text:
Elatisnõuded - Rumeenia
Ülalpidamiskohustus on seadusest tulenev nõue, mille kohaselt peab isik tagama teisele isikule vajalikud elatusvahendid, sealhulgas vaimsete vajaduste rahuldamiseks, ning – seoses vanemate ülalpidamiskohustusega oma laste ees – laste kasvatamiseks ning neile hariduse andmiseks ja nende kutsealaseks väljaõppeks nõutavad vahendid.
Ülalpidamiskohustus eksisteerib abikaasade vahel, otsejoones sugulaste vahel, vendade ja õdede vahel ning teatavate teiste seaduses sätestatud isikute vahel (Rumeenia tsiviilseadustiku artikkel 516).
Ülalpidamiskohustus eksisteerib endiste abikaasade vahel (tsiviilseadustiku artikkel 398). Ülalpidamist ei tohi segamini ajada kompensatsiooni või kahjuhüvitisega.
Abikaasa, kes on panustanud teise abikaasa lapse ülalpidamisse, on kohustatud andma lapsele ülalpidamist seni, kuni laps on alaealine, kuid üksnes juhul, kui lapse bioloogilised vanemad on surnud, kadunud või kannatavad puudust (tsiviilseadustiku artikli 517 lõige 1). Laps võib omakorda olla kohustatud andma ülalpidamist isikule, kes andis talle sellist ülalpidamist kümme aastat (tsiviilseadustiku artikli 517 lõige 2).
Alaealist ülal pidama kohustatud või talle ilma mis tahes õigusliku kohustuseta ülalpidamist andnud isiku pärijad on pärandvara väärtusest sõltuvalt kohustatud jätkama ülalpidamise andmist, kui alaealise vanemad on surnud, kadunud või kannatavad puudust, kuid üksnes seni, kuni ülalpidamist saav isik on alaealine.
Vanemate ja laste vaheline ülalpidamiskohustus on reguleeritud tsiviilseadustiku artiklitega 499 ja 525. Vanematelt ülalpidamist taotlevaid alaealisi käsitatakse puudustkannatavate isikutena, kui nad ei suuda end ise tööga ülal pidada, seda isegi juhul, kui neil on vara. Kuid kui vanematel ei ole võimalik ülalpidamist anda, ilma et nad seaksid sellega ohtu enda toimetuleku, võib perekonnaasjade kohus nõustuda, et ülalpidamist antakse lapse vara, välja arvatud eluks vajalike esemete müügiga.
Kui täisealiseks (tavaliselt 18aastaseks) saanud laps jätkab õpinguid, on vanemad kohustatud teda ülal pidama kuni tema õpingute lõpuni, kuid mitte kauem kui lapse 26aastaseks saamiseni.
Hageja ehk ülalpidamist saama õigustatud isik peab pöörduma oma elukohajärgse pädeva kohtu poole või kostja ehk ülalpidamiskohustuslase elukohajärgse pädeva kohtu poole. Elatise kindlaksmääramiseks võidakse hagi esitada eraldi või abielu lahutamise, isaduse kindlaksmääramise, alaealise lapse suhtes vanema hooldusõiguse teostamise või alaealise lapse elukoha kindlaksmääramise menetluse raames. Kohus võib kohtu esimehe määrusega näha ette ajutised meetmed, mis kehtivad üksnes seni, kuni tehakse otsus abielu lõpetamist käsitlevas põhikohtuasjas. Esimeses kohtuastmes koosneb menetlus mitmest etapist. Kirjalikus etapis esitatakse hagi, kostja vastus ja vastuhagi; võidakse ette näha hagi tagamise abinõud, näiteks pandi seadmine või vara arestimine; ning pooltele saadetakse kohtukutse ja menetlusdokumendid. Suuline etapp hõlmab kohtuistungit, kus võidakse tõstatada menetluslike eranditega seotud küsimusi ja tutvuda tõenditega. Sellele etapile järgneb arupidamise etapp ja kohtuotsuse tegemine.
Kui tegemist on abielu lahutamisega vastastikusel kokkuleppel, mida saab vormistada notari juures, võivad abikaasad leppida kokku kõigis abielu lahutamisega kaasnevates tagajärgedes, sealhulgas määrata kindlaks kummagi vanema panuse laste kasvatamise, harimise, koolitamise ja kutseõppega seotud kulude kandmisse.
Põhimõtteliselt võivad elatise väljamõistmise menetluses osalevad pooled kasutada esindajaid. Kuid kui elatise saamiseks esitatakse hagiavaldus lahutusmenetluse raames, võivad abikaasad kasutada lahutusmenetluses esindajaid üksnes teatavatel tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 920 sätestatud juhtudel.
Kui elatise määramiseks/suurendamiseks/vähendamiseks esitatakse avaldus eraldi, võivad pooled kasutada tavapärasel viisil advokaadi või muu esindaja abi; kui esindajaks on isik, kes ei ole advokaat, ei saa ta esineda kohtuistungil lõppsõnaga. Alaealist esindab tema seaduslik esindaja (vanem või erandjuhul muu vanema hooldusõigust teostav isik). Sellise hagiavalduse, mis käsitleb elatise maksmist täisealiseks saanud lapsele, esitab asjaomane laps isiklikult.
Asjakohase territoriaalse pädevusega kohtu (kostja ehk ülalpidamiskohustuslase või hageja ehk ülalpidamist saama õigustatud isiku elukohajärgse kohtu) kindlaksmääramisel võetakse aluseks Rumeenia justiitsatlas, mis on avaldatud justiitsministeeriumi kohtute portaalis http://portal.just.ro/SitePages/acasa.aspx.
Ei, sest hageja ei pea laskma end advokaadil esindada ega kasutama advokaadi abi.
Elatise kindlaksmääramise või muutmise avalduse esitamise eest ei tule maksta templimaksu. Advokaadipoolse abistamise või esindamisega kaasnevad kulud, kuid advokaadi kasutamine ei ole kohustuslik. Kui menetlusosalisel puudub piisav sissetulek, võib ta taotleda õigusabi advokaaditasude või muude kohtumenetlusega seotud kulude katmiseks.
Ülalpidamine mõistetakse välja lähtuvalt taotleja vajadustest ja seda andma kohustatud isiku võimalustest. Põhimõtteliselt antakse ülalpidamist mitterahaliselt ja sellega tagatakse täielikud elatusvahendid. Enamikul juhtudel mõistavad kohtud praktikas siiski ülalpidamise välja rahas kas kindla summana või protsendina ülalpidamiskohustuslase kuusissetulekust (tsiviilseadustiku artikkel 530). Kindlasummalist elatist korrigeeritakse seaduse alusel kord kvartalis inflatsiooni arvessevõtmiseks.
Kui elatist peab maksma vanem, on elatise suuruseks kuni neljandik asjaomase vanema igakuisest netosissetulekust ühe lapse puhul, kuni kolmandik kahe lapse puhul ja kuni pool igakuisest netosissetulekust kolme või enama lapse puhul. Seaduse kohaselt ei tohi lastele makstav elatis koos mis tahes teistele isikutele makstava elatisega moodustada rohkem kui poole ülalpidamiskohustuslase igakuisest netosissetulekust (tsiviilseadustiku artikkel 529).
Kui muutuvad ülalpidamist andva isiku võimalused või seda saava isiku vajadused, võib perekonnaasjade kohus eraldi esitatud hagiavalduse alusel suurendada või vähendada elatise summat või näha vajaduse korral ette elatise maksmise lõpetamise (tsiviilseadustiku artikkel 531).
Ülalpidamist antakse mitterahalises vormis, tagades sealjuures täielikud elatusvahendid ning kattes vajaduse korral hariduse andmise, koolitamise ja kutseõppega seotud kulud (tsiviilseadustiku artikkel 530). Kui mitterahalise ülalpidamise andmise kohustust ei täideta vabatahtlikult, võib perekonnaasjade kohus määrata, et tuleb maksta rahalist elatist. Elatis võidakse välja mõista kas kindla rahasummana või protsendina ülalpidamiskohustuslase igakuisest netosissetulekust.
Elatist makstakse korrapäraste maksetena poolte vahel kokkulepitud kuupäevadel või sellise kokkuleppe puudumise korral kohtuotsuses kindlaksmääratud kuupäevadel. Pooled võivad kokku leppida või perekonnaasjade kohus võib otsustada – kui selleks on piisaval määral alust –, et elatis tuleb maksta ette sellise ühekordse maksena, mis katab ülalpidamist saama õigustatud isiku ülalpidamisega seotud vajadused pikema aja jooksul või kogu elatise maksmise kohustusega hõlmatud aja jooksul, tingimusel et ülalpidamiskohustuslasel on olemas vahendid, mida on vaja selle kohustuse täitmiseks (tsiviilseadustiku artikkel 533).
Alaealisele välja mõistetud elatis makstakse alaealise seaduslikule esindajale.
Kuna enamikul juhtudel on ülalpidamine mõistetud välja rahasummana, on kõige levinum sissenõudmise viis töötasu (kuusissetuleku) arestimine. Vähem levinud sissenõudmise viis on ülalpidamiskohustuslase vallas- ja kinnisvara sundmüük.
Elatisnõuete sissenõudmisega seoses on tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 728 sätestatud, et elatisena saada olevate summadega seotud sissenõudeid saab ülalpidamiskohustuslase regulaarsele igakuisele netosissetulekule pöörata ainult kuni poole netosissetuleku ulatuses. Kui sama sissetulekuga seoses on algatatud mitu sissenõudmismenetlust, ei tohi sissenõutav summa moodustada üle poole igakuisest netosissetulekust, olenemata nõuete laadist.
Kui ülalpidamist saama õigustatud isik esitab samaaegselt avaldused mitme vallas- või kinnisvara hulka kuuluva eseme arestimiseks, mille väärtus on ilmselgelt suurem nõude summast, võib täitemenetlust läbiviiv kohus piirata sissenõudmist teatava varaga (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 701).
Täitemenetlus lõpetatakse näiteks juhul, kui täitekorralduses märgitud kohustus on täies mahus täidetud ja täitetasud on makstud, kui täitmine või selle jätkamine ei ole võimalik, sest puudub arestitav vara või sellise vara realiseerimine ei ole võimalik, ja kui täitemenetlus on tühistatud (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 702).
Nõude täitmisele pööramise õiguse suhtes kehtib kolmeaastane aegumistähtaeg. Täitekorralduse peale on võimalik esitada apellatsioon täitemenetlust läbiviivale kohtule. Pädev kohus võib täitmise peatada, kuni tehakse otsus täitekorralduse peale esitatud apellatsiooni kohta (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 711 ja sellele järgnevad artiklid).
Kui täitekorraldus või täitemenetlus on tühistatud, on asjaomasel isikul õigus täitmine ümber pöörata, taastades täitmisele eelnenud olukorra (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 722 ja sellele järgnevad artiklid).
Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 4/2009, 2007. aasta Haagi konventsiooniga või 1956. aasta New Yorgi konventsiooniga võib taotleja esitada taotluse elatise saamiseks Rumeenia justiitsministeeriumile, kui ülalpidamiskohustuslane elab ELi liikmesriigis, mis on 2007. aasta Haagi konventsiooni või 1956. aasta New Yorgi konventsiooni osaline.
Rumeenia justiitsministeeriumi rahvusvahelise õiguse ja õigusalase koostöö direktoraadiga saab ühendust võtta järgmisel aadressil:
Ei, taotleja peab ühendust võtma oma riigi edastava keskasutusega, mis on määratud kindlaks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 4/2009, 2007. aasta Haagi konventsioonile või 1956. aasta New Yorgi konventsioonile.
Ülalpidamist saama õigustatud isiku elukohaliikmesriigi edastav keskasutus võib seejärel ühendust võtta Rumeenia vastuvõtva keskasutusega:
Rumeenia justiitsministeeriumiga seoses taotlustega, mis esitatakse määruse (EÜ) nr 4/2009 ja 2007. aasta Haagi konventsiooni alusel, või
Bukaresti advokatuuriga (Baroul Bucureşti) seoses taotlustega, mis esitatakse 1956. aasta New Yorgi konventsiooni alusel.
Seejärel edastatakse taotlus pädevale kohtule.
Välisriigis elav ülalpidamist saama õigustatud isik võib oma taotluse esitada kas otse või advokaadi kaudu sellele Rumeenia kohtule, kes on pädev kostja või ülalpidamiskohustuslase elukoha alusel.
Välisriigis elav ülalpidamist saama õigustatud isik võib oma taotluse esitada kas otse või advokaadi kaudu sellele Rumeenia kohtule, kes on pädev kostja või ülalpidamiskohustuslase elukoha alusel. Pädeva Rumeenia kohtu kontaktandmed on kättesaadavad kohtute portaalis aadressil http://portal.just.ro/SitePages/acasa.aspx ning neid saab otsida kostja või ülalpidamiskohustuslase elukoha alusel.
Jah, vastavalt Rumeenia tsiviilseadustiku artiklile 2612 on ülalpidamiskohustusega seoses kohaldatav õigus kindlaks määratud Euroopa Liidu õiguse, s.t ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitleva 23. novembri 2007. aasta Haagi protokolli alusel.
Vastavalt seadusele nr 36/2012, mis käsitleb teatavaid meetmeid, mida on vaja teatavate Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsuste ning rahvusvahelise eraõiguse kohaste instrumentide kohaldamiseks ülalpidamiskohustuste valdkonnas, võtab justiitsministeerium vastu elatise määramise või konkreetsete meetme rakendamise taotluse ja edastab selle seejärel lahendamiseks pädevale asutusele või isikuandmeid valdavale organile, pädevale piirkondlikule advokatuurile, kohtutäiturite kojale või vajaduse korral pädevale kohtule.
Juhul kui taotlus esitatakse keskasutuse kaudu määruse artiklis 46 sätestatud tingimustel, võidakse anda tasuta ja täielikku õigusabi neile elatisnõude esitajatele, kes ei ole veel 18aastased või kes jätkavad õpinguid, kuid on alla 21aastased, ning neile elatisnõude esitajatele, kes kuuluvad haavatavate isikute hulka.
Justiitsministeerium saadab välisriigist saabunud taotlused otse pädevale piirkondlikule advokatuurile. Advokatuuri esimees annab viivitamatult välja siduva ex officio otsuse, millega määrab advokaadi. Määratud advokaat taotleb õigusabi andmist, sealhulgas kohtutäituri tasu maksmise vormis.
Hiljem – pärast täitekorralduse saamist – taotleb määratud advokaat, et kohus võimaldaks õigusabi andmist kohtutäituri tasu maksmise vormis. Advokaat esitab pädevale piirkondlikule kohtutäiturile täitmisavalduse, täitekorralduse ja advokatuuri esimehe otsuse.
Rumeenia on vastu võtnud seaduse nr 36/2012, mis käsitleb teatavaid meetmeid, mida on vaja teatavate Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsuste ning rahvusvahelise eraõiguse kohaste instrumentide kohaldamiseks ülalpidamiskohustuste valdkonnas.
Rumeenia edastav keskasutus on justiitsministeerium, kes edastab taotlusi vastavalt määruse artiklitele 53 ja 56. Pärast seda, kui ülalpidamist saama õigustatud isikult või ülalpidamiskohustuslaselt on saadud nõutavad toetavad dokumendid, täidab justiitsministeerium taotluse A osa ja võib abistada ülalpidamist saama õigustatud isikut või ülalpidamiskohustuslast taotluse B osa täitmisel.
Justiitsministeerium on keskasutus, kes on määratud vastu võtma konkreetsete meetmete rakendamise ja elatise määramise taotlusi. Pärast taotluste vastuvõtmist saadab justiitsministeerium need lahendamiseks pädevale asutusele või isikuandmeid valdavale organile, pädevale piirkondlikule advokatuurile, kohtutäiturite kojale või vajaduse korral pädevale kohtule.

matches: kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


text:
28.02.2012|Välisministeerium
Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) tegi 28.02.2012 otsuse asjas Melnitis vs. Läti (kaebus nr 30779/05), milles tuvastas konventsiooni artikli 3 (piinamise keelamine) rikkumise ja asus seisukohale, et Läti 2004. aastal kehtestatud õiguskaitsevahend kinnipidamistingimuste peale kaebamiseks ei olnud...
22.02.2012|Välisministeerium
Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) tegi 21.02.2012 otsuse kohtuasjas Karrer vs. Rumeenia (kaebus nr 16965/10), asudes seisukohale, et Rumeenia on rikkunud konventsiooni artiklit 8 (õigus era- ja perekonnaelu austamisele), kuna 25. oktoobri 1980 lapseröövi suhtes tsiviilõiguse kohaldamise...
Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) tegi 14. veebruaril 2012 otsuse Stanislav Judini kaebuses (kaebus nr 23543/07), millega lõpetas asjas menetluse. EIK otsustas kaebuse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 37 lõike 1 punkti a alusel kohtuasjade nimistust kustutada, kuna...
13.02.2012|Välisministeerium
Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) tegi 10.02.2012 vastuvõetamatuse otsuse kohtuasjas Balan vs. Moldova (kaebus nr 44746/08), milles kinnitas, et pärast Olaru piloototsust tuleb kõik analoogsed kaebused esmalt esitada Moldova kohtutele uue õiguskaitsevahendi ammendamiseks. Nimelt tuvastas EIK 28....
Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) suurkoda tegi 07.02.2012 kaks otsust sõnavabadust (konventsiooni artikkel 10) ja eraelu (artikkel) puudutavates kohtuasjades. Kohtuasjas Axel Springer AG vs. Saksamaa (kaebus nr 39954/08) tuvastas EIK artikli 10 rikkumise, kohtuasjas Von Hannover vs. Saksamaa (2) (...
31.01.2012|Välisministeerium
Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) tegi 17.01.2012 otsused kohtuasjades Szerdahelyi vs. Ungari (kaebus nr 30385/07) ja Patyi vs. Ungari (kaebus nr 35127/08), milles olid kaebuse esitanud kaks Ungari kodanikku, kellel politsei kohaldatud piirangu tõttu ei lubatud 2006. aastal organiseerida Ungari...
30.01.2012|Välisministeerium
Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) tegi 20.01.2012 ühehäälse ja lõpliku vastuvõetamatuse otsuse kaebustes Mandil vs. Prantsusmaa (kaebus nr 67037/09), Barreau ja teised vs. Prantsusmaa (kaebus nr 24697/09) ja Deceuninck vs. Prantsusmaa (kaebus nr 47447/08) ja lõpetas kohtuasjade menetluse....
Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) suurkoda tegi 17.01.2012 otsuse kohtuasjas Stanev vs. Bulgaaria (kaebus nr 36760/06), milles kaebuse esitanud isikut oli üle kaheksa aasta sunniviisiliselt kinni peetud sotsiaalhoolekandeasutuses ebainimlikes ja alandavates oludes. Kaebaja eestkostja oli...
Alates 20. jaanuarist 2012 on Riigi Teataja veebiversioonis üleval uudised Euroopa Inimõiguste Kohtu uute lahendite kohta. Riigi Teataja vastav rakendus (kus on tagasiulatuvalt üleval ka vanemad uudised) on kättesaadav: https://www.riigiteataja.ee/oigusuudised/kohtuuudiste_nimekiri.html...
Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) tegi 4. jaanuaril 2012 kaks vastuvõetamatuse otsust Eesti Vabariigi suhtes, mis avaldati EIK kohtulahendite andmebaasis (HUDOC) 18.01.2012. Nii Urmas Velleste kaebuses Eesti Vabariigi vastu (kaebus nr 67623/10) kui Juri Andrejevi kaebuses Eesti Vabariigi vastu (...

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


text:
Seadusest ei tulene otseselt lähisugulase õigus pöörduda halduskohtusse piiratud teovõimega isiku kaitseks, kui ta ei ole piiratud teovõimega isiku seaduslikuks esindajaks või selleks volitatud piiratud teovõimega isiku poolt (kui piirangud võimaldavad volituse andmist). Halduskohtus peab oma õigusi ja vabadusi saama kaitsta piiratud teovõimega isik ise. Selleks peab kohus osutama piiratud teovõimega isikule igakülgset vajalikku abi tegeliku tahte avamisel, sealhulgas tegema kättesaadavaks õigusabi. Piiratud teovõimega isiku halduskohtumenetlusteovõime hindamisel ei ole halduskohus seotud TsMS § 202 lg-tes 2, 3 ja 4 sätestatud tsiviilkohtumenetlusteovõime piirangutega. Halduskohtumenetluses tuleb eeldada, et isik omab halduskohtumenetlusteovõimet sellest hoolimata, et tema teovõimet on piiratud. See ei välista eestkostja õigust pöörduda eestkostetava õiguste kaitseks halduskohtusse. Samuti on oluline eestkosteasutuse järelevalve eestkostja tegevuse üle.
Konkreetsetel asjaoludel võib eestkostja ülesandeid täitva haldusorgani tegevus kahjustada lähisugulase õigusi või kaitstavaid huve, sh perekonnaõigusi või varalisi õigusi. Sellistel kohtu poolt tuvastatavatel asjaoludel omandab lähisugulane kaebeõiguse oma väidetavate rikutud õiguste ja vabaduste kaitseks.
Enne 1. juulit 2002 kohtuotsusega teovõimetuks tunnistatud isik on oma õiguslikult staatuselt ka pärast eelnimetatud kuupäeva sisuliselt endises õiguslikus olukorras, vaatamata sellele, et tema suhtes kasutatakse piiratud teovõimega isiku määratlust. Sellise isiku teovõime küsimusi võimaldavad lahendada alates 1. jaanuarist 2006 kehtiva Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 526 lg-d 2, 4 ja 5, kuigi nimetatud sätted ei ole täielikus vastavuses TsÜS §-ga 10 ja § 11 lg-ga 1. Selgus sellise isiku tegelikus seisundis võib saabuda üksnes tema teovõime uue kohtuliku läbivaatamise tulemusena, milleks loob eeldused ka TsMS § 526 lg 3.
PKS § 95 lõigete 1 ja 5 kohaselt teostab eestkostet kohtu määratud eestkostja ning kuni eestkostja määramiseni täidab eestkostja ülesandeid eestkosteasutus. Kui isikule ei ole määratud eestkostjat, siis on linn eestkosteasutus, kes täidab kuni eestkostja nõuetekohase määramiseni eestkostja ülesandeid. Eestkostetava varaliste õiguste üle otsustamise õiguse üleandmiseks puudub linnavalitsusel õiguslik alus. Sellist haldusakti ei saa käsitada edasivolitamisena TsÜS § 119 tähenduses. Sisuliselt on haldusaktiga määratud eestkostja, kuid selline pädevus on ainuüksi kohtul.
Eestkostja peab oma tegevuses arvestama eestkostetava õiguste ja vabadustega, eestkostetava nii varasema kui ka aktuaalse tahte ning eelistustega. Eestkostja otsustused eestkostetava varaliste ja isiklike õiguste ning huvide kaitsel peavad olema eesmärgipärased ja proportsionaalsed. Eestkoste aluspõhimõtteks on välistada eestkostja tegevuses huvide konflikt, mille järgimine loob eeldused eestkostetava huvide kaitseks parimal viisil. Eestkostetava kui teenuse tarbija raha kasutamise ja käsutamise õiguse üleandmine teenuse osutajale või teenuse osutaja vastutavale töötajale kätkeb endas vaieldamatut huvide konflikti ning seda ei saa käsitada eestkosteteava õigusi ja huve parimal viisil tagava abinõuna. Eestkostetava varaliste õiguste üle otsustamine on eestkoste põhisisu ning selle õiguse saab seaduses sätestatud alustel ja korras anda küll eestkostjale, mitte aga kolmandale isikule.
SHS § 281 kohaldamine eeldab, et isik on kaotanud elatusvahendid ja on abitus olukorras. Vältimatu sotsiaalabi sätetele tuginedes ei saa isikut tema tahte vastaselt paigutada hoolekandeasutusse. Vastavalt SHS § 32 lg-le 1 on vältimatu sotsiaalabi andmisel vajalik arvestada isiku tahet.
SHS §-le 19 kohaselt võib isiku ilma tema teadva nõusolekuta paigutada hoolekandeasutusse üksnes kohtuotsuse alusel ka siis, kui isikule on määratud eestkostja. Eelnevaga seoses ei ole oluline ka hoolekandeasutuse liik. Õiguslikku tähendust võib õiguste riive hindamisel omada hoolekandeasutuses isiku suhtes kohaldatav režiim.
3-3-1-8-03 Riigikohus 27.02.2003
Toimetulekutoetuse määramisel varem kehtinud SHS redaktsiooni alusel ei tulnud lähtuda mitte sellest, kas isikul on piisavalt vahendeid toimetulekuks, vaid kuusissetulekust. Tarbimisvajaduste rahuldamiseks teeb isik tarbimiskulutusi. Tema tarbimiskulutusteks ei saa aga pidada ettevõtlusega seotud kulutusi. Järelikult ei võinud isiku sissetulekuks pidada ettevõtluse kogu tulu, sellest ettevõtlusega seotud kulutusi maha arvamata. Sissetulek pidi kuluma tarbimiseks - minimaalsete tarbimisvajaduste rahuldamiseks - mitte ettevõtluseks, sh ettevõtlusega seotud kulutuste katmiseks. Seega tuli füüsilisest isikust ettevõtja sissetuleku kindlakstegemisel lähtuda ettevõtluse tulust, millest oli maha arvatud ettevõtlusega seotud kulutused.

matches:
kohus
§ 202
§ 526
§ 11
§ 526
§ 95
§ 119
§ 281
§ 32
Riigikohus


Fotod Memento 2001. a. väljaandest - 4. DOKUMENDID
EsilehtEesti 1940 - 1991Andmed ja nimekirjadKollektsioonNäitused ja üritusedKes me olemePoodProjektidKontakt	Fotod Memento 2001. a. väljaandest - 4. DOKUMENDID	Artikli sisukord
Fotod Memento 2001. a. väljaandest
2.2. ESIMENE ASUMISPERIOOD 1941–1948
2.3. TEINE ASUMISPERIOOD 1948–1958
2.4. TAGASI KODUMAAL
4. DOKUMENDID
4.2. KÜÜDITATUTE SAATUSEDOKUMENTE KGB TOIMIKUTEST
4.1. ÜLDISED DOKUMENDID
Allpool esitatakse osakoopiaid dokumentidest, mida on kasutatud peatükis 1.1. ning täiendavalt ka dokumentidest, mida on eespool kasutatud vähe või üldse mitte. Käesolevas peatükis on viited “aegrea” peatüki 1.1. dokumentidele tähistatud näiteks D.11, D.12 jne. Väljendit “üldised dokumendid” kasutatakse seetõttu, et neis dokumentides käsitletakse suurt hulka inimesi, isikute kategooriaid või isegi rahvaid. Represseeritute isikutoimikutes reeglina neid dokumente ei ole.
MITME RAHVA NõUKOGUDEVASTANE ELEMENT
Esitatud valik dokumentide koopiaid kinnitab, et 14.06.41 toimunud väljasaatmine Eestist moodustas väikese osa suurest massiüritusest, mis toimus peamiselt ajavahemikus maist kuni augustini 1941. Ettevalmistused algasid juba varem. Kõnesolev massiürituse kava nimeks oli “Sotsiaalselt võõra elemendi väljasaatmise kohta Balti vabariikidest, Lääne-Ukrainast, Lääne-Valgevenemaalt ja Moldaaviast” ning hõlmas vähemalt 85716 väljasaadetud sundasunikku perekonnaliikmetena [D.11 ja D.27, vt. ptk.1.1.] pluss arreteerimisele kuuluvad ehk julgeolekuorganites arvele võetud perekonnapead Leedust, Lätist ja Eestist, kokku 14 532 isikut. Lisaks sellele kriminaalne element ning prostituudid kolmest Balti NSV-st, kokku eelnevalt arvelevõetud 4953 isikuna[D.12]. Kriminaalne element ning prostituudid olid vajalikud nõukogudevastase elemendi kompromiteerimiseks. Moldaavia NSV-st planeeris Beria arreteerida 8000 inimest, nimetusega – väljasaadetud perekondade pead [D.17]. Lääne-Ukraina ja Lääne-Valgevene oblastitest väljasaadetud perekonnaliikmete arv 37 482 on ülaltoodud 85 716 hulgas, kuid nende juurde kuuluvate perekonnapeade arvu me ei tea. Partei ja valitsuse 14.05.41 ühisotsuse [D.11] alusel kuulusid arreteeritud perekonnapead väljasaadetavate hulka. Seega hõlmas Moskva massiüritus ühtekokku rohkem kui 113 tuhandet inimest (85 715+14532 +4953+8000). Eesti osa moodustas sellest arvust ligi 10%.
ETTEVALMISTUSED 1941. AASTA MASSIüRITUSEKS
Kõikehõlmav ettevalmistus 14.06.41 väljasaatmise “heaks” kordaminekuks algas varasemate 1920.-1930.-te aastate massirepressioonide kogemuste üldistamisega, vaata ptk. 1.1. dokumendid D.1-D.5. Konkreetne ettevalmistus algas kohe pärast Molotov-Ribbentropi pakti salaprotokollide allakirjutamist Moskvas 23.08.39 ja pärast massiürituse pealkirjas loetletud NSVL läänepiiri äärse ala okupeerimist, mis laius Soome lahest Musta mereni. Sisuliselt toimus Eesti, Läti ja Leedu okupeerimine Punaarmee poolt septembris-oktoobris 1939 sõlmitud baaside lepingute alusel. Eesti Vabariigi täielik okupeerimine viidi läbi 17.06.40. Samal ajal, kui Balti riigid okupeeriti, tungis Punaarmee kallale Poolale (17.09.39) ja vallutas Lääne-Valgevene ja Lääne-Ukraina. 28.06.40 okupeeris Punaarmee Bessaraabia ja Põhja-Bukoviina. Okupeeritud aladel algasid sovjetiseerimine, poliitilised repressioonid ja etniline puhastus. Poolakatest elanikud saadeti Siberisse. Kõnesolev etniline puhastus algas 1939 ja jätkus ka 1941 väljasaatmise ajal. Aastal 1941 kuulusid väljasaatmisele nn. 7. kategooriasse kuuluvad isikud, s.o. “põgenikud endisest Poolast, kes on keeldunud vastu võtmast nõukogude kodakondsust” [D.11]. Varem mahalastud ja arreteeritud isikute perekonnaliikmed kuulusid samuti 1941. aastal väljasaatmisele. Esimene teadaolev dokumentaalselt fikseeritud julgeolekuorgani poolne hukkamine Eestis toimus 06.01.41, esimesed küüditamised – juulis 1940.
ERRB koostatud kahes nimekirjaraamatus (kolmas raamat on koostamisel) avaldatud 34 710 poliitvangi hulgast on statistikaandmete alusel 1940. aastal arreteerituid 972 ja 1941. aastal 5732 Eesti kodanikku. Kõige sagedamini esinevateks süüdistusparagrahvideks olid 1940. ja 1941. aasta arreteeritutele §58-13 (1993 esinemisjuhust), §58-10 (1910), §58-4 (1206), §58-11 (548), §58-2 (423), §58-1a-1b (396), §58-6 (209) jne.*
Kõigi nende paragrahvide alusel süüdi mõistetud vangide perekonnad sobisid väljasaatmiseks partei ja valitsuse 14.05.41 ühisotsuse [D.11] alusel. Paljud nende hulgast arreteeriti küll pärast 14.06.41, kuid needki mahuvad osaliselt ühisotsuse isikute kategooriatesse [D.11] ja arreteerimiseks arvelevõetud isikute arvu 4665 sisse [D.12]. Dokumendis D.12 jagunevad Eestis nõukogudevaste perekonnapeadena arvele võetud isikud väljasaatmisele kuuluvate inimeste kategooriatesse alljärgnevalt: 1. kategooria - 1470, 2. - 670, 3. - 2100 ja 4. - 425. 1941. aasta väljasaadetute jaotamine perekonnapeadeks, kes suunati arreteeritutena vangilaagrisse, ja perekonnaliikmeteks, kes suunati väljasaadetud sundasunikena mitmesse NSVL vabariiki, kraisse ja oblastisse, on selgelt paika pandud L. Beria poolt [D.17]. 17. juunil 1941, oma aruandes Stalinile, Molotovile ja Beriale liitis NSVL RJ rahvakomissar V. Merkulov kokku väljasaatmisele kuuluvad arreteeritud perekonnapead ning väljasaadetud perekonnaliikmed ja nimetas neid summaarselt represseerituteks [D.22]. 1941. aasta väljasaatmise konkreetseteks ettevalmistusteks olid seega: perekonnapeade ja ka perekonnaliikmete mõrvamised, “ametlikud hukkamised”, arreteerimised; D.11 ja D.12 koostamisele eelnevad nõukogudevastaste elementide väljaselgitamine ja kategooriate järgsete nimekirjade koostamine; sundtööliste (tegelikult orjade) majutuskohtade ettevalmistamine Venemaa kaugrajoonides; peatselt saabuvate sundtööliste (nii arreteeritute kui ka väljasaadetute) territoriaalne ja asutuste järgne väljajagamine. Üle saja tuhande inimese (üldsuse eest varjatud ja kontsentreeritud) transport kodudest kuni tuhandete kilomeetrite kaugusel asuvate kinnipidamiskohtadeni vajas samuti ettevalmistustööd.
OKUPANTIDE REPRESSIOONIDELE KAASAAITAJAD EESTIS / COLLABORANTS OF THE REPRESSION BY OCCUPANTS
ÜK(b)P KK, NSVL RKN ja üleliiduliste represseerimisorganite dikteeritud repressioonide kohalikeks heakskiitjateks ja teostajateks, seega ka süüdlasteks okupeeritud Eesti Vabariigis olid kollaborandid: EK(b)P KK 12.09.40 kinnitatud 12-liikmeline koosseis (vt. dokumendi koopia) ja 5.-8. veebruarini 1941 toimunud EK(b)P kongressil valitud 33-liikmeline KK koosseis eesotsas Karl Säre ja Nikolai Karotammega; EK(b)P 12.09.40 kinnitatud Tallinna ja maakonnakomiteede 12 sekretäri ning seisuga 15. märts 1941 töötanud 14 sekretäri. Teiseks oluliseks toeks represseerijatele oli ELKNÜ Keskkomitee eesotsas sekretäridega. Oluline osa represseerijate toetamisel oli ENSV RKN-l, seisuga 01.07.41, eesotsas esimehega ja aseesimeestega. ENSV rahvakomissarina töötasid ka B. Kumm (SaRK, hiljem RJRK) ja A. Murro (SaRK). Siseministeeriumi aserahvakomissaridena töötasid Gulst, Venjamin Naumi p.; Murro, Andrei Andrei p. ja Hanson, Karl Villemi p. Allpool esitatud dokumendikoopial on 20.09.40 kinnitatud SaRK (NKVD) osakondade juhatajate ja asejuhatajate 29 nime. Nende hulka kuulusid ka julgeolekutöötajad. Teadaolevalt ei ole ENSV RKN oma koosolekutel kunagi puudutanud küüditamise küsimust. Kõik korraldused dikteeris NSVL RJRK ning Eesti rahvakomissarid pidid neid püüdlikult täitma ja täitsidki. Meil on esitada vaid ENSV RKN esimehe asetäitja O. Sepre korraldus (18.06.41) mahajäänud vara ümberjagamise kohta.
VäLJASAADETUTE RAUDTEETRANSPORDIST / RAILWAY TRANSPORT OF THE DEPORTEES
Kaks dokumendikoopiat kajastavad Eestist Venemaale suunatud väljasaadetutega täidetud ešelonide mahalaadimiskohtade nimetusi ja kohaleviimiseks planeeritud inimeste arvu. (Vaata samuti D.20 ja D.21 tekstid ning vastavad joonistused peatükis 2.2.) Esimesed ešelonid saadeti Venemaa poole 16.06.41 õhtul. A-vagunites olid arreteeritud perekonnapead ja B-vagunites – perekonnaliikmed. 13.06.41 kell 2.30 oli Riiga Moskvast saabunud telegramm, milles oli kindlaks määratud Balti riikidest küüditavate arvud ja ešelonide mahalaadimisjaamad Venemaal. Ešelonid küüditatutega saadeti Venemaale Narva ja Irboska kaudu. Narva kaudu saadeti 3 ešeloni kokku 148 vaguniga ja Irboska kaudu 7 ešeloni kokku 342 vaguniga. Mitte kõik 490 vagunit ei olnud täidetud küüditatud inimestega. Väljasaadetute raudteetransport toimus vastavalt juhisele “Instruktsioonid ešelonide ülematele vahistatute saatmiseks Baltimailt”. Küüditatute ešelonid lähetati Eestist teele kui väikekiirusega kaubarongid. Kauba nimetuseks oli saatekirjades märgitud: inimesed.Näiteks: “RJRK transport nr. ...; ... inimest.” Ka veokulu oli välja arvutatud, näiteks: 96 435 rbl. inimeste veoks Tallinnast 1600 km kaugusele, 54 vagunist koosneva ešeloniga. Siinkohal on kasutatud andmeid raamatust “Eesti rahva kannatuste aasta. Koguteos.” - Tallinn, Eesti Kirjastus, 1943, 839 lk. Arhiivis [ERAF SM f. 2-MO, n.1, s.-ü. 1] leiduvate väljasaadetute 60 vaguni nimekirjade alusel oli keskmiseks inimeste arvuks vagunis 21,68 inimest. Need inimesed veeti Kirovi oblastisse, vt ptk. 2.2. teksti.
REPRESSIOONIDE JäTKUMINE PäRAST SõDA / REPRESSION CONTINUED AFTER THE WAR
Enne sõda ei suudetud kõigi arreteeritute ja hukatute perekondi küüditada. See tegevus jätkus kohe pärast sõda. Juba 15. augustil 1945. aastal toimus partei ja valitsuse ühisotsuse kohaselt isikute 6. kategooriasse kuuluvate [D.11] sobivate sakslaste massiküüditamine. Jehoova tunnistajad kui aktiivselt tegutsevate kontrrevolutsiooniliste organisatsioonide liikmed ja nende perekonnaliikmed kuulusid arreteerimisele ja väljasaatmisele ühisotsuse 1. ja 5. kategooria isikutena. Nii ka toimus: 1948–1950 Jehoova tunnistajaist üksikisikute vangistamine, 13. veebr. 1951 – 61 isiku vangistamine ja 01.04.1951 perekonnaliikmete ja üksikisikute massiküüditamine [S. Silliksaar. Sinasilmitsi Siberiga. Tallinn-Võru, 2001, 288 lk.] Poliitiliste “kurjategijate” perekondade ja perekondade gruppide küüditamine toimus pidevalt nn vahepealsetel aastatel, alates 1945 kuni 1953. Kaugeleulatunud tagajärgedega ÜK(b)P KK ja NSVL RKN ühisotsuse (14. maist 1941) kehtivuse tühistamise aeg ei ole meile teada.
L. Õispuu
Partei ja valitsuse ühisotsuse nr. 1299-526 cc (14. maist 1941) lühike sisu [ERAF f. 17/2, n.1, s.-ü. 306, l. 21]. Vaata tekst ptk. 1.1., dokument D.11.
Aruanne nõukogudevastasest ja sotsiaalselt võõrast elemendist, mis on arvele võetud Leedu, Läti ja Eesti NSV RJRK-des, seisuga 1941.aasta mai-juuni. Vaata tekst ptk. 1.1. D.12. NSVL SaRK “Meetmete plaan Leedu, Läti, Eesti ja Moldaavia NSV-st väljasaadetud erikontingentide etapeerimise, laialipaigutamise ja töökorralduse kohta”. Dokumendi 1. lehekülg L. Beria kinnitusega 14.06.41. Vaata tekst D.17. Seda dokumenti nimetatakse lühidalt “Beria meetmete plaaniks”.
Eelmisel leheküljel oleva dokumendi 2. lehekülg. Vastavalt sellele on kavandatud 46557 väljasaadetava perekonnaliikme ja (vt eelmisel leheküljel) 22 885 väljasaadetava perekonnapea laialipaigutamine. D.17. Eelmistel lehekülgedel oleva “Beria meetmete plaani” 4. lehekülg: toitmisest etapeerimisel; veokulud; majutuse ja tööhõive eest vastutavad SaRK kohalikud organid. D.17
Beria meetmete plaani viimasel, 5. leheküljel on kooskõlastus 11.06.41 ja kooskõlastused NSVL RJRK ning SaRK aserahvakomissaridelt. Koostajana on märgitud NSVL SaRK GULAG-i ülem. D.17.
EK(b)P KK koosoleku protokoll 12.09.40, väljavõtted kahel leheküljel. Olulisemad päevakorra-punktid: Keskkomitee 12-liikmelise komisjoni kinnitamine ja linna ning maakondade partei-komiteede 12 sekretäri kinnitamine. Protokolli kirjutas alla EK(b)P KK esimene sekretär K. Säre. ERAF f.1, n. 1, s.-ü. 2, l. 6 ja 7.
ELKNÜ linna- ja maakonnakomiteede sekretärid (enne sõda) ja ELKNÜ Keskkomitee 4 sekretäri. ERAF f. 1, n.1, s.-ü. 249, l.1 ja ülemine pool l. 2.-st. Vaata tekst dokumendi koopia viimasel, 4. leheküljel. Büroo koosolekul kinnitatud ENSV SaRK juhtivtöötajate nimekiri [ERAF f. 1, n.4, s.-ü. 1, l. 9].
Eelmisel leheküljel oleva dokumendi 2. lehekülg [ERAF f. 1, n. 4, s.-ü. 1, l. 9].
EK(b)P Keskkomitee Büroo koosoleku protokoll 20. sept. 1940. Päevakorras oli SaRK juhtivtöötajate ametisse kinnitamine. Esitas rahvakomissar B. Kumm. 29 inimesest koosnevasse nimekirja kuuluvad ka julgeolekutöötajad, kuna ENSV RJRK eraldati ENSV SaRK kooseisust hiljem, 26.03.41, vaata D.8. Dokumendi 4. lehekülg EK(b)P KK sekretäri N. Karotamme allkirjaga [ERAF f. 1, n.4, s.-ü. 1, l. 11]. Vt. teksti järgmisel leheküljel.
Nimekiri ENSV RKN esimehest, esimehe 2 asetäitjast ja 15 rahvakomissarist seisuga 01.07.41. (Dokumendi kolmest leheküljest on siin 1. ja 3. Teisel leheküljel on aserahvakomissarid järjes-tikunumbritega 1-24). Nimekirja on alla kirjutanud EK(b)P KK osakonnajuhataja A. Resev 23.09.43 NSVL tagalas. Tindiga tehtud täiendused pärinevad detsembrist 1943. [ERAF, f. 1, n.1, s.-ü. 251, l. 1 ja 3]. ENSV SaRK ja Prokuratuuri kommunistide nimekirjad aastatel 1940–1941. [ERAF f. 2, n. 1, s.-ü. 146, l. 44 ja 47]
NSVL SaRK GULAG-i ülema õiend 28.09.41 Leedust, Lätist, Eestist, Moldaaviast ja Ukraina ning Valgevene lääneoblastitest kohale jõudnud väljasaadetud sundasunike arvust. Kokku 85 716 inimest. Nende laialipaigutamine 7-sse vabariiki, kraisse ja oblastisse. Eesti andmed on ekslikult väikesed. D.27. Vt. teksti järgmisel leheküljel.
NSVL ja SaRK GULAG-i ülema üks kavandusi, 51 402 inimese ehk erikontingendi laialipaigutamine maa kaugpiirkondadesse. Need inimesed pidid saabuma Lätist, Leedust, Eestist ja Moldaaviast. Tulevaste kinnipidamiskohtadena on märgitud 1 vabariik ja 6 kraid ning oblastit. Ka rajoonide nimed ja töötamise võimalused on kirjas. [Sabbo 1996, lk. 794 ja 795, dok. 270]. Juuni 1941. Tegelikkuses need kavad muutusid. Tekst on järgmisel leheküljel. Vaata samuti D.18.
NSVL Siseasjade ja Riikliku Julgeoleku rahvakomissariaatide ühine eelarve 8500 inimese ümberasustamiseks Baltimaade ja Moldaavia territooriumilt, kogusummaga 18 500 000 rubla. Juuni 1941. D.18.
NSVL SaRK GULAG-i ülema õiend NSVL RJRK kolmandale valitsusele Leedust, Lätist ja Eestist väljuvate ešelonide mahalaadimiskohtade nimetustega. Sellel dokumendil on märgitud ainult 4 Eestist Novosibirski oblastisse suunatud ešeloni numbrit. Vt samuti D.20 ja D.21 tekstid.
13.07.41 Moskvast Riiga saadetud telegramm: Eesti NSV-st küüditatute, ka perekonnapeade ešelonide mahalaadimisjaamad Venemaal koos inimeste arvuga igasse raudteejaama. Eestile oli seega antud plaaniliseks väljasaadetavate arvuks 11 102 inimest, koos 472 kriminaal-kurjategijaga. Tabel raamatust: Eesti rahva kannatuste aasta. Koguteos.
Vt. Teksti järgmisel lehel ja D.23
ENSV RKN esimehe asetäitja Oskar Sepre korraldus 18.06.41 väljasaadetutest maha jäänud varanduse realiseerimiseks (ümberjagamiseks). Tähelepanu väärib punkt 5, mis näeb ette realiseerimisest laekunud summade korrektset ja õiglast üleandmist varanduse omanikele. Vt. D.23 tekst.
NSVL SaRK GULAG-i ülema kiri sama rahvakomissariaadi 1. eriosakonnale L. Beria korralduste täitmise kohta: 1941. a. mai ja juuni jooksul Ukraina ja Valgevenemaa lääneoblastitest, Lätist, Eestist, Leedust ja Moldaaviast väljasaadetute laialimajutamise kohta. [Sabbo 1996, lk. 793.] Vaata tekst dokumendi 4. leheküljel ja D.26. Kirovi oblasti rajoonidesse paigutatud välja-saadetute arv, seisuga 06.09.41.
Vaata tekst dokumendi viimasel leheküljel ja D.26. Kirovi oblasti rajoonidesse paigutatud Eestist väljasaadetute arv seisuga 06.06.41, nende rahvuslik koosseis. Töökohad. Eestist väljasaadetute eluolulistest tingimustest: 20 inimest elavad suvistes ruumides; elatakse barakkides, eramajades, kommunaalmajades. On laekunud 90 avaldust talveriietuse saamise kohta ning soovide kohta lahutatud perekonnad kokku viia.
NSVL SaRK Kirovi oblastivalitsuse kiri NSVL SaRK aserahvakomissarile väljasaadetute laialipaigutamise kohta, seisuga september 1941. Kirovi oblastisse saabus väljasaadetuid ainult Eesti NSV-st 2049 inimest. D.26
Eesti NSV eriasjade abiprokurör Nikiforovi kiri 24.02.47 NSVL asepeaprokurörile soovitusega laagrist vabanenud perekonnapead, kes tulid Eestisse, saata asumisele Venemaale oma perekondade juurde. [Sabbo 1996, lk. 822]
1947. aastal jätkas ENSV Prokuratuur oma inimvaenulikku tegevust 1941. aasta massioperatsiooni korras väljasaadetute suhtes, soovitades mitte lubada neid tagasi Eestisse ka siis, kui perekonna-pea jäi siiski ellu ja vabanes vangilaagrist. Eelmise lehekülje dokumendi 2. lehekülg. << Eelmine - Järgmine >>
KollektsioonFilmidFotod Memento 2001a. väljaandestFotod Memento kogudestVangifotodFotod teistest kogudest	Ajutised näitused


Dividendi maksmisest
20.12.2016 Teisipäev
Eneli Perolainen, õigusnõustamise osakonna juht, partner Foto: Grant Thornton Baltic
Grant Thornton Balticu õigusnõustamise osakonna juht Eneli Perolainen selgitab ettevõtte infokirjas äriühingu kasumi jaotamisega seotud küsimusi – mitu korda võib jagada, kas jagamise osas on piiranguid jne.
Kuni 31.12.2005 sätestas äriseadustik nii osaühingu kui ka aktsiaseltsi puhul korra, et dividendi võib maksta üks kord aastas kinnitatud majandusaasta aruande alusel. Selline sõnastus tekitas praktikas erinevaid tõlgendusi, nagu näiteks:
• Kas kasumi jaotamist võib otsustada ühe korra ja välja võib samuti maksta vaid ühe korra või on lubatud teha korduvaid väljamakseid?
• Kui aruanne on juba äriregistrile edastatud ja üldkoosolekul on otsustatud kasumit mitte jaotada, siis kas on võimalik hiljem erakorraline üldkoosolek kokku kutsuda ja siiski dividendide maksmise otsus vastu võtta?
• Kas on vajalik uue aruande koostamine, kinnitamine ja äriregistrile esitamine selleks, et veel kord otsustada kasumit jaotada ja dividendi maksta?
Praegu kehtiv äriseadustiku (ÄS) redaktsioon (seisuga 23.11.2016) sätestab, et osanikele/aktsionäridele võib teha väljamakseid puhaskasumist või eelmiste majandusaastate jaotamata kasumist, millest on maha arvatud eelmiste aastate katmata kahjum, kinnitatud majandusaasta aruande alusel (ÄS § 157 lg 1, ÄS § 276 lg 1, ÄS § 277 lg 1).
See tähendab nii osaühingu kui ka aktsiaseltsi puhul, et kinnitatud majandusaasta aruande alusel võivad omanikud otsustada jagada kasumit ja maksta dividendi nii mitmel korral, kui seda vajalikuks peetakse ja selles osas piiranguid ei ole.
Siiski kehtivad piirangud, mis reguleerivad jaotatava kasumi ulatust.
Esimene piirang puudutab emaettevõtet, kes koostab konsolideerimisgrupi majandusaasta aruande ja jagab kasumit konsolideerimisgrupi konsolideeritud aruande alusel. ÄS § 335 lg 11 teine lause sätestab, et konsolideeritud aruannetel põhinevat kasumit ei ole lubatud jaotada niivõrd, kuivõrd see vähendaks emaettevõtja netovara taseme alla aktsiakapitali ja reservide kogusumma, mille väljamaksmine aktsionäridele ei ole lubatud seadusest või põhikirjast tulenevalt.
Teine piirang puudutab neid ettevõtteid, kus kapitaliseeritakse immateriaalse põhivarana arendustegevusega seotud väljaminekuid. ÄS § 335 lg 12 ütleb, et kui ühing kapitaliseerib immateriaalse põhivarana arendustegevusega seotud väljaminekuid ja arendusväljaminekud ei ole täielikult amortiseeritud, ei tohi kasumit jaotada. Välja arvatud juhul, kui reservide, mida on võimalik kasutada kasumi jaotamiseks, ja eelmiste perioodide jaotamata kasumi summa on vähemalt võrdne amortiseerimata arendusväljaminekutega.
Lisaks kehtib aktsiaseltside puhul erisättena võimalus maksta aktsionäridele välja osa jooksva aasta kasumist. See on selgelt reguleeritud ja ÄS § 277 lg 3 sätestab, et põhikirjaga võib aktsiaseltsi juhatusele anda õiguse teha nõukogu nõusolekul pärast majandusaasta möödumist ja enne majandusaasta aruande kinnitamist aktsionäridele ettemakseid eeldatava kasumi arvel kuni poole ulatuses summast, mida võib aktsionäride vahel jaotada.
See tähendab, et selline võimalus peab olema sätestatud põhikirjas, otsuse langetab juhatus nõukogu nõusolekul ja ettemakseid aktsionäridele võib teha kuni poole eeldatava kasumi ulatuses.
Äriühingu juhatus esitab kasumi jaotamise otsuse info äriregistrile koos majandusaasta aruandega, kui see teave ei ilmne majandusaasta aruandest. Kui kasumi jaotamise otsus võetakse vastu pärast majandusaasta aruande esitamist, siis esitatakse eelnimetatud andmed koos järgmise majandusaasta aruandega.
Seega, kui peale aruande äriregistrile esitamist on äriühing võtnud vastu otsuse jaotada kasumit (kas siis esmakordne või korduv otsus maksta dividendi), siis uut aruannet majandusaasta kestel äriregistrile kindlasti esitada ei ole vaja.
Muutus kasutusrendilepingute arvestus raamatupidamises
26.03.2020 Turismifirmade liidul on palve


1-16-9717/24 Riigikohtu kriminaalkolleegium 31.05.2018
AS § 53 lg 1
AS § 3 lg 1 p 6
KarS § 375
alkoholi ebaseaduslik käitlemine
KarS § 375 („Alkoholi ebaseaduslik käitlemine“) on paigutatud karistusseadustiku 21. peatüki („Majandusalased süüteod“) 1. jakku („Ebaseaduslik majandustegevus“). Selle karistusnormi dispositsioon hõlmab käitlemiseks mittelubatud alkoholi suures koguses valmistamist, villimist, töötlemist, samuti maksumärgiga märgistamata või käitlemiseks mittelubatud alkoholiga kauplemist, selle ladustamist, hoidmist või edasitoimetamist suures koguses. KarS § 375 on koosseisutunnustelt võrreldav AS §-s 53 („Alkoholi käitlemise korra rikkumine“) kirjeldatud väärteokoosseisuga. AS § 53 lg 1 kohaselt on karistatav käitlemiseks mittelubatud alkoholi tootmine, samuti maksumärgiga märgistamata või käitlemiseks mittelubatud alkoholiga kauplemine või kaubanduslikul eesmärgil ladustamine, hoidmine või edasitoimetamine. Lisaks sellele, et isiku vastutusele võtmise eelduseks KarS § 375 järgi on erinevalt AS §-st 53 käitlemiseks mittelubatud või maksumärgiga märgistamata alkoholi suur kogus, eristab neid süüteokoosseise sõnastuse poolest muu hulgas ka see, et AS § 53 räägib käitlemiseks mittelubatud või maksumärgistamata alkoholi hoidmise, ladustamise või edasitoimetamise kaubanduslikust eesmärgist. (p 13)
KarS § 375 kujutab endast blanketset süüteokoosseisu, mida tuleb sisustada alkoholiseaduse sätete kaudu. Kuigi KarS § 375 eristab teoobjektina käitlemiseks mittelubatud alkoholi ja maksumärgiga märgistamata alkoholi, on ka maksumärgistamata alkohol käitlemiseks mittelubatud alkohol AS § 7 lg 1 p 1 ja § 4 lg 1 p 6 järgi. Kuna käitlemiseks mittelubatud alkoholi mõiste hõlmab maksumärgiga märgistamata alkoholi, tuleb KarS § 375 blanketsust arvestades ka maksumärgistamata alkoholi hoidmise, ladustamise või edasitoimetamise sisustamisel juhinduda alkoholiseaduses sätestatust. (p 14)
KarS § 375 järgi karistatavaks teoks on üldistatult suures koguses alkoholi ebaseaduslik käitlemine. Alkoholi käitlemise mõiste on alkoholiseaduses üheselt ja täpselt määratletud. AS § 3 („Alkoholi käitlemine“) lg 1 p 6 kohaselt on alkoholi käitlemine selle hoidmine, ladustamine või edasitoimetamine kaubanduslikul eesmärgil. Alkoholi käitlemise mõistet piiritleb järelikult lisaks muule AS § 3 lg 1 p 6 järgi see, et alkoholi hoidmine, ladustamine või edasitoimetamine on käsitatav alkoholi käitlemisena üksnes juhul, kui see toimub kaubanduslikul eesmärgil. (p 15)
Eeltoodu alusel tuleb ka suures koguses käitlemiseks mittelubatud alkoholi, sh maksumärgistamata alkoholi hoidmise, ladustamise või edasitoimetamise all KarS § 375 tähenduses mõista kitsalt sellise alkoholi hoidmist, ladustamist või edasitoimetamist just kaubanduslikul eesmärgil (vt RKKKo 3-1-1-3-09, p 22). Vastasel korral oleks KarS § 375 sätestatud teisest õigusharust sõltumatult, lugedes karistatavaks teoks käitlemiseks mittelubatud alkoholi hoidmise, ladustamise või edasitoimetamise, sõltumata sellest, millisel eesmärgil alkoholi käideldakse. See ei oleks aga kooskõlas karistusõiguse aktsessoorsuse põhimõttega. (p 16)
Blanketset kuriteokoosseisu tuleb sisustada seadusest või muudest õigusaktidest tulenevate kohustuste või keeldudega, mille rikkumises koosseisu realiseerimine seisneb (vt RKKKo 3-1-1-36-12, p 16.1). Arvestades seda, et alkoholiseaduses sätestatud (eri)nõuded alkoholi käitlemisele ei kehti alkoholi hoidmisel, ladustamisel või edasitoimetamisel mitteärilisel eesmärgil, ei saa ka suures koguses käitlemiseks mittelubatud alkoholi hoidmine, ladustamine või edasitoimetamine mitteärilisel eesmärgil tuua kaasa kriminaalvastutust KarS § 375 järgi. Teisiti väljendatuna ei tulene alkoholiseadusest sellist kohustust või keeldu, mille rikkumise korral oleks suures koguses alkoholi hoidmise, ladustamise või edasitoimetamisega mitteärilisel eesmärgil täidetud KarS §-s 375 kirjeldatud koosseis. Seega peab isiku karistamiseks KarS § 375 järgi tuvastama käitlemiseks mittelubatud, sh maksumärgistamata alkoholi hoidmise, ladustamise või edasitoimetamise kaubandusliku eesmärgi. (p 17)
Blanketset kuriteokoosseisu tuleb sisustada seadusest või muudest õigusaktidest tulenevate kohustuste või keeldudega, mille rikkumises koosseisu realiseerimine seisneb (vt ka RKKKo 3-1-1-36-12, p 16.1).


Lääne-Nigula valla seltsitegevuse, kultuuriürituste ja projektide toetamise kord – Riigi Teataja
Lääne-Nigula valla seltsitegevuse, kultuuriürituste ja projektide toetamise kord
Lääne-Nigula valla seltsitegevuse, kultuuriürituste ja projektide toetamise kord - sisukord
2 Kodanikuühenduse tegevustoetus
§ 4 Toetuse suuruse arvestamine
§ 7 Toetuse määramine ja ürituste reservfond
3 Toetus ülevallalise ürituse korraldamiseks
§ 8 Ülevallalise ürituse korraldamise tingimused
§ 9 Projektitoetuse taotlemine
§ 10 Investeeringu tegemiseks vajaliku projektitoetuse saamise tingimused
§ 11 Tingimused toetuse taotlejale, toetuse taotlemine ja määramine
5 Toetuse väljamaksmine; toetuse saaja kohustused, aruandlus ja teabe avalikustamine
§ 14 Järelevalve toetuse kasutamise üle
§ 15 Teabe avalikustamine
RT IV, 25.04.2018, 16
Vastu võetud 29.05.2014 nr 33
RT IV, 11.06.2014, 18
21.01.2016 RT IV, 26.01.2016, 12 29.01.2016
19.04.2018 RT IV, 25.04.2018, 7 28.04.2018
(1) Lääne-Nigula valla mittetulundusühingute, seltsitegevuse, kultuuriürituste ja projektide toetamise kord (edaspidi määrus) reguleerib Lääne-Nigula valla eelarvest kodanikuühenduste tegevus- ja projektitoetuste eraldamise tingimusi ning taotlemise, määramise ja maksmise korda.
(2) Määrus ei reguleeri Lääne-Nigula valla poolt kodanikuühendustele üürile antud kinnisvara ülevalpidamiskulude (küte, kindlustus, valvekulud, vesi- ja kanalisatsioon, elektrienergia, jäätmevedu) katmist ja personali palgakulude katmist kui vastav kulu kaetakse määruse jõustumise ajal vallaeelarvest;
1) Kodanikuühendus – üksikisikute poolt mittetulunduslikel eesmärkidel asutatud organisatsioon, mis on mittetulundusühinguna registreeritud ja mille üheks põhitegevuseks on kogukonna ühistegevuse korraldamine pakkumine külas või alevikus.
2) Külavanem - vastavalt Lääne-Nigula valla küla ja alevikuvanema statuudile valitud külavanem.
3) Tegevustoetus on kodanikuühenduse poolt pakutava ja kogukonnale suunatud tegevuse nt kroonika ja veebilehe pidamise, meenete valmistamise, asulaga seotud trükiste väljaandmise, erinevate tähtpäevade ja ürituste (aastapäevad, jaanipäev, vastlapäev, jõulud, mälestuspühad jne) korraldamisele suunatud toetus jms.
4) Ülevallaline üritus - kõikidele Lääne-Nigula valla elanikele mõeldud ürituste korraldamine. Ülevallaliste ürituste nimekiri ja nende rahastamiseks vajalikud rahasummad sätestatakse vallaeelarves.
5) Projektitoetus -- Lääne-Nigula valla eelarvest kodanikuühendusele makstav sihtotstarbeline rahaline toetus ühekordseteks tegevusteks või tegevuste kogumiks, projektide kaasfinantseeringuteks ja investeeringuteks avalikus kasutuses oleva põhivara omandamiseks, projekteerimistöödeks või renoveerimiseks (nt seltsimaja, mänguväljak, lõkkeplats, õppe-, terviserada, puhkekoht või muu sarnase eesmärgi ja otstarbega ehitis) või tegevuseks vajaliku inventari ostmiseks.
1) kodanikuühendusele tegevustoetuseks;
2) ülevallalise ürituse korraldamiseks;
3) kodanikuühendusele projektitoetuseks.
2. peatükk Kodanikuühenduse tegevustoetus
§ 4. Toetuse suuruse arvestamine
(1) Toetuse arvestamise aluseks on asulate arv ja asulas rahvastikuregistri andmetel elavate alaliste elanike arv taotlemise aasta 1. jaanuaril.
(2) Toetuse suurus arvestatakse järgmise valemi alusel: T = PS (Põhisumma) +K(koefitsient)*EA (asula elanike arv)* SE (summa elaniku kohta).
(3) Põhisumma asula kohta (PS) ja summa vallaelaniku kohta (SE) kinnitatakse iga aastase vallaeelarvega.
(4) Koefitsiendid arvutatakse järgmiselt:
1) alla 100 elanikuga asulate koefitsient on 1;
2) üle 100 elanikuga asulate koefitsient on 1,2;
(5) Kui üks kodanikuühendus esindab käesoleva korra § 5 lõigetes 4 või 5 sätestatud tingimustel mitut asulat, siis erinevate asulate baassummad ja elanike arvud liidetakse.
(1) Toetust on õigustaotleda kodanikuühendusel, mis vastab järgmisele tingimustele:
1) taotleja põhikirjast tulenev tegevuse eesmärk on konkreetse asula(te) elukeskkonna arendamine ja väärtustamine ning avalikkuse kaasamisele suunatud tegevus;
2) taotleja on taotluse esitamise ajaks tegutsenud vähemalt kolm kuud;
4) taotleja tegevuskoht on Lääne-Nigula vald.
(2) Kui külas elab alla 40 inimese ja ei ole moodustatud § 5 lõikes 1 tingimustele vastavat kodanikuühendust siis võib toetust taotleda Lääne-Nigula küla ja alevikuvanema statuudi alusel valitud külavanem. Külavanemale kohaldatakse taotlemisel samu tingimusi mis kodanikeühendustele.
(3) Kui asulas tegutseb mitu lõikes 1 sätestatud tingimusele vastavat taotlejat, siis otsustavad nad taotluse esitaja või toetuse külasisese jaotuse omavahelisel kokkuleppel.
(4) Kui mitme asula peale on koostatud ühine arengukava või valitud ühine asulavanem või moodustatud ühine kodanikuühendus siis võib üks Kodanikuühendus esindada mitut asulat ja taotleda toetust tegevuseks mitmes asulas.
(5) Kodanikuühendused võivad omavahelisel kokkuleppe alusel esitada ühise taotluse.
(6) Piirsalu rahvamaja ja Võntküla külamaja haldavad kodanikuühendused saavad hoone personali ja majandamiskulude katteks toetust alljärgnevalt:
1) personalikulu arvestusega, et oleks võimalik palgata teenistuja koormusega 0,4 (palgamäär- alampalk);
2) majandamiskulud vähemalt 3000 eurot arvestusega, et 1000 eurot eraldatakse mõlemale kodanikuühendusele võrdselt ning 1000 eurot proportsionaalselt hoonete ehitusregistrisse kantud köetava pinna järgi;
3) personali ja majandamiskulude täpne suurus otsustatakse iga aastase vallaeelarvega, arvestades käesoleva määruses sätestatud tingimusi.
[RT IV, 26.01.2016, 12 - jõust. 29.01.2016]
(1) Toetuse saamiseks esitab taotleja Lääne-Nigula Vallavalitsuse poolt kehtestatud vormikohase taotluse, milles või millele lisatuna tuleb esitada järgmised andmed:
1) aasta tegevuste esialgne kava;
2) vajadusel käesoleva määruse § 5 lõikes 2, 3 või 4 nimetatud kokkulepped;
3) taotleja kinnitus, et ta on teadlik taotluse rahuldamise korral talle käesolevast määrusest tulenevatest kohustustest ning on nõus järgima toetuse väljamaksmise otsusega seatud toetuse kasutamise tingimusi.
(2) Kui asulas (asulates) on valitud vanem, siis peab taotluse allkirjastama ka vanem.
(3) Taotlus toetuse saamiseks tuleb esitada toetuse saamisele eelneva aasta 1. novembriks. Mõjuvatel põhjustel on õigus taotlus esitada ka eelarveaasta jooksul.
§ 7. Toetuse määramine ja ürituste reservfond
2) hindab taotluse vastavust Lääne-Nigula valla üldistele huvidele, valla ja asula arengukavas sätestatud põhimõtetele;
(2) Vallavalitsusel on õigustaotlejalt nõuda lisainformatsiooni ja/või dokumentide esitamist või taotluse täpsustamist. Taotleja peab nõutavad andmed esitama vallavalitsuse poolt määratud täiendava tähtaja jooksul.
1) rahuldab taotluse ja arvestab sellega Lääne-Nigula valla eelarveprojekti koostamisel;
2) jätab taotluse rahuldamata taotleja või taotluse käesolevale korrale mittevastavuse tõttu.
(4) Kui asulas ei ole nõuetele vastavat kodanikuühendust või § 5 lõikes 2 nimetatud taotlejat või kodanikuühendus ei esita nõuetekohast taotlust või taotlus jäetakse lõikes 3 punktis 2 sätestatud alusel rahuldamata siis arvestatakse vastava asula toetussumma kultuuriürituste reservfondi.
(5) Kultuuriürituste reservfondis olevat summat võib vallavalitsuse korralduse alusel kasutada:
1) ülevallaliste ürituste toetamiseks või projektitoetusteks;
2) taotluse hilinenult esitanud kodanikuühendustele või § 5 lõikes 1 nimetatud taotlejale toetuse osaliseks või täielikuks väljamaksmiseks.
(6) Rahaliste vahendite olemasolul võib vallavalitsus kooskõlastatult volikogu kultuurikomisjoni ning külaelukomisjoniga välja kuulutada täiendava taotluste esitamise vooru ning sätestada kodanikuühendustele täiendava toetuse saamise korraldatava konkursi tingimused.
3. peatükk Toetus ülevallalise ürituse korraldamiseks
§ 8. Ülevallalise ürituse korraldamise tingimused
(1) Ülevallalised üritused ja nende finantseerimiseks vajalikud summad sätestatakse iga-aastases vallaeelarves.
(2) Ülevallalise ürituse korraldaja valitakse vastavalt ürituse iseloomule kas Lääne-Nigula valla hankekorras sätestatud korras, ürituse korraldab eelmisel aastal ürituse korraldusõiguse saanud kodanikuühendus (nn rändüritused) või traditsioonilist üritust korraldanud kodanikuühendus.
(3) Ürituse toetuse taotlemisele ja määramisele kohaldatakse käesoleva määruse § 5, 6 ja 7 sätestatud tingimusi. Ülevallalise ürituse toetust saab taotleda ainult kodanikuühendus.
§ 9. Projektitoetuse taotlemine
Projektitoetust võib taotleda Lääne-Nigula vallas tegutsev kodanikuühendus eelistatult erinevate omafinantseeringute katmiseks või rahvakultuurikollektiivide projektide (nt esinemised, konkurssidel osalemine jms) toetuseks.
§ 10. Investeeringu tegemiseks vajaliku projektitoetuse saamise tingimused
[Kehtetu RT IV, 25.04.2018, 7 - jõust. 28.04.2018]
§ 11. Tingimused toetuse taotlejale, toetuse taotlemine ja määramine
(1) Projektitoetuse suurused sätestatakse iga-aastases vallaeelarves.
(2) Toetuse taotlemisel ja määramisel kohaldatakse käesoleva korra § 5, 6 ja 7 sätestatud tingimusi.
5. peatükk Toetuse väljamaksmine; toetuse saaja kohustused, aruandlus ja teabe avalikustamine
(1) Toetuste väljamaksmine otsustatakse pärast vallaeelarve vastuvõtmist ja jõustumist ühe kuu jooksul.
1) järgima toetuse väljamaksmise korralduses ja lepingus sätestatud toetuse kasutamise tingimusi;
§ 14. Järelevalve toetuse kasutamise üle
(1) Erinevate toetuste taotlemise korrast ja tähtajast informeerib vallavalitsus avalikkust vähemalt kaks nädalat ette. Vastav teada avalikustatakse valla infolehes ja veebilehel, teate võib avaldada ka teiste kanalite kaudu (Facebook, külade listid jms).
(3) Toetuse saaja teavitab avalikkust kui projekt viiakse ellu Lääne- Nigula valla toetusel (sh kasutab ürituse reklaamis, trükistel, infomaterjalidel, toimumise kohas jms Lääne- Nigula valla nime, lippu ja vappi, toob ürituse korraldamisel esile ürituse seotuse Lääne- Nigula vallaga jms).
(3) Määrus jõustub 01. septembril 2014.


Oksjoni nr. 34621Kolmapäev 11.01.2017Algus 10:00 kell (CET)PDF-kataloogKõik sõidukid703OksjonilLõppenud703
VW Golf 1,4 "Spezial" Esmane registreerimine: 05.2002
Automaatne kliimaseade, Kangas: hall, Pardakompuuter, Veermikuprogramm ESP, Turvapadi:: 4, ABS, Servojuhtimine
100 € vahe maksustatud käibemaksuseaduse § 25a järgi
Fiat 500 1.2 Esmane registreerimine: 05.2010
Kangas: punane, Turvapadi:: 4, ABS, Servojuhtimine, Istmete arv 4, Kaugjuhtimisega, Elektrilised aknatõstukid Ees
3.700 € vahe maksustatud käibemaksuseaduse § 25a järgi
BMW 116 i Esmane registreerimine: 11.2005
Kliimaseade, Kangas: antratsiit, Pardakompuuter, Veermikuprogramm DTC (dünaamiline veojõukontroll), Turvapadi:: 6, ABS, RPA (rehvikontrolli näit)
3.600 € vahe maksustatud käibemaksuseaduse § 25a järgi
VW Golf 1.4 Esmane registreerimine: 11.2011
Automaatne kliimaseade, Kangas: antratsiit, Istmesoojendus, Pardakompuuter, Veermikuprogramm ESP, Turvapadi:: 7, ABS
7.200 € vahe maksustatud käibemaksuseaduse § 25a järgi
Audi A5 2.0 TDI Cabriolet Esmane registreerimine: 07.2009
Automaatne kliimaseade, Kangas: must, Elektriliselt avatav katus, Biksenoon, Istmesoojendus, Pardakompuuter, Lähituled
13.900 € vahe maksustatud käibemaksuseaduse § 25a järgi
Audi A 6 3,0 TDI quattro s-tronic Esmane registreerimine: 11.2011
Automaatne kliimaseade im Fond, Nahk: must, Navigatsioonisüsteem koos kaartidega: MMI Plus, TV, Õhkvedrustus, Side assist (reavahetusabiline), Lähituled
16.800 € sealh 19% km Konfidentsiaalne
Audi A 3 Sportback 2,0 TDI quattro "S-line" Esmane registreerimine: 01.2013
Automaatne kliimaseade, Nahk Alcantara: must, Raadio-navigatsioonisüsteem (tehasevarustus), Biksenoon, Istmesoojendus, Pardakompuuter, Kaugtulede-abiline
16.800 € vahe maksustatud käibemaksuseaduse § 25a järgi
Audi A 8 4,2 TDI quattro Tiptronic Esmane registreerimine: 02.2011
Automaatne kliimaseade im Fond, Nahk: must, Navigatsioonisüsteem koos kaartidega: MMI, TV, Advanced key (Audi), ACC (Distronic Audi), Ruckfahrkamera (AUDI)
20.200 € vahe maksustatud käibemaksuseaduse § 25a järgi
BMW 125i Cabrio "M-Paket" Esmane registreerimine: 03.2012
Automaatne kliimaseade, Nahk: must, Navigatsioonisüsteem koos kaartidega: Business, Biksenoon, Istmesoojendus, Elektrooniline tuvastussüsteem, RPA (rehvikontrolli näit)
21.500 € vahe maksustatud käibemaksuseaduse § 25a järgi
Alfa Romeo MiTo 1.4 Esmane registreerimine: 06.2009
Kangas: must, Elektriline klaasist katuseluuk, Turvapadi:: 6, ABS, Servojuhtimine, Istmete arv 5, Kaugjuhtimisega
3.400 € vahe maksustatud käibemaksuseaduse § 25a järgi
D-82 Lehekülg 1 / 71
10 |	20 |	30 123456789...71 Netlive-oksjon


Viimsi valla lemmikloomade registri pidamise kord – Riigi Teataja
Viimsi valla lemmikloomade registri pidamise kord
Viimsi valla lemmikloomade registri pidamise kord - sisukord
§ 4 Registri ülesehitus ja registri pidamise organisatsiooniline struktuur
§ 5 Registrisse kantavad andmed, nende õiguslik režiim ning andmete registrisse kandmise kord
§ 7 Registriandmete kaitsmine ja säilitamine
§ 8 Registri pidamise järelevalve
§ 9 Registri pidamise, finantseerimise ja registri likvideerimise kord
RT IV, 31.12.2013, 88
Vastu võetud 24.01.2012 nr 4
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 6 lõige 3 punkti 1, § 22 lõike 2 ja „Loomatauditõrje seaduse“ § 11 lõike 1 alusel.
Viimsi valla lemmikloomade registri pidamise kord (edaspidi kord) reguleerib Viimsi vallas elavate lemmikloomade registreerimise korda Viimsi valla lemmikloomade registris.
1) vastutav töötleja – Viimsi Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) poolt määratud ametnik.
2) volitatud töötleja – vallavalitsuse poolt volitatud veterinaararst.
(1) Registri ametlik nimi on „Viimsi valla lemmikloomade register“ (edaspidi register).
(2) Register on osa üleriigilisest lemmikloomade registrist, milles on eraldi arvestus Viimsi valla lemmikloomade osas.
(3) Registri pidamise korra kinnitab ja teeb selles muudatusi Viimsi Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
(4) Registri kasutusele võtmise eesmärgid on:
1) Viimsi vallas elavate koerte, kasside ja vajadusel teiste lemmikloomade üle arvestuse pidamine;
2) Viimsi vallas elavate koerte, kasside ja vajadusel teiste lemmikloomade kohta informatsiooni kogumine ja väljastamine;
3) Viimsi vallas elavate järelevalveta koerte, kasside ja vajadusel teiste lemmikloomade omanike või valdajate kiire leidmine ja lemmikloomade tagastamine omanikele või valdajatele.
§ 4. Registri ülesehitus ja registri pidamise organisatsiooniline struktuur
(1) Register on avalik ja seda peetakse veebipõhise liidesega, ühetasandilise infotehnoloogilise andmebaasina. Andmeid töödeldakse registri pidamiseks väljatöötatud tarkvaraga.
2) korraldab registri pidamist reguleerivate Viimsi valla õigusaktide eelnõude ning dokumentatsiooni koostamist;
10) täidab muid seadustest, õigusaktidest ning käesolevast korrast tulenevaid ülesandeid.
3) vastutab registrisse sisestatud andmete ajakohasuse ja õigsuse eest.
5) teavitab vastutavat töötlejat viivitamatult registri pidamisel tekkinud probleemidest ja talle teatavaks saanud andmete mittesihipärase kasutamise juhtudest;
6) täidab muid seadustest, õigusaktidest ning käesolevast korrast tulenevaid ülesandeid.
(4) Registri andmed jagunevad:
1) ajakohased andmed – Viimsi vallas registreeritud lemmikloomade ning nende omanike ja valdajate kehtivad andmed;
2) aegunud andmed – Viimsi vallas registreeritud lemmikloomade ning nende omanike ja valdajate ebaõiged ja kehtetud andmed;
(5) Ajakohaste ja aegunud andmete andmekoosseis on samasugune, välja arvatud juhul, kui registri vastutav töötleja on registriandmete koosseisu laiendanud pärast andmete arhiveerimist.
§ 5. Registrisse kantavad andmed, nende õiguslik režiim ning andmete registrisse kandmise kord
(1) Registrisse kantakse Viimsi vallas elavad koerad ja kassid ning omanike või valdajate soovi korral ka muud lemmikloomad vastavalt Viimsi valla koerte ja kasside pidamise eeskirjale või muudele lemmikloomade pidamist reguleerivatele eeskirjadele ning käesolevale korrale.
(2) Lemmiklooma registrisse kandmiseks või registris olevate aegunud andmete kaasajastamiseks tuleb:
1) esitada avaldus (lisa 1) volitatud töötlejale või vastutavale töötlejale. Esitatud avalduse üks eksemplar jääb lemmiklooma omanikule või valdajale, üks volitatud töötlejale ja üks vastutavale töötlejale.
2) teha ise kandetoiming läbi eesti.ee portaali.
(3) Registrisse kantavad või registris olevate aegunud andmete kaasajastamise lemmiklooma andmed on:
2) looma liik;
4) välimiku lühikirjeldus;
6) registreerimisnumber – volitatud veterinaararsti poolt antud märgistusnumber (nt mikrokiip, tätoveering);
7) nimi;
8) sünniaeg;
10) sigimisvõime;
11) elukoht.
(4) Registrisse kantavad või registris olevate aegunud andmete kaasajastamisel lemmiklooma omaniku ja valdaja andmed on:
(5) Registrisse kantavad või registris olevate aegunud andmete kaasajastamisel muud andmed on:
1) registreerimise teostanud isiku nimi;
2) lemmiklooma viimase marutaudi vastase vaktsineerimise kuupäev;
3) järgmise marutaudi vastase vaktsineerimise kuupäev;
4) viimase kande teinud isiku nimi.
(6) Lemmiklooma omanik ja valdaja on kohustatud tagama registrisse kandmiseks esitatud andmete õigsuse.
(7) Lemmiklooma surma korral registriandmete muutmiseks lemmiklooma omanik või valdaja:
1) esitab avalduse (lisa 2) volitatud töötlejale või vastutavale töötlejale.
2) teeb ise kandetoimingu eesti.ee portaali kaudu.
(8) Lemmiklooma surmast teatavas avalduses sisalduvad lemmiklooma andmed on:
3) registreerimisnumber – volitatud veterinaararsti poolt antud märgistusnumber (nt mikrokiip, tätoveering);
(9) Lemmiklooma surmast teatavas avalduses sisalduvad lemmiklooma omaniku või valdaja andmed on:
(10) Lemmiklooma surmast teatavas avalduses sisalduvad muud andmed on:
1) surma aeg
2) surma põhjus
3) surma kinnitanud veterinaararsti nimi, kui surma on veterinaararst kinnitanud.
(11) Volitatud töötleja või vastutav töötleja kannab lemmiklooma ning tema omaniku ja valdaja andmed või andmete muudatused registrisse seitsme tööpäeva jooksul alates avalduse laekumisest.
(12) Volitatud töötleja või vastutav töötleja võtab lemmiklooma registreerimisel omanikult või valdajalt nõusoleku andmete avaldamise kohta käesoleva korra § 6 lõikes 4 sätestatud juhtudel § 5 lõike 3 punktides 2 – 5 ja 9 ning § 5 lõike 4 punktides 2, 4 ja 5 märgitud ulatuses.
(13) Registrisse andmete esitamise kohta peavad arvestust volitatud töötleja ja vastutav töötleja.
(14) Avastatud ebaõiged andmed parandatakse, säilitades paranduste järjepidevuse. Kehtetuks muutunud andmed kantakse kehtivate andmete registriosast aegunud andmete registriossa.
(1) Registrist väljastatakse andmeid avalduse (lisa 3) alusel, millel on:
3) soovitud andmed;
4) soovitud andmete kasutamise eesmärk.
(2) Avaldus tuleb esitada kirjalikult
1) kirjalikult paberkandjal;
2) elektroonselt digitaalallkirjastatuna.
(3) Kui andmete kasutamine on põhjendatud, väljastatakse soovitud andmed kolme tööpäeva jooksul alates avalduse laekumisest.
1) avalikus kohas järelevalveta lemmiklooma leidnud isik soovib looma tagastada omanikule või valdajale;
2) avalikus kohas järelevalveta lemmiklooma kinni püüdnud Viimsi valla poolt määratud isik soovib looma tagastada omanikule või valdajale;
(5) Registrist kuuluvad avalduse alusel väljastamisele üksnes käesoleva korra § 5 lõike 3 punktides 2 – 5 ja 9 ning § 5 lõike 4 punktides 2, 4 ja 5 nimetatud andmed lemmiklooma ning tema omaniku või valdaja kohta.
(6) Andmete väljastamise kohta peetakse elektroonilist kanderaamatut, kuhu märgitakse kellele, millal ja millised andmed on väljastatud.
§ 7. Registriandmete kaitsmine ja säilitamine
(1) Andmetele juurdepääsu haldamine on vastutava töötleja ülesanne. Juurdepääs registriandmetele on kaitstud kasutajanime ja parooliga.
(2) Volitatud töötlejale juurdepääsu saamise ja sulgemise kord sätestatakse lepinguga.
(3) Vallavalitsuse poolt volitatud töötlejale registrile juurdepääsuõiguse andmiseks esitab viimane avalduse (lisa 4), milles on toodud:
2) isiku poolt täidetavad ülesanded registri pidamisel;
3) juurdepääsuõiguse kehtivuse soovitav aeg, mis võib olla tähtajatu.
(4) Registri vastutav töötleja avab viie tööpäeva jooksul alates taotluse laekumise päevast juurdepääsu ja teavitab sellest juurdepääsu saanud isikut.
(5) Registrile juurdepääsuõiguse sulgemiseks enne kehtivuse aja lõppemist esitatakse vastutavale töötlejale avaldus (lisa 5), milles näidatakse ära volitatud isiku:
3) juurdepääsuõiguse sulgemise põhjus;
4) juurdepääsuõiguse lõppemise soovitav aeg.
(6) Registri vastutav töötleja sulgeb juurdepääsuõiguse taotluses näidatud ajal.
(7) Registri vastutaval töötlejal on õigus sulgeda volitatud töötleja juurdepääs registrile, kui ilmneb, et volitatud töötleja ei ole registri kasutamisel pidanud kinni seaduses, õigusaktides või käesolevas määruses sätestatud nõuetest.
§ 8. Registri pidamise järelevalve
(3) Registri pidamisel tekkinud puuduste ilmnemisel on volitatud töötleja kohustatud kõrvaldama järelevalvet teostanud isiku ettekirjutuses kajastatud puudused määratud tähtajaks.
§ 9. Registri pidamise, finantseerimise ja registri likvideerimise kord
(1) Registri pidamist, täiendamist ja arendamist finantseeritakse Viimsi valla eelarvest.
(2) Registrile tehtavad päringud on tasuta.
(3) Registri likvideerimise otsustab vallavolikogu.
(4) Registri likvideerimine toimub seaduses ettenähtud korras.
(5) Registri likvideerimisel otsustatakse dokumentide ja andmete üleandmine registri volitatud töötleja poolt vastutavale töötlejale, teise andmekogusse, vallavalitsuse arhiivi või nende hävitamine. Vallavolikogu määrab üleandmise või hävitamise tähtaja.
(1) Anda loomatauditõrje seaduse §-st 11 tulenevate küsimuste lahendamise õigus vallavalitsusele.
(2) Vallavalitsusel määrata vastutav töötleja.
(3) Vallavalitsusel sõlmida leping volitatud töötleja(te)ga.
(4) Kinnitada lemmiklooma Viimsi valla lemmikloomade registrisse kandmise või registris olevate aegunud andmete kaasajastamise avalduse vorm (lisa 1).
(5) Kinnitada lemmiklooma surmaga seoses Viimsi valla lemmikloomade registris kandeavalduse muutmise avalduse vorm (lisa 2).
(6) Kinnitada Viimsi valla lemmikloomade registrist lemmiklooma andmete väljastamise avalduse vorm (lisa 3).
(7) Kinnitada volitatud töötlejale Viimsi valla lemmikloomade registrile juurdepääsuõiguse andmise avalduse vorm (lisa 4).
(8) Kinnitada Viimsi valla lemmikloomade registris volitatud töötlejale antud juurdepääsuõiguse ennetähtaegse sulgemise avalduse vorm (lisa 5).
(9) Määrus avaldatakse Viimsi valla veebilehel.
(10) Määrus jõustub 3. päeval pärast avalikustamist Viimsi Vallavolikogu kantseleis.
Lisa 1 AVALDUS Lemmiklooma Viimsi valla lemmikloomade registrisse kandmiseks või registris olevate aegunud andmete kaasajastamiseks
Lisa 2 AVALDUS Viimsi valla lemmikloomade registris kandeavalduse muutmiseks seoses lemmiklooma surmaga
Lisa 3 AVALDUS Viimsi valla lemmikloomade registrist lemmiklooma andmete väljastamiseks
Lisa 4 AVALDUS volitatud töötlejale Viimsi valla lemmikloomade registrile juurdepääsuõiguse andmiseks
Lisa 5 AVALDUS volitatud töötlejale Viimsi valla lemmikloomade registrile antud juurdepääsuõiguse ennetähtaegseks sulgemiseks


text:
1993 3, Lk 62 - 62
...Presidendi arvates jääb Riigikohtule tema riiklike kohustuste kõrval ka pedagoogiline kohustus - viia meie......riiklike kohustuste kõrval ka pedagoogiline kohustus - viia meie inimesed tagasi euroopalikku õigusteadvusse...
Kohtureformi sünnivalud
1993 1, Lk 3 - 4
...revideerimist vajab ka kassatsioonimenetlus (Riigikohus). Ettevalmistatud on eelnõu põhiseadusliku järelevalve kohtu......Halduskohtu ruumide küsimus. Nii Riigi- kui ringkonnakohus ei ole ainult kohtunikud, vaid ka kvalifitseeritud...
Kohtunikueetika reeglid
1994 9, Lk 224 - 224
...väldiksid kõlvatust ja selle tekkimist, 3 täidaksid oma kohustusi erapooletult ja hoolsalt, 4 parandaksid õigussüsteemi......väldiksid kõlvatust ja selle tekkimist, 3 täidaksid oma kohustusi erapooletult ja hoolsalt, 4 parandaksid õigussüsteemi...
1994 9, Lk 225 - 226
... selliselt, et võimalik oht konfliktiks kohtunikukohustustega oleks minimaalne (4. reegel). Erapooletust......protsessiosaline ja kõik teised kohtusaalis viibivad isikud kohustatud järgima istungi korda ja alluma vastuvaidlematult...
Eesti kohtunike käitumisreeglid
1994 9, Lk 226 - 227
...õigus otsustada inimeste elu ning vabaduste, õiguste, kohustuste ja vara üle, silmas pidades, et kohtu missiooniks......kohtunikud, endile järgmised käitumisreeglid ning kohustume avalikult neid täitma: Silmas pidades, et kohtunike...
...istung Tartus. Alates 1. oktoobrist 1993. a. on Riigikohus jälle oma ajaloolises asukohas Tartus, olles praktiliselt......täidetud 14. Kohtunike ümbernimetamise käigus on Riigikohus leidnud ja esitanud Vabariigi Presidendile ametisse...
...Riigikohus tegutseb koosseisus: 1 üldkogu; 2 põhiseaduslikkuse......nimetab loakogu esimehe Riigikohtu esimees. Riigikohus tegutseb koosseisus: 1 üldkogu; 2 põhiseaduslikkuse......protsessiosaline taotleda samuti nagu kassatsioonikaebuse puhul siis, kui kohus on kohaldanud vääralt materiaalõiguse normi või oluliselt...
...kohtuhoone kojas, ja jätkas siis kokkuvõetult: „Kõrgem kohus lahkub Tartust teist korda. Esimene kord sündis see aastal......kohtuhoone kojas, ja jätkas siis kokkuvõetult: „Kõrgem kohus lahkub Tartust teist korda. Esimene kord sündis see aastal...
...kriminaalkohtumenetluse seadustikku. Loomulikult on Riigikohus huvitatud, et need saaksid kõigiti kaasaegsed, nii...
1994 5, Lk 120 - 125
...üldkogu istungil 4. mail 1994.a. I. ÜLDSÄTTED 1. Riigikohus on Eesti Vabariigi kõrgeim kohus, kes vaatab läbi......on Eesti Vabariigi kõrgeim kohus, kes vaatab läbi jõustunud kohtulahendeid kassatsiooni...
1994 5, Lk 126 - 127
...Tartu Ringkonnakohus Ago Kutsar Mati Kartau Henn Jõks Peeter Jerofejev Hele–Kai......Pärsimägi Tiit Lõhmus Viivi Sepp Tartu Ringkonnakohus Ago Kutsar Mati Kartau Henn Jõks Peeter Jerofejev Hele–Kai...
Oleme riikluse loomises jõudnud just sinnamaale, et hakkab näha olema, kas külvist on tõusnud tõepoolest see kultuur, mida külisime, ning kas orases ka umbrohtu paista on. Võimude lahusus - demokraatia ...
...pädevus tsiviilasjades 1PS §-ga 146 kooskõlas mõistab kohus õigust kooskõlas põhiseaduse ja seadustega. PS §......kohtute hulgas. Kassatsiooni korras kontrollib Riigikohus ringkonnakohtu (apellatsioonikohtu) lahendit selle seadusele...
...organisatsioon Halduskohtute ajalugu ulatub 18. sajandisse. Esimene halduskohus loodi Prantsusmaal juba 1790. aastal, Saksamaal tekkis......loodi Prantsusmaal juba 1790. aastal, Saksamaal tekkis see kohus 1863. aastal. Kaasajal tegutsevad halduskohtud peale...
...kriminaalkoodeks (edaspidi ENSV KrK). Sellest ajast võib kohus kuriteo toimepannud alaealise suhtes kohaldada kasvatuslikke......suhtes kohaldada kasvatuslikke mõjutusvahendeid. Seda juhul, kui kohus leiab, et alaealist saab mõjutada kriminaalkaristust kohaldamata...
...siiski otstarbekas kehtestada uuesti kolmeastmeline kohus. Liidumaa territooriumil koosneb esimese astme kohus......Liidumaa territooriumil koosneb esimese astme kohus 30–40 töökohtust (Amtsgericht), millele järgneb 4...
...ülddeklaratsiooni artikliga 17.2. Teatavasti oli NSV Liidu Ülemkohus jäigal seisukohal ja nõudis kõigilt alamalseisvatelt......kui vara konfiskeerimine on seadusliku sanktsiooni kohustuslik osa, siis konfiskeerimise kohaldamata jätmine...
...halduskohtud moodustavad eripädevusega iseseisva süsteemi. Riigikohus täidab ka konstitutsioonikohtu funktsioone. Riigikohus......ka konstitutsioonikohtu funktsioone. Riigikohus kui riigi kõrgeim kohus on õigusriigile kohaselt nii õiguslikult...

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus kohus kohus kohus Riigikohus Riigikohus kohus Riigikohus kohus kohus kohus kohus Riigikohus Riigikohus kohus


Vabariigi Presidendi 25. juuni 2008. a otsusega nr 305
I. Lennundusseaduses (RT I 1999, 26, 376; 2007, 12, 66) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 7 täiendatakse lõigetega 8 ja 9 järgmises sõnastuses:
« (8) Lennuamet on pädev asutus Euroopa Ühenduste Komisjoni määruse (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 28.11.2003, lk 1–165) I lisa (Osa-M) jaotise M.1 punkti 1 (jätkuva lennukõlblikkuse järelevalve ja lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaatide väljastamine), punkti 2 alapunkti (i) (hooldusorganisatsioonide sertifitseerimine ja järelevalve), punkti 3 alapunktide (i) ja (ii) (jätkuvat lennukõlblikkust korraldavate organisatsioonide sertifitseerimine ja järelevalve) ning punkti 4 alapunkti (i) (hooldusprogrammide heakskiitmine) mõistes, II lisa (Osa-145) jaotise 145.1 punkti 1 (hooldusorganisatsiooni sertifitseerimine ja järelevalve) mõistes, III lisa (Osa-66) jaotise 66.1 (lennundustehniliste töötajate lubade väljaandmine) mõistes ja IV lisa (Osa-147) jaotise 147.1 punkti 1 (lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni sertifikaatide väljaandmine) mõistes.
(9) Lennuamet on pädev asutus Euroopa Ühenduste Komisjoni määruse (EÜ) nr 1702/2003, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 243, 27.09.2003, lk 6–79), lisa (Osa-21) jaotise 21.1 punkti a mõistes alajagude F ja G (üksiktoodete, -osade ja -seadmete nõuetele vastavuse näitamine, tootjaorganisatsiooni sertifikaatide väljaandmine) kohaldamisel ning registreerimisliikmesriigi pädev asutus alajagude H ja I (lennukõlblikkus- ja mürasertifikaatide väljaandmine) kohaldamisel.»
§ 2. Paragrahvi 101:
1) lõiked 1–3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Käitatav õhusõiduk, välja arvatud ülikerglennuk, purilennuk, motopurilennuk, õhulaev ja kuumaõhupall, peab olema varustatud sagedustel 121,5 ja 406 MHz töötava avariimajakaga (emergency locator-transmitter – ELT), mille parameetrid vastavad 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisa 10 köite III nõuetele.
(3) Kuni 19 reisijakohaga lennuk peab olema varustatud vähemalt ühe avariimajakaga. Lennuk, mille esmane lennukõlblikkussertifikaat on välja antud pärast 2008. aasta 1. juulit, peab olema varustatud vähemalt ühe automaatse avariimajakaga.»;
« (31) Kopter peab olema varustatud vähemalt ühe automaatse avariimajakaga. Kopter, millega tehakse lende veekogude kohal, peab olema lisaks varustatud ühe päästevestile või päästeparvele paigutatud avariimajakaga.»;
« (5) Kontrollitavas õhuruumis lendamisel peab õhusõidukil, välja arvatud purilennukil lendamisel selleks ette nähtud õhuruumialas, olema töörežiimis A/3+C sisse lülitatud sekundaarradari transponder. Transpondri kasutamine toimub kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nõuetega ning vastavalt lennuliiklusteenuse osutaja antud korraldustele.»
§ 3. Paragrahvi 24 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Lennunduspersonali koolitusorganisatsiooni sertifikaadi esmase taotluse läbivaatamise, sertifikaadi muutmise taotluse läbivaatamise ja sertifikaadi kehtivusaja pikendamise taotluse läbivaatamise eest tuleb tasuda riigilõivu.»
§ 4. Paragrahv 244 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Paragrahvi 351:
« § 351. Lennuvälja ja kopteriväljaku käsiraamat»;
2) lõiked 1 ja 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 6. Paragrahv 42 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 42. Lennuettevõtja sertifikaat ja lennutegevuse käsiraamat
(3) Lennutöödeks loetakse teenuste osutamist, mis ei ole käsitletav reisijate, posti või lasti veona (näiteks väetiste ja teiste kemikaalide puistamine põllumajandustöödel, objektide tõstmine ja paigaldamine ehitustegevuses, õhust fotografeerimine, vaatlus- ja patrull-lennud, õhus reklaamimine, huvilennud).
(7) Ärilise lennutranspordiga tegeleva lennuettevõtja sertifikaati omavale isikule ei väljastata eraldi sertifikaati lennutööde jaoks juhul, kui ta vastab lennutöödega tegeleva lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmise nõuetele. Lubatud lennutööd kantakse ärilise lennutranspordiga tegeleva lennuettevõtja sertifikaadi käitamistingimustesse.
(11) Lennuettevõtja sertifikaadi esmase taotluse läbivaatamise, sertifikaadi kehtivusaja pikendamise taotluse läbivaatamise, sertifikaadi käitamistingimuste muutmise taotluse, välja arvatud õhusõiduki registreerimistunnuste muutmise taotluse läbivaatamise ning lennuettevõtja sertifikaadi käitamistingimustesse uue õhusõiduki tüübi sisseviimise eest tuleb tasuda riigilõivu.»
§ 7. Paragrahv 421 tunnistatakse kehtetuks.
§ 8. Seadust täiendatakse §-dega 422–429 järgmises sõnastuses:
« § 422. Lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmise tingimused
3) rikub lennundusalaste õigusaktide nõudeid.»
§ 9. Paragrahv 43 tunnistatakse kehtetuks.
§ 10. Seadust täiendatakse §-ga 571 järgmises sõnastuses:
« § 571. Ohutusjuhtimise süsteem
(2) Lennuvälja ja kopteriväljaku käitaja, samuti lennuliiklusteenistus ja õhusõiduki hooldamisega tegelev ettevõtja peavad vähemalt üks kord aastas korraldama ohutusjuhtimise süsteemi auditi. Lennuvälja või kopteriväljaku käitaja peab vähemalt üks kord aastas korraldama rajatiste ja seadmete ülevaatuse, mis hõlmab lennuvälja ja kopteriväljaku käitaja funktsioone ning lennuvälja ja kopteriväljaku kasutajate, kaasa arvatud lennuväljal ja kopteriväljakul tegutsevate operaatorite, maapealse teeninduse ja teiste teenuste osutajate auditit ja ülevaatust. Ohutusjuhtimise süsteemi auditeerimisaruande peab koostama selleks pädev ja sõltumatu ohutusekspert.»
§ 11. Seadust täiendatakse §-ga 585 järgmises sõnastuses:
« § 585. Piiratud liikumisvõimega lennureisijate õiguste kaitse
Tarbijakaitseamet tagab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul (ELT L 204, 26.07.2006, lk 1–9) rakendamise seoses Eesti territooriumil asuvatest lennujaamadest väljuvate ja sinna saabuvate lendudega.»
§ 12. Paragrahv 6011 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 6011. Aeronavigatsiooniteenuse osutaja sertifikaadi käitamistingimuste rikkumine
§ 13. Paragrahv 6030 tunnistatakse kehtetuks.
§ 14. Seadust täiendatakse §-dega 6031–6033 järgmises sõnastuses:
« § 6031. Lennuettevõtja sertifikaadi käitamistingimuste rikkumine
§ 6033. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 604–6032 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 604–6032 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Lennuamet.»
§ 15. Seadust täiendatakse §-ga 612 järgmises sõnastuses:
« § 612. Lennuameti loal avariimajakaga varustamise erisus
Lennuameti loal võib õhusõiduk, mille maksimaalne lubatud stardimass on kuni 5700 kg ja mida ei käitata ärilises lennutranspordis, kuni 2008. aasta 31. detsembrini olla varustatud sagedusel 121,5 MHz töötava automaatse avariimajakaga, mille parameetrid vastavad 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisa 10 köite III sätetele.»
II. Riigilõivuseaduses (RT I 2006, 58, 439; 2008, 16, 114) tehakse järgmised muudatused:
§ 16. Paragrahv 120 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 120. Lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmise ja kehtivusaja pikendamise taotluse läbivaatamine ning käitamistingimuste muutmine
(1) Ärilise lennutranspordiga tegeleva lennuettevõtja sertifikaadi esmase taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu lennuettevõtja poolt käitatava suurima maksimaalse lubatud stardimassiga (MTOW) õhusõidukist lähtuvalt järgmiselt:
1) MTOW lennukitel kuni 2800 kg ja helikopteritel kuni 1000 kg – 35 000 krooni;
2) MTOW lennukitel 2801 kuni 5700 kg ja helikopteritel 1001 kuni 3175 kg – 65 000 krooni;
3) MTOW lennukitel 5701 kuni 25 000 kg ja helikopteritel üle 3175 kg – 120 000 krooni;
4) MTOW lennukitel üle 25 000 kg – 180 000 krooni.
(2) Lennutöödega tegeleva lennuettevõtja sertifikaadi esmase taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 45 000 krooni.
(3) Ärilise lennutranspordiga tegeleva lennuettevõtja sertifikaadi kehtivusaja pikendamise taotluse läbivaatamise eest tasutakse pikendatud kehtivuse iga aasta kohta riigilõivu jooksva aasta 31. märtsiks lennuettevõtja poolt käitatava suurima maksimaalse lubatud stardimassiga õhusõidukist lähtuvalt järgmiselt:
1) MTOW lennukitel kuni 2800 kg ja helikopteritel kuni 1000 kg – 9000 krooni;
2) MTOW lennukitel 2801 kuni 5700 kg ja helikopteritel 1001 kuni 3175 kg – 19 000 krooni;
3) MTOW lennukitel 5701 kuni 25 000 kg ja helikopteritel üle 3175 kg – 39 000 krooni;
4) MTOW lennukitel üle 25 000 kg – 59 000 krooni.
(4) Lennutöödega tegeleva lennuettevõtja sertifikaadi kehtivusaja pikendamise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 40 000 krooni.
(5) Uue õhusõiduki tüübi sisseviimise eest lennuettevõtja sertifikaadi käitamistingimustesse tasutakse riigilõivu vastavalt õhusõiduki maksimaalsele lubatud stardimassile järgmiselt:
1) MTOW lennukitel kuni 2800 kg ja helikopteritel kuni 1000 kg – 3000 krooni;
2) MTOW lennukitel 2801 kuni 5700 kg ja helikopteritel 1001 kuni 3175 kg – 5000 krooni;
3) MTOW lennukitel 5701 kuni 25 000 kg ja helikopteritel üle 3175 kg – 8000 krooni;
4) MTOW lennukitel üle 25 000 kg – 10 000 krooni.
(6) Lennuettevõtja sertifikaadi käitamistingimuste muutmise taotluse, välja arvatud õhusõiduki registreerimistunnuste muutmise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 2000 krooni.»
§ 17. Seadust täiendatakse §-ga 1201 järgmises sõnastuses:
« § 1201. Mittetulundusliku lennutegevuse registreerimine ja registreerimistunnistuse kehtivusaja pikendamine
(1) Mittetulundusliku lennutegevuse registreerimise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 2000 krooni.
(2) Mittetulundusliku lennutegevuse registreerimistunnistuse kehtivusaja pikendamise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 1000 krooni.»
§ 18. Paragrahv 127 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 127. Lennunduspersonali koolitusorganisatsiooni sertifikaadi väljaandmise, muutmise ja kehtivusaja pikendamise taotluse läbivaatamine
(1) Lennunduspersonali koolitusorganisatsiooni sertifikaadi esmase taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 15 000 krooni.
(2) Lennunduspersonali koolitusorganisatsiooni sertifikaadi muutmise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 5000 krooni.
(3) Lennunduspersonali koolitusorganisatsiooni sertifikaadi kehtivusaja pikendamise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 15 000 krooni.»
III. § 19. Seaduse jõustumine


17.12.2009 RT I 2009, 64, 437 01.01.2010, osaliselt 1.09.2010
Määrus kehtestatakse «Eesti Vabariigi haridusseaduse» § 27, «Ülikooliseaduse» § 31 lõike 4 ja «Rakenduskõrgkooli seaduse» § 19 lõike 3 alusel.
(2) Määrusega kehtestatakse diplomi ja akadeemilise õiendi duplikaatide taotlemise, vormistamise ning väljaandmise tingimused ja kord ning Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrisse enne 1. juunit 2002. a kantud õppekava täitmisel väljaantud diplomi duplikaadi vorm (lisa 6).
(2) Diplom on eluaegne. Diplomi või selle väljaandmise aluseks olnud alusdokumendi võib kehtetuks tunnistada «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud tingimustel ja korras. Diplomi ja alusdokumendi tunnistab kehtetuks selle väljaandnud õppeasutus või tema õigusjärglane või nende puudumisel haridus- ja teadusminister.
(1) Diplomite ja akadeemiliste õiendite plankide tellimist ning nende jaotamist õppeasutustele korraldab Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus.
[RT I 2009, 20, 133 - jõust. 11.04.2009]
(2) Diplomite ja akadeemiliste õiendite plangid kuuluvad dokumentide hulka, mille hoidmine ja kasutamine toimub õigusaktidega kehtestatud korras.
(3) Rikutud diplomite ja akadeemiliste õiendite plangid annab õppeasutus iga aasta 1. novembril üleandmis-vastuvõtmisaktiga üle Riiklikule Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskusele, kellele esitab ka eelmise aasta plankide kasutamise aruande. Plankide kaotsiminekust või hävimisest teatab õppeasutus Riiklikule Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskusele kirjalikult 3 tööpäeva jooksul sellest teada saamisest arvates.
(1) Diplom vormistatakse A4-formaadis turvaelementidega plangile, kuhu on trükitud sõnad «EESTI VABARIIK», suure riigivapi kujutis, sõna «DIPLOM» ning diplomi seeria ja number (edaspidi dokumendi number). Diplomi plank on täies ulatuses kaetud taustmustriga. Diplomi vorm esitatakse lisas 1.
1) rakenduskõrgharidusõppe õppekava täitmist tõendav diplom – hallikassinine, tähis «E»;
2) bakalaureuseõppe õppekava täitmist tõendav diplom – rohekaskollane, tähis «L»;
3) magistriõppe õppekava täitmist tõendav diplom – hõbe; tähis «M»;
4) bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel põhineva õppe õppekava täitmist tõendav diplom – hõbe, tähis «M»;
5) doktoriõppe õppekava täitmist tõendav diplom – kuld, tähis «O»;
1) Tartu Ülikool – tähis «A»;
2) Tallinna Tehnikaülikool – tähis «B»;
3) Tallinna Ülikool – tähis «C»;
4) Eesti Maaülikool – tähis «D»;
5) Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia – tähis «E»;
6) Eesti Kunstiakadeemia – tähis «K»;
7) teised ülikoolid – tähis «M»;
8) rakenduskõrgkoolid – tähis «L»;
9) kõrgharidust andvad kutseõppeasutused – tähis «H»;
10) ühisdiplomi väljaandvad õppeasutused – tähis «Y».
(2) Diplomile kiitusega lisatakse ladina keeles märge «cum laude».
1) õppeasutuse nimi (õppeasutuse otsusel ka tema asutamisaasta) või ühisõppekava korral nende ühisõppekava koostöölepingus kokku lepitud õppeasutuste nimed, kes ühisdiplomi välja annavad;
4) vastaval juhul – sõnad «cum laude», mis kirjutatakse sõna «DIPLOM» alla;
5) vastaval juhul – antud akadeemilise kraadi nimetus ja selle ingliskeelne vaste vastavalt Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud õppeasutuste antavate akadeemiliste kraadide nimetuste loetelule;
(1) Eestikeelne akadeemiline õiend vormistatakse kahepoolsena A4-formaadis turvaelementidega plangile (lisa 2), mille esileheküljel on sõnad «EESTI VABARIIK» ning väikese riigivapi kujutis, sõnad «AKADEEMILINE ÕIEND», tähis «R» ja plangi number.
(2) Ingliskeelne akadeemiline õiend vormistatakse kahepoolsena A4-formaadis turvaelementidega plangile (lisa 3), mille esileheküljel on sõnad «REPUBLIC OF ESTONIA» ning väikese riigivapi kujutis, sõnad «DIPLOMA SUPPLEMENT», tähis «DS» ja plangi number.
(4) Kui akadeemilise õiendi tekst ei mahu ühele lehele, jätkatakse seda lisalehel. Lisalehe plangil on tähis «S» ja plangi number. Akadeemilise õiendi juurde kuuluvate lisalehtede plankide numbrid trükib õppeasutus akadeemilise õiendi esilehele.
(1) Akadeemiline õiend vormistatakse eesti ja inglise keeles, v.a «Ülikooliseaduse» § 31 lõikes 3 nimetatud juhul inglise keeles ainult isiku taotluse alusel. Akadeemilise õiendi ingliskeelne nimetus on Diploma Supplement. Õppeaine ja mooduli nimetuse ning lõputöö pealkirja võib lisada ka selles keeles (vajaduse korral translitereerituna), milles õpe toimus.
(3) Õppeasutus kannab eestikeelsele akadeemilisele õiendile käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 9 nimetatud haridus- ja teadusministri kinnitatud kõrgharidussüsteemi kirjelduse. Kui õppeasutus ei kanna akadeemilisele õiendile nimetatud andmeid, viitab ta Haridus- ja Teadusministeeriumi veebilehele, kus asub haridus- ja teadusministri kinnitatud kõrgharidussüsteemi kirjeldus.
1) tekst «Akadeemiline õiend järgib Euroopa Komisjoni, Euroopa Nõukogu ja UNESCO/CEPES väljatöötatud vormi. Akadeemilise õiendi eesmärgiks on anda piisavat sõltumatut teavet rahvusvahelise «läbipaistvuse» ning kvalifikatsiooni õiglase akadeemilise ja erialase tunnustamise parandamiseks. See dokument kirjeldab kvalifikatsiooni tõestaval originaaldokumendil nimetatud isiku edukalt lõpetatud õpingute olemust, taset, konteksti, sisu ja staatust. Dokument ei sisalda väärtusotsustuste, samaväärsuse avalduste ega tunnustusega seotud ettepanekuid. Teave esitatakse iga punkti kohta. Juhul kui teavet ei esitata, antakse selgitus selle põhjuse kohta»;
1) tekst «This Diploma Supplement model was developed by the European Commission, Council of Europe and UNESCO/CEPES. The purpose of the supplement is to provide sufficient independent data to improve the international ‘transparency’ and fair academic and professional recognition of qualifications (diplomas, degrees, certificates etc.). It is designed to provide a description of the nature, level, context, content and status of the studies that were pursued and successfully completed by the individual named on the original qualification to which this supplement is appended. It should be free from any value judgments, equivalence statements or suggestions about recognition. Information in all eight sections should be provided. Where information is not provided, an explanation should give the reason why»;
9) 8. Information on the Higher Education System of Estonia (vastavalt haridus- ja teadusministri kinnitatud kirjeldusele).
3) punktis 2 nimetatud juhtudel tähistatakse õppeained/moodulid märkega «arvestatud varasemate õpingute ja töökogemuse põhjal».
1) formaalhariduses läbitud õpingute arvestamisel vastavalt õppeasutuse teabele, kus õpingud on läbitud: õppeaine ja/või mooduli nimetus (tõlgituna inglise keelde, kui originaalkeel ei ole inglise keel); kood; maht ainepunktides (ECTScredits); õppeasutuse nimi (originaalkeeles või ametliku tõlke olemasolul inglise keeles); riigi nimi välisriigi õppeasutuse korral, arvestamise kuupäev, hindamise tulemus ja õppeasutuse otsusel õppejõu nimi;
2) mitteformaalsel või informaalsel teel läbitud õpingute ja töökogemuse arvestamisel õppekavajärgne õppeaine ja/või mooduli nimetus, kood, maht ainepunktides (ECTScredits), arvestamise kuupäev ja hindamise tulemus;
3) punktis 2 nimetatud juhtudel tähistatakse õppeained/moodulid märkega «recognised on the basis of prior learning».
(8) «Kutseseaduse» § 15 lõigetes 5 ja 6 nimetatud juhul kannab õppeasutus akadeemilisele õiendile käesoleva paragrahvi lõike 4 punkti 6 ja lõike 5 punkti 6 alajaotuste kohaselt punktidesse 5.2 teabe diplomi omanikule antud kutse nimetuse ja Eesti kvalifikatsiooniraamistiku taseme kohta.
(1) Diplomi või akadeemilise õiendi (edaspidi algdokument ) omanik saab taotleda diplomi või akadeemilise õiendi kehtetuks tunnistamist ning duplikaadi väljaandmist, kui:
(2) Duplikaadi taotleja esitab taotluse algdokumendi väljaandnud õppeasutuse juhile, näidates ära taotluse põhjuse. Kui õppeasutus on lõpetatud ja tal puudub õigusjärglane, siis esitab taotleja taotluse Haridus- ja Teadusministeeriumile. Lõike 1 punktides 1–5 nimetatud juhtudel lisab duplikaadi taotleja taotlusele algdokumendi, välja arvatud algdokumendi hävimisel, kadumisel või varastamisel.
(1) Algdokumendi kehtetuks tunnistamise ning duplikaadi väljaandmise otsustab taotluse saaja kahe nädala jooksul duplikaadi taotluse saamise päevast arvates. Otsus algdokumendi kehtetuks tunnistamise ja duplikaadi väljaandmise kohta vormistatakse õppeasutuse juhi käskkirjaga, ühisdiplomi korral ühisõppekava koostöölepingus kokku lepitud õppeasutuse juhi käskkirjaga, ning juhul, kui õppeasutus on lõpetatud ja tal puudub õigusjärglane, siis haridus- ja teadusministri käskkirjaga. Otsus algdokumendi kehtetuks tunnistamise kohta tehakse teatavaks ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(2) Andmed duplikaadi väljaandmise kohta registreeritakse § 4 lõikes 3 toodud korras.
(3) Duplikaadi väljaandmise kulud õppeasutuse määratud summa ulatuses kannab duplikaadi taotleja, § 11 lõike 1 punktis 3 nimetatud juhul õppeasutus, kui õppeasutus on lõpetatud ja tal puudub õigusjärglane, siis Haridus- ja Teadusministeerium.
(2) Duplikaadi väljaandmisest keeldumine vormistatakse dokumendi välja andnud õppeasutuse juhi käskkirjaga, ühisdiplomi korral ühisõppekava koostöölepingus kokku lepitud õppeasutuse juhi käskkirjaga, ning juhul, kui õppeasutus on lõpetatud ja tal puudub õigusjärglane, siis haridus- ja teadusministri käskkirjaga. Käskkiri tehakse duplikaadi taotlejale kirjalikult teatavaks viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(1) Diplomi duplikaat vormistatakse diplomi plangil (lisa 1), mille paremasse ülanurka kannab duplikaati väljaandev asutus sõna «DUPLIKAAT».
(2) Akadeemilise õiendi duplikaat vormistatakse akadeemilise õiendi plangil (lisad 2 ja 3), mille paremasse ülanurka kannab duplikaati väljaandev asutus eestikeelse duplikaadi puhul sõna «DUPLIKAAT» ja ingliskeelse duplikaadi puhul sõna «DUPLICATE».
(1) Duplikaat kinnitatakse õppeasutuse juhi ja tema määratud ametiisiku allkirjaga ning juhul kui õppeasutus on lõpetatud ning tal puudub õigusjärglane, siis haridus- ja teadusministri volitatud ametiisiku allkirjaga ning duplikaadi väljaandnud asutuse pitseriga.
(2) Ühisdiplomi korral kinnitatakse duplikaat ühisdiplomi väljaandvate õppeasutuste juhtide ja nende määratud ametiisikute allkirjadega ning õppeasutuste pitseritega. Kui õppeasutus on lõpetatud, kinnitab duplikaadi lõpetatud õppeasutuse õigusjärglane või õigusjärglase puudumisel haridus- ja teadusminister.
(2) Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrisse enne 1. juunit 2002. a kantud kõrgharidustaseme õppekava täitnud isikutele väljastatavate diplomite suhtes kohaldatakse Vabariigi Valitsuse 22. oktoobri 1998. a määrust nr 237 «Diplomi vormi ja statuudi kinnitamine».
(3) Kutsekõrgharidusõppe, diplomiõppe, bakalaureuseõppe, magistriõppe ning bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel põhineva õppe ja doktoriõppe õppekava täitnud isikutele väljastatavate akadeemiliste õiendite ja hinnetelehtede suhtes kohaldatakse kuni 1. jaanuarini 2004. a Vabariigi Valitsuse 22. oktoobri 1998. a määrust nr 237 «Diplomi vormi ja statuudi kinnitamine».
(5) Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrisse enne 1. juunit 2002. a kantud õppekava täitmisel väljaantud diplomi duplikaat vormistatakse A4-formaadis hallile turvaelementidega duplikaadi plangile (lisa 6), kuhu on trükitud sõnad «EESTI VABARIIK», suure riigivapi kujutis, sõna «DIPLOM», duplikaadi number ning õppeasutuse nimi (õppeasutuse otsusel ka tema asutamisaasta). Paremas ülanurgas on sõna «DUPLIKAAT».
(9) Käesoleva määruse § 9 lõike 4 punktis 5 ja lõike 5 punktis 5 nimetatud andmed õppekava õpiväljundite kohta kantakse akadeemilisele õiendile alates 1. jaanuarist 2012. a.
(11) Käesoleva määruse § 9 lõikes 8 nimetatud andmed «Kutseseaduse» § 15 lõike 6 kohta kantakse akadeemilisele õiendile alates 1. jaanuarist 2011. a.
Vabariigi Valitsuse 12. märtsi 2003. a määruse nr 76 «Diplomi ja akadeemilise õiendi statuut ja vormid»
(Vabariigi Valitsuse 17. detsembri 2009. a määruse nr 207 sõnastuses)
[RT I 2009, 64, 437 – jõust. 1.01.2010]
Rakenduskõrgharidusõppe õppekava täitmist tõendava diplomi vorm
Bakalaureuseõppe õppekava täitmist tõendava diplomi vorm
Magistriõppe õppekava täitmist tõendava diplomi vorm
Doktoriõppe õppekava täitmist tõendava diplomi vorm
AKADEEMILISE ÕIENDI VORM
INGLISKEELSE AKADEEMILISE ÕIENDI VORM
[Kehtetu – RT I 2009, 64, 437 – jõust. 1.01.2010]
HARIDUS- JA TEADUSMINISTEERIUMI ÕPPEKAVADE REGISTRISSE ENNE 1. JUUNIT 2002. A KANTUD ÕPPEKAVA TÄITMISEL VÄLJAANTUD DIPLOMI DUPLIKAADI VORM


Uudised – Raamatupidamisteenused
Ettevõtte asutajale
Põllumajandusettevõttele
MTÜ-le
Jõhvi kontakt
2020 tähtsad numbrid
Käibemaksuseadus Käibemaksumäär 20% (KMS § 15 lg 1). Käibemaksumäär 9% (KMS § 15 lg 2). Käibemaksumäär 0% (KMS § 15 lg 3 ja 4). Tax free maksuvaba piirmäär 38 eurot (KMS § 5 lg 2 p 2). Käibemaksukohustuslasena registreerimise kohustuse piirmäär 40 000 eurot (KMS § 19 lg 1) kalendriaasta algusest arvates. Sotsiaalmaksuseadus Sotsiaalmaksu määr 33% (SMS § 7 lg 1) maksustatavalt summalt. Sotsiaalmaksu maksmise aluseks olev kuumäär 540 eurot (2020. a riigieelarve seadus § 2 lg 7). Tööandja
Rahapesu ja terrorismi tõkestamine
Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse (RahPTS) eesmärgiks on suurendada ettevõtluskeskkonna usaldusväärsust ja läbipaistvust ning samal ajal tõkestada rahandussüsteemi ja majandusruumi kasutamist rahapesuks ja terrorismi rahastamiseks.Raamatupidamisbürood kuuluvad kohustatud isikute hulka, kes peavad järgima seaduses sätestatud nõudeid, et seadus töötaks eesmärgipäraselt. Nendeks nõueteks on riskihindamise monitooring, oleme koostanud riskihindamise mudeli, millega analüüsime iga kliendiga kaasnevat riski. Rakendame
2019. aasta kalendaarne tööajafond
Kuu/kvartal Riigipüha (kalendripäev) Tööpäevi (tööaeg E-R) Töötunde (tööaeg E-R) Töötunde (erandid) Jaanuar 01. jaanuar – uusaasta (T)* 22 176 Veebruar 24. veebruar – Eesti Vabariigi aastapäev (P)* 20 160 Kui 23.veebrar ON tööpäev, siis töötunnid kuus 160-3=157 Märts – 21 168 I kvartal kokku 2 riigipüha 63 504 504-3=501 Aprill 19. aprill – suur reede (R)21. aprill
– Jõhvi, Uus 8, II korrus
– Tel 3370391,
-johvi@fmj.ee
Tartu, Kaluri 2, IV korrus,
– Tel: 7427326,
– tartu@fmj.ee
UUDISTE ARHIIV Vali kuu jaanuar 2020 (1) oktoober 2019 (1) jaanuar 2019 (3) oktoober 2018 (1) juuni 2018 (1) märts 2018 (2) jaanuar 2018 (2) detsember 2017 (2) november 2017 (1) juuli 2017 (1) juuni 2017 (1) märts 2017 (1) jaanuar 2017 (1) detsember 2016 (2) november 2016 (3)
Meie büroode lahtiolekuajad: