Torma valla põhimäärus – Riigi Teataja
Torma valla põhimäärus
Torma valla põhimäärus - sisukord
§ 2 Kohaliku omavalitsuse põhimõtted
2 TORMA VALLA SÜMBOLID JA NENDE KASUTAMISE KORD
§ 3 Tunnuslause
§ 4 Tunnuslause kasutamise kord
§ 6 Logo kasutamise kord
§ 7 Torma valla vapp ja lipp ning nende kasutamise kord
3 VALLA AURAHA JA VALLA TÄNUKIRJA ANDMISE KORD
§ 8 Torma valla auraha
§ 9 Aurahade komisjon
§ 10 Auraha taotlemine
§ 11 Auraha andmise otsustamine
§ 12 Torma valla tänukiri
§ 13 Tänukirja taotlemine
§ 14 Tänukirja vormistamine ja kätteandmine
4 TORMA VALLA HEAKORRAKONKURSS KAUNIS KODU
§ 16 Osavõtu tingimused
§ 17 Konkursi korraldamine
§ 18 Hindamise alused
§ 19 Autasustamine
5 VOLIKOGU ESIMEHE JA ASEESIMEHE VALIMISE KORD, VOLIKOGU TÖÖKORD
§ 20 Volikogu esimees ja aseesimees
§ 21 Volikogu esimehe valimine
§ 22 Volikogu aseesimehe valimine
§ 24 Volikogu istung
§ 25 Volikogu istungi ettevalmistamine
§ 26 Õigusaktide algatamise õigus
§ 27 Volikogu istungi läbiviimine
§ 29 Eelnõude lugemine
§ 30 Volikogu fraktsioon
6 VOLIKOGU KOMISJONIDE MOODUSTAMINE, NENDE ESIMEESTE JA ASEESIMEESTE VALIMISE KORD, TEGEVUSVALDKONNAD
§ 31 Volikogu komisjonid
§ 32 Komisjoni esimeeste ja aseesimeeste valimine
§ 34 Komisjoni tegutsemisvõimetus
7 VALLAVANEMA VALIMISE JA VALITSUSE MOODUSTAMISE KORD NING VALITSUSE TÖÖKORD
§ 37 Valitsuse moodustamine
§ 38 Valitsuse töökord
§ 39 Valitsuse komisjonid
8 EELARVE KOOSTAMISE, VASTUVÕTMISE, MUUTMISE JA SELLE TÄITMISE ARUANDE LÄBIVAATAMISE JA KINNITAMISE NING AVALIKUSTAMISE KORD
§ 40 Eelarve koostamine
§ 41 Alaeelarved
§ 42 Valitsuse kohustused
§ 43 Eelarve eelnõu lisad
§ 44 Eelarve menetlemine
§ 45 Parandusettepanekute esitamine
§ 46 Eelarve vastuvõtmine ja jõustumine
§ 50 Aru andmine
§ 53 Volikogule esitatava eelarve täitmise aruande lisad
§ 54 Eelarve muutmine, lisaeelarve
§ 55 Lisaeelarve projekti lisad
§ 56 Sihtotstarbeliste summade kasutamine
§ 57 Eelarve muutmise ettepaneku esitamine
§ 58 Eelarve muutmise menetlemine
§ 59 Eelarve eelnõu, vastuvõetud eelarve, eelarve muudatused ning eelarve täitmise aruande avalikustamine
§ 60 Reservfondi käsutamine
§ 61 Laenude võtmine
§ 62 Maksud ja koormised
§ 63 Mittetulunduslikuks tegevuseks toetuse andmise kord
9 KÜLAVANEMA STATUUT
§ 64 Eesmärk
§ 65 Külavanema valimine, külavanema volituste kestus
§ 66 Külavanema õigused
§ 67 Külavanema ülesanded ja vastutus
§ 68 Külavanema volituste lõppemine
§ 69 Esindamise õiguslikud alused
§ 70 Valla esindusfunktsiooni täitmine
§ 71 Valla esindamine seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud toimingutes
§ 72 Valla esindamine kohtus
§ 73 Valla esindamine ametliku delegatsiooni poolt
§ 74 Valla välissuhted
§ 75 Lepingute sõlmimine
11 VALLA ÕIGUSAKTIDELE ESITATAVAD NÕUDED, AVALIKUSTAMINE, JÕUSTUMINE JA NÕUDED PROTOKOLLILE
§ 76 Valla õigusaktidele esitatavad nõuded, avalikustamine ja jõustumine
§ 77 Volikogu istungi protokoll
§ 78 Valitsuse istungi protokoll
12 VALLA ÕIGUSAKTIDE TÄITMISE KONTROLL JA ARUPÄRIMINE VOLIKOGUS
§ 79 Õigusaktide täitmise kontroll
§ 80 Arupärimise esitamine ja vastamine
§ 81 Põhimääruse menetlemine
§ 82 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
§ 83 Määruse avalikustamine
§ 84 Määruse jõustumine
RT IV, 16.01.2013, 99
Vastu võetud 23.03.2010 nr 12
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahv 8 lõike 1 ja 2 ning § 22 lõike 1 punkti 9 alusel annab Torma Vallavolikogu m ä ä r u s e:
(1) Torma valla põhimäärus on õigusakt, millega sätestatakse:
1) Torma valla (edaspidi vald) sümbolid ja nende kasutamise kord;
2) valla auraha ja valla tänukirja andmise kord;
3) vallavolikogu (edaspidi volikogu) esimehe ja aseesimehe valimise kord, volikogu töökord;
4) volikogu komisjonide (edaspidi komisjon) moodustamine, nende esimeeste ja aseesimeeste valimise kord, tegevusvaldkonnad;
5) vallavanema valimise ja valitsuse moodustamise kord ning valitsuse töökord;
6) eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise ja selle täitmise aruande läbivaatamise ja kinnitamise ning avalikustamise kord;
7) külavanema statuut;
8) valla esindamine;
9) valla õigusaktidele esitatavad nõuded, avalikustamine, jõustumine ja nõuded protokollile;
10) valla õigusaktide täitmise kontroll ja arupärimine volikogus.
§ 2. Kohaliku omavalitsuse põhimõtted
(1) Kohalik omavalitsus Torma vallas rajaneb järgmistel põhimõtetel:
2) igaühe seaduslike õiguste ja kohustuste tagamine;
3) seaduse järgimine oma ülesannete ja kohustuste täitmisel;
2. peatükk TORMA VALLA SÜMBOLID JA NENDE KASUTAMISE KORD
§ 3. Tunnuslause
(1) Torma valla tunnuslause on “Adra ja sulega Jakobsoni vaimus”.
§ 4. Tunnuslause kasutamise kord
(1) Tunnuslauset võib kasutada kooskõlas logoraamatus sätestatuga:
1) volikogu, valitsuse ja valla hallatavate asutuste trükistel, meenetel, üritustel, meedias;
2) muu isik üldkultuurilistel, ärilistel või teistel sündsatel eesmärkidel tasuta.
(2) Tunnuslauset võib kasutada eraldi või koos valla logoga.
§ 5. Logo
(1) Torma valla logo sümboliseerib Torma põlist tegevusala- põllumajandust ja maarahva jätkuvat pürgimist harituse poole.
(2) Logo koosneb tunnuslausest ja märgist.
(3) Kasutusel on kaks varianti:
1) Torma valla nime sisaldav variant on kasutusel iseseisvalt ilma valla vapita;
2) valla nime mitte sisaldav variant on kasutusel koos Torma valla vapi ja nimega.
§ 6. Logo kasutamise kord
(1) Valla logo võib kasutada kooskõlas logoraamatus sätestatuga:
1) volikogu, valitsuse ja valitsuse hallatavate asutuste siltidel, esindusruumides, trükistel, meenetel, üritustel, meedias;
2) valitsuse otsuse alusel märkidel avalikus ruumis;
3) muu isik üldkultuurilistel, ärilistel või teistel sündsatel eesmärkidel tasuta.
(2) Logo võib kasutada eraldi või koos tunnuslausega “Adra ja sulega Jakobsoni vaimus”.
(3) Logo kasutamise soovist tuleb vallavalitsust teavitada.
§ 7. Torma valla vapp ja lipp ning nende kasutamise kord
(1) Torma valla vapiks on rohelisel kilbil hõbedane rist, millest üleval kaks hõbedast ristikulehte, sinisel tüve osal hõbedased juured.
(2) Torma valla lipul korduvad vapil kasutatud sümbolid ja värvid (hõbe asendatud valgega).
1) Lipu normaalsuurus on 100x160.
(3) Valla vapp ja lipp on Torma valla omand, mida käsutab volikogu ja mille kasutamist korraldab valitsus.
(4) Nii värvilist kui ka must-valget vapi ja lipu kujutist võib kasutada volikogu ja valitsuse dokumentidel, siltidel, suveniiridel jt. trükistel.
(5) Teiste valla füüsiliste ja juriidiliste isikute dokumentidel, trükistel, suveniiridel jt. toodetel võib Torma valla vapi ja lipu kujutist kasutada ainult Torma Vallavalitsuse loal.
(6) Füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kellel on vapi ja lipu kujutise kasutamise õigus, väljastab sümbolite täpsed koopiad vallasekretär.
(7) Vappi kasutatakse valitsuse pitsatil ja tseremoniaalsete dokumentide plommitemplitel.
(8) Torma valla vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on vapp ja äärtel asutuse nimetus.
1) Pitsati läbimõõt on 3,5 cm.
(9) Torma valla vapipitsati hoidmise eest vastutab vallasekretär.
(10) Torma valla vapipitsatit kasutatakse vastavalt Torma Vallavalitsuse asjaajamiskorrale.
(11) Rahvusvahelistel, vabariiklikel ja regionaalsetel üritustel võivad valla lippu kasutada Torma valla ametlik delegatsioon või valda esindavad kollektiivid ja üksikisikud.
(12) Torma valla lipp on välja pandud ruumis, kus toimuvad volikogu istungid.
(13) Valla lipp heisatakse järgmistel juhtudel:
1) alaliselt valitsuse hoonel või lipuvardas;
3) ametlike esinduste vastuvõtul;
4) ülevallalistel pidupäevadel, valla kultuuri- ja spordiüritustel;
5) valitsuse korraldusel muudel juhtudel.
(14) Eesti lipu ja valla lipu samaaegsel heiskamisel peab Eesti lipp olema auväärsemal kohal.
(15) Valla vapi ja lipu etalone säilitatakse vallavalitsuses.
(16) Kui valla lipp heisatakse koos Eesti lipuga ning rahvusvahelise organisatsiooni lipuga ja mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, Eesti maakonna, valla, linna või muu lipuga, paigutatakse valla lipp või muu lipp Eesti lipust ja rahvusvahelise organisatsiooni lipust lipurivi tagant vaadatuna vasakule.
(17) Lippude heiskamise ja langetamise eest vastutava isiku määrab vallavanem.
3. peatükk VALLA AURAHA JA VALLA TÄNUKIRJA ANDMISE KORD
§ 8. Torma valla auraha
(1) Torma valla auraha antakse austusavaldusena füüsilistele isikutele Torma vallale osutatud tähelepanuväärsete ja eriliste teenete eest. Auraha võidakse erandkorras anda ka postuumselt.
(2) Auraha antakse igal aastal:
1) pikaajalise väljapaistva ühiskondliku tegevuse eest;
2) eelmisel kalendriaastal avalikkuseni jõudnud väljapaistva tegevuse või saavutuste eest.
(3) Aurahaga kaasneb:
1) tunnistus, mille allkirjastavad Torma Vallavolikogu esimees ja Torma vallavanem. Tunnistus kinnitatakse Torma valla vapipitsatiga ning tunnistusele märgitakse, mille eest auraha on antud;
2) preemia, mille kinnitab igal aastal volikogu eraldi otsusega.
(4) Auraha aluse peale graveeritakse auraha number, andmise aasta ja auraha saaja nimi.
§ 9. Aurahade komisjon
(1) Aurahade Komisjon vaatab läbi tähtajaks laekunud auraha omistamise taotlused ja teeb volikogule ettepaneku aurahade väljaandmise otsustamiseks, korraldab aurahadega autasustatute nimekirja pidamist, aurahade valmistamist, üle andmata jäänud aurahade arvestust ja hoidmist.
(2) Komisjon on 8-liikmeline ja komisjoni esimees on volikogu poolt määratud isik.
§ 10. Auraha taotlemine
(1) Taotlus auraha andmiseks esitatakse kirjalikult komisjonile valla kantselei kaudu auraha andmisele eelneva aasta 15. novembriks.
(2) Auraha andmise taotlusi on õigus esitada kõigil valla asutustel, ettevõtetel, mittetulundusühingutel, auraha senistel saajatel, volikogul ja valitsusel ning vähemalt 10 isikust koosneval kodanikurühmal.
(3) Komisjon vaatab taotlused läbi hiljemalt iga aasta 31. detsembriks.
(4) Komisjon esitab kõik läbivaadatud taotlused volikogule auraha andmise aasta 05. jaanuariks.
§ 11. Auraha andmise otsustamine
(1) Auraha andmise otsustab volikogu oma jaanuarikuu istungil.
(2) Ühele isikule antakse auraha ainult üks kord.
§ 12. Torma valla tänukiri
(1) Torma valla tänukirjaga autasustatakse:
1) Torma valla inimesi, kes on oma töös saavutanud valla või maakonna tasandil silmapaistvaid tulemusi või kes on kohusetundlikult ja pikka aega täitnud oma tööülesandeid, saavutades kõrge kvalifikatsiooni ning autoriteedi oma ala spetsialistide hulgas – nende inimeste juubelisünnipäevade või ametist lahkumise puhul;
2) Torma vallas asuvaid ühinguid, organisatsioone, seltse ja muid mittetulunduslikke ühendusi – nende tegevuse eest valla elanikkonna ühistegevuse arendamisel või nende juubelitähtpäevade puhul;
3) Torma valla allasutusi – nende tegevuse juubelitähtpäevade puhul;
4) üksikisikuid, juriidilisi isikuid, mittetulunduslikke ühendusi ja teisi organisatsioone ning asutusi – ühekordse silmapaistva saavutuse eest maakonna või kohaliku probleemi lahendamisel.
(2) Füüsiliste isikute juubelisünnipäevad on 50., 60. sünnipäev, edasi iga viie aasta järel.
(3) Juriidiliste isikute juubelitähtpäev on 10. aasta, edasi iga kümne aasta järel (erandina 25, 75, 125 ja 175).
§ 13. Tänukirja taotlemine
(1) Taotlusi tänukirja andmiseks on õigus esitada vallavanemal, valitsuse liikmetel, valla allasutuste juhtidel. Füüsilised ja juriidilised isikud esitavad tänukirja taotlusi eelpoolnimetatute kaudu.
(2) Taotluse esitamiseks täidetakse vormikohane tänukirja taotluse blankett, mis on kättesaadav valla veebilehel www.torma.ee/blanketid all.
(3) Motiveeritud taotlus esitatakse kirjalikult vähemalt 10 päeva enne autasustamist vallavalitsuse kantseleisse.
(4) Taotluses tuleb näidata:
1) autasustamiseks esitatava isiku või ühenduse nimi;
3) tänukirja üleandmise aeg ja koht;
4) taotluse esitamise kuupäev ja taotluse esitaja allkiri;
5) taotluse esitaja nimi ja kontaktandmed.
(5) Valitsus peab võtma seisukoha kõikide esitatud taotluste suhtes. Otsusest teatatakse taotluse esitajale.
§ 14. Tänukirja vormistamine ja kätteandmine
(1) Tänukirja andmise kohta vormistatakse valitsuse korraldus. Korralduses tuuakse ära tänukirja saaja nimi ja tänukirja andmise põhjendus.
(2) Tänukirjale kirjutab alla vallavanem. Allkiri kinnitatakse Torma valla pitsatiga.
(3) Tänukirja üleandmise aeg ja koht valitakse vastavalt taotlusele. Tänukirja annab üle vallavanem või tema poolt volitatud isik (abivallavanem).
(4) Ühele isikule võib tänukirja anda mitmel korral.
(5) Koos tänukirjaga võib isikule vastavalt valitsuse korraldusele anda ka kingituse või rahalise preemia.
4. peatükk TORMA VALLA HEAKORRAKONKURSS KAUNIS KODU
(1) Osaleda Vabariigi Presidendi algatatud kodukaunistamise liikumises.
(2) Väärtustada inimeste kodukaunistamisel tehtud tööd, selgitada välja ja tunnustada parimaid.
(3) Tõsta heakorra taset elamute, tootmishoonete, ettevõtete ja asutuste ümbruses, samuti külades ja vallas tervikuna.
§ 16. Osavõtu tingimused
(1) Konkursil osalevad valla territooriumil asuvad suvekodud ja pereelamud krundi suurusega kuni 5000 m2; pereelamud krundi suurusega üle 5000 m2; korterelamud; ühiskondlikud hooned, objektid ja ettevõtted.
(muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(2) Ettepanekuid kandidaatide esitamiseks konkursile võivad teha külavanemad, seltsid, asutused, ettevõtjad, vallakodanikud, teatades sellest kirjalikult või suuliselt vallavalitsusse hiljemalt 15. maiks.
(3) Komisjon valib esitatud kandidaatide hulgast esimesel ülevaatusel ajavahemikus 16. mai kuni 15. juuni välja konkureerima jäävad objektid. Kordusülevaatus tehakse sügisel septembrikuus.
§ 17. Konkursi korraldamine
(1) Konkursi viib läbi vallavalitsuse poolt moodustatud 5-liikmeline komisjon. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(2) Komisjon teatab konkursist osavõtjatele objekti külastamise aja.
(3) Konkurss viiakse läbi järgmistes gruppides:
1) suvekodud ja pereelamud krundi suurusega kuni 5000 m2 ja pereelamud krundi suurusega üle 5000 m2;
2) kehtetu (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
3) korterelamud;
4) kehtetu (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
5) ühiskondlikud hooned, objektid ja ettevõtted; (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
6) kehtetu (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(4) Komisjon teeb kokkuvõtted ja esitab need volikogule kinnitamiseks.
(5) Sobiva kandidaadi puudumisel jäetakse vastavas kategoorias auhind välja andmata.
(6) Eelnevate aastate heakorrakonkursi võitnuid saab uuesti konkursile esitada viie aasta möödumisel nende parimaks tunnistamisest. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012).
§ 18. Hindamise alused
(1) Hindamisel arvestab komisjon esimeses järjekorras objekti terviklikku üldmuljet, üksikute kujunduselementide kokkusobivust, loodusliku omapära arvesse võtmist ja selle oskuslikku kasutamist.
(2) Hindamine toimub 100 punkti süsteemis, vastava punktisüsteemi alusel.
(3) Elamu hindamisel kasutatav punktisüsteem:
1) Terviklik ruumimõju - 12 punkti
1.1 vormide kokkusobivus – 2 punkti
1.2 harmoonilisus ja kontrastsus – 2 punkti
1.3 lahenduse idee originaalsus – 2 punkti
1.4 otstarbekohasus – 2 punkti
1.5. ruumi ja pinna kasutus - 2 punkti
1.6. koha omapärasuste ja võimaluste kasutamine – 2 punkti.
2) Heakord - 36 punkti
2.1hoonete korrastus - 10 punkti
2.2 ehitiste värvilahendus – 5 punkti
2.3 teede seisund ja sobivus – 5 punkti
2.4 teeäärte hooldamine ja kujundamine - 5 punkti
2.5 tarade, piirete, väravate seisukord ja sobivus – 6 punkti
2.6 heakord väljaspool krunti – 5 punkti.
3) Haljastus ja selle seisund - 19 punkti
3.1 muru – 8 punkti
3.2 lilled – 5 punkti
3.3 ilupuud ja -põõsad, rohttaime – 6 punkti.
4) Väikevormid, nende seisund - 25 punkti
4.1 lipumast – 5 punkti
4.2 peremärk, viidad, sildid, logo – 4 punkti
4.3 skulptuurid ja pilgupüüdjad – 4 punkti
4.4 veesilmad, basseinid, voolav vesi – 4 punkti
4.5 aiamööbel, väikehooned, lehtlad – 4 punkti
4.6 välisvalgustus, illumineerimine – 4 punkti.
5) Keskkonnahoiak - 8 punkti
5.1 linnupesakastid – 2 punkti
5.2 jäätmete komposteerimine, jäätmekäitlus – 3 punkti
5.3 puhta- ja reovee käitluse korraldamine – 3 punkti.
(4) Ühiskondlike hoonete, objektide ja ettevõtete punktisüsteem: (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
1) üldilme, lipumast - 30 punkti
2) hooned, ehitised - 25 punkti
3) teed, piirded - 15 punkti
4) haljastus - 30 punkti
(5) Ülevaatuse tulemused vormistab komisjon protokollina. Protokoll koos autasustamise esildisega esitatakse detsembrikuu volikogule kinnitamiseks. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
§ 19. Autasustamine
(1) Hindamistulemuste alusel autasustatakse iga grupi kaunimat.
(2) Parimaks tunnistatud objekte autasustatakse valla tänukirjaga ja preemiaga. Volikogu kinnitab igal aastal preemia suuruse.
(3) Autasude üleandmine toimub Torma valla Eesti Vabariigi aastapäeva üritusel.
(4) Maakonnakomisjonile esitatakse autasustamiseks eelmise aasta konkursi „Kaunis kodu” võitjad.
(5) Konkursi “Kaunis kodu” tulemused avaldatakse valla veebilehel ja Torma Valla Teatajas.
5. peatükk VOLIKOGU ESIMEHE JA ASEESIMEHE VALIMISE KORD, VOLIKOGU TÖÖKORD
§ 20. Volikogu esimees ja aseesimees
1) korraldab volikogu tööd, kutsub kokku ja juhatab volikogu eestseisuse koosolekuid, volikogu istungeid ning korraldab istungite ettevalmistamist läbi vallakantselei;
3) täidab muid talle seaduse, põhimääruse ja teiste õigusaktidega pandud ülesandeid;
4) annab volikogu alatistele ja ajutistele komisjonidele ülesandeid ja kontrollib nende täitmist.
(2) Volikogul on üks aseesimees. Volikogu aseesimees asendab volikogu esimeest tema äraolekul või volituste peatumisel. Aseesimees täidab muid talle õigusaktidega pandud ülesandeid.
§ 21. Volikogu esimehe valimine
(2) Volikogu esimees valitakse volikogu liikmete seast salajase hääletamise teel volikogu koosseisu häälteenamusega. Salajase hääletamise tagamiseks ei ole nõutav hääletuskabiin, kui hääletuse salajasuse tagamine on võimalik muul viisil.
(3) Volikogu esimehe kandidaadi ülesseadmine:
3) kandidaadid võivad esitada enesetaanduse kuni nimekirja sulgemise otsustamiseni volikogu poolt;
4) nimekirja sulgemise otsustab avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega volikogu;
5) kui volikogu ei otsusta teisiti, tutvustab kandidaatide nimekirjas olev isik end pärast nimekirja sulgemist kuni 15 minutilises sõnavõtus ja volikogu liikmel on õigus esitada kandidaadile üks küsimus.
(4) Volikogu esimehe valimisel on volikogu liikmel üks hääl.
(5) Volikogu esimehe valimise korraldamisel valla valimiskomisjoni poolt valmistatakse ette hääletussedelid, viiakse läbi salajane hääletamine ning valimistulemused tehakse kindlaks valimiskomisjoni otsusega. Volikogu esimehe valimise korraldamisel häältelugemiskomisjoni poolt valmistatakse ette hääletussedelid, viiakse läbi salajane hääletamine ning valimistulemused tehakse kindlaks häältelugemiskomisjoni protokolliga, millele kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed.(muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(6) Volikogu esimeheks valituks osutub kandidaat, kes saab volikogu koosseisu häälteenamuse.
(7) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine samal volikogu istungil kahe esimeses voorus enam hääli saanud kandidaadi vahel. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat volikogu koosseisu häälteenamust, esitatakse uued kandidaadid ja viiakse läbi uus valimine järgmisel volikogu istungil.
§ 22. Volikogu aseesimehe valimine
(1) Volikogu aseesimees valitakse volikogu liikmete seast salajase hääletamise teel volikogu koosseisu häälteenamusega. Aseesimees valitakse eraldi valimisprotseduuri käigus. Volikogu aseesimehe valimise läbiviimist juhatab vallavolikogu esimees. Aseesimehe valimine toimub volikogu esimehega ühtsetel alustel. Hääletamiskomisjonina viib valimisprotseduuri läbi volikogu poolt valitud häältelugemiskomisjon. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
Kehtetu (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
§ 24. Volikogu istung
(2) Kinniseks kuulutatud volikogu istungist võtavad osa volikogu liikmed, vallavanem ja vallasekretär. Valitsuse liikmete ja ametnike osavõtu kinnisest istungist otsustab volikogu istungi juhataja ettepanekul.
(3) Volikogu istungid toimuvad üks kord kuus. Juulikuus volikogu istungeid et toimu.
(4) Volikogu istungi kutsub kokku ja juhatab volikogu esimees või aseesimees kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses ja käesolevas põhimääruses kehtestatud korras. Volikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku ja juhatab kuni esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees.
(5) Kutse volikogu istungi kokkukutsumise kohta, milles on ära näidatud istungi toimumise aeg, koht ja arutlusele tulevad küsimused, tehakse volikogu liikmetele teatavaks vallakantselei kaudu neli tööpäeva enne volikogu istungit. Kutse edastatakse volikogu liikmetele e-posti teel ning eelnõud avaldatakse valla veebilehel www.torma.ee. Kutsele lisatakse volikogu õigusaktide eelnõud ning vajadusel nende seletuskirjad.(muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(6) Vallakantseleile sellekohase avalduse esitanud volikogu liikmele saadetakse materjalid posti teel.
(7) Volikogu liige, kes ei saa istungist osa võtta, informeerib sellest vallasekretäri.
(8) Volikogu istungit võivad kõik istungile lubatud isikud salvestada volikogu istungil osalevate liikmete enamuse nõusolekul, kuid raadio- ja teleülekannete, foto-, video- ja fonosalvestuste tegemine ei tohi segada volikogu istungi läbiviimist või volikogu liikmete tööd. Kinniseks kuulutatud volikogu istungist salvestust ei tehta. Protokollimiseks tehtavat salvestust säilitatakse 2 kuud. Salvestust ei väljastata. Käesolevas lõikes toodud kooskõlastamise nõue ei kehti istungi protokollimiseks tehtavate salvestuste kohta.
§ 25. Volikogu istungi ettevalmistamine
(1) Volikogu komisjonid valmistavad päevakorda esitatavad eelnõud ette ja esitavad need vallasekretärile 15 tööpäeva enne volikogu istungit. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(2) Kehtetu (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
6) eelnõu esitaja, allkiri, esitamise kuupäev, koostaja nimi ning soovitatav nimekiri, keda kutsuda istungile ja kellele saata määrus või otsus.
(4) Eelnõule võivad olla lisatud ka muud esitaja poolt vajalikuks peetavad materjalid (eksperthinnangud jms), vajadusel lisatakse eelnõule muudatusettepanekute koondtabel koos komisjonide ja valitsuse arvamusega. Eelnõu seletuskirja blankett on kättesaadav valla veebilehel www.torma.ee/blanketid all.
(5) Eelnõu peab olema normitehniliselt ja keeleliselt korrektne. Volikogu liikme, komisjoni, fraktsiooni, valitsuse või vallaelanike algatatud eelnõus keeleliste või normitehniliste puuduste esinemisel kõrvaldab vallakantselei kooskõlastatult eelnõu algatajaga nimetatud puudused enne eelnõu päevakorra kavva võtmist.
(6) Volikogu istungile saab vastuvõtmiseks esitada õigusaktide eelnõud, mis vajadusel arutatakse eelnevalt läbi vastavas volikogu komisjonis.
(7) Eelnõu algatajal on õigus tema poolt algatatud eelnõu volikogus menetlemise ajal, välja arvatud eelarve eelnõu, igal etapil tagasi võtta, mille tagajärjel see eelnõu langeb välja volikogu menetlusest. Umbusaldusavalduse eelnõu tagasi võtta ei saa.
(8) Päevakorra eelnõus märkimata küsimusi võib volikogu erandkorras lülitada päevakorda volikogu koosseisu poolthäälteenamusega, kusjuures eelnõu kirjalik tekst koos lisamaterjalidega peab olema eelnevalt esitatud vallasekretärile 4 tööpäeva enne istungit. Määruse eelnõule tuleb lisada ka seletuskiri käesoleva paragrahvi lõike kolm kohaselt.
(9) Eelnõu, mida volikogu menetleb mitmel lugemisel, võidakse anda arutamiseks volikogu istungile uue terviktekstina, arvestades tehtud muudatusi.
§ 26. Õigusaktide algatamise õigus
(1) Vallaelanikel on õigus teha algatusi õigusaktide vastuvõtmiseks, muutmiseks või kehtetuks tunnistamiseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud korras.
(2) Algatus esitatakse valitsusele vastava eelnõuna, millele lisatakse allkirjadega varustatud algatuse esitajate nimekiri.
(3) Eelnõu vastuvõtmist kinnitab vallasekretär oma allkirjaga.
(4) Kui algatatud küsimus kuulub volikogu pädevusse, esitab valitsus selle ühe kuu jooksul volikogule lahendamiseks koos omapoolse seisukohaga.
(5) Algatuse esitajate esindajal on õigus osaleda algatuse arutelul volikogus või valitsuses, mille arutelust ka temale teatatakse.
(6) Kui volikogu või valitsus jätab antud õigusakti muutmata või tühistamata, on taotlejal õigus pöörduda küsimuse lahendamiseks kohtusse.
§ 27. Volikogu istungi läbiviimine
(1) Volikogu liikmete kohalolekut kontrollitakse istungi alguses. Iga istungil osalev volikogu liige annab oma allkirja osavõtulehele, mis lisatakse istungi protokollile. Juhul kui volikogu liige hilineb istungile või lahkub enne selle lõppu, fikseeritakse kellaaeg istungi protokollis.
(2) Volikogu istungist võtavad sõnaõigusega osa vallavalitsuse liikmed ja teised istungile kutsutud isikud. Sõna andmise otsustab istungi juhataja sõnavõttudeks määratud ajal. Volikogu istungil viibivatele kodanikele sõna andmise otsustab istungi juhataja.
(3) Volikogu on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab osa üle poole volikogu koosseisust. Kui 30 minuti jooksul pole kvoorumi puudumise tõttu võimalik istungit alustada, jäetakse istung pidamata ja määratakse uus istungi toimumise aeg.
(4) Kui volikogu esimees ja aseesimees istungilt puuduvad või enesetaandamise tõttu ei saa istungit juhatada, juhatab seda vanim kohalviibiv volikogu liige. Istungi protokollimist korraldab valla kantselei.
(5) Volikogu istung kestab kuni kolm tundi, kui volikogu ei otsusta teisiti. Volikogu istungil on iga 1,5-tunnise töö järel vaheaeg kuni kümme minutit kui volikogu ei otsusta teisiti.
(6) Volikogu arutab istungil vaid päevakorda lülitatud ja kehtestatud korras ettevalmistatud küsimusi.
(7) Volikogu istungi avamine hõlmab järgmisi toiminguid:
1) kutsutud külalistest teatamine;
2) päevakorra kinnitamine.
(8) Protestid päevakorra kohta esitatakse koheselt enne päevakorra kinnitamist.
(9) Pärast ettepanekute ja protestide läbiarutamist kinnitatakse päevakord poolthäälteenamusega. Kui päevakorda ei kinnitata, paneb istungi juhataja kõik punktid ükshaaval hääletamisele. Küsimuste väljaarvamine otsustatakse poolthäälteenamusega.
(10) Pärast päevakorra kinnitamist kuulatakse ära volikogu liikmete, valitsuse liikmete, fraktsioonide ja komisjonide avaldused, mille kestus ei tohi ületada kolme minutit. Avalduse tekst tuleb esitada kirjalikult, mis lisatakse istungi protokollile.
(11) Volikogu õigusakti eelnõu arutelu koosneb ettekandest, kaasettekandest, küsimustest ning nendele vastamisest, sõnavõttudest, ettekandja ja kaasettekandja lõppsõnast. Küsimusi saab esitada peale ettekande ja kaasettekande ärakuulamist. Küsimus esitatakse lühidalt ja konkreetselt.
(12) Volikogu võib poolthäälte enamusega piirata päevakorrapunkti arutamise aega.
(13) Päevakorraküsimuse arutamine algab eelnõu või küsimuse algataja ettekandega.
(14) Küsimuse esitamisest ja sõnavõtusoovist teatatakse istungi juhatajale käetõstmisega. Sõna antakse taotlemise järjekorras.
(15) Volikogu istungi juhataja võtab sõna üldises korras.
(16) Igas päevakorrapunktis on volikogu liikmel õigus kolmele küsimusele ja ühele sõnavõtule. Küsimusi saab esitada ainult ettekandjale ja kaasettekandjale. Ettekandja võib vajaduse korral vastamise delegeerida mõnele teisele volikogu liikmele, komisjoni liikmele või valitsuse liikmele.
(17) Küsimuste, sõnavõttude ja repliikide järjekorra otsustab istungi juhataja. Istungi juhataja katkestab ettekande, kaasettekande, küsimuse või sõnavõtu teemast ilmse kõrvalekaldumise või ajalimiidi ületamise korral.
(18) Volikogu istungi läbiviimisel:
2) sõnavõtuks antakse arutatavas päevakorrapunktis kuni 5 minutit;
3) küsimusele vastamiseks kuni 3 minutit;
4) ettekandjal ja kaasettekandjal on õigus lõppsõnale kestusega kuni 3 minutit;
5) istungi juhatajal on õigus anda ettekandjale ja kaasettekandjale 3 minutit ning sõnavõtjale 1 minuti lisaaega;
6) Volikogu fraktsioonil on õigus ühe päevakorra punkti arutamise juures paluda ühte vaheaega kuni 10 minutit.
(19) Nimetatud piirangud ei kehti kirjalike ja protseduuriliste ettepanekute kohta. Ettekandeks ja kaasettekandeks võib pikemat aega lubada ainult enne sõna andmist ettekandja või kaasettekandja põhjendatud taotlusel. Lubamise otsustab istungi juhataja enne sõnavõtu algust.
(20) Istungi lõpul on volikogu liikmel kirjaliku taotluse alusel õigus sõnavõtuks vabal teemal kuni kolm minutit. Kirjalik taotlus antakse istungi juhatajale üle enne päevakorra kinnitamist.
(21) Volikogu võib küsimuse arutamise katkestada arutelu igas staadiumis. Protokolli kantakse sel juhul otsus arutelu jätkamise aja kohta.
(22) Pärast lõppsõna paneb istungi juhataja eelnõu hääletusele.
(23) Kui päevakorraküsimuste arutamiseks määratud aeg on ammendatud, otsustab volikogu kohalolijate häälteenamusega, kas katkestada küsimuse arutamine, jätkates seda järgmisel istungil, või muuta päevakorra ajakava.
(24) Istungi juhataja teeb teatavaks istungi otsustuse ning kui viidi läbi hääletamine, siis ka hääletamistulemused.
1) Õigus hääletamise tulemusi vaidlustada on volikogu liikmel koheselt. Kordushääletamise läbiviimise otsustab volikogu. Hilisemaid proteste ei arvestata. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
2) Volikogu otsustused fikseerib istungi juhataja haamrilöögiga.(muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(25) Volikogu võib töökorralduslikes küsimustes vastu võtta istungi protokolli kantavaid otsuseid.
(26) Vajaduse korral võidakse läbi viia elektrooniline istung kiireloomuliste ja oluliste üksikküsimus(t)e lahendamiseks. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
1) Elektroonilise istungi läbiviimist korraldab volikogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Võimaluse korral võidakse teadaoleva elektroonilise istungi toimumise aeg leppida kokku volikogu istungil.
2) Kui volikogu istungi korraldamise vajadus tekib hiljem, teavitatakse eelnevalt telefoni teel volikogu liikmeid ja eelnõu(d) saadetakse e-mailiga. Kui volikogu liikmel ei ole võimalik elektroonilisest istungist osa võtta, teatab sellest kohe pärast telefoni teel volikogu istungi toimumise kohta informatsiooni saamist ning sellisel juhul ta hääletamisest osa ei võta. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
3) Elektrooniline istung viiakse läbi eelnõu(de) esitamisel ühe päeva jooksul.
4) Hääletamisel annab volikogu liige oma poolt või vastu hääle. Juhul kui volikogu liige jääb erapooletuks peab ta saatma vastuskirja, et jääb erapooletuks.(muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
5) Otsustus vormistatakse hääletusele järgnenud tööpäeva jooksul. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
6) Volikogu erakorralise istungi kutsub volikogu esimees või aseesimees kokku volikogu esimehe, revisjonikomisjoni, vallavanema, vallavalitsuse või vähemalt neljandiku volikogu koosseisu ettepanekul, nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks. Erakorralise istungi kokkukutsumise ettepaneku tegijad esitavad koos ettepanekuga ka kirjaliku põhjenduse erakorralise istungi kokkukutsumiseks. Erakorraline istung kutsutakse kokku hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast nõudmise registreerimist vallavalitsuse kantseleis. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(27) Volikogu istungi lõpetab pärast päevakorra ammendumist istungi juhataja sõnadega “istung on lõppenud”.
(28) Volikogu istungil otsustatu kohta informatsiooni ajakirjandusele ja meediale annab volikogu esimees või tema poolt volitatud isik.
(1) Volikogu liige on kohustatud taandama ennast sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest (v.a isikuvalimised ja ametisse kinnitamised), mis puudutab:
1) teda isiklikult, tema lähisugulast või hõimlast;
2) juriidilise isiku majandushuve, kui juriidiliseks isikuks on:
2.1 täisühing, mille osanik on volikogu liige või tema lähisugulane või -hõimlane;
2.2 usaldusühing, mille täisosanik või usaldusosanik on volikogu liige või tema lähisugulane või -hõimlane;
2.3 osaühing, mille osanik või juhatuse või nõukogu liige on volikogu liige või tema lähisugulane või -hõimlane;
2.4 aktsiaselts, mille aktsionär või juhatuse või nõukogu liige on volikogu liige või tema lähisugulane või -hõimlane;
2.5 tulundusühistu, mille juhatuse või revisjonikomisjoni liige on volikogu liige või tema lähisugulane või -hõimlane;
2.6 muu eraõiguslik juriidiline isik, mille juht- või järelevalveorgani liige on ametiisik või tema lähisugulane või -hõimlane.
(2) Ettepaneku enesetaandamiseks võib volikogu liikmele teha teine volikogu liige.
(3) Enesetaandamisest teatab volikogu liige enne nimetatud päevakorrapunkti arutamist. Vastav märge fikseeritakse volikogu istungi protokollis. Selles päevakorrapunktis volikogu liige sõna ei võta ja hääletamises ei osale.
(4) Käesolevat paragrahvi kohaldatakse ka valitsuse liikmele.
§ 29. Eelnõude lugemine
(2) Mitmele lugemisele pannakse:
1) valla eelarve;
2) valla arengukava vastuvõtmine ja muutmine; (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
3) valla põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(3) Esimesel lugemisel ei saa otsust vastu võtta alternatiiveelnõu(de) olemasolul. Sellisel juhul pannakse pärast läbirääkimisi eelnõud hääletamisele ja enim hääli saanud eelnõu võetakse teisel lugemisel aluseks.
(4) Volikogu määruste eelnõude puhul, mis nõuavad täiendavaid kulutusi, on vajalik eelnevalt kuulata ära vallavalitsuse seisukoht.
(5) Volikogu otsusel võib ühel istungil teha ühe eelnõu mitu lugemist. Juhul kui loetakse ühte eelnõud istungil mitu korda, peab iga lugemise vahel olema vähemalt 10- minutiline vaheaeg.
(6) Eelnõu lugemise katkestamise või saatmise järgmisele lugemisele otsustab volikogu poolthäälte enamusega.
§ 30. Volikogu fraktsioon
(1) Volikogu fraktsioon koosneb vähemalt kolmest volikogu liikmest, kes ühinevad käesoleva paragrahvi lõikes 2 kehtestatud korras. Volikogu liige võib kuuluda ainult ühte fraktsiooni.
(2) Volikogu fraktsiooni moodustamise otsus, mis on allkirjastatud kõigi fraktsiooni liikmete poolt ning milles on ära näidatud fraktsiooni nimetus, esimees ja aseesimees (aseesimehed), edastatakse koos fraktsiooni registreerimise avaldusega volikogu esimehele. Fraktsioon loetakse registreerituks vastava avalduse registreerimisest volikogu istungil volikogu esimehe poolt.
6. peatükk VOLIKOGU KOMISJONIDE MOODUSTAMINE, NENDE ESIMEESTE JA ASEESIMEESTE VALIMISE KORD, TEGEVUSVALDKONNAD
§ 31. Volikogu komisjonid
(1) Volikogu võib moodustada nii alalisi kui ka ajutisi komisjone.
(2) Komisjonid moodustatakse vallaelu tähtsamate valdkondade arengu kavandamiseks ja probleemide lahendamiseks.
(3) Volikogu kinnitab komisjoni põhimääruse, milles määratakse kindlaks komisjoni pädevus ja töökord.
(4) Komisjoni ettepanekud ja seisukohad on volikogu ja valitsuse õigusaktide vastuvõtmisel soovitusliku ja/või nõuandva iseloomuga.
(5) Komisjon kuulab vajadusel ära vastava spetsialisti seisukoha arutatava küsimuse kohta.
(6) Komisjon töötab välja komisjoni tööplaani ja esitab volikogule õigusaktide eelnõud.
(7) Komisjonil on õigus:
1) teha ettepanekuid volikogu istungi päevakorra, volikogu ja teiste komisjonide menetluses olevate volikogu õigusaktide eelnõude kohta;
3) saada valitsuselt komisjoni menetluses oleva küsimusega seotud täiendavaid dokumente ja teavet;
4) kaasata oma töösse asjatundjaid ja tellida ekspertiise, kooskõlastades selle eelnevalt volikogu esimehega.
(8) Komisjoni koosolekust võib sõnaõigusega osa võtta komisjoni mittekuuluv volikogu liige või valitsuse liige. Teiste isikute kutsumise komisjoni koosolekule ja neile sõnaõiguse andmise otsustab koosoleku kokkukutsuja.
(9) Volikogu võib moodustada ajutisi komisjone ühekordsete kindlapiiriliste probleemide lahendamiseks ja sellelaadsete ülesannete täitmiseks.
(10) Volikogu õigusaktis, millega moodustatakse ajutine komisjon, sätestatakse selle koosseis, ülesanded, volituste ulatus ja kestus.
(11) Ajutine komisjon töötab samade põhimõtete ja reeglite alusel kui alaline komisjon.
§ 32. Komisjoni esimeeste ja aseesimeeste valimine
(1) Komisjonide esimehed ja aseesimehed valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel. Teised komisoni liikmed kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(2) Komisjonide esimehed ja aseesimehed valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel. Teised komisjoni liikmed kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(3) Ülesseatud kandidaat annab nõusoleku kandideerimiseks.
(1) Revisjonikomisjon moodustatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud korras ja täidab kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest tulenevaid ülesandeid.
(11) Revisjonikomisjoni liige peab vastama audiitortegevuse seaduse § 100 lõikes 2 sätestatule. Kui vallavolikogu liikmetest revisjonikomisjoni liikmed ei vasta audiitortegevuse seaduse kehtestatud nõuetele, kinnitatakse revisjonikomisjoni liikmeks muu nõuetele vastav isik, arvestades audiitortegevuse seaduses § 100 lõikes 2 sätestatud. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(2) Revisjonikomisjon kontrollib Torma Vallavalitsuse ja valla asutuste tööd volikogu poolt kinnitatud kontrollimiste plaani või volikogu otsuste alusel.
(3) Kontrollimisi viivad läbi revisjonikomisjoni liikmed, kaasates vajadusel valitsuse ametnikke ja asjatundjaid. Revisjonikomisjoni esimehe ülesandeks on kontrolliülesande vormistamise, kontrollimise läbiviimise, kontrolli tulemuste vormistamise ning komisjoni ja volikogu otsuse eelnõu ettevalmistamise korraldamine.
(4) Kontrolli alustamiseks informeerib kontrollija vähemalt 10 tööpäeva enne kontrolli teostama asumist talle antud ülesandest kontrollitava vallaasutuse juhti ja esitab asutuse juhile kontrolliülesande koopia. Kontrollitava asutuse juht on kohustatud looma kontrollijale töötingimused ja vajadusel määrama teenistuja, kes osutab kontrolli läbiviimisel organisatsioonilist ja tehnilist abi.
(5) Kontrollijal on õigus talle antud ülesande täitmiseks:
4) kontrollimise takistamise korral nõuda asutuse juhilt takistuse kõrvaldamist ja vajadusel informeerida sellest revisjonikomisjoni või volikogu esimeest.
(6) Kontrolliülesande täitmisel kontrollija:
1) peab puuduste avastamisel, mille jätkumine või kordumine võib tekitada olulist kahju või oluliste seaduserikkumiste ilmnemisel sellest koheselt informeerima asutuse juhti ja vajadusel koostama vaheakti ning esitama selle kontrolliülesande andjale;
3) kohustub kasutama kontrollimise käigus talle teada saanud andmeid ainult kontrollimise huvides ning mitte edastama neid kolmandatele isikutele;
(7) Kontrollitulemuste kohta vormistab kontrollija akti, mis peab vastama haldusdokumentidele kehtestatud nõuetele. Aktis näidatakse ära kontrollitava asutuse nimetus, alluvus, kontrollitud küsimus ja periood, sel ajal asutuse juhina ja pearaamatupidajana töötanud ametiisikud, kontrollija ja läbiviimise aeg. Aktile kirjutab alla kontrollija.
(8) Akt peab sisaldama sõltuvalt ülesandest ja kontrollimise tulemustest:
1) viidet õigusaktidele, mis reguleerivad kontrollitud valdkonda;
2) tegeliku olukorra kirjeldust, sooritatud tehingute ja asutuse tegevuse vastavust riigi ning Torma valla õigusaktidele;
3) asutuse käsutada ja kasutada olevate materiaalsete ja rahaliste vahendite kasutamise õigsust, otstarbekust ning sihipärasust;
4) raamatupidamise arvestuse ja aruandluse tõepärasust;
5) järeldust otsese kahju või saamata jäänud tulu kohta.
(9) Majandusliku kahju ilmsikstulekul tuuakse aktis välja selle rahaline suurus, kahju arvutamise metoodika, tekkimise põhjused ja sellega seotud ametiisikud. Õigusaktide rikkumise korral näidatakse ära, millist õigusakti ja mis osas on rikutud.
(10) Akti üks eksemplar esitatakse allkirja vastu kontrollitud asutuse juhile, kes viie päeva jooksul peab esitama seletuskirja. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(11) Kontrollija võib aktile lisada omapoolseid ettepanekuid puuduste kõrvaldamiseks ja kontrollitava asutuse töö parandamiseks.
(12) Komisjon arutab kontrollitulemused läbi ja võtab vastu otsuse. Kontrollitud asutuse juhil on õigus võtta osa küsimuse arutamisest komisjonis ja anda seal omapoolseid selgitusi. Kontrollimise käigus selgunud asjaolusid ja andmeid ei avalikustata enne revisjonikomisjoni vastavat otsust.
(13) Komisjon saadab akti ja komisjoni otsuse valitsusele, kes võtab oma seisukoha ning esitab selle kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
§ 34. Komisjoni tegutsemisvõimetus
(1) Volikogu komisjon on tegutsemisvõimetu, kui komisjon ei ole kahel korral järjest täitnud tähtaegselt talle antud ülesannet või ei ole pidanud otsustusvõimelisi koosolekuid kolme järjestikuse töökuu jooksul.
(2) Komisjoni tegutsemisvõimetuse korral teeb volikogu esimees volikogule ettepaneku valida uus komisjon.
7. peatükk VALLAVANEMA VALIMISE JA VALITSUSE MOODUSTAMISE KORD NING VALITSUSE TÖÖKORD
(1) Vallavanemaks võib volikogu valida teovõimelise Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt kõnes ja kirjas ning kes vastab teenistujale esitatavatele nõuetele.
(2) Vallavanema valimine viiakse läbi ühe kuu jooksul:
1) volikogu uue koosseisu esimese istungi päevast arvates;
2) vabaks jäänud vallavanem ametikoha täitmiseks.
(3) Volikogu valib vallavanema oma volituste ajaks salajasel hääletamisel. Igal volikogu liikmel on valimisel üks hääl.
(4) Vallavanema kandidaadi seab üles volikogu liige. Kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse suuline ettepanek volikogu esimehele. Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt nende ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel.(muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(5) Kandidaatide ülesseadmise järjekorra alusel tutvustab nimekirjas olev isik end ja oma nägemust valla juhtimisel. Volikogu liikmel on õigus esitada kandidaadile üks küsimus.
(6) Pärast nimekirja sulgemist valitakse avalikul hääletamisel vähemalt kolmeliikmeline hääletamiskomisjoni, kes valib oma liikmete hulgast komisjoni esimehe. Hääletamiskomisjon valmistab ette hääletamissedelid, viib läbi salajase hääletamise ja koostab protokolli hääletamistulemuste kohta. Protokollile kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed. Hääletamiskomisjoni esimees teeb teatavaks hääletamistulemused.
(7) Vallavanemaks osutub valituks kandidaat, kes saab volikogu koosseisu häälteenamuse.
(8) Kui ükski kandidaatidest ei saa esimeses hääletusvoorus nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine samal volikogu istungil kahe esimeses voorus enam hääli saanud kandidaadi vahel. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat volikogu koosseisu häälteenamust, esitatakse uued kandidaadid ja viiakse läbi uus valimine järgmisel volikogu istungil.
(9) Valimistulemused vormistatakse volikogu otsusega.
(10) Volikogu võib vallavanema kandidaadi leidmiseks välja kuulutada ka avaliku konkursi.
(2) Vallavanema äraolekul lähevad kõik vallavanema õigused ja kohustused üle vallavanema asendajale.
(3) Vallavanema äraolek vormistatakse vallavanema käskkirjaga, v.a. vallavanema ajutise töövõimetuse aeg või muud ettenägematud asjaolud.
(4) Vallavanemat asendav isik kirjutab õigusaktidele ja muudele valitsuse dokumentidele alla oma ametinimetuse, lisades sellele sõnad “vallavanema ülesannetes”. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
§ 37. Valitsuse moodustamine
(2) Valitsuse liikmete arvu määrab volikogu vallavanema ettepanekul, kuid mitte vähem kui viis liiget.
(3) Vallavanem esitab hiljemalt kahe nädala jooksul arvates vallavanemaks valimisest volikogule kinnitamiseks ettepaneku valitsuse koosseisu kohta. Kõigi valitsuse liikmete kandidaatide nimed esitatakse ühes otsuse eelnõus, millele lisatakse kandidaatide kirjalikud nõusolekud.
(4) Valituse liikmeks võib esitada:
1) Torma valla elaniku;
2) ametniku, kes on teenistuses vallavalitsuses. Ametniku kinnitamisel valitsuse liikmeks või vabastamisel valitsuse liikme kohustustest jätkab ametnik oma teenistust.
(5) Eelnõu arutamine algab vallavanema ettekandega.
(6) Valitsuse liikmete kinnitamise otsus võetakse vastu avalikul hääletusel poolthäälte enamusega.
(7) Volikogu kinnitab valitsuse liikmed vallavanema volituste ajaks.
(8) Valitsuse koosseisu täiendamise või muutmise vajadusel esitab vallavanem volikogule kinnitamiseks täiendavad valitsuse liikmed või valitsuse uue koosseisu.
§ 38. Valitsuse töökord
(1) Valitsuse istungid on kinnised kui valitsus ei otsusta teisiti. Vallavanem või tema asendaja võib kutsuda istungile ka teisi isikuid.
(2) Valitsuse liige, kes ei saa istungil osaleda, on kohustatud sellest informeerima vallasekretäri hiljemalt istungile eelneval tööpäeval.
(3) Valitsuse istungid toimuvad vähemalt 2 korda kuus. Vajaduse korral võidakse läbi viia elektrooniline istung kiireloomuliste ja oluliste üksikküsimus(t)e lahendamiseks. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
1) Elektroonilise istungi läbiviimist korraldab vallavanem, tema äraolekul abivallavanem.
2) Valitsuse istungi liikmeid teavitatakse eelnevalt suuliselt või telefoni teel ja eelnõu(d) saadetakse e-mailiga. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
3) Elektrooniline istung viiakse läbi eelnõu(de) esitamise päeval 4 tunni jooksul.
4) Otsustus vormistatakse pärast hääletustulemuste selgumist. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(4) Õigus nõuda sagedamini valitsuse istungi kokkukutsumist on:
1) valitsuse liikmetel;
3) volikogu komisjonidel;
5) pearaamatupidajal.
(5) Küsimusi valitsuse istungi päevakorda võivad esitada valitsuse liikmed, ametnikud neile ametijuhendiga antud pädevuse piires, volikogu komisjonide esimehed komisjoni otsuse alusel ning vallaelanikud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud korras.
(6) Küsimuse võtmiseks istungi päevakorda on küsimuse algataja kohustatud esitama õigusakti eelnõu koos vajalike põhjenduste ja lisadega.
(7) Valitsusele esitatavate materjalide komplektsuse ning nende õiguspärasuse eest vastutab materjalide esitaja.
(8) Esitatava õigusakti või valitsuse määruse eelnõu peab olema normitehniliselt ja keeleliselt korrektne. Eelnõu seletuskirja blankett on valla veebilehel www.torma.ee/blanketid all.
(9) Eelnõule lisatav seletuskiri peab sisaldama:
1) õigusakti vastuvõtmise vajalikkuse põhjendust;
2) loetelu õigusaktidest, millega on küsimus reguleeritud;
3) loetelu õigusaktidest, mida on vaja tunnistada kehtetuks, tühistada, muuta või täiendada eelnõu õigusaktina vastuvõtmise korral;
4) ülevaadet õigusakti vastuvõtmisest tingitud kulutustest ja nende põhjendust;
5) vajadusel ettepanekut istungile kutsutavate isikute kohta.
(10) Nõuetekohaselt vormistatud materjalid tuleb esitada vallasekretärile elektroonilisel teel hiljemalt 1 tööpäev enne istungi toimumise päeva, hiljemalt kella 10-ks. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(11) Vallasekretäril on õigus valitsusele esitatud õigusakti eelnõu koos põhjendustega esitajale tagasi saata, kui eelnõu on vastuolus kehtivate õigustloovate aktidega või sisaldab ebatäpseid andmeid.
(12) Vallasekretär koostab istungi päevakorra projekti ning esitab selle koos õigusaktide eelnõudega ja juurdekuuluvate materjalidega elektrooniliselt valitsuse liikmetele tutvumiseks hiljemalt üks tööpäev enne istungi algust.
(13) Istungi juhataja ettepanekul arutatakse läbi valitsuse istungile esitatud päevakorra eelnõu ning kinnitatakse lõplik päevakord.
(14) Päevakorra eelnõus märkimata küsimusi võib lülitada erakorraliselt istungi päevakorda valitsuse liikmete poolthäälteenamusega, kusjuures eelnõu kirjalik tekst koos vajalike põhjendustega ja lisadega peab olema esitatud istungi alguseks kõigile valitsuse liikmetele.
(15) Päevakorrapunkti arutamine algab eelnõu ettelugemisega.
(16) Istungi juhataja võib kindlaks määrata ettekannete ja sõnavõttude kestuse, samuti keerukate ja mahukate asjade arutamise korra.
(17) Sõnavõtja või istungi juhataja ettepanekul kantakse sõnavõtu põhiseisukohad istungi protokolli.
(18) Valitsuse istungeid protokollib vallasekretär.
(19) Protokoll vormistatakse ja avalikustatakse Torma valla dokumendiregistris nelja tööpäeva jooksul.
(20) Valitsuse otsustused tehakse istungil osalevate valitsuse liikmete poolthäälteenamusega. Hääletamine on avalik. Kui ükski valitsuse liige eriarvamust otsustuse kohta ei väljenda ja hääletamist ei nõua, loetakse korraldus või määrus vastuvõetuks ühehäälselt.
(21) Valitsuse liige on kohustatud end taandama üksikakti arutamisest ja otsustamisest käesoleva põhimääruse § 28 alustel.
§ 39. Valitsuse komisjonid
(1) Valitsus võib moodustada nõuandva õigusega alalisi ja ajutisi komisjone. Komisjoni otsustused on soovitusliku iseloomuga valitsuse määruste ja korralduste vastuvõtmisel. Komisjonil võib olla ka otsuste langetamise õigus, kui see tuleneb otseselt volikogu või valitsuse õigusaktidest.
(2) Komisjon moodustatakse valitsuse korraldusega, milles määratakse komisjoni ülesanded, esimees ja liikmed ning ülesannete täitmise tähtajad.
(3) Ajutise komisjoni ülesande täitmise tähtajaga kuni üks kuu võib moodustada vallavanem oma käskkirjaga.
(4) Komisjoni liikmeks võib kaasata volikogu liikmeid ja teiste valitsusasutuste teenistujaid.
(5) Komisjonil on õigus pöörduda vallavalitsuse struktuuriüksuste ja halduses olevate asutuste poole tööks vajalike andmete ja dokumentide saamiseks.
(6) Komisjoni töövorm on koosolek. Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas esimees või aseesimees. Otsused võetakse vastu kohalolijate lihthäälteenamusega. Häälte võrdsel jaotumisel on otsustavaks esimehe või aseesimehe hääl.
(7) Komisjonide koosolekute protokollid säilitatakse vallavalitsuse kantseleis.
(8) Komisjoni ülesannete täitmisest annab komisjoni esimees aru valitsusele, vallavanema käskkirjaga moodustatud komisjoni esimees vallavanemale, kui komisjoni moodustamisel ei ole määratud teisiti.
8. peatükk EELARVE KOOSTAMISE, VASTUVÕTMISE, MUUTMISE JA SELLE TÄITMISE ARUANDE LÄBIVAATAMISE JA KINNITAMISE NING AVALIKUSTAMISE KORD
§ 40. Eelarve koostamine
(1) Eelarve koosneb Torma valla eelarveaasta kõigist tuludest, kuludest ja finantseerimistehingutest. Eelarve koostatakse vastavalt rahandusministri poolt kehtestatud tulude, kulude ja finantseerimistehingute eelarveklassifikaatorile.
(2) Eelarve eelnõu koostamise aluseks on valla arengukava ja teised antud valdkonda reguleerivad volikogu õigusaktid.
(4) Eelarve eelnõu koostab valitsus. Valitsus peab tagama tulude täieliku arvelevõtmise nende moodustumise kõikide allikate järgi, samuti kulude otstarbeka ja kokkuhoidliku kindlaksmääramise iga asutuse ja ürituse kohta eraldi kõikide kululiikide lõikes.
§ 41. Alaeelarved
(1) Eelarve liigendub alaeelarveteks. Alaeelarved koostatakse tegevusalade ja valla hallatavate asutuste ning struktuuriüksuste osas tulu-ja kululiikide lõikes. Alaeelarved esitatakse valitsusele hiljemalt 01. oktoobriks.
(2) Mittetulundusühingud, seltsid ja teised kodanike ühendused esitavad taotluse vallaeelarvest toetuse saamiseks vallavalitsusele hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 01. oktoobriks. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
§ 42. Valitsuse kohustused
(2) Valitsus vaatab eelarve määruse eelnõu läbi ja esitab heakskiidetud eelarve eelnõu koos seletuskirja ning vajalike lisamaterjalidega volikogu menetlusse hiljemalt 01. detsembriks. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
§ 43. Eelarve eelnõu lisad
(1) Eelarve eelnõule lisatakse:
§ 44. Eelarve menetlemine
(1) Volikogu komisjonid vaatavad hiljemalt 15. detsembriks eelarve eelnõu läbi ning esitavad oma seisukohad ja ettepanekud kirjalikult valitsusele ning eelarve- ja arengukomisjonile. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(2) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekule, mis tingib kas planeeritud tulude või kulude suurenemise või vähenemise või kulude ümberjaotamise, tuleb ettepaneku algatajal lisada arvestused eelarve tasakaalu tagamiseks ja esitada ettepanek koos lisadega valitsusele ning eelarve- ja arengukomisjonile.
(3) Valitsus ja eelarve- ja arengukomisjon vaatavad koos läbi parandusettepanekud ja esitavad projekti esimeseks lugemiseks.
(4) Lahkarvamuste puhul valitsuse ning eelarve- ja arengukomisjoni vahel esitavad mõlemad volikogule omapoolsed täiendavad selgitused lahkarvamuste kohta.
§ 45. Parandusettepanekute esitamine
(1) Parandusettepanekuid saab esitada 10 tööpäeva jooksul pärast eelarve esimest lugemist volikogus valitsusele ning eelarve- ja arengukomisjonile, kes analüüsivad neid ja esitavad volikogule omapoolse ettepaneku paranduste arvestamiseks või tagasilükkamiseks.
§ 46. Eelarve vastuvõtmine ja jõustumine
(3) Volikogu kinnitab järgmise aasta eelarve vastavalt rahandusministri poolt kehtestatud eelarveklassifikaatori järgi tulud tuluallikate järgi ja kulud administratiivselt tegevusala ja arvestusüksuste viisi üldsummas, tuues välja personalikulud ja investeeringud.
(4) Volikogu poolt vastuvõetud eelarve alusel kinnitab valitsus valla ametiasutuste ning vallavalitsuse hallatavate asutuste eelarved kululiikide lõikes.
(3) Eelarvet täidetakse vastavalt rahandusministri poolt kehtestatud tulude, kulude ja finantseerimistehingute eelarveklassifikaatorile.
(1) Valitsus annab volikogule informatsiooni eelarve täitmise kohta kord kvartalis.
§ 50. Aru andmine
(3) Valitsus esitab iga kuu eelarve täitmise aruande rahandusministeeriumile rahandusministri poolt kehtestatud korras ja tähtajal.
(1) Palgafondi jäägi puhul on alaeelarvete valdajatel õigus käskkirja alusel maksta lisatasusid ja preemiaid.
(1) Majandusaasta aruande koostab valitsus ning esitab selle volikogule kinnitamiseks igal aastal hiljemalt 31. maiks. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(2) Majandusaasta aruande koostamisel lähtutakse raamatupidamise seaduses sätestatud põhimõtetest. Majandusaasta aruande kinnitab volikogu hiljemalt 30. juuniks, kuulates ära revisjonikomisjoni aruande.
(3) Majandusaasta aruanne avalikustatakse valla veebilehel. Torma Valla Teatajas avaldatakse teade majandusaasta aruande avalikustamise kohta.(muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
§ 53. Volikogule esitatava eelarve täitmise aruande lisad
(1) Volikogule esitatava eelarve täitmise aruande lisad on:
5) laenude tagastamise ja intresside tasumise aruanne;
6) kohaliku omavalitsuse üksuse investeeringute aruanne.
(2) Volikogule esitatakse lisaks tegevusaruandele ülevaade valla enamusosalusega äriühingu majandustegevusest.
§ 54. Eelarve muutmine, lisaeelarve
(1) Vajadusel jaotada ümber eelarves määratud kulusid taotleb valitsus eelarve muutmist, esitades eelarve- ja arengukomisjonile sellekohase eelnõu.
(2) Kulude ümberpaigutamist ühe konkreetse alaeelarve piires teeb valitsus oma korraldusega.
(3) Palgamäärade ja struktuuri muudatuste tegemiseks alaeelarves esitavad hallatavate asutuste juhid vastava taotluse valitsusele, kes analüüsib muudatuste vajalikkust ja nende põhjendatuse korral vormistab eelarve muutmise eelnõu ning esitab eelarve- ja arengukomisjonile.
(4) Kulude tegemiseks, milleks eelarves ei ole vahendeid määratud või mille tegemiseks määratud vahenditest ei jätku, koostab valitsus täiendavate kulude katmiseks lisaeelarve ja esitab selle arvamuse andmiseks eelarve- ja arengukomisjonile ning revisjonikomisjonile.
(5) Tulude oluliselt vähemas mahus laekumise korral koostatakse negatiivne lisaeelarve.
(6) Lisaeelarve võib volikogu vastu võtta eelarveaasta kestel. Eelarveaasta viimase lisaeelarve eelnõu esitab valitsus volikogule kinnitamiseks hiljemalt 01.detsembriks.
(7) Eelarve- ja arengukomisjon esitab eelarve muutmise ja lisaeelarve eelnõu kinnitamiseks volikogule, lisades eelnõule revisjonikomisjoni arvamuse.
§ 55. Lisaeelarve projekti lisad
(1) Lisaeelarve projektile lisatakse järgmised dokumendid:
3) andmed assigneeringute kohta, mille täiendamist taotletakse;
4) andmed võimalike säästude kohta koos põhjendustega.
§ 56. Sihtotstarbeliste summade kasutamine
(1) Riigieelarvest ja muudest alternatiivsetest rahaallikatest eelarveaasta jooksul täiendavalt eraldatud sihtotstarbeliste eraldiste saamisel lisab valitsus need laekumised ja nendele vastavad kulud eelarvesse, informeerides sellest volikogu.
§ 57. Eelarve muutmise ettepaneku esitamine
(1) Kulude ümberpaigutamiseks ühe konkreetse alaeelarve kulurühmade piires esitab valla hallatava asutuse juht taotluse valitsusele hiljemalt 15. detsembriks.
§ 58. Eelarve muutmise menetlemine
(1) Eelarve muutmise eelnõu menetletakse volikogus samas korras nagu põhieelarvetki, kuid lisaeelarve ja eelarve muutmise võib vastu võtta esimesel lugemisel.
§ 59. Eelarve eelnõu, vastuvõetud eelarve, eelarve muudatused ning eelarve täitmise aruande avalikustamine
(1) Eelarve, eelarve muudatused ning majandusaasta aruande eelnõud avaldatakse koos seletuskirjadega enne vastuvõtmist volikogus valla veebilehel aadressil www.torma.ee .
(2) Kinnitatud eelarve, eelarve muudatused ning eelarve täitmise aruanne avalikustatakse 7 tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmist valla veebilehel aadressil www.torma.ee . (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
§ 60. Reservfondi käsutamine
(5) Vallavanemal on õigus käskkirja alusel käsutada reservfondi ühekordselt ilma valitsuse vastava korralduseta 640 euro ulatuses. Vallavanem informeerib käsutatud summast valitsust summa kasutamisele järgneval istungil.
(6) Reservfondist eraldatud summade kulutamise kohta esitab valitsus aruande majandusaasta aruande koosseisus.
§ 61. Laenude võtmine
(1) Vald võib võtta laenu, kasutada kapitalirenti, emiteerida võlakohustust tõendavaid väärtpabereid (edaspidi võlakirjad) ja võtta muid võlakohustusi valla- ja linnaeelarve seaduses ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud korras.
(2) Torma vallale laenu võtmise otsustab volikogu ning laenu võtmise korraldab vallavalitsus.
§ 62. Maksud ja koormised
(1) Volikogul on kohalike maksude seaduse alusel õigus kehtestada määrusega kohalikke makse.
(2) Kohalikud maksud, maksumäärad ja maksumäärade muudatused kehtestab volikogu enne vallaeelarve või lisaeelarve vastuvõtmist või vallaeelarve muutmist ja neid rakendatakse eelarveaasta algusest või koos lisaeelarve või vallaeelarve muutmisega.
(3) Volikogu võib seaduses sätestatud korras kehtestada koormisi. Koormise täitmist kontrollib valitsus.
§ 63. Mittetulunduslikuks tegevuseks toetuse andmise kord
(1) Mittetulunduslik tegevus korra mõistes on Torma valla külaelu, kultuuri, spordi, noorsoo- ja sotsiaaltöö ning elanike tervise edendamiseks läbiviidav ühistegevus mittetulundusühingu vormis.
(2) Torma valla eelarvega eraldatakse vahendid mittetulundusliku tegevuse toetamiseks.
(3) Toetust antakse Torma valla mittetulundusühingutele ja seltsingutele, mille peamiseks eesmärgiks on kohaliku elu edendamine.
(4) Toetuse taotlemiseks järgneva aasta eelarvest esitab taotleja hiljemalt iga aasta 01. oktoobriks vormikohase taotluse, mis on kättesaadav valla veebilehel www.torma.ee/blanketid all ja millele tuleb lisada:
2) mittetulundusühingu äriregistri väljavõtte või seltsingu asutamislepingu (esmakordsel taotlemisel).
(5) Ettenägematuid mittetulundustegevusi võib rahastada aasta jooksul, tulenevalt valla huvidest ja eelarveaasta rahalistest võimalustest.
(6) Taotlused vaatab kümne tööpäeva jooksul läbi valitsuse kinnitatud komisjon, kuhu kuuluvad pearaamatupidaja, ametnik (kelle ametiülesannete hulka kuulub külaliikumise koordineerimine), kultuurijuht, arendusspetsialist ning kultuuri- ja spordikomisjoni liige. Puuduste esinemisel teatab komisjon sellest taotlejale viie tööpäeva jooksul ning annab puuduste kõrvaldamiseks kuni kümme tööpäeva. Kui taotleja ei kõrvalda tähtajaks puudusi, tagastatakse talle esitatud dokumendid ning menetlus toetuse saamiseks lõpetatakse.
(7) Toetuse määramiseks ettepaneku tegemisel lähtub komisjon järgmistest kriteeriumitest:
1) tegevus vastab käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodule;
2) tegevus, millele toetust taotletakse, on seotud Torma vallaga;
3) tegevus, millele toetust taotletakse, on kooskõlas Torma valla arengukavaga;
4) eelarvest eelnevalt saadud toetuste kohta on taotleja esitanud aruanded.
(8) Komisjon teeb ühe kuu jooksul peale taotluste esitamist valitsusele ettepaneku toetuse andmise, suuruse ja saamise kohta.
(9) Toetuse saaja on kohustatud esitama valitsusele ühe kuu jooksul peale projekti lõppemist vormikohase aruande eelarvest saadud rahaliste vahendite kasutamise kohta.
9. peatükk KÜLAVANEMA STATUUT
§ 64. Eesmärk
(1) Külavanema statuudi eesmärgiks on valida külaelanike ning nende ühiste huvide esindaja, kes juhindub oma tegevuses küla ühistest seisukohtadest, külas väljakujunenud tavadest, küla ja valla arengukavast, Eesti Vabariigi seadustest ja õigusaktidest, omavalitsuseõigusaktidest. Olukordades, kus tegevus ei ole reguleeritud kehtivate õigusaktidega, tegutseb külavanem lähtudes headest tavadest.
(2) Külavanem on usaldusamet.
§ 65. Külavanema valimine, külavanema volituste kestus
(1) Külavanema võib valida mitme küla peale.
(2) Teade külavanema valimise koosoleku toimumise koha ja aja kohta teatatakse ette
(3) Külavanema valimise saab algatada vähemalt kolm täisealist külaelanikku.
(5) Külavanem valitakse küla täiskasvanud elanike koosolekul poolthäälte enamusega.Hääletamise viisi otsustab koosolek.
(6) Külavanema kandidaadiks saab esitada külaelaniku, kes osaleb koosolekul, kus valitakse
(7) Külavanema valimise koosolekul koostatakse valimise kohta protokoll, millele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija ning lisatakse koosolekul osalenud täisealiste külaelanike registreerimisleht. Protokoll koos registreerimislehega esitatakse Torma vallavalitsusele. Protokollist võib teha ka koopia.
(8) Külavanema volituste tähtaeg on 4 aastat.
(9) Vajadusel võib küla koosolek külavanema igal ajal tagasi kutsuda.
§ 66. Külavanema õigused
(1) Kutsuda kokku külaelanike koosolekuid.
(2) Esitada ettepanekuid küla probleemide ja külaelanike huve puudutavate küsimuste arutamist kohalikus omavalitsuses.
(3) Taotleda osavõttu valitsuse istungitest, kui arutatakse vastavat küla puudutavat probleemi.
(4) Teha külaelanikele märkusi ja juhtida tähelepanu probleemidele küla heakorda, avalikku korda (loomade ja lindude pidamine, maaharimine) ja teeäärte korda puudutavates küsimustes.
(5) Algatada küla ajaloo kogumist ja külakroonika pidamist.
(6) Lahendada võimaluse korral lepitamise teel külaelanike vahelisi lahkarvamusi ja probleeme.
(7) Moodustada külaelanikest külakogu vms organ.
(8) Määrata endale äraoleku, haiguse vms puhul asendaja.
(9) VAstuda isikliku avalduse alusel külavanema ametikohalt tagasi.
(10) Osaleda valla külavanematekogu töös.
§ 67. Külavanema ülesanded ja vastutus
(1) Edastab külaelanike soovid ja ettepanekud omavalitsusele ning teistele institutsioonidele.
(2) Teavitab omavalitsust küla sotsiaalsetest probleemidest.
(3) Organiseerib küla ühistegevust, ühistööd, heakorratöid ning ärgitab külaelanikke koostööle.
(4) Aitab organiseerida töid õnnetusjuhtumite ja eriolukordade puhul (kuni erialase abi saabumiseni).
(5) Järgib küla loodusressursside säästlikku kasutamist ning vajadusel pöördub vastava ametniku poole.
(6) Korraldab küla arengukava koostamist.
(7) Kutsub vähemalt üks kord aastas kokku küla koosoleku.
(8) Suhtleb ja teeb regulaarselt ja süstemaatiliselt koostööd külaseltsiga.
(9) Külavanem vastutab isiklikult oma ametikohustuste täitmata jätmise eest, mis on ette nähtud käesoleva põhimäärusega ning oma ametivõimu kuritarvitamise eest.
§ 68. Külavanema volituste lõppemine
4) omal soovil;
5) külavanemale määratakse kriminaalkorras süüdimõistev kohtuotsus;
6) külavanem ületab oma võimupiire;
7) alalise elukoha muutumisega;
8) külaelanike poolt umbusalduse avaldamisega. Umbusalduse algatamiseks on vaja vähemalt 10% küla hääleõiguslike elanike nõusolek. Umbusalduse algatamine peab olema vormistatud kirjalikult ning allkirjastatud umbusaldust algatavate külaelanike poolt. Umbusalduse avaldamiseks on vajalik koosolekul osalejate lihthäälteenamus.
(2) Külavanema vabastamise kohta koostatakse protokoll, mis esitatakse vallavalitsusele.
§ 69. Esindamise õiguslikud alused
(1) Valla esindamise õiguslikeks alusteks on kehtivad seadused, Torma valla põhimäärus ja teised volikogu ja valitsuse õigusaktid ning lepingud.
§ 70. Valla esindusfunktsiooni täitmine
(1) Volikogu esindab valda tema pädevuse antud küsimuste lahendamisel.
(2) Valitsus esindab valda tema pädevusse antud küsimustele lahendamisel.
§ 71. Valla esindamine seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud toimingutes
§ 72. Valla esindamine kohtus
(1) Vald osaleb kohtuasjades valla ametiasutuse või valla hallatavate asutuste kaudu.
(2) Volikogu õigusaktide vaidlustamise korral esindab volikogu kohtus volikogu esimees, volikogu liige, komisjoni esimees, valla nimel volikogu esimehe poolt sõlmitud lepingu alusel lepinguline esindaja või volikogu poolt volitatud valitsuse teenistuses olev ametiisik. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(3) Valitsust kui ametiasutust võivad kohtus esindada:
4) valitsuse nimel vallasekretäri poolt sõlmitud lepingu alusel lepinguline esindaja.
(4) Valla hallatavat asutust esindab kohtus asutuse juht, tema käskkirjaga volitatud asutuse töötaja või asutuse nimel asutuse juhi poolt sõlmitud lepingu alusel lepinguline esindaja.
§ 73. Valla esindamine ametliku delegatsiooni poolt
(1) Valla esindamiseks Eesti Vabariigis või välismaal võib moodustada volikogu, valitsuse või mõlema omavalitsusorgani ühise delegatsiooni.
(3) Valitsuse delegatsiooni koosseisu määrab valitsus oma korraldusega.
(4) Volikogu ja valitsuse ühise delegatsiooni koosseisu määrab volikogu liikmete osas volikogu oma otsusega ja valitsuse esindajate osas valitsus oma korraldusega.
(5) Erandjuhtudel võivad delegatsiooni koosseisu määrata volikogu esimees või vallavanem, informeerides sellest esimesel võimalusel vastavalt volikogu või valitsust.
§ 74. Valla välissuhted
(1) Torma valla välissuhted on suhted rahvusvaheliste organisatsioonidega ja teiste kohalike omavalitsustega – sõprusvaldadega, mille asukoht on väljaspool Eesti Vabariiki ning osalemine rahvusvahelistes arenguprogrammides.
(2) Torma vallal on õigus iseseisvalt astuda vastavate rahvusvaheliste ja regionaalsete organisatsioonide liikmeks või arendada nendega koostööd.
(3) Torma valda esindab nendes organisatsioonides volikogu või valitsus, kui vastava organisatsiooni põhikirjas või volikogu või valitsuse õigusaktiga ei ole sätestatud teisiti.
(4) Volikogul, valitsusel ja Torma valla hallatavatel asutustel on õigus vabalt arendada võrdväärset, vastastikku huvipakkuvat ja kasulikku koostööd kõigi valdade ja teiste kohaliku omavalitsuse üksustega Eestis ja väljaspool Eestit. Valla hallatavad asutused informeerivad sellest valitsust.
§ 75. Lepingute sõlmimine
(1) Valla hallatava asutuse nimel sõlmib lepinguid asutuse juht või tema käskkirjaga volitatud isik.
(2) Lepingute sõlmimise otsustab oma pädevuse piires volikogu või valitsus, kelle nimel kirjutab lepingule alla vastavalt volikogu esimees või vallavanem või volikogu või valitsuse poolt selleks volitatud isik.
(3) Vallavanem kirjutab valla nimel alla sõlmitavatele lepingutele lähtudes volikogu või valitsuse otsustustest ning kinnitatud eelarvest. Küsimuste kooskõlastamisel, kus puudub volikogu või valitsuse otsustus, kui nende täitmisega kaasnevad vallale täiendavad kulutused vallaeelarvest või neis nähakse ette kulutused järgnevateks eelarveaastateks, tegutseb vallavanem eelläbirääkimiste piires. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(4) Kui leping ei tekita vallale täiendavaid rahalisi kohustusi, võib vallavanem sõlmida lepingu ilma valitsuse korralduseta.
11. peatükk VALLA ÕIGUSAKTIDELE ESITATAVAD NÕUDED, AVALIKUSTAMINE, JÕUSTUMINE JA NÕUDED PROTOKOLLILE
§ 76. Valla õigusaktidele esitatavad nõuded, avalikustamine ja jõustumine
(1) Valla õigusaktid kehtivad Torma valla territooriumi, üksikute juhtumite korral ka väljaspool valda.
(2) Valla õigusaktide vormistamist, avalikustamist, avaldamist ja nende saatmist täitjatele ja asjaosalistele korraldab vallakantselei.
(3) Valla õigusaktid ja protokollid on kättesaadavad vallakantseleis ja loetakse avalikustatuks pärast avaldamist Torma valla dokumendiregistris.
(4) Volikogu ja valitsuse määrused avalikustatakse seaduses sätestatud korras Riigi Teataja elektroonilises andmekogus ja Torma valla dokumendiregistris.(muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
(5) Volikogu ja valitsuse määruse eelnõud koos seletuskirjaga avalikustatakse enne vastuvõtmist Torma valla veebilehel aadressil www.torma.ee
(6) Valla õigusaktid avalikustatakse nelja tööpäeva jooksul arvates nende vastuvõtmisest.
§ 77. Volikogu istungi protokoll
(1) Volikogu istungi protokolli kantakse:
1) istungi toimumise aeg ja koht, istungi alguse ja lõpu aeg;
2) istungi juhataja ja protokollija nimed;
3) istungist osavõtvate volikogu liikmete, valitsuse liikmete ja istungile kutsutud isikute nimed;
4) istungile hilinenud või istungilt varem lahkunud volikogu liikme nimi fikseeritakse istungi protokollis;
6) arutusel olnud küsimuste kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused;
7) sõnavõtud lisatakse protokolli ainult siis, kui sõnavõtja esitab istungi juhatajale sõnavõtu kirjaliku teksti.
(2) Protokoll vormistatakse ja avalikustatakse Torma valla dokumendiregistris nelja tööpäeva jooksul.
§ 78. Valitsuse istungi protokoll
(1) Valitsuse istungi protokolli kantakse:
2) istungist osavõtvate valitsuse liikmete ja istungile kutsutud isikute nimed;
4) istungile hilinenud või istungilt varem lahkunud valitsuse liikme nimi, samuti ka ettekande esitaja aeg fikseeritakse istungi protokollis;
5) arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused.
12. peatükk VALLA ÕIGUSAKTIDE TÄITMISE KONTROLL JA ARUPÄRIMINE VOLIKOGUS
§ 79. Õigusaktide täitmise kontroll
(1) Volikogu õigusaktide täitmise kontrollijaks on volikogu esimees ja revisjonikomisjon.
(2) Valitsuse õigusaktide täitmise kontrollijaks on vallavanem.
§ 80. Arupärimise esitamine ja vastamine
(1) Volikogu liikmel on õigus esitada kirjalik või suuline arupärimine volikogu määruste ja otsuste täitmise kohta volikogu poolt valitud, nimetatud või kinnitatud ametiisiku(te)le. Arupärimisi võib esitada kõikidele vallaametnikele volikogu huvitavates küsimustes.
(2) Arupärimine esitatakse kirjalikult vallavanema kaudu või esitatakse suuliselt volikogu istungil. Arupärimine peab sisaldama sellele vastamise viisi.
(3) Kirjalik vastus arupärimisele esitatakse arupärijale ja volikogu esimehele (volikogule ja volikogu liikmetele) hiljemalt kümne tööpäeva jooksul.
(4) Volikogu esimehe otsusel antakse arupärimisele suulisi selgitusi volikogu istungil.
(5) Kui istungi päevakorras on arupärimisele vastamine, koosneb arutelu ettekandest, küsimustele vastamisest ja arupärija repliigist. Küsimuste esitamise eesõigus on arupärimise esitajal.
§ 81. Põhimääruse menetlemine
(1) Põhimääruse või selle muutmise eelnõud arutab volikogu vähemalt kahel lugemisel, välja arvatud juhul, kui põhimääruse muudatus tuleneb seadusest. Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine otsustatakse volikogu koosseisu häälteenamusega.
§ 82. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
1) Käesolevast tekstist on välja jäetud punktid 1-10
§ 83. Määruse avalikustamine
(1) Avalikustada käesolev määrus Riigi Teataja elektroonilises andmekogus ja valla koduleheküljel www.torma.ee
§ 84. Määruse jõustumine
(1) Käesoleva määruse § 33 lõige 11 jõustub 01. jaanuar 2013. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)


text:
Eelotsusetaotlus – Elektroonilise side võrgud ja teenused – Direktiiv 2002/21/EÜ – Artikli 2 punkt c – Mõiste „elektroonilise side teenus“ – Signaalide edastamine – Veebipõhine elektronpostiteenus – Gmaili teenus
Kohtuasjas C‑193/18,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfaleni (Nordrhein-Westfaleni liidumaa kõrgeim halduskohus, Saksamaa) 26. veebruari 2018. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 19. märtsil 2018, menetluses
koosseisus: koja president M. Vilaras (ettekandja), kohtunikud K. Jürimäe, D. Šváby, S. Rodin ja N. Piçarra,
arvestades kirjalikku menetlust ja 13. märtsi 2019. aasta kohtuistungil esitatut,
– Google LLC, esindajad: Rechtsanwalt H. Neumann, Rechtsanwalt B. Tavakoli ja Rechtsanwalt M. Wortmann,
– Bundesrepublik Deutschland, esindajad: C. Mögelin ja V. Janßen,
– Euroopa Komisjon, esindajad: G. Braun ja L. Nicolae,
1 Eelotsusetaotlus puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT 2002, L 108, lk 33; ELT eriväljaanne 13/29, lk 349) (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/140/EÜ (ELT 2009, L 337, lk 37)) (edaspidi „raamdirektiiv“) tõlgendamist.
2 Taotlus on esitatud Google LLC ja Bundesrepublik Deutschlandi (Saksamaa Liitvabariik) vahelises kohtuvaidluses Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen (föderaalne elektri-, gaasi-, telekommunikatsiooni-, posti- ja raudteeamet, Saksamaa) (edaspidi „BNetzA“) otsuse üle, milles leitakse, et Google’i elektronpostiteenus Gmail kujutab endast telekommunikatsiooniteenust ja sellest tulenevalt kohustatakse Google’it sunniraha hoiatusel täitma teatamiskohustust.
3 Raamdirektiivi põhjenduses 10 on märgitud:
„Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord [(EÜT 1998, L 204, lk 37; ELT eriväljaanne 13/20, lk 337) (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiviga 98/48/EÜ (EÜT 1998, L 217, lk 18; ELT eriväljaanne 13/21, lk 8)]) artiklis 1 sätestatud mõiste „infoühiskonna teenus“ hõlmab suurt hulka võrgus toimuvaid majandustoiminguid. Suurem osa neist toimingutest ei kuulu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, sest need toimingud ei seisne ainult või peamiselt signaalide edastamises elektroonilistes sidevõrkudes. Käesolev direktiiv hõlmab kõnesidet ja elektronposti edastamist. Üks ja sama ettevõtja, näiteks Interneti-teenuse osutaja, võib pakkuda nii elektroonilisi sideteenuseid, näiteks juurdepääsu Internetile, kui ka käesoleva direktiiviga hõlmamata teenuseid, näiteks veebipõhise sisu pakkumist.“
4 Raamdirektiivi artikli 2 punktis c on ette nähtud:
c) elektrooniline sideteenus – tavaliselt tasu eest osutatav teenus, mis seisneb tervikuna või peamiselt signaalide edastamises elektrooniliste sidevõrkude kaudu, kaasa arvatud telekommunikatsiooniteenused ja ülekandeteenused ringhäälinguks kasutatavates võrkudes, ning välja arvatud teenused, mis pakuvad või mille abil teostatakse elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste abil edastatava sisu redigeerimist; elektrooniliste sideteenuste hulka ei kuulu [direktiivi 98/34] artiklis 1 määratletud infoühiskonna teenused, mis ei seisne tervikuna või peamiselt signaalide edastamises elektrooniliste sidevõrkude kaudu“. [Mõistete „elektrooniline sideteenus“ ja „elektrooniline sidevõrk“ asemel on edaspidi kasutatud täpsemaid vasteid „elektroonilise side teenus“ ja „elektroonilise side võrk“.]
5 Raamdirektiivi artiklis 8 „Üldised eesmärgid ja reguleerimispõhimõtted“ on sätestatud:
„1. Liikmesriigid tagavad, et käesolevas direktiivis ja eridirektiivides sätestatud reguleerimisülesannete täitmisel võtavad riigi reguleerivad asutused kõik mõistlikud meetmed, mille eesmärk on saavutada lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud eesmärgid. Sellised meetmed on kõnealuste eesmärkide suhtes proportsionaalsed.
2. Riigi reguleerivad asutused toetavad konkurentsi [elektroonilise side võrkude, elektroonilise side teenuste] ning nendega seotud vahendite ja teenuste pakkumisel muu hulgas järgmiselt:
6 22. juuni 2004. aasta telekommunikatsiooniseaduse (Telekommunikationsgesetz) (BGBl. 2004 I, lk 1190) põhikohtuasjas kohaldatava redaktsiooni (edaspidi „TKG“) § 3 sätestab:
„Käesolevas seaduses on kasutatud järgmisi mõisteid:
17a „üldkasutatavad telekommunikatsiooniteenused“ – üldsusele kättesaadavad telekommunikatsiooniteenused;
22. „telekommunikatsioon“ – tehniline toiming, mis seisneb signaalide saatmises, edastamises või vastuvõtmises telekommunikatsiooniseadmete abil;
23. „telekommunikatsiooniseadmed“ – tehnilised rajatised ja süsteemid, mis võimaldavad saata, üle kanda, edastada, vastu võtta, juhtida või ohjata sõnumitena identifitseeritavaid elektromagnetilisi või optilisi signaale;
24. „telekommunikatsiooniteenused“ – tavaliselt tasu eest osutatavad teenused, mis seisnevad tervikuna või peamiselt signaalide edastamises telekommunikatsioonivõrkude kaudu, kaasa arvatud ülekandeteenused ringhäälingu jaoks kasutatavates võrkudes;
27. „telekommunikatsioonivõrk“ – ülekandesüsteemid nende kogumis ja vajaduse korral lülitus- ja marsruutimisseadmed ning muud vahendid, sealhulgas võrguelemendid, mis ei ole aktiivsed ning mis võimaldavad edastada signaale kaabli kaudu, raadio teel, optiliselt või muude elektromagnetiliste vahendite abil, kasutades sealhulgas satelliitvõrke, maapealseid püsivõrke (ahel- ja pakettkommuteeritud võrgud, kaasa arvatud internet) ja mobiilsidevõrke, elektrikaabelsüsteeme, kui neid kasutatakse signaalide edastamiseks, raadio- ja teleringhäälinguvõrke ja kaabeltelevisioonivõrke, olenemata sellest, millist teavet nende kaudu edastatakse;
7 TKG § 6 lõikes 1 on ette nähtud:
„Isik, kes ärilisel eesmärgil opereerib üldkasutatavat telekommunikatsioonivõrku või osutab üldkasutatavat telekommunikatsiooniteenust, peab oma tegevuse alustamisest, muutmisest või lõpetamisest ning oma äriühinguga seotud muudatustest viivitamata teatama reguleerivale asutusele. Teatis tuleb esitada kirjalikult.“
8 Google on Ameerika Ühendriikides asuv äriühing, kes lisaks omanimelisele interneti otsingumootorile käitab muu hulgas veebipõhist elektronpostiteenust, mille nimi on Gmail, kuid mida Saksamaal käitatakse ajutiselt nime GoogleMail all.
9 Peale selle käitab Google Saksamaal internetiga ühendatud omaenda võrgutaristut, ja eelkõige mõnesid suurlinnapiirkondade vahelisi lairibaühendusi.
10 Gmail on internetiühenduse pakkuja teenuste ülene teenus (nn over-the-top service ehk „OTT teenus“), see tähendab teenus, mis on veebis kättesaadav ilma tavapärase sideoperaatori osavõtuta.
11 Gmail pakub kasutajatele teenust, mis eelkõige võimaldab interneti kaudu saata ja vastu võtta e‑kirju ja andmeid. Selle teenuse saamiseks peab kasutaja kõigepealt looma elektronposti konto, mis võimaldab tal kasutada aadressi, mis määratleb ta e‑kirjade saatja ja saajana. Teenusele juurdepääsuks peab kasutaja oma kontole sisse logima kas otse Google’i hallatava veebisaidi (https://mail.google.com) kaudu, kasutades brauserit, mis annab talle juurdepääsu veebiliidesele, mis võimaldab tal kasutada e‑kirjade saatmise ja vastuvõtmise funktsioone ning samuti e‑kirjade kirjutamise, salvestamise ja liigitamise funktsioone, või oma lõppseadmesse paigaldatud elektronposti tarkvara abil (e‑posti klient).
12 Eelotsusetaotluse esitanud kohus selgitab, et Gmaili teenuse puhul ei muudeta e‑kirjade ja andmete sisu, vaid need jaotatakse paljudesse eri andmepakettidesse, mis edastatakse saajale selliste elektronposti tarbeks standardiseeritud sideprotokollide abil nagu Transmission Control Protocol – Internet Protocol (edastusohje protokoll – internetiprotokoll, TCP‑IP) ja Simple Mail Transfer Protocol (lihtne elektronposti edastusprotokoll, SMTP). Olenemata sellest, kas kasutaja kasutab brauserit või e‑posti klienditarkvara, toimub teenuse kasutamine tehniliselt nii, et kasutaja koostab e‑kirja sisu ja määrab kindlaks saaja või saajad, seejärel annab selle kirja üle Google’ile, käivitades saatmisprotsessi.
13 Selleks et kiri saajale toimetada, käitab Google servereid, kus toimub andmetöötlus, mis on vajalik sihtserveri identifitseerimiseks Domain Name System’i (domeeninimede süsteem, DNS) abil ja andmepakettide edastamiseks. Nende andmepakettide teekond läbi kolmandate isikute käitatavate erinevate interneti osavõrkude on dünaamiline ja võib pidevalt muutuda, ilma et kasutaja, kelle andmeid edastatakse, sellest teaks või seda kontrollida saaks. Kui e‑kiri jõuab sihtserverisse, siis üldjuhul see salvestatakse seal ja hoitakse elektroonilises postkastis, millele saaja võib eri meetodite abil ligi pääseda. Kui e‑kirju saadavad vastastikku sama teenusepakkuja teenuse kasutajad, siis võib kirjade tee internetis olla lühem.
14 BNetzA hinnangul on Gmail „telekommunikatsiooniteenus“ TKG § 6 lõike 1 tähenduses koostoimes sama seaduse § 3 punktiga 24, ja seega kehtib selle puhul tema teavitamise kohustus.
15 BNetzA tegi seetõttu TKG § 126 alusel 2. juulil 2012 ametliku otsuse, et Google osutab Gmaili kaudu telekommunikatsiooniteenust, ja kohustas teda sunniraha hoitusel täitma TKGs ette nähtud teatamiskohustuse. Google esitas selle otsuse peale vaide, mille BNetzA jättis 22. detsembri 2014. aasta otsusega põhjendamatuse tõttu rahuldamata.
16 Google esitas viimati nimetatud otsuse tühistamiseks 23. jaanuaril 2015 kaebuse Verwaltungsgericht Kölnile (Kölni halduskohus, Saksamaa), kes jättis selle 11. novembri 2015. aasta otsusega rahuldamata.
17 Nimetatud kohus asus selles asjas seisukohale, et Gmail on „telekommunikatsiooniteenus“ TKG § 6 lõike 1 tähenduses koostoimes sama seaduse § 3 punktiga 24, ehk tavaliselt tasu eest osutatav teenus, mis seisneb tervikuna või peamiselt signaalide edastamises elektroonilise side võrkude kaudu. Selle kohtu hinnangul on selle määratluse keskne kriteerium ehk „signaalide edastamine“ tihedalt seotud mõistega „telekommunikatsioon“, mis on TKG § 3 punktis 22 määratletud kui tehniline toiming, mis seisneb signaalide saatmises, edastamises või vastuvõtmises telekommunikatsiooniseadmete abil, samas kui nimetatud seadmed on TKG § 3 punktis 23 määratletud kui tehnilised rajatised ja süsteemid, mis võimaldavad saata, üle kanda, edastada, vastu võtta, juhtida või ohjata sõnumitena identifitseeritavaid elektromagnetilisi või optilisi signaale.
18 Verwaltungsgericht Kölni (Kölni halduskohus) hinnangul võimaldab Google Gmaili teenuse kasutajatel nimelt pidada sidet veebipõhise elektroniposti teel tänu veebiliidesele või nende internetti ühendatud lõppseadmesse paigaldatud e‑posti kliendi tarkvara abil. Asjaolu, et signaalide edastamine toimub peamiselt avatud interneti kaudu ja edastajaks on seega internetiühenduse pakkujad, mitte Google ise, ei välista Gmaili liigitamist telekommunikatsiooni teenuseks. See internetiühenduse pakkuja poolt osutatav signaalide edastamise teenus on omistatav Google’ile, sest tegelikkuses võtab ta selle teenuse osutamise oma eesmärkide saavutamiseks üle, ja – eelkõige – sest ta annab telekommunikatsiooni protsessi toimimisele oma andmetöötlusteenusega olulise panuse. Nimetatud kohus leiab, et selleks, et vastata küsimusele, kas teenus seisneb tervikuna või peamiselt signaalide edastamises, ei ole vaja teha puhtalt tehnilist analüüsi. Tema hinnangul on signaalide edastamine Gmaili põhielement. Kvalitatiivse analüüsi seisukohast on teiste kasutajatega üle vahemaa side pidamine ja seega telekommunikatsioon ise esiplaanil, samas kui muudel, teenuse sisuga seotud koostisosadel, ei ole iseseisvat tähtsust.
19 Nimetatud kohus leiab ka, et Google’i tsiviilvastutus oma kasutajate ees internetiühenduse pakkuja osutatava signaalide edastamise teenuse eest ei ole määrav, ja rõhutab, et Gmaili teenust pakutakse tasu eest. Täpsemalt, kuigi elektronposti teenuseid pakutakse kasutajale tasuta, vähemalt põhiversioonis, rahastatakse neid siiski kas reklaami või muude kaudsete tulude abil.
20 Google esitas Verwaltungsgericht Kölni (Kölni halduskohus) otsuse peale apellatsioonkaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtule, Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalenile (Nordrhein-Westfaleni liidumaa kõrgeim halduskohus, Saksamaa).
21 Google väidab eelotsusetaotluse esitanud kohtus, et Gmail ei ole telekommunikatsiooniteenus, sest see teenus ei edasta signaale. On tõsi, et Gmaili kui elektronpostiteenuse jaoks on sama moodi teiste OTT-teenustega nagu näiteks internetipank vaja signaalide edastamist. Aga signaale ei edasta mitte Google ise, vaid seda teevad nii Gmaili kasutajate ja Google’i elektronposti serverite vahelise andmeside kui ka Google’i elektronposti serverite ja muude elektronpostiteenuse pakkujate serverite vahelise andmeside jaoks internetiühenduse pakkujad. Talle ei saa omistada ka signaalide edastamise teenuse osutamist, sest signaalide edastamine toimub avatud interneti kaudu, mis toimib nn best effort („parim pingutus“) põhimõttel. Seega puudub tal võimalus signaalide edastamise protsessi nii tegelikult kui ka õiguslikult kontrollida.
22 Google rõhutab ka, et asjaolul, ta ise haldab interneti osaks olevat omaenda võrgutaristut, ei ole sellest seisukohast ei faktilist ega õiguslikku tähtsust. See taristu loodi eelkõige selliste andmemahukate teenuste nagu Google’i otsing ja YouTube pakkumiseks, kuid Gmaili käitamiseks pole seda taristut vaja, isegi kui seda ka selleks kasutatakse. Viimaks rõhutab ta, et üldreeglina ei osutata Gmaili teenust tasu eest, vaid see on kasutajatele tasuta kättesaadav ja seda rahastatakse ainult väikeses osas Gmaili veebisaidil kuvatava reklaami kaudu.
23 BNetzA väidab, et teenuse telekommunikatsiooniteenuseks liigitamise tingimus on see, et asjaomase teenuse tehniline funktsioon seisneks peamiselt signaalide edastamises. Gmaili puhul on see nii, sest e‑kirjade edastamine saatjalt saajale on võimalik ainult signaalide edastamise kaudu. Ei ole nõutav, et teenuseosutaja edastaks signaale ise või saaks vähemalt kontrollida kolmanda isiku poolset signaalide edastamist. Määrava tähtsusega on ainult see, et signaalide edastamine tehnilise elemendina igal juhul toimub.
24 Ta lisab, et isegi kui kontroll kolmanda isiku poolse signaalide edastamise üle oleks nõutav, oleks see nõue käesoleval juhul täidetud, sest Google käitab omaenda elektronposti servereid. Elektronposti serverid loovad nimelt ühenduse elektronposti aadresside ja füüsiliste Internet Protocol (IP ehk internetiprotokoll) aadresside vahel, Google autendib salasõna, elektronposti aadressi või identifitseerimisnumbri abil e‑kirja saatja ja olenevalt asjaoludest ka saaja, ning ohjab internetiprotokollide kaudu signaalide edastamist sellises ulatuses, millest piisab selleks, et seda saab pidada kontrolliks. Viimaks käitab Google ise internetiga ühendatud omaenda taristut, mida kasutatakse ka Gmaili signaalide edastamiseks.
25 Neil asjaoludel otsustas Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen (Nordrhein-Westfaleni liidumaa kõrgeim halduskohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas [raamdirektiivi] artikli 2 punktis c kasutatud mõistet „teenus, mis seisneb tervikuna või peamiselt signaalide edastamises [elektroonilise side võrkude] kaudu“ tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab või võib hõlmata ka veebipõhiseid elektronpostiteenuseid, mis tehakse kättesaadavaks avatud interneti kaudu ilma ise internetiühendust pakkumata?
a) Täpsemalt, kas seda mõistet tuleb tõlgendada nii, et „signaalide edastamiseks“ tuleb pidada juba andmetöötlustoiminguid, mida kirjeldatud elektronpostiteenuse osutaja teeb oma elektronposti serveri kaudu, luues ühenduse elektronposti aadresside ja asjaomaste füüsiliste ühenduste IP‑aadresside vahel ning saates või (vastupidi) võttes vastu andmepakettidesse jaotatud e‑kirju avatud interneti kaudu internetiprotokollistiku eri protokolle kasutades, või tuleb „signaalide edastamiseks“ pidada alles nende andmepakettide edastamist interneti kaudu, mida teeb internetiühenduse pakkuja?
b) Täpsemalt, kas seda mõistet tuleb tõlgendada nii, et andmepakettidesse jaotatud e‑kirjade edastamine interneti kaudu, mida teeb internetiühenduse pakkuja, on omistatav kirjeldatud elektronpostiteenuse osutajale, mistõttu ka tema osutab selles mõttes teenust, mis seisneb „signaalide edastamises“? Millistel tingimustel on selline omistamine võimalik?
c) Juhul kui kirjeldatud elektronposti teenuse osutaja kas edastab ise signaale või on internetühenduse pakkuja poolne signaalide edastamine talle omistatav, kas siis tuleb kõnealust mõistet eelkõige tõlgendada nii, et kirjeldatud elektronposti teenus seisneb, olenemata selle teenuse muudest funktsioonidest nagu e-kirjade kirjutamine, salvestamine ja liigitamine või kontaktandmete haldamine, ja olenemata nende funktsioonide pakkumiseks vajalikust tehnikast, „tervikuna või peamiselt“ signaalide edastamises, sest funktsionaalse käsitluse järgi on kasutaja seisukohalt esiplaanil selle teenuse sidefunktsioon?
2. Kui esimeses küsimuses nimetatud mõistet tuleb tõlgendada nii, et üldiselt ei hõlma see veebipõhiseid elektronpostiteenuseid, mis tehakse kättesaadavaks avatud interneti kaudu ilma ise internetiühendust pakkumata, siis kas see mõiste võib erandina hõlmata olukorda, kus sellise teenuse osutaja käitab lisaks internetiga ühendatud elektroonilise side võrku, mida saab igal juhul kasutada ka elektronposti teenuse jaoks? Millistel tingimustel on see võimalik?
3. Kuidas tuleb tõlgendada [raamdirektiivi] artikli 2 punktis c kasutatud mõistet „tavaliselt tasu eest osutatav“?
a) Täpsemalt, kas see mõiste eeldab kasutajapoolset teatava tasu maksmist või võib kasutaja teha tasu maksmise asemel muu vastusoorituse, mis pakub teenuseosutajale majanduslikku huvi näiteks seetõttu, et kasutaja teeb oma isikuandmed või muud andmed aktiivselt kättesaadavaks või tekib teenuseosutajal neile andmetele juurdepääs teenuse kasutamise käigus muul viisil?
b) Täpsemalt, kas see mõiste eeldab, et tasu maksab tingimata isik, kellele asjaomast teenust osutatakse, või piisab ka sellest, kui teenust rahastatakse kas osaliselt või tervikuna kolmandate isikute poolt, näiteks teenuseosutaja veebisaidil reklaami edastamise kaudu?
c) Täpsemalt, kas mõistele „tavaliselt“ seletuse andmisel tuleb sellega seoses lähtuda tingimustest, mille alusel konkreetse teenuse osutaja oma teenust pakub, või tingimustest, mille alusel identseid või võrreldavaid teenuseid üldjuhul pakutakse?“
26 Esimese ja teise küsimusega, mida tuleb analüüsida koos, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitust selle kohta, kas raamdirektiivi artikli 2 punkti c tuleb tõlgendada nii, et selline veebipõhine elektronpostiteenus nagu Google’i pakutav Gmaili teenus, mille raames ei pakuta internetiühendust, kujutab endast teenust, mis seisneb tervikuna või peamiselt signaalide edastamises elektroonilise side võrkude kaudu, võttes arvesse andmetöötlustoiminguid, mida selle teenuse pakkuja teostab oma elektronposti serverite kaudu, ühest küljest luues ühenduse elektronposti aadresside ja vastavate lõppseadmete IP‑aadresside vahel ning teisest küljest saates või võttes vastu andmepakettidesse jaotatud e‑kirju avatud interneti kaudu. Eitava vastuse korral palub ta samuti selgitada, kas ja millistel tingimustel saab sellist veebipõhise elektronpostiteenuse pakkujat siiski pidada signaalide edastajaks, või kas talle saab signaalide edastamise omistada, sest ta käitab lisaks internetiga ühendatud omaenda elektroonilise side võrke, mida saab mainitud teenuse jaoks kasutada.
27 Sissejuhatuseks tuleb märkida, et mõiste „elektroonilise side teenus“ on positiivsete ja negatiivsete tunnuste kaudu määratletud raamdirektiivi artikli 2 punktis c ja see määratlus on samas sõnastuses üle võetud komisjoni 16. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/77/EÜ konkurentsi kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgudel (EÜT 2002, L 249, lk 21; ELT eriväljaanne 08/02, lk 178) artikli 1 punktis 3 (7. novembri 2013. aasta kohtuotsus UPC Nederland, C‑518/11, EU:C:2013:709, punktid 36 ja 37).
28 Raamdirektiivi artikli 2 punktis c on elektroonilise side teenus nimelt määratletud esiteks kui „tavaliselt tasu eest osutatav teenus, mis seisneb tervikuna või peamiselt signaalide edastamises [elektroonilise side võrkude] kaudu, kaasa arvatud telekommunikatsiooniteenused ja ülekandeteenused ringhäälinguks kasutatavates võrkudes“.
29 Samas sättes on teiseks täpsustatud, et mõiste „elektroonilise side teenused“ alla ei kuulu ühelt poolt „teenused, mis pakuvad või mille abil teostatakse [elektroonilise side võrkude ja teenuste] abil edastatava sisu redigeerimist“, ja teiselt poolt „[direktiivi 98/34] artiklis 1 määratletud infoühiskonna teenused, mis ei seisne tervikuna või peamiselt signaalide edastamises [elektroonilise side võrkude] kaudu“.
30 Raamdirektiivi põhjenduses 5 on sellega seoses muu hulgas märgitud, et telekommunikatsiooni-, meedia- ja infotehnoloogiasektori lähenemine tähendab seda, et kõik ülekandevõrgud ja -teenused peaksid olema hõlmatud ühe ja sama reguleeriva raamistikuga, ning et selle raamistiku loomisel tuleb edastamise reguleerimine lahutada sisu reguleerimisest.
31 Nagu Euroopa Kohus on juba täheldanud, eristatakse elektroonilise side teenuste uue õigusraamistiku moodustavates eri direktiivides ning eelkõige raamdirektiivis ja direktiivis 2002/77 selgelt sisu tootmist, mis eeldab toimetusvastutust, ja sisu edastamist, mis välistab toimetusvastutuse, sest sisu ja selle edastamist reguleeritakse eraldi lähtuvalt neile regulatsioonidele eriomastest eesmärkidest (vt selle kohta 7. novembri 2013. aasta kohtuotsus UPC Nederland, C‑518/11, EU:C:2013:709, punkt 41, ja 30. aprilli 2014. aasta kohtuotsus UPC DTH, C‑475/12, EU:C:2014:285, punkt 36).
32 Euroopa Kohus on ka otsustanud, et mõiste „elektroonilise side teenus“ alla kuulumiseks peab teenus hõlmama signaalide edastamist, kusjuures asjaolu, et signaali edastamine toimub taristu vahendusel, mis ei kuulu teenuste pakkujale, ei ole teenuse olemuse kvalifitseerimisel asjakohane, sest selles osas omab tähtsust üksnes see, et see teenuste pakkuja on lõppkasutajate ees vastutav signaali edastamise eest, mis tagab viimastele teenuse, mille abonendid nad on (30. aprilli 2014. aasta kohtuotsus UPC DTH, C‑475/12, EU:C:2014:285, punkt 43).
33 Käesoleval juhul ilmneb eelotsusetaotlusest ning Euroopa Kohtule esitatud kirjalikest seisukohtadest, et Google pakub muude teenuste hulgas elektronpostiteenust (Gmail), mis võimaldab Gmaili konto omanikul saata ja vastu võtta e‑kirju kas veebibrauseri abil internetis, kasutades selleks Google’i poolt talle kättesaadavaks tehtud veebiliidest, või e‑posti kliendi tarkvara abil. Põhikohtuasjas on vaidluse all siiski ainult veebipõhine elektronpostiteenus.
34 Vaidlust ei ole selles, et sellise veebipõhise elektronpostiteenuse nagu Gmail pakkuja edastab signaale. Nii kinnitas Google Euroopa Kohtu istungil, et elektronpostiteenuse osutamisel teostab ta oma elektronposti serverite kaudu Google’i elektronposti kontode omanike saadetavate ja vastuvõetavate e‑kirjadega seotud andmepakettide avatud interneti kaudu saatmist ja vastuvõtmist.
35 Sellest ei saa siiski teha järeldust, et toimingud, mida Google teostab oma veebipõhise elektronpostiteenuse toimimise tagamiseks, kujutavad endast „elektroonilise side teenust“ raamdirektiivi artikli 2 punkti c tähenduses, sest tema pakutav teenus ei seisne tervikuna või peamiselt signaalide edastamises elektroonilise side võrkudes.
36 Tuleb nimelt nõustuda Euroopa Komisjoniga, kes muu hulgas rõhutas oma kirjalikes seisukohtades, et põhiosas tagavad mis tahes veebipõhise elektronposti toimimiseks vajalike signaalide edastamise ja võtavad selle eest vastutuse 30. aprilli 2014. aasta kohtuotsuse UPC DTH (C‑475/12, EU:C:2014:285, punkt 43) tähenduses ühest küljest e‑kirjade saatjate ja saajate internetiühenduse pakkujad, ja olenevalt asjaoludest veebipõhiste elektronpostiteenuste pakkujad, ja teisest küljest interneti moodustavate erinevate võrkude käitajad.
37 Asjaolu, et veebipõhise elektronpostiteenuse pakkuja osaleb aktiivselt kirjade saatmise ja vastuvõtmise toimingutes kas luues ühenduse elektronposti aadresside ja vastavate lõppseadmete IP‑aadresside vahel, või jaotades need kirjad andmepakettidesse ja neid avatud interneti kaudu saates või vastu võttes, et need saajateni toimetada, ei ole piisav, et sellist teenust saaks tehnilisest seisukohast pidada teenuseks, mis seisneb „tervikuna või peamiselt signaalide edastamises elektroonilise side võrkudes“ raamdirektiivi artikli 2 punkti c tähenduses.
38 Seetõttu ei saa veebipõhist elektronpostiteenust Gmail juhul, kui puuduvad muud asjaolud, mis annaks alust järeldada, et Google on Gmaili kontoomanike ees vastutav selle teenuse toimimiseks vajalike signaalide edastamise eest – seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus –, pidada „elektroonilise side teenuseks“ raamdirektiivi artikli 2 punkti c tähenduses.
39 Viimaks, seda järeldust ei sea kahtluse alla asjaolu, et Google käitab Saksamaal veel ka omaenda elektroonilise side võrke.
40 Tuleb nimelt märkida, et asjaolu, et Google’it tuleb omaenda elektroonilise side võrkude käitajana lugeda elektroonilise side teenuste osutajaks ja tal võib sellega seoses olla Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (EÜT 2002, L 108, lk 21; ELT eriväljaanne 13/29, lk 337) artikli 3 lõigetes 2 ja 3 ette nähtud teatamiskohustus, ei tähenda, et kõik tema poolt internetis pakutavad teenused tuleks samuti lugeda elektroonilise side teenusteks ka juhul, kui need ei seisne tervikuna või peamiselt signaalide edastamises.
41 Eespool toodud kaalutlusi arvestades tuleb esimesele ja teisele küsimusele vastata, et raamdirektiivi artikli 2 punkti c tuleb tõlgendada nii, et selline veebipõhine elektronpostiteenus nagu Google’i pakutav Gmaili teenus, mille raames ei pakuta internetiühendust, ei seisne tervikuna või peamiselt signaalide edastamises elektroonilise side võrkude kaudu ega kujuta endast seega elektroonilise side teenust selle sätte tähenduses.
42 Võttes arvesse esimesele ja teisele küsimusele antud vastust, ei ole kolmandale küsimusele vaja vastata.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/140/EÜ) artikli 2 punkti c tuleb tõlgendada nii, et selline veebipõhine elektronpostiteenus nagu Google LLC pakutav Gmaili teenus, mille raames ei pakuta internetiühendust, ei seisne tervikuna või peamiselt signaalide edastamises elektroonilise side võrkude kaudu ega kujuta endast seega elektroonilise side teenust selle sätte tähenduses.

matches:
§ 3
§ 6
kohus
§ 6
§ 3
§ 126
kohus
§ 6
§ 3
§ 3
§ 3
kohus
kohus
kohus
Kohus
Kohus
kohus