< Eelmine 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 Järgmine > (269 kirjet)
Küsimus: Osanik töötab teises ettevõttes ja ostab teenust oma ettevõttelt, kas see on seaduslik?18.01.2012
Ettevõte A osutab teenust ettevõttele B töövõtulepingu alusel (ehitus). Ettevõttes A on töötaja, kes teeb tööd. Osanik isiklikult ei tee tööd. Ettevõte A esitab arve tehtud tööde eest ettevõttele B. Samal ajal on ettevõtte A osanik ise tööl töölepinguga ettevõttes B projektijuhina. Kas see on seaduslik?
Osanikul ei ole kohustust endale kuuluva osaühingu kasuks töötada ning osanik võib olla endale kuuluva osaühingu reaalse majandustegevuse raames täiesti passiivne. Samuti ei ole ühelgi äriühingul keelatud osutada teenuseid teistele äriühingutele, kus töötab teenust osutava äriühingu osanik. Kindlasti tuleb aga selliste tehingute puhul jälgida, et tehingud toimuksid tavapärastel ja mõistlikel tingimustel, eriti kui tehingud toimuvad omavahel seotud isikute vahel.
Küsimus: Osanikel eriarvamus jätkamise osas, millised on osaühingu lõpetamise võimalused?18.01.2012
Osaühingul on 2 võrdsete osadega osanikku, 50/50. Kunagi tekkisid lahkhelid seoses rahavoogude juhtimisega. Praeguseks on olukord, kus osaühingul puudub juhatus, majandusaasta aruanne on esitamata, pikka aega tasumata suur kogus makse riigile ja võlad tarnijatele. Üks osanik soovib osühingu jätkamist, et varjata topeltraamatupidamist jm kuni aegumisteni, teine soovib osaühingut lõpetada, et vormistada mitteõnnestumine ära.
Reaalset raamatupidamislikku seisu pole võimalik tuvastada, on fiktiivsed aruanded. Kuidas oleks võimalik sellisel juhul algatada osaühingu lõpetamist?
Osaühingu lõpetamise otsustamine on võimalik 2/3 osanike nõusolekul. Antud juhul võivad esineda ka alused osaühingu sundlõpetamiseks, millisel juhul on ka osanikul võimalik vastavasisuline avaldus esitada.
Küsimus: Mida saaks ette võtta kui maksuamet ei nõustu ajatamisega?18.01.2012
Osaühingul tekkis võlg maksuameti ees. Sai tehtud ajatamise taotlus. Sellega maksuamet ei nõustunud ja nüüdseks on antud asi ka täiturile. Praegu oleks võimalik osade kaupa võlgnevust tasuda, kuid täitur väidab, et maksuamet pole nõus tegema kokkulepet. Kas tõesti pean laskma osaühingul põhja minna?
Antud küsimus tuleks lahendada läbirääkimiste teel Maksuametiga kui täitemenetluses sissenõudjaks oleva isikuga. Sissenõudjal on võimalik täitemenetlus vajadusel peatada või lõpetada. Kindlasti aitaks maksuvõla ajatamisele kaasa võlgnevuse ositi tasumise reaalne alustamine.
Küsimus: Kas juhatuse liikmetele võib maksta tasu kui nad ei ole tööle vormistatud?18.01.2012
Kas juhatuse liikmetel on õigust saada oma tegevuse eest tasu, kui nad ei ole ametlikult tööle vormistatud?
Milliseid tasusid on võimalik maksta ilma, et nende pealt riiklike makse maksta?
Juhatuse liikme poolt oma tegevuse eest tasu saamine sõltub juhatuse liikme ja äriühingu vahelistest kokkulepetest. Juhatuse liikmele makstava tasu suurus ja maksmise kord määratakse osanike otsusega, nõukogu olemasolul aga nõukogu otsusega. Osanikud või nõukogu peavad juhatuse liikme tasustamise korra ning tasude ja muude hüvede suuruse määramisel ning juhatuse liikmega lepingu sõlmimisel tagama, et juhatuse liikmele tehtavate maksete kogusumma oleks mõistlikus vastavuses juhatuse liikme ülesannete ja äriühingu majandusliku olukorraga. Kui äriühingu majanduslik olukord halveneb oluliselt ja juhatuse liikmele määratud või temaga kokkulepitud tasude edasimaksmine või muude hüvede jätkuv võimaldamine oleks äriühingu suhtes äärmiselt ebaõiglane, võib äriühing nõuda tasude ja muude hüvede vähendamist.
Teie küsimus tasude maksmise kohta ilma riiklike maksude tasumiseta on maksuõiguslik küsimus. Üldiselt kohalduvad juhatuse liikmele makstavatele tasudele kõik samad riiklikud maksud nagu ka töötajatele makstavale palgale. Maksuvabasid väljamakseid on võimalik teha üldiselt samadel alustel kui töötajatele (nt teatud kulude hüvitamine teatud ulatuses, komandeeringurahad jms).
Küsimus: Omakapitali sissemakset tegemata loodud osaühing, kas osanikule ei või laenu tagasi maksta?18.01.2012
Ettevõte on asutatud omakapitali sissemakset tegemata. Firma omanik on andnud ettevõttele laenu (kohustuste täitmiseks, põhivara soetamiseks jne). Kas sellisel firmal on mingi kitsendus ja laenu tagasimakset ei tohigi sooritada?
«§ 1401. Asutamine sissemakseid tegemata
"...(4) Kuni sissemaksete täieliku tasumiseni kõigi osanike poolt ei või osaühing suurendada ega vähendada osakapitali, samuti ei või osaühing teha osanikele ühtegi väljamakset. Väljamakse tegemise keeld ei hõlma osanikule makstavat töötasu ega muid tasusid."
Osakapital on plaanis niikuinii firma kontole kanda nii nagu see põhkirjas esitatud on (antud firma puhul 1 aasta jooksul). Lihtsalt tekibki küsimus, kui enne seda on tehtud aruandva isikuga tehinguid (laenatud-tagasimakstud, ostutšekid hüvitatud jne), kas misiganes instantside jaoks on see OK või mitte? Pahandusi pole vaja, aga seadus jätab kuidagi pooliku mulje...
Lisaks sellele veel küsimus. Juhul, kui üks osanikest ei tasu põhikirjas määratud ajaks osakapitali sissemakset, kas siis antud osanik kustutatakse? Millised/kas peavad olema notariaalsed kinnitused?
Aitäh ja ilusaid pühi!
Äriseadustiku § 140(1) kehtib alates 01.01.2011 ja selle täpse tõlgendamise osas ühene selgus puudub. Samas aga vastava sätte Äriseadustikku toonud muutmiseseaduse eelnõu seletuskirja järgi ei ole ÄS § 140(1) eesmärgiks välistada mistahes väljamakseid osanikele, vaid sätte eesmärk on eelkõige välistada kasumi väljamaksmine kuni osakapitali sissemaksete tegemiseni. Eeltoodust tulenevalt on minu isiklik seisukoht selline, et laenulepingu alusel antud omanikulaenu võib osaühing osanikule õiguspäraselt tagastada ilma sattumata vastuolusse eelnimetatud sättega.
Osaniku vastutuse määratud ajaks osakapitali sissemakse mittetegemisel sätestab ÄS § 156 järgmiselt: Osanik, kes ei tasu oma osa või osa nimiväärtuse suurendamise eest õigeaegselt, on kohustatud maksma osaühingule viivist seaduses sätestatud ulatuses, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti. See ei välista ega piira viivist ületava kahju hüvitamise nõude esitamist. Juhatus saadab maksega viivitavale osanikule teate nõudega tasuda makse kirjas näidatud tähtaja jooksul, märkides, et makse tasumata jätmisel kaotab osanik oma osa. Tasumise tähtaeg peab olema vähemalt üks kuu teate saatmisest. Kui osanik ei tasu puuduolevat summat teates nimetatud tähtaja jooksul, kaotab ta oma osa või osa suurendamise ja osaühingul on õigus võõrandada see teistele osanikele või kolmandatele isikutele. Osaniku tasutud summat või selle osa, mis ei ületa 1/5 nimiväärtusest, osanikule ei tagastata. Kui osa omandanud teine osanik ei tasu osa või osa nimiväärtuse suurendamise eest õigeaegselt, vastutab tema poolt osaühingule tasumata sissemakse eest osaühingu ees solidaarselt ka isik, kes kaotas osa või osa nimiväärtuse suurendamise. Kui sissemakse mittetegemisel ei võõranda osaühing osa teistele osanikele või kolmandatele isikutele, vastutavad puuduoleva sissemakse eest teised osanikud solidaarselt. Osanike omavahelistes suhetes vastutavad osanikud vastavalt oma osade nimiväärtustele.
Küsimus: Kuidas osaühingust välja astuda ja oma osa varast kätte saada?18.01.2012
2005. aastal asutasime kolmekesi osaühingu. Algul läks kõik suurepäraselt kuni 2008. a lõppuni. Edasi on läinud usna keeruliselt. Nüüd olen paar korda maininud viimase 2 aasta jooksul, et ma lahkun seltskonnast. Selle peale olen saanud mõned tööriistad jne. Selle aasta alguseks sain teada, et üks minu kooleegitest on teinud uue firma ja teeb seal meie ühise firma bussiga ja tööriistatega tööd. Mida peaksin tegema, et osaühingust välja astuda ja saada oma osa osaühingu varast?
Äriühingu osalusest ei ole võimalik lihtsalt niisama loobuda. Võimalik on kas oma osalus võõrandada või äriühing lõpetada (likvideerida). Osaühingu osa annab osanikule õiguse osaleda osaühingu juhtimises (läbi hääletamise osanike koosolekul) ning kasumi ja osaühingu lõpetamisel allesjäänud vara jaotamisel. Äriühingu lõpetamine on võimalik osanike otsuse alusel, mille poolt peab üldjuhul olema antud vähemalt 2/3 koosolekul osalenute häältest. Juhul, kui teil on põhjust arvata, et äriühingu vara ei kasutata äriühingu majandustegevuseks või kasutatakse vastuolus äriühingu huvidega, siis tuleb kasutusele võtta õiguskaitsevahendid nimetatud olukorra lõpetamiseks. Võimalikud õiguskaitsevahendid olenevad juba konkreetsetest täpsetest asjaoludest, näiteks kelle otsuse alusel, millistele isikutele ning millistel tingimustel on äriühingu vara kasutada antud jms.
Küsimus: Millal peaks viima kohtusse avalduse pankrotimenetluse alustamiseks?07.12.2011
Millal on õige aeg viia avaldus kohtusse pankrotimenetluse alustamiseks? (OÜ veel tegutseb 2011.a. lõpuni, aga on ilmnenud püsiv maksejõuetus). Kas õige aeg on avaldus viia siis, kui ettevõtte uksed on kinni ja töötajad koondatud? Lisaks: Kas avaldus tuleb viia selle linna kohtumaija kus on OÜ asu/tegevuskoht märgitud äriregistris või võib minna ka teise linna kohtusse?
Kui osaühing on maksejõuetu ning maksejõuetus ei ole tema majanduslikust olukorrast tulenevalt ajutine, peab juhatus viivitamata, kuid mitte hiljem kui 20 päeva möödumisel maksejõuetuse ilmnemisest, esitama kohtule osaühingu pankrotiavalduse (Äriseadustik § 180 lg 5(1)).
Karistusseadustiku § 385 (1) järgi karistatakse seaduses sätestatud pankrotiavalduse esitamise kohustuse täitmata jätmise eest (ÄS § 180 lg 1 (5)) rahalise karistuse või kuni üheaastase vangistusega. Seega on pankrotiavalduse tähtaegne mitteesitamine teatud juhtudel isegi kriminaalkorras karistatav.
Vastavalt Riigikohtu 28.10.2011 otsusele 3-1-1-49-11 ei saa aga püsiva maksejõuetuse ilmnemise aega tuvastada vaid raamatupidamislikult, vaid maksejõuetuse tekkimise aja tuvastamisel tuleb arvesse võtta kõiki objektiivseid asjaolusid.
Seega peab äriühingu juhatus objektiivselt hindama, kas äriühing on püsivalt maksejõuetu või mitte ning kui äriühing on tõesti püsivalt maksejõuetu, siis tuleb kohtule esitada võlgniku pankrotiavaldus 20 päeva jooksul.
Pankrotiseaduse § 4 lg 2 kohaselt esitatakse pankrotiavaldus kohtule võlgniku üldise kohtualluvuse järgi. Seejuures eeldatakse, et võlgniku asukohaks on üks aasta enne pankrotiavalduse esitamist äriregistris märgitud asukoht, kui ei tõendata, et võlgniku asukoht on mujal.
Küsimus: Kas osaühingu põhikirjas võib panna osa müügile piiranguid?07.12.2011
Kas on võimalik panna osaühingu põhikirjaga piiranguid, kui üks osanik tahab võõrandada osa teisele osanikule? ÄS §149 (1) ütleb, et võib vabalt võõrandada aga ÄS § 149 (3) annab piiranguks võimaluse. Tänan
ÄS § 149 lg 1 osa teisele osanikule vabalt võõrandamise kohta on üldsäte ning kehtib juhul, kui täiendavad eriregulatsioonid põhikirjas puuduvad. ÄS 149 lg 3 järgi on võimalik sätestada põhikirjas erisätteid, mis ühel või teisel viisil osa võõrandamist piiravad. Põhikirjas erisätete puudumisel kohaldub ÄS § 149 lg 1 ning kui põhikirjas on täiendavaid erisätteid, siis tuleb juhinduda põhikirjas sätestatust. Seega on osa võõrandamise piiramine võimalik, kuid vastavad piirangud tuleks sätestada põhikirjas.
Küsimus: Kas osaühingute ühinemisel saab ühendatava osakapitali osanikele välja maksta?07.11.2011
Kui ühendada kaks OÜ-t, mille osakapitalid on vastavalt 2556.- ja 6390.-, nii, et järgi jääb esimene OÜ osakapitaliga 2556.-, kas on seadusega kooskõlas, kui panna ühinemislepingusse punkt et: ühinemisel makstakse Ühendatava ühingu osakapital (6390.- eurot) välja nende osanikele mitte varem kui 3 kuu möödudes alates äriregistri kande tegemisest.
Ühendatava ühingu osakapital liigub raamatupidamise mõistes ühendava ühingu reale: kohustused osanike ees.
Sellisel viisil toimuks sisuliselt osakapitali vähendamine ja osakapitali saaks võtta välja maksuvabalt (osakapital oli sisse makstud rahas.)
Tegemist on pigem maksuõigusliku küsimusega. Juhul, kui osakapital oli sisse makstud samade osanike poolt kellele osakapitali vähendamisel osakapital tagastatakse, siis sissemaksega samas ulatuses osakapitali osanikele väljamaksmisel maksukohustust ei teki.


Ravimiameti tasuliste teenuste osutamise kord ja hinnakiri – Riigi Teataja
Ravimiameti tasuliste teenuste osutamise kord ja hinnakiri
Ravimiameti tasuliste teenuste osutamise kord ja hinnakiri - sisukord
2 TASULISTE TEENUSTE OSUTAMISE KORD
§ 3 Tasuliste teenuste osutamise kord
3 TASULISTE TEENUSTE HINNAKIRI
§ 4 Statistilise analüüsi teenuste hinnakiri
§ 5 Kontrollanalüüsi teenuste hinnakiri
Vastu võetud 23.04.2009 nr 37
RTL 2009, 39, 510
jõustumine 01.05.2009
Määrus kehtestatakse «Ravimiseaduse» § 151 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse Ravimiameti tasuliste teenuste osutamise kord ja teenuste hinnakiri.
(2) Tasuliseks teenuseks loetakse Ravimiameti poolt ravimituru arengu ja parema toimimise eesmärgil ravimite kontrollanalüüsi ja statistilise analüüsi teostamist, mis ei ole seotud õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmisega.
(3) Tasuliseks teenuseks ei loeta Ravimiameti poolt ravimite hulgi- ja jaemüügituru kogukäibe kohta kvartaalselt avaldatavaid koondaruandeid ning kord aastas avaldatavaid statistilisi analüüse, mis käsitlevad:
1) müügiloaga ja ilma müügiloata turustatud toimeainete ja ravimpreparaatide arvu;
2) apteekide, sh nende struktuuriüksuste arvu maakondade lõikes (sh suhtarvuna elanike arvu kohta);
3) ravimite hulgi- ja jaemüügituru kogukäibe jaotuvust suuremate ettevõtete ja kontsernide lõikes;
4) ravimite osakaalu apteekide kogukäibest apteekide liikide lõikes;
5) apteekide kogukäibe jaotuvust ATC-rühmade lõikes;
6) patsientide kulutusi ravimitele käsimüügi- ja retseptiravimite lõikes (sh suhtarvuna ühe elaniku kohta);
7) soodustusega ravimite osakaalu apteekidest väljastatud retseptiravimite kogukäibest;
8) patsientide omaosalust soodustusega ravimite eest tasumisel;
9) apteekides valmistatud ravimite kogust;
10) ravimite kasutust toimeainete lõikes defineeritud päevadooside arvuna 1000 inimese kohta ööpäevas.
1) Ravimistatistika tavaanalüüs on analüüs, mis hõlmab ravimihulgimüüjate poolt ravimite lõpptarbijatele väljastatud ravimite käivet, täpsustamata lõpptarbija liiki ja ravimpreparaatide kuuluvust sotsiaalministri 17. veebruari 2005. a määruse nr 22 «Ravimpreparaatide klassifitseerimise tingimused ja kord» § 2 järgi.
2) Ravimistatistika laiendatud tavaanalüüs on analüüs, mis hõlmab ravimihulgimüüjate poolt ravimite lõpptarbijatele väljastatud ravimite käivet, täpsustades kas lõpptarbija liigi või ravimpreparaatide kuuluvuse sotsiaalministri 17. veebruari 2005. a määruse nr 22 «Ravimpreparaatide klassifitseerimise tingimused ja kord» § 2 järgi.
3) Ravimistatistika täisanalüüs on analüüs, mis hõlmab ravimihulgimüüjate poolt ravimite lõpptarbijatele väljastatud ravimite käivet, täpsustades nii lõpptarbija liigi kui ka ravimpreparaatide kuuluvuse sotsiaalministri 17. veebruari 2005. a määruse nr 22 «Ravimpreparaatide klassifitseerimise tingimused ja kord» § 2 järgi.
2. peatükk TASULISTE TEENUSTE OSUTAMISE KORD
§ 3. Tasuliste teenuste osutamise kord
(1) Ravimiamet osutab käesolevas määruses toodud hinnakirja kohaselt tasulisi teenuseid juriidilise või füüsilise isiku (edaspidi tellija) tellimuse alusel mis esitatakse vabas vormis.
(2) Tasulise teenuse osutamiseks võib Ravimiamet sõlmida tellijaga lepingu, milles sätestatakse tellimuse detailsus, maht, maksumus ning täitmise tähtaeg.
(3) Tellija tasub tasulise teenuse eest vastavalt hinnakirjas sätestatud hinnale Ravimiameti poolt väljastatud arve alusel peale lepingujärgse info saamist/töö lõpetamist.
(4) Tasu ei võeta riigi- ja teadusasutuselt õigusaktidest või asutuse põhimäärusest tulenevate kohustuste täitmisel.
3. peatükk TASULISTE TEENUSTE HINNAKIRI
§ 4. Statistilise analüüsi teenuste hinnakiri
Ravimite statistilistele analüüsidele rakendatakse järgnevaid hindasid:
Hind eurodes
Ühe ATC koodiga toimeaine müük ravimpreparaatide lõikes
Eesti ravimistatistika tavaanalüüs aasta lõikes
Eesti ravimistatistika tavaanalüüs poolaasta lõikes
Eesti ravimistatistika tavaanalüüs kvartali lõikes
Eesti ravimistatistika laiendatud tavaanalüüs aasta lõikes
Eesti ravimistatistika laiendatud tavaanalüüs poolaasta lõikes
Eesti ravimistatistika laiendatud tavaanalüüs kvartali lõikes
Eesti ravimistatistika täisanalüüs aasta lõikes
Eesti ravimistatistika täisanalüüs poolaasta lõikes
Eesti ravimistatistika täisanalüüs kvartali lõikes
Tellija tellimuse alusel koostatud ravimite müügi analüüs (tunnihind)
[RT I 2010, 76, 585 - jõust. 01.01.2011]
§ 5. Kontrollanalüüsi teenuste hinnakiri
Kontrollanalüüsidele rakendatakse järgnevaid hindasid:
Analüüsi ettevalmistamine ja tulemuste hindamine: droogid, puhastatud vesi
Analüüsi ettevalmistamine ja tulemuste hindamine:
apteegi-ravimid ja tööstustoodang (tunnihind)
Analüüsid, kus ei ole nõutav kemikaalide kasutamine (tunnihind)
Analüüsid, kus kasutatakse laboriseadmeid ja kemikaale (tunnihind)
Instrumentaalanalüüsi meetodid:
– UV-spektrofotomeetria (tunnihind)
– IR-spektrofotomeetria (tunnihind)
– gaaskromatograafia (tunnihind)
– kõrgsurve vedelikkromatograafia (tunnihind)
Kestvusanalüüsi meetodid:
– instrumentaalanalüüsid (tunnihind)
– muud analüüsid (tunnihind)


PPT - Enesekontroll ja tuleohutusaruanne PowerPoint Presentation - ID:701037
Enesekontroll ja tuleohutusaruanne PowerPoint Presentation
Enesekontroll ja tuleohutusaruanne
<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/701037" width="600" height="485" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>
Enesekontroll ja tuleohutusaruanne - PowerPoint PPT Presentation
Enesekontroll ja tuleohutusaruanne. Enesekontroll tuleohutuseseaduse tähenduses on isiku kohustus järgida tuleohutusnõudeid ning hoiduda tegevusest, mis võib põhjustada tulekahju.
PowerPoint Slideshow about 'Enesekontroll ja tuleohutusaruanne' - colleen
Enesekontroll ja
tuleohutusaruanne
Enesekontroll tuleohutuseseaduse tähenduses on isiku kohustus järgida tuleohutusnõudeid ning hoiduda tegevusest, mis võib põhjustada tulekahju.
Enesekontrolli eesmärk: enesekontrolli käigus kontrollib isik tema valduses oleva kinnisasja, ehitise, ruumi, seadme ja nende kasutamise ohutust ja nõuetekohasust eesmärgiga tagada isikute ohutus, tulekahjude ennetamine ja nende võimalike tagajärgede leevendamine.
Enesekontrolli kohustus kehtib mitmes valdkonnas, näiteks:
toiduseadus,
väetiseseadus,
taimede paljundamise ja sordikaitseseadus,
Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus.
Tuleohutuse valdkonnas on enesekontrolli süsteemi rakendatud Rootsis.
Rahvusvaheline juhis:
„European Guideline No 1:2002. Internal Fire Protection Control“
Tuleohutuse seadus § 3 lg 1 p 2
Isik on kohustatud: kontrollima tema valduses oleva kinnisasja, ehitise, ruumi, seadme ja nende kasutamise ohutust ja nõuetekohasust.
Üldine isiku kohustus enesekontrolli teostamiseks ilma aruandluseta.
Isik vastutas ka varasemalt tuleohutusnõuete täitmise eest.
2. Enesekontrolli aruandluse nõue ehk üks kord aastas tuleohutusaruande esitamise nõue.
Jõustub alates 01.01.2012.
Tuleohutuse seadus § 4
1) andmeid ehitise kohta;2) andmeid ehitises toimuva tegevuse kohta;3) andmeid tuleohutuspaigaldiste ja päästevahendite korrashoiu kohta;4) ettevõtte või asutuse tuleohutuskorraldust;5) valmisolekut tulekahju korral;6) enesekontrolli käigus avastatud puudusi ja nende kõrvaldamise meetmeid;7) muud olulist informatsiooni.
Siseministri 10.02.2011 määrus nr 1
(1) Ehitise valdaja koostab tuleohutusaruande ehitise kohta, mis on nimetatud määruse lisas 2.
(5) Tuleohutusaruanne esitatakse kas elektroonselt või paberkandjal asukoha-järgsele päästekeskusele üks kord aastas vahemikus 1. jaanuarist 31. oktoobrini.
Tuleohutusaruandes esitatavad andmed peavad olema asutuses või ettevõttes dokumenteeritud või olema muul viisil tõendatavad.
Tuleohutuse seadus § 42
Enesekontrolli teostamata jätmine
(1) Enesekontrolli teostamata jätmise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut. (800 eur)
(2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –karistatakse rahatrahviga kuni 2000 eurot.
Tuleohutuse seadus § 43
Enesekontrolli tuleohutusaruande esitamata jätmine ja selles valeandmete esitamine
(1) Enesekontrolli tuleohutusaruande esitamata jätmise eest või selles valeandmete esitamise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
1 Vastavalt siseministri 10.02.2011 määrusele nr 1 „Nõuded tuleohutuse enesekontrollile ja tuleohutus-aruandele ning tuleohutusaruande koostamise kohustuslikkuse kriteeriumid“ §- le 5 lõikele 4 ei koostata tuleohutusaruannet eluhoonete ja elu- ruumide kohta. Tuleohutusaruanne tuleb koostada, kui eluhoones on ehitusprojekti kohaselt ka muu kasutusviisiga ruume (nt kauplused, büroopinnad, toitlustus, majutus, garaažid jmt).
Ehitised, kuspäästetöödesooritamine on ohtlikvõiraskendatud:
1.1 kümne- ja enamakorruselised hooned;
1.2 maa-alused garaažid, mille kogupind ületab 2000 m2.
2. Peetakse silmas hooneid, mille kohta on kehtestatud nõuded õigusaktidega. Kui hoonele tuleohutusnõudeid kehtestatud ei ole, võib haldusorganile esitada vastava taotluse enesekontrolli tuleohutusaruande esitamata jätmiseks ning haldusorgan otsustab, kas taotlus on põhjendatud.
Hooned, kuspaiknevadelutähtsatvõikommunaal-teenustpakkuvadettevõttedvõiasutused, side- ja navigatsiooniasutused:
2.1 hooned elektri-, soojus-, telekommunikatsiooni-, vee- või kanalisatsioonivarustuse tagamiseks, mille kaudu teenindab ettevõte või asutus vähemalt 1000 inimest.
3. See kriteerium ei laiene hoonestusalale, kus majutuskohad (50 kohta) jagunevad erinevate hoonete vahel ja igas hoones on alla 50 majutuskoha või õpilaste ühiselamute ja laagrite puhul alla 25 toa.
3.1 50 ja enama kohaga majutushooned;
3.2 õpilaste ühiselamud või laagrid, kui hoones on kohti enam kui 50 inimesele või kui seal on majutuseks enam kui 25 tuba.
4.1Hoolekandeasutuses on mõeldud, et nendes viibivad isikud vajavad igal ajahetkel kõrvalist abi. See tähendab, et kui hoones on kümne või enama hoolealuse koha, on asutus või ettevõte kohustatud esitama hoone kohta enesekontrolli aruande.
Ööpäevaringselt kasutatavad hooned, kus viibivad hoolealused või muud isikud, kestulekahju korral ei saa iseseisvalt evakueeruda:
4.1 ravi- või hoolekandehooned, kus viibib püsivalt kümme või enam isikut, kes ei suuda iseseisvalt või ilma kõrvalise abita evakueeruda;
4.2 kümne ja enama kinnipeetava isikuga vanglad, arestimajad ja muud kinnised asutused, kus viibivad isikud, kelle liikumis-vabadus on piiratud pidevalt või teatud aja jooksul.
5. Kriteerium ei laiene lastehoiuteenust osutavale asutusele ega huvikoolidele, kui need ei paikne loetelus toodud hoonete ruumides (nt koolimajas). Seda vastavalt alltoodud seadustele.
Koolieelse lasteasutuse seadus defineerib mõiste „koolieelne lasteasutus“: § 1 lg 1 Koolieelne lasteasutus on koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist võimaldav õppeasutus.
Eesti Vabariigi haridusseadus sätestab õppeasutuse mõiste: § 19 lg 1 Õppeasutus on haridusasutus, kus toimub õpetamine ja õppimine vastavalt õppekavale.
Huvikooli seadus § 3 lg 1 sätestab huvikooli mõiste: Huvikool on haridusasutus, mis tegutseb noorsootöö valdkonnas ning loob huvihariduse omandamise ja isiksuse mitmekülgse arengu, sealhulgas oma keele ja kultuuri viljelemise võimalused huvihariduse erinevates valdkondades.
Ehitised, kus paiknevad haridus- ja teadusasutused ja kus on alalisi viibimiskohti enamkui kümnele inimesele:
5.1. koolieelsed lasteasutused;
5.2. põhikoolid, gümnaasiumid;
5.3. kutseõppeasutused;
5.4. ülikoolid ja rakenduskõrgkoolid.
6. Mõistete „püsivalt“ / “alaliselt“ all mõeldakse hoone või selle osa regulaarset kasutavate inimeste arvu. Seega ei ole antud juhul mõeldud olukorda, kus nt üks kord aastas on hoones üle 150 inimese. Ehk kui üle 150 inimese "kasutavad hoonet püsivalt", siis tähendab see seda, et regulaarselt on hoones mingil hetkel üle 150 inimese (tihedamini kui üks kord kuus).
Kui tegemist on ehitusprojekti järgselt kogunemishoonega, siis arvestatakse inimeste arvu kogu hoones. Kui kogunemisruumid asuvad ainult teatud hoone osas, siis arvestatakse selles hoone osas viibivate inimeste arvu.
Kogunemishoone mõiste on sisustatud Vabariigi Valitsuse 27.10.2004 määruses nr 315 „Ehitisele ja selle osale esitatavad tuleohutusnõuded“ (edaspidi määrus) lisas 1. Eelkõige peetakse silmas avalikus kasutuses olevaid hooneid või nende osasid.
Ehitised, kus on võimalik suurte rahvahulkade kogunemine:
6.1. kogunemisruumid või -hooned, mida kasutavad püsivalt enam kui 150 inimest;
6.2. muud kogunemisruumid ja -hooned, millel on rohkem kui üks korrus ning kus on alalisi viibimiskohti enam kui 50 inimesele.
7.2Käitis, kus kemikaale käideldakse ohtlikkuse alammäärast suuremas koguses, on kemikaaliseaduse tähenduses ohtlik ettevõte. Käitis, kus kemikaale käideldakse künniskogusest suuremas koguses, on käesoleva seaduse tähenduses suurõnnetuse ohuga ettevõte. Künniskogused on toodud Majandus- ja kommunikatsiooniministri määruses “Kemikaali ohtlikkuse alammäär ja ohtliku kemikaali künniskogus ning suurõnnetuse ohuga ettevõtte ohtlikkuse kategooria ja ohtliku ettevõtte määratlemise kord”.
Tööstus- ja põllumajanduslikud hooned:
7.1. enam kui 1500 m2 pindalaga tööstus- ja laohooned, kus hoiustatakse või töödeldakse peamiselt põlevmaterjali või plahvatusohtlikke aineid (põlemis-koormus üle 600 MJ/m2 kohta);
7.2. ehitised, milles paiknevad ettevõtted, mis tulenevalt kemikaaliseadusest kuuluvad ohtliku ettevõtte või suurõnnetuse ohuga ettevõtte kategooriasse.
Enesekontrolli
NORDE CENTRUMI
1.1 Isiku nimi, kes tuleohutusaruande koostab. Vastavalt siseministri 10.02.2011 määrusele nr 1 "Nõuded tuleohutuse enesekontrollile ja tuleohutusaruandele ning tuleohutusaruande koostamise kohustuslikkuse kriteeriumid" § 5 lõigetele 1 ja 2 koostab tuleohutusaruande ehitise kohta, mis on nimetatud määruse lisas 2, ehitise valdaja. Kui ehitises on mitu valdajat, määrab ehitise omanik kirjalikult tuleohutusaruande koostamise ja esitamise eest vastutava isiku, kes koostab ja esitab ehitise kohta ühise tuleohutusaruande. Ehitise valdajad on kohustatud esitama tuleohutusaruande koostamiseks vajalikke andmeid aruande koostamise ja esitamise eest vastutavale isikule. Tuleohutusaruande koostaja vastutab esitatud andmete õigsuse eest.
1.2 Aruande koostanud isiku kontakttelefon.
1.3 Aruande koostanud isiku e-mail.
2.1 Omaniku andmed kajastuvad kinnistusraamatus, firma puhul lisada äriregistri number. Kui hoone omanik on füüsiline isik, siis isikukood.
2.2 Tänav, maja- ja korterinumber, väljaspool linnu, aleveid ja alevikke talu nimi, küla ja valla nimi, sihtnumber, linn või maakond.
2.3 Märgitakse hoone valmimisaasta. Kui hoone on valminud mitmes järgus, siis tehakse aruandesse (soovituslikult) vastavasisuline märge ("valminud mitmes ehitusetapis") ja märgitakse esimese ehitusetapi valmimisaasta. See on vajalik hindamaks tuleohutuspaigaldiste kasutusiga ning tehnilist seisukorda.
2.4 Loetakse maapealsete korruste arv- 1. maapealne korrus on korrus, mis paikneb üle poole ruumi kõrgusest ülevalpool maapinda.
2.5 Loetakse maa-aluste korruste arv- 1. maa-alune korrus on korrus, mis paikneb üle poole ruumi kõrgusest allpool maapinda.
2.6 Esimese aruande korral esitatakse esitamisele eelnenud 365 päeva kohta, järgmiste aruannete korral kahe aruande vahelise perioodi kohta.
2.7 Märgitakse ära, millises ehitise osas/osades ümberehitusi teostati. Vastavalt ehitusseadusele on ehitamine ehitise püstitamine; ehitise laiendamine (olemasolevale ehitisele juurde- (külge-), peale- või allaehitamine); ehitise rekonstrueerimine; (ehitise piirdekonstruktsioonide muutmine ning kande- ja jäigastavate konstruktsioonide muutmine ja asendamine), ehitise tehnosüsteemi või selle osa muutmine või tehnosüsteemi terviklik asendamine; ehitise lammutamine.
Seega ümberehituste all mõeldakse tegevusi, mis kajastuvad eeltoodud nimekirjas, nn sanitaarremont siia alla ei lähe.
2.8 Ehitusprojekti järgne maksimaalne kasutajate arv või aruande esitaja hinnanguline maksimaalne kasutajate arv koos töötajatega. Eraldi välja tuua töötajate arv.
2.9 Vastavalt siseministri 10.02.2011 määruse nr 1 „Nõuded tuleohutuse enesekontrollile ja tuleohutusaruandele ning tuleohutusaruande koostamise kohustuslikkuse kriteeriumid“ § 3 lõikele 3 kehtestatakse enesekontrolli kord asutuses või ettevõttes kirjalikult asutuse või ettevõtte tuleohutuskorraldusega. Asutuse või ettevõtte tuleohutuskorraldus peab sisaldama vähemalt tuleohutuse eest vastutavate isikute nimesid või ametikohti ning ülesandeid. Kui nõutav kokkulepe ehitise omaniku ja valdaja puhul on olemas, siis märkuste lahtrisse ära tuua, kes on kokkuleppe osapooled.
2.10 Kui skeemi ei ole, siis märkuste lahtrisse tuua selle kohta selgitus (nt puuduvad dokumendid, ei ole hoonesse tuletõkkesektsioone ette nähtud vms).
2.11 Vastavalt siseministri 01.09.2010 määrusele nr 43 „Tulekahju korral tegutsemise plaanile ning evakuatsiooni ja tulekahju korral tegutsemise õppuse korraldamisele esitatavad nõuded“ on tulekahju korral tegutsemise plaani üheks osaks evakuatsiooni skemaatiline lahendus (skeem). Sama määruse § 11 lõike 1 kohaselt on skeem hoone korruse või evakuatsiooniala joonis, mis kirjeldab graafiliselt koridoride, trepikodade, ruumide, ukseavade, rõdude, evakuatsiooniteede ja -pääsude, hädaväljapääsude, tulekahju teatenuppude, tuletõrje voolikusüsteemi kappide ja tulekustutite asukohti ning vajadusel muid olulisi tähistusi. Skeem koostatakse iga hoone korruse või evakuatsiooniala kohta, kus töötavad ja võivad viibida inimesed.
Tulekahju korral tegutsemise plaan koostatakse enesekontrolli tuleohutusaruande esitamise kohustusega ettevõttes või asutuses. Plaani koostamise tagab ehitise valdaja.
Kui ei ole, siis märkustesse kirjutada vastavasisuline selgitus, miks skeem puudub.
2.12 Vastavalt tuleohutuse seaduse §-le 19 peab põlevmaterjali piiratud või tähistatud kinnisasjal, ehitises või ruumis paigutama vastavalt ohtlike ainete hoidmise ühtesobivusele. Tabeli ohtlike ainete ühtesobivuse kohta leiab siseministri 10.09.2010 määruse nr 44 „Põlevmaterjalide ja ohtlike ainete ladustamise tuleohutusnõuded“ lisast 2.
Kui kord on määratud, siis lisada märkus, millises dokumendis on ladustamine kajastatud. Kui korda ei ole, siis põhjendada selle puudumist.
2.13 Ehitise kasutusviisid ja kasutusotstarbed on ära toodud Vabariigi Valitsuse 27.10.2004 määruses nr 315 "Ehitisele ja selle osale esitatavad tuleohutusnõuded" lisas 1. Siinkohal võib kirjeldada ka lihtsalt ettevõtte tegevust.
2.14 Rentniku nimetus, ärinimi
2.15 Näiteks I korrus, pindala 300 m2
3. Vastavalt tuleohutuse seaduse § 32 lõikele 1 tuleb tuleohutuspaigaldis projekteerida ja paigaldada ning seda kontrollida ja hooldada vastavalt tehnilisele normile ja tootja juhisele ning ohutusnõuetes ettenähtule selliselt, et tuleohutuspaigaldis täidaks oma otstarvet.
3.15 Näiteks
tuletõrjeinfotabloo, tuletõrjepumbad, diiselgeneraator, tuletõrjelift, veekardinad, suitsutõkkekardinad, kütuseterminalides olevate tulekustutussüsteemide (paiksed tulekustutussüsteemid) - kontroll ja hooldus
mahutiparkide vallituse vaatlus
tuletõrjetugiposti varustuse kontroll ja hooldus
objektidel olevate päästeformeeringutega seotud küsimused (tuletõrjeautod, vahutreilerid, meeskond).
4.1 Tuleohutuse seadus: § 6 (3) Tuleohutusaruande esitamise kohustusega asutuses või ettevõttes tuleb koostada tulekahju korral tegutsemise plaan ning üks kord aastas korraldada evakuatsiooni ja tulekahju korral tegutsemise õppus.
Siseministri 30.08.2010 määrus nr 43 „Tulekahju korral tegutsemise plaanile ning evakuatsiooni ja tulekahju korral tegutsemise õppuse korraldamisele esitatavad nõuded“ §3.
(2) Plaan koostatakse enesekontrolli tuleohutusaruande (edaspidi tuleohutusaruanne) esitamise kohustusega ettevõttes või asutuses. Plaani koostamise tagab ehitise valdaja.
(3) Ettevõtte või asutuse juht kinnitab plaani ning teeb selle töötajatele teatavaks.
(4) Plaan koosneb evakuatsiooni ja tulekahju korral tegutsemise tegevuskavast (edaspidi tegevuskava) ning skeemidest (edaspidi skeem).
(6) Mitme ettevõtte või asutuse paiknemisel ühes ehitises peavad koostatud plaanid olema omavahel kooskõlas tagamaks kiire ja ühtse tegutsemise tulekahju korral.
4.2 Siin mõeldakse töötajatele evakuatsiooniplaani tutvustamist. Töötajat tuleks informeerida kohe tööleasumisel, tuleohutusaruande esitamise kohustusega ettevõtetes on kohustuslik vähemalt kord aastas viia läbi tulekahjuõppus (TuOS § 6 lg 3 ja Siseministri 30.08.2010 määrus nr 43 „Tulekahju korral tegutsemise plaanile ning evakuatsiooni ja tulekahju korral tegutsemise õppuse korraldamisele esitatavad nõuded“ § 15 lg 2) Kui vastavat plaani ei ole, siis tuleks põhjendada selle puudumist.
4.3 TuOS § 6 lg 1:
Piiratud kinnisasjalt või ehitisest peab olema tagatud evakuatsioon ning kergesti läbitav evakuatsioonitee.
Vabariigi Valitsuse 27.10.2004 määrus nr 315 „Ehitisele ja selle osale esitatavad tuleohutusnõuded“
§ 20 lg 4
Igast ehitise osast peab olema võimalik kiire ja lihtne pääs evakuatsiooniteele.
Evakuatsiooniteede nõuetekohasuse kontroll teostatakse evakuatsiooniskeemide alusel. Evakuatsiooniteed peavad olema tähistatud ning evakuatsioonipääsud abivahendita (võtmeta) avatavad. Märkuste lahtrisse tuleks kirjutada ka kontrolli tulemus, kas on korras või mitte.
4.4 Vabariigi Valitsuse 27.10.2004 määrus nr 315 „Ehitisele ja selle osale esitatavad tuleohutusnõuded“ § 20. (5) Evakuatsioonipääs peab olema märgistatud, välja arvatud I kasutusviisiga ehitiste ruumides, mis ei ole avalikus kasutuses.
Täpsemad märgistamise nõuded on toodud sotsiaalministri 30.11.1999 määruses nr 75 „Ohumärguannete kasutamise nõuded töökohas“ https://www.riigiteataja.ee/akt/709136
Evakuatsiooniteede ja -pääsude nõuetekohasuse tähistuse kontroll teostatakse evakuatsiooniskeemide alusel.
4.5 Vastavalt TuOS § 19 lõikele 6 ei tohi põlevmaterjali ladustamine või mootorsõiduki või muude sõidukite parkimine ehitiste vahelise tuleohutuskuja alal ehitistele tekitada täiendavat tuleohtu ega takistada päästetööd. Sisenemistee peab olema märgistatud.
4.6 Tuleohutusaruande esitamise kohustusega ettevõtetes on kohustuslik vähemalt kord aastas viia läbi tulekahjuõppus (TuOS § 6 lg 3 ja Siseministri 30.08.2010 määrus nr 43 „Tulekahju korral tegutsemise plaanile ning evakuatsiooni ja tulekahju korral tegutsemise õppuse korraldamisele esitatavad nõuded“ § 15 lg 2)
4.7 Vastavalt tuleohutuse seaduse § 3 lõike 2 punktile 1 on asutuse või ettevõtte juhi ülesandeks muuhulgas ka korraldada töötajale või teenistujale (edaspidi töötaja) enne tööle asumist või töö vahetamist töökohale ja ametile vastava tuleohutuse koolituse ning vähemalt üks kord aastas töötajatele õppuse evakuatsiooni ja tulekahju korral tegutsemise kohta, kui käesolev kohustus tuleneb käesoleva seaduse § 6 lõikest 3 (st kui asutus peab esitama enesekontrolli tuleohutusaruande)
4.8 Siin mõeldakse asutuse töötajatele üleüldise tuleohutus-korralduse tutvustamist.
4.9 Isikutel on erinevad kohustused tulekahju korral. Tavatöötaja ülesanne on evakueeruda, evakueerumise eest vastutav isik omab rohkem ülesandeid (korraldab evakuatsiooni), seetõttu vajab ka põhjalikumat koolitust, juhendamist.
4.10 Reeglina automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem, kuid võib olla lahendatud ka muul viisil (näiteks helindussüsteem).
5 Enesekontrolli käigus avastatud tuleohutust mõjutavad puudused, nende paiknemine hoones, kõrvaldamise eest vastutav isik ja tähtaeg, hiljemalt millal puudus kõrvaldatakse.
6. Tuuakse välja täiendavad andmed ehitises tegutseva asutuse või ettevõtte kohta, juhul kui antud asutus või ettevõte oma ruumide pindala, kasutajate arvu või tegevusega on nimetatud siseministri 10.02.2011 määruse nr 1 "Nõuded tuleohutuse enesekontrollile ja tuleohutusaruandele ning tuleohutusaruande koostamise kohustuslikkuse kriteeriumid" lisas 2. Näiteks kui kaubanduskeskus on mitu kauplust, siis tuleb välja tuua eraldi andmed nende kaupluste kohta, kus võib korraga olla rohkem kui 150 inimest. Kui kaubanduskeskuses on näiteks väike lillepood, siis nimetatakse selline lillepood ära käesoleva aruande 1. osa nimekirjas, kuid eraldi tabelis aruande osas 6 "Tegevused ehitises" enam kirjeldama ei pea. Kui samas kaubanduskeskuses on nt spordipood, kus võib korraga viibida rohkem kui 150 inimest, siis tuleb selle spordipoe kohta täita eraldi tabel aruande osas 6 "Tegevused ehitises".
6.12, 6.13 Kui ei ole, siis põhjendada miks
6.14 Vastavalt siseministri 01.09.2010 määruse nr 49 „Tulekahju korral tegutsemise plaanile ning evakuatsiooni ja tulekahju korral tegutsemise õppuse korraldamisele esitatavad nõuded“ lisale 2 tuleb tulekahjuõppuse teoreetilise osa raames ühe teemana tutvustada ka esmaste tule-kustutusvahendite ja tuleohutuspaigaldiste kasutamise põhimõtteid. Kui vastav tutvustus on jäetud teostamata, siis tuleks põhjendada miks.
6.15 Ohtlike ainete ladustamise nõuded on toodud siseministri 02.09.2010 määruses nr 44 „Põlevmaterjalide ja ohtlike ainete ladustamise tuleohutusnõuded“.
7. Lisada ka koostamise kuupäev
Enesekontroll ja tuleohutusaruanne Raili Lanno 2011 -Enesekontroll ja tuleohutusaruanne raili lanno 2011. septembril 2010 hakkas kehtima tuleohutuse seadus , mis muutis seniseid asutuse ja ettevõtja kohustusi tuleohutuse


Riiklik geograafiliste tähiste register – Riigi Teataja
Riiklik geograafiliste tähiste register
Riiklik geograafiliste tähiste register - sisukord
1 «RIIKLIKU GEOGRAAFILISTE TÄHISTE REGISTRI» ASUTAMINE
§ 1 Registri asutamine
§ 2 Registri vastutav ja volitatud töötleja
§ 3 Registri kasutamine
2 «RIIKLIKU GEOGRAAFILISTE TÄHISTE REGISTRI» PIDAMISE PÕHIMÄÄRUS
§ 4 Registri pidamise eesmärk
§ 5 Registri nimi
§ 6 Registri pidamise viis
2 Registri ülesehitus
§ 7 Registri osad
§ 8 Digitaalne kanderaamat
§ 9 Digitaalse kanderaamatu väljatrükk
§ 10 Registritoimik
3 Registritoimingud
§ 11 Registritoimingute liigid
§ 12 Menetlustoimingud
§ 13 Teatamis- ja tõendamistoimingud
§ 14 Märgete liigid
§ 15 Registrisse märgitavad andmed
§ 16 Registrikanded
§ 17 Menetluse kanne
§ 18 Registreeringu andmete kanne
§ 19 Registreeringu andmete muutmine
§ 20 Registreeringu kustutamine
4 Juurdepääs teabele
§ 21 Juurdepääs teabele enne registreeringu tegemist
§ 22 Juurdepääs teabele pärast registreeringu tegemist
§ 23 Teabe väljastamise kord
§ 24 Päring
§ 25 Erisätted
§ 26 Registri pidamine
§ 27 Järelevalve
§ 28 Registri asutamise ja pidamise kulud
§ 29 Registri likvideerimine
RT I, 29.12.2011, 154
Vastu võetud 05.05.2000 nr 151
RT I 2000, 38, 236
jõustumine 13.05.2000
22.12.2011 RT I, 29.12.2011, 132 01.01.2012
Määrus kehtestatakse «Geograafilise tähise kaitse seaduse» (RT I 1999, 102, 907) paragrahvi 21 lõike 1 alusel.
[RT I, 29.12.2011, 132 - jõust. 01.01.2012]
1. peatükk «RIIKLIKU GEOGRAAFILISTE TÄHISTE REGISTRI» ASUTAMINE
§ 1. Registri asutamine
Asutada «Riiklik geograafiliste tähiste register» (edaspidi register).
§ 2. Registri vastutav ja volitatud töötleja
Registri vastutav töötleja on Justiitsministeerium ja volitatud töötleja on Patendiamet.
§ 3. Registri kasutamine
Registri volitatud töötlejal alustada registri pidamist ühe kuu möödumisel määruse jõustumisest.
2. peatükk «RIIKLIKU GEOGRAAFILISTE TÄHISTE REGISTRI» PIDAMISE PÕHIMÄÄRUS
§ 4. Registri pidamise eesmärk
(1) Register asutatakse ühetasandilise andmekoguna «Geograafilise tähise kaitse seaduse» 4. peatüki alusel geograafiliste tähiste registreerimiseks.
(2) Registri asutamise eesmärgiks on «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 3 lõike 1 mõistes geograafilistele tähistele õiguskaitse andmine, samuti õiguskaitse saanud geograafilisi tähiseid puudutavate andmete töötlemine ja andmete avalikkusele kättesaadavaks tegemine «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvis 40 sätestatud ulatuses ja tingimustel.
§ 5. Registri nimi
Registri ametlik nimi on «Riiklik geograafiliste tähiste register».
§ 6. Registri pidamise viis
Registrit peetakse infotehnoloogilise andmekoguna ning paberkandjal registritoimikutena.
2. jagu Registri ülesehitus
§ 7. Registri osad
Registri koosseisu kuuluvad:
1) digitaalne kanderaamat;
2) registritoimikud.
§ 8. Digitaalne kanderaamat
(1) Digitaalne kanderaamat on digitaalsel kujul salvestatud andmete kogum, millest on võimalik loetavas vormis taasesitada kõigi tehtud märgete ja registrikannete andmed, nende tegemise aeg ja tegija, nende aluseks olevate dokumentide andmed, nende tegemisega seotud kirjavahetuse andmed ning registrikandeteadete avaldamise kuupäevad, kui need on olemas.
(2) Digitaalse kanderaamatu pidamiseks kasutatav tarkvara peab võimaldama, et kellelgi peale selleks volitatud isiku ei oleks võimalik kanda kanderaamatusse andmeid ega neid muuta. Selleks volitatud isik saab kanderaamatusse andmeid kanda ja neid muuta ainult temale antud isikliku koodiga, mille edasiandmine on keelatud.
(3) Digitaalsest kanderaamatust tehakse digitaalne varukoopia vähemalt üks kord nädalas.
§ 9. Digitaalse kanderaamatu väljatrükk
Igast digitaalsesse kanderaamatusse tehtud kandest tehakse väljatrükk. Väljatrükki hoitakse registritoimikus.
§ 10. Registritoimik
(1) Registritoimikud on digitaalse kanderaamatu lisad, mida peetakse paberkandjal iga registrile esitatud geograafilise tähise registreerimise taotluse (edaspidi registreerimistaotlus) kohta.
(2) Registritoimik koosneb A- ja B-osast.
(3) Registritoimiku A-osa sisaldab:
1) kõiki dokumente, mis sisalduvad registreerimistaotluses selle esitamise päeval, kui registreerimistaotlus võetakse menetlusse;
2) menetluse käigus taotlejalt ja teistelt isikutelt saadud registreerimistaotlust puudutavaid kirju ja muid dokumente;
3) Patendiametist taotluse menetlemise käigus taotlejale ja teistele isikutele väljastatud kirjade ja dokumentide ärakirju;
4) menetlusotsuseid ja menetluse kannete väljatrükke;
5) muid dokumente, mis puudutavad registreerimistaotlust, kui need on saabunud registrisse enne geograafilise tähise registreerimise otsuse tegemist (edaspidi registreeringu tegemist).
(4) Registritoimiku B-osa avatakse, kui on tehtud geograafilise tähise registreering.
B-osa sisaldab:
1) kirjeldust, mis näitab geograafilise tähisega tähistatava kauba või teenuse konkreetse omaduse, maine või muu iseloomuliku tunnuse seost kauba või teenuse geograafilise päritoluga ja määratleb geograafilise ala;
2) tõendit geograafilise tähise kaitstuse kohta selle päritoluriigis või päritoluriigi pädeva ametiasutuse tõendit, mis kinnitab kauba või teenuse konkreetse omaduse, maine või muu iseloomuliku tunnuse seost kauba või teenuse geograafilise päritoluga ning päritoluriigi pädeva ametiasutuse tõendit taotleja õiguse kohta taotleda geograafilise tähise registreerimist «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 9 lõikes 1 sätestatu järgi;
3) registreeringu andmete muutmise kande või registreeringu kustutamise kande aluseks olevaid dokumente, riigilõivu tasumist tõendavaid dokumente ja nende väljatrükke;
4) muid dokumente, mis puudutavad registreeringut, kui need on saabunud registrisse pärast geograafilise tähise registreeringu tegemist.
(5) Registritoimiku osades olevad dokumendid, välja arvatud registrikannete väljatrükid, nummerdatakse nende registrisse saabumise järjekorras ja dateeritakse. Registrikannete väljatrükkide numbriks on registrikande number.
3. jagu Registritoimingud
§ 11. Registritoimingute liigid
Registritoimingud on:
1) menetlustoimingud;
2) teatamis- ja tõendamistoimingud;
3) märked ja registrikanded.
§ 12. Menetlustoimingud
(1) Menetlustoiminguid teeb selleks volitatud Patendiameti töötaja.
(2) Menetlustoimingud on «Geograafilise tähise kaitse seaduse» alusel tehtavad otsused ja kontrolltoimingud.
(3) Volitatud töötlejale esitatud andmete muutumisest peab taotleja või tema esindaja viivitamatult teatama volitatud töötlejale.
(4) Põhjendatud kahtluse korral nõutakse dokumentide ja allkirjade ehtsuse või muude asjaolude tõendamist, määrates tõendite esitamiseks mõistliku tähtaja.
§ 13. Teatamis- ja tõendamistoimingud
(1) Teatamis- ja tõendamistoiminguid teeb selleks volitatud Patendiameti töötaja.
(2) Teatamis- ja tõendamistoimingud on:
1) taotleja kirjalik teavitamine «Geograafilise tähise kaitse seaduse» alusel tehtavatest otsustest;
2) taotleja teavitamine registreerimistaotluse menetlusse võtmisest;
3) taotleja kirjalik teavitamine registreerimistaotluse puudustest või muudest menetlust takistavatest asjaoludest «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 32 lõikes 2 nimetatud juhul;
4) taotleja kirjalik teavitamine tähtaja pikendamisest «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 32 lõikes 3 nimetatud juhul;
5) taotleja kirjalik teavitamine registreerimistaotluse paranduste ja täienduste arvestamisest;
6) taotleja kirjalik teavitamine registreerimistaotluse menetluse taastamisest;
7) geograafilise tähise registreerimise tunnistuse väljaandmine «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvides 41 ja 42 sätestatu alusel;
8) registrikannete avaldamiseks esitamine Eesti Kaubamärgilehes «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 22 lõikes 3 sätestatu alusel;
9) registrist teabe väljastamine «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvis 40 sätestatu alusel.
§ 14. Märgete liigid
(1) Märked teeb registrisse selleks volitatud Patendiameti töötaja.
(2) Märked tehakse registrisse:
1) registreerimistaotluse esitamise kuupäeva kohta «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 30 lõike 1 alusel;
2) registreerimistaotluse menetlusse võtmise kohta «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 30 lõike 2 alusel;
3) kontrolltoimingute tulemuste kohta;
4) registreerimistaotluse parandamise ja täiendamise kohta «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 33 alusel;
5) menetluse taastamise kohta «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 36 alusel;
6) vigade parandamise kohta registri töötleja enda algatusel või asjast huvitatud isiku avalduse alusel;
7) taotlejale saadetud kirjalike teadete, väljaantud tunnistuse ja Eesti Kaubamärgilehes avaldatud registrikandeteadete kohta;
8) muude registreerimistaotluse menetluse jaoks oluliste asjaolude kohta.
(3) Märke dateerib selle tegija. Märked nummerdatakse nende tegemise järjekorras.
§ 15. Registrisse märgitavad andmed
(1) Paragrahvi 14 lõike 2 punktis 1 nimetatud märke tegemisel märgitakse registrisse «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 30 lõike 1 punktides 2–5 nimetatud andmed, registreerimistaotluse number ja esitamise kuupäev.
(2) Paragrahvi 14 lõike 2 punktis 2 nimetatud märke tegemisel märgitakse registrisse registreerimistaotluse ülejäänud andmed. Märke tegemise aluseks on «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 30 lõikes 2 nimetatud dokumendid, kui need on nõutavad.
(3) Paragrahvi 14 lõike 2 punktis 3 nimetatud märgete tegemisel märgitakse registrisse registreerimistaotluse dokumentide ja geograafilise tähise vastavus seaduses sätestatud nõuetele, registreerimistaotluse dokumentides avastatud puudused, «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 32 lõigetes 2 ja 3 nimetatud tähtajad, kui need on antud ning taotlejapoolse puuduste kõrvaldamise ja asjakohaste selgituste andmise tulemus. Kirjavahetust ja riigilõivu tasumist tõendavaid dokumente hoitakse registritoimikus.
(4) Paragrahvi l4 lõike 2 punktis 4 või 6 nimetatud märke tegemisel märgitakse registrisse registreerimistaotluse dokumentides või registreeringus tehtavad muudatused.
(5) Paragrahvi 14 lõike 2 punktis 5 nimetatud märke tegemisel märgitakse registrisse menetluse taastamise aluseks oleva otsuse teinud asutuse nimi ja otsuse tegemise kuupäev.
(6) Paragrahvi 14 lõike 2 punktis 7 nimetatud märke tegemisel märgitakse registrisse teate väljasaatmise või registrikande avaldamise või geograafilise tähise registreerimise tunnistuse väljaandmise kuupäev ja number.
(7) Märke tegemisel aluseks olevaid avaldusi, otsuseid ja teateid hoitakse registritoimikus.
§ 16. Registrikanded
(1) Registrikanded teeb registrisse selleks volitatud Patendiameti töötaja.
(2) Registrikanded tehakse registrisse järgmiselt:
1) registreerimistaotluse menetlusse võtmisest keeldumise otsuse, menetluse lõpetamise otsuse või geograafilise tähise registreerimisest keeldumise otsuse kohta – menetluse kanne;
2) geograafilise tähise registreerimise otsuse kohta – registreeringu andmete kanne;
3) «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 44 lõikes 3 nimetatud juhul registreeringu andmete muutmise kanne;
4) taotleja või tema õigusjärglase või tema esindaja andmete muutumise korral taotleja avalduse alusel – registreeringu andmete muutmise kanne;
5) «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 43 lõikes 7 nimetatud juhul – registreeringu kustutamise kanne.
(3) Lõikes 2 nimetatud registrikannete tegemise aluseks olevaid avaldusi, otsuseid ja teateid ning riigilõivu tasumist tõendavaid dokumente hoitakse registritoimikus.
(4) Registrikande dateerib selle tegija. Registrikanded nummerdatakse nende tegemise järjekorras.
§ 17. Menetluse kanne
Menetluse kande moodustavad otsuse põhjendus, resolutsioon ja otsuse teinud ametniku nimi.
§ 18. Registreeringu andmete kanne
(1) Geograafilise tähise registreerimise otsuse alusel kantakse registreeringu andmetena digitaalsesse kanderaamatusse:
1) registreeringu number;
2) registreeringu andmete kande tegemise kuupäev;
3) geograafilise tähise reproduktsioon;
4) kaupade ja teenuste loetelu, mille tähistamiseks geograafilist tähist kasutatakse;
5) geograafilise ala määratlus;
6) kirjelduse lühikokkuvõte;
7) andmed geograafilise tähise kaitstuse kohta selle päritoluriigis või andmed päritoluriigi pädeva ametiasutuse kohta, kes on tõendanud kauba või teenuse konkreetse omaduse, maine või muu iseloomuliku tunnuse seost kauba või teenuse geograafilise päritoluga, ning andmed päritoluriigi pädeva ametiasutuse kohta, kes on tõendanud taotleja õigust taotleda geograafilise tähise registreerimist «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 9 lõikes 1 sätestatu järgi;
8) taotleja nimi, tema elu- või asukoha aadress;
9) taotleja esindaja nimi, kui taotlejal on esindaja;
10) registreerimistaotluse number;
11) registreerimistaotluse esitamise kuupäev.
(2) Registritoimiku B-ossa asetatakse registreeringu andmete kande tegemisel:
1) kirjeldus, mis näitab kauba või teenuse konkreetse omaduse, maine või muu iseloomuliku tunnuse seost kauba või teenuse geograafilise päritoluga ja määratleb geograafilise ala;
2) tõend geograafilise tähise kaitstuse kohta selle päritoluriigis või päritoluriigi pädeva ametiasutuse tõend, mis kinnitab kauba või teenuse konkreetse omaduse, maine või muu iseloomuliku tunnuse seost kauba või teenuse geograafilise päritoluga ning päritoluriigi pädeva ametiasutuse tõend taotleja õiguse kohta taotleda geograafilise tähise registreerimist «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 9 lõikes 1 sätestatu järgi.
(3) Registreeringud nummerdatakse geograafilise tähise registreerimise otsuste tegemise järjekorras.
(4) Registreeringu andmete kande tegemisel kasutatakse alusena menetluse käigus tehtud märkeid.
(5) Registreeringu andmete kanne tehakse vahetult pärast geograafilise tähise registreerimise otsuse allkirjastamist.
(6) Pärast registreeringu andmete kande tegemist esitatakse lõikes 1 nimetatud registreeringu andmed avaldamiseks Eesti Kaubamärgilehes ning antakse taotlejale välja geograafilise tähise registreerimise tunnistus.
§ 19. Registreeringu andmete muutmine
(1) Registreeringu andmetes sisalduvate vigade parandamise kohta tehakse märge registri töötleja enda algatusel või asjast huvitatud isiku avalduse alusel.
(2) Lõikes 1 nimetatud avalduses tuleb selgitada vea iseloomu (tõlkeviga, translitereerimisviga jne).
(3) Taotleja või tema esindaja andmete muutumise korral tehakse registrikanne vastava avalduse ja riigilõivu tasumist tõendava dokumendi esitamisel registrile.
(4) Registreeringu andmete muutmiseks kohtuotsuse alusel peab asjast huvitatud isik esitama registrile avalduse, riigilõivu tasumist tõendava dokumendi ja kohtuotsuse ärakirja ühe kuu jooksul otsuse jõustumise kuupäevast. Kui avalduse esitab esindaja, on nõutav volitust tõendav dokument või viide varem registrile esitatud kehtivale volitust tõendavale dokumendile.
(5) Kui riigilõivu ei ole tasutud, tagastatakse avaldus viivitamata selle esitajale.
(6) Kui vajalikud dokumendid on esitatud, tehakse viivitamata registreeringu andmete muutmise kanne. Lõikes 3 nimetatud juhul sisaldab registreeringu andmete muutmise kanne taotleja või tema esindaja andmetes tehtavaid muudatusi. Lõikes 4 nimetatud juhul sisaldab registreeringu andmete muutmise kanne registreeringu muutmise aluseks oleva otsuse teinud asutuse nime, otsuse tegemise kuupäeva ja numbrit.
(7) Pärast registreeringu andmete muutmist avaldatakse registrikandeteade Eesti Kaubamärgilehes.
(8) Lõigetes 1, 3 või 4 nimetatud avaldust, lõigetes 3 või 4 nimetatud riigilõivu tasumist tõendavat dokumenti ja muud registreeringu andmete muutmise aluseks olevat dokumenti hoitakse registritoimikus.
§ 20. Registreeringu kustutamine
(1) Registreeringu kustutamiseks kohtuotsuse alusel peab asjast huvitatud isik esitama registrile avalduse ja kohtuotsuse ärakirja ühe kuu jooksul otsuse jõustumise kuupäevast. Kui avalduse esitab esindaja, on nõutav volitust tõendav dokument või viide varem registrile esitatud kehtivale volitust tõendavale dokumendile.
(2) Kui avaldusele ei ole lisatud vajalikke dokumente, tagastatakse avaldus viivitamata selle esitajale.
(3) Kui vajalikud dokumendid on lisatud, tehakse viivitamata registreeringu kustutamise kanne, mis sisaldab registreeringu kustutamise aluseks oleva otsuse teinud asutuse nime, otsuse tegemise kuupäeva ja numbrit.
(4) Pärast registreeringu kustutamist avaldatakse registrikandeteade Eesti Kaubamärgilehes.
(5) Registreeringu kustutamise aluseks olevat avaldust ja muid dokumente hoitakse registritoimikus.
4. jagu Juurdepääs teabele
§ 21. Juurdepääs teabele enne registreeringu tegemist
(1) Menetluse käigus on igaühel õigus saada registrist väljavõte «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 40 lõikes 1 loetletud andmetega.
(2) Kui teabe saamisest huvitatud isik ei soovi saada väljavõtet, võib ta tutvuda «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 40 lõikes 1 loetletud andmetega kohapeal.
(3) Lõikes 1 nimetatud väljavõtte saamiseks või andmetega kohapeal tutvumiseks esitab huvitatud isik registrile avalduse. Avalduses peab olema näidatud teabe saamisest huvitatud isiku nimi.
(4) «Geograafilise tähise kaitse seaduse» paragrahvi 40 lõikes 1 loetlemata andmetele juurdepääsu ei võimaldata.
§ 22. Juurdepääs teabele pärast registreeringu tegemist
(1) Pärast registreeringu tegemist on geograafilise tähise kohta registris olevad andmed ja dokumendid avalikud.
(2) Teabe saamisest huvitatud isik võib:
1) saada registrist teda huvitavatest dokumentidest väljavõtte;
2) saada teda huvitavatest dokumentidest ärakirja või osalise ärakirja (väljavõtte);
3) tutvuda andmete ja dokumentidega kohapeal.
(3) Lõikes 2 nimetatud ärakirja või väljavõtte saamiseks või andmetega kohapeal tutvumiseks esitab huvitatud isik registrile avalduse. Avalduses peab olema näidatud teabe saamisest huvitatud isiku nimi, registreeringu number ja isikut huvitavate andmete ja dokumentide loetelu.
(4) Registri volitatud töötleja avaldab üldkasutatavas arvutisidevõrgus (Internet) veebilehel digitaalsesse kanderaamatusse kantud registreeringu andmed.
§ 23. Teabe väljastamise kord
(1) Kui väljavõtte või ärakirja saamine või andmetega kohapeal tutvumine ei ole võimalik avalduse esitamise päeval, võimaldatakse seda viie tööpäeva jooksul.
(2) Kirjalikult väljastatav teave dateeritakse ja sellele tehakse vastav märge «väljatrükk», «ärakiri» või «väljavõte». Ärakirja või väljavõtte võib pädev ametiisik teabe saamisest huvitatud isiku nõudel kinnitada oma allkirja ja pitsatiga.
(3) Registritoimikuga võimaldatakse tutvuda Patendiameti töötaja juuresolekul. Kanderaamatuga võimaldatakse tutvuda arvutikuvaril.
§ 24. Päring
(1) Registris töödeldavate andmete kohta antakse teavet isiku avalduse alusel. Selleks peab isik sõnastama päringu, mille alusel tehakse otsing.
(2) Isiku avalduse alusel väljastatakse registrist tõend selle kohta, et kannet ei ole muudetud või et teatud kanne või andmed registris puuduvad.
§ 25. Erisätted
(1) Registrist väljastatud teabe üle peetakse arvestust. Arvestuse andmed on avalikud.
(2) Järelevalveasutustele, apellatsioonikomisjonile ja kohtule on teabe väljastamine tasuta.
5. jagu Lõppsätted
§ 26. Registri pidamine
(1) Registri kõiki digitaalsel või paberkandjal osi hoitakse Patendiametis. Registri osade väljaviimine või sellel eesmärgil kopeerimine ja koopiate väljaviimine Patendiameti ametiruumidest on keelatud.
(2) Pärast menetluse kande ja registreeringu kustutamise kande tegemist suletakse registritoimik vaidlustamistähtaja lõppemisel ja antakse Patendiameti arhiivi alaliseks säilitamiseks. Kanderaamatus säilitatakse sinna kantud andmeid alaliselt ka pärast registreeringu kustutamist.
§ 27. Järelevalve
(1) Registri tegevuse seaduslikkuse üle teostab järelevalvet andmekaitse järelevalveasutus vastavalt oma pädevusele.
(2) Teenistusalast järelevalvet registri pidamise üle teostab Justiitsministeerium.
§ 28. Registri asutamise ja pidamise kulud
(1) Registri asutamise kulud kaetakse Patendiameti eelarverealt.
(2) Registri pidamise kulud kaetakse riigieelarvest Justiitsministeeriumi eelarverealt.
§ 29. Registri likvideerimine
(1) Registri likvideerimisel tehakse kõikide kehtivate registreeringute kustutamise kanne ja registritoimikud suletakse.
(2) Digitaalse kanderaamatu andmeid ja selle varukoopiat säilitatakse Patendiameti arhiivis kuni Vabariigi Valitsuse otsuse kohase andmete üleandmiseni või hävitamiseni.


text:
3-2-1-99-13 Riigikohus 09.10.2013
Apellatsioonkaebuse menetlusse võtmise otsustamisel peab ringkonnakohus kontrollima, kas on täidetud kaebuse menetlusse võtmise eeldused, mh kas on tasutud riigilõiv. Kui apellatsioonkaebus on esitatud puudusega, nt riigilõivu ei ole makstud, peab ringkonnakohus andma menetlusosalisele TsMS § 3401 lg 1 alusel tähtaja puuduse kõrvaldamiseks, jättes kaebuse seniks käiguta. (p 8)
TsMS § 637 lg 1 p 6 alusel on ringkonnakohtul õigus keelduda apellatsioonkaebuse menetlusse võtmisest üksnes juhul, kui apellatsioonkaebus on õiguslikult perspektiivitu. Apellatsioonkaebuse õiguslik perspektiivitus tähendab seda, et apellatsioonkaebus tuleks jätta rahuldamata juhul, kui faktilised asjaolud, millele apellatsioonkaebuses tuginetakse, osutuksid tõendatuks. See tähendab, et apellatsioonkaebuse menetlusse võtmisel peab kohus apellatsioonkaebuses esitatud faktiliste asjaolude õigsust eeldades analüüsima, kas on olemas sellele faktikogumile vastavat õigusnormi, mis võiks anda aluse kaebuse rahuldamiseks. (p 7)
3-2-1-23-02 Riigikohus 02.04.2002
Eksimus täiendava riiglõivu tasumise osas selgus pärast ringkonnakohtu määruse tegemist, millega jõustati linnakohtu TsMS § 304 lg 2 alusel antud apellatsioonkaebuse tagastamise määrus. Pärast vaidluse lõppu riigilõivu suuruse üle tuli anda hagejale uus tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks, sest kohtu määratud tähtaeg oli möödunud.
3-2-1-6-02 Riigikohus 12.02.2002
Linnakohus tagastas apellatsioonkaebuse TsMS § 304 lg 2 alusel põhjendamatult, kuna apellatsioonkaebuse puudused ei olnud sellised, mille tõttu ei oleks olnud võimalik kaebust läbi vaadata.
3-2-1-5-02 Riigikohus 23.01.2002
Apellatsioonkaebuse tagastamine TsMS § 304 lg 2 alusel eeldab, et kaebaja sai teada apellatsioonkaebuse puudustest ja nende kõrvaldamiseks antud tähtajast. Toimikus puuduvad andmed puuduste kõrvaldamise kohta antud maakohtu määruse kättesaamise kohta.
3-2-1-57-01 Riigikohus 27.03.2001
Apellatsioonkaebuse tagastamine TsMS § 304 lg 2 alusel eeldab, et kaebaja sai teada apellatsioonkaebuse puudustest ja nende kõrvaldamiseks antud tähtajast. Toimikus puuduvad andmed puuduste kõrvaldamise kohta antud maakohtu määruse kättesaamise kohta. Vastava määruse kättesaamist ei pea tõendama kaebaja.
3-2-1-12-01 Riigikohus 29.01.2001
Ringkonnakohus on rikkunud protsessiõguse normi tagastades apellatsioonkaebuse TsMS § 304 lg 2 ja 3 alusel. TsMS § 304 lg 2 alusel apellatsioonkaebuse tagastamine määrusega eeldab, et apellant sai ringkonnakohtu kirja puuduse kõrvaldamiseks kätte, kirja kättesaamise kohta aga toimikus andmed puuduvad.
TsMS § 342 lg 3 kohaselt tuleb kassatsioonkaebuses märkida, kas kassaator soovib kohtuistungist osa võtta. Selle soovi märkimata jätmisel loetakse, et ta ei soovi kohtuistungil osaleda. Tsiviilkohtumenetluse seadustikust ei tulene, et kassaatoril on hiljem õigus taotleda asja läbivaatamist Riigikohtu istungil.
3-2-1-102-00 Riigikohus 03.10.2000
Apellatsioonikohus peab asja apellatsioonkaebuse alusel läbi vaatama, kui apellant kõrvaldab kaebuse puudused apellatsioonikohtu määratud tähtpäevaks.
3-2-1-140-97 Riigikohus 29.12.1997
TsKS § 285 lg 1 kohaselt jätab esimese astme kohus apellatsioonkaebuse käiguta, kui kaebus ei vasta § 283 ja § 284 nõuetele, riigilõiv on tasumata või on kaebus muul viisil puudulik, ja määrab apellandile tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.
3-2-1-113-97 Riigikohus 16.10.1997
Kui kohus jätab apellatsioonkaebuse esitamisel apellandi taotluse täiendava riigilõivu tasumisest vabastamiseks rahuldamata või leiab, et riigilõivu on tasutud vähem kui seaduses ettenähtud, siis peab kohus apellatsioonkaebuse käiguta jätmise määruses ära näitama ka riigilõivu summa, mille apellant peab tasuma kohtu näidatud tähtajaks.
3-2-1-114-96 Riigikohus 18.10.1996
Kui kohtu poolt antud apellatsioonkaebuses puuduste kõrvaldamiseks antud tähtaeg on enne kohtumääruse jõustumist möödunud ning kohus teeb uuesti määruse apellatsioonkaebuse läbivaatamatult tagastamiseks, peab kohus andma ka uue tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, kui need on kõrvaldamata.
3-2-1-109-96 Riigikohus 10.10.1996
TsKS § 285 lg 1 kohaselt on apellatsioonkaebuselt riigilõivu tasumata jätmine puuduste kõrvaldamiseks tähtaja andmise õigus esimese astme kohtul. Apellatsioonikohtu tähtaja pikendamine ei olnud vastuolus tsiviilkohtupidamise üldise põhimõttega (TsKS § 3 lg 2).
3-2-1-55-96 Riigikohus 17.04.1996
TsKS §-s 285 lg 1 kehtestatud apellatsioonkaebuse käiguta jätmine peab tagama reaalse võimaluse kaebuses esinevate puuduste kõrvaldamiseks. Kui apellatsioonkaebuse käiguta jätmise määrus saadeti kohtu poolt välja hilinemisega ja apellandil ei olnudki seda võimalik kätte saada enne puuduste kõrvaldamiseks antud tähtpäeva, siis puudub tähtpäev, milleks puudused tuli kõrvaldada ja apellatsioonkaebuse esitamise tähtaja ennistamise lahendamine on ainetu. Sellisel juhul tuleb apellandile anda tähtaeg nõuetekohase apellatsioonkaebuse esitamiseks ja vastava taotluse olemasolul võtta seisukoht riigilõivu tasumisest vabastamise osas.

matches:
Riigikohus
§ 3401
§ 637
kohus
Riigikohus
§ 304
Riigikohus
§ 304
Riigikohus
§ 304
Riigikohus
§ 304
Riigikohus
§ 304
§ 304
§ 342
Riigikohus
Riigikohus
§ 285
kohus
§ 283
§ 284
Riigikohus
kohus
kohus
Riigikohus
kohus
kohus
Riigikohus
§ 285
§ 3
Riigikohus