text:
Euroopa kohtu 18. aprilli 2013 otsus kohtuasjas C-247/12 | Heli Raidve Tööõigusabi
Euroopa kohtu 18. aprilli 2013 otsus kohtuasjas C-247/12
(viies koda)
18. aprill 2013(*)
Töötajate kaitse tööandja maksejõuetuse korral – Direktiiv 80/987/EMÜ – Direktiiv 2002/74/EÜ – Direktiiv 2008/94/EÜ – Artiklid 2 ja 3 – Kohustus näha ette töötajate nõuete tagamine – Võimalus piirata tagatis üksnes nende nõuetega, mis on tekkinud pärast pankrotimenetluse algatamise otsuse äriregistrisse kandmist – Pankrotimenetluse algatamise otsus – Mõju – Tööandja tegevuse jätkamine
Kohtuasjas C‑247/12,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Varhoven administrativen sadi (Bulgaaria) 9. mai 2012. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 21. mail 2012, menetluses
Meliha Veli Mustafa
Direktor na fond „Garantirani vzemania na rabotnitsite i sluzhitelite” kam Natsionalnia osiguritelen institut,
koosseisus: koja president T. von Danwitz (ettekandja), kohtunikud A. Rosas, E. Juhász, D. Šváby ja C. Vajda,
– Direktor na fond „Garantirani vzemania na rabotnitsite i sluzhitelite” kam Natsionalnia osiguritelen institut, esindaja: V. Karaivanova-Nacheva,
– Bulgaaria valitsus, esindaja: D. Drambozova,
– Saksamaa valitsus, esindaja: A. Wiedmann,
– Euroopa Komisjon, esindajad: J. Enegren ja D. Roussanov,
1 Eelotsusetaotlus puudutab seda, kuidas tõlgendada nõukogu 20. oktoobri 1980. aasta direktiivi 80/987/EMÜ töötajate kaitset tööandja maksejõuetuse korral käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 283, lk 23; ELT eriväljaanne 05/01, lk 217), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiiviga 2002/74/EÜ (EÜT L 270, lk 10; ELT eriväljaanne 05/04, lk 261; edaspidi „direktiiv 80/987”), artikli 2 lõiget 1.
2 Taotlus esitati M. V. Mustafa ja Direktor na fond „Garantirani vzemania na rabotnitsite i sluzhitelite” kam Natsionalnia osiguritelen instituti (riikliku kindlustusasutuse fondi „Töötajate tagatud nõuded” direktor) vahelises kohtuvaidluses, mille ese on viimase keeldumine rahuldamast põhikohtuasja kaebaja nõuet tema maksejõuetusmenetluses oleva tööandja vastu.
3 Kuna direktiivi 80/987 algset versiooni oli mitmel korral ja olulises osas muudetud, seda eelkõige direktiiviga 2002/74, siis kodifitseeriti direktiiv 80/987 selguse ja otstarbekuse huvides Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta direktiiviga 2008/94/EÜ töötajate kaitse kohta tööandja maksejõuetuse korral (ELT L 283, lk 36).
4 Direktiivi 2008/94 põhjenduses 4, mille sõnastus on sisuliselt samasugune kui direktiivi 2002/74 põhjenduse 5 sõnastus, on ette nähtud:
„Kõnealuste töötajate õiglase kaitse tagamiseks tuleks maksejõuetuse seisund määratleda liikmesriikide seadusandluse suundumuste valguses ja see mõiste peaks hõlmama ka muid maksejõuetusmenetlusi peale likvideerimise. Seoses sellega peaksid liikmesriigid garantiiasutuse vastutuse kindlaksmääramiseks saama sätestada, et kui maksejõuetusest tuleneb mitu maksejõuetusmenetlust, käsitletakse seda üheainsa maksejõuetusmenetlusena.”
5 Direktiivi 2008/94 artikli 2 lõike 1 kohaselt:
„Käesolevas direktiivis loetakse tööandja maksejõuetuks, kui liikmesriigi õigusnormidega sätestatud korras on tööandja maksejõuetuse tõttu esitatud taotlus ühismenetluse algatamiseks, mille käigus tööandja kaotab osaliselt või täielikult oma vara käsutamise õiguse, ja määratakse likvideerija või samasugust ülesannet täitev isik ning vastavalt nimetatud sätetele on pädev asutus:
a) kas otsustanud menetluse algatada või
b) teinud kindlaks, et tööandja ettevõte on lõplikult tegevuse lõpetanud ja kättesaadavast varast ei piisa menetluse algatamiseks.”
6 Direktiivi artiklis 3 on ette nähtud:
„Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et garantiiasutused tagavad vastavalt artiklile 4 töötajate töölepingutest või töösuhetest tulenevate rahuldamata nõuete väljamaksmise, sealhulgas lahkumistoetuse töösuhte lõpetamise korral, kui siseriiklikud õigusaktid seda ette näevad.
Garantiiasutuse ülevõetavad nõuded peavad olema rahuldamata töötasunõuded seoses ajavahemikuga vastavalt olukorrale enne ja/või pärast liikmesriikide määratud kuupäeva.”
7 Direktiivi 2008/94 artikli 4 lõigete 1 ja 2 kohaselt:
„1. Liikmesriikidel on võimalus piirata artiklis 3 nimetatud garantiiasutuste vastutust.
2. Kui liikmesriigid kasutavad lõikes 1 nimetatud võimalust, täpsustavad nad ajavahemiku pikkuse, mille eest garantiiasutus peab maksma rahuldamata nõudeid. See ei tohi olla lühem kui ajavahemik, mis hõlmab töösuhte kolme viimase kuu tasu enne ja/või pärast artikli 3 teises lõigus nimetatud kuupäeva.
Liikmesriigid võivad selle minimaalse kolmekuulise ajavahemiku hõlmata võrdlusperioodiga, mille kestus on vähemalt kuus kuud.
Liikmesriigid, kus võrdlusperiood on vähemalt 18 kuud, võivad piirata ajavahemikku, mille eest garantiiasutus maksab rahuldamata nõudeid, kaheksa nädalani. Sel juhul kasutatakse minimaalse ajavahemiku arvutamiseks töötajale kõige soodsamaid ajavahemikke.”
8 Direktiivi artikli 11 esimeses lõigus on sätestatud:
„Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust kohaldada või kehtestada töötajate jaoks soodsamaid õigus- või haldusnorme.”
Bulgaaria õigusnormid
9 Tööandja maksejõuetuse korral töötajate nõuete tagamise seaduse (Zakon za garantiranite vzemania na rabotnitsite i sluzhitelite pri nesastoyatelnost na rabotodatelia) 5. märtsi 2011. aasta redaktsiooni (edaspidi „töötajate nõuete tagamise seadus”) artiklis 6 on ette nähtud:
„Töötaja õigus nõuda tagatud nõude rahuldamist […] tekib päeval, mil äriregistrisse kantakse kohtuotsus, millega:
1. algatatakse pankrotimenetlus;
2. algatatakse pankrotimenetlus ja kuulutatakse ühtlasi välja võlgniku pankrot;
3. algatatakse pankrotimenetlus, nähakse ette ettevõtte tegevuse lõpetamine, kuulutatakse välja võlgniku pankrot ja lõpetatakse menetlus raugemise tõttu põhjusel, et võlgnikul ei jätku vara menetluskulude katteks.”
10 Kooskõlas töötajate nõuete tagamise seaduse artikli 22 lõike 1 punktiga 1 on nõuded tagatud summas, mis vastab viimasele kolmele arvestatud, kuid maksmata töötasule ning kasutamata puhkuse eest saadavale hüvitisele töötajate nõuete tagamise seaduse artiklis 6 nimetatud kohtuotsuse äriregistrisse kandmisele eelneva viimase kuue kalendrikuu eest, kuid see tagatis ei tohi ületada summat, mille ulatuses on nõuded tagatud juhul, kui töötajal on olnud sama tööandjaga töösuhe vähemalt kolme kuu jooksul.
11 Töötajate nõuete tagamise seaduse artikli 25 kohaselt tagatakse nõuded vastava taotluse alusel, mille töötaja peab esitama 30 päeva jooksul sama seaduse artiklis 6 nimetatud kohtuotsuse äriregistrisse kandmisest.
12 Äriseadustiku (Targovski zakon) 3. mail 2011 jõustunud redaktsiooni (edaspidi „TZ”) artikli 607 lõikes 1 on ette nähtud, et pankrotimenetluse eesmärk on õiglaselt rahuldada võlausaldajate nõuded ja võimaldada võlgniku ettevõtte tervendamine.
13 TZ artikli 630 lõikes 1 nähakse ette pankrotimenetluse algatamise otsuse sisu, milles esiteks tunnistatakse võlgnik maksejõuetuks ning märgitakse sellise olukorra saabumise kuupäev, teiseks algatatakse pankrotimenetlus, kolmandaks nimetatakse ajutine pankrotihaldur, neljandaks lubatakse nõuete tagamine, kohaldades panti, aresti või muid hagi tagamise abinõusid ja viiendaks määratakse võlausaldajate esimese üldkoosoleku toimumise aeg.
14 Kooskõlas TZ artikliga 710 kuulutab kohus välja võlgniku pankroti, kui tähtaegselt ei ole esitatud TZ artiklis 696 ette nähtud kava või esitatud kavaga ei ole nõustutud või seda kinnitatud, samuti TZ artikli 630 lõikes 2, artikli 632 lõikes 1 ja artikli 709 lõikes 1 nimetatud juhtudel.
15 „Võlgniku pankroti väljakuulutamise kohtuotsuse” sisu on kindlaks määratud TZ artiklis 711 ja selles kohus esiteks kuulutab välja võlgniku pankroti ja määrab võlgniku ettevõtte tegevuse lõpetamise, teiseks arestib võlgniku kogu vara, kolmandaks lõpetab juriidilisest isikust võlgniku organite volitused, neljandaks lõpetab võlgniku õiguse pankrotivara valitseda ja käsutada ja viiendaks määrab pankrotivara müügi ja selle arvelt saadud raha jagamise.
16 Põhikohtuasja kaebaja töötas töölepingu alusel 19. juunist 2006 kuni 20. aprillini 2011 katkematult äriühingus Orfey – Kardzhali EOOD (edaspidi „Orfey”).
17 Okrazhen sad Kardzhali tunnistas TZ artikli 630 lõike 1 alusel 25. veebruaril 2010 vastu võetud otsusega Orfey maksejõuetuks alates 22. juulist 2009, algatas pankrotimenetluse, määras äriühingu tegevuse jätkamise, nimetas ajutise pankrotihalduri ning määras võlausaldajate esimese üldkoosoleku toimumise aja. See kohtuotsus kanti äriregistrisse 2. märtsil 2010.
18 TZ artiklite 710 ja 711 alusel 13. mail 2011 vastu võetud kohtuotsusega kuulutati välja Orfey pankrot ning määrati nii tema tegevuse lõpetamine kui ka pankrotivara müük ja selle arvelt saadud raha jagamine. See kohtuotsus kanti äriregistrisse 20. mail 2011.
19 Põhikohtuasjas ei vaielda selle üle, et M. V. Mustafal on Orfey vastu nõue 2011. aasta aprillikuu brutotöötasu saamiseks ning seda nõuet ei ole seni rahuldatud ja samuti on tal pärast 2. märtsi 2010 tekkinud nõue iga-aastase puhkuse eest hüvitise saamiseks. 16. juunil 2011 esitas ta garantiifondile taotluse nende nõuete rahuldamiseks.
20 Direktor jättis selle taotluse rahuldamata põhjendusel, et esiteks ei ole taotlus esitatud tähtaegselt 30 päeva jooksul pankrotimenetluse algatamise kohtuotsuse äriregistrisse kandmisest ja teiseks tekkis esitatud nõue pärast äriregistrisse kande tegemist. Garantiifond tagab aga üksnes sellised maksmata töötasu ja kasutamata puhkuse eest hüvitise saamise nõuded, mis on tekkinud pankrotimenetluse algatamise kohtuotsuse äriregistrisse kandmise kuule eelneva kuue kuu jooksul.
21 Selle otsuse peale esitas põhikohtuasja kaebaja Administrativen sad Kardzhalile kaebuse, mis jäeti samuti rahuldamata põhjendusel, et nõuded on tekkinud pärast Orfey pankrotimenetluse algatamise otsuse äriregistrisse kandmist. Seepeale pöördus põhikohtuasja kaebaja Varhoven administrativen sadi poole.
22 Nimetatud kohus märgib, et põhikohtuasi puudutab eelkõige küsimust, kas tagatis peab hõlmama ka selliseid töötaja nõudeid oma tööandja vastu, mis on tekkinud esiteks pärast tööandja pankrotimenetluse algatamise sellise otsuse äriregistrisse kandmist, millega tunnistatakse võlgnik maksejõuetuks, ja teiseks enne seda, kui samasse registrisse kantakse otsus pankroti väljakuulutamise, tööandja tegevuse lõpetamine ning pankrotivara müügi ja selle arvelt saadud raha jagamise määramise kohta.
23 Rõhutades, et Bulgaaria õigus näeb vaid ette töötajate selliste nõuete tagamise, mis on tekkinud enne esimesena nimetatud kohtuotsuse äriregistrisse kandmist, kahtleb eelotsusetaotluse esitanud kohus selles, kas taoline siseriiklik säte on kooskõlas direktiiviga 80/987, kuna selle kohtuotsusega ei ole „pankrot” veel välja kuulutatud ega tööandja tegevust lõpetatud.
24 Eelotsusetaotluse esitanud kohus tõstatab aga küsimuse, kas mõiste „maksejõuetus” direktiivi 80/987 artikli 2 tähenduses vastab mõistele „pankrot”, mida ei kuulutata Bulgaaria õiguse kohaselt välja mitte TZ artikli 630 lõike 1 alusel pankrotimenetluse algatamisel, vaid hiljem TZ artikli 711 alusel otsust tehes, määrates samaaegselt võlgniku tegevuse lõpetamise. Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib seega teada, kas direktiivi tuleb tõlgendada nii, et see kohustab liikmesriike ette nägema tagatise viimasena nimetatud kohtuotsuse tegemiseni tekkinud töötasunõuete osas.
25 Neil asjaoludel otsustas Varhoven administrativen sad menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas direktiivi [80/987] artikli 2 lõiget 1 tuleb direktiivi [2002/74] põhjendust [5] arvestades tõlgendada nii, et see paneb liikmesriikidele kohustuse näha ette töötajate nõuete tagamine pankrotimenetluse igal etapil kuni pankroti väljakuulutamiseni ja mitte ainult kuni pankrotimenetluse algatamiseni?
2. Kas direktiivi [80/987] artikli 2 lõikega 1 on vastuolus siseriiklik õigusnorm, mis näeb ette, et garantiiasutus rahuldab ainult sellised töösuhtest tulenevad töötajate töötasu seni rahuldamata nõuded, mis on tekkinud enne pankrotimenetluse algatamise otsuse äriregistrisse kandmist, kui kõnealuse otsusega ei lõpetatud tööandjast äriühingu tegevust ega kuulutatud välja tema pankrotti?
3. Kui vastused eelmisele kahele küsimusele on sellises asjas nagu käesolev kohtuasi jaatavad: kas direktiivi [80/987] artikli 2 lõikel 1 on vahetu õigusmõju ja kas siseriiklik kohus saab viidatud sätet vahetult kohaldada?
4. Kui vastused eelmisele kolmele küsimusele on jaatavad: kas tõhususe põhimõte võimaldab täpsemate siseriiklike õigusnormide puudumise korral kohaldada tähtajana, mille jooksul võivad töötajad esitada garantiiasutusele nõudeid, mis on tekkinud enne tööandja pankroti (ja tema tegevuse lõpetamise) väljakuulutamise otsuse äriregistrisse kandmist, 30‑päevast tähtaega, mille siseriiklik õigus näeb ette samasisuliste nõuete esitamiseks muudel juhtudel, kusjuures tähtaja algus määratakse kindlaks pankroti väljakuulutamise otsuse äriregistrisse kandmise kuupäevaga?”
26 Kõigepealt tuleb märkida, et küsimustes soovitakse küll tõlgendada direktiivi 80/987, kuid põhikohtuasjas tähtsust omavad sündmused toimusid pärast seda, kui jõustus direktiiv 2008/94, millega tunnistati kehtetuks suurem osa direktiivi 80/987 tähtsust omavaid sätteid ja võeti need direktiivi 2008/94 üle ning milles ei ole ette nähtud selle ülevõtmise tähtaega. Seega tuleb siinkohal uurida direktiivi 2008/94 sätteid.
27 Esimeses ja teises küsimuses, mida tuleb uurida koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2008/94 tuleb tõlgendada nii, et see paneb liikmesriikidele kohustuse näha ette töötajate nõuete tagamine nende tööandja pankrotimenetluse igal etapil ja kas direktiiviga on eelkõige vastuolus see, kui liikmesriigid näevad ette tagatise üksnes nendele töötajate nõuetele, mis on tekkinud enne pankrotimenetluse algatamise otsuse äriregistrisse kandmist, ka sellisel juhul, kui selle otsusega ei määrata tööandja tegevuse lõpetamist.
28 Nendele küsimustele vastamiseks tuleb uurida esiteks, kas „maksejõuetuse” tõttu toimuva ühismenetluse direktiivi 2008/94 artikli 2 lõike 1 tähenduses võib algatada sellise pankrotimenetluse algatamise otsusega, nagu on ette nähtud Bulgaaria õiguses, ning teiseks, kas selle direktiivi artiklid 3 ja 4 võimaldavad kindlaks määrata pankrotimenetluse algatamise otsuse äriregistrisse kandmise kuupäeva selle tähtpäevana, enne mida tekkinud töötajate nõuded on tagatud.
29 Eelotsusetaotlusest nähtub, et pankrotimenetluses tehakse kaks üksteisele järgnevat otsust: esimese otsusega algatatakse pankrotimenetlus ja teise otsusega määratakse tegevuse lõpetamine. Bulgaaria õiguse kohaselt on aga ajavahemikuks, mil nõuded tagatakse, see aeg, mis eelneb pankrotimenetluse algatamise otsuse äriregistrisse kandmisele, mistõttu on tagatud üksnes need töötajate nõuded, mis on tekkinud enne seda kuupäeva, samas kui hiljem tekkinud nõudeid ei tagata.
30 Esiteks tuleb märkida, et direktiivi 2008/94 artikli 2 lõige 1 avab selle direktiivi kohaldamisala ja annab sellega aluse direktiivis ette nähtud tagatise tekkimisele (vt selle kohta 10. juuli 1997. aasta otsused liidetud kohtuasjades C‑94/95 ja C‑95/95: Bonifaci jt ja Berto jt, EKL 1997, lk I‑3969, punkt 36, ja kohtuasjas C‑373/95: Maso jt, EKL 1997, lk I‑4051, punkt 46).
31 Direktiivi 2008/94 artikli 2 lõike 1 sõnastusest tuleneb, et tööandja loetakse maksejõuetuks, kui liikmesriigi õigusnormidega sätestatud korras on tööandja maksejõuetuse tõttu esitatud taotlus ühismenetluse algatamiseks, mille käigus tööandja kaotab osaliselt või täielikult oma vara käsutamise õiguse, ja määratakse likvideerija või samasugust ülesannet täitev isik ning vastavalt nimetatud sätetele on pädev asutus kas otsustanud menetluse algatada või teinud kindlaks, et tööandja ettevõte on lõplikult tegevuse lõpetanud ja kättesaadavast varast ei piisa menetluse algatamiseks.
32 Järelikult on ilmne, et direktiivis 2008/94 ette nähtud tagatise kohaldamiseks peavad olema täidetud kaks tingimust. Esiteks peab olema esitatud taotlus tööandja maksejõuetuse tõttu ühismenetluse algatamiseks ja teiseks peab olema tehtud otsus menetluse algatamise kohta või juhul, kui vara ei ole piisav menetluse algatamiseks, peab olema kindlaks tehtud, et tööandja ettevõte on lõplikult tegevuse lõpetanud.
33 Kui on tehtud otsus menetluse algatamiseks, siis ei nõua direktiivi 2008/94 artikli 2 lõige 1, et asjaomase ühismenetluse tulemusena lõpetatakse tööandja tegevus.
34 Seda seisukohta toetab direktiivi 2008/94 põhjendus 4, mille kohaselt tuleks maksejõuetuse seisund määratleda liikmesriikide seadusandluse suundumuste valguses ja mõiste „maksejõuetus” peaks hõlmama ka muid maksejõuetusmenetlusi peale likvideerimise.
35 Mis puudutab Bulgaaria õigust, siis tuleb märkida, et TZ artikli 630 lõike 1 sõnastuses on selgelt ette nähtud, et pankrotimenetluse algatamise otsuses tunnistatakse võlgnik maksejõuetuks ning märgitakse sellise olukorra saabumise kuupäev. Maksejõuetuse tähistamiseks kasutatakse selles sättes aga sama mõistet kui bulgaariakeelses direktiivi 2008/94 artikli 2 lõike 1 versioonis.
36 Lisaks, nagu märgib Euroopa Komisjon, sätestab vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta (EÜT L 160, lk 1; ELT eriväljaanne 19/01, lk 191), mida on muudetud nõukogu 20. novembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, lk 1), artikli 2 punktile a selle määruse A lisa, et TZ artiklis 607 ja sellele järgnevates artiklites ette nähtud Bulgaaria pankrotimenetlus on „maksejõuetusmenetlus” selle määruse artikli 1 lõike 1 tähenduses. Viimati nimetatud säte kirjeldab aga „kõiki võlakohustusi hõlmavaid maksejõuetusmenetlusi” samamoodi kui direktiivi 2008/94 artikli 2 lõige 1, kuivõrd see nõuab, et võlgnik kaotab osaliselt või täielikult oma vara käsutamise õiguse ja määratakse likvideerija.
37 Seega ei nõua direktiivi 2008/94 artikli 2 lõige 1 selles direktiivis ette nähtud tagatise kohaldamiseks, et määratud on tööandja tegevuse lõpetamine.
38 Teiseks tuleb uurida, kas direktiivi artiklid 3 ja 4 võimaldavad kindlaks määrata pankrotimenetluse algatamise otsuse äriregistrisse kandmise kuupäeva selle tähtpäevana, pärast mida tekkinud töötajate nõuded ei ole enam tagatud.
39 Selles osas annab direktiivi 2008/94 artikli 3 teine lõik liikmesriikidele võimaluse määrata vastavalt olukorrale selle kuupäeva, enne ja/või pärast mida võtavad garantiiasutused üle rahuldamata töötasunõuded.
40 Mis puudutab selle kuupäeva kindlaksmääramist liikmesriikide poolt, siis tuleb märkida, et direktiivi 80/987 artikli 3 lõige 2 nägi selle algses versioonis – enne selle muutmist direktiiviga 2002/74 – ette üksnes liikmesriikide valiku kolme selles direktiivis nimetatud kuupäeva vahel.
41 Kuid nende muudatustega, mis viidi sisse direktiiviga 2002/74 ja säilitati direktiiviga 2008/94, tühistati need kolm kuupäeva ja viimati nimetatud direktiivi artikli 3 teise lõiguga anti seega liikmesriikidele võimalus sobiv kuupäev vabalt kindlaks määrata.
42 Lõpuks tuleb märkida, et direktiivi 2008/94 artikli 11 esimene lõik ei piira liikmesriikide õigust kohaldada või kehtestada töötajate jaoks soodsamaid õigus- või haldusnorme ega pikendada sobivalt tagatise andmise ajavahemikku, kui nad peavad seda otstarbekaks (vt selle kohta 15. mai 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑160/01: Mau, EKL 2003, lk I‑4791, punkt 32).
43 Eeltoodut arvestades tuleb esimesele ja teisele küsimusele vastata, et direktiivi 2008/94 tuleb tõlgendada nii, et see ei pane liikmesriikidele kohustust näha ette töötajate nõuete tagamine nende tööandja pankrotimenetluse igal etapil. Eelkõige ei ole direktiiviga vastuolus see, kui liikmesriigid näevad ette tagatise üksnes nendele töötajate nõuetele, mis on tekkinud enne pankrotimenetluse algatamise otsuse äriregistrisse kandmist, ka sellisel juhul, kui selle otsusega ei määrata tööandja tegevuse lõpetamist.
Kolmas ja neljas küsimus
44 Võttes arvesse esimesele ja teisele küsimusele antud vastust, ei ole vaja kolmandale ja neljandale küsimusele vastata.
45 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta direktiivi 2008/94/EÜ töötajate kaitse kohta tööandja maksejõuetuse korral tuleb tõlgendada nii, et see ei pane liikmesriikidele kohustust näha ette töötajate nõuete tagamine nende tööandja pankrotimenetluse igal etapil. Eelkõige ei ole direktiiviga vastuolus see, kui liikmesriigid näevad ette tagatise üksnes nendele töötajate nõuetele, mis on tekkinud enne pankrotimenetluse algatamise otsuse äriregistrisse kandmist, ka sellisel juhul, kui selle otsusega ei määrata tööandja tegevuse lõpetamist.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Keskkonnaministri määruste muutmine seoses Keskkonnaministeeriumi keskkonnateenistuste, Riikliku Looduskaitsekeskuse ja Kiirguskeskuse Keskkonnaametiks ühendamisega – Riigi Teataja
Keskkonnaministri määruste muutmine seoses Keskkonnaministeeriumi keskkonnateenistuste, Riikliku Looduskaitsekeskuse ja Kiirguskeskuse Keskkonnaametiks ühendamisega
RTL 2009, 11, 131
Vastu võetud 21.01.2009 nr 8
Määrus kehtestatakse «Jahiseaduse» § 4 lõike 5, § 6 lõike 3, § 14 lõike 3, § 20 lõike 3, § 21 lõike 2, § 25 lõike 5, § 27 lõike 1, § 29 lõike 8, § 34 lõike 12, § 45 lõike 2 ja § 52 lõike 4, «Jäätmeseaduse» § 33 lõike 1 punktide 1–3, § 73 lõike 5, § 86 ja § 117 lõike 1, «Kalapüügiseaduse» § 11 lõigete 12, 15 ja 16, «Keskkonnatasude seaduse» § 31 lõike 4, «Keskkonnavastutuse seaduse» § 9 lõike 2 ja § 29 lõike 4, «Kiirgusseaduse» § 17 lõike 7, § 28, § 42 lõike 2, § 45 lõike 7, § 47 lõike 2 ning § 58 lõigete 5 ja 6, «Looduskaitseseaduse» § 10 lõigete 2 ja 6, § 18 lõike 3, § 23 lõike 3, § 61 lõike 2 ja § 91 lõike 3, «Maapõueseaduse» § 13 lõike 5, § 14 lõike 7, § 18 lõike 6, § 27 lõike 5, § 28 lõike 7, § 40 lõike 2, § 45 lõike 2 ja § 48 lõike 5, «Metsaseaduse» § 24 lõigete 6, 7 ja 10, § 25 lõigete 3 ja 7, § 29 lõigete 3, 5 ja 6, § 30 lõigete 3 ja 7, § 31 lõigete 3 ja 4, § 33, § 37 lõike 11, § 38 lõike 1, § 40 lõigete 4, 7 ja 11, § 41 lõike 6 ja § 43 lõike 3, «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 12 lõike 4, «Saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse» § 29 lõike 5 ja § 30 lõike 3, «Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse» § 5 lõike 3, § 64 lõike 6, § 65 lõike 6, § 66 lõike 8, § 73 lõike 8, § 74 lõike 6, § 75 lõike 3, § 76 lõike 5, § 96 lõike 3, § 97 lõigete 3 ja 11, § 101 lõike 5, § 104 lõike 5, § 105 lõike 8 ja § 111 lõike 2, «Vabariigi Valitsuse seaduse» § 43 lõike 5, «Veeseaduse» § 9 lõike 14, § 12 lõike 3, § 21 punkti 6, § 24 lõike 5, § 28 lõike 6 ja § 30 ning «Välisõhu kaitse seaduse» § 32 lõike 6, § 34 lõigete 3 ja 5, § 35 lõike 3, § 50 lõike 2, § 59 ja § 90 lõike 2 alusel.
«JAHISEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 1. Keskkonnaministri 22. jaanuari 2003. a määruse nr 7 «Jahipiirkonna kasutusõiguse loa vorm» (RTL 2003, 15, 195) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse lisas asendatakse sõnad «maakonna keskkonnateenistusele» sõnaga «Keskkonnaametile»;
2) lisas toodud jahipiirkonna kasutusõiguse loa vormi punktis 3.5 esitatud vaidlustamisviide muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Käesolevat jahipiirkonna kasutusõiguse luba on võimalik vaidlustada 30 päeva jooksul teatavaks tegemisest, esitades vaide loa andjale haldusmenetluse seaduses sätestatud korras või esitades kaebuse halduskohtusse halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.».
§ 2. Keskkonnaministri 28. veebruari 2003. a määruse nr 15 «Jahijuhataja koolituse ja atesteerimise kord» (RTL 2003, 32, 482) §-s 3 asendatakse sõnad «keskkonnateenistuse juhataja» sõnaga «Keskkonnaamet».
§ 3. Keskkonnaministri 5. märtsi 2003. a määruses nr 17 «Jahiulukite tehiskeskkonnas hoidmise koha registreerimise taotluse esitamise, läbivaatamise ja registreerimise kord» (RTL 2003, 35, 521) tehakse järgmised muudatused:
1) määruses asendatakse läbivalt sõna «Keskkonnaministeerium» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes, kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti;
2) paragrahvi 3 lõikes 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi metsaosakond» sõnaga «Keskkonnaamet».
§ 4. Keskkonnaministri 5. märtsi 2003. a määruses nr 18 «Jahitunnistuse taotleja koolitamise, jahiteooriaeksami ja laskekatse sooritamise, tunnistuse taotlemise ning tunnistuse andmise kord. Jahitunnistuse vorm» (RTL 2003, 35, 522) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvis 8 ja § 12 lõikes 3 asendatakse sõnad «keskkonnateenistuse juhataja» sõnaga «Keskkonnaamet»;
2) paragrahvi 9 lõikes 5, § 22 lõigetes 1 ja 2 ning §-s 23 asendatakse sõnad «keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes;
3) paragrahvi 11 lõikes 1 asendatakse sõnad «koolitaja asukohajärgses või isiku elukohajärgses keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis»;
4) paragrahvi 19 lõikes 1, § 20 lõikes 1 ja § 21 lõikes 1 asendatakse sõnad «elukohajärgne keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
§ 5. Keskkonnaministri 7. märtsi 2003. a määruses nr 20 «Jahieeskiri» (RTL 2003, 35, 524; 2008, 86, 1190) tehakse järgmised muudatused:
1) määruste tekstis asendatakse sõnad «maakonna keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes, kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti;
2) paragrahvi 13 lõige 1 muudetakse ja sõnatatakse järgmiselt:
« (1) Laskekatse tunnistuse annab Keskkonnaamet või Keskkonnaministeeriumi volitatud isik.».
§ 6. Keskkonnaministri 14. mai 2003. a määruse nr 47 «Jahimaakorraldusjuhend» (RTL 2003, 63, 891) § 5 lõikes 1 asendatakse sõna «keskkonnateenistusel» sõnaga «Keskkonnaametil».
§ 7. Keskkonnaministri 14. mai 2003. a määruses nr 44 «Kooraste ja Ilumetsa jahipiirkonna moodustamine ja jahipiirkonna kasutusõiguse loa väljaandja määramine» (RTL 2003, 63, 888) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse pealkirjast jäetakse välja sõnad «ja jahipiirkonna kasutusõiguse loa väljaandja määramine»;
§ 8. Keskkonnaministri 11. juuli 2003. a määruses nr 62 «Jahiulukite loenduse metoodika, nõutavad küttimisandmed ja nende esitamise kord, aruandeperiood ja tähtajad» (RTL 2003, 87, 1276; 2006, 40, 698) tehakse järgmised muudatused:
1) määruses asendatakse läbivalt sõna «keskkonnateenistus» sõnadega «Keskkonnaamet» vastavas käändes, kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti;
2) paragrahvi 2 lõigetest 3 ja 4, § 3 lõikest 2, § 4 lõikest 2 ja § 5 lõikest 3 jäetakse välja sõnad «või jahipiirkonna koosseisu mittekuuluva kaitseala valitseja»;
3) paragrahvi 8 lõikes 1 asendatakse sõnad «küttimiskoha keskkonnateenistusele» sõnaga «Keskkonnaametile».
§ 9. Keskkonnaministri 23. oktoobri 2003. a määruses nr 79 «Kaansoo, Nõva–Kullamaa ja Tipu jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine» (RTL 2003, 113, 1789; 2007, 22, 375) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse pealkirjast jäetakse välja sõnad «ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine»;
§ 10. Keskkonnaministri 13. aprilli 2004. a määruses nr 15 «Eidapere, Haimre, Järvakandi, Kehtna, Käru, Päärdu, Raikküla, Vahastu, Valgu ja Vigala jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine» (RTL 2004, 46, 786) tehakse järgmised muudatused:
§ 11. Keskkonnaministri 13. aprilli 2004. a määruses nr 14 «Alatskivi, Amme, Elva, Haaslava, Järvselja, Kambja, Kastre, Konguta, Kärevere, Laeva, Luunja, Meeksi, Nõgiaru, Nõo, Peipsiääre, Puhja, Rannu, Sangla, Tammistu, Tähtvere, Vahelaane, Võnnu ja Ülenurme jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine» (RTL 2004, 46, 785) tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahv 24 tunnistatakse kehtetuks.
§ 12. Keskkonnaministri 28. aprilli 2004. a määruses nr 34 «Kullavere, Luua, Pikknurme ja Saadjärve jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine» (RTL 2004, 56, 934) tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahv 5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 13. Keskkonnaministri 28. aprilli 2004. a määruses nr 36 «Halliste, Heimtali ja Türi jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine» (RTL 2004, 56, 936) tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvid 2 ja 5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 14. Keskkonnaministri 3. mai 2004. a määruses nr 44 «Kaisma, Koonga ja Vändra jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine» (RTL 2004, 61, 1021) tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahv 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 15. Keskkonnaministri 8. juuni 2004. a määruse nr 69 «Medaliväärsete jahitrofeede arvestuse pidamise kord» (RTL 2004, 83, 1318) §-s 2 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi metskond» sõnaga «Keskkonnaamet».
§ 16. Keskkonnaministri 17. augusti 2004. a määruse nr 104 «Hageri jahipiirkonna, Leva jahipiirkonna ja Tammiku jahipiirkonna moodustamine» (RTL 2004, 116, 1812; 2005, 72, 993) § 5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 17. Keskkonnaministri 17. augusti 2004. a määruse nr 105 «Urevere jahipiirkonna ja Nõva-Kullamaa jahipiirkonna moodustamine» (RTL 2004, 116, 1813; 2005, 30, 416) §-d 2 ja 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 18. Keskkonnaministri 3. juuni 2005. a määruses nr 48 «Kääpa, Lasva, Vastseliina, Võhandu ja Väimela jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine1» (RTL 2005, 64, 920) tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahv 6 tunnistatakse kehtetuks.
§ 19. Keskkonnaministri 10. juuni 2005. a määruses nr 50 «Hellenurme ja Vana-Otepää jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine1» (RTL 2005, 70, 974) tehakse järgmised muudatused:
§ 20. Keskkonnaministri 14. juuni 2005. a määruses nr 51 «Ahja, Kanepi, Kauksi, Kõlleste, Laheda, Mäe, Orava, Peri, Põlgaste, Põlva, Rasina, Ruusa, Räpina, Saverna, Taevaskoja, Valgjärve, Vastse-Kuuste, Veerksu, Veriora ja Värska jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine1» (RTL 2005, 72, 992) tehakse järgmised muudatused:
§ 21. Keskkonnaministri 14. juuni 2005. a määruses nr 52 «Hageri, Juuru, Leva, Kaiu, Kohila, Märjamaa, Rapla, Valtu ja Vardi jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine1» (RTL 2005, 72, 993) tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahv 10 tunnistatakse kehtetuks.
§ 22. Keskkonnaministri 25. novembri 2005. a määruses nr 72 «Jahipiirkonnaga liitmata kaitstaval maa-alal ning kasutamiseks välja andmata jahipiirkonnas jahipidamise korraldamise alused, ulukite küttimise jahiloa hind ja aasta küttimismaht» (RTL 2005, 116, 1828) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 2 ning § 4 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõna «keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes;
2) paragrahvi 3 lõikes 3 asendatakse sõnad «kaitseala valitsejaga» sõnaga «Keskkonnaametiga»;
3) paragrahvi 3 lõikes 4 asendatakse sõnad «jahipiirkonna asukohajärgse keskkonnateenistusega» sõnaga «Keskkonnaametiga»;
4) paragrahvi 4 lõige 4 muudetakse ja sõnatatakse järgmiselt:
« (4) Jahiaastal kütitavate suurulukite arvu ning vajadusel vanuse- ja soovahekorra üle otsustab Keskkonnaamet.»;
5) paragrahvi 6 lõikes 2 asendatakse sõnad «jahiluba andev keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».
§ 23. Keskkonnaministri 31. mai 2006. a määruses nr 36 «Anna, Jäneda, Kõrvemaa, Lehtse ja Väätsa jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine» (RTL 2006, 47, 843; 2007, 47, 833) tehakse järgmised muudatused:
§ 24. Keskkonnaministri 31. mai 2006. a määruses nr 38 «Aegviidu, Ida-Harju, Keila, Kose, Lääne-Harju, Maapaju, Nahe, Nissi, Padise, Paldiski, Põhja-Kõrvemaa, Rae, Siniallika ja Vääna jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine» (RTL 2006, 47, 845) tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahv 15 tunnistatakse kehtetuks.
§ 25. Keskkonnaministri 29. mai 2007. a määruses nr 37 «Jõgeva, Sadala, Torma ja Vaimastvere jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine1» (RTL 2007, 47, 831) tehakse järgmised muudatused:
§ 26. Keskkonnaministri 29. mai 2007. a määruses nr 38 «Anguse, Haljala, Kadrina, Kiltsi, Kullaaru, Kunda, Laekvere, Mahu, Nõmmküla, Pajusti, Porkuni, Rakke, Ranna, Simuna, Tamsalu, Triigi, Tõrma, Uhtna, Varangu, Viitna, Vinni, Viru-Nigula, Vohnja ja Väike-Maarja jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine1» (RTL 2007, 47, 832) tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahv 25 tunnistatakse kehtetuks.
§ 27. Keskkonnaministri 29. mai 2007. a määruses nr 39 «Ambla, Järva-Jaani, Koeru ja Lehtse jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine1» (RTL 2007, 47, 833) tehakse järgmised muudatused:
§ 28. Keskkonnaministri 30. mai 2007. a määruses nr 41 «Avinurme, Kauksi, Kiikla, Kiviõli, Kohtla-Nõmme, Lohusuu, Maidla, Mäetaguse, Ontika, Oonurme ja Tudulinna jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine1» (RTL 2007, 47, 835) tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahv 12 tunnistatakse kehtetuks.
«JÄÄTMESEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 29. Keskkonnaministri 20. aprilli 2004. a määruse nr 18 «Jäätmeloa omamise kohustusest vabastatud isiku või tavajäätmete vedaja teate ja registreerimistõendi vormid» (RTL 2004, 49, 844) lisas 2 oleval registreerimistõendi vormil asendatakse sõna «keskkonnateenistus» ning sellele eelnev punktiirjoon sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
§ 30. Keskkonnaministri 21. aprilli 2004. a määruse nr 21 «Teatud liiki ja teatud koguses tavajäätmete, mille vastava käitlemise korral pole jäätmeloa omamine kohustuslik, taaskasutamise või tekkekohas kõrvaldamise nõuded1» (RTL 2004, 49, 847) § 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 5. Keskkonnaameti õigus nõuda ettevõtjalt jäätmeloa taotlemist §-des 2–4 sätestatud juhtudel
(2) Amet teavitab ettevõtjat jäätmeloa taotlemise vajadusest kirjalikult, põhjendades jäätmeloa vajalikkuse nõuet ning määrates tähtaja jäätmeloa taotluse esitamiseks. Taotluse esitamise tähtaeg ei tohi olla lühem kui 28 päeva ettevõtjale kirjaliku teate saatmise päevast arvates.».
§ 31. Keskkonnaministri 26. aprilli 2004. a määruses nr 26 «Jäätmeloa andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise menetluse käigus läbiviidavate menetlustoimingute tähtajad ning jäätmeloa taotlemiseks vajalike andmete täpsustatud loetelu ja jäätmeloa taotluse vorm ning jäätmeloa vorm» (RTL 2004, 56, 933) tehakse järgmised muudatused:
« (2) Jäätmeloa annab Keskkonnaamet (edaspidi amet)»;
2) paragrahvi 5 lõikes 2 ja § 9 lõikes 4 asendatakse sõna «keskkonnateenistus» sõnaga «amet» vastavas käändes;
3) paragrahvi 6 pealkirjas ja lõikes 3 ning § 8 lõigetes 1 ja 3 asendatakse sõna «korraldus» sõnaga «käskkiri» vastavas käändes;
4) paragrahv 8 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Amet tunnistab jäätmeloa kehtetuks «Jäätmeseaduse» §-s 85 sätestatud alustel.»;
5) paragrahvi 8 lõikes 4 asendatakse sõna «Keskkonnaministeeriumi» sõnaga «ameti»;
6) määruse lisas 2 oleval jäätmeloa vormil asendatakse sõna «keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».
§ 32. Keskkonnaministri 29. aprilli 2004. a määruses nr 38 «Prügila rajamise, kasutamise ja sulgemise nõuded1» (RTL 2004, 56, 938; 2006, 91, 1685) tehakse järgmised muudatused:
1) määruses asendatakse läbivalt sõna «keskkonnateenistus» sõnaga «amet» vastavas käändes, kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti;
2) paragrahvi 14 lõiked 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Keskkonnaamet (edaspidi amet) võib vabastada § 13 lõikes 3 nimetatud nõrgvee kogumise ja töötlemise kohustusest, kui on tehtud keskkonnamõju hindamine, milles on muuhulgas arvestatud asukoha ja prügilas potentsiaalselt ladestatavate jäätmete iseärasusi ning analüüsitud pinnase ja põhjavee kaitstust ilma nimetatud nõuete rakendamiseta, ning amet on hindamise aruannet arvestades veendunud, et pinnase ja põhjavee kaitse on ilma nimetatud nõuete rakendamiseta tagatud.
(2) Kui amet on andnud lõikes 1 nimetatud vabastuse või kui muul alusel on selge, et prügila keskkonnaoht on tavapärasest väiksem, võib amet teha leevendusi § 11 lõigetes 3–5 ja § 13 lõigetes 1 ning 2 sätestatud nõuetest.»;
3) paragrahvi 14 lõikes 3, § 28 lõikes 2, § 34 lõikes 1, § 35 lõikes 3 ja § 59 lõikes 3 asendatakse sõnad «keskkonnateenistuse juhataja» sõnaga «amet» vastavas käändes;
4) paragrahvi 14 lõikest 3, § 28 lõikest 2, § 34 lõikest 1, § 35 lõikest 3 ja § 59 lõikest 3 jäetakse välja sõnad «oma korraldusega»;
5) paragrahvi 31 lõikes 4 asendatakse sõnad «korralduse andmise» sõnadega «otsuse tegemise»;
6) paragrahvi 33 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Amet kinnitab nõuetekohase sulgemiskava.»;
7) paragrahvi 34 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt.
« (4) Prügila loetakse suletuks, kui amet on teinud otsuse prügila sulgemiseks ja tunnistanud jäätmeloa selles osas kehtetuks, mis annab õiguse prügilas jäätmeid ladestada.».
§ 33. Keskkonnaministri 4. juuni 2004. a määruses nr 66 «Jäätmepõletustehase ja koospõletustehase rajamise, kasutamise ja sulgemise nõuded» (RTL 2004, 83, 1316; 2006, 29, 517) tehakse järgmised muudatused:
« (3) Käitajal peab olema «Jäätmeseaduse» §-de 81 ja 96 kohane jäätmeluba jäätmete põletamiseks või «Saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse» kohane keskkonnakompleksluba (edaspidi kasutatakse mõlemat loa liiki hõlmavat üldmõistet luba).»;
2) paragrahvides 16, 17, 19, 20 asendatakse sõna «keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes;
3) paragrahvi 18 lõikes 1 asendatakse sõnad «keskkonnateenistuse juhataja oma korraldusega» sõnaga «Keskkonnaamet»;
4) paragrahvi 18 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Tehas loetakse suletuks, kui Keskkonnaamet on teinud tehase sulgemisotsuse ja tunnistanud loa kehtetuks selles osas, mis lubab tehases jäätmeid põletada.»;
5) paragrahvi 21 lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõna «Keskkonnaministeerium» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
§ 34. Keskkonnaministri 23. detsembri 2004. a määruses nr 138 «Jäätmearuande vorm, esitatavate andmete ulatus ja aruande esitamise kord» (RTL 2005, 3, 11) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Jäätmearuanne esitatakse Keskkonnaametile (edaspidi amet) paberil kahes eksemplaris, elektrooniliselt digitaalallkirjaga kinnitatult vastavalt «Digitaalallkirja seadusele» või autoriseeritud kasutajana vahetult Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskuse (edaspidi Info- ja Tehnokeskus) hallatavasse veebipõhisesse keskkonnaregistri sidussüsteemi.»;
« (4) Kui aruande esitajal ei ole jäätmeluba põhjusel, et see ei ole seadusega nõutav, siis esitab ta jäätmearuande iga jäätmekäitluskoha või jäätmete tekkekoha kohta.»;
3) paragrahvides 4 ja 5 asendatakse sõna «keskkonnateenistus» sõnaga «amet» vastavas käändes;
4) määruse lisas oleval jäätmearuande vormil asendatakse sõna «keskkonnateenistus» ja sõnad «maakonna keskkonnateenistus» sõnadega «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
«KALAPÜÜGISEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 35. Keskkonnaministri 18. detsembri 2000. a määrus nr 76 «Kaluri kalapüügiloa andja määramine merel ja mitme maakonna piiresse jääval siseveekogul ning mõnede keskkonnaministri määruste kehtetuks tunnistamine» (RTL 2000, 130, 2104) tunnistatakse kehtetuks.
§ 36. Keskkonnaministri 22. veebruari 2005. a määruses nr 11 «Kalastuskaardi taotlemise ja andmise kord, kalastuskaardi vorm ning püügiõiguse eest tasumist tõendavale dokumendile kantavate andmetele esitatavad nõuded, harrastuspüügi andmete esitamise kord ja vorm, püügiandmete esitamise tähtaeg ning harrastuspüügiõiguse eest mobiilimaksega tasumise ning tasu maksmise kontrollimise nõuded ja harrastusliku kalapüügiõiguse tasu» (RTL 2005, 28, 387; 2008, 64, 912) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõike 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Posti teel esitatud taotluste puhul loetakse taotluse esitamise ajaks taotluse registreerimise kuupäev ja kellaaeg, mille on kalastuskaardi andja märkinud oma dokumendihaldussüsteemis.»;
2) paragrahvi 4 lõike 5 teisest lausest jäetakse välja sõnad «vastava maakonna piiresse jäävate»;
« (4) Kui taotlus vastab nõuetele, ei esine aluseid kalastuskaardi andmisest keeldumiseks ning harrastuspüügiõiguse tasu on makstud, koostab kalastuskaardi andja kalastuskaardi. Kalastuskaart väljastatakse Keskkonnaametist. Kalastuskaardi taotleja soovil saadab kalastuskaardi andja kalastuskaardi postiga taotlusel näidatud postiaadressil.»;
4) paragrahvi 7 lõikest 3 jäetakse välja sõnad «või struktuuriüksuse»;
5) paragrahvi 11 täiendatakse pärast sõna «Keskkonnaministeeriumi» sõnadega «ja Keskkonnaameti»;
6) määrusest jäetakse välja normitehniline märkus.
§ 37. Keskkonnaministri 18. novembri 2008. a määruses nr 47 «Ajutised püügikitsendused, kalapüügiõiguse tasu, kalastuskaartide piirarv ja kalastuskaardi väljaandja määramine harrastuslikul kalapüügil 2009. aastal» (RTL 2008, 94, 1298) tehakse järgmised muudatused:
«Ajutised püügikitsendused, kalapüügiõiguse tasu ja kalastuskaartide piirarv harrastuslikul kalapüügil 2009. aastal»;
3) paragrahvi 4 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks ja lõike 1 eest jäetakse ära lõike tähis;
4) paragrahvi 13 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Lubatud kalastuskaartide ja püügivahendite piirarv Tartu maakonna siseveekogudel ja Saadjärvel ning püügikitsendused harrastuspüügil»;
5) paragrahvi 13 lõikes 5 asendatakse arv «44» arvuga «120»;
6) paragrahvi 13 lõige 7 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvide 21 ja 22 pealkirjast jäetakse välja sõnad «ja kalastuskaardi andja määramine»;
9) paragrahvi 21 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvi 22 lõike 1 sissejuhatav lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Harrastuslik kalapüük, välja arvatud püük spinningu ja lendõngega, on Jõgeva, Lääne-Viru ja Järva maakonna piires keelatud järgmistel jõgedel ja jõelõikudel:»;
11) paragrahvi 22 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks.
«KESKKONNATASUDE SEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSE MUUTMINE
§ 38. Keskkonnaministri 20. detsembri 2005. a määruses nr 77 «Keskkonnatasu arvutuse vormid» (RTL 2005, 123, 1950; 2006, 31, 546) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse lisades esitatud keskkonnatasu arvutuse vormidel asendatakse sõna «keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes, kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti;
2) määruse lisades esitatud keskkonnatasu arvutuse vormide ülaservas asendatakse punktiirjoon ja tekst «KESKKONNATEENISTUS» sõnaga «KESKKONNAAMET».
«KESKKONNAVASTUTUSE SEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 39. Keskkonnaministri 11. juuli 2008. a määruses nr 32 «Keskkonnakahju ja kahju ohtu puudutavate andmete loetelu» (RTL 2008, 61, 868) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Määrus kehtestab selliste andmete loetelu, mille keskkonnakahju või kahju ohu tekkimise korral kahju tekitaja esitab Keskkonnaametile (edaspidi amet) viivitamata.».
§ 40. Keskkonnaministri 17. juuli 2008. a määruses nr 33 «Tagatise esitamise, kasutamise, suurendamise, asendamise ja vabastamise kord» (RTL 2008, 64, 913) tehakse järgmised muudatused:
«Käesolev määrus sätestab Keskkonnaameti (edaspidi amet) kantud keskkonnakahju vältimise või heastamisega seotud kulude (edaspidi kulud) tasumise ajatamiseks tagatise esitamise, kasutamise, asendamise ja vabastamise korra.»;
3) paragrahvi 4 lõikes 2 asendatakse sõnad «keskkonnateenistuse juhataja» sõnadega «ameti peadirektor».
«KIIRGUSSEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 41. Keskkonnaministri 29. aprilli 2004. a määruses nr 41 «Kiirgustegevusloa andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise menetluse tähtajad ning kiirgustegevusloa taotluse täpsustatud nõuded, vormid ja kiirgustegevusloa vormid» (RTL 2004, 57, 952; 2006, 47, 841) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõikes 1 asendatakse sõna «Keskkonnaministeeriumile» sõnaga «Keskkonnaametile»;
2) paragrahvi 2 lõiked 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Loa andja vaatab taotleja esitatud andmed ja dokumendid läbi ning vajaduse korral kontrollib nende vastavust tegelikule olukorrale.
(3) Kui loa andja määrab taotlejale tähtaja loa taotluse puuduste kõrvaldamiseks või taotluse materjalide kohta täpsustavate andmete esitamiseks, pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg puuduste kõrvaldamise või täpsustavate andmete esitamise aja võrra.»;
3) paragrahvi 4 lõikest 2 jäetakse välja sõnad «Kiirguskeskuse esitatud seisukoha alusel»;
4) paragrahvi 19 punktis 6 asendatakse sõna «Kiirguskeskuse» sõnaga «Keskkonnaameti»;
5) lisade 7 ja 8 päises asendatakse sõnad «Keskkonnaministeerium Toompuiestee 24, 15172 Tallinn» sõnadega «Loa andja nimi ja aadress»;
6) lisa 8 tabeli «TOLLI MÄRKMED» päises asendatakse sõna «Kiirguskeskusele» sõnaga «Keskkonnaametile».
§ 42. Keskkonnaministri 8. juuli 2004. a määruse nr 86 «Kiirgustöötaja kiirgusohutusalase koolitamise nõuded» (RTL 2004, 97, 1524) § 5 lõikes 4 asendatakse sõna «Kiirguskeskust» sõnaga «Keskkonnaametit».
§ 43. Keskkonnaministri 27. augusti 2004. a määruses nr 110 «Välistöötaja kiirgusseireandmetele ja vormistamisele esitatavad nõuded ning välistöötaja doosikaardi vorm» (RTL 2004, 117, 1821) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõigetes 1 ja 3, § 5 lõikes 2 ning §-s 6 asendatakse sõna «Kiirguskeskus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes;
2) määruse lisa osast «Väljastaja/Issuing office:» jäetakse välja Kiirguskeskuse nimi ja kontaktandmed;
§ 44. Keskkonnaministri 12. oktoobri 2004. a määruses nr 127 «Kvalifitseeritud kiirguseksperdi litsentsi ja selle taotluse vorm ning litsentsi andmise, pikendamise, peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord» (RTL 2004, 134, 2077) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvis 1 asendatakse sõna «Keskkonnaministeeriumile» sõnadega «Keskkonnaametile»;
2) paragrahvi 2 lõikes 1, § 5 lõigetes 3 ja 4 ning lisas 1 asendatakse sõna «keskkonnaminister» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes;
« (2) Keskkonnaamet moodustab komisjoni, kes vaatab läbi taotluse, vajadusel kontrollib taotleja vastavust nõuetele suulise või kirjaliku testiga või vestlusega ja esitab Keskkonnaametile arvamuse taotleja nõuetele vastavuse kohta.»;
4) lisas 2 asendatakse sõna «Keskkonnaministeeriumi» sõnadega «Litsentsi andja».
§ 45. Keskkonnaministri 9. veebruari 2005. a määruse nr 8 «Radioaktiivsete jäätmete klassifikatsioon, registreerimise, käitlemise ja üleandmise nõuded ning radioaktiivsete jäätmete vastavusnäitajad» (RTL 2005, 20, 244) § 13 lõikes 1 ja § 14 lõikes 2 asendatakse sõna «Kiirguskeskusele» sõnaga «Keskkonnaametile».
§ 46. Keskkonnaministri 15. veebruari 2005. a määruses nr 10 «Kiirgustegevuses tekkinud radioaktiivsete ainete või radioaktiivsete ainetega saastunud esemete vabastamistasemed ning nende vabastamise, ringlusse võtmise ja taaskasutamise tingimused» (RTL 2005, 24, 331) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõikes 1 ja § 6 lõikes 3 asendatakse sõna «keskkonnaminister» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes;
2) paragrahvi 3 lõikes 4 asendatakse sõna «Kiirguskeskus» sõnaga «Keskkonnaamet».
§ 47. Keskkonnaministri 26. mai 2005. a määrus nr 45 «Kiirgustöötaja ja elaniku efektiivdooside seire ja hindamise kord ning radionukliidide sissevõtust põhjustatud dooside doosikoefitsientide ning kiirgus- ja koefaktori väärtused» (RTL 2005, 65, 934) asendatakse läbivalt sõna «Kiirguskeskus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
«LOODUSKAITSESEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 48. Keskkonnaministri 22. märtsi 2002. a määruse nr 15 «Tallinna linna territooriumil asuvaid kaitstavaid looduse üksikobjekte ümbritseva kaitsevööndi ulatus» (RTL 2002, 45, 620; 2003, 15, 196) §-s 2 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Harjumaa Keskkonnateenistuse» sõnaga «Keskkonnaameti».
§ 49. Keskkonnaministri 2. aprilli 2003. a määruse nr 27 «Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri» (RTL 2003, 46, 678) §-s 2 asendatakse sõnad «asukohajärgse maakonna keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».
§ 50. Keskkonnaministri 2. aprilli 2003. a määruse nr 28 «Põlva maakonnas asuvaid kaitstavaid looduse üksikobjekte ümbritseva piiranguvööndi ulatus» (RTL 2003, 46, 679) §-s 2 asendatakse sõnad «Põlvamaa keskkonnateenistuse» sõnaga «Keskkonnaameti».
§ 51. Keskkonnaministri 28. oktoobri 2003. a määrus nr 82 «Volituste andmine Vooremaa maastikukaitseala valitsemiseks» (RTL 2003, 113, 1792) tunnistatakse kehtetuks.
§ 52. Keskkonnaministri 19. mai 2004. a määruse nr 52 «Kaitsealade ja kaitstavate looduse üksikobjektide valitsemise volituste andmine» (RTL 2004, 69, 1135; 2005, 124, 1971) §-s 2 tehakse järgmised muudatused:
« (2) Kaitsealade ja kaitstavate looduse üksikobjektide valitseja on Keskkonnaamet.»;
2) paragrahvi 2 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 53. Keskkonnaministri 28. mai 2004. a määrus nr 55 «Volituste andmine Emajõe-Suursoo maastikukaitseala valitsemiseks» (RTL 2004, 72, 1189) tunnistatakse kehtetuks.
§ 54. Keskkonnaministri 28. mai 2004. a määruse nr 60 «Kaitstava loodusobjekti piires oleval kinnisasjal liikumiseks teadustöötajale õiendi väljastamise tingimused ja õiendi vorm» (RTL 2004, 72, 1194) §-s 4 tehakse järgmised muudatused:
« (2) Keskkonnaamet annab õiendi:
3) kaitstava loodusobjektiga seotud teadusuuringu või inventuuri riigi tellimuse tegijale;
4) kaitsekorralduskava koostajale või kaitsekorralduskavas ettenähtud teadustöö tegijale.»;
§ 55. Keskkonnaministri 1. juuni 2004. a määruses nr 62 «Loodushoiutoetuse taotlemise, taotluse läbivaatamise ja toetuse maksmise kord, nõuded toetuse maksmiseks ja toetuse määrad» (RTL 2004, 75, 1228; 2007, 70, 1228) asendatakse läbivalt sõnad «Riiklik Looduskaitsekeskus» sõnadega «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
§ 56. Keskkonnaministri 3. juuni 2004. a määruse nr 65 «Kaitstava loodusobjekti tähistamise kord ja tähised» (RTL 2004, 78, 1255) § 2 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kaitstava loodusobjekti tähistamist korraldab Riigimetsa Majandamise Keskus.»;
§ 57. Keskkonnaministri 13. jaanuari 2005. a määruses nr 1 «Metsise püsielupaikade kaitse alla võtmine1» (RTL 2005, 13, 111; 2007, 77, 1333) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
««Looduskaitseseaduse» § 21 lõike 1 kohaselt on püsielupaiga valitsejaks Keskkonnaamet.»;
2) teises normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «maakonna keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».
§ 58. Keskkonnaministri 6. mai 2005. a määruses nr 34 «Männisinelase ja eremiitpõrnika püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2005, 51, 715) tehakse järgmised muudatused:
§ 59. Keskkonnaministri 12. mai 2005. a määruses nr 37 «Pisilina püsielupaiga kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RTL 2005, 54, 770) tehakse järgmised muudatused:
2) normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Hiiumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».
§ 60. Keskkonnaministri 21. juuni 2005. a määruses nr 54 «Väike-punalamesklase püsielupaiga kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2005, 75, 1063) tehakse järgmised muudatused:
§ 61. Keskkonnaministri 4. juuli 2005. a määruses nr 56 «Harivesiliku püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2005, 81, 1171) tehakse järgmised muudatused:
§ 62. Keskkonnaministri 14. septembri 2005. a määruses nr 61 «Laialehise nestiku, soohiilaka ja kollase kiviriku püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2005, 99, 1502) tehakse järgmised muudatused:
§ 63. Keskkonnaministri 20. detsembri 2005. a määruses nr 78 «Hallhülge ja viigerhülge püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2005, 124, 1969) tehakse järgmised muudatused:
§ 64. Keskkonnaministri 2. jaanuari 2006. a määruses nr 1 «Karvase maarjalepa ja emaputke püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2006, 6, 90) tehakse järgmised muudatused:
§ 65. Keskkonnaministri 18. jaanuari 2006. a määruses nr 5 «Euroopa naaritsa püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2006, 9, 167) tehakse järgmised muudatused:
2) teises normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Hiiumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».
§ 66. Keskkonnaministri 25. jaanuari 2006. a määruses nr 8 «Hariliku kobarpea püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2006, 13, 210) tehakse järgmised muudatused:
§ 67. Keskkonnaministri 3. veebruari 2006. a määruses nr 9 «Mägi-kadakkaera, püstkiviriku ja aasnelgi Maarjamäe klindi püsielupaiga kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2006, 15, 252) tehakse järgmised muudatused:
2) teises normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «asukohajärgses maakonna keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».
§ 68. Keskkonnaministri 1. märtsi 2006. a määruses nr 17 «Eesti soojumika püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2006, 24, 424) tehakse järgmised muudatused:
§ 69. Keskkonnaministri 17. aprilli 2006. a määruses nr 28 «Kaitsealuste seeneliikide püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2006, 36, 623; 2008, 57, 785) tehakse järgmised muudatused:
§ 70. Keskkonnaministri 17. aprilli 2006. a määruses nr 29 «Jõgevamaa looduse üksikobjektide kaitse alla võtmine» (RTL 2006, 36, 624) asendatakse läbivalt sõnad «Jõgevamaa Keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
§ 71. Keskkonnaministri 12. mai 2006. a määruses nr 33 «Võrumaa looduse üksikobjektide kaitse alla võtmine» (RTL 2006, 43, 771) asendatakse läbivalt sõnad «Võrumaa Keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
§ 72. Keskkonnaministri 15. juuni 2006. a määruse nr 41 «Harjumaa looduse üksikobjektide kaitse alla võtmine» (RTL 2006, 50, 930) normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Harjumaa Keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes. (õ) 4.02.2009 11:40
§ 73. Keskkonnaministri 3. juuli 2006. a määruses nr 43 «Must-toonekure ja suur-konnakotka püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2006, 55, 998; 2008, 57, 784) tehakse järgmised muudatused:
« § 4. Püsielupaiga valitseja
«Looduskaitseseaduse» § 21 lõike 1 kohaselt on püsielupaiga valitsejaks Keskkonnaamet.»;
§ 74. Keskkonnaministri 12. juuli 2006. a määruses nr 50 «Nahkhiirte Vääna-Viti, Vääna-Posti ja Laagri püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2006, 59, 1057) tehakse järgmised muudatused:
§ 75. Keskkonnaministri 12. juuli 2006. a määruses nr 51 «Kõre ja kivisisaliku püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2006, 59, 1058) tehakse järgmised muudatused:
§ 76. Keskkonnaministri 14. juuli 2006. a määruses nr 52 «Lendorava püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2006, 59, 1059) tehakse järgmised muudatused:
§ 77. Keskkonnaministri 10. augusti 2006. a määruses nr 58 «II kaitsekategooria samblikuliikide püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2006, 64, 1171) tehakse järgmised muudatused:
§ 78. Keskkonnaministri 13. detsembri 2006. a määruses nr 73 «Kanakulli püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2006, 89, 1656) tehakse järgmised muudatused:
§ 79. Keskkonnaministri 27. detsembri 2006. a määruses nr 87 «Kassikaku püsielupaikade kaitse alla võtmine1» (RTL 2007, 2, 15) tehakse järgmised muudatused:
§ 80. Keskkonnaministri 29. märtsi 2007. a määruses nr 26 «Kalakotka püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2007, 30, 534) tehakse järgmised muudatused:
§ 81. Keskkonnaministri 18. mai 2007. a määruses nr 35 «Saaremaa robirohu püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2007, 47, 829) tehakse järgmised muudatused:
« § 3. Püsielupaiga valitseja
2) paragrahvi 4 lõikes 3 asendatakse sõnad «kaitse korraldaja» sõnadega «kaitseala valitseja»;
3) paragrahvi 4 lõike 3 punktist 6 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;
4) teises normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «maakonna keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».
§ 82. Keskkonnaministri 24. mai 2007. a määruses nr 36 «Kaitsealuste samblaliikide püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2007, 47, 830) tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 4 lõike 3 punktist 4 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;
3) paragrahvi 4 lõike 3 punktides 4 ja 5 asendatakse sõnad «kaitse korraldaja» sõnadega «kaitseala valitseja»;
§ 83. Keskkonnaministri 7. juuni 2007. a määruses nr 42 «Must-seenesultani püsielupaiga kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri1» (RTL 2007, 48, 861) tehakse järgmised muudatused:
§ 84. Keskkonnaministri 22. veebruari 2008. a määruse nr 7 «Mingi ja kähriku tehistingimustes pidamisele esitatavad nõuded ja loa andmise kord» (RTL 2008, 20, 286) § 4 lõikes 1 asendatakse sõna «Keskkonnaministeeriumile» sõnaga «Keskkonnaametile».
§ 85. Keskkonnaministri 10. septembri 2008. a määruses nr 40 «Looma tekitatud kahju hindamise metoodika, kahju hüvitamise täpsustatud ulatus ja hüvitamise kord ning kahjustuste vältimise abinõudele tehtud kulutuste hüvitamise täpsustatud ulatus ja kord» (RTL 2008, 77, 1062) tehakse järgmised muudatused:
1) määruses, välja arvatud § 13 lõikes 5, asendatakse läbivalt sõna «looduskaitsekeskus» sõnaga «amet» vastavas käändes, kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti;
« (2) Käesoleva määruse alusel kahju hüvitamist menetleb Keskkonnaamet (edaspidi amet).»;
« (1) Kahjustust hindab või hindamist korraldab amet, kes määrab hindajaks asjaomase liigi asjatundja või liigi eksperdilt väljastpoolt Keskkonnaministeeriumi haldusala. Kahjustus hinnatakse ja hindamisakt koostatakse viie tööpäeva jooksul asjakohase teate või ametilt tellimuse saamisest arvates.».
§ 86. Keskkonnaministri 26. septembri 2008. a määruses nr 42 «Rohe-raunjala püsielupaiga kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RTL 2008, 83, 1133) tehakse järgmised muudatused:
3) paragrahvi 4 lõike 3 punktist 4 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;
4) normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «maakonna keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».
«MAAPÕUESEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 87. Keskkonnaministri 21. aprilli 2005. a määruses nr 26 «Maavaravaru kaevandamise mahu aruande esitamise kord» (RTL 2005, 47, 647; 2006, 19, 330) tehakse järgmised muudatused:
« (10) Kaevandamisloa andja avalikustab aruande oma veebilehel.».
§ 88. Keskkonnaministri 21. aprilli 2005. a määruse nr 27 «Üldgeoloogilise uurimistöö ja geoloogilise uuringu aruande esitamise ning läbivaatamise kord» (RTL 2005, 47, 648) § 5 lõikes 2 asendatakse sõnad «uuringuala asukohajärgsele keskkonnateenistusele» sõnaga «Keskkonnaametile».
§ 89. Keskkonnaministri 6. mai 2005. a määruses nr 36 «Maavara kaevandamisloa taotluse vorm, kaevandamisloa taotlusele, seletuskirjale ja graafilisele lisale esitatavad täpsustatud nõuded, kaevandamisloa andmise, muutmise ja ümberregistreerimise menetlustoimingute tähtajad ja kaevandamisloa vorm» (RTL 2005, 51, 717) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõigetes 7 ja 8 asendatakse sõna «Keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;
2) paragrahvi 5 lõikes 1 asendatakse sõnad «mäeeraldise teenindusmaa asukohajärgse maakonna keskkonnateenistusele» sõnaga «Keskkonnaametile».
§ 90. Keskkonnaministri 20. mai 2005. a määruses nr 40 «Üldgeoloogilise uurimistöö loa ja uuringuloa taotluse vorm, üldgeoloogilise uurimistöö loa ning uuringuloa taotlusele, seletuskirjale ja graafilisele osale esitatavad täpsustatud nõuded, üldgeoloogilise uurimistöö loa ning uuringuloa andmise menetlustoimingute tähtajad ja üldgeoloogilise uurimistöö loa ning uuringuloa vorm» (RTL 2005, 58, 823) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõikes 7 asendatakse sõna «Keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;
2) paragrahvi 4 lõikes 8 asendatakse sõnad «uuringuruumi asukohajärgsele maakonna keskkonnateenistusele» sõnaga «Keskkonnaametile»;
3) määruse lisades 3 ja 4 esitatud üldgeoloogilise uurimistöö loa ja geoloogilise uuringu loa vormilt jäetakse välja sõnad «või struktuuriüksus».
§ 91. Keskkonnaministri 26. mai 2005. a määruses nr 43 «Üldgeoloogilise uurimistööga, geoloogilise uuringuga ja kaevandamisega rikutud maa korrastamise kord» (RTL 2005, 60, 865) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 7 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Korrastamisprojekt koostatakse lähtudes Keskkonnaameti poolt esitatud korrastamistingimustest. Korrastamistingimusi esitades peab Keskkonnaamet lähtuma kaevandamise keskkonnamõju hindamise soovitustest, arvestama maaomaniku poolt maa kasutada andmisel esitatud nõudeid, kohaliku omavalitsuse arvamust ning käesoleva korra nõudeid. Korrastatava maa kasutamise sihtotstarbe määramisel lähtutakse maavara kaevandamisloas märgitust.»;
2) paragrahvi 8 lõikes 9 asendatakse sõnad «korrastatava maa asukohajärgses maakonna keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis»;
3) paragrahvi 20 lõikes 9 «korrastatava maa asukohajärgse maakonna keskkonnateenistusele» sõnaga «Keskkonnaametile».
«METSASEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 92. Keskkonnaministri 21. detsembri 2006. a määruses nr 83 «Metsateatise vorm ja esitamise kord» (RTL 2006, 93, 1725) tehakse järgmised muudatused:
1) määruses asendatakse läbivalt sõnad «keskkonnateenistus» ja «kinnisasja asukohajärgne keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes, kui käesolevast paragrahvist ei tulene teisiti; (õ) 28.01.2009 12:00
2) paragrahvis 1 asendatakse sõnad «kinnisasja asukohajärgsele maakonna keskkonnateenistusele (edaspidi keskkonnateenistus)» sõnaga «Keskkonnaametile».
§ 93. Keskkonnaministri 21. detsembri 2006. a määruse nr 84 «Metsamaterjali veoeeskiri, metsamaterjali üleandmise-vastuvõtmise akti, müüdud või ostetud raieõiguse või metsamaterjali kohta Maksu- ja Tolliametile esitatava teatise ja veoselehe vorm» (RTL 2006, 93, 1726) § 4 lõike 1 punktis 2 asendatakse sõnad «kinnisasja asukohajärgse Keskkonnaministeeriumi maakonna keskkonnateenistuse» sõnaga «Keskkonnaameti».
§ 94. Keskkonnaministri 1. augusti 2008. a määruse nr 37 «Metsa ja muu taimestikuga kaetud alade tuleohutusnõuded» (RTL 2008, 68, 964) § 5 lõikes 5 asendatakse sõnad «maa asukohajärgse keskkonnateenistusega» sõnaga «Keskkonnaametiga».
«PERIOODI 2007–2013 STRUKTUURITOETUSE SEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSE MUUTMINE
§ 95. Keskkonnaministri 13. märtsi 2008. a määruses nr 9 «Meetme «Nõuetele mittevastavate tavajäätmeprügilate sulgemine» tingimused» (RTL 2008, 23, 356) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «keskkonnateenistus» sõnadega «või Keskkonnaamet»;
2) paragrahvi 10 lõike 6 punkte 7 ja 8 täiendatakse pärast sõna «keskkonnateenistuse» sõnadega «või Keskkonnaameti».
«SAASTUSE KOMPLEKSSE VÄLTIMISE JA KONTROLLIMISE SEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSE MUUTMINE
§ 96. Keskkonnaministri 19. märtsi 2007. a määruses nr 24 «Keskkonnakompleksloa taotluse esitamise, keskkonnakompleksloa taotluse saamise, keskkonnakompleksloa andmise või sellest keeldumise teatevormide kinnitamine» (RTL 2007, 26, 456) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 pealkirjas ja tekstis asendatakse sõna «Keskkonnaministeeriumi» sõnaga «Keskkonnaameti»;
2) määrusest jäetakse välja normitehniline märkus.
§ 97. Keskkonnaministri 6. juuli 2006. a määruse nr 45 «Kultiveerimismaterjali kategooriad, kultiveerimismaterjali algmaterjalile ning kultiveerimismaterjali kvaliteedile esitatavad nõuded1» (RTL 2006, 55, 999) lisas 1 asendatakse läbivalt sõnad «Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
§ 98. Keskkonnaministri 11. detsembri 2006. a määruse nr 72 «Kultiveerimismaterjali importimisele esitatavad nõuded1» (RTL 2006, 89, 1655) § 4 lõikes 1 asendatakse sõnad «Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskusele» sõnaga «Keskkonnaametile».
§ 99. Keskkonnaministri 21. detsembri 2006. a määruses nr 85 «Kultiveerimismaterjali sertifitseeritavate liikide loetelu, sertifitseerimise kord ning sertifitseerimist või kontrollimist kinnitatavate dokumentide sisu nõuded1» (RTL 2007, 1, 1) tehakse järgmised muudatused:
1) määruses asendatakse läbivalt sõnad «Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes, kui käesolevast paragrahvist ei tulene teisiti;
« (3) Metsapuude seemne päritolutunnistuse koostab sertifitseerimise taotleja kultiveerimismaterjali kategoorias algallikas tuntud, valitud ja kvalifitseeritud seemnepartii moodustamiseks. Puistust või seemneallikast pärineva seemne korral tuleb päritolutunnistuse koostamise aluseks võtta Keskkonnaameti poolt seemnevarujale väljastatud õiend. Õiend koostatakse seemnevarumiseks valitud puistu või seemneallika selektsiooniliseks hindamiseks. Puistu või seemneallikas, millest varutavat seemet soovitakse sertifitseerida, kuulub Keskkonnaameti poolt hindamisele hiljemalt 2 nädalat enne tegelikku seemnevarumist metsas.»;
3) paragrahvi 3 lõikes 4 asendatakse sõna «Keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;
4) paragrahvi 3 lõike 9 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Metsapuuliikide sertifitseeritavate seemnepartiide kvaliteedinõuetele vastavuse kontrollimiseks analüüsib akrediteeritud seemnekontrollilaboratoorium Keskkonnaameti peadirektori volitatud isiku võetud proove.».
§ 100. Keskkonnaministri 21. detsembri 2006. a määruses nr 86 «Kultiveerimismaterjali tootmisele, mikropaljundamist kasutavale laboratooriumile, pakendamisele, müügipakendi sulgemisele ja märgistamisele ning enesekontrollile esitatavad nõuded; kultiveerimismaterjali teise liikmesriiki turustamise teatise sisu ja selle edastamise kord1» (RTL 2007, 1, 2) asendatakse läbivalt sõnad «Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
«VABARIIGI VALITSUSE SEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSE MUUTMINE
§ 101. Keskkonnaministri 23. jaanuari 2002. a määruse nr 6 «Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi põhimäärus» (RTL 2002, 22, 282; 2006, 64, 1170) § 2 punktis 10 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi maakonna keskkonnateenistustele» sõnaga «Keskkonnaametile».
«VEESEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 102. Keskkonnaministri 16. detsembri 1996. a määrusega nr 61 «Veehaarde sanitaarkaitseala moodustamise ja projekteerimise korra kehtestamine» (RTL 1997, 3, 8; 2004, 96, 1500) kehtestatud «Veehaarde sanitaarkaitseala moodustamise ja projekteerimise korras» asendatakse läbivalt sõnad «maakonna keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
§ 103. Keskkonnaministri 30. jaanuari 1997. a määruses nr 8 «Põhjavee uurimise, kasutamise ja kaitse korra ning puurkaevude projekteerimise, puurimise, konserveerimise ja likvideerimise korra kehtestamine» (RTL 1997, 25, 145) tehakse järgmised muudatused:
1) lisa 1 punktides 1.2, 1.5, 1.7, 2.9, 2.10 ja 2.11 asendatakse sõnad «asukohajärgne riiklik keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes;
2) lisa 1 punktis 1.6 asendatakse sõnad «riigi põhjavee ja asukohajärgse riikliku keskkonnateenistuse veeregistrisse» sõnaga «põhjaveeregistrisse».
3) lisa 1 punktis 2.7 asendatakse sõnad «keskkonnaministri poolt selleks määratud veeloa väljaandja» sõnaga «Keskkonnaamet»;
4) lisa 1 punktis 3.3 asendatakse sõna «Keskkonnaministeerium» sõnaga «Keskkonnaamet»;
5) lisa 2 tekstis asendatakse sõnad «asukohajärgne riiklik keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
§ 104. Keskkonnaministri 26. märtsi 2002. a määruse nr 18 «Vee erikasutusloa ja ajutise vee erikasutusloa andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise kord, loa taotlemiseks vajalike materjalide loetelu ja loa vormid» (RTL 2002, 48, 664; 2006, 19, 330) lisades 1–6 esitatud loa vormide punktis 3.9 esitatud vaidlustamisviide muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Käesolevat vee erikasutusluba on võimalik vaidlustada 30 päeva jooksul teatavaks tegemisest, esitades kaebuse halduskohtusse halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras või vaide loa andjale haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.»;
§ 105. Keskkonnaministri 17. jaanuari 2007. a määruses nr 9 «Veekasutuse aruande vorm, esitatavate andmete ulatus ja aruande esitamise kord» (RTL 2007, 6, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõikes 1 asendatakse sõnad «vee erikasutuse asukohajärgsele Keskkonnaministeeriumi maakonna keskkonnateenistusele (edaspidi keskkonnateenistus)» sõnaga «Keskkonnaametile»;
2) paragrahvi 4 lõigetes 2–4 asendatakse sõna «keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
«VÄLISÕHU KAITSE SEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 106. Keskkonnaministri 22. septembri 2004. a määruses nr 123 «Piirkonna välisõhku eralduvate saasteainete heitkoguste vähendamise tegevuskava sisule esitatavad nõuded ja koostamise kord1» (RTL 2004, 128, 1987) asendatakse läbivalt sõnad «maakonna keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
§ 107. Keskkonnaministri 31. jaanuari 2005. a määruse nr 4 «Bensiini veo ja bensiini terminalides ning tanklates hoidmise nõuded lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise eesmärgil1» (RTL 2005, 19, 203; 2008, 35, 509) § 19 tekstis asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi asukohajärgne keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».
§ 108. Keskkonnaministri 4. novembri 2005. a määruse nr 67 «Värvide, lakkide ja sõidukite lõppviimistlusmaterjalide lenduvate orgaaniliste ühendite sisalduse piirnormid1» (RTL 2005, 113, 1732) §-s 8 asendatakse sõna «Keskkonnaministeeriumi» sõnaga «Keskkonnaameti»;
§ 109. Keskkonnaministri 6. juuli 2006. a määruse nr 46 «Välisõhus saasteaine sisalduse orienteeriva ohutu taseme määramiseks vajalike andmete loetelu» (RTL 2006, 55, 1000) § 6 lõike 2 punktis 1 asendatakse sõnad «saasteallika asukohajärgne maakonna keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».
§ 110. Keskkonnaministri 13. detsembri 2006. a määruses nr 76 «Välisõhu saastamisega seotud tegevusest aru andmise kord ja vorm1» (RTL 2006, 91, 1683) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 1 asendatakse sõnad «saasteallika asukohajärgsele maakonna keskkonnateenistusele» sõnaga «Keskkonnaametile»;
2) paragrahvi 2 lõigetes 3 ja 4 ning § 3 lõikes 2 asendatakse sõnad «maakonna keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes; (õ) 28.01.2009 12:00
3) paragrahvi 2 lõigetes 5–7 asendatakse sõna «keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».
§ 111. Keskkonnaministri 14. märtsi 2007. a määruses nr 23 «Lenduvaid orgaanilisi ühendeid sisaldavate värvide, lakkide ning sõidukite taasviimistlusmaterjalide erandkorras turustamise ning kasutamise loa taotlemise ja loa andmise kord ning loa taotluse ja loa vormid1» (RTL 2007, 25, 448) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 1 asendatakse sõna «Keskkonnaministeerium» sõnaga «Keskkonnaamet»;
2) paragrahvi 2 lõike 3 punktist 6 jäetakse välja sõnad «maakonna keskkonnateenistuse ja»;
3) paragrahvi 3 lõike 4 punktist 5 jäetakse välja sõnad «maakonna keskkonnateenistuse või»;
4) määruse lisades 3 ja 4 esitatud loa vormi real «Vaidlustamine» teises tulbas olev tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Käesolevat kemikaaliluba on võimalik vaidlustada 30 päeva jooksul loa teatavaks tegemisest arvates, esitades vaide haldusmenetluse seadustikus sätestatud korras või kaebuse Tallinna Halduskohtusse halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.».
§ 112. Keskkonnaministri 2. juuli 2007. a määruses nr 50 «Lõhnaaine esinemise määramise ekspertrühma moodustamise kord, ekspertrühma liikmele esitatavad nõuded, lõhnaaine esinemise määramise kord ja määramiseks kasutatavate meetodite loetelu» (RTL 2007, 57, 1018) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõikes 4 ning § 8 lõikes 2 asendatakse sõnad «saasteallika asukohajärgse maakonna keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes;
2) paragrahvi 5 lõike 5 punktis 4 asendatakse sõnad «maakonna keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».
§ 113. Käesolev määrus jõustub 2009. aasta 1. veebruaril.
§ 110 punktis 2 asendatud sõnad "paragrahvi 2 lõigetes 2 ja 4" sõnadega "paragrahvi 2 lõigetes 3 ja 4".
§ 92 punktis 1 asendatud sõnad "kinnistu asukohajärgne keskkonnateenistus" sõnadega "kinnisasja asukohajärgne keskkonnateenistus".
§ 72 asendatud sõnad "Võrumaa keskkonnateenistus" sõnadega "Harjumaa keskkonnateenistus".
Alus: "Riigi Teataja seaduse" § 17 lõige 31 punkt 2 ja Keskkonnaministeeriumi 3. veebruari 2009. aasta taotluskiri nr 20-1/6762


Menetlusaja mõistlikkuse hindamisel tuleb menetlus lugeda isiku suhtes alanuks ka siis, kui isik kuulatakse üle tema suhtes tõusetunud kuriteokahtluse kontrollimiseks. Seda sõltumata sellest, kas formaalselt kuulati isik üle kahtlustatavana või tunnistajana.
Otsustamaks, millise abinõuga konkreetsel juhul mõistliku menetlusaja ületamisele reageerida, tuleb kohtul eeskätt kaaluda ühelt poolt seda, millisel määral on rikutud süüdistatava õigust menetlusele mõistliku aja jooksul, ja teiselt poolt avalikku menetlushuvi konkreetses asjas, sh kuriteo raskust. Mida raskem on kuritegu, seda ulatuslikum peab olema mõistliku menetlusaja nõude rikkumine, et sellega oleks võimalik põhjendada süüdistatava õigeksmõistmist või tema suhtes kriminaalmenetluse lõpetamist. Juhul, kui mõistliku menetlusaja rikkumine tuvastatakse pärast kohtuliku arutamise kõigi staadiumide läbimist nõupidamistoas kohtuotsust tehes, kusjuures kohus leiab, et süüdistatavale etteheidetav kuritegu on tõendatud ning tsiviilhagi põhjendatud, tuleb mõistliku menetlusaja rikkumisele reageerimise viisi valikul arvesse võtta ka aega, mis eelduslikult kuluks kannatanu nõude läbivaatamisele tsiviilkohtumenetluses. Märgitu ei tähenda siiski seda, nagu välistaks kannatanu tsiviilhagi süüdistatava õigeksmõistmise mõistliku menetlusaja möödumise tõttu või samal põhjusel kriminaalmenetluse lõpetamise. Tegemist on üksnes ühe argumendiga, mida kohtul tuleb ebamõistlikule menetlusajale reageerimisel arvesse võtta.
Tegelikkusele mittevastavate arvete koostamine ja maksukohustuslasele (tema esindajale) edastamine - juhul, kui see toimub enne maksudeklaratsiooni esitamist - on objektiivselt vaadeldav kuriteo toimepanemise vahendi andmisena KrK § 17 lg 6 mõttes ja ainelise kaasabina KarS § 22 lg 3 tähenduses. See, kui maksukohustuslasele või tema esindajale antakse enne maksudeklaratsiooni esitamist ainult lubadus hankida (vajadusel) pärast maksudeklaratsiooni esitamist näilikud arved, on käsitatav täideviija teotahtluse tugevdamisena. Maksuhaldurile valeandmete esitamisele kaasaaitamisena ei ole aga vaadeldav see, kui isik edastab arved maksukohustuslasele alles pärast maksudeklaratsiooni esitamist ja ilma, et ta oleks enne deklaratsiooni esitamist seda teha lubanud.
Kaasaaitamise objektiivsesse külge kuulub põhjuslik seos kaasaaitamisteo ja täideviimisteo vahel. Siiski ei pea see põhjuslik seos olema nii vahetu kui põhiteokoosseisu objektiivsesse külge kuuluv põhjuslik seos. Kaasaaitaja tegevus peab avaldama mõju põhjusliku seose ahela arengule ning toetama selle arengut. Kaasaaitamisteona käsitletakse mitte üksnes sellist tegu, mis on täideviimisteo absoluutseks eelduseks, vaid ka sellist tegu, mis vaid toetab ja kinnitab täideviija tahtlust. Karistusõiguslikult ei ole korrektne arusaam, nagu eeldaks isiku karistamine kuriteost osavõtu eest selle tuvastamist, et ilma osavõtuteota oleks põhitegu üldse ära jäänud. (RKKKo asjas nr 3-1-1-94-00, p 6.4; nr 3-1-1-60-02, p 12; nr 3-1-1-43-10, p 16). Näiteks selleks, et lugeda tegelikkusele mittevastavate arvete hankimine maksudeklaratsioonis valeandmete esitamisele kaasaaitamiseks, ei pea tuvastama, et näilike arvete puudumise korral poleks valeandmeid sisaldanud deklaratsioone esitatud.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on süüdistataval õigus eeldada, et tema kriminaalasi lahendatakse kõigis küsimustes lõplikult õigesti esimese astme kohtus ja ta on kohustatud hüvitama üksnes põhjendamatust kaebusest tingitud menetluskulud (RKKKo asjas nr 3-1-1-94-06, p 10.2; nr 3-1-1-26-08, p 14; nr 3-1-1-10-09, p 61 ja nr 3-1-1-72-09, p 22).
Olukorras, kus Riigikohus leiab, et ringkonnakohus on ekslikult teinud asjas KrMS § 337 lg 1 p-s 1 nimetatud lahendi, on ühtlasi ära langenud ka õiguslik alus (KrMS § 185 lg 2), mis võimaldaks jätta apellatsioonimenetluse kulud süüdistatava kanda. Ringkonnakohtu viga seaduse kohaldamisel ei saa aga panna süüdimõistetule kohustust apellatsioonimenetluse kulude kandmiseks. (RKKKm asjas nr 3-1-1-21-07, p 7.3).
MKS § 31 lg 3 p-st 4 tuleneb, et maksuõiguses aegumistähtaja möödumisel kohustuse lõpeb. MKS § 98 lg 1 kohaselt on maksusumma määramise aegumistähtaeg kolm aastat. Maksusumma tahtliku tasumata või kinni pidamata jätmise korral on maksusumma määramise aegumistähtaeg kuus aastat.
Kui maksumaksja täidab vabatahtlikult maksukohustuse või kõrvalkohustuse (näiteks tasub intressi), mis on aegumistähtaja möödumise tõttu lõppenud, siis tekib tal MKS § 33 kohaselt õigus nõuda tasutu tagastamist (vt nt Riigikohtu 15.11.2006 otsust haldusasjas nr 3-3-1-75-06). Tagastamist võib maksumaksja nõuda kahel viisil. Ta võib vaidlustada aegunud nõude määramiseks või sissenõudmiseks antud haldusakti või esitada MKS § 33 alusel tagastusnõude summale, mille maksumaksja on tasunud vabatahtlikult, ilma haldusaktita.
Kui maksuhaldur annab aegunud nõude osade kohta välja mitu haldusakti (nt määrab alguses ühe haldusaktiga maksu ja hiljem teise aktiga intressi), siis ühe haldusakti vaidlustamata jätmine ei võta maksumaksjalt õigust vaidlustada teist haldusakti.
Maksumaksjal on õigus aegumistähtaja jooksul maksudeklaratsioone parandada korduvalt niikaua kuni selles deklaratsioonis deklareeritava maksukohustuste kohta ei ole tehtud maksuotsust. Pärast maksuotsuse tegemist saab maksuotsusega tuvastatud maksukohustust korrigeerida vaid maksuotsuse vaidlustamise teel (nt vaide või kaebuse esitamisega) või taotledes maksuotsuse muutmist või kehtetuks tunnistamist vastavalt MKS §-dele 101-104. Kui maksumaksja on seisukohal, et ta on parandanud maksudeklaratsiooni, mida ta ei oleks pidanud parandama ja on deklaratsiooni parandamise tulemusena tasunud maksu, mille määramine oli parandusdeklaratsiooni esitamise ajal MKS §-st 98 lähtuvalt aegunud, siis on maksumaksjal õigus kolme aasta jooksul alates maksu tasumisest esitada MKS § 33 alusel nõue enammakstud maksu tagastamiseks.
Käibemaksukohustuse tekkimise aeg tuleb tuvastada või määrata kuu täpsusega. Kui käibe toimumise aega ei ole võimalik tuvastada, siis tuleb see määrata, lähtudes näiteks kauba soetamise ajast.
Käibe tekkimise aja tuvastamine või määramine on oluline seepärast, et maksustatava käibe tekkimise hetk toob endaga kaasa käibemaksusumma arvutamise, deklareerimise ja tasumise kohustused. Maksudeklaratsiooni esitamise kuupäev on aegumisetähtaja arvestamisel määrava tähtsusega, sest vastavalt MKS § 98 lg-le 1 algab aegumine maksudeklaratsiooni esitamise tähtpäevast, mida ei esitatud või milles esitatud andmete alusel maksusumma valesti arvutati.
Maksusumma määramise metoodika, kus käive loetakse toimunuks kontrollitava aasta detsembris, ei pruugi alati olla ebaõige. Asjaolu, et käibemaksu deklareerimise periood on üks kalendrikuu, ei tähenda, et maksuhaldur peab alati tuvastama või määrama käibe tekkimise hetke kalendrikuu täpsusega, kui selleks puuduvad piisavad tõendid. Kuid selle meetodi kasutamine ei tohi mõjutada aegumisega seotud maksumaksjale soodsaid järeldusi.
MKS § 99 lg 2 teises lauses sätestatu kaitseb maksukohustuslast olukorras, kus talle ebasoodus aegumise peatumine põhjendamatult kestab. See norm sunnib maksuhaldurit tegema maksuotsuse hiljemalt samal aastal, kui toimus revisjoni lõppvestlus või tehti viimased revisjonitoimingud ja mööduks või on möödunud maksusumma määramise aegumistähtaeg, hoolimata seejuures aegumise peatumise üldpõhimõttest. Normi sõnastus - "lõpeb aegumine" - ei võimalda tõlgendust, mille kohaselt tuleks silmas pidada mitte aegumistähtaja lõppemist, vaid aegumise peatumise lõppemist. Seda seisukohta toetab ka sätte kohaldamise eelduseks olevat tingimust kehtestav lauseosa "kui samal aastal möödub või on möödunud käesoleva seaduse §-s 98 nimetatud tähtaeg".
Olukorras, kus maksusumma määramise aegumine peatub revisjoni alustamise päevast kuni revisjoni tulemuste põhjal maksuotsuse kättetoimetamise päevani ning kus ükski seadus ei sätesta revisjoni läbiviimise pikimat lubatud tähtaega, koormab nii revisjoni ebamõistlik pikkus kui ka sellega seotud aegumise peatumine maksumaksjat ülemääraselt. Kui revisjon kestab ebamõistlikult kaua, siis jääb isikule põhjendamatult pikaks ajaks ka ebakindlus.
MKS § 107 lg 4 kohaldamiseks ei pea ilmnema uus asjaolu. Tagastatud summa tagasinõudmiseks võib tekkida alus ka siis, kui selguvad täiendavad tõendid, mis võimaldavad maksuhalduril maksukohustust lõplikult kindlaks määrata. Tähendust ei oma, kas maksuhaldur on enne tagastusnõude täitmist kasutanud MKS § 107 lg-s 3 sätestatud võimalust tagastusnõude täitmise tähtaja pikendamiseks või mitte. Täitmise tähtaja pikendamine ei välista asjaolude ja tõendite arvessevõtmist, mis selguvad pärast tagastusnõude täitmist.
Enammakstud maksusumma tagastamise peatamine ei ole põhjendatud iga vähimagi kahtluse korral, kuna see piirab maksumaksja õigust enammakstud maksusummat mõistliku aja jooksul tagasi saada. Maksusumma tagastamine viivitusteta ning mõistliku aja jooksul ei välista edaspidist täielikumat kontrolli ning maksusumma lõplikku kindlaksmääramist MKS § 98 lg-s 1 sätestatud tähtaja jooksul (vt Riigikohtu 06.04.2006 otsust haldusasjas nr 3-3-1-8-06 ja 13.04.2006 otsus haldusasjas nr 3-3-1-22-06). Põhimõtet, et tagastusnõude täitmine ei määra lõplikku maksukohustust, kajastab ka MKS § 107 lg 5.


Hetkehind: 360 €
OKSJONI ANDMED ID: 49101
alghind oksjonil: 360 €
tagatisraha: 36 €
aega alguseni: 4 p, 14 tundi, 11 minutit
registreerimise algus: 08.10.2019 kl 11:50
registreerimise lõpp: 21.10.2019 kl 09:00
laekumise tähtpäev: 21.10.2019 kl 09:00
Tarmo Villman, pankrotihaldur
otseviide: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=49101
Ametlikud Teadaanded: https://www.ametlikudteadaanded.ee/avalik/teadaanne?teate_number=1529050
AS ALKOR PRODUKT GRUPP (registrikood: 10370028) pankrotihaldur Tarmo Villman avaldab teadaande pankrotiseaduse (PankrS) § 136 lõike 1 ja täitemenetluse seadustiku (TMS) § 84 lõike 2 alusel.
AS Alkor Produkt Grupp (pankrotis) (RK 10370028) pankrotivarana nõudeõigus Georg Baskakov (ik 37309103721) vastu, mis on välja mõistetud jõustunud kohtulahendiga, Viru Maakohtu 23.1.2008.a. kohtuotsuse ja Tartu Ringkonnakohtu 07.11.2011 otsusega, tsiviilasi nr 2-05-442 (otsus jõustunud 20.12.2011). Tsiviilasjaga nr 2-05-442 seatud tagatised on realiseeritud. Kohtuotsusega on võlgnikult Georg Baskakov välja mõistetud 123519,60 EUR. Nimetatud võlast summas 10000 EUR sissenõudmiseks on alustatud täitemenetlus nr 095/2012/22 ning täitemenetluses on sisse nõutud 327,90 EUR. Kohtulahendist tuleneva loovutatava võlanõude jääk on 08.10.2019 seisuga 123191,70 EUR.
Käesolev enampakkumine viiakse läbi parima pakkumise välja selgitamiseks. Enampakkumisel parima pakkumise esitajaga (enampakkumise võitjaga) sõlmitakse notariaalselt tõestatud leping enampakkumisel müüdava nõude omandi ülemineku kohta, et oleks täidetud TMS § 18 lg 1 sätestatu. Vastava notariaalselt tõestatud lepingu sõlmimise kulud tasub enampakkumisel parima pakkumise esitanuga ja notar kelle juures tõestatakse tehing asub Jõhvis.
Alghind: 360 euro(t).
Omanik: AS ALKOR PRODUKT GRUPP (registrikood: 10370028)
Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=49101 ning tasuda tagatisraha 36 eurot Alkor Produkt Grupp AS (pankrotis) arveldusarvele nr EE652200001120219819 (Swedbank). Makseselgitus: „Tagatisraha 21.10.2019 09:00 oksjonil ID49101 osalemise eest. Varalised õigused“. Tagatisraha loetakse tasutuks selle laekumise hetkest. Tagatisraha peab olema laekunud hiljemalt 21.10.2019 kell 09:00. Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval.
Enampakkumisele registreerimine algab 08.10.2019 kell 11:50 ja lõpeb 21.10.2019 kell 09:00.
pankrotihaldur Tarmo Villman, tel nr 5297927, e-post tarmo.villman@mail.ee
Menetluse nr: 2-02-297
pankrotihaldur Tarmo Villman
Telefon: 5297927
E-post: tarmo.villman@gmail.com
Teadaande number 1529050
Juhul kui pakkujat esindab volitatud esindaja, siis tuleb enampakkumise läbiviijale esitada volikiri, seda hiljemalt enampakkumisele registreerimise tähtajaks.
Enampakkumisel osalejatele tagatisraha suuruseks on kümme protsenti alghinnast. Tagatisraha tasutakse enampakkumise teates näidatud kontole. Tagatisraha loetakse tasutuks enampakkumisteates näidatud konto krediteerimisest tagatisraha ulatuses. Alles peale tagatisraha laekumist võimaldatakse enampakkumisel osaleda soovival isikul nimetatud enampakkumisel osaleda.
Enne enampakkumise alustamist tehakse enampakkumise teatega oksjonikeskkonnas teatavaks müüdav vara ning enampakkumist puudutavad olulised tingimused ja alghinna. Enampakkumisel tehtavate pakkumiste sammu määrab enampakkumise läbiviija, arvestades müüdava asja väärtust. Elektrooniline enampakkumine avatakse oksjonikeskkonnas TMS § 84 lõikes 2 nimetatud viisil avalikkusele teatavaks tehtud ajal. Elektrooniline enampakkumine on avatud vähemalt viis tööpäeva. TMS § 80 lõikes 3 nimetatud juhul võib enampakkumise kestust lühendada. Pärast enampakkumise avamist alustavad osalejad pakkumisi alghinnast. Enampakkumisel osalejad sisestavad oma pakkumised elektrooniliselt täiseurodes vastavalt enampakkumise sammule. Elektrooniline enampakkumine lõpeb enampakkumise kuulutuses märgitud ajal. Kui pikenemise intervalli jooksul tehakse enne enampakkumise lõpu aega uus pakkumine, lükkub enampakkumise lõpp pikenemise intervalli võrra edasi ja enampakkumine kestab seni, kuni pakkumisi tehakse. Enampakkumise pikenemise intervall on 1–60 minutit. Kui pikenenud lõpu korral ei ole enampakkumine lõppenud varem, lõpeb enampakkumine 120 tunni möödumisel kuulutuses märgitud enampakkumise lõpu ajast. (TMS § 881)
Elektroonilisel enampakkumisel tunnistatakse parimaks pakkumiseks enampakkumise lõppemisel oksjonikeskkonnas tehtud hinnalt kõrgeim pakkumine. Kui parim pakkuja on loovutanud ostja õigused teisele isikule ja see isik võtab üle ka parimast pakkumisest tulenevad kohustused, esitatakse sellekohased avaldused enampakkumise läbiviijale ostuhinna tasumise tähtaja jooksul. Pakkumise parimaks tunnistamine tehakse elektroonilisel enampakkumisel enampakkumise päevale järgneval tööpäeval oksjonikeskkonnas.
Enampakkumist läbi viiv pankrotihaldur võib erandjuhtudel teatavakstegemise kuni seitsmeks päevaks edasi lükata. Edasilükkamisest annab pankrotihaldur enampakkumisel osalejatele viivitamata teada. Pankrotihaldur ei tunnista pakkumist parimaks, kui on oluliselt rikutud enampakkumise tingimusi või kui enampakkumist või selle jätkamist takistab kolmanda isiku õigus. Pakkumise parimaks tunnistamine kehtib teatavakstegemise ajast alates.
Elektroonilisel enampakkumisel osalevad isikud võivad esitada vastuväited enampakkumiste läbiviimise kohta enampakkumise lõppemise päevale järgneva tööpäeva jooksul. Pankrotihaldur kannab vastuväited enampakkumise akti. Kui enampakkumisel osalejad vastuväiteid ei esita, ei ole neil õigust kaevata akti ebaõige koostamise peale ega akti ebaõigsusele ega enampakkumise oluliste tingimuste rikkumisele hiljem tugineda. Enampakkumise akti koostab pankrotihaldur pärast vastuväidete esitamise tähtaja möödumist.
Kui ostja soovib osta enampakkumisel müüdavat asja krediidiasutuse väljastatava laenuga, peab ta sellest pankrotihaldurile teatama kohe pärast tema pakkumise parimaks tunnistamist (hiljemalt enampakkumisele järgneval tööpäeval). Ostuhinna tasumisel laenuga ei kohaldata ostjale TMS §-s 93 sätestatud ostuhinnast ühe kümnendiku ega ostuhinna kohese tasumise kohustust. Ostja kohustub tasuma kogu ostuhinna või tagama ostuhinna tasumise kohustuse täitmise krediidiasutuse poolt 15 päeva jooksul parimaks pakkumiseks tunnistamise päevale järgnevast päevast arvates. Kui ostja soovib osta enampakkumisel müüdavat asja krediidiasutuse väljastatava laenuga või taotleb ostuhinna tasumise tähtaja pikendamist (juhul kui ostuhind ületab 12 700 eurot) täiendavalt 15 päeva võrra, peab ta sellest pankrotihaldurile teatama kohe pärast tema pakkumise parimaks tunnistamist (hiljemalt enampakkumisele järgneval tööpäeval). (TMS § 931)
8. OMANDI ÜLEMINE JA OMANDI ÜLEMINEKUKS LEPINGU SÕLMIMINE
Enampakkumise müüdava vara omandi üleminekuks sõlmitakse notariaalselt tõestatud vara omandi üleandise kokkuleppega (müügilepinguga). Omand enampakkumisel müüdavale varale tekib vastavasisulise notariaalselt tõestatud leping alusel.
Notariaalselt tõestatud vara müügileping sõlmitakse enampakkumisel parima pakkumise esitanud isikuga hiljemalt 5 tööpäeva jooksul enampakkumise tulemuste teatavaks tegemisest ning tingumusel, et vara müügihind on tasutud enne vastava lepingu sõlmimist ja vastava notariaalse lepingu tõestamise kulud tasub enampakkumise võitja.
Enampakkumisel müüdava vara omand (sh. ka varaga seotud riisikod) läheb enampakkumisel parima pakkumise esitanud isikule üle vastavasisulise vara müügilepingu sõlmimise hetkest. Peale vastava müügilepingu sõlmimist pankrotihaldur koostab teatise võlgnikule nõude omandi ülemineku kohta, samuti taotluse kohtutäiturile sissenõudja asendamiseks täitemenetlustes, kus täitedokumendiks on kohtulahend, millest tuleneb müüdav nõue.
Nõudega seotud riisikod lähevad vara ostjale üle alates nõude omandi üleminekuks sõlmitud notariaalselt tõestatud müügilepingu sõlmimisest.
Nõude täpne jääk ei ole nõude omandi üleminekuks sõlmitava lepingu oluline tingimus.
Enampakkumise võitja poolt peale kogu ostuhinna tasumist antakse vara omandajale üle enampakkumise läbiviija koostatud nõude arvestus, samuti kohtulahend, mis tõendab nõude olemasolu.
10. ENAMPAKKUMISE PEATUMINE KATKESTUSE TÕTTU
11. ENAMPAKKUMIST REGULEERIVAD NORMID
Enampakkumine toimub täitemenetluse seadustikus sätestatud korras pankrotiseadusest tulenevate erisustega. Ühelegi enampakkumisest osavõtjale ei hüvitata ühelgi juhul pakkumises osalemise või selle ettevalmistamisega seotud kulutusi. Enampakkumisel müüdava vara osas parima pakkumise välja selgitamiseks toimub käesoleva enampakkumine ehk vara müük toimub muul viisil PankrS § 137 tähenduses.


“Maareformi seaduse” § 31 lõikes 2 nimetatud maa ajutiseks kasutamiseks andmise kord – Riigi Teataja
“Maareformi seaduse” § 31 lõikes 2 nimetatud maa ajutiseks kasutamiseks andmise kord
Määrus kehtestatakse «Maareformi seaduse muutmise seaduse» (RT I 2005, 61, 476) § 24 alusel.
(1) Käesolev määrus reguleerib «Maareformi seaduse» § 31 lõikes 2 nimetatud maa ajutiseks kasutamiseks andmise:
1) kui see maa asub «Looduskaitseseaduse» § 4 lõike 1 punktis 1, 2, 4 või 5 sätestatud kaitstaval loodusobjektil ning sellel asub keskkonnaregistrisse kantud poollooduslik kooslus, mille hooldamise kohustuse näeb ette ala kaitsekord või
4) selgitab välja, kas taotletav maa on kohaliku omavalitsuse poolt «Maareformi seaduse» § 233 alusel välja selgitatud vaba põllumajandusmaana.
2) taotletav maa on kohaliku omavalitsuse poolt «Maareformi seaduse» § 233 alusel välja selgitatud vaba põllumajandusmaana;
(5) Ajutiseks kasutamiseks sobiva maa kannab korraldaja koos kitsendusi põhjustavate objektidega võimalikult kaasaegse situatsiooniga kaardile või ortofotole, mille mõõtkava on 1:10 000 või suurem. Plaan koostatakse kolmes identses eksemplaris. Plaani võib koostada ka elektrooniliselt põhikaardil.
(2) Maa ajutise kasutamise leping kehtib maaomaniku kindlaksmääramiseni maareformi käigus või kuni kaks aastat lepingu sõlmimisest arvestusega, et lepingu lõppemise tähtpäev on hiljemalt 31. detsember 2010. a. Lepingu kehtivuse tähtaja möödumisel on isikul õigus koristada saak pärast põllumassiivil kasvatatavate taimede kasvuperioodi lõppu.
(2) Maa ajutise kasutamise lepingu ja ajutiseks kasutamiseks antava maa asendiplaani koopia saadetakse Maa-ametile ja maa asukohajärgsele kohalikule omavalitsusele 15 päeva jooksul pärast lepingu sõlmimist. Maa-ametile võib edastada ka põhikaardil elektrooniliselt koostatud maa asendiplaani.
Käesolev määrus kehtib 1. juunini 2010. a.