EIK on pidanud lubatavaks vahistatute ja süüdimõistetute erinevat kohtlemist pereliikmetega pikaajalise kokkusaamise õiguse küsimuses uurimise või julgeolekuga seotud kaalutlustel, arvestades konkreetset juhtumit. Probleemne on automaatne keeld, mida ei põhjendata individuaalsete asjaoludega. Erineva kohtlemise õigustatust on EIK analüüsinud, silmas pidades mh kuriteo olemust, milles isikut süüdistatakse, kokkusaava pereliikme tausta ja seotust konkreetse süüteoga. (Vt EIK 13. detsembri 2011. a otsus asjas nr 31827/02 Laduna vs. Slovakkia, p 66; 9. juuli 2013. a otsus asjas nr 42615/06 Varnas vs. Leedu, p-d 119–120; 23. juuni 2015. a otsus asjas nr 39633/10 Costel Gaciu vs. Rumeenia, p-d 59–60.) (p 22)
Kolleegiumi hinnangul võib vahistatute pikaajalise kokkusaamise keelu legitiimseks eesmärgiks olla lisaks RKPJK otsustes asjades nr 3-4-1-9-10 ja nr 3-4-1-2-16 (vt p 97) nimetatud kriminaalmenetluse lubamatu mõjutamise vältimisele ka kuritegude tõkestamine laiemalt. Praegusel juhul põhjendas prokuratuur kaebajale KrMS § 143^1 alusel lisapiirangute seadmist kriminaalmenetluse lubamatu mõjutamise vältimise vajadusega. Vahistamist pidas prokuratuur vajalikuks nii õigusemõistmise huvides kui ka narkootikumidega seotud kuritegude ärahoidmiseks. Kaebaja vahistamisel, mille tagajärjeks oli pikaajaliste kokkusaamiste võimatus, tugines kohus rahvatervise vastu suunatud kuritegude tõkestamise vajadusele. Seega olid kaebaja puhul piirangul mõlemad eelnimetatud eesmärgid. (p 26)
Vt ka p 29 ja RKPJK otsused asjades nr 3-4-1-9-10 ja nr 3-4-1-2-16.
Kolleegiumi hinnangul võib vahistatute pikaajalise kokkusaamise keelu legitiimseks eesmärgiks olla lisaks RKPJK otsustes asjades nr 3-4-1-9-10 ja nr 3-4-1-2-16 (vt p 97) nimetatud kriminaalmenetluse lubamatu mõjutamise vältimisele ka kuritegude tõkestamine laiemalt. Praegusel juhul põhjendas prokuratuur kaebajale KrMS § 143^1 alusel lisapiirangute seadmist kriminaalmenetluse lubamatu mõjutamise vältimise vajadusega. Vahistamist pidas prokuratuur vajalikuks nii õigusemõistmise huvides kui ka narkootikumidega seotud kuritegude ärahoidmiseks. Kaebaja vahistamisel, mille tagajärjeks oli pikaajaliste kokkusaamiste võimatus, tugines kohus rahvatervise vastu suunatud kuritegude tõkestamise vajadusele. Seega olid kaebaja puhul piirangul mõlemad eelnimetatud eesmärgid. (p 26, vt ka p 29)
Pikaajalised kokkusaamised toimuvad ilma pideva järelevalveta (VangS § 25 lg 2), mistõttu on nende raames võimalike uute kuritegude planeerimine või ka sooritamine oluliselt tõenäolisem kui lühiajalisel kokkusaamisel, mis toimub järelevalve all (VangS § 24 lg 1). (p 27)
Vahistamise pikendamiseks peab jätkuvalt esinema KrMS § 130 lg-s 2 nimetatud vahistamisalus, milleks on oht, et vahistatu hakkab kriminaalmenetlusest kõrvale hoiduma või jätkab kuritegude toimepanemist. Riigikohus on korduvalt märkinud, et kahtlustatavat ei tohi kriminaalmenetluses vahi all pidada vahistamisalusest hälbival põhjusel. Seepärast ei ole kohtupraktikas loetud iseseisvaks vahistamisaluseks kriminaalasjas tõe tuvastamise takistamist, välja arvatud juhul, kui esineb põhjendatud oht, et kahtlustatav paneb vabaduses viibides toime karistusseadustiku 18. peatükis sätestatud õigusemõistmisevastaseid kuritegusid. Vahistamiseks või selle pikendamiseks võib järelikult põhjust anda näiteks see, kui on olemas oht, et kahtlustatav võib vabaduses viibides kihutada võimalikku tunnistajat valeütlusi andma (KarS § 320 - § 22 lg 2) või valeütluste andmisele kaasa aidata (KarS § 320 - § 22 lg 3), sundida kedagi valeütlusi andma (KarS § 322) või panna tõendusteabe kõrvaldamiseks toime nt isiku- või varavastase kuriteo. (Vt RKKKm 3-1-1-127-12, p 9.1 koos viidetega.) (p 10)
Õigusemõistmisevastaste kuritegude toimepanemise oht ei saa KrMS § 130 lg-s 2 sätestatud vahistamisalusena olla üksnes abstraktne. Võimalus, et kahtlustatav paneb kriminaalmenetluse takistamiseks toime kuritegusid, on käsitatav vahistamisalusena vaid siis, kui saab rääkida konkreetsetest asjaoludest, mis muudavad sellise võimaluse tavapärasest tõenäolisemaks. Näiteks võib see väljenduda selles, et kahtlustatav on varem püüdnud tunnistajaid ebaseaduslikult mõjutada, ta on kuriteo toimepanemisel või pärast seda ähvardanud kannatanule või tunnistajale tõeste ütluste andmise korral kätte maksta, kannatanu või tunnistaja on kahtlustatavast erilises sõltuvuses või tema mõju all, kahtlustatavat on varem karistatud õigusemõistmisevastaste kuritegude eest vms. Need asjaolud peavad olema nii vahistamismääruses kui ka vahistamise pikendamise määruses näidatud. (Vt ka RKKKm 3-1-1-32-12, p 9.1.) (p 11)
Samas ei pea kohus õigusemõistmisevastaste kuritegude ohu tuvastamise puhul kirjeldama detailselt konkreetseid kannatanuid ja võimalikke kuritegusid, mida võidakse toime panna. Kohtumäärusest peab nähtuma piisav ja põhjendatud kahtlus, et selliste kuritegude toimepanemine on arvestatava tõenäosusega võimalik. (Vt ka RKKKm 3-1-1-69-14, p 10.1.) (p 12)
Kahtlustatava maine, nagu ka varasemate kriminaalkaristuste puudumine näitab seda, et tema puhul on kuritegude jätkuva toimepanemise tõenäosus tavapärasest väiksem. Sellist kahtlustatavat positiivselt iseloomustavat teavet ei saa arvestada vahi all pidamise üle otsustamisel tema kahjuks. (p 13) Ainuüksi asjaolu, et kahtlustatav oli pikalt ettevõtte juhatuse liikmeks, ei aita prognoosida õigusemõistmisevastaste kuritegude toimepanemise tõenäosust. (p 14)
Vahistamise pikendamist ei õigusta see, et kahtlustatav pole kriminaalmenetluses näidanud üles koostöövalmidust. Sellest, kas kahtlustatav on kriminaalasjas tehtavatel toimingutel koostööaldis või mitte, ei tulene tavapärasest tõenäolisemat õigusemõistmisevastaste kuritegude toimepanemise võimalust. (p 16) Vahi all pidamise tähtaja pikendamise üle otsustamisel ei tohi arvesse võtta seda, kas kahtlustatav ja kaitsja on vaidlustanud esmase vahistamismääruse. Kaebeõiguse kasutamisel või selle kasutamata jätmisel vahistamismenetluses pole mõju vahistamise pikendamise menetluses jätkuva vahi all pidamise küsimuse lahendamisele. (p 17)
KrMS § 291 lg 1 p 2 järgi võib kohus kohtumenetluse poole taotlusel tunnistaja varem antud ütlused tõendina vastu võtta, kui tunnistaja keeldub kohtulikul uurimisel ütlusi andmast. Tulenevalt KrMS § 37 lg-st 3 kohaldub KrMS § 291 lg 1 p-s 2 sätestatu ka kannatanu ütlustele. KrMS § 291 lg 3 kohaselt võib sellisel juhul erandina vastu võtta isiku varasemad deponeerimata ütlused, kui on täidetud kolm tingimust: ütluste andmise asjaolud ning tunnistaja isik ei anna alust kahelda tõendi usaldusväärsuses, kohtumenetluse pool on taotlenud ütluste tõendina vastuvõtmist kriminaalasja kui terviku seisukohalt olulise asjaolu tõendamiseks ning tõendi taotleja vastaspoolel on küllaldane võimalus esitada neile ütlustele vastuväiteid. (p 10)
KrMS § 291 lg 3 p 3 ei eelda küsitlemisvõimalust (RKKKo 3-1-1-89-12, p 18). KrMS § 291 lg 3 p 1 kontekstis ei hinnata mitte ütluste sisu, vaid üldisemalt ütluste andmise asjaolusid ja tunnistaja isikut. Sellel etapil ei nõuta ütluste usaldusväärsuse positiivset tuvastatust, vaid üksnes seda, et puuduks esialgne alus kahelda tõendi usaldusväärsuses (RKKKo 3-1-1-89-12, p-d 15 ja 16). (p 11)
KrMS § 291 lg 1 p 3 alusel ütluste tõendina vastuvõtmise üle otsustamisel peab kohus hindama KrMS § 291 lg-s 3 sätestatud eelduste täidetust. (p 12)
KrMS § 15 lg 3 kohaselt ei või kohtuotsus tugineda üksnes või valdavas ulatuses selle isiku ütlustele, keda süüdistataval ega kaitsjal ei olnud võimalik küsitleda. Tõend, millele kohtulahend tugineb KrMS § 15 lg 3 tähenduses "valdavas ulatuses", on selline, mis on kriminaalasja lahendamise seisukohalt määrava või otsustava tähendusega. Kui avaldatud ütlusi kinnitavad muud tõendid, otsustatakse tõendi olulisuse üle muu tõendusmaterjali sisust lähtudes. Mida rohkem on tunnistajate ütluste sisu toetavaid või kinnitavaid tõendeid ja mida olulisemad nad on, seda vähetõenäolisemalt tuleb tunnistaja ütlusi pidada otsustavaks tõendiks ehk tõendiks, millele kohtuotsus valdavalt tugineb. Seega tuleb tõendi tähtsuse üle otsustamisel alati kaaluda muude kriminaalasjas kogutud tõendite sisu ja nende koostoimet tunnistaja ütlustega (vt RKKKo 3-1-1-89-12, p-d 19 ja 20). Muude tõendite kaal võib sõltuda lisaks nende hulgale ka näiteks sellest, kas tegemist on otsese või kaudse tõendiga, ja sellest, milliste tõendamiseseme asjaolude kohta tõend teavet annab (RKKKo 3-1-1-41-13, p 10). (p 13)
1-17-8049/13 Riigikohtu kriminaalkolleegium 18.01.2018
RSVS § 8
KrMS § 12613 lg-st 1 ja KrMS § 12614 lg 1 esimesest lausest nähtuvalt ei teavitata isikut tema suhtes tegemata jäetud jälitustoimingutest ja isikul pole õigust neid toiminguid puudutavate andmetega tutvuda. Samuti ei tugineta kõnealuses olukorras teabe tutvustamata jätmisel KrMS § 12614 lg 1 teises lauses loetletud alustele, sest KrMS § 12613 lg 1 ja § 126^14 lg 1 esimene lause ei kohusta riiki seda teavet isikule tutvustama. (p 10)
KrMS § 126^14 lg 1 esimese lause kohaselt tekib isikul õigus tutvuda tema kohta kogutud andmetega ja jälitustoimingu käigus tehtud foto, filmi, heli- või videosalvestise või muu teabetalletusega alates hetkest, mil teda on jälitustoimingust teavitatud. (p 11)
Kuigi KrMS § 12614 lg 1 punktides 1–2 ja 4–6 nimetatud andmed on jälitustoimingutega seoses ühtlasi ka korrakaitse riigisaladus RSVS § 8 tähenduses, on seadusandja neid aluseid siiski eristanud iseseisvate tutvustamata jätmise alustena, mistõttu juurdepääs nendele andmetele ei sõltu riigisaladusele juurdepääsu õigusest riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse tähenduses. Seda kinnitab ka RSVS § 8 p 1 kolmas lause, mille kohaselt kustub jälitustegevuse käigus kogutud teabe ning selle kogumisel kasutatud meetodeid, taktikat ja vahendeid käsitleva teabe salastatus kriminaaltoimikusse kandmise kõrval ka teabe tutvustamisel isikule, kelle suhtes jälitustoiming tehti, või isikule, kelle perekonna- või eraelu puutumatust jälitustoiminguga riivati. KrMS § 12614 lg 1 p 3 peab silmas eelkõige olukorda, kus jälitustoimik sisaldab teavet, mis on riigisaladus või salastatud välisteave, sõltumata selle kogumisest jälitustoiminguga; näiteks salvestatakse jälitustoimingu käigus vestlus, mille käigus arutatakse riigisaladusena käsitatavaid andmeid (vt RKKKo 3-1-1-14-14, p 666). KrMS § 126^14 alusel tuleb kõigepealt otsustada, kas RSVS § 8 p-s 1 nimetatud teavet isikule tutvustada, ning jaatava vastuse korral kustub RSVS § 8 p 1 kolmanda lause alusel tutvustatud teabe salastatus. Olukorras, kus teabe salastatuse kustumine sõltub teabe tutvustamisest, pole võimalik tutvustamise üle otsustamisel tugineda asjaolule, et tegemist on salastatud teabega. (p-d 14-15)


Tallinna Lehola Lasteaia põhimäärus - sisukord
§ 10 Laseasutuse lahtiolekuajad
§ 11 Lapsed
§ 12 Vanemad
§ 15 Tervishoiutöötaja
§ 21 Rahalised vahendid
§ 23 Kontroll tegevuse üle
§ 24 Lasteasutuse ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
Vastu võetud 14.09.2016 nr 39
Tallinna Linnavalitsuse 14. septembri 2005 määrus nr 90 Tallinna Lehola Lasteaia põhimäärus" tunnistatakse kehtetuks.


3-2-1-69-17 Riigikohus 14.06.2017
TsMS § 405 lg 1
TsMS § 637 lg 2 1
PTS § 4 lg 2
TLS § 19 lg 1 p 6
TLS § 1 lg 1
TLS § 6 lg 6
TLS § 45 lg 2
TLS § 28 lg 2 p 2
Kuna kohtuasja sisuline läbivaatamine kolmes kohtuastmes on menetlusosalisele tagatud ka juhul, mil ringkonnakohus keeldub apellatsioonkaebust menetlusse võtmast varalise nõudega hagis, mille hind ei ületa põhinõudelt arvestatuna 200 või 350 eurot, siis ei ole TsMS § 637 lg 2^1 koos § 405 lg-ga 1 põhiseadusega vastuolus osas, milles see piirab edasikaebeõigust varalise nõudega hagi korral, mille hind ei ületa põhinõudelt arvestatuna 200 või 350 eurot. (p 11) Vt määruse p 12 (vt ka RKTKm nr 3-2-1-2-12, p 9; RKTKm nr 3-2-1-25-16, p 11; RKTKm nr 3-2-1-30-12, p 10; RKTKm nr 3-2-1-49-11, p 7; RKTKm nr 3-2-1-170-13, p 11; RKTKm nr 3-2-1-35-13, p 12; RKTKm nr 3-2-1-56-07, p 10).
Töölepingu seadusest ega ühestki teisest õigusaktist, mh pühade ja tähtpäevade seadusest, ei tulene, et summeeritud tööaja arvestuse korral tuleb ületunnitöö kindlakstegemiseks vähendada töötaja kokkulepitud tööaega rahvus- ja riigipühale langeva tööaja võrra. Muu hulgas ei anna kokkulepitud tööaja vähendamiseks alust TLS § 19, mis sätestab näitliku loetelu olukordadest, mil töötajal on õigus keelduda töö tegemisest. Asjaolu, et tööpäev langeb rahvus- ja riigipühale, ei ole töö tegemisest keeldumise muuks seaduses ettenähtud põhjuseks TLS § 19 p 6 tähenduses. (p 13) Töötaja kokkulepitud tööaega rahvus- ja riigipühal töötamise aja võrra ei vähendata. Seega ka juhul, kui summeeritud tööaja arvestusperioodis on töötaja kokkulepitud tööajale langevaid rahvus- ja riigipühi, arvestatakse ületunnitööks üksnes tööaeg, mis ületab arvestusperioodi lõpuks kokkulepitud tööaega. Vastupidine tõlgendus võib viia tulemuseni, et rahvus- ja riigipühal töötamine on alati samal ajal ka ületunnitöö, st töötajale tuleb sel ajal töötamise korral maksta 2,5-kordset tasu TLS § 45 lg 2 järgi ja kokkuleppe korral ka 1,5-kordset tasu TLS § 44 lg-te 6 ja 7 järgi. Samuti võib vastupidine tõlgendus viia järelduseni, et töötajale tuleb ületunnitöö eest maksta tasu ka juhul, kui ta ei pidanud töögraafiku järgi rahvus- ja riigipühal töötama ega ole seda ka teinud. See ei oleks aga kooskõlas TLS § 1 teises lauses ja § 28 lg 2 p-s 2 sätestatuga, mille kohaselt maksab tööandja töötajale töötasu töö eest (v.a TLS §-d 35, 36 ja 38) (RKTKo nr 3-2-1-143-15, p 13). (p 13)
õigus keelduda töö tegemisest
Töölepingu seadusest ega ühestki teisest õigusaktist, mh pühade ja tähtpäevade seadusest, ei tulene, et summeeritud tööaja arvestuse korral tuleb ületunnitöö kindlakstegemiseks vähendada töötaja kokkulepitud tööaega rahvus- ja riigipühale langeva tööaja võrra. Muu hulgas ei anna kokkulepitud tööaja vähendamiseks alust TLS § 19, mis sätestab näitliku loetelu olukordadest, mil töötajal on õigus keelduda töö tegemisest. Asjaolu, et tööpäev langeb rahvus- ja riigipühale, ei ole töö tegemisest keeldumise muuks seaduses ettenähtud põhjuseks TLS § 19 p 6 tähenduses. (p 13)
3-2-1-96-16 Riigikohus 17.10.2016
TsMS § 405 lg 1 tähenduses saab mh pidada lihtmenetluse asjaks elatiseasja, milles nõutud elatise maksete kogusumma ei ületa 2000 eurot (RKTKm nr 3-2-1-56-16, p 9). TsMS § 405 lg 1 ei kohaldu, kui hageja elatisnõude koguväärtus ületab selles sättes ettenähtud rahalist piiri. (p 9)
3-2-1-56-16 Riigikohus 16.06.2016
TsMS § 122 lg 2
TsMS § 405 lg 1 esimese lause mõttes on hagihinnal autonoomne sisu ja lihtmenetluse asja olemasolu hindamiseks tuleb lähtuda esmajoones TsMS § 122 lg-st 2 ning teha kindlaks asjas taotletu harilik väärtus, s.o hageja kogu tegelik nõue, mis tähendab korduvate kohustuste puhul juba sissenõutavaks muutunud ja tulevikus sissenõutavaks muutuvate perioodiliste maksete kogusummat. TsMS § 405 lg 1 tähenduses saab lihtmenetluse asjaks pidada elatiseasja, milles nõutud elatisemaksete kogusumma ei ületa 2000 eurot. (p 9)
TsMS § 405 lg 1 esimese lause mõttes on hagihinnal autonoomne sisu ja lihtmenetluse asja olemasolu hindamiseks tuleb lähtuda esmajoones TsMS § 122 lg-st 2 ning teha kindlaks asjas taotletu harilik väärtus, s.o hageja kogu tegelik nõue, mis tähendab korduvate kohustuste puhul juba sissenõutavaks muutunud ja tulevikus sissenõutavaks muutuvate perioodiliste maksete kogusummat. (p 9)
3-2-1-185-15 Riigikohus 19.04.2016
TsMS § 122 lg 1
Hagihinna määramisel lihtmenetluse asja olemasolu hindamiseks lähtuda esmajoones TsMS § 122 lg-st 2 ja teha kindlaks hageja kogu tegelik nõue. Samuti tuleb lähtuda TsMS § 124 lg 1 esimesest lausest. (p 15) Kohus peab TsMS § 405 lg 1 kohaldamisel hindama, kas juba sissenõutavaks muutunud nõue ja tulevikku suunatud perioodilised maksed ületavad eelduslikult selles sättes ettenähtud rahalise piiri. Selleks peab arvestama TsMS § 122 lg-tes 1 ja 2 sätestatuga ja sellega, et igakuiste maksetena suhteliselt väikseid summasid hõlmavad isikukahju hüvitamise nõuded on tihti nii asjaolude kui ka seaduse kohaldamise osas keerukad ja nende menetlemine lihtmenetluses ei ole ka sisuliselt põhjendatud. (p 15) TsMS § 405 lg 1 eesmärgiks ei ole anda kohtule õigust lahendada lihtsustatud korras mistahes varalisi nõudeid, mille hagihind jääb TsMS § 129 lg 2 järgi arvutatuna alla TsMS § 405 lg-s 1 ettenähtud rahalist piiri. (p 15)
Ringkonnakohtul ei ole alust tühistada maakohtu otsust ainuüksi põhjusel, et maakohus pidas asja ekslikult lihtmenetluse asjaks. Esmajoones tuleks hinnata, kas maakohus on valesti tõlgendanud või kohaldanud materiaalõiguse normi, kas asja lihtmenetluses menetlemine tõi kaasa menetlusõiguse normi olulise rikkumise või on maakohus valesti hinnanud tõendeid. (p 16)
Hagihinna määramisel lihtmenetluse asja olemasolu hindamiseks lähtuda esmajoones TsMS § 122 lg-st 2 ja teha kindlaks hageja kogu tegelik nõue. Samuti tuleb lähtuda TsMS § 124 lg 1 esimesest lausest. (p 15) Kohus peab TsMS § 405 lg 1 kohaldamisel hindama, kas juba sissenõutavaks muutunud nõue ja tulevikku suunatud perioodilised maksed ületavad eelduslikult selles sättes ettenähtud rahalise piiri. Selleks peab arvestama TsMS § 122 lg-tes 1 ja 2 sätestatuga ja sellega, et igakuiste maksetena suhteliselt väikseid summasid hõlmavad isikukahju hüvitamise nõuded on tihti nii asjaolude kui ka seaduse kohaldamise osas keerukad ja nende menetlemine lihtmenetluses ei ole ka sisuliselt põhjendatud. (p 15)
Apellatsioonkaebuse alusetult menetlusse võtmata ja lahendamata jätmine on rikkumine, mis annab aluse ringkonnakohtu määruse tühistada ka põhjusel, kui ringkonnakohus arvas ekslikult, et tegu on lihtmenetluse asjaga. (p 16)
3-2-1-43-14 Riigikohus 27.05.2014
TsMS § 632 lg 1
TsMS § 448 lg 4 2
TsMS § 442
TsMS § 444 lg 2
TsMS § 444 lg 1
TsMS § 448 lg 4 1
Eksitava mulje jätab TsMS § 448 lg 41 viies lause, mille järgi võib kohus kohtuotsuse tervikuna koostada ka TsMS § 444 lg-tes 1 ja 2 sätestatu kohaselt. See ei tähenda, menetlusosalisel tuleks ka lihtsustatud kirjeldava või põhjendava osaga otsuse (TsMS § 444 lg 1 või 2 alusel tehtud otsuse) puhul enne apellatsioonkaebuse esitamist taotleda otsuse täiendamist. TsMS § 448 lg-st 42 tuleneb selgelt, et apellatsioonkaebuse esitamise õigusest loobunuks saab menetlusosalise lugeda vaid kirjeldava ja põhjendava osata tehtud otsuse puhul (s.o TsMS § 444 lg-s 4 nimetatud otsuse puhul), kui ta ei ole taotlenud selle täiendamist kümne päeva jooksul alates otsuse kättetoimetamisest. (p 11) Lihtsustatud kirjeldava või põhjendava osaga tehtud otsust (st TsMS § 444 lg 1 või 2 järgset otsust) saab maakohus samuti täiendada, kuid seda TsMS § 448 lg-s 1 nimetatud juhtudel ja § 448 lg-s 2 sätestatud tähtajal jooksul. Sellise otsuse täiendamata jätmine või selleks taotluse esitamata jätmine ei mõjuta aga apellatsioonitähtaega, milleks on TsMS § 632 lg 1 järgi 30 päeva otsuse kättetoimetamisest või viis kuud otsuse avalikult teatavakstegemisest. Otsuse täiendamisel hakkab apellatsioonitähtaeg TsMS § 632 lg 3 järgi siiski uuesti kulgema. (p 12) Kui maakohus soovib teha kohtuotsuse kirjeldava ja põhjendava osata, peab see olema otsusest selgelt nähtav. Üldsõnaline viitamine lihtmenetluse erisusi reguleerivale TsMS §-le 405 ei ole piisav. (p 13) Otsuse edasikaebe kord ja tähtaeg (vaidlustamisviide) peab olema kohtulahendis märgitud selgelt ja arusaadavalt. Praegusel juhul algas maakohtu otsuse vaidlustamisviide lausega, mille järgi saab ringkonnakohtule esitada otsuse peale apellatsioonkaebuse 30 päeva jooksul kättetoimetamisest (st tavakorras), ja alles pika ja segase teksti järel tuleb juttu otsuse täiendamise taotlemisest (mh ei ole märgitud, milliselt kohtult seda peaks taotlema). Nii on maakohus andnud pooltele kaebeõiguse kohta eksitavat teavet. (p 15)
Eksitava mulje jätab TsMS § 448 lg 41 viies lause, mille järgi võib kohus kohtuotsuse tervikuna koostada ka TsMS § 444 lg-tes 1 ja 2 sätestatu kohaselt. See ei tähenda, menetlusosalisel tuleks ka lihtsustatud kirjeldava või põhjendava osaga otsuse (TsMS § 444 lg 1 või 2 alusel tehtud otsuse) puhul enne apellatsioonkaebuse esitamist taotleda otsuse täiendamist. TsMS § 448 lg-st 42 tuleneb selgelt, et apellatsioonkaebuse esitamise õigusest loobunuks saab menetlusosalise lugeda vaid kirjeldava ja põhjendava osata tehtud otsuse puhul (s.o TsMS § 444 lg-s 4 nimetatud otsuse puhul), kui ta ei ole taotlenud selle täiendamist kümne päeva jooksul alates otsuse kättetoimetamisest. (p 11) Lihtsustatud kirjeldava või põhjendava osaga tehtud otsust (st TsMS § 444 lg 1 või 2 järgset otsust) saab maakohus samuti täiendada, kuid seda TsMS § 448 lg-s 1 nimetatud juhtudel ja § 448 lg-s 2 sätestatud tähtajal jooksul. Sellise otsuse täiendamata jätmine või selleks taotluse esitamata jätmine ei mõjuta aga apellatsioonitähtaega, milleks on TsMS § 632 lg 1 järgi 30 päeva otsuse kättetoimetamisest või viis kuud otsuse avalikult teatavakstegemisest. Otsuse täiendamisel hakkab apellatsioonitähtaeg TsMS § 632 lg 3 järgi siiski uuesti kulgema. (p 12) Kui maakohus soovib teha kohtuotsuse kirjeldava ja põhjendava osata, peab see olema otsusest selgelt nähtav. Üldsõnaline viitamine lihtmenetluse erisusi reguleerivale TsMS §-le 405 ei ole piisav. (p 13) Otsuse edasikaebe kord ja tähtaeg (vaidlustamisviide) peab olema kohtulahendis märgitud selgelt ja arusaadavalt. Praegusel juhul algas maakohtu otsuse vaidlustamisviide lausega, mille järgi saab ringkonnakohtule esitada otsuse peale apellatsioonkaebuse 30 päeva jooksul kättetoimetamisest (st tavakorras), ja alles pika ja segase teksti järel tuleb juttu otsuse täiendamise taotlemisest (mh ei ole märgitud, milliselt kohtult seda peaks taotlema). Nii on maakohus andnud pooltele kaebeõiguse kohta eksitavat teavet. (p 15) Lahendist peab alati nähtuma, milline nõue ja millises ulatuses on lahendatud, et tagada seda, et võimalikus teises kohtumenetluses samade poolte vahel oleks TsMS § 457 järgi selge varasema lahendi siduvuse ulatus. Lahend ei või seisneda üksnes poolte nimetamises ja nõude märkimises (nt hageja nõuab kostjalt 1000 eurot) ning resolutsioonis (nt jätta hagi rahuldamata või eriti nt rahuldada osaliselt), kui samas ei ole selge, milline on nõude alus. Arvestada tuleb lahendi olemust ja tähendust pooltele, aga ka võimalikku vajadust täita seda välisriigis ja tuua sellest tulenevalt kirjeldavas osas ära olulised menetlustoimingud (nt hagi kättetoimetamine). Kiirus ei saa olla menetluse eesmärk omaette. Esmajoones on oluline, et asi lahendatakse õigesti. (p 16)
Eksitava mulje jätab TsMS § 448 lg 41 viies lause, mille järgi võib kohus kohtuotsuse tervikuna koostada ka TsMS § 444 lg-tes 1 ja 2 sätestatu kohaselt. See ei tähenda, menetlusosalisel tuleks ka lihtsustatud kirjeldava või põhjendava osaga otsuse (TsMS § 444 lg 1 või 2 alusel tehtud otsuse) puhul enne apellatsioonkaebuse esitamist taotleda otsuse täiendamist. TsMS § 448 lg-st 42 tuleneb selgelt, et apellatsioonkaebuse esitamise õigusest loobunuks saab menetlusosalise lugeda vaid kirjeldava ja põhjendava osata tehtud otsuse puhul (s.o TsMS § 444 lg-s 4 nimetatud otsuse puhul), kui ta ei ole taotlenud selle täiendamist kümne päeva jooksul alates otsuse kättetoimetamisest. (p 11) Lihtsustatud kirjeldava või põhjendava osaga tehtud otsust (st TsMS § 444 lg 1 või 2 järgset otsust) saab maakohus samuti täiendada, kuid seda TsMS § 448 lg-s 1 nimetatud juhtudel ja § 448 lg-s 2 sätestatud tähtajal jooksul. Sellise otsuse täiendamata jätmine või selleks taotluse esitamata jätmine ei mõjuta aga apellatsioonitähtaega, milleks on TsMS § 632 lg 1 järgi 30 päeva otsuse kättetoimetamisest või viis kuud otsuse avalikult teatavakstegemisest. Otsuse täiendamisel hakkab apellatsioonitähtaeg TsMS § 632 lg 3 järgi siiski uuesti kulgema. (p 12) Kui maakohus soovib teha kohtuotsuse kirjeldava ja põhjendava osata, peab see olema otsusest selgelt nähtav. Üldsõnaline viitamine lihtmenetluse erisusi reguleerivale TsMS §-le 405 ei ole piisav. (p 13) Lahendist peab alati nähtuma, milline nõue ja millises ulatuses on lahendatud, et tagada seda, et võimalikus teises kohtumenetluses samade poolte vahel oleks TsMS § 457 järgi selge varasema lahendi siduvuse ulatus. Lahend ei või seisneda üksnes poolte nimetamises ja nõude märkimises (nt hageja nõuab kostjalt 1000 eurot) ning resolutsioonis (nt jätta hagi rahuldamata või eriti nt rahuldada osaliselt), kui samas ei ole selge, milline on nõude alus. Arvestada tuleb lahendi olemust ja tähendust pooltele, aga ka võimalikku vajadust täita seda välisriigis ja tuua sellest tulenevalt kirjeldavas osas ära olulised menetlustoimingud (nt hagi kättetoimetamine). (p 16)
Kiirus ei saa olla menetluse eesmärk omaette. Esmajoones on oluline, et asi lahendatakse õigesti. (p 16)
Eksitava mulje jätab TsMS § 448 lg 41 viies lause, mille järgi võib kohus kohtuotsuse tervikuna koostada ka TsMS § 444 lg-tes 1 ja 2 sätestatu kohaselt. See ei tähenda, menetlusosalisel tuleks ka lihtsustatud kirjeldava või põhjendava osaga otsuse (TsMS § 444 lg 1 või 2 alusel tehtud otsuse) puhul enne apellatsioonkaebuse esitamist taotleda otsuse täiendamist. TsMS § 448 lg-st 42 tuleneb selgelt, et apellatsioonkaebuse esitamise õigusest loobunuks saab menetlusosalise lugeda vaid kirjeldava ja põhjendava osata tehtud otsuse puhul (s.o TsMS § 444 lg-s 4 nimetatud otsuse puhul), kui ta ei ole taotlenud selle täiendamist kümne päeva jooksul alates otsuse kättetoimetamisest. (p 11) Lihtsustatud kirjeldava või põhjendava osaga tehtud otsust (st TsMS § 444 lg 1 või 2 järgset otsust) saab maakohus samuti täiendada, kuid seda TsMS § 448 lg-s 1 nimetatud juhtudel ja § 448 lg-s 2 sätestatud tähtajal jooksul. Sellise otsuse täiendamata jätmine või selleks taotluse esitamata jätmine ei mõjuta aga apellatsioonitähtaega, milleks on TsMS § 632 lg 1 järgi 30 päeva otsuse kättetoimetamisest või viis kuud otsuse avalikult teatavakstegemisest. Otsuse täiendamisel hakkab apellatsioonitähtaeg TsMS § 632 lg 3 järgi siiski uuesti kulgema. (p 12)
3-2-1-51-12 Riigikohus 09.05.2012
TsMS § 129 lg 2
VÕS § 1044 lg 1
Kui kohus määrab tsiviilasja hinna TsMS § 129 lg 2 järgi (vt ka Riigikohtu 16. juuni 2010 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-55-10, p 36) ning seejärel ei ületa hagihind summat, mis vastab 2000 eurole, on tegemist lihtmenetluse asjaga TsMS § 405 lg 1 mõttes.
VÕS § 1044 lg 1 kohaselt ei välista ega piira pärast 1. juulit 2002 õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamise sätete kohaldamine kannatanu õigust nõuda kahju hüvitamist lepingulise kohustuse rikkumise tõttu. Seejuures on kohtul kohustus selgitada, kas hageja tugineb kooskõlas VÕS § 1044 lg-ga 3 üksnes deliktiõigusliku hüvitisnõude eeldustele või tahab tugineda ka nendele asjaoludele, millega saab põhjendada hageja ja kostja sõlmitud töölepingu rikkumisest tulenevat hüvitisnõuet (vt Riigikohtu 26. septembri 2006. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-53-06, p 12; 13. jaanuari 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-117-08, p 15).
Vt Riigikohtu on 7. detsembri 2011 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-68-11, p 10.
Apellatsioonkaebuse TsMS § 637 lg 21 alusel menetlusse võtmata jätmist olukorras, kus selles sättes nimetatud menetlusse võtmisest keeldumise eeldused puudusid, tuleb lugeda TsMS § 669 lg 2 järgi menetlusõiguse oluliseks rikkumiseks, mis toob TsMS § 692 lg 4 (koostoimes TsMS §-ga 695) järgi kaasa ringkonnakohtu määruse tühistamise sõltumata määruskaebuse põhjendustest.
3-2-1-50-12 Riigikohus 02.05.2012
TsÜS § 69 lg 3
3-2-1-114-10 Riigikohus 22.11.2010
Maakohus peab lihtmenetluse asja lahendades märkima otsuse resolutsiooni juurde TsMS § 442 lg 6 järgi ka otsuse edasikaebamise korra ja tähtaja ning juhtima poolte tähelepanu lihtmenetluse asja edasikaebamise korra erisustele, mis tulenevad TsMS § 637 lg-st 21. Mh võib maakohus TsMS § 442 lg 10 järgi anda vajadusel loa lihtmenetluse asjas tehtud otsuse piiranguteta edasikaebamiseks.
Lihtmenetlus ei ole menetluse eriliik, vaid tähendab seda, et väikese hagihinnaga varaliste nõuetega hagide menetlemisel ei pea kohus järgima kõiki menetlusnorme, sellise menetluse korraldamiseks ei ole vaja teha eraldi määrust, kuid üldistest menetlusreeglitest kõrvale kaldudes peab kohus sellele poolte tähelepanu juhtima (vt Riigikohtu 6. aprilli 2010. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-20-10, p 11). Maakohus peab lihtmenetluse asja lahendades märkima otsuse resolutsiooni juurde TsMS § 442 lg 6 järgi ka otsuse edasikaebamise korra ja tähtaja ning juhtima poolte tähelepanu lihtmenetluse asja edasikaebamise korra erisustele, mis tulenevad TsMS § 637 lg-st 21. Mh võib maakohus TsMS § 442 lg 10 järgi anda vajadusel loa lihtmenetluse asjas tehtud otsuse piiranguteta edasikaebamiseks.
Iseenesest on lihtmenetluses tehtud otsus edasikaevatav tavakorras, kuid ringkonnakohus saab lihtmenetluse asjas apellatsioonkaebuse menetlusse võtmist otsustades TsMS § 637 lg 21 järgi keelduda kaebuse menetlusse võtmisest lisaks üldistele alustele ka juhul, kui maakohus ei ole andnud otsuse edasikaebamiseks luba ja seejuures ei ole maakohus otsust tehes rikkunud olulisi menetluspõhimõtteid ega ole põhimõtteliselt eksinud materiaalõiguse kohaldamisel. Ringkonnakohus lahendab lihtmenetluse asjas apellatsioonkaebuse menetlusse võtmisest keeldumise korral kaebuse ka juba sisuliselt (vt ka Riigikohtu 6. aprilli 2010. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-20-10, p 12-15). Lihtmenetluse asjas apellatsioonkaebuse menetlemisest keeldumise määrust vaidlustades saab pool tugineda nii sellele, et asjas ei olnud tegemist lihtmenetluse asjaga TsMS § 405 lg 1 mõttes, kui ka sellele, et maakohus andis loa edasikaebamiseks või on rikkunud oluliselt menetlusõiguse normi või kohaldanud selgelt vääralt materiaalõiguse normi TsMS § 637 lg 21 mõttes, mille ringkonnakohus on jätnud tähelepanuta.


Nokia lumia 520 müük polar loop crystal müük / Rohelised kohvioad müük wii konsool müük
Nokia lumia 520 müük polar loop crystal müük osta auto ilman korkoa maja palgi hind
Taro kaartide müük tünnisaun ratastel müük. apple tv 4k video black friday 2020 iphone 7 price.end müük clothing black friday promo code gta müük 5 black friday 2020.apple black friday deals us black friday spending down..
Auto müük tartu h&m rabattkod december 2020. osta samsung galaxy s7 estonia kinkekaart.littles pet shop müük sünnipäeva friday luuletused tütrele.black friday discounts dundrum gopro black friday deals 2020..
Taara pakendi hind mida kinkida esimesse klassi minejale. ortopeediliste abivahendite müük esimesse energia hindade võrdlus.sõrmuste müük hindi seakaelakarbonaad hind..
Nokia lumia 520 müük polar loop crystal müük. rolleri müük tartus vann hinderløype.razer phone black polar friday nokia samsonite canada black friday 2020.prisma pakkumised black friday chaos 2020 walmart
Osta ära ee ps3 ostatnia aktualizacja.Black friday origin pc abort audi translate hindi
Black friday facts väetiste müük.Samsung gear vr video folder osta 24 ee.Samsung galaxy s6 edge müüa majandusaasta aruanne hind.Nokia 6 problems hindi friday pilliroomatt müük.Vihmavari osta cards against humanity black friday real.Gopro kaamerate müük lumia super hind kilipleri.Samsung galaxy a5 unboxing in hindi laminaatparketi paigaldamine hind.Google pixel 3 black friday 2020 lillede müük pärnus.Rr osta 22 5 hea hind.Equestrian black friday deals 2020 tallink kupongid.Pesumasina küttekeha müük black friday 2020 wrangler jeans.Wish kupongkode haagiste müük raplas.Pakkumiste näidised samsung galaxy j3 hindi video.Osta bitcoineja alkoholi müük alla 21 Sam loop hindle polar kingspan kiik müük Weimari linnukoer müük black friday week summutitoru müük black friday pizza deals osalise töövimetuse soodustused tartus black friday offers in uae sony a5100 müük chrome backpack black friday Meeste pesu müük video iphone xs max müük apple.Kunstnahk müük tallinnas viimsi kino kinkekaart.Poroloon müük tallinnas leiva hind venemaal.Pagli status in hindi black friday movie download.Sharon feaster hinds community college optibet boonus.Hind helicopter unturned xbox black friday 2020 digital sale.Black friday 2020 tv deals canada arvuti laadijate müük.Sony xperia xa1 ultra video hindi gta 5 hindustan gamer franklin.Helicopter hindustan gta 5 ostatni skok.Sony xperia xz1 compact hind dsg õlivahetuse hind.Fitbit versa smartwatch black friday deals rootsi kruiisi kupongid
Acer black kingitus 12 aastasele tüdrukule penoplast hind friday adobe illustrator hindi pdf huawei mate 10 lite hindi deals best online black friday deals canada.Black friday ikea romania birkenstock black friday 2020 Iphone 5s icloud unlock in hindi kuidas vita spru ja mjutada inimesi e raamat korvpallivõistlused merekonteineri rendi hind doberman hindi gane black friday kasutatud madratsite müük jai hind jai bharat clothing deals 2020 online
Grill hindi meaning müük hakkliha müük kilohind
Küttepuude müük kuressaares crouse hinds hall.Mylook sooduskoodid suitsu lumia polar hinnad lätis 2020
Warframe black friday code energia ee pakkumised.Smirnoff hindi unenäopüüdjad müük.Black friday 2020 xbox live gold rde allahindlus kupong.Titaani hind reebok black friday deals 2020.Kaubaaluste kokkuost tartus millist pesumasinat valida.Pilliroomatt müük lego boost müük.Tselluvilla paigalduse hind gloobuse müük.Raua hind maasikate müük.Rätsepa mannekeen müük samsung hind note 8 osta.Black friday 2020 eshop müüa mopsi kutsikas.Playstation 4 black friday 2020 pvc aknalauad hind.Käekellad müük apple tv hindi apps.Soodustused isic kaardiga sports direct black friday deals 2020 Hagi nokia lumia 520 müük polar loop crystal müük in nokia lumia 520 müük polar loop crystal müük hindi must reede iphone Rimi pakkumised ee katuseaken hindTonybet casino welcome bonus black friday season pass lagoon hind helicopter toy osta battlefield tugitooli müük majade müük keilas 5.toote füüsika lahtine vistlus legode müük khilone hindi movie cast laste sünnipäeva kingitused Tallinna sadama aktsia dividendid tõukeratas müük.Black friday international flight deals 2020 south africa gta v müük.Diisli hind neste eps 120 perimeeter hind.Parim kingitus vanematele dodge demon müük.Lehtklaasi müük lõhutud küttepuude hinnad.Hobuste müük rent uunikumide müük.Kütuse hind hetkel black friday new york 2020.Soome kelk hind sõidukite ost müük.Statoil auto mazgāšana akcija elementmajad võtmed kätte hind.Tšello müük bmx müük facebook.Koduloomad müük kasutatud trenazööride müük.Tina hindsbo eesti pakkumised.Kasutusrendi auto müük samsung j7 hindi mai.Muusikakeskus sony müük osta vene.Aeroc hind puitbriketi müük haapsalus
Espressomasinate müük 2020 juuksur honda atv.Black friday jeans sale 2020 equestrian black friday deals.Raketti müük põlevkiviõli hind.Aia jm hind k rauta kinkekaart.Õllevaadi müük 1944 dvd müük.Saku läte veeautomaat müük mida osta montenegrost.Ikea black friday warszawa hunderasse leonberger.Armani black friday sale 2020 logo kujundamine hind.Black friday sms marketing muhu ryanair sussid müük.Finger spinner müük office 365 personal hind.Kontoritoolide müük kodutehnika müük.Kaktused müük multši müük pärnus.Giljotiin müük tallinna sadama aktsia hind.Õunamahla hind poe switch müük.Lhv aktsiate müük märkimine armatuuri müük pärnus Vespa roller müük oneplus 3 müük.Harvi varkki ehete müük astri ee kampaania pärnu keskus.Titaani hind reebok black friday theraflu deals 2020.Jura f50 hind treilerite müük tallinnas.Pulgakoogid hind aeroci krohvimise hind.Black friday samsung friday galaxy s8 media markt ehitusliiva hind.Moncler black friday code rimi kleepsukampaania.Ecco shoes canada black friday osta erikois muumimuki.Patagonia black friday promo code spring black friday 2020 date.Puksiir hind tartu golden hinde.6mm vasktoru müük best tv deals black friday 2020 samsung.Tarte black friday samsung galaxy a9 müük Windows 7 ostatnia znana konfiguracja samsung s10e review in hindi.Ps4 hind game purmo radiaatorite müük.Kasutatud autode müük hindi järelmaksuga milline bmw osta.Keevisvõrk müük vaikselt sulguvad sahtlisiinid hind.Eesti hobuse hind prussakatõrje hind.Dna test history in hindi kasutatud elektripliitide müük.Parketi paigaldus ruutmeetri hind irobot roomba 980 hind.Hintergrundbilder iphone xr matkatelkide müük tartus.Plotter müük passi hind 2020.Windows 7 ostasiatische sprachen installieren ps4 black friday 2020 uk.Battlefield 5 key black friday cialis mean in hindi.Kohvi hind tõuseb ldlc black friday.Tauno kangro skulptuuride müük ehitusmaterjali müük.Autode pakkumised b luron müük
Ps4 hindi movie kingitus naistepäevaks.Scholl sisetallad loop hind makita aku müük.Kollageen müük ehitussoojak müük
Osta red dead redemption 2 special edition lpg hind tanklates.Black crystal müük friday hind angebote booking com timberland black friday sale uk.1979 revolution black friday review black friday 2020 tv deals ireland.Mänguasjad allahindlus nintendo 3ds black friday walmart.Kasutatud tööriistade müük maasikad müük.Kannattaako ostaa airpods black friday 2020 pakkumised.Black friday flight deals uk kingitus loop noormehele.On hind kino uzbek tilida vihmakeepide müük.Galaxy note 7 müük toru müük tartu.Elisa kampaaniad klaipēdas osta prāmis.Cialis 10mg in hindi kasutatud peegelkaamera müük.Taastatud turbode müük brace yourself black friday is coming
Prisma tallinn pakkumised kasutatud matkabusside müük best black friday deals uk ps4 kakaovõi müük Vansi müük eestis krdsilmsuse operatsiooni hind alkoholi meeste kingitused black friday 2020 ps4 games sale müük öösel dell g5 15 gaming black kliendilehed kataloogid auto kojamehed müük friday.ofertas de black friday 2020 ebay supermoto veljed müük Arborist hind kuld grammi hind.1g hõbeda hind swedbank soodustused.Pleksiklaasi müük samsung s2 müük.Äriühingu nokia osaluse müük fronius müük.Psn black friday discount code ps4 video games nokia black friday 2020.Fibo krohvimise hind converse hind.Iphone8 osta ipad müük 2 hindi loop songs.Silikoon vormide müük leonberger hunde tierheim.Click and grow müük eestis roosiistikute müük tartus.Eesti küüslaugu müük jbl xtreme 2 black friday deals
Keti müük müük hinnavaatlus foorum müük
Ipod nano müük kalastustarvete müük ja rent.Air france black friday deals pap test use in hindi.Black friday discounts on nokia macbook knauf mp 75 hind.Ark eksam hind nike riiete müük.Pärlkana müük black friday 24 november 2020 takealot.Maakütte kollektori paigalduse hind cdon black friday.Red bull status hindi tempeh müük.Parkimise hind vanalinnas epl ee kingitus.Moncler jas black friday last friday night rebecca black lyrics.F hinds jewellers cwmbran lisa chapman hinderwell.Moncler black friday code selfie stick hindi meaning.Mootorratas müük odav autopesula tallinnas.Põrandavaaside müük sarikate paigalduse hind.Kasutatud matkaauto müük furnituuri müük.Coca cola video matkauisud müük


text:
planeeringu tühistamine
3-3-1-63-10 Riigikohus 30.11.2010
Detailplaneering ei kaota kehtivust sellega kavandatu elluviimisel. Detailplaneeringuga määratletud ehitusõiguse tingimused kehtivad võimalike planeeringualale püstitatavate ehitiste suhtes üldiselt, mitte üksnes ehitiste esmakordsel püstitamisel. Tegemist ei ole HMS § 61 lg-s 2 nimetatud olukorraga, kus haldusaktiga antud õigus oleks lõplikult realiseeritud.
Pärast ehitisele kasutusloa andmist ei ole võimalik ehitise nõuetelevastavust vaidlustada ehitusloa peale protesti või tühistamiskaebuse esitamise teel. Samuti ei ole haldusorganil enam võimalik ehitusloa kehtetuks tunnistamine. Vastava põhjendatud huvi olemasolu korral on võimalik ehitusloa õigusvastasuse tuvastamise taotlemine.
Valminud ehitise, millel on kasutusluba, õiguspärasuse vaidlustamiseks tuleb esitada kaebus ehitise kasutusloa tühistamiseks. Samuti on haldusorganil võimalik tunnistada kehtetuks õigusvastasele ehitisele antud kasutusluba (vt ka EhS § 38 lg 1 ja § 61 lg 4). Kasutusloa tühistamisel teeb haldusorgan isikule ettekirjutuse õiguspärase olukorra saavutamiseks, mis võib tähendada ka ehitise ümberehitamist või isegi lammutamist. Kohaldada saab EhS § 40 lg-t 1, seevastu EhS § 40 lg-t 2 saab kohaldada üksnes juhul, kui ehitatud on ehitusloata või ehitusluba on selle kehtivusajal tühistatud.
Ehitusloa kujundav mõju ammendub ehitise valmimisega. Enamikel juhtudest fikseerib ehitise valmimise kui juriidilise fakti kastusuluba. Ehitusluba kehtib seega kuni ehitisele kasutusloa andmiseni. Pärast kasutusloa andmist ei ole ehitise nõuetelevastavust võimalik vaidlustada ehitusloa peale tühistamiskaebuse esitamise teel. Selleks, et halduskohtus vaidlustada juba valminud ehitise, millele on antud kasutusluba, õiguspärasust, tuleb esitada kaebus ehitise kasutusloa tühistamiseks.
Detailplaneeringust peaks ilmnema kavandatava rajatise tulevane võimalik sihtotstarve. Kui kavandatava ehitise olemus jääb planeerimismenetluses segaseks, ei ole võimalik ka planeerimisdiskretsiooni õige teostamine, sh ehitise püstitamise ning asukohavalikuga seonduvate erinevate era- ja avalike huvide kaalumine. Ehituskeeluvööndisse kavandatud määratlemata otstarbega tiigi puhul ei ole alust eeldada, et tegemist on LKS § 38 lg 5 alusel lubatud erandjuhuga. Ka LKS § 38 lg 5 sõnastusest järeldub, et ehitis, millele ehituskeeld ei laiene, peab olema kavandatud kehtestatud üld- või detailplaneeringuga.
Kui planeeringualale õigusvastaselt kavandatud ehitis ei moodusta ülejäänud detailplaneeringu alusel rajatavate objektidega ühtse funktsionaalse eesmärgiga seotud kompleksi, ei kohaldu Riigikohtu 25. septembri 2008. a otsuses haldusasjas nr 3-3-1-15-08 (p 18.1) võetud seisukoht ning võimalik on planeeringu tühistamine üksnes selle ehitise osas.
Haldusorganil ei ole küll keelatud halduskohtumenetluses välise õigusabi kasutamine, kuid kohtuasi peab olema reeglina haldusorgani igapäevase põhitegevuse raamidest väljuv, et oleks õigustatud kantud haldusvälise õigusabi teenuse kulude väljamõistmise. Seega võivad haldusorgani menetluskulud jääda tema kasuks välja mõistmata ka kaebuse haldusorgani kasuks lahendamise korral (vt nt 14.01.2009 otsust haldusasjas nr 3-3-1-62-08, 06.11.2007 otsust haldusasjas nr 3-3-1-52-07 ja 19.06.2007 otsust haldusasjas nr 3-3-1-24-07).

matches:
Riigikohus
§ 61
§ 38
§ 61
§ 40
§ 40
§ 38
§ 38


Rahandusministri määruste muutmine tulenevalt Maksu- ja Tolliameti struktuuri muudatustest – Riigi Teataja
Rahandusministri määruste muutmine tulenevalt Maksu- ja Tolliameti struktuuri muudatustest
RT I, 28.11.2012, 3
Vastu võetud 23.11.2012 nr 48
PMäärus kehtestatakse käesoleva määruse §-dega 1–33 muudetavate määruste aluseks olevate asjakohaste volitusnormide alusel.
§ 1. Rahandusministri 15. märtsi 2010. a määruses nr 15 „Ajutises aktsiisivabastuses lähetatud aktsiisikauba saatelehe vorm, ajutise aktsiisivabastuseta lähetatud aktsiisikauba saatelehel nõutavate andmete loetelu ning saatelehtede täitmise, väljastamise ja tagastamise kord” (RTL 2010, 13, 249) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „aktsiisilao üle järelevalvet teostava maksu- ja tollikeskuse” sõnaga „maksuhalduri”;
2) paragrahvi 2 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „tema aktsiisilao üle järelevalvet teostava maksu- ja tollikeskusega” sõnaga „maksuhalduriga”.
§ 2. Rahandusministri 19. veebruari 2003. a määruses nr 35 „Aktsiisideklaratsiooni vormid ja nende täitmise kord” (RTL 2003, 31, 465) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
„(4) Reale „MTA märge” teeb maksuhaldur märke aktsiisideklaratsiooni vastuvõtmise kohta vastavalt sissetulnud dokumentide registreerimise korrale.”;
3) määruse lisadest 1–3 jäetakse välja rida „MTA”.
§ 3. Rahandusministri 11. märtsi 2010. a määruses nr 14 „Aktsiisikauba järelevalve alla jätmise ja järelevalve lõpetamise kord” (RTL 2010, 12, 229) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõikes 3 asendatakse tekstiosa „MTA piirkondlikku struktuuriüksust” sõnaga „maksuhaldurit”;
2) paragrahvi 2 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) maksuhalduri kontaktandmed;”;
3) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „teatele märgitud MTA piirkondlikule struktuuriüksusele” sõnaga „maksuhaldurile”;
4) paragrahvi 3 lõike 2 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 4. Rahandusministri 4. veebruari 2010. a määruses nr 8 „Aktsiisikauba liikumise ja laoseisu aruande vormid ja nende täitmise kord” (RTL 2010, 7, 124) tehakse järgmised muudatused:
„(4) Reale „MTA märge” teeb maksuhaldur märke aruande vastuvõtmise kohta vastavalt sissetulnud dokumentide registreerimise korrale.”;
§ 5. Rahandusministri 15. märtsi 2010. a määruses nr 16 „Aktsiisilaopidaja, registreeritud kaubasaaja, registreeritud kaubasaatja ja maksuesindaja numbrite kombinatsioon ning nende kohta Maksu- ja Tolliameti elektroonsesse infosüsteemi kantavad andmed” (RTL 2010, 13, 250) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõike 1 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) Maksu- ja Tolliameti koodist.”;
2) paragrahvi 3 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) maksuhalduri kontaktandmed;”.
§ 6. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 53 „Aktsiisi tagastamise taotluse vorm” (RTL 2004, 44, 736) lisas „Aktsiisi tagastamise taotluse vorm” asendatakse tekstiosa „maksu- ja tollikeskuse juhataja” tekstiosaga „Maksu- ja Tolliameti vastava allkirjastamispädevusega ametniku”.
§ 7. Rahandusministri 6. märtsi 2009. a määruses nr 16 „Alkoholi aktsiisivabastuse loa vorm ja selle täitmise kord” (RTL 2009, 24, 301) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõigetes 1 ja 2 asendatakse tekstiosa „Maksu- ja Tolliameti piirkondlik struktuuriüksus” sõnaga „maksuhaldur”;
2) paragrahvi 2 lõike 3 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) reale „Alkoholi aktsiisivabastuse luba nr” märgitakse loa number, mis koosneb loa liigi tähisest, loa järjekorranumbrist kasvavas järjekorras vastavalt väljastatud alkoholi aktsiisivabastuse lubade arvule ning Maksu- ja Tolliameti koodist;”;
3) paragrahvi 2 lõike 3 punktid 6 ja 7 sõnastatakse järgmiselt:
„6) reale „MTA” märgitakse Maksu- ja Tolliameti asjaomase struktuuriüksuse nimi ja kontaktandmed;
7) reale „Maksuhalduri pädeva ametniku nimi, allkiri ja kuupäev” märgitakse Maksu- ja Tolliameti vastava allkirjastamispädevusega ametniku ees- ja perekonnanimi, tema allkiri ning allakirjutamise kuupäev.”;
4) määruse lisas asendatakse tekstiosa „MTA juhataja” tekstiosaga „maksuhalduri pädev ametnik”.
§ 8. Rahandusministri 12. aprilli 2006. a määruse nr 25 „Alkoholi ja tubakatoodete maksumärkide kujundus, tubakatoodete maksumärkide liigid, maksumärkide väljastamise, nendest loobumise ning tubakatoodete maksumärkide lähetamise kord, maksumärkide saatelehe vorm ja selle täitmise kord” (RTL 2006, 36, 632) § 9 lõikes 3 asendatakse tekstiosa „tema aktsiisilao üle järelevalvet teostava Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule struktuuriüksusele” tekstiosaga „Maksu- ja Tolliametile”.
§ 9. Rahandusministri 22. detsembri 2008. a määruses nr 58 „Energia aktsiisivabastuse loa vorm ja selle täitmise kord” (RTL 2008, 103, 1479) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõike 1 esimeses lauses asendatakse tekstiosa „Maksu- ja Tolliameti piirkondlik struktuuriüksus” sõnaga „maksuhaldur”;
2) paragrahvi 2 lõike 2 punktist 2 jäetakse välja tekstiosa „luba väljastava Maksu- ja Tolliameti piirkondliku struktuuriüksusepoolt”;
3) paragrahvi 2 lõike 2 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) Maksu- ja Tolliameti koodist.”;
4) paragrahvi 2 lõige 7 sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Reale „MTA” märgitakse Maksu- ja Tolliameti asjaomase struktuuriüksuse nimi ja kontaktandmed.”;
5) paragrahvi 2 lõige 26 sõnastatakse järgmiselt:
„(26) Reale „Maksuhalduri pädeva ametniku nimi, allkiri ja kuupäev” märgitakse Maksu- ja Tolliameti vastava allkirjastamispädevusega ametniku ees- ja perekonnanimi, tema allkiri ning allakirjutamise kuupäev.”;
6) paragrahvis 3 asendatakse sõnad „Maksu- ja Tolliameti piirkondlik struktuuriüksus” sõnadega „Maksu- ja Tolliamet”;
7) määruse lisa punktis 9 asendatakse tekstiosa „MTA juhataja” tekstiosaga „maksuhalduri pädeva ametniku”.
§ 10. Rahandusministri 22. detsembri 2008. a määruses nr 59 „Jäätmetest kütuse tootmise loa vorm ja selle täitmise kord” (RTL 2008, 103, 1480) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „Maksu- ja Tolliameti piirkondlik struktuuriüksus” sõnaga „maksuhaldur”;
„(6) Loa reale „MTA” märgitakse Maksu- ja Tolliameti asjaomase struktuuriüksuse nimi ja kontaktandmed.”;
5) paragrahvi 2 lõige 8 sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Loa reale „Maksuhalduri pädeva ametniku nimi, allkiri ja kuupäev” märgitakse Maksu- ja Tolliameti vastava allkirjastamispädevusega ametniku ees- ja perekonnanimi, tema allkiri ning allakirjutamise kuupäev.”;
6) määruse lisa punktis 5 asendatakse tekstiosa „MTA juhataja” tekstiosaga „pädeva maksuhalduri ametniku”.
§ 11. Rahandusministri 21. detsembri 2000. a määruses nr 112 „Kohalike omavalitsuste poolt Maksu- ja Tolliameti maksu- ja tollikeskusele esitatavate andmete loetelu ning nende esitamise kord” (RT I 2000, 139, 2206) tehakse järgmised muudatused:
„Kohalike omavalitsuste poolt Maksu- ja Tolliametile esitatavate andmete loetelu ning nende esitamise kord”;
2) paragrahvi 1 esimeses lauses asendatakse tekstiosa „maa asukohajärgsele Maksu- ja Tolliameti maksu- ja tollikeskusele” tekstiosaga „Maksu- ja Tolliametile”;
3) paragrahvi 1 teises lauses, §-des 2, 3, 5 ja 7 asendatakse tekstiosa „maksu- ja tollikeskus” tekstiosaga „Maksu- ja Tolliamet” vastavas käändes.
§ 12. Rahandusministri 18. detsembri 2009. a määruses nr 67 „Käibemaksugrupi registreerimise kord, registreerimisavalduse vorm, registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm ning käibemaksugrupi registrist kustutamise kord” (RTL 2009, 96, 1435) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule maksu- ja tollikeskusele” tekstiosaga „Maksu- ja Tolliametile”;
2) määruse lisa 1 asendatakse käesoleva määruse lisaga 1 (lisatud);
3) määruse lisa 2 asendatakse käesoleva määruse lisaga 2 (lisatud).
§ 13. Rahandusministri 23. jaanuari 2006. a määruses nr 7 „Kütuse käitlemise aruande vorm, selle täitmise ja esitamise kord” (RTL 2006, 10, 190) tehakse järgmised muudatused:
2) määruse lisast jäetakse välja rida „MTA”.
§ 14. Rahandusministri 17. jaanuari 2001. a määruse nr 10 „Maamaksuseaduse rakendamise kord” (RTL 2001, 11, 154) § 9 esimene lause muudetakse ja see sõnastatakse järgmiselt:
„Kui maamaksu maksab riik, esitab Maksu- ja Tolliamet maamaksuteate Rahandusministeeriumile või viimase poolt määratud asutusele.”.
§ 15. Rahandusministri 19. detsembri 2002. a määruse nr 149 „Maksuhaldurile elektroonilisel teel esitatavate dokumentide formaadi- ja allkirjanõuded ning muud elektroonilisele teabevahetusele esitatavad nõuded maksumenetluses ja riigi-, valla- ning linnaasutuste poolt elektroonilisel teel esitatavate deklaratsioonide ja muude dokumentide nimekiri” (RTL 2003, 2, 4) § 10 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks.
§ 16. Rahandusministri 27. detsembri 2005. a määruse nr 88 „Maksulao nõuded, maksulao pidamise loa väljastamise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise ning maksuladustamisel oleva kauba hoidmise ja vedamise kord” (RTL 2005, 126, 1995) § 1 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „Maksu- ja Tolliameti piirkondliku struktuuriüksuse” tekstiosaga „Maksu- ja Tolliameti”.
§ 17. Rahandusministri 27. aprilli 2004. a määruses nr 100 „Nõuded tollilaole, tolliterminalile ja hoiukohale, tollilao, tolliterminali ja hoiukoha pidamise loa väljastamise, loa kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise ning kauba hoidmise kord” (RTL 2004, 54, 919) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõige 1 ja § 4 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 5 lõigetes 1, 11 ja 2 asendatakse tekstiosa „järelevalve tolliasutus” sõnaga „toll” vastavas käändes;
3) paragrahvi 6 lõike 2 teises lauses asendatakse tekstiosa „maksu- ja tollikeskuse” sõnaga „tolli”;
4) paragrahvi 6 lõike 3 kolmandas lauses asendatakse tekstiosa „maksu- ja tollikeskuse juhataja” sõnaga „toll”;
5) paragrahv 7 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Toll väljastab tollilao pidamise loa ühenduse tolliseadustiku artikli 100 lõikes 3, ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 527 ja käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmisel. Loa väljastamise või väljastamisest keeldumise otsus toimetatakse loa taotlejale kätte ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 506 sätestatud tähtaja jooksul taotluse või täiendavate andmete tollile esitamise päevast arvates.
(2) Toll väljastab tolliterminali või hoiukoha pidamise loa „Tolliseaduse” §-s 30 ja käesoleva määruse §-s 6 sätestatud nõuete täitmisel. Loa väljastamise või väljastamisest keeldumise otsus toimetatakse loa taotlejale kätte 30 päeva jooksul alates taotluse või täiendavate andmete tollile esitamise päevast.”;
6) paragrahvi 8 lõike 1 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) selle tolliasutuse nimetus, kes teostab loa omaniku tegevuse üle järelevalvet (edaspidi järelevalve tolliasutus);”;
7) paragrahvi 8 lõike 1 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 9 lõikes 3 asendatakse tekstiosa „maksu- ja tollikeskus” sõnaga „toll”;
9) paragrahvi 12 lõikest 1 jäetakse välja tekstiosa „maksu- ja tollikeskuse juhataja”.
§ 18. Rahandusministri 3. märtsi 2005. a määruse nr 22 „Pakendi aktsiisideklaratsiooni vormi kehtestamine” (RTL 2005, 29, 402) lisas „Pakendi aktsiisideklaratsioon” asendatakse tekstiosa „järelevalvet teostavale maksu- ja tollikeskusele” sõnaga „maksuhaldurile”.
§ 19. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 77 „Piiratud maksukohustuslasena registreerimise avalduse vorm ja registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm” (RTL 2004, 44, 760) lisa „Piiratud maksukohustuslasena registreerimise avaldus” asendatakse käesoleva määruse lisaga 3 (lisatud) ja lisa „Vorm PKO” asendatakse käesoleva määruse lisaga 4 (lisatud).
§ 20. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 57 „Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmesriigi, välja arvatud Eesti, relvajõududele, EÜNi otsuse 90/640/EMÜ artiklis 1 nimetatud relvajõududele ja teiste riikide relvajõududele ja tsiviilkooseisule ning rahvusvahelisele sõjalisele peakorterile ja sõjalisele õppeasutusele, kui see on ette nähtud Riigikogu poolt ratifitseeritud välislepingus, nende enda või nendega kaasas oleva tsiviilkoosseisu kasutuseks ja nende sööklate varustamiseks ostetud aktsiisiga maksustatud aktsiisikaubalt aktsiisi tagastamise kord” (RTL 2004, 44, 740) § 2 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskusele” tekstiosaga „Maksu- ja Tolliametile”.
§ 21. Rahandusministri 2. mai 2006. a määruse nr 32 „Pärast kauba vabastamist tollideklaratsioonis muudatuste tegemise ja tollideklaratsiooni kehtetuks tunnistamise täiendavad juhised” (RTL 2006, 40, 703) § 2 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks.
§ 22. Rahandusministri 18. juuni 2004. a määruse nr 120 „Residentsuse ja tulu saaja tõendamine välislepingu rakendamiseks” (RTL 2004, 86, 1356) § 2 lõike 8 esimene lause muudetakse ja see sõnastatakse järgmiselt:
„Lõigetes 1–3, 5 ja 6 nimetatud dokumendid esitab väljamakse tegija Maksu- ja Tolliametile väljamakse tegemise kuule järgneva kuu kümnendaks kuupäevaks.”.
§ 23. Rahandusministri 19. detsembri 2008. a määruse nr 51 „Riiklike maksude maksuhalduri poolt hallatavate nõuete ja kohustuste arvestusse kandmise, tasumise ja tagastamise kord” (RTL 2008, 105, 1500) § 15 lõigetes 2 ja 3 asendatakse tekstiosa „maksu- ja tollikeskus” tekstiosa „Maksu- ja Tolliamet” vastavas käändes.
§ 24. Rahandusministri 3. jaanuari 2003. a määruse nr 1 „Sotsiaalmaksu arvestuse kord Maksu- ja Tolliametis” (RTL 2003, 7, 59) § 6 tekst muudetakse ja see sõnastatakse järgmiselt:
„Maksu arvestuse aluseks on maksumaksja poolt Maksu- ja Tolliametile esitatavad deklaratsioonid.”.
§ 25. Rahandusministri 30. juuni 2006. a määruses nr 42 „Tagatise esitamise, kasutamise ja vabastamise kord ning tagatise suuruse määramise ja arvutamise alused” (RTL 2006, 56, 1023) tehakse järgmised muudatused:
„Üldtagatise esitamiseks peab isik esitama tollile taotluse.”;
„(1) Üldtagatis esitatakse aktsepteerimiseks ja registreerimiseks üldtagatise määranud tolliasutusele.”;
3) paragrahvi 13 lõike 2 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Maksu- ja Tolliameti peadirektor või tema volitatud isik moodustab üldtagatiste suuruse määramise komisjoni, mille koosseisu kuuluvad komisjoni esimees, aseesimees ja veel vähemalt kolm liiget.”.
§ 26. Rahandusministri 26. aprilli 2006. a määruses nr 30 „Tolliagentuuri tegevusloa ja tolliagendi tunnistuse väljastamise ja kehtetuks tunnistamise ning tolliagentuuri tegevuse kord” (RTL 2006, 37, 643) tehakse järgmised muudatused:
1) määruses asendatakse läbivalt tekstiosa „maksu- ja tollikeskus” sõnaga „toll” vastavas käändes;
„(2) Eksamite testid kinnitab Maksu- ja Tolliameti peadirektor või tema volitatud isik. Eksamite testide küsimusi uuendatakse vähemalt üks kord aastas.”;
3) paragrahvi 4 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Maksu- ja Tolliameti peadirektor või tema volitatud isik moodustab eksamikomisjoni, mille koosseisu kuuluvad komisjoni esimees, aseesimees ja vähemalt kolm liiget.”.
§ 27. Rahandusministri 23. aprilli 2004. a määruses nr 86 „Tolliteenuse kulude arvutamise ja tolliteenuse eest tasumise kord” (RTL 2004, 50, 866) tehakse järgmised muudatused:
„(3) Tolliametniku töötasu arvutamisel lähtutakse tolliametnike keskmisest palgast teenuse osutamisele eelnenud kalendriaastal. Keskmise palga arvutamisel lähtutakse Vabariigi Valitsuse 11. juuni 2009. a määrusest nr 91 „Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord.”;
2) paragrahvi 4 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 28. Rahandusministri 29. novembri 2010. a määruses nr 60 „„Tulumaksuseadusest”, „Sotsiaalmaksuseadusest”, „Kogumispensionide seadusest” ja „Töötuskindlustuse seadusest” tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine” (RT I, 03.12.2010, 13) lisas 11 „Vorm TSM 1” ja lisas 12 „Vorm TM 1” jäetakse välja tekstiosa "Maksu- ja Tolliameti maksu- ja tollikeskus”.
§ 29. Rahandusministri 22. juuni 2009. a määruses nr 42 „Täiendavad juhised tollideklaratsiooni ja lihtsustatud tollideklaratsiooni täitmiseks, esitamiseks ja aktsepteerimiseks” (RTL 2009, 50, 744) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõike 4 punktis 2 asendatakse tekstiosa „tollideklaratsiooni aktsepteerimise tolliasutusega” sõnaga „tolliga”;
2) paragrahvi 7 lõige 3, § 13 lõige 2 ja § 17 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks.
§ 30. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 75 „Uue transpordivahendi soetamisel tasutud käibemaksu erijuhul tagastamise kord” (RTL 2004, 44, 758) §-s 2 asendatakse tekstiosa „Maksu- ja Tolliameti maksu- ja tollikeskusele” tekstiosaga „Maksu- ja Tolliametile”.
§ 31. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 56 „Välisriigi diplomaatilise esinduse ja konsulaarasutuse, Välisministeeriumi poolt tunnustatud rahvusvahelise organisatsiooni esinduse või esindaja, Eestisse akrediteeritud välisriigi diplomaatilise esindaja, konsulaarametniku, välja arvatud aukonsul, ja erimissiooni esindaja poolt ametialaseks kasutamiseks ostetud aktsiisiga maksustatud alkoholilt, kütuselt ja elektrienergialt aktsiisi tagastamise kord” (RTL 2004, 44, 739) § 2 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskusele” tekstiosaga „Maksu- ja Tolliametile”.
§ 32. Rahandusministri 18. detsembri 2009. a määruses nr 66 „Välisriigi maksukohustuslasele käibemaksu tagastamise kord ja käibemaksu tagastamiseks esitatava taotluse vorm ja humanitaarabi korras kaupa eksportivale isikule käibemaksu tagastamise kord” (RTL 2009, 96, 1434) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 lõikes 1, §-des 9 ja 10 asendatakse tekstiosa „Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskus” tekstiosaga „Maksu- ja Tolliamet” vastavas käändes;
2) määruse lisa „Vorm KMT” asendatakse käesoleva määruse lisaga 5 (lisatud).
§ 33. Rahandusministri 28. detsembri 2009. a määruse nr 69 „Ühendusesisese käibe aruande vorm ja ühendusesisese käibe muutmise aruande vorm ning nende täitmise kord” (RTL 2009, 100, 1491) lisa 1 „Ühendusesisese käibe aruanne” asendatakse käesoleva määruse lisaga 6 (lisatud) ja lisa 2 „Ühendusesisese käibe muutmise aruanne” asendatakse käesoleva määruse lisaga 7 (lisatud).