Saku Muusikakooli põhimäärus – Riigi Teataja
Saku Muusikakooli põhimäärus
Saku Muusikakooli põhimäärus - sisukord
§ 8 Õppeaasta
§ 14 Õppenõukogu töökord
5 MUUSIKAKOOLI TÖÖTAJATE JA ÕPPURITE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 16 Muusikakooli töötaja õigused ja kohustused
§ 17 Õppuri õigused ja kohustused
§ 19 Eelarve ja finantseerimine
§ 20 Aruandlus ja järelevalve
§ 21 Muusikakooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 28.11.2012, 1
Vastu võetud 15.11.2012 nr 16
(1) Muusikakooli nimi on Saku Muusikakool (edaspidi muusikakool).
(2) Muusikakooli asukoht on Eesti Vabariik, Harjumaa, Saku vald, Saku alevik.
(2) Muusikakooli põhimääruse ja selle muudatused kinnitab Saku Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
(3) Muusikakool omab tööandja õigusi. Muusikakooli töötajate koosseisu kinnitab muusikakooli direktori (edaspidi direktor) ettepanekul Saku Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(4) Muusikakooli vastuvõtmise, väljaarvamise ja lõpetamise tingimused ja korra ning õpperühmade suuruse ja moodustamise alused kehtestab vallavalitsus.
(5) Muusikakool juhindub oma tegevuses käesolevast põhimäärusest ja kehtivatest õigus- ning haldusaktidest.
(1) Muusikakooli pitsat on sõõrikujuline, läbimõõduga 35 mm. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri „Saku Muusikakool“ ja sõõri alumisel äärel kiri „Saku vald“. Pitsati keskel kasutatakse valla vappi.
(2) Muusikakool võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab direktor kooskõlastatult vallavalitsusega.
(3) Muusikakooli asjaajamiskorra kinnitab direktor.
Muusikakooli arengukava on Saku valla arengukava osa.
1) laste ja noorte muusikaliste võimete avastamine ja kavakindel arendamine ning Saku valla kultuurielu edendamine;
2) täiskasvanud õppuritele sobivas vormis õppe korraldamine;
3) koostöö arendamine õppetegevuse korraldamisel lastevanemate ja hoolekoguga;
§ 8. Õppeaasta
(4) Õppetunni pikkus on üldjuhul 45 minutit. Ettevalmistusklassi ja 1. klassi õpilase pilliõppe individuaaltunni pikkus võib olla 30 minutit.
(1) Õpe toimub üld- või kutsealast haridust andvate õppeasutuste õppetegevusest vabal ajal.
1) ettevalmistusklass 5 -7-aastastele õppuritele;
2) põhi- ja üldõpe;
3) lisa-aasta õpe kestusega kuni kaks aastat.
(5) Ettevalmistusklassi ülesandeks on õppurite kooliks ettevalmistamine.
(6) Põhi- ja üldõppe noorema astme (1.-4. klass) läbimine annab õppurile muusikalise alghariduse ja võimaldab edasi õppida vanemas astmes. Vanema astme (5.-7. klass) läbimine annab õppurile muusikalise põhihariduse ja võimaldab edasi õppida lisa-aastal või jätkata muusika erialadel kõrgemas õppeasutuses. Vanema astme lõpetamisel saavad õppurid lõputunnistuse koos hinnetelehega.
(7) Täiskasvanud õppurile laienevad täiskasvanute koolituse seaduse vabaharidusliku koolituse sätted. Vabade kohtade olemasolul võib rahvastikuregistri andmetel Saku valla elanikuks oleva täiskasvanud õppuri õpe toimuda kokkuleppel õppuriga ainult pilliõppe ainekava järgi. Õppe kestus on kuni seitse aastat, õppurile ei väljastata muusikakooli lõputunnistust.
(8) Õpe on tasuline.
(1) Muusikakool koostab õppekavad lähtudes huviharidusstandardist ja huvialade riiklikust raamõppekavast.
3) tunnijaotuskava.
(3) Õppekavade alusel koostatakse igaks õppeperioodiks tunni- ja tööplaanid ning õppurite individuaalplaanid.
(4) Põhi- ja üldõppe õppekavad on erineva raskusastmega, et võimaldada õppurile võimetekohane õpe.
(5) Direktor kinnitab õppekavad käskkirjaga pärast hoolekogu ja õppenõukogu heakskiitu.
(6) Õppekavade või õppekavade muudatuste registreerimiseks edastab direktor kinnitatud õppekavad või õppekavade muudatused viie tööpäeva jooksul Eesti Hariduse Infosüsteemile.
(7) Muusikakooli õppekavad registreeritakse Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(1) Muusikakooli juhib direktor, kelle kinnitab ametisse vallavalitsus vallavanema ettepanekul. Töölepingu direktoriga sõlmib, muudab ja ütleb üles vallavanem või selleks tema poolt volitatud ametiisik.
1) vastutab muusikakooli üldseisundi ja arengu, rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise ning eelarve täitmise eest;
2) koostab muusikakooli eelarve eelnõu, esitab selle hoolekogule arvamuse avaldamiseks ja vallavalitsusele menetlemiseks;
3) korraldab muusikakooli valduses oleva vara valitsemist;
4) tegutseb muusikakooli nimel ja esindab seda ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusasutustes, suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega;
5) kinnitab muusikakooli kodukorra, töökorralduse reeglid ja teised töökorralduslikud dokumendid;
7) kinnitab õppekavad ja nende muudatused;
13) esitab õppeaasta lõpus muusikakooli tegevuse aruande hoolekogule ja vallavalitsusele;
15) sõlmib käsundus- ja töövõtulepinguid, vara üüri- ja rendilepinguid ning ostu-müügilepinguid muusikakooli eelarves ettenähtud vahendite piires, lepingute kestus ei tohi ületada eelarveaastat;
16) osaleb valla arengukava koostamisel;
17) lahendab muid seadusega ning käesoleva põhimäärusega tema pädevusse antud ülesanded.
(4) Direktori ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi tingimused ja korra, direktorile esitatavad kvalifikatsiooninõuded, sealhulgas ka vajalike erialateadmiste taseme, kehtestab vallavalitsus. Konkursi direktori ametikoha täitmiseks korraldab vallavalitsus.
§ 14. Õppenõukogu töökord
(5) Päevakorras märgitud otsuseid võtab õppenõukogu vastu hääletamise teel. Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab enamus koosolekul viibivatest liikmetest.
(1) Vallavalitsus moodustab viieliikmelise muusikakooli hoolekogu. Hoolekogu liikmeteks on vallavolikogu, õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate, lastevanemate, õppurite ja muusikakooli toetavate organisatsioonide esindajad. Hoolekogu esimeheks ei või valida õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindajat.
(2) Hoolekogu töövorm on koosolek. Hoolekogu koosolekud peavad toimuma vähemalt üks kord poolaastas. Hoolekogu koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees.
(3) Hoolekogu kokkukutsumisest tuleb hoolekogu liikmeid teavitada vähemalt seitse päeva enne koosoleku toimumist. Koos kutsega edastatakse hoolekogu liikmetele koosoleku päevakord.
(7) Hoolekogu võtab otsuseid vastu hääletamise teel. Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab enamus koosolekul viibivatest liikmetest.
(8) Hoolekogu koosolekud protokollitakse. Protokoll peab olema kättesaadav hiljemalt seitsmendal päeval koosoleku toimumise päevast arvates. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
5. peatükk MUUSIKAKOOLI TÖÖTAJATE JA ÕPPURITE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 16. Muusikakooli töötaja õigused ja kohustused
Muusikakooli töötaja õigused, kohustused, vastutus ja tööülesanded sätestatakse töötaja ametijuhendis, töölepingus ja töökorralduse reeglites.
§ 17. Õppuri õigused ja kohustused
1) tutvuda enne muusikakooli õppima asumist ja õppimise ajal põhimääruse, õppekavade ning kodukorraga;
4) kasutada muid seaduse ja Saku valla õigus- ja haldusaktidega kehtestatud õigusi.
3) täitma muid seaduses ja Saku valla õigus- ja haldusaktidega sätestatud kohustusi.
(1) Muusikakooli vara moodustavad talle valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valitsemiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ning muu vara. Muusikakooli vara on Saku valla omand.
(2) Muusikakooli vara valitsemine toimub vastavalt Saku vallavara valitsemise korrale.
§ 19. Eelarve ja finantseerimine
(1) Eelarve eelnõu koostamiseks esitab direktor vallavalitsusele kirjalikult põhjendatud ettepanekud vastavalt Saku valla põhimääruses sätestatule.
(2) Vallavolikogu võtab vastu Saku valla eelarve, mille koosseisus on muusikakooli kulude ja investeeringute eelarve. Eelarve tuludes kajastuvad muusikakooli omatulud, millest osa moodustab muusikakooli põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisest saadav tulu.
(3) Riiklikku järelevalvet muusikakooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium või tema volitusel Harju maavanem.
§ 21. Muusikakooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
Tunnistada kehtetuks Saku Vallavolikogu 10. aprilli 2008 määrus nr 8 „Saku Muusikakooli põhimäärus“.


RT I, 14.04.2015, 3
Vastu võetud 08.04.2015 nr 21
Määrus kehtestatakse nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse § 15 lõike 3, rakkude, kudede ja elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise seaduse § 10 lõigete 2 ja 5 ning tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 506 lõike 6 alusel.
§ 1. Sotsiaalministri 17. jaanuari 2014. a määruse nr 7 „Piiriüleste tervishoiuteenuste riikliku kontaktpunkti ülesanded teabe jagamisel” § 2 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Kontaktpunkt teeb piiriüleseid tervishoiuteenuseid käsitleva teabe jagamisel selget vahet õigustel, mis on patsientidel direktiivi 2011/24/EL alusel, ja õigustel, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest nr 883/2004.”.
§ 2. Sotsiaalministri 19. detsembri 2008. a määrus nr 82 „Rakkude, kudede ja elundite doonorite valiku kriteeriumid ja doonoritele ettenähtud kohustuslike laboratoorsete uuringute loetelu ning uuringute tegemise tingimused ja kord” (RTL 2008, 102, 1460) tunnistatakse kehtetuks.


Maamaksust vabastamise kord Narva linnas – Riigi Teataja
Maamaksust vabastamise kord Narva linnas
Maamaksust vabastamise kord Narva linnas - sisukord
§ 2 Isikud, kellel on õigus maamaksust vabastamisele
§ 3 Maamaksust vabastamise tingimused
§ 4 Maamaksust vabastamise taotlus
§ 5 Avalduste läbivaatamise kord
§ 6 Otsuse tegemine maamaksust vabastamise kohta
RT IV, 25.12.2012, 2
Vastu võetud 22.11.2012 nr 23
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §22 lõike 2 ja Maamaksuseaduse §11 lõigete 6 ja 7 alusel.
Maamaksust vabastamise korraga (edaspidi Kord) reguleeritakse maamaksust vabastamise tingimusi, maamaksust vabastamise avalduste esitamise ja läbivaatamise korda ning otsuste tegemist maamaksust vabastamise kohta Narva linna haldusterritooriumil.
§ 2. Isikud, kellel on õigus maamaksust vabastamisele
Maamaksust võib vabastada isikuid, kes on Rahvastikuregistris registreeritud Narva linna elanikena (edaspidi isik või isikud):
1) represseeritud ja represseerituga võrdsustatud isikud okupatsioonireþiimide poolt represseeritud isiku seaduse mõistes, kelle kasutuses on elamumaa ja mis asub Narva linna haldusterritooriumil. Kasutatavast maast võib maamaksust vabastada mitte rohkem kui 0,15 ha.
§ 3. Maamaksust vabastamise tingimused
(1) Maamaksust vabastuse taotleja ei saa maa kasutusõiguse alusel rendi- või üüritulu.
(2) Isikud, kellel puudub Maksu- ja Tolliameti andmetel maamaksu võlgnevus maksustatava aasta 1.jaanuari seisuga, vabastatakse maamaksust.
§ 4. Maamaksust vabastamise taotlus
(1) Maamaksust vabastamiseks esitab taotleja Narva Linnavalitsuse Rahandusametile (edaspidi Rahandusamet) hiljemalt maksustatava aasta 01. jaanuariks kirjaliku avalduse alljärgnevate andmetega:
- ees- ja perekonnanimi, isikukood;
- represseeritu tunnistuse number;
- elukoha aadress Narva linnas Rahvastikuregistri andmetel;
- maksustatava krundi aadress ja pindala;
- maakasutusõiguse ulatus;
- rendi- või üüritulu aastas.
(2) Isikud, kes on esitanud avaldust (kuni 2013 aastani) maamaksust vabastamise kohta, ei pea esitama täiendavaid avaldusi järgnevate aastate maamaksust vabastamiseks juhul, kui ei ole muutunud maksuvabastuse tingimused või taotleja andmed.
§ 5. Avalduste läbivaatamise kord
(1) Rahandusamet vaatab laekunud avaldused läbi, koostab vastavalt antud Korra §4 lõikes 1 toodud nõuetele koondnimekirja (edaspidi nimekiri) ning edastab selle Narva Linnavalitsuse
Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Ametile ning Linnakantseleile (edaspidi Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet ning Linnakantselei).
(2) Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet kontrollib esitatud nimekirja andmete õigsust ja vastavust antud Korra §2 kehtestatud nõuetele ning kannab arvestatud maamaksu summa, seejärel tagastab nimekirja Rahandusametile.
(3) Linnakantselei kontrollib nimekirja andmete õigsust Rahvastikuregistri andmete osas. Seejärel tagastab nimekirja Rahandusametile.
(4) Rahandusamet esitab Narva Linnavalitsuse (edaspidi Linnavalitsus) istungile korralduse eelnõu maamaksust vabastamise kohta hiljemalt maksustatava aasta 10.jaanuariks, milles on ära toodud:
- arvestatud maamaksu suurus aastas;
- maamaksust vabastamise summa.
§ 6. Otsuse tegemine maamaksust vabastamise kohta
(1) Linnavalitsus teeb otsuse ja annab korralduse maamaksust vabastamise kohta.
(2) Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet esitab andmed maamaksust vabastamise kohta Maksu- ja Tolliametile maksustatava aasta 01.veebruariks.
(1) Narva Linnavolikogu 21.12.2010 määrust nr 42 „Maamaksust vabastamise kord Narva linnas“ tunnistatakse kehtetuks alates 01.01.2013.a.
(2) Määrus jõustub 01.01.2013.a.


Lapsehoiuteenuse toetamise kord Raasiku vallas – Riigi Teataja
Lapsehoiuteenuse toetamise kord Raasiku vallas
Lapsehoiuteenuse toetamise kord Raasiku vallas - sisukord
§ 3 Teenuse rahastamise tingimused
§ 6 Teenuse rahastamise korraldus
§ 7 Teenuse osutaja teavitamiskohustus
§ 8 Toetuse muutmine või maksmise lõpetamine
RT IV, 24.09.2019, 33
Vastu võetud 14.04.2015 nr 6
RT IV, 28.04.2015, 22
08.11.2016 RT IV, 18.11.2016, 3 21.11.2016
10.09.2019 RT IV, 24.09.2019, 17 27.09.2019
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5 ja koolieelse lasteasutuse seaduse § 10 lg 1 ja § 27 lg 3 alusel.
[RT IV, 18.11.2016, 3 - jõust. 21.11.2016]
(1) Lapsehoiuteenuse toetamise kord reguleerib Raasiku valla eelarves selleks ettenähtud vahendite arvelt koolieelses lasteasutuses mittekäiva 1,5-3 aastase lapse lapsehoiuteenuse osalise rahastamise tingimusi, taotlemist, aruandlust ja järelevalvet.
(2) Lapsehoiuteenus (edaspidi teenus) on lapse seadusliku esindaja (edaspidi vanem) toimetulekut või töötamist toetav teenus, mille osutamise vältel tagab lapse arendamise, hooldamise ja turvalisuse teenuse osutaja.
(1) Raasiku valla eelarvest rahastatava teenuse osutamine peab vastama õigusaktides sätestatud nõuetele. Teenuse osutaja ja lapsehoidja peavad oma töös lähtuma lapse huvidest ning teenuse osutaja, vanema ja vallavalitsuse vahel sõlmitud lepingust.
(2) Teenuse osutaja, vanema ja vallavalitsuse vahel sõlmitakse kolmepoolne kirjalik leping. Leping peab muuhulgas sisaldama lapse isikuandmeid, teenuse kasutamise alguse kuupäeva, teenuse eest vanema makstava tasu suurust, toitlustamise eest makstava toidupäevamaksumuse suurust, vallavalitsuse poolt teenuse eest makstava tasu suurust. Lepingus fikseeritakse teenuse osutamise koha aadress, teenuse kestus päevas ja kuus ning aruandluse esitamise tingimustes.
(21) Juhul kui lapse ja mõlema vanema või üksikvanema elukoht on osalustasu tasumise kohustuse tekkimisele eelneva kalendriaasta 31. detsembri seisuga Eesti rahvastikuregistri andmetel Raasiku vald, tasub vanem kohatasu lapse eest 10% Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud palga alammäärast.
[RT IV, 24.09.2019, 17 - jõust. 27.09.2019]
(3) Raasiku valla eelarvest rahastatava teenuse saajaks on:
1) laps käesoleva määruse § 1 lõikes 1 märgitud vanuses, kelle enda ja teenuse osutajaga lepingu sõlminud vanema elukohana on Eesti rahvastikuregistrisse kantud Raasiku vald;
2) laps, kes on registreeritud Raasiku valla munitsipaallasteaiakoha järjekorda, kuid kellele pole suudetud kohta tagada.
§ 3. Teenuse rahastamise tingimused
(1) Raasiku valla eelarvest toetatakse teenust järgmistel tingimustel:
3) teenuse osutaja, lapsevanema ja valla vahel on sõlmitud teenuse osutamise leping;
(3) Teenuse osutamine lõppeb lapse saamisel 4-aastaseks või lapsele koha eraldamisel Raasiku valla munitsipaallasteaias ja/või lapsevanema avalduse alusel teenuse lõpetamiseks. Õppeaasta keskel 4-aastaseks saava lapse puhul kehtivad tingimused kuni õppeaasta lõpuni.
(4) Toetust ei maksta juulikuu eest.
(5) Ühe lapse eest makstakse sama aja eest toetust ainult ühele teenuse osutajale.
Valla eelarvest rahastatava teenuse toetuse määramise aluseks on vanema taotlus vallavalitsusele, kus on märgitud andmed teenuse osutaja, teenuse osutamise alguskuupäeva ja tegevuskoha kohta ning lapse ja vanemate isikuandmed.
(1) Vallavalitsus kontrollib kümne tööpäeva jooksul taotluses esitatud andmete õigsust ja vastavust seaduses ning käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
§ 6. Teenuse rahastamise korraldus
(1) Lapsehoiutoetuse maksimaalse kuumäära kinnitab vallavalitsus.
(2) Toetus makstakse teenuse osutajale vastavalt sõlmitud kolmepoolsele lepingule tingimusega, et lapsevanemate või üksikvanema poolt kaetav kohamaksu osa lapse kohta kuus on 20 protsenti Vabariigi Valitsuse kehtestatud palga alammäärast.
(3) Kui teenuse osutaja on õigeaegselt teavitanud vallavalitsust valla eelarvest rahastatava teenuse osutamise alustamisest ning täidetud on seadusandluses ja käesolevas määruses sätestatud tingimused, eraldatakse talle teenust kasutava lapse eest teenuse toetus (edaspidi lapsehoiutoetus) kalendrikuu kohta.
(4) Täisajalise teenuse eest eraldatakse lapsehoiutoetus kuumäära alusel. Osaajalise teenuse korral makstakse toetust proportsionaalselt vastavalt lepingus määratud ajale.
(5) Kui teenuse osutamine algab või lõpeb kalendrikuu kestel, siis eraldatakse lapsehoiutoetus proportsionaalselt lähtudes Teenuse tegelikust kasutusajast.
(6) Lapsehoiutoetus makstakse välja teenuse osutaja pangakontole ülekandega esitatud arve alusel.
(7) Teenuse osutaja võib lapsehoiutoetust kasutada sihtotstarbeliselt tegevuskuludeks, v.a toidukuludeks.
(8) Vallavalitsus kontrollib arvel toodud andmete õigsust 5 tööpäeva jooksul. Pretensioonide puudumisel makstakse toetus välja hiljemalt 10 tööpäeva jooksul. Puuduste olemasolul määrab vallavalitsus tähtaja nende kõrvaldamiseks ning toetus makstakse välja hiljemalt 5 tööpäeva jooksul arvates puuduste kõrvaldamisest.
§ 7. Teenuse osutaja teavitamiskohustus
§ 8. Toetuse muutmine või maksmise lõpetamine
Toetuse eraldamine lõpetatakse teenuse osutamise lõppemisel. Kui Teenuse saaja lõpetab Teenuse kasutamise kalendrikuu 15. kuupäevast alates, siis lõpetatakse toetuse eraldamine alates järgmisest kalendrikuust.
2015. aastal määratakse ja makstakse toetust alates 1. jaanuarist osutatud Teenuse eest.


Euroopa keeleõppe raamdokumendis määratletud keeleoskustasemete kasutuselevõtust tulenevalt keeleseaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Euroopa keeleõppe raamdokumendis määratletud keeleoskustasemete kasutuselevõtust tulenevalt keeleseaduse ja teiste seaduste muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 6. jaanuari 2009. a otsusega nr 416
Vastu võetud 18. detsembril 2008. a
§ 1. Keeleseaduses (RT I 1995, 23, 334; 2007, 17, 82) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõiget 4 täiendatakse pärast sõna «määratletud» sõnadega «ja käesoleva seaduse lisas 1 kirjeldatud»;
2) seadust täiendatakse §-ga 284 järgmises sõnastuses:
« § 284. Eesti keele oskust tõendavate tunnistuste vastavus
(2) Enne 1999. aasta 1. juulit välja antud tööalase keeleoskuse kategooriatunnistusi arvestatakse keeleoskusnõude täitmist tõendava dokumendina isikute puhul, kelle keeleoskus on tööandja hinnangul piisav vastaval töö- või ametikohal töötamiseks. Tööandjal on kahtluse korral õigus pöörduda inspektsiooni poole hinnangu saamiseks isiku keeleoskuse piisavuse kohta.»
3) seadust täiendatakse lisaga 1 järgmises sõnastuses:
«Lisa 1
C2 Mõistab vaevata kõike kuuldut ja loetut. Oskab resümeerida eri tüüpi suuliste ja kirjalike allikate teavet ja sõnastada neis esitatud põhjendusi ja arutlusi. Oskab end spontaanselt, ladusalt ja täpselt väljendada, eristades ka keerukamate situatsioonide peenemaid tähendusvarjundeid.
C1 Mõistab pikki ja keerukaid tekste, tabab ka varjatud tähendust. Oskab end spontaanselt ja ladusalt mõistetavaks teha, väljendeid eriti otsimata. Oskab kasutada keelt paindlikult ja tulemuslikult nii avalikes, õpi- kui ka tööoludes. Oskab luua selget, loogilist, üksikasjalikku teksti keerukatel teemadel, kasutades sidusvahendeid ja sidusust loovaid võtteid.
B2 Mõistab keerukate abstraktsel või konkreetsel teemal tekstide ning erialase mõttevahetuse tuuma. Suudab spontaanselt ja ladusalt vestelda sama keele emakeelse kõnelejaga. Oskab paljudel teemadel luua selget, üksikasjalikku teksti ning selgitada oma vaatenurka, kaaluda kõnealuste seisukohtade tugevaid ja nõrku külgi.
B1 Mõistab kõike olulist endale tuttaval teemal, nagu töö, kool ja vaba aeg. Saab enamasti hakkama välisriigis, kus vastavat keelt räägitakse. Oskab koostada lihtsat teksti tuttaval või enda jaoks huvipakkuval teemal. Oskab kirjeldada kogemusi, sündmusi, unistusi ja eesmärke ning lühidalt põhjendada ja selgitada oma seisukohti ja plaane.
A2 Mõistab lauseid ja sageli kasutatavaid väljendeid, mis seostuvad talle oluliste valdkondadega, nagu info enda ja pere kohta, sisseostude tegemine, kodukoht ja töö. Tuleb toime igapäevastes suhtlusolukordades, mis nõuavad otsest ja lihtsat infovahetust tuttavatel teemadel. Oskab lihtsate fraaside ja lausete abil kirjeldada oma perekonda, teisi inimesi ja elutingimusi ning väljendada oma vajadusi.
A1 Mõistab ja kasutab igapäevaseid väljendeid ja lihtsamaid fraase, et oma vajadusi rahuldada. Oskab ennast ja teisi tutvustada ning pärida elukoha, tuttavate inimeste ja asjade järele ning vastata sama ringi küsimustele. Suudab suhelda lihtsas keeles, kui vestluspartner räägib aeglaselt ja selgelt ning on valmis aitama.
§ 2. Kutseõppeasutuse seaduse (RT I 1998, 64/65, 1007; 2008, 34, 208) § 301 lõike 2 punktis 4 asendatakse sõna «kõrgtasemel» sõnadega «keeleseaduses sätestatud C1-tasemel või sellele vastaval tasemel».
§ 3. Lennundusseaduse (RT I 1999, 26, 376; 2008, 52, 290) § 243 lõikes 2 asendatakse sõna «kesktasemel» sõnadega «keeleseaduses sätestatud B2-tasemel või sellele vastaval tasemel».
§ 4. Prokuratuuriseaduse (RT I 1998, 41/42, 625; 2008, 30, 191) § 15 lõike 1 punktis 2 asendatakse sõna «kõrgtasemel» sõnadega «keeleseaduses sätestatud C1-tasemel või sellele vastaval tasemel».
§ 5. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse (RT I 1993, 63, 892; 2008, 18, 125) § 381 lõike 2 punktis 4 asendatakse sõna «kõrgtasemel» sõnadega «keeleseaduses sätestatud C1-tasemel või sellele vastaval tasemel».
§ 6. Vangistusseaduse (RT I 2000, 58, 376; 2008, 17, 118) § 1081 punktis 4 asendatakse sõna «kõrgtasemel» sõnadega «keeleseaduses sätestatud C1-tasemel või sellele vastaval tasemel».
§ 7. Välismaalaste seaduse (RT I 1993, 44, 637; 2008, 18, 122) § 145 lõikes 1 asendatakse sõna «algtasemel» sõnadega «keeleseaduses sätestatud B1-tasemel või sellele vastaval tasemel».
§ 8. Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse (RT I 2006, 2, 3; 2007, 24, 127) § 12 lõikes 5 asendatakse sõna «kesktasemel» sõnadega «keeleseaduses sätestatud B2-tasemel või sellele vastaval tasemel».
§ 9. Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse (RT I 1998, 98/99, 1575; 2007, 68, 420) § 2620 lõikes 3 asendatakse sõna «kesktasemel» sõnadega «keeleseaduses sätestatud B2-tasemel või sellele vastaval tasemel».


Riigieelarve kassalise teenindamise eeskiri – Riigi Teataja
7.08.2006 nr 49 (RTL 2006, 64, 1175) 25.08.2006
12.04.2007 nr 25 (RTL 2007, 36, 633) 6.05.2007
7.11.2007 nr 49 (RTL 2007, 87, 1464) 24.11.2007
14.03.2008 nr 8 (RTL 2008, 28, 418) 12.04.2008
Määrus kehtestatakse «Riigieelarve seaduse» § 8 lõike 41, § 23 lõike 11 ja § 32 lõike 1, «Riigivaraseaduse» § 16 lõike 4 ja «Täitemenetluse seadustiku» § 211 alusel.
(1) Riigieelarve kassalist teenindamist korraldab Rahandusministeeriumi riigikassa osakond (edaspidi riigikassa).
(2) Riigieelarve kassaline teenindamine toimub e-riigikassa vahendusel.
(5) Riigiasutuse reorganiseerimise või sulgemise korral edastab asutus viivitamatult riigikassale vastava Vabariigi Valitsuse korralduse, § 2 lõikes 2 nimetatud e-riigikassa kontode sulgemise, § 2 lõikes 7 nimetatud volikirjade kehtetuks tunnistamise ning § 7 lõikes 3 nimetatud krediit- ja deebetkaartide sulgemise taotlused.
[RTL 2007, 36, 633 – jõust. 6.05.2007]
[RTL 2007, 87, 1464 – jõust. 24.11.2007]
(2) Asutusele avatakse e-riigikassas arveldamiseks kontod – põhikonto ehk kulukonto (edaspidi e-riigikassa kulukonto) ja lisakontod ehk tulukontod majandustegevuseks ja toetusteks (edaspidi e-riigikassa tulukonto). Tulukontosid on võimalik täiendavalt avada vastavalt vajadusele tululiikide lõikes. Kõik liikumised kontodel toimuvad Eesti kroonides.
(3) Tulukontode liigid käesoleva eeskirja tähenduses on:
1) tulu majandustegevusest – kontole laekuvad asutuse majandustegevusest saadavad tulud, sealhulgas majandustegevusest laekuva tulu hulka arvatavad üüri- ja renditulud;
2) tulu varadelt – kontole laekuvad intressid, dividendid ja metsatulu;
3) tulu riigivara müügist – kontole laekuvad materiaalse ja immateriaalse vara müügist saadavad tulud ning riigivara müügiga seotud osavõtutasud;
4) üüri- ja renditulud – kontole laekuvad riigieelarvesse kantavad üüri- ja renditulud materiaalsetelt ja immateriaalsetelt varadelt;
5) toetused – kontole laekuvad sponsorrahad, annetused, laekumised Euroopa Liidult, rahvusvaheliselt organisatsioonilt ja välisriigilt või välisriigi valitsusväliselt organisatsioonilt, projektide ja programmide sihtfinantseerimised.
Lisaks toetuste kontole on:
– struktuuritoetuste konto, mis avatakse rakendusüksustele Euroopa Liidu struktuuritoetuste laekumisteks;
– kassaväliste toetuste konto, millel kajastuvad kontserniväliste arvelduskontode liikumised;
6) tagatised – kontole laekuvad kolmandatele isikutele kuuluvad rahalised vahendid. Sealhulgas metsa uuendamise tagatised, riigivara müügiga seotud tagatised, õpilaskodudes viibimise eest tasutud tagatised, riigihanke pakkumistega seotud tagatised, kohtuotsustest tulenevad tagatised ning kinnipeetavate vanglasisestel isikuarvetel olevad vahendid;
[RTL 2007, 36, 633 – jõust 6.05.2007]
7) riigilõivud – kontole laekuvad riigilõivuga maksustatavate toimingute teostamise eest võetavad tasud;
[RTL 2007, 36, 633 – jõust 6.05.2007] (õ) 3.09.2008 15:50
8) trahvid – kontole laekuvad kohtu või kohtuvälise menetleja poolt määratud trahvid;
9) muud tulud – kontole laekuvad riigieelarvesse kantavad muud tulud, sealhulgas keskkonnakasutusest tulenevad tasud, keskkonnale tekitatud kahju hüvitised, hoonestusõiguse tasud, kohtuotsustest tulenevad tulud, riigieelarvesse kantavad eelmiste perioodide eest tasutud tulud;
10) väärtpaberikonto – kontole laekuvad väärtpaberid, mis on määratud kohtuotsuste alusel tagatisena hoiustamiseks.
11) sihtasutuste vahendid – kontole laekuvad riigieelarvelised eraldised ning muud riigi asutatud sihtasutuste rahalised vahendid.
(7) E-riigikassa kasutamiseks esitab asutus riigikassale vastavalt määruse lisas 1 toodud vormile volikirja, milles määratakse kindlaks isik, kes on volitatud asutuse nimel e-riigikassat kasutama. Volikiri esitatakse kahes eksemplaris ja sellele lisatakse volitatud isiku isikut tõendava dokumendi koopia. Juhul kui volikirja kinnitab isik, kes on asutuse juhi ülesannetes, esitatakse riigikassale vastavat volitust tõendav dokument. Sõnumipõhise andmevahetuse käivitamiseks esitab asutus riigikassale vastavalt määruse lisas 12 toodud vormile taotluse kahes eksemplaris, milles on fikseeritud sõnumipõhise andmevahetuse tingimused ning asutuse poolt määratud vajalikud turvaelemendid, mis annavad asutusele õiguse kasutada taotluses märgitud riigikassa poolt pakutavaid teenuseid kontode ja tehingute liikide lõikes.
[RTL 2007, 87, 1464 – jõust. 24.11.2007] (õ) 3.09.2008 15:50
(8) E-riigikassa teenuste ja sõnumipõhise andmevahetuse kasutamise õigus jõustuvad lõikes 7 nimetatud volikirja ja taotluse riigikassa poolt allakirjutamise hetkel ning on kehtivad seni, kuni asutus riigikassat kirjalikult teavitab.
(9) Riigikassa teavitab asutust e-riigikassa teenuste ja sõnumipõhise andmevahetuse kasutamise õigusest lõikes 7 nimetatud volikirja ja taotluse ühe eksemplari tagastamisega.
RIIGIEELARVE TULUDE LAEKUMINE JA NENDE ARVESTUS
(1) Riigieelarve tulud laekuvad kontsernikonto koosseisu kuuluvatele arvelduskontodele pankades. Asutus näeb laekumisi oma e-riigikassa tulukontode vahendusel.
(3) Laekumised kontsernikonto koosseisus olevatele arvelduskontodele, millel puudub e-riigikassa tulukonto number või mis on mittekorrektse e-riigikassa tulukonto numbriga, loetakse riigikassa selgitamata laekumisteks. Selgitamata laekumiste saaja selgumisel kannab riigikassa laekumise vastavale asutusele. Kui selgitamata laekumise saajat ei ole võimalik tuvastada pangale esitatud järelpärimise kaudu, tagastatakse summa maksjale, välja arvatud summad, mis on väiksemad, kui järelpärimisega ning ülekande kuludega seotud pankade poolt võetavad teenustasud kokku.
(4) Asutus on kohustatud igapäevaselt e-riigikassas jälgima lõikes 3 nimetatud laekumisi ning kohe lisama neile vastava e-riigikassa kontonumbri.
(1) Asutused kannavad § 1 lõikes 4 nimetatud arvelduskontodele laekunud ja sularahas kogutud riigieelarve tulud riigieelarvesse vähemalt kaks korda kuus 5. ja 20. kuupäeval. Kui ülekandmisele kuuluv summa on alla 200 krooni, kantakse summa üle üks kord kuus 20. kuupäeval. Aasta lõpus laekunud summad kantakse riigieelarvesse 31. detsembriks. Sätestatu ei kehti § 6 lõikes 2 nimetatud kontode kohta, mille kasutamise pikendamise kohta esitatud taotlus on rahandusministri poolt rahuldatud.
(5) Paragrahvi 3 lõikes 3 nimetatud selgitamata laekumised, mis ei kuulu maksjale tagastamisele, kantakse riigieelarvesse eelarveaasta lõpus.
(6) Riigimetsa Majandamise Keskus kannab “Metsaseaduse” § 48 lõige 4 alusel riigieelarvesse kandmisele kuuluva tulu riigieelarvesse üks kord kuus 20. kuupäeval.
(3) Rahandusministeeriumi poolt edastatud PHARE programmide sihtfinantseerimise teatiste alusel sisestavad asutused riigieelarve tulude laekumised e-riigikassasse jooksvalt.
KULUDE TEOSTAMINE JA NENDE ARVESTUS
[RTL 2006, 64, 1175 – jõust. 25.08.2006] (õ) 3.09.2008 15:50
(2) Schengen Facility välisabi programmi vahendite väljamaksete teostamisel lähtutakse käesolevast määrusest küsimustes, mida ei
ole reguleeritud siseministri 27. augusti 2004. a määrusega nr 52 “Schengen Facility vahendite kasutamise kord”.
(21) Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi välisabi programmi vahendite väljamaksete teostamisel lähtutakse käesolevast määrusest küsimustes, mida ei ole reguleeritud Vabariigi Valitsuse 14. juuni 2006. a määrusega nr 137 “Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi vahendite taotlemise, kasutamise, järelevalve ja tulemuste hindamise tingimused ja kord”.
(22) Struktuuritoetuse väljamaksete teostamisel lähtutakse käesolevast määrusest küsimustes, mida ei ole reguleeritud rahandusministri 19. augusti 2005. a määrusega nr 59 ”Struktuuritoetuse väljamaksmise üldised tingimused ja kord”.
[RTL 2006, 64, 1175 – jõust. 25.08.2006]
(3) Väljamaksete tegemiseks riigikassa kontsernikonto koosseisus oleva arvelduskontoga seotud deebet- või krediitkaardi saamiseks, kehtivuse tähtaja pikendamiseks või pangakaardi sulgemiseks esitab asutus riigikassale taotluse vastavalt määruse lisas 2 toodud vormile. Riigikassa taotluse alusel väljastab pank asutusele vastava kaardi või sulgeb selle. Asutus vastutab oma ametnike poolt teostatud kaarditehingute eest täies ulatuses (sealhulgas kaardi varguse ajal teostatud tehingud) ning peab tagama rahaliste vahendite olemasolu vastaval eelarveklassifikaatoril. Pangakaardi varguse või kaotamise korral teavitab asutus sellest koheselt kaardi väljastanud panka ning seejärel Rahandusministeeriumit.
[RTL 2008, 28, 418 – jõust. 12.04.2008]
(3) Põhiseaduslikud institutsioonid esitavad enda, riigikantselei enda ja oma hallatavate asutuste ning ministeeriumid enda ja oma valitsemisala asutuste taotlused Rahandusministeeriumile määruse lisas 13 toodud vormil paberkandjal ja elektrooniliselt pärast tulu, mida soovitakse kasutada, laekumist e-riigikassa tulukontole „Tulu riigivara müügist”.
2) laekunud tulu andmed laekumiste lõikes: artikkel majandusliku sisu järgi, e-riigikassa konto, tulu saanud asutuse nimi, tulu laekumise kuupäev, laekunud tulu suurus kroonides, taotletav summa kroonides;
3) eelarve kulude andmed: asutuse registrikood, asutuse nimi, e-riigikassa konto, taotletava kulu liigenduse tunnus vastavalt määruse lisale 3, taotletava kulu liigendus allika järgi, lisatunnus, artikkel majandusliku sisu järgi, objekti kood ning taotletava kulu suurus kroonides.
(1) Riigieelarvest väljamaksete tegemiseks peab asutus broneerima riigikassas väljamaksete tegemiseks vajalikud summad. Tegelikud väljamaksed võivad ületada päeva üldbroneeringut kuni 1000 krooni võrra. Paragrahvi 10 lõikes 2 nimetatud sisemiste arvlemiste tegemiseks vajalikke summasid ei broneerita.
(2) Riigieelarvest väljamaksete tegemiseks esitab asutus riigikassale e-riigikassa vahendusel järgmisel nädalal asutuse poolt väljamaksmisele kuuluvate summade kohta broneeringu, päevade ja valuutade lõikes hiljemalt jooksva nädala neljapäeval kella 12.00ks (juhul kui neljapäev on rahvuspüha või riigipüha, siis sellele eelneval tööpäeval). Riigi asutatud sihtasutused esitavad broneeringu hiljemalt kolm tööpäeva enne väljamakse tähtaega.
(4) Riigieelarvesse enammakstud ja valesti laekunud riigitulude tagastamiseks riigieelarvest väljamaksete tegemiseks esitab Maksu- ja Tolliamet e-postiga riigikassale järgmise nädala riigieelarvest tagastamisele kuuluvate summade kohta broneeringu hiljemalt jooksva nädala kolmapäeval (juhul kui kolmapäev on rahvuspüha või riigipüha, siis sellele eelneval tööpäeval). Teistel asutustel on lubatud riigieelarvesse enammakstud ja valesti laekunud riigitulusid (trahvid, lõivud ja muud tulud) ühel tööpäeval tagastada kuni 10 000 krooni ulatuses ilma broneeringut esitamata.
(5) Maksu- ja Tolliamet edastab broneeringu rahandusministri 19. jaanuari 2004. a määruse nr 10 «Füüsilise isiku tulumaksu kohalikele omavalitsusüksustele eraldamise kord» kohaselt kohalike omavalitsuse üksustele ülekandmisele kuuluvate summade kohta ning Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja (edaspidi registripidaja) arvelduskontodele ülekandmisele kuuluva sotsiaalmaksu kogumispensioni osa täiendava summa kohta e-posti teel vastavalt kokkuleppele riigikassaga.
1) eristamaks kulusid projektide ning projektidega seotud kaasfinantseerimiste lõikes, sealhulgas Euroopa Liidult, rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadavate toetuste osas vähemalt struktuurifondide meetmete detailsuses;
4) eristamaks iga-aastases riigieelarves eraldi määratletud arvestuslikke kulusid (rahandusministri 11. detsembri 2003. a määruse nr 103 „Eelarveklassifikaatorite kehtestamine” lisas 6 kehtestatud eelarveklassifikaatori allika 00 alt tehtavate kulude osas).
(3) Riigieelarve klassifikaatori koodis kasutatakse kinnitatud eelarveklassifikaatoreid kõige detailsemates koodides.
5) väärtpaberikorraldus.
(2) Siseriiklik maksekorraldus käesoleva eeskirja tähenduses on Eesti Vabariigi sisene ja Eesti kroonides tehtav maksekorraldus. Siseriiklikul maksekorraldusel täidetakse e-riigikassas järgmised kohustuslikud väljad: dokumendi number, saaja nimi, saaja kontonumber, summa, maksetähtaeg, maksekorraldust selgitav tekst ning maksekorralduse aluseks oleva alusdokumendi number ja väljaandmise kuupäev, riigieelarve klassifikaatori kood ning e-riigikassa konto, millelt makse sooritatakse. Paragrahvi 2 lõikes 1 nimetatud asutuste vahel teostatakse siseriiklik maksekorraldus e-riigikassas ilma pangaülekannet tegemata sisemise arvlemisena. Sisemise arvlemise korral on saaja kontonumbriks vastava asutuse e-riigikassa kontonumber. Siseriiklikku maksekorraldust on võimalik e-riigikassasse saata ka failina.
[RTL, 2007, 36, 633 – jõust. 6.05.2007]
(3) Koondmaksekorraldus käesoleva eeskirja tähenduses on ühele makse saajale mitme erineva riigieelarve klassifikaatori ja erinevate e-riigikassa kontode alt tehtav Eesti Vabariigi sisene maksekorraldus. Koondmaksekorraldusel täidetakse järgmised kohustuslikud väljad: dokumendi number, saaja nimi, saaja kontonumber, maksetähtaeg, maksekorraldust selgitav tekst ning maksekorralduse aluseks oleva alusdokumendi number ja väljaandmise kuupäev, riigieelarve klassifikaatori koodid ja nendele vastavad summad ning e-riigikassa konto, millelt makse sooritatakse.
(4) Välismaksekorraldus käesoleva eeskirja tähenduses on välisvaluutas tehtav maksekorraldus. Välismaksekorraldusel täidetakse järgmised kohustuslikud väljad: dokumendi number, saaja nimi, saaja riigi kood, saaja kontonumber (vajadusel saaja rahvusvaheline pangakonto number ehk IBAN), saaja panga nimi (vajadusel saaja panga identifitseerimise kood ehk BIC kood), summa, valuutakood, maksetähtaeg, maksekorraldust selgitav tekst ning maksekorralduse aluseks oleva alusdokumendi number ja väljaandmise kuupäev, Eesti Panga poolt kehtestatud maksebilansi kood, riigieelarve klassifikaatori kood ning e-riigikassa konto, millelt makse sooritatakse. Välismaksekorraldust on võimalik e-riigikassasse saata ka failina.
(4) Maksetele, mille maksetähtaeg on nädalavahetusel või riigipühal, märgitakse väljamakse tähtajaks nädalavahetusele või riigipühale eelnev tööpäev, valuutamaksete puhul kaks tööpäeva enne nädalavahetust või riigipüha.
(5) Asutus esitab riigikassale maksekorralduse e-riigikassa vahendusel vähemalt kaks tööpäeva enne maksekorraldusel näidatud väljamakse tähtaega, välja arvatud riigi asutatud sihtasutused, kes esitavad maksekorralduse hiljemalt üks päev enne väljamakse tähtaega. Riigikassa ja asutuse kokkuleppel võib nimetatud tähtaegu lühendada.
[RTL 2007, 36, 633 – jõust.06.05.2007]
(6) Riigikassa jälgib enne väljamakse tegemist asutuse esitatud maksekorralduse vastavust järgmistele nõuetele:
1) maksekorralduse vormikohane täitmine;
2) asutuse riigieelarve vabade vahendite olemasolu;
3) väljamakse miinimum suurus makse saajale pangaülekandena Eesti Vabariigi piires on 1 Eesti kroon ning välisriiki 30 Eesti krooni (väljamakse summa arvutatakse välisvaluutasse ümber Eesti Panga noteeritud päevakursi alusel).
(7) Juhul kui väljamakse aluseks on „Riigihangete seaduse” § 15 nimetatud piirmäära ületav hankeleping, esitatakse riigikassale maksekorralduse alusdokumentide koopiad ja riigihanke viitenumber ning pärast hanke- või raamlepingu lõppemist teatatakse riigihanke viitenumbrile viidates „Riigihangete seaduse” § 37 lõike 4 alusel riigihanke aruande lisa esitamisest.
(9) Riigikassal on õigus kontrolli teostamise eesmärgil nõuda asutuselt tema esitatud maksekorralduse aluseks olevaid asutuse juhi poolt viseeritud raamatupidamisnõuetele vastavaid finantsdokumente või nende koopiaid.
(10) Maksekorralduse vastavusel lõigetes 6 ja 7 toodud nõuetele kinnitab riigikassa maksekorralduse ning suunab selle väljamaksmisele.
(11) Maksekorralduse mittevastavusel lõigetes 6 ja 7 toodud nõuetele, keeldub riigikassa nimetatud maksekorralduse väljamaksmisest ning teavitab sellest asutust e-riigikassa vahendusel või paberkandjal esitatud maksekorraldusel koos keeldumise põhjendusega.
(12) Kui asutus ei nõustu väljamaksmisest keeldumise otsusega, esitab ta rahandusministrile taotluse väljamaksmisest keeldumise otsuse tühistamiseks. Koopia nimetatud taotlusest esitatakse riigikassale. Väljamaksmisest keeldumise otsuse tühistamise otsustab rahandusminister.
(2) Akreditiivide kasutamisega, tšekkide ja pangakaartidega arveldamisega, välisarveldustega seotud järelpärimiste ja lisatasude ning andmete vahetusega ja autentimisega seotud kulud kaetakse asutuse eelarvest.
(1) Asutus saab annulleerida riigikassa poolt panka edastamata maksekorraldusi e-riigikassa vahendusel või paberkandjal maksekorralduse annulleerimise teatisel vastavalt määruse lisas 4 toodud vormile.
(2) e-riigikassas sisestatud maksekorraldused, mis on 10 kalendripäeva jooksul pärast maksetähtaega riigikassasse väljamaksmiseks edastamata, annulleeritakse riigikassa poolt.
(3) [Kehtetu – RTL 2006, 64, 1175 – jõust. 25.08.2006]
(1) Asutuse juba teostatud maksekorralduse riigieelarve klassifikaatori koodi muutmiseks esitab asutus riigikassale e-riigikassa vahendusel teatise, põhjendades muutmise vajadust. Teatisel täidetakse järgmised kohustuslikud väljad: dokumendi number, e-riigikassa tulu- või kulukonto number, riigieelarve klassifikaatori kood, summa (pluss- ja miinusmärgiga summade liitmisel peab kogusumma olema väärtusega 0) ja kommentaar, milles asutus on kohustatud viitama maksekorraldusele ja muule dokumendile, mille alusel riigieelarve klassifikaatori koodi muutmine teostatakse.
(1) Asutuse poolt samal eelarveaastal e-riigikassa kulukontolt teostatud kulude vähendamine toimub juhul, kui:
3) laekumine on seotud riigivara müügiga (Vabariigi Valitsuse 1. augusti 1995. a määruse nr 286 «Riigivara võõrandamise korra kinnitamine» punkti 75 alusel);
5) laekumine toimub Euroopa Liidu vahenditest, rahvusvaheliselt organisatsioonilt, välisriigilt või välisriigi valitsusväliselt organisatsioonilt asutusele tema poolt varem teostatud kulude hüvitamiseks;
6) laekumine toimub Sotsiaalkindlustusametilt «Puhkuseseaduse» 9 lõike 2 punktis 1 või 2 nimetatud pikendatud põhipuhkuse hüvitamiseks, «Puhkuseseaduse» § 30 lõikes 1 või 2 nimetatud täiendava lapsepuhkuse hüvitamiseks, «Töö- ja puhkeaja seaduse» § 18 lõikes 1 nimetatud lapsetoitmise lisavaheaja kasutamise hüvitamiseks või «Töö- ja puhkeaja seaduse» §-s 23 nimetatud täiendava tasulise puhkepäeva hüvitamiseks;
7) laekumine toimub ühelt riigiasutuselt teisele tema poolt varem teostatud ühistest koostööprojektidest, kirjalikest kokkulepetest, ühishangetest ja -koolitustest ning lähetustest tulenevate kulude hüvitamiseks.
8) laekumine on seotud maksude tagastamisega.
(1) Tehniliste häirete korral e-riigikassas on erandkorras broneeringuid ja maksekorraldusi võimalik riigikassasse edastada paberkandjal kahes eksemplaris:
5) määruse lisas 9 toodud väärtpaberikorralduse vormil.
§ 17. Riigisaladuse seaduses toodud valitsusasutuste rahastamine
Tulenevalt «Riigisaladuse seaduse» § 6 punktist 15 kannavad Kaitsejõudude Peastaabi luure ja vastuluurega tegelevad struktuuriüksused, Kaitsepolitseiamet ja Teabeamet kontsernikontovälistele arvelduskontodele e-riigikassa vahendusel väljamaksete tegemiseks vajalikud vahendid. Rahandusministeeriumi esindajatel on vastava juurdepääsuloa olemasolul õigus küsida vastavaid maksekorraldusi ja nende alusdokumente «Riigisaladuse seaduse» sätteid arvestades.
§ 18. Riikliku pensionikindlustusmakse, riikliku ravikindlustusmakse, kohustusliku kogumispensioni kindlustusmakse, töötuskindlustusmakse, maamaksu, keskkonnatasude ja pakendiaktsiisi ülekandmine
(1) Riigikassa kontsernikonto koosseisu kuuluvale sotsiaalmaksu tulukontole laekunud sotsiaalmaksust kantakse pankade poolt vastavalt § 1 lõikes 3 sätestatud lepingutingimustele riikliku pensionikindluste vahendite osa kontsernikonto peakontole ja ravikindlustuse vahendid Eesti Haigekassa arvelduskontole.
(2) Sotsiaalmaksu kogumispensioni osad, kohustusliku kogumispensioni makse ja «Maksukorralduse seaduse» alusel arvestatud intressid kantakse Maksu- ja Tolliameti poolt registripidaja arvelduskontole Eesti Pangas.
(3) Registripidaja arvelduskontole tehtud ülekannete ja registripidaja tagastatud summade kohta esitab Maksu- ja Tolliamet riigikassale igapäevase õiendi määruse lisa 10 kohaselt, mille alusel tehtud tehingud kajastatakse riigieelarves.
(4) Maksu- ja Tolliameti töötuskindlustusmakse erikontole laekunud töötuskindlustusmaksed kantakse Maksu- ja Tolliameti poolt Eesti Töötukassa arvelduskontole ühe pangapäeva jooksul laekumisest arvates.
(5) Maksu- ja Tolliameti maamaksu erikontole laekunud maamaks kantakse Maksu- ja Tolliameti poolt kohaliku omavalitsuse üksusele vähemalt üks kord kuus.
(6) Riigikassa kontsernikonto koosseisu kuuluvale tulukontole laekunud keskkonnatasud ja pakendiaktsiis kantakse iga kuu 20. kuupäeval sihtasutuse Keskkonnainvesteeringute Keskus arvele tulu kogumise eest vastutavate riigiasutuste – Maksu- ja Tolliameti (pakendiaktsiis), Põllumajandusministeeriumi (kutselise kalapüügi tasu) ja Keskkonnaministeeriumi (ülejäänud keskkonnatasud) – koostatud laekumiste suurust kinnitavate teatiste alusel.
[RTL 2007, 36, 633 – 6.05.2007]
§ 19. Riigieelarvesse enammakstud summad
(1) Eelarveaastal ja eelnevatel eelarveaastatel riigieelarvesse enammakstud summade tagastamine toimub jooksva eelarveaasta vastava tulu laekumiste arvelt.
(2) Riigieelarvest enammakstud summade tagastamine toimub asutuste, kes õigusaktidest tulenevalt koguvad trahve, lõive, tasusid ja muid riigieelarve tulusid, algatusel.
(2) Paragrahvi 1 lõikes 4 nimetatud asutused, kes kasutavad kontserniväliseid arvelduskontosid projektide ja programmide sihtfinantseerimiseks, sisestavad riigieelarve kulud e-riigikassasse jooksvalt. Välisesindused sisestavad riigieelarve kulud e-riigikassasse järgneva kuu kümnendaks tööpäevaks.
(3) Rahandusministeeriumi poolt edastatud PHARE programmide sihtfinantseerimise teatiste alusel sisestavad asutused riigieelarve kulud e-riigikassasse jooksvalt.
(4) Riigikassa arvestab pärast pangatehingu kinnituse saamist teostatud väljamaksed ning teatiste, õiendite ja aruannete alusel tehtud kanded riigieelarve kassalise täitmise aruandesse.
ÜLEKANTAVATE VAHENDITE JÄRGMISSE EELARVEAASTASSE ÜLEKANDMISE KORD
3) kuni 3% riigieelarves kindlaksmääratud kulust vastava aasta riigieelarve seaduse liigenduse alusel;
5) kulud, mis sõltuvad jooksva eelarveaasta tegelikust laekumisest (arvestada ainult eelarveaasta jooksul laekunud ja kasutamata jäänud tulu majandustegevusest ja toetused).
(1) Põhiseaduslikud institutsioonid esitavad enda, Riigikantselei enda ja oma hallatavate asutuste ning ministeeriumid enda ja oma valitsemisala asutuste taotlused kulude ülekandmiseks Rahandusministeeriumile määruse lisas 11 toodud vormil paberkandjal ja elektrooniliselt hiljemalt eelarveaastale järgneva aasta 25. jaanuariks.
2) ülekantava kulu suurus kroonides;
(3) Järgmisse eelarveaastasse kuuluvad ülekandmisele summad alates 1000 kroonist. Nimetatud piirmäära ei rakendata rahandusministri 11. detsembri 2003. a määruse nr 103 “Eelarveklassifikaatorite kehtestamine” lisas 6 kehtestatud eelarveklassifikaatori allikate 20 ja 40 laekumiste arvelt tehtavate kulude osas.
(1) Otsuse kulu ülekandmise kohta teeb rahandusminister hiljemalt 14 tööpäeva jooksul alates nõuetekohase taotluse laekumisest Rahandusministeeriumi.
(3) Kulu ei kanta üle, kui taotlus ei ole esitatud Rahandusministeeriumile 25. jaanuariks või selles esinevaid olulisi puudusi ei ole kõrvaldatud lõikes 2 toodud tähtaja jooksul.
Tagatiste- ja väärtpaberikontodele laekuvate vahendite tagastamata jäägid kuuluvad ülekandmisele automaatselt.
Kehtetuks tunnistatakse rahandusministri määrused:
1) 20. juuni 2005. a määrus nr 48 «Riigieelarve tulude riigieelarvesse kandmise kord»;
2) 14. jaanuari 2004. a määrus nr 5 «Ülekantavate kulude järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kord»;
3) 14. jaanuari 2004. a määrus nr 6 «Riigieelarve kassalise teenindamise eeskiri».
Rahandusministri 2. jaanuari 2006. a määruse nr 1 «Riigieelarve kassalise teenindamise eeskiri»
(rahandusministri 14. märtsi 2008. a määruse nr 8 sõnastuses)
[ RTL 2008, 28, 418 – jõust. 12.04.2008]
ADMINISTRATIIVNE TUNNUS
1.00 Riigikogu
99 Eelmisest aastast ülekantud kulueelarve
00 Kulud investeeringuteks
01 Riigikogu (Riigikogu Kantselei)
02 Vabariigi Valimiskomisjon
2.00 01 Vabariigi President (Presidendi Kantselei)
3.00 01 Riigikontroll
4.00 01 Õiguskantsler (Õiguskantsleri Kantselei)
5.00 01 Riigikohus
6.00 Vabariigi Valitsus
00 Kulud investeeringuteks, Vabariigi Valitsuse eraldistest, Vabariigi Valitsuse reservist, omandireformi reservist
6.01 Riigikantselei haldusala
99 Riigikantselei haldusala eelmisest aastast ülekantud kulueelarve
00 Riigikantselei haldusala kulud investeeringuteks
01 Riigikantselei
02 Rahvusarhiiv
6.02 Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisala
99 Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisala eelmisest aastast ülekantud kulueelarve
00 Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisala kulud investeeringuteks
01 Haridus- ja Teadusministeerium
08 Keeleinspektsioon
10 Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrk
11 Eesti Noorsootöö Keskus
14 Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus
02 Kutseõppeasutused
03 Rakenduskõrgkoolid
04 Riigigümnaasiumid ja riigiinternaatkoolid
06 Teadus- ja arendusasutused
6.03 Justiitsministeeriumi valitsemisala
99 Justiitsministeeriumi valitsemisala eelmisest aastast ülekantud kulueelarve
00 Justiitsministeeriumi valitsemisala kulud investeeringuteks
01 Justiitsministeerium
03 Prokuratuur
04 Eesti Kohtuekspertiisi Instituut
05 Registrite ja Infosüsteemide Keskus
06 Kohtute Raamatupidamiskeskus
07 Esimese ja teise astme kohtud
08 Kinnipidamisasutused
09 Andmekaitse Inspektsioon
6.04 Kaitseministeeriumi valitsemisala
99 Kaitseministeeriumi valitsemisala eelmisest aastast ülekantud kulueelarve
00 Kaitseministeeriumi valitsemisala kulud investeeringuteks
01 Kaitseministeerium
02 Teabeamet
05 Eesti Sõjamuuseum – kindral Laidoneri muuseum
07 Seli Tervisekeskus
12 Kaitseressursside Amet
14 Kaitsevägi
6.05 Keskkonnaministeeriumi valitsemisala
99 Keskkonnaministeeriumi valitsemisala eelmisest aastast ülekantud kulueelarve
00 Keskkonnaministeeriumi valitsemisala kulud investeeringuteks
01 Keskkonnaministeerium
02 Maa-amet
03 Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus
04 Keskkonnainspektsioon
05 Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus
06 Eesti Kiirguskeskus
07 Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut
08 Põlula Kalakasvatuskeskus
09 Eesti Loodusmuuseum
14 Riiklik Looduskaitsekeskus
6.06 Kultuuriministeeriumi valitsemisala
99 Kultuuriministeeriumi valitsemisala eelmisest aastast ülekantud kulueelarve
00 Kultuuriministeeriumi valitsemisala kulud investeeringuteks
01 Kultuuriministeerium
02 Muinsuskaitseamet
03 Eesti Hoiuraamatukogu
04 Eesti Lastekirjanduse Teabekeskus
05 Rahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskus
06 Võru Instituut
15 Kontserdiorganisatsioonid
16 Muuseumid
17 Teatrid
25 Spordibaasid
6.07 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisala
99 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisala eelmisest aastast ülekantud kulueelarve
00 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisala kulud investeeringuteks
01 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
02 Patendiamet
03 Konkurentsiamet
04 Tarbijakaitseamet
06 Tehnilise Järelevalve Amet
08 Eesti Patendiraamatukogu
10 Lennuamet
11 Maanteeamet
14 Veeteede Amet
15 Eesti Riiklik Autoregistrikeskus
16 Riigi Infosüsteemide Arenduskeskus
6.08 Põllumajandusministeeriumi valitsemisala
99 Põllumajandusministeeriumi valitsemisala eelmisest aastast ülekantud kulueelarve
00 Põllumajandusministeeriumi valitsemisala kulud investeeringuteks
01 Põllumajandusministeerium
02 Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet
03 Veterinaar- ja Toiduamet
04 Taimetoodangu Inspektsioon
06 Jõudluskontrolli Keskus
07 Maamajanduse Infokeskus
08 Maaparanduse Ehitusjärelevalve ja Ekspertiisibüroo
09 Põllumajandusuuringute Keskus
10 Veterinaar- ja Toidulaboratoorium
20 Põllumajandusmuuseumid
21 Riigi teadus- ja arendusasutused
6.09 Rahandusministeeriumi valitsemisala
99 Rahandusministeeriumi valitsemisala eelmisest aastast ülekantud kulueelarve
00 Rahandusministeeriumi valitsemisala kulud investeeringuteks
01 Rahandusministeerium
02 Riigihangete Amet
03 Maksu- ja Tolliamet
04 Statistikaamet
6.10 Siseministeeriumi valitsemisala
99 Siseministeeriumi valitsemisala eelmisest aastast ülekantud kulueelarve
00 Siseministeeriumi valitsemisala kulud investeeringuteks
01 Siseministeerium
02 Kaitsepolitseiamet
03 Kodakondsus- ja Migratsiooniamet
04 Piirivalveamet
05 Politseiamet
06 Päästeamet
08 Sisekaitseakadeemia
09 Maavalitsused
10 Regionaalministri valitsemisala
6.11 Sotsiaalministeeriumi valitsemisala
99 Sotsiaalministeeriumi valitsemisala eelmisest aastast ülekantud kulueelarve
00 Sotsiaalministeeriumi valitsemisala kulud investeeringuteks
01 Sotsiaalministeerium
02 Ravimiamet
03 Sotsiaalkindlustusamet
04 Tervishoiuamet
05 Tööturuamet
06 Tervisekaitseinspektsioon
07 Tööinspektsioon
08 Riikliku Lepitaja Kantselei
09 Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus
11 Illuka Varjupaigataotlejate Vastuvõtukeskus
12 Kemikaalide Teabekeskus
13 Tervise Arengu Instituut
6.13 Välisministeeriumi valitsemisala
99 Välisministeeriumi valitsemisala eelmisest aastast ülekantud kulueelarve
00 Välisministeeriumi valitsemisala kulud investeeringuteks
01 Välisministeerium
(rahandusministri 7. novembri 2007. a määruse nr 49 sõnastuses)
SÕNUMIPÕHISE ANDMEVAHETUSE KASUTAMISE TINGIMUSED
1.1. Sõnumipõhine andmevahetus (edaspidi andmevahetus) on asutuse ja riigikassa infosüsteemide vaheline info vahetamine, mille alusel riigikassa infosüsteem teavitab asutuste infosüsteeme riigikassas olevatel asutuse kontodel toimunud muutuste kohta ja võimaldab asutuste infosüsteemidel edastada makseid riigikassa infosüsteemi.
1.2. Andmevahetus võimaldab asutusel käsutada asutuse kontodel olevat raha asutuse arvutisse installeeritud spetsiaalse tarkvara vahendusel, saata riigikassasse makseid ning saada riigikassast teateid kontodel toimunud muutuste kohta (edaspidi maksete saatmine ja teadete saamine koos teenused) alljärgnevate tingimuste kohaselt.
2. Tehnilised nõuded ja andmevahetuse käivitamine
2.1. Tehnilised nõuded andmevahetuse kasutamiseks vajalikele sidevahenditele: X-tee turvaserver (soovitavalt Pentium 3 või võimsam, ≥128 MB RAM, 10GB IDE); rakendusserver, mille parameetrid sõltuvad rakenduse realisatsioonist (soovitavalt Pentium 3 või võimsam ≥128MB RAM, 10GB IDE).
2.2. Asutus peab andmevahetuse kasutamiseks looma oma infosüsteemi X-tee teenuse(d) ja/või rakenduse, mille vahendusel on asutusel võimalik saada ühendust riigikassa X-tee teenustega.
2.3. Andmevahetuse kasutamiseks taotleb asutus riigikassalt selleks õiguse. Selleks:
2.3.1. Asutus esitab taotluse, milles määrab ära teenused kontode ja tehingu liikide lõikes.
2.3.2. Asutus märgib taotluses asutuse ID-kaardi digitaalse allkirjastamissertifikaadi «Common Name» atribuudi sisu ning X-tee andmekogu nimetuse.
2.4. Riigikassa sisestab asutuse poolt taotluses märgitud turvaelemendid X-tee turvaserverisse ja oma infosüsteemi ning aktiveerib need.
3. Töökindluse tagamine
3.1. Andmevahetuse funktsioneerimiseks kohustuvad riigikassa ja asutus tagama nende kontrolli all olevate infosüsteemide töökindluse ja turvalisuse.
4. Identifitseerimine ja turvanõuded
4.1. Asutuse identifitseerimine riigikassa serveriga ühenduse loomisel toimub X-tee keskkonna vahendusel ja asutuse ID-kaardi digitaalse allkirjastamissertifikaadi «Common Name» atribuudi alusel.
4.2. Asutuse maksekorraldused edastatakse DigiDoc ümbrikus ja allkirjastatakse asutuse ID-kaardi digitaalsete sertifikaatide alusel (edaspidi «Common Name» atribuut ja asutuse ID-kaart koos turvaelemendid).
4.3. Asutus peab tagama, et andmevahetust teostavad ainult asutuse volitatud isikud. Asutuse volitatud esindajad peavad hoidma turvaelemente kolmandatele isikutele ligipääsmatus kohas ning ei tohi jäädvustada turvaelemente kolmandatele isikutele äratuntavalt ühelgi esemel.
4.4. Kui turvaelemendid on kaotatud või varastatud või saanud või võivad olla saanud teatavaks isikule, kes pole nende kasutamiseks õigustatud, on asutus kohustatud sellest viivitamatult teavitama riigikassat. Digitaalallkirja sertifikaadi puhul on asutus kohustatud eeltoodust teatama vastavale sertifitseerimisteenuse osutajale.
4.5. Riigikassa, saanud asutuselt punkti 4.4 kohase teate, blokeerib asutuse andmevahetuse kasutamise õiguse kuni turvaelementide asendamiseni või kuni asutus on andnud riigikassale aktsepteeritava korralduse andmevahetuse kasutamise õiguse taasavamiseks.
4.6. Riigikassal on õigus blokeerida asutuse andmevahetuse kasutamise õigus, kui kassale on teatavaks saanud asjaolu, millest lähtudes võib järeldada, et andmevahetuse kasutamise turvaelemendid on väljunud asutuse valdusest ning kasutatakse selleks õigustamata isiku poolt või tegemist on asutusepoolse pettusega.
5. Toimingute tegemine
5.1. Riigikassa poolt asutusele edastatud teated on asutusele kättesaadavad 24 tunni jooksul, arvates teate edastamisest riigikassa serverilt. Infosüsteemi vigade korral toimub kordussaatmine sama perioodi jooksul. Vajadusel käivitab riigikassa administraator teadete kordusedastamise manuaalselt. Riigikassa edastab teated kokkulepitud formaadis.
5.2. Riigikassa täidab ainult need asutuse poolt andmevahetuse kaudu edastatud maksekorraldused, mis on DigiDoc formaadis ja allkirjastatud AS Sertifitseerimiskeskuse poolt asutusele väljastatud asutuse sertifikaadiga.
5.3. Riigikassa täidab asutuse maksekorraldused riigikassas kehtiva korra ja tähtaegade kohaselt.
5.4. Riigikassa jäädvustab andmevahetuse kaudu toimunud sideseansid ja kasutab neid vajadusel toimingute tõendamiseks.
5.5. Riigikassa pärib saabunud DigiDoc formaadis toimingutele OSCP (Online Certificate Status Protocol) kehtivuskinnituse. Asutuse kehtetu allkirjastamise sertifikaadi korral toiminguid ei teostata.
5.6. Asutusel on õigus andmevahetuse kaudu tehtud õigustamatu toimingu, riigikassa poolt täitmata jäänud või puudulikult täidetud korralduse kohta esitada pretensioon 5 tööpäeva jooksul riigikassale vastava korralduse andmisest arvates.
1. Lugeda rahandusministri 2.01.2006. a määruse nr 1 "Riigieelarve kassalise teenindamise eeskiri" § 2 lõike 3 punktid 7, 8 ja 9 õigeks järgmises sõnastuses:
"7) riigilõivud – kontole laekuvad riigilõivuga maksustatavate toimingute teostamise eest võetavad tasud;
[RTL 2007, 36, 633 – jõust 6.05.2007]"
2. Lugeda rahandusministri 2.01.2006. a määruse nr 1 "Riigieelarve kassalise teenindamise eeskiri" § 2 lõiked 7, 8 ja 9 õigeks järgmises sõnastuses:
"(7) E-riigikassa kasutamiseks esitab asutus riigikassale vastavalt määruse lisas 1 toodud vormile volikirja, milles määratakse kindlaks isik, kes on volitatud asutuse nimel e-riigikassat kasutama. Volikiri esitatakse kahes eksemplaris ja sellele lisatakse volitatud isiku isikut tõendava dokumendi koopia. Juhul kui volikirja kinnitab isik, kes on asutuse juhi ülesannetes, esitatakse riigikassale vastavat volitust tõendav dokument. Sõnumipõhise andmevahetuse käivitamiseks esitab asutus riigikassale vastavalt määruse lisas 12 toodud vormile taotluse kahes eksemplaris, milles on fikseeritud sõnumipõhise andmevahetuse tingimused ning asutuse poolt määratud vajalikud turvaelemendid, mis annavad asutusele õiguse kasutada taotluses märgitud riigikassa poolt pakutavaid teenuseid kontode ja tehingute liikide lõikes.
[RTL 2007, 87, 1464 – jõust. 24.11.2007]"
3. Lisada rahandusministri 2.01.2006. a määruse nr 1 "Riigieelarve kassalise teenindamise eeskiri" terviktekstides § 7 lõigete 1, 2, 2¹ ja § 11 lõigete 9, 10 järele muutmismärge [RTL 2006, 64, 1175 – jõust. 25.08.2006] .


Koolitöötajate koosseisu kinnitamise kord – Riigi Teataja
Koolitöötajate koosseisu kinnitamise kord - sisukord
§ 2 Koolitöötajate koosseisu kinnitamine
§ 3 Varasema määruse kehtetuks tunnistamine
§ 4 Jõustumine
RT IV, 12.06.2019, 3
Vastu võetud 03.06.2019 nr 6
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti, 4 põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 71 lõike 6, § 74 lõike 2 ja Pärnu Linnavolikogu 21. detsembri 2017 otsuse nr 31 “Kooli pidaja pädevusse antud ülesannete delegeerimine” punkti 1.1 alusel.
Määrusega kehtestatakse Pärnu Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) hallatavate üldhariduskoolide (edaspidi kool) töötajate koosseisu kinnitamise kord.
§ 2. Koolitöötajate koosseisu kinnitamine
(1) Koolitöötajate koosseisu kinnitab ja teeb selles muudatused kooli direktor arvestades linnavolikogu poolt kinnitatud kooli eelarvet ja et kõik õigusaktides nõutud teenused ja õppekava täitmine oleksid tagatud.
(2) Kooli direktor kooskõlastab kooli töötajate koosseisu ja selle muudatused enne kinnitamist haridusosakonnaga.
§ 3. Varasema määruse kehtetuks tunnistamine
Pärnu Linnavalitsuse 04. novembri 2013 määrus nr 10 “Koolitöötajate koosseisu kinnitamise kord” ja Paikuse Vallavalitsuse 23. septembri 2013 määrus nr 4 „Koolitöötajate koosseisu kinnitamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
§ 4. Jõustumine


Põllumajandusministri 3. veebruari 2005. a määruse nr 11 "Põllumajanduslooma kasvatamise täiendava otsetoetuse saamise täpsemad nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord" muutmine – Riigi Teataja
Põllumajandusministri 3. veebruari 2005. a määruse nr 11 "Põllumajanduslooma kasvatamise täiendava otsetoetuse saamise täpsemad nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord" muutmine
RTL 2006, 14, 226
Vastu võetud 31.01.2006 nr 13
Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 12 lõike 5, § 15 lõike 3 ja § 16 lõike 2 ning Euroopa Liidu Nõukogu määruse 1782/2003/EÜ, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid 2019/93/EMÜ, 1452/2001/EÜ, 1453/2001/EÜ, 1454/2001/EÜ, 1868/94/EÜ, 1251/1999/EÜ, 1254/1999/EÜ, 1673/2000/EÜ, 2358/1971/EMÜ ja 2529/2001/EÜ (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1–69), artikli 143c alusel.
Põllumajandusministri 3. veebruari 2005. a määruses nr 11 «Põllumajanduslooma kasvatamise täiendava otsetoetuse saamise täpsemad nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord» (RTL 2005, 19, 209) tehakse järgmised muudatused:
«Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 12 lõike 5, § 15 lõike 3 ja § 16 lõike 2 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/1971 ja (EÜ) nr 2529/2001 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1–69), artikli 143c alusel.»;
2) paragrahvi 2 lõike 2 esimene taane sõnastatakse järgmiselt:
«Veise ja ammlehma kasvatamise täiendavat otsetoetust võib taotleda veise kohta, kelle suhtes on täidetud kõik veiste identifitseerimise ja registreerimise nõuded Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/1997 kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 204, 11.08.2000, lk 1–10) ning komisjoni määruse (EÜ) nr 911/2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1760/2000 kõrvamärkide, loomapasside ja põllumajandusettevõtete registrite kohta (ELT L 163, 30.04.2004, lk 65–70), kohaselt.»;
3) paragrahvi 2 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Piimalehma kasvatamise täiendavat otsetoetust võib toetuse taotlemise aasta 14. veebruari seisuga piima tootmiskvooti omav isik taotleda lehma kohta.»;
4) paragrahvi 2 lõike 5 punktis 1 asendatakse sõnad «Euroopa Liidu Nõukogu määruse 1782/2003/EÜ» sõnadega «nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003»;
5) paragrahvi 3 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «ja piimalehma»;
« (31) Taotlusel märgitud looma ei tohi taotleja asendada loomaga, kes on tema karjast välja viidud enne 24. aprilli.»;
7) paragrahvi 3 lõike 5 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
« 1) loomal on diagnoositud haigus või trauma või loom on hukkunud ja taotleja on PRIA-le viivitamata saatnud sellekohase taotluse põllumajandusloomade registrisse kantud andmete muutmiseks ning taotlejal on selle tõendamiseks veterinaartõendi vormi 2T koopia või selle puudumise korral piirkonda teenindava volitatud veterinaararsti kirjalik kinnitus;»;
8) paragrahvi 4 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Põllumajanduslooma kasvatamise täiendavat otsetoetust võib taotleda isik, kes on taotluse esitamisele eelnenud 12 kuu jooksul säilitanud või suurendanud taotluse esitamise aastale eelnenud kalendriaastal ühtse pindalatoetuse ja põllumajanduskultuuri kasvatamise täiendava otsetoetuse taotlusel märgitud püsirohumaa pindala põllumajandusministri 6. aprilli 2005. a määruse nr 39 «Ühtse pindalatoetuse ja põllumajanduskultuuri kasvatamise täiendava otsetoetuse saamise täpsemad nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord» § 4 kohaselt.»;
9) paragrahvi 5 tekst sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Põllumajanduslooma kasvatamise täiendava otsetoetuse taotluste vastuvõtmist alustatakse 14. veebruaril. Taotleja esitab PRIA-le lisas toodud vormi kohase taotluse 10. märtsiks.
(4) Ute kasvatamise täiendavat otsetoetust taotleja märgib lõikes 1 nimetatud taotlusele nende uttede arvu, kelle kohta ta toetust taotleb.
(6) Taotleja võib taotlemise aastal esitada PRIA-le kirjaliku avalduse taotluse menetlemise täielikuks või osaliseks lõpetamiseks komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ettenähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid (ELT L 141, 30.04.2004, lk 18–58), artikli 22 kohaselt või taotluses esinevate vigade parandamiseks, kuid mitte hiljem kui toetuse taotlemise aasta 30. mail.»;
10) paragrahvi 6 tekst sõnastatakse järgmiselt:
« (1) PRIA kontrollib vähemalt 5% veise, ammlehma ja ute ning 2% piimalehma kasvatamise täiendava otsetoetuse taotlejaid komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 27 kohaselt kohapeal.
2) ajab uted kokku või hoiab neid selliselt, et oleks võimalik kontrollida uttede kõrvamärkide olemasolu ja uttede registrinumbrit.»;
11) paragrahvi 8 lõikes 1 lisatakse pärast sõna «alusel» sõna «lehma ja»;
12) paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Piimalehma kasvatamise täiendavat otsetoetust makstakse kehtestatud ühikumäära alusel taotlejale toetuse taotlemise aasta 14. veebruariks määratud piima tootmiskvoodi kilogrammi kohta.»;
13) paragrahvi 9 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Lõikeid 1–5 ei kohaldata piimalehma kasvatamise täiendava otsetoetuse suhtes.»;
14) paragrahv 12 sõnastatakse järgmiselt:
« § 12. Rakendussäte
Paragrahvi 2 lõike 5 punkti 2 ning § 6 lõiget 4 kohaldatakse 31. detsembrini 2006. a.»;
15) määruse lisa kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
Kinnitan, et olen teinud enne taotluse
registreerimist kõik tööeeskirjades
ettenähtud kontrollid.
2.2. Taotlen veise kasvatamise täiendavat otsetoetust kokku (märkida arv) .................. loetelu veerus 6 tähega V tähistatud veise kohta ning kohustun hoidma siin märgitud arvul toetuse nõuetele vastavaid veiseid oma karjas 24. aprillini (kaasa arvatud).
2.3. Taotlen ammlehma kasvatamise täiendavat otsetoetust kokku (märkida arv) .................. veise kohta ning kohustun hoidma veiste loetelu veerus 6 tähega A tähistatud veiseid oma karjas 24. aprillini (kaasa arvatud).
2.4. Taotlen piimalehma kasvatamise täiendavat otsetoetust kokku (märkida arv) .................. veiste loetelu veerus 6 tähega P tähistatud lehma kohta ning kinnitan, et olen jooksval kvoodiaastal 14. veebruarini tootnud ja turustanud piima toetuse taotlemise aasta 14. veebruariks mulle määratud piima tootmiskvoodi alusel
(märkida JAH) ..................
3. Veiste loetelu (NB! 6. veergu märkige veise kasvatamise toetuse taotlemiseks V, piimalehma
kasvatamise toetuse taotlemiseks P, ammlehma kasvatamise toetuse taotlemiseks A)
sugu 5.
tõug 6.