Kose Spordimaja põhimäärus – Riigi Teataja
Kose Spordimaja põhimäärus
Kose Spordimaja põhimäärus - sisukord
§ 4 Asutuse vapp
2 TEGEVUSALAD JA ÜLESANDED
§ 7 Asutuse juhtimine
§ 9 Töökorraldus
§ 10 Spordimaja finantseerimine
§ 11 Raamatupidamine ja järelevalve
§ 13 Asutuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 04.02.2020, 54
Vastu võetud 30.01.2020 nr 70
Kose Spordimaja (edaspidi spordimaja) on Kose Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
Spordimaja asub Kose alevikus ning postiaadress on Ujula tn 7 Kose alevik Kose vald Harju maakond 75101, Eesti Vabariik.
Spordimaja juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, Kose Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) määrustest ja otsustest, vallavalitsuse määrustest ja korraldustest ning käesolevast põhimäärusest.
§ 4. Asutuse vapp
Spordimajal on spordimaja juhataja poolt kinnitatud vapp, mis kooskõlastatakse eelnevalt vallavalitsusega ja nõukoguga.
2. peatükk TEGEVUSALAD JA ÜLESANDED
(1) Spordimaja ülesanneteks on:
1) sportliku eneseteostuse võimaldamine, spordiaatelise ellusuhtumise kasvatamine, elanike tervise tugevdamine;
2) õppetreeningkogunemiste, kursuste, seminaride jne korraldamine;
3) spordimeisterlikkuse tõstmine ja spordiharrastuse järjepidevuse kindlustamine.
(2) Ülesannete täitmiseks spordimaja:
1) korraldab oma valduses olevate ruumide ja spordirajatiste kasutamist ning teeb selle info avalikkusele kättesaadavaks;
2) teeb koostööd üksikisikute, spordiklubide, ettevõtjate ja v allavalitsuse hallatavate asutustega;
3) korraldab spordiüritusi;
4) kogub, säilitab ja teeb külastajatele nähtavaks tema valduses olevad valla spordielu kajastavad trükised, fotod, auhinnad ja muud spordieluga seotud esemed;
5) koostab võistkonnad valla esindamiseks maakondlikel ja üleriigilistel spordivõistlustel;
Spordimajal on oma ülesannete täitmiseks järgmised õigused:
1) saada oma tööks vajalikku teavet kõikidelt Kose Vallavalitsuse hallatavatelt asutustelt;
2) osutada tasulisi teenuseid (ruumide või vahendite üürimine, treeningute, võistluste või muude spordiürituste korraldamine jne);
3) hallata ja kasutada spordimaja valduses olevat vara;
§ 7. Asutuse juhtimine
(1) Spordimaja tööd juhib juhataja, kellega sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem.
(2) Juhataja vaba ametikoht täidetakse avaliku konkursi korras, mille kuulutab välja vallavalitsus oma korraldusega.
1) korraldab spordimaja tegevust ja vastutab selle ülesannete täitmise eest;
2) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepinguid spordimaja töötajatega;
4) sõlmib ülesannete täitmiseks ja spordimaja eelarve piires lepinguid;
5) hangib ülesannete täitmiseks vajalikke vahendeid ja materjale vastavalt eelarvele;
6) korraldab spordimaja aruandlust ja analüüsi;
7) koostab järgneva aasta spordiürituste ajakava, kooskõlastab selle nõukoguga ja esitab selle hiljemalt 20. oktoobriks vallavalitsusele kooskõlastamiseks;
8) koostab kalendriaasta eelarve eelnõu koostöös finantsosakonnaga ja vastutab kinnitatud eelarvest kinnipidamise eest;
9) esindab spordimaja;
10) tagab spordimaja valdusse antud vallavara säilimise, asjakohase korrashoiu ja sihtotstarbelise kasutamise;
11) teeb vallavalitsusele ettepanekuid valla sporditöö edendamise kohta;
12) kooskõlastab koolide õppetöö ja klassivälise sporditegevuse Kose spordirajatistel;
13) vastutab spordimaja tegevuse eest, sealhulgas asutuse majandustegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse eest;
14) koostab spordimaja arengukava koostöös nõukoguga;
(1) Spordimaja nõukogu on 5 liikmeline. Nõukogu koosseisu kinnitab vallavalitsus 3 (kolmeks) aastaks spordimaja juhataja ettepanekul. Spordimaja nõukogusse kuulub üks vallavalitsuse poolt määratud esindaja, üks vallavolikogu poolt määratud esindaja ja kolm spordivaldkonna esindajat spordimaja juhataja ettepanekul.
(2) Nõukogu kavandab koostöös vallavalitsusega spordimaja tegevust ning on nõuandev organ.
1) analüüsida ja hinnata spordimaja tegevust ning teha spordimajale ja vallavalitsusele ettepanekuid spordimaja tegevuse, struktuuri või juhtimise muutmiseks;
2) teha vallavalitsusele ettepanekuid spordimaja eelarve ja aasta spordiürituste kava osas;
3) analüüsida teenuste hinnakirja ja vajadusel esitada vallavalitsusele ettepanekud hinnakirja muutmiseks;
4) analüüsida regulaarselt vähemalt 2 korda aastas spordimaja eelarve täitmist.
(4) Nõukogu liikmetel on oma ülesannete täitmiseks õigustutvuda kõigi spordimaja dokumentidega.
5) teeb vallavalitsusele vajadusel ettepaneku nõukogu liikme tagasikutsumise kohta.
(7) Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvemini kui üks (1) kord kolme (3) kuu jooksul. Nõukogu koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees või teda asendav aseesimees, erandkorras vallavalitsus või nõukogu liige. Koosolekukutse saadetakse nõukogu liikmetele kirjalikult või elektroonselt vähemalt seitse (7) päeva enne koosoleku toimumist. Kutses peab olema ära märgitud koosoleku toimumise aeg ja koht ning koosoleku päevakord.
(8) Nõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole nõukogu liikmetest, sealhulgas nõukogu esimees või teda asendav aseesimees. Nõukogu otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletas üle poole koosolekul osalenud liikmetest.
(9) Nõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Igal nõukogu liikmel on üks (1) hääl. Nõukogu liikmel ei ole õigust hääletamisest keelduda või jääda erapooletuks, välja arvatud seaduses sätestatud juhtudel. Nõukogu töö lõppemisel annab esimees nõukogu töö käigus koostatud materjalid üle vallavalitsusele.
(10) Nõukogu koosolekud protokollitakse. Protokolli kantakse nõukogu liikme eriarvamus juhul, kui ta seda soovib. Protokoll saadetakse nõukogu liikmetele ülevaatamiseks elektrooniliselt hiljemalt 7-ndal päeval pärast koosoleku toimumist.
(11) Protokollid allkirjastatakse. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokollide ja nende lisade hoidmise korraldab ning nende säilitamise eest vastutab spordimaja juhataja.
(12) Nõukogu liikmel on õigustagasi astuda, kui ta teatab tagasiastumisest nõukogu esimehele kirjalikult vähemalt üks (1) kuu ette. Nõukogu esimehel on kohustus edastada taotlus vallavalitsusele.
§ 9. Töökorraldus
(1) Spordimaja personal koosneb juhatajast ja teistest töötajatest vastavalt juhataja poolt kinnitatud koosseisule.
(2) Töötajate ametijuhendid, töökorraldusreeglid, tööohutuse juhendid ja muud vajalikud juhendid kinnitab ja teeb asjaomastele isikutele teatavaks spordimaja juhataja.
(3) Spordimaja kodukorra, külastajate õigused ja kohustused kehtestab juhataja kooskõlastades need eelnevalt nõukoguga.
(4) Spordimaja poolt osutatavate teenuste eest võetava tasu suuruse kinnitab vallavalitsus juhataja ettepanekul ja selle avalikustamise tagab spordimaja juhtaja.
§ 10. Spordimaja finantseerimine
Spordimaja finantseeritakse valla eelarvest, spordimaja juhataja poolt koostatud eelarve alusel.
§ 11. Raamatupidamine ja järelevalve
(1) Spordimaja raamatupidamisarvestust ja aruandlust korraldab vallavalitsus.
(2) Spordimaja raha ja vara kasutamist kontrollib vallavalitsus.
(3) Spordimaja põhimääruse järgsete ülesannete täitmist kontrollib vallavalitsus.
Põhimääruse muudatuste ja täienduste tegemise või uue põhimääruse kinnitamise otsustab vallavolikogu.
§ 13. Asutuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
Spordimaja ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu.
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval peale avalikustamist.


(2) Keskkonnateave avalikustatakse internetis või muul asjakohasel viisil, mis tagab avalikkuse tõhusa teavitatuse.
6) keskkonnamõju hindamise aruanded, keskkonnamõju strateegilise hindamise aruanded, Natura võrgustiku alale olulist keskkonnahäiringut põhjustada võivaid tegevusi sisaldavate kavade ja projektide hindamise (edaspidi Natura hindamise) aruanded ning keskkonnaalased riskianalüüsid.
1. KeÜS § 26 eesmärgiks on tagada avalikkuse informeeritus keskkonnaseisundist ja sellega seonduvast üldiselt. Kohustus avalikustada teatud keskkonnateavet võib tuleneda ka teistest KeÜS või keskkonnaseadustiku eriosa seaduste sätetest. Näiteks kohustab KeÜS § 25 teavitama avalikkust keskkonnaohust ning KeÜS §-s 47 on sätestatud, kuidas tuleb avalikkust teavitada keskkonnaloa andmisest avatud menetluses. KeÜS § 26 eesmärgiks ei ole reguleerida keskkonnateabe kogumist, säilitamist ja avalikustamist seoses muude küsimustega kui avalikkuse informeerimine.
1.1. KeÜS § 26 rakendamisel on oluline roll KeÜS §-l 27, mis sätestab nõuded teabe avalikustamisele olemasoleva keskkonnateabe ja sellele juurdepääsu kohta, samuti AvTS §-del 28–33, mis sätestavad üldised nõuded teabe avalikustamisele. KeÜS § 26 on AvTS regulatsiooni suhtes erinormiks, kuigi KeÜS sätte esimeste lõigete abstraktsuse tõttu AvTS regulatsioon nende osas pigem täpsustab KeÜS nõudeid kui vastupidi.
1.2. KeÜS §-s 26 sätestatud riigi (selle laias tähenduses) kohustus on osa õigusest keskkonnateabele, mis põhineb teabe levitamisel riigi initsiatiivil. Teabeõiguse teine pool seondub riigipoolse keskkonnateabe väljastamisega, kui teavet küsitakse (vt KeÜS § 24 kommentaari). Õigus keskkonnateabele on omakorda osa üldisest informatsiooniõigusest, mida põhiseaduse tasemel tagavad peamiselt PS § 44 ja § 45.
1.3. Kohustus keskkonnateavet koguda, säilitada ja levitada tuleneb paljudest direktiividest ja rahvusvahelistest lepingutest. Näiteks kohustab välisõhu raamdirektiiv 2008/50/EÜ liikmesriiki korraldama ulatuslikku välisõhu seiret ning selle tulemustest avalikkust informeerima. Sarnaselt välisõhu raamdirektiivile käsitleb enamik konventsioone ja muid direktiive siiski vaid teatud osa keskkonnateabest. Üldised kohustused tagada avalikkuse informeeritus keskkonnaküsimustes tulenevad Århusi konventsiooni art-st 5 ning keskkonnainfo direktiivi 2003/4/EÜ art-test 7 ja 8. Nende kohustuste ellurakendamisel omab olulist tähtsust INSPIRE direktiiv 2007/2/EÜ, mis harmoniseerib ruumiandmete taristu üldise struktuuri ja haldamise raamistiku seoses EL keskkonnapoliitikaga. Muuhulgas käsitleb INSPIRE direktiiv ruumiandmete kättesaadavust avalikkusele.
1.4. KeÜS § 26 regulatsioon sisaldab üldisi nõudeid, mis on olulised paljude keskkonnaseadustiku eriosa normide rakendamisel. Eelkõige seondub KeÜS § 26 KeSS-ga, mis reguleerib seirekorraldust ning KeRS-ga, mis sätestab keskkonnaandmete keskkonnaregistrisse kandmise, andmete registris hoidmise ning andmete töötlemise ja väljastamise alused. Keskkonnaregister on loodusvarade, looduspärandi, keskkonnaseisundi ja keskkonnategurite andmeid sisaldav riigi põhiregister (vt http://register.keskkonnainfo.ee).
2. KeÜS § 26 lg 1 eesmärk on tagada, et haldusorganid arvestaksid, et keskkonnainfot ei koguta üksnes riigivõimu teostamiseks või rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks, vaid ka avalikkuse teavitamiseks. Kui teabe kogumisel ja säilitamisel pole seda eesmärki silmas peetud, ei pruugi olla võimalik teabe tõhus avalikustamine.
3. Avalikustamine peab KeÜS § 26 lg 2 kohaselt tagama avalikkuse tõhusa teavitatuse. Seda eesmärki ei ole võimalik täita, kui teavet pole kogutud ja säilitatud viisil, mis tagab selle täpsuse, võrreldavuse ja ajakohasuse.
3.1. KeÜS § 26 lg 1 haakub AvTS § 32 lg 1 p-ga 3, mille kohaselt ei või veebilehte pidav asutus avalikustada veebilehel teavet, mis on vananenud, ei vasta tegelikkusele või on eksitav.
3.2. Keskkonnaandmed on tihti väga tehnilised ja vastavate eelteadmisteta mõistetamatud. KeÜS § 26 lg 1 kohane „arusaadavus” tähendab, et teave peab olema mõistetav nö tavalisele inimesele. Selleks tuleb avalikustatavale teabele vajadusel lisada selgitusi ja mittetehnilisi kokkuvõtteid.
3.3. Tõhusa teavitatuse tagamiseks ei piisa üksnes info kättesaadavaks tegemisest. Juurdepääs infole peab olema lihtne, mis kaasajal tähendab eelkõige info kättesaadavaks tegemist internetis. Eelkõige tuleb teave avalikustada kodulehel, seda muuhulgas tulenevalt AvTS § 29 lg-st 1. Teave ei pea siiski olema esitatud üksnes kodulehel, vaid võimalik on teabe levitamine ka muul viisil, näiteks tehes selle kättesaadavaks populaarses internetikeskkonnas Facebook. Tõhusa teavitamise mõiste avamisel saab juhinduda ka AvTS § 30 lg-st 1, mille kohaselt on teabevaldaja kohustatud teabe avalikustama viisil, mis tagab selle jõudmise võimalikult kiiresti igaüheni, kes teavet vajab. Samas ei ole teabevaldajal siiski kohustust teabe taaskasutamise eesmärgil avalikustamiseks teavet täiendavalt süstematiseerida või analüüsida, kui see nõuab ebaproportsionaalseid pingutusi.
3.4. KeÜS § 26 lg 2 ei nõua avalikustamist üksnes internetis. Tuleb silmas pidada, et kõik üldsuse liikmed ei kasuta internetti, veel vähem mõnd spetsiifilist internetikeskkonda, mis eeldab kasutajaks registreerumist. KeÜS § 26 lg-s 2 sätestatud „muu asjakohase viisi” sisustamisel saab muuhulgas juhinduda AvTS § 29 lg-st 2, mille kohaselt võib teabe avaldada ka ametlikus väljaandes, tele- või raadioprogrammis või trükiajakirjanduses või dokumendi väljapanekuga üldiseks tutvumiseks kohaliku omavalitsuse asutuses või rahvaraamatukogus. Muul viisil info avalikustamisel tuleb tagada, et avalikkuse juurdepääs teabele poleks keeruline (nt et väljapanek toimuks kohas ja ajal, mis ei takista üldsusel teabega tutvumist.
3.5. Tõhus teavitamine eeldab, et teave peab olema lihtsalt leitav. Internetis avalikustatavat teavet peaks saama otsida märksõnade abil, ja seda eriti juhul, kui teabe maht on suur. Võimalusel tuleks andmeid seostada visuaalsete materjalidega, nt esitada kaardikihtidel. Teavet peaks olema võimalik leida ka isikul, kellel puuduvad spetsiifilised eelteadmised. Näiteks ei ole KeÜS §-ga 26 kooskõlas olukord, kus oluline info on „peidetud” keerulise struktuuriga kodulehe alaossa, kuhu jõuab läbi paljude linkide.
3.6. Tõhusaks teavitamiseks tuleb internetis avalikustatavat teavet ajakohastada. Teavitamine ei ole tõhus, kui internetis on esitatud aegunud ja seetõttu eksitav teave. Näiteks kui arengukava koostamisel otsustatakse arengukava siiski vastu võtmata jätta, tuleks teha vastav märge ka selle arengukava avalikustatud eelnõu juurde.
3.7. Tõhusaks teavitamiseks tuleb teave avalikustada vormis, mis võimaldab igaühel sellega tutvuda. Eelistada tuleks enam levinud formaate (nt PDF) ning vältida tuleb formaate, mille lugemine eeldab tarkvara kasutamist, mis ei ole tasuta kättesaadav. Silmas tuleb pidada ka AvTS § 29 lg-t 3, mille kohaselt peab teave olema reeglina viisil ja vormis, mis võimaldab teabe allalaadimist masinloetaval kujul, välja arvatud juhul, kui teabe masinloetavale kujule viimine ei ole võimalik või see nõuab ebaproportsionaalseid pingutusi. AvTS § 29 lg 4 kohaselt peavad andmekogudes sisalduvad andmed olema avalikustatud masinloetaval kujul ning olema tervikliku andmekogumina allalaaditavad teabevärava kaudu.
4. KeÜS § 26 lg 3 sätestab avalikustatava keskkonnateabe sisu. Säte ei kohusta loetletud teavet koostama, vaid üksnes olemasoleva teabe avalikustama. Sätestatud on avalikustamise miinimumkohustus ning avalikustada võib ka muud keskkonnateavet.
4.1. Kuigi loetelu on esitatud ammendavana, võib teatud keskkonnateabe avalikustamise kohustus tuleneda erinormidest. Samuti võivad kohustuse ulatus ja sisu olla täpsustatud erinormide kaudu. Näiteks kohustab KeRS § 44 lg 2 avalikustama registri avalikult kasutatavad andmed paberkandjal vähemalt kord aastas. Täpsemad nõuded on sätestatud selle sätte alusel antud keskkonnaministri määruses. KeÜS §-l 26 on siiski iseseisev tähendus. Näiteks kohustab KeHJS § 21 koostoimes § 16 lõikega 6 avalikustama KMH aruande vähemalt avaliku väljapaneku ajaks veebis. KeÜS § 26 lõikes 3 ei ole piiritletud avalikustamise aega, kuid tõhusa teavitatuse nõudest tulenevalt pole KeÜS §-ga 26 kooskõlas olukord, kus aruanne on kättesaadav vaid keskkonnamõju hindamise menetluse ajal. Aruandel on oluline tähtsus ka hilisemas loamenetluses, ning samuti pärast loa väljaandmist, et saada teavet tegevuse võimalike keskkonnamõjude kohta.
4.2. KeÜS § 26 lg 3 seondub AvTS § 28 lg-ga 1, mis loetleb teabeliigid, mida teabevaldaja on kohustatud avalikustama, eelkõige p-ga 13, mille kohaselt tuleb avalikustada andmed keskkonnaseisundi, keskkonnakahjustuste ja ohtlike keskkonnamõjude kohta. Selle sätte sisustamisel saab lähtuda KeÜS § 26 lg-s 3 sätestatud loetelust. Võimaliku vastuolu korral tuleb juhinduda KeÜS regulatsioonist.
5. KeÜS § 26 lg 4 täpsustuse kohaselt ei tähenda lõikes 3 sätestatud loetelu, et selles sisalduv teave kuuluks tingimata avalikustamisele. Juurdepääsupiirangute kaudu piiritletakse teave, mille väljastamisest võib haldusorgan teabenõude täitmisel keelduda, st need seonduvad riigi kohustusega küsitav teave väljastada, mitte riigi kohustusega aktiivselt teavet levitada (vt KeÜS § 24 kommentaari). Näiteks kohustab AvTS § 35 tunnistama teabe asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks, kui see sisaldab delikaatseid isikuandmeid või kui selle avalikustamine ohustaks kaitsealuse liigi säilimist. KeÜS § 26 lg 3 eesmärk ei ole välistada võimalust, et selles loetletud teabele on juurdepääs piiratud. Juhul kui juurdepääsupiirangud on kehtestatud, siis ei avalikustata nendega kaitstud teavet ka KeÜS § 26 lg 3 kohaselt. Samas on juurdepääsupiirang erand teabe avalikkuse põhimõttest ning nagu iga erandit, tuleb ka juurdepääsupiiranguid tõlgendada kitsendavalt, st üldiselt eelistada teabe avalikustamist.


Laevavrakkide kultuurimälestiseks tunnistamine – Riigi Teataja
Laevavrakkide kultuurimälestiseks tunnistamine
RT III, 29.06.2016, 1
Vastu võetud 22.06.2016 nr 114
Käskkiri antakse muinsuskaitseseaduse § 12 lõike 1 ja § 25 lõike 1 alusel, kooskõlas muinsuskaitseseaduse § 3 lg 5 ning arvestades Muinsuskaitseameti eksperdihinnangut ja Muinsuskaitse Nõukogu 31. märtsi 2016. a ettepanekut:
1. Tunnistan kultuurimälestiseks mälestise liigiga arheoloogiamälestis:
1.1. Viljo vrakk (asukoht territoriaalmeri, Soome laht, Tallinna laht, mälestise piiri koordinaadid: x: 6604927.00, y: 534867.00; x: 6604927.00, y: 534887.00; x: 6604907.00, y: 534887.00; x: 6604907.00, y: 534867.00).
1.2. Nargen vrakk (asukoht territoriaalmeri, Soome laht, Tallinna laht, mälestise piiri koordinaadid: x: 6603867.00, y: 531833.00; x: 6603867.00, y: 531866.00; x: 6603841.00, y: 531866.00; x: 6603841.00, y: 531833.00).
1.3. Allveelaeva U 679 vrakk (asukoht majandusvöönd, Soome laht, mälestise piiri koordinaadid: x: 6596059.00; y: 472013.00; x: 6596059.00, y: 472085.00; x: 6595986.00, y: 472085.00; x: 6595986.00, y: 472013.00).
1.4. Allveelaeva S-345 vrakk (asukoht sisemeri, Soome laht, mälestise piiri koordinaadid: x: 6593287.00; y: 515606.34; x: 6593287.00; y: 515683.00; x: 6593273.00; y: 515683.00; x: 6593273.00, y: 515606.00).
1.5. Allveelaeva Jedinorog vrakk (asukoht territoriaalmeri, Soome laht, mälestise piiri koordinaadid: x: 6620280.00; y: 546670.00; x: 6620280.00, y: 546722.00; x: 6620247.00, y: 546722.00; x: 6620247.00, y: 546670.00).
1.6. Allveelaeva S-5 vrakk (asukoht territoriaalmeri, Soome laht, mälestise piiri koordinaadid: x: 6631923.00, y: 589862.06; x: 6631923.00, y: 589963.00; x: 6631883.00, y: 589963.00; x: 6631883.00, y: 589862.00).
1.7. Miinitraaleri HMS Gentian vrakk (asukoht territoriaalmeri, Läänemeri, mälestise piiri koordinaadid: x: 6494799.00, y: 361723.00; x: 6494799.00, y: 361760.00; x: 6494711.00, y: 361760.00; x: 6494711.00, y: 361723.00).
1.8. Kergeristleja HMS Cassandra vrakk (asukoht territoriaalmeri, Läänemeri, mälestise piiri koordinaadid: x: 6485333.00, 338224.00; x: 6485400.00, y: 338253.00; x: 6485309.00, y: 338415.00; x: 6485242.00, y: 338381.00).
1.9. Valvelaeva Amrumbank vrakk (asukoht territoriaalmeri, Läänemeri, mälestise piiri koordinaadid: x: 6561721.00, y: 426064.00; x: 6561721.00, y: 426104.00; x: 6561670.00, y: 426104.00; x: 6561670.00, y: 426064.00).
1.10. Miinitraaleri Altair vrakk (asukoht territoriaalmeri, Läänemeri, mälestise piiri koordinaadid: x: 6506430.00, y: 398543.00; x: 6506430.00, y: 398578.00; x: 6506400.00, y: 398578.00; x: 6506400.00, y: 398543.00).
1.11. Kaubalaeva Valeria vrakk (asukoht territoriaalmeri, Läänemeri, mälestise piiri koordinaadid:x: 6523279.00, y: 374274.00; x: 6523279.00, y: 374349.00; x: 6523222.00, y: 374349.00; x: 6523222.00, y: 374274.00).
1.12. Kaubalaeva Royal Minstrel vrakk (asukoht territoriaalmeri, Läänemeri, mälestise piiri koordinaadid: x: 6574851.00, y: 462435.00; x: 6574851.00, y: 462470.00; x: 6574763.00, y: 462470.00; x: 6574763.00, y: 462435.00).
1.13. Tankeri Železnodorožnik vrakk (asukoht territoriaalmeri, Soome laht, mälestise piiri koordinaadid: x: 6592022.00, y: 506544.00; x: 6592022.00, y: 506598.00; x: 6591955.00, y: 506598.00; x: 6591953.00, y: 506544.00).
1.14. Kaubalaeva Alice H vrakk (asukoht majandusvöönd, Läänemeri, mälestise piiri koordinaadid: x: 6581833.00, y: 429875.00; x: 6581833.00, y: 429940.00; x: 6581716.00, y: 429940.00; x: 6581716.00, y: 429875.00).
1.15. Maabumisaluse PiLb 40 vrakk (asukoht sisemeri, Väinameri, Suur väin, mälestise piiri koordinaadid: x: 6498297.00, y: 466696.00; x: 6498262.00, y: 466696.00; x: 6498262.00, y: 466681.00; x: 6498297.00, y: 466681.00).
1.16. Laevavrakk (asukoht territoriaalmeri, Läänemeri, mälestise piiri koordinaadid: x: 6560713.00, y: 420120.00; x: 6560713.00, y: 420141.00; x: 6560685.00, y: 420141.00; x: 6560685.00, y: 420120.00).
1.17. Laevavrakk (asukoht territoriaalmeri, Läänemeri, mälestise piiri koordinaadid: x: 6552529.00, y: 395966.00; x: 6552529.00, y: 395996.00; x: 6552477.00, y: 395996.00; x: 6552477.00, y: 395966.00).
1.18. Laevavrakk (asukoht territoriaalmeri, Läänemeri, mälestise piiri koordinaadid: x: 6551053.00, y: 393820.00; x: 6551053.00, y: 393770.00; x: 6551089.00, y. 393770.00; x: 6551089.00, y: 393820.00).
1.19. Laevavrakk (asukoht territoriaalmeri, Läänemeri, mälestise piiri koordinaadid: x: 6553553.00, y: 403170.00; x: 6553553.00, y: 403134.00; x: 6553584.00, y: 403134.00; x: 6553584.00, y: 403170.00).
1.20. Laevavrakk (asukoht territoriaalmeri, Läänemeri, mälestise piiri koordinaadid: x: 6569366.00, y: 432375.00; x: 6569366.00, y: 432348.00; x: 6569385.00, y: 432348.00; x: 6569385.00, y: 432375.00).
1.21. Liinilaeva Astrahan vrakk (asukoht sisemeri, Läänemeri, mälestise piiri koordinaadid: x: 6534402.00, y: 397229.00; x: 6534397.00, y: 397178.00; x: 6534449.00, y: 397173.00; x: 6534451.00, y: 397225.00).
1.22. Torpeedokaatri D-30 vrakk (asukoht territoriaalmeri, Soome laht, Narva laht, mälestise piiri koordinaadid: x: 6603029.00, y: 705180.00; x: 6603029.00, y: 705163.00; x: 6603044.00, y: 705163.00; x: 6603044.00, y: 705180.00).
2. Kehtestan käskkirja punktides 1.1. -1.22. nimetatud mälestistele kaitsevööndid vastavalt kaartidele käskkirja lisades 1–22.
Punktides 1.1–1.22 nimetatud mälestiste andmed, asukohad ja kaitsevööndi piirid kantakse kultuurimälestiste riiklikusse registrisse ning asukohad ja kaitsevööndi piirid kantakse lisaks Maa-ameti kaardile.
Käskkirja aluseks olevate Muinsuskaitseameti eksperdihinnangute ja Muinsuskaitse Nõukogu ettepanekuga on võimalik tutvuda Muinsuskaitseametis.
Laevavrakkide kultuurimälestiseks tunnistamise menetluse on algatanud Muinsuskaitseamet. Muinsuskaitseamet on koostanud laevavrakkide kohta eksperdihinnangud.
Laevavrakid on rahvusvahelise tähtsusega leiud, mis on seotud mitme riigi ajalooga ning nende kaitse alla võtmisel tuleb muuhulgas arvestada võimalike päritoluriikide huvide ja kaitsepraktikatega. Läänemeremaades on vrakkide kaitse alla võtmisel üldlevinud kriteerium nende vanus – üldjuhul kuuluvad riiklikult kaitstavate vrakkide hulka automaatselt kõik vähemalt 100 aasta vanused vrakid. Kaitse alla võtmise järel kohalduvad mälestistele muinsuskaitseseaduse asjakohased sätted, mis takistavad rahvusvahelise tähtsusega laevavrakkide kahjustamist või hävitamist ehitustegevuse, süvendus- või muude tööde käigus ning tagavad võimalike allveearheoloogiliste uuringute teostamise erialaspetsialistide poolt.
Punktis 1.1. nimetatud Viljo vrakk leiti 2015. aastal Tallinnas Tivoli uuselamurajooni ehitustööde käigus. Vrakk uputati peale arheoloogilisi väljakaevamisi Tallinna lahte Naissaare ja Littegrundi madala vahelisele merealale umbes 17 meetri sügavusele. Tegemist on eesti päritolu kaubaaluse vrakiga. Männipuidust ehitatud purjelaeva vrakk on dateeritud peale aastat 1487. Tõenäoliselt jääb laeva kasutusperiood vahemikku 1490–1500.
Punktis 1.2. nimetatud Nargen vrakk leiti Eesti Mereväe 2015. aasta miinitõrjeoperatsiooni Open Spirit käigus. Muinsuskaitseamet teostas vraki dokumenteerimistööd oktoobris 2015. a. Tegu on kaubapurjekaga, mis on uppunud Naissaare alla umbes aasta 1600 paiku.
Punktis 1.3. nimetatud allveelaeva U 679 vrakk leiti SubZone Oy otsingute käigus 12.08.2015. Saksa allveelaev U 679 ehitamist alustati 3. septembril 1942. a Howaldtswerke tehases Hamburgis. See sai valmis 18.09.1943 ja võeti teenistusse 29.11.1943 31. flotilli koosseisus, alates 1.08.1944 8. flotilli koosseisus. U 679 hukkus 4. jaanuaril 1945. a paigaldatud miinitõkkel koos 51 mehega pardal 9. või 10. jaanuaril 1945. a.
Punktis 1.4. nimetatud allveelaeva S-345 vrakk lokaliseeriti 1994. a Rootsi-Eesti välitööde käigus Rootsi uurimislaevaga Altair. Allveelaeva S-345 ehitamist alustati 27. detsembril 1955. a Gorkis Krasnaja Sormovo laevatehases. Laev lasti vette järgmise aasta maikuus ning pärast valmimist toodi siseveeteid pidi Leningradi, kus toimusid mitmed tehnosüsteemide katsetused. Lõplikult valminuks loeti allveelaev 10. oktoobril 1956. a. S-345 uppus 1989. a augustis pukseerimise käigus, meeskonnaliikmed pääsesid.
Punktis 1.5. nimetatud allveelaeva Jedinorog vrakk lokaliseeriti augustis 2008. a Veeteede Ameti merepõhja mõõdistustööde raames. Vraki identifitseerisid 2009. a mais Eesti Meremuuseum ja Tuukritööde OÜ. Jedinorogi kiil pandi maha 1915. a 1. augustil Balti laevatehases Peterburis, 1916. a lõpus arvati Balti laevastiku koosseisu. 25.02.1918. a sai pukseeritav allveelaev Jedinorog rasketes jääoludes leki ja uppus Tallinna madala (Revalstein) tuletorni lähistel. Inimohvreid ei olnud.
Punktis 1.6. nimetatud allveelaeva S-5 vrakk lokaliseeriti oktoobris 2010. a Veeteede Ameti meremõõdistustööde käigus. 2012. a identifitseerisid Soome sukeldumisklubi „Divers of the Dark“ sukeldujad selle allveelaeva S-5 vrakina. Allveelaeva S-5 ehitamist alustati 1935. a Leningradis Balti laevatehases, teenistusse võeti see 30. oktoobril 1939. a. Allveelaev S-5 hukkus miiniplahvatuse läbi 1941. a 28. augustil, 46-st meeskonnaliikmest sai surma 35.
Punktis 1.7. nimetatud miinitraaleri HMS Gentian vraki lokaliseeris Eesti Merevägi Saaremaa lähedal 2010. a augustis. Miinitraaler HMS Gentian ehitati Greenockis Greenock & Grangemouth tehases juuli 1915–23. detsember 1915. Alus hukkus miinitraalimistööde käigus 15. juulil 1919. a Saaremaa all.
Punktis 1.8. nimetatud kergeristleja HMS Cassandra vraki lokaliseeris Saaremaa lähedalt Eesti Merevägi 2010. a augustis. Kergeristleja HMS Cassandra ehitati Inglismaal Vickersi tehases 1916–1917. a. Alus hukkus 5. detsembril 1918. a.
Punktis 1.9. nimetatud valvelaeva Amrumbank lokaliseeris Eesti Meremuuseum 2002. aastal. Muinsuskaitseamet teostas vraki dokumenteerimistööd 2012. ja 2013. a. Aurulaev ehitati Põhjamere kalatraalerina Saksamaal, Geestemündes 1916. aastal ning I maailmasõja ajal võttis Saksa merevägi selle kasutusele relvastatud valvelaevana. Hukkus miinil 28.03.1918. a Hiiumaa lähedal. Hukkus üks meeskonna liige.
Punktis 1.10. nimetatud miinitraaleri Altair vraki lokaliseeris ja identifitseeris Eesti Meremuuseum 2012. a.Saksa Põhjamere kalatraaler Altair ehitati Papenburgis, Jos. L. Meyeri laevatehases 1916. a. Laev relvastati ja määrati allveelaevatõrjelaevastikku, et võtta osa I maailmasõjast. Alus sõitis 14. oktoobril 1917. a Hiiumaa ja Saaremaa vahel traalimistööde käigus miinile, murdus kaheks tükiks ja uppus.
Punktis 1.11. nimetatud kaubalaeva Valeria vrakk leiti Veeteede Amet merepõhja mõõdistustööde raames 2008. a. 2012. a teostas Tuukritööde OÜ vrakil uuringud ringskaneeriva sonari ja allveerobotiga. Aurik Valeria ehitati 1904. a Flensburgi laevaehitustehases. Piirituse ja vaselaadungiga kaubaaurik Valeria hukkus tormis teel Peterburist Saksamaale oktoobri algul 1910. a. Hukkus 16 meest, kellest neli leiti üles ja 12 jäid kadunuks.
Punktis 1.12. nimetatud kaubalaeva Royal Minstrel vraki leidis hobisukelduja 2009. a. Ehitati 1872. a Inglismaal laevatehases Monkwearmouth. Laev hukkus 24. veebruaril 1894. a Osmussaare lähistel, meeskond pääses Osmussaarele.
Punktis 1.13. nimetatud tankeri Železnodorožnik vraki lokaliseeris ja identifitseeris Eesti Meremuuseum 1996. a. Tanker ehitati Saksamaal (Stettin-Grabow, Oderwerke) 1898. a. Tanker Železnodorožnik hukkus miinil 21.juulil 1941. a olles Punalipulise Balti Laevastiku koosseisus.
Punktis 1.14. nimetatud kaubalaeva Alice H vraki lokaliseeris 2011. a Veeteede Amet ja identifitseeris 2013. a SubZone Oy. Kaubaaurik Alice H ehitati 1912. a Rotterdamis. Laev sõitis 7. augustil 1914. a teel Peterburist Hollandisse Osmussaarest loodes asuvale Saksa miinitõkkele, plahvatas ja vajus mere põhja. 13 inimest pääses kuivale maale Hiiumaa Suursadamas, 10 hukkus.
Punktis 1.15. nimetatud maabumisaluse PiLb 40 vraki lokaliseeris ja identifitseeris Eesti Merevägi 2015. a. Tegemist on II maailmasõja saksa maabumisaluse vrakiga.
Punktis 1.16. nimetatud laevavraki lokaliseeris Veeteede Amet 2012. a. Tegemist on kaubapurjekaga, mis on uppunud Tahkuna poolsaarest põhjas tõenäoliselt 18. sajandi lõpus / 19. sajandil.
Punktis 1.17. nimetatud laevavraki lokaliseeris Veeteede Amet 2012. a. Tegemist on mootorpurjekaga, mis on uppunud Hiiu madalal 20. sajandi I poolel.
Punktis 1.18. nimetatud laevavrakk lokaliseeriti Eesti Meremuuseumi välitööde käigus 22. juulil 2004. a. Tegemist on 19. sajandist pärit kaubapurjeka vrakiga.
Punktis 1.19. nimetatud laevavraki lokaliseeris Veeteede Amet 2013. a. Tegu on kaubapurjekaga, mis on uppunud Hiiu madalast kirdes tõenäoliselt 18. sajandi lõpus / 19. sajandil.
Punktis 1.20. nimetatud laevavraki lokaliseeris Veeteede Amet 2013. a. Tegu on kaubapurjekaga, mis on uppunud Apollo madalast põhjas tõenäoliselt 19. sajandil.
Punktis 1.21. nimetatud liinilaeva Astrahan vraki lokaliseeris 2010. a hobisukelduja ja identifitseeris Eesti Meremuuseum. Liinilaev Astrahan ehitati Arhangelskis 1755–1756. Alus hukkus 10. oktoobril 1761. a Hiiumaa põhjarannikul Tahkuna poolsaare lähistel.
Punktis 1.22. nimetatud torpeedokaatri D-30 vrakk lokaliseeriti Veeteede Ameti meremõõdistustööde käigus augustis 2005. a. Vraki identifitseeris D-3 tüüpi kaatri vrakina Otsingu-koduloo klubi Kamerad 2014. a. D-3 tüüpi puidust kaatreid ehitati Leningradis ja Kirovi oblastis Sosnovkas. Tõenäoliselt hukkus torpeedokaater D-3 Narva lahes 1944. a.
Viljo vrakk on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõidust, kohalikust laevaehitusest sh Läänemere piirkonna laevaehitustraditsioonidest ja purjelaevade arengust 15. sajandi lõpuaastatel. Mälestise tunnus: keskaegse purjelaeva vrakk.
Nargen vrakk on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõidust, Läänemere piirkonna laevaehitustraditsioonidest ja purjelaevade arengust 16. sajandi lõpuaastatel. Mälestise tunnused: keskaegse purjelaeva vrakk koos lasti ja muu sisu ning arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Allveelaeva U 679 vrakk on merehaud ja arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõjandusest ja allveelaevade evolutsioonist II maailmasõja ajal. Mälestise tunnused: II maailmasõjaaegse Saksa VIIC klassi allveelaeva vrakk ja inimsäilmete jäänused koos arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Allveelaeva S-345 vrakk on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõjandusest ja allveelaevade ehituse arengust peale II maailmasõda. Mälestise tunnused: allveelaeva vrakk koos arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Allveelaeva Jedinorog vrakk on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõjandusest ja allveelaevade ehituse arengust I maailmasõja ajal. Mälestise tunnused: I maailmasõja aegne Bars klassi allveelaeva vrakk koos arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Allveelaeva S-5 vrakk on merehaud ja arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõjandusest ja allveelaevade evolutsioonist II maailmasõja ajal. Mälestise tunnused: II maailmasõjaaegse S-klassi allveelaeva vrakk ja inimsäilmete jäänused koos arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Miinitraaleri HMS Gentian vrakk on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõjandusest ja sõjalaevade arengust I maailmasõja ajal. Mälestise tunnused: I maailmasõja aegne Arabis klassi miinitraaleri vrakk koos arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Kergeristleja HMS Cassandra vrakk on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõjandusest ja sõjalaevade arengust I maailmasõja ajal. Mälestise tunnused: I maailmasõjaaegse kergeristleja vrakk koos arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Valvelaeva Amrumbank vrakk on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõjandusest ja sõjalaevade arengust I maailmasõja ajal. Mälestise tunnused: I maailmasõja aegne relvastatud valvelaeva vrakk koos lasti ja muu sisu ning arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Miinitraaleri Altair vrakk on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõjandusest ja sõjalaevade arengust I maailmasõja ajal. Mälestise tunnused: I maailmasõja aegne miinitraaleri vrakk koos lasti ja muu sisu ning arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Kaubalaeva Valeria vrakk on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõidust, merekaubandusest ja aurulaevade arengust 20. sajandi alguses. Mälestise tunnused: aurulaeva vrakk koos lasti ja muu sisu ning arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Kaubalaeva Royal Minstrel vrakk on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõidust, merekaubandusest ja aurulaevade arengust 19. sajandi lõpust. Mälestise tunnused: aurulaeva vrakk koos lasti ja muu sisu ning arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Tankeri Železnodorožnik vrakk on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõidust, merekaubandusest ja aurulaevade arengust 19. sajandi lõpust ja 20. sajandi algusest. Mälestise tunnused: 19. sajandi lõpust ja 20. sajandi algusest pärit tankeri vrakk koos lasti ja muu sisu ning arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Kaubalaeva Alice H vrakk on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõidust, merekaubandusest ja aurulaevade arengust 20. sajandi alguses. Mälestise tunnused: aurulaeva vrakk koos lasti ja muu sisu ning arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga, inimsäilmete jäänused.
Maabumisaluse PiLb 40 vrakk on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõjandusest ja sõjalaevade ehituse arengust II maailmasõja ajal. Mälestise tunnused: II maailmasõja aegne maabumisaluse vrakk koos arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Laevavrakk (p 1.16) on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõidust, laevaehitustraditsioonist ja purjelaevade arengust 18. sajandi lõpus/ 19. sajandil. Mälestise tunnused: uusaegse purjelaeva vrakk koos lasti ja muu sisu ning arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Laevavrakk (p 1.17) on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõidust, laevaehitustraditsioonist ja purjelaevade arengust 20. sajandi I poolel. Mälestise tunnus: uusaegse mootorpurjeka vrakk koos lasti ja muu sisu ning arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Laevavrakk (p 1.18) on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõidust, laevaehitustraditsioonist ja purjelaevade arengust 19. sajandil. Mälestise tunnus: uusaegse purjelaeva vrakk koos lasti ja muu sisu ning arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Laevavrakk (p 1.19) on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõidust, laevaehitustraditsioonist ja purjelaevade arengust 18. / 19. sajandil. Mälestise tunnused: uusaegse purjelaeva vrakk koos lasti ja muu sisu ning arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Laevavrakk (p 1.20) on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõidust, laevaehitustraditsioonist ja purjelaevade arengust 19. sajandil. Mälestise tunnused: uusaegse purjelaeva vrakk koos lasti ja muu sisu ning arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Liinilaeva Astrahan vrakk on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõjandusest ja purjelaevade ehituse arengust 18. sajandil. Mälestise tunnused: 18. sajandi sõjalaeva vrakk koos arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Torpeedokaatri D-30 vrakk on arheoloogiline ajalooallikas, mis kannab endas informatsiooni meresõjandusest ja sõjalaevade ehituse arengust II maailmasõja ajal. Mälestise tunnused: II maailmasõja aegne sõjalaeva vrakk koos arheoloogilise ja loodusliku kontekstiga.
Muinsuskaitseseaduse § 25 kohaselt määratakse kinnismälestise kaitseks kaitsevöönd. Selle ülesandeks on tagada kinnismälestise ja seda ümbritseva maa-ala kultuuriväärtuslike struktuurielementide säilimine ruumilises kontekstis. Kaitsevöönd ei ole ehituskeeluala, kuid kõik projektid, detailplaneeringud, ehitustegevus, kaeve- ja mullatööd kaitsevööndis tuleb kooskõlastada Muinsuskaitseametiga. Kaitsevööndi määramine ei mõjuta varem kehtestatud detailplaneeringute või väljastatud ehituslubade kehtivust.
Käskkirja punktis 1.1.–1.22. nimetatud vrakkide kaitsevööndi määramisel käskkirja lisas 1.1.–1.22. toodud ulatuses on arvestatud, et oleks tagatud laevavraki kui arheoloogilise informatsiooni kandja ja seda ümbritseva kultuurkihi säilimine ning kaitse, juurdepääs ja uurimisvõimalused.
Laevavrakkide mälestiseks tunnistamise menetlemise käigus on viidud läbi toimingud vastavalt Vabariigi Valitsuse 10. septembri 2002. a määrusele nr 286 „Kultuurimälestiseks tunnistamise ja kultuurimälestiseks olemise lõpetamise ning kultuurimälestise andmete muutmise kord”.
Käskkirja punktides 1.1., 1.2., 1.11., 1.12., 1.14., 1.16., 1.17., 1.18., 1.19., 1.20 nimetatud laevavrakid kuuluvad riigile muinsuskaitseseaduse § 30 lõigete 1 ja 2 alusel. Punktides 1.4., 1.6., 1.13. ja 1.22. nimetatud vrakid kuuluvad Eesti Vabariigile vastavalt Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 23. jaanuari 1992. a otsusele (otsus Eesti Vabariigi territooriumil endise NSV Liidu relvajõudude halduses olevate hoonete, rajatiste, relvastuse, lahingutehnika, varustuse ja muu vara Eesti Vabariigi omandiks kuulutamise kohta). Punktides 1.5. ja 1.21. nimetatud vrakid kuuluvad samuti Eesti Vabariigile (Tartu rahulepingu artikkel 11).
Käskkirja punktides 1.3., 1.9., 1.10. ja 1.15. nimetatud sõjalaevade lipuriik oli Saksamaa. Mälestiseks tunnistamise menetlemise käigus toimus informatsiooni vahetamine vrakkide lokaliseerimisest, identifitseerimisest ja kaitse alla võtmise algatamisest Kaitseministeeriumi vahendusel Saksamaa Liitvabariigi kaitseatašeega. Vrakkide lipuriik mälestiseks tunnistamise suhtes seisukohta ei avaldanud.
Punktides 1.7. ja 1.8. nimetatud sõjalaevade lipuriik oli Suurbritannia. Mälestiseks tunnistamise menetlemise käigus toimus informatsiooni vahetamine vrakkide lokaliseerimisest ja kaitse alla võtmise algatamisest Suurbritannia saatkonnaga Eestis Kaitseministeeriumi vahendusel. Vrakkide lipuriik mälestiseks tunnistamise suhtes seisukohta ei avaldanud.
Vastavalt Muinsuskaitseseaduse § 31 lõikele 2 haldab veealuseid mälestisi Muinsuskaitseamet.
Kultuuriväärtus on määratlemata õigusmõiste, mis tuleb igal üksikjuhtumil määratleda. Muinsuskaitseameti eksperdihinnangu ja uuringute ning Muinsuskaitse Nõukogu ettepaneku tulemusena on leitud, et käesoleva käskkirjas punktis 1.1.–1.22. nimetatud laevavrakid on olulise kultuuriväärtusega ning vastavad mälestise tunnustele.
Nimetatud laevavrakkide kaitse alla võtmise eesmärk on tagada nende säilimine pikas perspektiivis. Kaitse alla võetava laevavraki puhul on võetud arvesse selle kultuuriväärtust, mis seisneb vraki allikaväärtuses, andes informatsiooni nii laevaehituse, meresõidu, kaubanduse kui ka rahvusvaheliste suhete kohta erinevatel ajaloo perioodidel. Laevavrakid on rahvusvaheline pärand ja nende kaitse ja säilimise korraldamine on rannikuriigi kohustus.
Lisa 1 Viljo vraki kaitsevööndi kaart
Lisa 2 Nargen vraki kaitsevööndi kaart
Lisa 3 Allveelaeva U 679 vraki kaitsevööndi kaart
Lisa 4 Allveelaeva S-345 vraki kaitsevööndi kaart
Lisa 5 Allveelaeva Jedinorog vraki kaitsevööndi kaart
Lisa 6 Allveelaeva S-5 vraki kaitsevööndi kaart
Lisa 7 Miinitraaleri HMS Gentian vraki kaitsevööndi kaart
Lisa 8 Kergeristleja HMS Cassandra vraki kaitsevööndi kaart
Lisa 9 Valvelaeva Amrumbank vraki kaitsevööndi kaart
Lisa 10 Miinitraaleri Altair vraki kaitsevööndi kaart
Lisa 11 Kaubalaeva Valeria vraki kaitsevööndi kaart
Lisa 12 Kaubalaeva Royal Minstrel vraki kaitsevööndi kaart
Lisa 13 Tankeri Železnodorožnik vraki kaitsevööndi kaart
Lisa 14 Kaubalaeva Alice H vraki kaitsevööndi kaart
Lisa 15 Maabumisaluse PiLb 40 vraki kaitsevööndi kaart
Lisa 16 Laevavraki kaitsevööndi kaart
Lisa 17 Laevavraki kaitsevööndi kaart
Lisa 18 Laevavraki kaitsevööndi kaart
Lisa 19 Laevavraki kaitsevööndi kaart
Lisa 20 Laevavraki kaitsevööndi kaart
Lisa 21 Liinilaeva Astrahan vraki kaitsevööndi kaart
Lisa 22 Torpeedokaatri D-30 vraki kaitsevööndi kaart


§ 6 Keskkonnakahju tekitaja ja keskkonnakahju tekitaja tuvastamine2 KESKKONNAKAHJU VÄLTIMINE JA HEASTAMINE1 Üldsätted
§ 11 Eksperdi valik inimese tervist mõjutada võiva keskkonnakahju ja kahju ohu ilmnemisel2 Keskkonnakahju vältimine
§ 13 Vältimismeetmete rakendamine ameti poolt3 Keskkonnakahju heastamine
§ 22 Heastamismeetmete plaani täitmine4 Isikute õigused ja kohustused keskkonnakahju vältimisel ja heastamisel
§ 24 Valitsusväline keskkonnakaitseorganisatsioon5 Keskkonnakahju vältimise ja heastamise kulud
§ 30 Kulude tasumise järjekord6 Koostöö liikmesriikidega
§ 31 Koostöö liikmesriikidega7 Teabe edastamine ja vaidluste lahendamine
§ 33 Vaidluste lahendamine3 RIIKLIK JÄRELEVALVE
§ 35 Juurdepääsuõigus4 VASTUTUS KÄESOLEVA SEADUSE RIKKUMISE EEST
§ 39 Menetlus5 RAKENDUSSÄTTED
Avaldamismärge:RT I, 10.11.2016, 8
Keskkonnavastutuse seadus1Vastu võetud 14.11.2007RT I 2007, 62, 396jõustumine 16.12.2007, osaliselt vastavalt §-le 46.Muudetud järgmiste aktidega (näita)VastuvõtmineAvaldamineJõustumine18.12.2008RT I 2009, 3, 1501.02.200930.09.2009RT I 2009, 49, 33101.01.201022.04.2010RT I 2010, 22, 10801.01.2011 jõustub päeval, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel, Euroopa Liidu Nõukogu 13.07.2010. a otsus Nr 2010/416/EL (ELT L 196, 28.07.2010, lk 24–26).06.12.2011RT I, 21.12.2011, 131.12.201124.04.2013RT I, 16.05.2013, 101.06.201319.02.2014RT I, 13.03.2014, 401.07.201420.06.2014RT I, 08.07.2014, 301.08.201419.06.2014RT I, 29.06.2014, 10901.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud ministrite ametinimetused.19.02.2015RT I, 17.03.2015, 101.07.201529.10.2015RT I, 10.11.2015, 201.12.201515.06.2016RT I, 05.07.2016, 101.01.201727.10.2016RT I, 10.11.2016, 101.01.20171. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Seaduse reguleerimisala (1) Seadus reguleerib keskkonnale tekitatava kahju vältimist ja heastamist, lähtudes põhimõttest, et saastaja maksab. (2) Käesolevat seadust ei kohaldata keskkonnakahju ega keskkonnakahju ohu suhtes, mille on põhjustanud: 1) relvakonflikt, sõjategevus, kodusõda või ülestõus või erandlik, vältimatu ja vääramatu jõuga loodusnähtus; 2) sündmus või tegevus, millega seotud vastutus keskkonnakahju eest on reguleeritud naftareostusest põhjustatud kahju korral kehtiva tsiviilvastutuse 1992. aasta rahvusvahelise konventsiooni, naftareostusest põhjustatud kahju kompenseerimise rahvusvahelise fondi asutamise 1992. aasta konventsiooni või punkrikütusereostusest põhjustatud kahju eest kantava tsiviilvastutuse 2001. aasta rahvusvahelise konventsiooniga ning 1992. aasta rahvusvahelise konventsiooni rahvusvahelise naftareostuskahjude hüvitamise fondi loomisest 2003. aasta protokolliga;[RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] 3) tegevus, mis kuulub Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse, või sündmus või tegevus, millega seotud vastutus on reguleeritud tuumakahjustuste eest tsiviilvastutuse Viini konventsiooni või Viini konventsiooni ja Pariisi konventsiooni rakendamise ühise protokolliga; 4) tegevus, mille põhieesmärk on rahvusvaheline julgeolek, või tegevus, mille ainus eesmärk on kaitse loodusõnnetuse eest; 5) riigikaitsetegevus selleks ettenähtud territooriumil ja ulatuses. (3) Käesolevat seadust kohaldatakse hajureostusest põhjustatud keskkonnakahju või keskkonnakahju ohu suhtes juhul, kui on võimalik tuvastada põhjuslik seos keskkonnakahju või selle ohu ja isiku või isikute tegevuse või tegevusetuse vahel. (4) Käesolevat seadust kohaldatakse pärast käesoleva seaduse jõustumist toimunud sündmusest, tegevusest või tegevusetusest tekkinud keskkonnakahju või keskkonnakahju ohu suhtes, kui selle põhjustanud sündmusest, tegevusest või tegevusetusest ei ole möödunud rohkem kui 30 aastat. (5) Käesolevat seadust ei kohaldata keskkonnakahju suhtes, mille on põhjustanud pärast käesoleva seaduse jõustumist toimunud sündmus, tegevus või tegevusetus, kui see on tingitud tegevusest, mis on aset leidnud ja lõppenud enne käesoleva seaduse jõustumist. (6) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.§ 2. Keskkonnakahju ja keskkonnakahju oht (1) Keskkonnakahju käesoleva seaduse tähenduses on: 1) oluline ebasoodne mõju elupaiga või liigi soodsa seisundi saavutamisele või säilitamisele (edaspidi elupaigale või liigile tekitatud kahju); 2) oluline ebasoodne mõju kaitsealale, hoiualale, püsielupaigale, kaitstavale looduse üksikobjektile (edaspidi kaitstavale alale tekitatud kahju); 3) oluline ebasoodne mõju merealale, pinna- või põhjaveele (edaspidi veele tekitatud kahju);[RT I, 10.11.2015, 2 - jõust. 01.12.2015] 4) ainete, valmististe, organismide või mikroorganismide otsese või kaudse keskkonda viimisega põhjustatud pinnasekahjustus, millega kaasneb oluline risk, et see võib mõjutada inimese tervist (edaspidi pinnasekahju). (2) Oluline ebasoodne mõju on otseselt või kaudselt esinev mõõdetav ebasoodne muutus elupaiga, liigi, kaitstava ala, vee või pinnase (edaspidi loodusvara) kvaliteedis või hulgas või loodusvara poolt mõne teise loodusvara või avalikkuse heaks täidetava ülesande (edaspidi pakutav hüve) kvaliteedi või hulga mõõdetav halvenemine. (3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktid 1 ja 2 ei hõlma eelnevalt kindlaks tehtud kahjulikku mõju, mis on põhjustatud tegevusest, milleks haldusorgan on andnud loa keskkonnamõju hindamise tulemusi arvestades ning lähtudes keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse §-st 29, või mida haldusorgan on lubanud seaduse alusel. (4) Oluline ebasoodne mõju käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 3 tähenduses on mõju, mis halvendab: 1) pinnaveekogumi seisundit nii, et muutub veeseaduse § 324 lõike 4 punkti 1 alusel kehtestatud korra kohaselt määratud pinnaveekogumi seisundiklass; 2) põhjaveekogumi seisundit nii, et veeseaduse § 324 lõike 4 punkti 2 alusel kehtestatud korra kohaselt määratud põhjaveekogumi seisundiklass muutub halvaks; 3) veekogumi koosseisu mittekuuluva pinna- või põhjavee omadusi selliselt, et vees, veekogu põhjasettes või elustikus ületatakse veeseaduse § 265 lõigete 10 ja 11 alusel kehtestatud keskkonna kvaliteedi piirväärtust või § 268 lõike 2 alusel kehtestatud piirarvu; 4) supluskoha suplusvee seisundit nii, et suplusvesi loetakse reostunuks vastavalt rahvatervise seaduse § 7 lõike 2 punkti 8 alusel kehtestatud määrusele; 5) joogivee allikana kasutatava või kasutada kavatsetava pinna- ja põhjavee seisundit nii, et muutub veeseaduse § 13 lõike 4 alusel kehtestatud kvaliteedinõuete kohane joogivee kvaliteediklass; 6) veeseaduse § 38 lõike 7 alusel kehtestatud lõheliste ja karpkalaliste elupaikadena kaitstavate veekogude või veeseaduse § 36 punktis 5 nimetatud majanduslikult oluliste vees kasvatatavate liikide kaitseks mõeldud alade vee seisundit nii, et see ei vasta enam kehtestatud kvaliteedinõuetele; 7) pinna- ja põhjavee seisundit nii, et veeseaduse § 317 lõike 4 alusel kinnitatud veemajanduskavas nimetatud keskkonnaeesmärkide saavutamine muutub võimatuks;[RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] 8) mereala vee omadusi selliselt, et ületatakse veeseaduse § 265 lõike 10 alusel kehtestatud pinnavee keskkonna kvaliteedi piirväärtusi.[RT I, 10.11.2015, 2 - jõust. 01.12.2015] (5) Olulise ebasoodsa mõjuna käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 3 tähenduses ei käsitata mõju, mis on tekkinud veeseaduse § 312 lõikes 1 sätestatud tingimustel.[RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] (6) Hinnates riski käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 4 tähenduses, tuleb arvestada selle maa-ala kasutamise otstarvet, millel pinnasekahju on ilmnenud. Riski tuleb hinnata sellise riskihindamismeetodiga, mis arvestab pinnase omadusi ja funktsioone, kahjulike ainete, valmististe, organismide või mikroorganismide tüüpi ja kontsentratsiooni, nende esinemise riski ja leviku võimalust. (7) Keskkonnakahju oht (edaspidi kahju oht) käesoleva seaduse tähenduses on piisav tõenäosus, et lähitulevikus tekib keskkonnakahju.§ 3. Keskkonnakahju ja kahju ohu tuvastamine ning algne olukord (1) Keskkonnakahju tuvastamisel arvestatakse algset olukorda ja käesoleva seaduse §-s 2 ning käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 sätestatut. (2) Algne olukord on loodusvara ja selle pakutavate hüvede selline seisund, mis eksisteeriks, kui keskkonnakahju ei oleks tekitatud. (3) Käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud keskkonnakahju tuvastamisel lähtutakse isendite arvust, populatsiooni ja selle levila suurusest, isendite või kahjustatud ala tähtsusest populatsioonile, liigile, elupaigale või kaitstavale alale, liigi või elupaiga ohustatusest kohalikul, üleriigilisel või Euroopa Liidu tasandil, liigi paljunemisvõimest ja elujõulisusest, elupaiga, liigi ja kaitstava ala looduslikust isetaastumisvõimest, elupaiga, liigi ja kaitstava ala kaitse eesmärgist ja kaitserežiimist või kaitsekategooriast ning elupaiga, liigi või kaitstava ala poolt pakutavatest hüvedest. Kahju, millel on negatiivne mõju inimese tervisele, loetakse keskkonnakahjuks. (4) Keskkonnakahjuna käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktide 1 ja 2 tähenduses võidakse mitte käsitada ebasoodsat mõju, mis on väiksem kui looduslik muutus, mida peetakse konkreetse elupaiga, liigi või kaitstava ala puhul normaalseks, mis on tekkinud looduslikel põhjustel või tavapärase majandamise käigus, või kui elupaik, liik või kaitstav ala saavutab lühikese aja jooksul ja ilma sekkumiseta kas algse olukorra või olukorra, mis võimaldab saavutada algse olukorraga samaväärse või parema olukorra. (5) Keskkonnakahju ja kahju ohu tuvastab Keskkonnaamet (edaspidi amet).[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] § 4. Elupaik ja liik (1) Elupaik käesoleva seaduse tähenduses on: 1) käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud liigi elupaik; 2) käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel kehtestatud määruses nimetatud elupaigatüüp. (2) Liik käesoleva seaduse tähenduses on: 1) looduskaitseseaduse alusel I, II või III kaitsekategooriasse kuuluv liik; 2) käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel kehtestatud määruses nimetatud liik. (3) Täiendava nimekirja elupaigatüüpidest ja liikidest, mida mõistetakse elupaiga ja liigina käesoleva seaduse tähenduses, kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega, lähtudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (ELT L 143, 30.04.2004, lk 56–75) artikli 2 lõike 3 punktidest a ja b.§ 5. Elupaiga ja liigi soodne seisund (1) Elupaiga soodsa seisundi mõistet kasutatakse looduskaitseseaduse § 3 lõike 1 tähenduses. (2) Liigi soodsa seisundi mõistet kasutatakse looduskaitseseaduse § 3 lõike 2 tähenduses.§ 6. Keskkonnakahju tekitaja ja keskkonnakahju tekitaja tuvastamine (1) Keskkonnakahju tekitaja (edaspidi kahju tekitaja) on isik, kelle tegevuse või tegevusetuse tõttu tekib keskkonnakahju või kahju oht. (2) Kui on tõenäoline, et keskkonnakahju või kahju oht on tekitatud käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 nimetatud tegevuse käigus, siis eeldatakse põhjuslikku seost tegevuse või tegevusetuse ning tekkinud kahju või kahju ohu vahel ning kahju tekitajaks on selle tegevusega tegelev käitaja. Põhjusliku seose tõenäosuse hindamisel tuleb arvestada tegevuse kulgu, kasutatavaid ruume, ehitisi ja seadmeid, kahjuga seotud ainete ja organismide olemust ja kontsentratsiooni, ilmastikutingimusi, kahju tekkimise aega, kohta ja asjaolusid ning kahju üldisi iseärasusi.[RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] (3) Käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 nimetamata tegevuse või tegevusetuse ja kahju vahelist põhjuslikku seost peab tõendama amet, lähtudes käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kriteeriumidest.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (4) Kahju tekitaja tuvastab amet.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] 2. peatükk KESKKONNAKAHJU VÄLTIMINE JA HEASTAMINE 1. jagu Üldsätted § 7. Keskkonnakahju vältimise ja heastamise mõiste (1) Keskkonnakahju vältimine on meetmete rakendamine sündmuse, tegevuse või tegevusetuse tõttu tekkinud kahju ohu kõrvaldamiseks või võimaliku keskkonnakahju ulatuse vähendamiseks või saasteainete või muude kahjustavate tegurite ohjeldamiseks, leviku tõkestamiseks, kõrvaldamiseks või muul viisil mõjutamiseks, et piirata või vältida täiendavat keskkonnakahju ning kahju inimese tervisele või elupaiga, liigi, kaitstava ala või vee pakutava hüve kvaliteedi edasist halvenemist (edaspidi vältimismeetmed). (2) Keskkonnakahju heastamine on meetmete rakendamine kahjustatud loodusvara või selle pakutava hüve taastamiseks, asendamiseks või kompenseerimiseks ning inimese tervist ohustavate oluliste riskide kõrvaldamiseks (edaspidi heastamismeetmed). (3) Taastamine on käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud keskkonnakahju korral kahjustatud elupaiga, liigi, kaitstava ala või vee ja nende pakutavate hüvede algse seisundi saavutamine. Taastamine hõlmab ka looduslikku taastumist. (4) Pinnasekahju korral on taastamine inimese tervisele mõjuda võiva riski kõrvaldamine.§ 8. Kahju tekitaja vältimis- ja heastamiskohustus (1) Kahju tekitaja peab rakendama vajalikke vältimis- ja heastamismeetmeid, kui ta vastutab keskkonnakahju või kahju ohu põhjustamise eest. Kahju tekitaja vastutab keskkonnakahju või kahju ohu põhjustamise eest siis, kui ta on keskkonnakahju või kahju ohu tekitamises süüdi. (2) Kahju tekitaja vastutab sõltumata sellest, kas ta on süüdi või mitte, kui keskkonnakahju või kahju oht on põhjustatud järgmiste tegevustega: 1) tööstusheite seaduse kohaselt keskkonnakompleksluba eeldavate käitiste käitamine;[RT I, 16.05.2013, 1 - jõust. 01.06.2013] 2) jäätmeseaduse kohaselt jäätmeluba või ohtlike jäätmete käitluslitsentsi nõudvad tegevused ning tegevused, mille puhul on ette nähtud registreerimine; 3) veeseaduse kohaselt vee erikasutusluba nõudvad tegevused; 4) kemikaaliseaduses sätestatud ohtlike kemikaalide, taimekaitseseaduses sätestatud taimekaitsevahendite ja biotsiidiseaduses sätestatud biotsiidide valmistamine, kasutamine, ladustamine, töötlemine, keskkonda viimine ja kohapeal teisaldamine; 5) ohtlike kaupade vedu maanteel, raudteel, siseveekogudel, merel või õhus nii, nagu on ette nähtud ohtlike veoste rahvusvahelise autoveo kokkuleppega, raudteeseaduse § 66 lõikes 2, meresõiduohutuse seaduse § 42 lõikes 1 või lennundusseaduse §-s 54 sätestatud nõuetes; 6) geneetiliselt muundatud mikroorganismide suletud keskkonnas kasutamine geneetiliselt muundatud mikroorganismide suletud keskkonnas kasutamise seaduse tähenduses; 7) geneetiliselt muundatud organismide tahtlik keskkonda viimine ning geneetiliselt muundatud organismi ja toote turustamine geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise seaduse tähenduses; 8) Euroopa Liitu veetavate või Euroopa Liidust välja veetavate jäätmete riikidevaheline vedu, milleks on vajalik luba või mis on keelatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (ELT L 190, 12.07.2006, lk 1–98); 9) atmosfääriõhu kaitse seaduse kohaselt süsinikdioksiidi maapõues säilitamisega seotud tegevus.[RT I, 05.07.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (3) Keskkonnakahju ja kahju ohu vältimisele ning keskkonnakahju heastamisele kohaldatakse tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 140 ja 141 ning võlaõigusseaduse § 104, 137, 138 ja 1052–1054, arvestades käesoleva seaduse erisusi. (31) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 140 ja 141 ei kohaldata, kui keskkonnakahju või kahju oht on põhjustatud käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 nimetatud tegevustega.[RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] (4) Kahju tekitaja vastutust seoses merinõuetega piiravad kaubandusliku meresõidu seaduse merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni rakendavad normid.§ 9. Teavitamiskohustus (1) Keskkonnakahju või kahju ohu tekkimisel või kahju ohu püsimise korral rakendatud vältimismeetmetest hoolimata on kahju tekitaja kohustatud viivitamata teavitama kõigist keskkonnakahju ja kahju ohuga seotud asjaoludest ametit või Keskkonnainspektsiooni ning esitama käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud määruses nimetatud andmed. Kui keskkonnakahju või kahju oht võib mõjutada inimese tervist, teavitab amet ka Terviseametit.[RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] (2) Keskkonnakahju ja kahju ohtu puudutavate andmete loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega. (3) Ametil ja Terviseametil on õigus nõuda kahju tekitajalt muid asjakohaseid andmeid, mida ei ole nimetatud käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud määruses. Ametil ja Terviseametil on õigus nõuda võimalikult kahju tekitajalt teavet ka kahju ohu kahtluse korral.[RT I 2009, 49, 331 - jõust. 01.01.2010] (4) Kinnisasja omanik on kohustatud ametit või Keskkonnainspektsiooni teavitama keskkonnakahju või kahju ohu esinemisest oma kinnisasjal, kui nende esinemine on ilmselge. Kui keskkonnakahju või kahju oht võib mõjutada inimese tervist, teavitab amet sellest ka Terviseametit.[RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] § 10. Eksperdi kaasamine[Kehtetu - RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] § 11. Eksperdi valik inimese tervist mõjutada võiva keskkonnakahju ja kahju ohu ilmnemisel[Kehtetu - RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] 2. jagu Keskkonnakahju vältimine § 12. Vältimismeetmete rakendamise kohustus (1) Kahju tekitaja on kohustatud viivitamata rakendama vältimismeetmeid, kui ilmneb keskkonnakahju või kahju oht, ja teavitama nendest ametit. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmisel on kahju tekitajal õigus pöörduda ameti poole rakendatavate vältimismeetmete sobivuse hindamiseks. (3) Ametil on oma ettekirjutusega õigus nõuda kahju tekitajalt vältimismeetmete rakendamist ning anda nende rakendamiseks kohustuslikke juhiseid.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] § 13. Vältimismeetmete rakendamine ameti poolt (1) Kui kahju tekitaja ei täida käesoleva seaduse §-st 12 tulenevaid kohustusi, kui kahju tekitaja ei ole tuvastatud või kui ta ei ole kohustatud kandma vältimismeetmetega kaasnevaid kulusid vastavalt käesoleva seaduse § 26 lõikele 4, võib vältimismeetmeid rakendada amet. Ametil on õigus rakendada keskkonnakahju või kahju ohu korral vältimismeetmeid sõltumatult kahju tekitajast ka eelnevalt nimetamata juhtudel, välja arvatud juhul, kui seadusjärgne tegutsemiskohustus on mõnel teisel riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusel. (2) Vältimismeetmete rakendamine ameti poolt ei vabasta kahju tekitajat vastutusest. (3) Amet rakendab vältimismeetmeid vastavalt asendustäitmise ja sunniraha seadusele, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] 3. jagu Keskkonnakahju heastamine § 14. Heastamismeetmete rakendamise kohustus (1) Kahju tekitaja rakendab heastamismeetmeid, lähtudes heastamismeetmete plaanist, omal kulul, välja arvatud käesoleva seaduse § 26 lõigetes 4 ja 5 sätestatud juhtudel. (2) Enne heastamismeetmete plaani valmimist rakendab kahju tekitaja heastamismeetmeid kooskõlastatult ametiga.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (3) Ametil on oma ettekirjutusega õigus nõuda kahju tekitajalt heastamismeetmete rakendamist ning anda nende rakendamiseks kohustuslikke juhiseid.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] § 15. Heastamismeetmete rakendamine ameti poolt (1) Kui kahju tekitaja ei täida käesoleva seaduse §-st 14 tulenevaid kohustusi, kui kahju tekitaja ei ole teada või kui ta ei ole kohustatud kandma heastamismeetmetega kaasnevaid kulusid vastavalt käesoleva seaduse § 26 lõikele 4 või 5, võib heastamismeetmeid rakendada amet. Ametil on õigus rakendada heastamismeetmeid sõltumatult kahju tekitajast ka eelnevalt nimetamata juhtudel. (2) Heastamismeetmete rakendamine ameti poolt ei vabasta kahju tekitajat vastutusest. (3) Amet rakendab heastamismeetmeid vastavalt asendustäitmise ja sunniraha seadusele, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] § 16. Elupaigale, liigile, kaitstavale alale ja veele tekitatud kahju heastamismeetmed (1) Kui taastavate heastamismeetmete rakendamisega ei ole võimalik saavutada elupaiga, liigi, kaitstava ala või vee algset olukorda või nende pakutavaid hüvesid, siis rakendatakse asendavaid heastamismeetmeid. Lisaks rakendatakse kompenseerivaid heastamismeetmeid vahekahju heastamiseks. (2) Taastavad heastamismeetmed on abinõud, millega saavutatakse kahjustatud elupaiga, liigi, kaitstava ala või vee või nende pakutavate kahjustatud hüvede algne olukord või muudetakse nende seisundit algse olukorra suunas. (3) Asendavad heastamismeetmed on abinõud, mida rakendatakse juhul, kui elupaiga, liigi, kaitstava ala või vee või nende pakutavate hüvede algset olukorda ei ole võimalik taastada. Asendavate heastamismeetmete rakendamise eesmärk on saavutada elupaiga, liigi, kaitstava ala või vee ja nende pakutavate hüvede tase analoogselt sellele, mis oleks olnud, kui elupaiga, liigi, kaitstava ala või vee ja nende pakutavate hüvede algne olukord oleks keskkonnakahju tekkimise kohas taastatud, või juhul, kui see ei ole võimalik, asendada see samaväärsega. Kui on võimalik ja otstarbekas, rakendatakse asendavaid heastamismeetmeid kohas, mis on keskkonnakahju tekkimise kohaga geograafiliselt seotud. (4) Kompenseerivad heastamismeetmed on abinõud, mida rakendatakse elupaiga, liigi, kaitstava ala või vee või nende pakutavate hüvede vahekahju kompenseerimiseks, mis on keskkonnakahjuga kaasnenud alates selle tekkimisest kuni taastavate või asendavate heastamismeetmete täieliku mõjumiseni. See hõlmab abinõusid elupaiga, liigi, kaitstava ala või vee seisundi parandamiseks keskkonnakahju tekkimise kohas või alternatiivsel maa-alal. Abinõud ei hõlma avalikkusele suunatud rahalist hüvitist.§ 17. Vahekahju Vahekahju on keskkonnakahju, mis on põhjustatud sellest, et kahjustatud loodusvara või selle pakutav hüve ei saa täita oma ökoloogilist funktsiooni või pakkuda avalikkusele suunatud hüvesid või ei toeta teiste loodusvarade looduslikku toimimist niikaua, kuni taastavad või asendavad heastamismeetmed on mõjunud.§ 18. Heastamismeetmete plaani koostamine (1) Amet määrab heastamismeetmete plaani koostamiseks mõistliku tähtaja. (2) Heastamismeetmete plaani koostab kahju tekitaja ja esitab selle ametile heakskiitmiseks elektrooniliselt digitaalallkirjaga varustatult või paberil viivitamata pärast selle valmimist, kuid hiljemalt ameti määratud tähtpäevaks. (3) Kahju tekitaja ja amet peavad tegema heastamismeetmete plaani koostamiseks koostööd juba enne selle ametile heakskiitmiseks esitamist. (4) Kui heastamismeetmeid rakendab amet vastavalt käesoleva seaduse §-le 15, siis koostab heastamismeetmete plaani amet. (5) [Kehtetu - RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] § 19. Heastamismeetmete valik elupaigale, liigile, kaitstavale alale ja veele tekitatud kahju heastamisel (1) Heastamismeetmete valikul elupaigale, liigile, kaitstavale alale või veele tekitatud kahju heastamisel lähtuvad amet ja kahju tekitaja järgmistest asjaoludest: 1) meetmete mõju inimeste tervisele ja turvalisusele; 2) geograafilised seosed piirkonnaga, kus on tekitatud keskkonnakahju; 3) meetmete rakendamise edukuse tõenäosus; 4) mil määral heastamismeetme rakendamine võimaldab vältida tulevasi kahjustusi või kaasnevaid kahjustusi; 5) mil määral heastamismeede aitab kaasa loodusvara ja pakutava hüve taastumisele; 6) meetmete mõju sotsiaalsetele, majanduslikele, kultuurilistele ja teistele olulistele teguritele; 7) aeg, mis kulub keskkonnakahju kõrvaldamiseks; 8) mil määral on võimalik keskkonnakahjustusega piirkonda taastada; 9) meetmetega kaasnevate kulude suurus.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (2) Heastamismeetmete plaani koostamisel tuleb heastamismeetmete plaani koostajal taastavate heastamismeetmete valikul kaaluda selliste meetmete rakendamist, mille abil saavutatakse loodusvara ja loodusvara pakutava hüve algne olukord vahetult ja kiirendatud korras või loodusliku taastumise teel. (3) Asendavate ja kompenseerivate heastamismeetmete kavandamisel tuleb heastamismeetmete plaanis esmajärjekorras kaaluda kahjustatud loodusvara või selle pakutava hüve asendamist samaväärse loodusvara või pakutava hüvega. Esmalt kaalutakse, kas on võimalik rakendada meetmeid, millega tagatakse sama tüüpi ja sama kvaliteedi ja kvantiteediga loodusvara ja selle pakutava hüve olemasolu, kui olid kahjustatud loodusvara ja selle pakutav hüve. Kui samaväärse loodusvara või pakutava hüvega asendamine ei ole võimalik, võib loodusvara või pakutava hüve asendada alternatiivse loodusvara või pakutava hüvega. (4) Kui kahjustatud loodusvara või pakutavat hüvet ei ole võimalik asendada samaväärsega, tuleb heastamismeetmed leida ameti määratud meetodist lähtudes.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (5) Kui kahju tekitaja on põhjustanud mitu keskkonnakahju juhtumit ning amet leiab, et ei ole võimalik tagada vajalike heastamismeetmete üheaegset rakendamist, võib amet määrata, millise keskkonnakahju juhtumi suhtes tuleb esmajärjekorras heastamismeetmeid rakendada. Seejuures arvestab amet keskkonnakahju olemust ja ulatust, keskkonna loodusliku taastumise võimalusi ning riski, et keskkonnakahju võib mõjutada inimese tervist.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] § 20. Heastamismeetmete valik pinnasekahju heastamisel Pinnasekahju heastamiseks valitakse meetmed, mis võimaldavad kahju põhjustanud saasteained eemaldada, isoleerida, nende levikut piirata või toimet vähendada nii, et saastatud pinnas ei ohustaks inimese tervist.§ 21. Heastamismeetmete plaani heakskiitmine (1) Amet kiidab heastamismeetmete plaani elupaigale, liigile, kaitstavale alale või veele või nende pakutavatele hüvedele tekitatud kahju heastamiseks oma ettekirjutusega heaks, kui selles kavandatavate meetmete rakendamine võimaldab keskkonnakahju heastada ning heastamismeetmed on valitud ja põhjendatud vastavalt käesoleva seaduse §-le 19.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (2) Amet kiidab heastamismeetmete plaani pinnasekahju heastamiseks oma ettekirjutusega heaks, kui selles nähakse ette sobivad ja piisavad meetmed saasteainete eemaldamiseks, isoleerimiseks, leviku piiramiseks või toime vähendamiseks, et saastatud pinnas ei ohustaks inimese tervist.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (3) Enne heastamismeetmete plaani heakskiitmist kuulab amet ära käesoleva seaduse § 23 lõikes 1 nimetatud puudutatud isiku ning isiku, kelle omandit heastamismeetmete rakendamine mõjutab. (4) Kui heastamismeetmete plaan ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 sätestatud tingimustele, siis võib amet jätta selle heaks kiitmata ning anda kahju tekitajale tähtaja täiendatud heastamismeetmete plaani esitamiseks. (5) Ametil on õigus teha heastamismeetmete plaanis enne selle heakskiitmist muudatusi, arvestades käesoleva seaduse §-des 19 ja 20 sätestatut.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (6) Amet võib käesoleva seaduse § 19 lõikest 3 lähtudes kiita heaks taastavad heastamismeetmed, millega ei saavutata täielikult elupaiga, liigi, kaitstava ala, vee või nende pakutavate hüvede algset olukorda, kui elupaigale, liigile, kaitstavale alale, veele või nende pakutavatele hüvedele tekitatud kahju täielik heastamine tagatakse asendavate ja kompenseerivate meetmete abil.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] § 22. Heastamismeetmete plaani täitmine (1) Heastamismeetmeid rakendatakse vastavalt käesoleva seaduse §-s 21 heaks kiidetud heastamismeetmete plaanile. (2) Kui heastamismeetmete rakendamisel selgub, et keskkonnakahju ulatus on suurem kui algselt tuvastatud kahju või heastamismeetmete plaanis ettenähtud meetmete valikul on ebaõigesti hinnatud käesoleva seaduse §-s 19 või 20 nimetatud, heastamismeetmete valikul aluseks olnud asjaolusid või need asjaolud on muutunud, on ametil kahju tekitaja ettepaneku alusel või omal algatusel õigus teha heastamismeetmete plaanis muudatusi, arvestades käesoleva seaduse §-des 19 ja 20 sätestatut.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (3) Kui heastamismeetmete plaanis ettenähtud meetmed on rakendatud ja kahjustatud loodusvara või selle kahjustatud pakutav hüve on taastatud, asendatud või kompenseeritud ning inimese tervist ohustavad riskid on kõrvaldatud, loeb amet oma haldusaktiga heastamismeetmete plaani täidetuks ja keskkonnakahju heastatuks.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (4) Amet võib otsustada, et edasiste heastamismeetmete rakendamine ei ole vajalik, kui juba rakendatud heastamismeetmed tagavad, et puudub oluline risk inimese tervisele ja oluline ebasoodne mõju elupaigale, liigile, kaitstavale alale või veele ning algse seisundi või sellega võrdväärse olukorra saavutamiseks rakendatavate heastamismeetmete kulud oleksid ebaproportsionaalselt suured võrreldes saavutatava keskkonnaseisundi paranemisega.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] 4. jagu Isikute õigused ja kohustused keskkonnakahju vältimisel ja heastamisel [RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] § 23. Puudutatud isiku õigused (1) Isikul, keda keskkonnakahju mõjutab või võib mõjutada või kellel on põhjendatud huvi keskkonnakahju menetlemise vastu või kelle õigusi keskkonnakahju või kahju ohu tekitamine rikub (edaspidi puudutatud isik), ning keskkonnaseadustiku üldosa seaduse §-s 31 nimetatud valitsusvälisel keskkonnaorganisatsioonil, kelle keskkonnakaitse eesmärke või senist keskkonnakaitsetegevust keskkonnakahju või kahju ohu tekitamine puudutab, on õigus taotleda ametilt vältimis- või heastamismeetmete rakendamist või kahju tekitaja kohustamist vältimis- või heastamismeetmeid rakendama. Selleks tuleb ametile esitada keskkonnakahju või selle ohuga seonduv asjassepuutuv teave.[RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] (2) Amet otsustab vältimis- või heastamismeetmete rakendamise vajaduse 30 päeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse saamisest arvates. Amet informeerib taotluse esitajat oma motiveeritud otsusest viivitamata, edastades taotluse esitajale otsuse koopia. (3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teavet ei ole võimalik taotluse esitajale edastada põhjusel, et taotluse suhtes pole võimalik seisukohta võtta enne eksperdi arvamuse valmimist, või muul sellisel põhjusel, teavitab amet taotluse esitajat sellest, milliseid toiminguid on taotluse menetlemisel tehtud ning millal on võimalik edastada käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud otsus.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] § 231. Vältimis- ja heastamismeetmete talumise kohustus (1) Kinnisasja omanik on kohustatud taluma tema kinnisasjal keskkonnakahju või kahju ohu tuvastamise toiminguid või vältimis- või heastamismeetmete rakendamist, kui seda tehakse haldusakti alusel. (2) Amet peab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud haldusakti andmisel arvestama kinnisasja omaniku põhjendatud huvidega ja selgitama välja kinnisasja omaniku seisukoha. (3) Kui keskkonnakahju vältimise või heastamise meetmetega tekib kahju kinnisasja omanikule, on kahju tekitaja kohustatud kahju tagajärjed kõrvaldama või kinnisasja omanikule kahju hüvitama vastavalt võlaõigusseaduse kahju hüvitamise sätetele.[RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] § 24. Valitsusväline keskkonnakaitseorganisatsioon[Kehtetu - RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] 5. jagu Keskkonnakahju vältimise ja heastamise kulud § 25. Keskkonnakahju vältimise ja heastamisega seonduvad kulud Keskkonnakahju vältimise või heastamisega seonduvad kulud (edaspidi kulud) on keskkonnakahju ja kahju ohu tuvastamise ning vältimise ja heastamise kulud, sealhulgas vältimis- ja heastamismeetmete rakendamise, eksperdi kaasamise, alternatiivsete meetmete hindamise, teabe kogumise ning seire- ja järelevalve kulud, korralduslikud, õigusabi- ja muud käesoleva seaduse rakendamisega seotud haldusorgani põhjendatud kulud.§ 26. Kulude kandmiseks kohustatud isik (1) Kulud kannab kahju tekitaja, kui ta vastutab keskkonnakahju või kahju ohu põhjustamise eest. (2) Kulud kannab amet, kui: 1) kahju tekitaja ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustust; 2) kahju tekitaja on kulude kandmise kohustusest vabastatud vastavalt käesoleva paragrahvi lõigetele 4 ja 5; 3) kahju tekitaja ei ole teada. (3) Kui kahju tekitaja on tuvastatud, nõuab amet temalt käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kantud kulud sisse, välja arvatud juhul, kui kahju tekitaja on kulude kandmise kohustusest vabastatud vastavalt käesoleva paragrahvi lõigetele 4 ja 5. (4) Amet vabastab kahju tekitaja vältimis- ja heastamismeetmete rakendamise kulude kandmise kohustusest, kui kahju tekitaja tõendab, et: 1) keskkonnakahju või kahju ohu on põhjustanud kolmas isik ning hoolimata sellest, et rakendati asjakohaseid ohutusmeetmeid; 2) keskkonnakahju või kahju ohu on põhjustanud avaliku võimu kandja antud käsu või juhise täitmine, välja arvatud juhul, kui käsk või juhis on antud kahju tekitaja eelneva ebaseadusliku tegevuse või tegevusetuse tõttu. (5) Amet vabastab kahju tekitaja heastamismeetmete rakendamise kulude kandmise kohustusest, kui kahju tekitaja tõendab, et keskkonnakahju on põhjustatud: 1) heitest või sündmusest, mis vastab loas kehtestatud tingimustele, kui luba on antud käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 nimetatud tegevuseks ning kahju tekitaja järgis talle seadusega ja seaduse alusel pandud kohustusi; 2) heitest või tegevusest või toote kasutamise viisist, mille kohta kahju tekitaja tõendab, et heite tekkimise või tegevuse toimumise ajal ei olnud olemasolevate teadus- ja tehnikateadmiste alusel põhjust pidada keskkonnakahju tekkimist tõenäoliseks, ning et ta võttis tarvitusele kõik abinõud tegevuse võimaliku mõju väljaselgitamiseks. (6) Käesoleva paragrahvi lõiget 5 ei kohaldata geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimisega ning geneetiliselt muundatud organismi ja toote turustamisega põhjustatud keskkonnakahju heastamise meetmete rakendamise kuludele. (7) Kahju tekitajal on õigus taotleda ametilt käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 ettenähtud kulude kandmise kohustusest vabastamist kuni heastamismeetmete plaani heakskiitmiseni.[RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] § 27. Makseteatis kulude hüvitamiseks (1) Amet esitab käesoleva seaduse § 26 lõikes 3 nimetatud juhul kahju tekitajale kulude arvestuse ning väljastab makseteatise. Makseteatis on haldusakt avalik-õigusliku rahalise kohustuse täitmiseks täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punkti 21 tähenduses.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (2) Kulude arvestusse märgitakse kulude suurus, mis tuleb hüvitada, töö, teenus või asi, mille ostmise või valmistamisega seoses kulud tekkisid ning juhul, kui kulutus tehti heastamismeetmete plaani alusel, viide heastamismeetmete plaani sättele, mis nägi vastava töö, teenuse või asja hankimise ette. (3) Kahju tekitaja peab kulud tasuma makseteatises märgitud summas ja tähtpäevaks. Tähtaeg kulude tasumiseks ei või olla lühem kui 30 kalendripäeva. (4) Tähtpäevaks kulude tasumata jätmisel maksab kahju tekitaja tasumata kulude jäägilt viivist 0,06 protsenti päevas.[RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] (5) Ametil on õigus esitada kahju tekitajale kulude arvestus ja makseteatis hiljemalt viie aasta möödudes päevast, millal vältimis- või heastamismeetmete rakendamine lõpetati, või päevast, millal kahju tekitaja tuvastati, sõltuvalt sellest, kumb sündmus leidis aset hiljem.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] § 28. Kulude tasumise ajatamine (1) Ametil on õigus kahju tekitaja taotlusel ajatada kulude tasumine kuni kümneks aastaks. Riigieelarve tulusid oluliselt mõjutavate kulude tasumise ajatamiseks kooskõlastab amet ajatamise eelnevalt Rahandusministeeriumiga. Kulude tasumise ajatamine ei vabasta kahju tekitajat jooksvate või tulevaste kulude tasumise kohustuse täitmisest.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (2) Kulude tasumise ajatamisel arvestatakse kulude jäägilt intressi 0,03 protsenti kalendripäeva eest. Intressiarvestus peatub kahju tekitaja pankroti väljakuulutamisel.[RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] (3) Kahju tekitaja esitab ametile kulude tasumise ajatamiseks põhjendatud taotluse ja kulude tasumise ajakava.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (4) Amet võtab taotluse rahuldamise otsustamisel arvesse kahju tekitaja varalist seisundit, majandusnäitajaid, varasemat kulude ja keskkonnatasude maksmise kohustuse täitmist, kulude tasumise ajatamise otstarbekust ja tagatise nõudmise korral esitatud tagatist. Ametil on õigus nõuda nende asjaolude kindlakstegemiseks vajalike dokumentide esitamist. Amet teeb otsuse taotluse rahuldamise kohta 10 tööpäeva jooksul taotluse esitamisest, või kui nõuti täiendavaid dokumente, siis dokumentide esitamisest arvates.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (5) Ametil on õigus jätta kulude tasumise ajatamise taotlus rahuldamata, kui: 1) taotlus ei ole piisavalt põhjendatud; 2) kahju tekitaja ei esita nõutavat tagatist või amet ei pea esitatud tagatist küllaldaseks, usaldusväärseks või hõlpsasti realiseeritavaks, või kui tagatise vormistamine toob kaasa ülemääraseid halduskulusid; 3) amet leiab pankrotimenetluses võlgniku tehtud kompromissettepanekut kaaludes, et võlgniku varaline seisund ei võimalda ka kompromissi tegemise tulemusel võetud kohustuste täitmist; 4) esineb muid asjaolusid või põhjusi, mille tõttu amet ei pea kulude tasumise ajatamist õigustatuks.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (6) Kui kahju tekitaja ei täida kulude tasumise ajakava või asjaõigusseaduses sätestatud kohustust hoida tagatiseks esitatud pandiga koormatud asja või ei esita tagatise väärtuse või usaldusväärsuse vähenemise korral nõuetekohast täiendavat tagatist või asendustagatist ameti määratud tähtpäevaks, on ametil õigus tunnistada kulude tasumise ajatamise otsus kehtetuks.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] § 29. Tagatis kulude tasumise ajatamisel (1) Ametil on õigus nõuda kulude tasumise ajatamise korral tagatise esitamist. Tagatist ei nõuta pankrotis olevalt kahju tekitajalt, kelle võlg ajatatakse pankrotimenetluses kompromissi tegemise eesmärgil.[RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] (11) Kulude tasumise ajatamise tagatiseks võib olla: 1) pant, eelistades esimesele järjekohale seatud hüpoteeki või registerpanti; 2) krediidi- või finantseerimisasutuse või kindlustusandja garantii; 3) tagatisraha; 4) notari deposiit.[RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014] (2) Hüpoteegi seadmisel kohustub kinnisasja omanik alluma kohesele sundtäitmisele hüpoteegiga tagatud nõude rahuldamiseks. Vastav kokkulepe on täitedokumendiks täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punkti 19 tähenduses. (3) Tagatise esitamise hetkel peab tagatise väärtus olema vähemalt 115 protsenti ajatatavate kulude summast. Kui amet teeb kindlaks, et tagatis ei taga enam piisavalt või kindlalt kulude tasumist, siis on tal õigus nõuda tagatise suurendamist või algse tagatise asendamist uuega.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (4) Tagatise esitamise, kasutamise, suurendamise, asendamise ja vabastamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.§ 30. Kulude tasumise järjekord Kulude tasumisel loetakse esimeses järjekorras tasutuks viivis, teises järjekorras intressid vastavalt nende ajalisele tekkele, alustades varaseimast, ning viimases järjekorras kulud.6. jagu Koostöö liikmesriikidega § 31. Koostöö liikmesriikidega Kui keskkonnakahju või kahju oht puudutab teist Euroopa Liidu liikmesriiki, teavitab Keskkonnaministeerium keskkonnakahju või kahju ohu juhtumist asjakohast liikmesriiki ning korraldab koostöös selle liikmesriigi, ameti ja kahju tekitajaga piiriüleste vältimis- ning heastamismeetmete rakendamist.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] 7. jagu Teabe edastamine ja vaidluste lahendamine § 32. Teabe edastamine ja selgituste andmine (1) Amet teavitab Keskkonnaministeeriumi keskkonnakahju ja kahju ohu juhtumitest ning rakendatud vältimis- ja heastamismeetmetest. Keskkonnakahju ja kahju ohuga seonduv teave avalikustatakse Keskkonnaministeeriumi ja ameti veebilehel.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (2) Keskkonnaministeeriumil on õigus anda selgitusi vahekahju hindamiseks ning heastamismeetmete plaani koostamiseks ja täitmiseks. (3) Valdkonna eest vastutav minister võib kehtestada keskkonnakahju ja kahju ohu juhtumitest ning rakendatud vältimis- ja heastamismeetmetest avalikkuse teavitamise korra.§ 33. Vaidluste lahendamine (1) Keskkonnakahju või kahju ohu vältimisel või keskkonnakahju heastamisel tekkinud vaidlused lahendab Keskkonnaministeerium. (2) Enne halduskohtule kaebuse esitamist käesoleva seaduse rakendamisest tekkinud vaidluse korral tuleb läbida vaidemenetlus haldusmenetluse seaduses sätestatud tingimustel ja korras. (3) Vaide lahendab Keskkonnaministeerium 30 tööpäeva jooksul vaide esitamisest arvates. (4) Keskkonnaministeeriumil ja vaide esitajal on õigus kaasata vaide lahendamiseks eksperte. (5) Eksperdi kaasamisega seotud kulud kannab vaide esitaja, välja arvatud juhul, kui vaie rahuldatakse.3. peatükk RIIKLIK JÄRELEVALVE [RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014] § 331. Riiklik järelevalve Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete täitmise üle teostab Keskkonnaamet.[RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014] § 332. Riikliku järelevalve erimeetmed Keskkonnaamet võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 31, 32, 49, 50 ja 51 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.[RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014] § 333. Sunniraha määr Ettekirjutuse täitmata jätmise korral on asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras rakendatava sunniraha ülemmäär 32 000 eurot.[RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014] § 34. Ettekirjutus ja sunnivahendi kohaldamine[Kehtetu - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014] § 35. Juurdepääsuõigus[Kehtetu - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014] 4. peatükk VASTUTUS KÄESOLEVA SEADUSE RIKKUMISE EEST § 36. Enne heastamismeetmete plaani heakskiitmist kohustuslike heastamismeetmete rakendamata jätmine, nõuetekohase heastamismeetmete plaani esitamata jätmine ja heastamismeetmete plaanis kehtestatud kohustuste eiramine (1) Enne heastamismeetmete plaani heakskiitmist kohustuslike heastamismeetmete rakendamata jätmise, nõuetekohase heastamismeetmete plaani esitamata jätmise või heastamismeetmete plaaniga kehtestatud kohustuse eiramise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut. (2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –karistatakse rahatrahviga kuni 32 000 eurot.[RT I 2010, 22, 108 - jõust. 01.01.2011] § 37. Teavitamiskohustuse rikkumine (1) Keskkonnakahjust või kahju ohust ameti teavitamata jätmise või nõutud teabe esitamisest keeldumise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –karistatakse rahatrahviga kuni 20 000 eurot.[RT I 2010, 22, 108 - jõust. 01.01.2011] § 38. Vältimismeetmete rakendamata jätmine (1) Vältimismeetmete rakendamata jätmise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut. (2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –karistatakse rahatrahviga kuni 32 000 eurot.[RT I 2010, 22, 108 - jõust. 01.01.2011] § 39. Menetlus (1) Käesoleva seaduse §-des 36–38 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid. (2) Käesoleva seaduse §-des 36–38 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon.5. peatükk RAKENDUSSÄTTED § 40. Keskkonnakahju rahaline hüvitamine (1) Kui keskkonnakahju heastatakse käesoleva seaduse alusel, siis ei tasu kahjustuse põhjustanud isik rahalist hüvitist: 1) elupaiga ja liigi kahjustamise eest metsaseaduse § 67, kalapüügiseaduse § 73, looduskaitseseaduse § 77 ega jahiseaduse § 48 alusel;[RT I, 17.03.2015, 1 - jõust. 01.07.2015] 2) pinna- või põhjavee kahjustamise eest veeseaduse § 391 alusel ega vastavalt keskkonnatasude seaduse 4. peatükile; 3) pinnasesse saasteainete juhtimise eest maapõueseaduse § 112 alusel ega vastavalt keskkonnatasude seaduse 4. peatükile.[RT I, 10.11.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (2) Kui lisaks keskkonnakahju heastamisele käesoleva seaduse kohaselt on isik tasunud ka käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud rahalise hüvitise, arvab amet rahalise hüvitise suuruse maha keskkonnakahju vältimise ja heastamisega seonduvatest kuludest, mis tuleb kahju tekitajal kanda, või hüvitab kahju tekitajale, kui kahju tekitaja kannab kõik keskkonnakahju vältimise ja heastamise kulud ise.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (3) Kui kahjustuse põhjustanud isik on käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud kahjustuse kõrvaldanud vastavalt jäätmeseaduse §-le 128, siis ei maksa ta keskkonnatasu kõrgendatud määras saasteainete pinnasesse viimise eest vastavalt keskkonnatasude seadusele.§ 41. Veele tekitatud kahju hindamine, kui veekogu seisundi klassi ei ole eelnevalt hinnatud Kui veekogu seisundi klassi ei ole eelnevalt määratud, lähtutakse veele tekitatud kahju hindamisel eksperdiarvamusest, võttes arvesse vastavale pinnaveekogule tüübiomase võrdlusveekogu seisundit, survetegurite olemasolu ja nende eeldatavat mõju, pinnaveekogu üldmuljet ning ökoloogilise seisundi üldkirjeldust.§ 411. Veele tekitatud kahju hindamine, kui ainete keskkonna kvaliteedi piirväärtusi ei ole kehtestatud Kui ainete keskkonna kvaliteedi piirväärtusi ei ole eelnevalt kehtestatud, lähtutakse veele tekitatud kahju hindamisel veeseaduse §-des 2615–2617 sätestatust.[RT I, 10.11.2015, 2 - jõust. 01.12.2015] § 42. – § 45. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]§ 46. Seaduse jõustumine Käesoleva seaduse § 1 lõike 2 punkt 2 jõustub osas, kus tehakse viide punkrikütusereostusest põhjustatud kahju eest kantava tsiviilvastutuse 2001. aasta rahvusvahelisele konventsioonile, konventsiooni rahvusvahelise jõustumise päeval.1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (ELT L 143, 30.04.2004, lk 56–75) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006 (ELT L 140, 05.06.2009, lk 114–135).[RT I, 21.12.2011, 1 - jõust. 31.12.2011] ← Tagasi | Üles ↑


X-box 360 mängud. Lõputööde kaitsmine ttü
X-box 360 mängud reneezeylmans.nl
XBox 360 mängud 2.osa - YouTube x-box 360 mängud 30 Xbox 360 mängud Skate 3, MMA. Max Payne 3, GTA 4 & LC. Saab tingida. Täna, 13:10. Tallinn. PS4 GRID Day One Edition (uus ja kiles) 45 €
Xbox One mängud Xbox 360 Games | Rent and Buy Used Xbox 360 Video Games. Buy and rent your favorite Xbox 360 games at GameFly. Want to check out a new shooter, fighting, or survival game? Take a look at our action-based Xbox 360 video games. Interested in strategy, adventure, or …
Xbox 360 Accessories | GameStop x-box 360 mängud KONSOOLID - parim valik videomänge. PlayStation 4 | Xbox One S | PlayStation 3 | Xbox 360 | Nintendo Switch | Wii | Nintendo 3DS | Nintendo 2DS | PS Vita | …
XBox 360 mängud 2.osa - YouTube XBox 360 - Mängud XBox 360. Grand Theft Auto V Xbox 360 Sooduspakkumine Keel: Vene Inglise . Töötleja kirjeldus. df Los Santos: a sprawling sun-soaked metropolis full of self-help gurus, starlets, and fading celebrities, once the envy of the Western world, now struggling to stay afloat in an era of economic uncertainty and cheap reality TV.
Xbox 360 mängud | Pärnu Keskus | Kaubanduskeskus Pärnus World of Tanks: Xbox 360 Edition. 25,00 € Lisa ostukorvi. Alzgamer Titanfall. 12,00 € Lisa ostukorvi. Alzgamer Army of Two 40th Day. 17,50 € Lisa ostukorvi. Alzgamer Xbox 360 mängud Xbox One mängud Xbox mängud Mängukonsoolid ja tarvikud GameCube Nintendo PS1 PS2 PS3 PS4 PSP Wii Xbox Xbox 360 Xbox One Arvuti ja IT Arvutid
Xbox | Official Site Xbox One mängud, Ralli. 19,99€ Lisa korvi. Red Dead Redemption 2 (uus) PS4 mängud, Seiklus, Action. 59,00€ Lisa korvi. Assassins Creed 4 Black Flag. Xbox 360 mängud, Seiklus, Action.
Videos of x-box 360 mängud x-box 360 mängud Learn how to use the Xbox 360 Controller on Windows and find out where to get troubleshooting help. Xbox 360 Controller for Windows See sait kasutab küpsiseid …
Mängud – okidoki View all results for Xbox 360 Accessories. Search our huge selection of new and used Xbox 360 Accessories at fantastic prices at GameStop.
KONSOOLID - PS4, PS3, Xbox One, Xbox 360, Wii, Wii U, PS Join Xbox Live. Join the world’s premier gaming community. Xbox Live unites gamers across Xbox One and Windows 10, so you can play with friends and connect with a massive community of players.
Set Up an Xbox 360 Controller for Windows | Xbox Live x-box 360 mängud Many PC games let you play with an Xbox controller instead of a keyboard or mouse. The Xbox 360 Controller for Windows can be easily installed on any PC that has an available USB port and is running Windows 10, Windows 8.1, Windows 8, or Windows 7.
Xbox 360 Games | Rent and Buy Used Xbox 360 Video Games See sait kasutab küpsiseid analüüsiks, isikupärastatud sisuks ja reklaamiks. Nõustute selle kasutamisega, kui jätkate saidi vaatamist. Lisateave
Xbox.ee • Vaata foorumit - Xbox 360 mängud O/M/V World of Tanks: Xbox 360 Edition. 25,00 € Lisa ostukorvi. Alzgamer Titanfall. 12,00 € Lisa ostukorvi. Alzgamer Army of Two 40th Day. 17,50 € Lisa ostukorvi. Alzgamer Xbox 360 mängud Xbox One mängud Xbox mängud Mängukonsoolid ja tarvikud GameCube Nintendo PS1 PS2 PS3 PS4 PSP Wii Xbox Xbox 360 Xbox One Arvuti ja IT Arvutid
Xbox 360 mängud | Pärnu Keskus | Kaubanduskeskus Pärnus Ostke uudseid Xbox One videomänge ühest kohas - simulaatorid, seiklusmängud, sports & action mängud igale maitsele. Originaalsed ja parima hinnaga 1a.ee-st!


Postitas Deivid
Teema: PS4 50€ Prepaid
PS4 50€ Prepaid
Müügis 2x PS4 50€ prepaid kaarti.
Mõlemad Soome regioonikad.
https://osta-ee.postimees.ee/index.php? ... =107806141
08 Dets 2017, 17:36
Teema: M: 67+ Xbox 360 orig. mängu
Vaatamisi: 20714
Re: M: 67 Xbox 360 orig. mängu
mart_tln kirjutas: Witcher 2 eest 5 eur on vähe!
Vana pela + 360 - ma arvan, et norm hind küll.
03 Dets 2017, 22:11
Witcher 2 - 5€
05 Sept 2017, 14:54
Teema: V: ONE vs PS4
V: ONE vs PS4
Vahetaks oma ONE PS4 vastu. Eksklusiivid ära pelatud ja tahaks uusi pelada.
ONE ise ühe puldiga ja konsooli peal peaksid mingid pelad ka peal olema. Vastu ootaks sama - PS4 ühe puldiga.
22 Mär 2015, 09:22
Foorum: Aasta Kasutajad
Teema: Aasta Ärimees 2014
Re: Aasta Ärimees 2014
jones9999 Kas tõesti? Esiteks, antud hääletus lõppes juba üle kolme kuu tagasi ära. Teiseks tuleks lugeda enne postitamist reegleid! (Keelatud on hääletada enda poolt.) Tuli feeling, et tegi paar viimast äri väga mõnusalt. Väike haip endale pärast hääletust, motivatsioon edasiseks äritsemiseks järg...
29 Jaan 2015, 17:34
Teema: Mida kasutad puldi toiteks?
Vaatamisi: 36209
Re: Mida kasutad puldi toiteks?
Tellisin endale standdocki. Topin puldid külge, lööb pooleks sekundiks siniseks ja siis kustub. Keegi teab mis case on ?
ONE`i oma muidu.
15 Dets 2014, 20:03
Teema: Aasta 2014 Parimad Mängud!
Re: Aasta 2014 Parimad Mängud!
Miks küsimuses, kust meie kohta kuulsid, ei ole valikut xbox.ee? Mina andsin oma hääle ära. Tatoka võitma peaks siis : I didn’t choose the thug life, the thug life chose me! Lisamisvõimalus oli täitsa olemas. Kuigi usun, et siit tuleb palju rahvast hääletama, et oleks võinud täitsa valikus olla kül...
09 Dets 2014, 08:31
Teema: Graafilised uuendused foorumis
Re: Uuendused foorumis?
taku kirjutas: Kerge uuenduskuur ei teeks paha.
08 Dets 2014, 08:05
Vaatamisi: 27962
Graafika poole pealt ytlen ausalt et pole mingeid erinevusi väga märganud aga loadin page ajad on PS4-l kindlasti lühemad. X ONE laadimisaeg on tegelikult ikka natuke nutune küll. Mõne mängu puhul jõuan vahepeal köögis ühe võileiva teha, selle rahulikult ära süüa ja natuke aega jääb veel ülegi. :| ...
05 Dets 2014, 11:25
Teema: Lõunakeskuse imede öö 6.12
Re: Lõunakeskuse imede öö 6.12
Deivid kirjutas: Uue geni stuffi polegi ?
peaks olema?
Vb tundusin pealelendav, aga see oli jah pigem viisakalt küsitud, et võiks olla küll
04 Dets 2014, 15:23
Uue geni stuffi polegi ?
26 Nov 2014, 22:17
Vaatamisi: 135460
15 Okt 2014, 20:59
Vaatamisi: 49787
15 Okt 2014, 07:36
Vaatamisi: 77536
Bännin Jacki kuna adminni on mõnus bännida


Veekogu paisutamise, paisu likvideerimise ja veetaseme alandamise täpsustatud nõuded ning ökoloogilise miinimumvooluhulga määramise metoodika – Riigi Teataja
Veekogu paisutamise, paisu likvideerimise ja veetaseme alandamise täpsustatud nõuded ning ökoloogilise miinimumvooluhulga määramise metoodika - sisukord
§ 5 Vee-elustiku kaitse nõuded veekogu paisutamisel
§ 6 Ökoloogilise miinimumvooluhulga määramine
§ 8 Veetaseme alandamise ja paisutuse likvideerimise nõuded
RT I, 10.10.2019, 3
Vastu võetud 09.10.2019 nr 54
Määrus kehtestatakse veeseaduse § 174 lõike 9 ja § 175 lõike 7 alusel.
(1) Paisutamist tuleb korraldada viisil, mis tagab veeloaga määratud paisutustasemed ja ökoloogilise miinimumvooluhulga säilitamise vesiehitisest allavoolu looduslikus voolusängis.
(2) Paisutamisega seotud kõrgeima, madalaima ja normaalpaisutustaseme absoluutkõrgus määratakse veeloas.
(3) Kui paisu konstruktsioon ja tehniline lahendus ei võimalda reguleerida paisutustaset, võib veeloas määrata ainult normaalpaisutustaseme absoluutkõrguse.
Veeloaga määratakse:
(1) Veeloa andja võib määrata vastavalt vajadusele veeloas:
(2) Keskkonnaseire andmete säilitamise aeg ja andmete esitamise sagedus ning tähtaeg määratakse veeloaga.
§ 5. Vee-elustiku kaitse nõuded veekogu paisutamisel
(1) Veekogu paisutamisel hüdroenergia kasutamiseks või muul otstarbel vee kasutamise korral tuleb vältida kalade sattumist turbiinidesse või nendesse ehitistesse, mille kaudu vett veekogust kõrvale juhitakse.
(2) Kalade turbiinidesse või muudesse ehitistesse sattumise vältimiseks tuleb paigaldada võre, mille avade laius ei ületa 25 mm, või tagada kalade möödapääs turbiinidest või muudest ehitistest muu samaväärse meetmega. Muu samaväärne meede ja meetme tingimused määratakse veeloas.
(3) Looduskaitseseaduse § 51 lõike 2 alusel kinnitatud nimistus märgitud lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaigaks olevatel veekogudel või nende lõikudel asuvatel paisudel tuleb ajavahemikul 20. aprillist kuni 10. juunini kalade turbiinidesse või vajadusel muudesse ehitistesse sattumise vältimiseks kasutada võret, mille avade laius ei ületa 12 mm, või võrkvõret, mille võrgusilma ava külje pikkus ei ületa 15 mm, või tagada kalade möödapääs turbiinidest või muudest ehitistest muu samaväärse meetmega. Muu samaväärne meede ja meetme tingimused ning võre kasutamise vajadus ning võre avalaius või võrkvõre külje pikkus muudes ehitises määratakse veeloas.
(4) Kui rakendatakse veeseaduse § 174 lõike 4 leevendust või kohustusest vabastamist, siis käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud nõude vajalikkuse üle otsustab Keskkonnaamet.
§ 6. Ökoloogilise miinimumvooluhulga määramine
Ökoloogiline miinimumvooluhulk määratakse jäävaba perioodi kohta, mis kestab maist oktoobrini, arvutades 95% ületustõenäosusega kuu keskmise miinimumvooluhulga.
(2) Keskkonnaamet täpsustab veeloaga või otsusega ökoloogilise miinimumvooluhulga tagamise asukoha kirjelduse vesiehitisest allpool looduslikus voolusängis.
(3) Looduskaitseseaduse § 51 lõike 2 alusel kinnitatud nimistus märgitud lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaigaks olevatel veekogudel või nende lõikudel peab ökoloogiline miinimumvooluhulk olema tagatud kogu ulatuses, välja arvatud paisu juurde rajatud kalapääsu väljavoolu ja paisu vahelisel vooluveekogu osal.
§ 8. Veetaseme alandamise ja paisutuse likvideerimise nõuded
(1) Veetaseme alandamine peab toimuma ühtlaselt ning mitte kiiremini kui 0,3 meetrit ööpäevas, kui veeloas või Keskkonnaameti otsuses ei ole määratud teisti.
Määruse § 5 lõige 3 jõustub 2021. aasta 20. aprillil.