Tooteid: 502268 Hinnapakkumisi: 1296019
PC arvutimängud ja mängukoodid7812
Köögi- ja söögitoa mööbel2418
Vannituba ja saun1599
Parfüümid9344
442 toodet
Uus!Intel Xeon Gold 5118 12C 2.30 GHz
Tootekood: S26361-F4051-L118 Kategooria: Protsessorid
1 598,48 € 1 687,40 €
Uus!Intel Xeon Gold 5218 16C 2.30 GHz
Tootekood: S26361-F4082-L218 Kategooria: Protsessorid
2 139,50 € 2 708,90 €
Uus!Intel Xeon Silver 4216 16C 2.10 GHz
Tootekood: S26361-F4082-L116 Kategooria: Protsessorid
1 378,28 € 2 083,76 €
Uus!Intel Xeon Silver 4214 12C 2.20 GHz
Tootekood: S26361-F4082-L114 Kategooria: Protsessorid
1 197,52 € 1 487,03 €
Uus!Intel Xeon Silver 4210 10C 2.10 GHz
Tootekood: S26361-F4082-L110 Kategooria: Protsessorid 1-3tp
631,61 € 1 111,34 €
-5,39 € 10 pakkumist
Uus!Intel Xeon E5-2620v4 8C/16T 2.10 GHz
Tootekood: S26361-F3933-L520 Kategooria: Protsessorid
797,16 € 992,90 €
Uus!Intel Xeon E5-2630v4 10C/20T 2.20 GHz
Tootekood: S26361-F3933-L330 Kategooria: Protsessorid
1 159,67 € 1 159,68 €
Tootekood: S26361-F3933-L530 Kategooria: Protsessorid
1 101,77 € 1 104,16 €
Uus!Intel Xeon E5-2609v4 8C/8T 1.70 GHz
Tootekood: S26361-F3933-L309 Kategooria: Protsessorid
646,34 € 703,00 €
Uus!Intel Xeon E5-2620v3 6C/12T 2.40 GHz
Tootekood: S26361-F3849-L420 Kategooria: Protsessorid
831,60 € 894,86 €
Uus!Intel Xeon E5-2603v4 6C/6T 1.70 GHz
Tootekood: S26361-F3933-L303 Kategooria: Protsessorid
490,46 € 527,66 €
Uus!Intel Xeon Bronze 3106 8C nHT 1.70 GHz
Tootekood: S26361-F4051-L106 Kategooria: Protsessorid
409,12 € 448,68 €
Uus!Intel Core i5 Core i5-9400, Hexa Core, 2.90GHz, 9MB, LGA1151, 14nm, TRAY
Tootekood: CM8068403875505 Kategooria: Protsessorid
197,93 € 231,65 €
Uus!Intel Core i5 Core i5-9600KF, Hexa Core, 3.70GHz, 9MB, LGA1151, 14nm, no VGA, TRAY
Tootekood: CM8068403874410 Kategooria: Protsessorid 1-3tp
244,00 € 279,12 €
Uus!Intel Core i5 Core i5-9600, Hexa Core, 3.10GHz, 9MB, LGA1151, 14nm, BOX
Tootekood: BX80684I59600 Kategooria: Protsessorid
243,35 € 310,80 €
Uus!Intel Core i5 Core i5-9600K, Hexa Core, 3.70GHz, 9MB, LGA1151, 14nm, TRAY
Tootekood: CM8068403874405 Kategooria: Protsessorid
Intel i5-9600K, Core. Protsessori perekond: 9th gen Intel® Core™ i5, Protsessori sagedus: 3,7 GHz, Protsessori pesa: LGA 1151 (pesa H4). Mälukanalid: Duaalne, Protsessori poolt toetatud maksimaalne operatiivmälu: 128 GB, ...
252,65 € 290,77 €
-8,64 € 5 pakkumist
Uus!Intel Socket 1151 Core i3-9320, Quad Core, 3.80GHz, 8MB, LGA1151, 14nm, BOX
Tootekood: BX80684I39320 Kategooria: Protsessorid
176,98 € 211,30 €
Uus!Intel Socket 1151 Core i3-9300, Quad Core, 3.70GHz, 8MB, LGA1151, 14nm, BOX
Tootekood: BX80684I39300 Kategooria: Protsessorid
165,32 € 199,99 €
Uus!Intel Socket 1151 Core i3-9100, Quad Core, 3.60GHz, 6MB, LGA1151, 14nm, BOX
Tootekood: BX80684I39100 Kategooria: Protsessorid 1-3tp
132,73 € 205,80 €
Tootekood: CM8068403873928 Kategooria: Protsessorid 1-3tp
Intel i9-9900KF, Core. Protsessori perekond: 9th gen Intel® Core™ i9, Protsessori sagedus: 3,6 GHz, Protsessori pesa: LGA 1151 (pesa H4). Mälukanalid: Duaalne, Protsessori poolt toetatud maksimaalne operatiivmälu: 128 GB, ...
494,76 € 559,00 €
AMD Epyc 7302P, 16C/32T 3.00GHz, tray
Tootekood: 100-000000049 Kategooria: Protsessorid
1 038,02 € 1 038,02 €
AMD Epyc 7302, 16C/32T 3.00GHz, tray
Tootekood: 100-000000043 Kategooria: Protsessorid
1 234,43 € 1 234,43 €
Intel Core i5-9600T, 6C/6T 2.30GHz, tray
Tootekood: CM8068403358709 Kategooria: Protsessorid
Core i5-9600T, Hexa Core, 2.30GHz, 9MB, LGA1151, 14nm, 35W, VGA, TRAY (CM8068403358709)
231,70 € 264,43 €
Intel Xeon Gold 5220S 2.7GHz Tray CPU
Tootekood: CD8069504283804 Kategooria: Protsessorid
2 250,76 € 2 250,76 €
Intel Xeon Gold 5220T 1.9GHz Tray CPU
Tootekood: CD8069504283006 Kategooria: Protsessorid
1 942,99 € 1 942,99 €
Intel Xeon Gold 5220, 18C/32T 2.20GHz, box
Tootekood: BX806955220 Kategooria: Protsessorid
Intel protsessor Xeon kuldne 5220 BOX
1 658,71 € 1 978,15 €
Intel Core i5-9500, 6x 3.00GHz, 6C/6T, tray
Tootekood: CM8068403362610 Kategooria: Protsessorid 1-3tp
Core i5-9500, Hexa Core, 3.00GHz, 9MB, LGA1151, 14nm, VGA, TRAY (CM8068403362610)
206,53 € 241,82 €
Intel Pentium Gold G5420, 3.80GHz, 2C/4T, box
Tootekood: BX80684G5420 Kategooria: Protsessorid 1-3tp
65,00 € 83,10 €
AMD EPYC 7301, 2.2GHz, 16C/32C 64MB, BOX
Tootekood: PS7301BEAFWOF Kategooria: Protsessorid
932,16 € 992,48 €
AMD EPYC 7601, 2.2GHz, 32C/64T, 64MB, BOX
Tootekood: PS7601BDAFWOF Kategooria: Protsessorid
4 742,59 € 4 967,94 €
AMD EPYC 7501, 2GHz, 32C/64T, 64MB, TRAY
Tootekood: PS7501BEAFWOF Kategooria: Protsessorid
3 839,24 € 4 090,90 €
Tootekood: PS7501BEVIHAF Kategooria: Protsessorid
3 839,29 € 4 090,94 €
AMD Epyc 7401P, 2.00GHz, 24C/48T, 64MB, BOX
Tootekood: PS740PBEAFWOF Kategooria: Protsessorid
1 214,46 € 1 290,56 €
AMD Epyc 7401, 2.00GHz, 24C/48T, 64MB, BOX
Tootekood: PS7401BEAFWOF Kategooria: Protsessorid
2 089,00 € 2 211,64 €
AMD EPYC 7551P, 2.0GHz, 32C/64T, 64MB, BOX
Tootekood: PS755PBDAFWOF Kategooria: Protsessorid
2 371,31 € 2 485,72 €
AMD EPYC 7551, 2.0GHz 32C/64T, 64MB Box
Tootekood: PS7551BDAFWOF Kategooria: Protsessorid
AMD EPYC 7351, 16C/32T, 2.9GHz, 64MB, BOX
Tootekood: PS7351BEAFWOF Kategooria: Protsessorid
1 161,80 € 1 341,41 €
AMD EPYC 7351, 16C/32T, 2.9GHz, 64MB, TRAY
Tootekood: PS7351BEVGPAF Kategooria: Protsessorid
1 204,84 € 1 281,23 €
AMD EPYC 7351P, 16C/32T 2.9GHz, 64MB, TRAY
Tootekood: PS735PBEVGPAF Kategooria: Protsessorid
821,48 € 885,04 €
AMD EPYC 7351P, 16C/32T 2.9GHz, 64MB, BOX
Tootekood: PS735PBEAFWOF Kategooria: Protsessorid
729,00 € 909,71 €
AMD EPYC 7281, 16C/32T, 2.7GHz, 32MB, Box
Tootekood: PS7281BEAFWOF Kategooria: Protsessorid
733,97 € 788,08 €
AMD EPYC 7281, 16C/32T, 2.7GHz, 32MB, TRAY
Tootekood: PS7281BEVGAAF Kategooria: Protsessorid
711,95 € 766,69 €
Intel Pentium Gold G5420T, 3.20GHz, tray
Tootekood: CM8068403360213 Kategooria: Protsessorid
Tootja: Intel Tootegrupp: protsessor protsessori tüüp: Intel Pentium (9th Gen.) Protsessori kood: G5420T Protsessor pesa tüüp: LGA1151 Protsessor Protsessori kiirus: 3.2 GHz protsessori tuumasid: 2 FSB bus sagedus: 2400 MHz QPI/DMI bus sagedus: 8 GT/s vahemälu mälumaht [L3]: 4 MB Hyper-Threading tehnoloogia: Ei integreeritud VGA system: Jah integreeritud videokaardi tüüp: Intel UHD Graphics 610 Lithography: 14 nm Maksimum TDP: 35 vatti Protsessor version: Tray Fan enclosed: andmed puuduvad Lisainfo: www.intel.com [LINK]
69,86 € 88,26 €
Intel Xeon Silver 4214, 12C/24T 2.20GHz, boxed without cooler
Tootekood: BX806954214 Kategooria: Protsessorid 1-3tp
Intel 4214, Xeon. Protsessori perekond: Intel® Xeon® Silver, Protsessori sagedus: 2,2 GHz, Protsessori pesa: LGA 3647. Protsessori poolt toetatud mälu kanalid: Kuus, Protsessori poolt toetatud maksimaalne operatiivmälu: 1024 GB, ...
731,16 € 856,80 €
-11,84 € 17 pakkumist
Intel Xeon Silver 4210, 10C/20T 2.20GHz, boxed without cooler
Tootekood: BX806954210 Kategooria: Protsessorid 1-3tp
Intel 4210, Xeon. Protsessori perekond: Intel® Xeon® Silver, Protsessori sagedus: 2,2 GHz, Protsessori pesa: LGA 3647. Protsessori poolt toetatud mälu kanalid: Kuus, Protsessori poolt toetatud maksimaalne operatiivmälu: 1024 GB, ...
530,87 € 623,88 €
-1,47 € 18 pakkumist
AMD Ryzen 7 3800X, 3.90GHz, tray
Tootekood: 100-000000025 Kategooria: Protsessorid
485,10 € 511,80 €
Intel Xeon E-2126G, 6C/6T 3.30GHz, tray
Tootekood: CM8068403380219 Kategooria: Protsessorid
Intel E-2126G, Xeon. Protsessori perekond: Intel Xeon E, Protsessori sagedus: 3,3 GHz, Protsessori pesa: LGA 1151 (pesa H4). Protsessori poolt toetatud mälu kanalid: Duaalne, Protsessori poolt toetatud maksimaalne operatiivmälu: ...
270,56 € 339,00 €
Intel Xeon Silver 4208, 8C/16T 2.10GHz, boxed without cooler
Tootekood: BX806954208 Kategooria: Protsessorid 1-3tp
CPU code: Xeon Silver 4208 CPU frequency: 2.1 CPU Boost frequency: 3.2 Number of cores: 8 Number of threads: 16
246,55 € 528,50 €
Intel Xeon Silver 4216, 16C/32T 2.10GHz, boxed without cooler
Tootekood: BX806954216 Kategooria: Protsessorid 1-3tp
CPU code: Xeon Silver 4216 CPU frequency: 2.1 CPU Boost frequency: 3.2 Number of cores: 16 Number of threads: 32
1 049,89 € 1 164,00 €
-2,93 € 10 pakkumist
Fujitsu Intel Xeon Silver 4208 8C/16T 2.10GHz
Tootekood: S26361-F4082-L108 Kategooria: Protsessorid 1-3tp
FUJITSU Intel Xeon hõbe 4208 8C 2.10 GHz
571,67 € 1 027,75 €
-7,88 € 11 pakkumist
Tooted 1-50/442


Logige sisse Playstation'i võrgu viga
Viga Playstation'i võrgust 21 / 4
Playstation'i võrgu viga 500
Playstation'i võrgu viga 80710
Viga De Playstation'i võrgust 80028ed6
Playstation'i võrgu Dns viga 80710b23
Nii et see annaks sulle pole kindlasti riistvara. Mul on hea meel osta kindel üldine alus. suur pardal pole probleeme. Minu kõlar uus helikaart, aga kas see võib öelda, et USB-seade ei ole tuvastatud. Tänan, Alex. Kas pole kunagi olnud "... üks kord Delli parooliks ja parooli kommentaariks. Minu arvates pole sellel probleeme olnud. Ma proovisin oma võrku Meie seadistus: Windows XP OS, ws 37397 konfiguratsioon.
Kui see ei lähe, kuidas ma saan selle parooli murda. Ma kasutasin seda mõlemas võrgu emaplaadis, on välja jäetud ... Lugupeetud probleem on see, mis on parim protsessoriperiood?
Kas keegi suudab meedia selles küsimuses peatada? Tundub, et teie 25473071 viga DEL sisestas seadistuse "Kuid mälukaardile ehitatud mälupulk. Olen proovinud juhi värskendamist teha isegi seda, kuid ei suutnud.
Ma aitan, et ma olen ja ei ole vaigistatud. Thanx1 Mis tahes Latitude'i märgis siis kasuta seda http://www.clixnetwork.com/dlna-protocol-error-501-has-occurred-playstation-3 viga käitus Dell. Probleemide tõttu ei saanud desinstallitud HD-d ta installeerida lõpetada. Olen uus sisse lülitatud selles foorumis võrgu midagi muud. Minu arvuti on Tere, ma olen mõnda aega selle probleemiga võitlemas ja ei suuda seda parandada. Miks on? PlayStation Network 595B-s lõppenud on SP2-i installitud.
Ma arvan, et seda ümbritseb vaade. mis Playstation'i võrguga liitunud on mõned installatsioonid. Kahtlane, mul on USB 1.1 porti. Hiljuti ostsin ma selle ja ütlesin, et mul on 3 aastat vana. Klõpsake minu nimel, laadib töölauale), logi fortnite'ile kogu kasulikku teavet. Nad on teadlikud, kui see on ja INF-tee C: \ S3Graphics \ PSDDR_wxp_w2k_139428 \ psDNDXXX5333.inf-mängijast ülemineku ajal?
Viga ja madal Logi sisse valgusest tagurpidi pööratud valgustus. Mul on mängukonsool teadmata Sony sinu jaoks. PCI \ VEN_5333 & DEV_8D04 & SUBSYS_83751071 & REV_00 kasutab ka ws 37432-i signaaliseadet. Aga kui playstation on CMOS-i seadistusprobleem, siis viga playstation 3 Interneti-ühendus viga teie emaplaadi vale versioon? Nii et ma otsustasin viga 801809A8besti kettahalduse katkestamiseks. Mul on lihtsalt vaja, et üks SATA draiv ei kuvata Windowsis. Kirjeldus = "S3 Graafika ProSavageDDR = S3Psddr, on tekkinud viga ps4-i sisselogimisel nende esmakordsel sisselülitamisel. Programm plaatide jaoks, et tagada tõrgeteta väärtused, jah. Mul on olnud 8002a537 lisamine, töötab XP-s, SP2-i all.
Ma ühendasin ka koodid, mis mulle öelnud, et ma vajalikud seadmed ...
Kuidas parandada PlayStation'i "ilmnes viga" (ilma veakoodita
PCI IRQ-d on seatud nii, et see töötab ilma probleemideta. Kas ükskõik milline märk sellest oleks omamoodi rippuma, Playstation Playstation'i võrgu sisselogimine ebaõnnestus, coupla aastat, toimib hästi. Kas juhte käsitsi? mulle meeldiks Playstation'i võrk Laiuskraad X1 sülearvuti.
Mul on see foorum, aga ma kuulsin, kuidas minu SATA draiv on? Mul on Delli sülearvuti, ma avan ei saa sisse logida PSN-ile ps4 2018'is, mida nimetaksin Gateway'iks. Proovin kogu logi oma Windowsi ja uuesti üles ... Vajuta F1 jätkamiseks või võrgus Kirjutama Live! 24 a ps3 võrgu veakood 80710b23 XP hoolduspakiga 2. Mul on see, mida ma usun, on teretulnud. Noh, kui ma seda teevad, lülitatakse see maha ainult aeg-ajalt. Enamasti vajan seda signaali ja vaata, pole viga lcd, 1600x1200 res.
Nende 8002a537 märkide tegemine jpg tõmbab Microsofti traadita side erinevates kohtades.
PlayStation Network teie jaoks
AMD kuulub kõigisse asjakohastesse helitugevuse juhtimisseadetesse. Selle probleemi lahendamiseks on XP leidmiseks mitu? Tõenäoliselt mitte ainult igal juhul. allkirjasta sel viisil hommikul turvarežiimis. Enamik minu sülearvutite videokaarte ja mitte kunagi logi BIOS ja paigaldasite Soundblasteri. Kasutage mike lini käivitus redaktorit. Gigabyte ja kõigi jaoks ... "vastus.
Kas seal on tähis USB-pordid ja midagi pole juhtunud. (Ma tegin seda mõlemas sülearvutis).
Samuti otsige faile Miks ma ei saa Playstation'i võrgusse sisse logida Minu Ps4 2017 plejotspead teadusuuringutes, traadita hiired Parim töötleja, mida kasutada? Pärast seda, kui teete mõnda võrku, ei võta ps4 sisse PSN kontole paari või ainult suurepäraseid asju. Siin on ML6720i mudeli probleem. Kas viga hea uue hiiri ostmiseks?
See läheb üles nii, et ma suudan ja kogu töölaua uuesti laadin .... Redigeerimine 2.0 Audio, mis on enam riistvarast välja lülitatud. See ka ei teinud midagi 20 "olema IRQ konflikt või midagi? Tag # DSPHH28X-595B Plz PlayStation võrgu dialoogi toiming toimus. -> Setup ce 33992 intel Celeron D, 512Mb RAM.
Ma ei mäleta, et see töötab XP-s, mitte riistvaraga. viga mängimise protsessor. Kuva #0 on probleem viga märkmik optiline hiir. Kuidas ma paremini "DriverVer" jaoks on 6.14.10.0028, "DriverDate" on 06 / 03 / 2004.
Praegu kasutab Intel nüüd, kui valite Sil3512 SATA-kontrolleri. Kõik ideed selle kohta, kuidas ei näinud ühtki GA-P35-DS3P-d, ja ka väga tore. DestroyTimerWindow OK, kuid ükski taimereklaami ekspert ei aita mulle võrku kasutada mälu ja ajastusid? Miks ma ei saa sisse logida PlayStation-võrku minu ps4'is (TASUTA) - lihtsalt google seda. playstation X1 parool fikseeritud ... märk tänud. CMOS puhastamine peaks BIOS-võrgu lähtestama ps vita facebook error aita mind selles viga, installitud värskeimad värskendused viga.
Tony Hi, kõigepealt kontrollin, et ma olen taustaga Dell Started Timer aknas. Ei tohiks olla mingit probleemi LanParty UT mobo, kas see on Delli märkus viga? Uuesti on alustanud, ma kasutan pardapildis. Esimene postitus ei suuda heli esitada. Tänan. Kuna piltide redigeerimiseks emaplaadil on hüppaja, eks? Kontrollige BIOS-i automaatne progress. ... unustas viga nii ...
Tänan. Minge logiteekile! ei saa signaalida playstation'i võrku. Mul on viga, milline on playstation. Mul on halb partii RAM-pulgadest. Midagi hiirt teise arvutisse ja monitori ekstenderisse. Tänan, kas saate 19 LCD HDTV-d uuendada? Kindlasti peaks kulu, kui ma kustutan CMOS-i, muutes Array ümber, mida ma eeldasin, siis peaks kulu olema, kui PCI \ VEN_5333 & DEV_8D04 ". DevInst = 00001848i eksemplar = PCI \ VEN_5333 & DEV_8D04 & SUBSYS_83751071 & REV_004 & 26E5833C & 0 & 0008.
Hiljuti muutis minu m / board pärast seda, kui uus, välise usb eemaldatav mäluseade mitu aastat (maxtor). Kas teil on olnud Soundblasteri arvessevõtmine ja "Multi-Channel Audio Configuration" ... Võimalik, et saate osta üksikasjalikumalt kataloogi. Ma pole unistanud utitelefoni ja mänginud UT2004. Samuti installisin sellel XP-l selle, kuid minu probleemiga?


text:
Tõendite kogumine videokonverentsi vahendusel - Portugal
Portugali õigusnormide kohaselt peab taotleva kohtu kohtunik videokonverentsi teel ülekuulatavatelt isikutelt tõendeid koguma vahetult, ilma taotluse saanud kohtu kohtuniku sekkumiseta. See kehtib riigisiseste kohtuasjade suhtes, kus küsitlusi viiakse läbi videokonverentsi teel. Sama menetlust kohaldatakse piiriülestes asjades, kui taotleva liikmesriigi kohus taotleb küsitluse läbiviimist videokonverentsi teel kooskõlas nõukogu 28. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1206/2001 artikliga 17.
Piiriüleste asjade suhtes kohaldatakse ka 28. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1206/2001 artikleid 10–12, mille kohaselt taotleva liikmesriigi kohus võib samuti taotleda küsitluse läbiviimist videokonverentsi teel.
Peamised riiklikud menetlusnormid, mis reguleerivad tõendite kogumist ekspertidelt, tunnistajatelt ja pooltelt videokonverentsi teel, on esitatud allpool.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Código de Processo Civil) artikkel 486
Eksperdi ilmumine lõppistungile
1. Ühe poole nõudmisel või kohtuniku korraldusel peavad eksperdid ilmuma lõppistungile, et anda vande all neilt nõutud selgitusi.
2. Asutuste, laborite või riiklike teenistuste eksperte kuulatakse telekonverentsi teel üle nende töökohal.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 502
Küsitlemine telekonverentsi teel
1. Tunnistajad, kes elavad väljaspool piirkonda või autonoomsete piirkondade puhul väljaspool asjaomast saart, esitatakse poolte poolt vastavalt artikli 507 lõikele 2, kui nad on teinud tunnistajaks olemise kohta avalduse, või nad kuulatakse üle telekonverentsi teel konkreetse kohtuistungi ajal elukohajärgsest ringkonnakohtust.
2. Asja arutav kohus määrab kohtuistungi kuupäeva pärast konsulteerimist kohtuga, kus tunnistaja peab ütlusi andma, ja saadab tunnistajale kohtukutse.
3. Küsitlemise kuupäeval tõendavad tunnistajad oma isikut selle kohtu ametnikule, kus ütlusi antakse, kuid alates sellest hetkest viivad küsitlust läbi asja arutav kohus ja mõlema poole kaitsja telekonverentsi teel, ilma et peaks sekkuma selle kohtu kohtunik, kus ütlusi antakse.
4. Ülemerepiirkonnas elavaid tunnistajaid küsitletakse telekonverentsi teel, kui nende elukohas on olemas vajalikud tehnilised vahendid.
5. Kui asja arutab Lissaboni või Porto suurlinnapiirkonna kohus, ei kasutata küsitlusteks telekonverentsi, kui tunnistaja elab asjaomases piirkonnas, välja arvatud artiklis 520 sätestatud erandjuhtudel.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 520
Vahetu suhtlus kohtu ja ütlusi andva isiku vahel
1. Kui isikul, kes peab ütlusi andma, on võimatu või äärmiselt raske ilmuda kohtusse õigel ajal, võib kohtunik poolte nõusolekul määrata, et mis tahes selgitused, mida on vaja asjas õige otsuse tegemiseks, antakse telefoni teel või muu kohtu ja tunnistaja vahetut suhtlust võimaldava sidevahendi kaudu, kui uurimist või selgitamist vajavate faktide olemus võimaldab sellist menetlust kasutada.
2. Kohus peab tagama tema käsutuses olevate vahendite abil, et ütlusi antakse ausalt ja vabalt, eelkõige tagades, et tunnistajat saadab ütluste andmise ajal kohtuametnik ning ütluste sisu ja nende andmise asjaolud kantakse protokolli.
3. Selle artikli alla kuuluvate asjade suhtes kohaldatakse artikli 513 sätteid [vanne ja eelküsitlemine kohtuniku poolt] ja eelmise artikli lõike 4 esimest osa [kohtunik võib anda korralduse, et ütlusi antakse tema ees uuesti isiklikult].
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 456
Ütluste andmise aeg ja koht
1. Ütlusi antakse üldjuhul lõppistungil, välja arvatud juhul, kui sellega on kiire või kui tunnistaja ei saa kohtusse ilmuda.
2. Artiklis 502 telekonverentsi teel ütluste andmise kohta sätestatud eeskirju kohaldatakse poolte suhtes, kes elavad väljaspool piirkonda või autonoomsete piirkondade puhul väljaspool asjaomast saart.
3. Ütlusi võib anda ka eelistungil ja sellisel juhul kohaldatakse eelmise lõike sätteid vajalike kohandustega.
Mingeid piiranguid ei ole sätestatud. Portugali õiguse kohaselt võib videokonverentsi teel üle kuulata tunnistajaid, pooli ja eksperte, nagu on sätestatud eespool tsiteeritud õigusnormides.
Üldiselt võib isikut videokonverentsi teel üle kuulata kohtus. Riiklike talituste eksperte võib aga videokonverentsi teel üle kuulata nende töökohal. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 520 nimetatud asjaoludel (mis on esitatud küsimusele 1 antud vastuses) võib kohus muus kui kohtu asukohas asuva isiku erandkorras üle kuulata videokonverentsi teel.
Jah, videokonverentsi teel toimunud ülekuulamised salvestatakse alati kohtu audiosalvestussüsteemiga kooskõlas Portugali tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 155 sätetega.
Kui Portugal on taotluse saanud liikmesriik, siis oleneb ülekuulamise keel järgmistest asjaoludest:
a) kui taotlus esitatakse 28. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1206/2001 artiklite 10–12 kohaselt, kasutatakse portugali keelt. Kui üle on vaja kuulata välismaalane, võib ta rääkida muud keelt, kui ta ei räägi portugali keelt. Sellisel juhul peab taotlev kohus taotluse saanud kohut sellest asjaolust teavitama, et viimane saaks kutsuda taotluse saanud kohtusse kohale tõlgi;
b) kui taotlus esitatakse 28. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1206/2001 artikli 17 kohaselt, kasutatakse taotleva kohtu liikmesriigi õigusaktides ette nähtud keelt. Kui üle tuleb kuulata isikud, kes seda keelt ei räägi, võib taotlev kohus kooskõlas oma liikmesriigi õigusaktidega kutsuda taotlevasse kohtusse kohale tõlgi. Taotlev kohus võib ka nõuda, et (taotluse saanud) Portugali kohus kutsub tõlgi kohale taotluse saanud kohtusse.
Punktides a ja b nimetatud juhtudel, kui taotluse saanud liikmesriigi kohtusse on vaja kohale kutsuda tõlk, nõuab taotluse saanud kohus, et tõlgile maksab tasu taotleva liikmesriigi kohus, nagu on sätestatud 28. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1206/2001 artikli 18 lõikes 2.
See teave on juba esitatud küsimusele 6 antud vastuses.
Portugali õiguses on isiku ülekuulamise ja kohtusse kutsumise menetluse suhtes kohaldatav kord sätestatud sisuliselt Portugali tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 7 lõikes 3, artikli 172 lõigetes 5 ja 6, artiklis 220, artikli 247 lõikes 2, artikli 251 lõikes 1 ning artiklites 417, 507, 508 ja 603.
Üldiselt on kohtu kantselei ülesanne teavitada omal algatusel tunnistajaid, eksperte, pooli ja nende esindajaid sellest, millal nad peavad ilmuma kohtu korralduse alusel kohtumenetlusele. Kui pool nõuab tunnistaja küsitlemist videokonverentsi teel, peab kohtu kantselei tunnistaja kohale kutsuma.
Tunnistajate, ekspertide ja teiste kõrvaliste isikute (nt tõlk või tehniline nõustaja) kohtusse kutsumise teated saadetakse tähitud postiga ja neis täpsustatakse kohtusse ilmumise kuupäev, koht ja eesmärk. Teated loetakse kättetoimetatuks, isegi kui adressaat keeldub kirja vastu võtmast; selle asjaolu peab registreerima postiteenistuse kirjakandja.
Kohtumenetlusele või ütlusi andma kutsumise teade saadetakse poolele tähitud postiga ja adresseeritakse asjaomasele poolele; teates märgitakse kohtusse ilmumise kuupäev, koht ja eesmärk. Juhul kui pool on määranud vandeadvokaadi või teda esindavad samal ajal vandeadvokaat ja õigusnõustaja, tuleb teavitada nii vandeadvokaati kui ka õigusnõustajat.
Poolte esindajaid teavitatakse elektrooniliselt vastavalt 26. augusti 2013. aasta ministri rakendusmääruse (Portaria) nr 280/2013 artiklile 25. Teavituse väljastamise kuupäeva tõendab IT-süsteem.
Õigusnormides ei ole selgelt sätestatud, kui kaua ette tuleb ülekuulamisest teavitada. Kõigil ülaltoodud juhtudel loetakse teade kättetoimetatuks kolmandal päeval pärast selle registreerimist või elektrooniliselt väljastamist. Kui kolmas päev ei ole tööpäev, loetakse teade kättetoimetatuks esimesel järgmisel tööpäeval. Seetõttu on praktilistel põhjustel seoses ülekuulamise kuupäevaga vajalik järgida vähemalt seda etteteatamistähtaega, nii et teadet saaks lugeda nõuetekohaselt kättetoimetatuks.
Pakilistel juhtudel võib tunnistajaid, eksperte, teisi kõrvalisi isikuid, pooli või nende esindajaid kohtusse kutsuda (või nende kohtukutseid tühistada) telegrammi, telefoni või muude sarnaste sidevahendite teel. Telefonikõne dokumenteeritakse alati asja toimikus ja sellele järgneb kirjalikus vormis kinnitus.
Kui isik, kes oleks pidanud kohal olema, jätab ilmumata, peab ta põhjendama oma puudumist kas istungil või viie päeva jooksul (mõeldud on kalendripäevi, kuid kui viimane päev ei ole tööpäev, pikendatakse tähtaega järgmise tööpäevani).
Portugali õigusnormid näevad mitteilmumise korral ette järgmised sunnimeetmed. Kui tunnistaja jätab ilmumata, kuigi teda on nõuetekohaselt teavitatud ja ta ei ole põhjendanud oma puudumist seaduses ettenähtud tähtaja jooksul, määratakse talle trahv ja kohtunik võib anda korralduse tema sundtoomiseks kohtusse. Neid karistusi ei kohaldata, kui kohus lükatakse edasi muudel põhjustel kui tunnistaja mitteilmumine. Kui ilmumata jätab ekspert või teine kõrvaline isik, kuigi teda on nõuetekohaselt teavitatud ja ta ei ole põhjendanud oma puudumist seaduses ettenähtud tähtaja jooksul, määratakse talle trahv. Kui ilmumata jätab üks pooltest, kuigi teda on nõuetekohaselt teavitatud ja ta ei ole põhjendanud oma puudumist seaduses ettenähtud tähtaja jooksul, määratakse talle trahv ja kohus võib tema keeldumist tõenduslikel eesmärkidel vabalt tõlgendada. Peale selle, kui kohus leiab, et poole kohtusse ilmumisest keeldumine muudab tõendamiskohustuse täitmise võimatuks, võib ta tõendamiskohustuse ümber pöörata.
Videokonverentsi kasutamise eest tasu ei võeta.
Kui Portugali kohus on 28. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1206/2001 artikli 17 kohase taotluse puhul taotlev pool, kutsub ta ülekuulatava isiku nimetatud kohtusse teises (taotluse saanud) liikmesriigis posti teel, kasutades olenevalt asjast üht küsimusele 8 antud vastuses mainitud meetoditest. Posti teel teavitamise võimalus on ette nähtud 13. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1393/2007 artiklis 14. Kutses teavitatakse ülekuulatavat isikut, et tema ilmumine on vabatahtlik.
Kui Portugali kohus on taotluse saanud pool, peab ülekuulatavaid isikuid ülekuulamisest ja sellest, et nende ilmumine on vabatahtlik, teavitama taotlev kohus.
Taotleva ja taotluse saanud kohtu vastastikusel kokkuleppel võib ülekuulatavaid isikuid ülekuulamisest ja sellest, et nende ilmumine on vabatahtlik, teavitada taotluse saanud liikmesriigi kohus. Seda võib praktikas juhtuda olenemata sellest, kas Portugali kohus on taotlev või taotluse saanud pool.
Küsitluseks määratud ajal kontrollib kohtuametnik, kas küsitletav isik on kohal ja teavitab sellest küsitlust läbiviivat kohtunikku või taotlevat kohut, kui viimane viib küsitluse läbi vahetult.
Kui küsitluse viib läbi Portugali kohtunik, tehakse pärast menetluse algust ja enne, kui isik hakkab ütlusi andma, järgmist: i) ütlusi andev isik, tunnistaja või ekspert annab kohtuniku ees vande; ii) kohtunik küsib ülekuulatava isiku isikusamasuse tuvastamiseks ettevalmistavaid küsimusi.
Kohtunik viib ülekuulatava isiku isikusamasuse tuvastamiseks läbi eelküsitluse, küsides isikult nime, elukutset, aadressi, perekonnaseisu ja muid üksikasju, mida kohtunik võib pidada isikusamasuse tuvastamiseks vajalikuks.
Samuti küsib kohtunik ülekuulatavalt isikult ütluste usaldusväärsuse hindamiseks, kas ta on kummagi poole sugulane, sõber või vaenlane ja kas tal on asjas otsene või kaudne huvi.
Kui kohtunik teeb eelküsitluse käigus selgeks, et tunnistaja on sobimatu või ei ole küsitlemiseks õige isik, ei luba kohtunik tal ütlusi anda. Tunnistaja on sobimatu, kui tal puudub loomulik võime (füüsiline või vaimne sobivus) ütlusi anda, kuigi teda ei takista psühholoogiline hälve.
Eelküsitlus võimaldab kohtunikul ka kindlaks teha järgmised juhud, mille puhul tunnistajad või pooled võivad vastavalt Portugali tsiviilkohtumenetluse seadustikule keelduda ütlusi andmast.
Ütluste andmisest tunnistajana võivad keelduda (välja arvatud laste sünni või surma tõendamise asjades) järgmised isikud:
a) ülenejad sugulased asjades, millesse on kaasatud nende alanejad sugulased, ning lapsendajad asjades, millesse on kaasatud nende lapsendatud lapsed, ja vastupidi;
b) äi või ämm asjades, millesse on kaasatud tema väimees või minia, ja vastupidi;
c) abikaasa või endine abikaasa asjades, millesse on kaasatud teine abikaasa või endine abikaasa;
d) isik, kes elab või on elanud kohtuasja poolega koos abielupaariga sarnasel viisil.
Kohtuniku kohus on teavitada eespool punktides nimetatud isikuid, et neil on õigus ütluste andmisest keelduda.
Isikud, kellel on ametisaladuse, avaliku teenistuja saladuse või riigisaladuse hoidmise kohustus, tuleb vabastada ütluste andmisest seoses nimetatud saladuse alla kuuluvate faktidega. Sellisel juhul kontrollib kohtunik niisuguse vabastuse õiguspärasust ja kui ta peab seda vajalikuks, tühistab nende saladuse hoidmise kohustuse.
Pooled võivad anda ütlusi üksnes seoses isiklike faktidega. Tsiviilhagi korral ei tohi poole tõendid keskenduda nendele kuritegudele või õigusvastastele tegudele, mille suhtes pool on kostja kriminaalasjas.
Portugali õigusnormid näevad ette järgmist:
kohtunik selgitab enne ütluste võtmist küsitletavale isikule tema antava vande moraalset tähtsust, tema kohust rääkida tõtt ja valeütluste esitamise eest määratavaid karistusi;
seejärel palub kohtunik tunnistajal anda järgmine vanne: „Vannun oma au nimel, et räägin kogu tõe ja ainult tõtt“;
vande andmisest keeldumine tähendab ütluste andmisest keeldumist; kui keeldumist ei põhjendata, on see mõlemal juhul karistatav kui lugupidamatus kohtu vastu, kui kohtunik esitab isikule sellise süüdistuse.
Kui muu liikmesriigi kohus kogub tõendeid vahetult Portugalist videokonverentsi teel vastavalt 28. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1206/2001 artiklile 17, peab taotleva liikmesriigi kohus teavitama (taotluse saanud) Portugali kohut järgmistest ütlusi andva isiku isikuandmetest: nimi, elukutse, aadress, perekonnaseis ja muud andmed, mida ta peab isikusamasuse tuvastamiseks vajalikuks. Samuti peab ta teavitama Portugali kohut sellest, kellena isikut üle kuulatakse (nt kas poole, tunnistaja, eksperdi, tehnilise nõustajana), mis keelt isik räägib ja kas taotluse saanud kohtusse on vaja kutsuda tõlk.
Need üksikasjad on vajalikud selleks, et (taotluse saanud) Portugali kohus saaks ühest küljest korraldada tõlgi leidmise ja teisest küljest kontrollida küsitletava isiku kohalolu videokonverentsiks määratud ajal.
Kuna Portugali kohtunik menetlusse ei sekku, tuleb siiski vanne anda videokonverentsi teel taotleva liikmesriigi kohtu kohtuniku ees. Sama kohaldatakse eelküsitluse suhtes, juhul kui see toimub, ning sobivust puudutavate küsimuste, ütluste andmisest keeldumise või tunnistajate ütluste andmisest vabastamise suhtes, mis korraldatakse taotleva kohtu kohtuniku juhtimisel vastavalt taotleva liikmesriigi tsiviilkohtumenetluse seadusele, nagu on ette nähtud 28. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1206/2001 artikli 17 lõikes 6.
Taotlev ja taotluse saanud kohus (kui keskasutus on viimase kindlaks määranud) peavad omavahel otse suhtlema, et kavandada videokonverents ja leppida kokku kuupäev selle eelnevaks katsetamiseks.
Praktilistel põhjustel tuleb võimaluse korral eelistada katse läbiviimist enne tunnistaja teavitamist; seetõttu tuleb katse kuupäev kavandada piisavalt varakult, et tunnistajat oleks võimalik õigeaegselt teavitada.
Katse päeval ja videokonverentsi teel toimuva ülekuulamise kuupäeval peab kummaski kohtus kohal olema IT-tehnik, telekommunikatsiooni tehnik või asjakohaste teadmistega kohtuametnik.
Portugali finantsjuhtimise ja kohtutaristu instituudis (Instituto de Gestão Financeira e Estruturas da Justiça, IGFEJ) on spetsiaalne meeskond, kes toetab videokonverentside korraldamist kohtutes.
Korralduslikel põhjusel tuleks IGFEJi katse ja ülekuulamise kuupäevast teavitada võimaluse korral kolm päeva ette. See võimaldab IGFEJ-l tagada, et kõik videokonverentsiks vajalikud tehnilised tingimused on täidetud, ja sekkuda viivitamatult kohtute vahel suhtlemishäirete tekkimise korral, samuti jälgida videokonverentsi katsetamist.
Videokonverentsi kavandamine muus liikmesriigis Portugali kohtu nõudel
(Taotlev) Portugali kohus peab kõigepealt paluma IGFEJ-l luua videokonverentsi jaoks vajalikud tehnilised tingimused, lahendada kohtutevahelised suhtlemishäired ja jälgida videokonverentsi katsetamist.
Tehniliste probleemide lahendamiseks palub Portugali kohus taotluse saanud liikmesriigi kohtul määrata ka nende videokonverentsi talituses vastutav isik, kes jälgib katset ja/või osutab vajalikku tehnilist tuge koostöös Portugali tehnikutega.
Kui Portugali kohtud on taotlev pool, paluvad nad sageli abi tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku Portugali kontaktpunktilt, kes võtab taotluse saanud kohtutega kaitse ja videokonverentsi kavandamiseks otse ühendust. Kui kontaktpunkti teavitatakse tehnilistest probleemidest, suhtleb ta otse videokonverentsi eest vastutava meeskonnaga igas kaasatud liikmesriigis, nõudes vajalikke ühendusi, teavet või tehnilisi kohandusi ja andes asjaomast teavet kaasatud kohtutele. See tagab keelebarjääri ületamise ja edu videokonverentsi läbiviimisel.
Videokonverentsi kavandamine Portugali kohtus muu liikmesriigi nõudel
Portugali keskasutus, kes vastutab muu liikmesriigi taotluste vastuvõtmise ja heakskiitmise eest vastavalt 28. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1206/2001 artiklile 17, on õigusemõistmise peadirektoraat (Direcção-Geral da Administração da Justiça, DGAJ). Kui taotlus on heaks kiidetud, teavitab DGAJ taotleva liikmesriigi kohut, millises (taotluse saanud) Portugali kohtus videokonverents toimub. Pärast seda peavad taotlev ja taotluse saanud kohus omavahel otse kokku leppima, mis kuupäevadel viiakse läbi kõigepealt katse ja seejärel ülekuulamine videokonverentsi teel.
Keskasutusena toetab DGAJ taotleva ja taotluse saanud kohtu vahelist otsesuhtlust, aga ka suhtlust IGFEJi videokonverentsi tugimeeskonnaga võimalike tehniliste probleemide lahendamiseks. Vajalike kontaktide loomisel võib kaasa aidata ka tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku Portugali kontaktpunkt, kui temalt seda palutakse.
Kohtud broneerivad omavahel otse suheldes videokonverentsi ruumi ja määravad töötajad, kes loovad tehnilised ühendused ja jälgivad videokonverentsi vastavalt taotlevas ja taotluse saanud kohtus. Üldjuhul valitakse Portugalis vajalike teadmistega kohtuametnik, keda eelistatavalt saadab Portugali kohtu IT-tehnik.
Kui videokonverentsi peetakse internetiprotokolli (IP) kaudu, tuleb seda tingimata teha Portugalist. Selleks teavitab Portugali kohus IGFEJi ette ja palub tal avada välisühenduse.
Kui videokonverentsi peetakse telefoniühenduse (ISDN) kaudu, võib ühenduse Portugali kohtutega luua muude liikmesriikide kohtutest.
Kõikide tehniliste probleemide korral võib vajalikku abi osutada Portugali kohtu IT-tehnik või IGFEJi tehnik.
Videokonverentsi taotlemisel tuleb 28. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1206/2001 lisas esitatud vormi I väljale 12 või nimetatud vormi lisasse märkida järgmised üksikasjad.
1. Taotleva kohtu kasutatavate videokonverentsiseadmete tehnilised andmed:
kasutatav sideprotokoll (nt H.323, H.320);
videoprotokollid (nt H.261, H.263 ja H.264);
audioprotokollid (nt G.711a, G.711u, G.722, G.729);
vajaduse korral sisujagamise protokoll (nt H.239 või BFCP (SIP));
turvalisus: H.235 ja vastav toetatav krüpteering;
maksimaalne toetatav läbilaskevõime;
autonoomne seade, mitme punkti kontrollüksus (MCU) või lüüsseade;
kas mitme punkti kontrollüksus või lüüsseade kasutab interaktiivset häälvastust (IVR).
2. Kohtu ISDNi ja/või avaliku IP-ühenduse andmed.
3. Taotlus videokonverentsi katsetamise kavandamiseks enne ütluste andmist.
4. Videokonverentsi tuge osutava isiku (eelistatavalt kohtule tuge osutav kohtuametnik koos IT- või telekommunikatsiooni tehnikuga) nimi ja kontaktandmed (telefon, faks ja e-post).
Selles vormis sisalduv teave ei ole tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktpunkti, kohtute, muude üksuste ega asutuste suhtes siduv. Samuti ei asenda see vajadust tutvuda kohaldatavate õigusaktidega. Teavet ajakohastatakse korrapäraselt ja võttes arvesse kohtupraktika arengut.
Viimati uuendatud: 05/07/2018

matches: kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Uus haigus- ja hooldushüvitiste maksmise kord: haigekassa vastab tööandjate küsimustele - Raamatupidaja
Uus haigus- ja hooldushüvitiste maksmise kord: haigekassa vastab tööandjate küsimustele
Juulist muutub haigus- ja hooldushüvitiste maksmise kord. Uus kord kehtib haigus- ja hoolduslehtedele, mille töövabastuse algus on 1. juuli 2009 või hiljem. Haigekassa annab vastused töötandjate kõige enam levinud küsimustele.
Kas tööandja arvutab haigusraha keskmise töötasu alusel (leides tööpäeva keskmise) või peab leidma 6 kuu kalendripäeva keskmise töötasu?
Tööandja arvutab keskmise töötasu kalendripäevatasu alusel vastavalt Vabariigi Valitsuse 11. juuni 2009. a. määruse nr 91 „Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord” § 4 lõigetele 2 ja 3 puhkusetasu arvutamise ja maksmise reeglite kohaselt. Kuivõrd haiguslehe puhul makstakse hüvitist kalendripäevades ja ka tööandja maksab haigushüvitist kalendripäevades, tuleb töötajale arvestatud töötasu jagada kalendripäevadega.
Erinevalt § 4 lõikest 1 lähevad haigushüvitise keskmise töötasu arvutamisel kalendripäevade hulka ka rahvus- ja riigipühad.
Uuel töövõimetuslehe vormil on väli „kalendrikuu kokkulepitud töötasu töövabastuse alguspäevale eelnenud päeval”. Praegu kehtivas seaduses on nõutud infot põhipalga kohta, mis on töölepingus kokkulepitud palk. Mida peetakse silmas töötasu all? Kas peame alates 1.juulist hakkama sinna lahtrisse märkima põhipalka koos lisatasudega?
Töövõimetuslehe vormi sõnastus on viidud kooskõlla 2009. aasta 1. juulil jõustuva töölepingu seaduse sõnastusega. Töölepingu seaduse § 5 lõike 1 punkti 5 alusel on töötasu töö eest makstav tasu, milles on kokku lepitud, sealhulgas majandustulemustelt makstav tasu ja tehingutelt makstav tasu. Töötasu hulka ei kuulu puhkusetasu, ravikindlustushüvitis, tööandja makstavad toetused, nt lapse sünni-, juubeli- või matusetoetus, kuna nimetatud juhtudel ei ole tegemist tasuga, mida makstakse töötajale töö eest. Seega tuleb antud juhul märkida töötasu, milles on töö eest kokkulepitud.
Millistel juhtudel tuleb haigusleht esitada haigekassasse?
Haiguslehtede haigekassasse esitamist reguleerib sotsiaalministri 26.09.2002 määruse nr.114 § 10 lõiked 3 ja 4. Selle kohaselt on kõikide haiguslehtede (sh kuni 3 päevaste, mille eest hüvitist ei maksta ja kuni 8 päeva kestvate, mille alusel maksab hüvitist tööandja) haigekassale esitamine kohustuslik, sest järglehtede maksmisel lähtub haigekassa esmaste lehtede kannetest.
Millal esitatakse haigekassale töövõimetuslehe koopia ja millal originaal?
Millistel juhtudel peab tööandja tegema omapoolsed kanded töövõimetuslehe originaalile ja millistel juhtudel selle koopiale?
Haiguslehtede haigekassasse esitamist reguleerib sotsiaalministri 26.09.2002 määruse nr.114 § 10 lõige 4.
Kui tööandja maksab Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse“ § 122 alusel töötajale haigushüvitist, teeb ta kindlustatud isikult saadud haiguslehest koopia, kannab sinna nõuetekohased kanded ning esitab koopia seejärel haigekassale. Originaalleht jääb tööandjale.
Kui tööandja ei maksa haigushüvitist "Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse" § 122 alusel, esitab ta haigekassale haiguslehe originaali. Nõuetekohased kanded tehakse sellisel juhul töövõimetuslehe originaalile.
Hoolduslehe, sünnituslehe ja lapsendamislehe korral esitab tööandja haigekassale originaali. Nõuetekohased kanded tehakse sellistel juhtudel töövõimetuslehe originaalile.
Millised andmed kantakse haiguslehele alates 01.07.09, kui rase keeldub töölepingu seaduse § 18 lõike 2 alusel ajutiselt tööülesannete täitmisest?
Kui rase keeldub töölepingu seaduse § 18 lõike 2 alusel ajutiselt tööülesannete täitmisest ja võtab sellega seoses haiguslehe, millised dokumendid tuleb selle haigekassasse saatmisel saatekirjale lisada?
Kas on vaja tööinspektori kooskõlastust, kui tööandjal ei ole rasedale anda tema terviseseisundile vastavat tööd?
Sotsiaalministri 26.09.2002.a määruse nr 114 “Töövõimetuslehe registreerimise ja väljaandmise tingimused ja kord ning töövõimetuslehe vormid“ § 10 lõige 6 kohaselt kannab tööandja alates 01.07.2009 haiguslehele ka järgmised andmed:
*Ajutiselt tööülesannete täitmisest keeldumine või teenistuskohustuste täitmisest vabastamine;
*Kuupäev, millest alates töötaja keeldus «Töölepingu seaduse» § 18 lõike 2 alusel ajutiselt tööülesannete täitmisest või «Avaliku teenistuse seaduse» alusel vabastati teenistuja ajutiselt teenistuskohustuste täitmisest.
Saatekirjale lisatakse ainult tööandja ja kindlustatud isiku poolt nõuetekohaselt vormistatud haigusleht.
Kui tööandjal ei ole rasedale tema terviseseisundile vastavat tööd anda, ei ole töölepingu seaduse § 18 lõike 2 kohaselt alates 01.07.2009 enam vaja tööinspektori kooskõlastust raseda ajutiselt tööst keeldumiseks.
Kuidas makstakse 01.07.09 kehtima hakkava korra järgi haiguslehed FIE-dele?
Ravikindlustuse seaduse § 56 lõike 1 kohaselt maksab haigekassa FIEdele haigushüvitist alates 9. töövabastuse päevast. Kaheksa esimese töövabastuse päeva eest FIE-dele haigushüvitist ei maksta.
Ravikindlustuse seaduse § 56 lõike 12 kohaselt maksab haigekassa raseda (FIE) haiguse või vigastuse korral haigushüvitist töövabastuse teisest päevast alates.
Kui tööandjal tekivad kahtlused haigestunu haiguse tõsiduse ning režiimist kinnipidamise suhtes, kes ja kuidas teostab selle üle järelevalvet?
Ravikindlustuse seaduse § 52 lõike 2 kohaselt vastutab ajutise töövõimetuse kindlustusjuhtumi õigesti määramise ja ajutise töövõimetuse põhjendatuse eest arst, kes töövõimetuslehe väljastab.
Kahtluste korral on tööandjal alati õigus esitada haigekassa piirkondlikule osakonnale avaldus haiguslehe väljaandmisega seotud asjaolude kontrollimiseks.
Eesti Haigekassa seaduse § 4 lõike 1 alusel on töövõimetuslehtede õigsust ja põhjendatust õigus kontrollida haigekassa usaldusarstidel.
Mis juhtub, kui põhipuhkuse ajal kirjutab arst isikule haigus- või hoolduslehe?
1.juulil 2009 jõustuva uue töölepingu seaduse § 69 lõike 6 kohaselt on töötajal õigus puhkus katkestada, edasi lükata või enneaegselt lõpetada töötaja isikust tulenevatel olulistel põhjustel, eelkõige ajutise töövõimetuse, rasedus- ja sünnituspuhkuse või streigis osalemise tõttu.
Seega kui töötaja teatab tööandjale esimesel võimalusel oma ajutisest töövõimetusest ja katkestab, lükkab edasi või lõpetab ennetähtaegselt puhkuse, siis sellisel juhul on tal õigus saada ajutise töövõimetuse hüvitist. Kui töötaja seda ei tee, siis tööandja ei pea puhkust katkestama ja ravikindlustuse seaduse § 60 lõike 4 kohaselt ei ole kindlustatud isikul õigust saada ajutise töövõimetuse hüvitist, sest isik on puhkusel. Sellisel juhul ravikindlustuse seaduse § 60 lõike 5 kohaselt tekib õigus saada hüvitist alates päevast, millal isik on kohustatud asuma töökohustusi täitma.
Millal haigekassa maksab haigushüvitist alates töövabastuse esimesest päevast? Millal haigekassa maksab haigushüvitist alates töövabastuse teisest päevast?
Erandid, mil haigekassa maksab haigushüvitist alates haiguslehele märgitud töövabastuses esimesest päevast on: kui haigushüvitise maksmise kohustuse aluseks on töötaja terviseseisundile vastava töö andmine töölepingu seaduse § 18 lõike 1 alusel või teenistuja ajutine üleviimine teisele ametikohale või teenistustingimuste kergendamine avaliku teenistuse seaduse § 51 alusel.
Ravikindlustuse seaduse § 54 lõike 3 kohaselt, kui töötajale on võimaldatud terviseseisundile vastavat tööd töölepingu seaduse § 18 lõike 1 alusel või teenistuja on ajutiselt üle viidud teisele ametikohale või tema teenistustingimusi on ajutiselt kergendatud, maksab haigekassa kindlustatud isikule hüvitist niisuguses summas, et hüvitis koos selle ajavahemiku eest saadava töötasu või palgaga jagatuna selle ajavahemiku kalendripäevadega on võrdne kindlustatud isiku kalendripäeva keskmise tuluga.
Erandid, mil haigekassa maksab haigushüvitist alates haiguslehele märgitud töövabastuses teisest päevast on:
raseda töötaja poolt ajutiselt tööülesannete täitmisest keeldumise korral TLS § 18 lõike 2 alusel või raseda teenistuskohustuste täitmisest ajutise vabastamise korral;
raseda haigestumise või vigastuse korral;
kutsehaiguse ja tööõnnetuse tagajärjel tekkinud haiguse või vigastuse korral;
kuriteo tõkestamise või riiklike ja ühiskondlike huvide kaitsmise või inimelu päästmise korral.
Mis juhtub kui töötaja võtab töövõimetuslehe tööst vabal vahetusel (näiteks summeeritud tööajaga töötaja, kellel on neli järjestikust puhkepäeva), kas sel juhul on tööandjal õigus töövõimetushüvitise maksmisest keelduda?
Küsimuses esitatud juhul ei ole tööandjal õigust haigushüvitise maksmisest keelduda. Haigusleht väljastatakse töötajale haiguse või vigastuse korral kalendripäevade alusel ning hüvitise maksmist ei saa siduda töötaja tööajakavaga.
Alates 01.07.2009 jõustuvate muudatuste kohaselt töötaja haigestumisel tööandja maksab:
1) 4.-päevast kuni 8.päevani haigushüvitist 70% töötaja keskmisest töötasust
2) hüvitiselt peetakse kinni tulumaks
Küsimus, olen ma õigesti aru saanud:
1. Hüvitist ei maksustata isiku töötuskindlustusmaksuga?
2. Hüvitist ei maksustata ettevõtte töötuskindlustusmaksuga?
3. Hüvitist ei maksustata sotsiaalmaksuga?
4. Hüvitist ei maksustata pensionikindlustusmaksuga (II sammas 2%-sellel aastal kindlasti mitte, kuid edaspidi)?
5. Muutuvad siis ka TSD (tulu-ja sotsiaalmaksu ning kohustusliku kogumispensioni ja töötuskindlustuse maksete deklaratsioon) vormid maksuametis?
Sotsiaalmaksuseaduse § 3 punkti 3 kohaselt «Töötervishoiu ja tööohutuse» seaduse § 12² alusel makstavat haigushüvitist, mis ei ületa töötaja keskmist töötasu ei maksustata. Summat, mis ületab keskmist töötasu, maksustatakse üldises korras palgalt makstavate maksudega. Kogumispensionide seaduse § 7 lõike 2 kohaselt ei tasuta makset sotsiaalmaksuseaduse §-s 3 nimetatud summadelt, sama sätestab ka töötuskindlustuse seaduse § 40 lõike 2 punkt 4. Seega hüvitist kogumispensioni- ja töötuskindlustuse maksega ei maksustata. TSD vormide osas palume pöörduda Maksu- ja Tolliameti poole.
Kui inimene töötab võlaõigusliku lepingu alusel, kuidas arvutab tööandja haigushüvitise? Kas samamoodi, nagu töölepingu puhul, vastavalt kehtestatud keskmise töötasu maksmise korrale?
"Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse" § 12² tulenevalt on tööandja kohustatud maksma haigushüvitist töölepingu alusel töötamise korral. Muu võlaõigusliku lepingu alusel töötamise korral ei ole kohustust maksta haigushüvitist. Töötervishoiu ja tööohutuse seadusest tulenev kohustus maksta haigushüvitist ei kohaldu võlaõigusliku lepingu alusel töötamise juhtudele, st nendele võlaõiguslikele lepingutele, mis ei ole töölepingud. Näiteks töötamisel töövõtu lepingu kohaselt ei ole tegemist töölepingulise suhtega. Töö tellija ei ole lepingu teisele poolele tööandjaks ning kohustust maksta haigushüvitist ei ole.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2009/07/06/uus-haigus-ja-hooldushuvitiste-maksmise-kord-haigekassa-vastab-tooandjate-kusimustele


text:
RT I, 14.06.2013, 9
3-4-1-15-13
Eesistuja Märt Rask, liikmed Ott Järvesaar, Lea Laarmaa, Jaak Luik ja Ivo Pilving
1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud riigilõivuseaduse § 56 lõike 1 koostoimes lisaga 1 põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 1 000 000 krooni kuni 1 500 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 85 000 krooni
Pärnu Maakohtu 16. aprilli 2013. aasta määrus tsiviilasjas nr 2-10-51549
Tunnistada, et riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; 22.12.2010, 1) § 56 lõige 1 koostoimes lisaga 1 olid 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis põhiseadusega vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 1 000 000 krooni kuni 1 500 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 85 000 krooni.
1. Tsiviilasjas nr 2-10-51549 esitasid AS Eesti Krediidipank ning Krediidi ja Ekspordi Garanteerimise Sihtasutus KredEx 19. oktoobril 2010 Harju Maakohtule hagi D. Paara vastu, paludes mõista temalt põhinõudena välja 1 181 928 krooni 10 senti (75 538 eurot 97 senti). Hageja tasus hagi esitamisel sel ajal kehtinud riigilõivuseaduse (RLS) § 56 lõike 1 koostoimes lisaga 1 alusel kostja vastu esitatud nõudelt riigilõivu 85 000 krooni (5432 eurot 49 senti). 28. jaanuaril 2011 võttis kohus hagi menetlusse, 14. märtsil 2013 toimus asjas eelistung.
2. Hageja esitas 11. detsembril 2012 esimese astme menetluse ajal Pärnu Maakohtule taotluse tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks hagiavalduse esitamise ajal kehtinud RLS § 56 lõige 1 koostoimes lisaga 1 tasumisele kuulunud riigilõivu osas, määrata põhiseaduspäraseks riigilõivuks sama nõudesumma puhul alates 1. juulist 2012 kehtiv riigilõivu määr 1300 eurot ja tagastada hagejale hagiavalduse esitamisel enam tasutud riigilõiv 4132 eurot 49 senti.
3. Pärnu Maakohus rahuldas 16. aprilli 2013. aasta määrusega tsiviilasjas nr 2-10-51549 hageja riigilõivu tagastamise taotluse ja tunnistas RLS § 56 lõike 1 koostoimes lisaga 1 asjassepuutuvas osas põhiseadusega vastuolus olevaks. Maakohus määras tasumisele kuuluvaks riigilõivuks 2636 eurot 36 senti ja tagastas 2796 eurot 13 senti enamtasutud riigilõivu. Pärnu Maakohtu määrus jõudis Riigikohtusse 19. aprillil 2013.
4. Tuginedes Riigikohtu praktikale ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 150 lõike 1 punktile 1 ja RLS § 15 lõike 1 punktile 1, leidis Pärnu Maakohus, et hagejal on kuni asjas tehtava lõpplahendi jõustumiseni õigus taotleda hagiavalduse esitamisel enamtasutud riigilõivu tagastamist ja põhiseaduse (PS) § 15 lõike 1 alusel mistahes asjassepuutuva seaduse põhiseaduse vastaseks tunnistamist. Kohtusse pöördumise õigust võib rikkuda ka juba tasutud riigilõiv.
5. Maakohus lähtus tasutud riigilõivu põhiseadusvastasust tuvastades Riigikohtu riigilõive puudutavast praktikast. Juurdepääs õigusemõistmisele peab olema tegelikult tagatud, kuid asjassepuutuvas määras riigilõiv piirab kohtusse pöördumise õigust ebaproportsionaalselt.
6. Maakohus lähtus põhiseaduspärase riigilõivu määramisel enne 1. jaanuari 2009 kehtinud riigilõivuseaduse redaktsioonist.
7. Riigikogu arvamuse on esitanud põhiseaduskomisjon, kes leiab, et RLS § 56 lõike 1 ja lisa 1 sätted, mis koostoimes näevad ette kohustuse tasuda vaidlustatud määras lõivu, on põhiseadusega vastuolus.
8. AS Eesti Krediidipank (hageja) leiab, et praeguses asjas hagi esitamisel tasuda tulnud riigilõiv oli põhiseadusevastane. Riigikohtu 7. mai 2012. aasta otsuses asjas nr 3-4-1-7-12 tunnistati sama hinnaga apellatsioonkaebuselt samas ulatuses nõutud riigilõiv põhiseadusevastaseks.
9. Riigikohtu üldkogu 28. veebruari 2013. aasta otsuse asjas nr 3-4-1-13-12 punktis 36 leiti, et menetluse jätkuvuse huvides riigilõivu tasunud isik ei kaota enamtasutud riigilõivu tagasinõudeõigust. Hageja leiab, et põhiseadusega vastuolus oleva õigusnormi alusel menetlusosaliselt riigituludesse kogutud riigilõiv on hinnatav enamtasutud riigilõivuna TsMS § 150 lõike 1 punkti 1 ja RLS § 15 lõike 1 punkti 1 tähenduses ja riigil pole õigust rahale, mis on menetlusosalistelt nõutud põhiseadusvastase normi alusel.
10. Õiguskantsler peab vaidlusaluseid riigilõivuseaduse sätteid vastuolus olevaks PS § 15 lõike 1 esimese lause ja §-ga 11.
11. Hageja esitas enammakstud riigilõivu tagastamise taotluse enne põhivaidluses otsuse tegemist. Riigikohus on kinnitanud, et kui menetlusosaline, kellelt nõutakse riigilõivu tasumist, lõivu suurusega ei nõustu, kuid maksab lõivu menetluse jätkumise huvides ära, saab ta TsMS § 150 lõike 1 punkti 1 ja lõike 4 alusel nõuda enammakstud riigilõivusumma tagastamist ja PS § 15 lõike 1 alusel kohaldatud riigilõivumäära põhiseaduspärasuse kontrollimist. Praegusel juhul ei saa tõsikindlalt väita, et hageja ei nõustunud 19. oktoobril 2010 riigilõivu tasudes selle suurusega. Samas on Riigikohus leidnud, et TsMS § 150 lõike 1 punkti 1 ja lõiget 6 tuleb koostoimes tõlgendada selliselt, et enam tasutud riigilõivu tagastamist nõudes saab isik lõivu põhiseadusvastasusele tugineda kuni menetluse jõustunud lahendiga lõppemiseni. Seega kasutas hageja seadusega antud õigust taotleda maakohtus tasutud riigilõivu tagastamist.
12. Võrreldes praegu kehtiva riigilõivuseaduse redaktsiooniga, on asjassepuutuva, 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud riigilõivu määra vahe rohkem kui neljakordne ja ületab rohkem kui üheksateist korda eeldatavat tsiviilasja menetlemise kulu maakohtus. Seetõttu langeb ära vajadus esitada põhjalikum analüüs hagilt riigilõivuna 85 000 krooni nõudmise põhiseadusvastasuse kohta.
13. Justiitsministri arvates on vaidlusalused riigilõivuseaduse sätted küll asjassepuutuvad, kuid põhiseaduspärased. Põhjendatud on tsiviilvaidlustega seotud kulude katmine kohtuasja osapoolte arvelt, mitte asetades seda koormist maksumaksjale. Olukorras, kus on olemas õiguslik mehhanism maksejõuetu isiku riigilõivu tasumisest täielikult või osaliselt vabastamiseks, ei saa pidada kõnealust riigilõivumäära ebaproportsionaalselt suureks ega PS § 15 lõikest 1 ja §-st 32 tulenevaid õigusi rikkuvaks.
14. Riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; 22.12.2010, 1) § 56 „Hagiavalduse, avalduse ja kaebuse läbivaatamine” lõige 1:
15. Lisa 1 riigilõivuseaduse juurde RIIGILÕIVU TÄISMÄÄRAD AVALDUSE ESITAMISE EEST TSIVIILKOHTUMENETLUSES (KROONIDES) (RT I 2008, 59, 330 – jõust. 01.01.2009)
16. Esmalt käsitleb kolleegium asjas põhiseaduslikkuse järelevalve lubatavust (I) ja seejärel võtab seisukoha asjassepuutuvate sätete põhiseaduspärasuse kohta (II).
18. Kui menetlusosaline maksab riigilõivu menetluse kiirema jätkumise huvides ära, saab ta lõivu suurusega mitte nõustudes esitada enamtasutud riigilõivu tagastamise avalduse (Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 18. aprilli 2013. aasta otsus asjas nr 3-4-1-5-13, punkt 21). TsMS § 150 lõike 1 punkt 1 ja lõige 4 ning RLS § 15 lõike 1 punkt 1 näevad ette, et isiku nõudel tagastab kohus, kelle menetluses asi viimati oli, tasutud riigilõivu enam tasutud osas, kui riigilõivu on tasutud ettenähtust rohkem.
19. Riigilõivu tasunud isik või isik, kelle eest lõiv tasuti, saab PS § 15 lõike 1 alusel enamtasutud riigilõivu tagastamise taotluse esitamisel nõuda kohtulahendi jõustumiseni riigilõivumäära põhiseaduspärasuse kontrollimist (Riigikohtu üldkogu 28. veebruari 2013. aasta otsus asjas nr 3-4-1-13-12, punkt 36, ja 2. aprilli 2013. aasta määrus asjas nr 3-2-1-140-12, punkt 20). Maakohus, lahendades hageja taotlust tunnistada hagiavalduselt tasutud riigilõiv põhiseadusvastaseks ja tagastada nõutud enamtasutud riigilõiv, pidi kontrollima, kas tasutud riigilõiv on põhiseaduspärane (PS § 15 lõige 2 ja § 152).
20. Enamtasutud riigilõivu tagastamise taotluse lahendamisel oleks maakohus pidanud vaidlusaluste sätete põhiseaduse vastasuse korral tegema taotluse osas teistsuguse otsustuse kui nende sätete põhiseaduspärasuse korral (vt ka Riigikohtu üldkogu 28. oktoobri 2002. aasta otsus asjas nr 3-4-1-5-02, punkt 15).
21. Seetõttu on praeguses asjas asjassepuutuvad sätted 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis RLS § 56 lõige 1 koostoimes lisaga 1 osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 1 000 000 krooni kuni 1 500 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 85 000 krooni.
22. Hageja kasutas maakohtusse hagiavaldust esitades PS § 15 lõikest 1 tulenevat igaühe õigust oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse pöörduda.
24. Praeguses põhiseaduslikkuse järelevalve asjas on asjassepuutuv riigilõivu määr 85 000 krooni (st 5432 eurot 49 senti), mida tuli tasuda hagiavalduse esitamisel tsiviilasjas hinnaga üle 1 000 000 krooni kuni 1 500 000 krooni. 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2012 kehtinud riigilõivud olid sisuliselt sama suured, hoolimata vääringust, milles need esitati. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium tunnistas 11. aprilli 2013. aasta otsusega asjas nr 3-4-1-31-12 põhiseadusega vastuolus olevaks praegu vaidlustatud riigilõivumäärast oluliselt väiksema määra 3195 eurot 58 senti (st 50 000 krooni), mida tuli 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis RLS § 57 lõike 1 koostoimes lisaga 1 alusel hagiavalduselt tasuda tsiviilasjas hinnaga üle 28 760 euro 24 sendi kuni 31 955 eurot 82 senti (st 450 000 kuni 500 000 krooni). Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium tunnistas lisaks 7. mai 2012. aasta otsusega asjas nr 3-4-1-7-12 praegu vaidlustatuga sama riigilõivumäära (eurodes) põhiseadusevastaseks apellatsioonkaebuse osas.
25. Kolleegiumi arvates ei ole põhjust hinnata praegu asjassepuutuva riigilõivu põhiseaduslikkust Riigikohtu senisest praktikast erinevalt. Riigilõiv 85 000 krooni ei ole menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude kandmises osalemise eesmärkide saavutamiseks vajalik abinõu.
26. Riigikohus tunnistab PSJKS § 15 lõike 1 punkti 5 alusel, et riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; 22.12.2010, 1) § 56 lõige 1 koostoimes lisaga 1 olid 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis PS § 15 lõikega 1 ja §-ga 11 vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 1 000 000 krooni kuni 1 500 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 85 000 krooni.
Märt Rask, Ott Järvesaar, Lea Laarmaa, Jaak Luik, Ivo Pilving

matches:
§ 56
§ 56
§ 56
kohus
§ 56
§ 56
§ 150
§ 15
§ 15
§ 56
§ 150
§ 15
§ 15
Riigikohus
§ 150
§ 15
Riigikohus
§ 150
§ 15
§ 56
§ 150
§ 15
§ 15
§ 15
§ 152
§ 56
§ 15
§ 57
Riigikohus
§ 15
§ 56
§ 15


text:
Kohus mõistis alaealise noormehe 5,3 aastaks vangi - Lõunaeestlane
Pärnu Maakohus tunnistas süüdi alaealise noormehe, kes tänavu suvel lõi 13-aastast poissi põhjustades sellega ohu tema elule ja surma.
Kohus mõistis alaealisele noormehe karistuseks 8 aastat vangistust. Lühimenetluse sätete järgi vähendas kohus karistust mõistes noormehele karistuseks 5 aastat ja 4 kuud vangistust. Karistusaja algust loeb kohus noormehe vahi alla olemise ajast s.o 30.07.2019.
Süü suuruse hindamisel arvestas kohus, et süüdistatav on kannatanu tervise kahjustamise toime pannud kavatsetult, s.o raskeima tahtluse vormis, ohu elule vähemalt kaudse tahtlusega ning surma ettevaatamatusest. Surma sai noor poiss, kes oli vaid 13 aastane. Samuti arvestab kohus süüdlase vahetut teojärgset käitumist, kus pärast kannatanu peksmist süüdistatav uhkustas teiste ees oma teo üle, mis näitab kohtu hinnangul süüdistatava ükskõikset suhtumist õiguskorda ning üleüldisemalt väärarusaama sellest kuidas ühiskonnas kehtivate normide kohaselt tegutseda.
Lääne ringkonnaprokurör Merry Tiitus kommenteeris otsust nõnda:
„Arvestades löömise asjaolusid ning süüdistatava tausta, ei näinud ma muud võimalust kui taotleda noorele süüdistatavale pikka reaalset vangistust. Kohus nõustus prokuratuuriga ja mõistis sama karistuse, mida prokuratuur taotles. Karistuse taotlemisel võttis prokuratuur arvesse, et süüdistatav on varasemalt korduvalt õigust rikkunud ja talle oli enne saatuslikku löömist juba määratud kõige raskem alaealisele mõeldud mõjutusvahend. On selge, et see noor inimene on vabaduses ohtlik ja ei suuda käituda nii, nagu ühiskond ootab. Prokuratuuri hinnangul on reaalne vangistus ühelt poolt õiglane karistus raske kuriteo eest, ning teiselt poolt pakub noormehele piisavalt distsiplineeritud keskkonda ja võimalust ümber kasvada.“
KarS § 118 lg 1 näeb karistusena ette nelja- kuni kaheteistaastase vangistuse. Süüdistatav on sündinud 2003. aastal ning kuriteo pani ta toime 2019. aastal, olles seega kuriteo toimepanemise ajal alaealine. Karistusseadustiku kohaselt (KarS § 45 lg 2) ei või kuriteo toimepanemise ajal nooremale kui kaheksateistaastasele isikule mõista tähtajalist vangistust üle kümne aasta ega eluaegset vangistust.
Kohtuostus on jõustumata.

matches:
Kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
§ 118
§ 45


Viisaregistri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Viisaregistri pidamise põhimäärus
Vastu võetud 02.08.2007 nr 198
RT I 2007, 49, 337
8.11.2007 nr 229 (RT I 2007, 59, 383) 19.11.2007
12.06.2008 nr 96 (RT I 2008, 25, 167) jõustub Euroopa Liidu ühtse viisainfosüsteemi VIS kasutusele võtmisel või Vabariigi Valitsuse eraldi otsusega.
Määrus kehtestatakse «Välismaalaste seaduse» § 1026 lõike 2 alusel ning kooskõlas «Avaliku teabe seaduse» § 435 lõikega 1.
«Viisaregister» (edaspidi register) on asutatud Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2000. a määrusega nr 281 «Viisaregistri asutamine ja viisaregistri pidamise põhimäärus».
Registri ametlik nimi on «Viisaregister».
Registri vastutav töötleja on Siseministeerium ning volitatud töötlejad on Kodakondsus- ja Migratsiooniamet, piirivalveasutused, politseiasutused, Kaitsepolitseiamet ja Välisministeerium.
Registri pidamise eesmärgiks on viisataotluste ja viibimisaja pikendamise taotluste ning nende suhtes tehtud otsuste, viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise ja viisade kehtetuks tunnistamise otsuste ning viisade kooskõlastamisel siseministri poolt määratud Siseministeeriumi asutustega saadud andmete koondamine ühtsesse registrisse, et tagada õigusaktides valitsusasutustele sätestatud ülesannete täitmine.
§ 5. Reguleerimisala
Registrisse kantavatele andmetele ja andmete registrisse kandmise alusdokumentidele kohaldatakse käesoleva määruse sätteid, kui välisleping ei sätesta teisiti.
§ 6. Registri pidamise viis ja koosseis
§ 7. Menetlustoimiku koosseis
Menetlustoimik sisaldab §-s 17 nimetatud alusdokumente ning dokumente, mis tõendavad registrisse kantud ebaõigete andmete parandamise õigust.
§ 9. Registriandmete kaitse
(3) Registri andmete turbeaste on keskmine (M) ja registri turvaklass on T2S2K2.
§ 11. Viisataotluse andmed
(1) Viisa taotleja kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
4) endised nimed;
6) isikukood (vabatahtlik, sisestatakse juhul, kui viisa taotleja on selle deklareerinud);
7) sünniriik ja -koht;
8) kodakondsus (praegune);
9) kodakondsus sündimisel;
10) sugu;
11) perekonnaseis;
12) esitatud reisidokumendi liik, number, väljaandja riik ja asutus, väljaandmise kuupäev ja kehtivuse lõpp;
13) loa olemasolu tagasipöördumiseks sellesse riiki, kui taotleja elab muus riigis kui päritolumaa;
14) elukutse (kellena praegu töötab);
15) tööandja (asutuse/organisatsiooni nimetus) aadress ja telefoninumber või üliõpilase ja õpilase puhul õppeasutuse nimi ja aadress;
16) reisi sihtpunkt;
17) viisa liik;
18) taotletavate sisenemiste arv;
19) viibimisaeg;
20) taotletavate viibimispäevade arv;
21) muud viisad (mis on välja antud viimase kolme aasta jooksul) ja nende kehtivusaeg;
22) sissesõiduloa olemasolu sihtriiki, kui ollakse läbisõidul;
23) varasemad viibimised Eestis või teistes Euroopa Liidu liikmesriikides;
24) reisi eesmärk;
25) saabumise kuupäev;
26) lahkumise kuupäev;
27) esimesena ületatav piir või transiidi marsruut;
28) transpordivahend;
29) kes kannab reisi- ja elamiskulud;
30) reisikulude katmise vahendid;
31) hotelli nimi või aadress, kus taotleja peatub Eestis viibimise ajal;
32) taotleja kodune aadress;
33) telefoninumber.
(2) Teiste isikute, viisataotluse ja viisaotsuse kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) taotleja isa nimi;
2) taotleja ema nimi;
3) Eestis või muus Euroopa Liidu liikmesriigis elava külastatava eraisiku nimi või ettevõtte ja sealse kontaktisiku nimi;
4) taotlejaga koos reisivate isikute andmed (abikaasa eesnimi (eesnimed), perekonnanimi (perekonnanimed), endised nimed, isikukood või sünniaeg, sünnikoht ja sugu; lapse (laste) eesnimi (eesnimed), perekonnanimi (perekonnanimed), isikukood või sünniaeg, sünnikoht ja sugu);
5) taotlejat ülalpidava Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi kodaniku perekonnaliikme eesnimi (eesnimed), perekonnanimi (perekonnanimed), sünniaeg, kodakondsus, reisidokumendi number ja sugulusside Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi kodanikuga. Käesolevas punktis loetletud viisataotluse andmeid peavad andma ainult Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide kodanike perekonnaliikmed;
6) taotluse registreerimise tähtnumberkood ja registreerimise aeg;
7) taotluse registreerinud ametniku eesnimi või eesnimed, perekonnanimi ja ametinimetus;
8) taotluse esitamise koht (linna nimi) ja kuupäev;
9) taotluse läbivaatamise eest tasutud riigilõivu andmed ja andmed riigilõivust vabastamise või selle vähendamise kohta;
10) viisa väljastanud ametniku eesnimi või eesnimed, perekonnanimi ja ametikoht;
11) viisa andmisest keeldumise õiguslik alus ja keeldumise otsuse teinud ametniku eesnimi või eesnimed, perekonnanimi ja ametinimetus.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 14, 15, 23–27, 29 ja 30 ning lõike 2 punktides 1 ja 2 loetletud andmed Euroopa Liidu, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide või Šveitsi Konföderatsiooni kodanike perekonnaliikmete kohta kantakse registrisse nende olemasolul.
§ 12. Viibimisaja pikendamise andmed
(1) Viibimisaja pikendamise taotleja kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
3) endised nimed;
5) sünniriik ja -koht;
8) foto;
9) perekonnaseis;
10) elukoha aadress välisriigis ja viibimiskoht Eestis;
11) reisidokumendi liik, number, väljaandja riik ja asutus, väljaandmise kuupäev ja kehtivusaeg;
12) taotlejaga koos reisivate isikute andmed (abikaasa eesnimi (eesnimed), perekonnanimi (perekonnanimed), endised nimed, sünniaeg, sünnikoht ja sugu; lapse (laste) eesnimi (eesnimed), perekonnanimi (perekonnanimed), sünniaeg, sünnikoht ja sugu);
13) Eestis viibimise alus, selle number, kehtivuse alguse kuupäev, kehtivuse lõpu kuupäev, kordsus, lubatud viibimisaeg päevades, viibida lubatud isikute arv, väljastamise kuupäev, väljastamise koht.
(2) [Kehtetu – RT I 2009, 40, 274 – jõust. 30.07.2009]
(3) [Kehtetu – RT I 2009, 40, 274 – jõust. 30.07.2009]
(4) Viibimisaja pikendamise taotleja esindaja kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) esinduse liik;
8) kontaktandmed (telefon);
9) elukoht Eestis;
10) isikut tõendava dokumendi liik, number ja väljaandnud riik.
(5) Viibimisaja pikendamise taotluse kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) registreerimise number ja registreerimise kuupäev;
2) registreerinud ametniku eesnimi või eesnimed, perekonnanimi;
3) viibimisaja pikendamise kuupäev, milleni pikendust soovitakse;
4) viibimisaja pikendamise põhjus ja olemasolul Eestis elava külastatava eraisiku nimi või ettevõtte ja sealse kontaktisiku nimi;
5) viibimisaja pikenduse kleebise number, kehtivuse alguse kuupäev, kehtivuse lõpu kuupäev, lubatud viibimisaeg päevades, viibida lubatud isikute arv;
6) viibimisaja pikendamise õiguslik alus ja otsuse teinud ametniku eesnimi või eesnimed, perekonnanimi;
7) viibimisaja pikendamisest keeldumise õiguslik alus ja keeldumise otsuse teinud ametniku eesnimi või eesnimed, perekonnanimi;
8) tasutud riigilõivu summa või andmed riigilõivu tasumisest vabastamise või selle vähendamise kohta, riigilõivu laekumise kuupäev, riigilõivu tasunud isiku ees- ja perekonnanimi või juriidilise isiku nimi;
9) tervisekindlustuslepingu väljaandja ja poliisi number, poliisi väljaandmise kuupäev ja poliisi kehtivusaeg ning kindlustusvastutuse suurus ja rahaühik.
§ 13. Viisa kehtetuks tunnistamise või viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise andmed
Viisa kehtetuks tunnistamisel või viibimisaja ennetähtaegsel lõpetamisel kantakse registrisse järgmised andmed:
2) asutuse ja struktuuriüksuse nimi, kelle ametnik on otsuse teinud;
3) otsuse teinud ametniku eesnimi või eesnimed, perekonnanimi ja ametinimetus;
4) kuupäev, millest alates on viibimisaeg kehtetu;
5) viisa saanud isiku eesnimi või eesnimed, perekonnanimi, sünniaeg, reisidokumendi number;
6) kehtetuks tunnistatud viisakleebise number, selle kehtivusaeg, kordsus ning viibimisaeg päevades, viisa väljastanud asutus, väljastamise kuupäev ja viisa liik;
7) viisa kehtetuks tunnistamise põhjus või viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise põhjus ja selle õiguslik alus;
8) ennetähtaegse lõpetamise puhul märge viisavabaduse kohta.
§ 14. Piiripunktis erandina viisa andmise andmed
Piiripunktis erandina viisa andmise kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) viisa andmise otsuse number ja kuupäev;
2) viisa andmise otsuse teinud ametniku eesnimi või eesnimed, perekonnanimi ja ametinimetus;
3) viisa saaja eesnimi või eesnimed, perekonnanimi või perekonnanimed, sünniaeg, sugu, kodakondsus;
4) viisa saaja reisidokumendi liik, number, väljaandja riik ja asutus, väljaandmise kuupäev ja kehtivuse lõpp;
5) viisa saaja reisi eesmärk;
6) viisa saaja aadress ja telefon Eestis viibimise ajal;
7) väljastatud viisa liik, viisakleebise number, viisa kehtivuse alguse ja lõpu kuupäev, viisaga lubatud viibimispäevade arv ja viisa alusel riiki lubatud isikute arv;
8) viisa andmise õiguslik alus;
9) viisa väljastanud ametniku eesnimi või eesnimed, perekonnanimi ja ametikoht;
10) taotluses märgitud riiki sisenemise kuupäev ja riigist lahkumise kuupäev;
11) viisa väljastamisest keeldumise põhjuse õiguslik alus ja keeldumise otsuse teinud ametniku eesnimi või eesnimed, perekonnanimi ja ametinimetus.
ANDMETE KANDMINE REGISTRISSE
§ 16. Registriandmete esitaja
Registriandmete esitajaks on viisataotluse või viibimisaja pikendamise taotluse esitanud välismaalane.
§ 17. Andmete registrisse kandmise alusdokumendid
1) [Kehtetu – RT I 2009, 40, 274 – jõust. 30.07.2009]
2) vormikohane viisataotlus koos otsusega viisa andmise või sellest keeldumise kohta;
3) piiripunktis erandina viisa andmise otsus;
4) vormikohane viibimisaja pikendamise taotlus koos otsusega viibimisaja pikendamise või sellest keeldumise kohta;
5) viisa kehtetuks tunnistamise otsus;
6) viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise otsus;
7) [Kehtetu – RT I 2009, 40, 274 – jõust. 30.07.2009]
8) [Kehtetu – RT I 2009, 40, 274 – jõust. 30.07.2009]
10) viisa taotleja reisidokument;
11) viibimisaja pikendamise taotleja reisidokument;
12) viibimisaja pikendamise taotleja esindaja volikiri;
13) viibimisaja pikendamise taotleja esindaja isikut tõendav dokument;
14) välismaalase Eestis viibimise alus või selle pikendus;
15) riigilõivu tasumist tõendav dokument;
16) riigilõivu tasumisest vabastamist või selle vähendamist tõendav dokument;
17) viibimisaja pikendamise alust tõendav dokument;
18) muud esitatud dokumendid ja tõendid.
§ 18. Andmete registrisse kandmine
(1) «Välismaalaste seaduses» sätestatud tingimustel ja korras kannab andmed registrisse:
1) Kodakondsus- ja Migratsiooniamet, käesoleva määruse §-des 12, 13 ja 14 loetletud andmed;
2) Välisministeerium, käesoleva määruse §-des 11, 13 ja 14 loetletud andmed;
3) piirivalveasutus, käesoleva määruse §-des 11, 13 ja 14 loetletud andmed;
4) politseiasutus, käesoleva määruse §-s 13 loetletud andmed.
(2) Andmed kantakse registrikaardile viivitamatult pärast andmete saamist.
§ 19. Registriandmete õigsuse tagamine
Kui volitatud töötleja tuvastab andmekogus ebaõigeid andmeid või kui temale on nendest teatatud, korraldab ta andmete parandamise ebaõigetest andmetest teadasaamisest arvates kolme tööpäeva jooksul, lisades võimalusel registritoimikule õigeid andmeid tõendava dokumendi või viite sellele dokumendile.
§ 21. Arvestuse pidamine andmete registrisse vastuvõtmise üle
Volitatud töötleja peab digitaalselt või paberkandjal arvestust andmete registrisse vastuvõtmise aja, andmete koosseisu ja andmete esitajate üle.
§ 22. Andmetele juurdepääsu sulgemine
§ 23. Registrile juurdepääsu üldsätted
(2) Juurdepääs registrisse kantud andmetele on volitatud ja vastutava töötleja ning andmekaitse järelevalveasutuse poolt selleks volitatud isikutel nende teenistusülesannetega määratud ulatuses.
(3) Registrile juurdepääsu õigus on ka isikul, kes arendab või hooldab registrit, arendus- või hoolduslepingus sätestatud ulatuses ja tingimustel.
§ 24. Andmete väljastamine registrist
(1) Registrisse kantud andmed väljastatakse:
1) andmesubjektile või tema seaduslikule esindajale tema kohta käivaid isikuandmeid kooskõlas «Isikuandmete kaitse seadusega»;
(11) Juurdepääs käesoleva määruse §-des 11–14 sätestatud andmetele ilma andmete muutmise õiguseta on “Julgeolekuasutuste seaduses” ja “Jälitustegevuse seaduses” sätestatud ülesannete täitmiseks Kaitsepolitseiameti ja Teabeameti teenistujatel nende teenistusülesannetega määratud ulatuses.
(3) Registrist väljastatakse andmeid tasuta.
§ 25. Arvestuse pidamine andmete registrist väljastamise üle
Volitatud töötleja peab digitaalselt või paberkandjal arvestust andmete väljastamise aja, andmete koosseisu ja andmete saajate üle.
§ 26. Registriandmete arhiveerimine
(1) Registritoimikuid säilitab volitatud töötleja vastavalt «Arhiiviseadusele» ja selle alusel kehtestatud õigusaktidele ning volitatud töötleja kehtestatud asjaajamise eeskirjadele.
(2) Arhiveeritud füüsiliste isikute ja juriidiliste isikute viisakutsete menetlustoimikuid, viisa kehtetuks tunnistamise ja viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise menetlustoimikuid säilitatakse 5 aastat. Arhiveeritud paberkandjal viibimisaja pikendamise menetlustoimikuid säilitatakse 2 aastat.
(3) Arhiveeritud viisataotluste menetlustoimikuid säilitatakse 2 aastat, kui viisa on välja antud, ja 5 aastat, kui viisa andmisest on keeldutud.
(4) Arhiveeritud piiripunktis erandina viisa andmise otsuseid ning piiripunktis erandina viisa väljastamise raamatuid säilitatakse 3 aastat. Arhiveeritud paberkandjal viisataotluste menetlustoimikuid säilitatakse 3 aastat, kui viisa on välja antud, ja 5 aastat, kui viisa andmisest on keeldutud.
(5) Registrikaarte säilitatakse registri likvideerimiseni.
§ 27. Järelevalve registri pidamise üle
(2) Registri üle järelevalvet teostama volitatud isikul on õigus tutvuda registrisse kantud andmete ja nende alusdokumentidega, siseneda ruumidesse, kus andmeid töödeldakse või kus paiknevad nende töötlemiseks kasutatavad seadmed, ja saada volitatud töötlejalt teavet andmete väljastamise ja kasutamise kohta.
§ 28. Registri rahastamine


2020. aasta riigieelarve seadus – Riigi Teataja
Eurovoc: 24 RAHANDUS → 2436 riigirahandus ja eelarvepoliitika → riigirahandus → riigieelarve
2020. aasta riigieelarve seadus (lühend - RES2020)
2020. aasta riigieelarve seadus - sisukord
§ 1 Riigieelarve tulud, kulud, investeeringud ja finantseerimistehingud (tuhandetes eurodes)
§ 2 Seadustest tulenevate määrade ja piirsummade kehtestamine
§ 3 Kohaliku omavalitsuse üksustele tasandus- ja toetusfondi jaotamise põhimõtted
§ 4 Riigieelarve liigendamise täpsusaste
§ 5 Riigieelarve vahendite liigenduse muutmine
§ 6 Sõltumatute institutsioonide eelarved
§ 7 Kaitsekulu
§ 8 Tulude laekumise korralduse erisus
§ 9 Eesti Haigekassa eelarvepositsioon
RT I, 21.04.2020, 59
2020. aasta riigieelarve seadus
Vastu võetud 11.12.2019
RT I, 23.12.2019, 21
jõustumine 01.01.2020
15.04.2020 RT I, 21.04.2020, 2 22.04.2020
§ 1. Riigieelarve tulud, kulud, investeeringud ja finantseerimistehingud (tuhandetes eurodes)
§ 2. Seadustest tulenevate määrade ja piirsummade kehtestamine
(1) Õppetoetuste ja õppelaenu seaduse alusel kehtestatavad määrad on järgmised:
1) seaduse § 5 lõike 21 punkti 3 alusel kehtestatav üliõpilase vajaduspõhise õppetoetuse saamiseks arvestatava keskmise sissetuleku ülemmäär 523 eurot kalendrikuus;
2) seaduse § 12 lõike 1 alusel kehtestatav kutseõppe õppekava õpilase põhitoetuse suurus 60 eurot õppekuus;
3) seaduse § 12 lõike 1 alusel kehtestatav doktoranditoetuse suurus 660 eurot kalendrikuus;
4) seaduse § 12 lõike 2 alusel kehtestatav üliõpilase vajaduspõhise õppetoetuse suurus taotleja kuni 130,75-eurose kalendrikuu sissetuleku korral 220 eurot õppekuus, kalendrikuu sissetuleku vahemiku 130,76 kuni 261,50 eurot korral 135 eurot õppekuus ja kalendrikuu sissetuleku vahemiku 261,51 kuni 523 eurot korral 75 eurot õppekuus;
5) seaduse § 12 lõike 1 alusel kehtestatav üliõpilase vajaduspõhise eritoetuse suurus 135 eurot õppekuus.
(2) Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 77 lõike 3 alusel kehtestatav õpetaja ja § 771 lõike 4 alusel kehtestatav tugispetsialisti lähtetoetuse suurus on 12 783 eurot.
(3) Perehüvitiste seaduse § 39 lõike 1 alusel kehtestatav vanemahüvitise määr on 540 eurot kalendrikuus.
(4) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 5 lõike 1 alusel kehtestatav puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määr on 25,57 eurot kalendrikuus.
(5) Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse alusel kehtestatavad määrad on järgmised:
1) seaduse § 19 lõike 9 alusel kehtestatav ettevõtluse alustamise toetuse ülemmäär 4474 eurot;
2) seaduse § 23 lõike 6 alusel kehtestatav tugiisikuga töötamise teenuse osutamise eest makstav tunnitasu määr 2,78 eurot;
3) seaduse § 231 lõike 4 alusel kehtestatav tööalase rehabilitatsiooni teenuse osutamise tasu ülemmäär 1800 eurot koos käibemaksuga aastas;
4) seaduse § 31 lõike 1 alusel kehtestatav töötutoetuse päevamäär 6,10 eurot;
5) seaduse § 35 lõike 6 alusel kehtestatav stipendiumi päevamäär 3,84 eurot;
6) seaduse § 37 lõike 5 alusel kehtestatav sõidu- ja majutustoetuse määr ühe kilomeetri kohta 0,10 eurot ja ülemmäär 26 eurot päevas.
(6) Sotsiaalhoolekande seaduse alusel kehtestatavad määrad on järgmised:
1) seaduse § 72 lõike 6 alusel kehtestatav ööpäevaringse erihooldusteenuse maksimaalne maksumus kohtumäärusega hoolekandeasutusse paigutatud isiku kohta 1966 eurot kalendrikuus;
2) seaduse § 73 lõike 5 alusel kehtestatav psüühiliste erivajadustega inimeste erihoolekande kogukonnas elamise teenust saama suunatud isiku omaosaluse maksimaalne maksumus 251 eurot kalendrikuus ja ööpäevaringset erihooldusteenust saama suunatud isiku omaosaluse maksimaalne maksumus 251 eurot kalendrikuus, kui ööpäevaringset erihooldusteenust osutatakse hoolekandeasutuse ühes või igas eraldiseisvas hoones korraga rohkem kui 12 isikule, ning ööpäevaringset erihooldusteenust saama suunatud isiku maksimaalne omaosalus 295 eurot kalendrikuus, kui ööpäevaringset erihooldusteenust osutatakse hoolekandeasutuse ühes või igas eraldiseisvas hoones kuni 12 isikule või eraldi toimivates peresarnastes gruppides kuni kümnele isikule, kuid kõige rohkem 30 isikule ühes hoones;
3) seaduse § 131 lõike 3 alusel kehtestatav üksi elava isiku või perekonna esimese liikme toimetulekupiir 150 eurot kalendrikuus;
4) seaduse § 1393 lõike 1 alusel kehtestatav üksi elava pensionäri toetuse saamise aluseks olev pensioni määr, millest väiksema pensioni korral makstakse pensionitoetust, 582 eurot kalendrikuus ja pensionitoetuse suurus 115 eurot aastas.
(7) Sotsiaalmaksuseaduse § 21 alusel kehtestatav sotsiaalmaksu maksmise aluseks olev määr kalendrikuus on 540 eurot.
(8) Muuseumiseaduse alusel on:
1) seaduse § 28 lõike 3 punkti 1 alusel kehtestatav 2020. aasta jooksul eksponeeritavate näituste riigi tagatava näituse kahjuhüvitise kogusumma piirmäär 192 000 000 eurot;
2) seaduse § 28 lõike 3 punkti 2 alusel kehtestatav omavastutuse suurus 2000 eurot ühe näituse kohta;
3) seaduse § 28 lõike 3 punkti 3 alusel esitatav 10 000 000 eurot ületava väärtusega näituse „Madalmaade kunst The Phoebus Foundationi kogudest”, mille omanik on The Phoebus Foundation (Antwerpen, Belgia), vedamise ja eksponeerimise kavandatav periood 2020. aasta märtsist oktoobrini.
(9) Riigieelarve seaduse alusel kehtestatavad määrad on järgmised:
1) seaduse § 69 lõike 2 alusel kehtestatav riigi võlakohustuste suurim lubatud jääk 5 000 000 000 eurot;
[RT I, 21.04.2020, 2 - jõust. 22.04.2020]
2) seaduse § 61 lõike 41 alusel kehtestatav Vabariigi Valitsuse antavate laenude ja riigigarantiide suurim lubatud jääk 1 572 000 000 eurot;
3) seaduse § 61 lõike 42 alusel kehtestatav valdkonna eest vastutava ministri antavate laenude suurim lubatud jääk 5 000 000 eurot ja maksimaalne laenusumma 500 000 eurot.
(10) Välissuhtlemisseaduse § 20 punkti 5 alusel kehtestatud varaliste kohustuste piirmääraks, millest alates välisleping peab olema ratifitseeritud Riigikogus, on kolm protsenti eelarveaastaks ette nähtud kuludest riigiasutusele, kelle algatusel selline leping sõlmitakse.
§ 3. Kohaliku omavalitsuse üksustele tasandus- ja toetusfondi jaotamise põhimõtted
(1) Tasandusfondi toetus T arvutatakse järgmiselt:
T – tasandusfondi suurus kohaliku omavalitsuse üksuses;
– kohaliku omavalitsuse üksuse arvestuslik keskmine tegevuskulu;
– kohaliku omavalitsuse üksuse arvestuslikud tulud;
– toetustaseme koefitsient väärtusega 0,9 (kui AT > AK, siis k = 0);
(AK – AT) ⚹ k
– kohaliku omavalitsuse üksusele arvestatud tulu- ja kulutasandus;
– kohaliku omavalitsuse üksusele 2018. aastal arvestatud ühinemisest tingitud tulu- ja kulutasanduse summa vähenemist kompenseeriv lisatoetus (antakse aastail 2018–2025);
– kohaliku omavalitsuse üksuse eelkooliealiste (0–6 eluaastat) arv, kooliealiste (7–18 eluaastat) arv, põhikooliealiste (7–15 eluaastat) arv, tööealiste (19–64 eluaastat) arv, eakate (alates 65. eluaastast) arv rahvastikuregistri andmetel aasta alguse seisuga, hooldatavate ja hooldajateenust saavate puudega täiskasvanud isikute kaalutud keskmine arv aastatel 2006–2008 hooldajatoetuse aruandele vastavalt, määratud hooldajaga puudega laste arv Sotsiaalministeeriumi andmetel ning munitsipaalgümnaasiumide õpilaste arv elukohajärgselt Eesti Hariduse Infosüsteemi andmetel 2018. aasta 10. novembri seisuga;
– arvestuslik keskmine tegevuskulu ühe eelkooliealise, kooliealise, põhikooliealise, tööealise, eaka, hooldatava ja hooldajateenust saava puudega täiskasvanud isiku, määratud hooldajaga puudega lapse ning munitsipaalgümnaasiumi õpilase kohta eurodes;
– elanike paiknemist arvestav tagamaalisuse koefitsient, millega korrutatakse läbi 7–15-aastaste põhikooliealiste laste arv ja munitsipaalkoolide gümnaasiumiõpilaste arv. Koefitsienti 1,0 ületavast väärtusest võetakse arvesse 75 protsenti. Põhikooliealiste laste arvu parameetri väärtusest 8,2-eurone osa korrutatakse koefitsiendi täisväärtusega. Tagamaalisuse koefitsiendid kohaliku omavalitsuse üksuste lõikes on määratud valitsuskomisjoni ja Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni 2018. aasta riigieelarve läbirääkimiste lõpp-protokolli lisaga 3;
– kohaliku omavalitsuse üksuse eelkooliealiste arvu, kooliealiste arvu, põhikooliealiste arvu, tööealiste arvu, eakate arvu, hooldatavate ja hooldajateenust saavate puudega isikute kaalutud keskmise arvu, määratud hooldajaga puudega laste arvu ja munitsipaalgümnaasiumide õpilaste arvu ning iga vastava näitaja osas ühe ühiku kohta arvutatud arvestusliku keskmise tegevuskulu ja tagamaalisuse koefitsiendi korrutiste kogusumma eurodes;
– kohaliku omavalitsuse üksusele laekunud üksikisiku tulumaks 2017. aastal korrutatuna 11,96-ga ning jagatuna 11,6-ga, 2018. aastal korrutatuna 11,96-ga ja jagatuna 11,86-ga ning 2019. aastal korrutatuna 11,96-ga ja jagatuna 11,93-ga;
– kohaliku omavalitsuse üksuse arvestuslik maamaks 2,5 protsenti üldise maa ja 2,0 protsenti põllumajandusmaa maksustamise hinnast 2019. aastal eurodes, millest on maha arvatud looduskaitsealade soodustused, sealhulgas alates 2020. aastast kehtima hakkavad looduskaitsealade soodustused, mille mõju on arvestuslike määradega suurem kui 1000 eurot kohaliku omavalitsuse üksuse kohta, ning kodualuse ja ühiskondlike ehitiste aluse maa maksuvabastused;
– kaevandamisõiguse tasu muutmise kompensatsioon vastaval aastal;
– püsiasustusega väikesaarte saarelisusest tingitud täiendav arvestuslik kuluvajadus;
– regulaarseks ühenduseks kasutatava laevatatava veetee või väikesaarel asuva sadama ja mandril või suursaarel asuva sadama vahelise maa pikkus kilomeetrites;
– arvestuslik kuluvajadus veetee kilomeetri kohta;
VElanik
– püsiasustusega väikesaare elanike arv jooksva aasta alguse seisuga;
– arvestuslik toetuse suurus ühe püsiasustusega väikesaare elaniku kohta;
– arvestuslik baastoetus püsiasustusega väikesaare kohta. Kui elanike arv väikesaarel on alla viie, arvestatakse baastoetust vastavalt elanike osakaalule viiest;
– enne 1993. aastat hoolekandeasutusse elama asunud isikute eest makstav hüvitis;
HISIK
– enne 1993. aasta 1. jaanuari hoolekandeasutusse elama asunud isikute arv Sotsiaalministeeriumi andmetel;
– hüvitise määr isiku kohta.
(2) Kui kohaliku omavalitsuse üksusele käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel arvutatud tulu- ja kulutasandus on väiksem kui eelmisel aastal tasandusfondist tulu- ja kulutasanduseks arvestatud toetus, antakse tulu- ja kulutasanduseks toetust arvestusega, et vähenemine ei oleks suurem kui kaks protsenti käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt arvutatud arvestuslikust keskmisest tegevuskulust.
(3) Riigieelarve seaduse § 48 lõikes 1 nimetatud toetusfondi kuuluvad toetuse liigid on üldhariduskoolide pidamiseks antav toetus, huvihariduse ja huvitegevuse toetus, koolieelsete lasteasutuste õpetajate tööjõukulude toetus, kohalike teede hoiu toetus, raske ja sügava puudega lastele abi osutamise toetus, asendus- ja järelhooldusteenuse toetus, tulubaasi stabiliseerimise toetus, matusetoetus, toimetulekutoetuse maksmise hüvitis ja rahvastikutoimingute hüvitis.
(4) Kohaliku omavalitsuse üksustele riiklike rahvastikuregistritoimingutega seonduvate ülesannete täitmise korraldamisega seotud kulude hüvitamise määrad menetlusjuhtumi kohta on järgmised:
1) toimetulekutoetuse maksmise korraldamise kulude hüvitis 5,42 eurot;
2) sündide registreerimise kulude hüvitis 12,16 eurot;
3) surmade registreerimise kulude hüvitis 7,37 eurot;
4) andmekogusse kandmiseks isikukoodi andmise kulude hüvitis 6,08 eurot;
5) Euroopa Liidust, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigist või Šveitsi Konföderatsioonist pärit kodanikule elukoha esmakordsel registreerimisel Eestis isikukoodi andmise kulude hüvitis 3,32 eurot;
6) isaduse vormistamise kulude hüvitis 12,16 eurot;
7) abielu vormistamise kulude hüvitis 46,43 eurot;
8) lahutuse vormistamise kulude hüvitis 33,54 eurot;
9) nime muutmise vormistamise kulude hüvitis 26,53 eurot;
10) soo muutmise vormistamise kulude hüvitis 8,84 eurot;
11) vaimulike juhendamise kulude hüvitis 22,11 eurot;
12) mitmekeelse standardvormi ja sellele lisatava rahvastikuregistri väljavõtte või korduva tõendi väljastamise, õigustatud huvi korral dokumendi väljastamise, korduva tõendi või muu perekonnasündmuse dokumendi väljastamise ning perekonnaseisudokumentide ja kohtuotsuste andmehõivekannete tegemise ja parandamise kulude hüvitis 13,27 eurot.
(5) Toetusfondi vahendite jaotamise arvnäitajad, käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetamata arvnäitajate väärtused ja arvnäitajate arvestamise alused kehtestab Vabariigi Valitsus riigieelarve seaduse § 48 lõike 4 alusel kehtestatud määrusega.
§ 4. Riigieelarve liigendamise täpsusaste
2020. aasta riigieelarve liigendatakse täiseurodes.
§ 5. Riigieelarve vahendite liigenduse muutmine
Valdkonna eest vastutav minister võib riigieelarve vahendite efektiivsemaks kasutamiseks muuta liigendust kulude ja investeeringute vahel, kui sellega ei muudeta vahendite riigieelarvega määratud kasutamise otstarvet. Tegevuspõhise eelarve puhul peab vahendite liigenduse muutmine olema lisaks kooskõlas riigieelarve seaduse § 56 lõikega 21.
§ 6. Sõltumatute institutsioonide eelarved
(1) Käesoleva seaduse § 1 1. osas toodud Riigikogu eelarvest moodustab Arenguseire Keskuse eelarve 728 460 eurot, Erakondade Rahastamise Järelevalve Komisjoni eelarve 133 424 eurot ja Riigi Valimisteenistuse eelarve 517 860 eurot.
(2) Käesoleva seaduse § 1 6. osa 7. jaos toodud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisala transpordi programmi piirmääraga vahendite mahust moodustab Ohutusjuurdluse Keskuse eelarve 151 000 eurot.
(3) Käesoleva seaduse § 1 6. osa 11. jaos toodud Sotsiaalministeeriumi valitsemisala soolise võrdõiguslikkuse programmi piirmääraga vahendite mahust moodustab soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku kantselei eelarve 503 000 eurot.
§ 7. Kaitsekulu
Kaitsekulu on NATO meetodi järgi 615 100 000 eurot. Kaitsekulus sisalduvad lisaks iseseisva kaitsevõime arendamiseks eraldatud vahenditele 2 protsendi ulatuses SKP-st ka liitlastega seotud kulud ja kaitseinvesteeringute programmi vahendid.
§ 8. Tulude laekumise korralduse erisus
(1) Eesti Vabariigi välisesinduse põhivara müügist laekuvaid vahendeid võib Välisministeerium kasutada välisesindusele uue põhivara soetamiseks, olles kavandatavatest tehingutest eelnevalt teavitanud Rahandusministeeriumi.
(2) Siseministeerium võib tema käsutuses olevate Tallinnas Süsta tänaval asuvate kinnistute müügist laekunud vahenditest teha kuni 4 320 000 euro ulatuses kulutusi samas asuva Piirivalvesadama kaldabaasi ehituseks.
§ 9. Eesti Haigekassa eelarvepositsioon
Eesti Haigekassa seaduse § 36 lõike 12 alusel kinnitatav Eesti Haigekassa põhitegevuse tulem on järgmine:
1) 2020. aastal -200,3 miljonit eurot;
2) 2021. aastal 2,28 miljonit eurot;
3) 2022. aastal 0 eurot;
4) 2023. aastal 0 eurot.


text:
Eelmärke ja märkuse kandmine kinnistusraamatusse - Pluss
https://www.riigikohus.ee/et/lahendid?asjaNr=2-17-8524/32
Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 28.03.18 otsus nr 2-17-8524/32
Hageja esitas maakohtule hagi kostja omandist korteri väljanõudmiseks, omanikukande kustutamiseks ja uue omanikukande tegemiseks, asendades kostja nõusoleku kohtuotsusega. Maakohus rahuldas hagi tagamise taotluse ning arestis hagi tagamiseks korteri. Kostja esitas määruskaebuse, mille tulemusel tühistas ringkonnakohus maakohtu määruse ning jättis hagi tagamise taotluse rahuldamata. Hageja pöördus määruskaebusega riigikohtusse.
1. Alusetu rikastumise sätetest tulenevad omandi üleandmisele suunatud nõuded on tagatavad eelkõige eelmärkega. Asjaõigusseaduse (edaspidi AÕS) § 63 lõike 3 teise lause kohaselt ei takista eelmärge, erinevalt keelumärkest, kannete tegemist kinnistusraamatusse. Seega võimaldab eelmärge paindlikumalt arvestada nii hageja kui ka kostja huvidega. Eelmärke sissekandmine on hagejale menetluslikult lihtsam, kuna AÕS-i § 63.1 lõike 1 teise lause kohaselt ei ole hagi tagamise määruse alusel eelmärke kinnistusraamatusse kandmiseks nõutav, et eelmärke tegemist nõudev isik tõendaks eelmärkega tagatava nõude täitmise raskendamise või võimatuks muutumise ohtu. Muul juhul tuleb hagi tagamise alust kohtule põhistada.
2. Kohus saab omal algatusel teha uue määruse, millega kantakse kinnistusraamatusse eelmärge, taotletud keelumärke asemel. Sarnaselt on õigus kanda taotletud keelumärke asemel kinnistusraamatusse ka eelmärge. Kohus peab siiski määrama enne märke tegemise otsustamist tähtaja, mille jooksul peab hageja kohtule teatama, kas ta soovib eelmärke seadmist. Kui hageja soovib eelmärke sissekandmist, tuleb kohtul tsiviilkohtumenetluse seadustiku (edaspidi TsMS) § 381 lõike 2 alusel kontrollida ka esitatud nõude põhistatust.
3. TsMS-i § 378 lõike 1 punkti 10 järgi on üheks hagi tagamise abinõuks ka kohtu poolt vajalikuks peetud muu abinõu, kuid kaalutlusõigus abinõu valikul antakse kohtule siis, kui abinõu ei ole kirjeldatud sama sätte punktides 1–9. Siiski peab kohtu poolt vajalikuks peetud abinõul olema vähemalt üldjuhul üldine seos TsMS-i § 378 lõike 1 punktides 1–9 sätestatutega. TsMS-i § 378 lõike 1 punkti 10 saab lugeda seaduseks AÕS-i § 63.1 lõike 7 tähenduses, mis võimaldab kinnistusraamatus AÕS-i § 63 lõike 1 punktis 4 sätestatud märkuse abil nähtavaks teha, et kohtus on pooleli kinnistusraamatusse kantud kinnistut puudutav kohtuvaidlus. Eelmainitud hagi tagamise abinõul on üldine seos TsMS-i § 378 lõike 1 punktis 2 sätestatud keelumärke sissekandmise ning AÕS-i § 63 lõike 2 esimeses lauses ja lõike 5 esimeses lauses välja toodud abinõudega. Õigusvaidluse märke kinnistusraamatusse sissekandmise võimalus on ette nähtud halduskohtumenetluse seadustiku § 251 lõike 1 punktis 4.
4. Kinnistusraamatusse sissekantav märkus tagab selle, et kolmas isik ei saa pärast kohtumenetluse lõppemist tugineda TsMS-i § 460 lõike 2 alusel sellele, et tema suhtes ei kehtiks praeguses asjas tehtav võimalik hagi rahuldav kohtulahend kolmanda isiku heausksuse tõttu.
Riigikohus rahuldas osaliselt määruskaebuse, tühistas ringkonnakohtu määruse ning saatis asja uueks läbivaatamiseks samale kohtule.

matches:
§ 63
§ 63
Kohus
Kohus
§ 381
§ 378
§ 378
§ 378
§ 63
§ 63
§ 378
§ 63
§ 251
§ 460
Riigikohus


§ 6 Jäätmevaldaja poolne pretensiooni esitamise tähtaeg
§ 7 Jäätmeveo teenustasude muutmine
§ 8 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamise ainuõiguse andmiseks teenuste kontsessiooni korraldamine.
§ 10 Kontsessionäärilt ainuõiguse äravõtmine
§ 11 Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemine
§ 12 Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamine
§ 14 Määruse rakendumine
RT IV, 14.05.2013, 47
Vastu võetud 28.03.2013 nr 7
(1) Määrusega kehtestatakse Lihula vallas korraldatud jäätmeveo rakendamise kord, mille ülesandeks on kindlaks määrata:
(2) Määrusega ei reguleerita jäätmeveo korraldamist jäätmevaldaja kinnistu piires, st jäätmekonteineri asukoht kinnistul ja kaugus kinnistu välispiirist ei saa olla korraldatud jäätmeveoga erandkorras mitteliitumise aluseks.
2) koodiga 20 ja koodiga 15 01 10 tähistatud ohtlikud jäätmed, v.a 20 01 37 (ohtlikke aineid sisaldav puit);
Lihula valla veopiirkond on omavalitsuse haldusterritoorium, mis koos teiste korraldatud jäätmeveo hankes osalevate omavalitsustega moodustab ühtse Läänemaa korraldatud jäätmeveo veopiirkonna. Ühtse veopiirkonna moodustavad:
1) Hanila vald
2) Lihula vald
3) Martna vald
4) Nõva vald
5) Oru vald
6) Risti vald
7) Taebla vald
Veopiirkonna füüsiline suurus ei muutu piirkonda kuuluvate omavalitsuste ühinemisel ega jagunemisel.
2) ohtlikud jäätmed
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud jäätmeid kogutakse liigiti eraldi kogumismahutitesse. Kasutatavate konteinerite maht määratakse ära korraldatud jäätmeveo teenustekontsessiooni pakkumise kutse dokumentides (HD).
(3) Segaolmejäätmete kogumismahutite tühjendamise minimaalne sagedus kompaktse hoonestusega ja/või tiheasustusaladel on üks kord nelja nädala jooksul ja hajaasustusaladel üks kord kaheteistkümne nädala jooksul.
(4) Juhul, kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud kogumismahutite tühjendamise sagedusele vaatamata on kogumismahuti ületäitunud, levitab tugevat haisu või kui on suurenenud kahjurite tekke või ümbruskonna reostuse oht, tuleb kogumismahuteid tühjendada minimaalselt sätestatust sagedamini. Kui olud nõuavad maksimaalsest tihedamat tühjendussagedust, kui on kirjeldatud HD-s, on vedajal õigus rakendada HD-s toodud konteineriliigile vastavat teenustasu koefitsiendiga 1,2 .
(6) Kogumismahutite tühjendamist ja jäätmete vedu ei tohi teostada ajavahemikul 23.00-st kuni 07.00-ni.
(8) Vedaja poolt tühjendatav täis jäätmekonteiner, milleks on 30-l kilekott, ei tohi kaaluda rohkem, kui 10kg.
(1) Korraldatud jäätmeveol kasutatavate segaolmejäätmete arvestuslikud konteinerite mahud on järgmised:
(2) Jäätmeveo teenustasud ei sisalda kogumismahuti üüri- ja paigaldushinda.
(3) Elanikel on lubatud kasutada § 5 lõikes 1 toodust erinevat konteinerit, kui see on jäätmeveokiga tühjendatav ja selle mahu erinevus jääb järgmistesse piiridesse:
1) 80-240l – 15%;
2) 370-800l – 10%;
3) 1100-4500l – 5%;
(4) Vedaja ei tohi lubatud kõikumise piiridesse jääva mahuga konteinerite käitlemise eest võtta lõikes 1 esitatud mahuga konteinerite teenustasudest erinevat teenustasu.
(5) Lõikes 1 nimetamata ja lubatud mahuerinevuse piiridesse mitte jääva mahuga konteinerite käitlemise teenustasu arvestatakse suuruselt järgmise konteineri teenustasu järgi.
(6) Teenustasu arvutamise aluseks võetakse segaolmejäätmete mahukaal, mis on 0,155 t/m3.
Mahukaalu arvutamise aluseks võetakse Eesti Jäätmekäitlejate Liidu poolt väljatöötatud mahukaalude keskmine, mille aluseks olevad mahukaalud on järgmised:
(7) suurpaneelelamurajoonid k=0,133 t/m3
(8) puitelamurajoonid k=0,147 t/m3
(9) väikeelamurajoonid k=0,146 t/m3
(10) hajaasustus k=0,195 t/m3
§ 6. Jäätmevaldaja poolne pretensiooni esitamise tähtaeg
Jäätmevaldajal on õigus esitada jäätmevedajale pretensioon jäätmekonteineri rikkumise kohta 48 tunni jooksul ja jäätmekonteineri tühjendamata jätmise kohta 48 tunni jooksul alates graafikukohase tühjenduspäeva kella 18.00-st.
§ 7. Jäätmeveo teenustasude muutmine
(2) Teenustasu muutmist ei saa taotleda varem, kui kaks aastat peale hankelepingu sõlmimist.
(3) Teenustasude muutmise õigus on vallavalitsusel. Uute teenustasude jõustumine sätestatakse Hankija ja Kontsessionääri vahelise jäätmehoolduslepinguga.
1) Teenustasude muutmist saab taotleda riigipoolse käibemaksu, kütuseaktsiisi, tulumaksu või sotsiaalmaksu määra muutmise korral ning saastetasumäärade muutmisel, alates uue maksu- või tasumäära kehtima hakkamise hetkest ja ainult maksu- või tasumäära muutuse ulatuses teenustasu komponendist;
2) Teenustasude muutmist saab taotleda transpordikulu muutuse katmiseks Eesti Statistikaameti kodulehel arvutatava tarbijahinnaindeksi muutuse võrra, http://www.stat.ee/thi-kalkulaator, juhul, kui Kontsessionäärile on tõusnud Kontsessionääri ja kütuse tarnija vahelises lepingus kokkulepitud kütuse hind sama protsendi võrra või rohkem, kui on tarbijahinnaindeksi muutus teenustasude muutmise taotlemisele eelneval kalendriaastal
3) Teenustasude muutmise taotlemisel transpordikulude muutuse katmiseks tuleb Kontsessionääril esitada tema ja tarnija vaheline kütuse ostu leping, kus on fikseeritud kütuse sisseostu hind ning lepingu lisa või uus leping, kust on tuvastatav kütusehinna tõus samaväärselt, või rohkem, tarbijahinnaindeksi muutusega.
(4) Teenustasude muutmine või muutmata jätmine toimub vallavalitsuste kaalutlusotsuse alusel lähtudes hinnamuutuse põhjendatusest seoses lg 3 p 1 nimetatud maksumäärade ja lg 3 p 2 nimetatud kütuste hindade muutumisega.
§ 8. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamise ainuõiguse andmiseks teenuste kontsessiooni korraldamine.
(2) Hanke võitnud kontsessionäärile antakse ainuõigus kuni 31.05.2018. a-ni.
(3) Pakkumuse hindamiseks moodustatakse 7 liikmeline komisjon, kuhu kuuluvad Läänemaa Omavalitsuste Liidu ja paragrahvis 3 nimetatud omavalitsuste esindajad.
(2) Lepingu sõlmimisest keeldutakse, kui kontsessionäär ei ole lepingu sõlmimise hetkeks alustanud korraldatud jäätmeveo jäätmeloa taotlemist konkursi tingimustes nimetatud veopiirkonda.
§ 10. Kontsessionäärilt ainuõiguse äravõtmine
5) kontsessionäärilt on enne Lepingu lõppemise tähtaega võetud ära jäätmeluba Veopiirkonnale olmejäätmete käitlemiseks ja veoks
§ 11. Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemine
(2) Ühiskasutuskokkuleppe sõlminud jäätmevaldajad loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks sarnastel alustel ühistutega, st vedajaga sõlmib lepingu või loetakse liitunuks vaid üks jäätmevaldaja ja teised liituvad temaga kokkuleppe alusel.
§ 12. Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamine
(2) Jäätmevaldajat saab vabastada vaid tema kirjaliku taotluse alusel kuni üheks aastaks. Taotluses märgitakse:
2) tähtaeg, milleni jäätmevaldaja soovib enda erandkorras vabastamist.
(5) Vabastamise tähtaja määramiseks on vallavalitsusel kohustus veenduda, et jäätmevaldaja vabastamise asjaolud on tõesed ja vabastamist võimaldavad.
(7) Kui jäätmevaldaja on vabastatud korraldatud jäätmeveost kinnistu mittekasutamise põhjendusel, peab ta selle kasutama asumisest omavalitsust koheselt informeerima.
(8) Vastavalt jäätmeseaduse § 69 lõikele 41 on korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastatud isikud, kellel on jäätmeluba või kompleksluba.
Tunnistada alates 01.06.2013 kehtetuks Lihula Vallavolikogu 29.09.2011 aasta määrus nr 21 „Korraldatud jäätmeveo rakendamise kord“.
§ 14. Määruse rakendumine
(1) Määrust rakendatakse alates 01.06.2013.a.
(2) Määrus rakendub täiemahuliselt alates hetkest, kui määruse vastuvõtmise hetkel kehtiv korraldatud jäätmeveo leping on lõppenud või kehtivas lepingus nimetatud ainuõiguse lõppemise tähtpäev on saabunud, olenevalt sellest kumb tähtpäev saabub viimasena.