Väätsa Avatud Noortekeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Väätsa Avatud Noortekeskuse põhimäärus
Väätsa Avatud Noortekeskuse põhimäärus - sisukord
§ 2 Noortekeskuse põhiülesanded ja põhimõtted
§ 3 Noortekeskuse õigused ja kohustused
§ 4 Juhtimine ja töökorraldus
§ 5 Noortekeskuse vara, finantseerimine, aruandlus ja järelevalve
§ 6 Noortekeskuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
§ 7 Põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
RT IV, 05.04.2014, 31
Vastu võetud 25.03.2014 nr 5
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 2, § 22 lõike 1 punkti 34 ja § 35 lõike 2.
(1) Väätsa Avatud Noortekeskus (edaspidi noortekeskus) on Väätsa Vallavalitsuse hallatav asutus.
(2) Noortekeskuse eesmärk on Väätsa vallas noorsootöö arendamine, korraldamine, koordineerimine, noortele suunatud info kogumine, korrastamine ja levitamine ning erinevate huvigruppide, noorteklubide, seltside ja ühenduste ühistegevusele kaasa aitamine;
(3) Noortekeskuse ametlik nimetus on Väätsa Avatud Noortekeskus ja asukoht ning postiaadress: Kooli 10, Väätsa alevik, Väätsa vald, 72801 Järva maakond.
(4) Noortekeskus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest seadustest, Väätsa valla õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(5) Noortekeskus võib omada oma logo kujutise ja nimega pitsatit ning sümboolikat.
(6) Noortekeskus ei taotle oma tegevusega majanduslikku tulu, ta kasutab oma tulusid üksnes põhimääruses toodud eesmärkide saavutamiseks
(7) Noortekeskuse töötajate koosseisu ja töö tasustamise alused kinnitab vallavolikogu.
§ 2. Noortekeskuse põhiülesanded ja põhimõtted
(1) Noortekeskus täidab järgnevaid põhiülesandeid:
2) toetab noorte loometegevust ja omaalgatust;
3) toetab vabatahtlikku noorsotööd;
4) korraldab noorte koolitamist, nõustamist ja teavitamist noorsootöö küsimustes;
5) koostab noorsootööprojekte, toetab rahvusvahelist noosotööalast koostööd, taotleb nende läbiviimiseks finantsvahendeid ning korraldab ja juhib nende läbiviimist;
6) tegeleb erinoorsootööga;
7) osutab oma põhitegevusega seotud tasulisi teenuseid ja korraldab muud noortekeskuse põhitegevuse täitmiseks vajalikku majandustegevust.
(2) Noortekeskus tegutseb avatud noorsootöö põhimõttel, see tähendab on avatud, igale noorele, seadmata eeltingimusi tema tõekspidamistele, võimetele, oskustele, teadmistele ja rahalistele võimalustele, kaasab aktiivselt noori tegevuse algatamisse ja arendamisse, võimaldab noorele suhtlemist ja arendavat tegevust talle sobival kodu- ja koolivälisel ajal, seades esikohale noore omaalgatuse arendamise, loob tingimused mitteformaalseks õppimiseks, eelkõige kogemuste omandamiseks tegevuse ja suhtlemise kaudu.
§ 3. Noortekeskuse õigused ja kohustused
(1) Noortekeskusel on oma ülesannete täitmiseks õigus:
1) saada vallavolikogult ja -valitsuselt ning vallavolikogu haridus- ja kultuurikomisjonilt tööks vajalikku teavet ja nõu;
2) sõlmida lepinguid juriidiliste ja füüsiliste isikutega ning teha muid tehinguid oma pädevuse piirides ja vastavalt seadustele;
3) kaasata oma töösse vabatahtlikke;
4) osutada noorsotööalaseid tasuta teenuseid;
5) osaleda rahvusvaheliste organisatsioonide, liitude ja töögruppide tegevuses;
6) kasutada sihtotstarbeliselt munitsipaal- ja riigivara;
7) teha ettepanekuid vallavolikogule, -valitsusele ja -volikogu komisjonidele noorsootöö küsimustes.
(2) Noortekeskus kohustub:
1) täitma käesolevast põhimäärusest tulenevaid ülesandeid ja kohustusi;
2) täitma Väätsa Vallavalitsuse ja -volikogu poolt kehtestatud õigusakte.
§ 4. Juhtimine ja töökorraldus
(1) Noortekeskuse tööd juhib ja korraldab juhataja, kelle kinnitab ametisse vallavalitsus vallavanema ettepanekul. Juhatajaga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem.
(2) Noortekeskuse juhataja vaba ametikoha täitmiseks korraldab konkrussi vallavalitsus.
(3) Noortekeskuse juhatajat asendab vallavanema käskkirjaga määratud isik.
(4) Noortekeskuse juhataja korraldab noortekeskuse valduses oleva vara valdamist, kasutamist ja käsutamist, tagab noortekeskuse tulemusliku töö, vastutab noortekeskuse üldseisundi ja arengu, vallavara säilimise ja eelarvevahendite sihipärase ning otstarbeka kasutamise eest noortekeskusele kinnitatud eelarve piires;
(5) sõlmib töölepingud, kinnitab töötajate ametijuhendid ja teostab noortekeskuses teisi tööandja õigusi ja kohustusi vastavuses töösuhteid reguleerivate õigusaktidega;
(6) Esitab vallavalitsusele kinnitamiseks noortekeskuse tegevuskava ning kord aastas annab ülevaate selle täitmisest vallavalitsusele ja vallavolikogule.
(7) tagab noortekeskuse eelarve projekti koostamise ja esitamise vallavalitsusele vastavalt Väätsa valla õigusaktidele. Jälgib jooksvalt eelarve täitmist ja esitab vajadusel vallavalitsusele ettepanekuid eelarve muutmiseks;
(8) tagab õigusaktide ning lepingutega ette nähtud aruannete koostamise ja esitamise;
(9) vastutab noortekeskuses tuleohutuse üldnõuete ja töökaitsenõuete täitmise eest.
§ 5. Noortekeskuse vara, finantseerimine, aruandlus ja järelevalve
(1) Noortekeskuse valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
(2) Noortekeskuse rahastamine toimub:
2) laekumistest sihtasutustelt ja sihtkapitalidelt;
(3) Noortekeskus võib saada täiendavaid rahalisi vahendeid organisatsioonide, fondide, sponsorite poolt eraldatud summadest, tasulistest üritustest ja teenustest ja saadavatest tuludest.
(4) Noortekeskuse poolt osutatavate tasuliste teenuste eest võetava tasu suuruse kinnitab vallavalitsus.
(5) Noortekeskuse tulud on Väätsa valla eelarve tulud.
(6) Teenistuslikku järelevalvet noortekeskuse tegevuse seaduslikkuse ning otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
(7) Teenistusliku järelevalve käigus avastatud puudused on juhataja kohustatud kõrvaldama järelevalve organi määratud tähtajaks.
(8) Noortekeskus on aruandekohustuslik vallavalitsuse ees.
§ 6. Noortekeskuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Noortekeskuse ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu.
(2) Noortekeskuse tegevuse lõpetamise korraldab vallavalitsus.
§ 7. Põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
Noortekeskuse põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks vallavolikogu.
(2) Määrust rakendatakse 1. aprillist 2014. a.


text:
§ 68 Liigitunnusega asi annakuna
§ 111 Hoiumeetmete kohaldamine
§ 174 Tunnistuse kavandi väljastamine
§ 175 Pärimismenetluses väljastatud tunnistuse tagasikutsumine ja tühisuse tuvastamine
§ 68. Liigitunnusega asi annakuna
(1) Kui testaator on kirjeldanud üksnes annakuks määratud asja liigitunnuseid ning selliseid asju on pärandis mitu, valib asja annakusaaja, kui testamendist või pärimislepingust ei tulene teisiti.
(2) Kui testaator on annakut määrates kirjeldanud vaid asja liigitunnuseid ja seda asja pärandi hulgas ei ole, peab annakutäitja andma annakusaajale pärandi arvel muretsetud samasuguste liigitunnustega asja, kui testamendist või pärimislepingust ei tulene teisiti.
(1) Testamenditäitja nõudel väljastab notar talle testamenditäitja tunnistuse.
(3) Kui testamenditäitja on oma ülesande täitnud, on ta kohustatud tunnistuse notarile tagastama.
(1) Abikaasade vastastikuses testamendis sisalduva, käesoleva seaduse § 89 lõikes 2 nimetatud korralduse võib mõlema abikaasa eluajal kumbki abikaasa ühepoolselt tühistada. Tühistamise korraldus peab olema notariaalselt tõestatud. Korraldus loetakse tühistatuks, kui teine abikaasa on kätte saanud notariaalses korras edastatud teate korralduse tühistamise kohta.
(1) Pärandaja võib testamendi või pärimislepinguga sundosast ilma jätta isiku, kes on pärandaja, tema abikaasa või pärandaja alaneja või üleneja sugulase vastu toime pannud kuriteo, või oma alaneja sugulase, kes rikub tahtlikult oma seadusest tulenevat pärandaja ülalpidamise kohustust. Sel juhul peab pärandaja väljendama sundosast ilmajätmise põhjuse.
(1) Pärandaja surma korral võib kohus kohaldada pärandvara hoiumeetmeid, kui:
(3) Kohus edastab pärandvara hoiumeetmete kohaldamise ja kohaldamise lõpetamise määruse pärimisregistrile.
§ 111. Hoiumeetmete kohaldamine
(1) Pärandvara hoiumeetmeid võib kohaldada kuni pärandi vastuvõtmiseni pärijate poolt, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Kohus kohaldab pärandvara hoiumeetmeid omal algatusel, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(3) Kohus võib pärandvara hoiumeetmete kohaldamise otsustada ka pärandaja võlausaldaja, annakusaaja või muu pärandvara suhtes nõuet omava isiku taotlusel, kui hoiumeetmete kohaldamata jätmine võiks ohustada nimetatud isikule kuuluva nõude rahuldamist pärandvara arvel.
(4) Vaidluse korral, kes on pärija, võib kohus pärandvara hoiumeetmete kohaldamise otsustada ka pärimisõiguse tunnustamist nõudva isiku taotlusel.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud juhul võib hoiumeetmete kohaldamise otsustada ka pärast pärandi vastuvõtmist pärijate poolt, eelkõige juhul, kui pärija tegevus või varaline olukord võivad seada ohtu pärandvara säilimise ja nõuete rahuldamise pärandvara arvel.
5) võtma käesoleva seaduse § 111 lõikes 3 nimetatud juhul, samuti muul juhul, kui see on vajalik pärandvara säilimise tagamiseks, pärija või kolmanda isiku valduses oleva pärandvara oma valdusesse või tagama muul viisil selle eraldamise pärija varast.
(1) Kohus lõpetab pärandvara hoiumeetmed, kui on ära langenud käesoleva seaduse §-des 110 ja 111 sätestatud hoiumeetmete kohaldamise alused.
(3) Kui hoiumeetmete kohaldamine on otsustatud vastavalt käesoleva seaduse § 111 lõigetele 3 ja 4, tuleb enne hoiumeetmete lõpetamist ära kuulata hoiumeetmete kohaldamist taotlenud isik.
(4) Kui pärand on avanenud välismaal ja pärimisele kohaldatakse Eesti seadust, esitatakse avaldus Eesti notarile.
(1) Pärandi vastuvõtmise või pärandist loobumise võib kohus tunnistada kehtetuks tsiviilseadustiku üldosa seaduse §-des 92, 94, 96 ja 97 sätestatud alustel.
(3) Kui pärija ei ole teada ega teata endast ühe kuu jooksul pärija väljaselgitamise üleskutsemenetluses üleskutse avaldamisest arvates või kui endast teatanud isik ei suuda ühe kuu jooksul üleskutsemenetluse tähtpäeva möödumisest arvates oma pärimisõigust tõendada, eeldatakse, et seadusjärgne pärija on pärandi avanemise koha kohalik omavalitsusüksus või käesoleva seaduse §-s 18 nimetatud juhul riik.
(3) Kui pärandvarast ei piisa kõigi pärandaja kohustuste täitmiseks ning ei ole tehtud pärandi inventuuri ega välja kuulutatud pärandvara pankrotti, on pärija kohustatud täitma pärandaja kohustused ka oma vara arvel.
(2) Kui kohus on kohaldanud pärandvara hoiumeetmeid, võib pärija kuni hoiumeetmete lõpetamiseni keelduda pärandaja kohustuse täitmisest, samuti käesoleva seaduse §-s 133 nimetatud kohustuse täitmisest. See ei välista kohustuste täitmist hooldaja poolt juhul, kui on määratud pärandvara valitsemine.
(1) Inventuuri nõude võib notarile esitada koos pärimismenetluse algatamise avaldusega või pärandi vastuvõtmise avaldusega.
(3) Inventuuri nõude võib esitada ka sundosa saamiseks õigustatud isik käesoleva seaduse §-s 173 sätestatud tingimustel.
Notar määrab inventuuri tegijaks kohtutäituri, kelle tööpiirkonnas pärand avanes. Kui pärand avanes välisriigis, määrab notar inventuuri tegijaks kohtutäituri, kelle tööpiirkonnas asub pärandvara hulka kuuluv kinnisasi. Kui pärand avanes välisriigis ja pärandvara hulka ei kuulu Eestis asuvat kinnisasja, määrab notar kohtutäituri omal äranägemisel.
(6) Kui inventuur on tehtud pärandvara hoiumeetme kohaldamise ajal, ei ole olulise põhjuseta vaja pärija nõudel pärandit uuesti inventeerida.
(2) Üleskutsemenetluse läbiviimiseks avaldab inventuuri tegija ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded ja üleriigilise levikuga päevalehes teate, mis peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
§ 153. [Kehtetu – RT I 2008, 53, 296 - jõust. 26.12.2008]
(5) Pärimismenetluse viib läbi notar, kellele antud pärimisasjas esitatakse esimene pärimismenetluse algatamise avaldus. Kui pärimisregistri andmetel on pärimismenetlus juba algatatud teisele notarile esitatud avaldusega, edastab hilisema avalduse vastu võtnud notar avalduse pärimismenetlust läbiviivale notarile.
(2) Notar teeb päringud pärandaja õiguste ja kohustuste kohta registritesse, mille loetelu kehtestab Justiitsminister määrusega .
(3) Notar esitab järelepärimised kõigile Eesti Vabariigis tegutsevatele krediidiasutustele krediidiasutuste seaduse tähenduses, milles kohustab krediidiasutust esitama andmed pärandaja õiguste ja kohustuste kohta.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud teated peavad sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
2) pärandaja sünniaeg ning isikukood;
4) pärimistunnistuse väljastamise kavandatav tähtpäev;
5) viide käesolevas seaduses sätestatud tagajärgedele, kui pärija ei anna endast teada enne pärimistunnistuse väljastamist.
(3) Viimse tahte alusel toimuva pärimise puhul on isikul, kes oleks pärinud seadusjärgse pärimise korral, testamendiga ja pärimislepinguga tutvumise õigus. See õigus on nimetatud isikul ka pärast pärimistunnistuse väljastamist.
(1) Notar väljastab pärimistunnistuse, kui pärija pärimisõigus ja selle ulatus on piisavalt tõendatud, kuid mitte enne ühe kuu möödumist käesoleva seaduse § 168 lõikes 1 nimetatud teate avaldamisest.
(3) Kui pärimistunnistus väljastatakse eelpärijale, tuleb pärimistunnistuses märkida, et pärija on eelpärija, ning nimetada järelpärija ja tingimused, millal pärand läheb järelpärijale üle. Käesoleva seaduse §-s 54 nimetatud juhtudel tuleb pärimistunnistuses märkida, et eelpärija on vabastatud piirangutest pärandvara käsutamisel ning on õigustatud pärandvara vabalt käsutama.
(1) Notar väljastab annakusaajale tema notariaalselt tõestatud avalduse alusel tunnistuse annakust tuleneva nõude kohta (edaspidi annakusaaja tunnistus).
(1) Notar väljastab sundosa saamiseks õigustatud isikule tema notariaalselt tõestatud avalduse alusel tunnistuse sundosast tuleneva nõude kohta (edaspidi sundosa saaja tunnistus).
(2) Sundosa saamiseks õigustatud isik võib notariaalselt tõestatud avaldusega nõuda pärandi inventuuri tegemist. Kui avaldus sundosa saaja tunnistuse väljastamiseks esitatakse pärast pärimistunnistuse väljastamist, siis tehakse pärandi inventuur ainult pärija nõusolekul.
(3) Sundosa saaja tunnistuses märgitakse sundosa saaja ja sundosa rahaline väärtus. Sundosa rahaline väärtus märgitakse tunnistusele pärandi inventuuri käigus koostatud pärandvara nimekirja alusel.
(4) Kui taotlus sundosa saaja tunnistuse väljastamiseks esitatakse pärast pärimistunnistuse väljastamist ja pärija ei ole nõus pärandvara inventuuri tegemisega, ei märgi notar sundosa saaja tunnistusele sundosa rahalist väärtust.
§ 174. Tunnistuse kavandi väljastamine
(1) Notar võib puudutatud isikutele väljastada kõigepealt pärimistunnistuse, annakusaaja tunnistuse, sundosa saaja tunnistuse või testamenditäitja tunnistuse kavandi ning määrata tunnistuse väljastamiseks hilisema tähtpäeva.
(2) Notar tõestab ja väljastab käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhul eelnevalt väljastatud kavandikohase tunnistuse, kui talle ei ole tunnistuse väljastamise tähtpäevaks laekunud tunnistuse väljastamist keelavat kohtumäärust.
§ 175. Pärimismenetluses väljastatud tunnistuse tagasikutsumine ja tühisuse tuvastamine
(1) Kui pärast pärimistunnistuse, annakusaaja tunnistuse, sundosa saaja tunnistuse või testamenditäitja tunnistuse väljastamist ilmneb selle ebaõigsus, kutsub notar selle asjast huvitatud isiku notariaalselt tõestatud avalduse alusel või omal algatusel tagasi.
(2) Tunnistuse tagasikutsumisel viib notar läbi uue pärimismenetluse.
(3) Kui notar keeldub pärimismenetluses väljastatud tunnistust tagasi kutsumast, võib pärija nõuda tunnistuse tühisuse tuvastamist ja pärimistunnistuse valdajalt pärimistunnistuse väljaandmist.
(4) Pärimisregistrile ja selle pidamisele ei kohaldata avaliku teabe seadust, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.
(1) Registrisse kantud andmete kohta antakse teavet pärast seda, kui pärandaja surm on tõendatud. Abikaasade vastastikuse testamendi kohta antakse teavet pärast ühe abikaasa surma. Teave väljastatakse registri tehnilise sekretäri allkirjaga.
(2) Igaüks võib pärimisregistri andmetega tutvuda ja nendest väljavõtteid saada. Andmetega tutvumiseks on vaja registripidajale teatada pärandaja ees- ja perekonnanimi või isikukood.
(3) Registri andmetega tutvumisel ja nendest väljavõtte saamisel tuvastab registripidaja taotleja isiku.
Pärimisele kohaldatakse pärandi avanemise ajal kehtinud seadust, kui käesoleva seaduse rakendussätetest ei tulene teisiti.
Kui pärand on avanenud enne 2009. aasta 1. jaanuari ja kaaspärijate õigusi teostatakse, kohustusi täidetakse või pärandvara jagatakse pärast 2009. aasta 1. jaanuari, kohaldatakse käesoleva seaduse §-de 147, 150, 152–157 ja 159–161 sätteid.
§ 185–188. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§ 189. Pärimisseadus (RT I 1996, 38, 752; 2007, 67, 413) tunnistatakse kehtetuks.

matches:
§ 111
§ 174
§ 175
§ 68
§ 89
kohus
Kohus
§ 111
Kohus
Kohus
kohus
§ 111
Kohus
§ 111
kohus
kohus
§ 153
§ 168
§ 174
§ 175
§ 185
§ 189


Tallinna Linnavolikogu 06.05.2010 määrus number 24
Redaktsiooni kehtivus: 01.07.2014 - ...
jõustumine 28.12.2012, Tvk m 20.12.2012 nr 33
Tvk m 20.12.2012 nr 33, jõustumine 28.12.2012
6. mai 2010 nr 24
(Tvk m 20.12.2012 nr 33, jõustumine 28.12.2012)
(1) Eeskiri reguleerib Tallinna haldusterritooriumil asuvate Tallinna linna omandis olevate kalmistute haldamist ja kasutamist. Eeskiri on kohustuslik kõigile kalmistul viibivatele isikutele ja matmiskoha kasutajatele.
(2) Lisaks eeskirjas sätestatule lähtutakse eeskirja täitmisel Tallinna linna heakorra eeskirjast ja korrakaitseseaduses sätestatud avalikus kohas käitumise üldnõuetest.
(3) Tallinna linna omandis olevad kalmistud, mis on hõlmatud käesoleva eeskirja regulatsiooniga, on Metsakalmistu, Pärnamäe, Pirita, Siselinna, Rahumäe, Hiiu-Rahu ja Liiva kalmistu. Kõik nimetatud kalmistud on muinsuskaitsealused mälestised.
1) hauakoht - koht hauaplatsil kirstu või urni matmiseks;
2) hauaplats - kalmistul asuv maa-ala ühe või mitme surnu matmiseks kirstus või tuhaurnis;
3) hauatähis - ühte või mitut hauakohta tähistav rist, plaat, sammas, kivi või muu tähis;
4) kalmistu - tähistatud, vajalike ehitistega maa-ala surnute või nende tuha matmiseks ja surnute mälestamiseks;
5) kalmistu haldaja - kalmistu kasutamist korraldav Tallinna linna asutus;
6) urnikamber - kolumbaariumis asuv õõnsus ühe või mitme tuhaurni ja tuha hoidmiseks;
7) matja - isik, kes korraldab surnu matmise;
8) matmiskoht - hauaplats, kolumbaariumi urnikamber või tuhapuisteala;
9) matmiskoha kasutaja - isik, kellel on matmiskoha kasutamise õigus;
10) tuhapuisteala - kalmistul asuv maa-ala, mis on eraldatud surnute tuha puistamiseks;
11) kolumbaarium - ehitis või selle osa tuhaurnide ja tuha hoidmiseks.
(1) Tallinna kalmistute haldaja on Tallinna linna asutus Tallinna Kalmistud.
(2) Kalmistu haldaja tagab kalmistu heakorra ja korraldab kalmistu kasutamist, sh eraldab matmiskohad, korraldab jäätmehooldust, täidab kalmistu kujundamisega seotud ülesandeid, peab Tallinna kalmistute registrit, võtab arvele kasutajata matmiskohad ning täidab teisi õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
(3) Tallinna Linnavalitsus kehtestab Tallinna Keskkonnaameti ettepanekul kalmistute kujunduspõhimõtted lähtuvalt kalmistu muinsuskaitse eritingimustest, vanades matmiskvartalites ajalooliselt väljakujunenud kujundusnõuetest ja kalmistu looduslikust eripärast.
4) Kalmistu territooriumil võib tasulisi teenuseid osutada kalmistu haldaja või teised teenusepakkujad kalmistu haldaja kirjalikul loal.
(1) Kalmistut peab ümbritsema piire ja kalmistu sissepääsud peavad olema väravaga suletavad.
(2) Kalmistu maa-ala jaotatakse kirstumatuste, urnimatuste ja tuhapuiste aladeks, mis jaotatakse kvartaliteks. Kalmistu vanas osas jäävad kasutusele ajalooliselt väljakujunenud kvartalite nimetused. Uutes osades moodustatakse kvartalid arvestades võimalusel matmise tavasid maetavate usulise kuuluvuse järgi.
(3) Kalmistu peamiste sissekäikude juurde pannakse välja kalmistu plaan, millel on ära näidatud kontor, kabelid, kvartalid, teed, veevõtukohad, jäätmemahutid ning ajaloolise ja kultuuriloolise tähtsusega hauaplatsid ja hauarajatised.
(4) Kontori juurde teadetetahvlile pannakse välja kalmistu kontori lahtioleku ajad, teenuste loetelu, kalmistute haldaja kontaktandmed (telefon ja aadress), kalmistu kujunduspõhimõtted ja käesolev eeskiri.
1) kahjustada hooneid, väravaid, kalmistu piirdeid, veevõtukohti, matmiskohti, hauatähiseid või hauaplatsi piirdeid;
3) omavoliliselt avada urnikambrit;
4) istutada puid ja põõsaid, rajada hekke või paigaldada hauaplatsile hauatähiseid ja piirdeid kalmistu haldaja kooskõlastuseta;
5) panna maha olmejäätmeid ja rikkuda jäätmete kogumise nõudeid, sh paigutada jäätmeid väljapoole mahuteid või selleks mitte ette nähtud kohtadesse;
7) sõita mootorsõiduki või jalgrattaga või parkida mootorsõidukit kalmistu haldaja loata;
10) viibida lemmikloomaga, v.a selleks ettenähtud kohad;
12) muu avalikus kohas käitumise üldnõudeid, heakorda ja hauarahu rikkuv tegevus.
(3) Kalmistul viibiv isik peab kalmistu territooriumil täitma Tallinna jäätmehoolduseeskirjas sätestatud jäätmekäitlusnõudeid.
(1) Matja võib matmiskohaks taotleda kas hauaplatsi või urnikambri eraldamist. Matjal, kes ei soovi matmiskoha eraldamist, on võimalik puistata tuhk tuhapuistealale.
(3) Matja soovi kohaselt eraldatakse kas ühe- või kahekohaline, erandjuhtudel kuni neljakohaline hauaplats (nn pereplats) või ühe- või mitmekohaline urnikamber.
1) kalmistu urnimatuste alal üldjuhul 1,0 x 1,0 m;
2) Rahumäe kalmistul ja Metsakalmistu vanas osas 1,25 x 2,50 m.
(1) Matmiskoha eraldamisel sõlmib kalmistu haldaja matjaga matmiskoha kasutamise lepingu (edaspidi kasutusleping). Kasutuslepingu vormi kinnitab Tallinna Keskkonnaamet.
(2) Kasutuslepingusse kantakse matmiskoha kasutaja andmed, matmiskoha asukoht ja kasutusse antava matmiskoha suurus. Kasutuslepingus määratakse kindlaks kasutuslepingust tulenevad poolte õigused ja kohustused, kasutuslepingu kehtivuse tähtaeg, selle muutmise ja lõpetamise ja kolmandale isikule üleandmise kord, hauaplatsi kujundamise ja hooldamise nõuded, poolte vastutus matmiskoha kasutamisel ja vaidluste lahendamise kord ning matmiskoha kasutaja kinnitus kalmistu kasutamise eeskirja tundmise ja täitmise kohta.
(3) Juhul kui matmiskoha kasutaja soovib kalmistu haldajalt tellida teenuseid, sõlmitakse matmiskoha kasutaja ja kalmistu haldaja vahel eraldi teenuse osutamise leping, milles sätestatakse tellitud teenused, nende maksumus ja teenuste eest tasumise kord.
(2) Kasutuslepingu tähtaja saabumisel loetakse kasutusleping lõppenuks. Kuus kuud enne kasutuslepingu lõppemist teavitab kalmistu haldaja matmiskoha kasutajat kasutuslepingu lõppemisest, saates kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teate kasutuslepingus toodud aadressile.
(3) Matmiskoha senisel kasutajal on eesõigus uue kasutuslepingu sõlmimiseks. Uue kasutuslepingu sõlmimiseks esitab matmiskoha kasutaja kalmistu haldajale kirjaliku avalduse ühe kuu jooksul enne kasutuslepingu tähtaja möödumist. Uue kasutuslepingu sõlmimise avalduse esitamata jätmisel loetakse kasutusleping lõppenuks ka juhul, kui matmiskoha kasutaja jätkab matmiskoha kasutamist.
(1) Matmiskoha kasutaja võib kasutuslepingu üle anda kolmandale isikule kalmistu haldaja nõusolekul. Kasutuslepingu üleandmine vormistatakse kirjalikult kalmistu kontoris.
(2) Matmiskoha kasutaja surma korral on tema perekonnaliikmel, matjal või pärijal õigus astuda kasutuslepingusse matmiskoha kasutaja asemele. Matja võib astuda kasutaja asemele juhul, kui ta on ise pärija, kui pärija puudub või ta loobub matmiskohast matja kasuks. Kasutuslepingusse astumise vormistab kalmistu haldaja kirjalikult matmiskoha kasutaja surmatõendi esitamisel.
(2) Matmiskoha kasutaja võib kasutuslepingu erakorraliselt ühepoolselt enne tähtaja lõppu üles öelda, esitades kalmistu haldajale kirjalikult kasutuslepingu ülesütlemise avalduse.
(3) Kalmistu haldaja ütleb kasutuslepingu erakorraliselt ühepoolselt enne tähtaja lõppu üles kui hauaplats on tunnistatud hooldamata hauaplatsiks vastavalt eeskirja §-le 22.
(4) Matmiskoha, mille kasutusleping on lõppenud, võtab kalmistu haldaja arvele kui kasutajata matmiskoha vastavalt eeskirja §-le 21.
§ 11. Erandid matmiskoha eraldamisel ja kasutuslepingu sõlmimisel
(1) Erandina võib kalmistu haldaja Tallinna Keskkonnaameti nõusolekul eraldada mitme matmiskohaga matmisala juriidilisele isikule või kutse- või loomeliidule, kelle tegevusalasse kuulub Eesti avalikus elus silmapaistvate isikute kultuuripärandi säilitamine.
(2) Lõikes 1 sätestatud mitme matmiskohaga eraldatud maa-ala kohta sõlmitakse kasutusleping.
(3) Matmiskohale, mille kasutaja on juriidiline isik või kutse- või loomeliit, maetakse kasutaja liikmeskonda kuulunud või nende poolt tunnustatud, Eesti avalikus elus silma paistnud isikute surnukehad või tuhk.
(4) Metsakalmistule maetud Eesti avalikus elus silmapaistnud isikute omaste matmiseks Metsakalmistule toimub matmiskoha eraldamine Tallinna Keskkonnaameti kirjalikul nõusolekul.
§ 12. Matmise korraldamine
(2) Tuhk maetakse hauaplatsile, paigutatakse urniga urnikambrisse või puistatakse tuhapuistealale.
(3) Kõik matmised, sh urni paigutamine urnikambrisse ja tuha puistamine tuhapuistealale, tuleb registreerida kalmistu kontoris vähemalt kaks päeva enne matuse toimumist.
(4) Kalmistu haldaja registreerib matmise surnu surmatõendi või surnult sündinu puhul arstliku surmateatise ja matja isikut tõendava dokumendi alusel, kui matjaga on kooskõlastatud matmiskoht ja matja on tellitud teenuste eest tasunud.
(5) Matmine toimub ainult valgel ajal. Pühapäeval, esmaspäeval ja riiklikel pühadel matusetalitusi üldjuhul ei korraldata.
§ 13.Matmine hauaplatsile
(1) Haua kaevab ja matmise teostab kalmistu haldaja. Muldasängitamine ja hauakääpa kujundamine toimub matja osavõtul.
(2) Matmist takistavate hauatähiste ja piirete ajutise kõrvaletõstmise ja taaspaigaldamise kulud kannab matja või hauaplatsi kasutaja.
(3) Kirstuhaua sügavus maapinnast hauapõhjani peab jääma vahemikku 1,5-2 m.
(4) Surnu tuhk maetakse hauaplatsile urniga või ilma selleta. Urnihaua sügavus maapinnast peab olema vähemalt 1 m.
(6) Haua kaevamise ja teiste matusega seotud teenuste osutamise käigus hauaplatsi kõrval olevatele hauaplatsidele tekitatud kahjustused kõrvaldab kalmistu haldaja kolme päeva jooksul pärast matuse toimumist.
(7) Matuse käigus hauaplatsi kõrval olevatele hauaplatsidele tekitatud kahjustused kõrvaldab hauaplatsi kasutaja kolme päeva jooksul pärast matuse toimumist. Hauaplatside korrastamata jätmisel kõrvaldab kalmistu haldaja tekitatud kahjustused hauaplatsi kasutaja kulul.
§ 14. Urni paigutamine urnikambrisse
(1) Kolumbaariumisse tuhaurnide paigutamisel kohaldatakse eeskirja §-s 12 sätestatud üldiseid aluseid.
(2) Urni paigutamisel urnikambrisse eemaldab katteplaadi ja asetab selle tagasi kalmistu haldaja.
§ 15. Tuha puistamine tuhapuistealale
(1) Tuha puistamise toimingu registreerib matja kalmistu kontoris. Kalmistu haldaja kannab kalmistute registrisse surnu ja matja andmed ning toimingu kuupäeva.
(2) Tuhk puistatakse selleks ettenähtud maa-alale kalmistu haldaja esindaja juuresolekul.
(3) Tuha puistamise korral ei vormistata kasutuslepingut.
(4) Tuhapuistealale on hauatähiste paigaldamine keelatud. Tuhapuistealale võib surnu mälestamiseks lilli ja küünlaid asetada ainult selleks ettenähtud kohta.
(5) Tuhapuisteala hooldab ja heakorrastab kalmistu haldaja.
§ 16. Tundmatu või omasteta surnu matmine
(1) Tundmatu või omasteta surnu matmise korraldab Tallinna Keskkonnaamet.
(2) Tundmatu surnu säilmed maetakse Liiva kalmistul asuvasse ridahauda.
(3) Omasteta surnu tuhastatakse ja tuhk maetakse ühishauda Pärnamäe kalmistu tuhamatuste maa-alal.
(4) Ühishauda ja ridahauda maetud surnu registreeritakse kalmistute registris.
(5) Ühishauda ja ridahauda matmisel matmiskohta ei eraldata ja kasutuslepingut ei sõlmita.
(6) Ridahaudasid ja ühishaudasid hooldab ja heakorrastab kalmistu haldaja.
§ 17. Pealematmine
(1) Samale hauakohale võib peale matta kõige varem 20 aastat pärast viimast matmist.
§ 18.Ümbermatmine
(1) Ümbermatmise korraldab kalmistu haldaja. Ümbermatmiseks esitab matja kalmistu haldajale Terviseameti piirkondliku talituse loa ja ümbermatmiseks kasutatava matmiskoha kasutuslepingu või kasutaja tõestatud allkirjaga nõusoleku juhul, kui ta ise ei ole kasutaja.
(2) Säilmete ümbermatmiseks mälestiseks tunnistatud hauaplatsilt on lisaks lõikes 1 nimetatule vajalik Tallinna Kultuuriväärtuste Ameti nõusolek.
(3) Enne ümbermatmist peab liivapinnase puhul olema matmisest möödunud vähemalt üks aasta ja niiske pinnase puhul vähemalt kolm aastat.
(4) Säilmete väljakaevamine hauast peab üldjuhul toimuma külmal aastaajal.
§ 19. Kalmistu ja hauaplatsi kujundamine
(1) Hauaplats on kalmistu osa ja selle kujundamisel tuleb järgida Tallinna Linnavalitsuse kehtestatud kujunduspõhimõtteid nii hauatähiste ja piirete paigaldamisel kui ka haljastuse rajamisel.
(2) Kujunduspõhimõtetest erineva kujundusega hauaplatsi rajamiseks tuleb matmiskoha kasutajal koostada tööprojekt, mis kooskõlastatakse Tallinna Keskkonnaameti ja Tallinna Kultuuriväärtuste Ametiga.
(3) Hauaplats peab olema tähistatud risti, hauaplaadi, -kivi, -samba või muu tähisega. Hauatähised ja piirded ning haljastus peavad asuma hauaplatsi piirides. Hauatähiste ja piirete paigaldamine ning haljastuse rajamine peab olema kooskõlastatud kalmistu haldajaga.
(4) Hauaplatsile paigutatud hauatähised ja piirded loetakse hauaplatsi kasutaja omandiks.
(5) Hauatähiste või piirete teisaldamine või eemaldamine tuleb kalmistu haldajaga kirjalikult kooskõlastada.
(6) Hauaplatsi, mille puhul ei ole järgitud kalmistu kujunduspõhimõtteid, tähistab kalmistu haldaja hoiatussildiga ning edastab hauaplatsi kasutajale kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hoiatuse kasutuslepingus toodud aadressile. Hoiatuses märgitakse hauaplatsi olukord, hauaplatsi korrastamise kohustus ja tähtaeg ning kohustuse täitmata jätmise tagajärjed.
(7) Kui hoiatuse edastamisele järgneva aasta jooksul ei kõrvalda hauaplatsi kasutaja kalmistu kujunduspõhimõtetele mittevastavaid hauatähiseid, piirdeid või haljastust, kõrvaldab kalmistu haldaja need hauaplatsi kasutaja kulul.
(8) Kasutajata hauaplatsiks tunnistatud hauaplatsi eraldamisel uuele kasutajale säilitatakse väärtuslikud hauatähised või piirded ning lisatakse asjaomane kohustus uue hauaplatsi kasutajaga sõlmitavasse kasutuslepingusse.
§ 20.Hauaplatsi hooldamine
(2) Hauaplatsi võib hauaplatsi kasutaja ja kalmistu haldaja vahel sõlmitud lepingu kohaselt tasulise teenusena hooldada kalmistu haldaja.
KASUTAJATA MATMISKOHA ARVELEVÕTMINE
§ 21. Matmiskoha kasutajata matmiskohana arvelevõtmine
(1) Kasutajata matmiskohana võetakse arvele hauaplats või urnikamber, mille kasutuslepingu tähtaeg on möödunud või kasutusleping on enne tähtaja lõppu lõpetatud, või hauaplats, mis on tunnistatud hooldamata hauaplatsiks eeskirja § 22 kohaselt.
(2) Kasutajata matmiskoha võib kalmistu haldaja eraldada uuesti kasutamiseks, kui viimasest matmisest on möödunud vähemalt 20 aastat.
§ 22. Hooldamata hauaplatsiks tunnistamine
2) hauatähised või piirded on tugevalt sammaldunud, läbiroostetanud või lagunenud;
(3) Hauaplatsi ülevaatamiseks moodustab kalmistu haldaja komisjoni, kuhu kuuluvad kalmistu haldaja esindaja, kalmistu eripära tundev isik, Tallinna Kultuuriväärtuste Ameti esindaja ja Tallinna Keskkonnaameti esindaja.
1) esimene ülevaatus, mille käigus tuvastatakse, et hauaplats on hooldamata, ja märgistatakse see kollase sildiga, millel on musta värviga kiri “hooldamata hauaplats”. Sildile märgitakse ülevaatuse järjekorranumber, ülevaatuse kuupäev, järgmise ülevaatuse kuupäev ja kalmistu haldaja kontaktandmed. Kalmistu haldaja edastab hauaplatsi kasutajale kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hoiatuse kasutuslepingus toodud aadressile;
(6) Hooldamata hauaplatsina arvele võetud hauaplatside kohta avaldatakse teade ajalehes, milles Tallinna linn avaldab ametlikke teadaandeid, andes hauaplatsi kasutajale võimaluse ühe kuu jooksul pärast teate avaldamist võtta ühendust kalmistu haldajaga ja korrastada hauaplats või loobuda hauaplatsi kasutamise õigusest ja kasutusleping erakorraliselt üles öelda.
§ 23. Mälestistena kaitse all olevad objektid
(1) Tallinna kalmistute kui muinsuskaitsealuste kinnismälestiste kaitseks on kehtestatud kaitsevöönd, millele kohaldatakse muinsuskaitseseaduses sätestatud kitsendusi. Kitsendustes tehtavad leevendused märgitakse kaitsekohustise teatises ja muinsuskaitse eritingimustes. Kaitsevööndiks on 50 m laiune maa-ala mälestise väliskontuurist või piirist arvates.
(2) Kalmistutel võib asuda üksikobjektidena ajaloo-, arheloogia-, kunsti- ja arhitektuurimälestisi. Kalmistul paiknevatele kinnismälestistele eraldi kaitsevööndit ei kehtestata.
(3) Tallinna Kultuuriväärtuste Ameti loata on kalmistu kaitsevööndis keelatud:
(4) Mälestiste ja kalmistul asuvate ehitiste muinsuskaitse eritingimused, konserveerimise, restaureerimise ja remondi projektid ning mälestistel ja kalmistutel tehtavate mulla- ja ehitustööde projektid tuleb kooskõlastada Tallinna Kultuuriväärtuste Ameti ja Tallinna Keskkonnaametiga.
(5) Mälestiseks tunnistatud hauaplats, hauatähis, piire või sakraalehitis tähistatakse eritähisega. Mälestise tähistamist korraldab Muinsuskaitseamet vastavalt muinsuskaitseseadusele.
(7) Kui mälestiseks tunnistatud hauaplatsi kasutaja loobub hauaplatsi kasutamise õigusest, läheb hauaplatsi kasutamise õigus üle kalmistu haldajale.
(2) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad Tallinna Keskkonnaamet, Tallinna Kultuuriväärtuste Amet ja Tallinna Munitsipaalpolitsei Amet vastavalt oma pädevusele.
(1) Senisel matmiskoha kasutajal, st isikul, kelle nimele on kalmistute registris vormistatud matmiskoha kasutamise õigus, on kohustus esitada kalmistu haldajale taotlus kasutuslepingu sõlmimiseks hiljemalt kümne aasta jooksul pärast eeskirja jõustumist. Kalmistu haldaja tagab pärast andmete kontrollimist esitatud taotluste alusel lepingute sõlmimise hiljemalt kaheteistkümne aasta jooksul arvates eeskirja jõustumisest.
(2) Enne eeskirja jõustumise kuupäeva sõlmitud kasutusleping on jõus selle kehtivuse tähtaja lõpuni, välja arvatud tähtajatu leping, mis lõppeb viie aasta möödumisel käesoleva eeskirja jõustumisest, kui matmiskoha kasutaja ei ole selle aja jooksul sõlminud uut kasutuslepingut.
(3) Enne eeskirja jõustumise kuupäeva kasutuses olev hauaplats jääb senise kasutaja kasutusse vähemalt 2022. aasta 1. jaanuarini, kui senise kasutaja ja kalmistu haldaja vahel pole enne nimetatud tähtpäeva teisiti kokku lepitud.
§ 26. Muudatused teistes õigusaktides
Määrus jõustub 1. jaanuaril 2011.


Riigikogu liikme staatuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Riigikogu liikme staatuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus
RT I, 22.12.2014, 9
19.12.2014 otsus nr 554
§ 1. Riigikogu liikme staatuse seaduse muutmine
Riigikogu liikme staatuse seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 18. Immuniteet
(1) Riigikogu liige ei kanna õiguslikku vastutust hääletamise ja poliitiliste avalduste eest Riigikogus või selle organites.
(2) Riigikogu liige on puutumatu. Riigikogu liiget ei või takistada tema ülesandeid täitmast.
(3) Riigikogu liikme immuniteeti ei või kasutada vaba mandaadi teostamisega mitteseotud tegevustes või õigusvastutusest kõrvalehoidmiseks.
(4) Immuniteedist ei saa Riigikogu liige loobuda. Riigikogu liige võib anda kriminaalmenetluse seadustiku § 3822 lõigetes 1, 3 ja 4 nimetatud menetlustoiminguteks eelneva kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis nõusoleku Tallinna Ringkonnakohtu esimehele, põhiseaduskomisjonile või õiguskantslerile selle kohta, et ta on nõus immuniteediga kaetud üksikute menetlustoimingute tegemisega.
(5) Ilma Riigikogu liikme eelneva kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusolekuta ei saa teda kohustada osalema haldus- ja tsiviilkohtumenetluses ning väärteomenetluses või rakendada tema suhtes sundtoomist, kui see takistab Riigikogu liikme ülesannete täitmist.
(6) Riigikogu liikme suhtes menetlustoimingute tegemisel ning süüdistusakti koostamisel järgitakse kriminaalmenetluse seadustiku 141. peatükis sätestatut.”;
2) seadust täiendatakse §-dega 181–185 järgmises sõnastuses:
„§ 181. Aegumine
(1) Kui Riigikogu liige on kahtlustatav kuriteo toimepanemises, siis selle kuriteo aegumine peatub.
(2) Kuriteo aegumine uueneb, kui Riigikogu annab nõusoleku koostada Riigikogu liikme kohta süüdistusakt või kui Riigikogu liikme volitused lõpevad.
§ 182. Riigikogu liikme immuniteedi erisused väärteomenetluses
(1) Väärteo toimepanemise korral võidakse Riigikogu liikme suhtes rakendada vahetut sundi määral, mis on vältimatult vajalik toimepandud väärteo fikseerimiseks.
(2) Väärteo eest karistusena mõistetud aresti kannab Riigikogu liige ajal, kui see ei takista tema osalemist Riigikogu töös.
§ 183. Riigikogu liikme immuniteedi erisused korrakaitseliste riikliku järelevalve erimeetmete kohaldamisel
Riigikogu liikme suhtes võib rakendada ilma tema nõusolekuta Riigikogu liikme ülesannete täitmist takistavaid korrakaitseseaduses sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid, kui on vajadus tõrjuda kõrgendatud ohtu isiku elule, kehalisele puutumatusele, füüsilisele vabadusele või suure väärtusega varalisele hüvele või kui esineb vahetu kõrgendatud oht, kus korrarikkumine leiab juba aset või on suur tõenäosus, et see kohe algab.
§ 184. Riigikogu liikme postisaadetise ja elektroonilise side võrgu kaudu edastatavate sõnumite kaitstus
(1) Kriminaalmenetluse seadustiku § 89 alusel teostatavat Riigikogu liikme postisaadetise aresti ja läbivaatust võib Riigikogu liikme suhtes toimetada ainult lähtudes talle inkrimineeritava kuriteo tõendamisvajadusest.
(2) Riigikogu liikme tööalased sõnumid, mida Riigikogu liige edastab või võtab vastu elektroonilise side võrgu kaudu, on kaitstud immuniteediga. See ei rakendu, kui Riigikogu liikme suhtes tehakse kriminaalmenetluse seadustiku § 3822 lõigete 1 ja 4 alusel menetlustoiminguid Tallinna Ringkonnakohtu esimehe või õiguskantsleri nõusolekul.
§ 185. Riigikogu liikme immuniteedi äravõtmise taotlus
Riigikogu liikme suhtes menetlustoimingu tegemiseks või süüdistusakti koostamiseks nõusoleku saamiseks esitab õiguskantsler või riigi peaprokurör põhjendatud taotluse, milles näidatakse veenvalt, miks muul viisil ei ole võimalik eesmärki saavutada.”;
3) paragrahv 19 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 19. Juurdepääs riigisaladusele ja salastatud välisteabele
(1) Riigikogu liikmel on riigisaladusele ja salastatud välisteabele juurdepääsu õigus tema kohustuste täitmiseks.
(2) Peaministri või asjaomase ministri põhjendatud otsusel võib keelata Riigikogu liikmele juurdepääsu andmise konkreetsele salastatud välisteabele või riigisaladusele, kui:
1) riigisaladus puudutab julgeolekualase teabe allikat;
2) riigisaladus puudutab julgeolekuasutuse tegevuse meetodit, mille kasutamine ei ole veel lõppenud;
3) riigisaladus puudutab julgeolekuasutuse poolt teabe kogumist julgeolekuasutuste seaduse §-s 25 või 26 sätestatud viisil ja see ei ole veel lõppenud või
4) riigisaladuse avaldamine seab ohtu isikud, kelle suhtes on tehtud jälitustoiming, jälitustoimingu tegemises osalenud või jälitustoimingu tegemisse kaasatud isikud, samuti nende lähedased, või kui avaldamine ohustab koostöö salajasust.
(3) Kui välislepingu kohaselt on julgeolekukontrolli läbiviimine salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse andmise kohustuslik eeltingimus, teostatakse julgeolekukontroll ka Riigikogu liikme suhtes.
(4) Julgeolekukontroll teostatakse iga Riigikogu liikme suhtes, kes on määratud Riigikogu riigikaitsekomisjoni liikmeks. Kui riigikaitsekomisjoni liikmeks määratud Riigikogu liige ei läbi julgeolekukontrolli, määratakse tema asemele uus riigikaitsekomisjoni liige Riigikogu kodu- ja töökorra seaduses sätestatud korras.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud julgeolekukontrolli läbimiseks täidab Riigikogu liige riigisaladusele juurdepääsu loa taotleja ankeedi ja allkirjastab nõusoleku, millega lubab julgeolekukontrolli teostaval asutusel saada julgeolekukontrolli teostamise ajal enda kohta teavet füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustelt ja organitelt, ning esitab need Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonile.
(6) Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjon määrab Riigikogu liikme suhtes julgeolekukontrolli teostava julgeolekukontrolli asutuse, kellele ta edastab käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud dokumendid.
(7) Julgeolekukontrolli asutus esitab Riigikogu liikme suhtes teostatud julgeolekukontrolli käigus kogutud andmed Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonile kahe kuu jooksul, arvates käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud dokumentide saamisest.
(8) Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjon otsustab, kas Riigikogu liige on julgeolekukontrolli läbinud. Salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaat väljastatakse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud korras.”.
§ 2. Karistusseadustiku täiendamine
Karistusseadustiku § 81 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Kuriteo aegumise peatumise erisused seoses Riigikogu liikme immuniteediga on sätestatud Riigikogu liikme staatuse seaduse §-s 181.”.
§ 3. Kohtute seaduse täiendamine
Kohtute seaduse § 24 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Tallinna Ringkonnakohtu esimees annab riigi peaprokuröri taotluse alusel nõusoleku kriminaalmenetluse seadustiku § 3822 lõikes 1 nimetatud menetlustoimingute tegemiseks Riigikogu liikme suhtes enne süüdistusakti koostamiseks nõusoleku saamist.”.
„§ 4. Kriminaalmenetlusõiguse isikuline kehtivus
Kriminaalmenetlusõigus kehtib võrdselt kõigi isikute kohta järgmiste eranditega:
1) Vabariigi Presidendi, Vabariigi Valitsuse liikme, riigikontrolöri, õiguskantsleri, Riigikohtu esimehe ja kohtuniku kohta süüdistusakti koostamise ning neid puudutavate mõnede menetlustoimingute erisused on sätestatud käesoleva seadustiku 14. peatükis;
2) Riigikogu liikme suhtes enne süüdistusakti koostamist tehtavate menetlustoimingute ning süüdistusakti koostamise erisused on sätestatud käesoleva seadustiku 141. peatükis;
3) isikule, kellel on diplomaatiline puutumatus või välislepingus ettenähtud muud eesõigused, võib Eesti kriminaalmenetlusõigust kohaldada välisriigi taotlusel, arvestades välislepingus sätestatud erisusi.”;
2) 14. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„14. peatükk
VABARIIGI PRESIDENDI, VABARIIGI VALITSUSE LIIKME, RIIGIKONTROLÖRI, ÕIGUSKANTSLERI, RIIGIKOHTU ESIMEHE JA KOHTUNIKU KOHTA SÜÜDISTUSAKTI KOOSTAMISE JA MÕNEDE MENETLUSTOIMINGUTE TEGEMISE ERIKORD”;
3) paragrahvi 375 lõikest 1 jäetakse välja sõnad „Riigikogu liikme,”;
4) paragrahvi 375 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 376 lõikest 1 ja § 377 lõikest 1 jäetakse välja sõnad „Riigikogu liikme,”;
6) paragrahvi 377 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 loetletud menetlustoimingute tegemisest teatatakse viivitamata riigi peaprokurörile.”;
7) paragrahvi 378 lõikest 1, § 379 lõikest 1 ja § 380 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „Riigikogu liikme,”;
8) paragrahvi 380 lõiked 3 ja 5 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 381 lõikest 1 jäetakse välja sõnad „Riigikogu liikme,”;
10) paragrahvi 381 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Riigikogu või Vabariigi Presidendi otsus anda nõusolek käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 nimetatud isiku kohta süüdistusakti koostamiseks peatab selle isiku ametikohustuste täitmise kuni kohtuotsuse jõustumiseni.”;
11) seadust täiendatakse 141. peatükiga järgmises sõnastuses:
„141. peatükk
RIIGIKOGU LIIKME SUHTES MÕNEDE MENETLUSTOIMINGUTE TEGEMISE NING SÜÜDISTUSAKTI KOOSTAMISE ERIKORD
§ 3821. Peatüki kohaldamisala
(1) Käesoleva peatüki sätteid järgitakse Riigikogu liikme suhtes käesoleva seadustiku §-s 3822 sätestatud menetlustoimingute tegemisel ning süüdistusakti koostamisel.
(2) Käesoleva peatüki sätteid järgitakse käesoleva seadustiku §-s 3822 sätestatud menetlustoimingute tegemisel ning süüdistusakti koostamisel isikute suhtes, kes on käesoleva seadustiku §-des 3822 ja 3829 sätestatud nõusoleku andmise otsustamise ajal Riigikogu liikme staatuses, sõltumata sellest, kas tegu on pandud toime enne Riigikogu liikmeks asumist või Riigikogu liikmeks oleku ajal.
(3) Käesolevas peatükis Riigikogu liikme kohta sätestatut kohaldatakse ka Riigikogu asendusliikmele, kes täidab Riigikogu liikme kohustusi.
§ 3822. Enne süüdistusakti koostamist tehtavate menetlustoimingute tegemise erikord
(1) Riigikogu liikme suhtes võib enne süüdistusakti koostamiseks nõusoleku saamist kohaldada tõkendit, välja arvatud vahistamist, teostada läbiotsimist, läbivaatust ning vara aresti, samuti teha jälitustoiminguid, kui selle kohta on saadud riigi peaprokuröri kirjaliku põhjendatud taotluse alusel Tallinna Ringkonnakohtu esimehe nõusolek.
(2) Tallinna Ringkonnakohtu esimehe poolt nõusoleku andmine läbiotsimiseks ei laiene läbiotsimisele Riigikogu hoonetes ning sealt leitud asitõendite, dokumentide ning sidevahendite kaasaviimisele või nende väljanõudmise korral nende väljastamisele.
(3) Riigikogu liiget saab enne süüdistusakti koostamiseks nõusoleku saamist kahtlustatavana kinni pidada või sundpaigutada ekspertiisi tegemiseks raviasutusse või kohaldada tema suhtes tõkendina vahistamist, sundtoomist või aresti, kui selle kohta on saadud riigi peaprokuröri kirjaliku põhjendatud taotluse alusel Riigikogu põhiseaduskomisjoni nõusolek.
(4) Riigikogu hoonetes läbiotsimiseks ning sealt leitud asitõendite, dokumentide ja sidevahendite kaasaviimiseks ning Riigikogu serverites asuva Riigikogu liikme tööalase kirjavahetuse väljaandmiseks on vajalik riigi peaprokuröri kirjaliku põhjendatud taotluse alusel antud õiguskantsleri nõusolek. Nimetatud toimingute juures viibib Riigikogu esimehe määratud isik.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1, 3 või 4 nimetatud nõusolekut ei ole tarvis Riigikogu liikme kahtlustatavana kinnipidamiseks või tõkendina vahistamise kohaldamiseks, sundtoomiseks, ekspertiisi tegemiseks raviasutusse sundpaigutamiseks, läbiotsimise ja läbivaatuse teostamiseks, vara arestiks, samuti menetlustoimingute tegemiseks ning Riigikogu serverites asuva Riigikogu liikme tööalase kirjavahetuse väljastamiseks, kui ta tabatakse esimese astme kuriteo toimepanemiselt.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 loetletud menetlustoimingute tegemisest teatatakse viivitamatult riigi peaprokurörile ja Riigikogu esimehele.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 1, 3 või 4 nimetatud nõusolekut samaliigilise menetlustoimingu või tõkendi kohaldamiseks või selle jätkamiseks ei ole vaja uuesti taotleda, kui Riigikogu liige, kelle suhtes on varasemalt nõusolek juba antud, asub täitma oma kohustusi Riigikogu liikmena järgmises Riigikogu koosseisus.
§ 3823. Riigi peaprokuröri taotlus menetlustoimingute tegemiseks enne süüdistusakti koostamist ja taotluse menetlemine
(1) Käesoleva seadustiku § 3822 lõigetes 1, 3 ja 4 nimetatud riigi peaprokuröri kirjalikus põhjendatud taotluses Tallinna Ringkonnakohtu esimehele, Riigikogu põhiseaduskomisjonile või õiguskantslerile märgitakse:
1) isiku nimi, kelle kohta menetlustoimingu tegemiseks nõusolekut taotletakse;
2) kuriteo asjaolud;
3) kahtlustuse sisu ja kvalifikatsioon;
4) asjaolud, miks ei ole taotletava menetlustoimingu eesmärki võimalik saavutada muude, vähem piiravate vahenditega.
(2) Tallinna Ringkonnakohtu esimees, Riigikogu põhiseaduskomisjon või õiguskantsler annab nõusoleku vastavalt käesoleva seadustiku § 3822 lõikes 1, 3 või 4 sätestatud menetlustoimingute tegemiseks taotluses nimetatud isiku suhtes, välja arvatud juhul, kui menetlustoimingu tegemine oleks ilmselgelt põhjendamatu.
(3) Tallinna Ringkonnakohtu esimees, Riigikogu põhiseaduskomisjon või õiguskantsler otsustab nõusoleku andmise või taotluse tagastamise esimesel võimalusel pärast riigi peaprokuröri taotluse saamist. Taotluse tagastamist tuleb põhjendada.
(4) Kui käesoleva seadustiku § 3822 lõikes 3 nimetatud loa andmist taotletakse põhiseaduskomisjoni liikme suhtes, siis nimetatud liige põhiseaduskomisjoni istungil selle päevakorrapunkti arutamisel ei osale ega hääleta.
§ 3824. Tallinna Ringkonnakohtu esimehe, Riigikogu põhiseaduskomisjoni või õiguskantsleri nõusolek mõnede menetlustoimingute tegemiseks ning selle tagajärjed
(1) Tallinna Ringkonnakohtu esimehe määrus, millega antakse nõusolek käesoleva seadustiku § 3822 lõikes 1 nimetatud menetlustoimingute tegemiseks Riigikogu liikme suhtes enne süüdistusakti koostamist, jõustub selle allakirjutamisega. Nimetatud määrus saadetakse viivitamatult riigi peaprokurörile. Määrust, millega antakse nõusolek menetlustoimingu tegemiseks, tutvustatakse enne menetlustoimingu tegemist isikule, kelle suhtes menetlustoimingut tehakse. Määrust, millega antakse nõusolek jälitustoimingu tegemiseks, ei tutvustata isikule, kelle suhtes jälitustoimingut tehakse.
(2) Riigikogu põhiseaduskomisjoni otsus anda nõusolek käesoleva seadustiku § 3822 lõikes 3 nimetatud menetlustoimingute tegemiseks Riigikogu liikme suhtes enne süüdistusakti koostamist jõustub selle vastuvõtmisega. Põhiseaduskomisjoni protokollilise otsuse väljavõte saadetakse viivitamata riigi peaprokurörile, kes tutvustab seda enne menetlustoimingu tegemist isikule, kelle suhtes menetlustoimingut tehakse.
(3) Õiguskantsleri otsus anda nõusolek käesoleva seadustiku § 3822 lõikes 4 nimetatud menetlustoimingute tegemiseks Riigikogu liikme suhtes enne süüdistusakti koostamist jõustub selle allakirjutamisega. Õiguskantsler teavitab oma otsusest kirjalikult viivitamata riigi peaprokuröri, kes tutvustab seda enne menetlustoimingu tegemist isikule, kelle suhtes menetlustoimingut tehakse.
(4) Kui Tallinna Ringkonnakohtu esimees, Riigikogu põhiseaduskomisjon või õiguskantsler on andnud oma määruse või otsusega nõusoleku Riigikogu liikme suhtes menetlustoimingute tegemiseks enne süüdistusakti koostamist, menetletakse kriminaalasja käesolevas seadustikus ettenähtud üldkorras.
§ 3825. Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamise erikord
Riigikogu liikme kohta saab süüdistusakti koostada ainult õiguskantsleri ettepanekul ja Riigikogu koosseisu enamuse nõusolekul.
§ 3826. Õiguskantsleri ettepanek süüdistusakti koostamiseks
(1) Ettepaneku anda nõusolek Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamiseks esitab Riigikogule õiguskantsler riigi peaprokuröri kirjaliku põhjendatud taotluse alusel.
(2) Õiguskantsler tutvub vajaduse korral kriminaaltoimiku materjaliga ja kujundab oma arvamuse, vältides tõendite hindamist.
(3) Õiguskantsler esitab Riigikogule kirjaliku ettepaneku anda nõusolek süüdistusakti koostamiseks riigi peaprokuröri taotluses nimetatud isiku kohta, välja arvatud juhul, kui süüdistuse esitamine oleks ilmselgelt põhjendamatu.
(4) Õiguskantsler esitab Riigikogule ettepaneku või tagastab riigi peaprokurörile taotluse ühe kuu jooksul taotluse saamisest arvates. Taotluse tagastamist tuleb põhjendada.
(5) Riigikogu liikme suhtes, kelle puhul on eelmine Riigikogu koosseis juba andnud nõusoleku süüdistusakti koostamiseks ja kes asub täitma oma kohustusi Riigikogu liikmena järgmises Riigikogu koosseisus, ei ole vaja Riigikogu uut nõusolekut süüdistusakti koostamiseks.
§ 3827. Ettepaneku esitamine süüdistusakti koostamiseks
(1) Õiguskantsleri ettepanek anda nõusolek Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamiseks peab olema põhjendatud ja selles märgitakse:
1) selle isiku nimi, kelle kohta süüdistusakti koostamiseks Riigikogu nõusolekut taotletakse;
4) riigi peaprokuröri taotluses märgitud asjaolud;
5) ettepanekut põhjendavad muud asjaolud.
(2) Õiguskantsler ei tohi Riigikogule esitatavas ettepanekus väljuda süüdistuse sisust.
(3) Õiguskantsleri ettepanekule lisatakse riigi peaprokuröri taotlus.
§ 3828. Süüdistusakti koostamise ettepaneku menetlemine Riigikogus
(1) Õiguskantsleri käesoleva seadustiku § 3827 lõikes 1 sätestatud ettepanekut menetletakse Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse kohaselt.
(2) Õiguskantsleri ettekanne Riigikogule nõusoleku saamiseks Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamiseks peab sisaldama käesoleva seadustiku § 3827 lõikes 1 nimetatud ettepanekus ja selle lisades esitatut.
(3) Riigikogu esimees või aseesimees, kelle kohta süüdistusakti koostamiseks nõusolekut taotletakse, ei või sellekohase ettepaneku menetlemisel Riigikogu istungit juhatada.
(4) Riigikogu liikmete küsimused ning õiguskantsleri vastused peavad jääma Riigikogule esitatud materjali piiridesse.
(5) Riigikogu liikmele, kelle kohta süüdistusakti koostamiseks nõusolekut taotletakse, küsimusi ei esitata ning ta ei hääleta. Nimetatud Riigikogu liige võib soovi korral esineda kuni viieminutise sõnavõtuga.
§ 3829. Riigikogu nõusolek Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamiseks ja selle tagajärjed
(1) Riigikogu otsus anda Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamiseks nõusolek jõustub selle vastuvõtmisega. Otsus saadetakse viivitamata ettepaneku esitajale, riigi peaprokurörile ning isikule, kelle kohta otsus on tehtud.
(2) Riigikogu otsus anda nõusolek Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamiseks ei peata Riigikogu liikme volitusi.
(3) Kui Riigikogu on oma otsusega andnud nõusoleku Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamiseks, menetletakse kriminaalasja käesolevas seadustikus ettenähtud üldkorras.
§ 38210. Süüdistusakti koostamine muus kuriteos
(1) Kui asjaolud tingivad süüdistusakti koostamise muus kui õiguskantsleri ettepanekus märgitud kuriteos, on selleks vaja Riigikogu uut nõusolekut.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõusoleku annab Riigikogu käesolevas peatükis sätestatud korra kohaselt oma otsusega õiguskantsleri ettepaneku alusel.
(3) Riigikogu uut nõusolekut ei ole vaja kuriteo kvalifikatsiooni täpsustamise korral ning sellest tulenevaks süüdistusakti muutmiseks ja uue süüdistusakti koostamiseks.”.
§ 5. Kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse täiendamine
Kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seadust täiendatakse §-ga 253 järgmises sõnastuses:
„§ 253. Kriminaalmenetluse seadustiku 141. peatüki kohaldamise erisused
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu kehtib ka Riigikogu liikme kohta, kes kriminaalmenetluse alustamise ajal ei olnud veel Riigikogu liige.”.
§ 6. Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse muutmine
Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 151 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kui ettepanek puudutab Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamiseks nõusoleku saamist, siis sellele Riigikogu liikmele küsimusi ei esitata ja ta ei hääleta. Nimetatud Riigikogu liige võib soovi korral esineda kuni viieminutise sõnavõtuga.”.
Käesoleva seaduse § 1 punkt 3 jõustub Riigikogu XIII koosseisu volituste alguspäeval.


PS9121-F3-A, CEL (California Eastern Laboratories) PS9121-F3-A on saadaval. Osta PS9121-F3-A parima hinnaga Components-Mart.com
Kodu > Tooted > Isolaatorid > Optoisolators - loogika väljund > PS9121-F3-A
Osta PS9121-F3-A kindlalt Components-Mart.com, üheaastase garantii
In Stock 8238 pcs
Optocoupler Design GuideOptocouplers with Options GuidePS9121
PS9121-F3-A-001.jpg , PS9121-F3-A-002.jpg
PS9121TR
Logic Output Optoisolator 15Mbps Open Collector 3750Vrms 1 Channel 15kV/µs CMTI 5-SO
Components-Mart.com on elektrooniliste komponentide usaldusväärne varude turustaja. Oleme spetsialiseerunud kõigile CEL (California Eastern Laboratories)-seeria elektroonilistele komponentidele. Meil on 8238 PS9121-F3-A PS9121-F3-A tükki, mis on praegu saadaval. Küsige pakkumist komponentide komponentide komponendist Components-Mart.com, meie müügimeeskond võtab teiega ühendust 24 tunni jooksul.
Laos:44749
Osa number:ACPL-024L-000E
Laos:24765
Osa number:FOD0708
Kirjeldus:OPTOISO 2.5KV PUSH PULL 8SO
Osa number:5962-9085501KPC
Osa number:HCPL-563K#200
$147.027/pcsRFQ
Osa number:HCPL-2601#300
Laos:91866
Osa number:ACPL-5600L
$21.151/pcsRFQ
Osa number:H11N3
Kirjeldus:OPTOCOUPLER SCMITT TRIGGER OUT
Laos:5505
Osa number:HCPL-2611#300
Osa number:PS2502L-1-A
Osa number:HCPL-7723-360
Laos:30700
Osa number:PS9115-A
Osa number:HCPL-2601-060E
Laos:158446
Osa number:TLP2098(TPL,F)
Kirjeldus:X36 PB-F OPTOCOUPLER; MFSOP6; TA
Osa number:OCP-PCP116-TR
Laos:208903
Osa number:ACPL-P456-560E
Laos:78217
Osa number:HCPL-2211#500
Laos:51684
Seotud uudised PS9121-F3-A-le
PS9121-F3-A seotud märksõnad
CEL (California Eastern Laboratories) PS9121-F3-APS9121-F3-A turustajaPS9121-F3-A tarnijaPS9121-F3-A hindPS9121-F3-A allalaaditavate andmete lehtPS9121-F3-A andmelehtPS9121-F3-A aktsiaosta PS9121-F3-ACEL (California Eastern Laboratories) PS9121-F3-ACalifornia Eastern Labs PS9121-F3-ACalifornia Eastern Laboratories PS9121-F3-ACEL PS9121-F3-ACEL (California Eastern Laboratories) PS9121-F3-A


text:
Dividend ja selle maksustamine - Pluss
http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=RK/3-3-1-28-16
Riigikohtu 26.10.2016 lahend nr 3-3-1-28-16
Maksu- ja Tolliamet (MTA) vähendas maksuotsusega OÜ X sisendkäibemaksu, jättis rahuldamata äriühingu tagastusnõude, rahuldades tagastusnõude 32 euro 84 sendi ulatuses, nõudis tagasi alusetult tagastatud käibemaksu enammakse ning suurendas äriühingu tulumaksukohustust.
OÜ X esitas kaebuse halduskohtule, mille kohus rahuldamata jättis. Ringkonnakohus jättis OÜ X apellatsioonkaebuse rahuldamata. OÜ X pöördus Riigikohtusse.
2. Maksuhaldur ja kohtud on kohaldanud tulumaksuseaduse (TuMS) § 50 lg‑t 1 vääralt, mistõttu on korteri soetamiseks tehtud ja korteriga seotud muud kulutused alusetult loetud dividendi väljamakseks ning maksustatud tulumaksuga. Nõustuda tuleb kohtutega, et äriühingu väljamakse dividendina maksustamist ei välista see, et selle juhtorgan ei ole vastu võtnud kasumi jaotamise otsust, või asjaolu, et puudus samas summas kasum, mida jaotada. Samas tuleneb TuMS-i § 50 lg‑st 1, et väljamakse äriühingu osaniku dividendiks kvalifitseerimise eelduseks on rahalises või mitterahalises vormis väljamakse tegemine sellele isikule.
3. Asjas ei ole tuvastatud, et äriühing tegi seoses korteriga osanikule väljamakse kas rahalises või mitterahalises vormis. Kuivõrd äriühing ei teinud korteriga seoses osanikule mingit väljamakset, ei anna ükski maksuotsuses tulumaksu määramise aluseks olnud asjaolu üksikult või koosmõjus teistega alust käsitada korteri soetamise ning korteriga seotud teisi kulusid äriühingu osanikule välja makstud dividendina TuMS-i § 50 lg 1 mõttes.
4. TuMS-i § 14 lg 2 järgi on ettevõtlus isiku iseseisev majandus- või kutsetegevus, mille eesmärgiks on tulu saamine kauba tootmisest, müümisest või vahendamisest, teenuse osutamisest või muust tegevusest, kaasa arvatud loominguline või teaduslik tegevus. Sellest sättest tulenevalt on ettevõtluse mõiste sisustamine tulumaksuseaduses seotud eelkõige tulu saamise eesmärgiga.
5. Praeguses asjas on maksuhaldur ja kohtud asunud seisukohale, et korterit ei soetatud maksustatava käibe jaoks, vaid korter soetati eluruumina kasutamiseks juhatuse liikmele, kes on ühtlasi osaühingu ainuosanik. Sellest ei tulene, et korterit ei soetatud ettevõtluse tarbeks ja tegemist on ettevõtlusega mitteseotud vara soetamisega TuMS-i § 52 lg 2 p 1 mõttes.

matches:
kohus
§ 50
§ 50
§ 50
§ 14
§ 52


§ 2 Lasteaedadesse vastuvõtu taotlemine
§ 4 Ajutise koha kasutamine
§ 5 Lasteaedadest väljaarvamine
RT IV, 25.03.2014, 21
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 15 lg 4, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 2, § 30 lg 1 p 3 alusel
(1) Määrus reguleerib Haapsalu linnale kuuluvatesse koolieelsetesse lasteasutustesse (edaspidi Lasteaed) laste vastuvõtu taotlemist, vastuvõtmist ja sealt väljaarvamist.
(2) Arvestust laste Lasteaia koha taotlemise ja järjekorra kohta peetakse linnavalitsuses. (edaspidi Linnavalitsus).
(3) Arvestust laste vastuvõtmise ja väljaarvamise kohta peetakse Lasteaedades. Lasteaia direktor (edaspidi Direktor) teavitab Linnavalitsust vaba koha tekkimisest Lasteaias viie tööpäeva jooksul.
(4) Lasteaia ümberkorraldamisel või tegevuse lõpetamisel korraldab laste ümberpaigutamise teistesse Lasteaedadesse Linnavalitsus arvestades lapsevanema soovi ja tegelikke võimalusi.
(5) Erirühma vastuvõtmine ning väljaarvamine on sätestatud haridus- ja teadusministri määrusega.
§ 2. Lasteaedadesse vastuvõtu taotlemine
(1) Laps võetakse järjekorda vormikohase (Lisa 1) taotluse alusel, mis esitatakse Linnavalitsusele.
(1) Lasteaeda võetakse vastu laps, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Haapsalu linn.
(2) Vabade kohtade olemasolul võetakse Lasteaedadesse lapsi, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel ei ole Haapsalu linn.
(3) Ühest perest pärit lapsed võetakse üldjuhul samasse Lasteaeda.
(4) Lasteaia koha eraldamisest järgmiseks õppeaastaks teavitab Linnavalitsus lapsevanemat 10. juuniks kirjalikult kas e-posti teel või lihtkirjaga.
(5) Lapsevanem teavitab Linnavalitsust koha vastuvõtmisest või loobumisest 30. juuniks.
(6) Linnavalitsus edastab Lasteaedadele koha saanud laste nimekirjad 15. augustiks.
(7) Direktor komplekteerib rühmad, kannab Lasteaeda vastuvõetud lapsed 10. septembriks EHIS-e andmebaasi ning esitab Linnavalitsusele kohale mitteilmunud laste nimekirja.
(8) Õppeaasta sees võetakse vabade kohtade tekkimisel uusi lapsi Lasteaedadesse vastavalt antud vanusegruppi kuuluvate laste järjekorrale.
(9) Vabanenud kohast informeerib Linnavalitsus registreerimisjärjekorra alusel taotluse esitanud lapsevanemat, olenemata lapsevanema eelistusest.
(10) Lapsevanemal on õigus vabanenud koht vastu võtta või jääda ootama koha vabanemist taotlusel eelistatud Lasteaias. Koha vastuvõtmisel kustutatakse laps järjekorrast.
(11) Vabade kohtade olemasolul võib last ühest Lasteaiast teise üle viia. Üleviimise aluseks on lapsevanema kirjalik sooviavaldus.
(12) Vabade kohtade puudumisel lapsevanema poolt eelistatud Lasteaias jääb laps koha taotlejate järjekorda, mis on koostatud taotluste ajalise esitamise põhjal.
(13) Kui lapsevanemal on võlgnevusi (varasem maksmata osalustasu või toidukulu) Haapsalu Linnavalitsuse ees, siis lapsele, olenemata järjekorra saabumisest, kohta ei eraldata.
(14) Kui Linnavalitsus ei saa koha eraldamisest lapsevanemat teavitada kontaktandmete muutuse tõttu ja lapsevanem ei ole kirjalikult Linnavalitsust eelnevalt muudatustest informeerinud, kustutatakse laps Lasteaia järjekorrast.
§ 4. Ajutise koha kasutamine
§ 5. Lasteaedadest väljaarvamine
1) lapsevanem ei ole tasunud Lasteaia hoolekogu poolt kehtestatud toidukulu ja/või Haapsalu Linnavolikogu poolt kehtestatud osalustasu järgmise kuu viieteistkümnen-daks kuupäevaks ning pole makseraskustest Direktorit kirjalikult teavitanud;
2) laps on Lasteaiast puudunud 30 päeva järjest, Lasteaeda ei ole sellest kirjalikult teavitatud ja Lasteaed pole selle aja jooksul saanud lapsevanemaga ühendust.
(3) Laps pole ilmunud Lasteaeda 10 tööpäeva jooksul koha eraldamise teatel märgitud tähtajast arvates ja Lapsevanem pole Direktorit muudatustest teavitanud.
(4) Lapse Lasteaiast väljaarvamisel Direktori ühepoolse otsuse alusel kustutatakse laps Lasteaia nimekirjast järgneva kuu 1. kuupäeval, millest Direktor teavitab lapsevanemat kirjalikult vähemalt viisteist (15) kalendripäeva ette.
(5) Lasteaia nimekirjast kustutatud laps võetakse tagasi Lasteaeda käesoleva korra alusel.
(1) Määrus jõustub 01.04.2014.a.
(2) Tunnistada kehtetuks Haapsalu Linnavalitsuse 11.05.2011 määrus nr 4 „Haapsalu linna koolieelsetesse lasteasutustesse vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord“.
Lisa nr 1 Lasteaeda registreerumine
Lisa nr 2 Haapsalu linna munitsipaallasteaia ajutise kohakasutamise leping


Jõgeva valla heakorraeeskiri – Riigi Teataja
Jõgeva valla heakorraeeskiri
Jõgeva valla heakorraeeskiri - sisukord
§ 3 Koormise kehtestamine
§ 4 Järelevalve
RT IV, 16.01.2020, 2
Vastu võetud 09.01.2020 nr 105
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkt 361 ja § 36 lõike 3 alusel.
Heakorraeeskirja eesmärgiks on puhtuse ja korra tagamine Jõgeva vallas ning selle saavutamiseks vajalike nõuete kehtestamine.
(1) Jõgeva vallas asuvad kinnistud peavad olema järgmises seisukorras:
1) kinnistul asuva ehitise fassaad ja selle juurde kuuluvad elemendid on korrastatud;
2) kinnistu ja sellega vahetult piirnev puhastusala on puhas ning korrastatud. Puhastusala on avalikult kasutatava tee (sõidu- või kergliiklustee) ja kinnistu vahel asuv haljasala, välja arvatud teemaal asuv haljasala;
3) kinnistul asuvad puud ja põõsad või nende oksad ei varja liikluskorraldusvahendeid, ei piira nähtavust ning ei takista liiklemist teel;
4) hajaasustusalal asuvatel hoonestatud kinnistutel ja hoonetega piirnevatel kinnistutel on rohi niidetud ja koristatud või purustatud minimaalselt üks kord aastas hiljemalt 1. septembriks selliselt, et oleks tagatud kinnistu esteetiline väljanägemine;
5) avalikult kasutatavale hoonele on ohutu juurdepääs.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule on linnas ja aleviku ning küla selgelt piiritletava kompaktse asustusega alal täidetud järgmised nõuded:
1) kinnistu piirdeaed või hekk ja kinnistu piirides asuvad rajatised on korras;
2) avatud vaatega alalt, välja arvatud põllu-, heina- ja metsamaalt, on rohi niidetud (lubatud maksimaalne kõrgus 15 cm);
3) puude ja põõsaste mahalangenud lehed ning jäätmed ja praht on koristatud;
4) kinnistul asuvad ehitised, sealhulgas neil olev lumi, jääpurikad, varisemisohtlikud kivid ja muu, ei ohusta kinnistuga piirneva üldkasutatava territooriumi kasutajat ega risusta üldkasutatavat territooriumi.
§ 3. Koormise kehtestamine
(1) Kinnistu kasutaja peab tegema kinnistul ja sellega vahetult piirneval puhastusalal töid, mis tagavad heakorranõuete täitmise.
(2) Kohustuslikud tööd puhastusalal on:
1) jäätmete koristamine;
2) rohu niitmine nii, et selle kõrgus ei ületa 15 cm;
3) lehtede riisumine.
(3) Varisemisohtliku lume ja jää korral tuleb liiklemine ohtlikul alal esimesel võimalusel piirata ja oht likvideerida. Kui ala piiramisega kaasneb kõnnitee või sõidutee liiklemiseks sulgemine, tuleb sellest teavitada Jõgeva Vallavalitsuse majandusosakonda esimesel võimalusel. Juhul, kui kõnnitee või sõidutee suletakse pikemaks ajaks, kui see on vajalik ohu viivitamatuks likvideerimiseks, tuleb esitada tee sulgemisloa taotlus.
§ 4. Järelevalve
Järelevalvet määruse nõuete täitmise üle korraldab vallavalitsus. Vallavalitsuse teenistujate järelevalvealane pädevus määratakse ametijuhenditega.
1) Jõgeva Linnavolikogu 19. detsembri 2002 määrus nr 12 „Jõgeva linna avaliku korra eeskirja, heakorra eeskirja ning koerte ja kasside pidamise eeskirja kehtestamine“;
2) Palamuse Vallavolikogu 16. aprilli 2003 määrus nr 12 „Palamuse valla avaliku korra eeskirja ja heakorraeeskirja kinnitamine“;
3) Torma Vallavolikogu 18. juuni 2014 määrus nr 16 „Torma valla heakorra eeskiri“;
4) Jõgeva Vallavolikogu 30. oktoobri 2014 määrus nr 11 „Jõgeva valla heakorra eeskiri“.


Sotsiaalmaksuseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Sotsiaalmaksuseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 10. märtsi 1999. a otsusega nr 558
I. Sotsiaalmaksuseaduses (RT I 1998, 40, 611; 61, 982; 113/114, 1875 ja 1876) tehakse järgmised muudatused:
1) lõike 1 punktis 4 asendatakse sõnad «ettevõtlusega seotud, tulumaksuseaduses (RT I 1993, 79, 1184; 1998, 9, 111; 28, 353 ja 354; 34, 485 ja 489) lubatud mahaarvamised» sõnadega «tulumaksuseaduses (RT I 1993, 79, 1184; 1998, 9, 111; 28, 353 ja 354; 34, 485 ja 489; 40, 612; 51, 757; 61, 979; 103, 1699; 1999, 4, 51; 10, 150; 16, 270 ja 273) lubatud ettevõtlusega seotud mahaarvamised, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatut»;
2) lõikest 2 jäetakse välja sõnad «tasu saanud»;
«(3) Töötaja puhul, kelle tööleping on Eesti Vabariigi töölepingu seaduse (RT 1992, 15/16, 241; 1993, 10, 150; RT I 1993, 26, 441; 1995, 14, 170; 16, 228; 1996, 3, 57; 40, 773; 45, 850; 49, 953; 1997, 5/6, 32; 1998, 111, 1829; 1999, 16, 276) § 55 punktide 3--11 alusel peatunud, ja teenistuja puhul, kelle teenistussuhe on avaliku teenistuse seaduse (RT I 1995, 16, 228; 1999, 7, 112; 10, 155; 16, 271 ja 276) § 108 punktide 2--9 alusel peatunud, samuti töötaja või teenistuja puhul, kes on asunud tööle või lahkunud töölt antud kuul, makstakse sotsiaalmaksu temale sellel kuul tegelikult makstud tasult, kuid mitte vähem kui tasu arvestamise kuul kehtinud kuupalga alammääralt proportsionaalselt töölepingu või teenistussuhte kehtivuse ajaga sellel kuul. Töötaja puhul, kellele on Eesti Vabariigi töölepingu seaduse § 68 alusel kehtestatud osaline tööaeg või kes on saadetud osaliselt tasustatavale puhkusele või kellele töö- ja puhkeaja seaduse (RT I 1994, 2, 12; 1995, 12, 120) § 18 lõike 3 kohaselt on kehtestatud osaline tööaeg, samuti töötaja puhul, kes õpib üldhariduskoolis või kõrgkoolis statsionaarselt, makstakse sotsiaalmaksu temale sellel kuul tegelikult makstud tasult.
(4) Ettevõtlusega tegelev füüsiline isik maksab sotsiaalmaksu aastas mitte vähem kui maksustamisperioodi kuude palga alammäärade summalt, välja arvatud juhul, kui ettevõtlusega tegelev isik on samaaegselt riikliku pensioni saaja, käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud juhul ning juhul, kui ettevõtlusega tegelev füüsiline isik alustas tegevust või lõpetas tegevuse maksustamisperioodi kestel. Viimasel juhul makstakse sotsiaalmaksu proportsionaalselt tegutsetud kuude arvuga.»;
«(5) Kui ettevõtlusega tegeleva füüsilise isiku eest maksab sotsiaalmaksu ka tööandja ja tema ettevõtlusest saadud tulu on maksustamisperioodi kuude palga alammäärade summast väiksem, võib tema ettevõtlusest saadava tulu alusel makstav sotsiaalmaksu summa olla maksustamisperioodi kuude palga alammäärade summalt arvutatud maksusummast väiksem tingimusel, et tööandja poolt tema eest ja ettevõtlusest saadava tulu alusel makstav sotsiaalmaksu summa kokku on vähemalt võrdne maksustamisperioodi kuude palga alammäärade summalt arvutatud maksusummaga.»
1) lõike 1 punktis 4 asendatakse sõnad «oma elu- või asukohajärgse Maksuameti kohaliku asutuse» sõnaga «Maksuameti» ja lisatakse sõnade «esitama samaks kuupäevaks» järele sõnad «elu- või asukohajärgsele Maksuameti kohalikule asutusele»;
2) lõike 1 punktis 5 asendatakse sõnad «oma asukohajärgse Maksuameti kohaliku asutuse pangakontole» sõnadega «Maksuameti pangakontole ning esitama samaks kuupäevaks asukohajärgsele Maksuameti kohalikule asutusele vastava maksudeklaratsiooni;»;
3) lõike 2 punkti 1 lisatakse sõnade «välja arvatud» järele sõnad «isik, kes on samaaegselt riikliku pensioni saaja ja»;
4) lõike 2 punktis 2 asendatakse sõnade «1. juuliks» järel olevad sõnad «elukohajärgse Maksuameti kohaliku asutuse pangakontole» sõnadega «Maksuameti pangakontole»;
«(3) Kui ettevõtlusega tegeleva füüsilise isiku eest maksab sotsiaalmaksu ka tööandja, võib tema ettevõtlusest saadud tulult iga kuu eest makstavate avansiliste maksete summa olla kuupalga alammääralt arvutatud maksusummast väiksem, kui tööandja poolt tema eest ja tema ettevõtlusest saadud tulult avansiliste maksetena makstav sotsiaalmaksu summa kuu kohta kokku on vähemalt võrdne kuupalga alammääralt arvutatud maksusummaga.»
II. § 3. Eesti Vabariigi ravikindlustusseaduse (RT 1991, 23, 272; RT I 1999, 7, 113) §-s 103 tehakse järgmised muudatused:
1) lõike 2 teksti lõppu lisatakse sõnad «, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud juhul.»;
«(6) Kui kindlustatu põhipalk kuus on töövabastuse alguspäeval väiksem kuupalga alammäärast, arvutatakse ühe kalendripäeva keskmine tulu põhipalga jagamisel 30-ga.»
III. § 4. Palgaseaduse (RT I 1994, 11, 154; 1995, 12, 120) § 31 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
«(11) Palka makstakse vähemalt üks kord kuus, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud juhul.»
IV. § 5. Käesolev seadus jõustub 1999. aasta 1. aprillil.


Riigieksamitöid hindavate komisjonide töökord – Riigi Teataja
Riigieksamitöid hindavate komisjonide töökord
Väljaandja:HaridusministerAkti liik:määrusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:31.05.2003Redaktsiooni kehtivuse lõpp:02.11.2006Avaldamismärge:
Riigieksamitöid hindavate komisjonide töökordVastu võetud 11.04.2002 nr 34RTL 2002, 50, 713jõustumine 20.04.2002
16. 05. 2003/30 (RTL 2003, 64, 914) 31.05.2003.
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» (RT I 1993, 63, 892; 1999, 42, 497; 79, 730; 2000, 33, 195; 54, 349; 71, õiend; 95, 611; 2001, 50, 288; 75, 454) § 29 lõike 7 alusel.
§1. Riigieksamitöid hindavate komisjonide ülesanne
Iga õppeaine riigieksamitöid hindab eraldi komisjon, mille ülesanded on vastava õppeaine riigieksami hindamisjuhendi täpsustamine ja riigieksamitööde hindamine.
[RTL 2003, 64, 914 - jõust 31.05.2003]
§2. Komisjoni tegevuse korraldamine ja töö juhtimine
(1) Komisjoni tegevust korraldab Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus (edaspidi Eksamikeskus).
(3) Komisjoni esimehe kinnitab haridus- ja teadusminister oma käskkirjaga. Aseesimehe(d) määrab komisjoni esimees.
(4) Komisjoni töövormiks on koosolek, rühmatöö ja individuaalne töö. Individuaalne töö ja rühmatöö toimub koosolekute vahelisel perioodil.
§3. Komisjoni koosolek
(1) Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kaks korda hindamisperioodi jooksul, teatades sellest kirjalikult komisjoni liikmetele vähemalt viis päeva enne koosoleku toimumist.
(2) Komisjoni esimees saadab koosoleku päevakorra koos teiste vajalike materjalidega komisjoni liikmetele tutvumiseks vähemalt viis päeva enne koosoleku toimumist.
(4) Koosolekule arutamiseks kavandatud küsimuste ettevalmistamist ning asjakohaste materjalide eelnevat tutvustamist komisjoni liikmetele korraldab komisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees.
(5) Igal komisjoni liikmel on õigus avaldada koosolekul oma arvamust, esineda arutatavates küsimustes selgitustega ning teha otsuse suhtes ettepanekuid.
§4. Komisjoni koosoleku protokoll
(2) Protokollide koopiad edastab komisjoni esimees ühe nädala jooksul pärast koosoleku toimumist komisjoni liikmetele.
(3) Protokollis märgitakse:
3) komisjoni esimehe, tema äraolekul aseesimehe ja protokollija ees- ja perekonnanimi;
4) koosolekust osavõtnud komisjoni liikmete ees- ja perekonnanimed;
7) otsuse vastuvõtmise hääletustulemused, eriarvamused.
(1) Komisjon võtab otsuseid vastu koosolekul. Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt kolm neljandikku komisjoni liikmetest, sealhulgas esimees või tema äraolekul aseesimees. Nõutud kvoorumi puudumisel kutsub esimees või tema äraolekul aseesimees uue koosoleku kokku kahe nädala jooksul.
(21) Kui komisjoni liige on tuvastanud kõrvalise abi kasutamise või mahakirjutamise riigieksami sooritamisel ning komisjon on sellest tulenevalt otsustanud hinnata vastavat eksamitööd 0 palliga, teavitab komisjoni esimees otsusest kohe Haridus- ja Teadusministeeriumi järelevalveosakonna juhatajat.
(3) Komisjoni tööperioodi jooksul tehtud otsused hindamisjuhendi täpsustamise ja hindamistulemuste kohta, komisjoni hinnangu komisjoni töökorraldusele, eksamitöödele ja hindamisjuhendile ning ettepanekud järgmiseks eksamitööks, hindamisjuhendiks ja komisjoni töökorralduse parandamiseks esitab komisjoni esimees eksamiperioodi lõpul Eksamikeskuse eksamiosakonna juhatajale. Otsused hindamisjuhendi täpsustamise kohta edastab Eksamikeskuse eksamiosakonna juhataja riigieksamitunnistuste Eksamikeskusest väljastamise päeval Haridus- ja Teadusministeeriumi järelevalveosakonnale apellatsioonikomisjoni töö korraldamiseks.
§6. Rühmatöö ja individuaalne töö
(2) Rühmatöö individuaalse töö tulemused kinnitab komisjon otsusega.
§7. Komisjoni teenindamine
§8. Komisjoni finantseerimine
§9. Komisjoni aruandlus
Komisjoni esimees esitab Eksamikeskuse eksamiosakonna juhatajale 21. juuniks komisjoni tööd analüüsiva aruande. Eksamikeskuse eksamiosakonna juhataja edastab aruande Eksamikeskuse direktorile 30. juuniks.


Mängud - Nordelectronics
Logi sisse või dating guide stardew valley	| november 15, 2019
Vaata ostukorvi “Switch mäng Pokémon: Let’s Go, Pikachu!” lisati sinu ostukorvi.
Näitan tulemusi 1–42, kokku 332 tulemust
PS4 mäng Crash Team Racing Nitro-Fueled
Tootekood: 5030917269721
Tootekood: 5055957701871
Xbox One mäng Fortnite Deep Freeze Bundle
Tootekood: 5051895411926
Switch mäng Carnival Games
Tootekood: 5026555067416
Xbox One mäng NBA 2K Playgrounds 2
Tootekood: 5026555360975
PS4 mäng Rocket League Ultimate Edition
Tootekood: 5051895411308
PS4 mäng Hitman 2
Tootekood: 5051895411322
PS4 mäng Mortal Kombat XL
Tootekood: 5051895402726
PS4 mäng LEGO CITY Undercover
Tootekood: 5051895409091
PS4 mäng Assassin’s Creed: The Ezio Collection
Tootekood: 3307215977361
PS4 mäng LEGO Marvel’s Avengers
Tootekood: PS4LEGOAVENGERS
PS4 mäng Middle-earth: Shadow of Mordor Game of the Year Edition
Tootekood: 5051895395530
Tootekood: 3307215793374
Arvutimäng Tom Clancy’s Rainbow Six Siege
PS4 mäng Farming Simulator 19 Platinum Edition
Tootekood: 3512899122215
Switch mäng Unravel Two
Tootekood: 5030935123470
Tootekood: 5035228123410
Xbox One mäng Battlefield V
Tootekood: 5030948122286
PS4 mäng Battlefield V
Tootekood: 5030942122275
PS4 mäng Need for Speed Payback
Tootekood: 5030939121564
PS4 mäng Death Stranding
Tootekood: 711719951704
PS4 mäng Days Gone
Tootekood: 711719795117
Xbox One mäng Wreckfest
Tootekood: 9120080072849
PS4 VR mäng Blood & Truth
Tootekood: 711719999393
PS4 mäng Horizon Zero Dawn Complete Edition
Tootekood: 711719706519
PS4 mäng Playerunknown’s Battlegrounds
PS4 mäng VR Astro Bot Rescue Mission
PS4 mäng Marvels Spider-Man
Tootekood: 711719416777
Tootekood: 711719440116
PS4 mäng Detroit: Become Human
Tootekood: 711719396673
Tootekood: 5030931121609
Xbox One mäng Just Dance 2020
Tootekood: 3307216125228
PS4 mäng Just Dance 2020
Tootekood: 3307216125020
Tootekood: 3307216125556
Switch mäng Vampyr
Tootekood: 3512899121645
Switch mängud Dragon Quest Collection (1, 2, 3)
Tootekood: 4891670648694
Tootekood: X1DISNEY
Switch mäng Aladdin & The Lion King
Tootekood: SWDISNEY
PS4 mängud Aladdin & The Lion King
Tootekood: PS4DISNEY
Switch mäng Bayonetta 2
Tootekood: 045496421496
Arvutimäng The Sims 4: Island Living
Tootekood: 5035223122524