§ 2 Nõuded hääletamisruumile
§ 3 Kord hääletamisruumis
§ 4 Nõuded hääletamiskabiinile
§ 5 Nõuded hääletamiskastile
§ 6 Hääletamiskasti sulgemine
§ 7 Hääletamiskasti kasutamine
§ 9 Valijate nimekiri
§ 10 Valijate nimekirja koostamine
§ 11 Valijate nimekirja allakirjutamine
§ 12 Valijate nimekirja avalikkus
§ 13 Valijate nimekirja parandamine elukohajärgses valimisjaoskonnas
§ 14 Valijate nimekirja muutmine elukohajärgses valimisjaoskonnas
§ 15 Kandidaatide nimekirjad
§ 16 Kandidaatide nimekirjade parandamine ja muutmine
§ 17 Muud valimisdokumendid ja -vahendid
§ 18 Valimisdokumentide ja -vahendite hoidmine ja säilitamine
§ 19 Hääletamise üldeeskiri
§ 20 Eelhääletamise üldeeskiri
§ 21 Eelhääletamine elukohajärgse valimisjaoskonna hääletamisruumis
§ 22 Toimingud hääletamiskasti ja valimisdokumentidega eelhääletamise päevadel
§ 23 Eelhääletamine väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletamisruumis
§ 24 Valija asukohas hääletamise taotluse esitamine
§ 25 Eelhääletamine valija asukohas
§ 26 Eelhääletamine kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses
§ 27 Välisriigis elava valija hääletamine Eestis
§ 28 Hääletamine laeval
§ 29 Toimingud alaliselt välisriigis elavate ja Eestis hääletanud valijate hääletamissedelitega
§ 30 Väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda eelhääletanud valijate hääletamissedelite edastamine jaoskonnakomisjonidele
§ 31 Väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda eelhääletanud valijate hääletamissedelite arvestamine
§ 32 Elektrooniliselt antud häälte arvestamine
§ 33 Valimispäeval hääletamise üldeeskiri
§ 34 Hääletamine hääletamisruumis
§ 35 Kodus hääletamise taotluse esitamine
§ 36 Kodus hääletamise korraldamine
§ 37 Hääletamistulemuste kindlakstegemine valimisjaoskonnas
§ 38 Hääletamistulemuste protokolli koostamine
§ 39 Hääletamissedelite korrastamine jaoskonnakomisjonis
§ 40 Alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamistulemuste kindlakstegemine
§ 41 Hääletamistulemuste kindlakstegemine maakonna valimiskomisjonis
§ 42 Hääletamistulemuste kindlakstegemine Vabariigi Valimiskomisjonis
7 Valimistulemuste kindlakstegemine
§ 43 Valimistulemuste protokoll
§ 44 Hääletamissedelite ja muude valimisdokumentide säilitamine
§ 45 Määruse kehtetuks tunnistamine
RT I, 09.12.2014, 7
Vastu võetud 15.10.2014 nr 37
RT I, 21.10.2014, 1
jõustumine 24.10.2014
27.11.2014 RT I, 09.12.2014, 5 12.12.2014
Määrus kehtestatakse Riigikogu valimise seaduse (edaspidi seadus) § 15 lõike 5 punkti 5 alusel.
Käesolevas määruses on sätestatud hääletamise kord Eestis ning rahvusvahelistes ja välisriigi vetes asuvatel Eesti riigilippu kandvatel laevadel (edaspidi laev), samuti hääletamistulemuste ja valimistulemuste kindlakstegemise kord, välja arvatud elektroonilise hääletamise ja elektroonilise hääletamise tulemuste kindlakstegemise kord.
§ 2. Nõuded hääletamisruumile
(1) Hääletamisruumis on hääletamissedelite väljaandmise kohad, hääletamiskabiinid ja hääletamiskast.
(2) Hääletamissedelite väljaandmise koht tähistatakse nii, et valija näeks, kelle poole tuleb hääletamissedeli saamiseks pöörduda.
(3) Hääletamiskabiine peab hääletamisruumis olema piisavalt, et nende kasutamisel ei tekiks järjekorda.
(4) Hääletamisruumis, kus korraldatakse väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda toimuvat eelhääletamist, on eelhääletamise ajal eraldi hääletamiskabiin ja hääletamiskast väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletavate valijate jaoks.
(5) Hääletamisruumis pannakse välja selle valimisringkonna kandidaatide koondnimekiri ja erakondade kandidaatide üleriigilised nimekirjad selliselt, et need on nähtavad kõigile hääletamisruumis viibijatele.
§ 3. Kord hääletamisruumis
(1) Jaoskonnakomisjon valmistab hääletamisruumi hääletamiseks ette, tagab käesoleva määruse §-s 2 sätestatud nõuetest kinnipidamise ning peab seal korda. Jaoskonnakomisjoni liikme seaduslikud suulised korraldused on kohustuslikud kõigile hääletamisruumis viibivatele isikutele.
§ 4. Nõuded hääletamiskabiinile
(2) Hääletamiskabiinis on laud ja kirjutusvahend, millega kirjutatu on selgelt loetav ning seda ei ole võimalik kustutada.
(3) Hääletamiskabiini seinal on selle valimisringkonna kandidaatide koondnimekiri.
(4) Väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletavatele valijatele ettenähtud hääletamiskabiini selle valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja välja ei panda.
§ 5. Nõuded hääletamiskastile
(1) Hääletamise korraldamisel kasutab jaoskonnakomisjon Vabariigi Valimiskomisjonilt saadud hääletamiskaste.
(2) Hääletamiskasti ei kaunistata.
§ 6. Hääletamiskasti sulgemine
(1) Hääletamiskast ja kasti ava suletakse Vabariigi Valimiskomisjoni poolt välja antud turvaplommide ja -kleebistega (edaspidi turvaplommid), mille numbrid märgitakse üles. Hääletamiskast suletakse selliselt, et plommi rikkumata ei ole võimalik kasti avada.
(2) Jaoskonnakomisjon kontrollib hääletamiskasti, sealhulgas, kas kast on tühi ja sulgeb selle turvaplommidega vahetult enne hääletamise algust.
(3) Hääletamiskasti sulgemise juures peab viibima vähemalt kolm jaoskonnakomisjoni liiget.
§ 7. Hääletamiskasti kasutamine
(1) Jaoskonnakomisjon kasutab järgmisi hääletamiskaste:
(2) Väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletamist korraldav jaoskonnakomisjon kasutab lisaks hääletamiskaste, kuhu:
2) oma asukohas hääletavad valijad lasevad hääletamissedelitega ümbrikud.
(1) Vabariigi Valimiskomisjon korraldab hääletamissedelite kättetoimetamise laevade kaptenitele ja maakonna valimiskomisjonide kaudu jaoskonnakomisjonidele.
(2) Maakonna valimiskomisjon annab hääletamissedelid jaoskonnakomisjonile üle hiljemalt eelhääletamise algusele eelneval päeval. Jaoskonnakomisjonile üleantud hääletamissedelite arvu ja nende kättesaamise kohta annab jaoskonnakomisjoni esimees allkirja. Kui maakonna valimiskomisjon ei anna jaoskonnakomisjonidele üle kõiki hääletamissedeleid, märgib maakonna valimiskomisjon välja andmata sedelite arvu maakonna valimiskomisjoni hääletamistulemuste protokolli lisas. Kasutamata sedelid kustutab maakonna valimiskomisjon pärast valimispäeval hääletamise lõppu nurga äralõikamisega.
(3) Jaoskonnakomisjon lööb jaoskonnakomisjoni pitsati jäljendi kokkumurtud hääletamissedeli teisele leheküljele, kus on tekst „RIIGIKOGU VALIMINE” ja valimispäeva kuupäev.
(4) Laeval hääletamisel kasutatavale hääletamissedelile lööb pitsati jäljendi Vabariigi Valimiskomisjon.
(5) Enne valijale andmist murrab jaoskonnakomisjon hääletamissedeli kokku nii, et trükitud tekst jääb sedeli sisekülgedele.
(6) Jaoskonnakomisjonile üleantud hääletamissedelite hoidmist korraldab ja nende säilimise tagab jaoskonnakomisjoni esimees.
§ 9. Valijate nimekiri
(1) Valijate nimekiri antakse jaoskonnakomisjonile üle hiljemalt seitsmendal päeval enne valimispäeva.
(2) Kodus hääletavate valijate nimekiri on väljavõte valimisjaoskonna valijate nimekirjast.
(3) Jaoskonnakomisjon, kes korraldab eelhääletamist väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda, peab eraldi lehtedel järgmisi valijate nimekirju:
2) väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda valija asukohas, sealhulgas kinnipidamiskohas, haiglas või ööpäevases hoolekandeasutuses hääletavate valijate nimekiri.
(4) Laeval peab valijate nimekirja laeva kapten.
(5) Valijate nimekirja kuupäevalahtrisse kirjutatakse valimispäeva kuupäev. Jaoskonnakomisjon märgistab ristiga valijate nimekirja liiki tähistava lahtri.
§ 10. Valijate nimekirja koostamine
(1) Valijate nimekiri vormistatakse järgides Vabariigi Valimiskomisjoni määrusega kehtestatud valijate nimekirja vormi.
§ 11. Valijate nimekirja allakirjutamine
(1) Jaoskonnakomisjoni esimees kirjutab valijate nimekirjale alla valimispäeval pärast hääletamise lõppemist.
(3) Laeval hääletanud valijate nimekirjale kirjutab pärast hääletamise lõppemist alla laeva kapten.
§ 12. Valijate nimekirja avalikkus
§ 13. Valijate nimekirja parandamine elukohajärgses valimisjaoskonnas
(4) Kui jaoskonnakomisjonile esitatud dokumentidest nähtub üheselt, et valijate nimekirjas on viga, võib jaoskonnakomisjon selle parandada. Vea parandamisest tuleb viivitamata teatada valla- või linnasekretärile.
(5) Valijate nimekirjas vea parandanud jaoskonnakomisjoni liige kirjutab nimekirja märkuste lahtrisse märke „parandus õige”, parandamise aluse ja kuupäeva ning oma allkirja.
§ 14. Valijate nimekirja muutmine elukohajärgses valimisjaoskonnas
(1) Jaoskonnakomisjoni liige kannab valija valla- või linnasekretäri teatise alusel valijate nimekirja, kirjutades:
(2) Jaoskonnakomisjoni liige kustutab valija valla- või linnasekretäri teatise alusel valijate nimekirjast nime läbikriipsutamise teel, kirjutades valijate nimekirja märkuste lahtrisse valija nimekirjast kustutamise aluse, kuupäeva ja oma allkirja.
(3) Kui valija esitab valijate nimekirja muutmise taotluse jaoskonnakomisjonile, edastab jaoskonnakomisjon selle viivitamata valla- või linnasekretärile.
§ 15. Kandidaatide nimekirjad
(1) Vabariigi Valimiskomisjon korraldab maakonna valimiskomisjonide kaudu valimisringkonna kandidaatide koondnimekirjade ja erakonna kandidaatide üleriigiliste nimekirjade kättetoimetamise jaoskonnakomisjonidele. Kandidaatide nimekirjad antakse jaoskonnakomisjonidele üle hiljemalt üks päev enne seda, kui valimisjaoskonnas algab eelhääletamine.
(2) Valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja ja erakonna kandidaatide üleriigilise nimekirja iga lehekülje paremasse alanurka lüüakse maakonna valimiskomisjoni pitsati jäljend. Laeval kasutatava nimekirja iga lehekülje paremasse alanurka lüüakse Vabariigi Valimiskomisjoni pitsati jäljend.
(3) Kandidaatide nimekirjad on jaoskonnakomisjoni liikmetel kaasas, kui hääletamist korraldatakse väljaspool hääletamisruumi.
§ 16. Kandidaatide nimekirjade parandamine ja muutmine
(1) Kõik parandused ja muudatused registreeritud kandidaatide kohta kantakse viivitamata valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja ja erakonna kandidaatide üleriigilisse nimekirja, nimekiri trükitakse uuesti ja saadetakse vastavatele jaoskonnakomisjonidele. Eelmine nimekiri hävitatakse.
(3) Kandidaatide nimekirju võib muuta hiljemalt 13. päeval enne valimispäeva.
§ 17. Muud valimisdokumendid ja -vahendid
Jaoskonnakomisjoni pitsati, valijate nimekirjade plangid, ümbrikud hääletamissedelite jaoks, hääletamistulemuste protokolli plangid, hääletamiskastid ja kastide turvaplommid annab maakonna valimiskomisjon jaoskonnakomisjonile üle hiljemalt üks päev enne seda, kui valimisjaoskonnas algab eelhääletamine.
§ 18. Valimisdokumentide ja -vahendite hoidmine ja säilitamine
Valimisdokumentide ja -vahendite hoidmist korraldab ning nende säilimise tagab valimiskomisjoni esimees.
§ 19. Hääletamise üldeeskiri
(1) Hääletamissedeli saamiseks esitab valija jaoskonnakomisjoni liikmele kehtiva isikut tõendava dokumendi.
(7) Kui valija ei ole füüsilise puude tõttu ise võimeline hääletamissedelit täitma, võib seda tema palvel ja juuresolekul teha teine valija, kuid mitte tema elukohajärgse valimisringkonna kandidaat.
(11) Valija peab rikutud, defektiga või kasutamata hääletamissedeli tagastama jaoskonnakomisjonile. Kui valija on hääletamissedelile juba märkinud oma valimisotsustuse, kriipsutab ta selle enne hääletamissedeli jaoskonnakomisjonile tagastamist läbi nii, et otsustus ei ole loetav. Valija tagastatud kasutamata hääletamissedelile tehakse valija juuresolekul märge „tagastatud” ja sedelit hääletamistulemuste kindlakstegemisel ei arvestata.
§ 20. Eelhääletamise üldeeskiri
3) kümnendast päevast kuni neljanda päevani enne valimispäeva elektrooniliselt. Hääletamine algab kümnendal päeval enne valimispäeva kell 9.00 ja kestab ööpäevaringselt kuni eelhääletamise lõpuni neljandal päeval enne valimispäeva kell 18.00.
[RT I, 09.12.2014, 5 - jõust. 12.12.2014]
§ 21. Eelhääletamine elukohajärgse valimisjaoskonna hääletamisruumis
(2) Eelhääletamine toimub käesoleva määruse §-s 19 ettenähtud korras.
§ 22. Toimingud hääletamiskasti ja valimisdokumentidega eelhääletamise päevadel
(1) Eelhääletamise ajal sulgeb jaoskonnakomisjon iga päev pärast hääletamise lõppemist hääletamiskasti ava ning hoiab hääletamiskasti ja valimisdokumente eelhääletamise päevadel ning eelhääletamisele järgnevatel päevadel selliselt, et neile pääsevad ligi üksnes jaoskonnakomisjoni liikmed.
(2) Hääletamiskasti ava suletakse Vabariigi Valimiskomisjoni poolt välja antud turvaplommiga, mille number märgitakse üles.
(3) Järgmisel eelhääletamise päeval kontrollib jaoskonnakomisjon enne hääletamise algust hääletamiskasti ja selle ava plommide ning valimisdokumentide seisukorda.
(4) Kui plomm või valimisdokumendid on rikutud või valimisdokumendid on kadunud, koostab jaoskonnakomisjon rikkumise kohta akti, milles märgitakse valijate nimekirja, hääletamissedelite ja muude valimisdokumentide ning hääletamiskasti seisukord. Aktile kirjutab alla jaoskonnakomisjoni esimees. Jaoskonnakomisjon teavitab juhtunust viivitamata maakonna valimiskomisjoni, kes omakorda teavitab Vabariigi Valimiskomisjoni.
(5) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 4 ettenähtud toiminguid teeb jaoskonnakomisjon otsuse hääletamise jätkamise või lõpetamise kohta. Hääletamist jätkatakse, kui valijate nimekirja rikkumine võimaldab hääletamist jätkata ning hääletamiskasti ega selle ava plomm ei ole rikutud.
(6) Kui valijate nimekirja rikkumine ei võimalda hääletamist jätkata või hääletamiskasti või selle ava plomm on rikutud, tühistab jaoskonnakomisjon kõik hääletamiskastis olevad hääletamissedelid ja protokollib oma otsuse. Jaoskonnakomisjon teeb hääletamiseks vajalikud ettevalmistused ning hääletamist alustatakse uuesti. Oma otsusest teavitab jaoskonnakomisjon viivitamata maakonna valimiskomisjoni, kes omakorda teavitab Vabariigi Valimiskomisjoni. Hääletamise lõpetamisest ja selle uuesti alustamisest teavitavad valimiskomisjonid valijaid.
§ 23. Eelhääletamine väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletamisruumis
(1) Maakonna valimiskomisjoni või valla- või linnavalitsuse määratud valimisjaoskonnas korraldab jaoskonnakomisjon hääletamise käesoleva määruse § 19 lõigetes 1, 3, 5–11, § 21 lõikes 1 ja §-s 22 sätestatut järgides.
(6) Pärast hääletamissedeli täitmist paneb valija sedeli ühte jaoskonnakomisjoni liikme antud ümbrikku, mille valija paneb jaoskonnakomisjoni liikme antud välimisse ümbrikku. Välimisele ümbrikule kirjutab valija või jaoskonnakomisjoni liige valija nime, isikukoodi ja rahvastikuregistrijärgse elukoha aadressi seisuga 30 päeva enne valimispäeva. Teine jaoskonnakomisjoni pitsati jäljend pannakse hääletamissedelile pärast ümbriku avamist valimispäeval käesoleva määruse § 37 lõikes 7 sätestatud korras.
§ 24. Valija asukohas hääletamise taotluse esitamine
(1) Kui väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletada sooviv valija oma terviseseisundi või muu mõjuva põhjuse tõttu ei saa hääletada valimisjaoskonnas asuvas hääletamisruumis, võib ta taotleda hääletamist oma asukohas.
(2) Oma asukohas hääletamise korraldamiseks peab valija esitama lähimale väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda eelhääletamist korraldavale jaoskonnakomisjonile või valla- või linnavalitsusele (Tallinnas linnaosavalitsusele) eelhääletamise viimase päeva kella 14.00-ni kirjaliku taotluse hääletamiseks oma asukohas.
(2) Hääletamine korraldatakse käesoleva korra § 19 lõigetes 1, 3, 6–11, §-s 22 ning § 23 lõigetes 2, 3, 4, 6 ja 7 sätestatut järgides.
§ 26. Eelhääletamine kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses
(1) Kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses korraldatakse hääletamine kuuendast kuni neljanda päevani kinnipidamiskoha, haigla ja ööpäevase hoolekandeasutuse administratsiooni kirjaliku taotluse alusel.
(2) Kinnipidamiskoha, haigla ja ööpäevase hoolekandeasutuse administratsioon esitab hääletamise korraldamise taotluse lähimale eelhääletamist väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda korraldavale jaoskonnakomisjonile või valla- või linnavalitsuse poolt määratud kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses hääletamist korraldavale jaoskonnakomisjonile kirjalikult hiljemalt viiendal päeval enne valimispäeva.
(3) Eelhääletamist korraldavad vähemalt kaks jaoskonnakomisjoni liiget käesoleva määruse § 19 lõigetes 1, 3 ja 6–11, §-s 22 ja § 23 lõigetes 2–4 ning 6–7 sätestatut järgides.
(4) Jaoskonnakomisjoni liige märgib vormikohase valijate nimekirja plangi ülaservale kinnipidamiskoha, haigla või ööpäevase hoolekandeasutuse nime, kirjutab valija andmed plangile ja märkuste lahtrisse hääletamise kuupäeva.
(5) Kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses hääletanute hääletamissedelitega tehakse käesoleva määruse §-des 30 ja 31 ettenähtud toimingud.
§ 27. Välisriigis elava valija hääletamine Eestis
(2) Valija täidab hääletamissedeli käesoleva määruse § 19 lõigetes 1, 3 ja 5–11 ning § 23 lõigetes 2–6 ettenähtut järgides. Välimisele ümbrikule kirjutab valija oma nime, isikukoodi ja oma valimisringkonna numbri.
§ 28. Hääletamine laeval
(4) Vabariigi Valimiskomisjon annab taotluse esitanud kaptenile valijate nimekirja plangid, hääletamissedelid, ümbrikud, valimisringkonna kandidaatide koondnimekirjad ja erakonna kandidaatide üleriigilised nimekirjad. Valijate nimekirja koostamisel märgitakse nimekirja lahtrisse „vald/linn” laeva nimi.
(6) Laeval korraldab hääletamist kapten seaduses ja käesoleva määruse § 19 lõigetes 1, 3, 6–9 ja 11 ning § 23 lõigetes 3 ja 6 sätestatut järgides.
(7) Hääletamissedeli saamise kohta annab valija allkirja laeva kapteni koostatud valijate nimekirja allkirjalahtrisse.
(8) Pärast hääletamise lõppemist kustutab kapten kasutamata jäänud hääletamissedelid sedeli nurga äralõikamisega. Valijate nimekirjad, hääletamissedelitega ümbrikud, samuti kasutamata jäänud hääletamissedelid ja ümbrikud saadab kapten Vabariigi Valimiskomisjonile.
(9) Valimiskomisjonid teevad laevade kaptenitelt laekunud hääletamissedelitega käesoleva määruse §-de 29–31 vastavates sätetes ettenähtud toimingud.
§ 29. Toimingud alaliselt välisriigis elavate ja Eestis hääletanud valijate hääletamissedelitega
(1) Pärast hääletamiskasti avamist käesoleva määruse § 30 lõikes 1 ettenähtud korras pakib jaoskonnakomisjon alaliselt välisriigis elavate, kuid Eestis hääletanud valijate hääletamissedelitega ümbrikud valimisringkondade kaupa eraldi muudest ümbrikutest ning edastab need viivitamata oma asukohajärgse maakonna valimiskomisjonile.
(3) Vabariigi Valimiskomisjon kontrollib käesoleva paragrahvi lõikes 2 märgitud ümbrikke ning edastab need maakonna valimiskomisjonile seaduse § 55 lõigetes 4–6 sätestatut järgides. Edastamata ümbrike kohta koostatakse akt, milles märgitakse edastamata ümbrike arv, tuuakse ära ümbrikule kantud andmed ja põhjused, miks ümbrikke ei edastatud.
§ 30. Väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda eelhääletanud valijate hääletamissedelite edastamine jaoskonnakomisjonidele
(3) Jaoskonnakomisjon sorteerib ja pakib hääletamissedelitega ümbrikud maakondade ning Tallinna ja Tartu linna kaupa. Pakile kirjutatakse, millise maakonna, Tallinna või Tartu linna, hääletamissedelitega ümbrikud on pakis ja kui palju neid on. Kirjele kirjutab alla jaoskonnakomisjoni esimees.
(4) Jaoskonnakomisjon edastab pakitud ümbrikud koos väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletanud valijate nimekirjadega viivitamata oma asukohajärgse maakonna valimiskomisjonile. Maakonna valimiskomisjon kontrollib sorteerimise õigsust.
(5) Maakonna valimiskomisjoni loal võib jaoskonnakomisjon hääletamissedelitega ümbrikud edastada maakonna valimiskomisjonile eelhääletamise viimasele päevale järgneval päeval. Sel juhul pannakse pärast käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 toiminguid kõik ümbrike pakid ühte hääletamiskasti. Hääletamiskast ja selle ava suletakse turvaplommidega.
(6) Maakonna valimiskomisjon edastab teiste maakondade valijate hääletamissedelitega ümbrikud koos eelmises lõikes nimetatud valijate nimekirjadega Vabariigi Valimiskomisjonile teisel päeval enne valimispäeva kella 11.00-ks.
(7) Oma maakonna valijate hääletamissedelitega ümbrikud edastab maakonna valimiskomisjon vastavatele jaoskonnakomisjonidele üheaegselt teistelt maakondadelt Vabariigi Valimiskomisjoni kaudu saadud selle maakonna valijate hääletamissedelitega ümbrikega hiljemalt valimispäevale eelneval päeval.
§ 31. Väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda eelhääletanud valijate hääletamissedelite arvestamine
(1) Saanud maakonna valimiskomisjonilt hääletamissedelitega ümbrikud, kontrollib jaoskonnakomisjon, kas valija on kantud valimisjaoskonna valijate nimekirja ja ega valija ei ole hääletanud mitu korda. Kontrollimise juures peab olema vähemalt kolm jaoskonnakomisjoni liiget.
(3) Kui valija on väljaspool elukohajärgset jaoskonda hääletanud ühe korra ja ta ei ole hääletanud elukohajärgses valimisjaoskonnas, teeb jaoskonnakomisjoni liige märke „V” valijate nimekirja allkirjalahtrisse.
(4) Pärast käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 ettenähtud toiminguid avab jaoskonnakomisjon välimised ümbrikud ning laseb sisemised hääletamissedelitega ümbrikud eelhääletamisel kasutatud hääletamiskasti ja suleb hääletamiskasti ava uuesti käesoleva määruse § 22 lõikes 2 ettenähtud korras.
(5) Vaatlejal on õigus viibida hääletamiskasti avamise juures. Kui vaatleja ei osale kasti avamisel, on jaoskonnakomisjonil sellest olenemata õigus hääletamiskast avada.
(8) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 7 sätestatud juhtudel ei ava jaoskonnakomisjon ümbrikku ning hääletamissedelit hääletamiskasti ei lase. Avamata ümbrike kohta koostatakse akt, milles märgitakse avamata ümbrike arv, ümbrikule kantud andmed ja põhjused, miks ümbrikke ei avatud. Ümbrikus olevat hääletamissedelit säilitatakse valimispäevani ning pärast hääletamistulemuste kindlakstegemist saadetakse see koos muude valimisdokumentidega maakonna valimiskomisjonile, kes korraldab selle hävitamise käesoleva määruse § 44 lõike 1 kohaselt.
§ 32. Elektrooniliselt antud häälte arvestamine
(1) Pärast elektroonilise hääletamise lõppu koostab elektroonilise hääletamise komisjon elektrooniliselt hääletanud valijate nimekirja ning edastab valimisjaoskondade kaupa nimekirja väljavõtted maakonna valimiskomisjonidele hiljemalt teisel päeval enne valimispäeva. Kui valimisjaoskonnas elektrooniliselt hääletanuid ei ole, edastab Vabariigi Valimiskomisjon jaoskonnakomisjonile vastava teate. Maakonna valimiskomisjon edastab nimekirja väljavõtted ja teated jaoskonnakomisjonidele hiljemalt valimispäevale eelneval päeval.
(2) Kui valija on hääletanud elektrooniliselt, teeb jaoskonnakomisjoni liige märke „E” valijate nimekirja allkirjalahtrisse.
(3) Kui valija on hääletanud nii elektrooniliselt kui hääletamissedeliga, arvestatakse valija hääletamissedelit. Elektroonilise hääle tühistab elektroonilise hääletamise komisjon.
(4) Kui valija on hääletanud mitu korda väljaspool elukohajärgset jaoskonda ja elektrooniliselt, jäetakse kõik valija hääletamissedeliga ümbrikud ja elektrooniliselt antud hääl arvestamata. Elektroonilise hääle tühistab elektroonilise hääletamise komisjon.
(5) Elektroonilise hääle tühistamiseks koostab jaoskonnakomisjon elektroonilise hääletamise komisjonile edastamiseks asjakohase teatise, mille alusel elektroonilise hääletamise komisjon tühistab valija elektrooniliselt antud hääle. Teatis koostatakse valimiste infosüsteemis hiljemalt kell 12.00 valimispäeval. Teatis koostatakse ja edastatakse ka juhul, kui jaoskonnas tühistatavaid elektroonilisi hääli ei ole.
§ 33. Valimispäeval hääletamise üldeeskiri
§ 34. Hääletamine hääletamisruumis
(1) Hääletamine toimub käesoleva määruse §-s 19 ettenähtud korras.
(2) Hääletamissedelit ei anta valijale, kui valijate nimekirjas on:
1) valija allkiri hääletamissedeli saamise kohta;
2) märge väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda eelhääletamise kohta;
3) märge kodus hääletamise kohta;
4) märge elektroonilise hääletamise kohta.
§ 35. Kodus hääletamise taotluse esitamine
(3) Kodus hääletamisega samal viisil korraldatakse hääletamist ka sama valimisjaoskonna valijate nimekirja kantud valijale, kes viibib selle valimisjaoskonna piirides asuvas haiglas või hoolekandeasutuses.
(4) Kodus hääletamise korraldamiseks peab valija esitama elukohajärgsele valla- või linnavalitsusele (Tallinnas linnaosavalitsusele) või jaoskonnakomisjonile valimispäeval kuni kella 14.00-ni kirjaliku taotluse.
(5) Valija võib esitada kodus hääletamise taotluse ka telefoni teel elukohajärgsele jaoskonnakomisjonile valimispäeval kella 9.00-st kuni 14.00-ni.
(6) Kodus hääletamise taotlus peab sisaldama:
(7) Kodus hääletamise kirjalik taotlus saadetakse posti teel valla- või linnavalitsuse (Tallinnas linnaosavalitsuse) või valija elukoha järgse jaoskonnakomisjoni aadressil või toimetatakse kohale muul viisil.
(8) Jaoskonnakomisjon registreerib taotluse. Kui taotlus esitatakse valla- või linnavalitsusele (Tallinnas linnaosavalitsusele), registreerib see taotluse ja edastab asjaomasele jaoskonnakomisjonile.
(9) Kui jaoskonnakomisjon leiab, et taotlus ei ole põhjendatud, teavitab ta taotluse rahuldamata jätmise asjaoludest selle esitajat.
§ 36. Kodus hääletamise korraldamine
(2) Pärast valija andmete kandmist kodus hääletavate valijate nimekirja tehakse valija kohta selle valimisjaoskonna valijate nimekirja märkuste lahtrisse märge „hääletab kodus”.
(3) Kodus hääletamist korraldavad vähemalt kaks jaoskonnakomisjoni liiget käesoleva määruse § 19 lõigetes 1–3, 6–9 ja 11 sätestatut järgides. Nimetatud liikmete määramisel lähtutakse põhimõttest, et jaoskonnakomisjoni liikmed ei ole sama erakonna liikmed või sama erakonna ettepanekul jaoskonnakomisjoni liikmeks esitatud.
(6) Kodus hääletanud valija kohta teeb jaoskonnakomisjon selle valimisjaoskonna valijate nimekirja allkirjalahtrisse märke „hääletas kodus”. Kui valija ei hääletanud kodus, kustutab jaoskonnakomisjon selle valimisjaoskonna valijate nimekirja tehtud märke „hääletab kodus” läbikriipsutamisega ning teeb kodus hääletavate valijate nimekirja märkuste lahtrisse märke „ei hääletanud kodus”.
§ 37. Hääletamistulemuste kindlakstegemine valimisjaoskonnas
(1) Jaoskonnakomisjon avab hääletamiskastid valimispäeval pärast hääletamise lõppemist, see on pärast kella 20.00.
(2) Hääletamistulemuste kindlakstegemine valimisjaoskonnas on avalik. Hääled loetakse hääletamisruumis või eraldi ruumis. Häälte lugemise juures viibivad isikud peavad täitma jaoskonnakomisjoni liikmete suulisi korraldusi.
(4) Enne hääletamiskasti avamist teeb jaoskonnakomisjon valijate nimekirjade alusel kindlaks nimekirjadesse kantud valijate arvu ja nimekirjadesse hääletamissedeli saamise kohta antud allkirjade ja märkuste „E”, „V” ning „hääletas kodus” alusel esialgse hääletamisest osavõtnute arvu ning edastab selle viivitamata Vabariigi Valimiskomisjonile. Valijate arv kantakse vormikohasesse protokolli.
(5) Hääletamiskasti avamisel kontrollitakse selle turvaplommide seisukorda. Avamise juures peab olema üle poole jaoskonnakomisjoni koosseisust.
(9) Äralõigatud nurgaga hääletamissedelit hääletamistulemuste kindlakstegemisel ei arvestata.
(10) Kui hääletamissedelile ei ole kirjutatud ühegi kandidaadi registreerimisnumbrit, kuid valija tahe on üheselt arusaadav, loetakse hääletamissedel kehtivaks.
(11) Jaoskonnakomisjon teeb hääletamiskastides olnud sedelite alusel kindlaks hääletamisest osavõtnud valijate arvu, kehtetute sedelite arvu ning kandidaatidele ja erakondadele antud häälte arvu ning kannab need vormikohasesse protokolli, lähtudes käesoleva määruse §-s 38 sätestatust.
§ 38. Hääletamistulemuste protokolli koostamine
1) lahtrisse „Kuupäev” kirjutatakse protokolli täitmise päev, kuu ja aasta;
2) lahtrisse „Kellaaeg” kirjutatakse protokolli täitmise lõpetamise kellaaeg (näiteks 22.15);
3) lahtrisse „A” kirjutatakse valijate arv valijate nimekirjades valimispäeva kella 20.00 seisuga;
4) lahtrisse „B” kirjutatakse maakonna valimiskomisjonilt saadud hääletamissedelite arv;
5) lahtritesse „C” kirjutatakse elukohajärgses valimisjaoskonnas hääletanud valijatele välja antud hääletamissedelite arv (sealhulgas kodus hääletanud) valijate nimekirjades olevate allkirjade arvu järgi;
6) lahtri „D” täidab jaoskonnakomisjon, kes korraldas hääletamist väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda. Sinna kirjutatakse eelhääletamise ajal väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletanud valijatele antud sedelite arv vastavates valijate nimekirjades olevate allkirjade arvu järgi. Lahter täidetakse pärast eelhääletamise lõppemist neljandal päeval enne valimispäeva;
7) lahtrisse „E” kirjutatakse valijate tagastatud rikutud hääletamissedelite arv;
8) lahtrisse „F” kirjutatakse valijatele välja andmata jäänud hääletamissedelite arv;
9) lahtrisse „G” kirjutatakse hääletamiskastides olevate hääletamissedelite arv;
10) lahtrisse „H” kirjutatakse kehtivate hääletamissedelite arv;
11) lahtrisse „I” kirjutatakse kehtetuks tunnistatud hääletamissedelite arv;
12) lahtrisse „J” kirjutatakse maakonna valimiskomisjonilt saadud ja arvestatud sedelitega ümbrike arv, s.t väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletanud selle valimisjaoskonna valijate arv;
13) lahtrisse „K” kirjutatakse maakonna valimiskomisjonilt saadud ja arvestamata jäetud sedelitega ümbrike arv;
14) lahtrisse „L” kirjutatakse kodus hääletanud valijate arv valijate nimekirjas olevate vastavate märgete arvu järgi;
15) lahtrisse „M” kirjutatakse elektroonilise hääletamise komisjoni poolt edastatud elektrooniliselt hääletanud valijate nimekirja alusel elektrooniliselt hääletanute arv;
16) lahtrisse „N” kirjutatakse tühistatavate elektrooniliste häälte arv elektroonilise hääletamise komisjonile edastatud tühistamise teatiste alusel;
19) lahtrisse „Hääli kokku” kirjutatakse kehtivate häälte koguarv;
20) protokolli tühjaks jäänud lahtritesse kirjutatakse arv „0”.
1) lahtris „B” olev arv peab olema võrdne lahtrites „C”, „D”, „E” ja „F” olevate arvude summaga;
2) lahtris „G” olev arv peab olema võrdne lahtrites „H” ja „I” olevate arvude summaga;
3) lahtris „H” olev arv peab olema võrdne lahtris „Hääli kokku” oleva arvuga;
4) lahtris „G” olev arv ei saa olla suurem kui lahtrites „C” ja „J” olevate arvude summa;
6) lahtris „Hääli kokku” olev arv peab olema võrdne erakondadele ja üksikkandidaatidele antud häälte summaga.
§ 39. Hääletamissedelite korrastamine jaoskonnakomisjonis
(2) Pakile kirjutatakse, millise valimisjaoskonna hääletamissedelid, millised hääletamissedelid ja kui palju sedeleid on pakis. Kirjele kirjutab alla jaoskonnakomisjoni esimees.
(3) Kõik hääletamissedelite pakid pannakse ühte hääletamiskasti. Hääletamiskast ja selle ava suletakse turvaplommidega.
(4) Jaoskonnakomisjon edastab viivitamata maakonna valimiskomisjonile:
4) hääletamistulemuste protokolli;
5) kasutamata ümbrikud;
6) arvestamata ümbrikud ja nende kohta koostatud akti;
7) komisjoni koosolekute protokollid ja komisjoniliikmete eriarvamused;
8) komisjonile esitatud avaldused.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud dokumendid annab üle jaoskonnakomisjoni esimees maakonna valimiskomisjonile üle vähemalt kahe komisjoniliikme juuresolekul.
§ 40. Alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamistulemuste kindlakstegemine
(1) Alaliselt välisriigis elavate valijate antud häälte lugemist alustab Vabariigi Valimiskomisjoni määratud maakonna valimiskomisjon valimiste päeval mitte enne kella 19.00. Häälte lugemine valimiskomisjonis on avalik. Häälte lugemise juures viibivad isikud peavad täitma valimiskomisjoni liikmete suulisi korraldusi. Enne kella 20.00 ei või häälte lugemise juures viibivad isikud lahkuda ruumist, kus hääli loetakse, ega kasutada sidevahendeid.
(2) Alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamissedeleid sisaldavad sisemised ümbrikud avatakse ning hääletamissedelite välisküljele lüüakse Vabariigi Valimiskomisjoni poolt selleks antud jaoskonnakomisjoni pitsati jäljend. Ümbrike avamise juures peab viibima vähemalt kolm valimiskomisjoni liiget, sealhulgas komisjoni esimees või aseesimees.
(3) Maakonna valimiskomisjon teeb hääletamissedelite alusel kindlaks hääletamisest osavõtnud alaliselt välisriigis elavate valijate arvu, kehtetuks tunnistatud hääletamissedelite arvu ning kandidaatidele ja erakondadele antud häälte arvu. Hääletamissedeli kehtetuks tunnistamisel järgitakse käesoleva määruse § 37 lõigetes 8–10 ettenähtut.
(4) Maakonna valimiskomisjon loeb alaliselt välisriigis elavate valijate antud hääled ja koostab hääletamistulemuste kohta protokolli, lähtudes käesoleva määruse §-s 38 sätestatust. Protokolli pealdises tehakse märge „Alaliselt välisriigis elavad valijad”.
(5) Hääletamistulemused sisestatakse koheselt valimiste infosüsteemi või edastatakse pärast kella 20.00 viivitamata Vabariigi Valimiskomisjonile.
§ 41. Hääletamistulemuste kindlakstegemine maakonna valimiskomisjonis
(1) Jaoskonnakomisjonide protokollides olevate andmete õigsust kontrollib maakonna valimiskomisjon kasutatud ja kasutamata hääletamissedelite ja valijate nimekirjas olevate allkirjade ning märgete üle lugemise teel.
(2) Maakonna valimiskomisjon avab jaoskonnakomisjonide hääletamiskastid ja alustab häälte lugemist valimispäevale järgneval päeval kell 10.00. Maakonna valimiskomisjon avalikustab hääletamissedelite ülelugemise aja ja koha maakonna valimiskomisjoni või maavalitsuse (Tallinnas ja Tartus linnavalitsuse) veebilehel hiljemalt 6. päeval enne valimispäeva.
(3) Jaoskonnakomisjonidelt laekunud protokollide alusel teeb maakonna valimiskomisjon maakonnas kindlaks:
2) kasutamata hääletamissedelite arvu;
3) hääletamissedeli saanud valijate arvu;
4) hääletamisest osavõtnud valijate arvu;
5) kehtetute hääletamissedelite arvu;
6) kandidaatidele ja erakondadele antud häälte arvu.
(5) Hääletamistulemuste kindlakstegemine maakonna valimiskomisjonis on avalik.
(6) Maakonna, Tallinna iga valimisringkonna ja Tartu linna hääletamistulemuste kohta koostab maakonna valimiskomisjon vormikohase protokolli, lähtudes käesoleva määruse §-s 38 sätestatust. Maakonna valimiskomisjon edastab hääletamistulemuste protokollid Vabariigi Valimiskomisjonile.
§ 42. Hääletamistulemuste kindlakstegemine Vabariigi Valimiskomisjonis
(1) Kõigilt maakonna valimiskomisjonidelt laekunud maakonna ja alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamistulemuste protokollide ning elektroonilise hääletamise tulemuste alusel teeb Vabariigi Valimiskomisjon valimisringkondade kaupa kindlaks:
(2) Hääletamistulemuste kohta koostab Vabariigi Valimiskomisjon iga valimisringkonna kohta protokolli, lähtudes käesoleva määruse §-s 38 sätestatust.
7. peatükk Valimistulemuste kindlakstegemine
§ 43. Valimistulemuste protokoll
(2) Protokolli osa „Valimisringkonnas lihtkvoodi alusel isiku- ja ringkonnamandaatide jaotamine” täitmisel lähtutakse alljärgnevast:
1) „Kehtivaid hääli” – lahtrisse kirjutatakse valimisringkondade hääletamistulemuste protokollide põhjal vastava valimisringkonna kehtivate häälte arv;
2) „Mandaate” – lahtrisse kirjutatakse mandaatide arv vastavas valimisringkonnas;
3) „Lihtkvoot” – arvutatakse vastavalt seaduse § 62 lõikele 1;
4) „5% lihtkvoodist” arvutatakse vastavalt seaduse § 62 lõikele 7;
5) „10% lihtkvoodist” – arvutatakse vastavalt seaduse § 62 lõikele 3;
6) „75% lihtkvoodist” – arvutatakse vastavalt seaduse § 62 lõikele 3.
(3) Protokolli osa „Valimisringkonnas lihtkvoodi alusel isikumandaatide jaotamine” täitmisel lähtutakse alljärgnevast:
1) „Kandidaadi number” – lahtrisse kirjutatakse kandidaadi registreerimisnumber;
2) „Kandidaadi ees- ja perekonnanimi” – lahtritesse kirjutatakse kandidaadi ees- ja perekonnanimi, kusjuures tabelisse kantakse kõik kandidaadid;
3) „Hääli” – lahtrisse kirjutatakse vastavale kandidaadile antud häälte arv;
4) „Valituks osutumine” – juhul kui kandidaadile antud häälte arv ületab lihtkvoodi või on sellega võrdne (seaduse § 62 lõige 2), märgistatakse lahter ristiga.
(4) Protokolli osa „Valimisringkonnas lihtkvoodi alusel ringkonnamandaatide jaotamine” täitmisel lähtutakse alljärgnevast:
1) „Erakond” – lahtrisse kirjutatakse erakonna nimi;
2) „Hääli” – lahtrisse kirjutatakse vastavale erakonnale selles valimisringkonnas antud häälte arv;
3) „Kvoote” – lahtrisse kirjutatakse arv, mis saadakse vastava valimisringkonna kehtivate häälte arvu (käesoleva paragrahvi lõike 2 punkt 1) jagamisel vastavale erakonnale valimisringkonnas antud häälte arvuga (käesoleva lõike punkt 2);
4) „Kandidaadi number” – lahtrisse kirjutatakse kandidaadi registreerimisnumber;
5) „Kandidaadi ees- ja perekonnanimi” – lahtrisse kirjutatakse kandidaadi ees- ja perekonnanimi, kusjuures tabelisse kantakse nende üleriigiliselt vähemalt 5% kehtivatest häältest kogunud erakondade kandidaadid, kellele antud häälte arv valimisringkonnas moodustab vähemalt 75 protsenti lihtkvoodist;
6) „Hääli kandidaadil” – lahtrisse kirjutatakse vastavale kandidaadile antud häälte arv;
7) „Valituks osutumine” – valituks osutunud kandidaadi lahter märgistatakse ristiga (seaduse § 62 lõige 3).
(5) Protokolli osa „Üleriigiliselt võrdlusarvude alusel kompensatsioonimandaatide jaotamine” täitmisel lähtutakse alljärgnevast:
1) „Kehtivaid hääli” – lahtrisse kirjutatakse kõikide maakonna valimiskomisjonide protokollide põhjal üleriigiliselt antud kehtivate häälte arv;
2) „5% kehtivatest häältest” – arvutatakse vastavalt seaduse § 62 lõikele 4;
3) „Erakond” – loetletakse erakonnad, kes osalevad kompensatsioonimandaatide jaotamisel, s.t kellele antud häälte arv (protokolli lahter „hääli” – käesoleva lõike punkt 4) on vähemalt viis protsenti kogu riigis antud kehtivatest häältest (protokolli lahter „5% kehtivatest häältest” – käesoleva lõike punkt 2);
4) „Hääli” – lahtrisse kirjutatakse vastavale erakonnale üleriigiliselt antud häälte arv;
5) „Võrdlusarv”, „Erakond”, „Kandidaadi number”, „Kandidaadi ees- ja perekonnanimi”, „Hääli kandidaadil”, „Protsent lihtkvoodist”, „Valituks osutumine” – lahtrite täitmisel lähtutakse seaduse § 62 lõigetest 4–9.
(6) Protokolli vastavasse lahtrisse kirjutab nime ja allkirja Vabariigi Valimiskomisjoni esimees.
§ 44. Hääletamissedelite ja muude valimisdokumentide säilitamine
(1) Maakonna valimiskomisjon säilitab hääletamissedelid ning kasutatud ümbrikud ühe kuu jooksul, valimispäevast arvates. Pärast nimetatud tähtaja möödumist, kuid mitte enne kui esitatud kaebuste kohta on tehtud lõplikud otsused, korraldab maakonna valimiskomisjon hääletamissedelite ja kasutatud ümbrike hävitamise ning dokumenteerib selle.
(2) Maakonna valimiskomisjon edastab kahe nädala jooksul, arvates valimispäevast, valijate nimekirjad, pitsatid, maakonna hääletamistulemuste protokollid, kasutamata ümbrikud ja jaoskonnakomisjonide hääletamistulemuste protokollid Vabariigi Valimiskomisjonile.
2) avaldused ja kaebused;
3) käesolevas lõikes nimetamata arhiiviväärtusega dokumendid.
(4) Vabariigi Valimiskomisjon arhiveerib:
1) kandideerimisdokumendid;
2) hääletamis- ja valimistulemuste protokollid;
3) valimiskomisjoni otsused, koosolekute protokollid ning komisjoniliikmete eriarvamused;
4) valijate nimekirjad;
5) avaldused ja kaebused.
§ 45. Määruse kehtetuks tunnistamine


Raieloa väljaandmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Raieloa väljaandmise tingimused ja kord
Raieloa väljaandmise tingimused ja kord - sisukord
§ 4 Raieloa taotlemine, läbivaatamine ja väljaandmine
§ 5 Raieloa andmisest keeldumine
§ 6 Hädaolukord
§ 7 Raieloa kehtivus
§ 8 Haljastuse taastamine
§ 12 Määruse avaldamine
RT IV, 27.02.2013, 8
Vastu võetud 29.11.2006 nr 38
jõustumine 18.12.2006
28.08.2007 10.09.2007
Määrus antakse looduskaitseseaduse § 45 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 1 alusel.
Raieloa väljaandmise tingimused ja kord (edaspidi kord) sätestab puude raieks loa taotlemise ning väljastamise tingimused ja korra Jõelähtme valla tiheasustusalas. Kord ei reguleeri kasvava metsa (metsaseaduse tähenduses) ja viljapuude raiumist.
1) puu – kasvav puu, mille rinnasdiameeter (tüve läbimõõt 1,3 meetri kõrguselt juurekaelast) on vähemalt 10 sentimeetrit, kõrghaljastuse element;
[Jõelähtme Vallavolikogu 28.08.2007 määrus nr 71 – jõust. 10.09.2007]
2) tiheasustusala – Jõelähtme valla üldplaneeringuga määratletud tiheasustusega ala;
3) raie - puu langetamine või võra oluline kujundamine (välja arvatud kuivanud okste kõrvaldamine);
4) raieluba - luba, mis annab õiguse puu raieks ning määrab raietööde ja kõrvaltingimused;
5) raierahu periood - ajavahemik lindude pesitsemise ajal, millal puu raiumist võib mitte lubada;
6) asendusistutus - maha raiutava puu asemele istutatav puu või puud.
(1) Puude raie tiheasustusalal on lubatud Jõelähtme Vallavalitsuse määratud vastava ametniku (edaspidi vastav ametnik) poolt välja antud raieloa (lisa nr 2) alusel.
(2) Puude raiumine, raiese äravedu ja raiekoha koristamine toimub raieloa saanud isiku kulul ja vastutusel.
(3) Puu raieluba tuleb taotleda puu langetamisel või võra kõrguse ja/või laiuse kärpimise korral üle 50%. Puu okste kärpimisel tuleb järgida, et pärast tööde teostamist oleks tagatud puu elujõulisus.
(1) Raieloa taotlemise õigustatud isikuks (edaspidi taotleja) on puu kasvukoha:
1) kinnistu omanik(ud) või omaniku (omanike) esindaja lihtkirjaliku volituse alusel;
3) munitsipaalmaa või munitsipaalehitise teenindusmaa valdaja.
(2) Taotleja esitab vallavalitsusele kirjaliku raieloa taotluse (lisa 1), milles märgib ära järgmised andmed:
1) taotleja nimi, kontaktandmed;
2) raiutavate puude arv;
3) põhjendus puu(de) raieks;
4) puu(de) kasvukoht, kinnistu aadress;
5) puu(de) raiumise orienteeruv aeg;
6) omandisuhe puude kasvukohaga;
7) kinnitust selle kohta, et puude raiumisel järgitakse ohutusnõudeid ning tagatakse heakord;
8) enne raiet peab taotleja raie kooskõlastama töötsoonis asuvate naaberkinnistu-, elektri-, sideliinide ja teede valdajatega;
9) täiendavad nõuded, mis peavad olema täidetud enne loa taotlemist:
- kui puu(d), mida soovitakse raiuda, asub kaitstaval loodusobjektil, on vaja saada nõusolek kaitstava loodusobjekti valitsejalt;
- kui puu(d) asub kinnismälestisel või muinsuskaitsealal või kinnismälestise kaitseks kehtestatud kaitsevööndis, on vaja saada nõusolek Muinsuskaitseametilt;
- kui puu(d) asub veekaitsevööndis, on vaja saada nõusolek maakonna keskkonnateenistuselt, välja arvatud raie maaparandussüsteemi eesvoolul maaparandushoiutööde tegemisel.
(3) Vastav ametnik:
3) otsustab raieloa andmise või mitteandmise 10 (kümne) tööpäeva jooksul alates selle taotlemisest;
4) kui on vajadus raiuda kokku üle 10 puu, siis suunab otsustamise vallavalitsusele, valmistades ette vastava eelnõu;
5) vormistab määruse lisas 2 toodud puude raieloa kahes eksemplaris, millest üks eksemplar väljastatakse taotlejale ja teine jääb vallavalitsusele;
6) märgistab puud looduses.
(4) Puu raiumiseks ei ole luba vaja:
1) kui puu on kuivanud;
2) kui see on lubatud:
a) kehtestatud detailplaneeringus;
b) ehitusprojektis, mille alusel on väljastatud kehtiv ehitusluba.
§ 5. Raieloa andmisest keeldumine
Raieluba ei väljastata, kui:
1) raieloa taotlus ei vasta paragrahvis 4 lõikes 1 esitatud nõuetele ja taotleja ei kõrvalda puudusi talle selleks antud tähtaja jooksul;
3) raiumine kahjustaks väärtuslikke loodus- ja kultuurmaastikke, rohe-võrgustikku või rikuks vaateid või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega.
§ 6. Hädaolukord
Hädaolukorras võib puud raiuda käesolevas korras nimetatud loata, kui on tekkinud avariiolukord ning loa taotlemise ajal tekiks oht inimeste elule, tervisele või varale. Käesolevas punktis nimetatud asjaoludel teostatud puu raiumisest tuleb esimesel võimalusel, aga hiljemalt 5 (viis) tööpäeva jooksul teatada Jõelähtme Vallavalitsusele.
§ 7. Raieloa kehtivus
(1) Vastava ametniku poolt väljastatud ja tema poolt allkirjastatud raieluba kehtib 3 (kolm) kuud alates selle väljastamise kuupäevast.
§ 8. Haljastuse taastamine
(1) Vastaval ametnikul on õigus raieloa väljastamise kõrvaltingimusena nõuda raiutavate puude asendusistutust, seda kuni 5 uut puud iga langetatud puu eest valla vastava ametniku poolt ettenähtud kohas. Puu asendusistutuse korral nõuab vastav ametnik taotlejalt garantiikirja, milles on näidatud raieloa taotleja kohustus istutada määratud ajaks vastav arv puid ning istutuskoht. Garantiikiri vormistatakse koos raieloaga ühel blanketil.
(2) Võimalusel tehakse asendusistutus endises asukohas või selle läheduses, arvestades naabrusõigusi.
(3) Asendusistutust koordineerib, korraldab ja peab arvestust vallavalitsuse vastav ametnik.
(4) Asendusistutuse kohustuse saaja tagab raieloas nõutud kõigile asendatud puudele vajalikud kasvutingimused.
(5) Kui asendatud puu hävib 2 aasta jooksul istutuse fikseerimisest vastava ametniku poolt, on õigus nõuda samaväärsete asenduspuude istutamist.
Lindude pesitsemise ajal võib keelata puu raiumist kohtades, kus vastav ametnik on registreerinud pesitsevaid linde.
(2) Raiekoha korrastamata jätmisel teeb vallavalitsus raieloa omanikule ettekirjutuse, mille tähtajaks täitmata jätmisel võib rakendada asendustäitmist asendustäitmise ja sunniraha seaduses ettenähtud korras.
(3) Raieloa saaja on kohustatud kaitsma kolmandatele isikutele kuuluvaid tehnovõrke ja rajatisi. Tema süül tekitatud kahju tuleb hüvitada.
(4) Korra rikkumise menetlus toimub vastavalt karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätetele.
Järelevalvet käesoleva korra ja selle alusel väljastatud lubade täitmise üle teostab Jõelähtme Vallavalitsus.
§ 12. Määruse avaldamine
Avaldada käesolev määrus Riigi Teataja elektroonilises andmebaasis, ajalehes Jõelähtme ning valla koduleheküljel Internetis.
(1) Kinnitada avalduse vorm raieloa taotlemiseks (lisa 1).
(3) Vallavalitsusel viia sisse ja avalikustada valla koduleheküljel Internetis raielubade register.
(4) Vallavalitsusel määrata railubade väljastamisega tegelev vastav ametnik.
(5) Määrus jõustub 18. detsembril 2006 a.
[ - jõust. 10.09.2007]


Sauga valla jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Sauga valla jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus - sisukord
§ 3 Registri pidamise põhimõtted
§ 7 Registri haldamise finantseerimine
RT IV, 28.02.2017, 2
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37ja jäätmeseaduse § 71¹ lõike 1 ja avaliku teabe seaduse § 434 lõike 1 ja lõike 2 ning § 435 alusel.
1) pidada arvestust Sauga valla haldusterritooriumil asuvate jäätmetekkekohtade ning korraldatud olmejäätmeveoga liitunud jäätmevaldajate kohta;
2) pidada arvestust Sauga valla haldusterritooriumil korraldatud jäätmeveoga erandkorras mitteliitunud jäätmevaldajate kohta;
4) koguda andmeid ja pidada arvestust Sauga valla haldusterritooriumil korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja(te) kohta;
5) koguda andmeid järelevalve teostamiseks.
(1) Registri vastutav töötleja on Sauga Vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi vastutav töötleja).
5) volitab ametnikud ja määrab nende ülesanded vastutava töötleja õiguste ning kohustuste täitmiseks;
6) tagab algandmete ja andmeuuenduste sisestamise;
7) tagab andmetele juurdepääsu nende ametialaseks kasutamiseks;
8) peab järelevalvet registri pidamise üle;
9) teostab muid seadusest, teistest õigusaktidest ning põhimäärusest tulenevaid ülesandeid.
(4) Registri volitatud töötlejaks (edaspidi volitatud töötleja) on Sauga Vallavalitsuse poolt selleks volitatud töötleja.
1) sisestab andmed registrisse ja uuendab nimetatud andmeid;
2) vastutab registrisse edastatud andmete ajakohasuse ja õiguse eest;
4) teostab muid seadusest, teistest õigusaktidest ning põhimäärusest tulenevaid ülesandeid.
(6) Registri andmeid kasutab oma tegevuses käesoleva määrusega sätestatud alustel ja korras Sauga valla jäätmeveopiirkonnas riigihanke tulemusena vallavalitsusega jäätmeveo teenuste kontsessioonilepingu sõlminud isik (edaspidi jäätmevedaja).
(1) Registri andmetel on õiguslik tähendus, kui jäätmeseaduses ei sätestata teisiti.
(2) Tarkvaraks on kohaliku omavalitsuse geoinfosüsteem EVALD.
(3) Jäätmeregistri andmetest võib teha tuletisi kasutamiseks teiste tarkvaradega (nt Excel), kui see on vajalik andmete vahetamiseks, väljatrükiks paberkandjal jne.
§ 7. Registri haldamise finantseerimine
Registri haldamist finantseeritakse Sauga valla eelarvest.
4) andmed korraldatud olmejäätmete vedaja kohta;
1) asutusüksuse nimi;
13) jäätmeveost vabastamise seaduslik alus;
15) jäätmeveost vabastamise kinnituskirja esitamise tähtaeg;
Registrisse esitatavad andmed:
(1) Volitatud töötleja töötleb, kogub ja edastab andmeid registrisse.
(3) Andmete esitamise eest jäätmevaldajale tasu ei maksta.
(4) Korraldatud jäätmeveoga mitteliitunud jäätmevaldajate kohta sisestab registrisse andmed registri volitatud töötleja hiljemalt 10 tööpäeva jooksul alates taotluse rahuldamisest. Taotluse rahuldamata jätmised sisestatakse registrisse hiljemalt 5 tööpäeva jooksul alates vallavalitsuse korralduse vastuvõtmisest.
1) Ebaõigete andmete avastamisel tuleb need koheselt parandada. Andmete parandamisel teeb andmete sisestaja vajaduse korral järelepärimise andmete õigsuse kohta andmete esitajale.
(5) Registrisse kantud andmete muutmine toimub:
(1) Registris sisalduvaid andmeid saavad kasutada Sauga valla ametnikud ja jäätmevedaja neile seadusega pandud ülesannete täitmiseks.
(2) Isik (v.a vallavalitsuse ametnikud ja jäätmevedaja), kes soovib registriga tutvuda, esitab registri vastutavale töötlejale (vallavalitsusele) kirjaliku taotluse, milles märgitakse ära andmete saaja ja tema kontaktandmed, päringu objekt, soovitud andmed ja nende kasutamise eesmärk.
(3) Soovitud andmed väljastatakse elektroonselt või paberkandjal.
(4) Registriandmed väljastatakse elektroonselt või paberkandjal.
2) andmete registrisse kandmise (lisamise, muutmise, eemaldamise) aeg.
(1) Järelevalvet registri pidamise üle teostavad Sauga Vallavalitsus (vastutav töötleja) ning isikuandmete kaitse seaduse § 32 alusel määratud riigiasutus (Andmekaitse Inspektsioon).
(1) ( 1) Registri andmetest tehakse arhiivikoopia üks kord aastas ja säilitatakse viis aastat.
4) muu põhjendatud teadmisvajadusega isikul vastutava töötaja loal.
(1) Tunnistada kehtetuks Sauga Vallavolikogu 25. mai 2007 määrus nr 18 „Sauga valla jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus“.
Meelis Tomberg


Juhtumi lõpetamise otsus - AS Termoil / AS Tallinna Sadam
Konkurentsiamet alustas peadirektori asetäitja 09.08.2001 käskkirja nr 17-A kohaselt seoses AS-i Termoil (edaspidi: Termoil) 07.08.2001 avaldusega juhtumi nr 16/01 menetlemist. Avalduse kohaselt on Termoili poolt AS-le Tallinna Sadam (edaspidi: TS) tasutavad kasutusõiguse tasumäärad kõrgemad kui tasumäärad, mis kehtivad teistele Muuga sadamas sarnastel tegevusaladel tegutsevatele ettevõtjatele. Termoil leiab, et TS kui kaubaturgu valitsevat seisundit ning loomulikku monopoli omav ettevõtja on seega rikkunud konkurentsiseadust.
TS on 100% Eesti Vabariigile kuuluv ettevõtja. TS omanduses on Muuga sadam, Tallinna Vanasadam, Paljassaare sadam ja Paldiski Lõunasadam, mis kokku on Eesti ülekaalukalt suurim sadamatekompleks. 1999. a moodustas TS kaubakäive 76,49% neljateistkümne suurima Eestis paikneva sadama kaubakäibest, naftasaaduste osas oli vastav näitaja 80,71%,. Sealjuures oli suuruselt järgmise, Vene-Balti sadama osakaal üksnes 7,84% ehk ligi kümme korda väiksem kui TS-l. 1999. a oli TS osakaal transiidikäibes 85,24%; ekspordikäibes 44,94% ja impordikäibes 87,70%. Perioodil 1997-1999 a kasvas TS-i osakaal Eestis paiknevate sadamate kaubakäibes ligi 2 protsendipunkti võrra. TS omanduses olev infrastruktuur ületab oma võimaluste poolest oluliselt konkurentide oma. TS sadamates asuvate kaide kogupikkus on 10 083 meetrit, mis moodustab 55,9% kõikide Eestis asuvate sadamate kaide kogupikkusest. Sealjuures omab TS parimaid kaisid. Samuti omab TS võrreldes teiste Eesti sadamatega paremat ühendust raudteevõrguga.
Termoil on TS-le kuuluvas Muuga sadamas tegutsev operaator, s.o ettevõtja, kes teostab kaupade käitlemist - kaupade laevadele lastimist ja lossimist ning terminaalis hoiustamist. Termoili põhitegevusalaks naftasaaduste laevadele laadimine. 2000. a käitles Termoil 5,4 mln tonni naftasaaduseid, olles suuruselt teine TS-le kuuluvates sadamates naftasaadusi käitlev operaator. Termoili ainuaktsionäriks on AS Esoil, mille kõik aktsiad kuuluvad AS-le EOS. Kontsernisiseselt tegeleb AS EOS marketingi ning logistika koordineerimisega, sõlmides vastavaid lepinguid Venemaa naftasaaduste eksportööridega ning Termoil vagunite tühjendamisega, naftasaaduste hoiustamisega Maardus asuvas terminaalis ja laevadele lastimisega. Termoil on spetsialiseerunud erinevatest Venemaa naftatöötlemistehastest pärineva masuudi käitlemisele. Ülejäänud operaatorid on reeglina spetsialiseerunud ühe või mitme Venemaa naftatöötlemistehase teenindamisele kõikide naftasaaduste osas. Seega konkureerib Termoil mitmete teiste operaatoritega samade Venemaa naftatöötlemistehaste teenindamise pärast. Termoili konkurentideks on Kirishi tehase teenindamisel AS Pakterminal (edaspidi: Pakterminal) ja Jaroslavli ning Rjazani tehase teenindamisel Eurodeki kontserni kuuluvad ettevõtjad (edaspidi: Eurodek).
Sadama infrastruktuur ja tasud selle kasutamise eest
TS on nn landlord-tüüpi sadam, mis annab tasu eest sadama infrastruktuuri operaatorite kasutusse kaupade käitlemiseks. TS ise kaupade käitlemisteenust ei osuta vaid osutab laevade ankurduskohale paigutamisega seotud teenuseid või korraldab nende osutamist.
TS annab operaatoritele rendilepingu või hoonestusõiguse alusel sadama territooriumi maatükke terminaalide (kaupade käitlemise komplekside) rajamiseks. Väljaspool neid maatükke võimaldab TS operaatoritele lisaks infrastruktuuri - kaide, ühendusteede, raudteeharude jms – tasu eest kasutamist, kuhu ligipääs on operaatoritele vältimatult vajalik laevade lastimiseks ja lossimiseks. Ligipääsuta sadama infrastruktuurile ei saaks terminaal funktsioneerida.
Erinevalt teistest naftasaaduste käitlemisega tegelevatest operaatoritest asub Termoili naftaterminaal koos vagunite tühjendamise estakaadidega Maardus väljaspool TS-le kuuluva Muuga sadama territooriumit, olles ühendatud Muuga sadamaga 7,5 km pikkuse torujuhtmega. Selle 1996. a rajatud torujuhtme ehitusmaksumus oli [...] mln krooni ning selle opereerimiskulu on keskmisel [...] krooni ühe tonni naftasaaduste kohta.
Operaatoritelt võetav renditasu või hoonestusõiguse tasu on üldjuhul kindlasummaline iga-aastane makse. Infrastruktuuri kasutamise eest võtab TS operaatoritelt kaubatasu, mis sõltub käideldud kauba mahust. Naftasaaduste puhul makstakse kaubatasu reeglina [...]. Erinevates lepingutes kannab kaubatasu erinevaid nimetusi, näiteks TS ja Termoili vahel 13.09.1995 sõlmitud lepingus nimetatakse seda “infrastruktuuri kasutamise ja isikliku kasutusõiguse tasuks.” Siin ja edaspidi nimetatakse kõiki samaväärseid tasusid kaubatasudeks. Ka TS on asjakohaseid tasusid Konkurentsiametile esitatud teabes läbivalt kaubatasudeks nimetanud.
Termoili kaubatasude kujunemine
13.09.1995 sõlmisid TS ja Termoil “Koostöö ja isikliku kasutusõiguse seadmise lepingu”, [...].
1996. a oktoobriks oli EOS rajanud Maardus asuva terminaali ja Muuga sadamas valminud 7. kaid ühendava torujuhtme ning alustas naftasaaduste käitlemist.
07.03.2000 sõlmisid TS ja Termoil “Isikliku kasutusõiguse seadmise lepingu”, mis asendas 13.09.1995 sõlmitud lepingut. [...].
Termoil tegi 01.09.2000 kirjas TS-le ettepaneku lähtudes 07.03.2000 lepingu p-st 6.1.4 leppida kokku uued tasumäärad: [...].
Termoili 08.02.2001 kirjas TS-le leiti, et Termoil on tasunud TS-le kasutusõiguse tasu oluliselt kõrgemate määrade alusel kui teised ettevõtjad, [...]. Termoil palus tühistada talle TS poolt 2001. a jaanuaris käideldud naftasaaduste eest esitatud arve nr 21000910, [...].
Termoili 22.02.2001 kirjas TS-le rõhutati veelkord 07.03.2000 lepingu p-s 6.1.4 sätestatut ning avaldati lootust, et TS täidab lepingus võetud kohustusi nõuetekohaselt ja vabatahtlikult.
TS teatas 22.02.2001 vastuses Termoili 30.01.2001. a, 08.02.2001 ja 22.02.2001 kirjadele, et arved kasutusõiguse tasu maksmiseks on õigustatud, kuni pole kokku lepitud tasumäärade muutmises ning et tasumäärade suuruse kokkuleppimisel tuleb silmas pidada, [...]. Selle seisukohaga hoonestusõiguse tasu osas ei nõustunud Termoil oma 07.03.2001 kirjas TS-le, [...]. Samuti avaldas Termoil valmisolekut hakata hoonestusõiguse lepingu sõlmimisel turuhinnale vastavat hoonestusõiguse tasu maksma.
Termoil leidis 10.04.2001 kirjas TS-le, et 07.03.2000 lepingu p-i 6.1.4 mittetäitmine TS poolt on vastuolus konkurentsiseaduse sätetega ning et juhul, kui Termoil ja TS ei vormista 10 päeva jooksul notariaalset kokkulepet tasumäärade muutmiseks, on Termoil sunnitud pöörduma tekkinud olukorra lahendamiseks ametivõimude poole.
TS esitas 11.04.2001 kirjas Termoilile TS operaatorite 2000.a keskmise kaubatasu võrdluse - [...].
TS tegi 05.07.2001 ja 17.07.2001 kirjades Termoilile ettepaneku kehtestada lähtudes 07.03.2000 lepingu p-st 6.1.4 alljärgnevad isikliku kasutusõiguse tasumäärad:
Termoili 23.07.2001 vastuses leiti, et TS 05.07.2001 ettepanek on vastuvõetamatu ja solvav, kuna pakutud tasumäärad on ainult [...] madalamad kui praegu Termoili poolt makstavad. Arvestades asjaolu, et viie aasta jooksul on Termoil, täites oma lepingulisi kohustusi, olnud TS üheks kõige usaldusväärsemaks ja kasumittoovamaks kliendiks, ootaks Termoil ettepanekut tasumääradeks, mis on samaväärsed teistele Muuga sadamas sarnastel tegevusaladel tegutsevatele ettevõtjatele kehtivate tasumääradega.
Termoil nõustus 07.08.2001 kirjas TS-le tasuma kaubatasu vastavalt TS poolt kehtiva kaubatasude tariifistiku alusel väljastatud arvetele, leides siiski, et arve tasumine ei tähenda nõustumist arvete aluseks olevate kasutusõiguse tasumääradega ega loobumist nõuda lepingu punkti 6.1.4 täitmist TS poolt.
Kaubatasude määrad TS-s
Lisaks Termoilile tegelevad TS-le kuuluvas Muuga sadamas naftasaaduste käitlemisega veel AS Pakterminal (edaspidi Pakterminal), Eurodek, AS Oiltanking Tallinn ja Neste Eesti AS. Termoil leiab, et tema konkurentideks on eelkõige suurim operaator Pakterminal, mille 2000. a kaubakäive oli 8,4 mln tonni naftasaaduseid ning suuruselt kolmas operaator Eurodek, kelle 2000. a kaubakäive oli 2,5 mln tonni naftasaaduseid. Oiltanking Tallinn AS-i ja Neste Eesti AS-i tegevusmaht on võrreldes Termoiliga väike.
TS esitas Konkurentsiametile andmed vedelkütuseid käitlevate operaatorite suhtes kehtivate kaubatasu määrade kohta 1998 – 2000. a.
Tabel 1. Vedellasti käitlevate operaatorite kaubatasud.
Kaubatasu määr
DEM, USD
Kaubatasu määr EEK (1998-2000 a. keskm kurss)
(kuni 27.06.00)
(alates 01.04.99)
Termoili kaubatasud on USD-s ning teistel DEM-s, mistõttu nende omavaheline võrdlemine sõltub USD/DEM-i vahetuskursist ja selle kõikumistest. Tabeli andmed põhinevad USD/DEM-i 1998-2000. a keskmisel vahetuskursil 1,906 USD/DEM. Kaebuse esitamise päeval 07.08.2001 oli vastavaks vahetuskurss 2,231 USD/DEM ehk 17% kõrgem. Seega olid ka Termoili kaubatasud 07.08.2001. a seisuga täiendavalt 17% kõrgemad.
Tabelist 1 selgub, et operaatorite kaubatasud on erinevad. Peaaegu kattuvad on Pakterminali ja Eurodeki kontserni kaubatasud, mis käitlesid 2000. a kokku u 60% TS-i läbinud naftasaadustest. [...].
Nii maksaks 5 mln tonnise kaubakäitlemise mahu juures Termoil TS-le [...]. 2000. a käitles Termoil 5,4 mln tonni kaupa ning tasus selle eest [...], samal ajal kui Pakterminal käitles 8,4 mln t ja [...]. Kui Termoil oleks tasunud kaubatasu samade tariifide alusel nagu Pakterminal, [...].
TS ei pea eraldi arvestust operaatoritelt laekunud tasude ja vastavate kulude kohta. TS peab arvestust operaatorite poolt sadamale makstud tasude (so kaubatasud, renditasud jms.) ja operaatorite teenindatavate laevandusettevõtjate poolt sadamale makstud tasude (kaitasu, tonnaazitasu, sildumistasu jms.) ning vastavate kulude kohta. Analüüsi kohaselt tekitasid [...].
TS-i põhjendused erinevatele kaubatasu määradele
16.08.2001 vestluses TS-i ja Konkurentsiameti esindajate vahel põhjendasid TS esindajad Termoili ja Pakterminali kaubatasude erinevust järgmiselt.
Pakterminaliga sõlmiti koostööleping 1992. a, mil turutingimused olid oluliselt erinevad. Termoiliga sõlmiti koostööleping 1995. a, selleks ajaks olid turutingimused muutunud ning krooni väärtus tänu inflatsioonile märgatavalt langenud. [...]. 1992. a ja 1995. a oli turg erinevat hinda võimeline maksma. [...].
Pakterminali kaubakäive on suurem kui Termoilil ning [...] .
Muuga sadamas naftasaaduseid käitlevate operaatorite poolt kasutatavad kaid on erinevad. Suurimad laevad saavad silduda [...] 7. kai ääres, mille sügavus on 14,5 m ja pikkus 300 m. [...], millest suurima sügavus on 11,5 m ja pikkus 255 m. 2000 a. oli TS-s kõige efektiivsem [...] kai nr 1A, mille [...]. Sellele järgnesid [...] 7. kai [...] kahe poolega kai nr 1/2 [...]. Need kolm kaid on ülekaalukalt efektiivsemad kaid Muuga sadamas, [...].
TS poolt 07.05.2001 esitatud teabe kohaselt võetakse [...]. [...], sest ta kasutab oma asukohast tulenevalt Maardu raudteejaama. Arvestades seda, et põhiosa Termoili majandustegevusest leiab aset Maardus asuvas terminaalis, seal asuvaid ühendusteid jms infrastruktuuri kasutades, so väljaspool TS territooriumi, [...].
[...], erinevalt teistest operaatoritest, uuris Konkurentsiamet neid hoonestusõiguse tasusid. [...]. TS esindajate poolt 16.08.2001. a antud seletuste kokkuvõttes hindab TS Muuga sadama maa hoonestusõiguse turuhinnaks [...]. [...].
[...]. TS ja Termoili vahel ei ole sõlmitud hoonestusõiguse lepingut torujuhtme ja laadimisseadme alla jääva maa osas. Termoili TS territooriumil asuval torujuhtmel on u [...]. Nimetatud kaitsetsoonist u. 29% asub kinnistutel, mida kasutavad hoonestusõiguse alusel [...]. Need kolm ettevõtjat tasuvad TS-le hoonestusõiguse tasu, mistõttu ei saa sama maa eest Termoililt hoonestusõiguse tasu nõuda, [...]. TS hinnangul on Muuga sadama maa hoonestusõiguse tasu turuhind [...]. Kui Termoilile seataks hoonestusõigus kaitsetsooni alale, mis ei kata [...], siis keskmise hoonestusõiguse tasu ([...]) kohaselt maksaks Termoil aastas [...] ([...]). Kui Termoil maksaks hoonestusõiguse tasu sama määra alusel kui [...], oleks aastas tasutav summa [...]. Kui Termoil maksaks hoonestusõiguse tasu määraga [...], oleks aastas tasutav summa [...].
TS leiab, et operaatorite kaubatasud on erinevad, sest operaatorid on alustanud tegevust erinevatel aegadel ja erinevates turutingimustes. Sel põhjusel uuris Konkurentsiamet Termoili ja kahe keskmiselt odavamate kaubatasu tariifistikega operaatorite – [...] kaubatasude kehtestamist.
[...]. Konkurentsiamet uuris operaatorite poolt TS-le makstud kaubatasude summade ning operaatorite kaubakäitlemise mahtude vahelist seost.
[...]. Tabelis 2 on toodud viie Muuga sadamas tegutseva naftasaaduseid käitleva operaatori 2000. a käideldud naftasaaduste kogus, makstud kaubatasud ning keskmine kaubatasu tonni kohta.
Tabel 2. Naftasaaduseid käitlevate operaatorite poolt 2000. a makstud kaubatasu.
Kogu kaubatasu
k-tasu/t
Tabelist 2 nähtub, et [...].
Sarnaselt kaubavedu teostavate operaatorite poolt makstavale kaubatasule maksavad reisijatevedu teostavad ettevõtjad TS-le reisijatasu, mis on kindlasummaline makse iga sadamat läbinud reisija kohta. [...], on reisijatasu kõigile reisijatevedu teostavatele ettevõtjatele ühesuurune. Sarnaselt kaubavedu teostavatele operaatoritele on reisijatevedu teostavad ettevõtjad alustanud tegevust erinevatel aegadel ja kasutavad erinevat infrastruktuuri, so omavad ligipääsu erinevate parameetritega kaidele.
Alates 1.10.2001 kehtiva konkurentsiseaduse § 87 lg 2 kohaselt menetletakse juhtumeid, mille menetlemine on alustatud enne selle seaduse jõustumist, menetlemise alustamise ajal kehtinud seaduse järgi.
Konkurentsiametile laekus Termoili avaldus 07.08.2001. Juhtumi menetlemist alustati enne 01.10.2001. Nimetatud põhjusel andis Konkurentsiamet TS tegevusele õigusliku hinnangu kuni 30.09.01 kehtinud konkurentsiseaduse alusel. Arvestades seda, et Termoili avalduses silmas peetud TS tegevus jätkus ka peale uue konkurentsiseaduse jõustumist 01.10.01, andis Konkurentsiamet TS tegevusele hinnangu ka kehtiva konkurentsiseaduse kohaselt.
Konkurentsiseaduse §16 kohaselt on loomulik monopol ettevõtjal, kelle omandis, valduses või opereerimisel on võrgustik või infrastruktuur, mida teisel isikul ei ole võimalik või ei ole majanduslikult otstarbekas dubleerida, ja mis annab talle kaubaturul valitseva seisundi. Seega näeb konkurentsiseadus ette kaks tingimust, mille üheaegsel esinemisel omab ettevõtja loomulikku monopoli. Esiteks, teistel ettevõtjatel on infrastruktuuri dubleerimine kas võimatu või see on majanduslikult ebaotstarbekas. Teiseks, loomuliku monopoli omamine annab ettevõtjale kaubaturgu valitseva seisundi, sest ostjatel puuduvad eelpool kirjeldatud tingimustele vastavale infrastruktuurile asenduskaubad.
Infrastruktuuri dubleerimine käesoleval juhul tähendaks, et mõni teine ettevõtja rajaks või oleks juba rajanud teise, Muuga sadamat osaliselt dubleeriva sadama, mida seni Muuga sadamat kasutanud operaator seejärel kasutama hakkaks või kasutada saaks. Juhtumi raames on vaadeldud viit operaatorit, kes omavad Muuga sadama territooriumil või selle vahetus läheduses naftaterminaale. Terminaalide opereerimisel kasutavad nad üksnes Muuga sadama infrastruktuuri. Sealjuures ei ole nii Muuga sadama territooriumil terminaali omavatel operaatoritel kui ka Termoilil võimalik kasutada teiste olemasolevate sadamate infrastruktuuri so Muuga sadama infrastruktuurile puuduvad neil mis tahes asenduskaubad. Terminaale ei ole võimalik teisaldada teistesse sadamatesse. Omades terminaali Muuga sadamas või selle vahetus läheduses, oleks terminaali torujuhtmeid kaudu mõne teise sadama kaidega ühendamine kallis ning majanduslikult põhjendamatu, see ei kujutaks endast asenduskaupa. Termoili terminaal asub Muuga sadama vahetus läheduses ning selle ühendamine torujuhtme kaudu teiste Tallinna piirkonnas asuvate sadamatega ei oleks võimalik. Ainuke teine Tallinnast idas asuv suurem sadam - Miiduranna sadam asub torujuhtme omadusi arvestades liiga kaugel ning seal ei ole piisavalt tehnilisi võimalusi, rahuldamaks Termoili vajadusi (Miiduranna sadamas ei saa sama suuri laevu vastu võtta kui Muuga sadamas, Termoili tegevusmaht ületab mitu korda Miiduranna sadama oma ning kogu kompleksi opereerib ainuisikuliselt selle omanik AS Milstrand). Kui Termoil rajaks torujuhtme Miiduranna sadamasse, peaks see läbima mitmeid elamupiirkondi (sh. Mähe, Merivälja, Viimsi, Miiduranna). Ülejäänud sadamad asuvad Miiduranna sadamast veelgi kaugemal. Arvestades, et ülejäänud sadamad ei paku asenduskaupu Muuga sadama kaidest kaugemal asuvale Termoilile, kes peab nii ehk teisiti suhteliselt pika torujuhtme terminaalist kaini rajama, ei paku nad asenduskaupu ka ülejäänud vahetult kaide ääres terminaale omavatele operaatoritele. Seega ei eksisteeri käesoleval hetkel Muuga sadamat dubleerivat sadamat, mida vaadeldavad operaatorid kasutada saaksid ning Muuga sadama läheduses puudub ka asukoht uue kaubasadama ehitamiseks. Muuga sadama vahetus läheduses on kavas laiendada üksnes Muuga sadamat ennast. Seega pole teistel ettevõtjatel võimalik Muuga sadamaga dubleerivat infrastruktuuri rajada. Isegi kui operaatoritel oleks asukoht, kuhu dubleerivat infrastruktuuri rajada, ei oleks see majanduslikult otstarbekas. Esiteks, terminaali ühendamine torujuhtmete kaudu eemal asuva sadamaga on märgatavalt kulukam kui terminaali läheduses asuvate kaide kasutamine, sest torujuhe on kallis ning selle opereerimine kulukas. Asjaolu, et Termoili terminaal on ühendatud Muuga sadamaga 7,5 km pikkuse torujuhtmega, ei muuda eeltoodud järeldust. Teiseks on sadamatele iseloomulik mastaabisääst – mitut operaatorit ühest sadamast teenindada on odavam kui iga operaatorit eraldi sadamast. Enimlevinud põhjuseks loomulike monopolide tekkele on suhteliselt suur mastaabiefekt, mille korral tootmine muutub suhteliselt suurte püsikulude või investeeringuvajaduse tõttu efektiivseks alles teatud tootmismahtude juures. Muuga sadamas on täiendava operaatori tulekuks tihti vaja investeerida üksnes täiendavasse kaisse, näiteks Termoili teenindamiseks ehitas TS kai nr 7. Kui sama operaator sooviks dubleerivat infrastruktuuri rajada, peaks ta ehitama terve sadamakompleksi koos lainemurdjate, ühendusteede, süvendatud laevateede jms-ga. Eeltoodud põhjustel kujuneks käesolevas juhtumis vaadeldud viiel operaatoril dubleeriva infrastruktuuri rajamine, kui see võimalik oleks, ja kasutamine märgatavalt kallimaks kui Muuga sadama infrastruktuuri kasutamine, s.o see ei oleks majanduslikult otstarbekas.
[...] . Täielikult konkureerival turul ei oleks ühelgi ettevõtjal võimalik küsida pikaajaliselt ühelt ostjalt ilma objektiivse põhjuseta [...] kõrgemat hinda kui teiselt ostjalt. Nii tehes kaotaks ettevõtja kliendi, sest viimasel oleks alati võimalik valida mõni teine pakkuja, kelle hinnad oleksid majanduslikult põhjendatud. Asjaolu, et [...] , et TS omanduses olevale infrastruktuurile puuduvad alternatiivid ning TS omab loomulikku monopoli.
Arvestades, et teistel ettevõtjatel ei ole võimalik Muuga sadama infrastruktuuri dubleerida või kui isegi oleks võimalik, siis oleks see majanduslikult ebaotstarbekas, omab TS loomulikku monopoli.
Alates 01.10.2001 kehtiva konkurentsiseaduse § 15 kohaselt loetakse olulist vahendit, sealhulgas loomulikku monopoli omavaks ettevõtja, kelle omandis, valduses või opereerimisel on võrgustik, infrastruktuur või muu oluline vahend, mida teisel isikul ei ole võimalik või ei ole majanduslikult otstarbekas dubleerida, kuid millele juurdepääsuta või mille olemasoluta ei ole võimalik kaubaturul tegutseda. Kuni 30.09.01 kehtinud konkurentsiseaduse § 16 ja alates 01.10.01 kehtiva konkurentsiseaduse § 15 on sisult samaväärsed. Ülalkirjeldatust nähtub, et TS omab olulist vahendit alates 01.10.01 kehtiva konkurentsiseaduse kohaselt.
Kuni 30.09.01 kehtinud konkurentsiseaduse § 18 lg 1 p 1 sätestab, et loomulikku monopoli omav ettevõtja peab lubama teisele ettevõtjale mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu võrgustikule või infrastruktuurile teenustega varustamise või nende müügi eesmärgil. Täielikult konkureerival turul on ettevõtjate poolt üksteise suhtes rakendatavad tingimused, sh. kauba hind, alati mõistlikud ja mittediskrimineerivad. Kauba hind moodustub sealjuures selle valmistamiseks tehtud kuludest ning mõistlikust kasumist. Samasuguse kauba hind on seetõttu alati sama, s.t see on mittediskrimineeriv. Kui mõni täielikult konkureerival turul tegutsev ettevõtja üritaks oma kaupade müügil ebamõistlikke tingimusi rakendada, kaotaks ta ostjad, sest viimastel säiliks võimalus seda kaupa teistelt müüjatelt mõistlikel tingimustel osta. Loomulikku monopoli omava ettevõtja puhul ei ole ostjatel valikuvõimalusi ning ettevõtjal on võimalus ebamõistlikke tingimusi kehtestada. Konkurentsiseaduse §-st 18 lg 1 p 1 tuleneb, et loomulikku monopoli omav ettevõtja peab sellisest tegevusest hoiduma.
[...] . Seega, kui võrrelda ühelt poolt [...], siis selgub, et need on erinevad, so TS on rakendanud erinevate ettevõtjatega kokkulepete sõlmimisel erinevaid tingimusi.
Loomulikku monopoli omava ettevõtja poolt ostjatele müüdava kauba hind võib olla erinev, kui selleks on mingi objektiivne põhjus. Kui ühele ostjale müüdava kauba tootmiseks tehtud kulud on suuremad, siis on sellelt ostjalt kõrgema hinna küsimine põhjendatud. Konkurentsiamet kontrollis, kas eksisteerib objektiivset põhjust, mis põhjendaks [...] .
[...] . Operaator, kelle terminaal asub väljaspool sadama territooriumit, kasutab sadama infrastruktuuri vähem intensiivselt kui operaatorid, kelle terminaal on sadama territooriumil. Termoil ei kasuta üldse näiteks Muuga sadama territooriumil asuvat raudteed, ka sõiduteid kasutab ta märgatavalt vähemintensiivselt. Eeltoodust nähtub, et [...] kehtestamine TS poolt ei ole põhjendatud kõrgemate kuludega, sest TS kulud Termoili poolt kasutatava infrastruktuuri ülalpidamiseks on tulenevalt väiksemast kasutusintensiivsusest igal juhul madalamad kui konkurentidel.
TS esitas Konkurentsiametile 4 põhjust miks Termoili kaubatasude määrad on kõrgemad: [...], erinevad kaubatasud on kehtestatud erinevatel aegadel ning seega erinevates turutingimustes ning erinevate operaatorite kaubakäive on erinev.
[...] , mis on naftasaaduseid käitlevate operaatorite kasutuses olevatest kaidest parim, ning seega on [...] . TS poolt Konkurentsiametile esitatud andmetest nähtub, et [...].
Lähtudes eeltoodust ei aktsepteeri Konkurentsiamet [...].
[...] . Konkurentsiametile esitatud andmetest ilmnes, et kui Termoil maksaks tema poolt Muuga sadamas kasutatava (so torujuhtme alla jääva, kuid teiste operaatorite poolt hoonestusõigusega koormamata) maa eest hoonestusõiguse tasu teiste operaatorite poolt makstava keskmise hoonestusõiguse tasu järgi, [...]. [...]. Termoil on avaldanud valmisolekut hakata maksma TS-le hoonestusõiguse tasu turuhindade alusel, [...]. [...] . Lähtudes eeltoodust ei aktsepteeri Konkurentsiamet TS seisukohta, [...]. [...], sest tema maakasutus Muuga sadamas piirdub üksnes torujuhtme aluse maa kasutamisega. Nimetatud asjaolu kinnitab veelkord, et [...] . Kuna hoonestusõiguse tasu on tasu maa kasutamise eest ja kaubatasu on tasu kaidele ja muu sadama infrastruktuurile juurdepääsu võimaldamise eest, siis on need tasu eri liigid, seega hoonestusõiguse tasu ei kuulu kaubatasu hulka, mistõttu puudub põhjuslik seos hoonestusõiguse tasu ja kaubatasu suuruste vahel. Järelikult ei ole põhjendatud erinevate kaubatasu tariifistike kehtestamine sõltuvalt sellest, kas operaator maksab ka hoonestusõiguse tasu või mitte.
TS leiab, et operaatorite kaubatasud on erinevad, sest erinevad operaatorid on alustanud tegevust erinevatel aegadel, kui turutingimused on olnud erinevad. Konkurentsiamet aktsepteerib põhimõtteliselt TS seisukohta, et hinnad võivad eri aegadel kehtinud erinevate turutingimuste tõttu varieeruda, s.o eri aegadel sõlmitud kokkulepped ei pruugi võrdväärsed olla. [...] . Lähtudes eeltoodust ei aktsepteeri Konkurentsiamet seega TS seisukohta, [...] . Konkurentsiamet peab vajalikuks rõhutada, et kui Termoili kaubatasu tariifistiku kehtestamise hetkel oleksid turutingimused tavapärasest erinevad olnud, oleks TS loomulikku monopoli omava ettevõtjana ning lähtudes TS ja Termoili vahel 07.03.2000 sõlmitud [...] . [...] , mil kehtisid erinevad valuutakursid. Nimetatud põhjusel sõltub Termoili tariifistiku võrdlus ülejäänud kahe operaatori omadega asjakohasest valuutakursist. Konkurentsiseaduse §-st 18 lg 1 p 1 tuleneb, et turguvalitsev ettevõtja peab valuutakursside muutudes oma hinnakirju korrigeerima tagamaks hindade mõistlikkust. Konkureerival turul ei oleks ettevõtjatel võimalik valuutakursside tõusu lisakasumi teenimiseks võimalik ära kasutada, sest konkurents tooks kasumid tagasi normaalsele tasemele. Seega, asjaolu, et Termoili kaubatasude tariifistik kehtestati USA dollari kursi madalseisu ajal ei saa olla põhjenduseks USA dollari vahetuskursi tõusust tingitud hilisemale hinnatõusule.
[...] . TS leidis, et sel põhjusel ei näe ta vajadust Termoili kaubatasude tariifistiku muutmiseks. [...] . TS võimaldas ettevõtjatele ligipääsu sadama infrastruktuurile diskrimineerivatel tingimustel, sest [...].
Sarnaselt kaubavedu teostavate operaatorite poolt makstavale kaubatasule maksavad reisijatevedu teostavad ettevõtjad TS-le reisijatasu, mis on kindlasummaline makse iga sadamat läbinud reisija kohta. Erinevalt kaubatasudest, mille määrad varieeruvad erinevate operaatorite osas, on reisijatasu kõigile reisijatevedu teostavatele ettevõtjatele ühesuurune. Sarnaselt kaubavedu teostavatele operaatoritele on reisijatevedu teostavad etevõtjad alustanud tegevust erinevatel aegadel ja kasutavad erinevat infrastruktuuri, so omavad ligipääsu erinevate parameetritega kaidele. Seega on TS reisijateveo osas leidnud, et kaubaveo operaatoritega sõlmitud kokkulepetega analoogilistes reisijatevedu teostavate ettevõtjatega sõlmitud kokkulepetes ei põhjusta ligipääs erinevale infrastruktuurile ning erinevatel aegadel tegevuse alustamine erinevusi hindades.
[...]. Eeltoodu tõendab, et TS on olnud teadlik, et Termoili kaubatasud on olnud põhjendamatult kõrged ning toodud põhjendused vastupidise tõestamiseks on olnud paljasõnalised. TS-l on olnud võimalus Termoili kaubatasude alandamiseks. Olukorras, kus TS enda väidetel turutingimused olid muutunud, [...] loonud olukorra, kus Termoili juurdepääsutingimused TS infrastruktuurile on muutunud ebamõistlikeks ja diskrimineerivateks. Diskrimineeriv on see, et [...]. Teiselt poolt, [...] omavad võrreldes Termoiliga konkurentsieelist. Termoil, Pakterminal ja Eurodek teenindavad samu kliente, s.o Jaroslavli, Rjazani ja Kirishi naftatöötlemistehaseid. Seega kahjustas TS Termoili, Pakterminali ja Eurodeki vahelist konkurentsivabadust. Vaba konkurents viib resursside kõige optimaalsema jaotuseni ühiskonnas (nn Pareto optimaalsuseni). Mis tahes ebamõistlike tingimuste kehtstamine loomuliku monopoli omava ettevõtja poolt, sh ebamõistlike hindade küsimine kahjustab ressursside jaotust ühiskonnas, sest selline teguviis erineb täielikult konkureerivale turule omasest.
Alates 01.10.2001 kehtiva konkurentsiseaduse § 18 lg 1 p 1 kohaselt on olulist vahendit omav ettevõtja kohustatud lubama teisele ettevõtjale mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu võrgustikule, infrastruktuurile või muule olulisele vahendile kaupadega varustamise või nende müügi eesmärgil. Kuni 30.09.01 kehtinud konkurentsiseaduse § 18 lg 1 p 1 ja alates 01.10.01 kehtiva konkurentsiseaduse § 18 lg 1 p 1 on sisult samaväärsed. Eelpool kirjeldatust järeldub, et TS rikkus ka alates 01.10.01 kehtiva konkurentsiseaduse § 18 lg 1 p 1.
Kuni 30.09.2001 kehtinud konkurentsiseaduse § 3 lg 1 kohaselt on kaubaturg hinna, kvaliteedi, tehniliste omaduste, realiseerimis- ning kasutustingimuste, tarbimis- ja muude omaduste poolest ostja seisukohalt omavahel asendatavate kaupade käibimise ala kogu Eesti territooriumil või selle osal. Juhtumis moodustab kaubaturu TS poolt Muuga sadamas pakutav ligipääs sadama infrastruktuurile. Arvestades, et TS on kaubaturul ainukeseks pakkujaks, kuulub talle seal 100% käibest. Sadama infrastruktuurile ligipääsu ostjateks on kaupade laevadele peale ja mahalaadimist korraldavad operaatorid, kellel selles osas puuduvad mis tahes asenduskaubad. Sadama infrastruktuuri kasutamine on operaatorile vältimatult vajalik, ilma selleta ei ole võimalik terminaali opereerida. TS on väitnud, et ta konkureerib kõikide Läänemere idakaldal asuvate sadamatega. Lähtudes konkurentsiseaduse § 3 lg 1 sõnastusest ei oma tähtsust, mil määral TS teiste Läänemere idakalda sadamatega konkureerib, sest kaubaturg konkurentsiseaduse tähenduses saab olla vaid Eesti territoorium või selle osa. Isegi kui kaubaturg võiks põhimõtteliselt olla suurem kui Eesti, ei muudaks see käesolevas otsuses tehtud järeldusi. Termoilil, kelle terminaal asub TS-le kuuluva Muuga sadama ligiduses, ei ole võimalik kasutada Ventspilsi või Liepaja sadama kaisid, s.o tal ei ole võimalik oma terminaali teistesse sadamatesse teisaldada. Alates 01.10.2001 kehtiva konkurentsiseaduse § 3 lg 1 kohaselt on kaubaturg hinna, kvaliteedi, tehniliste omaduste, realiseerimis- ning kasutustingimuste, tarbimis- ja muude omaduste poolest ostja seisukohalt omavahel vahetatavate või asendatavate kaupade käibimise ala kogu Eesti territooriumil või selle osal. Kuni 30.09.01 kehtinud konkurentsiseaduse § 3 lg 1 ja alates 01.10.2001 kehtiva konkurentsiseaduse § 3 lg 1 on sisult samaväärsed. Seega on ka alates 01.10.2001 kehtiva konkurentsiseaduse kohaselt kaubaturg TS poolt Muuga sadamas pakutav ligipääs sadama infrastruktuurile.
Kuni 30.09.2001 kehtinud konkurentsiseaduse § 13 lg 1 sätestab, et kaubaturgu valitsev ettevõtja käesoleva seaduse tähenduses on ettevõtja, kellele kuulub kaubaturul vähemalt 40 protsenti käibest või kelle majanduslik positsioon võimaldab tal antud kaubaturul tegutseda arvestataval määral sõltumatult konkurentidest, varustajatest ja ostjatest. Kuna TS-le kuulub kaubaturul 100% käibest, omab TS kaubaturgu valitsevat seisundit. TS seisund mis tahes sadamatega seotud kaubaturgudel Eestis on väga tugev. 1999. a oli TS osakaal Eesti neljateistkümne suurema sadama kaubakäibes 76,49%, sh transiidikäibes 85,24%. Samal aastal oli TS osakaal naftasaaduste kui Eesti sadamate ülekaalukalt olulisima kaubaartikli osas 80,71%. Samuti ületavad TS tehnilised võimalused märgatavalt konkurentide omasid – 1999. a moodustas TS kaide pikkus 55,9 % kõikide Eesti sadamate kaide pikkusest jne. Seega isegi kui mõne teise Eestis asuva sadama poolt pakutavad teenused asuksid samal kaubaturul TS poolt pakutavaga, kuuluks TS-le ikkagi igal juhul rohkem kui 40% kaubaturu käibest ehk ta omaks kaubaturgu valitsevat seisundit.
Alates 01.10.2001 kehtiva konkurentsiseaduse § 13 lg 1 järgi on turguvalitsev ettevõtja, kellele kuulub kaubaturul vähemalt 40 protsenti käibest või kelle positsioon võimaldab tal sellel kaubaturul tegutseda arvestataval määral sõltumatult konkurentidest, varustajatest ja ostjatest. Kuni 30.09.2001 kehtinud konkurentsiseaduse § 13 lg 1 ja alates 01.10.2001 kehtiva konkurentsiseaduse § 13 lg 1 on sisult samaväärsed. Seega omab TS ka alates 01.10.2001 kehtiva konkurentsiseaduse kohaselt turguvalitsevat seisundit.
Kuni 30.09.2001.a kehtinud konkurentsiseaduse § 14 p 1 sätestab, et keelatud on kaubaturgu valitseva ettevõtja seisundi otsene või kaudne kuritarvitamine kaubaturul, s.o ühe või mitme ühiselt kaubaturul valitsevat seisundit omava ettevõtja poolt oma positsiooni ärakasutamine konkurentsivabaduse kahjustamiseks, mis seisneb otseselt või kaudselt ebaõiglaste hinnakujundamise tingimuste või muude ebaõiglaste äritingimuste rakendamises, sh kaupade põhjendamatu müümine alla omahinna, mis kahjustab teise ettevõtja tegevust kaubaturul või tõrjub teda kaubaturult välja. Kaubaturgu valitsev ettevõtja kehtestab ebaõiglasi hinnakujunduse tingimusi juhul, kui tema hinnad ei vasta asjakohaste kulude ning õiglase kasumi summale, s.o ei vasta vaba konkurentsi tingimustes tekkivatele hindadele. Eelpool toodust nähtub, et TS kehtestas Termoilile ilma objektiivse põhjuseta märkimisväärselt kõrgemad kaubatasud kui Pakterminalile ja Eurodekile. Järelikult ei vastanud TS-i hinnad asjakohaste kulude ja mõistliku kasumi summale ning seega rikkus TS konkurentsiseaduse §-i 14 p 1. Alates 01.10.2001 kehtiva konkurentsiseaduse § 16 p 1 kohaselt on keelatud turguvalitseva ettevõtja poolt oma seisundi otsene või kaudne kuritarvitamine kaubaturul, sh otsene või kaudne ebaõiglaste ostu- või müügihindade või muude ebaõiglaste äritingimuste kehtestamine. Kuni 30.09.2001 kehtinud konkurentsiseaduse § 14 p 1 ja alates 01.10.2001 kehtiva konkurentsiseaduse § 16 p 1 on ebaõiglase hinnakujundamise tingimuste ja ebaõiglaste hindade osas sisult samaväärsed. Seega rikkus TS ka alates 30.01.2001 kehtiva konkurentsiseaduse §-s 16 p 1 sätestatut.
Kuni 30.09.2001 kehtinud konkurentsiseaduse § 14 p 3 kohaselt on keelatud kaubaturgu valitseva ettevõtja seisundi otsene või kaudne kuritarvitamine kaubaturul, s.o ühe või mitme ühiselt kaubaturul valitsevat seisundit omava ettevõtja poolt oma positsiooni ärakasutamine konkurentsivabaduse kahjustamiseks, mis seisneb otseselt või kaudselt võrdväärsete kokkulepete sõlmimisel erinevate tingimuste rakendamises erinevatele ettevõtjatele, pannes mõne neist sellega kas soodsamasse või ebasoodsamasse konkurentsiolukorda. Alates 01.10.2001 kehtiva konkurentsiseaduse §-i 16 p 3 järgi on keelatud turguvalitseva ettevõtja poolt oma seisundi otsene või kaudne kuritarvitamine kaubaturul, sh võrdväärsete kokkulepete sõlmimisel erinevate tingimuste pakkumine või rakendamine erinevatele äripartneritele, pannes mõne neist sellega ebasoodsamasse konkurentsiolukorda. TS ja operaatorite vahel sõlmitud kaubatasu kokkulepped on võrdväärsed seetõttu, [...]. Selline operaatorite erinev, ebavõrdne kohtlemine on Termoili pannud ebasoodsamasse konkurentsiolukorda, sest [...] omavad võrreldes Termoiliga konkurentsieelist samade klientide, s.o Jaroslavli, Rjazani ja Kirishi naftatöötlemistehaseid teenindamisel. Seega on TS rikkunud 30.09.2001 kehtinud konkurentsiseaduse § 14 p 3 ja alates 01.10.2001 kehtinud konkurentsiseaduse §-i 16 p 3.
Eelnevast tulenevalt jättis TS loomulikku monopoli omava ettevõtjana täitmata kuni 30.09.2001 kehtinud konkurentsiseaduse §-s 18 lg 1 p 1 sätestatud kohustuse lubada teisele ettevõtjale, antud juhtumis Termoilile, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu võrgustikule või infrastruktuurile teenustega varustamise või nende müügi eesmärgil ning rikkus kaubaturgu valitseva ettevõtjana kuni 30.09.2001 kehtinud konkurentsiseaduse §-i 14 p 1, mille kohaselt kaubaturgu valitseva seisundi kuritarvitamine seisneb ebaõiglaste hinnakujundamise tingimuste või muude ebaõiglaste äritingimuste rakendamises, sealhulgas kaupade põhjendamatu müümine alla omahinna, mis kahjustab teise ettevõtja tegevust kaubaturul või tõrjub teda kaubaturult välja ja §-i 14 p 3 mille kohaselt kaubaturgu valitseva seisundi kuritarvitamine seisneb võrdväärsete kokkulepete sõlmimisel erinevate tingimuste rakendamises erinevatele ettevõtjatele, pannes mõne neist sellega kas soodsamasse või ebasoodsamasse konkurentsiolukorda. Et ebavõrdne kohtlemine tähendab diskrimineerimist, siis on TS kuni 30.09.2001 kehtinud konkurentsiseaduse § 14 p 3 rikkumisega, s.o [...] , eiranud kuni 30.09.2001 kehtinud konkurentsiseaduse §-s 18 lg 1 p 1 sätestatud kohustust.
Lisaks jättis TS olulist vahendit omava ettevõtjana täitmata alates 01.10.2001 kehtiva konkurentsiseaduse §-s 18 lg 1 p 1 sätestatud kohustuse lubada teisele ettevõtjale mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu võrgustikule, infrastruktuurile või muule olulisele vahendile kaupadega varustamise või nende müügi eesmärgil ning rikkus turgu valitseva ettevõtjana alates 01.10.2001 kehtiva konkurentsiseaduse §-i 16 lg 1, mille kohaselt turguvalitseva ettevõtja seisundi kuritarvitamine seisneb otseses või kaudses ebaõiglaste ostu- või müügihindade või muude ebaõiglaste äritingimuste kehtestamises ja §-i 16 lg 3, mille kohaselt turguvalitseva ettevõtja seisundi kuritarvitamine seisneb võrdväärsete kokkulepete sõlmimisel erinevate tingimuste pakkumises või rakendamises erinevatele äripartneritele, pannes mõne neist sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda. Alates 01.10.2001 kehtiva konkurentsiseaduse § 16 p 7 sätestab, et keelatud on turguvalitseva ettevõtja poolt oma seisundi otsene või kaudne kuritarvitamine kaubaturul, sealhulgas eri- või ainuõigust või olulist vahendit omava ettevõtja poolt käesoleva seaduse § 18 lõike 1 punktis 1 nimetatud kohustuse täitmata jätmine. Järelikult on TS ülalkirjeldatud tegevus vastuolus ka alates 01.10.2001 kehtiva konkurentsiseaduse §-ga 16 p 7.
Lähtudes eeltoodust ja KonkS §-st 40 lg 3 p 2,
lõpetada juhtumi menetlemine õiguserikkumise tuvastamisega.
Otsuse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule 30 päeva jooksul, arvates otsusest teadasaamise päevast.