Kuusalu valla hangete läbiviimise kord – Riigi Teataja
Kuusalu valla hangete läbiviimise kord
Kuusalu valla hangete läbiviimise kord - sisukord
§ 8 Pakkuja või taotleja kvalifikatsiooni ja pakkumuse vastavuse kontrollimine,
§ 9 Vallavalitsuse otsustused riigihanke menetlemisel
§ 15 Asjade ostmine ja teenuste tellimine maksumusega alla 10 000 euro
RT IV, 04.10.2012, 29
Vastu võetud 30.05.2012 nr 7
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 3, riigihangete seaduse § 131 ja Kuusalu valla põhimääruse § 52 ja § 55 alusel.
(1) Käesolev riigihangete läbiviimise kord (edaspidi kord) reguleerib Kuusalu Vallavalitsuses ( edaspidi vallavalitsus) ja vallavalitsuse hallatavates asutustes (edaspidi hallatavad asutused) korraldatavate riigihangete (edaspidi hangete) hankemenetlusega seotud toimingute teostamist.
2) ehitustööde hankelepingu eeldatav maksumus ületab 30000 eurot käibemaksuta.
(3) Hankeplaani koostamiseks esitavad struktuuriüksuste ja hallatavate asutuste juhid vallavalitsuse kantseleile hiljemalt 1. oktoobriks kirjalikult hankeplaani ettepanekud järgnevaks eelarveaastaks.
(4) Hankeplaan kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega 1 kuu jooksul pärast Kuusalu Vallavolikogu (edaspidi volikogu) poolt valla eelarve kinnitamist.
Hankeplaani võib vajadusel aasta jooksul muuta. Hankeplaani vorm esitatakse käesoleva korra lisas.
(1) Ettepaneku hankeplaanis nimetatud hanke korraldamiseks esitab struktuuriüksuse või hallatava asutuse juht. Hanke korraldamise otsustab vallavalitsus oma korraldusega. Volikogu otsustab loa andmise hanke väljakuulutamiseks juhul, kui sõlmitakse hankeleping tähtajaga üle ühe eelarveaasta.
4) hankekomisjon hankemenetlusega seotud toimingute teostamiseks;
3) kindlustab hanke kohta teabe avaldamise valla veebilehel www.kuusalu.ee ja ajalehes “Sõnumitooja”;
4) korraldab hankedokumentide väljastamise ja pakkumuste vastuvõtmise sh
e-menetluse korral;
(1) Asjade ostmiseks ja teenuste tellimiseks eeldatava maksumusega alates 10000 eurot (ilma käibemaksuta) ja ehitustööde tellimiseks eeldatava maksumusega alates 30 000 eurot moodustatakse hankekomisjon (edaspidi komisjon). Alla nimetatud summat jääva eeldatava maksumusega hanke korral moodustatakse komisjon vajadusel.
(3) Komisjoni juhib ja komisjoni töö eest vastutab komisjoni esimees, kellel on õigus anda komisjoni liikmetele tööülesandeid komisjoni tööd puudutavates küsimustes.
(4) Komisjoni esimees on üldjuhul hanke eest vastutav isik.
(5) Komisjoni töö vorm on koosolek. Komisjoni koosolekud protokollitakse.
(6) Komisjoni mittemoodustamisel täidab komisjoni ülesandeid hanke eest vastutav isik.
(7) Komisjonil on õigus enne hanke väljakuulutamist või pakkumuste võtmist teha hankedokumentides muudatusi, kui see on vajalik hanke korrektseks läbiviimiseks.
(8) Komisjon teeb vallavalitsusele ettepanekud pakkujate hankemenetlusest kõrvaldamise, kvalifitseerimise ja mittekvalifitseerimise, pakkumuste vastavaks ja mittevastavaks tunnistamise, eduka pakkumuse väljaselgitamise ja hankemenetluse lõpetamise otsuse tegemiseks. Komisjon avab pakkumused ja viib läbi pakkumuste hindamise.
(9) Komisjoni ettepanek on vastu võetud, kui selle poolt on vähemalt 2/3 komisjoni liikmetest. Poolt- ja vastuhäälte võrdsuse korral on määravaks komisjoni esimehe hääl.
(10) Komisjoni liikmel on õigus jääda eriarvamusele. Eriarvamus vormistatakse kirjalikult ja lisatakse ettepanekule. Komisjoni ettepanekud ja eriarvamused võivad sisalduda ühes dokumendid.
(11) Arvestades konkreetse riigihanke spetsiifikat, on hankekomisjonil õigus kaasata oma töösse sõnaõigusega asjatundjaid või spetsialiste, kes ei ole komisjoni liikmed.
(2) Hanke eest vastutav isik sisestab dokumendid hanketeate registrisse.
(4) Muudatuste tegemine hankedokumentides kooskõlastatakse komisjoniga. Hanke eest vastutav isik tagab muudatuste saatmise üheaegselt kõikidele pakkujatele
ning nendele taotlejatele ja huvitatud isikutele, kes on saanud hankedokumendid.
§ 8. Pakkuja või taotleja kvalifikatsiooni ja pakkumuse vastavuse kontrollimine,
(1) hindamine, pakkumuse edukaks tunnistamine
(2) Pärast pakkumuste või hankemenetluses osalemise taotluste avamist kontrollib komisjon pakkuja või taotleja kvalifikatsiooni, pakkumuste vastavust hanketeates ja/või hanke dokumentides esitatud tingimustele ning võrdleb ja hindab pakkumusi ja vajadusel valib välja hankes osalevad taotlejad ning peab pakkujatega ja taotlejatega läbirääkimisi.
(3) Põhjendamatult madala maksumusega pakkumuse korral otsustab komisjon pakkujalt asjakohase kirjaliku selgituse nõudmise, kontrollib esitatud selgitust ja hindab esitatud tõendeid.
(4) Enne pakkumuse edukaks tunnistamist peab komisjon järgima korruptsioonivastases seadusese § 24 ja § 25 sätestatut ja vajadusel tegema muudatused komisjoni liikmete hulgas.
§ 9. Vallavalitsuse otsustused riigihanke menetlemisel
(1) Hankelepingu, millega võetakse vallale rahalisi kohustusi ühe eelarveaasta sees, sõlmimise otsustab vallavalitsus pakkumuse edukaks tunnistamise korralduses.
(3) Hankelepingule kirjutab alla vallavanem või vallavalitsuse volitusel hallatava asutuse juht, kelle valdkonna eelarves on ette nähtud vahendid vastava asja ostmiseks või teenuse või ehitustöö tellimiseks, kui vallavalitsuse korraldusega ei ole määratud teisiti.
(4) Kui hankelepinguga võetakse vallale rahalisi kohustusi, milliseid ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarve kuludes, annab vallavalitsusele loa hankelepingu sõlmimiseks vallavolikogu.
(2) Hanke eest vastutav isik kontrollib hankelepingu täitmist ja vastutab ostetud kauba või teenuse vastuvõtmise eest ning kontrollib lepingu täitja esitatud arvetel näidatud koguste, hindade ja arvutuste õigsust.
(1) Hangete puhul asjade ja teenuste hankelepingu ning ideekonkursi korral alates 40 000 eurost ilma käibemaksuta ja ehitustööde hankelepingu korral alates 250 000 eurot ilma käibemaksuta korraldatakse hankemenetlus vastavalt RHS-le.
(1) Asjade ostmisel ja teenuste tellimisel kui hankelepingu eeldatav maksumus käibemaksuta on kuni 1000 eurot ja ehitustööde puhul 3000 eurot, tuleb olemasolevat konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamine ning RHS §-s 3 sätestatud riigihanke korraldamise üldpõhimõtete järgimine.
(2) Asjade ostmisel ja teenuste tellimisel, kui hankelepingu eeldatav maksumus käibemaksuta on 1001-10000 eurot ja ehitustööde puhul 3001-30000 eurot, tuleb olemasolevat konkurentsi ära kasutades võtta vähemalt kolm hinnapakkumust.
(3) Käesoleva § lõigetes 1 ja 2 sätestatud maksumuste juures võib hankeid korraldada lähtudes RHS §-s182 sätestatust.
(4) Asjade ostmisel ja teenuste tellimisel kui hankelepingu eeldatav maksumus käibemaksuta on suurem kui 10000 eurot ja ehitustööde puhul suurem kui 30000 eurot, tuleb nimetatud juhul lepingute sõlmimiseks korraldada lihthange vastavalt RHS §-s182 sätestatule.
(5) Lihthange algab lihthanke teate avaldamisega riigihangete registris ja lõppeb RHS § 29 lg-s ettenähtud juhtudel.
Lihthanke dokumendi koostamisel lähtutakse RHS § 31 lg-tes 2-5 ja 8, §-des 32 ja 33, § 38 lg-tes 1-31 ja 5, §-des 39-41, §-des 47-50 või mõne(de)st neist sätestatust. Juhul, kui teenuse tellimisel võimaldatakse läbirääkimisi, sätestatakse selline võimalus lihthanke teates ja läbirääkimiste kord määratletakse lihthanke dokumendis.
(6) Hanke dokumendid ja hinnapakkumused registreeritakse ja arhiveeritakse Kuusalu valla dokumendiregistris.
(1) Teenuste sõlmimisel, mille eeldatavast maksumusest rohkem kui 50% moodustavad ühtse riigihangete klassifikaatori (CPV) määruse VII lisas nimetatud teenused, ei ole kohustust korraldada hankemenetlust RHS-s sätestatud korras. Selliste teenuste tellimisel tuleb lähtuda §-st 13.
(2) Lihtsustatud korras tellitavate teenuste tellimisel on hankija kohustatud järgima RHS §-s 19 ja §-s 3 sätestatud riigihanke korraldamise üldpõhimõtteid.
§ 15. Asjade ostmine ja teenuste tellimine maksumusega alla 10 000 euro
(1) Asjade ostmisel ja teenuste tellimisel maksumusega 1 eurost kuni 10 000 euroni käibemaksuta tuleb olemasolevat konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamine ning RHS §-s 3 sätestatud riigihanke korraldamise üldpõhimõtete järgimine. Konkurentsi olemasolu korral tuleb tagada erinevate pakkumuste võrdlemise teel parima võimaliku hinna ja kvaliteedi suhe.
(2) Asjade ostmisel ja teenuste tellimisel käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud juhtudel on vastutavaks isikuks vallavalitsuse korraldusega määratud valdkonna kulujuht. Vallavalitsus võib korraldusega määrata vastutajaks ka teisi isikuid.
(5) Vastutav ametiisik teeb vallavanemale või hallatava asutuse juhile ettepaneku
sõlmida kirjalik leping või esitab talle arve või ostukviitungi.
(1) Vallavalitsuses ja hallatavates asutustes korraldatavate riigihangete korral, kui sõlmitava hankelepingu eeldatav maksumus on asjade ostmisel või teenuste tellimisel.
(2) Vähemalt 10 000 eurot avaldatakse Kuusalu valla veebilehel www.kuusalu.ee ja ajalehes “Sõnumitooja” hanke kohta järgmine teave:
1) hankija ( nimi, aadress ja sidevahendid);
6) eduka pakkumuse teinud pakkuja nimi ja registrikood ning hanke maksumus käibemaksuta;
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-5 nimetatud teave avaldatakse veebilehel hiljemalt 5 tööpäeva peale hanke välja kuulutamist.
(4) Korraldatava hanke kohta vajaliku teabe õigeaegse avaldamise eest valla veebilehel vastutab konkreetse hanke menetlustoimingute teostamise eest vastutav isik.
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist.


Rahandusministri 29. novembri 2010. a määruse nr 60 "Tulumaksuseadusest, sotsiaalmaksuseadusest, kogumispensionide seadusest ja töötuskindlustuse seadusest tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine ning nende täitmise ja esitamise korrad" muutmine
Rahandusminister 22.06.2020 määrus number 24; jõustumiskuupäev 01.07.2020
redaktsioon 01.07.2020 [RT I, 26.06.2020, 20]
Vastu võetud 22.06.2020 nr 24
Määrus kehtestatakse tulumaksuseaduse § 40 lõike 5, § 54 lõike 3, § 571 lõike 6, § 56 lõike 3, sotsiaalmaksuseaduse § 9 lõike 7, töötuskindlustuse seaduse § 42 lõike 2 ja kogumispensionide seaduse § 11 lõike 12 punktide 1 ja 2 alusel.
Rahandusministri 29. novembri 2010. a määruses nr 60 "Tulumaksuseadusest, sotsiaalmaksuseadusest, kogumispensionide seadusest ja töötuskindlustuse seadusest tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine ning nende täitmise ja esitamise korrad" tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
"81) vormi TSD lisa 8 "Kaupade ja reisijate rahvusvahelisest meritsi veost saadud tulu" (lisa 81);";
2) määruse lisad 1–3, 6–8, 13 ja 24 asendatakse käesoleva määruse lisadega (lisatud);
3) määrust täiendatakse lisaga 81 (lisatud);
4) määruse lisa 19 asendatakse käesoleva määruse lisaga (lisatud).
(1) Määrus jõustub 2020. aasta 1. juulil.
(2) Paragrahvi 1 punkti 4 rakendatakse 2020. aasta 1. märtsist.
Lisa 3 Vormi TSD lisa 2 „Mitteresidendist füüsilistele või juriidilistele isikutele tehtud väljamaksed, kinnipeetud tulumaks ja töötuskindlustusmakse ning arvutatud sotsiaalmaks töötuskindlustusmakse. Aktsiaseltsifondidele või lepingulistele investeerimisfondide


text:
Liiwi maa kroonika (Jung)/XXI – Vikitekstid
Liiwi maa kroonika (Jung)/XXI
XXI. Päätük.
Piiskopi Alberti üheksasteistkümnes aasta.
Nowgorodi ja Sakala waenlused; piiskop Albert lähäb jälle Saksa maale ja Lauenburgi Grahw Albert tuleb Liiwi maale.
§ 1. Üheksateistkümnema aasta sees jo piiskop Albert oli,
ja ikka põles Liiwi maal weel waenlus ja sõa tuli1).
Eesnimetatut kõrge auuwäärt piiskop saatis omad saadikud niihästi Nowgorodi kui ka Sakalasse, Otepääs tehtut rahu kinnitama 2), ja palus neid ka oma wenna Theodorichi pärast. Et nemad3) aga uhked ja isiennast täis inimesed on, ja oma uhkuse sees wäga toredad, siis ei hoolinud nemad ei piiskopi palumisest, ega ka Sakslastega rahu tegemisest4), waid ühendasiwad endid Eestlastega ja pidasiwad nõuu, kuidas nemad Sakslasi alla litsuda ja Liiwi maa ristikogudust ära häwitada wõiksiwad.
Kui eesnimetatut piiskop seda märkas, läks tema tagasiminejate ristisõitjatega ära Saksa maale, ja andis ka sellel korral Liiwi maa Jeesuse Kristuse ja tema auustatut ema kaitsmise alla. Ja kui tema sõdade waewa ja otsa saanud omaksid kõigile tääda andis, maenitses tema, et waprad ja auusad mehed endid kui müür Isanda koja ette kaitsjaks säädaksiwad ja ristitähte wõttes oma rüütlitega Liiwi maale rändaksiwad, oma pattude andeksandmiseks5). Kui Lauenburgi grahw Albert6) kõiki seda kurja kuulis, mis Wenelased Eestlastega Liiwi maa ristikoguduse pääle tõiwad, siis on tema risti tähe wõtnud ja oma pattude andeksandmiseks oma rüütlite ja tubli ja auusa meestega Liiwi maale läinud; siis tuli temaga ühes ka Düünamünde abt Bernhard7) ja ristisõitjad, ehk kül wähä. Ja tema8) sai suure rõõmuga wastu wõetut. Teda oli Isand tänini kui ärawalitsetut noolt9) oma noole tupe sees pidanud, et ta teda parajal ajal Liiwi maale saadaks, oma ristikogudust wastaste käest ära päästma.
Eestlased kutsuwad Wenelasi uueste sõtta; Liiwi sõawägi wõidab Sakala Eestlased ära, kus nende päämees Lembit langeb.
§ 2. Kui tema nüüd Riiga oli tulnud, saatsiwad Eestlased Wenelastele wäga palju kingitusi ja palusiwad, et nemad sõawäega tuleksiwad, Liiwi maa ristikogudust ära rikkuma. Aga Nowgorodi suur kuningas Mstislaw1) oli sellesammal ajal ära läinud Ungria kuninga wastu sõdima Galiitsia kuningriigi pärast, ja oli uue kuninga enese asemelle Nowgorodisse jätnud. See saatis saadikud Eesti maale ja tõotas: tema saada suure wäega, kuninga Woldemariga ja wäga paljude, teiste kuningatega tulema. Ja Eestlased rõõmustasiwad endid ja kogusiwad wäe kokku, mis wäga suur ja tugew oli, ja jäiwad Sakala maal Paala jõe juures aset pidama. Nende ülem ja wanem wõls Lembit, kutsus kõiki kõikide maade seest, ja siis tuliwad ka nende juure niihästi Rotalialased kui Harilased, niihästi Wirulased kui Talinlased, Järwlased ja Sakalased, ja neid oli kuus tuhat paganat. Nemad kõik ootasiwad Wene kuningate2) tulekut wiis3) päewa Sakalas.
Kui nüüd Riiglased nende kogumisest kuulsiwad, tõusiwad nemad ülesse ja tõttasiwad ruttu nende juure, selle soowimisega et Wenelastele ette jõuda. Ja nendega läks ka grahw Albert oma rüütlite ja sulastega, Volkiin, Rüütlite ordumeister oma wendadega, Bernhard, Düünamünde abt, praost Johannes, Liiwlased ja Lätlased, ja ka Kaupo, see kõige truim4) kes Issanda sõdimistest kui ka sõasõitudest iialgi maha ei jäänud. Need kõik tuliwad ühes sõtta. Kõik need eesnimetatut tulewad Sakala ligidalle sinna koha pääle kokku, kus wäe palwete ja tõotuste koht on5), ja neid oli ligi kolm tuhat ära walitsetut meest. Ja Sakslased säeti keskmise tee pääle, Liiwlased aga pandi paremalle poole ja Lätlastelle anti pahema poole tee. Ja nemad saatsiwad teised külade juure, need wõtsiwad mõned inimesed kinni ja saiwad nende käest tääda, kui suur wäe hulk oli, ja ka seda, et wägi juba wastu tulemas ja walmis sõdimas olla. Kui nemad seda kuulsiwad, läksiwad nemad ettewaatlikult ja hääs korras edasi, ja kui õhtu oli saanud, jõudsiwad nemad Wiliandi kantsi juure. Kui nemad siin ööd oliwad puhanud ja missa pühitsust6) pidanud, läksiwad nemad apostli Matteuse päewal edasi wastaste wastu ja leidsiwad, et need endid kõik ühte teise kohta7) ära oliwad pöörnud. Niikohe läksiwad nemad neile järele, ja kui nemad neid sõdimise pääle walmis, äkitselt8) eest metsadest wastu nägiwad tulema, läksiwad nad nende ligi, kus Sakslased keskmise tee pääl nende wastu sõdisiwad, kus nende9) suurem ja kangem wägi oli, ja nõnda muist ratsa, muist jala, omas korras aegapidi edasi minnes, läksiwad nemad nende keskelt läbi lõhkusiwad nende wäe ühest ära ja ajasiwad neid põgenema
§ 3. Ka Lätlased kes pahemal pool sõdisiwad, läksiwad südamikult Sakslastega oma wastaste pääle. Nende wastu oliwad Sakalased Lembitu ja teiste wanematega ülesse säetut, kes palju Lätlasi haawasiwad ja mõned ära tapsiwad, ja wapra wõitlusega kaua wastu seisiwad. Aga kui nemad nägiwad, et keskmine wägi Sakslastest põgenema oli aetut, pöörasiwad nemad nõndasammuti selga, kellele Lätlased järele ajasiwad ja palju neist maha lõiwad; kes üle jäiwad, need põgenesiwad ära. Ja Veko, Roboami1) wend, tundis Lembitut ja ajas teda taga, lõi teda maha ja wõttis tema riided ära, ja teised raijusiwad tema pää otsast ära, mille nad Liiwi maale ligi wõtsiwad2). Ja sääl langesiwad ka teised Sakala wanemad, Wotele ja Maniwalde3) wäga paljude teistega4). Liiwlased aga, kes paremale poole ülesse oliwad säetut pöörasiwad endid Sakslaste poole, kui nad Eestlaste odad hirmsaste eneste pääle nägiwad lendawat, ja ajasiwad nendega põgenejaid taga. Aga Eestlased, kes neile wastu oliwad tulnud, langesiwad mõnede meie omade pääle, kes selja taga järele tuliwad; ommeti lõiwad nemad neid mehiselt tagasi ja ajasiwad neid ka põgenema. Ja kui Eestlased kõik oliwad põgenema aetut5) ajasiwad neid Liiwlased, Lätlased ja Sakslased taga, ja lõiwad neid metsades nii palju maha, et neid kül ligi tuhat wõis olla; pääle seda lõpmata palju, keda metsades ega soodes ülesse ei wõinud luguda — ja on nende käest ligi kakstuhat hobust ära wõtnud ja kõik nende sõariistad ja saagi ära riisunud, ja riisutut waranduse järgmisel päewal kõik eneste wahel ühetasa ära jaganud.
Kaupo surm.
§ 4. Aga Kaupo, kes ühe odaga mõlemist küljest läbi oli pistetut, mõtles usklikult Isanda kannatuse pääle1), ja kui tema Isanda ihu saakramenti oli wõtnud, on tema tõsise ristiusu tunnistusega hinge heitnud 22. Septembril, ja oli enne omad warandused kõik Liiwi maa kirikutele jaganud2). Ja tema pärast leinasiwad niihästi grahw Albert, kui ka Abt ja kõik, kes nendega oliwad. Ja tema keha põletati ära3) ja tema luud wiidi Liiwi maale ja maeti Kubeseele maha4).
Sakalased saawad uueste alla heidetut.
§ 5. Pärast lahingit aga läks wägi edasi kunni Paala jõe juure Lembitu külasse1) ja seisis sääl kolm päewa paigal, kust nemad Liiwlased ja Lätlased ümberringi maade sisse wälja saatsiwad, seda riisuma ja põletama. Ja nende juure tuli Lembitn wend Unepewe teistega, kes üle oliwad jäänud, ja palusiwad endist rahu uuendada. Ja Sakslased rääkisiwad nende wastu: „Et teie wastu wõetut püha ristmise saakramentisi olete põlganud, ja paganate ja Wenelaste kurja nõuudega Kristuse usku olete teotanud, sellepärast on teid Isand löönud. Nüüd aga pöörge truuiste Kristuse juure tagasi, ja meie tahame teid weelgi oma wennaliku armastuse osasaamisele wastu wõtta.“ Ja see oli nende meele pärast, ja kui pandid oliwad kätte saadut, sai neile nüüd teist korda2) rahu antut, et nemad kõiki Kristlaste kohusid truuiste peaksiwad pidama. Selle tallituse järele pööris wägi kõige oma saagiga tagasi Liiwi maale, ja niisuguse kuulsa wõidu eest mis neile Jumalast oli kingitut, kiitsiwad nemad Isandat, kes on kiidetut igaweste.
Sõda Saarlaste wastu põhja pool Salatsit ja Lääne maa alla heitmine.
Kui grahw Albert Sakalasi wõitmast tagasi oli tulnud, soowis tema ühte sõasõitu Saare maale ette wõtta3); sellepärast laskis tema ühe suurema masina4) teha ja ahwaldas5) kõiki selle teekonna pääle. Aga kui sellel talwel6) sagedaste sõawäge kokku oli kutsutut7), walasiwad wihma hood maha, ja et mere jeä ära läks, ei wõinud nemad mitte Saare maale minna, sest et see üks saar mere sees on.
Sellepärast läksiwad Riiglased wiimaks paastu ajal Liiwlaste ja Lätlastega wälja, sest nemad oliwad ette wõtnud, teiste Eestlaste wastu minna. Ja kui nemad Salatsi juure tuliwad ja omad eeskuulajad ette läkitasiwad, tuliwad neile Saarlased wastu. Ja niipea kui Saarlased Riiglaste wäge oliwad tunnud, pöörasiwad nemad endid põgenema. Ja Riiglased läksiwad neile kõige oma wäega terwe päewa otsa järele8), ja tungisiwad järgmisel päewal Lääne rajade sisse, mis Saare maa ligidal seisawad, ja kui nemad oma wäe kõikide teede pääle laiale oliwad laotanud, riisusiwad nemad maa paljaks, tapsiwad kõik kätte saadut mehed ära, wiisiwad naised ja lapsed wangi, ajasiwad palju elajaid enestega ära, riisusiwad palju saaki ja andsiwad külad ja majad tule roaks. Ja kui nemad oma wäega kokku oliwad tulnud, seisiwad ja puhkasiwad nemad mõned päewad selle maa kesk kohas. Ja nende juure tuliwad Hanila ja Kozzo9) ja kõikide maade wanemad mis Rotaliast kunni Tallinna ja Harju piirini ulatawad, ja palusiwad seda, mis rahuks tarwis lähäb ja et nemad nende rajadest jälle ära peaksiwad minema. Ja Riiglased ütlesiwad: „Kui teie10) endid püha ristmisega tahate lasta kasta ja meiega tõsise rahu tooja, see on Kristuse lapsiks saada, siis tahame meie üht tõsist rahu teiega teha ja teid omaks wendeks wastu wõtta.“ Kui Eestlased seda kuulsiwad rõõmustasiwad nemad endid, andsiwad pantisi ja heitsiwad endid Liiwi maa kiriku alla, tõotades, et nemad niihästi ristmise saakramenti wastu wõtta, kui ka iga aasta maksu maksta tahawad. Ja rahu sai neile antut, mis järel Riiglased palju saagiga tagasi läksiwad, ka selle rahwa alla sundimise eest Jumalat kiites.
Järwa maa heidab ennast uueste alla.
§ 6. Pärast seda, kui Sakalased teistkorda ristiusu poole pöörasiwad, tuliwad ka Järwlased nõndasammuti teist korda1) ja heitsiwad endid Riia kiriku alla grahwi Alberti2) ja kõikide Riia wanemate ees, ja andsiwad omad pojad pandiks, et ka nemad ristmise salajust wastu wõtta ja Liiwi maa kirikulle alati kümnest ehk wilja mõetu, mis kümnese asemel sisse oli säetut3), maksta tahawad. Ja nemad pöörasiwad omale maale tagasi4) rahu õnne üle endid rõõmustades.
Sõda Saarlastega Metsepooles ja Lodigeris.
§ 7. Sellelsammal ajal tõusiwad Saarlased ülesse ja tuliwad sõawäega Metsepoole, kus neid ligi tuhat nende paremaist mehist oli, ja riisusiwad kõige selle maa Metsepooles puhtaks. Ja selle järel tungisiwad nemad Lodigeris teise kihelkonna sisse ja riisusiwad ka selle maa ümbertringi puhtaks, lõiwad mõned mehed maha ja wedasiwad naised ja lapsed enestega ära. Ja kui nemad preestri maja ligi jõudsiwad, nägi preester Gottfried neid tulema: ruttu astus tema oma hobuse selga ja põgenes nende eest ära, sõitis omas kihelkonnas ümber ja kutsus mehed kõik paganatega sõdima, saatis ka naabri kihelkondadesse kõige öö läbi käskusi, et nemad järgmisel päewal sõtta pidiwad tulema. Ja Vesike1) tuli oma Liiwlastega, niisamma ka mõned piiskopi sulased Friedlandi2) kantsist, ja nemad tuliwad hulgal ja ajasiwad Saarlasi taga. Ja neid oli ainult seitse Sakslast, kes piiskopi sulased, ja kaheksas oli preester Gottfried. See pani enesele sõariistad ümber ja oma raudriide selga, kui wägew mees, et tema omad lambaid hundi suust wälja tahtis kiskuda. Ja nemad läksiwad selja takka äkitselt nende pääle ja lõiwad maha neid wäga wapraste. Aga ka teised, kes nende wastu ümber pöörasiwad ja wäga kaua wastu paniwad, on neist wäga palju haawanud3). Wiimaks pöörasiwad Saarlased pika sõdimise järele põgenema ja neid langes ligi sada, kuna teised ära põgenesiwad. Ja piiskopi sulased Liiwlastega ajasiwad neid taga üle Salatsi jõe lageda tee pääl mere ääres4), ja wõtsiwad nende käest ligi nelisada kõige paremat hobust ära, keda nemad pärast muu saagiga üksteise wahel ära on jaganud, ja kiitsiwad Isandat, kes wähäde läbi waenlaste üle wõitu oli annud.
§ 1. 1) Sellest päätükist saadik hakkawad kõik paatükid, pääle 27 ja 28, salmikutega. Praesulis Alberti decimus nonus fuit annus, Et non a bellis siluit gens Livoniensis. — 2) 20, 8. Albert saatis wissist kinnituse kirja. — 3) Järgmisest loust on näha, et seda Wenelastest räägitakse. — 4) Nad ei annud wist mitte kinnituse kirja wastu? Ühenda 22, 8 ja 24, 1. Alles 25, 3 saadawad nemad rahukinnituse kirja tagasi. — 5) Piiskopil Albertil oli paawsti poolest luba, Saksa ja igal maal ümber rännata ja kõigile täielist pattude andeksandmist kuulutada, kes Liiwi maa ristikogudust pidiwad kaitsma tulema. Kes seda wastuwõtsiwad, neile panti risti märk kuue külgi, siis oli tema Kristuse sõamees ja sai omad patud andeks. — 6) Teda nimetatakse ka teistes kirjades Orlamünde, Holsteini ja Põhjaalbingi Albertiks, kes Daanikuninga Waldemar II õe poeg oli ja ka tema truu abimees. Seda ristisõidu nõuu oli tema juba paawsti Innozenzi III ajal (kes Juuli kuul 1215 suri) wõtnud; Honorius III kaotab temal Januaris 1217 selle ettewõtte eest ühe takistuse ära. — 7) See oli 16, 4 saadik kuhugi Saksa maale reisinud. — 8) Grahw Albert. — 9) Jeesaia 49, 2.
§ 2. 1) 14, 2. 17, 3. 20, 5. 7. — 2) Need tuliwad alles järgmisel aastal! 22. 2. 3 lõpetusel. — 3) Pabstis ööldakse wiisteistkümme päewa oodanud olewat. — 4) fidelissimus. — 5) Sellest räägitakse 21, 2. 22, 2. 23, 9. 27, 2 ja 28, 5. Sääl on wissist Jumala teenistusega ühes tõotused peetut, kuida seda 28, 5 Tartu ees selgemalt jutustatakse. See kogupaik Sakala ligidal oli wist see harilik koht 22, 2.), mis wissist lõuna pool Iimerat on seisnud. Wissist on Hendriku Läti kirik, nimega „Wohlfahrt“ — õnneliku sõidu koht — ehk praegune „Ehweles“ ja minu arwates endine Eesti „Oowele“ 15, 2 — seesamma koht olnud. Ühenda 11, 7. — 6) Wissist 21. Septembril pärast Matteuse päewa hommikust Jumala teenistust. — 7) mitte enam nende wastu tulles? wõi Paala jõelt ära? Salmiku kroonika ütleb, et see lahing 1½ penikoormat Wiliandist eemal olla löödut saanud, 1369 j. e. — 2) See lause on Ladina keele in Script. rer. Liv. kahele korrale üteldut. — 9) Eestlaste.
§ 3. 1) 12, 6 tuleb selle mehe nimi Beweri kantsi juures ette. — 2) wõidu märgiks, kui 9, 4. — 3) Var. Wanewalde. — 4) Üks Vitamas tuleb 25, 2 ette. — 5) See lause puudub Ladina keeles in Script. rer. Liv., kuna Arndt, Hansen ja Pabst seda Saksa keeles on pruukinud.
§ 4. 1) Ehk kül Alnpekke omas salmiku kroonikas seda lahingit tääb, siiski ütleb tema 517 j. e., et Kaupo juba piiskopi Bertholdi ajal Kokenhuusi juures ühes lahingis Littawite ja Wenelaste wastu olla langenud. Wist tema järele räägib Russow otse nõndasammuti seda lugu. Oli see lahing tema järel (1387) tõeste 1½ penikoormat Wiliandist eemal seiswa Wanamõisa küla juures, kelle ligi endine Ristikirik (Waata Kodumaalt V, 9.) seisnud, keda salmiku kroonikus wõlsilt Kokehuusiks nimetanud ja MCCXVII asemel MCXCVII kirjutanud? — 2) Kahe tema omakste surmast waata 14, 8. Muidu ei näita Kaupol midagi sugu enam järele jäänud olewat, ehk kül von Lievenide suguselts tema järeltulejad tahawad olla ja üks tema tütar Hedwig von Ungern-Sternbergide asuisale naiseks saanud. — 3) Surnute põletamine oli wana Eestlaste ja ka Liiwlaste kombe, mis ristiusu õpetus ära keelas. Niisugust surnute põletamist, kui Kaupoga sündis, olen mina mitmes kohas leidnud, kus liha ära põletatut ja kondid maha maetut. (Siehe Sitzungsberichte der gelehrten estn. Gesellschaft in Decbr. 1878). Et tema keha terwelt mitte kodumaile ei wõinud wiia, siis taheti wähämalt tema luud kodumaa pühitsetut kohta maha matta. — 4) Kremoni kirikusse? waata 10, 14, Alnpekke ütleb wõlsilt et Kaupo kodu oma haawadesse ära surnud.
§ 5. 1) 15, 7. Wist praeguse Põltsama ase. — 2) Ühenda 18, 7. — 3) Liiwi sõa wägi oli juba ükskord Saare maal läinud, 19, 9. — 4) suurema kiwi wiskamise masina wõi paterelli. Ühenda 10, 2. 9. 23, 8. 26, 3 j. e. 28, 5. 30, 5. — 5) confortavis = kinnitas, julgustas. — 6) 1217—18. — 7) Kas siis igakord wihma sadas, kui sõawägesid kokku kutsuti, wõi wiimsel kogumise korral? ei wõi sellest jutust aru saada. — 8) ranna teed mööda, waata § 7 ja 14, 10. — 9) Wanade kirjade järele ööldakse see Hanila ja Roterwiki wahel olewat. Aastal 1565 tuleb wist lõunapool Karuset, üks küla Koydzby (by Rootsi keele küla) ette. — 10) inquiunt — ütlesiwad nemad — jäeb wälja.
§ 6. 1) 20, 6 saiwad ainult mõned ristitut. 21, 2 oli nende ära langemine. — 2) Selle pääle toetawad endid Järwlased 23, 6. — 3) 15, 5. 16, 5. — 4) Riiast. —
§ 7. 1) 16, 4. — 2) 18, 3. 8. — 3) Saarlased Liiwlasi. — 4) § 5 juure. 14, 10.
Pärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Liiwi_maa_kroonika_(Jung)/XXI&oldid=39378"
Selle lehekülje viimane muutmine: 21:57, 12. veebruar 2017.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 7
§ 6
§ 7
§ 5


Kaubandustegevuse seaduse, majandustegevuse registri seaduse ja nendega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Kaubandustegevuse seaduse, majandustegevuse registri seaduse ja nendega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:15.05.2008Avaldamismärge:RT I 2008, 8, 58
Kaubandustegevuse seaduse, majandustegevuse registri seaduse ja nendega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadusVastu võetud 31.01.2008
Välja kuulutatud Vabariigi Presidendi 7. veebruari 2008. a otsusega nr 251
I. Kaubandustegevuse seaduses (RT I 2004, 12, 78) tehakse järgmised muudatused:
1) lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) vallasasja pakkumine ja müük ning müüdud vallasasjaga seonduva teenuse osutamine;»;
« 2) vallasasja valdusse või kasutusse andmine ja võtmine;»;
3) lõiget 2 täiendatakse punktidega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
« 31) vallasasja hooldamine või parandamine;32) ehitise puhastusteenuse pakkumine ja osutamine;».
§ 2. Paragrahvi 2 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
« 7) e-kaubandus – kauba või teenuse müügiks pakkumine ja müük Internetis ilma osapoolte üheaegse füüsilise kohalolekuta.»
§ 3. Paragrahvi 3 lõike 2 punktid 2–5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) jaekaubandus, mille korral müüakse kaupa ja selle müügiga seonduvat teenust kliendile ning millega kaasneva tegevusena võib valmistada või serveerida toitu;3) toitlustamine, mille korral müüakse toitu koos valmistamise ja serveerimisega kohapeal tarbimiseks või serveerimisega kohapeal tarbimiseks. Toitlustamisel võib müüa kaasnevat kaupa või osutada täiendavat teenust;4) teenindus, mille korral tehakse töö kliendi tellimusel ning mille käigus valmistatakse uus vallasasi või hooldatakse, parandatakse või muudetakse olemasolevat vallasasja või selle omadusi või vallasasi antakse või võetakse valdusse või kasutusse või pakutakse ja osutatakse ehitise puhastusteenust või ilu- ja isikuteenust (edaspidi teenus) ning müüakse sellise teenusega seonduvat kaupa;5) tänava- või turukaubanduse korraldamine või kaubanduse korraldamine avalikul üritusel, mille korral kaubanduse korraldaja korraldab kauba või teenuse müüki või toitlustamist oma valduses oleva tegevuskoha kaudu.»
1) lõike 1 punktid 9 ja 10 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 9) omama kauba või teenuse müügiks registreeringut või registreeringut ja selles sisalduvat märget kauba või teenuse kohta, samuti tegevusluba või muud luba (edaspidi tegevusluba) või müügipiletit, kui registreering, registreeringus sisalduv märge kauba või teenuse kohta, tegevusluba või müügipilet on seadusega nõutav;10) tähistama tegevuskoha kaupleja ärinime ja teabega kauplemisaja kohta ning tegevuskoha nime olemasolu korral ka tegevuskoha nimega. Hulgikaubanduse tegevusalal tegutsemise korral ei ole tegevuskoha kauplemisaja märkimine kohustuslik;»;
2) lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) kauba või teenuse müügil e-kaubanduse korras Internetis avaldama kaupleja ärinime või nime, asukoha aadressi, kontaktandmed, kauba või teenuse hinna vastavalt tarbijakaitseseaduses sätestatule ning võlaõigusseaduses ja infoühiskonna teenuse seaduses sätestatud e-kaubandust puudutava teabe.»;
3) lõike 2 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
4) lõike 3 punktis 1 asendatakse sõna «müügikoha» sõnaga «tegevuskoha».
§ 5. Paragrahvi 5 lõike 1 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 6. Paragrahvi 6 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu laieneb:1) kauba müügil sellega kaasneva teenuse osutamisele;2) teenuse osutamisel sellega kaasneva kauba müügile;3) kauba või teenuse müügil tasuta kaasa antud või mis tahes müügiedenduse eesmärgil üleantavale kaubale või osutatavale teenusele.»
§ 7. Paragrahvi 8 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
« 2) tegevuskoha tähistus kaupleja ärinime, kaubamärgi, domeeninime ning kliendile mõistetava tegevuskoha liigiga, tegevuskoha nime olemasolu korral ka tegevuskoha nimega;»;
« (2) Tegevuskoha tähistus võib paikneda kas ainult müügikoha juures, enne tegevuskoha sissepääsu või ehitisel, kus tegevuskoht asub, või kõikides nimetatud kohtades samaaegselt.»
« (2) Kauba või teenuse müügiks rändkaupluses või tegevuskohas, mis paikneb sõitjateveo teenuse osutamisel kasutatavas vee- või õhusõidukis või reisirongis, või e-kaubanduse korras või ilma tegevuskohata esitatakse registreerimistaotlus taotleja asukohajärgsele valla- või linnavalitsusele.»;
2) lõiget 3 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) soovitud tegutsemisaeg (sõna «tähtajatu» või tegutsemise alguse- ja lõpukuupäev);»;
3) lõike 3 punkti 6 täiendatakse pärast sõna «ööpäevaringselt» sõnadega «või muu sarnane»;
4) lõiget 3 täiendatakse punktiga 71 järgmises sõnastuses:
« 71) kui teavitamine on nõutud, siis toiduseaduse tähenduses käitlemisvaldkond ja käideldav toidugrupp;»;
5) lõike 3 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 8) registreerimistaotluse esitamise kuupäev ja allkirjaõigusliku isiku allkiri;»;
6) täiendatakse lõikega 81 järgmises sõnastuses:
« (81) Kui soovitakse kaupa või teenust müüa lisaks registreerimistaotluses märgitud tegevuskohale ka e-kaubanduse korras, märgitakse tegevuskoha asukoha juurde veebilehe aadress.»
1) lõikes 1 asendatakse sõna «ruum» sõnaga «koht»;
« (11) Tegevuskohaks loetakse e-kaubanduse korral veebilehe aadress.»
§ 11. Paragrahvi 15 lõikest 2 jäetakse välja sõnad «jaekaubandusega tegeleva».
§ 12. Paragrahvi 16 lõike 6 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) kauba või teenuse müük registreeringus märgitud tegevuskohas või kauplemisajal kahjustab tegevuskoha vahetus läheduses elavate või pidevalt viibivate inimeste huve.»
§ 13. Paragrahvi 22 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kauba ja teenuse kontrollimiseks tellitud hindamisteenuse kulud tasub järelevalve teostaja ja tagastab kauba või hüvitab kaupleja nõudel kauba või teenuse maksumuse, kui eksperdiarvamuse kohaselt on kaup või teenus nõuetele vastav. Kui eksperdiarvamuse kohaselt ei ole kaup või teenus nõuetele vastav, tasub hindamisteenuse kulud kaupleja. Nõuetele mittevastavat kaupa ei tagastata ega hüvitata ning nõuetele mittevastavat teenust ei hüvitata.»
II. Majandustegevuse registri seaduses (RT I 2004, 12, 79; 2007, 66, 408) tehakse järgmised muudatused:
§ 14. Paragrahvi 1 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kui erinõuetega tegevusaladel tegutsevate isikute ja asutuste majandustegevuse registris registreerimise või tegevusloa või muu loa (edaspidi tegevusluba) kohta andmete avalikustamise menetlus on reguleeritud teise seadusega, kohaldatakse käesolevat seadust teisest seadusest tulenevate erisustega.»
§ 15. Paragrahvi 2 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Erinõudega tegevusala käesoleva seaduse tähenduses on majandustegevuse valdkond, millel tegutsemiseks on seaduse alusel vajalik majandustegevuse registri registreering või tegevusloa olemasolu, mille andmete avalikustamine majandustegevuse registris on nõutav.»
§ 16. Paragrahvi 5 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Registriandmete ametlikult kinnitatud väljavõtteid väljastavad seaduse alusel registri esimesse ja teise jakku andmeid kandvad isikud kõigi registrisse kantud andmete osas.»
§ 17. Paragrahvi 7 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 18. Paragrahvi 8 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Registri teise jakku kantakse järgmised andmed:1) ettevõtja tegevusvaldkond ja tegevusala;2) registreeringu number ja registreeringu tegemise kuupäev;3) tähtajalise registreeringu korral tegutsemise alguse- ja lõpukuupäev;4) muud andmed seaduses sätestatud ulatuses.
(2) Käesoleva seaduse § 1 lõikes 2 sätestatud tegevusluba omava ettevõtja kohta kantakse registri teise jakku järgmised andmed:1) tegevusvaldkond ja tegevusala;2) tegevusloa andja;3) tegevusloa number või tegevusloa andmise otsuse number;4) tegevusloa kehtivusaeg või tähtajatu tegevusloa korral kehtima hakkamise aeg;5) muud seaduses sätestatud andmed.
(3) Registreeringu või tegevusloa peatamise korral kantakse registri teise jakku vastav märge, peatamise põhjus ja peatamise tähtaeg.»
§ 19. Paragrahvi 9:
« (1) Registri kolmandasse jakku kantakse ettevõtja registris märgitud tegevusalal tegutsemisega seonduva ettekirjutuse andmed, milleks on ettekirjutuse teinud asutuse nimi, ettekirjutuse sisu ja õiguslik alus, ettekirjutuse tegemise aeg, ettekirjutuse täitmise tähtaeg ning andmed ettekirjutuse täitmise kohta.»;
« (3) Registri kolmandasse jakku kannavad andmeid järelevalvet teostavad asutused vastavalt oma pädevusele.»
§ 20. Paragrahvi 10 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Registreerimismenetluse kohta peetakse digitaalset registripäevikut, millesse kantakse:1) teave andmete ja alusdokumentide registrisse saabumise kohta;2) registreerimismenetluse tähtaeg, kande tegemise aeg ja kande tegija;3) alusdokumentide andmed vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule;4) teave ebaõigete registriandmete parandamise kohta;5) muu teave registreerimismenetluse kohta.
(2) Alusdokumentide kohta kantakse registripäevikusse järgmised andmed:1) dokumendi liik vastavalt käesoleva seaduse § 19 lõikes 2 sätestatud loetelule;2) dokumendi number selle olemasolu korral ja dokumendi väljaandmise aeg;3) dokumendi välja andnud isiku või asutuse nimi.»
§ 21. Paragrahvi 11 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Andmete registrisse kandjad säilitavad registreerimismenetluse käigus neile esitatud ja nende poolt koostatud alusdokumente registritoimikutes arhiiviseaduses sätestatud korras.»
§ 22. Paragrahvi 13 täiendatakse pärast sõna «peatamisel» sõnadega «, õigsuse kinnitamisel».
§ 23. Paragrahvi 14 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Registreering on tähtajaline või tähtajatu.»
§ 24. Paragrahvi 18 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Registrisse kannavad andmeid seadusega sätestatud juhul ja korras registripidaja, valitsusasutus, valla- ja linnavalitsus ning teised seadusega või seaduse alusel määratud isikud (edaspidi haldusorgan) ja järelevalvet teostavad asutused.»
§ 25. Paragrahvi 19:
« (2) Alusdokumendid on:1) registreerimistaotlus;2) registreeringu muutmise, kustutamise, peatamise ja peatatud registreeringu taastamise taotlus;3) registreeringu õigsuse kinnitamise taotlus;4) registreerimisest, registreeringu muutmisest, peatamisest, õigsuse kinnitamisest või kustutamisest keeldumise otsus;5) teade puuduste kõrvaldamise kohta;6) tegevusloa andmise otsus;7) tegevusloa kehtetuks tunnistamise otsus;8) muud õigusaktis sätestatud dokumendid.»;
§ 26. Paragrahv 22 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 22. Andmete registrisse kandmine
(1) Haldusorgan kannab registrisse:1) ettevõtja andmed viie tööpäeva jooksul nõuetekohase registreerimistaotluse või registreeringu muutmise taotluse ning kõigi vajalike andmete saamise päevast arvates käesoleva seaduse § 23 lõikes 1 sätestatud registreerimisest keeldumise aluste puudumisel;2) tegevusloa ja tegevusluba omava ettevõtja andmed hiljemalt kahe tööpäeva jooksul tegevusloa andmisest arvates.
(2) Haldusorgan võib registritoimingu tegemise aluseks olevaid andmeid kontrollida seaduse alusel asutatud andmekogudest.»
§ 27. Paragrahvi 24 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Haldusorgan teeb registreeringu kustutamise otsuse ja seda kajastava kande viie tööpäeva jooksul:1) kui ettevõtja on esitanud taotluses valeandmeid, millel oli registreeringu tegemisel oluline tähtsus, selle tuvastamise päevast arvates;2) kui ettevõtja ei vasta seadusega sätestatud nõuetele, mis on registreerimisest keeldumise aluseks, sellest teadasaamise päevast arvates;3) kui ettevõtja on registreeritud tegevusalal tegevuse lõpetanud ning ei ole esitanud haldusorganile taotlust registreeringu kustutamiseks, sellest teadasaamise päevast arvates;4) muul seadusega sätestatud juhul.
(2) Haldusorgan kustutab registreeringu ilma sellekohase otsuseta:1) ettevõtja taotluse alusel taotluse saamise päevale järgneval tööpäeval, kui taotluses märgitud tähtaeg ei ole hilisem;2) tähtajalise registreeringu korral tähtaja saabumisel;3) registreeringu tähtajatust peatamisest kuue kuu möödumisele järgneval tööpäeval, kui ettevõtja ei ole teavitanud tegevuse jätkamisest;4) kui karistusregistri või muudest andmetest ilmneb asjaolu, et registreeringut omav ettevõtja on mõistetud sundlõpetamisele või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes on kohaldatud tegutsemiskeeldu vastaval tegevusalal, selle tuvastamise päevale järgneval tööpäeval;5) ettevõtja lõpetamise korral sellest teadasaamise päevale järgneval tööpäeval;6) käesoleva seaduse § 26 lõikes 5 sätestatud juhul.
(3) Registreeringu kustutamise otsuse ärakiri saadetakse ettevõtjale posti teel tähtkirjaga või elektrooniliselt taotluses märgitud aadressil või antakse kätte allkirja vastu registreeringu kustutamise otsuse tegemise päevale järgneval tööpäeval.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 3 ja 6 sätestatud juhtudel teavitatakse ettevõtjat registreeringu kustutamisest elektrooniliselt või posti teel kahe tööpäeva jooksul.
(5) Haldusorgan kustutab tegevusloa registrikande kahe tööpäeva jooksul tegevusloa kehtetuks tunnistamisest arvates.»
§ 28. Paragrahvi 26:
« (1) Ettevõtja peab iga aasta 15. aprilliks kinnitama registreeringu õigsust elektrooniliselt või esitama haldusorganile, kellele esitati registreerimistaotlus, kinnituse registreeringu õigsuse kohta juhul, kui ettevõtja registreerimisest või registreeringu muutmisest ettevõtja taotlusel on möödunud rohkem kui kolm kuud.»;
« (11) Haldusorgan ei kinnita registreeringu õigsust, kui registreeringus sisalduvad andmed ei vasta enam seadusega sätestatud nõuetele.»;
« (2) Kui ettevõtja ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustust või ilmneb, et registreeringu õigsust ei saa kinnitada käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatu alusel, teavitab haldusorgan ettevõtjat viivitamata sellest tulenevast registreeringu peatamisest.»
§ 29. Paragrahvi 28 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kui registri digitaalses andmebaasis avastatakse ebaõiged andmed, mis ei vasta alusdokumentides esitatud andmetele, parandab andmete registrisse kandja need viivitamata.
(2) Registri andmebaasis vormi-, keele- ja trükivigade avastamisel parandab need vastavate andmete registrisse kandja või registripidaja.
(3) Registripidaja võib uuendada registriandmeid, kui vastavad andmed on uuendatud muudes seaduse alusel asutatud andmekogudes.
(4) Registriandmetes paranduse tegemisel märgitakse paranduse tegemise põhjus, paranduse tegemise aeg ja paranduse teinud isiku andmed.»
§ 30. Paragrahvi 32 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Käesoleva seaduse §-s 31 sätestatud väärtegude kohtuväliseks menetlejaks on vastavalt oma pädevusele Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Sotsiaalministeerium, Tehnilise Järelevalve Amet, Konkurentsiamet, Tarbijakaitseamet, Sotsiaalkindlustusamet, Veterinaar- ja Toiduamet, Tervisekaitseinspektsioon, maavanem ning valla- ja linnavalitsus.»
III. Alkoholiseaduses ( RT I 2002, 3, 7; 2007, 22, 114) tehakse järgmised muudatused:
§ 31. Paragrahvi 3 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
« (3) Hulgikaubanduse, jaekaubanduse või toitlustamise tegevusalal tegutseva ettevõtja või asutuse müügikohas ja selle juurde kuuluvas laos või muus kauba hoiuruumis on keelatud hoida või ladustada alkoholi sõltumata selle alkoholi kuuluvusest ja hoidmise või ladustamise eesmärgist, kui selle tegevuskoha majandustegevuse registri registreeringus puudub märge vastava alkoholi müügiõiguse kohta.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatut ei kohaldata alkoholi suhtes, mida kasutatakse toorainena toidu valmistamisel, välja arvatud käesoleva seaduse § 40 lõikes 3 sätestatud juhul.»
§ 32. Paragrahvi 21:
« 3) alkoholi hulgimüüki ja eksporti teostava ettevõtja majandustegevuse registri registreeringu number;»;
« (3) Alkohoolse joogi jaemüük on lubatud vaid juhul, kui selle alkohoolse joogi kohta on käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud nõuetele vastav saatedokument.»
§ 33. Paragrahv 22 tunnistatakse kehtetuks.
§ 34. Paragrahvi 23 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Alkohoolse joogi importi ja eksporti võib teostada äriregistrisse ja majandustegevuse registrisse jaekaubanduse või toitlustamise tegevusalal registreeritud ettevõtja, kellel on majandustegevuse registri registreeringus märge alkohoolse joogi impordi või ekspordi ning käesoleva seaduse § 2 lõigetes 4–7 nimetatud vastava alkohoolse joogi kohta.»
§ 35. Paragrahvi 24 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Ettevõtja, kes soovib teostada alkoholi importi, hulgimüüki või eksporti, esitab registri registreeringus käesoleva seaduse § 23 lõikes 1 sätestatud märke tegemiseks taotluse, milles lisaks majandustegevuse registri seaduses ja kaubandustegevuse seaduses sätestatule peavad sisalduma:1) täpsustatud andmed tegevuse kohta (alkoholi import, hulgimüük, eksport);2) käideldava alkoholi määratlus vastavalt käesoleva seaduse § 2 lõigetes 2 ja 4–7 sätestatule.»
§ 36. Paragrahvi 29:
2) lõike 3 punktist 1 jäetakse välja sõna «imporditud».
§ 37. Paragrahv 31 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 31. Registreerimistaotlus
Ettevõtja või asutus, kes soovib teostada alkohoolse joogi jaemüüki ning sellega kaasnevat importi või eksporti, esitab registri registreeringus alkohoolse joogi jaemüügi märke ning käesoleva seaduse § 23 lõikes 11 sätestatud märke tegemiseks taotluse, milles lisaks majandustegevuse registri seaduses ja kaubandustegevuse seaduses sätestatule peavad sisalduma:1) täpsustatud andmed tegevuse kohta (alkohoolse joogi jaemüük, sellega kaasnev import, eksport);2) käideldava alkohoolse joogi määratlus vastavalt käesoleva seaduse § 2 lõigetes 4–7 sätestatule.»
§ 38. Paragrahvi 40:
« 21) väljaspool ettevõtja tegevuskohta, kui toitlustamise tegevusalal tegutsev ettevõtja müüb alkohoolset jooki toitlustamise käigus;»;
« 12) e-kaubanduse korras ettevõtjale kuuluva kaupluse või toitlustusettevõtte kaudu, kui registri registreeringus on märge käesoleva seaduse § 2 lõigetes 4–7 nimetatud vastava alkohoolse joogi kohta.»
IV. Ehitusseaduses (RT I 2002, 47, 297; 2007, 66, 408) tehakse järgmised muudatused:
§ 39. Paragrahvi 61 lõige 8 tunnistatakse kehtetuks.
§ 40. Paragrahvi 64 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Tehnilise Järelevalve Amet kustutab registreeringu registris viivitamata pärast käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud otsuse tegemist, kuid hiljemalt viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.»
V. Turismiseaduses (RT I 2000, 95, 607; 2006, 26, 191) tehakse järgmised muudatused:
§ 41. Paragrahvi 26:
« (3) Turismiinfokeskus tähistatakse märgiga, kus rohelisel põhjal asetseb valget värvi täht «i» (edaspidi i-märk).»;
« (31) Turismiinfokeskuse tähistamisel võib lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tähistusele kasutada sõna «külastuskeskus» vastavalt käesoleva seaduse § 27 lõike 1 alusel kehtestatud nõuetele ja korrale.»;
« (4) Turismiinfokeskus võib tasu eest osutada järgmisi teenuseid või müüa järgmisi kaupu:1) majutuse broneerimine;2) huviväärsustega tutvumise vahendamine;3) huviväärsustega tutvumiseks vajalike vahendite laenutamine;4) Eesti-sisese sõitjateveo teenuse vahendamine;5) Interneti kasutamise ja faksi saatmise võimaldamine;6) kirjatarvete, sealhulgas kirjapaberi, kirjutusvahendite, ümbrikute, postmarkide ja postkaartide müük;7) perioodiliste väljaannete müük;8) turismiteenuseid ja huviväärsusi tutvustavate trükiste müük;9) suveniiride ja fototarvete müük;10) ürituste piletite müük.»
§ 42. Paragrahv 27 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 27. Turismiinfokeskusele esitatavad kohustuslikud nõuded ja nendele vastavuse hindamine
(1) Turismiinfokeskusele, sealhulgas edastatavale turismiinfole ja selle kättesaadavusele, samuti turismiinfokeskuse tähistamisele esitatavad kohustuslikud nõuded ja nendele vastavuse hindamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(2) Turismiinfokeskuse vastavust kohustuslikele nõuetele kinnitab selle tähistus vastavalt käesoleva seaduse § 26 lõigetes 3 ja 31 sätestatule.
(3) Turismiinfokeskuse vastavust kohustuslikele nõuetele hindab, õiguse turismiinfokeskusena tegutseda ning turismiinfokeskust i-märgiga tähistada (edaspidi turismiinfokeskusena tegutsemine) annab ja võtab ära Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (edaspidi õiguse andja).
(4) Turismiinfokeskusena tegutsemise õigus antakse tasuta tähtajaliselt või tähtajatult.
(5) Õiguse andja kannab majandustegevuse registrisse viie tööpäeva jooksul turismiinfokeskusena tegutsemise õiguse andmisest arvates lisaks majandustegevuse registri seaduses sätestatule järgmised andmed:1) turismiinfokeskuse nimi ja asukoha aadress;2) turismiinfokeskusena tegutsemise õiguse andmise aeg;3) turismiinfokeskusena tegutsemise aeg;4) osutatavad teenused ja müüdavad kaubad vastavalt käesoleva seaduse § 26 lõikes 4 sätestatule.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud andmete muutumisel peab õiguse andja tagama andmete vastavusse viimise majandustegevuse registris viie tööpäeva jooksul.
(7) Õiguse andja tunnistab kehtetuks turismiinfokeskusena tegutsemise õiguse, kui turismiinfokeskus ei vasta enam kohustuslikele nõuetele.
(8) Õiguse andja kustutab turismiinfokeskuse registrikande majandustegevuse registrist kahe tööpäeva jooksul selle turismiinfokeskusena tegutsemise õiguse kehtetuks tunnistamisest arvates.»
§ 43. Paragrahv 28 tunnistatakse kehtetuks.
§ 44. Paragrahvi 30 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Käesoleva seaduse § 27 lõikes 3 nimetatud õiguse andja ülesannete täitmise üle teostab järelevalvet Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.»
§ 45. Paragrahvi 36 täiendatakse lõigetega 10 ja 11 järgmises sõnastuses:
« (10) Enne 2008. aasta 1. septembrit väljastatud turismiinfokeskuse tunnistus kehtib sellel märgitud tähtpäeva saabumiseni.
(11) Enne 2008. aasta 1. septembrit väljastatud turismiinfokeskuse tunnistuse kehtetuks tunnistamisele kohaldatakse turismiinfokeskusena tegutsemise õiguse kehtetuks tunnistamise aluseid.»
VI. Rakendussätted
(1) Käesolev seadus jõustub 2008. aasta 15. mail.
(2) Käesoleva seaduse V jagu jõustub 2008. aasta 1. septembril.


text:
Kasuliku mudeli seadus [terviktekst muudatustega kuni 9.02.2000] – Riigi Teataja
Kasuliku mudeli seadus [terviktekst muudatustega kuni 9.02.2000]
RT I 2000, 60, 388
õiend (RT I 1994, 35)
26. 06. 1996 (RT I 1996, 49, 953) 26. 07. 1996
9. 02. 2000 (RT I 2000, 19, 117) 1. 07. 2000
Muudatusi sisaldava paragrahvi lõpus sulgudes on viide seadus(t)ele (vastuvõtmise kuupäev), millega kehtestati praegune sõnastus. Alates § 21 lõikest 4 on kogu tekstis asendatud sõnad «tunnistuse taotleja» sõnaga «taotleja» vastavas käändes. Terviktekst avaldatakse 9. veebruari 2000. a seaduse § 47 alusel.
[9. 02. 2000]
§ 2 [kehtetu – 9.02. 2000]
[9.02. 2000]
§ 4 [kehtetu – 9. 02. 2000]
KASULIKU MUDELI ÕIGUSKAITSE JA KAITSEVÕIMELISUS
[9.02.2000]
KASULIKU MUDELI REGISTREERIMISE TAOTLEMISE ÕIGUS
(2) Kui leiutis on loodud lepingukohustuste täitmisel, on õigus taotleda kasuliku mudeli registreerimist ja saada kasuliku mudeli omanikuks isikul vastavalt lepingule.
(4)–(5) [kehtetud – 9.02.2000]
[9.02.2000.]
KASULIKU MUDELI OMANIKU AINUÕIGUS
Kasuliku mudeli omanikul ei ole õigust keelata tema poolt või tema nõusolekul Eesti Vabariigi või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigi territooriumil käibesse lastud registreeritud kasulikku mudelit sisaldava toote edasist ärieesmärgil kasutamist.
REGISTREERIMISTAOTLUS JA SELLE MENETLUS
(4) Registreerimistaotluse dokumentide tõlked esitatakse kolme kuu jooksul registreerimistaotluse saabumise kuupäevast arvates.
§ 181. Taotleja esindamine
(1) Kasuliku mudeli registreerimise ja registreeringu jõushoidmisega seotud toimingud teeb taotleja või tema volitatud Eesti patendivolinik (edaspidi patendivolinik).
(3) Kui registreerimistaotluse esitavad ühiselt mitu taotlejat, peavad nad järgnevate kasuliku mudeli registreerimise ja registreeringu jõushoidmisega seotud toimingute tegemiseks volitama patendivoliniku või enda hulgast esindaja, kelle elu- ja asukoht on Eesti Vabariigis.
(3) Registreerimistaotluse esitamise kuupäevaks ja prioriteedikuupäevaks loetakse vastavalt patenditaotluse esitamise kuupäev ja selle prioriteedikuupäev.
§ 20. Registreerimistaotluse esitamise päev ja menetlusse võtmine
(4) Pärast registreerimistaotluse esitamise päeva määramist käesoleva paragrahvi 3. lõikes sätestatu järgi ning pärast riigilõivu tasumist tõendava dokumendi saabumist käesoleva seaduse § 18 2. lõikes sätestatu järgi võtab Patendiamet registreerimistaotluse menetlusse ning teatab sellest taotlejale kirjalikult.
(3) Registreerimistaotluse menetlusse võtmisest keeldumise korral teatatakse sellest taotlejale kirjalikult ja makstakse riigilõiv tagasi.
2) leiutise vastavust käesoleva seaduse § 5 2. lõikes ja §-s 6 sätestatule.
(3) Patendiamet määrab kindlaks registreerimistaotluse prioriteedikuupäeva.
(4) Patendiamet teatab registreerimistaotluse dokumentide vormi puuduste või registreerimistaotluse menetlust takistavate muude asjaolude ilmnemisel nendest kirjalikult taotlejale ning määrab tähtpäeva puuduste kõrvaldamiseks või selgituste andmiseks.
(5) Kui registreerimistaotlus vastab käesoleva seaduse § 5 2. lõike ning §-de 6 ja 17 sätetele, teeb Patendiamet kasuliku mudeli registreerimise otsuse ja selle alusel registreeringu andmete kande ning teatab sellest taotlejale kirjalikult.
(6) Kui registreerimistaotlus ei vasta käesoleva seaduse § 5 2. lõike või § 6 või § 17 sätetele või taotleja jätab registreerimistaotluse dokumentide vormi puudused kõrvaldamata või selgitused andmata, keeldub Patendiamet kasulikku mudelit registreerimast, tehes registreerimistaotluse tagasilükkamise otsuse, ning teatab sellest taotlejale kirjalikult.
§ 22. Registreerimistaotluse menetluse peatamine
(1) Kui taotleja jätab käesoleva seaduse § 21 4. lõike kohaselt määratud tähtpäevaks vastamata, peatab Patendiamet registreerimistaotluse menetluse. Menetlust jätkatakse, kui taotleja vastab kahe kuu jooksul nimetatud tähtpäevast arvates ja tasub riigilõivu.
(2) Registreerimistaotluse menetlust saab peatada ja jätkata ainult ühel korral.
(3) [kehtetu – 9.02.2000]
1) kui taotleja ei ole vastanud Patendiameti nõudmisele anda selgitusi või parandada või täiendada registreerimistaotluse dokumente kahe kuu jooksul käesoleva seaduse § 21 4. lõike kohaselt määratud tähtpäevast arvates;
2) kui taotleja ei ole tasunud käesoleva seaduse § 22 1. lõikes sätestatud kahekuulise tähtaja jooksul ettenähtud riigilõivu ja esitanud riigilõivu tasumist tõendavat dokumenti;
(1) Taotleja võib nõuda registreerimistaotluse menetluse taastamist, kui Patendiamet on lõpetanud registreerimistaotluse menetluse, lugedes registreerimistaotluse käesoleva seaduse § 24 3. lõike punkti 1 või 2 kohaselt tagasivõetuks, tingimusel, et nimetatud sätetes loetletud toimingud jäid sooritamata vääramatu jõu või taotlejast ja teda esindavast patendivolinikust sõltumatu muu takistuse tõttu.
§ 27. Patendiameti otsuste vaidlustamine registreerimistaotluse menetluse käigus
(1) Patendiameti otsuseid võib vaidlustada kaubamärgiseaduse (RT 1992, 35, 459; RT I 1998, 15, 231; 1999, 93, 834; 102, 907) kohaselt moodustatud tööstusomandi apellatsioonikomisjonis (edaspidi apellatsioonikomisjon) tööstusdisaini kaitse seaduse (RT I 1997, 87, 1466; 1998, 108/109, 1783) §-des 41–54 sätestatud korras või kohtus.
(2) Taotleja võib esitada kaebuse apellatsioonikomisjonile kahe kuu jooksul otsuse tegemise kuupäevast arvates, tasudes riigilõivu.
KASULIKU MUDELI RAHVUSVAHELISE REGISTREERIMISE TAOTLUS
(1) Kasuliku mudeli rahvusvahelise registreerimise taotluse (edaspidi rahvusvaheline registreerimistaotlus) all mõeldakse 1970. aasta 19. juunil Washingtonis sõlmitud patendikoostöölepingu (RT II 1994, 6/7, 21) (edaspidi patendikoostööleping) alusel esitatud registreerimistaotlust.
(2)–(4) [kehtetud – 9.02. 2000]
(8) [kehtetu – 9.02.2000]
(1) Rahvusvahelise registreerimistaotluse menetlusse võtmiseks peab taotleja 20 kuu jooksul prioriteedikuupäevast arvates esitama Patendiametile kirjalikult rahvusvahelise registreerimistaotluse menetlusse võtmise taotluse, lisades sellele rahvusvahelise registreerimistaotluse eestikeelse tõlke (edaspidi tõlge) ja tasuma riigilõivu.
(5) Kui taotlejat peab esindama käesoleva seaduse § 181 2. või 3. lõike kohaselt patendivolinik või esindaja, peab patendivoliniku või esindaja volitama kahe kuu jooksul rahvusvahelise registreerimistaotluse menetlusse võtmise taotluse esitamise kuupäevast arvates.
(6) Rahvusvaheline registreerimistaotlus kaotab oma käesoleva seaduse § 29 6. ja 7. lõike kohase toime, kui:
1) rakenduvad patendikoostöölepingu artikli 24 1. lõike punktide i ja ii sätted;
2) taotleja ei ole täitnud käesoleva paragrahvi 1., 2. või 3. lõikes sätestatud nõudeid;
3) taotleja loobub rahvusvahelise eelekspertiisi nõudest või Eesti Vabariigi väljavalimise nõudest pärast käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud tähtaja möödumist;
4) taotleja ei ole kinni pidanud käesoleva paragrahvi 5. lõikes sätestatud nõudest.
(7)–(9) [kehtetud – 9.02.2000]
(11) Kui rahvusvahelise registreerimistaotluse menetlus on lõpetatud põhjusel, et taotleja ei saanud sooritada temast sõltumatu vääramatu jõu või muu takistuse tõttu tähtaegselt mõnd vastuvõtva ameti, rahvusvahelise otsingu ametkonna, rahvusvahelise eelekspertiisi ametkonna või Rahvusvahelise Büroo poolt määratud toimingut või käesoleva paragrahvi 1. ja 2. lõikes sätestatut, taastab Patendiamet rahvusvahelise registreerimistaotluse menetluse Eesti Vabariigis, kui taotleja järgib käesoleva seaduse § 26 2. ja 3. lõike sätteid.
RIIKLIK KASULIKE MUDELITE REGISTER
§ 31. Registri asutamine
2) rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeks rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni Strasbourg'i kokkuleppe (RT II 1996, 4, 15) järgi;
(7) Kirjaliku teabe väljastamise eest võetakse riigilõivu, välja arvatud teabe väljastamise eest järelevalveõiguslikule riigiasutusele või kohtule.
KASULIKU MUDELI ÕIGUSKAITSE KEHTIVUS
§ 35 [kehtetu – 9.02.2000]
§ 36. Kasuliku mudeli registreeringu muutmine
§-d 37 – 39 [kehtetud – 9.02.2000]
KASULIKU MUDELI ÕIGUSTE ÜLEMINEK
§ 44. [kehtetu – 9.02.2000]
KASULIKU MUDELI ÕIGUSTE VAIDLUSTAMINE JA KAITSE
(1) Isik, kes leiab, et õigus kasulikule mudelile kuulub talle, võib ühe aasta jooksul registreeringu andmete kande teate avaldamise kuupäevast või, kasuliku mudeli ülemineku korral, registreeringu andmete muutmise kande teate avaldamise kuupäevast arvates esitada kasuliku mudeli omaniku vastu kohtusse hagi kasuliku mudeli üleandmiseks.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõike kohaselt esitatud hagi rahuldamise korral võib kostja, kes on leiutist kasutanud või teinud selleks olulisi ettevalmistusi, taotleda leiutise kasutamist tasu eest või tasuta ka pärast kasuliku mudeli üleandmist tingimusel, et leiutise kasutamise iseloom ei muutu.
(3) Isik, kes leiab, et registreeritud kasulik mudel ei vasta käesoleva seaduse § 5 1. lõikes sätestatule või selle leiutiskirjeldus ei vasta § 9 5. lõikes sätestatule või leiutis ei vasta esialgses registreerimistaotluses avatud olemusele ning registreering takistab tema majandus- või äritegevust, võib esitada kohtusse registreeringu õigusvastaseks tunnistamise hagi kasuliku mudeli omaniku vastu.
(5) Registreeringu õigusvastaseks tunnistamise korral teeb Patendiamet registreeringu kustutamise kande, kui kasuliku mudeli omanik või käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud isik esitab Patendiametile taotluse, millele on lisatud jõustunud kohtuotsuse ärakiri.
§ 47. Registreeringu vaidlustamine
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud kaebuse saab esitada kolme kuu jooksul registreeringu andmete kande teate avaldamise päevast arvates.
(2) Kasuliku mudeli kasutamisega seotud varaliste vaidluste lahendamiseks võib autor esitada hagi kohtusse kolme aasta jooksul, arvates päevast, mil ta sai või pidi teada saama oma õiguste rikkumisest.
(2) Apellatsioonikomisjoni otsusega mittenõustumisel võib taotleja selle vaidlustada, esitades kaebuse halduskohtusse kolme kuu jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(1) Kasuliku mudeli omanik võib pöörduda kohtusse:
3) [kehtetu – 9.02.2000]
4) litsentsist tulenevate vaidluste lahendamiseks;
(2) Isik, kes süülise käitumisega on rikkunud kasuliku mudeli omaniku ainuõigust, kannab seaduses ettenähtud juhtudel haldus- või kriminaalvastutust.
(1) Isik, kes heauskselt kasutas kasulikku mudelit enne registreerimistaotluse esitamist, võib esitada kasuliku mudeli omaniku vastu kohtusse hagi varem – kasutamisõiguse tunnistamiseks.
(2) [kehtetu – 9.02.2000]
(3) Isik, kes kasutab leiutist litsentsi alusel (litsentsiaat), võib esitada kohtusse hagi litsentsiga seotud vaidluse lahendamiseks.
(4) Kui litsentsi andmisel ei ole ette nähtud teisiti, võib litsentsiaat esitada hagi ka kasuliku mudeli omaniku ainuõiguse rikkumise korral teiste isikute poolt. Hagi esitamise soovist on litsentsiaat kohustatud eelnevalt teatama kasuliku mudeli omanikule. Teatamiskohustus loetakse täidetuks, kui teade on saadetud kasuliku mudeli omanikule tähtkirjaga litsentsilepingus märgitud aadressil või kasuliku mudeli registrisse kantud aadressil.
(5) Iga isik võib kahtluse korral, et tema tegevus võib rikkuda kasuliku mudeli omaniku ainuõigust, esitada kohtusse hagi kasuliku mudeli omaniku vastu tunnistamaks, et kasuliku mudeli olemasolu ei takista tema majandus- või äritegevust.
(3) Kohus arutab kasuliku mudeli alaseid vaidlusi tsiviilkohtumenetluse seadustikus (RT I 1998, 43–45, 666; 108/109, 1783; 1999, 16, 271; 31, 425) sätestatud korras, arvestades käesolevas seaduses kehtestatud erisusi.
(4) Kohus võib keelduda hagiavaldust menetlusse võtmast, kui see sisaldab ainult kaebust, mida käesoleva seaduse kohaselt lahendab apellatsioonikomisjon, ja kaebus on apellatsioonikomisjoni poolt eelnevalt läbi vaatamata.
(2) Ainuõiguse rikkumise lõpetamiseks esitatud hagi arutamise ajaks võib kohus hageja palvel jätkuva rikkumise tõkestamiseks määrata, et kasuliku mudeli omaniku loata valmistatud kasuliku mudelina kaitstud toode või ese, mille kasutamisega rikutakse kasuliku mudeli omaniku ainuõigust, kõrvaldatakse käibest. Vajadusel võib kohus nõuda hagejalt tagatist kostjale kahju hüvitamiseks hagi rahuldamata jätmise korral.
(1) Kasuliku mudeli alaste vaidluste arutamisel kohtus võib kolmanda isikuna protsessis osaleda Patendiamet.
(2) Kohus saadab Patendiametile kasuliku mudeli alases vaidluses tehtud kohtuotsuse ärakirja teadmiseks ka siis, kui Patendiamet ei ole osalenud protsessis.
(1) Kasuliku mudeli alaste vaidluste lahendamisel võib olla kohtus esindajaks patendivolinik.
(3) Kui hagejaks on isik, kelle elukoht või asukoht on välisriigis, peab ta kohtu teadete, kutsete ja dokumentide vastuvõtmiseks volitama füüsilise isiku, kelle elukoht on Eesti Vabariigis.
KASULIKU MUDELI REGISTREERIMINE VÄLISRIIKIDES
§ 57 [kehtetu – 9.02.2000]

matches:
§ 21
§ 47
§ 2
§ 4
§ 181
§ 20
§ 18
§ 5
§ 5
§ 5
§ 6
§ 17
§ 22
§ 21
§ 21
§ 22
§ 24
§ 27
§ 181
§ 29
§ 26
§ 31
§ 35
§ 36
§ 44
§ 5
§ 9
§ 47
Kohus
Kohus
kohus
kohus
Kohus
§ 57


§ 1 Töötuskindlustuse andmekogu asutamine, eesmärk ja ametlik nimetus
2 Andmekogu ülesehitus ja pidamise kord
§ 4 Andmekogusse kantud andmete kaitse
§ 7 Kindlustatu ja töötuskindlustuse seaduse § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isikute kohta andmekogusse kantavad andmed
§ 8 Töötuskindlustushüvitise taotlemisel andmekogusse kantavad andmed
§ 9 Kindlustushüvitise koondamise korral ja tööandja maksejõuetuse korral hüvitise taotlemisel andmekogusse kantavad andmed
§ 10 Töötuskindlustusmakse kohta andmekogusse kantavad andmed
§ 11 Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele ja andmekogust andmete väljastamine
§ 12 Andmeandjad ja nendelt saadavad andmed
6 Andmekogu rahastamine ja lõpetamine
§ 14 Andmekogu pidamise rahastamine
RT I, 12.03.2019, 15
Vastu võetud 05.03.2019 nr 8
Määrus kehtestatakse töötuskindlustuse seaduse § 35 lõike 4 alusel.
§ 1. Töötuskindlustuse andmekogu asutamine, eesmärk ja ametlik nimetus
(1) Töötuskindlustuse andmekogu on töötuskindlustuse seaduse alusel asutatud andmekogu, mis on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu avaliku teabe seaduse tähenduses.
(2) Andmekogu ametlik nimetus on töötuskindlustuse andmekogu (edaspidi andmekogu).
(3) Andmekogu pidamise eesmärgid on järgmised:
1) töötavate töötuskindlustuse seaduse § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isikute, kindlustatute ja nende töötuskindlustusstaaži üle arvestuse pidamine;
2) töötuskindlustushüvitise määramine ja maksmine;
3) koondamise korral kindlustushüvitise määramine ja maksmine;
4) tööandja maksejõuetuse korral hüvitise määramine ja maksmine;
5) statistika ja analüüside tegemiseks vajalike andmete tagamine.
Andmekogu vastutav töötleja on Eesti Töötukassa (edaspidi töötukassa).
2. peatükk Andmekogu ülesehitus ja pidamise kord
§ 4. Andmekogusse kantud andmete kaitse
(1) Andmekogu turvaklass on K2T1S2.
2) tööandja;
3) töötaja või ametnik;
4) pankrotihaldur, ajutine pankrotihaldur või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis määratud vastava pädevusega isik;
5) töötukassa.
1) avaldus töötuskindlustushüvitise taotlemiseks ja sellele lisatud dokumendid;
2) avaldus kindlustushüvitise taotlemiseks koondamise korral ja sellele lisatud dokumendid;
3) avaldus hüvitise taotlemiseks tööandja maksejõuetuse korral ja sellele lisatud dokumendid.
§ 7. Kindlustatu ja töötuskindlustuse seaduse § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isikute kohta andmekogusse kantavad andmed
Kindlustatu ja töötuskindlustuse seaduse § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud töötava isiku kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
4) töötuskindlustuse seaduse § 40 lõikes 1 nimetatud tasude suurus kuude ja tööandjate kaupa;
5) töötuskindlustuse seaduse § 7 lõikes 1 nimetatud isikute töötamise alustamise ja lõpetamise kuupäev, töötamise liik ning pikaajalisse välislähetusse saadetud ametnikuga kaasasoleva mittetöötava abikaasa ja Eesti Vabariigi välisesinduses töötava teenistujaga kaasasoleva mittetöötava abikaasa tasu (edaspidi abikaasatasu) saamise alguse ja lõpu kuupäev;
6) kindlustusstaaž, mida arvestatakse kuudes ja aastates iga kindlustatu kohta vajaduse tekkimise seisuga, välja arvatud töötuskindlustuse seaduse § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isikute kohta;
7) kindlustusstaaži arvestuse lõpetamise ja selle nulliks lugemise päev, välja arvatud töötuskindlustuse seaduse § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isikute kohta;
8) tööandja nimi ja registri- või isikukood.
§ 8. Töötuskindlustushüvitise taotlemisel andmekogusse kantavad andmed
Töötuskindlustushüvitise taotlemisel kantakse andmekogusse lisaks §-s 7 nimetatud andmetele kindlustatu ning talle hüvitise määramise ja maksmise kohta järgmised andmed:
2) viimase töö- või teenistussuhte, võlaõigusliku teenuse osutamise lepingu või abikaasatasu maksmise lõpetamise kuupäev;
3) viimase töö- või teenistussuhte lõpetamise alus;
4) ametniku teenistusstaaži pikkus;
5) rasedus- ja sünnituspuhkuse alguse ja lõppemise kuupäev;
6) lapsendaja puhkuse alguse ja lõppemise kuupäev;
7) lapsehoolduspuhkuse alguse ja lõppemise kuupäev;
8) poolte kokkuleppel antava tasustamata puhkuse alguse ja lõppemise kuupäev;
9) ajutise töövõimetuse alguse ja lõppemise kuupäev;
10) aja- või asendusteenistuse alguse ja lõppemise kuupäev;
11) hüvitise avalduse esitamise kuupäev;
12) hüvitise avalduse läbivaatamata jätmise teate kuupäev ja number;
13) hüvitise määramise või määramata jätmise otsuse kuupäev ja number;
14) keskmine ühe kalendripäeva töötasu;
15) määratud ühe kalendripäeva töötuskindlustushüvitise suurus ühest kuni 100. kalendripäevani ja 101-st kalendripäevast alates;
16) hüvitise arvestamise perioodi alguse ja lõpu kuupäev;
17) nende päevade arv, mille jooksul kindlustatul on õigus töötuskindlustushüvitist saada;
18) hüvitise maksmise lõpetamise otsuse kuupäev ja number;
19) hüvitise maksmise lõpetamise kuupäev;
20) hüvitise maksmise lõpetamise alus;
21) nende päevade arv, mille eest hüvitis välja maksti, ja eelmisest hüvitise maksmise perioodist kasutamata jäänud hüvitise päevade arv;
22) kuupäev, milleni kindlustatul on õigus taotleda hüvitist eelmisest hüvitise maksmise perioodist kasutamata jäänud hüvitise päevade ulatuses;
23) määratud hüvitis kuude kaupa;
24) hüvitise määramise, määramata jätmise või maksmise lõpetamise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise otsuse kuupäev ja number.
§ 9. Kindlustushüvitise koondamise korral ja tööandja maksejõuetuse korral hüvitise taotlemisel andmekogusse kantavad andmed
(1) Kindlustushüvitise koondamise korral ja tööandja maksejõuetuse korral hüvitise taotlemisel kantakse andmekogusse hüvitise saaja ning talle hüvitise määramise ja maksmise kohta järgmised andmed:
5) tööandja nimi, registri- või isikukood ja aadress;
6) avalduse esitamise kuupäev;
7) avalduse läbivaatamata jätmise teate kuupäev ja number;
8) hüvitise määramise või määramata jätmise otsuse kuupäev ja number;
9) töö- või teenistussuhte alustamise ja lõpetamise kuupäev;
10) ühe kuu keskmine töötasu või palk;
11) hüvitise määramise või määramata jätmise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise otsuse kuupäev ja number.
(2) Koondamise korral kindlustushüvitise taotlemisel kantakse andmekogusse lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele hüvitise saaja kohta järgmised andmed:
(3) Tööandja maksejõuetuse korral hüvitise taotlemisel kantakse andmekogusse lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele järgmised andmed:
§ 10. Töötuskindlustusmakse kohta andmekogusse kantavad andmed
Töötuskindlustusmakse kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) töötuskindlustuse seaduse § 42 lõike 1 punkti 1 alusel makstud kindlustatu töötuskindlustusmaksed kindlustatute ja kuude kaupa;
2) töötuskindlustuse seaduse § 42 lõike 1 punkti 2 alusel makstud tööandja töötuskindlustusmaksed kuude kaupa;
§ 11. Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele ja andmekogust andmete väljastamine
(1) Andmekogu andmetele võimaldatakse juurdepääs kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) ja teiste kehtivate õigusaktidega.
(2) Välisriigile võib andmeid väljastada Euroopa Liidu õigusest tuleneva kohustuse täitmiseks või välislepingus ette nähtud juhtudel ja korras.
(4) Andmekogule juurdepääsu õigus on ka andmekogu arendaval või hooldaval isikul arendus- või hoolduslepingus sätestatud ulatuses ja tingimustel.
(5) Andmekogu vastutav töötleja peab arvestust, kellele, mis eesmärgil, millal, millisel viisil ja milliseid isikuandmeid andmekogust väljastatakse.
§ 12. Andmeandjad ja nendelt saadavad andmed
(1) Andmekogu saab järgmisi andmeid järgmistest andmekogudest:
1) töötuna ja tööotsijana arvel olevate isikute ning tööturuteenuste osutamise register – töötuna arveloleku andmed;
2) Haigekassa andmekogu – rasedus- ja sünnituspuhkuse, lapsendaja puhkuse ja ajutise töövõimetuse andmed;
3) äriregister – tööandja, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtja andmed ning andmed juriidilise isiku esindusõiguse omamise kohta;
4) sotsiaalkaitse infosüsteem – ennetähtaegse vanaduspensioni määramise andmed;
5) maksukohustuslaste register – andmed töötuskindlustuse seaduse § 40 lõikes 1 nimetatud tasude ja töötuskindlustusmakse kohta ning isiku töötamise andmed;
6) pensioniregister – andmed kohustusliku kogumispensioniga liitunute kohta;
7) Eesti rahvastikuregister – füüsilise isiku isikuandmed.
(2) Maksu- ja Tolliamet esitab töötukassale 15 tööpäeva jooksul andmete Maksu- ja Tolliametile laekumisest arvates järgmised andmed, näidates ära töötuskindlustuse seaduse § 4 lõikes 2 nimetatud tööandja nime ja registri- või isikukoodi:
1) kindlustatute ja töötuskindlustuse seaduse § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isikute ees- ja perekonnanimi ja isikukood;
2) töötuskindlustuse seaduse § 40 lõikes 1 nimetatud tasu suurus kalendrikuude kaupa;
3) kindlustatult kinni peetud ning Maksu- ja Tolliametile üle kantud töötuskindlustusmakse andmed kalendrikuude kaupa;
4) tööandja makstud töötuskindlustusmakse andmed kalendrikuude kaupa;
5) töötuskindlustuse seaduse § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isikute tasu suurus kalendrikuude kaupa;
6) kindlustatu töö- või teenistussuhte, võlaõigusliku teenuse osutamise või muu kindlustuskaitset andva suhte andmed tööandjate kaupa;
7) töötuskindlustuse seaduse § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isikute töö- või teenistussuhte andmed tööandjate kaupa.
(1) Andmekogusse kantud andmeid säilitatakse nende andmekogusse kandmisest kuni kümme aastat pärast isiku surma. Säilitustähtaja möödumisel andmekogusse kantud andmed pseudonüümitakse kord aastas säilitustähtaja möödumise kalendriaasta lõpus.
(2) Andmekogusse kantud pseudonüümitud andmed säilitatakse 65 aastat, mille möödumisel andmed anonüümitakse kord aastas säilitustähtaja möödumise kalendriaasta lõpus.
(3) Käesoleva määruse §-s 6 nimetatud alusdokumente säilitatakse kümme aastat arvates menetluse lõpukuupäevast.
(4) Vastutav töötleja säilitab logisid kaks aastat.
(5) Säilitustähtaja möödumisel kustutatakse andmekogusse kantud käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud andmed kord aastas hiljemalt säilitustähtaja möödumise kalendriaasta lõpus.
6. peatükk Andmekogu rahastamine ja lõpetamine
§ 14. Andmekogu pidamise rahastamine
Andmekogu pidamist rahastatakse töötukassa tegevuskulude eelarvest eraldatud vahenditest.
(2) Andmekogu lõpetamisel antakse andmed avalikku arhiivi või otsustatakse andmete üleandmine teise andmekogusse või hävitamine ning üleandmise või hävitamise tähtaeg.
Andmekogusse kantud andmed, mille säilitustähtaeg saabub vastavalt käesoleva määruse § 13 lõikele 1 enne 1. aprilli 2021. a, pseudonüümitakse hiljemalt 31. märtsil 2021. a.