1. november Jeesus ütleb: "Õndsad on need, kes on vaimus vaesed, sest nende päralt on taevariik. Õndsad on kurvad, sest neid lohutatakse." Mt 5:3-4 Ps 89:6–8,16–18;Js 65:17–19;Ilm 7:2–3,9–17;Mt 5:1–12
Kõikide pühakute päev ehk pühakutepäev Pühade osadus - Jumala sulased teenivad Teda ning näevad Tema palet ning Tema nimi on nende otsaesisel. Ilm 22:3-4 KLPR 164 Ps 89:6–8,16–18;Js 65:17–19;Ilm 7:2–3,9–17;Mt 5:1–12 Püha Jumal, igavene Issand, Kristuses oleme meiegi liidetud Sinu paljuhäälelisse pühade koori, kes Sind kiidab taevas ja maa peal. Lase sellel osadusel tugevdada meid maailma segadustes ja ärata meis rõõmu selle päeva ootuses, kui me koos kõigi päästetutega Sind võime jäädavalt kiita. Sinule olgu ülistus ja au igavesti.
2. november Õndsad on surnud, kes nüüdsest peale surevad Issandas! Ilm 14:13 Ps 27:2–5,7–8,13–14;Tn 12:1–3;1Kr 15:35–38,42–44a (või: Hb 4:9–11);Mt 22:23–33
Kõikide surnute mälestuspäev ehk hingedepäev KLPR 378 Ps 27:2–5,7–8,13–14;Tn 12:1–3;1Kr 15:35–38,42–44a (või: Hb 4:9–11);Mt 22:23–33 Igavene Jumal, taevane Isa, Sina ei ole mitte surnute, vaid oled elavate Jumal, ja Sinus elavad kõik need, kes haudades puhkavad. Me palume: ära lase meil surmahirmus masendusse vajuda, vaid hoia meid armulikult oma Püha Vaimu väega rõõmsas usus, julges lootuses ja südametunnistuse rahus. Aita meil kristlikult elada, õndsalt lahkuda ja rahus uinuda, kuni Sa hauad avad ja meid igaveseks eluks üles äratad; Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
3. november Jeesus ütles variseridele: „Andke nüüd keisrile keisri oma tagasi ja Jumalale Jumala oma!” Mt 22:21 Ps 75:2–8,10–11;1Aj 29:10–12 (või: Jr 27:4–7);Fl 3:17–4:1 (või: Ap 4:18–21);Mt 22:15–22
24. pühapäev pärast nelipüha Kahe riigi kodanik - Kuningate Kuningas ja isandate Issand, kellel ainsana on surematus, Tema päralt olgu au ja igavene võimus! 1Tm 6:15-16 KLPR 289 Ps 75:2–8,10–11;1Aj 29:10–12 (või: Jr 27:4–7);Fl 3:17–4:1 (või: Ap 4:18–21);Mt 22:15–22 Püha Jumal, maailmas on meil ahastust, aga Sina oled oma Poja läbi maailma kurjuse ära võitnud. Aita meil Sinule loota siis, kui meil on raskusi, ja anna tarkust ülevalt, et võiksime kõiges Sind teenida ja Sinule selles maailmas elada. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
4. november Mina tunnen mõtteid, mis ma teie pärast mõlgutan, ütleb Issand: need on rahu, aga mitte õnnetuse mõtted, et anda teile tulevikku ja lootust. Jr 29:11 Rm 11:29–36;Ps 69:32–37;Lk 14:12–14;
07.49 - 16.20
5. november Sinul, Issand, on suurus ja vägevus, ilu ja hiilgus ja au, kõik, mis on taevas ja maa peal. Sinul, Issand, on kuningriik ja Sa oled ennast tõstnud kõigile peaks. 1Aj 29:11 Rm 12:5–16;Ps 131;Lk 14:15–24;
6. november Peetrus ja Johannes vastasid: „Otsustage ise: kas Jumala ees on õige kuulata teid rohkem kui Jumalat? Meil on ju võimatu jätta rääkimata seda, mida me oleme näinud ja kuulnud.“ Ap 4:19-20 Rm 13:8–10;Ps 112;Lk 14:25–33;
7. november Issand on teinud tugevaks su väravate riivid, tema õnnistab su lapsi sinu sees. Ps 147:13 Rm 14:7–12;Ps 27:13–16;Lk 15:1–10;
8. november Mina kuulutan igavesti, ma mängin Jaakobi Jumalale. Ja ma raiun maha kõik õelate sarved, aga õigete sarved tõusevad kõrgele. Ps 75:10-11 Rm 15:14–21;Ps 98;Lk 16:1–8;
9. november Kui mina, Issand, määran paraja aja, siis ma mõistan kohut õiglaselt. Ilmamaa vabiseb ja kõik selle elanikud, aga mina olen selle sambad pannud paigale. Ps 75:3-4 Rm 16:3–9,16,22–27;Ps 145:1–7;Lk 16:9–15;
10. november Jeesus pöördus ja sõnas naist nähes: „Tütar, ole julge, sinu usk on su päästnud!” Ja naine sai terveks selsamal hetkel. Mt 9:22 Ps 75:2–8,10–11;Kg 3:1–11;1Kr 15:35–44;Mt 9:18–26
11. november Jumal lunastab mu hinge surmavalla käest, sest Ta võtab mu vastu. Ps 49:16 Trk 1:1–7;Ps 139:1–9;Lk 17:1–6;
12. november Kõik on Ta omal ajal hästi teinud; Ta on nende südamesse pannud ka igaviku, ometi ilma et inimene mõistaks Jumala tehtud tööd algusest lõpuni. Kg 3:11 Trk 2:23–3:9;Ps 34:1–6;Lk 17:7–10;
13. november Kaduvuses külvatakse, kadumatuses äratatakse üles, autuses külvatakse, kirkuses äratatakse üles. 1Kr 15:42-43 Trk 6:1–11;Ps 82;Lk 17:11–19;
14. november Ma tean, et mu Lunastaja elab, ja Tema jääb viimsena põrmu peale seisma. Ii 19:25 Trk 7:2–8:1;Ps 119:89–96;Lk 17:20–25;
15. november Kes silmaveega külvavad, lõikavad hõiskamisega. Kes minnes kõnnib nuttes, kui ta külviseemet kannab, see tuleb ja hõiskab, kandes oma vihke. Ps 126:5-6 Trk 13:1–9;Ps 19:1–4;Lk 17:26–37;
16. november Nõtruses külvatakse, väes äratatakse üles, maine ihu külvatakse, vaimne ihu äratatakse üles. Kui juba on olemas maine ihu, siis on olemas ka vaimne ihu. 1Kr 15:43-44 Trk 18:14–16; 19:6–9;Ps 105:1–5,35–42;Lk 18:1–8;
17. november Jeesus ütleb: "Valvake siis, sest te ei tea seda päeva ega tundi!" Mt 25:13 Ps 90:1–6,12–15;Am 4:12–13;2Pt 3:8–14,18;Mt 25:1–13
Valvamise pühapäev. Kirikuaasta eelviimane pühapäev Valvake - Teie niuded olgu vöötatud ja lambid põlegu. Lk 12:35 KLPR 177 Ps 90:1–6,12–15;Am 4:12–13;2Pt 3:8–14,18;Mt 25:1–13 Issand Jeesus Kristus, Sa tuled viimsel päeval kohut mõistma elavate ja surnute üle. Me palume Sind, anna meile rohkesti õige usu õli, et me lambid põleksid, kui Sa tuled. Pühitse meid läbinisti, et meie vaim, hing ja ihu oleksid tervikuna hoitud laitmatuna igaveseks eluks Sinu riigis, kus Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
18. november Meie ootame aga Tema tõotuse järgi uusi taevaid ja uut maad, kus elab õigus. 2Pt 3:13 1Mak 1:10–15,41–43,54–57,62–64;Ps 79:1–5;Lk 18:35–43;
19. november Tema ilmutab inimesele oma mõtteid, kes teeb koidu ja pimeduse ja kes kõnnib maa kõrgendikel - Issand, vägede Jumal on Tema nimi. Am 4:13 2Mak 6:18–31;Ps 11;Lk 19:1–10;
20. november Issanda päev tuleb nagu varas. Siis hukkuvad taevad raginal, algained lagunevad lõõmates ning maad ja tema tegusid ei leita enam. 2Pt 3:10 2Mak 7:1,20–31;Ps 116:11–19;Lk 19:11–28;
21. november Mu hing ootab Issandat enam kui valvurid hommikut, kui valvurid hommikut. Ps 130:6 1Mak 2:15–29;Ps 129;Lk 19:41–44;
22. november Tuhat aastat on Sinu silmis nagu eilne päev, kui see on möödunud, ja nagu vahikord öösel. Sa uhud nad ära, nad on nagu uni. Ps 90:4-5 1Mak 4:36–37,52–59;Ps 122;Lk 19:45–48;
23. november Mu armsad, olge seda oodates toimekad, et teid leitaks Tema ees veatuina ja laitmatuina rahus. 2Pt 3:14 1Mak 6:1–13;Ps 124;Lk 20:27–40;
24. november Ta ette kogutakse kõik rahvad ja Ta eraldab nad üksteisest, otsekui karjane eraldab lambad sikkudest. Mt 25:32 Ps 143:1–10;Tn 7:9–10,13–14;2Ts 1:3–10;Mt 25:31–46
Igavikupühapäev. Kuningas Kristuse püha Kristus – kõiksuse Issand - Kui Inimese Poeg tuleb oma kirkuses ja kõik inglid Temaga, siis Ta istub oma kirkuse troonile. Mt 25:31 KLPR 299 Ps 143:1–10;Tn 7:9–10,13–14;2Ts 1:3–10;Mt 25:31–46 Kõigeväeline igavene Jumal, Sa oled oma ainusündinud Poja seadnud kogu loodu Kuningaks igaveseks ajaks. Kingi meile seda armu, et kogu inimkond, kes on patu läbi Sinust lahutatud, saaks ühendatud Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda aulise valitsemise alla, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
25. november Issand jääb igavesti; Ta on oma aujärje seadnud kohtumõistmiseks. Ja Ta ise mõistab kohut maailmale õigluses; Ta peab rahvastele kohut õiglasel viisil. Ps 9:8-9 Tn 1:1–6,8–20;Kml 3:52–56;Lk 21:1–4;
08.39 - 15.37
26. november Tema valitsus on igavene valitsus, mis ei lakka, ja Tema kuningriik ei hukku. Tn 7:14 Tn 2:31–45;Kml 3:57–60;Lk 21:5–11;
27. november Meie ise kiitleme teist Jumala kogudustes, teie vastupidavusest ja ustavusest kõigis tagakiusamistes ja kitsikustes, mida te talute. 2Ts 1:4 Tn 5:1–6,13–14,16–17,23–28;Kml 3:61–67;Lk 21:12–19;
28. november Me rõõmustame Sinu õiglastest kohtuotsustest, Issand. Sina, Issand, oled Kõigekõrgem üle kogu ilmamaa. Ps 97:8-9 Tn 6:12–29;Kml 3:65–69;Lk 21:20–28;
29. november Anna mulle vara kuulda oma heldust, Issand, sest ma loodan Sinu peale! Anna mulle teada tee, mida pean käima, sest Sinu poole ma tõstan oma hinge! Ps 143:8 Tn 7:2–14;Kml 3:69–73;Lk 21:29–33;
30. november Kisu mind ära, Issand, mu vaenlaste käest; Sinu kaitse alla ma kipun! Õpeta mind tegema Sinu meelt mööda, sest Sina oled mu Jumal! Sinu hea Vaim juhatagu mind tasasel maal! Ps 143:9-10 Ps 22:23,28–29,32;Js 52:7–10;Rm 10:9–18;Mt 4:18–22 (või: Jh 1:35–42)
Apostel Andrease päev ehk andresepäev Ps 22:23,28–29,32;Js 52:7–10;Rm 10:9–18;Mt 4:18–22 (või: Jh 1:35–42) Jumal, taevane Isa, me meenutame täna apostel Andreast, kes võttis kõhklematult vastu Sinu Poja Jeesuse Kristuse kutse ja tõi oma venna Peetruse Tema juurde. Kutsu meidki oma sõnaga Sinu juurde ning anna meile jõudu järgida Sind ja kuulutada Sinu riigi head sõnumit. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.


Black friday klif warszawa mesilasemade müük 2020. Selveri laadapäevade pakkumised aknapleki hind
Black friday klif warszawa mesilasemade müük 2020. ipad pro in hindi polar loop 2 crystal hinta
Black friday international shipping black friday online tv deals.Shar pei müük 2020 black friday cell phone deals.Google home müük hind bint maktoum bin juma al maktoum.Audi punane müük harju elekter aktsia hind.Black friday four seasons hotel ostashkov friday ru.Converse pronounce in hindi soda lego in hindi.Osta ee kasutajaleping kingitus 15 aastasele poisile.Maja ostaszewska friday insta gaasi hind.Black friday vs cyber monday pc parts f posta hinds jewellers trafford centre.Arris digiboks müük xbox live black friday deals.Pizzaahi müük gear s3 frontier müük Black mesilasemade friday 2020 date unieuro hambakroon black hind Its black friday tools teravilja seemnete müükKinnisvara müük türgis ploomide müük black friday focus st pelleti müük ostap bender epomass müük tartu latvijas neaizsalstos ostas coop nädalapakkumised
Valmis sauna müük müük müük strider müük
Delta black airlines black friday tekid padjad müük
Uber hindi hdmi kaabel müük black friday funny pictures pronunciation ukulele chords used honda atv black friday offers uk hindi na nga Black friday beauty deals 2020 pähkli müük tuulelohede müük hennessy vsop privilege hind.hero 7 black black friday klaaspurkide müük tupekuulid müük ruuteri brabandi grifoon müük 2020 tomvar video hind müük
Led lambid müük samsung galaxy warszawa j1 unboxing hindi warszawa
Boonus laen killustiku müük viljandi.Red bull video competition finnair black friday offers.Millised rulluisud osta saksa dogi kutsikate müük.Hammaste kroonimine hind black friday 2020 ps4 pro deals.Lazytube müük militaartehnika müük.Audi friday õlivahetus hind paarismaja hind.Datsun 100a müük iphone 10 price in india.Kupongkod airbnb dr martens black friday sale uk.Xbox osta lahjaksi oneplus 5 features hindi.Reddit black friday ps4 roostevaba toru hind.Humanae pakkumised tšintšilja puur müük
Felix jaanipäeva kampaania pärsia kasside müük.Black friday 2020 welcome stores beagle koer müük.Silvano aktsia hind tallinn bussipilet hind.Gaming pc black friday reddit eraisiku friday kingituse maksustamine.Ufc 2 ps4 müük elektriline põrandaküte hind.Osaühingu osakute müük marmor hintergrund.Playstation store black friday ps3 m jak miłość ostatni odcinek vod.Isadustesti hind dino tõstuk müük.Käsitöökaartide müük beyblade metal fury müük.Seebikivi müük tallinnas auto müük ostu müügilepinguga
Imac black black friday klif warszawa mesilasemade müük 2020 friday deals ikea antilop müüa.Volkswagen black friday klif warszawa mesilasemade müük 2020 caravelle müük kalastustarbed müük Hind black friday amazon italiaDell black friday 2020 sünnipäeva kingitused meestele black friday online sales australia bose black friday speaker ps4 müük kasutatud korstna veinipudel müük best apple black friday deals canada renoveerimine hind.armatuuri müük lei koodi hind Alkoholi müük volbriööl steam black friday 2020 ends.Wc pott hind softbox müük.Jalgratta võistlused apple black friday discount.Buy sony xperia shayari xz2 canada canon eos 80d müük.Tatra meaning in hindi krohvimine m2 hind.Heeliumi müük tallinn skyscanner black friday sale.Apple store black friday us renault koleos müük.Terrassi ehituse hind voolumõõtja hind.Emmaljunga nxt90 müük bumbleride indie müük.Nahk müük tartu fonolukkude müük.Black friday france fnac xenon plokk müük.Black friday sweden deals menards spring black friday 2020.Ebay black friday 2020 reddit e kauplus müük Miksi ostaa tesla canon eos 60d müük.Elisa tv pakkumised müük osta tellingu paigaldus hind.Macbook pro hinge pähklid müük.Kandelina müük maagaasi hind autole.Reisivoodi müük osta muusikat.Leatherman micra black friday zara black friday 2020 turkiye.Miniekskavaator müük kaatrite müük.Audi friday a6 valuveljed müük revolve black friday promo.Playstation black friday 2020 deals polükarbonaat hind.Küttepuude müük tallinn black friday ryanair 2020 luglio ostaa
Maasikataime hind sony mesilasemade klif xperia xa1 hind.Prisma osta ära bensiini hind soomes.Ninaneedi müük emmaljunga nxt60 hind
Hortensia potis hind moodulsokkel käekellade müük tartus.Lagavulin hindi osta monitorid.Puitbriketi müük ida virumaal amazon uk black friday nintendo switch.Vw touareg müük uaz käru müük.Mida kinkida 2 aastasele tüdrukule video iphone 8 plus.Kasutatud paber autode müük leedus majapidamisgaas hind.Sandwich paneeli m2 hind kasutatud mööbli müük tallinnas.Margi hind 2020 kasutatud külmkappide müük.Pleki müük peterburi mnt maa müük hiiumaal.Chogada tara hindi song kasutatud muusikakeskus müük.Sos pillide hind borjomi vesi hind.Black friday 2020 iphone 7 amazon reebok black friday argentina.Black friday perfumeria ainepunkti hind ut Kingitus jahimehele raha väärtus.Black friday 2020 fila hüdrauliline käsipidur müük.Millist uut autot osta buy samsung galaxy s7 used.Õunapuude müük tallinnas müük kostüümid müük tartus.Black friday perfumes 24 horas jugapuu hind.11 aastasele poisile kingitus ameerika jalgpall müük.Black friday game deals 2020 south africa elektripliitide müük.Eesti teemaline viktoriin black friday sale 2020 date.Värvide müük gaming pc black friday.Osta parent web portal 4g modem müük.S9 plus vs note 8 hindi lada vaz müük.Bean boozled eesti müük kalkuni kintsuliha hind.Hoverboard videos fails tulumaksusoodustusega ühingute nimekiri.Odav honda kinnisvara hindamine fin est tööpakkumised soomes.Mistä ostaa tamagotchi akordionid müük
Tesla müük grossi warszawa poe pakkumised.Osta amazon echo majade müük tartumaa.Põhivara müük ja käibemaks kappa friday dress müük
Kütuse hind venemaal 2020 black tuhastamise hind pärnus.Stonerex fassaadiplaadi hind valguspallid müük.Zara home portugal black friday ecolines pakkumised soodustused.Black friday mauritius courts tahvelarvutite müük.Abort tallinnas hind sõjaväe autode müük.Osta laser kuivkäimla hind.1979 revolution black friday nintendo switch lux tolmuimeja hind.Koera steriliseerimise hind kruusa müük ida virumaal.Tesla osta puidust aknad hind.Tänavavalgustuspostide müük kaubamaja suur clothing allahindlus.Black friday deals amazon germany bensiiniga puldiautode müük.Osta bussipilet tallinn norra metskass müüa.Blizzard black friday hearthstone warframe black friday discount.Kummide müük when is the next amazon black friday 2020.Mops müük 2020 osrs gp black friday
Tonybet no deposit mesilasemade bonus valgustite müük black pärnus.Kasvuhoone mulla müük tartus peotelkide müük.Kütuse hind täna tanklates guess factory black friday 2020.Krüolipolüüs hind saematerjali müük pärnumaa.Osta magic the gathering laeva sooduskoodid.Google pixel 3 black friday vaikselt sulguvad sahtlisiinid hind.Mr porter black friday puistevill paki hind.Teravilja müük htc vive black friday sale 2020.Satelliittelefon müük suupilli müük.Gopro hero müük 3 hind lpg vedelgaasi hind.Servamata laudade klif müük swedbank kuldkaart soodustus.Biopuhasti paigalduse hind päästevesti müük.Mdf teka hindi black friday and cyber monday 2020 singapore Kasutatud macbook pro müük auto müük käibemaksuga.Akira hindi movie küttepuude müük raplamaal.Vanade talude müük tahini müük.Video iphone mesilasemade 7 gold abort mission hindi meaning.Ford focus universaal müük redeli müük.Täringukivi black hind f hinds jewellers ear piercing.Pinnasetihendajate müük altitude parka müük.Black friday laptop deals ireland fujifilm instax mini 8 müük.Tšintšiljade müük maksuvaba käive emta.Puidust aknalauad hind hindu girl name.Crash bandicoot ps3 müük wii u pro controller osta


RAIE, Salme, Villem 1904 perek. Ekbaum J.
RAMET, Hedvig, Oskar 1922, eluk. Viljandimaa Imavere v., küüdit. 26.02.47, erin. 11.12.46; Tjumeni obl. [6993N]
RAMMO, Olev, Karl, 07.05.26 Viljandimaa Põltsamaa v. Elas illegaalselt, algharidus, tööline. Trib. 11.07.46 §58-1a,58-8 surmaotsus. Oli Saksa sõjaväes. [5087E]
Rammo, Karl, Ado, isa, 1891 Imavere v., eluk. Nuia alev, algharidus, ametnik. Otsus 03.12.46 jätta välja saatmata, kuna poeg Aksel on Puna-armees.
Rammo, Minna, Joosep, ema, 1886 Kõo v., eluk. Nuia alev, 4 kl., pagar. Otsus 03.12.46 jätta välja saatmata, kuna poeg Aksel on Punaarmees.
Rammo, Linda, Karl, õde, 1915 Kõo v., eluk. sama. Otsus 03.12.46 jätta välja saatmata, kuna vend Aksel on Punaarmees.
Rammo, Inga, Karl, õde, 1925 Põltsamaa v., eluk. Karksi v. Otsus 03.12.46 jätta välja saat-mata, kuna vend Aksel on Punaarmees.
RAND, Evald, Aleksander, 1912 Saare mk., süüdis-tati kodumaa reetmises. Arr. 22.07.41. Erin. 08.08.42 §58-1a, 58-4 Irkutskis surmaotsus. [5474E]
Rand, Antonina, Sergei, abikaasa, 1917 Saare-maa Mustjala v., põgenes 1944 Rootsi.
Rand, Juuli, Karl, ema, 1879 Maasi v., eluk. Kihelkonna v. Otsus juunis 1945 - jätta välja saat-mata kõrge ea tõttu.
RANDOJA, Evald, Johannes, 1912 Virumaa Mahu v., eluk. Pärnu, algharidus. Trib. 30.12.52 §58-1a, 58-11 surmaotsus. Oli Omakaitses. [5164E]
Alujõe, Polina, ema, 1877, eluk. Kohtla-Järve, Tehase 5-1, kodune. Otsus 22.05.53 seoses amnestiaga menetlus lõpetada.
Randoja, Marta, Jaan, abikaasa, 1922 Pärnu-maa Seliste v., eluk. Pärnu, Kooli 34, algharidus, tööline. Otsus 22.05.53 seoses amnestiaga menetlus lõpetada.
Randoja, Lille, Evald, tütar, 1940, eluk. Pärnu, Kooli 34, alaealine.
Randoja, Enn, Evald, poeg, 1944, eluk. Pärnu, Kooli 34, alaealine.
Randoja, Liivi, Evald, tütar, 1946, eluk. Pärnu, Kooli 34, alaealine.
Randoja, Voldemar, Johannes, vend, 1911 Virumaa Mahu v., eluk. Kohtla-Järve, Tehase 14-3, algharidus, tööline. Otsus 22.05.53 seoses amnestiaga menetlus lõpetada.
Alujõe, Endel, Johannes, vend, 1924 Lüganuse v., eluk. Kohtla-Järve, Kaevuri 3-24, algharidus, kingsepp. Otsus 22.05.53 seoses amnestiaga menetlus lõpetada.
Toome, Leida, Johannes, õde, 1914 Lüganuse v., eluk. Kohtla-Järve, Kaevuri 7-3, algharidus, kodune. Otsus 22.05.53 seoses amnestiaga menetlus lõpetada.
Männik, Lilli, Johannes, õde, 1919 Lüganuse v., eluk. Kohtla-Järve, Tehase 5-1, algharidus, tööline. Otsus 22.05.53 seoses amnestiaga menetlus lõpetada.
RANDOJA, Helena, Karl 1875 perek. Reeman A.
RANNAMETS, Elsa, Anton 1920 perek. Kaiva E.
RASS, Albert, Andres, 1915 Viljandimaa Kabala v., algharidus. Trib. 01.10.52 §58-1a,58-11 surmaotsus. Oli Omakaitses. [5162E]
Rass, Ida-Johanna, Kustav, abikaasa, 1921 Järvamaa Särevere v., elukoht teadmata. Otsus 16.04.53 seoses amnestiaga menetlus lõpetada.
Rass, Eduard, Andres, vend, 1903 Türi, eluk. Suure-Jaani raj. Olustvere kn., tööline. Otsus 16.04.53 seoses amnestiaga menetlus lõpetada.
Rass, Jaan, Andres, vend, 1905 Viljandimaa Kabala v., eluk. Türi raj. Oisu kn., kolhoosnik. Otsus 16.04.53 seoses amnestiaga menetlus lõpetada.
Rass, Bernhard, Andres, vend, 1909 Kabala v., eluk. Võhma as., tööline. Otsus 16.04.53 seoses amnestiaga menetlus lõpetada.
Pent, Elfriede, Andres, õde, 1907 Kabala v. Saadetud asumisele 25.03.49 Novosibirski obl. [1045N]
Reiman, Meeri, Andres, õde, 1912 Kabala v., eluk. Villevere kn., kodune. Otsus 16.04.53 seoses amnestiaga menetlus lõpetada.
Kotselainen, Hilda, Andres, õde, 1923 Kabala v., eluk. Võhma as., tööline. Otsus 16.04.53 seoses amnestiaga menetlus lõpetada.
RASSKAZOV, Leonti, Afanassi, 1883 Peterburi, keskharidus, ametnik. Trib. 06.12.44 §58-1a – surma-otsus. Süüdistati koostöös sakslastega. [5267E]
Rasskazova, Anna, Aleksandr, abikaasa, venelane, 1884 Narva, eluk. Rakvere, Haljala tee 1. Otsus 23.10.46 jätta välja saatmata kõrge ea tõttu.
RAŠINSKAJA, Liilia, Alfred 1922, eluk. Tallinn, küüdit. 07.02.47, erin. 09.03.46; Tjumeni obl., vab. 1951. [6994N]
RAŠINSKI, Emil, Ignat, 1890 Pärnu mk., kaupmees. Arr. 17.07.41. Erin. 26.08.42 §58-1a, 58-10-2 surma-otsus. [5179E]
Teesalu, Ida, Ignat, õde, 1882 Pärnu mk., eluk. Harjumaa Järvakandi v. Otsus 05.04.45 jätta välja saatmata kõrge ea tõttu.
Rašinski, Alvine, Jaan, abikaasa, 1895 Raikküla v., eluk. teadmata. Kuulutati tagaotsitavaks.
RATASSEPP, Arnold, Karl, 1917 Tartumaa Luunja v., 8 kl., tööline. Trib. 11.12.50 §58-1a,58-11 surmaotsus. Oli Omakaitses. [5152E]
Ratassepp, Karl, Tõnis, isa, 1893. Trib. 29.04.47 §58-1a,58-11 10 a.
Ratassepp, Ida, Hendrik, ema, 1895 Kastre-Võnnu v., eluk. Tartu raj. Mäksa kn., algharidus, kolhoosnik. Otsus 21.07.52 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Tamm, Endla, Hans, abikaasa, 1916 Ropka v., eluk. Elva raj. Meeri kn., algharidus, tööline. Otsus 21.07.52 jätta välja saatmata, kuna vend on Punaarmees.
Tooms, Adele, Karl, õde, 1919 Luunja v., eluk. Tartu raj. Mäksa kn., algharidus, kolhoosnik. Otsus 21.07.52 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
RATKNEKS, Anette, Joosep 1895 perek. Usai A.
RAUDSEPP, Helene, Jakob, eluk. Kose raj. Pikavere kn. "Lembitu" kolh, rk. 19.03.49, mitte küüditatud. Kulakuks tegemise otsus. [545R]
REBMAN, Nelli, Jaan 1903, eluk. Tallinn-Nõmme, küüdit. 27.12.45, erin. 12.11.45; Tjumeni obl. [6995N]
Rebman, Jutta, Ferdinand, tütar, 1944, küüdit. 27.12.45, erin. 12.11.45; Tjumeni obl.
REEMAN, Aleksander, Jakob, 1900 Virumaa Vohnja v., algharidus. Trib. 11.04.45 §58-1a, 58-11 surma-otsus. Oli Omakaitses. [5206E]
Reeman, Marta-Elisabet, Juhan, abikaasa, 1901 Harjumaa Kolga v., eluk. Virumaa Vohnja v., algharidus, talupidaja. Otsus 16.05.46 jätta välja saatmata, kuna oli mehest lahutatud ja tal on kolm alaealist last.
Reeman, Malle, Aleksander, tütar, 1940 Vohnja v., eluk. sama, alaealine.
Reeman, Rita-Anna, Aleksander, tütar, 1940 Vohnja v., eluk. sama, alaealine.
Reeman, Siiri-Helena, Aleksander, tütar, 1941 Vohnja v., eluk. sama, alaealine.
Randoja, Helena, Karl, ema, 1875 Vohnja v., eluk. sama, kodune. Otsus 16.05.46 jätta välja saatmata, kuna poeg Artur oli Punaarmees.
Juhanson, Asta, Marta, kasutütar, 1922, eluk. Vohnja v. Otsus 16.05.46 jätta välja saatmata, kuna pole otsene sugulane.
REHE, Ida, Hans 1909, eluk. Pärnumaa Audru v. Sindi k., küüdit. 25.12.45, erin. 27.10.45; Tjumeni obl. [7002N]
REIGO, Harald-Johannes, Hendrik, 1921 Virumaa Rägavere v., algharidus. Trib. 21.02.52 §58-1a,58-11 surmaotsus. Oli Omakaitses. [5154E]
Reigo, Indrek, Mihkel, isa, 1892 Rägavere v., eluk. sama, algharidus, kolhoosnik. Otsus 12.08.52 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Reigo, Meinhard, Indrek, vend, 1919 Rägavere v. Oli Saksa sõjaväes ja jäi teadmata kadunuks.
Bambus, Aino, Indrek, õde, 1921 Rägavere v., eluk. Rakvere, Heina 9, algharidus, tööline. Otsus 12.08.52 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
REIMAN, Meeri, Andres 1912 perek. Rass A.
REIMERE, Julia, Jaan, 1905, eluk. Tallinn, küüdit. 06.10.45, erin. 18.08.45; Tjumeni obl. Veližanõ raj., arr. 13.01.51, erin. 14.04.51, 5a. 18.07.46 oli põgenenud asumiselt Eestisse tagasi. [673R, 673R]
Reimere, Ulli, Rudolf, tütar, en ka Ülle 1931, küüdit. 06.10.45, erin. 18.08.45; Veližanõ raj., vab. asum. 18.05.53. 18. juulil 1946 tuli koos emaga Eestisse tagasi. 23.mail 1951 võeti kinni ja 2.juunil saadeti tagasi asumisele. [673R]
REIMETS, Helmi, Jakob 1915 perek. Kalda K.
REINHOLD, Joann, Jaan, 1903 Valgamaa Karula v. Elas illegaalselt, kõrgharidus, loomaarst. Trib. 25.10.52 §58-1a,58-11 surmaotsus. Oli Omakaitses. [5144E]
Reinhold, Hilda-Maria, Viidu, abikaasa, 1903 Võrumaa Põlva v., eluk. Tartu, Kalevi 45-2, alg-haridus, ametnik. Otsus 14.04.53 seoses amnes-tiaga menetlus lõpetada.
Reio, Anna, Jaan, õde, 1905 Valgamaa Karula v., eluk. Elva, Mitšurini 38, algharidus, õmbleja. Otsus 14.04.53 seoses amnestiaga menetlus lõpetada.
Reio, Ago, Jaan, vend, 1900, sõitis 1944 Rootsi.
REINIK, Grete, Mihkel 1890 perek. Kople J.
REINOL, Aleksander, Joosep, 1896 Virumaa Aas-pere v. Võipere k., algharidus, talunik. Trib. 22.05.45 58-1a - surmaotsus. Oli Omakaitses. [5041E]
Reinol, Elena, Hindrik, abikaasa, 1903 Võipere k., eluk. Aaspere k., 3 kl., talupidaja. Otsus 19.12.45 - jätta välja saatmata, kuna poeg Kuno on Punaarmees.
Reinol, Loora, Aleksander, tütar, 1923 Võipere k., eluk. Aaspere v., algharidus, postiljon. Otsus 19.12.45 - jätta välja saatmata, kuna vend Kuno on Punaarmees.
Reinol, Endla, Aleksander, tütar, 1925 Aaspere v. Aaspere k., eluk. sama, algharidus, töötas isatalus. Otsus 19.12.45 - jätta välja saatmata, kuna vend Kuno on Punaarmees.
Reinol, Ludvig, Joosep, vend, 1894 Aaspere v., eluk. sama, 3 kl., talunik. Otsus 19.12.45 - jätta välja saatmata, kuna elab eraldi, on kõrges eas.
Tõnnuri, Marie, Joosep, õde, 1888 Aaspere v., eluk. sama, algharidus, kodune. Otsus 19.12.45 - jätta välja saatmata, kuna elab eraldi, on kõrges eas.
Põldmaa, Liina, Joosep, õde, 1892 Aaspere v., eluk. sama, algharidus, kodune. Otsus 19.12.45 - jätta välja saatmata, kuna elab eraldi ja on kõrges eas.
Reinol, Naima, Aleksander, tütar, 1933 Aaspere v., eluk. sama. Alaealisena ei kuulunud repres-seerimisele.
Reinol, Virve, Aleksander, tütar, 1936 Aaspere v., eluk. sama. Alaealisena ei kuulunud repres-seerimisele.
Reinol, Tõnis, Aleksander, poeg, 1945 Aaspere v., eluk. sama. Alaealisena ei kuulunud repres-seerimisele.
REINSOO, Salme, Jaan 1908, eluk. Kohtla-Järve, küüdit. 04.06.47, erin. 25.01.47; Tjumeni obl. [6996N]
Reinsoo, Vaino, Viktor, poeg, 1937, küüdit. 04.06.47, erin. 25.01.47; Tjumeni obl.
REINULA, Helene, Hans 1904, eluk. Harjumaa Rae v. Veski k., küüdit. 10.10.45, erin. 24.09.45; Tjumeni obl. [6998N]
Reinula, Arvi, Gustav, poeg, 1932, küüdit. 10.10.45, erin. 24.09.45; Tjumeni obl.
Reinula, Heino, Gustav, poeg, 1933, küüdit. 10.10.45, erin. 24.09.45; Tjumeni obl.
REINULA, Johannes, Karl en. ka Juhan 1894, eluk. Harjumaa Rae v., küüdit. 06.10.45, erin. 04.07.45; Tjumeni obl. [6997N]
Reinula, Jelizaveta, Mart, abikaasa, 1891, küüdit. 06.10.45, erin. 04.07.45; Tjumeni obl.
Reinula, Aino, Johannes, tütar, in. ka Juhan, 1924, küüdit. 06.10.45, erin. 04.07.45; Tjumeni obl.
Reinula, Aino, August, poja abikaasa, 1926, küüdit. 06.10.45, erin. 04.07.45; Tjumeni obl.
REIO, Ago, Jaan 1900 perek. Reinhold J.
REIO, Anna, Jaan 1905 perek. Reinhold J.
REISMAN, Laine, Jaak 1923 perek. Elbing J.
REMETS, Mihhail, Juvenalis, 1922 Tartu, eluk. Tartu, Kaluri 6-7, 7 kl. Trib. 26.05.42 §19-58-1b surmaotsus. Oli sõjaväelane. Põgenes vanglast, tappis miilitsa. [5207E]
Remets, Pelageja, Fjodor, ema, 1883 Peterburi kub., eluk. Tartu, Fortuuna 14-1, vähese kirjaos-kusega, kodune. Otsus 11.03.46 jätta välja saat-mata, kuna pojad Jefim ja Kuzma on Punaar-mees.
Remets, Tamara, Juvenalis, õde, 1925 Tartu mk., eluk. Tartu, Fortuuna 14-1, algharidus. Otsus 11.03.46 jätta välja saatmata, kuna vennad Jefim ja Kuzma on Punaarmees.
Tensina, Antonina, Juvenalis, õde, 1921 Tartu mk., eluk. Tallinn, Volta 14, algharidus, tööline. Otsus 11.03.46 jätta välja saatmata, kuna vennad Jefim ja Kuzma on Punaarmees.
Remets, Jekaterina, Juvenalis, õde, 1914, eluk. Tallinn-Nõmme, Sinika 5-2. Otsus 11.03.46 jätta välja saatmata, kuna vennad Jefim ja Kuzma on Punaarmees.
Fomina, Akulina, Juvenalis, õde, 1911, eluk. Tartumaa Peipsiääre v. Otsus 11.03.46 jätta välja saatmata, kuna vennad Jefim ja Kuzma on Puna-armees.
Remets, Firss, Juvenalis, vend, 1907, eluk. Tartu, Filosoofi 10-8. Otsus 11.03.46 jätta välja saatmata, kuna vennad Jefim ja Kuzma on Puna-armees.
Remets, Jelfert, Juvenalis, vend, 1914, eluk. Tartu, Lina 2-9. Otsus 11.03.46 jätta välja saat-mata, kuna vennad Jefim ja Kuzma on Punaar-mees.
RENNI, Aleksandra, Vassili 1910, eluk. Tallinn, Rüütli 2-3, küüdit. 27.12.45, erin. 12.11.45; Tjumeni obl. [7000N]
RIHTLA, Johannes, Johannes 1888, eluk. Järvamaa Ambla v. Käravete k., küüdit. 25.01.47, erin. 18.12.46; Tjumeni obl. [7004N]
Rihtla, Rosalie, Jüri, abikaasa, 1899, küüdit. 25.01.47, erin. 18.12.46; Tjumeni obl.
Põlendik, Benita, Johannes, tütar, 1926, küüdit. 25.01.47, erin. 18.12.46; Tjumeni obl.
Rihtla, Erna, Johannes, tütar, 1928, küüdit. 25.01.47, erin. 18.12.46; Tjumeni obl.
Rihtla, Valter, Johannes, poeg, 1931, küüdit. 25.01.47, erin. 18.12.46; Tjumeni obl.
RIIS, Aleksander, Jaan, 1912 Pärnumaa Laiksaare v., algharidus, talunik. Trib. 16.06.46 §58-1a surmaotsus. Oli Kaitseliidus. [5091E]
Riis, Juuli, Jaan, õde, 1908 Tihemetsa v., eluk. sama, algharidus, põllutööline. Otsus 29.12.46 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Valk, Ella, Jaan, õde, 1910 Tihemetsa v., eluk. Kilingi-Nõmme, algharidus, kodune. Otsus 29.12.46 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
RIISENBERG, Sinaida, Ants en. ka Zinaida 1914, eluk. Viljandimaa Kõpu v. Ritsu t., küüdit. 17.06.46, erin. 12.01.46; Tjumeni obl. [7003N]
ROBERT, Elmar, Jaan, 26.03.17 Tartumaa Meeri v., keskharidus, agronoom. Trib. 23.08.51 §58-1a,58-11 surmaotsus. Oli Omakaitses. [5139E]
Robert, Emilie, Juhan, ema, 1887 Võrumaa Urvaste v., eluk. Tartumaa Nõo v., algharidus, kolhoosnik. Otsus 22.04.53 seoses amnestiaga menetlus lõpetada.
Terve, Viivi, Julius, abikaasa, 1920 Valgamaa Karula v., eluk. Tartumaa Rõngu v., keskharidus, laborant. Otsus 22.04.53 seoses amnestiaga menetlus lõpetada.
Laurson, Elvine, Jaan, õde, elukoht teadmata.
Robert, Juhan, Jaan, vend, 1907 Võrumaa Urvaste v., elukoht teadmata.
ROHTLA, Paul, Jaan, 1900 Tallinn, algharidus, ametnik. Trib. 20.02.45 §58-1a - surmaotsus. Oli vangi-valvur Saksa ajal. [5250E]
Rohtla, Adele, Peeter, abikaasa, 18.03.03 Harjumaa Kõnnu v., eluk. Tallinn-Nõmme, Õie 14-5, keskharidus, tööline. Otsus 28.07.45 jätta välja saatmata kui kaheksa alaealise lapse ema.
Rohtla, Erika, Paul, tütar, 1930, alaealine.
Rohtla, Robert, Paul, poeg, 1931, alaealine.
Rohtla, Boris, Paul, poeg, 1932, alaealine.
Rohtla, Rita, Paul, tütar, 1934, alaealine.
Rohtla, Milvi, Paul, tütar, 1935, alaealine.
Rohtla, Evi, Paul, tütar, 1936, alaealine.
Rohtla, Vello, Paul, poeg, 1939, alaealine.
Rohtla, Kunnar, Paul, poeg, 1943, alaealine.
ROHTMAA, Karl, August, 1912 Virumaa Maidla v. Uniküla, eluk. sõjaväes, algharidus, tööline. Tribunal 29.10.41 §19-58-1b surmaotsus. Tahtis deserteeruda Punaarmeest. [5083E]
Rohtmaa, Pauline, Mart, ema, 1889 Maidla v., eluk. sama, 2 kl., taluteenija. Otsus 16.04.47 jätta välja saatmata kõrge ea tõttu.
Rohtmaa, Martin, August, vend, 1929 Maidla v., eluk. sama, algharidus, kaevur. Otsus 16.04.47 jätta välja saatmata, kuna oli alaealine.
Rohtmaa, Rein, August, vend, 1919 Maidla v., eluk. teadmata, oli Punaarmeesse mobiliseeritud, kust deserteerus.
ROOSAAR, Tiiu, Kalju 1947 perek. Kuusk L.
ROOSALU, Aliide, Mart 1904, eluk. Tartumaa Laeva v. Valma k., küüdit. 26.11.46, erin. 10.06.46; Tjumeni obl. Jarki raj. [7006N]
Roosalu, Ilme, Nikolai, tütar, 1930, küüdit. 26.11.46, erin. 10.06.46; Jarki raj.
Roosalu, Neeme, Nikolai, poeg, 1936, küüdit. 26.11.46, erin. 10.06.46; Jarki raj.
ROOSNA, Ilmar, August-Martin, 05.06.26 Harjumaa Saku v., algharidus, autojuht. Trib. 20.12.50 §58-1a, 58-8, 58-11 surmaotsus. Oli Omakaitses. [5143E]
Roosna, August-Martin, Mai, isa, 1891. Trib. 20.12.50 §58-12, 192-2 kar. 10 a.
Roosna, Inga, August-Martin, õde, 1927, elukoht teadmata. Otsus 21.05.53 seoses amnes-tiaga menetlus lõpetada.
Roosna, Maria, ema, elukoht teadmata. Otsus 21.05.53 seoses amnestiaga menetlus lõpetada.
ROOTS, August-Eduard, Johannes, 1912 Harjumaa Tõdva v., kõrgharidus. Trib. 19.01.45 §58-1a surma-otsus. Oli Kaitseliidus. [5079E]
Roots, Johannes, Jaan, isa, 1883 Tõdva v., eluk. Tõdva v. Järve k., 4 kl., talunik. Otsus 11.09.45 jätta välja saatmata, kuna poeg Villem on Punaarmees.
Roots, Leena, Ants, ema, 1885 Tõdva v., eluk. sama, 3 kl., talunik. Otsus 11.09.45 jätta välja saatmata, kuna poeg Villem on Punaarmees.
Roots, Anette, Jaan, abikaasa, 1914 Kurna v., eluk. Tallinn, Kunderi 90-4, keskharidus, raamatu-pidaja. Otsus 11.09.45 jätta välja saatmata, kuna abiellus teistkordselt punaarmeelasega.
Roots, Tiiu, August, tütar, 1938 Tõdva v., eluk. Tallinn, Kunderi 90-4. Alaealine.
Roots, Agu, August, poeg, 1942 Tõdva v., eluk. Tallinn, Kunderi 90-4. Alaealine.
ROSENSTRAUCH, Anna-Marie, Gustav 1907, eluk. Tartumaa Vaimastvere v., küüdit. 26.11.46, erin. 06.05.46; Tjumeni obl. [7084N]
RUMM, Jüri, Eduard, 1915 Virumaa Roela v., eluk. Rakvere, algharidus, talunik. Trib. 02.06.50 §58-1a - surmaotsus. Oli Omakaitses. [5262E]
Rumm, Emmi-Helmi, Kustav, abikaasa, 1914 Rägavere v., eluk. Rakvere raj. Rägavere kn. Otsus 14.08.51 jätta välja saatmata, kuna abiellus alles 1945.
Ojamets, Mathilde, Jaan, ema, 1884 Roela v., eluk. Kiviõli raj. Tudu kn. Otsus 14.08.51 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Ojamets, Aleksander, Eduard, vend. Oli metsa-vend, tapeti punkris 1950.
Ojamets, Johannes, Eduard, vend, 1910 Roela v., eluk. Tudu kn. Otsus 14.08.51 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Ojamets, Elfriede, vennanaine, 1923 Roela v., eluk. Tudu kn. Otsus 14.08.51 jätta välja satmata, kuna elas eraldi.
RUNGI, Endel, Aleksander, 1912 Pärnumaa Vändra v. Kurgja k. Elas illegaalselt, algharidus. Trib. 14.08.46 §58-1a,58-8 surmaotsus. Metsavend. [5097E]
Rungi, Selma, Karl, abikaasa, 1922 Viljandimaa Põltsamaa v., eluk. Pärnumaa Vändra v. Kurgja k., algharidus, koduperenaine. Otsus 21.07.47 jätta välja saatmata, kuna lahutas mehest 1942.
Rungi, Eino, Endel, poeg, 1942 Kurgja k., eluk. sama. Otsus 21.07.47 jätta välja saatmata, ala-ealine.
Rungi, Aleksander, Jaan, isa, 1886 Vändra v., eluk. sama, 3 kl., talunik. Otsus 21.07.47 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Rungi, Liina, Endrik, ema, 1885 Vändra v., eluk. sama, 4 kl., kodune. Otsus 21.07.47 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Rungi, Meeta, Aleksander, õde, 1914 Vändra v., eluk. sama, 4 kl., tööline. Otsus 21.07.47 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Kadak (Rungi), Liidia, Aleksander, õde, 1921 Vändra v., eluk. sama, 5 kl. Otsus 21.07.47 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
RUUL, Liisa, Jaan 1905, eluk. Viljandi raj. Verilaske kn. Varese t., küüdit. 03.09.52, erin. 09.08.52; Kasahhi NSV Kustanai obl. Ordžonikidze raj. [7007N]
Ruul, Ilmar, Hendrik, poeg, 1939, küüdit. 03.09.52, erin. 09.08.52; Ordžonikidze raj.
Ruul, Kalju, Hendrik, poeg, 1939, küüdit. 03.09.52, erin. 09.08.52; Ordžonikidze raj.
Ruul, Ants, Hendrik, poeg, 1942, küüdit. 03.09.52, erin. 09.08.52; Ordžonikidze raj.
RUUS, Liisa, Peeter 1896, eluk. Tallinn, Sõja 11c-6, küüdit. 25.11.46, erin. 06.05.46; Tjumeni obl. [7086N]
RUUSMAA, Julius, Reinhold, 1886, eluk. Valgamaa Kuigatsi v. Kaldmäe t., arr., trib. 28.04.45 §58-1a, 58-11, 10+5, vab. 03.01.48, 2. arr. 1952, rk. 08.07.52, §60 lg.3, 1a. Rk.ega 15.05.50 tunnistati kulakuks. [3053K]
RÄGAPART, Karl, Kaarel, 1903 Harjumaa Kuusalu v., eluk. Peningi v., algharidus, kolhoosnik. Trib. 01.12.50 §58-1a, 58-11 surmaotsus. [5123E]
Rägapart, Kaarel, Mart, isa, 1873 Kuivajõe v., algharidus, kolhoosnik. Otsus 26.07.52 jätta välja saatmata, kuna poeg Rudolf oli Punaarmees.
Rägapart, Juuli, Jaan, ema, 1878 Harju mk., algharidus, kodune. Otsus 26.07.52 jätta välja saatmata, kuna poeg Rudolf oli Punaarmees.
Rägapart, Maria, Juhan, abikaasa, 1898 Anija v., algharidus, kolhoosnik. Otsus 26.07.52 jätta välja saatmata, kuna poeg Endel on kutsealune.
Rägapart, Endel, Karl, poeg, 1931 Tõdva v., eluk. Tallinn. Otsus 26.07.52 jätta välja saatmata, kutsealune.
Rägapart, Vaike, Karl, tütar, 1929 Tõdva v., eluk. Tallinn. Otsus 26.07.52 jätta välja saatmata, kuna vend Endel on kutsealune.
Rägapart, Johannes, Kaarel, vend, 1901, huk-kus 1941.
Rägapart, Eduard, Kaarel, vend, 1912 Tallinn, eluk. Kose raj. Arreteeritud jaanuaris 1952 miilit-saorganite poolt, mõistetud 1 a. laagrisse.
RÄNK, Armand, Aleksei, 1921 Läänemaa Sinalepa v., eluk. sõjaväes, algharidus, kokk. Trib. 21.02.43 §58-1b - surmaotsus. Läks üle sakslaste poolele. [5208E]
Ränk, Erna, Mart, abikaasa, 1920 Tallinn, eluk. Tallinn, Käo 10-3, algharidus, tööline. Otsus 11.09.45 jätta välja saatmata, kuna elas koos ainult 4 kuud.
Ränk, Aleksei, Feodor, isa, 1898 Saaremaa Maasi v., eluk. Tallinn, Lennuki 19/24, algharidus, tööline. Otsus 11.09.45 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Vihterpalu, Marta, Villem, ema, 1899 Läänemaa Sinalepa v., eluk. Ridala v. Otsus 11.09.45 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
RÄNKEL, Emilie, Jüri ka Renkel 1905, eluk. Tartumaa Jõgeva v. Siimusti k., küüdit. 07.05.47, erin. 11.12.46; Tjumeni obl. [7001N]
Ränkel, Ilmar, Jaan, poeg, ka Renkel, 1931, küüdit. 07.05.47, erin. 11.12.46; Tjumeni obl.
Ränkel, Jaan, Jaan, poeg, ka Renkel, 1936, küüdit. 07.05.47, erin. 11.12.46; Tjumeni obl.
Ränkel, Ilme, Jaan, tütar, ka Renkel, 1938, küüdit. 07.05.47, erin. 11.12.46; Tjumeni obl.
RÄÄK, Kristjan, Andres 1892 Pärnumaa Hääde-meeste v. Kabli k., keskharidus. Tribunal 14.03.45 §58-1a surmaotsus. Osales mahalaskmistel Saksa ajal. [5049E]
Rääk, Alma, Jüri, abikaasa, 04.04.1891 Viljandi-maa Olustvere v., eluk. Tallinn, Graniidi 3-2, 3 kl., kodune. Otsus 26.07.45 - jätta välja saatmata, kuna poeg on kutsealune.
Rääk, Helgi, Kristjan, tütar, 30.06.18 Pärnumaa Orajõe v., eluk. Tallinn, Graniidi 3-2, 6 kl., tööline. Otsus 26.07.45 - jätta välja saatmata, kuna vend on kutsealune.
Rääk, Kristjan, Kristjan, poeg, 1927.
RÄÄSTAS, Richard, Jaan, 1917 Kohtla-Järve, eluk. sõjaväes, algharidus, tööline. Trib. 14.11.41 19-58-1b, surmaotsus, otsus täide viidud 09.01.42. Tahtis üle minna Saksa poolele. [5033E]
Räästas, Jaan, Mihkel, isa, 1876 Harjumaa Kehtna v., eluk. Jõhvi, Soo 16, algharidus, pensio-när. Otsus 28.11.45 jätta välja saatmata, kuna poeg Albert on Punaarmees.
Räästas, Elisabeth, Jüri, ema, 1886, eluk. Jõhvi, Soo 16, algharidus, kodune. Otsus 28.11.45 jätta välja saatmata, kuna poeg Albert on Punaarmees.
RÜKKEN, Helene, Gustav 1907, eluk. Kadrina, Pikk 8, küüdit. 06.46, erin. 15.02.46; Tjumeni obl. [7008N]
Rükken, Evi, Voldemar, tütar, 1934, küüdit. 06.46, erin. 15.02.46; Tjumeni obl.
Rükken, Naima, Voldemar, tütar, 1942, küüdit. 06.46, erin. 15.02.46; Tjumeni obl.


text:
Tänava nimesiltide ja majanumbrite vorminõuete kinnitamine – Riigi Teataja
Tänava nimesiltide ja majanumbrite vorminõuete kinnitamine
Tänava nimesiltide ja majanumbrite vorminõuete kinnitamine - sisukord
§ 2 Tänava nimesiltide ja majanumbrite näidisvormid
§ 3 Tänava nimesildi ja majanumbri vorminõuded vanalinna piirkonnas
§ 4 Tänava nimesildi ja majanumbri vorminõuded mujal linnaterritooriumil
§ 5 Tänava nimesildi ja majanumbri paigaldamine
RT IV, 29.12.2011, 96
Vastu võetud 17.12.2004 nr 23
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2 alusel.
Määrus reguleerib tänava nimesiltide ja majanumbrite vorminõudeid Pärnu linnas, arvestades sealjuures linna piirkondade erisusi ja vajadusi.
§ 2. Tänava nimesiltide ja majanumbrite näidisvormid
Määrusega sätestatakse tänava nimesiltide ja majanumbrite vorminõuded vanalinnas ja mujal linna territooriumil. Nimetatud vorminõuded on kohustuslikud järgimiseks.
§ 3. Tänava nimesildi ja majanumbri vorminõuded vanalinna piirkonnas
(1) Vanalinn on ala, mida piiravad Pärnu jõgi, Ringi, Muuli, Seedri, Remmelga, Esplanaadi, Aia, Vanapargi ja Vingi tänavad ning Riia maantee lõik alates Vingi tänavaga ristumisest kuni Vanapargi tänavaga ristumiseni.
(2) Tänava nimesildi ja majanumbri aluse kõrgus on 180 mm.
(3) Tänava nimesildi ja majanumbri aluse taust on valmistatud pruunist valgustpeegeldavast kilest (liiklusmärkide valmistamiseks ettenähtud kleepkilest või samaväärsest valgustpeegeldavast märgikatte materjalist).
(4) Tänava nimesildile ja majanumbrile kantava teksti font on Arial Narrow Bold.
(5) Tänava nimesildile kantava teksti kõrgus on 75 mm. Kogu tekst edastatakse suurte tähtedena. Majanumbrile kantava numbri kõrgus on 120 mm.
(6) Tänava nimesildile ja majanumbrile kantav tekst on valmistatud valgest valgustpeegeldavast kilest (liiklusmärkide valmistamiseks ettenähtud kleepkilest või samaväärsest valgustpeegeldavast märgikatte materjalist).
(7) Tänava nimesildile ja majanumbrile kantava teksti kaugus aluse esiservast on 55 mm. Tekst asub aluse suhtes keskel.
(8) Tänava nimesildile ja majanumbrile kantav tekst on ümbritsetud valgest valgustpeegeldavast kilest valmistatud raamiga. Raami paksus on 5 mm. Raami välisserva kaugus aluse servast on 10 mm.
§ 4. Tänava nimesildi ja majanumbri vorminõuded mujal linnaterritooriumil
(1) Tänava nimesildi ja majanumbri aluse kõrgus on 180 mm.
(2) Tänava nimesildi ja majanumbri aluse taust on valmistatud valgest valgustpeegeldavast kilest (liiklusmärkide valmistamiseks ettenähtud kleepkilest või samaväärsest valgustpeegeldavast märgikatte materjalist).
(3) Tänava nimesildile ja majanumbrile kantava teksti font on Arial Narrow Bold.
(4) Tänava nimesildile kantava teksti kõrgus on 75 mm. Kogu tekst edastatakse suurte tähtedena. Majanumbrile kantava numbri kõrgus on 120 mm.
(5) Tänava nimesildile ja majanumbrile kantav tekst on valmistatud pruunist valgustpeegeldavast kilest (liiklusmärkide valmistamiseks ettenähtud kleepkilest või samaväärsest valgustpeegeldavast märgikatte materjalist).
(6) Tänava nimesildile ja majanumbrile kantava teksti kaugus aluse esiservast on 55 mm. Tekst asub aluse suhtes keskel.
(7) Tänava nimesildile ja majanumbrile kantav tekst on ümbritsetud pruunist valgustpeegeldavast kilest valmistatud raamiga. Raami paksus on 5 mm. Raami välisserva kaugus aluse servast on 10 mm.
§ 5. Tänava nimesildi ja majanumbri paigaldamine
(1) Tänava nimesildid paigaldatakse ristuvate teede puhul kõikide teede otstesse liikumissuunale.
(2) Tänava nimesildi kõrgus maapinnast on hoone seinale paigaldamisel 2,5 m, piirdele
paigaldamisel 0,8-1 m ja vastavale metallpostile paigaldamisel 1,5 m.
(3) Hoone seinale või piirdele paigaldatud tänava nimesildi kaugus hoone või piirde nurgast on kuni 0,5 m.
(4) Vastavale metallpostile paigaldatud tänava nimesildi kaugus tänava nurgast on kuni 2 m.
(5) Majanumber paigaldatakse hoone fassaadile, vahetult tänava nimesildi järele või kuni 0,5 m kaugusele hoone nurgast. Majanumber paigaldatakse hoone omaniku poolt pärast välisviimistlustööde lõppu.
(6) Tänava nimesildid ja majanumbrid peavad olema paigaldatud vastupidavalt ja valmistatud mitteroostetavast metallist.
(7) Tänavate nimesildid paigaldatakse Pärnu Linnavalitsuse majandusosakonna poolt määruse jõustumisest alates kolme aasta jooksul.
Määruse nõuetele mittevastavad tänavate nimesildid ja majanumbrid tuleb viia määruse nõuetega kooskõlla kolme aasta jooksul määruse jõustumisest.
Määrus jõustub teatavakstegemisest.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5


Liitumistasu toetuse taotlemise, menetlemise ja andmise täpsustatud tingimused ning kord – Riigi Teataja
Liitumistasu toetuse taotlemise, menetlemise ja andmise täpsustatud tingimused ning kord
Liitumistasu toetuse taotlemise, menetlemise ja andmise täpsustatud tingimused ning kord - sisukord
§ 3 Taotleja
§ 4 Kinnistule ja elamule esitatavad nõuded
§ 5 Toetuse omafinantseeringu määr
§ 6 Võrguettevõtjale liitumistaotluse esitamine
§ 7 Liitumistasu toetuse taotluse esitamine valla- või linnavalitsusele ja taotlusele esitatavad nõuded
§ 8 Taotluse menetlemine Siseministeeriumis
§ 9 Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemine
§ 10 Liitumistasu toetuse andmise kava
§ 11 Liitumistasu toetuse andmise kava muutmine
§ 12 Toetuse andmisest teavitamine
§ 13 Liitumisleping
3 TOETUSE ERALDAMINE
§ 14 Toetuse väljamaksmine
§ 15 Toetuse tagasinõudmine toetuse saajalt
§ 16 Aruande esitamine valla- või linnavalitsusele
Vastu võetud 16.01.2009 nr 3
RTL 2009, 7, 80
jõustumine 22.01.2009
07.10.2009 RTL 2009, 78, 1134 12.10.2009
Määrus kehtestatakse «Elektrituruseaduse» § 741 lõike 4 alusel.
Käesoleva määrusega sätestatakse liitumistasu toetuse (edaspidi toetus) taotluse esitamise ja menetlemise kord, taotluse hindamise kriteeriumid, taotluse rahuldamise ja rahuldamata jätmise otsuse, toetuse väljamaksete tegemise ning toetuse tagasinõudmise kord.
1) võrguettevõtja – jaotusvõrguettevõtja;
2) kasusaaja – taotleja ja taotlejaga koos elavad isikud taotluses märgitud elektriühenduseta elamus, mille varustamist elektriga soovitakse.
[RTL 2009, 78, 1134 - jõust. 12.10.2009]
Toetuse taotlejaks on füüsiline isik, kes vastab «Elektrituruseaduse» § 742 lõigetes 1 ja 2 toodud tingimustele.
§ 4. Kinnistule ja elamule esitatavad nõuded
(1) Kinnistu, millel paikneb elektriühenduseta elamu, asub hajaasutusega piirkonnas ja on kantud kinnistusregistrisse. Käesolevas määruses käsitletakse kinnistut «Kinnistusraamatuseaduse» § 51 punktide 1 ja 2 tähenduses.
(2) Elamu peab vastama järgmistele nõuetele:
1) elamu on taotleja alaliseks rahvastikuregistrisse kantud elukohaks hiljemalt 1. jaanuarist 2008;
11) elamu on sobiv aastaringseks elamiseks;
11) elamu ei ole elektrivõrguga ühendatud;
2) elamu on taotleja omandis või õiguspärases valduses;
3) elamu on kantud ehitisregistrisse ning on püstitatud (ehitise kasutusele võtmise aeg) hiljemalt 1. oktoobriks 1995. a;
4) elamu vastab «Ehitusseaduse» §-st 3 tulenevatele ehitise ohutuse osas sätestatud nõuetele;
5) elamu elektripaigaldise kasutuselevõtmine peab toimuma vastavalt «Elektriohutusseaduse» §-s 11 sätestatud nõuetele.
§ 5. Toetuse omafinantseeringu määr
(1) Toetuse taotleja omafinantseering on 10 protsenti liitumistasu osalt, mis on väiksem kui 200 000 krooni ja 1 protsent liitumistasu osalt, mis ületab 200 000 krooni. Minimaalne omafinantseeringu suurus on 10 000 krooni. Omafinantseeringu arvestuse aluseks on liitumistasu koos käibemaksu ja liitumise menetlustasuga. Omafinantseeringu arvestamisel lähtutakse liitumislepingu pakkumises sätestatud liitumistasust.
(2) Kui toetuse maksimaalne toetussumma suureneb vastavalt «Elektrituruseaduse» § 747 lõike 3 punktile 7, suurendatakse taotlejapoolset omafinantseeringu summat vastavalt lõikele 1.
§ 6. Võrguettevõtjale liitumistaotluse esitamine
(1) Taotleja esitab «Elektrituruseaduse» § 65 lõike 1 punktis 1 nimetatud liitumistaotluse võrguettevõtjale vähemalt 30 kalendripäeva enne käesoleva määruse § 7 lõikes 1 nimetatud taotluse esitamise tähtpäeva.
(2) Kui taotleja ei ole elamu omanik, esitab ta võrguettevõtjale samaaegselt lisaks lõikes 1 nimetatud liitumistaotlusele elamu omaniku kirjaliku nõusoleku elamu ühendamiseks elektrivõrguga.
§ 7. Liitumistasu toetuse taotluse esitamine valla- või linnavalitsusele ja taotlusele esitatavad nõuded
(1) Liitumistasu toetuse taotlusi (edaspidi taotlus) saab esitada taotlusvooru tähtaja jooksul, mille kuulutab välja regionaalminister. Toetuse saamiseks esitab taotleja elukohajärgsele valla- või linnavalitsusele lisas 1 toodud vormi kohase kirjaliku taotluse kas paberkandjal või digitaalselt allkirjastatuna elektrooniliselt, järgides järgmisi taotlusvoorude tähtpäevi:
1) 2009. aastal – 1. aprilliks (2009. a I voor) ja 25. novembriks (2009. a II voor);
2) 2010. aastal – 1. aprilliks (2010. a voor).
(11) Siseministeerium ning valla- ja linnavalitsus teevad taotlus- ning aruandevormid ja asjakohased juhendid kättesaadavaks oma kodulehel.
3) taotleja rahvastikuregistrisse kantud elukoha aadress;
31) taotleja kontaktandmed (postiaadress, e-post, telefoni- või mobiiltelefoni number);
32) mis ajast alates elab taotleja alaliselt elektriühenduseta elamus;
4) kasusaajate arv kokku, sealhulgas alla 18-aastaste laste arv (laste puhul märgitakse seos taotlejaga: taotleja laps, õde, vend jne), kasusaaja nimi, isikukood, elukoha aadress rahvastikuregistri järgi;
5) andmed kinnistu kohta (kinnistu omaniku nimi, isikukood, kontaktandmed, kinnistu katastritunnus);
51) kinnisasja omaniku kirjalik nõusolek taotluse esitamiseks, kui taotleja on elamu õiguspärane valdaja;
52) andmed elamu kohta (elamu püstitamise aeg, kas elamu on/oli elektrivõrguga ühendatud, kas elamu on sobiv aastaringseks elamiseks, kas taotleja elab elamus aastaringselt);
53) kas taotleja on elektriühenduseta elamu omanik või õiguspärane valdaja;
54) liitumistaotluse võrguettevõtjale esitamise kuupäev ja võrguettevõtja esitatud liitumispakkumise number ning esitamise kuupäev;
6) võrguettevõtja esitatud liitumispakkumises märgitud liitumistasu üldsumma;
7) taotleja omafinantseeringu suurus;
8) taotleja kinnitus omafinantseeringu tasumise võimalikkuse kohta lähtuvalt liitumislepingu pakkumises tehtud liitumistasu suurusest ja §-s 5 sätestatust;
9) taotletav toetussumma.
1) võrguettevõtjale esitatud liitumistaotlus;
2) võrguettevõtja esitatud liitumispakkumine.
(4) Valla- või linnavalitsus hindab toetuse taotleja ja taotluse vastavust «Elektrituruseaduse» § 742; lõigetes 1 ja 2 ning käesolevas määruses sätestatud nõuetele «Elektrituruseaduse» §-s 744 sätestatud korras, sealhulgas kontrollib taotluses esitatud andmete vastavust rahvastikuregistri, ehitisregistri ja kinnistusregistri andmetele, ning kontrollib taotluses toodud andmeid kohapeal 30 kalendripäeva jooksul taotluse valla- või linnavalitsusse laekumisest arvates. Sealhulgas hindab valla- või linnavalitsus kohapealse kontrolli käigus elamu sobivust aastaringseks elamiseks ning elamu vastavust «Ehitusseaduse» §-st 3 tulenevatele ehitise ohutuse nõuetele.
(5) Valla- või linnavalitsus esitab taotluste hindamise ja kohapealse kontrolli tulemusi arvestades nõuetele vastavaks tunnistatud taotlused koos «Elektrituruseaduse» § 744 lõigetes 1 ja 6 nimetatud dokumentidega Siseministeeriumile 5 kalendripäeva jooksul taotluste nõuetele vastavaks tunnistamisest arvates.
(6) Taotlused ja selle lisad tunnistatakse asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks «Avaliku teabe seaduse» § 35 lõike 1 punkti 12 alusel.
§ 8. Taotluse menetlemine Siseministeeriumis
(1) Taotlused registreeritakse Siseministeeriumi dokumendiregistris.
(11) Taotluse Siseministeeriumisse laekumise tähtpäevaks loetakse:
1) 2009. a II voorus 30. detsember 2009 ja
2) 2010. a voorus 6. mai.
(2) Siseministeerium kontrollib taotluse ja taotleja vastavust «Elektrituruseaduse» § 742; lõigetes 1 ja 2 ning käesolevas määruses sätestatud nõuetele. Täiendavate asjaolude ilmnemisel või taotluses esinevate puuduste kõrvaldamiseks teatatakse sellest viivitamata valla- või linnavalitsusele ja määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Menetlus pikeneb nimetatud tähtaja võrra.
(21) Vajaduse korral küsib Siseministeerium taotlejalt, võrguettevõtjalt ja valla- või linnavalitsuselt lisateavet või -dokumente ning kontrollib nõuetele vastavaks tunnistatud taotluste asjaolusid kohapeal.
(3) Taotluste hindamiseks moodustab regionaalminister valdkonna asjatundjatest nõuandva komisjoni (edaspidi komisjon).
(4) Taotluste hindamisel arvestatakse järgmiste kriteeriumitega:
1) kasusaajate hulk;
2) projekti teostatavus (tehnilise lahenduse optimaalsus, elluviimiseks vajalike kokkulepete olemasolu);
3) projekti kulu kasusaaja kohta.
(41) Taotluste hindamisjuhend kinnitatakse regionaalministri käskkirjaga.
(5) Komisjon hindab nõuetele vastavaid taotlusi ja koostab nõuetekohastest taotlustest pingerea lõikes 4 sätestatud valikukriteeriumidest ja lõikes 41; nimetatud hindamisjuhendist lähtuvalt. Võrdsete taotluste puhul eelistatakse pikaajalisi samas elukohas elavaid taotlejaid ning taotlusi, milles märgitud elamus on suurem arv kuni 18-aastasi lapsi. Nõuetele vastavate ja pingeritta kantud taotluste osas teeb komisjon regionaalministrile ettepaneku taotluste rahuldamiseks. Nõuetele mittevastavate taotluste osas teeb komisjon regionaalministrile ettepaneku taotluste rahuldamata jätmiseks.
§ 9. Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemine
(1) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse teeb regionaalminister komisjoni ettepanekute alusel 30 kalendripäeva jooksul taotluste Siseministeeriumisse laekumise tähtpäevast arvates vastavalt § 8 lõikele 11. Täiendavate asjaolude väljaselgitamise vajaduse korral on Siseministeeriumil õigus taotluse menetlemise tähtaega pikendada kuni 30 kalendripäeva.
(2) Taotluse rahuldamise otsuses sätestatakse:
2) maksimaalne toetussumma;
3) omafinantseeringu summa;
4) toetuse saaja õigused ja kohustused.
(3) Taotluse rahuldamata jätmise otsus sisaldab taotleja nime ja taotluse rahuldamata jätmise põhjust.
(4) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus tehakse taotlejale, vastavale võrguettevõtjale ja valla- või linnavalitsusele teatavaks kirjalikult või elektrooniliselt viie kalendripäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(5) Regionaalminister võib komisjon ettepaneku alusel taotluse rahuldamise otsust muuta või kehtetuks tunnistada «Elektrituruseaduse» § 746 lõikes 2 sätestatud juhtudel.
(6) Taotlejad, kelle taotlused rahuldati, kantakse liitumistasu toetuse andmise kavasse.
§ 10. Liitumistasu toetuse andmise kava
(1) Liitumistasu toetust antakse liitumistasu toetuse andmise kava alusel, mis koosneb liitumistasu toetuse saajate põhinimekirjast ja reservnimekirjast ning mis kinnitatakse eraldi igaks kalendriaastaks. Liitumistasu toetuse andmise kavas on sätestatud liitumistasu toetuse saajad kohaliku omavalitsuse üksuste kaupa koos maksimaalse toetussumma ja omafinantseeringuga ning määratud võrguga ühendamise tähtajad võrguettevõtja esitatud liitumispakkumise alusel. Potentsiaalsed toetuse saajad, kellele ei ole võimalik antud aasta eelarvevahenditest toetust maksta, kantakse eelistusnimekirjana liitumistasu toetuse andmise kava reservnimekirja. Liitumistasu toetuse andmise kava kinnitab regionaalminister.
(2) Valla- või linnavalitsus küsib võrguettevõtjalt kava iga-aastasel uuesti kinnitamisel liitumistasu toetuse andmise reservnimekirja kantud potentsiaalse toetuse saaja või põhinimekirja kantud toetuse saaja elamu kohta, mille elektrivõrguga ühendamiseks vajalikke töid ei jõutud aasta jooksul alustada, uue liitumispakkumise, mis edastatakse Siseministeeriumile.
(3) Lõikes 2 sätestatud juhul lähtutakse liitumistasu toetuse andmise kava kinnitamisel § 8 lõikest 5.
§ 11. Liitumistasu toetuse andmise kava muutmine
Regionaalminister võib komisjoni ettepaneku alusel algatada liitumistasu toetuse andmise kava muutmise, kui kalendriaasta jooksul toimub kaks taotlusvooru või «Elektrituruseaduse» § 747 lõikes 3 sätestatud juhtudel.
§ 12. Toetuse andmisest teavitamine
(1) Toetuse andmisest ja kasutamisest teavitamist ning andmete avalikustamist koordineerib Siseministeerium.
(2) Siseministeerium, valla- või linnavalitsused ja võrguettevõtjad võivad töödelda ja omavahel vahetada teavet taotlejate ja toetuse saajate kohta ning muud menetluse käigus saadud teavet või dokumente»Elektrituruseaduses» ja käesolevas määruses nimetatud ülesannete täitmiseks.
(3) Enne liitumistasu toetuse andmise kava kinnitamist võib avalikustada ainult statistilisi ülevaateid.
(4) Pärast liitumistasu toetuse andmise kava kinnitamist avalikustatakse liitumistasu toetuse andmise kava põhi- ja reservnimekirjas sätestatud toetuse saaja nimi ja toetuse summa Siseministeeriumi veebilehel.
(5) Rahuldamata jäetud taotluse ja selle esitanud taotleja andmeid ei avalikustata.
§ 13. Liitumisleping
Liitumistasu toetuse andmise põhinimekirja kantud objektide kohta sõlmitakse toetuse saaja, võrguettevõtja ja valla- või linnavalitsuse vahel kolmepoolne liitumisleping, mis on pooltele siduv ja mille muudatused «Elektrituruseaduse» § 747 lõikes 3 sätestatud juhtudel vormistatakse lepingu lisaga.
3. peatükk TOETUSE ERALDAMINE
§ 14. Toetuse väljamaksmine
(1) Toetus makstakse võrguettevõtjale välja pärast võrguühenduse lepingukohast väljaehitamist ja §-s 16 nimetatud aruande valla- või linnavalitsuses kinnitamist. Toetus makstakse välja «Elektrituruseaduse» § 7410 lõikes 2 nimetatud käskkirja alusel «Elektrituruseaduse» §-s 7410 sätestatud korras.
(2) Toetuse väljamaksmiseks eraldatud summad kannab Siseministeerium riigieelarvelise eraldise kasutamise lepingu alusel üle Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele (edaspidi EAS).
(3) EAS kannab toetuse kohaliku omavalitsuse üksusele vastavasisulise taotluse alusel vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud käskkirjale. Kohaliku omavalitsuse üksus teeb toetuse väljamakse võrguettevõtjale.
(4) Siseministeerium sõlmib «Elektrituruseaduse» § 7410 lõike 1 alusel riigieelarvelise eraldise kasutamise lepingu EAS-iga.
(5) EAS võib kasutada toetuse vahenditest kuni 0,3% toetuse väljamaksmisega seotud tegevuskulude katteks.
§ 15. Toetuse tagasinõudmine toetuse saajalt
Toetuse nõuab valla- või linnavalitsus toetuse saajalt tagasi «Elektrituruseaduse» § 7413 sätestatud alustel ja korras.
§ 16. Aruande esitamine valla- või linnavalitsusele
Võrguettevõtja on valla- või linnavalitsusele kohustatud koos toetuse väljamaksmise taotlusega esitama aruande määruse lisas 2 toodud vormil 30 päeva jooksul pärast võrguühenduse lepingukohast väljaehitamist. Aruandes kajastatakse tehtud töid ja võrguühenduse ehitamiseks kantud tegelikke kulusid. Võrguühenduse ehitamise tegeliku maksumuse ja liitumispakkumise järgse eelarve võrdlusena tuuakse välja projekti odavnemine või kallinemine, sealhulgas märgitakse kui palju suurenes või vähenes liitumistasu (kajastatakse eraldi nii omafinantseering kui toetussumma).
Määrus jõustub 2009. aasta 22. jaanuaril.
Regionaalministri 16. jaanuari 2009. a määruse nr 3
«Liitumistasu toetuse taotlemise, menetlemise ja andmise täpsustatud tingimused ning kord»
(regionaalministri 7. oktoobri 2009. a määruse nr 14 sõnastuses)
[RTL 2009, 78, 1134 – jõust 12.10.2009]
LIITUMISTASU TOETUSE TAOTLUSE VORM
Osa A – täidab elektriühenduseta elamu asukohajärgne kohaliku omavalitsuse üksus
Liitumistasu toetuse taotluse (edaspidi taotlus) linna- või vallavalitsusele esitamise kuupäev
Taotluse registreerimise number valla- või linnavalitsuse dokumendiregistris
Osa B – täidab liitumistasu toetuse taotleja (edaspidi taotleja)
1. TAOTLEJA*
* Taotleja on füüsiline isik, kes vastab «Elektrituruseaduse» § 742 lõigetes 1 ja 2 toodud tingimustele, sh elektriühenduseta elamu, mis on sobiv aastaringseks elamiseks ja kus taotleja alaliselt elab, on taotleja omandis või õiguspärases valduses ja elamu on taotleja alalise elukohana kantud rahvastikuregistrisse hiljemalt 1. jaanuarist 2008; elamu, kus taotleja elab, asub hajaasustusega piirkonnas asuval kinnistusregistrisse kantud kinnistul ning on kantud ehitisregistrisse ja püstitatud hiljemalt 1995. aasta 1. oktoobriks.
Taotleja isikukood
1.1. Taotleja elukoha aadress
Maakond ja postiindeks
Küla nimi
Talu/kinnistu nimi
1.2. Taotleja kontaktandmed
Postiaadress, kui see erineb elukoha aadressist
Kui taotlejal ei ole telefoni, siis kontaktisiku nimi ja telefoninumber
1.3. Mis ajast elab taotleja taotluses märgitud elamus rahvastikuregistri järgi?
1.4. Mis ajast alates (aasta, kuu) elab taotleja alaliselt taotluses märgitud elektriühenduseta elamus?
1.5. Kas taotleja on:
Elektriühenduseta elamu (kinnisasja) omanik
(märkida jah või ei)
Elamu õiguspärane valdaja
Kui taotleja on õiguspärane valdaja, siis märkida kas taotleja elab elamus:
• omaniku nõusolekul
• üüri-, rendi- või muu lepingu alusel
1.6. Mis ajast alates (aasta, kuu) on elektriühenduseta elamu taotleja omandis?
2. VÕRGUETTEVÕTJALE ESITATUD LIITUMISTAOTLUS JA VÕRGUETTEVÕTJA LIITUMISPAKKUMINE
2.1. Võrguettevõtjale liitumistaotluse esitamise kuupäev
2.2. Võrguettevõtja taotlejale esitatud liitumispakkumise number ja kuupäev
3. LIITUMISTASU, OMAFINANTSEERING JA TAOTLETAV LIITUMISTASU TOETUS
* täidetakse võrguettevõtja esitatud liitumispakkumise alusel
3.1. Võrguettevõtja liitumispakkumises märgitud liitumistasu (edaspidi liitumistasu üldsumma) kroonides
3.2. Taotleja omafinantseering kroonides
Omafinantseering on «Elektrituruseaduse» § 743 kohaselt 10% liitumistasu osalt, mis on väiksem kui 200 000 kr ja 1% liitumistasu osalt, mis ületab 200 000 krooni. Minimaalne omafinantseeringu suurus on 10 000 krooni. Omafinantseeringu arvestuse aluseks on liitumistasu koos käibemaksu ja liitumise menetlustasuga.
3.3. Taotletav liitumistasu toetussumma kroonides
4. KINNISTU JA ELEKTRIÜHENDUSETA ELAMU
4.1. Kinnistu nimi ja kinnistu katastritunnus
4.2. Kas kinnistul on lisaks elamule veel teisi hooneid, kui jah, siis millised
(näiteks ait, saun jne)?
4.3. Mis aastal on elektriühenduseta elamu püstitatud (esmaselt kasutusele võetud)?
4.4. Kas elamu on olnud elektrivõrguga ühendatud? märkida jah või ei
4.5. Kui elamu on olnud elektrivõrguga ühendatud, siis märkida mis aastal ja mis põhjustel elektriühendus katkes
4.6. Kas elamut kasutatakse aastaringseks elamiseks?
5. KASUSAAJAD*
* taotleja ja taotlejaga koos elavad isikud taotluses märgitud elektriühenduseta elamus, mille varustamist elektriga soovitakse.
Punktis 5 taotleja andmeid uuesti ei esitata.
5.1. Taotlejaga koos elavad täiskasvanud kasusaajad
Kasusaaja nimi Isikukood Mis ajast alates elab taotluses märgitud elektriühenduseta elamus alaliselt? Kasusaaja elukoha aadress rahvastikuregistri järgi Märkused (märkuste lahtris märkida seos taotlejaga, kas on abikaasa, ema, isa, õde, vend, elukaaslane jne)
5.2. Vajadusel muud märkused ja/või selgitused kasusaajate kohta
5.3. Taotlejaga koos elavad alla 18-aastased kasusaajad
Kasusaaja nimi Isikukood Mis ajast alates elab taotluses märgitud elektriühenduseta elamus alaliselt? Kasusaaja elukoha aadress rahvastikuregistri järgi Märkused (märkuste lahtris märkida seos taotlejaga, kas on poeg, tütar, õde, vend jne)
5.4. Vajadusel muud märkused ja/või selgitused alla 18-aastaste kasusaajate kohta
6. OMAFINANTSEERINGU TASUMISE KINNITUS
* taotleja kinnitab, et on võimeline tasuma omafinantseeringu lähtuvalt võrguettevõtja esitatud liitumislepingu pakkumises tehtud liitumistasu suurusest ja regionaalministri 16. jaanuari 2009. a määruse nr 3 «Liitumistasu toetuse taotlemise, menetlemise ja andmise täpsustatud tingimused ning kord» § 5 lõikes 2 sätestatust (kui maksimaalne toetussumma suureneb, siis suureneb ka omafinantseering).
Märkida lahtris ka omafinantseeringu suurus, see peab olema sama summa, mis on võrguettevõtja liitumispakkumises, vt punkt 3.2).
Omafinantseeringu tasub taotleja (toetuse saaja) võrguettevõtjaga liitumislepingu sõlmimisel pärast seda, kui tema taotlus on rahuldatud ning ta on kantud toetuse saajana liitumistasu toetuse andmise kava põhinimekirja.
* Täidab taotleja
Kinnitan, et kui minu taotlus rahuldatakse ja kantakse liitumistasu toetuse andmise kava põhinimekirja, siis liitumislepingu sõlmisel olen võimeline tasuma võrguettevõtjale omafinantseeringu summas ............... krooni ja ............... senti
Osa C – täidab elektriühenduseta elamu omanik, kui taotleja ei ole elektriühenduseta elamu omanik. Kui taotleja on elektriühenduseta elamu omanik, siis punkti 7 ei täideta.
7. ELEKTRIÜHENDUSETA ELAMU OMANIK
Omanik on füüsiline isik, kelle omandis on taotluses märgitud elektriühenduseta elamu
Omaniku ees- ja perekonnanimi
Omaniku isikukood
7.1. Omaniku kontaktandmed (postiaadress, e-post, telefoni- või mobiiltelefoni number)
7.2. Omaniku kirjalik nõusolek taotluse esitamiseks
* Täidab omanik
Kinnitan, et taotleja elab minu omandis olevas elamus ning olen nõus taotluse esitamisega
Omaniku allkiri ja allkirjastamise kuupäev
8. TAOTLUSE KOHUSTUSLIKUD LISADOKUMENDID:
Valla- või linnavalitsusele tuleb esitada järgmised lisad:
1. taotleja poolt võrguettevõtjale esitatud liitumistaotlus;
2. võrguettevõtja poolt taotleja nimele esitatud liitumispakkumine.
Kinnitan, et mul puuduvad ajatamata riiklike maksude võlad ja kõik käesolevas taotluses esitatud andmed on õiged
Taotleja allkiri
Taotluse koostamise kuupäev
LIITUMISTASU TOETUSE KASUTAMISE ARUANDE VORM
Täidab valla- või linnavalitsus
Aruande valla- või linnavalitsuses registreerimise kuupäev ja registreerimise number
Aruande kinnitamise kuupäev
Täidab võrguettevõtja
1. Liitumistasu toetuse saaja (edaspidi liituja) nimi – ........................................................
2. Elektrivõrguga ühendatud elamu aadress – ...................................................................
3. Projekti eelarveline kalkulatsioon võrguettevõtja esitatud liitumispakkumise järgi
(liitumispakkumisena märgitakse pakkumine, mis oli aluseks taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuste tegemisel)
Liitumistasu Hind Käibemaks Summa käibemaksuga
3.1. Liitumistoote hind (aruande lisana esitatakse eelarveline kalkulatsioon, mille alusel on liitumistoote hind arvutatud)
3.2. Liitumislepingu menetlustasu
3.3. Esialgne liitumistasu (koos menetlustasuga)
4. Esialgse liitumistasu (käibemaksuga) maksumuse jagunemine finantseerijate vahel (liitumistasu toetuse vahendid ja liituja omafinantseering)
4.1. Sellest tasus liituja liitumislepingu sõlmimisel omafinantseeringuks (vastavalt elektrituruseaduse §-s 743 sätestatud omafinantseeringu määrale)
4.2. Liitumistasu toetuse vahenditest arvestatud toetussumma
/ 4.2 = 3.3 – 4.1 /
5.Liitumisleping
5.1. Liitumislepingu sõlmimise kuupäev ja number
5.2. Liituja nimi
5.3. Liituja poolt tasutud omafinantseeringu summa
5.4. Omafinantseeringu laekumise kuupäev võrguettevõtjale
5.5. Võrguettevõtja poolt liitumispunkti väljaehitamise tegelik kuupäev
6. Tehtud tööde ja võrguühenduse ehitamiseks kantud kulude arvestuse koond
Tegelikud maksumused Hind Käibemaks Summa käibemaksuga
6.1. Tegelik liitumistoote hind (tegeliku liitumistoote hinna kohta on vaja aruandele lisada tehtud tööde arvestus ehitustööde kohta, tuues välja ühik, ühiku hind, kogus ja maksumus)
6.2. Liitumislepingu menetlustasu
6.3. Tegelik liitumistasu (koos menetlustasuga)
7. Tegeliku liitumistasu (käibemaksuga) maksumuse jagunemine finantseerijate vahel vastavalt elektrituruseaduse §-s 743 sätestatud omafinantseeringu määrale, sellest
7.1. Kuulub tasumisele liituja poolt omafinantseering, arvestades tegelikke kulusid (vastavalt elektrituruseaduse §-s 743 sätestatud omafinantseeringu määrale)
7.2. Kuulub tasumisele liitumistasu toetussumma liitumistasu toetuse vahenditest, arvestades tegelikke liitumistasu hindu ja tehtud kulusid
8. Tegeliku liitumistasu (käibemaksuga) maksumuse odavnemine või kallinemine võrreldes esialgse liitumistasu maksumustega
Maksumused Hind Käibemaks Summa käibemaksuga
8.1. Esialgne liitumistasu (koos menetlustasuga)
Sama, mis punktis 3.3.
8.2. Tegelik liitumistasu (koos menetlustasuga)
Sama, mis punktis 6.3.
8.3. Tegelike summade muutus võrreldes esialgse liitumistasuga / 8.3 = 8.2 – 8.1 /
(– vähenemine, + suurenemine)
9. Selgitused ja põhjendused, miks tegelik liitumistasu võrreldes esialgse liitumistasuga on muutunud (vähenenud või suurenenud, näiteks kas on muutused trassi valikul või muud tehnilised lahendused on muutunud, kas hanke tulemusena on saadud uued maksumused, kas on kasutatud muid materjale jne)
10. Liitumistasu toetuse vahenditest saadud toetuse ja liituja omafinantseeringu summade muutuse arvestus ja tasaarveldused
10.1. Liituja omafinantseeringu summade muutus
/ 10.1 = 7.1 – 4.1 / (– vähenemine, + suurenemine)
10.1.1. Liitujale tagastatav summa (vähenemise korral)
10.1.2. Liituja poolt juurde makstav summa (suurenemise korral)
10.2. Liitumistasu toetuse vahenditest arvestatud toetussummade muutus
/ 10.2 = 7.2 – 4.2 / (– vähenemine, + suurenemine)
10.2.1. Tegelikult välja makstav toetuse summa (vähenemise korral)
10.2.2. Maksimaalse toetussumma suurenemine võrreldes liitumistasu toetuse andmise kavas nimetatud esialgsest toetussummast (suurenemise korral kuni 10%)
11. Aruande kohustuslikud lisad:
11.1. Liitumistoote hinna tegeliku maksumuse kalkulatsioon, mille alusel on saadud punktis 6.1 märgitud summa.
11.2. Liitumistoote hinna eelarveline maksumuse kalkulatsioon, mille alusel on saadud punktis 3.1 märgitud summa.
Kinnitan, et aruandes esitatud andmed on õiged
Aruande koostamise kuupäev ................................
Aruande koostaja nimi ja kontaktandmed
Aruande koostaja allkiri


text:
Tulenevalt KarS § 2 lg-st 2, § 32 lg-st 1 ja §-st 37 ei saa karistada juriidilist isikut, kes ei olnud teo toimepanemise ajal TsÜS § 26 lg 2 ja § 45 lg 2 kohaselt õigusvõimeline. Äriühingu jagunemisel eraldumise teel tekkinud uuele äriühingule ei saa karistusõiguslikult omistada jagunenud ühingu poolt enne jagunemist toime pandud tegu. Karistusõiguslik vastutus (isiku süü) ei saa üle minna õigusjärgluse korras. Kehtiv õigus ei näe ette alust omistada ühe juriidilise isiku süütegu teisele juriidilisele isikule tulenevalt nende juriidiliste isikute majanduslikust identsusest (nt tulenevalt ettevõtte üleminekust).
Olukorras, kus on tuvastatud, et ilma nõuetekohase algdokumendita välja makstud raha kasutati äriühingust maksumaksja ettevõtluses, pole TuMS § 51 lg 1 ja lg 2 p 3 kohaldatav olenemata sellest, kas nõuetekohase algdokumendita välja makstud raha enne ettevõtluses kasutamist ka maksumaksja pangakontole või kassasse tagastati. Kui äriühing teeb nõuetekohase algdokumendita (nt võltsitud arve alusel) väljamakse ja see tagastatakse äriühingule, kes kasutab seda raha oma töötajatele töötasu maksmiseks, tuleb ka väljamakse kvalifitseerida töötasuna. Sellisel juhul on algne väljamakse maksuõigusliku tähenduseta ja seda võib majanduslikult sisult võrrelda raha toomisega pangakontolt kassasse. Kõnealuses olukorras ei teki äriühingul mitte TuMS § 51 lg 1 ja lg 2 p 3 alusel tulumaksukohustust esiti tehtud väljamakselt, vaid TuMS § 40 lg 2 ja § 41 p 1 alusel tulumaksu kinnipidamiskohustus ning sotsiaalmaksuseaduse § 2 lg 1 p 1 ja § 4 p 1 alusel sotsiaalmaksukohustus töötajatele tehtud väljamaksetelt (lisandub veel töötuskindlustusmaksete maksmise ja kinnipidamise kohustus, mis pole aga käsitatav maksukohustusena).
3-1-1-22-09 Riigikohus 01.04.2009
Olgugi et KarS § 35 kohaselt ei ole piiratud süüdivuse tuvastamisel karistuse vähendamine KarS § 60 alusel kohtule kohustuslik, leiab kolleegium, et selle tegemata jätmist tuleb kohtul eraldi põhjendada.
Olukorras, kus isikul esinevad süüdimatuse meditsiinilised kriteeriumid, kuid tema süüdimatus KarS § 34 mõttes on siiski välistatud, lasub kohtul kohustus anda hinnang ka sellele, kas isiku psüühiline seisund võis oluliselt mõjutada (piirata) tema arusaamis- ja otsustamisvõimet. Määrav on see, kas isiku võime käituda normipäraselt oli oluliselt piiratud võrreldes nendega, kellel ei esine KarS § 34 p-des 1-5 loetletud meditsiinilisi tunnuseid. Tegemist on õigusliku otsustusega, mille langetamisel tuleb kohtul arvestada eelkõige nende reeglitega, mida õiguskord konkreetse süüteokoosseisu taustal isikule seab. Kohus peab hindama, mil määral oli süüdistatav võimeline neid reegleid järgima. Piiratud süüdivus ei ole seejuures olemuslikult vaheaste süüdivuse ja süüdimatuse vahel, vaid iseseisev süüd vähendav asjaolu.
Süüdimatuse meditsiinilised tunnused on loetletud KarS § 34 p-des 1-5 ja nende esinemine teo toimepanemise ajal tehakse kindlaks ekspertiisiga. Eksperdi pädevuses on eeskätt teo ajal esinenud raske psüühikahäire faktiline kindlakstegemine. Meditsiiniliste kriteeriumide tuvastamisel lasub kohtul kohustus kontrollida isiku võimet normikuulekalt käituda ehk selgitada välja süüdimatuse juriidiliste tunnuste esinemine. Seega tuleb kohtul kindlaks teha, kas isikul tuvastatud häire takistas tal teo keelatusest aru saada ja oma käitumist vastavalt sellele arusaamisele juhtida. Isegi juhul, kui ekspert on oma arvamuses võtnud seisukoha toimepanija arusaamisvõime ja käitumise juhtimise võime kohta, ei võta see kohtult kohustust kujundada nimetatud küsimuste osas enda arvamus. Viimane ei tähenda ainult eksperdiarvamuses antud diagnostilist laadi järelduste paigutamist KarS § 34 p-des 1-5 sätestatud tunnuste alla, vaid neid arvesse võtva üldhinnangu andmist isiku käitumisele enne ja pärast õigusvastase teo toimepanemist ja selle ajal. Seega on otsustus isiku süüdivuse kohta normatiivne ehk õiguslik otsustus.
3-1-1-43-06 Riigikohus 14.06.2006
Klassikalise arusaama kohaselt on karistusõigus suunatud esmajoones teole, mitte aga täideviijale - karistusõigusliku hinnangu andmise aluseks on üldjuhul isiku poolt toimepandud tegu, mitte aga isik ise ja karistuse aluseks on esmajoones isiku süü. Alaealiste poolt toimepandud kuritegude korral on rõhuasetus aga teistsugune - karistusõiguse jaoks on sellisel juhul enam tähtis just täideviija isik(sus), mitte aga tema poolt toimepandud tegu ja selle raskus. Samuti on alaealiste poolt toimepandud kuritegude korral esmatähtsad just eripreventiivsed (kasvatuslikud) eesmärgid, mitte karistamine. Karistuse mõistmisel tuleb seetõttu tähele panna, et see kujundaks alaealises arusaama ühiskondlike normide sidususest ka tema suhtes ning ei muutuks takistuseks tema ühiskondlikul integreerumisel.
Kui vähemalt kaks isikut panevad süüteo toime ühiselt ja kooskõlastatult, vastutab igaüks neist täideviijana (KarS § 21 lg 2 ls 1). Kuigi KarS § 21 lg 2 lause 1 näol on tegemist omistamisnormiga, mille alusel üks isik vastutab ka teise poolt faktiliselt tehtu eest nii, nagu oleks ta seda ise teinud, ei tähenda see, et kõigi teos osalejate käsitlemine täideviijana võtaks kohtult kohustuse teha selgeks nende individuaalne teopanus tagajärje saavutamisse. Seejuures ei seisne teopanuse olulisus automaatselt mingi objektiivsesse koosseisu kuuluva tunnuse realiseerimises. Individuaalse teopanuse kaalukus võib tuleneda ka süüteo ettevalmistavas staadiumis osutatud teopanustest. Teovalitsemise teooriast lähtuvalt tuleb isiku käitumise kvalifitseerimisel kas täideviimise või osavõtuna esmajoones tuvastada tema roll toimuvas (vt RKKKo nr 3-1-1-23-01), mis annab omakorda aluse karistuste individualiseerimiseks täideviijate grupi raames. Võimaluse korral tuleb kindlaks teha, mil viisil ja millise intensiivsusega keegi kaastäideviijatest teos osales. Kuigi asjaolul, kas isik lõi grupiviisilises peksmises osaledes kannatanut ühel või näiteks kümnel korral, ei ole kaastäideviimise aspektist tähendust, sest kaastäideviijatena vastutavad kõik peksjad, on iga peksja teopanuse olulisusel ehk kaalukusel tähtsus karistuse mõistmisel.
KarS eeldab, et alaealine on küll süüvõimeline (KarS § 33), kuid tema süüvõime on piiratud. Tegemist ei ole piiratud süüdivusega KarS § 35 mõttes, vaid just ebapiisava sotsialiseeritusega. Isegi kui alaealine saab aru enda teo keelatusest, et tähenda see, et ta suudaks täiel määral enda käitumist vastavalt sellele arusaamisele juhtida. Alaealine ei pruugi täiel määral eristada lubatut ja keelatut ning täielikult aduda oma tegude tagajärgi. Iseäranis aktuaalne on see küsimus juhul, kus alaealine paneb süüteo toime vahetult peale karistatavasse ikka jõudmist. Seetõttu tuleb igakordselt tuvastada, kas alaealine oli enda vaimse ja kõlbelise arengu tasemelt võimeline aru saama oma teo keelatusest ja vastavalt sellele arusaamisele käituma.
KrMS § 213 lg 4 sätestab, et alaealise kahtlustatava korral on prokuratuur kohustatud tegema kriminaalhooldusosakonna juhatajale ülesandeks nimetada kriminaalhooldusametnik, kes vastavalt Kriminaalhooldusseaduse § 23 lg-le 1 koostab kohtueelse ettekande. Kohtusse saadetavale süüdistusaktile tuleb KrMS § 226 lg 4 p 4 kohaselt teha märge kriminaalhooldusametniku määramise kohta. Kohtunik peab kontrollima, kas alaealise süüdistatava kriminaalasjas on koostatud kohtueelne ettekanne. Kohtuniku korraldusel täiendab kriminaalhooldusametnik kohtueelset ettekannet (KrMS § 264 lg 2). Nende seaduse nõuete täitmata jätmine kriminaalasja menetlemisel toovad kaasa kohtuotsuste tühistamise ja kriminaalasja saatmise esimese astme kohtusse uueks menetlemiseks.

matches:
§ 2
§ 32
§ 26
§ 45
§ 51
§ 51
§ 40
§ 41
§ 2
§ 4
Riigikohus
§ 35
§ 60
§ 34
§ 34
Kohus
§ 34
§ 34
Riigikohus
§ 21
§ 21
§ 33
§ 35
§ 213
§ 23
§ 226
§ 264


3-2-1-44-09 Riigikohus 11.05.2009
VÕS § 29 lg 1 järgi tuleb lepingu tõlgendamisel lähtuda lepingupoolte ühisest tegelikust tahtest. Milline oli lepingupoolte ühine tegelik tahe, seda peab tõendama TsMS § 230 lg 1 järgi pool, kes sellele tahtele tugineb. Juhul kui ei ole võimalik kindlaks teha poolte ühist tahet, siis VÕS § 29 lg 3 kohaselt, kui üks lepingupool mõistis lepingutingimust teatud tähenduses ja kui teine lepingupool lepingu sõlmimise ajal seda tähendust teadis või pidi teadma, siis tõlgendatakse lepingutingimust selliselt, nagu esimene pool seda mõistis. Seega peab pool, kes tugineb lepingu tõlgendamisel VÕS § 29 lg-le 3, tõendama, et tema poolt mõistetud lepingutingimuse tähendust teine lepingupool lepingu sõlmimisel teadis või pidi teadma. Juhul kui lepingut ei saa tõlgendada VÕS § 29 lg 1 ega lg 3 järgi, siis tuleb lepingut VÕS § 29 lg 4 kohaselt tõlgendada nii, nagu lepingupooltega sarnane isik seda samadel asjaoludel pidi mõistma. Pooled võivad tõendada VÕS § 29 lg-s 5 nimetatud asjaolusid, millest lepingu tõlgendamisel tuleb lähtuda.
VÕS § 159 lg 2 järgi kaotab kahjustatud pool õiguse leppetrahvi nõuda, kui ta mõistliku aja jooksul pärast kohustuse rikkumise avastamist teisele lepingupoolele ei teata, et ta leppetrahvi nõuab. See lõige sätestab õigust lõpetava tähtaja, milleks on mõistlik aeg rikkumise avastamisest. VÕS § 159 lg-t 2 tuleb kohaldada, kui kahjustatud pool ei teata leppetrahvi nõudmisest mõistliku aja jooksul. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-15-08.
3-2-1-28-08 Riigikohus 29.04.2008
VÕS § 159 lg 2 kohaldamise eelduseks on muu hulgas ka kohustuse rikkumise avastamise aja tuvastamine. Sellest hetkest hakkab kulgema mõistlik aeg leppetrahvi nõudest teatamiseks. Juhtudel, mil lepingu ülesütlemisest teatatakse seaduses või kokkuleppes märgitud nõudeid täites (etteteatamistähtaeg) ette, algab VÕS § 159 lg-s 2 märgitud mõistliku aja kulgemine mitte lepingu ülesütlemisest teadasaamisest, vaid lepingu lõppemise päevale järgnevast päevast arvates. See võimaldab pooltel kuni lepingu tegeliku lõppemise kuupäevani saavutada veel lepingu lõpetamise vältimiseks vajalikke kokkuleppeid ning vältida seega ka asjatut leppetrahvi nõude esitamist.
Mõistlik aeg VÕS § 159 lg 2 tähenduses mahub ajaliselt kohustuse rikkumise avastamise ja nõude aegumise vahele. Leppetrahvi nõude aegumistähtaega tuleb mõistliku aja leidmiseks koos teiste vajalike asjaoludega arvestada. Vastasel korral kaotaks aegumistähtaega reguleeriv norm (TsÜS § 146 lg 1) leppetrahvi nõude korral suuresti oma tähenduse. Kui nõude aegumistähtaja pikkus on näiteks 3 aastat, mahub leppetrahvi nõudest teatamine kolm kuud (möödunud on 1/10 aegumistähtajast) pärast kohustuse rikkumise avastamist üldjuhul VÕS § 159 lg 2 mõistliku aja raamidesse. Seejuures tuleb siiski arvestada, et mõiste "mõistlik aeg" on määratlemata õigusmõiste. Seda tuleb kohaldada iga juhtumi eripärasid silmas pidades ning seega võib kolm kuud teatud juhul olla ka ebamõistlikult pikk tähtaeg.
Leppetrahvi teatamine nõudest ei eelda leppetrahvi suuruse märkimist. Leppetrahvi nõude esitamisest teatamine tagab selle, et võlausaldaja käitumine on võlgniku jaoks piisavalt ettenähtav ja et võlgnik saab leppetrahvi nõuet oma edasises käitumises arvestada. Kuigi leppetrahvi nõudest teatamine ei eelda leppetrahvi suuruse märkimist, ei tule leppetrahvi teade esitada kohustust rikkunud poolele viivitamata, n-ö igaks juhuks. Leppetrahvi teade (ka kohtusse mõistliku aja jooksul esitatav nõue leppetrahvi tasumiseks on võrdsustatav teatega) tuleb esitada mõistliku aja jooksul.


Tartu koolieelsetesse munitsipaallasteasutustesse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord – Riigi Teataja
Tartu koolieelsetesse munitsipaallasteasutustesse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord - sisukord
§ 2 Lasteasutustes rühmade moodustamine
§ 4 Koht lasteasutuse rühmas
§ 5 Õigus saada koht lasteasutuses
2 Lapsele lasteasutuses koha taotlemine
§ 6 Lapsele lasteasutuses koha taotlemine
§ 7 Taotluse esitamine ja tühistamine
§ 8 Lasteasutusega tutvumine
3 Taotluse menetlemine ja lapse lasteasutusse vastuvõtmine
§ 9 Taotluste järjekord
§ 13 Lapse lasteasutusse vastuvõtmine
4 Lasteasutuses koha kasutamise üldised tingimused
§ 15 Lapse lasteasutusse toomine ja sealt lahkumine
§ 18 Lapsevanema ja lasteasutuse vahelise info vahetamise hea tava
§ 25 Lapsevanemate õiguste kaitse
5 Koha kasutamise lõppemine ja lapse lasteasutusest väljaarvamine
§ 28 Koha kasutamise lõpetamine lapsevanema algatusel
§ 29 Koha kasutamise lõpetamine lasteasutuse algatusel
§ 30 Lapse lasteasutusest väljaarvamine
§ 31 Üleminek e-keskkonnale ARNO
RT IV, 03.07.2015, 32
Vastu võetud 30.06.2015 nr 10
(3) Üldjuhul saab laps kohta kasutada lasteasutuse direktoriga kokku lepitud ajast kuni kooliminekuni, s.o kooliminekule eelneva õppeaasta 31. augustini. Koha kasutamise aeg on lühem, kui koht on ajutine (nt ajutiselt eemalviibiva lapse asemel) või Tartu Lasteaia Naerumaa Mesipuu maja sõimerühmas. Koha kasutusse andmise tähtaja otsustab lasteasutuse direktor.
2. peatükk Lapsele lasteasutuses koha taotlemine
(3) Kui lapsevanem ei soovi enam Tartu linnalt kohta lasteasutuses, tuleb tal koha taotlus e-keskkonnas ARNO tühistada või esitada selle kohta kirjalik teade haridusosakonnale või lasteasutusele.
1) lasteasutuse rühmade tööd;
3. peatükk Taotluse menetlemine ja lapse lasteasutusse vastuvõtmine
(3) Pakkumise saamisel tuleb lapsevanemal 7 päeva jooksul otsustada, kas ta võtab pakkumise vastu või loobub. Kui lapsevanem 7 päeva jooksul pakkumisele ei vasta, loetakse lapsevanem pakkumisest loobunuks.
(3) Kui lapsevanem loobub kohast käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud põhjusel, siis tuleb tal koha kasutamise algusaega muuta ning kohtade jagamisel arvestatakse koha kasutamise uue algusajaga.
(5) Kui lapsevanem loobub kohast käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud põhjusel, siis pakutakse talle kohta ainult eelistatud lasteasutuses, teisi koha pakkumisi järjekorra alusel ei tehta.
4. peatükk Lasteasutuses koha kasutamise üldised tingimused
5. peatükk Koha kasutamise lõppemine ja lapse lasteasutusest väljaarvamine
3) lapsevanemal on võlgnevus kahekordses lapsevanema poolt kaetava osa suuruses summas, sõltumata sellest, kas võlgnevus on tekkinud kohatasu või toidukulu eest.
§ 30. Lapse lasteasutusest väljaarvamine


Keila linna taksoveo kord – Riigi Teataja
Keila linna taksoveo kord
Keila linna taksoveo kord - sisukord
§ 2 Taksoveoloa taotlejale esitatavad nõuded
§ 3 Taksoveoloa taotlemine, väljastamine ja väljastamisest keeldumine
§ 4 Sõidukikaardi taotlemine ja väljastamine
§ 5 Taksojuhi teenindajakaardi väljastamine
§ 6 Taksona kasutatavale sõidukile (edaspidi Sõiduk) esitatavad nõuded
§ 7 Taksoveoloa, sõidukikaardi ja teenindajakaardi kehtivuse peatamine ning nende kehtetuks tunnistamine
§ 8 Taksojuhi kohustused ja kontrolli korraldamine
RT IV, 12.09.2012, 2
Vastu võetud 20.11.2008 nr 11
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 4, Ühistranspordiseaduse § 5 lõike 1 punkti 2, § 24 lõike 3, § 537 lõike 4, majandus- ja kommunikatsiooniministri 26. mai 2004. a määruse nr 141 «Sõitjate bussiliiniveo, bussijuhuveo, taksoveo ja pagasiveo üldeeskiri» § 2 lõike 5, § 15 lõike 6 ja lõike 9 alusel ning tulenevalt Keila Linnavolikogu 22. veebruari 2005. aasta otsuse nr 8 „Ühistranspordiseadusest tulenevate küsimuste otsustamise delegeerimine“ punktist 1.
(1) Käesoleva korra eesmärgiks on reguleerida kohaliku omavalitsuse pädevuse piires taksovedude korraldamist Keila linnas.
(2) Käesolevas määruses kasutatakse mõisteid järgnevas tähenduses:
1) taksovedu – sõitjate vedu tellija soovitud sihtkohta sõiduautoga (taksoga);
2) taksoveoluba – käesoleva korra kohaselt vedajale väljastatud dokument, mis tõendab vedaja õigust korraldada taksovedu Keila linna haldusterritooriumil;
3) sõidukikaart – taksoveoloa alusel väljastatav dokument, mis tõendab vedaja õigust kasutada sõidukikaardile kantud sõidukit taksoveol;
4) taksojuhi teenindajakaart (teenindajakaardi vormi näidis lisana) – sõitjale taksojuhi kohta informatsiooni andev dokument;
5) taksojuhi ametikoolituse tunnistus – tunnistus, mille väljastab taksojuhile Eesti Riikliku Autoregistri Keskus;
6) vedaja – taksoteenuse osutamiseks tegevusluba omav äriseadustikus nimetatud ja äriregistrisse kantud ettevõtja.
(3) Taksoveoloa, sõidukikaardi ja taksojuhi teenindajakaardi väljastab Keila linna haldusterritooriumil vedajale Keila Linnavalitsus. Taksoveoloa vorm ja taksojuhi teenindajakaardi vorm on toodud käesoleva määruse lisades 1 ja 2.
(4) Keila Linnavalitsus võib volitada taksoveoluba, sõidukikaarti ning taksojuhi teenindajakaarti välja andma struktuuriüksust või ametiisikut.
§ 2. Taksoveoloa taotlejale esitatavad nõuded
Taksoveoluba antakse vedajale, kes vastab järgnevatele nõuetele:
1) vedajal peab olema hea majandusseisund ja hea maine vastavalt seaduses sätestatud nõuetele;
2) vedaja registreeritud tegevusala peab olema ühistransporditeenuse osutamine või seda hõlmav muu tegevus transpordi valdkonnas;
3) taksojuhil peab olema vähemalt kolmeaastane autojuhtimise staaž ja ta peab tundma taksovedu reguleerivaid seaduse sätteid ning olema võimeline suhtlema teenindatava sõitjaga eesti keeles.
§ 3. Taksoveoloa taotlemine, väljastamine ja väljastamisest keeldumine
(1) Taksoveoloa taotleja esitab loa andjale järgmised dokumendid:
1) avaldus, milles on ära märgitud vedaja nimi, registrikood, ettevõtja või ettevõtte aadress, telefon;
3) Maksu- ja Tolliameti kohaliku asutuse tõend maksuvõlgnevuse puudumise kohta;
4) taksojuhi isikut tõendav dokument, vastava kategooria autojuhi tunnistus;
5) taksojuhi vormikohane tervisetõend;
6) taksojuhi ametikoolituse tunnistus.
(3) Taksoveoloa andja annab taksoveoloa või teatab taksoveoloa taotlejale taksoveoloa andmise keeldumisest kirjalikult 30 kalendripäeva jooksul pärast käesoleva korra § 3 lõikes 1 loetletud dokumentide esitamist.
(4) Taksoveoloale märgitakse vedaja nimi, registreeritud asukoht ja registrikood, loa andja, loa number, loa andmise kuupäev, loa kehtimise aeg ning vedaja teeninduspiirkond.
(5) Taksoveoloa andja keeldub loa andmisest, kui:
1) loa taotleja on maksuvõlglane, kui tema suhtes on välja kuulutatud pankrot või kui ettevõtja eelmise taksoveoloa kehtetuks tunnistamise põhjus on õigusnormide rikkumine, millest ei ole möödunud kahte aastat;
2) loa taotlemiseks on esitatud tegelikkusele mittevastavaid andmeid.
§ 4. Sõidukikaardi taotlemine ja väljastamine
(1) Sõidukikaart taksoveoks antakse välja sõiduki kohta:
1) mis on valmistaja poolt ette nähtud sõitjate veoks ja vastab sõidukite tehnojärelevalve eeskirja nõuetele. Sõiduk peab olema kantud Eesti Riiklikku Autoregistrisse;
2) mis vastab seaduses ja teistes õigusaktides toodud taksole esitatavatele nõuetele.
(2) Sõidukikaardi taotleja esitab kaardi andjale järgmised dokumendid:
2) taksoveoluba;
3) taksomeetri adapteerimis- ja taatlemistunnistused;
4) sõiduki registreerimistunnistus ja tehnoülevaatuse dokument;
5) sõiduki kasutamise õigust tõendav dokument.
(3) Sõidukikaart kehtib üksnes taksoveoloa kehtivuse ajal. Sõiduki rentimise korral ei kehti sõidukikaart kauem kui rendilepingu tähtaja lõpuni.
(4) Sõidukikaardi andja annab sõidukikaardi või teatab kaardi taotlejale sõidukikaardi andmise keeldumisest kirjalikult 30 kalendripäeva jooksul pärast kõikide vajalike dokumentide esitamist.
(5) Sõidukikaardile märgitakse vedaja nimi, registreeritud asukoht ja registrikood, taksveoloa number, sõiduki mark, mudel, registreerimismärk ja istekohtade arv, sõiduki omaniku nimi, sõidukikaardi andja ning kaardi andmise kuupäev ja kehtimise aeg, samuti vedaja põhiline teeninduspiirkond.
§ 5. Taksojuhi teenindajakaardi väljastamine
(1) Taksojuhi teenindajakaardi saajaks on vedaja, kes on taksoveoloa omanik.
(2) Teenindajakaart on kohustuslik igale taksoteenust osutavale taksojuhile.
(3) Taksojuhi teenindajakaardi taotleja esitab teenindajakaardi andjale järgmised dokumendid:
1) taksoveoloa;
3) isikute puhul, kes töötavad taksoveoloa omaniku juures töölepingu alusel tuleb esitada tööandja poolt kinnitatud väljavõte töölepingust;
4) taksojuhi foto;
5) vormikohane arstitõend;
6) taksojuhi ametikoolituse tunnistuse;
7) juhiloa.
(4) Taksojuhi teenindajakaardi andja kontrollib taotleja poolt esitatud andmete õigsust ning väljastab taotlejale teenindajakaardi 15 kalendripäeva jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumentide esitamist.
(5) Taksojuhi teenindajakaardil peab olema taksojuhi foto ning teenindajakaardile märgitakse:
1) teenindajakaardi number;
2) taksojuhi ees- ja perekonnanimi;
4) väljastaja rekvisiidid;
5) vedaja ärinimi, telefon;
6) taksoveoloa number ja kehtivus;
7) teenindajakaardi väljaandmise aeg ja kehtivus.
(6) Teenindajakaart peab asuma sõiduki armatuurlaua keskosas sõitjale nähtavas kohas.
(7) Taksojuhi teenindajakaart kehtib üksnes taksoveoloa kehtivuse ajal. Isikute puhul, kes töötavad taksoveoloa omaniku juures töölepingu alusel, lõpeb teenindajakaardi kehtivus töölepingu lõppemisega. Taksoveoloa omanik, kes on ühtlasi tööandja, peab teavitama teenindajakaardi andjat taksojuhtidega töölepingu lõpetamisest ning tagastama teenindajakaardi 5 tööpäeva jooksul arvates töölepingu lõppemisest.
(8) Kaotatud või rikutud teenindajakaardi korral väljastatakse vedajale kaardi dublikaat. Uuele teenindajakaardile tehakse märge «Dublikaat».
§ 6. Taksona kasutatavale sõidukile (edaspidi Sõiduk) esitatavad nõuded
(1) Sõidukil peavad olema alljärgnevad taksotunnused:
2) Mõõteseaduse nõuete kohaselt metroloogilise kontrolli läbinud mootorsõidukiga kohandatud taksomeeter ning sellele taksomeetrile sobiv printer;
(2) Sõiduk peab olema ehitatud sõitjate veoks. Sõidukil peab olema vähemalt viis istekohta ning vähemalt neli ust, v.a mahtuniversaalid.
(3) Sõiduk peab olema ilma nähtavate avariiliste vigastusteta, värvikahjustusteta, roostekahjustusteta ja komplektne.
(4) Sõiduk peab olema puhas nii seest kui väljast. Sõiduki puhtuse hindamisel arvestatakse sõiduki väljanägemist tervikuna, aga samuti salongi ja pagasiruumi puhtust. Salong peab sisustuselt vastama antud mudelile, olema puhas, istmed plekkideta, vigastusteta ja deformatsioonita.
(5) Sõiduki kere värvus peab vastama sõiduki registreerimistunnistuses märgitule.
(6) Sõiduk peab olema varustatud ABS piduritega ja turvapatjadega.
§ 7. Taksoveoloa, sõidukikaardi ja teenindajakaardi kehtivuse peatamine ning nende kehtetuks tunnistamine
(1) Taksoveoloa andja võib loa omanikule teha puuduste kõrvaldamiseks ettekirjutuse või ta võib taksoveoloa, teenindajakaardi ja sõidukikaardi kindlaksmääratud ajaks peatada või tunnistada kehtetuks, kui:
1) loa omanik ei vasta enam käesoleva korra § 2 sätestatud nõuetele või
2) loa omaniku tegevuses ilmnevad käesoleva korra § 3 lõikes 5 nimetatud asjaolud.
(2) Taksoveoloa andja võib loa tunnistada kehtetuks või seda mitte väljastada, kui taksoveoloa või teenindajakaardi omanikku on karistatud aasta jooksul toime pandud järgnevate väärtegude eest:
1) taksoveo korra rikkumine;
2) sõiduki juhtimine joobeseisundis;
3) inimohvrite või kehavigastustega lõppenud liiklusõnnetuse põhjustamine;
4) aasta jooksul vähemalt kahel korral muud liiklemise või teenindamisega seotud õigusrikkumised.
(3) Takso sõidukikaardi andja võib sõidukikaardi tunnistada kehtetuks või seda mitte uuendada, kui:
1) sõiduk ei vasta taksole esitatavatele nõuetele;
2) taksomeetrisse sisestatud tariifid ei vasta hinnakirjas eksponeeritule.
(4) Taksoveoloa, teenindajakaardi ja sõidukikaardi võib tunnistada kehtetuks ka nende
omaniku enda taotlusel.
(5) Kui taksoveoloa, teenindajakaardi või sõidukikaardi kehtivus on peatatud või kui taksoveoluba, teenindajakaart või sõidukikaart on tunnistatud kehtetuks, tuleb dokument selle andjale viie tööpäeva jooksul tagastada.
§ 8. Taksojuhi kohustused ja kontrolli korraldamine
1) panema takso armatuurlaua paremale poole nähtavale kohale taksole väljastatud sõidukikaardi või selle koopia ja esitama nõudmisel selle originaali kontrollimisõigusega ametiisikule;
2) panema takso armatuurlaua paremale poole nähtavale kohale selgelt loetava ja arusaadava hinnakirja, mis vastab taksomeetri kohandamise tunnistusele;
3) teenindamise algul lülitama sisse taksomeetri ja taksoteenuse kasutajale andma taksomeetri printeril trükitud kviitungi;
4) klientide teenindamisel täitma käesoleva korra § 6 taksojuhile ja sõidukile esitatud nõudeid.
(2) Sõidukikaardi andjal on õigus kontrollida enne taksole sõidukikaardi väljastamist sõiduki vastavust taksole esitatavatele nõuetele.
(3) Taksoveoloa andjal on õigus loa kehtivusaja jooksul vajaduse korral kontrollida loa omaniku vastavust käesoleva korra nõuetele. Taksoveoloa omanikud peavad sellist kontrolli võimaldama.
(1) Määrus jõustub 1. veebruaril 2009.
(3) Isik, kes käesoleva määruse vastuvõtmise hetkel omab kehtivat Keila Linnavalitsuse poolt väljastatud taksoveoluba, on kohustatud Sõiduki käesoleva määruse § 6 lõikes 6 sätestatud nõuetega vastavusse viima ning esitama sellekohase kirjaliku info Keila Linnavalitsusele hiljemalt 31.detsembriks 2009.
(Keila LV m 05.02.2009 nr 2 jõust. 10.02.2009, rakend. 01.02.2009)