16 EESTI NSV Tookoodeks
BrowseUploadSign inJoinBooksAudiobooksComicsSheet MusicWelcome to Scribd! Start your free trial and access books, documents and more.Find out moreEESTI NSV TÖÖKOODEKS IX. peatükk TAGATISED TÖÖLISTE JA TEENISTUJATE MATERIAALSE VASTUTUSE KORRAL § 125.Tööliste ja teenistujate materiaalse vastutuse üldised alused ja tingimused
(1) Töölised ja teenistujad, kes on süüdi kahju tekitamises ettevõttele, asutusele või organisatsioonile, kannavad materiaalset vastutust ainult otsese tegeliku kahju olemasolu korral. See vastutus piirdub tavaliselt teatud osaga töölise või teenistuja palgast ega tohi ületada tekitatud kahju täielikku suurust, välja arvatud NSV Liidu seadusandlusega ettenähtud juhud (käesoleva koodeksi §-d 126-128). (2) Ei ole lubatud panna töölisele või teenistujale materiaalset vastutust kahju eest, mis on tekkinud normaalse tootmismajandusliku riski tagajärjel.
§ 126. Tagatised tööliste ja teenistujate materiaalse vastutuse ulatuse kindlaksmääramisel
Kahju eest, mis on ettevõttele, asutusele või organisatsioonile tekitatud töökohustuste täitmisel, kannavad töölised ja teenistujad, kelle süü läbi kahju on tekitatud, materiaalset vastutust otsese tegeliku kahju ulatuses, kuid mitte üle nende keskmise kuupalga (ametipalga), välja arvatud need juhud, mille suhtes on NSV Liidu seadusandlusega kehtestatud muud materiaalse vastutuse piirid.
§ 127. Tööliste ja teenistujate piiratud materiaalne vastutus
Piiratud materiaalset vastutust kannavad vastavalt NSV Liidu seadusandlusele: 1) töölised ja teenistujad, kes hooletuse tõttu on rikkunud või hävitanud materjale, poolfabrikaate või tooteid (toodangut), sealhulgas nende valmistamisel, samuti töölised ja teenistujad ettevõtte, asutuse või organisatsiooni poolt nende kasutusse antud tööriistade, mõõteriistade, erirõivaste ja muude esemete rikkumise või hävitamise eest hooletuse tõttu — nende süü läbi tekitatud kahju ulatuses, kuid mitte üle nende keskmise kuupalga; 2) ettevõtete, asutuste või organisatsioonide juhid ja nende asetäitjad, samuti ettevõtete, asutuste või organisatsioonide struktuuriüksuste juhid ja nende asetäitjad, kui ettevõttele, asutusele või organisatsioonile on tekitatud kahju liigsete rahaliste väljamaksetega, materiaalsete või rahaliste väärtuste arvestuse ja hoidmise ebaõige korraldamisega, vajalike abinõude mitterakendamisega seisakute, mittekvaliteetse toodangu väljalaskmise ning materiaalsete või rahaliste väärtuste riisumise, hävitamise ja rikkumise ärahoidmiseks — nende süü läbi tekitatud kahju ulatuses, kuid mitte üle keskmise kuupalga; 3) ametiisikud, kes on süüdi töötaja ebaseaduslikus vallandamises või teisele tööle üleviimises, — juhtudel ja ulatuses, mis on tähendatud käesoleva koodeksi §-s 224; 4) brigaadi, kus ettevõttele on brigaadi süü tõttu tekitatud kahju mittekvaliteetse toodangu väljalaskmisega — käesoleva koodeksi § 2468 2. lõikes tähendatud korras ja suuruses.
§ 128. Tööliste ja teenistujate täielik materiaalne vastutus
(1) Vastavalt NSV Liidu seadusandlusele kannavad töölised ja teenistujad materiaalset vastutust nende süü läbi ettevõttele, asutusele või organisatsioonile tekitatud kahju täies ulatuses järgmistel juhtudel: 1) kui töötaja ning ettevõtte, asutuse või organisatsiooni vahel on vastavalt käesoleva paragrahvi lg. 2 sõlmitud kirjalik leping selles, et töötaja võtab enesele täieliku materiaalse vastutuse temale hoiule või muuks otstarbeks antud vara ja muude väärtuste mittesäilimise eest; 2) kui töötaja oli aruandeliselt saanud vara või muud väärtused ühekordse volituse või muu ühekordse dokumendi alusel; 3) kui kahju on tekitatud töötaja tegevusega, mis sisaldab kriminaalkorras karistatava teo tunnuseid; 4) kui kahju on ebakaine töötaja tekitatud; 5) kui kahju on tekitatud materjalide, poolfabrikaatide või toodete (toodangu) puudujäägiga, tahtliku hävitamisega või tahtliku rikkumisega, sealhulgas nende valmistamisel, samuti ettevõtte, asutuse või organisatsiooni poolt töötaja kasutusse antud tööriistade, mõõteriistade, erirõivaste ja muude esemete puudujäägiga, tahtliku hävitamisega või tahtliku rikkumisega; 6) kui töötajale on kooskõlas NSV Liidu seadusandlusega pandud täielik materiaalne vastutus ettevõttele, asutusele või organisatsioonile tööülesannete täitmisel tekitatud kahju eest; 7) kui kahju tekitamine ei olnud seotud tööülesannete täitmisega. (2) Kirjalikke lepinguid täieliku materiaalse vastutuse kohta võib ettevõte, asutus või organisatsioon sõlmida (18 aasta vanuseks saanud) töötajatega, kes töötavad ametikohal või teevad töid, mis on vahetult seotud neile antud väärtuste hoidmisega, töötlemisega, müügiga (väljaandmisega), veoga või tootmisprotsessis kasutamisega. Nende ametikohtade ja tööde loetelu, samuti täieliku individuaalse materiaalse vastutuse tüüpleping kinnitatakse korras, mille määrab kindlaks NSV Liidu Ministrite Nõukogu.
§ 128¹. Tööliste ja teenistujate kollektiivne materiaalne vastutus
(1) Kui töölised ja teenistujad teevad ühiselt mõnda liiki töid, mis on seotud neile antud väärtuste hoidmisega, töötlemisega, müügiga (väljaandmisega), veoga või tootmisprotsessis kasutamisega ning kui ei ole võimalik piiritleda iga töötaja materiaalset vastutust ja sõlmida temaga täieliku materiaalse vastutuse lepingut, võib sisse seada kollektiivse (brigaadilise) materiaalse vastutuse. (2) Kollektiivne (brigaadiline) materiaalne vastutus kehtestatakse ettevõtte, asutuse või organisatsiooni administratsiooni poolt kooskõlastatult ettevõtte, asutuse või organisatsiooni ametiühingukomiteega. Kollektiivse (brigaadilise) materiaalse vastutuse kirjalik leping sõlmitakse ettevõtte, asutuse või organisatsiooni ja kollektiivi (brigaadi) kõigi liikmete vahel. (3) Tööde loetelu, mille tegemisel võib sisse seada kollektiivse (brigaadilise) materiaalse vastutuse, selle kohaldamise tingimused ning kollektiivse (brigaadilise) materiaalse vastutuse tüüplepingu kinnitab NSV Liidu Ministrite Nõukogu Riiklik Töö ja Sotsiaalküsimuste Komitee koos ÜAÜKN-iga.
§ 129. Ettevõttele, asutusele või organisatsioonile tekitatud kahju suuruse kindlaksmääramine ja selle hüvitamise kord
(1) Ettevõttele, asutusele või organisatsioonile tekitatud kahju suuruse kindlakstegemine toimub NSV Liidu seadusandlusega kehtestatud korras.
(2) Mitme töötaja süü läbi tekitatud hüvitatava kahju suurus määratakse kindlaks igaühele neist, arvestades süü astet ning materiaalse vastutuse liiki ja piiri. (3) Kahju tekitanud tööline või teenistuja võib selle vabatahtlikult hüvitada kas täielikult või osaliselt. Ettevõtte, asutuse või organisatsiooni administratsiooni nõusolekul võib töötaja anda tekitatud kahju hüvitamiseks võrdväärset vara või rikutu parandada. (4) Tööliste ja teenistujate poolt kahju hüvitamine ulatuses, mis ei ületa keskmist kuupalka, toimub ettevõtte, asutuse või organisatsiooni administratsiooni korraldusega, ettevõtte, asutuse või organisatsiooni juhtide ja nende asetäitjate poolt aga alluvuse järgi kõrgemalseisva organi korraldusega töötaja palgast kinnipidamise teel. Administratsiooni või alluvuse järgi kõrgemalseisva organi korraldus peab olema tehtud hiljemalt kahe nädala jooksul, arvestades töötaja tekitatud kahju avastamise päevast ning pööratud täitmisele mitte enne seitset päeva, arvates selle töötajale teatavakstegemise päevast. Kui töötaja ei ole mahaarvamise või selle suurusega nõus, vaadatakse töövaidlus tema avalduse alusel läbi seadusandlusega ettenähtud korras. (5) Ülejäänud juhtudel toimub kahju hüvitamine administratsiooni poolt rajooni (linna) rahvakohtule hagi esitamise teel. (6) Kui administratsioon rikub kehtestatud korda ja peab palgast kinni ilma töötaja kirjaliku nõusolekuta või kohtuotsuseta, teeb töövaidlusorgan töötaja kaebuse alusel otsuse ebaseaduslikult kinnipeetud summade tagastamiseks. (7) Ettevõtete, asutuste või organisatsioonide juhid ja nende asetäitjad hüvitavad nende süü läbi ettevõttele, asutusele või organisatsioonile tekitatud kahju alluvusastmelt kõrgemalaseisva organi korralduse alusel, järgides käesoleva paragrahvi lg. 4 ja 5 eeskirju. (8) Hüvise sissenõudmine kohtu korras ettevõtete, asutuste või organisatsioonide juhtidelt ja nende asetäitjatelt materiaalse kahju eest toimub alluvusastmelt kõrgemalseisva organi hagi või prokuröri avalduse alusel. (9) Kahju hüvitatakse olenemata töötaja võtmisest distsiplinaar-, administratiiv- või kriminaalvastutusele tegevuse (tegevusetuse) eest, millega tekitati kahju ettevõttele, asutusele või organisatsioonile.
§ 130. Tegeliku olukorra arvestamine materiaalse vastutuse panemisel töölisele või teenistujale
(1) Hüvitamisele kuuluva kahju ulatuse kindlaksmääramisel kohtu poolt tuleb arvestada mitte ainult tekitatud materiaalset kahju, vaid ka tegelikku olukorda, milles kahju tekitati. (2) Kohus võib süü astet, konkreetseid asjaolusid ja töötaja materiaalset olukorda arvestades vähendada hüvitamisele kuuluva kahju ulatust. (3) Hüvitamisele kuuluva kahju ulatuse vähendamine ei ole lubatud, kui kahju on tekitatud kasusaamise eesmärgil toimepandud kuriteoga. Töötajate varaline vastutus on tänaseni reguleeritud Eesti NSV töökoodeksi 9. peatükis. Selle kohaselt saame rääkida kahte liiki vastutusest: piiratud materiaalne vastutus ja täielik materiaalne vastutus. Lisaks eristatakse individuaalset materiaalset vastutust ja kollektiivset materiaalset vastutust. Materiaalse vastutuse kohaldamisel töötajate süüd eeldatakse, st kui töötaja ei tõenda vastupidist, loetakse ta kahju tekkimises süüdi olevaks. Töökoodeksi § 125 kohaselt kannavad töötajad materiaalset vastutust ainult otsese tegeliku kahju korral ning juhul, kui töötajad on kahju tekkimises süüdi. Siinjuures on oluline teada, et otsese kahju all mõeldakse ka tööandja kulutusi, mis on kahju tekitamisega otseselt seotud (nt kulutused rikutud töövahendite asendamiseks jms). Töötaja süüd materiaalse vastutuse kohaldamisel küll eeldatakse, kuid see ei vabasta tööandjat kohustusest välja selgitada, kas töötajapoolse kohustuse rikkumise ja tekkinud kahju vahel esineb põhjuslik seos. Kui selgub, et kahju oleks tekkinud sõltumata töötajapoolsest töökohustuste rikkumisest, ehk teisisõnu, kahju põhjustajaks oli muu asjaolu, ei saa töötajat kahju tekitamises süüdistada. Niisugusel juhul on küll võimalus töötajat töökohustuste rikkumise eest distsiplinaarkorras karistada, kuid materiaalse vastutuse kohaldamiseks ja sellest tuleneva hüvitise nõude esitamiseks alus puudub. Piiratud materiaalne vastutus Piiratud materiaalset vastutust kohaldatakse töötajaile, kes hooletuse tõttu on rikkunud või hävitanud nende kasutusse antud töövahendeid, erirõivaid vm esemeid, samuti materjale või tooteid (toodangut), sh nende valmistamisel. Piiratud materiaalset vastutust kohaldatakse ka juhtivtöötajatele äri- vm ühingule kahju tekitamisel liigsete rahaliste väljamaksetega, materiaalsete või rahaliste väärtuste arvestuse ja hoidmise ebaõige korraldamisega, samuti vajalike abinõude mitterakendamisega väärtuste riisumise, hävimise ja rikkumise ärahoidmiseks, tööseisakute ja praagi vältimiseks. Piiratud materiaalse vastutuse kohaldamine ei eelda sellekohase lepingu sõlmimist. Vastutuse ulatus võib piirneda kahju suurusega juhul, kui see ei ületa töötaja keskmist kuupalka. Keskmist kuupalka ületav osa kahjusummast jääb tööandja kanda. Täielik materiaalne vastutus Töötajatele saab kohaldada ka täielikku materiaalset vastutust, kuid selleks peavad olema täidetud teatud tingimused, mis on fikseeritud töökoodeksi §-s 128. Esiteks tuleb töötajaga sõlmida vastav kirjalik leping. Teiseks peab töötaja olema vähemalt 18 aastane, et temaga täieliku materiaalse vastutuse lepingut saaks sõlmida. Lepingus tuleb näidata, et töötaja võtab endale täieliku materiaalse vastutuse temale hoiule või muuks otstarbeks antud konkreetse vara ja muude väärtuste mittesäilimise või riknemise eest. Seejuures on oluline mõista, et nimetatud lepingut saab sõlmida vaid selliste töötajatega, kelle töökohustuste hulka kuulub otseselt neile antud väärtuste hoidmine, kasutamine, töötlemine, müük (väljaandmine) või vedu. Kindlasti ei ole põhjendatud täieliku materiaalse vastutuse lepingu sõlmimine nt ettevõtte koristajaga, kel on küll juurdepääs varale või muudele väärtustele, kuid kelle töökohustuste hulka ei kuulu nende hoidmine jms. Praktikas on tõusetunud küsimus, kas täieliku materiaalse vastutuse lepinguna saab käsitada ka töölepingu vastavaid punkte ehk täiendavaid tingimusi. Kohtupraktikas on asutud seisukohale, et sellisel juhul ei saa töötajalt nõuda tekitatud kahju täielikku hüvitamist töökoodeksi järgi. Kuna leping on kahepoolne ning oma olemuselt vabatahtlik, tuleb selle sõlmimisel silmas pidada mõlema poole kohustusi, samuti õigusi. See tähendab, et tööandja ei saa sundida töötajat lepingut sõlmima, samuti tuleb sõlmitavas lepingus ka tööandja kohustused selgelt fikseerida. Näiteks ei saa tööandja eeldada kaugsõidu autojuhilt, et viimane vastutaks täies ulatuses koorma säilimise eest, kui ta ei taga juhile võimalust peatuda või parkida valvega parklas jne. Töötajad vastutavad kahju täies ulatuses ka juhul, kui: 1. täielik materiaalne vastutus tuleneb eriseadusest; 2. töötaja on saanud aruandes fikseeritud vara või muud väärtused ühekordse volituse või muu ühekordse dokumendi alusel; 3. kahju on tekitatud tegevusega, mis on karistusseadustikus kvalifitseeritud süüteona; 4. kahju tekitatakse ebakaines olekus; 5. tahtliku hävitamise või rikkumisega tekitatakse materjalide või toodete puudujääk, samuti töötaja kasutusse antud tööriistade, mõõteriistade, erirõivaste jm esemete tahtlik hävitamine või rikkumine; 6. kahju tekitamine ei olnud seotud tööülesannete täitmisega (töölepingu seaduse § 48 kohaselt on nii töötaja kui tööandja muuhulgas kohustatud ka töövälisel ajal hoiduma tegudest, mis kahjustavad teise poole vara). Kollektiivne materiaalne vastutus Kollektiivset materiaalset vastutust kohaldatakse juhtudel, kui töötajad teevad ühiselt töid, mis on seotud töötajatele antud väärtuste hoidmise, töötlemise, müügi, veo või tootmisprotsessis kasutamisega ning sealjuures ei ole võimalik piiritleda iga töötaja materiaalset vastutust ega sõlmida igaühega eraldi täieliku materiaalse vastutuse lepingut. Niisugustel juhtudel sõlmitakse kollektiivse varalise vastutuse leping ja poolteks selles on ühelt poolt tööandja ning teiselt poolt teatud rühm töötajaid (nt kaupluse või selle osakonna müüjad). Ühe inimese vahetumisel kollektiivis jääb leping üldjuhul kehtima ülejäänud kollektiivi liikmete suhtes. Uuele liikmele tehakse lepingutingimused teatavaks ning nendega nõustumist kinnitab töötaja oma allkirjaga. Eelnimetatud lepingu olemasolu korral ei pea tööandja tõendama kollektiivi liikmete süüd ning kollektiiv vabaneb vastutusest vaid juhul, kui tehakse kindlaks kahju konkreetne tekitaja või kui töötajad tõendavad, et nad ei ole kahju tekkimises süüdi. Hüvitamisele kuuluv kahju jaotatakse kollektiivi liikmete vahel võrdeliselt iga liikme töölepingujärgse palgamääraga, samuti kollektiivis tegelikult töötatud ajaga ajavahemikus viimasest inventuurist kuni kahju avastamise päevani.
The Homebrewer's Recipe Guide23 Võlaõigusseadus¹22 Tsiviilseadustiku üldosa seadus21 Eesti Vabariigi põhiseadus15 Puhkuseseadus14 Töötajate distsiplinaarvastutuse seadus13 Töö- ja puhkeaja seadus12 Palgaseadus11 Töölepingu seadusRaskuste käsitsi teisaldamineRaskuste käsitsi teisaldamineÕnnetusohtTöötajate tervisekontrolli korraldusTöötajate juhendamine ja väljaõpe ettevõttes töökohalTöötajate juhendamineTuleohutuse üldnõudedTuleohutuse üldnõudedTervkontroll, esmaabi ettevõttesPSÜHHOLOOGILISED OHUTEGURIDPsühholoogilised ohuteguridPriit-õnnetusohtKeemilised ohutegurid uldineKeemilised ohuteguridIsikukaitsevahendite valimise ja kasutamise kord
16 EESTI NSV Tookoodeks by Jaiku139 viewsEmbedDownloadInterests: Types, School WorkRead on Scribd mobile: iPhone, iPad and Android.Copyright: Attribution Non-Commercial (BY-NC)Download as PDF, TXT or read online from ScribdFlag for inappropriate contentMore informationShow less


FAQ | SF
Home APPLICATION FAQ
Allpool leiate info teavitusega seotud korduma kippuvatest küsimustest (KKK). Küsimused on valdkonniti selekteeritud.
1. Miks on vaja teavitada?
Toetuse saamine pole ainult võimalus, vaid ka vastutus ja kohustus täita muuhulgas teavitusnõudeid. Teavitamiskohustuse põhieesmärk on kirjas ÜSM preambuli punktides 101 ja 103. Kokkuvõtlikult märgitakse eesmärgina järgmist: „Ühtekuuluvuspoliitika eesmärke ja Euroopa Liidu fondide saavutusi ning liidu rolli neis tuleb tutvustada laiemale avalikkusele ja tagada laialdane infolevik. Kodanikel on õigus teada, kuidas liidu rahalisi vahendeid investeeritakse.
2. Kes peab teavitama?
Teavitamise nõudeid peavad täitma kõik, kes struktuuritoetust kasutavad, sõltumata rakendamise tasandist või suhetest, seega nii toetuse saaja kui ka partner, teatud juhtudel ka lõppsaaja. Seda näiteks siis, kui Töötukassa (toetuse saaja) toetab alustavat ettevõtjat (lõppsaaja), kes peab täitma kõiki teavitusnõudeid. Samas, toetuse saaja vastutab (st toetuse finantskorrektsioon ja tagasinõue adresseeritakse alati toetuse saajale), et ka partner ja lõppsaaja täidavad teavitusnõudeid. Lisaks peavad nad tagama, et ka nende tellimuste täitjad (ehitus-, koolitus- või reklaamiettevõtted) täidaksid teavitamisnõudeid ning nägema selle ette muu hulgas hankedokumentides.
3. Millal tekib teavituskohus?
Kohustus teavitada avalikkust, lõppsaajat ja projekti sihtrühma rakendub abikõlblikkuse ajal alates toetuse andmise otsuse jõustumisest. Kui otsuse ja projekti tegevuste reaalse alguseni jääb aega, siis peab teavitusvahendeid (plakat, stend, kleebis jne) kasutama hiljemalt tegevuse algusest. Esemetele tuleb logo panna pärast eseme ostmist või kasutusse saamist või paigutatakse logo esemele tootmise käigus. Ehitus-objekt tähistatakse pärast ehitustegevusega alustamist. Tahvel peab olema paigaldatud hiljemalt kolm kuud pärast eseme soetamist ja tööde lõpetamist kuni kestvuse nõude lõpuni.
Küsimus (20/11/15): Kas toetuse saaja võib avalikkust teavitada juba enne rahuldamise otsust? See tähendab, et kui saaja teeb kulutused enda vastutusel, kas siis tohib ta ka kohe teavitada avalikkust, mis rahade eest tegevused tehti?
Vastus: Teavitamiskohustus on ikkagi projektidel, mis on saanud SF toetust. Sellele otsusele eelnev teavitus ei ole kohustuslik, st et kui ei teavitatud, siis ei saa finantskorrektsiooni selle osas teha, samuti ei saa finantskorrektsiooni teha põhjusel, et logo kasutati enne toetuse saajaks saamist.
Küsimus (23/11/15): Praktiline näide rahvusvaheliste sündmuste meetmest: sündmuse toetust saab taotleda 4 kuud enne sündmuse toimumist, otsuse tegemiseks kulub umbes 2,5–3 kuud. Sündmuse korraldaja teeb selle aja jooksul omal riskil valmis turundusmaterjalid ja viib ellu turundustegevused. Meetme määrus lubab tal kulud tagantjärele abikõlblikuks lugeda.
Kui me „pigem soovitame“ kõigil toetuse taotlejatel oma turunduskampaaniad igaks juhuks logodega varustada, tundub see olevat vastuolus põhimõttega, et „kodanikel on õigus teada, kuidas liidu rahalisi vahendeid investeeritakse“ – igaks juhuks logode kasutamine eksitab inimesi; ka ei suuda me garanteerida, et need on väärtuslikud kampaaniad, mida sel moel EL vahenditega seostatakse.
Praegusest sõnastusest loen välja, et me soovitame logo kasutada, kuid hüvitame ainult neid kulusid, millel seda on tehtud. Seda ei pea ma õigeks. Ma ei soovitaks logo kasutada toetuse taotlejal, kelle projekt väga suure tõenäosusega ei osutu valituks.
Vastus: Siinkohal ei saa me sundida toetuse saajat logo kasutama, sest me ei saa tagada kõigile taotlejatele, et ta saab toetust ning seega tekib tal kohustus teavitamiseks. Iga kaasust tuleb võtta eraldi arvestades selle eripärasid. Kui võimalik, tuleks toetuse andmise ajakava planeerida nii, et selliseid olukordi, st kus kõik selle vooru projekti tegevused on tehtud enne taotluse suhtes otsuse tegemist, ei tekiks. Enne taotluse rahuldamise otsust võib kasutada logo. Näiteks juhul kui võib eeldada, et projekti abikõlblikkuse periood algab tagasiulatuvalt enne toetuse taotluse esitamist, on logo kasutamine pigem soovitav. Sellisel juhul isik teeb vastavad kulud, sh millel ta kasutab logo, juba enne taotluse esitamist ja need kulud on hüvitatavad pärast taotluse rahuldamist. Isegi kui kulud jäävad toetuse saaja enda kanda, ei ole logo kasutamine enne toetuse saajaks saamist karistatav.
Eelnõu §-s 13 täpsustatakse, et eelnõus nimetatud nõuded kohalduvad toetuse saajale, mitte toetuse taotlejale. Seega ka partnerile alles siis, kui toetuse andmise üksikotsus on jõustunud ehk kui toetuse taotlejast on saanud toetuse saaja. Kui esemed on soetatud või osad projekti tegevused tehtud enne üksikotsuse jõustumist, siis teavitamisnõuded tagantjärele ei kohaldu. Logo varasem kasutamine ei ole karistatav ehk toetust seepärast ei vähendata. STS2014_2020 § 16 tähenduses tegevuste elluviija võib kasutada logo ja fondidele viidata ka enne käskkirja jõustumist.
Teavitust võib teha enne otsust, aga see ei ole karistatav, samas teavitusnõuded tagantjärele ei kohaldu. Ehk et „pigem soovitav“ ei ole asjakohane ja ettepanek on see maha võtta. Oluline on rõhutada, et enne toetuse andmise üksikohustuse jõustumist tehtud kulud hüvitatakse, kui taotlejast saab toetuse saaja, ja seda ka siis, kui logo ei ole kasutatud.
4. Kui palju peab teavitus säilima?
Säilitamise kohustust eraldi ei ole. On olemas teavitamiskohustus, mis hõlmab ka säilimiskohustust: teavitamiskohustuse ajal peab olema logo, sh tekst selgesti arusaadav ja heas korras (n-ö säilima) ning paiknema nõutud kohas. Lihtsustatult öeldes peab kõiki teavituskohustusi (v.a tahvli paigaldamise korral, mil kehtib kestvuse nõue) täitma projekti abikõlblikkuse perioodil. Kui kleebis, plakat või stend saab enne abikõlblikkuse lõppu kahjustada või hävib, asendab toetuse saaja selle uuega või parandab, kui see on võimalik.
Küsimus (30/09/15): Seadmed – kas piisab ainult infotahvlist ruumis või on igale seadmele lisaks vaja ka logo? Kui jah, siis kui kaua peab see seadme peal olema?
Vastus: Seadmed peab märgistama vaid siis, kui seadet kasutatakse ka tootmishoonest väljapool.
5. Mis juhtub, kui teavituskohustusi ei täideta?
Eesmärk on tuvastada ja likvideerida rikkumine enne väljamakse tegemist. Kui teavitusnõuete täitmata jätmist ei ole võimalik tagantjärele puuduste kõrvaldamise raames likvideerida, võib oodata finantskorrektsiooni ja tagasinõuet 5% ulatuses rikkumisega seotud abikõlblikest kuludest.
Küsimus (30/09/15): Kui ürituse raames on teavitus plakatiga tagatud, siis kas sama ürituse infovoldik peab olema samuti märgistatud? Teisisõnu – kui üritusel on avalikkust teavitatud plakatiga, siis kas see mõjutab pärast abikõlblikkust materjalide puhul, kui seal peaks märgistus puuduma?
Vastus: Jah. Selgitused on leitavad juba punktist 7, aga ka p 20, 22, 23. Kui jaotataval materjalil ei ole logo, siis see on kindlasti rikkumine, nii nagu siinses punktis 5 on selgitatud. Kui slaididel logo puudub, kuid plakat oli uksel, siis võib öelda, et plakat uksel katab teavitusnõude ära, kuid materjal mis liigub isikuga ruumist välja, peab olema märgistatud.
6. Millised on teavitamise miinimumnõuded?
Miinimumnõudeid ei ole võimalik üheselt välja tuua, sest need sõltuvad projektist ja toetuse saajast. Näiteks, kui toetuse saajal on olemas veebileht, peab ta veebilehele lisama määruses toodud info – logo, projekti lühikirjelduse, eesmärgi, tulemuse ja toetuse summa. Juhul, kui veebilehte ei ole, siis ei pea hakkama veebilehte arendama teavitusnõuete täitmiseks. Kui stendi ja tahvli püstitamise kohustust ei ole, peab toetuse saaja kasutama vähemalt A3 suuruses plakatit projekti abikõlblikkuse perioodi ajal. Kui projekt seisneb ehitustöö või infrastruktuuri rahastamises Euroopa Regionaalarengu fondist või Ühtekuuluvusfondist rohkem kui 500 000 euroga, tuleb abikõlblikkuse perioodi ajal kasutada stendi. Kui projekt seisneb infrastruktuuri või ehitustöö rahastamises või (erinevalt stendist) füüsilise eseme ostmises ning toetus on üle 500 000 euro, siis tuleb paigaldada tahvel. Plakat, stend ja tahvel peavad paiknema avalikkusele nähtavas kohas, nende näidised asuvad määruse lisas (PDF). Et selle küsimuse all ei ole võimalik kõiki kohustusi nimetada, peab toetuse saaja lähtuma teavitus-määrusest. Logo kasutamine kleebisel, plakatil, stendil ja tahvlil on reguleeritud õigusaktidega, seega need on ammendavad ja need ei ole käsitletavad miinimum-nõuetena (ei saa rakendada täiendavalt omaloomingut, v.a suulises või kirjalikus tekstis, kus võib kirjeldada projekti asjaolude kohta rohkem infot).
7. Millised on teavitamise miinimumnõuded ürituste (nt koolitused, seminarid jms) puhul?
Kui üritus on suunatud avalikkusele, lõppsaajale või projekti sihtrühmale, peab osalejatele nähtavas kohas olema vähemalt A3 plakat, kuhu tuleb lisada minimaalselt logo ja projekti ametlik nimi. Ühtlasi peab logo olema slaididel, päevakaval, registreerimislehtedel ning kindlasti tunnistustel. Samas ei ole võimalik välja tuua kõikvõimalikke nõudeid, mis sõltuvad projekti eripäradest. Näiteks, kui sündmusel jagatakse struktuuritoetusest rahastatud reklaammaterjale (pastakaid, voldikuid), peavad ka nendel olema logod.
Küsimus (30/09/15): Kui üritusel osalejad on EL rahastamisest saanud teadlikuks ruumis asuva plakati ja registreerimislehel oleva logo kaudu, siis on ju teavitamise eesmärk täidetud hoolimata sellest, et näiteks slaididel või mõnel koolitusmaterjalil logo puudub.
Vastus: Meened peavad olema logostatud sõltumata sellest, et ürituse toimumiskohas oli ka infosilt/plakat. Meened ju ei logosta üritust. Üritust logostab plakat. Meened ei pea olema logostatud, kui nende ostmiseks on kasutatud muid vahendeid. Meenel olev logo peab kajastama selle meene soetamise teavituskohustust mitte nende ürituste oma, kus seda jagatakse. KKK p 35 näide: 2007–2013 perioodil soetatud ja logostatud meenet 2014–2020 perioodil korraldatud üritusel jagades ei tohi tekitada vajadust lisada meenele teine kleeps juurde. Eelmise rahastusperioodi praktika oli see, et kui sündmus ise on logostatud/teavitus tehtud, siis iga sündmuse käigus kasutatavat mööblieset, jagatavat meenet või laual pakutavat suupistet ei pea eraldi sildistama hakkama. Hea näide on logostatud pressikott plakatistatud infopäeva raames, mille sees on lisaks pressimaterjalile ilma logodeta, käsitööna valmistatud käpikud koos astelpaju joogiga. Ehk siis kui sündmus on tervikuna igat pidi logostatud, siis iga pisiasja, mis selle sündmuse käigus jagatakse, ei pea eraldi kleebistama.
Küsimus (30/09/15): Sooviks keelelist täpsust tunnistustele. Nt sertifitseeritud tunnistustele ei ole võimalik eraldi logo juurde panna.
Vastus: Teenuse osutaja peab arvestama ka selle kohustusega – tunnistusel peab olema logo, kui tunnistuse andmise aluseks olev tegevus oli rahastatud fondi vahenditest. Kleebise saab ikka peale panna, isegi kui trükkida ei saa või kui see on ülemäära keerukas.
8. Millal kasutada plakatit?
Plakatit tuleb kasutada siis, kui stendi ja tahvli kasutamine ei ole nõutud. Objektideks, kus plakatit kasutada, võivad olla nt rajatud matkarada, renoveeritud paadisild, soetatud tehnika, sisustatud labor. Plakatit kasutatakse ka üksiktegevuse, nt seminari, konverentsi, teadus- ja arendustegevuse tähistamiseks. Plakatit kasutatakse projekti abikõlblikkuse perioodil. Terminit „plakat“ on kasutatud teavitusmääruse §6 toodud tähenduses. Kui projektis toodetakse reklaamplakatiteid, siis nendele kehtivad üldised teavitusmaterjalide nõuded.
Küsimus (30/09/15): Korraldame välismessil Eesti ühisväljapanekut (messiboksi) koos kaaseksponentidega Eestist, kus kujundame ka selle väljapaneku seinad. Messi ennast me ei korralda (oleme vaid üks messiboks tuhandete teiste seas), vaid ainult Eesti messiboksi. Eesti näitel korraldab Touresti messi Eesti Näitused (ruumi rentimise näol Eesti Turismifirmade Liidule) ning Eesti Turismifirmade Liit (messi peakorraldaja näol). EAS on seal aga näiteks ühe messiboksiga väljas. Kas siis sinna EASi messiboksi on vaja panna üles plakat või piisab logost seinal?
Vastus: Kui messil osalemise kulud tulevad fondide vahenditest, siis tuleb messiboksi seinal kasutada plakatit. Tegemist on projekti tegevusega TM § 6 lg 1 tähenduses. Plakatil on ka logo.
9. Millal kasutada stendi?
Stendi tuleb kasutada siis, kui Euroopa Regionaalarengu Fondist või Ühtekuuluvusfondist toetatava infrastruktuuri või ehitustöö projektile antav toetus (sh riigipoolne kaasfinantseerimine, mis on toetuse osaks) on suurem kui 500 000 eurot. Stendi kasutatakse projekti abikõlblikkuse perioodil.
10. Millal kasutada tahvlit?
Tahvlit tuleb kasutada, siis kui projekt seisneb füüsilise eseme ostmises, infrastruktuuri või ehitustöö rahastamises ning juhul, kui toetus (sh riigipoolne kaasfinantseerimine, mis on toetuse osaks) on suurem kui 500 000 eurot. Tahvlit kasutatakse pärast projekti lõppu.
11. Kuhu tuleb paigutada plakat, stend, tahvel?
Plakati, stendi ja tahvli paigaldamisel tuleb lähtuda kahest reeglist – esiteks peavad need asuma avalikkusele hõlpsasti nähtavas kohas ja teiseks tuleb need paigaldada toetatava tegevuse või objekti asukohta. Kui plakati, stendi ja tahvli kasutamine tegevuse või objekti asukohas on keelatud või muul moel võimatu, tuleb valida koht, mis aitab kõige paremini saavutada avalikkuse teavitamise eesmärki. Kui projekti objektid asuvad või tegevused toimuvad erinevates asukohtades, püstitatakse plakat, stend või tahvel iga asukoha juurde. Kui ühes asukohas teostatakse samaaegselt erinevaid projekte, võib info kanda ühele ja samale plakatile, stendile või tahvlile, kooskõlastades selle eelnevalt rakendusüksusega. Tehnilised nõuded plakatile, stendile ja tahvlile on teavitusmääruse lisas (PDF).
Küsimus (30/09/15): § 6. Plakat (1) ütleb, et „Kui plakatit ei ole võimalik paigaldada objekti või toetatava tegevuse asukohta, võib selle paigutada projektiga seotud asukoha esindusruumi või rajatisele.“ Kas see tähendab, et kui näiteks Eestit läbivat pressireisi pole võimalik otseselt plakatiga märgistada, siis on aktsepteeritav paigutada plakat projektiga seotud esindusruumi seinale (konkreetsel juhul EASi turismiarenduskeskuse tuba nr 326).
Vastus: See kuhu panna plakat EASis nii, et see vastaks üldtingimustele – avalikkusele (meetme sihtgrupile) nähtavasse kohta, peab tagama EAS ise. Kas tuppa nr 326 saadetakse või satuvad pressireisil osalejad?
Küsimus (30/09/15): Näide – õppereis. Mis oleks lahendus, kui ei viibita konverentsiruumis, vaid looduses, tehastes või ollakse pidevas liikumises? Kas siis piisab, kui on logostatud päevakava, programm jne ja plakat puudub.
Vastus: Jah, sobib.
Küsimus (30/09/15): Mis on põhjuseks, et projekti nimi peab plakatil olema kirjutatud suurte tähtedega? Logode tekstid on ju tavalises suuruses. Miks peab sama plakati peal kasutama erinevaid stiile? Kas fondi suurus ja stiil on ka ära määratud? Näiteks „Arial“ ning mitte suurem kui 72 vms?
Vastus: Kirjastiil on määruse §11 kirjas, fondi suurus sõltub logo ja logo aluse suurusest. Sh vaadata ka EL määruse 821/2014, II peatükki, millele on ülal viidatud.
Küsimus (30/09/15): Seega kuna §11 ja II peatükk ei nõua, et projekti nimi peab olema suurte tähtedega kirjutatud, siis kas võib seda kirjutada ka väikeste tähtedega?
Vastus: Määrus ei nõua tõepoolest suurte tähtedega projekti nime kirjutamist. Samas, teavitamise üks eesmärk on see, et auditoorium saaks arusaadavalt (nii visuaalselt kui sisuliselt) teavitusest aru. Seega teksti, mida kirja fondist tulenevalt pole võimalik lugeda, ei peaks plakatile kirjutama.
12. Kui kaua tuleb kasutada plakatit, stendi, tahvlit?
Plakatit või stendi tuleb kasutada projekti abikõlblikkuse perioodil. Kui plakatit kasutatakse üksiktegevusest teavitamiseks (koolitus, seminar, konverents), hoitakse plakatit üleval tegevuse toimumise ajal. Euroopa Liidu reeglite kohaselt on tahvel „püsiv“ („permanent“), kuid sisuliselt peab tahvlit kasutama vähemalt projekti kestvuse nõude lõpuni.
13. Kas veebileht tuleb teavitusnõuete täitmiseks luua, kui toetuse saajal seda ei ole?
Ei, veebilehe loomise kohustus puudub.
14. Kas meediakajastuses peab viitama fondile ka siis, kui kajastusega ei kaasne kulusid?
Jah, meediakajastustes peab olema viide vähemalt fondile ka siis, kui meediakajastuse ilmumiseks kulutusi ei tehtud, sest teavitusmääruse § 3 järgi peab toetuse saaja avalikkusele mõeldud kõnes või tekstis nimetama projekti abikõlblikkuse perioodil vähemalt seda fondi, millest projekti rahastati. Täpsemalt, kui tegemist ei ole toetuse saaja tellitud reklaamiga, vaid suhtekorraldusliku uudise, pressiteate või artikliga, milles toetuse saaja viitab fondile, aga ajakirjanik või toimetaja lõikab selle välja, siis toetuse saaja ei saa kuidagi piirata ajakirjanduslikku vabadust või vastutada kolmandate isikute tegevuse eest. Samas on toetuse saajal kohustus selgitada ajakirjanikule või toimetajale fondile viitamise tähtsust.
15. Kas teavituses peab olema välja toodud toetuse summa?
Toetuse summa avaldatakse veebilehel, kui toetuse saajal on veebileht olemas. Suulises ja kirjalikus kommunikatsioonis, plakatil, stendil ning tahvlil ei pea summat välja tooma.
16. Kas viidata tuleb Euroopa Regionaalarengu Fondile või Euroopa Liidu Euroopa Regionaalarengu Fondile?
Kui objekti eripäradest tulenevalt ei ole võimalik objekti tähistada logoga, tuleb tekstiliselt viidata fondile, millest projekti toetatakse, ja Euroopa Liidule. Võib öelda näiteks: „Projekti rahastas Euroopa Liit. Toetusena saime 1,5 miljonit eurot Euroopa Regionaalarengu Fondist“. Kui projekt on saanud toetust mitmest fondist (Euroopa Regionaalarengu Fondist 1 mln ja Euroopa Sotsiaalfondist 0,5 mln), siis võib öelda, et: „Projekt on saanud Euroopa Liidu struktuuri- ja investeerimisfondidest toetust 1,5 mln eurot“.
Küsimus (30/09/15): Kas siis peab olema kaks eraldi lauset, või võime jätkata eelmise perioodi praktikat, kus pressiteadete lõpus kirjutati: Antud projekt on kaasrahastatud Euroopa Regionaalarengu Fondist.
Vastus: Alati võib öelda juurde ka projekti nimetuse. TM § 3 ja § 4 lõike 3 kohaselt on miinimumnõudeks fondi nimetuse või siis mitme fondist saamisel selle pikema nimetuse ütlemine. Samuti võib lisada täiendavat infot, nt projekti või selle tegevuse nimetuse ja eesmärgid, tulemused, rakendamise nüansid.
Küsimus (20/11/15): Kas siis ühe lausena on õige öelda: Euroopa Liidu Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Liidu Regionaalarengu Fond või Euroopa Regionaalarengu fond?
Vastus: Ühes lauses on korrektne öelda Euroopa Liidu Regionaalarengu Fond.
17. Kas peab täitma teavitusnõudeid, kui näiteks seminariga ei kaasne kulusid?
Logo kasutamise ja kõnes fondidele viitamise eesmärk on teavitada avalikkust toetuse saamisest ja kasutamisest. Seetõttu peab toetuse saaja tähistama logodega nimekirjad ja kasutama plakatit ka siis, kui mingi osa projekti tegevustega kulusid ei kaasne. Võib eeldada, et mingid seminari läbiviimise kulud siiski hüvitatakse või on seminar vajalik projekti tulemuste saavutamiseks. Kui seminaril osalevad vaid toetuse saaja töötajad, siis ei ole vaja teavitusnõudeid täita nagu ka majasiseste dokumentide puhul.
18. Kui struktuuritoetusest rahastatud üritusel ei kasutatud plakatit ja materjalidel puudusid logod, siis kas ja kuidas on võimalik seda tagantjärele heastada?
Kui ei kasutatud plakatit ja materjalidel ei olnud logo, siis on teavitusnõuete rikkumine võimalik heastada rakendusüksusega kooskõlastatud moel. Osalejatele võib saata näiteks logodega tänukirja, tagasisideküsitluse, slaidiesitluse vms. Seda, kas tegemist on teavituskohustuse rikkumisega, tuleb hinnata tegevuste koosmõjus, kas osalejaid oli siiski teavitatud tegevuse fondide poolt rahastamisest. Uudise kujul lisatud infost ei piisa, vaid nõutud info peab olema abikõlblikkuse perioodil kergesti leitav.
Küsimus (30/09/15): Kas inimesi võib hiljem teavitada meili teel? Kas kodulehele võib panna pärast projekti/üritust logo? Näiteks kui korraldad ürituse ja unustad plakati üles riputada, siis kas võib järgmine päev saata osalejatele meili, kus on kirjas, et antud projekt on kaasrahastatud Euroopa Regionaalarengu Fondist?
Vastus: Vastus on ju selles punktis olemas! Heastamine ei pruugi alati tähendada mitterikkumist, kuid võib vähendada rikkumise mõju.
19. Kus ja millal peab olema teavitus, kui korraldati konverents, aga struktuuri-fondide vahendeid kasutati esinejate majutusel, lennupiletite soetamiseks ning õhtustel n-ö kultuuriüritustel, aga kodulehte ja seminariruumide renti ei ole toetusest rahastatud?
Logo kasutamise ja kõnes fondidele viitamise eesmärk on teavitada avalikkust, lõppsaajat või projekti sihtrühma toetuse saamisest ja kasutamisest. Juhul, kui veebileht on olemas, avaldatakse veebilehel logo, projekti lühikirjeldus, eesmärk, tulemus, selle fondi nimetus, millest projekti toetati, ja toetuse summa sõltumata sellest, et veebilehe arendamist selles projektis ei toetatud. Kuna seminar on osa projekti tegevustest ja vähemalt osasid seminari kulusid kaeti, siis tuleb ka seminari läbiviimise kohas kasutada plakatit ja kasutada logo dokumentidel ja slaididel, aga ka struktuuritoetusest rahastatud trükistel ja meenetel. Kultuuriüritusel peab üleval olema vähemalt A3 suuruses plakat.
Küsimus (30/09/15): Näide. Pressigrupp osaleb kultuuriteemalise pressireisi raames mööda Eestit ringi reisides muuhulgas ka Estonia balletietendusel, mida toetuse saaja ise ei korralda vaid see on teatri mängukavas olev sündmus. Palun kirjeldage, kes ja kuhu sellel balletietenduse laval või teatri koridorides võiks selle plakati üles panna.
Vastus: Jah, siin on loogika olemas (teavitamisreeglid käivad käsikäes hea tavaga ja kolmandate osapoolte õigustega, seega on selline reegli rakendamise tõlgendus on ülemäärane). Sellisel juhul on osalustasu hüvitamisega, tegemist ei ole TS poolt ürituse täieliku korraldamisega, seega ei ole sobilik teatrisse plakatit üles panna. Samas kui on tegemist reserveeritud etendusega, on sobilik panna üles plakat, alternatiivina peaks olema logo ürituse kutse peal, mis katab etendusel osalemise. Kui toetatakse üritusel osalemist, näiteks osalustasu hüvitamise näol, ja tegemist ei ole vaid projekti sihtgrupi jaoks reserveeritud üritusega, siis on sobilik, kui logo kasutatakse vaid sihtgrupile kätte antaval teavitusmaterjalil.
20. Kui on lisaks toetuse saajale mitmeid partnereid (nt teadus-arendusprojektid), kes kõik osalevad mingites uuringutes, siis kuidas tuleks teavitamine korraldada?
Kui tegemist on struktuuritoetuse seaduse kohase partneriga, kehtivad talle samasugused kohustused nagu ka toetuse saajale. Seetõttu peab partner kasutama plakatit ja täitma teisi teavitusnõudeid, täpsemalt paigutama näiteks plakati või stendi või tahvli, lisama logo avalikkusele suunatud esemetele, dokumentidele, meedia-kajastustele, veebilehele, osutama sõnaliselt fondile, kui räägitakse toetatud projektist, milles partner osaleb.
21. Kas ja kuidas peab Töötukassa (toetuse saaja) kaudu ettevõtluse alustamise toetust saav ettevõte (lõppsaaja) tegema teavitust?
Teavituse kohustus on toetuse saajana nii Töötukassal kui ka ettevõttel. Töötukassa peab tähistama logoga kõikvõimalikud Töötukassa poolt projekti sihtrühmale ehk alustavale ettevõtjale suunatud esemed, dokumendid või muud teabekandjad. Samuti peab ta kasutama vähemalt A3 suuruses plakatit tööruumides nähtaval kohal, kus alustav ettevõtja seda näeks. Ettevõte peab kasutama vähemalt A3 suuruses plakatit avalikkusele nähtavas kohas, viitama suulises ja kirjalikus kommunikatsioonis vähemalt fondile, aga ka panema nõutud info veebilehele, kui see on olemas.
22. Kui allasutus või tütarettevõte kui toetuse saajad ise ei saada välja ametlikku teadet, vaid selle saadab ministeerium või emaettevõte, kas siis peab samuti teavitusreegleid täitma?
Teavitamise kohustus on toetuse saajal. Kui ametliku teate saadab toetuse saaja tellimusel välja allasutus, tütarettevõte või palgatud suhtekorraldusfirma, peab toetuse saaja tagama, et teavitusreegleid täidetakse. Kui ministeerium või emaettevõte otsustab saata projektiga seotud ametliku teate välja omal initsiatiivil, siis ei saa toetuse saaja vastutada teavitusreeglite täitmata jätmise eest.
23. Kuidas täita teavituskohustust tööturukoolitusele suunatud vanaduspensioniealiste tööotsijate puhul?
Toetuse saajal või partneril, ja kui nende tellimusel viib koolituse läbi kolmas isik, siis ka temal, tuleb tähistada logoga projekti sihtrühmale ehk vanaduspensioniealisele tööotsijale suunatud esemed, dokumendid või muud teabekandjad. Samuti tuleb panna konkreetse koolituse läbiviimise ruumi koolituse läbiviimise ajaks nähtavale kohale vähemalt A3 suurusega plakat, kus vanaduspensioniealine tööotsija seda koolitusele tulles näeks (nt koolituse uksele, seinale vms). Kui toetuse saaja või partneri ruumides paiknev alaline plakat on nähtav juba koolitusele tulles, siis eraldi logoga plakatit ei ole vaja üles panna (reeglina on siiski koolitusruumi uksel või selle lähistel infosilt koolituse toimumise asukoha kohta, millele on sobiv lisada ka logo).
Juhul, kui toetusmeetmes hüvitatakse vanaduspensioniealisele tööotsijale ainult koolitusel käimise kulud (koolitustasu, transpordipilet) ning koolituse enda korraldamist tervikuna ei toetata struktuuritoetusest, siis ei pea koolituse läbiviija koolituse esemeid ja dokumente logoga märgistama ega plakatit kasutama. Sest sellisel juhul on tegemist turul pakutava koolitusega, millel käimise kulusid hüvitatakse ning toetuse saajale/partnerile rakenduvad üldised teavitamisnõuded (tegutsemisruumis plakati üles panek; avalikkusele suunatud esemete, dokumentide, veebilehe, telesaate logoga märgistamine, projektist rääkimisel fondile viitamine jne).
Küsimus (30/09/15): Kui majutuskulud on seotud üritusega, siis peaks üritusel siiski olema teavitus. Vt punkti 19 selgitusi.
Vastus: Antud näite puhul ei ole TS poolt tellitud koolitusega. Vt ka ülal toodud EAS küsimust – kui etenduse pilet on sihtrühmale projekti kulul tasuta, siis ju ei ole nõutav, et teatrisse pannakse üles plakat, v.a kui on projekti tarbeks reserveeritud üritusega.
24. Kuidas jõuab teavitamine lõpptarbijani, kui teadus-arendusprojektide raames arendatakse tootes sisalduv bakter?
Teavitusnõudeid tuleb toetuse saajal täita projekti abikõlblikkuse perioodil. See tähendab, et toetuse saajal tuleb paigaldada plakat avalikkusele nähtavasse kohta, mis asub bakteri arendamise või arendamisega seotud paigas. Lisaks on toetuse saajal kohustus paigaldada veebilehele nõutud info, kui veebileht on olemas. Avalikkusele mõeldud kõnes või tekstis tuleb viidata vähemalt sellele fondile, millest bakteri arendamist rahastatakse.
25. Kui tegeleme finantsinstrumentidega, siis kuidas tuleb teavitust teha?
Teavitust tuleb finantsinstrumentide (laenude ja käenduste) puhul teha samamoodi nagu tagastamatu abi puhul. Rakendusüksus, kes kasutab toetust oma ülesannete täitmiseks, peab tegema teavitust nii nagu ka toetuse saaja (lõppsaaja), kes saab toetust (laenu, käendust).
26. Kuidas tähistada projekte, mille tähistamine on projekti olemusest lähtuvalt keeruline?
Kui teavitust ei ole võimalik või sobiv paigaldada toetatava tegevuse asukohta, võib selle paigaldada projektiga seotud asukoha esindusruumi.
27. Mida mõeldakse teavitusmääruses „tegevuse“ all?
Tegevus on näiteks teadus- ja arendustegevus, põhitegevus, konverents, seminar jne.
28. Mida tähendavad mõisted abikõlblikkuse periood, rakendamisleping jne?
Abikõlblikkuse periood – ajavahemik, mil on lubatud toetatavaid projekti töid teha ehk millal peavad abikõlblikud kulud tekkima
Avalikkus – kolmandad isikud, kes ei ole toetuse saaja töötajad ja lepingupartnerid; ning toetuse andja
Lõppsaaja – toetuse saaja tegevuse kaudu rahalist toetust saav isik või asutus, kellele toetuse saaja toetust vahendab
Projekti sihtrühm – kasusaajad; kolmandad isikud, kellele projekti tegevused on suunatud, nt koolitusel, seminaril, nõustamisel osalevad isikud
Taotluse rahuldamise otsus – toetuse taotleja poolt esitatud projekti rahastamis-taotlusele tehtud positiivne otsus
Toetuse andmise tingimuste käskkiri – ministri või riigisekretäri käskkirjaga kinnitatavad toetuse andmise tingimused, mis reguleerivad toetuse andmist ministeeriumi või Riigikantselei enda tegevusteks
Rahastamisvahend – projekt, mille käigus antakse selleks otstarbeks loodud fondi kaudu tagastatavat toetust, sh laenu, käenduse või riskikapitali kujul
Rakendamisleping – rahastamisvahendi ehk finantsinstrumendi rakendamisleping, mis tuleb sõlmida isikuga, kes rahastamisvahendit rakendama hakkab
Kestvuse nõue – nõue, mille kohaselt toetuse abil soetatud/ehitatud vara tuleb kasutada sihipäraselt etteantud perioodi vältel. Kestvuse periood on üldiselt viis aastat viimasest maksest toetuse saajale, kuid võib olla kolm aastat väike- ja keskmise suurusega ettevõtete puhul ning suurettevõtete puhul teatud juhtudel kuni kümme aastat viimasest maksest toetuse saajale. Erijuhtudel võib toetuse andmise tingimustes olla ka pikem kestvuse periood. Kestvuse nõue kohaldub eeskätt tootlike investeeringute ja taristu puhul, kuid toetuse andmise tingimuse alusel võib nimetatud nõuet laiendada ka teistele projektidele
Küsimus (23/11/15): § 6. Plakat (3) ütleb, et „Plakat peab olema suurusega vähemalt A3 ning sellel peab asetsema logo, millele eraldatakse vähemalt 25% plakati pindalast, ja projekti nimetus, mis moodustab plakati kõrgusest vähemalt 30% (lisa, joonis 17).“ Mida siin mõeldakse projekti all? KKK p 28 seda ei selgita. Kas see on käskkirja omav nõudluse suurendamise toetusskeem või SFOSis kirjeldatud EU49230 ehk „Eesti kui reisisihi tuntuse suurendamine perioodil 2014-2020“ või projektijuhtimise moodulis kirjeldatud „Saksamaa“ 2016. aasta projekt või näiteks „Infopäev reisikorraldajatele 20.06.2016 Berliinis“? Kuhu see plakat lõppkokkuvõttes üles pannakse?
Vastus: Projekti nimetus on SFOS kohane projekti nimetus (võib lühendada nii, et jäävad projekti põhisisu kajastavad sõnad). Kuna plakati peab panema ka tegevuse toimumise kohta, siis võib selline plakat hõlmata vaid konkreetse tegevuse nimetust, nt projekti raames on erinevaid koolitusi, võib lisada ka projekti enda nimetuse, mille raames koolitust läbi viiakse, kui need ei lange kokku.
Küsimus (23/11/15): Võiks täpsustada, et kas projekt (rakendusasutuse tegevuseks toetuse andmisel STS § 16) on toetuse andmise tingimuste käskkiri tervikuna või selle alusel elluviidav üksiktegevus.
Vastus: Kui käskkiri sõnaselgelt ei ütle, et tegemist on mitme projektiga, siis on tegemist ühe projektiga (sh on selles mitu tegevust, sõltumata sellest, et projekti rakendatakse nt mitme meetme tegevuse osas).
Küsimus (24/11/15): KA vastuse algus ja lõpp on omavahel vastuolus. Hetkel jääb mulje, et SFOSis oleva Projekti nimetust ei peagi plakatil kasutama kui kasutad seal Projekti ühe tegevuse nimetust.
Vastus: Plakatit saab kasutada projekti alalises kohas, sellisel juhul peab olema seal projekti nimetus (vt SFOSst), aga ka lisaks projekti ühe ürituse asukohas. Viimase puhul tuleks lisada plakatile esimesele kohale ka ürituse nimetus, sest plakati funktsioon on teavitada üritusest endast, mis on üks projekti tegevustest.
29. Kas on aktsepteeritav, kui toetuse saaja küsib projekti lõppedes paikvaatlust tegema tulnud rakendusüksuse töötajatelt nõu teavitusnõuete täitmiseks?
Peamiselt tuleb teavitust teha projekti abikõlblikkuse perioodil, mistõttu on hilja panna näiteks plakat või stend üles, kui tegevused on lõppenud. Kui on tahvli paigaldamise kohustus hiljemalt kolm kuud pärast eseme soetamist või tööde lõpetamist, siis sellisel juhul on paikvaatluse tegijalt abi palumine igati asjakohane.
30. Kas käskkirja ametliku pealkirja võib plakatil, stendidel ja tahvlil asendada konkreetse projekti raames elluviidava tegevuse nimetusega (käskkirjaga kinnitatud tegevuskavast)?
Üldiselt on soovitus kasutada projekti ametlikku nime. Samas, kui käskkirja ametlik pealkiri on keeruline või sisaldab mitmeid erinevaid tegevusi, aga ELi õigusaktide ja teavitusmääruse järgi on mõte teavitada just avalikkust, siis on otstarbekas kasutada elluviidava tegevuse nime. Kuna stendil tuleb välja tuua ka eesmärk, siis on soovitus see samuti tavalugejale arusaadavamalt sõnastada.
1. Kas klastri projektis osaleja on partner (STS mõistes) või on ta projekti lõppsaaja või kasusaaja?
STS § 2 p 10 järgi on partner taotluses või TAT käskkirjas nimetatud isik, asutus või rahvusvaheline organisatsioon, kes:
osaleb projektis toetatava tegevuse rakendamisel ja
kellel tekivad selle käigus kulud.
STS § 2 p 11 järgi on lõppsaaja isik või asutus, kellele toetuse saaja annab toetust vastavalt TAT õigusaktile või TRO-le või kes saab toetust rahastamisvahendist.
Projekti kasusaaja/sihtgrupp/tegevustes osaleja on see, kes ei ole partner ega lõppsaaja, kuid kel on õigus tegevuses osaleda või on tegevusest muul moel kasu saada.
2. Mis on projekti toetatav tegevus ja kes on sellise tegevuse eest vastutaja?
Projektis toetatav tegevus on tegevus või tegevuste kogum, millel on oma eelarve ja väljundnäitaja nii, nagu on kirjeldatud projekti eelarves.
Sellest tulenevalt tuleb esmalt tuvastada, kes on tegevuse, tegevuse osa ja selle tulemuse eest vastutaja. Juhul, kui tegevuse toimumise ja selle tulemi eest vastutab ainult toetuse saaja, siis kehtib Euroopa Liidu struktuurifondidest teavitamise kohustus toetuse saajal. Projekti partner peab täitma teavitamiskohustust juhul, kui tegevuse toimumise ja selle tulemi eest vastutajaks on projektis määratud projekti partner, lisaks sellel, et tegevuse tegemise tulemusel tekivad partneril ka kulud ja need kulud loetakse projektis abikõlblikeks ehk finantseeritakse osaliselt või täielikult toetusest või loetakse projekti omafinantseeringuks. Ka lõppsaaja kulusid finantseeritakse toetusest ja omaosaluse võib lugeda projekti omafinantseeringuks, kuid lõppsaaja puhul puudub toetatava tegevuse elluviimise ja tegevuse väljundnäitaja saavutamise kohustus.
1. Kuhu panna esemel (serverile või turvakaamerale) kleebis, kui see ei mahu kuhugi või kui kleebise lisamisega ei täida ese enam eesmärki?
Kui ese on mõeldud avalikkusele, lõppsaajale või projekti sihtrühmale, tuleb see logoga tähistada. Näiteks suletud keldris asuvaid servereid ja turvakaameraid logoga tähistama ei pea. Küll aga peab toetuse saaja panema projekti abikõlblikkuse perioodi vältel avalikkusele nähtavasse kohta üles plakati.
1. Kui suur peab logo olema?
Logol oleva Euroopa Liidu embleemi väikseim lubatud mõõt horisontaalsel paigutusel on 10 mm ja vertikaalsel 15 mm. Kõige olulisem on jälgida, et logol olev info on selgesti nähtav ehk loetav. Logo peab olema ka vähemalt sama suur või lai kui suurim muu logo.
2. Kas taotlusvooru avamise ajalehekuulutus ja infopäevade materjalid peavad olema tähistatud selle fondi logoga, millest rahastatakse taotlusvooru avamise ja infopäevade korraldamise kulud, või selle fondi logoga, millest rahastatakse meetme tegevusi?
Tuleb lähtuda sellest, millisest fondist kuulutusel ja infopäeval kajastatavat teemat rahastatakse. Kui teabe sisu rahastatakse mitmest fondist, siis võib kasutada väljendit „Euroopa Liidu struktuuri- ja investeerimisfondid“ (ühislogo). Samas on konkreetsetele fondidele viitamine informatiivsem, seega võimalusel, kui kuulutuse maht seda võimaldab, võiks kuulutusel nimetada ka eraldi fondi nimetused.
3. Kas on lubatud lisada turundusmaterjalidele toetuse saaja või ürituse kodulehe aadress, mille vahendusel leiab logo ja muu kohustusliku info?
Määruse järgi tuleb logo paigutada avalikkusele, lõppsaajale või sihtrühmale suunatud teabekandjale. Seega peab turundusmaterjalidel olema logo. Toetuse saaja või ürituse kodulehe aadressi võib loomulikult lisada turundusmaterjalile. Kodulehel peab lisaks logole olema ka projekti lühikirjeldus, eesmärk, tulemus, toetuse summa.
4. Kas koosolekuprotokollid peavad olema logoga?
Kui koosolekuprotokoll on mõeldud avalikkusele, lõppsaajale või projekti sihtrühmale, peab sellel olema logo. Majasisesed dokumendid, sh protokollid ei pea olema logoga tähistatud.
5. Kas igale struktuuritoetusest ostetud esemele peab logo peale panema, kui neid ei ole eraldi ürituse jaoks toodetud?
Jah, kõik avalikkusele, lõppsaajale või projekti sihtrühmale mõeldud esemed tuleb logoga tähistada. Teavitamise kulud on abikõlblikud ja teavitamise kulusid on mõistlik planeerida juba projekti eelarve planeerimisel. Logo tuleb panna esemele otse või kleebise abil. Soovitav on valida selline ese (auhind), millele on võimalik logo lisada. Põhjendatud juhul, kui näiteks digiklassile kingitakse poest ostetud kiletatud tahvelarvutid, siis võib panna kleebise tahvelarvuti pakendile, st kile peale. Kindlasti on kahtluse korral mõistlik rakendusüksusega nõu pidada.
6. Kas ja millistel juhtudel võib Eestis kasutada seadmetel või masinatel ingliskeelseid logosid? Kui jah, siis missugustel juhtudel?
Määruse järgi võib kasutada logo ingliskeelset versiooni vaid välisriigis levitataval trükisel ja võõrkeelsel infomaterjalil, samuti kui tegevuse asukoht on välisriigis ja tegevus on suunatud mitte-eestlastele või tegevuses osaleb ka mitte-eestlasi.
Küsimus (30/09/15): Logo kasutamine (6) ütleb, et „Välisriigis levitataval trükisel ja võõrkeelsel infomaterjalil võib kasutada logo ingliskeelset versiooni“. Samas § 6. Plakat inglise keelsest versioonist ei räägi. Kuidas käituda näiteks Saksamaal (või Rootsis või Lätis) toimuval sündmusel (nt infopäev) teavitusmääruse täitmiseks? Kas kasutada plakatil inglisekeelset logo koos saksakeelse projekti nime, eestikeelse nime või inglisekeelse nimega?
Vastus: Keele valik sõltub sündmuse asukohariigist ja üritusel osalejate peamisest keelevaldamisest. Üldiselt peaks EL-s hakkama saama inglise keelse variandiga. Ilmselgelt ei ole mõtet eesti keeles kirjutada, sest sellisel juhul ei ole täidetud üldine nõue, milleks on avalikkuse/sihtgrupi teavitamine toetuse saamisest, sest eestikeelne tekst ei ole sihtgrupile arusaadav.
7. Kas arvutis värviliselt vormistatud logo on lubatud printida must-valge printeriga? Kas värviliselt prinditud logo on lubatud skaneerida must-valgelt?
Ei. Taolised situatsioonid on ennetatavad, rõhutades toetuse saajatele seda, et kui puudub värviliselt printimise või skaneerimise võimalus, siis tuleb kindlasti kasutada must-valget logo. Kui põhjendatud juhul ei ole logo värvilisena kujutamine võimalik, võib logo olla mustvalge, välja arvatud veebilehel.
Küsimus (30/09/15): „Kui põhjendatud juhul ei ole logo värvilisena kujutamine võimalik, võib logo olla mustvalge, välja arvatud veebilehel.“ Palun selgitage, miks Perioodi 2014–2020 teavitusmääruse § 11. (2) keelab veebilehel kasutada mustvalget logo kui see juhuslikult sobib kokku veebilehe kujundusega paremini kui värviline logo?
Vastus: Vastav nõue tuleneb komisjoni määruse art. 4 punktist 1. Ei mingeid mööndusi – maitse küsimus ei ole siin asjassepuutuv (st me ei hakka põhjendama EK valikut).
8. Kas logo on lubatud graveerida, pressida, söövitada vms?
Järgida tuleb teavitusmääruses toodud värvikoode. Põhjendatud juhtudel on lubatud graveerida, pressida ja söövitada, kui logo on proportsioonis ja logol olev info on selgelt nähtav.
9. Kas ELi embleemil ei ole vaja kasutada valget turvaala?
ELi embleemil on samuti turvaala, mida tuleb kasutada tumeda ja kirju tausta puhul. Heledal taustal ei pea turvaala kasutama ja sel juhul saab kujundaja hõlpsalt turvaala eemaldada ning tootele lisada. Täpsemad nõuded embleemile on Euroopa Komisjoni juhendis.
10. Kas kõik projekti raames välja töötatud dokumendid on vaja tähistada ELi logodega?
Logo kasutamise ja kõnes fondidele viitamise eesmärk on teavitada avalikkust toetuse saamisest ja kasutamisest. Seega, kui dokumendi koostamiseks ELi toetust ei kasutata, kuid aruanne on projekti osaks ning on suunatud avalikkusele, projekti sihtrühmale või lõppsaajale, siis peab olema dokument nõuetekohaselt tähistatud.
11. Kui on juba kaksiklogo, kas siis kirjapildis peab ka EL sõnas välja kirjutama, sest ehitaja ja omanikujärelevalve omad ju on kirjutatud?
Logol asub juba tekst „Euroopa Liit“, seega eraldi ei pea välja kirjutama.
12. Kas majasisesed dokumendid peavad olema logostatud?
13. Kas logo peab olema kõikidel slaididel eraldi või piisab, et on lõpus lubatud suuruses välja toodud?
Logo peab olema esimesel slaidil (või siis viimasel, siiski soovituslikult esimesel).
14. Reklaamvideo logostamine – kas piisab kui logo on nt 5 sekundit video lõpus logona välja toodud lubatud suuruses?
1. Kui lisaks toetuse saajale on mitmeid partnereid (nt teadus-arendusprojektid), kes kõik osalevad uuringutes, siis kuidas tuleks teavitamine korraldada?
Küsimus (29/09/15): KKK p 43 räägib, et „Kui tegemist on struktuuritoetuse seaduse kohase partneriga, kehtivad talle samasugused kohustused nagu ka toetuse saajale.“ Mis siis, kui tegemist pole struktuuritoetuse seaduse kohase partneriga, vaid lihtsalt teise organisatsiooniga kellega koos tehakse näiteks infopäeva? Kas siis ei ole sellel organisatsioonil samasugust teavitamise kohustust?
Vastus: STSis on partner defineeritud järgnevalt: 10) partner on taotluses või käesoleva seaduse § 13 lõikes 1 nimetatud toetuse andmise tingimuste käskkirjas nimetatud füüsiline isik, juriidiline isik, riigiasutus, kohaliku omavalitsuse asutus või rahvusvaheline organisatsioon, kes osaleb projektis toetatava tegevuse rakendamisel ja kellel tekivad selle käigus kulud; Koostööpartneritega koos töötades peab tagama, et üritus oleks tähistatud. Vastavatesse lepingutesse saab sätestada kohustuse teavitamise reegleid järgida ja sanktsioonid täitmata jätmise puhul.
2. Kas kõik ruumis olevad esemed tuleb kleebisega tähistada või on lubatud mõni alternatiivne moodus?
Kui esemeid (nt katseklaase) kasutatakse vaid toetuse saaja ruumides (nt laboris), piisab plakati paigutamisest tegevuse asukohta või projektiga seotud asukoha esindusruumi või rajatisele, kus plakat on avalikkusele, lõppsaajale või projekti sihtrühmale nähtaval kohal. Näiteks hoone välisukse juures, fuajees vms. Kui tarvikut kasutatakse ka väljaspool laborit, siis nendele tuleb ikkagi logo paigutada (näiteks kui plakatit ei ole võimalik paigaldada seire asukohta rabas), et avalikkus, lõppsaaja või projekti sihtrühm mõistaks ELi abi seadme hankimisel.
3. Kas A3 infoplakat peab laboris/kontoris/esindusruumis olema kahes keeles (eesti- kui ka inglise), kui kohapeal käib ka väliskülalised? Või võib ühele plakatile panna mõlemas keeles kui ka kaks logo (eesti- kui ka inglise)?
Kui ruum on Eestis on obligatoorne eesti keelne plakat. Inglise keelne plakat on vabatahtlik.
4. Kas ühel infoplakatil võib olla mitu projekti nime?
Mõistlik arv sõltub sellest kui arusaadav see kompositsioon teavitatavatele paistab. Ehk, lähtuda tuleks sellest, et info plakatil kannaks selget ülevaadet sellest, millega tegeletakse.
5. Kui kaugelt peab A3 plakat olema loetav?
Sellist nõuet ei ole. Plakat peab vastama vähemalt miinimumnõuetele (TM § 6 lg 3 ja § 4 lg 5). A3 plakati loetavuse osas tuleb lähtuda sellest, et inimene, keda teavitatakse, ei peaks pingutama plakatilt teksti lugemisega.
6. Kas välitingimustes olev plakat peab olema ilmastikukindel ja säilima?
Jah, välitingimustes asuv plakat peab olema ilmastikukindel. Kehtivad üldised nõuded, et logo/teavitus peab olema selgelt nähtav ning kui logo aluseks olev kleebis, plakat, stend või tahvel saab kahjustada, siis tuleb see korrastada või asendada uuega kuni tähistamiseni lõpuni. Plakati ja stendi puhul on tähistamise aeg abikõlblikkuse periood, tahvli puhul kestvuse nõude kehtimise lõpuni.
Küsimus (30/09/15): Kui kaua peab säilima seadmele pandud kleebis (nt kui seadmele kehtib kestvuse nõue, kuid tahvli paigaldamine ei ole nõutud)?
Vastus: Siis ei pea olema seadmel kleebist, sest teavitamiskohtutus rakendub projekti AK-perioodil ja pärast stendi ja tahvli näol.
Küsimus (24/11/15): Siit on järeldatav, et kui projekt ei ole üle 500 000 ja tahvli paigaldamine pole tarvilik, siis ei ole rikkumine, kui seadmel olev logo ei säili pärast abikõlblikkuse perioodi.
Vastus: Plakat peab olema üleval projekti abikõlblikkuse perioodil. Kui plakatit kasutatakse üksiktegevusest teavitamiseks, hoitakse plakat üleval tegevuse toimumise ajal. Kleebisele kohaldub ka AK-perioodi aegne säilimisaeg.
7. Kuidas tähistada projekte, mille tähistamine on projekti olemusest lähtuvalt keeruline?
Kui teavitust ei ole võimalik või sobiv paigaldada toetatava tegevuse asukohta, võib selle paigaldada projektiga seotud asukoha esindusruumi (näiteks veeprojektide puhul toetuse saaja – vee-ettevõtte – kontorihoone seinale).
8. Mida mõeldakse teavitusmääruses „tegevuse“ all?
Tegevus on näiteks arendus- ja teadustegevus, põhitegevus, konverents, seminar jne.
1. Kui toetus on suurem kui 500 000 eurot ja tegemist on infrastruktuuri projektiga, kas kõikide vaatetornide, lõkkekohtade ja matkaradade juurde peab stendi paigaldama?
Kui kõik nimetatud objektid asuvad ühel matkarajal, võib stendi paigaldada näiteks matkaraja algusesse. Sama loogika alusel saab hiljem paigaldada ka tahvli.
2. Kas peab paigaldama kolm stendi, kui toetuse summa on üle 500 000 euro ja projekt seisneb infrastruktuuri või ehitustöö rahastamises kolmes erinevas asukohas?
Jah, kõigis kolmes asukohas tuleb stend paigaldada avalikkusele nähtavasse kohta. Kui töid teostatakse asukohas, kus avalikkusele ei ole ligipääsu või on see raskendatud, siis võib paigaldada stendi asukohta, mis aitab kõige paremini avalikkust teavitada. Näiteks rabade taastamise puhul rahvuspargi keskusesse.
3. Milline info peab stendil ja tahvlil olema ning kelle logosid võib veel kasutada?
Stendil ja tahvlil peab kaksiklogole eraldama vähemalt 25% teabekandja pindalast ning projekti nimetusele ja peamisele eesmärgile vähemalt 30% teabekandja kõrgusest. Kogu ülejäänud ala on võimalik kasutada mistahes logode ja info tarbeks. Logo peab olema vähemalt sama suur või lai kui suurim muu logo.
4. Mida tähendab, et stend ja ehitusseadustikus toodud informatsioonitahvel on võimalik ühitada?
Stendi minimaalne suurus on 1500x1000 mm. Stendile on kohustus paigutada logo, millele eraldatakse vähemalt 25% stendi pindalast, ning stendile kirjutatakse projekti nimi ja peamine eesmärk, millele eraldatakse vähemalt 30% stendi kõrgusest. Kui need tingimused täidetakse informatsioonitahvlil, ei pea paigaldama eraldi stendi ja informatsioonitahvlit, vaid võib kaks teavitust paigutada ühele alusele.
5. Kuidas märgistada objekte, mis ei ole silmnähtavad ehk asuvad nt maa all?
Kui infrastruktuuri või ehitustöö projektile antav toetus on suurem kui 500 000 eurot, püstitatakse objekti asukohta või selle lähedusse avalikkusele nähtavasse kohta stend, mida hoitakse üleval abikõlblikkuse perioodi algusest selle lõpuni. Alla 500 000-eurose toetusega projekti puhul lisatakse ehitustööde ajal plakat torustiku ehitus- või renoveerimistööde asukohta avalikkusele nähtavasse kohta. Tahvel tuleb paigaldada hiljemalt kolm kuud pärast tööde lõpetamist avalikkusele nähtavasse kohta, kui eseme ostmise või infrastruktuuri või ehitustöö rahastamise projektis on toetus suurem kui 500 000 eurot.
6. Kas projektis sisalduvaid mitte-ehituslikke tegevusi (võsaraie, taastamistööd) tuleb samuti tähistada stendiga (arvestades, et projekti kogumaksumus on üle 500 000 ja sisaldab ehituslikke töid)?
Kuna võsaraie ja taastamistööd ise ei ole ehitusliku iseloomuga, siis võib nendest tegevustest teavitamiseks kasutada plakatit.
7. Kui projekt kestab aastani 2023, aga objekt saab valmis 2016, siis kas teavitusmääruse § 8 lg 1 alusel võib objekti ehitustööde lõpetamise järgselt ikkagi stendi kolme kuu jooksul asendada tahvliga?
Jah. Tahvel tuleb paigaldada hiljemalt kolme kuu jooksul pärast tööde lõpetamist.
1. Kas ja kuidas paigaldada tahvel, kui toetuse summa ületab 500 000 eurot ning soetatud on põhivara ja väikevahendeid, mis on kasutusel mitmel objektil?
Avalikkusele hõlpsasti nähtavasse kohta tuleb paigaldada vähemalt üks tahvel projekti kohta, mille toetus ületab 500 000 eurot ja mis seisneb füüsilise eseme ostmises või infrastruktuuri või ehitustegevuse rahastamises. Kui projekti eesmärk oli põhivara ja väikevahendite ostmine ning neid kasutatakse X arvul objektidel, tuleb esemete asukohtadesse paigaldada tahvel. Tahvlit ei pea paigaldama üle 500 000-eurose toetusega projekti puhul, mille raames osteti küll füüsilisi esemeid, kuid mis olid vajalikud abivahendid projekti eesmärkide täitmiseks. Näiteks koolitus- või teadus- ja arendusprojekti puhul, mille toetus on üle 500 000 euro ja mille raames osteti koolitajatele sülearvutid või laborisse väikevahendeid ehk füüsilisi esemeid, ei ole tahvli paigaldamine nõutud, sest projektide põhieesmärk ei olnud füüsiliste esemete ostmine. Samas kui teadusprojektis soetati põhivarana käsitletavaid seadmeid või masinaid, siis tuleb paigaldada tahvel.
2. Kas piisab ühest tahvlist projekti lõpus mõnes avalikumas kohas?
Oleneb projektist. Kui projekt seisneb füüsilise eseme ostmises või infrastruktuuri või ehitustöö rahastamises, tuleb paigaldada vähemalt üks tahvel avalikkusele nähtavasse kohta. Kui rajatakse näiteks X reoveepumplat ja tahvli kasutamine on objekti asukohas keelatud või muul viisil võimatu, võib kasutada tahvlit asukohas, kus see aitab kõige paremini saavutada avalikkuse teavitamise eesmärki – näiteks linnas mõne tänava ääres, kus veeprojekti teostati. Kui projekti eesmärk oli soetada inventari, mida kasutatakse kolmes erinevas laboris, siis tuleb paigaldad kolm tahvlit kolme labori asukohta. Samas tuleb jälgida ka seda, et tahvel oleks avalikkusele hõlpsasti nähtavas kohas. Seega, kui kolmest laborist vaid ühe hoonesse või selle lähedusse on avalikkusel võimalik pääseda, siis tuleb kolme labori peale paigaldada vaid üks tahvel. Kui kõik hooned, kus laborid asuvad, on avalikkusele ligipääsetavad, tuleb paigaldada kolm tahvlit. Esmalt tuleb jälgida, et tahvel asuks avalikkusele hõlpsasti nähtavas kohas, ja seejärel seda, et tahvel asuks objekti asukohas. Sellisel juhul on tehtud kõik, et avalikkus viiks kokku investeeringu ja Euroopa Liidu panuse sellesse.
3. Kas tahvli võib paigaldada vahearuannet tehes?
Tahvel tuleb paigaldada hiljemalt kolme kuu jooksul pärast eseme soetamist või tööde lõpetamist.
4. Kui on kolm erinevat projekti ühes hoones, nt ruumid, seadmed ja inimesed, siis kas peab paigaldama tahvli ainult ruumide ja seadmete projektide kohta?
Jah. Tahvel tuleb paigaldada, kui projekt seisneb füüsilise eseme ostmises või infrastruktuuri või ehitustöö rahastamises ja toetus on üle 500 000 euro. Mitme projekti info on võimalik paigutada ühele tahvlile.
5. Kuhu paigaldada tahvel vandaaliohu korral?
Tahvel tuleb paigaldada avalikkusele nähtavasse kohta ja eelistatult objektile või kui see on keelatud muu seaduse kohaselt või muul põhjusel võimatu, tuleb tahvlit kasutada kohas, kus see aitab kõige paremini saavutada avalikkuse teavitamise eesmärki. Reeglina peab olema ehitusseaduse alusel teavitus iga ehitustöö teostajast ja ajast, seega saab sellele lisada ka teavitamislogo ja info. Vandaalioht ei ole selliseks asjaoluks, mis annab aluse teavitusnõudeid mitte täita. Tahvel/stend/plakat peab olema avalikkusele hõlpsasti nähtavas kohas ning pidama vastu ilmastikutingimustele ja vajadusel ka vandalismijuhtumitele. Tahvli hävimise puhul tuleb see asendada.
6. Mida teha kui tänutahvel on pärast projekti lõppu kadunud ja ei ole võimalik veenduda, kas see algselt üldse sinna paigaldati?
Tahvel peab olema üleval projektile kohalduva kestvusnõude lõpuni. Kui tahvel vahepeal kaob, tuleb see asendada. Tõendamaks, et tahvel oli üleval, on toetuse saajal mõistlik teha tahvlist foto – siin kohaldub üldine nõue, et peab jääma jälg kohustuse täitmise kohta, st kui tõend kulu abikõlblikkuse kohta. Selle, kuidas teavituskohustusi tõendada, lepivad toetuse saaja ja rakendusüksus omavahel kokku.
1. Kas veebilehel olev logo peab olema esilehel või võib olla ka alamlehel?
Kui veebilehel kajastatakse ainult projektiga seotud infot, siis peab logo olema esilehel. Kui veebilehel kajastatakse ka infot, mis ei ole projektiga seotud, siis võib logo olla ka alamlehel, kus on muu nõutud projekti info – lühikirjeldus, eesmärk, tulemus, summa.
Logo võib näidata koduleheküljel ka nii, et see on avalehekülje ülaosas bännerina vähemalt 10 sekundit ning liigub siis lehekülje jalusesse või mujale. See peab kehtima ka nutiseadetes.
2. Kas teavitus võib olla ka ainult uudisvoos?
Ei. Logo peab olema nähtav ilma esmakuva kerimata ega tohi kaduda uudisvoogu. Ka siin kohaldub üldine nõue, et lisaks logole peab tekst olema selgelt ja hõlpsalt nähtav/märgatav.
3. Millal peab kodulehele logo paigutama ja kaua peab seda logo seal säilitama?
Logo, ühes muu eelnimetatud infoga, peab olema veebilehel projekti abikõlblikkuse perioodil. Kohustus logo paigutamiseks jõustub alates taotluse rahuldamise otsusest või toetuse andmise tingimuste käskkirja kinnitamisest.
4. Kuidas tagada, et logo oleks projekti kajastava veebi avavaates nähtav iga digiseadmega? Kas järelevalve peaks hakkama seda kontrollima nii tahvelarvuti kui telefoniga?
Nimetatud kohustust peab järelevalve kontrollima nii nagu ka teisi kohustusi. Selle, kuidas kohustuse täitmist tõendada, lepivad RÜ ja toetuse saaja omavahel kokku.
5. Kui eelmisest perioodist toetust saanud programm läheb uuel perioodil sarnaste tegevustega edasi, siis millist logo kasutada veebilehel (osa alamlehti on eelmise, osa uue ja osa mõlema perioodi kohta)?
Tõendamiseks tuleks teha vana perioodi logoga veebilehest ekraanitõmmis ja veebilehele tuleks lisada uue perioodi logo.
6. Kui EL toetusega projekti veebileht tehakse mõnele juba olemasolevale veebilehele, siis kas ka sellele lehele laieneb uus nõue, et EL logo peab olema ilma kerimiseta igasuguse seadmega nähtav?
Jah, ka olemasolevale veebilehele on tarvis lisada logo ja nii, et sõltumata digiseadmest on see nähtav, ilma et kasutaja peaks ekraanile kuvatavat lehekülge allapoole kerima.
7. Kas veebilehele tuleb lisada ka alamprojekti info?
Alamprojekti info ei ole nõutav. Toetuse saaja veebilehele tuleb lisada ametlik projekti nimi.
Küsimus (21/09/15): Veebilehele „Alamprojekti info ei ole nõutav.“ Mis on alamprojekt reisisihi näitel?
Vastus: St projekti ühe tegevuse või iga tegevuse info.
Küsimus (23/09/15): Ehk on need eraldi tegevused, mis kõik koos aitavad meetme eesmärki täita. Aga alamprojekt on selgemalt eristatud nt teadus-arendustegevuse projektidel, kus teadustöö ongi jaotatud erinevateks alamprojektideks.
Vastus: Need on SFOSis. Kui ametlik projekti nimetus on liialt pikk, siis tuleb parema haaratavuse eesmärgil veebilehele märkida see osa projekti ametlikust nimetusest, mis kajastab projekti sisu (tegevusi/eesmärke) kõige täpsemalt.
8. Kui toetuse saajal on mitu projekti, kas veebis peab info olema kõikide projektide kohta?
Jah. Juhul, kui veebileht on olemas, avaldatakse veebilehel iga projekti abikõlblikkuse perioodil lühikirjeldus, eesmärk, tulemus, selle fondi nimetus, millest projekti toetati, ja toetuse summa.
Küsimus (30/09/15): Kui toetuse saajal on mitu veebilehte (nt www.eas.ee, www.puhkaeestis.ee, www.visitestonia.com jne), siis kas on kooskõlas teavitusmäärusega (§ 4. (4)) kui ainult veebilehel www.eas.ee avaldatakse visitestonia.com’iga seotud projekti lühikirjeldus, eesmärk, tulemus, selle fondi nimetus millest projekti toetati, ja toetuse summa ning seda ei dubleerita veebilehel visitestonia.com? Logo pannakse loomulikult ka visitestonia.com avalehele kohe nähtavale kohale, aga küsimus on just projekti kirjeldusest toetuse saaja veebilehel.
Vastus: Kuna visitestonia.com on samuti EASi (toetuse saaja) hallatav veebileht ja kui projekt on seotud selle veeblilehel kajastatud tegevustega, sh peamiselt, siis piisab vaid sellel erilehel selle projekti teavitamisest.
Küsimus (24/11/15): Kas ma saan õigesti aru, et logo läheb visitestonia.com avalehele ja projekti kirjeldus eas.ee lehele?
Vastus: Logo ja kirjeldus peab olema sellel veebilehel, mis on otseselt seotud projektiga, seega kui projekti tegevused haakuvad www.visitestonia.com kajastatuga, siis peaksid logo ja kirjeldus olema siin lehel, mitte, et osa on eas.ee lehel ja osa visitestonia.com lehel.
9. Kas pikaajalise ja mitmest tegevusest koosneva projekti tulemus on indikaatori täitmine või midagi muud?
Projekti tulemus on määratletud taotluses või rakendusasutuse käskkirjas. Selle üheks väljenduseks on tulemusindikaatori (näitaja) täitmine.
10. Kui toetuse saajal ei ole olemas veebilehte, kuid on olemas Facebooki ettevõtja profiil, kas siis kohalduvad samad nõuded, mis veebilehele või mitte?
Eesmärk on teavitada projektist. Seega, kui FB on ainuke teavituskanal, siis tuleks kohandada veebilehel teavituse sisu.
Tegemist on veebilehega, seega kohalduvad kõik nõuded: esmasel kuval peab olema logo ja lisaks peab olema TM § 4 lg 4 kohane teave: projekti kirjeldus, eesmärk, tulemus, toetuse summa. Fondi nimetus on logol, seega eraldi ei pea nimetama.
Küsimus (15/03/16): Palun selgitust sellele, miks sotsiaalmeedia leht on toetuse saaja puhul kohaldatav kui veebileht?
Vastus: Kõik oleneb kaasusest. Kui sotsiaalmeedia kanal on toetuse andmisega kuidagi seotud, peab teavitust tegema ka seal. Veebilehel info edastamine ei tähenda, et teavitus ei peaks toimuma ka plakati vms kaudu.
11. Kui toetuse saajal on mitmekeelne leht, siis kas tal peab olema kõikides keeltes alamlehed projekti kohta?
Teavituses tuleks ikkagi lähtuda projekti kasusaajate ja osalejate sihtgrupist. Kuna antud on ka ingl keelse logo variant, siis teise keelena piisab inglise keelsest variandist kui rahvusvahelisest keelest. Võib siiski projekti kirjeldusi esitada ka teistes keeltes.
12. Klastrite ja Tehnooloogia arenduskeskuste partnerid – partneritele rakenduvad täpselt samasugused kohustused nagu toetuse saajale. Küsimus tekib veebilehega, kus peab olema kirjas ka toetuse summa, mis aga partneritel ühe projekti raames ei ole täpne , sest ühe projekti raames on kulutused jooksvad. Kas siis partner peab ka veebilehel viitama kogu projekti summale või ei viita üldse summale?
Projekti kogusumma on ikkagi permanentne. Seega, sellele saab viidata.
Indikatiivne partneri summa peab olema teada, sest see fikseeritakse toetuse saaja ja P vahelises kokkuleppes ning ajas suureneb vastavalt uuele kokkuleppele ja vastavalt uuendatakse veebilehel olevat teavet toetuse summa kohta P-le.
Küsimus (15/03/16): Sooviks ikkagi teada, kumba summat palun TAKidele kasutada. Praegu tekib muidu olukord, kus võivad kajastada kogu projekti summat, kuid lühikirjelduses ja eesmärgiks võib olla nende enda projekti lühikirjeldus ja eesmärk.
Vastus: Parim lahendus on see, kus partner kajastab oma veebilehel/plakatil projekti terviku kohta käiva info ning projektist oma osa kohta käiva info. See annab ülevaate, et tegemist on projekti osaga.
13. Logo ei mahu veebibännerile - kas võib veebibännerid jätta logostamata? Kui ei, kas on võimalik teha nii, et veebibänner on lingitud projekti lehega, kus on olemas rahastamise info?
Bänneril võib olla ainult logo, millele klikates suunatakse veebilehele, kus on täpsem info.
Küsimus (15/03/16): Bännerile ei mahu ära isegi väike logo, sest mõõdud on nii pisikesed, et logo ei saa panna loetavas suuruses. Nt Google Adwordi reklaami puhul ei saa üldse logo panna. Kas siis võib nii, et ikkagi kogu info projekti kohta on suunatud lehele, millele reklaam/bänner viib?


text:
Korduma kippuvad küsimused - Advokatuur
Otsi advokaati Kõikide väljade täitmine on vabatahtlik LinnHaapsaluJõhviKuressaareNarvaPaidePärnuRakvereRaplaTallinnTartuValgaViljandi
Riigi õigusabi on isikule õigusteenuse osutamine riigi kulul, kus isik võib saada riigi õigusabi kohustuseta hüvitada riigi õigusabi tasu ja kulud või kohustusega ühekordse maksena või osamaksetena täielikult või osaliselt hüvitada riigi õigusabi tasu ja kulud. Riigi õigusabi seisneb selles, et õigusmenetluses (kriminaalmenetlus, väärteomenetlus, tsiviilkohtumenetlus, halduskohtumenetlus, haldusmenetlus, täitemenetlus), milles isik osaleb, esindab ja nõustab teda Eesti Advokatuuri poolt määratud advokaat. Riigi õigusabi saamine ei vabasta muude menetluskulude kandmisest.
Milleks on vaja riigi õigusabi?
Õigusriigis on isikutele oma õiguste ja huvide kaitsmiseks kehtestatud suur hulk reegleid ja norme. Sageli on aga nii, et ilma vastava valdkonna õigusteadmisteta jääb isik oma õiguste teostamisel hätta. Seetõttu on oluline, et igaühel oleks võimalus saada asjatundlikku ja usaldusväärset õigusnõuannet.
Majanduslikel põhjustel ei ole paljudel isikutel võimalik endale advokaati palgata. Selleks, et isiku õigused ja huvid ei jääks ainuüksi majanduslike piirangute tõttu kaitseta, on seadusega kehtestatud võimalus saada õigusabi riigi kulul.
Kellel on võimalik saada riigi õigusabi?
Riigi õigusabi saamise tingimused sõltuvad sellest, milliseks menetluseks õigusabi vajatakse.
Teatud juhtudel on isikul õigus saada riigi õigusabi sõltumata oma majanduslikust seisundist (see tähendab, et isiku õigus riigi õigusabile ei olene sellest, kas isikul on majanduslikud võimalused endale ise advokaat palgata või mitte):
a) kui füüsiline isik (inimene) on kahtlustatav või süüdistatav kriminaalmenetluses (see tähendab, et isikut kahtlustatakse või süüdistatakse kuriteo toimepanemises), on isikul õigus määratud kaitsjale nii kohtueelses menetluses (eeluurimise ajal) kui kohtumenetluses;
b) kui füüsiline isik on menetlusalune isik väärteomenetluses (see tähendab, et riik taotleb isikule karistuse määramist väärteo toimepanemise eest), on isikul õigus kohtumenetluses määratud kaitsjale juhul, kui menetlusalune isik on 14- kuni 18-aastane või ta ei ole psüühikahäire tõttu võimeline ise ennast esindama;
c) kui teine riik nõuab füüsilise isiku loovutamist või väljaandmist, on isikul loovutamismenetluses ja väljaandmismenetluses õigus määratud kaitsjale alates enda kinnipidamisest.
Kõigis teistes menetlustes antakse isikule riigi õigusabi juhul, kui isik oma majandusliku seisundi tõttu ei suuda õigusabi vajamise ajal tasuda asjatundliku õigusteenuse eest või suudab seda teha üksnes osaliselt või osamaksetena või kelle majanduslik seisund ei võimalda pärast õigusteenuse eest tasumist lihtsat toimetulekut.
Riigi õigusabi on teatud juhtudel õigustatud saama ka juriidilised isikud (ehk äriühingud, mittetulundusühingud ja sihtasutused). Nendeks juhtudeks on:
a) maksejõuetu mittetulundusühing või sihtasutus, mis on kantud tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja või sellega võrdsustatud, kes taotleb riigi õigusabi keskkonnakaitse või tarbijakaitse valdkonnas või riigi õigusabi andmiseks esineb muu ülekaalukas avalik huvi paljude inimeste seadusega kaitstud õiguste võimaliku kahjustamise vältimiseks;
b) maksejõuetu juriidiline isik, kes on kahtlustatav või süüdistatav kriminaalmenetluses.
1. Riigi õigusabi taotlus
Üldjuhul tuleb riigi õigusabi saamiseks esitada taotlus. Taotluse vorm on kättesaadav Justiitsministeeriumi veebilehel ning igas kohtus ja advokaadibüroos. Vastavad vormid leiad ka antud kodulehelt "Dokumendid" lehelt.
Taotluse vormi täitmisel on oluline, et kui taotluse esitab füüsiline isik kaitsja määramiseks kriminaalmenetluses, ei pea ta täitma kogu vormi – sellisel juhul tuleb taotluses näidata vaid taotleja andmed ja keel, milles ta on võimeline advokaadiga suhtlema, ning viide kriminaalasjale.
Riigi õigusabi taotlus esitatakse üldjuhul kohtule. Konkreetne kohus, kellele taotlus esitada, määratakse järgmiselt:
a) Taotlus riigi õigusabi saamiseks tsiviil-, haldus- või väärteoasjas menetlusosalisena kohtumenetluses esitatakse kohtule, kes asja menetleb või kelle pädevuses oleks asja menetleda.
b) Kui taotleja soovib riigi õigusabi hagiavalduse, hagita menetluses avalduse või halduskohtumenetluses või väärteoasja menetluses kaebuse koostamiseks, esitab ta taotluse kohtule, kelle pädevusse kuulub hagi, hagita menetluse avalduse või kaebuse läbivaatamine.
c) Taotlus riigi õigusabi saamiseks esindamisena tsiviilasja kohtueelses menetluses, haldusmenetluses või väärteoasja kohtuvälises menetluses, õigusdokumendi koostamisena või muu õigusalase nõustamise või esindamisena esitatakse taotleja elu- või asukohajärgsele või õigusteenuse osutamise eeldatava koha järgsele maakohtule. Kui riigi õigusabi taotlejal ei ole Eestis elukohta, võib ta taotluse esitada ka maakohtule, kelle tööpiirkonnas ta viibib.
d) Kui isik taotleb riigi õigusabi kriminaalmenetluses kannatanu, tsiviilkostja või kolmanda isikuna otsustab temale riigi õigusabi osutamise asja menetlev kohus või kriminaalasja kohtueelses menetluses maakohus, kelle pädevuses oleks kriminaalasja menetleda.
e) Kui isik taotleb riigi õigusabi teistmismenetluseks, otsustab temale riigi õigusabi osutamise Riigikohus.
f) Taotlus riigi õigusabi saamiseks esindamisena täitemenetluses esitatakse kohtule, kelle pädevuses oleks menetleda kaebust täitemenetlust läbi viiva kohtutäituri tegevuse peale.
Riigi õigusabi taotlus esitatakse uurimisasutusele või prokuratuurile juhul, kui isik on kahtlustatav kriminaalasjas, milles kaitsja osavõtt ei ole kohustuslik.
Riigi õigusabi saamise taotlusele lisab füüsilisest isikust taotleja enda allkirjastatud teatise oma majandusliku seisundi kohta ning võimaluse korral ka muud tõendid, mis seda seisundit iseloomustavad. Teatist oma majandusliku seisundi kohta ei pea lisama kriminaalmenetluses kahtlustatav, kes taotleb endale kaitsja määramist.
Isik, kelle elukoht ei ole Eestis, lisab taotlusele elukohariigi pädeva asutuse teatise tema ja tema perekonnaliikmete kolme viimase aasta sissetuleku kohta. Kui teatist ei ole taotlejast sõltumatutel põhjustel võimalik esitada, võib riigi õigusabi andmise otsustada ilma teatiseta.
Majandusliku seisundi teatise vorm on kättesaadav Justiitsministeeriumi veebilehel ning igas kohtus ja advokaadibüroos.
2. Riigi õigusabi ilma taotlust esitamata
Menetlustes, milles kaitsja osalemine on seaduse järgi kohustuslik, ei pea isik riigi õigusabi saamiseks midagi tegema – juhul kui isik ei ole sellisel juhul ise advokaati palganud, on menetlust läbiviiv ametnik kohustatud korraldama isikule advokaadi määramise ning isik ei pea selleks taotlust esitama. Olukorrad, milles kaitsja osalemine on kohustuslik, on järgmised:
a) kriminaalmenetluses on kaitsja osavõtt kogu menetlusest (see tähendab nii eeluurimise ajal kui kohtumenetluses) kohustuslik kui isik on pannud kuriteo toime alaealisena;
isik ei ole oma psüühilise või füüsilise puude tõttu suuteline ise end kaitsma või kui kaitsmine on selle tõttu raskendatud; isikut kahtlustatakse või süüdistatakse kuriteos, mille eest võib mõista eluaegse vangistuse; isiku huvid on vastuolus teise isiku huvidega, kellel on kaitsja; isik on viibinud vahi all vähemalt kuus kuud; kriminaalasja menetletakse kiirmenetluses;
b) kriminaalasja menetluses alates kriminaaltoimiku tutvustamisest (see tähendab pärast kohtueelse menetluse lõpuleviimist);
c) kriminaalasja kohtumenetluses;
d) teisele riigile loovutamise või väljaandmise menetluses alates isiku kinnipidamisest;
e) väärteoasja kohtumenetluses juhul, kui menetlusalune isik on 14- kuni 18-aastane või ta ei ole psüühikahäire tõttu ise suuteline end esindama.
Mida arvestatakse riigi õigusabi osutamisel?
Riigi õigusabi andmist otsustav kohus või uurimisasutus või prokuratuur analüüsib kõigepealt seda, kas isikul on õigus riigi õigusabi taotleda. Juhtudel, mil riigi õigusabi andmine oleneb isiku majanduslikust seisundist, hinnatakse taotleja majanduslikku seisundit, sh tema vara ja sissetulekut ning temaga koos elavate perekonnaliikmete vara ja nende sissetulekuid, tema ülalpidamisel olevate isikute arvu, eluasemele tehtavaid mõistlikke kulutusi ning muid tähendust omavaid asjaolusid.
Riigi õigusabi ei anta järgmistel juhtudel (järgnevat loetelu ei kohaldata, kui riigi õigusabi taotleb kahtlustatav või süüdistatav kriminaalmenetluses):
3) taotlejal on võimalik kulud õigusteenusele kanda oma olemasoleva ja suuremate raskusteta müüdava vara arvel;
Teistmismenetluseks ei anta riigi õigusabi ka juhul, kui riigi õigusabi taotluses ei ole märgitud teistmisaluseid või kui märgitud teistmisalustest nähtub, et taotlejal on ilmselt vähe võimalusi oma õigusi kaitsta, või kui teistmisavalduse esitamise tähtaeg on möödunud. Riigikohus ei pea riigi õigusabi andmata jätmist põhjendama.
Mida teha, kui kohus keeldus riigi õigusabi andmast?
Riigi õigusabi andmisest keeldumine vormistatakse kohtu määrusega. Riigi õigusabi andmisest keeldumise määruse peale võib esitada määruskaebuse kohtumenetlust reguleerivates seadustes sätestatud korras.
Kuidas määratakse riigi õigusabi osutav advokaat?
Kohtul, prokuratuuril või uurimisasutusel ei ole õigust leppida advokaadiga kokku riigi õigusabi osutamises ega määrata riigi õigusabi osutavat advokaati.
Kas riigi õigusabi on tasuta?
Riigi õigusabi osutavale advokaadile maksab tasu riik Eesti Advokatuuri kaudu ning isik, kellele õigusabi osutatakse, ei pea advokaadile maksma. Advokaat ei või nõuda riigi õigusabi osutamise eest tasu isikult, kellele ta riigi õigusabi korras õigusteenust osutas.
Siiski tuleb arvestada, et riigi õigusabi ei ole alati tasuta. Nimelt võidakse riigi õigusabi andmine otsustada 3 erineval viisil:
õigusabi andmine ilma kohustuseta hüvitada riigi õigusabi tasu ja riigi õigusabi kulud;
õigusabi andmine kohustusega ühekordse maksena täielikult või osaliselt hüvitada riigi õigusabi tasu ja riigi õigusabi kulud;
õigusabi andmine kohustusega osamaksetena täielikult või osaliselt hüvitada riigi õigusabi tasu ja riigi õigusabi kulud.
Kui riigi õigusabi andmisel on otsustatud, et isik peab selle kulud osaliselt või täielikult hüvitama, võib kohus nõuda riigi õigusabi saajalt ettemaksu. Ettemaksu tasumata jätmise korral isikule riigi õigusabi ei anta.
See, kas ja millises ulatuses peab isik hüvitama riigi õigusabi tasu ja kulud, määratakse riigi õigusabi andmise määruses.
Kui riigi õigusabi on osutatud kahtlustatavale või süüdistatavale kriminaalasjas või menetlusalusele isikule väärteoasjas, on isikul kohustus hüvitada riigile määratud kaitsjale makstud tasu ja kulud juhul, kui isik mõistetakse kuriteo või väärteo toimepanemises süüdi.
Kui isikule on pandud kohustus riigi õigusabi tasu ja kulud kas osaliselt või täielikult hüvitada, määrab kohus pärast õigusteenuse osutamise lõpetamist kindlaks summa, mida isik peab riigi õigusabi eest tasuma, ja selle maksmise korra.
Kas riigi õigusabi osutavat advokaati saab vahetada?
Riigi õigusabi osutava advokaadi ja riigi õigusabi saaja kokkuleppel võib asuda isikule samas asjas õigusteenust osutama teine advokaat, kes on nõus temale riigi õigusabi osutamise kohustuse üleandmisega. Seega, on võimalik advokaati vahetada õigusabi saaja, hetkel määratud esindaja ja uue (teise) advokaadi kokkuleppel. Kui kokkulepe kolme osapoole vahel on olemas, siis tuleb pöörduda advokaadi vahetamise taotlusega kohtu, prokuratuuri või uurimisasutuse poole.
Riigi õigusabi saajal on õigus taotleda uue riigi õigusabi osutaja määramist senise riigi õigusabi osutava advokaadi advokatuurist väljaarvamise või väljaheitmise või tema kutsetegevuse peatamise või advokaadi pikaajalise töövõimetuse või surma korral, samuti muul seaduses sätestatud juhul.
Samuti annab seadus aluse riigi õigusabi saajal taotleda kohtult advokaadi kõrvaldamist riigi õigusabi osutamisest, kui advokaat on end näidanud asjatundmatuna või hooletuna.
Kuidas saada teada, kes on määratud riigi õigusabi osutavaks advokaadiks?
Kriminaalmenetluses ja väärteomenetluses teavitab menetleja kahtlustatavat või süüdistatavat viivitamata talle kaitsja määramisest ning edastab talle Eesti Advokatuuri poolt nimetatud riigi õigusabi osutava advokaadi kontaktandmed. Muudes menetlustes on advokaat kohustatud teavitama enda nimetamisest riigi õigusabi osutavaks advokaadiks.
Lisaks on võimalik saada selle kohta teavet esitades vastavasisuline päring riigi õigusabi infosüsteemile.
Kas mul on õigus valida endale riigi õigusabi osutavat advokaati?
Riigi õigusabi korras võib isik valida endale esindaja, kui advokaat on nõus ülesande täitmiseks võtma. Kui isikul on advokaadi nõusolek temale antud asjas riigi õigusabi osutamise kohta ning isik soovib sellelt advokaadilt õigusteenust saada, tuleb lisada riigi õigusabi saamise taotlusele advokaadi nõusoleku kinnitus või esitada taotlus vastava advokaadibüroo kaudu. Muudel juhul ei ole isikul õigust valida esindajat ning advokaadi vahetamine on võimalik üksnes riigi õigusabi seaduses sätestatud alustel.

matches: kohus kohus Riigikohus kohus kohus kohus


Päästeala haldusmenetluse lahendid - haldusakt, toiming ja -leping - PÕHIMÕISTED
lahend. Väärteo kohtuvälise menetluse lahend on otsustus, millega lahendatakse asi sisuliselt (tuvastatakse süü ja määratakse karistus, lõpetatakse menetlus vms) või tehakse muu otsustus, mis menetluse tulemusest sõltumata oluliselt piirab isiku põhiõigusi või –vabadusi või muul viisil mõjutab isiku õigusi ja kohustusi (vabaduse võtmine, ekspertiisiainese võtmine, läbiotsimine vms).
haldusakt. Haldusakt on haldusorgani poolt haldusülesannete täitmisel avalikõiguslikus suhtes üksikjuhtumi reguleerimiseks antud, isiku õiguste või kohustuste tekitamisele, muutmisele või lõpetamisele suunatud korraldus, otsus, ettekirjutus, käskkiri või muu õigusakt (HMS § 51 lg 1).
üldkorraldus. Üldkorraldus on haldusakt, mis on suunatud üldiste tunnuste alusel kindlaksmääratud isikutele või asja avalik-õigusliku seisundi muutmisele (HMS § 51 lg 2). Üldiste tunnuste alusel kindlaksmääratud isikutele antud haldusaktiks on metsa mineku keelt, ohuala piiramine, keeld minna jääle või teatud territooriumilt evakueerumise korraldus. Asja õiguslikule seisundile suunatud haldusaktiks on nt dokumendi arhivaaliks tunnistamine või hoonele mälestise seisundi andmine. Üldkorraldusteks on ka ühe asutusega seotud haldusvälistele isikutele suunatud korra või eeskirja kehtestamine (nt kooli kodukord, vastuvõtu- või eksamitingimused jms).
määrus. HMS § 88 kohaselt on määrus täidesaatva organi üldakt, millega reguleeritakse abstraktselt isikute käitumist. Selliseid määrusi annavad välja Vabariigi Valitsus, ministrid ja kohaliku omavalitsuse organid (valla- ja linnavolikogu ja –valitsus). Kuigi HMS § 2 lg 1 kohaselt antakse määrusi haldusmenetluses, siis reaalselt toimub see vastavalt õigusloome korraldusele, mitte haldusmenetluse reeglitele.
Määrust haldusmenetluses ei või segi ajada menetleja määrusega väärteo kohtuvälises, kriminaalasja kohtueelses või kohtumäärusega kohtumenetluses. Menetleja määrus on lahend, millega lahendatakse menetluse seisukohalt olulisi menetluslikke küsimusi. Sellisteks menetluslikeks küsimusteks on asja üleandmine teisele menetlejale, sundtoomine, läbiotsimine, ekspertiisiainese võtmine ja ka menetluse lõpetamine.
haldusleping. Haldusleping on kokkulepe, mis reguleerib haldusõigussuhteid (HMS § 95). Halduslepingu võib sõlmida kas üksikjuhtumi või piiritlemata arvu juhtumite reguleerimiseks. Piiritlemata arvu juhtumite reguleerimiseks võib sõlmida halduslepingu vaid seaduses sisalduva volitusnormi alusel. Haldusorgan võib haldusakti andmise asemel sõlmida üksikjuhtumi reguleerimiseks halduslepingu isikuga, kellele haldusakt oleks muidu suunatud, kui seadus või määrus ei näe otseselt ette üksnes haldusakti andmist.
toiming. Toiming on haldusorgani tegevus, mis ei ole õigusakti andmine ja mida ei sooritata tsiviilõigussuhtes (HMS § 106 lg 1).
regulatiivsus. Haldusorgani otsustus või muu tahteavaldus on regulatiivne, kui see on suunatud isiku õiguste või kohustuste tekitamisele, muutmisele või lõpetamisele. Regulatiivne tähendab, et otsustusest tekkib teisele isikule subjektiivne õigus või juriidiline kohustus, see muutub või lõppeb. Regulatiivsusele vastandub halduse tegevus, millel on faktilised tagajärjed, nt isikute teavitamine ohust, isikuandmete kandmine registrisse, isikule kutse või teate saatmine ning millegi reaalne ärategemine nagu kustutamine, lammutamine, ehitamine, teisaldamine jne.
haldusväline isik. Haldusväline on isik, kes asub väljaspool avaliku halduse organisatsiooni, sõltumata isiku juriidilisest vormist või liigist. Avaliku halduse organisatsiooni kuuluvad riik, kohaliku omavalitsuse üksus ja muu avalik-õiguslik juriidiline isik, v.a kui ta osaleb eraõiguslikus suhtes omaniku või lepingu poolena, ja kõik nende struktuuriüksused ning halduslepinguga volitatud eraõiguslik juriidiline isik ja eraõiguslik võimuteostaja haldusülesannete täitmisel. Seevastu füüsiline isik või eraõiguslik juriidiline isik, kes teostab oma subjektiivseid õigusi või juriidilisi kohustusi, osaleb õigussuhtes kui haldusväline isik.
haldusülesanne. Riigi, kohaliku omavalitsuse või muu avalik-õigusliku juriidilise isiku õigusaktidega kindlaksmääratud ülesanne, mida teostatakse avalikes huvides või üldsuse huvides, mitte isiku või organisatsiooni enda huvides. Haldusülesanne eristub teistest järgmistest avaliku võimu ülesannetest (õigusmõistmine, sh õigusvaidluste lahendamine ja karistuste kohaldamine, ja õigusloome, sh nii seadus- kui ka määrusandlus) ja eraõiguslikust tegevusest (asja kasutamine, käsutamine ja valdamine, tehingute tegemine ja juriidilistes isikutes osalemine jms).