§ 2 Selles määruses kasutatavad uued mõisted
2 Puurkaevu või -augu projekteerimine
§ 8 Täiendavad nõuded puurkaevu ehitusprojekti kohta
3 Nõuded puurkaevu või -augu konstruktsiooni kohta
§ 11 Puurkaevu või -augu konstruktsiooni muutmine puurimistööde ajal
4 Salvkaevu rajamise, ümberehitamise ja lammutamise kord ning nõuded salvkaevu konstruktsiooni kohta
§ 14 Nõuded salvkaevu konstruktsiooni kohta
5 Puurkaevu või -augu rajamise kord
§ 22 Puurkaevu või -augu andmete keskkonnaregistrisse kandmiseks esitamise vorm
6 Puurkaevu või -augu kasutusele võtmise kord
§ 24 Kasutusloa taotlemine
7 Puurkaevu või -augu ümberehitamise kord
§ 26 Ehitusteatis
8 Puurkaevu või -augu konserveerimise kord
§ 28 Kinnise soojussüsteemi puuraugu konserveerimine
9 Puurkaevu või -augu lammutamise kord
§ 33 Puurkaevu või -augu lammutamise teatis
RT I, 14.07.2015, 1
Vastu võetud 09.07.2015 nr 43
Määrus kehtestatakse ehitusseadustiku § 35 lõike 6, § 43 lõike 5, § 47 lõike 7 ja § 126 lõike 6 alusel.
Määruse eesmärk on vältida põhjavee seisundi halvenemist, kaitsta salvkaevu, puurkaevu või -augu konstruktsiooni ning tagada soovitud koguses inimese tervisele ohutu vee kasutamine.
§ 2. Selles määruses kasutatavad uued mõisted
1) avatud soojussüsteem on süsteem, milles põhjavesi pumbatakse puurkaevust soojusvahetisse, kus toimub energia ülekanne, ja pärast soojusvaheti läbimist suunatakse kasutatud vesi teise puurauku, ühisveevärki või keskkonda;
2) kinnine soojussüsteem on süsteem, kus soojuskontuur või soojuskontuurid on asetatud tampoonitud puurauku;
3) salvkaev on maapinnalähedasse põhjaveekihti kaevatud kaev vee võtmiseks, mille seinad on toestatud raketega.
2. peatükk Puurkaevu või -augu projekteerimine
§ 3. Puurkaevu või -augu asukoha kooskõlastamine
§ 4. Puurkaevu või -augu ehitusprojekt
Puurkaevu või -augu ehitusprojekt koosneb tehnilistest joonistest, seletuskirjast ja selle lisadest (edaspidi ehitusprojekt). Ehitusprojekt tuleb koostada mahus, mis võimaldab saada ülevaate kavandatavast puurkaevust või -august ja hinnata rajatava puurkaevu või -augu vastavust põhjavee kasutamise ja kaitse nõuetele.
§ 5. Puurkaevu või -augu projekteerimisele eelnev tegevus
(1) Enne puurkaevu või -augu projekteerimist peab projekteerija tutvuma puurkaevu või -augu kavandatava asukohaga kohapeal ning määrama puurkaevu või -augu asukoha täpsed koordinaadid.
(2) Enne, kui asuda projekteerima sellist puurkaevu, millega võetakse vett üle 10 m³ ööpäevas või mille vett kasutab rohkem kui 50 inimest, tuleb uurida, kas põhjavee kvaliteet kavandatavas veehaardes vastab joogivee tootmiseks kasutatava vee nõuetele.
§ 6. Puurkaevu või -augu projekteerimine
(1) Puurkaevu või -augu ehitusprojekti koostamisel tuleb arvestada olemasolevate puurkaevude või -aukude mõjuraadiusi, rajatava puurkaevu või -augu toiteala, sanitaarkaitseala või hooldusala moodustamise võimalust, geoloogilisi ja hüdrogeoloogilisi tingimusi ning järgmisi nõudeid:
1) puurkaev või -auk ei tohi põhjustada põhjavee seisundi halvenemist ega avaldada negatiivset mõju läheduses asuvatele puurkaevudele või -aukudele, salvkaevudele, maakasutusele ning ökosüsteemidele;
2) tootmisvee võtmise eesmärgil rajatava puurkaevu ja avatud soojussüsteemi puurkaevu korral kasutatakse maapinnalähedasi taastuva põhjaveevaruga põhjaveekihte, kui see tagab projektikohase vee koguse ja kvaliteedi;
3) joogivee võtmise eesmärgil rajatava puurkaevu korral kasutatakse põhjaveekihti, mille vee kvaliteet on joogivee kvaliteedinõuetele võimalikult lähedane.
(2) Soojussüsteemi puurkaevu või -augu ehitusprojekti koostamisel tuleb lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõuetele arvestada ka soojustehniliste arvutuste andmeid ja kivimite soojusjuhtivust.
§ 7. Nõuded puurkaevu või -augu ehitusprojekti kohta
(1) Puurkaevu või -augu ehitusprojekt peab sisaldama järgmisi andmeid ja dokumente:
2) maaomaniku nimi, aadress, telefoninumber ja muud kontaktandmed.
3) maaüksuse, kuhu puurkaev või -auk rajatakse, aadress ja katastritunnus;
7) Eesti põhikaardi väljavõte, millele on märgitud põhja-lõuna suund, põhjaveevoolu suund, kavandatavast puurkaevust või -august 200 meetri raadiuses asuvad potentsiaalselt ohtlikud reostusallikad (jääkreostusalad ja -objektid, kalmistud, kaevandused, prügilad, laudad, sõnnikuaunad, taimekaitsevahendite- ja väetisehoidlad, kemikaale sisaldavad mahutid, kogumiskaevud, imbsüsteemid, käimlad, kanaliseerimata saunad jmt objektid) ning kavandatavast puurkaevust või -august ühe kilomeetri raadiuses asuvad sama põhjaveekihti avavad puurkaevud ja -augud;
8) puurkaevu või -augu asukoha kirjeldus ja asukoha valiku põhjendus;
11) puurkaevu või -augu sügavus, konstruktsiooni kirjeldus ja põhjendus ning geoloogilise ja hüdrogeoloogilise läbilõike joonis;
12) puurkaevu või -augu rajamise, sh puurimismeetodi ja manteltorudetaguse isolatsiooni kirjeldus;
13) puurkaevu või -augu rajamisel kasutatavate ehitustoodete spetsifikatsioonid;
14) kui rajatakse kinnise süsteemi soojuspuuraugud, siis lisatakse projektile soojuskandevedeliku ja täitematerjalis kasutatavate kemikaalide ohutuskaardid;
15) põhjavee kaitset tagavad puurkaevu või -augu üldised veekaitse nõuded;
16) puurkaevu või -augu ehitusprojekti koostaja nimi, aadress, telefoninumber ja muud kontaktandmed ning hüdrogeoloogiliste tööde litsentsi või tegevusloa number ja andmise aeg.
(2) Kui rajatakse puurkaevude või -aukude grupp, käsitletakse ehitusprojektis kõiki rajatavaid puurkaeve või -auke.
(3) Kui puurkaevu või -auku kavandav isik ei ole maaomanik, lisatakse ehitusprojektile maaomaniku kirjalik nõusolek puurkaevu või -augu rajamiseks.
§ 8. Täiendavad nõuded puurkaevu ehitusprojekti kohta
Lisaks käesoleva määruse §-s 7 nimetatud andmetele peab puurkaevu ehitusprojekt sisaldama järgmisi andmeid või dokumente:
1) puurkaevust kavandatav veevõtt (m³/ööpäevas), orienteeruv inimeste arv, keda puurkaevu veega varustatakse, staatiline veetase ja selle alanemine ehitusprojektikohase tootlikkuse juures;
3) pärast puurkaevu rajamist analüüsimiseks võetavad veeproovid vastavalt käesoleva määruse lisale 4;
4) puurkaevu sanitaarkaitseala või hooldusala piirid ja joonis mõõtkavas 1:500;
5) ehitusprojektile lisatakse kirjalik nõusolek piirneva kinnisasja omanikult, kelle maaüksusele sanitaarkaitseala või hooldusala ulatub;
6) puurkaevuga avatava põhjaveekihi vee eeldatava kvaliteedi kirjeldus ja põhjaveekihi valiku põhjendus;
7) soovitused puurkaevule veepuhastusseadmete paigaldamiseks, kui puurkaev rajatakse joogivee saamise eesmärgil ja võetav vesi ei vasta eeldatavasti joogivee kvaliteedinõuetele.
3. peatükk Nõuded puurkaevu või -augu konstruktsiooni kohta
§ 9. Nõuded puurkaevu või -augu konstruktsiooni kohta
1) tagama põhjavee kaitstuse reostuse eest;
2) tagama ehitusprojektikohase tootlikkuse ja ehitusprojektikohase tootlikkuse juures tahkete osakesteta vee;
3) välistama saastunud vee, sh ülemiste põhjaveekihtide vee sissevoolu puurkaevuga või -auguga avatavasse põhjaveekihti;
5) tagama manteltorudetaguse ruumi isolatsiooniga sademevee ja maapinnalt arvates esimese põhjaveekihi teineteisest eraldamise;
6) kindlustama, et isolatsiooni tagamiseks oleks eri põhjaveekihtide üksteisest eraldamisel ettepuuritud puuraugu ja manteltorude läbimõõtude vahe vähemalt 50 mm;
7) tagama puurkaevu vett andva osa pudedate ja varisevate setete kindlustatuse ning nõutud veehulga läbilaskvuse;
8) tagama puurkaevu puhastuspumpamise ja veetaseme mõõtmise võimaluse.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule peavad puurkaevu, millega võetakse vett üle 5 m³ ööpäevas, konstruktsioon ja puurkaevu paigaldatud veetõsteseadmed võimaldama veetaseme mõõtmist puurkaevus ilma veetõsteseadmeid eemaldamata.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule peab puurkaevu, millega võetakse vett üle 5 m³ ööpäevas, konstruktsioon võimaldama veeproovi võtmist puurkaevuga avatavast põhjaveekihist ning veeproovi võtmiseks tuleb kraan paigaldada puurkaevu suudmele võimalikult lähedale.
§ 10. Täiendavad nõuded soojussüsteemi puurkaevu või -augu konstruktsiooni kohta
(1) Lisaks määruse §-s 9 sätestatule tuleb kinnise soojussüsteemi puuraugud pärast soojuskontuuri paigaldamist kogu puuraugu ulatuses täita keskkonnale ohutu materjaliga ning täitematerjalis kasutatavate kemikaalide kohta peab olema ohutuskaart.
(2) Kinnise soojussüsteemi puuraugu soojuskontuuris võib kasutada üksnes keskkonnale ohutut soojuskandevedelikku ning kasutatava soojuskandevedeliku kohta peab olema ohutuskaart. Soojuskontuuris ei ole lubatud kasutada etüleenglükooli.
(3) Lisaks määruse §-s 9 sätestatule peab avatud soojussüsteemi puurkaevu ülevoolutoru ots õhutamise vähendamiseks ulatuma allapoole staatilist veetaset.
§ 11. Puurkaevu või -augu konstruktsiooni muutmine puurimistööde ajal
(1) Rajatava puurkaevu või -augu konstruktsioon võib erineda ehitusprojektikohasest konstruktsioonist tegelike hüdrogeoloogiliste tingimuste tõttu, tagades käesolevas peatükis sätestatud nõuete täitmise ning ehitusprojektikohase põhjaveekihi avamise.
(2) Puurimistööde ajal tehtavaid ehitusprojektikohase puurkaevu või -augu konstruktsiooni muudatusi tuleb põhjendada ja kooskõlastada enne muudatuste tegemist Keskkonnaametiga e-kirja teel.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ehitusprojektikohase puurkaevu või -augu konstruktsiooni muudatused kooskõlastab või jätab kooskõlastamata Keskkonnaamet kolme tööpäeva jooksul arvates asjakohase e-kirja saamisest ja teavitab sellest ehitusloa andjat, kes kannab muudatused ehitusregistrisse.
4. peatükk Salvkaevu rajamise, ümberehitamise ja lammutamise kord ning nõuded salvkaevu konstruktsiooni kohta
§ 12. Salvkaevude rajamine, ümberehitamine ja lammutamine
(2) Enne salvkaevu rajamist peab salvkaevu rajav isik tutvuma salvkaevu kavandatava asukohaga kohapeal ning määrama salvkaevu asukoha täpsed koordinaadid.
(3) Enne salvkaevu ümberehitamist või lammutamist peab salvkaevu ümberehitav või lammutav isik tutvuma salvkaevu asukohaga kohapeal ning määrama salvkaevu asukoha täpsed koordinaadid.
(5) Keskkonnaamet kontrollib salvkaevu kohta esitatud andmeid. Kui salvkaevu andmed esitati elektrooniliselt, registreerib Keskkonnaamet andmed keskkonnaregistris 10 tööpäeva jooksul andmete esitamisest arvates. Kui salvkaevu andmed esitati lisa 4 kohasel vormil, sisestab ja registreerib Keskkonnaamet nõuetekohased andmed keskkonnaregistris 10 tööpäeva jooksul andmete esitamisest arvates.
(6) Pärast salvkaevu lammutamist peab salvkaevu lammutanud isik esitama kohaliku omavalitsuse üksusele käesoleva määruse lisa 8 kohase lammutamise teatise ja selle juurde kuuluvad dokumendid. Teatis esitatakse 10 tööpäeva jooksul salvkaevu lammutamistööde lõpetamise päevast arvates. Kohaliku omavalitsuse üksus informeerib lammutamisest Keskkonnaametit ja kannab teatise andmed ehitusregistrisse. Lammutatud salvkaevu kohta tehakse ehitusregistris märge „lammutatud”.
(7) Keskkonnaamet korraldab salvkaevu lammutamise teatise andmete sisestamise keskkonnaregistrisse. Lammutatud salvkaevu kohta tehakse keskkonnaregistris märge „lammutatud”.
§ 13. Salvkaevude kasutusele võtmine pärast rajamist ja ümberehitamist
Salvkaevude kasutusele võtmisel pärast rajamist ja ümberehitamist esitatakse kohaliku omavalitsuse üksusele käesoleva määruse lisa 5 kohane kasutusteatis koos selle juurde kuuluvate dokumentidega.
§ 14. Nõuded salvkaevu konstruktsiooni kohta
(1) Salvkaevu konstruktsioon peab:
2) tagama salvkaevu vett andva osa pudedate ja varisevate setete kindlustatuse ning nõutud veehulga läbilaskvuse;
3) välistama saastunud vee sissevoolu salvkaevuga avatavasse põhjaveekihti.
(2) Salvkaevu rakked peavad ulatuma vähemalt 70 cm kõrgusele maapinnast ja maapind salvkaevu ümber peab olema võrreldes ümbritseva reljeefiga kõrgem, et oleks välistatud pinnavee ja maapinnalt pärineva vee kogunemine kaevu ümber ja selle sissevool kaevu.
(3) Salvkaev peab olema pealt kaetud, et vältida sademevee, kõrvaliste esemete ja elusolendite kaevu sattumist.
(4) Salvkaevu ümber tuleb rajada veelukk, mis välistab maapinnalt pärineva vee sissevoolu kaevu.
(5) Veelukk on salvkaevu ümber kaevatud kraav, mis on täidetud vettpidava materjaliga.
(6) Salvkaevu konstruktsioonis tohib kasutada vaid selliseid tooteid ja materjale, mis on ohutud nii keskkonnale kui ka inimese tervisele.
5. peatükk Puurkaevu või -augu rajamise kord
§ 15. Ehitusloa taotlemine
§ 16. Puurkaevu või -augu rajamine
Puurkaevu või -augu rajamise etapid on tööplatsi ettevalmistamine, puurkaevu või -augu suudme kindlustamine, manteltorude paigaldamiseks ettepuurimine ja vajaduse korral puurkaevu või -augu õõne manteltorudega kindlustamine, manteltorudetaguse ruumi isoleerimine, puurkaevu või -augu töötava osa avamine ja vajaduse korral kindlustamine, puurkaevu või -augu puhastus- ja proovipumpamine ning puurkaevust või -august veeproovide võtmine.
§ 17. Puurimispäevik
Puurkaevu või -augu puurimise ajal peab puurimistöid tegev isik täitma käesoleva määruse lisa 3 kohast puurimispäevikut. Töökoosolekute protokollid ja katsetööde protokollid esitatakse puurimispäeviku lisadena.
§ 18. Puurkaevu või -augu puhastus- ja proovipumpamine
(1) Pärast puurkaevu või -augu rajamist, kuid enne puurkaevu või -augu kasutusele võtmist teeb puurkaevu või -augu puurinud isik selle puhastuspumpamise pumbatava vee selginemiseni. Puuraugu puhastuspumpamist ei tehta, kui on rajatud kinnise soojussüsteemi puurauk.
(2) Hüdrogeoloogiliste uuringute puurkaevus või -augus tehakse puhastus- ja proovipumpamine uuringu eesmärgi kohaselt.
(3) Puurkaevu või -augu puurinud isik mõõdab enne puhastuspumpamist puurkaevu või -augu staatilist veetaset.
(4) Puurkaevu või -augu hüdrogeoloogiliste parameetrite määramiseks teeb puurkaevu või -augu puurinud isik proovipumpamise vähemalt 1,3-kordse projekteeritud tootlikkusega või maksimaalse tootlikkusega, kui proovipumpamisel ei ole võimalik projekteeritud tootlikkust saavutada.
(5) Proovipumpamist tehakse kuni puurkaevu tootlikkuse ja dünaamilise veetaseme stabiliseerumiseni. Proovipumpamise käigus määrab puurkaevu puurinud isik puurkaevu tootlikkuse, staatilise ja dünaamilise veetaseme ning eritootlikkuse.
(6) Puurkaevus, mis võetakse kasutusele rohkem kui neli kuud pärast puurkaevu rajamist, tehakse enne kasutusele võtmist täiendav puhastuspumpamine.
§ 19. Veeproovide võtmine
(1) Pärast puurkaevu või -augu proovipumpamist korraldab puurkaevu või -augu puurinud isik veeproovide võtmise, mida teeb proovivõtja atesteerimistunnistust omav isik. Veeproovid võetakse vähemalt määruse lisa 4 punktides 5.1–5.6 nimetatud näitajate analüüsimiseks järgmiselt:
1) tootmisvee võtmiseks rajatud puurkaevust või avatud soojussüsteemi puurkaevust võetakse veeproovid lisa 4 punktides 5.1–5.2 nimetatud näitajate analüüsimiseks;
2) joogivee võtmiseks rajatud puurkaevust, mis ei ole ühisveevärgi osa, võetakse veeproovid lisa 4 punktides 5.1–5.3 nimetatud näitajate analüüsimiseks;
3) joogivee võtmiseks rajatud ühisveevärgi puurkaevust võetakse veeproovid lisa 4 punktides 5.1–5.4 nimetatud näitajate analüüsimiseks;
4) kui käesoleva lõike punktis 3 nimetatud puurkaev avab halvas seisundis või ohustatud põhjaveekogumisse kuuluva põhjaveekihi, tuleb lisaks käesoleva lõike punktis 3 nõutud veeproovidele võtta veeproovid lisa 4 punktis 5.5 nimetatud põhjaveekogumit ohustavate näitajate analüüsimiseks;
6) hüdrogeoloogilisteks uuringuteks rajatud puurkaevust või -august võetakse veeproovid uuringu eesmärgi kohaselt.
(2) Veeproove ei pea võtma kinnise soojussüsteemi puuraugu korral.
(3) Puurkaevu või -augu suue tuleb pärast veeproovide võtmist sulgeda.
§ 20. Puurkaevu või -augu hooldusjuhend
Puurkaevu või -augu rajanud isik annab pärast puurkaevu või -augu rajamise lõpetamist selle omanikule puurkaevu või -augu hooldusjuhendi.
§ 21. Kinnise soojussüsteemi katsetamine
Enne maasoojustorustiku täitmist geotermilise vedelikuga teostada maasoojustorustikus surveproov veendumaks, et torustik on hermeetiline. Pärast kinnise soojussüsteemi rajamist tuleb kontrollida, kas soojuskontuur on töökorras.
§ 22. Puurkaevu või -augu andmete keskkonnaregistrisse kandmiseks esitamise vorm
(1) Pärast puurkaevu või -augu rajamise lõpetamist tuleb esitada Keskkonnaametile rajatud puurkaevu või -augu andmed elektrooniliselt Keskkonnaameti e-teenuste portaali kaudu või esitada andmed käesoleva määruse lisa 4 kohasel vormil.
(2) Rajatud puurkaevu või -augu andmed esitatakse Keskkonnaametile 10 tööpäeva jooksul puurkaevu või -augu rajamise lõpetamisest arvates. Kui rajati Ordoviitsiumi-Kambriumi või Kambriumi-Vendi põhjaveekihti avav puurkaev, esitatakse puurkaevu või -augu andmed Keskkonnaametile viie tööpäeva jooksul radioloogiliste näitajate analüüsitulemuste saamisest arvates.
(3) Keskkonnaamet kontrollib puurkaevu või -augu kohta esitatud andmeid. Kui puurkaevu või -augu andmed esitati elektrooniliselt, registreerib Keskkonnaamet nõuetekohased andmed keskkonnaregistris 10 tööpäeva jooksul andmete esitamisest arvates. Kui puurkaevu või -augu andmed esitati määruse lisa 4 kohasel vormil, sisestab ja registreerib Keskkonnaamet nõuetekohased andmed keskkonnaregistris 10 tööpäeva jooksul andmete esitamisest arvates.
(4) Kui rajatud puurkaevu või -augu andmed ei ole esitatud nõuetekohaselt, annab Keskkonnaamet puurkaevu või -augu puurinud isikule vähemalt viis tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks.
(5) Puurkaevu või -augu andmete elektrooniliselt esitamise õigus on hüdrogeoloogiliste tööde litsentsile või tegevusloale märgitud tööde eest vastutavatel isikutel.
6. peatükk Puurkaevu või -augu kasutusele võtmise kord
§ 23. Kasutusteatis
Kui kasutusele võetakse puurauk või selline puurkaev, mille ehitusprojektikohane tootlikkus on alla 10 m³ ööpäevas või mida kasutab vähem kui 50 inimest, esitatakse kohaliku omavalitsuse üksusele määruse lisa 5 kohane kasutusteatis koos selle juurde kuuluvate dokumentidega.
§ 24. Kasutusloa taotlemine
Kui kasutusele võetakse puurkaev, mille ehitusprojektikohane tootlikkus on üle 10 m³ ööpäevas või mida kasutab rohkem kui 50 inimest, esitatakse kohaliku omavalitsuse üksusele käesoleva määruse lisa 6 kohane puurkaevu kasutusloa taotlus koos selle juurde kuuluvate dokumentidega. Ühisveevärgi puurkaevu kasutusloa taotlusele lisatakse Terviseameti nõusolek.
7. peatükk Puurkaevu või -augu ümberehitamise kord
§ 25. Puurkaevu või -augu ümberehitamise kord
Puurkaevu või -augu ümberehitamisele rakendatakse käesoleva määruse §-des 4–11, §-des 15–20 ja §-des 22–24 sätestatut.
§ 26. Ehitusteatis
Kui ümber ehitatakse selline puurkaev, millega võetakse vett alla 10 m³ ööpäevas või mida kasutab vähem kui 50 inimest, esitatakse kohaliku omavalitsuse üksusele määruse lisa 7 kohane ehitusteatis koos selle juurde kuuluvate dokumentidega.
8. peatükk Puurkaevu või -augu konserveerimise kord
§ 27. Puurkaevu või -augu konserveerimine
(1) Puurkaevu või -augu konserveerimisel tuleb põhjavee saastamise välistamiseks puurkaevu veetõsteseade eemaldada ja päis sulgeda.
(2) Puurkaevu või -augu omanik või maaomanik on kohustatud teavitama puurkaevu või -augu konserveerimisest kohalikku omavalitsust ja Keskkonnaametit kirjalikult 10 tööpäeva jooksul puurkaevu või -augu konserveerimise päevast arvastes.
(3) Konserveeritud puurkaevu või -augu kohta teeb Keskkonnaamet keskkonnaregistris märke „konserveeritud”.
(4) Enne konserveeritud puurkaevu taas kasutusele võtmist korraldab puurkaevu omanik või valdaja selle puhastuspumpamise pumbatava vee selginemiseni ja veeproovide võtmise vastavalt määruse §-des 18–19 sätestatule.
§ 28. Kinnise soojussüsteemi puuraugu konserveerimine
(1) Kinnise soojussüsteemi puuraugu konserveerimisel tuleb soojuskandevedelik soojuskontuurist eemaldada ja soojuskontuuri otsad sulgeda.
(2) Enne kinnise soojussüsteemi puuraugu taas kasutusele võtmist tuleb kontrollida, kas soojuskontuur on töökorras.
9. peatükk Puurkaevu või -augu lammutamise kord
§ 29. Ehitusloa taotlemine
Puurkaevu või -augu lammutamiseks tuleb kohaliku omavalitsuse üksusele esitada käesoleva määruse lisa 7 kohane ehitusteatis ja selle juurde kuuluvad dokumendid.
§ 30. Nõuded puurkaevu või -augu lammutamise ehitusprojekti kohta
Puurkaevu või -augu lammutamise ehitusprojekt peab sisaldama järgmisi andmeid ja dokumente:
1) puurkaevu või -augu keskkonnaregistri kood ja ehitisregistri kood, kui puurkaevule või -augule on keskkonnaregistri või ehitisregistri kood antud;
2) puurkaevu või -augu lammutamise tellija nimi, aadress, telefoninumber ja muud kontaktandmed;
3) puurkaevu või -augu lammutamise ehitusprojekti koostaja nimi, aadress, telefoninumber ja muud kontaktandmed ning hüdrogeoloogiliste tööde tegevusloa või litsentsi number ja andmise aeg;
4) puurkaevu või -augu asukoha koordinaate ja Eesti põhikaardi väljavõtet, millele on märgitud põhja-lõuna suund, põhjaveevoolu suund, lammutatavast puurkaevust või -august 200 meetri raadiuses asuvad potentsiaalselt ohtlikud reostusallikad (jääkreostusalad ja -objektid, kalmistud, kaevandused, prügilad, laudad, sõnnikuaunad, taimekaitsevahendite ja väetisehoidlad, kemikaale sisaldavad mahutid, kogumiskaevud, käimlad, kanaliseerimata saunad jmt objektid) ning lammutatavast puurkaevust või -august ühe kilomeetri raadiuses asuvad sama põhjaveekihti avavad puurkaevud ja -augud;
5) puurkaevu või -augu geoloogilise ja hüdrogeoloogilise läbilõike joonis;
7) puurkaevu või -augu lammutamise põhjus ja puurkaevu või -augu tehnilise seisukorra kirjeldus;
8) puurkaevu või -augu lammutamise tehnoloogia kirjeldus ja kasutatavate ehitusmaterjalide spetsifikatsioonid;
9) nõuded puurkaevu või -augu suudme ümbruse kohta pärast puurkaevu või -augu lammutamist.
§ 31. Kinnise soojussüsteemi puuraugu lammutamine
(1) Käesolevas peatükis sätestatud puurkaevu või -augu lammutamise korda ei kohaldata kinnise soojussüsteemiga puuraugu lammutamisele.
(2) Kinnise soojussüsteemiga puuraugu amortiseerumise või oma kasutusotstarbe kaotamise korral tuleb soojuskandevedelik soojuskontuurist eemaldada ja soojuskontuur täita vettpidava keskkonnale ohutu materjaliga.
§ 32. Puurkaevu või -augu lammutamine
(1) Puurkaevu või -augu lammutamisel tuleb:
3) täita puurkaevu vett andev osa vett läbilaskva materjaliga, jättes vett läbilaskvate kivimite taseme 2–3 meetrit allapoole puurkaevu manteltorude põhikolonni alumist osa;
5) puhastada puurkaevu töötav osa ulatuses, mis võimaldab puurkaevu vett andvat osa isoleerida, kui puurkaevu töötavas osas on kõrvalisi esemeid või puurkaevus on alla kukkunud veetõsteseade;
6) kui puurkaevu vett andev osa avab eri põhjaveekihte, isoleerida tampoonimisel need põhjaveekihid, täites puurkaevu vett andvad osad vett läbilaskvate setetega ning tehes veekihte eraldavasse ossa isoleerivast materjalist vettpidava tampooni;
7) kui puurkaevu manteltorudetagune isolatsioon on rikutud või puudub ja kui manteltorudega on isoleeritud eri põhjaveekihid, torpedeerida manteltorud eri põhjaveekihte eraldava veepideme kohal, isoleerides torpedeeritud kohad puurkaevu tampoonimisel.
(2) Ülevooluga puurkaevu lammutamisel tuleb ülevool enne tampoonimist sulgeda järgmiselt:
2) kui manteltoru ei ole võimalik ülevoolu lakkamiseni pikendada, tuleb puurkaevu vett andvasse ossa pumbata ülevoolu lakkamiseni rasket savilahust ja seejärel puurkaev tampoonida.
§ 33. Puurkaevu või -augu lammutamise teatis
(1) Puurkaevu või -augu lammutanud isik esitab kohaliku omavalitsuse üksusele määruse lisa 8 kohase puurkaevu või -augu lammutamise teatise ja selle juurde kuuluvad dokumendid. Teatis esitatakse 10 tööpäeva jooksul puurkaevu või -augu lammutamistööde lõpetamise päevast arvates. Kohaliku omavalitsuse üksus informeerib lammutamisest Keskkonnaametit ja kannab teatise andmed ehitusregistrisse. Lammutatud puurkaevu või -augu kohta tehakse ehitusregistris märge „lammutatud”.
(2) Keskkonnaamet korraldab puurkaevu või -augu lammutamise teatise andmete sisestamise keskkonnaregistrisse. Lammutatud puurkaevu või -augu kohta tehakse keskkonnaregistris märge „lammutatud”.
Määrusega tunnistatakse kehtetuks keskkonnaministri 29. juuli 2010. a määrus nr 37 „Nõuded puurkaevu ja puuraugu projekti ja konstruktsiooni ning likvideerimise ja rekonstrueerimise projekti kohta, puurkaevu ja puuraugu projekteerimise, rajamise, kasutusele võtmise, likvideerimise ja konserveerimise kord ning puurkaevu või puuraugu asukoha kooskõlastamise, rajamise ja kasutusele võtmise taotluste, puurimispäeviku, puurkaevu ja puuraugu andmete keskkonnaregistrisse kandmiseks esitamise ning puurkaevu ja puuraugu likvideerimise akti vormid”.
Käesoleva määruse 4. peatükki rakendatakse salvkaevude suhtes, mis on rajatud alates käesoleva määruse jõustumisest.
Lisa 3 Puurkaevu või puuraugu puurimispäeviku vorm
Lisa 5 Puurkaevu (mille tootlikkus on alla 10 m³ ööpäevas või mida kasutab kuni 50 inimest), puuraugu või salvkaevu rajamise ning ümberehitamise kasutusteatise vorm
Lisa 6 Puurkaevu (tootlikkus üle 10 m³ ööpäevas või mida kasutab üle 50 inimese) kasutusloa taotluse vorm
Lisa 8 Puurkaevu, puuraugu või salvkaevu lammutamise teatise vorm


text:
3-1-1-77-15 Riigikohus 13.10.2015
KrMS § 95 lg 3
Ekspertiisi usaldusväärsus ning eksperdi erapooletus, samuti eksperdi õiguste ja kohustuste teadmine ei sõltu sellest, kus EKEI-s töötav kohtuekspert enda mitteõiguslikke eriteadmisi rakendab. Kohtuekspert on KrMS §-s 98 nimetatud eksperdi õigustest ja kohustustest samavõrra teadlik nii siis, kui ekspertiis tehakse vahetult EKEI territooriumil ja viimase struktuuriüksuse käsutuses olevate seadmetega, kui ka siis, kui see tehakse väljaspool EKEI füüsilist asukohta asetseva aparatuuriga. (p 9)
KrMS § 95 lg 3 ls 1 kohaselt saab ekspertiisi korraldada kas riikliku ekspertiisiasutuse (EKEI) või siis alternatiivselt mõne teise vastava spetsiifilise kompetentsiga asutuse kaudu, jättes aga lahtiseks selle, kus (millises kohas) konkreetne ekspertiis tehakse, kuna mitmete ekspertiisiliikide eripära tõttu ei ole nende tegemine vahetult EKEI territooriumil mõeldav. Ka juhul, kui ekspertiis tehakse füüsiliselt väljaspool EKEI-d (nt PERH-is), saab siiski rääkida ekspertiisi korraldamisest riiklikus ekspertiisiasutuses. (p 10)
Allkirja puudumisel ekspertiisiakti sissejuhatuses võib olla tegu pelgalt vormistusliku minetusega ning KrMS § 95 lg 3 ls-s 3 märgitud nõuded võivad olla siiski täidetud. Antud juhul oli ekspertiisiakti sissejuhatuses olev märge selle kohta, et KarS § 321 sisu on eksperdile (s.o „ekspert“ ainsuses) teada, suunatud üksnes ekspertiisi teostanud ekspertidest sellele, kes ei olnud riiklikult tunnustatud ekspert. Seega võib KrMS § 95 lg 3 ls-s 3 nimetatud nõude lugeda täidetuks ja vannutamata isiku allkirja puudumine on üksnes vormistuslik, mitte aga sisuline küsimus, mida ei saa kindlasti lugeda selliseks oluliseks rikkumiseks, mis murendaks ekspertiisiakti terviklikku usaldusväärsust. (p 14)
Juhul, kui menetluses on püstitatud kaitsetees selle kohta, et süüdistuses näidatud tagajärje põhjustasid süüdistatava teadvuse poolt kontrollimatud (s.o tahteliselt mittesuunatud) kehaliigutused, kuid ülejäänud tõendikogum osutab ühemõtteliselt sihipärasele ning tahteliselt suunatud käitumisele, ei ole vähimatki alust rääkida KrMS § 7 lg-s 3 sätestatud kõrvaldamata kahtlusest, mis tuleks vältimatult tõlgendada kahtlustatava või süüdistatava kasuks. (p 19)

matches:
Riigikohus
§ 95
§ 95
§ 95
§ 321
§ 95
§ 7


text:
Kohtupraktikas on leitud, et kohtuotsuse alusel kinnipeetava kasuks vanglalt väljamõistetavad summad (sh menetluskulud) on käsitatavad muude kinnipeetavale laekuvate summadena VangS § 44 lg 1 tähenduses (vt otsus asjas nr 3-3-1-86-08, p 16). Nimetatud seisukoht on kohaldatav aga üksnes nende laekumiste olemuse määramisel, mille kandmine kinnipeetava isikuarvele on seaduse järgi kohustuslik. VangS § 44 ei sätestata imperatiivselt, et kinnipeetaval puudub õigus omada vara (sh rahalisi nõudeid) ja käsutada seda väljaspool vanglat, vaid reguleerib isikuarvele kantud summade käsutamist ja sellest mahaarvamisi. Nimetatud sättest ei tulene, et kõik kinnipeetava sissetulekute tuleb kanda läbi nimetatud isikuarve. Erandina on sätestatud piirang kinnipeetava töötasule. VangS § 44 lg-s 4 sätestatud käsutuskeeld kehtib üksnes juba isikuarvele laekunud summade käsutamisele. Kinnipidamisasutuses viibival isikul on õigus käsutada haldusorganilt välja mõistetavat mittevaralise kahju hüvitist ja näidata, kellele ja millisele arvelduskontole see tuleks kanda ( vt otsus asjas nr 3-3-1-31-12, p 19, ja 12. juuni 2012. a otsus asjas nr 3-3-1-3-12, p 50). VangS § 44 ei piira eelnimetatud käsutusõigust.
Kohtukoosseisu moodustamise kord kui üks kohtu erapooletuse tagatis on põhiseaduse § 15 ja § 146 lg 2 ning ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 kaitsealas. Menetlusnormi rikkumine kohtukoosseisu muutmisel seab kahtluse alla kohtu ja õigusemõistmise objektiivse erapooletuse. Kohus mitte üksnes ei pea olema, vaid ka näima erapooletu. EIK kohtupraktika järgi hõlmab sõnastus „seaduse alusel moodustatud kohtus“ ka seaduses ettenähtud kohtukoosseisu moodustamise korra järgimist (vt nt otsus asjas nr 23103/07: Momćilović vs. Serbia, p 29). Analoogset rikkumist on kohtupraktikas käsitatud HKMS v.r § 45 lg 1 p-s 1 sätestatud olulise rikkumisena, mis tingib kaebuse ja vastuväidete põhjendustest ja nõudmistest olenemata kohtuotsuse tühistamise ja asja uueks läbivaatamiseks saatmise (vt otsused asjades nr 3-3-1-34-10, p 16, ja nr 3-3-1-82-10, p 11). Nimetatud kohtupraktika on asjakohane ja kohaldatav ka kehtiva HKMS § 199 tõlgendamisel, sest HKMS § 199 lg 1 p 1 ja HKMS v.r § 45 lg 1 p 1 langevad sõnastuslikult kokku. Seetõttu jääb Riigikohus oma senise praktika juurde.
Kui asja menetluse käigus kohtukoosseis muutub, alustatakse asja läbivaatamist algusest peale. HKMS § 11 lg-e 5 esimene lause sätestab sellekohase imperatiivse normi, mis kohtule kaalumisvõimalust ei jäta. Eelnimetatud sätte teine lause ei näe ette erandit esimese lause suhtes, vaid üksnes võimaldab muutunud kohtukoosseisul jätta osa toimunud menetlusest menetlusosaliste nõusolekul kordamata. Analoogset seisukohta on kohtupraktikas väljendatud enne 01.01. 2012 kehtinud HKMS § 5 lg 1 koosmõjus TsMS § 20 tõlgendamisel (vt otsus asjas nr 3-3-1-34-10, p 14, ja otsus asjas nr 3-3-1-82-10, p 9). Menetlusosalisi tuleb teavitada asja läbivaatava koosseisu muutumisest, et neil oleks võimalik esitada seisukoht menetlustoimingute tegemise vajaduse ja teiste menetlusseadustikes sätestatud õiguste kasutamise kohta. Tegemist on erapooletu õigusemõistmise ühe garantiiga. Kohtukoosseisu muutumise korra täitmiseks ei ole piisav üksnes kohtunike asendamise graafiku märkimine tööjaotusplaani. Toimikust peab nähtuma, millal ja mis põhjustel on kohtukoosseis vahetunud, mis võimaldab et kõrgema astme kohtul kohtukoosseisu määramise õiguspärasust kontrollida.
Hüvitise suuruse määramisel on kohtlemise kestus üks peamisi mõjutavaid asjaolusid, sest sellest sõltub rikkumise raskus ja isiku õiguste rikkumise intensiivsus. Sama on rõhutanud ka Euroopa Inimõiguste Kohus (vt nt otsus asjades nr 42525/07 ja 60800/08: Ananyev jt vs. Venemaa, p 172). Kohtlemise kestuse arvutamisel on asjakohane arvestada ka KarS § 67 lg-tes 1 ja 2 sätestatud karistuse tähtaegade arvutamise reeglitega, mille kohaselt arvutatakse vangistuse tähtaega aastates, kuudes ja päevades, aresti tähtaega aga päevades, ning ühele päevale arestile vastab kakskümmend neli tundi. Sellest tulenevalt on arestimajja saabumise ja sealt lahkumise päeva arvestamine ühe päevana põhjendatud aresti puhul. Vahistatu või kinnipeetavana arestimajas viibides oli kinnipidamisel tema vabadus võetud nii arestimajja saabumise kui ka sealt lahkumise päeval. Sarnaselt on ka kinnipeetavale distsiplinaarkaristusena määratud kartserikaristuse kandmisel relevantne lähtuda 24 tunni reeglist, sest kartserikaristus määratakse ööpäevades. Määratav hüvitis ei tohi olla võrrelduna Euroopa Inimõiguste Kohtu analoogsetes asjades määratud hüvitistega põhjendamatult madal (vt otsus vastuvõetavuse kohta asjas nr 38967/10: Mets vs. Eesti, p 31). Hüvitise määramisel ei ole põhjendatud tagajärgede hierarhiline käsitlemine. Arvestades kinnipidamistingimuste kumulatiivset mõju, võivad isiku kinnipidamisega nõuetele mittevastavas kambris kaasneda isikule vähemalt samaväärsed negatiivsed tagajärjed kui vabadusõiguse täiendava piiramisega nõuetekohases kambris. Kahju hüvitamisel tuleb arvestada iga konkreetse rikkumise asjaolusid, rikkumise raskusastet, nende kumulatiivset mõju, mitte lähtuda kitsalt nn üldisest väljakujunenud päeva-määrast. Päevamäära rakendamisel tuleb arvestada nii arestimajas viibimise üldist kestust kui ka konkreetsete ajavahemike pikkust eraldi, sest kinnipidamistingimused ei pruugi kõikidel ajavahemikel olla samasugused ega ühesuguse mõjuga isiku õigustele.

matches:
§ 44
§ 44
§ 44
§ 44
§ 15
§ 146
Kohus
§ 45
§ 199
§ 199
§ 45
Riigikohus
§ 11
§ 5
§ 20
Kohus
§ 67