Välisriigis kvalifikatsiooni omandanud proviisori sobivustesti koostamise, korraldamise ja tulemuste hindamise kord – Riigi Teataja
Välisriigis kvalifikatsiooni omandanud proviisori sobivustesti koostamise, korraldamise ja tulemuste hindamise kord
[RTL 2008, 86, 1200 - jõust. 26.10.2008]
Vastu võetud 14.07.2005 nr 91
RTL 2005, 85, 1269
jõustumine 07.08.2005
13.10.2008 nr 64 (RTL 2008, 86, 1200) 26.10.2008
Määrus kehtestatakse «Ravimiseaduse» § 59 lõike 4 alusel.
(1) Määrus kehtestab sobivustesti koostamise, korraldamise ja hindamise korra välisriigis proviisori kvalifikatsiooni omandanud isiku kutsekvalifikatsiooni vastavuse hindamiseks ja vastavusse viimiseks Eestis nõutavale kvalifikatsioonile.
(2) Määrust kohaldatakse isikutele (edaspidi taotleja), kes:
1) ei ole enne 1. maid 2004. a töötanud Eesti Vabariigis farmaatsia valdkonnas;
2) on välisriigis läbinud proviisoriõppe õppekava, mille õpe erineb «Ülikooliseaduse» § 291 lõike 5 ja «Rakenduskõrgkooli seaduse» § 15 lõike 6 alusel Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud proviisoriõppele esitatavatest nõuetest või
3) ei ole tunnustamistaotluse esitamisele eelnenud viie aasta jooksul vähemalt kolm järjestikust aastat töötanud farmaatsia valdkonnas.
[RTL 2008, 86, 1200 – jõust. 26.10.2008]
1) farmaatsia valdkond – ravimite ja nende koostisainete uurimine, valmistamine, tootmine, kvaliteedi kontroll, apteegiteenuse osutamine nii elanikele kui tervishoiuteenuse osutajatele, ravimialase informatsiooni jagamine ja nõustamine, sealhulgas töötamine pädeva isikuna «Ravimiseaduses» sätestatud tingimustel;
2) välisriik – riik väljaspool Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriiki või Šveitsi;
3) [Kehtetu – RTL 2008, 86, 1200 – jõust. 26.10.2008]
4) [Kehtetu – RTL 2008, 86, 1200 – jõust. 26.10.2008]
PROVIISORI SOBIVUSTESTI KOOSTAMINE, KORRALDAMINE JA TULEMUSTE HINDAMINE
(1) Proviisori sobivustesti koostab ja korraldab Tartu Ülikooli arstiteaduskond.
(2) Sobivustesti koostamisel arvestatakse järgmisi asjaolusid:
1) vajadust lülitada sobivustesti õppeaineid, mis ei sisaldu taotleja õppekavas, kuid mille omandamine on vajalik Eestis farmaatsia valdkonnas töötamiseks;
2) taotleja on omandanud välisriigis proviisori kvalifikatsiooni.
(3) Sobivustest peab kajastama teadmisi vähemalt järgmistes valdkondades:
1) kutsealased teadmised;
2) Eesti tervishoiualane seadusandlus;
3) ravikindlustuse ja sotsiaalabi korraldus Eestis.
(4) Sobivustest võib sisaldada kutsealase käitumise reegleid.
§ 4. Proviisori sobivustesti komisjon ja sobivustesti programm
(1) Eksami läbiviimiseks moodustab Tartu Ülikooli arstiteaduskonna dekaan (edaspidi dekaan) õigusaktidega sätestatud korras eksamikomisjoni.
(2) Eksamikomisjon koostab proviisori sobivustesti programmi.
(3) Sobivustesti programm peab kirjeldama sobivustesti vormi (suuline või kirjalik) ja toimumise korda ning teoreetiliste ja praktiliste oskuste hindamise viisi.
§ 5. Proviisori sobivustestile registreerumine
(1) Taotleja, kellel on kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks nõutav sobivustesti sooritamine, esitab dekaanile Tervishoiuameti sellekohase ettekirjutuse ja avalduse, milles on märgitud:
2) taotleja kutse;
3) taotleja aadress;
4) avalduse esitamise kuupäev.
(2) Avaldusele lisatakse järgmiste dokumentide koopiad:
1) kvalifikatsiooni tõendav dokument;
2) töötamist tõendav dokument;
(3) Taotleja avalduse alusel vormistab dekaan korralduse, milles kajastub taotleja sobivustestile registreerimine ja sobivustesti toimumise aeg. Korralduse koopia ja sobivustesti programm edastatakse taotlejale posti teel.
(4) Taotleja kinnitab sobivustestil osalemist registreerumisega vähemalt kaks nädalat enne sobivustesti toimumist Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas.
§ 6. Proviisori sobivustest
(1) Registreerunud taotleja lubatakse sobivustestile isikut tõendava dokumendi esitamisel.
(2) Sobivustesti tulemusi hindab eksamikomisjon haridusministri 11. veebruari 1999. a määrusega nr 10 «Kõrgharidust andvate õppeasutuste ühtse hindamissüsteemi kinnitamine» kehtestatud korras.
(3) Eksamikomisjon teeb otsuse sobivustesti tulemuse kohta ja väljastab taotlejale sobivustesti sooritamist tõendava dokumendi hiljemalt kaks nädalat pärast sobivustesti toimumist. Sobivustesti mittesooritanule antakse otsusest ärakiri või koopia.
(4) Sobivustesti saab teistkordselt sooritada kuus kuud pärast esimest sobivustesti.
(5) Sobivustesti teistkordsel mittesooritamisel saab sobivustesti uuesti sooritada ühe aasta pärast alates mittesooritamise otsuse tegemisest.
§ 7. Proviisori sobivustesti sooritamist tõendav dokument
Sobivustesti sooritamist tõendava dokumendi sisu ja vormi kehtestab Tartu Ülikool.
[Kehtetu – RTL 2008, 86, 1200 – jõust. 26.10.2008]


Energiamärgise väljastamise kord | A.M.T. Invest OÜ
EsilehtEttevõttestEhitusmäärusedEnergiamärgise väljastamise kord
Energiamärgise väljastamise kord
(1) Käesolev määrus kehtestab nõuded sisekliima tagamisega hoone energiamärgise vormile ja selle väljastamise korrale.
1) hoonetele, mis on tunnistatud mälestisteks vastavalt «Muinsuskaitseseadusele» ja mille olemust või välisilmet muudaks energiatõhususe miinimumnõuete täitmine oluliselt;
2) kultus- ja tavandihoonetele;
3) hoonetele, mille kasutusiga on kuni kaks aastat;
4) tööstushoonetele, töökodadele ja madala energiavajadusega, eluruumideta põllumajandushoonetele;
5) hoonetele, mida kasutatakse elamiseks vähem kui neli kuud aastas;
6) hoonetele, mille ruumide kasulik pind on kuni 50 m2.
1) energiaarvutus – arvutus, mille tulemusena määratakse kaalutud energiaerikasutus hoones selle standardkasutusel. Selle arvutuse lähteandmete hulka kuuluvad samuti välis- ja sisekliimat, hoone ja tehnosüsteemide kasutus- ja käiduaega, vabasoojuseid, hoone õhupidavust ning hoonet iseloomustavad andmed;
2) energiakandjate kaalumistegurid – tegurid, millega võetakse arvesse tarnitud energia tootmiseks vajalik primaarenergia kasutus ja selle keskkonnamõju. Energiakandjate kaalumistegurite arvväärtused on määratud Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2007. a määruse nr 258 «Energiatõhususe miinimumnõuded» § 3 lõikes 5;
3) kaalutud energiaerikasutus – energiakandjate kaalumisteguritega korrutatud aastane energiakasutus kilovatt-tundides hoone köetava pinna ruutmeetri kohta [kWh/(m2·a)];
4) korterelamu üldelekter – hoones asuvate korterite kasutajate ühiseks kasutamiseks mõeldud tehnosüsteemide ja elektritarvitite (nt trepikodade valgustus, küttesüsteemi osad, liftid) elektrienergia kasutus;
5) kraadpäev – hoone sisetemperatuuri ja välisõhu temperatuuri vahet iseloomustav näitaja, mille ühikuks on 1 °C temperatuurierinevus arvestusliku sisetemperatuuri ja ööpäeva (24 tunnise perioodi) keskmise välisõhu temperatuuri vahel;
6) normaalaasta kraadpäevade arv – hoone asukoha piirkonna keskmine kraadpäevade arv aastas ajavahemikus 1975–2004;
7) hoone tasakaalutemperatuur – temperatuur (°C), milleni tuleks hoones asuvaid ruume kütta või jahutada, et tagada hoones asuvate ruumide temperatuurile esitatavate nõuete täitmine. Õhu soojenemine tasakaalutemperatuurist ruumi temperatuurini toimub vabasoojuse (inimestest, elektriseadmetest, elektrivalgustusest, päikesekiirgusest eralduv soojus) mõjul.
(1) Sisekliima tagamisega hoone või hoone osa energiamärgis võib põhineda:
2) mõõdetud või hinnatud energiakasutuse andmetel.
(2) Projekteeritavale või oluliselt rekonstrueeritavale hoonele saab nõuda vaid energiaarvutusel põhineva energiamärgise väljastamist
(3) Olemasolevale hoonele väljastatakse üldjuhul mõõdetud või hinnatud energiakasutuse andmetel põhinev energiamärgis (edaspidi olemasoleva hoone energiamärgis).
1) kaugküte (asula või piirkonna mitut tarbijat või hoonet teenindava soojusvarustussüsteemi korral);
2) lokaalküte (hoonekeskse soojusvarustuse korral, nt katel kortermaja keldris, pliitkatel eramus jms);
3) kohtküte (ruumikeskse soojusvarustuse korral).
(2) Juhul kui hoonele on ehitisregistris määratud küttesüsteemi liik ja see vastab tegelikkusele, määratakse soojusvarustuse liik ehitisregistri andmete alusel. Soojusvarustuse liigiks märgitakse energiamärgisel:
1) kaugküte, juhul kui küttesüsteemi liik on kaugkeskküte (kaugküte);
2) lokaalküte, juhul kui küttesüsteemi liik on lokaalne keskküte või soojuspumba abil saadud soojuse jaotamiseks kasutatakse lokaalset keskküttesüsteemi või elektrist saadud soojuse jaotamiseks kasutatakse lokaalset keskküttesüsteemi;
3) kohtküte, juhul kui küttesüsteemi liik on elektriküte, ahju- või kaminaküte.
(3) Juhul kui hoonele pole ehitisregistris määratud küttesüsteemi liiki või andmed selle kohta ei vasta tegelikkusele, määratakse soojusvarustuse liik lähtuvalt käesoleva paragrahvi lõikest 1.
(4) Hoone osale energiamärgise väljastamisel tuleb soojusvarustuse liigi määramisel lähtuda selle osa kohta energiamärgise väljastamisel kogutud lähteandmetest.
(2) Juhul kui hoonele on ehitisregistris määratud kütte liik ja see vastab tegelikkusele (see on hoone kütmisel peamiseks energiaallikaks), määratakse energiaallikas ehitisregistri andmete alusel. Energiaallikaks märgitakse energiamärgisel:
1) soe vesi või aur, juhul kui hoone küttesüsteemi liik on kaugkeskküte (kaugküte);
2) kütus, juhul kui hoone kütte liik on masuut, petrool, küttegaas, tahke- või vedelkütus (sh vedelgaas);
3) elekter, juhul kui hoone kütte liik on elekter;
4) soojuspump, juhul kui hoone kütte liik on maaküte või välisõhult saadav soojus;
5) muu energiaallikas, juhul kui hoone kütte liik on muu, mis ei ole välisõhult saadav soojus.
(3) Juhul kui hoonele pole ehitisregistris määratud kütte liiki või andmed selle kohta ei vasta tegelikkusele, määratakse energiaallikas lähtuvalt käesoleva paragrahvi lõikest 1.
(4) Hoone osale energiamärgise väljastamisel tuleb energiaallika määramisel lähtuda selle osa kohta energiamärgise väljastamisel kogutud lähteandmetest.
2. peatükk ENERGIAARVUTUSEL PÕHINEVA ENERGIAMÄRGISE VÄLJASTAMINE
(1) Energiaarvutusel põhineva energiamärgise väljastamisel jaotatakse hooneid sõltuvalt nende kasutamise otstarbest järgmistesse kategooriatesse:
1) elamute kategooriasse kuuluvad kõik hooned, mille kasutamise otstarbe kood vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 26. novembri 2002. a määrusele nr 10 «Ehitise kasutamise otstarvete loetelu» algab numbriga 11;
2) mitteelamute kategooriasse kuuluvad kõik hooned, mille kasutamise otstarbe kood vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 26. novembri 2002. a määrusele nr 10 «Ehitise kasutamise otstarvete loetelu» algab numbriga 12.
(2) Elamute kategooriasse kuuluva hoone energiaarvutusel põhinev energiamärgis peab olema käesoleva määruse lisas 1 toodud vormi kohane.
(3) Mitteelamute kategooriasse kuuluva hoone energiaarvutusel põhinev energiamärgis peab olema käesoleva määruse lisas 2 toodud vormi kohane.
§ 7. Hoone energiatõhususarvu määramine
(1) Energiaarvutusel põhineva energiamärgise väljastamisel määratakse hoone energiatõhususarv Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2007. a määruse nr 258 «Energiatõhususe miinimumnõuded» kohase energiaarvutuse alusel.
(2) Juhul kui projekteeritava või oluliselt rekonstrueeritava hoone vastavust energiatõhususe miinimumnõuetele on tõendatud Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2007. a määruse nr 258 «Energiatõhususe miinimumnõuded» § 38 lõikes 2 sätestatud korras, on hoone või selle osa energiatõhususarv võrdne sama määruse § 3 lõike 2 punktides 1–6 sätestatud hoone või selle osa kasutamisotstarbele vastava energiatõhususarvu piirväärtusega.
(1) Energiatõhususarvu klass määratakse kindlaks hoone energiatõhususarvu ja hoone kasutamise otstarbe alusel vastavalt käesoleva määruse lisas 4 antud energiatõhususarvu skaalale.
(2) Juhul kui hoonel on mitu kasutamise otstarvet ja hoonele väljastatakse üks ühine energiamärgis, valitakse energiatõhususarvu skaala kasutamise selle otstarbe järgi, mille osakaal köetava pinna järgi on hoones kõige suurem. Energiaarvutusel põhinevaid energiamärgiseid võib väljastada ka kõikide hoone kasutamise otstarvete kohta eraldi juhul, kui energiamärgised väljastatakse samaaegselt kõigile ühesuguse kasutamise otstarbega hoone osadele. Iga kasutamise otstarbe kohta väljastatakse sellisel juhul üks energiaarvutusel põhinev energiamärgis.
§ 9. Energiaarvutusel põhineva energiamärgise väljastamise ja kehtivuse kuupäeva määramine
(1) Energiaarvutusel põhineva energiamärgise väljastamise kuupäeva märgib hoone ehitusprojekti koostanud projekteerimisettevõtja. Energiaarvutusel põhineva energiamärgise väljastamise kuupäev on sama, mis ehitusprojekti või asjakohase ehitusprojekti osa projekteerimisettevõtjalt tellijale üleandmise kuupäev.
(2) Energiaarvutusel põhineva energiamärgise kehtivuse lõpp määratakse «Ehitusseaduse» alusel. Juhul kui hoone valmimise aeg ei ole teada, jäetakse energiaarvutusel põhineva energiamärgise kehtivuse kuupäev määramata.
(3) Energiaarvutusel põhineva energiamärgise, millele ei ole märgitud kehtivuse kuupäeva, kehtivus määratakse ehitusettevõtjalt tellijale ehitise üleandmist tõendavate dokumentide alusel.
3. peatükk OLEMASOLEVA HOONE ENERGIAMÄRGISE VÄLJASTAMINE
(1) Olemasoleva hoone energiamärgise väljastamisel jaotatakse hooneid sõltuvalt nende kasutamise otstarbest kahte kategooriasse:
(2) Olemasoleva hoone energiamärgis koosneb neljast osast:
1) tiitelleht (ühel lehel);
2) energiasäästu meetmete loetelu (ühel tiitellehele järgneval lehel);
4) kaalutud energiaerikasutuse arvutus.
(3) Elamute kategooriasse kuuluva hoone olemasoleva hoone energiamärgise tiitelleht peab olema käesoleva määruse lisas 5 toodud vormi kohane.
(4) Mitteelamute kategooriasse kuuluva hoone olemasoleva hoone energiamärgise tiitelleht peab olema käesoleva määruse lisas 6 toodud vormi kohane.
(5) Olemasoleva hoone energiamärgise meetmete loetelu peab olema käesoleva määruse lisas 7 toodud vormi kohane.
1) hoone ehitisregistri kood. Kui taotletakse olemasoleva hoone energiamärgist hoone osale, näidatakse ka hoone osa identifitseerimist võimaldavad andmed (nt korteri number);
3) hoone või selle osa, millele energiamärgist väljastatakse, köetav pind (m2). Juhul kui hoonel on mitu kasutamise otstarvet ja hoonele väljastatakse üks ühine energiamärgis, tuleb märkida hoone kasutamise see otstarve, mille osakaal hoone köetavast pinnast on kõige suurem;
4) kõigi kütteks kasutatud kütuste või energiate kogused, soovitavalt viimase kolme aasta jooksul (üksikute kütuste või energiate kaupa). Juhul kui hoone ventilatsioonisüsteemis ei kasutata ainult elektrit, kajastatakse muu ventilatsioonisüsteemis kasutatud kütuse või energia kogust kütteks kasutatud kütuste või energia koosseisus;
5) kõigi sooja tarbevee ettevalmistuseks kasutatud kütuste või energiate kogused, soovitavalt viimase kolme aasta jooksul (üksikute kütuste või energiate kaupa);
6) kasutatud elektri kogus, soovitavalt viimase kolme aasta jooksul. Juhul kui korterelamu korral puudub teave korterites kasutatud elektri kohta, võib kasutatud elektri koguse määramiseks summeerida korterelamu üldelektri ja määruse lisas 9 toodud näitajate abil määratud korterites kasutatud elektri koguse;
7) kasutatud gaasi kogus, soovitavalt viimase kolme aasta jooksul;
8) energiamärgise tellija või tema volitatud esindaja poolt antud teave hoone kasutamise otstarbe, kasutatavuse ja sisekliima kohta;
9) elamute kategooriasse kuuluva hoone korral viimase kütteperioodi jaanuari-, veebruari- ja märtsikuus ruumide kütte või energiaarve, vajatud energia või kütuse arve, väljendatud kroonides ja eurodes eluruumi üldpinna ühe ruutmeetri kohta. Kui elamus kasutatakse muid õigusaktist tulenevaid majandamiskulude arvestamise aluseid, antakse näitajad lähtuvalt elamus rakendatavatest majandamiskulude arvestamise alustest;
10) andmete esitaja nimi või asutus.
(2) Tellija või tema volitatud esindaja allkirjastab kaalutud energiaerikasutuse arvutamiseks vajalike lähteandmete osa.
(3) Tellija või tema volitatud esindaja allkiri kaalutud energiaerikasutuse arvutamiseks vajalike lähteandmete osal loetakse tellija kinnituseks selle kohta, et:
1) tema poolt energiamärgise väljastajale kättesaadavaks tehtud andmed on temale teada olevad andmed hoone ja hoone energiakasutuse kohta. Hoone energiakasutuse andmeteks loetakse kaudselt ja otseselt energiakasutust iseloomustavaid andmeid;
2) ta on teadlik asjaolust, et vajalike korrektsete lähteandmete puudumisel energiaerikasutuse arvutamiseks võidakse vajaliku soojuse ja elektri erikulu määrata käesoleva määruse § 15 lõikes 2 sätestatud meetodi abil ning energiamärgise väljastaja võib energiamärgise väljastada suurima kaalutud energiaerikasutuse klassiga.
(1) Kaalutud energiaerikasutuse arvutamise osas näidatakse arvutuses kasutavad lähteandmed ja arvutused hoone kaalutud energiaerikasutuse määramiseks.
(2) Kaalutud energiaerikasutuse arvutamise osas tuleb avaldada järgnevad arvutuses kasutatavad lähteandmed:
1) hoone või selle osa kasutamise otstarve, millest lähtuvalt valitakse kaalutud energiaerikasutuse skaala ja kasutatav olemasoleva hoone energiamärgise vorm;
3) hoone tasakaalutemperatuur;
4) teave hoone soojusvarustuse liigi kohta. Soojusvarustuse liigi määramisel juhindutakse käesoleva määruse §-s 4 sätestatust;
5) teave hoone kütmisel kasutatavate energiaallikate kohta. Energiaallika määramisel juhindutakse käesoleva määruse §-s 5 sätestatust;
6) köetav pind hoones (m2);
7) andmed energiakasutuse kohta, mille põhjal selgitatakse välja kütuste ja energia kasutus hoone kütmiseks (MWh/a). Üldjuhul antakse andmed viimase kolme kalendriaasta kohta;
8) andmed, mille põhjal selgitatakse välja kütuste ja energia kasutus tarbevee soojendamiseks hoones (MWh/a). Üldjuhul antakse andmed viimase kolme kalendriaasta kohta;
9) andmed elektri kasutuse kohta hoones (MWh/a). Üldjuhul antakse andmed viimase kolme kalendriaasta kohta;
10) andmed gaasi, mida ei ole tarbitud küttesoojuse saamiseks, kasutuse kohta hoones (MWh/a). Üldjuhul antakse andmed viimase kolme kalendriaasta kohta;
11) kraadpäevade arv hoone asukoha piirkonna järgi ja hoone tasakaalutemperatuuril viimasel kolmel kalendriaastal ja normaalaasta kraadpäevade arv.
(3) Kaalutud energiaerikasutuse arvutamise osas tuleb avaldada järgnevate arvutuste tulemused:
1) normaalaasta kraadpäevade arvu alusel taandatud küttesoojuse kulu (MWh/a). Üldjuhul antakse andmed viimase kolme kalendriaasta kohta;
2) keskmine normaalaasta kraadpäevade arvu alusel taandatud ja energiakandjate kaalumisteguritega läbi korrutatud küttesoojuse kulu (MWh/a). Üldjuhul kasutatakse küttesoojuse kulu keskmise väärtuse määramisel andmeid viimase kolme kalendriaasta kohta;
3) energiakandjate kaalumisteguritega läbi korrutatud keskmine soojuse kulu sooja tarbevee soojendamiseks (MWh/a). Üldjuhul kasutatakse sooja tarbevee soojendamiseks vajatava soojuse keskmise kulu määramisel andmeid viimase kolme kalendriaasta kohta. Juhul kui hoone kõige olulisemaks energiaallikaks ei ole elekter või gaas ja sooja tarbevee soojendamiseks kasutatakse ainult elektrit või gaasi ning summaarne elektri või gaasi kulu on mõõdetud, ei pea keskmist soojuse kulu sooja tarbevee soojendamiseks avaldama;
4) energiakandja kaalumisteguriga läbi korrutatud keskmine elektri kulu (MWh/a). Üldjuhul kasutatakse keskmise elektri kulu määramisel andmeid viimase kolme kalendriaasta kohta;
5) energiakandja kaalumisteguriga läbi korrutatud keskmine gaasi kulu, mida ei ole tarbitud küttesoojuse saamiseks (MWh/a). Üldjuhul kasutatakse keskmise elektri kulu määramisel andmeid viimase kolme kalendriaasta kohta;
6) aasta keskmine hoone aastane kaalutud energiakastutus (MWh/a);
7) hoone aastane kaalutud energiaerikasutus [kWh/(m2·a)];
2. jagu Olemasoleva hoone energiamärgise väljastamiseks vajalike andmete määramine
§ 13. Köetava pinna määramine
(1) Köetava pinna suuruse määramisel lähtutakse üldjuhul ehitisregistri andmetest.
(2) Köetava pinna suuruse puudumisel ehitisregistris võib köetava pinna määramisel kasutada:
1) hoone kohta koostatud dokumentatsiooni (nt projekt, inventariseerimisprojekt vms) või
2) energiamärgise tellija või tema volitatud esindaja andmeid.
(3) Köetava pinna tegelik suurus võib erineda ehitisregistrisse kantud andmetest. Märgise väljastaja selgitab võimaluse korral välja köetava pinna tegeliku suuruse ja märgib, millised andmed võeti energiamärgise väljastamisel aluseks.
(4) Märgise väljastaja ei ole kohustatud märgise väljastamise protsessis arvutama köetava pinna suurust.
§ 14. Kraadpäevade määramine
(4) Energiamärgise väljastamiseks vajaliku hoone kaalutud energiaerikasutuse arvutamisel on hoone tasakaalutemperatuur alati 17 °C.
(5) Andmed kalendri- ja normaalaasta kraadpäevade arvu kohta erinevates hoone asukoha piirkondades ja käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud hoone tasakaalutemperatuuri korral avaldatakse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi kodulehel.
§ 15. Kaalutud energiaerikasutuse määramine
2) keskmine energiakandjate kaalumisteguritega läbi korrutatud keskmine soojuse kulu sooja tarbevee soojendamiseks;
(2) Juhul kui tellijalt ei ole võimalik saada andmeid kasutatud energia kohta või andmed hoones kasutatud energia kohta on kättesaadavad vähem kui nelja kütteperioodi kuuluva kuu kohta, tuleb:
1) hoone kaalutud energiaerikasutus määrata määruse lisas 3 toodud energia erikasutuse andmete põhjal, välja arvatud juhul kui kasutamise otstarbe järgi, mille osakaal köetava pinna järgi on hoones kõige suurem, on hoone liigitatav ärihooneks, avalikuks hooneks, transpordihooneks, tervishoiuhooneks või siseujulaks või
2) omistada hoonele aastane kaalutud energiaerikasutus, mis vastab suurimale energiaerikasutuse klassile (H või G) antud kasutamise otstarbe puhul või
3) hoone kaalutud energiaerikasutus määrata projekteerimisettevõtja või hoonete energiaauditeid tegeva ettevõtja poolt teostatud Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2007. a määruse nr 258 «Energiatõhususe miinimumnõuded» kohase hoone energiaarvutuse alusel. Andmete allikaks võib olla ka hoone ehitusprojekt, mille kütte- ja ventilatsiooniosas on näidatud hoone ligikaudne energiavajadus selle osade kaupa (energiavajadus kütteks, ventilatsiooniks, jahutuseks).
(3) Iga vaadeldava kalendriaasta küttesoojuse kulu (MWh/a) arvutamiseks tuleb summeerida kasutatud kütuste energiasisaldus, kütteks ja ventilatsiooniks kasutatud soojus ning kütteks kasutatud elekter. Iga kütuse energiasisaldus arvutatakse kütteväärtuse abil. Kütteväärtusena kasutatakse tarnija poolt antud tarbimisaine alumist kütteväärtust või määruse lisas 8 toodud andmeid.
(4) Juhul kui kõige olulisemaks energiaallikaks kütmisel on elekter või elektriga käitatav soojuspump ning kütteks kasutatud elektrit eraldi ei mõõdeta, tuleb tarnitud elektri kogusest lahutada sooja tarbevee valmistamiseks ja muudeks vajaduseks (näiteks toiduvalmistamine, olmeseadmed, valgustus jne) kasutatud elekter. Andmete puudumisel elektri erikasutuse kohta sooja tarbevee valmistamisel või muudeks vajadusteks võib kasutada määruse lisas 9 toodud andmeid.
kus Qteg,kyt – küttesoojuse kulu vaadeldaval kalendriaastal (MWh/a);
Steg – kraadpäevade arv vaadeldaval kalendriaastal.
(6) Normaalaasta kraadpäevade arvu alusel taandatud ja energiakandjate kaalumisteguritega läbi korrutatud küttesoojuse kulu (edaspidi normaalaasta kaalutud küttesoojuse kulu, MWh/a) ühe kalendriaasta kohta arvutatakse valemiga:
kus p – kütteks vajatava soojuse saamiseks kasutatud energiaallikate arv vaadeldaval kalendriaastal;
kus n – vaadeldavate kalendriaastate arv.
(8) Soojuse kulu sooja tarbevee soojendamiseks saadakse vee erisoojuse, sooja tarbevee ja külma vee keskmise temperatuuride vahe ning sooja tarbevee koguse korrutamisel. Sooja tarbevee kogus määratakse üldjuhul sooja tarbevee soojusvahetisse antud külma vee mõõtja näidu alusel. Soojuse kulule sooja tarbevee soojendamiseks lisatakse sooja tarbevee torustiku soojuskaod ja käterätikuivatitega hoonesse antud soojus. Juhul kui mõõtmisandmed sooja tarbevee koguse kohta puuduvad, kasutatakse sooja tarbevee soojendamiseks kasutatud soojuse kulu määramiseks määruse lisas 9 toodud andmeid.
(9) Energiakandjate kaalumisteguritega läbi korrutatud soojuse kulu sooja tarbevee soojendamiseks (edaspidi kaalutud tarbevee valmistamise kulu, MWh/a) ühe kalendriaasta kohta arvutatakse valemiga:
kus Qtvs – soojuse kulu tarbevee soojendamiseks vaadeldaval kalendriaastal (MWh/a);
p – sooja tarbevee soojendamiseks vajatava soojuse saamiseks kasutatud energiaallikate arv vaadeldaval kalendriaastal;
(11) Lõigetes 9–10 kirjeldatud arvutust ei pea teostama juhul kui:
1) sooja tarbevee soojendamiseks kasutatakse ainult elektrit ning summaarne elektritarbimine on mõõdetud. Elektri kulu sooja tarbevee soojendamiseks arvestatakse sellel juhul summaarse elektritarbimise hulka;
2) sooja tarbevee soojendamiseks kasutatakse ainult gaasi ning summaarne gaasitarbimine on mõõdetud. Gaasi kulu sooja tarbevee soojendamiseks arvestatakse gaasi, mida ei ole tarbitud küttesoojuse saamiseks, kulu koosseisu.
n – vaadeldavate kalendriaastate arv;
(15) Hoone aastane kaalutud energiaerikasutus [kWh/(m2·a)] arvutatakse valemiga:
kus Akyt – hoone köetav pind, mis on määratud käesoleva määruse § 13 alusel (m2).
(1) Kaalutud energiaerikasutuse klass määratakse kindlaks hoone aastase kaalutud energiaerikasutuse ja hoone kasutamise otstarbe alusel vastavalt käesoleva määruse lisas 4 antud kaalutud energiaerikasutuse skaalale.
(2) Juhul kui hoonel on mitu kasutamise otstarvet ja hoonele väljastatakse üks ühine energiamärgis, valitakse kaalutud energiaerikasutuse skaala kasutamise otstarbe järgi, mille osakaal köetava pinna järgi on hoones kõige suurem. Olemasoleva hoone energiamärgiseid võib väljastada ka kõikide hoone kasutamise otstarvete kohta eraldi juhul, kui energiamärgised väljastatakse sama aegselt kõigile ühesuguse kasutamise otstarbega hoone osadele. Iga kasutamise otstarbe kohta väljastatakse sellisel juhul üks olemasoleva hoone energiamärgis.
4. peatükk ENERGIAMÄRGISE ANDMETE AVALDAMINE JA LEVITAMINE
(1) Hoone energiamärgise andmed ehitisregistris on avalikud.
(2) Mitme kasutamise otstarbega hoone üksikute osade energiamärgiste või hoone osale väljastatud energiamärgise kohta andmeid ehitisregistrisse ei kanta.
§ 18. Energiaarvutusel põhineva energiamärgise andmete kandmine ehitisregistrisse
(1) Energiaarvutusel põhineva energiamärgise andmed kannab ehitisregistrisse kohalik omavalitsus pärast ehitusloa väljastamist.
(2) Energiaarvutusele põhineva energiamärgise andmetest kantakse ehitisregistrisse:
1) energiamärgise väljastaja äriregistri registrikood ja nimi;
2) ehitusloa väljastamise kuupäev;
3) kaalutud energiaerikasutuse klass.
§ 19. Olemasoleva hoone energiamärgise andmete kandmine ehitisregistrisse
(1) Olemasoleva hoone energiamärgise andmed kannab ehitisregistrisse energiamärgise väljastaja (energiamärgiste väljastamisega tegelev ettevõtja või füüsilisest isikust ettevõtja, energiaauditeid teostav ettevõtja või füüsilisest isikust ettevõtja, ehitiste ekspertiise teostav ettevõtja või füüsilisest isikust ettevõtja).
(2) Olemasoleva hoone energiamärgise andmetest kantakse ehitisregistrisse:
2) energiamärgise väljastamise kuupäev;
3) kaalutud energiaerikasutuse klass;
4) teave köetava pinna määramiseks kasutatud info allika kohta.
(3) Köetava pinna määramise info allikad on:
1) ehitisregistri andmed;
2) omaniku poolt esitatud andmed;
3) märgise väljastaja poolt kogutud andmed.
(4) Juhul kui ehitisregistris saada olevad hoone tehnilised andmed küttesüsteemi liigi või kütte liigi kohta ei vasta tegelikkusele, esitatakse ehitisregistrile uued andmed hoone küttesüsteemi liigi või kütte liigi kohta. Kütte liigi andmeid ei uuendata, juhul kui hoone soojusvarustuse liigiks on kaugküte.
(5) Juhul kui ehitisregistris saada olevad hoone tehnilised andmed köetava pinna kohta ei vasta tegelikkusele ja tegelik köetava pinna suurus on dokumentide alusel tõendatav, teavitab olemasoleva hoone energiamärgise väljastaja energiamärgise tellijat ehitisregistrisse kantud köetava pinna andmete korrigeerimise võimalusest.
§ 20. Energiamärgise koopia levitamine kortermajas
«Korteriomandiseaduse» § 15 lõikest 8, «Korteriühistuseaduse» §-st 152, «Hooneühistuseaduse» § 15 lõikest 3 tulenev korteriomanikele või hooneühistu liikmetele energiamärgise koopia andmise kohustus loetakse täidetuks, kui korteriomanik või hooneühistu liige on saanud energiamärgise tiitellehe ja energiasäästu meetmete loetelu ning tal on soovi korral võimalik tutvuda energiamärgise teiste osadega.
5. peatükk MÄÄRUSTE MUUTMINE JA MÄÄRUSE JÕUSTUMINE
§ 21. Majandus- ja kommunikatsiooniministri määruse «Ehitise tehniliste andmete loetelu» muutmine
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 24. detsembri 2002. a määruses nr 69 «Ehitise tehniliste andmete loetelu» (RTL 2003, 3, 26) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 12 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 1) kaugküte;»;
2) paragrahvi 12 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:« 41) õhksoojuspump-küte;»;
3) paragrahvi 13 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 1) vedelkütus;»;
4) paragrahvi 13 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 22. Määruse jõustumine ja rakendamine
(1) Määrus jõustub 2009. aasta 1. jaanuaril.


Mees ähvardas naise ja lapsed autoga alla ajada
27.06.2020. Autor: Ahto Jakson
Mitmes 'kasuisa' see lastele juba oli?
27.06.20, 08:25
Ei nimetaks sellist mingisuguseks isaks, ka jutumärkides mitte.
Kohtuasja number: 1-20-3116/7
1. Madis Kivi süüdistatakse selles, et tema ühel hilisõhtusel ajal täpselt tuvastamata
kuupäeval ajavahemikul 14.02.2020-16.02.2020, viibides enda elukohas *** magamistoas, kus
isiklike suhete pinnalt tekkinud tüli käigus tungis kallale *** X.yle, kellel haaras käega juustest
kinni ja lõi viimase pea vastu nari puitosa, mille tagajärjel tekitas X.yle füüsilist valu ja
mitteeluohtliku lühemaajalise vähem kui neli nädalat kestva tervisekahjustuse- verevalumi
otsmiku piirkonnas. Sellise tahtliku tegevusega Madis Kivi, tekitades teisele inimesele
füüsilist valu ja tervisekahjustuse juustest haaramise tagajärjel, pani toime kehalise
väärkohtlemise isiku vastu, kellega oli lähisuhtes, s.o KarS § 121 lg 2 p 2 järgi
kvalifitseeritava kuriteo. Lisaks sellele Madis Kivi, varem kehalise väärkohtlemise toime
pannud isikuna, viibides 11.03.2020 kella 08.00-09.00 ajal enda elukohas *** magamistoas,
kus omavaheliste suhete pinnal tekkinud tüli käigus tungis kallale oma *** X.yle, kellel haaras
käega tugevasti kinni kaela piirkonnast, mille tagajärjel tekitas kannatanule füüsilist valu ja
mitteeluohtliku lühemaajalise vähem kui neli nädalat kestva tervisekahjustuse - verevalumi
Kriminaalasi nr 1-20-3116
kaela piirkonnas. Sellise tahtliku tegevusega Madis Kivi, tekitades teisele inimesele füüsilist
valu ja tervisekahjustuse kaela piirkonnast pigistamise tagajärjel, pani toime kehalise
väärkohtlemise isiku vastu, kellega oli *** ning isikuna, kes on varem kehalise
väärkohtlemise toime pannud, s.o KarS § 121 lg 2 p 2 ja p 3 järgi kvalifitseeritava kuriteo.
Lisaks sellele Madis Kivi, varem kehalise väärkohtlemise toime pannud isikuna, viibides
13.03.2020 kella 08.00-08.30 ajal enda elukohas *** köögis, kus isiklikul pinnal tekkinud tüli
käigus tungis kallale oma *** X.y seitsmeaastasele pojale C.Dle, kelle lükkas jõuga pikali, sest
laps oli vett maha ajanud ning seejärel lõi C.Dle magamistoas ühe korra rusikas käega vastu
reit ning lõi asetleidnule vahele sekkunud X.yle samuti rusikaga vastu reit, tekitades
kannatanutele C.Dle ja X.yle oma tahtlik tegevuse tagajärjel füüsilist valu. Sellise tahtliku
tegevusega Madis Kivi, tekitades teisele inimesele füüsilist valu löömise tagajärjel, pani
toime kehalise väärkohtlemise isiku vastu, kellega oli lähisuhtes ning isikuna, kes on
varem kehalise väärkohtlemise toime pannud, s.o KarS § 121 lg 2 p 2 ja p 3 järgi
kvalifitseeritava kuriteo. Lisaks sellele Madis Kivi. Varem kehalise väärkohtlemise toime
pannud isikuna, viibides 13.03.2020 kella 11.00-12.00 ajal *** hoovis, kus isiklikul pinnal
tekkinud tüli käigus tungis kallale oma*** X.yle, kelle tõukas kaela piirkonnast kinni haarates
vastu maja seina, tekitades oma tahtliku tegevuse tagajärjel kannatanule füüsilist valu. Sellise
tahtliku tegevusega Madis Kivi, tekitades teisele inimesele füüsilist valu vastu maja seina
tõukamise tagajärjel, pani toime kehalise väärkohtlemise isiku vastu, kellega oli ***ning
isikuna, kes on varem kehalise väärkohtlemise toime pannud, s.o KarS § 121 lg 2 p 2 ja p
3 järgi kvalifitseeritava kuriteo. Lisaks sellele Madis Kivi, viibides 13.03.2020 kella 11.00-
12.00 ajal Saare maakonnas **** hoovis, kus eelnevalt oli omavaheliste suhete pinnal toimunud
tüli käigus kasutanud füüsilist vägivalda enda *** X.y suhtes, ähvardas tapmise- või
tervisekahjustuse tekitamisega X.yd ja tema alaealisi lapsi, lubades autoga alla ajada nii X.y kui
ka viimase kolm last, mistõttu X.y, arvestades Madis Kivi varasemat agressiivset käitumist,
tundis reaalset hirmu enda ning laste elu ja tervise pärast, sest reaalselt kartis sellise ähvarduse
täideviimist enda ja oma laste suhtes. Sellise tegevusega Madis Kivi, ähvardades tapmise ja
tervisekahjustuse tekitamisega isikut, kellel oli reaalne alus karta enda suhtes nimetatud
ähvarduse täideviimist, pani toime KarS § 120 lg 1 järgi kvalifitseeritava kuriteo
27.06.20, 11:14
ähvarduse täideviimist, pani toime KarS § 120 lg 1 järgi kvalifitseeritava kuriteo.
Stokholmi sündrom
27.06.20, 14:18
Päris 'armas' suhe,- nii armas kohe, et kumbki ei suuda lahku minna..... Kasuisa sündroom.
Milline kõnts kaela võetud.
27.06.20, 16:06
Noaga ähvardajale tingimisi vangistus
Mullu detsembris Facebookis ja Orissaares endast nooremat noaga ähvardanud mehehakatis sai kohtus karistuseks tingimisi vangistuse. Kohus tunnistas Madis Kivi (18) süüdi tervisekahjustuse tekitamisega ähvardamises ja karistas teda ühekuulise vangistusega tingimisi pooleaastase katseajaga. Lisaks tuleb tal riigituludesse maksta 300 eurot sundraha. Politsei poolt ära võetud nuga kuulub vastavalt kohtuotsusele hävitamisele. Kivi ähvardas korduvalt suhtlusportaalis Facebook tekstisõnumite kaudu endast nooremat tappa, lisades ka pildi noast. Möödunud aasta 11. detsembril kella 15 ajal võttis ta Orissaares Sadama tänaval asuva ühiselamu juures sõnavahetuse ja rüseluse käigus jope rinnataskust noa välja. Kivi jooksis, nuga käes, sama kannatanu poole, keda ta varem Facebookis sõnumitega pommitanud oli, ning ähvardas teda. Sellise teoga hirmutas Kivi kannatanut ning viimasel oli põhjust karta ähvarduse täideviimist.
Täielik värdjas!
28.06.20, 07:42
13.03.2020 kella 08.00-08.30 ajal enda elukohas *** köögis, kus isiklikul pinnal tekkinud tüli käigus tungis kallale oma *** X.y seitsmeaastasele pojale C.Dle, kelle lükkas jõuga pikali, sest laps oli vett maha ajanud ning seejärel lõi C.Dle magamistoas ühe korra rusikas käega vastu reit
28.06.20, 08:10
Nii juhtub, kui lapsel pole isa, kes kaitseks.
28.06.20, 14:30
Ja selliselt määratakse ainult natuke tingimisi? Kohus ootab laipu?
28.06.20, 17:11
Seitsmeaastast rusikaga vastu reit lüües peab täiskasvanud mees kummardama.Ennasttäis ülbik vaevalt kummardab-pigem andis lapsele jalaga.
Head inimesed! Palun püüdke Vahur kinni ja tooge ta tagasi Sõmerale, tänud. Tal juba kaks korda jäänud rohud võtmata.
No pool loksaali peale kella 2 öösel sarnase silmavaatega vendi täis.
Pealkiri on eksitav
28.06.20, 22:15
Rämps, mitte mees! Paras oleks selle hiidlaste "aasta emaga" ühte kongi panna, pikaks pikaks ajaks.


text:
Uudised ja teadaanded - Page 3 - Eesti päästjate foorum
PostitusPostitas Andreas.R » 00:25, 15 12 2010
Siim kirjutas:Ministeerium lubab päästjatele kogu vahetuse tasustamist - http://www.postimees.ee/?id=357033
Hea, et Siim ei pannud selle viite järele aplausi märki.
Esmapilgul võib ju see pakkumine tunduda ahvatlev... Aga ainult esmapilgul. Ja nägemata seda ettepanekut must-valgel on üldse raske midagi arutada... On palju olulisi nüansse mis jäävad selguseta: kas astmepalga eest normtunnid või kogu vahetus? Viimasel juhul tähendab see tunnihinna langust ja see omakorda, et öötundide eest saadav tasu väheneb, samuti pühadetasu... Ületundide arvestuse alused on samuti selle pakkumise puhul praegusel hetkel arusaamatud. Ehk ühesõnaga - millistel alustel hakatakse tööaega rehkendama. See oli siis ministri ja ameti üks pakkumine mida just kuigi põhjalikult lahti ei seletatud ja loodame selle seletuse saada lähiajal... Tahan rõhutada, et ajakirjanduses levinud Kalle väljaütlemine justkui oleksid päästjad sellega nõus on arusaamatu - tunnipalga alandamisega me nõus ei olnud...
Veel pakuti varianti, et jääb kehtima vana leping... Selle vahega, et palganumber eurodes.
Kolmas variant oli aga täielik ulme ja tekitas küsimusi kas peadirektor annab ikka endale aru mis ametit ta juhib?! Välja pakuti variant, et iga kuue tunni järel võtab valves olev meeskond ennast arvelt maha ja peab lõunapausi! Ehk siis TLS § 47 lg 2 täiesti uus tõlgendus - vastaspoole meelest võimaldab meie töö iseloom töökohalt lahkuda...
Järgmine kord kohtutakse 20.12.2010 kl. 10:00
PostitusPostitas Doktor » 17:47, 15 12 2010
Head päästjad. Kahjuks tuleb tõededa, et päästjate mahamüümine, omavaheline lõhestamine on taas alguse saanud. Vanad läbiproovitud võtted on jälle kasutusele võetud. Meenutame eelmist aastat kus osa reetureid pidasid võimalikuks oma komando nurga taga päästjate põhimõtteid A Tamsalule müüa. Täna on need inimesed taas aktivseerunud ning välisreiside nimel tegutsemas. Ei maksa unustada, et "juhtkonnasõbralikud mehed" saavad alati välisreisile. Pritsimehed kui te ei jookse ajakirjanduses avaldatu peale tormi nagu lapsed kommi peale, siis te mõistate, et tõde ja olulised faktid on peidus detailides. Lähemalt ja läbivalt täna juhtunust juba varsti. Seniks pidage oma usaldusisikutega sidet.
PostitusPostitas Andreas.R » 12:28, 16 12 2010
Tere kaasvõitlejad,
Riputan siia üles meie ettepaneku kollektiivlepingu p.5 (vana lepingu järgi) sõnastuse osas:
1. Summeeritud tööaja alusel töötavate päästeteenistujate graafikujärgse töövahetuse kestus on 24 tundi. 6-kuulise arvestusperioodi lõpuks kokkulepitud tööaega (40 tundi ühes nädalas) ületavad töötunnid kuuluvad tööandja poolt hüvitamisele kooskõlas töölepingu seaduse § 44 lõikega 1 ja lõikega 6, makstes ületunnitöö eest 1,5 kordset töötasu või vaba ajaga ületunnitööga võrdses ulatuses.
2. Eelmises punktis fikseeritud kokkulepe ei laiene Häirekeskuse summeeritud tööaja alusel töötavatele päästeteenistujatele.
PA alles kooskõlastab oma ettepanekut ministriga. Loodetavasti nad ikka jõuavad meile teada anda enne esmaspäeva hommikut!
PostitusPostitas Doktor » 19:00, 16 12 2010
Lugege ja imestage. Ja levitage ja saatke edasi.
aumeeste_kokkulepe.JPG
(172.58 KiB) Pole veel allalaaditud
Laadige dokument maha ja lugege.
PostitusPostitas Doktor » 12:14, 20 12 2010
Kõigile kes veel ei tea. Eriti aga neile kes teavad ja teenistuse siseveebis kuulutavad, et aü- ga on osaline kokkulepe sõlmitud, siis ega ikka ei ole küll
Täna on uus kohtumine. Loodame, et delegatsioon ikka kohale tuleb ja foorumis midagi pajatab.
PostitusPostitas Siim » 16:16, 20 12 2010
Doktor kirjutas: Kõigile kes veel ei tea. Eriti aga neile kes teavad ja teenistuse siseveebis kuulutavad, et aü- ga on osaline kokkulepe sõlmitud, siis ega ikka ei ole küll
Päästjate kollektiivleping jäi allkirjastamata - http://www.postimees.ee/?id=360126
PostitusPostitas Andreas.R » 22:38, 20 12 2010
Ahhoi kaasvõitlejad,
Loodan, et praegu tööl olevad päästjad andestavad mulle juba teise avatud Aleksandri... Ja selle, et homme kavatsen magada täpselt niikaua kui und on...
Minu üks seisukohti on: ära kaaguta enne kui muna tervelt pesas on! Praegune seis on selline, et siseministri poolt laialt reklaamitud lepingu allkirjastamine jäi õnneks ära kuna ministeeriumi poolne pakkumine jõudis meieni reedel liiga hilja, et seda läbi "juura" masinavärgi lasta. Nimelt olin võtnud endale pähe, et meil ei ole mõtet ennast maailma targemateks meesteks pidada ja pigem maksta selle teenuse sisseostmise eest! Seega kujunes tänane kohtumine ministeeriumi poolse ettepaneku põhjalikus lahkamiseks.
Lõpptulemusena võiks öelda, et läbirääkimiste teine osapool oli nõus sellega, et meie töövahetuse kestus on 24h. Meie töötasu ei vähene. Ministri poolt sõnastatuna ka tunnipalk mitte. Ühesõnaga, lubadus oli, et koju viidav sissetulek jääb samaks. Normtunnid tasustatakse astmepalga määra järgi, öötöö- ja pühadetasu vastavalt seadusele. Lisatasude koha pealt: säilis Põhja 10% differ, samuti komandopealike differ. Muude lisatasude kohta anti mehe sõna, et nende kallale ei minda - see sai ka protokolli sisse. Seega kui mees ei kaota just juhiluba/juhtimisõigust ei ole tal põhjust karta ka lisatasust ilmajäämist!
Tänase kohtumise kokkuvõtteks võib öelda, et peadirektori ja minstri poolt pakuti meile n.ö. sõjakirve mahamatmist ja uue lehekülje keeramist omavahelises suhtlemises. Suhtlemises, mis põhineb vastaspoole usaldamises. Hoolimata sellest, et nende senine käitumine ongi olnud põhjuseks lõhe tekkimises "kontori" ja "põllu " vahel ei näe ma põhjust miks mitte üritada erimeelsusi siluda. Selge on, et alaline konfrotatsioon ei tule süsteemi arengule kasuks. Nüüdne usaldusel põhinev lähenemine on heaks proovikiviks... Elame - näeme...
PostitusPostitas Doktor » 22:09, 22 12 2010
PostitusPostitas Doktor » 19:00, 24 01 2011
2011_01_20.pdf
(57.08 KiB) Allalaaditud 210 korda
PostitusPostitas ToomasS » 13:53, 01 03 2011
17. veebruar toimus info vahetus kohtumine Päästeametis. Uus kohtumine on planeeritud 31. märtsil. Kellel on ettepanekuid või probleeme mida arutada päästeametis andke teada
Kohtumine pa´s.rtf
(268.19 KiB) Allalaaditud 168 korda
PostitusPostitas Doktor » 09:46, 01 04 2011
Harri Taliga pöördub AÜ liikmete poole üle Eesti.
Riigikohus tegi eile teatavaks ametiühingute ja töötajate jaoks väga olulise põhimõttelise otsuse kohtuasjas, kus töötaja, kes ei nõustunud tööandja survega töötasu vähendamiseks, taotles koondamise tunnistamist ebaseaduslikuks.
Riigikohtu tsiviilkolleegium asus ühemõtteliselt seisukohale, et koondamissituatsiooni ei ole olukorras, kus töö ei lõppenud – töömaht ei vähenenud, tööd ei korraldatud ümber, varem töötanud töötaja ei naasnud tööle jne. Kohus rõhutas, et töötaja keeldumist tööajanormi suurendamisest või vähendamisest ei loeta asjaoluks, mis tingib töö lõppemise – seda eriti olukorras, kus tööandja sisuliselt nõuab töötajatelt sama töö tegemist väiksema palga eest.
Kohus märkis, et mistahes töölepingu tingimuste muutmine ei tähenda töö lõppemist kokkulepitud tingimustel. Seda ka mitte olukorras, kus kohalik omavalitsus vähendas munitsipaalasutuse eelarvet, mille juht omakorda tegi kõigile töötajatele ettepaneku palgakärpeks. Kohus rõhutas, et antud vaidluses ei oma tähtsust, et teised töötajad nõustusid tööandja ettepanekuga töötasu vähendamiseks ja miks nad seda tegid – ka see ei anna õigust koondada töötajat, kes töölepingu muudatusele alla ei kirjuta. Seaduse mõte ei ole see, et anda tööandjale mugav võimalus maandada oma ettevõtlusrisk töötajate peal.
Siit veel kord järeldus – tööandja väited ongi sageli vaid temale sobiv seaduse tõlgendus, mis kohtus ümber lükatakse. See saab toimuda aga vaid siis, kui töötajad on valmis oma õigusi kaitsma ja ametiühingud oma liikmeid sellistes vaidlustes hästi ja pädevalt esindavad.
Jõudu ja edu meile selles raskes, kuid ülimalt vajalikus ja tänuväärses töös!
http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=RK/3-2-1-7-11
PostitusPostitas Doktor » 18:20, 03 04 2011
Päästjate ametiühingu (hetkel veel ROTAL'i osakondade vormis) ja Päästeameti esindajate kohtumine 31.03.2011
Ametiühingu poolt viibisid kohal Ivo Paulus, Toomas Suigusaar, Heldur Lahne. Delegatsiooni juhtis Kalle Liivamägi.
Päästeameti poolt viibisid kohal Kalev Timberg ja Ain Karafin. Lisaks veel ameti juhtivtöötajad, keda ei tutuvustatud ja kartuses nimesid segi ajada ütlen ameti esindate numbri ehk 7.
Amet andis ülevaate tsentraliseerimise kulust rahanduse ja personali- ning asjaajamise valdkonnas, väljendades rahulolu asjade senise kulgemise osas. Tutvustati administratiivseid struktuure (ehk nn exceli kastikesi). Räägiti palju uute arvutiprogrammide kasutuselevõtust.
Pensioniteema. Läänerindel muutusteta.
Amet tutvustas uppumisalast ennetustegevust. Huvitava turundusvõttena on teavituspropagandasse kaasatud Saku õlletehas.
Toomas Suigusaar rääkis Päästeala ametiühingu sünnitusraskustest. Timberg tahtis teada, kas kõiki võetakse ameiühingusse ja Toomas kinnitas, et võetakse küll.
Toomas kutsus mind kui tervishoiutöötajat kaasa päästjatele ravimite hüvitamise osas küsimusi esitama. Tõtt öelda sain selle ürtuse formaadist natuke valesti aru. Arvasin, et seal saab küsimusi esitada. Ameti esindajad aga tahtsid kõiki küsimusi paberil peljates ilmselt, et kui nad millegile vastavad, siis võtab aü sõnasabast kinni ja siis.... Ühesõnaga tõmbusid nad seda teemat kuuldes kiirelt kaitsesesse ja ajasid end toolil sirgu. Mina mainisin seepeale, et loodan Päästemameti heatahtlikusele päästjatele ravimite kompenseerimisele. Ameti delegatsioon kinnitas ühehäälselt, et nemad on päästjate suhtes heatahtlikud, mis minul võttis südame alt soojaks. Üldiselt pean ütlema, et ülehindasin ameti delegatsiooni teadlikust vigastatud päästja terviseprobleemide lahendamise mitmetahulisust puudutavates küsimustes. Loodan, et saan toetada aüd selle probleemi lahendamisel. Aeg jälle kirju kirjutada.
Ja lõpuks.Kõigile teadmiseks üldisest muljest. Timberg ja Karafin ei võta ametiühingut tõsiselt. Õigesti teevad muuseas. Mis Te pritsimehed arvate, miks see nii on?
Lauataga kohtusid mitte erinevad inimesed, vaid erinevad maailmad. Päästjad peaksid ameti töötajaid regulaarselt komandodesee kontakte pesema kutsuma. Järsku on puutepunktide loomisel abi.
PostitusPostitas ToomasS » 15:28, 04 04 2011
Tegin ka omapoolse kohtumise kokkuvõtte:
Kohtumine Päästeametis 31.03. 2011 a.
AÜ poolt: Kalle Liivamägi; Ivo Paulus; Heldur Lahne; Toomas Suigusaar; Märt Põlluveer
Päästeameti poolt: Kalev Timberg; Ain Karafin; Indrek Ints; Kaja Jõema; Merike Sirendi; Margit Gross
Seekordsel kohtumisel pidi jätkatama sealt kus eelmine kord pooleli jäi. See tähendab, et tööõnnetuse korral päevarahade maksmine; ravimite ja ravikulude hüvitamise kord. Selleks sai kaasa palutud meditsiini valdkonnaga kursis olev Märt Põlluveer. Hr. Märt Põlluveer tahtis päästeameti koostatud dokumente suure põhjalikkusega läbivõtta. Teine pool ehmus selle peale. Viidati sellele, et nemad oleks soovinud saada konkreetseid küsimusi ette teada, dokumendid on kokku kirjutatud erinevatest seadustest lähtudes ja see tõttu ei saagi see väga konkreetne olla, päevarahade maksmine pidavat olema päästeameti heatahte avaldus kuna ükski seadus ei näe sellist asja ette.
Lepiti kokku, et saadame neile küsimused millele vastuseid soovime ja siis saame uuesti kokku. Maksmise kordi nad eriti muuta ei taha kuna juriidiliselt pidavat kõik korrektne olema. Pakuti välja võimalus, et töötada välja eraldi täpsemad käitumisjuhised tööõnnetuse päevarahade ja ravi- ja ravimitehüvitamise taotlemiseks.
Päästjate pensionist
Näidati tabelit praegu kehtivatest pensioni liikidest ja nende saamise tingimustest. Välja oli toodud ka poltseinike pensioni saamise võimalused ja tingimused.
Päästetööd ei ole valitsuse tervist kahjustavate tööde nimekirjas.
Päästeameti sõnul on nende käed seotud, kuna valitsus toetab eri- ja sooduspensionite reformi läbiviimist ning tööõnnetuse ja kutsehaiguste kindlustussüsteemi loomist. Ja seetõttu ennem mingeid muudatusi ei tehta. Samas on Päästeamet valmis aitama välja töötada variante mida võiks valitsusele esitada AÜ. Selle jaoks peab aü esitama oma soovid ja nägemused antud teemast päästeametile ja siis koos leida sobilikud variandid. Rõhutati et Päästeamet on päästjate suhtes alati olnud heatahtlikud ja ei soovi end vastandada.
Uppumissurmade ennetamine
Sellest rääkis ennetustöö planeerimise ja analüüsi talituse juhataja Indrek Ints.
Uppumissurmade vähendamiseks tegeletakse kompleksselt teavitus tegevusega; koolitusega ja nõustamisega. Päästeamet küsis selleks 10 miljonit krooni aastas ja nii 3 aastat järjest. Selleks aastaks saadi 1,5 miljonit ja koos päästeameti rahaga on summa kokku 2 miljonit krooni. Sellest programmist räägiti ilusti ja pikalt. Tunti rõõmu, et suudeti kaasata ka Saku õlletehas. Milles ja kuidas Saku osalemine projektis välja näeb, selgust ei saanud.
Teavitasime Päästeametit eesti Päästeala Töötajate AÜ registreerimisest registriosakonnas ja liikmete ümberregistreerimisest ROTAL´ist EPTAÜ´sse. Järgmisest aastast kui oleme läinud kõik Päästeameti alla, siis tuleb tööandjal kohustus alates 501 liikmest vabastada üks töötaja oma tööülesannetest, et ta saaks tegeleda aü tegevusega ja säilib keskmine töötasu. Hr. Timberg ei tahtnud seda esiti uskuda, tahtes saada näiteid riigiasutustest kus selline asi on toimunud. Selliseid asutusi praegu ei ole kuna politseinike ei ole veel nii palju aü´s. Päästeamet on suuruselt teine asutus, aga praegu on aü liikmete tööandjaks regionaalsed päästekeskused. Siis arvas hr Timberg, et peaks täpsetes tingimustes, mismoodi see asi toimima hakkab, läbirääkima.
Rahandusosakonna juhataja Kaja Jõema ning personali ja asjaajamise osakonna juhataja Merike Sirendi rääkisid osakondade loomise vajadusest ja eesmärkidest ja tööpõhimõtetest. Rääkisid palju ja kenasti; näidati palju slaide. Põhieesmärkideks on kokkuhoid ja ühtsete andmebaaside loomine, mis lihtsustab asjaajamist.
Vastavalt analüüsile on muudetud mõningaid küsimusi SP 3 eksamil. Tulemuse kohta antakse infot meilitsi ja seal selgitatakse ka töös olnud puudusi. Enam ei pea selleks kohale sõitma. Kutseeksameid tehakse niipalju kui vajalik. Detsembri kuuks peab olema selge palju siis jääb puudu haridusega päästjatest. Päästeametil plaanis suurendada päästjate; vanempäästjate ja juhtivpäästjate palgavahesid, et motiveerida päästjaid ennast harima. Aga samas öeldi, et ega kõik saa olla juhtivpäästjad. Lihtsalt kui tekib vabakoht siis on haridusega mees kohe võtta.
Komandopealikele planeeritakse uuest aastas operatiivteenistuslikult ülesandeid. Praegu on komandopealikul ainult administratiivsed ülesanded. Nähakse ette kindel roll suurte õnnetuste korral.
Lõpuks sai üle korratud, et aü esitab oma seisukohad tööõnnetuste päevarahade, ravi- ja ravimite hüvitamise korra kohta. Siis lepitakse kokku asja arutamiseks aeg.
PostitusPostitas ToomasS » 08:47, 21 04 2011
Lisan siia Päästeameti poolse protokolli ja päästeteenistuja varaline vastutus liiklusõnnetuse korral
kasko.rtf
(25.48 KiB) Allalaaditud 130 korda
Kohtumine PA 31.03.rtf
(278.69 KiB) Allalaaditud 150 korda
PostitusPostitas ToomasS » 17:37, 26 04 2011
25.aprillil toimus kohtumine LõEPK direktori hr, M. Klaos´ega. Lisan kokkuvõtte kohtumisest ja komandode pingerivi gruppidesse japtamiseks.
analüüs 05_2010.xls
(2.21 MiB) Allalaaditud 242 korda
Kohtumine LõEPK direktori M.doc
(26.49 KiB) Allalaaditud 194 korda

matches:
§ 47
§ 44
Riigikohus
Kohus
Kohus
Kohus


Objekti kontrollimise andmekogu süsteemi asutamine ja põhimäärus – Riigi Teataja
Objekti kontrollimise andmekogu süsteemi asutamine ja põhimäärus
Objekti kontrollimise andmekogu süsteemi asutamine ja põhimäärus - sisukord
§ 1 Andmekogu asutamine ja ametlik nimi
§ 2 Andmekogu vastutav ja volitatud töötleja ning andmekogu haldamine
§ 3 Andmekogu ülesanne
2 Andmekogu pidamise kord
1 Andmekogu objekt ja ülesehitus
§ 5 Andmete koosseis
§ 6 Andmekogusse andmete esitajad
§ 7 Andmevahetus andmekogude vahel
2 Andmete esitamise kord
§ 8 Andmete andmekogusse esitamise kord ja tähtaeg
§ 10 Juurdepääs andmekogule
§ 11 Andmekogu kasutajate õigused
§ 12 Andmete väljastamine
§ 14 Andmekogu turvaklass ja turbeaste
§ 15 Andmekogu turvameetmed
5 Andmekogusse kantud andmete ja andmete alusdokumentide säilitamine, hävitamine ja kustutamine ning andmete õigsuse tagamine
§ 16 Andmekogus sisalduvate andmete ja alusdokumentide säilitamine
§ 17 Andmekogusse kantud andmete õigsuse tagamine
§ 18 Andmekogusse kantud andmete ja andmete alusdokumentide hävitamine ja kustutamine
6 Andmekogu vastutava töötleja ja Keskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskuse kohustused
§ 19 Andmekogu vastutava töötleja kohustused
§ 20 Keskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskuse kohustused
7 Andmekogu pidamise järelevalve, andmekogu finantseerimine ja likvideerimine
§ 22 Andmekogu finantseerimine
RT I, 08.11.2016, 18
Vastu võetud 04.11.2016 nr 46
Määrus kehtestatakse keskkonnajärelevalve seaduse § 83 alusel.
§ 1. Andmekogu asutamine ja ametlik nimi
(1) Määrusega asutatakse riigi infosüsteemi kuuluv Keskkonnainspektsiooni andmekogu ametliku nimetusega „Objekti kontrollimise andmekogu süsteem” (edaspidi andmekogu) ja kehtestatakse selle andmekogu põhimäärus.
(2) Andmekogu ametlik lühendnimetus on OKAS.
§ 2. Andmekogu vastutav ja volitatud töötleja ning andmekogu haldamine
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Keskkonnainspektsioon (edaspidi ka vastutav töötleja).
(2) Vastutav töötleja võib oma pädevuse piires määrata ülesannete täitmiseks volitatud töötleja.
(3) Andmekogu arendab, hooldab ja majutab Keskkonnaministeeriumi hallatav riigiasutus Keskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskus koostöös vastutava töötlejaga.
§ 3. Andmekogu ülesanne
(1) Andmekogu ülesanne on Keskkonnainspektsioonile seadusega pandud eesmärkide täitmiseks järelevalvemenetlusega seotud andmete korrastatud kogumine ja analüüs.
(2) Andmekogu on andmebaas nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008 ja (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1–50), artikli 78 mõistes.
2. peatükk Andmekogu pidamise kord
1. jagu Andmekogu objekt ja ülesehitus
Andmekogu objekt on andmed keskkonnajärelevalve objekti kontrollimise kohta.
§ 5. Andmete koosseis
(1) Andmekogu sisaldab järgmisi alamregistreid:
1) kontrollide alamregister;
2) tööplaani alamregister;
3) võimaliku ebaseadusliku keskkonnakasutuse teadete alamregister;
4) kalapüügi eelteadete alamregister;
5) ettekirjutuste alamregister.
(2) Objekti kontrollimise kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) objekti kontrollimise protokolli number;
2) kontrolli aeg;
3) kontrolli valdkond keskkonnajärelevalve jagunemise järgi;
4) kontrollis osalejad;
5) kontrolli koht;
6) andmed kontrollitava kohta (füüsilise isiku nimi, isikukood, kontaktandmed või juriidilise isiku nimi, registrikood, tegevusala, esindaja, kontaktandmed või loodusobjekti registrikood, kirjeldus või sõiduki mark, registreerimisnumber, valdaja või muu kontrollitava kirjeldus);
7) kontrolli käik;
8) andmed riikliku järelevalve erimeetme kohaldamise kohta;
9) kontrolli tulemused.
(3) Kontrolli käiku saab fikseerida detailsematel vormidel, mille kinnitab käskkirjaga Keskkonnainspektsiooni peadirektor.
(4) Keskkonnajärelevalve tööplaani kohta kantakse andmekogusse:
1) kontrolli valdkond;
2) kontrolli planeeritud aeg;
3) kontrollitava objekti nimi ja registrikood või kirjeldus;
4) kontrollija(d).
(5) Võimaliku ebaseadusliku keskkonnakasutuse teadete kohta kantakse andmekogusse:
1) teate registreerimisnumber;
2) teate saabumise aeg;
3) teate esitaja nimi ja kontaktandmed;
4) koht, kus on aset leidnud võimalik ebaseaduslik keskkonnakasutus;
5) võimaliku ebaseadusliku keskkonnakasutuse kirjeldus;
6) teates nimetatud juhtumi lahendamise eest vastutaja;
7) teates nimetatud juhtumi lahendus.
(6) Kalapüügi eelteadete kohta kantakse andmekogusse:
1) teate vastuvõtmise aeg;
2) laeva nimi, pardanumber ja kapteni nimi;
3) laeva randumise aeg ja koht;
4) pardal olev kalakogus liikide kaupa;
5) püügipiirkond;
6) teavitatava inspektori nimi.
(7) Eripüügiteated sisestatakse erinevalt teistest kalapüügiteadetest võimaliku ebaseadusliku keskkonnakasutuse teadete alamregistrisse ja nende kohta kantakse andmekogusse andmed, millest teatamise kohustus on fikseeritud eripüügiloal.
(8) Ettekirjutuste kohta kantakse andmekogusse:
1) ettekirjutuse number;
2) ettekirjutuse koostamise aeg;
3) ettekirjutuse valdkond;
4) ettekirjutuse koostaja;
5) rikkumise koht;
6) ettekirjutuse adressaat;
7) ettekirjutuse aluseks olevad faktilised ja õiguslikud asjaolud;
8) ettekirjutuse tegemise vajadus;
9) ettekirjutuse aluseks olevad sätted;
10) ettekirjutuse resolutsioon;
11) ettekirjutuse tähtaeg;
12) järelkontrolli kuupäev;
13) hoiatus;
14) ettekirjutusega kaasnevad kohustused.
§ 6. Andmekogusse andmete esitajad
Andmekogusse esitab andmed Keskkonnainspektsioon.
§ 7. Andmevahetus andmekogude vahel
(1) Võimaliku ebaseadusliku keskkonnakasutuse teated saadakse ristkasutuse teel Häirekeskuse 1313 kaebuste registrist KARE ning Keskkonnainspektsiooni dokumendihaldussüsteemist.
(2) Kalalaevade sadamasse saabumise eelteated ja eripüügiteated saadakse ristkasutuse teel Häirekeskuse 1313 kaebuste registrist KARE.
(3) Andmed kontrollitavate objektide kohta saadakse osaliselt ristkasutuse teel:
1) äriregistrist;
2) rahvastikuregistrist;
3) liiklusregistrist;
4) kinnistusraamatust;
5) keskkonnaregistrist;
6) riigi maainfosüsteemist;
7) aadressiandmete süsteemist;
8) teistest riiklikest andmekogudest või registritest.
2. jagu Andmete esitamise kord
§ 8. Andmete andmekogusse esitamise kord ja tähtaeg
(1) Objekti kontrollimise tulemused fikseeritakse Keskkonnainspektsiooni peadirektori käskkirjaga kinnitatud valdkondliku juhendmaterjali kohaselt.
(2) Andmed kantakse andmekogusse viie tööpäeva jooksul andmete andmekogusse kandmise aluseks oleva teabe laekumisest, sündmuse toimumisest või toimingu või otsustuse tegemisest arvates. Andmed kantakse andmekogusse alusdokumentide, isikutelt saabunud teadete või keskkonnajärelevalve tegevusega saadud informatsiooni alusel.
(3) Objekti kontrollimise paberil koostatud protokoll kantakse andmekogusse kolme tööpäeva jooksul.
(4) Andmete andmekogusse kandmise täpsema korra kehtestab Keskkonnainspektsiooni peadirektor käskkirjaga.
Andmekogu vastutav töötleja on kohustatud tagama andmekogu andmete töötlemise käesoleva põhimääruse, avaliku teabe seaduse ja muude õigusaktide kohaselt.
3. jagu Juurdepääs andmekogule
§ 10. Juurdepääs andmekogule
(1) Andmekogu on piiratud juurdepääsuga. Andmekogu andmed on asutusesiseseks kasutamiseks, kui seadusega või käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Keskkonnainspektsiooni büroode teenistujad saavad tööle tulekul andmekogule vahetu juhi ettepanekul inspektori õigused ja juurdepääsu.
(3) Kõikidel teistel Keskkonnainspektsiooni teenistujatel või Keskkonnainspektsiooniga praktikakokkuleppe sõlminud isikutel on struktuuriüksuse juhi või enda ettepanekul ja peadirektori nõusolekul inspektori, juhi, vaataja või administraatori õigused.
(4) Keskkonnainspektsiooni ettepanekul antakse teistele riigiasutuste töötajatele neile seadusega pandud ülesannete täitmiseks vaataja või inspektori õigused.
(5) Keskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskuse töötajatel on juurdepääs andmekogule tööülesannete täitmiseks määratud ulatuses.
(6) Juurdepääs andmekogule on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia töötajatel, kelle ülesanne on andmekogu arendamine või hooldamine, tööülesannete täitmiseks määratud ulatuses.
§ 11. Andmekogu kasutajate õigused
(1) Andmekogu kasutaja saab vaataja, juhi, inspektori või administraatori õigused.
(2) Vaataja õigustes kasutajal on õigus andmeid vaadata, eksportida, teha päringuid ja rakendada otsinguid.
(3) Juhi õigustes kasutajal on lisaks vaataja funktsioonidele õigus kooskõlastada objekti kontrolli protokolle ja võimaliku ebaseadusliku keskkonnakasutuse juhtumite lahendusi.
(4) Inspektori õigustes kasutajal on lisaks vaataja funktsioonidele õigus andmeid esitada, muuta, saata kooskõlastamisele ja ise kooskõlastada.
(5) Administraatori õigustes kasutajal on lisaks inspektori funktsioonidele õigus hallata kasutajaid, kasutusõigusi, klassifikaatoreid, tööplaani, süsteemi seadeid.
§ 12. Andmete väljastamine
(1) Andmeid väljastatakse:
(2) Andmesubjektil on õigus saada Keskkonnainspektsioonilt kõiki tema kohta andmekogusse kantud andmeid, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(3) Muudel isikutel, haldusorganitel ja kohtul on õigus andmekogust andmeid saada juhul, kui andmete saamiseks on õiguslik alus.
(4) Andmeid väljastatakse tasuta, välja arvatud avaliku teabe seaduse § 25 lõikes 2 sätestatud juhtudel.
4. jagu Andmete kaitse
Isikuandmete töötlemisel peab vastutav töötleja tagama isikuandmete kaitse seaduse ja avaliku teabe seaduse nõuete järgimise.
§ 14. Andmekogu turvaklass ja turbeaste
(1) Andmekogu turvaklass on:
1) andmete käideldavuse alusel – K2;
2) andmetervikluse alusel – T1;
3) andmete konfidentsiaalsuse alusel – S1.
(2) Andmekogu turvatase on keskmine (M).
§ 15. Andmekogu turvameetmed
(1) Andmete kaitsmiseks rakendatakse organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid.
(2) Andmekogu kasutamise õigus antakse üksnes neile ametnikele ja töötajatele, kellele see on teenistuskohustuste täitmiseks vajalik.
(3) Andmete sisestamise ja päringute tegemise õiguse tase määratakse tööülesannete täitmiseks teadmisvajadusest lähtuvalt. Õiguste taseme võib määrata kasutajagruppide kaupa või isikuliselt.
(4) Andmekogu kasutamise õiguspärasust kontrollitakse tarkvaraliste ja organisatsiooniliste meetmete abil. Iga andmekogusse tehtud andmete lisamise, muutmise, sulgemise või kustutamise kande kohta säilitatakse vähemalt järgmised andmed:
5. jagu Andmekogusse kantud andmete ja andmete alusdokumentide säilitamine, hävitamine ja kustutamine ning andmete õigsuse tagamine
§ 16. Andmekogus sisalduvate andmete ja alusdokumentide säilitamine
(1) Andmekogu andmetest tehakse koopiad digitaalsel kujul.
(2) Andmekogu andmeid ning andmete aluseks olevaid dokumente säilitatakse kümme aastat. Erandi moodustavad nõuete haldamiseks vajalikud andmed, mida säilitatakse kauem kui kümme aastat kuni vajaduse möödumiseni.
§ 17. Andmekogusse kantud andmete õigsuse tagamine
(1) Andmete andmekogusse esitaja vastutab andmekogusse tema kantud andmete õigsuse eest.
(2) Ebaõigete andmete avastamise korral on andmete esitaja või teine asjaomaseid õigusi omav Keskkonnainspektsiooni teenistuja kohustatud parandama ebaõiged andmed kolme tööpäeva jooksul.
§ 18. Andmekogusse kantud andmete ja andmete alusdokumentide hävitamine ja kustutamine
Säilitustähtaja ületanud andmed kustutatakse ning andmete alusdokumendid hävitatakse. Andmete ja alusdokumentide hävitamisel ja kustutamisel lähtutakse arhiiviseadusest ning selle alusel kehtestatud õigusaktidest.
6. jagu Andmekogu vastutava töötleja ja Keskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskuse kohustused
§ 19. Andmekogu vastutava töötleja kohustused
1) tagab andmekogu pidamise;
2) töötleb andmekogu andmeid ja tagab andmete kvaliteedi;
3) suunab, abistab andmekogu kasutajaid ning korraldab kasutajate väljaõpet;
4) tagab, et andmekogu on kaitstud ja kõrvalised isikud ei saa andmeid töödelda;
5) sõlmib lepinguid teiste riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogude pidajatega;
6) lahendab andmekogu pidamisega seotud vaidlusi ja kaebusi;
7) täidab teisi ülesandeid oma pädevuse piires.
§ 20. Keskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskuse kohustused
Keskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskus:
1) arendab, haldab ja majutab andmekogu ning korraldab sellealast tegevust;
2) tagab oma pädevuse piires andmekogu turvalisuse, käideldavuse, terviklikkuse ja konfidentsiaalsuse;
3) osutab andmekogu kasutajatele kasutajatuge.
7. jagu Andmekogu pidamise järelevalve, andmekogu finantseerimine ja likvideerimine
(1) Andmekogu pidamise järele valvavad vastutav töötleja, Riigi Infosüsteemi Amet ja Andmekaitse Inspektsioon oma pädevuse piires.
(2) Järelevalve tegijal on õigus tutvuda andmekogusse kantud andmete ja nende alusdokumentidega, siseneda ruumidesse, kus andmeid töödeldakse või kus paiknevad andmete töötlemiseks kasutatavad seadmed, ja saada vastutavalt töötlejalt teavet andmete väljastamise ja kasutamise kohta.
§ 22. Andmekogu finantseerimine
Andmekogu pidamist, haldamist, hooldust ja arendust finantseeritaks Keskkonnaministeeriumile, Keskkonnainspektsioonile ja Keskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskusele riigieelarvest selleks otstarbeks eraldatud finantsvahenditest.
(1) Andmekogu likvideerimise otsustab keskkonnaminister. Andmekogu likvideerimise korral määratakse andmete teise andmekogusse või riiklikusse registrisse või riiklikku arhiivi üleandmine või andmete hävitamisele kuulumine ja nende üleandmise või hävitamise tähtaeg.
(2) Andmekogu likvideeritakse kooskõlas arhiiviseaduses ning avaliku teabe seaduses sätestatud nõuetega.


Riigi- ja munitsipaalmuuseumi relvakogu pidamise kord – Riigi Teataja
Riigi- ja munitsipaalmuuseumi relvakogu pidamise kord
Määrus kehtestatakse «Relvaseaduse» (RT I 2001, 65, 377) § 25 lõike 10 alusel.
§ 3. Koguda on lubatud kõiki, sealhulgas sõjaväerelvade hulka arvatud ja muid tsiviilkäibes keelatud tulirelvi, külmrelvi ja padruneid, samuti tulirelvade olulisi osi ja lisaseadiseid, välja arvatud «Relvaseaduse» § 26 lõike 3 punktides 2 ja 3 nimetatud relvad ja laskemoon.
ARVELEVÕTMINE, HOIDMINE, KASUTAMINE JA EKSPONEERIMINE
§ 5. Kollektsiooni kuulvad relvad ja padrunid võetakse muuseumis arvele vastavalt kultuuriministri 27. juuli 1998. a määrusega nr 23 kinnitatud «Museaalide arvelevõtmise ja säilitamise korrale» (RTL 1998, 261/262, 1068).
§ 6. Pärast 1890. aastat valmistatud tulirelvad, samuti «Relvaseaduse» § 20 lõikes 4 märgitud tsiviilkäibes keelatud laskemoon tuleb registreerida asukohajärgses politseiprefektuuris ühe kuu jooksul pärast soetamist.
Relv esitatakse registreerimiseks koos soetamise seaduslikkust tõendava dokumentatsiooniga.
§ 14. Kollektsiooni kuuluvate relvade kohalik edasitoimetamine ja vedu võib toimuda ainult «Relvaseaduse» paragrahvides 54 ja 57 kehtestatud korras.
§ 16. Kollektsiooni kuuluvate relvade ja laskemoona võõrandamine, kasutada andmine või üleandmine teisele muuseumile ja väljaarvamine muuseumikogust toimub vastavalt «Muuseumiseadusele».
Minister Signe KIVI
Kantsler Margus ALLIKMAA


RT I, 29.12.2012, 6
Käesolevas seaduses nimetatud kõrgemate riigiteenijate ametipalk on käesoleva seaduse § 2 lõikes 1 nimetatud kõrgeima palgamäära, lõikes 2 nimetatud kõrgeima palgamäära indeksi ning §-s 3 sätestatud koefitsiendi korrutis.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kõrgeim palgamäär indekseeritakse iga kalendriaasta 1. aprilliks kõrgeima palgamäära indeksiga, mille väärtus on 50% tarbijahinnaindeksi aastase muutuse ja sotsiaalmaksu laekumise aastase muutuse aritmeetilisest keskmisest. Indeksit väljendatakse täpsusega kolm kohta pärast koma.
(3) Tarbijahinnaindeksi aastast muutust väljendatakse indeksiga, mis saadakse eelmise kalendriaasta tarbijahinnaindeksi väärtuse ja üle-eelmise kalendriaasta tarbijahinnaindeksi väärtuse vahe jagamisel üle-eelmise kalendriaasta tarbijahinnaindeksi väärtusega, lähtudes Statistikaameti ametlikult avaldatud tarbijahinnaindeksi väärtusest. Indeksit väljendatakse täpsusega kolm kohta pärast koma.
(4) Sotsiaalmaksu laekumise aastast muutust väljendatakse indeksiga, mis saadakse eelmise kalendriaasta sotsiaalmaksu laekumise kogusumma ja üle-eelmise kalendriaasta sotsiaalmaksu laekumise kogusumma vahe jagamisel üle-eelmise kalendriaasta sotsiaalmaksu laekumise kogusummaga, lähtudes Rahandusministeeriumi andmetest sotsiaalmaksu laekumise kohta. Indeksit väljendatakse täpsusega kolm kohta pärast koma.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kõrgeima palgamäära indeksi avaldab Rahandusministeerium oma veebilehel iga kalendriaasta 15. märtsiks.
(12) [Välja jäetud]
[RT I, 08.07.2011, 8 - jõust. 01.01.2012]
(17) Abiministri ametipalga koefitsient on 0,55.
Riigikogu otsustab vajaduse korral käesoleva seaduse § 2 lõikes 1 sätestatud kõrgemate riigiteenijate kõrgeima palgamäära muutmise koosseisu kolmanda aasta kevadistungjärgul. Palgamäära muutus jõustub Riigikogu järgmise koosseisu volituste alguspäeval.
§ 5. [Välja jäetud.]
§ 7. [Välja jäetud.]
§ 10. [Välja jäetud.]
(1) Käesoleva seaduse § 3 lõigetes 2, 5, 11, 13 ja 15 nimetatud kõrgemate riigiteenijate ametipalgale kohaldatakse indekseerimist alates 2013. aasta 1. aprillist.
(2) Käesoleva seaduse § 3 lõigetes 1, 3, 4, 6–10, 14 ja 16–21 nimetatud kõrgemate riigiteenijate ametipalgale kohaldatakse indekseerimist alates 2015. aasta 1. aprillist.
§ 18. [Välja jäetud]


§ 1 Eriarsti lähtetoetuse taotlemise ja andmise korraldus
§ 2 Lähtetoetuse taotlemise õigus
§ 3 Lähtetoetuse taotlemine
§ 4 Lähtetoetuse andmine
§ 5 Lähtetoetuse suurus ja maksmine
§ 7 Lähtetoetuse taotlemise erisused 2012. aastal
RT I, 25.09.2012, 3
Vastu võetud 24.05.2012 nr 17
RT I, 29.05.2012, 11
20.09.2012 RT I, 25.09.2012, 2 28.09.2012
§ 1. Eriarsti lähtetoetuse taotlemise ja andmise korraldus
(1) Eriarsti lähtetoetust (edaspidi lähtetoetus) antakse üks kord kalendriaastas.
(2) Lähtetoetuse taotluse esitamise periood (edaspidi taotlusperiood) on kalendriaasta 2. oktoober kuni järgneva kalendriaasta 1. oktoober.
(3) Taotlusperioodil esitatud taotluse alusel otsustatakse lähtetoetuse andmine taotlusperioodi lõppemise kalendriaastal.
§ 2. Lähtetoetuse taotlemise õigus
(1) Lähtetoetust võib taotleda esimest korda eriarstina tööle või tegutsema asuv arst, kes vastab tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 541 lõigetes 2–4 sätestatud tingimustele.
(2) Lähtetoetust võib taotleda tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 542 lõikes 1 sätestatud perioodil.
§ 3. Lähtetoetuse taotlemine
(1) Lähtetoetuse taotlemiseks taotlusperioodil esitab lähtetoetuse saamiseks õigustatud arst hiljemalt taotlusperioodi lõppemise kalendriaasta 1. oktoobriks kirjaliku taotluse Sotsiaalministeeriumile (edaspidi ministeerium).
4) eriarstiabi erialal esmakordselt tööle või tegutsema asumise kuupäev;
5) taotleja e-posti aadress ning märge lähtetoetuse andmise või lähtetoetuse andmisest keeldumise otsuse elektroonilise kättetoimetamisega nõustumise kohta, kui taotleja nõustub otsuse kättetoimetamisega elektrooniliselt.
(3) Anestesioloogia, erakorralise meditsiini, laborimeditsiini, radioloogia, sisehaiguste või üldkirurgia erialal töötav taotleja peab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule taotluses märkima:
1) taotleja tööandja nime, aadressi ja kontaktandmed;
2) taotleja ametikoha ja töökoormuse.
(4) Peremeditsiini erialal perearsti nimistu alusel perearstina tegutsev taotleja peab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule taotluses märkima:
2) taotleja tööandja nime, aadressi ja kontaktandmed, välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtjana tegutseva perearsti puhul;
2) taotleja tööandja kirjalik kinnitus või muu dokument, millest nähtub tööandja nimi, töösuhte alguskuupäev, töötamine lähtetoetuse saamise õigust andval erialal ja nimetatud erialal taotleja nädalane töökoormus tundides, välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtjana perearsti nimistu alusel perearstina tegutseva taotleja puhul;
(6) Lähtetoetuse taotlemisel hiljem kui residentuuri lõpetamise kalendriaastale järgneval kalendriaastal tuleb taotluses märkida lähtetoetuse taotlemise õiguse pikenemist kinnitavad andmed rasedus- ja sünnituspuhkusel või lapsehoolduspuhkusel viibimise või ajateenistuskohustuse täitmise perioodi kohta. Taotlusele tuleb lisada taotlemise õiguse pikenemist tõendavate dokumentide koopiad.
§ 4. Lähtetoetuse andmine
(2) Ministeerium otsustab taotlusperioodil lähtetoetuse andmise või lähtetoetuse andmisest keeldumise hiljemalt tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 54² lõikes 2 sätestatud tähtajaks.
(3) Lähtetoetuse andmise otsuses märgitakse arsti kohustus tagastada talle väljamakstud lähtetoetus, kui arsti pidev töötamine või tegutsemine tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 541 lõigetes 2–4 sätestatud tingimustel lõpeb enne viie aasta möödumist lähtetoetuse saamisest, välja arvatud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 542 lõigetes 5 ja 6 sätestatud lähtetoetuse tagastamist välistavatel asjaoludel.
3) arsti viibimisest lapsehoolduspuhkusel või ajateenistuskohustuse täitmisel, millega kaasneb eriarstina pidevalt töötamise või tegutsemise peatumine ning arsti töötamise või tegutsemise kohustuse pikenemine nimetatud aja võrra.
(6) Ministeerium teeb lähtetoetuse andmise või lähtetoetuse andmisest keeldumise otsuse taotlejale teatavaks 7 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest vastavalt taotluses märgitud valikule väljastusteatega tähtkirjaga või elektrooniliselt taotluses märgitud e-posti aadressil.
§ 5. Lähtetoetuse suurus ja maksmine
(1) Lähtetoetuse suuruse kalendriaastal arvestab ministeerium lähtuvalt tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 542 lõigetes 3 ja 4 sätestatust hiljemalt kalendriaastal lähtetoetuse andmise otsuste tegemisele järgneval tööpäeval.
(2) Ministeerium avalikustab veebilehel kalendriaastal riigieelarves lähtetoetuseks ettenähtud eelarvevahendite kogusumma, taotlusperioodil esitatud lähtetoetuse taotluste arvu ja lähtetoetuse suuruse kalendriaastal.
(3) Lähtetoetuse saajale teeb ministeerium käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmed teatavaks koos lähtetoetuse andmise otsusega.
(4) Ministeerium maksab lähtetoetuse taotluses märgitud arsti pangakontole ühe kuu jooksul lähtetoetuse andmise otsuse tegemisest arvates.
§ 7. Lähtetoetuse taotlemise erisused 2012. aastal
(1) Lähtetoetust võib 2012. aastal taotleda käesoleva määruse §-s 2 sätestatud tingimustele vastav arst, kes lõpetab residentuuri ning omandab tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 541 lõike 2 punktis 1 nimetatud eriarstiabi eriala 2012. aastal.
(2) Lähtetoetuse saamiseks 2012. aastal esitab lähtetoetuse saamiseks õigustatud arst hiljemalt 2012. aasta 31. oktoobriks kirjaliku taotluse Sotsiaalministeeriumile. Esitatud taotluse alusel lähtetoetuse andmine otsustatakse 2012. aastal.
[RT I, 25.09.2012, 2 - jõust. 28.09.2012]
Määrus jõustub 1. juunil 2012. a.


Noorteprogrammide, noorteprojektide, noorsootöö arendamise riiklike programmide, noorsoouuringute ja noorsootööasutuste toetamise tingimused ning kord – Riigi Teataja
Noorteprogrammide, noorteprojektide, noorsootöö arendamise riiklike programmide, noorsoouuringute ja noorsootööasutuste toetamise tingimused ning kord - sisukord
§ 2 Projektikonkursi väljakuulutamine
§ 3 Projektitoetuse andmine
RT I 2010, 66, 489
Vastu võetud 14.09.2010 nr 56
Määrus kehtestatakse «Noorsootöö seaduse» § 14 lõike 2 alusel.
(1) Määruse alusel toetatakse:
4) noorsootööasutusi.
(2) Määrust ei kohaldata juhul, kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud toetus on sellel eelarveaastal reguleeritud eraldi toetusprogrammi või struktuuritoetuse meetme raames.
§ 2. Projektikonkursi väljakuulutamine
(1) Toetuse (edaspidi projektitoetus) taotlemiseks ühes või mitmes käesoleva määruse § 1 lõikes 1 nimetatud projektitoetuse liigis kuulutab haridus- ja teadusminister käskkirjaga välja avaliku konkursi (edaspidi projektikonkurss). Käskkirjas märgitakse:
1) projektikonkursi teema, prioriteedid ja eesmärk;
2) projektitoetuse liigid, milles projektikonkurss välja kuulutatakse;
3) projektikonkursi eelarve;
5) taotlusele lisatavate dokumentide loetelu;
6) taotluste esitamise koht ja tähtaeg;
7) taotluste hindamise kriteeriumid.
(2) Teade projektikonkursi väljakuulutamise ja projektikonkursi tingimuste kohta tehakse teatavaks Haridus- ja Teadusministeeriumi veebilehel ja valdkondlikes postiloendites.
(3) Enne projektikonkursi väljakuulutamist teeb haridus- ja teadusministri käskkirjaga moodustatud Noortepoliitika Nõukogu haridus- ja teadusministrile ettepaneku projektikonkursi tingimuste kohta.
(4) Projektikonkursil osalemiseks ja projektitoetuse saamiseks esitab taotleja Haridus- ja Teadusministeeriumile kirjalikult või elektrooniliselt taotluse määruse lisas oleval vormil.
§ 3. Projektitoetuse andmine
(1) Projektitoetust antakse riigieelarves ette nähtud vahendite ulatuses ja lähtudes projektikonkursi prioriteetidest ning eesmärgist, taotluste hindamise kriteeriumidest ja eelmiste aastate projektikonkurssidel eraldatud projektitoetuste kasutamise sihipärasusest.
(2) Projektikonkursile esitatud taotluste hindamiseks moodustab haridus- ja teadusminister õigusaktidega sätestatud korras nõuandva õigusega komisjoni. Noortepoliitika Nõukogul on õigus teha haridus- ja teadusministrile ettepanekuid komisjoni liikmete kohta.
(3) Komisjon hindab projektikonkursile esitatud taotlusi ja teeb haridus- ja teadusministrile projektitoetuse andmise ning projektitoetuse andmisest keeldumise ettepanekud koos põhjendustega. Haridus- ja teadusminister võib vajadusel taotluste hindamisse kaasata täiendavalt muid eksperte.
(4) Haridus- ja teadusminister otsustab projektitoetuse andmise ja kinnitab projektikonkursi tulemused, määrates käskkirjaga projektitoetuse saajad ja projektitoetuse suurused.
(5) Projektikonkursi tulemustest teavitatakse taotlejaid kirjalikult taasesitatavas vormis viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(6) Projektikonkursi tulemused tehakse teatavaks Haridus- ja Teadusministeeriumi veebilehel.
(1) Projektitoetuse saajaga sõlmib haridus- ja teadusminister või tema volitatud ametiisik projektitoetuse kasutamiseks lepingu.
(2) Projektitoetuse saaja esitab Haridus- ja Teadusministeeriumile lepingus kokku lepitud tähtajaks sisulise tegevuse aruande ja finantsaruande projektitoetuse kasutamise kohta.
(3) Aruande tähtaegselt esitamata jätmise korral on haridus- ja teadusministril õigus keelduda järgnevatel projektikonkurssidel projektitoetuse eraldamisest.
Haridus- ja Teadusministeeriumil on õigus kontrollida projektitoetuse saajale riigieelarvest eraldatud projektitoetuse sihipärast kasutamist.
haridus- ja teadusministri 14. septembri 2010. a määrusega nr 56
Taotleja ......................................................................................................................................
(taotleja nimi)
taotleb Haridus- ja Teadusministeeriumilt toetust
projekti .......................................................................................................................................
(projekti nimetus)
teostamiseks kogusummas ....................
2. Juriidilise isiku registrikood
4. Postiindeks
9. Arveldusarve number
Projekti liik (kohalik, piirkondlik, üleriigiline)
Projekti tegevuskava koos kalenderplaaniga
Projekti eelarve ning eelarve jaotus kuluartiklite lõikes
Projekti tulemuslikkuse hindamine
Projektijuhi nimi ja allkiri ning vastutava isiku nimi ja allkiri
20.1. taotluse allkirjastanud isiku esindusõigust tõendavate dokumentide koopiad juriidilisest isikust taotleja puhul või füüsilisest isikust taotleja passi või ID kaardi koopia ja CV
20.2. projekti kirjeldus kuni viiel A4 formaadis trükitud leheküljel
20.3. taotluse allkirjastanud isiku esindusõigust tõendav dokument
Taotleja kinnitab, et:
taotluses esitatud andmed on tõesed;
aruanne eelmise toetuse kasutamise kohta on esitatud
(juhul kui varem on toetust saadud).


Peipsiääre Valla Keskraamatukogu põhimäärus – Riigi Teataja
Peipsiääre Valla Keskraamatukogu põhimäärus
Peipsiääre Valla Keskraamatukogu põhimäärus - sisukord
§ 2 Raamatukogu nimi, õiguslik seisund ja asukoht
§ 8 Raamatukogu juhtimine
§ 10 Raamatukogu töötajad
5 ASJAAJAMINE, VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 17 Raamatukogu vara
§ 18 Eelarve ja finantseerimine
§ 21 Raamatukogu ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 01.03.2019, 29
Vastu võetud 27.02.2019 nr 7
Käesolev põhimäärus sätestab Koosa raamatukogu - Peipsiääre Valla Keskraamatukogu (edaspidi raamatukogu) eesmärgid ja ülesanded, juhtimise korralduse, juhi õigused ja kohustused, struktuuri, vara valdamise ja käsutamise korra, finantseerimise alused, aruandluse ja kontrolli ning ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise korra.
§ 2. Raamatukogu nimi, õiguslik seisund ja asukoht
(1) Raamatukogu ametlik nimetus on Koosa raamatukogu - Peipsiääre Valla Keskraamatukogu. Mitteametlikes olukordades ja avalikkusele suunatud teenuse pakkumisel võib kasutada lühendatud nimekuju: Koosa raamatukogu.
(2) Raamatukogu on Peipsiääre Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
(3) Raamatukogu juhindub oma tegevuses UNESCO rahvaraamatukogude manifestist, rahvaraamatukogu seadusest, Peipsiääre Vallavolikogu (edaspidi volikogu) ja Peipsiääre Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsuse) õigusaktidest, muudest õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(5) Raamatukogu, haruraamatukogude ja välisteeninduspunktide töö korraldus ning lugejate õigused ja kohustused kehtestatakse vallavolikogu poolt kinnitatud raamatukogu kasutamise eeskirjas.
(6) Raamatukogu asukoht ning postiaadress on: Lasteaia, Koosa küla, Peipsiääre vald, 60432 Tartu maakond.
(1) Keskraamatukogu: Koosa raamatukogu – Peipsiääre Valla Keskraamatukogu.
1) Alatskivi raamatukogu, asukohaga Kooli tn 1, Alatskivi alevik, Peipsiääre vald, 60201 Tartu maakond;
2) Kallaste raamatukogu, asukohaga Sõpruse tn 4, Kallaste linn, Peipsiääre vald, 60104 Tartu maakond;
3) Kolkja raamatukogu, asukohaga Suur tee 46, Kolkja alevik, Peipsiääre vald, 60301 Tartu maakond;
4) Lümati raamatukogu, asukohaga Lümati küla, Peipsiääre vald, 49425 Tartu maakond;
5) Pala raamatukogu, asukohaga Pala küla, Peipsiääre vald, 49426 Tartu maakond;
6) Vara raamatukogu, asukohaga Vara küla, Peipsiääre vald, 60426 Tartu maakond;
7) Varnja raamatukogu, asukohaga Varnja alevik, Peipsiääre vald, 60305 Tartu maakond;
8) Välgi raamatukogu, asukohaga Välgi küla, Peipsiääre vald, 60427 Tartu maakond.
(3) Välisteeninduspunktid:
1) Kokora välisteeninduspunkt, asukohaga Kokora küla, Peipsiääre vald, 60205 Tartu maakond;
2) Nina välisteeninduspunkt, asukohaga Nina küla, Peipsiääre vald, 60212 Tartu maakond.
Raamatukogu teeninduspiirkonnaks on Peipsiääre valla haldusterritoorium.
(2) Raamatukogul ja harukogudel on tempel teavikute märgistamiseks.
Raamatukogu on kogukonna keskus, mille eesmärgiks on tagada koostöös haruraamatukogude ja välisteeninduspunktidega teeninduspiirkonna elanikele vaba juurdepääs informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ning kultuurile. Teha kättesaadavaks soovitavad teavikud ja avalikud andmebaasid ning luua seega võimalused elukestvaks õppimiseks ja enesetäiendamiseks.
5) peab elektronkataloogis ja hulgiarvestusraamatus arvestust kogude suuruse, koostise ja rahalise väärtuse ja nendes tehtud muudatuste kohta;
7) osutab teatme – ja infoteenuseid, vastab päringutele;
8) korraldab näitusi, kirjandusüritusi, kohtumisi, loenguid, kogude tutvustusi ja muid üritusi;
9) kogub ja säilitab koduloolisi teavikuid;
(1) Raamatukogu tööd juhib ja korraldab direktor, kellel on raamatukogunduse või infoteaduste alane kõrgharidus või muu kõrghariduse korral raamatukoguhoidja kutsekvalifikatsiooni kuues tase.
(2) Direktor vastutab raamatukogu tegevuse, arengu ja vara eest ning tagab raamatukogule pandud ülesannete täitmise.
(3) Direktor kindlustab raamatukogu tulemusliku ja häireteta töö, teeb koostööd raamatukogu nõukogu ja vallavalitsusega.
(4) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja konkursi korra kehtestab vallavalitsus.
(5) Direktori kinnitab ametisse vallavalitsus vallavanema ettepanekul.
(1) Esindab raamatukogu ning tegutseb raamatukogu nimel ilma täiendavate volitusteta, esindab raamatukogu suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega.
(5) Teeb vallavalitsusele ettepaneku raamatukogu lahtiolekuaegade muutmiseks.
(8) Koostab raamatukogu eelarve projekti ja esitab selle vallavalitsusele.
(9) Teeb vallavalitsusele ja vallavolikogule ettepanekuid raamatukogu töö paremaks korraldamiseks ja taotleb selleks vajalikke vahendeid.
(10) Osaleb raamatukogu tegevust reguleerivate õigusaktide ja raamatukogu põhimääruse eelnõu ning arengukava koostamisel ja esitab need kinnitamiseks vallavalitsusele või vallavolikogule.
(11) Osaleb raamatukogu tegevust puudutavate küsimuste arutamisel vallavalitsuse või vallavolikogu istungitel.
§ 10. Raamatukogu töötajad
(5) Raamatukogutöötajate koosseisu kinnitab vallavalitsus.
(1) Raamatukogu nõukogu on nõuandev kogu, mis moodustatakse direktori nõustamiseks raamatukogu teeninduse korraldamisel ja raamatukogu tegevust reguleerivate küsimuste lahendamisel ning volikogule ja vallavalitsusele ettepanekute tegemiseks raamatukogu teeninduse korraldamise kohta.
(2) Nõukogul on 3 kuni 7 liiget. Nõukogusse kuulub üks vallavalitsuse esindaja, üks volikogu esindaja ja valla erinevate piirkondade lugejate esindajad, kelle esitab vallavalitsusele kinnitamiseks raamatukogu direktor.
(3) Raamatukogu direktor ei kuulu nõukogu koosseisu, kuid võtab sõnaõigusega osa nõukogu koosolekutest.
(4) Nõukogu liikmed kinnitab vallavalitsus neljaks aastaks. Nõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe.
1) teeb ettepanekuid raamatukogu arengu kohta ja aitab kaasa selle täitmisele;
2) teeb ettepanekuid raamatukogu töö paremaks korraldamiseks;
3) osaleb sihtprogrammide ja –projektide väljatöötamisel;
4) arutab vallavalitsuse või raamatukogu direktori ettepanekul muid olulisi raamatukogu tegevust puudutavaid küsimusi.
(1) Raamatukogu nõukogu töövormiks on koosolek, mille kutsub kokku esimees vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord aastas.
(2) Nõukogu koosolekul arutamisele tulevate küsimuste ettevalmistamist ning asjakohaste materjalide eelnevat tutvustamist nõukogu liikmetele korraldab nõukogu esimees.
(3) Koosolekud protokollitakse ja protokolle hoitakse raamatukogus.
(4) Nõukogu otsused esitab vallavalitsusele raamatukogu direktor.
(3) Igal haruraamatukogul on oma kogu, mille komplekteerib haruraamatukogu raamatukoguhoidja.
(5) Raamatukogu lahtiolekuajad kinnitab direktori ettepanekul vallavalitsus.
5. peatükk ASJAAJAMINE, VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
(1) Raamatukogu vara moodustavad talle Peipsiääre valla poolt sihtotstarbeliseks valdamiseks ja kasutamiseks antud ehitised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Raamatukogu vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt Peipsiääre vallavolikogu kehtestatud korrale.
§ 18. Eelarve ja finantseerimine
(1) Raamatukogul on iseseisev eelarve Peipsiääre valla eelarves.
(2) Raamatukogu kasutab oma tegevuse finantseerimiseks vallaeelarvest, riigieelarve toetusest, annetustest, tema põhitegevusega seotud tasulistest teenustest ja muudest allikatest saadud vahendeid.
(3) Direktor korraldab raamatukogu tegevust selleks ettenähtud eelarve piires.
(4) Peipsiääre valla eelarvest tagatakse:
1) raamatukogu eripärale vastavad ruumid, sisustus ja majanduskulud;
3) raamatukogutöötajate töötasud.
§ 21. Raamatukogu ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine