Loksa linna jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Loksa linna jäätmehoolduseeskiri
Loksa linna jäätmehoolduseeskiri - sisukord
§ 6 Taaskasutatavate jäätmete kogumine
§ 7 Elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete ja vanade autorehvide kogumine
§ 13 Korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamine
§ 14 Olmejäätmete kompostimise nõuded
§ 16 Jäätmemahutite paiknemiskohtade ja juurdepääsuteede nõuded
§ 18 Ehitusjäätmete valdaja kohustused jäätmekäitlusel
§ 19 Mitteohtlike ehitusjäätmete käitlemine
§ 20 Ohtlike ehitusjäätmete käitlemine
3 TERVISHOIUTEENUSE OSUTAJA JÄÄTMETE KÄITLEMISE KORD
§ 21 Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmekäitlus
§ 22 Olmejäätmete käitlemise nõuded
§ 23 Taaskasutatavad klaasijäätmed, vanapaber, papp ja kartong
§ 28 Radioaktiivsed jäätmed
§ 29 Ravimijäätmed
§ 31 Kasutatud elavhõbedalambid
§ 33 Vananenud (kasutatud) akud ja patareid
§ 34 Kasutusest kõrvaldatud ilmuti, kinniti ja filmid
§ 35 Naftasaadusi sisaldavad jäätmed
§ 36 Tehnilised nõuded tervishoiu- ja veterinaarasutuse jäätmehoidlatele
§ 37 Jäätmehoolduseeskirja rikkumine
§ 38 Väärtegude menetlejad
§ 41 Jäätmeluba, jäätmekäitleja registreerimine, aruandlus ja järelvalve
RT IV, 04.04.2014, 22
Vastu võetud 27.03.2014 nr 3
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja § 22 lg 1 p 365, jäätmeseaduse § 71 lg 1 ja lg 2 ja pakendiseaduse § 15 lg 1 alusel.
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestatakse eesmärgiga säilitada Loksa linnas puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete koguseid ning soodustada jäätmete taaskasutamist.
(2) Eeskiri määrab kindlaks jäätmehoolduse korra Loksa linna haldusterritooriumil ja on kohustuslik kõikidele juriidilistele ning füüsilistele isikutele.
(3) Jäätmehooldust Loksa linnas korraldab ning kontrollib Loksa Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus).
(4) Linnavalitsus korraldab järelevalvet jäätmekäitluse ja jäätmekäitluskohtade järelhoolduse üle, korraldab jäätmehoolduse arendamist, koostab jäätmehoolduse eeskirja ja esitab arvamuse jäätmeloa taotluse kohta.
(5) Linnavalitsus korraldab jäätmehooldust ja teostab järelevalvet jäätmekäitluse üle järgmiselt:
1) nõustab linna elanikke ja levitab jäätmeteavet;
3) korraldab linna haljasaladel tekkivate aia- ja haljastusjäätmete kogumist ja kompostimist;
4) teostab kontrolli linna territooriumi prahistamise üle ja korraldab prahistatud alade korrastamist;
6) kontrollib jäätmekäitlustoiminguid turul ja tänavakaubanduses.
(6) Jäätmete liigiti kogumise ja arendamise nõuded koos tähtaegadega jäätmeliikide kaupa on sätestatud Loksa linna jäätmekavas.
5) biolagunevad jäätmed on anaeroobselt või aeroobselt lagunevad jäätmed nagu toidujäätmed, aia- ja haljastusjäätmed, paber ja papp;
7) suurjäätmed on jäätmed, mida nende kaalu või mahu tõttu ei ole võimalik paigutada mahutisse, nagu mööbliesemed, vaibad, madratsid, kardinapuud, aknaraamid, kraanikausid jms. Suurjäätmetena ei käsitleta autovrakke, autoosi, sh autorehve, ehitus- ja lammutusjäätmeid, elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid, sh külmikud, elektripliidid, pesumasinad ja telerid;
8) aia- ja haljastusjäätmed on aedade ja haljasalade hooldamisel tekkinud biolagunevad jäätmed nagu rohi, lehed, oksad jne;
9) jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle valduses on jäätmed;
10) jäätmetekitaja on isik või riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse asutus, kelle tegevuse käigustekivad jäätmed, või isik, kes sooritab jäätmetega toiminguid, mille tagajärjel jäätmete olemus või koostis muutub, nt tegeleb jäätmete eeltöötlusega või segab jäätmeid;
12) jäätmehoolduse arendamine on jäätmealase teabe levitamine, jäätmealane nõustamine ja jäätmehoolduse kavandamine või muu tegevus, mille eesmärk on vältida või vähendada jäätmeteket ning tõsta jäätmehoolduse taset;
13) jäätmekäitlus on jäätmete kogumine, vedamine, taaskasutamine ja kõrvaldamine, sealhulgas vahendaja või edasimüüja tegevus.;
14) jäätmekäitluskoht on tehniliselt varustatud ehitis jäätmete kogumiseks, taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks;
15) jäätmete kogumine on jäätmete kokkukorjamine, sealhulgas jäätmete eelsortimine ja ajutine ladustamine ning mehaaniline töötlemine ilma jäätmete koostist ja olemust muutmata, eesmärgiga vedada need edasiseks käitlemiseks jäätmekäitluskohta;
16) jäätmete taaskasutamine on jäätmekäitlustoiming, mille peamine tulemus on jäätmete kasutamine kasulikul otstarbel selliselt, et nad asendavad teisi materjale, mida muidu oleks sellisel otstarbel kasutatud, või jäätmete ettevalmistamine nende eelnimetatud otstarbel ja viisil kasutamiseks kas tootmises või majanduses laiemalt;
18) jäätmekäitlusleping on jäätmevaldaja kui tellija ja jäätmekäitlusettevõtte kui töövõtja vahel sõlmitav kahepoolne kirjalik leping, millega töövõtja võtab endale kohustuse jäätmete osaliseks või täielikuks käitlemiseks ning millega töövõtja muutub pärast tellija poolt jäätmete üleandmist jäätmevaldajaks, kui leping ei näe ette teisiti;
19) korraldatud jäätmevedu on olmejäätmete kogumine ja vedamine määratud piirkonnast määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse kohaliku omavalitsuse üksuse valitud ettevõtja poolt;
20) pakend on mistahes materjalist valmistatud toode, mida kasutatakse kauba mahutamiseks, kaitsmiseks, käsitsemiseks, kättetoimetamiseks või esitlemiseks selle kauba olelusringi vältel: toormest kuni valmiskaubani tootja käest tarbija kätte jõudmiseni. Pakendiks loetakse ka samal eesmärgil kasutatavaid ühekorrapakendeid;
21) pakendiettevõtja on isik, kes majandus- või kutsetegevuse raames pakendab kaupa, veab sisse või müüb pakendatud kaupa;
22) taaskasutusorganisatsioon keskkonnaministri poolt akrediteeritud juriidiline isik, mille asutajad ja liikmed on pakendiettevõtjad või nende moodustatud juriidilised isikud, mille liikmed, osanikud või aktsionärid on pakendiettevõtjad.
(2) Jäätmekäitlust kinnisasjal korraldab kinnisasja omanik. Jäätmekäitlust hoonestusõiguse alusel kasutataval maal korraldab hoonestusõigust omav isik. Jäätmekäitlust ehitise kui vallasasja juurde kuuluval ehitise teenindamiseks vajalikul maal korraldab ehitise omanik. Kinnisasja omanik, hoonestusõigust omav isik ning ehitise kui vallasasja omanik on edaspidises tekstis territooriumi haldaja.
(3) Jäätmeid tuleb koguda liigiti, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses. Tekkinud jäätmeid tuleb taaskasutada, kui see on tehnoloogiliselt võimalik ja ei ole muude käitlusmoodustega võrreldes ülemäära kulukas.
(7) Jäätmete käitlemine, sh põletamine väljaspool selleks ettenähtud kohti on keelatud. Küttekolletes võib loata põletada isiku enda tegevuse tulemusel tekkinud immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata paberit või pappi. Paberi- ja papijäätmete põletamisele tuleb võimaluse korral eelistada liigiti kogumist ja taaskasutuseks üle andmist.
(8) Jäätmete kogumisel ja hoidmisel tuleb jäätmed nende tekkekohas paigutada liikide kaupa oma kinnistul asuvaisse eraldi mahutitesse või selleks ettenähtud kohtadesse. Jäätmete jätmine mahutite lähedusse neid mahutisse paigutamata ei ole lubatud, v.a suurjäätmed, mille käitlemise kord on toodud eeskirja § 5 lõikes 2.
(10) Ladestatavad jäätmed kõrvaldatakse selleks ettenähtud ja tehniliselt varustatud kohas.
(11) Jäätmekäitlusettevõtte tegevus peab olema suunatud jäätmete taaskasutamisele või kahjutustamisele.
(12) Jäätmekäitluskohti käitavad ettevõtted on kohustatud korras hoidma jäätmekäitluskoha juurdesõiduteed ja siseteed, vältima nendel rajatistel tolmu teket ja levikut ning jäätmete sattumist väljapoole käitluskoha maa-ala.
(13) Jäätmete kõrvaldamine väljaspool prügilat või jäätmekäitluskohti on keelatud.
(1) Jäätmevaldaja ei tohi sõlmida jäätmekäitluslepingut ega anda jäätmeid üle isikule, kellel puudub jäätmeluba või kes ei ole registreeritud jäätmeveoks Keskkonnaametis. Kui jäätmed antakse üle selliseks käitlemiseks, milleks jäätmeluba ei ole vaja, peab jäätmeid üleandev isik olema veendunud, et vastuvõtja on pädev jäätmeid käitlema s.t omab jäätmekäitleja registreerimistõendit ning tal on selleks asjakohased tehnilised ja keskkonnakaitsevahendid.
(2) Jäätmevaldaja peab säilitama vähemalt 2 (kaks) aastat dokumente, mis tõendavad jäätmete nõuetekohast kogumist või üleandmist ning esitama need dokumendid kontrollorganite nõudmisel.
(3) Jäätmevaldajad peavad omama või rentima piisavas koguses nõuetele vastavaid jäätmemahuteid või kasutama jäätmekäitluslepingu alusel ühismahuteid. Ühismahutit on lubatud kasutada Loksa linna piires tekkivate jäätmete kogumiseks kirjaliku ühiskasutuslepingu sõlminud kinnistutel või ühise õuealaga korterelamutes, olenemata kinnistute sihtotstarbest. Ühismahuti suurus peab vastama tegelikkuses tekkivatele jäätmekogustele ja ühismahutina ei ole lubatud kasutada jäätmekotti.
(4) Jäätmemahutid tuleb paigutada krundile või kinnistule, kus jäätmed on tekkinud, välja arvatud juhul, kui jäätmed paigutatakse ühismahutisse. Korterelamutega aladel, kus elamutele on moodustatud minimaalse suurusega kinnistud, tohib jäätmemahuteid paigutada väljapoole oma kinnistut ainult linnavalitsuse loal ja tingimustel.
(5) Jäätmemahutid peavad paiknema naaberkinnistust vähemalt 3 meetri kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(6) Mahutid peavad olema terved ja puhtad, neid tuleb regulaarselt pesta. Mahutite korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmevaldaja, kui jäätmekäitlusleping ei sätesta teisiti.
(7) Jäätmete valdajana on elanike ülesanne tekkivate jäätmete hulga vähendamine kättesaadavate vahenditega ja nad on kohustatud käitlema jäätmeid või andma need üle eeskirjaga määratud korras.
(8) Territooriumide haldajad, kinnisvarahalduse ja -hoolduse ettevõtted ja juriidilisest isikust jäätmevaldajad on kohustatud teavitama oma hallatavate hoonete elanikke või oma ettevõtete töötajaid linnas toimivast jäätmehooldussüsteemist ning eeskirja nõuetest.
(2) Kinnistul või krundil tekkivad jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, tuleb paigutada selle jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud mahutitesse. Suurjäätmed, mida ei ole võimalik nende mõõtude või kaalu tõttu paigutada mahutisse, võib jäätmevaldaja paigutada ajutiselt oma maaüksusel asuvate mahutite vahetusse lähedusse, korraldades nende äraveo hiljemalt 7 päeva jooksul. Jäätmevedaja on kohustatud ära vedama mahuti ümbrusesse paigutatud suurjäätmed hiljemalt seitsme päeva jooksul alates jäätmevaldaja esitatud tellimusest.
§ 6. Taaskasutatavate jäätmete kogumine
(1) Elamumaa sihtotstarbega kinnistutel (korteriühistutes, ridaelamutes, korterelamutes jne) tuleb taaskasutatavaid jäätmeid koguda liikide kaupa eraldi mahutitesse:
1) vanapaberit ja pappi, kui kinnistul on 5 või enam korterit;
2) kompostitavaid biolagunevaid jäätmeid, kui kinnistul on 10 või enam korterit.
(2) Mitteelamumaa sihtotstarbega kinnistutel vanapaberit ja pappi, immutamata puitu ning kompostitavaid biolagunevaid jäätmeid, kui neid jäätmeliike tekib kinnistul eraldivõetuna üle 25 kg nädalas.
(3) Vanapaberiks käesoleva eeskirja tähenduses ei loeta dokumente, mis tuleb hävitada vastavalt isikuandmete kaitse seadusele ja arhiiviseadusele.
(4) Pakendijäätmeid tuleb koguda vastavalt käesoleva eeskirja paragrahvile 10.
(5) Võimaluse korral ja kui see osutub otstarbekaks, tuleb käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud jäätmeliike koguda eraldi ka väiksema korterite arvuga ja väiksema jäätmetekkega kinnistutel. Seejuures on eraldi kogutud biolagunevad jäätmed soovitatav väikeelamute puhul kompostida oma kinnistul.
§ 7. Elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete ja vanade autorehvide kogumine
(1) Elektri- ja elektroonikaseadmed sh külmkapid, elektripliidid, pesumasinad ja telerid või neist tekkinud jäätmed, tuleb üle anda elektri- või elektroonikaseadmete jäätmete kogumiskohtadesse või uue toote ostmisel kauplusse kooskõlas jäätmeseaduse § 267 või viima jäätmejaama.
(2) Vanad autorehvid tuleb üle anda vanarehvide kogumiskohtadesse või jäätmejaama või uue rehvi ostmisel kauplusse või rehviettevõttesse kooskõlas jäätmeseaduse § 23. Jäätmeseaduse § 23 mõistes rehvide tootja on kohustatud korraldama tema valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud rehvidest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise.
(3) Informatsioon lõigetes 1 ja 2 nimetatud avalike kogumiskohtade paiknemise kohta on üleval linna kodulehel.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud tootjate kohustused laienevad ka neile elektri- ja elektroonikaseadmete ja autorehvide jäätmetele, mis on tekkinud enne vastuvõtukohustuse jõustumist (endisaegsed jäätmed). Kui tootja on juriidilise isikuna likvideeritud või ei ole nende kohustuste rakendamine mingil muul põhjusel võimalik, kanduvad kohustused üle jäätmeteks muutunud toodet asendava samalaadse toote või samalaadset funktsiooni täitva toote tootjale või tootjate ühendusele.
(2) Ohtlikke jäätmeid võib käidelda ohtlike jäätmete käitluslitsentsi ja jäätmeluba omav isik.
(4) Ohtlikud jäätmed, välja arvatud olmes tekkinud ohtlikud jäätmed, peab jäätmevaldaja enne üleandmist jäätmekäitlejale märgistama vastavalt keskkonnaministri 29.04.2004 määrusele nr 39 „Ohtlike jäätmete ja nende pakendite märgistamise kord“.
(5) Ohtlike jäätmete kogumist korraldav isik peab paigutama nende kogumist reguleerivad juhised kogumiskohas nähtavasse kohta. Juhises peab olema fikseeritud ohtlike jäätmete äraveo kord.
(7) Koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed, nagu kasutuskõlbmatuks muutunud patareid, akumulaatorid, õlid, õlifiltrid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbedalambid ja -kraadiklaasid, tuleb viia ohtlike jäätmete avalikesse kogumiskohtadesse. Avalikud kogumiskohad on avalikes kohtades paiknevad erikonteinerid, linna jäätmejaam, patareide kogumiskastid või kogumisreidide vastuvõtukohad. Avalikes kogumiskohtades võetakse ohtlikke jäätmeid vastu ainult elanikelt. Informatsioon avalike kogumiskohtade paiknemise kohta on üleval linna kodulehel.
(9) Ohtlike jäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(1) Avastatud/leitud loomakorjus tuleb käitlemiseks üle anda loomsete jäätmete käitlemise ettevõttesse või teavitada korjusest linna heakorraasutust, kes korraldab jäätmete kahjutustamise.
(2) Surnud lemmiklooma võib üle anda loomsete jäätmete käitlemise ettevõttesse, matta lemmikloomade surnuaeda või oma kinnistule vähemalt 1 meetri sügavusele.
(1) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja anda üle selleks ettenähtud kogumiskohtadesse. Üleantavad pakendid peavad vastama taaskasutusorganisatsiooni kehtestatud nõuetele.
(2) Pakendite ja pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise korraldavad pakendiettevõtjad või nende volitusel taaskasutusorganisatsioon. Info pakendijäätmete kogumiskohtade kohta on saadaval pakendikäitlemisega tegelevate ettevõtete kodulehtedel: Eesti Taaskasutusorganisatsioon MTÜ (ETO), Eesti Pakendiringlus MTÜ (EPR) ja Tootjavastutusorganisatsioon OÜ (TVO).
(4) Juhul, kui mingil põhjusel ei ole võimalik korraldada pakendite ja pakendijäätmete vastuvõtmist oma kinnistu või teenindusmaa piires, võib nende, v.a tagatisrahaga pakendid, vastuvõtmise erandina korraldada kinnistu või teenindusmaa vahetus naabruses linnavalitsuse loal ja tingimustel.
(5) Pakendi, millele on kehtestatud tagatisraha, vastuvõtmine peab olema korraldatud vahetult müügikohas või selle teenindusmaa piires. Tagatisrahaga pakendit ei pea tagasi võtma tagatisrahaga pakendisse pakendatud kaupa müüv isik, kui müügikoha suurus on alla 20 m2.
(6) Tarbija paremaks teenindamiseks korraldab taaskasutusorganisatsioon pakendite ja pakendijäätmete, väljaarvatud tagatisrahaga pakendid, vastuvõtukohad tihedusega keskmiselt üks kogumiskoht 1000-1500 elaniku kohta, sh üks kogumiskoht keskmiselt 450 korteri kohta korrus- ja ridaelamutega linnaosas ja üks kogumiskoht keskmisel kandekaugusel 200 meetrit väikeelamutega linnaosades. Kogumiskohtades asukohad ja paigaldamistingimused kooskõlastab taaskasutusorganisatsioon linnavalitsustega.
(7) Pakendijäätmete veo kogumiskohast käitluskohta korraldab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon ise või ühineb linna korraldatud jäätmeveoga. Kui pakendiettevõtja ei ole ühinenud taaskasutusorganisatsiooniga, peab ta vedama kogutud pakendijäätmed käitluskohta ise või kasutama selles piirkonnas korraldatud jäätmeveoluba omava ettevõtja veoteenust.
(2) Segunenud olmejäätmete mahuteid peab tühjendama sagedusega, mis väldib mahutite ületäitumist, haisu ja kahjurite teket ning ümbruskonna reostust - vähemalt üks kord nelja nädala jooksul.
(3) Biolagunevate jäätmete kogumismahuteid tuleb tühjendada vähemalt kord kahe nädala jooksul.
(4) Liigiti kogutud taaskasutatavate jäätmete mahuteid võib tühjendada vastavalt vajadusele. Kui seda tingib oluline avalik huvi, võidakse korraldatud jäätmeveo puhul rakendada nende jäätmeliikide mahutitele kindlaid tühjendussagedusi.
(5) Jäätmed tuleb vedada jäätmekäitluskohta.
(6) Jäätmete vedu elurajoonidest ei tohi häirida öörahu.
(7) Jäätmed, mille säilitamine kinnistul või krundil kujutab endast otsest ohtu inimeste tervisele või keskkonnale, tuleb kohe ära vedada.
(8) Kui kinnistul või krundil tekkinud jäätmeid ei saa nende kuju või muude omaduste tõttu vedada koos teiste jäätmetega ja need ei ole haaratud korraldatud olmejäätmeveoga, korraldab nende veo käitluskohta jäätmete valdaja, kinnisvarahalduse või -hoolduse ettevõte või territooriumi haldaja vastavalt eeskirja nõuetele.
(9) Jäätmeid peab vedama kinnises veovahendis, pakitult või muul asjakohasel viisil nõnda, et jäätmed, sealhulgas nendest imbuvad vedelikud ja nõrguv vesi, ei satuks laadimise ega vedamise ajal keskkonda.
(1) Loksa linna haldusterritoorium kuulub tiheasustusalana tervikuna piirkonda, kus liitumine korraldatud jäätmeveoga on jäätmevaldajatele kohustuslik.
(2) Korraldatud jäätmeveo korraldab linnavalitsus.
(3) Jäätmeliigid, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, vedamise sagedus ja aeg ning teenustasu piirmäär ja teenustasu suuruse määramise kord kehtestatakse eraldi linnavolikogu määrusega.
(4) Korraldatud jäätmeveoga liitumine on kohustuslik kõikidele jäätmevaldajatele Loksa linna haldusterritooriumi piires. Jäätmevaldaja on ka korteriühistu, selle puudumisel aga kinnisasja omanik, millel asub suvila, elu- või äriruum. Jäätmevaldajaks loetakse ka suvila, elu- või äriruumina kasutatava ehitise või korteri kui vallasasja omanik.
(5) Jäätmevaldaja loetakse jäätmeseaduse § 69 lg 1 alusel liitunuks korraldatud jäätmeveoga elu- või tegevuskoha järgses jäätmeveo piirkonnas sõltumata sellest, kas ta on sõlminud jäätmeveolepingu konkursi korras valitud jäätmevedajaga või ei ole seda teinud. Jäätmekäitluslepinguga täpsustatakse korraldatud jäätmeveoga seonduvat. Jäätmekäitluslepingu mittesõlmimisel juhinduvad jäätmevedaja ja jäätmevaldaja vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel korraldatud jäätmevedu reguleerivatest õigusaktidest.
(6) Jäätmevaldajad, kes kasutavad ühismahutit, on kohustatud sõlmima ühismahuti kasutamise kirjaliku kokkuleppe ja volitama esindama ühte jäätmevaldajat jäätmevedajaga jäätmeveolepingu sõlmimiseks. Ühismahutit on lubatud kasutada kõigi korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliikide kogumiseks. Ühismahuti kasutamisel on jäätmeveolepingu sõlmimine kohustuslik. Ühismahuti kasutaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks.
(7) Korraldatud jäätmeveo riigihanke tulemusel linnavalitsusega hankelepingu sõlminud isikul on õigus osutada jäätmeveo teenust määratud jäätmeliikide osas ja veopiirkonnas. Korraldatud jäätmeveo teenuse osutajaga sõlmitava hankelepingu kestus on kuni viis aastat. Piirkond, kust jäätmed kokku kogutakse ning jäätmekäitluskohad ja isikud, kuhu ja kellele jäätmed üle antakse, sealhulgas sortimisettevõtted ja prügila, märgitakse jäätmeloale.
§ 13. Korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamine
(2) Linnavalitsus võib jäätmevaldaja erandkorras vabastada teatud tähtajaks korraldatud jäätmeveoga liitumisest, kui kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata. Liitumisest vabastamise aluseks on jäätmevaldaja kirjalik vormikohane taotlus (LISA), mis peab sisaldama:
(3) Saanud kirjaliku taotluse kontrollib selleks pädevust omav linnavalitsuse teenistuja taotluse vastavust käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud nõuetele ning kontrollib kohapeal, et kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata.
(4) Veendunud vabastamise aluste õigsuses ja olemasolus, kujundab teenistuja oma seisukoha ja edastab linnavalitsusele.
(5) Linnavalitsus otsustab, lähtudes taotlusest ja arvestades eelmises lõikes toodud seisukohta, kas korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmevaldaja liitumisest vabastamise taotlus rahuldada või jätta rahuldamata.
(7) Korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastatud jäätmevaldaja on kohustatud teavitama linnavalitsust tema vabastamise aluseks olnud asjaolude muutumisest või äralangemisest hiljemalt 30 päeva jooksul alates jäätmevaldajale nende asjaolude teatavaks saamisest.
(8) Jäätmeveoga liitumisest vabastatud jäätmevaldaja esitab järgmise aasta 20. jaanuariks linnavalitsusele kirjaliku kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud. Linnavalitsuse poolt vabastatud jäätmevaldaja, kes ei esita nimetatud kinnitust, loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks 21. jaanuarist arvates.
§ 14. Olmejäätmete kompostimise nõuded
(1) Väikeelamutes tekkivate biolagunevate jäätmete kompostimine on lubatud oma kinnistu piirides.
(3) Väikeelamutes tekkivaid toidujäätmeid võib kohapeal kompostida ainult selleks ettenähtud, kahjurite eest kaitstud kompostimisnõudes. Keelatud on kompostida jäätmeid, mis kahjustavad komposti või muudavad selle kasutamiskõlbmatuks. Aia- ja haljastusjäätmed võib komposteerida lahtiselt aunades.
(6) Linna haljasaladel tekkivaid aia- ja haljastusjäätmed (taimed, rohi, lehed, oksad jne) ei ole lubatud ladestada prügilasse. Need tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja kompostida linnas selleks rajatavatel kompostimisväljakutel või teistes jäätmeloaga jäätmekäitlusettevõtetes.
(1) Jäätmemahutid peavad olema korras. Need peavad olema terved, kuuma veega pestavad (v.a jäätmekotid) ning ei tohi põhjustada terviseohtu ega keskkonnareostust.
1) ühe pere jäätmete kogumiseks kuni 100-liitriseid jäätmekotte, mis on aiaga piiratud territooriumil paigutatud kaetud alustele nii, et jäätmekotid oleksid kaitstud sademete või muul viisil niiskumise ning loomade ligipääsu eest. Jäätmekotid peavad olema valmistatud niiskuskindlast paberist või plastikust;
2) põhiliselt plastist 100, 140, 240, 370, 600 või 800 liitriseid kaanega ning haaratavaid väikekonteinereid, mida on võimalik tõstemehhanismiga tühjendada prügi kokkupressivatesse jäätmeautodesse;
3) kaanega varustatud plastikust või metallist 1500, 2500, 4500 liitriseid konteinereid, mida on võimalik mehhaanilisel teel tühjendada prügi kokkupressivatesse jäätmeautodesse või toimetada käitluskohta.
(4) Erinevate jäätmeliikide kogumiseks tuleb kasutada erinevaid märgistatud jäätmemahuteid:
1) roheline – segaolmejäätmed;
3) punane – ohtlikud jäätmed.
(6) Kui jäätmemahuti värv ei vasta mingil põhjusel kogutavale jäätmeliigile, peab selle kaas olema värvitud kogutavale jäätmeliigile vastava värviga ja selle esiküljele peab olema kõigile nähtavalt, suurte tähtedega ning kogutavale jäätmeliigile vastava värviga kirjutatud kogutava jäätmeliigi nimetus.
(9) Mahutid, mis ei ole käsitsi teisaldatavad, tuleb paigutada selliselt, et neid võiks tühjendada prügiveoautosse vahetult paiknemiskohast.
§ 16. Jäätmemahutite paiknemiskohtade ja juurdepääsuteede nõuded
(1) Kuni 800 liitrised väikekonteinerid tuleb paigutada neid tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõvakattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatumiskohast üldjuhul kaugemal kui 4 meetrit. Käsitsi teisaldatava ratastel väikekonteineri korral määratakse see vahemaa jäätmeveolepinguga.
(2) Suuremad kui 800 liitrised konteinerid paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, millele on tagatud jäätmeveoki vahetu juurdepääs konteineri tühjendusküljelt.
(3) Väljas paiknevad jäätmekotid peavad asetsema tasasel, tugeval ning maapinnast kõrgemal alusel. Kotid peavad olema riputatud hoidjale ja kaitstud sademete vahetu mõju eest.
(5) Ligipääsuteed mahutitele peavad olema piisava kandevõimega ja tasased. Need peavad võimaldama mahutite hõlpsat teisaldamist käsitsi. Ligipääsuteed peavad olema vähemalt 3,5 m laiad ja vaba kõrgus tee kohal peab olema vähemalt 4,5 m. Need peavad olema puhastatud lumest ja jääst, nende kalle ei tohi ületada 1:10.
(6) Mahutid on soovitav võimaluse korral paigutada vastavatesse jäätmemajadesse, katusealustesse või aedikutesse. Kui jäätmemaja või katusealune tahetakse lukustada, tuleb kindlustada prügivedajale sissepääs vastavalt jäätmekäitluslepingule.
(1) Käesolev peatükk määrab kindlaks ehitus-, remondi- ja lammutustöödel tekkivate jäätmete (edaspidi ehitusjäätmed) käitlemise korra Loksa linnas.
(2) Ehitusjäätmete hulka kuuluvad puidu, metalli, betooni, telliste, ehituskivide, klaasi ja muude ehitusmaterjalide jäätmed, sealhulgas need, mis sisaldavad asbesti ja teisi ohtlikke jäätmeid ning väljaveetav pinnas, mis tekivad ehitamisel ja remontimisel (edaspidi ehitamisel). Selliste jäätmete taaskasutamiseks on vajalik jäätmekäitleja registreerimistõend või jäätmeluba.
(3) Käesoleva peatükiga reguleeritakse ehitusjäätmete käitlust juhul, kui ehitamise käigustekib jäätmeid üle 1 m3 päevas või üle 20 m3 kogu ehitusperioodi kestel. Muudel juhtudel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja 1. peatüki nõuetest.
(4) Kui ehitamise käigustekib käesoleva peatüki mõistes jäätmeid, tuleb nende käitlemine kooskõlastada linnavalitsuse keskkonnaspetsialistiga. Ehitusprojektides peab olema näidatud:
(5) Kui ehitamise käigustekib käesoleva paragrahvi mõistes jäätmeid, tuleb ehitise vastuvõtmiseks esitatavatele dokumentidele kohustuslikult lisada õiend jäätmete nõuetekohase käitlemise kohta ning seletuskiri jäätmete käitlemise kohta.
(6) Ehitiste lammutamiseks peab olema kehtivatele nõuetele vastav lammutusprojekt, mis on kooskõlastatud linnavalitsuse keskkonnaspetsialistiga ja lammutusluba. Lammutustööde lõpetamiseks tuleb vormistada linnavalitsuses jäätmeõiend.
(7) Kui pinnasetööde käigus avastatakse arheoloogilist kultuurkihti (muinsuskaitselisi objekte, nende fragmente, ürikuid, inimsäilmeid jt), tuleb pinnasetööd koheselt peatada. Tööde jätkamine kooskõlastatakse Muinsuskaitseametiga.
(8) Loksa linnas tekkinud ehitusjäätmed taaskasutatakse või kõrvaldatakse tehnoloogiliselt sobivas ning tervisekaitse- ja keskkonnanõuetele vastavas jäätmekäitluskohas või antakse taaskasutamiseks üle vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(10) Käesolevas peatükis sätestamata juhtudel tuleb lähtuda kehtivatest riigi ja Loksa linna õigusaktidest.
§ 18. Ehitusjäätmete valdaja kohustused jäätmekäitlusel
(1) Ehitusjäätmete käitlemise eest vastavalt käesoleva peatüki nõuetele vastutab jäätmevaldaja.
(4) Ehitusettevõtja on tegevusluba omav ehitustööde tegija või väikeelamu, taluhoonete, suvila aiamaja, kasvuhoone ja kuni kahe sõiduautokohaga garaaži omanikust ehitaja.
6) kooskõlastama linnavalitsusega jäätmekonteinerite paigutamise tänavatele, sõidu- või kõnniteedele ning parklatesse;
7) kooskõlastama linnavalitsusega jäätmekonteinerite paigutamise parkidesse või haljasaladele;
§ 19. Mitteohtlike ehitusjäätmete käitlemine
(1) Ehitusjäätmed tuleb sorteerida liikidesse nende tekkekohal. Sorteeritavate liikide arv lähtub jäätmete taaskasutuse võimalustest. Eraldi tuleb sorteerida:
(2) Juhul, kui ehitusjäätmete tekkekohas puudub võimalus nende sorteerimiseks või see osutub majanduslikult ebaotstarbekaks, tuleb jäätmed sorteerimiseks üle anda vastavale jäätmeloaga jäätmekäitlusettevõttele, kes teeb selle töö teenustööna.
(3) Liikidesse sorteeritud jäätmed tuleb koguda eraldi konteineritesse, taaskasutada või anda taaskasutamiseks üle vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Mineraalsed ehitusjäätmed, mida ei saa materjalina või tootena taaskasutada, taaskasutatakse jäätmekäitluskohas. Konteinerid peavad olema tähistatud vastavalt kogutavatele jäätmeliikidele.
(5) Mahukad ehitusjäätmed on suuregabariidilised ja raskemad ehitus- ja lammutustöödel tekkinud jäätmed (vannid, pliidid, raudbetoon- ja betoondetailid, palgid, metall- ja puittalad jne).
(6) Raudbetoon- ja betoondetailid ning tõrva mittesisaldav asfalt tuleb üle anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Eelsorteeritud ehituskivid ja tellised tuleb kas taaskasutada ehituskividena ja tellistena või anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks üle vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Puhas puit tuleb kas kasutada küttena või anda puiduhakke valmistamiseks üle vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Tõrva sisaldav asfalt tuleb käidelda ohtliku jäätmena.
§ 20. Ohtlike ehitusjäätmete käitlemine
(1) Ohtlikud ehitusjäätmed on ehitamisel tekkivad jäätmed, mis oma ohtlike omaduste tõttu võivad põhjustada kahju tervisele ja keskkonnale ning nõuavad erimenetlust nende käsitlemisel. Ohtlikud ehitusjäätmed määratakse Vabariigi Valitsuse 06.04.2004 määruse nr 102 „Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu“ ja Vabariigi Valitsuse 06.04.2004 määruse nr 103 „Jäätmete ohtlike jäätmete hulka liigitamise kord“ alusel. Ohtlike ehitusjäätmete hulka kuuluvad:
2) värvi-, laki-, liimi- ja vaigujäätmed s.h nende kasutatud tühi taara ja nimetatud jäätmetega immutatud materjalid jne;
4) saastunud pinnas. Pinnas loetakse saastunuks, kui see sisaldab ohtlikke aineid üle Vabariigi Valitsuse 06.04.2004 määrusega nr 103 „Jäätmete ohtlike jäätmete hulka liigitamise kord“ kehtestatud piirnormide.
(2) Ohtlikud ehitusjäätmed, v.a saastunud pinnas, tuleb koguda liikide kaupa eraldi konteineritesse, mis on märgistatud vastavalt keskkonnaministri 29.04.2004 määrusele nr 39 „Ohtlike jäätmete ja nende pakendite märgistamise kord“. Ohtlike ehitusjäätmete konteinerisse ei tohi kallata vedelaid ohtlikke jäätmeid nagu värvid, lakid, lahustid, liimid jne.
(3) Ohtlike ehitusjäätmete kogumiseks kasutatavad konteinerid peavad olema lukustatavad või valvatavad.
(4) Asbestitööde tegemisel tuleb järgida asbestitöökaitse eeskirja ja tööandjal peab olema Tööinspektsiooni luba.
(6) Ohtlikud ehitusjäätmed, s.h ehitusjäätmed, mis sisaldavad ohtlikke jäätmeid ja saastunud pinnast, tuleb selleks kehtestatud korras üle anda jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõttele.
(7) Saastunud pinnast võib kohapeal käidelda vastava projekti ja l innavalitsuse kooskõlastuse alusel. Saastunud pinnase käitlemiseks peab olema jäätmeluba ja ohtlike jäätmete litsents.
(8) Ohtlike ehitusjäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõttele.
3. peatükk TERVISHOIUTEENUSE OSUTAJA JÄÄTMETE KÄITLEMISE KORD
§ 21. Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmekäitlus
(1) Käesolevas peatükis sätestatud kord on kohustuslik kõikidele tervishoiu-, hooldus- ja veterinaarasutustele ning nende laboratooriumitele ja uurimisasutustele (edaspidi tervishoiuasutused), kus tekivad jäätmed, mis on jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistus (edaspidi jäätmenimistu) määratletud " inimeste ja loomade tervishoiul või sellega seonduvatel uuringutel tekkinud jäätmetena ".
§ 22. Olmejäätmete käitlemise nõuded
(1) Olmejäätmed käesoleva peatüki tähenduses on sellised tervishoiuasutustes tekkinud jäätmed, mis ei vaja erikäitlust, s.h koristusjäätmed.
§ 23. Taaskasutatavad klaasijäätmed, vanapaber, papp ja kartong
(3) Vanapaber tuleb sortida tekkekohas. Kogumiseks võib kasutada paberi pakkekasti. Vanapaber viiakse tekkekohast jäätmehoidlasse ning antakse seal üle vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Vajadusel võib majapidamis- ja kontoripaberi koguda eraldi.
(4) Diskreetne vanapaber on paberid patsiendi isikut puudutavate andmetega, samuti teisi isikuid ja tervishoiuasutuse tööd puudutavate andmetega. Diskreetset vanapaberit tuleb hoida kõrvalistele isikutele mittekättesaadavas kohas (lukustatud ruumis, kapis jne) ning purustada tervishoiuasutuses või saata purustamiseks vastavasse jäätmekäitlusettevõttesse. Tervishoiuasutuses purustatud diskreetne vanapaber pannakse taaskasutatavate paberijäätmete mahutisse. Purustatud mittetaaskasutatav diskreetne vanapaber pannakse olmejäätmete mahutisse. Purustamiseks saadetav diskreetne vanapaber pannakse lukustatud mahutisse, mis antakse üle vastavale jäätmekäitlejale.
(5) Taaskasutatav papp ja kartong on puhtad papp-pakendid, mis ei sisalda ümbertöötlemist segavaid aineid (kile, plastmass).
(6) Papp-pakendid tuleb suruda vajaduse korral tekkekohas kokku või lahti lõigata ja viia jäätmehoidlasse. Jäätmehoidlast antakse need üle vastavale jäätmekäitlejale.
(1) Bioloogilised jäätmed on operatsiooni käigustekkinud jäätmed (amputeeritud kehaosad ja elundid), vananenud verekotid verega, verekomponendid, vereülekandesüsteemid, verine või niiske sidumismaterjal, aspiratsiooni torud, kateetrid jt patsiendi kehavedelikega kokkupuutunud meditsiinitarbed ja katseloomade jäänused.
(5) Jäätmekotid või teised jäätmepakendid suletakse ning antakse üle koos bioloogiliste jäätmetega jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlejale.
(1) Nakkusohtlikud jäätmed, tuleb pakkida kollasesse jäätmekotti, millel on markeering “Nakkusohtlikud jäätmed”. Pakendile märgitakse jäätmete tekitaja (tervishoiuasutus, osakond) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda.
(3) Nakkusohtlikud jäätmed tuleb anda üle jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlejale ühe nädala jooksul.
(5) Eriolukorras, nt epideemia piirkondades, tuleb toimida vastavalt Sotsiaalministeeriumi ja Terviseameti korraldusele.
(1) Mikrobioloogia ja viroloogia laboratooriumide jäätmed on vastavates laboratooriumides tekkinud tervisele ohtlikud jäätmed (BK‑positiivne tuberkuloos, viirushepatiit, HIV jt).
(2) Mikrobioloogia ja viroloogia laboratooriumides tekkinud ohtlikud jäätmed tuleb autoklaavida kohapeal. Teravad esemed, nagu süstlanõelad, skalpellid, noad ja klaasikillud, autoklaavitakse raskesti läbitorgatavast materjalist nõus. Peale autoklaavimist käideldakse neid jäätmeid tavajäätmetena.
§ 28. Radioaktiivsed jäätmed
(4) Vananenud, vähese radioaktiivsusega jäätmed, kui nende kiirgus ei ületa kiirgusohu nõudeid, viiakse peale kiirguskontrolli prügilasse.
§ 29. Ravimijäätmed
(2) Ravimeid ei eemaldata originaalpakenditest. Ravimijäätmed (v.a jäätmenimistus koodiga 18 01 09 nimetatud) pakitakse plastikkotti või -purki, mis omakorda pakitakse lukustatavatesse kastidesse. Kastidele märgitakse asutuse nimi ja markeeritakse sildiga “Ravimijäätmed”.
(4) Pakitud ravimijäätmed kogutakse, asetatakse lukustatavatesse kastidesse ning antakse üle jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlejale. Pakendile märgitakse ravimijäätmed tekitanud tervishoiuasutus.
(5) Pakendeid elavhõbedajäätmetega tuleb hoida väljaspool osakonda jäätmehoidlas, kust need saadetakse edasi jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlejale.
§ 31. Kasutatud elavhõbedalambid
(2) Kasutatud (sh katkised) elavhõbedalambid tuleb panna kaanega suletavasse kasti või originaalpakendisse, nii et lambid ei puruneks. Pakendile märgitakse jäätmed tekitanud tervishoiuasutus.
(3) Kasutatud elavhõbedalampe hoitakse jäätmehoidlas selleks ettenähtud pakendites ning antakse üle jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlejale.
(5) Kemikaalide jäätmed tuleb anda üle käitlemiseks jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlejale.
§ 33. Vananenud (kasutatud) akud ja patareid
Vananenud (kasutatud) akud ja patareid tuleb viia jäätmehoidlasse ning panna sobivasse kogumisvahendisse. Sealt tuleb need anda üle (koos akuvedelikuga) jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlejale.
§ 34. Kasutusest kõrvaldatud ilmuti, kinniti ja filmid
Kasutusest kõrvaldatud kinniti ja ilmuti tuleb valada jäätmekanistrisse ning hoida ohtlike jäätmetena jäätmehoidlas. Pakendile tuleb märkida jäätmete nimetus ja tekitaja (tervishoiuasutus, osakond). Kinniti, ilmuti ja filmid antakse üle jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlejale.
§ 35. Naftasaadusi sisaldavad jäätmed
(2) Naftasaadusi sisaldavad jäätmed tuleb koguda nende tekkekohas sobivatesse mahutitesse. Täitumisel viiakse mahutid jäätmehoidlasse ning säilitatakse ohtlike jäätmetena.
(3) Naftasaadusi sisaldavad jäätmed tuleb anda üle jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlejale.
§ 36. Tehnilised nõuded tervishoiu- ja veterinaarasutuse jäätmehoidlatele
§ 37. Jäätmehoolduseeskirja rikkumine
§ 38. Väärtegude menetlejad
(1) Käesoleva eeskirja nimetatud väärtegude menetlemisel kohaldatakse karistusseadustiku ja väärteomenetluse seadustiku vastavaid sätteid.
(2) Paragrahvis 36 nimetatud alusel toimepandud väärteo kohtuvälised menetlejad on jäätmeseaduse § 127 lõikes 2 ja pakendiseaduse § 33 lõikes 2 nimetatud isikud.
Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad linnavalitsus, politseiprefektuur ja keskkonnainspektsioon.
(3) Kui saastaja ei täida lõikes 1 toodud kohustust, korraldab jäätmete ja neist põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omanik saastaja kulul. Kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab saastatud kinnisasja omanik saaste likvideerimise oma kulul.
(4) Kui saastunud kinnisasja omanik ei täida lõikes 3 toodud kohustust või kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab jäätmete ja neist põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omaniku kulul linnavalitsus asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
§ 41. Jäätmeluba, jäätmekäitleja registreerimine, aruandlus ja järelvalve
(1) Isikud, kelle tegevuseks on vajalik jäätmeluba, peavad taotlema jäätmeluba vastavalt jäätmeseadusele.
(2) Isik, kes jäätmeseaduse § 73 lõike 5 alusel on vabastatud jäätmeloa omamise kohustusest, samuti tavajäätmete vedaja, välja arvatud olmejäätmeid majandus- või kutsetegevuses vedav isik, registreeritakse tegevuskohajärgses keskkonnaametis.
(4) Jäätmevaldaja on kohustatud säilitama jäätmete nõuetekohast kogumist või üleandmist kajastavad dokumendid kahe aasta jooksul ning esitama need jäätmekäitluse üle järelevalvet teostavale linnavalitsuse keskkonnaspetsialistile viimase nõudmisel.
(5) Linnas tegutsev ohtlike jäätmete käitlemisega tegelev ettevõte on kohustatud pidama arvestust oma tegevuse käigus linnas käideldud jäätmete üle ning esitama vastava jäätmeülevaate üks kord aastas linnavalitsusele.
Loksa Linnavolikogu 28.02.2008 määrus nr 4 “Loksa linna jäätmehoolduseeskirja kinnitamine” tunnistatakse kehtetuks.
Lisa Taotlus korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamiseks


Jõustumine: 01.07.200929.07.200601.01.200614.07.200501.01.200301.06.2002
7.07.2005 nr 155 (RT I 2005, 40, 313) 14.07.2005, osaliselt 1.01.2006, rakendatakse alates 1.07.2005, osaliselt 1.01.2005
Määrus kehtestatakse «Eesti Vabariigi töölepingu seaduse» § 51 lõike 4 ja «Palgaseaduse» § 27 lõike 3 alusel ning kooskõlas «Tulumaksuseaduse» § 13 lõike 3 punktiga 1, § 19 lõike 3 punktiga 10, § 31 lõike 1 punktiga 7 ja § 48 lõike 4 punktiga 4 ning «Sotsiaalmaksuseaduse» § 2 lõike 1 punktiga 7.
§ 1. Määruses sätestatakse töötajale ja juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmele (edaspidi töötaja) seoses töö- või ametilähetusega (edaspidi töölähetus ) tekkivate kulude hüvitamise kord ja tingimused ning päevaraha alammäärad, maksmise kord ja tingimused. Samuti sätestatakse tingimused ning piirmäärad, millele vastavaid tööandja või tema asemel kolmanda isiku poolt makstavaid töölähetuse kulude hüvitisi ja päevaraha ei maksustata.
§ 11. Määruses sätestatakse tingimused ja piirmäärad, millele vastavaid loomeliidu poolt loovisikule seoses tema loometööga seotud lähetusega ning «Spordiseaduse» §-s 7 nimetatud isikule seoses spordilähetusega makstavaid sõidu- ja majutuskulude hüvitisi ning päevaraha ei maksustata. Sõidu- ja majutuskulud hüvitatakse kulu tõendava dokumendi alusel. Välisvaluutas tehtud kulude hüvitamisel kohaldatakse §-s 4 sätestatut. Päevaraha maksmisel kohaldatakse määruse §-des 9 ja 11 sätestatut ning lähetuse vormistamisel §-s 3 sätestatut. Sõiduauto, mis ei ole lähetusse saatva isiku omanduses ega valduses, lähetuses kasutamise kulude hüvitamisel käesoleva määruse § 5 alusel hüvitatakse sõiduauto lähetuses kasutamisega otseselt seotud, täiendavalt tekkinud kulud, välja arvatud remondi- ja hoolduskulud.
§ 2. Määrust ei kohaldata hüvitistele ja päevarahadele, mida makstakse töötajatele sõitude eest töötaja elukoha ja töölepinguga määratud töö tegemise koha (edaspidi töökoht) vahel, ning laevapere liikmetele. Juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikme puhul loetakse töökohaks koht, kus juhtimis- või kontrollorgani liige oma ametiülesandeid harilikult täidab.
§ 4. Tööandja on kohustatud hüvitama töötajale dokumentaalselt tõendatud sõidu- ja majutuskulud ning muud lähetusülesande täitmisega seotud kulud ning maksma töölähetuses oldud aja eest päevaraha vähemalt käesolevas määruses sätestatud alammäärade ulatuses. Lähetuskulude hüvitamisel arvestatakse välisvaluutas tehtud kulutused Eesti kroonidesse välisriiki toimunud lähetuselt (edaspidi välislähetus ) saabumise päevale järgnenud tööpäeval kehtinud Eesti Panga päevakursi alusel.
2. Majutuskulud hüvitatakse kulu tõendava dokumendi alusel. Kui kulu tõendaval dokumendil märgitud summa on väiksem kui lõikes 1 sätestatud hüvitise alammäär, hüvitab tööandja kulud dokumendil märgitud summa ulatuses. Kui majutuskulud on lõikes 1 sätestatud alammäärast väiksemad, võib töötaja lähetusest keelduda. Majutuskulude piirmäära arvestatakse iga ööpäeva kohta eraldi.
§ 81. «Tulumaksuseaduse» § 13 lõike 3 punktis 2 nimetatud sõiduauto lähetuses kasutamise kulud hüvitatakse käesoleva määruse või «Tulumaksuseaduse» § 13 lõike 3 punkti 2 alusel kehtestatud määruse alusel. Kulude hüvitamisel käesoleva määruse § 5 alusel hüvitatakse sõiduauto lähetuses kasutamisega otseselt seotud, täiendavalt tekkinud kulud, välja arvatud remondi- ja hoolduskulud. Kulud hüvitatakse kulu tõendava dokumendi alusel.
§ 12. Tööandja võib päevaraha määra vähendada kuni 70 protsenti, kui lähetuskohas viibimise ajal tagatakse lähetatule tasuta toitlustamine.
§ 122. Juhul kui töötajal on rohkem kui üks tööandja ning töötaja saadavad lähetusse mitu tööandjat samaaegselt, on töötaja kohustatud tööandjat teavitama teise tööandja tehtud lähetusse saatmise otsusest ning talle määratud päevarahast. Kui tööandjal on teave, et teine tööandja maksab töötajale päevaraha, puudub sellel tööandjal sama perioodi eest päevaraha maksmise kohustus.
§ 123. Lähetusest saabumise päeval teise lähetusse mineku korral makstakse päevaraha ühekordse määra ulatuses. Kui vähemalt üks lähetustest on välislähetus, makstakse töötajale päevaraha välislähetuse päevaraha määra ulatuses, välja arvatud §-s 11 nimetatud juhtudel.
§ 13. Maksustamisele ei kuulu järgmised «Tulumaksuseaduse» § 13 lõike 3 punktis 1, § 19 lõike 3 punktis 10 ja § 31 lõike 1 punktis 7 nimetatud isikutele makstavad töölähetuse kulude hüvitised:
4) muud lähetusülesande täitmisega seotud kulud 35 protsendi ulatuses §-s 14 ettenähtud välislähetuse päevaraha summast ja 100 protsendi ulatuses riigisisese lähetuse päevaraha summast §-s 8 sätestatud tingimusel.
§ 14. Maksustamisele ei kuulu «Tulumaksuseaduse» § 13 lõike 3 punktis 1, § 19 lõike 3 punktis 10 ja § 31 lõike 1 punktis 7 nimetatud isikutele makstav päevaraha, mis ei ületa riigisisesel lähetusel 80 krooni päevas ja välislähetusel 500 krooni päevas.
§ 143. Kui §-s 122 nimetatud juhul maksavad päevaraha mitu tööandjat, kohaldatakse päevarahade summale §-s 14 sätestatud piirmäära, arvestades kõigepealt esimesena lähetusse saatmise otsuse teinud tööandja makstavat päevaraha.


text:
Tartu valla raamatukogude kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Tartu valla raamatukogude kasutamise eeskiri - sisukord
§ 3 ugejate registreerimine ja isikuandmete töötlemine
§ 5 Interneti ja lugejaarvuti kasutamine
RT IV, 02.11.2018, 62
Vastu võetud 25.10.2018 nr 29
(1) Eeskiri reguleerib lugejateeninduse, lugejate õigused ja kohustused ning sisekorra Tartu valla raamatukogudes (edaspidi raamatukogu).
(2) Lugeja kohustub täitma raamatukogu kasutamise eeskirja, võttes endale materiaalse vastustuse nii laenatud teavikute kui ka tema kasutusse antava raamatukogu muu vara säilimise eest.
(5) Osutatavad eriteenused (koopiate tegemine, väljatrükk, skaneerimine jm) on tasulised ja nende hinna kinnitab Tartu Vallavalitsus.
§ 3. ugejate registreerimine ja isikuandmete töötlemine
(1) Raamatukogu lugejaks registreeritakse isik, kes on tutvunud raamatukogu kasutamise eeskirjaga ja nõustub seda täitma.
(2) Raamatukogu lugejaks registreeritakse isikut tõendava dokumendi või õpilaspileti alusel. Teaviku kojulaenutamise õiguse saamiseks on kuni 18-aastase isiku puhul vajalik lapsevanema või seadusliku esindaja kirjalik nõusolek.
(3) Lugejate andmebaasi raamatukoguprogrammis URRAM kantakse järgmised lugeja ja kuni 18-aastase isiku puhul kojulaenutamise õiguse saamiseks ka lapsevanema või seadusliku esindaja isikuandmed:
5) elektronposti aadress (selle olemasolul).
(4) Lugeja saab siseneda lugejakontole e-kataloogis URRAM aadressil www.lugeja.ee ID kaardiga või lugeja soovil talle antud kasutajanime ja parooliga.
(5) § 3 lõikes 3 toodud isiku- ja kontaktandmeid kasutatakse lugeja isiku tuvastamiseks, raamatukogu pakutavate teenuste osutamiseks ja analüüsiks, sh teavikute tagastamisaja meeldetuletuse ja ettekirjutuse saatmiseks ning statistilise analüüsi tegemiseks, kus andmeid ei seostata isikuga.
(6) Nägemispuudega isikule mõeldud teenuste osutamisel võib rahvaraamatukogu küsida puudega isiku kaarti, et tuvastada isiku õigus saada puudega isikule pakutavaid rahvaraamatukogu teenuseid.
(7) Lugejate andmebaas on asutusesiseseks kasutamiseks vastava õigusega töötajale. Muudel juhtudel võimaldatakse juurdepääs andmetele õigusaktides sätestatud korras.
(9) Lugejate andmete õigsust kontrollitakse igal aastal lugeja esimesel külastusel raamatukokku. Võlglasi ümber ei registreerita ja neil puudub võlgnevuse likvideerimiseni raamatukogust kojulaenutus õigus.
(10) Raamatukogu lugejate andmebaasist kustutatakse lugeja ja kuni 18-aastase isiku puhul lapsevanema või seadusliku esindaja andmed kui lugeja pole raamatukogu külastanud kolm aastat või lugeja avalduse alusel. Kui lugejal on rahvaraamatukogu ees täitmata kohustusi, ei kustutata lugeja või tema seadusliku esindaja andmeid lugejate andmebaasist. Neid andmeid säilitatakse kuni kohustuste täitmiseni.
(1) Laenutus registreeritakse elektroonilises andmebaasis.
(2) Raamatukogu võib mitte laenutada koju eriti väärtuslikke ja laenutusõiguseta väljaandeid ja perioodikaväljaannete viimaseid numbreid.
(3) Laenutatavate väljaannete arvu määrab raamatukogu.
(4) Laenutuse tähtajaks on 21 kalendripäeva, raamatukogu võib kehtestada enamnõutud teavikutele ja perioodikale laenutusajaks 7 päeva.
(5) Lugeja on kohustatud raamatuid hoolikalt hoidma, nende saamisel kontrollima korrasolekut ja rikutud raamatutest teatama raamatukoguhoidjale.
(7) Lugeja soovil pannakse ta vajaliku teaviku saamiseks järjekorda. Raamatukogu teavitab lugejat saabunud teavikust ja hoiab lugejale teavikut 5 päeva.
(8) Lugeja võib teaviku tagastamistähtaega pikendada (ka telefoni ja elektronposti teel või kasutades lugejaportaali http://www.lugeja.ee), kui teavikule pole järjekorda, kuid mitte rohkem kui 60 päeva. Tagastamistähtaja ületanud teavikut e-kataloogi iseteeninduses pikendada ei saa. Tähtaja pikendamine loetakse uueks laenutuseks.
(10) Teaviku rikkumise või tagastamata jätmise korral on lugeja kohustatud selle asendama teise eksemplari või raamatukoguhoidja poolt samaväärseks tunnistatud teavikuga või tasuma rikutud või tagastamata jäetud teaviku hinna kuni kümnekordses suuruses. Lugejalt, kes ei ole nimetatud kohustust raamatukogu antud tähtajaks täitnud, võetakse teavikute kojulaenamise õigus ära kuni võlgnevus on likvideeritud. Alaealise poolt tekitatud kahju hüvitab lapsevanem (eestkostja).
(11) Raamatukogu annab lugejale tähtaja käesoleva eeskirja § 4 lg-te 9 ja 10 nimetatud summade tasumiseks: Tähtajaks maksmata summade tasumiseks teeb Tartu Vallavalitsus lugejale ettekirjutise koos sundtäitmise algatamise hoiatusega ettekirjutuse täitmata jätmise korral. Ettekirjutuses märgitakse selle vaidlustamise võimalus, tähtaeg ja kord. Alla 18-aastase isiku puhul esitatakse ettekirjutus vanemale (eestkostjale).
1) lugeja elukohaks ei ole Tartu vald;
(14) Paragrahv 2 lõikes 5, ja paragrahv 4 lõikes 9 ja10 nimetatud rahalised summad laekuvad Tartu valla eelarvesse.
§ 5. Interneti ja lugejaarvuti kasutamine
(1) Interneti ja lugejaarvutite kasutamine avaliku teabe hankimiseks, elektrooniliste raamatukoguteenuste kasutamiseks või otsinguks veebipõhistes andmebaasides on külastajatele tasuta. Raamatukogu töötaja on kohustatud isikuid abistama riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste veebilehtedele juurdepääsu saamiseks.
(2) Interneti ja lugejaarvutite kasutamiseks on võimalik eelnevalt registreeruda raamatukogus, elektronposti või telefoni teel.
(3) Internetitöökoha kasutamiseks esitab külastaja isikukoodi ja pildiga dokumendi.
(4) Arvuti kasutamisel kohustub kasutaja:
(6) Kasutaja süül riist- või tarkvarale tekitatud kahjud hüvitab kasutaja.
(7) Käesolevas paragrahvis sätestatud reeglite rikkumisel kaotab arvuti kasutaja kasutusõiguse kuni üheks aastaks.
(5) Raamatukogu kasutamise eeskirja täitmine on kohustuslik kõikidele külastajatele.
(6) Sisekorda rikkunud õpilasele on raamatukogu direktoril õigus koostada käskkiri, millega keelatakse raamatukogu külastamine üheks, kaheks või kolmeks kuuks sõltuvalt rikkumise suurusest. Keeluperioodil on lubatud raamatukogust raamatuid laenutada koos lapsevanema või eestkostjaga.
(1) Tunnistada kehtetuks Laeva Vallavolikogu 29.06.2010 määrus nr 15 “Laeva Rahvaraamatukogu kasutamise eeskiri”.
(2) Tunnistada kehtetuks Tabivere Vallavolikogu 20.03.2009 määrus nr 7 “Elistvere raamatukogu kasutamise eeskiri”.
(3) Tunnistada kehtetuks Tabivere Vallavolikogu 20.03.2009 määrus nr 8 “Maarja raamatukogu kasutamise eeskiri”.
(4) Tunnistada kehtetuks Tabivere Vallavolikogu 20.03.2009 määrus nr 9 “Tabivere raamatukogu kasutamise eeskiri”.

matches:
§ 3
§ 5
§ 3
§ 3
§ 4
§ 5


Kiviõli linnavara valitsemise kord – Riigi Teataja
Kiviõli linnavara valitsemise kord
Kiviõli linnavara valitsemise kord - sisukord
1 Kiviõli linnavara valitsemise kord
§ 1 Linnavara valitsemine
§ 4 Lepingud
§ 5 Linnavara arvestus ja kontroll
§ 6 Linnavara omandamine
§ 7 Linnavara omandamise viisid
§ 8 Riigihanke korras või muul viisil kohustuste võtmine
§ 9 Laenu võtmine
§ 10 Linnavara kasutusse andmine
§ 12 Linnavara kasutusse andmine enampakkumise korras
§ 13 Enampakkumise ettevalmistamine
§ 14 Piirangud kasutusse andmise taotlejale
§ 15 Enampakkumise alghind
§ 16 Enampakkumise läbiviimise viisid ja korraldus
§ 17 Suulise enampakkumise läbiviimise kord
§ 18 Kirjaliku enampakkumise läbiviimise kord
§ 19 Enampakkumise tulemuste kinnitamine ja lepingu sõlmimine
§ 20 Linnavara kasutusse andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras
§ 21 Linnavara võõrandamine
§ 22 Linnavara võõrandamine otsustuskorras
§ 23 Linnavara võõrandamine avaliku enampakkumise korras
§ 24 Linnavara võõrandamine eelläbirääkimistega pakkumise korras
§ 25 Linnavara koormamine
§ 26 Reaalservituudi, reaalkoormatise või ostueesõiguse seadmine
§ 27 Isikliku kasutusõiguse seadmine
§ 28 Hoonestusõiguse seadmine
§ 29 Hoonestusõiguse seadmise algatamine ja ettevalmistamine
§ 30 Linnavara mahakandmine
§ 31 Linnavara hulka kuuluvate nõuete esitamine ja nõuetest loobumine
RT IV, 11.06.2013, 32
Vastu võetud 18.02.2011 nr 33
jõustumine 25.02.2011
30.05.2013 RT IV, 11.06.2013, 9 14.06.2013
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 6 alusel.
1. osa Kiviõli linnavara valitsemise kord
§ 1. Linnavara valitsemine
Linnavara valitsemine on linnavara valitseja õigus ja kohustus riigi ja Kiviõli linna (edaspidi linn) õigusaktide alusel korraldada tema valitseda või vallata antud linnavara valdamist, kasutamist ja käsutamist, tagamaks efektiivset majandamist, et oleks tagatud vara säilimine ja korrashoid ning heaperemehelik kasutamine.
(1) Linnavara on linnale kuuluv kinnis- ja vallasvara ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused.
(2) Linnavara kasutamisest ja käsutamisest saadav kasu kuulub linnale, kui seadusest, linna õigusaktidest või lepingutest ei tulene teisiti.
(3) Tervikvara on asjade kogum, millest osa eraldamise korral muutub ülejäänud osa sihipärane kasutamine võimatuks või oluliselt raskendatuks.
(1) Linnavara valitsemine on vara suhtes omandiõiguse korraldamine omaniku poolt käesoleva korraga antud õiguste piires.
(2) Linnavara valitsejad on Kiviõli Linnavolikogu (edaspidi volikogu), Kiviõli Linnavalitsus (edaspidi linnavalitus) ja linnavalitsuse hallatav asutus.
(3) Linnavara kasutajaks võib olla ka kolmas isik. Kolmandateks isikuteks võivad olla kõik isikud, kellel ei ole keelatud olla linnavara kasutajaks ja kellel on linnavara kasutamiseks õiguslik alus.
(4) Väärtpaberitest tulenevaid õigusi teostatakse seaduses ning volikogu ja linnavalitsuse õigusaktides sätestatud korras.
§ 4. Lepingud
(1) Lepingute sõlmimise otsustab oma pädevuse piires volikogu või linnavalitsus. Kiviõli linna nimel kirjutab lepingule alla linnapea või linnavalitsuse poolt selleks volitatud isik.
(2) Linnavalitsuse hallataval asutusel on õigus eelarves ettenähtud vahendite ulatuses sõlmida lepinguid juhul, kui see on ettenähtud volikogu või linnavalitsuse õigusaktides.
§ 5. Linnavara arvestus ja kontroll
(1) Linnavara arvestust korraldab linnavalitsus raamatupidamise seaduse alusel, rahandusministri kehtestatud korras ning volikogu ja linnavalitsuse õigusaktides sätestatud korras.
(2) Linnavara valitseja peab arvestust temale valitseda või vallata antud linnavara kohta vastavalt raamatupidamisseadusele. Linnavara valitseja esitab linnavara koosseisus toimunud muudatuste kohta vastava dokumendi raamatupidamisele järgneva kuu kümnendaks kuupäevaks. Linnavalitsusel on õigus kontrollida andmete õigsust.
(3) Linnavara üleandmisel koostavad üleandja ja vastuvõtja akti, milles näidatakse üleandmise alus, vara koosseis, vara soetamismaksumus ja kulum. Üleandmise-vastuvõtmise akt koostatakse kolmes eksemplaris, millest üks jääb üleandjale, üks vastuvõtjale ja üks linnavalitsuse raamatupidamisele.
(4) Kui linnavara ei ole valitsejale vajalik põhimäärusest tulenevate ülesannete täitmiseks, teatab linnavara valitseja sellest linnavalitsusele. Linnavalitsus korraldab selle vara üleandmise või võõrandamise vastavalt käesolevas määruses ettenähtud korras.
(5) Linnavara valdamise, kasutamise ja käsutamise üle teostab kontrolli linnavalitsus ja volikogu revisjonikomisjon.
§ 6. Linnavara omandamine
(1) Linnavara omandatakse, kui see on vajalik Kiviõli omavalitsusorganite ja linnavalitsuse hallatavate asutuste ülesannete täitmiseks või linnaelanike huvides või seadusest tulenevatel juhtudel.
(2) Linnavara omandamise tasu eest otsustab:
1) volikogu, kui:
a) omandatakse linnavarana kinnisvara (v.a käesoleva lõike punktis 2b nimetatud juhul);
b) vallasvara väärtuses üle 25 500 euro;
2) linnavalitsus kui:
a) kui omandatakse vallasvara väärtuses 3200 eurot kuni 25 500 eurot või
b) kui omandatakse tasuta kinnisvara korteriomandi omanikelt, kes soovivad jätta oma korteriomandi linnale, tingimusel, et omandataval korteriomandil puuduvad võlad või kui korteriomandi omanikel on võlausaldaja(te)ga sõlmitud koguvõla tasumise leping(ud) või kui notariaalses ostu-müügilepingus sätestatakse, et võlad jäävad võõrandaja (endise omaniku) kanda.
[RT IV, 11.06.2013, 9 - jõust. 14.06.2013]
3) linnapea või linnavalitsuse hallatava asutuse juht, kui omandatakse vallasvara väärtuses kuni 3200 eurot eelarveliste vahendite piires, kui vara omandamine on vajalik asutuse korrapärase tegevuse tagamiseks. Kui vara omandamine on planeeritud eelarveliselt, siis eriotsustust vaja ei ole.
(3) Ostueesõiguse teostamise või sellest loobumise otsustab volikogu. Ostueesõiguse teostamise otsuses tuleb ära näidata selle teostamise otstarve ja vajaliku raha allikad.
(4) Kui asjaga kaasnevad varalised õigused on ilmselt väiksemad kui sellega kaasnevad kohustused, otsustab linnale pärandatud vara või kingi vastuvõtmise volikogu. Pärandvara ja kingi hindamise korraldab linnavalitsus, määrates ka pärandvara või kingi valdaja. Pärimisseaduse § 125 alusel seadusejärgse pärimise korral, kui pärandvara varalised õigused on oluliselt väiksemad kui sellega kaasnevad kohustused, on linnavalitsusel õigus otsustada pankrotiavalduse esitamine pärandavara pankroti väljakuulutamiseks.
MUUDETUD Kiviõli Linnavolikogu 29.09.2011 määrus nr 40
(5) Riigivara taotlemine ja linnale üleandmine (munitsipaliseerimine) toimub seadusandluses sätestatud korra.
(6) Peremehetu ehitise hõivamine toimub seadusandluses sätestatud korras.
(7) Vara omandamise lepingu sõlmib linnapea. Kui vara omandamine kuulub hallatava asutuse juhi pädevusse, sõlmib vastava lepingu asutuse juht.
§ 7. Linnavara omandamise viisid
Linnavara omandamise viisid on:
1) vara ostmine;
2) linnale vara kinkimine või pärandamine;
3) riigivara ja -maa munitsipaliseerimine;
4) peremehetu ehitise hõivamine;
5) muud seadusega sätestatud viisid.
§ 8. Riigihanke korras või muul viisil kohustuste võtmine
(1) Riigihankeid korraldavad linnavalitsus või kooskõlastatult linnavalitsusega linnavalitsuse hallatav asutus või lepingu alusel kolmas isik riigihangete seaduses ettenähtud korras.
(2) Riigihankelepingu sõlmib linnapea või kooskõlastatult linnavalitsusega riigihanke korraldanud linnavalitsuse hallatava asutuse juht.
(3) Kui hankelepinguga võetakse linnale rahalisi kohustusi või kui linnale võetakse muid rahalisi kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarve kuludes, annab riigihanke korraldamiseks ja riigihankelepingu sõlmimiseks või linnale muude kohustuste võtmiseks loa volikogu.
§ 9. Laenu võtmine
(1) Laenu võtmise otsustab volikogu.
(2) Laenulepingu sõlmib vastavalt volikogu otsusele linnapea või volikogu poolt määratud isik.
§ 10. Linnavara kasutusse andmine
(1) Linnavara, mis ei ole kasutatav avalikul otstarbel ja mida pole Kiviõli omavalitsusorganitel ega linna asutustel vaja oma ülesannete täitmiseks, võib anda kolmandate isikute kasutusse.
(2) Linnavara antakse kasutusse otsustuskorras, enampakkumise korras või eelläbirääkimistega pakkumiste korras.
(3) Linnavara üüri- ja renditariifid kehtestab ning üüri- ja rendisoodustuste andmise otsustab linnavalitsus.
(4) Linnavara kasutusse andmise otsustab volikogu, kui:
1) linnavara antakse kolmandate isikute kasutusse tähtajaga üle kümne aasta;
2) kasutusse antava linnavara bilansiline maksumus ületab 25 500 eurot;
3) kasutusse antakse kinnisvara, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud juhtudel.
(5) Linnavara kasutusse andmise otsustab linnavalitsuse hallatav asutus, kui:
1) kasutusse antakse tema kasutuses olevaid ruume kasutamiseks väljaspool tööaega;
2) kasutusse antakse väheväärtuslikku inventari.
(6) Linnavara kasutusse andmise otsustab linnavalitsus, kui linnavara kasutusse andmist ei otsustata käesoleva paragrahvi lõigete 4 ja 5 kohaselt.
(7) Linnavara kolmandate isikute kasutusse andmisel ei või kasutusse andmise tähtaeg olla vallasasja puhul pikem kui 10 aastat ja kinnisasja puhul pikem kui 25 aastat, välja arvatud § 28 lõikes 5 sätestatud hoonestusõiguse seadmisel. Linnavara võib kasutusse anda tähtaega määramata, kui linnavara võib osutuda vajalikuks linnale muuks otstarbeks või kui vara antakse kasutusse ilma enampakkumiseta. Tähtajatu lepingu võib lõpetada vastavalt seadusele või lepingule.
(8) Linnale kuuluvaid eluruume antakse kasutusse volikogu poolt kehtestatud korras.
(9) Kui linnavara kasutusse andmise otsustamine kuulub volikogu või linnavalitsuse pädevusse, sõlmib linnavara kasutusse andmise lepingu linnapea või volikogu poolt määratud isik.
(10) Linnavara kasutusse andmise lepingu sõlmib linnavalitsuse hallatav asutuse juht, kui linnavara kasutusse andmise otsustamine kuulub linnavalitsuse hallatava asutuse pädevusse.
(11) Linnavara kasutusse andmise lepingu muutmise ja täiendamise otsustab lepingu sõlminud organ või asutus. Kui lepingu muutmisega ei kaasne täiendavaid varalisi kohustusi ega vähene linna õiguste maht, võib lepingu muutmise otsustada isik, kes esindas linna lepingu sõlmimisel.
(12) Linnavalitsus võib otsustada linnavara kasutuslepingu pikendamise, kui linnavara kasutaja on lepingujärgseid kohustusi nõuetekohaselt täitnud ja esitab vähemalt 3 kuud enne lepingu tähtaja möödumist taotluse lepingu pikendamiseks ja kui lepingu pikendamine ei loo linnavara kasutajale võrreldes teiste isikutega põhjendamatult suuri eeliseid.
(1) Linnavara võib kasutusse anda otsustuskorras:
1) linna osalusega äriühingutele, avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele, mittetulundusühingutele ja sihtasutustele;
2) linnavara, mille suhtes on eelnevalt korraldatud enampakkumine, kuid mis ei ole andnud soovitud tulemusi;
3) kui linnavara kasutusse andmine ei ületa üldjuhul 6 kuud;
4) linnale tähtsust omavate ühiskondlike ürituste läbiviimiseks;
5) linnale vajalike tööde teostajale või teenuse osutajale;
6) riigi- ja kohalike omavalitsuste asutustele;
7) hoolekandeasutustele, heategevuslikele organisatsioonidele, sihtasutustele ja mittetulundusühingutele;
8) muudel juhtudel avalikes huvides.
(2) Linnavara võib otsustuskorras tasuta kasutusse anda ainult lähtudes avalikust huvist ning vastavat otsust peab otsustaja põhjendama.
§ 12. Linnavara kasutusse andmine enampakkumise korras
(1) Enampakkumise korras antakse kasutusse linnavara, mille kasutusotstarve ei ole piiritletud ning vara kasutamine ei ole seotud eriliste lisatingimustega.
(2) Enampakkumise eesmärgiks on võimalikult suure kasutustasu saamine.
§ 13. Enampakkumise ettevalmistamine
(1) Enampakkumise valmistab ette linnavalitsus, kes määrab kindlaks:
1) enampakkumise tingimused ja viisi;
2) rendi või üüri algsuuruse;
3) enampakkumise läbiviija;
4) osavõtutasu ja tagatisraha suuruse;
5) kasutuslepingu olulised tingimused.
(2) Enampakkumise läbiviimisest annab enampakkumise läbiviija teada vastava kuulutuse kaudu kohalikus, maakonna või üleriigilise levikuga ajalehes. Kuulutus avaldatakse vähemalt kümme päeva enne enampakkumise läbiviimist. Kuulutus peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) enampakkumise läbiviija;
2) kasutusse antava linnavara nimetus, asukoht, iseloomustus, rendi või üüri algsuurus;
3) enampakkumise läbiviimise viis (suuline või kirjalik), kirjaliku pakkumise korral pakkumise esitamise tähtaeg ja koht;
4) enampakkumise läbiviimise aeg ja koht;
5) enampakkumise ja vara kasutuslepingu tingimustega ning kasutusse antava varaga tutvumiseks ettenähtud aeg ja koht;
6) enampakkumises osalemise osavõtutasu ja tagatisraha, nende tasumise tähtajad ning viis;
7) vajadusel vara kasutusotstarve.
§ 14. Piirangud kasutusse andmise taotlejale
(1) Üldjuhul võivad linnavara kasutusse taotleda kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kelle tegevus ei ole vastuolus Eesti Vabariigis kehtivate seadustega.
(2) Kasutusse andmist ei või taotleda isiklikult ega oma esindaja kaudu:
1) vara kasutusse andmise läbiviimisega seotud isikud (läbiviijad, alghinna määrajad, tulemuste kinnitajad), nende lähisugulased ja -hõimlased. Lähisugulastena käsitatakse isiku vanemaid, lapsi, õdesid-vendasid, kaasa arvatud poolõed ja poolvennad. Lähihõimlasena käsitatakse abikaasat, abikaasa vanemaid, õdesid-vendasid, kaasa arvatud poolõed ja poolvennad;
2) maksuvõlglased.
§ 15. Enampakkumise alghind
1) vara senisest kasutusest saadud kasutustasu suurus;
2) samalaadse vara kasutusse andmise eest saadud kasutustasu;
3) kasutustasu suuruse eeldatav kujunemine lähitulevikus;
4) muud asjaolud, mida alghinna määraja peab vajalikuks.
(2) Alghinda ei määrata, kui kasutusse antava vara suhtes on vähemalt kaks korda enampakkumine juba toimunud ja need nurjusid eeldatavalt liialt kõrge alghinna tõttu.
§ 16. Enampakkumise läbiviimise viisid ja korraldus
(1) Enampakkumine viiakse läbi avalikult kas suulise või kirjaliku pakkumisena.
(2) Enampakkumise valmistab ette ja viib läbi enampakkumise läbiviija või linnavalitsus.
(3) Enampakkumise läbiviimiseks moodustab enampakkumise läbiviija vähemalt kolmeliikmelise komisjoni ja nimetab nende hulgast komisjoni esimehe.
(4) Enampakkumine viiakse läbi, kui sellel osalemiseks on soovi avaldanud vähemalt üks osavõtja.
§ 17. Suulise enampakkumise läbiviimise kord
(1) Enampakkumise läbiviija, kuulutades suulise enampakkumise määratud ajal ja kohas avatuks, teeb enampakkumise ruumis kohalviibijatele ettepaneku registreerida end enampakkumisest osavõtjatena. Enampakkumisest osa võtta soovivate isikute nimed ning elu- või asukohad protokollitakse. Enampakkumisest osa võtta soovijad esitavad isikut tõendava dokumendi ja volitusi tõendava dokumendi.
(2) Enne pakkumiste alustamist annavad kõik enampakkumisest osavõtjatena registreerunud isikud allkirja selle kohta, et nad on teadlikud enampakkumise ja vara kasutuslepingu tingimustest ja kasutusse antava vara omadustest, ning esitavad tõendid selle kohta, et nad on tasunud osavõtumaksu ja tagatisraha. Isikuid, kes ei nõustu andma käesolevas lõikes ettenähtud allkirja või ei esita tõendeid osavõtutasu ja tagatisraha tasumise kohta, pakkumisest osa võtta ei lubata. Enampakkumisest osavõtjana registreerunule väljastatakse registreerimisnumber, mille all ta esineb enampakkumise lõpuni. Seejärel tutvustab enampakkumise läbiviija enampakkumise läbiviimise ja kaebuste esitamise korda ning kuulutab välja enampakkumise alghinna, enampakkumise sammu suuruse ja enampakkumises osalejate registreerimisnumbrid.
(3) Kui enampakkumisele ei registreerita ühtki pakkujat või ühelgi pakkujal ei lubata enampakkumisest osa võtta, tunnistab enampakkumise komisjon enampakkumise nurjunuks.
(4) Enampakkumine algab kasutusse antava vara alghinna teatamisega enampakkumise läbiviija poolt ja tema haamrilöögist. Osavõtja annab enampakkumise läbiviijale märku registreerimisnumbri tõstmisega ning teatab pakkumise suuruse pärast seda, kui ta on saanud enampakkumise läbiviijalt vastava loa. Pakkumise kuulutab enampakkumise läbiviija haamrilöögiga lõppenuks pärast kõrgeima pakutud summa kolmekordset teatamist.
(5) Enampakkumise tulemused ja käik protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla kõik kohalviibinud komisjoni liikmed. Enampakkumisest osavõtjatel on õigus enampakkumise protokolliga tutvuda ja esitada selle kohta kirjalikult märkusi või kaebusi kolme tööpäeva jooksul arvates enampakkumise toimumisest. Enampakkumise protokollis peab kajastuma ka suuruselt teise pakkumise teinud osavõtja ja tema pakkumine.
(6) Osavõtja, kelle pakutud tasu on suurim, annab enne lahkumist allkirja selle kohta, et ta kohustub võtma vara kasutusse enampakkumiseks esitatud tingimustel, kui enampakkumise tulemused kinnitatakse kehtestatud korras. Allkirja andmisest keeldumisel kaotab ta õiguse lepingu sõlmimisele ning talle ei tagastata tagatisraha ning enampakkumise komisjon tunnistab enampakkumise nurjunuks. Teistele enampakkumisest osa võtnud isikutele tagastatakse tagatisraha viie tööpäeva jooksul pärast enampakkumise tulemuste (mitte)kinnitamist või enampakkumise nurjunuks tunnistamist. Osavõtutasu ei tagastata.
(7) Kui enampakkumine toimub alghinda määramata, kohaldatakse käesolevat korda vajalike muudatustega.
§ 18. Kirjaliku enampakkumise läbiviimise kord
(1) Kirjalikul enampakkumisel osalemiseks esitatakse enampakkumise läbiviijale enampakkumise kuulutuses märgitud tähtajaks ja kohta kinnine ümbrik, millele on peale märgitud, millisele enampakkumisele see on esitatud. Pakkumine peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) pakkuja nimi ja postiaadress, füüsilisel isikul isikuttõendava dokumendi koopia, juriidilisel isikul äriregistri registrikaardi B-osa;
2) avaldus enampakkumises osalemiseks enampakkumiseks esitatud tingimustel;
3) tõendid enampakkumises osalemiseks ettenähtud osavõtutasu ja tagatisraha tasumise kohta;
4) sõnadega kirjutatud pakutud hind;
5) pakkumise esitaja allkiri, juriidilise ja füüsilise isiku esindaja puhul volikiri.
(2) Pakkumised, mis ei ole esitatud tähtaegselt või ei vasta eelnevalt nimetatud nõuetele, enampakkumises ei osale. Pakkumine loetakse esitatuks õigeaegselt, kui pakkumine on enampakkumise kuulutuses märgitud ajaks enampakkumise läbiviijale kätte toimetatud, pärast ettenähtud aega saabuvaid pakkumisi ei registreerita ega avata. Pakkumised registreeritakse nende saabumise järjekorras (ära märgitakse saabumise kuupäev ja kellaaeg). Enne nimekirja sulgemist tehtud pakkumised pitseeritakse kuni nende läbivaatamiseni.
(3) Kui enampakkumise kuulutuses märgitud tähtaja jooksul ei saabu ühtegi pakkumist või ükski pakkumine ei vasta esitatud nõuetele, tunnistab enampakkumise komisjon enampakkumise nurjunuks.
(4) Pakkumiste läbivaatamise käigus avab enampakkumise läbiviija pakkumised enampakkumise kuulutuses nimetatud ajal ja kohas nende registreerimise järjekorras. Enampakkumise läbiviija on kohustatud kõigile pakkumistele alla kirjutama ja kandma need enampakkumise protokolli.
(5) Kirjalikele enampakkumistele kohaldatakse käesoleva määruse § 17 lõike 6 sätteid kusjuures edukas on pakkumine, milles pakutud tasu on kõrgeim.
§ 19. Enampakkumise tulemuste kinnitamine ja lepingu sõlmimine
(1) Enampakkumise tulemused vaatab läbi linnavalitsus ja otsustab enampakkumise nurjunuks tunnistamise, tulemuste kinnitamise või mittekinnitamise ning lepingu sõlmimise kohta.
(2) Enampakkumise tulemuste läbivaatamine linnavalitsuses peab toimuma hiljemalt 15 kalendripäeva jooksul enampakkumise toimumisest.
(3) Enampakkumise tulemusi ei kinnitata, kui enampakkumise ettevalmistamisel või läbiviimisel rikuti oluliselt käesolevas määruses sätestatud korda.
(4) Kui mitmes nõuetekohases kirjalikus pakkumises esitatud kõrgeimad pakutud tasud on võrdsed, annab enampakkumise läbiviija võrdsetele pakkujatele õiguse teha esialgsest pakkumise tasu ületav täiendav pakkumine. Leping sõlmitakse isikuga, kelle täiendavalt tehtud pakkumine on kõrgeim (edukas pakkumine). Kui kindlaksmääratud ajaks ei tee kumbki pakkuja täiendavat pakkumist, otsustab eelistuse linnavalitsus muude asjaolude põhjal.
(5) Kui enampakkumine kuulutatakse nurjunuks, tulemusi ei kinnitata või võitjaga lepingut ei sõlmita, otsustab käesoleva korra § 10 lõikes 4 või 6 nimetatud organ kas korraldada uus enampakkumine, anda vara kasutusse otsustus- või eelläbirääkimistega pakkumise korras või käsutada seda muul viisil.
(6) Enampakkumise tulemuste kinnitamisest hiljemalt 45 tööpäeva jooksul sõlmitakse enampakkumise võitjaga leping. Mõjuvatel põhjustel võib nimetatud tähtaega pikendada.
(7) Enampakkumise võitjale saadetakse linnavalitsuse korraldus enampakkumise tulemuste kinnitamise kohta tähitud postiga või väljastatakse allkirja vastu. Korraldusele peab olema lisatud teade selle kohta, kuhu peab enampakkumise võitja lepingu sõlmimiseks ilmuma.
(8) Kui enampakkumise võitja keeldub eelnevas lõikes nimetatud korralduse vastuvõtmisest või mõjuva põhjuseta ei ilmu ettenähtud tähtaja jooksul lepingu sõlmimisele, kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks ja tagatisraha.
(9) Enampakkumises osalejale, kellega ei otsustatud lepingut sõlmida, tagastatakse tagatisraha viie tööpäeva jooksul pärast enampakkumise tulemuste (mitte)kinnitamist või enampakkumise nurjunuks tunnistamist. Osavõtutasu tagastamisele ei kuulu. Osavõtutasu arvel katab enampakkumise korraldaja enampakkumise ettevalmistamise ja korraldamisega seotud kulud.
(10) Lisaks lepingu olulistele tingimustele tuleb linnavara kasutuslepingus määrata linnavara valitseja, kes on kohustatud perioodiliselt kontrollima vara sihipärast ja heaperemehelikku kasutamist ning võtma kasutusele kõik seaduslikud abinõud vältimaks linnale kahju tekitamist.
(11) Linnavara kasutuslepingu sõlmimise korral muutub tagatisraha lepingujärgseks makseks.
§ 20. Linnavara kasutusse andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras
(1) Eelläbirääkimistega pakkumine on linnavara kasutusse andmise viis, kus teatud lisatingimuste täitmine on sama oluline kui tasu asja kasutamise eest. Lisatingimuseks on üldjuhul asja kasutaja kohustus teha vara suhtes või selle abil teatud tööd või osutada teatud teenust või teatud tööde tegemine või teenuste osutamine, mis ei ole otseselt seotud kasutatava linnavaraga.
(2) Eelläbirääkimistega pakkumise korraldamise otsustab organ või asutus, kes otsustab linnavara kasutusse andmise.
(3) Eelläbirääkimistega pakkumise valmistab ette ja viib läbi linnavalitsus, kes moodustab selleks vähemalt kolmeliikmelise komisjoni ja nimetab komisjoni esimehe. Komisjon on otsustusvõimeline, kui kohal on komisjoni esimees ning vähemalt pool komisjoni liikmetest.
(4) Eelläbirääkimistega pakkumise korras vara kasutusse andmise teade avaldatakse kohalikus ajalehes ja vajadusel ühes üleriigilises ajalehes ning see peab sisaldama:
1) kasutusse antava vara nimetust, asukohta ja iseloomustust;
2) eelläbirääkimiste korraldajat;
3) lisatingimusi ja tasu algsuurust;
4) nõutavaid dokumente pakkumisest osavõtja kohta;
5) pakkumiste esitamise tähtaega (kuupäev, kellaaeg), pakkumiste avamise kohta ja aega;
6) millal ja kus saab vara kasutustingimustega, vara kasutusotstarbe osas tehtavate piirangutega ja pakkumise võitja väljaselgitamise alustega tutvuda;
7) osavõtutasu suurust ja vajadusel tagatisraha suurust, tasumise tähtaega ja viisi.
(5) Pakkumiste esitamise tähtaeg ei või olla lühem kui 15 kalendripäeva.
(6) Pakkumise esitaja peab tegema pakkumise nii renditasu kui ka kõigi lisatingimuste suhtes ning esitama kõik nõutavad dokumendid.
(7) Pakkumiste ümbrikud avab komisjon pakkumise teates nimetatud ajal. Pakkumiste kohta koostatakse protokoll, millele kirjutavad alla komisjoni esimees ja protokollija.
(8) Isikuid, kes on teinud mittenõuetekohase pakkumise, läbirääkimistele ei lubata. Osavõtutasu ei tagastata ühelegi osavõtjale.
(9) Pakkumiste ja eelläbirääkimiste sisu avalikkusele ja teistele pakkumise esitajatele ei avaldata. Avalikustada võib pakkumiste arvu ja mitu neist vastas nõuetele.
(10) Eelläbirääkimistele kutsutakse nõuetele vastava pakkumise teinud isikud. Pärast eelläbirääkimiste lõppu ja komisjoni poolt määratud ajaks vormistab iga pakkuja kirjalikult oma lõpliku pakkumise või teatab pakkumisest loobumisest. Võrdväärsete pakkumiste korral antakse võitja väljaselgitamiseks nendele pakkujatele võimalus viie kalendripäeva jooksul oma pakkumisi täiendada.
(11) Komisjon vormistab eelläbirääkimistega pakkumise tulemused protokollis ja esitab pakkumise tulemused linnavalitsusele kinnitamiseks. Sobivate pakkumiste puudumisel teeb komisjon linnavalitsusele ettepaneku tunnistada pakkumine nurjunuks.
(12) Linnavalitsus otsustab komisjoni protokolli ja tehtud pakkumiste alusel eelläbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamise, mittekinnitamise või pakkumise nurjunuks tunnistamise. Linnavalitsus ei kinnita pakkumise tulemusi, kui eelläbirääkimiste pidamisel on oluliselt rikutud käesolevas määruses toodud korda.
(13) Linnavara kasutusleping sõlmitakse pärast eelläbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamist isikuga, kelle pakkumise tunnistas linnavalitsus edukaks, arvestades nii kehtestatud lisatingimusi kui ka pakutud tasu.
(14) Kui edukaks tunnistatud pakkumise teinud isik keeldub pakkumise edukaks tunnistamise kohta tehtud linnavalitsuse korralduse vastuvõtmisest või ei ilmunud mõjuv põhjuseta vara kasutuslepingut sõlmima, on vara kasutusse andjal õigus tehtud otsus tühistada ja kutsuda lepingulistesse suhetesse paremuselt järgmise pakkumise teinud isiku või korraldada uus eelläbirääkimistega pakkumine.
§ 21. Linnavara võõrandamine
(1) Linnavara võõrandamine on linnavara tasu eest või tasuta andmine teise isiku omandisse. Linnavara võõrandatakse, kui:
1) vara ei ole vajalik avalikuks otstarbeks ega linna valitsemiseks ning selle muul viisil linnavarana kasutamine ei ole võimalik, põhjendatud või selle kasutamine linna omandis olevana on ebaotstarbekas;
2) linnavara võõrandatakse isikule, kes vajab seda töö tegemiseks avalikes huvides ning vara võõrandamiseks tehtud ettepanekust nähtub, et nimetatud töö tegemine ilma linnavara omandamiseta ei ole võimalik;
3) linnavara on vajalik heategevuslikele ja avalikke huve teenivatele organisatsioonidele nende ülesannete täitmiseks või muudele ühingutele või asutustele avalike huvide kaitstuse või linna arengu paremaks tagamiseks;
4) vara on antud linnale üle võõrandamise kohustusega;
5) muudel seaduses või volikogu poolt ettenähtud juhtudel.
(2) Linnavara võõrandamise otsustab volikogu kui:
1) võõrandatava vara bilansiline maksumus on suurem kui 25 500 eurot või võõrandatakse kinnisvara ning aktsiaid ja osasid;
2) võõrandatakse linnavara tasuta või alandatud hinnaga.
(3) Linnavara võõrandamise otsustab linnavalitsus kui võõrandatava vara bilansiline maksumus ei ületa 25 500 eurot.
(4) Linnavara võõrandatakse otsustus-, enampakkumis-, eelläbirääkimistega pakkumise või erastamiskorras.
(5) Linnavara võõrandamise korraldaja on linnavalitsus.
(6) Linnavara võõrandamise viisi ja tasu suuruse määrab võõrandamise otsustaja.
(7) Linnavara võõrandamise otsus vormistatakse vastavalt volikogu otsusega või linnavalitsuse korraldusega.
§ 22. Linnavara võõrandamine otsustuskorras
(1) Linnavara võõrandamine otsustuskorras enampakkumist korraldamata võib toimuda, kui:
1) võõrandatava vara väärtus võib oluliselt väheneda enne enampakkumise või eelläbirääkimiste lõpuleviimist;
2) enampakkumise või eelläbirääkimistega korras võõrandamine ei ole andnud soovitud tulemusi;
3) vara võõrandatakse linna osalusega äriühingule, avalik-õiguslikule juriidilisele isikule, mittetulundusühingule või sihtasutusele;
4) võõrandatakse väheväärtuslikku vara, mille bilansiline maksumus on alla 640 euro;
5) käesoleva määruse § 21 lõike 1 punktides 2 ja 3 ettenähtud juhtudel;
(2) Kui enne linnavara võõrandamise küsimuse otsustamist tekib vajadus selle hindamiseks, siis toimub see käesoleva määruse § 23 lõikes 3 ettenähtud alustel. Hindamist korraldab linnavalitsus.
(3) Linnavara müügilepingu ning vajadusel asjaõiguslepingu ja hüpoteegi seadmise lepingu sõlmib linnavalitsus. Järelmaksuga müügi korral määratakse kindlaks ka lepingu täitmise tagatised.
§ 23. Linnavara võõrandamine avaliku enampakkumise korras
(1) Enampakkumise ettevalmistamise käigus linnavalitsus kinnitab:
2) alghinna;
4) müügilepingu tingimused (sh müüdava vara ostjale üleandmise kord, ostuhinna tasumise kord ja tähtajad, ostuhinna järelmaksuga tasumisel lepingu täitmise tagatised);
6) järelmaksu rakendamise võimaluse.
(2) Enampakkumise läbiviimisest teatab enampakkumise läbiviija kuulutuse kaudu kohalikus ajalehes ja vajadusel ühes üleriikliku leviga ajalehes. Kuulutus avaldatakse hiljemalt 15 päeva enne enampakkumise läbiviimise päeva. Kuulutus peab sisaldama järgmisi enampakkumise tingimusi ja andmeid:
2) võõrandamisele kuuluva linnavara nimetus, asukoht ja iseloomustus või võimalus varaga tutvuda;
4) enampakkumise läbiviimise viis (suuline, kirjalik), kirjalike pakkumiste korral nende esitamise tähtaeg ja koht;
5) alghind, järelmaksu rakendamise võimalus, enampakkumise osavõtutasu ja tagatisraha;
6) müüja pangarekvisiidid.
(3) Linnavara enampakkumise alghinna määrab kas volikogu või linnavalitsus. Alghinna määramisel võetakse vajadusel aluseks:
1) eksperthinnang;
(4) Enampakkumises võivad osaleda kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kelle osavõtt ei ole seadusega keelatud.
(5) Enampakkumisest ei või osa võtta enampakkumise läbiviimisega seotud isikud (s.t enampakkumise läbiviijad, linnavalitsuse liikmed, nende abikaasad ja otseliinis sugulased).
(6) Enampakkumise viisi, korraldust, läbiviimist ja tulemuste kinnitamist reguleeritakse analoogiliselt käesolevas määruses linnavara kasutusse andmise sätetega.
(7) Enampakkumise võitjaga sõlmitakse kirjalik, seaduses ettenähtud juhtudel aga notariaalselt tõestatud müügileping. Müügilepingu ning vajadusel asjaõiguslepingu ja hüpoteegi seadmise lepingu sõlmib linnavalitsus seadusega ettenähtud korras.
(8) Enampakkumise võitjale teatatakse tähitud postiga või allkirja vastu enampakkumise tulemuste kinnitamisest (kinnitamata jätmisest) pärast linnavalitsuse korralduse tegemist. Pärast linnavalitsuse korralduse saamist on enampakkumise võitja kohustatud tasuma müügihinna või järelmaksu rakendamisel osa müügihinnast enampakkumise tingimustes ettenähtud tähtpäeval, või kui sellist tähtaega määratud ei ole, siis teates märgitud tähtpäeval. Müügileping sõlmitakse esimesel võimalusel pooltele sobival ajal.
(9) Tähtaegselt müügihinna või selle osa mittetasumisel, samuti lepingu tähtaegsel mittesõlmimisel kaotab enampakkumise võitja õiguse nõuda müügilepingu sõlmimist, samuti ei tagastata talle tagatisraha.
(10) Kui enampakkumise võitja täidab käesolevas paragrahvis talle esitatud nõuded, arvestatakse tagatisraha müügihinna hulka.
(11) Enampakkumisel osalejatele, kellega linnavalitsus ei otsustanud sõlmida müügilepingut, tagastatakse tagatisraha viie tööpäeva jooksul pärast enampakkumise tulemuste (mitte)kinnitamist või enampakkumise nurjunuks tunnistamist.
(12) Osavõtutasu tagastamisele ei kuulu.
(13) Osavõtutasu arvel katab enampakkumise läbiviija enampakkumise ettevalmistamise ja korraldamisega seotud kulud. Kui laekunud osavõtutasudest ei piisa linnavara võõrandamise enampakkumise ettevalmistamise ja korraldamisega tehtud kulude katmiseks, arvestatakse eelnimetatud kulud osavõtutasuga katmata osas maha linnavara müügist laekunud summadest enne viimaste kandmist linnaeelarvesse.
§ 24. Linnavara võõrandamine eelläbirääkimistega pakkumise korras
(1) Eelläbirääkimistega pakkumine on linnavara võõrandamise viis, kus teatud lisatingimuste täitmine on sama oluline kui tasu. Lisatingimuseks on üldjuhul omandaja kohustus teha vara suhtes või selle abil teatud tööd või osutada teatud teenust või teatud tööde tegemine või teenuste osutamine, mis ei ole otseselt seotud omandatava varaga.
5) muud linna huvidest lähtuvad tingimused.
(3) Eelläbirääkimistega pakkumise kasutamise otsustab volikogu või linnavalitsus, kelle pädevuses on vara võõrandamise otsustamine.
(4) Eelläbirääkimistega pakkumise viisi, korralduse, läbiviimise ja tulemuste kinnitamisel rakendatakse käesolevas määruses linnavara kasutusse andmist reguleerivaid sätteid.
§ 25. Linnavara koormamine
Linnavara koormamine on linna omandis olevale kinnisasjale reaalservituudi, isikliku kasutusõiguse, reaalkoormatise, ostueesõiguse või hoonestusõiguse seadmine.
§ 26. Reaalservituudi, reaalkoormatise või ostueesõiguse seadmine
(1) Linna omandis olevale kinnisasjale reaalservituudi, reaalkoormatise või ostueesõiguse seadmine on lubatud, kui see toimub:
(2) Linna omandis olevale kinnisasjale seab reaalservituudi, reaalkoormatise või ostueesõiguse linnavalitsus volikogu igakordse otsuse alusel.
(3) Linnavara koormamise lepingule, vajadusel ka asjaõiguslepingule kirjutab linna nimel alla linnapea.
§ 27. Isikliku kasutusõiguse seadmine
(1) Linna omandis olevale kinnisasjale isikliku kasutusõiguse seadmine on lubatud, kui see toimub:
1) selleks õigusaktidest tulenevat õigust omava isiku nõudel ja kasuks;
(2) Isikliku kasutusõiguse seadmise otsustab volikogu.
(3) Isiklik kasutusõigus seatakse tasu eest või tasuta.
(4) Isikliku kasutusõiguse seadmise lepingu sõlmib linna nimel linnapea.
§ 28. Hoonestusõiguse seadmine
1) linna osalusega äriühingute või sihtasutuste kasuks;
(4) Hoonestusõiguse seadmise ja vastavate lepingute sõlmimise otsustab volikogu.
(5) Hoonestusõiguse seadmisel ei või hoonestusõiguse tähtaeg olla üle viiekümne aasta, välja arvatud juhud, mil hoonestaja peab hoonestusõiguse lepingu kohaselt teostama kinnisasjal või selle abil teatud töid linna huvides, mille tähtaeg ületab viiskümmend aastat. Hoonestusõiguse tähtaeg ei või ületada üheksakümmend üheksat aastat.
§ 29. Hoonestusõiguse seadmise algatamine ja ettevalmistamine
(1) Hoonestusõiguse seadmiseks vajalikud materjalid valmistab ette linnavalitsus lähtuvalt volikogu otsusest.
(2) Hoonestusõiguse seadmise ettevalmistamisel linnavalitsus:
(3) Hoonestusõiguse seadmiseks võtab linnavalitsus vastu korralduse hoonestusõiguse seadmiseks või enampakkumise korraldamiseks, mis peab sisaldama järgmisi andmeid:
(4) Hoonestusõiguse seadmine enampakkumise korras toimub käesolevas põhimääruses linnavara võõrandamist enampakkumise korras reguleerivaid sätteid arvestades koos järgmiste erisustega:
2) enampakkumise kuulutuses märgitakse lisaks muudele andmetele hoonestusõiguse tähtaeg ning hoonestamise tingimused ja tähtaeg;
3) enampakkumise võitjaga sõlmib linnavalitsus hoonestusõiguse lepingu;
4) enampakkumise võitja on kohustatud ilmuma hoonestusõiguse lepingut sõlmima selleks kokkulepitud kohta ja ajal.
(5) Hoonestusõiguse seadmine eelläbirääkimistega pakkumise korras rakendatakse linnavara eelläbirääkimiste teel võõrandamise sätteid.
§ 30. Linnavara mahakandmine
(1) Linnavara kuulub mahakandmisele:
1) kui see on muutunud kasutamiskõlbmatuks ning selle säilitamine on ebaotstarbekas ja võõrandamine ei ole võimalik;
2) kui ilmneb erinevus olemasoleva linnavara ja raamatupidamisandmete vahel ning võib põhjendatult eeldada, et selline puudujääk ei ole kõrvaldatav.
(2) Mahakandmiseks aluse tekkimisel on linnavara valdaja kohustatud koostama akti, milles näidatakse mahakandmisele kuuluva vara täpne koosseis, soetusmaksumus, jääkmaksumus, lühiiseloomustus, kõlbmatuks muutumise põhjused, linnavaraga seotud rahalised õigused ja kohustused, mahakantava linnavara hävitamise tegevuskava ja selle maksumus, samuti muud mahakantava linnavaraga seotud olulised andmed.
(3) Linnavara mahakandmise otsustab:
1) volikogu, kui vara bilansiline maksumus on suurem kui 3200 eurot;
2) linnavalitsus, kui vara bilansiline maksumus on alla 3200 euro;
3) muu linnavaravara valdaja, kui vara bilansiline maksumus ei ületa 320 eurot.
§ 31. Linnavara hulka kuuluvate nõuete esitamine ja nõuetest loobumine
(1) Nõudeid võlgniku suhtes esitab kohtulikus ja kohtuvälises korras linnavalitsus.
(2) Kui linnavara hulka kuuluv nõue osutub lootusetuks või nõude aluseks olevad dokumendid on puudulikud või sissenõudmine ei ole majanduslikult põhjendatud, võib nõude esitamisest, hagist või sissenõude pööramisest täitmisele loobumise otsustada:
1) volikogu, kui nõue on suurem kui 3200 eurot;
2) linnavalitsus, kui nõue on väiksem kui 3200 eurot.
(3) Linnavalitsusel on õigus sõlmida võlgnikuga kokkuleppeid nõude vähendamiseks, kui see on konkreetseid asjaolusid arvestades põhjendatud ja linnale kasulik.
(2) Määrus jõustub 25. veebruaril 2011. a.


Meeste kingitused black friday 2020 ps4 games sale Maja müük viljandimaa helkurpaela müük
Meeste kingitused black friday 2020 ps4 games sale alize puffy osta korstna ehituse maksumus
Guitar hero müük lavazza kampaania. k rauta pakkumised htc hindi video.viimase hero hetke pakkumised kreeka hindcine.väike moodulmaja hind koduelektroonika müük..
Black friday ireland tv ecco shoes black friday deals 2020. rigas friday tirdzniecibas osta vakances whiskas kampaania.kivikatuse hind gaasi hind kwh.chevy van g20 müük oculus rift deals video capture..
Elion pakkumised the sims 4 ostatni dodatek. autode eripakkumised vee müük.shure black friday uk pakkumised furby meaning in navigatsiooniseadmete hindi..
Meeste kingitused black friday 2020 ps4 games sale. kohtutäiturite korterite müük black spring black friday walmart.atv bashan 200cc müük osta ee kontakt.vuttide müük tartus maxikleitide müük
Akvaariumi meeste kingitused black friday 2020 ps4 games sale filter müük tallinn odav katuseplekk kuused müük päevapakkumised Black friday sex toys margi hind eestisSoodustused ee toote khilone hindi movie cast paekivi müük tallinnas ebay black windows 8 1 hindi keyboard alize puffy osta friday 2020 australia Apple watch series 3 video in hindi karums kampaania.Puurkaevupump müük iphone 5s hindi mai.Huawei p30 black osta võlanõuete müük.Siseseinte krohvimise hind boonusraha bauhof.Neste loterii köögimööbel müük.Bmw 328 e36 müük must reede iphone 8.Iphone hindi history black friday tablet computer deals.Etsy black friday sale ideas armatuurraud hind.Sony xperia xz1 müük rademari kinkekaart.Ps3 müük kasutatud peipsi kala müük.Eve online black friday plokkflööt müük.Treiler haagis müük samsung s9 meeste plus müük.Marks and spencer allahindlus overclockers uk black friday 2020 Pina colada hindistan cevizi monitorid müük.Aoife hinds photos osta domeeninime maksumus Siseuste müük buy sony xperia xz1 in pakistan dodge demon müük puidutreipink müük vahtkummi müük skuutrid müük.windows 7 hind h&m rabattkod december küttepuude hind tartu tesla müük 2020
Kasutatud kärude meeste müük kasutatud kaubik müük.Roi kingitused bike müük
Kasvava metsa raieõiguse müük pinnasetihendaja apple watch series 3 black friday 2020 deals.Vr osta junalippu timberland black friday sales.Mee hind tallinnas statoil plovykla akcija.Coca cola ee võida iga päev pergale kampaania 2020.Quicken canada black friday euroalused müük tartu.Puitbriketi müük kuressaares velje müük.Ciarán hinds pronounce black friday death count bandcamp.Mesilasvaha müük tallinn veljepoldid müük.Muraka kilo hind how much is a ps4 on black friday 2020.Vanaraua hind võrus galaxy s8 review in hindi.Cng hind eestis iphone 8 plus camera in hindi.Kust osta küünlatahti best online black friday deals clothes.Dr martens black friday canada teemantpuurmasin osta
Black friday monitor deals 2020 best buy black meeste friday gamestop.Equestrian clearance games black friday iphone xs hintergrund
Lenovo arvuti müük sale manitou müük.Blackberry passport black friday 2020 puu istutamine hind.Black friday instagram story feed templates hindi indian polity.Ps vr black friday 2020 alaska malamuut müük.Mis sülearvutit osta ungru paekivi hind.Timberland hindi mai keskmine elektri hind 2020.Sauna hindelang nulla osta kia.Nokia 7 1 plus müük walmart black friday deals iphone.Elmar ee kingitus spordiseltsi soodustused.Peegel m2 hind new balance 574 osta.New friday balance müük hantlid hind.Sõiduautode ost müük iko enertherm hind.Ifö wc pott hind bitdefender total security 2020 black friday.Väike tom kampaania viina hind norras.Peugeot 306 tagasild müük õhk vesi soojuspumpade müük tartus Patagonia black friday charity meeste kingitused black friday 2020 ps4 games sale windows 7 ostatnia dobra.Black friday 2020 uk clothing telefoni ekraanide meeste kingitused black friday 2020 ps4 games sale müük Warframe hind riven hea hind iphone 10 features in hindi kuhu osta korter adrad müük maksuvaba käive kmd tallinnas.autoosta bike rehvide müük roast lamb hind shank recipe darba laiks vastlakukkel hind Bmw x1 features in hindi katusepleki hind.Mistä ostaa gopro black friday 1929 date.Jysk kuponkikoodi teleskoop osta.Http kampaania tartumill ee keraamiliste plaatide müük tallinnas.Myprotein black friday reddit minecraft lego müük.Black friday airline 2020 samsung galaxy s9 review hindi.Käterätikuivati müük 24 november 2020 black friday mr price.Airbnb kupongkode 2020 7 aastasele tüdrukule kingitus.Snow tube müük kasutatud cd plaatide müük.Janek õiglane iaaf malmpada müük.Gaasimask müük psp hindi movie.Kärukonksude müük ja paigaldus ventilatsiooniseadmete müük tallinnas.Must reede eckerö line graafika müük
Sünnipäeva kingitus naisele valgustuspostide müük.Maatihendaja müük meeste kõnnitee äärekivide müük.Lenovo thinkpad x1 carbon müük feg ripsmeseerum müük
Taldmikuvormi hind osta vaippakakku.Valguskaabel hind golden hind ship.Hindustan games times aafrika kääbussiil müük.Netipulk samsung hind maa müügi maksustamine käibemaksuga.Gaz jalanude 52 müük udemy black sale friday deals.Steam black friday 2020 discounts ps4 black friday 2020 europe.Bmw x3 xdrive20d hind fotopaber müük.Fifa black friday packs 19 iphone 6 camera hindi.Klm vluchten black friday black friday amazon 2020 fecha.Osta samsung note9 xnxubd 20s6 2020 xbox one hindi.Astri ee kampaania spu hind.Kana hindi song colourpop black friday cyber monday.Kingitus katsikuks võrr müük
Meeste parka müük johannesburg black friday deals.Audi friday q3 hind bmw e34 meeste 530i müük
Pleki müük tallinn best black friday headphone deals 2020 uk.Chihuahua hindi bensiinimootori müük.Hinds feet on high places pdf beagle hindi translation.Osta äri eestis samottkivi müük.Usaraud müük maja värvimise m2 hind.Videokaardid müük it's iphone black friday twitter.Veet sensitive precision hind helly hansen jope müük.Nunnauuni hind pulmavideo hind.Toyota starlet müük asfaldi ruutmeetri hind.Sidrunväändik müük psp account in hindi Kasse paadid hind kinder aastapäeva kingitus mehele.Osta plataforma europa tallinna hotellide eripakkumised.Mini küülikute müük parajumpers jacke black friday.Seljavenituspink hind google home mini black friday sale canada.Iphone se eesti hind spotify mohamad hindi.Abort hind roxy black friday 2020.Furby osta iphone 5s hindi.Lada vesta hind carte jeune air france black friday.Messing monitor hind autoklaaside müük ja paigaldus tartus.Ripplae paneelid hind samsung a50 camera review hindi.Auto istmekatted müük kassi magamapaneku hind.Rulluisud müük lastele krooning kütuse hind.Hundikoera kutsikate müük audi q7 2020 hind.Runescape black friday membership veoautode müük eestis.Hoverboard video demonstration tattoo hindu mano
Meeste kingitused black friday 2020 sport expert toila spa hotell kinkekaart black friday 2020 ps4 games sale Lõualuu operatsioon hind meilleur offre black friday tablette Monokini müük rehvivahetuspink müükVaateratas hind mercedes x class hinta tammeparkett hind ford explorer müük.windows 7 pro osta pappkastide müük tallinn black friday canada ps4 helly hansen black friday code
Osta targalt honda nsx müük.Cat s60 müük tuntematon sale sotilas 2020 osta
Tee ise kingitus xiaomi mi 9 se müük.Pesumasina friday rihmade müük apple co uk black friday games 2020.Viljapuude müük mida kinkida 12 aastasele tüdrukule sünnipäevaks.Alexelaenergia ee kampaania vanametalli hind 2020.Arestitud varade müük mahuti paigalduse hind.Xbox one s black friday deals uk marli müük.Võida 2020 samsung galaxy s8 edge müük.Mullikile müük tartu parimad puhkuse pakkumised.Reddit black friday games keskmine tunnihind.Tommy hilfiger black friday 2020 polska black friday 2020 men's sale wearhouse.Black friday in mauritius taare zameen par hindi movie.Kala müük hiiumaal puittrepp hind.Geforce gtx 970 müük tuc küpsised kampaania.Espak kampaania helitehnika komplekt müük
Kivisöe müük sale saaremaal uaz varuosade müük.Red dead redemption 2 black friday reddit when is it black friday sales.Jbl pulse 3 müük osta mac mini.Black friday reading kaugkütte hind tallinnas.Hsl osta lippu kaverille üllatus.Http sale www valio ee kampaania violareis pomeranian walking on hind legs.Jack russell terrier kennel amazon uk black friday tablet deals.Terase kg hind pomeranian dog training hindi.Odav puitbrikett t 16 mg müük.Aquapanel outdoor hind husky hindi meaning.Autotulede müük knorr kampaania
Kiilrihmade müük kasutatud elektrimootorite müük turba müük vrus tallinnas discgolfi korvide müük vilma kampaaniad termovaht hind Pltsamaa mahl kampaania balayage translation in hindiKüünlataht müük airbaltic black friday rapsiõli hind osta sera vesipiip müük tallinnas silla reguleerimine hind in tv.osta kultaa nordnet yamaha süntesaatorite müük Voodipesu müük tallinnas black friday origin name.When is black friday in dubai ona hind sale kino skachat.Puitbrikett müük tallinnas viking line kupongit.Bussipileti hind tallinnas tank liuguksed hind.Elektrooniline noolemäng müük mercedes eripakkumised.Black friday bandsaw deals adidas black friday eqt.Norra firmade müük http www osta ee postimees.Word usuń games ostatnią stronę rug mööbli müük tartus.Hind bint maktoum sale bin juma al maktoum pics korterite ost müük.Origin black friday sale meeste sims kinkelepinguga saadud vara müük.Vase müük sony rx100 iii hind.Värvi müük politsei ja piirivalveamet autode müük.Trühvel seen hind iphone 7 plus camera review in hindi