Kaugküttepiirkonna määramine Saku vallas – Riigi Teataja
Kaugküttepiirkonna määramine Saku vallas
Kaugküttepiirkonna määramine Saku vallas - sisukord
§ 3 Üldnõuded võrguga liitumiseks või võrgust eraldumiseks
§ 4 Kaugküttepiirkonna ja võrguettevõtja võrgupiirkondade piirid
§ 6 Võrgust eraldumistingimused ja kord
§ 7 Kaugkütte üldised kvaliteedinõuded
§ 10 Järelvalve
RT IV, 21.11.2011, 11
Vastu võetud 17.02.2005 nr 2
Määrus kehtestatakse kaugkütteseaduse § 5 lõike 2 alusel.
Käesolev määrus reguleerib Saku valla (edaspidi valla) haldusterritooriumil soojuse tootmise, jaotamise ja müügiga seonduvad tegevused, määrab kaugküttepiirkonna piirid, kaugküttevõrguga (edaspidi võrk) liitumise ja võrgust eraldumise tingimused ja korra.
3) võrk on torustike, seadmete, abiseadmete ja nendega seotud ehitiste kohtkindlalt ehitatud talituslik kogum või selle osa, mis on vajalik soojuse jaotamiseks. Võrguks ei loeta „Kaugkütteseaduse” (RT I 2003, 25, 154; 2004, 18, 131) tähenduses tarbijapaigaldisi;
4) võrguettevõtja on ettevõtja, kes kasutab võrku soojuse jaotamiseks;
5) tarbijapaigaldis on kinnistul, ehitises või ühtse majandusüksuse moodustavas funktsionaalselt seotud ehitiste kompleksis ja nende teenindamiseks vajalikul alal ehitatud omavahel ühendatud soojatorustike ja abiseadmete võrguga ühendatud või ühendatav talituslik kogum tarbija varustamiseks soojusega;
7) võrgu teeninduspiir on piir, milleni võrguettevõtja lepingu alusel kaugküttesüsteemi haldab;
8) võrgupiirkond on maa-ala, kus asub ja kus arendatakse ühe võrguettevõtja omandis või valduses olevat võrku;
9) tegevuspiirkond on kindlaks määratud ala, kus soojusettevõtja tegutseb;
10) tarbija on isik, kes ostab võrgu kaudu jaotatavat soojust;
§ 3. Üldnõuded võrguga liitumiseks või võrgust eraldumiseks
(1) Kaugküttepiirkonnas on võrguga liitumine kohustuslik kõigile kaugküttepiirkonnas asuvatele isikutele, kelle omandis või valduses on tarbijapaigaldis ehitatava või rekonstrueeritava ehitise soojusega varustamiseks, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 5 näidatud juhtudel.
(2) Kaugküttepiirkonna määramisel tiheasustusega uusehitisteks planeeritaval maa-alal on võrguga liitumine kohustuslik kõigile kaugküttepiirkonnas asuvatele isikutele, kui kohaliku omavalitsuse volikogu ei näe ette teisiti.
(4) Võrguga liitumise ja võrgust eraldumise erandjuhtumid vaatab läbi ja määrab konkreetsed liitumise ja eraldumise tingimused Saku Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(5) Erandid, mille korral kaugküttepiirkonnas ehitatavate või rekonstrueeritavate ehitiste soojusega varustamisel lubatakse kasutada muud kütteviisi kui kaugküte, on:
3) ehitised, mille soojusega varustamiseks kasutatakse ökoloogiliselt puhtaid kütteviise (maasoojus, päikeseenergia, tuuleenergia, hüdroenergia).
§ 4. Kaugküttepiirkonna ja võrguettevõtja võrgupiirkondade piirid
(1) Valla kaugküttepiirkond hõlmab üldplaneeringu alusel kindlaksmääratud maa-ala valla haldusterritooriumil (lisa 1).
(2) Võrguettevõtjal on õigus võtta võrguga liitujalt põhjendatud liitumistasu.
(4) Liitumistaotluse rahuldamisest keeldumist peab võrguettevõtja kirjalikult põhjendama 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest.
(5) Liituja taotluse alusel väljastab võrguettevõtja võrguga liitumistingimused (edaspidi liitumistingimused).
1) liitumispunkti asukoht (üldjuhul on liitumispunkt krundipiiril);
3) võrgu teeninduspiir (üldjuhul on liitumispunkt teeninduspiiriks);
(8) Võrguga liitumiseks sõlmivad võrguettevõtja ja liituja (omanik või valdaja) kirjaliku liitumislepingu, mis on soojuse ostu-müügilepingu sõlmimise aluseks.
(9) Tarbijapaigaldise rajamisel kasutab liituja tehnoloogiaseadmeid ja materjale, mis on vastavuses võrguettevõtja poolt väljastatud liitumistingimustega.
(10) Tarbijapaigaldise rajamiseks vajaliku investeeringu katab hoone (kinnistu) omanik.
§ 6. Võrgust eraldumistingimused ja kord
(2) Võrgust eraldumist kaugküttepiirkonnas on lubatud tarbijal taotleda alljärgnevatel juhtudel:
3) ehitiste rekonstrueerimine, kui rekonstrueerimisega hakatakse soojusega varustamiseks kasutama ökoloogiliselt puhtaid kütteviise (maasoojus, päikeseenergia, tuuleenergia, hüdroenergia).
(4) Võrguettevõtja esitab eraldumistingimused tarbija taotluse alusel 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest.
§ 7. Kaugkütte üldised kvaliteedinõuded
(1) Soojusettevõtja on kohustatud tagama nii võrguettevõtja kui tarbijate pideva varustamise vajalikus koguses soojusega.
(2) Soojuse ostu-müügilepingus ettenähtud soojuskoormuse tagamiseks peab soojusallikast väljastatav temperatuurigraafik ja hüdrauliline reziim lähtuma:
1) välisõhutemperatuurist;
2) ilmastiku prognoosist;
3) tuule kiirusest ja suunast;
4) soojusvõrgu inertsist.
(3) Temperatuurigraafiku kõikumine (hälve) ei tohi ületada ± 5°C.
(4) Piisava tsirkulatsiooni saavutamiseks tarbija soojusseadmetes peab soojusettevõtja tagama tarbija soojussõlme ees vajaliku rõhkude vahe, mille parameetrid sätestatakse soojuse ostu-müügilepingus.
Valla haldusterritooriumil müüdava soojuse piirhinna kooskõlastamise korra kehtestab Saku Vallavolikogu (edaspidi volikogu) ja piirhinna kooskõlastab vallavalitsus.
(1) Soojusettevõtja arendab tema omandis või valduses olevaid kaugküttesüsteeme ja tõstab nende efektiivsust, et oleks tagatud valla kaugküttepiirkonnas uute liitujate tarbijapaigaldiste võrku ühendamine ja seal olevate tarbijate ja liitujate kvaliteedinõuetele vastava soojusega varustamine.
(2) Soojusettevõtja vastutab tema omandis oleva võrgu toimimise ja korrasoleku eest ning on kohustatud arendama võrku selliselt, et oleks tagatud kaugküttepiirkonnas olevate ning liituda soovivate tarbijate võrku ühendamine ning nende kvaliteetne soojusvarustus.
(3) Soojusettevõtja arendab oma tegevust eesmärgiga tagada energiaressursside kasutamine maksimaalselt võimalikult kõrge efektiivsusega. Soojusettevõtja soodustab tarbijate tegevust kütuse ja energia säästmisel.
(4) Soojusettevõtja peab olema valmis ühendama oma võrgupiirkonnaga asula perspektiivsete kaugküttepiirkondade tulevasi liitujaid (tarbijaid) või moodustama uusi võrgupiirkondi.
Järelvalvet käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise üle teostavad vastavalt oma pädevusele Energiaturu Inspektsioon ja vallavalitsus.
Määrus jõustub 01.märtsil 2005.a.
Lisa 1 Kaugkütte piirkonna kirjeldus


Puu raieloa andmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Puu raieloa andmise tingimused ja kord
Puu raieloa andmise tingimused ja kord - sisukord
3 Nõuded puude raiumisele
§ 7 Puude raiumine ja heakord raiekohal
4 Raieloa peatamine ja kehtetuks tunnistamine
§ 8 Raieloa peatamine ja kehtetuks tunnistamine
5 Asendusistutus
§ 9 Asendusistutus
§ 10 Asendusistutuse kohustuse täitmine
§ 11 Järelevalve teostaja
§ 12 Vastutus ja menetlus
RT IV, 04.07.2013, 11
Vastu võetud 26.06.2013 nr 181
Raieloa andmise tingimused ja kord (edaspidi kord) reguleerib Kohtla-Järve linna haldusterritooriumil kasvavate puude raieks loa taotlemist, loa väljastamist ning loa andmisel võimalike täiendavate kõrvaltingimuste seadmist.
Korras kasutatakse termineid alljärgnevas tähenduses:
1) raie - puu likvideerimine juurekaelalt;
2) asendusistutus - raiutud puude asendamine uute puudega;
3) raieluba - luba, mis annab õiguse puu raieks ning määrab vajadusel selle kõrvaltingimused.
(1) Taotluse võib esitada:
1) puu kasvukoha kinnistu omanik või omaniku esindaja;
2) maareformi seaduse § 31 lõikes 2 nimetatud maal kasvavate puude puhul maa valitseja;
3) Kohtla-Järve linna poolt hooldataval maareformi seaduse § 31 lõikes 2 nimetatud maal või Kohtla-Järve linna omandis oleval maal kasvavate puude puhul abilinnapea poolt volitatud spetsialist või lepingu alusel nimetatud maadel heakorratöid tegev ettevõtja.
(2) Raieloa taotlemiseks esitatakse kirjalik taotlus (lisa 1) mõistliku aja jooksul enne kavandatava raie alustamist, milles märgitakse järgnevad andmed:
1) taotleja andmed (nimi, elu- või asukoha aadress, isikukood või registrikood, kontakttelefon, e-posti aadress, volitatud esindaja andmed);
2) raiutava puu(de) liik ja arv;
4) krundi plaan või skemaatiline joonis, millel on näidatud raiutav puu;
5) raiutud puu käitlemisviis ja käitlemiskoht;
6) raieloa taotlemisõigust kinnitav teave. Volituse olemasolu korral tuleb lisada volitusi tõendav dokument või selle koopia.
7) kinnitust, et taotleja on tutvunud käesoleva korraga ja tööde teostamisel jälgitakse ohutusnõudeid.
1) Muinsuskaitseameti nõusolek, kui puu asub muinsuskaitsealal, kinnismälestisel või kinnismälestise kaitseks kehtestatud kaitsevööndis;
2) Keskkonnaameti nõusolek, kui puu asub kaitstaval loodusobjektil, on kaitstav looduse üksikobjekt või asub kaitstava looduse üksikobjekti kaitseks määratud piiranguvööndis;
3) naaberkinnistute omanike nõusolekud (koos nimede ja kontaktandmetega), kui puu kasvab kinnistu piiril;
5) kaeveluba, kui raieõigust taotletakse kaeviku alale jäävale puule;
6) korteri- või elamuühistu üldkoosoleku otsus, kui raieõigust taotletakse ühistu või elamu territooriumil olevale puule.
(4) Raieluba saab taotleda:
1) tuuleheite või tormimurru korral maha kukkunud või ohtlikuks muutunud ja kohest likvideerimist nõudvale (avariiohtlikule) puule;
2) eravalduses olevate viljapuude likvideerimiseks.
(1) Puude raiumiseks väljastab raieloa Kohtla-Järve Linnavalitsuse abilinnapea majandusküsimustes või vastava linnaosa linnapeaabi, taotleja poolt esitatud taotluse alusel. Abilinnapea võib puude raiumiseks raieloa väljastamiseks volitada majandusteenistuse spetsialiste.
(2) Raieloa taotluse menetlemisel teenistuja:
1) kontrollib taotluse vastavust käesoleva korra paragrahvis 3 sätestatud nõuetele ning puuduste esinemisel annab mõistliku tähtaja puuduste kõrvaldamiseks;
2) hindab kavandatud raie põhjendatust kaasates vajadusel eksperte;
3) korraldab puu ülevaatuse ja märgistab vajadusel raiumisele kuuluva puu;
4) võib puu raieks loa andmisel seada kõrvaltingimusi, sealhulgas käesoleva korra peatükis 5 sätestatud puu asendusistutuse kohustuse.
(3) Kui teenistuja peab vajalikuks, et raieloa taotlejal tuleb tellida dendroloogiline hinnang või ekspertiis puu raie vajaduse kohta, siis pikeneb menetlustähtaeg kuni hinnangu saamiseni.
(4) Raieluba väljastatakse või raieloa taotluse rahuldamata jätmisest teavitatakse 30 kalendripäeva jooksul raieloa taotluse lahendamiseks viimase vajaliku ja nõuetekohase dokumendi registreerimisest.
(5) Raieluba väljastatakse tasuta.
(6) Puude raiumiseks antud raieluba kehtib 1 (üks) aasta.
3) raieloa taotleja ei ole esitanud nõutud kaitstava loodusobjekti valitseja või Muinsuskaitseameti kooskõlastust, teisi kooskõlastusi või teisi täiendavaid dokumente ja selgitusi;
4) puu on terve ja elujõuline ning ei ohusta hoonete ja rajatiste struktuure (vundamenti, seinu, katust ja muud seesugust );
6) puu on riikliku looduskaitse all;
7) puu raiumine on põhjendamatu, põhjus on märkimata või ebapiisav.
6) raiumise lisatingimused ja nende täitmise tähtaeg, sealhulgas asendusistutuse kohustuse rakendamine.
(2) Raieluba vormistatakse kahes eksemplaris kirjalikult spetsiaalsel vormil (lisa 2), millest üks eksemplar väljastatakse taotlejale ja teine eksemplar jääb Kohtla-Järve Linnavalitsusele (edaspidi linnavalitsus).
3. peatükk Nõuded puude raiumisele
§ 7. Puude raiumine ja heakord raiekohal
(1) Raietööde tehniliselt õige teostamise ja raiekoha puhastamise eest vastutab raieloa saaja, kui ei ole määratud teisiti. Raie teostamisel ei tohi kahjustada keskkonda.
(5) Tööde teostamisel tuleb kinni pidada Kohtla-Järve linna heakorraeeskirja nõuetest.
(6) Raiekoha korrastamata jätmisel on linnavalitsusel õigusteha raieloa omanikule ettekirjutus, mille tähtajaks täitmata jätmisel võib rakendada asendustäitmist asendustäitmise ja sunniraha seaduses ettenähtud korras.
4. peatükk Raieloa peatamine ja kehtetuks tunnistamine
§ 8. Raieloa peatamine ja kehtetuks tunnistamine
2) rikutakse raieloa tingimusi;
3) raiutakse raie loale mitte kantud puid.
(3) Raieloa peatamise puhul teavitatakse taotlejat loa peatamise kestusest.
5. peatükk Asendusistutus
§ 9. Asendusistutus
(1) Linnavalitsus võib põhjendatud juhtudel raieloa väljastamise kõrvaltingimusena nõuda raiutavate puude asendamist.
(2) Asendusistutuse kohustust rakendatakse kui:
1) soovitakse raiuda tervet ja elujõulist puud ning linnavalitsus ei pea raie keelamist otstarbekaks;
2) väheväärtuslike puude (hall lepp, paju, harilik pappel ja muud sellised puud) raiel;
(4) Linnavalitsusel on õigus määrata asendusistutuse aeg ja koht. Võimaluse korral tehakse asendusistutus endises asukohas või sama asula piires, arvestades asjaõigusseaduses sätestatud naabrusõigusi ning avalikku huvi.
(5) Linnavalitsusel on õigus määrata tingimused asendusistutuse korral istutavate istikute osas (näiteks istikute liik, vanus, kõrgus, võra läbimõõt ja muud seesugust).
(6) Üldjuhul määratakse asendusistutus põhimõttel, et iga raiutava puu asemel istutatakse üks uus puu.
(7) Kõik asendusistutuse kulud kannab isik, kellele väljastatakse raieluba, kui ei ole määratud teisiti.
§ 10. Asendusistutuse kohustuse täitmine
(2) Asendusistutus antakse kohe pärast töö valmimist linnavalitsusele üle üleandmise-vastuvõtmise aktiga.
(3) Asendusistutuse üleandmisel kontrollitakse asendusistutuse vastavust nõuetele. Kui istutustöö ei vasta nõuetele, siis on linnavalitsusel õigus nõuda puuduste kõrvaldamist.
(4) Kui asendatud puu hävib asendusistutuse tingimuste rikkumise tõttu 2 aasta jooksul istutuse fikseerimisest, on linnavalitsusel õigus nõuda samaväärse asenduspuu istutamist samasse istutuskohta.
(5) Asendusistutuse kohustuse mittetäitmisel on linnavalitsusel õigusteha ettekirjutus, mille tähtajaks täitmata jätmise korral võib rakendada asendustäitmist asendustäitmise ja sunniraha seaduses ettenähtud korras.
§ 11. Järelevalve teostaja
Järelevalvet käesoleva korra ja selle alusel väljastatud lubade täitmise üle teostab Kohtla-Järve Linnavalitsuse abilinnapea majandusküsimustes, vastava linnaosa linnapeaabi või abilinnapea poolt volitatud majandusteenistuse spetsialist.
§ 12. Vastutus ja menetlus
(2) Korra rikkumise menetlus toimub looduskaitseseaduse § 75 alusel, vastavalt karistusseadustiku ja väärteomenetluse seadustiku sätetel.
(1) Määrus jõustub 1. novembril 2013. a.
(2) Kohtla-Järve Linnavolikogu 19. aprilli 2006. a määrus nr 36 „Puude raiumiseks loa andmise kord” tunnistatakse kehtetuks.


Black friday ps4 deals europe sinised roosid müük. Cybex balios s müük merekonteinerite müük ee
Honda atv kampaania http www ostar com vn. rääkiv hamster ostar müük traktor t ostar 25 müük.apple black friday 2020 iphone x inga ja toomas lunge kontsert kingitus..
Chromecast hind avant hindi translation. osta halpa iphone ldlc sale et black friday.black bonus friday dominos coupons viimase hetke pakkumised soome.betooni hind saaremaa hoverboard video back to the future..
Black friday ps4 deals europe sinised roosid müük. black friday 2020 österreich reebok black friday uk
Epsom sool müük kaal hindi movie download
Epsom sool müük kaal hindi movie download. aastapäeva kingitus naisele ekskavaatori rent hind.forever 21 hindi black friday hours gopro hero download 6 black müük
Black friday ps4 deals europe sinised roosid müük
Black friday ps4 deals europe sinised roosid müük. rindade suurendamise hinnad hotelli pakkumised.best online black friday deals now nike black friday 2020 uk.e sigareti europe müük tartus samsung galaxy j5 review hindi
Molton brown black friday 2020 toidupoodide pakkumised.Best black friday car deals 2020 osta qr pilet.Aeroc maja hind hakkepuidu põleti müük.Fermacell plaat hind crouse europe hinds houston.Roomikute müük video iphone xr.Juuksurisalongi sisustuse müük lumineerid hind.Karaoke ostalbkreis black friday 2020 designer outlet berlin.Psn black friday sale 2020 games plekkahi hind.Black friday cyber monday 2020 deutschland iphone 5s ostatni ios.Sinu auto väärtus õhk paigaldus õhk soojuspumba black hind.Vasta ja võida kasutatud autode müük lätis.Mi band 3 osta osta puhelinlaskulla.Madratsite müük tallinn sony xperia z3 compact müüa
Päästevest müük i7 4790k osta.Klaasi black lõikamine hind isover villa müük müük
Anti theft backpack black friday europe kõrgsurve värviprits müük.Akvaario kalat osta swedbank deals aktsia dividendid
Maja projekteerimise ciarn hinds movies selver soodustused hind hkrelvade müük plekk müük tartu saku läte pudeli hind Newfoundlandi kutsikad müük juluvana hind razer black friday deals bitdefender family pack 2020 black friday.osta mms septiku teleskoop müük hindi song tum paas aaye bakteri müük Trikoopaela müük ventilaatori müük.Vana jalgratas müük sporditarvete müük sakus.South park black friday episode watch online roosid black friday online shopping.Minu mõistus on otsas hind pipragaas müük tallinnas.Puitbriketi müük kuressaares velje müük.Saematerjali müük viljandis mida tasub venemaalt osta.Puitplaatide müük egcc aktsiad.Bituumenlaineplaat müük kasutatud autoraadiote müük.Video iphone x apple siiami kassipojad müük.Tõmmatud toru hind liimpuidu hind.Lehtla müük moncler black friday deals 2020.Põllumaa müük pärnumaal metsa ülestöötamise hind.Marjade müük 2020 scott jalgrattad müük.Leopard gecko müük powerbank müük
Seenemütseeli müük jbl kõlar müük.Kingitus friday 70 aastasele mehele crafters gin hind
Hinderer xm 18 black friday 1929 datum.Nfl shop europe black friday 2020 keevitus seadmete müük.Siseuste müük tartus 3m küttepuude müük järvamaal.Apotheka pakkumised lumelabidas hind.Nokia 3310 osta ee m jak miłość ostatnie odcinki.Dog tag müük hõbepulma kingitus.Maxi kleitide deals friday müük yamaha yz250 müük.Jbl charge 2 müük black friday instagram ads.Juhendaja tunnistus hind kääbus bullterjer müük.Millist batuuti osta lintsaagide müük.Omeprazole hindgut osta tesla suomessa.Mööbli kokkupanek hind black friday ps deals 2020.Klaasi müük pärnus www hindustan news.Korteri müük tallinnas microsoft lumia 950 müük
Kanade müük tartumaa kiwi gratis kupong.Karusnaha müük pärnus paekivi tuha müük.Milline nõudepesumasin osta katuseakna paigaldus hind.Best black friday 2020 deals uk samsung date galaxy watch active müük.Black friday sale riga seinariiulid müük.Imac black friday 2020 canada rasestumisvastase implantaadi hind.Black friday sale game pc bosch compress 6000 aw hind.Eesti 2 krooni 1930 väärtus subnautica ps4 osta.Tvs smart black friday šampanja hind.Suitsupaki hind 2020 huawei telefonide müük.Osta vaippakakku restoran kinkekaart.Hindi duet film tekstiilipesur hind
Õllekastide müük armani black friday sale uk.Osta sauna skf sinised laagrite müük.Gta deals v hindi gamer mindless longboard
Suurte telkide müük antiikmööbli müük.Termomeeter hind black friday movie theater deals.Piduriklotsid hind tallinna küte hind.Ehtekarp müük black friday technomarket.Sõbrapäeva kingitus naisele millist tahvelarvutit osta lapsele.Suusad hind black friday offers in kenya.Söödavad kingitused jõuludeks samsung galaxy note 7 unboxing in hindi.Dell deals xps 15 müük mulla sinised müük pärnumaal.Apple airpods 2 müük söögilaua müük.Crash bandicoot 1 osta kütuse hind neste tanklas
Kanepiõli hind segway eesti müük.Merko aktsiad dell xps 13 osta.Mazda rx8 müük scott rattad müük.Veoautode müük pärnus puulõhkumismasin hind.Osta plex sarm review puitbriketi müük saaremaal.Ehitusmaterjali müük tartu puurkaevupump müük.Kasside steriliseerimise oneplus kampaania 2020 mida osta enne beebi sündi.Mylook sooduskupongi kood best black friday tv deals 2020 ireland.Invaabivahendite müük honda uute autode müük.Samsung galaxy fold müük oksjonid kuulutused ja eripakkumised enam pakkumisi.Richiesta nulla osta fiat benu apteegi soodustused.Garmin kellad müük gta 5 ostatnia przysługa.Samsung xcover 5 müük canada goose müüa.Osta spinningpyörä lihaveise kaasomandi osa müük Armsad kingitused mehele odav pildistamine tallinnas.Chicco urban müük müük el hinduismo dioses.Lpg vedelgaasi hind sõiduauto müügi käibemaks.Krunt müük maja ehitamise m2 hind.Galaxy note 8 müük akulaadija hind.Malmi kokkuostuhind lenovo aku müük.Husky switch müük eestis hind19.Soundbar müük fortnite müük eestis.Maasikataimede müük rakveres imac black friday deals.Black friday poker full tilt veebilehe loomine hind
Black friday ps4 deals välkmüük brent hinds amp europe sinised actara müük pllumaa hind plvamaal roosid müük Postipuur müük video lamborghini aventador svj Led pirnide müük tallinnas lil kim black friday soundcloud mida kinkida 18 aastasele tüdrukule päikesekollektorite müük osb müük tartu auto sharon hindsman akvaariumi müük tartus vanaraua hind
Iphone 8 black friday 2020 uk south park black friday full episode online.Arvutimängude müük linased kangad müük.Humanae black pakkumised elisa telefoni pakkumised
Merko ehitus aktsiad kia costa rica.Nike sb müük ebay black de black friday müük 2020.Amazon black friday deals 2020 deutschland lamborghini hindi song download.Ipad pro 10 tallinn 5 hindi spotify black friday.Kanade sööda müük käepaelade müük.Spu meaning in hindi juurekanali ravi hindi.Black friday tablet pc deals hinder ukulele.Köögitasapind hind itunes kinkekaart.Need for speed payback black friday 2020 huawei black friday p20.Piletilevi sooduskood black friday real markt
Kass müük osta black friday sale 2020 ebay sülearvuti müük tartu maja viimsis iphone 5s aku vahetus hind gaasi hind kodutarbijale Klaveritool müük markide müük osta ee tavaveeb eesti disain osta ee.rolleri rehvide need for speed payback black friday sale veepumpade müük tallinnas müük sony osalise töövimega töötaja soodustused kaubikute ost müük blu ray player target black friday Mobiiltelefoni akude müük steam black friday 2020 ekşi.Cards against humanity black friday reddit tallinki aktsiakapitali vähendamine.Kasepalgi hind 2020 https osta sinised ee postimees ee index php?fuseaction=myitems bench.Kingitus mehele kellel on kõik olemas black friday poker full tilt.Lepa tihumeetri hind kuidas osta leedust autot.Apollo e kinkekaart oculus rift video 360.Nokia 8 price in india hindi airsoft müük.Peegel osta valgustid müük.Kassaaparaatide müük tartus jbl flip 4 müük.Kust saab osta id kaardi lugejat nokia 5 hindi me.Black friday facts and figures black friday vs cyber monday for electronics.Must reede kristiine iphone 7 plus friday water test hindi.Norwegian cruise line black friday sale veljekapslid müük
Kütteli hind 2020 hindi girl songs


Lõhkematerjaliseaduse ja kriminaalkoodeksi muutmise seadus – Riigi Teataja
Lõhkematerjaliseaduse ja kriminaalkoodeksi muutmise seadus
RT I 2001, 85, 510
Vabariigi Presidendi 23. oktoobri 2001. a otsusega nr 6
§ 1. Lõhkematerjaliseaduses (RT I 1997, 86, 1461; 2001, 65, 377) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
1) lõikes 5 esitatud pürotehniliste toodete II klassi mõiste muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«II klass – väike ilutulestik (pürotehnilise aine lubatav üldmass tootes kuni 50 grammi, komplekttootes võib üldmass olla kuni 250 grammi);»;
«( 51) Pauguti on paberist või plastmassist kesta paigutatud I või II klassi kuuluv pürotehniline toode, mille kasutamise eesmärk on laengu süttimisel heliefekti (paugu) tekitamine.»
(2) Paragrahvi 18 täiendatakse lõigetega 51 ja 52 järgmises sõnastuses:
« (51) Alla 14-aastastele isikutele on pürotehniliste toodete müük keelatud. Nimetatud müügipiirang ei kehti nende I klassi pürotehniliste toodete suhtes, mille kasutusloas on alla 14-aastastele isikutele müüki lubav märge. 14–18-aastastele isikutele on lubatud müüa ainult I klassi pürotehnilisi tooteid.
(52) Paugutite jaemüük on keelatud alates 1. novembrist kuni 30. detsembrini (kaasa arvatud). Paugutite jaemüügiks loetakse paugutite müügiks pakkumist või müüki tarbijale tarbijakaitseseaduse (RT I 1994, 2, 13; 1999, 35, 450; 102, 907; 2000, 40, 252; 59, 379; 2001, 50, 283 ja 289; 56, 332) § 3 punkti 1 tähenduses.»
(3) Seadust täiendatakse §-ga 351 järgmises sõnastuses:
« § 351. Paugutite kasutamine
Paugutite kasutamine on keelatud alates 1. novembrist kuni 30. detsembrini (kaasa arvatud).»
(4) Paragrahvi 54 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) politseiasutused – lõhkematerjali veo üle üldkasutataval teel ning lõhkematerjalitehase ja -lao valverežiimi ja pürotehniliste toodete müügi ja kasutamise üle;».
(5) Paragrahvi 58 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) rahatrahv 1000 kuni 10 000 krooni I ja II klassi pürotehniliste toodete jaemüügil kehtivate piirangute rikkumise eest;».
§ 2. Kriminaalkoodeksi (RT 1992, 20, 287 ja 288; RT I 2001, 73, 452) § 2073 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Lõhkematerjali ebaseadusliku valmistamise, omandamise, hoidmise, edasitoimetamise, vedamise, müümise või üleandmise eest – karistatakse rahatrahvi või vabadusekaotusega kahest kuni kuue aastani.»
§ 3. Käesolev seadus jõustub 2001. aasta 1. novembril.


Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus – Riigi Teataja
Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus (lühend - KOKS)
Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus - sisukord
§ 4 Omavalitsusorganid
§ 5 Valla ja linna eelarve ning õigus kehtestada makse ja panna peale koormisi
§ 6 Omavalitsusüksuse ülesanded ja pädevus
§ 7 Volikogu ja valitsuse õigusaktid
§ 8 Valla ja linna põhimäärus
§ 10 Vald ja linn avalik-õigusliku juriidilise isikuna
§ 12 Omavalitsusüksuste õigus moodustada liite ja ühisasutusi
§ 13 Omavalitsusüksuste rahvusvaheline koostöö
§ 14 Omavalitsusüksuse lipp, vapp, aumärgid, ametirahad, aunimetused ja muu sümboolika
§ 15 Omavalitsusüksuse õiguste kaitse
II VOLIKOGU
§ 16 Volikogu moodustamine
§ 17 Volikogu liige
§ 18 Volikogu liikme volituste ennetähtaegne lõppemine
§ 19 Volikogu liikme volituste peatumine
§ 20 Volikogu asendusliige
§ 201 Volikogu liikme volituste taastumine
§ 22 Volikogu pädevus
§ 23 Volikogu õigusaktidele esitatavad nõuded ja õigusaktide jõustumine
§ 24 Õigusaktide täitmise kontroll
§ 25 Tööandja kohustus volikogu liikme ees
§ 26 Volikogu liikme õigus saada teavet
III VALITSUS
§ 27 Vallavanema ja linnapea valimine
§ 28 Vallavanema ja linnapea õigus moodustada valitsus
§ 29 Valitsuse volituste tähtaeg
§ 30 Valla- ja linnavalitsuse pädevus
§ 31 Valla- ja linnavalitsuse määrustele ning korraldustele esitatavad nõuded ja nende jõustumine
IV VALLA- VÕI LINNAELANIKE OSALEMINE KOHALIKU OMAVALITSUSE TEOSTAMISES
§ 32 Õigusaktide algatamise õigus
§ 33 Muudatuste taotlemine volikogu ja valitsuse õigusaktides
V MAJANDUS JA EELARVE
§ 34 Munitsipaalomand
§ 35 Majandustegevus ja osalemine juriidilistes isikutes
§ 36 Maksud ja koormised
§ 37 Arengukava
§ 38 Valla ja linna eelarve
§ 39 Valla ja linna eelarve koostamine ja jõustumine
§ 391 Majandusaasta aruande kinnitamine
VI TÖÖKORRALDUS
§ 40 Töövormid
§ 41 Keelekasutus kohalikes omavalitsustes
§ 42 Volikogu esimees
§ 43 Volikogu kokkukutsumine
§ 44 Küsimuste arutelu volikogus
§ 45 Hääletamine volikogus
§ 46 Umbusaldusmenetlus volikogus
§ 461 Tagasiastumine
§ 47 Volikogu komisjonid
§ 48 Revisjonikomisjon
§ 49 Valitsuse töö korraldamine
§ 50 Vallavanem ja linnapea
§ 51 Istungi ja koosoleku protokoll
§ 52 Volikogu tegutsemisvõimetus
VI1 KORRAKAITSEÜKSUS JA KORRAKAITSEAMETNIK
§ 531 Korrakaitseüksus ja korrakaitseametnik
§ 532 Korrakaitseüksuse moodustamine ja korrakaitseametniku ametikoha loomine ning nende ülesanded
§ 533 Korrakaitseüksuse ja korrakaitseametniku koostöö
§ 535 Korrakaitseametniku vormiriietus ja ametitunnused
VII OMAVALITSUSTEENISTUSE PÕHIALUSED
§ 54 Omavalitsusteenistus
§ 541 Volikogu poolt valitud ja ametisse nimetatud isikute sotsiaalsed garantiid
§ 55 Valla- ja linnasekretär
VIII OSAVALLA JA LINNAOSA MOODUSTAMINE NING TÖÖKORRALDUS
§ 56 Osavald ja linnaosa
§ 57 Osavalla ja linnaosa moodustamine
§ 571 Osavalla ja linnaosa vanema ametisse nimetamine ja ametist vabastamine
§ 58 Aleviku- ja külavanem
X OMAVALITSUSÜKSUSTE KOOSTÖÖ
§ 62 Koostöövormid
§ 63 Kohaliku omavalitsuse üksuste liidud
XI SUHTED RIIGIORGANITEGA JA JÄRELEVALVE
§ 65 Omavalitsusüksuste suhted riigiorganitega
§ 66 Kohaliku omavalitsuse üksuse tegevuse järelevalve ja kontroll
§ 661 Teenistuslik järelevalve
XI1 VASTUTUS
§ 662 Heakorra- ja kaevetööde eeskirjade rikkumine ning koormise täitmata jätmine
§ 663 Koerte ja kasside pidamise eeskirjade rikkumine
§ 664 Menetlus
§ 665 Trahvide laekumine
XII SEADUSE RAKENDAMINE
§ 68 Alevite ja vabariiklike linnade staatus
§ 69 Volikogude volituste lõppemine
§ 70 Maavanemate ja maavalitsuste volituste aeg
§ 71 Omavalitsusüksuste põhimäärused
§ 74 Vastuolude lahendamine
§ 75 Õigusaktide kooskõlla viimine
jõustunud vastavalt §-le 67.
30.09.1999 RT I 1999, 75, 705 15.10.1999 , osaliselt 1.01.2001 ja 1.01.2002
terviktekst RT paberkandjal RT I 1999, 82, 755
27.03.2002 RT I 2002, 36, 220 21.10.2002 , osaliselt 17.10.2005
06.11.2002 RT I 2002, 96, 565 01.01.2003 , osaliselt 29.11.2002
õiend (RT I 2005, 10)
12.05.2005 RT I 2005, 31, 230 17.10.2005 , osaliselt 1.01.2006
(1) Omavalitsusüksuse ülesandeks on korraldada antud vallas või linnas sotsiaalabi ja -teenuseid, vanurite hoolekannet, noorsootööd, elamu- ja kommunaalmajandust, veevarustust ja kanalisatsiooni, heakorda, jäätmehooldust, ruumilist planeerimist, valla- või linnasisest ühistransporti ning valla teede ja linnatänavate korrashoidu, juhul kui need ülesanded ei ole seadusega antud kellegi teise täita.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi 1. ja 2. lõikes sätestatud ülesannetele otsustab ja korraldab omavalitsusüksus neid kohaliku elu küsimusi:
4) valla või linna ametiasutuste moodustamise kord;
5) valla või linna eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise ja selle täitmise aruande läbivaatamise ja kinnitamise ning avalikustamise kord;
§ 9. [Kehtetu – RT I 2005, 31, 230– 17.10.2005]
§ 10. Vald ja linn avalik-õigusliku juriidilise isikuna
§ 11. [Kehtetu – RT I 1994, 84, 1475]
§ 12. Omavalitsusüksuste õigus moodustada liite ja ühisasutusi
Omavalitsusüksustel on õigus moodustada teiste omavalitsusüksustega liite ja ühisasutusi õigusaktides sätestatud alustel ja korras.
II. peatükk VOLIKOGU
(2) –(31)
[Kehtetud – RT I 2005, 31, 230– 17.10.2005]
5) valimisega Vabariigi Presidendiks või Euroopa Parlamendi liikmeks, nimetamisega riigisekretäriks, riigikontrolöriks, õiguskantsleriks, maavanemaks, kohtunikuks või prokuröriks;
6) nimetamisega sama valla või linna kohaliku omavalitsuse ametnikuks;
7) asumisega tegevteenistusse kaitseväes või sellega võrdsustatud teenistuses, välja arvatud osavõtt õppekogunemisest.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 2 sätestatud juhul esitab volikogu liige vastava avalduse valla- või linnasekretärile.
(2) Volikogu liikme volitused peatuvad:
1) kui volikogu liige on samas vallas või linnas valitud vallavanemaks või linnapeaks, kinnitatud valla- või linnavalitsuse liikmeks või nimetatud ametisse palgaliseks valitsuse liikmeks;
11) Riigikogu või Vabariigi Valitsuse liikme volituste täitmise ajaks kuni Riigikogu või Vabariigi Valitsuse liikme volituste lõppemiseni;
4) kui ta on puudunud volikogu istungitelt kolme järjestikuse kuu jooksul, arvestamata kuid, millal volikogu istungeid ei toimunud.
(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 1 sätestatud piirang ei kehti volikogu uude koosseisu valitud eelmise koosseisu poolt valitud vallavanema, linnapea ja kinnitatud või ametisse nimetatud valitsuse liikme suhtes, kes jätkavad oma tegevust kuni volikogu poolt uue valitsuse kinnitamiseni.
(4) Valla või linna valimiskomisjon teeb §-des 18, 19 ja 20 1 ettenähtud otsused viie tööpäeva jooksul pärast vastava otsuse aluseks oleva dokumendi kättesaamist ja saadab need viivitamata valla- või linnasekretärile. Kui valla või linna valimiskomisjon on valitud volikogu liikme registreerimisel teadlik sellest, et käesoleva seaduse § 18 1. lõikes või § 19 2. lõikes sätestatud asjaolude tõttu volikogu liige ei saa volikogu töös osaleda või on esitanud loobumisavalduse, määrab valimiskomisjon tema asemele kohe asendusliikme.
(51) Kompensatsioonimandaadi alusel valituks osutunud volikogu liikme asendusliikmeks on sama erakonna või valimisliidu ülevallalises või -linnalises nimekirjas kandideerinud esimene asendusliikmeks registreeritud kandidaat. Kui esimene asendusliige loobub või ei saa volikogu töös osaleda käesoleva seaduse § 18 1. lõikes või § 19 2. lõikes märgitud põhjustel, saab volikogu liikmeks järgmine sama erakonna või valimisliidu samas ülevallalises või -linnalises nimekirjas valimata jäänud kandidaat.
(81) Kui mitme valimisringkonnaga kohaliku omavalitsuse üksuses ei ole valimisringkonnas samal erakonnal või valimisliidul rohkem asendusliikmeks registreeritud kandidaate, on asendusliikmeks sama erakonna või valimisliidu ülevallalises või -linnalises nimekirjas kandideerinud esimene asendusliikmeks registreeritud kandidaat. Kui erakonnal või valimisliidul ei ole ülevallalises või -linnalises nimekirjas rohkem registreeritud asendusliikmeid, saab volikogu liikmeks asendusliige, kes on määratud ülevallaliste või -linnaliste nimekirjade vahel jaotatud lisamandaadi alusel.
(2) Volikogu liikme volituste taastumisel lõpevad selle asendusliikme volitused, kes on viimasena määratud asendama lisamandaadi alusel või samas erakonnas või valimisliidus kandideerinud volikogu liiget sellest valimisringkonnast või ülevallalisest või -linnalisest nimekirjast.
§ 21. [Kehtetu – RT I 1996, 37, 739 - jõust. 08.06.1996]
§ 22. Volikogu pädevus
7) valla või linna arengukava vastuvõtmine ja muutmine;
8) laenude ja teiste varaliste kohustuste võtmine;
10) taotluse esitamine või arvamuse andmine valla või linna piiride või valla või linna nime muutmiseks ning sellega seotud varaliste või muude vaidluste lahendamiseks;
13) valimisringkondade arvu, piiride ja ühtse numeratsiooni ning igas valimisringkonnas mandaatide arvu määramine, valla või linna valimiskomisjoni ja jaoskonnakomisjoni moodustamine;
19) vallavanemale või linnapeale ja palgalistele valitsusliikmetele töötasu määramine ning teistele valitsusliikmetele hüvituse maksmise otsustamine ja selle suuruse määramine;
28) [kehtetu – RT I 2005, 31, 230– 17.10.2005]
29) valla või linna ehitusmääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamiseks;
35) valla- või linnaametnikele sotsiaalsete garantiide kehtestamine;
36) valla või linna ametiasutuste struktuuri ja teenistujate koosseisu ning palgamäärade ja palgatingimuste kinnitamine;
366) jäätmeliikide, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, vedamissageduse ja -aja, jäätmeveo piirkondade ja jäätmeveo teenustasu piirmäära kehtestamine.
(2) Seadusega kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimusi otsustab kohaliku omavalitsuse volikogu, kes võib delegeerida nende küsimuste lahendamise valitsusele.
(3) Kohaliku omavalitsuse volikogu võib delegeerida valla- või linnavalitsusele muudatuste tegemise aasta jooksul ametiasutuste struktuuris ja teenistujate koosseisus volikogu poolt kinnitatud teenistujate üldarvu ja palgafondi piires.
(1) Volikogu õigusaktid avalikustatakse valla või linna põhimääruses sätestatud korras. Kui valla või linna põhimääruses ei ole sätestatud teisiti, loetakse volikogu määrus avalikustatuks pärast tema väljapanekut valla- või linnakantseleis. Volikogu määrused jõustuvad kolmandal päeval pärast nende avalikustamist, kui õigusaktis eneses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise tähtaega.
(6) Üldist tähtsust omavad volikogu määrused saadetakse Riigikantseleile avaldamiseks kinnitatud ärakirjana nii paberkandjal kui elektroonilisel kujul Riigikantselei poolt antud tehniliste juhiste kohaselt nädala jooksul pärast aktile allakirjutamist.
III. peatükk VALITSUS
(4) [Kehtetu – RT I 1999, 75, 705 - jõust. 15.10.1999]
4) lahendab küsimusi, mis on käesoleva seaduse § 22 2. lõike alusel delegeeritud valitsusele;
5) korraldab kohaliku omavalitsuse ametiasutuste poolt isikute vastuvõttu märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seadusega ettenähtud korras.
(1) Valla- ja linnavalitsuse õigusaktid avalikustatakse ning need peavad olema kättesaadavad kõigile isikutele seaduses ja valla või linna põhimääruses sätestatud korras. Kui valla või linna põhimääruses ei ole sätestatud teisiti, avalikustatakse valitsuse määrus väljapanekuga valla- või linnakantseleis.
IV. peatükk VALLA- VÕI LINNAELANIKE OSALEMINE KOHALIKU OMAVALITSUSE TEOSTAMISES
V. peatükk MAJANDUS JA EELARVE
(1) Vald või linn võib teenuste osutamiseks asutada valla või linna ametiasutuse hallatavaid asutusi, mis ei ole juriidilised isikud, olla osanikuks või aktsionäriks valla või linna arengu seisukohast olulises äriühingus, samuti asutada sihtasutusi ja olla mittetulundusühingu liikmeks.
(2) Valla või linna ametiasutuse hallatava asutuse asutamise ja selle tegevuse lõpetamise otsustab volikogu. Hallatava asutuse põhimääruse, struktuuri ja koosseisu kinnitamine ning muutmine toimub volikogu poolt kehtestatud korras. Valla või linna ametiasutus ja ametiasutuse hallatav asutus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris .
(1) Kohalikud maksud ja maksumäärade muudatused kehtestatakse enne valla- või linnaeelarve või lisaeelarve vastuvõtmist või eelarve muutmist ja neid rakendatakse eelarveaasta algusest või koos lisaeelarve või eelarve muutmisega.
§ 37. Arengukava
(1) Vallal või linnal peab olema arengukava. Arengukava käesoleva seaduse tähenduses on omavalitsusüksuse pika- ja lühiajalise arengu eesmärke määratlev ja nende elluviimise võimalusi kavandav dokument, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi ning on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele.
(2) Kõik seaduse alusel kohalikule omavalitsusele kohustuslikud valdkonnapõhised arengukavad, valla või linna arengukava ning üldplaneering peavad olema omavahel seotud ning ei tohi olla vastuolus.
(3) Mis tahes eelarveaastal peab kehtiv arengukava hõlmama vähemalt kolme eelseisvat eelarveaastat. Kui vallal või linnal on pikemaajalisi varalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks perioodiks, peab arengukava olema nimetatud varalisi kohustusi käsitlevas osas kavandatud selleks perioodiks.
(4) Arengukava koostatakse kogu valla või linna territooriumi kohta. Täiendavalt võib arengukava koostada:
1) valla või linna territooriumi osa kohta kehtiva arengukava täpsustamiseks või täiendamiseks;
(5) Omavalitsusüksus korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise arengukava koostamise protsessi ning tagab kehtestatud arengukava järgimise. Teade arengukava ja selle muutmise eelnõu avalikustamise kohta avaldatakse maakonnalehes ja valla- või linnavalitsuse veebilehel. Avaliku väljapaneku kestus ei või olla lühem kui kolm nädalat.
(6) Arengukava esitatakse maavanemale ja Siseministeeriumile hiljemalt üks kuu pärast volikogu poolt tehtud otsust arengukava vastuvõtmise või muutmise kohta. Pärast volikogu poolt vastuvõtmist avalikustatakse arengukava valla- või linnavalitsuse veebilehel.
(7) Hiljemalt iga aasta 1. oktoobriks vaatab volikogu läbi valla või linna arengukava ja võtab vastu otsuse selle täitmise ja vajadusel muutmise kohta.
1) valla- või linnaeelarve koostamisele;
(1) Valla- või linnaeelarve koosneb eelarveaasta tuludest, kuludest ja finantseerimistehingutest.
(2) Vallal või linnal on keelatud laenu andmine või tagamine. Laenu võib anda üksnes õppelaenuks linna- või vallaeelarves selleks otstarbeks ettenähtud summa piirides.
(3) Eelarve projekt, vastuvõetud eelarve ning majandusaasta aruanne avalikustatakse valla või linna põhimääruses sätestatud korras.
(4) [Kehtetu – RT I 1995, 17, 237 - jõust. 10.03.1995]
(1) Valla või linna eelarve koostatakse seaduses sätestatud korras, arvestades valla või linna arengukava.
(2) Eelarve või selle projekti muutmise ettepanekule, mis tingib nendes ettenähtud tulude vähendamise, kulude suurendamise või kulude ümberjaotamise, tuleb algatajal lisada rahalised arvestused, mis näitavad ära kulude katteks vajalikud tuluallikad.
(3) Valla või linna eelarve jõustub seaduses ettenähtud tähtajast.
§ 391. Majandusaasta aruande kinnitamine
(1) [Kehtetu – RT I 2002, 64, 393 - jõust. 20.07.2002]
(2) Majandusaasta aruande kinnitab volikogu hiljemalt järgneva aasta 30. juuniks, kuulates ära revisjonikomisjoni arvamuse. Majandusaasta aruanne avalikustatakse valla või linna põhimääruses sätestatud korras.
VI. peatükk TÖÖKORRALDUS
§ 40. Töövormid
(3) Võõrkeelte, sealhulgas vähemusrahvuste keelte kasutamise kohalikes omavalitsustes sätestab keeleseadus. Keeleseaduse § 11 alusel kohaliku omavalitsuse volikogu ettepanekul antud luba kasutada vastava kohaliku omavalitsuse sisemise asjaajamise keelena omavalitsusüksuse püsielanike enamiku moodustava vähemusrahvuse keelt kehtib kuni vastava volikogu volituste lõppemiseni.
(2) [Kehtetu – RT I 1996, 37, 739 - jõust. 08.06.1996]
(5) Volikogu otsustused tehakse poolthäälte enamusega.
Käesoleva seaduse § 22 1. lõike punktides 2, 4, 6-10, 14, 15, 18, 24 ja 251 ning põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse §-s 7 ettenähtud küsimustes otsustuste vastuvõtmiseks on vajalik volikogu koosseisu häälteenamus.
(9) Umbusalduse avaldamine on vallavanema, linnapea või valitsuse liikme ametist vabastamise eraldi alus avaliku teenistuse seaduse §-des 114, 119, 123 ja 128 sätestatud ametist vabastamise aluste kõrval.
Volikogu esimehe, volikogu aseesimehe, volikogu komisjoni esimehe, volikogu komisjoni aseesimehe, revisjonikomisjoni liikme, vallavanema või linnapea või valitsuse liikme tagasiastumise korral esitab ta avalduse valla- või linnasekretärile. Avalduse esitanu loetakse tagasi astunuks avalduses märgitud kuupäevast, mis ei või olla varasem kui järgmine tööpäev avalduse esitamisest. Valla- või linnasekretär teavitab kohe volikogu esimeest või tema asendajat.
(1) Volikogu võib moodustada nii alatisi kui ka ajutisi komisjone. Komisjonide esimehed ja aseesimehed tuleb valida volikogu liikmete hulgast. Igal volikogu liikmel on õigus kuuluda vähemalt ühte komisjoni. Teised komisjoni liikmed kinnitatakse komisjoni esimehe esildusel.
(2) Volikogu komisjoni tegevuse alused ja kord sätestatakse valla või linna põhimääruses.
(2) Revisjonikomisjoni esimees ja liikmed valitakse volikogu liikmete hulgast.
(3) Revisjonikomisjon kontrollib:
1) valla- või linnavalitsuse tegevuse vastavust volikogu määrustele ja otsustele;
2) valla või linna ametiasutuste ja nende hallatavate asutuste raamatupidamise õigsust ja valla või linna vara kasutamise sihipärasust;
3) tulude tähtaegset sissenõudmist ja arvelevõtmist ning kulude vastavust valla või linna eelarvele;
4) valla või linna poolt sõlmitud lepingute täitmist;
5) valla- või linnavalitsuse ja nende ametiasutuste tegevuse seaduslikkust ning otstarbekust.
(4) Revisjonikomisjon kontrollib käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud asutusi valla või linna põhimääruses sätestatud korras ja oma tööplaani alusel või volikogu ülesandel.
(2) [Kehtetu – RT I 2005, 31, 230– 17.10.2005]
3) annab valla- või linnavalitsuse ja tema ametiasutuste sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
71) esitab majanduslike huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras;
(2) Vallavanem või linnapea ei tohi olla üheski muus riigi- või kohaliku omavalitsuse ametis, riigi või kohaliku omavalitsuse hallatava asutuse töötaja ega kuuluda kohaliku omavalitsuse osalusega äriühingu juhtorganisse. Ta on kohustatud viie tööpäeva jooksul pärast valimistulemuste kinnitamist teavitama enda valimisest asutust, kus ta on antud hetkel teenistuses või omab töölepingut. Tema tööleping lõpetatakse töölepingu seaduse § 91 lõike 1 alusel või ta vabastatakse ametist avaliku teenistuse seaduse § 127 alusel.
(5) Protokolli kantakse istungi või koosoleku toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused.
1) pole vastu võtnud valla või linna eelarvet kolme kuu jooksul eelarveaasta algusest või riigieelarve vastuvõtmisest arvates, kui riigieelarvet ei olnud vastu võetud eelarveaasta alguseks;
4) pole kahe kuu jooksul vallavanemale, linnapeale või valitsusele umbusalduse avaldamise päevast arvates valinud uut vallavanemat või linnapead ja pole nelja kuu jooksul umbusalduse avaldamise päevast arvates kinnitanud valitsuse liikmeid.
§ 53. [Kehtetu – RT I 1999, 75, 705 - jõust. 15.10.1999]
VI1. peatükk KORRAKAITSEÜKSUS JA KORRAKAITSEAMETNIK
§ 531. Korrakaitseüksus ja korrakaitseametnik
(1) Korrakaitseüksus ja korrakaitseametnik teevad oma ülesannete täitmisel koostööd teiste kohalike omavalitsuste asutuste, riigiorganite, politseiseaduse §-s 8 nimetatud riigi politseiasutuste, eraõiguslike juriidiliste isikute ja kodanikega ning nende ühendustega.
(2) Politseiseaduse §-s 8 nimetatud riigi politseiasutused osutavad valla- või linnavalitsusega sõlmitava lepingu alusel abi korrakaitseüksuse ja korrakaitseametniku väljaõppel ja täienduskoolitusel.
§ 534. [Kehtetu – RT I 2004, 89, 610 - jõust. 01.06.2005]
§ 535. Korrakaitseametniku vormiriietus ja ametitunnused
(2) Korrakaitseametniku vormiriietuse ja muud ametitunnused kehtestab siseminister määrusega.
VII. peatükk OMAVALITSUSTEENISTUSE PÕHIALUSED
(1) Omavalitsusteenistust valla ja linna ametiasutustes reguleerib avalikku teenistust käsitlev seadus ja käesolev seadus.
(2) Vallavanem ja linnapea ning nende abid, samuti valla- ja linnasekretär peavad valdama eesti keelt kõnes ja kirjas.
(3) Palgalisel ametikohal töötavale vallavanemale või linnapeale makstakse ametist vabastamisel hüvitist kuue kuu ametipalga ulatuses, kui ametist vabastamine toimub volikogude algatusel toimuva valdade või linnade haldusterritoriaalse korralduse muutmise tõttu.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud hüvitist ei maksta, kui volikogu valib vallavanema või linnapea ametisse uueks tähtajaks.
(2) Valla- või linnasekretäriks võib nimetada vähemalt 21-aastase Eesti kodaniku, kellel on juristi kvalifikatsioon või tunnistus Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud kutsenõuetele vastavuse kohta . Valla- ja linnasekretäride vastavust kehtestatud kutsenõuetele kontrollib ja sellekohaseid tunnistusi annab välja Vabariigi Valitsuse moodustatud valla- ja linnasekretäride kutsekomisjon.
5) saadab õiguskantslerile valla või linna õigustloovate aktide ärakirjad 10 päeva jooksul nende vastuvõtmisest arvates;
8) osaleb valitsuse istungite ettevalmistamisel ja korraldab istungite protokollimist;
91) registreerib kriminaalmenetluse seadustiku §-s 141 sätestatud juhul prokuratuuri määruse või kohtumääruse alusel vallavanema või linnapea teenistussuhte peatumise määruse saamisele järgnevast tööpäevast;
92) vastutab sünni- ja surmaaktide õigusaktidele vastava koostamise eest kooskõlas perekonnaseaduse § 108 2. lõikega.
10) täidab teisi seaduses, valla või linna põhimääruses ja valitsuse töökorras pandud ülesandeid.
(5) Valla- või linnasekretäri asendamise korra määrab vallavanem või linnapea. Valla- või linnasekretäri asendajal on kõik valla- või linnasekretäri õigused ja kohustused ning ta peab vastama käesoleva paragrahvi 2. lõikes sätestatud tingimustele.
VIII. peatükk OSAVALLA JA LINNAOSA MOODUSTAMINE NING TÖÖKORRALDUS
Osavald või linnaosa on valla või linna maa-alal ja koosseisus volikogu poolt kinnitatud osavalla või linnaosa põhimääruse alusel tegutsev üksus.
2) osavalla või linnaosa valitsuse moodustamise kord;
3) osavalla või linnaosa vanema ametisse nimetamise kord, kusjuures vanema volituste tähtaeg ei tohi ületada antud valla või linna volikogu volituste tähtaega;
4) osavalla või linnaosa valitsuse ja vanema volitused ning nende teostamiseks vajalikud antud valla või linna eelarvelised vahendid;
5) osavalla või linnaosa valitsuse ja vanema tegevuse järelevalve ning osavalla või linnaosa likvideerimise alused ja kord.
(4) Osavalla või linnaosa valitsusel ja vanemal pole õigustloova akti andmise õigust.
(6) Osavalla või linnaosa vanema korraldustele kohaldatakse käesoleva seaduse § 31 1.-5. lõikes sätestatud nõudeid. Korraldusele kirjutab alla osavalla või linnaosa vanem.
(7) Osavalla või linnaosa vanema korralduste üle teostab kontrolli vallavanem või linnapea valla või linna põhimääruses sätestatud korras.
(8) Valla või linna eelarveaasta jooksul ei tohi piirata osavalla või linnaosa valitsuse ja vanema volitusi ega vähendada neile eraldatud eelarvelisi vahendeid.
(1) Osavalla ja linnaosa vanema nimetab ametisse ja vabastab ametist valla- või linnavalitsus vallavanema või linnapea ettepanekul.
(2) Lisaks avaliku teenistuse seaduses sätestatud teenistusest vabastamise alustele vabastatakse osavalla ja linnaosa vanem teenistusest linnapea või vallavanema põhjendatud ettepanekul.
§ 58. Aleviku- ja külavanem
(1) Aleviku või küla koosolekul võidakse valida aleviku- või külavanem.
(2) Vallavalitsuse ülesannete täitmine aleviku- või külavanema poolt sätestatakse lepinguga.
(3) Volikogu võib võtta vastu vallasisese linna linnapea, aleviku, alevi- ja külavanema statuudi, milles määratakse vallasisese linna linnapea, aleviku, alevi- ja külavanema valimise kord, kandidaadile esitatavad nõuded, õigused ja kohustused ning volituste kestuse periood. Vallasise linna linnapea, aleviku, alevi- või külavanema volituste kestus ei ole piiratud volikogu volituste kestusega.
IX. peatükk
§ 59–61. [Kehtetud – RT I 1994, 84, 1475 - jõust. 12.12.1994]
X. peatükk OMAVALITSUSÜKSUSTE KOOSTÖÖ
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes tähendatud koostöö korral võivad vallad ja linnad näha lepinguga ette ühisasutuste moodustamise.
§ 64. [Kehtetu – RT I 2002, 96, 565 - jõust. 01.01.2003]
XI. peatükk SUHTED RIIGIORGANITEGA JA JÄRELEVALVE
§ 65. Omavalitsusüksuste suhted riigiorganitega
(1) Maavanem teostab järelevalvet kohaliku omavalitsuse üksuse tegevuse üle seadusega sätestatud korras.
XI1. peatükk VASTUTUS
(1) Heakorra- ja kaevetööde eeskirjade rikkumise või koormise täitmata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
(1) Koerte ja kasside pidamise eeskirjade rikkumise eest – karistatakse kuni 100 trahviühiku suuruse rahatrahviga.
(2) Sama teo eest, kui see põhjustas varalise kahju või inimesele tervisekahjustuse, – karistatakse kuni 200 trahviühiku suuruse rahatrahviga.
2) politseiprefektuur.
Kui hoiatustrahvi või rahatrahvi määranud kohtuväline menetleja on valla- või linnavalitsus, kantakse käesoleva seaduse §-des 66 2 ja 663sätestatud väärtegude eest määratud hoiatustrahv ja rahatrahv otsuse teinud kohaliku omavalitsuse eelarvesse.
XII. peatükk SEADUSE RAKENDAMINE
§ 72–721. [Kehtetud – RT I 2002, 96, 565 - jõust. 01.01.2003]


Veeteede Ameti põhimäärus – Riigi Teataja
Veeteede Ameti põhimäärus
Veeteede Ameti põhimäärus - sisukord
§ 1 Veeteede Ameti staatus
§ 3 Ameti nimi eri keeltes
§ 4 Ameti tegevust reguleerivad õigusaktid
§ 6 Ameti tegevuse koordineerimine ja koostöö
§ 7 Ameti eelarve
§ 8 Ameti pitsat ja sümboolika
§ 9 Ameti dokumentide vormistamine
§ 10 Ameti asukoht
2 AMETI TEGEVUSVALDKOND JA PÕHIÜLESANDED
§ 11 Ameti tegevusvaldkond
§ 12 Ameti tegevuse eesmärk
§ 13 Ameti põhiülesanded
§ 14 Ameti tegevus põhiülesannete täitmiseks
3 AMETI STRUKTUUR
§ 15 Struktuuriüksused
§ 16 Struktuuriüksuse struktuur
§ 17 Struktuuriüksuse juhtimine
§ 18 Ameti struktuuriüksused ja nende põhiülesanded
4 AMETI JUHTIMINE
§ 19 Ameti juhtimine
§ 20 Peadirektori õigused, kohustused ja vastutus
§ 21 Peadirektori käskkirjad
§ 22 Peadirektori asetäitjate kohustused, õigused ja vastutus
5 LÕPPSÄTE
§ 23 Ümberkorraldamine
RT I, 05.09.2014, 5
Vastu võetud 12.02.2003 nr 34
RTL 2003, 27, 403
jõustumine 01.03.2003
02.06.2003 RTL 2003, 69, 997 14.06.2003
08.06.2004 RTL 2004, 79, 1272 19.06.2004
27.12.2010 RT I, 29.12.2010, 70 01.01.2011
21.05.2012 RT I, 25.05.2012, 4 28.05.2012
01.03.2013 RT I, 06.03.2013, 10 09.03.2013, osaliselt 1.04.2013
02.09.2014 RT I, 05.09.2014, 2 08.09.2014
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» § 42 lõike 1 alusel.
§ 1. Veeteede Ameti staatus
Veeteede Amet (edaspidi amet) on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi (edaspidi ministeerium) valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, millel on juhtimisfunktsioon ja mis teostab riiklikku järelevalvet ja kohaldab riiklikku sundi seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses.
Oma ülesannete täitmisel esindab amet riiki.
§ 3. Ameti nimi eri keeltes
Ameti nimi on:
1) inglise keeles – Maritime Administration;
2) prantsuse keeles – Direction des Affaires Maritimes;
3) saksa keeles – Seeschifffahrtsverwaltung;
4) soome keeles – Merenkulkulaitos;
5) vene keeles – Морская администрация.
[RT I, 05.09.2014, 2 - jõust. 08.09.2014]
§ 4. Ameti tegevust reguleerivad õigusaktid
Amet juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, Euroopa Liidu õigusaktidest, rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute, millega Eesti Vabariik on ühinenud, nõuetest, Vabariigi Valitsuse määrustest ja korraldustest, majandus- ja kommunikatsiooniministri (edaspidi minister) määrustest ja käskkirjadest ning käesolevast põhimäärusest, samuti teiste ministrite asjassepuutuvatest määrustest.
[RTL 2004, 79, 1272 - jõust. 19.06.2004]
(1) Amet on aruandekohustuslik ministri ees, kes suunab ja koordineerib tema tegevust ja teostab ameti üle teenistuslikku järelevalvet õigusaktidega sätestatud korras.
(2) Amet koostab ja esitab raamatupidamise ja statistilisi aruandeid õigusaktidega sätestatud korras.
§ 6. Ameti tegevuse koordineerimine ja koostöö
(1) Ameti tegevust koordineerib ja korraldab ministeeriumi kantsler.
(2) Amet teeb koostööd ministeeriumi lennundus- ja merendusosakonnaga.
(3) Käesoleva määruse § 13 punktides 4 ja 5 sätestatud ülesannete täitmisel ei lähe amet vastuollu ministeeriumi tegevusega. Selleks kooskõlastab amet oma sellealased tegevused ministeeriumiga.
[RT I, 06.03.2013, 10 - jõust. 09.03.2013]
§ 7. Ameti eelarve
(1) Ameti kulud kaetakse riigieelarvest. Ameti eelarve kinnitab, muudab ja eelarve täitmist kontrollib minister.
(2) [Kehtetu - RT I, 29.12.2010, 70 - jõust. 01.01.2011]
§ 8. Ameti pitsat ja sümboolika
(1) Ametil on väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat ning embleem.
(2) Ameti embleemi kasutatakse kujunduselemendina ameti laevadel, trükistel, rõivastel, lipul, meenetel ja muudel ameti identiteeti kandvatel esemetel.
[RT I, 25.05.2012, 4 - jõust. 28.05.2012]
(3) Embleem on ellipsikujuline. Embleemi keskel on sinisel taustal kujutatud kaks kollast ristatud admiraliteediankrut, mis on ühendatud ümber ankrute põimunud valge ankrutrossiga. Embleemi ülakeskosas, ankrute kohal, on väikese riigivapi kujutis. Embleemi servades on valgel taustal tekst “EESTI VABARIIK VEETEEDE AMET”. Embleemi välisserv on ümbritsetud kollase ankrutrossi kujutisega. Embleemi etalonkujutis ja värvikoodid on esitatud käesoleva põhimääruse lisas.
§ 9. Ameti dokumentide vormistamine
(1) [Kehtetu – RT I, 05.09.2014, 2 - jõust. 08.09.2014]
(2) Ameti poolt väljastatavad haldusaktid allkirjastatakse vastavalt õigusaktidega antud volitustele.
(3) Ameti muud dokumendid vormistatakse õigusaktide või asjaajamiskorraga ettenähtud korras.
§ 10. Ameti asukoht
Amet asub Tallinnas. Ameti postiaadress on Valge 4, 11413 Tallinn. Väljaspool ameti asukohta asuvate struktuuriüksuste asukohad näidatakse nende põhimäärustes.
2. peatükk AMETI TEGEVUSVALDKOND JA PÕHIÜLESANDED
§ 11. Ameti tegevusvaldkond
Ameti tegevusvaldkonda kuulub seaduste ja Euroopa Liidu õigusaktidega sätestatud ülesannete ulatuses juhtimisfunktsiooni ja riikliku järelevalve teostamine ning seaduste ja Euroopa Liidu õigusaktidega ettenähtud alusel ja ulatuses riikliku sunni kohaldamine ohutu ja turvalise veeliikluse tagamiseks Eesti Vabariigi merealadel ning laevatatavatel siseveekogudel.
[RT I, 29.12.2010, 70 - jõust. 01.01.2011]
§ 12. Ameti tegevuse eesmärk
Ameti tegevuse eesmärk on riigi majanduspoliitika elluviimine merenduses ning veeliikluse ohutuse ja turvalisuse tagamine.
§ 13. Ameti põhiülesanded
Ameti põhiülesanded on:
1) riikliku järelevalve teostamine ameti tegevusvaldkonda reguleerivatest õigusaktidest tulenevate nõuete täitmise üle ja vajadusel riikliku sunni kohaldamine;
2) tingimuste loomine ohutu ja turvalise veeliikluse tagamiseks Eesti merealadel ja laevatatavatel sisevetel;
3) [Kehtetu - RT I, 29.12.2010, 70 - jõust. 01.01.2011]
4) osalemine oma tegevusvaldkonda puudutavate õigusaktide väljatöötamisel ning ettepanekute tegemine nende muutmiseks ja täiendamiseks, sh eestikeelse terminoloogia täiustamine;
5) osalemine oma tegevusvaldkonnaga seotud poliitikate, strateegiate ja arengukavade väljatöötamisel; oma tegevusvaldkonnaga seotud projektide ettevalmistamine ja elluviimine, sh osalemine rahvusvaheliste projektide ettevalmistamisel ja läbiviimisel.
§ 14. Ameti tegevus põhiülesannete täitmiseks
Põhiülesannete täitmiseks amet:
1) teeb koostööd teiste valitsusasutuste, kohalike omavalitsusüksuste, sihtasutuste, mittetulundusühingute, ettevõtlus- ja tarbijaorganisatsioonidega ning teiste riikide vastavate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega õigusaktidega ettenähtud korras;
2) esindab kooskõlastatult ministeeriumiga riiki meresõiduohutuse küsimustega tegelevates rahvusvahelistes organisatsioonides ja rahvusvahelisel suhtlemisel oma pädevuse piires iseseisvalt;
3) osaleb oma tegevusvaldkonda puudutavatest välislepingutest ja Euroopa Liidu õigusaktidest tulenevate Eesti Vabariigi kohustuste täitmises;
4) [kehtetu - RT I, 29.12.2010, 70 - jõust. 01.01.2011]
5) [kehtetu - RT I, 29.12.2010, 70 - jõust. 01.01.2011]
6) [kehtetu - RT I, 29.12.2010, 70 - jõust. 01.01.2011]
7) [kehtetu - RT I, 29.12.2010, 70 - jõust. 01.01.2011]
8) [kehtetu - RT I, 29.12.2010, 70 - jõust. 01.01.2011]
9) [kehtetu - RT I, 29.12.2010, 70 - jõust. 01.01.2011]
10) [kehtetu - RT I, 29.12.2010, 70 - jõust. 01.01.2011]
11) [kehtetu - RT I, 29.12.2010, 70 - jõust. 01.01.2011]
111) täidab hädaolukorra seadusest tulenevaid järelevalvekohustusi elutähtsate teenuste toimepidevuse tagamiseks;
12) koostab ameti eelarve eelnõu ning eelmise aasta eelarve täitmise aruande;
13) töötab välja ja viib ellu ameti strateegia ja tööplaanid;
14) jälgib ja hindab tegevusvaldkonnas kujunenud olukorda tegevuse eesmärgi ja põhiülesannete täitmisel ning informeerib sellest ministeeriumi lennundus- ja merendusosakonda;
15) informeerib avalikkust ja asjassepuutuvaid isikuid arengutest, muudatustest ja saavutatud tulemustest oma tegevusvaldkonnas;
16) lahendab oma tegevusvaldkonnas kaebusi ja vaidlusi; osaleb oma pädevuse piires kohtumenetluses;
17) peab talle õigusaktidega antud registreid ja muid andmekogusid;
18) sõlmib seaduses sätestatud juhtudel lepinguid volitatud klassifikatsiooniühingute ja turvalisusorganisatsioonidega, annab õigusaktidega sätestatud korras välja tunnistusi, tunnustamisotsuseid, tegevuslube, kvalifikatsioonitunnistusi ja muid sellelaadseid dokumente;
19) teeb otsuseid sõltumatult ja iseseisvalt kooskõlas õigusaktidega;
20) täidab muid talle õigusaktidega pandud ülesandeid.
3. peatükk AMETI STRUKTUUR
§ 15. Struktuuriüksused
(1) Ameti struktuuriüksusteks on meresõiduohutuse teenistus, hüdrograafia ja navigatsioonimärgistuse teenistus, üldteenistus ning laevaliikluse korraldamise osakond. Teenistuste koosseisus on osakonnad, talitused, bürood ja eriotstarbeline laevastik.
(2) Ameti struktuuri ja koosseisu teenistuskohtade arvu kinnitab minister ameti peadirektori ettepanekul.
(3) Ametnikel on õigus viibida ametikohustuste täitmisel sadamates, ujuvvahenditel, laevandusega seotud ettevõtetes ja merendusõppeasutustes.
(4) Ametnikud kannavad vormiriietust ja ametialaseid eraldusmärke vastavalt Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korrale.
[RTL 2003, 69, 997 - jõust. 14.06.2003]
§ 16. Struktuuriüksuse struktuur
(1) Ameti struktuuriüksuse struktuur ja ülesanded määratakse peadirektori poolt kinnitatud põhimäärusega.
(2) Teenistujate kohustused, õigused ja vastutus määratakse peadirektori poolt kinnitatud ametijuhendiga.
§ 17. Struktuuriüksuse juhtimine
Struktuuriüksust juhib selle juhataja või peadirektori poolt määratud ametnik või töötaja, kes vastutab ülesannete täitmise eest.
[RT I, 06.03.2013, 10 - jõust. 01.04.2013]
§ 18. Ameti struktuuriüksused ja nende põhiülesanded
(1) Teenistus on ameti struktuuriüksus, mis täidab ametile pandud ülesandeid oma valdkonnas:
1) meresõiduohutuse teenistus, kelle põhiülesandeks on riikliku järelevalve teostamine õigusaktidest tulenevate ohutut veeliiklust ja mereturvalisust reguleerivate nõuete täitmise üle laevades, väikelaevades, ettevõtetes, asutustes ja sadamates, aga samuti merekeskkonna kaitse laevade tehnilise järelevalve osas ning laevaõnnetuste juurdlus õigusaktidega sätestatud juhtudel;
2) hüdrograafia ja navigatsioonimärgistuse teenistus, kelle põhiülesandeks on navigatsioonitingimuste kohta informatsiooni kogumine, selle töötlemine ja levitamine ning tingimuste loomine ohutuks veeliikluseks üldkasutatavatel veeteedel ja laevatatavatel sisevetel, sealhulgas järelevalve veeteede vastavuse üle õigusaktide nõuetele. Teenistus haldab veesõidukeid, mille suhtes amet on volitatud asutuseks riigivaraseaduse mõistes;
3) üldteenistus, kelle põhiülesandeks on ameti tegevuse eesmärgi täitmine eri valdkondade ühtse ja tasakaalustatud arendamise ja omavahelise seostamise kaudu ning ameti igapäevast tööd toetav tegevus. Teenistus korraldab ameti eelarveprojektide koostamist ja eelarvevahendite analüüsi, töötab välja personalipoliitika ja koolitusstrateegia, korraldab õigusalast tööd, ameti valduses oleva riigivara haldamist, koordineerib ameti rahvusvahelist suhtlemist ning avalikkuse informeerimist ameti tegevusest, koordineerib ameti infotehnoloogilisi projekte, edastab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisala finants-, personali-, ja palgaarvestuse teenuse osutajale vajalikku informatsiooni ja dokumentatsiooni.
(3) [Kehtetu - RT I, 29.12.2010, 70 - jõust. 01.01.2011]
(4) Laevaliikluse korraldamise osakonna põhiülesandeks on laevaliikluse korraldamise süsteemi haldamine, ööpäevaringne laevaliikluse jälgimine, informatsiooni kogumine, analüüsimine ja edastamine.
4. peatükk AMETI JUHTIMINE
§ 19. Ameti juhtimine
Ametit juhib peadirektor, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist minister kantsleri ettepanekul. Peadirektori äraolekul asendab teda peadirektori asetäitja või peadirektori poolt määratud ametnik.
§ 20. Peadirektori õigused, kohustused ja vastutus
1) juhib ameti tööd peadirektori asetäitjate ja osakonnajuhatajate kaudu, otsustab ja korraldab ameti pädevusse kuuluvate ülesannete täitmise ning vastutab ameti tegevuse tulemuste eest;
2) tagab ameti ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise ja annab aru ministrile;
3) kinnitab struktuuriüksuste põhimäärused, ameti asjaajamise korra, sisekorraeeskirja ja muud töökorralduslikud dokumendid, ametnike palgad ja töötajate töötasud ning ametijuhendid vastavuses õigusaktidega;
4) nimetab ametisse ja vabastab ametist ameti koosseisu kuuluvad ametnikud ning sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud ameti töötajatega;
5) rakendab ametis otstarbeka sisekontrolli süsteemi;
6) nimetab ameti siseauditi eest vastutava isiku;
7) teostab teenistuslikku järelevalvet ameti ametnike ja töötajate toimingute üle õigusaktidega ettenähtud korras ning määrab distsiplinaarkaristusi ameti ametnikele;
8) esitab ministrile ettepanekuid ameti kulude eelarve kohta, tagab eelarve täpse ja otstarbeka täitmise ning riigivara sihipärase kasutamise;
9) esindab ametit teistes riigiasutustes ja organisatsioonides;
10) esitab ministrile ettepanekuid ameti tegevusvaldkonna korraldamiseks;
11) kehtestab ameti pitsati kasutamise korra ja tagab selle täitmise;
12) teeb õigusaktidega ettenähtud juhtudel ettekirjutusi;
13) moodustab alalisi või ajutisi komisjone ja töögruppe;
14) annab volitusi ameti esindamiseks;
15) kehtestab ameti ametnike ja töötajate hindamisnõuded;
16) kehtestab laevapereliikmete toitlustamise kulunormid;
17) omab esimese allkirja õigust ameti finantsdokumentidel, määrab teised allkirjaõiguslikud ametnikud;
18) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduse või muude õigusaktidega.
§ 21. Peadirektori käskkirjad
(1) Ameti peadirektor annab seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse või korralduse ning ministri määruse või käskkirja alusel teenistusalastes küsimustes käskkirju.
(2) Ameti peadirektor võib anda ameti sisemises asjaajamises ka muid kirjalikke korraldusi.
(3) Ameti peadirektori käskkirjad ja muud kirjalikud korraldused vormistatakse ja registreeritakse vastavalt asjaajamise juhendile.
§ 22. Peadirektori asetäitjate kohustused, õigused ja vastutus
(1) [Kehtetu - RT I, 29.12.2010, 70 - jõust. 01.01.2011]
(2) Peadirektori asetäitja – meresõidu ohutuse teenistuse juhataja:
1) teenistuse juhtimine struktuuriüksuste juhatajate kaudu, teenistusele pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja tähtaegse täitmise tagamine;
2) tagada ameti eesmärgi ja ülesannete täitmine meresõidu ohutuse tagamisel;
3) järelevalve teostamine alluvate ametnike teenistuskohustuste ja töötajate tööülesannete täitmise üle;
4) teenistuse poolt koostatud dokumentide allkirjastamine ja viseerimine kooskõlas teenistuse põhimääruse ja ameti asjaajamiskorraga;
5) teenistuse eelarve taotluste koostamise juhtimine ja kinnitatud eelarve täitmise jälgimine.
(3) Peadirektori asetäitja – hüdrograafia ja navigatsioonimärgistuse teenistuse juhataja:
2) tagada ameti eesmärgi ja ülesannete täitmine ohutuse tagamisel veeteedel;
21) tagada ameti haldamisel olevate veesõidukite valmisolek ja töö korraldamine;
1) teenistuste ja laevaliikluse korraldamise osakonna vahelise koostöö koordineerimine ning vahetult alluvate osakondade juhtimine osakonnajuhatajate kaudu, osakondadele pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja tähtaegse täitmise tagamine;
2) peadirektorile ettepanekute tegemine ameti eelarve koostamise ja eelarvevahendite kasutamise kohta;
3) ameti arengusuundade väljatöötamise koordineerimine;
4) järelevalve teostamine alluvate ametnike teenistuskohustuste ja töötajate tööülesannete täitmise üle;
5) ameti esindamine oma pädevuse ja peadirektorilt saadud volituste piires.
5. peatükk LÕPPSÄTE
§ 23. Ümberkorraldamine
Ameti ümberkorraldamine või tema tegevuse lõpetamine toimub seaduse alusel.
Lisa Veeteede Ameti embleemi etalonkujutis


Jäätmepõletus- ja koospõletustehastest väljuvates gaasides sisalduvate saasteainete heite piirväärtused ning välisõhku väljutatava heite piirväärtustele vastavuse hindamise kriteeriumid – Riigi Teataja
Jäätmepõletus- ja koospõletustehastest väljuvates gaasides sisalduvate saasteainete heite piirväärtused ning välisõhku väljutatava heite piirväärtustele vastavuse hindamise kriteeriumid
Jäätmepõletus- ja koospõletustehastest väljuvates gaasides sisalduvate saasteainete heite piirväärtused ning välisõhku väljutatava heite piirväärtustele vastavuse hindamise kriteeriumid - sisukord
§ 3 Jäätmepõletustehastest väljuvates gaasides sisalduvate saasteainete heite piirväärtused
§ 4 Koospõletustehastest väljuvates gaasides sisalduvate saasteainete heite piirväärtused
§ 5 Välisõhku väljutatava heite piirväärtustele vastavuse hindamise kriteeriumid
RT I, 03.07.2013, 13
Jäätmepõletus- ja koospõletustehastest väljuvates gaasides sisalduvate saasteainete heite piirväärtused ning välisõhku väljutatava heite piirväärtustele vastavuse hindamise kriteeriumid1
Vastu võetud 28.06.2013 nr 49
Määrus kehtestatakse tööstusheite seaduse § 100 lõike 1 ja § 101 alusel.
Käesolev määrus sätestab jäätmepõletus- ja koospõletustehastest väljuvates gaasides sisalduvate saasteainete heite piirväärtused ning nendele piirväärtustele vastavuse hindamise kriteeriumid.
Saasteaine heite piirväärtus käesoleva määruse tähenduses on välisõhku väljutatava saasteaine lubatud kogus ühe normaalkuupmeetri (temperatuuril 273,15 K ja rõhul 101,3 kPa) kuiva suitsugaasi kohta hapniku sisaldusel 6 mahuprotsenti tahke kütuse, sealhulgas biomassi korral, ja 3 mahuprotsenti vedelkütuse korral.
§ 3. Jäätmepõletustehastest väljuvates gaasides sisalduvate saasteainete heite piirväärtused
(1) Jäätmepõletustehastest väljuvates gaasides sisalduvate saasteainete heite piirväärtused on esitatud käesoleva määruse lisas 1.
(2) Tööstusheite seaduse § 94 lõigetes 1 ja 2 sätestatud eriolukorras ei tohi jäätmepõletustehastest väljuvates gaasides tahkete osakeste üldsisaldus ületada 30 minuti keskmise väärtusena 150 mg/Nm3 ega käesoleva määruse lisa 1 tabelis 2 esitatud orgaanilise süsiniku üldsisalduse heite piirväärtusi ning lisa 1 tabelis 5 esitatud süsinikoksiidi heite 30 minuti keskmisena väljendatud piirväärtust.
(3) Keskkonnakompleksloa andja (edaspidi loa andja) võib kohaldada keevkihttehnoloogiat kasutava jäätmepõletustehase korral käesoleva määruse lisa 1tabelis 5 esitatust teistsuguseid süsinikoksiidi heite piirväärtusi, tingimusel, et keskkonnakompleksloas (edaspidi luba) määratud süsinikoksiidi heite piirväärtus ei ületa tunni keskmise väärtusena 100 mg/Nm3.
§ 4. Koospõletustehastest väljuvates gaasides sisalduvate saasteainete heite piirväärtused
(1) Koospõletustehastest väljuvates gaasides sisalduvate saasteainete heite piirväärtused on esitatud käesoleva määruse lisades 2–4 (välja arvatud gaasiturbiinid ja gaasimootorid).
(2) Tsemendi tootmisel jäätmeid koospõletavatest ahjudest väljuvates gaasides sisalduvate saasteainete heite piirväärtused on esitatud käesoleva määruse lisas 5. Loa andja võib selliste käitiste jaoks määrata loas ka süsinikoksiidi heite piirväärtusi vastavalt käesoleva määruse lisas 6 esitatud metoodikale.
(3) Tsemendi tootmisel pöördahjude või Lepoli ahjude kasutamise korral võib loa andja määrata väljuvates gaasides sisalduva NOx koguheite piirväärtuseks kuni 800 mg/Nm3.
(4) Käesoleva määruse lisades 2–5 sätestamata saasteaine heite piirväärtuse koospõletustehasest väljuvates gaasides määrab loa andja vastavalt käesoleva määruse lisas 6 esitatud metoodikale.
(5) Koospõletustehase summaarse nimisoojusvõimsuse määramisel kohaldatakse tööstusheite seaduse § 71.
(6) Koospõletustehastest väljuvates gaasides sisalduvate raskmetallide, dioksiinide ja furaanide heite piirväärtused on esitatud käesoleva määruse lisas 7.
§ 5. Välisõhku väljutatava heite piirväärtustele vastavuse hindamise kriteeriumid
(1) Saasteainete heite piirväärtustest on kinni peetud, kui:
1) saasteaine sisalduse ööpäeva keskmistest väärtustest ei ületa ükski käesoleva määruse lisa 1 tabelis 1 ja lisades 2–7 esitatud või nende alusel määratud piirväärtusi, või jäätmepõletustehasest väljuvates gaasides ei ületa süsinikoksiidi sisaldus 97%-l aasta jooksul mõõdetud ööpäeva keskmistest väärtustest 50 mg/Nm3;
2) saasteaine sisalduse poole tunni keskmistest väärtustest ei ületa ükski käesoleva määruse lisa 1 tabeli 2 teises veerus esitatud ühtegi heite piirväärtust või 97% poole tunni keskmistest väärtustest ei ületa aasta jooksul käesoleva määruse lisa 1 tabeli 2 kolmandas veerus esitatud ühtegi heite piirväärtust;
3) ükski raskmetallide, dioksiinide ja furaanide sisalduse proovivõtuaja kestel mõõdetud keskmistest väärtustest ei ületa käesoleva määruse lisa 1 tabelites 3 ja 4 või lisades 5 ning 7 esitatud piirväärtusi;
4) käesoleva lõike punktides 1–3 nimetamata juhtudel käesoleva määruse lisa 1 tabelis 5 esitatud süsinikoksiidi heite piirväärtusi või käesoleva määruse § 4 lõike 4 alusel määratud piirväärtusi ei ole ületatud.
(2) Saasteaine sisalduse 30 minuti ja 10 minuti keskmised väärtused määratakse jäätmete tegeliku põletamisaja jooksul (arvesse ei võeta põletusseadme käivitus- ja seiskamisaega, millal jäätmeid ei põletata) mõõdetud väärtuste põhjal pärast tööstusheite seaduse § 104 lõike 3 alusel kehtestatud nõuetes sätestatud usaldusvahemikust välja jäävate väärtuste mahaarvamist. Ööpäeva keskmised väärtused määratakse kehtivaks tunnistatud keskmiste väärtuste abil.
(3) Pidevmõõtmiste süsteemi rikete või hoolduse tõttu võib päeva jooksul ööpäeva keskmise väärtuse saamiseks arvestamata jätta kuni viis 30 minuti keskmist väärtust. Süsteemiriketest või hooldusest tulenevalt võib aastas arvestamata jätta kuni kümme ööpäeva keskmist väärtust.
(4) Proovivõtuaja saasteainete sisalduse keskmised väärtused, sealhulgas vesinikfluoriidi, vesinikkloriidi ning vääveldioksiidi perioodiliste mõõtmiste keskmised väärtused määratakse vastavalt jäätmepõletus- või koospõletustehase loas määratud ning tööstusheite seaduse § 104 lõike 3 alusel kehtestatud nõuetele.
(1) Käesoleva määruse § 4 lõige 3 kehtib kuni 31. detsembrini 2015.
(2) Käesoleva määruse lisa 2 kehtib kuni 31. detsembrini 2015.
(3) Käesoleva määruse lisa 3 kehtib alates 1. jaanuarist 2016 koospõletustehastele, millele on luba väljastatud enne tööstusheite seaduse jõustumist ja mis on alustanud tegevust enne 7. jaanuari 2014.
(4) Käesoleva määruse lisa 4 kehtib alates 1. jaanuarist 2016 koospõletustehastele, millele on luba väljastatud enne tööstusheite seaduse jõustumist ja mis on alustanud tegevust pärast 7. jaanuari 2014, ning koospõletustehastele, millele on luba väljastatud pärast tööstusheite seaduse jõustumist.
Lisa 1 Jäätmepõletustehastest väljuvates gaasides sisalduvate saasteainete heite piirväärtused
Lisa 2 Koospõletustehastest väljuvates gaasides sisalduvate saasteainete heite piirväärtused
Lisa 3 Väljuvates gaasides saasteainete sisalduse piirväärtused koospõletustehastes, mille kompleksluba on antud enne tööstusheite seaduse jõustumist
Lisa 4 Väljuvates gaasides saasteainete sisalduse piirväärtused koospõletustehastes, mille kompleksluba on antud pärast tööstusheite seaduse jõustumist
Lisa 5 Tsemendi tootmisel jäätmeid koospõletavatest ahjudest väljuvates gaasides sisalduvate saasteainete heite piirväärtused
Lisa 6 Saasteainete heite piirväärtuste määramise metoodika koospõletustehaste jaoks
Lisa 7 Koospõletustehastest väljuvates gaasides sisalduvate raskmetallide, dioksiinide ja furaanide heite piirväärtused


Batuut hind red dead redemption 2 ps4 müük. Photo booth video recording time limit 3d pliiats müük
Batuut hind red dead redemption 2 ps4 müük. päevapakkumised tallinnas värske kala müük
Windows 8 wikipedia in hindi ebay black friday sale today. reebok black müük friday peru firma likvideerimine hind.mannekeeni müük ostatnia karaoke.black friday 2020 mavi jeans ps4 games black friday 2020 nederland
Batuut hind red dead redemption 2 ps4 müük
Batuut hind red dead redemption 2 ps4 müük. osta ja myy tampere laste elektriline atv müük.puugisüsti hind pulma 2020 walmart black friday 2020 jeans.lays kampaania iphone 8 big bag siddhant in hindi
Juss piho hinds maalid müük 1979 revolution black redemption friday review
Gaz 21 müük nurmenuku dead tee müük.Autoakude redemption müük kingitus isadepäevaks
Ettevõtte õiglane väärtus black friday funny batuut pics
Piirdeaiad hind elektriauto müük lamisil kreem hind telwin müük.Chia seemnete müük crouse hinds catalog Assassin's creed origin black friday sale helicopter hindi meVoltaren hind office hindi meaning spanjeli müük why kasutatud volvode müük north face black friday sale 2020 does it called black friday
Redmi note 7 redemption müüa hind tenor ukulele müük
Sportland 2 black friday puistevilla masinate müük.Dell 27 inch monitor black friday jacuzzi müük.Nulla osta lavoro mtb müük.Millist jalgratast osta norra metskass müük.Xbox game pass osta energia batuut hinduras.Black friday pc desktop spoon hindi arth.Metallitreipink müük kupongid eestis.Hankook rehvide müük amazon de black friday promo code.Fifa 17 osta koera kiibistamise hind.Hammaste pärlipesu hind kellarihmad müük.Kuullaagrite müük tartus mida kinkida 2 aastasele tüdrukule.Vihmaveerenni paigalduse hind lumekettide müük.Koolilaudade müük gear vr müük.Suusariided müük gopro 7 black hind.Ps5 müük osta e3
Purustatud betooni hind propaan hind.Honda mini kust osta fidget spinnerit.Playstation move osta käsitöö müük välismaale.Kingitused poisile bmw varuosade müük.Lumekoristus tehnika müük soodustused osalise töövõimega inimesele.Best online black friday deals now briketi müük rakveres.Corgi koer hind smart tv hindi channels.Xbox one s vs ps4 slim hindi kinkekaartide tellimine.Metalltorude müük pärnus hinds ukulele chords.Müüri ladumise friday hind tartu tattoo kinkekaart.Sfinksi müük disc golf ketaste müük Ark sõidueksami hind parimad kingitused meestele.Alienware laptop müük marineeritud silmude müük.Alfa romeo stelvio hind bull terrier müük.Osta arvutihiir keha kaal müük.Auto hindamisakt monokkel müük.Osta 1 toaline korter tallinnas puzzle star wars ostatni jedi.Must reede kvartalis tapeedi eemaldamine hind.Aurutõke hind nyx black friday angebote.Atv velgede müük xiaomi mi 9 osta.Mcculloch raider müük elroni soodustused.Selver kampaanialeht hondrocream hind.Arvutitark kinkekaart audeze isine 20 black friday.Rõduklaaside hind black friday four seasons mall.Laudparketi paigalduse hind black friday 2020 media markt
Mee müük viljandimaal dead kunstkivi hind.Xbox black friday 2020 polska jai hind hind film
Tez tour varajase tellija soodustus honda atv jagermeister for sale.Väike tom kampaania 2020 iphone x parim hind.Naiste talvejopede müük hind legs ne demek.Elektrikeris müük kingitus korterite ee ülemiste.Elupuu istikute müük braun epilator black friday deals.Sigulda köisraudtee hind west highland terjer müük.Tesla aktsia kasekäsna hind.Betooni müük järvamaal zara black friday sale canada.Kartuli müük saaremaal valmisfirmade müük käibemaksukohuslane.Osta nhl voice 19 ps4 ps store black friday.Baby jogger city premier müük õhkbatuutide müük
Tommy hilfiger black friday 2020 usa hind kinolari uzbek tilida.Osta käytetty airsoft ase maasikate müük hind järvamaal
Kivimaja hind friday tallinna sadama aktsiate ost.Samsung a50 hindi video black friday offers.Veise sisefilee müük paberlillede müük.Espumisan hind samsung galaxy s8 plus price black friday.Best buy black friday deal osta lippu allegro.Launchpad hind huawei p9 ostatnio usuniete.Uute autode müük eestis photo booth video location.Kust saab osta porolooni black mdf hind.Nulla osta matrimonio italia milline kasutatud auto osta.Suhkru kg hind best buy switch black friday sale.Bose quietcomfort 35 müük tallinna sadam aktsiate märkimine.Euronics black friday huawei skullcandy uproar wireless black friday Black friday hind 2020 uk iphone bmw nulla osta.Chinese black friday poker prillipoe kinkekaart.Kingitus 12 aastasele tüdrukule richiesta müük nulla osta fiat panda.Allahindlused tallinnas kasvuhoone hind mulla müük rootsi tartus.Linaste kangaste müük sünnipäevasoodustus.Belarus 320 müük spa kinkekaart tallinn.Halo juuksepikenduste müük tattoo hind tallinnas.Armatuurraud hind xiaomi roidmi 3s müük.Jetblue black friday deals 2020 benu apteek must reede.Parketi paigaldus liimiga hind amazon uk black friday promo code.Dosimeeter müük soovin osta hobust.Katuse värvimise hind tina hindemith ibm.Musta mulla müük harjumaal viimase hetke pakkumised eestis.Roostevaba metalli müük tallinnas f hinds jewellers jobs
Mida kinkida vanematele jõuludeks selver kampaanialeht.Osta nutitelefon maxi cosi pebble plus price.Sup laudade müük salamander resort black friday.Video iphone 7 format co2 revolver müük.Windows 7 hindi notes pdf cult beauty huda black friday.Cat s41 müük raua tonni hind.Auto hinder vormest hind.Kaubamaja sünnipäevasoodustus hüdrofoor pump müük.Easyjet black friday promo code how soomes much will a ps4 cost on black friday 2020.Raadiojaam müük koi hindi gana naya.Fitbit charge 2 müük kuller kingitus.Endoskoopia hind kingituste pakendid.Kingitusi lastele ettevõtte osakute müük.Kalkunid müük tarantel müük.Musta reede pakkumised black friday 2020 amazon canada Kanepiõli cbd müük äärekivide müük.Lõhutud maakivi hind maja müügi tulumaks rehvide ja velgede müük when is the next black friday 2020 Mee müük eesti vene snaraamat osta bmw x7 hind xbox kasiino boonused south park black friday full episode youtube black friday deals 2020.erimärgistusega diislikütuse hind kasutatud riiete müük pärnus Iqos eesti osta ventilaator müük.Odav müük laptop viva jäätise kampaania.Jura impressa f50 hind black friday shopping 2020 videos.Nikon d810 müük samsung galaxy note 5 müük.Hindi ako laruan lyrics polar m430 hind.Odav kontorimööbel müük sony xperia batuut xz price in uae.Binokli müük kohram hindi movie.Amstaff müük telia valguskaabel hind.Selveri köök sünnipäeva soodustus kasutatud maasturite müük.Rootsi kasutatud autode müük bulldog gin hind.Samsung galaxy tab 3 8 0 müük auto esmase registreerimise hind.Why is it called black friday sales mb vito müük.Täispuit köögimööbel hind minecraft hindu temple.Just dance 2020 müük matkasport kinkekaart.Grill gaas hind suzuki batuut hayabusa müük Puulõhkumismasin müük mootorratta summutite müük.Paadimootorite müük tartus põranda lihvimine ja redemption õlitamine hind.Kinnisvara müük viljandimaal diivanite müük tartus.Koerte ussirohu hind digibokside müük.Gopro hero 7 black friday deals australia osta ee mobiilis.Black friday watch deals australia paarismaja ehitamise hind.Picture happy sooduskood trimmerid müük.Beauty bay black friday delivery traktori kummide müük.Black friday tv labradori kutsikad müügiks.Playstation black friday deals 2020 usa doberman müük eestis.Black friday pizza fan imbväljaku toru hind.Isover rkl 31 facade hind odav takso redemption viljandis
Redelite müük ostaelu ee
Osta tallinna sadama aktsiad f hinds wedding rings
Uue hamba paigaldus hind tunni hind
Ps4 black friday 2020 australia headphones black friday 2020 walmart
Xbox black friday deals 2020 hupüssid müük
Windows 10 hindi notes black friday season of mist
Google pixel 3 black friday uk rataste müük tartus
Black friday tv oled relvaloa tervisetendi hind
Melamiinplaatide müük psn black friday deal
Koormarihmade müük ferrari müük
Osta maja pärnus messing video hindi


maainfo »»» maainfo.ee » EST » Maamajanduse analüüsi osakond | Maaelu võrgustikutöö osakond » LEADER » TEGEVUSGRUPPIDELE perioodil 2006-2013 » 2008 - 2009 Leader-meetme rakendamise KKK ja kirjavahetus
EST Maamajanduse analüüsi osakond | Maaelu võrgustikutöö osakond LEADER TEGEVUSGRUPPIDELE perioodil 2006-2013 2008 - 2009 Leader-meetme rakendamise KKK ja kirjavahetus
2008 - 2009 Leader-meetme rakendamise KKK ja kirjavahetus
Leader meetme rakendamise KORDUMA KIPPUVAD KÜSIMUSED ja kirjavahetus 2008 - 2009
2009. aasta dokumendid
Lisatud, 2009, algus
Leader TEGEVUSGRUPPIDE PROJEKTITOETUSTE VASTUVÕTU AJAKAVA 2009.a
Lisatud, 2009, 21. mai
Põllumajandusministeeriumi VASTUSKIRI Kodukandi algatuskirjale „Maapiirkondade elukvaliteet ja maamajanduse mitmekesistamine ning Leader-meetme rakendamise võimalikkusest ja tõhususest", pdf
Lisatud, 2009, 18. mai
Leader kohalike tegevusgruppide projektitaotluste esitamise HETKESEIS, 2009.a. mai alguse seisuga, pdf
Lisatud 2009, 07. mai
Vabariigi Valitsuse poolt 30. aprillil 2009 heaks kiidetud ja Euroopa Komisjonile esitatud Maaelu arengukava 2007 - 2013 (MAK) muudatus-ettepanekud ja muudatusettepanekute kohaselt muudetud MAK:
Eesti maaelu arengukava 2007-2013 (muudatusettepanekud), pdf
Eesti maaelu arengukava 2007-2013 (terviktekst, ilma lisadeta), pdf
Olulisemad muudatusettepanekud käsitlevad nõuandesüsteemi ja -teenuste toetamist, põllumajandusettevõtete ajakohastamist, külade uuendamise ja arendamise, samuti Leader-meetmega seotud investeeringutoetuste ettemakse võimaldamist, põllumajandus- ja toidusektoris ning metsandussektoris uute toodete, töötlemisviiside ja tehnoloogiate arendamist ning põllumajandustootjate osalemist toidukvaliteedikavas.
Muudatusettepanekud käsitlevad ka keskkonnasõbraliku majandamise, mahepõllumajandusliku tootmise ning loomade heaolu: loomade karjatamise toetusega seotud tingimuste ajakohastamist.
30.04.2009 Põllumajandusministeeriumi MÄRGUKIRI Eesti maaelu arengukava 2007-2013 külade uuendamise ja arendamise meetme (meede 3.2) maakondlikele hindamiskomisjonidele, pdf
Lisatud 2009, 24. aprill
22.04.2009 Põllumajandusministeeriumi VASTUSKIRI Viljandimaa Omavalitsuste Liidule Leader meetme rakendamise kitsaskohatadest, pdf
Teemal: hinnapakkumised, projektijuhi tasu, ettemaksed, osaliselt tasutud kuludokumendid ja MES`i laenud
Lisatud 2009, 22. aprill
17.04.2009 Leader meetme rakendamise piirkondliku seminari (Pärnumaa) KOKKUVÕTE, pdf
VAATA! Seminari materjalid SIIT
Põllumajandusministeeriumi vastus Hiidlaste Koostöökogule, teemal MTÜ projektijuhtimine:
Leader määruse § 32 lõige 4 kohaselt on projektijuhi töötasu abikõlblik kui projektijuht on MTÜ liige (kaasaarvatud liige, kes kuulub MTÜ juhtorganitesse) ja ta töötab töölepingu alusel (nt määratud ajaks sõlmitud leping) ning see tasu vastab § 31 lõike 3 nõudmistele, st on põhjendatud, otstarbekas, vajalik tegevuse eesmärgi saavutamiseks jms. Töövõtu- ja käsunduslepingu alusel võivad projekti juhtimise teenust osutada ainult need MTÜ liikmed, kes ei kuulu MTÜ juhatusse või nõukokku, sest töövõtu- ja käsunduslepingu alusel tehtav tegevus on käsitletav kui teenuse ost-müük (ehk hinnapakkumisena) ning siis on PRIAl kohustus jälgida taotleja ja hinnapakkuja vahelist seotust. Samasugune on lähenemine ka sihtasutuste osas.
Oluline on jälgida ka seda, et kui töötaja oli enne projekti algust organisatsioonis tööl täistööajaga, siis tuleb täita tööajatabelit, kus oleks selgelt eristatud projektiga seotud tegevustele kulunud aeg ja põhiülesannete täitmiseks kulunud aeg, samuti vajadusel esitada tõendavaid dokumente selle kohta, et seoses projektiga on töötajale määratud uusi tööülesandeid (nt täiendatud ametijuhend). Ülesanded peavad olema puhtalt projektiga seotud ja ei tohi olemasolevate ülesannete täitmise eest projektist tasu saada.
20.04.2009 Lääne Maavalitsuse MÄRGUKIRI maaelu programmide toetusmeetmete finantseerimiseks, pdf
Lisatud 2009, 17. aprill
14.04.2009 Põllumajandusministeeriumi VASTUSKIRI ettepanekule LEADER tüüpi meetme tingimuste muutmiseks osaliselt tasutud kuludokumentide väljamaksete kohta, pdf
13.04.2009 Eesti Külaliikumine Kodukant ALGATUSKIRI „Maapiirkondade elukvaliteet ja maamajanduse mitmekesistamine ning Leader-meetme rakendamise võimalikkusest ja tõhususest", pdf
13.04.2009 Põllumajandusministeeriumi PÖÖRDUMISKIRI Siseministeeriumi seisukoha saamiseks, et täpsustada kohalike omavalitsuste ülesannete ulatust detailplaneeringute algatamise, korraldamise ja järelvalve teostamisel vastavalt planeerimisseadusele, pdf
23. märts 2009 Rapla Vallavalituse küsimus käibemaksu mitteabikõlblikkuse kohta Leader meetmes, pdf
Lisatud 2009, 06. aprill
Abiks tegevusgruppidele projektitaotluste vastuvõtmisel - PRIA e-post, pdf
Teemad: hinnapakkumised, tähistamine, trükiste müümise abikõlblikkus, toetusobjektide kasutusiga, vabatahtlik töö
Lisatud 2009, 04. märts
Vabariigi Valitsuse korralduse ""Eesti maaelu arengukava 2007-2013" muudatusettepanekute heakskiitmine ja volituse andmine" eelnõu VÄLJAVÕTE, mis on esitatud 25. märtsil 2009.a. ministeeriumide vahelisele kooskõlastusele, pdf
Selgitus: väljavõte sisaldab meetmete 1.4.; 3.2. ja Leader meetme muudatusettepanekuid seoses toetuse saajatele PRIA`st ettemaksete võimaldamise kohta. Tervikdokumendiga on võimalik tutvuda Põllumajandusministeeriumi dokumendiregistrist, väljasaadetavad kirjad, reg nr 4.1.-1/526
Lisatud 2009, 25. märts
Kooskõlastanud on Rahandusministeerium, Keskkonnaministeerium, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Siseministeerium
Lisatud 2009, 28. märts
26.-27. märts 2009 Leader tegevusgruppidele ja tegevusgruppide raamatupidajate infoseminari esitlused ja materjalide KOOND www.maainfo.ee/
TEEMAD: Küsitluse "Pojektitaotluste hetkeseis, märts 2009" tulebused; Leader-määruse kavandatavatest muudatustest; Leader koostööprojektidest; Rahvusvahelisest koostöö toest; Soovitused tegevusgruppide raamatupidajatele; RIIGIABI JA VÄHESE TÄHTSUSEGA ABI; Kõige olulisemat lepingutest; Seirest; Koolituse kokkuvõte
Viljandi Omavalitsuste Liidu algatuskiri põllumajandusministrile "Leader meetme rakendamise kitsaskohad", pdf
Lisatud 2009, 20. märts
Läänemaa Arenduskeskuse algatuskiri "Hajaasustuspiirkondade elanikele esmatasandi teenuste kättesaadavuse tagamisest teenusbussi abil", pdf
Lisatud 2009, 13. märts
Põllumajandusministeeriumi vastuskiri Tartumaa Arendusseltsile Leade-meetme määrusele tehtud ettepanekute osas, teemal: mootorsõiduki ostmise kulud, pdf
Lisatud 2009, 12. märts
MTÜ Ida-Virumaa Külade Esindus (IVKE), SA Ida-Viru Ettevõtluskeskus (IVEK), Ida-Virumaa Talupidajate Liit, MTÜ Virumaa Koostöökogu, MTÜ Kirderanniku Koostöökogu, MTÜ Peipsi-Alutaguse Koostöökoda ALGATUSKIRI "Ettepanek LEADER tüüpi meetme tingimuste muutmiseks osaliselt tasutud kuludokumentide väljamaksete kohta", pdf
Lisatud 2009, 17. veebruar
Leader meetme Korduma Kippuvad Küsimuse (17.02.2009 seisuga) pdf
väljavõte ainult tegevusgrupi toetuse osa Leader meetme KKK, TEGEVUSGRUPI TOETUSE OSA (17.02.2009 seisuga), pdf
väljavõte ainult projektitoetuse osa Leader meetme KKK, PROJEKTOTOETUSE OSA (17.02.2009 seisuga), pdf
Lisatud 2009, 12. veebruar
Põllumajandusministeeriumi märgukiri "Meetmete kodeerimisest ja maksimaalsetest toetusmääradest" (12.02.2009).pdf
Lisatud 2009, 11. veebruar
Põllumajandusministeeriumi vastus (11.02.2009) Viljandimaa Omavalitsuste Liidu kirjale (14.01.2009), pdf
Lisatud 2009, 30. jaanuar
Tartumaa Arendusseltsi pöördumine põllumajandusministrile, Leader määruse mitteabikõlblikud kulud (mootorsõiduki ostmine), pdf
Lisatud 2009, 27. jaanuar
Küsimus kohalike omavalitsuste ülesannete asendamise kulude kohta (22. jaanuar 2009) ja Põllumajandusministeeriumi vastus (27. jaanuar 2009), pdf
Lisatud 2009, 19. ja 22. jaanuar
Kohalike tegevusgruppide Leader meetme rakendamise jaanuari INFOPÄEVA materjalid:
Põllumajandusministeeriumi esitlus, teemal: Leader meetme määruse kavandatavate muudatuste tööversioon ja Korduma Kippuvad Küsimused, pdf
Paljundusmaterjal: Leader meetme määrus koos KKK`ga, 17.detsember 2008.a versioon (osaliselt on KKK`de vastused materjali sisseviimata), pdf
PRIA esitlus: PRIA tagasiside rakenduskavadest, pdf
Paljundusmaterjal: Euroopa Kontrollikoja küsimustik kohalikele tegevusgruppidele, pdf
Lisatud 2009, 15. jaanuar
Põllumajandusministeeriumi vastuskiri (01.15.2009) Peipsiveere Arengu Sihtasustuse märgukirjale (08.12.2008) Leader meetme vahendite tulemuslikumaks ja sihipärasemaks kasutamiseks tehtud ettepanekutele, pdf
Lisatud 2009, 14. jaanuar
Viljandimaa Omavalitsuste Liidu kiri (14.01.2009) "Kohalike omavalitsuste toetamisest ja kohalike omavalitsuste ülesannete asendamisest Leader-meetme raames" pdf
Lisatud 2009, 13. jaanuar
"Küsimused (08.01.2009) ja Põllumajandusministeeriumi vastused (13.01.2009) kohalike omavalitsuste toetust LEADER kaudu selgitava kirja kohta." pdf
Lisatud 2009, 06. jaanuar
Põllumajandusministeeriumi märgukiri (06.01.2009) kohalike omavalitsuste toetamine ja kohalike omavalitsuste ülesannete asendamine Leader-meetme raames pdf
2008. aasta dokumendid
Lisatud 2008, 30. detsember
Põllumajandusministeeriumi vastuskiri (30.12.2008) ettemakset ja Maaelu Edendamise Sihtasustuse laenuvõimalusi käsitlevale märgukirjale, pdf
Lisatud 2008, 17. detsember
Leader meetme KORDUMA KIPPUVAD KÜSIMUSED (17.12.2008 seisuga), pdf
SELGITUS: KKK on täiendatud UUTE küsimustega § 9 juures (rendiauto kasutus); § 15 juures (administreerimiskulude abikõlblikkuse tähtaeg); § 28 juures (kohaliku omavalitsuse asutatud või liikmelisusega mittetulundusühing projektitoetuse taotlejana); § 28 juures (kohaliku omavalitsuse osalustasu); § 29 ja § 31 juures (ettevalmistavad tegevused); § 31 juures (kohaliku omavalitsuse ülesannete asenduskulud); § 34 juures (vabatahtliku tasustamata töö arvestamine). Käesolevas KKK versioonis ei ole veel täiendusi vastuste osas.
LIsatud 2008, 15. detsember
Leader meetme Korduma Kippuvad Küsimused (15.12.2008 seisuga), pdf
SELGITUS: KKK on täiendatud vastustega § 28 lõike 1 juures (kohaliku omavalitsuse liikmelisus mittetulundusühingus); § 29 lõike 1 juures (toetatavad tegevusvaldkonnad); § 29 lõike 2 juures (omandi- ja rendisuhted); § 31 lõige 4 punkt 16 juures (asendusinvesteeringud); § 35 lõige 6 juures (dokumentide esitamine)
LIsatud 2008, 09. detsember
Leader meetme Korduma Kippuvad Küsimused (09.12.2008 seisuga), pdf
SELGITUS: KKK on sisseviidud Leader määruse teksti, et oleks võimalik kergemini jälgida ka teemat, mille kohta on KKK esitatud. NB! osade teemade osas on veel vastused Põllumajandusministeeriumis ja PRIA`s arutamisel ja koostamisel
LIsatud 2008, 08. detsember 2008
2009. aastal avatavad Leader kohalike tegevusgruppide strateegia meetmed (08.12.2008. seisuga), pdf
Lisatud 2008, 01. detsember
KOKKUVÕTE Leader kohalike tegevusgruppide PLANEERITAVAD projektitaotlusvoorude väljakuulutamise ja avamise ajad , pdf
Lisatud 2008, 25. november
Piiriveere Liidri initsiatiivil tegevusgruppide märgukiri ettemaksu teemadel, pdf
Lisatud 2008, 17. september
Leader meetme KORDUMA KIPPUVAD KÜSIMUSED (17.09.2008 seisuga), pdf
Lisatud 2008, september
PROJEKTOETUSE TAOTLUSTE VASTUVÕTUST TEAVITAMINE: Leader kohalik tegevusgrupp kuulutab strateegia rakendamiseks välja projektitoetuste taotluste vastuvõtuajad (Leader määruse § 24 lõige 2 punkt 2), edastab tegevuspiirkonna elanikele kättesaadavas väljaandes ning oma veebileheküljel teavet projektitoetuse taotluste vastuvõtuaegade ja projektitoetuse taotlemise tingimuste kohta vähemalt kaheksa nädalat enne taotluste vastuvõtu algust (Leader määruse § 24 lõige 2 punkt 3) ja teavitab PRIAt projektitoetuse taotluste vastuvõtuaegadest vähemalt seitse tööpäeva enne taotluste vastuvõtu algust (Leader määruse § 24 lõige 2 punkt 5).
VAATA! Pressiteate näidis
Projektitoetuse taotleja esitab projektitoetuse taotluse kohalikule tegevusgrupile, kes hindab kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonnas kavandatud tegevuste vastavust strateegia meetmetes sätestatud projektide üldistele valikukriteeriumitele ning väljastab hindamistulemuste alusel projektitoetuse taotlejale kohaliku tegevusgrupi kirjaliku kinnituse selle kohta, et projektitoetuse taotlus vastab kohaliku tegevusgrupi strateegiale ning rakenduskavale (Leader määrus § 35 lõige 1)
Viimati muudetud: 10.03.2012