Pilersaarusiorneq aamma nunaminertat atorneqartarnerat pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 11, 5. december 2008-meersoq Atuussimasoq (Historisk)
Nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermut udvalgip suleriaasissaa pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 5, 21.april 1981-imeersoq
Areaalit (nunaminertat/imartat) atorneqarnerat, illoqarfiit allilerneqarneri sanaartorfigineqarnerilu pillugit Kalaallit Nunaannut inatsit pillugu Inatsit nr. 612, 23. december 1980-imeersu-mi § 1 tunngavigalugu aalajangersarneqarput:
Peqqussutip siunertaa
§ 1. Inatsisartut peqqussutaata siunertaraa nunap nunaminertaasa inuiaqatigiit eqqarsaatigalugit ataatsimut naliliineq tunngavigalugu atorneqarnissaat qularnaarneqassasoq. Siunertaq taanna anguneqassaaq,
3) nunap nunaminertaasa pilersaarusiorneq inuussutissarsiornikkut, inooqatigiinnikkut avatangiisitigullu iluaqutaasumik ineriartornermik siuarsaasussaq naapertorlugu atorneqarnerisigut,
4) innuttaasut nunaminertat atorneqarnissaat pillugu pilersaarusiornermi peqataatinnerisigut,
Oqartussat akisussaasut
§ 2. Inatsisartut peqqussutaanni matumani maleruagassat naapertorlugit nunap nunaminertaasa Inatsisartut peqqussutaata siunertaanut naapertuuttumik atorneqarnissaat, pilersaarusiornikkut qulakkeerniassallugu Naalakkersuisut pisussaapput.
§ 3. Naalakkersuisut nunaminertat atorneqarnissaat pillugu maleruagassanik aammalu sanaartorfissanik pilersaarusiornerup ataatsimoortup imarisassai, ilusissaa piviusunngortinnissaalu pillugit maleruagassanik erseqqinnerusunik aalajangersaassapput aammalu kommunalbestyrelsinut ilitsersuinikkut ikiuutissallutik.
§ 4. Naalakkersuisut nuna tamakkerlugu sanaartorfissanik pilersaarusiornerup ataatsimoortup suliarineqarnissaa aammalu misissuinerit tamatumunnga pisariaqartut ingerlanneqarnissaat qulakkiissavaat.
Imm. 2. Naalakkersuisut nuna tamakkerlugu qarasaasiaq atorlugu, nunami sumiiffinnut tamanut paasissutissanik katersuiffimmik, pilersaarusianut isaaffittalimmik suliaqartitsissapput.
1) Naalakkersuisut suliassaqarfinnut oqartussaasui aamma kommunit nunaminertat pillugit aalajangiussanit aalajangersimasunut atugassanngortitsinerit aamma nunaminertanik atuinissamik killilersuinerit pillugit paasissutissanik, imm. 2 naapertorlugu qarasaasiaq atorlugu, nunami sumiiffinnut tamanut paasissutissanik katersuiffimmut pilersaarusianullu isaaffittalimmut Naalakkersuisut suliarititaannut, saqqummiisassapput.
2) Nunaminertat nunami sumiiffiini killiliinernik kiisalu nunaminertap pineqartup inatsisitigut aalajangersakkanut pineqartunut ilaaffiinut innersuussinernik paasissutissat imaqassapput.
Imm. 3. Naalakkersuisut tamatumunnga pisariaqartillugu kisiannili peqqussutip matuma atuutilerneranit naatsorsukkamik minnerpaamik ukiut sisamakkaarlugit kommuninut pilersaarusiornermi Namminersornerullutik Oqartussat soqutigisaat takussutissiortassavaat.
§ 5. Pisortat oqartussaasut kiisalu pisortat ingerlatassaannik ingerlatsinissamik akuersissummik pigisaqartut aamma suliffeqarfiit taakkununnga assingusut, nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermi atugassanik misissuinerit, pilersaarusiornerit aamma sanaartugassatut aalajangiussat annertunerusut piareersarneqarneri ingerlanneqarnerilu pillugit Naalakkersuisunut nalunaaruteqartassapput.
§ 6. Naalakkersuisut qularnaassavaat nuna tamakkerlugu pilersaarusiornerup kommuninut pilersaarusiorneq, tak. kap. 4, aamma suliassaqarfinnut pilersaarusiorneq ataqatigiississagaa.
Imm. 2. Naalakkersuisut nuna tamakkerlugu pilersaarusiornerup siunertai qanorpiarlu imaqarnera pillugit tamanut ammasumik oqallittoqalernissaa siunertaralugu paasititsiniaanermik suliaqarneq aallartissavaat.
§ 7. Naalakkersuisut nuna tamakkerlugu pilersaarusiorneq pillugu Inatsisartunut ukiumoortumik nassuiaateqartassapput.
§ 8. Naalakkersuisut nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermut soqutiginaatillit nakkutiginissaannut, ilanngullugit Namminersornerullutik Oqartussat suliassaqarfinnut soqutigisaat, kommuninut pilersaarusiornermut aalajangersakkanik erseqqinnerusunik atuuttussanngortitsisinnaapput (nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermut malitassiat).
Imm. 2. Sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermut malitassiaq sukumiisunik aalajangersagartaqartoq, kommunimut pilersaarutituulli inatsisitigut sunniuteqartinneqassasoq Naalakkersuisut aalajangiisinnaapput, tak. §§ 21-mit 23-mut.
Imm. 3. Imm. 1 malillugu nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermut malitassiat akuerisaasut minnerpaamik ukiut sisamakkaarlugit iluarsaanneqartarnissaat Naalakkersuisut qularnaassavaat.
§ 9. Pisortat pilersaarusiornermik ingerlatsinerat aamma sanaartugassanik aalajangiussinerit nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermut naapertuuttumik ingerlanneqassapput.
Imm. 2. Nuna tamakkerlugu pilersaarusiornerup piviusunngortinnissaa qulakkeerniarlugu Naalakkersuisut kommunalbestyrelsi imarisassaa erseqqinnerusumik taallugu § 19 malillugu kommunimut pilersaarusioqqusinnaavaat kommunimulluunniit pilersaarummut tapiliussamik suliaqaqqusinnaallugu imaluunniit nammineerlutik sumiiffimmut pineqartumut aalajangersakkat maleruagassiisut suliarisinnaallugit.
Imm. 3. Kommunalbestyrelsi nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermut malitassianut atuuttunut imaluunniit inatsisinut allanut il.il. uniuuttumik kommunimut pilersaarusiorpat imaluunniit kommunimut pilersaarummut tapiliussamik suliaqarpat, kommunimut pilersaarut naalagaaffimmit oqartussaasumit imaluunniit Namminersornerullutik Oqartussani oqartussaasumit oqartussaaffimmut pineqartumut suliassaqarfimmut akisussaasuusumit akuerineqaqqaassaaq.
§ 10. Kommunimut pilersaarutissatut siunnersuut imaluunniit kommunimut pilersaarutip allanngortinnissaanut siunnersuut, pissutsinut immikkut isigineqartariaqartunut naalagaaffiup oqartussaasuinit imaluunniit Namminersornerullutik Oqartussat oqartussaasuinit isumagineqartunut akerliusimappat, oqartussaasoq pineqartoq akerliliissuteqarnissamut piffissaliussap naannginnerani, tak. § 15, imm. 3, siunnersuummut akerliliissuteqassalluni pisussaavoq.
Imm. 3. Taamatut isumaqatigiinnissaq anguneqarsinnaanngippat pilersaarutissatut siunnersuut Naalakkersuisunut saqqummiunneqassaaq. Pilersaarutissatut siunnersuut Naalakkersuisunit akuerineqarpat aatsaat, Inatsisartut peqqussutaat manna naapertorlugu pilersaarut inatsisitigut sunniuteqalersinnaavoq.
§ 11. § 10 naapertorlugu akerliliissuteqarnermut atatillugu Naalakkersuisut aalajangiisinnaapput, siunnersuut imaluunniit siunnersuutit tamanut saqqummiunneqartut, kommunalbestyrelsip siunnersuummik saqqummiussineraniit ukiut marluk tikillugit § 23, imm. 3-mi taaneqartutut sunniuteqassasut. Tamanna pillugu aalajangiineq Naalakkersuisunit nalunaarutigineqassaaq.
Imm. 2. § 10, imm. 3 malillugu akuersissuteqarnermut atatillugu Naalakkersuisut pilersaarutissatut siunnersuummi tamanut saqqummiunneqartumi allannguuteqartitsisinnaallutillu ilassuteqartitsisinnaapput.
§ 12. Nuna tamakkerlugu pilersaarusiornerup naammassineqarnissaa qulakkeerniarlugu aamma allatigut pisariaqarsorineqarpat Naalakkersuisut aalajangersinnaavaat, kommunalbestyrelsi Naalakkersuisunit piffissaliussaq naatinnagu kommunimut pilersaarummut allannguummik, Naalakkersuisunit erseqqinnerusumik taaneqartunik imaqartumik suliaqartitsissasoq.
Imm. 2. Imm. 1 malillugu piffissaliussaq kommunalbestyrelsimit eqqortinneqanngippat, kommunalbestyrelsip akiligaanik kommunimut pilersaarutip allannguutissaa namminneerlutik suliaritinniarlugu Naalakkersuisut aalajangersinnaapput. Taamatut pisoqartillugu kommunalbestyrelsip §§ 13, aamma 23, imm. 2 naapertorlugit pisinnaatitaaffii Naalakkersuisut pisinnaatitaffigilissavaat. Pilersaarut §§ 15-imi, 17-imi aamma 20-imi maleruagassat malillugit Naalakkersuisut suliaritissavaat.
§ 13. Kommunalbestyrelsip kommuneqarfimmi nunaminertanut atuinissamut kommunimut pilersaarusiortitsinissaq pisussaaffigaa. Tamanna pissaaq kommunimi nunaminertaqassutsimik, pinngortitap pissarititaanik aningaasassaqarnermillu ataatsimut naliliineq, innuttaasut amerlassusaannut inuussutissarsiornikkullu ineriartornermut anguniakkat aamma pisortat suliassaqarfiinut pilersaarusiorneq kiisalu Inatsisartut peqqussutaannut matumunnga siunertaasutaallaavigalugit, tak. § 1.
1) Immikkoortoq kommunimut pilersaarutip tunngavigisaannik aamma kommunip ineriartornissaanut anguniakkanut nassuiaataasoq.
2) Immikkoortoq kommunip ataatsimut pingaarnertut ilusiligaaneranut kiisalu kommunip illoqarfiisa, nunaqarfiisa assigisaasalu ataasiakkaat ilusiligaanerannut tunngasoq.
3) Immikkoortoq aalajangersakkanik imaqartoq, tassani aalajangersarneqassallutik
a) sumiiffiup ilaanni aalajangersimasuni ataasiakkaani nunaminertanik atuinissamut aamma illuliortiternissamut aalajangersakkat pingaarnerit, aamma
b) sumiiffiup ilaanni aalajangersimasuni ataasiakkaani nunaminertanik atuinissamut aamma illuliortiternissamut aalajangersakkat sukumiisut.
4) Kommunalbestyrelsip nunaminertanik atugassiisarnissaanut aalajangersakkat.
Imm. 3. Kommunimut pilersaarut nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermut malitassianut imaluunniit Naalagaaffiup aamma Namminersornerullutik Oqartussat suliassaqarfinnut piler-saarusiornerinut akerliussanngilaq.
§ 14. Kommunalbestyrelsi kommunimut qinigaaffiup qiteqqutinnginnerani kommunimi pineqartumi kommunimut pilersaarusiornermut periaasissamik suliaqassaaq.
Imm. 2. Pilersaarusiornermut periaasissaq imm. 1-imi taaneqartoq kommunimut pilersaarut kingullermik iluarsaanneqartoq malillugu pilersaarusiorneq ingerlanneqarsimasoq, kommunalbestyrelsip ineriartornermut naliliinera periaasialu pillugit paasissutissanik kiisalu makkua pillugit aalajangiinermik imaqassaaq,
1) kommunimut pilersaarummik tamakkiisumik iluarsaassisoqassanersoq, imaluunniit
2) kommunimut pilersaarummi sammisat ilaannik ataatsimik arlalinnilluunniit iluarsaassisoqassanersoq, imaluunniit
3) kommunimi nunami sumiiffinnut tunngasunik iluarsaassisoqassanersoq, imaluunniit
4) kommunimut pilersaarut ukiunut sisamanut nutaamik piffissalikkamik akuersissutigineqassanersoq.
§ 15. Kommunimut pilersaarutissatut siunnersuut akuersissutigineqareerpat kommunalbestyrelsip siunnersuut tamanut saqqummiutissavaa. Kommunalbestyrelsi siunnersuutinik arlalinnik qinigassiilluni tamanut saqqummiussisinnaavoq.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsimi ikinnerussuteqartut kikkulluunniit kommunimut pilersaarutissatut siunnersuummut akuerineqartumut allatut isumaqarnertik kommunalbestyrelsip aalajangiinerinik allattuiffimmut ilannguteqqullugu piumasaqarsinnaavoq. Saqqummiussinerup peqatigisaanik ikinnerussuteqartut pineqartut allatut isumaqarnerat, ikinnerussuteqartut tamatumunnga tunngavilersuutitut naatsumik allassimasaat ilanngullugu, kommunalbestyrelsip saqqummiutissagaa ikinnerussuteqartut piumasarisinnaavaat.
Imm. 3. Kommunimut pilersaarutissatut siunnersuut, imm. 2 naapertorlugu ikinnerussuteqartut allatut isumaqarnerannik ilanngussartaqartoq, innuttaasunut tikikkuminartumut inissillugu, minnerpaamik sapaatit akunnerini 12-ni kikkunnut tamanut takusassiarineqassaaq. Tamanut saqqummiussinermi kommunimi saqqummiussisoqartillugu nalinginnaasumik periaasiusartut atorneqassapput. Kommunimut pilersaarutissatut siunnersuut kommunip nittartagaani imaluunniit qarasaasiaq atorlugu, nunami sumiiffinnut tamanut paasissutissanik katersu-iffimmi takuneqarsinnaassaaq.
Imm. 4. Tamanut saqqummiussinermi imm. 3 naapertorlugu oqaaseqaateqarnissamut siunnersuummullu allannguutissatut siunnersuuteqarnissamut piffissarititaasoq nalunaarutigineqassaaq.
Imm. 5. Kommunalbestyrelsip kommunimut pilersaarutissatut siunnersuutip siunertai imarisaalu pillugit tamanut ammasumik oqallittoqalernissaa siunertaralugu paasititsiniaaneq ingerlatissavaa.
Imm. 6. Tamanut saqqummiussinermut peqatigitillugu siunnersuut Naalakkersuisunut aamma oqartussanut kommunimut pilersaarutissatut siunnersuutikkut immikkut sunniuteqarfigineqartussanut nassiunneqassaaq. Akerliliissuteqarnissamut oqaaseqaateqarnissamullu piffissarititaasoq, tak. imm. 3, nalunaarutigineqassaaq.
Imm. 7. Kommunalbestyrelsi kommunimut pilersaarutissatut siunnersuutip tamanut saqqummiunneranut atatillugu pilersaarummik saqqummiunneqartumik tunniussinermut akit-suummik akileeqqusisinnaavoq.
§ 16. § 15, imm. 3 naapertorlugu piffissaliussaq naappat, kommunalbestyrelsip kommunimut pilersaarutissatut siunnersuut nutaamik suliareqqillugu, siunnersuut inaarutaasumik akuersissutigisinnaavaa. Tamatuma peqatigisaanik tusarniaanerup ingerlanerani akerliliissutit allannguutissatullu siunnersuutit tiguneqartut suliarineqassapput.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsip imm. 1 naapertorlugu kommunimut pilersaarutissatut siunnersuummik inaarutaasumik akuersissuteqarnerani, kommunalbestyrelsi siunnersuummi tamanut saqqummiunneqarsimasumi allannguuteqartitsisinnaavoq. Allannguutit annertuppata imaluunniit pilersaarutip imarisaanut tunngaviusunut akerliuppat, kommunimut pilersaarutis-satut siunnersuut allannguuteqartoq, akerliliissuteqarnissamut sapaatit akunnerinik minner-paamik 6-nik piffissaliussilluni nutaamik tamanut saqqummiunneqassaaq.
§ 17. Kommunalbestyrelsi kommunimut pilersaarutissatut siunnersuutip inaarutaasumik akuersissutigineqareernerani pisariaqanngitsumik kinguarsaanertaqanngitsumik tamanut nalunaaruteqassaaq. Nalunaarummi tamanut saqqummiunneqartumi paasissutissiissutigineqassaaq kommunimut pilersaarut siunnersuummit saqqummiunneqareersumit immikkoortuni sutigut allaassuteqarnersoq.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsip kommunimut pilersaarutip tamanut saqqummiunneqartup assinga ataaseq Naalakkersuisunut aamma oqartussanut § 15, imm. 6 malillugu pilersaarutissatut siunnersuutip tamanut saqqummiunneqarnera pillugu allakkatigut nalunaarfigineqarsimasunut nassiutissavaa.
Imm. 3. Kommunimut pilersaarut tamanut saqqummiunneqartoq kommunip qarasaasiaq atorlugu, nunami sumiiffinnut tamanut paasissutissanik katersuiffimmut, tak.§ 4, ilanngutissavaa, taamaalilluni kikkunnit tamanit pissarsiarineqarsinnaassalluni.
Imm. 4. Pilersaarutissatut siunnersuut inaarutaasumik akuersissutigineqarsimasoq atorunnaassaaq, pilersaarutissatut siunnersuutip § 16 naapertorlugu inaarutaasumik akuersissutigineqarneraniit, imm. 1 naapertorlugu sapaatit akunneri 12-it qaangiutsinnagit tamanut nalunaarutigineqarsimanngippat.
§ 18. Kommunalbestyrelsip pisariaqalernerani kommunimut pilersaarut nutartertassavaa.
Imm. 2. Kommunimut pilersaarummi annertuumik allannguuteqartitsereernermi, kikkunnit tamanit aamma Naalakkersuisunit atorneqarsinnaasunngorlugit pilersaarutip imarisai pillugit takussutissiornissaq aamma aalajangersakkat atuuttut ataatsimut allanneqarnissaat kommunalbestyrelsip qularnaassavaa.
§ 19. Kommunalbestyrelsi nunaminertani kommunimut pilersaarummi inaarutaasumik akuerineqarsimasumi pineqartuni sumiiffiup ilaannik aalajangersimasunik immikkoortitsisinnaavoq aammalu kommunimut pilersaarut naapertorlugu sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut aalajangersagaliorsinnaalluni, tak. §§ 15-17.
Imm. 2. Kommunimut pilersaarutip naammassineqarnissaata qularnaarneqarnissaa pisariaqarpat, kommunalbestyrelsi § 13, imm. 2, litra b malillugu sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut aalajangersagaliortitsissaaq. Illuliortiternerit sanaartornerillu, eriagisarialinnik aalajangersaanerit il.il. kommunimut pilersaarutip tunngavigisaannut imarisaanullu naapertuuttumik suliarineqarnissaat kommunimut pilersaarutikkut qularnaarneqassaaq.
Imm. 3. Illuliortiternissanut sanaartornissanulluunniit annertuunut imaluunniit pingaarutilinnut nunaminertamik atuinissamik akuersissummik tunniussinnginnermi aammalu ineqarfinnik annertuunik pingaarutilinnilluunniit isaterilinnginnermi, sumiiffiup ilaani aalajangersimasumi nunaminertanik atuinermut illuliortiternermullu maleruagassiisunik sukumiisunik aalajangersagaqarnissaa, tak. § 13, imm. 2, nr. 3, litra b, kommunalbestyrelsip isumannaassavaa.
Imm. 4. Sanaartugassatut aalajangiussat kommunimut pilersaarutip tunngavigisaannut imarisaanullu naapertuuttumik suliarineqarnissaat, sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut aalajangersakkani qularnaarneqassaaq.
§ 20. Kommunimut pilersaarutip allannguuteqartinnerani (kommunimut pilersaarummut tapiliussaq) §§ 15, 16 aamma 17 taamatuttaaq atorneqassapput.
Imm. 2. Kommunimut pilersaarummut tapiliussaq taamaallaat sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut ataatsimut atuussimappat § 15, imm. 3 naapertorlugu piffissaliussaq sapaatit akunnerinut 6-nut sivikillisinneqarsinnaavoq.
Imm. 3. Pilersaarutip siunertaa inatsisitigullu sunniutai, tak. §§ 21, 22 aamma 23, § 13, imm. 2 nr. 1 naapertorlugu nassuiaammi takuneqarsinnaassapput.
§ 21. Kommunalbestyrelsi kommunimut pilersaarutip naammassineqarnissaanut sulissaaq, ilanngullugu nunaminertanik atugassiinerni, tak. §§ 26 aamma 27.
Imm. 2. Kommunimut pilersaarutip aalajangersakkanut immikkoortua, tak. § 13, imm. 2, nr. 3, innuttaasunut inatsisitigut pisussaaffiliivoq.
§ 22. Kommunimut pilersaarutip imaluunniit kommunimut pilersaarummut tapiliussap inaarutaasumik akuerineqarneranik § 17 malillugu tamanut nalunaaruteqarnerup pereernerani, § 30 naapertorlugu immikkut akuersissuteqartoqarsimatinnagu, inatsisinik imaluunniit pissutsinik piviusunik tunngaveqarluni kommunimut pilersaarutip aalajangersakkanut immikkoortuanut imaluunniit nunaminertanik tunniussinermi atugassarititaasunut, tak. § 29, akerliusunik pilersitsisoqassanngilaq.
§ 23. Kommunimut pilersaarutissatut imaluunniit kommunimut pilersaarummut tapiliussassatut siunnersuutip tamanut saqqummiunneqareernerani nunaminertat, illut sanaartukkallu siunnersuummi pineqartut illuliorfigineqassanngillat allatigulluunniit pilersaarutip inaarutaasup imarisaanut sioqqutsisutut isikkoqarsinnaasumik iluaqutiginiarneqassanatik.
Imm. 2. § 15, imm. 3 naapertorlugu oqaaseqaatinut allannguutissatullu siunnersuutinut saqqummiussinissamut piffissaliussap naareernerani piffissaagallartillugu akerliliissutinik tigusaqartoqarsimanngippat kommunalbestyrelsi nunaminertap siunnersuummi pineqartup illuliorfigineqarnissaa imaluunniit allatigut pilersaarut naapertorlugu iluaqutigineqarnissaa akuerisinnaavaa.
Imm. 3. Imm. 1-imi aamma 2-imi aalajangersakkat pilersaarutissatut siunnersuutip tamanut nalunaarutigineqarnissaata tungaanut atuutissapput, tak. § 17, taamaattorli siunnersuutip saq-qummiunneraniit naatsorsukkamik sivisunerpaamik ukiumi ataatsimi.
§ 24. § 13, imm. 2 nr. 3 naapertorlugu sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut aalajangersagaliornikkut pissutsinik pinngitsoortinneqarsinnaasunik pilersitsisoqarnissaa kommunalbestyrelsip inerteqqutigisinnaavaa.
Imm. 2. Inerteqquteqarneq ukioq ataaseq tikillugu sivisussuseqarsinnaavoq ataasiaannarlunilu pisinnaalluni. Inerteqquteqarneq tamanut nalunaarutigineqassaaq.
§ 25. Kommunalbestyrelsi isumaqatiginiareerlugu Naalakkersuisut kommunimut pilersaarutip naammassineqarnissaanut piffissaliussanik aalajangersaasinnaavoq.
§ 26. Nunaminertanut oqartussaasunit akuersisoqarsimatinnagu nunaminertaq sunaluunniit nalinginnaasumik atorneqassanngilaq atorneqalissananiluunniit.
Imm. 2. Nunaminertanut oqartussaasunit akuersisoqarsimatinnagu nunaminertap suulluunniit atorneqarnera allanngortinneqassanngilaq.
Imm. 3. Nunaminertamik atugassanngortitsineq inummut akuerineqartumut tunngatitaavoq. Nunaminertamut pisinnaatitaanermik tunniussineq sunaluunniit nunaminertanut oqartussaasumit akuerineqaqqaassaaq.
Imm. 4. Nunaminertamik atuisinnaatitaaneq niuerutigineqassanngilaq.
§ 27. Kommunalbestyrelsi kommuneqarfimmi pineqartumi nunaminertanut oqartussaasuuvoq aammalu kommuneqarfimmi nunaminertat atorneqarnissaannik akuersisartuulluni.
Imm. 2. Kommunit aggornerisa avataanniittuni atuisinnaatitaaneq Naalakkersuisunit nalunaarutigineqassaaq.
Imm. 3. Kommunalbestyrelsi nunaminertanik sanaartorfissanik nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermut pingaaruteqartunik atugassiilluni akuersissuteqannginnermini Naalakkersuisut akuersissutaannik pissarsiniaqqaassaaq.
Imm. 4. Sanaartugassanut inatsisit aamma nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermut malitassiat il.il. naapertorlugit nunaminertanik atuinissamut akuersissutit Naalakkersuisunit tunniunneqarsinnaapput.
§ 28. Nunaminertamik atuisinnaatitaaneq qinnuteqartoqarneratigut inunnut, suliffeqarfinnut, ingerlatseqatigiiffinnut, peqatigiiffinnut assigisaannulluunniit tunniunneqarsinnaavoq.
§ 29. Nunaminertamik atuisinnaatitaanerup nalunaarutigineqarnerani piumasaqaatit atugassarititaasullu § 1-mi siunertanut taaneqartunut iluaqutaasut piumasarineqarsinnaapput. Piumasaqaatit atugassarititaasullu aalajangersarneqartut imatut imaqassapput, sanaartugassatut aalajangiussat kommunimut pilersaarutip tunngavigisaannut imarisaanullu naapertuuttumik suliarineqarnissaat qulakkeerneqassalluni.
Imm. 2. Atuisinnaatitaaneq piffissamut killilerneqarsinnaavoq.
Imm. 3. Atuisinnaatitaaneq inatsisinut akerliusumik atorneqarpat atorunnaarsinneqarsinnaavoq.
§ 30. Immikkut ittumik akuersineq sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut kommunimut pilersaarummi aalajangersakkat tunngaviinut akerliunngippat, sumiiffiup ilaanut aalajangersi-masumut aalajangersakkat sukumiisut saneqqunneqarnissaannut immikkut ittumik akuersissuteqarnerit kommunalbestyrelsimit nalunaarutigineqarsinnaapput.
Imm. 2. Sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut aalajangersagaq, Namminersornerullutik Oqartussani naalagaaffimmiluunniit oqartussaasumik isumaqatigiissuteqarnikkut aalajangersarneqarsimasoq, aatsaat oqartussaasup pineqartup akuersineratigut saneqqunneqarsinnaavoq.
Imm. 3. Imm. 1-imi pineqartunit annertunerunik nikingassuteqartitsinerit aatsaat sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut pineqartumut nutaamik pilersaarusiornikkut pisinnaapput.
Imm. 4. Aalajangersakkat sanilinut allanulluunniit eqqaamiunut pingaarutillit saneqqunneqarnissaannut immikkut ittumik akuersinerit, sanilit kommunalbestyrelsimit tusarniarneqarneranniit minnerpaamik sapaatit akunneri marluk ingerlareerpata, aatsaat nalunaarutigineqarsinnaapput. Tusarniaanermi sumut immikkut ittumik akuerineqanissamik qinnuteqartoqarnersoq aammalu oqaaseqaatigiumasat sivikinnerpaamik sapaatit akunnerinik marlunnik piffissalius-sap iluani nassiunneqassasut nalunaarutigineqassaaq.
§ 31. Sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut kommunimut pilersaarummi aalajangersakkat, tak. § 13, imm. 1, nr. 3, naammassineqarnissaannut pisariaqarpat, pigisanik aalaakkaasunik arsaarinnissuteqartarneq pillugu inatsimmi aalajangersakkat naapertorlugit pinngitsaaliissummik taarsiinertalimmik arsaarinnissuteqarnissaq aallartinneqarsinnaavoq.
Imm. 2. Suliassaqarfinni Namminersornerullutik Oqartussat ataanniinngitsuni pinngitsaaliissummik taarsiinertalimmik arsaarinninneq pineqarpat, pigisanik aalaakkaasunik arsaarinnissuteqartarneq pillugu Kalaallit Nunaannut inatsimmi aalajangersakkat atuutissapput.
§ 32. Sumiiffiup ilaani aalajangersimasumi kommunalbestyrelsi akuersiteqqaarnagu illunik imaluunniit sanaartukkanik isaterisoqassanngitsoq, allanngortiterisoqassanngitsoq, allatigulluunniit allanngortitsisoqassanngitsoq aalajangerneqarsimappat, akuersissummillu tunniussinissaq itigartinneqarpat, piginnittup piumasarisinnaavaa taarsiissuteqarfigalugu kommunip tamakkiisumik ilaannaasumilluunniit tigussagaa.
Imm. 2. Taamaattorli kommuni aatsaat imm. 1 naapertorlugu tigusisussaatitaavoq, illuliortiterfiup aningaasatigut iluaqutigineqarsinnaanerata aamma illuliortiterfiup assingusumik atorneqartup kisiannili isaterinissamik aamma allanngortiterinissamik inerteqquteqarnermi pineqartunut ilaanngitsup aningaasatigut iluaqutigineqarsinnaanerata akornanni annertuumik nikingasoqarpat.
Imm. 3. Isumaqatigiilluni aaqqiisoqarsinnaanngippat imm. 1 naapertorlugu taarsiissuteqarnissaq pinngitsaaliissummik taarsiinertalimmik arsaarinnissuteqartarnermut ataatsimiititaliamit aalajangersarneqassaaq, tak. pigisanik aalaakkaasunik arsaarinnissuteqartarneq pillugu Inatsisartut inatsisaat.
Illuliornermik oqartussaasut
§ 33. Naalakkersuisut illuliornermik oqartussaaneq pillugu aamma illuliassat sanaartugassallu allat napparnissaat, sananeqarnissaat aamma ilusilersornissaat pillugit aalajangersaassapput.
§ 34. Kommunalbestyrelsit maleruagassat Naalakkersuisunut isumaqatigiissutigineqarsimasut naapertorlugit illuliornermik oqartussaanermut atatillugu oqartussatut suliarinninnermut akitsuummik akileeqqusisinnaapput.
§ 35. Illuliornermik oqartussaasut najoqqutassat peqqussut naapertorlugu atulersinneqarsimasut unioqutinneqarsimanersut misissorniarlugu, eqqartuussisut aalajangiitinngikkaluarlugit, inuup nammineerluni illuutaanut isernissartik piumasarisinnaavaat.
§ 36. Naalakkersuisut pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalliuuteqartarfik pilersissavaat.
Imm. 2. Pissutsit peqqussummi matumani pineqartut pillugit imaluunniit maleruagassat inatsisartut peqqussutaat manna naapertorlugu aalajangersagaasut naapertorlugit kommunalbestyrelsip aalajangiinera, pissutsit inatsisinut tunngassuteqarpata, pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalliuuteqartarfimmut suliassanngortinneqarsinnaapput. Taamaattorli pinngitsaaliissummik taarsiinertalimmik arsaarinnissuteqartarneq pillugu aalajangiinerit, tak. §§ 31 aamma 32, pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalliuuteqartarfimmut suliassanngortinneqarsinnaanngillat.
Imm. 3. Naammagittaalliuutaasoq kommunalbestyrelsip aalajangiinerminik nalunaaruteqarneraniit kingusinnerpaamik sapaatit akunneri 8-it qaangiunneranni tunniunneqassaaq.
Imm. 4. Kommunalbestyrelsip akuersissutaanik tigusisoq naammagittaalliortoqarneranik kommunalbestyrelsimit nalunaarfigineqassaaq.
Imm. 5. Naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangiineri allaffissornikkut oqartussanut allanut suliassanngortinneqarsinnaanngilaq.
§ 37. Pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalliuuteqartarfiup naammagittaalliuuteqarneq akuersissutissanut inerteqqutissanulluunniit kinguartitsinermik kinguneqartilersinnaavaat, naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangiinissaata tungaanut imaluunniit naammagittaalliuuteqartarfiup allatut aalajangernissaata tungaanut.
§ 38. Pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalliuuteqartarfimmik suliamut attuumassuteqanngitsumik, pingasunik ilaasortalimmik Naalakkersuisut pilersitsissapput. Naalakkersuisup pilersaarusiornermut aamma nunaminertat atorneqarnerannut akisussaasuusup inassuteqarneratigut siulittaasoq tassungalu sinniisissaq toqqarneqassapput. Siulittaasoq pilersaarusiornermut nunaminertallu atorneqarnerinut inatsisinik immikkut ilisimasaqartuussaaq, imaluunniit inatsisilerituutut soraarummeersimasuussalluni. Naammagittaalliuuteqartarfimmut ilaasortaq ataaseq taassumalu sinniisissaa Kalaallit Nunaanni inatsisartut inassuteqarnerisigut Naalakkersuisunit toqqarneqartassaaq, aammalu naammagittaalliuuteqartarfimmut ilaasortaq ataaseq taassumalu sinniisissaa KANUKOKA-p inassuteqarneratigut Naalakkersuisunit toqqarneqartassaaq.
Imm. 2. Pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalliuuteqartarfimmi ilaasortat ilaasortaanerminnut peqatigitillugu Naalakkersuisunut ilaasortaassanngillat.
Imm. 3. Pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalliuuteqartarfimmi piffissaq qinigaaffiusoq Inatsisartut piffissaq qinigaaffigisaat malittassavaa. Inatsisartunut nutaamik qinersinerup kingorna naammagittaalliuuteqartarfimmi ilaasortassanik nutaanik qinersinissap tungaanut, naammagittaalliuuteqartarfimmi ilaasortat atuuttassapput.
Imm. 4. Pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalliuuteqartarfik suliamut ilisimasalinnik peqataatitaqarsinnaavoq.
Imm. 5. Pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalliuuteqartarfiup atuunneranut Naalakkersuisut sukumiineruusunik aalajangersaasinnaapput.
§ 38a. Naammagittaalliuuteqartarfiup atortorissaarutit pisariaqartitai Naalakkersuisunit atugassiissutigineqassapput, aammalu allattoqarfittut ikiorsiinerit pisariaqartinneqartut isumagissallugit.
Imm. 2. Naammagittaalliuuteqartarfiup sulinerani aningaasartuutissat, tassunga ilanngullugit suliamut atatillugu siulittaasup ilaasortallu akiliutigigallagaannut, kiisalu allaffissornermut il.il. aningaasartuutit Naalakkersuisunit akilerneqartassapput. Pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalliuuteqartarfimmut ilaasortat Inatsisartunut Naalakkersuisunullu il.il. ilaasortat akissarsiaqartinneqarnerat il.il. pillugu Inatsisartut inatsisaanni maleruagassat malillugit akissarsiaqartinneqassapput, ullormusiaqartinneqassapput aammalu angalanermut aningaasartuutinut taarsiiffigineqartassallutik.
§ 39. Naalakkersuisut pilersaarusiornermut oqartussaasua aamma kommunip pilersaarusiornermut oqartussaasua peqqussut manna malillugu pilersaarusiornerminni nakkutilliiniarlutik kiisalu uuttortaaniarlutik allanillu teknikkikkut piareersaaniarlutik, atuisinnaatitaasumut piginnittumulluunniit siumut nalunaaruteqareernermikkut, nunaminertanut tamanut aamma pigisamut aalaakkaasumut inuup nammineq pigisaanut sumulluunniit takusaanissartik piumasarisin-naavaat.
§ 40. Kommunalbestyrelsip Inatsisartut peqqussutaata malinneqarnissaat nakkutigissavaa.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsip Inatsisartut peqqussutaat manna, maleruagassat Inatsisartut peqqussutaat manna naapertorlugu aalajangersagaasut kiisalu aalajangersakkat § 44, imm. 3 naapertorlugu atuutsiinnarneqartut malillugit peqqussutaasut inerteqqutaasullu eqquutsinneqarnissaat aamma atugassarititaasut akuersissutini aalajangersagaasut malinneqar-nissaat nakkutigissavai.
§ 41. Naalakkersuisut inatsisinik unioqqutitsisoqartoq paasigunikku, Naalakkersuisut pissutsit taakkua inatsisinut naapertuuttunngorteqqullugit kommunalbestyrelsimut peqqussutigisinnaavaat. Naalakkersuisut aalajangersinnaavaat inatsisinut naapertuuttunngortitsineq pissutsip aaqqinneratigut imaluunniit inatsisitigut iluarsiinikkut pissanersoq.
Imm. 2. Suliaq inatsisinik unioqqutitsisoq suliarineqareersimappat aammalu pilersaarusiorneq eqqarsaatigalugu kikkullu tamarmik nunaminertanik aqutsinermut peqataatinneqartarnissaannut tunngasut eqqarsaatigalugit akerliunngippat, Naalakkersuisut kommunimut pilersaarusiorneq aamma immikkut ittumik akuersissuteqartarneq pillugit maleruagassat atuutsinngit-soorsinnaavaat.
§ 42. Sukkulluunniit illumik piginnittup imaluunniit nunaminertamik atuisup pissutsit inatsimmik unioqqutitsisut iluarsinissaat pisussaaffigaa.
Imm. 2. Piginnittup atuisulluunniit pissutsit inatsimmik unioqqutitsisut iluarsinissaat pillugu peqqussutigineqartoq malinngippagu, eqqartuussisut aqqutigalugit piffissaq aalajangiussaq naatinnagu pillaatitut akiligassiinerit ingerlaannartut atorlugit pinngitsaaliissuteqarnikkut pissutsit unioqqutitsisut iluarsinissaannik pisussaaffilerneqarsinnaavoq.
Imm. 3. Pissutsinik inatsimmik unioqqutitsisunik iluarsiinissaq pillugu eqqartuussissutikkut peqqussutaasoq, eqqartuussissummi piffissaliussap iluani malinneqarsimangippat, akiligassiissutinillu akiliisitsiniarnikkut pinngitsaaliissuteqarnerit peqqussutip malinneqarneranik kinguneqarsorinanngippata, pilersaarusiornermik oqartussaasut piginnittumut akiligassanngorlugu pissutsit iluarsineqarnissaannut pisariaqartut isumagisinnaavaat.
§ 43. § 26, imm. 1 aamma 2-imik unioqqutitsineq aammalu § 24 aamma § 42 naapertorlugit peqqusissummik inerteqqummilluunniit malinninnginneq pillaammik akiliisitaasussanngortitsinermik kinguneqarsinnaavoq.
Imm. 2. Unioqqutitsisut tassaappata Namminersornerullutik Oqartussat, kommuni imaluunniit kommunit ataatsimoorfiat, naalagaaffiup oqartussaasua imaluunniit pisussaatitaasoq pisinnaatitaasorlu alla, suliffeqarfik il.il. akiliisitaasussanngortitsinikkut akisussaatinneqarsinnaavoq.
§ 44. Inatsisartut peqqussutaat ulloq 1. januar 2009 atuutilerpoq.
1) Nunaminertat atorneqarnerat pilersaarusiornerlu pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 6, 19. december 1986-imeersoq.
2) Nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermut udvalgip suleriaasissaa pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 5, 21. april 1981-imeersoq.
3) Nunaminertat atorneqartarnerat pilersaarusiorfigineqartarnerallu pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 23, 18. november 1992-imeersoq.
Imm. 3. §§ 13 aamma 27 naapertorlugit nunaannarmi nunaminertat aamma pilersaarusiorneq pillugit oqartussaanerup tunniunneqarnera aatsaat ulloq 1. januar 2011 atuutilissaaq.
Imm. 4. Maleruagassat atugassarititaasullu nunaminertanik atuineq aamma pilersaarusiorneq pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 6, 19. december 1986-imeersoq naapertorlugu atuutilersinneqarsimasut atuutiinnassapput, maleruagassanit inatsisartut peqqussutaat manna imaluunniit imaluunniit Inatsisartut peqqussutaat allat naapertorlugit aalajangersarneqartunit taarserneqarnissaasa atorunnaarsinneqarnissaasaluunniit tungaanut.
§ 45. Kommunalbestyrelsi § 30, imm. 1-4 naapertorlugit sumiiffinnut pilersaarutit § 44, imm. 4 malillugu atuutsiinnarneqartut imaluunniit sumiiffinnut pilersaarutit Inatsisartut peqqussutaat nr. 6, 19. december 1986-imeersumi § 26, imm. 2 malillugu atuutsiinnarneqartut, saneqqunneqarnissaannik immikkut akuersissuteqarnissamik periarfissaqarpoq.
§ 46. Pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalliuuteqartarfiup pilersinneqarnissaata tungaanut kommunalbestyrelsip pissutsinut peqqussummi matumani pineqartunut ilaasunut tunngasunik aalajangiinerini apeqqutit inatsisinut tunngasortai Naalakkersuisunut naammagittaalliuutigineqarsinnaapput.
Imm. 2. Naammagittaalliorsinnaapput
1) kinaluunniit aalajangiinermi aalajangiiffigineqartoq,
2) kinaluunniit suliap inerneranik imminut tunngatillugu imaluunniit annertuumik soqutigisaqartutut naatsorsuutigineqartoq.
Imm. 3. Naammagittaalliuut kommunalbestyrelsip aalajangiinerminik nalunaaruteqarnerata kingorna kingusinnerpaamik sapaatit akunneri 8-it qaangiunnerini saqqummiunneqassaaq.
ltf_nr_11-2008_forslag_grl
ltf_nr_11-2008_bemaerk_grl
ltf_nr_11-2008_betaenk_grl
ltf_nr_11-2008_aendring_grl


(1) Keskkonnaloa andja otsustab loa andmise pärast asja arutamist avalikul arutelul, mille käigus on igaühel õigus avaldada suuliselt arvamust keskkonnaloa eelnõu ja selle andmise menetluse kohta. Keskkonnaloa andmise võib haldusmenetluse seaduse § 50 lõigetes 2 ja 3 sätestatud juhtudel otsustada arutelu korraldamata.(2) Kui arutelu toimumise aega ei ole teatavaks tehtud koos väljapanekust teatamisega, teavitab keskkonnaloa andja avalikkust arutelu toimumisest vähemalt kümme päeva enne arutelu toimumist käesoleva seaduse §-s 47 sätestatud korras.(3) Arutelu protokollitakse. Protokoll peab sisaldama arutelul esitatud seisukohti ja küsimusi ning nendele antud vastuseid.(4) Keskkonnaloa andja saadab enne loa andmise otsustamist loa taotlejale avalikul väljapanekul ja arutelul esitatud seisukohad ja küsimused, et ta saaks nendega tutvuda ning nende kohta arvamust avaldada.(5) Kui pärast avalikku väljapanekut keskkonnaloa taotlust või selle kohta antava haldusakti eelnõu oluliselt muudetakse, võib loa andja avalikku väljapanekut korrata, arvestades muudatuse eeldatavat mõju puudutatud isikutele ja keskkonnaloa taotleja huve. Kui see on vajalik asja õigeks otsustamiseks, võib keskkonnaloa andja korrata avalikku arutelu.[RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014]
1. Avaliku arutelu ja avatud menetluse tulemuste arvesse võtmise regulatsioon on analoogne HMS §-ga 50. Erisused on KeÜS § 48.1 regulatsioonis peamiselt täpsustavat laadi. Sätte rakendamisel tuleb arvestada KeÜS § 28 nõuete ja eesmärgiga ning keskkonnalubade võimaliku mõju ulatusega.
1.1. Isikute ring, kes saab avalikul arutelul osaleda, kattub avalikul väljapanekul osalevate isikute ringiga: osaleda ja suuliselt arvamust avaldada saab igaüks (ka isikud, kes väljapaneku käigus kirjalikult seisukohti ei esitanud). Vt selle kohta KeÜS § 48 kommentaar 5.2.
1.2. Keskkonnaloa menetluses avaliku arutelu mõiste kasutamine ei tähenda, et arutelu tuleks pidada millekski muuks kui avalikuks istungiks HMS tähenduses. KeÜS mõistekasutus vastab senises praktikas juurdunud mõistekasutusele. HMS istungit reguleerivad sätted jäävad siiski kohaldatavaks osas, milles KeÜS sätted ei ole erinormiks. Kuna KeÜS § 48.1 katab kogu HMS § 50 regulatsiooni, osaliselt ka viiteliselt, ei ole HMS § 50 kohaldamise järele muus osas enam vajadust. Samas tuleb aga tähele panna, et HMS muud menetlustoimingu läbiviimise normid on kohalduvad, sh istungi pidamise kohta sätestatu (HMS § 45 lõiked 2–4).
2. KeÜS § 48.1 lõikele 1 vastavad HMS § 50 lg 1 laused 1 ja 3, samuti on sättes tehtud viide HMS § 50 lg-te 2 ja 3 kohaldatavusele. Erisused on tehtud istungil sõnaõigust omavate isikute ringi osas: HMS § 50 lg 1 näeb sõnaõiguse selgesõnaliselt ette üksnes menetlusosalistele, KeÜS igaühele (vt kommentaari 1.1). Täpsustatud on, et arvamust saab avaldada nii menetluslikes küsimustes kui ka asjas antava haldusakti sisu osas, ent tegemist ei ole erisusega HMS § 50 lg 1 suhtes, vaid üksnes sõnastusliku täpsustusega.
2.1. Keskkonnaasjades ei ole enne KeÜS jõustumist avaliku arutelu või istungi toimumist üldjuhul lisaks HMS sätetele reguleeritud. THS § 36 lg 1 ja VeeS § 9.1 lg 4 näevad istungi korraldamise ette loa andja kaalutlusõiguse alusel. Muudel juhtudel tuleb eeldada, et HMS § 50 on kohaldatav. 2.2. Istungi korraldamine võimaldab kirjalikult esitatud seisukohti täpsustada, esitada täiendavaid arvamusi ja vastuväiteid ning saada, erinevalt HMS § 50 eesmärgist, ka vastuseid tekkinud küsimustele. Viimase puhul ei saa siiski eeldada, et istungil esitatud küsimustele ammendavalt vastamine peab olema võimalik istungi käigus. Loa andja tegevuse õiguspärasuse kontrolli tagamiseks peaks vastamine sellisel juhul toimuma kirjalikult või, suulise selgitamise korral – kui menetluse läbiviija peaks seda eelistama –, protokollimisega. Kui küsimuse esitaja piisavat vastust ei saa, tuleb tal sellegipoolest esitada taotlusi ja vastuväiteid (kui ta seda vajalikuks peab) kohe istungil, sest nende hilisemat esitamist KeÜS ette ei näe.
2.3. Viitest HMS § 50 lõigetele 2 ja 3 järeldub, et erandina on võimalik avalik istung korraldamata jätta ning KeÜS § 48.1 ei ole HMS § 50 lg-te 2 ja 3 suhtes erinormiks. Istungi korraldamata jätmist ei saa õigustada aga avaliku huvi puudumise või loa andja jaoks taotluse lahendamisel piisava selguse omamisega. HMS § 50 lg 3 lubab avaliku istungi korraldamata jätta haldusorgani ettepanekul, kui menetlusosalised sellele vastu ei vaidle. Keskkonnalubade andmisel võib menetlusosaliste ring olla lai ning praktikas sellele sättele tuginemine seetõttu harvaesinev. 3. KeÜS § 48.1 lõikele 2 vastavad HMS § 50 lg 1 teine lause ja lg 4 esimene lause. Arutelu toimumisest teatamine toimub samade reeglite järgi nagu loa taotlusest ja avalikust arutelust teatamine. Arutelust etteteatamise 10-päevane tähtaeg on sama nagu HMS § 50 lg 4 esimeses lauses. Erinevalt HMS-st ei ole nõutud igal juhul kutse saatmine. Keskkonnaloa menetluses menetlusosaliste tavapäraselt suurt ringi arvestades ei ole see otstarbekas. KeÜS § 46 lg 2 on siiski ka avaliku arutelu korraldamisest teavitamise suhtes kohaldatav ning kui menetlusosaline on taotlenud tema teavitamist edasistest menetlusetappidest, tuleb teda teavitada kutse saatmise teel ka arutelu toimumisest.
4. KeÜS § 48.1 lõige 3 sätestab arutelu protokollimise kohustuse. HMS § 18 lg 1 p 3, § 45 lg 5 ja § 49 lg 5 nõuavad haldusmenetluses igal juhul istungi protokollimist. KeÜS § 48.1 lõikel 3 on seetõttu vaid täpsustav eesmärk. Täpsustusena lisatakse, et protokoll peab kajastama arutelul esitatud küsimusi ja seisukohti ja ka nendele antud vastuseid. Kuivõrd HMS § 18 nõuab tõendite ja taotluste, mitte aga küsimuste ja vastuste protokollimist, eeldab KeÜS § 48.1 lg 3 märksa mahukama protokolli koostamist.
4.1. Keskkonnaloa andmise menetluses, nagu ka HMS regulatsioonis, ei ole ette nähtud arutelu salvestamist ja sellisel juhul kirjalikust protokollist loobumise võimalust. Arutelu salvestamine on võimalik siiski ka vaatamata sellekohase sätte puudumisele (nt sarnaselt riigihankemenetluses vaidlustuse läbivaatamise tavapärase praktikaga). TsMS § 52 näeb kohtumenetluses sellise võimaluse ette, ent protokollist loobumist või selles viidete tegemist HMS ega KeÜS ei luba.
5. KeÜS § 48.1 lõige 4 on sarnane HMS § 49 lõikega 3, ent HMS-s puudutab see säte kirjalike seisukohtadega tutvumise võimaldamist, keskkonnaloa menetluses on aga antud võimalus loa taotlejal avalikul arutelul mitte osaleda ning esitada haldusorganile oma lõplikud seisukohad ja vastuväited teiste menetlusosaliste seisukohtadele kirjalikult. KeÜS rakendamise seaduse seletuskirjas põhjendati sellist võimalust nii, et taotleja kohustamine osalema avalikul arutelul oleks taotleja õigusi liigselt piirav. Samuti ei pruugi avalikul arutelul osalemine olla oluline teiste menetlusosaliste seisukohtadega tutvumise ja nendele vastamise seisukohast. HMS istungi korraldamise eesmärgist – anda laiemale ringile huvitatud isikutele ja menetlusosalistele võimalus esitada oma seisukohti ka suuliselt ja teiste menetlusosaliste seisukohtadele seal vastu vaielda (sarnaselt kohtuistungi pidamise korraga) – on keskkonnaloa menetluses seega kõrvale kaldutud ja nähtud avalikku arutelu pigem avalikkuse kaasarääkimise ühe vormina. Üksnes loa taotlejale tuleb anda võimalus pärast istungit oma seisukohti esitada. Säte ei reguleeri, kas loa andja võib sellise võimaluse anda ka puudutatud isikutele. Sellist võimalust tuleb jaatada, kõrvuti võimalusega korrata avalikku väljapanekut või korraldada uus istung.
6. KeÜS § 48.1 lõige 5 näeb ette avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu kordamise võimaluse. Avaliku väljapaneku ja arutelu kordamine otsustatakse kaalutlusõiguse alusel ja seejuures tuleb silmas pidada KeÜS §-st 28 tulenevaid üldpõhimõtteid ning puudutatud isikute ja loa taotleja huve. Väljapanekut tuleb korrata eelkõige siis, kui muudatus võib oluliselt riivata avalikkuse huve (nt kui keskkonnaloa tingimusi kavatsetakse oluliselt leevendada). Kui muudatus puudutab ainult loa taotlejat või ainult mõnda konkreetset isikut (nt naabri kaitseks kavandatud kõrvaltingimust), võib olla piisav üksnes nende isikute täiendav teavitamine ja ärakuulamine. Sisuliselt regulatsioon võrreldes kehtiva õigusega ei muutu, vaid täpsustub. Ka HMS § 49 lg 4 näeb ette menetlustoimingute kordamise juhul, kui pärast avalikku arutelu või istungit haldusakti eelnõu või taotlust muudetakse. Haldusorgan peab seejuures avaliku väljapaneku ja avaliku istungi kordamata jätmisel oma otsust põhjendama (näitama, miks HMS § 49 lg 4 kohaldatav ei ole), KeÜS § 48.1 lg 5 näeb selle kohustuse ette teistsuguses sõnastuses selgemalt.
6.1. Loa andjale on avaliku väljapaneku või arutelu kordamisel jäetud kaalumisruum. Kordamise otsustamisel peab loa andja kindlasti arvestama ka seda, et menetlus ülemääraselt ei veniks (lõpeks seaduses sätestatud ajal). Laadi alla PDF 2014. a versioon SA Keskkonnaõiguse Keskus


text:
Loosung jaanuar 2017
2017. aasta loosung Jumal üleb: Ma annan teile uue südame ja panen teie sisse uue vaimu. Hs 36,26
JAANUAR KUU LOOSUNG: Sinu sõna peale lasen ma võrgud vette. Lk 5,5
UUSAASTA Ja kõik, mida te iial teete sõnaga või teoga, seda tehke Issanda Jeesuse nimel, tema läbi Jumalat Isa tänades! Kl 3,17 Lk 4,16-21; Jk 4,13-15; Ps 104 Jutlus: Jh 14,1-6
1. Pühapäev Teeni Jumalat siira südamega ja sõnakuuleliku hingega! Sest Issand uurib läbi kõik südamed. 1Aj 28,9 Aga rahu Jumal valmistagu teid kõiges heas tegema tema tahtmist ja saatku korda meie sees, mis on tema silmis meelepärane, Jeesuse Kristuse läbi, kellele olgu kirkus igavesti! Hb 13,20.21 Issand Jeesus, me palume Sind: astu sisse kõikide juurde, kes Sulle avavad oma südameukse. Lase end leida neil, kes Sind otsivad, julgusta meid oma abiga. Sinule tahame elada ja surra. Herman Bezzel
2. Esmaspäev Sina, meie Jumal, oled õiglane kõiges, mis meie peale on tulnud, sest sina oled osutanud ustavust, meie aga oleme olnud õelad. Ne 9,33 Kui aga Jumala, meie Päästja heldus ja inimesearmastus ilmus, siis ta päästis meid - mitte õiguse tegude tõttu, mida meie nagu oleksime teinud, vaid oma halastust mööda. Tt 3,4-5 Jah, väärt ei ole iial mina, et Sa mu peale halastad, ja siiski, helde Looja, Sina mind igal päeval õnnistad. Ei enda päralt ole ma, vaid Sinu päralt lõpmata. KLPR 266:4. Johann Gottfried Hermann Jos 24,1-2a.13-18.25-26; Lk 3,1-6
3. Teisipäev Ruuben ütles neile: "Ärge valage verd!" 1Ms 37,22 Olge armulised, nagu teie Isa on armuline! Lk 6,36 Ristiinimese kohus on tulla appi kannatajale isegi siis, kui too on tõugatud viletsusse usu, kõlbluse või inimsuse kaitsemise ettekäändel. Ristiinimese kohus on osa võtta isegi süüdlase saatusest. Evald Saag 2Ms 2,1-10; Lk 3,7-14
4. Kolmapäev Ma jõudsin koidust ette ja hüüdsin; Sinu sõna peale ma loodan. Ps 119,147 Ärge muretsege ühtigi, vaid teie vajadused saagu kõiges Jumalale teatavaks tänuütlemisega palumises ja anumises. Fl 4,6 Armu peale lootes, Issand, julgen ma kogu oma häda Sulle kaevata. Sinu ette kannan viimse palvejõu, end Su hoolde annan, küll Sa leiad nõu. Hugo Valma 1Ms 21,1-7; Lk 3,15-20
5. Neljapäev Kes annavad rahu nõu, võivad rõõmu tunda. Õp 12,20 Õndsad on rahutegijad, sest neid hüütakse Jumala lasteks. Mt 5,9 Mind tasaduse rüüga kata ja heldusega kaunista. Mu ehteks olgu kinni katta võlg andestuse looriga. Las taevaarmu särav päike mu südamesse kiirata, sest olen usus alles väike, mind uhu rahulainega. Helve Poska 1Ms 9,12-17; Lk 3,21-38
KOLMEKUNINGAPÄEV (EPIPHANIAS) Pimedus möödub ja tõeline valgus paistab juba. 1Jh 2,8b Mt 2,1-12; Ef 3,2-3a.5-6; Lk 4,1-13 Jutlus: Jh 1,15-18
6. Reede Sest iga sõjakäras sõtkutud saabas ja veres vettinud vammus põletatakse tuleroaks. Js 9,4 Jumala südamliku halastuse päikesetõus suunab meie jalad rahuteele. Lk 1,78.79 Jumala soov pole inimesi üksnes endaga lepitada, vaid neid ka omavahel lepitada. Harri Haamer
7. Laupäev Kivi, mille hooneehitajad ära põlgasid, on saanud nurgakiviks. Issanda käest on see tulnud, see on imeasi meie silmis. Ps 118,22-23 Teist alust ei saa keegi rajada selle kõrvale, mis on juba olemas - see on Jeesus Kristus. 1Kr 3,11 Küll kannab kindel kalju Issanda kogudust. Tuult, tormi olgu palju, et karta hukatust, - ei tema alus kõigu seal kalju põhja peal, ei tema koda liigu ka tuules, tormis seal. KLPR 161:1. Martin Lipp 1Jh 3,1-6; Lk 4,14-21
1. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMEKUNINGAPÄEVA Sest kõik, keda iganes Jumala Vaim juhib, on Jumala lapsed. Rm 8,14 Mt 3,13-17; Rm 12,1-3(4-8); Ps 72 Jutlus: Mt 4,12-17
8. Pühapäev Minu kõrvale ei tohi te midagi teha: te ei tohi enestele teha hõbe- ja kuldjumalaid! 2Ms 20,23 Taas võttis kurat tema kaasa ühe määratu suure mäe tippu ja näitas talle kõiki maailma kuningriike ja nende hiilgust ning ütles talle: "Selle kõik ma annan sinule, kui sa maha langed ja mind kummardad." Siis ütles Jeesus talle: "Mine minema, saatan, sest kirjutatud on: Kummarda Issandat, oma Jumalat ja teeni ainult teda!" Mt 4,8-10 Jeesus, minu kalju, kiusatusi palju on mu eluteel. Jõudu mulle lisa, vastu seisma visa on siis minu meel. Sinuga siis võidan ma patu suured kavalused ja ta meelitused. KLPR 272:1. Hugo Viktor Karl Wühner
08.01. Evangeelse Alliansi palvenädal
9. Esmaspäev Hiskija jäi haigeks ja oli suremas; siis palvetas ta Issanda poole, kes vastas temale ja andis temale tunnustähe. Aga Hiskija ei tasunud heategu, mis temale tehti, vaid ta süda oli ülbe. 2Aj 32,24-25 Jeesus ütles tervenenule: "Mine koju omade juurde ja kuuluta neile, mida kõike Issand sulle on teinud ja et ta sinu peale on halastanud!" Mk 5,19 Sa olid hädas, hüüdsid appi Jumalat ja kogesid Tema abi. Kuidas nüüd edasi? Mida teed õnnistusega, mille Jumal sulle kinkis? Küll on traagiline, kui Jumala abi kasutatakse selleks, et taas varasema eluga jätkata. Jumal tuleb ju selleks, et anda meile uue elu ja juhtida meid elavasse osadusse Temaga. Marcus Hermen Ap 10,37-48; Lk 4,22-30
10. Teisipäev Häda neile, kes hüüavad kurja heaks ja head kurjaks, kes teevad pimeduse valguseks ja valguse pimeduseks! Js 5,20 Selleks te olete kutsutud, sest ka Kristus kannatas teie eest, jättes teile eeskuju, et te käiksite tema jälgedes, "kes ei teinud pattu ja kelle suust ei leitud pettust". 1Pt 2,21-22 Tegevus, mis ei talu Jumala lähedalolu, on üks viis Surma teenida. Ei maksa leppida Surma käsilaseks olemisega. Fanny de Sivers 1Kr 2,11-16; Lk 4,31-37
11. Kolmapäev Õiglane tunneb viletsate kohtuasja. Õp 29,7 Olgu teie jõukus praegu nende puudusele toeks. 2Kr 8,14 Kui elame Kristuses ja Tema meis, siis ei saa me teisiti kui vendi teenida. Sadhu Sundar Singh Rm 8,26-30; Lk 4,38-44
12. Neljapäev Halastaja ja armuline on Issand, pikameelne ja rikas heldusest. Ps 103,8 Jumala õndsakstegev arm on ilmunud kõigile inimestele. Tt 2,11 Issand, meie Jumal ja Isa, ära keela halastust nendele, keda Sinu armastus meile on andnud. Meie palve on küll nõder ja jõuetu, kuid Sina, Issand, võid neile anda palju rohkem, kui me palume ja mõtleme. Sündigu neile Sinu tahtmine, nõnda et nad igal ajal ja iga paigas seisaksid Sinu juhatuse ja kaitse all. Anselm Canteburyst Ef 1,3-10; Lk 5,1-11
13. Reede Jumal on sulle tõesti armuline, kui sa appi hüüad. Seda kuuldes ta vastab sulle. Js 30,19 Jeesus, Taaveti Poeg, halasta minu peale! Mk 10,47 Kartlike ja rahutute Lootus, Jeesus Kristus! Ma hüüan Sind ja hoian kõvasti Sinust kinni, Sina vaevatute ja koormatute Päästja. Aita mind, päästa mind ja võta oma kirkusesse. Augustinus Kl 2,1-7; Lk 5,12-16
14. Laupäev Sina, Issand, oled mu varjupaik! Ps 91,9 Me oleme usaldanud kinni haarata eelolevast lootusest, et kõikumatute tõsiasjade läbi, milles on võimatu Jumala valelikkus, saaksime vägevat julgustust. Hb 6,18 Oleme selle tänapäeval ära unustanud, et ristiusk ei ole mitte ainult üks idee, üks tühine maailmavaade, mille poolt võime olla või mille vastu võime rääkida, vaid ta on elu. Alles siis, kui oleme seda ellu rakendanud, võime endid kontrollida, kas oleme tõesti kristlased. Harri Haamer Mt 6,6-13; Lk 5,17-26
2. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMEKUNINGAPÄEVA Seadus on ju antud Moosese kaudu, arm ja tõde aga tulnud Jeesuse Kristuse kaudu. Jh 1,17 Jh 2,1-11; Rm 12,(4-8)9-16; Ps 4 Jutlus: 2Ms 33,17b-23
15. Pühapäev Eks ole meil kõigil üks isa? Eks ole meid loonud üks Jumal? Mispärast me siis ei ole üksteisele truud? Ml 2,10 Sellest tunnevad kõik, et te olete minu jüngrid, kui te üksteist armastate. Jh 13,35 Jeesus, aita mul Sind taas tunda ning olla Sulle abiks kõigi oma vendade juures, kes koos minuga palverännakul viibivad; sest oleks võlts Sinu kuju ees nutta, kui ma Sind, Elavat, ei järgiks inimkonna teel. Michel Quoist
16. Esmaspäev Nõnda ütleb Issand: "Mina olen esimene ja viimane, ja ei ole muud Jumalat kui mina." Js 44,6 Sellepärast ma põlvitan Isa ees, kelle lasteks nimetatakse kõiki suguvõsasid taevas ja maa peal. Ef 3,14-15 Jumal, kuule mind, kui ma tulen Su palge ette, kui ma otsin osadust Sinuga! Mul ei ole kuhugi mujale minna ja see, mida ma viimselt vajan, ei ole mitte need asjad, mida ma kobamisi soovideks sean, vaid Sina ise. Toomas Paul 5Ms 4,5-13; Lk 5,27-32
17. Teisipäev Õnnis on see, kelle abi on Jaakobi Jumal, kellel on lootus Issanda peale. Ps 146,5 Paulus kirjutab: Ma tean, kellesse ma olen uskuma hakanud ja olen veendunud, et tema on vägev hoidma minu hoolde usaldatut oma päevani. 2Tm 1,12 Kus meie nõu ja mõistus otsa saab, seal astub Issanda sõna esile ja teeb imet: kinnitab nõtru ja teeb nad vägilasteks, rõõmustab kurbi ja paneb nende suu hõiskama, kuivatab nutjate pisarad ja valab jumalikku troosti leinajate hingehaavadesse, kuulutab patustele armu ja pöörab neid uuele elule. Jakob Hurt Rm 9,31-10,8; Lk 5,33-39
18. Kolmapäev Ometi rõõmustan mina Issandas, hõiskan oma pääste Jumalas. Ha 3,18 Kojaülem läks oma teed edasi rõõmuga. Ap 8,39 Armu Issand, luba meil kogeda rõõmu Sinus, seda täiuslikku rõõmu, mille kõrval kogu maailma rõõm tundub tühja ja vastumeelsena. Õpeta meid ustavalt järgima Sinu isalikku kutset ja teraselt kuulama, mida Sina tahad meile öelda. Aita meil olla Sinu ustavad jüngrid ja kord pärale jõuda taevasesse koju. Gustaf Johansson Gl 5,1-6; Lk 6,1-11
19. Neljapäev Ei kuuldu enam vägivallast su maal, rüüstamisest ja hävitusest su piirides; sa nimetad oma müüre "Päästeks" ja väravaid "Kiituseks". Js 60,18 Nägija Johannes kirjutab: Ma kuulsin valju häält troonilt hüüdvat: "Vaata, Jumala telk on inimeste juures ning tema asub nende juurde elama ning nemad saavad tema rahvaiks ning Jumal ise on nende juures nende Jumalaks." Ilm 21,3 Kaduv muutub kadumatuks, kõik mis maine, maha jääb. Ajalik saab igaveseks, uue elu Jumal loob. Oh et sinna minagi muremaalt kord jõuaksin. KLPR 171:4. Simo Oskari Korpela Ap 15,22-31; Lk 6,12-16
20. Reede Parem pisut Issanda kartuses kui suur varandus ja rahutus selle juures. Õp 15,16 Pange tähele kaarnaid! Nad ei külva ega lõika; neil ei ole varakambrit ega aita, ja Jumal toidab neid. Kui palju hinnalisemad olete teie lindudest! Lk 12,24 Sa Isa abi oota, siis käsi hästi käib. Ta tööle usus vaata, su töö siis korda läeb. Ei aita liiad mured, ei päästa kurbuski: su Jumal palveid kuuleb ning aitab heldesti. KLPR 342:2. Paul Gerhardt Jr 14,1-9; Lk 6,17-26
21. Laupäev Issand ütles Gideonile: "Rahu olgu sinule! Ära karda, sa ei sure!" Siis Gideon ehitas sinna altari Issandale ja pani sellele nimeks "Issand on rahu". Km 6,23-24 Jeesus ütleb: "Rahu ma jätan teile, oma rahu ma annan teile. Mina ei anna teile nõnda, nagu maailm annab. Teie süda ärgu ehmugu ega mingu araks!" Jh 14,27 Igavene Jumal, anna meile kogeda rahu, mis tuleb õigetest suhetest inimestega, nii et meie vahel ei oleks eksiarvamisi ega mõru meelt. Anna meile pattude andekssaamise rahu, rahu kindlusest, et Jeesuse Kristuse tõttu ei või meid miski lahutada Sinust. Ja üle kõige - anna meile rahu Sinu ligiolekust! William Barclay 5Ms 33,1-4(7.12-16); Lk 6,27-35
3. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMEKUNINGAPÄEVA Ja inimesi tuleb idast ja läänest, põhjast ja lõunast ning istub lauda Jumala riigis. Lk 13,29 Mt 8,5-13; Rm 1,(14-15)16-17; Ps 3 Jutlus: Jh 4,46-54
22. Pühapäev Otsekui trööstiks teid ema, nõnda trööstin ma teid. Js 66,13 Aga meie Issand Jeesus Kristus ise ja Jumal, meie Isa, kes meid on armastanud ja armust meile andnud igavese julgustuse ja hea lootuse, julgustagu teie südant ja kinnitagu teid igasuguses heas teos ja sõnas! 2Ts 2,16-17 Jumal, Sind hüüan ma appi, aita mind palvetada! Minul on pimedus, Sinul valgus. Mina olen üksildane, aga Sina ei jäta mind maha. Mina olen jõuetu, Sinu juures on abi, olen rahutu, aga Sinus on rahu, olen kibestunud, aga Sinus on kannatlikkus. Ma ei mõista Sinu teed, aga Sina valgustad mu rada. Dietrich Bonhoeffer
23. Esmaspäev Kuus päeva tee tööd, aga seitsmendal päeval puhka! 2Ms 34,21 Orjana Issanda poolt kutsutu on Issanda vabakslastu, niisamuti vabana kutsutu on Kristuse ori. Te olete kallilt ostetud, ärge saage inimeste orjaks! 1Kr 7,22-23 Kuidas toimub pühapäeva pühitsemine? Mitte nii, et sa ahju taga istud ega mingit argipäevast tööd ei tee, või et sa paremad riided selga paned, vaid nii, et sa Jumala Sõnaga tegeled ja sellest õpid ning sellesse süvened. Ja nimelt meie, kristlased, peaksime alati niimoodi pühapäeva pidama, ainult pühade asjadega tegelema, mis tähendab: iga päev Jumala Sõnaga tegelema, seda südames ja suus kandma. Martin Luther Ap 16,9-15; Lk 6,36-42
24. Teisipäev Kõik, mis Issandale meeldib, teeb ta taevas ja maa peal, meredes ja kõigis mere sügavikes. Ps 135,6 Inimesed aga imestasid, öeldes: "Kes ta siis selline on, et isegi tuuled ja järv kuulavad tema sõna?" Mt 8,27 Issand aitab omi, kes hoiavad Tema ligi. Nad leiavad varju ja kaitset hädas. Nii saab Jumala tõotus tõelisuseks. Nad võivad küll komistada ja kukkuda, kuid Issand tõstab nad taas imeliselt üles. Detlev Block Rm 15,7-13; Lk 6,43-49
25. Kolmapäev Õnnis on rahvas, kelle Jumal on Issand, rahvas, kelle tema on valinud enesele pärisosaks. Ps 33,12 Rõõmuga tänage Isa, kes teid on teinud kõlblikuks osa saama pühade pärandist valguse riigis. Kl 1,12 Oh anna tuhat keelt Sa mulle, ja tuhatkordseks tee mu suu! Siis tuhat laulu laulan Sulle, mu Issand, ja ei teegi muud, kui ikka kiites kuulutan, et kallist armu Sinult saan. KLPR 301:1. Johann Mentzer Rt 1,1-8(9-15)16-19a(19b-21); Lk 7,1-10
26. Neljapäev Ma hüüdsin oma kitsikuses Issanda poole ja tema vastas mulle. Jn 2,3 Jeesus ütleb: "Kes minu juurde tuleb, seda ma ei lükka välja." Jh 6,37 Ei söanda viibida, kuid ka teekonda jätkata tundub ohtlik. Issand, näita mulle teed ja innusta mind sel käima. Täida mind igatsusega Sinu järele - ja näita mulle teed. Tulen Su juurde nagu haige arsti juurde, anna rahu minu südamesse! Birgitta Ap 13,42-52; Lk 7,11-17
27. Reede Abner hüüdis Joabile ning ütles: "Kas siis mõõk peab igavesti sööma? Kas sa ei mõista, et lõpp on kibe?" 2Sm 2,26 Jeesus ütles Peetrusele: "Pista oma mõõk tuppe tagasi, sest kõik, kes mõõga tõmbavad, mõõga läbi hukkuvad." Mt 26,52 Hirm ja öö on hõlmand kõiki, rahutuses ägab maa. Mina ootan Sinu riiki - tule, Õnnistegija! Tule minu juurde, kaota meie mure - päikesena sära Sa, vihkamine lõpeta! KLPR 458:2.Harri Haamer Kl 1,24-29; Lk 7,18-23
28. Laupäev Pese mind hästi mu süüteost ja puhasta mind mu patust! Ps 51,4 Aga Jumal, kes rikas on halastusest, oma suure armastuse pärast, millega ta meid on armastanud, kuigi me olime surnud üleastumistes, on meid ühes Kristusega teinud elavaks. Ef 2,4-5 Issand, mu Jumal, kuidas võiksin end taluda, kui Sinu arm ja halastus ei kinnitaks mind?! Ära pööra oma palet ja ära jäta oma trööstil tulemata, et mu hing poleks Sinu ees nagu veeta maa. Thomas Kempisest Ilm 15,1-4; Lk 7,24-35
4. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMEKUNINGAPÄEVA Tulge ja vaadake Jumala tegusid, kes on kardetav oma tegemistes inimlaste juures. Ps 66,5 Mk 4,35-41; 2Kr 1,8-11; Ps 9 Jutlus: Mt 14,22-33
29. Pühapäev Jumal, sa oled mind õpetanud mu noorest east, ja sestsaadik ma kuulutan sinu imesid. Ps 71,17 Ma tänan teda, kes mind on teinud vägevaks, Kristust Jeesust, meie Issandat, et ta mind on pidanud ustavaks. 1Tm 1,12 Kui usaldame oma elu Jeesuse Kristuse kätesse, siis hakkab Tema meid juhtima ja kasutama Jumala riigi heaks. Osvald Reier
29.01. Piiblipüha
30. Esmaspäev Minu on hõbe ja minu on kuld, ütleb vägede Issand. Hg 2,8 Tehke enesele kulumatud kukrud ja muretsege enesele kahanematu aare taevas, kuhu varas ei saa ligi ja kus koi pole rikkumas, sest kus on teie aare, seal on ka teie süda. Lk 12,33.34 Seda üht ma tahan teha: vaimuvara koguda, Isa armupalet näha, kallist pärli otsida. See on vara, mis mul jääb, elupäev kui looja läeb. KLPR 200:6. Jonathan Krause Mt 21,18-22; Lk 7,36-50
31. Teisipäev Jumal, sina oled seesama ja sinu aastad ei lõpe. Ps 102,28 "Mina olen A ja O," ütleb Issand Jumal, "kes on ja kes oli ja kes tuleb, Kõigeväeline." Ilm 1,8 Jumalas on elu - ja eluks võib nimetada ainult seda, milles on Jumala südametukse. Konrad Veem Mt 8,28-34; Lk 8,1-3

matches:
Ps 104
kohus
kohus
Ps 119
Ps 118
Ps 72
Ps 103
Ps 91
Ps 4
Ps 146
Ps 3
Ps 135
Ps 33
Ps 51
Ps 66
Ps 9
Ps 71
Ps 102


text:
3-2-1-171-14 Riigikohus 18.03.2015
Asja juurde kuuluvateks dokumentideks VÕS § 217 lg 1 teise lause mõttes tuleb pidada ka asja eesmärgipäraseks ja ohutuks kasutamiseks mõistlikult vajalikke juhendeid ning nende suhtes kohalduvad muu hulgas ka VÕS § 217 lg 2 p-d 1 ja 2. Oma varasemas praktikas on Riigikohus leidnud, et kasutusjuhendi puudus võib osadel juhtudel olla käsitatav müügilepingu olulise rikkumisena (vt Riigikohtu 1. detsembri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-110-08, p 13). Magamisasemega veoki kasutusjuhend peab oma sisult, sõnastuselt, väljendustelt jms olema selline, et kasutajale on mõistlikult (selgelt ja ühemõtteliselt) arusaadav, milline veoki kasutus (millise aja vältel mootori tühikäigul töötamine) on keelatud ning millised riskid ja ohud võivad sellega kaasneda, arvestades seda, et veok on varustatud magamisasemega, st veok on mõeldud ka magamiseks. Kuna magamisasemega veokeid kasutatakse kaugsõitude korral tavapäraselt ka magamiseks, mis on nende eesmärgipärane kasutusviis veoste vedamise kõrval, peavad sellist veokite kasutusjuhendid mõistlikult sisaldama juhiseid ja hoiatusi neis ohutult magamiseks, et vältida kahju tekkimist. (p 12)
VÕS § 14 lg 2 sätestab, et lepingueelseid läbirääkimisi pidav või muul viisil lepingu sõlmimist ettevalmistav isik peab teisele poolele teatama kõigist asjaoludest, mille vastu teisel poolel on lepingu eesmärki arvestades äratuntav oluline huvi. Neist asjaoludest, mille teatamist teine pool ei saa mõistlikult oodata, ei pea teatama. Müüja võib olla kohustatud pöörama tähelepanu asjaolule, et veokis ei tohi magada veoki tühikäigul töötamise ajal, st teavitama ostjat asjaolust, mille vastu on tal lepingu eesmärki arvestades äratuntav huvi. Magamisasemega veokeid kasutatakse kaugsõitude korral tavapäraselt ka magamiseks, mis on nende eesmärgipärane kasutusviis veoste vedamise kõrval, ning selliste veokite kasutusjuhendid peavad mõistlikult sisaldama juhiseid ja hoiatusi neis ohutult magamiseks, et vältida kahju tekkimist. Riigikohus on lepingueelset teavitamiskohustust analüüsinud varasemates lahendites (vt nt Riigikohtu 19. novembri 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-111-07, p 14; 5. juuni 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-62-13, p 14) ja leidnud, et kui lepingueelsete kohustuste rikkumine selgub pärast lepingu sõlmimist, tuleb pooltevahelist suhet vaadelda ühtse lepingulise suhtena, mille sisuks on lisaks lepingust tekkinud kohustustele ka kohustused, mis on tekkinud juba enne lepingu sõlmimist. Vastavalt VÕS § 217 lg 1 teise lause kohaselt peavad lepingutingimustele vastama ka asja juurde kuuluvad dokumendid. Asja juurde kuuluvateks dokumentideks nimetatud sätte mõttes tuleb pidada ka asja eesmärgipäraseks ja ohutuks kasutamiseks mõistlikult vajalikke juhendeid ning nende suhtes kohalduvad muu hulgas ka VÕS § 217 lg 2 p-d 1 ja 2. Oma varasemas praktikas on Riigikohus leidnud, et kasutusjuhendi puudus võib osadel juhtudel olla käsitatav müügilepingu olulise rikkumisena (vt Riigikohtu 1. detsembri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-110-08, p 13). (p 12) VÕS § 14 lg 2 teise lause kohaselt ei pea teatama neist asjaoludest, mille teatamist teine pool ei saa mõistlikult oodata. Hindamaks, milliste asjaolude teatamist võis hageja mõistlikult oodata, tuleb veoki omandamise eesmärgi kõrval arvestada ka hageja omaduste ja kogemustega. (p 14)
3-2-1-62-13 Riigikohus 05.06.2013
Lepingueelsetel läbirääkimistel andmete avaldamise või avaldamata jätmise eest võib kõne alla tulla ka vastutus mõne karistusseadustikus sätestatud normi kui kaitsenormi (VÕS § 1045 lg 1 p 7 mõttes) rikkumise eest, mh KarS §-s 209 sätestatud kelmuse toimepanemisel. Sel juhul on aga vastutuse eeldused rangemad kui ainuüksi VÕS § 14 lg-st 1 või 2 tulenevate kohustuste rikkumise puhul. Esiteks peab tegu KarS § 209 lg 1 järgi seisnema tegelikest asjaoludest teadvalt ebaõige ettekujutuse loomisega varalise kasu saamises, teiseks peab selline tegu olema KarS § 15 lg 1 järgi toime pandud tahtlikult. Samuti on vastutuse eeldused rangemad selleks, et lugeda isiku käitumine heade kommete vastaseks tahtlikuks käitumiseks VÕS § 1045 lg 1 p 8 mõttes. Sel juhul peab olema tõendatud, et kostjal oli algusest peale tahe hagejat kahjustada. Nii KarS § 209 kui VÕS § 1045 lg 1 p 8 puhul peab kostja tahtlust tõendama hageja. (p 17)
Nii lepingu sõlmimisel kui ka selle täitmisel on võlasuhte osaliseks isik, kes lepingu sõlmib, st lepingupool või eeldatav lepingupool. Temalt saab nõuda lepingu täitmist, tema vastutab ka lepingu rikkumise eest ja on võlgnikuks lepingu võimaliku tagasitäitmise (olgu nt lepingu tühisuse, tühistamise või sellest taganemise korral). Kui lepingueelsete kohustuste rikkumine selgub alles pärast lepingu sõlmimist, tuleb pooltevahelist suhet vaadelda ühtse lepingulise suhtena, mille sisuks on lisaks lepingust tekkinud kohustustele ka kohustused, mis on tekkinud juba enne lepingu sõlmimist (vt Riigikohtu 19. novembri 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-111-07, p 14). (p 14) VÕS § 14 loob läbirääkimisi pidavate isikute vahel seadusest tuleneva võlasuhte, millest tulenevate kohustuste rikkumise eest vastutab kohustust rikkunud isik VÕS § 115 alusel (vt ka Riigikohtu 15. jaanuari 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-89-06, p 15). Müügilepingu sõlmimisel on müüja VÕS § 14 lg-s 1 või 2 nimetatud kohustuste rikkumiseks vähemalt eelduslikult see, kui potentsiaalsele ostjale ei teatata asjaoludest, mis võivad takistada müüjal müügileping täita, mh anda üle müügiesemeks oleva asja valdus või omand. (p 15) VÕS § 14 lg-te 1 ja 2 järgsed kohustused ei laiene mitte üksnes isikutele, kelle nimel läbirääkimisi peetakse, vaid ka nende esindajatele või muudele lepingueelsetest läbirääkimistest osa võtvate isikutele isiklikult. Poole esindajana läbirääkimistel osalenud isiku vastutus nende kohustuste rikkumise eest põhineb VÕS §-l 1043 ja § 1045 lg 1 p-l 7, st on vähemalt eelduslikult leebem. Hageja kahju peab VÕS § 1045 lg 3 järgi olema hõlmatud VÕS § 14 lg 1 või 2 kaitse-eesmärgiga. Eelkõige tuleb esindaja vastutus kõne alla, kui teisel poolel on konkreetse läbirääkimisi pidanud isiku vastu eriline usaldus nt tulenevalt tema ametiseisundist läbirääkimistel osalevas äriühingus või kui tema majanduslikud huvid kattuvad äriühingu huvidega. Lisaks peavad esindaja vastutuseks olema täidetud ka muud deliktilise vastutuse eeldused, mh peab isik olema kahju tekitavas käitumises süüdi. Esindaja saab tugineda VÕS §-le 1050 juhul, kui kannatanu ei tugine sellele ega tõenda, et esindaja rikkus VÕS § 14 lg-d 1 ja 2 tahtlikult. (p 16) Võimalik lepingueelsete kohustuse rikkumisest tulenev kahju hüvitamise nõue on suunatud eelkõige läbirääkimistest ja sellele tuginemisest tingitud negatiivsete varaliste tagajärgede kõrvaldamisele ehk nn negatiivse kahju (usalduskahju) hüvitamisele (vt ka Riigikohtu 15. jaanuari 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-89-06, p 16; 27. novembri 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-136-12, p 25). Kui lepingueelsetel läbirääkimistel antud ebaõige oluline teave või olulistest asjaoludest teatamata jätmine viis lepingu sõlmimiseni, mida teine pool tegelikest asjaoludest teades ei oleks sõlminud, on kahju hüvitamise nõue suunatud kahju hüvitamisele, mis teisele poolele lepingust tekkis, st teine pool tuleks kahju hüvitamise kaudu panna võimalikult lähedasse olukorda võrreldes olukorraga, kus ta oleks olnud lepingut sõlmimata. (p 18)
3-2-1-69-12 Riigikohus 06.06.2012
VÕS § 15
Seltsinglased ei kohustu vastastikusteks sooritusteks, vaid sooritusteks, mis on suunatud ühise eesmärgi saavutamisele. Seltsingut iseloomustab majanduslik risk, kui seltsingul läheb majanduslikult hästi, siis on võimalik jaotada saadud kasumit, kui halvasti, tekib katmist vajav kahjum (vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 5. oktoobri 2010. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-52-10, p 15).
Vt VÕS § 14 sisu ja eesmärgi kohta ning VÕS § 15 kohaldamise kohta Riigikohtu 15. jaanuari 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-89-06. Lepingueelsete läbirääkimiste käigus tekkivate kohustuste rikkumisega tekitatud kahju hüvitamisel tuleb muu hulgas arvestada ka rikutud kohustuse kaitse-eesmärki, põhjuslikku seost kohustuse rikkumise ja kahju vahel ning kannatanu enda võimalikku osa kahju tekkimises (vt Riigikohtu 12. detsembri 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-113-07, p 13).
3-2-1-89-06 Riigikohus 15.01.2007
VÕS § 14 lg 3 teises lauses reguleeritud lepingueelsetest läbirääkimistest tulenevate kohustuste rikkumise korral saab kahjustatud pool esitada kohustust rikkunud poole vastu kahju hüvitamise nõude tulenevalt VÕS §-st 115. Seejuures tuleb arvestada, et kahju hüvitamise nõue saab tekkida vaid kohustust rikkunud poole pahauskse käitumise korral. Ka juhul, kui leping osutub tühiseks VÕS § 15 lg-s 1 märgitud asjaoludel, võib oma kohustusi rikkunud pool vastutada kahjustatud poole ees VÕS § 14 lg 3 alusel.
Läbirääkimiste pidamisena pahauskselt võib käsitada näiteks olukorda, kus poolel pole läbirääkimiste alustamisel tegelikku tahet ei läbirääkimiste pidamiseks ega lepingu sõlmimiseks ning läbirääkimisi peetakse eesmärgil, mis pole kooskõlas hea usu põhimõttega. Läbirääkimiste katkestamisena pahauskselt võib käsitada näiteks sellist käitumist, kus pool on esitanud teisele poolele valeandmeid lepingu sõlmimisega seonduvate asjaolude kohta ning teise poole pahausksest käitumisest teada saanud pool juhib rikkuja tähelepanu lepingu korrigeerimise vajadusele, mille peale rikkuja lõpetab pooltevahelised läbirääkimised, tuginedes iseenda rikkumisele.
VÕS § 14 lg 3 ja § 15 lg 1 rikkumisest tuleneva kahju hüvitise suuruse arvestamine saab toimuda sama põhimõtte järgi, sest kummalgi juhul ei ole pooled veel kehtiva lepingu sõlmimiseni jõudnud, kuid hüvitatava kahju suurus võib erineda. VÕS § 14 lg-s 3 sätestatud kohustuste rikkumise korral tuleb kahjustatud isik asetada olukorda, milles ta oleks olnud, kui ta poleks läbirääkimistele tuginenud, ja kõrvutada seda kahjustatud isiku tegeliku varalise olukorraga. Seega saab hüvitada kahju, mis tekkis kahjustatud isikul lepingueelsetele läbirääkimistele tuginemisest.
VÕS § 14 lg-st 3 ja § 15 lg-st 1 tuleneva vastutuse puhul ei saa asetada kahjustatud isikut olukorda, milles ta oleks olnud, kui läbirääkimised oleks lõppenud tulemuslikult ning kehtiv leping oleks sõlmitud ja täidetud. Sellise lepingu sõlmimata ja täitmata jätmisest tekkinud kahju hüvitamist kahjustatud isik nõuda ei saa. Seetõttu saab kõnealuste sätete rikkumisest tuleneva vastutuse eesmärgiks pidada usalduskahju hüvitamist.
Oluline on siinkohal eristada VÕS § 14 lg-s 3 ja § 15 lg-s 1 sätestatud vastutust vastutusest, mis tekib poolte vahel kehtiva lepingu sõlmimisest. Nii ei saa vaidlusalustest sätetest tuleneva vastutuse puhul asetada kahjustatud isikut olukorda, milles ta oleks olnud, kui läbirääkimised oleks lõppenud tulemuslikult ning kehtiv leping oleks sõlmitud ja täidetud. Sellise lepingu sõlmimata ja täitmata jätmisest tekkinud kahju hüvitamist kahjustatud isik nõuda ei saa. Seetõttu saab kõnealuste sätete rikkumisest tuleneva vastutuse eesmärgiks pidada usalduskahju hüvitamist (eelkõige lepingueelsete läbirääkimiste ebaõnnestumise tõttu kasutuks muutunud kulutused). Usalduskahjuna saab käsitada näiteks kulutusi, mis on kantud seoses läbirääkimiste pidamisega enne kehtiva lepingu sõlmimist: läbirääkimistega kaasnenud sõidu- ja ajakulud, lepinguprojektide koostamise kulud jms.
VÕS § 15 reguleerib juhtumeid, kus poolte läbirääkimised on lõppenud ja pooled on lepingu sõlminud, kuid leping on tühine. VÕS § 15 lg 1 kohaselt saab juhul, kui leping on vorminõude eiramise tõttu tühine, kahjustatud lepingupoole ees vastutada vaid isik, kes on võtnud endale kohustuse valmistada ette lepingu sõlmimine või teavitada teist poolt lepingu ettevalmistamisega seotud asjaoludest. VÕS § 15 lg-d 2 ja 3 reguleerivad aga eelkõige olukordi, kus leping osutub tühiseks vorminõude täitmisega mitteseotud asjaolu tõttu, mida üks lepingupool või mõlemad teadsid või selle asjaolu ise põhjustasid.
VÕS § 14 lg 3 ja § 15 lg 1 rikkumisest tuleneva kahju hüvitise suuruse arvestamine saab toimuda sama põhimõtte järgi, sest kummalgi juhul ei ole pooled veel kehtiva lepingu sõlmimiseni jõudnud, kuid hüvitatava kahju suurus võib erineda. VÕS § 15 lg-s 1 sätestatud kohustuse rikkumise korral tuleb aga kahjustatud isik asetada olukorda, milles ta oleks olnud, kui ta poleks uskunud vorminõuete tõttu tühise lepingu kehtivust, ja kõrvutada seda kahjustatud isiku tegeliku varalise olukorraga. Seega saab hüvitada kahju, mis kahjustatud isikul tekkis lepingu kehtivusele tuginemisest.
VÕS § 14 lg 3 ja § 15 lg 1 rikkumisest tuleneva kahju hüvitise suuruse arvestamine saab toimuda sama põhimõtte järgi, sest kummalgi juhul ei ole pooled veel kehtiva lepingu sõlmimiseni jõudnud, kuid hüvitatava kahju suurus võib erineda. VÕS § 14 lg-s 3 sätestatud kohustuste rikkumise korral tuleb kahjustatud isik asetada olukorda, milles ta oleks olnud, kui ta poleks läbirääkimistele tuginenud, ja kõrvutada seda kahjustatud isiku tegeliku varalise olukorraga. Seega saab hüvitada kahju, mis tekkis kahjustatud isikul lepingueelsetele läbirääkimistele tuginemisest. VÕS § 15 lg-s 1 sätestatud kohustuse rikkumise korral tuleb aga kahjustatud isik asetada olukorda, milles ta oleks olnud, kui ta poleks uskunud vorminõuete tõttu tühise lepingu kehtivust, ja kõrvutada seda kahjustatud isiku tegeliku varalise olukorraga. Seega saab hüvitada kahju, mis kahjustatud isikul tekkis lepingu kehtivusele tuginemisest.
VÕS § 14 lg-st 3 ja § 15 lg-st 1 tuleneva vastutuse puhul ei saa asetada kahjustatud isikut olukorda, milles ta oleks olnud, kui läbirääkimised oleks lõppenud tulemuslikult ning kehtiv leping oleks sõlmitud ja täidetud. Sellise lepingu sõlmimata ja täitmata jätmisest tekkinud kahju hüvitamist kahjustatud isik nõuda ei saa. Seetõttu saab kõnealuste sätete rikkumisest tuleneva vastutuse eesmärgiks pidada usalduskahju hüvitamist. Usalduskahjuna saab käsitada näiteks kulutusi, mis on kantud seoses läbirääkimiste pidamisega enne kehtiva lepingu sõlmimist. Kui pooled on sõlminud lepingu, olgugi et see on vormivea tõttu tühine, on nende jõudmine kehtiva lepingu sõlmimiseni märksa reaalsem, mistõttu võivad sellise lepingu kehtivust usaldava poole kulutused olla suuremad. Kahju hüvitamine hõlmab siinkohal ka tagasitäitmise kulusid.

matches:
Riigikohus
§ 217
§ 217
Riigikohus
§ 14
Riigikohus
§ 217
§ 217
Riigikohus
§ 14
Riigikohus
§ 1045
§ 14
§ 209
§ 15
§ 1045
§ 209
§ 1045
§ 14
§ 115
§ 14
§ 14
§ 1045
§ 1045
§ 14
§ 14
Riigikohus
§ 15
§ 14
§ 15
Riigikohus
§ 14
§ 15
§ 14
§ 14
§ 15
§ 14
§ 14
§ 15
§ 14
§ 15
§ 15
§ 15
§ 15
§ 14
§ 15
§ 15
§ 14
§ 15
§ 14
§ 15
§ 14
§ 15


1. KeÜS § 52 võib õigustatult pidada üheks olulisemaks keskkonnaloa andmist reguleerivaks paragrahviks, kuna see sätestab õiguslikud alused, millal keskkonnaloa andja võib loa andmisest keelduda. Valdavatel juhtudel, mil haldusorgan kaalub keskkonnaloa andmisest keeldumist, tuleb tal hinnata sellise keeldumise lubatavust KeÜS §-s 52 sätestatu alusel. Keeldumise aluse puudumisel tuleb keskkonnaluba väljastada. Paragrahvis 52 sätestatud keskkonnaloa väljastamisest keeldumise alused ei ole antud ammendavana, sest valdkondlikud eriseadused võivad sisaldada täiendavaid keeldumise aluseid, millele viitab ka antud paragrahvi lõike 1 punkt 10. Samuti võivad eriseadused mõnda keeldumise alust täiendada või selle kohaldamist piirata.
2. KeÜS § 52 lg-s 1 on sätestatud rida juhtumeid, mil tuleb keskkonnaloa andmisest kindlasti keelduda.
2.1.1. Keskkonnaloa omamisega on sageli seotud erinevad õiguslikud tagajärjed (nt keskkonnatasu maksmise kohustus – KeTS § 5 lg 1), mistõttu ei ole vähetähtis, kellele keskkonnaluba väljastatakse. Muuhulgas ei saa õigusselguse tagamiseks lubada põhimõttelist lahknevust loa järgi õigustatud isiku ning tegeliku keskkonnakasutaja vahel. Normi eesmärk on suunata potentsiaalseid taotlejaid taotlema keskkonnaluba sellele isikule, kes selle alusel ka tegutsema asub. Kui taotleja side kavandatava tegevusega on nõrk, riskitakse sellega, et loa väljaandja võib selle väljaandmisest keelduda. Vaieldavam on, kuidas lahendada piirsituatsioone, kus juba keskkonnaloa menetluses on selge, et loa taotleja ise füüsiliselt vastavat tegevust läbi ei vii. Lähenemine sellele küsimusele ei saa olla ka liialt kitsendav. Senises praktikas on näiteks maavara kaevandamislubadele kantud eraldi isikutena loa omaja ning kaevandaja andmed ning selle võimaluse näeb ka maapõueseadus otseselt ette (MaaPS § 35 lg 1). Samuti võib ette kujutada erinevaid olukordi, kus loa omaja ei pruugi olla füüsiliselt keskkonnaluba nõudva tegevuse läbiviija (kasutatakse alltöövõtjaid vms). Käesolevate kommentaaride autorite arvates ei ole välistatud keskkonnaloa väljastamine isikule, kes keskkonnaluba nõudvat tegevust üldisemalt suunab ja korraldab, ehkki ta ise ei pruugi vahetult selle tegevusega hõivatud olla. Kui loa andjale aga menetluses selgub, et loa taotleja ise vastava tegevusega tegelema ei hakka ning ta isegi mitte ei kontrolli ega korralda seda tegevust (nt alltöövõtulepingu või muu sellise kokkuleppe kaudu), tuleb kõne alla sellele isikule loa väljastamisest keeldumine.
2.1.2. Kindlasti ei ole KeÜS § 52 lg 1 p-st 1 lähtuvalt välistatud teise isiku esindamine ja keskkonnaloa taotluse esitamine teise isiku nimel. Haldusmenetluses võib kasutada ka esindajat, kusjuures esindusõigus antakse kirjaliku volitusega (HMS § 13 lg-d 1 ja 2). Taotluse esitamine ei ole olemuslikult toiming, mida peaks tegema isiklikult. Praktikas on esindajatena esinenud näiteks loataotluse koostamist nõustanud keskkonnavaldkonna konsultandid või maavara kaevandamisloa puhul mäetehnika spetsialistid. Keskkonnaloa andmist taotlevaks isikuks ehk taotlejaks (vt ka HMS § 11 lg 1 p 1) peab sellisel juhul olema siiski lubatavat tegevust alustav isik. Samuti ei saa kommenteeritavast punktist tuletada keeldu juba väljaantud luba teisele isikule üle anda, arvestades, et vastav võimalus on seadusega otseselt ette nähtud (vt KeÜS § 60 kommentaare).
2.2.1. Juba omandiõigusest tuleneb, et ilma omaniku nõusolekuta ei või omandit kasutada ja keskkonnaluba ei anna automaatselt õigust ilma omaniku nõusolekuta kinnisasja kasutada. Segaduste vältimiseks ja suurema õigusselguse tagamiseks on siiski ette nähtud, et ilma omaniku nõusolekuta keskkonnaluba ei väljastata. Samas võivad olla erinevates valdkondlikes seadustes selle üldreegli suhtes kehtestatud ka erandid. Näiteks kehtiva maapõueseaduse kohaselt keeldutakse kaevandamisloa andmisest, kui loa taotlejal ei ole eraisikule kuuluva maavara kaevandamiseks maa kasutamise õigust (MaaPS § 34 lg 1 p 1), seevastu riigile kuuluvat maavara sisaldava kinnisasja (MaaPS § 4 lg-d 1 ja 2) omaniku nõusoleku puudumine maavara kaevandamise loa andmisest keeldumise aluseks ei ole. Selliselt riigi maavara suhtes väljastatud kaevandamisluba ei anna siiski veel õigust minna omaniku nõusolekuta tema kinnisasjale maavara kaevandama, sest kaevandamisluba ei võta omanikult ära tema omandi kaitse õigusi.
2.2.4. Kindlasti on huvide kahjustamise künnis oluliselt kõrgem sellest seosest, mille järgi määratletakse isikute ring, kes tuleb menetlusse kaasata. Näiteks kui puudutatud isikute määratlemiseks on piisav see, et keskkonnaloa andmisega võidakse õigusi ilmselt rikkuda (vt nt KeÜS § 46 lg 1), siis KeÜS § 52 lg 1 punktis 2 kasutatakse kindlat kõneviisi. See eeldab, et keskkonnaloa väljastamise eelduseks oleva nõusoleku vajadus tõusetub siis, kui mõjualal asuva kinnisasja omaniku huvide kahjustamine (mitte üksnes selle tõenäosus) on tõendatud. Lisaks saaks tõlgendamisel appi võtta AÕS § 143 lg 1, mille järgi ei ole kinnisasja omanikul õigust keelata gaasi, suitsu, auru, lõhna, tahma, soojuse, müra, põrutuste ja muude seesuguste teiselt kinnisasjalt tulevate mõjutuste levimist oma kinnisasjale, kui see ei kahjusta oluliselt tema kinnisasja kasutamist ega ole vastuolus keskkonnakaitse nõuetega. Kuna seesuguseid mõjusid peab kinnisasja omanik taluma, saaks tema nõusoleku vajadus tõusetuda siis, kui keskkonnaloa menetluses on selgelt tuvastatav, et kavandatav tegevus kahjustab oluliselt teise isiku kinnisasja kasutamist.
2.3. Kuigi keskkonnaloa taotleja peab keskkonnakaitse põhikohustustest ja käitaja kohustustest tulenevalt rakendama erinevaid meetmeid oma tegevusest lähtuvate mõjude vähendamiseks, sealhulgas peab käitaja kasutama säästlikult tootmise sisendeid (KeÜS § 17), ei sätesta KeÜS üldkehtivat parima võimaliku tehnika rakendamise kohustust. THS järgi on parim võimalik tehnika tehnilise arendustegevuse ning selles rakendatavate töömeetodite kõige tõhusam ja kõige paremini välja arendatud tase (THS § 8 lg 1). Kuna keskkonnalubasid antakse väga erinevateks tegevusteks, siis oleks ebamõistlik nõuda absoluutselt iga keskkonnaloa menetluse puhul parima võimaliku tehnika väljaselgitamist ning selle kasutamise kontrollimist. Seetõttu on eeldatud, et parima võimaliku tehnika kohustus ja selle ulatus sätestatakse valdkondlikus seaduses. Mõnes valdkonnas on parima võimaliku tehnika nõue rangem (nt THS § 26 lg 1 p 3, § 42), teises aga paindlikum (nt JäätS § 21 lg 2 p 1; VÕKS § 88 lg 1).
Seega tuleb keskkonnaloa andmise menetluses loa andjal kontrollida, kas mõni õigusakt vastavas valdkonnas sätestab konkreetsel juhul parima võimaliku tehnika rakendamise kohustuse. Kui selline kohustus on olemas, toob tegevuse parimale võimalikule tehnikale mittevastavus kaasa ka loa andmisest keeldumise (arvestades seaduses sätestatud kaalutlusruumi ja võimalikke erandeid, vt nt THS § 44 lg 8). Kui tegevus ei ole parima võimaliku tehnika rakendamise nõudega põhimõttelises vastuolus, on võimalik seada parima võimaliku tehnika rakendamise nõue keskkonnaloa tingimusena ja seda tuleb üldjuhul eelistada keskkonnaloa andmisest keeldumisele (HMS § 3 lg 2, § 5 lg 2).
2.4. Valdkondlikud seadused võivad sätestada veel erinevaid, eeskätt tegevuse sisule esitatavaid nõudeid. Kui kavandatav tegevus neile nõuetele ei vasta, on alus loa andmisest keelduda (KeÜS § 52 lg 1 p 4). Eriseadustes on sellisteks mittevastavuse juhtudeks sätestatud eraldi loa andmisest keeldumist õigustavad normid. Näiteks on KeHJS § 24 lg-s 3 sätestatud, et tegevusluba ei anta, kui arendajal ei ole võimalik määratud keskkonnanõudeid täita. Ka seda olukorda saab pidada KeÜS § 52 lg 1 p-s 4 või ka p-s 10 sätestatud juhtumiks. Eeskätt on aga antud normis silmas peetud tegevuse sisule esitatavaid keelde või nõudeid. Näiteks kui laeval soovitakse põletada jäätmeid (JäätS § 28.1), tegevuseks kavandatavas jäätmekäitluskohas ei rakendata nõutud meetmeid (JäätS § 33) või kavandataval vee paisutamisel ei tagata kalade läbipääsu (VeeS § 17 lg 5), siis vastavalt KeÜS § 52 lg 1 p-le 4 on õigustatud keskkonnaloa andmisest keeldumine.
2.4.2. Keerulisem on küsimus väljaspool keskkonnaõigust seisvatest õigusnormidest, millega üks või teine tegevus võib vastuolus olla. Üheks aktuaalseks näiteks on kindlasti planeerimis- ja ehitusõigus, sealhulgas kehtestatud planeeringud. Sellele küsimusele ei ole kommentaaride autorite hinnangul seaduse sõnastuse ega kohtupraktika pinnalt võimalik hetkel ühest vastust anda. Ühelt poolt võiks sätte üldise sõnastuse tõttu jaatada keeldumise võimalust ka väljapoole keskkonnaõigust jäävate normidega vastuolu korral. Samas tuleb neid keeldumise aluseid hinnata siiski keskkonnaseadustiku ja keskkonnaloa andja kui haldusorgani pädevuse valguses. Riik on moodustanud keskkonnahaldusorganid eeskätt keskkonnaväärtuste sisuliseks kaitseks. Üldist isikute tegevuse seaduslikkuse kontrolli, mis paratamatult sellise laiendava tõlgendusega kaasneks, ei saa pidada nende põhiülesandeks. Seega peaks olema keskkonnaloa andja ülesanne kontrollida eeskätt õigusnormide täitmist keskkonda mõjutavast vaatepunktist.
2.4.3. Kui keskkonnaloa andja peab teostama ka teiste valdkondade õigusaktidele vastavuse kontrolli, kasvatab see ühelt poolt selle haldusorgani halduskoormust ning teiselt poolt võib tekitada nn topeltkontrolli olukorra ehk samade eelduste kontrolliga mitme haldusorgani sekkumise isiku põhiõigustesse. Mitmekordse kontrolli olukordadesse on kätketud ka ohud, kus erinevad haldusorganid võivad hakata tegema vastuolulisi otsuseid, mis muuhulgas kahjustaks avaliku võimu usaldusväärsust ja õiguskindlust üldisemalt. Näiteks võib tekkida kohaliku omavalitsuse üksuse ja keskkonnaloa andja vahel konflikt selles, kas kavandatav tegevus vastab kohaliku omavalitsuse üksuse organi poolt kehtestatud planeeringule. Seega tuleb tõdeda, et küsimus teiste valdkondade õigusnormide kontrollimise vajadusest, lubatavusest ja ulatusest keskkonnaloa menetluses ei ole ühemõtteliselt selge ning jääb seega kohtupraktika lahendada.
2.4.4. Õigusaktides sätestatud nõueteks on vaatamata oma üldisele sisule ka KeÜS 3. peatükis sätestatud käitaja kohustused. Seejuures tuleb muidugi arvestada, et valdav osa käitaja kohustustest kuulub täitmisele juba loa saamise järgselt tegevuse käigus ning nende kohustuste täitmise ennetava hindamise võimalused on piiratud. Teatud käitaja kohustuste (nt KeÜS § 18) rikkumise ilmselgetel juhtudel võiks siiski tulla kõne alla ka loa andmisest keeldumine, kuigi võib eeldada, et praktikas ei tule kuigi sagedasti ette selliseid situatsioone, kus keeldumine on võimalik üksnes sellise suhteliselt keeruka õigusliku konstruktsiooni kaudu (mitte näiteks mõne teise KeÜS § 52 lg 1 punkti alusel). Tulenevalt sellest, et keskkonnaloa andmisest keeldumine on isiku jaoks üldjuhul suhteliselt koormav otsus ning KeÜS 3. peatükis sätestatud käitaja kohustused ei ole sõnastatud selgete ja konkreetsete käitumisjuhistena, peab keskkonnaloa andja sellisel alusel loast keeldumisel selgelt välja tooma, millist tegevust saab käitajalt mõistlikult eeldada, ning ühtlasi ka tõendama, et käitaja tegevus sellele standardile ei vasta.
2.7. Loast keeldumise toob kaasa ka loodusvarade ilmselge ebaotstarbekas kasutamine või loodusvarade seisundi olulise halvenemise põhjustamine (KeÜS § 52 lg 1 p 7). See keeldumise alus on seotud KeÜS §-s 13 sätestatud loodusvarade säästliku kasutamise põhimõtte ning KeÜS §-s 17 sätestatud käitaja kohustusega. Selle sätte eesmärgiks ei ole anda loa andjale ulatuslikku õigust hinnata detailselt kõikide taotlejate puhul näiteks nende tootmissisendite kasutamise otstarbekust. Loa andmisest keeldumine saab selle sätte alusel kõne alla tulla siiski ilmselgetel juhtudel, kus taotleja soovib ressursse kasutada selgelt ebaotstarbekalt või raiskavalt. Seejuures tuleb konkreetset taotlust eraldi hinnata ning haldusorganil on ulatuslik põhjendamiskohustus, millistel kaalutlustel ta peab näiteks loodusvarade kasutamist ilmselgelt ebaotstarbekaks. Arvestada saab muuhulgas sarnaste ettevõtjate tavapärase praktikaga. Ressursside kasutamise tingimused võivad olla ka osaks parima võimaliku tehnika kasutamise nõudest ja selle rakendamise kohustuse korral on loa andja kontroll ulatuslikum. Samuti võivad loodusvarade otstarbeka kasutamise määratlemisel olla abiks valdkondlikud arengukavad.
2.8. Keskkonnalubade kui keskkonnakasutuse reguleerimise ühe instrumendi eesmärk on tagada teatud nõuetele vastav keskkond. Kui keskkonna kvaliteedi piirväärtused (KeÜS § 7 lg 3) on kehtestatud, siis tuleb loa väljastamisel nende piirväärtustega arvestada (KeÜS § 54). Kui aga keskkonnaloa alusel kavandatava tegevusega kaasnevate heidete lisandumisel oleks keskkonna kvaliteedi piirväärtus ületatud ning neid heiteid ei saa ka täiendavalt vähendada, ei ole KeÜS § 52 lg 1 p 8 kohaselt loa andmine lubatud. Erandina võib keskkonnaloa anda, kui kvaliteedi piirväärtust ületatakse kuni kuue kuu vältel ning huvi loa andmiseks kaalub üles keskkonnariski. Ajutist piirmäärade ületamist võib esineda näiteks uute seadmete või puhastusseadmete käivitamise ja häälestamise perioodil, kuna see võib tehnoloogiast sõltuvalt olla raskesti või üldse mitte välditav. Siinjuures tuleb arvestada, et tegemist on üldnormiga, mille suhtes võivad eriosas olla sätestatud nii rangemad (piirväärtust ei tohi üldse ületada), leebemad (teatud piirmäärade puhul võib olla lubatav nende ületamine pikemal perioodil) kui ka täpsustavad nõuded.
2.8.1. Selle keeldumise alusega (KeÜS § 52 lg 1 p 8) on seotud sama paragrahvi lõige 2, millest tulenevalt punktis 8 sätestatud keskkonna kvaliteedi piirväärtuste ületamise korral on keskkonnaloa andjal vajalik kontrollida üle teised piirkonna piirväärtuste täitmist mõjutavad keskkonnaload. Kui näiteks parima võimaliku tehnika või õigusnormide muutumise tõttu oleks võimalik mõnda teist keskkonnaluba muuta (nt lubatud heite piirväärtusi vähendada), tuleb pigem muuta teist keskkonnaluba, et teha selliselt ruumi ka uuele tegevusele. Teise isiku keskkonnaloa muutmine ei tohi enesestmõistetavalt toimuda kergekäeliselt ega sattuda vastuollu usalduse kaitse põhimõttega (vt KeÜS § 59 lg 1 p 3 kommentaare), mistõttu võivad muutmise võimalused olla piiratud või mingis osas üldse välistatud. Sellise regulatsiooni eesmärk on vältida olukorda, kus mõne uue ja parimale võimalikule tehnikale vastava käitaja tegutsema hakkamist takistaks mõni teine, näiteks vananenud tehnikat kasutav või muul moel ebaefektiivselt töötav käitis, millest lähtuvate heidete tõttu on keskkond viidud kvaliteedi piirväärtuste piiri lähedale, kuid mille keskkonnaloa muutmine oleks võimalik ilma selle isiku õigusi ülemääraselt riivamata.
2.9.1. Veidi lihtsustatud näitena võiks siinkohal tuua olukorra, kus on juba ehitamisel asula heitveepuhasti ja heitvee ärajuhtimise torustik. Samaaegselt torustiku ehitamisega taotleb aga samasse piirkonda heitvee suublasse juhtimiseks luba mõni muu ettevõtja, kelle heited tekitavad olukorra, kus keskkonna kvaliteedi piirväärtused ei võimaldaks enam asula reovett kavandatud torustikku mööda suublasse juhtida. Kui lubade väljastamisel lähtuda üksnes taotluse esitamise varasemast ajast, võiks sellises olukorras tekkida suur kahju avalikele huvidele, sest asula reoveetorustik tuleks ehitada uude asukohta. Selle vältimiseks on võimalik loa andjal varasema loa andmisest taotletud kujul keelduda. Sarnaselt võiks tuua näitena olukorra, kus kavandatakse ehitada lasteaeda, kuid välisõhu kvaliteet ei võimaldaks lasteaia katlamajale hiljem välisõhu saasteluba väljastada.
3. Keskkonnaloa andmisest keeldumine on taotleja jaoks üldjuhul kõige halvem tulemus. Üldiselt peab haldusakti proportsionaalsuse reeglist (HMS § 3 lg 2, PS § 11) tulenevalt keskkonnaloast keeldumise otsustamisel kaaluma, kas leidub muid, isiku õigusi vähem piiravaid võimalusi. Seetõttu tuleb hinnata, kas keskkonnaloa andmisest keeldumise asemel oleks võimalik näiteks loa väljastamine mingis osas või mingisuguste täiendavate tingimuste kehtestamisega. Üksnes siis, kui ka see ei ole võimalik, võib loa andmisest keelduda. Seda lähtekohta rõhutabki KeÜS § 52 lg 3. Kui keskkonnaloa taotlus on osadeks jagatav ning keeldumise eeldused on olemas üksnes ühe osa suhtes, siis tuleb taotleja soovi korral keskkonnaluba siiski väljastada teise osa suhtes, mille suhtes keeldumise aluseid ei esine. Keskkonnaloa sellisel kujul väljastamise korral peab loa andja siiski kõiki aspekte hindama ning vältima vähemalt loa tingimuste abil keskkonnakaitseliste eesmärkide saavutamise takistamist.