text:
Protokoll Peter Völli nõudest Hans Lindi vastu Sün
Kik Kik s_nimi sg.nom. eesti venne eesti õige õige adj sg.nom. eesti ussu eesti henge eesti saiva eesti kohtu kohus s sg.gen. eesti ette ette adp eesti kutsutus kutsutu s sg.in. eesti nink ning konj eesti neile tema pron pl.all. eesti ette ette adv eesti pantus eesti et et konj eesti nemä eesti peäs eesti henda ise pron sg.gen. eesti keskelt keskelt adv eesti 2 2 number volliniko eesti säädma eesti kes kes pron sg.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti süntka eesti venne eesti kooli kool s sg.gen. eesti maja maja s sg.gen. eesti eest eest adp eesti Peter Peter s_nimi sg.nom. eesti Völli Völli s_nimi sg.nom. eesti nõudmisse nõudmine s sg.ill. eesti selle see pron sg.gen. eesti kooli kool s sg.gen. eesti maja maja s sg.gen. eesti perräst pärast adp eesti peäs eesti kohtu kohus s sg.gen. eesti een ees adv eesti vastust vastus s sg.part. eesti andma andma v sup. eesti , kirjavahemärk ent ent konj eesti nemä eesti es ei modadv pers.ind.ipf.sg.3.neg. eesti vallitse eesti keddägi eesti ja ja konj eesti es ei modadv pers.ind.ipf.sg.3.neg. eesti võtta võtma v inf.neg. eesti ka ka adv eesti venne eesti õige õige adj sg.nom. eesti ussu eesti koli koli s sg.part. eesti vallitsust eesti ka ka adv eesti mitte mitte adv eesti vasta vastama v pers.imp.pr.sg.2. eesti , kirjavahemärk se see pron sg.nom. eesti päle peale adp eesti piddi pidama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Peter Peter s_nimi sg.nom. eesti Völli Völli s_nimi sg.nom. eesti ennitse eesti koolmeistre eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Lind Lind s_nimi sg.nom. eesti kes kes pron sg.nom. eesti nüüd nüüd adv eesti sääl seal adv eesti majan eesti elläp elama v pers.ind.pr.sg.3. eesti nida eesti kaibama eesti : kirjavahemärk Minna minema v inf. eesti olle olema v pers.imp.pr.sg.2. eesti nüüd nüüd adv eesti se see pron sg.nom. eesti võlgo võlg s pl.part. eesti vaetu vae=tu s sg.nom. eesti Ria Ria s_nimi sg.nom. eesti Konsistoriumi Konsistoriumi s_nimi sg.nom. eesti rahha raha s sg.gen. eesti Kreis kreis s sg.nom. eesti kohtu kohus s sg.gen. eesti Süntka Süntka s_nimi sg.nom. eesti tallo talu s sg.ill. eesti eest eest adp eesti ärä ära v eesti masnu maksma v nud.neg. eesti ja ja konj eesti olle olema v pers.imp.pr.sg.2. eesti oma oma pron sg.gen. eesti ostetu oste=tu s sg.gen. eesti maja maja s sg.gen. eesti een ees adv eesti kontrakti eesti palkest eesti selle see pron sg.gen. eesti vene vene adj eesti kooli kool s sg.gen. eesti maja maja s sg.gen. eesti ehhitanu eesti , kirjavahemärk vald vald s sg.nom. eesti and andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti ka ka adv eesti abbi abi s sg.nom. eesti eggä iga pron sg.nom. eesti vene vene adj eesti peremees pere_mees s sg.nom. eesti mas eesti 17 17 number karnist karn s sg.el. eesti rüggi eesti ja ja konj eesti eggä iga pron sg.nom. eesti lutteri eesti perremees perre_mees s sg.nom. eesti mass mass s sg.nom. eesti 8 8 number karnist karn s sg.el. eesti rüggi eesti neide neid s pl.part. eesti rüggute eesti eest eest adp eesti raggus eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Kihva Kihva s_nimi sg.nom. eesti saina eesti ülles üles adv eesti pand pand s sg.nom. eesti kattusse katt_uss s pl.part. eesti ja ja konj eesti lae lagi s sg.gen. eesti pääle pea s sg.all. eesti nink ning konj eesti kik eesti vald vald s sg.nom. eesti avvitas eesti mulle mina pron sg.all. eesti ne see pron pl.nom. eesti palgi palk s sg.gen. eesti talgusse talgus s sg.gen. eesti viisi viis s sg.gen. eesti armo eesti perräst pärast adp eesti välja välja adv eesti veddäda eesti , kirjavahemärk kos eesti minn eesti neile see pron pl.all. eesti veddajale vedaja s sg.all. eesti süvva eesti andsi andma v eesti . kirjavahemärk
Ja ja konj eesti sen sen lüh. eesti majan eesti olli olema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti kogokonna kogukond s sg.gen. eesti kohus kohus s sg.nom. eesti 6 6 number aastat aasta s sg.part. eesti üüri üür s sg.gen. eesti pääl peal adp eesti eggä iga pron sg.nom. eesti aasta aasta s sg.gen. eesti masseti eesti 30 30 number rbl rbl lüh. eesti se see pron sg.nom. eesti om olema v pers.ind.pr.sg.3. eesti 180 180 number rbl rbl lüh. eesti ja ja konj eesti vangi vang s sg.gen. eesti veidänne eesti olli olema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti 5 5 number aastat aasta s sg.part. eesti selle see pron sg.gen. eesti eest eest adp eesti masseti eesti aasta aasta s sg.gen. eesti 14 14 number rbl rbl lüh. eesti om olema v pers.ind.pr.sg.3. eesti 70 70 number rbl rbl lüh. eesti . kirjavahemärk
Selle see pron sg.gen. eesti rahhaga eesti osteti ostma v eesti pörmandu eesti lavva eesti ja ja konj eesti ahjo eesti kivvi kivi s sg.ill. eesti ja ja konj eesti ehhiteti eesti valmis valmis adv eesti , kirjavahemärk ent ent konj eesti lae lagi s sg.gen. eesti lavva eesti ja ja konj eesti latti latt s sg.ill. eesti leigate eesti minno mina pron sg.part. eesti kontrakti eesti palgest pale s sg.el. eesti , kirjavahemärk ent ent konj eesti seddä see pron sg.part. eesti mes mis pron sg.nom. eesti vald vald s sg.nom. eesti om olema v pers.ind.pr.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti maja maja s sg.gen. eesti päle peale adp eesti kullutanu eesti peäp eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Vint Vint s_nimi sg.nom. eesti teedmaja eesti otsust otsus s sg.part. eesti andma andma v sup. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti mul mina pron sg.ad. eesti ka ka adv eesti vallale vald s sg.all. eesti massa maks s sg.ill. eesti tullep tulema v pers.ind.pr.sg.3. eesti tahha tahtma v pers.imp.pr.sg.2. eesti ärrä ära v eesti tassuta eesti ent ent konj eesti nüüd nüüd adv eesti nõvva nõudma v nom. eesti minna minema v inf. eesti et et konj eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Lind Lind s_nimi sg.nom. eesti kige kõik pron sg.gen. eesti oma oma pron sg.gen. eesti kooliga kool s sg.kom. eesti sel see pron sg.ad. eesti 23 23 number Aprillil aprill s sg.ad. eesti 1879 1879 number säält eesti välja välja adv eesti lät eesti ja ja konj eesti mino mina pron sg.gen. eesti maja maja s sg.nom. eesti ärrä ära v eesti annap andma v pers.ind.pr.sg.3.neg. eesti , kirjavahemärk sest sest konj eesti minna minema v inf. eesti olle olema v pers.imp.pr.sg.2. eesti Süntka Süntka s_nimi sg.nom. eesti tallo talu s sg.ill. eesti ostnu ostma v nud. eesti , kirjavahemärk kos eesti man man adv eesti ne see pron pl.nom. eesti palgi palk s sg.gen. eesti olliva eesti kost kost s sg.nom. eesti se see pron sg.nom. eesti maja maja s sg.nom. eesti om olema v pers.ind.pr.sg.3. eesti tettu eesti nink ning konj eesti neid see pron pl.part. eesti palke palk s pl.part. eesti ei ei modadv eesti olle olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti mitte mitte adv eesti Härrä Härrä s_nimi sg.nom. eesti kinknu eesti nikui eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Lind Lind s_nimi sg.nom. eesti ütlep ütlema v pers.ind.pr.sg.3. eesti . kirjavahemärk
Mõtsa Mõtsa s_nimi sg.nom. eesti vallitsusse eesti kirri eesti om olema v pers.ind.pr.sg.3. eesti siin siin adv eesti et et konj eesti ma mina pron sg.nom. eesti ne see pron pl.nom. eesti palgi palk s sg.gen. eesti olle olema v pers.imp.pr.sg.2. eesti een ees adv eesti kontrakti eesti perrä eesti sanu saama v nud. eesti ni nii adv eesti kui kui konj eesti se see pron sg.nom. eesti kirri eesti tunistap tunnistama v pers.ind.pr.sg.3. eesti : kirjavahemärk
Dass Dass s_nimi sg.nom. eesti Peter Peter s_nimi sg.nom. eesti Välli Välli s_nimi sg.nom. eesti auf eesti Anweisung Anweisung s_nimi sg.nom. eesti des eesti Herrn Herrn s_nimi sg.nom. eesti Gutsbesitzers Gutsbesitzers s_nimi sg.nom. eesti Ernst Ernst s_nimi sg.nom. eesti v v lüh. eesti . kirjavahemärk Sivers eesti aus aus adj sg.nom. eesti Walguta eesti laut laut s sg.nom. eesti seines eesti Vorkontrakts Vorkontrakts s_nimi sg.nom. eesti vom eesti Walgutaschen Walgutaschen s_nimi sg.nom. eesti Walde Walde s_nimi sg.nom. eesti Holtz Holtz s_nimi sg.nom. eesti material eesti wie eesti hier eesti folgt eesti , kirjavahemärk beim eesti Handel Handel s_nimi sg.nom. eesti seines eesti Gesindes eesti zu eesti gegeben eesti worden eesti ist ist s sg.nom. eesti . kirjavahemärk
1867 1867 number Monat Monat s_nimi sg.nom. eesti Maerz Maerz s_nimi sg.nom. eesti hat eesti P. P. lüh. eesti Välli Välli s_nimi sg.nom. eesti erhalten eesti : kirjavahemärk Balken Balken s_nimi sg.nom. eesti 15 15 number Stück Stück s_nimi sg.nom. eesti 5 5 number Faden eesti lang lang s sg.nom. eesti 9 9 number Zoll eesti dick eesti
100 100 number Stück Stück s_nimi sg.nom. eesti 4 4 number Faden eesti lang lang s sg.nom. eesti 8 8 number Zoll eesti dick eesti
135 135 number Stück Stück s_nimi sg.nom. eesti 3 3 number Faden eesti lang lang s sg.nom. eesti 8 8 number Zoll eesti dick eesti
Summa summa s sg.nom. eesti 250 250 number weiter eesti 300 300 number Latten Latten s_nimi sg.nom. eesti 10 10 number Faden eesti Strauch eesti und und s sg.nom. eesti 35 35 number Faden eesti . kirjavahemärk
Päle eesti se see pron sg.nom. eesti nõvva nõudma v nom. eesti mina mina pron sg.nom. eesti sest see pron sg.el. eesti ajast aeg s sg.el. eesti seni seni adv eesti kui kui konj eesti rahha raha s sg.nom. eesti olle olema v pers.imp.pr.sg.2. eesti välja välja adv eesti masnu maksma v nud. eesti ütte üte s sg.gen. eesti talve talv s sg.gen. eesti aja aeg s sg.gen. eesti eest eest adp eesti kooli kool s sg.gen. eesti maija eesti , kirjavahemärk aida ait s sg.gen. eesti nink ning konj eesti lauda laut s sg.gen. eesti eest eest adp eesti üüri üür s sg.part. eesti 100 100 number rbl rbl lüh. eesti . kirjavahemärk
Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Lind Lind s_nimi sg.nom. eesti lasti laskma v eesti ette ette adv eesti tulla tulema v inf. eesti temä tema pron sg.nom. eesti üttel ütlema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti : kirjavahemärk et et konj eesti kooli kool s sg.gen. eesti vallitsus eesti ütlep ütlema v pers.ind.pr.sg.3. eesti et et konj eesti se see pron sg.nom. eesti maja maja s sg.nom. eesti om olema v pers.ind.pr.sg.3. eesti jo juba adv eesti ülle ülle adv eesti 10 10 number aasta aasta s sg.gen. eesti kooli kool s sg.gen. eesti käen käes adp eesti olnu olema v nud. eesti ja ja konj eesti ka ka adv eesti venneõige eesti ussu eesti rahva rahvas s sg.gen. eesti perrält päralt adp eesti ei ei modadv eesti voi võima v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti mina mina s sg.part. eesti mitte mitte adv eesti ärrä ära v eesti anda andma v inf.neg. eesti , kirjavahemärk nisama nii_sama adv eesti ütlep ütlema v pers.ind.pr.sg.3. eesti kooli kool s sg.gen. eesti vallitsus eesti et et konj eesti von eesti Siveri Siveri s_nimi sg.nom. eesti Härrä Härrä s_nimi sg.nom. eesti om olema v pers.ind.pr.sg.3. eesti Preisima eesti Zeitungi eesti läbbi läbi adv eesti Moskva Moskva s_nimi sg.nom. eesti Zeitungile Zeitungile s_nimi sg.nom. eesti vastutanu vastuta=nu s sg.gen. eesti et et konj eesti ne see pron pl.nom. eesti kooli kool s sg.gen. eesti maja maja s sg.gen. eesti palki palk s sg.ill. eesti ollev olema v pers.kvt.pr. eesti koolile kool s sg.all. eesti kingitu kingi=tu s sg.gen. eesti Kast kast s sg.nom. eesti se see pron sg.nom. eesti maja maja s sg.nom. eesti om olema v pers.ind.pr.sg.3. eesti ehhitetu eesti , kirjavahemärk seddä see pron sg.part. eesti mina mina s sg.part. eesti tija teadma v pers.imp.pr.sg.2. eesti kül küll adv eesti et et konj eesti ne see pron pl.nom. eesti saina eesti saiva eesti neide neid s pl.part. eesti Rüggote eesti eest eest adp eesti ülles üles adv eesti raijotus rai_jo=tus s sg.nom. eesti ja ja konj eesti se see pron sg.nom. eesti kohtu kohus s sg.gen. eesti üüri üür s sg.gen. eesti rahha raha s sg.gen. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti ehhitusse eesti tarbis tarbima v pers.ind.ipf.sg.3. eesti prugitus eesti , kirjavahemärk selle see pron sg.gen. eesti et et konj eesti minna minema v inf. eesti 11 11 number aastat aasta s sg.part. eesti sääl seal adv eesti olle olema v pers.imp.pr.sg.2. eesti ellänu elama v nud. eesti sis siis adv eesti ei ei modadv eesti lä eesti mina mina s sg.gen. eesti majast maja s sg.el. eesti välja välja adv eesti ja ja konj eesti nõvva nõudma v nom. eesti et et konj eesti se see pron sg.nom. eesti maja maja s sg.nom. eesti sinnä sinna adv eesti venne eesti koggudussele eesti jääp jääma v pers.ind.pr.sg.3. eesti . kirjavahemärk
Tunnistaja tunnistaja s sg.nom. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Vint Vint s_nimi sg.nom. eesti Alt Alt s_nimi sg.nom. eesti Wrangelshof Wrangelshof s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk venne eesti usku usk s sg.part. eesti üttel ütlema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti : kirjavahemärk et et konj eesti Süntka Süntka s_nimi sg.nom. eesti kontrakti eesti palgest pale s sg.el. eesti ehhiteti eesti se see pron sg.nom. eesti vene vene adj eesti kooli kool s sg.gen. eesti maja maja s sg.nom. eesti ja ja konj eesti vald vald s sg.nom. eesti avvitas eesti armo eesti perräst pärast adp eesti talgusse talgus s sg.gen. eesti viisi viis s sg.gen. eesti palgi palk s sg.gen. eesti välja välja adv eesti veddäda eesti , kirjavahemärk kas kas adv eesti Peter Peter s_nimi sg.nom. eesti Völli Völli s_nimi sg.nom. eesti neile see pron pl.all. eesti süvva eesti and andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti ja ja konj eesti eggä iga pron sg.nom. eesti vene vene adj eesti ussu eesti peremees pere_mees s sg.nom. eesti mass mass s sg.nom. eesti 17 17 number karnist karn s sg.el. eesti rüggi eesti ja ja konj eesti lutteri eesti peremees pere_mees s sg.nom. eesti 8 8 number karnist karn s sg.el. eesti Rüggi Rüggi s_nimi sg.nom. eesti sega segama v pers.imp.pr.sg.2. eesti tetti eesti saina eesti ülles üles adv eesti ja ja konj eesti se see pron sg.nom. eesti kohtu kohus s sg.gen. eesti maija eesti üür üür s sg.nom. eesti ja ja konj eesti vengi eesti veddämisse eesti palk palk s sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti maja maja s sg.gen. eesti ehitusse ehitus s sg.ill. eesti tarbis tarbima v pers.ind.ipf.sg.3. eesti pruukitus eesti . kirjavahemärk
maja maja s sg.gen. eesti kahle kahl s pl.part. eesti ahju ahi s sg.gen. eesti rahha raha s sg.gen. eesti voeti voe=ti adv eesti venne eesti hengi eesti päält pea s sg.abl. eesti sisse sisse adv eesti kas kas adv eesti olli olema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti vähhämb eesti kui kui konj eesti sadda sada num sg.nom. eesti rubla rubla s sg.part. eesti ehk ehk adv eesti rohkemb eesti se see pron sg.nom. eesti ülle ülle adv eesti annu eesti tõine eesti kõrd kord adv eesti õige õige adv eesti tundmisse tundmine s sg.ill. eesti . kirjavahemärk
Moistetu mõistma v tud. eesti : kirjavahemärk Selle see pron sg.gen. eesti et et konj eesti nüüd nüüd adv eesti kik eesti ne see pron pl.nom. eesti vanna eesti lubbamisse lubamine s sg.ill. eesti se see pron sg.nom. eesti läbbi läbi adv eesti oma oma pron sg.gen. eesti murtu mur=tu s sg.gen. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Peter Peter s_nimi sg.nom. eesti Völli Völli s_nimi sg.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti Süntka Süntka s_nimi sg.nom. eesti tallo talu s sg.ill. eesti eest eest adp eesti rahha raha s sg.nom. eesti välja välja adv eesti om olema v pers.ind.pr.sg.3. eesti masnu maksma v nud. eesti nink ning konj eesti omma oma pron sg.gen. eesti tallo talu s sg.ill. eesti een ees adv eesti kontrakti eesti palgest pale s sg.el. eesti selle see pron sg.gen. eesti kooli kool s sg.gen. eesti maja maja s sg.nom. eesti ja ja konj eesti kohto eesti maja maja s sg.gen. eesti üüriga üür s sg.kom. eesti om olema v pers.ind.pr.sg.3. eesti ehitetu eesti ja ja konj eesti valla valla s_nimi sg.nom. eesti kulluga eesti om olema v pers.ind.pr.sg.3. eesti valmis valmis adv eesti sanu saama v nud. eesti , kirjavahemärk sis siis adv eesti om olema v pers.ind.pr.sg.3. eesti ennegi ennegi adv eesti vallal vald s sg.ad. eesti lubba luba s sg.nom. eesti Peter Peter s_nimi sg.nom. eesti Völli Völli s_nimi sg.nom. eesti käest käsi s sg.el. eesti omma oma pron sg.gen. eesti kullu eesti nõuda nõudma v inf. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti ta tema pron sg.nom. eesti seddä see pron sg.part. eesti om olema v pers.ind.pr.sg.3. eesti ärrä ära v eesti täitnu täitma v nud.neg. eesti sis siis adv eesti jääp jääma v pers.ind.pr.sg.3. eesti se see pron sg.nom. eesti maja maja s sg.nom. eesti Peter Peter s_nimi sg.nom. eesti Völli Völli s_nimi sg.nom. eesti perrält päralt adp eesti , kirjavahemärk ent ent konj eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Lind Lind s_nimi sg.nom. eesti peäp eesti kige kõik pron sg.gen. eesti kooliga kool s sg.kom. eesti Jürripäival eesti 1879 1879 number ärrä ära v eesti minnema eesti ja ja konj eesti peäp eesti selle see pron sg.gen. eesti talve talv s sg.gen. eesti eest eest adp eesti , kirjavahemärk koolimaja kooli_maja s sg.gen. eesti , kirjavahemärk aida ait s sg.gen. eesti nink ning konj eesti lauda laut s sg.gen. eesti eest eest adp eesti 50 50 number rbl rbl lüh. eesti üüri üür s sg.part. eesti Peter Peter s_nimi sg.nom. eesti Völlile Völli s_nimi sg.all. eesti masma maksma v sup. eesti . kirjavahemärk
Loeti lugema v eesti ette ette adv eesti : kirjavahemärk Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Lind Lind s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti Peter Peter s_nimi sg.nom. eesti Völli Völli s_nimi sg.nom. eesti ei ei modadv eesti olleva eesti rahhul rahul adv eesti anti andma v eesti Protokoll protokoll s sg.nom. eesti sel see pron sg.ad. eesti 20 20 number Märtsil märts s sg.ad. eesti välja välja adv eesti . kirjavahemärk

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Patenditaotluse avaldamise kord – Riigi Teataja
Patenditaotluse avaldamise kord
Patenditaotluse avaldamise kord - sisukord
1 I. Üldsätted
2 II. Avaldatava patenditaotluse vormi- ja sisunõuded
3 III. Patenditaotluse avaldamise tähtpäev
4 IV. Avaldatava patenditaotluse koostamine
5 V. Avaldatava patenditaotluse vormistamine
6 VI. Patenditaotluse avaldamine
7 VII. Avaldatud patenditaotluse levitamine
8 VIII. Avaldatud patenditaotluse alaline säilitamine
RT I, 19.08.2014, 6
Vastu võetud 03.01.2012 nr 23
RT I, 10.01.2012, 23
Määrus kehtestatakse „Patendiseaduse” § 24 lõike 8 alusel.
1. Patenditaotluse avaldamise kord (edaspidi kord) kehtestatakse patendiseaduse § 24 lõike 8 alusel.
2. Käesolev kord määrab avaldatava patenditaotluse vormi- ja sisunõuded ning kehtestab selle koostamise, vormistamise, avaldamise ja levitamise korra.
3. Patenditaotluse avaldamise all mõistetakse nii Patendiametis patendiseaduse § 21 kohaselt menetlusse võetud siseriikliku patenditaotluse kui ka patendiseaduse § 33 lõigete 1 ja 2 kohaselt menetlusse võtmiseks esitatud rahvusvahelise patenditaotluse (edaspidi PCT taotlus), mis on Patendiameti poolt menetlusse võetud, patendiseaduse § 24 kohast avaldamist.
4. Käesoleva korra kohaselt avaldatud patenditaotlus loetakse patendiseaduse § 24 lõigetes 6 ja 7 sätestatu tähenduses avaldatuks selle patenditaotluse avaldamise teadet sisaldava Eesti Patendilehe numbri ilmumise päeval. Nimetatud päevast alates arvatakse patenditaotluses sisalduv leiutis teabe hulka, mis patendiseaduse § 8 lõikes 2 sätestatu tähenduses määrab tehnika taseme. Samuti on nimetatud päev patenditaotluse avaldamise päevaks patendiseaduse § 18 lõikes 2 sätestatu tähenduses.
5. Patenditaotluse avaldamist käesoleva korra kohaselt ei loeta teabe avalikustamiseks patendiseaduse § 8 lõike 3 tähenduses.
II. Avaldatava patenditaotluse vormi- ja sisunõuded
6. Avaldatav patenditaotlus koosneb tiitellehest, leiutiskirjeldusest, patendinõudlusest ja joonisest või muust illustreerivast materjalist viimase olemasolul. PCT taotluse korral mõistetakse leiutiskirjelduse ja patendinõudluse all PCT taotluse nimetatud dokumentide eestikeelseid tõlkeid.
7. Tiitellehele kantakse järgmised andmed ja rekvisiidid, varustades need Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni (edaspidi WIPO) standardi ST. 9 kohase numberkoodiga (INID-kood), kui andme või rekvisiidi jaoks on selline kood kehtestatud:
7.1. riigi nimi – Eesti Vabariik;
7.2. riigi vapp – Eesti Vabariigi väike riigivapp;
7.3. patenditaotluse avaldanud asutuse nimetus – Patendiamet
7.4. dokumendi nimetus – patenditaotlus
7.5. dokumendi number – patenditaotluse number
7.6. leiutise nimetus
7.7. rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeks
7.8. leiutise autori ees- ja perekonnanimi ning aadress
7.9. patenditaotleja ees- ja perekonnanimi, tema elukoha või ettevõtte asukoha aadress ja riigi kood, juriidilise isiku korral nimi, asukoha aadress ja riigi kood
7.10. patendivoliniku korral tema ees- ja perekonnanimi ning aadress
7.11. ühise esindaja korral tema ees- ja perekonnanimi, juriidilisest isikust ühise esindaja korral nimi
7.12. patenditaotluse number
7.13. patenditaotluse esitamise kuupäev või rahvusvahelise patenditaotluse siseriiklikku faasi esitamise kuupäev
7.14. prioriteediandmed
7.15. varasema patenditaotluse, millest patenditaotlus on eraldatud, number ja esitamise kuupäev
7.16. varasema jätkatud patenditaotluse number ja esitamise kuupäev
7.17. varasema patenditaotluse, mis on esitatud leiutise olemust muutvate varasema patenditaotluse paranduste ja täienduste põhjal, number, paranduste ja täienduste esitamise kuupäev;
7.18. rahvusvahelise patenditaotluse number
7.19. rahvusvahelise patenditaotluse esitamise kuupäev
7.20. mikroorganismi tüve deponeerimise andmed
7.21. patenditaotluse avaldamise kuupäev
7.22. leiutise olemuse lühikokkuvõte eesti ja inglise keeles
7.23. joonis või muu illustreeriv materjal.
8. Andmed ja rekvisiidid paigutatakse tiitellehele järgmiselt:
8.1. tiitellehe päise vasakpoolsesse ossa trükitakse Eesti Vabariigi väike riigivapp, sellest paremale riigi nimi ning viimase alla avaldatud patenditaotluse välja andnud asutuse nimi;
8.2. tiitellehe päise parempoolsesse ossa trükitakse dokumendi number sellele eelneva Eesti Vabariigi kahetähelise koodiga EE ja sellele järgneva avaldatud patenditaotlust tähistava dokumendiliigi koodiga A. Dokumendi numbriks võetakse patenditaotluse numbri arvosa. (Patenditaotluse number koosneb suurtähest P ja sellele järgnevast üheksakohalisest arvust, mille esimesed neli kohta tähistavad aastaarvu, millal patenditaotlus esitati, ning järgnevad kohad järjekorranumbrit jooksval aastal esitatud patenditaotluste hulgas.);
8.3. dokumendi number koos sellele eelneva Eesti Vabariigi kahetähelise koodiga EE ja sellele järgneva avaldatud patenditaotlust tähistava dokumendiliigi koodiga A dubleeritakse vertikaalselt lehe vasaku veerise ülaossa ja lehe alumise veerise keskele. Lehe ülaveerisel paremal dubleeritakse dokumendi number vöötkoodina vastavalt WIPO standardile ST. 10/B;
8.4. päise alla vasakule trükitakse dokumendi nimetus;
8.5. päise parempoolses osas on rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeks, mille ees seisab tähis Int.Cl.:, millele on lisatud ülaindeksina rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni redaktsiooni tähistav number;
8.6. lehe keskosas vasakul on patenditaotluse numbri, patenditaotluse esitamise kuupäeva ja patenditaotluse avaldamise kuupäeva andmed;
8.7. lehe keskosas paremal on patenditaotleja ja leiutise autori andmed;
8.8. lehe keskosa täiendatakse teiste käesoleva korra punktis 7 toodud bibliograafiliste andmetega sõltuvalt patenditaotlusest;
8.9. lehe alaosas vasakul on leiutise nimetus ja leiutise olemuse lühikokkuvõte eesti ja inglise keeles;
8.10. lehe alaossa paremale paigutatakse joonise või muu illustreeriva materjali olemasolul selle üks või mitu kujutist, kui see on leiutise olemuse lühikokkuvõttest arusaamiseks vajalik.
9. Leiutiskirjelduse vormi ja sisu kohta kehtivad patenditaotluse dokumentide vormi- ja sisunõuete ning esitamise korra (edaspidi patenditaotluse esitamise kord) punkti 8 nõuded.
10. Patendinõudluse vormi ja sisu kohta kehtivad patenditaotluse esitamise korra punkti 9 nõuded.
11. Jooniste ja muu illustreeriva materjali vormi ja sisu kohta kehtivad patenditaotluse esitamise korra punkti 10 nõuded.
12. Leiutiskirjelduse, patendinõudluse ja jooniste või muu illustreeriva materjali kõigi lehtede ülaveerise parempoolsesse ossa kantakse sama dokumendi number koos sellele eelneva Eesti Vabariigi kahetähelise koodiga EE ja sellele järgneva dokumendiliigi koodiga A, mis on käesoleva korra punkti 8.2 kohaselt trükitud tiitellehele.
III. Patenditaotluse avaldamise tähtpäev
13. Patendiseaduse § 24 lõikes 2 sätestatu alusel avaldatakse menetluses olev patenditaotlus pärast 18 kuu möödumist patenditaotluse esitamise kuupäevast, prioriteedinõude korral aga prioriteedikuupäevast.
14. Patenditaotluse avaldamise tähtpäevaks on pärast käesoleva korra punktis 13 nimetatud 18 kuu möödumist esimese Eesti Patendilehe numbri ilmumise kuupäev. PCT taotluste korral on patenditaotluse avaldamise tähtpäevaks PCT taotluse siseriiklikus faasis menetlusse võtmise kuupäevale järgneva esimese Eesti Patendilehe numbri ilmumise kuupäev.
15. Patenditaotlus avaldatakse käesoleva korra punkti 14 kohaselt määratud tähtpäevast hiljem järgmistel juhtudel:
1) Eesti Patendilehe ilmumiseni on jäänud vähem kui 15 tööpäeva;
2) puudub mõni seda patenditaotlust iseloomustavatest käesoleva korra punktis 7 loetletud bibliograafilistest andmetest;
3) leiutiskirjeldus või patendinõudlus ei vasta patenditaotluse esitamise korra punktis 17.1 kehtestatud nõuetele;
4) joonis või muu illustreeriv materjal ei vasta patenditaotluse esitamise korra punktides 17.6.1 kuni 17.6.8, 17.6.15, 17.6.18 ja 17.6.19 kehtestatud nõuetele.
16. Kui vastavalt patendiseaduse § 24 lõikele 3 patenditaotleja nõuab patenditaotluse avaldamist enne patendiseaduse § 24 lõikes 2 ja sellele vastava käesoleva korra punktis 13 nimetatud 18 kuu möödumist, määratakse patenditaotluse avaldamise tähtpäevaks patenditaotleja nõude Patendiametisse saabumise kuupäevale järgneva esimese Eesti Patendilehe numbri ilmumise kuupäev tingimusel, et käesoleva korra punktis 15 loetletud tingimused on täidetud. Kui patenditaotleja on oma nõudes nimetanud patenditaotluse soovitava avaldamise kuupäeva, siis määratakse patenditaotluse avaldamise tähtpäevaks patenditaotleja nimetatud kuupäev juhul, kui see ühtib Eesti Patendilehe numbri ilmumise kuupäevaga, või patenditaotleja nimetatud kuupäevale järgneva esimese Eesti Patendilehe numbri ilmumise kuupäev juhul, kui soovitud kuupäev ei ühti Eesti Patendilehe numbri ilmumise kuupäevaga. Seejuures peavad käesoleva korra punktis 15 loetletud tingimused olema täidetud.
17. Käesoleva korra punkti 15 alusel ettenähtud patenditaotluse hilisema avaldamise korral määratakse avaldamise tähtpäevaks:
1) ülejärgmise Eesti Patendilehe numbri ilmumise päev, kui järgmise numbri ilmumiseni on jäänud vähem kui 15 tööpäeva;
2) käesoleva korra punkti 15 alapunktides 2 kuni 4 nimetatud puuduste korral järgmise Eesti Patendilehe numbri ilmumise päev pärast puuduste kõrvaldamise kontrollimise lõpetamist Patendiameti poolt, või kui Eesti Patendilehe järgmise numbri ilmumiseni on jäänud vähem kui 15 tööpäeva, siis ülejärgmise numbri ilmumise päev.
IV. Avaldatava patenditaotluse koostamine
18. Patenditaotlusi menetlev Patendiameti struktuuriüksus (edaspidi patenditaotlusi menetlev struktuuriüksus) määrab käesoleva korra punktis 7 loetletud bibliograafilistest andmetest seda patenditaotlust iseloomustavad bibliograafilised andmed ja koostab patenditaotleja esitatud dokumentidest avaldatava patenditaotluse leiutiskirjelduse, patendinõudluse ja leiutise olemuse lühikokkuvõtte eesti ja inglise keeles ning jooniste või muu illustreeriva materjali komplekti, kui viimased on esitatud dokumentide hulgas olemas. Jooniste või muu illustreeriva materjali olemasolu korral määratakse patenditaotleja soovi arvestades tiitellehel avaldatav kujutis.
19. Käesoleva korra punktis 18 nimetatud toimingute tegemisel lähtutakse patenditaotluse dokumentidest, mis olid jõus seisuga 15 tööpäeva enne patenditaotluse avaldamise tähtpäeva.
20. Kui käesoleva korra punktis 19 nimetatud ajahetkel jõus olnud leiutiskirjelduse või patendinõudluse redaktsioon või jooniste või muu illustreeriva materjali variant ei vasta käesoleva korra punkti 15 alapunktis 3 või 4 nimetatud nõuetele, koostatakse avaldatav leiutiskirjeldus või patendinõudlus nende nõuetele vastava varasema redaktsiooni, avaldatavad joonised või muu illustreeriv materjal aga nõuetele vastava varasema variandi alusel.
21. Juhul kui PCT taotluse siseriiklikku faasi esitamise päeval esitatakse mitu leiutiskirjelduse või patendinõudluse redaktsiooni (näiteks rahvusvahelisse faasi esitatud leiutiskirjelduse ja patendinõudluse, rahvusvahelise publikatsiooni ning Eesti Vabariigi siseriikliku faasi jaoks mõeldud redaktsiooni tõlked), koostatakse avaldatava patenditaotluse materjalide komplekt PCT taotluse dokumentide kõige hilisema redaktsiooni põhjal. Kui patenditaotleja ei ole selgitanud, milline redaktsioon on kõige hilisem, määrab Patendiamet avaldatava leiutiskirjelduse ja patendinõudluse redaktsiooni ning jooniste või muu illustreeriva materjali variandi oma äranägemisel, võttes arvesse esitatud dokumentide vastavust käesoleva korra punkti 15 alapunktides 3 ja 4 nimetatud nõuetele.
22. Vähemalt 10 tööpäeva enne Eesti Patendilehe järjekordse numbri ilmumist edastab patenditaotlusi menetlev struktuuriüksus Patendiameti ametlikke väljaandeid toimetavale struktuuriüksusele (edaspidi ametlikke väljaandeid toimetav struktuuriüksus) selles numbris avaldatavate patenditaotluste loetelu ning iga avaldatava patenditaotluse tiitellehele kantavad bibliograafilised andmed, leiutise olemuse lühikokkuvõtte eesti ja inglise keeles, leiutiskirjelduse, patendinõudluse ja olemasolevad joonised või muu illustreeriva materjali.
V. Avaldatava patenditaotluse vormistamine
23. Ametlikke väljaandeid toimetav struktuuriüksus korraldab tiitellehe trükkimise ja avaldatava patenditaotluse vormistamise.
24. Bibliograafilised andmed ja rekvisiidid paigutatakse tiitellehele käesoleva korra punktis 8 kehtestatud nõuete ja lisas toodud näidise kohaselt.
25. Kõik kirjad trükitakse tiitellehele musta trükivärviga, kasutades kirjatüüpi Times New Roman.
26. Kui tiitellehele on ette nähtud kanda joonis või muu illustreeriv materjal, võib selle mastaapi vajadusel vähendada ja kujutist 90° võrra pöörata. Kujutise juurde kuuluva tähise FIG koos numbriga võib ära jätta.
27. Leiutiskirjelduse, patendinõudluse ja jooniste või muu illustreeriva materjali kõikidelt lehtedelt kustutatakse kuupäevatempli jäljend ning igale lehele kantakse käesoleva korra punktis 12 kehtestatud nõuete kohaselt dokumendi number.
28. Ametlikke väljaandeid toimetav struktuuriüksus korraldab avaldatava patenditaotluse vajalikus koguses paljundamise.
29. Üks avaldatud patenditaotluse paljundatud eksemplaridest edastatakse patenditaotlusi menetlevale struktuuriüksusele hoidmiseks patenditaotluse menetluse toimikus. Nimetatud eksemplari loetakse avaldatud patenditaotluse originaaliks.
VI. Patenditaotluse avaldamine
30. Ametlikke väljaandeid toimetav struktuuriüksus korraldab patendiseaduse § 24 lõikes 6 ettenähtud patenditaotluse avaldamisest teatamiseks Eesti Patendilehes avaldatava teate koostamise. Teade koostatakse ja avaldatakse Eesti Patendilehe põhimääruses kehtestatu kohaselt.
31. Ametlikke väljaandeid toimetav struktuuriüksus edastab juriidilisele isikule, kellega riik on sõlminud vastava lepingu, vähemalt ühe eksemplari käesoleva korra punkti 28 kohaselt paljundatud patenditaotlusest vähemalt kolm tööpäeva enne selle avaldamise tähtpäeva.
32. Juriidiline isik, kellega riik on sõlminud vastava lepingu, avalikustab avaldatava patenditaotluse selle patenditaotluse avaldamise teadet sisaldava Eesti Patendilehe ilmumise päeval.
33. Juriidiline isik, kellega riik on sõlminud vastava lepingu, komplekteerib rahvusvahelisest patendiklassifikatsioonist lähtuvat avaldatud patenditaotluste süstemaatilist fondi.
34. Juriidiline isik, kellega riik on sõlminud vastava lepingu, võib komplekteerida ka avaldatud patenditaotluste numbrifondi.
VII. Avaldatud patenditaotluse levitamine
35. Avaldatud patenditaotluse levitamist ja vahetamist välisriikide patendiametitega korraldab juriidiline isik, kellega riik on sõlminud vastava lepingu.
VIII. Avaldatud patenditaotluse alaline säilitamine
36. Vähemalt üht avaldatud patenditaotluse eksemplari säilitatakse alaliselt juriidilise isiku juures, kellega riik on sõlminud vastava lepingu.
Lisa Patenditaotluse vorm


Loksa Gümnaasiumi põhimäärus – Riigi Teataja
Loksa Gümnaasiumi põhimäärus
Loksa Gümnaasiumi põhimäärus - sisukord
§ 14 Kooli arengukava
§ 16 Õpilaste õppekavaväline tegevus
§ 19 Õpilaste tunnustamine
§ 20 Õpilasesindus
§ 21 Vanemate õigused ja kohustused
§ 23 Õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavad isikud
§ 25 Eelarve. Rahastamine
RT IV, 23.11.2016, 1
Vastu võetud 17.11.2016 nr 17
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2, § 35 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 2 ja Loksa Linnavolikogu 25.06.2015 määruse nr 9 „Loksa linnavalitsuse hallatavate asutuste põhimääruste kehtestamise kord“ § 2 lõike 8 alusel.
Kooli nimi on Loksa Gümnaasium (edaspidi kool).
(1) Kool on Loksa Linnavalitsuse hallatav asutus.
(2) Kooli tegutsemise vorm on: põhikool ja gümnaasium, mis tegutsevad ühe asutusena.
(3) Koolis toimub statsionaarne ja erivajadusel mittestatsionaarne õpe.
(4) Kool juhindub oma tegevuses käesolevast põhimäärusest, Eesti Vabariigi haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, haridus- ja teadusministri määrustest ja otsustest, Loksa Linnavolikogu (edaspidi: linnavolikogu) määrustest ja otsustest, Loksa Linnavalitsuse (edaspidi: linnavalitsus) määrustest ja otsustest ning muudest kehtivatest õigusaktidest.
Kooli asukoht ja tegevuskoht on aadressil Tallinna tänav 47, postiindeks 74806, Loksa linn, Harju maakond.
(2) Koolis on eesti õppekeelega klassid ja vene õppekeelega klassid. Põhikooli klassides, kus õpe ei toimu eesti keeles, on eesti keele õpe 1. klassist alates kohustuslik. Gümnaasiumiastmes on õppekeeleks eesti keel.
(2) Koolis on põhihariduse omandamiseks põhikooliklassid 1.-9. klassini (hariduse É tase) ja üldkeskhariduse omandamiseks gümnaasiumiklassid 10.-12. klassini (hariduse ÉÉ tase).
1) luua õpilastele tingimused heatasemelise üldkeskhariduse omandamiseks, mis toetab nende kujunemist pidevalt arenevaks isiksuseks, kes on suuteline elama väärikalt, austama iseennast, oma perekonda, kaasinimesi ja loodust, Eestimaad, valima ning omandama talle sobivat elukutset, tegutsema loovalt ning kandma kodanikuvastutust;
2) pakkuda õpilaste arengut toetavat ja turvalist õpikeskkonda.
2) luua mitmekülgsed võimalused õppetööväliseks huvitegevuseks kooli juures;
5) väärtustada ja edasi arendada oma rahvust ja kultuuri;
6) luua tingimused õppeainete ja kultuuride lõimumiseks;
7) luua töötajatele tingimused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks, s.h jätkata õpetajate koolitamist töötamaks kakskeelses ja multikultuurses koolis;
8) teha õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel koostööd lapsevanematega, teiste koolide ja muude organisatsioonidega.
(3) Direktor kindlustab kooli tulemusliku ja häireteta töö ning kooli kodukorra täitmise, juhib õppe- ja kasvatustegevust koostöös õppenõukogu, kooli hoolekogu ja õpilasesindusega.
(4) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss, mille läbiviimise korra kehtestab ja konkursi kuulutab välja linnavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse linnavalitsus.
(5) Direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu linnapea või tema volitatud isik.
(6) Kooli direktor:
4) kutsub kokku lastevanemate üldkoosoleku vähemalt kaks korda aastas;
6) esitab linnavalitsusele kooli eelarve projekti;
10) esitab kooli tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente linnavalitsusele;
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, kooli pidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine. Hoolekogu täidab talle seadustes ja nende alusel pandud ülesandeid ning teeb linnavalitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(3) Kooli hoolekogu koosseisu kuulub kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab põhikooli ja teine gümnaasiumi õpetajaid, kaks õpilaste esindajat, kooli pidaja esindaja ja kuus vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajat.
5) arutab läbi ja avaldab arvamust kooli ja õpilaskodu kodukorra ja nende muudatuste kohta;
6) arutab läbi ja kehtestab direktori ettepanekul õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks konkursi läbiviimise korra;
(2) Õppenõukogu liikmeteks on kooli direktor, õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid ning teised õppe- ja kasvatusalal töötavad isikud. Õppenõukogu tegevusse kaasatakse õpilasesinduse määratud õpilaste esindaja.
(1) Õpingute alusdokumendiks on riikliku õppekava alusel koostatud kooli õppekava (edaspidi: KÕK).
(2) KÕK on kooli arengukava osa.
(3) KÕK sisaldab õppekava üldosa ning õppeainete õpetamiseks aine ja töökava.
(5) Valikainete valikul arvestab kool kooli õppesuundi, õpilaste, lapsevanemate ja õpetajate ettepanekuid ning oma võimalusi.
§ 14. Kooli arengukava
Koolil järjepideva arengu tagamiseks koostatakse kooli arengukava. Arengukava koostatakse vähemalt kolmeks aastaks. Arengukavas määratakse:
1) kooliarenduse põhisuunad ja –valdkonnad, sealhulgas turvalisuse tagamine koolis;
(2) KÕK täitmise tagamiseks ja teostamiseks kasutatakse õpikuid, töövihikuid, tööraamatuid, teatmeteoseid, atlaseid ning muid õppevahendeid ja materjale.
(3) Klassitunnistus on dokument, mille kaudu kool teavitab õpilast ja tema vanemaid õpilase õppeedukusest ja käitumisest.
(4) Hindamise alused on riiklikus õppekavas ja hindamise korraldus kooli õppekavas.
(5) Klassi ja põhikooli ning gümnaasiumi lõpetamine, eksamite läbiviimine toimub haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
(6) Koolivaheaegadena kohaldatakse haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud koolivaheaegu.
(7) Õppeaasta algab 1. septembril. Õppeaasta pikkus on 175 õppepäeva ehk 35 õppenädalat, kus ühes õppenädalas on viis õppepäeva. Lõpuklassis on õppeveerandites kokku vähemalt 185 õppepäeva.
(8) Õppetunni pikkus on 45 minutit, vahetunni pikkus vähemalt 10 minutit, söögivahetunni pikkus minimaalselt 20 minutit.
(9) Õppetundide arv ja nende järjekord õppepäevas määratakse kindlaks tunniplaaniga. Õpilaste nädalakoormus on määratud kooli õppekavaga.
(10) Kooli vastuvõtt toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ja selle alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määruse ning kooli pidaja kehtestatud vastuvõtu tingimuste ja korra kohaselt.
(11) Koolist väljaarvamine toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, selle alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määruses ning kooli kodukorras sätestatud tingimustel ja korras.
(12) Kooli lõpetamine toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning põhikooli ja gümnaasiumi riiklikus õppekavas sätestatu kohaselt.
(13) Koolil on raamatukogu, videosaal, arvutiklass.
(14) Raamatukogu põhiülesanne on toetada trükiste, audiovisuaalsete ja muude infokandjate säilitamise ja kättesaadavaks tegemise kaudu kooli õppekava järgset õpet, arendada õpilaste iseseisva õpitöö ja teabe hankimise oskust ning lugemishuvi.
(15) Kooli direktor võib linnavalitsuse nõusolekul moodustada vastavalt vajadusele koolis ettevalmistusrühmi koolieelikutele alushariduse omandamise võimaldamiseks, pikapäeva- ja parandusõpperühmi.
(16) Kooli ja kodu koostöö korraldamiseks kutsub kooli juhtkond vähemalt üks kord õppeaastas kokku lastevanemate üldkoosoleku ja klassijuhatajad vähemalt kaks korda õppeaastas klassikoosoleku.
(17) Koolis tegutsevad põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 51 lõike 1 punktides 1, 10 ja 12 sätestatud hariduslike erivajadustega klassid ja rühmad. Vajadusel võib direktor moodustada ka teisi põhimääruses sätestamata hariduslike erivajadustega klasse ja rühmi.
§ 16. Õpilaste õppekavaväline tegevus
(1) Kool korraldab õppekavavälise tegevusena tegevust pikapäevarühmas, ringides, stuudios ning üritusi, väljasõite.
4) luua koolis ühinguid, klubisid, stuudioid, ringe ning osaleda nende töös arvestades õigusaktides sätestatut;
5) võtta osa kõigist klassivälistest õpilasüritustest, mis on ette nähtud kooli päevakavas;
7) teha ettepanekuid kooli direktorile ja teistele õpetajatele õppe- ja kasvatustöö korraldamise osas;
8) moodustada koolis õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda koolisisestes suhetes;
10) saada koolist teavet koolikorralduse ja õpilaste õiguste kohta.
§ 19. Õpilaste tunnustamine
§ 20. Õpilasesindus
(1) Õpilasesindus on õpilaskonda esindav organ.
(2) Õpilasesindusel on oma põhimäärus, milles sätestatakse õpilaskonna esindus- ja täitevorganite moodustamise kord, nende õigused, kohustused ja vastutus ning töökord.
(3) Õpilasesinduse põhimääruse võtab vastu ja seda muudab õpilaskond lihthäälteenamusega õpilaste üldkoosolekul.
(4) Üldkoosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle 2/3 õpilaskonnast.
(5) Õpilasesinduse põhimäärus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle 1/2 koosolekul osalejatest.
(7) Õpilasesindus valitakse õpilasesinduse põhimääruses sätestatud korras.
(8) Õpilasesindus valitakse esimest korda õpilaskonna üldkoosolekul, mille toimumise aja ja koha teatab kooli direktor vähemalt kaks nädalat ette, teavitades sellest õpilasi kooli infotahvlil või muul õpilastele kõige enam kättesaadaval viisil. Koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt 1/2 õpilaskonnast.
§ 21. Vanemate õigused ja kohustused
2) teha ettepanekuid koolielu korraldamise parandamiseks;
3) tutvuda kooli õppekava, tegevus- ja päevakavaga;
5) õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral pöörduda kooli direktori, hoolekogu, linnavalitsuse või kooli üleriikliku järelvalvet teostava ametiisiku poole.
4) tegema koostööd kooliga seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras;
(2) Koolitöötajate koosseisu kinnitab ja selles teeb muudatused kooli direktor käskkirjaga, kooskõlastades kinnitatava koosseisu linnavalitsusega.
(3) Koolitöötajate koosseisu kavandamisel lähtub direktor linnavolikogu poolt kinnitatud kooli eelarvest ja tagab, et õppekava oleks täidetud ja õigusaktides nõutud teenused osutatud.
(4) Eelarve muutmist eeldava koolitöötajate koosseisu muutmise vajaduse tekkimisel eelarveaasta jooksul esitab kooli direktor eelarve muutmise taotluse koos seletuskirjaga vähemalt kaks kuud enne tähtpäeva, millal on vaja muudatust rakendada, näidates koolitöötajate koosseisu muutmisel ära vahendid, millest kaetakse täiendav personalikulu.
(6) Koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks käesoleva põhimääruse, tööandja kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.
(7) Tööandja poolt kehtestatud töökorralduse reeglid ja ametijuhendid kinnitab direktor.
§ 23. Õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavad isikud
(3) Õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavad isikute põhiülesanne on toetada iga õpilase arengut ning aidata õpilasel kujundada huvi- ja võimetekohast õpiteed.
(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad talle kooli pidaja poolt sihtotstarbeliselt kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Kool kasutab ning valdab tema valduses ja kasutuses olevat vara vastavalt õigusaktidele.
(3) Kooli õpilased ja töötajad kasutavad kooli vara töö- ja õppeotstarbel tasuta, teised linnaelanikud kokkuleppel direktoriga.
§ 25. Eelarve. Rahastamine
(1) Koolil on oma eelarve, mille kiidavad heaks kooli hoolekogu ja linnavalitsus ning kinnitab linnavolikogu.
(2) Kooli eelarve on koostatud ja kasutatakse vastavalt linna eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise korrale.
(3) Kooli rahastatakse riigieelarvest, kooli pidaja eelarvest, laekumistest sihtasutustelt, annetustest, põhimääruses sätestatud õppekavavälistest tegevustest ja muudest õppekavavälistest tasulistest teenustest, täiskasvanute koolitusest, õppematerjalide kirjastamisest, kooli kasutuses olevate esemete üürimisest ja rentimisest, võistluste ja kontsertide korraldamisest.
(4) Õppekavavälises tegevuses osalemise eest võetava tasu määrad ja põhitegevusega seotud tasuliste teenuste hinnad kehtestab direktor, esitades need enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule ning kooskõlastamiseks linnavalitsusele.
(5) Kooli raamatupidamine toimub tsentraliseeritult linnavalitsuses.
(1) Kool korraldab oma asjaajamist õigusaktidega kehtestatud nõuete ja kooli asjaajamiskorra kohaselt.
(2) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelu ja vormid ning nende täitmise kord on kehtestatud haridus- ja teadusministri määrusega.
(4) Kooli õppe- ja kasvatustöö korralduse, juhtimise ning taseme üle teostatakse riikliku järelvalvet, majandus- ja finantstegevuse üle teostatakse kontrolli vastavalt kehtivale seadusandlusele.
(5) Kool teavitab linnavalitsust järelvalveorganite poolt tehtud ettekirjutustest.
(1) Kooli ümberkorraldamise, ümberkujundamise tagab ning kooli tegevuse lõpetab linnavalitsus linnavolikogu otsuste alusel, vastavuses Eesti Vabariigi haldusterritooriumil kehtivate seadustega.
(2) Kooli ümberkorraldamisest, ümberkujundamisest või tegevuse lõpetamisest teavitatakse kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanemat, kooli, lapsevanemaid (eestkostjat, hooldajat), õpilasi ja õpilaste elukohajärgseid valla- ja linnavalitsusi vähemalt viis kuud enne õppeaasta algust.
(3) Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine või tegevuse lõpetamine toimub ainult pärast õppeperioodi lõppu.
(1) Loksa Linnavolikogu 27.01.2011 määrus nr 2 „Loksa Gümnaasiumi põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Määrus kolmandal päeval peale Riigi Teatajas avaldamist.


Elva Vallavalitsuse hankekord – Riigi Teataja
Elva Vallavalitsuse hankekord
Elva Vallavalitsuse hankekord - sisukord
§ 3 Hanke- ja tööplaan
§ 5 Läbirääkimiste pidamine
§ 6 Huvide konflikti ennetamine riigihangete läbiviimisel
§ 7 Riigihanke korraldamine
§ 8 Alla lihthanke piirmäära riigihangete korraldamine
§ 9 Sotsiaal- ja eriteenuste hangete korraldamine
§ 10 Sisetehing ja hankijatevaheline koostöö
RT IV, 05.12.2018, 82
Vastu võetud 28.08.2018 nr 6
RT IV, 04.09.2018, 20
jõustumine 07.09.2018
27.11.2018 RT IV, 05.12.2018, 28 08.12.2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 2, Elva vallavara valitsemise korra § 8 lg 2, riigihangete seaduse § 9 lg 4 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse Elva valla hankekord (edaspidi hankekord), mille eesmärk on reguleerida riigihangete korraldamist Elva valla ametiasutuses (edaspidi ametiasutus) ja tema hallatavates asutustes.
1) riigihanke planeerimise, sealhulgas iga-aastase hanke- ja tööplaani koostamise ja kinnitamise kord ning tähtaeg;
2) riigihanke eest vastutava isiku ja hankelepingu täitmise eest vastutava isiku määramine;
3) alla lihthanke piirmäära jäävate asjade ostmise ning teenuste ja ehitustööde tellimise kord;
4) sotsiaal- ja eriteenuste, sealhulgas maksumusega alla sotsiaal- ja eriteenuste riigihanke piirmäära, tellimise kord;
5) meetmed huvide konflikti ennetamiseks, tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks riigihankel.
(1) Riigihanke korraldamise otsustab vastavalt Elva vallavara valitsemise korra paragrahvis 8 sätestatule:
1) Vallavanem või hallatava asutuse juht hankelepingu eeldatava maksumusega kuni 5000 eurot (käibemaksuta) asjade ostmisel, teenuste tellimisel ja ehitustööde tellimisel hankelepingu eeldatava maksumusega kuni 15 000 eurot (käibemaksuta) kui rahalised vahendid on ette nähtud jooksva aasta eelarves;
2) Vallavalitsus, kui hankelepingu eeldatav maksumus ületab punktis 1 sätestatud maksumuse ja hankelepingu sõlmimiseks on rahalised vahendid ette nähtud jooksva aasta eelarves või eelarvestrateegias;
3) Vallavolikogu käesoleva lõike punktis 1 ja 2 sätestamata juhtudel.
(2) Riigihanke korraldamisel tuleb, sõltumata hankelepingu maksumusest, tagada valla rahaliste vahendite läbipaistev, otstarbekas ja säästlik kasutamine, hanke kontrollitavus, isikute võrdne kohtlemine ning olemasolevate konkurentsitingimuste efektiivne ärakasutamine riigihangete seaduses sätestatud (edaspidi RHS) üldpõhimõtete kohaselt.
(3) Kõik hankekorras sisalduvad maksumused ja tasud arvestatakse käibemaksuta.
(4) Riigihangete ettevalmistamisel, läbiviimisel ja riigihangetest tulenevate lepingute sõlmimisel lähtutakse RHS-st ning käesolevast hankekorrast.
(5) Juhul kui rahastaja on sihtrahastatavate projektide puhul kehtestanud asjade ostmisele või teenuste või ehitustööde tellimisele erireeglid, juhindutakse lisaks RHS-s ja määruses sätestatule ka neist.
(6) Hankeleping sõlmitakse kirjalikus vormis, kui hankelepingu maksumus (käibemaksuta) asjade ja teenuste ning ehitustööde korral on vähemalt 5000 eurot.
(7) Suulise hankelepingu sõlmimisel dokumenteeritakse tahteavalduste vahetamine kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(8) Sõltumata maksumusest tuleb hankeleping sõlmida kirjalikult, kui poolte ühesuguse arusaama tagamiseks on oluline lepingutingimustes eelnevalt kirjalikult kokku leppida.
§ 3. Hanke- ja tööplaan
(1) Hangete sujuva korraldamise ja planeerimise eesmärgil kinnitab vallavalitsus korraldusega jooksva aasta hankeplaani hiljemalt kahe kuu jooksul arvates eelarve vastuvõtmisest.
(2) Hankeplaani koostamiseks esitavad hallatavad asutused ja vallavalitsuse struktuuriüksused (edaspidi struktuuriüksus) ühe kuu jooksul arvates valla eelarve vastuvõtmisest kantseleile andmed eelarveaastal planeeritavate ning funktsionaalselt koos toimivate või sama eesmärgi saavutamiseks vajalike hangete kohta, mille eeldatav maksumus on asjade ostmise ja teenuste (sealhulgas sotsiaal-, eriteenused ja ideekonkursside) tellimise korral vähemalt 5000 eurot ja ehitustööde tellimise korral vähemalt 15 000 eurot.
(3) Hankeplaani kantakse riigihanked, mille eeldatav maksumus on:
1) asjade ja teenuste korral vähemalt 30 000 eurot;
2) teenuste kontsessiooni korral vähemalt 60 000 eurot;
3) eriteenuste korral vähemalt 60 000 eurot;
4) ehitustööde (sealhulgas ehitustööde kontsessiooni) korral vähemalt 60 000 eurot;
5) ideekonkursi korral vähemalt 60 000 eurot;
6) sotsiaalteenuste (sealhulgas sotsiaalteenuste kontsessiooni) korral vähemalt 60 000 eurot.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud hanked, mida ei kanta hankeplaani, kantakse tööplaani. Tööplaani kinnitab vallavalitsus korraldusega.
(5) Hanke- ja tööplaanis näidatakse ära vähemalt hanke nimi, lühikirjeldus, hankeliik ja menetluse liik, hanke eest vastutav isik, ajakava.
(6) Hanke- või tööplaani muutmiseks või täiendamiseks esitatakse taotlus kantseleile. Muudatused kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega.
(7) Hanke- või tööplaani kantud riigihanked on saanud vallavalitsuse loa vastava riigihanke korraldamiseks.
(8) Hankeplaani ja selle muudatused avaldab kantselei valla veebilehel. Tööplaan ja selle muudatused tehakse kättesaadavaks valla dokumendiregistris.
(1) Riigihanke eest vastutav isik (edaspidi vastutav isik) on isik, kellele on antud ülesandeks asja ostmine, teenuse (sealhulgas teenusekontsessiooni), ideelahenduse või ehitustöö (sealhulgas ehituskontsessiooni) tellimine.
(2) Vastutav isik määratakse hankeplaanis või tööplaanis.
(3) Enne hankemenetluse alustamist peab vastutav isik veenduma, kas kavandatav hange on olemas vastava aasta hankeplaanis või tööplaanis. Juhul kui hanget eelnevalt nimetatud plaanides kajastatud ei ole, peab vastutav isik veenduma eelarvevahendite olemasolus ja tegema ettepaneku muudatuste sisseviimiseks.
(4) Vastutav isik vastutab hanke korrektse läbiviimise eest vastavalt RHS-le ja käesolevale hankekorrale, sealhulgas hangete korrektse dokumenteerimise eest. Dokumentide riigihangete registrile esitamisel lähtutakse Rahandusministeeriumi koostatud riigihangete registri kasutusjuhendist.
§ 5. Läbirääkimiste pidamine
(1) Läbirääkimiste pidamine on lubatud kui riigihangete seadus võimaldab läbirääkimiste pidamist ning selline võimalus on ette nähtud hanke alusdokumentides, seejuures tuleb lähtuda pakkujate võrdse kohtlemise põhimõttest.
(2) Alla lihthanke piirmäära jäävate hangete korraldamisel on lubatud pidada läbirääkimisi piiranguteta igal ajal.
(3) Sotsiaal- ja eriteenuste hangete korraldamisel alla riigihanke piirmäära on lubatud läbirääkimisi pidada piiranguteta igal ajal.
§ 6. Huvide konflikti ennetamine riigihangete läbiviimisel
(1) Hanke läbiviimisel ja otsuste tegemisel osalenud isik on ametiisik korruptsioonivastase seaduse mõistes.
(2) Juhul kui hanke eest vastutav isik või muu isik, kes võib mõjutada hanke tulemust, omab otseselt või kaudselt finantsalaseid, majanduslikke või muid isiklikke huvisid, mida võib käsitada tema erapooletust ja sõltumatust kahjustavatena, on tegemist huvide konfliktiga ja isikul on keelatud selliste toimingute ja otsuste tegemine.
(3) Vastav isik või muu isik peab viivitamatult huvide konflikti ilmnemisel hoiduma konkreetse hankega seoses edaspidisest tegevusest ning teavitama vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis enda vahetut juhti, kes määrab uue vastutava isiku.
§ 7. Riigihanke korraldamine
(1) Käesolev paragrahv reguleerib riigihangete korraldamist, mille eeldatav maksumus on võrdne lihthanke piirmääraga või ületab seda.
(2) Riigihanke korraldajaks on ametiasutus.
(3) Ametiasutus korraldab hankeid oma struktuuriüksuste kaudu.
(4) Riigihanked, mille eeldatav maksumus on võrdne lihthanke piirmääraga või ületab seda, menetletakse e-menetlusena riigihangete e-keskkonnas. Riigihangete e-keskkonnas koostatavaid dokumente ametiasutuse dokumendiregistris täiendavalt ei registreerita.
(5) Riigihanke alusdokumendid koostab struktuuriüksus või hallatav asutus. Alusdokumentide tehnilise kirjelduse koostamisse võib kaasata vastava ala spetsialiste või eksperte.
(6) Riigihanke alusdokumendid kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega.
(7) Riigihanke ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks võib moodustada 3-liikmelise alalise või ajutise komisjoni.
(8) Riigihanke hankemenetluse otsused kinnitab vastutava isiku või riigihanke komisjoni ettepanekul vallavalitsus korraldusega.
(9) Riigihanke hankelepingu sõlmimise ja lepingu täitmise eest vastutava isiku määramise otsustab vallavalitsus korraldusega.
§ 8. Alla lihthanke piirmäära riigihangete korraldamine
(1) Alla lihthanke piirmäära riigihangete korraldajaks on struktuuriüksus või hallatav asutus.
(2) Alla lihthanke piirmäära jäävate asjade ostmisel ja teenuste ning ehitustööde tellimisel valib hanke korraldaja riigihanke korraldamise üldpõhimõtteid arvestades ning lähtuvalt hanke objektist sobivaima menetluse.
(3) Konkurentsi olemasolu korral tuleb tagada erinevate pakkumuste võrdlemise teel parima võimaliku hinna ja kvaliteedi suhe.
(4) Ettepanek pakkumuse esitamiseks tuleb teha võimalusel vähemalt kolmele isikule taasesitamist võimaldavas vormis. Ettepaneku tegemiseks tuleb reeglina koostada tehniline kirjeldus ning selgitada pakkumuste hindamise kriteeriumeid. Pakkumuse hindamise kriteeriumeid ei tule selgitada, kui ettepanek tehakse ühele isikule.
(5) Ostmine või tellimine võib olla vormistatud ka hinnapäringuna. Ettepanek ja esitatud pakkumused peavad olema registreeritud asutuse dokumendiregistris.
(6) Konkurentsi olemasolu korral avaldab hanke korraldaja oma veebilehel hanketeate vähemalt 2 tööpäeva enne pakkumuse esitamise tähtpäeva asjade ja teenuste ostmise puhul ning vähemalt 5 tööpäeva enne pakkumuste esitamise tähtpäeva ehitustööde puhul.
(7) Hanketeade peab sisaldama vähemalt:
1) tehnilist kirjeldust;
2) hindamiskriteeriume;
3) pakkumuste esitamise tähtaega;
4) hanke korraldaja kontaktandmeid.
(8) Pakkumuse esitamiseks võib teha ettepaneku ühele isikule ja hanketeadet ei pea avaldama, kui:
1) hanke maksumus on alla 3000 euro asjade ja teenuste korral;
2) hanke maksumus on alla 10 000 euro ehitustööde (sh remonditööd) korral.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 8 sätestatud juhul saadud pakkumuses esitatud asjade, teenuste või ehitustööde hind peab olema mõistlik ja põhjendatud.
(10) Struktuuriüksuse või hallatava asutuse juht
1) Kooskõlastab hanke tulemused vastava valdkonna abivallavanemaga kui hanke maksumus on suurem kui käesoleva paragrahvi lõikes 8 sätestatud maksumus;
2) sõlmib hankelepingu ja määrab lepingu täitmise eest vastutava isiku.
(11) Alla lihthanke piirmäära jäävad hanked dokumenteeritakse dokumendihaldussüsteemis, välja arvatud teenuste ja ehitustööde tellimine ning asjade ostmine maksumusega alla 1000 euro.
[RT IV, 05.12.2018, 28 - jõust. 08.12.2018]
§ 9. Sotsiaal- ja eriteenuste hangete korraldamine
(1) Sotsiaal- ja eriteenuste erimenetlus on riigihange, mis korraldatakse direktiivi 2014/24/EL XIV lisas nimetatud sotsiaal- või eriteenuste tellimiseks.
(2) Sotsiaal- ja eriteenuste korraldajaks on struktuuriüksus või hallatav asutus.
(3) Sotsiaal- ja eriteenuste erimenetluse läbiviimisel on hankija kohustatud järgima RHS §-s 3 toodud riigihanke korraldamise üldpõhimõtteid, võttes arvesse sotsiaal- ja eriteenuste eripärasid. Hankija võib arvesse võtta teenuste kvaliteedi, katkematuse, ligipääsetavuse, taskukohasuse, kättesaadavuse ja terviklikkuse tagamise kaalutlusi, erinevate kasutajagruppide, sh ebasoodsas olukorras olevate isikute erivajadusi.
(4) Sotsiaal- ja eriteenuste tellimisel, mille hankelepingu eeldatav maksumus on võrdne riigihanke piirmääraga või ületab seda, menetletakse vastavalt RHS-s sätestatule ja arvestades käesoleva korra erisusi. Käesoleva lõike riigihankeid menetletakse e-menetlusena riigihangete e-keskkonnas. Riigihangete e-keskkonnas koostatavaid dokumente ametiasutuse dokumendiregistris täiendavalt ei registreerita.
(5) Sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimisel alla riigihanke piirmäära, tuleb konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamine. Selleks tehakse taasesitamist võimaldavas vormis ettepanek pakkumuse esitamiseks vähemalt kahele isikule.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud hankelepingute sõlmimiseks võib teha taasesitamist võimaldavas vormis ettepaneku pakkumuse esitamiseks ühele isikule:
1) kui teenuse osutamisel puudub konkurents ning võimalused ettepaneku tegemiseks kahele isikule või;
2) tuleneb vajadus käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud põhjustel või;
3) sotsiaalteenuse hankelepingu eeldatav maksumus on alla 30 000 euro või;
4) eriteenuse hankelepingu eeldatav maksumus on alla 10 000 euro.
(7) Käesolevas paragrahvi lõikes 6 sätestatud korras saadud pakkumuses esitatud teenuste hind peab olema mõistlik ning põhjendatud.
(8) Ettepaneku tegemiseks tuleb reeglina koostada soovitavate teenuste tellimiseks alusdokumendid (tehniline kirjeldus ning selgitada pakkumuste hindamise kriteeriume). Pakkumuse hindamise kriteeriumeid ei tule selgitada, kui ettepanek tehakse ühele isikule.
(9) Sotsiaal- ja eriteenuste tellimisel kinnitab hanke alusdokumendid, tulemused ja otsustab hankelepingu sõlmimise:
1) Vallavalitsus korraldusega, kui hankelepingu eeldav maksumus on 30 000 eurot või rohkem sotsiaalteenuse korral ja 10 000 eurot või rohkem eriteenuse korral;
2) struktuuriüksuse või hallatava asutuse juht, kes kooskõlastab dokumendid vastava valdkonna abivallavanemaga, kui hankelepingu eeldatav maksumus on väiksem punktis 1 sätestatud määrast, kuid suurem kui 3000 eurot;
3) struktuuriüksuse juht või hallatava asutuse juht käesoleva lõike punktides 1 ja 2 sätestamata juhtudel.
(10) Alla lihthanke piirmäära jäävad sotsiaal- ja eriteenuste hanked dokumenteeritakse dokumendihaldussüsteemis, välja arvatud teenuste ostmine maksumusega alla 1000 euro.
§ 10. Sisetehing ja hankijatevaheline koostöö
(1) Sisetehingut või hankijatevahelist koostööd võib teha RHS sätestatud juhtudel.
(2) Sisetehingu ja hankijatevahelise koostöö raames sõlmitava hankelepingu sõlmimine otsustatakse vastavalt käesoleva hankekorra paragrahvi 2 lõikele 1.
(1) Hankeplaan ja tööplaan koostatakse alates 2019. aasta eelarveaastast.


text:
 Ka samasoolistel paaridel on õigus perekonnaelu kaitsele | Riigikohus
Ka samasoolistel paaridel on õigus perekonnaelu kaitsele
Riigikohus selgitas tänases lahendis kohtu pädevust esialgse õiguskaitse kohaldamisel elamisloa vaidlustes. Seadus ei keela elamisloa andmist käimasoleva kohtuvaidluse ajaks abikaasa juurde elama asumiseks muuhulgas siis, kui tegemist on samasooliste isikute poolt välismaal sõlmitud abieluga.
Esialgne õiguskaitse on ajutine abinõu, mida kohus kohaldab kaebaja õiguste kaitsmiseks enne põhiasjas peetava kohtuvaidluse lõppu, s.o kohtumenetluse ajaks. Käesolevas asjas vaieldi selle üle, kas Tallinna Ringkonnakohus kohaldas õigesti esialgset õiguskaitset. Ringkonnakohus kohustas Politsei- ja Piirivalveametit (PPA) andma kaebajale ajutise elamisloa abikaasa juurde elama asumiseks käimasoleva kohtumenetluse lõpuni ja elamisloataotluse võimaliku uue menetlemise ajaks. Kaebajate abielu on sõlmitud välisriigis, mõlemad abikaasad on naisterahvad.
Riigikohtu halduskolleegium rõhutas esmalt, et põhiseadusest ei tulene samasooliste isikute õigust sõlmida abielu Eestis. Küll aga laieneb samasoolistele paaridele põhiseaduses sätestatud perekonnaelu kaitse, samuti diskrimineerimise keeld. Perekonnaelu kaitset riigi sekkumise eest ei ole põhiseaduse tekstis seatud sõltuvusse perekonnaliikmete soost ega seksuaalsest sättumusest. Ka ei ole samasooliste isikute kooselu Eestis seadusega keelatud ega karistatav. Et nii eri- kui samasooliste paaride perekonnaelu kuulub Euroopa inimõiguste konventsiooni kaitsealasse, on elamisloa asjades leidnud ka Euroopa Inimõiguste Kohus. Riigil on õigus keelata välismaalasel elada Eestis perekonnaliikme juures, seda aga ainult siis, kui keelamiseks on mõjuv põhjus.
Halduskohtumenetluse seadustiku kohaselt võib kohus rakendada esialgset õiguskaitset, kui isiku õiguste hilisem kaitse ei oleks tõhus. Seejuures ei tohi kohtule esitatud kaebus olla ilmselgelt põhjendamatu. Kohus võib esialgse õiguskaitse korras muuhulgas kohustada haldusasutust andma ajutiselt välja vaidlusaluseid lube. Kolleegiumi hinnangul oli esialgse õiguskaitse korras kaebajale tähtajalise elamisloa andmine abikaasa juurde elama asumiseks põhjendatud. Keeld elada poolelioleva kohtumenetluse ajal Eestis, sekkub intensiivselt perekonnaellu. Samas ei riku kaebaja ajutine elamine Eestis kellegi õigusi ega avalikku huvi.
Samuti ei too praeguses asjas esialgse õiguskaitse kohaldamine kaasa ilmselgelt õigusvastast olukorda. Perekonnaseadus välistab küll samasoolistel isikutel Eestis abielu sõlmimise, kuid see keeld ei välista mujal maailmas sõlmitud abielude tunnustamist. Seadus nõuab, et üldjuhul tuleb abikaasade elukohariigi seadusele vastav välismaa abielu lugeda kehtivaks ka Eestis. Kehtetuks võib niisuguse abielu lugeda vaid siis, kui abielu on ilmselges vastuolus Eesti õiguse oluliste põhimõtetega. Kolleegiumi esialgsel hinnangul on õiguslikult vaieldav, kas samasooliste isikute välismaise abielu kehtivaks lugemine rikuks Eesti õiguse olulisi põhimõtteid. Seadus ei anna sellele küsimusele selget ega ainuvõimalikku vastust. Lõplik vastus tuleb kohtul anda põhivaidluse lahendamisel. Ringkonnakohus ei ole põhivaidlust veel lahendanud.
Küll aga ei nõustunud Riigikohus ringkonnakohtu poolt määratud õiguskaitse ajalise kestusega, märkides, et kohus saab määrata õiguskaitse vaid kohtumenetluse ajaks, mitte elamisloa võimaliku uue menetluse ajaks. Ringkonnakohtu kohaldatud esialgne õiguskaitse ulatus aga kohtumenetluse ajast kaugemale. Riigikohus tühistas selles osas ringkonnakohtu lahendi, muus osas jättis aga otsuse muutmata.
OTSUS 3-3-1-19-17

matches: Riigikohus Riigikohus kohus kohus Kohus Riigikohus kohus Riigikohus


Eesti Haigekassa ravimite loetelu koostamise ja muutmise kord ning loetelu kehtestamise kriteeriumide sisu ja kriteeriumidele vastavuse hindajad ning ravimikomisjoni moodustamine ja töökord – Riigi Teataja
Eesti Haigekassa ravimite loetelu koostamise ja muutmise kord ning loetelu kehtestamise kriteeriumide sisu ja kriteeriumidele vastavuse hindajad ning ravimikomisjoni moodustamine ja töökord
Eesti Haigekassa ravimite loetelu koostamise ja muutmise kord ning loetelu kehtestamise kriteeriumide sisu ja kriteeriumidele vastavuse hindajad ning ravimikomisjoni moodustamine ja töökord - sisukord
§ 2 Ravimite loetelu koostamise ja muutmise loetelu menetlus
§ 9 Taotluse muutmine ja tagasivõtmine
2 Ravimiameti ja haigekassa arvamus
§ 10 Ravimiameti arvamus
§ 11 Ravimiameti arvamuse kriteeriumid
§ 12 Haigekassa arvamus
§ 13 Haigekassa arvamuse kriteeriumid
3 Ravimikomisjoni moodustamine ja töökord ning taotluse menetlus ravimikomisjonis
§ 14 Ravimikomisjon
§ 15 Komisjoni töökord
§ 16 Komisjoni koosolek
§ 17 Arvamuse ja vastuväidete esitamine
§ 18 Komisjoni koosolekule kutsumine ja ilmumine
§ 19 Komisjoni arvamus
§ 20 Taotluse lahendamine
§ 23 Sätete kohaldamine
§ 24 Taotluse lahendamine
§ 25 Taotluse menetlemine komisjonis
§ 26 Taotluse esitamine ja nõuded taotlusele
§ 27 Toimingud taotluse saamisel
§ 28 Haigekassa, Ravimiameti ja ravimitootja arvamus
RT I, 23.12.2017, 21
Määrus kehtestatakse ravikindlustuse seaduse § 43 lõike 3 alusel ning kooskõlas nimetatud seaduse § 43 lõikega 31.
Käesoleva määrusega kehtestatakse Eesti Haigekassa ravimite loetelu (edaspidi ravimite loetelu) koostamise ja muutmise kord ning ravikindlustuse seaduse § 43 lõikes 2 sätestatud kriteeriumide täpsem sisu ja kriteeriumidele vastavuse hindajad ning ravimikomisjoni moodustamine ja töökord.
§ 2. Ravimite loetelu koostamise ja muutmise loetelu menetlus
Käesolevas määruses reguleeritud haldusmenetluse viib läbi Eesti Haigekassa (edaspidi haigekassa) arvestades haldusmenetluse seaduse sätteid. Haigekassa moodustab nimetatud menetluse läbi viimiseks käesolevas määruses sätestatud korras erialakomisjoni (edaspidi ravimikomisjon).
(1) Käesoleva määruse 2. peatükki kohaldatakse juhtudel, kui taotletakse:
2) ravimite loetellu kantud ravimi soodustuse protsendi muutmist;
(2) Käesoleva määruse 3. peatükki kohaldatakse juhtudel, kui taotletakse:
1) ravimite loetelu täiendamist ravimiga, millega võrreldes sama toimeaine ja manustamisviisiga ravim on juba loetellu kantud või sama toimeaine ja manustamisviisiga ravimi osas on taotlust rahuldav haigekassa juhatuse otsus teatavaks tehtud;
(3) Käesoleva määruse 3. peatükki kohaldatakse ka käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud juhtudel, kui taotluse esitab Ravimiamet või Sotsiaalministeerium või algatab menetluse haigekassa.
2. peatükk Ravimite loetelu täiendamise üldine kord
1. jagu Taotlus ravimi kandmiseks ravimite loetellu
(1) Ravimi ravimite loetellu kandmise menetlus algab taotluse esitamisega haigekassale.
(3) Taotlust ei saa esitada, kui sama ravimi kohta esitatud taotluse menetluse lõppemisest ei ole möödunud vähemalt kuus kuud.
(1) Taotlus koos lisadega esitatakse elektroonilisel andmekandjal kahes identses eksemplaris Acrobat Reader või Microsoft Office tarkvaraga vaadeldavas vormingus või muul kirjalikul viisil.
(3) Taotluse vorm on käesoleva määruse lisas esitatud vorm.
(4) Taotlus ja selle lisad esitatakse eesti keeles, välja arvatud koopiad artiklitest ja teadusuuringutest.
(5) Taotluse lisad võivad olla ingliskeelsed, kui tegemist on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 141/2000 harva kasutatavate ravimite kohta (EÜT L 18, 22.01.2000, lk 1), mõistes haruldase haiguse raviks vajaliku ravimiga.
1) ravimi soodustingimustel väljastamise aluseks oleva kasutamisvaldkonna iseloomustus Eestis (sealhulgas patsientide arv, kasutatavad ravimeetodid, analüüs ravimi jaemüügi võimaliku mahu kohta ning ravimi jaemüügi mahu prognoos kolme aasta ulatuses);
2) ravimi kasutamise oodatavad meditsiinilised tulemused (näiteks elupäästev, sümptomaatiline, elukvaliteeti parandav ja mõned teised) koos viidetega teaduspublikatsioonidele ja -uuringutele ning koopiad viidatud teaduspublikatsioonidest ja -uuringutest;
5) ravimi kõigi pakendite hulgimüügi ostuhinnad ning hindade muutumise prognoos kolme aasta ulatuses;
6) ravimi kasutamise farmakoökonoomiline analüüs, tuginedes käesoleva lõike punktides 2 ja 4 nimetatud andmetele ning juhindudes haigekassa veebilehel avaldatud Balti riikide juhisest ravimite farmakoökonoomiliseks hindamiseks, kulutõhususe analüüsi valikul esitatakse kulukasulikkuse analüüs, välja arvatud juhul kui esineb mõjuv põhjus sellest loobumiseks;
(2) Ravimi kasutamise farmakoökonoomiline analüüs ei pea olema kohandatud Eesti oludele, kui tegemist on käesoleva määruse § 6 lõikes 5 viidatud haruldase haiguse raviks vajaliku ravimiga.
(3) Taotluse lisad peavad vastama tegelikule olukorrale taotluse esitamise kuupäeva seisuga. Kinnitus täiendavate andmete puudumise kohta võib olla seisuga 60 päeva enne taotluse esitamist.
(4) Haigekassa ja Ravimiamet võivad nõuda täiendavate andmete ja dokumentide esitamist, kui need on vajalikud taotluse õigeks ja kiireks lahendamiseks.
(5) Kuni käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud täiendavalt nõutud andmete ja dokumentide saabumiseni haigekassale või Ravimiametile peatub menetlustähtaegade kulgemine, kuid mitte kauemaks kui 60 päevaks. Haigekassa või Ravimiamet teatab esimesel võimalusel teistele menetlusosalistele menetlustähtaegade peatumisest ja peatumise lõppemisest.
(1) Haigekassas kontrollitakse taotluse vastavust määruses sätestatud nõuetele. Puuduse esinemisel määratakse 15 päeva jooksul tähtaeg puuduse kõrvaldamiseks. Tähtaeg ei tohi olla lühem kui 10 päeva ega pikem kui 60 päeva.
(3) Puuduseta taotluse edastab haigekassa 15 päeva jooksul Ravimiametile.
§ 9. Taotluse muutmine ja tagasivõtmine
(3) Haigekassa teavitab taotluse muutmisest või selle tagasivõtmisest Ravimiametit.
2. jagu Ravimiameti ja haigekassa arvamus
§ 10. Ravimiameti arvamus
(1) Ravimiamet koostab 30 päeva jooksul alates taotluse Ravimiametisse saabumisest kirjaliku arvamuse taotluse kohta.
(3) Ravimiamet edastab oma arvamuse viivitamatult haigekassale ja ravimitootjale.
§ 11. Ravimiameti arvamuse kriteeriumid
3) ravimi teaduslikult tõestatud efektiivsus, sealhulgas võrrelduna teiste ravimite ja raviviisidega;
4) ravimi teaduslikult tõestatud ohutus, sealhulgas võrrelduna teiste ravimite ja raviviisidega;
5) ravimi optimaalne annustamine ja kasutamise kestus ning vajadus saada ravi käigus teisi ravimeid ja ravi- või diagnostilisi protseduure, sealhulgas võrrelduna teiste ravimite ja raviviisidega;
(2) Ravimiamet tugineb taotluses toodud ning muudele teaduslikele, sealhulgas epidemioloogilistele, statistilistele ja kliinilistele andmetele.
§ 12. Haigekassa arvamus
(1) Haigekassa koostab 30 päeva jooksul alates Ravimiameti arvamuse saabumisest kirjaliku arvamuse taotluse kohta.
(2) Arvamuse koostamisel võib haigekassa kasutada koosseisuväliseid eksperte. Eksperte ei avalikustata.
(3) Haigekassa edastab oma arvamuse viivitamatult ravimitootjale.
§ 13. Haigekassa arvamuse kriteeriumid
(1) Haigekassa lähtub oma arvamuses järgmistest kriteeriumidest:
2) ravimi kasutamise majanduslik põhjendatus, sealhulgas võrreldes teiste soodustatud ravimite ja raviviisidega ravimi soodustingimustel väljastamise aluseks oleva haiguse puhul;
6) ravimi loetellu kandmise majanduslike tagajärgede vastavus ravikindlustuse rahalistele vahenditele, sealhulgas võttes arvesse taotletava ravimi maksumust teistes Euroopa Liidu liikmesriikides, eelkõige Läti Vabariigis, Leedu Vabariigis ja Slovakkia Vabariigis, ning ravikindlustuse seaduse § 25 lõikes 3 sätestatud põhimõtet.
(2) Haigekassa tugineb taotluses toodud ning muudele teaduslikele, sealhulgas epidemioloogilistele, statistilistele ja kliinilistele andmetele.
3. jagu Ravimikomisjoni moodustamine ja töökord ning taotluse menetlus ravimikomisjonis
§ 14. Ravimikomisjon
(1) Ravimikomisjon (edaspidi komisjon) on haigekassa moodustatud haigekassa juhatusele nõuandva õigusega komisjon.
(2) Komisjoni tegevuse eesmärk on ravikindlustuse seaduse § 42 lõike 21 ja § 43 lõike 1 alusel kehtestatud valdkonna eest vastutava ministri määruste täiendamise, ravimite loetelust väljaarvamise, ravimile rakendatava soodustuse protsendi või piirhinna muutmise või ravimi kasutamiseks piirangute kehtestamise või muutmise kohta haigekassa juhatusele arvamuse andmine.
(3) Komisjonil on kuni kaheksa liiget, kelle kinnitab haigekassa juhatus. Komisjoni kuuluvad järgnevad huvipoolte esindajad või nende asendusliikmed:
1) Eesti Arstide Liit;
2) Eesti Perearstide Selts;
3) Tartu Ülikooli peremeditsiini ja rahvatervishoiu instituut;
4) Eesti Puuetega Inimeste Koda;
5) Eesti Patsientide Liit;
6) Sotsiaalministeerium;
7) Ravimiamet;
8) Haigekassa.
(4) Haigekassa või Ravimiameti arvamuse ettevalmistanud isik võib olla komisjoni liige.
§ 15. Komisjoni töökord
(1) Komisjoni tööd juhib komisjoni esimees, tema puudumisel tema asendusliige.
(2) Komisjoni liikme äraolekul asendab organisatsiooni või valitsusasutust selleks nimeliselt kinnitatud hääleõigusega asendusliige.
(3) Komisjoni esimehe nimetab haigekassa juhatus komisjoni liikmete hulgast.
(4) Komisjoni esimees otsustab:
1) komisjoniväliste ekspertide kaasamise komisjoni töösse;
2) huvigruppide esindajate kutsumise päevakorrapunktide arutelule.
(5) Komisjoni asjaajamist korraldab haigekassa.
(6) Komisjoni töövorm on koosolek, mida võib pidada ka elektrooniliselt.
(7) Komisjoni koosoleku toimumise kohaks on haigekassa asukoht, kui koosoleku kokku kutsuja ei ole määranud teisiti.
(8) Komisjoni koosolekud protokollitakse. Koosoleku protokolli allkirjastavad koosoleku juhataja ja protokollija. Haigekassa edastab koosoleku protokolli komisjoni liikmetele elektrooniliselt üle vaatamiseks ja kinnitamiseks 14 päeva jooksul koosoleku toimumisest arvates. Komisjoni liige kinnitab protokolli viie päeva jooksul selle saamisest arvates.
(9) Komisjoni protokolli kantakse järgmised andmed:
2) koosolekul osalejate nimed;
3) komisjoni koosoleku juhataja ja protokollija nimed;
5) koosoleku päevakorrapunktide kohta ettekande teinud isikute nimed;
6) koosolekul toimunud arutelu sisu;
7) koosolekul hääletamisele pandud komisjoni arvamuse sõnastus koos hääletustulemustega;
8) asjaolud, mille protokolli kandmist nõuab komisjoni liige ja olulist tähtsust omavad muud asjaolud.
§ 16. Komisjoni koosolek
(1) Komisjoni korralised koosolekud toimuvad vastavalt komisjoni tööplaanile.
(2) Koosoleku kutse saadetakse komisjoni liikmetele e-posti teel 14 päeva enne koosoleku toimumist. Koosoleku kutsele lisatakse koosoleku päevakord.
(3) Koosolek on otsustusvõimeline, kui sellel osaleb üle poole komisjoni liikmetest. Vajadusel määrab komisjoni esimees uue koosoleku aja ja koha.
(4) Koosoleku materjalid tehakse komisjoni liikmetele elektrooniliselt kättesaadavaks vähemalt seitse päeva enne koosoleku toimumist.
(5) Koosolek viiakse läbi vastavalt päevakorrale, koosolekul osalemine võib toimuda videokonverentsi või mõnda teist kaasaegse andmeside vahendit kasutades. Edasilükkamatu vajaduse ilmnemisel võib koosoleku käigus päevakorda muuta.
(6) Koosolek on kinnine, kooskõlastatult komisjoni esimehega võivad koosolekust osa võtta teised asjaomased isikud.
(7) Komisjoni arvamus kujundatakse konsensuse alusel või hääletamise tulemusel lihthäälteenamusega, erapooletuks jääda ei ole lubatud, eriarvamused protokollitakse. Häälte võrdsel jagunemisel on otsustav komisjoni esimehe, tema äraolekul tema asendaja hääl.
§ 17. Arvamuse ja vastuväidete esitamine
(1) Komisjonile edastatakse haigekassa ja Ravimiameti arvamused.
(2) Ravimitootja võib esitada Ravimiameti ja haigekassa arvamuse kohta komisjonile oma kirjaliku arvamuse 15 päeva jooksul alates Ravimiameti ja haigekassa arvamuse edastamisest.
(3) Kui ravimitootjal on Ravimiameti või haigekassa arvamuse kohta sisulisi vastuväiteid, mida varem ei ole esitatud, võib komisjon nõuda Ravimiametilt ja haigekassalt ravimitootja vastuväidete kohta täiendava seisukoha esitamist 15 päeva jooksul. Komisjon teatab sellest menetlusosalistele ja taotluse lahendamise menetluse tähtaja kulgemine peatub kuni Ravimiameti ja haigekassa täiendava seisukoha saabumiseni.
§ 18. Komisjoni koosolekule kutsumine ja ilmumine
(1) Komisjoni koosolekule võib kutsuda ravimitootja või tema volitatud esindaja, kellel on võimalik kutse peale ilmuda. Kui komisjoni koosolekule ei ole isikul mõjuval põhjusel võimalik kutse peale ilmuda, peab ta sellest komisjonile viivitamatult teatama.
(2) Kui ravimitootja või menetlusosaline või muu kutsutud isik jääb komisjoni koosolekule mõjuva põhjuseta ilmumata, võib komisjoni koosolek toimuda tema kohalolekuta.
§ 19. Komisjoni arvamus
(1) Komisjon lähtub arvamuse andmisel ravikindlustuse seaduse § 43 lõikes 2 ning käesoleva määruse § 11 lõikes 1 ja § 13 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidest.
(2) Komisjoni arvamus peab olema motiveeritud, kirjalik ja põhjendatud. Komisjoni arvamus võib olla tingimuslik. Põhjenduses tuleb ära märkida ravimitootja ning kolmanda isiku arvamuse ja vastuväidete arvestamata jätmise kaalutlused.
(3) Kui komisjoni arvamuse järgimine tingiks haigekassa kulude suurenemise või rahaliste vahendite ümberjaotamise, tuleb arvamuses märkida rahalised arvestused, mis näitavad ära täiendavate kulude katmise või rahaliste vahendite ümberjaotamise viisi haigekassa eelarves soodusravimite hüvitisteks ettenähtud kulude piires.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud komisjoni arvamus oli tingimuslik ravimi hinna osas ning ravimitootja soovib tingimust täita, peatub taotluse lahendamise menetluse tähtaja kulgemine kuni hinnakokkuleppe kavandi edastamiseni ravimitootjale.
(5) Komisjoni arvamus edastatakse ravimitootjale viivitamatult.
§ 20. Taotluse lahendamine
(1) Haigekassa juhatus, arvestades ravimikomisjoni arvamust, lahendab taotluse 180 päeva jooksul alates taotluse esitamisest haigekassale, arvestamata päevi, mille jooksul haldusmenetluse tähtaja kulgemine oli õigusaktides sätestatud alustel ja korras peatunud.
(2) Taotluse lahendamisel arvestab haigekassa ravikindlustuse seaduse § 43 lõikes 2 ning käesoleva määruse § 11 lõikes 1 ja § 13 lõikes 1 nimetatud kriteeriumidega.
(3) Haigekassa juhatus võib otsuse teha arvestades järgmisi kõrvaltingimusi:
1) õigus otsust muuta, kui selgub, et on ilmnenud teave ravimi uute omaduste või väärkasutuse kohta;
2) õigus otsust muuta, kui ravimitootja on rikkunud hinnakokkulepet, ei ole otsuses sätestatud tähtajaks hinnakokkulepet sõlminud või ei ole täitnud otsusega seotud lisakohustust;
(4) Haigekassa edastab otsuse viivitamatult ravimitootjale ja Sotsiaalministeeriumile.
(1) Kui haigekassa juhatuse otsus, millega rahuldati ravimitootja taotlus, ei ole seaduses sätestatud korras ja tähtajal vaidlustatud, arvatakse ravim haigekassa nõukogu ettepanekul hiljemalt kuue kuu jooksul alates vaidlustamise tähtaja möödumisest ravimite loetellu.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul ei ole haigekassa ja ravimitootja sõlminud hinnakokkulepet, ravimit ravimite loetellu ei kanta. Haigekassa on kohustatud teavitama Sotsiaalministeeriumi sõlmimata hinnakokkulepetest, mille sõlmimise tähtaeg saabub ühe kuu jooksul.
3. peatükk Ravimite loetelu muutmise lihtsustatud kord
(1) Ravimi ravimite loetelusse kandmise lihtsustatud menetlus algab taotluse esitamisega haigekassale.
(2) Taotluse esitamisele kohaldatakse käesoleva määruse §-de 5 ja 6 sätteid, võttes arvesse käesoleva määruse § 4 lõikes 3 sätestatut.
§ 23. Sätete kohaldamine
(1) Taotluse vastuvõtmisele, kontrollile, läbi vaatamata jätmisele, muutmisele ja tagasivõtmisele kohaldatakse käesoleva määruse §-de 8 ja 9 sätteid.
(2) Puudustega taotlust ei edastata Ravimiametile. Taotluse muutmisele ja tagasivõtmisele ei kohaldata käesoleva määruse § 9 lõikes 3 sätestatut.
§ 24. Taotluse lahendamine
(1) Haigekassa juhatus lahendab taotluse ja teeb otsuse 90 päeva jooksul alates taotluse esitamisest, arvestamata päevi, mille jooksul haldusmenetluse tähtaja kulgemine oli õigusaktides sätestatud alustel ja korras peatunud.
(2) Taotluse lahendamisel arvestab haigekassa ravikindlustuse seaduse § 43 lõikes 2 nimetatud kriteeriumidega.
(3) Taotluse lahendamisel ravikindlustuse rahalistele vahenditele vastavuse kriteeriumi osas arvestab haigekassa lisaks järgmist:
(4) Haigekassa juhatus võib otsuse teha arvestades käesoleva määruse § 20 lõikes 3 sätestatud kõrvaltingimusi.
(5) Enne taotluse lahendamist võib haigekassa koostada põhjaliku arvamuse käesoleva määruse §-des 12 ja 13 sätestatud korras ning tingimustel ja küsida arvamust Ravimiametilt ning komisjonilt.
(6) Taotluse lahendamisel võib haigekassa küsida taotlejalt täiendavaid selgitusi.
(7) Haigekassa võib esitada taotluse arvamuse avaldamiseks komisjonile, kui:
1) taotluse rahuldamine võib põhjustada haigekassa kulude suurenemise üle haigekassa eelarves soodusravimite hüvitamiseks ettenähtud kulude;
(8) Haigekassa otsusele ja ravimite loetelu täiendamisele kohaldatakse käesoleva määruse §-de 20 ja 21 sätteid.
§ 25. Taotluse menetlemine komisjonis
Taotluse menetlemisele komisjonis kohaldatakse käesoleva määruse 2. peatüki 3. jao sätteid.
4. peatükk Ravimi väljaarvamine ravimite loetelust, ravimile rakendatava soodustuse protsendi muutmine või ravimi kasutamise piirangute kehtestamine või muutmine
§ 26. Taotluse esitamine ja nõuded taotlusele
(1) Ravimi ravimite loetelust väljaarvamise, ravimile rakendatava soodustuse protsendi muutmise või ravimi kasutamise piirangute kehtestamise või muutmise menetlus algab taotluse esitamisega haigekassale.
(2) Taotluse võib esitada iga ravimitootja, Ravimiamet või muu huvitatud isik. Menetluse võib algatada haigekassa.
(3) Taotlus esitatakse elektrooniliselt või muul kirjalikul viisil.
(4) Ravimi ravimite loetelust väljaarvamise, ravimile rakendatava soodustuse protsendi muutmise või ravimi kasutamise kõrvaltingimuste kehtestamise või muutmise vajalikkust peab põhjendama lähtudes ravikindlustuse seaduse § 43 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidest.
§ 27. Toimingud taotluse saamisel
(1) Haigekassa küsib viivitamatult pärast ravimi ravimite loetlust väljaarvamise, ravimile rakendatava soodustuse protsendi muutmise või ravimi kasutamise piirangute kehtestamise või muutmise menetluse algatamist ravimitootjalt, kelle ravimi osas oli taotlus esitatud, Ravimiametilt arvamust koos kirjalike tõenditega nimetatud ravimi ravimite loetelust väljaarvamise, ravimile rakendatava soodustuse protsendi muutmise või ravimi kasutamise kõrvaltingimuste kehtestamise või muutmise põhjendatuse kohta.
(2) Ravimiametit menetlusse ei kaasata ja haigekassa kirjalikku arvamust ei koosta, kui ravimi loetelust väljaarvamise või soodustuse protsendi vähendamise menetlus on algatatud järgmistel põhjustel:
2) ravimi hind ületab enam kui kahekordselt sellele kehtestatud piirhinda ning kõigi teiste sama toimeaine ja manustamisviisiga ravimite hindasid;
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud nõudes märgitakse asjaolud, mille kohta arvamust soovitakse ning tähtaeg arvamuse andmiseks, arvestades nõude täitmise mahukust ja keerukust.
§ 28. Haigekassa, Ravimiameti ja ravimitootja arvamus
(1) Haigekassa ja Ravimiamet võivad esitada ühisarvamuse.
(2) Haigekassa ja Ravimiamet võivad kaasata eksperte. Eksperte ei avalikustata.
(1) Ravimi ravimite loetelust väljaarvamise, ravimile rakendatava soodustuse protsendi muutmise või ravimi kasutamise piirangute kehtestamise või muutmise menetlusele kohaldatakse käesoleva määruse 2. peatüki 3. jao, välja arvatud § 27 lõikes 2 toodud juhtudel.
(2) Taotluse lahendamisele ja ravimite loetelu muutmisele kohaldatakse käesoleva määruse §-de 20 ja 21 sätteid.
(3) Vähim aeg ravimi väljaarvamiseni ravimite loetelust ravimi müügiloa kehtivuse lõppemise tõttu on kolm kuud nimetatud ajast alates.
Sotsiaalministri 8. detsembri 2004. a määrus nr 123 „Eesti Haigekassa ravimite loetelu koostamise ja muutmise kord ning loetelu kehtestamise kriteeriumide sisu ja kriteeriumidele vastavuse hindajad” tunnistatakse kehtetuks.


Määrus kehtestatakse maakatastriseaduse § 3 lõike 5, § 151 lõike 3, § 16 lõike 9, § 161 lõike 5, § 17 lõike 11, § 194 lõike 2 ja § 20 lõike 55 alusel.
Keskkonnaministri 20. veebruari 2006. a määrus nr 16 „Maakorraldustööde tegevuslitsentsi taotleja haridusele, katsetöödele ja eksamile esitatavad nõuded” tunnistatakse kehtetuks.