RT IV, 19.06.2020, 31
13.12.2018 RT IV, 21.12.2018, 2 01.01.2019
2) servituudiga koormatava ala skeem, mis vastab linnavaraameti kehtestatud nõuetele;
[RT IV, 21.12.2018, 2 - jõust. 01.01.2019]
[Kehtetu - RT IV, 21.12.2018, 2 - jõust. 01.01.2019]
4) rajatavate ehitiste puhul nõuetekohaselt kooskõlastatud ehitusprojekt või ehitisregistri kood;
(4) Kinnisasja koormamise reaalservituudi ja isikliku kasutusõigusega otsustab Tallinna Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) korraldusega linnavaraameti ettepaneku alusel. Kinnisasja koormamise isikliku kasutusõigusega tehnorajatise püstitamiseks korra § 9 lõikes 1 sätestatud tingimustega otsustab linnavaraamet juhataja käskkirjaga.
(5) Korralduses või käskkirjas, millega otsustatakse kinnisasja koormamine servituudiga, märgitakse:
(6) Korralduse või käskkirja lisaks on korra paragrahvi 5 lõike 2 punktis 2 nimetatud skeem.
(7) Korraldus või käskkiri tehakse teatavaks isikule, kelle kasuks seatakse servituut linna kinnisasjale (edaspidi õigustatud isik), kinnisasja valitsejale ja isikule, kelle kasuks on kinnisasi servituudi või hoonestusõigusega juba varem koormatud.
(2) Õigustatud isik kohustub kinnisasja hoonestusõigusega koormamise korral nõustuma hoonestusõiguse seadmisega ja tegema kinnistamisavalduse kinnistusraamatu järjekoha muutmiseks selliselt, et hoonestusõigus kantaks kinnistusraamatusse servituudi kandest ettepoole esimesele järjekohale selle eest tasu nõudmata.
11) servituudi ala vastab tehnorajatise kaitsevööndi alale;
2) pärast tehnorajatise valmimist ning selle hooldus-, asendus-, remont-, rekonstrueerimis- ja lammutustööde (edaspidi remonttööd) lõpetamist on õigustatud isik kohustatud heakorrastama servituudi ala ning taastama seda ümbritseval alal oma kulul tööde alustamisele eelnenud olukorra, kui kinnisasja valitsejaga ei ole teisiti kokku lepitud;
21) õigustatud isik on kohustatud kinnisasja omanikku viivitamata teavitama vajadusest muuta § 5 lõike 2 punktis 4 nimetatud ehitusprojekti (sh tehnorajatise asukohta ja tehnilisi parameetreid) ning ehitusprojekti muudatuse nõuetekohaselt kooskõlastama. Kui ehitusprojekti muudatuse tõttu ei kattu tehnorajatise kaitsevöönd servituudi alaga, on õigustatud isik kohustatud sõlmima servituudi seadmise lepingu muutmise lepingu ning kandma sellega seotud kulud. Õigustatud isik vastutab täies ulatuses kahju eest, mis on tekkinud sellest, et tehnorajatise ehitamisel ei ole järgitud § 5 lõike 2 punktis 4 nimetatud ehitusprojekti;
22) õigustatud isik on kohustatud pärast tehnorajatise ehitamist esitama Tallinna Kommunaalametile nõuetekohase teostusjoonise;
3) õigustatud isik on kohustatud ehitama tehnorajatise nõuetekohaselt, hoidma selle alaliselt heas seisukorras ja tagama, et tehnorajatise seisukord võimaldab teha servituudi alal tee-ehitustöid (sh remonttöid). Õigustatud isik on kohustatud tehnorajatise remonttööde (v.a avariitööde) aja kooskõlastama kinnisasja omanikuga, teavitades töö tegemise soovist töö tegemisele eelneva aasta 31. detsembriks, kuid vähemalt 30 päeva enne töö alustamist;
4) õigustatud isik nõustub kinnisasjale avalikult kasutatava ehitise ehitamise ja remontimisega ega tee selleks takistusi. Kui tehnorajatis ei ole ehitatud nõuetekohaselt või ei ole nõutavas seisukorras, on õigustatud isik kohustatud tegema tehnorajatise ümberehitus- või remonttöid kinnisasjal teostatavate avalikult kasutatava ehitise ehitustööde ajal või kinnisasja omanikuga kokkulepitud ajal. Kui õigustatud isik ei taga tehnorajatise nõuetekohasust või nõutavat seisukorda, on kinnisasja omanikul õigus teha tehnorajatise ümberehitus- või remonttööd kinnisasjal teostatavate avalikult kasutatava ehitise ehitustööde ajal õigustatud isiku kulul;
41) kinnisasja omanikul on õigus mitte lubada tehnorajatise remonttööde (v.a avariitööde) tegemist avalikult kasutataval ehitisel ja avalikult kasutatava ehitise kaitsevööndis viie aasta jooksul avalikult kasutatava ehitise ehitamise lõpetamisest, kui kinnisasja omanik on õigustatud isikut vähemalt kolm kuud enne avalikult kasutatava ehitise ehitusprojekti õigustatud isikuga kooskõlastamist teavitanud võimalusest teha tehnorajatise remonttöid avalikult kasutatava ehituse ehitamise ajal, kuid õigustatud isik ei teinud seda;
5) õigustatud isik on kohustatud nõustuma tehnorajatise ümbertõstmisega, kui see on vajalik seoses kinnisasja läbiva avalikult kasutatava ehitise ehitamisega tingimusel, et kinnisasja omanik kannab tehnorajatise ümbertõstmisega seotud kulud;
7) tehnorajatise ehitamisest, kasutamisest või avariist tekkinud kahju hüvitab õigustatud isik kinnisasja omanikule 30 päeva jooksul vastava arve esitamisest, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Kui õigustatud isik ei tasu hüvitist ettenähtud tähtajaks, on ta kohustatud maksma viivist 0,05% maksmata summalt iga viivitatud päeva eest;
71) kinnisasja omanikul on õigus nõuda õigustatud isikult igakordse lepingulise kohustuse rikkumise eest leppetrahvi 50 eurot päevas kuni rikkumise kõrvaldamiseni, kui õigustatud isik täiendava tähtaja jooksul lepingurikkumist ei kõrvalda;
(2) Tehnorajatise kasutamiseks seatava reaalservituudi tingimused võib selle olemusest tulenevalt määrata käesoleva paragrahvi lõikest 1 erinevalt.
(3) Tasu asjaõigusseaduse §-des 158 ja 1581 nimetatud tehnorajatise omaniku kasuks seatud servituudi eest arvutatakse asjaõigusseaduse rakendamise seaduse §-s 155 sätestatu kohaselt.
(1) Õigustatud isik maksab määruse § 10 lõikes 2 nimetatud servituudi tasu kogu servituudi kehtivusaja eest ette, kui ei ole kokku lepitud servituudi aastatasu maksmises. Servituudi tasu maksmise tähtajad sätestatakse määruse § 6 lõikes 5 nimetatud korralduses või käskkirjas.
(2) Õigustatud isik maksab määruse § 10 lõikes 3 nimetatud servituudi aastatasu 1. märtsiks sama aasta eest. Kui asjaõigusseaduse §-des 158 ja 1581 nimetatud tehnorajatise omaniku kasuks on seatud mitu servituuti, kajastatakse nende kõigi aastatasud ühel koondarvel.
(3) Määruse § 10 lõikes 3 nimetatud servituudi tasu arvet ei esitata ja õigustatud isik ei ole kohustatud maksma servituudi tasu, kui kõigi õigustatud isiku kasuks seatud servituutide aastatasude summa jääb alla 5 euro.
(4) Servituudi tasu maksmise kohustus algab servituudi kinnistusraamatusse kandmise päevast. Õigustatud isik on kohustatud tasuma esimese makse ajavahemiku eest servituudi kinnistusraamatusse kandmise päevast kuni aasta viimase kuupäevani proportsionaalselt päevade arvuga koos esimesel maksetähtajal tasutava maksega, kui määruse § 6 lõikes 5 nimetatud korralduses või käskkirjas ei ole määratud teisiti.
(5) Servituudi tasu määratud tähtajaks tasumata jätmise korral on õigustatud isik kohustatud maksma viivist 0,05% tähtajaks tasumata summalt iga tasumisega viivitatud päeva eest.
(3) Õigustatud isik on kohustatud tasuma servituudi aastatasu uues suuruses alates tasu suurenemisest kuni määruse § 6 lõikes 5 nimetatud korralduses või käskkirjas kindlaks määratud maksetähtajani proportsionaalselt päevade arvuga koos eelnimetatud maksetähtajal tasutava maksega.
(1) Määruse § 6 lõikes 5 nimetatud korralduse või käskkirja alusel sõlmitakse servituudi seadmise võlaõiguslik leping ja asjaõigusleping, mis peavad mõlemad olema notariaalses vormis ja mis võivad sisalduda ühes notariaalaktis (edaspidi leping).
(2) Lepingu sõlmib linna nimel linnapea poolt selleks notariaalselt volitatud isik määruse § 6 lõikes 5 nimetatud korralduse või käskkirja alusel.
(1) Lisaks määruse § 6 lõikes 5 nimetatud korralduses või käskkirjas sisalduvale peab määruse § 13 lõikes 1 nimetatud lepingus olema sätestatud:
(2) Lepingu muutmise valmistab ette linnavaraamet. Lepingu muutmise otsustab linnavalitsus või linnavaraamet olenevalt sellest, kumb on otsustanud kinnisasja servituudiga koormamise..
(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud korralduse või käskkirja alusel sõlmitakse lepingu muutmise leping, arvestades määruse § 13 lõigetes 1-2 sätestatut.


Määrus kehtestatakse « Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse» (RT I 1999, 60, 616) paragrahvi 4 lõike 5 alusel.
(2) Nõuded ei kehti puurimis- ja kaevandamistöödel mäetööstuses.
(3) Riiklikku järelevalvet käesolevate nõuete täitmise üle teostavad Tööinspektsioon ja teised järelevalveasutused oma pädevuse piires.
§2. Ehitustööde alustamisest etteteatamine
Ehitise tellija (edaspidi tellija) teatab ehitustööde alustamisest Tööinspektsiooni kohalikule asutusele vähemalt 3 päeva enne ehitustööde algust (eelteate vorm on toodud lisas) juhul, kui tööde planeeritud kestus ületab 30 päeva või kui objektil töötab samaaegselt vähemalt 20 töötajat.
§3. Üldised kohustused
(1) Ehitustööde tegemise ajal vastutavad ehitise tellija, projekteerija ja ehitusettevõtja koos ning eraldi selle eest, et töö ei ohustaks ehitusplatsil (igasugune maa- või veeala, kus teostatakse ehitustöid) töötavaid ega selle mõjupiirkonnas olevaid isikuid.
(2) Kui töökohal töötavad samal ajal vähemalt kahe tööandja töötajad, sõlmivad tööandjad kirjaliku kokkuleppe töötervishoiu- ja tööohutusalase ühistegevuse ning iga tööandja vastutuse kohta. Ühistegevust korraldab peatööettevõtja. Kui kokkulepet ei ole, vastutavad tööandjad kahju tekkimise korral solidaarselt.
§4. Ehitise projekteerimise ja ehitustöö ettevalmistamise etapp
(1) Tellija tagab, et objekti projekteerimisel ning ehitustööde arhitektuurilisel ja ehitustehnilisel planeerimisel võetakse arvesse ja esitatakse projekteerija poolt kirjalikult kõik abinõud, mida on vaja rakendada ehitustööde igas etapis töötajate töötervishoiu ja tööohutuse ning keskkonnakaitse tagamiseks.
(2) Ehitusplatsi territooriumi kasutuse planeerimisel tuleb näidata:
1) kontori- ja olmeruumide paigutus platsil;
2) ehitusmaterjalide mahalaadimis- ja ladustamiskohad;
3) jäätmete ladustamis- ja kahjutustamiskohad. Eriti oluline on see nõue, kui töös tekivad ohtlike kemikaalide ja neid sisaldavate materjalide jäätmed;
6) liikumis- ja ühendusteede mõõtmed, nende paiknemine, valgustus ja korrashoid;
7) pääste- või kiirabibrigaadide juurdepääsuteed õnnetusjuhtumi puhuks;
8) evakuatsioonipääsude ja -teede paiknemine.
(3) Ehitusettevõtja tagab, et enne ehituse alustamist koostatakse tööohutuse plaan, mis peab sisaldama:
1) abinõusid, mida sellel ehitusplatsil rakendatakse ohutute töötingimuste loomiseks, võttes vajaduse korral arvesse ka platsil või selle läheduses toimuvat tööstustegevust, liiklust jm;
2) alltööettevõtjate kohustusi ja vastutust samaaegsel töötamisel ühisel ehitusobjektil;
3) liikluskorraldust;
4) töötajate olmelist teenindamist;
5) abinõusid, mida rakendatakse liiklejate ohutuse tagamiseks ehitusplatsi vahetus naabruses (juhul kui ehitustegevus oma asukoha või tööde laadi tõttu võib neid ohustada);
6) abinõusid vältimaks müra ja õhusaastet ehitusplatsi vahetus naabruses;
7) erimeetmeid tööde kohta, mis kuuluvad ühte või mitmesse paragrahvis 5 loetletud kategooriasse;
8) ehitusplatsi välispiir peab olema märgistatud selgesti ja arusaadavalt või piirestatud.
1) millega võib kaasneda maanihe või vajumine pinnasesse, kusjuures riski suurendavad eriti kasutatavad töömeetodid või keskkond, milles ehitusplats või töötamiskoht asub;
4) kõrgepingeliini ja trafoalajaama läheduses;
5) osaliselt või täielikult pingestatud elektriseadmel;
6) millega kaasneb uppumisoht;
7) kaevus, tunnelis jt maa-alused tööd;
8) õhuvarustussüsteemi kasutamisega;
9) kessoonis;
10) lõhkeaine kasutamisega;
§6. Ehitustööde teostamine
(1) Ehitusettevõtja tagab töötervishoiu ja tööohutuse seisukohalt vajaliku üldjuhtimise, koostöö, info leviku korraldamise, tööde täpse ajastamise ning ehitusplatsi üldise puhtuse ja korra.
(2) Ehitusettevõtja määrab töötervishoiu ja tööohutuse koordineerimiseks ja korraldamiseks ehitusplatsil ühe või mitu isikut, kelleks võib olla ettevõtjale vahetult alluv ehitusalase ettevalmistuse ja praktiliste kogemustega pädev spetsialist vastavalt tema ametijuhendile.
(3) Ehitustööde teostamise ajal on lõikes 2 määratud isik kohustatud:
1) koordineerima, korraldama ja jälgima tööohutust ja töötervishoidu ehitusplatsil;
2) koostama ja töötajatele teatavaks tegema ohtlike tööde nimekirja ja teostamise ajakava ning andma juhised nende tööde ohutuks teostamiseks;
3) jälgima, et kõik maasisesed ja -pealsed installatsioonid ning ohualad oleksid märgistatud ja vajalikud ohutusabinõud kasutusele võetud;
4) jälgima, et töötajad ja ehitusplatsile lubatud isikud oleksid varustatud ohule vastavate isikukaitsevahenditega;
5) peatööettevõtjana korraldama alltööettevõtjate juhendamise ehitusplatsi töötervishoiu ja tööohutuse nõuete ning nende kohustuste osas oma töötajaid juhendada ja kontrollida;
6) kontrollima tööohutuse plaani täitmist ning korrigeerima või laskma seda korrigeerida, kui töös tekib muudatusi;
7) võtma kasutusele abinõud, et ehitusplatsile pääseksid ainult sinna lubatud isikud.
(1) Ehitustöödel kasutatavate töövahendite, kraanade ja muude tõsteseadmete, tellingute, teisaldatavate raketiste, ajutiste tugede ning kaitsevahendite konstruktsioon ja seisukord peavad tagama tööde ohutuse.
(2) Ehitusplatsil viiakse vähemalt üks kord nädalas läbi üldkontroll, mille käigus kontrollitakse korda ehitusplatsil, kaitset kukkumise vastu, tellinguid, ühendusteid, valgustust, energiajaotusinstallatsioone, tõsteseadmeid, pinnase ja kaeviste varisemisohu tõkestust jne.
(4) Ehitusel kasutatavate surve- ja tõsteseadmete, sealhulgas kraanade tehnilise kontrolli viib läbi pädev isik vastavalt kehtestatud korrale.
§8. Kontrollis osalejad ja dokumentatsioon
(1) Paragrahvi 7 lõigetes 2 ja 3 nimetatud kontrollid viib läbi paragrahvi 6 lõikes 2 määratud isik. Kontrollide kohta koostatakse aktid, kuhu pannakse kirja selles osalenud isikud, kontrollimise aeg ja tulemus ning võimalikud parandusettepanekud. Kontrollitavat seadet või objekti kasutaval töötajal võimaldatakse kontrollis osaleda.
(2) Kontrollidel täheldatud puudused tuleb kõrvaldada kohe või enne masina, seadme või töörakendi kasutuselevõttu.
(3) Kui kontrolli käigus ilmnevad töötajate elule ja tervisele ohtlikud tingimused, peab ehitusettevõtja ehitustööd katkestama. Tööde katkestamine vormistatakse aktiga.
EHITUSPLATSI TÖÖTERVISHOIU JA TÖÖOHUTUSE NÕUDED
§10. Üldnõuded energiajaotusinstallatsioonidele
(1) Elektriseadmeid tuleb kasutada vastavalt kasutuseeskirjadele.
(2) Töö lõpetamisel tuleb töökoha elektriseadmed vooluvõrgust välja lülitada. See nõue ei puuduta tööde tehnoloogiast lähtuvat ajutist töö katkestamist ning tehnoloogianõuete või objektidel kehtestatud korra järgi ööpäev läbi töötavaid elektriseadmeid.
(3) Installatsioonid peavad olema projekteeritud, paigaldatud ja kasutusele võetud viisil, mis välistab tule- ja plahvatusohu. Töötajad peavad olema kaitstud otsesest või kaudsest kokkupuutest põhjustatud elektrilöögi eest.
(4) Elektriseadmete ja kaitsevahendite valikul ja kasutamisel tuleb arvesse võtta tarbitava energia liiki ja võimsust, välistingimusi ning installatsiooni osadele juurdepääsevate isikute pädevust.
§11. Evakuatsioonipääsud ja -teed
(1) Evakuatsioonipääsud ja nende juurde viivad teed peavad olema vabad igasugustest takistustest ja võimaldama otse väljapääsu ohutule alale.
(2) Ohu korral peab töötajatel olema võimalik lahkuda kõikidelt töötamiskohtadelt kiiresti ja ohutult.
(4) Evakuatsioonipääsud ja -teed peavad olema vastavalt märgistatud ja valgustatud piisava valgustugevusega turvavalgustusega.
(1) Töö ehitusplatsil tuleb korraldada nii, et tuleoht oleks võimalikult väike. Ehitusplatsil peavad olema välja pandud juhised tegutsemiseks tulekahju korral.
(3) Esmaseid tulekustutusvahendeid ja automaatseid tulekustutussüsteeme tuleb regulaarselt hooldada, kontrollida ja katsetada.
§13. Ventilatsioon
(1) Vastavalt kasutatavatele töömeetoditele ja füüsilisele koormusele tuleb töötajatele tagada küllaldane värske õhu juurdevool töötamiskohtades.
(2) Kui ehitusel kasutatakse sundventilatsiooni, tuleb see hoida töökorras.
(3) Tuleb vältida töötajate tervist kahjustava tõmbetuule tekkimist.
(4) Igasugune sade või mustus, mis võib sissehingamisel ohustada töötaja tervist, tuleb viivitamatult eemaldada.
§14. Füüsiline koormus
(1) Töötajate füüsilise ülekoormuse vältimiseks tuleb töömeetodid ja -vahendid valida sellised, et nende kasutamine ei põhjustaks töötajale liigset koormust, eriti siis, kui tegu on pikaajalise kasutamisega.
(2) Raskuste teisaldamisel tuleb kasutada käsitsitööd kergendavaid abivahendeid.
(1) Kaitsekiivri kandmine ehitusplatsil on kohustuslik piirkondades, kus tööde tehnoloogiast tulenevalt on peavigastuse oht.
(4) Kui töötatakse pimedal ajal või maa all, peab riietel kandma helkurit või helkurriba. Töötamisel liiklusega seotud kohtades peab töötaja kandma erksavärvilist vesti või riietust, pimedal ajal lisaks ka helkurriba. Helkurriba peab olema kinnitatud hästi nähtavale kohale, vajadusel ka kaitsekiivri külge.
(5) Kui töötaja peab sisenema kõrge riskitasemega alale, kus õhk sisaldab ohtlikke kemikaale, on ebapiisava hapnikusisaldusega või süttimisohtlik, peab ta tervisekahjustuse vältimiseks kasutama isikukaitsevahendeid. Tema tegevust tuleb jälgida väljastpoolt seda ala.
§16. Temperatuur
Nende ehitises paiknevate ruumide temperatuur, kus asuvad töötamiskohad, tuleb hoida töötajale sobiv, arvestades töö laadi ja töötaja füüsilist koormust.
§17. Valgustus
(1) Ehitusplatsil, eriti liikumisteedel, peab olema piisav ning sobiv üld- ja kohtvalgustus. Suuri ja järske valgustatuse erinevusi ning pimestamist tuleb vältida. Liikumisteede minimaalne lubatud valgustatus on 25 luksi.
(2) Maa-alustel ja vesiehitustöödel võib kasutada masina või töötajaga kaasas kantavat valgustit.
(3) Töötamiskohtade, tööruumide ja liikumisteede valgustuses peab võimalikult rohkem kasutama loomulikku valgustust. Öisel ajal ja olukorras, kus loomulik päevavalgus osutub ebapiisavaks, tuleb kasutada kunstlikku valgustust, vajaduse korral kasutada kaasaskantavaid põrutuskindlaid valgusallikaid.
(4) Kunstliku valgustuse värv ei tohi muuta ega mõjutada ohutusmärkide, teabemärgistuse ja märgistatud esemete tähendust ning nähtavust.
(5) Ruumide, töötamiskohtade ja liikumisteede valgustusinstallatsioonid peavad olema paigaldatud selliselt, et need ei ohustaks töötajaid.
(6) Ruumid, töötamiskohad ja liikumisteed, kus töötajad võivad kunstliku valgustuse rikke tõttu sattuda ohuolukorda, peavad olema varustatud turvavalgustusega.
§18. Uksed ja väravad
(1) Lükanduksed peavad olema varustatud kaitseseadisega, mis takistab nende rööpast väljajooksmist.
(2) Ülespoole avanevad uksed ja väravad peavad olema varustatud allakukkumist takistava mehhanismiga.
(3) Sõidukite liikumiseks ettenähtud väravate vahetus läheduses peavad olema jalgväravad jalakäijate jaoks, välja arvatud juhul, kui jalakäijate läbikäik väravast on ohutu. Väravad peavad olema selgesti märgistatud ja takistustest vabad.
(4) Mehaaniliselt avatavad uksed ja väravad peavad liikuma ilma igasuguse ohuta ning olema varustatud pidurdusseadisega, mis asub nähtaval ja kergesti juurdepääsetaval kohal.
(5) Kui elektriajamiga uksed või väravad ei avane voolukatkestuse korral automaatselt, peab neid olema võimalik avada käsitsi.
§20. Laadimisestakaadid ja -kaldteed
§21. Liikumisruum töötamiskohal
§22. Esmaabi
(1) Ehitusettevõtja peab tagama töötajale õnnetuse või ootamatu haigestumise korral esmaabi andmise kohapeal. Selleks peab ta määrama töötajad ja korraldama neile vastava väljaõppe. Tööde toimumise ajal peab platsil kohal olema vähemalt üks esmaabi anda oskav töötaja.
(2) Ehitusplatsil peavad olema esmaabikapid vajalike esmaabivahenditega, kanderaam, fikseerivate lahaste komplekt, silmadušš jne. Esmaabivahendite asukoht peab olema nõuetekohaselt märgistatud.
(3) Ehitusplats peab olema varustatud hädaabitelefoniga. Telefoni asukoht peab olema märgistatud. Hädaabinumber peab olema välja pandud nähtavale kohale.
(4) Ehitusplatsil tuleb ette näha ruum, kus vajadusel saab anda esmaabi ja hoida kannatanut arstiabi saabumiseni. Sellele ruumile peab kanderaamiga juurde pääsema.
(6) Eriti ohtlikku tööd peab üldjuhul tegema vähemalt kahekesi. Kui seda tehakse siiski üksi, peab töötaja asuma teistest töötajatest nägemis- või kuulmiskaugusel või tal peab olema vastav sidevahend.
§23. Olmeruumid
(1) Töötajate olmeruumid peavad olema projekteeritud, ehitatud ja sisustatud, arvestades töötingimusi, töötajate arvu ja soolist koosseisu.
(2) Ehitusettevõtja vastutab, et kõik olmeruumid on ehituse alustamisel kasutusvalmis, neid hoitakse korras ja koristatakse regulaarselt.
(3) Olmeruumid peavad üldjuhul paiknema ehitusobjektile võimalikult lähedal. Juhul kui on tegemist etapiliselt liikuva ehitusplatsiga, näiteks teedeehituse korral, või kui ehitustööd objektil ei kesta kauem kui kaks nädalat, võib riietus-, kuivatus- ja pesemisruume paigaldada töötajate kogunemiskohta.
(4) Töötajatele, kes peavad kandma tööriietust, tuleb ette näha riietusruumid. Need peavad olema küllaldaselt ruumikad, istmete ja lukustatavate riidekappidega, mis võimaldavad tööriideid tänavariietest ja isiklikest asjadest eraldi hoida. Riietusruumid peavad olema eraldi naistele ja meestele.
(5) Märgade või niiskete riiete ja jalanõude kuivatamiseks tuleb ette näha piisavalt suur hästiventileeritav ja sobiva temperatuuriga kuivatusruum või kuivatuskapid. Kuivatusruumist või -kapist väljuv niiske õhk ei tohi sattuda muudesse ruumidesse.
(6) Vastavalt töö laadile peab töötajate jaoks olema piisav arv sooja ja külma veega valamuid või dušše, kuid mitte vähem kui üks valamu 5–10 töötaja kohta või üks dušš 10–15 töötaja kohta. Dušid peavad olema paigaldatud juhul, kui töö on väga tolmune või määriv, seotud ohtlike kemikaalide või neid sisaldavate materjalide kasutamisega, füüsiliselt raske või seda tehakse kõrge õhutemperatuuri tingimustes. Pesemiskohad peavad asetsema riietusruumide vahetus läheduses. Meestele ja naistele peavad olema eraldi pesemiskohad.
(7) Meestele ja naistele peavad ehitusplatsil olema eraldi käimlad. Neid peab olema ehitusplatsil piisavalt, kuid mitte vähem kui üks käimla 15 töötaja kohta. Juhul kui tööde planeeritud kestus ületab kaks kuud, peavad käimlad olema ühendatud kanalisatsiooni, selle puudumisel tuleb kasutada konteiner- või kuivkäimlat. Kuivkäimlad peavad vastama samadele hügieeninõuetele kui vesikäimlad ning neis peab olema võimalus käsi pesta.
(8) Olmeruumide sisetemperatuur peab olema vähemalt +18 °C.
(9) Ehitusplatsil töötavate töötajate jaoks peab olema nõuetele vastav kvaliteetne joogivesi ja ühekordsed või pestavad jooginõud.
(10) Töötajatel peab olema võimalus sobivates tingimustes einestada ja puhata. Kui töötajaid ei toitlustata kohapeal, peavad olema loodud tingimused kaasatoodud toiduainete säilitamiseks ja vajadusel soojendamiseks. Kui puhkeruum on vajalik töö laadi või ehitusplatsi asukoha tõttu, peab see olema piisavalt suur ning selles peavad olema seljatoega toolid ja vajadusel lauad.
§25. Energiajaotusinstallatsioonid välistingimustes
§26. Ilmastikumõjud
§27. Kukkuvad esemed
§29. Tõsteseadmed
§30. Kaevandamis- ja transportmehhanismid ning masinad
§31. Kaevandused, kaevud, maa-alused tööd, tunnelid ja mullatööd
(1) Kaevanduses, kaevus, tunnelis või maa all töötades tuleb tarvitusele võtta vajalikud ettevaatusabinõud:
(3) Kaevandused, kaevud ja tunnelid tuleb varustada ohutute sisse- ja väljapääsudega.
§32. Tõkketammid ja kessoonid
§33. Tehniline varustus
§35. Metallist või betoonist toestikud, raketised ja rasked valmisdetailid
Vabariigi Valitsuse 8. detsembri 1999. a määruse nr 377
«Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded ehituses»