URANTIA RAAMAT, 118. Kiri. Ülim ja Viimane — aeg ja ruum
URANTIA RAAMAT - 118. Kiri. Ülim ja Viimane — aeg ja ruum
118. Kiri. Ülim ja Viimane — aeg ja ruum
§ 1. Aeg ja igavik
§ 2. Kõikjalolek ja kõikjale jõudmine
§ 3. Aegruumilised suhted
§ 4. Esmane ja teisene põhjuslik seos
§ 5. Kõikvõimsus ja koosvõimalikkus
§ 6. Kõikvõimsus ja kõikeloovus
§ 7. Kõiketeadmine ja ettemääratus
§ 8. Juhtimine ja ülemjuhtimine
§ 9. Universumi mehhanismid
§ 10. Ettehoolduse funktsioonid
118:0.1 (1294.1) JUMALUSE mitme olemuse kohta võib öelda:
118:0.2 (1294.2) 1. Isa on iseeksisteeriv mina;
118:0.3 (1294.3) 2. Poeg on kaaseksisteeriv mina;
118:0.4 (1294.4) 3. Vaim on ühiselt eksisteeriv mina;
118:0.5 (1294.5) 4. Ülim on arengulis-kogemuslik mina;
118:0.6 (1294.6) 5. Seitsmekordne on ennastjaotav jumalikkus;
118:0.7 (1294.7) 6. Viimane on transtsendentne-kogemuslik mina;
118:0.8 (1294.8) 7. Absoluutne on eksistentsiaalne-kogemuslik mina.
118:0.9 (1294.9) Seitsmekordne Jumal on Ülima arenguliseks saavutamiseks küll asendamatu, kuid lõppkokkuvõttes on Ülim samuti asendamatu Viimase tekkimisele. Ning Ülima ja Viimase kahene kohalolek kujutab endast alamabsoluutse ja tuletatud Jumaluse vahelist põhiühendust, sest nad täiendavad teineteist vastastikku saatuse saavutamisel. Koos moodustavad nad kogemusliku silla, mis ühendab kõiki loova kasvu algusi ja lõpuleviimisi tervikuniversumis.
118:0.10 (1294.10) Loov kasv on lõputu, kuid pakub alati rahuldust, ta on lõputu ulatusega, kuid tema kulgu tähistavad alati need isiksust rahuldavad ajutiste sihtide saavutamise hetked, mis on nii tõhusad mobiliseerivad sissejuhatused kosmilise kasvu, universumiuurimise ja Jumaluseni jõudmise uutele avastusretkedele.
118:0.11 (1294.11) Matemaatikat kimbutavad küll kvalitatiivsed piirangud, kuid see annab piiritletud meelele siiski lõpmatuse üle mõtlemiseks kontseptuaalse aluse. Arvudel ei ole kvantitatiivseid piiranguid, isegi mitte piiritletud meele arusaamisvõime seisukohalt. Ükskõik kui suure arvuga on tegemist, ikka on võimalik kujutleda, et sellele liidetakse veel üks. Nii võite aru saada, et see on peaaegu lõpmatus, sest ükskõik kui mitu korda sellele arvule midagi liita, saab alati lisada veel ühe arvu.
118:0.12 (1294.12) Samal ajal võib lõpmatuid arvuridu igas punktis summeerida ning see kogusumma (õigemini vahesumma) annab teatud inimesele teatud ajal ja teatud olukorras sihi saavutamise täieliku magususe. Ent seesama inimene hakkab varem või hiljem ihkama ja janunema uusi ja suuremaid sihte ning sellised arendavad avastusretked jätkuvad ajas ja igavikus lõputult.
118:0.13 (1294.13) Iga järjestikune universumiajastu on järgmise kosmilise kasvu etapi eestuba ja iga universumiepohh kõigi eelmiste tasandite vahetu saatus. Havona on iseenesest täiuslik, kuid oma täiuslikkuses piiratud loodu; arenevatesse superuniversumitesse avarduva Havona täiuslikkus leiab nii kosmilise saatuse kui ka vabanemise evolutsioonieelsest eksistentsist.
1. Aeg ja igavik
118:1.1 (1295.1) Inimese kosmilisele orientatsioonile aitab kaasa võimalikult hea arusaamine Jumaluse ja kosmose vahelisest suhtest. Absoluutne Jumalus on olemuselt küll igavene, ent Jumalad on seotud ajaga kui igavikus omandatava kogemusega. Arenevates universumites on igavik ajaline igikestvus — igikestev praegu.
118:1.2 (1295.2) Sureliku loodud-olendi isiksus võib igavikustuda tänu mina samastumisele sisimas elava vaimuga sel viisil, et otsustatakse täita Isa tahet. Selline tahte pühitsemine on sama mis eesmärgiks oleva igavikulise reaalsuse teostumine. See tähendab, et loodud-olendi eesmärk jääb hetkede katkematus kulus muutumatuks, ehk teisiti öeldes — järjestikused mööduvad hetked pole loodud-olendi eesmärgi muutumise tunnistajaks. Pole tähtsust, kas hetki on miljon või miljard. Arvul pole loodud-olendi eesmärgi seisukohalt enam tähtsust. Seega viivad loodud-olendi valik ja Jumala valik Jumala vaimu ja inimese olemuse lõputu liidu igavestele reaalsustele Jumala laste ja nende Paradiisi-Isa igikestvas teenistuses.
118:1.3 (1295.3) Küpsuse ja ajaühiku tajumine iga antud intellekti teadvuses on otseses seoses. Ajaühikuks võib olla päev, aasta või pikem periood, kuid see on vältimatu kriteerium, mille alusel teadlik mina hindab olukordi elus ja millega kujutlev intellekt mõõdab ja hindab ajaliku eksistentsi tõsiasju.
118:1.4 (1295.4) Ajaühiku pikenemisega surelikus kogemuses kaasnevad kogemus, tarkus ja otsustusvõime. Minevikku meelde tuletades hindab inimmeel varasemaid kogemusi, et neid praeguses olukorras kasutada. Tulevikku sirutudes püüab meel hinnata oma võimalike tegude tähtsust tuleviku seisukohalt. Ning tuginedes selliselt nii kogemustele kui ka tarkusele, teeb inimtahe olevikus otsuseid, muutes sel kombel mineviku ja tuleviku põhjal sündinud tegevuskava eksisteerivaks.
118:1.5 (1295.5) Kui arenev mina saavutab küpsuse, saavad minevik ja tulevik kokku, et valgustada oleviku tõelist tähendust. Mina küpsedes sirutub see kogemuste saamiseks üha kaugemale minevikku ja püüab targa ettenägelikkusega tungida üha sügavamale tundmatusse tulevikku. Ja sedamööda, kuidas see kujutlev mina sirutub üha kaugemale nii minevikku kui ka tulevikku, hakkab tema otsus üha vähem sõltuma olevikuhetkest. Nii pääseb otsus-tegevus mööduva oleviku kütkeist ning omandab mineviku ja tuleviku jaoks tähtsust omavaid aspekte.
118:1.6 (1295.6) Surelikud, kelle ajaühikud on lühikesed, peavad olema kannatlikud: tõeline küpsus tõuseb tõelisest arusaamisest sündinud sallivuse abiga kannatlikkusest kõrgemale.
118:1.7 (1295.7) Küpseks saada tähendab elada olevikus intensiivsemalt, pääsedes samal ajal oleviku piirangutest. Küpsed kavad, mis põhinevad varasematel kogemustel, teostuvad olevikus nii, et need suurendavad tulevikuväärtusi.
118:1.8 (1295.8) Ebaküpsusele viitav ajaühik koondab tähenduse ja väärtuse hetkesse, lahutades oleviku selle tõelisest suhtest mitteolevikuga — mineviku ja tulevikuga. Küpsusele viitava ajaühiku suurus ilmutab mineviku-oleviku-tuleviku kooskõlastatud suhet selliselt, et mina hakkab nägema sündmusi tervikliku pildina, hakkab vaatlema ajamaastikku avardunud silmapiiri panoraamsest vaatepunktist, hakkab võib-olla isegi aimama alguseta ja lõputa igavese kontiinumi olemasolu, mille fragmente nimetatakse ajaks.
118:1.9 (1296.1) Lõpmatu ja absoluutse tasanditel sisaldub olevikuhetkes kogu minevik ja tulevik. MINA OLEN tähendab ka MINA OLIN ja MINA SAAN OLEMA. Ning see on meie parim ettekujutus igavikust ja igavesest.
118:1.10 (1296.2) Absoluutsel ja igavesel tasandil on potentsiaalne reaalsus niisama tähendusrikas kui tegelik reaalsus. Nii tohutu erinevus ilmneb ainult piiritletud tasandil ja ajaga seotud loodud-olenditel. Jumala kui absoluudi jaoks on igavese otsuse teinud tõususurelik juba Paradiisi lõpetanu. Kuid tänu Mõttekohandajale ei ole Kõikne Isa tunnetuslikult niivõrd piiratud, vaid ta võib teada ka loodud-olendi tõusul loomalikelt eksistentsitasanditelt Jumala-sarnasteni igas ajalikus heitluses tekkivaid probleeme ning neis osaleda.
2. Kõikjalolek ja kõikjale jõudmine
118:2.1 (1296.3) Jumaluse kõikjale jõudmist ei tohi ära segada jumaliku kõikjaloleku lõplikkusega. Ülim, Viimane ja Absoluutne kompenseerivad, koordineerivad ja ühendavad Kõikse Isa tahtel tema kõikjale jõudmist ajas ja ruumis ning aegruumi ületavat kõikjale jõudmist tema ajatu ja ruumitu kõikse ja absoluutse kohalolekuga. Ning pidage meeles, et kuigi Jumaluse kõikjale jõudmist võib seostada nii sageli ruumiga, ei tarvitse see olla ajast tingitud.
118:2.2 (1296.4) Surelike ja morontia-tõusuteelistena tajute Jumalat tänu Seitsmekordse Jumala hoolekandele üha enam. Havona kaudu avastate Ülima Jumala. Paradiisis leiate ta isikuna ja hiljem lõpetanutena püüate isiklikult teda Viimasena tunda. Lõpetanutel näib olevat pärast Viimaseni jõudmist vaid üks tee ning see on Absoluudi otsingute alustamine. Ühtki lõpetanut ei häiri Jumalus-Absoluudini jõudmise määramatus, sest ülimate ja lõplike tõusude lõpus kohtas ta Jumal-Isa. Need lõpetanud usuvad kahtlemata, et isegi kui neil õnnestuks Jumal-Absoluuti leida, avastaksid nad vaid sellesama Jumala, Paradiisi-Isa, kes avaldab ennast lõpmatusele ja kõiksusele lähedasematel tasanditel. Jumalani jõudmine Absoluudis toob kahtlemata esile universumite Algse Esiisa ja isiksuste Lõpliku Isa.
118:2.3 (1296.5) Ülimas Jumalas ei pruugi ilmneda Jumaluse kõikjalolek ajas ja ruumis, kuid temas avaldub otseselt jumalik kõikjale jõudmine. Looja vaimse kohaloleku ja loodu aineliste avaldumiste vahel eksisteerib tohutu kõikjale jõudmise ilmnemise ala — areneva Jumaluse esilekerkimine universumis.
118:2.4 (1296.6) Oleme päris kindlad, et kui Ülim Jumal omandab kunagi otsese kontrolli aegruumi universumite üle, siis toimub see jumalik haldus Viimase üldjuhtimise all. Sellisel juhul hakkaks Viimane Jumal avalduma aja universumitele transtsendentse Kõikvõimsana (Kõigevägevamana), kes tegeleb Kõikvõimsa Ülima haldusala suhtes teisele poole aega ja ruumi ulatuva üldjuhtimisega.
118:2.5 (1297.1) Surelik meel võib küsida nagu meiegi: kui Ülima Jumala evolutsiooniga suuruniversumi haldusvõimuni kaasnevad Viimase Jumala üha avaramad avaldumised, kas siis Viimase Jumala vastava esilekerkimisega väidetavates väliskosmose universu mites kaasnevad Jumal-Absoluudi samasugused ja üha avaramad ilmutused? Aga seda me ei tea.
3. Aegruumilised suhted
118:3.1 (1297.2) Jumalus sai vaid tänu kõikjale jõudmisele ühendada aegruumilised avaldumised piiritletud kontseptsiooniks, sest aeg on järjestikuste hetkede jada ja ruum on omavahel ühendatud punktide süsteem. Te tajute aega ikkagi analüüsi ja ruumi sünteesi tulemusena. Te koordineerite ja seostate neid kahte erinevat mõistet isiksuse integreeritud arusaamisvõimega. Kogu loomses maailmas on selline aegruumi tajumise võime vaid inimesel. Looma jaoks on liikumisel tähendus, kuid väärtus on liikumisel vaid isiksust omavale loodud-olendile.
118:3.2 (1297.3) Asjad on ajast tingitud, kuid tõde on ajatu. Mida enam te tõde tunnete, seda enam te tõde olete, seda enam te suudate aru saada minevikust ja tulevikust.
118:3.3 (1297.4) Tõde on heidutamatu — igavesti vaba kõigist ajutistest elumuutustest, ehkki mitte kunagi surnud või formaalne, vaid alati elust pakatav ja kohanemisvõimeline — säravalt elus. Ent kui tõde seondub faktiga, tingivad aeg ja ruum selle tähendused ja viivad selle väärtused suhteseosesse. Sellised faktiga seotud tõe reaalsused saavad kontseptsioonideks ning need suunatakse vastavalt suhteliste kosmiliste reaalsuste valdkonda.
118:3.4 (1297.5) Looja absoluutse ja igavese tõe seostamisel piiritletud ja ajaliku loodud-olendi faktilise kogemusega tekib Ülima uus ja esilekerkiv väärtus. Ülima kontseptsioon on oluline jumaliku ja muutumatu ülemmaailma koordineerimiseks piiritletud ja pidevalt muutuva alammaailmaga.
118:3.5 (1297.6) Kõigist mitteabsoluutsetest asjadest on absoluutsusele kõige lähedasem ruum. Ruum on ilmselt absoluutselt lõplik. Meil on ainelisel tasandil tõeliselt raske ruumist aru saada sellepärast, et kuigi ainelised kehad eksisteerivad ruumis, eksisteerib ka ruum neissamades ainelistes kehades. Ruumil on palju absoluutseid omadusi, mis aga ei tähenda, et ruum oleks absoluutne.
118:3.6 (1297.7) Ruumisuhetest on ehk parem aru saada, kui oletada, et suhtelises mõttes on ruum siiski kõigi aineliste kehade omadus. Seega, kui keha liigub läbi ruumi, võtab ta kõik oma omadused endaga kaasa, isegi selle liikuva keha sees oleva ja sellest osa moodustava ruumi.
118:3.7 (1297.8) Kõik reaalsuse algkujud võtavad ainelistel tasanditel enda alla ruumi, kuid vaimsed algkujud eksisteerivad ainult ruumi suhtes; need ei võta ruumi enda alla, ei nihuta ega ka sisalda seda. Ent suurim mõistatus meie jaoks on seotud mõtte algkujuga. Meele valdkonda astudes kohtame nii mitmeidki mõistatusi. Kas mõtte algkuju — reaalsus — võtab enda alla ruumi? Tegelikult me ei tea seda, ehkki oleme kindlad, et mõtte algkuju ruumi ei sisalda. Ent me ei julge kindlalt väita, et mittemateriaalne on alati ruumitu.
4. Esmane ja teisene põhjuslik seos
118:4.1 (1298.1) Paljud sureliku inimese teoloogilised probleemid ja metafüüsilised dilemmad tulevad sellest, et inimene ei suuda määratleda Jumaluse isiksuse positsiooni ja omistab seetõttu lõpmatuid ning absoluutseid omadusi sellele alluvale Jumalikkusele ja arenevale Jumalusele. Ärge unustage, et kuigi on olemas tõeline Algpõhjus, on olemas ka terve hulk kooskõlastatud ja alluvaid põhjusi, nii kaasnevaid kui ka teisejärgulisi.
118:4.2 (1298.2) Algpõhjuste ja teiseste põhjuste oluline erinevus seisneb selles, et algpõhjused kutsuvad esile algseid tagajärgi, mis on vabad igasuguste eelnevatest põhjuslikest seostest tulenenud tegurite pärandist. Teisesed põhjused kutsuvad esile tagajärgi, mis on alati seotud mõne teise, eelneva põhjusliku seose pärandiga.
118:4.3 (1298.3) Määratlematule Absoluudile omased puhtstaatilised potentsiaalid reageerivad neile Jumalus-Absoluudi põhjuslikele seostele, mis tekivad Paradiisi-Kolmsuse tegevuse mõjul. Kõikse Absoluudi kohalolekul need põhjuslike seostega täidetud staatilised potentsiaalid muutuvad kohe aktiivseks ja reageerivad teatavate transtsendentsete jõudude mõjule, mille tulemusena need aktiveeritud potentsiaalid muunduvad tõelisteks universumi arenguvõimalusteks, tegelikustunud kasvuvõimeteks. Just nende küpsenud potentsiaalide abil etendavad suuruniversumi loojad ja juhtijad kosmilise evolutsiooni lõputut draamat.
118:4.4 (1298.4) Kui eksistentsiaalseid olendeid mitte arvestada, siis on põhjuslik seos oma olemuselt kolmene. Selle toimimist praegusel universumiajastul ja seitsme superuniversumi piiritletud tasandil võib kujutleda järgmiselt:
118:4.5 (1298.5) 1. staatiliste potentsiaalide aktiveerimine. Saatuse kehtestamine Kõikses Absoluudis Jumalus-Absoluudi tegevuse kaudu, mis toimib Määratlematus Absoluudis ja mõjutab seda, ning Paradiisi-Kolmsuse tahteliste korralduste tagajärjel;
118:4.6 (1298.6) 2. universumi võimaluste ilmnemine. See hõlmab eristamata potentsiaalide muundamist selgesti piiritletud ja määratletud kavadeks. See on Jumaluse Lõplikkuse ja mitmesuguste transtsendentsel tasandil toimivate jõudude tegevus. Need tegevused arvestavad täielikult kogu tervikuniversumi tulevasi vajadusi. Just nende potentsiaalide eristumine määrab ära Tervikuniversumi Arhitektide eksisteerimise Jumaluses peituva universumitekontseptsiooni tõeliste kehastustena. Nende kavad näivad olevat oma ulatuselt lõplikult ruumiliselt piiratud tervikuniversumi kontseptuaalse äärealaga, kuid kavadena ei ole nad aja ega ruumiga muul viisil piiratud;
118:4.7 (1298.7) 3. universumi tegelikkuste loomine ja evolutsioon. Just Jumaluse Lõplikkuse võimalusi tekitava kohalolekuga täidetud kosmoses toimivad Ülimad Loojad kui aja muundumiste küpsenud potentsiaalide kogemuslikuks tegelikkuseks viijad. Tervikuniversumis on kogu potentsiaalse reaalsuse tegelikustumine piiratud lõpliku arenguvõimega ja on tekkimise viimastel etappidel tingitud ajast ja ruumist. Paradiisist lähtuvad Loojad-Pojad on kosmilises mõttes tegelikult muundavad loojad. Ent see ei muuda mingil juhul kehtetuks inimese ettekujutust neist kui loojatest, piiritletud vaatepunktist on nad kindlasti suutelised looma ja loovadki.
5. Kõikvõimsus ja koosvõimalikkus
118:5.1 (1299.1) Jumaluse kõikvõimsus ei tähenda võimet teostada teostamatut. Aegruumi piires ja sureliku arusaamisvõime intellektuaalsest vaatepunktist lähtudes ei saa isegi lõpmatu Jumal luua kandilisi ringe või kurja, mis on olemuselt hea. Jumal ei saa teha tegusid, mis pole Jumalale omased. See filosoofiliste terminite vastuolu on samaväärne olemusvormi puudumisega ja tähendab, et sel juhul ei looda mitte midagi. Iseloomujoon ei saa olla üksiti Jumala-sarnane ja mitte-Jumala-sarnane. Koosvõimalikkus on jumalikele võimetele loomuomane. Ja kõik see tuleneb asjaolust, et kõikvõimsus mitte ainult ei loo asju, millel on olemus, vaid loob ka kõigile asjadele ja olenditele olemuse.
118:5.2 (1299.2) Algul teeb kõike Isa, kuid mida enam igaviku panoraam Lõpmatu tahtele ja korraldustele reageerides avardub, seda ilmsemaks saab, et loodud-olendid, isegi inimesed, peavad saama saatuse lõplikkuse teostamises Jumala partneriteks. Ja see käib ka lihaliku elu kohta: kui inimene ja Jumal sõlmivad partnerlussuhte, ei ole selle partnerluse tulevastel võimalustel mingeid piire. Kui inimene saab aru, et Kõikne Isa on igaveses edasiarengus tema partner, kui ta sulab oma sisimas elava Isa kohalolekuga ühte, on ta vaimus murdnud aja kütked ja astunud juba igaviku kulgu otsima Kõikset Isa.
118:5.3 (1299.3) Surelik teadvus lähtub faktist ja liigub tähenduseni ning edasi väärtuseni. Looja teadvus lähtub mõtte väärtusest ja kulgeb sõna tähenduse kaudu teo faktini. Jumala tegu peab alati välja viima eksistentsiaalsele lõpmatusele omasest määratlematu ühtsuse ummikseisust. Jumalus peab alati andma algkujuuniversumi, täiuslikud isiksused, algse tõe, ilu ja headuse, mille poole püüdlevad kõik jumalusest madalamad loodud. Jumal peab alati leidma enne inimese, et inimene võiks hiljem leida Jumala. Alati peab alguses olema Kõikne Isa, enne kui saab üldse tekkida kõikne pojaseisus ja sellest tulenev kõikne vendlus.
6. Kõikvõimsus ja kõikeloovus
118:6.1 (1299.4) Jumal on tõeliselt kõikvõimas, kuid ta ei ole kõikeloov — ta ei tee isiklikult kõike, mida tehakse. Kõikvõimsus hõlmab Kõikvõimsa Ülima ja Ülima Olendi võimsuspotentsiaali, kuid Ülima Jumala tahtelised teod ei ole Lõpmatu Jumala isiklikud tegemised.
118:6.2 (1299.5) Väitmine, et Algne Jumalus on kõige looja, tähendaks peaaegu miljoni Paradiisi Looja-Poja õiguste tühistamist, rääkimata nendega koostööd tegevate erinevatesse klassidesse kuuluvate loomisabiliste arvukatest hulkadest. Kogu universumis on vaid üks põhjuseta Põhjus. Kõik ülejäänud põhjused tulenevad sellest Esimesest Suurest Allikast ja Keskmest. Ning see filosoofia ei piira mitte mingil viisil kõikjal üle määratu universumi asuvate Jumaluse laste müriaadide vaba tahet.
118:6.3 (1299.6) Kohalikes piires võib tahteavaldus toimida näiliselt põhjuseta põhjusena, kuid selles ilmneb alati pärandiks saadud tegureid, mis loovad suhted ainulaadsete, algsete ja absoluutsete Algpõhjustega.
118:6.4 (1299.7) Iga tahteavaldus on suhteline. Algses mõttes on lõplikuks tahteavalduseks võimeline ainult Isa-MINA OLEN; absoluutses mõttes on õigus ilmutada ajaga määratlemata ja ruumiga piiramata tahteavaldusi ainult Isal, Pojal ja Vaimul. Surelikule inimesele on antud vaba tahe, valikuõigus, ja kuigi see valikuvabadus pole absoluutne, on see piiritletud tasandil ja valiva isiksuse saatuse suhtes suhteliselt lõplik.
118:6.5 (1300.1) Kõigil tasanditel peale absoluutse on tahteavaldused piiratud valikuvabadust omava isiksuse enda omaduste tõttu. Inimene ei saa valida väljaspool talle antud valiku piire. Ta ei saa näiteks otsustada olla keegi muu kui inimolend, välja arvatud see, et ta võib otsustada saada millekski enamaks kui inimene; ta võib otsustada alustada universumis tõusuteed, kuid see on võimalik seepärast, et inimlik valik ja jumalik tahe langevad kokku. Kui poeg midagi soovib ja Isa tahab, siis see kindlasti täitub.
118:6.6 (1300.2) Surelikus elus avanevad ja sulguvad pidevalt erinevad käitumisvõimalused ning neil aegadel, kui on võimalik teha valik, otsustab inimisiksus pidevalt nende paljude tegevussuundade vahel. Ajalik tahteavaldus on ühendatud ajaga ja see peab väljendus võimaluse leidmiseks oma aja ära ootama. Vaimne tahteavaldus on saanud eelmaiku sellest, mida tähendab aja kütkeist vabanemine, sest see on osaliselt vabanenud aja kulust, ning põhjus on selles, et vaimne tahteavaldus samastub Jumala tahtega.
118:6.7 (1300.3) Tahteavaldus, valiku tegemine peab universumis aset leidma tingimustes, mis on tegelikustunud reaktsioonina kõrgemale ja eelnenud valikule. Kogu inimliku tahte diapasoon on rangelt piiratud piiritletud alaga, välja arvatud ühe asjaolu poolest: kui inimene otsustab leida Jumala ja saada tema sarnaseks, siis on see piiritletud tasemest kõrgem otsus; ainult igavik saab näidata, kas see valik on kõrgem ka absoniitsusest.
118:6.8 (1300.4) Jumaluse kõikvõimsuse tunnistamine tähendab, et sa tunned ennast kosmosekodanikuna turvaliselt ja võid olla kindel, et miski ei ohusta sind pikal teel Paradiisi. Ent kui sa lepid eksiarvamusega, et Jumal on kõige looja, siis on see sama mis leppida panteismiga ja see on tohutu eksitus.
7. Kõiketeadmine ja ettemääratus
118:7.1 (1300.5) Looja tahe ja loodud-olendi tahe toimivad suuruniversumis Meisterarhitektide seatud piiride ja võimaluste kohaselt. Nende maksimumpiiride ettemääratus ei kärbi aga vähimalgi määral loodud-olendi tahte suveräänsust neis piirides. Ka lõplik etteteadmine — kogu piiritletud valiku täielik arvestamine — ei tühista piiritletud tahteavaldust. Küps ja ettenägelik inimene võib suuta mõne noorema kaaslase otsust väga täpselt ette näha, kuid see etteteadmine ei vähenda mingil viisil otsuse enda vabadust ja ehtsust. Jumalad on targalt piiranud ebaküpse tahte tegevusvabadust, kuid see on neis määratletud piirides sellest hoolimata tõeline tahe.
118:7.2 (1300.6) Isegi kogu varasema, praeguse ja tulevase valiku ülim kooskõlastamine ei tühista nende valikute autentsust. See näitab pigem kosmose ettemääratud suundumust ja lubab arvata nende tahteolendite etteteadmist, kes võivad soovida või mitte soovida osaleda kogu reaalsuse kogemuslikus tegelikustumises.
118:7.3 (1300.7) Piiritletud valiku puhul on eksimus seotud ja piiratud ajaga. See võib eksisteerida ainult ajas ja Ülima Olendi arengulise kohalviibimise piires. See ekslik valik on võimalik ajas ja näitab (lisaks Ülima mittetäielikkusele), et ebaküpsetele loodud-olenditele tuleb anda teatav valikuvabadus, et nad saaksid universumis edasi liikudes vabal tahtel reaalsusega kontakti astuda.
118:7.4 (1301.1) Patu esinemine ajast tingitud ruumis tõendab selgelt piiritletud tahte ajalikku vabadust — isegi ohjeldamatust. Patt näitab ebaküpsust, isiksust on pimestanud suhteliselt suveräänse tahte vabadus ning ta pole tajunud kosmilise kodakondsusega kaasnevaid ülimaid kohustusi ja vastutust.
118:7.5 (1301.2) Kurjuse esinemine piiritletud maailmas näitab, et iga Jumalaga samastumata indiviidi reaalsus on vaid ajutine. Loodud-olend saab universumites tõeliselt reaalseks alles siis, kui ta end Jumalaga samastab. Piiritletud isiksus ei ole end ise loonud, kuid superuniversumi valikuvabaduses määrab ta ise oma saatuse.
118:7.6 (1301.3) Elu annetamisega antakse ainelistele energiasüsteemidele võime end säilitada, taastoota ja kohandada. Isiksusega antakse elavale organismile lisaks ka õigus end määrata, arendada ja Jumaluse vaimuga samastada sellega ühtesulamise teel.
118:7.7 (1301.4) Isiksusest madalamate elusolendite olemasolu näitab, et energiat-ainet aktiveerib meel, algul füüsiliste juhtide ja hiljem meeleabivaimude näol. Isiksus kui annetus tuleb Isalt ja see annab elussüsteemile ainulaadsed valikuõigused. Ent kui isiksusel on õigus kasutada reaalsuse äratundmiseks tahtelist valikut ja kui see on tõeline ning vaba valik, siis peab areneval isiksusel olema ka võimalus valida segadussesattumise, lõhestumise ja enesehävituse tee. Kosmilise enesehävituse võimalust ei saa vältida, kui areneva isiksuse piiritletud tahe on oma avaldumises tõeliselt vaba.
118:7.8 (1301.5) Seepärast kaitseb kitsam valikuvabadus madalamatel eksistentsitasemetel isiksust paremini. Universumites tõustes saab valik üha vabamaks; lõpuks läheneb valikuvabadus jumalikule vabadusele, kui tõusuisiksus jõuab jumaliku staatuseni, ülima pühendumiseni universumi sihtidele, kosmilise tarkuse lõpliku saavutamiseni ja loodud-olendi lõpliku samastumiseni Jumala tahte ja teedega.
8. Juhtimine ja ülemjuhtimine
118:8.1 (1301.6) Aegruumi loodutes ümbritsevad vaba tahet kitsendused ja piirangud. Ainelise elu evolutsioon on algul mehaaniline, seejärel käivitab selle meel ja (pärast isiksuse annetamist) võib seda hakata suunama vaim. Orgaanilist evolutsiooni asustatud maailmades piiravad füüsiliselt Elukandjate istutatud algse füüsilise elu potentsiaalid.
118:8.2 (1301.7) Surelik inimene on masin, elav mehhanism, kelle juured on tõeliselt kinni füüsilises energiamaailmas. Paljud inimlikud reaktsioonid on olemuselt mehaanilised, suur osa elust on masinlik. Ent inimene on mehhanismina hoopis enam kui vaid masin: talle on annetatud meel ja tema sisimas elab vaim ja kuigi ta ei pääse kogu oma ainelise elu jooksul kunagi eksistentsi keemilisest ja elektrilisest mehaanikast, võib ta üha enam õppida, kuidas allutada seda füüsilise elu masinat kogemustest saadud suunavale tarkusele, pühendades inimmeele sisimas elava Mõttekohandaja vaimsete tungide teostamisele.
118:8.3 (1301.8) Vaim vabastab tahte ja mehhanism piirab selle toimimist. Puudulik valik, mida ei juhi mehhanism ja mis pole vaimuga samastunud, on ohtlik ja ebastabiilne. Mehaanika ülemvõim kindlustab stabiilsuse progressi arvel, vaimu liit vabastab valiku füüsiliselt tasandilt ja kindlustab samal ajal jumaliku stabiilsuse, mille annab sügavam arusaam universumist ja kosmosest.
118:8.4 (1302.1) Loodud-olendit ohustab kõige rohkem suutmatus korvata pärast elumehhanismi kütkeist vabanemist seda stabiilsusekaotust sellega, et ta loob harmoonilise töösuhte vaimuga. Mehaanilisest stabiilsusest suhteliselt vabanenud loodud-olend võib katsuda end veel enam vabastada, kaugenedes veel rohkem vaimuga samastumisest.
118:8.5 (1302.2) Kogu bioloogilise evolutsiooni põhimõte välistab võimaluse, et primitiivne inimene on asustatud maailmadesse ilmudes väga vaoshoitud. Seepärast annab seesama loomekava, mis nägi ette evolutsiooni, ka need välised aja ja ruumi, nälja ja hirmu piirangud, mis nende kultiveerimata loodud-olendite allpool vaimutasandit tehtud valikuid tõhusalt piiravad. Et inimese meel astub edukalt üle järjest raskematest tõketest, on seesama loomekava ette näinud ka selle, et vähehaaval koguneb valulikult varutud kogemuslikust tarkusest rassipärand — ehk teisiti öeldes, on hoolitsenud selle eest, et vähenevate väliste piirangute ja kasvavate sisemiste piirangute vahel säiliks tasakaal.
118:8.6 (1302.3) Evolutsiooni, inimkultuuri progressi aeglus annab tunnistust selle piduri — ainelise inertsi — tõhususest, mis ohtlikult kiireid arenguid nii mõjusalt aeglustab. Seega on aeg ise puhvriks ja hajutab neid hukatuslikke tagajärgi, mis tulenevad enneaegsest pääsemisest inimtegevust piiravaist takistustest. Sest kui kultuur liigub edasi ülemäära kiiresti, kui ainelised saavutused jõuavad palveldamise ja tarkuse evolutsioonist ette, siis tähendab see, et tsivilisatsioon kannab endas taandarengu seemneid. Kui neid inimühiskondi ei toeta kogemusliku tarkuse kiire lisandumine, ei jää nad püsima oma kõrgele, kuid enneaegsetelt saavutatud tasemele ja tarkuse vallas koitev „pime keskaeg” annab tunnistust enese vabastamise ja enesekontrolli vahelise tasakaalutuse paratamatust taastumisest.
118:8.7 (1302.4) Caligastia kurjus seisnes selles, et ta ei arvestanud aja reguleerivat mõju inimeste üha suuremale vabanemisele — ta hävitas põhjendamatult kõik piiravad tõkked, mida tolleaegsed surelikud meeled ei olnud kogemuslikult veel ületanud.
118:8.8 (1302.5) Meel, mis võib osaliselt aega ja ruumi kärpida, tõendab sellesama teoga, et temas on tarkuseseemneid, mis võivad tõhusalt idaneda ka ilma piiravate tõkete ületamiseta.
118:8.9 (1302.6) Ka Lucifer püüdis samamoodi aja reguleerivat mõju rikkuda ja saavutada kohalikus süsteemis enneaegselt teatavaid vabadusi. Valgusesse ja ellu stabiliseerunud kohalik süsteem on kogemuslikult jõudnud nende seisukohtade ja arusaamadeni, mis teevad võimalikuks paljude selliste meetodite toimimise, mis stabiliseerumisele eelnevatel ajajärkudel lõhestaksid ja hävitaksid sellesama maailma.
118:8.10 (1302.7) Kui inimene raputab maha hirmuahelad, kui ta ületab oma masinatega kontinente ja ookeane, oma ürikutega põlvkondi ja sajandeid, siis peab ta iga ületatud piirangu asendama uue ja vabatahtlikult võetud piiranguga, mis vastab tema avarduva inimtarkuse moraalinõuetele. Need enda kehtestatud piirangud on kõigist inimtsivilisatsiooni teguritest — õiglusekäsitustest ja vendluseideaalidest — ühtaegu kõige võimsamad ja kõige nõrgemad. Inimene omandab isegi võime kanda teda talitseva kaastunde rõivaid, kui söandab armastada oma kaasinimesi, sest ta jõuab vaimse vendluse algeteni, kui otsustab kohelda teisi samamoodi, nagu soovib ise koheldud saada, isegi samamoodi, nagu kohtleks neid tema arvates Jumal.
118:8.11 (1303.1) Universumi automaatne reaktsioon on stabiilne ja jätkub kosmoses mingis vormis. Isiksus, kes tunneb Jumalat ja soovib täita tema tahet, kellel on vaimne taipamine, on jumalikult stabiilne ja igavesti eksisteeriv. Inimese suur avastusretk universumis seisneb tema sureliku meele üleminekus mehaanilise staatika stabiilsusest vaimse dünaamika jumalikkusse ja ta saavutab selle muutuse omaenda isiksuse otsuste jõu ja järjekindlusega, kuulutades kõigis elusituatsioonides: „Ma tahan, et sinu tahtmine sündigu.”
9. Universumi mehhanismid
118:9.1 (1303.2) Aeg ja ruum moodustavad tervikuniversumis ühtse mehhanismi. Need on vahendid, mille kaudu piiritletud loodud-olenditel on võimalik kosmoses Lõpmatusega kooseksisteerida. Piiritletud loodud-olendid on tegelikult absoluutsetest tasanditest aja ja ruumiga isoleeritud. Ent need isoleerivad keskkonnad, milleta ükski surelik ei saaks eksisteerida, piiravad otseselt piiritletud tegevuste ulatust. Ilma nendeta ei saaks ükski loodud-olend tegutseda, kuid nad piiravad selgelt iga loodud-olendi tegevust.
118:9.2 (1303.3) Kõrgemat tüüpi meelega olendite loodud mehhanismid toimivad päästmaks valla nende loovuse lätteid, kuid piiravad alati erineval määral kõigi alamate intellektide tegevust. Universumi loodud-olenditele avaldub see piirang universumimehhanismina. Inimesel ei ole vaba tahet, mida miski ei piira, tema valikuvabadus on piiratud, kuid selle valiku piires on tema tahe suhteliselt suveräänne.
118:9.3 (1303.4) Sureliku isiksuse, inimkeha elumehhanism on surelikkusest kõrgema loomekava tulemus, seepärast ei saa see kunagi täiuslikult alluda inimese enda kontrollile. Alles siis, kui inimesest tõusuteeline koos ühtesulanud Kohandajaga ise loob elumehhanismi oma isiksuse väljendamiseks, saavutab ta selle mehhanismi üle täieliku kontrolli.
118:9.4 (1303.5) Suuruniversum on ühtaegu nii organism kui ka mehhanism, mehaaniline ja elav — elusmehhanism, mille on käivitanud Ülim Meel, mis kooskõlastub Ülima Vaimuga ja leiab võimsuse ning isiksuse ühildumise maksimaalsetel tasanditel väljenduse Ülima Olendina. Ent piiritletud loodu mehhanismi eitamine tähendaks eitada fakti ja jätta arvestamata reaalsus.
118:9.5 (1303.6) Mehhanismid on kosmiliste potentsiaalidega ja neis toimiva meele, loova meele produktid. Mehhanismides on püsivalt kristalliseerunud Looja mõte ja nad toimivad alati selle tahtelise kontseptsiooni järgi, mis neid on tekitanud. Ent iga mehhanismi eesmärk peitub selle päritolus, mitte toimimises.
118:9.6 (1303.7) Neid mehhanisme ei tohiks pidada Jumaluse tegevust piiravateks, pigem on tõsi, et Jumalus on neissamades mehaanilistes vormides saavutanud oma igavese väljenduse ühe faasi. Universumi põhimehhanismid on tekkinud vastavalt Esimese Allika ja Keskme absoluutsele tahtele ja nad toimivad seetõttu täiuslikus kooskõlas Lõpmatu kavaga, nad ongi tegelikult sellesama kava mittetahtelised algkujud.
118:9.7 (1303.8) Me saame teatud määral aru, kuidas Paradiisi mehhanism on kooskõlas Igavese Poja isiksusega — see on Ühise Toimija funktsioon. Ja meil on oma teooriad Kõikse Absoluudi mõju kohta Määratlematu teoreetilistele mehhanismidele ja Jumalus-Absoluudi potentsiaalsele isikule. Ent me täheldame, et nii Ülimas kui ka Viimases arenevas Jumaluses on teatavad mitteisikulised faasid tegelikult ühinemas nende tahteliste vastetega ja seega on arenemas välja uus suhe algkuju ning isiku vahel.
118:9.8 (1304.1) Möödunud igavikus moodustasid Isa ja Poeg liidu selles ühtsuses, mille väljendus on Lõpmatu Vaim. Kui kohalike aja ja ruumi universumite Loojad-Pojad ja Loovad Vaimud peaksid tulevases igavikus astuma väliskosmose maailmades loovasse liitu, siis mida nad oma jumalike olemuste ühise väljendusena looksid? Väga võimalik, et meist saavad tunnistajad Viimase Jumaluse, uut tüüpi kõrgema haldaja seni ilmutamata avaldumisele. Neil olenditel oleksid ainulaadsed isiksuslikud eesõigused, sest neis on liitunud isikuline Looja, ebaisikuline Loov Vaim, sureliku loodud-olendi kogemus ja Jumaliku Hoolekandja edasiarenev isikustumine. Need olendid on selles mõttes lõplikud, et nad hõlmavad nii isikulist kui ka ebaisikulist reaalsust ning neis on kombineeritud Looja ja loodud-olendi kogemused. Missugused ka poleks nende väliskosmoses eksisteerivate loodute postuleeritud toimivate kolmsuste kolmandate isikute omadused, püsib neil oma Loojate-Isade ja Loovate-Emadega mingis mõttes sama suhe, nagu on Lõpmatul Vaimul Kõikse Isa ja Igavese Pojaga.
118:9.9 (1304.2) Ülimas Jumalas on isikustunud kogu universumi kogemus, koondunud kogu piiritletud evolutsioon, jõudnud maksimumini kogu loodud-olendi reaalsus, teostunud kosmiline tarkus, kehastunud aja galaktikate harmooniline ilu, kosmilise meele tähenduste tõde ja ülimate vaimuväärtuste headus. Ning Ülim Jumal sünteesib igaveses tulevikus kõik need piiritletud mitmekesisused kogemuslikult tähendusrikkaks tervikuks, nii nagu need on praegu eksistentsiaalselt ühendatud Paradiisi-Kolmsuse absoluutsetel tasanditel.
10. Ettehoolduse funktsioonid
118:10.1 (1304.3) Ettehooldus ei tähenda, et Jumal on kõik meie jaoks ette ära otsustanud. Jumal armastab meid selleks liiga palju ning see oleks juba kosmiline türannia. Inimesel on tõepoolest suhteline valikuvõimalus. Jumalik armastus ei ole ka lühinägelik kiindumus, mis inimlapsi hellitaks ja rikuks.
118:10.2 (1304.4) Isa, Poeg ja Vaim — Kolmsusena — ei ole Kõikvõimas Ülim, kuid Kõikvõimsa ülimuslikkus ei saa kunagi avalduda ilma nendeta. Kõikvõimsa kasv keskendub tegelikkuse Absoluutidele ja tugineb potentsiaalsuse Absoluutidele. Ent Kõikvõimsa Ülima funktsioonid on seotud Paradiisi-Kolmsuse funktsioonidega.
118:10.3 (1304.5) Näib, et Ülimas Olendis taasühinevad selle kogemusliku Jumaluse isiksuse kaudu osaliselt kõige universumis toimuva faasid. Seega, kui me soovime näha Kolmsust ühe Jumalana ning kui me piirame selle mõiste praegu teadaoleva ja korrastatud suuruniversumiga, avastame, et arenev Ülim Olend kujutab endast osaliselt Paradiisi-Kolmsust. Ning me leiame samuti, et see Ülim Jumalus areneb suuruniversumis kui piiritletud mateeria, meele ja vaimu isiksussüntees.
118:10.4 (1304.6) Jumalatel on omadused, kuid Kolmsusel on funktsioonid, ja nagu Kolmsus, nii on ka ettehooldus funktsioon, milles on liitunud universumite universumi mitteisikuline ülemjuhtimine. See ulatub Kõikvõimsa väge sünteesiva Seitsmekordse Jumala arengulistelt tasanditelt kaugemale ja kõrgemale, läbi Jumaluse Lõplikkuse transtsendentsete maailmade.
118:10.5 (1304.7) Jumal armastab iga loodud-olendit nagu oma last ning see armastus kaitseb iga loodud-olendit kogu aja ja igaviku vältel. Ettehooldus toimib terviku suhtes ja sel on iga loodud-olendi funktsiooniga samasugune suhe, nagu sel funktsioonil on tervikuga. Ettehoolduslik sekkumine kellegi ellu näitab selle olendi funktsiooni tähtsust mingi terviku arengulisele kasvule; see tervik võib olla rass, rahvas, planeet või isegi kõrgem tervik. Ettehoolduslikku sekkumist põhjustab just loodud-olendi funktsiooni, mitte tema isiku tähtsus.
118:10.6 (1305.1) Vaatamata sellele võib Isa isikuna igal ajal oma isaliku käega muuta sündmuste kulgu kosmoses täielikus vastavuses Jumala tahtele ja kooskõlas Jumala tarkusega ning ajendatuna Jumala armastusest.
118:10.7 (1305.2) Kuid see, mida inimene nimetab ettehoolduseks, on liigagi sageli tema enda kujutlusvõime tulemus, asjaolude juhuslik kokkusattumus, juhuse mäng. Universumieksistentsi piiritletud maailmas on aga olemas tõeline ja esilekerkiv ettehooldus; ruumienergiate, ajaliikumiste, intellekti mõtete, iseloomulike ideaalide, vaimsete olemuste ning arenevate isiksuste soovide ja sihikindlate tahteliste tegude tõeline ja tegelikustuv seos. Ainelistes maailmades valitsevad tingimused jõuavad lõpliku piiritletud lõimumiseni Ülima ja Viimase vastastikku haakuvates kohalolekutes.
118:10.8 (1305.3) Kui suuruniversumi mehhanismid täiustuvad meele ülemjuhtimise all lõpliku täpsuseni ja loodud-olendi meel tõuseb jumalike saavutuste täiuslikkuseni, lõimudes täielikult vaimuga, ning Ülim kerkib selle tulemusena esile kõigi nende universuminähtuste tegeliku ühendajana, saab ettehooldus üha tajutavamaks.
118:10.9 (1305.4) Mõned arenevates maailmades vahetevahel valitsevad hämmastavalt soodsad tingimused võivad tuleneda Ülima järk-järgult esilekerkivast kohalolekust, olla tema tulevaste universumitegude eelmaiguks. Enamik sellest, mida surelik nimetaks ettehoolduseks, ei ole seda; inimese hindamisvõime neis küsimustes on väga piiratud, sest tal puudub võime näha elu tõsiasjade tõelisi tähendusi. See, mida surelikud nimetavad heaks õnneks, võib tegelikult olla halb õnn; kui õnn naeratab surelikule ja kingib talle teenimatult jõudeelu ja rikkuse, võib see olla suurimaks õnnetuseks; kurja saatuse näiline julmus, mille katsumustega mõni inimene vastakuti seisab, võib tegelikult olla karastav tuli, mis muundab ebaküpse isiksuse pehme raua tõelise iseloomu karastatud teraseks.
118:10.10 (1305.5) Arenevates universumites on ettehooldus olemas ja loodud-olendid võivad seda avastada just sel määral, kui nad on omandanud võime tajuda arenevate universumite eesmärki. Täielik võime näha universumi eesmärke on samaväärne loodudolendi evolutsiooni lõpulejõudmisega ja võib väljenduda ka Ülimani jõudmisena mittetäielike universumite praeguse seisundi piires.
118:10.11 (1305.6) Isa armastus toimib otse üksikisiku südames, olenemata kõigi teiste üksikisikute tegudest või reageeringutest; see suhe on isiklik — inimene ja Jumal. Jumaluse (Kõikvõimsa Ülima ja Paradiisi-Kolmsuse) ebaisikuline kohalolek väljendab suhet tervikuga, mitte osaga. Ülimuslikkuse ülemjuhtimisena avalduv ettehooldus saab seda ilmsemaks, mida kaugemale jõuavad universumi osad piiritletud saatuste saavutamisel. Kui süsteemid, tähtkujud, universumid ja superuniversumid stabiliseeruvad valgusesse ja ellu, kerkib Ülim üha enam esile kõige toimuva tähendusrikka kooskõlastajana, samal ajal kui Viimane kerkib järk-järgult esile kõige transtsendentse ühendajana.
118:10.12 (1306.1) Areneva maailma algetappidel näivad ainelised loodusnähtused ja inimolendite isiklikud soovid olevat sageli omavahel vastuolus. Surelikul inimesel on üsna raske aru saada suurest osast sellest, mis arenevas maailmas toimub — loodusseadused näivad sageli olevat nii julmad, südametud ja ükskõiksed kõige selle suhtes, mis inimese arusaamise järgi on tõeline, kaunis ja hea. Ent me täheldame, et kui inimkond planeedil areneb, hakkavad seda vaatepunkti mõjutama järgmised tegurid:
118:10.13 (1306.2) 1. inimese arusaamisvõime avardumine — ta hakkab paremini aru saama maailmast, milles elab; avardub tema võime saada aru aja ainelistest faktidest, tähendusrikastest ideedest ja väärtuslikest vaimsetest kaemuslikest ideaalidest. Senikaua kui inimesed mõõdavad kõike vaid füüsiliste mõõdupuudega, ei saa nad loota, et leiavad ajas ja ruumis ühtsuse;
118:10.14 (1306.3) 2. inimese üha suurem kontroll — järk-järgult kogunevad teadmised ainelise maailma seadustest, vaimse eksistentsi eesmärkidest ja nende kahe reaalsuse filosoofilise kooskõlastamise võimalustest. Ürginimene oli loodusjõudude rünnakute ees abitu, ta allus orjalikult omaenda sisemiste hirmude julmale võimule. Pooltsiviliseeritud inimene hakkab looduse saladuste varamu ust lahti keerama ja tema teadus hävitab aegamööda, kuid tõhusalt eelarvamused, pakkudes filosoofia tähendustest ja tõelise vaimse eksistentsi väärtustest arusaamiseks uut ning avaramat faktilist alust. Tsiviliseeritud inimene omandab kunagi suhtelise kontrolli oma planeedi füüsiliste jõudude üle, Jumala armastus tema südames valatakse tegelikult välja armastusena oma kaasinimeste vastu ja inimeksistentsis sisalduvad väärtused hakkavad lähenema surelike võimete piiridele;
118:10.15 (1306.4) 3. inimese lõimumine universumiga — inimese kasvav arusaamisvõime koos kasvavate kogemuslike saavutustega viib ta suuremasse kooskõlla Ülimuslikkuse ühendavate kohalolekute — Paradiisi-Kolmsuse ja Ülima Olendiga. Ning just see määrab ära Ülima suveräänsuse maailmades, mis on juba ammu valgusse ja ellu stabiliseerunud. Need edasijõudnud planeedid on tõelised harmoonilised luuleteosed, pildid headuse ilust, mis on saavutatud tänu kosmilise tõe poole pürgimisele. Ja kui nii võib juhtuda planeediga, siis võib veelgi enam juhtuda süsteemiga ja suuruniversumi suuremate üksustega, kui ka need stabiliseeruvad, olles ammendanud oma piiritletud kasvu potentsiaalid.
118:10.16 (1306.5) Nii edasijõudnud planeedil on ettehooldus saanud tegelikkuseks ja elutingimused korrastunud, kuid mitte ainult sellepärast, et inimene on oma maailma ainelistest probleemidest jagu saanud, vaid ka seetõttu, et ta on hakanud elama vastavalt universumite üldisele suundumusele, ta järgib Ülimuslikkuse teed Kõikse Isani jõudmiseks.
118:10.17 (1306.6) Jumalariik on inimeste südameis ja kui see kuningriik saab maailma iga üksikisiku südames tegelikuks, on Jumala võim sellel planeedil tegelikuks saanud ning Ülim Olend seega oma suveräänsuse saavutanud.
118:10.18 (1306.7) Mõistmaks, mida ettehooldus ajas tähendab, peab inimene täitma ülesande saavutada täiuslikkus. Ent inimene saab ka praegu eelmaiku ettehoolduse igavikulistest tähendustest, kui mõtleb selle universumis valitseva tõsiasja üle, et kõik, nii hea kui kuri, töötab üheskoos Jumalat tundvate surelike edasiviimiseks kõikide Isa otsinguil.
118:10.19 (1306.8) Ettehooldus saab üha tunnetatavamaks inimeste pürgides materiaalsusest kõrgemale vaimsuse poole. Täieliku vaimse taipamise saavutamine võimaldab tõusuisiksusel näha harmooniat selles, mis varem tundus kaosena. Isegi morontia mota on selles suunas tõeline edasiminek.
118:10.20 (1307.1) Ettehoolduses avaldub osaliselt mittetäieliku Ülima ülemjuhtimine mittetäielikes universumites ning see on seepärast paratamatult alati:
118:10.21 (1307.2) 1. osaline — Ülima Olendi tegelikustumise mittetäielikkuse tõttu ja
118:10.22 (1307.3) 2. etteaimamatu — loodud-olendi muutliku suhtumise tõttu, mis erinevatel tasanditel alati erineb ja kutsub Ülimas esile varieeruvaid reageeringuid.
118:10.23 (1307.4) Kui inimesed palvetavad, lootes ettehoolduslikku sekkumist oma ellu, muutub vastuseks palvele sageli nende endi eluhoiak. Ent ettehooldus pole tujukas, fantastiline ega maagiline. See on selle piiritletud universumite võimsa suverääni aeglane ja kindel ilmumine, kelle majesteetlikku kohalolekut arenevad loodud-olendid oma universumiteedel aeg-ajalt tunnetavad. Ettehooldus on ruumigalaktikate ja ajaisiksuste kindel ning vankumatu edasiliikumine igaviku eesmärkide suunas, algul Ülimas, seejärel Viimases ja võib-olla ka Absoluutses. Ning me usume, et lõpmatuses on olemas seesama ettehooldus ja see on Paradiisi-Kolmsuse tahe, teod ja eesmärk, mis motiveerib arvukate universumite kosmilist panoraami.
118:10.24 (1307.5) [Esitanud ajutiselt Urantial viibiv Vägev Sõnumitooja.]


Loosung märts 2015
Kalender märts 2015
1. märts Jeesus ütles Siimonale: „Seepärast on sellele naisele palju patte andeks antud, sest ta on palju armastanud. Aga kellele antakse andeks pisut, see armastab pisut.” Lk 7:47 Lisatekst: Srk 23:1–12 /;Õhtul: Ps 18:47–51;1Ms 37:3–4,12–14,23–36 (või Jk 5:13-20);
Paastuaja 2. pühapäev Reminiscere Palve ja usk - Jumal teeb nähtavaks oma armastuse meie vastu sellega, et Kristus suri meie eest, kui me olime alles patused. Rm 5:8 KLPR 327 Ps 25:1–10;1Ms 32:23–32;Jk 1:2–6;Lk 7:36–50 Kõigeväeline igavene Jumal, Sina tunned meie häda ja nõrkust paremini kui meie ise. Aita meid oma armastuse väega ja kinnita meid usus. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
07.20 17.49
2. märts Tuleta meelde, Issand, oma halastust ja heldust, sest need on maailma ajastu algusest! Ps 25:6 Ps 15;Jr 14:19-22 (või Srk 2:7–11);Mk 8:22-26;
07.17 17.51
3. märts Issand, anna mulle teada oma teed, õpeta mulle oma teeradu! Ps 25:4 Ps 38:2–5,10,16–23;Ii 2:1–10 (või Brk 2:16–18);Mk 14:32–42;
07.14 17.53
4. märts Pidage seda lausa rõõmuks, mu vennad, kui te satute mitmesugustesse kiusatustesse, kuna te teate, et teie usu läbikatsumine teeb teid kannatlikuks. Jk 1:2-3 Ps 94:3–15;Mt 9:27-31;Rm 5:1–5;
07.11 17.56
5. märts Kes jõuab ära rääkida Issanda vägevaid tegusid ja kuulutada kõike Tema kiitust? Ps 106:2 Ps 141:1–5,8;1Kn 19:1–8;Mt 8:1-4;
täiskuu 20.05
07.08 17.58
6. märts Ära tuleta meelde mu nooruse patte ega mu üleastumisi; mõtle minule oma heldust mööda, oma headuse pärast, oh Issand! Hea ja õiglane on Issand; sellepärast Ta õpetab patustele õiget teed. Ps 25:7-8 Ps 31:10–18a;Lk 9:43b–48;2Kr 13:3–9;
07.05 18.01
7. märts Kui kellelgi teist jääb vajaka tarkust, siis ta palugu Jumalalt, kes kõigile annab heldelt ega tee etteheiteid, ja talle antakse. Jk 1:5 Ps 42:7–12;Ap 28:7–9 /;Õhtul: Ps 18:47-51;Rm 16:17–20
07.02 18.03
8. märts Jeesus ütles: „Kes on Jumalast, see kuuleb Jumala sõnu. Teie ei kuule selle pärast, et teie ei ole Jumalast.” Jh 8:47 Lisatekst: Erl 1:1-11; 6:1-10 /;Õhtul: Ps 18:47–51;Js 59:9–15;
Paastuaja 3. pühapäev Oculi Jeesus – kurjuse võimu võitja - Ükski, kes on pannud käe adra külge ja siis vaatab tagasi, ei kõlba Jumala riigile! Lk 9:62 KLPR 162 Ps 25:11–20;Jr 7:23–26;1Jh 5:18–20;Jh 8:46–59 Kõigeväeline Jumal, Sinul on meelevald kurja üle. Hoia meid, et me ei langeks kurja küüsi ja lase oma armastusel juhtida meie elu. Kuule meid Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
06.59 18.05
9. märts Mu silmad on alati Issanda poole, sest Tema tõmbab mu jalad võrgust välja. Ps 25:15 Ps 15;Mk 1:21–28;1Ts 2:13–20;
06.57 18.08
10. märts Nõnda ütleb vägede Issand, Iisraeli Jumal: „Teie ei kuulanud mind ega pööranud kõrva, vaid jäite kangekaelseiks; te tegite rohkem paha kui teie vanemad.“ Jr 7:26 Ps 38:2–5,10,16–23;Ii 7:11-21;1Kr 10:14–22;
11. märts Me teame, et ükski, kes on sündinud Jumalast, ei tee pattu, sest Jumalast sünnitatu hoiab ennast ja kuri ei puuduta teda. 1Jh 5:18 Ps 94:3-15;Mk 9:38–50;Lk 10:17–20;
06.51 18.13
12. märts Meie silmad vaatavad Issanda, meie Jumala peale, kuni Tema meile armu annab. Ps 123:2 Ps 141:1–5,8;Ap 19:11–20;Ap 9:19b–28;
06.48 18.15
13. märts Pöördu mu poole ja ole mulle armuline, sest ma olen üksildane ja vilets! Ahastused täidavad mu südame; tõmba mind välja mu kitsikustest! Ps 25:16-17 Ps 31:10–18a;Gl 6:11–18;Jh 10:17–21;
viimane_veerand 19.48
14. märts Me teame, et Jumala Poeg on tulnud ja andnud meile mõistmise, et me tunneksime ära Tõelise. 1Jh 5:20 Ps 42:7–12;Lk 13:10–17 /;Õhtul: Ps 18:47-51;Js 58:9b–11 (või Trk 16:20–29)
06.42 18.20
15. märts Jeesus ütleb: „Leib, mille mina annan, on minu liha; ma annan selle maailma elu eest.” Jh 6:51 Lisatekst: Srk 4:1–6, 8–10 /;Õhtul: Ps 18:47–51;2Kn 4:42–44;
Paastuaja 4. pühapäev Laetare Eluleib - Kui nisuiva ei lange maasse ega sure, siis see jääb üksi, aga kui see sureb, siis see kannab palju vilja! Jh 12:24 KLPR 224 Ps 84:6–10,13;Js 55:1–3;Ilm 21:6–7;Jh 6:48–58 Kõigeväeline Jumal, Sa oled andnud oma Poja surmale, et kinkida meile elu. Toida meid eluleivaga, et me võiksime osa saada Tema tööst ja jäävat vilja kanda igaveseks eluks. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
16. märts Rõõmustage koos Jeruusalemmaga kõik, kes Teda armastate! Js 66:10 Ps 15;5Ms 8:2–10;1Ms 21:14–20;
06.36 18.25
17. märts Hoi! Kõik janused, tulge vee juurde! Ka see, kellel ei ole raha, tulgu, ostku ja söögu! Tulge, ostke ilma rahata, ilma hinnata veini ja piima! Js 55:1 Ps 38:2–5,10,16–23;4Ms 20:1–13;Js 41:17–20;
06.33 18.27
18. märts Troonil istuja ütles mulle: „Mina olen A ja O, algus ja ots. Mina annan janusele ilma tasuta eluvee allikast.“ Ilm 21:6 Ps 94:3–15;Mk 8:1–10;2Ms 16:2–8;
06.30 18.29
19. märts Kõikide silmad ootavad Sind ja Sina annad neile nende roa omal ajal; Sina avad oma käe ja täidad kõik, mis elab, hea meelega. Ps 145:15-16 Ps 141:1–5,8;5Ms 24:19–22;Ps 104:27–30;
06.27 18.32
20. märts Õnnis on inimene, kelle tugevus on Sinus, kelle mõttes on pühad teekonnad. Nutuorust läbi käies teevad nad selle allikate maaks; ka varajane vihm katab neid õnnistusega. Ps 84:6-7 Ps 31:10–18a;Jh 12:24;Ps 107:1–9;
noorkuu 11.36
06.24 18.34
21. märts Kuulake mind hästi, siis te saate süüa head ja kosutada ennast rammusate roogadega. Pöörake kõrv ja tulge mu juurde, kuulake mind, siis on teil edu! Js 55:2-3 Ps 42:7–12;Ne 9:15–21 /;Õhtul: Ps 86:12-17;Mt 20:17–19
kevad 00.45
06.21 18.37
22. märts Jeesus ütles: „Kas te pole lugenud seda kirjakohta: Kivi, mille ehitajad tunnistasid kõlbmatuks - seesama on saanud nurgakiviks!?“ Mk 12:10 Lisatekst: 1Mak 2:29–38 /;Õhtul: Ps 86:12–17;Ap 3:17–20;
Paastuaja 5. pühapäev Judica Kannatuse pühapäev - Inimese Poeg ei ole tulnud, et lasta ennast teenida, vaid et ise teenida ja anda oma elu lunaks paljude eest! Mt 20:28 KLPR 75 Ps 43:1–5;Js 29:13–16;1Pt 2:4–10;Mk 12:1–12 Kõigeväeline Jumal, Sa andsid oma Poja inimeste kätte, kes Ta tapsid. Andesta meile vastuhakk Sinu seletamatule armastusele ja luba meil osa saada päästest, mille Sina oled maailmale kinkinud. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
06.18 18.39
23. märts Mõista mulle õigust, oh Jumal, ja aja mu asja halastamatu rahva vastu! Ps 43:1 Ps 120;Hb 5:1–6;Rm 3:23–26;
06.15 18.41
24. märts Oh teie põikpäisust! Kas peetakse savi võrdseks potissepaga, kas ütleb töö oma tegijale: „Tema ei ole mind teinud!” või ütleb kuju oma voolijale: „Tema ei oska midagi!”? Js 29:16 Ps 109:1–5,21–31;3Ms 4:13–21 (või Hb 9:15–22) /;Õhtul: Ps 45:1-5,7-8,10,17-18;Js 11:1-5
06.12 18.44
25. märts Ingel ütles: „Rõõmusta, sa armuleidnu! Issand on sinuga! Õnnistatud oled sina naiste seas ja õnnistatud on sinu ihu vili!“ Lk 1:28,42 Lisatekst: Jdt 8:11-20,25-27 /;Õhtul: Ps 45:1-5,7-8,10,17-18;Jr 33:14-16;
Issanda kuulutamise püha ehk paastumaarjapäev Issanda teenija - Kui aeg sai täis, läkitas Jumal oma Poja, kes sündis naisest, sündis Seaduse alla. Gl 4:4 KLPR 84 Ps 113:1–8;1Sm 2:1-2,6-9;Rm 8:1-4;Lk 1:46-56 Kõigeväeline Jumal, Sina valisid Neitsi Maarja meie Päästja emaks. Täida meid oma armuga, et meiegi järgiksime meelsasti Sinu tahet. Kingi meie südamesse rõõmu sellest, et Sinu Poeg Jeesus Kristus on sündinud inimeseks ja päästnud meid surma ja patu meelevallast. Sinule olgu kiitus ja au nüüd ja igavesti.
06.09 18.46
26. märts Kisu mind ära, Issand, mu vaenlaste käest; Sinu kaitse alla ma kipun! Ps 143:9 Ps 11:1–5,7;1Kr 2:1–5;Ii 17:6–16;
06.06 18.49
27. märts Sina oled mu Jumal, mu tugev kaitse. Mispärast Sa tõukasid mu ära? Miks ma pean ikka kurvalt käima oma vaenlase surve all? Ps 43:2 Ps 35:19–28;Jr 11:18–20;Nl 3:1–20;
I_veerand 09.43
06.03 18.51
28. märts Häda neile, kes oma nõu Issanda eest sügavale ära peidavad, kelle teod sünnivad pimedas ja kes ütlevad: „Kes meid näeb? Kes meid tunneb?” Js 29:15 Ps 129;Ef 1:7–10 /;Õhtul: Ps 86:12–17;Jh 11:53–57
06.00 18.53
29. märts Ole väga rõõmus, Siioni tütar, hõiska, Jeruusalemma tütar! Vaata, sulle tuleb sinu kuningas, õiglane ja aitaja. Tema on alandlik ja sõidab eesli seljas, emaeesli sälu seljas. Sk 9:9 Lisatekst: 1Mak 2:49–64 /;Õhtul: Ps 86:12–17;Jh 17:1–5;
Palmipuudepüha Palmarum Aukuninga alandustee - Nõnda peab ülendatama Inimese Poeg, et igaühel, kes usub, oleks Temas igavene elu. Jh 3:14b,15 KLPR 77 Ps 22:2–6 (või Ps 118:25–29);Js 50:4–10 (või Sk 9:9–10);Fl 2:5–11 (või Hb 7:24–27);Mt 21:12–17(18–22) Kõigeväeline, igavene Jumal, kuulekana Sinu tahtele sai meie Lunastaja inimeseks, alandas ennast ja painutas end risti häbi alla. Aita meil Teda kannatusteel tõsise meelega järgida ja Tema ülestõusmise võidust osa saada. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
06.57 19.56
30. märts Ta alandas iseennast, saades kuulekaks surmani, pealegi ristisurmani. Fl 2:8 Lisatekst: Brk 3:1–8 /;Ps 120;Mk 14:32–52;
Suure nädala esmaspäev Jeesus Ketsemanis KLPR 68 Ps 102:2–10;Jr 18:19–20;1Pt 2:21–24;Mt 26:30-56 Kõigeväeline Jumal, oma nõtruses eksime ja oleme vastuvõtlikud kurjale. Vaata oma Poja kannatustele, aita meil taas jalule tõusta ja kingi meile uus elu. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
31. märts Vaata, mu sulane talitab targasti, Teda ülistatakse ning ülendatakse ja Ta saab väga kõrgeks. Nagu paljud kohkusid Tema pärast - nõnda rikutud, ebainimlik oli Ta välimus ja Ta kuju ei olnud inimlaste taoline. Js 52:13-14 Lisatekst: 1Mak 2:1–22 /;Ps 109:1–5, 21–31;Mk 14:53–15:5;
Suure nädala teisipäev Jeesus kohtu ees KLPR 92 Ps 69:2-5 (7-10);Js 52:13-15;1Kr 1:18-19;Mt 26:57 – 27:10 Kõigeväeline ja igavene Jumal, aita meil Kristuse kannatust nõnda pühitseda, et me Sinu juures andeksandmist leiame. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
06.52 20.01


Maakohus on kohaldanud analoogia alusel TsÜS § 160 lg 1 tagajärge (hagi esitamisega aegumine peatub) maksekäsu kiirmenetluse avalduse esitamisele. Kohtul ei olnud vajadust analoogiat kohaldada, sest TsÜS § 160 lg 2 p 3 kohaselt on hagi esitamisega võrdsustatud avalduse esitamine maksekäsu kiirmenetluses. Maksekäsu kiirmenetluse sätted ei näe maksekäsu avalduse rahuldamata jätmise korral ette võimalust jätkata asja lahendamist (automaatselt) hagimenetluses (TsMS § 483 lg 6 lõpuosa esimene alternatiiv). TsMS § 483 lg 6 lõpuosa teine alternatiiv näeb aegumise peatumise toime ette üksnes juhul, mil sama nõudega hagi esitatakse 30 päeva jooksul. Nõude aegumise kontrollimisel tuleb tuvastada haginõude sissenõutavaks muutumise aeg TsÜS-i asjakohaste sätete alusel.
Tahteavalduse selle saaja tegevuskohta või elu- või asukohta jõudmise riski ja tõendamiskoormust kannab tahteavalduse tegija, sest tema valib teate saatmise viisi (vt ka Riigikohtu 21. detsembri 2007 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-123-07, p 14). Kui tahteavalduse tegija soovib olla kindel oma tahteavalduse kohalejõudmises, peab ta valima sellise saatmise viisi, mis võimaldab tal avalduse kohalejõudmist tõendada. Selleks on nt võimalik kasutada tahteavalduse saatmist tähitud kirjaga (vt selle kohta nt Riigikohtu 25. aprillil 2012 tsiviilasjas nr 3-2-1-151-11 tehtud otsuse p 14) või panna avaldus saaja postkasti tunnistajate juuresolekul või taotleda tahteavalduse kättetoimetamist kohtutäiturilt kohtutäituri seaduse § 8 alusel.
Enne 1. jaanuari 2006. a ei olnud ÄS § 321 lg-s 5 teist lauset, mille kohaselt on nõukogu koosoleku kokkukutsumise korra rikkumisel koosolekul vastuvõetud otsused tühised. Kuid ka enne 1. jaanuari 2006. a tehtud nõukogu otsus on tühine, kui nõukogu koosoleku kokkukutsumisel rikuti kokkukutsumise korda
Nõukogu liikmetele koosoleku toimumisest teatamisele saab kohaldada TsÜS-s tahteavalduse ja tehingu kohta sätestatut. Kuid nõukogu koosoleku kokkukutsumise teade saab oma sisu tõttu olla üksnes sõnaselgelt väljendatud, sest sellega tuleb nõukogu liikmetele teatada koosoleku toimumise aeg ning koosoleku päevakord. Nõukogu liikmetele saab teatada nõukogu koosoleku toimumisest mis tahes vormis, sh e-kirjaga.
Vähemalt ühepäevane etteteatamine nõukogu koosoleku toimumisest ja selle päevakorra teatavaks tegemine on vajalik selleks, et nõukogu liikmed oleksid teadlikud koosoleku toimumisest ja sellel arutatavatest küsimustest ning saaksid koosolekust osa võtta ja osaleda otsuste vastuvõtmisel. Et iga nõukogu liige saaks oma vastavaid õigusi teostada, ei piisa sellest, et nõukogu esimees või teda asendav liige teatab nõukogu liikmele koosoleku toimumise aja ja päevakorra. ÄS § 321 lg 1 nõuete täitmiseks peab olema nõukogu liige ka teate kätte saanud. Ka siin saab arvestada tahteavalduse kättesaamise kohta sätestatut.


Viimsi valla eelarveliste sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Viimsi valla eelarveliste sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord - sisukord
§ 3 Toetusele õigustatud isik
§ 4 Toetuse määrad
3 PERE SISSETULEKUST MITTESÕLTUVAD TOETUSED
§ 8 Pere sissetulekust mittesõltuvate toetuste liigid
§ 10 I klassi mineva lapse toetus
§ 11 Eakate tähtpäeva toetus
§ 12 Matusetoetus
§ 13 Tšernobõli AEJ avarii likvideerimisel osalenu toetus
§ 14 Suurpere toetus
§ 15 Puudega isiku transpordi toetus
§ 16 Puudega isiku isikliku abistaja teenuse toetus
§ 17 Puudega isiku tugiisiku teenuse toetus
§ 18 Puudega isiku päevakeskuse ja intervallhoiuteenuse toetus
§ 19 Viipekeele tõlketeenuse toetus
4 PERE SISSETULEKUST SÕLTUVAD TOETUSED
§ 20 Pere sissetulekust sõltuvate toetuste liigid
§ 21 Toetuse andmise põhimõtted
§ 22 Toetuse andmisest keeldumine
§ 23 Toetuse taotlusele lisatavad dokumendid
§ 24 Lasteaias, lastehoius ja koolis toidu eest tasumise toetus
§ 25 Lasteaia ja lastehoiu kohatasu toetus
§ 26 Ravimitoetus
§ 27 Toimetuleku tagamise toetus
§ 28 Hooldekodus hooldustasu maksmise toetus
5 ERIJUHUD
§ 30 Vältimatu sotsiaalabi osutamine ja arvestuse pidamine
§ 31 Erijuhud
6 ARVESTUS JA KONTROLL TOETUSE MAKSMISE ÜLE
§ 32 Arvestus ja kontroll
§ 33 Toetuse tagastamine
RT IV, 28.06.2017, 50
Vastu võetud 04.02.2016 nr 2
RT IV, 11.02.2016, 5
20.06.2017 RT IV, 28.06.2017, 34 01.07.2017
Määrusega kehtestatakse Viimsi valla (edaspidi valla) eelarvest makstavate sotsiaaltoetuste liigid, andmise tingimused ja kord ning vältimatu sotsiaalabi andmine (edaspidi määrus).
2) Suurpere - selleks loetakse perekonda, kus on vähemalt neli alla 18 a (k. a.) last;
3) Perekonnaliige - selleks loetakse isikut, tema abikaasat või temaga koos elavat elukaaslast, nende ülalpidamisel olevaid lapsi ja vanemaid, kui nad elavad ühes leibkonnas, st kasutavad sissetulekuid ühiselt ja neil on ühine majapidamine;
4) Üksikvanem on isik, kelle lapse teine vanem on surnud või kelle lapse sünnikandes puudub märge isa kohta;
5) Vähekindlustatud isik või - perekond - selleks loetakse isikut või perekonda, kelle ühe kuu sissetulek pereliikme kohta jääb alla kahe ja poole kordse riikliku toimetulekupiiri. Pere teise ja iga järgneva liikme sissetuleku piiriks on 75% pere esimese liikme sissetuleku piirist;
6) Perekonna sissetulek - on kõik netotulud, v.a riigi- ja vallaeelarve vahenditest makstavad ühekordsed sotsiaaltoetused. Perekonna sissetuleku hulka kuuluvad ka taotlejast eraldi elava perekonnaliikme sissetulekud juhul, kui ta on taotlejaga või taotlejaga koos elava perekonnaliikmega abielus või on perekonnaseaduse järgi kohustatud ülal pidama taotleja või taotlejaga koos elava perekonnaliikme alaealisi lapsi;
7) Vältimatu sotsiaalabi - on piisavate elatusvahenditeta isiku olukorrale vastavad hädavajalikud sotsiaalhoolekandelised abinõud, mis tagavad vähemalt toidu, riietuse ja ajutise peavarju;
8) Valla sotsiaaltoetus - on isikule või perekonnale valla eelarvelistest vahenditest antav rahaline toetus või teenus.
§ 3. Toetusele õigustatud isik
(1) Toetusi on õigustatud taotlema isikud, kes on:
1) rahvastikuregistri andmetel Viimsi valla elanikud;
2) alaealise lapse eestkostja või perekonnas hooldaja, kui lapse elukoht on vallas.
(2) Vältimatut sotsiaalabi on õigustatud taotlema ka:
1) väljaspool oma elukohta viibiv isik;
2) isik, kelle elukohta ei saa kindlaks määrata;
3) kinnipidamiskohast vabanenud isik, kui ta elukoht oli viimati vallas;
4) välismaalane, kes ajutiselt Eestis ja vallas viibib.
§ 4. Toetuse määrad
Valla sotsiaaltoetuste määrad kehtestab Viimsi Vallavalitsus (edaspidi Vallavalitsus) igal aastal pärast eelarve kinnitamist Viimsi Vallavolikogu poolt.
Toetuse saamiseks esitab isik (edaspidi taotleja) allkirjastatud taotluse Vallavalitsusele, kui määruses ei ole sätestatud teisiti.
(1) Otsuse toetuse määramise kohta teeb Sotsiaal- ja tervishoiu amet (edaspidi Amet) üldjuhul üks kord kuus, lähtudes vallavolikogu sotsiaalkomisjoni (edaspidi Sotsiaalkomisjon) ettepanekust ja Vallavalitsuse poolt kindlaks määratud toetuste piirmääradest.
(2) Ametil on õigus:
1) nõuda taotlejalt täiendavaid dokumente ja andmeid taotleja ja tema perekonnaliikmete kohta avalduse lahendamise seisukohalt oluliste asjaolude selgitamiseks;
2) kontrollida taotluses ja sellele lisatud dokumentides esinevaid asjaolusid muudest allikatest;
3) sissetulekust sõltuvate toetuste ja erandjuhtude lahendamiseks esitada avaldus koos selle juurde kuuluvate materjalidega seisukoha võtmiseks Sotsiaalkomisjonile.
(3) Toetuse määramise otsus antakse taotlejale sobivas vormis, kui taotleja ei taotle otsuse kirjalikus vormis andmist.
(4) Toetuse andmisest keeldumine vormistatakse kirjalikult.
(1) Toetus kantakse kümne tööpäeva jooksul pärast toetuse määramist taotleja näidatud pangakontole. Erandjuhul võib toetust maksta ka sularahas või kanda üle teenust osutava isiku või asutuse pangakontole.
(2) Toetuse maksmiseks ettenähtud summasid ei deponeerita.
3. peatükk PERE SISSETULEKUST MITTESÕLTUVAD TOETUSED
§ 8. Pere sissetulekust mittesõltuvate toetuste liigid
Pere sissetulekust mittesõltuvad toetused on:
2) I klassi mineva lapse toetus;
3) eakate tähtpäeva toetus;
5) Tšernobõli AEJ avarii likvideerimisel osalenu toetus;
6) suurpere toetus;
7) puudega isiku transporditoetus;
8) puudega isiku isikliku abistaja teenuse toetus;
9) puudega isiku tugiisiku teenuse toetus;
10) puudega isiku päevakeskuse teenuse toetus;
11) viipekeele tõlketeenuse toetus.
(1) Sünnitoetus määratakse lapse vanemale, kui on täidetud järgmised tingimused:
1) lapse mõlemad vanemad on rahvastikuregistri andmetel Viimsi valla elanikud enne lapse sündi ja vähemalt üks lapse vanematest on rahvastikuregistri andmetel valla elanik vähemalt üks aasta enne lapse sündi;
2) laps on rahvastikuregistri andmetel Viimsi valla elanik sünnist alates ja elab toetuse taotlejaga ühel aadressil.
(2) Üksikvanemal, kes vastab lõikes 1 toodud tingimustele, on õigus saada sünnitoetust kogu toetusmäära ulatuses.
(4) Lapse lapsendanud isikule makstakse sünnitoetust järgmistel tingimustel:
1) laps on registreeritud valla elanikuks ja taotleja ning tema abikaasa/elukaaslane on rahvastikuregistri andmetel Viimsi valla elanikud.
2) lapsendamise protsessiga on alustatud enne lapse 1-aastaseks saamist ja seda kinnitavad dokumendid on lisatud avaldusele;
(5) Sünnitoetuse saamiseks tuleb esitada taotlus kuue kuu jooksul peale toetusele õiguse tekkimist. Toetus kantakse ühe kuu jooksul toetuse esitamisest toetust taotlenud lapsevanema arveldusarvele.
(6) Sünnitoetust makstakse ühes osas lapse sündimise kuupäeval kehtivas toetuse määras.
(7) Erandjuhud lahendab Amet sotsiaalkomisjoni ettepanekul.
[RT IV, 28.06.2017, 34 - jõust. 01.07.2017]
§ 10. I klassi mineva lapse toetus
(1) Toetust makstakse lapsevanemale tingimusel, et laps ja lapse mõlemad vanemad on rahvastikuregistri andmetel valla elanikud taotlemisele eelneva kalendriaasta 31. detsembri seisuga.
(2) Toetuse saamiseks tuleb esitada vallavalitsusele taotlus Viimsi haridusteenuste haldamise infosüsteemis ARNO lapse I klassi minemise aastal ajavahemikul 1. septembrist kuni 30. septembrini.
(3) Toetust makstakse lapse kooli minemise kuupäeval kehtivas toetuse määras.
§ 11. Eakate tähtpäeva toetus
(1) Tähtpäevatoetust makstakse Valla elanikele:
1) 70-ndaks, 75-ndaks, 80-ndaks ja 85-ndaks sünnipäevaks;
2) 90-aastastele ja vanematele isikutele igaks sünnipäevaks;
3) kuld- või briljantpulmadeks.
(2) 70, 75, 80 ja 85-aastastele juubilaridele saadetakse Vallavalitsuse poolt koju õnnitluskaart rahvastikuregistris registreeritud aadressil. Toetus kantakse toetuse saaja poolt vallavalitsusele edastatud pangakontole.
(3) 90 ja vanematele isikutele viiakse toetus Vallavalitsuse poolt koju.
(4) Kuld- või briljantpulmade toetuse saamiseke tuleb esitada taotlus.
(5) Toetuse määramise menetluse algatab käesoleva paragrahvi lõikes 1 punktides 1 ja 2 sätestatud juhtudel Vallavalitsus.
Matusetoetust makstakse matuse korraldajale, kui lahkunu rahvastikuregistrijärgne elukoht oli surma kuupäeval vallas.
§ 13. Tšernobõli AEJ avarii likvideerimisel osalenu toetus
(1) Toetust makstakse Valla elanikule, kes on osalenud Tšernobõli AEJ avarii likvideerimisel.
(2) Esmasel taotlemisel tuleb esitada Tšernobõli AEJ avarii likvideerimisel osalemist tõendav dokument. Edaspidi laekub toetus automaatselt taotluse esitanud isikule hiljemalt veebruarikuus.
§ 14. Suurpere toetus
(1) Toetust makstakse üks kord aastas tingimusel, et lapsed ja mõlemad vanemad on Viimsi valla elanikud eelmise kalendriaasta 31. detsembri seisuga.
(2) Esmakordsel taotlemisel tuleb esitada taotlus ja edaspidi laekub toetus maikuu jooksul.
§ 15. Puudega isiku transpordi toetus
(1) Toetust võib taotleda sügava või raske liikumis-, nägemis-, vaimu või liitpuudega isik transpordiks väljaspool Viimsi valda asuvasse kooli- ja päevakeskusesse või muudel vajalikel juhtudel.
(2) Toetuse taotlusele tuleb lisada puude raskusastet tõendava dokumendi ja rehabilitatsiooniplaani koopia millest nähtub transporditeenuse vajadus.
(3) Toetuse määratakse rahalise toetusena Vallavalitsuse poolt kehtestatud määras või transporditeenusena.
(4) Toetuse määrab Amet Sotsiaalkomisjoni ettepanekul eelarveliste vahendite ja tehniliste võimaluste olemasolul ja piires. Amet võib kehtestada teenusena saadavale toetusele omaosaluse.
§ 16. Puudega isiku isikliku abistaja teenuse toetus
(1) Toetust antakse sügava või raske liikumis-, nägemis-, vaimu või liitpuudega isikule, kes vajab puudest tulenevalt teenust igapäevaeluga toimetulekuks.
(2) Toetuse taotlusele tuleb lisada puude raskusastet tõendava dokumendi ja rehabilitatsiooniplaani koopia mis sisaldab teenuse vajadust.
(3) Toetuse suuruse, mahu ja andmise tingimused määrab Amet Sotsiaalkomisjoni ettepanekul.
(4) Toetuse maksmiseks sõlmib Amet üldjuhul teenuse osutajaga lepingu.
§ 17. Puudega isiku tugiisiku teenuse toetus
(1) Toetust antakse sügava või raske vaimu /psüühikahäirega ja kõne-ja keele-või liitpuudega isikule, kes vajab puudest tulenevalt teenust igapäevaeluga toimetulekuks.
(3) Toetuse suuruse, mahu ja tingimused määrab Amet Sotsiaalkomisjoni ettepanekul.
§ 18. Puudega isiku päevakeskuse ja intervallhoiuteenuse toetus
(1) Toetust antakse raske ja sügava puudega isiku päevakeskuse või intervallhoiuteenuse kulu osaliseks või täielikuks hüvitamiseks või asendatakse toetus teenusega.
(2) Toetuse taotlusele tuleb lisada puude raskusastet tõendava dokumendi ja rehabilitatsiooniplaani koopia.
(3) Toetuse või teenuse andmise tingimused ning suuruse määrab Amet otsusega.
(4) Toetuse maksmiseks sõlmib Amet teenuse osutajaga lepingu.
§ 19. Viipekeele tõlketeenuse toetus
(1) Toetust makstakse kurtidele viipekeele tõlketeenuse eest tasumiseks Vallavalitsuse poolt kehtestatud määras.
(2) Toetuse taotlusele tuleb lisada kuludokumendid või teenuse osutaja poolt esitatud arve.
4. peatükk PERE SISSETULEKUST SÕLTUVAD TOETUSED
§ 20. Pere sissetulekust sõltuvate toetuste liigid
Pere sissetulekust sõltuvad toetused on:
1) lapse lasteaias, lastehoius ja koolis toidu eest tasumise toetus;
4) toimetuleku tagamise toetus;
5) hooldekodus hooldustasu maksmise toetus.
§ 21. Toetuse andmise põhimõtted
(1) Toetuse andmisel lähtutakse isiku ja/või pere sissetuleku suurusest.
(2) Toetuse andmise otsustamisel arvestatakse:
1) valla poolt seni antud abi ja selle sihipärast kasutamist;
2) toetuse taotleja ja tema pereliikmete üldist materiaalset ja varalist olukorda, tervislikku seisundit, ülalpeetavate arvu;
3) muid teadaolevaid asjaolusid.
§ 22. Toetuse andmisest keeldumine
Toetuse määramisest võib keelduda kui:
4) taotleja ja/või tema leibkonna kasutuses või omandis olevad vallas- ja kinnisasjad tagavad toimetulekuks piisavad elatusvahendid;
5) 18-aastane kuni vanaduspensioniealine töövõimeline isik, kes ei tööta ega õpi, on rohkem kui ühel korral ilma mõjuva põhjuseta keeldunud osalemast tööturuteenustes ja/või tööharjutusteenusel;
6) vanem ei täida lapse ülalpidamiskohustust ja/või elatis on välja nõudmata.
§ 23. Toetuse taotlusele lisatavad dokumendid
Toetuse taotlusele lisatakse:
1) taotleja ja tema perekonnaliikmete kolme viimase kuu sissetulekuid tõendavad dokumendid ja/või olemasolevate pangakontode väljavõtted laekunud tulude osas, vara kasutamise lepingud ning muud otsustamiseks vajalikud lisaandmed;
§ 24. Lasteaias, lastehoius ja koolis toidu eest tasumise toetus
(1) Toetust antakse vähekindlustatud perele:
1) koolieelses lasteasutuses või lastehoius käiva lapse toiduraha maksumuse hüvitamiseks;
2) gümnaasiumis, kutseõppeasutuses õppiva või põhikooli pikapäevarühmas käiva lapse toiduraha maksumuse hüvitamiseks õppeperioodil;
3) elatusvahendite puudumisel.
(2) Toetus antakse tingimusel, et lapse mõlemad vanemad, hooldaja või eestkostja on Viimsi valla elanikud.
(3) Avaldus tuleb esitada igal aastal vähemalt 1 kuu enne järgmise õppeperioodi algust või perekonna raske majandusliku olukorra tekkimisel.
(4) Avalduse toetuse saamiseks võivad ametile esitada lapsevanema (hooldaja, eestkostja) asemel ka lastekaitseametnik, pedagoog või sotsiaaltöötaja.
(5) Toetuse maksimaalseks perioodiks loetakse lasteaias ja lastehoius 1. august kuni 30. juuni ja koolis 1. september kuni 31.mai. Toetuse saamise ja perioodi otsustab Amet Sotsiaalkomisjoni ettepanekul. Toetus kantakse üle arve alusel lasteasutusele.
§ 25. Lasteaia ja lastehoiu kohatasu toetus
(1) Toetust antakse vähekindlustatud perekonnale lastehoiu ja munitsipaal- või eralasteaia kohatasu tasumiseks Vallavalitsuse poolt kehtestatud määras, tingimusel, et lapse mõlemad vanemad või neid asendavad isikud on Viimsi valla elanikud.
(2) Avaldus tuleb esitada 1 kuu enne lasteaia või -hoiu õppeaasta algust või perekonna raske majandusliku olukorra tekkimisel.
(3) Toetuse perioodi otsustab Amet sotsiaalkomisjoni ettepanekul. Toetuse maksimaalseks perioodiks loetakse 1. august kuni 30. juuni. Toetus kantakse üle arve alusel lasteasutusele.
§ 26. Ravimitoetus
(1) Toetusega kompenseeritakse osaliselt taotlusele eelneva kolme kuu jooksul tehtud kulutused retseptiravimitele, abi- ja haavandiravi vahenditele vaid juhul kui tehtud kulutused ületavad 20 eurot kuu kohta või isikule määratud puudetoetust kuus, kuid jäävad alla riikliku täiendava ravimihüvitise määra (vastavalt Ravimihüvitise seadus § 47) või ei vasta riikliku täiendava ravimihüvitise saamise tingimustele.
(2) Taotlusega esitada ravimite ostmisel saadud kviitungid, millel on kirjas taotleja nimi, ravimite nimetused ja maksumused. Toetust võib taotleda kuni 4 korda kalendriaastas.
(3) Toetust võidakse määrata ühele isikule aastas maksimaalselt kehtiva toetuse määra ulatuses kuid mitte rohkem kui 50% tehtud kulutustest.
§ 27. Toimetuleku tagamise toetus
Toimetuleku tagamise toetust antakse:
1) valla vähekindlustatud isikule tõendatud vajaduse puhul kuni kehtestatud toetuse määrani;
2) eluasemekulude ja esmatarbevahendite eest tasumiseks;
3) spordi- ja lastelaagrite osalustasu osaliseks kompenseerimiseks;
4) pereteenuste osaliseks või täielikuks kompenseerimiseks (lastekaitsespetsialisti poolt selgitatud vajadusel);
5) muudel ettenägematutel asjaoludel;
6) valla elanikule erakorralise olukorra nagu tulekahju ja loodusõnnetuse tagajärgede likvideerimiseks.
§ 28. Hooldekodus hooldustasu maksmise toetus
(1) Toetust makstakse isikule kelle hooldusvajadus on tõendatud (perearsti tõendi alusel), puuduvad ülalpidamiskohustusega isikud või juhul kui ülalpidamiskohustusega isik(ud) oma sissetulekute, töötuse või tervisliku seisundi tõttu ei ole võimelised ülalpidamiskohustust täitma ja taotlejal endal puuduvad vahendid hoolekandeasutuses hooldustasu maksmiseks.
(2) Toetust võib taotleda hooldekodusse elama asumisel eakas ise, tema suhtes ülalpidamiskohustusega isik või eestkostja. Taotlusele lisatakse puuet tõendav dokument, ülalpidamiskohustusega isikute olemasolul nende sissetulekut tõendavad dokumendid ja pere suurus ning andmed taotlejale kuuluva vara kohta.
(3) Teenuse toetuse andmise suuruse ja perioodi määrab Amet.
(4) Toetuse maksmiseks sõlmib Vallavalitsus üldjuhul hoolekandeteenuse osutajaga lepingu.
5. peatükk ERIJUHUD
(1) Vältimatu sotsiaalabiga võimaldatakse piisavate elatusvahendita isiku olukorrale vastavad hädavajalikud sotsiaalhoolekandelased abinõud, mis tagavad isikule vähemalt toidu, riietuse ja ajutise peavarju.
1) kes elab Viimsi vallas;
2) kes viibib Viimsi vallas, kuid kelle elukoht ei asu Viimsi vallas. Sel juhul kooskõlastatakse abi andmine isiku elukohajärgse valla- või linnavalitsusega;
4) kes on vabanenud kinnipidamiskohast ja kes elas viimati Viimsi vallas;
5) kes on välismaalane ja kes abi vajamise ajal asub ajutiselt Viimsi valla haldusterritooriumil.
(3) Valla eelarvest rahastatava vältimatu sotsiaalabi andmise otsustab Amet ning teavitab sellest valdkonna abivallavanemat.
§ 30. Vältimatu sotsiaalabi osutamine ja arvestuse pidamine
(1) Vältimatut sotsiaalabi osutavad isikule vallavalitsuse määratud või volitatud isikud või asutused seni, kuni abi vajaja ei ole enam elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu sotsiaalselt abitus olukorras.
(2) Vältimatut sotsiaalabi andmisest keeldumise otsus tehakse isikule teatavaks kirjalikus vormis viie tööpäeva jooksul, arvates otsuse tegemise päevast.
(3) Amet peab arvestust vältimatu sotsiaalabi osutamise üle.
§ 31. Erijuhud
Vallavalitsusel on õigus ilma isiku taotluseta määrata toetusi kindlale sihtgrupile, mis makstakse välja nimekirja alusel.
6. peatükk ARVESTUS JA KONTROLL TOETUSE MAKSMISE ÜLE
§ 32. Arvestus ja kontroll
Toetuste maksmiseks eraldatud vahendite kasutamist korraldab ja arvestust peab Amet.
§ 33. Toetuse tagastamine
(1) Toetuse määrajal on õigustoetuse määramise otsus tagasiulatuvalt kehtetuks tunnistada ja antud toetus tagasi nõuda, kui toetuse andmise aluseks olid taotleja poolt teadvalt esitatud valeandmed.
(2) Ekslikult enam määratud ja makstud toetuse tagastamiseks on toetuse määrajal õigustoetuse määramise otsust tagasiulatuvalt muuta ja enammakstud toetus tagasi nõuda. Otsuse muutmisel arvestatakse haldusmenetluse seaduse §-des 64-70 sätestatuga.
Määrus jõustub 1. märtsil 2016.a.


Talitee seisundi, rajamise ja hooldamise nõuded – Riigi Teataja
Talitee seisundi, rajamise ja hooldamise nõuded
RTL 2004, 47, 816
Vastu võetud 21.04.2004 nr 106
Määrus kehtestatakse «Teeseaduse» (RT I 1999, 26, 377; 93, 831; 2001, 43, 241; 50, 283; 93, 565; 2002, 41, 249; 47, 297; 53, 336; 61, 375; 63, 387; 2003, 79, 530; 88, 594) § 10 lõike 2 ja § 30 lõike 2 alusel.
§ 1. Talitee on üle külmunud maa või veekogu rajatav tee, mis on ette nähtud mandri ja saarte või mandri eri kohtade vahel liiklemiseks. Külmunud veekogule rajatud talitee osa nimetatakse käesolevas määruses jääteeks.
§ 2. Talitee võib rajada asjast huvitatud isik kokkuleppel maa või veekogu omanikuga.
§ 3. Üldiseks liiklemiseks ettenähtud talitee seisundi, rajamise ja hooldamise nõuete täitmine on kohustuslik talitee rajajale ja kasutajale.
§ 4. Talitee ehitusjärelevalvet teostatakse vastavalt «Teeseaduse» § 20 lõikes 5 sätestatud korras kehtestatud nõuetele.
§ 5. Virtsu ja Kuivastu, Rohuküla ja Heltermaa, Rohuküla ja Sviby, Soela ja Sõru, Haapsalu ja Noarootsi ning Lao ja Kihnu vahel korraldab talitee rajamist Maanteeamet.
§ 6. Üldiseks liiklemiseks ettenähtud talitee rajajal peab olema «Teeseaduse» §-s 251 sätestatud korras välja antud tegevusluba.
§ 7. Taliteel kasutatavad ohutusrajatised, liiklusmärgid, foorid, piirded, tähispostid ja teemärgised peavad vastama «Teeseaduse» §-s 10 sätestatud korras kehtestatud nõuetele.
§ 8. Erataliteed võib kasutada üksnes tee omaniku loal. «Teeseaduse» § 33 lõikes 8 nimetatud juhtudel võib erataliteid kasutada omaniku loata.
§ 9. Hooldustöid taliteel korraldab talitee rajaja.
TALITEE SEISUND, RAJAMINE JA HOOLDAMINE
§ 10. Talitee rajamisel on talitee rajaja kohustuseks tingimuste loomine ohutuks liiklemiseks. Jäätee rajamiseks Virtsu ja Kuivastu, Rohuküla ja Heltermaa ning Soela ja Sõru vahel peab Maanteeamet saama Veeteede Ametilt kirjaliku nõusoleku. Nimetatud jääteede rajamiseks esitab Maanteeamet eelnevalt taotluse Veeteede Ametile laevaliikluse ajutiseks peatamiseks. Laevaliikluse taastamise aluseks on Maanteeameti kirjalik informatsioon jäätee sulgemise kohta.
§ 11. Jäätee rajamiseks peab jäätee rajaja korraldama jääkatte uurimistöid.
§ 12. Jäätee uurimisel valitud trassil peab arvestama, et mõlema sõidusuuna jaoks oleks eraldi sõiduteed omavahelise kaugusega vähemalt 50 m. Kui tugevusvaru tegur on 1,6 või rohkem, juhindutakse käesoleva määruse lisas 4 toodud nõuetest.
§ 13. Jäätee uurimistöö käigus tehakse kindlaks jäätee trassikoridor ja selle piirid, jääkatte paksus ja iseloom, jääkatte pinna seisund, lumikatte paksus ja iseloom, jääkatte iseloom kaldaga ühinemise kohas, jäätee sõiduteega risti- ja pikisuunalised praod jääkattes, jääle kogunenud vesi sügavusega üle 5 cm, takistustest üle- ja ümbersõiduvõimalused ja võimalikud looduslikud orientiirid.
§ 14. Uurimistöö tulemuste kohta tehakse seletuskiri ja jäätee skeem, millele kantakse:
3) sobivad jäälesõidu kohad;
4) jäätee trassikoridor ja selle piirid;
7) muud olulised andmed.
§ 15. Jäätee avamise aluseks on §-s 14 sätestatud seletuskiri koos jäätee skeemiga, mis tuleb eelnevalt jäätee rajaja poolt kinnitada.
§ 16. Igale üldiseks liiklemiseks avatud jääteele määratakse jäätee hooldamise eest vastutav isik ja peetakse päevaraamatut, kuhu kantakse iga päev andmed jäätee seisundi kohta.
§ 17. Jäätee hooldus seisneb jäätee hoidmises vastavuses kehtestatud seisundinõuetega, jääkatte seisundi süstemaatilises kontrollis, ajutiste sildade ja liikluskorraldusvahendite hooldamises.
§ 18. Jäätee hooldaja peab süstemaatiliselt tegema jäätee korduvuurimisi vastavalt ilmastikuolude muutumisele, kuid mitte harvem kui kord kahe nädala jooksul. Saadud andmed kantakse jäätee päevaraamatusse.
§ 19. Jäätee algusesse peab olema paigaldatud:
1) liiklejale nähtavasse kohta teabetahvel, millel peab olema jäätee nimi, orienteeruv pikkus, liiklemiseks avatud kellaaeg, jääteele väljumise lubatud intervall, lubatud sõidukiirus; keeld trassi piiridest väljumise, eessõitvast sõidukist möödumise ja möödasõidu ning jääteel peatumise kohta; juhised liiklejale, kuidas toimida jääolude halvenemisel, jääkatte purunemisohu tekkimisel ja sõiduki hädapeatumise korral; muud nõuded jääteel liiklejale ning jäätee hooldamise eest vastutava isiku nimi ja telefoninumber;
2) teest paremale liiklusmärk 341 «Massi piirang», mis näitab, et sõita ei tohi sõidukiga, mille tegelik mass on suurem märgil näidatust, liiklusmärk 354 «Vähim pikivahe» 250 m ja liiklusmärk 361 «Peatumise keeld».
§ 20. Mõlema sõidusuuna eraldi sõidutee peab tähistama liiklusmärkidega 521 «Ühesuunaline tee» ja 522 «Ühesuunalise tee lõpp» ja vastassuunast sõidukite edasisõidu keelamiseks panema liiklusmärgi 331 «Sissesõidu keeld».
§ 21. Jäätee mõlemad sõiduteed peavad olema tähistatud vasakult poolt puna-kollaste 1,5 m kuni 2,0 m üle lumepinna ulatuvate hoiatuspostide või kadakatega, millele on kinnitatud helkurribad selliselt, et liikumissuunas oleks juhile nähtav vähemalt kolm hoiatusposti või kadakat. Hoiatuspostid või kadakad peavad olema paigaldatud sirgetel teelõikudel iga 100 m tagant ja jäätee trassi kõverikul iga 60 m tagant.
§ 22. Jääteele peab paigaldama iga kilomeetri järel liiklusmärk 651 «Kilomeetritähis» kauguste näitamisega mõlemale poole jäätee lõpuni.
§ 23. Ülesõidud lõhedest ja nendele rajatud sillad, samuti teised ohtlikud kohad, millest ümbersõidu võimalus puudub, peavad olema tähistatud järgmiselt:
1) 150 m kuni 300 m enne ohtlikku kohta peab olema paigaldatud hoiatusmärk 152, 153 või 154 «Ebatasane tee»;
2) alates hoiatusmärgist «Ebatasane tee» kuni ohtliku kohani peavad sõidutee mõlemad ääred olema tähistatud puna-kollaste hoiatuspostidega vahekaugusega mitte üle 25 m.
§ 24. Üldiseks liiklemiseks avatud jääteel peab olema mõlemas otsas valvetalitus. Valvetalituse töötaja ülesandeks on:
1) jäätee päevaraamatu pidamine lisas 1 toodud vormi kohaselt;
2) jääteed ületavate sõidukite registreerimine ning jääle mineva ja jäält tuleva liikluse reguleerimine;
§ 25. Jäätee kummaski otsas asuvate valvetalituste töötajate vahel peab olema telefoni- või raadioside. Side puudumisel ei tohi liiklust avada. Side katkemise korral tuleb jäätee sulgeda ja veenduda, et kõik sõidukid lahkuksid jääteelt. Pimeda aja saabumisel või liikluse sulgemisel muudel põhjustel peavad jäätee valvetöötajad veenduma, et jääteele ei ole jäänud sõidukeid ning vajaduse korral rakendama meetmeid nende maale toimetamiseks.
§ 26. Jäätee valvetalitus peab olema varustatud esmaste päästevahenditega, milleks võivad olla plangud, lauad, köied, päästerõngad jms, ning esmaabivahendite ja signaalrakettidega. Jäätee valvetalituse töötajal peab olema:
1) standardi EVS-EN 471:2000 «Märguriietus» kohane 3. klassi kollakas-roheline ohutusriietus;
2) liikluse reguleerimise ketas;
3) ilmastikuoludele vastav erksavärviline kaitseriietus.
§ 27. Kui üldiseks liiklemiseks rajatud jääteel on liiklus suletud, peab jääle viiv tee olema tõkestatud tee laiuse helkuritega varustatud puna-kollase tõkkepuuga, mille külge on kinnitatud liiklusmärk 311 «Sõidu keeld». Samasugune tõkestus on kohustuslik jäätee lõplikul sulgemisel kuni reaalse jäälesõidu võimaluse möödumiseni.
§ 28. Ainult inimeste, hobuveokite või mootorkelkude liiklemiseks ettenähtud jäätee alguses peavad olema paigaldatud teabetahvlid täiendavate nõuetega, mida tee rajaja peab vajalikuks lisaks käesolevas määruses ettenähtule.
§ 29. Talitee seisund peab vastama käesoleva määruse lisas 2 toodud nõuetele.
§ 30. Jäätee seisundit kontrollitakse iga päev, ebasoodsate ilmastikuolude puhul aga vastavalt vajadusele. Pärast vaatlust tehakse sõidutee seisundi kohta sissekanne jäätee päevaraamatusse, trassi asukohamuutused kantakse skeemile ja sellest antakse teada liiklejatele.
§ 31. Jääle märgade pragude ja sulavee tekkimisel peab muutma sõidutee asukohta.
§ 32. Üldiseks liiklemiseks võib avada jäätee vastavalt käesoleva määruse lisas 3 toodud jää paksuse nõuetele.
§ 33. Jää tugevusvaru teguri N väärtused on toodud käesoleva määruse lisas 4.
LIIKLEMINE JÄÄTEEL
§ 34. Liiklus jääteel toimub liikluseeskirja kohaselt käesolevast määrusest tulenevate erisustega.
§ 35. Jääteel peavad sõidukijuhid täitma jäätee algusesse ülespandud jäätee kasutamise nõudeid ning valvetalituse töötajate korraldusi.
§ 36. Liiklemine jääteel toimub ainult valge ajal.
§ 37. Alla 300 m nähtavuse korral liiklus suletakse.
§ 38. Jääteele võib sõita ainult tähistatud kohtadest.
§ 39. Sõiduki uksed peavad olema kergelt avatavad ja sõitjatel turvavööd kinnitamata.
§ 40. Sõidukid võivad jääteele sõita vähemalt kaheminutilise ajavahemiku järel.
§ 41. Eesliikujale võib läheneda kuni 250 m kaugusele. Eessõitjast möödumine ja möödasõit ning kahesuunaline liiklus samal sõiduteel on keelatud.
§ 42. Jääteel peatumine on lubatud ainult käesoleva määruse lisas 4 sätestatud tingimustel. Hädapeatunud sõidukid tuleb jäält võimalikult kiiresti eemaldada ja sellest informeerida jäätee valvetalitust.
§ 43. Lubatud sõidukiirused on vahemikus 10 kuni 25 km tunnis ja 40 kuni 70 km tunnis. Jää paksusel üle 50 cm on sõidukiiruse valik vaba, kuid mitte üle 70 km tunnis.
§ 44. Liikluskorraldusvahenditega tähistatud ebatasased kohad võib ületada kiirusel kuni 25 km tunnis.
§ 45. Jääteelt kõrvale sõitmine on keelatud.
§ 46. Kui jääolud ei võimalda edasisõitmist, peab liikleja viivitamatult tagasi pöörduma ja hoiatama teeoludest jääteel liiklejaid ning jäätee valvetalitust. Tagasisõiduks peab võimaluse korral kasutama tagasisõidusuunale rajatud sõidurada.
§ 47. Jääkatte purunemisohu tekkimisel on kaassõitjad kohustatud sõidukijuhi nõudmisel sõidukist väljuma. Sõitu võib juht jätkata üksinda, avatud ustega.
§ 48. Kõigist jääteel esinevatest ohtlikest muutustest, märgistamata ohtudest või seisvatest sõidukitest tuleb esimesel võimalusel informeerida jäätee valvetalitust.
§ 49. Jäätee hooldamise eest vastutav isik peab jäätee seisukorrast ja liikluskorralduse muudatustest jääteel teatama viisil, mis võimaldab saada teavet sellel liiklejal, kes seda vajab.
§ 50. Jäätee valvetalituse töötajatel on õigus peatada sõidukeid Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud liikluse reguleerimise korra ja liikluseeskirja kohaselt jäätee nõuetekohase kasutamise ja liiklusohutuse tagamiseks ning sellega seotud teabe edastamiseks.
§ 51. Sõidukijuhil peavad olema veosedokumendid, milles on märgitud veetava kauba kaal, mille alusel jäätee valvetalituse töötajad saaksid vajaduse korral kindlaks teha sõiduki tegeliku massi. Sõiduki tegelikku massi võivad valvetalituse töötajad kontrollida ka kaalumisega.
§ 52. Liikluskorraldusnõuete täitmist jääteel kontrollivad politsei ja jäätee hooldamise eest vastutav isik «Teeseaduses» sätestatud korras.
§ 53. Teede- ja sideministri 11. aprilli 2000. a määrus nr 21 «Talitee rajamise, seisundi ja kasutamise nõuded» (RTL 2000, 51, 781) tunnistatakse kehtetuks.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 21. aprilli 2004. a määruse nr 106
«Talitee seisundi, rajamise ja hooldamise nõuded»
JÄÄTEE PÄEVARAAMAT
Jäätee nimi:
Jäätee rajaja:
Jäätee hooldaja:
Jäätee hooldamise eest vastutav isik:
Andmed jäätee kohta:
Jää minimaalne paksus
Sõiduki (autorongi) suurim lubatud mass
Jääteel tehtud hooldetööde kirjeldus
(jäätee avamised ja sulgemised, praod, vesi, jääkonarused, roopad, lumeolud)
Valvetalituse töötaja nimi:
Valve algus:
Valve lõpp:
Valvetalituse töötaja allkiri:
TALITEE SEISUNDINÕUDED
Kvaliteedinäitajad Seisunditaseme iseloomustus
koheva, tuisanud või sulalume paksus alla 10 cm
ebatasasused
külmunud praod jääteel
lahtised praod jääteel alla 10 cm
alla 50 cm
alla 7 cm
SÕIDUTEE LAIUS vähemalt 6 m
LUBATUD MINIMAALNE JÄÄ PAKSUS LIIKLUSEKS AVATUD JÄÄTEEL
Koormuse nimetus Tegelik mass (t)
Jää paksus (cm) erinevate tugevusvaru tegurite (N) puhul
N = 1,0 N = 1,2 N = 1,4 N = 1,6 N = 1,9
Inimene 0,1 6 8 9 11
Mootorkelk 0,8 17 17 18 20
Regi koormaga kuni 500 kg 1,0 17 18 20 23
Mootorsõiduk 2,7 20 22 24 25 27
3,5 21 25 27 29 31
6,0 29 32 35 38 41
6,5 30 34 36 39 42
8,5 35 38 42 45 48
10,0 38 42 45 48 52
12,0 42 46 49 53 57
16,0 48 52 56 60 66
20,0 53 59 63 68 74
25,0 60 65 71 76 82
30,0 65 72 77 83 90
35,0 71 77 84 89 97
40,0 76 83 89 96 104
JÄÄ TUGEVUSVARU TEGURI N VÄÄRTUSED
Tugevusvaru tegur olenevalt jää seisundist
Pragudeta Kuni 3 cm laiused külmunud praod Kuni 5 cm laiused lahtised praod
Jäätee ületamine on võimalik üksikutel koormustel ilma peatuseta 1,0 1,2 1,6
Jäätee ületamine on võimalik üksikute koormuste kaupa, üksteise järel kindla intervalliga 1,2 1,4 1,9
Jääteel võib lubada kahe koormuse või kahe sõidutee kõrvuti asetamist. Sellises olukorras on lubatud nii sõidukite jääl seismine kui ka möödasõit 1,6 – –


§ 6 Kommertsteadaande edastamine
§ 12 Riikliku järelevalve teostajad
§ 13 Riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku õigused ja kohustused
§ 14 Riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku ettekirjutus
20.04.2004 otsus nr 593
(2) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seadust (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117; 78, 527), arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.
1) infoühiskonna teenus – teenus, mida osutatakse majandus- või kutsetegevuse raames teenuse kasutaja otsesel taotlusel ja mille puhul andmeid töödeldakse, säilitatakse ja edastatakse digitaalkujul andmete töötlemiseks ja säilitamiseks mõeldud elektrooniliste vahendite abil, kusjuures osapooled ei viibi üheaegselt samas kohas. Infoühiskonna teenus peab olema täielikult üle kantud, edastatud ja vastu võetud elektrooniliste sidevahendite abil. Infoühiskonna teenus ei ole faksi ja telefonikõne abil edastatud teenus ning ringhääling ringhäälinguseaduse (RT I 1994, 42, 680; 66, 1145; 1995, 83, 1437; 97, 1664; 1996, 49, 953; 1997, 29, 448; 52, 834; 93, 1564; 1998, 2, 42 ja 44; 1999, 16, 268; 25, 364; 59, 613; 2000, 25, 143; 35, 220; 102, 666; 2001, 53, 310; 2002, 3, 5; 21, 117; 53, 336; 57, 357; 61, 375; 63, 387; 2003, 4, 22; 83, 560; 88, 594) tähenduses;
15) loteriidele ja hasartmängudele, sealhulgas rahalise panusega õnnemängudele ja kihlveotehingutele.
Teenuse osutaja ja teenuse kasutaja vahel üldkasutatavate andmesidevahendite vahendusel lepingu sõlmimine osapoolte üheaegse kohalolekuta peab toimuma vastavalt võlaõigusseaduse (RT I 2001, 81, 487; 2002, 60, 374; 2003, 78, 523; 2004, 13, 86) §-s 621 sätestatule.
1) teenuse osutaja ei tea teabe sisu ega ole kahjutasu nõude puhul teadlik faktidest või asjaoludest, millest ilmneb ebaseaduslik tegevus või teave;
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu ei piira järelevalvet teostava ametiisiku õigust nõuda teenuse osutajalt informatsiooni teabe kohta.
§ 12. Riikliku järelevalve teostajad
Käesolevas seaduses teenuse osutaja kohta antavale teabele, kommertsteadaandele ja selle edastamisele sätestatud nõuete järgimise üle teostavad vastavalt oma pädevusele järelevalvet Sideamet ja Andmekaitse Inspektsioon.
§ 13. Riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku õigused ja kohustused
(1) Riiklikku järelevalvet teostaval ametiisikul on õigus vastavalt oma pädevusele:
1) kontrollida käesolevas seaduses sätestatud nõuetest kinnipidamist teenuse osutaja poolt;
2) saada teenuse osutajalt järelevalve teostamiseks vajalikku informatsiooni;
3) teha ettekirjutus.
(2) Riiklikku järelevalvet teostava asutuse ametiisik on kohustatud:
1) järelevalvetegevuses tõendama oma kuuluvust järelevalvet teostama õigustatud isikute hulka;
2) tagama talle riikliku järelevalve teostamisel teatavaks saanud äri- või tehnikaalase teabe konfidentsiaalsuse, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.
§ 14. Riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku ettekirjutus
(1) Riiklikku järelevalvet teostav ametiisik:
1) juhib teenuse osutaja tähelepanu õiguserikkumisele;
5) selgelt väljendatud nõue koos viidetega vastavate õigusaktide sätetele;
7) ettekirjutuse täitmata jätmisel rakendatava sunniraha määr;
(3) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib järelevalvet teostav ametiisik rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
(1) Käesolevas seaduses teenuse osutaja kohta antavale teabele, kommertsteadaandele ja selle edastamisele sätestatud nõuetele mittevastava infoühiskonna teenuse osutamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601; 2004, 7, 40) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 110, 654; 2003, 26, 156; 83, 557; 88, 590) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud väärtegude kohtuvälised menetlejad on vastavalt oma pädevusele:
1) Sideamet;
2) Andmekaitse Inspektsioon.
Tehnilise normi ja standardi seaduses (RT I 1999, 29, 398; 2000, 29, 169; 78, 495; 2002, 32, 186; 99, 580; 2003, 88, 594; 2004, 2, 8) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (6) Infoühiskonna teenus on infoühiskonna teenuse seaduse § 2 punktis 1 sätestatud teenus.»;
2) paragrahvi 2 lõige 7 tunnistatakse kehtetuks.
1 Käesolevas seaduses on arvestatud nõudeid, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivist 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (ELT L, 178, 17.7.2000 lk 1).


Sõjarelvade käitlemise tegevusluba | Eesti.ee
Sõjarelvadega seotud tegevusluba on vaja tegutsemiseks järgmistel tegevusaladel:
sõjarelva, selle olulise osa või lõhkeainet mittesisaldava lahingumoona valmistamine;
sõjarelva parandamine või ümbertegemine teenuse osutamisena;
sõjarelva, laskemoona või lahingumoona vedamine;
sõiduki, veesõiduki, õhusõiduki või muu toote valmistamine, millele paigaldatakse sõjarelv.
Lisaks võib taotleda tegevusluba tegutsemiseks järgmistel tegevusaladel:
laskemoona või lahingumoona hoidmise teenuse osutamine;
laskemoona või lõhkeainet sisaldava lahingumoona valmistamine.
Tegevusi sõjarelvadega, selle laskemoona või lahingumoona seonduvatel tegevusaladel reguleerib:
relvaseadus (RelvS)
ta on Euroopa Liidu liikmesriigis, Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis või Šveitsi Konföderatsioonis asutatud juriidiline isik;
tema aktsia- või osakapitali suurus on vähemalt 25 000 eurot;
tema aktsia- või osakapital on enne tegevusloa taotlemist sisse makstud;
tema asukoht ja juhatuse asukoht on Eestis;
tema osanikel ja aktsionäridel, sealhulgas kaudsetel osanikel ja aktsionäridel, prokuristil, juhatuse ja nõukogu liikmetel ning juriidilise isiku juhtimise üle valitsevat mõju omaval muul isikul, on täidetud RelvS § 83 ülaindeksiga 5 ja § 83 ülaindeksiga 23 lõikes 2 sätestatud nõuded;
tema vastutaval isikul on täidetud RelvS § 83 ülaindeksiga 25 lõikes 2 sätestatud nõuded;
tema töötajatel, alltöövõtjal ja teenuse osutajal on täidetud RelvS § 83 ülaindeksiga 24 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuded;
tal on RelvS §-s 83 ülaindeksiga 27 sätestatud nõuetekohane vastutuskindlustus;
ta ei tegele turvateenuste osutamisega, välja arvatud RelvS § 83 ülaindeksiga 33 lõike 1 punktis 3 nimetatud tegevusloa taotlemisel;
ta ei osuta eradetektiiviteenust;
tegevusloa andmine ei tekita kõrgendatud ohtu avalikule ja põhiseaduslikule korrale, ei kahjusta riigi välissuhtlust ega sea ohtu riigi julgeolekut.
Politsei võib tegevusloa taotleja kirjalikul nõusolekul koguda tema kohta isikuandmeid kriminaalmenetluse seadustiku § 126 ülaindeksiga 3 lõikes 1 nimetatud jälitustoiminguga ning päringuga sideettevõtjale elektroonilise side seaduse § 111 ülaindeksiga 1 lõigetes 2 ja 3 sätestatud andmete kohta, kui see on vajalik selleks, et otsustada tegevusloa andmine.
tegevusloaga taotletava tegevuse kirjeldus, sealhulgas sõjarelvade, nende oluliste osade, laskemoona ja lahingumoona kogus (nt aastane maksimaalne tootmismaht või hoitav kogus);
tegevusluba taotleva ettevõtja osanike ja aktsionäride nimekiri ning ettevõtja juhatuse ja nõukogu liikmete nimekiri, kus on märgitud füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood, selle puudumise korral sünniaeg ja elukoht, ning juriidilise isiku täielik nimi, asukoht ja äriregistrikood;
ettevõtja juhatuse ja nõukogu liikmete isikuankeedid;
ettevõtja juhatuse ja nõukogu välisriigi hariduse ja karistatuse dokumendid (Kontrollitava välisriigis hariduskäiku kinnitavad dokumendid ja kõikidest elukohariikidest (kui neid on olnud mitu ja ta on elanud neis kuus kuud ja enam) karistusandmed või ametlik kinnitus nende puudumise kohta. Dokumendid peavad olema tõlgitud eesti või inglise keelde ning kinnitatud tunnistusega (apostilliga), kui välislepingust ei tulene teisiti.);
andmed vastutava isiku ja tema asendaja kohta, nagu ees- ja perekonnanimi, isikukood, selle puudumise korral sünniaeg, elukoht, telefoninumber, samuti andmed vastutava isiku pädevuse kohta;
isikuankeedid;
välisriigi hariduse ja karistatuse dokumendid (Töötaja, alltöövõtja või teenuse osutaja andmed peab taotleja esitama esimesel võimalusel, kuid enne töötajaga töölepingu või muu sellise lepingu sõlmimist või alltöövõtja või teenuse osutajaga lepingu sõlmimist.);
väljavõte ettevõtja raamatupidamisdokumentidest, mis kinnitavad aktsiakapitali või osakapitali sissemaksmist;
andmed vastutuskindlustuse kohta.
Kui tegevusloa taotlemise ajaks on teada, siis ka:
töötajate nimekiri, kus on märgitud nende ees- ja perekonnanimi, elukoht ja isikukood, selle puudumise korral sünniaeg;
isikuankeedid
välisriigi hariduse ja karistatuse dokumendid (Kontrollitava välisriigis hariduskäiku kinnitavad dokumendid ja kõikidest elukohariikidest (kui neid on olnud mitu ja ta on elanud neis kuus kuud ja enam) karistusandmed või ametlik kinnitus nende puudumise kohta. Dokumendid peavad olema tõlgitud eesti või inglise keelde ning kinnitatud tunnistusega (apostilliga), kui välislepingust ei tulene teisiti.);
alltöövõtjate ja teenuse osutajate nimekiri, kus on märgitud ettevõtja täielik nimi ja registrikood ning töötajate ees- ja perekonnanimi, elukoht ja isikukood, selle puudumise korral sünniaeg;
kvälisriigi hariduse ja karistatuse dokumendid;
käitlemiskoha aadress ja telefoninumber;
kui käitlemiskoha asukoha kinnistu ja hooned ei kuulu tegevusloa taotlejale, kinnistu ja hoonete üüri- või rendilepingu või muu kinnistu ja hoonete kasutamise õigust kinnitava lepingu koopia, mis tõendab, et tegevusloa taotlejal on õigus kasutada kinnistut ja sellel paiknevaid hooneid taotletava tegevuse jaoks.
Töötaja, alltöövõtja või teenuse osutaja andmed peab taotleja esitama esimesel võimalusel, kuid enne töötajaga töölepingu või muu sellise lepingu sõlmimist või alltöövõtja või teenuse osutajaga lepingu sõlmimist.
Kui ettevõtja tegevus hõlmab peale sõjarelva käitlemise ka selle laskemoona käitlemist, milleks on vaja taotleda tegevusluba lõhkematerjaliseaduse alusel, esitatakse politsei- ja piirivalveametile üks tegevusloa taotlus. Tegevusloa taotlus peab lisaks ülal loetletud andmetele sisaldama ka lõhkematerjaliseaduse §-s 13 nimetatud andmeid.
e-kirjaga digitaalselt allkirjastatuna Põhja prefektuurile aadressil pohja@politsei.ee;
posti teel Põhja prefektuurile aadressil Pärnu mnt 139, Tallinn, 15028;
Tegevusloa taotlemiseks tasuge riigilõiv 950 eurot rahandusministeeriumi arvelduskontole viitenumbriga 2900082472:
Luminor - EE701700017001577198.
Tegevusloa taotluse rahuldamise või sellest keeldumise otsustab politsei- ja piirivalveameti juurde valitusasutuste esindajatest moodustatud komisjon. Tegevusloa taotlus lahendatakse 80 tööpäeva jooksul taotluse esitamisest arvates. Taotluse lahendamise tähtaega võib üks kord kuni 60 tööpäeva võrra pikendada, kui see on vajalik juhtumi keerukuse tõttu, teavitades sellest taotluse esitanud ettevõtjat.
Kui taotluses on info puudulik, võetakse taotlejaga ühendust hiljemalt puuduse tuvastamise päevale järgneval tööpäeval. Kui taotleja ei esita nõutud andmeid tähtaegselt, võib politsei- ja piirivalveamet jätta tegevusloa taotluse lahendamata.
Tegevusloa taotluse lahendamisel ei kohaldata majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses sätestatud tegevusloa vaikimisi kehtima hakkamist. Tegevusluba antakse kuni viieks aastaks või ajutise kohustuse või ülesande täitmise ajaks, kui selleks kulub vähem kui üks aasta.
Tegevusloa kehtivuse peatamise korral peab tegevusloa omaja tagama tema valduses olevate sõjarelvade, laskemoona ja lahingumoona hoiuleandmise selleks õigustatud isikule või nõuetekohase valve ja kaitse kuni sõjarelvade, laskemoona ja lahingumoona võõrandamise või hävitamiseni või tegevusloa peatamise lõpetamiseni või uue tegevusloa saamiseni.
Sõjarelvade, laskemoona ja lahingumoona hoiuleandmine, vedu, hoidmine, valve, kaitse ning tagastamine toimub tegevusloa omaja kulul.
Tegevusloa kehtetuks muutumise, kehtivuse peatamise või kehtetuks tunnistamise korral peab tegevusloa omaja tagama tema valduses olevate sõjarelvade, laskemoona ja lahingumoona hoiuleandmise selleks õigustatud isikule või nõuetekohase valve ja kaitse kuni sõjarelvade, laskemoona ja lahingumoona võõrandamise või hävitamiseni või tegevusloa peatamise lõpetamiseni või uue tegevusloa saamiseni.
Riiklikku järelevalvet sõjarelvade, nende oluliste osade ja laskemoona käitlemise üle eraõiguslike isikute poolt teeb politsei- ja piirivalveamet, laskemoona ja lahingumoona käitlemise üle teeb järelevalvet tehnilise järelevalve amet.
Relvaseaduse alusel sõjarelvade tegevusloa taotlemisega seotud küsimuste korral saate pöörduda:
Põhja prefektuur: Riita Proosa, e-post: riita.proosa@politsei, tel: 612 4427; Annika Lepamaa, e-post: annika.lepamaa@politsei.ee, tel: 612 4455.
Viimati muudetud: 26-06-2018 11:06 | Teksti koostas: Politsei- ja piirivalveamet