text:
Noortevaldkonna arengukava selgitav e-versioon on loodud kohalikele omavalitsustele ja teistele noorsootöö tegijatele, et toetada noorsootöö arendamist, planeerimist ning elluviimist. Samuti on see abiks ka teistele sidusvaldkondadele lõimitud noortepoliitika kontekstis, arusaamaks milliste noorte eest seisvate väljakutsetega peaks tegelema ja kuidas rakendada oma töös noorsootöö põhimõtteid, mis on Eestis ühtlasi ka noortepoliitika põhimõtted.
E-versioon selgitab lühidalt lahti, mil moel on võimalik kohalikul tasandil noorsootööd korraldada ning tegevusi ellu viia, et nad toetaksid arengukava eesmärke. Kuna noorele kõige lähemal olev noorsootööd korraldav haldustasand on kohalik omavalitsus, siis on just neile pühendatud mitmed näited ja ka eraldi peatükk.
Tulevikku tehakse täna.
Riigi tasandil tegeletakse noortevaldkonna keskse arengu planeerimisega pidevalt. Aastal 1999 võeti vastu noorsootöö seadus ja 2001 koostati „Eesti noorsootöö kontseptsioon“ ja „Eesti noorsootöö arengukava aastateks 2001-2004“. 2006. aastal kiitis Vabariigi Valitsus heaks „Noorsootöö strateegia 2006-2013“ (vaata ka strateegia lõpparuannet). Siinsel lehel on väljatoodud olulisemad punktid arengukavast ning lisaks saad vastuseid küsimustele: mis on noorsootöö ning kes, kus, kuidas ja miks seda tehakse.
Valitsus kinnitas 19.12.2013 korraldusega nr 572 noortevaldkonna arengukava aastaiks 2014-2020 (vaata ka strateegia lühikokkuvõtet). Kava määratleb noortevaldkonna arengus prioriteetsed eesmärgid, meetmed ja tegevused koos indikaatorite ja rahastamise prognoosiga ning sätestab nende elluviimise, seire ja aruandluse korra.
Arengukava elluviimiseks on koostatud noortevaldkonna programm – Haridus- ja Teadusministeerium on alates 2015. aastast üle läinud programmipõhisele juhtimisele ja eelarvestamisele. Programmdokumenti uuendatakse igal aastal. Noortevaldkonna programm 2017-2020.
Mis on noorsootöö?
Õppetegevuse planeerimise formaalsem viis – õppekavad – on tavapäraselt ja seadusest tulenevalt huvikoolides (Huvikooli seadus). Õppekavad peavad olema iga huvialala kohta ning sisaldama eesmärke ja kestust, õppeainete loendit ja ainekavasid (Huviharidusstandard), kuid kõikide nende kriteeriumite mahud ja sisu määrab huvikool ise. Igas huvikoolis on üha suurem vajadus anda lapse arengut arvestavat mitmekülgset õpet, et tekiks suurem tugisüsteem isiksuse eluks ettevalmistamiseks, ning see nõuab huvikoolidelt aina suuremat paindlikkust ja noorte vajadustega arvestamist.
Aastatel 2006-2013 kehtinud noorsootöö strateegias võeti eesmärgiks kujundada välja ja viia ellu noore tegelikest vajadustest ning väljakutsetest lähtuv koordineeritud ja eesmärgikindel tegutsemine erinevates eluvaldkondades ehk lõimitud noortepoliitika.
Kehtiv arengukava ei kirjelda kogu noortevaldkonda (so noortepoliitikat ja noorsootööd) ega kajasta teiste noortega seotud eluvaldkondade ja strateegiate noortele suunatud meetmeid, kuid omab nendega tihedaid seoseid. Hetkel keskendutakse meetmetele, mis aitavad saavutada positiivset muutust ja eelkõige noorsootöö kaudu. Samas noortepoliitika kontekstis sätestatud eesmärgid ja väljakutsed on arvestamiseks ka teistes poliitikavaldkondades.
Noorsootööd Riigikogus menetleb kultuurikomisjon ning vastutavaks ministeeriumiks on Haridus- ja Teadusministeerium, mis kavandab noortepoliitikat, korraldab noorsootööd ja juhib oma hallatava asutuse Eesti Noorsootöö Keskuse tööd.
ENTK vastutab koostöös ministeeriumi noorteosakonnaga noortevaldkonna arengukava eesmärkide saavutamise ja noortevaldkonna programmi tegevuste elluviimise eest.
Korraldab selleks muuhulgas noorteseire (hiljem sh suurandmete seire) rakendamist, sh vajalike uuringute ja analüüside läbiviimist; uuringute tulemuste tõlgendamist praktikasse (teenuste disain, poliitika väljakutsed) teadlaste, otsustajate ja praktikute kaasamisel.
Loob (sisu) ning rakendab (korraldus) erinevad toetusmeetmed noorsootöö kättesaadavuse, mitmekesisuse ja kvaliteedi suurendamiseks.
ENTK prognoosib noortevaldkonna arenguvajadused, toetab ja korraldab valdkondadevahelist koostööd rakendusüksuste tasandil, ning teeb vastavat koostööd ministeeriumide tasandil.
Korraldab teavitust noortevaldkonna tegijatele valdkonna arengutest ja võimalustest ning avalikkusele ja sidusvaldkondade esindajatele noorsootöö väärtustest ja tulemustest, noorte olukorrast.
Samuti on ENTK ülesanne uute lahenduste nuputamine ja tegevuste algatamine.
Rohkem noorsootööst, noortepoliitikast, noorsootöö sisust ja korraldusest saab lugeda noorsootöö õpikust. Noorsootööd saab õppida Tallinna Ülikoolis bakalaureuseõppes ja magistriõppes ning Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias ja Narva Kolledžis rakenduskõrgharidusõppes.
Kes teeb noorsootööd?
Noorsootöötaja on koondnimetus kõikide noorsootöö valdkonnas töötavate spetsialistide kohta. Noorsootöötaja täidab erinevaid rolle sõltuvalt noorsootöö elluviimise kohast, situatsioonist, sihtgrupist ning eesmärgist. Noorsootöötaja töötab noortega individuaalselt ja rühmas, kavandab ning hindab programme ja projekte, juhib kaastöötajaid, hooldab hooneid ja seadmeid, teeb koostööd teiste valdkondade spetsialistide, vanemate ja huvigruppidega.
tee sa ei näe seda :) Sa tglt ei näe seda teksti ;)
Enamlevinud noorsootöö ametinimetused on noorsootöötaja, huvijuht, laagrikasvataja, laagri juhataja, noorteinfo spetsialist, huvihariduse spetsialist, huviringijuht, treener, noortekeskuse juhataja, noorsootöö spetsialist, noorsootöö nõunik, noortevaldkonna koolitaja, noorsootööasutuse juht jt.
Noorsootöötajad tegutsevad väga erinevates keskkondades - noortekeskuses (avatud noortekeskus ehk ANK), koolis, kultuurikeskuses, rahvamajas, huvikoolis, külamajas, tänaval - kus iganes jõutakse nooreni tema vaba tahte alusel väljaspool koolitundi, kodu ja tööd ning tegeletakse mitteformaalse õppimisega.
Noorsootöötaja kutsestandard määratleb noorsootöötajale esitatavad nõuded. Noorsootöötaja kutsete kompetentsuse esmakordse tõendamise hindamisvormiks on portfoolio alusel läbiviidav intervjuu. Laagri juhatajate ja – kasvatajate kompetentsuse hindamiseks esmakordsel taotlemisel kasutatakse kirjalikku struktureeritud tööd (loe lähemalt: www.entk.ee/noorsootootajakutse). 2016.a. seisuga on Eestis 98 kehtiva kutsetunnistusega noorsootöötajat ja 2934 osakutsega noorsootöötajat.
Noorsootöötaja kutsel on kokku kolm erinevat taset - 4, 6 ja 7. Laagrites laagrikasvatajana või -juhatajana töötamiseks on kohustuslik vähemalt noorsootöötaja osakutse ehk laagrikasvataja ja/või laagrijuhataja tõendatud kvalifikatsioon.
Kutsestandardis on eraldi lisana kutse-eetika noorsootöös, kus tuuakse välja põhiteesid noorsootöötaja tööle:
Noorsootöötaja on aus ja avatud noorsootöö eesmärkide ja meetodite osas.
Noorsootöötaja kohtleb noori võrdselt, suhtub noore arvamustesse ja maailmapilti lugupidamise ja sallivusega.
Noorsootöötaja lähtub töös noorega võrdväärse partnerluse põhimõttest, noorsootöö ja selle korralduse põhimõtetest.
Noorsootöötaja lähtub oma töös noorest võttes arvesse tema arvamust, ideid, maailmavaadet.
Noorsootöö teostamise keskkond on noore poolt aktsepteeritav ning soodustab mitteformaalset õppimist.
Noorsootöö teostus ja keskkond on turvaline, kvaliteetne, mitmekesine, uuenduslik, uute (lisa)väärtuste loomisele suunatud.
Noorsootöö keskkonnas lähtutakse eetika põhiteesidest.
2017. aasta 1. jaanuaril oli Eestis 278867 7-26aastast noort, kes moodustavad 21,2% Eesti rahvastikust (Statistikaamet). Kõige värskemat noortevaldkonna statistilist hetkeseisu (noorte osalemine tööjõus, hariduses, osaluses, huvihariduses jne) on võimalik vaadelda lehel www.noorteseire.ee
Nagu suures osas teisteski Euroopa riikides, on noorte osakaal elanikkonnast vähenemas. Statistikaameti prognoosi järgi jätkub noorte osakaalu vähenemine kogurahvastikust kuni aastani 2020, mil see hakkab tasapisi taas kasvama. Kasvutrend püsib kuni aastani 2034, seejärel hakkab noorte osakaal kogurahvatikust jälle langema.
Erilist tähelepanu nõuavad negatiivsed trendid nagu noorte kasvav väljaränne, 15-19aastaste kõrge töötus, mitteõppivate ja mittetöötavate noorte arv, kõrge suhtelise vaesuse määr, probleemne tervisekäitumine, sh eriti noorte meeste riskikäitumine. Tähelepanu tuleb pöörata nende trendide tekkepõhjustele, võimalike tagajärgede ennetamisele ja ebasoovitava mõju vähendamisele. Vajalik on pöörata tähelepanu ka sellele, et positiivsed trendid jätkuks. Näiteks on tõusujoones noorte sisserändajate arv, 2015.a. saabus Eestisse 769 noort rohkem kui lahkus.
Viimaste aastatega on jõudsalt kasvanud noortevaldkonna võimalused noorte mitmekülgset arengut toetada, probleemide tekkepõhjustega tegeleda ning pakkuda lahendusi raskustesse sattumise korral. Noorsootöös on suurenenud noorte jaoks loodud struktuuride arv ja seeläbi paranenud noorsootöö kättesaadavus, suurenenud on tugi töö kvaliteedi ning töötajaskonna kvalifikatsiooni tõstmiseks.
Kohalik omavalitsus saab väga hea ülevaate enda piirkonna noorsootööst läbides noorsootöö kvaliteedihindamise (www.entk.ee/kvaliteedihindamine). Perioodil 2010-2013 viis kvaliteedihindamist läbi 73 omavalitsust, kus elab kokku 64% Eesti noortest. Aastal 2016 viis kvaliteedihindamist läbi 53 omavalitsust, kellest uusi hindajaid oli 43.
Vaata hindamisprotsessi tutvustavat filmiklippi.
Vaata hindamismudelit tutvustavat filmiklippi.
Lisaks on 2017. a laste ja noorte kultuuriaasta ning selle raames annab Statistikaamet igal kuul välja ühe artikli, mis annab ülevaate laste ja noorte arvnäitajatest ja eluolust. Näiteks avaldati veebruaris artikkel laste ja noorte osakaalu kohta Eesti kohalikes omavalitsustes.
Noortevaldkonna arengukavas 2014-2020 on kirjeldatud eesmärgid, mida riik soovib aastaks 2020 saavutada. Arengukava peamine eesmärk on toetada sidusa ja loova ühiskonna kujunemist, kus noortel on avarad võimalused eneseteostuseks ja arenguks.
Üldeesmärgi saavutamist mõõdetakse konkurentsvõime kava "Eesti 2020" indikaatoritega:
põhihariduse või madalama haridustasemega õpinguid mittejätkavate 18-24aastaste noorte osakaal;
noorte töötuse määr vanusegrupis 15-24.
Lähtudes noorte seisundist ja Eesti seatud eesmärkidest on perioodil 2014-2020 noortevaldkonnas vajalik võtta fookusesse järgmine:
Rohkem võimalusi loovuse arendamiseks, omaalgatuseks ja ühistegevuseks.
Ebavõrdsete olude mõju vähendamine noore arenguvõimalustele ja tõrjutuse vältimine.
Aktiivne osalus kogukonnas ja otsustes.
Edukus tööturul.
Kvaliteetne noortepoliitika ja noorsootöö.
Nimetatud fookused on arengukavas avatud nelja alaeesmärgi ja meetme kaudu:
Arengukava ei kirjelda kogu noortevaldkonda (so noortepoliitikat ja noorsootööd) ega kajasta teiste noortega seotud eluvaldkondade ja strateegiate noortele suunatud meetmeid, kuid omab nendega tihedaid seoseid.
Teeskle, et sa ei näe seda :P
Näiteks toetatakse kaudsemalt või otsesemalt noortevaldkonda ja noorsootööd kitsamalt Euroopa Liidu programmiga Erasmus+ ning õpetajate ja haridusjuhtide, õppe- ja karjäärinõustamise ja turvaliste kogukondade programmidega. programmidega, Kultuuriministeerium toetab noorte treenerite tasustamist, Kaitseministeerium toetab noorteorganisatsioonide (Noored Kotkad ja Kodutütred) tegevust jpm.
Teeskle, et sa ei näe seda ka :D
Vajadus kavandatud meetmete ja tegevuste elluviimiseks tuleneb kolmest peamisest probleemist:
Noorte sotsiaalset staatust ja võimalusi Eestis mõjutavad oluliselt suured piirkondlikud erinevused. Vaesuse ja muude negatiivsete olude tõttu kasvukeskkonnas jäävad paljud noored noorsootööst eemale või seisavad silmitsi arvestatavate osalustakistustega. Loe edasi
Noored on tööturule jõudes teistest eagruppidest nõrgemas seisus ning jäävad seetõttu sagedamini töötuks või tiirlema ebakindlatele töökohtadele. Loe edasi
Noorte kaasamiseks ühiskonda ja otsustesse ei ole küllalt mitmekesiseid ja noortepäraseid võimalusi, noored ei saa piisavalt varakult kogemusi kogukonnas kaasarääkimiseks, oma hääle kuuldavaks tegemiseks, koostöös lahenduste leidmiseks ja ühistegevuseks. Loe edasi
Indikaator: noorte kaasatus noorsootöös (% noorte koguarvust).
Algtase 2012: 42%, sihttase 2020: 60%.
Meetme 1 raames viiakse ellu järgmised olulisemad tegevused:
1. Luuakse nutika noorsootöö kontseptsioon.
2. Kasutatakse rohkem infotehnoloogilisi võimalusi töös noortega sh noorte digitaalse kirjaoskuse tõstmiseks IKT-ga seotud huvitegevuste pakkumiseks.
3. Suurendatakse noortevaldkonnas võimekust luua ja arendada erinevate noorte jaoks sobivat sotsialiseerumise keskkonda.
4. Toetatakse noorte omaalgatust ja noorteprojekte.
5. Tugevdatakse noorsootööd koolikeskkonnas.
6. Mitteformaalses keskkonnas õpitu väärtust tunnustatakse formaalhariduses ja tööturul senisest rohkem ning toetatakse noorsootöös arendatud õppevara ja olemasolevate instrumentide kasutamist formaalhariduses.
7. Suurendatakse noorte huvide paremat arvestamist huvihariduses, eelkõige noorte osaluse kaudu otsustes.
8. Arendatakse huvihariduse metoodikate mitmekesisust ja koostööd noortevaldkonna teiste osapooltega.
Meetme skeem
Indikaator: noorsootöö piirkondlik kättesaadavus.
Algtase 2012: noori huvikooli kohta 596; noori noortekeskuse kohta 1384, sihttase 2020: noori huvikooli kohta 400; noori noortekeskuse kohta 1000.
Meetme 2 raames viiakse ellu järgmised olulisemad tegevused:
1. Suurendatakse tasuta noorsootöö kättesaadavust.
2. Arendatakse pädevusi ja metoodikat noorsootöös, sh huvihariduses, et kaasata erinevaid noori.
3. Kohalikus transpordikorralduses arvestatakse senisest rohkem noorsootöö teenustega.
4. Luuakse noorsootöötajatele võimalus saada vajadusel nõustamist jm professionaalset tuge.
5. Suurendatakse noorteuuringute ja noortepoliitika osapoolte koostöö kaudu teadmist vähemate võimalustega noorte vajadustest ja noorte takistustest tööelu probleemide lahendamisel ning arvestatakse sellega erinevate poliitikavaldkondade meetmete kavandamisel.
6. Toetatakse noorte tööhõivevalmidust aidates kaasa töökogemuse saamisele (sh vabatahtlikuna) ning tööelu paremale tundmisele, erilist tähelepanu vajavad noorte riskirühmad.
7. Suurendatakse noorte võimekust olla tööturu loojaks toetades noorte omaalgatusi ja rakendades paremini noorsootöö võimalusi ettevõtlikkuse ja ettevõtluse väärtustamiseks, mh koostöös ettevõtjatega.
8. Haridusest ja tööturult eemale jäänud noorte jaoks käivitatakse noortevaldkonna asutuste ja ühingute baasil tugimeetmed, mis aitavad toetada noorte tagasitoomist haridusse ja/või edukat jõudmist tööturule.
Indikaator: organiseeritud osalusvõimaluste arv (noortevolikogud jm noorte osaluskogud).
Algtase 2012: 85, sihttase 2020: 200
Meetme 3 raames viiakse ellu järgmised olulisemad tegevused:
1. Toetakse traditsiooniliste osalusvormide, eelkõige noorteühingute ja noortevolikogude jätkusuutlikku arengut.
2. Arendatakse noorteühingute aastatoetuste ja osaluskogude toetamise süsteemi.
3. Toetatakse ühingute liikmeskonna laiendamist noortejuhtide kaasamispädevuste tõstmise kaudu.
4. Arendatakse ja toetatakse uusi noorte osalusvorme, et avardada osalust ja osaluse õppimist toetavaid meetodeid noortevaldkonna asutustes ja ühingutes, sh pööratakse erilist tähelepanu noortejuhtide, noorsootöötajate ja erinevate valdkondade ametnike pädevuse tõstmisele.
5. Parandatakse osaluse eelduseks olevat noorte informeeritust, milleks tugevdatakse noorteinfo riiklikku süsteemi ja toetatakse selle kvaliteetset toimimist eri osapoolte koostöös.
1. Noorsootöös osalenud noorte rahulolu noorsootööga.
Algtase 2013: ei ole teada, sihttase 2020: 85% osalenutest on rahul
2. Koolituses osalevate noorsootöötajate osakaal aasta lõikes.
Algtase 2012: 10%, sihttase 2020: 15%
Meetme 4 raames viiakse ellu järgmised olulisemad tegevused:
1. Suurendatakse noorteuuringute ja -seire tulemuste kasutamist poliitikate kujundamisel.
2. Toetatakse püsivat koostööd praktikute, ametnike ja uurijate vahel.
3. Luuakse võimalused uute teadmiste tekkimiseks mitteformaalse õppe ja selle tulemuste kohta noortevaldkonnas.
4. Toetatakse kohalike omavalitsuste püüdlusi kvaliteetseks noorsootöö taristu ja teenuste korralduseks, mh kvaliteedihindamise arendamise kaudu.
5. Soodustatakse omavalitsuste koostööd ja ühisarengut noorsootöö teenuste ja/või piirkondade lõikes.
6. Suurendatakse rahvusvahelise koostöö võimalusi ja selle tulemuste kasutamist.
7. Tuuakse ühiskonnas paremini esile noortepoliitika ja noorsootöö mõju ning toetatakse sellekohase teadlikkuse tõusu erinevate osapoolte, sh lapsevanemate, seas.
8. Tõstetakse noorsootöötajate professionaalsust, sh tasemehariduse ja täiendkoolituse arendamise ning pädevuste seire toel.
9. Luuakse ja rakendatakse meetmeid vald- ja ametkondadeüleseks süsteemseks koostööks noortevaldkonnas.
Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus §6 seab omavalitsuse üheks ülesandeks korraldada noorsootööd. Noorsootöö seaduse §8 täpsustab kohaliku omavalitsuse ülesannetena noorsootöö korraldamisel:
Seega on just kohalikul omavalitsusel põhiraskus noortevaldkonna tegelikul kujundamisel Eestis. Just kohalik omavalitsus tegeleb eelkõige noorsootöö reaalse korraldustööga oma haldusterritooriumil, seejuures sätestades noorsootöö prioriteedid oma arengukavas ning planeerides nende teostamiseks vajalikud eelarvevahendid oma eelarves ning rahastades ja arendades nii munitsipaalomandis olevaid noorsootööasutusi kui delegeerides neid ülesandeid kodanikuühendustele.
Noorsootöö planeerimisel tuleks lähtuda Eesti noortepoliitika põhimõtetest, mille kohaselt tuleb:
käsitelda noort tervikuna, st selleks, et rakendada tõeliselt mõjusaid tegevusi ja meetmeid mistahes noortesse puutuva eesmärgi saavutamiseks või probleemi lahendamiseks, on vaja vaadelda noore inimese kogu eluolu ja seda mõjutavaid tegureid, mitte piirduda ühe asutuse või valdkonna haldusala raamidega;
kaasata noori, st kaasamine on meetmete kvaliteedi ja mõju tagamise vahend;
saavutada koosmõju, st püüelda erinevate valdkondade ja teadmiste kasutamise kaudu suurima ühise mõju saavutamise poole.
Samuti on ülesandeks luua tingimused kolmanda sektori kaasamiseks noorsootöö plaanimisse ja korraldusse piirkondlikul tasemel; ning delegeerida teenust, ostes noorsootöö ülesandeid kolmandalt sektorilt, lähtudes viimase valmisolekust (Noorsootöö rahastamine kohalikes omavalitsustes, 2008).
Kohalikul omavalitsusel on võim ja võimalus luua noort toetav arengukeskkond, mille tulemusena on noore hoiakud teda ennast ja kogu ühiskonda edasiviivad. Parima keskkonna tagamise üheks eelduseks on läbimõeldud strateegiline plaan ja tegevuskava noorsootöö elluviimiseks. Strateegiline planeerimine aitab saavutada eesmärki viisil, kus ressursse kasutatakse kõige mõistlikumal viisil.
Strateegilise planeerimise käigus loob kohalik omavalitsus pildi oma tulevikust ja paneb paika sammud selleni jõudmiseks. Igasuguse tulevikku vaatamise juures on oluline analüüsida tänast hetkeseisu. KOV tasandi noorsootöö hetkeseisu kaardistamiseks on Eesti Noorsootöö Keskus väljatöötanud kvaliteedihindamise mudeli.
2017. a. jaanuaris arutlesid kohalike omavalitsuste, noortevaldkonna ja riigi esindajad noorsootöö kvaliteedi teemadel ning ühiselt jõuti järeldusele, et tagada kvaliteetne noorsootöö tegevus (sh huviharidus ja huvitegevused) omavalitsustes, tuleks 3-5 aasta tagant või oluliste arengudokumentide koostamise eel omavalitsuses läbi viia noorsootöö kvaliteedi hindamine.
Noorsootöö kvaliteedi hindamine võimaldab omavalitsusel mõista, millised on kitsaskohad, miks teenuste kasutamine on noorte jaoks piiratud ning arvestada järgmiste sammude astumisel näiteks huvihariduse ja huvitegevuste planeerimisel.
Kohaliku omavalitsuse roll on korraldada noorsootööd ning vajadusel eemaldada takistused teenusesse jõudmisel (transport, osalustasu jõukohasus, noorelt eeldatavate isiklike vahendite olemasolu, osaluskeele ja -vormi sobivus noorele jms) või kutsuda ellu näiteks uusi tegevusi, tagades juhendajate täiendkoolituse, töötasu ja vahendid.
Oluline on riigi roll vastavate abivahendite loomisel, omavalitsuste ja noorsootöötajate koolitamisel ning tulemuste analüüsimisel, järelduste jagamisel ning üleriigiliste sekkumiste kavandamisel.
Peamist tuge pakub riik KOVidele just Eesti Noorsootöö Keskuse kaudu ning siinkohal julgustab ENTK kohalikke omavalitsusi endaga ühendust võtma et üheskoos arutleda võimaluste üle noorsootöö paremaks elluviimiseks. Kontaktid: e-post: entk@entk.ee, tel 735 0399
Noorsootööd rahastatakse peamiselt viiest allikast:
1. Kohalike omavalitsuste eelarvest
Noorsootöö rahastamine kohaliku omavalitsuse eelarvest toimub vastavalt linna või valla arengukavas kinnitatud tähtsamatele suundadele ning nendega seotud ülesannetele ja tegevustele. 2008. a KOVide noorsootöö rahastamise uuringust selgus, et pea kolmandik KOVidest moodustab noorsootöö rahastus 5 või rohkem protsenti kogu omavalitsuse eelarvest. Peamiselt sisaldavad need kohalike noorteprogrammide ja -projektide, nagu noortelaagrid, spordivõistlused, koolide huvitegevus, rahastamist ja noorteühingute toetamist. Selleks viiakse läbi projektikonkursse ja/või sõlmitakse leping konkreetse tegevuse elluviijaga. Kohalik omavalitsus on sageli ka huvikoolide (muusika-, spordi-, kunsti, loodus- jm koolid) ning noortekeskuste ülalpidaja, rahastades nii hoonete haldus- ja personalikulusid kui ka noorte osalemist nende tegevustes.
2. Riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve osana
Riigieelarvest rahastatakse tegevusi, millega taotletakse laiemat üleriigilist mõju noorsootöös. Suur osa rahastusest liigub Eesti Noorsootöö Keskuse kaudu läbi erinevate taotlusvoorude või hangete. Peamised rahastusvõimalused KOVidele ENTK kaudu:
- ANK projektikonkurss: avatud noortekeskuste arendamine ja kohaliku noorsootöö kättesaadavuse parendamine
- Noortemalevad: malevate elluviimine ja arendamine
- Noorte tervistav ja arendav puhkus: püsi- ja projektlaagrite korraldamine
- Töösuvi: maleva korraldamine KOVides, kus ei ole viimase 3 aasta jooksul korraldatud malevaid
- Varaait: huvihariduse arendamin
- Kohalike omavalitsuste koostöögruppide toetamine: noorsootöö teenuste jõudmine uute noorteni ning noorte noorsootöös osalemise võimaluste laiendamine
Lisaks rahastab ENTK Noorte Tugilate programmi ja noorsootöötajate kutse andmist.
Otserahastust saavad aastatoetusena noorteühingud, mille tegevus hinnatakse kvaliteetseks ja millel on viies maakonnas kokku vähemalt 500 liiget ning noorsootöö ühingud, mis esindavad suuremaid valdkondlikke huvigruppe. Eraldi programm on loodud ka noortevolikogude ja noorte aktiivide toetusfond Noorte Osaluse Fond.
1. juulil 2017 jõustub noorsootöö seaduse, huvikooli seaduse ja erakooliseaduse muutmise seadus, mille kohaselt hakkab riik täiendavalt toetava huviharidust ja -tegevust. Riikliku lisatoetuse eesmärk on teha huviharidus ja huvitegevus 7-19-aastastele noortele paremini kättesaadavaks ning pakkuda mitmekesiseid osalusvõimalusi. Riigi eelarvestrateegias 2017-2020 on selleks ette nähtud 2017. a. 6 miljonit eurot ja alates 2018. a. 15 miljonit eurot aastas.
Väiksemaid algatusi ja projekte rahastatakse Hasartmängumaksu Nõukogu projektikonkursside kaudu.
Euroopa Liidu vahendite abil viib Sihtasutuse Archimedes noorteagentuur ellu programmi Erasmus+ (noortevahetused, Euroopa Vabatahtlik Teenistus, noorsootöötajate õpiränne, strateegilised koostöö projektid, rahvusvahelised noortealgatused, noorte osalusprojektid) ning Euroopa sotsiaalfondi vahenditest kavandatakse perioodiks Uus hoog noorte/valdkonna arengusse!.
3. Fondidest ja erinevatest programmidest
Mõningaid toetusi antakse noorsootööl põhinevatele tegevustele ka teiste ministeeriumide haldusalas, nt lõimumise, spordi, ettevõtlikkuse, isamaalisuse jms toetamiseks. Häid algatusi toetatakse ka muude selleks eraldi loodud asutuste ja fondide poolt. Näiteks: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus toetab maakondlike arenduskeskuste kaudu noorte ettevõtlikkust, Kodanikuühiskonna Sihtkapital veab eest Kohalike omaalgatuste programmi ja Eesti Kultuurkapital toetab Eesti kultuuri arengut sh noortele suunatud kultuurialaseid tegevusi.
4. Vanemate ja noorte endi poolt
Kasulik on teada, et koolitusloaga huvikoolide ja üldhariduskoolide ringide osavõtumaksud on tulumaksuvabad. Noorteühingute ja noortekeskuste valdav osa tegevusi on kas tasuta või minimaalse tasu eest.
5. Erasektorist
Paljud algatused on saanud teoks ka erasektori projektikonkursside abil. Kõigil konkurssidel on enamasti väga konkreetne eesmärk ja teema ning palju taotlejaid, mistõttu on määrav idee originaalsus ja põhjalik läbimõeldus ning kirjeldamine. Näiteks panustavad pangad ühiskondlikkusse ellu sh noorte ellu.
*Loetletud on suuremad ja aktiivsemad organisatsioonid. Loetelu pole lõplik.
Eesti Noorsootöö Keskus (ENTK) on 1999. aastal loodud Haridus- ja Teadusministeeriumi (HTM) hallatav riiklik noorsootöö asutus. ENTK on noortepoliitika, sh noorsootöö arenduskeskus. Tegevuse eesmärk on noortepoliitika ja noorsootöö rakendamise tõhustamine, viisil, et noorsootöö toetab maksimaalselt noorte loovuse arendamist, tõrjutuse ennetamist ning osalust otsustamises.
ENTK arendab ja korraldab noorsootööd riikliku noortepoliitika raames ning vastutab koostöös ministeeriumi noorteosakonnaga noortevaldkonna arengukava eesmärkide saavutamise ja strateegia rakendusplaaninoortevaldkonna programmi tegevuste elluviimise eest.
Selleks muuhulgas korraldab noorteseire (hiljem sh suurandmete seire) rakendamist, sh vajalike uuringute ja analüüside läbiviimist; uuringute tulemuste tõlgendamist praktikasse (teenuste disain, poliitika väljakutsed) teadlaste, otsustajate ja praktikute kaasamisel. Loob (sisu) ning rakendab (korraldus) erinevad toetusmeetmed noorsootöö kättesaadavuse, mitmekesisuse ja kvaliteedi suurendamiseks.
ENTK prognoosib noortevaldkonna arenguvajadused, toetab ja korraldab valdkondadevahelist koostööd rakendusüksuste tasandil, ning teeb vastavat koostööd ministeeriumide tasandil. Korraldab teavitust noortevaldkonna tegijatele valdkonna arengutest ja võimalustest ning avalikkusele ja sidusvaldkondade esindajatele noorsootöö väärtustest ja tulemustest, noorte olukorrast.
Samuti on ENTK ülesanne uute lahenduste nuputamine ja tegevuste algatamine. Keskus ja HTMi noorteosakond töötavad selle nimel, et noortele osutatavad teenused lähtuksid noorte vajadustest, noortepoliitika eesmärkidest ja suundadest, oleksid kvaliteetsed ja noortele parimal moel kättesaadavad.
Noorteagentuur on sihtasutuse Archimedes struktuuriüksus, mis tegeleb noorte, noorsootöötajate ja noortevaldkonna arengu toetamisega ning rahvusvahelise koostöö edendamisega. Noorteagentuur tegutseb 1997. aastast alates. Noorteagentuuri visiooniks on “tegusad rahulolevad noored arenevas kodanikuühiskonnas”.
Telefon: 6 979 236
E-post: noored@noored.ee
http://www.noored.ee
MTÜ Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus
MTÜ Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus (Eesti ANK) on üleriigiline eestkosteorganisatsioon, mis ühendab Eestis asuvaid noortekeskusi. Eesti ANK asutati 9. novembril 2001. aastal. Seisuga 03. aprill 2017 kuulub ühendusse 97 liiget 154 noortekeskusega. MTÜ Eesti Avatud Noortekeskuste Ühenduse eesmärk on luua Eesti avatud noortekeskuste võrgustik ja toetada liikmete tegevust.
Veski 4, 48106 Põltsamaa
E-post: juhatus@ank.ee
Eesti Noorsootöötajate Kogu (ENK) sündis Eesti Noorsootöötajate Ühenduse ja Eesti Huvijuhtide Liidu ühinemisel pikkade läbirääkimiste ja mitmete ühiste mõttetalgute käigus. ENKi aluseks on teadmine, et nii huvijuhid koolis kui ka noorsootöötajad muudes organisatsioonides töötavad ühiste eesmärkide nimel ja ühistele väärtustele toetudes ning ühine organisatsioon on professionaalse kasvamise heaks platvormiks.
Nelgi tee 1, 74001 Viimsi alevik
E-post: info@eny.org.ee
http://www.eny.org.ee/
https://www.facebook.com/enk.org.ee/
Eesti Noorteühenduste Liit (ENL) on katusorganisatsioon, mis ühendab 130 Eestis tegutsevat noorteühendust. ENL usub, et iga tee saab alguse unistusest. ENLi peamisteks eesmärkideks on pakkuda noorteühendustele eestkostet, kujundada noori toetavat ühiskondlikku arvamust ja seadusandlikku keskkonda, esindada liikmete noortepoliitilisi huve Eestis ja rahvusvahelisel tasandil ning soodustada noorte aktiivset osalust ühiskonnas.
Estonia pst. 5 a, 10143, Tallinn
Telefon: 661 6487
E-post: enl@enl.ee
http://www.enl.ee/
Eesti Õpilasesinduste Liit (edaspidi EÕEL) loodi 1998. aastal 17.-18. oktoobril. Eesti Õpilasesinduste Liit esindab täna läbi oma liikmete ligi 100 000 õpilast üle Eesti, olles seega suurim noorteorganisatsioon Eestis. Liidu tööd juhib iga-aastasel üldkogul valitud õpilastest koosnev juhatus. EÕEL püüdleb eesmärkide saavutamise poole korraldades ümarlaudu, koolitusseminare, uuringuid, konverentse, laagreid, foorumeid; suheldes meediaga; võimaldades õpilastel külastada välismaal toimuvaid konverentse ja laagreid ning viies läbi mitmesuguseid projekte.
Telefon: 5818 8590
E-post: opilasliit@opilasliit.ee
http://opilasliit.ee/
Eesti Üliõpilaskondade Liit (EÜL) on üliõpilaste katusorganisatsioon, mille eesmärk on esindada Eesti üliõpilaste hariduslikke ja sotsiaalmajanduslikke huve ning kaitsta tudengite õigusi. EÜL väljastab rahvusvahelist õpilas-, üliõpilas-, õppejõu- ja noortekaarti ISIC.
Pärnu mnt 102-21 (E korpus), Tallinna 11312
E-post: eyl@eyl.ee
http://eyl.ee
EMSL on avalikes huvides tegutsevate vabaühenduste liit, kes töötab selle nimel, et Eestis oleks tugev kodanikuühiskond, kus inimesed tahavad, saavad ja oskavad olla head, arukad ja aktiivsed kodanikud. EMSLi missiooniks on aidata areneda vabaühenduste tegevust toetaval keskkonnal ja tugevdada ühenduste suutlikkust selles keskkonnas tulemuslikult tegutseda.
Telliskivi 60a, A3, III k, 10412 Kalamaja
Telefon: 664 5077
E-post: info@ngo.ee
MTÜ Huvikoolide Liit
Liidu tegevuse eesmärk on kultuuri- ja haridusalase koostöövõrgustiku arendamine ning osalemine hariduspoliitikas. Ta organiseerib oma eesmärgiga seotud tegevusi, loenguid, seminare, koolitus- ja vahetusprogramme, laagreid ning muid ettevõtmisi, korraldab ja finantseerib nende läbiviimist ise või kolmandate isikute poolt.
E-post: huvikoolideliit@gmail.com
http://huviharidus.eu/
Eesti Muusikakoolide Liit on mittetulundusühing, mis ühendab 95 muusika-ja kunstidekooli üle Eestimaa. Põhilised tegevusvaldkonnad on: 1) õpikute ja muude õppematerjalide koostamine ja tootmine, 2) õpilaskonkursside korraldamine, 3) õpetajate täiendkoolituse korraldamine, 4) koolide huvide esindamine haridusministeeriumi töögruppides ja koostöö kultuuritöötajate ametiühinguga
Vabaduse pst 130, Tallinn
Telefon: 506 1749
E-post: muusikakoolid@gmail.com
http://www.muusikakoolid.ee/
Eesti Olümpiakomitee on Eesti spordi- ja olümpiaorganisatsioon taotleb spordiliikumise tasakaalustatud arengut Eestis: elanikkonna tervise, liikumisharrastuse, võistlus- ja saavutusspordi edendamist, spordiorganisatsioonide ja nende liikmete järjepidevat täiustumist ning propageerib vastavalt Eesti Olümpiakomitee missioonile ja eesmärkidele ning Eesti Spordi harta põhimõtetele olümpismi aateid ja rahu, edendab liikumist naised spordis, järgib rangelt spordieetikat, võitleb dopingu kasutamise vastu ning hoolitseb keskkonnasäästlikkuse eest.
Pärnu mnt 102c Tallinn
Telefon: 603 1500
E-Post: eok@eok.ee
Eesti Koolispordi Liit, lühinimetus EKSL, on avalikes huvides ja heategevuslikel eesmärkidel mittetulundusühinguna tegutsev vabatahtlik ühendus, mille eesmärgid ja põhitegevus on suunatud koolispordi arendamisele Eestis. Liit ühendab Eestis linnade ja maakondade koolispordiühenduste või spordiliitude kaudu üldhariduskoolide spordiklubisid ja teisi koolispordiga tegelevaid ühendusi ühistegevuseks, koolispordi edendamiseks ning sellealase tegevuse koordineerimiseks.
Kotka 26, Tallinn
Telefon : 667 0603
E-post: info@koolisport.ee
http://www.koolisport.ee/
Eesti Rütmimuusika Hariduse Liit koondab ja ühendab koostöövõrku erinevaid rütmimuusika hariduse edendamisest huvitatud organisatsioone ja üksikisikuid, kaardistab ja analüüsib regulaarselt rütmimuusika hariduse olukorda ja vajadusi ning seab neist lähtuvalt koostööalaseid eesmärke, tegeleb rütmimuusika hariduse sisuliste küsimustega ja esindab rütmimuusika hariduse üldsust ning teeb koostööd teiste üksikisikute ja organisatsioonidega Eestis ja välismaal.
E-post: info@erhl.ee
http://erhl.ee/
Kunstikoolide Liit
Eesti Kunstikoolide Liit on mittetulundusühing, mis koondab ühe mütsi alla kunstialast huviharidust pakkuvad koolid, väärtustades ja arendades kunstiharidust hariduse olulise osana. Eesti Kunstikoolide Liidu soov on suurendada kunstihariduse mõjusfääri, edendada huviharidust puudutavat seadusandlust ja kaasa rääkida riiklikul tasandil kunstihariduse s.h. kunstialase huvihariduse poliitika kujundamisel. Liit esindab ja toetab kunstikoolide huve ja aitab korraldada koolitusi.
P.Kerese 3, Pärnu
E-post: kunstikoolideliit@gmail.com
http://kunstikoolid.ee/et
Eesti TEADUSHUVIhariduse Liit (Estonian STEM Education Union) loodi 28. jaanuaril 2016. Liidu asutasid Vaata Maailma SA, MTÜ Robootika, SA Tartu Keskkonnahariduse Keskus, MTÜ Tartu Erahariduse Edendamise Selts, Peeter Sipelgas (Viimsi Kool) ja Liina Tamm (Konguta Kool). Liidu eesmärk on koondada ja arendada Eesti loodus-, täppisteaduste ja tehnoloogia valdkonna, sh IT huviharidust ja -tegevust pakkuvaid ning sellega seotud füüsilisi ja juriidilisi isikuid ning esindada ja kaitsta nende huve.
Nooruse 1, Tartu
E-post: juhatus@teadushuvi.ee
http://www.teadushuvi.ee/et
Noortevaldkonna kui noorega kõige mitmekülgsemalt suhestuva eluala areng on tähtis riigi seatud eesmärkide saavutamiseks. Teadliku lõimitud noortepoliitika rakendamine tagab asjakohase valdkondadeülese ühistöö ning meetmete mõjususe. Noorsootöö ja selle korralduseks vajaliku taristu süsteemne arendamine aitab nii noortepoliitika kui haridus-, töö- ja sotsiaalpoliitika eesmärke paremini saavutada.
Noore võimalused ja soov osaleda otsustes, mis tema elu ja ühiskonda puudutavad, on aluseks sidusa ühiskonna arengule Eestis. Osalemine enda ja ümbritseva elu korraldamisel ja vabatahtlikus tegevuses loob baasi tugeva kodanikuühiskonna arengule, milles noored on aktiivseks sotsiaalsete muutuste osapooleks. Osalusest sõltub paljuski kuuluvustunne ja taju kaasatusest, mis aitab vältida vajadust ja soovi end radikaalselt väljendada või riigist lahkuda.
Võimalused mitmekülgseks arenguks ja ühistegevuseks ei ole Eestis noorte jaoks võrdsed. Vajalik on järjepidevalt pöörata tähelepanu takistustele, mis noorte ees seisavad ning kasutada rohkem noorsootöö ja noortepoliitika võimekust nende eemaldamisel. Noorte tööturuprobleemide ennetamisel ja nendega edukal toimetulemisel lähtume noorte võimekuse tõstmise põhisest arusaamast, mille kaudu saab noortevaldkonnas luua võimalused töökogemuse omandamiseks, üleminekute toetamiseks, ohutuks tööellu astumiseks, tööelu paremaks tundmiseks, ning selliste oskuste ja teadmiste omandamiseks, mis aitavad noorel tööturul kindlamas seisus olla.
Noorel peab olema võimalus kasvada turvalises ja sallivas pere- ja kogukonnas, saada hea haridus ning näha tulevikus eneseteostusvõimalusi pakkuvaid ja head elukvaliteeti lubavaid töökohti. Selleks tuleb luua noore jaoks võimalused avastada oma anded ja huvid, olla osaks ühistegevustest, algatada ettevõtmisi ning olla seeläbi kogu- ja ühiskonna arengu aktiivseks osapooleks.
Värvikood: meede 4 rakendamisega seotud väljundid on markeeritud kollasega.
Värvikood: meede 2 rakendamisega seotud väljundid on markeeritud rohelisega ja meede 4 rakendamisega seotud väljundid on markeeritud kollasega.
Noortekeskus – noorsootööasutus, mis lähtub avatud noorsootöö põhimõttest, kus võivad vabatahtlikkuse alusel käia kõik noored ja mis saab olla ümbruskonna noorsootöö korraldamise keskus.
ANK konkurss on ENTK projektikonkurss, mille eesmärgiks on arendada avatud noorsootööd ning toetada kohaliku tasandi noorsootöö kättesaadavust. Konkursi tulemusel muutuvad noortekeskused mitkmekesisemaks ja seeläbi erinevatele noortele sobivamaks sotsialiseerumise keskkonnaks.
Kohaliku tasandi rahvusvahelise koostöö toetamiseks on Eestis riiklikul tasandil sõlmitud noortevaldkonna spetsiifilised kahepoolsed koostöölepped Soome ja Belgia Flandria osaga (sh Flandria lepingu raames osalevad neljapoolses koostöös ka Läti ja Leedu), mille raames toimuvad kohtumised ja temaatilised seminarid nii kohaliku tasandi noorsootöötajate vahel, kui võrgustikutöö koordineerijate ning üleriigiliste esindusorganisatsioonide vahel.
Lisaks toetatakse rahvusvahelist koostööd kohalikul tasandil Erasmus + programmi noortevaldkonna projektide kaudu (tegevusvõimalused Strateegiline koostöö, Rahvusvaheline noortealgatus ja Noorte osalusprojektid)
Noorte osaluse toetamise eesmärgid noore seisukohast lähtuvalt on seotud aktiivsema ja teadlikuma ühiskonna liikmeks olemisega, teadlikkusega oma õigusest osaleda, suurenenud võimalustega oma õiguste ja ideede realiseerimiseks.
Noorte osalus (participation) tähendab noorte õigust, võimalust ja soovi ühiskonnaelu mõjutada. Noorte kaasamisega (inclusion) tehakse teoks nende õigus, luuakse neile võimalus ja mõjutatakse nende soovi osaleda ühiskonnaelu mõjutamises.
Kasu noorte kaasamisest huvikoolide tegevuste planeerimisse ja läbiviimisse:
1) Otsustajatele ja kohalikule kogukonnale: info noorte olukorrast, tänu infole efektiivsem toimimine, uuenduslikud teenused, kõrgem usaldatavus noorte silmis, rohkem innovaatilisi ideid, elavam demokraatia, noorte parem ettevalmistus edasiseks eluks ühiskonnas;
2) Noortele endile: õppimine, uute oskuste omandamine, enesest lugupidamise ja vastutustunde kasv, võimalus oma vajadused kuuldavaks teha, sel viisil muuta keskkonda endale sobivamaks paremad teenused.
Noorte edukas osalemine huvikoolide tegevuses sõltub neljast tegurist ehk neljast C-st:
1. Taust (context)
2. Väljakutse (challenge)
3. Võimed (capacity)
4. Seotus (connection)
Loe lähemalt: "Noorte parema kaasamise alused huvikoolidele"
Noorte kaasamiseks ühiskonda ja otsustesse ei ole küllalt mitmekesiseid ja noortepäraseid võimalusi, noored ei saa piisavalt varakult kogemusi kogukonnas kaasarääkimiseks, oma hääle kuuldavaks tegemiseks, koostöös lahenduste leidmiseks ja ühistegevuseks.
Noorte otsustusprotsessidesse kaasamise ja osalusvõimaluste laiendamise kaudu toetatakse aktiivse kodanikkonna kujunemist. Noortevaldkonna arengukava kohaselt on oluline, et noori kaasataks nii teenuste kujundamisse kui ka nende elu laiemalt puudutavate otsuste tegemisse. Noori peavad otsuste tegemisse kaasama nii riik ja kohalikud omavalitsused kui ka noortega töötavad asutused ja organisatsioonid.
Noortevaldkonna programm 2016-2019, lk 3.
Noored on tööturule jõudes teistest eagruppidest nõrgemas seisus ning jäävad seetõttu sagedamini töötuks või tiirlema ebakindlatele töökohtadele.
Paljud noored, sh need, kes alustavad tööelu peale põhihariduse omandamist või varem ega jätka õpinguid, on majandusliku olukorra halvenemise korral töötuks jäämise riskis. Noorte töötuse tase on viimastel aastatel olnud püsivalt rohkem kui kaks korda kõrgem kui 25aastaste ja vanemate näitaja. Eagrupis 15‒24 oli 2014. aastal 8400 töötut, mis moodustab ca 5,7% kõikidest selles vanuses noortest (01.01.2014 seisuga 146 962 noort). Kuna 15-24-aastaste eagrupp suures osas ei ole veel tööturul aktiivne, siis 2014. aastal nende hulgas olnud 8400 töötut moodustavad ühelt poolt küll vaid 5,7% kõikidest selles vanuses noortest, kuid teiselt poolt on töötuse määr (st töötute noorte osakaal tööturul aktiivsetest noortest) tervelt 15%. Ainult põhihariduse või madalama haridusega 18‒24- aastaseid noori, kes õpinguid ei jätka, oli 2014. aastal 11,6% earühmast. Nemad on tööturul haavatavad, kuna peavad tihti leppima lihttöölise staatusega. Mitteaktiivseid noori vanuses 15‒24, kes ei õpi ega tööta, oli Eestis 2014. aastal Eurostati andmetel 11,7% earühmast (hinnanguliselt 17 200 noort).
Noortevaldkonna programm 2016-2019, lk 2.
Noorte sotsiaalset staatust ja võimalusi Eestis mõjutavad oluliselt suured piirkondlikud erinevused. Vaesuse ja muude negatiivsete olude tõttu kasvukeskkonnas jäävad paljud noored noorsootööst eemale või seisavad silmitsi arvestatavate osalustakistustega.
Noorsootöö kättesaadavust on vaja suurendada, et ka keerulisemates oludes elavate noorte heaolu paraneks ning nende võimalused oleksid avaramad. Statistikaameti andmetel elas 2013. aastal suhtelises vaesuses 19,8% (hinnanguliselt 58 000) ja absoluutses vaesuses 10,2% (hinnanguliselt 30 000) 7‒26- aastast noort . Haridus- ja teadusministeeriumis 2014. aastal koostatud analüüsist nähtus, et ligi 56 000 noort ehk 18% kõigist 7‒26-aastastest elas 2013. aastal omavalitsustes, kus sotsiaalmajanduslik olukord ja noorte seisundi näitajad, sh võimalused osaleda noorsootöös, olid Eesti keskmisest kehvemad. Samades omavalitsustes elab 2015. aastal 53 000 noort. Neist ligikaudu 8000 omavalitsustes, mis paigutusid 2013. aastal Siseministeeriumi omavalitsuste võimekuse hinnangu viimasesse kolmandikku ning olid Rahandusministeeriumi omavalitsuste atraktiivsuse hinnangus saanud 0 punkti 5. Omavalitsustes, mis on keskmisest madalamal järjel, on ka noorte võimalused noorsootöös osaleda halvemad. Osalus huvihariduses ja kogu noorsootöös ei saa vahetult vähendada noorte vaesust, asendada turvalist kodu ega tõhusat lastekaitse- ja haridussüsteemi, kuid saab vähendada ebavõrdsete olude mõju. Kaasamise kaudu on võimalik vähendada tõrjutusriski.
Noortekeskus – noorsootööasutus, mis lähtub avatud noorsootöö põhimõttest, kus võivad vabatahtlikkuse alusel käia kõik noored ja mis saab olla ümbruskonna noorsootöö korraldamise keskus
Noorsootöö õpik. Lk 252. https://www.entk.ee/sites/default/files/Noorsootoo_opik_veebi.pdf
„Uued lõiked norosootöös. Noortekeskuste abimees oma töö paremaks korraldamiseks.“
Omaalgatuslikud projektid võimaldavad noortel omandada oskusi ja kogemusi ideede väljatöötamisel, projektide elluviimisel ning omandatud oskuste ja teadmiste väärtustamisel. Omaalgatuslikud projektidega panustavad noored mõne kohaliku kogukonna jaoks olulise küsimuse lahendamisse ja kogukonna arengusse.
Kogukonna arengule suunatud noorte omaalgatuste elluviimise toetamine (Nopi Üles).
Tegevuse eesmärk on pakkuda 7–26-aastastele noortele (vähemalt 2-liikmeline grupp) koostöös noorsootöö organisatsioonide ja ühingutega võimalusi viia ellu omaalgatusel põhinevaid ideid.
Tegevuse tulemusel toetatakse noorte omaalgatuste väljatöötamist ja elluviimist, mille käigus omandavad noored uusi oskuseid ja kogemusi, mis aitavad tõsta nende konkurentsivõimet. Tegevuse tulemusel edendatakse noorte ettevõtlikkust ja aktiivset eluhoiakut, panustatakse kogukonna arengusse ning toetatakse vabatahtlikku tegutsemist. Oluline osa on tegevuse käigus saadud kogemuste analüüsimisel ja järelduste tegemisel.
Loe lisaks www.facebook.com/nopiules või blogist www.nopiyles.blogspot.com
Kogukonna-algatuste fond “PickUp- Briti eri”
Tegevuse eesmärk on edendada erineva keele- või kultuuritaustaga noorte ettevõtlikkust panustades just oma kodukoha arengusse. Projektifondi abil saavad oma idee elluviimiseks taotleda 7–26-aastased noored, kelle projekt võib olla nt noortelt noortele huvitegevuse käimalükkamine või laiemalt kogukonda mõjutav algatus.
Loe lisaks: http://ank.ee/avaleht/images/dokumendid/PickUp-Briti-Eri-juhend.pdf
Vaata Maailma SA Nutilaborid ja koolitused
NutiLaborid on IT-huviringid lastele ja noorele, mille Vaata Maailma SA koostöös Telia ja Microsoftiga käivitas 2012. aastal.
NutiLaborite eesmärk on suurendada noorte IT-alast teadlikkust ning tõsta infotehnoloogiat õppima asuvate noorte arvu. Ühtlasi tahame huvitegevuse pakkumisega hoida noori eemal tänavatest ning tutvustada neile infotehnoloogia poolt pakutavaid võimalusi.
Loe lisaks: www.nutilabor.ee
TeaMe+ ja TEEME+
TeaMe+ raames viib Eesti Teadusagentuur koos partneritega ellu loodus-, täppis- ja tehnikateadusi ning tehnoloogiat (LTT) populariseerivaid tegevusi.
TeaMe+ eesmärgiks on positiivse ühiskondliku fooni loomine LTT valdkonnas õppimisele ja töötamisele ning noorte huvide mõjutamine.
TeaMe+ raames viiakse ellu taotlusvoorusid TEEME+, mille eesmärk on teadus- ja arendustegevuse ning loodus- ja täppisteaduste ja tehnoloogia (edaspidi LTT) valdkonna populariseerimine noorte seas, teadlikkuse tõstmine LTT valdkonnast ning huvi kasvatamine teadlas- ja insenerikarjääri vastu.
Loe lisaks: http://www.etag.ee/rahastamine/programmid/teame/
Koolielu.ee õppevaramu
Koolielu.ee portaali on koondatud mitmeid juhiseid, kuidas noorsootöötajad saaksid igapäevaselt kasutada erinevaid programme ja rakendusi nagu Skematic Mind, Sketchpad. Logomakr jt.
Loe lisaks: https://koolielu.ee/waramu/search/sort/created/curriculumSubject/2%3A94536815
Noorteseire kaudu on avalikult ja kõigile jälgitav informatsioon erinevate noorte eluoluga seotud valdkondade kohta, võimaldades hinnata noorte olukorda, arvestada noori puudutavaid aspekte eri poliitikate väljatöötamisel ning kavandada poliitikamuudatuste võimalikke mõjusid.
Eesti Noorsootöö Keskus arendab suurandmete (big data) projekti, st andmeanalüüsi kasutamist noortevaldkonnas selleks, et suurandmete töötlemise ja kasutamise kaudu saada rohkem infot noorte olukorra hindamiseks ja ennustamiseks ning uute teenuste planeerimiseks ja disainimiseks.
Noorte kogemuste ja pädevuste kirjeldamiseks ja analüüsimiseks on loodud keskkond stardiplats.ee.
Mitteformaalne.ee, noorsootöö digilabor, nutika noorsootöö teemaline MIHUS
Noorsootöö ja mitteformaalse õppe toetamiseks õppematerjalide, meetodite ja koolitajate andmebaasiga arendab SA Archimedes noorteagentuur keskkonda mitteformaalne.ee, viis noortevaldkonna koolitusprogrammi raames läbi noorsootöö digilabori ja andis välja noorsootöö ajakirja MIHUS nutika noorsootöö teemal.
Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus arendab noorte Tugila programmi raames logiraamatu süsteemi, millega kogutakse andmeid noortekeskuste unikaalsete külastuste kohta. Eraldi tuuakse välja avatud noorsootöö osa ja töö erinevate gruppidega. Logiraamatu mõte on, et kõik noortekeskused koguksid andmeid ühtemoodi.
ENTK projektikonkurss "Varaait vol 13"
ENTK projektikonkursil „Varaait vol 13“ sai esitada lisaks tava- ja koostööprojektile ka uuendusliku projekti kategoorias.
Uuendusliku projekti raames integreeritakse uudsed infotehnoloogilised lahendused huviharidusse koostöös vähemalt 3 organisatsiooniga (kellest 1 on IKT valdkonnas tegutsev), eesmärgiga teenust kaasajastada, mitmekesistada ning töötada välja uusi tegevusi.
Vaata projektitulemusi: Varaait vol 13 tulemused
Nutikas noorsootöö on osa noortevaldkonnast, lähtub tegevustes noortepoliitika ja noorsootöö põhimõtetest ning üldeesmärgist ja toetab nende saavutamist.
Nutikas noorsootöö ei ole omaette tegevus või meetod ega asenda olemasolevaid praktikaid, vaid selle abil saavad noored ja noorsootöötajad seniste kogemuste baasil, uusi seoseid otsides ning uusi vahendeid kasutades luua innovaatilisi lahendusi (sh ka digitaalseid) nii praeguste probleemidega kui ka uute väljakutsetega toimetulekuks.
Kontseptsiooniga on seatud kolm peamist suunda:
noortele suunatud tegevused;
noorsootöötajate arenguvajadused nutika noorsootöö elluviimiseks;
noorsootöö kvaliteedi ja noortest parema teadmise arendamine digivahendite abil.
Loe lisaks: uuring "Infotehnoloogiliste võimaluste rakendamine noorsootöös"
EMP toetuste programmi „Riskilapsed ja –noored” viidi ellu Haridus- ja Teadusministeeriumi, Justiitsministeeriumi ja Sotsiaalministeeriumi koostöös.
Programmi rakendusüksuseks oli Eesti Noorsootöö Keskus. Programmi tegevused olid suunatud laste ja kuni 26. aastaste noorte heaolu parandamisele. Eraldi tähelepanu pöörati kohalike omavalitsuste võimekuse kasvatamisele erinevatele peredele ja noortele suunatud teenuste pakkumisel.
Programmi peamised tulemused on järgmised maale on toodud 2 tõenduspõhist programmi: vanemlusprogramm „Imelised aastad“ (Incredible Years) ja tõsiste käitumisprobleemidega noorte ja nende perede toetamiseks mõeldud programm mitmedimensiooniline pereteraapia (MDFT).
Sotsiaalkindlustusametisse on loodud 4 piirkondlikku tugiüksust, tegevuste kaasati vähemalt 96 omavalitsust, noorsootöös oli vähemalt 104 000 osaluskorda, huvitegevuses on osales 3231 riskis olevat noort, koolitusprogrammides osales 1276 riskis olevat noort, korraldati 81 huviringi, 30 laagrit, 60 grupipõhist tegevust, 329 vanglast ja erikoolist vabanenud noorele pakuti jätkutoe teenuseid.
Loe lisaks: www.entk.ee/riskilapsedjanoored
SA Archimedes noorteagentuur viib Haridus- ja Teadusministeeriumi toel ellu Euroopa Sotsiaalfondi perioodi 2014-2020 tegevuse „Noorsootöötajate koolituste arendamine“ tegevuskava raames erinevaid koolitustegevusi ning arenguprogramme noortele, noorsootöötajatele, noortejuhtidele ja -organisatsioonidele.
Tegevuse raames tegeletakse koolituste tulemuslikkuse ja mõju hindamise süsteemi väljatöötamise, koolituste kättesaadavuse soodustamise ning noorsootöötajate õppematerjalide väljatöötamisega. Koolitustega saab end kursis hoida http://noored.ee/koolitused/kohalik/ või mitteformaalne.ee veebi vahendusel.
Noorsootöötaja kutsestandard määratleb noorsootöötajale esitatavad nõuded. Noorsootöötaja kutse kompetentsuse esmakordse tõendamise hindamisvormiks on portfoolio alusel läbiviidav intervjuu. Laagri juhatajate ja -kasvatajate kompetentsuse hindamiseks esmakordsel taotlemisel kasutatakse kirjalikku struktureeritud tööd (loe lähemalt: www.entk.ee/noorsootootajakutse ).
2016.a. seisuga on Eestis 98 kehtiva kutsetunnistusega noorsootöötajat ja 2934 osakutsega noorsootöötajat.
Noorsootöötaja kutsel on kolm erinevat taset: 4., 6. ja 7. Lisaks on võimalik eraldi taotleda osakutseid laagrikasvatajale (tase 4 ja 6) ja laagri juhatajale (tase 6 ja 7).
Selleks, et oleks parem teadmine noortest, kogutakse andmeid noorte olukorrast ning on tagatud toimiva veebikeskkonna olemasolu, et neid andmeid oleks võimalik ka kasutada.
Noorteseire pakub regulaarselt uuendatud indikaatoreid, mis kirjeldavad noorte eluolu, võimaldavad näha muutusi ning on seega aluseks ka mõju hindamisele ning kvaliteedi tõstmisele. Teadlikkuse tõstmiseks koostatakse igal aastal noorteseire aastaraamatuid, mis annavad hea ülevaate noortega toimunud muutustest ning ühest konkreetsest noori puudutavast teemast.
Lisaks andis 2015. aastal Eesti Noorsootöö Keskus välja noorsootöö ajalooraamatu „Noorsootöö Eestis: 19. sajandi keskpaigast kuni 21. sajandi esimese kümnendi lõpuni“, mis samuti toetab noorsootöö alase teadlikkuse tõusu.
Teadlikkuse suurendamine noortepoliitika ja noorsootöö mõjust
Noortele, sh tõrjutusriskis noortele suunatud tegevuste mõju hindamiseks ja noortega, sh tõrjutusriskis noortega töötavate spetsialistide analüüsivõimekuse toetamiseks korraldatakse noorsootöö mõju hindamiseks vajaliku mudeli väljatöötamine, meetodite ja hindamisinstrumentide piloteerimine, jätkusuutlik arendamine ja rakendamine ning juhendatakse hindamisinstrumentide kasutajaid noorsootöö mõju ja kvaliteedi hindamisel.
„Noorsootöö kvaliteedi arendamise“ programmi raames välja töötatud kvaliteedihindamise mudel on üks paljudest, mida noorsootöös kasutatakse. Olemas on ka mitmeid piirkondlikke või konkreetsetele noorsootöö struktuuridele mõeldud kvaliteedihindamise mudeleid:
Noortekeskuste kvaliteedihindamine, mida arendasid koos Tallinna Spordi- ja Noorsooamet ja Tartu Linnavalitsus ning mida rakendati nii Tallinna kui Tartu noortekeskustes - Hindamisjuhis Tallinna noortekeskuste kvaliteedihindamiseks
Eesti ANK on välja töötanud abimaterjalid noortekeskuse asutamiseks, arendamiseks, toetamiseks ja koostöösse kaasamiseks - Noortekeskuste Hea Tava
Eesti Noorteühenduste Liit on andnud välja „Enesehindamise käsiraamatu noorteühendustele“
Mis on kvaliteet, kvaliteedijuhtimine ja kvaliteedihindamine?
Kvaliteet on lihtsamalt öeldes kliendi nõuete täitmine. Kvaliteedijuhtimine on tervikprotsess, mille eesmärk on järjepideva tegevusega tagada ja parandada kvaliteeti. Kvaliteedihindamine on osa kvaliteedijuhtimise süsteemist, millega tagatakse ja parandatakse tegevuse kvaliteeti.
Noorsootöö kvaliteedi arendamiseks kutsuti ellu riiklik programm „Noorsootöö kvaliteedi arendamine, mille raames töötati välja ka noorsootöö kvaliteedi hindamismudel, mis on töövahend kohalikule omavalitsusele, mille abil saab kaardistada noorsootöö tugevusi ja arendamist vajavaid valdkondi, tulemuste põhjal planeerida edasist arengut ning jälgida edusamme.
Loe lisaks: https://www.entk.ee/kvaliteedihindamine
Mitteformaalsest õppes, sh noorsootööst omandatud teadmiste, oskuste ja hoiakute kirjeldamiseks on loodud mitmeid tööriistu, et oleks võimalik kirjeldada mitteformaalse õppe tulemusi. Stardiplats on online keskkond, mis võimaldab noorel kirja panna oma mitteformaalsed kogemused ning seeläbi suurendada konkurentsivõimet tööturul, praktikakoha taotlemisel, projektidesse kandideerimisel jm, kus on vaja tõestada oma kompetentsust.
Vaata lisa: https://www.stardiplats.ee
Mitte- ja informaalse õppimise mõjudest on võimalik lugeda Noorteseire aastaraamatust 2016: Mitte- ja informaalne õppimine. Raamatu teema on mitteformaalse ja informaalse õppe roll, võimalused ja vajadused noorte elus ning avaldumine noorsootöös.
Mitteformaalne õpe on juhendatud õppeprotsess, mis leiab aset väljapool kooli ning on ette võetud teadlikult, eesmärgiga end arendada. Mitteformaalne õpe võib toimuda väga erinevates keskkondades, mille puhul õpetamine ja õppimine ei pruugi olla ainuke ega peamine otstarve.
Programmi „Noorsootöö kvaliteedi arendamine“ raames loodi noorte eluolu seiresüsteem, mis on andnud olulise tõuke noortevaldkonna koostööplatvormi loomisele ning otsustajate, praktikute ja uurijate vahelisele koostööle. Erinevates noorteseirega seotud tegevustes on kaasatud kõik kolm osapoolt ning antud arengud on olnud peamiseks teguriks, mis on aidanud saavutada olukord, kus noortele suunatud tegevused lähtuvad noorte olukorrast ja nende tegelikest vajadustest.
Loe lisaks: Noorsootöö strateegia lõpparuanne
Miks on koostöö praktikute, ametnike ja uurijate vahel vajalik?
Teadmistepõhine lähenemine noortepoliitikale ja noorsootööle annab võimaluse arendada valdkonda kõigi noortega tegelevate sihtrühmade aspektist. Praktikutel ja ametnikel on vaja teadmisi noorte olukorra, käitumise ja noortega seotud sotsiaalsete protsesside kohta, et noortele suunatud noorsootöö tegevused oleksid päriselt ka noorte olukorrast ja tegelikest vajadustest lähtuvad. Selleks, et teada saada, mis noorte eluolus toimub, on vaja uurijaid, kes need andmed kokku koguvad ja neid analüüsivad.
Noorteseire on loodud teadmistepõhise noortepoliitika juurutamise eesmärgil. Noorteseire pakub järjepidevalt värsket informatsiooni erinevate noorte eluoluga seotud valdkondade kohta, võimaldades hinnata noorte olukorda, arvestada noori puudutavaid aspekte eri poliitikate väljatöötamisel ning hinnata poliitikamuudatuste võimalikke mõjusid.
Noorteseire lehelt leiab statistikat noorte demograafia, hariduse, tööturu, tervise, noorsootöö, vaba aja jms kohta.
Loe lisaks: http://www.noorteseire.ee/et
Igal aastal antakse välja põhjalikum analüüs Noorteseire aastaraamatu näol:
Noorteseire aastaraamat 2016: Mitte- ja informaalne õppimine (1,44 MB)
Noorteseire aastaraamat 2014/2015: Erivajadustega noored (12 MB)
Noorteseire aastaraamat 2013: Noorsootöö tulemuslikkuse hindamine (3,18 MB)
Noorteseire aastaraamat 2012: Noored ja sotsiaalne kaasatus (6,5MB)
Noorteseire aastaraamat 2011: Noored ja noorsootöö (3.5MB)
Noorteseire aastaraamat 2010: Noored ja tööturg (3MB)
Noorteseire aastaraamat 2009: Noortemonitor (6,5 MB)
Teeviit oli algusaegadel peamine kanal, kust noor sai edasise karjääriotsuse jaoks ühest kohast olulise info korraga. Praegu leiab noor sellise info internetist, ka koolid ise korraldavad avatud uste päevi, tudengivarjupäevi ja infomesse. Üldiselt võib öelda, et noortele on haridusinfo hästi kättesaadav.
Probleem ilmneb aga hiljem. Eriala valides ei kujuta noored eriti selgelt ette, mis neid täpselt ees ootab. Nad ei tea, mis on võtmeteadmised ja -oskused, mis vastaval erialal on määravaks. Seetõttu võivad noored erialavalikus pettuda. Samuti pole neil selget ettekujutust tööandjate ootustest. Tööandjad omalt poolt kurdavad, et noored pole motiveeritud tööturule sisenedes.
Seetõttu otsustati Teeviida ülesehitust muuta ja nüüd ei ole Teeviit enam tavapärane infomess, vaid rõhk on järele katsetamise võimaluste loomisel. Värskendatud Teeviidalt leiab noor nt tööintervjuude ala, kus saab läbi mängida tööintervjuu. Lisaks praktilised töötoad, mis võimaldavad noorel saada parema ülevaate mõnest ametist, valdkonnast, tehnoloogiast. Kindlasti on tähtis roll karjäärikohvikul, kus saab koostada cv-d või hoopis vestelda inspiratsiooni saamiseks tööandjate, koolide, noorsootöö ja vabahenduste esindajatega.
Loe lisaks: http://www.teeviit.ee/
Noorteinfo on noortele vajalik informatsioon, mille alusel on noor võimeline tegema teadlikke valikuid noorsootöö tegevustes osalemise suhtes aga ka oma elu suhtes üldiselt.
Loe lisaks: Noorteinfo teenusstandard: Juhend noorteinfo teenuse osutajale, 2011
Eesti Noorteühenduste Liidu Noorte Osaluse Fondi saavad rahataotlusi esitada nii olemasolevad osaluskogud kui ka mitteformaalsed noortegrupid ja noorteaktiivid. Toetatakse noorte osalusega seotud tegevusi, näiteks noortele uute osalusvõimaluste loomine, noorte mõttetalgute korraldamine, noorte informeerimine kohalikest valimistest, osaluskogude koostöökohtumised, koolitused, seminarid, koosolekud jne.
Taotluse esitamiseks on kaks viisi. Kõigil noortel on võimalik fondist taotleda raha projektipõhiselt. Olemasolevatel osaluskogudel on võimalik lisaks eelnevale taotleda rahastust ka oma aasta tegevuskava esitades.
Loe lisaks: http://www.enl.ee/et/Osaluskogud/Noorte-Osaluse-fond ning http://osalusefond.enl.ee/
Osalemine enda ja ümbritseva elu korraldamisel on aluseks iga noore eluolu muutmisele ja laiemalt tugeva kodanikuühiskonna arengule. Sellest, kas noore mõtteavaldused saavad vastuvõtu kodus, koolis ja kogukonnas, kas ta tunneb kokkukuuluvust eakaaslastega ja kas nende ühised ettevõtmised on kogukonnas tähenduslikud, sõltub kuuluvustunne ja taju kaasatusest. See aitab vältida sotsiaalset apaatsust, vajadust ja soovi end radikaalselt väljendada või riigist lahkuda.
Osaluse suurendamiseks peab noortevaldkond leidma senistele lisaks üha uusi osalusvorme, arendama harjumusi kaasarääkimiseks ja teadvustama osaluskogemusest õppimist. Vajalik on ka mitteosalejate arvamuse teadasaamine ja arvestamine.
Loe lähemalt: Käsiraamat: Noorte kaasamine ja osalus maakonnas, vallas ja linnas.
SA Archimedes noorteagentuur viib ellu Euroopa Sotsiaalfondi perioodi 2014-2020 tegevuse „Noorsootöötajate koolituste arendamine“ tegevuskava raames erinevaid koolitustegevusi, sh noortejuhtidele.
Selle raames viidi näiteks läbi koolitus „Kaasava juhi rännak noorteühingu juhtidele“, kus räägiti, mida kaasav juht peaks oskama, kuidas mõjusalt protsesse planeerida ja visualiseerida ning millised praktikad juhti toetavad.
Loe lisaks: http://noored.ee/koolitused/kohalik/kaasava-juhi-rannak-noorteuhingu-juhtidele-2016/
Haridus- ja Teadusministeerium muutis noorteühingute aastatoetuse tingimusi, et siduda ühingute tegevus selgemalt ja pikemaks ajaks noortevaldkonna riiklike eesmärkidega.
Noorteühingute aastatoetuse taotlemise juures loobutakse iga-aastasest noortevaldkonna prioriteedi määratlemisest, mis on seni olnud toetuse taotlemise aluseks. Edaspidi seostub ühingute tegevus selgemalt noortevaldkonna arengukavas seatud pikaajaliste eesmärkidega. Uue korra kohaselt on noorteühingutel võimalik toetust taotleda üheks kui ka kaheks kalendriaastaks. Üheks aastaks taotledes tuleb ühingul kirjendada oma tegevuse mõju vähemalt kahe eesmärgi saavutamisse ja kaheks aastaks taotledes kõigi nelja eesmärgi saavutamisse.
Lisaks on planeeritud muudatused taotluste hindamise ja eelneva toetuse kasutamise aruandluse ajakavas nii, et uue aasta toetus jõuaks noorteühinguteni varem. Ühingud saavad siis alustada sisulist tegevust senisest varem ja kaasata rohkem noori.
Väljavõte artiklist "Noorteühingud saavad järgmiseks aastaks taotleda tegevustoetust uue korra alusel"
Noorteühingutele ja noortekogudele suunatud arenguprogramm Arengusprint 2015 – arenguprogrammi eesmärk oli tõsta noorteühenduste juhtimiskvaliteeti ja tegutsemisvõimekust. Arenguprogrammi tulemusena on osalejad teadlikud ühenduse juhtimis- ja arendamispõhimõtetest ning on võimelised organisatsiooni jätkusuutlikkust tagama. Osalejatel on ülevaade organisatsiooni praegusest tegevusvõimekusest, suudavad arenguvajadusi täita ja on asunud ühenduse tegevusvõimekust tõstma.
1) Eesti Noorteühenduste Liidu (ENL) osaluskogude projektifondi arengufond – toetust saavad taotleda olemasolevad osaluskogud ning see on mõeldud osaluskogude tegevuste korraldamiseks. Arengufondist toetetakse osaluskogude loomisega ja arendamisega seotuid tegevusi, näiteks koostöökohtumised, koolitused, seminarid, koosolekud jne.
Taotluse saavad esitada olemasolevad osaluskogud vaid läbi juriidilise isiku või partneri (nt kohalik omavalitsus või maavalitsus). Osaluskogude projektifondi arengufond on hea võimalus arendada koostöös kohaliku omavalitsuse või maavalitsusega osalusvaldkonda.
Täpsemat informatsiooni osaluskogude projektifondi arengufondist leiad siit: http://www.enl.ee/et/Osaluskogud/ENLi-osaluskogude-projektifond
2) Noorteühingutele ja noortekogudele suunatud arenguprogramm Arengusprint 2015 – arenguprogrammi eesmärk oli tõsta noorteühenduste juhtimiskvaliteeti ja tegutsemisvõimekust. Arenguprogrammi tulemusena on osalejad teadlikud ühenduse juhtimis- ja arendamispõhimõtetest ning on võimelised organisatsiooni jätkusuutlikkust tagama. Osalejatel on ülevaade organisatsiooni praegusest tegevusvõimekusest, suudavad arenguvajadusi täita ja on asunud ühenduse tegevusvõimekust tõstma.
Traditsioonilise osalusvormi all mõeldakse noorte osalust otsustes kaasa rääkimisel ja otsuste kujundamisel. Traditsiooniliste osalusvormide alla kuuluvad maakondlikud noortekogud, linnade ja valdade noortevolikogud aga ka noorteühingud (Noortevaldkonna programm 2016-2019 meede 3).
Noored, kes on katkestanud õpingud ilma eriala omandamata ega osale ka tööturul, on suurimas sotsiaalse tõrjutuse riskis. See vähendab olulisel määral noore valikuvõimalusi ning võib jääda teda mõjutama kogu eluks. Noori, kes ei ole hõivatud õppimise ega töötamisega, ei saa toetada hariduses ja töövaldkonnas pakutavad tugimeetmed.
Sellest tulenevalt on oluline panustada nende ühiskonnaellu naasmise toetamiseks tugimeetmetesse noortevaldkonna asutuste ja ühingute baasil. Noore toetamisel saab suureks abiks olla kohalik omavalitsus, panustades noore haridustee või tööelu katkemisel noorele uute väljundite leidmisele, et tõsta tema konkurentsivõimet ja ennetada ühiskonnaelust eemale jäämist ning sellest tulenevat sotsiaalset tõrjutust.
Riigi toel on käivitatud Noorte Tugila, mis on mahukaim noortele suunatud riiklik noortekeskuste programm Eesti ajaloos. Toe rahaline maht 3,1 miljonit eurot võimaldab individuaalselt läheneda kuni 2800 noore inimese muredele aastas, toetades neid õppimise juurde naasmisel või tööelu alustamisel. Rahastus on tagatud 2018. aasta lõpuni.
http//: www.tugila.ee
Kogukonna arengule suunatud noorte omaalgatuste elluviimise toetamine (Nopi Üles)
Tegevuse tulemusel toetatakse noorte, omaalgatuste väljatöötamist ja elluviimist, mille käigus omandavad noored uusi oskuseid ja kogemusi, mis aitavad tõsta nende konkurentsivõimet. Tegevuse tulemusel edendatakse noorte ettevõtlikkust ja aktiivset eluhoiakut, panustatakse kogukonna arengusse ning toetatakse vabatahtlikku tegutsemist. Oluline osa on tegevuse käigus saadud kogemuste analüüsimisel ja järelduste tegemisel.
Tegevuse eesmärk on edendada erineva keele- või kultuuritaustaga noorteettevõtlikkust panustades just oma kodukoha arengusse. Projektifondi abil saavad oma idee elluviimiseks taotleda 7–26-aastased noored, kelle projekt võib olla nt noortelt noortele huvitegevuse käimalükkamine või laiemalt kogukonda mõjutav algatus.
Toetatakse ja julgustatakse noori märkama erinevaid murekohti ja leidma neile loovaid lahendusi ning viima ellu oma ideid, mille kaudu suurendatakse noorte oskuseid ja kogemusi ning edendatakse noorte ettevõtlikkust ja aktiivset eluhoiakut. Noorsootöö võimaluste kaudu toetatakse noorte ettevõtlikkust ja suurendatakse nende võimalusi ise oma ideid ellu viia ja teha koostööd ettevõtjatega.
Noortel võib esineda raskusi tööturul konkureerida, mille põhjuseks on vähene töökogemus ning puudulikud oskused ja võimalused oma väljaspool formaalharidust õpitud teadmiste ja kogemuste esitlemisel. Noorte tööturuprobleemide ennetamisele ja nendega edukale toimetulemisele kaasa aitamiseks loob noortevaldkond noorte võimekuse tõstmiseks võimalused töökogemuse omandamiseks, ülemineku(te) toetamiseks, tööelu paremaks tundmiseks ning selliste oskuste ja teadmiste omandamiseks, mis aitavad tööturul kindlamas seisus olla.
Noorsootöö kaudu on võimalik omandada mitteformaalseid oskuseid ja kogemusi, mida on mõtestatud tegevuse korral võimalik üle kanda näiteks esimesele töökohale kandideerides, kus on vaja teatud pädevusi kirjeldada ja tõestada. Nii on näiteks omaalgatuslike projektide elluviimisest, vabatahtlikust tööst või noortemalevas osalemisest võimalik väga palju õppida, ent oluline on selle kaudu õpitu analüüsimine ja kirjeldamine. Noorte konkurentsivõime tõstmiseks tööturul luuakse võimalusi uute oskuste ja kogemuste saamiseks ning toetatakse saadud kogemuste analüüsimise oskuse arendamist.
Vähemate võimalustega noored on võrreldes eakaaslastega ebasoodsamas olukorras, sest nad kogevad elus teatud takistusi, ohustavaid situatsioone ja olusid, mis omakorda raskendavad nende osalemist hariduses, rahvusvahelises mobiilsuses, kodanikuõiguste realiseerimises, ühiskondlikus osaluses laiemalt. Youth in Action Inclusion Strategy, 2007
• Sotsiaalsed takistused: noored, kes puutuvad kokku diskrimineerimisega soolistel, etnilistel, religioossetel põhjustel, oma seksuaalse orientatsiooni või puude olemasolu tõttu; noored, kel napib sotsiaalseid oskusi või kelle käitumises ilmnevad teatud anti-sotsiaalsed ilmingud, nn riskinoored;
• Majanduslikud takistused: noored madala sissetulekuga peredest, sotsiaaltoetustest sõltuvad noored, kodutud, laenude tagasimaksmisega raskustes olevad noored, vaesuses elavad noored jne.
• Puudest tulenevad takistused: vaimupuudega, füüsilise puudega, meelepuuetega noored jne.
• Hariduslikud takistused: õpiraskustega noored, koolikatkestajad ja madala haridustasemega noored jne.
• Kultuurilised takistused: noored sisserännanud kogukondadest, põgenikud, rahvusvähemustesse kuuluvad noored, noored, kel on raskusi kultuurilise ja keelelise kohanemisega jne.
• Tervislikud takistused: krooniliste terviseprobleemidega noored, vaimse tervise probleemidega noored jne.
• Geograafilised takistused: maapiirkondade noored ja noored piirkondadest, mis on madala sotsiaalse staatusega, väikesaartel ja äärealadel elavad noored, probleemsetes linnapiirkondades elavad noored, vähese infrastruktuuriga piirkondades elavad noored jne.
Eesmärk on noorsootöö pädevuste ja metoodika arendamise kaudu kaasata suuremal hulgal erinevate võimalustega noori ühiskondlikesse protsessidesse ning toetada nende uute oskuste ja teadmiste omandamist läbi noorsootöös osalemise. Erinevate noorte kaasamiseks noorsootöösse saavad olulise panuse anda kohalikud omavalitsused läbi omavahelise koostöö noortele pakutavate tegevuste mitmekülgsemaks muutmisel.
Erinevate noorte all on mõeldud kõiki erinevate piirkondade noori sealhulgas vähemate võimalustega noori, kes on oma eakaaslastega võrreldes ebasoodsamas olukorras, sest nad kogevad elus teatud takistusi, ohustavaid situatsioone ja olusid, mis omakorda raskendavad nende osalemist hariduses (olgu see siis kooliharidus või mitteformaalse õppe võimalused), rahvusvahelises mobiilsuses, kodanikuõiguste realiseerimises või ühiskondlikus osaluses laiemalt. Võimalikud ohutegurid on: geograafilised, majanduslikud, puudest tulenevad, sotsiaalsed, hariduslikud, kultuurilised või tervislikud.
Imavere valla noortevolikogu projekt „ Neli sammu paremaks koostööks volikogude vahel“
Projekti eesmärk on otsese kontakti ja dialoogi loomine noortevolikogu ja KOV volikogu vahel. Idee sai alguse tõdemusest, et noortel on raske koheselt täiskasvanutega dialoogi astuda. Puudulik olnud ka täiskasvanute poolne initsiatiiv. Seega osutus vajalikuks noorte ja täiskasvanute vahelised arutelud muuta noortesõbralikumaks. Projekti tegevused näevad ette KOV volikoguga ja noorte kohtumisi neljal korral, alustades mitteformaalsetest ja noortepärastest kohtumistest- aruteludest , liikudes ametliku volikogu istungini. Eriliselt positiivse vastukaja on saanud kolmas samm ehk osaluskohvik, kuhu kaasati lisaks volikogude liikmetele ka lapsevanemad, kooli juhtkond ja Imavere PK 7-9 klass. Arutelud ühise laua taga on muutunud julgeks ja asjalikuks. Osaluskohviku üldteemaks oli : „Huvitegevuse- ja hariduse võimalused Imavere vallas“.
Loe lisaks: http://goo.gl/RRWBgi
Noortega töötavad spetsialistide töö peab olema väärtustatud. Noorsootöötajate hulgas on tööstress sagedaseks mureks, mis mõjutab ühtlasi tööga rahulolu, kaadrivoolavust kui ka noorsootöö kvaliteeti. Seetõttu on oluline tõsta noorsootöötajate motivatsiooni.
Tallinn kehtestas noorsootöötajate palga alammäärad
Alammäär tagatakse noorsootööalase kõrghariduse või noorsootöötaja kutsega töötajale ning töötajal, kellel ei ole noorsootööalast kõrgharidust või noorsootöötaja kutset, võib töötasu olla kuni 10% madalam töötasu alammäärast. Ühtlasi kehtestati noorsootöötaja iga-aastase puhkuse kestuseks 35 kalendripäeva.
Loe lisaks: https://www.riigiteataja.ee/akt/412022013057
Keila Noortekeskuses on noorsootöötaja iga-aastane puhkus 42 kalendripäeva
Enamus noorsootöötajatel on puhkust ette nähtud 28 päeva. Pikem puhkus aga tõstaks noorsootöötaja ameti prestiiži ning lõpetaks olukorra, kus noortekeskuse töötajad põlevad kahe-kolme aastaga läbi.
Loe lisaks: http://www.keilanoortekeskus.ee/
Soodustatakse omavalitsuste koostööd
Eesti Noorsootöö Keskus alustas 2015. aastal kohalike omavalitsuste koostöögruppide tegevussuuna elluviimist, mille eesmärk ja tegevused on suunatud kohalikele omavalitsustele noorsootöös pakutavate teenuste arendamiseks ning seeläbi üldise tõrjutusriski ennetamiseks ja ebavõrduse vähendamiseks. Eesmärgiks on noorsootöö teenuste jõudmine uute noorteni ning noorte noorsootöös osalemise võimaluste laiendamine. Tähelepanu pööratakse piirkondadele, kus noortel on vähem võimalusi noorsootöös osaleda ning tegevuste võti on omavalitsuste koostöö ehk pakutavate võimaluste ühine eestvedamine.
Tegevuse tulemusel paraneb piirkonna omavalitsuste ja noorsootööd korraldavate asutuste ja ühingute koostöö ning omavalitsused on võimelise suuremal määral noori noorsootöösse kaasama ning omavalitsuste üleselt paremini kasutama võimalusi noortele arenguvõimaluste tagamisel.
1. märts 2017 seisuga on tegevussuunaga liitunud kokku 120 omavalitsust, kellest on moodustunud 25 koostöögruppi.
Kohalike omavalitsuste koostöögruppide tegevusuunda rahastatakse haridus- ja teadusministri kinnitatud ning Eesti Noorsootöö Keskuse poolt elluviidava ESF kaasrahastatud programmi „Tõrjutusriskis noorte kaasamine ja noorte tööhõivevalmiduse parandamine“ kirjeldatud tegevuste raames.
Loe lisaks: https://www.entk.ee/kov-tegevussuund
VÕTA ehk varasemate õpingute ja töökogemuste arvestamine on protsess, millega pädev asutus kindlaksmääratud kriteeriumidest lähtudes hindab taotleja kompetentsust, s.t tema teadmiste, oskuste ja hoiakute vastavust haridusasutuse vastuvõtutingimustele, õppekava või selle osa(de) õpiväljunditele või kutsestandardi kompetentsusnõuetele. VÕTA lubab väljaspool formaalharidust omandatud oskusi ja teadmisi arvesse võtta, see võimaldab õpingud katkestanutel haridusteed lihtsamalt jätkata ning loob täiskasvanud õppijate jaoks olulise võimaluse töö ja õpingute ühendamiseks.
Loe lisaks: https://www.hm.ee/et/tegevused/taiskasvanuharidus/varasemate-opingute-ja-tookogemuse-arvestamine
Noortepass (i.k. Youthpass) on ennekõike Erasmus+ programmi raames toetust saanud projektides osalejate vahend kirjeldamaks, mida nad on teinud, ja näitamaks, mida nad on õppinud. Mitteformaalse õppimise raames saavutatud õpitulemusi dokumenteeritakse ja hinnatakse harva formaalhariduse jaoks tavapärasel nähtaval viisil. Noortepass on tunnistus, mis kinnitab projektis osalemist, kirjeldab nimetatud projekti olemust ja teemasid, selgitab tunnistuse omaniku rolli projektis ning tema õpitulemusi, paigutatuna võtmepädevuste raamistikule. Mis veelgi olulisem, Noortepass õpetab noori projektitegijaid oma õppimiskogemust märkama, mõtestama, jäädvustama ja teistelegi arusaadavates terminites kirjeldama.
Loe lisaks: http://euroopa.noored.ee/noortepass/
Huvihariduse ja huvitegevuse arvestamine õppetöös hakkab järjest enamates Eesti koolides populaarseks saama. See tähendab näiteks seda, et spordi-või muusikavaldkonna huviringis edukalt tegutsevate noorte mitteformaalse õppe tulemusi võetakse koolis aine hindamisel arvesse ning lubatakse neil vajadusel tegeleda huvialaga süvitsi kooli ainetundide arvelt (nt kehalise kasvatuse tunni asemel suusatrennis või võistlusel käia või muusikatunni ajal koolivälises pilliõppes). Koolitunnis antakse hinnang olenemata kus või millal on noor vastava pädevuse omandanud.
Nutika noorsootöö eelised
Erinevad infotehnoloogilised lahendused pakuvad võimalusi, et kaasata noorsootöö tegevustesse rohkem noori ja jõuda noorsootöö teenuste kaudu suurema hulga noorteni, luues neile seeläbi paremad võimalused mitmekülgseks enesearenguks ning mõjutades positiivselt noorte väärtushinnangute kujunemist
Nutikalt elluviidavad noorsootöö tegevused loovad hea eelduse, et saavutada kontakt nende noortega, kes pole kunagi noortekeskusi külastanud ega saa (või ei võta) igapäevaselt noorsootöö tegevustest osa.
Hetkel on Eestis kasutusel peamiselt internetikeskkonnad, mis toetavad noorte professionaalset ja emotsionaalset arengut. On loodud mitmeid tööelu puudutavate küsimustega tegelevaid portaale, tervisealaseid nõustamisportaale, aga ka üleüldised portaalid, kust leiab erinevat noorele kasulikku informatsiooni.
Mõned näited noortele loodud portaalidest: Eesti Noorteportaal Rajaleidja portaal, Stardiplats, Tugila
Noorsootöötajate pädevuse arendamiseks loodud näiteks portaal mitteformaalne.ee Noortega töötavatele spetsialistidele on suunatud ka noorteseire.ee lehekülg, kus leiab värskeima statistika valdkonda puudutavate teemade kohta.
Selleks, et noortel oleks rohkem valikuid oma loome- ja arengupotentsiaali avamiseks, arendatakse loodus- ja täppisteaduste-alaste huvidega tegelemist võimaldavad tegevusi, seal hulgas töötatakse noorte ning noorsootöötajate digipädevuste toetamiseks välja e-võimalusi ja -vajadusi arvestava noorsootöö (nutika noorsootöö) kontseptsioon ja selle rakendamise tegevuskava, luuakse juurde IKT-alaseid tegevusvõimalusi noortekeskustes ning käivitatakse teadushuvi arendamiseks noorsootöötajate ja uute juhendajate kaasamisel täiendavaid huviringe huvikoolides ja teistes noorsootööasutustes.
Haridus- ja Teadusministeeriumi noorteosakonnal on 2016. aastal valmimas analüüs infotehnoloogiliste võimaluste rakendamisest noorsootöös (sisendina nutika noorsootöö kontseptsiooni), et täita noortevaldkonna arengukavas seatud eesmärki - võimaluste suurendamine noorte loovuse arendamiseks, omaalgatuseks ja ühistegevuseks.
Noortevaldkonna arengukava 2014-2020 rakendusplaan aastateks 2014-2017 näeb ette nutika noorsootöö kontseptsioon on väljatöötamist. Kontseptsiooni tulemusel on saavutatud valdkondlik kokkulepe ning tegevuste loetelu sellest, kuidas suurendada infotehnoloogiliste võimaluste rakendamine noorsootöös ning tõsta noorte ja noorsootöötajate digikirjaoskust noorsootöö tegevuste kaudu.
Nutikas noorsootöö on kokkulepituna Eesti EL eesistumise noortevaldkonna teemaks.
Mis on nutikas noorsootöö?
Nutikas noorsootöö on innovaatiline lähenemine noorsootöös, kasutades erinevaid infotehnoloogilisi lahendusi, eesmärgiga jõuda noorsootöö teenuste kaudu rohkemate noorteni, luues seeläbi neile paremad võimalused mitmekülgseks enesearenguks ning mõjutades positiivselt nende väärtushinnangute kujunemist. Nutikate noorsootöö lahenduste eesmärk on valdkonna arendamine ning tõhustada ja hõlbustada eelkõige noortekeskustes, huvikoolides ja noorteühingutes jt noorsootöö keskkondades tehtavat tööd.
Coaching noorsootöös – kiirtee eesmärgini
Kuidas motiveerida oma meeskonda? Mida teha selleks, et noored tunneksid suuremat seotust oma kodukoha ja kogukonnaga? Millist suhtlemistaktikat kasutada kohalike poliitikutega, et nad näeksid noorsootöö kasulikkust? Nendele ja paljudele teistele küsimustele on võimalik leida tõhusalt vastuseid coachinguprotsessis.
„Olukord tundus algul ühe suure segapuntrana, aga lähen siit täna täiesti realistlike eesmärkide ja tehtava plaaniga,“ teatab noortekeskuses töötav kolleeg coachingusessiooni lõpus kergendustundega.
Töötan käesoleva aasta maikuust Eesti ANKis coachina ja minu ülesandeks on pakkuda tuge noortekeskuste juhtidele. Olen kogenud coachides juba rohkem kui kümnel korral kolleegide rõõmu ja rahulolu, sest neid kuulati ära, mõisteti ja, mis peamine – peetud vestlus andis võimaluse vaadata oma olukorrale uue nurga alt ning näha uusi võimalusi.
Vaata lähemalt Eesti ANKi head näidet: http://eestiank.blogspot.com.ee/2016/06/coaching-noorsootoos-kiirtee-eesmargini.html
Noorte tõrjutusriski vähendamiseks on oluline tagada kõigile noortele võrdne ligipääs erinevatele noorsootöö teenustele.
Riik panustab tasuta noorsootöö kättesaadavuse suurendamisse erinevate meetmetega (vaata noorsootöö rahastamise peatükist) - näiteks KOV tegevussuuna raames luuakse mitmeid uusi ja/või täiendavaid võimalusi noortele noorsootööst osasaamiseks .
Lisaks on kohalikel omavalitsustel võimalik kaasata noorsootöösse erinevate huvigruppide esindajaid ja leida koostöös teiste piirkondade ja osapooltega võimalusi noorsootöö teenuste tasuta kättesaadavuse laiendamiseks.
Noorsootöö tugevdamiseks koolikeskkonnas heaks näiteks on programm “Hooliv klass” , mille eesmärgiks on õpetada oskusi ja pakkuda kogemusi, mis aitavad luua klassist hoolivat meeskonda. On pigem reegel kui erand, et 6.-7. klasside noored on jõudnud oma arengus etappi, kus seistakse silmitsi väljakutsetega, mis on seotud suhete loomise ja hoidmisega. Sel põhjusel on programm ennekõike abiks klassidele, mis ei toimi ühtse meeskonnana, kus esineb sageli konflikte ja õpilastel on raskusi õppetööle keskendumisel.
Loe lisaks: http://mitteformaalne.ee/koolitusprojektid/hooliv-klass/
Nutilaborid
NutiLaborid on IKT-huviringid noortele, mille Vaata Maailma SA käivitas 2012. aastal. NutiLaborite eesmärk on suurendada noorte IT-alast teadlikkust ning tõsta infotehnoloogiat õppima asuvate noorte arvu. Ühtlasi on eesmärgiks huvitegevuse pakkumisega hoida noori eemal tänavatest ning pakkuda neile võimalust kasutada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia poolt pakutavaid võimalusi.
Loe lisaks: http://www.vaatamaailma.ee/projektid/ikt-huviringid-noortele
http://www.nutilabor.ee/
https://www.hm.ee/sites/default/files/noortevaldkonna_arengukava_2014-2020.pdf
https://www.entk.ee/sites/default/files/noortevaldkonna_uuendatud_koostooraamistik_2010-2018.pdf
http://ec.europa.eu/youth/policy/youth_strategy/index_en.htm
ÜRO „World Programme of Action for Youth“
https://www.un.org/development/desa/youth/world-programme-of-action-for-youth.htm
„World Youth Report“
https://www.un.org/development/desa/youth/world-youth-report.html
Noorteühing on mittetulundusühing, mille liikmetest vähemalt kaks kolmandikku on noored ja mille eesmärgiks on noorsootöö korraldamine ja läbiviimine (Noorsootöö seadus § 3.lg 9)
Soome Laste- ja Noortepoliitika Programm
Programmil on kolm peamist fookust:
osalus;
mittediskrimineerimine;
igapäevaelu juhtimine.
http://www.youthpolicy.org/national/Finland_2012_Child_Youth_Programme.pdf
Euroopa Nõukogu „Youth Partnership“ ülevaated:
http://pjp-eu.coe.int/en/web/youth-partnership/background-information-on-youth-policy
Youthpolicy.org ülevaated: http://www.youthpolicy.org/factsheets/
Harku valla noorsootöö arengukava 2011-2016
Eesmärgiks on määratleda noorsootöö arenguperspektiiv, luua alus noorsootöö järjepidevusele, plaanipärasele arengule koos vajalike ressursside kavandamisega ja täpsustada arengudokumentides seatud eesmärke valdkonna tasandil.
Loe lisaks: http://goo.gl/iOlW0W
Narva noorsootöö arengukava 2014-2020
Lähtub eelkõige kohalikest noortevaldkonna asjaoludest ning erisustest, kuid rakendatakse ka riigi tasandil kavandatavaid prioriteetseid suundi ning juhindutakse noortevaldkonna arengukavast 2014-2020.
http://www.narva.ee/files/7117.pdf
Eesti kõigis maakondades asuvad Rajaleidja keskused, kus pakutakse karjääri- ja õppenõustamisteenuseid. Keskuste sihtgrupiks on kuni 26-aastased lapsed ja noored, kellele on pakutav teenus tasuta. Ühtlasi korraldavad Rajaleidja keskused vastavate maakondade nõustamiskomisjonide tööd.
Loe lisaks: http://www.rajaleidja.ee/rajaleidja-keskused/
Noorsootöö kvaliteedi hindamismudeli on välja töötanud ENTK koostöös Ernst & Young Baltic AS-ga ning koos noortevaldkonna partneritega 2010. aastal. Noorsootöö kvaliteedi hindamismudel on töövahend kohalikule omavalitsusele, mille abil saab kaardistada noorsootöö tugevusi ja arendamist vajavaid valdkondi, tulemuste põhjal planeerida edasist arengut ning jälgida edusamme.
https://www.entk.ee/abimaterjalid
Noorteseire on loodud teadmuspõhise noortepoliitika juurutamise eesmärgil. Et hoida ja arendada meie noori, peame teadma, mida meie noored vajavad? Milline on noorte olukord teiste ühiskonnaliikmetega võrreldes? Millised probleemid ja väljakutsed meie noorte ees seisavad? Noorte parem tundmine on noortepoliitika ja noorsootöö üks alustaladest, mis mõjutab oluliselt otsuste tegemise mehhanismi.
Noorteseire pakub järjepidevalt värsket informatsiooni erinevate noorte eluoluga seotud valdkondade kohta, võimaldades hinnata noorte olukorda, arvestada noori puudutavaid aspekte eri poliitikate väljatöötamisel ning hinnata poliitikamuudatuste võimalikke mõjusid. Noorteseire koosneb erinevatest üksteisega lõimitud komponentidest:
Noorte eluolu olulisemaid aspekte kajastavad indikaatorid, mida järjepidevalt kogutakse ja uuendatakse;
Noorte eluolu puudutavad uuringud ja analüüsid sh
Noorteseire aastaraamat;
kvartaalsed poliitikaülevaated ;
küsitlustel põhinevad originaaluuringud;
Eestis teostatud noorte eluolu puudutavate uuringute andmebaas;
Noortepoliitika arengu-uuringud.
Loe lisaks: http://www.noorteseire.ee
Noorsootöö strateegia 2006–2013 koondas endas kahe valdkonna strateegilised eesmärgid:
noortepoliitika – laiem valdkond – ühtne lähenemine kõikides noore elu puudutavates valdkondades noortele suunatud tegevuste põhimõtetele;
noorsootöö – kitsam valdkond - üks noortepoliitika toimeala, mis loob peale formaalhariduse, töökoha ja pere võimalusi 7–26aastaste noorte isiksuse mitmekülgseks arenguks.
https://www.hm.ee/sites/default/files/noorsootoo_strateegia_0.pdf
Naabrid tõhustavad ühiselt noorsootööd
Imavere vald, Võhma linn ja Pilistvere kogudus alustasid koostööd, et tõhustada noortega ette võetavaid tegevusi. Käivitati ühisprojekt «Kogukond märkab, toetab, abistab», mis keskendub laste ja noortega tegelevate inimestest koosneva võrgustiku loomisele ja selle arendusele. Koostöö võimaldab jagada raha , inimesi ja häid praktikaid, saavutada paremaid tulemusi. Projekti sihtrühmad on lapsed ja noored, aktiivsed noored vanuses 17 ja vanemad, laste vanemad ning laste ja noortega töötavad spetsialistid. Samuti kaasatakse aktiivseid noori ja kogukonna liikmeid piirkondliku võrgustiku loomisse ning palgatakse tugispetsialist..
https://goo.gl/2dVYEE
Noortevaldkonnas on populaarsed meetodimessid, mis on juba toimunud ka Eestis – nii noortevaldkonna koolitajatele, huvikooli töötajatele kui õpetajatele.
Ettevõtmise kontseptsioon tugineb Euroopa tasandil noortevaldkonnas igal aastal korraldatava “Toolfair” (varasemate ürituste info) ning Eestis kolm korda toimunud koolitajatele suunatud Meetodimessi headele kogemustele.
Meetodimessil valik salvestatud videosid
Mitteformaalne.ee keskkonnas on olemas meetodite andmebaas. Õpimeetodite andmebaasist leiad erinevad meetodid, mis sobivad:
tutvumiseks ja üksteise tundmaõppimiseks;
erinevatesse teemadesse sissejuhatuse tegemiseks ning õppimislainele häälestumiseks;
erinevate teemade käsitlemiseks õpiprotsessi raames;
refleksiooniks ning eneseanalüüsiks;
Tallinna linnavalitsuse kokkuvõte noorsootöö kvaliteedi hindamisest :
Noorsootöö kvaliteet ja selle hindamine on olnud Eesti noorsootöömaastikul viimastel aastatel üks kesksemaid aruteluteemasid. Riiklikul tasandil on käivitatud programm „Noorsootöö kvaliteedi arendamine“, mille raames hinnati 2011. aastal Tallinna üldist noorsootöö kvaliteeti. Arengutest tulenevalt on Tallinn astunud kvaliteedihindamise osas järgmise sammu ja hinnanud kõigi Tallinna noortekeskuste kvaliteeti.
Oma tegevustes on Tallinna linn olnud oma võimaluste poolest eeskujuks teistele väiksematele omavalistustele ja seetõttu on ka noorsootöö arendamises alati pööratud rõhku teenuse kvaliteetsele sisule ning olemusele. Seetõttu on loomulik, et kvaliteedihindamine on üks osa kvaliteedijuhtimissüsteemist, millega tagatakse ja parandatakse tegevuse kvaliteeti. Kvaliteedihindamise kaudu selgitatakse välja, kas ja mil määral on teenus kvaliteetne. Hindamine aitab välja selgitada puudujääke tegevuse kvaliteedis ning see on sisendiks parendustegevuste elluviimisele.
http://www.tallinn.ee/est/Tallinna-nk-kvaliteedihindamise-kokkuvote.pdf
Noorte osaluskoguna mõistame erinevaid institutsioone, kus noored saavad otsuste tegemises kaasa rääkida (näiteks kohalik noortevolikogu või -parlament, maakondlik noortekogu, nõuandev kogu, õpilas- ja üliõpilasesindus).
Osaluskogude toetamise ja arendamise programm (elluviija ENL), mille raames toetatakse maakondlike noortekogude tegevuste aastatoetuste eraldamise kaudu, toetetakse ka KOV osaluskogude loomist, korraldatakse mentorlus- ja arenguprogramme.
Eesti Noorteühenduste Liidu noorte osaluse fondi saavad rahataotlusi esitada nii olemasolevad osaluskogud kui ka mitteformaalsed noortegrupid ja noorteaktiivid. Toetatakse noorte osalusega seotud tegevusi, näiteks noortele uute osalusvõimaluste loomine, noorte mõttetalgute korraldamine, noorte informeerimine kohalikest valimistest, osaluskogude koostöökohtumised, koolitused, seminarid, koosolekud jne. Täpsemat informatsiooni fondi kohta leiab siit: http://osalusefond.enl.ee/
Noorteühingu aastatoetus on riiklik toetussüsteem, mille eesmärgiks on noorteühingute võimekuse tõstmine ja noorsootöö ning noortepoliitika riiklike eesmärkide saavutamine.
Noorteühingu aastatoetuse taotlemiseks peab ühingus olema vähemalt 500 liiget, kellest vähemalt 2/3 peavad olema noored ning ühingu tegevus peab toimuma vähemalt 5 maakonnas. Täpsemat informatsiooni ja määruse leiad: https://www.hm.ee/et/tegevused/noortevaldkond/noorsootoo-rahastamine ning http://osalusefond.enl.ee/
Eesti noortegarantii on riiklik tegevuskava, milles sisalduvate erinevate tegevustega soovitakse aidata, et noored saaksid töötuks jäämisel või koolist lahkumisel võimalikult kiiresti tagasi tööle, oma haridusteed jätkata või olla muul moel ühiskonda aktiivselt kaasatud.
Eesti noortegarantii on osa Euroopa Liidu algatusest, mille raames on iga liikmesriik võtnud vastu oma tegevuskava. Eesti noortegarantii tegevuskava tegevusi viiakse ellu 2015. aastast.
Oled noor ja otsid tööd?
Oled 17-29-aastane noor, Sa ei õpi ega tööta ja Sul ei ole erialast haridust ega töökogemust või on töökogemus vähene.
Loe täpsemalt Töötukassa kaudu pakutava teenuse „Minu esimene töökoht“ kohta
Oled noor ja soovid rohkem teada tööturust, tööelust ja haridusvõimalustest, aga Sul ei ole veel oma tööväljavaadete osas selgust?
Oled mistahes vanuses kuni 26-aastane noor ja soovid end tulevaseks tööeluks paremini ette valmistada.
Uuri täpsemalt, mis on noortekeskused ning milliseid projekte noortekeskused koostöös korraldavad, Eesti Avatud Noortekeskuste ühenduse kodulehelt.
Noortekeskuste, huvikoolide, teavitamis- ja nõustamiskeskuste asukohad Sinu piikronnas leiad Eesti Noorsootöö Keskuse koduleheleküljelt.
Soovid teada, mis on kogemusõpe? Vaata infot kogukonnapraktika kohta.
Koolinoortele tööturu võimalusi tutvustavatest töötubadest leida lisainformatsiooni Töötukassa noortegarantii teemalehelt.
Loe lisaks: http://tooelu.ee/et/Noortegarantii
Noorte Tugila on alates novembrist 2015 ellu kutsutud, aitamaks naasta ühiskonnaellu õppimise ja tööga hõivamata noortel ning mille tegevuskava on suunatud 15-26 aastastele noortele. Noorte Tugila toetab noori, aidates neil oma soovides selgusele jõuda. Lisaks kogemuste saamisele noorsootöö kaudu aitavad Tugilad noortel luua kontakte haridusasutuste, organisatsioonide ja tööandjatega. Noorsootöötaja on osa noore haridustee jätkamist või tööturule sisenemist soosivast võrgustikust. Iga noor osaleb programmis oma vajadustele vastavalt kuni pool aastat. Osalusaja lõppemisel hoitakse noorega kontakti veel vähemalt kuue kuu jooksul.
Loe lisaks: http://www.ank.ee/avaleht/index.php/projektid/268-noorte-tugila
https://tugila.ee/
Noored on tööturul alati olnud mõnevõrra nõrgemas positsioonis kui teised vanusegrupid. Noorte raskusi tööturule suundumisel võib seletada järjekorrateooriaga, mis paigutab inimesed teatud omadustest lähtuvalt soovitud töökohtade pingeritta. Sõltumata soost, haridusest või etnilisest päritolust, on noorte tõenäosus olla järjekorra eesotsas võrreldes parimas tööeas 30–49-aastastega oluliselt väiksem, kuna neil ei ole veel piisavalt töökogemust ja haridust. Näiteks kõrgharidusega noorte puhul kipuvad tööandjad otse koolipingist tulnutele eelistama samuti kõrgharidusega, kuid juba töökogemusega inimesi. Noortegarantii, lähtudes 2013. aasta aprillis vastu võetud EL Nõukogu soovitusest, tagab riikliku kava alusel kuni 25-aastasele noorele teenused, mida kasutades on noorel võimalus jõuda nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või koolist lahkumist tagasi kooli, õpipoisiõppesse, kvaliteetsele praktikakohale või sobiva tööpakkumiseni.
Loe lisaks: http://www.sm.ee/et/noortegarantii
Riigi toel käivitati EMP toetuste programmi „Riskilapsed ja noored“ raames 2 projekti:
Projekti eesmärk oli parandada läbi noortekeskustele loodud spetsiaalsete meetmete 7 kuni 26-aastaste noorte heaolu ja kaasatust üle Eesti. Kokku rakendati tegevusi 86-s noortekeskuse teeninduspiirkonnas.
HUviKoolide Kaasamise ja Arengu Programm (ehk HUKK-AP).
Projekti eesmärk oli pakkuda mitmekesiseid, mõjusaid ja noorte vajadustele vastavaid huviharidusvõimalusi. Projekti raames viisid partnerid oma tegevuspiirkondades ellu erinevaid tegevusi ning samaaegselt toimus huviharidustiimide arenguprogramm.
õppematerjalide koostamine,
Loe lisaks: http://www.ja.ee/
Hea näitena võib välja tuua koolinoorte ettevõtlikkusideede konkurssi ja arenguprogramm ENTRUM, mis kutsuti ellu Eesti Energia poolt 2010. aastal. ENTRUM oli mõeldud 13-19-aastastele noortele ning põhines 4 sammu metoodikal, mille aluseks oli hooliva ettevõtlikkuse kontseptsioon.
ENTRUM-i eesmärgiks oli tagada Eesti konkurentsivõimelisus, kasvatades tugeva ettevõtliku mõtteviisiga põlvkonda, kellel on selle mõtteviisi igapäevaseks realiseerimiseks vajalikud oskused ja kontaktvõrgustik. Viie aastaga andis ENTRUM Eestile ja maailmale ligi 2700 noort tegijat.
Loe lisaks: http://www.entrum.ee/
Noorsootöötaja kutsestandard määratleb noorsootöötajale esitatavad nõuded. Noorsootöötaja kutsete kompetentsuse esmakordse tõendamise hindamisvormiks on portfoolio alusel läbiviidav intervjuu. Laagri juhatajate ja – kasvatajate kompetentsuse hindamiseks esmakordsel taotlemisel kasutatakse kirjalikku struktureeritud tööd (loe lähemalt: www.entk.ee/noorsootootajakutse ).
2015.a. seisuga on Eestis 1048 kehtiva kutsetunnistusega noorsootöötajat.
Noorsootöötaja kutsel on kokku kolm erinevat taset - 4, 6 ja 7. Lisaks on võimalik eraldi osakutsetena taodelda osakutseid laagrikasvatajale ja laagri juhatajale.
Noorteagentuur pakub erinevaid koolitusvõimalusi noortele, noorsootöötajatele, noortejuhtidele ja -organisatsioonidele. Lisaks saad end teiste noorsootöötajatele suunatud koolituste ning noortevaldkonna sündmustega kursis hoida mitteformaalse õppimise veeb koolituskalendri abil.
Noortevolikogu on valla- või linnavolikogu juures tegutsev noortest koosnev nõuandva õigusega osaluskogu (Noorsootöö seadus §3 lg6), mille eesmärgiks on arutada valla või linna pädevusse kuuluvaid noori puudutavaid küsimusi ning teha nende kohta ettepanekuid kohaliku tasandi otsustajatele, lähtudes noorte vajadustest ja huvidest.
Noortevolikogudele lisaks on loodud ka maakondlikud noortekogud, mis tegelevad noorte seisukohtade väljaselgitamisega ja esitamisega maakondliku tasandi otsustajatele (Noorsootöö seadus §9). Eestis on kokku 61 noortevolikogu ja 14 noortekogu.
Rohkem infot: http://noortekogud.ee
Loe lisaks: Käsiraamat: Noorte kaasamine ja osalus maakonnas, vallas ja linnas.
Noortegarantii on riiklik tegevuskava, milles sisalduvate erinevate tegevustega soovitakse aidata, et noored saaksid töötuks jäämisel või koolist lahkumisel võimalikult kiiresti tagasi tööle, oma haridusteed jätkata või olla muul moel ühiskonda aktiivselt kaasatud. Eesti noortegarantii on osa Euroopa Liidu algatusest, mille raames on iga liikmesriik võtnud vastu oma tegevuskava. Eesti noortegarantii tegevuskava tegevusi viiakse ellu 2015. aastast.
Eesti Töötukassa tööturuteenused
Kuna tööturule sisenemine võib osutuda noortele keeruliseks väljakutseks, on üheks võimaluseks saada tööotsingutel ja tööelu paremale tundmisele abi ja toetust Eesti Töötukassast, mis võimaldab ligipääsu mitmetele erinevatele tööturule sisenemist toetavatele meetmetele sh spetsiaalselt noortele suunatud meetmetele noortegarantii raames nagu Minu esimene töökoht ja tööturgu tutvustavad töötoad koolinoortele, aga ka töötuna registreeritud inimestele mõeldud üldiseid teenustele nagu tööpraktika ja vabatahtlik töö, mis võimaldavad noorel saada näiteks oma esimese töökogemuse ja luua sotsiaalset võrgustikku.
Loe lisaks: www.tootukassa.ee
Kogukonnapraktika on kodanikuhariduslik programm, mis viib õpilased ühiskonnaõpetuse aine raames kohalikesse vabaühendustesse põgusale praktikale. Praktika käigus saavad noored parema arusaama vabaühenduste olemusest, tegevusest ja rollist ühiskonnas ning selle kaudu õpivad mõistma kodanikuühiskonna tähendust ja tähtsust. Lisaks annab kogukonnapraktika noortele sageli esmase vabatahtliku töö või üldse töötamise kogemuse.
Loe lisaks: http://www.ngo.ee/kogukonnapraktika
Tegevuste raames arendatakse ning laiendatakse ennast tõestanud noortemaleva formaati. Noorte töösuvi väärtustab noorte esmase töökogemuse saamist ja tööhõivevalmiduse suurendamist pakkudes noortele võimalust tutvuda erinevate tööalade ning töödistsipliiniga. Eesmärgiks on jõuda noorteni, kellele ei ole malevate teenus täna kättesaadav, läbi teenuse osutamise võimekuse tekitamise. See tähendab, et piirkondades, kus ei ole viimaste aastate jooksul malevaid korraldatud luuakse selleks võimalused. Malev on oluline tööeluga kokkupuute koht noortele vanuses 12-14, kes on ka tegevuste peamiseks sihtgrupiks.
Loe lisaks: www.entk.ee
STEP- programm
STEP programm on siseministeeriumi algatatud programm õigusrikkumise taustaga noorte, mida viib alates 2016. aastast ellu Omanäolise Kooli Arenduskeskus. STEP on mõeldud 15–26-aastastele noortele, keda on karistatud mõne süüteo eest ning kes ei tööta ega õpi kuskil. Programmi abil suurendatakse õigusrikkumise taustaga noorte tööhõivet ning toetatakse neid tööle või õppima asumisel ja seal püsimisel. Programmi käigus leitakse neile sobiv töötamis- või õppimisvõimalus ning nõustatakse neid töötamise ja õppimise käigus.
Loe lisaks: http://step.ee/
Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus (RT I 1993, 37, 558) §6 seab omavalitsuse üheks ülesandeks korraldada noorsootööd. Noorsootöö seaduse §3 täpsustab kohaliku omavalitsuse ülesannetena noorsootöö korraldamisel:
1) määrata noorsootöö prioriteedid oma haldusterritooriumil ning sätestada nende saavutamiseks vajalikud ülesanded valla või linna arengukavas;
2) toetada antud valla või linna haldusterritooriumil tegutsevate noorteühingute noorteprogramme ja noorteprojekte, kinnitada noorteühingute noorteprogrammide ja noorteprojektide valla- või linnaeelarvest toetamise tingimused, korra ja taotluste vormid;
3) täita teisi noorsootöö korraldamise ülesandeid oma haldusterritooriumil.
Seega on just kohalikul omavalitsusel põhiraskus noortevaldkonna tegelikul kujundamisel Eestis.
Just kohalik omavalitsus tegeleb eelkõige noorsootöö reaalse korraldustööga oma haldusterritooriumil, seejuures sätestades noorsootöö prioriteedid oma arengukavas ning planeerides nende teostamiseks vajalikud eelarvevahendid oma eelarves. Noorsootöö korraldamisel ning prioriteetide sätestamisel tuleb olla kursis noorte olukorraga ja muutustrendidega, mistõttu on oluline regulaarselt läbi viia noorteuuringuid. Selles on KOVidele abiks Noorteseire.
Loe lisaks: http://www.noorteseire.ee/
Projekt “Coachi mind!” oli ajavahemikul 01.05.-31.12.2016 kestev Eesti Avatud Noortekeskuste Ühenduse (Eesti ANK) ja Eesti Noorsootöötajate Ühenduse (ENÜ) ühisprojekt, mille eesmärk oli luua nii noortekeskuste juhtidele kui ka noorsootöötajatele süsteemse lähenemisega jätkusuutlik nõustamissüsteem, mis tagab veelgi enam noorte vajadustest lähtuvad kohaliku tasandi tegevused.
Projekti raames korraldati koolitusi, individuaalseid coachingu sessioone, loodi tööalase nõustamise süsteem noortevaldkonna teenuste pakkujatele, piloteeriti ja analüüsiti loodavat nõustamissüsteemi.
Koostöös ENÜga loodi üle-eestiline noorsootöö valdkonna nõustamissüsteem ehk coachide pank, mille poole võivad jooksvalt pöörduda noortekeskuste töötajad ja teised noortevaldkonna töötajad, et saada tööalast nõustamist juhtumite lahendamisel või teistes tööalastes küsimustes.
Loe lisa: Projekti “Coach’i mind!” mõjuanalüüsi raport 2016
Noortele võrdsete võimaluste tagamiseks noorsootöö teenustest osa saamiseks ei ole vajadus kõikide teenuste keskustesse toomine, vaid tagada noorte ligipääs teenuse osutamise kohta.
Selleks võib kasutada näiteks ühistransporti, mille planeerimisel arvestatakse noorte liikumise vajadustega ning täiendavalt kas valla bussi, taksoteenuse või noort transportivale inimesele sõitudest tulenevate kulude kompenseerimist.
Noorte mitmekülgset arengut toetab tasuta noorsootöö kättesaadavus, mida pakuvad avatud noortekeskused, mistõttu on oluline noortekeskuste toetamine omavalitsuste poolt.
Noortekeskustes pakutavad teenused:
avatud noorsootöö noortekeskustes (sh tegevused avatud noortetoas/noortekeskuses, projektinõustamine ja noorte initsiatiivi toetamine, noorteinfo edastamine, esmatasandi nõustamine, ennetusalased tegevused, vabatahtliku tegevuse võimaldamine);
mobiilne noorsootöö noorte kogunemispaikades (vastava ettevalmistusega);
tööhõivelisuse toetamine (tööelu tutvustavad tegevused, malevad, tööbörsid, töövarjupäevad, individuaalne töö noorte tööotsijatega jne);
võrgustikutöö arendamine;
noorte omaalgatusfondi koordineerimine;
huvitegevus noortekeskuses;
noorte laagrite korraldamine;
temaatiliste koolituste korraldamine;
rahvusvaheline noorsootöö.
2015. aastal tegutses Eestis 247 avatud noortekeskust, neist 163 kohaliku omavalitsuse asutusena ja 84 mittetulundusühingu või sihtasutusena.
Huviharidus ja huvitegevus on noorsootöö valdkond - pikaajaline (huviharidus) või lühiajaline (huvitegevus) süsteemne juhendatud tegelemine huvialaga vaba tahte alusel tasemeõppest ja tööst vabal ajal, et omandada süvendatud teadmised ja oskused valitud huvialal.
Huviharidusstandard, § 2 Huvihariduse eesmärk
(1) Huvihariduse eesmärk on luua võimalusi isiksuse mitmekülgseks arenguks ja toetada noore kujunemist hästi toimetulevaks ühiskonnaliikmeks.
(2) Huviharidus:
1) põhineb noorte osalusel ja vabal tahtel;
2) põhineb huvialade ja noorte võrdsel kohtlemisel;
3) toetab noorte arengut, iseseisvust, omaalgatust, initsiatiivi, aktiivsust;
4) pakub noortele eduelamusi ja tunnustust;
5) pakub noortele huvialaga tegelemise ja selle tunnetamise rõõmu;
6) arendab loovust ja sotsiaalseid oskusi;
7) on avatud, positiivne ja noori julgustav.
Mitteformaalne õppimine on see, mis leiab aset väljapool kooli ning on ette võetud teadlikult, eesmärgiga end arendada. Mitteformaalne õpe võib toimuda väga erinevates keskkondades (näiteks looduses). Mitteformaalne õpe on samuti eesmärgistatud, kuid vabatahtlik. Läbiviijad võivad olla nii noorsootöötajad, professionaalsed koolitajad kui ka näiteks vabatahtlikud või omaealised.
Lisaks on veel formaalne ja informaalne õpe.
Neid mõisteid selgitab ka video: kolm õppimise vaala (SANA)
Noorsootöö on üks olulisemaid valdkondi, mis toetab noorte õppimist väljaspool kooli. Eestis avaldub mitteformaalne õppimine noorte valdkonnas mitmeti: huvikoolid ja huviringid arendavad noorte kultuurilise eneseväljenduse ja maailmapildi kujunemist; avatud noortekeskustes ja noorteühingutes tegutsemine toetab noorte omaalgatuse ja vastutuse arengut, võimaldades õppimisvõimalusi kõikidele noortele, olenemata võimetest, oskustest, senistest teadmistest ja rahalistest võimalustest. Samu jooni kannab endas noorte omaalgatuslik tegutsemine registreerimata (sõprus)gruppidena.
Loe lisaks: http://mitteformaalne.ee/
Mis on noorsootöö koolikeskkonnas?
Noorsootöö kooli keskkonnas on üldhariduskoolides ja kutsekoolides teostatav noorsootöö, mis toetab kooli õppekava eesmärkide saavutamist, põhineb tunnivälisel tegevusel ning seda korraldavad kooli huvijuht ehk koolinoorsootöötaja, kooli õpilasesindus, ringijuhid.
Huvijuht-loovtegevuse õpetaja kui noorsootöötaja
Üldhariduskoolides töötavad noorsootöötajad – huvijuhid – on keskendunud kas noorsootöö korraldamisele või praktilisele teostamisele sõltuvalt kooli arengukava vajadustest ja tingimustest.
Nopi Üles!
Nopi Üles! on Noorte piirkondlikute ideede projektifond, mis toetab 7-26 aastaste noorte omaalgatuslike ideede elluviimist. Tegevused edendavad noorte aktiivset eluhoiakut, panustades kodukoha arengusse. Iga projekt, milleks võib olla näiteks sündmus, üritus, koolitus või vahendi soetamine, leiab toetust kuni 2000 euro väärtuses. Projekte rahastatakse kuni 2018. aastani. Projektikonkursile on oodatud vähemalt kaheliikmelised noortegrupid. Esimeses etapis kirjeldavad osalejad ideed - mida ja kellega koos soovitakse teha, tegevuse eesmärke, selle mõju kogukonnale ning vajadusi idee elluviimiseks.
Loe lisaks: http://www.ank.ee/avaleht/index.php/295-alustab-7-26-aastaste-noorte-ideede-toetusfond-nopi-ules
Noorte omaalgatuste toetamine KOVi eelarvest
Rakvere linn on juba aastal 2007 kehtestanud noorte omaalgatuste toetamise korra, mis sätestab Rakvere linna haldusterritooriumil elavatele ja tegutsevatele noortele ja noorteühingutele omaalgatusprojektide teostamiseks Rakvere linna eelarvest toetuse taotlemise, taotluse läbivaatamise, toetuse andmise ja toetuse kasutamise üle järelvalve teostamise korra. Maksimaalne summa ühe projekti kohta on 640€.
Loe lisaks: http://rakvere.kovtp.ee/noorte-omaalgatus
Laste ja noorte tervis ning heaolu on seotud riigi sotsiaal-, haridus-, tervishoiu- ja majanduspoliitikaga täiskasvanute otsuste, tegevuste ja toimetuleku kaudu.
Kuigi viimasel kümnendil on sündide arv järjepidevalt tõusnud, siis kuni 14-aastaste osakaal rahvastikus on langemas ning 2000. aastate keskel jääb see esmakordselt alla üle 65-aastaste osakaalule, mis näitab elanikkonna vananemist. Seetõttu on iga laps ja noor ning tema tervise ja heaolu tagamine olulised võtmetegevused ühiskonna arengus.
Loe lisaks: http://www.tai.ee/tegevused/tervise-edendamine/laste-ja-noorte-tervise-edendamine
Kaasamine kaasamise hea tava mõistes seisneb otsuste kujundamisel huvirühmade ja avalikkuse informeerimises ja nendega konsulteerimises. Informeerimine seisneb huvirühmadele ja avalikkusele tasakaalustatud ja objektiivse informatsiooni edastamises, mis võimaldab mõista otsuse tegemise eesmärki ja lahendusvõimalusi.
Loe lisaks: https://riigikantselei.ee/et/kaasamise-hea-tava
http://euroopa.noored.ee/files/T-Kit_08_Sotsiaalne_kaasatus.pdf
Laste ja noorte elukvaliteeti mõjutab kogu ühiskonnakorraldus ning eelkõige elukorraldus nende kodukohas. On positiivne, et ühiskonna hoiakud laste ja noorte kaasamise osas on muutunud toetavamaks. Siiski on senisest enam vaja juurutada põhimõtet, et lapsed ja noored on oma arengutasemest lähtuvalt kaasatud kohaliku elu kujundamisesse ja avaldavad aktiivselt oma arvamust antud teemal. Kaasamine annab lastele ja noortele sõnumi, et nende arvamus on ühiskonnale oluline ja sellest sõltub neid ümbritsev keskkond.
Laste osaluse toetamine ja kaasamine otsustusprotsessides. Laste ja noorte seisukohad Kohalike omavalitsuste parimad praktikad.
http://www.lastekaitseliit.ee/wp-content/uploads/2011/04/Uuring-%E2%80%9CLaste-osaluse-toetamine-ja-kaasamine-otsustusprotsessides%E2%80%9D.pdf
Noorte osalus on noorte kaasarääkimine neid puudutavates otsustes, ükskõik kas kodus, koolis, kodulinnas või –vallas, maakonnas, aga ka kogu Eestis.
Aktiivse osaluse puhul teevad noored ise otsuseid ja pakuvad lahendusi, passiivse osaluse käigus aga osaletakse ühiskonna pakutavates tegevustes.
Kvaliteedi hindamine 2010-2013 numbrites:
73 kohalikku omavalitsust
204 000 noort
5000 noorsootöötajat
439 enesehindajat
148 väishindajat
17 vaatlejat
Loe lisaks: http://www.entk.ee/sites/default/files/EY_ENTK_aruanne_07.04.2014_final.pdf
http://www.entk.ee/kvaliteedihindamine
Strateegia „Euroopa 2020”on Euroopa Liidu kümne aasta majanduskasvu strateegia. Euroopa Liit on teinud märkimisväärset tööd selle nimel, et otsustavalt kriisist väljuda ning luua tingimused kõrgema tööhõivemääraga konkurentsivõimelisema majanduse jaoks. Strateegia „Euroopa 2020” on suunatud majanduskasvu saavutamisele.
Euroopa 2020. aasta eesmärgid: http://ec.europa.eu/europe2020/europe-2020-in-a-nutshell/targets/index_et.htm
Eesti 2020 on reformikava, mis kirjeldab Eesti konkurentsivõime tõstmiseks püstitatud eesmärke ning nende saavutamiseks vajalikke tegevusi.
Eesti 2020 kaks keskset eesmärki on Eesti tootlikkuse ja tööhõive tõstmine. Lähiaastatel on tähelepanu hariduse ja tööhõive valdkondadel ning peamised eesmärgid on pikaajaliste ja noorte töötute tööturule lõimimine ning nende oskuste arendamine.
Eesti 2020 eesmärgid
Eesti on seadnud reformikavale kaks peamist eesmärki:
Saavutada tootlikkuse kiire kasv
Taastada majanduskriisi eelne kõrge tööhõive tase
Kavas on lisaks eelnevatele veel 15 eesmärki, mis jagunevad nelja valdkonna vahel:
Haritud rahvas ja sidus ühiskond hariduse kvaliteet ja kättesaadavus ning kvalifitseeritud tööjõu pakkumine.
Konkurentsivõimeline ettevõtluskeskkond ettevõtete pikaajalist konkurentsivõime kasvu soodustav poliitika.
Keskkonnasõbralik majandus ja energeetika energia- ja ressursisääst.
Jätkusuutlik ja kohanduv riik riigirahanduse jätkusuutlikkus ja võime reageerida muutuvatele oludele. Lisaks majanduse arengut toetav maksupoliitika ja valitsemissektori kaasajastamine.
Loe lisaks: https://riigikantselei.ee/et/konkurentsivoime-kava-eesti-2020

matches:
§6
§8
§ 3
§3
§9
§6
§3
§ 2