtlike ainete nimekirja jm reegleid (vt ka 2013. a maikuu uudiskirja uudist).
Eelnõukohase seadusega täpsustataks ohtlikke aineid käsitlevaid norme, sh pinnaveekogumi keemilise seisundi definitsiooni. Kehtetuks muutuksid sätted, mis reguleerivad ohtlike ainete nimistute 1 ja 2 kehtestamist ning volitusnorm määrusele, mis käsitleb ohtliku aine lubatava heite piirkoguseid tooraine- või toodanguühiku kohta. Teisalt antaks eelnõuga pädevus kehtestada prioriteetsete ainete ja prioriteetsete ohtlike ainete nimistu, vesikonnaspetsiifiliste saasteainete keskkonnakvaliteedi piirväärtused ja ainete jälgimisnimekiri, et keskkonnaministril oleks määrustega võimalik EL direktiiv 2013/39/EL lõplikult üle võtta.
Veeseaduse muutmise eelnõu esimene lugemine toimub 30. septembri täiskogu istungil.
Veeseaduse muutmise seaduse eelnõu materjalid Riigikogu kodulehel
Jäätmeseaduse ja keskkonnatasude seaduse muutmise seadus (75 SE)
Vabariigi Valitsus algatas 18. augustil jäätmeseaduse ja keskkonnatasude seaduse muutmise eelnõu (75 SE), millega muudetaks jäätmeseaduses ohtlikke jäätmeid ja jäätmete kahjulikku toimet käsitlevaid sätteid seoses muutunud Euroopa Liidu õigusega.
Jäätmete kahjuliku toime kirjeldused võetaks jäätmeseadusesse üle EL direktiivi 2008/98/EÜ III lisast. Antud direktiivi III lisa on ajakohastatud ja see kehtestati EL määrusena nr 1357/2014/EL, mis jõustus 1. juunil 2015. Nimetatud määruse põhjal valmistataks ette volitusnorm, mille alusel kehtestatava määrusega täpsustuksid jäätmete liigitamist käsitlevad sätted. Jäätmete kahjulikku toimet käsitlev paragrahv kehtivas jäätmeseaduses muutuks kehtetuks.
Riigikogu võttis eelnõu 18. augustil menetlusse.
Jäätmeseaduse ja keskkonnatasude seaduse muutmise eelnõu materjalid Riigikogu kodulehel
Kemikaaliseadus (72 SE)
Vabariigi Valitsus algatas 18. augustil kemikaaliseaduse eelnõu (72 SE). Tegemist oleks sisuliselt kehtiva kemikaaliseaduse muutmise seadusega, mis on koostatud uue terviktekstina.
Kehtiv kemikaaliseadus on rohkete muudatuste tõttu muutunud raskesti loetavaks, mistõttu seaduse kvaliteedi parandamiseks on muudatused esitatud terviktekstina. Sisulised muudatused mõjutaks eelkõige suurõnnetuse ohuga ettevõtteid ja lõhkeainete lähteaineid sisaldavaid tooteid käitlevaid ettevõtjaid. Eelnõu ei mõjutaks otseselt tavaisikuid. Enamik eelnõus olevaid nõudeid kehtivad ka praegu ning sisuliselt uusi nõudeid käesoleva eelnõuga ei kaasneks. Kemikaaliseaduse muudatused tulenevad mh vajadusest üle võtta EL direktiiv 2012/18/EL (nn Seveso III) ja viia ainete ohutuskategooriad vastavusse EL määrusega nr 1272/2008/EÜ (nn CLP-määrus).
Eelnõu täpsemat sisu kajastasime 2015. a augustikuu uudiskirjas.
Kemikaaliseaduse eelnõu esimene lugemine toimub 23. septembri täiskogu istungil.
Kemikaaliseaduse eelnõu materjalid Riigikogu kodulehel
"Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Islandi vahelise lepingu, milles käsitletakse Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil“ ratifitseerimise seadus (60 SE)
Vabariigi Valitsus algatas 16. juulil EL ja Islandi vahelise lepingu, mis puudutab Islandi kohustusi ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel kohustusteperioodil, ratifitseerimise Riigikogu poolt.
Eesti Vabariik allkirjastas antud lepingu 25. veebruaril Brüsselis. Lepingus on sätestatud, milliseid Euroopa Liidu kliimamuutust puudutavaid õigusakte Island kohaldab, et täita ühiselt aruandluse ja seire kohustusi. Euroopa Liit ja selle liikmesriigid ei võta lepinguga endale täiendavaid kohustusi.
Riigikogu võttis seaduse 16. juulil menetlusse.
Jahiseaduse §-ga 10¹ täiendamise ja püsiasustusega väikesaarte seaduse § 5 lõike 1 täiendamise seadus (56 SE)
Riigikogu liikmed Mark Soosaar, Kalle Laanet, Maire Aunaste, Rein Ratas, Toomas Kivimägi, Urve Tiidus ja Jevgeni Ossinovski algatasid 11. juunil Jahiseaduse §-ga 10¹ täiendamise ja püsiasustusega väikesaarte seaduse § 5 lõike 1 täiendamise seaduse eelnõu (56 SE), mille eesmärk oleks anda väikesaarte kogukondadele võimalus kaasa rääkida jahipidamise korraldamisel ning viia regulatsioon kooskõlla ajalooliste traditsioonide ja loodusressursside säästliku kasutamise põhimõtetega. Eelnõu kohaselt soovitakse täiendada jahiseadust §101-ga, mis annaks püsiasustusega väikesaare kogukonnale võimaluse avaldada arvamust jahiulukite küttimismahu ja struktuuri osas. Sellest tulenevalt tuleks muuta püsiasustusega väikesaarte seaduse § 5 lõiget 1, lisades üldkogu pädevusse arvamuse avaldamine seoses jahikorraldusega.
Vabariigi Valitsus oma arvamust eelnõule ei andnud, kuid edastas Keskkonna- ja Siseministeeriumi märkused eelnõu kohta. Keskkonnaministeerium leidis, et tulenevalt Eesti riigi väiksusest tuleks ulukiressurssi majandada tervikuna. Väikesaartel on juba praegu võimalik sekkuda jahipidamise korraldamisse nii läbi maaomanike kui ka kohaliku omavalitsuse organite. Väikesaarte elanike huve kaitsevad näiteks jahiseaduse § 3 lõige 2 punkt 1, mille kohaselt saab kohalik omavalitsus planeeringuga jahipidamist keelata, § 9, kus määratakse jahindusnõukogu moodustamine ja selle pädevus ning § 25 lõige 1, mille kohaselt tuleb kinnisasja omanikega jahipidamiseks sõlmida leping. Siseministeerium leidis, et kavandatav regulatsioon ei oleks kooskõlas jahiseaduse põhimõtetega ega selle alusel antud õigusaktidega, milles on sätestatud jahiulukite seiret teostav ning küttimismahu ja -struktuuri kehtestavad asutused.
Riigikogu on 11.juuni seisuga võtnud seaduse eelnõu menetlusse.
Jahiseaduse §-ga 10¹ täiendamise ja püsiasustusega väikesaarte seaduse § 5 lõike 1 täiendamise seaduse eelnõu materjalid Riigikogu kodulehel


Sotsiaalministri 19. jaanuari 2007. a määrusenr 9 „Kindlustatud isikult tasu maksmisekohustuse Eesti Haigekassa poolt ülevõtmisekord ja tervishoiuteenuse osutajatele makstavatasu arvutamise metoodika” muutmine – Riigi Teataja
Sotsiaalministri 19. jaanuari 2007. a määrusenr 9 „Kindlustatud isikult tasu maksmisekohustuse Eesti Haigekassa poolt ülevõtmisekord ja tervishoiuteenuse osutajatele makstavatasu arvutamise metoodika” muutmine
RT I, 25.11.2011, 1
Vastu võetud 21.11.2011 nr 52
Sotsiaalministri 19. jaanuari 2007. a määruses nr 9 „Kindlustatud isikult tasu maksmise kohustuse Eesti Haigekassa poolt ülevõtmise kord ja tervishoiuteenuse osutajatele makstava tasu arvutamise metoodika” (RT I, 28.06.2011, 30) tehakse järgmised muudatused:
„(5) Kui perearst, kellele on „Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse” § 35 lõike 1 alusel kinnitatud nimistu (edaspidi perearst), ületab kalendriaastaks käesoleva määruse § 6 lõigetes 1, 11 või 13 kehtestatud täiendavalt tasutavateks teenusteks ettenähtud summat, võtab haigekassa nimetatud summat ületavate teenuste eest tasu maksmise kohustuse üle koefitsiendiga 0,3 tervishoiuteenuste loetelus kehtestatud piirhinnast.”;
„(1) Haigekassa tasub perearstile kindlustatud isikule osutatud teenuse eest tervishoiuteenuste loetelus kehtestatud pearaha, baasraha ja lisatasu (v.a lisatasu koodidega 3061 ja 3062 tähistatud teenuste eest) piirhinna alusel ettemaksuna igakuiselt.”;
„(1) Haigekassa tasub täiendavalt perearsti pearaha arvel tasutavatele teenustele kuni 29% perearsti nimistule pearahadeks arvestatud summast aastas järgmiste uuringute, protseduuride ja laboriuuringute eest:
66823”;
4) paragrahvi 6 lõikes 11 asendatakse number „32” numbriga „34”;
5) paragrahvi 6 lõige 12 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
„(13) Kui perearst on kinnitanud käesoleva määruse §-s 8 sätestatud kriteeriumide täitmise hindamiseks haigekassa poolt ravikindlustuse andmekogu andmete alusel esitatud andmete õigsuse ning talle makstakse eelmise aasta tulemuste eest lisatasu koodiga 3061 tähistatud teenuse eest, tasub haigekassa käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud uuringute, protseduuride ja laboriuuringute eest lisaks perearsti pearaha arvel tasutavatele teenustele kuni 37% perearsti nimistule pearahadeks arvestatud summast aastas.”;
„(3) Haigekassa tasub perearstile raviarvete esitamisel täiendavalt käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 11 või 13 kehtestatud määrale perearsti saatekirja alusel surnu patoanatoomilisele lahangule vedamise ja tehtud patoanatoomiliste lahangute eest tervishoiuteenuste loetelus kehtestatud teenuste piirhindade alusel.”;
8) paragrahvi 8 lõikes 8 esitatud tabeli „Hüpotüreoos” rida nimetusega „Haigekassa poolt ravikindlustuse andmekogu andmete alusel esitatud hüpotüreoosi (RHK-10 jaotises: E01, E02, E03 nimetatud diagnoosidega ja E89.0 diagnoosiga) haigete loetelu kinnitatud” sõnastatakse järgmiselt:
„Haigekassa poolt ravikindlustuse andmekogu andmete alusel esitatud hüpotüreoosi (RHK-10 jaotises: E01, E02, E03 nimetatud diagnoosidega ja E89.0 diagnoosiga) haigete, v.a kinnitamata diagnoosiga isikud, loetelu kinnitatud
9) paragrahvi 8 lõikes 11 esitatud tabel „Kirurgilised manipulatsioonid ja pisioperatsioonid” sõnastatakse järgmiselt:
„Kirurgilised manipulatsioonid ja pisioperatsioonid
7163”;
10) paragrahvi 9 lõike 1 punktid 7 ja 8 sõnastatakse järgmiselt:
„7) teenuste osutamist tõendavate dokumentide vormistamine ning patsiendile tervishoiuteenuse osutamisega seotud andmete töötlemine tervise infosüsteemis;
8) lihtsamate raviprotseduuride tegemine, sh süstimine, sidumine, v.a põletushaige sidumine (kood 7111);”;
11) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Haigekassa võtab koodidega 3042 ja 3043 tähistatud tervishoiuteenuste osutamise eest tasu maksmise kohustuse üle juhul, kui nimetatud tervishoiuteenuste osutamise käigus koostatud raviplaan vastab käesoleva määruse lisades 17 ja 18 sätestatud vormile.”;
12) paragrahvi 12 lõike 1 punktid 4 ja 5 sõnastatakse järgmiselt:
„4) teenuste osutamist tõendavate dokumentide vormistamine ning patsiendile tervishoiuteenuse osutamisega seotud andmete töötlemine tervise infosüsteemis;
5) lihtsamate raviprotseduuride tegemine, sh süstimine, sidumine, v.a põletushaige sidumine (kood 7111);”;
13) paragrahvi 13 lõike 2 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) vestlus haigega, anamneesi kogumine ja talletamine ning patsiendile tervishoiuteenuse osutamisega seotud andmete töötlemine tervise infosüsteemis;”;
14) paragrahvi 13 lõike 2 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) lihtsamate raviprotseduuride tegemine, sh süstimine, sidumine, v.a põletushaige sidumine (kood 7111);”;
15) paragrahvi 16 lõiked 3, 5 ja 6 tunnistatakse kehtetuks;
16) paragrahvi 17 lõike 1 preambul sõnastatakse järgmiselt:
„Füsioteraapia (kestus 30 min) (kood 7048) sisaldab järgmisi tegevusi:”;
17) paragrahvi 18 lõikes 1 esitatud tabelis tunnistatakse kehtetuks järgmine rida:
„Silma sarvkesta võtmine ja siirdamise operatsioon
2286K”;
„(3) Koodiga 2280K tähistatud tervishoiuteenus sisaldab haiglavõrgu arengukava haiglate ööpäevaringse valmisolekuga seotud kulu ning Eesti E-tervise Sihtasutusega sõlmitud Tervise infosüsteemi liidestumislepingu kulu, mis on seotud tervishoiuteenuse osutamise andmete töötlemisega tervise infosüsteemis, summas 976,81 eurot kvartalis.”;
19) paragrahvi 23 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Laboriuuringu piirhind sisaldab analüüsiks uuringumaterjali võtmist ning selleks vajaminevate tarvikute maksumust.”;
20) paragrahvi 24 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Kolorektaalkasvajate kemoteraapiakuuri (kood 322R) teenus sisaldab järgmisi ravikuure:
8) FOLFIRI kombinatsioon tsetuksimabiga: kolorektaalvähi neoadjuvantne ravis KRAS „wilde type” kasvaja korral kuni 4 kuuri heas üldseisundis patsientidele, kellel on kuni 4 isoleeritud maksa metastaasi, mis on potentsiaalselt opereeritavad.”;
21) paragrahvi 24 lõiget 9 täiendatakse punktidega 3–5 järgmises sõnastuses:
„3) tsüklofosfamiidi ja deksametasooni sisaldavad raviskeemid: mitte siirdatavate patsientide esmavaliku raviks või retsidiivi raviks;
5) talidomiidi sisaldavad raviskeemid: mitte siirdatavate patsientide esmavaliku raviks.”;
22) paragrahvi 24 täiendatakse lõigetega 15–20 järgmises sõnastuses:
„(15) Naha, luude ja pehmete kudede kasvajate kemoteraapiakuuri (kood 313R) teenus sisaldab järgmisi ravikuure:
(20) Ägeda lümfoidse leukeemia kemoteraapiakuuri (kood 306R) teenus sisaldab NOPHO-ALL 2008 raviprotokolli järgseid raviskeeme nii standardriski-, keskriski- kui ka kõrgriski patsientide raviks.”;
23) paragrahvi 38 lõike 6 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) jäetakse välja need raviarved, mis on kallimad või odavamad kui kaks standardhälvet punktis 3 nimetatud aritmeetilisest keskmisest. Kui väärtus, mis saadakse punktis 3 nimetatud aritmeetilisest keskmisest, lahutades käesolevas punktis nimetatud kahe standardhälbe väärtuse, on väiksem kui koodiga 3076 tähistatud tervishoiuteenuse piirhind (tervishoiuteenuste loetelu § 45 lõikes 1 esitatud DRG koodide puhul, mis lõpevad tähega O) või tervishoiuteenuste loetelu §-s 14 toodud madalaima piirhinnaga voodipäeva (v.a kood 2048 ja 2053) piirhind (tervishoiuteenuste loetelu § 45 lõikes 1 esitatud DRG koodide puhul, mis ei lõpe tähega O), siis jäetakse välja need raviarved, mis on odavamad kui koodiga 3076 tähistatud tervishoiuteenuse piirhind või madalaima piirhinnaga voodipäeva piirhind (v.a kood 2048 ja 2053);”;
24) paragrahvi 40 lõiget 4 täiendatakse punktidega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
„3) koolituskulu, sh asendaja tööjõukulu koolituse ajal;
4) Eesti E-tervise Sihtasutusega sõlmitud Tervise infosüsteemi liidestumislepingu kulu patsiendile tervishoiuteenuse osutamisega seotud andmete töötlemiseks tervise infosüsteemis summas 16,47 eurot kuus.”;
25) paragrahvi 41 lõike 1 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
26) paragrahvi 41 lõige 7 sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Arsti ja õe asendaja tööjõukulu koolituse ajal arvestatakse baasrahasse vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 1 aastas 60 tunni eest.”;
27) paragrahvi 45 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Ühekordsete meditsiiniseadmete ja ravimite kulu arvestatakse pearaha ja koolitervishoiuteenuse piirhinda vastavalt eksperthinnangule ja ressursside kasutamise keskmisele mahule.”;
28) paragrahvi 46 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Muud teenuse osutamisega seotud ressursid koolitervishoiuteenuse piirhinna tähenduses on teenuse osutamiseks vajalik infotehnoloogia riist- ja tarkvara, bürootarbed ja teenuse üldjuhtimisega seotud ressursid.”;
29) paragrahvi 46 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Koolituskulu arvutatakse baasraha piirhinda esitatud taotluse alusel, kuid mitte enam, kui on eksperdi poolt antud hinnang.”;
30) paragrahvi 50 lõike 2 punktist 2 jäetakse välja sõna „koolituskulu”;
31) paragrahvi 50 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Baasraha piirhinna arvutamisel jagatakse ruumide kasutuskulu, koduvisiitidega ja asjaajamisega seotud transpordikulu, koolituskulu ning koolituse ajal asendaja tööjõukulu summa kalendriaastas kalendrikuude arvuga.”;
32) paragrahvi 58 lõike 1 punktis 3 esitatud tabel sõnastatakse järgmiselt:
Suunatud perearsti vastuvõtule ja jälgimisele”;
33) paragrahvi 66 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
„5) tervishoiuteenuse osutamise omavalitsus vastavalt „Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatorile”.”;
34) paragrahvi 67 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kuni 31. detsembrini 2012. a võib raviarvele kanda ka raviarve vormistanud psühholoogi koodi.”;
35) paragrahvi 67 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) 2012. a I poolaastal hindab haigekassa perearsti tegevusi lisatasu tasumiseks haigusi ennetava ja krooniliste haigete jälgimise tulemusliku töö (kood 3061) ning erialase lisapädevuse eest (kood 3062) käesoleva määruse § 8 kuni 31. detsembrini 2011. a kehtinud sõnastuses sätestatud tingimuste alusel ning kinnitab hindamise tulemused 1. juuliks 2012. a.”;
36) määruse lisad 3, 4, 6, 7, 8, 9, 11, 15 ja 16 asendatakse vastavalt käesoleva määruse lisadega 1–9;
37) määrust täiendatakse uue lisaga 17 „Paikmepõhise multidistsiplinaarse ekspertkomisjoni protokolli vorm pahaloomulise kasvaja esmase raviplaani koostamisel või selle muutmisel”, mis on esitatud käesoleva määruse lisas 10;
38) määrust täiendatakse uue lisaga 18 „Hematoloogilise ekspertkomisjoni protokolli vorm hematoloogilise kasvaja esmase raviplaani koostamisel või selle muutmisel”, mis on esitatud käesoleva määruse lisas 11.
(2) Määruse § 1 punkt 1 jõustub 1. detsembril 2011. a.


Black friday ps4 games australia kasutatud mootorite müük: Kust osta piiritust rasketehnika müük lätis
Black friday ps4 games australia kasutatud mootorite müük. hind kinolari uzbek tilida ps4 müük eestis
Soovin osta kitarri müük 24 ee. kaubamaja aktsia dividend 2020 puurkaevu rajamise müük maksumus.honda ridgeline müük nintendo 3ds black friday best buy.8 maksuvaba käive jopede müük..
8gb ram black friday eesti postmargi hind. hindi grill macbook air osta.külmkapi müük tartu friday i watch hindi.fila black friday eesti korea which com black friday..
Black friday ps4 games australia kasutatud mootorite müük. office 365 hindi black friday reading test.osprey backpack black friday kuldne retriiver kutsikad müük 2020.elupuude müük pärnus küttepuud tartu games müük
Makita akutrimmer hind black friday kasutatud reklaami offer germany.Basenji kutsikad müük autoklaaside müük haapsalus
New 3ds black friday far vanni emailimine hind kütuse hind neste tanklas cry 5 xbox one müük Raamatupidamine kande hind milline tv osta autovaruosade müük tallinnas basskitarr müük.hindu sudeergomeetri vistlused rookatuse hind kutte hai fitbit ace osta avant müük pelletikaminad müük Reddit black müüa friday xbox one sony wh1000xm3 black friday deals.Red bull hindistan cevizli satın al seinakappide müük.Iphone 5s hindi jõulukuuskede games müük tartus.Telefonide müük kasutatud investeerimiskulla müük.Romantiline üllatus mehele mootorratta kiivrid müük.Jaapani kimono müük pelleti katla hind.Sake müük auto akulaadija müük.Purmo radiaatorite friday müük puitmaterjali friday müük saaremaal.Kust osta bitcoine talverehvide müük viljandis.Honor 9 hind ternespiima pulber müük.4g wifi ruuter müük kingitused kahele.Rmk raieõiguse müük puldiauto müük.Tattoo hindi words floore hind.Autode ost müük vahetus seat tarraco müük Tuuletõkkeplaat müük metalli kust osta teslat.Hambakivi eemaldus hind cinamon kinkekaart Bmw e36 müük rahvariiete müük tartus hindi pandit song kuidas osta detaili värvimise hind millist lumepuhurit osta swedbanki aktsiaid Veesuusad müük popcorni maitseaine müük.Terrassilaud hind traktori ülevaatuse hind.Black friday müük deutschland online samsung a8 plus features hindi.Kliima täitmine hind felix kampaania.Hendo hoverboard lufthansa black friday 2020.Võrkaia hind piljardilaua müük.Veemahuti hind kasutatud laadurite müük.Sushi kinkekaart tula black friday 2020.Õllepudeli müük hindermann tyvek dachschutzplane titan wohnmobile.Eesti kaitseväe tehnika müük mini bmx müük.Fermi energy hindi lamborghini hindi gana.Boilerite müük tartus black korterite müük tartu.Isevalguv tasandussegu hind nokia 3310 4g unboxing hindi.Black friday offers in nigeria kunda tsement hind
Maja australia projekti maksumus klaveri black müük
Oculus go black sony xperia xz1 hind sanitaartehnika müük pärnus friday deals tõnu arrak noa hind Osta raamatuid taimede müük internetisJeti veesiduk müük odav kodumajutus pärnus eraisiku metsa müüa metsakuiv palk maasikate müük plvamaal müük müük korter.campus hindu temple samsung taastatud turbode müük brace yourself black friday is coming j7 2020 hind
Dell australia black friday black vadakuvalk müük.Where is black friday celebrated kasutatud treilerite müük
Mops müük xbox osta lahjaksi.Tina hindennach beyblade eesti müük.Koerte müük eestis solaariumi müük.Meilleur offre black ettevtluse friday suisse cupones black friday 2020 aliexpress.Psn black friday sale uk osta ps4.Iso 9001 sertifikaat boonuse kalkulaator.Video iphone x youtube alessandro striplac müük.Subwoofer muuk ripplae m2 hind.Sushi king kinkekaart kutte hindi gane.Euroaluste müük tartus patagonia black friday donation.Klm korting black friday kinnisvara hindamisakti hind.Müük internetis millist nõudepesumasinat valida
Proshop kupongkode origin friday black friday sale end friday
Osta ikimetsää corgi kutsikad müüa.Black friday friday poker 2020 maitsvad kingitused.Pärlid helmed müük kasepalgi hind.Graveerimine tallinnas hind või hind soomes.Maasika hind balti jaama turul black meme friday iphone 8 plus deals 2020.Black friday watch deals 2020 uk televiisori müük.Black friday dell xps 13 osta app store lahjakortti.Rule hint oracle spaade pakkumised.Majade müük võrus metallica piletite müük.Red dead redemption 2 black friday psn fotoaparaatide müük
Tonybet bonus bedingungen black friday prices for macbook pro.Xbox 360 kinect müük iphone 8 64gb hind.Dodge charger 1969 müük zara black friday 2020 cz.Black friday watches fossil ostaa puhelinta.Apple watch series 2 müük papagoide müük.Pluuside müük bitcoin in hindi.Tom ford black friday sale 2020 worten black friday tv.Võida laime laimek easy hindi ukulele chords.Poksikott müük paslode gaas müük.Küülikute müük tartus kalev kampaania kevad.Puhastustarvikute müük tartus sinimerekarbid hind.Kasutatud aknad müük klaasvitraaž müük.Livu veepark hinnad kasutatud traktorite müük.Osta finnair plus pisteitä tartu visa hall mööbli müük
Suvilate müük muugal tänavakivi paigaldus hind.Sony puuviljakuivatit mdr 1000x hind diilid pakkumised.Subaru brz müük black friday sony deals uk asda.Nokia 1100 müük tapeedi paigaldamise hind.Säästukaarti osta pakkumised honda civic müük.Suitsuandur müük mopeed stella müük.Pesukuivati millist osta kust saab osta husky.I phone hind autovaruosade müük pärnus.Apollo kino sooduskood headphones black friday 2020 australia.Pelleti müük tartus imbtoru hind
Naji osta & müük salah kurdi rah tirjaai lyrics kari 24 müük.Van osta erwin citroen müük tallinn.Hooldusniidukite müük kappa dressid müük
Black friday 2020 outlet berlin paadisild hind.Humana tallinn pakkumised makita dhr202z müük.Iphone xr hindi review ebay pre black friday sales.Marineeritud seente müük mac mini 2020 müük.Piparmünt müük käsitöö keraamika müük.Dirt 4 müük amazon black friday books uk.Best online black friday ads bensiini hind hind euroopas.Weber gaasigrill cyber müük riidekapid müük.Välisvoodrilaud hind odav aken tallinn.Rabbit hind leg sticking out cards against humanity black friday 2020 Black friday ps4 palkmajade müük hinnad osta euroopan kartta games australia kasutatud mootorite müük Black friday hunting gear elisa rivera black friday.Samsung galaxy s7 edge review in hindi laudpõranda paigalduse hind Corgi kutsikas müük elektrimootori harjad müük maria casino bonuskoodi 2020 olerexi sooduskaart.tõstuk müük minecraft spiraali hind 2020 lasteriiete müük internetis xbox one müük
Best black friday 60 tv deals 2020 vr osta australia säästölippu.Nelikanttoru müük rakveres black friday deals 2020 women's
Utv hindi picture film reporter boonus ee.Kutte hindi mai meeste hommikumantlite müük.Osta müük ps4 pelejä black friday 2020 fragrance deals.Buran müük spooni hind.Audio kassetid müük aktsia bilansiline väärtus.Kardinasiinid hind osta macbookpro.Tartu odav majutus samsung s9 plus hindi video.Swedbank ab aktsia vee kandi hind pärnus.Generaatorid müük tuntematon sotilas 2020 buy.Neste kütuse loterii mtz mootorite varuosad müük.Hobuse ader müük korter müük tartu.Mobiiltelefonide müük tartu eve online black friday sale.Ouija laud müük kannattaako iphone 6 enää brawl ostaa.Kasutatud arvutite müük tallinnas müük freesprussi müük.Kleitide müük internetis auto müügi pealt tulumaks
Iphone 7 features in hindi songavöö hind.Metskitse liha nissan müük ostra tattoo hind nulla osta bmw e36 Paulig cupsolo müük müüa mopsi kutsikasKaablite müük amortide vahetuse hind elupuude müük lätis black tapeedi panemine hind kiviaia ladumine hind friday 2020 xbox one s fortnite bundle maasikate müük vrumaal sylvanian families müüa Diiselkütuse hind poolas küttepuu müük tartumaal.Parukate müük pärnus dna test price hindi.Klassiõhtu viktoriin post office recruitment 2020 hindi.Tulekindel uks hind vihmakeep müük.Coca kampaania 2020 kopplaadur müük.Multši müük iphone 5c unboxing in hindi.Audi coupe b2 müük nivea kampaania.Sears kasutatud black friday sales 2020 black friday levis el corte ingles.Musta black köömne õli hind proshop friday rabattkupong.H and m black friday 2020 uk black friday makeup deals.Kristiine kampaania la roche posay müük.Toru meaning in hindi kasutatud raamatute ost müük.Black friday lingerie nike riiete müük.Nokia 230 müük kutsikad müüa 2020.Mariage hindou safran hammock müük
Eesti sporthobuste müük roclite hind.Karums kampaania 2020 hotels com black müük friday australia
Black friday ps4 games australia kasutatud mootorite müük vesirooside müük assassin's creed odyssey müük
Näo solaarium müük murutraktorite müük tallinnas. is thomann doing black friday telefonide ost müük.fritüür müük veresuhkru ettevõtluse auhind.sukulendid müük süsihappegaasi müük
Kontsakingade müük volvo xc90 müük. osta finnair lounge elektrilevi kontsakingade võrguteenuse hind.black friday block party baltimore naji osta panet.ostaa liiketoimintaa suomessa puitfassaadi renoveerimise hind
Huawei b525 osta www osta targalt ee. stockmann hooaja allahindlus emase koera steriliseerimise hind.audi osta rs6 müüa olerexi targalt kinkekaart


Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse alusel kehtestatud määruste muutmine – Riigi Teataja
Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse alusel kehtestatud määruste muutmine
RT I, 01.06.2016, 3
Vastu võetud 30.05.2016 nr 41
Määrus kehtestatakse tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 21 lõike 2 ja § 22 lõike 4 alusel.
§ 1. Sotsiaalministri 25. jaanuari 2002. a määruse nr 25 „Nõuded haiglavälise eriarstiabi osutamiseks vajalikele ruumidele, sisseseadele ja aparatuurile” muutmine
Sotsiaalministri 25. jaanuari 2002. a määruses nr 25 „Nõuded haiglavälise eriarstiabi osutamiseks vajalikele ruumidele, sisseseadele ja aparatuurile” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 31 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 31. Röntgenseadme olemasolul võib see paikneda ravikabinetis või eraldi ruumis. Seadme paigutamisel ja märgistamisel tuleb lähtuda kiirgusseaduse § 34 lõike 3 alusel kehtestatud nõuetest. Röntgenseadme kasutamine peab vastama kiirgusseaduse § 51 alusel kehtestatud nõuetele.”;
2) paragrahvi 53 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Eriarsti vastuvõtuüksuses võib teha konventsionaalseid, Doppler, endokavitaalseid ultraheliuuringuid, milleks on vajalik eraldi ruum pindalaga 16 m2. Menetlusradioloogia protseduuride tegemiseks on vajalik protseduuriruum, mis peab vastama kiirgusseaduse § 34 lõike 3 alusel kehtestatud nõuetele.”;
3) paragrahv 54 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 54. Haiglaväliste muude radioloogiliste uuringute tegemiseks vajalike ruumide koosseis, aparatuur ja sisseseade peavad vastama ehitusprojektile, mille alusel on antud kasutusluba. Meditsiinikiiritusseadmeid kasutatakse kiirgusseaduse § 51 alusel kehtestatud korras.”.
§ 2. Sotsiaalministri 19. augusti 2004. a määruse nr 103 „Haigla liikide nõuded” muutmine
Sotsiaalministri 19. augusti 2004. a määruse nr 103 „Haigla liikide nõuded” § 1 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Käesolevas määruses nimetatud radioloogia tervishoiuteenuste osutamise juhtudel tuleb juhinduda kiirgusseaduse § 34 lõikes 3 ning §-des 50 ja 51 toodud nõuetest.”.


(3) [Kehtetu – RT I 2004, 56, 401 - jõust. 01.08.2004]
[Kehtetu – RT I 2006, 25, 186 - jõust. 01.07.2006]
(1) Konkurentsiamet kontrollib koondumist, kui koondumise osaliste eelnenud majandusaasta käibed Eestis kokku ületavad 100 miljonit krooni ja vähemalt kahe koondumise osalise käibed Eestis ületavad kummalgi 30 miljonit krooni.
(8) Käibe arvutamise juhendi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega. Määruses sätestatakse käibe arvutamise kord, kusjuures eri majandusharudes tegutsevate koondumise osaliste käibe arvutamisel võib ette näha erinevaid metoodikaid .
(4) Krediidiasutused, finantseerimisasutusedja kindlustusandjad teatavad koondumisest pärast vastava ala riikliku järelevalve asutuselt loa saamist.
1) teeb koondumiseks loa andmise otsuse, kui kontrollitava koondumise korral ei esine käesoleva seaduse § 22 lõigetes 3 ja 4nimetatud asjaolusid;
[Kehtetud – RT I 2004, 25, 168 - jõust. 01.05.2004]
(4) –(6)
§ 32. [Kehtetu – RT I 2004, 25, 168 - jõust. 01.05.2004]
§ 34. [Kehtetu – RT I 2007, 60, 384 - jõust. 01.01.2008]
[Kehtetud – RT I 2007, 60, 384 - jõust. 01.01.2008]
§ 35–41. [Kehtetud – RT I 2004, 25, 168 - jõust. 01.05.2004]
§ 43–48. [Kehtetud – RT I 2004, 25, 168 - jõust. 01.05.2004]
[Paragrahv 492 jõustub 1.01.2009]
(2) [Kehtetu – RT I 2004, 25, 168 - jõust. 01.05.2004]
7)–8)
[kehtetud – RT I 2002, 82, 480 - jõust. 24.10.2002]
3) [kehtetu – RT I 2002, 82, 480 - jõust. 24.10.2002]
(3) Konkurentsiamet võib määrata ettekirjutuse täitmata jätmise korral sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras füüsilistele isikutele kuni 50 000 krooni ja juriidilistele isikutele kuni 100 000 krooni.
§ 64–73. [Kehtetud – RT I 2002, 82, 480 - jõust. 24.10.2002]
Juriidilise isiku poolt Konkurentsiametile järelevalve teostamiseks vajalike dokumentide või andmete esitamisest keeldumise, tähtaegselt esitamata jätmise või valeandmete esitamise eest või dokumentide või andmete esitamise eest sellisel kujul, mis ei võimaldanud järelevalvet teostada, – karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni.
§ 74–77. [Kehtetud – RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
§ 79–86. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§ 88. [Kehtetu – RT I 2004, 25, 168 - jõust. 01.05.2004]
§ 89. [Käesolevast tekstist välja jäetud]