I ÜLDSÄTTEDII KOOLI MOODUSTAMINE
§ 31 Õpilasel on õigus:VI KOOLITÖÖTAJADVII KOOLIELU KORRALDAMINEVII1 KOOLI SISEHINDAMINE JA KOOLI NÕUSTAMINE SISEHINDAMISE KÜSIMUSTESVIII KOOLI VARA, FINANTSEERIMINE JA EELARVEVIII1 RIIKLIK JÄRELEVALVEIX KOOLI ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBERKUJUNDAMINE, MUNITSIPAAL- VÕI ERAOMANDISSE ANDMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINEX > SEADUSE RAKENDAMINE
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:03.11.2006Redaktsiooni kehtivuse lõpp:10.12.2006Avaldamismärge:
Põhikooli- ja gümnaasiumiseadusVastu võetud 15.09.1993RT I 1993, 63, 892(vt samuti §-s 51 toodud erandeid).Muudetud järgmiste aktidega (näita)VastuvõtmineAvaldamineJõustumine14.12.1993RT I 1993, 79, 118608.01.199423.11.1994RT I 1994, 91, 152830.12.199426.06.1996RT I 1996, 49, 95326.07.199618.03.1997RT I 1997, 24, 36525.03.199710.09.1997RT I 1997, 69, 111104.10.199703.06.1998RT I 1998, 57, 85906.07.199810.02.1999RT I 1999, 24, 35821.03.1999terviktekst RT paberkandjalRT I 1999, 42, 49712.10.1999RT I 1999, 79, 73001.09.200004.04.2000RT I 2000, 33, 19504.05.200014.06.2000RT I 2000, 54, 34916.07.200022.11.2000RT I 2000, 95, 61101.01.200116.05.2001RT I 2001, 50, 28801.07.200129.08.2001RT I 2001, 75, 45421.09.200120.02.2002RT I 2002, 25, 14401.09.200226.03.2002RT I 2002, 34, 20529.04.200205.06.2002RT I 2002, 53, 33601.07.200218.06.2002RT I 2002, 57, 35901.09.200219.06.2002RT I 2002, 61, 37501.08.200220.06.2002RT I 2002, 63, 38929.07.200220.06.2002RT I 2002, 64, 39320.07.200216.10.2002RT I 2002, 90, 52101.01.200329.01.2003RT I 2003, 21, 12513.03.200307.04.2004RT I 2004, 27, 18001.05.200414.04.2004RT I 2004, 30, 20607.05.200421.04.2004RT I 2004, 41, 27605.07.200428.06.2004RT I 2004, 56, 40401.09.200429.09.2005RT I 2005, 54, 43101.01.200615.06.2006RT I 2006, 32, 24617.07.2006, osaliselt 1.09.200628.09.2006RT I 2006, 46, 33403.11.2006I. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. (1) Käesolev seadus määrab kindlaks üldhariduskooli (edaspidi põhikool ja gümnaasium) õigusliku seisundi ja töökorralduse. (2) Eraõigusliku juriidilise isiku asutusena tegutsevale põhikoolile või gümnaasiumile kohaldatakse käesolevat seadust niivõrd, kuivõrd erakooliseadus ei sätesta teisiti. (3) Käesolevas seaduses ja selle alusel antud määrustes ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi. (4) Käesolevas seaduses ja selle alusel antud määrustes käsitletakse isiku elukohana rahvastikuregistrisse kantud elukoha aadressi. Kui isikul ei ole registrijärgset elukohta, määratleb isik oma elukoha ise.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 2. (1) Põhikool ja gümnaasium on ühtluskool, milles iga järgmine õppeaasta (klass) tugineb vahetult eelmisele ning võimaldab tõrgeteta ülemineku ühest koolist teise. (2) Põhikool on kool, mis loob õpilastele võimalused põhihariduse omandamiseks ning koolikohustuse täitmiseks. Põhikoolis on 1.-9. klass. Hariduse kättesaadavuse ja koolikohustuse täitmise tagamiseks võidakse moodustada algkoole (sealhulgas lasteaed-algkoole), milles sõltuvalt vajadustest ja võimalustest võivad olla 1.–6. klass, ning lasteaed-põhikoole. (3) Gümnaasium on kool, mis loob võimalused üldkeskhariduse omandamiseks. Gümnaasiumis on 10.-12. klass. Gümnaasiumi juures võivad olla põhikooli klassid, millega luuakse võimalused põhihariduse omandamiseks. (4) Kool käesoleva seaduse tähenduses on: 1) lasteaed-algkool; 11) lasteaed-põhikool; 2) algkool; 3) põhikool; 4) gümnaasium; 5) gümnaasium, mille juures on põhikooli klasse; 6) põhikool ja gümnaasium, mis tegutsevad ühe asutusena. (5) Kooli nimetus ei pea sisaldama sõna «gümnaasium» või «põhikool».[RT I 2004, 30, 206 - jõust. 07.05.2004] § 3. (1) Põhihariduse ja üldkeskhariduse standardid kehtestatakse põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekavaga kooliastmeti. Kooliastmed on: 1) I kooliaste - 1.-3. klass; 2) II kooliaste - 4.-6. klass; 3) III kooliaste - 7.-9. klass; 4) gümnaasium - 10.-12. klass. (2) Põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega . Põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava (abiõppe õppekava) ja toimetuleku riikliku õppekava kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega . (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud vastava riikliku õppekava alusel koostab kool oma õppekava. Kooli õppekava kinnitab kooli direktor käskkirjaga. (31) Kooli õppekava ja selles tehtavad muudatused ning täiendused kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387; 78, 526; 2004, 27, 180; 41, 275 ja 276; 45, 316) § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi (4) Usuõpetus on mittekonfessionaalne. Kool on kohustatud usuõpetust õpetama, kui seda soovivaid õpilasi on kooliastmes vähemalt 15. Usuõpetuse õppimine on vabatahtlik.[RT I 2004, 56, 404 - jõust. 01.09.2004] § 31. (1) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostab kool koostöös hoolekogu (nõukogu) ja õppenõukoguga kooli arengukava. (2) Kooli arengukavas määratakse: 1) kooliarenduse põhisuunad ja -valdkonnad; 2) tegevuskava kolmeks aastaks; 21) eesti õppekeelele üleminekuks vajalikud ja võimalikud meetmed muukeelses gümnaasiumis. 3) arengukava uuendamise kord. (21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud arengukava tegevuskava koostamisel arvestatakse käesoleva seaduse § 422 lõikes 3 nimetatud sisehindamise aruandes väljatoodud kooli tegevuse tugevuste ja parendusvaldkondadega. (3) Kooli arengukava kinnitamise korra kehtestab kooli pidaja. (4) Kooli pidaja korraldab arengukava avalikustamise avaliku teabe seaduse alusel kooli tegevuse kajastamiseks peetaval veebilehel (edaspidi kooli veebileht).[RT I 2006, 32, 246 - jõust. 17.07.2006; 1. 09. 2006] § 4. (1) Sõltuvalt õpilaste vajadusest saada eriõpet, eriabi, kasvatuse eritingimusi ja ravi, võib põhikool ja gümnaasium olla erivajadustega õpilaste kool või sanatoorne kool. (2) Erivajadustega õpilaste kool on keha-, kõne-, meele- ja vaimupuuetega ning psüühikahäiretega, samuti kasvatuse eritingimusi vajavatele õpilastele. (21) Kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kooli suunatakse õpilane alaealiste komisjoni taotlusel kohtumääruse alusel alaealise mõjutusvahendite seaduses (RT I 1998, 17, 264) sätestatud alustel ja korras. (3) Sanatoorne kool on tervisehäiretega õpilastele, kus nad õpivad ja saavad vajalikku ravi. (4) Eriõppe puhul võib õppeaastate arv tulenevalt õppekavast erineda käesoleva seaduse §-s 2 kehtestatust. Erineva õppeaastate arvu, õppeainete loendi ja õppetundide arvu erivajadustega õpilaste koolis ja sanatoorses koolis kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega .[RT I 2004, 27, 180 - jõust. 01.05.2004] § 5. Põhikool ja gümnaasium on munitsipaalkoolid. Vabariigi Valitsuse otsusel võivad põhikool ja gümnaasium olla ka Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatavad või maavalitsuse haldamisele kuuluvad riigikoolid.[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] § 6. (1) Koolis toimub õppetegevus päevases, õhtuses ja kaugõppe vormis. (2) Põhihariduse omandamine õhtuses ja kaugõppe vormis ning kooli lõpetamine eksternina on lubatud koolikohustusliku vanuse ületanud isikutel, kes pole omandanud põhiharidust. Üldkeskhariduse omandamine õhtuses ja kaugõppevormis ning kooli lõpetamine eksternina on lubatud põhihariduse omandanud isikutel. Põhikooli ja gümnaasiumi õhtuses ja kaugõppe vormis õppimise, samuti kooli eksternina lõpetamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega .[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] § 7. Kool juhindub käesolevast seadusest, muudest õigusaktidest ja oma põhimäärusest.§ 8. Õppimine on riigi ja kohalike omavalitsuste põhikoolides ja gümnaasiumides õppemaksuta.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 9. (1) Põhikoolis, põhikooli üksikutes astmetes ja põhikooli üksikutes klassides võib õppekeeleks olla mis tahes keel - munitsipaalkoolides kohaliku omavalitsuse volikogu ja riigikoolides haridus- ja teadusministri otsustuse alusel. Vastava ettepaneku kohaliku omavalitsuse volikogule või haridus- ja teadusministrile teeb kooli hoolekogu. (11) Gümnaasiumiastmes on õppekeeleks eesti keel. Munitsipaalkooli gümnaasiumiastmes ja munitsipaalkooli gümnaasiumiastme üksikutes klassides võib õppekeeleks olla ka mis tahes muu keel. Loa muus keeles toimuvaks õppetööks annab Vabariigi Valitsus kohaliku omavalitsuse volikogu taotluse alusel. Vastava ettepaneku kohaliku omavalitsuse volikogule teeb kooli arengukavast lähtudes gümnaasiumi hoolekogu. (12) Kooli või klassi õppekeeleks loetakse keel, milles toimuv õpe moodustab vähemalt 60 protsenti õppekava mahust. (2) Koolis või klassis, kus õpe ei toimu eesti keeles, on eesti keele õpe 1. klassist alates kohustuslik. (3) Põhiharidust omandavatele õpilastele, kelle emakeel ei ole kooli õppekeel, loob kool koostöös riigi ja kohaliku omavalitsusega võimalused oma emakeele õppimiseks ja rahvuskultuuri tundmaõppimiseks eesmärgiga säilitada oma rahvuslik identiteet. Emakeele õppimiseks ja rahvuskultuuri tundmaõppimiseks võimaluste loomise tingimused ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega .[RT I 2003, 21, 125 - jõust. 13.03.2003] § 10. [Kehtetu – RT I 1994, 91, 1528 - jõust. 30.12.1994] II. peatükk KOOLI MOODUSTAMINE § 11. [RT I 2006, 46, 334– 3. 11. 2006] (1) Haridus- ja Teadusministeerium ja valla- või linnavalitsus, lähtudes kohaliku omavalitsuse volikogu otsusest, moodustavad ning finantseerivad põhi- ja keskhariduse omandamise võimaldamiseks vajalikul hulgal koole. (2) Kooli moodustamiseks peab kooli teeninduspiirkonnas elama vastavaealisi lapsi: 1) 3-klassilise algkooli moodustamiseks 30 õpilast; 2) 6-klassilise algkooli moodustamiseks 60 õpilast; 3) põhikooli moodustamiseks 90 õpilast. (3) Gümnaasiumi (10.-12. klass) moodustamiseks peab olema 60 õpilast. (4) [Kehtetu – RT I 2000, 95, 611 - jõust. 01.01.2001] § 12. (1) Riigikooli moodustab Haridus- ja Teadusministeerium kohaliku omavalitsuse volikogu nõusolekul. (2) Munitsipaalkooli moodustab valla- või linnavalitsus kohaliku omavalitsuse volikogu otsusel Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt antud koolitusloa alusel. Mitut omavalitsusüksust teenindava kooli moodustavad ühiselt nende omavalitsusüksuste valla- või linnavalitsused, lähtudes kohalike omavalitsuste volikogude otsustest Haridus- ja Teadusministeeriumi antud koolitusloa alusel. (3) Koolil on oma põhimäärus, kus peavad olema järgmised andmed: 1) täielik nimetus, asukoht ja liik; 2) tegevuse eesmärgid ja ülesanded; 3) õppekeel; 4) õppe- ja kasvatuskorralduse alused; 5) õpilaste õigused ja kohustused; 6) kooli töötajate (personali) õigused ja kohustused; 7) finantseerimise, majandamise ja asjaajamise alused; 8) ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise alused ning kord. (4) Munitsipaalkooli põhimääruse kinnitamine ja selle muutmine toimub valla- või linnavolikogu sätestatud korras. Riigikooli põhimääruse kinnitab haridus- ja teadusminister või maavanem, kui riigikool on maavalitsuse haldamisel.[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] § 121. (1) Koolitusluba annab munitsipaalkoolile õiguse läbi viia koolitustegevust riiklikule õppekavale vastava õppekava alusel koolitusloal märgitud kooliastmes. Koolitusloa vormi kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega . (2) Taotluse koolitusloa saamiseks esitab valla- või linnavalitsus Haridus- ja Teadusministeeriumile vähemalt viis kuud enne õppeaasta algust. (3) Taotlusele lisatakse: 1) kooli põhimäärus; 2) õppekava; 3) andmed pedagoogide kvalifikatsiooni kohta; 4) andmed kasutatavate ruumide (hoonete), maa-ala ja nende vastavuse kohta tervisekaitse- ja ohutusnõuetele; 5) andmed kooli teeninduspiirkonna kohta ning maavanema kirjalik nõusolek kooli asutamise vajalikkuse kohta lähtuvalt piirkondlikust hariduspoliitikast ja koolivõrgu kujundamise vajadusest. (4) Pedagoogide kvalifikatsiooninõuded kehtestab haridusminister määrusega . Tervisekaitsenõuded kooli ruumidele (hoonetele), sisustusele ja maa-alale kehtestab sotsiaalminister määrusega . (5) Haridus- ja Teadusministeerium vaatab koolitusloa taotluse läbi kahe kuu jooksul taotluse saamise päevast arvates. (6) Haridus- ja Teadusministeerium ei anna koolitusluba, kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 ettenähtud andmed puuduvad või ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele. Koolitusloa andmise või selle andmisest keeldumise otsus tehakse koolitusloa taotlejale teatavaks posti teel või elektrooniliselt kümne tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates. (7) Enne koolitusloa taotluse esitamist tasub valla- või linnavalitsus riigilõivu.[RT I 2004, 41, 276 - jõust. 05.07.2004] § 13. (1) Haridus- ja Teadusministeeriumil on õigus koolitusluba kehtetuks tunnistada, kui:1) kool või kooli pidaja ei ole ettenähtud tähtajaks ja korras täitnud riikliku järelevalve läbiviimisel tehtud ettekirjutust;2) kool ei ole ühe aasta jooksul pärast koolitusloa väljaandmist alustanud õppetegevust, on tegevuse peatanud või lõpetanud;3) kohaliku omavalitsuse volikogu on teinud otsuse kooli tegevuse lõpetamise kohta;4) riikliku järelevalve käigus ilmneb, et kooli tegevus on vastuolus seadustega ja nende alusel väljaantud õigusaktidega või kooli põhimäärusega.
[RT I 2006, 32, 246 - jõust. 01.09.2006] § 14. Munitsipaal- ja riigikoolid registreeritakse Vabariigi Valitsuse seaduse § 40 lõike 3 alusel asutatud riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris. Andmed kooli kohta kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 15. (1) Vajadusel moodustab valla- või linnavalitsus koolis eraldi klasse põhiharidust omandavatele kasvatusraskustega õpilastele alates teisest kooliastmest. (11) Põhiharidust omandavate kasvatusraskustega õpilaste klassi moodustamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega . (2) Haridus- ja Teadusministeerium või valla- või linnavalitsus moodustab vastavalt vajadusele koole tervisehäiretega lastele ja erivajadustega õpilastele. (3) Kooli direktor võib valla- või linnavalitsuse nõusolekul moodustada vastavalt vajadusele koolis ettevalmistusrühmi koolieelikutele alushariduse omandamise võimaldamiseks, pikapäevarühmi ja parandusõpperühmi. (31) Parandusõpperühm on õpiraskustega õpilastele väljaspool õppetunde õpiabi osutamiseks moodustatud rühm. (4) Koolis on raamatukogu. (5) Koolieelikute ettevalmistusrühmade, pikapäevarühmade ja parandusõpperühmade, samuti raamatukogude töökorralduse alused kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega .[RT I 2004, 30, 206 - jõust. 07.05.2004] § 16. (1) Kooli juures võivad tegutseda pikapäevarühmad, ringid, stuudiod jm klassivälise tegevuse vormid. (2) [Kehtetu – RT I 2002, 63, 389 - jõust. 29.07.2002] § 161. (1) Vajaduse korral moodustab kooli pidaja kooli juurde õpilaskodu. Õpilaskodu on kooli struktuuriüksus, kus tagatakse õpilasele tema individuaalsetele vajadustele ja huvidele vastavad õppimis-, elamis- ja kasvatustingimused. Õpilaskodu töökorralduse alused kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega . (2) Kooli pidaja taotlusel ning kooskõlastatult kooli asukohajärgse maavanemaga määrab haridus- ja teadusminister maakonnas munitsipaal- või erakooli (-koolid), mille juures olevas või moodustatavas õpilaskodus luuakse riiklikult toetatavad kohad, ning riiklikult toetatavate kohtade arvu nendes koolides. (3) Õpilase õpilaskodusse vastuvõtmise otsustab kooli direktor. Õpilase õpilaskodusse vastuvõtmise aluseks on: 1) õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul õpilase seadusliku esindaja (edaspidi vanem) taotlus või 2) sanatoorse kooli õpilaste puhul nõustamiskomisjoni otsus õpilase sanatoorsesse kooli suunamise kohta ning õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema taotlus või 3) erivajadustega õpilaste kooli õpilaste puhul nõustamiskomisjoni otsus õpilase erivajadustega õpilaste kooli suunamise kohta ning õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema taotlus või kohtumäärus õpilase kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kooli suunamise kohta või 4) käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud riiklikult toetatavale kohale vastuvõtmise taotlemisel õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema taotlus koos õpilase elukohajärgse valla- või linnavalitsuse sotsiaalabi ja -teenuseid korraldava struktuuriüksuse või ametiisiku põhjendatud taotlusega ning õpilase elukohajärgse ja õpilaskodu asukohajärgse maavanema nõusolekuga. (4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 4 nimetatud valla- või linnavalitsuse sotsiaalabi ja -teenuseid korraldava struktuuriüksuse või ametiisiku põhjendatud taotluses märgitakse: 1) tähtaeg, mille jooksul õpilasele õpilaskodus elamine tuleb võimaldada; 2) puudused õpilase hooldamisel ja kasvatamisel või muud asjaolud, mis takistavad õpilasel koolikohustuse täitmist; 3) õpilase ja vanema suhtes kasutusele võetud muud sotsiaalhoolekandelised abinõud koos põhjendusega, miks need ei ole osutunud küllaldaseks või nende kasutamine ei ole võimalik; 4) õpilasele ja vanemale õpilase õpilaskodus viibimise ajal osutatava abi liigid ja ulatus. (5) Õpilasele võimaldatakse õppimine koolis, mille juures olevasse õpilaskodusse ta suunatakse, vähemalt ühe õppeaasta jooksul. (6) Õpilaskodus võivad õpilased elada kogu õppeaasta jooksul, välja arvatud suvevaheajal, kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kooli õpilaskodus elavad õpilased aastaringselt.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] III. peatükk KOOLIKOHUSTUS § 17. (1) Koolikohustuslik on laps, kes jooksva aasta 1. oktoobriks saab seitsmeaastaseks. Õpilane on koolikohustuslik põhihariduse omandamiseni või 17-aastaseks saamiseni. (11) Vanem võib nõustamiskomisjonilt taotleda koolikohustuse edasilükkamist. (12) Käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud taotluse rahuldamise tingimused ja korra kehtestab sotsiaalminister määrusega . (2) Riik ja kohalikud omavalitsused peavad tagama soovijatele võimaluse keskhariduse omandamiseks. (3) Vanemate soovil võib esimesse klassi vastu võtta lapse, kes on jooksva aasta 30. aprilliks saanud kuueaastaseks. (4) Eestis elava välisriigi kodaniku ja kodakondsuseta isiku laps, välja arvatud välisriigi esindaja laps, on koolikohustuslik. (5) Koolikohustuslike laste arvestust peab valla- või linnavalitsus. Koolikohustuse täitmist kontrollib ja loob tingimused selle täitmiseks valla- või linnavalitsus koos kooliga. (6) Vanemad on kohustatud looma lapsele kodus soodsad tingimused õppimiseks ja koolikohustuse täitmiseks. (7) Lapse koolikohustuse täitmata jätmise eest kohaldatakse tema vanematele haldusõiguserikkumiste seadustiku (RT 1992, 29, 396; RT I 1999, 41, 496) § 153 sätteid. (8) Koolikohustuslike laste arvestamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 18. Vanematele on koolikohustusliku lapse jaoks kooli valik vaba, kui soovitud koolis on vabu kohti.§ 19. (1) Kool on kohustatud tagama õppimisvõimalused igale kooli teeninduspiirkonnas elavale koolikohustuslikule lapsele. (2) Kooli teeninduspiirkonna kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu. Mitut omavalitsusüksust teenindava kooli teeninduspiirkonna kinnitavad ühiselt vastavad valla- või linnavolikogud.§ 20. Koolikohustust võib täita ka kodus õppides. Koduõppe korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega .[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] § 21. (1) Valla- või linnavalitsus võimaldab erivajadustega õpilastel õppida elukohajärgses koolis haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel. Vastavate tingimuste puudumisel on puuetega või eriabi vajaval lapsel õigus õppida lähimas tingimustele vastavas koolis. (2) Kasvatuse eritingimusi vajav õpilane õpib ja täidab koolikohustust käesoleva seaduse § 4 lõikes 21 nimetatud koolis. (3) Võimetekohane õppekava või kool soovitatakse erivajadustega õpilastele meditsiiniliste, psühholoogiliste ja pedagoogiliste uuringute põhjal nõustamiskomisjoni otsusega. Erivajadustega õpilaste nõustamiskomisjoni suunamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega . (31) Nõustamiskomisjon moodustatakse maakonnas maavanema korraldusega. Linnavalitsus võib kooskõlastatult maakonna nõustamiskomisjoniga moodustada linna nõustamiskomisjoni. (32) Nõustamiskomisjon on viieliikmeline. Maakonna nõustamiskomisjoni koosseisu kinnitab maavanem korraldusega, linnavalitsuse nõustamiskomisjoni koosseisu kinnitab linnapea. Nõustamiskomisjoni kuuluvad eripedagoog, logopeed, psühholoog, sotsiaaltöötaja ja vastavalt maavalitsuse või linnavalitsuse esindaja. (33) Nõustamiskomisjoni pädevuses on: 1) määrata erivajadustega õpilasele võimetekohane õppekava või õppevorm; 2) suunata erivajadustega õpilane õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema nõusolekul sanatoorsesse kooli, erivajadustega õpilaste kooli või klassi; 3) otsustada vanema taotlusel koolikohustuse edasilükkamine. (4) Sanatoorsesse kooli, erivajadustega õpilaste kooli ja -klassi võetakse õpilane vastu õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema kirjaliku avalduse ning nõustamiskomisjoni otsuse alusel. Sanatoorsesse kooli, erivajadustega õpilaste kooli ja -klassi vastuvõtmise ning väljaarvamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega . (41) Haridus- ja Teadusministeerium või valla- või linnavalitsus moodustab vajadusel riigi- või munitsipaalkoolis järgmised klassid: 1) keha-, kõne-, meelepuuete ja psüühikahäiretega laste klassi; 2) tasandusklassi õpiraskustega laste õpetamiseks; 3) abiklassi kerge vaimupuudega laste õpetamiseks; 4) toimetulekuklassi mõõduka vaimupuudega laste õpetamiseks; 5) hooldusklassi raske ja sügava vaimupuudega laste õpetamiseks. (5) Õpilasel on õigus pärast sanatoorses koolis või erivajadustega õpilaste koolis õppimise vajaduse lõppemist jätkata õpinguid endises koolis.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 22. Põhikooli ja gümnaasiumi õpilaste vastuvõtmise, ühest koolist teise ülemineku, koolist lahkumise ja väljaheitmise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega .[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] IV. peatükk ÕPPE- JA KASVATUSKORRALDUS § 23. [RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] (1) Õpingute alusdokument on kooli õppekava. (2) Õppekava täitmise tagamiseks ja toetamiseks kasutatakse õpikuid, töövihikuid, tööraamatuid ning muid õppevahendeid ja -materjale. (3) Õpikute, töövihikute, tööraamatute ja muu õppekirjanduse riiklikule õppekavale vastavuse kinnitamise tingimused ja korra, samuti nõuded õpikutele, töövihikutele, tööraamatutele ja muule õppekirjandusele kehtestab haridusminister määrusega . (4) Kõigi riiklikule õppekavale vastavate õpikute, töövihikute ja tööraamatute loetelu igaks õppeaastaks kinnitab haridus- ja teadusminister määrusega . (5) Igas klassis õppetööks vajalikud õpikud, töövihikud ja tööraamatud valib õpetaja käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud loetelust. (6) [Kehtetu – RT I 2000, 95, 611 - jõust. 01.01.2001] § 24. (1) Õppeaasta kestab õppe algusest ühel kalendriaastal uue õppe alguseni järgmisel kalendriaastal. Õppeaasta koosneb õppe- ja eksamiperioodist ning koolivaheaegadest. (2) Õppeaasta algab 1. septembril. (3) Õppeperioodi arvestusühikud on õppetund, õppepäev, õppenädal, kursus, õppeveerand ja poolaasta. (4) Õppeperioodis on vähemalt 175 õppepäeva (35 nädalat). Koolivaheajad määrab haridus- ja teadusminister määrusega . (41) Gümnaasiumi lõpuklassis on õppe- ja eksamiperiood kokku vähemalt 175 õppepäeva. Eksamiperioodid põhikooli ja gümnaasiumi lõpetamiseks määrab haridus- ja teadusminister määrusega . (5) Ühes õppenädalas on viis õppepäeva. Õpilaste nädalakoormus õppetundides määratakse kooli õppekavaga. (51) Õpilaste väikseim lubatud nädalakoormus gümnaasiumiastmes on 32 tundi. (52) Õpilaste suurim lubatud nädalakoormus põhikooli klassides on: 1) 1. klassis 20 tundi; 2) 2. klassis 23 tundi; 3) 3. ja 4. klassis 25 tundi; 4) 5. klassis 28 tundi; 5) 6. ja 7. klassis 30 tundi; 6) 8. klassis 32 tundi; 7) 9. klassis 34 tundi. (6) Õppetunni pikkus on 45 minutit. Vahetunni pikkus on vähemalt 10 minutit. (7) Õppetundide arv ja nende järjekord õppepäevas määratakse tunniplaanis, mille kinnitab kooli direktor (juhataja).[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] § 25. (1) Klassi täituvuse ülemine piirnorm on põhikooliastmes 24 õpilast ja gümnaasiumiastmes 36 õpilast. (11) Kooli pidaja võib kehtestada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud piirnormidest väiksema klassi täituvuse ülemise piirnormi. (2) [Kehtetu – RT I 1999, 24, 358 - jõust. 21.03.1999] 3) Kui kahe või enama klassi õpilaste arv kokku on 20 või alla selle, moodustatakse nendest õpilastest liitklass. Liita on lubatud 1.-4., 3.-6. ja 5.-9. klasse. (4) [Kehtetu – RT I 1999, 24, 358 - jõust. 21.03.1999] (5) Pikapäevarühmas võib olla kuni 30 õpilast. (6) Õpilaskodu rühmas võib olla kuni 25 õpilast.[RT I 2004, 30, 206 - jõust. 07.05.2004] § 26. (1) Klassi täituvuse ülemine piirnorm on:1) kõne-, meele-, kehapuuetega ning käitumishälvetega laste klassis 12 õpilast;2) psüühikahäiretega laste klassis, tasandusklassis ja abiklassis 16 õpilast;3) liitpuuetega laste klassis, toimetulekuklassis ning raske ja sügava vaimupuudega laste hooldusklassis 7 õpilast.
§ 27. (1) Õpilase hindamise, järgmisse klassi üleviimise, täiendavale õppetööle ning klassikursust kordama jätmise alused, tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega . (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud haridus- ja teadusministri määruse alusel kehtestab kooli direktor õpilaste hindamise, järgmisse klassi üleviimise ning täiendavale õppetööle jätmise täpsustatud tingimused ja korra ning hindamisest teavitamise korra. (3) Õpilaste teadmisi, oskusi ja vilumusi hinnatakse viiepallisüsteemis, kus hinne «5» on «väga hea», «4» – «hea», «3» – «rahuldav», «2» – «puudulik» ja «1» – «nõrk». Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määrusega sätestatud tingimustel ja korras võib õpilase hindamisel koolis kasutada sõnalisi hinnanguid või mõnda muud hindamissüsteemi. Riigieksameid hinnatakse kümne- või sajapallisüsteemis vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määrusele. (4) Õpilaste käitumist ja hoolsust hinnatakse käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määruses sätestatud tingimustel ja korras ning määruses nimetatud kooliastmetel. (5) Õpitulemuste välishindamine on põhikooli ja gümnaasiumi riiklikus õppekavas määratletud õpitulemuste saavutatuse hindamine riigi tasandil. Õpitulemuste välishindamine toimub riigieksamite, põhikooli lõpueksamite ja üleriigiliste tasemetööde kaudu. (6) Õpitulemuste välishindamise põhimõtted, riigieksamitööde, põhikooli lõpueksamitööde ja üleriigiliste tasemetööde koostamise, hindamise ja nende tulemuste analüüsimise tingimused ja korra ning üleriigiliste tasemetööde korraldamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega . (õ) 6.12.2006 15:50[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 271. (1) Klassitunnistus ja õpinguraamat on dokumendid, mille kaudu kool teavitab õpilast ja vanemat I–III kooliastmel veerandi- ja aastahinnetest ning gümnaasiumiastmel kursuse- ja kooliastmehinnetest. Klassitunnistusele ja õpinguraamatusse kantakse vähemalt järgmised andmed: 1) kooli nimetus ja klass; 2) õpilase ees- ja perekonnanimi; 3) õppeainete kokkuvõtvad hinded või sõnalised hinnangud; 4) käitumise ja hoolsuse hinded, kui vastavalt § 27 lõike 1 alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määrusele hinnatakse ka õpilase käitumist ja hoolsust; 5) andmed täiendavale õppetööle jätmise, järgmisse klassi üleviimise või klassikursust kordama jätmise kohta. (2) Klassitunnistus ja õpinguraamat kinnitatakse kooli direktori ja klassijuhataja allkirjade ning kooli pitseriga. (3) Klassitunnistus on üheks õppeaastaks, õpinguraamat kolmeks õppeaastaks (üheks kooliastmeks). (4) Klassitunnistuse ja õpinguraamatu vormi kinnitab kooli õppenõukogu.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 28. Gümnaasiumisse vastuvõtt toimub põhikooli lõpetamise tulemuste alusel.§ 29. (1) Põhikooli ja gümnaasiumi lõpetamiseks korraldatakse lõpueksamid vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määrusele. Põhikooli lõpueksamid on ühtlustatud küsimuste ja ülesannetega eksamid ning kooli direktori kinnitatud materjalidega eksamid. Gümnaasiumi lõpueksamid on riigieksamid ja koolieksamid. (2) Põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamite korraldamise ning põhikooli ja gümnaasiumi lõpetamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega . (3) Riigieksamite ja põhikooli lõpueksamite õppeained, vormid ja aja kehtestab haridus- ja teadusminister lõpueksamitele eelneva õppeaasta 25. maiks . (4) Riigieksamite läbiviimiseks moodustab maavanem igal õppeaastal hiljemalt 20. märtsiks gümnaasiumides vähemalt kolmeliikmelised riigieksamikomisjonid ja kinnitab nende koosseisud arvestusega, et iga 20 eksaminandi kohta on riigieksamikomisjonis üks liige. Kui gümnaasiumis osaleb riigieksamil vähem kui 15 õpilast, moodustab maavanem gümnaasiumidevahelise riigieksamikomisjoni ja määrab eksami läbiviimise koha. Riigieksamikomisjoni esimees on üldjuhul kooli direktor. Riigieksamikomisjoni esimees ei või olla riigieksami õppeaine õpetaja. (5) Haridus- ja Teadusministri määratud isik annab riigieksamimaterjalid üle maavanema määratud isikule, kes annab materjalid üle kooli direktorile riigieksami toimumise päeval. Pärast riigieksami toimumist võtab maavanema poolt määratud isik riigieksamimaterjalid kooli direktorilt vastu ning annab need haridus- ja teadusministri poolt määratud isikule. (6) Riigieksamite ja põhikooli lõpueksamite ettevalmistamiseks luuakse komisjonid, kelle ülesanne on töötada välja riigieksamite ning põhikooli lõpueksamite ülesanded ning nende hindamisjuhendid. Riigieksameid ja põhikooli lõpueksameid ettevalmistavate komisjonide töökorra kinnitab haridus- ja teadusminister määrusega ja komisjonide koosseisud käskkirjaga . (7) Riigieksamitöid hindavad haridus- ja teadusministri käskkirjaga kinnitatud hindajad. (8) Lõpueksami tulemuste peale võib esitada vaide Haridus- ja Teadusministeeriumile. Vaie põhikooli lõpueksamite ja gümnaasiumi koolieksamite tulemuste kohta tuleb esitada kolme tööpäeva jooksul põhikooli või gümnaasiumi lõputunnistuse väljastamise päevast arvates. Vaie riigieksami tulemuste kohta tuleb esitada viie tööpäeva jooksul riigieksamitunnistuse väljastamise päevast arvates. (9) Riigieksami tulemuste kohta esitatud vaiete läbivaatamiseks moodustab haridus- ja teadusminister apellatsioonikomisjoni. Apellatsioonikomisjoni töökorra kinnitab haridus- ja teadusminister määrusega ja koosseisu käskkirjaga . (91) Apellatsioonikomisjon teeb vaidlustatud tulemusega riigieksamitöö kohta kümne päeva jooksul vaide esitamisest arvates ühe järgmistest otsustest: 1) jätta riigieksamitulemus muutmata; 2) tõsta riigieksamitulemust; 3) langetada riigieksamitulemust. (92) Keskhariduse omandanud isikud tasuvad sama õppeaine riigieksami korduvaks sooritamiseks registreerimise eest riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud määras. (10) Põhikooli lõpetajatele väljastatakse põhikooli lõputunnistus. Gümnaasiumi lõpetajatele väljastatakse gümnaasiumi lõputunnistus ja riigieksamitunnistus. Põhikooli ja gümnaasiumi lõputunnistuse vormi, samuti riigieksamitunnistuse vormi ja statuudi kinnitab Vabariigi Valitsus . (11) Põhikooli ja gümnaasiumi lõputunnistused ning riigieksamitunnistused kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] V. peatükk ÕPILASED JA NENDE VANEMAD § 30. (1) Õpilane on kohustatud täitma õppenõukogu kehtestatud kooli kodukorda. (11) Kool paneb kodukorra välja õpilastele nähtavas kohas. (12) Õpilane on kohustatud osalema õppetöös vastavalt konkreetse õpilase jaoks kooli poolt ettenähtud tunniplaanile ja õppekorraldusele. Õpilase päevakava ning muudatused selles tehakse teatavaks õpilasele ja vanemale kooli kodukorras sätestatud korras. (2) Õpilastele avaldatakse tunnustust ja laitust haridus- ja teadusministri määruses, kooli põhimääruses ja kooli sisekorraeeskirjas ettenähtud korras . (3) Õpilasele väljastatakse õppeasutuses õppimise perioodiks õpilaspilet, mille väljaandmise korra ja vormi kinnitab haridus- ja teadusminister määrusega . (4) Õpilaste andmed kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 31. Õpilasel on õigus:1) valida oma huvidele ja võimetele vastav kool, valida õppeaineid koolis õpetatavate valikainete piires või õppida individuaalõppekava järgi haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras;2) moodustada koolis õpilasesindus, samuti moodustada ühinguid, klubisid, stuudioid ja ringe, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlustega;3) osaleda valitud õpilasesindajate kaudu koolielu probleemide lahendamises, gümnaasiumiõpilastel olla valitud kooli hoolekogusse;4) kasutada klassivälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi jm vahendeid;5) saada ettenähtud korras ainelist abi selleks eraldatud summadest või fondidest;6) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja kohaliku omavalitsuse volikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras;7) saada koolist teavet koolikorralduse ja õpilase õiguste kohta, samuti esmast teavet õppimisvõimaluste kohta;8) pöörduda oma õiguste kaitseks Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema või lastekaitseorganisatsioonide poole.
[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] § 311. (1) Õpilasomavalitsus on õpilaste õigus kooskõlas seadusega iseseisvalt otsustada ja korraldada õpilaselu küsimusi, lähtudes õpilaste huvidest, vajadustest, õigustest ja kohustustest. (2) Õpilasomavalitsuse teostamiseks on õpilaskonnal õigus valida õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda koolisisestes suhetes ning suhetes rahvuslike ja rahvusvaheliste organisatsioonide, asutuste ja isikutega. (3) Õpilasesinduse ülesanded ja valimise korra sätestab õpilasesinduse põhimäärus, mille kiidab heaks kooli hoolekogu (nõukogu) ning kinnitab direktor. (4) Õpilaskonnal on õigus: 1) moodustada teiste õpilaskondadega liite ja organisatsioone õigusaktides sätestatud alustel ja korras; 2) astuda vastavate rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks või arendada nendega koostööd; 3) otsustada ja korraldada kõiki muid õpilaselu küsimusi, mis seaduse ja seaduse alusel antud õigusakti kohaselt kuuluvad õpilaskonna pädevusse ning mis ei ole samadel alustel antud kellegi teise otsustada ja korraldada.§ 32. (1) Kool tagab õpilase koolis viibimise ajal tema vaimse ja füüsilise turvalisuse ning tervise kaitse. (2) Kool koostab tervisekaitse-eeskirjade ja -normide kohase päevakava . (3) Kool rakendab abinõud vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamiseks, tehes koostööd vanemate, kooli pidaja ning vajadusel politsei ning teiste ametiasutuste ja ekspertidega. Õpilaste ning kooli töötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavatest juhtumitest teavitamise ning nende juhtumite lahendamise kord määratakse kindlaks kooli kodukorras. (4) Koolitervishoiu korraldamise tingimused ja korra kehtestab sotsiaalminister määrusega. (5) Õpilasele osutatakse tervishoiuteenust vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel kehtestatud sotsiaalministri määrusele.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 321. (1) Riigieelarves nähakse ette toetus päevases õppevormis põhiharidust omandavate õpilaste ning võimaluse korral teiste põhi- või üldkeskharidust omandavate õpilaste, välja arvatud riigikoolide õpilaste, kelle toitlustuskulud kaetakse riigieelarvest, koolilõuna kulude katmiseks (edaspidi koolilõuna toetus). (2) Koolilõuna toetuse eraldamisel lähtutakse valla või linna haldusterritooriumil asuvates koolides päevases õppevormis põhiharidust omandavate õpilaste, välja arvatud riigikoolide õpilaste, kelle toitlustuskulud kaetakse riigieelarvest, arvust ja arvestuslikust koolilõuna maksumusest ühe õpilase kohta. (3) Koolilõuna arvestusliku maksumuse ühe õpilase kohta ning koolilõuna toetuse jaotamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega . (4) Koolilõuna toetuse kasutamise tingimused ja korra kehtestab valla- või linnavolikogu. (5) Koolilõuna toetust võib kasutada teiste põhi- või üldkeskharidust omandavate õpilaste koolilõuna kulude katmiseks juhul, kui valla või linna haldusterritooriumil asuvates koolides päevases õppevormis põhiharidust omandavate õpilaste koolilõuna kulud on kaetud.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 33. Õpilasel ja tema vanematel on õigus õppenõukogu otsusega nõustumatuse, samuti õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral pöörduda kooli hoolekogu ja kooli üle riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku poole. Kool paneb kooli üle riiklikku järelevalvet teostavate asutuste kontaktandmed välja õpilastele nähtavas kohas.[RT I 2004, 30, 206 - jõust. 07.05.2004] § 34. [Kehtetu – RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002] § 35. Kooli ja kodu koostöö koordineerimiseks kutsub päevast õppevormi rakendava kooli juhtkond vähemalt üks kord aastas kokku vanemate koosoleku. Kui kolmandik klassi õpilaste vanemaid nõuab, on kooli juhtkond kohustatud kokku kutsuma selle klassi õpilaste vanemate koosoleku.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 351. (1) Vähemalt üks kord õppeaasta jooksul viiakse õpilasega koolis läbi arenguvestlus, mille üldeesmärk on õpilase arengu toetamine. (2) Õpilasega läbiviidavast arenguvestlusest võtab osa vanem ja õpilase klassijuhataja, kaasatakse ka teisi õpetajaid ja koolitöötajaid ning vajadusel õpilase elukohajärgse valla- või linnavalitsuse sotsiaalabi ja -teenuseid korraldava struktuuriüksuse esindajaid või ametiisikuid. (3) Arenguvestluse läbiviimise tingimused ja kord kooskõlastatakse kooli õppenõukogu ja hoolekoguga ning selle kinnitab kooli direktor käskkirjaga.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] VI. peatükk KOOLITÖÖTAJAD § 36. (1) Koolitöötajad (edaspidi personal) on pedagoogid ja teised töötajad. (2) Kooli personali miinimumkoosseisu kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega . (3) Kooli personali koosseisu määrab direktor (juhataja), tuginedes haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud miinimumkoosseisule. (4) Personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks kooli põhimääruse ja töösisekorraeeskirjadega, ametijuhendi ja töölepinguga, mis on kooskõlas tööseadustega ja pedagoogide töösuhteid reguleerivate muude õigusaktidega. (5) Käesoleva seaduse raames käsitatakse pedagoogidena õpetajaid, direktorit (juhatajat), tema asetäitjat õppe- ja kasvatusalal ning teisi õppe- ja kasvatusalal töötavaid isikuid. (6) Pedagoogide andmed kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 37. (1) Koolis on klassi- ja aineõpetajad. (2) Klassiõpetaja õpetab 1.-6. klassis põhiliselt kõiki õppeaineid oma klassis. (3) Aineõpetaja võib õpetada üht või mitut õppeainet vastavalt oma kvalifikatsioonile ka 1.-6. klassini (4) [Kehtetu – RT I 1994, 91, 1528 - jõust. 30.12.1994] § 38. (1) Personaliga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud kooli direktor (juhataja) vastavuses tööseadustega ja muude pedagoogide töösuhteid reguleerivate õigusaktidega. Välislepingu alusel tööle võetava pedagoogiga sõlmib kooli direktor (juhataja) töölepingu välislepinguga määratud tähtajaks. (2) Õpetajate, direktori (juhataja) asetäitja õppe- ja kasvatusalal ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vabade ametikohtade täitmiseks korraldab kooli direktor (juhataja) konkursi, kui välislepingus ei ole sätestatud teisiti. Konkursi läbiviimise korra kinnitab kooli hoolekogu (nõukogu) direktori (juhataja) ettepanekul. (3) Pedagoogide kutseoskuste ja kutsemeisterlikkuse ning nende kvalifikatsioonitaseme üle otsustamiseks korraldatakse atesteerimine. Atesteerimise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega .[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] VII. peatükk KOOLIELU KORRALDAMINE § 39. (1) Kooli juhib direktor (juhataja, edaspidi direktor). Direktor kannab vastutust kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest. (2) Direktoril on õigus teha kooli kasuks kooli pidaja nimel tehinguid ulatuses, milles see on vajalik tema seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks. (3) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. (4) Munitsipaalkooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab valla- või linnavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse valla- või linnavalitsus. (5) Riigikooli direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab konkursi välja haridus- ja teadusminister või maavanem, kui riigikool on antud maavalitsuse haldamisele. Riigikooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega . (6) Kooli direktoriga sõlmitakse tööleping konkursil väljakuulutatud tähtajaks, kuid mitte kauemaks kui viieks aastaks. (7) Munitsipaalkooli direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem või linnapea või tema volitatud ametiisik. Riigikooli direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu haridus- ja teadusminister või maavanem, kui riigikool on antud maavalitsuse haldamisele.[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] § 40. (1) Koolidel on õppenõukogu, mille ülesandeks on kooli õppe- ja kasvatustegevuse kindlaksmääramine, analüüsimine, hindamine ja juhtimiseks vajalike otsuste tegemine. (2) Õppenõukogu liikmeteks on kooli pedagoogid. (3) Õppenõukogu pädevuse ja tegutsemise korra määrab haridus- ja teadusminister määrusega .[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] § 41. (1) Munitsipaalkooli edukaks tööks vajalike tingimuste loomiseks moodustab valla- või linnavalitsus hoolekogu. (2) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli pedagoogide, kohaliku omavalitsuse volikogu, vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus kooli õppe- ja kasvatustegevuse jälgimisel ning selleks tegevuseks paremate tingimuste loomisele kaasaaitamisel. (3) Gümnaasiumi hoolekogusse kuuluvad valla- või linnavolikogu esindaja, õpilaste esindaja, kaks õpetajate esindajat ning viis vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajat. (4) Põhikooli hoolekogusse kuuluvad valla- või linnavolikogu esindaja, õpetajate esindaja ning viis vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajat. (5) Algkooli hoolekogusse kuuluvad valla- või linnavolikogu esindaja, õpetajate esindaja ning kolm vanemate ja kooli toetavate organisatsioonide esindajat. (51) Kooli puhul, kus ei toimu õpet päevases õppevormis, kuuluvad hoolekogusse valla- või linnavolikogu esindaja, kaks õpetajate esindajat ning kuus õpilaste, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajat. (52) Hoolekogu liikmete valimise korra kehtestab kooli pidaja. (6) Hoolekogu valib enda hulgast esimehe ja aseesimehe. Hoolekogu koosolekud toimuvad õppeaasta kestel vähemalt üks kord kolme kuu jooksul. Hoolekogu tegutsemise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega . (7) Lisaks käesolevas seaduses sätestatud ülesannetele teeb hoolekogu valla- või linnavalitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks. (8) Direktor on hoolekogu ees aruandekohustuslik.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 42. (1) Haridus- ja Teadusministeerium moodustab oma hallatavates riigikoolides spetsialistidest ja vanematest üheksaliikmelise riigikooli nõukogu. Maavalitsuse haldamisel olevates riigikoolides moodustab riigikooli nõukogu maavanem. (2) Riigikooli nõukogu valib enda hulgast esimehe ja aseesimehe. Nõukogu töötab haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras . (3) Riigikooli nõukogule laienevad käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud määruses hoolekogu kohta sätestatud õigused ja kohustused. Riigikooli nõukogu teeb Haridus- ja Teadusministeeriumile ning Sotsiaalministeeriumile ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks. (4) Riigikooli direktor on nõukogu ees aruandekohustuslik.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 421. Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi kaudu luuakse kõigile soovijaile võimalus kooli tegevusnäitajatega tutvumiseks.[RT I 2006, 32, 246 - jõust. 17.07.2006] VII1. peatükk KOOLI SISEHINDAMINE JA KOOLI NÕUSTAMINE SISEHINDAMISE KÜSIMUSTES [RT I 2006, 32, 246 - jõust. 01.09.2006] § 422. (1) Koolis viiakse läbi sisehindamist. Sisehindamine on pidev protsess, mille eesmärk on tagada õpilaste arengut toetavad tingimused ja kooli järjepidev areng, selgitades välja kooli tegevuse tugevused ning parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse käesoleva seaduse § 31 lõike 2 punktis 2 nimetatud arengukava tegevuskava. Nimetatud eesmärgist lähtuvalt analüüsitakse kooli sisehindamisel õppe- ja kasvatustegevust ja juhtimist ning hinnatakse nende tulemuslikkust. (2) Kooli sisehindamise läbiviimise korra kehtestab kooli direktor. (3) Kool koostab sisehindamise aruande vähemalt üks kord kolme õppeaasta jooksul. Aruandes tuuakse välja kooli tegevuse tugevused ja parendusvaldkonnad. Sisehindamise aruanne kooskõlastatakse kooli hoolekoguga (nõukoguga) ja kooli pidajaga ning aruande kinnitab kooli direktor.[RT I 2006, 32, 246 - jõust. 01.09.2006] § 423. (1) Kooli nõustatakse sisehindamise küsimustes. Nõustamise eesmärk on anda koolile soovitusi kooli sisehindamise kohta, analüüsides, kas sisehindamisel on lähtutud käesoleva seaduse § 422 lõikes 1 sätestatud eesmärgist. (2) Kooli nõustamise tingimused ja korra sisehindamise küsimustes kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega .[RT I 2006, 32, 246 - jõust. 01.09.2006] VIII. peatükk KOOLI VARA, FINANTSEERIMINE JA EELARVE § 43. (1) Kooli vara moodustavad koolile pidaja poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara. (2) Kooli vara valdamise, kasutamise ja käsutamise korra kehtestab riigikoolile Vabariigi Valitsus, munitsipaalkoolile valla- või linnavolikogu.[RT I 2004, 30, 206 - jõust. 07.05.2004] § 44. (1) Koolil on oma eelarve ning võib olla oma pangaarve. (2) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja valla- või linnaeelarvest, laekumistest sihtasutustelt, annetustest ja kooli põhimääruses sätestatud kooli õppekava välisest tegevusest saadud tuludest. (3) Munitsipaalkooli kulud katab pidaja. Lähtudes munitsipaalkoolide õpilaste arvust, määratakse kooskõlas riigieelarve seadusega (RT I 1999, 55, 584; 92, 824, 2000, 55, 360) igal aastal riigieelarvest toetus valla- ja linnaeelarvetele munitsipaalkooli pedagoogide töötasu, sotsiaalmaksu, täienduskoolituse ja õpikute soetamisega seotud kulude katmiseks. (31) Riigieelarves nähakse ette sihtotstarbelised eraldised § 161 lõikes 2 nimetatud koolide pidajatele (edaspidi õpilaskodutoetus). Õpilaskodutoetuse summa ühe õpilase kohta ei tohi olla väiksem kui eelmisel aastal määratud toetus. (32) Õpilaskodutoetuse taotlemise, jaotamise ning kasutamise tingimused ja korra, taotluste ja aruannete vormid ning toetuse jaotuse koolide pidajate lõikes kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega. (33) Riigieelarvest valla- ja linnaeelarvetele munitsipaalkooli pedagoogide töötasu, sotsiaalmaksu, täienduskoolituse ja õpikute soetamisega seotud kulude arvestamise aluseks on Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi järgne õpilaste arv vastava aasta 10. novembri seisuga. (4) [Kehtetu – RT I 2000, 95, 611 - jõust. 01.01.2001] (5) [Kehtetu – RT I 2000, 54, 349 - jõust. 16.07.2000] (6) Riigikooli kulud kaetakse iga-aastase riigieelarve seadusega Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisala kuludes riigikoolidele ettenähtud mahus. (7) Munitsipaalkooli eelarve kava kiidavad heaks munitsipaalkooli hoolekogu ja valla- või linnavalitsus ning eelarve kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu. Riigikooli eelarve kinnitab haridus- ja teadusminister.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 441. (1) Munitsipaalkooli tegevuskulude katmises osalevad täies ulatuses teised vallad või linnad proportsionaalselt selles koolis õppivate nende haldusterritooriumil elavate õpilaste arvuga. (2) Tegevuskulude hulka kuuluvad: 1) personalikulu, välja arvatud käesoleva seaduse § 44 lõikes 3 nimetatud pedagoogide töötasu ja sotsiaalmaksu kulu; 2) majandamiskulu; 3) õppevahendite soetamise kulu, välja arvatud käesoleva seaduse § 44 lõikes 3 nimetatud õpikute soetamise kulu. (3) Valla- või linnavalitsus kinnitab igaks eelarveaastaks õpilaskoha tegevuskulu arvestusliku maksumuse ühe õpilase kohta. (4) Teised vallad või linnad katavad munitsipaalkooli tegevuskulud valla- või linnavalitsuse esitatud arvete alusel. Vastavad vallad või linnad lepivad kokku munitsipaalkooli tegevuskulude katmises osalemise korras. Kokkuleppe mittesaavutamisel osalevad teised vallad või linnad munitsipaalkooli tegevuskulude katmises Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras . (5) Munitsipaalkooli tegevuskulude katmiseks tasumisele kuuluva summa vaidlustamine ei vabasta teist valda või linna arve tasumise kohustusest. (6) Kui teised vallad või linnad ei osale munitsipaalkooli tegevuskulude katmises, on maavanemal õigus teha Vabariigi Valitsusele ettepanek vähendada katmata tegevuskulude ulatuses sellele valla- või linnaeelarvele riigieelarvest tehtavaid ülekandeid, et kompenseerida nende vahendite arvel munitsipaalkooli tegevuskulude katmata osa.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 45. (1) Munitsipaalkooli õpetajate palga alammäärades lepivad õpetajatele atesteerimisel omistatavate ametijärkude lõikes üleriigiliselt kokku Vabariigi Valitsus, kohalike omavalitsusüksuste volitatud esindajad ja õpetajate registreeritud ühenduste volitatud esindajate poolt moodustatud delegatsioon. Kokkuleppe mittesaavutamisel kehtestab munitsipaalkooli õpetajate palga alammäärad õpetajatele atesteerimisel omistatavate ametijärkude lõikes üleriigiliselt Vabariigi Valitsus . (2) Munitsipaalkooli pedagoogide töötasustamise alused kinnitab valla- või linnavolikogu, kusjuures õpetajate palgaastmete ja -määrade kinnitamisel arvestatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kokkulepet. Kokkuleppe mittesaavutamisel lähtutakse Vabariigi Valitsuse kehtestatud munitsipaalkooli õpetajate palga alammääradest. (3) Riigikooli pedagoogide töötasustamise alused kehtestab Vabariigi Valitsus .§ 46. Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelu, dokumentides esitatavad andmed ning nende täitmise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 47. Kool esitab oma tegevuse kohta statistilise ja eelarve täitmise aruande rahandusministri määrusega kehtestatud korras ja tähtaegadeks.VIII1. peatükk RIIKLIK JÄRELEVALVE § 48. (1) Riiklikku järelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel kooli asukohajärgne maavanem (edaspidi koos nimetatud järelevalveorgan). (2) Riikliku järelevalve prioriteedid, temaatilise riikliku järelevalve läbiviimise, selle tulemuste vormistamise ning tulemustest teavitamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega igaks õppeaastaks enne eelmise õppeaasta lõppu. (3) Järelevalveorgan määrab järelevalve läbiviijad, kaasates vajadusel eksperte. (4) Kvalifikatsiooninõuded riikliku järelevalve läbiviijatele kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega . (5) Riikliku järelevalve läbiviija ülesanded on järgmised: 1) kontrollida õppe- ja kasvatustegevust reguleerivatest õigusaktidest tulenevate nõuete täitmist; 2) analüüsida probleeme õppe- ja kasvatustegevust reguleerivate õigusaktide rakendamisel. (6) Riikliku järelevalve läbiviijal on õigus: 1) külastada õppe- ja kasvatustegevusi, teavitades eelnevalt direktorit; 2) osaleda õppenõukogu, hoolekogu (nõukogu) ja lastevanemate koosolekutel; 3) tutvuda kooli dokumentidega; 4) saada koolilt informatsiooni õigusaktide rakendamise kohta; 5) teha kooli direktorile ja kooli pidajale ettepanekuid kooli tegevuse parendamiseks ning täitmiseks kohustuslikke ettekirjutusi õppe- ja kasvatustegevuses esinevate puuduste kõrvaldamiseks; 6) teha kooli direktorile, õppenõukogule, hoolekogule (nõukogule) ning kooli pidajale, välja arvatud valla- või linnavalitsusele või valla- või linnavolikogule, täitmiseks kohustuslikke ettekirjutusi nende antud ja seaduse või seaduse alusel antud muu õigusaktiga vastuolus olevate õppe- ja kasvatustegevust reguleerivate üksikaktide kooskõlla viimiseks seaduse või seaduse alusel antud muu õigusaktiga; 7) teha maavanemale ettepanek riikliku järelevalve teostamiseks valla- või linnavalitsuse või valla- või linnavolikogu üksikakti seaduslikkuse üle vastavalt Vabariigi Valitsuse seadusele. (7) Riikliku järelevalve tulemused vormistatakse õiendiga. (8) Õiendis esitatakse lühiandmed õppeasutuse kohta, järelevalve läbiviijate ja kaasatud ekspertide nimed, järelevalve kokkuvõte ning tehtud ettekirjutused ja ettepanekud. (9) Ettekirjutuses märgitakse: 1) selle isiku või organi nimi, kellele ettekirjutus on suunatud; 2) õigusrikkumise asjaolude kirjeldus; 3) õigusrikkumise lõpetamiseks vajalike toimingute tegemise kohustus; 4) ettekirjutuse alus; 5) ettekirjutuse tegemise kuupäev; 6) ettekirjutuse täitmise ning täitmisest teavitamise tähtaeg; 7) riikliku järelevalve läbiviijate ja kaasatud ekspertide nimed ja ametikohad; 8) ettekirjutuste vaidlustamise võimalused, tähtaeg ja kord. (10) Õiendi allkirjastavad järelevalve läbiviimises osalenud ametnikud. Õiendi kinnitab kas haridus- ja teadusminister või maavanem. (11) Õiend tehakse koolile ning kooli pidajale teatavaks 60 kalendripäeva jooksul järelevalve läbiviimise algusest arvates.[RT I 2006, 32, 246 - jõust. 01.09.2006] IX. peatükk KOOLI ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBERKUJUNDAMINE, MUNITSIPAAL- VÕI ERAOMANDISSE ANDMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE [RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 49. (1) Riigikooli ümberkorraldamine ja ümberkujundamine toimub Vabariigi Valitsuse seaduse (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358) alusel, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi. (2) Riigikooli korraldab ja kujundab ümber Haridus- ja Teadusministeerium. Munitsipaalkooli korraldab ja kujundab valla- või linnavolikogu otsusel ümber valla- või linnavalitsus. Kooli ümberkorraldamise või ümberkujundamise otsus tehakse arvestusega, et sellest on võimalik teavitada kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanemat, kooli, vanemaid ja õpilasi vähemalt kuus kuud enne uue õppeaasta algust. (3) Kooli ümberkorraldamine ja ümberkujundamine võib toimuda järgmistel juhtudel: 1) linnas või vallas on koolitusnõudlus suurenenud või vähenenud; 2) finantseerimisvõimalused on suurenenud või vähenenud; 3) ümberkorraldused haridussüsteemis; 4) muud seadusest või regionaalpoliitikast tulenevad juhud. (4) Koolide ümberkorraldamine käesoleva seaduse tähenduses seisneb koolide ühinemises või jagunemises. Koolid ühinevad või jagunevad järgmiselt: 1) koolid ühendatakse üheks kooliks, kusjuures ühendatavad koolid lõpetavad tegevuse ja nende baasil moodustatakse uus kool; 2) kool liidetakse teise kooliga ja liidetav kool lõpetab tegevuse; 3) kool jaotatakse vähemalt kaheks kooliks ja jagunev kool lõpetab tegevuse; 4) kool eraldatakse teisest koolist, selle tulemusena moodustatakse uus kool ja säilib esialgne kool. (41) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatut kohaldatakse ka koolieelse lasteasutuse seaduses sätestatud lasteasutuse liitmisel algkooli või põhikooliga. (5) Kooli ümberkujundamine käesoleva seaduse tähenduses on käesoleva seaduse § 2 lõikes 4 nimetatud kooli liigi muutmine. (6) Kooli ümberkorraldamine või ümberkujundamine toimub pärast õppeperioodi lõppu. (7) Munitsipaalkooli ümberkorraldamise või ümberkujundamise tulemusel moodustatud munitsipaalkoolile taotletakse koolitusluba.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 491. [RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] (1) Riigikooli tegevuse lõpetab Haridus- ja Teadusministeerium. Munitsipaalkooli tegevuse lõpetab kohaliku omavalitsuse volikogu otsusel valla- või linnavalitsus. Kooli tegevuse lõpetamise otsus tehakse arvestusega, et sellest on võimalik teavitada kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanemat, kooli, vanemaid ja õpilasi vähemalt kuus kuud enne uue õppeaasta algust. (2) Kooli tegevus lõpetatakse, kui: 1) riikliku järelevalveorgani hinnangul ei vasta kooli õppetase riikliku õppekavaga kehtestatud nõuetele; 2) kooli ei ole võimalik finantseerida; 3) munitsipaalkooli kõik koolitusload on tühistatud; 4) teistel seadusega ettenähtud juhtudel. (3) Kooli tegevus lõpetatakse pärast õppeperioodi lõppu. (4) Riigikooli tegevuse lõpetamisel tagab Haridus- ja Teadusministeerium, munitsipaalkooli tegevuse lõpetamisel tagavad munitsipaalkooli teeninduspiirkonna valla- või linnavalitsused õpilastele võimaluse jätkata õpinguid teises koolis. (5) Riigikooli tegevuse lõpetamine toimub Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras. (6) [Kehtetu – RT I 2001, 75, 454 - jõust. 21.09.2001] § 492. (1) Haridus- ja teadusministril on õigus anda riigikool munitsipaal- või eraomandisse. (2) Riigikooli munitsipaal- või eraomandisse andmine toimub likvideerimismenetluseta ja riigikool antakse munitsipaal- või eraomandisse koos kõigi tema õiguste, kohustuste, asjade ja muude õigushüvedega. Selle tulemusel moodustub munitsipaalkool või erakool ja riigikooli tegevus loetakse lõppenuks. Samaaegselt riigikooli munitsipaal- või eraomandisse andmisega väljastatakse moodustuvale munitsipaal- või erakoolile koolitusluba. (3) Riigikooli võib anda munitsipaal- või eraomandisse, kui: 1) see on otstarbekas koolivõrgu arengu seisukohalt; 2) kooli juhtimine ning õppe- ja kasvatustegevus munitsipaal- või erakoolina on tulemuslikum; 3) koolil on munitsipaal- või erakoolina paremad võimalused omandatava hariduse kvaliteedi tagamiseks, sealhulgas õppe- ja kasvatustegevuse tingimuste parandamiseks; 4) kool suudab munitsipaal- või erakoolina tagada üldhariduse parema kättesaadavuse piirkonnas. (4) Riigikooli võib anda aktsiaseltsi, osaühingu, sihtasutuse või mittetulundusühingu omandisse, mille üheks aktsionäri-, osaniku-, asutaja- või liikmeõiguse teostajaks on riik, vald või linn. (5) Riigikooli munitsipaalomandisse andmiseks esitab valla- või linnavolikogu, riigikooli eraomandisse andmiseks aga eraõigusliku juriidilise isiku vastav organ haridus- ja teadusministrile taotluse, mis peab sisaldama andmeid käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tingimuste täitmise kohta. Samaaegselt riigikooli munitsipaal- või eraomandisse andmise taotlusega taotletakse õigusaktidega sätestatud tingimustel ja korras munitsipaalkoolile või erakoolile koolitusluba. (6) Munitsipaal- või eraomandisse andmine sätestatakse vastavalt valla- või linnavolikogu või eraõigusliku juriidilise isiku organi ning haridus- ja teadusministri vahel käesoleva seaduse alusel sõlmitavas lepingus. Lepingu kohustuslikud tingimused on: 1) riigikooli munitsipaal- või eraomandisse andmise kuupäev; 2) munitsipaalkooli või erakooli ülesanded; 3) õppekavad, mille alusel riigikooli õpilased jätkavad õpinguid munitsipaalkoolis või erakoolis; 4) riigikooli õpilaste õpingute jätkamise tingimused ja kord munitsipaalkoolis või erakoolis; 5) riigikooli töötajate töö jätkamise tingimused ja kord munitsipaalkoolis või erakoolis töösuhteid reguleerivate õigusaktidega sätestatud alustel, tingimustel ja korras; 6) riigikooli kasutuses oleva riigivara vallale, linnale või eraõiguslikule juriidilisele isikule üleandmise tingimused, kord ja tähtaeg õigusaktidega sätestatud alustel, tingimustel ja korras; 7) riigikooli asjaajamise vallale, linnale või eraõiguslikule juriidilisele isikule üleandmise tingimused, kord ja tähtaeg; 8) riigikooli munitsipaal- või eraomandisse andmisega kaasnevate võimalike organisatsiooniliste ja eelarveliste küsimuste ning muude varalisi kohustusi ja õigusi käsitlevate küsimuste lahendamine. (7) Riigikooli munitsipaal- või eraomandisse andmisel tagavad Haridus- ja Teadusministeerium ning vald, linn või eraõiguslik juriidiline isik õpilastele võimaluse jätkata üldhariduse omandamist munitsipaalkoolis või erakoolis. (8) Riigikooli munitsipaal- või eraomandisse andmine toimub pärast õppeperioodi lõppu. Riigikooli munitsipaal- või eraomandisse andmise otsusest teatatakse õpilastele ja kooli personalile hiljemalt kaks kuud enne uue õppeaasta algust.[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006] § 50. [Kehtetu – RT I 1999, 24, 358 - jõust. 21.03.1999] X. peatükk > SEADUSE RAKENDAMINE § 51. (1) Käesoleva seaduse § 26 1. lõige jõustub 1995. aasta 1. septembril. (2) Käesoleva seaduse § 29 2. lõige jõustub 1995. aasta 1. jaanuaril. (3) Käesoleva seaduse § 37 jõustub 1997. aasta 1. septembril. Õpetajate ettevalmistuse vastavalt käesolevale seadusele korraldab Haridusministeerium. (4) Valla- või linnavalitsus ning Kultuuri- ja Haridusministeerium sõlmivad hiljemalt 1994. aasta 1. aprilliks vastavalt käesoleva seaduse § 39 2. lõikele nende koolidirektoritega (juhatajatega), kes töötavad ja soovivad tööd jätkata, poolte kokkuleppel töölepingud kuni viieks aastaks. (5) Käesoleva seaduse § 38 2. lõige jõustub 1994. aasta 1. septembril. (6) Käesoleva seaduse § 44 jõustub 1994. aasta 1. jaanuaril. (7) Käesoleva seaduse § 25 lõige 11 jõustub 2004. aasta 1. septembril. (8) Käesoleva seaduse § 351 jõustub 2005. aasta 1. septembril. (9) Kooli arengukava tegevuskava viiakse käesoleva seaduse § 31 lõikega 21 kooskõlla hiljemalt 2010. aasta 1. septembriks. (10) Käesoleva seaduse § 422 lõikes 3 nimetatud sisehindamise aruande on kool kohustatud koostama hiljemalt 2010. aasta 1. septembriks. (11) Riikliku järelevalve prioriteedid, temaatilise riikliku järelevalve läbiviimise, selle tulemuste vormistamise ning tulemustest teavitamise korra 2006/2007. õppeaastaks kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega 2006. aasta 1. septembriks.[RT I 2006, 32, 246 - jõust. 01.09.2006] § 511. (1) Klassi täituvuse ülemiseks piirnormiks on 36 õpilast:1) 6.– 9. klassis 2008/2009. õppeaastani;2) 5. klassis 2007/2008. õppeaastani;3) 4. klassis 2006/2007. õppeaastani;4) 3. klassis 2005/2006. õppeaastani;5) 2. klassis 2004/2005. õppeaastani;6) 1. klassis 2003/2004. õppeaastani.
[RT I 2004, 30, 206 - jõust. 07.05.2004] § 52. (1) Muukeelse põhikooli õppekava ja koolikorraldus peavad aastaks 2007 tagama kõigile põhikooli lõpetajatele eesti keele oskuse tasemel, mis võimaldab jätkata õpinguid eesti keeles. (2) Riigi- ja munitsipaalgümnaasiumides alustatakse üleminekut eesti õppekeelele hiljemalt 2007/2008. õppeaastal. (3) [Kehtetu – RT I 2003, 21, 125 - jõust. 13.03.2003] § 53. Kuni riiklike õppekavade kehtestamiseni kehtivad senised õppekavad ning nende kinnitamise kord.§ 531. Tegutsevad koolid, kellel puudub koolitusluba, võrdsustatakse koolitusluba omavate koolidega 2007. aasta 31. augustini. Kuni nimetatud tähtpäevani võib tegutseva kooli pidaja koolitusloa väljastamiseks esitatavale taotlusele käesoleva seaduse § 121 lõikes 3 nimetatud dokumentide asemel lisada riikliku järelevalve läbiviimise tulemusi kajastavad kontrollaktid, mis on koostatud kuue aasta jooksul enne taotluse esitamist. Kui tegutsevale koolile ei ole kuue aasta jooksul enne taotluse esitamist riiklik järelevalveorgan kontrollakti koostanud, tuleb koolitusloa taotlusele lisada käesoleva seaduse § 121 lõikes 3 nimetatud dokumendid.[RT I 2006, 32, 246 - jõust. 17.07.2006] § 532. Riigikoolis haridusministril või maavanemal, kui riigikool on maavalitsuse haldamisel, munitsipaalkoolis vallavanemal või linnapeal või tema volitatud ametiisikul muuta määramata ajaks sõlmitud töölepingu alusel töötava ja tööd jätkata sooviva koolidirektori tööleping määratud ajaks sõlmitud töölepinguks kestusega viis aastat 2001. aasta 1. jaanuariks.§ 533. (1) Käesoleva seaduse §-s 31 nimetatud kooli arengukava kinnitatakse hiljemalt 2001. aasta 1. septembriks. (2) Tegutsevate koolide põhimäärused viiakse vastavusse käesoleva seaduse § 12 lõike 3 punktiga 8 ja §-ga 49 2002. aasta 1. septembriks. (3) Kooli kodukord viiakse käesoleva seaduse § 32 lõigetega 2 ja 3 vastavusse hiljemalt 2004. aasta 1. septembriks.[RT I 2004, 30, 206 - jõust. 07.05.2004] § 54. [Käesolevast tekstist välja jäetud] Õiend Eemaldatud topelt olev § 27 sõnastus.


Põllumajandusministri 13. märtsi 2015. a määruse nr 25 „Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord” muutmine – Riigi Teataja
Põllumajandusministri 13. märtsi 2015. a määruse nr 25 „Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord” muutmine
RT I, 20.07.2016, 1
Vastu võetud 15.07.2016 nr 44
§ 1. Põllumajandusministri 13. märtsi 2015. a määrust nr 25 „Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord” muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 2 lõike 1 sissejuhatavat lauseosa täiendatakse pärast sõna „taotleda” tekstiosaga „äriseadustiku tähenduses ettevõtja, kes on”;
2) paragrahvi 2 lõike 1 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) mikroettevõtja, kelle omatoodetud põllumajandustoodete või nende töötlemisel saadud toodete müügitulu kas koos või eraldi oli mõlemal taotluse esitamisele vahetult eelnenud kahel majandusaastal üle 4000 euro ja see moodustas mõlemal taotluse esitamisele vahetult eelnenud kahel majandusaastal üle 50,00 protsendi tema kogu müügitulust (edaspidi põllumajandustootja);”;
3) paragrahvi 2 lõike 1 punktis 2, § 2 lõike 2 punktis 8, § 10 lõike 2 punktides 4 ja 5 ning § 14 lõikes 4 asendatakse sõnad „esitamise aastale” sõnaga „esitamisele”;
„(11) Lõike 1 punktis 1 ja § 10 lõike 2 punktis 4 nimetatud põllumajandustooted on Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tooted, välja arvatud kalandus- ja vesiviljelustooted.”;
5) paragrahvi 2 lõike 2 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) taotleja on enne taotluse esitamist tegutsenud vähemalt kaks majandusaastat, millest taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta on vähemalt 12 kuu pikkune;”;
6) paragrahvi 2 lõike 2 punktis 3 asendatakse tekstiosa „esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 0,7” tekstiosaga „esitamisele vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 0,70”;
7) paragrahvi 2 lõike 2 punktis 4 asendatakse tekstiosa „esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 1” tekstiosaga „esitamisele vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 1,00”;
8) paragrahvi 2 lõike 2 punktist 6 jäetakse välja sõna „tähtajal”;
9) paragrahvi 2 lõike 2 punkti 7 täiendatakse pärast sõna „ega” sõnadega „pankrotiseaduse kohaselt nimetatud ajutist pankrotihaldurit või”;
10) paragrahvi 2 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kui äriühingust taotleja on tegutsenud enne taotluse esitamist vähemalt kolm majandusaastat, taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta lõppes taotluse esitamise aastal ja selle kohta ei ole majandusaasta aruannet äriregistrile esitatud ning nimetatud aruande äriregistrile esitamise tähtaeg ei ole taotluse esitamise ajaks saabunud, peavad taotluse esitamisele vahetult eelnenud kahe majandusaasta aruanded, mille äriregistrile esitamise tähtaeg on möödunud, olema taotluse esitamise hetkeks äriregistrist kättesaadavad.”;
11) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „ehitusluba, kui see on ehitusseaduse” tekstiosaga „ehitusluba või ehitusteatis, kui see on ehitusseadustiku”;
12) paragrahvi 3 lõigetes 2–5 asendatakse sõna „viis” sõnaga „kolm” vastavas käändes;
13) paragrahvi 3 lõiget 4 täiendatakse pärast sõna „seatud” sõnadega „hoonestusõigus või”;
14) paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Kui investeeringuobjekti alune maa on kaasomandis, peab § 4 lõike 1 punktis 1 nimetatud ehitise ehitamise korral olema kinnistusraamatus asjaõigusseaduse § 79 lõike 2 kohaselt märkus, millest nähtub, et taotlejal on õigus ja võimalus teha kavandatav investeering ning kasutada investeeringuobjekti sihtotstarbeliselt vähemalt kolm aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.”;
15) paragrahvi 4 lõike 1 punktid 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„1) ehitise püstitamine, rajamine, paigaldamine, laiendamine või ümberehitamine ehitusseadustikus sätestatud tingimustel ja korras (edaspidi koos ehitise ehitamine) või hoone parendamine;
2) masina või seadme, välja arvatud § 6 punktis 11 nimetatud masin või seade, ostmine ja paigaldamine;”;
16) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõna „ja” sõnaga „või”;
17) paragrahvi 4 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Lõike 1 punktis 1 nimetatud hoone parendamine on hoone üksiku osa vahetamine samaväärse vastu või hoone remonditöö, mille tegemise korral puudub ehitusseadustiku tähenduses teavitamis- või loakohustus.”;
18) paragrahvi 4 lõike 2 punkti 1 täiendatakse pärast tekstiosa „(EMTAK 2008, jagu A, alajagu 01)” tekstiosaga „, metsakasvatus ja muud metsamajanduse tegevusalad (EMTAK 2008, jagu A alajagu 021) või looduslike materjalide kogumine, välja arvatud puit (EMTAK 2008, jagu A alajagu 023)”;
19) paragrahvi 4 lõike 2 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) toiduainete tootmine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 10), kui tootmise tulemuseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisaga hõlmatud toode, joogitootmine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 11), kui tootmise tulemuseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisaga hõlmatud toode, või alkoholiseaduse tähenduses alkohoolne jook ja tubakatoodete tootmine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 12);”;
20) paragrahvi 4 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Lisaks lõikes 2 loetletud tegevusvaldkondadele ei saa toetust taotleda, kui investeeringuobjekt on seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisaga hõlmatud omatoodetud toodete turustamisega edasimüüjale või töötlejale või nimetatud toodetest üle 20 protsendi turustamisega.”;
21) paragrahvi 4 lõike 3 punktis 2 asendatakse sõnad „ehitusseaduse ja teeseaduse” sõnaga „ehitusseadustiku”;
22) paragrahvi 4 lõike 3 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevuse puhul toetatava ehitise juurde kuuluva eratee või platsi ehitamine ehitusseadustikus sätestatud tingimustel ja korras;”;
23) paragrahvi 4 lõike 3 punktis 5 asendatakse tekstiosa „kanalisatsiooni- või reoveepuhastussüsteemi” tekstiosaga „kanalisatsiooni-, reoveepuhastus- või küttesüsteemi”;
24) paragrahvi 5 lõike 1 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) hinnapakkumuses esitatud tegevuse käibemaksuta maksumus ja investeeringuobjekti Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 84 kohaseks tähistamiseks tehtavate kulude käibemaksuta maksumus;”;
25) paragrahvi 5 lõike 1 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
26) paragrahvi 6 punktis 2 asendatakse sõnad „viimase toetusosa väljamaksmisest” sõnadega „taotluse rahuldamise otsuse tegemisest”;
27) paragrahvi 6 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) käibemaks, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320–469), artikli 69 lõike 3 punktis c sätestatud juhul;”;
28) paragrahvi 6 punktis 5 asendatakse sõna „arvutustehnika” sõnadega „otseselt tegevuse elluviimisega või investeeringuobjektiga mitteseotud riistvara”;
29) paragrahvi 6 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) rendi-, kütuse-, koolitus-, side- või tegevuskulud või töötasu;”;
30) paragrahvi 6 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
„61) veo- või sõidukulud, mis ei ole seotud toetuse abil ostetava masina või seadme veo või paigaldamisega;”;
31) paragrahvi 6 punkt 11 sõnastatakse järgmiselt:
„11) sõidu- või veovahendi, liikurmasina, auto alusel valmistatud eritöömasina, tasakaaluliikuri, traktori, niiduki, õhusõiduki, veesõiduki või haagise ostmise kulud, välja arvatud rändkaupluse ostmise kulud;”;
32) paragrahvi 6 punkti 15 täiendatakse pärast sõna „finantskaristus” tekstiosaga „, riigilõiv”;
33) paragrahvi 6 punktis 17 asendatakse sõnad „ehitise sisustamiseks statsionaarse põhivara ostmise” sõnadega „masina või seadme ostmise ja paigaldamise”;
34) paragrahvi 6 punktis 19 asendatakse tekstiosa „ehitamine, parendamine ja sisustamine statsionaarse põhivaraga” sõnadega „ehitamine ja parendamine ning nimetatud majutusettevõtte tarbeks masina või seadme ostmine ja paigaldamine”;
35) paragrahvi 7 lõikest 1 jäetakse välja sõna „asjakohast”;
36) paragrahvi 7 lõikes 5 asendatakse tekstiosa „, hinnapakkumuse kehtivusaega, kavandatava investeeringuobjekti või tegevuse käibemaksuta” sõnadega „ning kavandatava investeeringuobjekti või tegevuse käibemaksuta ja käibemaksuga”;
37) paragrahvi 7 lõigetes 6 ja 11 asendatakse sõnad „tegevuse puhul” sõnadega „ehitise ehitamise korral”;
38) paragrahvi 7 lõike 6 punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
„5) välisrajatise kulud, aluse- ja vundamendikulud, kandetarindi kulud, fassaadielemendi kulud, katusekulud, ruumitarindi kulud, pinnakatte kulud, sisustuse kulud, tehnosüsteemi kulud, ehitusplatsi korralduskulud ja ehitusplatsi üldkulud.”;
39) paragrahvi 8 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Toetust antakse vähemalt 15 protsenti toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest ja:
2) põllumajandustootjale kuni 50 protsenti toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest.”;
40) paragrahvi 8 lõikes 4 asendatakse sõnad „taotluse esitamise aastale” sõnaga „sellele”;
41) paragrahvi 9 lõikes 1 asendatakse sõnad „kirjalikult paberil või elektrooniliselt” tekstiosaga „PRIA e-teenuse keskkonna kaudu”;
42) paragrahvi 9 lõiked 2 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
43) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Taotleja võib ettenähtud tähtajal esitada ühe taotluse, mis võib sisaldada rohkem kui üht tegevust ja investeeringuobjekti.”;
44) paragrahvi 10 lõiget 2 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) kui toetust taotleb raamatupidamise seaduse kohaselt tekkepõhist raamatupidamise arvestust pidav füüsilisest isikust ettevõtja, siis teave taotluse esitamisele vahetult eelnenud kahe majandusaasta bilansi ja kasumiaruande andmete kohta;”;
45) paragrahvi 10 lõiget 2 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
„9) taotleja andmed taotluse esitamisele vahetult eelnenud kahe majandusaasta põhivara kulumi kohta, kui taotleja koostab kasumiaruannet raamatupidamise seaduse lisas 2 sätestatud skeemi 2 alusel ja põhivara kulumi väärtus ei selgu taotleja rahavoogude aruandest.”;
46) paragrahvi 10 lõike 3 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;
47) paragrahvi 10 lõike 3 punktis 7 asendatakse tekstiosa „hoone või rajatise ehitamiseks ning sinna paigaldatavate statsionaarsete seadmete ja muu vajaliku sisseseade ostmiseks või” tekstiosaga „ehitise ehitamiseks ning sinna paigaldatava masina või seadme ostmiseks ja”;
48) paragrahvi 10 lõiget 3 täiendatakse punktidega 12 ja 13 järgmises sõnastuses:
„12) teave hinnapakkumuse valikukriteeriumite kohta;
13) kui investeeringuobjekt on seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisaga hõlmatud omatoodetud toodete turustamisega, siis teave nimetatud toodete ja muude turustatavate toodete ning nende tarbijate kohta.”;
49) paragrahvi 10 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
50) paragrahv 11 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 11. Nõuded taotluse osaks olevatele dokumentidele
11) ärakiri arve-saatelehest või arvest, mille on väljastanud isik, kellelt taotleja tellis ettevalmistava töö või teenuse, kui taotleja taotleb toetust ka ettevalmistava töö kohta.”;
51) paragrahvi 13 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Pärast taotluse esitamise tähtpäeva esitab PRIA Maksu- ja Tolliametile (edaspidi MTA) toetust taotlenud füüsilisest isikust ettevõtjate nimekirja järgmiste andmete saamiseks:
2) tuludeklaratsiooni vormi E andmete saamiseks nende füüsilisest isikust ettevõtjate puhul, kes peavad raamatupidamise seaduse kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust ja kes ei ole käibemaksukohustuslased.”;
52) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) MTA edastab PRIAle lõikes 2 nimetatud ettevõtjate taotluse esitamisele vahetult eelnenud kahe majandusaasta käibedeklaratsioonide või taotluse esitamisele vahetult eelnenud kahe kalendriaasta tuludeklaratsioonide vormi E andmed.”;
53) paragrahvi 15 lõikes 4 asendatakse tekstiosa „moodustab vähemalt 25 protsenti maksimaalsest hindepunktide summast” tekstiosaga „on põllumajandustootja puhul 16 hindepunkti ja mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegeleva mikroettevõtja puhul 15 hindepunkti”;
54) paragrahvi 15 lõikes 6 asendatakse arv „90” arvuga „70”;
55) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kui investeeringuobjekt ostetakse liisingulepingu alusel, viib toetuse saaja tegevuse ellu ja esitab selle tegemist tõendavad dokumendid kalendriaastas kuni neljas osas ühe taotluse kohta viie aasta jooksul arvates taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.”;
56) paragrahvi 16 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Toetuse saaja peab vastama § 2 lõike 2 punktides 2 ja 5–7 sätestatud tingimustele.”;
57) paragrahvi 16 lõike 3 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) võtma toetuse abil soetatud või ehitatud investeeringuobjekti sihtotstarbeliselt kasutusse kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest ning tagama tegevuse kestuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 71 sätestatud tingimustel, sealhulgas investeeringuobjekti säilitama ja sihtotstarbeliselt kasutama vähemalt kolm aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;”;
58) paragrahvi 16 lõiget 3 täiendatakse punktiga 31:
„31) teavitama viivitamata PRIAt taotluses esitatud või toetatava tegevusega seotud andmete muutumisest või tegevuse elluviimist takistavast asjaolust;”;
59) paragrahvi 16 lõike 3 punktides 7, 10 ja 11 asendatakse sõna „viis” sõnaga „kolm”;
60) paragrahvi 16 lõike 3 punktis 8 asendatakse tekstiosa „taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta keskmise töötajate arvu vähemalt viis” tekstiosaga „vähemalt taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta keskmise töötajate arvu vähemalt kolm”;
61) paragrahvi 16 lõike 3 punkt 9 sõnastatakse järgmiselt:
„9) ühe aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest looma tegevuse elluviimise asukohta taotluses esitatud arvu uusi täistööajaga töökohti ja sõlmima töölepingu seaduse §-s 1 nimetatud töötajaga töölepingu ning tagama, et nimetatud nõuded oleksid täidetud vähemalt kolm aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;”;
62) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Kui investeeringuobjektiks on ehitis, peab toetuse saajal hiljemalt viimase maksetaotluse esitamise ajal olema ehitisregistris ehitise kasutusluba või kasutusteatis, kui see on nõutav ehitusseadustiku kohaselt.”;
63) paragrahvi 17 lõike 1 sissejuhatavat lauseosa täiendatakse pärast sõna „tasumist” tekstiosaga „PRIA e-teenuse keskkonna kaudu”;
64) paragrahvi 17 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 3 nimetatud tegevuse puhul ärakiri mootorsõiduki registreerimistunnistusest, mis tõendab, et rändkaupluse ostmise korral on rändkauplus taotleja omandis.”;
65) paragrahvi 17 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Koos maksetaotlusega esitab toetuse saaja § 4 lõike 1 punktis 1 nimetatud ehitise ehitamise korral tehtud investeeringu kohta § 7 lõike 6 punktides 1–3 ja 5 nimetatud andmed.”;
66) paragrahvi 17 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
67) paragrahvi 17 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Toetuse väljamaksmiseks liisingulepingu alusel ostetud investeeringuobjekti puhul esitab toetuse saaja PRIAle maksetaotluse koos järgmiste dokumentidega:
3) punktis 2 nimetatud arve-saatelehe või arve ärakirjal märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendav arvelduskonto väljavõte või maksekorralduse ärakiri või väljatrükk.”;
68) paragrahvi 17 täiendatakse lõikega 10 järgmises sõnastuses:
„(10) Investeeringu tegemist tõendavaid dokumente saab ühe taotluse kohta esitada kokku kuni 20 korda.”;
69) paragrahvi 18 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „või liisingu puhul toetuse saaja nimetatud liisinguandja arvelduskontole”;
70) paragrahvi 19 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna „tegemist” tekstiosaga „PRIA e-teenuse keskkonna kaudu”;
71) paragrahvi 19 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
72) määruse lisa kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
§ 2. Määruse § 1 punktid 51 ja 52 jõustuvad 1. jaanuaril 2017. a.


text:
11. aprill 2019(*)
Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Määrus (EL) nr 1215/2012 – Hilinenud lennu tõttu esitatud hüvitisnõude lahendamiseks pädeva kohtu kindlaksmääramine – Artikli 7 punkt 5 – Filiaali tegevus – Artikkel 26 – Vaikiv kokkulepe – Kostja kohtusse ilmumise vajadus
Kohtuasjas C‑464/18,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Juzgado de lo Mercantil n 1 de Gerona (Gerona kaubanduskohus nr 1, Hispaania) 9. juuli 2018. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 17. juulil 2018, menetluses
koosseisus: koja president C. Toader (ettekandja), kohtunikud A. Rosas ja M. Safjan,
– Euroopa Komisjon, esindajad: M. Heller ja S. Pardo Quintillán,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT 2012, L 351, lk 1) artikli 7 punkti 5 ja artikli 26 tõlgendamist.
2 Taotlus on esitatud kohtuvaidluses reisija ZX ja lennuettevõtja Ryanair DAC vahel hüvitisnõude üle, mille ZX esitas pärast lennu hilinemist.
5 Määruse nr 1215/2012 II peatüki 4. jagu „Kohtualluvus tarbijalepingute puhul“ sisaldab artiklit 17, milles on sätestatud:
c) muudel juhtudel lepinguga, mis on sõlmitud isikuga, kes tegeleb tarbija alalise elukoha liikmesriigis äri- või kutsetegevusega või kelle selline tegevus on mis tahes vahenditega suunatud nimetatud liikmesriiki või mitme liikmesriigi hulgas ka nimetatud liikmesriiki, ning kui leping kuulub sellise tegevuse raamesse.
2. Kui tarbija sõlmib lepingu poolega, kelle alaline elukoht ei ole liikmesriigis, kuid kellel on filiaal, esindus või muu üksus mõnes liikmesriigis, loetakse see liikmesriik nimetatud filiaali, esinduse või muu üksuse tegevusest tulenevate vaidluste puhul tema alaliseks elukohaks.
6 Samas peatükis on 7. jagu „Kokkuleppest tulenev kohtualluvus“. See peatükk sisaldab muu hulgas artikli 26 lõiget 1, mis on sõnastatud järgmiselt:
„Lisaks käesoleva määruse muudest sätetest tulenevale pädevusele on pädev ka see liikmesriigi kohus, kuhu kostja ilmub. Käesolevat sätet ei kohaldata juhul, kui isik on ilmunud kohtusse pädevuse vaidlustamiseks või kui artikli 24 kohaselt allub asi erandlikult teisele kohtule.“
7 Nimetatud määruse artikli 28 lõikes 1 on sätestatud:
„Kui kostja, kelle alaline elukoht on liikmesriigis, vastu esitatakse hagi teise liikmesriigi kohtusse ning ta ei ilmu kohtusse, deklareerib see kohus omal algatusel, et ta ei ole asjas pädev, välja arvatud juhul, kui pädevus tuleneb käesoleva määruse sätetest.“
8 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (ELT 2004, L 46, lk 1; ELT eriväljaanne 07/08, lk 10; parandus ELT 2018, L 155, lk 35), artikli 7 lõike 1 punktis a on märgitud, et lennureisist mahajätmise, lennu tühistamise või hilinemise korral saavad reisijad kõikide kuni 1500 kilomeetri pikkuste lendude puhul hüvitist, mille suuruseks on kindlaks määratud 250 eurot.
9 1. juuli 1985. aasta kohtuvõimu käsitleva põhiseaduse rakendusseaduse 6/1985 (Ley Orgánica 6/1985 del Poder Judicial) artikli 86ter lõike 2 punkti b kohaselt menetlevad riigisiseste või rahvusvaheliste transpordiõigusnormide alusel esitatud nõudeid esimeses või ainsas astmes kaubanduskohtud, mis on tsiviilkohtukorralduses teatud tsiviil- ja kaubandusasjadele spetsialiseerunud kohtud.
10 Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et 7. jaanuari 2000. aasta seaduse nr 1/2000 tsiviilkohtumenetluse seadustiku kohta (Ley 1/2000 de Enjuiciamiento Civil) (BOE nr 7, 8.1.2000, lk 575; edaspidi „tsiviilkohtumenetluse seadustik“) kohaselt menetletakse nõudeid nõude suurusest lähtuvalt tava- või lihtsustatud menetluses.
11 Vastavalt tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 250 lõikele 2 tuleb hagi menetleda lihtsustatud menetluse eeskirjade järgi, kui nõue ei ületa 6000 eurot.
12 Seadustiku artikli 56 kohaselt loetakse, et hageja on teinud valiku vaikiva kohtualluvuse kokkuleppe kasuks siis, kui ta pöördub hagi esitades teatud ringkonna kohtute poole, samas loetakse, et kostja on teinud valiku selle kasuks siis, kui ta teeb pärast kohtusse ilmumist toiminguid, mis ei ole vormiliselt pädevuse puudumise vastuväite esitamine. Samuti loetakse, et kostja on teinud valiku vaikiva kohtualluvuse kokkuleppe kasuks siis, kui teda on nõuetekohaselt kohtusse kutsutud, kuid ta ei ilmu kohtusse või ilmub alles siis, kui õigus esitada pädevuse puudumise vastuväidet on aegunud.
13 Vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 54 lõikele 1 „[ei] ole sõnaselge või vaikiv kohtualluvuse kokkulepe kehtiv kohtuasjades, mis tuleb lahendada lihtsustatud menetluses“.
14 Seadustiku artiklis 404 koostoimes artikliga 58 on ette nähtud, et kui menetluse vormilise ja sisulise korraldamise eest vastutav kohtusekretär teeb hagi menetlusse võtmise toimingutes kindlaks, et kohtu rahvusvaheline kohtualluvus võib puududa, annab ta sellest kohtunikule teada, et kohus otsustaks hagi vastuvõetavuse või vastuvõetamatuse üle pärast kohtusse ilmunud poolte ja Ministerio Fiscali (Hispaania prokuratuur) ärakuulamist.
15 Sama seadustiku artikli 36 lõike 2 punktis 3 on sätestatud:
„Hispaania eraõiguslikke vaidlusi lahendavad kohtud loobuvad neile esitatud kohtuasju menetlemast […], kui nõuetekohases vormis kohtusse kutsutud kostja jätab kohtusse ilmumata juhtudel, kus Hispaania kohtute rahvusvaheline kohtualluvus võib põhineda ainult poolte vaikival kohtualluvuse kokkuleppel“.
16 ZX ostis veebis lennupileti lennule Porto (Portugal) – Barcelona (Hispaania), mida viis läbi Ryanair.
17 Eelotsusetaotluse esitanud kohtule määruse nr 261/2004 artikli 7 alusel esitatud hagis palus põhikohtuasja hageja mõista talle välja 250 euro suurune hüvitis põhikohtuasjas kõne all oleva lennu hilinemise eest.
18 Eelotsusetaotlusest nähtub, et põhikohtuasja hagejal ei ole aadressi ega elukohta Hispaanias; põhikohtuasjas kostjaks oleva äriühingu registreeritud asukoht on Iirimaal ja tal on filiaal Geronas (Hispaania).
19 Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 58 alusel palus eelotsusetaotluse esitanud kohtu kohtusekretär põhikohtuasja pooltel ja prokuratuuril esitada oma arvamus selle kohtu võimaliku rahvusvahelise kohtualluvuse kohta.
20 Oma arvamuse esitas vaid prokuratuur. Ta väitis, et kuivõrd põhikohtuasi ei kuulu ühegi erandliku kohtualluvuse juhtumi alla, ning kuna põhikohtuasja kostja ei vaidle kostja vastuses vastu sellele, et eelotsusetaotluse esitanud kohus lahendaks põhikohtuasja esemeks oleva vaidluse, peab see kohus tunnistama, et see vaidlus allub temale, sest see kohus võib olla pädev vaikiva kohtualluvuse kokkuleppe kohaselt.
21 Arvestades asjaolu, et põhikohtuasja kostjal on Gerona linnas filiaal, tekkis eelotsusetaotluse esitanud kohtul küsimus, kas põhikohtuasi võib alluda talle ka rahvusvahelise kohtualluvuse kohaselt, lähtudes filiaali asukoha kohtute erandlikust kohtualluvusest.
22 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et võimaliku menetlemisest loobumise üle otsustamiseks lõpliku otsusega, mis lõpetaks menetluse või tunnistaks põhikohtuasja hageja hagi vastuvõetavaks ja lubaks tal teha kohtuotsuse sisulistes küsimustes, on tal vaja teada, kuidas tõlgendada määruse nr 1215/2012 artiklit 26 vaikiva kohtualluvuse kokkuleppe kohta, samuti seda, kuidas tõlgendada selle määruse artikli 7 punkti 5 lennuettevõtja filiaali asukoha paiga alternatiivse, kohtuasja algatamiseks pädeva kohtu kohta filiaali tegevusest tulenevates kohtuvaidlustes.
23 Neil asjaoludel otsustas Juzgado de lo Mercantil n°1 de Gerona (Gerona kaubanduskohus nr 1, Hispaania) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas [määruse EL nr 1215/2012] artiklis 26 ette nähtud ja reguleeritud vaikiva kokkuleppega määratud kohtualluvus nõuab selle kõikides aspektides autonoomset ja kõikidele liikmesriikidele ühist tõlgendamist, millele ei saa seada tingimuseks piiranguid, mis on kehtestatud liikmesriikide kohtute riigisisest pädevust käsitlevates õigusnormides?
2. Kas [määruse nr 1215/2012] artiklis 26 ette nähtud ja reguleeritud vaikiva kokkuleppega määratud kohtualluvus on „puhas“ rahvusvaheline kohtualluvuse norm, mis määrab kindlaks ainult liikmesriigi kohtud, aga piirkondlikult pädev kohus tuleb konkreetselt kindlaks määrata liikmesriigi menetlusõiguses, või see on vastupidi nii rahvusvahelise kui ka piirkondliku kohtualluvuse norm?
3. Kas asjaolu, et lendu viib läbi teises liikmesriigis asutatud lennuettevõtja, aga väljumis- või sihtkoht asub liikmesriigis, kus ettevõtjal on filiaal, mis osutab ettevõtjale abiteenuseid ja mille kaudu ei ole piletid ostetud, võib kohtuasja asjaolusid arvestades kujutada endast filiaali, esinduse või muu üksuse tegevusest tuleneva vaidluse juhtumit, mis õigustaks [määruse nr 1215/2012] artikli 7 punktis 5 sätestatud kohtualluvuse seosekriteeriumi?“
24 Esmalt tuleb märkida, et määrus nr 261/2004 ei sisalda eeskirju liikmesriikide kohtute rahvusvahelise kohtualluvuse kohta, mistõttu liikmesriigi kohtu rahvusvahelise kohtualluvuse küsimust tuleb analüüsida määruse nr 1215/2012 kohaselt (vt selle kohta 9. juuli 2009. aasta kohtuotsus Rehder, C‑204/08, EU:C:2009:439, punkt 28).
25 Siinkohal olgu märgitud, et määruse nr 1215/2012 artikli 26 lõike 1 esimene lause võimaldab kindlaks teha kohtu pädevuse, nähes ette, et „[l]isaks käesoleva määruse muudest sätetest tulenevale pädevusele on pädev ka see liikmesriigi kohus, kuhu kostja ilmub“.
26 Sel põhjusel tuleb kõigepealt analüüsida, kas vaidlus ei allu eelotsusetaotluse esitanud kohtule kõnealuse määruse muudest sätetest tulenevalt.
27 Kuigi määruses nr 1215/2012 on ette nähtud eeskirjad valikulise kohtualluvuse kohta, mis sisalduvad sama määruse II peatüki 2. jaos, ei ole põhikohtuasja hageja eelotsusetaotluse esitanud kohtule esitanud oma hüvitise nõuet seoses lennuga Porto ja Barcelona vahel kohustuse täitmise kohta käsitleva valikulise kohtualluvuse eeskirja järgi, mis on määruse artikli 7 punkti 1 alapunktis b sisalduva nõude aluseks – nagu seda on tõlgendanud Euroopa Kohus (9. juuli 2009. aasta kohtuotsus Rehder, C‑204/08, EU:C:2009:439, punkt 43) põhjusel, et selle kohtu tööpiirkonnas asub asjaomase lennu väljumis- või saabumiskoht.
28 Samamoodi – kuigi määruse nr 1215/2012 II peatüki 4. jao „Kohtualluvus tarbijalepingute puhul“ sätetes on samuti ette nähtud valikuline kohtualluvus tarbijate kasuks ja kuigi lennureisijat võib pidada tarbijaks, tuleb siiski tõdeda, et määruse artikli 17 lõikes 3 on sätestatud, et seda „jagu ei kohaldata transpordilepingute suhtes, välja arvatud lepingud, mille alusel osutatakse summaarhinna eest kombineeritud veo- ja majutusteenust“.
29 Neil tingimustel tuleneb selle sätte sõnastusest ühemõtteliselt, et niisugustel asjaoludel nagu käesoleva põhikohtuasja asjaolud ei saa lennureisija, kes ei ostnud pakettreisi, vaid lennupileti tavaliseks lennuks, tugineda määruses nr 1215/2012 sisalduvatele tarbijalepingute puhul kohaldatavatele valikulise kohtualluvuse eeskirjadele.
30 Tuleb veel lisada, et kuigi määruse nr 1215/2012 artiklis 4 on sätestatud üldine põhimõte, mille kohaselt on pädev kostja elukoha kohus, täpsustab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et põhikohtuasja kostja registreeritud asukoht on muus liikmesriigis kui Hispaania Kuningriik, nimelt Iirimaal, mistõttu see säte ei saa reguleerida kõnealuse kohtu kohtualluvust.
31 Sellest tuleneb, et esimesena tuleb analüüsida eelotsusetaotluse esitanud kohtu kolmandat küsimust määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 5 tõlgendamise kohta, selleks et teha kindlaks, ega asi ei allu sellele kohtule nimetatud sättest lähtuvalt.
32 Kolmanda küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 5 tuleb tõlgendada nii, et kohtuvaidlus, mis on seotud määruse nr 261/2004 artikli 7 alusel esitatud hüvitise nõudega ja mis on esitatud teise liikmesriigi territooriumil asuva lennuettevõtja vastu, allub liikmesriigi kohtule põhjusel, et lennuettevõtjal on filiaal selle kohtu tööpiirkonnas, kellele esitati hagi.
33 Euroopa Kohtu järjepideva kohtupraktika kohaselt võimaldavad kaks kriteeriumi teha kindlaks, kas filiaali tegevusega seotud hagi lahendamine on seotud liikmesriigiga. Esiteks eeldab mõiste „filiaal“ tegevuskeskust, mis on loodud äriühingu püsiva laiendusena, justkui emaettevõtja käepikendusena. Sellel keskusel peab olema juhatus ja varalised vahendid äritehingute tegemiseks kolmandate isikutega, kes ei pea selleks otseselt emaettevõtja poole pöörduma. Teiseks peab vaidlus puudutama kas filiaali tegevusega seotud toiminguid või filiaali poolt emaettevõtja nimel võetud kohustusi, kui neid peab täitma filiaali asukohariigis (vt selle kohta 19. juuli 2012. aasta kohtuotsus Mahamdia, C‑154/11, EU:C:2012:491, punkt 48 ja seal viidatud kohtupraktika, ning 5. juuli 2018. aasta kohtuotsus flyLAL-Lithuanian Airlines, C‑27/17, EU:C:2018:533, punkt 59 ja seal viidatud kohtupraktika).
34 Kohtupraktikas välja töötatud teise kriteeriumiga seoses nähtub eelotsusetaotlusest täpsemalt, et põhikohtuasjas kõne all olev lennupilet osteti veebist. Niisiis ei viita ükski asjaolu eelotsusetaotluses sellele, et põhikohtuasja kostja ja lennuettevõtja vaheline veoleping oleks sõlmitud filiaali vahendusel. Euroopa Kohtu käsutuses oleva teabe kohaselt osutas Ryanairi Geronas asuv filiaal pealegi maksuküsimustega seotud teenuseid.
35 Sellest tuleneb, et puuduvad asjaolud, mis võimaldaksid tuvastada filiaali osalust Ryanairi ja põhikohtuasja hageja vahelises õigussuhtes, mistõttu põhikohtuasja esemeks oleva vaidluse lahendamine ei saa määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 5 alusel kuuluda eelotsusetaotluse esitanud kohtu alluvusse (vt analoogia alusel 5. juuli 2018. aasta kohtuotsus flyLAL-Lithuanian Airlines, C‑27/17, EU:C:2018:533, punkt 63).
36 Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 5 tõlgendada nii, et kohtuvaidlus, mis on seotud määruse nr 261/2004 artikli 7 alusel esitatud hüvitise nõudega ja mis on esitatud teise liikmesriigi territooriumil asuva lennuettevõtja vastu, ei allu liikmesriigi kohtule põhjusel, et lennuettevõtjal on filiaal selle kohtu tööpiirkonnas, kellele esitati hagi, kui see filiaal ei ole lennuettevõtja ja asjaomase reisija vahelises õigussuhtes osalenud.
Kaks esimest küsimust
37 Esimese ja teise küsimusega, mida tuleb analüüsida koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitust, kas määruse nr 1215/2012 artikli 26 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et asja allumist kohtule, kellele on hagi esitatud vaikiva kohtualluvuse kokkuleppe alusel, võib põhjendada rahvusvahelise kohtualluvusega seetõttu, et kostja ei vaidle vastu asja allumisele sellele kohtule.
38 Määruse nr 1215/2012 artikli 26 lõike 1 esimeses lauses on ette nähtud kohtualluvuse eeskiri, mis põhineb kostja kohtusse ilmumisel kõigis kohtuasjades, mille puhul asja menetleva kohtu pädevus ei tulene selle määruse teistest sätetest. See säte tähendab, et – kaasa arvatud juhud, kui kohtule on esitatud hagi selle määruse sätteid eirates – kostja kohtusse ilmumist võib pidada vaikivaks nõustumiseks asja allumisega sellele kohtule, kuhu hagi esitati, ning seega kohtualluvuses kokku leppimiseks (20. mai 2010. aasta kohtuotsus ČPP Vienna Insurance Group, C‑111/09, EU:C:2010:290, punkt 21, ja 27. veebruari 2014. aasta kohtuotsus Cartier parfums-lunettes ja Axa Corporate Solutions assurances, C‑1/13, EU:C:2014:109, punkt 34).
39 Käesoleval juhul ilmneb eelotsusetaotluse esitanud kohtu selgitustest, et kui selle kohtu kohtusekretär palus esitada oma arvamuse kõnealuse kohtu võimaliku kohtualluvuse kohta, et otsustada, kas põhikohtuasjas kõnealune nõue allub temale, ei esitanud põhikohtuasja kostja kirjalikku arvamust.
40 Kuna arvamuse puudumine ei saa endast kujutada kohtusse ilmumist määruse nr 1215/2012 artikli 26 tähenduses – ja seega kostja vaikivat nõustumist selle kohtu kohtualluvusega, mille poole pöörduti – ei saa niisugustel asjaoludel nagu põhikohtuasjas käsitletavad kohaldada sätet vaikiva kokkuleppega määratud kohtualluvuse kohta.
41 Seega tuleb esimesele ja teisele küsimusele vastata, et määruse nr 1215/2012 artikli 26 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see säte ei kuulu kohaldamisele niisuguses olukorras – nagu on kõne all põhikohtuasjas –, kus kostja ei ole esitanud arvamust ega ole ilmunud kohtusse.
1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 7 punkti 5 tuleb tõlgendada nii, et kohtuvaidlus, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91, artikli 7 alusel esitatud hüvitise nõudega ja mis on esitatud teise liikmesriigi territooriumil asuva lennuettevõtja vastu, ei allu liikmesriigi kohtule põhjusel, et lennuettevõtjal on filiaal selle kohtu tööpiirkonnas, kellele esitati hagi, kui see filiaal ei ole lennuettevõtja ja asjaomase reisija vahelises õigussuhtes osalenud.
2. Määruse nr 1215/2012 artikli 26 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see säte ei kuulu kohaldamisele niisuguses olukorras – nagu on kõne all põhikohtuasjas –, kus kostja ei ole esitanud arvamust ega ole ilmunud kohtusse.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus