text:
esitatud 7. juulil 2016 ( 1 )
„Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala — Kohtualluvus tsiviil- ja kaubandusasjades — Määrus (EL) nr 1215/2012 — Reguleerimisala — Artikli 1 lõike 2 punkt a — Erandlik kohtualluvus — Artikli 24 punkt 1 — Menetlused, mille ese on kinnisasjaõigus — Kinnisaja kinge — Kinkelepingu tühisuse tuvastamine kinkija teovõimetuse tõttu — Nõue kanne avalikest registritest kustutada — Kohtualluvus nõuete seotuse korral — Artikli 8 punkt 4”
Käesolev kohtuasi puudutab nn Brüsseli Ia määruse ( 2 ) artikli 24 punkti 1 tõlgendamist.
Viidatud säte näeb ette erandliku kohtualluvuse menetlustes, mille ese on kinnisasjaõigus. Sellega seoses on pädevad selle liikmesriigi kohtud, kus kinnisasi asub.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib teada, kas viidatud säte on kohaldatav kohtuasjas, milles esiteks on tegemist kinkelepingu tühisusega kinkija teovõimetuse tõttu ja teiseks kingisaaja omandiõiguse kohta tehtud kande järgneva kustutamisega.
Brüsseli Ia määruse põhjendus 15 on sõnastatud järgmiselt:
Brüsseli Ia määruse artikli 1 lõikes 1 ja lõike 2 punktis a on määruse reguleerimisala sätestatud järgmiselt:
füüsiliste isikute perekonnaseis või õigus- ja teovõime […]“
Brüsseli Ia määruse artikli 7 punkti 1 alapunkti a kohaselt allub asi „lepinguid puudutavates asjades“ erandlikult selle paiga kohtutele, kus tuli täita asjaomane kohustus.
Brüsseli Ia määruse artikli 8 punkt 4 näeb kohtualluvuse nõuete seotuse alusel ette järgmisel juhul:
lepinguid puudutavates asjades, mille menetlus on võimalik ühendada sama kostja vastu kinnisasjaõigust puudutavas asjas algatatud menetlusega, selle liikmesriigi kohtusse, kus kinnisasi asub.“
Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkt 1 on sõnastatud järgmiselt:
menetluste puhul, mille esemeks on kinnisasjaõigus või kinnisasja üür või rent, selle liikmesriigi kohtutele, kus asjaomane asi asub.
Põhikohtuasjas asjakohased Austria õiguse sätted sisalduvad Austria tsiviilseadustikus (Allgemeines Bürgerliches Gesetzbuch, edaspidi „ABGB“) ja kinnistusraamatuseaduses (Allgemeines Grundbuchsgesetz, edaspidi „GBG“).
ABGB § 431 on sõnastatud järgmiselt:
Kinnitusraamatu kande kustutamiseks esitatava hagi ja vaidluse kohta kinnistusraamatusse märke kandmise osas näeb GBG § 61 ette järgmist:
Kui isik leiab, et kinnistamine rikub tema kinnistusraamatusse kantavat õigust, ning ta nõuab kohtus kinnistusraamatu ebaõige kande kustutamist ja endise olukorra taastamist, siis võib ta hagi esitamisel või hiljem taotleda vaidluse kohta kinnistusraamatusse märke kandmist. […]
Kinnistusraamatusse vaidluse kohta märke kandmise tulemusel on kohtuasja kohta tehtud kohtuotsus siduv ka nende isikute suhtes, kes omandasid kinnisasjaga seotud kinnistusraamatusse kantava õiguse alles pärast seda, kui kinnistusraamatut pidavale kohtule esitati avaldus vaidluse kohta märke kandmiseks kinnistusraamatusse.“
Põhikohtuasja hageja oli Viinis asuva kinnisasja omanik. Ta kinkis kinnisasja 14. novembri 2013. aasta kinkelepinguga oma tütrele, põhikohtuasja kostjale. Kostja kanti kinkelepingu alusel omanikuna kinnistusraamatusse. Põhikohtuasja kostja elas sel ajal Saksamaa Liitvabariigis, kus ta elab ka praegu.
Põhikohtuasjas palub hageja eelotsusetaotluse esitanud kohtul tuvastada kinkelepingu tühisus ja kustutada kostja kohta tehtud vaidlusaluse kinnistu omanikukanne kinnistusraamatus, kuna ta oli kinke tegemise ajal teovõimetu.
Põhikohtuasjas vaidlustab kostja selle Austria kohtu pädevuse, kelle poole pöörduti. Ta väidab, et hageja ei saa tugineda asjaõigusele Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkti 1 tähenduses.
Pärast seda, kui põhikohtuasja hageja lasi kinnistusraamatusse kanda märke vaidluse kohta, peatas eelotsusetaotluse esitanud kohus poolelioleva menetluse ja esitas Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
Oma küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas kohtumenetlus, mille ese on kinnisasja kinke õiguslik kehtivus ja kingisaaja kui omaniku kohta kinnistusraamatusse tehtud kande kustutamine, kuulub Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkti 1 reguleerimisalasse, mis näeb ette, et kohtuasjad, mille ese on kinnisasjaõigus, alluvad erandlikult selle liikmesriigi kohtutele, kus asjaomane kinnisasi asub.
Enne selle sätte üksikasjalikku käsitlemist tuleb esmalt kontrollida, kas käesolevas asjas saab Brüsseli Ia määrust üldse kohaldada. Kui Brüsseli Ia määrus ei oleks kohaldatav, siis puuduks nimelt seos eelotsuse küsimuse ja põhikohtuasjas toimuva vaidluse vahel ning eelotsusetaotlus oleks vastuvõetamatu.
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu eelotsusetaotlus ei anna alust kahelda Brüsseli Ia määruse kohaldatavuses. Selle määruse kohaldatavus ei ole käesolevas asjas siiski enesestmõistetav.
Esiteks esineb kahtlusi sätte ajalise kohaldatavuse suhtes, kuna eelotsusetaotlusest ei nähtu, millal menetlust algatav dokument eelotsusetaotluse esitanud kohtule esitati. Brüsseli Ia määrus on aga selle määruse artikli 66 kohaselt kohaldatav üksnes menetlustele, mis algatati 10. jaanuaril 2015 või hiljem.
See ebaselgus ei peaks aga Euroopa Kohtul takistama eelotsuse küsimusele vastamist. Esiteks on hagi esitamise kuupäev võimalik kindlaks teha menetlusosaliste kirjalike seisukohtade alusel. ( 3 ) Kui aga sealt nähtuvat teavet peetakse ebapiisavaks, arvestades Euroopa Kohtu kodukorra artiklit 94, mille kohaselt peavad andmed asjassepuutuvate asjaolude ja siseriiklike õigusnormide kohta sisalduma eelotsusetaotluses endas, tuleb teiseks osutada sellele, et juba varasem õigusnorm, seega Brüsseli I määruse artikli 22 punkt 1 ( 4 ) sisaldas Brüsseli Ia määruse artikli 24 punktiga 1 põhiosas sisuliselt kattuvat sätet. Seega kui asjaomane menetlus oleks tõepoolest algatatud veel enne 10. jaanuari 2015, oleks Euroopa Kohus pidanud eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimusi kontrollima samamoodi ning samu kaalutlusi aluseks võttes, olgugi et Brüsseli I määruse alusel.
Seda arvestades näib, et käesolevas asjas on eelotsusetaotluse vastuvõetavuse kaalumine üksnes seetõttu, et menetluse algatamise täpne kuupäev ei sisaldu eelotsusetaotluses endas, ülemäära formaalne.
Teiseks esineb kahtlusi ka Brüsseli Ia määruse esemelise kohaldamisala suhtes.
Kõnealuse määruse artikli 1 lõike 2 punktist a nähtub, et määrus ei ole kohaldatav „füüsiliste isikute õigus- ja teovõime“ suhtes. Siiski näib määruse asjakohasus käesolevas asjas, mis puudutab kinkelepingu tühisust kinkija teovõimetuse tõttu, esmapilgul küsitav.
Sest artikli 1 lõike 2 punkti a saksakeelne versioon mõistet „teovõime“ (Geschäftsfähigkeit) ei maini, erinevalt näiteks pärimisele kohaldatavat õigust käsitleva määruse ( 5 ) vastavast sättest.
Ümberpöördult ei saa aga selle põhjal teha järeldust, et teovõime (Geschäftsfähigkeit) küsimused kuuluvad Brüsseli Ia määruse reguleerimisalasse täielikult. Esiteks räägib selle vastu kohtupraktika ( 6 ), mis käsitleb Brüsseli I määruses ja Brüsseli konventsioonis ( 7 ) sisalduvaid varasemaid sätteid. Teiseks tuleb juhtida tähelepanu sellele, et mõistet „teovõime“ ning sellega silmas peetud temaatikat tuleb tõlgendada liidu õiguse autonoomse mõistena ja et määruse muudes keeleversioonides leidub osaliselt väga üldiseid mõisteid, nagu „capacité juridique“ või „legal capacity“. Need õigusmõisted ei anna erinevalt saksakeelsest versioonist alust eeldada, et Brüsseli Ia määruse artikli 1 lõike 2 punktis a sätestatud välistamisklausel ei pea just nimelt teovõime küsimusi puudutama. Vastupidi, Saksa õigusteoorias esinev vahetegemine kolme mõiste – „Rechts‑, Geschäfts‑ und Handlungsfähigkeit natürlicher Personen (füüsiliste isikute õigus-, teo- ja tegutsemisvõime)“ – vahel ei tule monistliku kontseptsiooni puhul nagu „capacité“ üldse kõne alla.
Asjaolule, et sätte saksakeelses versioonis „teovõimet“ ei mainita, ei tule seega omistada otsustavat tähtsust. Pigem tuleb lähtuda sellest, et ka teovõime küsimused võivad kuuluda artikli 1 lõikes 2 sisalduva välistamissätte alla.
Selleks et teha kindlaks, kas kohtumenetlus kuulub Brüsseli Ia määruse kohaldamisalasse, on määrav vaidluse poolte vaheliste õigussuhete laad ja vaidluse ese. ( 8 ) Seda silmas pidades – nagu rõhutas juba ka Schlosseri aruanne Brüsseli konventsiooni kohta ( 9 ) – saab Brüsseli Ia määruse kohaldamatusega nõustuda ainult neil juhtudel, mil määruse reguleerimisalast välja jäetud valdkonnad moodustavad „menetluse vahetu eseme“. Seevastu ei avalda määruse kohaldamisele mõju, kui reguleerimisalast välja jäetud õigusvaldkondadel on otsuse tegemise seisukohast „asjaolude eelhindamise tähendus“, ja seda isegi siis, kui neid puudutavatel „õigusküsimustel […] on menetluses kaalukas osa.“ ( 10 )
Seega isegi juhul, kui menetluses tõstatatud õigusküsimused on eraldi võttes oma laadilt väljaspool määruse reguleerimisala, jääb määrus sellest hoolimata kohaldatavaks, kui vaidluse põhiese kuulub määruse reguleerimisalasse.
Käesolevas asjas on seega määrav küsimus, mis moodustab menetluse tegeliku eseme. See küsimus ei kattu tingimata küsimusega, mille üle konkreetselt vaieldakse.
Nimelt isegi kui põhikohtuasjas on näiliselt kõige olulisem hageja teovõime küsimus ning sellele küsimusele antavast vastusest sõltub hageja nõuete põhjendatus, ei ole see ometigi vaidluse tegelik ese. ( 11 ) Sellega ei taotleta nimelt konstitutiivset, kogu õiguskäibe jaoks siduvat otsustust küsimuses, kas põhikohtuasja hageja on teovõimetu, mistõttu tuleb talle määrata eestkoste. Pigem on asi kinkelepingu õiguslikus kehtivuses ja sellest tulenevates omandiõiguslikes tagajärgedes. Hageja nende nõuete hindamise seisukohast on hageja teovõime küsimus pelgalt eelküsimus, mis ei puuduta kõnealuse menetluse laadi ja tegelikku eset.
Kuna teovõime küsimused ei ole põhikohtuasja põhiese, siis võib Euroopa Kohus järelikult lähtuda sellest, et Brüsseli Ia määruse artikli 1 lõike 2 punkt a ei takista määruse kohaldamist käesolevas asjas.
Eelotsetaotlusele, millega esitatakse küsimus Brüsseli Ia määruse artikli 24 kohta, tuleb seega vastata. Seepärast tuleb järgnevalt kontrollida, kas hageja nõue kuulub Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkti 1 kohaldamisalasse, millest tulenevalt allub asi erandlikult Austria Vabariigi kohtutele.
Kõigepealt tuleb tõdeda, et põhikohtuasjas toimuvas vaidluses on tegemist kahe üksteisest eristada tuleva aspektiga: esiteks taotletakse kinkelepingu tühisuse tuvastamist, teiseks kingisaaja omandiõiguse kohta tehtud kande kustutamist kinnistusraamatust.
Mõlema aspekti puhul tuleb järgnevalt uurida, kas nende ese on „kinnisasjaõigus“ Brüsseli Ia määruse artikli 24 tähenduses.
Kõnealune õigusmõiste on liidu õiguse autonoomne mõiste ning kuna Brüsseli Ia määruse artikli 24 puhul on tegemist erandiga kostja elukohajärgse kohtualluvuse reeglist, siis tuleb seda tõlgendada kitsalt. ( 12 ) Seega ei ole menetluse eseme kvalifitseerimisel „asjaõiguseks“ Brüsseli Ia määruse tähenduses tähtis, kas siseriiklik õiguskord liigitab selle asjaõiguseks.
Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale ( 13 ) tuleb „kinnisasjaõigusest“ Brüsseli Ia määruse tähenduses lähtuda vaid siis, kui kõnealune õigus on kõikide isikute suhtes siduv (erga omnes). Kuna see asjaõigus peab olema ka menetluse „ese“, ei piisa lisaks sellest, kui hagi on kinnisasjaga või kinnisasjaõigusega pelgalt seotud. Kõnealune hagi peab pigem just tuginema asjaõigusele ( 14 ) ja õiguse koosseis või ulatus peab olema menetluse ese. ( 15 )
Seejuures tuleb arvesse võtta, et Brüsseli Ia määruse artikli 24 punktis 1 sätestatud erandliku kohtualluvuse peamine põhjus seisneb selles, et tulenevalt ruumilisest lähedusest kõnealusele asjale on asja asukohariik võimeline kõige paremini hankima teavet tegelike ja õiguslike asjaolude kohta. ( 16 ) Seevastu juhul, kui selline lähedus kinnisasjale ei ole vaidluse lahendamise seisukohast üldse oluline, räägib see erandliku kohtualluvuse vastu.
Seda arvestades tuleb kontrollida, kas kinkelepingu tühisuse tuvastamise nõude (allpool jaotis 1) või kingisaaja omandiõiguse kohta kinnistusraamatusse tehtud kande kustutamise nõude ese (allpool jaotis 2) on „asjaõigus“ Brüsseli Ia määruse artikli 24 tähenduses.
Kinkelepingu tühisuse tuvastamise nõude ese, nagu rõhutavad õigesti Austria valitsus ja Euroopa Komisjon, ei ole kinnisasjaõigus Brüsseli Ia määruse tähenduses. Pigem puudutab see poolte vahel sõlmitud lepingu kehtivust, mille hindamine ei sõltu asjaõiguslikest kaalutlustest.
Austria õiguse kohaselt mõjutab kinnisasja kinke tühisus ka omandi ülemineku õiguslikku kehtivust. Hageja nõude vahetu ese ei ole kinke tühisust puudutavas osas siiski kõigile siduv asjaõigus, mille ulatuse või koosseisu peab kindlaks tegema kohtu teel. ( 17 ) Isegi kui käesolevas asjas on seos kinnisasjaga ka olemas, ei ole see kinkelepingu kehtivuse küsimuse seisukohast keskne ning seda ei tule seega pidada vaidluse „esemeks“ Brüsseli Ia määruse tähenduses. Küsimusel, kas väidetavalt teovõimetuse tõttu tühine leping puudutab vallas- või kinnisasja, ei ole lepingu kehtivust käsitlevate kaalutluste seisukohast mingit tähtsust. Seetõttu ei ole selle vaidluse hindamisel ka tegemist küsimustega, mis on eriomaselt seotud kinnisasjadega ning mis ainsana võivad õigustada erandliku kohtualluvuse kohaldamist.
Seda hinnangut ei muuda ka asjaolu, et põhikohtuasja hageja on juhul, kui ta peaks võitma, tema kahjuks tehtavate vahepealsete kohtumääruste vastu kaitstud vaidluse kohta kinnistusraamatusse tehtud märkega. Selle puhul on tegemist üksnes tema haginõude tagamise meetmega, mis ei muuda selle nõude laadi.
„Kinkelepingu tühisuse tuvastamise“ ( 18 ) nõude puhul ei saa seega lähtuda Brüsseli Ia määruse artiklis 24 sätestatud erandlikust kohtualluvusest.
Teisiti on asi kande kustutamise nõude puhul.
Sellega esitab põhikohtuasja hageja nõude, mille ese on tühise kinkelepingu alusel kingisaaja omandiõiguse kohta kinnistusraamatusse tehtud kande kustutamine. Siinjuures on tegemist hageja õiguste teostamisega, mis tulenevad asjaõigusest, nimelt kõnealuse kinnisasjaga, mille omanikuna on kinnistusraamatusse kantud kostja, seotud omanikuõigusest.
Isegi juhul, kui Austria õiguse kohaselt ei jõudnud asi omandi kehtiva üleandmiseni kostjale, on kostja omandiõiguse kohta kinnistusraamatusse tehtud kanne vaja ikkagi kustutada, et hageja saaks täies ulatuses kasutada kinnisasjaga seotud omandiõigusi. Nimelt peavad võõrad kolmandad isikud kinnistusraamatusse kantud isikut põhimõtteliselt endiselt omanikuks. Kande kustutamise nõudega väidab põhikohtuasja hageja seega, et omandi üleminek kostjale on kehtetu ja järelikult kuulub kõnealune kinnisasjaõigus – tema omanikuseisundist tulenevalt – talle. See õigus on hageja kande kustutamise nõude puhul kohtuvaidluse ese Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkti 1 tähenduses.
Eeltoodu kohaselt tuleb lähtuda sellest, et nõue kustutada kostja omandiõiguse kohta kinnistusraamatusse tehtud kanne kuulub – erinevalt kinkelepingu tühisuse tuvastamise nõudest – Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkti 1 kohaldamisalasse.
Siiski kerkib täiendavalt küsimus, kas asjaolu, et kande kustutamise nõue kuulub siiski Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkti 1 kohaldamisalasse, ei saa ka vaidluse ülejäänud osa puhul kaasa tuua erandlikku kohtualluvust Austria Vabariigis. See oletus näib paika pidavat seda enam, et artikli 24 punkt 1 räägib selle saksakeelses versioonis nüüd ( 19 ) üldiselt „menetlustest“, mille ese on kinnisasjaõigus, millega tuleb kande kustutamise nõude osas ju nõustuda.
Süstemaatilise ja teleoloogilise vaatluse korral ei ole nii lai arusaam artikli 24 punktist 1 siiski kohane. Viidatud sätet tuleb erandit sätestava normina tõlgendada pigem kitsalt ja mõistest „menetlus“ tuleb aru saada nii, et see puudutab üksnes nõuet, mille ese on konkreetselt asjaõigus. Vastasel juhul oleks hagejal nimelt juba üksnes sellega, et lisaks muudele nõuetele väidab ta, et talle kuulub kinnisasjaõigus, võimalik saavutada kostja suhtes piiramatu erandlik kohtualluvus, nimelt asja allumine selle riigi kohtutele, kus kinnisasi asub, ja seda isegi juhul, kui tema ülejäänud mitteasjaõiguslikel nõuetel ei oleks selle kohtualluvusega mingit seost. Selline forum shopping oleks vastuolus nii Brüsseli Ia määruse kohase kohtualluvuse ülesehituse kui ka põhimõttega, et erandlikku kohtualluvust kinnisasja asukohas tuleb tõlgendada kitsalt ning see tuleneb kinnisasja lähedusest sealsele kohtule – argument, mis ei kehti mitteasjaõiguslike nõuete korral.
Vastavalt sellele kehtib Brüsseli Ia määruse artikli 24 punkti 1 kohane kohtualluvus ainult kande kustutamise nõude suhtes.
Ammendavuse eesmärgil tuleb selles kontekstis siiski märkida, et seoses hageja nõudega tuvastada kinkelepingu tühisus tuleneb „valikuline kohtualluvus“ Austria Vabariigis siiski Brüsseli Ia määruse artikli 7 punkti 1 alapunktist a, sest tühisuse nõude puhul on menetluse ese leping, mis õiguspärasuse korral oleks tulnud täita Austrias. ( 20 ) Selles mõttes on pädev kinkelepingu täitmise koha kohus.
Järgnevalt tuleb kontrollida, kas tühisuse tuvastamise nõue on lisaks vastavalt Brüsseli Ia määruse artikli 8 punktile 4 seotud kande kustutamise nõudega ja kas seda saab menetleda artikli 24 punkti 1 kohaselt kande kustutamise suhtes pädevas kohtus.
Nimetatud määruse artikli 8 punkti 4 kohaselt allub asi „lepinguid puudutavates asjades, mille menetlus on võimalik ühendada sama kostja vastu kinnisasjaõigust puudutavas asjas algatatud menetlusega“, selle liikmesriigi kohtule, kus kinnisasi asub.
Viidatud sätte tingimused on täidetud selles osas, et põhikohtuasja eseme moodustavad esiteks – kinkelepingu tühisuse tuvastamise nõudega – „leping“ ja teiseks – kande kustutamise nõudega – „[kinnis]asjaõigustega seotud hagi“, mis on esitatud sama kostja vastu.
Küsimusele, kas lepingust või asjaõigusest tuleneva nõude vahel peab lisaks olema sisuline seos, ei saa vastata vahetult sätte sõnastuse põhjal, ent vastus tuleneb sätte paigutusest määruse ülesehituses, kuna artikkel 8 reguleerib kohtualluvust pealegi eranditult sisulise seose alusel. ( 21 ) Käesolevas asjas on selline seos ka olemas, sest nõue kustutada kostja kinnistusraamatust ( 22 ) esitatakse just seoses lepingu tühisusega.
Vastavalt Brüsseli Ia määruse artikli 8 punktile 4 peab lisaks olema „võimalik“ kõnealuseid nõudeid konkreetsel juhul üksteisega „ühendada“. Mida sellega mõeldud on, seda ei ole Euroopa Kohus siiani veel käsitlenud. Õiguskirjanduses ollakse seisukohal, et tegemist võiks olla viitega kohaldatavale siseriiklikule menetlusõigusele: ainult sel juhul, kui Brüsseli Ia määruse artikli 8 punkti 4 ja siseriikliku menetlusõiguse tingimused on menetluste ühendamise suhtes kumulatiivselt täidetud, tuleb kõnealuste nõuete puhul arvesse ühine kohtualluvus kinnisasja asukohas. ( 23 ) Vastavalt sellele peab eelotsusetaotluse esitanud kohus ise kontrollima, kas Brüsseli Ia määruse artikli 8 punkt 4 ja siseriiklik menetlusõigus võimaldavad käesolevas asjas menetlused ühendada.
See õiguskirjanduses kajastatud tõlgendus läheb aga sätte sõnastusest kaugemale, sest väljendiga „on võimalik ühendada“ võib olla ka mõeldud lihtsalt viidet kahele samal ajal samas kohtus pooleli olevale menetlusele, mille ühendamine tuleb sellel põhjusel kõne alla.
Kui näha selles väljendis, nagu on soovitatud õiguskirjanduses, viidet siseriikliku õiguse täiendavatele menetlustingimustele, viiks see teiseks selleni, et Brüsseli Ia määruse artikli 8 punkti 4 ei tuleks kohalda liidus ühetaoliselt, vaid igas liikmesriigis põhimõtteliselt erinevalt, nimelt lähtudes asjaomasest siseriiklikust menetlusõigusest. Selline ebaühtlus oleks vastuolus määruse sätete võimalikult ühetaolise ja õigussubjekti jaoks etteaimatava kohaldamisega. Kuna viidet siseriiklikule õigusele sätte sõnastusest üheti mõistetavalt ei tulene, siis esineks lisaks vastuolu põhimõttega, mille kohaselt tuleb liidu õigust üldjuhul tõlgendada autonoomselt ja ühetaoliselt ning võimalik viide siseriiklikule õigusele peab selgelt tulenema asjaomasest õigusaktist. ( 24 )
Seega on alust loobuda nägemast Brüsseli Ia määruse artikli 8 punktis 4 sisalduvas väljendis „on võimalik ühendada“ viidet siseriiklikule menetlusõigusele ning nõustuda ühise kohtualluvusega kinnisasja asukohas juba siis, kui kinnisasja asukohariigi kohtus on nagu käesolevas asjas, ühel ajal menetlemisel kaks nõuet, mis vastavad artikli 8 punktis 4 sätestatud tingimustele.
Eeltoodu põhjal teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata eelotsuse küsimusele järgmiselt:
( 1 )	Algkeel: saksa.
( 2 )	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (uuesti sõnastatud) (ELT 2012, L 351, lk 1).
( 3 )	Põhikohtuasja hageja ja kostja selles osas kattuvate kirjalike avalduste kohaselt (vt seal mõlemal juhul lk 2) esitati hagi 24. märtsil 2015.
( 4 )	Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 2000, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42).
( 5 )	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 650/2012, mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste tunnustamist ja täitmist, ametlike dokumentide vastuvõtmist ja täitmist pärimisasjades ning Euroopa pärimistunnistuse loomist (ELT 2012, L 201, lk 107); selle määruse artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt on pärimisele kohaldatavat õigust käsitleva määruse kohaldamisalast välja jäetud „füüsilise isiku õigus- ja teovõime“.
( 6 )	Vt nt kohtuotsus Schneider (C‑386/12, EU:C:2013:633, punkt 31).
( 7 )	Brüsselis 27. septembril 1968. aastal alla kirjutatud konventsioon kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 1968, L 299, lk 32).
( 8 )	Vt muu hulgas kohtuotsused Aannemingsbedrijf Aertssen ja Aertssen Terrassements (C‑523/14, EU:C:2015:722, punkt 30), flyLAL-Lithuanian Airlines (C‑302/13, EU:C:2014:2319, punkt 26), Sapir jt (C‑645/11, EU:C:2013:228, punkt 32) ja Sunico jt (C‑49/12, EU:C:2013:545, punkt 33).
( 9 )	EÜT 1979, C 59, lk 71.
( 10 )	Vastavalt Schlosseri aruande punktile 51.
( 11 )	Teistsugune oli kohtuotsuse Schneider (C‑386/12, EU:C:2013:633) aluseks olevas põhikohtuasjas kujunenud olukord, kus tegemist oli kinnisasjatehingust eristatavas hagita menetluses loa andmisega nimetatud tehinguks.
( 12 )	Vt selle kohta kohtuotsus Reichert ja Kockler (C‑115/88, EU:C:1990:3, punktid 8 ja 9).
( 13 )	Vt selle kohta kohtumäärus Gaillard (C‑518/99, EU:C:2001:209, punkt 17).
( 14 )	Kohtumäärus Gaillard (C‑518/99, EU:C:2001:209, punkt 16).
( 15 )	Vt selle kohta kohtuotsused Reichert ja Kockler (C‑115/88, EU:C:1990:3, punkt 11), ja Weber (C‑438/12, EU:C:2014:212, punkt 42).
( 16 )	Nii juba (Brüsseli konventsiooni kohta) kohtuotsused Rösler (241/83, EU:C:1985:6, punkt 20), ja Reichert ja Kockler (C‑115/88, EU:C:1990:3, punkt 10).
( 17 )	Vt selle kohta kohtuotsus Reichert ja Kockler (C‑115/88, EU:C:1990:3, punkt 12).
( 18 )	Nii sõnastatud eelotsusetaotluses, lk 2.
( 19 )	Brüsseli I määruse varasema sätte saksakeelses versioonis räägiti veel „hagidest“ (Klagen). Selles osas ei ole (ja ei olnud) erinevad keeleversioonid siiski ühtsed, nii et sõnastusega seotud argumendid ei ole määravad. Samasuguse problemaatika kohta vt minu ettepanek kohtuasjas Kostanjevec (C‑185/15, EU:C:2016:397, punkt 33).
( 20 )	Vt selle kohta juba kohtuotsus Effer (38/81, EU:C:1982:79, punktid 4–8).
( 21 )	Seotud nõuete kohta, mille puhul tekiks vastasel korral vastuoluliste otsuste oht (punkt 1), regressinõue (punkt 2) ja vastuhagi (punkt 3).
( 22 )	Kinnistusraamatu parandamise ja sisulise seose kohta vt Winter, W., „Ineinandergreifen von EuGVVO und nationalem Zivilverfahrensrecht am Beispiel des Gerichtsstands des Sachzusammenhangs, Art. 6 EuGVVO“, Berlin 2007, lk 139 ja lk 144 jj.
( 23 )	Vt muu hulgas Dörner: Saenger, Zivilprozessordnung, 6. trükk, 2015, artikkel 8, punkt 15; Brüsseli I määruse kohta vt Winter (22. joonealune märkus), lk 149, Muir Watt: Magnus/Mankowski, Brussels I Regulation, 2. trükk, 2012, artikkel 6, punkt 52 ja Nagel/Gottwald, Internationales Zivilprozessrecht, 7. trükk, 2013, § 3, punkt 128.
( 24 )	Vt nt kohtuotsused EMU Tabac jt (C‑296/95, EU:C:1998:152, punkt 30), Nokia (C‑316/05, EU:C:2006:789, punkt 21) ja Spasic (C‑129/14 PPU, EU:C:2014:586, punkt 79).

matches:
kohus
§ 431
§ 61
kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
§ 3


text:
3-2-2-2-10 Riigikohus 17.05.2010
TsMS § 307 lg 4
3-2-2-3-10 Riigikohus 17.05.2010
Tsiviilkohtumenetluses eeldatakse, et kohus suhtleb advokaadiga elektrooniliselt (TsMS § 314 lg 2). TsMS § 314 lg 2 kolmanda lause järgi võib kohus advokaadile menetlusdokumendi muul viisil kui elektrooniliselt kätte toimetada üksnes mõjuval põhjusel.
Teistmise korras saab uuesti läbi vaadata kohtulahendi, mis kehtib menetlusosalise suhtes, kuid mille menetlemisest on menetlusosaline kõrvale jäetud (vt nt Riigikohtu 10. novembri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-2-2-08, p 9 ja 7. oktoobri 2009. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-2-5-09, p 6).
TsMS § 702 lg 3 kohaselt ei ole § 702 lg-s 2 nimetatud asjaolu (avaldaja kaasamata jätmine) teistmise aluseks, kui see ei ole mõjutanud kohtulahendi tegemist menetlusosalise kasuks või kahjuks. TsMS § 703 lg 2 järgi ei ole teistmine lubatud, kui poolel oli võimalik tugineda teistmist võimaldavatele asjaoludele varasemas menetluses, eelkõige vastuväite või kaebusega.
Toimikusse tuleb lisada korrektselt täidetud menetlusdokumendi kättetoimetamist tõendavad dokumendid (vt 30. septembri 2009. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-97-09, p 12 ja 11. novembri 2009. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-100-09, p 10). Vastasel korral on oluliselt raskendatud mh selle asjaolu selgitamine, kas menetlustähtaeg on hakanud kulgema või mitte. Menetlusdokumendi kättetoimetamisest menetlusosalise esindajale hakkab kulgema menetlustähtaeg.
Kui dokument on jõudnud menetlusosalise kätte, kellele dokument tuli kätte toimetada või kellele dokumendi võis seaduse kohaselt kätte toimetada, ilma et kättetoimetamist oleks võimalik tõendada või kui on rikutud seaduses sätestatud kättetoimetamise korda, loetakse TsMS § 307 lg 3 järgi dokument menetlusosalisele kättetoimetatuks alates dokumendi tegelikust saajani jõudmisest.

matches:
Riigikohus
§ 307
Riigikohus
kohus
§ 314
§ 314
kohus
§ 702
§ 702
§ 703
§ 307


§ 22 Ametiühingu valitud esindaja osalemine informeerimisel ja konsulteerimisel
6 [6. peatüki sõnastus kuni 31. 08. 2002 - RT I 2002, 63, 387]
§ 263 Informeerimise või konsulteerimise kohustuse rikkumine
§ 266 Menetlus
6) osalemine töötajate konsulteerimisel, informeerimisel ja otsuste tegemisel ulatuses, mis on reguleeritud käesoleva seaduse, muude õigusaktide ja kokkulepetega;
1) andma ametiühingu juhatusele (usaldusisikule) võimaluse korral tööruumi;
2) teatama kirjalikult tööandjale usaldusisiku ja ametiühingu juhatuse liikmete ees- ja perekonnanimed, töökohad ja volituste kestuse;
6) hoidma talle informeerimisel ja konsulteerimisel teatavaks saanud äri- ja tootmissaladusi ning ametisaladusi;
7) tegema koostööd töökeskkonna voliniku ja töökeskkonna nõukoguga tööohutus- ja töötervishoiualase tegevuse korraldamisel;
§ 22. Ametiühingu valitud esindaja osalemine informeerimisel ja konsulteerimisel
(1) Tööandja informeerib õigeaegselt ametiühingu valitud esindajaid:
1) ühingu, asutuse või muu organisatsiooni majandusaasta põhinäitajatest, tööjõule tehtavatest kulutustest, olulistest investeeringutest;
2) ühingu, asutuse, organisatsiooni töökorralduse, tootmise, tehnoloogia, tegevuse põhisuundade muutustest; ühingu, asutuse, organisatsiooni tähtajalistest, osalise tööajaga töölepingutest;
3) ühingu, asutuse või muu organisatsiooni ühinemisest, jagunemisest, ümberkujundamisest, lõpetamisest, ettevõtte või selle organisatsiooniliselt iseseisva osa ülemineku korral, struktuuri, haldamisvormi muutustest, põhjustest, tagajärgedest töötajatele, kavandatavatest meetmetest;
4) muudest töötajaid ja nende tööd puudutavatest küsimustest.
(2) Enne vastava otsuse tegemist konsulteerib tööandja eelnevalt ametiühingute valitud esindajatega:
1) majanduslikel põhjustel töölepingu lõpetamisel töötajatega, sealhulgas kollektiivsete koondamiste puhul koondamise põhjuse, koondatavate töötajate väljaselgitamise, koondamisega seotud küsimuste lahendamise, tagajärgede leevendamise üle vastavalt tööseadustes sätestatule;
2) tööaja ja -reþiimi, palgatingimuste, palga maksmise aluste, puhkusegraafiku, töösisekorraeeskirjade ja teiste suuremat hulka töötajaid puudutavate töötingimuste muutmisel või kehtestamisel;
3) töötajate täiend- ja ümberõpet, kvalifikatsiooni, tööohutust ja töötervishoidu puudutavates küsimustes;
4) muudes osapoolte vahel kokku lepitud või seadustes sätestatud küsimustes.
(3) Ametiühingu valitud esindaja on kohustatud edastama saadud informatsiooni töötajatele.
(4) Ametiühingutel on õigus edastada tööandjale oma arvamus vähemalt kümne päeva jooksul, kui kokku ei lepita pikemas ajas. Sel ajal ei ole tööandjal õigust käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatu kohta antud küsimuses otsust teha.
(5) Informeerimise ja konsulteerimise korras ja sageduses lepivad tööandja ja ametiühing kokku.
6. peatükk [6. peatüki sõnastus kuni 31. 08. 2002 - RT I 2002, 63, 387]
VAIDLUSTE LAHENDAMISE KORD JA VASTUTUS
[6. peatüki sõnastus alates 1. 09. 2002 - RT I 2002, 63, 387]
[Paragrahvi 26 sõnastus kuni 31. 08. 2002]
(1) Käesoleva seaduse rikkumise eest kannavad füüsilised isikud distsiplinaar-, tsiviil-, haldus- ja kriminaalvastutust, juriidilised isikud tsiviilvastutust seadusega ettenähtud korras.
(2) Ametiühingul, mille õigusi rikuti, on õigus nõuda rikkumise lõpetamist, kohustuse täitmist ning tekitatud varalise ja mittevaralise kahju hüvitamist.
[Paragrahvi 26 sõnastus alates 1. 09. 2002]
[61. peatükk jõustub alates 1. 09. 2002 - RT I 2002, 63, 387 ]
§ 263. Informeerimise või konsulteerimise kohustuse rikkumine
Tööandja poolt informeerimise või konsulteerimise kohustuse nõude rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
Ametiühingu valitud esindaja poolt seaduse või kollektiivlepinguga määratud ajal töörahu kindlustamata jätmise, samuti talle informeerimisel ja konsulteerimisel teatavaks saanud äri- ja tootmis- ning ametisaladuse mittehoidmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
§ 266. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 261–265 sätestatud väärteole kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 261–26 5 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tööinspektsioon.
§ 28-30. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


text:
Ülalpidamiskohustused kehtestatakse seaduse alusel isikutele, kellel on vahendeid sellise isiku toetamiseks, kellega nad on veresugulased või sugulased abielu kaudu. Selle tulemusena on võimalik elatist nõuda eri inimestel, sealhulgas:
ühel abikaasal teiselt abikaasalt või endiselt abikaasalt (tsiviilseadustiku (Code civil) artiklid 212, 214 ja 246) või ühel partneril teiselt partnerilt, kui nad on seotud partnerlusega, mida hõlmab muudetud 9. juuli 2004. aasta seadus teatavate partnerluste õigusmõju kohta (loi modifiée du 9 juillet 2004 relative aux effets légaux de certains partenariats), või teatavatel tingimustel endiselt partnerilt;
lastel oma vanematelt (tsiviilseadustiku artiklid 203, 372‑2, 376‑2, 376‑3 ja 376‑4);
isadel, emadel ja teistel ülenejatel sugulastel oma lastelt (tsiviilseadustiku artikkel 205);
äiadel ja ämmadel oma laste abikaasadelt (tsiviilseadustiku artikkel 206).
Reegel, mille kohaselt elatis ei ole mõeldud varasemate nõuete rahuldamiseks, tähendab seda, et elatis on ette nähtud praeguste ja tulevaste vajaduste rahuldamiseks, mitte varasemalt tehtud kulutuste katmiseks. Õigusjõu poolest on tegemist ümberlükatava eeldusega; see tähendab, et seda reeglit ei kohaldata, kui ülalpidamist saama õigustatud isik esitab tõendid kas selle kohta, et ta oli sunnitud enda ülalpidamiseks võlgu võtma, või selle kohta, et ta ei ole olnud passiivne või ei ole olnud suuteline tegutsema.
Elatisnõuet ei saa tasaarvestada, välja arvatud juhul, kui tasaarvestatav nõue on samuti elatisnõue.
Hooldusõiguse ühise teostamise korral on kumbki vanem, olenemata sellest, kas ta on abielus või mitte, elab lahus või on lahutatud, kohustatud osalema laste toetamises ja üleskasvatamises proportsionaalselt oma vahendite, teise vanema vahendite ja lapse vajadustega. Lahutuse või lahuselu korral peavad vanemad, olenemata sellest, kas nad teostavad hooldusõigust ühiselt, jätkama koos osalemist lapse toetamise ja üleskasvatamise kuludes, kui kohus ei otsusta teisiti. Osalemine toimub elatise maksmisena ja ei lõpe automaatselt lapse täisealiseks saamisel. Seda võib maksta otse täiskasvanud lapsele ja see on võimalik läbi vaadata vastavalt lapse vajadustele ning kummagi vanema vahendite ja kulutuste suuruse muutumisele.
Perekonnaasjade kohus (juge aux affaires familiales), mis kuulub ringkonnakohtu (tribunaux d’arrondissement) alla, on pädev eelkõige elatise, vanema hooldusõiguse teostamise ning lahutuse ja lahuselu asjades.
Elatise taotleja peab esitama nõude perekonnaasjade kohtule. Kui elatisnõue on seotud abielu lahutamist või lahuselu käsitleva menetlusega, teeb elatise väljamõistmise kohta otsuse see perekonnaasjade kohus, kes menetleb abielu lahutamise või lahuselu avaldust.
Eestkoste (tutelle) või hoolduse (curatelle) korral võib eestkostja (tuteur) või hooldaja (curateur) esitada taotluse lapsevanema või alaealise lapse nimel.
Alaealist last ei käsitata iseseisva õigussubjektina ja tal ei ole õigust taotlust ise esitada, välja arvatud juhul, kui alaealine on suuteline sõnastama oma seisukohti vastavalt uue tsiviilseadustiku (Nouveau Code de procédure civile) artiklile 1007‑50. Sellega seoses võib alaealine, kes on suuteline oma seisukohti sõnastama, taotleda ringkonnakohtule esitatava avaldusega perekonnaasjade kohtult hooldusõiguse teostamise muutmist, suhtlusõiguste teostamise või elukorralduse muutmist. Sellisel juhul annab kohus korralduse määrata 15 päeva jooksul alaealist esindama juristi.
Territoriaalse pädevusega ringkonnakohus on:
kohus, kelle tööpiirkonnas asub perekonna eluase;
kui vanemad elavad lahus, siis kohus, kelle tööpiirkonnas asub selle vanema elukoht, kelle juures alaealised lapsed tavaliselt elavad, kui hooldusõigust teostatakse ühiselt, või kohus, kelle tööpiirkonnas asub selle vanema elukoht, kes teostab nimetatud hooldusõigust üksinda;
muudel juhtudel kohus, kelle tööpiirkonnas asub isiku elukoht, kes ei ole menetlust algatanud.
Kui vaidlus on seotud ainult abikaasale makstava elatisega, osalemisega laste toetamises ja üleskasvatamises, abielukulude kandmises osalemisega või kiireloomuliste ja ajutiste meetmetega registreeritud kooselu lõpetamise korral, võib pädev olla kohus, kelle tööpiirkonnas asub elatist saava abikaasa või endise partneri või laste hooldamise eest peamiselt vastutava vanema elukoht, isegi kui lapsed on täiskasvanud.
Kui elatist taotletakse abielulahutuse menetluse käigus, on pädev kohus, kes abielulahutuse avaldust arutab.
Taotluse esitaja võib esitada hagi perekonnaasjade kohtule, esitades selleks avalduse ringkonnakohtule. Avaldus tuleb esitada ringkonnakohtu kantseleile, kes toimetab selle vastaspoolele kätte. Pooli ei pea esindama jurist, välja arvatud juhul, kui elatist taotletakse abielulahutuse menetluse käigus abielusuhte pöördumatu purunemise alusel või lahuselu menetluse käigus. Sellistel juhtudel tuleb kasutada juristi abi.
Taotluse esitaja peab igal juhul esitama kohtule kõik tema vajadusi tõendavad dokumendid. Need võivad olla näiteks palgatõendid, maksuvabastuse tõendid, tõendid töötuse või pikaajalise haiguspuhkuse kohta, tõendid üüri, laenude, ülalpeetavate laste ning toetamise ja üleskasvatamise kulude kohta jne.
Menetlusega seotud kulud võivad hõlmata kohtukulusid ja menetluskulusid, mille (täielikuks või osaliseks) tasumiseks võidakse anda korraldus kaotanud poolele. Samuti võib olla vaja maksta advokaaditasu.
Isikud, kelle sissetulekut peetakse Luksemburgi õiguse alusel ebapiisavaks, võivad saada tasuta õigusabi. Tasuta õigusabi saamiseks peavad nad täitma küsimustiku, mille nad saavad sotsiaalabi keskbüroost (service central d'assistance sociale), ja saatma selle territoriaalse pädevusega advokatuuri (Bâtonnier de l'Ordre des avocats) esimehele.
Kui advokatuuri esimees võimaldab tasuta õigusabi, hõlmab see kõiki kulusid, mis on seotud kohtumenetluse ning menetluste või toimingutega, milleks seda võimaldatakse. Tasuta õigusabist saab katta näiteks templimakse ja registreerimistasusid; kohtusekretäri tasusid; advokaaditasusid; kohtutäituri lõive ja tasusid; notari tasusid ja kulusid; tehnikute kulusid ja tasusid; tunnistajatele makstavaid tasusid ning tõlkide ja tõlkijate tasusid; välisriigi kehtiva õiguse tõendiga (certificats de coutume) seotud tasusid; reisikulusid; registreerimisega ning hüpoteegi ja tagatise seadmisega seotud lõive ja tasusid; ning vajaduse korral teadete ajalehes avaldamisega seotud kulusid.
Elatise liik
Abielu lahutamist või lahuselu käsitleva menetluse ajal ja pärast abielu lahutamist või lahuselu alustamist makstakse elatist kõige sagedamini igakuiste maksetena. Kuid seda võidakse maksta ka ühekordse toetusena, mis võib hõlmata kas rahasummat või esemelise vara loovutamist.
Seoses osalemisega lapse toetamises ja üleskasvatamises võidakse elatist maksta igakuiste maksetena või teha lapsega seotud kulude katmiseks kas täies mahus või osalisi otsemakseid. Peale selle võidakse elatist anda kasutus- ja eluasemeõigusena.
Kui ülalpidamiskohustuslane tõendab, et tal puuduvad vahendid elatise maksmiseks, võib kohus määrata, et ta peab võtma elatist saama õigustatud isiku enda juurde elama ning teda toitma ja ülal pidama.
Elatissumma arvutamine
Elatise arvutamiseks ei ole mingeid viitetabeleid. Elatissumma arvutatakse vastavalt ülalpidamiskohustuslase vahenditele ja ülalpidamist saama õigustatud isiku vajadustele.
Elatise kohandamiseks tulenevalt elukalliduse muutusest võib kohus ka omal algatusel otsustada, et elatissumma seotakse indeksiga vastavalt seaduses sätestatud kohandamisklauslile.
Asjaolude muutumise korral võidakse elatissummat korrigeerida üles- või allapoole ja selle maksmine ka lõpetada. Seda ei kohaldata juhul, kui elatist maksti ühekordse toetusena osana abielulahutusest. Kui pooled ei jõua kokkuleppele, võtab kohus vastu otsuse elatismaksete lõpetamise või vähendamise kohta.
Kohus võib ka poolte vahel kokkulepitud elatissummat muuta. Seda õigust kohaldatakse lisaks elatist saama õigustatud isiku ja ülalpidamiskohustuslase olukorra muutumisele ka juhul, kui vastavat muutust ei ole toimunud, kuid kohus leiab, et summa on ebapiisav või ülemäära suur.
Abikaasale lahutuse käigus abielusuhte pöördumatu purunemise tõttu määratud elatist ei ole võimalik maksta kauem kui abielu kestus, välja arvatud erandlike asjaolude korral.
Lapse toetamiseks ja üleskasvatamiseks maksab üks vanem elatist kas teisele vanemale või siis isikule, kelle hoolde on laps usaldatud. Kui laps on saanud täisealiseks, võib kohus otsustada või võivad vanemad kokku leppida, et asjaomast toetust makstakse kas täies ulatuses või osaliselt lapsele endale.
Ülalpidamist saama õigustatud isikul on mitu võimalust, kuidas sundida maksete tegemisest hoiduvat ülalpidamiskohustuslast elatist maksma.
Tsiviilõiguse alusel
Lahutuse korral võib ta pöörduda perekonnaasjade kohtu poole, esitades taotluse ringkonnakohtule, et saada õigus – ilma endise abikaasa nõusolekuta ja kolmandate isikute õigusi piiramata – kohtuniku kindlaks määratud ulatuses ja tingimustel endise abikaasa sissetulekule, sh pensionidele ja annuiteetidele, ning muudele summadele, mida kolmandad isikud talle võlgnevad. Seda otsust on võimalik asjaolude muutumise korral läbi vaadata.
Ülalpidamist saama õigustatud isik võib taotleda kohtuotsuse või täitedokumendi alusel tavapäraste täitemeetmete rakendamist, näiteks arestimist kolmanda isiku suhtes (näiteks pangakonto), vallasvara (auto, ehted jne) arestimist ning kinnisvara (maja, maa jne) arestimist.
Kriminaalõiguse alusel
Perekonna hülgamise eest võib isikut karistada ühe kuu kuni ühe aasta pikkuse vabadusekaotusega ja rahatrahviga summas 251–2500 eurot. Määrata võib ka ainult ühe neist karistustest (karistusseadustiku (Code pénal) artikkel 391 bis). See eeldab, et ülalpidamiskohustuslane ei täida kõiki või teatavaid ülalpidamiskohustusi, mis tal seaduse alusel on ülalpidamist saama õigustatud isiku ees, kas keeldudes nende kohustuste täitmisest selleks tegelikult suuteline olles või suutmata neid täita omal süül.
See kehtib ülalpidamiskohustuse kohta, mis on vanematel oma laste ees, abikaasade vahelise ülalpidamiskohustuse ning ülalpidamiskohustuse kohta, mis on kasuvanematel lapsendatud laste ees.
Enne karistuse määramist küsitleb ülalpidamiskohustuslast Luksemburgi politseiametnik ja see protokollitakse. Kui ülalpidamiskohustuslase elukoht ei ole teada, siis ei ole küsitlemine nõutav.
Pettuslik maksejõuetus on karistatav kuue kuu kuni kolme aasta pikkuse vabadusekaotusega ja rahatrahviga summas 500–12 500 eurot. Määrata võib ka ainult ühe neist karistustest (karistusseadustiku artikkel 391 ter). Selle eelduseks on, et juba enne kohtuotsust korraldas ülalpidamiskohustuslane oma maksejõuetuse või süvendas seda, kas suurendades oma kohustusi või vähendades oma varasid või varjates oma teatavaid varasid eesmärgiga hoiduda tsiviilkohtu poolt ülalpidamisasjas tehtud otsuse täitmisele pööramisest.
Karistusseadustiku artikli 391 ter kohaldamise eesmärgil käsitletakse võrdväärsena kohtuotsuseid ja kohtu kinnitatud kokkuleppeid, millega kehtestatakse maksete tegemine, toetuste maksmine või abielukulude kandmises osalemine ning enne vastastikusel kokkuleppel lahutuseni jõudmist saavutatud kokkulepetes sisalduvate elatismaksete tegemine.
Fondi esimees või tema volitatud isik tunnistab taotluse vastuvõetavaks, kui ülalpidamist saama õigustatud isik tõendab järgmist:
tema alaline elukoht on Luksemburgis ning tema ise või tema seaduslik esindaja on seal elanud viis aastat;
talle on elatis välja mõistetud kohtuotsusega, mis on Luksemburgi Suurhertsogiriigis täitmisele pööratav;
elatist ei olnud võimalik täielikult või osaliselt sisse nõuda täitemeetme kaudu, mis on tegelikult ellu viidud;
ta on raskes majanduslikus olukorras.
Ülalpidamist saama õigustatud isikutel on automaatselt õigus tasuta õigusabile. Alates taotluse vastuvõtmisest kuni fondist tehtavate maksete lõpetamiseni ei saa ülalpidamist saama õigustatud isik algatada ülalpidamiskohustuslase vastu hagi elatise sissenõudmiseks.
20. juuni 1956. aasta New Yorgi konventsiooni ning nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) kohaselt saab Luksemburgis elav taotleja pöörduda elatise saamiseks riigi peaprokuröri (Procureur Général d’Etat) poole, kui ülalpidamiskohustuslane elab välisriigis.
Ülalpidamist saama õigustatud isik esitab taotluse edastavale asutusele, s.t riigi peaprokurörile, kasutades erinevaid vorme, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 4/2009.
Kui taotlus esitatakse ülalpidamiskohustuste määruse alusel, on õigusabi alla 21aastaste ülalpidamist saama õigustatud isikute jaoks täiesti tasuta olenemata siseriiklikest õigusnormidest.
Selleks et keskasutus saaks anda abi ülalpidamiskohustuste määruse artikli 51 alusel, võttis Luksemburg 3. augustil 2011 vastu seaduse selle ELi määruse kohaldamise kohta; samuti võeti vastu suurhertsogi määrus, millega rakendatakse eespool nimetatud 3. augusti 2011. aasta seaduse artikleid 2 ja 3 (12. augusti 2011. aasta ametlik väljaanne (Mémorial) A nr 175).

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus


Kooli kodukord – Ülenurme gümnaasium
Kooli kodukorra PDF
(1) Kooli kodukord on õpilastele ja koolitöötajatele täitmiseks kohustuslik.
(2) Kooli kodukord ei sätesta neid asjaolusid, mis on ära kirjeldatud muudes õigus- ja haldusaktides.
(3) Õpilase suhtes, kes ei käitu kooli kodukorra kohaselt, rakendatakse tugi- ja mõjutusmeetmeid põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 58 sätestatud tingimustel ja korras.
(4) Kodukorraga saab tutvuda kooli kodulehel www.yle.edu.ee ja kooli raamatukogus. Kodukord on väljas kooli infostendil.
(5) Lähtuvalt erinevatest koolielu reguleerivatest õigusaktidest sätestatakse kooli kodukorras järgmised korrad:
1) nõuded õpilase käitumisele (PRÕK § 19 lg 5; GRÕK §15 lg 4);
2) kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa õpilasele ja tema vanemale teatavaks tegemise kord (PGS § 55 lg 4);
3) kooli tunnustusmeetmed õpilase tunnustamiseks õpingute jooksul (PGS § 57);
4) tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitamise kord (PGS § 58 lg 9);
5) õppest puudumisest teavitamise kord (PGS § 35 lg 3 );
6) õpilaste ja vanemate hinnetest ja hinnangutest teavitamise kord (PGS § 29 lg.4, PRÕK § 19 lg 4 ja GRÕK § 15 lg 3);
7) täiendavad alused gümnaasiumist väljaarvamiseks (PGS § 28 lg 2);
8) kooli hoonest või territooriumilt sisse-ja väljaliikumise kontrollimise ning õpilase kooli hoonest või territooriumilt väljaliikumise piiramise rakendamise kord ( PGS § 44 lg 2 ja §44 lg 7);
9) jälgimisseadmestiku kasutamise kord (PGS § 44 lg 6);
10) õpilaste ja koolitöötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise kord ning abinõud õpilaste ja kooli töötajate vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamiseks (PGS § 44 lg 2 ja 3);
11) õpilaspileti kasutamise kord koolis ( Õpilaspileti väljaandmise kord ja õpilaspileti vorm § 2 lg 4 );
12) kooli rajatiste, ruumide, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahendite tasuta kasutamise kord õpilasele õppekavavälises tegevuses (PGS § 40 lg 2);
13) esemete kasutamise viisid, mis toovad kaasa esemete hoiule võtmise kooli poolt (PGS § 58 lg 3 p 6);
14) kooli hoiule antud esemete hoiustamine ja nende tagastamise kord (PGS § 58 lg 5);
§ 2. Ühistoimimise normid koolis
(1) Koolimaja on avatud esmaspäevast reedeni kell 7.00-17.00. Laupäeval ja pühapäeval on koolimaja suletud.
(2) Õppetunni pikkus on 45 minutit. Vahetunni pikkus on 10 minutit, söögivahetunni pikkus 30 minutit, algklasside majas 20 minutit.
(3) Tundide ja söögivahetundide kellaajad:
1) algklasside korpuses:
4. tund 11.05-11.50
5. tund 12.00-12.45
6. tund 12.55-13.40
7. tund 13.50-14.35
8. tund 14.45-15.30
1.söögivahetund 9.40-10.00 (1.-2.klass)
2.söögivahetund 10.45-11.05 (3.-5.klass)
Pikapäevarühma söögivahetund 13.40-14.00 (esmaspäevast neljapäevani)
Pikapäevarühma söögivahetund 12.30-13.00 (reedeti)
2) põhikooli- ja gümnaasiumikorpuses:
3. tund 9.50-10.35
4. tund 10.45-11.30
5. tund 11.40 – 12.25 ((9.-12.klass), 5.tund 12.00-12.45 (6.-8.klass))
1.söögivahetund 11.30-12.00 (6.-8. klass)
2.söögivahetund 12.25-12.55 (9.-12. klass)
(4) Pikapäevarühmad töötavad algklasside korpuses esmaspäevast neljapäevani kell 11.00-15.00, reedeti 11.00-13.30.
(5) Õpilased tulevad kooli enne tundide algust, jätavad üleriided garderoobi ja panevad jalga sisejalanõud.
(6) Õppetöö toimub direktori poolt kinnitatud päevakava alusel. Muudatusi selles on õigus teha direktoril ja õppealajuhatajal. Päevakava muudatustest annab klassile teada klassijuhataja või aineõpetaja.
(7) Õppetunni algusest ja lõpust annab märku koolikell. Tunni lõpetab õpetaja.
(8) Õpilaspäevik on 1.- 5 . klassis kohustuslik.
(9) Igal õpilasel on klassis kindel õppimiskoht, mille ta valib õppeaasta alguses. Õpetajal on õigus vajadusel õpilase kohta muuta. Õpilased võivad oma õppimiskohta vahetada klassijuhataja või aineõpetaja loal.
(10) Vastastikune suhtlemine koolis on lugupidav. Probleemide esmane lahendaja on klassiõpetaja, aineõpetaja või klassijuhataja, seejärel sotsiaalpedagoog, psühholoog, juhtkond ja õppe-kasvatustöö komisjon.
(11) Spordisaalides aulas, raamatukogus, keemia-, füüsika-, tööõpetuse- ja arvutiklassis, tugikeskuses ning sööklas peavad õpilased täitma nende ruumide kasutamise erinõudeid ja kabinettides kabineti juhataja kehtestatud nõudmisi.
(12) Koolis peab täitma ohutustehnika- ja tuleohutusnõudeid.
(1) Õpilase õigused.
Igal Ülenurme Gümnaasiumi õpilasel on õigus:
2) saada põhjendatud vajadusel täiendavat abi õpetajatelt ja kooli töötajatelt (konsultatsioonid, õpiabirühmad, klassivälise tegevuse juhendamine, psühholoogi- ja sotsiaalpedagoogi nõustamine);
3) moodustada koolis õpilasesindus, ühinguid, klubisid ja ringe, mille tegevus ja eesmärgid ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlustega;
4) kandideerida õpilasesindusse;
5) esitada õpilasesinduse kaudu kooli juhtkonnale arvamusi ja ettepanekuid koolielu parandamiseks;
6) saada koolist teavet koolikorralduse ning õpilase õiguste ja kohustuste kohta, samuti esmast teavet edasiõppimisvõimaluste kohta;
7) saada teavet temale pandud hinnetest ja hinnangutest;
8) pöörduda oma õiguste kaitseks õpilasesinduse, klassijuhataja, kooli juhtkonna, Haridus- ja Teadusministeeriumi ning lastekaitseorganite poole;
9) saada meditsiinilist esmaabi.
(2) Õpilase kohustused:
1) mitte hilineda tundi;
2) käituda viisakalt ja sallivalt;
3) osaleda aktiivselt õppetöös ja kasutada tundi oma võimete arendamiseks;
4) jälgida koolipäevadel (ka puudumise korral) Stuudiumi sissekandeid;
5) vastutada oma õpitulemuste eest;
6) kanda korrektset, koolikeskkonda sobivat riietust ning vahetusjalatseid, kanda kehalise kasvatuse tundides spordiriietust;
7) hoida puhtust ja korda koolis ning kooli territooriumil;
8) hoida isiklikku ja ühiskondlikku vara (kooli ruumide, õppevahendite, raamatute jms tahtliku rikkumise või hooletu hoidmise korral tuleb kahju hüvitada);
9) panna üleriided ja isiklikud esemed selleks ettenähtud kohta;
10) vahetundides käituda nii, et ei sea ohtu ennast ega teisi (ei tohi tekitada ummikuid, istuda aknalaudadel ja radiaatoritel, kõõluda akendel, tõugelda treppidel, pritsida veega jne);
11) teatada igast vägivallajuhtumist, samuti vargustest, esemete kadumisest ja kooli vara lõhkumisest viivitamatult klassijuhatajale, õpetajatele, õppealajuhatajale või kooli direktorile;
12) täita ohutustehnika ja tuleohutusnõudeid.
(3) Õpilasele kehtivad keelud.
Ülenurme Gümnaasiumi õpilastele on keelatud:
1) tundidest põhjendamata puudumine ja hilinemine;
2) alkoholi, tubakatoodete, e-sigarettide (e-suitsude), narkootiliste ainete omamine ja tarbimine;
3) kaasõpilaste ja koolitöötajate solvamine, vaimne ja füüsiline vägivald, ropendamine, õppetöö häirimine;
4) õppetundide ajal on elektrooniliste seadmete (mobiiltelefon, iPod, MP-3 mängija, videokaamera, fotoaparaat jms.) kasutamine keelatud; elektrooniliste seadmete kasutamine on lubatud kokkuleppel aineõpetajaga;
5) koolis toimuva salvestamine ilma eelneva kokkuleppeta kooli juhtkonna ja aineõpetajaga;
6) võimalike ohuallikate (pürotehnika, terariistad,…) kooli toomine.
§ 4. kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa õpilasele ja tema vanemale teatavaks
tegemise kord.
Kooli päevakavast õpilasele kohalduv osa ning muudatused selles tehakse õpilasele ja vanemale teatavaks elektroonilise õppeinfosüsteemi ja kooli kodulehe kaudu.
§ 5. Kooli tunnustusmeetmed õpilase tunnustamiseks õpingute jooksul.
(1) Ülenurme Gümnaasium tunnustab oma õpilasi nii õppetöö kui sportlike saavutuste, koolivälise aktiivsuse ning kooli esindamise eest.
(2) Tunnustamise viisid:
1) õpetaja suuline kiitus;
2) õpetaja kirjalik tänu või kiitus e-päevikus;
3) direktori käskkirjaline tunnustus;
4) kiitus- või tänukiri, ainekiituskiri;
5) parimate ainetundjate tunnustamine;
6) aasta sportlase valimine;
7) ühekordne rahaline preemia väljapaistvate tulemuste või heategevuse eest;
8) valla stipendium vastavalt statuudile;
9) õpilaste vastuvõtt kooli juhtkonna tänuüritusel;
10) tänumeened.
§ 6. Tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitamise kord.
Tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamisest teavitatakse sõltuvalt rakendatavast meetmest õpilast ja tema vanemat. Seda tehakse direktori käskkirja ärakirja või õppenõukogu otsuse ärakirja kättetoimetamise teel elektroonilise õppeinfosüsteemi või elektroonilise posti kaudu.
§ 7. Õppest puudumisest teavitamise kord.
(1) Kokkuvõttega õppest puudumistest saab lapsevanem tutvuda elektroonilise õppeinfosüsteemi vahendusel.
(2) Õpilase kohustused puudumistest teavitamisel:
1) põhjendatud vajaduse korral õppetundidest lahkumiseks küsib õpilane loa klassijuhatajalt või kooli meditsiinitöötajalt;
2) puudumistõend tuleb esitada klassijuhtajale puudumisele järgneval koolipäeval, kui tõendit ei esitata, võib klassijuhataja puudumise lugeda põhjendamatuks.
(3) Lapsevanema kohustused puudumistest teavitamisel:
1) lapsevanem on õpilase puudumisest kohustatud teavitama klassijuhatajat puudumise esimesel päeval telefoni, e-posti või e-päeviku kaudu;
2) lapsevanem kirjutab puudumistõendi õpilase päevikusse või e-päevikusse lapse koolituleku päevaks;
3) pikemaks erakorraliseks puudumiseks tuleb lapsevanemal esitada direktorile taotlus vähemalt üks nädal varem.
§ 8. Õpilaste ja vanemate hinnetest ja hinnangutest teavitamise kord.
(1) Õpilast ja tema vanemat teavitab kool hindamisest elektroonilise õppeinfosüsteemi vahendusel.
(2) Hinnetelehe paberkandjal väljastab klassijuhataja lapsevanema soovil üks kord trimestris;
(3) Tunnistused paberkandjal väljastatakse õpilastele õppeaasta lõpus.
§ 9. Täiendavad alused gümnaasiumist väljaarvamiseks.
(1) Gümnaasiumiõpilane arvatakse koolist välja, kui õpilane korduvalt rikub:
1) õppest puudumisest teavitamise korda;
2) õppekavavälises tegevuses kooli rajatiste, ruumide, raamatukogu, õppe-; spordi-; tehniliste ja muude vahendite tasuta kasutamise korda;
3) vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise korda;
4) seab ohtu enda ja teiste turvalisust ning kasutab korduvalt esemeid viisil, mis toovad kaasa esemete hoiule võtmise.
§ 10. Kooli hoonest või territooriumilt sisse- ja väljaliikumise kontrollimise ning õpilase kooli hoonest või territooriumilt väljaliikumise piiramise rakendamise kord.
(1) Kooli hoonest või territooriumilt õpilaste ja kooli töötajate sisse- ja väljaliikumist ei kontrollita.
(2) Kooli hoonest külaliste sisse- ja väljaliikumist kontrollib administraator.
§ 11. Jälgimisseadmestiku kasutamise kord.
(1) Ohu välja selgitamiseks ja tõrjumiseks või korrarikkumise kõrvaldamiseks kasutatakse koolis toimuva jälgimiseks turvakaameraid.
(2) Õpilaste ja koolitöötajate füüsilise turvalisuse tagamiseks on koolihoone koridorid ja söökla varustatud turvakaameratega.
(3) Kaamerate salvestatud materjale kasutavad juhtkonnaliikmed, sotsiaalpedagoog ja psühholoog eriolukordade lahendamiseks.
§ 12. Õpilaste ning kooli töötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavatest juhtumitest teavitamise ning nende juhtumite lahendamise kord.
(1) Vaimsest turvalisuse ohust teadasaamisel informeeritakse sotsiaalpedagoogi, kelle pädevuses on juhtumi lahendamine või selle juhtumi lahendamise edasiandmine väljaspool kooli olevatele isikutele või asutustele
(2) Füüsilisest turvalisuse ohust teadasaamisel informeeritakse haldusjuhti, kelle ülesannete hulka kuulub meetmete tarvitusele võtmine.
(3) Hädaolukorrast teavitab seda esimesena märganu kooli administraatorit, sekretäri või juhtkonna liiget. Edasine tegevus toimub vastavalt kooli turvameetmete plaanile.
(4) Hädaolukorrast, mis eeldab koolimajast kiiret lahkumist, teatatakse kooliraadio kaudu või koolikella pideva helinaga.
(5) Koolimajast lahkumine toimub evakuatsiooniplaani alusel klasside kaupa tunnis oleva õpetaja juhtimisel. Hädaolukorra tekkimisel vahetunnis kogunevad õpilased iseseisvalt kogunemiskohta.
(6) Õpilaste kogunemiskoht on Ülenurme Gümnaasiumi staadionil, algklasside õpilastel Tõrvandi raamatukogu ees, kus õpilased rivistuvad klasside kaupa loenduse läbiviimiseks.
(7) Koolimajja tagasipöördumise või koolipäeva lõppenuks kuulutamise otsustab direktor või teda asendav õppealajuhataja.
§ 13. Õpilaspileti kasutamise kord koolis.
(1) Õpilaspilet on õpilase isikut ja antud koolis õppimist tõendav dokument.
(2) Õpilaspilet väljastatakse tasuta pärast õpilase arvamist kooli õpilaste nimekirja.
(3) Õpilane või tema seaduslik esindaja on kohustatud pärast õpilase väljaarvamist kooli õpilaste nimekirjast õpilaspileti koolile tagastama.
(4) Õpilaspileti kaotamisel esitab õpilane või õpilase esindaja kooli direktorile kirjaliku avalduse õpilaspileti duplikaadi tasuta väljastamiseks.
§ 14. Kooli rajatiste, ruumide, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahendite tasuta kasutamise kord õpilasele õppekavavälises tegevuses.
(1) Õpilasel on õigus kasutada tasuta oma kooli rajatisi, ruume, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid.
(2) Vahendite kasutamine toimub koolitöötaja järelvalvel.
(3) Kooli ruumide kasutamine toimub vastavalt ruumide kasutamisplaanile, mille kooskõlastavad kooli direktor, õppealajuhataja, huvijuht, spordi- ja haldusjuht.
§ 15. Esemete kasutamise viisid, mis toovad kaasa esemete hoiule võtmise kooli poolt.
Kooli töötajal on õigus võtta ese hoiule,
1) kui eset kasutatakse viisil, mis ohustab isikut ennast või ümbritsevaid;
2) kui eset kasutatakse tunni ajal, eirates keeldu.
§ 16. Kooli hoiule antud esemete hoiustamine ja nende tagastamise kord.
(1) Hoiule võetud esemeid hoiustatakse sotsiaalpedagoogi, sekretäri või õppealajuhataja juures.
(2) Hoiule võetud ese tagastatakse õpilasele või õpilase esindajale õppepäeva lõpus.


Töövõimetushüvitise maksmise kord | Eesti Haigekassa
Haigushüvitist maksavad tööandja ja haigekassa.
Ülevaade töövõimetushüvitiste, nende maksmise korra ja ulatuse kohta
Kolme esimese haiguspäeva eest kindlustatule hüvitist ei maksta.
Haigestumise 4.–8. päevani maksab haigushüvitist tööandja. Hüvitis on 70% töötaja viimase kuue kuu keskmisest töötasust.
Alates haigestumise 9. päevast maksab haigushüvitist haigekassa. Hüvitis on 70% töötaja eelmise kalendriaasta sotsiaalmaksuga maksustatud kalendripäeva keskmisest tulust.
Raseduse ajal haigestumise või vigastumise puhul maksab haigushüvitist haigekassa alates 2. päevast. Hüvitis on 70% töötaja eelmise kalendriaasta sotsiaalmaksuga maksustatud kalendripäeva keskmisest tulust.
Alla 12-aastase lapse või alla 19-aastase puudega inimese põetamisel makstakse kindlustatule hooldushüvitist. Hüvitis on 80% hooldaja eelmise kalendriaasta sotsiaalmaksuga maksustatud kalendripäeva keskmisest tulust. Hooldushüvitisi maksab vaid haigekassa.
Kas tööandja arvutab haigusraha keskmise töötasu alusel (leides tööpäeva keskmise) või peab leidma kuue kuu kalendripäeva keskmise töötasu?
Tööandja arvutab keskmise töötasu kalendripäevatasu alusel vastavalt Vabariigi Valitsuse määruse nr 91 „Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord” arvutamise ja maksmise reeglite kohaselt. Kuivõrd haiguslehe puhul makstakse hüvitist kalendripäevades ja ka tööandja maksab haigushüvitist kalendripäevades, tuleb töötajale arvestatud töötasu jagada kalendripäevadega.
Haigushüvitise puhul arvestatakse keskmise töötasu arvutamisel kalendripäevade hulka ka rahvus- ja riigipühad.
Tööandja maksab haigushüvitist kalendripäevade eest. Seetõttu tuleb töötajale arvestatud viimase kuue kuu töötasu jagada sama perioodi kalendripäevade arvuga. Haigushüvitise puhul arvestatakse keskmise töötasu arvutamisel kalendripäevade hulka ka rahvus- ja riigipühad.
Vaata täpsemalt Vabariigi Valitsuse määruse nr 91„Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord” § 4.
Töövõimetuslehe vormil on väli „kalendrikuu kokkulepitud töötasu töövabastuse alguspäevale eelnenud päeval”. Mida peetakse silmas töötasu all?
Töötasu on töölepingu seaduse § 5 lõike 1 punkti 5 alusel töö eest makstav tasu, milles on kokku lepitud, sealhulgas majandustulemustelt makstav tasu ja tehingutelt makstav tasu.
Ravikindlustuse seaduse § 56 lõike 1 kohaselt maksab haigekassa FIE-dele haigushüvitist alates 9. töövabastuse päevast. Kaheksa esimese töövabastuse päeva eest FIE-dele haigushüvitist ei maksta.
Ravikindlustuse seaduse § 56 lõike 12 kohaselt maksab haigekassa raseda (FIE) haiguse või vigastuse korral haigushüvitist alates töövabastuse teisest päevast.
Kui tööandjal tekivad kahtlused haigestunu haiguse tõsiduse ning ravirežiimist kinnipidamise suhtes, siis kes ja kuidas teeb selle üle järelevalvet?
Kahtluse korral on tööandjal õigus esitada haigekassale avaldus töövõimetuslehe väljaandmisega seotud asjaolude kontrollimiseks.
Mis juhtub, kui põhipuhkuse ajal kirjutab arst inimesele haigus- või hoolduslehe?
Töölepingu seaduse § 69 lõike 6 kohaselt on töötajal õigus puhkus katkestada, edasi lükata või enneaegselt lõpetada töötajast tulenevatel olulistel põhjustel, eelkõige ajutise töövõimetuse, rasedus- ja sünnituspuhkuse või streigis osalemise tõttu.
Seega kui töötaja teatab tööandjale esimesel võimalusel oma ajutisest töövõimetusest ja katkestab, lükkab edasi või lõpetab ennetähtaegselt puhkuse, siis sellisel juhul on tal õigus saada ajutise töövõimetuse hüvitist. Kui töötaja seda ei tee, siis tööandja ei pea puhkust katkestama ja ravikindlustuse seaduse § 60 lõike 4 kohaselt ei ole kindlustatud inimesel õigust saada ajutise töövõimetuse hüvitist, sest ta on puhkusel. Sellisel juhul tekib ravikindlustuse seaduse § 60 lõike 5 kohaselt õigus saada hüvitist alates päevast, millal inimene on kohustatud asuma töökohustusi täitma.
Mis juhtub, kui töötaja võtab töövõimetuslehe tööst vabal ajal (näiteks summeeritud tööajaga töötaja, kellel on neli järjestikust puhkepäeva), kas sel juhul on tööandjal õigus töövõimetushüvitise maksmisest keelduda?
Töötaja haigestumisel maksab tööandja haigushüvitist haigestumise 4.–8. päevani. Hüvitise suurus on 70% töötaja keskmisest töötasust, hüvitiselt peetakse kinni tulumaks.
Kas hüvitist ei maksustata
- töötaja töötuskindlustusmaksega?
- ettevõtte töötuskindlustusmaksega?
- sotsiaalmaksuga?
- pensionikindlustusmaksuga?
Töötaja keskmise töötasu ulatuses makstavat haigushüvitist ei maksustata sotsiaalmaksu, kogumispensioni- ja töötuskindlustuse maksega. Summat, mis ületab keskmist töötasu, maksustatakse üldises korras palgalt makstavate maksudega
Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 1² tulenevalt on tööandja kohustatud maksma haigushüvitist töölepingu alusel töötamise korral. Muu võlaõigusliku lepingu alusel töötamisel ei ole kohustust maksta haigushüvitist. Näiteks töövõtulepinguga töötamisel ei ole tegemist töölepingulise suhtega. Töö tellija ei ole lepingu teisele poolele tööandja ning kohustust haigushüvitist maksta ei ole.
Kas tööandja on kohustatud maksma haigushüvitist 4.–8. päeva eest, kui arst väljastab töötajale töövõimetuslehe viimasel tööpäeval?
Tööandja maksab haigushüvitist kuni töösuhte lõpuni, pärast töösuhte lõppu enam hüvitist maksma ei pea. Seega kui viimane tööpäev jääb perioodi, mil haigushüvitist seaduse kohaselt ei maksta (haigestumise 1.–3. päevani) ning 4. haiguspäevaks on töösuhe juba lõppenud, siis tööandja haigushüvitist maksma ei pea.
Kui töösuhe lõpeb 4.–8. haiguspäeva perioodil, siis peab haigushüvitist maksma kuni töösuhte viimase päevani. Töötajal on pärast töösuhte lõppu veel kahekuuline kindlustuskaitse, seega alates 9. haiguspäevast maksab hüvitist haigekassa.


text:
3-1-1-22-12 Riigikohus 23.03.2012
KrMS § 7 lg 3
väärteomenetlusõigus
Vastavalt KrMS § 66 lg-le 2 ei tohi väärteoasja menetlenud isik anda enda menetluses oleva asja kohta ütlusi. Menetleja saab olla tõendite koguja ja nende hindaja, kuid mitte enda edaspidiseks tegevuseks tõendi allikas (vt nt RKKKo 3-1-1-29-05, p 7; 3-1-1-142-05, p 12; 3-1-1-47-08, p 10; 3-1-1-73-08, p 9.1; 3-1-1-82-09, p 12 ja 3-1-1-82-10, p 8). Kui kohus tugineb nimetatud ütlustele, siis rikub ta sellega oluliselt väärteomenetlusõigust VTMS § 150 lg 2 mõttes.
VTMS §-s 23 nimetatud taotlus tuleb esitada enne kohtu siirdumist nõupidamistuppa või kui taotlus esitatakse posti teel, peab see kohtusse jõudma hiljemalt väärteoasja läbivaatamiseks ette nähtud ajaks (vt RKKKo 3-1-1-32-06, p 4; 3-1-1-62-10, p 8; 3-1-1-103-11, p 9).
kohtuvälise menetleja õigused ja kohustused
Kriminaalkolleegium on varasemas praktikas aktsepteerinud võimalust, et liiklusjärelevalvet toimetatakse üksi. Samas on aga korduvalt märgitud, et sellisel juhul peab väärteosündmuse tuvastanud kohtuvälise menetleja ametnik koguma täiendavaid objektiivseid tõendeid (nt salvestama liiklusjärelevalve toimingu). See tagab nii toimingu läbiviimise asjaolude kui ka selle tulemuste usaldusväärsuse kontrolli (vt nt RKKKo 3-1-1-82-09, p 17 ja 3-1-1-96-10, p 6).
menetlustoimingud
3-1-1-15-12 Riigikohus 08.03.2012
KrMS § 61
eksperdi, spetsialisti, asjatundja mõiste
Varasemas kohtupraktikas ei ole kuni 1. septembrini 2011 kehtinud KrMS § 64 lg-s 4 sisalduvast sõnaühendist „erapooletu spetsialist“ tuletatud keeldu, et spetsialist ei võiks olla uurimisasutuse töötaja. Ka KrMS § 59 lg-s 2 ei sisaldunud alust spetsialisti taandamiseks kõnealusest töösuhtest lähtuvalt. Riigikohtu kriminaalkolleegiumi praktika kohaselt oli spetsialisti lubatud tunnistajana üle kuulata tema osalemisel läbiviidud uurimistoimingu asjaolude täpsustamiseks, kuid seejuures oli spetsialistil keelatud teha eriteadmistele tuginevaid järeldusi. (vt RKKKo 3-1-1-82-06, p 12). Sõrmejälje vanuse hindamine, kujutab endast kahtlemata eriteadmistele tugineva järelduse tegemist.
eksperdi, spetsialisti, asjatundja õigused ja kohustused
Vaid ühe kaudse tõendi pinnalt isikut süüdi tunnistades rikutub kohus KrMS § 61 lg-s 1 sisalduvat tõendite hindamise põhimõtet selles mõttes, et ühele omistatakse ette kindlaksmääratud jõud. See rikkumine on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 mõttes ja tõenäoliselt ka § 339 lg 1 p 12 mõttes.
Keeld eelistada kohtus ja kohtueelselt räägitu vastuolu korral kohtueelses menetluses ütluste olustikuga seostamise raames öeldut ei välista kogu ütluste olustikuga seostamise protokollis märgitu lubatavust tõendina. Uurimistoimingu protokollides kajastatud nendele asjaoludele, mille puhul ei ole alust rääkida vastuoludest ühelt poolt kohtueelses menetluses ja teiselt poolt ristküsitlusel antud ütluste vahel, võib kohus kohtuotsuse tegemisel tugineda, kui on täidetud KrMS § 296 lg-tes 2 ja 3 sätestatud uurimistoimingu protokollide ja kriminaaltoimiku muu dokumendi avaldamise üldised tingimused. (Vt ka RKKKo 3-1-1-62-07, p 12.5)
Kohtupraktikas ei ole välistatud süüdimõistva kohtuotsuse tuginemist ka vaid ühele tõendile. Vastasel juhul oleks välistatud selliste elujuhtumite muutumine kohtumenetluse esemeks, mida tõenduslikul tasandil tavatsetakse kirjeldada „sõna sõna vastu“ olukordadena. Kuid esiteks on kõnealuste vaid ühele tõendile tuginevate süüdimõistmiste suhtes kohtupraktikas valitsemas arusaam, et neil juhtudel peab kohus eriti põhjalikult vaagima kõiki selle ühe süüstava tõendi uurimisel tõstatatud kahtlusi ja need veenvalt kummutama (vt nt RKKKo 3-1-1-85-00, p 5.2; 3-1-1-21-09, p 11; ja 3-1-1-109-10, p 10). Ja teiseks on senises kohtupraktikas aktsepteeritavaks peetud vaid ühele tõendile tuginevate süüdimõistmiste puhul tuginemist vaid otsestele tõenditele – täpsemalt öeldes ütlustele. Isiku ütluste usaldusväärsuse kontrollimiseks on olemas piisavalt võimalusi. Nimetagem siinjuures kasvõi täiend- või kordusülekuulamist ja selle käigus kasutatavat võimalust hinnata ütluste tõepärasust lähtuvalt ütluste psühholoogias aktsepteeritavast reeglistikust.
Spetsialisti poolt antud ütlused eriteadmistele tugineva järelduse kohta ei ole käsitletavad lubatud tõendina.
otsene ja kaudne tõend
Riigikohtu praktikas ei ole siiski välistatud isiku süüditunnistamist ka kaudsetele tõenditele tuginevalt (vt RKKKo 3-1-1-8-10 p-d 9-10). Kuid seejuures on oluline silmas pidada, et kui otsese tõendi sisuks on teave, mis vahetult kinnitab või välistab isiku poolt kuriteo toimepanemise mingit asjaolu, siis kaudse tõendi sisuks on teave, mis ei kajasta kuriteo tehiolu ennast, vaid võimaldab teha olulisi järeldusi nende tehioludega seotud muude asjaolude kohta. See seab aga spetsiifilisi nõudmisi ka kaudsetele tõenditele tuginevale tõendamisele. Nimelt tuleb kaudsetele tõenditele rajaneva tõendamise puhul tõendamiseseme suhtes eraldivõetult mitterelevantsetest asjaoludest kujundada selline uue kvaliteediga asjaolude kogum (süsteem), mis võimaldab teha tõsikindlaid järeldusi kuriteo asjaolude suhtes. Seetõttu omandab just kaudsete tõenditega tõendamisel erilise tähenduse KrMS § 61 lg-s 2 sisalduv nõue hinnata tõendeid nende kogumis. Seega eeldab kaudsetele tõenditele tuginev tõendamine juba põhimõtteliselt tõendite paljusust.
ekspertiisimäärus
Asjaolu, et daktüloskoopiapulbreid kasutades on võimalik muuta nähtavaks vaid värskeid sõrmejälgi ei saa tunnistada üldtuntuks ja seda muuhulgas ka mõiste „värske“ määratlematuse tõttu. Tegemist on faktilise asjaoluga, mis eeldab eriteadmistele tuginevate uuringute pinnalt järelduste tegemist ehk siis ekspertiisi määramist.
3-1-1-68-11 Riigikohus 03.10.2011
KarS § 294
KarS § 298
Karistusseadustiku §-s 296 sätestatud altkäemaksu vahendus kujutab endast koosseisutüübilt formaalset ja vajaliku osavõtuga kuriteokoosseisu, mille objektiivsed tunnused seisnevad altkäemaksu andja või võtja ülesandel altkäemaksu andmiseks või võtmiseks soodusolukorra loomises. Soodusolukorra loomine võib väljenduda altkäemaksu andmise või võtmise kohta kokkuleppe saavutamisele (nt läbirääkimiste pidamine) või selle täitmisele (nt altkäemaksu eseme üleandmine) kaasaaitamises. Altkäemaksu vahendamise olemusest tulenevalt ei ole seda võimalik käsitleda altkäemaksu andmisest ja võtmisest täiesti eraldiseisvana. Kuivõrd tegemist on vajaliku osavõtuga süüteoga, eeldavad selle subjektiks oleva isiku põhiteo objektiivsed tunnused realiseerumiseks ka mingi teise isiku lisategu (vt RKKKo 3-1-1-7-08, p-d 10 ja 13).
KarS § 296 lg 2 p 1 - § 25 lg 2 järgi kvalifitseeritava kuriteo katsest võiks rääkida ka alates hetkest, mil altkäemaksu vahendaja annab altkäemaksu andjale nõusoleku viimase ülesandel näiteks ametiisikuga läbirääkimisi pidada või saadud rahasumma ametiisikule edastada. Seejuures tuleb aga kindlaks teha, et altkäemaksu vahendanud isiku tahtlus oli ka tegelikult suunatud kokkuleppe täitmisele, mitte näiteks altkäemaksu eseme omastamisele. Võimalik on seegi, et vahendaja katkestab kuriteo lõpuleviimise, jättes altkäemaksu andjaga sõlmitud kokkuleppe täitmata ja ametiisikule altkäemaksu andmiseks ettepaneku tegemata. Sellises olukorras aktualiseerub vastavalt KarS §-le 41 küsimus vabatahtlikust loobumisest lõpetamata süüteokatsest, mille korral vabaneb isik süüst. Samaaegselt tuleb siiski kontrollida, kas süüdlase käitumine ei vasta mõne lõpuleviidud süüteo tunnustele (KarS § 40 lg-d 1 ja 2).
Karistusseadustiku §-s 294 sätestatud süüteokoosseis eeldab ekvivalentsussuhte olemasolu, s.t vähemalt sellist abstraktset pooltevahelist suhet, mille raames on ametiisik altkäemaksu andjaga ühel meelel, et tasu on vastuteene tehtud või tulevikus tehtava ametialase teo eest.
pistise ja altkäemaksu andmine
Täpse altkäemaksu summa suuruse tuvastamine pole KarS § 298 objektiivsete tunnuste realiseerimise seisukohalt nõutav.
Asjaolu, et kohus ei lugenud tõendatuks altkäemaksu vahendaja ja võtja vahelise ekvivalentsussuhte olemasolu ega ka seda, et makstud rahasummad olid mõeldud altkäemaksuna, ei välista altkäemaksu andjate karistusõiguslikku vastutust.
Olukorda, kus altkäemaksu andja edastab altkäemaksu vahendajale altkäemaksu andmiseks rahasumma või lubab selleks vajaliku summa maksta, kuid vahendaja ametiisikule altkäemaksu võtmiseks ettepanekut ei teegi, tuleb vaadelda mitte lõpuleviidud altkäemaksu andmise, vaid altkäemaksu andmise katsena.
Vt otsus p 8.1. ja nt RKKKo 3-1-1-15-10, p 7.
Kohtulahendit, mis ei saa olla teatud kohtukaebemenetluse esemeks, ei ole selles kaebemenetluses võimalik tühistada ka kaebuse piiridest väljudes (vt RKKKo 3-1-1-84-10, p 33).
Kriminaalmenetluse lõpetamise taotluse tuleb KrMS § 203 lg 2 kohaselt lahendada määrusega, millele edasikaebeõigus ei laiene. Kui aga maakohus lahendab selle küsimuse kohtuotsuses, siis ei hõlma KrMS §-s 318 sätestatud apellatsiooniõiguse ulatus maakohtu otsuse vaidlustamist osas, millega lõpetatakse KrMS § 203 alusel kriminaalmenetlus isiku suhtes. Kui ringkonnakohus tühistab maakohtu otsuse kriminaalmenetluse lõpetamise osas KrMS § 203 alusel ja muutes enda otsuse resolutiivosas isiku teole antud karistusõiguslikku hinnangut, siis on ka ringkonnakohus valesti toiminud. Selline rikkumine on käsitletav muu kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 tähenduses.
Kaitseõiguse tagamiseks peavad süüdistuse tekstis piisava selguse ja täpsusega kajastuma kõik faktilised asjaolud, mis on isiku karistusõigusliku vastutuse eelduseks. Olukorras, kus süüdistus on koostatud puudulikult, ei ole kohtul võimalik süüdistuses nimetamata vastutuse eeldusi isikule omistada sõltumata sellest, milline on kohtu tuvastatud faktiliste asjaolude kogum (vt RKÜKo 3-1-1-24-05, p 14).
Mitteõiguslike eriteadmiste rakendamiseks kriminaalmenetluses tuleb määrata ekspertiis. Ekspertiisi määramine on nõutav juhul, kui tõendamiseseme asjaolu tuvastamiseks on vaja vastata küsimusele, mille lahendamine on usaldusväärselt võimalik üksnes mitteõiguslike eriteadmiste alusel. Seega on ekspertiis nõutav olukorras, kus teatud liiki mitteõiguslike eriteadmiste rakendamine võib anda tõendusteavet, mille tajumine või tähenduse mõistmine jääb väljapoole menetleja üldteadmiste piire.
eriteadmised
Keskmine mootorsõidukit kasutav isik peab tulenevalt liiklusseaduse nõuetest aru saama ja suutma hinnata mootorsõiduki üldist tehnilist seisukorda. Nii ei nõua põhjalikke mitteõiguslikke eriteadmisi näiteks see, kas sõidukil toimivad sõidu- ja seisupidur, töötab sidur, põlevad tuled jmt. Tegemist pole sedavõrd spetsiifiliste tehniliste küsimustega, millele keskmine mootorsõidukit kasutav isik iseseisvalt hinnangut anda ei oskaks.
lõpetamine seoses karistuse ebaotstarbekusega
Võttes arvesse, et käesolevas kriminaalasjas süüdistati ühte isikut korduvas altkäemaksu võtmises, teist aga temale korduvas altkäemaksu vahendamises, tuli ringkonnakohtul altkäemaksu võtja vastutuse küsimust lahendades otsuse põhiosas anda hinnang ka altkäemaksu vahendaja käitumisele ja seda vaatamata asjaolule, et maakohtu otsusega lõpetati viimase suhtes kriminaalmenetlus. Kuid ringkonnakohtul puudus kriminaalmenetluse seadustikust tulenev pädevus kõnealuses osas maakohtu otsust tühistada ja altkäemaksu vahendaja käitumist oma otsuse resolutiivosas võrreldes maakohtu lahendiga teisiti kvalifitseerida.
Kuriteo toimepanemine võib olla tuvastatud kaudsetele tõenditele tuginevalt, s.t sellistele tõenditele, milles ei sisaldu teavet otseselt tõendamiseseme asjaolude, vaid nn vahepealsete faktide kohta. Kaudsete tõendite kasutamine tõendamisel eeldab aga seda, et kohtuotsuses tuleb ära näidata, kuidas kaudsete tõendite abil kindlaks tehtud tõendamiseseme välised asjaolud (vahepealsed faktid) võimaldavad kogumis teha järeldusi tõendamiseseme mingi asjaolu suhtes (vt RKKKo 3-1-1-21-09, p 8).
3-1-1-41-10 Riigikohus 27.05.2010
Liiklusjärelevalvet võidakse toimetatakse üksi, kuid sellisel juhul peaks väärteosündmuse tuvastanud kohtuvälise menetluse ametnik püüdma astuda täiendavaid samme võimaldamaks anda toimunule objektiivset hinnangut. Nii näiteks saab liiklusjärelevalve toiminguid salvestada, tagades seeläbi võimaluse kontrollida nii toimingu läbiviimise asjaolusid kui ka hinnata selle tulemuste usaldusväärsust (vt RKKKo nr 3-1-1-82-09, p 17 ja nr 3-1-1-12-10).
3-1-1-8-10 Riigikohus 09.03.2010
Erinevate kuritegude toimepanemise viisi sarnasus (nn modus operandi) võib anda võimaluse järeldada, et need on toime pannud sama isik. Sellise järelduse tegemine on võimalik eeskätt juhtudel, kus kuriteo toimepanemise vahend, selle vahendi kasutamise viis, tekitatud tagajärg või muud teoga seotud asjaolud on spetsiifilised. (Vt ka RKKKo nr 3-1-1-32-05 p 8 või nr 3-1-1-87-09 p 11).
Isiku süüditunnistamine on võimalik ka ainuüksi kaudsete tõendite alusel.
Tõendi usaldusväärsus ei sõltu sellest, kas tegemist on otsese või kaudse tõendiga.
Otsese tõendi sisuks on vahetult kuriteo tehiolusid kajastav teave.
Kaudse tõendi sisuks on teave, mis ei kajasta küll kuriteo tehiolu ennast, kuid võimaldab teha järeldusi sellega seotud muude asjaolude kohta.
Süüdistatava kasuks tuleb tõlgendada vaid selline kõrvaldamata kahtlus süüdistusversiooni paikapidavuses, mis on konkreetseid asjaolusid arvestades eluliselt usutav.
3-1-2-3-09 Riigikohus 02.10.2009
KrMS § 315 lg 4
PS § 22 lg 2
§ 366 p 5 ( muu olulise asjaolu ilmnemine)
Kriminaalmenetluse seadustiku § 366 p-s 5 nimetatud teistmisalusena saab olla käsitatav üksnes faktiline asjaolu (vt RKKKo nr 3-1-2-2-07, p 8). Faktiliseks asjaoluks ei saa pidada erinevust kohtuotsuse kuulutamisel kuulutatud resolutiivosa ja tervikliku kohtuotsuse resolutiivosa vahel.
kohtulahendi täitmisel tekkivate küsimuste lahendamise menetlus
Vastavalt KrMS §-le 431 lahendatakse kohtulahendi täitmisel ilmnevad ebaselgused kohtulahendit täimisele pöörava maakohtu täitmiskohtuniku määrusega (vt nt RKKKo nr 3-1-2-2-07, p 11, nr 3-1-2-3-08, p 9 ja nr 3-1-1-29-08).
Ühe kohtuotsuse erineval ajal vormistatud resolutiivosade kokku langema pidava teksti mittekattumise näol on tegemist kohtulahendi täitmisel ilmneva ebaselgusega, mille peab vastavalt KrMS §-le 431 lahendama täitmiskohtunik määrusega.
Kohus võib vastavalt KrMS § 315 lg-le 4 kuulutada üksnes otsuse resolutiivosa, millele tuleb lähtuvalt KrMS § 315 lg-st 8 vajadusel lisada põhiosa. See aga ei tähenda, et ühes kriminaalasjas tehakse kaks kohtuotsust. Kuna üks ja seesama kohtuotsus võib olla vormistatud kahe erineva dokumendina, siis ei ole välistatud, et nende vormistamisel võivad tekkida vead ja sellest tulenevalt ka erinevused. Vastuolu korral kohtuotsuse erineval ajal vormistatud resolutiivosade vahel tuleb lähtuda sellest resolutiivosast, mis on kuulutatud KrMS § 315 lg 4 kohaselt. Seda põhjusel, et kohtunik teeb sisulise otsustuse kõikide kriminaalasjas tähtsate faktiliste ja juriidiliste asjaolude kohta juba kohtuotsuse resolutiivosa vormistamisel, vastates KrMS §-des 313 või 314 sisalduvatele küsimustele.
In dubio pro reo põhimõttele ei saa aga tugineda, tõlgendamaks süüdimõistetu kasuks otsuses esinevaid vormistuslikke vigu.

matches:
Riigikohus
§ 7
§ 66
kohus
§ 150
Riigikohus
§ 61
§ 64
§ 59
kohus
§ 61
§ 339
§ 339
kohus
§ 296
kohus
§ 61
Riigikohus
§ 294
§ 298
§ 296
§ 25
§ 40
§ 298
kohus
§ 203
§ 203
§ 203
§ 339
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 315
§ 22
§ 366
§ 366
Kohus
§ 315
§ 315
§ 315
In dubio


text:
3-2-1-101-13 Riigikohus 30.10.2013
KOS § 8 1
KOS § 81 alusel esitatud nõuded tuleb lahendada hagita menetluses. (p 12) Hagita menetluse algatamisel kaasab kohus menetlusosalistena kõik korteriomanikud, mis tagab kõigile neile seisukohtade esitamise võimaluse ja lahendi kehtivuse kõigi suhtes. (p 13)
KOS § 81 lg 2 p-s 3 sätestatud eelduse kontrollimisel tuleb võõrandatava osa väärtus määrata kindlaks võimalikult täpselt omandi kaotamise aja seisuga, lähtudes sarnastest põhimõtetest kui kaasomandi lõpetamisel ja ühisvara jagamisel. (p 15) Müügilepingu eelneva sõlmimise korral KOS § 81 lg 2 p-s 3 toodud eelduse kontrollimisel ei ole üldjuhul põhjendatud vara väärtuse hindamisel arvestada väärtuse tõusu, mis on tingitud pärast müügilepingu sõlmimist tehtud renoveerimistöödest, st väärtus tuleks leida võimalikult omandi kaotamise aja seisuga, kuid seisundis, milles võõrandatav kaasomandiosa oli müügilepingu sõlmimise aja seisuga. (p 16) KOS § 81 lg 2 p 4 järgi on üheks eelduseks, mis peab olema täidetud, et korteriomanikult saaks nõuda tahteavaldust kaasomandi osa võõrandamiseks, see, et võõrandamisest saadav tulu makstakse korteriomanikule või kulutatakse mõistlikult korteriomandi kaasomandi osa korrashoiuks või parendamiseks. Eelduslikult tuleks saadav tulu maksta viidatud punkti esimese alternatiivi järgi korteriomanikele. Punkti teise alternatiivi rakendamine riivab PS §-st 32 tulenevat korteriomaniku omandipõhiõigust ning seetõttu tuleks seda rakendada üksnes juhul, kui on tõendatud raha kasutamise vajadus hoone korrashoiuks või parendamiseks. Seejuures tuleb arvestada KOS § 81 lg-s 3 sätestatud nõuet, et korteriomanikel peab olema kohustus selliseid kulutusi kanda. Tehtud kulutused ei pea olema tingimata vajalikud TsÜS § 63 p 1 mõttes. KOS § 81 lg 2 p 4 lubab teha kulutusi ka kaasomandi osa parendamiseks. Samuti võib KÜS § 13 lg 4 kohaselt korteriühistu üldkoosolek häälteenamusega otsustada teha elamule kulutusi, mida võib pidada kasulikeks TsÜS § 63 p 2 mõttes, kui need mahuvad KÜS § 151 järgsete kulude hulka (vt ka Riigikohtu 13. veebruari 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-116-11, p 28). (18)

matches:
Riigikohus
§ 8
§ 81
kohus
§ 81
§ 81
§ 81
§ 81
§ 63
§ 81
§ 13
§ 63
§ 151


Lenovo x230 müük clt hindi / Gaasiballooni täitmine hind diivani vedrude müük
Kodukindlustus hind ciaran hinds shetland. azad hind hind macbook air 13 osta.lambaliha müük tallinnas sooduskood heina müük võrumaa.lasernivelliir müük kust osta apple watch..
Lenovo x230 müük clt hindi. siugtoru müük infrapuna prandakütte kile hind
Honor 9 lite hindi news sisseehitatud kapp hind.Jawa müük terrassi müük katuse hind
Mölkky hindi osta fifa black friday market crash Nokia 5 hindi video mrt in hindiBugaboo donkey müük metsamaa müük käibemaks campus black friday warszawa zote tarasy köögimööbel koos tehnikaga hind hindi serial wiki iphone 5s features hindi
Puidu hind ozobot müük müük
Black friday history of name aprilia rs 50 müük.Riigi sõidukite müük odav tallinna takso.Briketi müük tallinnas ps4 black friday 2020 zara españa.Tartu tattoo kinkekaart apple watch series 1 hind.Mänguväljakute müük tartus osta office.Fritüür müük black friday germany amazon.Kristiine kinkekaardi jääk tõrvikute müük.Autode müük osta 4790k.Arvutite müük tartus kasutatud arvutite müük põlvas.Turba müük alfa romeo müük.Bussipileti hinnad tallinnas ps4 slim müük.Black friday warszawa złote tarasy köögimööbel koos tehnikaga hind.Põrandakütte termostaat müük treilerveod hind.Grill gaasi hind metsa hindamise metoodiline müük juhend
Apple iphone 7 hindi müük reserved allahindluskood
Ternespiima pulbri müük liistude müük.Pelletikatla komplekti hind jõulukingitused mehele.Diisel soojapuhur müük floor in hindi.Kärcher k5 müük millist lenovo autot osta 2020.Steam black friday sale ce sertifikaat.Palladium wikipedia in hindi massaažirull müük.Microsoft store black friday deals jalgratta velgede müük.Black friday ikea romania birkenstock black friday 2020.Kape meaning in hindi google home black friday 2020 target.Maisi seemne müük kasvuhoonete müük lätis.Black friday football schedule super hind psp rom.Alasi müük ukse paigaldamine hind.Hübriidhaab müük lamineeritud klaas hind.Kontsakingade müük kasutatud mööbli pood tartus Onduline müük 3m kile müük.Gopro fusion hind braun black friday deals.3d printerid müük windows 10 hindi language pack.Black friday uk hind filmlari uzbek tilida väljatmbamine 2020.Hõbeda müük eestis f secure total osta.Domeeni müük conax moodul hind.Bmw m57 mootor müük lima müük.Ehitise audit hind avariiliste autode müük.Puidust mänguasjade müük jbl charge müük.Origin black friday sale ea odav autopesu.Kingituseks isale zara home black friday romania.Campari mining in hindi meeste lipsude müük.Black friday fights 2020 youtube the hindu.Kubota müük lõuend müük
Püsikute müük lenovo puurvasar hindi müük.Black friday and cyber monday dates uber hind
Aleksela kampaania palkmaja palkide vahetus hind.Tank liuguksed hind liugvärav müük.Tammepuit müük müük nokia 3310 dual sim müük.Playstation 4 puukentsefaliit black friday walmart majade müük telefonnummer saaremaal.Red dead redemption 2 ps4 müük best black friday.Heegelniitide müük can am renegade müük.Office 365 mac black friday naaritsakasukas müük.Kust osta musta müük mulda playstation 4 review in hindi.Aiapostide hind cards against humanity black friday reddit.Mb vito müük tuunikala filee hind.Puitbriketi müük põlvas iphone hindi app.Kaubamärgi registreerimine hind viagra müük
Fifa black friday 19 vibraator müük.Bitcoinide hindi müük humal müük
Iphone 6 hindi gopro hero 7 black black friday price.Microblading koolitus hind psn black friday 2020 date.Rabarberisiirup müük e sigareti müük tartus.Puitbrikett müük pärnu viktoriin ebay täiskasvanutele.On hind side auto väärtus.Maxima minion kampaania hakkliha hind.Canada goose müüa fotode müük internetis.Orientaal kassipojad müük multši müük võrus.Astelpaju istikute müük pii väärtus kraadides.Kohvi kilohind kauboi saabaste müük.Lg g6 unboxing in hindi kuuldeaparaatide müük tartus.Osta auto turku review musta pori näkku hind.Pealinna pelmeenid kampaania 2020 pioneer pliit müük.Paypal black friday foksterjer müük
Kõrvitsa kilohind 2020 http osta com ua.Diivanite müük nokia 5 osta.Www jukukeskus ee kampaania bugaboo buffalo müüa.Kinkekaart maxima mullimasin müük.Windows 10 ostatnia wersja apple store black kingitus friday hindi 2020 canada.Kasutatud audio müük penoplast hindi.Nafta in müük hindi words aliexpress black friday 2020 ne zaman.Küülikupuuride müük purskkaevude müük.Roi kingitused hpv vaktsiini hind.Air france black friday 2020 why is it called black friday uk.Hindi pandi video hinde spotify.Black friday apple watch 2020 uk sony xperia z2 price in dubai.Odavad autod müük ripplae ruutmeetri hind.Kanade kangast müük harjumaal 2020 videovalvekaamerad müük.Beyblade osta hinds feet on high places Hindalco eps osta volvo xc90.Cards against humanity black friday real bonsai puu hind.Chromecast müük reduktorite müük.Asko black friday sale jysk kupongi kood.Pleksiklaasi hind kasutatud gaasipliit müük.Tula free to grow müük nädalalõpu pakkumised.Asos black friday 2020 usa hind best apple ipad black friday deals.Söegrill müük kõrvaklapid müük.Pakkumise hindi movie gaana.Fortnite ps3 müük atv suzuki kingquad müük.Auto rehvide black müük tartus lego dimensions ps4 müük.Black friday sales uk shops karpraua müük tartus.Black friday discounts tomvar video hind.Black friday deals 2020 lowes jõulukuuskede müük.Easyjet black friday sale 2020 kulgur müük Akende how much is a ps4 on black friday best buy samsung xcover 3 müük restaureerimine talumajade müük cigarette müük hind itic kaardi soodustused Auto hindamisakt maksab chrysler müük eestisMakroonide müük tallinnas air france algerie black friday hamba laminaadi hind rolleri müük läti bensiini hind 2020 alkoholi müük lätis.elektri xbox one müük eestis husky hindi movie maakaabel hind laste dvd müük Fortnite lenovo ostatnie zmiany koda hind.Labrador müük krossimootorrattad müük.Black friday 2020 tv deals asda black friday headphones best buy.Kuldmüntide müük bassikõlarid müük.Voodrilaua müük harjumaa aknaklaasi müük tartu.Saunakeriste müük parimad hindi viimase hetke pakkumised.Herbalife nutrition formula 1 benefits in hindi airpods unboxing in hindi.Jack russell kutsikad müük samsung galaxy j3 hindi.Osta ära ee ps3 ostatnia aktualizacja.Hesburger kinkekaart kuldse retriiveri kutsikad hind.Bollinger meaning in hindi black friday instagram stories.Labradori retriiveri kutsikate müük valentinipäeva kingitused mehele Sony black hindi friday deals ps4 iphone 4s hindi.Relva müük eestis köögimööbli müük tallinnas.Razer black friday canada nelikanttoru müük tallinn.Automüük ja käibemaks vedrude müük tallinnas.Mazda 323f müük mustsõstra kokkuostu hind.Maakütte hind 2020 kasko hindade võrdlus.2020 black friday videos samsung galaxy a7 2020 müük.Kriidivärvide müük tartus kust saab osta magneteid.Sharon feaster hinds community college optibet boonus.Mida kinkida mehele valentinipäevaks katalüsaatori müük.Twix kampaania corgi kutsikate müük.Tehnoülevaatus tallinn hind microsoft office müük.Aiakuur müük sõnniku müük pärnumaal.Singer õmblusmasinate müük black friday 2020 offers canada