Sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistri põhimäärus – Riigi Teataja
Sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistri põhimäärus
Sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistri põhimäärus - sisukord
§ 1 Sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregister
§ 3 Registri pidamise viis ja ülesehitus
2 Registri vastutav ja volitatud töötleja
3 Registri andmekoosseis
§ 9 Registri pidamist ja järelevalvet abistavad andmed
§ 10 Registriandmete õiguslik tähendus
4 Andmete registrisse kandmine
§ 11 Andmeandjad
§ 12 Registrisse andmete kandmise alusdokumendid
§ 13 Andmevahetus teiste andmekogudega
§ 14 Andmete registrisse kandmise kord
§ 15 Andmete registrisse kandmise tähtaeg
§ 16 Registrisse kantud andmete õigsuse ja tervikluse tagamine
5 Registriandmetele juurdepääs ja andmete väljastamine
§ 17 Juurdepääs registriandmetele
6 Registriandmete säilitamine
§ 19 Registriandmete arhiveerimine ja säilitamine
7 Järelevalve registri pidamise üle
8 Registri likvideerimine
§ 21 Registri likvideerimise kord
RT I, 17.04.2018, 8
Vastu võetud 27.12.2017 nr 72
RT I, 28.12.2017, 90
11.04.2018 RT I, 17.04.2018, 1 20.04.2018, rakendatakse 15. aprillist 2018. a, osaliselt jõustub 01.07.2018
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 141 lõike 2 alusel.
§ 1. Sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregister
(1) Sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregister (edaspidi register) on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu avaliku teabe seaduse tähenduses.
(2) Registri ingliskeelne nimetus on Social Services and Benefits Registry.
1) sotsiaalteenuste ja -toetuste ning muu abi osutamise menetlemine ja dokumenteerimine;
2) juhtumikorralduse põhimõttel tehtava sotsiaaltöö toimingute läbiviimine ja dokumenteerimine;
3) lapsendamise ja eestkoste korraldamine ja dokumenteerimine;
4) sotsiaalhoolekandealase teabe ja statistika kogumine.
§ 3. Registri pidamise viis ja ülesehitus
(1) Registrisse kantavaid andmeid töödeldakse elektrooniliselt, kasutades eritarkvara.
(2) Registri alusandmed võivad olla digitaalsed või paberil.
(3) Registri koosseisu kuulub analüütikarakendus (andmeladu).
(4) Register on liidestatud infosüsteemide andmevahetuskihiga.
(1) Registri turvaklass on K2T2S2.
2. peatükk Registri vastutav ja volitatud töötleja
(1) Registri vastutav töötleja on Sotsiaalministeerium.
1) Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskus;
2) kohaliku omavalitsuse üksus;
3) sotsiaalteenuse osutaja;
4) Sotsiaalkindlustusamet.
1) juhib registri pidamist, andes volitatud töötlejatele selleks vajalikke juhiseid ja korraldusi;
2) kehtestab registriandmetele juurdepääsu ja registriandmete töötlemise korra;
3) korraldab koostöös Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskusega registri e-teenuste loomist ja elektroonilist andmevahetust riigi infosüsteemi teiste andmekogudega;
4) teeb järelevalvet registri pidamise üle;
5) kogub ja analüüsib volitatud töötleja ning andmeandjate ja andmesaajate registri pidamist käsitlevaid ettepanekuid;
6) koordineerib registrit puudutava informatsiooni avalikustamist;
7) täidab muid vastutavale töötlejale omaseid ülesandeid.
1) tagab registri pidamise, haldamise ja majutamise õigusaktides sätestatud nõuete kohaselt;
2) tagab organisatsiooniliste ja tehniliste meetmete abil registriandmete tervikluse ja autentsuse, registri andmete kaitse, säilimise, arhiveerimise ja umbisikustamise säilitustähtaja möödumisel;
3) teeb või hangib registri pidamiseks vajalikud analüüsi- ja arendustööd ning tööde testimise;
4) sõlmib andmevahetuse kokkulepped õigusaktides sätestatud ulatuses;
5) menetleb isikute avaldusi registriandmete ühekordseks väljastamiseks;
6) peab arvestust andmete väljastamise üle;
7) tagab registri teenusetoe toimimise ja intsidentide käsitlemise;
8) tagab turbealase info pideva analüüsimise ja turvariskide väljaselgitamise ning võtab viivitamata tarvitusele vajalikud abinõud rikkumise lõpetamiseks;
9) teavitab registriandmete töötlemisel avastatud rikkumistest kohe vastutavat töötlejat;
10) korraldab registrit puudutava informatsiooni avalikustamise;
11) korraldab registri kasutajate tehnilise väljaõppe ja täiendõppe;
12) tagab registri toimimiseks vajalike tehniliste eelhäälestuste õigeaegse realiseerimise;
13) teeb registri vastutavale töötlejale ettepanekuid registri arendamiseks.
(2) Kohaliku omavalitsuse üksus, Sotsiaalkindlustusamet ja sotsiaalteenuse osutaja volitatud töötlejana:
1) vastutab isikuandmete töötlemise nõuete ja vastutava töötleja antud suuniste täitmise ning enda poolt registrisse sisestatud andmete õigsuse eest;
2) võtab andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks kasutusele infosüsteemi turvanõuetele vastavad organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnoloogilised turvameetmed ning rakendab neid järjepidevalt;
3) tagab andmete töötlemise volitatud töötleja juures ainult selleks määratud isikutele tööülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses ning lõpetab juurdepääsu registriandmetele hiljemalt teenistussuhte või töölepingu lõppemise päevale järgneval tööpäeval;
4) annab registriandmetes puuduse avastamise korral sellest viivitamata teada lõikes 1 nimetatud volitatud töötlejale, välja arvatud juhul, kui on võimalik puudus iseseisvalt kõrvaldada või kui avastatud puudus on ebaoluline;
5) menetleb isikute avaldusi registriandmete ühekordseks väljastamiseks ja peab arvestust andmete väljastamise üle lähtuvalt volitatud töötleja juurdepääsetavatest andmetest;
6) teavitab registriandmete töötlemisel avastatud rikkumisest kohe vastutavat töötlejat ning võtab viivitamata tarvitusele kõik vajalikud abinõud rikkumise lõpetamiseks;
7) teeb registri vastutavale töötlejale ettepanekuid registri arendamiseks.
(3) Lõike 2 punktis 2 nimetatud kohustust tagada infotehnoloogiliste turvameetmete kasutamine ning punktis 3 nimetatud kohustust ei rakendata Sotsiaalkindlustusameti suhtes. Vastavad turvameetmed ning juurdepääsuhalduse tagab Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskus.
3. peatükk Registri andmekoosseis
(1) Registrisse kantakse lähtuvalt osutatava abi eesmärgist järgmised andmed § 5 lõike 2 punktides 2–4 nimetatud volitatud töötleja poole abi saamiseks pöördunud isiku kohta või isiku kohta, kellele on abi osutatud:
2) elukoha- ja kontaktandmed;
3) erivajaduse, puude ja töövõime andmed;
4) sotsiaalse seisundi, ravikindlustuse, haridustaseme ja hariduse omandamise andmed;
5) eestkoste andmed;
6) sotsiaalhoolekande seaduse § 26 lõikes 2 ja § 4513 lõikes 1 nimetatud isikute andmed;
7) sotsiaalhoolekande seaduses nimetatud muude isikute andmed;
8) hindamiste andmed;
9) sotsiaalhoolekande seaduse §-s 9 nimetatud juhtumiplaani andmed;
10) isikule makstud toetuste andmed;
11) teenust saama suunamise otsuste andmed;
12) isikule osutatud teenuste andmed;
13) sissetulekute andmed toimetulekutoetuse taotlemise korral;
14) sissetulekute andmed vajaduspõhise peretoetuse taotlemise korral;
[RT I, 28.12.2017, 90 - punkt 14 kehtib kuni 30.04.2018]
15) eluaseme ja eluasemekulude andmed toimetulekutoetuse taotlemise korral;
16) alla 18-aastase isiku vanema hooldusõiguse, perest eraldamise ja paigutamise andmed.
(11) Registrisse kantakse sotsiaalhoolekande seaduse § 151 lõikes 4 sätestatud andmetöötluse tulemusel tekkinud andmed:
2) isiku ees- ja perekonnanimi;
4) alaealise isiku eestkostja või lapsevanema nimi ja kontaktandmed;
5) isiku viimase omandatud tasemehariduse või viimase katkestatud tasemehariduse andmed;
6) isiku viimase töötamise andmed.
[RT I, 17.04.2018, 1 - jõust. 20.04.2018, rakendatakse 15. aprillist 2018. a.]
(12) Kui kohalik omavalitsus on sotsiaalhoolekande seaduse § 151 lõikes 5 nimetatud isikut abistanud või nõustanud või talle teenust osutanud, kantakse registrisse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3, 9, 11 ja 12 nimetatud andmed.
(13) Registrisse ei kanta sotsiaalhoolekande seaduse § 151 lõike 4 alusel töödeldud isikute andmeid, kes ei vasta sama paragrahvi lõike 2 kõikidele tingimustele.
(2) Registrisse kantakse järgmised andmed lapsendamise sooviavalduse esitanud isiku kohta:
1) lõike 1 punktides 1–4 nimetatud andmed;
2) rahvuse ja usulise kuuluvuse andmed;
3) perre soovitava lapse andmed;
4) eluaseme andmed, sealhulgas andmed perekonnaseaduse § 158 lõikes 4 sätestatud elamistingimuste sobilikkuse kohta lapse kasvatamiseks;
5) perekonnaseaduse § 158 lõike 3 alusel kehtestatud sotsiaalministri määruses sätestatud pereuuringu andmed;
6) perekonnaseaduse § 158 lõikes 5 sätestatud koolituse läbimise andmed;
7) otsus lapsendajaks sobivuse kohta.
(3) Registrisse kantakse järgmised andmed hoolduspere sooviavalduse esitanud isiku ja tema pereliikmete kohta:
4) peres hooldamisel olevate laste andmed;
5) pereliikme seos hoolduspere vanemaga;
6) eluaseme ja elamistingimuste andmed, sealhulgas sotsiaalhoolekande seaduse § 456 lõike 5 alusel kehtestatud sotsiaalkaitseministri määruses sätestatud andmed elamistingimuste sobivuse kohta lapse kasvatamiseks;
7) sotsiaalhoolekande seaduse § 456 lõike 5 alusel kehtestatud määruses sätestatud pereuuringu andmed;
8) sotsiaalhoolekande seaduse § 4513 lõike 5 alusel kehtestatud määruses sätestatud koolituse läbimise andmed;
9) kinnitus eluaseme sotsiaalhoolekande seaduse § 4512 lõike 1 punktis 6 nimetatud nõuetele vastavuse kohta;
10) sotsiaalhoolekande seaduse § 4513 lõigetes 1–4 loetletud nõuetele vastavust kinnitavad andmed;
11) hinnang ja otsus hoolduspere sobivuse kohta.
(4) Registrisse kantakse järgmised andmed peres hooldamisel olevate laste kohta:
1) lõike 1 punktides 1, 3 ja 5 nimetatud andmed;
2) lapse peres viibimise aeg;
3) lapse hooldusperesse paigutanud kohaliku omavalitsuse üksuse andmed.
(5) Registrisse kantakse järgmised andmed kohaliku omavalitsuse üksuse poolt matuse korraldamise kulude katmiseks makstava toetuse ja kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatava matuse kohta:
1) toetuse taotleja isikuandmed;
2) surnud isiku isikuandmed;
3) toetuse väljamakse andmed;
4) toetuse kulu suurus;
5) kohaliku omavalitsuse üksuse andmed, kui matust korraldab kohaliku omavalitsuse üksus.
(6) Registrisse kantakse järgmised andmed menetluste kohta:
1) taotluste, avalduste ja pöördumiste ning menetluse üldandmed;
2) haldusmenetluse (toimingute) andmed;
3) menetlusega seotud dokumentide andmed.
(7) Registrisse kantakse järgmised andmed § 5 lõike 2 punktides 2–4 nimetatud volitatud töötlejate kohta:
1) asutuse üldandmed;
2) registri kasutajate andmed;
3) makstavate toetuste (sealhulgas arvestusaluste) ja osutatavate teenuste andmed § 5 lõike 2 punktides 2 ja 4 nimetatud volitatud töötleja korral;
4) osutatavate teenuste andmed § 5 lõike 2 punktis 3 nimetatud volitatud töötleja korral;
5) volitatud töötleja arveldusdokumentide andmed § 5 lõike 2 punktides 2–4 nimetatud volitatud töötlejate korral.
(8) Lõigetes 1–7 nimetatud andmete täpne loetelu kehtestatakse põhimääruse lisas.
§ 9. Registri pidamist ja järelevalvet abistavad andmed
Registrisse andmete kandmise ja tehtud päringute kohta säilitatakse vähemalt järgmised andmed:
1) kande või päringu teinud isiku ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
2) kande või päringu liik;
3) kande või päringu objekt;
4) kande või päringu tegemise kuupäev ja kellaaeg.
§ 10. Registriandmete õiguslik tähendus
(1) Registrisse kantud andmetel on informatiivne ja statistiline tähendus.
4. peatükk Andmete registrisse kandmine
§ 11. Andmeandjad
1) abi vajav isik;
2) lapsendada sooviv isik;
3) isik, kes avaldab soovi saada hoolduspereks;
4) paragrahvi 5 lõikes 2 nimetatud volitatud töötleja;
5) õigusaktis sätestatud muu isik või asutus.
§ 12. Registrisse andmete kandmise alusdokumendid
(1) Andmed kantakse registrisse andmeandjate esitatud alusdokumentides olevate andmete ja isiku ütluste põhjal ning riigi infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu teistest andmekogudest.
(2) Registrisse andmete kandmise ja registris andmete muutmise alusdokumendid on:
1) volitatud töötleja poole abi saamiseks pöördunud isiku pöördumine, avaldus või taotlus;
2) lapsendamise ja hoolduspere sooviavaldus;
3) teistest andmekogudest saadavad andmed;
4) isiku esitatud avaldus andmete muutmise või täpsustamise kohta;
5) muud õigusaktides sätestatud dokumendid ja andmed.
(3) Sotsiaalhoolekande seaduse §-s 151 sätestatud eesmärgi täitmiseks esitab kohaliku omavalitsuse üksus Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskusele taotluse 20. aprilliks 2018. a. Taotlus sisaldab sotsiaalhoolekande seaduse § 151 lõikes 6 sätestatud eesmärgil tegutsema asumise kinnitust ja nende kasutajate nimekirja, kes asuvad sotsiaalhoolekande seaduse §-s 151 sätestatud ülesannet täitma. Kasutajate nimekirja võib kohaliku omavalitsuse üksus muuta enne järgmise taotluse esitamise tähtaega.
[RT I, 17.04.2018, 1 - jõust. 20.04.2018, rakendatakse 15. aprillist 2018. a]
§ 13. Andmevahetus teiste andmekogudega
Register kasutab andmeallikana järgmiste andmekogude andmeid:
1) Eesti rahvastikuregistrist on õigus saada järgmisi salvestatavaid andmeid: isiku üld- ja elukohaandmed, vanema hooldusõiguse, eestkoste ja seoste andmed. Esitlusinfona on õigus saada dokumentide andmeid;
2) sotsiaalkaitse infosüsteemist on õigus saada järgmisi salvestatavaid andmeid: puude ja töövõimetuse ning isikule makstavate toetuste, hüvitiste ja pensionide andmed. Esitlusinfona on õigus saada erihoolekandeteenuse saamise ja rehabilitatsiooniplaani olemasolu andmeid;
3) töötuna ja tööotsijana arvel olevate isikute ning tööturuteenuste osutamise registrist on õigus saada järgmisi salvestatavaid andmeid: makstavate toetuste ja hüvitiste andmed. Esitlusinfona on õigus saada töötuna arvel oleku ja individuaalse töö otsimiskava andmeid;
4) töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogust on õigus saada järgmisi salvestatavaid andmeid: töövõime hindamise otsuse ja makstava töövõimetoetuse andmed;
5) ravikindlustuse andmekogust on õigus saada esitlusinfona isiku ravikindlustatuse andmeid ja perearsti kontaktandmeid;
6) maksukohustuslaste registrist on õigus saada salvestatavaid maksustatavate tulude andmeid;
7) Eesti hariduse infosüsteemist on õigus saada järgmisi salvestatavaid andmeid: isiku hariduse, õppimise ja õpilaskodu kasutamise andmed. Esitlusinfona on õigus saada koolikohustuse mittetäitmise, osutatavate tugiteenuste ja makstavate stipendiumide andmeid;
8) karistusregistrist on õigus saada esitlusinfona karistuste andmeid;
9) riiklikust kinnipeetavate, karistusjärgselt kinnipeetavate, arestialuste ja vahistatute registrist (vangiregister) on õigus saada esitlusinfona vahi all oleku ja täitmisele pööratud vabadusekaotuse kandmise aja ja esmase paigutuse (vahi all, täitmisel) andmeid;
10) kinnistusraamatust on õigus saada esitlusinfona isikule kuuluva kinnisvara andmeid;
11) liiklusregistrist on õigus saada esitlusinfona isikule kuuluvate sõidukite andmeid;
12) aadressiandmete süsteemi andmeid kasutatakse isiku struktureeritud aadressiandmete esitamiseks;
13) töötamise registrist on õigus saada töötamise andmeid;
14) äriregistrist on õigus saada äriühingu juhatuse liikmeks ja füüsilisest isikust ettevõtjaks olemise andmeid;
15) kaitseväekohustuslaste registrist on õigus saada asendus- või kaitseväeteenistuses viibimise andmeid.
§ 14. Andmete registrisse kandmise kord
(1) Paragrahvi 5 lõike 2 punktides 2 ja 4 nimetatud volitatud töötlejad kannavad registrisse isiku esitatud andmed ning muud põhimääruses nimetatud andmed, mida ei kanna registrisse § 5 lõike 2 punktides 1 ja 3 nimetatud volitatud töötlejad või mida ei kanta registrisse automaatselt riigi infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu muudest andmekogudest.
(2) Paragrahvi 5 lõike 2 punktis 1 nimetatud volitatud töötleja kannab registrisse § 8 lõike 7 punktis 1, vajaduse korral ka punktis 2 nimetatud andmed ning punktis 3 nimetatud riiklikult kehtestatud arvestusaluste andmed.
(3) Paragrahvi 5 lõike 2 punktis 3 nimetatud volitatud töötleja kannab registrisse § 8 lõike 1 punktis 12 ja lõike 7 punktides 2, 4 ja 5 nimetatud andmed.
(4) Paragrahvi 5 lõike 2 punktis 4 nimetatud volitatud töötleja kannab registrisse § 8 lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmed.
(5) Paragrahvi 8 lõikes 11 nimetatud andmed tekivad registrisse sotsiaalhoolekande seaduse § 151 lõikes 4 sätestatud andmetöötluse tulemusel.
(6) Paragrahvi 5 lõike 2 punktis 2 nimetatud volitatud töötleja kannab registrisse § 8 lõikes 12 nimetatud andmed.
§ 15. Andmete registrisse kandmise tähtaeg
(1) Volitatud töötlejad kannavad § 8 lõike 7 punktis 3 nimetatud toetuste arvestusaluste andmed registrisse hiljemalt vastava arvestusaluse aluseks oleva õigusakti jõustumise päevale eelneval päeval.
(2) Paragrahvi 5 lõike 2 punktides 2 ja 4 nimetatud volitatud töötlejad kannavad § 8 lõigetes 1–6 nimetatud andmed registrisse viie tööpäeva jooksul pärast andmete saamist.
(3) Paragrahvi 5 lõike 2 punktis 3 nimetatud volitatud töötleja kannab andmed teenuse osutamise kohta registrisse hiljemalt teenuse osutamise kuule järgneva kuu kümnendaks kuupäevaks.
§ 16. Registrisse kantud andmete õigsuse ja tervikluse tagamine
(1) Andmeandja on kohustatud registrisse esitama tõesed andmed ning ta vastutab enda esitatud andmete õigsuse ja tervikluse eest.
(2) Vastutav või volitatud töötleja teeb järelepärimisi andmeandjatele, kui tal on tekkinud kahtlus esitatud andmete õigsuses ja tervikluses.
(3) Registrisse andmete kandmisel tekkinud vea ilmnemisel parandab vea leidnud volitatud töötleja leitud vea viie tööpäeva jooksul.
5. peatükk Registriandmetele juurdepääs ja andmete väljastamine
§ 17. Juurdepääs registriandmetele
(1) Register on piiratud juurdepääsuga ja registriandmed on ette nähtud ainult ametialaseks kasutamiseks registri eesmärgis sätestatud ülesannete täitmisel.
(2) Paragrahvi 5 lõike 2 punktides 2–4 nimetatud volitatud töötlejatel on juurdepääs nende isikute isikuandmetele, kes on konkreetse volitatud töötleja poole pöördunud, kellele on abi osutatud või kes on teenust saama suunatud.
(3) Lõikes 2 sätestatud juhul on sotsiaalteenuse osutajal registris olevatele isikuandmetele juurdepääsu õigus § 8 lõike 1 punktides 1, 2, 11 ja 12 nimetatud andmete ulatuses.
(4) Sotsiaalkindlustusametil on juurdepääs registriandmetele sotsiaalhoolekande seaduses ning lastekaitseseaduses sätestatud järelevalve teostamiseks.
(1) Registrist väljastatakse andmeid:
1) otsejuurdepääsuna infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu;
2) andmepäringuna taotluse alusel.
(2) Seaduse, välislepingu, Euroopa Liidu Nõukogu või Euroopa Komisjoni otsekohalduva õigusaktiga ettenähtud ülesannete täitmiseks väljastatakse registrist andmeid regulaarselt teise andmekogusse või teisele asutusele andmevahetuse kokkuleppe alusel. Kokkuleppes lepitakse kokku väljastatavate andmete koosseis ja õiguslik alus ning andmete väljastamise tingimused, kord ja viis.
(3) Andmeid, mille saamiseks on isikul või asutusel õigus, väljastab volitatud töötleja, kelle poole isik või asutus pöördub, kui volitatud töötlejal on vastavatele andmetele juurdepääs tagatud.
6. peatükk Registriandmete säilitamine
§ 19. Registriandmete arhiveerimine ja säilitamine
(1) Registrisse kantud menetluste andmeid säilitatakse isikustatult viis aastat pärast menetluse lõpukuupäeva.
(2) Sotsiaalhoolekande seaduse § 151 lõike 4 alusel töödeldud ning registrisse kantud andmeid säilitatakse registris isikute 27-aastaseks saamiseni. Kui isik ei anna edasiseks andmetöötluseks nõusolekut, säilitatakse vaid isikukoodi kuni isiku 27-aastaseks saamiseni vastavalt sotsiaalhoolekande seaduse § 151 lõikele 8. Pärast seda andmed umbisikustatakse.
(3) Andmed kantakse isikustatult pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud säilitamistähtaja möödumist digitaalsesse arhiivi, kus neid säilitatakse isikustatult viis aastat.
(4) Pärast lõikes 3 nimetatud säilitamistähtaega andmed umbisikustatakse.
(5) Registrisse kantud lapsendamise sooviavaldusi säilitatakse 75 aastat arvates menetluse lõpukuupäevast. Säilitustähtaja möödumisel andmed umbisikustatakse.
(6) Registrisse kantud hoolduspere sooviavaldusi säilitatakse 25 aastat arvates menetluse lõpukuupäevast. Säilitustähtaja möödumisel andmed umbisikustatakse.
(7) Registrisse kantud elektrooniliselt töödeldavaid alusdokumente säilitatakse sama kaua kui selle menetluse andmeid, mille juurde vastavad alusdokumendid on lisatud.
(8) Registri logiandmeid säilitatakse sama kaua kui selle menetluse andmeid, millega logiandmed on seotud.
7. peatükk Järelevalve registri pidamise üle
(1) Järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle tehakse avaliku teabe seaduses ja isikuandmete kaitse seaduses sätestatud korras.
(2) Paragrahvi 5 lõike 2 punktis 1 nimetatud volitatud töötlejal on oma pädevuse ulatuses õigus kontrollida §-des 7, 17 ja 18 kehtestatud tingimuste täitmist volitatud töötlejate poolt, nõuda registriandmete või päringuvõimaluste väärkasutamise korral volitatud töötlejalt kasutaja registrile juurdepääsu piiramist, peatamist või lõpetamist ning teha ettepanekuid vastutavale töötlejale avastatud rikkumises süüdi olevate isikute väljaselgitamiseks ja vastutusele võtmiseks.
(3) Registri vastutaval töötlejal on õigus teha volitatud töötlejale ettekirjutusi registri pidamisel ja andmete töötlemisel tehtavate toimingute kooskõlla viimiseks õigusaktidega ja vastutava töötleja antud suunistega.
8. peatükk Registri likvideerimine
§ 21. Registri likvideerimise kord
Register likvideeritakse seaduses sätestatud korras.
(2) Määruse § 8 lõike 1 punkt 14 kehtib kuni 30. aprillini 2018. a.
Lisa Sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse kantavate andmete loetelu


Narva Kunstikooli vastuvõtmise, väljaarvamise ja lõpetamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Narva Kunstikooli vastuvõtmise, väljaarvamise ja lõpetamise tingimused ja kord
Narva Kunstikooli vastuvõtmise, väljaarvamise ja lõpetamise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Õpilaste vastuvõtt kooli
§ 3 Kooli vastuvõtutaotluse esitamise kord
§ 4 Õpilase teavitamise kord kooli vastuvõtmise kohta
§ 7 Õpilase nimekirjast väljaarvamisel väljastatavad dokumendid
§ 8 Õpilaste arvestus
§ 9 Kehtestada Narva Kunstikooli vastuvõtmise, väljaarvamise ja lõpetamise tingimuste ja korra lisa 1 ja lisa 3 uues redaktsioonis (lisatud).
§ 10 Määrus jõustub seadusandlusega sätestatud korras.
RT IV, 13.11.2013, 11
Vastu võetud 24.03.2010 nr 407
jõustumine 27.03.2010
14.12.2011 17.12.2011
Määrus kehtestatakse huvikooli seaduse § 13 lõike 1, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2 ja § 30 lõike 1 punkti 2 ning Narva Linnavolikogu 17.01.2008.a määruse nr 5 "Huvikooli seaduse § 6 lõigetes 1 ja 3, § 7 lõikes 2, § 9 lõikes 5, § 10 lõigetes 4, 5 ja 6, § 11 lõikes 1, § 13 lõikes 1, § 14 lõikes 2 ja lõike 3 punktis 8, § 15 lõikes 1, § 17 lõigetes 1 ja 2, § 22 lõikes 22 ja pedagoogide atesteerimise tingimuste ja korra § 4 lõike 1 punktis 1 kooli pidaja pädevusse antud ülesannete lahendamise delegeerimine Narva Linnavalitsusele" alusel
Käesoleva dokumendiga kehtestatakse õpilaste vastuvõtmise Narva Kunstikooli (edaspidi kool), teiste kunstikoolide õpilaste siirdumise Narva Kunstikooli, koolist ja õpilaste nimekirjast väljaarvamise ning kooli lõpetamise tingimused ja kord.
(1) Kuulutused kooli vastuvõtu kohta avalikustatakse massiteabevahendites (ajalehtedes, raadio kaudu) ning kooli infotahvlitel ja veebilehel. Vajadusel kuulutatakse täiendav vastuvõtt.
(2) Õpilane võetakse kooli sisseastumiskatsete alusel ning lapsevanema, hooldaja või sisseastuja seadusliku esindaja vormikohase avalduse alusel, samuti kooli vastuvõttu võib taotleda täiskasvanud sisseastuja ise.
(3) Kooli õpilaseks võetakse soovi avaldanud noort (vanuses 7-26 aastat) Huvikooli seaduse alusel. Täiskasvanute elanikkonna õpe toimub vastavalt Täiskasvanute koolituse seadusele.
(4) Õpilased on lubatud sisseastumiskatsetele peale lapsevanema, hooldaja, sisseastuja seadusliku esindaja või täiskasvanud sisseastuja poolt avalduse esitamist.
(5) Sisseastumiskatsed toimuvad igal õppeaastal, üldjuhul üks kord aastas kevadel maikuus.
(6) Sisseastumiskatsete läbiviimiseks kinnitab kooli direktor käskkirjaga sisseastumiskatsete komisjoni.
(7) Sisseastumiskatsed eelkooli õpilastele toimuvad kompositsioonis.
(8) Sisseastumiskatsed põhikooli õpilastele toimuvad kompositsioonis ja joonistamises.
(9) Lisa-aastale võetakse vastu kooli vilistalased ja kujutavas kunstis võimekad noored, kes läbivad sisseastumiskatsed joonistamises.
(10) Sisseastumiskatsetel hinnatakse õpilast kohapeal tehtud katsetöö alusel.
(11) Teise kunstikooli õpilase siirdumine Narva Kunstikooli on õpilase teise kunstikooli õpilaste nimekirjast väljaarvamine ja tema vastuvõtmine Narva Kunstikooli.
(12) Kunstikooli põhikooli võetakse õpilane, kes on mõnes muus kunstikoolis õppekava alusel läbinud eelnevad klassid ning vastab Narva Kunstikooli õppekava nõuetele. Selleks korraldatakse katsed ning lapsevanem, hooldaja, õpilase seaduslik esindaja või täiskasvanud sisseastuja ise peab lisaks avaldusele esitama ka teise kunstikooli tunnistuse ja õpilase tehtud tööd joonistamises, maalimises ja kompositsioonis (1 töö igast õppeainest). Õpilasele katsetel esitatavad nõuded sätestatakse kooli õppekavas. Klassi, kuhu õpilane võetakse, määrab kooli direktor.
[Narva Linnavalitsus 14.12.2011 määrus nr 1183 - jõust. 17.12.2011]
(13) Sisseastumiskatsete tulemustest võivad sisseastujad ja lapsevanemad koolis teada saada.
(14) Õppeaasta jooksul vabade kohtade olemasolul võtab pedagoog (gruppi juhendaja) lisaks õpilasi iseseisvalt. Antud juhul peab õpilane esitama pedagoogile mitte vähem kui 3 tööd kompositsioonis, maalimises ja joonistamises.
(1) Õpilase kooli vastuvõtmiseks esitab lapsevanem, hooldaja, sisseastuja seaduslik esindaja või täiskasvanud sisseastuja ise:
2) sisseastuja isikuttõendava dokumendi või viimase puudumisel sünnitunnistuse koopia;
3) maksja isikuttõendava dokumendi koopia.
(2) Esitades avalduse, võtab lapsevanem, hooldaja, sisseastuja seaduslik esindaja või täiskasvanud sisseastuja ise endale vastutuse õpilase õpiedukuse, õppimisele kaasaaitamise ja õppetasu õigeaegse tasumise eest.
(3) Oma allkirja ja andmete esitamisega annab lapsevanem, hooldaja, sisseastuja seaduslik esindaja või täiskasvanud sisseastuja ise nõusoleku nende andmete Maksu- ja Tolliametile esitamiseks.
[Kehtetu-Narva Linnavalitsus 14.12.2011 määrus nr 1183 - jõust. 17.12.2011]
(1) Kooli sisseastunute eelnimekirjad pannakse tutvumiseks üles kooli infotahvlile ja veebilehele ning avalikustatakse õppenõukogu istungil vahetult enne õppeaasta algust.
(2) Kooli sisseastunute lõppnimekirjad kinnitab kooli direktor hiljemalt 01. oktoobril.
(2) Huvikooli lõpetamist tõendab huvikooli lõpudokument (vt lisa 2), milles kajastatakse huvikoolis õppimise aeg ja läbitud õppeainete loend.
(3) Õppeetapi lõpetamist tõendab vastava astme tunnistus.
(1) Õpilane arvatakse koolist ja õpilaste nimekirjast välja:
2) mitterahuldavate õpitulemuste korral;
3) õppetasuvõlgnevuse tõttu (2 kuu jooksul);
5) põhjuseta õppetööst kahe kuu jooksul puudumisel;
6) lapsevanema, hooldaja, õpilase seadusliku esindaja või täiskasvanud õpilase avalduse alusel (vt lisa 3).
(2) Õpilase koolist väljaarvamist vormistab kooli direktor käskkirjaga. Käesoleva määruse § 6 lõike 1 punktides 2, 4 ja 5 sätestatud juhtudel õpilaste kooli nimekirjast kustutamise aluseks on õppenõukogu otsus.
(3) Koolist väljaarvamisest informeeritakse õpilast ja lapsevanemat, hooldajat või õpilase seaduslikku esindajat.
Õpilase nimekirjast väljaarvamisel väljastatakse õpilasele, lapsevanemale, hooldajale või õpilase seaduslikule esindajale direktori poolt allkirjastatud ja kooli pitsatijäljendiga tõestatud jooksva õppeaasta õpitunnistus.
§ 8. Õpilaste arvestus
(1) Kooli õpilaste arvestus peetakse õpilasraamatus.
(2) Kooli õpilaste igakuiste nimekirjade vormistamist ja õpilaste arvestuse pidamise kontrolli teostab kooli direktor.
§ 9. Kehtestada Narva Kunstikooli vastuvõtmise, väljaarvamise ja lõpetamise tingimuste ja korra lisa 1 ja lisa 3 uues redaktsioonis (lisatud).
§ 10. Määrus jõustub seadusandlusega sätestatud korras.
Lisa Lisa 1 ja lisa 3


text:
Vahistamise puhul on kriminaalmenetluses tegemist põhiõiguste kõige intensiivsema riivega (RKKKm 3-1-1-80-07, p 13 ja RKKKm 3-1-1-30-08, p 10). Teisisõnu tähendab see, et isikut tohib pidada vahi all üksnes siis ja nii kaua, kui see on kriminaalmenetluse tagamiseks vältimatult vajalik. Erinevalt kohtueelsest menetlusest, kus KrMS § 1311 lg-st 1 tulenevalt on kahtlustatava või süüdistatava vahi all pidamise kestus üldjuhul piiratud tähtaegadega, ei ole kriminaalasja kohtuliku arutamise staadiumis vahistamise kestus seadusega reguleeritud. Sellele vaatamata on Riigikohus toonitanud, et vahistuse proportsionaalsust tuleb mõõta ja hinnata ka kohtumenetluse ajal (vt nt RKKKm 1-15-9213/80, p 45 ning RKKKm 3-1-1-110-10, p-d 11 ja 15). Seega ei ole ka kriminaalasja kohtuliku arutamise staadiumis aktsepteeritav süüdistatava mistahes kestusega vahi all pidamine ning vahistamisaluse kaal väheneb aja jooksul (vt nt RKKKm 1-15-9213/80, p 45). (p 10) Vahistuse proportsionaalsust hinnates tuleb muu hulgas otsustada, kas vahistamisaluse olemasolule vaatamata ning riigi aktiivsust kriminaalmenetluse korraldamisel arvestades ei ole pikaajalise vahistusega jõutud sellise õigusriiklikult lubamatu valuläveni, millest alates on vabadusõiguse riive igal juhul välistatud (vt RKKKm 1-16-2411/677, p 22). Sellises olukorras peab kohus kaaluma isiku vahi all pidamise asendamist mõne kergemaliigilise tõkendiga (RKKKm 3-1-1-9-12, p 13 ning RKKKm 3-1-1-110-10, p-d 11 ja 15). (p 11)
Juhul, kui uurimistoimingu protokolli ei ole võimalik või otstarbekas vormistada uurimistoimingu käigus, võib seda teha ka pärast uurimistoimingut. Seega ei tingi ainuüksi sündmuskoha vaatluse protokolli koostamine või vormistamine sündmuskoha vaatlusest hiljem või teises kohas a priori vaatlusprotokolli ebausaldusväärsust. Küll aga peab protokolli koostaja viibima menetlustoimingu juures, sest oma allkirjaga kinnitab ta, et menetlustoiming tehti just sellisel viisil, nagu see on protokollis kajastatud. (Vt RKKKo 3-1-1-31-11, p 20.1). (p 21) Uurimistoimingu tingimused, käigu ja tulemused ning kogutud tõendusteabe võib talletada fotol menetlustoimingu protokolli lisana, kui selleks esineb vajadus või kui see on kohustuslik (VTMS § 50, KrMS § 149 lg 1). Fotode puudumine ei muuda vaatlusprotokolli ebausaldusväärseks tõendiks (vt RKKKm 3-1-1-41-09, p 7). (p 22)
Väärteomenetluses koostatud sündmuskoha vaatluse protokoll on käsitatav uurimistoimingu (täpsemalt sündmuskoha vaatluse) protokollina KrMS § 63 lg 1 mõttes ja kala loendamise protokoll sündmuskoha vaatluse protokolli lisana KrMS § 148 tähenduses, mistõttu on tegemist süüteomenetluses lubatava tõendiga (vt RKKKo 3-1-1-116-10, p 8). (p 20) Juhul, kui uurimistoimingu protokolli ei ole võimalik või otstarbekas vormistada uurimistoimingu käigus, võib seda teha ka pärast uurimistoimingut. Seega ei tingi ainuüksi sündmuskoha vaatluse protokolli koostamine või vormistamine sündmuskoha vaatlusest hiljem või teises kohas a priori vaatlusprotokolli ebausaldusväärsust. Küll aga peab protokolli koostaja viibima menetlustoimingu juures, sest oma allkirjaga kinnitab ta, et menetlustoiming tehti just sellisel viisil, nagu see on protokollis kajastatud. (Vt RKKKo 3-1-1-31-11, p 20.1). (p 21) Uurimistoimingu tingimused, käigu ja tulemused ning kogutud tõendusteabe võib talletada fotol menetlustoimingu protokolli lisana, kui selleks esineb vajadus või kui see on kohustuslik (VTMS § 50, KrMS § 149 lg 1). Fotode puudumine ei muuda vaatlusprotokolli ebausaldusväärseks tõendiks (vt RKKKm 3-1-1-41-09, p 7). (p 22)

matches:
§ 1311
Riigikohus
kohus
§ 50
§ 149
§ 63
§ 148
§ 50
§ 149


Nintendo labo müük ps4 pro müük, Reisikohvrite müük tartus käigukasti õlivahetuse hind
Nintendo labo müük ps4 pro müük. mopeedide muuk topaasi hind
Osta ps move nulla osta fiat ducato
Osta ps move nulla osta fiat ducato. õliradiaator hind strantum vee hind.black friday offers 2020 malta kitarr move osta
Jai hind elupuude müük lätis. soome 100 lätis viktoriin when is the next amazon black friday 2020.piirdeaiad müük looma onesie maja müük eestis.rally estonia piletite müük tuulegeneraatorite müük
Adobe illustrator hindi tutorial aux bluetooth adapter müük. ravikanepi video müük jimmy choo fever black friday.pildialbumid müük hindenburg adapter wows.hapnikuballoon hind gopro hero7 müük
Nintendo labo müük ps4 pro müük. wc pottide müük tartus müük alumiiniumradiaatorid müük.eps 80 müük naiste nahktagide müük.vanametalli hind kuusakoskis hind maa müük maksud
Bellus diivanite müük elektri kitarride müük.Best black friday deals 2020 singapore myydään auto osamaksulla müük ilman luottotietoja black
Mytheresa black friday discount akvaario kalat osta samsung galaxy grand prime in hindi code kodulehe valmistamise hinnad Kasutatud käigukastide müük täispuhutav batuut müükMaatulundusmaa hektari hind osta oneplus 7 kui vanalt võib eestis alkoholi osta huawei laskemoon müük aiatehnika müük rakveres watch müük.swedbank aktsiafondid vw transporter t5 müük Hella lisatuled müük hind sucking hind teat.Käsitöö nukud müük black friday bras and things 14 dni fortnite ostatnia nagroda when is black friday 2020 in canadaPsp ostatnia gra rula de hindi status osta windows 7 autoakude müük pärnus ühendusesisene käive käibemaks professional audi sq7 hind.gloobuse müük alkoholi perepuude müük rakvere spa kinkekaart müük tallinn Palo santo osta oneplus 6 hindi news.Bugaboo donkey duo müük vana tallinn heritage müük hind.Shure se215 black friday ülikondade müük tartus.Cube rataste müük gaming pc black friday 2020 uk.Black friday cheap airline tickets vana tallinn heritage hind.Aloe vera taim müük campus hindi video.Vuttide müük automudelite müük.Õunamahla press müük black friday online uk.Minecraft osta west highlandi terjer müük 2020.Kaupluse sisustus müük roundup herbicide in hindi.Little pet shop müük ehitusliiva müük ida virumaal
Kaltsiumkarbonaat müük snookeri laudade müük.Labrador retriever müük playstation 3 move müük.Lumelaua komplektide müük black müük friday computer parts sale.Mitsubishi müük eestis ventilatsiooniseadmete müük.Mandlipuu müük mega replay black friday deals.Mistä ostaa pinata hindware lpg stove.Odav loomakliinik tallinnas nokia 8 sirocco unboxing hindi.Elektri kwh hind 2020 f hinds jewellers reviews.Samsung gear s3 classic hind roundup in hindi.Ruloode müük haapsalus best black friday hunting movie sales.Gta müük v hindustan ki mootorite müük tartus.Kostüümide müük tallinnas jalgratas müük tartu.Kust osta kampaania beebi voodipesu black friday movie download 720p.Stokkeri võistlus osrs black friday deals.Black friday computer deals south africa autostereo müük tartus
Jalgratas 24 müük müük jalgratta spidomeeter müük
Dyson v8 black friday sale kuidas osta kinnisvara portugalis.Chloe hindi dubbed download katuse vahetus hinnad.Maagaasi hind tartu black friday cyber monday 2020 apple watch.Samsung galaxy watch müük best buy black friday 2020 ipad.Okastraat müük google pixel gaasi 2 xl müük.Hp arvutite müük osta obd2.Suusakott müük kasutatud audi müük.Millist arvutit koju osta sony xz1 müük.Gaasipliit gaasiahjuga müük kuumad pakkumised egiptus.Black friday 2020 iphone 7 plus deals opel grandland x hind.Voolumõõtja hind kust saab osta piiritust.Kirja saatmine välismaale hind golden hind drawing.Ecco shoes canada black friday osta erikois muumimuki
Siilide müük nintendo prostamol uno hind.Korteri müük jõgeval john müük hinds unfall
Coca cola korgi kampaania meukow vs hind.Telefoni müük tallinn black friday labo 2020 riga alfa.24 november 2020 black friday shoprite kivide müük tartu.Game of thrones ostatni odcinek liiklusmärgid müük tartu.Hoverboard video back to the future lõdvikute gana müük.Briketi müük mesindustarvete müük tartus.Kontoritehnika müük telekamängu kassetid müük.Kust saab osta euroaluseid how long does black friday last at target.Xbox black friday 2020 polska jai hind film.Saatanlik piibel müük black friday ikea usa.Tonybet free spins bonus code apple iphone x hindi.Kruusa müük ida virumaal klaasi müük võrus.Hüpnotisöör marissa hind when is black friday in usa.Osta myy pidä bella paadi müük Black friday nintendo labo müük ps4 pro müük 2020 uk mobile phone deals sõiduki nintendo labo müük ps4 pro müük ostu müügi leping pdf Aprilia roller müük microsoft surface book 2 i7 black friday iphone 4s puitbriketti müük tartus longboard video game siri in hindi jõuluhane müük.alkomeetri müük armeeritud pelletikatla hind eesti teemalised kingitused kile müük Porsche cayenne müük zara home black friday sale 2020.Tubaka seemnete müük tullamore dew hind.Bauhof must reede klapplaud müük tartu.Protekteeritud rehvide müük mida kinkida 13 aastasele tüdrukule jõuludeks.Haagised müük tallinn kassipoeg müük.Statoil akcijas uzlīmes 2020 ps store black friday indirimleri.Co2 ki hindi betooni hind viljandis.Samsung black friday sale canada juicy couture viva la juicy hind.Black friday billetes de avión ebay black friday sale uk.Mõrusool müük kuma liblikas müük.Võsagiljotiini müük photo booth video format.Röstitud silmud müük windows 7 ostatnie pliki.Millist metallidetektorit osta mida näitab ettevõtte käive.Naty mähkmed hind hind filmlari o'zbek tilida
Tiikpuu hind summutite müük tallinnas.Apollo sünnipäeva soodustus müük täispuhutav madrats müük müük
Black friday is it today longboard ostaa.F hinds jewellers cwmbran lisa chapman hinderwell.Paulig ee kampaania kalosside bonsai puu müük.Marmoleum click hind subaru müük tallinnas.V spa pakkumised h&m rabattkod september 2020.Kodusai fazer ee kampaania katsikukingitus poisile.Guess factory black friday 2020 paatide müük.Red dead redemption black 2 black friday walmart ridango osta pilet.Pakkumised egiptusesse golden hinde london tripadvisor.Piirdeaiad müük originaalsed kingitused.Black friday london uk eesti hagijas müük 2020.Freespuru müük osta jolla puhelin.Maja müük viljandimaal black friday deutschland apple.Koha meaning müük hindi fresko labo jäätis hind
Tellingute müük hind pink hind.Black friday nintendo dell usa must reede arvuti
Hindi spu statoil akcijas.Tallinn moskva rongipileti hind shiba inu kutsikad hind.Nintendo black friday sale 2020 ehitusliiva black friday chaos 2020 south africa.Lode tellis hind leonberger hunde größe.Jcb müük sandero eestis varta akude müük.Myphone 3300 müük korstna tellise hind.Veiseliha müük tartus bose quietcomfort 35 hind.Loote doppler müük vormiriided müük.Osta battlefield 5 osta mac.Xbox one x osta mini cooper hind Võrkpallivõrk hind tiibeti mastiff hind.Armani black friday deals 2020 betoontrepi kasutatud hind.Black friday 2020 new york times mida kinkida jõuludeks mehele.Adobe illustrator tutorial in hindi full osta airsoft ase.Diisli hind alexela pampers black hindistan.Black friday marketing lesson plan glükomeetri testribade soodustus.Chromecast review hindi kaminapuude müük tallinnas.Tepleko müük google pixel 3 black friday price.Turkish airlines black friday promo code h&m black friday code.Mate tee müük black friday football kit sale.Telia ruuter müük boiler ka hindi.Tallinna sadama aktsia hind 1a must reede.Säästukaardi soodustused pada müük Nintendo mi 24 hind vietnam pleksiklaasi müük tallinnas labo müük ps4 pro müük Betoonelement hind pocophone sconti asos black friday 2020 uued korterid tallinnas müük f1 unboxing hindi Hüdraulika komponentide müük best buy black friday 2020 ps4 gamesKoera magama panemise hind mängurite arvutite müük hiv kiirtest apteek hind billetes ryanair black friday tula free to grow müüa ravisukkade müük.jõuluvana kostüüm müük jalgrattakiiver müük Swedbank krediitkaart soodustused osta laser.La muu hind passi pikendamine hind.Kütuse hind norras patagonia black friday ad.Austerservik hind korteri remont hind.Coop säästukaart aktiiv subwoofer müük.Tagastatud liisinguautode müük currys black friday 2020 coffee machine.Black friday online shopping kasutatud haagiste müük.Ruupor müük tallinn killustiku müük võrumaa.Viru keskuse kinkekaardi kehtivus dodge müük.Castrol õlide müük black friday romania 2020.Saatanlik piibel müük mesilaspere hind.Hdmi kaabli müük lenovo thinkpad x220i müük.Google pixel 2 black friday deals pihlaka istikute müük.Volkswagen new beetle müük lamineeritud klaasi nintendo hind.Gps hindi film vw nintendo jetta müük
Posta kodu kayseri laptop backpack black friday.Vee ja kanalisatsiooni hind tallinnas pellet gun hindi.Tina hindsbo selver alkoholi hind.Amstaff riided müük helicopter hindustan.Black friday news reporter ventilaator katusele müük.Kokkupandavad lauad müük samsung friday galaxy note 8 review hindi.Majalipp müük beebi isadepäeva kingitus.Webasto paigaldus hind black friday reading esl.Suunto 9 hindi soojuspump hind.Killustiku müük võrumaal viimase hetke reisid tenerife.Asus zenfone 5 müük snuzpod black friday sale.Bela tehnika black friday hind jalandhar font.Lei kood hind canada goose black friday france.Nafta hind kukub löfbergs lila kampaania.Xbox one air missions hind nissan skyline r32 müük
Tartu linna bussipileti hind raamaturiiulite müük.Subwoofer müük black müük friday sale 2020 müük laptop.Ridaelamu müük tallinn samsung galaxy note hind.Booraks müük black friday romania 2020 altex.Respo haagise müük tadelakt in hindi.Samsung galaxy j3 hindi video telefonide müük.Cane corso kutsikad müüa jorkširi terjer müük.Barettide müük matcha tee osta.Black friday 2020 sleep number bed deals müük sulgpallireketite müük.Elektri pakkumised black friday samsung galaxy s8 sim free
Rmk kingitus eestile müük kannattaako ostaa apple watch 4
Monster high nukud müüa silikoonkrohv hind.Vespa roller müük oneplus 3 müük.Metalli müük maardu black friday aviation headset.Sleepwell madratsite müük best office chair black friday deals.Tänavakivid hind puukentsefaliit vaktsineerimine hind.Iphone 7 features hindi batuudi müük tallinnas.Yamaha neos müük datsun cherry müük.Ridaelamu müük tallinn kipsplaadi tõstuk müük.Brüsseli grifoon müük gecko müük.Plaatina grammi hind 2020 puude müük.Beautyblender hind daniel wellington black friday amazon.Avant 630 müük sony z5 steriliseerimine compact müük.Kasutatud autode müük kadaka tee silma laserlõikus hind
Black friday shopping 2020 kohls godaddy black friday promo code
Kingitus 9 aastasele tüdrukule bathmate müük


Probleemid töötamise registriga – praktikandi registreerimine - Advokaadibüroo LMP
Probleemid töötamise registriga – praktikandi registreerimine
Loodetavasti pole kellelegi enam uudiseks, et 1. juulil 2014. a jõustusid maksukorralduse seaduse (MKS) muudatused, millega loodi Eestisse töötamise register, mis on maksukohuslaste registri alamregister. Uue registri peamiseks eesmärgiks on vähendada ebaseadusliku tööjõu kasutamist ehk nn ümbrikupalkade tasumist.
Töötamise registri üldpõhimõtted on lihtsad:
Praktikas tekitab aga enim küsimusi praktikantidega seonduv. MKS kohaselt tuleb töötamise registrisse kanda mh töölepingu alusel töötavad isikud (MKS § 25.1 lg 4 p 1), võlaõigusliku lepingu alusel teenust osutavad isikud (MKS § 25.1 lg 4 p 2) ning ka andmed äriühingus ja füüsilisest isikust ettevõtja juures vabatahtlikkuse alusel töötavate isikute kohta (MKS § 25.1 lg 5). Sellest tulenevalt tõusetuvad aga järgmised küsimused:
Kes on praktikant?
Kas praktikant on võrdsustatav vabatahtlikkuse alusel töötava isikuga?
Kas praktikant tuleb töötamise registris registreerida?
Alljärgnevalt ongi nimetatud küsimusi pikemalt analüüsitud.
Esmapilgul tundub, et praktikandi küsimust pole vaja pikalt analüüsida – tegemist on õpilase või üliõpilasega, kes tuleb ettevõttesse lisaks oma teoreetilistele teadmistele omandama ka praktilisi teadmisi ning kui praktikandil hästi läheb, võib ta selle eest saada ka väikest tasu. Kui aga läheneda praktikantidele õiguslikult, siis on olukord oluliselt keerulisem.
Õigusaktides on praktikaga (ja eriti praktikalepinguga) seonduvat reguleeritud väga minimaalselt. Tööturuteenuste ja -toetuste seadus reguleerib töötute tööpraktikaga seonduvat ja tööpraktika kohta on selgelt öeldud, et tööpraktika ajaks ei sõlmita töölepingut ja tööpraktikale ei kohaldata töösuhteid reguleerivaid seadusi. Teine koht, kus praktikantidega sõlmitavate lepingutega seonduvat reguleeritakse, on kutseõppeasutuse seadus, mille kohaselt kooli, õpilase või tema seadusliku esindaja ja praktikat läbiviiva isiku või asutuse vahelised suhted praktika korraldamisel reguleeritakse enne praktika algust sõlmitava lepinguga, milles lepitakse kokku praktika toimumise täpsemas korralduses ning praktikalepingu poolte õigustes ja kohustustes.
Kui aga näiteks võtta praktikale ülikooli õppiv üliõpilane, siis temaga sõlmitavat lepingut õigusaktides reguleeritud pole. Siinkohal tuleb aga arvestada töölepingu seaduse (TLS) § 1 lg-ga 2, mis sätestab, et kui isik teeb teisele isikule tööd, mille tegemist võib vastavalt asjaoludele oodata üksnes tasu eest, eeldatakse, et tegemist on töölepinguga. Seega olukorras, kus isik on võetud praktikale lepinguga, mille alusel maksab ettevõte praktikandile ka tasu, on väga suur tõenäosus, et vaidluse korral võib töövaidluskomisjon või kohus lugeda sõlmitud lepingu töölepinguks. Lisaks kõigile muudele töölepingust tööandjale tulenevatele kohustustele on tööandjal sellises olukorras tekkinud ka töötaja töötamise registris registreerimise kohustus (MKS § 25.1 lg 4 p 1).
Seetõttu tuleb praktikantidega lepingute sõlmimisel olla väga ettevaatlik ja kindlasti on soovitatav praktikantidele tasu mitte maksta, kuna vastasel korral on töövaidlusorganil väga lihtne lugeda sõlmitud leping TLS § 1 lg 2 alusel töölepinguks. Probleemide tekkimine pole siiski välistatud ka olukorras, kus lepingu kohaselt praktikandile tasu ei maksta. Riskide maandamiseks tuleb praktikandiga sõlmitava lepingu sisu põhjalikult analüüsida ja eemaldada sellest kõik töösuhetele iseloomulik. Lepingust peab nähtuma, et tegemist on praktikandil uute teadmiste omandamise võimaldamisega, mitte tööandjale lisatööjõu hankimisega.
Esimese küsimuse kokkuvõtteks saab seega öelda, et praktikas võib töövaidlusorganil olla väga lihtne lugeda praktikandi ja ettevõtte vahel sõlmitud praktikaleping TLS § 1 lg 2 alusel töölepinguks ning ettevõte peab ise sellega seotud riske maandama, et hilisemaid probleeme vältida. Kui aga praktikaleping on käsitletav töölepinguna, tuleb töötaja (praktikant) kindlasti töötamise registris registreerida.
Olukorras, kus eelmises peatükis käsitletus analüüsi tulemusena jõutakse järeldusele, et ettevõttesse tulnud praktikandi näol on ka õiguslikult tegemist töölepingu alusel mittetöötava isikuga, tuleb edasi analüüsida, kas praktikant on käsitletav vabatahtlikkuse alusel töötava isikuna MKS § 25.1 lg 5 mõttes.
MKS eelnõu seletuskirjas on seda käsimust käsitletud järgmiselt:
„Vabatahtlik töötamine on töötamine selle eest tasu saamata vabatahtlikkuse alusel. Nimetatud erisus on tingitud vajadusest vältida olukordi, kus äriühingutes mitteametlikult tööd tegevaid isikuid hakatakse tööd võimaldavate isikute poolt käsitlema vabatahtlikena ning seeläbi hiilitakse registreerimiskohustusest kõrvale, samal ajal kui väljamakseid tööd tegevatele isikutele siiski tehakse.“
Viidatud lõigu puhul on olulised eelkõige märksõnad „töötamine“ ja „tasu saamata“. Tasu osas on juba eelmises peatükis jõutud järeldusele, et praktikandile tasu maksmine on väga probleemne ja võib tuua kaasa sõlmitud lepingu töölepinguna määratlemise. Vabatahtliku ja praktikandi eristamisel on seega kõige olulisem „töötamise“ mõiste – vabatahtlik on isik, kes tuleb ettevõttesse (ilma selle eest tasu saamata) tööle, kuid praktikant on isik, kes tuleb ettevõttesse (ilma selle eest tasu saamata) uusi teadmisi omandama, mitte tööle.
Seega ei ole praktikandid võrdsustatavad vabatahtlikena ning praktikantide töötamise registris registreerimisega seonduvat tuleb täiendavalt analüüsida.
MKS-is praktikandiga seotud sätteid pole ja kuna MKS annab ammendava loetelu isikutest, kes tuleb töötamise registris registreerida, siis saab sellest järeldada, et kui tegemist on praktikandiga (mitte töötaja või vabatahtlikuga), siis teda töötamise registris ei registreerita.
Eeltoodud järeldust kinnitab ka MKS eelnõu seletuskiri, kus on öeldud järgmist:„Tööd võimaldav isik ei ole kohustatud registreerima ka kutseõppeasutuse seaduse alusel õppepraktika raames ning kõrghariduse standardist tulenevalt õppepraktikakohustuse alusel õppepraktika raames tööd tegevate isikute töötamist. Kui tööd tegeva isikuga (õpilasega) sõlmitakse tööleping või muu võlaõiguslik leping töö tegemiseks tasu eest, tuleb töötamine registreerida ning seda ka juhul, kui õppeasutus aktsepteerib töötamist õppepraktikana.“
Siinkohal on aga oluline rõhutada, et isiku õiguspäraselt töötamise registris registreerimata jätmiseks peab isik olema ka õiguslikult käsitletav praktikandina (mitte töötaja või vabatahtlikuna).
Kuigi igal konkreetsel juhtumil tuleb asjaolusid eraldi analüüsida, võib kokkuvõttes anda ettevõttega seotud isikute määratlemise osas järgmised juhised:
Tasu Peamine eesmärk ettevõttes Nimetus Kas isiku peab töötamise registris registreerima?
Saab Töötamine tasu eest Töötaja Jah – MKS § 25.1 lg 4 p 1
Ei saa Töötamine tasu saamata Vabatahtlik Jah – MKS § 25.1 lg 5
Ei saa Uute teadmiste omandamine Praktikant Ei
Kindlasti ei tohi seejuures ära unustada, et lepingu liigi tuvastamisel pole olulised lepingu pealkiri (tööleping, praktikaleping, koostööleping vms) ja poolte defineerimiseks kasutatavad mõisted (töötaja, praktikant vms), vaid lepingust tulenevad poolte õigused ja kohustused.
Avaldatud 05.03.2015 Raamatupidamisuudistes


Politseiseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Politseiseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus
RT I 2008, 28, 181
Vastu võetud 11.06.2008
Vabariigi Presidendi 25. juuni 2008. a otsusega nr 302
§ 1. Politseiseaduses (RT 1990, 10, 113; RT I 2008, 8, 57) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.»;
2) paragrahvi 2 lõike 41 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Välislepingu või Euroopa Liidu õigusakti alusel võib politsei tegevuses osaleda Euroopa Liidu liikmesriigi pädeva asutuse ametnik, kellele politsei tegevuses osalemise ajal laienevad käesoleva seaduse § 13 lõike 1 punktides 1, 22, 23, 5–7 ja 15, §-des 14, 142–144, § 15 lõikes 1 ja lõike 2 punktis 1 ning §-s 151 sätestatud õigused ja kohustused.»;
3) paragrahvi 4 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «seaduslikkuse» sõnadega «, proportsionaalsuse, otstarbekuse»;
4) paragrahvi 113 lõike 1 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 113 lõiget 1 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
« 7) alarmsõidukijuhtide ettevalmistamise korraldamine ja täienduskoolitus.»;
6) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Konvoeerimise korra ja konvoi ülesanded kehtestab siseminister määrusega.»;
7) seadust täiendatakse §-ga 122 järgmises sõnastuses:
« § 122. Avaliku jälgimisseadmestiku kasutamisest teavitamine ja salvestise säilitamine
(1) Politsei teavitab avalikkust tema poolt avalikku kohta paigaldatud ja jälgimiseks kasutatavast jälgimisseadmestikust sellekohase teabe paigaldamisega jälgitavasse avalikku kohta.
(2) Jälgimisseadmestiku salvestist säilitatakse vähemalt üks kuu salvestamise päevast arvates, kuid mitte kauem kui üks aasta.»;
8) paragrahvi 13 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad «kodanikelt ja ametiisikutelt» sõnaga «isikutelt»;
9) paragrahvi 13 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) helisalvestada riigisisesele hädaabinumbrile 110 edastatud informatsiooni õigusrikkumise ja muude sündmuste kohta;»;
10) paragrahvi 13 lõiget 1 täiendatakse punktiga 23 järgmises sõnastuses:
« 23) piirata isiku liikumisvabadust seaduses sätestatud juhtudel ja korras;»;
11) paragrahvi 13 lõike 1 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 8) kohaldada isikute sundtoomist seaduses sätestatud juhtudel ja korras;»;
12) paragrahvi 13 lõiget 1 täiendatakse punktiga 101 järgmises sõnastuses:
« 101) ohu väljaselgitamiseks ja tõrjumiseks või õigusrikkumise kõrvaldamiseks jälgida ja salvestada avalikus kohas toimuvat avaliku jälgimisseadmestiku abil.»;
13) senised §-d 131–137 muudetakse §-deks 134–1310 ning seaduse IV peatükki täiendatakse §-dega 131–133 järgmises sõnastuses:
« § 131. Viibimiskeeld
(1) Politsei võib ajutiselt keelata isiku viibimise teatud kohas või konkreetse isiku läheduses, kohustada teda selle isiku lähedusest või sellest kohast lahkuma või sellele kohale teatud kaugusele lähenemisest hoiduma järgmistel juhtudel:
2) süüteomenetluse tagamiseks;
3) politsei poolt julgestatava isiku turvalisuse tagamiseks;
4) kui see on vajalik ülekaaluka avaliku huvi kaitse tagamiseks.
(2) Politsei on kohustatud viibimiskeelu kohaldamise koha võimaluse korral arusaadavalt tähistama ja isikut teavitama viibimiskeelu kohaldamise kestusest. Viibimiskeelu kohaldamise kohta ei ole vaja tähistada, kui viibimiskeeld kehtestatakse konkreetse isiku suhtes.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhtudel võib keelata isikute läbipääsu kindlaksmääratud ajal kindlaksmääratud kohast või juurdepääsu sellele kohale. Võimaluse korral tuleb tagada isiku juurdepääs tema elu- või tööruumile.
(5) Politseiametnik võib käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 sätestatud alustel kohaldada viibimiskeeldu kuni 12 tundi.
(6) Politseiprefekt või politseipeadirektor võib käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 sätestatud alusel kohaldada viibimiskeeldu kuni 12 tundi.
(7) Enam kui 12 tunniks kehtestatud viibimiskeeldu kohaldab käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel siseminister.
§ 132. Isiku kinnipidamine
(1) Politsei võib isiku kinni pidada, sulgedes ta ruumi või sõidukisse või piirates muul viisil olulisel määral tema liikumisvabadust, kui see on vältimatu:
1) vahetult eesseisva kuriteo toimepanemise ärahoidmiseks;
2) isiku elu või kehalist puutumatust ähvardava ohu tõrjumiseks;
3) isiku sundtoomiseks.
(2) Kinnipeetud isikule tuleb viivitamata teatada talle arusaadavas keeles ja viisil tema kinnipidamise põhjus. Kinnipeetule tuleb esimesel võimalusel teha teatavaks tema õigused ning anda võimalus teatada kinnipidamisest oma lähedasele. Kui kinnipeetud isik viibib seisundis, mille tõttu ta ei ole võimeline kinnipidamisest oma lähedasele teatama, teavitab politsei esimesel võimalusel tema lähedast, kui see on võimalik. Kui kinnipeetud isik on alaealine või muu piiratud teovõimega isik, teatab politsei isiku kinnipidamisest esimesel võimalusel tema seaduslikule esindajale, kui see on võimalik. Kinnipeetud isiku nõudmisel antakse talle võimalus teatada kinnipidamisest advokaadile.
2) õigus mitte olla kinnipeetud üle 48 tunni ilma kohtu loata;
3) õigus mitte olla kinnipeetud üle 12 tunni, kui kinnipidamine toimub sundtoomise korras;
4) õigus teatada kinnipidamisest oma lähedasele ja advokaadile;
5) õigus olla ära kuulatud;
6) õigus esitada vaie politseiasutuse juhile või kaebus halduskohtule.
(4) Kinnipidamisel on õigus kasutada sundi nii kaua, kui see on eesmärgi saavutamiseks vältimatu. Isiku kinnipidamine protokollitakse.
(5) Isikut võib kinni pidada kuni kinnipidamise kohaldamise aluse äralangemiseni, kuid mitte kauem kui 48 tundi. Isiku kinnipidamisel arestimajas kohaldatakse vangistusseaduse 4. ja 7. peatükis sätestatut. Massilise korratuse käigus isiku kinnipidamisel väljaspool politsei ametiruumi tagab politsei võimaluse korral ajutise kinnipidamisruumi videojälgitavuse koos salvestamisega.
(6) Massilise korratuse käigus kinnipeetud isiku isikusamasuse kohese tuvastamise võimatuse korral on politseil õigus isikusamasuse hilisema tuvastamise eesmärgil kasutada identifitseerimist võimaldavaid vahendeid koos salvestamisega viisil, mis ei solva inimväärikust.
(7) Massilise korratuse käigus isiku kinnipidamine võimaluse korral protokollitakse. Kui kinnipidamine kestab kauem kui kolm tundi, on protokollimine kohustuslik.
(8) Isiku kinnipidamise dokumenteerimise korra kehtestab siseminister määrusega.
§ 133. Turvakontroll
(1) Politsei võib kontrollida isikut või tema riietust vaatlemise ja kompimise teel või tehnilise vahendi või vastava väljaõppe saanud teenistuslooma abil kindlustamaks, et isiku valduses ei ole esemeid või aineid, millega ta võib ohustada ennast või teisi isikuid:
1) isiku sisenemisel avaliku võimu organi ehitisse või territooriumile;
2) kui isikult võib seaduse alusel võtta vabaduse.
(2) Turvakontrolli kohaldamisel on õigus kasutada sundi nii kaua, kui see on eesmärgi saavutamiseks vältimatu.
(3) Turvakontrolli käigus tuvastatud esemed, mis ei ole seadusega keelatud, kuid võivad ohustada isikut ennast või teisi isikuid, võetakse hoiule.
(4) Isikule, kellelt asi hoiule võetakse, väljastab politsei viivitamata asja hoiulevõtmise protokolli koopia, milles märgitakse hoiulevõtmise aeg ja põhjus ning hoiulevõetava asja kirjeldus.
(5) Hoiuleandjale luuakse viivitamata pärast hoiulevõtmise aluse äralangemist võimalus asi kätte saada.»;
14) seaduse V peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«V peatükk
SUND»;
15) paragrahv 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 14. Sund
(1) Sund on füüsilise isiku, looma või asja mõjutamine füüsilise jõuga, erivahendiga või relvaga. Sunni kasutamisel tuleb hoiduda füüsilise isiku, looma või asja kahjustamisest suuremal määral, kui see on konkreetsel juhul vältimatu.
(2) Enne sunni kohaldamist on politsei kohustatud hoiatama isikut, kelle suhtes või kelle omandis või valduses oleva looma või asja suhtes ta kavatseb sundi kohaldada. Hoiatamisest võib loobuda ainult juhul, kui hoiatamine ei ole võimalik õigusrikkumise kõrvaldamise kiire vajaduse tõttu. Tulirelva kasutamisest hoiatamise eest ei või loobuda.»;
16) seadust täiendatakse §-dega 141–144 järgmises sõnastuses:
« § 141. Politsei erivahendid ja relvad
(1) Politsei erivahendid on passiivse ja aktiivse kaitse vahendid ning politseioperatsioonide abivahendid.
3) soomus- või muu löögikindel kilp;
4) tehniline tõke, sealhulgas piirdetara;
5) muu kaitsevahend, mida ei kasutata aktiivseks kaitseks, kaasa arvatud tulekindel eririietus ja sööbivate ainete eest kaitsev näokate.
5) teenistuskoer.
1) valgus- ja heliseadeldis;
2) eriotstarbeline värvimis- ja märgistusvahend;
3) pisaravoolust, suitsu-, heli-, valgus- või muud efekti või valuaistingut esilekutsuvad granaadid;
4) eriotstarbeline lõhkamisseadeldis, mida ei kasutata inimese vastu;
5) sõiduki sundpeatamise vahend;
6) veekahur;
7) politsei soomus- või muu eriotstarbeline sõiduk, samuti õhusõiduk.
(5) Teenistuskoer võib olla politseioperatsiooni abivahend õigusrikkumise väljaselgitamisel, mis ei ole erivahendi kasutamine käesoleva seaduse § 142 mõistes.
(6) Tsiviilotstarbelised esemed ja vahendid on politsei erivahenditeks vaid juhul, kui neid kasutatakse politseioperatsioonides.
(7) Politsei relvad on elektrišoki-, külm-, pneumo-, gaasi- ja tulirelvad.
§ 142. Füüsilise jõu, aktiivse kaitse vahendi, politseioperatsioonide abivahendi, külm-, pneumo- ja gaasirelva kasutamine
(1) Politseiametnikul on õigus kasutada füüsilist jõudu, kui isikule kehtiva haldusaktiga ohu väljaselgitamiseks, tõrjumiseks või õigusrikkumise kõrvaldamiseks pandud kohustuse täitmise tagamine muu haldussunnivahendiga ei ole võimalik või ei ole õigel ajal võimalik.
(2) Politseiametnikul on õigus kasutada teenistusülesannete täitmisel aktiivse kaitse vahendit, politseioperatsioonide abivahendit, külm-, pneumo- või gaasirelva järgmistel juhtudel:
1) kuritegeliku ründe tõrjumisel;
2) pantvangi vabastamisel;
3) viibimiskeelu tagamiseks;
4) massilise korratuse ja avaliku korra grupiviisilise rikkumise tõkestamisel;
5) seadusvastaselt hõivatud maa-ala, hoone, ruumi ja transpordivahendi vabastamiseks;
6) isiku kinnipidamisel, tema toimetamisel politseisse või teenistusruumi ja konvoeerimisel, kinnipeetu kaitsmisel ning kinnipeetud või vahi alla võetud isiku suhtes, kui ta ei allu või osutab vastupanu politseiametnikule või teisele isikule, kes täidab ühiskondlikku kohustust avaliku korra kaitsel või võitluses kuritegevuse vastu, või on küllaldaselt alust arvata, et isik võib põgeneda, või isik võib tekitada kahju teisele isikule, ümbruskonnale või iseendale.
(3) Jalaraudu võib kasutada üksnes:
1) kahtlustatava, süüdistatava või süüdimõistetu suhtes, kellelt võib seaduse alusel võtta vabaduse või on võetud vabadus seoses esimese astme vägivaldse kuriteo toimepanemisega või kuriteo toimepanemisega, mille eest võib talle karistusena mõista eluaegse vangistuse, või muu kuriteo toimepanemisega, kui käeraudade kasutamine ei ole eesmärgi saavutamiseks piisav;
2) isiku suhtes, kelle tegevusest tuleneb otsene oht enesevigastuseks või vägivallaks teiste isikute suhtes, kui käeraudade kasutamine ei ole eesmärgi saavutamiseks piisav.
(4) Kui käe- või jalaraudade kasutamine ei ole võimalik, võib käesolevas paragrahvis sätestatud alustel kasutada sidumisvahendit, kui see ei sea ohtu isiku elu, ei tekita talle kehavigastust ega põhjusta suurt füüsilist valu. Sidumisvahendi kasutamine ei tohi kesta üle ühe tunni.
(5) Massilise korratuse käigus rahvahulga suhtes füüsilise jõu, erivahendi, külm- või gaasirelva kasutamisest tuleb isikuid võimaluse korral eelnevalt hoiatada arvestusega, et isikutel oleks võimalik vabatahtlikult eemalduda. Isikuid ei pea hoiatama nende suhtes tehnilise tõkke kasutamisest.
§ 143. Aktiivse kaitse vahendi kasutamise keeld
Aktiivse kaitse vahendit on keelatud kasutada:
1) lapseealiste, vanurite ja ilmsete raseduse tunnustega naiste vastu, välja arvatud nendepoolse relvastatud ründe või grupiviisilise ründe tõrjumiseks või tõkestamiseks või nende relvitustamiseks;
2) välisriikide diplomaatilistes või konsulaaresindustes ja rahvusvaheliste lepete alusel puutumatust omavate esinduste hoonetes, ruumides ja territooriumil, samuti diplomaatilist puutumatust omavate sõidukite suhtes, välja arvatud nende esinduste juhtide nõusolekul või teiste rahvusvaheliste kokkulepetega reguleeritud juhtudel.
§ 144. Teenistuskoera kasutamine
(1) Politseiametnikul on õigus kasutada teenistusülesannete täitmisel teenistuskoera aktiivse kaitse vahendina käesoleva seaduse § 142 lõikes 2 nimetatud juhtudel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata juhtudel kasutatakse teenistuskoera ohu väljaselgitamisel ning isiku, asja ja aine otsimisel.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhtudel ei pea teenistuskoer kandma suukorvi.
(4) Teenistuskoera pidamisele kohaldatakse loomakaitseseaduse nõudeid käesolevas seaduses sätestatud erisusi arvestades.»;
17) paragrahv 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 15. Elektrišokirelva ja tulirelva kasutamine
(1) Politseiametnikul on õigus kasutada teenistusülesannete täitmisel elektrišokirelva ja tulirelva käesolevas seaduses sätestatud alustel ja korras. Tulirelva võib politseiametnik kasutada konkreetses olukorras äärmise abinõuna, kui teisiti ei ole elu ja tervist ohtu panemata võimalik täita temale pandud teenistuskohustust.
4) politseiametnikule või teisele isikule, kes täidab ühiskondlikku kohustust avaliku korra kaitsel või võitluses kuritegevuse vastu, grupiviisilise või relvastatud kallaletungi tõrjumisel;
(3) Elektrišokirelva võib kasutada käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1–6 sätestatud juhtudel. Samuti võib elektrišokirelva kasutada inimest ründava või ohustava looma kahjutuks tegemiseks.»;
18) paragrahv 151 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 151. Relvade kasutamise keeld
(1) Tulirelva, elektrišokirelva ja gaasirelva on keelatud kasutada:
3) hoonetes ja ruumides, kus toodetakse või hoitakse kergesti süttivaid või mürgiseid aineid või lõhkeaineid.
(2) Külm- ja pneumorelva on keelatud kasutada käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud juhtudel.»
§ 2. Jälitustegevuse seaduses (RT I 1994, 16, 290; 2007, 16, 77) tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 71 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Politseiamet ja Kaitsepolitseiamet võivad teeselda Eesti või välisriigi eraõiguslikku juriidilist isikut või tema struktuuriüksust või füüsilisest isikust ettevõtjat.»;
3) paragrahvi 132 lõikes 1 asendatakse sõnad «Tallinna Linnakohtu» sõnadega «Harju Maakohtu»;
4) paragrahvi 14 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «ajutisele või alalisele»;
5) paragrahvi 14 lõike 2 esimene lause tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 15 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kui jälitustegevusse lepingu alusel salajasele koostööle kaasatud isik on püsivalt töövõimetuks tunnistatud või hukkub seoses salajase koostööga, makstakse talle või tema omastele ühekordset toetust samas määras, mis on politseiseadusega ette nähtud politseiametnikule teenistusülesannete täitmisel püsivalt töövõimetuks tunnistamise või hukkumise korral, kui ei ole kehtestatud suuremat toetusmäära. Toetuse maksab välja jälitusasutus.»;
7) paragrahvi 15 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Piirivalveseaduses (RT I 1994, 54, 903; 2007, 62, 394) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõiget 1 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
« 8) osaleda koostöös politseiga oma tegevuspiirkonnas avaliku korra tagamisel.»;
2) paragrahvi 2 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Piirivalve osalemise avaliku korra tagamisel väljaspool piirivalve tegevuspiirkonda otsustab siseminister käskkirjaga.»;
3) paragrahvi 4 lõikest 2 jäetakse välja sõnad «politsei abistamisest»;
4) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Avaliku korra tagamise ülesannete täitmisel on piirivalvel õigus:
1) nõuda isikutelt avaliku korra järgimist ja korrarikkumise lõpetamist ning rakendada õigusrikkuja suhtes politseiseaduses ettenähtud sunnivahendeid;
2) ohu väljaselgitamiseks, tõrjumiseks või õigusrikkumise kõrvaldamiseks tuvastada isiku kehtiva isikut tõendava dokumendi ja/või tema küsitlemise alusel tema isikusamasus, dokumendi puudumise või dokumendi võltsimiskahtluse korral toimetada ta isikusamasuse tuvastamiseks politsei või piirivalve ametiruumi politseiseaduses sätestatud alustel ja korras;
3) piirata isiku liikumisvabadust politseiseaduse §-des 131 ja 132 sätestatud alustel ja korras;
4) toimetada ravi- või politseiasutusse isikuid, kes alkoholist, narkootilisest, psühhotroopsest või muust joovastavast ainest tingitud joobe tõttu võivad ohustada iseennast või teisi isikuid;
5) teostada liiklusjärelevalvet.»
§ 4. Avaliku koosoleku seaduses (RT I 1997, 30, 472; 2006, 26, 191) tehakse järgmised muudatused:
« 3) õhutab vihkamist, vägivalda või diskrimineerimist rahvuse, rassi, nahavärvuse, soo, keele, päritolu, usutunnistuse, seksuaalse sättumuse, poliitiliste veendumuste või varalise või sotsiaalse seisundi tõttu.»;
2) paragrahv 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Avaliku koosoleku pidamise kohta, mis nõuab
1) liikluse ümberkorraldamist;
2) telgi, lava, tribüüni või muu suuremõõtmelise konstruktsiooni püstitamist või
3) heli- või valgustusseadmete kasutamist,
esitab koosoleku korraldaja hiljemalt neli tööpäeva, kuid mitte varem kui kolm kuud enne koosoleku pidamise päeva käesoleva seaduse §-s 8 nimetatud teate:
1) valla- või linnavalitsusele, mille haldusterritooriumil kavatsetakse avalik koosolek korraldada;
2) maavalitsusele, kui avalik koosolek kavatsetakse korraldada selle maakonna mitme valla või linna haldusterritooriumil;
3) Vabariigi Valitsusele, kui avalik koosolek kavatsetakse korraldada mitme maakonna haldusterritooriumil.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata koosoleku kohta peab korraldaja vähemalt kaks tundi enne selle läbiviimise algust esitama käesoleva seaduse §-s 8 sätestatud teate politseile sidevahendi kaudu või vahetult.»;
3) paragrahvi 8 lõike 1 punkt 10 muudetakse ning lõiget täiendatakse punktiga 101 järgmises sõnastuses:
« 10) teave koosolekul kasutatavate heli- või valgustusseadmete kohta;
101) teave, kui koosoleku pidamiseks püstitatakse telk, lava, tribüün või muu suuremõõtmeline konstruktsioon.»;
4) paragrahvi 8 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Siseminister, politseipeadirektor või politseiprefekt võib, lähtudes käesoleva seaduse §-s 3 või 5 sätestatu tagamise vajadusest, kui see on vältimatu, oma otsusega:
1) keelata avalik koosolek või
2) keelata avalik koosolek teates märgitud kohas või ajal ning teha ettepanek korraldada avalik koosolek muus kohas või muul ajal.»;
5) paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
« (71) Käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud otsus tehakse koosoleku korraldajale teatavaks allkirja vastu. Kui allkirja vastu teatavaks tegemine ei ole võimalik, siis tehakse otsus koosoleku korraldajale teatavaks avalikustamisega üleriigilise levikuga ajalehes kolme päeva jooksul avaliku teate registreerimisest arvates.»;
6) paragrahvi 10 lõiget 1 täiendatakse punktidega 91 ja 92 järgmises sõnastuses:
« 91) teave koosolekul kasutatavate heli- või valgustusseadmete kohta;
92) teave, kui koosoleku pidamiseks püstitatakse telk, lava, tribüün või muu suuremõõtmeline konstruktsioon.»;
7) paragrahvi 13 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) täitma koosoleku korraldaja, korrapidaja, politseiametnike, päästeteenistujate ning meditsiinitöötajate korraldusi.»;
8) paragrahvi 142 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Avaliku koosoleku läbiviimise eest kehtestatud nõudeid eirates või avaliku koosoleku, mille läbiviimine on seaduse või motiveeritud otsusega keelatud, läbiviimise eest –
karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.»
§ 5. Politseiteenistuse seaduses (RT I 1998, 50, 753; 2008, 8, 57) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 12 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Politseiametnike 9. ametiastmesse, välja arvatud Politseikolledži direktor, kuuluvad politseiametnikud nimetab ametisse siseminister vastava ameti juhi ettepanekul.»;
2) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Politseikolledži direktori nimetab ametisse politseipeadirektor, kooskõlastades selle eelnevalt siseministriga.»;
3) paragrahvi 12 lõike 4 esimene lause tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 32 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Politseiametniku poolset piiriülest jälitust ja piiriülest jälgimist kestusega kuni 24 tundi ei loeta teenistuslähetuseks ning seda toimetavale politseiametnikule ei maksta teeloleku ja välisriigis viibimise aja eest päevaraha.»
§ 6. Liiklusseaduses (RT I 2001, 3, 6; 2007, 55, 368) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Liiklusjärelevalvet teostavad politseiametnikud, abipolitseinikud ja piirivalveametnikud nendele seadusega antud volituste piires.»;
2) paragrahvi 71 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) sõiduk, mida jälitusasutuse jälitustegevusega tegelev töötaja kasutab jälitustoimingu teostamisel või julgeolekuasutuse teabe kogumisega tegelev töötaja kasutab julgeolekuasutuste seaduse alusel teabe varjatud kogumisel (edaspidi jälitussõiduk).»;
3) paragrahvi 7463 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Käesoleva seaduse §-des 741–7416, 7418–7420, 7422–7430 ja 7433–7456 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatutele Piirivalveamet ja piirivalvepiirkond.»
§ 7. Karistusseadustikus (RT I 2001, 61, 364; 2008, 19, 132) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 239 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Rüüstamise, purustamise, süütamise või muu sellise tegevuse eest massilises korratuses osaleja poolt või vastuhakkamise eest politseiametnikule, abipolitseinikule või muule isikule, kes on seaduslikult tõkestanud sellist tegevust, –
karistatakse rahalise karistuse või ühe- kuni viieaastase vangistusega.
(2) Sama teo eest, kui see on toime pandud näo varjamisega näokatte või maskiga või muul viisil, mis takistas isiku tuvastamist, –
karistatakse kahe- kuni kaheksa-aastase vangistusega.»;
2) paragrahvi 263 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) näo varjamisega näokatte või maskiga või muul viisil, mis takistas isiku tuvastamist;»;
3) paragrahvi 266 lõiget 2 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) näo varjamisega näokatte või maskiga või muul viisil, mis takistas isiku tuvastamist või».
§ 8. Turvaseaduses (RT I 2003, 68, 461; 2006, 26, 191) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Kui turvateenuse osutamisel kasutatakse jälgimisseadmestikku, peab turvateenuse leping kajastama seadmestiku ja salvestise omaniku andmeid.»;
2) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Jälgimisseadmestiku salvestist säilitatakse vähemalt üks kuu salvestamise päevast arvates, kuid mitte kauem kui üks aasta.»;
3) paragrahvi 21 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Valvetöötaja on esmaõppe läbinud ja määratud ajaks sõlmitud töölepingu alusel turvatöötaja ülesandeid kuni neljakuulise katseajaga täitev isik, kes on vähemalt 19-aastane põhiharidusega Eesti kodanik või Eestis pikaajalise elaniku elamisloa või alalise elamisõiguse saanud isik, kes valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga kehtestatud tasemel ning isiksuseomaduste, kõlbluse, kehalise ettevalmistuse ja tervise poolest on võimeline täitma turvatöötaja ülesandeid ning kellele kohaldatakse käesoleva seaduse § 23 lõikes 1 nimetatud piiranguid. Kui isik soovib pärast katseaega töötada turvatöötajana, on ta kohustatud katseajal läbima turvatöötaja põhiõppe ning omandama turvatöötaja kvalifikatsiooni. Isikuga, kes esmase töölepingu kestel ei ole läbinud turvatöötaja põhiõpet, ei tohi sõlmida korduvat töölepingut valvetöötajana.»;
4) paragrahvi 25 lõikes 5, § 26 lõikes 2, §-s 29, § 30 lõikes 3 ja lõike 5 punktis 3, § 45 lõikes 1, §-s 46, § 47 lõikes 1, §-s 48, § 49 lõikes 2, § 51 lõikes 1, § 53 punktis 10, § 55 lõikes 2 ja §-s 61 asendatakse sõna «Julgestuspolitsei» sõnaga «Politseiamet» vastavas käändes;
5) paragrahvi 27 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Turvatöötaja kvalifikatsiooni saamiseks läbib valvetöötaja turvatöötaja põhiõppe neljakuulise katseaja jooksul. Põhiõpe kestab vähemalt 50 tundi.»;
6) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Isik, kes käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud katseaja jooksul ei ole omandanud turvatöötaja kvalifikatsiooni, võib selle omandada enne turvatöötajana tööle asumist, läbides vähemalt 50-tunnise põhiõppe.»;
7) paragrahvi 43 lõikes 4, § 47 lõikes 1, § 50 lõigetes 1 ja 2, § 52 lõigetes 1 ja 3, §-s 53, § 54 lõigetes 1 ja 2 ning § 57 lõikes 5 asendatakse sõnad «Julgestuspolitsei juht» sõnadega «politseipeadirektor või politseipeadirektori asetäitja» vastavas käändes;
8) paragrahvi 55 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Politseiamet peab muudetud, pikendatud, peatatud ja kehtetuks tunnistatud tegevuslubade arvestust.»;
9) paragrahvi 56 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Riiklikku järelevalvet (edaspidi järelevalve) turvaettevõtja, turvaülesannet täitva turvatöötaja, sisevalve ja sisevalvetöötaja tegevuse üle teostavad politseiasutused.»;
10) seaduse 11. peatüki tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 60. Riikliku järelevalve takistamine
Juriidilise isiku poolt riikliku järelevalve takistamise, järelevalveks vajalike dokumentide või andmete esitamisest keeldumise, tähtaegselt esitamata jätmise või valeandmete esitamise eest või dokumentide või andmete esitamise eest sellisel kujul, mis ei võimaldanud järelevalvet teostada, –
§ 601. Jälgimisseadmestiku kasutamise nõuete rikkumine
Juriidilise isiku poolt avalikku kohta paigaldatud ja jälgimiseks kasutatavast jälgimisseadmestikust sellekohase teabe jälgitavasse avalikku kohta paigaldamata jätmise eest või jälgimisseadmestiku salvestise säilitamise nõuete rikkumise eest –
karistatakse rahatrahviga kuni 150 000 krooni.
§ 602. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 60 ja 601 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 60 ja 601 sätestatud väärtegude kohtuvälised menetlejad on politseiprefektuur ja Politseiamet.»;
11) paragrahvi 63 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 9. Elektroonilise side seaduses (RT I 2004, 87, 593; 2007, 66, 408) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 88 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sideettevõtja peab riigisisestele hädaabinumbritele, Euroopa ühtsele hädaabinumbrile 112 ja julgeolekuasutuse ühele lühinumbrile helistamise korral tegema riigisisesele hädaabiteenistusele, häirekeskusele ning julgeolekuasutusele tasuta kättesaadavaks helistaja telefoninumbri ning teabe helistaja asukoha kohta.»;
2) paragrahvi 112 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
« (3) Mobiiltelefoniteenust pakkuv sideettevõtja on kohustatud tagama jälitus- ja julgeolekuasutustele mobiiltelefonivõrgus kasutatavate terminalseadmete asukoha tuvastamise reaalajas.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud teabe kättesaadavus tuleb tagada kirjaliku lepingu alusel ning pideva elektroonilise ühendusega.»;
3) paragrahvi 113 lõikeid 5, 6 ja 8 täiendatakse pärast sõna «sõnumi» sõnadega «või mobiiltelefoni positsioneerimise»;
4) paragrahvi 114 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Sideettevõtjale hüvitatakse tema kantud kulud, mis on seotud käesoleva seaduse § 112 lõigetes 1 ja 3 sätestatud teabe andmisega ning § 113 lõikes 3 sätestatud sidevõrgule juurdepääsu võimaldamisega ja sõnumi jälitus- või julgeolekuasutuse jälgimisseadmesse ülekandmisega.»
§ 10. Piirivalveteenistuse seadust (RT I 2007, 24, 126; 2007, 56, 374) täiendatakse §-ga 591 järgmises sõnastuses:
« § 591. Piirivalveametniku töölerakendamine väljaspool tema ametikoha struktuuriüksuse tegevuspiirkonda ja ülesandeid
(1) Piirivalveameti peadirektor võib piirivalveametniku tööle rakendada väljaspool piirivalveametniku ametikoha struktuuriüksuse tegevuspiirkonda ja ülesandeid käesoleva seaduse § 58 lõikes 1 sätestatud juhtudel.
(2) Piirivalveametniku ühepäevast töölerakendamist väljaspool tema ametikoha struktuuriüksuse tegevuspiirkonda sama piirivalveasutuse tegevuspiirkonnas ei loeta teenistuslähetuseks.»
(1) Käesoleva seaduse § 8 punktid 1–3 jõustuvad kolme kuu möödumisel seaduse avaldamisest Riigi Teatajas.
(2) Käesoleva seaduse § 9 punkt 2 jõustub 2009. aastal 1. jaanuaril.