Loosung detsember 2017
DETSEMBER KUU LOOSUNG: Jumala südamliku halastuse läbi on meid tulnud katsuma päevatõus kõrgest, paistma meile, kes istume pimeduses ja surma varjus, ja juhtima meie jalgu rahuteele! Lk 1,78-79
1. Reede Uhkus on enne langust ja kõrkus enne komistust. Õp 16,18 Sest kui keegi arvab enese midagi olevat, olemata aga midagi, see petab iseennast. Aga igaüks katsugu läbi oma töö ja siis ta võib kiidelda üksi iseendas, mitte teistele. Gl 6,3-4 Ära lase mul iialgi unustada, et mina ei ole maailma algus ega lõpp, et mul saab üldse olla mingi tähendus vaid Sinu looduna ja Sinu jaoks! Minu isiklikul elul ei saa olla omaette mõtet, mõte on vaid siis, kui olen osa Sinu tervikust. Toomas Paul Hb 13,10-16; 2Ts 2,13-17
2. Laupäev Pöördugu ometi igaüks oma kurjalt teelt ja oma kurjadest tegudest. Jr 25,5 Kandke nüüd meeleparandusele kohaseid vilju! Lk 3,8 Minu läbikäimine Jumalaga ei ole korras. Saan aru, et Ta otsib mind, aga mina olen nagu udu taga. Mu Issand, hajuta see udu! Ise ma ei jaksa läbi murda, ei suuda ennast võita. Ma usun, Sina jaksad. Võida kahtlused ja palun aita mind mu uskmatuses. Eenok Haamer Ilm 21,10-14. 21-27; 2Ts 3,1-18
1. ADVENDIPÜHAPÄEV. KIRIKUAASTA ALGUS Vaata, sulle tuleb sinu kuningas, õiglane ja aitaja. Sk 9,9 Mt 21,1-9; Rm 13,8-12(13.14); Ps 24 Jutlus: Ilm 5,1-5(6-14)
3. Pühapäev Laulge Issandale uut laulu tema kiituseks maailma äärest. Js 42,10 Sakarias sai täis Püha Vaimu ja rääkis prohvetina: "Kiidetud olgu Issand, Iisraeli Jumal, et ta on tulnud katsuma oma rahvast ja on saatnud oma rahvale lunastuse." Lk 1,67-68 Tänu olgu Jumalal kõigis paigus taeva all! Nüüd on tõotus täidetud, meile Päästja kingitud! Keda ammu usklikud igatsedes oodanud, mis kord neile lubatud, täiesti nüüd täidetud. KLPR 12:1-2. Heinrich Held
03.12. Uue kirikuaasta algus
4. Esmaspäev Sest vaata, ma loon uue taeva ja uue maa. Enam ei mõelda endiste asjade peale. Js 65,17 Teie olge inimeste sarnased, kes ootavad oma isandat pulmapeolt koju. Lk 12,36 Mis tunneb hing, kui silmad saavad näha, mis ükski silm siin pole näinud veel, kui elukroonid pannakse meil pähe, kui maitseme, mis siin ei mõelnud meel! Küll maksab vaeva näha, kannatada, küll maksab püüda ihu, hinge väest, küll maksab kindlalt käia kitsast rada ja võidelda, et kroon ei kaoks me käest! KLPR 169:3. Karl Johann Philipp Spitta 1Pt 1,(8-9)10-13; Sk 1,1-6
5. Teisipäev Mooses ütles: "Võtke südamesse kõik need sõnad, mis ma täna teile kordan! Sest see ei ole tühine sõna, mis teile korda ei lähe, vaid see on teie elu." 5Ms 32,46.47 Oli Jumala läkitatud mees, nimega Johannes, Tema ise ei olnud valgus, vaid ta pidi tunnistama valgusest. Jh 1,6.8 Meid kutsutud valguse juurde nii pimedast pattude ööst. Sa rõõmusta, täna ja kiitle ja kuuluta Issanda tööst. KLPR 240:4. Elvi Vares Hb 10,32-39; Sk 1,7-17
6. Kolmapäev Ma tahan oma lambad päästa, et nad enam ei oleks saagiks. Hs 34,22 Kristus on armastanud kogudust ja loovutanud iseenese tema eest. Ef 5,25 Jumala hea ja armuline Vaim olgu meie kõikidega, et me tunneksime: me oleme vastu võetud, me oleme Jumala rahvas, me oleme püha rahvas, Jumala poolt armastatud, hoitud ja hoolitsetud. Joel Luhamets Kl 1,9-14; Sk 2,1-9
7. Neljapäev Ilmamaa on täis sinu heldust, Issand; õpeta mulle oma määrusi! Ps 119,64 Teenigu igaüks teisi selle andega, mille ta on saanud, nagu Jumala mitmesuguse armu head majapidajad. 1Pt 4,10 See pole alandlikkus, kui keegi salgab neid ande, mida Jumal on talle andnud. Martin Luther 1Ts 5,(1-3)4-8; Sk 2,10-17
8. Reede Anna mulle tagasi rõõmustus sinu päästest, ja heameelne Vaim toetagu mind! Ps 51,14 Ja apostlid ütlesid Issandale: "Kasvata meie usku!" Lk 17,5 Sina, kes sa sisemiste heitluste keskel palvetad, saad abi. Usu seda, nii annad Jeesusele võimaluse sind aidata. Eenok Haamer Hs 37,24-28; Sk 3,1-10
9. Laupäev Aga alandlikele annab Issand armu. Õp 3,34 Mõtelge iseenestes sedasama, mida Kristuses Jeesuses. Fl 2,5 Alandlikkus on teada, et minu käes ei ole langetada lõppotsust oma elu üle. Ma ei tohi iseennast võrrelda ei teistega ega ka selle paleusega, kes ma kangesti tahaksin olla. Alandlikkus on sammhaaval astuda teed, millele Sina oled kutsunud ja kus Sina käid kaasas. Toomas Paul Ha 2,1-4; Sk 4,1-14
2. ADVENDIPÜHAPÄEV Tõstke oma pea ja vaadake üles, sest teie lunastus läheneb! Lk 21,28 Lk 21,25-33; Jk 5,7-8; 1Sm 2,1-10 Jutlus: Js 63,15-16(17-19a)19b; 64,1-3
10. Pühapäev Aabram ütles Lotile: "Ärgu olgu riidu minu ja sinu vahel, minu karjaste ja sinu karjaste vahel. Meie, mehed, oleme ju vennad! 1Ms 13,8 Nüüd on aga küll palju liikmeid, kuid üks ihu. 1Kr 12,20 Käies Su armus eluteed maist, toetada tahame siin teineteist. Kõrvuti minna mures ja töös. Kanda Su valgust siin maailma öös. Albert Ruutsoo
11. Esmaspäev Issand õnnistagu sind ja hoidku sind! 4Ms 6,24 Õnnistage - sest õnnistamiseks te olete kutsutud. 1Pt 3,9 Õnnistust saab tuua vaid see, kes on avameelne ja tegutseb tõeliselt koos Jumalaga. See ei sõltu aga meie tegude rohkusest, vaid sellest, kui palju armastust, siirust ja usku me oma tegevusse kaasame. Ema Theresa Js 25,1-8; Sk 5,1-11
12. Teisipäev Mu keel kuulutagu sinu ütlusi, sest kõik su käsud on õigus! Ps 119,172 Kristuse sõna elagu rikkalikult teie seas, kõiges tarkuses õpetage ja manitsege üksteist psalmide, hümnide ja vaimulike lauludega, laulge kogu südamest tänulikult Jumalale! Kl 3,16 Taevane Isa, ilma Sinu Sõnata ei püsi meie usk, aga Sinu Sõna on usule leivaks. Kui meie usk on tugev, oleme isegi tugevad, püsivad ja elujõulised. Elame Sinu Sõnast. Jörg Zink Js 26,7-12(13-15); Sk 6,1-8
13. Kolmapäev Ma andsin neile ka oma hingamispäevad kui leppemärgi minu ja nende vahel. Hs 20,12 Seda head, mis su hoolde on usaldatud, hoia Püha Vaimu abil, kes meis elab. 2Tm 1,14 Kui oled isakoju tagasi tulnud, siis hoia sellest kinni, mis sul on, et keegi ei saaks sinu krooni võtta. See on võimalik vaid siis, kui jääd siira südamega oma Issanda ja Päästja juurde. Albert Soosaar Ilm 2,1-7; Sk 6,9-15
14. Neljapäev Issand Jumal hüüdis Aadamat ning ütles temale: "Kus sa oled?" Ja tema vastas: "Ma kuulsin su häält rohuaias ja kartsin, sest ma olen alasti." 1Ms 3,9-10 Et te olete aga pojad, siis on Jumal läkitanud teie südamesse oma Poja Vaimu, kes hüüab: "Abba! Isa!" Gl 4,6-7 Jumal ei ole nimetu saatus ega juhus, loodusseadus ega käsitamatu maailmavaim. Jumal tunneb meid, kõneleb meile, näeb ja kuuleb meid, Tema kätesse võime end usaldada. Jörg Zink 2Kr 5,1-10; Sk 7,1-14
15. Reede Ära karda, sest sul ei ole vaja häbeneda. Js 54,4 Usus jättis ta maha Egiptuse, kartmata kuninga raevu, sest otsekui nähes nähtamatut, püsis ta vaprana. Hb 11,27 Ei ole tugevaid usukangelasi. On ainult need, kes Issanda käest kangekaelselt kinni hoiavad, sest Tema on tugev ja tugevaks teeb Ta need, kes väe Temalt vastu võtavad. Eenok Haamer Sk 2,14-17; Sk 8,1-23
16. Laupäev Häda neile, kes kavatsevad nurjatust, kui nende käes on võim. Mi 2,1 Jeesus kutsus nad enese juurde ja ütles neile: "Te teate, et need, keda peetakse rahvaste valitsejateks, peremehetsevad nende üle ja nende suured meelevallatsevad nende kallal. Nõnda ärgu olgu teie seas, vaid kes iganes teie seas tahab saada suureks, olgu teie teenija." Mk 10,42-43 Kuigi anded on erinevad, on Vaim üks, kes kutsub, julgustab ja annab jõudu teenimiseks. Tuleta meile meelde, et ükskord peame andma vastuse Sinu armu majapidajatena. Ove Sander 1Ts 4,13-18; Sk 9,9-12
3. ADVENDIPÜHAPÄEV Valmistage kõrbes Issanda teed! Sest vaata, Issand Jumal tuleb jõuliselt. Js 40,3.10 Mt 11,2-6(7-10); 1Kr 4,1-5; Lk 1,46-55 Jutlus: Rm 15,4-13
17. Pühapäev Kui Taaveti päevad liginesid surmale, siis andis ta oma pojale Saalomonile käsu, öeldes: "Mina lähen kõige maailma teed. Ole siis vahva ja pea, mida Issand, su Jumal, on käskinud pidada, käies tema teedel." 1Kn 2,1-2.3 Paulus kirjutab: Seepärast ei ole ka meie, lakanud teie eest palvetamast ega palumast, et teid täidetaks tema tahtmise tundmisega kogu tarkuses ja vaimulikus mõistmises, et te käiksite Issanda vääriliselt talle kõigiti meeldida püüdes, kandes vilja igasuguses heas töös. Kl 1,9-10 Issand, anna meile hägune pilk ebaolulise jaoks ning selge pilk kõikide Sinu tõdede nägemiseks. Søren Kierkegaard
18. Esmaspäev Ta peab igavesti meeles oma lepingut, sõna, mille ta on andnud tuhandele põlvele. Ps 105,8 Sest mis iganes enne on kirjutatud, see on kirjutatud meile õpetuseks, et meil kannatlikkuse ja Pühakirja julgustuse kaudu oleks lootust. Rm 15,4 Kõik, millest meie maailm koosneb, võib laguneda, kindlaks jäävad ainult Jumal ja Tema Sõna. Sõna, milles on elu ja mis loob, päästab, uuendab. Fanny de Sivers 2Kr 1,18-22; Sk 11,4-17
19. Teisipäev Kaleb ütles Joosuale: "Mu vennad tegid rahva südame araks, aga mina käisin täiesti Issanda, oma Jumala järel." Jos 14,8 Oma vastupidavusega kannatustes te pärite oma hinge. Lk 21,19 Tuleb meeles pidada, et kannatlikkus ei sõltu meie iseloomu tugevusest, vaid Jumala väest. See on Vaimu vili. Osvald Tärk Js 11,10-13; Sk 12,9-13,1
20. Kolmapäev Aga taevas on Jumal, kes paljastab saladusi. Tn 2,28 Jumala riik ei tule ettearvatavalt ega öelda: "Ennäe, siin!" või "Seal!", sest ennäe, Jumala riik on teie seas! Lk 17,20-21 Kiriku saladus - see on Jumala kohalolek maailmas. Õigeusu kirikust Js 42,5-9; Sk 14,1-11
21. Neljapäev Ma ootan päästet sinult, Issand. Ps 119,166 Püha Vaim oli Siimeonile ennustanud, et ta ei sure enne, kui ta on näinud Issanda Messiat. Ta tuli Vaimu ajel pühakotta. Ja kui vanemad tõid sinna lapse Jeesuse, siis ta võttis tema sülle ja ülistas Jumalat. Lk 2,26.27.28 Kristuses seisab nähtavalt meie silme ees, kes on Jumal, mida Ta tahab ja mida tähendab elada Tema auks. Ja seepärast pole kristlaste tegelik küsimus, kas me usume, et on olemas Jumal, kõrgem vägi või olevus, vaid kas me tunnistame, et see, mis Kristus meile kuulutab, on Tema hea ja selge tahtmine, mis meile ilmutab ühelt poolt Jumala tõelise palge ja teiselt poolt ütleb, mis siin maailmas viimselt loeb. Jaan Kiivit jun Ilm 3,7.8.10.11(12); Ml 1,6-14
22. Reede Jäägu meist kaugele, et mässaksime Issanda vastu ja taganeksime nüüd Issanda järelt. Jos 22,29 Ja jüngrid ütlesid teineteisele: "Eks meie süda põlenud meie sees, kui ta teel meiega rääkis ja meile kirju selgitas?" Ja nad tõusid ning pöördusid selsamal tunnil tagasi Jeruusalemma. Lk 24,32-33 Õnnelik või õnnis ei saa inimene olla lahus Jumalast – nii nagu janu ei kustu veeta ja nälg ei lõppe toiduta. Lootus Jumalale ei tähenda seetõttu mitte üksnes selles või tolles konkreetses olukorras Jumala poole appihüüdmist, vaid kogu oma elu rajamist Jumalale. Marek Roots Ilm 22,16.17.20.21; Ml 2,17-3,12
23. Laupäev Issand ütles Jaakobile: "Vaata, mina olen sinuga ja hoian sind kõikjal, kuhu sa lähed, ning toon sind taas sellele pinnale." 1Ms 28,15 Ja nii on meil midagi kindlamat prohvetisõnast ja te teete hästi, kui panete tähele seda nagu lampi, mis paistab hämaras paigas, kuni päev hakkab hahetama ning koidutäht tõuseb teie südameis. 2Pt 1,19 Jumal täidab mitte kõik meie soovid, vaid kõik oma tõotused. Dietrich Bonhoeffer Js 7,10-14; Ml 3,13-24
4. ADVENDIPÜHAPÄEV Olge ikka rõõmsad Issandas! Taas ma ütlen: Olge rõõmsad! Issand on ligidal! Fl 4,4-5 Lk 1,(39-45)46-55(56); Fl 4,4-7; Lk 1,68-79 Jutlus: 2Kr 1,18-22
JÕULUÕHTU Mt 1,(1-17)18-21(22-25); Rm 1,1-7; Lk 1,68-79 Jutlus: Js 7,10-14
24. Pühapäev Nii ütleb Issand: "Mina olen teile rääkinud ja rääkinud, aga te ei ole mind kuulanud!" Jr 35,14 Jumal, kes muiste palju kordi ja mitmel viisil rääkis esivanematele prohvetite kaudu, on nüüd päevade lõpul meile rääkinud Poja kaudu. Hb 1,1-2 Hing, nüüd võta Päästja vastu, kes sind tahab aidata. Rutates Ta juurde astu alandliku meelega, siis sul tõuseb taevavalgus, jõuab uue elu algus. KLPR 16:3. Hugo Viktor Karl Wühner
1. JÕULUPÜHA Ja Sõna sai lihaks ja elas meie keskel, ja me nägime tema kirkust. Jh 1,14 Lk 2,(1-14)15-20; Tt 3,4-7; Ps 2 Jutlus: 1Jh 3,1-6
25. Esmaspäev Issand, su Jumal, on hävitav tuli, püha vihaga Jumal! 5Ms 4,24 Selles on armastus - ei, mitte selles, et meie oleme armastanud Jumalat, vaid et tema on armastanud meid ja on läkitanud oma Poja lepitusohvriks meie pattude eest. 1Jh 4,10 Vaata, hing, imet, kuis kõrgeim end alandab põrmu, vaata ning kummarda ilmunud igavest armu! Lapseks saab nüüd Jumal ja lepitab süü, hävitab ära kõik hirmu. KLPR 18:3. Gerhard Tersteegen
2. JÕULUPÜHA Jh 1,1-5(6-8)9-14; Hb 1,1-3(4-6); Lk 2,29-32 Jutlus: Ilm 7,9-12(13-17)
ESIMÄRTER STEFANOSE MÄLESTUSPÄEV Kallis on Issanda meelest tema vagade surm. Sinule ma ohverdan tänuohvreid ja hüüan appi Issanda nime. Ps 116,15.17 Mt 10,16-22; Ap (6,8-15)7,55-60 Jutlus: Ilm 7,9-12(13-17)
26. Teisipäev Tema, Issand, on meie Jumal, tema kohtuotsused on igal pool maailmas. Ps 105,7 Ent kohus on see, et valgus on tulnud maailma. Jh 3,19 Kui päike tõuseb, missugune öö ja pimedus suudab astuda vastu sellele mehisele tulijale? Isegi kõige tihedam udu ja raskem pilv ei jaksa takistada päikesekiirte tulekut ja teed. Ei jõua ka kõik inimlapse vastased kokku tagasi suruda Jumala aitavat kätt ega peletada eemale suurt armastuse imejõudu, millega Jumal meid siiski õnnistab ja trööstib. Jaan Lattik
27. Kolmapäev Rudjutud pilliroogu ei murra ta katki ja hõõguvat tahti ei kustuta ta ära. Js 42,3 Ja see on teile tunnustäheks: te leiate lapsukese mähitud ja sõimes magavat. Lk 2,12 Helisege, jõulukellad, inimesed, paluge! Kuulutage, hääled hellad: Rahuvürst on sündinud! Imeline püha öö õndsust meil ja troosti toob: rahu maa peal, rahu taevas jõululaps nüüd meile saadab. KLPR 15:1. Tundmatu autor Jh 21,20-24; Jh 1,1-5
28. Neljapäev Aga Iisai kännust tõuseb vitsuke ja võsu tema juurtest kannab vilja. Js 11,1 Aga kui aeg sai täis, läkitas Jumal oma Poja, kes sündis naisest, sündis Seaduse alla, lahti ostma seadusealuseid, et me saaksime pojaseisuse. Gl 4,4-5 Meie usume Jumala kuningriigi tõelisust. See ei ole mitte üksi ükskord tõelisuseks saanud inimeste maailmas, vaid see on tõelisuseks jäänud inimeste maailmas tänaseni. Harri Haamer Mt 2,13-18; Jh 1,6-8
29. Reede Ma elan kõrges ja pühas paigas ja rõhutute ning vaimult alandlike juures, et turgutada alandlike vaimu ja elustada rõhutute südameid. Js 57,15 Vaestele kuulutatakse evangeeliumi. Mt 11,5 Mul oli pime surmaöö, siis said Sa päevaks mulle; ning valgeks muutsid minu tee, tõid lootust, rõõmu jälle. Suur elupäike oled Sa, kes usu süütad põlema! Kui kaunis on su paiste! KLPR 37:3. Paul Gerhardt 1Jh 4,11-16a; Jh 1,9-13
30. Laupäev Inimese elupäevad on nagu rohi: ta õitseb nõnda nagu õieke väljal; kui tuul temast üle käib, ei ole teda ja tema ase ei tunne teda enam. Aga Issanda heldus kestab igavesest igavesti. Ps 103,15-16.17 Jah, meie kõik oleme võtnud tema täiusest, ja armu armu peale. Jh 1,16 Kui teeme oma elu sõltuvaks Jumalast, siis tohime temaga ükskord ka igaveses osaduses õnnelikud olla. Harri Haamer Js 63,7-14; Jh 1,14-18
VANA-AASTAÕHTU Halastaja ja armuline on Issand, pikameelne ja rikas heldusest. Ps 103,8 Lk 12,35-40; Rm 8,31b-39; Ps 103 Jutlus: 2Ms 13,20-22
31. Pühapäev Issand ütles: "Ma olen küllalt näinud oma rahva viletsust, kes on Egiptuses, ja ma olen kuulnud nende kisendamist sundijate pärast." 2Ms 3,7 est nõnda on Jumal maailma armastanud, et ta oma ainusündinud Poja on andnud, et ükski, kes temasse usub, ei saaks hukka, vaid et temal oleks igavene elu. Jh 3,16 Ei miski sellest armust mind iial lahuta, sest vabaks surma hirmust sain Jeesu surmas ma. Nii tulen julgusega Ta armu järele, sest oma lapsi Isa ei jäta hädasse. KLPR 265:5. Simon Dach
1. detsember 34. nädala reede Tn 7:2-14; [Ps] Tn (Kml) 3:78(77)-77a(78a)+79a, 80a+81a+82; Lk 21:29-33 R: Laulge Issandale ja ülendage Teda igavesti.
2. detsember 34. nädala laupäev Tn 7:15-27; [Ps] Tn (Kml) 3:83-84a+85a,86a+87a+56; Lk 21:34-36 R: Laulge Issandale ja ülendage Teda igavesti. või Maarjalaupäev
3. detsember ADVENDI 1. PÜHAPÄEV Js 63:16b-17,19b,64:3-7; Ps 80:2ac+3bc,15-16,18-19; 1Kr 1:3-9; Mk 13:33-37 R: Uuenda meid, Jumal, / ja näita meile päästet.
4. detsember 1. advendiesmaspäev Js 2:1-5; Ps 122:1bc-2,3-4ab,4cd-5,6-7,8-9; Mt 8:5-11 R: Läheme rõõmuga Issanda kotta. või Damaskuse p. Johannes, preester ja Kiriku Doktor
5. detsember 1. advenditeisipäev Js 11:1-9; Ps 72:1bc-2,7-8,12-13,17; Lk 10:21-24 R: Valitseb rahu, siis kui Issand tuleb.
6. detsember 1. advendikolmapäev Js 25:6-10; Ps 23:1bc-2a,2b-3,4,5,6; Mt 15:29-37 R: Ma jään eluajaks / Issanda kotta. või p. Nikolaus, piiskop
7. detsember p. Ambrosius, piiskop ja Kiriku doktor Js 26:1-6; Ps 118:1+8-9,19-21,25-27a; Mt 7:21,24-27 R: Õnnistatud olgu, kes tuleb Issanda nimel.
† isa Johannes Nawrath SJ (1960, Moravec)
8. detsember P.N. MAARJA PÄRISPATUTA SAAMISE SUURPÜHA 1Ms 3:9-15,20; Ps 98:1,2-3ab,3cd-4; Ef 1:3-6,11-12; Lk 1:26-38 R: Laulgem Issandale uus laul, sest Ta on teinud imetegusid.
9. detsember 1. advendilaupäev Js 30:19-21,23-26; Ps 147:1bc-2,3-4,5-6; Mt 9:35-10:1,6-8 R: Õndsad on kõik, kes ootavad Issandat.
10. detsember ADVENDI 2. PÜHAPÄEV Js 40:1-5,9-11; Ps 85:9abcd+10,11-12,13-14; 2Pt 3:8-14; Mk 1:1-8 R: Uuenda meid, Jumal, ja näita meile päästet.
11. detsember 2. advendiesmaspäev Js 35:1-10; Ps 85:9-10,11-12,13-14; Lk 5:17-26 R: Meie Jumal tuleb, Ta on meie Päästja. või p. Damasus, paavst
12. detsember 2. advenditeisipäev Js 40:1-11; Ps 96:1-2,3+10ac,11-12,13; Mt 18:12-14 R: Tuleb suure väega meie Issand Jumal. või Guadalupe maarjapäev
13. detsember p. Lucia, neitsi ja märter Js 40:25-31; Ps 103:1bc-2,3-4,8+10; Mt 11:28-30 R: Kiida Issandat ja õnnista, mu hing.
14. detsember p. Risti Johannes, preester ja Kiriku doktor Js 41:13-20; Ps 145:1bc+9,10-11,12-13ab; Mt 11:11-15 R: Issand on armuline ja suur helduselt.
15. detsember 2. advendireede Js 48:17-19; Ps 1:1-2,3,4+6; Mt 11:16-19 R: Kes Issandale järgneb, sel on elu valgus.
16. detsember 2. advendilaupäev Srk 48:1-4,9-11; Ps 80:2ac+3c,15-16,18-19; Mt 17:10-13 R: Uuenda meid, Jumal, ja näita meile päästet.
17. detsember ADVENDI 3. PÜHAPÄEV Js 61:1-2a,10-11; [Ps] Lk 1:46b-48,49-50,53-54; 1Ts 5:16-24; Jh 1:6-8,19-28 R: Ilutseb mu hing, Jumalas mu Päästjas.
18. detsember 3. advendiesmaspäev Jr 23:5-8; Ps 72:1bc-2,12-13,18-19ab; Mt 1:18-24 R: Valitseb rahu, siis kui Issand tuleb.
19. detsember 3. advenditeisipäev Km 13:2-7,24-25a; Ps 71:3-4a,5-6ab,16-17; Lk 1:5-25 R: Sinu ülevust kiidab minu suu.
20. detsember 3. advendikolmapäev Js 7:10-14;Ps 24:1bc-2,3-4abc,5-6;Lk 1:26-38 R: Tule meie Issand, Sina Aukuningas.
21. detsember 3. advendineljapäev Ül 2:8-14 või Sf 3:14-18;Ps 33:2-3,11-12,20-21;Lk 1:39-45 R: Issandale laulge rõõmuga uus laul. või kollekt: p. Petrus Canisius, preester ja Kiriku doktor
22. detsember 3. advendireede 1Sm 1:24-28;[ps] 1Sm 2:1bcdef,4-5,6-7,8abcd; Lk 1:46-56 R: Minu süda rõõmutseb Issandas, mu Päästjas.
23. detsember 3. advendilaupäev Ml 3:1-4,23-24; Ps 25:4bc-5ab,8-9,10+14; Lk 1:57-66 R: Tõstke oma pead, sest Lunastaja tuleb. või kollekt: p. Jan Kanty, preester
24. detsember ADVENDI 4. PÜHAPÄEV
Hommikumissa 2Sm 7:1-5,8-12,14,16; Ps 89:2-3, 20a+4-5,27+29; Rm 16:25-27; Lk 1:26-38 R: Ma laulan igavesti Issanda heldusest.
Eelõhtumissa Js 62:1-5; Ps 89:4-5,16-17,27+29; Ap 13:16-17,22-25; Mt 1:1-25 või Mt 1:18-25 R: Ma laulan igavesti Issanda heldusest.
26. detsember P. STEFANOS, ESIMÄRTER, KIRIKUPÜHA Ap 6:8-10,7:54-60; Ps 31:3cd-4,6ab+7c+8a,17+21ab; Mt 10:17-21 R: Issand, Sinu kätte ma usaldan oma vaimu.
Katedraalis TALLINA KATEDRAALI PÜHITSEMISPÄEV. SUURPÜHA 1Kn 8:22-23,27-30; Ps 84:3,4,5+10,11; 1Kr 3:9-11, 16-17; Mt 16:13-19 R: Kui armas on Sinu tempel, Issand.
27. detsember P. APOSTEL JA EVANGELIST JOHANNES, KIRIKUPÜHA 1Jh 1:1-4; Ps 97:1-2,5-6,11-12; Jh 20:2-8 R: Las rõõmustavad Issandas õiged.
Pärnus P. APOSTEL JA EVANGELIST JOHANNES, SUURPÜHA Js 49:1-6 või Js 52:7-10 või Js 61:1-3abc või Jr 1:4-10; Ps 97:1-2,5-6,11-12; 1Jh 1:1-4; Jh 20:2-8 R: Las rõõmustavad Issandas õiged.
29. detsember JÕULUOKTAAVI 5. PÄEV 1Jh 2:3-11; Ps 96:1-2a,2b-3,5b-6; Lk 2:22-35 R: Ilutsegu maa ja rõõmustagu taevad. või kollekt: p. Thomas Becket, piiskop ja märter
30. detsember JÕULUOKTAAVI 6. PÄEV 1Jh 2:12-17; Ps 96:7-8,8-9,10; Lk 2:36-40 R: Ilutsegu maa ja rõõmustagu taevad.
31. detsember PÜHA PEREKONNA, JEESUSE, MAARJA JA JOOSEPI PÜHA Srk 3:2-6,12-14; Ps 128:1bcd-2,3,4-5; Kl 3:12-21; Lk 2:22-40 või 2:22, 39-40 R: Õnnis on see, kes kardab Issandat.
1. Reede Lk 18:18-30 Igavene elu
2. Laupäev Ps 90:1-17 Igavene elu
3. Pühapäev 1. advent Mk 13:33-37, Js 63:15-19, Ps 80:15-20, 1Kr 1:3-9 Prohvetikuulutused
4. Esmaspäev Am 9:11-15 Prohvetikuulutused
5. Teisipäev Ob 1:17-21 Prohvetikuulutused
6. Kolmapäev Nigulapäev 5Ms 18:15-22 Prohvetikuulutused
7. Neljapäev Hs 36:26-38 Prohvetikuulutused
8. Reede Jr 23:15-29 Prohvetikuulutused
9. Laupäev Jr 10:1-16 Prohvetikuulutused
10. Pühapäev 2. advent, inimõiguste päev Mk 1:1-8, Js 40:1-11, Ps 85:9-14, 2Pt 3:8-13 Messiaootus
Valga Peeteli Kogudus
11. Esmaspäev Js 11:1-10 Messiaootus
12. Teisipäev Ps 2:1-12 Messiaootus
13. Kolmapäev 4Ms 24:10-19 Messiaootus
14. Neljapäev Lk 1:26-38 Messiaootus
15. Reede Mi 5:1-14 Messiaootus
16. Laupäev Sk 9:9-17 Messiaootus
17. Pühapäev 3. advent Jh 1:19-28, Js 61:1-11, Lk 1:46-56, 1Ts 5:12-28 Jumala lepingud
18. Esmaspäev 1Ms 9:1-17 Jumala lepingud
19. Teisipäev 1Ms 17:1-14 Jumala lepingud
20. Kolmapäev Km 2:1-5 Jumala lepingud
21. Neljapäev Apostel Tooma päev e toomapäev, talve algus 18.28 2Sm 23:1-7 Jumala lepingud
22. Reede Jr 31:31-40 Jumala lepingud
23. Laupäev Hb 8:1-13 Jumala lepingud
24. Pühapäev 4. advent, Jõululaupäev Lk 2:1-14, 2Sm 7:4-13, Ps 89:1-5, Rm 16:25-27 Sõna sai lihaks
25. Esmaspäev 1. JÕULUPÜHA Mt 1:18-25 Sõna sai lihaks
26. Teisipäev 2. Jõulupüha Jh 1:1-18 Sõna sai lihaks
27. Kolmapäev Evangelist Johannese päev Hb 1:1-6 Sõna sai lihaks
28. Neljapäev Süütalastepäev Mt 2:13-23 Sõna sai lihaks
29. Reede Kl 1:15-20 Sõna sai lihaks
30. Laupäev 1Ms 35:1-15 Sõna sai lihaks
31. Pühapäev Vana-aasta Lk 2:22-35, 2Ms 20:1-17, Ps 128:1-6, Kl 3:12-17 Sõna sai lihaks


Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:10.11.2011Avaldamismärge:RT I, 09.11.2011, 1
Välja kuulutanudVabariigi President03.11.2011 otsus nr 8Jäätmeseaduse muutmise seadusVastu võetud 27.10.2011§ 1. Jäätmeseaduse muutmineJäätmeseaduses (RT I, 17.03.2011, 18) tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 1 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesolev seadus sätestab jäätmehoolduse korralduse, nõuded jäätmete tekke ning jäätmetest tuleneva tervise- ja keskkonnaohu vältimiseks, sealhulgas meetmed loodusvarade kasutamise tõhususe suurendamiseks ja sellise kasutamise ebasoodsa mõju piiramiseks, samuti vastutuse kehtestatud nõuete rikkumise eest.”;
„(11) Käesoleva seaduse reguleerimisalasse ei kuulu:
1) välisõhku heidetavad gaasilised heited ning maapõues säilitamise eesmärgil kogutud ja transporditud ning maapõues säilitatav süsinikdioksiid;
2) ehitustegevuse käigus välja kaevatud saastumata pinnas ja muu loodusomane materjal, kui on kindel, et materjali kasutatakse selle loomulikus olekus ehitamiseks selles kohas, kust see välja kaevati;
3) radioaktiivsed jäätmed kiirgusseaduse tähenduses;
4) lõhkematerjali jäätmed lõhkematerjaliseaduse tähenduses;
5) loomade väljaheited, kui need ei ole hõlmatud käesoleva paragrahvi lõike 2 punktiga 2, põhk ega muud loodusomased mitteohtlikud põllumajandustootmisest või metsandusest pärinevad materjalid, mida kasutatakse põllumajanduses, metsanduses või biomassist energia tootmiseks menetluste või meetoditega, mis ei kahjusta keskkonda ega ohusta inimese tervist;
6) veemajanduse ja veeteede majandamise, üleujutuste ärahoidmise, üleujutuste ja põudade mõju leevendamise või maaparanduse eesmärgil pinnavees ümber paigutatud setted, kui on tõendatud, et need setted ei avalda käesoleva seaduse §-s 8 nimetatud kahjulikku toimet.”;
4) paragrahvi 1 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Käesoleva seaduse reguleerimisalasse ei kuulu osas, mis on reguleeritud teiste seadustega või Euroopa Liidu määrustega:
1) reovesi ja koos reoveega käitlemisele kuuluvad või keskkonda heidetavad jäätmed, välja arvatud reovee käitlemise tulemusel tekkivad jäätmed;
2) loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1–33), nimetatud käitlemine.”;
5) paragrahvi 2 lõikest 1 jäetakse välja tekstiosa „käesoleva paragrahvi lõikes 3 loetletud jäätmekategooriasse kuuluv”;
6) paragrahvi 2 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
„(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimustele vastavate jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu (edaspidi jäätmenimistu) kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega.”;
8) seadust täiendatakse §-dega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
„§ 21. Jäätmete lakkamise staatus
(1) Jäätmed ei ole enam jäätmed, kui nad läbivad taaskasutamistoimingu ja selle tulemusena saadud asi vastab kõikidele järgmistele kriteeriumidele:
1) asja kasutatakse tavapäraselt kindlal otstarbel;
2) asjale on olemas kindel turg või selle järele on nõudmine;
(2) Keskkonnaministril on õigus kehtestada määrusi käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kriteeriumide täpsustamiseks seoses konkreetsete jäätmeliikidega, sätestades vajaduse korral ka saasteainete sisalduse piirväärtused taaskasutamistoimingu tulemusena saadud asjas ning võttes arvesse selle asja mis tahes võimalikku negatiivset mõju keskkonnale ja inimese tervisele.
(3) Jäätmete lakkamist tinginud taaskasutamistoiming peab olema määratud taaskasutamistoimingut läbi viinud ettevõtja jäätmeloas või saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse alusel antud keskkonnakompleksloas (edaspidi kompleksluba).
§ 22. Kõrvalsaadus
(1) Asja, mis on saadud sellise tootmisprotsessi tulemusena, mille esmane eesmärk ei olnud selle asja tootmine, võib pidada kõrvalsaaduseks, mitte aga jäätmeteks, juhul kui on täidetud järgmised tingimused:
(2) Keskkonnaministril on õigus kehtestada määrusi käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimuste täpsustamiseks seoses tootmisprotsessis tekkinud konkreetsete asjade määratlemisega kõrvalsaadustena.”;
„§ 51. Biojäätmed
3) toiduainetööstuses tekkinud jäätmed, mis on oma koostise ja olemuse poolest samalaadsed käesoleva paragrahvi punktis 2 nimetatud jäätmetega.”;
10) paragrahvi 8 punktist 11 jäetakse välja sõnad „teratogeensed või”;
11) paragrahvi 8 punktis 13 asendatakse sõnad „ained ja valmistised” sõnaga „jäätmed”;
12) paragrahvi 8 punktid 14 ja 15 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„14) H13 – sensibiliseerivad ained ja valmistised, mis sisse hingatuna või naha kaudu imendununa võivad põhjustada ülitundlikkust, nii et hilisemal kokkupuutel selle aine või valmistisega ilmnevad sellele ainele või valmistisele iseloomulikud nähud. Sensibiliseeriv kahjulik toime omistatakse jäätmetele juhul, kui on olemas testimismeetodid, millega on võimalik kirjeldatud nähtude ilmnemist määrata;
15) H14 – keskkonnaohtlikud jäätmed, mis põhjustavad või võivad põhjustada kas kohe või pikema aja jooksul ohtu ühele või mitmele keskkonnakomponendile;”;
13) paragrahvi 8 täiendatakse punktiga 16 järgmises sõnastuses:
„16) H15 – jäätmed, millest pärast nende kõrvaldamist võivad leostuda või muul viisil eralduda ained, millel on vähemalt üks käesoleva paragrahvi punktides 1–15 loetletud omadus.”;
„Jäätmetekitaja on isik või riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse asutus, kelle tegevuse käigus tekivad jäätmed, või isik, kes sooritab jäätmetega toiminguid, mille tagajärjel jäätmete olemus või koostis muutub, näiteks tegeleb jäätmete eeltöötlusega või segab jäätmeid.”;
15) seadust täiendatakse §-dega 101 ja 102 järgmises sõnastuses:
„§ 101. Edasimüüja
Edasimüüja käesoleva seaduse tähenduses on ettevõtja, kes tegutseb oma nimel jäätmeid ostes ja müües, sõltumata sellest, kas ta jäätmeid valdab või mitte.
§ 102. Vahendaja
Vahendaja käesoleva seaduse tähenduses on ettevõtja, kes korraldab teiste nimel jäätmete taaskasutamist või kõrvaldamist, sõltumata sellest, kas ta jäätmeid valdab või mitte.”;
16) paragrahvi 13 teksti täiendatakse pärast sõna „kõrvaldamine” tekstiosaga „, sealhulgas vahendaja või edasimüüja tegevus”;
17) paragrahvi 14 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Jäätmete kogumine on jäätmete kokkukorjamine, sealhulgas jäätmete eelsortimine ja ajutine ladustamine ning mehaaniline töötlemine ilma jäätmete koostist ja olemust muutmata, eesmärgiga vedada need edasiseks käitlemiseks jäätmekäitluskohta.”;
18) paragrahvi 14 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
„(11) Jäätmete liigiti kogumine on tegevus, mille käigus jäätmed eraldatakse liigi ja olemuse alusel nende edasise käitlemise lihtsustamiseks, sealhulgas taaskasutamise soodustamiseks.
(12) Jäätmeid kogutakse liigiti, kui see on tehniliselt, keskkonnaseisukohast ja majanduslikult teostatav, ning neid ei segata teiste jäätmete ega muude materjalidega, millel on erinevad omadused.”;
19) seadust täiendatakse §-ga 141 järgmises sõnastuses:
„§ 141. Korduskasutus
Korduskasutus on mis tahes toiming, mille käigus tooteid või tootekomponente, mis ei ole jäätmed, kasutatakse uuesti nende esialgsel otstarbel.”;
20) paragrahvi 15 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Jäätmete taaskasutamine on jäätmekäitlustoiming, mille peamine tulemus on jäätmete kasutamine kasulikul otstarbel selliselt, et nad asendavad teisi materjale, mida muidu oleks sellel otstarbel kasutatud, või jäätmete ettevalmistamine nende eelnimetatud otstarbel ja viisil kasutamiseks kas tootmises või majanduses laiemalt.”;
21) paragrahvi 15 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
„(21) Jäätmete korduskasutuseks ettevalmistamine on kontrolliv, puhastav või parandav taaskasutamismoodus, millega jäätmeteks muutunud tooteid või nende komponente valmistatakse ette selliselt, et neid oleks võimalik korduskasutada ilma mis tahes muu eeltöötluseta.”;
23) paragrahvi 15 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna „energiakasutus” tekstiosaga „ja töötlemine materjalideks, mida kasutatakse kütusena või kaeveõõnte täitmiseks”;
24) paragrahvi 16 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Jäätmete töötlemine on taaskasutamis- või kõrvaldamistoiming, kaasa arvatud jäätmete ettevalmistamine taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.
(2) Jäätmete ettevalmistamine taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks on jäätmete mehaaniline, termiline, keemiline või bioloogiline mõjutamine, kaasa arvatud sortimine ja pakendamine, mis muudab jäätmete omadusi eesmärgiga vähendada jäätmete kogust või ohtlikkust, hõlbustada nende käitlemist või kõrvaldamist või tõhustada nende taaskasutamist.
(3) Jäätmete töötlemiseks ei loeta nende kokkupressimist mahu vähendamise eesmärgil, näiteks prügilasse vedamisel või ladestamisel.”;
25) paragrahvi 17 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Jäätmete kõrvaldamine on nende ladestamine prügilasse, põletamine ilma energiakasutuseta või muu samaväärne toiming, mis ei ole taaskasutamine, kaasa arvatud jäätmete ettevalmistamine kõrvaldamiseks, isegi kui toimingul on osaliselt teisene tagajärg ainete või energia taasväärtustamise näol.”;
26) paragrahvi 19 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kui jäätmekäitluseks on vajalik jäätmeluba, kompleksluba või registreerimine Keskkonnaametis, võib jäätmeid taaskasutada või kõrvaldada ainult jäätmeloa, kompleksloa või registreerimisega määratud kohas.”;
27) paragrahvi 21 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) kavandada, projekteerida, valmistada ja sisse vedada eeskätt selliseid tooteid, mis on korduskasutatavad või võimalikult pika kasutusajaga ning mille kasutuselt kõrvaldamisel tekkivad jäätmed on taaskasutatavad võimalikult suurel määral;”;
28) paragrahvi 21 lõiget 2 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
„3) vähendada ohtlike ainete sisaldust materjalides ja toodetes.”;
29) paragrahvi 22 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Jäätmetekke vältimine on asja jäätmeteks muutumisele eelnevate meetmete rakendamine tekkivate jäätmete koguse ja jäätmete keskkonna- ning terviseohtlikkuse vähendamiseks.”;
30) seadust täiendatakse §-ga 221 järgmises sõnastuses:
„§ 221. Jäätmehierarhia
(1) Jäätmetekke vältimise ja jäätmehooldusmeetmete väljatöötamisel ning rakendamisel juhindutakse prioriteetide järjestuses järgmisest jäätmehierarhiast:
(2) Jäätmehierarhiast võib kõrvale kalduda, kui see tagab parima keskkonnaalase üldtulemuse asja kogu olelusringi arvestades.”;
31) paragrahvi 23 lõiked 11–15 loetakse lõigeteks 12–16 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Tootja käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes oma majandus- või kutsetegevuse raames kavandab, projekteerib, valmistab, töötleb, müüb või veab sisse tooteid.”;
32) paragrahvi 23 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „11, 12, 13 või 14” tekstiosaga „11, 12, 13, 14 või 15”;
33) paragrahvi 24 lõikes 4 asendatakse sõnad „jäätmete töötlemise ja taaskasutamisega” sõnadega „jäätmete töötlemisega”;
34) paragrahvi 265 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Tootjad võivad näidata enne 2005. aasta 13. augustit turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmete müügil jäätmekäitluskulusid seadme hinna eraldi osana kuni 2012. aasta 13. augustini või kuni 2014. aasta 13. augustini.”;
35) paragrahvi 265 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Tootjad ei või näidata pärast 2005. aasta 13. augustit turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmete müügil jäätmekäitluskulusid seadme hinna eraldi osana.”;
36) paragrahvi 29 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Jäätmehoolduses peab kasutusele võtma kõik vajalikud meetmed, et vältida või vähendada nii palju kui võimalik jäätmetest põhjustatud keskkonnahäiringuid käesoleva seaduse § 18 tähenduses ja jäätmete kahjulikku mõju keskkonnale, sealhulgas maastikele ning erihuvi pakkuvatele paikadele, ja inimese tervisele.”;
37) paragrahvi 29 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Jäätmehoolduses tuleb kasutada parimat võimalikku tehnikat nagu see on määratletud saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse §-s 4.”;
38) paragrahvi 29 lõike 4 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks;
39) paragrahvi 29 lõiget 4 täiendatakse punktiga 18 järgmises sõnastuses:
„18) kaeveõõnte täitmiseks kasutatavatele või muul viisil keskkonda paigutamisel taaskasutatavatele jäätmetele.”;
40) paragrahvi 30 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
41) paragrahvi 31 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Kui see on tehniliselt, keskkonna seisukohast ja majanduslikult teostatav, peab kohaliku omavalitsuse üksus korraldama vähemalt paberi-, papi-, metalli-, plasti- ning klaasijäätmete liigiti kogumise.”;
42) paragrahvi 32 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Jäätmed kõrvaldatakse ja segaolmejäätmed taaskasutatakse nende tekkekohale võimalikult lähedal asuvas tehnoloogiliselt sobivas jäätmekäitluskohas, kus on tagatud inimese tervise ja keskkonna ohutus.”;
43) paragrahvi 39 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Jäätmekava sisaldab:
1) andmeid kavaga hõlmatud territooriumil tekkivate jäätmete liigi, koguse ja päritolu kohta ning hinnangut jäätmevoogude arengule tulevikus;
3) ülevaadet vanaõli, ohtlike jäätmete ja muude jäätmevoogude, mille kohta on Euroopa Liidu tasandil kehtestatud eraldi regulatsioon, käitlemisest;
4) uute kogumissüsteemide, olemasolevate jäätmerajatiste sulgemise, täiendavate jäätmerajatiste infrastruktuuri ja sellega seotud investeeringute vajaduse hinnangut;
5) täiendava jäätmerajatiste infrastruktuuri loomise vajaduse korral andmeid tulevaste kõrvaldamis- ja taaskasutamisrajatiste asukoha ning nende võimsuse kohta;
6) üldise jäätmekäitluspoliitika kirjeldust, sealhulgas kavandatavate jäätmekäitlustehnoloogiate ja -meetodite või poliitika ülevaadet nende jäätmete osas, mille käitlemiseks on vaja võtta erimeetmeid;
10) jäätmekava rakendamisest keskkonnale avalduva mõju kirjeldust.”;
44) paragrahvi 40 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Riigi jäätmekava on jäätmehoolduse arengukava, mis hõlmab kogu riigi territooriumi ning käsitleb lisaks käesoleva seaduse § 39 lõikes 3 sätestatule ka riigi territooriumile toodavaid ja sealt välja veetavaid jäätmeid, jäätmekäitluse riikidevahelist optimeerimist ja jäätmealast koostööd, ning milles antakse hinnang majanduslike ja muude hoobade kasutamise kasulikkusele ja sobivusele jäätmeprobleemide lahendamiseks.
(2) Riigi jäätmekava sisaldab ohtlike jäätmete ja pakendijäätmete käitlemist käsitlevaid alljaotisi, maakondade jäätmehooldust käsitlevaid alljaotisi ja jäätmetekke vältimise programmi.”;
45) paragrahvi 40 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna „alljaotisi” sõnadega „ja jäätmetekke vältimise programmi”;
46) seadust täiendatakse §-ga 401 järgmises sõnastuses:
„§ 401. Jäätmetekke vältimise programm
(1) Jäätmetekke vältimise programm sisaldab jäätmetekke vältimise:
1) olemasolevate meetmete kirjeldust ning nende tõhususe hinnangut;
2) eesmärke ja nende elluviimise meetmeid;
3) meetmete rakendamise kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid hindamisnäitajaid.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud jäätmetekke vältimise meetmete hindamisel ja rakendamisel arvestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3–30), IV lisas esitatud näidismeetmetega.”;
47) paragrahvi 60 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Ohtlike jäätmete segamine muud liiki ohtlike jäätmetega, tavajäätmetega või mis tahes aine või materjaliga ei ole lubatud, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 61 sätestatud juhul.”;
48) paragrahvi 61 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Ohtlikke jäätmeid ei tohi segada eesmärgiga ümber liigitada ohtlikud jäätmed tavajäätmeteks sel teel, et neid lahjendatakse ja vähendatakse sellega ohtlike ainete algsisaldust allapoole ohtlikeks jäätmeteks liigitamise piirväärtust.”;
49) seadust täiendatakse §-ga 651 järgmises sõnastuses:
„§ 651. Vanaõli
(1) Vanaõli käesoleva seaduse tähenduses on mineraalne või sünteetiline määrdeaine või tööstusõli, eelkõige sisepõlemismootorites kasutatud õli ja käigukastiõli, määrdeõli, turbiiniõli ning hüdraulikaõli, mis ei sobi enam algselt ette nähtud kasutuseks.
(2) Vanaõli regenereerimine on mis tahes ringlussevõtutoiming, mille tulemusena võib vanaõli rafineerimisel toota uue õli valmistamiseks sobivat baasõli, eelkõige eraldades vanaõlist seal sisalduvad saasteained, oksüdatsiooniproduktid ja lisandid.
(3) Kui see on tehniliselt teostatav, kogutakse vanaõli eraldi.
(4) Kui see on tehniliselt võimalik ja majanduslikult otstarbekas, tuleb vältida erinevate omadustega vanaõli liikide segamist omavahel, samuti tuleb vältida vanaõli segamist muud liiki jäätmete või ainetega, kui selline segamine takistab vanaõli töötlemist.
(5) Vanaõli taaskasutamisel tuleb eelistada vanaõli regenereerimist, kui see on tehniliselt teostatav, majanduslikult otstarbekas ning kui muud taaskasutamistoimingud ei taga paremat keskkonnaalast üldtulemust, arvesse võttes käesoleva seaduse § 221 lõikes 2 sätestatut.”;
50) paragrahvi 73 lõike 2 punktist 2 jäetakse välja tekstiosa „, välja arvatud korduskasutamiseks”;
51) paragrahvi 74 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
„5) tegutseb edasimüüjana.”;
52) paragrahvi 74 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
„(22) Kui vahendajana või edasimüüjana tegutseb käesoleva seaduse § 23 lõikes 3 nimetatud tootjate ühendus, siis tema tegevus registreeritakse käesoleva seaduse §-s 261 nimetatud probleemtooteregistris.”;
53) paragrahvi 117 lõike 11 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) käesoleva seaduse § 74 lõike 1 punkti 4 alusel registreeritud vahendaja;”;
54) paragrahvi 117 lõiget 11 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) käesoleva seaduse § 74 lõike 1 punkti 5 alusel registreeritud edasimüüja.”;
55) seadust täiendatakse §-dega 1363 ja 1364 järgmises sõnastuses:
„§ 1363. Jäätmete taaskasutamise sihtarvud
Alates 2020. aasta 1. jaanuarist tuleb taaskasutada:
§ 1364. Jäätmetekke vältimise programmi vastuvõtmine
Jäätmetekke vältimise programm kinnitatakse Vabariigi Valitsuse korraldusega hiljemalt 2013. aasta 12. detsembriks.”;
56) seaduse normitehnilist viidet täiendatakse tekstiosaga järgmises sõnastuses:
„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3–30);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 114–135).”§ 2. Seaduse jõustumine (1) Käesolev seadus jõustub järgmisel päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist. (2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 41 jõustub 2015. aasta 1. jaanuaril.Ene ErgmaRiigikogu esimees


< Eelmine 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Järgmine > (2206 kirjet)
Küsimus: Kas etteteavitamistasu peab firma maksma eraldi või paneb kättesaadud palgale juurde?21.03.2019
Tere. Mul selline küsimus. Käisin tööl ja olin katseajal. Mulle anti töösuhte lõpetus päeva pealt. Tegin siis avalduse etteteavitus-tasule. Palga sain kätte samal päeval. Kas see etteteavitamistasu peab firma maksma eraldi või paneb kättesaadud palgale juurde. Avaldus tehtud hiljem ja palk juba käes. Kas see ei peaks olema eraldi arve ja tasu? Sooviksin seda teada kuidas on õieti. Kui ma poleks avaldust teinud poleks ma seda etteteavitusraha saanud. Ja tahaks teada veel mis päevade eest makstakse seda etteteavitus tasu, 15 päeva eest. Kas 15 tööpäeva või 15 kalendripäeva eest.
Kui tööandja ütleb töötaja töösuhte üles katseaja ebarahuldavate tulemuste tõttu töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 86 lg 1 alusel, siis peab tööandja TLS § 96 kohaselt ette teatama vähemalt 15 kalendripäeva. Kui tööandja jätab etteteatamistähtaja järgimata, siis TLS § 100 lg 5 kohaselt tuleb hüvitada vähem etteteatatud aeg keskmise töötasu alusel. TLS § 84 lg 1 kohaselt tuleb töösuhte viimasel päeval maksta lõpparve, mis sisaldab väljateenitud, kuid saamata töötasu (üldjuhul viimase kuu töötasu), väljateenitud, kuid kasutamata ja aegumata põhipuhkusetasu ja muud töösuhtest tulenevad nõuded, nt hüvitis vähem ette teatatud aja eest.
Seega kui Teiega on töösuhe TLS § 86 lg 1 alusel üles öeldud ning etteteatamistähtaega ei ole järgitud, siis hüvitis vähem ette teatatud aja eest tuleb hüvitada lõppearve osana töösuhte viimasel päeval.
Hüvitis vähem etteteatatud aja eest arvutatakse järgmiselt: leitakse viimase kuue kuu (või kui töötaja on töötanud vähem, siis võetakse arvesse töötatud kuud) keskmine kalendaarne tööpäeva (E-R, v.a riigipühad) ning korrutatakse vähem ette teatatud aja sisse jäävate kalendaarsete tööpäevadega.
Küsimus: Kas tööandjal on õigus mind lahti lasta, kui probleemidest kirjutades nimetasin üht meistrit "tondiks"?21.03.2019
Tervist. Meil töölistel on muresid siis ma otsustasin ühele suuremale ülemusele kirja kirjutada. Kus vähe sain kurjustatud asjade üle. Suures trükihoos nimetasin ühte meistrit tondiks. Kas sellise solvamise eest oleks firmal õigus mind lahti lasta?
Töösuhte ülesütlemiseks peab tööandjal olema erakorraline alus. Erakorraliseks aluseks loetakse olukorda, kus töötaja käitumine ei võimalda enam töösuhet jätkata, nt töötaja varastab, tuleb tööle joobes peaga, rikub pidevalt töökohustusi, kiusab kaastöötajaid, käitub pidevalt ebaviisakalt kaastöötajate ja/või klientidega jne. Lisaks eeldab erakorraline ülesütlemine eelnevat hoiatamist, mille eesmärk on tuua kaasa rikkumise lõpetamine. Peale rikkumise korduvat jätkumist võib kõne alla tulla töölepingu tööandja poolne erakorraline ülesütlemine ehk nn vallandamine.
Töösuhetes tuleb käituda lugupidavalt kõigi osapoolte suhtes. Nii ebatsensuursete kui ka lihtsalt ebaviisakate väljendite kasutamist tuleb taunida ja ei saa pidada lugupidavaks käitumiseks. Samas on töötajal õigus juhtida tööandja tähelepanu ettevõttes aset leidvatele muredele ja probleemidele, sealhulgas kaastöötajate tegemata jätmistele ja ebakvaliteetsele tööle.
Üldjuhul ei loeta ühekordset pooltevahelist arusaamatust, tüli, emotsioonide purset ega kaebusega tööandja poole pöördumist piisavalt erakorraliseks, et töösuhet saaks sel põhjusel erakorraliselt üles öelda. Küll aga on ebaviisakas käitumine üldjuhul piisav, et teha töötajale hoiatus, et sellist käitumist ettevõttes ei aktsepteerita.
Kui tööandja ütleb töötajaga töösuhte erakorraliselt üles, on töötajal võimalik erakorraline ülesütlemine 30 kalendripäeva jooksul alates kirjaliku avalduse saamisest töövaidluskomisjonis või kohtus vaidlustada ning nõuda hüvitist tühise ülesütlemise eest.
Küsimus: Kuidas ikkagi täpselt on selle enne püha tööaja lühendamisega, mis on see eelnev tööpäev, kas ka laupäev?27.02.2019
Töölepingu seaduses § 53. Tööaja lühendamine Uusaastale, Eesti Vabariigi aastapäevale, võidupühale ja jõululaupäevale eelnevat tööpäeva lühendab tööandja kolme tunni võrra.
Mida see tegelikkuses tähendab? Kui rahvuspüha on 24.02/pühapäev. Kas see tähendab, et sellele eelnev tööpäev e reede on lühendatud. Või mõistetakse eelneva tööpäeva all ikka eelnevat päeva, e laupäeva. St kui inimene töötab graafiku alusel, ja tal satub tööpäev laupäevale...
Sarnane näide on kohe seotud ka Võidupühaga, mis on sel aastal esmaspäeval. Kas sel puhul on lühendamise variandid kõik kolm - reede, laupäev, pühapäev. Vastavalt siis tööiseloomule...Veidi segane on. Ehk selgitate...
Töölepingu seaduse § 53 kohaselt tuleb uusaastale, Eesti Vabariigi aastapäevale, võidupühale ja jõululaupäevale eelnevat tööpäeva lühendada kolme tunni võrra. Seadus ei erista osalise ega täistööajaga töötajaid. Samuti ei erista nn tavalise tööaja alusel ja summeeritud tööaja alusel töötavaid töötajaid.
Seega kui töötaja tööpäevaks on planeeritud nt 23. veebruar või 22. juuni, siis tuleb seda päeva lühendada (ainult poolt kokkuleppel võib jätta lühendamata) ning kalendaarse tööajafondi ehk nn normtundide arvestamisel arvesse võtta. Samuti ei erista seadus, millisele kalendripäevale lühendatud päev langeb. Kui lühendatud päev langeb laupäevale või pühapäevale ning see on töötaja tööpäev, siis tuleb tööpäeva lühendada. Näiteks kui 22. juuni langeb laupäevasele päevale ning töötaja tööpäevaks on 22. juunil planeeritud 12-tunnine tööpäev, siis tuleb seda lühendada ning tema tööpäeva pikkus on 9 tundi.
Kokkuvõttes võib öelda, et lühendada tuleb vahetult uusaastale, Eesti Vabariigi aastapäevale, võidupühale ja jõululaupäevale eelnevat tööpäeva, kui see on töötaja tööpäev. Kui Eesti Vabariigi aastapäev langeb pühapäevasele päevale, siis tuleb lühendada laupäevast päeva, kui see on töötaja tööpäev. Reedest päeva lühendada ei tule, sest see ei ole vahetult Eesti Vabariigi aastapäevale eelnev päev.
Küsimus: Kui suur õigus mul on puhkuse valimiseks kui olen 5-aastase lapse vanem?26.02.2019
Sooviks teada kui olen 5-aastase lapse vanem kui suur õigus mul on puhkuse valimiseks? Algselt valisin juunis nädala ja augustis 2 nädalat. Tööandja ütles, et suvel saavad kõik puhata ainult 2 nädalat. Olin siis sellega nõus ja mõtlesin, et küllap nad panevad nädala siia sügisesse või talve kuna märtsis nagunii juba nädalane tasustatud sundpuhkus. Tänase seisuga pandi lauale puhkuse avaldus kus oli kirjas, et nädala pean välja võtma hoopiski aprillis. Kui ütlesin tööandjale, et ei ole sellega nõus kuna eelmine kuu on juba puhkus, sain vastuseks, et mul ei ole valikut ja pean puhkama, kuna peavad arvestama ka majanduslike põhjustega. Kui ma ka alla ei kirjuta siis teevad mulle aasta puhkuse graafiku lihtsalt paika ja puhkan ikkagi aprillis. Kas tööandjal on õigus mulle puhkust pealesuruda või ikkagi valida ise muu kuu kui puhata soovin?
1) Koostatakse puhkuste ajakava. Kui tööandja soovib põhipuhkuse aega määrata ühes osas, siis saab ta seda (arvestama peab siiski TLS § 69 lg-7 toodud erandeid). Kui põhipuhkust soovitakse jagada osadeks, tuleb saavutada töötajatega kokkulepe.
2) Kui soovitakse muuta puhkuste ajakavas olevaid puhkuseid, siis selleks on tarvis mõlema poole nõusolekut.
3) Kõik puhkused, mida ei ole kirjas puhkuse ajakavas (üldjuhul nt lapsepuhkus, sest töötajal puudub kohustus selle puhkuse lisamiseks puhkuste ajakavasse, kuid pole keelatud), nendest teatab töötaba 14 kalendripäeva ette kirjalikus vormis. Tööandja nõusolekut või kokkulepet puhkusele jäämiseks pole vaja.
Küsimus: Kas ma pean kolleegiga oma samale kohale kandideerima, kui tööandja vähendab töötajaid?26.02.2019
Nimelt, tööandja teatas töötajatele, et järgneva aasta jooksul tuleb töötajate arvu vähendada kuna uue programmi tõttu on palju tööd automatiseeritud. Tööandja lisas, et need ametikohad, kus toimub töötajate arvu vähendus, toimub töökohtadele kandideerimine.
See aga jääb tegelikult pisut arusaamatuks. Kui osakonnas on 2 töötajat, mõlemal tähtajatu tööleping. Üks töökoht läheb vähendamisele, jääb alles ametikoht. Kuidas siis mõista seda, et need 2 töötajat peavad sellele ühele kohale kandideerima, kuigi mõlemal on tähtajatu tööleping? Kas see eeldab seda, et mõlemad töötajad peavad enne saama koondamisotsuse ja siis võimaluse kandideerima? Sest miks ma pean kandideerima uuesti samale ametile, kui mul on kehtiv tööleping? Ja kas peab tegema enne koondamisotsuse mõlemale töötajale ja seejärel mõlemad kandideerivad ja kui üks nendest valituks ei osutu, siis temale jääb koondamisotsus kehtima või on oht, et kuna kandideeritud sai aga valituks ei ostunud, siis koondamine ka ei kehti ja oled ilma koondamisega kaasnevatest hüvetest?
TLS § 89 lg 3 kohaselt peab tööandja enne töölepingu ülesütlemist koondamise tõttu pakkuma töötajale võimaluse korral teist tööd, välja arvatud tööandja tegevuse lõppemisel ja tööandja pankroti väljakuulutamisel või pankrotimenetluse lõpetamisel, pankrotti välja kuulutamata, raugemise tõttu. Tööandja korraldab vajaduse korral töötaja täiendusõppe või muudab töötaja töötingimusi, kui muudatused ei põhjusta talle ebaproportsionaalselt suuri kulusid. Teise töö pakkumisest võib töötaja keelduda. Sellisel juhul toimub peale teise töö pakkumist koondamine.
Töölepingu seaduse kommenteeritu väljaanne (https://www.sm.ee/sites/default/files/content-editors/eesmargid_ja_tegevused/Too/Toolepingu_seadus/selgitused_toolepingu_seaduse_juurde.pdf) lk 152 toob välja, et töötajale teise töö pakkumise kohustust ei saa asendada konkursi korraldamisega vabadele töökohtadele, st konkursil osalemist ei saa käsitleda teise töö pakkumisena (Riigikohtu 8. novembri 2006. a otsus nr 3-2-1-103-06, Riigikohtu 2. veebruari 2012. a otsus nr 3-2-1-152-11).
Nt kui ettevõttes on tööl 5 sekretäri ja koondada on tarvis 4 sekretäri, siis eelisõigus tööle jäämiseks on töötajal, kes kasvatab alla 3-aastast last (teda ei saa sellised juhul koondada). Kui ettevõttes on tööl 1 sekretär ja talle ei ole enam tööd pakkuda (sekretäri tööülesanded on vähenenud ja koonduvad nt juhiabi ülesannete hulka), siis võib koondada ka töötaja, kellel on alla 3-aastane laps (võrreldavad ametikohad puuduvad).
Kokkuvõttes võib öelda, et koondamise olukorras tuleb tööandjal esmalt välja selgitada võrreldavad ametikohad ning kas neil ametikohtadel töötab eelisõigusega töötajaid. Seejärel selguvad töötajad, kelle hulgast valib tööandja koondatavad. Tööandja võrdleb koondatavaid (isiksuse omadused, töökogemus, haridus jne). Kui tööandja on koondatavad välja valinud, siis pakub ta neile võimalusel teist tööd. Kui teist tööd pole või töötaja keeldub pakutavast tööst, siis annab tööandja koondatavale ülesütlemisavalduse koondamise tõttu TLS õ 89 lg 1 alusel.
Küsimus: Kui ma ei ole nõus koormuse vähendamisega, kas juhatus peab maksma mulle koondamistasu ja milline see uue seaduse järgi on?26.02.2019
Olen lasteaiaõpetaja. Koosolekul meid hoiatati, et uuest õppeaastast vähendatakse töökoormust ja sellest tulenevalt ka palka nendel õpetajatel, kelle rühmades on vähem lapsi, kui normid ette näevad. Küsimused järgmised: kas direktoril on õigus siduda koormust laste arvuga rühmas? Kui ma ei ole nõus lepingu muudatusega, kus vähendatakse minu koormust, kas juhatus peab maksma mulle koondamistasu ja missugune see koondamistasu uue seaduse järgi on?
Töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 5 lg 1 p 5 kohaselt lepivad töötaja ja tööandja töölepingu kirjalikus dokumendis kokku töö eest makstavas tasus ja tasu arvutamise viisis ning TLS § 5 lg 1 p 7 kohaselt lepivad töötaja tööandja kokku ajas, mil töötaja täidab kokkulepitud tööülesandeid ehk tööajas (teisisõnu ka töökoormuses). On võimalik, et töötaja ja tööandja lepivad kokku, et töötasu suurus sõltub läbimüügist, kasumist või lasteaias ka laste arvust rühmas.
TLS § 12 kohaselt saab töölepingu tingimusi muuta üksnes poolte kokkuleppel. Olulised töölepingu tingimused, mida saab muuta üksnes poolte kokkuleppel on eelkõige, töötasu, töökoormus, tööülesanded ja töötamise asukoht. Seega tööandja võib teha töötajale ettepaneku töötasu ja töökoormuse muutmiseks, kuid töötajal on õigus ettepanekust keelduda. Kui töötaja keeldub ettepanekus, siis jätkub töösuhe endistel tingimustel võib tuleb kõne alla koondamine. Keeldumisest tuleks teada anda selgesõnaliselt, soovitavalt ka kirjalikult.
TLS § 89 lg 1 kohaselt võib tööandja töölepingu erakorraliselt üles öelda, kui töösuhte jätkamine kokkulepitud tingimustel muutub võimatuks töömahu vähenemise või töö ümberkorraldamise tõttu või muul töö lõppemise juhul (koondamine). Seega koondamiseks peavad täidetud olema samaaegselt kaks tingimust. Esiteks peab ettevõttes olema toimunud töö ümberkorraldamine (nt kaks ametikohta liidetakse, toimub osakondade struktuuri muudatus vms) või väheneb töömaht (nt koolis väheneb õpilaste arv, tellimuste arv on oluliselt vähenenud vms) või töö lõpeb muul juhul (nt uue infotehnoloogilise lahenduse kasutuselevõtuga ei ole tarvis teatud ametikohta vms). Teiseks peab eelnimetatud olukord kaasa tooma selle, et töötajale ei ole kokkulepitud tingimustel tööd anda. Olulised kokkulepitud tingimused on mh töötasu, töökoormus, töötamise asukoht, tööülesanded.
Koondamise korral maksab tööandja koondamishüvitist ühe kuu keskmise töötasu ulatuses. Kui töösuhe on kestnud viis ja enam aastat, siis maksab lisaks Töötukassa ühe kuu keskmise töötasu ning kui töösuhe on kestnud kümme ja enam aastat, siis maksab Töötukassa lisaks kahe kuu keskmise töötasu.
Koondamise tuleb ette teatada vähemalt 15 kalendripäeva, kui töösuhe on kestnud alla ühe aasta, vähemalt 30 kalendripäeva, kui töösuhe on kestnud ühe kuni viis aastat, vähemalt 60 kalendripäeva, kui töösuhe kestnud viis kuni kümme aastat, vähemalt 90 kalendripäeva, kui töösuhe on kestnud kümme ja enam aastat. Kui tööandja ei järgi etteteatamistähtaega, siis tuleb lisaks koondamisehüvitisele maksta hüvitist vähem etteteatatud aja eest.
Küsimus: Kas tööandja saab sundida 15 minutit varem tulema aga tasustatava tööaja hulka seda ei arvesta?26.02.2019
Tere! Meil on töökaaslastega ühine mure. Oleme spa teenindajad. Tööpäevad on meil siiani alanud 9.15, lõppenud 19.15 ja tööpäeva pikkuseks loetud 10 h. Täpsustan, et kell 9.15 on esimese hoolduse algus ja kohale peame tulema omast ajast varem, et hoolduseks vaja minev tuba ja tooted valmis panna (selleks kulub alati 15min kindlasti) ja sellega me siiani leppisime. Nüüd aga saadeti kõikidele teenindajatele meil, et järgmisest kuust hakkavad hooldused kell 9.00 (tööpäev kell 9.00-19.15), selleks, et päeva sisse rohkem hooldusi mahuks, aga tööaega kirja läheb ikkagi 10h. Kui küsime selgitust tööandjalt, siis meile ei vastata. Minu küsimus on selline, et kas tööandjal on õigus selliseks käitumiseks ja kuidas me ennast kaitsta saaksime?
Töölepingu seadus (edaspidi TLS) § 5 lg 1 p 3 kohaselt lepivad töötaja ja tööandja töölepingu kirjalikus dokumendis kokku tööülesannetes, TLS § 5 lg 1 p 5 kohaselt töö eest makstavas tasus ja TLS § 5 lg 1p 7 kohaselt ajas, mil töötaja täidab kokkulepitud tööülesandeid ehk tööajas.
Kui töötaja täidab ülesandeid, mis on tehtavad tööandja huvides, muuhulgas ka ettevalmistused kliendi teenindamiseks jms, siis loetakse nimetatud aega tööajaks. Täidetud tööülesannete ja tööaja eest tuleb maksta kokkulepitud töötasu. Kui tööandja ei maksa tööaja eest töötasu, siis on töötajal tekkinud saamata jäänud töötasu ja võimalik, et isegi saamata jäänud ületunnitöötasu nõue. Saamata jäänud töötasu nõudega on töötajal õigus pöörduda töövaidluskomisjoni või kohtu poole kuni kolm aastat tagant järele.
Eelkõige sobivad tõenditeks kirjavahetused tööandjaga, kus töötaja viitab tööaja algusele ja töötatud töötundidele, töögraafikud jms.
Küsimus: Kas tööandja peab tasuma kodus oldud aja eest?26.02.2019
töötan puiduettevõttes 08:00 - 17:00. 40 tundi nädalas. (NB tegemist ei ole summeeritud tööajaga). Kuid praeguseks olen olnud kodus juba ca 2 kuud. Kuna töölepingut ei ole näinud, siis ei tea ka seda, kas pöörduda vastava asutuse poole, et saada raha kodus oldud aja eest. (lepingus võib ju olla kirjas, et tööandja ei maksagi kodus oldud aja eest (ja töötaja on sellega nö nõustunud) ja siis tekib nö piinlik olukord. Aga samas teine asi on sellega, et töötaja allkirju vb polegi (kuna lepingut näinud pole ja ise allkirjastanud) ja seega on leping lõppkokkuvõttes kehtetu?
Töölepingu seadus (edaspidi TLS) § 4 lg 2 kohaselt sõlmitakse tööleping kirjalikult. Tööleping loetakse sõlmituks ka juhul, kui töötaja asub tegema tööd, mille tegemist võib vastavalt asjaoludele eeldada üksnes tasu eest. Seega kui töötaja on asunud tööle, kuid kirjalikku töölepingut ei ole sõlmitud, siis on sõlmitud suuline tööleping, millele kehtib töölepingu seadus täies ulatuses. Muuhulgas kehtib kohustus maksta töötasu kokkulepitud ulatuses.
Enne tööle asumist sõlmivad töötaja ja tööandja kirjaliku töölepingu, kuid kui töötaja on asunud tööle enne kirjaliku lepingu sõlmimist, siis on töötaja võtnud endale teadliku riski, kus tal on hilisemates vaidlustes hiljem keeruline tõendada töötasu suurust.
TLS § 28 lg 2 p 1 kohaselt on tööandjal kohustus kindlustada töötaja kokkulepitud tööga ning TLS § 35 kohaselt peab tööandja töövõimelisele ja töö tegemiseks valmis olevale töötajale maksma keskmist töötasu ka juhul, kui töötaja ei tee tööd seetõttu, et tööandja ei ole andnud tööd, ei ole teinud töö tegemiseks vajalikku toimingut või on muul viisil töö vastuvõtmisega viivitanud, välja arvatud juhul, kui töö andmata jätmise on põhjustanud töötaja süü. Seega tööandjal on kohustus anda tööd või töö mitte andmisel maksta antud aja eest keskmist töötasu. Kuna töösuhe on kahepoolne suhe, siis tuleb ka töötajal näidata initsiatiivi ehk heas usus käituv töötaja pöördub kirjalikult tööandja poole ja küsib kokkulepitud tööd.
Kui tööandja ei ole töötajale tööd andnud ega nimetatud aja eest keskmist töötasu maksnud ning töötajapoolsed kirjalikud pöördumised ei ole soovitud tulemust andnud, siis võib töötaja kaaluda töösuhte erakorralist ülesütlemist TLS § 91 lg 2 alusel tööandja rikkumiste tõttu ning kolme kuu suuruse hüvitise nõudmist tööandja rikkumiste tõttu. Erakorralisele ülesütlemisele peavad kindlasti eelnema töötajapoolsed kirjalikud pöördumised.
Kui töötaja ei ole töö tegemise eest saanud töötasu, siis on töötajal õigus pöörduda töövaidluskomisjoni poole saamata jäänud töötasu nõudega. Töötaja peab tõendama esmalt töösuhte olemasolu kui tööleping puudus. Tõenditeks sobivad nii töögraafikud, kirjavahetused, sms-id jne. Seejärel on võimalik nõuda saamata jäänud töötasu. Ka selle nõude olemasolu tuleb töötajal tõendada (nt kirjavahetustega, kust selgub kokkulepitud summa vms). Selgitused ja avalduse töövaidluskomisjonile esitamiseks leiate siit: http://www.ti.ee/est/toosuhted-toovaidlus/toovaidluste-lahendamine/avalduse-esitamine-toovaidluskomisjonile/
Küsimus: Kas tööandja peaks maksma 4 proovipäeva töö eest?26.02.2019
Töölepingu seadus (edaspidi TLS) ei sätesta proovipäeva mõistet, mistõttu saame me rääkida üksnes katseajast. TLS § 4 lg 2 kohaselt sõlmitakse tööleping kirjalikult. Tööleping loetakse sõlmituks ka juhul, kui töötaja asub tegema tööd, mille tegemist võib vastavalt asjaoludele eeldada üksnes tasu eest. Seega kui töötaja on asunud tööle, kuid kirjalikku töölepingut ei ole sõlmitud, siis on sõlmitud suuline tööleping, millele kehtib töölepingu seadus täies ulatuses. Seejuures tähendab see seda, et tehtud töö eest tuleb maksta töötasu, sh niinimetatud proovipäevade eest (sest töösuhe on suuliselt sõlmitud ning tehtud töö eest tuleb maksta töötasu).
Ainukese erandina on seaduse kohaselt proovitöö Eesti Töötukassa pakutav teenus, mis kestab ühe päeva. Proovitöö annab töötajale võimaluse pakutaval töökohal töötamine järele proovida ning tööandjale võimaluse enne töölepingu sõlmimist kinnitust saada, et töölesoovija on sobiv. Sellise proovitöö korraldamise eeldus on, et tööandja otsib vabale töökohale töötajat Töötukassa kaudu. Lisainfot proovitöö kohta leiate siit: https://www.tootukassa.ee/content/teenused/proovitoo
Küsimus: Mida teha, kui hooldatavate patsientidega tegelev kolleeg tarbib töö ajal alkoholi?09.02.2019
Töötan hooldajana. Alates päevast mil tööle asusin, olen märganud probleemi mida teised eiravad. Mind häirib nimelt asjaolu, et osakonnas töötab hooldajana inimene, kel on probleemid alkoholi tarvitamisega ja teeb seda ametipostil olles. Olen seda teemat otseste ülemusetaga rääkinud, kuid olukord ei ole muutunud. Seega mõningad ülemused on asjaga kursis. Nüüd mõtlen juba ise lahkumise peale, sest selline olukord tekitab minus ebameeldivust ja vastikust. Kuna osakonnas on haiged suuremalt jaolt dementsed või vanurid siis nemad ju olukorda ei mõista ja nii ei tule ka kliendi e. patsiendi kaebust. Enne kui aga otsuse teen sooviks teada kas antud olukord on ainult osakonna otsustada või?
Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse kohaselt on tööandjal kohustus tagada töötajale tervisele ohutud töötingimused. Samuti on tööandjal kohustus tagada ohutud ja väärikad tingimused hooldatavatele.
Seega esimene saam antud olukorra lahendamise on igal juhul tööandja poole pöördumine, soovitavalt kirjalikult. Tööandjal on kohustus olukord lahendada. Arvestades asutuse eriala ja spetsiifikat, on tegemist tõsise rikkumisega nii töötaja poolt, kes on alkoholijoobes kui ta tööandja poolt, kui ta nimetatud olukorda ei lahenda. Kui tööandja olukorda ei lahenda, siis on võimalik pöörduda kohaliku omavalitsuse poole, kelle haldusalas nimetatud hooldekodu asub.
Kui antud olukord häirib töö tegemist ja seab Teid ebameeldivasse ja võimalik, et ka ohtlikku olukorda, siis võib kõne alla tulle töötajapoolne erakorraline töölepingu ülesütlemine ja tööandjalt hüvitise nõudmine. Erakorraline ülesütlemine eeldab kindlasti eelnevaid kirjalikke pöördumisi ehk nn hoiatuste tegemist tööandjale.


§ 41 Päästetöö allmaarajatises
§ 26 Ameti pädevus
§ 27 Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 271 Riikliku järelevalve erisused
§ 28 Ettekirjutus
§ 32 Kaevandamise ja kaeveõõne teisese kasutamise kohustusliku dokumentatsiooni koostamise nõuete rikkumine
§ 321 Õnnetusest teavitamata jätmine
RT I, 23.03.2015, 103
jõustumine vastavalt §-le 40
15.05.2008 RT I 2008, 22, 148 01.09.2008
19.06.2008 RT I 2008, 30, 191 01.09.2008
(3) Füüsilisest isikust kinnisasja omanikule, kellel on vastavalt maapõueseadusele õigus oma kinnisasjal asuvat maavara kaevandada isikliku majapidamise tarbeks kaevandamisloata, ei laiene käesolevas seaduses sätestatud nõuded, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 4 sätestatud ohutusnõuded.
(2) Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded kaevandamisel või allmaakaeveõõne teisesel kasutamisel tulenevad töötervishoiu ja tööohutuse seadusest.
(4) Ehitusgeoloogilistele ja -geodeetilistele töödele kohaldatakse ehitusseadustikus sätestatut. Allmaaehitise ehitamisele kohaldatakse ehitusseadustikus sätestatut käesolevast seadusest tulenevate erisustega. Ehitusseadustikus sätestatut ei kohaldata töötava kaevanduse osaks oleva allmaaehitise ehitamisele ja kasutamisele.
4) puistangute moodustamine, kaevandatud ala või puistangute korrastamine (rekultiveerimine).
[RT I 2008, 22, 148 - jõust. 01.09.2008]
(5) Kaevandus on maavara kaevandamisega seonduv tootmisüksus, mis koosneb maavara kaevandamiseks vajalikest rajatistest või hoonetest. Kaevandused jagunevad pealmaakaevandusteks ehk karjäärideks ja allmaakaevandusteks.
(4) [Kehtetu - RT I 2010, 24, 115 - jõust. 01.09.2010]
(5) Kaevandamise ja kaeveõõne teisese kasutamise ohutusnõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
§ 41. Päästetöö allmaarajatises
(3) Allmaarajatises päästetöö ja päästeasutustega tehtava koostöö korra ning allmaarajatises tehtava päästetöö kohta esitatavad nõuded kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(2) Kaevandamise peatamine on kas ajutine või pikaajaline maavara kaevandamise katkestamine majanduslikel kaalutlustel või avarii tagajärjel, mis nõuab pikemaajalisi korrastustöid. Kaevandamise peatamiseks ei loeta lühiajalist kaevandamise peatamist, mis on vajalik seadmete remondiks või objekti korrastamiseks.
(4) Kaevandamise peatamise ja lõpetamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(1) Allmaaehitise ehitamiseks peab olema ehitusseadustiku alusel väljastatav ehitusluba. Ehitusloa taotluse puhul peab nimetatud allmaaehitise ehitusprojekt vastama ehitusseadustikus ehitusprojektile esitatavatele nõuetele ja arvestama vastavaid mäendustingimusi.
(2) Allmaaehitise kasutamiseks, samuti kaeveõõne teiseseks kasutamiseks peab olema ehitusseadustiku alusel väljastatav ehitise kasutusluba. Ehitise kasutusloa taotlusele tuleb lisada Tehnilise Järelevalve Ameti vastav nõusolek. Tehnilise Järelevalve Amet kontrollib nimetatud allmaaehitist või allmaakaeveõõnt, milles hakatakse tegelema kaeveõõne teisese kasutamisega. Kontrolli tulemustest lähtuvalt annab Tehnilise Järelevalve Amet oma nõusoleku allmaaehitise kasutamiseks või kaeveõõne teiseseks kasutamiseks või keeldub sellest, kui rakendatud meetmed ei taga inimese, vara ja keskkonna ohutust.
(3) Kaevandamise ja kaeveõõne teisese kasutamise projektile esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(1) Markšeideritöö on maavara kaevandamisel tehtav mõõdistamine ja dokumenteerimine.
(5) Markšeideritöö korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
7) teavitama viivitamatult Tehnilise Järelevalve Ametit objektil toimunud õnnetusest või avariist.
(4) Kaevandamise ja kaeveõõne teisese kasutamisega tegeleva ettevõtja kohustuslikule dokumentatsioonile esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(5) Allmaatöödega tegelev ettevõtja peab tagama allmaakaeveõõne paiknemist kajastava plaani säilimise ja Rahvusarhiivile püsivaks säilitamiseks üleandmise kooskõlas arhiiviseadusega.
(2) Enamohtlike tegevusalade kohta projekti koostamisega tegeleva ettevõtja vastutaval spetsialistil peab olema tegevusalale vastav ettevalmistus ja vähemalt kolmeaastane erialane töökogemus ulatuses, mis tagab nõuetekohase projekti koostamise.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud vastutava spetsialisti pädevus peab olema tõendatud käesoleva seaduse § 17 kohaselt või peab vastutav spetsialist omama kutsetunnistust kutseseaduse tähenduses, mis võimaldab tal juhendada teiste tööd ja vastutada selle eest.
(31) Kui isik on välisriigis omandanud nõutaval tasemel kutsekvalifikatsiooni välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse tähenduses, kohaldatakse selle tunnustamisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadust.
[RT I 2008, 30, 191 - jõust. 01.09.2008]
(3) Isiku nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
§ 20. – § 23. [Kehtetud - RT I, 29.06.2014, 1 - jõust. 01.07.2014]
(2) Tehnilise Järelevalve Ameti pädevusse kuulub:
1) järelevalve objektil tööde ohutu korraldamise üle, samuti järelevalve isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja tegevuse üle;
2) objektil toimunud õnnetuse või avarii põhjuste väljaselgitamine;
4) projekti kontrollimine.
§ 26. Ameti pädevus
§ 27. Riikliku järelevalve erimeetmed
(1) Tehnilise Järelevalve Amet võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 31, 32, 49, 50 ja 51 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
(2) Tehnilise Järelevalve Amet võib korrakaitseseaduse §-s 50 sätestatud korras siseneda ettevõtja tööruumidesse.
§ 271. Riikliku järelevalve erisused
(1) Korrakaitseorgan võib korrakaitseseaduse §-s 50 sätestatud korras siseneda ettevõtja tööruumidesse.
(2) Korrakaitseorganil on õigus teha registrisse kantud isiku kohta registrist kustutamise otsus järgmistel juhtudel:
§ 28. Ettekirjutus
§ 32. Kaevandamise ja kaeveõõne teisese kasutamise kohustusliku dokumentatsiooni koostamise nõuete rikkumine
(1) Kaevandamise ja kaeveõõne teisese kasutamise kohustusliku dokumentatsiooni koostamise nõuete rikkumise eest –
§ 321. Õnnetusest teavitamata jätmine
(1) Õnnetusest, mis tõi kaasa varingu või mis põhjustas kahju kaevandaja või kolmanda isiku varale, teavitamata jätmise eest –
(1) Isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja poolt isiku nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise nõuete rikkumise eest –
Käesoleva seaduse §-des 32–33 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tehnilise Järelevalve Amet.
(3) Enne käesoleva seaduse jõustumist tehnilise järelevalve seaduse § 15 alusel väljastatud tunnistused kehtivad nende kehtivusaja lõpuni ning vastavalt pädevuse ulatusele loetakse need võrdväärseks vastutavalt spetsialistilt nõutava pädevustunnistusega.
(4) Kutset omistava organi või isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja puudumise korral täidab vastutava spetsialisti pädevuse hindamisega seonduvaid ülesandeid Tehnilise Järelevalve Amet. Ameti poolt tehtavate isiku nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise toimingute (pädevustunnistuse väljastamine ja selle pikendamine) eest tasutakse riigilõivu.
§ 36. – § 39. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


Haabneeme Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Haabneeme Kooli põhimäärus
Haabneeme Kooli põhimäärus - sisukord
§ 2 Tegevuse alusväärtused ja eesmärk
§ 5 Kooli sisehindamine ja järelevalve
§ 7 Kooli vanematekogu
§ 11 Kooli juhtkond
§ 13 Kooli HEV-komisjon
§ 14 Kooli tervisenõukogu
§ 15 Kooli kriisikomisjon
§ 16 Hariduse liik ja tase
§ 17 Õppe ja kasvatustöö korraldus
§ 19 Statsionaarne ja mittestatsionaarne õpe
§ 20 Õppekava
§ 21 Individuaalne õppekava
§ 22 Koduõpe
§ 23 Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamine
§ 24 Õppekeskkond
§ 25 Õppekirjandus
§ 26 Õppeaasta
§ 27 Õppepäev
§ 28 Õppetund
§ 29 Õppekoormus ja päevakava
§ 30 Õpilaste arv klassis ja õpperühmas
§ 31 Õpilaste kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine
§ 32 Õpilase hindamine
§ 33 Kooli lõpetamine
§ 34 Kooli raamatukogu
§ 35 Tervishoiuteenuse osutamine
§ 36 Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine koolis
§ 37 Õppekavaväline tegevus
§ 39 Ettevalmistusrühm koolieelikutele
§ 40 Huvitegevus
§ 41 Õppekavavälisest tegevusest saadavad tulud
§ 42 Õpilaste õigused ja kohustused
§ 43 Õppes osalemine ja Koolis korraldatavast õppest puudumine
§ 44 Õpilase ja vanema teavitamine
§ 45 Õpilase tunnustamine ja mõjutamine
§ 46 Õpilaspileti väljastamine
§ 47 Vanema õigused ja kohustused
§ 48 Vanemate koosolek
§ 49 Arenguvestlused
§ 50 Koolitöötajad
§ 51 Õpetajad
§ 52 Koolitöötajate õigused ja kohustused
§ 53 Konkursi korraldamine
8 VARA, FINANTSEERIMINE, ASJAAJAMINE, ARUANDLUS
§ 54 Kooli vara ja eelarve
§ 55 Kooli asjaajamine ja aruandlus
§ 56 Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
§ 57 Rakendussätted
RT IV, 18.03.2017, 9
(1) Kooli nimetus on Haabneeme Kool (edaspidi Kool).
(2) Haldusala: kool on Viimsi Vallavalitsuse (edaspidi Kooli pidaja) haldusalas tegutsev munitsipaalkool. Kooli tegevuse aluseks on haridus- ja teadusministeeriumi poolt välja antud koolitusluba.
(3) Kooli juriidiline aadress on: Randvere tee 18, Haabneeme alevik, Viimsi vald, Harju maakond, 74001.
(4) Kooli tegutsemise vorm on põhikool, kus õpe toimub I, II ja III kooliastmel.
(5) Koolil on oma nimetusega sümboolika, mille kasutamine toimub Kooli asjaajamise korras sätestatud korra alusel.
(6) Kooli asjaajamiskeel on eesti keel.
(7) Koolil on Kooli pidaja poolt kehtestatud Kooli vastuvõtmise ja väljaarvamise kord.
§ 2. Tegevuse alusväärtused ja eesmärk
(1) Kool juhindub Eesti Vabariigi haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest ja selle alusel vastuvõetud õigusaktidest, Viimsi Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) ja Kooli pidaja õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(3) Kooli alusväärtused on:
1) teadmishimu ja õppimisoskus;
2) austus ja lugupidamine;
3) kogukonnatunnetus ja koostöö.
(4) Kooli eesmärk on luua võimalused ja tingimused iga õppija individuaalsusi arvestava arengu toetamiseks ja vastutusvõimelise isiksuse kujunemiseks.
1) aidata kaasa õpilase kasvamisele loovaks, mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides: perekonnas, tööl ja avalikus elus ning valida oma huvide ja võimete kohast õpiteed.
(3) Arengukava ja selle muudatused valmistatakse ette koostöös hoolekogu, õpilasesinduse, õppenõukogu ning ekspertidega koolist või väljastpoolt kooli. Arengukava kinnitatakse vallavolikogu poolt kehtestatud korras. Arengukava ja selle muudatused esitatakse enne kinnitamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
§ 5. Kooli sisehindamine ja järelevalve
(4) Haldusjärelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse korralduse ja taseme üle teostavad haridus- ja teadusministeerium ja maavanem õigusaktidega sätestatud korras.
(5) Kooli ja kooli direktori tegevuse õiguspärasuse ja otstarbekuse üle teostavad haldusjärelevalvet Kooli pidaja ja Harju Maavalitsus.
(1) Kool töötab põhikoolina, kus õpe toimub I, II ja III kooliastme põhikooli riikliku õppekava järgi õppivatele õpilastele.
§ 7. Kooli vanematekogu
(1) Kooli vanematekogu (edaspidi vanematekogu) on alaliselt tegutsev organ, mis koosneb Kooli õpilaste vanematest ning kelle ülesanne on olla koostööpartneriks ning nõuandjaks Kooli direktorile, juhtkonnale, hoolekogule ja õpetajaskonnale arengusuundade väljatöötamisel, õpilastele soodsate arengutingimuste loomisel, õppe- ja huvitegevuse ning tugiteenuste võimaluste mitmekesistamisel, õpilasi puudutavate oluliste otsuste langetamisel ja lastevanematele koolituste pakkumisel.
(2) Vanematekogu liikmeteks on igat klassi esindav lapsevanem, kes valitakse iga õppeaasta alguses kooli iga klassi lastevanemate koosolekutel.
(3) Vanematekogu valib õppeaasta esimesel koosolekul Kooli hoolekogusse üheksa (9) lapsevanema esindajat arvestusega, et iga klassiaste on hoolekogus esindatud.
(4) Vanematekogu otsustel ja soovitustel on kogu kooli lastevanemate laiapõhjaline mandaat.
(5) Vanematekogu võib kaasata lapsevanemate hulgast eksperte koolile nõu andmisel.
(2) Hoolekogu täidab oma ülesandeid põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, vallavolikogu määruses „Viimsi valla munitsipaalharidusasutuste hoolekogude töökord“ ja teistes õigusaktides sätestatu alusel.
(3) Hoolekogu moodustatakse ja hoolekogu töökord kehtestatakse vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
(4) Hoolekogu koosseisu kuulub kaks (2) Kooli pidaja esindajat (üks vallavalitsuse ja üks vallavolikogu esindaja), üks (1) õppenõukogu esindaja, kes esindab Kooli õpetajaid, üheksa (9) vanemate esindajat ja õpilasesinduse nimetatud esindaja.
(2) Õppenõukogu liikmeteks on Kooli direktor, õppejuht, õpetajad, tugispetsialistid ja teised direktori nimetatud isikud. Õppenõukogu tegevust korraldab õppenõukogu esimees.
(1) Kooli juhib direktor, kes vastutab oma pädevuse piires õppe ja kasvatustegevuse korralduse ja tulemuslikkuse ning muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Kooli direktor tagab kooli häireteta töö ning kooli õppekava, arengukava, üldtööplaani, kodukorra täitmise, juhib õppe- ja kasvatustegevust koostöös õppenõukogu, kooli hoolekogu ja Kooli pidaja vastava valdkonna ametnikega.
4) otsustab õpilaste nimekirja arvamise ja nimekirjast väljaarvamise, esimese klassi õpilaste nimekirja arvamise elukohajärgse kooli määramise komisjoni otsuse alusel, haridusliku erivajadusega õpilastele tugimeetmete rakendamise, õpilaste suhtes tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamise, vanema taotluse alusel õpilase pikapäevarühma vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise;
6) korraldab tugispetsialistide teenuse rakendamise, õpilaste ja koolitöötajate vaimse ja füüsilise turvalisuse ja tervise kaitse ning vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamise abinõude rakendamise, kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise, õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras, esimese õpilasesinduse valimised, avaliku konkursi pedagoogide vabade ametikohtade täitmiseks;
7) kehtestab Kooli õppekava, kooli päevakava, arenguvestluste tingimused ja korra, pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava, hädaolukorra lahendamise plaani, kooli kodukorra, kooli sisehindamise korra ja sisehindamise aruande;
9) teeb koostööd õpilasesindusega ja kinnitab õpilasesinduse põhimääruse;
11) annab oma pädevuse piires Kooli tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks käskkirju, võtab vastu otsuseid ning kontrollib nende täitmist;
12) kinnitab käskkirjaga töökorralduse reeglistiku, asjaajamise ning teised koolielu puudutavad korrad;
13) kehtestab Kooli palgakorralduse põhimõtted, esitades need enne kehtestamist arvamuse andmiseks õpetajatele ja hoolekogule ning kooskõlastamiseks Kooli pidajale;
14) kinnitab Kooli pidaja kehtestatud korras koolitöötajate koosseisu;
15) sõlmib õpetajate ja teiste kooli töötajatega töölepinguid ja teostab teisi tööandja õigusi ja kohustusi vastavuses töösuhteid reguleerivate õigusaktidega;
16) teeb oma pädevuse ja õiguste piires Kooli pidaja nimel tehinguid, mis on vajalikud õigus- ja haldusaktides, Kooli põhimääruses, töölepingus ja ametijuhendis sätestatud ülesannete täitmiseks;
17) esitab Kooli pidajale õigusaktidega sätestatud korras Kooli eelarve eelnõu;
18) tagab Kooli eelarve täitmise vastavalt õigusaktidega sätestatud nõuetele;
19) kutsub kokku vanemate koosoleku kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks vähemalt üks kord aastas;
20) annab aru kooli hoolekogule;
21) esitab Kooli tegevust kajastavad andmed, dokumendid ja aruanded Kooli pidajale ja riikliku järelevalve teostajale;
22) täidab ja lahendab talle ametijuhendi ja töölepinguga pandud muid kohustusi ja ülesandeid;
(4) Direktor võib
1) teha Kooli pidajale hoolekogu nõusolekul ettepanekuid klassi täitumuse piirnormist suurema ülemise piirnormi kehtestamiseks;
2) moodustada Kooli pidaja loal pikapäevarühmi;
4) moodustada Kooli pidaja nõusolekul hariduslike erivajadustega õpilaste rühmi.
(5) Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Avaliku konkursi läbiviimine korraldatakse ja direktor kinnitatakse ametisse Kooli pidaja kehtestatud korras.
(2) Kooli juhtkonna koosseisu ja töökorra kinnitab direktor käskkirjaga.
(1) Kooli õpilastel on õigus valida õpilasesindus, kuhu kuuluvad demokraatlikult valitud 5.-9. klasside õpilased. Õpilasesindust juhib president, kes valitakse õpilasesinduse liikmete poolt õppeaasta esimesel koosolekul.
(3) Õpilasesindusel on põhimäärus, mille koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori poolt määratud koolitöötajatega.
(4) Õpilasesinduse põhimääruse valmistab ette ja kiidab heaks õpilasesindus lihthäälteenamusega. Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile.
(5) Õpilasesindus juhindub oma tegevuses kooli põhimäärusest, kokkulepetest kooli juhtkonnaga, õpilasesinduse põhimäärusest ning Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest.
(6) Õpilasesindus lähtub oma tegevuses kooli põhiväärtustest ning eesmärkidest ning arvestab õpilaste huvidega, vajadustega, õigustega ja kohustustega.
(7) Õpilasesindus osaleb koolisisestel nõupidamistel ja koosolekutel, avaldab arvamust kooli õppekava ja arengukava kohta ning algatab ja viib läbi õppekavaväliseid tegevusi.
§ 13. Kooli HEV-komisjon
(1) Koolis tegutseb HEV-komisjon, mille ülesandeks on tagada süsteemne õpiabi (info kogumine ja vahetamine õpiabi vajavate õpilaste kohta, tugitegevuse korraldamine, tagasiside kogumine) ning korraldada õpilaste, õpetajate ja lapsevanemate nõustamist.
(2) HEV-komisjoni koosseisu ning täpsemad ülesanded ja töökorralduse põhimõtted kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
§ 14. Kooli tervisenõukogu
§ 15. Kooli kriisikomisjon
§ 16. Hariduse liik ja tase
(1) Kool on üldhariduskool.
(2) Koolis omandatav hariduse tase on põhiharidus I, II ja III kooliastmel.
§ 17. Õppe ja kasvatustöö korraldus
§ 19. Statsionaarne ja mittestatsionaarne õpe
(1) Kool koostab põhikooli riikliku õppekava alusel ja kooli arengukavast lähtuva kooli õppekava. Kooli õppekava on kooli õppe- ja kasvatustegevuse alusdokument.
(3) Kooli õppekava ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õppenõukogule ja õpilasesindusele.
(7) Andmed Kooli õppekava kohta kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(8) Kooli õppekava avalikustatakse Kooli veebilehel.
§ 21. Individuaalne õppekava
(4) Kool võib arvestada kooli õppekava välist õppimist või tegevust, sealhulgas õpinguid mõnes teises üldhariduskoolis õpetatava osana tingimusel, et see võimaldab õpilasel saavutada kooli või individuaalse õppekavaga määratletud õpitulemused.
(5) Individuaalse õppekava kinnitab direktor.
§ 22. Koduõpe
§ 23. Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamine
(3) Hariduslike erivajadustega õpilastele õppe paremaks korraldamiseks võib direktor Kooli pidaja nõusolekul moodustada järgmisi rühmi ja klasse, et luua vajalikud tugiteenused õpilastele, kellele neid ei ole võimalik tagada tavaklassis:
(5) Õpiabirühma võib moodustada erinevate klasside õpilastest.
(6) Kahest või kolmest hariduslike erivajadustega õpilaste klassist võib moodustada liitklassi, mille suurus määratakse lähtuvalt konkreetsete õpilaste hariduslikest erivajadustest, kuid see ei tohi olla suurem kui 12 õpilast.
(7) Hariduslike erivajadustega õpilaste rühmades ja klassides õppe ja kasvatuse korraldamise alused ning õpilaste rühma või klassi vastuvõtmise, üleviimise ning rühmast või klassist väljaarvamine toimub haridus- ja teadusministri kehtestatud korra kohaselt.
§ 24. Õppekeskkond
§ 25. Õppekirjandus
(3) Õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede kasutamise ning õpikute koolile tagastamise tingimused ja kord sätestatakse Kooli raamatukogu kasutamise eeskirjas.
§ 26. Õppeaasta
(3) Trimestrites on kokku vähemalt 175 õppepäeva, lõpuklassis vähemalt 185 õppepäeva.
(4) Koolivaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister oma määrusega. Kooli pidaja võib direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul kehtestada haridus- ja teadusministri kehtestatud koolivaheaegadest erinevad koolivaheajad, arvestusega et koolis on õppeaasta jooksul vähemalt neli koolivaheaega kogukestusega vähemalt 12 nädalat, kusjuures suvine koolivaheaeg kestab vähemalt kaheksa järjestikust nädalat.
§ 27. Õppepäev
§ 28. Õppetund
(4) Õppetunni võib jagada mitmeks osaks ning kuni kaks õppetundi võib toimuda järjest, ilma vahetunnita. Vahetunni pikkus on vähemalt 10 minutit iga õppetunni kohta. Söögivahetunni pikkus on vähemalt 20 minutit.
§ 29. Õppekoormus ja päevakava
(2) Õppeveerandi jooksul läbitavad peamised teemad, vajalikud õppevahendid, hindamise korraldus ja planeeritavad üritused tehakse õpilastele teatavaks õppeveerandi alguses.
(3) Kooli päevakava kajastab õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste, nagu pikapäevarühmas ja ringides korraldatavate tegevuste, järjestust ja ajalist kestust.
(4) Tervisekaitsenõuded kooli päevakavale ja õppekorraldusele kehtestab sotsiaalminister.
(5) Kool võib suvevaheajal korraldada täiendava õppega seotud tegevusi.
§ 30. Õpilaste arv klassis ja õpperühmas
§ 31. Õpilaste kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine
(2) Õpilasi võetakse kooli vastu kogu õppeaasta jooksul. Õpilaste nimekirja arvamise otsuse teeb direktor.
(3) Õpilase vastuvõtt kooli, ühest koolist teise üleminek, koolist lahkumine ja väljaarvamine toimub vastavalt haridus- ja teadusministri määrusele ja Kooli pidaja poolt kehtestatud tingimustele ja korrale.
§ 32. Õpilase hindamine
(2) Õpilase hindamise, hindesüsteemi kasutamise, hindamisest teavitamise, täiendavale õppele jätmise, järgmisse klassi üleviimise ning klassikursust kordama jätmise üldised tingimused ja kord sätestatakse Kooli kodukorras.
§ 33. Kooli lõpetamine
§ 34. Kooli raamatukogu
§ 35. Tervishoiuteenuse osutamine
Õpilasele osutatakse koolitervishoiuteenust, mille hulka kuuluvad kooli medõe tegevused.
§ 36. Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine koolis
(3) Direktor korraldab Kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise, kaasates vajaduse korral õppenõukogu ja hoolekogu ning eksperte.
§ 37. Õppekavaväline tegevus
(2) Kool võib oma põhitegevuse kõrval tegeleda õppekavavälise koolituse, huvitegevuse, võistluste, kontsertide ja näituste korraldamise, õppematerjalide valmistamise, koostamise ja kirjastamise, ruumide üürimise ja ajutisse kasutusse andmisega.
(3) Koolil on õigus moodustada huviringe ja treeninggruppe.
(4) Kool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde.
§ 39. Ettevalmistusrühm koolieelikutele
(1) Koolis tegutseb vastavalt vajadusele ja võimalusele ettevalmistusrühm koolieelikutele alushariduse omandamise võimaldamiseks.
(2) Ettevalmistusrühm koolieelikutele alushariduse omandamiseks on lapsevanemale tasuline. Tasu suuruse kehtestab Kooli pidaja.
§ 40. Huvitegevus
§ 41. Õppekavavälisest tegevusest saadavad tulud
(4) Koolil on õigus saada üüri- ja renditulu ja projektide korraldamisega seotud tulu ning eriteenuste (printimine, kopeerimine jms) pakkumisest ja heategevusüritustest saadavat tulu.
§ 42. Õpilaste õigused ja kohustused
(4) Kooli õpilased moodustavad õpilaskonna. Õpilaskonnal on õigus:
§ 43. Õppes osalemine ja Koolis korraldatavast õppest puudumine
(4) Kool peab arvestust õpilaste õppest puudumiste üle, teeb puudumistest kokkuvõtte vähemalt üks kord õppeperioodi jooksul ning teavitab sellest vanemaid.
(5) Koolikohustuse täitmise tagamiseks kohaldab kool õppest mõjuva põhjuseta puudunud õpilaste suhtes tugi- ja mõjutusmeetmeid.
(6) Kool sätestab õppest puudumisest teavitamise korra ning tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamisest teavitamise korra Kooli kodukorras.
§ 44. Õpilase ja vanema teavitamine
§ 45. Õpilase tunnustamine ja mõjutamine
§ 46. Õpilaspileti väljastamine
(2) Õpilaspileti kasutamise kord sätestatakse Kooli kodukorras
(3) Õpilane või vanem on kohustatud õpilaspileti Koolile tagastama peale õpilase väljaarvamist Kooli nimekirjast.
§ 47. Vanema õigused ja kohustused
3) taotleda Koolilt või Kooli pidajalt oma lapse koolikohustuse täitmise tagamiseks meetmete rakendamist;
6) kasutama Kooli või Kooli pidaja poolt pakutud tugimeetmeid;
§ 48. Vanemate koosolek
(3) Kooli tööd puudutavate küsimuste parimaks lahendamiseks on direktoril õigus kutsuda kokku vanemate erakorraline (üld)koosolek, teavitades sellest vanemaid Kooli veebilehe ja elektrooniliste vahendite ja/või õpilaspäevikute kaudu vähemalt kolm päeva ette.
§ 49. Arenguvestlused
§ 50. Koolitöötajad
(1) Koolitöötajad on direktor, õppejuht, õpetajad, tugispetsialistid, teised õppe- ja kasvatusalal töötavad töötajad.
(4) Personali, sealhulgas pedagoogide ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks kooli põhimääruse, tööandja kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga, mis on kooskõlas tööseadusandlusega ning õpetajate töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
(5) Kooli personalil on õigustäiendada oma erialaseid teadmisi vastavalt täiskasvanute koolituse seaduses ja koolis sätestatud tingimustele.
(6) Personaliga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingud kooli direktor töölepingu seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Välislepingu (käsundus-, töövõtuleping) alusel tööle võetava pedagoogiga sõlmib kooli direktor töölepingu määratud tähtajaks.
§ 51. Õpetajad
§ 52. Koolitöötajate õigused ja kohustused
(1) Kooli töötajate ülesandeks on tagada Kooli põhiväärtuste ja eesmärkide järgimine, kooli häireteta töö tagamine, heaperemehelik majandamine.
(2) Kooli töötaja vastutab tema hoolde usaldatud Kooli vara säilimise ja õige kasutamise eest.
(3) Kooli töötajatel on õigus:
4) aastavestlusele.
(4) Kooli töötajal on kohustus:
§ 53. Konkursi korraldamine
8. peatükk VARA, FINANTSEERIMINE, ASJAAJAMINE, ARUANDLUS
§ 54. Kooli vara ja eelarve
(4) Kooli eelarve kinnitab vallavolikogu.
(5) Kooli raamatupidamist korraldab Kooli pidaja.
(6) Õpilaste poolt koolile tekitatud varalise kahju hüvitavad õpilased või nende vanemad (eestkostjad) õigusaktidega kehtestatud korras.
§ 55. Kooli asjaajamine ja aruandlus
(1) Kooli asjaajamine tugineb Vabariigi Valitsuse kehtestatud asjaajamiskorra ühtsetele alustele, Kooli pidaja asjaajamiskorrale ja koolis kinnitatud korrale.
(2) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilisi aruandeid õigusaktidega kehtestatud korras.
§ 56. Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli korraldab ümber ja tema tegevuse lõpetab vallavolikogu otsuse alusel Kooli pidaja, kuulates eelnevalt ära hoolekogu ja õpilasesinduse.
(3) Kooli ümberkorraldamine ja tema tegevuse lõpetamine toimub pärast õppeperioodi lõppu, ajavahemikus 1. juulist sama aasta 31. augustini.
(4) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest teavitatakse kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, õpilasi, vanemaid, õpetajaid ja teisi töötajaid ning maavanemat hiljemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.
(5) Kooli tegevuse lõpetamisel tagab Kooli pidaja õpilastele võimaluse jätkata õppimist teises koolis.
§ 57. Rakendussätted
(3) Tunnistada kehtetuks Viimsi Vallavalitsuse 28.02.2014 määrus nr 6 „Haabneeme Kooli põhimäärus“.


Keskkriminaalpolitsei põhimäärus – Riigi Teataja
Keskkriminaalpolitsei põhimäärus
Vastu võetud 29.06.2006 nr 42
RTL 2006, 53, 973
jõustumine 10.07.2006
14.03.2007 nr 26 ( RTL 2007, 25, 453) 26.03.2007
19.12.2007 nr 82 ( RTL 2007, 100, 1674) 30.12.2007 (rakendatakse alates 1.01.2008)
§1. Staatus
(1) Keskkriminaalpolitsei on Politseiameti halduses asuv valitsusasutus, mis üleriigilise spetsialiseeritud politseiasutusena kohaldab riiklikku sundi seaduses ettenähtud alustel ja korras
[RTL 2007, 100, 1674 - jõust. 30.12.2007] - rakendatakse alates 1.01.2008
(3) Keskkriminaalpolitsei teostab pädevuse piires välissuhtlemist.
§2. Eelarve, pangakonto, pitsat ja sümboolika
(1) Keskkriminaalpolitseil on eelarve ja pangakontod.
(3) Keskkriminaalpolitseil on oma nimetusega üld- ja kirjaplank. Keskkriminaalpolitsei struktuuriüksusel võib olla kirjaplank, kui see on ette nähtud struktuuriüksuse põhimäärusega.
(4) Keskkriminaalpolitseil võib olla embleem, mis registreeritakse Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras.
§3. Kõrgemalseisev valitsusasutus
Keskkriminaalpolitsei kõrgemalseisev valitsusasutus on Politseiamet, kes suunab ja koordineerib tema tegevust ning teostab tema üle teenistuslikku järelevalvet seadusega ja seaduse alusel antud õigusaktidega sätestatud korras.
Keskkriminaalpolitsei asukoht on Tallinnas aadressil Tööstuse 52, 10416 Tallinn. Keskkriminaalpolitsei struktuuriüksuste, mis ei paikne Keskkriminaalpolitsei asukohas, asukohad sätestatakse nende struktuuriüksuste põhimäärustes.
§5. Tegevusvaldkond
Keskkriminaalpolitsei tegevusvaldkond on:
1) rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus;
2) kriminaalpolitsei valdkonnaga seotud rahvusvahelise koostöö korraldamine;
5) jälitustegevuse teostamine ja kriminaalasjade kohtueelne menetlemine;
7) Schengeni konventsiooni mõistes rahvusvahelise politseikoostöö eest vastutava keskasutuse, teabe vahetuseks määratud keskasutuse ja Schengeni infosüsteemi siseriikliku osa eest vastutava keskasutuse ülesannete täitmine.
§6. Ülesanded
(1) Keskkriminaalpolitsei:
1) kogub, üldistab ja analüüsib teavet ning koostab selle alusel siseriiklikke ja rahvusvahelisi ohuhinnanguid;
2) osaleb kriminaalpolitsei valdkonna arengu suunamises ja tegevuskavade väljatöötamises;
[RTL 2007, 25, 453 – jõust. 26.03.2007]
3) [Kehtetu - RTL 2007, 100, 1674 - jõust. 30.12.2007] - rakendatakse alates 1.01.2008
4) teeb Politseiameti kaudu ettepanekuid õigusaktide väljatöötamiseks, muutmiseks või täiendamiseks ja osaleb kriminaalpolitsei valdkonna tegevust reguleerivate õigusaktide väljatöötamises ning arvamuste andmises kriminaalpolitsei valdkonnaga seotud õigusaktide eelnõudele;
5) [Kehtetu - RTL 2007, 25, 453 – jõust. 26.03.2007]
6) vajadusel osaleb politseiprefektuuride jälitustegevuse auditeerimisel ja kontrollimisel;
[RTL 2007, 25, 453 - jõust. 26.03.2007]
7) teeb koostööd teiste asutuste ja isikutega oma tegevusvaldkonna piires;
8) [Kehtetu - RTL 2007, 100, 1674 - jõust. 30.12.2007] - rakendatakse alates 1.01.2008
9) korraldab jälitusteabe töötlemist ja osaleb selleks vajalike infosüsteemide arendamisel;
10) osaleb ülepolitseilise koolituskava koostamisel, määrab valdkonna koolitustele kontaktisikud, koostab koolitusprogrammid ning osaleb koolitajana nende läbiviimisel;
11) töötab välja valdkondlikke siseriiklikke ja rahvusvahelisi koostööprojekte ja osaleb nende teostamisel;
12) teeb koostööd teiste riikide õiguskaitseasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;
13) korraldab sideohvitseride tööd;
14) edastab teistesse riikidesse abistamistaotlusi ja kontrollib nende täitmist;
15) korraldab rahvusvaheliste abistamistaotluste täitmist;
16) koordineerib piiriülest teabevahetust, jälitustegevust ja kriminaalpolitsei valdkonna ühisoperatsioone;
17) tagab ööpäevaringse rahvusvahelise kommunikatsiooni;
18) edastab ja sisestab pädevuse piires teavet rahvusvahelistesse andmekogudesse ning tagab võimalusel juurdepääsu neile andmekogudele;
19) korraldab isikute või esemete rahvusvahelist tagaotsimist ning isikute loovutamist või väljaandmist;
20) koordineerib jälitustoimingute teostamist ja selleks vajalike vahendite hankimist;
21) otsustab jälitustoimingute läbiviimise võimalikkuse üle ja teostab neid;
22) teostab politseitaktikalisi eriülesandeid;
23) korraldab ja teostab jälitustegevust;
24) korraldab jälitustegevuses salajasele koostööle kaasamist ja salajase koostöö üle arvestuse pidamist;
25) tõkestab terrorismi rahastamist ja rahapesu;
26) toimetab väärtegude menetlust pädevuse piires;
27) korraldab tunnistajakaitset;
28) täidab muid õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
[RTL 2007, 100, 1674 - jõust. - rakendatakse alates 1.01.2008
(2) Keskkriminaalpolitsei teostab kriminaalasjade kohtueelset menetlust:
1) rahvusvahelise organiseeritud kuritegevusega seotud kriminaalasjades;
2) Prokuratuuri poolt otstarbekusest lähtuvalt Keskkriminaalpolitsei uurimisalluvusse määratud kriminaalasjades;
3) politseipeadirektori poolt otstarbekusest lähtuvalt Keskkriminaalpolitsei uurimisalluvusse määratud kriminaalasjades.
[RTL 2007, 100, 1674 - jõust. 30.12.2007]- rakendatakse alates 1.01.2008
(3) [Kehtetu - RTL 2007, 100, 1674 - jõust. 30.12.2007]- rakendatakse alates 1.01.2008
§ 7. Keskkriminaalpolitsei juht
(1) Keskkriminaalpolitsei juht on Keskkriminaalpolitsei direktor
(2) Keskkriminaalpolitsei direktori nimetab ametisse politseipeadirektor, kooskõlastades selle eelnevalt kirjalikult siseministriga. Keskkriminaalpolitsei direktori vabastab ametist politseipeadirektor.
§ 8. Keskkriminaalpolitsei direktori õigused ja kohustused
(1) Keskkriminaalpolitsei direktor:
1) juhib Keskkriminaalpolitsei tööd;
2) vastutab Keskkriminaalpolitsei tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise eest ning annab Keskkriminaalpolitsei tegevusest aru politseipeadirektorile;
3) teostab teenistuslikku järelevalvet Keskkriminaalpolitsei struktuuriüksuste ning teenistujate üle;
4) nimetab ametisse ja vabastab ametist Keskkriminaalpolitsei teenistujad;
5) koostab Keskkriminaalpolitsei eelarveprojekti ja vastutab eelarve täpse ning otstarbeka täitmise eest;
6) annab pädevuse piires käskkirju ja korraldusi;
7) kinnitab Keskkriminaalpolitsei sisekorraeeskirja, raamatupidamise sise-eeskirjad, struktuuriüksuste põhimäärused ja ametijuhendid;
8) algatab distsiplinaarjuurdlusi ja määrab distsiplinaarkaristusi;
9) ergutab Keskkriminaalpolitsei teenistujaid ja teeb politseipeadirektorile ettepanekuid kriminaalpolitsei valdkonna teenistujate ja kolmandate isikute autasustamiseks;
10) esindab Keskkriminaalpolitseid ja annab volitusi Keskkriminaalpolitsei esindamiseks;
11) otsustab Keskkriminaalpolitsei valduses oleva riigivaraga seonduvaid küsimusi ja teostab pädevuse piires riigihankeid;
12) moodustab oma pädevuse piires komisjone ja töögruppe, kaasates neisse kokkuleppel teiste valitsusasutuste teenistujaid;
13) teeb politseipeadirektorile ettepanekuid politseiasutuste uurimisalluvuse määramise osas;
14) [Kehtetu - RTL 2007, 100, 1674 - jõust. 30.12.2007]- rakendatakse alates 1.01.2008
15) teeb politseipeadirektorile ettepanekuid Keskkriminaalpolitsei struktuuri ja teenistujate koosseisu osas;
16) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse või korraldusega, siseministri määruse või käskkirjaga ning politseipeadirektori käskkirja, kirjaliku või suulise korraldusega.
(2) Keskkriminaalpolitsei direktori äraolekul asendab teda Keskkriminaalpolitsei osakonna juht siseministri käskkirjaga kehtestatud korras.
(1) Keskkriminaalpolitsei struktuuriüksusteks on osakonnad ja bürood.
§ 10. Struktuuriüksuste põhiülesanded
Keskkriminaalpolitsei struktuuriüksuste ülesanded ning nende juhtide õigused ja kohustused määratakse kindlaks struktuuriüksuse põhimäärusega.
§ 11. Väljaspool struktuuriüksusi asuvad ametikohad
Siseministri 14. novembri 2003. a määrus nr 93 «Keskkriminaalpolitsei põhimäärus» tunnistatakse kehtetuks.