Eesti Vabariigi pensioniseadus – Riigi Teataja
Eesti Vabariigi pensioniseadus
RT 1991, 12, 169
Vastu võetud 15.04.1991
I. Õigus riiklikule pensionile
§ 1. Õigus saada käesoleva seadusega ettenähtud juhtudel riiklikku pensioni on Eesti Vabariigis alaliselt elavatel isikutel.
Õigus saada riiklikku pensioni on ka seadusega kehtestatud korras Eestisse elama asunud teiste riikide kodanikel ja kodakondsuseta isikutel, kui vähemalt 2/3 vajalikust pensioniõiguslikust staažist on omandatud Eestis.
Kui Eesti Vabariigi ja teiste riikide vahel sõlmitud lepingutes on ette nähtud teistsugused sätted, siis kohaldatakse nendes lepingutes kehtestatud sätteid.
Enne teise riiki elama asumist määratud pensioni makstakse vastavalt selle riigiga sõlmitud lepingule.
§ 2. Riiklikud pensionid on:
4) väljateenitud aastate pension;
5) hoolduspension.
§ 3. Isikule, kellel on õigus saada mitut liiki riiklikku pensioni, määratakse üks pension tema valikul.
Samaaegselt on tal õigus saada muid pensione: tööandja pensioni, pensioni vabatahtliku kindlustuse korras jm.
§ 4. Tegevust, mis on vanaduspensioni saamise tingimuseks, nimetatakse pensioniõiguslikuks tegevuseks. Aega, mille jooksul niisugune tegevus toimub, nimetatakse pensioniõiguslikuks staažiks (paragrahvid 27,28).
§ 5. Vanadus-, invaliidsus- ja toitjakaotuspension arvutatakse palgamiinimumist, mille kehtestab Eesti Vabariigi Valitsus, ja pensioni taotleja (toitja) keskmisest kuusissetulekust.
§ 6. Kui on õigus pensioni saada, aga sissetulekust arvutatav pension osutub väiksemaks vastavale pensioniliigile kehtestatud alammäärast või kui andmed sissetuleku kohta puuduvad, määratakse alammääras.
§ 7. Vanadus-, invaliidsus- ja toitjakaotuspensionile, ka pensioni alammäärale arvutatakse juurde lisandid:
1) mittetöötavale pensionärile (välja arvatud III grupi invaliidile), kelle ülalpidamisel on paragrahv 18 punktis 1 loetletud isikud - iga töövõimetu perekonnaliikme eest 45 protsenti palgamiinimumist. Lisand ülalpeetavate eest arvutatakse juurde vaid ühe perekonnaliikme pensionile;
2) 80-aastaseks saanud pensionärile (välja arvatud I grupi invaliid) - 35 protsenti palgamiinimumist;
3) I grupi invaliidile - 70 protsenti palgamiinimumist;
4) rehabiliteeritule - 20 protsenti palgamiinimumist;
5) Vabadussõjast osavõtnule - 20 protsenti palgamiinimumist;
6) lapsinvaliidile ja invaliidile lapseeast - 15 protsenti palgamiinimumist.
Osalise staaži alusel määratud vanaduspensionile arvutatakse samuti juurde kõik käesolevas paragrahvis nimetatud lisandid.
II. Vanaduspension
§ 8. Õigus saada vanaduspensioni on 60-aastaseks saanud mehel, kellel on vähemalt 25-aastane pensioniõiguslik staaž, ja 55- aastaseks saanud naisel, kellel on vähemalt 20-aastane pensioniõiguslik staaž.
§ 9. Õigus saada soodustingimustel vanaduspensioni on:
1) 50-aastaseks saanud naisel, kellel on vähemalt 15-aastane pensioniõiguslik staaž, kui ta on sünnitanud viis või rohkem last ja kasvatanud nad 8 aasta vanuseks;
2) 50-aastaseks saanud naisel, kellel on vähemalt 15-aastane pensioniõiguslik staaž, kui ta on kasvatanud lapsinvaliidi või invaliidi lapseeast vähemalt 8 aastat;
3) 55-aastaseks saanud mehel, kellel on vähemalt 20-aastane pensioniõiguslik staaž ning kes on kasvatanud lapsinvaliidi või invaliidi lapseeast vähemalt 8 aastat ning kui käesoleva paragrahvi punktis 2 nimetatud naine on loobunud oma õigusest mehe kasuks või saab ise riiklikku pensioni muudel alustel või on surnud;
4) 40-aastaseks saanud naisel, kellel on vähemalt 15-aastane pensioniõiguslik staaž, ja 45-aastaseks saanud mehel, kellel on vähemalt 20-aastane pensioniõiguslik staaž, kui ta on liliput või I grupi nägemisinvaliid;
5) isikul, kes on töötanud tervist eriti kahjustavatel ja eriti raskete tingimustega töödel. Tingimuste loetelu kehtestatakse Eesti Vabariigi seadusega.
§ 10. Vanaduspensioni (paragrahvid 8, 9) arvutamiseks liidetakse 60 protsenti palgamiinimumist ja 40 protsenti keskmisest kuusissetulekust pensioni määramiseks vajaliku staaži eest. Sellele lisatakse 1 protsent keskmisest kuusissetulekust pensioni määramiseks vajaliku staaži ületava iga täisaasta eest.
Keskmisest kuusissetulekust arvutatakse pensioniosa ülemmäär on 65 protsenti nimetatud kuusissetulekust.
Vanaduspensioni alammäär on 85 protsenti palgamiinimumist.
§ 11. Õigus saada vanaduspensioni osalise staaži puhul on 60- aastaseks saanud mehel ja 55-aastaseks saanud naisel, kellel on vähemalt 5-aastane pensioniõiguslik staaž.
§ 12. Vanaduspensioni arvutamiseks osalise staaži puhul liidetakse 60 protsenti palgamiinimumist ja iga pensioniõigusliku aasta eest mehele 1,6 protsenti ning naisele 2 protsenti keskmisest kuusissetulekust.
Vanaduspensioni alammäär osalise staaži puhul on 70 % palgamiinimumist.
§ 13. Vanaduspensioni määratakse eluajaks.
III Invaliidsuspension
§ 14. Invaliidsuspension määratakse töövõime täieliku või osalise kaotuse korral, sõltumata pensioniõiguslikust staažist.
Invaliidsuse, selle tekke aja ja põhjused tuvastab arstlik tööekspertiisi komisjon (ATEK), kes määrab ka invaliidsusgrupi.
Alla 16-aastase lapse tunnistab lapsinvaliidiks arstlik konsultatiivkomisjon (AKK).
§ 15. Invaliidsuspensioni arvutamiseks liidetakse:
I grupi invaliidile - 60 protsenti palgamiinimumist ja 40 protsenti keskmisest kuusissetulekust;
II grupi invaliidile - 60 protsenti palgamiinimumist ja 35 protsenti keskmisest kuusissetulekust;
III grupi invaliidile - 30 protsenti palgamiinimumist ja 25 protsenti keskmisest kuusissetulekust.
Lapsinvaliidile määratakse 85 protsenti palgamiinimumist.
Kui I või II grupi invaliidil on vanaduspensioni määramiseks vajalik staaž, sealhulgas soodustingimustel, määratakse tema soovil invaliidsuspension vanaduspensioni määras, sõltumata invaliidi vanusest.
I ja II grupi invaliidsuspensioni alammäär on 85 protsenti, III grupi invaliidsuspensionil 45 protsenti palgamiinimumist.
§ 16. Invaliidsuspension määratakse invaliidsuse ajaks. 55- aastaseks saanud mehele ja 50-aastaseks saanud naisele määratakse invaliidsuspension eluajaks. Uus arstlik läbivaatus toimub tema avalduse põhjal.
IV Toitjakaotuspension
§ 17. Toitjakaotuspension määratakse toitja surma korral tema ülalpidamisel olnud töövõimetutele perekonnaliikmetele; lastele ning sissetuleku kaotanud vanematele ja abikaasale määratakse pension sõltumata sellest, kas nad olid toitja ülalpidamisel või mitte.
§ 18. Töövõimetuteks ja nendega võrdsustatud perekonnaliikmeteks loetakse:
1) lapsed, vennad, õed ja lapselapsed, kes on alla 18- aastased (alla 24-aastased õpilased) või sellest east vanemad, kui nad on invaliidistunud enne 18-aastaseks (õpilased enne 24- aastaseks) saamist, samuti vennad, õed ja lapselapsed, kelle vanemad on töövõimetud;
2) vanemad ja lesk, kui nad on pensionieas (mehed 60- aastased, naised 55-aastased) või invaliidid;
3) lahutatud abikaasa, kui ta invaliidistus enne abielu lahutamist või enne 1 aasta möödumist abielu lahutamisest või jõudis pensioniikka (mehed 60-aastased, naised 55-aastased) enne 5 aasta möödumist abielu lahutamisest, kui abielu oli kestnud vähemalt 10 aastat;
4) vanavanemad, kui puuduvad töövõimelised isikud, kes seaduse järgi peavad neid ülal pidama;
5) toitja alla 14-aastaste laste, vendade, õdede ja lapselaste eestkostja, kui ta ei tööta ja kasvatab neid oma perekonnas.
§ 19. Kasulastel, -vendadel, -õdedel, -vanematel ja - vanavanematel on õigus saada toitjakaotuspensioni võrdselt lihaste laste, vendade, õdede, vanemate ja vanavanematega.
§ 20. Lapsendajal on õigus saada pensioni võrdselt lapsevanematega ja lapsendatud lastel võrdselt lihaste lastega. Alaealistel, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni, säilib see õigus ka tema lapsendamise järel.
§ 21. Käesoleva seaduse sätted laienevad ka teadmata äraolija perekonnale, kui toitja on kehtestatud korras tunnistatud teadmata äraolijaks.
§ 22. Pension, mis on määratud abikaasa surma või tema teadmata äraolijaks tunnistamise puhul, säilib ka siis, kui abiellutakse uuesti.
§ 23. Toitjakaotuspensioni arvutamiseks liidetakse 30 protsenti palgamiinimumist ja iga töövõimetu perekonnaliikme kohta 25 protsenti toitja keskmisest kuusissetulekust (paragrahvid 30-32).
Orbudele toitjakaotuspensioni arvutamiseks liidetakse 30 protsenti palgamiinimumist ja iga orvu kohta 25 protsenti mõlema surnud vanema keskmisest kuusissetulekust.
Toitjakaotuspensioni alammäär on lapsele 45 protsenti, orvule 130 protsenti ja täiskasvanule 70 protsenti palgamiinimumist.
§ 24. Toitjakaotuspension määratakse kogu ajaks, mille vältel surnud isiku perekonnaliiget loetakse töövõimetuks käesoleva seaduse paragrahvi 18 kohaselt, pensioniikka jõudnus perekonnaliikmetele aga eluajaks.
V Väljateenitud aastate pension
§ 25. Väljateenitud aastate pension määratakse mõne eluala spetsialistidele, kes teevad tööd, millega kaasneb kutsealase töövõime kaotus või vähenemine enne vanaduspensioni ikka jõudmist.
Väljateenitud aastate pension määratakse Eesti Vabariigi vastava seaduse alusel.
VI Hoolduspension
§ 26. Õigus saada hoolduspensioni on viis aastat hiljem kui vanaduspensioni ( paragrahvid 8, 9), nendel, kellel puudub õigus saada muud liiki pensioni. Hoolduspensioni määr on 70 protsenti palgamiinimumist.
Hoolduspension määratakse eluajaks.
VII Pensioniõiguslik staaž
§ 27. Pensioniõigusliku staaži hulka arvatakse igasuguse tegevuse aeg töövõtjana, sõltumata sellest, kas tööandja maksis sotsiaalmaksu (sotsiaalkindlustusmaksu) või mitte.
1) töötamise aeg pereettevõtte või talupere liikmena ja individuaaltöö, kui makstakse sotsiaalmaksu;
2) loomeliitude ja kutseühingute liikmete tegevusaeg alates loometegevuse algusest. 1991. a. 1.jaanuarist arvatakse nimetatud isikute tegevusaeg staaži hulka, kui makstakse sotsiaalmaksu;
3) sõjaväeteenistuse ja sellega võrdsustatud teenistuse aeg;
4) õpiaeg kõrgkoolis ja keskeriõppeasutuses; kaadri ettevalmistamise, kvalifikatsiooni tõstmise ja ümberkvalifitseerimise aeg koolis ja kursustel, aspirantuuris, doktorantuuris või kliinilises ordinatuuris oleku aeg;
5) I grupi invaliidi, kuni 16-aastase lapsinvaliidi, kuni 18-aastase lapseeast invaliidi ja 80-aastaseks saanud vanuri ning emal (erandina isal) väikelaste hooldamise aeg kuni lapse 3- aastaseks saamiseni;
6) töötu abiraha saamise või täiendus- või ümberõppe aeg;
7) töötamise aeg kirikus (koguduses), registreeritud usuorganisatsioonis;
8) töötamise aeg talus enne kolhooside ja sovhooside moodustamist, kui isik oli vähemalt 16 aastat vana;
9) emale 2 aastat iga lapse kohta, keda ta on kasvatanud vähemalt 8 aastat.
§ 28. Sooduskorras arvatakse pensioniõigusliku staaži hulka:
1) rehabiliteeritud isiku vahi all, kinnipidamiskohas või asumisel oleku aeg - kolmekordselt;
2) pidalitõbilas ja katkutõrjeasutuses töötamise aeg - kahekordselt;
3) tervishoiuasutuses töötamise aeg Eesti Vabariigi Valitsuses kinnitatud tööde ja ametikohtade eriloetelu alusel - pooleteisekordselt.
§ 29. Pensioniõigusliku staaži tõendamise juhend kinnitatakse Eesti Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras.
VIII Pensioni arvutamine
§ 30. Pension arvutatakse pensioni taotlemisele või töötamise lõpetamisele eelnenud viimasest 15 aastast pensioni taotleja poolt valitud mis tahes 5 järjestikuse aasta keskmisest kuusissetulekust, jagades 5 aasta jooksul saadud sissetuleku üldsumma 60-ga.
Käesoleva paragrahvi eelmises lõikes nimetatud 5-aastasest perioodist võib pensioni taotleja soovil välja jätta kuud, mil ta (toitja):
1) oli invaliid või sai hüvitust seoses tervisekahjustusega;
2) hooldas last, invaliidi või vanurit, kelle hooldamise aeg arvati tema pensioniõigusliku staaži hulka;
3) õppis kõrgkoolis või keskeriõppeasutuses, kaadri ettevalmistamise, kvalifikatsiooni tõstmise ja ümberkvalifitseerimise koolis või kursustel või oli aspirantuuris, doktorantuuris või kliinilises ordinatuuris;
4) sai ajutise töövõimetuse tõttu toetust;
5) oli ajateenistuses või alternatiivteenistuses;
6) sai töötu abiraha, oli täiendus- või ümberõppel;
7) oli vahi all, kinnipidamiskohas või asumisel ja kui ta on rehabiliteeritud.
Pensioni taotleja valikul asendatakse käesoleva paragrahvi eelmise lõike alusel 5-aastasest perioodist välja jäetud kuud sellele perioodile vahetult eelnenud või vahetult järgnenud kuudega käesolevas paragrahvis nimetatud 15 aasta piires.
§ 31. Vanaduspensioni arvutamisel isikule, kes on töötanud vähem kui 5 aastat paragrahvis 30 märgitud 15-aastases perioodis määratakse keskmine kuusissetulek üldsumma jagamisel 60-ga.
Invaliidsus- ja toitjakaotuspensioni arvutamisel vähem kui 5 aasta sissetulekust määratakse keskmine kuusissetulek sissetuleku üldsumma jagamisel töötatud kalendrikuude arvuga.
Pensioni arvutamisel hooajatöötajale määratakse keskmine kuusissetulek 5 hooaja sissetuleku üldsumma jagamisel 60-ga.
§ 32. Keskmise sissetuleku hulka, millest pension arvutatakse, kuulub:
1) pensioni taotleja kogu sissetulek, mille pealt tööandja on kohustatud maksma sotsiaalmaksu;
2) pereettevõtte ja talupere liikmel ning individuaaltöötajal - peale käesoleva paragrahvi muudes punktides nimetatud sissetuleku ka sissetulek pereettevõttest, taluperest, individuaaltööst, kui selle pealt maksti sotsiaalmaksu;
3) pensioni taotlejale säilitatud keskmine töötasu ning talle makstud rasedus- ja sünnitoetus. Toetus ajutise töövõimetuse puhul ja igakuune lapsehooldustoetus arvatakse keskmise sissetuleku hulka pensioni taotleja soovil;
4) kõrgkooli, keskeriõppeasutuse, kaadri ettevalmistamise õppeasutuse, kooli ja kursuste õppuril, aspirandil, doktorandil ja kliinilisel ordinaatoril - tema valikul kas käesoleva paragrahvi muudes punktides nimetatud sissetulek või stipendium.
§ 33. Toitjakaotuspensioni arvutamisel kohaldatakse seaduse paragrahve 30-32.
Kui toitja oli pensionär, võib pensioni taotleja valikul toitjakaotuspensioni arvutada sissetulekust, millest toitja pension oli arvutatud või ümber arvutatud, või toitjale määratud pensionist.
§ 34. Keskmise kuusissetuleku arvutamisel välismaal töötanud isikule võetakse tema valikul arvesse ka sissetulek, mida ta sai enne välismaale tööle asumist või välisvaluutas saadud sissetulek, mille pealt on makstud sotsiaalmaksu.
§ 35. Pensioni arvutamisel võetakse keskmise kuusissetulekuna arvesse kuni 6-kordne palgamiinimum.
§ 36. Pensioni üldsumma kindlaksmääramisel ümardatakse 50 kopikat ja üle selle rublani, summat kuni 50 kopikat aga ei arvestata.
IX Pensioni ümberarvutamine
§ 37. Vanadus- ja invaliidsuspensionäril (paragrahvid 8, 9, 11, 15) on õigus iga vähemalt kaheaastase täiendava pensioniõigusliku staaži järel taotleda pensioni ümberarvutamist, lähtudes uuest 5 järjestikuse aasta keskmisest kuusissetulekust, kui see ületab summa, millest endine pension oli arvutatud või ümber arvutatud.
§ 38. Palgamiinimumi suurendamise korral arvutatakse pension ümber, lähtudes uuest palgamiinimumist. Kui palgamiinimumi suurendatakse esimesel poolaastal, arvutatakse pension ümber sama aasta 1.juulist, kui teisel poolaastal, siis järgmise aasta 1.jaanuarist.
§ 39. Elukalliduse tõusu kompenseeritakse pensionäridele Eesti Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras.
X Pensioni määramine
§ 40. Pensioni taotluse esitavad:
1) töötajad ja nende perekonnaliikmed - pensioni taotleja (toitja) viimase töökoha administratsioonile (juhatusele).
Kui pensioni taotleja ei ole nõus administratsiooni otsusega pensioni määramiseks esitamisest keeldumise kohta, võib ta pensioni taotluse esitada otse maa- või linnavalitsuse või linna rajoonivalitsuse sotsiaalhooldustalitusele;
2) teised isikud ja nende perekonnaliikmed - oma elukohajärgsele maa- või linnavalitsuse või linna rajoonivalitsuse sotsiaalhooldustalitusele.
§ 41. Administratsioon (juhatus) vormistab vajalikud dokumendid kümne päeva jooksul pärast taotluse laekumist ning saadab need koos taotluse ja oma vormikohase esildisega pensioni taotleja elukohajärgsele (Tallinnas töökohajärgsele) maa- või linnavalitsuse või linna rajoonivalitsuse sotsiaalhooldustalitusele.
§ 42. Sotsiaalhooldustalitus on kohustatud andma selgitusi ja teatisi pensioni määramise kohta, samuti abistama pensioni taotlejat vajalike dokumentide saamisel.
Sotsiaalhooldustalitusel on õigus nõuda ettevõttelt, asutuselt, organisatsioonilt ja üksikisikult vajalikke dokumente, samuti kontrollida nende õigsust.
§ 43. Pensioni määrab pensioni taotleja elukohajärgse (Tallinnas töökohajärgse) sotsiaalhooldustalituse juhataja. Pensioni taotleja, teiste huvitatud isikute või ettevõtte, asutuse või organisatsiooni nõudmisel otsustab pensioni määramise küsimuse pensionikomisjon, mille moodustab maa- või linnavalitsus või linna rajoonivalitsus.
§ 44. Sotsiaalhooldustalitus vaatab pensioni määramiseks esitatud dokumendid läbi hiljemalt 10 päeva jooksul arvates nende saabumise päevast.
Väljavõtte otsusest pensioni määramisest keeldumise kohta saadab sotsiaalhooldustalitus ettevõttele, asutusele, organisatsioonile või pensioni taotlejale 5 päeva jooksul selle tegemisest. Otsusesse märgitakse keeldumise põhjus, tutvustatakse edasikaebamise korda. Otsuse väljavõttele lisatakse kõik dokumendid.
§ 45. Pensioni taotlemise päevaks loetakse päeva, mil sotsiaalhooldustalitus võtab vastu esildise või taotluse koos vajalike dokumentidega.
Kui pensioni taotlus on saadetud posti teel ning seejuures on lisatud kõik vajalikud dokumendid, loetakse pensioni taotlemise päevaks taotluse lähtekoha postitempi kuupäev.
§ 46. Pension määratakse pensioni taotlemise päevast alates (paragrahv 45). Pension määratakse varasemast tähtajast järgmistel juhtudel:
1) vanaduspension määratakse pensioniikka jõudmise päevast (paragrahvid 8, 9) ning invaliidsuspension määratakse ATEK-is invaliidsuse kindlakstegemise päevast, kui pensioni taotlus on esitatud 3 kuu jooksul arvates pensioniikka jõudmise või invaliidsuse kindlakstegemise päevast;
2) toitjakaotuspension määratakse toitja surma või teadmata äraolijaks tunnistamise päevast, kui pensioni taotlus esitatakse 12 kuu jooksul pärast toitja surma või teadmata äraolijaks tunnistamist.
§ 47. Pensionärile antakse pensionitunnistus, mille vormi määrab kindlaks sotsiaalhooldusministeerium.
§ 48. Määratud pension arvutatakse ümber:
1) kui tekib õigus saada suuremat pensioni - sama kuu esimesest kuupäevast, kui pensionär esitab avalduse koos kõigi vajalike dokumentidega enne 16.kuupäeva; järgmise kuu esimesest kuupäevast, kui pensionär esitab avalduse koos vajalike dokumentidega pärast 15. kuupäeva;
2) kui tekivad asjaolud, mis tingivad pensioni vähendamise - sama kuu esimesest kuupäevast, kui need asjaolud tekivad enne 16.kuupäeva; järgmise kuu esimesest kuupäevast, kui need asjaolud tekivad pärast 15.kuupäeva.
Käesoleva seaduse paragrahvides 49-52 loetletud juhtudel arvutatakse pension ümber nimetatud paragrahvides ettenähtud tähtaegadest.
§ 49. Invaliidsusgrupi muutmisel arvutatakse pension ümber invaliidsusgrupi muutmise päevast alates.
Taasläbivaatusel töövõimeliseks tunnistatud isikule makstakse invaliidsuspensioni taasläbivaatuse kuu lõpuni.
§ 50. Kui invaliid ei ilmu ATEK-i taasläbivaatuseks määratud ajal, siis peatatakse talle pensioni maksmine. Tema invaliidiks taastunnistamise korral alustatakse pensioni maksmist selle peatamise päevast, kuid mitte rohkem kui ühe kuu ulatuses.
Kui invaliid ei ilmu taasläbivaatusele mõjuvatel põhjustel, siis jätkatakse pensioni maksmist alates katkestamise päevast kuni järgmise taasläbivaatuse päevani, kuid mitte üle kolme aasta, tingimusel kui ATEK tunnistab ta ka sel ajal invaliidiks. Kui invaliid saab taasläbivaatuse järel uue invaliidsusgrupi, siis makstakse pension nimetatud aja eest endise grupi järgi.
§ 51. Toitjakaotuspensioni saavate perekonnaliikmete arvu muutumise korral pensioni kas suurendatakse või vähendatakse. Pensioni suurust muudetakse või selle maksmine lõpetatakse järgneva kalendrikuu esimesest päevast.
§ 52. Perekonnaliikmetele, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni, määratakse ühine pension.
Perekonnaliikme nõudmisel eraldatakse pensionist tema osa ja makstakse see talle eraldi välja.
Pensionist osa eraldamine toimub selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuule, mil saabus avaldus pensioni jaotamise kohta.
§ 53. Pensioniliiki muudetakse taotluse ja vajalike dokumentide (kui need pensionitoimikus puuduvad) esitamise päevast alates.
§ 54. Kaebusi sotsiaalhooldustalituse juhataja või pensionikomisjoni otsuse peale pensioni määramise asjus võib pensioni taotleja maa- või linnavalitsuse või linna rajoonivalitsusele esitada 6 kuu jooksul pärast otsuse saamise päeva, tema otsusega mittenõustumise korral aga maa- või linnakohtule 6 kuu jooksul otsuse saamise päevast.
XI Pensioni maksmine
§ 55. Pensioni makstakse Eesti Sotsiaalfondi pensionisihtkapitalist. Riiklik pension maksustamisele ei kuulu.
§ 56. Pensioni maksab sotsiaalhooldustalitus kas posti teel, ülekande korras hoiupanka pensionäri hoiuarvele või töökoha kaudu.
§ 57. Vanadus-, invaliidsus- ja toitjakaotuspensioni makstakse töötamise korral olenemata palgast või muust sissetulekust.
Hoolduspensioni (paragrahv 26) töötamise korral ei maksta.
§ 58. Pensionär on kohustatud oma elukohajärgsele sotsiaalhooldustalitusele teatama asjaoludest, mis toovad kaasa pensioni määra muutumise. Tööle asumisest on pensionär kohustatud elukohajärgsele sotsiaalhooldustalitusele teatama 5 päeva jooksul.
§ 59. Volikirja alusel makstakse pensioni kuni kolm aastat järjest.
Kui volikirja kehtivuse aega pole märgitud, kehtib see ühe aasta jooksul tõestamise päevast alates. Volikiri peab olema tõestatud notariaalkorras või pensionäri elukohajärgses elamumajandusorganisatsioonis või statsionaarses raviasutuses, kui pensionär on seal ravil.
Volikiri tõestatakse vastutava isiku allkirja ja asutuse pitseriga.
§ 60. Väljavõtmata pension makstakse pensionärile taotluse esitamisel tagantjärele, kuid mitte rohkem kui 3 aasta eest.
Pensionisummad, mis on jäänud õigel ajal saamata pensioni määrava või maksva asutuse süü tõttu, makstakse tagantjärele tähtajalise piiranguta.
§ 61. Täielikul riiklikul ülalpidamisel olevale orvule makstakse pensioni täies ulatuses.
Teistele täielikul riiklikul ülalpidamisel olevatele lastele makstakse 50 protsenti määratud pensionist.
Osalisel riiklikul ülalpidamisel olevale lapsele makstakse pensioni täies ulatuses.
Pension kantakse hoiupanka lapse isiklikule arvele.
§ 62. III grupi lapseeast invaliidile makstakse õpiajal pensioni lapsinvaliidile kehtestatud määras (paragrahv 15) kuni õppeasutuse lõpetamiseni, kuid mitte kauem kui 24-aastase saamiseni.
§ 63. Kui pensionär vahetab elukohta, makstakse talle pärast endisest elukohast väljakirjutamist korraga kahe järgneva kuu pension. Pensioni hakatakse uuesti maksma sellest ajast, mil maksmine endises elukohas lõpetati.
Kui pensionär asub elama välisriiki, makstakse talle ette kuni 6 kuu pension, kuid mitte üle tähtaja, milleni pension on määratud.
§ 64. Riiklikus internaatkodus elavale pensionärile makstakse pensioni ja ülalpidamiskulude vahe, kuid mitte alla 10 protsendi määratud pensionist ja mitte alla 20 protsendi vanaduspensioni alammäärast.
Kui riiklikus internaatkodus elaval pensionäril on töövõimetuid perekonnaliikmed (paragrahvid 18-20), makstakse talle 10 protsenti pensionist, kuid mitte alla 20 protsendi vanaduspensioni alammäärast, ning ülejäänud osa, kuid mitte üle 50 protsendi määratud pensionist, makstakse tema perekonnaliikmetele.
§ 65. Kui pensionär viibib statsionaarravil, makstakse talle pensioni määratud suuruses.
§ 66. Kui pensionäri mõistab kohus süüdi ja karistab teda vabadusekaotusega, peatatakse vabadusekaotuse ajal pensioni maksmine.
§ 67. Pensionist võib kinni pidada:
1) tsiviilasjas tehtud kohtuotsuse ja määruse ning kriminaalasjas tehtud kohtuotsuse (varalise sissenõude osas), notariaalkontori täitepealdise ning muu otsuse ja määruse alusel, mida täidetakse vastavalt Eesti Vabariigi seadustikule kohtuotsuse täitmiseks kehtestatud korras;
2) pensionikomisjoni otsuse alusel nende pensionisummade sissenõudmiseks, mis on pensionärile tema kuritarvituse (teadvalt ebaõigete andmetega dokumentide esitamise, töötasu või muu sissetuleku varjamise, perekonnaliikmete koosseisus toimunud muutuste kohta andmete esitamata jätmise) tõttu enam makstud.
Pensionist kinnipeetava osa suurus arvutatakse pensionärile väljamaksmiseks ette nähtud summast.
Pensionist võib kinni pidada kuni 50 protsenti: varavastaste kuritegude tagajärjel tekitatud kahju hüvitamiseks, perekonnaliikmete ülalpidamiseks (alimendid), vigastuse või muu tervisekahjustuse tõttu tekitatud kahju hüvitamiseks, samuti toitja surma korral ning alusetult saadud töötasu tagastamiseks seadusega ettenähtud juhtudel.
Kõigil ülejäänud juhtudel võidakse kinni pidada kuni 20 protsenti pensionist.
Pensionikomisjoni otsuste alusel peetakse pensionist kinni kuni 20 protsenti lisaks kinnipidamisele muudel alustel.
Kõigil pensionist sissenõudmise juhtudel säilitatakse pensionärile vähemalt 50 protsenti talle maksmisele kuuluvast pensionist.
Kui pensioni maksmine lõpetatakse (näiteks töövõime taastumise puhul) enne, kui pensionikomisjoni otsuse alusel kinnipeetav pensioni enammakse on täielikult kustutatud, nõutakse järelejäänud summa sisse kohtu korras.
§ 68. Pensionäri surma tõttu saamata jäänud pension makstakse tema nendele perekonnaliikmetele, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni (paragrahvid 17-20). Vanemal, abikaasal ja teistel perekonnaliikmetel, kes elasid koos pensionäriga tema surma päevani, on õigus saada see summa ka siis, kui nad ei kuulu toitjakaotuspensioniga kindlustatavate isikute hulka.
Mitme perekonnaliikme üheaegsel pöördumisel sotsiaalhooldustalituse poole jagatakse saadaolev pensionisumma nende vahel võrdselt.
Ülalmainitud summa makstakse välja, kui seda taotletakse hiljemalt 6 kuu jooksul pärast pensionäri surma.
§ 69. Pensionäri surma korral makstakse tema perekonnale või matuse korraldanud isikutele matusetoetust kahe kuu vanaduspensioni alammääras, kui avaldus esitati 6 kuu jooksul surma päevast arvates.
XII Maa- ja linnavolikogu ning tööandja õigused ja kohustused
§ 70. Maa- ja linnavolikogu võib oma õiguste piires kehtestada pensionäridele oma eelarvest soodustusi ja muid ainelise abi liike.
§ 71. Tööandja võib omavahendite arvel parandada pensionäri majanduslikku olukorda.
Tööandja on kohustatud viie päeva jooksul teatama sotsiaalhooldustalitusele pensionäri töölevõtmisest.
Tööandja kannab materiaalset vastutust pensioni määramiseks ja maksmiseks antud ebaõigete dokumentide tõttu tekkinud kahju eest.
§ 72. Kooskõlas käesoleva seadusega määrab ja maksab pensioni sotsiaalhooldustalitus.
XIII Lõppsätted
§ 73. Käesoleva seaduse paragrahvi 7 punktis 4 ettenähtud lisand - 20 protsenti palgamiinimumist - arvutatakse juurde ka vanaduspensionile paragrahvid 8, 9, 11) ja invaliidsuspensionile (paragrahv 15), kui see on määratud:
1) Eesti Vanariigi õigus- või piirikaitseorganites teenistuse ajal invaliidistunud isikule;
2) sõjaväe- või alternatiivteenistuse või õppe- või kontrollkogunemise ajal invaliidistunud isikule;
3) sõjast osavõtnule;
4) sõja ajal kinnipidamiskohta (laagrisse) paigutatud või sundtööle saadetud isikule;
5) vastupanuliikumisest osavõtnule;
6) Leningradis 1941. a. 8. septembrist kuni 1944. a. 27. jaanuarini töötanud isikule;
7) Tsernobõli aatomielektrijaama avarii ning muude tuumakatastroofide tagajärgede likvideerimise tõttu invaliidistunud isikule.
Käesoleva seaduse paragrahvi 7 punktis 4 ettenähtud lisand arvutatakse juurde ka käesolevas paragrahvis loetletud isikute perekonnale määratud toitjakaotuspensionile (paragrahvid 17-20).
Käesoleva paragrahvi alusel pensioni saavate isikute ringi täiendab Eesti Vabariigi Valitsus.
Tallinn, 15.aprillil 1991.


text:
Anija valla kriisikomisjoni põhimäärus – Riigi Teataja
Anija valla kriisikomisjoni põhimäärus
Anija valla kriisikomisjoni põhimäärus - sisukord
§ 3 Komisjoni ülesanded on:
§ 4 Komisjoni õigused:
§ 5 Komisjoni töökorraldus väljaspool hädaolukorda
§ 6 Komisjoni töökorraldus hädaolukorras
RT IV, 07.06.2018, 13
Vastu võetud 28.05.2018 nr 3
Määruse kehtestatakse hädaolukorra seaduse § 6 lõike 5 alusel.
(1) Anija valla kriisikomisjon (edaspidi komisjon) on Anija Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) alaline komisjon, mille eesmärgiks on vallavalitsusele seadustega pandud pääste-, hädaolukorraks valmisoleku- ja kriisireguleerimisalaste kohustuste täitmise korraldamine Anija vallas.
(2) Komisjoni põhimääruse ja koosseisu kinnitab ning komisjoni tegevuse lõpetab vallavalitsus.
(3) Komisjon juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi ja Anija valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(2) Komisjoni liikmeteks on:
1) esimene aseesimees;
2) teine aseesimees;
3) sekretär;
4) teabekorraldaja;
5) päästetööde toetuse korraldaja;
6) tehnilise toetuse korraldaja;
7) evakuatsioonikorraldaja;
8) transpordikorraldaja;
9) majutuskorraldaja;
10) varustuskorraldaja;
11) sotsiaalvaldkonna korraldaja.
(3) Komisjoni nimelise koosseisu kehtestab vallavanema ettepanekul vallavalitsus oma korraldusega.
(4) Kui komisjoni esimehel ei ole võimalik ajutiselt komisjoni tööst osa võtta, asendab teda esimene aseesimees või kui viimasel ei ole samuti võimalik ajutiselt komisjoni tööst osa võtta, siis teine aseesimees.
(5) Kui komisjoni liikmel ei ole võimalik komisjoni töös osaleda, teavitab ta sellest komisjoni sekretärile. Komisjoni liikmele asendaja määramise otsustab komisjoni esimees või tema asendaja.
(6) Kui komisjoni liikmel ei ole püsivalt võimalik komisjoni töös osaleda, siis esitab ta komisjoni esimehele avalduse enda komisjonist väljaarvamise kohta. Uue komisjoni liikme nimetab komisjoni esimehe ettepanekul vallavalitsus oma korraldusega.
(7) Komisjoni liikmed on kohustatud teatama enda kontaktandmed (telefoninumbrid tööl, kodus, mobiiltelefon, faks, e-post, kodune aadress) ja koheselt nende andmete muutustest komisjoni sekretärile.
§ 3. Komisjoni ülesanded on:
(1) Täidab hädaolukorra seadusest tulenevaid omavalitsusele pandud ülesandeid.
(2) Juhib hädaolukordade lahendamist oma vastusalas.
(3) Tagab hädaolukorras abivajajate väljaselgitamise ja nende abistamise.
(4) Vaatab läbi hädaolukorra lahendamise plaanid ning korraldab seal kirjeldatud omavalitsuse ülesannete täitmise.
(5) Koostab vastavalt riskianalüüsile elanike ümberpaigutamise plaani omavalitsuse territooriumil hädaolukorras.
(6) Koostab ja korrastab informatsiooni omavalitsusüksuses paiknevatest kriisireguleerimisalastest ressurssidest.
(7) Omab ülevaadet omavalitsuse territooriumil paiknevatest suurõnnetuse ohuga ja ohtlikest ettevõtetest ning nendest tulenevatest ohtudest.
(8) Vaatab läbi ja annab hinnanguid valla planeeringutele, mis on seotud kemikaaliohutusega.
(9) Korraldab ennetusmeetmete rakendamise ja riskikommunikatsiooni, sealhulgas elanike informeerimise võimalikest hädaolukordadest, nende mõjudest ning käitumisjuhistest hädaolukorras, lähtuvalt riskianalüüsidest.
(10) Teavitab elanikke elutähtsa teenuse toimepidevuse häiretest.
(11) Teavitab elanikke kriisikomisjoni tegevustest.
(12) Korraldab kriisireguleerimise alaseid koolitusi, seminare ja teabepäevi ning teeb volikogule ettepanekuid selleks vahendite eraldamiseks.
(13) Korraldab omavalitsuse kriisireguleerimisõppuse.
(14) Teeb koostööd teiste kriisikomisjonidega.
(15) Kinnitab komisjoni iga-aastase tööplaani.
(16) Kinnitab ja esitab iga-aastase komisjoni tegevuse kokkuvõtte 1. detsembriks regionaalsele kriisikomisjonile.
(17) Täidab muid seadusest ja põhimäärusest tulenevaid ülesandeid.
§ 4. Komisjoni õigused:
(1) Saada komisjoni pädevusse kuuluvates küsimustes valla asutustelt ning elutähtsa teenuse osutajatelt vajalikku informatsiooni ning komisjoni tööks vajalikke materjale.
(2) Teha vallavalitsusele ettepanekuid hädaolukorra likvideerimiseks ettenähtud ressursside kasutamiseks.
(3) Anda hinnanguid ja teha ettepanekuid Anija valla õigusaktide eelnõudele, mis käsitlevad pääste- ja hädaolukorraks valmisoleku valdkonda.
(4) Teha vallavalitsusele ettepanekuid uuringute läbiviimiseks ja eksperthinnangute tellimiseks.
(5) Luua töögruppe komisjoni eesmärkide täitmiseks.
(6) Teha regionaalsele päästekeskusele ettepanekuid valla hädaolukordadeks valmisoleku ja kriisireguleerimise tagamiseks.
(7) Saada pädevatelt riigiasutustelt kriisireguleerimisalast nõustamist ja koolitusi.
(8) Teha koostööd pädevate riigiasutuste, teiste omavalitsustega ja valla ettevõtjatega.
(9) Esitada autasustamiseks hädaolukorra likvideerimisel eriti silmapaistnud töötajaid ja elanikke.
§ 5. Komisjoni töökorraldus väljaspool hädaolukorda
(1) Komisjoni töövormiks väljaspool hädaolukorda on koosolek. Koosolekut juhatab komisjoni esimees või tema asendaja.
(2) Koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees. Komisjon korraldab oma koosolekuid vastavalt komisjoni esimehe poolt kinnitatud plaanile. Vajaduse korral kutsub komisjoni esimees kokku plaanivälise koosoleku. Komisjoni liikmetel on õigus teha ettepanekuid komisjoni koosoleku kokkukutsumiseks.
(4) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, s.h esimees või üks aseesimeestest.
(5) Komisjoni otsused võetakse vastu poolthäälte enamusega. Häälte võrdsuse korral on otsustav koosoleku juhataja hääl. Kui ükski komisjoni liige hääletamist ei nõua, loetakse otsus ühehäälselt vastuvõetuks. Eriarvamused protokollitakse.
(6) Komisjoni otsustused protokollitakse ja vormistatakse kolme tööpäeva jooksul ning neile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(8) Komisjoni otsused on soovitusliku iseloomuga valla õigusaktide vastuvõtmisel.
(9) Komisjoni tehnilist teenindamist s.h protokollimist teostab komisjoni sekretär.
(10) Komisjon kinnitab oma protokollilise otsusega vajalikud juhendmaterjalid hädaolukorras tegutsemiseks.
§ 6. Komisjoni töökorraldus hädaolukorras
Komisjoni töökorralduse hädaolukorras kehtestab komisjon oma protokollilise otsusega.
(1) Määrus jõustub kolmandal päeval Riigi Teatajas avaldamisest.
(2) Tunnistada kehtetuks Anija Vallavalitsuse 25.10.2010 määrus nr 10 „Anija valla kriisikomisjoni põhimäärus“.

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 6
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


Madis Avi kaebuse läbivaatamine – Riigi Teataja
Madis Avi kaebuse läbivaatamine
RT III, 10.07.2020, 1
Vastu võetud 08.07.2020 nr 1
Peipsiääre Valla Valimiskomisjon peatas 29.06.2020 otsusega nr 1 Peipsiääre Vallavolikogu liikme Madis Avi volitused ja määras asendusliikmeks Margus Kustala. Valla valimiskomisjon leidis, et Madis Avi on puudunud 31.03.2020, 29.04.2020 ja 17.06.2020 volikogu istungitelt (2020. a mais volikogu istungit ei toimunud). Seetõttu peatas valimiskomisjon Madis Avi volikogu liikme volitused vastavalt KOKS § 19 lõike 2 punktile 4, mille kohaselt volikogu liikme volitused peatatakse, kui ta on puudunud volikogu istungitelt kolme järjestikuse kuu jooksul, arvestamata kuid, millal volikogu istungeid ei toimunud.
Peipsiääre Vallavolikogu 31.03.2020, 29.04.2020 ja 17.06.2020 istungite protokollide järgi Madis Avi istungitel ei osalenud. Vallavolikogu 31.03.2020 ja 29.04.2020 istungid toimusid virtuaalselt Google Meet ja VOLIS internetikeskkondade vahendusel. 31.03.2020 istungi kohta on VOLIS-es ka istungi videosalvestus. 17.06.2020 volikogu istung toimus Alatskivi Koolis.
Madis Avi esitas 02.07.2020 kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile. Kaebaja leiab, et Peipsiääre Valla Valimiskomisjon on teinud vale otsuse. Valla valimiskomisjoni otsus peatada tema volitused volikogu liikmena põhineb väitel, et ta puudus kolmelt järjestikuselt volikogu istungilt. Tegelikult võttis kaebaja 31.03.2020 ja 29.04.2020 istungist osa virtuaalselt. Seda tõendavad nii enamus volikogu liikmeid kui ka volikogu esimees, kuigi 29.04 ei olnud kaebajal oma osavõttu võimalik elektrooniliselt registreerida, kuna ID-kaart oli PPA-s vahetamisel.
Kaebaja osales Vabariigi Valimiskomisjoni koosolekul, ning selgitas täiendavalt, et osales volikogu 31.03.2020 ja 29.04.2020 istungitel, jälgides neid veebis. Kaebaja märkis, et volikogu otsuste hääletamisest ta osa ei võtnud, sest ei soovinud üheski küsimuses hääletada. Kaebaja märkis, et ei tutvunud volikogu 31.03.2020 ja 29.04.2020 protokollidega, mille järgi ta istungitel ei osalenud ning seetõttu ei saanud ka teha parandusettepanekut tema istungil osalemise protokolli kandmiseks. Kaebaja selgitas, et valla valimiskomisjon tema poole selgituse saamiseks ei pöördunud, samuti, et volikogu esimees saatis omapoolse selgituse valla valimiskomisjonile, mille kohaselt kaebaja osales 31.03.2020 ja 29.04.2020 istungitel, kuid valimiskomisjon seda ei arvestanud. Sellekohane info avaldati ka 8.07.2020 „Tartu Postimehes”, mille järgi volikogu esimees saatis „valla valimiskomisjonile ka selgituse, milles sõnas, et Avi soovis küll istungitest osa võtta, aga tehniliselt polnud see võimalik.” Artikli kohaselt saatis esimees selgituse valimiskomisjonile pärast otsuse langetamist.
Peipsiääre Valla Valimiskomisjoni selgitus
Peipsiääre Valla Valimiskomisjoni selgitab, et on lähtunud 29.06.2020 otsuse nr 1 tegemisel Peipsiääre Vallavolikogu 31.03.2020, 29.04.2020 ja 17.06.2020 istungi protokollidest, millest nähtub, et Madis Avi on eelnimetatud istungitelt puudunud. 31.03.2020 ja 29.04.2020 volikogu istungid toimusid virtuaalselt internetikeskkonnas VOLIS. Nii otsustasid volikogu esimees ja eestseisus. Peipsiääre valla põhimääruse § 35 lõike 1 kohaselt algab volikogu istung kohalolevate volikogu liikmete registreerimisega. VOLIS-es on selleks vastav nupp „kohaloleku kontroll” ja programm genereerib istungil osalejad ja puudujad protokolli automaatselt ise.
Kutse 31.03.2020 virtuaalsele istungile väljastati 26.03.2020. Kõigil volikogu liikmetel oli võimalik 4 päeva jooksul teavitada vallakantseleid või volikogu esimeest sellest, kui neil ei ole võimalik elektroonilisest istungist osa võtta, kuid nad tahaksid. Keegi volikogu liikmetest vallakantseleid sellest ei teavitanud. 27.03.2020 volikogu esimehe kirja kohaselt on ta kõik volikogu liikmed läbi helistanud ja praktiliselt kõigil on tehniline valmisolek olemas. 31.03.2020 istung salvestati videos ja on VOLIS-es avalikult nähtav ja kuulatav. Selles on näha, et volikogu esimees ise kahel korral istungi alguses ütleb, et Madis Avi ei osale sellel istungil. Madis Avi ei olnud ka Google Meetis pildis nähtav ega helis kuuldav (et oleks saanud tuvastada, et see on tema). Madis Avi ei andnud ka istungi alguses ega kogu istungi toimumise ajal teada, et ta tahab istungil osaleda, aga ei saa VOLIS-esse logida.
Peipsiääre Vallavolikogu 31.03.2020, 29.04.2020 ja 17.06.2020 istungite protokollid on avalikustatud seaduses sätestatud korras ning nendes on kirjas, et Madis Avi puudus. Ta ei ole esitanud nende kohta mingeid eriarvamusi ega vastuväiteid. Kuni valla valimiskomisjoni otsuseni, millega peatati tema volikogu liikme volitused, oli ta sellega täiesti nõus, et ta puudus kõnealustelt volikogu istungitelt. Alles nüüd on hakanud ta väitma, et ta ei saanud virtuaalsetel istungitel osaleda, sest tal olid tehnilised probleemid. Valla valimiskomisjon on lähtunud otsuse, mis puudutab Madis Avi volituste peatamist, tegemisel ametlikest volikogu esimehe poolt allkirjastatud dokumentidest, ehk antud juhul siis volikogu istungi protokollidest.
1. KOVVS § 64 kohaselt saab kaebuse esitada isik, kes leiab, et tema õigusi on vaidlustatava otsuse või toiminguga rikutud. Volikogu liikme volituste peatamine võib rikkuda kaebaja õigust volikogu töös osaleda, seetõttu on kaebajal õigus kaebus esitada.
2. Kaebuses ei ole selgelt väljendatud taotlust, kuid kaebusest nähtub, et kaebaja ei nõustu Peipsiääre Valla Valimiskomisjoni 29.06.2020 otsusega nr 1, millega tema volitused peatati, millest võib järeldada, et ta soovib viidatud valla valimiskomisjoni otsuse tühistamist.
3. Peipsiääre Valla Valimiskomisjoni otsus võeti vastu 29.06.2020, kaebaja sai kaebuse kohaselt selle kätte 30.06.2020, kaebus on esitatud 02.07.2020, seega kaebus on esitatud KOVVS § 66 lõike 1 punktis 1 sätestatud tähtaja jooksul.
4. KOKS § 19 lõike 2 punkti 4 kohaselt peatatakse volikogu liikme volitused, kui ta on puudunud volikogu istungitelt kolme järjestikuse kuu jooksul, arvestamata kuid, millal volikogu istungeid ei toimunud. Valla valimiskomisjoni seisukoha järgi puudus ta Peipsiääre Vallavolikogu 31.03.2020, 29.04.2020 ja 17.06.2020 istungitelt, mistõttu tema volitused peatati. Kaebaja ei vaidlusta, et ta ei osalenud volikogu 17.06.2020 istungil, kuid vaidlus on selles, kas kaebaja volikogu liikmena osales 31.03.2020 ja 29.04.2020 istungil, mis toimusid virtuaalselt.
5. Peipsiääre Valla Valimiskomisjoni 29.04.2020 koosoleku protokolli kohaselt on kaebaja Peipsiääre Vallavolikogu 31.03.2020 ja 29.04.2020 istungitelt puudumine tehtud kindlaks vallavolikogu istungite protokollide alusel.
6. Volikogu liikme istungist osavõtmise kohta ja istungi protokollimise kohta on kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud järgmist. KOKS § 51 lõike 5 kohaselt kantakse volikogu istungist osavõtjate nimed istungi protokolli, KOKS § 51 lõike 1 kohaselt kirjutab volikogu istungi protokollile alla volikogu esimees või asendaja.
7. Täiendavalt täpsustab volikogu istungi protokollimise korda Peipsiääre valla põhimääruse § 41. Istungist osavõtmise kohta tuleb põhimääruse § 41 lõike 4 kohaselt protokolli märkida istungist osavõtjate nimed (p 2) ja märked liikmete istungile saabumise ja lahkumise kohta (p 8). Põhimääruse § 35 lõike 1 kohaselt algab volikogu istung kohalolevate volikogu liikmete registreerimisega ja lõige 2 sätestab, et kui volikogu liige saabub istungile hiljem, märgitakse protokolli tema saabumise kellaaeg. Põhimääruse § 35 lõige 3 sätestab, et volikogu liige tõestab oma kohalolekut allkirjaga volikogu istungil osalejate registreerimiselehel. Volikogu 31.03.2020 ja 29.04.2020 istungitel kasutati volikogu osalejate istungi registreerimiseks VOLIS internetikeskkonda. Volikogu liikmed sisenesid süsteemi, identifitseerides end ID-kaardiga, ja andsid vastava kinnituse istungil osalemise kohta. Kaebajal ei olnud tehnilistel põhjustel võimalik VOLIS-t sellisel viisil kasutada. Kaebuse materjalidest ei nähtu, et kaebaja oleks soovinud istungil osalemise registreerimist või osalemise kindlakstegemist mingil teisel viisil.
8. Volikogu 31.03.2020 istungi kohta on videosalvestuse alusel võimalik kindlaks teha, et kaebaja jälgis istungi käiku. Salvestusest on näha, et istungi rakendamisel võttis volikogu esimees kaebajaga eraldi ühendust osalemise takistuste väljaselgitamiseks, misjärel volikogu esimees kinnitas, et kaebaja istungil ei osale.
9. Peipsiääre valla põhimääruse § 41 lõike 2 kohaselt korraldab volikogu istungi protokollimise vallasekretär ning lõike 6 kohaselt allkirjastab selle volikogu esimees või tema asendaja. 31.03.2020 ja 29.04.2020 istungite protokollid on allkirjastanud KOKS § 51 lõike 1 kohaselt volikogu esimees ning mõlemas protokollis on kaebaja märgitud volikogu istungil mitte osalenuks. Istungite protokollide sisust ei nähtu ka muus osas, et kaebaja oleks istungist osa võtnud, nt hääletanud või sõna võtnud.
10. Peipsiääre valla põhimääruse § 41 lõike 7 kohaselt on kolme päeva jooksul pärast volikogu istungi protokolli avalikustamist volikogu liikmel õigus istungi materjalidega tutvuda ning teha sellele parandusettepanekuid ja märkusi; paranduse tegemise otsustab istungi juhataja. Teadaolevalt ei olnud valla valimiskomisjoni otsuse tegemise ajaks volikogu istungite protokolle ega istungite korraldust vaidlustatud ega soovitud paranduste tegemist istungite protokollides.
11. Ülaltoodust lähtudes on Peipsiääre Valla Valimiskomisjon käitunud korrektselt, tehes kaebaja osalemise või mitteosalemise kindlaks volikogu istungite protokollide alusel. KOKS § 51 näeb ette istungite protokollimise kohustuse. Peipsiääre Vallavolikogu istungite protokollid on koostatud ja avaldatud, nende korrektsust on allkirjaga kinnitanud volikogu esimees, kelle ülesanne on volikogu tööd korraldada ja istungeid juhatada vastavalt KOKS § 44 lõikele 1. Valla valimiskomisjonil ei olnud seetõttu alust istungite protokolle oma otsuse tegemisel mitte arvestada, kuna volituste peatamise aluseks olnud asjaolud (istungilt puudumine) olid juba kindlaks tehtud volikogu esimehe poolt ja märgitud volikogu istungi protokollides.
12. Ülaltoodust tulenevalt tuleb kaebus jätta rahuldamata.
13. Vabariigi Valimiskomisjon märgib, et asja lahendamisel oleks valla valimiskomisjon pidanud informeerima ka asjaosalisi (kaebajat), ära kuulama ka nende seisukohad ning arvestama kõiki tõendeid, sh teisi tõendeid peale istungite protokollide. Valla valimiskomisjon oleks pidanud võimaldama kaebajale esitada ka täiendavaid tõendeid.
14. Oma seisukohad ja täiendavad tõendid sai kaebaja esitada aga Vabariigi Valimiskomisjoni koosolekul. Kaebaja ei esitanud Vabariigi Valimiskomisjonile tõendeid, millest nähtuks, et vallavolikogu esimehe kinnitus kaebaja mitteosalemise kohta 31.03.2020 istungil ja protokollides märgitu kaebaja mitteosalemise kohta on ekslikud. Ajalehes „Tartu Postimees” 08.07.2020 avaldatud artiklis viidatud Peipsiääre Vallavolikogu esimehe selgitused ei tõenda kaebaja osalemist volikogu istungitel, arvestades tema allkirjastatud volikogu istungite protokollides märgitut ja 31.03.2020 istungi alguses kaebaja mitteosalemise kohta väidetut.
15. Vabariigi Valimiskomisjon märgib täiendavalt, et kui volikogu liikme volitused peatuvad KOKS § 19 lõike 2 punkti 4 alusel, on tal kohe võimalik volitused isikliku avalduse alusel taastada vastavalt KOKS § 201 lõikele 1.
Lähtudes KOVVS § 66 lõike 3 punktist 1 Vabariigi Valimiskomisjon otsustab:
Jätta Madis Avi kaebus rahuldamata.


Toimetulekutoetuse vahenditest täiendava sotsiaaltoetuse maksmise ja sotsiaalteenuste osutamise tingimused ja kord Sonda vallas – Riigi Teataja
Toimetulekutoetuse vahenditest täiendava sotsiaaltoetuse maksmise ja sotsiaalteenuste osutamise tingimused ja kord Sonda vallas
Toimetulekutoetuse vahenditest täiendava sotsiaaltoetuse maksmise ja sotsiaalteenuste osutamise tingimused ja kord Sonda vallas - sisukord
§ 3 Täiendava sotsiaaltoetuse maksmise tingimused
§ 4 Täiendava sotsiaaltoetuse maksmise ja sotsiaalteenuse osutamise juhud
§ 5 Täiendava sotsiaaltoetuse taotlemine, määramine ja maksmine
RT IV, 28.06.2014, 7
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 42 lõike 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse riigieelarvest Sonda valla eelarvesse toimetulekutoetuse maksmiseks eraldatud vahendite ülejäägist toimetuleku soodustamiseks täiendava sotsiaaltoetuse maksmise ja sotsiaalteenuste osutamise tingimused ja kord.
(1) Täiendavat sotsiaaltoetust ja -teenust on õigustatud taotlema ja saama rahvastikuregistris Sonda valla elanikuna registreeritud abivajavad isikud:
1) toimetulekutoetust saavad isikud või perekonnad;
2) üksikvanemad;
3) kolme- ja enamalapselised pered;
4) puudega isikud;
5) mittetöötavad töövõimetus- ja vanaduspensionärid;
6) teised riskirühmad.
(2) Vähekindlustatuks loetakse perekonda, kus iga liikme netosissetulek kuus pärast eluasemekulude mahaarvamist on alla kahekordse riikliku toimetulekupiiri.
§ 3. Täiendava sotsiaaltoetuse maksmise tingimused
(1) Täiendavat sotsiaaltoetust makstakse ning eraldisi sotsiaalteenuste osutamiseks tehakse toimetulekutoetuse rahaliste vahendite piisavuse korral.
(2) Määruse alusel makstavate täiendavate sotsiaaltoetuste eesmärk on toetada ja soodustada teatud sihtgruppi kuuluvate isikute või toetuse taotleja ja tema perekonna toimetulekut või kompenseerida taotlejale osutatud ravi või sotsiaalteenuste kulusid.
(3) Toimetulekutoetuse rahaliste vahendite ülejääki võib hakata kasutama jooksva eelarveaasta 1. novembrist.
§ 4. Täiendava sotsiaaltoetuse maksmise ja sotsiaalteenuse osutamise juhud
(1) Täiendavat sotsiaaltoetust makstakse toimetulekuraskustes peredele ja puudega isikutele toimetuleku toetamiseks või nendele osutatud sotsiaalteenuste kompenseerimiseks, sealhulgas:
1) puudega isikutele iseseisva toimetuleku soodustamiseks ortopeediliste ja invatehniliste abivahendite ostmise, rentimise ja kasutamise kulude hüvitamiseks. Toetuse suurus on maksimaalselt 50% tehtud kulutustest, kuid mitte rohkem kui 200 eurot;
2) puudega isikutele raviprotseduuridele, taastusravile ja hoolekandeasutusse sõitmiseks transpordikulude hüvitamiseks. Transpordikulu hüvitatakse ühistranspordi sõidupileti alusel piletil märgitud summa ulatuses või arve või kuludokumendi alusel arvestusega 0,30 eurot sõidukilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 200 eurot isiku kohta aastas;
3) puudega isikutele, puuetega või erivajadustega lastele rehabilitatsiooniteenuse või haiglakulude katmiseks;
4) vähekindlustatud perede lastele koolitarvete, riiete, jalanõude ja muu hädavajaliku ostmiseks;
5) tööealise ja puudega seadusjärgsete pärijateta isiku hoolduskulude osaliseks või täielikuks katmiseks hoolekandeasutuses;
6) töötute tööotsimiskava täitmisega seotud transpordikulude katmiseks;
7) ühekordse toetusena toimetuleku soodustamiseks;
8) elamispinna kohandamiseks puuetega inimestele. Toetuse suurus on maksimaalselt 50% tehtud kulutustest, kuid mitte rohkem kui 650 eurot;
9) eluruumi hädavajaliku sanitaarse olukorra parandamiseks;
10) vähekindlustatud isikutele ja peredele vee-, gaasi-, elektriseadmete soetamiseks ja remontimiseks. Toetuse suurus on üldjuhul kuni 50% tehtud kulutustest;
11) vähekindlustatud isikutele ja peredele küttematerjali (puit, brikett, kivisüsi jne) ostmiseks üks kord aastas. Toetuse suurus on maksimaalselt 50% tehtud kulutustest, kuid mitte rohkem kui 200 eurot;
12) Tšernobõli AEJ katastroofi tagajärgede likvideerimisel osalenutele tervise taastamiseks kord aastas. Toetuse suurus on ühekordne toimetulekupiir;
13) õnnetusjuhtumi või kriisiolukorra puhul (tulekahju, loodusõnnetus, kuriteo ohvriks langemine, pikaajaline haigus jms);
14) sõltuvushäirega isikule võõrutusravi või rehabilitatsiooniteenuse saamiseks isiku vanemliku või tööhõivealase suutlikkuse tõstmiseks;
15) muude teenuste (nt psühholoogilise, logopeedilise, juriidilise jne nõustamise) osutamiseks või toetus muudel eespool määratlemata juhtudel.
(2) Toimetulekutoetuse vahendeid võib kasutada uute sotsiaalteenuste käivitamiseks ja sotsiaaltöö korraldamisega seotud kulude katteks.
§ 5. Täiendava sotsiaaltoetuse taotlemine, määramine ja maksmine
(1) Toetuse taotleja esitab vallavalitsusele vormikohase kirjaliku avalduse (lisa), milles põhjendab toetuse saamise vajaduse ning lisab sellele sissetulekuid ja kulusid tõendavad dokumendid. Toetust võib taotleda abi vajava isiku nimel ja huvides ka temale määratud eestkostja, hooldaja või muu isik, kellel on andmeid abivajaja isiku kohta.
(2) Toetuse määramisel arvestatakse taotleja üldist materiaalset olukorda, tervislikku seisundit, ülalpeetavate arvu ja toimetulekuvõimet. Vajadusel võib sotsiaalnõunik nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid või tõendeid ja teha kodukülastuse.
(3) Volikogu sotsiaalkomisjon menetleb avaldust ja esitab oma ettepanekud vallavalitsusele läbivaatamiseks ja kinnitamiseks. Toetuse maksmisest keeldumise korral teatatakse sotsiaalkomisjonile ja taotlejale ning näidatakse ära põhjus 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(4) Toetus makstakse vallavalitsuse korralduse alusel taotlejale vallavalitsuse kassast sularahana, kantakse taotleja pangakontole või taotleja avalduse alusel teenuse osutaja või tema poolt märgitud isiku pangakontole.
(1) Tunnistada kehtetuks Sonda Vallavolikogu 28.04.2008 määrus nr 10 „Toimetulekutoetuse vahenditest täiendava sotsiaaltoetuse maksmise ja sotsiaalteenuste osutamise tingimused ja kord“.


Osakapitali sissemakse peale asutamist – Pilvebüroo
Home/seadused/Osakapitali sissemakse peale asutamist
Olen kuulnud, et sellise dividendidega tasaarvelduse tegemine pidi praktikas päris keeruline olema. Kui kellelgi on õnnestunud see protseduur edukalt läbida, ole hea, kirjuta kommentaari oma kogemusest.
| uuendatud 13.01 2020 |
By Krista Teearu|2020-01-13T11:01:03+02:008. aprill 2014|seadused|85 kommentaari
KK 8. aprill 2014 at 10:19 - Reply
Kas see mitterahaline võib olla ka eelnevalt varutud materjal nt ja kuidas seda siis hinnatakse? 🙂
Krista 8. aprill 2014 at 10:35 - Reply
Ikka võib olla. OÜ mitterahalise sissemakse hindamisest räägib Äriseadustiku §143 lg 3, mis ütleb, et kui mitterahaline sissemakse on üle poole osakapitalist, tuleb võtta audiitorilt hindamine. Kui mitterahalise sissemakse osakaal jääb alla poole, siis on juhatuse enda hinnang. Vabas vormis kinnitus. No enamvähem ikka tead, kui palju lõngad maksavad 🙂
KK 9. aprill 2014 at 11:46 - Reply
Tänan, mul no Ravelrys hinnad kõikidel viimase aja ostudel juures, nii et see ei ole probleem 🙂
Teine küsimus, teoreetiline esialgu, puudutab töövahendeid (vardad, nõelad, raamid jne) – neid on vaja ja need kuluvad. Mismoodi nendega toimetada? Inventaril on vist ka piirmäärad?
Krista 9. aprill 2014 at 12:23 - Reply
Madala hinnaga töövahendid (a la vardad) võib rahulikult kulusse kanda. Põhivara piiri määrad ise, vastavalt enda tunnetusele ja vajadusele. Ca 500-1000 eurot on vist nagu enamvähem keskmine 🙂
Annika 4. august 2014 at 10:29 - Reply
Tekkis küsimus mitterahalise sissemakse tegemise osas. Nimelt sai OÜ asutatud etevõtjaportaalis ja hetkel põhikirjas, et saab teha vaid rahalisi sissemakseid. Kui nüüd muuta põhikirja, et saaks osa sissemaksest teha mitterahaliselt (kaubana, u 1000-1200 euro väärtuses), kas peab ikkagi koheselt Äriregistrile esitama mitterahalise sissemakse üleandmise lepingu ja juhatuse kinnituse väärtuse hindamise kohta? Nimelt ei saa veel kogu sissemakse osakapitali tehtud, vaid jääb pool osakapitalist veel sissemaksmata. Või tuleks need dokumendid esitada Äriregistrile alles siis, kui kogu osakapital on sissemakstud ja lisatud ka pangaväljavõtted selle kohta? Ette tänades!
Maarika 8. detsember 2014 at 16:55 - Reply
Kas võin teha osalise sissemakse ka ülekandena oma isiklikult kontolt? Või siis rahalise sissemakse nt sissemakse automaadist?
Krista 9. detsember 2014 at 12:31 - Reply
Kõige õigem oleks ikka teha ülekandega oma isiklikult kontolt, siis on selgelt näha, kes on sissemaksja. Ja pangast on õiendit vaja äriregistri jaoks 🙂
Jane 14. detsember 2014 at 11:56 - Reply
kas rahalise osakapitali sissemakse võib teha ka kassasse mitte panka?
Krista 14. detsember 2014 at 12:02 - Reply
Paraku mitte. Äriregister nõuab kande tegemiseks panga kinnitatud maksekorraldust.
Kati 21. august 2015 at 17:16 - Reply
Kui läksin pangast nõudma digiallkirjastatud õiendit sissemakse tõendamise kohta, siis öeldi, et väljastavad ainult paberil õiendi. Kuidas ja kuhu ma selle edastan kui skännitud varianti ei tunnistata? Kas muutmiskande avalduse alustan ikka RIKis?
Krista 21. august 2015 at 17:19 - Reply
Mis pank see selline oli .. helista klienditoele kõigepealt, võibolla oli mõni rumalamat sorti teller 🙂
Aga kui ikka ei saa, siis tuleb notari juurde minna.
Märt 29. september 2015 at 11:31 - Reply
Äriregister ütleb, et enne on vaja põhikiri esitada ja siis kui see on kontrollitud ja registris, siis võib sissemakse otsuse teha. Sama juttu rääkis notar. Et aega võtab max 5 päeva alates põhikirja esitamise järgsest päevast.
Kaja 12. oktoober 2015 at 16:09 - Reply
OÜ-le osakapital osaliselt tasutud. Osanik tegutses enne FIE-na ja andis OÜle vara (ca 20000€ suuruses summas) üleandmise-vastuvõtu aktiga üle. Kas äriregistrile piisab selle akti saatmisest avalduse lisana või on see summa liiga suur ja peab ikka notarit kasutama.
Krista 13. oktoober 2015 at 07:48 - Reply
Märt – kas sa tegid selle praktiliselt läbi ka?
Kaja – kas sa tahad FIE vara kasutada OÜ osakapitali sissemakseks?
Minu teada on vaja audiitori hindamist kui osakapitali suuruseks on üle 25 000 ja üle poole tahetakse sisse maksta mitterahaliselt.
Muidu peaks ikka enda hindamisest piisama ..
Vt siin on üks pikem artikkel FIE üleminekust OÜ-st: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2011/03/25/kuidas-toimub-fie-ettevotte-uleandmine-ariuhingule
Märt 19. oktoober 2015 at 16:57 - Reply
Muutsin jah põhikirja eelnevalt ära, sest mitterahaliseks sissemakseks oli kinnisasi ja notari jurist teisiti ei teinud ja ma ei viitsinud teise notarisse minna konsulteerima.
Sissemakse hindamist audiitor ei pea kontrollima, kui OÜ osakapital alla 25 tuh euro (st mõlemal § 143 toodud juhul peab osakapital olema 25 tuh, et audiitori kontrolli vaja oleks). Kusjuures notari jurist seda kontrolli alguses nõudis, aga hiljem notariga konsulteerinuna loobus sellest. Hetkel sissemakse lepingu registrisse esitamine veel ees…
Krista 19. oktoober 2015 at 17:08 - Reply
Põnev! Hoia meid updated 🙂
Märt 3. november 2015 at 10:24 - Reply
Äriregistris kapitali registreerimine läks ladusalt. Esitatud sai osanike otsus (ÄS § 138 lg 2 p 6), vallasasja üleandmise leping, kinnisasja üleandmise leping (notariaalne), juhatuse hnnang varade väärtuse kohta (ÄS § 145 lg 2 p 2) ja kinnisturegistri väljavõte (ÄS § 144 lg 2). Seega kui sissemakseks on kinnisasi või registreerimisele kuuluv vallasasi, siis peaks arvestama vähemalt 4 dokumendiga, mis tuleb esitada (artiklis mainitud 2), kui osakapital on alla 25 000 euro. Kui ei ole kinnisasi või registreerimisele kuuluv vallasasi, siis 3 dokumendiga.
Osanike otsus ilmselt sellepärast vajalik, et kiirmenetluses asutatud ettevõtte korral ei ole ilmselt esialgses asutamislepingus kokku lepitud, kuidas sissemaksed täpselt tasutakse, aga seda kokkulepet nõuab ÄS § 138 lg 2 p 6. Kui see on esialgses asitamislepingus kokku lepitud, siis peaks võib-olla selle esialgse asutamislepingu uuesti lisama avaldusele juurde. Niiet esitatavate dokude arv jääks ikka sama.
Ahjaa, väike aps juhtus ka, et vallasasjade nimekirjas jäi ühe vara summa vale ja ridade (ca 10 rida) summa ei klappinud (mõnekümne eurone vahe tuli). Selle arvutas registri kohtunik ilusti kokku, et ei klapi, tegi määruse ja lasi dokud uuesti esitada. Vaatamata sellele kulus aega kokku alla nädala.
Marek 24. november 2015 at 23:34 - Reply
Kas on võimalik ettevõttele pangaliisinguga ostetava sõiduki sissemakset (mille maksan omast taskust) registreerida ettevõtte osakapitalina?
Krista 25. november 2015 at 07:50 - Reply
Sedapidi saab, et teed kõigepealt makse oma isiklikult kontolt ettevõtte kontole, selgitusega: osakapitali sissemakse – ja selle kohta küsid siis ettevõtte pangalt õiendi ja toimetad äriregistriga edasi.
See sissemakse muutub ettevõtte rahaks, millega saab vabalt edasi toimetada.
Seejärel maksad ettevõtte arvelt liisingu sissemakse.
Rait 7. detsember 2015 at 22:36 - Reply
Soovin samuti FIE tegevuse lõpetada ja olemasoleva vara osakapitalina olemasolevasse osakapitalita asutatud OÜ-sse sisse maksta, mille ainuosanik ma olen. Äriregistrist öeldi järgnevat:
Osanik peab otsustama põhikirja muutmise, mis lubab sissemakset teha nii rahalise kui mitterahalise sissemaksega ning kapitali sissemaksmise (rahaline, mitterahaline – selle ese). Mitterahalise sissemakse kohta lisatakse üleandmise leping ja hindamise akt. Rahalise sissemakse kohta lisatakse panga teatis.
Huvitav, kas kõik dokumendid (põhikirja muudatus, hindamisakt, vara üleandmise leping, rahalise sissemakse panga teatis) saab esitada ühe kandeavaldusega läbi ettevõtjaportaali või tuleb enne teha põhikirja muudatus, oodata kuni see jõustub ja seejäral saata ülejäänu?
Kust võiks leida näidise/põhja hindamisakti ja vara üleandmise lepingu kohta?
Kui OÜ osakapitali määr on 2500, siis kas kuskil piirab miski mitterahalise sissemakse osakaalu sellest? Või see olla üle poole?
Rait 8. detsember 2015 at 01:12 - Reply
Ühtlasi, kas hinnatava varade väärtusest sõltub ainult OÜ mitterahalise osakapitali suurus ja muud midagi ei praegu ega tulevikus?
Tiina 7. jaanuar 2016 at 13:47 - Reply
Kiirmenetlusega alustatud OÜ põhikirjas on osakapital 2500 eur, lubatud nii rahaline kui mitterahaline sissemakse. Mitterahaliseks sissemakseks on kaubik, mille väärtuse hindamise kohta on ainult juhatuse liikme kinnitus, väärtusega 10 000 eur. Mitterahalise sissemakse üleandmise lepingus (ei ole notariaalselt kinnitatud) on lause: Mitterahalise sissemakse arvel omandab XX firma YY osa väärtusega 10 000 eurot.
Küsimus: kas selle vahe 7 500 võib näidata ülekursina?
Gerda 12. jaanuar 2016 at 22:37 - Reply
Saan ma õigesti aru, et omakapitali sissemakseid võin ma teha ka paarikümne euro kaupa ning sellele imelikult ei vaadata?
Samuti osalisi sissemakseid võin kohe näiteks arvete tasumiseks kasutama hakata?
Krista 12. jaanuar 2016 at 22:46 - Reply
Tiina – jah 🙂
Gerda – pole sellist varianti ausalt öeldes näinud 🙂
Aga ma kahtlustan, et eks ametnikud on igasuguseid asju kohanud .. ma ise koguks küll suurema summa kokku ja teeks mõnes jaos sissemaksed..
Jah, sissemakseid võib kohe kasutada jooksvateks vajadusteks.
TT 29. jaanuar 2016 at 18:12 - Reply
Tere`!
Firma asutatud ilma sissemakseta
Kas sisse makseid võib teha siis näiteks 500eur summades.
Krista 29. jaanuar 2016 at 18:33 - Reply
Võib, lihtsalt sissemaksed võiks nt aasta jooksul ära teha, mitte pika perioodi jooksul.
Sissemaksete jaoks on panga õiendit vaja.
Eda 25. aprill 2016 at 09:43 - Reply
Kas nii võib, et asutan OÜ ilma osakapitali sissemakseta.
Siis võtab OÜ eraisikult 2500eurot laenu (kas selleks võib olla ka osanik?) ja saadud laenu raha vormistab siis osakapitali sissemakseks.
Ja siis kui OÜ hakkab kasu saama võtan OÜ’s laenu alusel selle 2500 eurot (maksuvabalt) välja
Anna-Liisa 12. detsember 2016 at 15:36 - Reply
Tere, päris nii kahjuks ei saa. See 2500eur peab jääma ettevõttesse. Laen peaks antud näite puhul tooma ettevõttesse sisse raha 2500eur ja omakapitali sissemakse 2500eur, seega kokku peaks siis olema ettevõttel 5000eur raha, millest 2500eur (laen) saab välja võtta maksuvabalt laenu tagasimaksena. Äriregister tahab näha kinnitatud pangaväljavõtet, et sisse makstud 2500eur osakapitali ja laenu seega kuidagi ümber vormistada ei saa.
Katariina 16. juuli 2016 at 10:34 - Reply
Kas ja mida tuleb maksuametile deklareerida, kui maksan osakapitali hiljem sisse? OÜ asutamise ja sissemakse tegemise vahel oli ca nädal, tegevus toimus märtsis 2016.
Anna-Liisa 12. detsember 2016 at 15:37 - Reply
Tere, Maksuamet ei taha midagi 🙂 Äriregistrile tuleb esitada panga kinnitusega kontoväljavõtte sissemakse kohta.
daf 10. detsember 2016 at 14:24 - Reply
Eda variant vist ei toimi ju, sest see 2500 peaks ikka firma omaks saama? Või tohib selle maksuvabalt välja võtta?
Anna-Liisa 12. detsember 2016 at 15:38 - Reply
Tere, daf, Sul on õigus – see 2500eur peab jääma ettevõttesse. Selle eest võib soetada vara vmt ettevõtte tegevuse jaoks. Omanik/osanik seda maksuvabalt endale võtta ei saa.
Mari 21. detsember 2016 at 13:14 - Reply
Tere, Olen vaikselt OÜ asutamise kohta uurinud (ise olen iluteenindaja) aga mul on kõigest miljon küsimust- Esiteks nagu ma aru saan siis on ka võimalik ilma sissemakseta (2500) teha OÜ, kuid tuleb see eelistatavalt aasta jooksul siis ära maksta (kasvõi osadena)? Aga ma olen olnud eelnevalt palgatöötaja ja olen omale vaikselt soetanud ka asju, kuid tsekid said kõik antud ülemusele(sel hetkel ei näinud vajadust neid endale hoida) ja nagu ma aru sain, siis sellest võib mingi pisike probleem tulla? Millest algul alustama peaks üldse?
Olen OÜ kohapealt päris roheline alles ja uurin maad (Palun ärge hakake hambaid teritama.Üritan lihtsalt uurida,kuidas ilusti seaduslikult oma tööd teha). Hetkel on taskus hunnik inimesi, kes aitaksid raamatupidamistega jms, kuid mõtlesin siin lugedes, et küsiks ka siit infot.:)
Anna-Liisa 22. detsember 2016 at 11:01 - Reply
Tere! 🙂 Jah, OÜ on võimalik registreerida ilma sissemakseta ja sissemakse perioodi saab ise määrata registreerimisel. See võib olla ka pikem kui aasta, aga kuna kuni sissemakset ei ole teostatud ei saa dividende tasuda ja mõni äripartner võib ka kriitiliselt sellesse suhtuda, siis on mõistlik sissemakse teostada võimalikult kiiresti. Ei ole keelatud määrata sissemakse perioodiks näiteks 3aastat, aga teha sissemaksed aastaga ja osade kaupa enamasti seda tehaksegi. Mis puutub asjadesse, siis oleneb mis asjad need on…eelmine ülemus kandis need oma ettevõtte kuludesse arvatavasti, seepärast oli tsekke vaja ehk need asjad on teoreetiliselt tolle ettevõtte omad. Iseenesest kui need asjad on jõudnud/jäänud isiklikku kasutusse ja eelmine ülemus neid kindlalt tagasi ei soovi/taga ajama ei hakka, siis tuleks teha neile hinnang (leida näiteks vähemalt kolm samasuguste asjade pakkumist ja selle järgi määrata oma asja hind) ja saab enda ettevõttele müüa/sobivuse korral kasutada mitterahalise sissemaksena. Kõige parem on enne konsulteerida konkreetsete asjade suhtes kasvõi enda raamatupidajaga (inimesega, kes tulevikus aitab raamatupidamisega), kas need asjad sobivad ja milleks 🙂 Siis aga lihtsalt tegutsema hakata 😉
Illimar 30. detsember 2016 at 13:10 - Reply
Tere! Siin oli üks küsimus ja vastus pangaliisinguga ostetava sõiduki kohta. Küsin veel täpsustuseks üle natuke teise versiooni, et kui soovin osta auto ilma liisinguta, näiteks väärtuses 2500 eurot, siis kas selle saab kõik panna osakapitaliks? Lisaks, kas autodel on ka vanuse piirang, nii nagu näiteks arvutitel 2 aastat, mida saab põhivarana arvestada?
Anna-Liisa 2. jaanuar 2017 at 16:47 - Reply
Tere, Kõige lihtsam viis on siiski see 2500eurot kanda ettevõtte arvele selgitusega osakapitali sissemakse ja siis soetada auto. Kui aga mingil põhjusel siiski on vaja auto näol teha mitterahaline sissemakse (auto on juba olemas, makstud, vmt), siis see on võimalik kui põhikirjaga on mitterahaline sissemakse lubatud. Sellisel juhul (kui osaühingu osakapital on alla 25000 eurot) hindab juhatus vara väärtuse. Selleks tuleks koostada vabas vormis akt, kus juhatus hindab auto väärtuseks 2500 eurot kui on turuväärtus olemas (võtad kasvõi portaalist 3 sarnast autot, keskmine hind ja -10%). Seejärel on vaja esitada dokumendid äriregistrile. Mitterahaliseks sissemakseks võib olla mis tahes rahaliselt hinnatav ja osaühingule üleantav asi või varaline õigus, millele on võimalik pöörata sissenõuet. Mingit vanuse piirangut ei ole. Põhivara ja kulu piiri määramine on ettevõtte valik ja sellega seonduvad reeglid määratakse ettevõtte raamatupidamise sise-eeskirjades (täpsemalt saad lugeda http://pilvebyroo.ee/pohivara/)
Karli 24. jaanuar 2017 at 11:41 - Reply
Tere, asutasin OÜ ilma sissemakseta, nüüd on kohekohe tegemisel üks suurem tellimustöö, väärtusega alla 2000 euro. Kui ma selle töötasu kätte saan, kas seda raha saab kasutada osakapitali sissemakseks?
Anna-Liisa 25. jaanuar 2017 at 11:44 - Reply
Tere Karli, See 2000eurot on ettevõtte tulu. Kui kulusid ei ole ja aasta lõpuks muutub see summa kasumiks (vaja oleks 2500+eur kasumit), siis on võimalik teha tasaarveldus/ümberarvestus. Sisuliselt kasum otsustatakse jagada dividendideks 2500eur (mida omanik reaalselt ei saa ja selle pealt tuleb veel lisaks tasuda riigile tulumaks) ja siis justkui omanik maksaks 2500eur osakapitali sissemakseks tagasi ettevõttesse.
Elsi 23. märts 2017 at 15:06 - Reply
Kas mitterahaline osakapital sissemakse (ettevõtte osa) peab olema notariaalselt kinnitatud? Osa on registreeritud eraisiku nimel EVK’s. Osakapital võiks olla va 2500 eurot, sellest 1000 eurot OÜ osa mitterahalise sissemksena ja 1500 rahalise sissemksena. Samas on osa turuväärtus hinnanguliselt rohkem kui miljon. Kas saan sellisel juhul kajastada tegelikku turuväärtust ilma audiitori hinnanguta vabatahtliku reservkapitalina? Kuna vormistamisega on suhteliselt kiire, siis ei ole lihtsalt aega tegeleda audiitori hindamise jms.
Anna-Liisa 24. märts 2017 at 14:54 - Reply
Tere, Kui osaühingu osakapital on vähemalt 25 000 eurot ja mitterahalise sissemakse väärtus ületab 1/10 osakapitalist või kui sellise osaühingu kõik mitterahalised sissemaksed moodustavad kokku üle poole osakapitalist, peab mitterahalise sissemakse väärtuse piisavuse hindamist äriseadustiku §-s 142 sätestatud nõuetele vastavuse osas kontrollima audiitor (ÄS §143). Seega kuna hetkel on tegemist alla 25t eur osakapitaliga, pole audiitorit vaja ja piisab juhatuse hinnangust. Ettevõtte osade, mis EVKs, sissemakse vormistamise osas soovitaks pöörduda mõne äriõiguse juristi poole või täpsustada nõudeid Eesti Väärtpaberikeskususest.
Elsi 24. märts 2017 at 17:57 - Reply
Palun täpsustage, kas audiitori otsust ei ole vaja kui asutatava äriühingu osakapital on kuni 25 000 eurot või kui äriühingu osakapital ei ole suurem kui 25 000 eurot.
Kas MTÜ võib asutada osaühingut või ASi?
Anna-Liisa 25. märts 2017 at 17:44 - Reply
Tere, audiitori otsust ei ole vaja kui osakapital on 25000eur või rohkem ja ühe mitterahalise sissemakse objekti väärtus on alla 1/10 ehk 2500euro.
MTÜ võib asutada juriidilise isiku.
Laura 28. märts 2017 at 22:39 - Reply
Kas ma saan õigesti aru, et kui firma asutati ilma algkapitali sissemakseta ja tahan seda nüüd maksta mitterahaliselt, siis 2500 puhul saan mitterahalist vara näidata 1250€ eest? Siis ei tule audiitori vajadust. Või võin kogu 2500€ eest asju/vara näidata?
Kerli 3. aprill 2017 at 12:11 - Reply
on plaanis teha oma OÜ, on kaks tähtsat küsimust. Esiteks sissemakse- mees ostab tööka vajaliku seadme (d), et tuleks vähemalt 2500 euri kokku. Siis jääbki see seade OÜ sissemaksuks? Arve on tõestuseks, kelle jaoks? Pangaülekannet nagu 2500 euro puhul ju ei toimu, mida ärireg.esitada?!
Teiseks KM, kas kohuslane või mitte? Tegeleks erinevate masinate varuosade müügiga. Esialgu küll aastakäive prognoosi kohaselt 16000 ei ületa, aga siis saab sisendkäibemaksu tagasi küsida? Kui ei ole kohuslane ja hiljem seda teen, siis on minu poolt esitatud arved kliendile kohe 20% suuremad? – See teema vajab uurimist veel mul, et millised deklaratsioonid siis esitada jne, aga tahaks juba toimetama hakata … 🙂
Anna-Liisa 3. aprill 2017 at 15:13 - Reply
Kui mees näiteks palgatööst saadud rahadega soetab seadme(d) ja OÜ omanikuna annab need ettevõttele osakapitali sissemaksu asemel, siis selleks, et teha mitterahaline sissemakse tuleb teha hindamisakt juhatuseliikme(t)e poolt ja esitada see äriregistrile. Kui seadmed ostetakse ettevõttele laekunud arvetest (mees esitas enda töö eest arve), siis neid seadmeid selles ettevõttes osakapitali sissemakseks märkida ei saa.
Käibemaksukohustuslakseks võib tõesti hakata juba enne 16000euro müügitulu piiri. Kohustuslaseks tasub üldiselt hakata, kui on palju sissetulevaid arveid käibemaksuga või kliendid on teised ettevõtted. Hakata või mitte – siin tasuks natuke numbreid vaadata ja võib-olla proovi arvutusi teha, kas oleks kasulik või ei. Mittekäibemaksukohustuslane ei või müügiarvetele käibemaksu lisada. Klientidele ei ole otseselt keelatud kohe suuremaid arveid kirjutada (näiteks arve kokku kaup 120eur+KM0eur=120eur) ja kui käibemaksukohustuslaseks ettevõtte registreerida, siis jääks lõppkliendi jaoks arve samaks (kaup100eur+KM20eur=120eur), lihtsalt müügitulu väheneb siis ettevõtte jaoks. Enamlevinud on siiski, et esialgu esitatakse arveid ilma käibemaksuta ja väiksemaid ning hiljem käibemaksuga, lõpp summas veidi suuremaid. Jaekaubanduses registreeritakse end tihti kohe käibemaksukohustuslaseks kui see plaan või vajadus on tulevikus nagunii. Siis ei teki olukorda, kus eraklienti võib ehmatada, kui arved järsku suuremad/varuosad kallimad, aga ärikliendi jaoks on kulu üldiselt mitte arve kokku, vaid summa ilma käibemaksuta, sest käibemaksu saab ta tagasi küsida.
Käibemaksukohustuslane esitab 10ndaks kuupäevaks TSD (kui töötajaid ei ole, siis nulldeklaratsioon) ja 20ndaks kuupäevaks käibemaksudeklaratsiooni (KMD).
Kui mittekäibemaksukohustuslasel töötajaid ei ole (TSD vajadus puudub), siis ei olegi vaja midagi esitada igakuiselt.
Robert 20. aprill 2017 at 00:23 - Reply
“1) põhikirja muutmise avaldus, kus muuta põhikirja vastavat punkti nii, et mitterahalised sissemaksed oleksid lubatud;”
Kus esitada see avaldus?
“2) mitterahalise sissemakse üleandmise leping ja juhatuse kinnitus väärtuse hindamise kohta.”
Tegin hindamise akt ja leping. Kus tuleks saata?
Anonüümne 20. aprill 2017 at 08:32 - Reply
Tere! Avalduse saab teha e-äriregistris ehk ettevõtjaportaalis ja sama keskkonna kaudu saab nii avalduse kui ka hindamisakti koos lepinguga edastada Äriregistrile.
Marko 25. aprill 2017 at 12:26 - Reply
Kas on võimalik osakapital kohe peale sissemaksmist kassasse kanda? S.t. kui olen osakapitali firma loomiseks kelleltki laenanud ja soovin selle kohe pärast asutamist tagasi maksta?
TLD 27. juuli 2017 at 15:42 - Reply
Suurepärane veebikeskkond, mida on hea informatiivses mõttes lugeda.
Nüüd on, aga tekkinud küsimus, et kuidas täpselt käituda, kui tegemist on mitterahalise sissemaksega? Praeguseks on tehtud nii palju, et:
1. Notaris olen käinud ja kinnisasja mitterahalise sissemaksena üle andnud enda ettevõttele.
2. Ettevõtte asutasin algselt sissemakset tegemata ja 2500 EURise osakapitaliga.
Nüüd oleks vaja, aga sellest sissemaksest kuidagi teavitada ka äriregistrit ning suurendada mitterahalise sissemakse arvelt osakapital 100 000 EURini.
Standard äriregistri põhikirjas on esimeses peatükis räägitud ainult Osaühingu suurendamisest, ning Põhikirja lisas on räägitud osaühingu osade eest tasumisest. Kas antud juhul tuleks mõlemasse kirjutada juurde ka “mitterahaline sissemakse”, või tuleks midagi veel muuta? Samuti tuleb osade nimiväärtused põhikirjas ära suurendada.
Kui rääkida osakapitali suurusest, siis tegelikult sooviks kasutada vahemikku, kus min on 25 000 ja max 4-kordne 100 000. Kas sellisel juhul tuleks antud klauslisse siiski sisse kirjutada ka, et praegune osakapitali suurus on 100 000?
Olen ääretult tänulik, kui keegi välja aitab. 🙂
Anna-Liisa 28. juuli 2017 at 11:33 - Reply
Tere! Esmalt võtavad osanikud vastu osakapitali suurendamise otsuse, seejärel toimub täiendavate sissemaksete tegemine (mis antud juhul tehtud) või fondiemissiooni läbi viimine, seejärel avalduse tegemine äriregistrisse ja äriregistris uue osakapitali suuruse registreerimine. Äriregistri kande tegemisega loetakse osakapital suurendatuks. Seega hetkel tuleks täiendada põhikirja, et oleks lubatud mitterahaline sissemakse ja osakapitali suurus 100 000 eur. Äriregister ei registreeri suurust vahemikuna, seega kui on soov osakapitali tulevikus vähendada (või suurendada), siis tuleb teha uus osanike otsus ja avaldus äriregistrile.
algaja ettevõtja 12. august 2017 at 12:11 - Reply
Kas oleksite nii head ja kirjeldaksite seda “2. Mitterahaline sissemakse osakapitali” punkti natukene täpsemalt? Hetke mure on see, et vara väärtus on 5000 euri, siis ma ei saa aru, et kuidas ma kõige pealt kataks selle varaga 2500 nõutud osakapitali ja ülejäänud läheks suurendamisesse? Neid ei saa ju korraga teha – äriregister andis mulle eitava vastuse. 🙁
Alates siit “Kui on soov teha mitterahalist sissemakset, tuleb kõigepealt Äriregistrile ettevõtjaportaalis esitada põhikirja muutmise avaldus, kus muuta põhikirja vastavat punkti nii, et mitterahalised sissemaksed oleksid lubatud.” jääb juba arusaamatuks, et mis dokumendid tuleb avalduse esitamisel Äriregistrisse laadida.
Oleksin tänulik teile, kui saaks rohkem step-by-step arusaamise. 🙂 Aitäh!
Anna-Liisa 18. august 2017 at 13:18 - Reply
Põhikirja muudatuse saab vastu võtta ennem osakapitali suurendamise otsuse vastuvõtmist. Avaldus põhikirja muutmiseks tuleb esitada koos uue põhikirja terviktekstiga ja osaniku otsusega (lõiv 18 eurot).
Osakapitali suurendamise avaldus tuleb esitada peale põhikirja muudatuse registrisse kandmist, kus on lubatud mitterahalised sissemaksed ja siis saab suurendada ka osakapitali ja lisada vastavad dokumendid (mis tõendavad vara väärtust).
Algaja ettevõtja 18. august 2017 at 21:37 - Reply
Nüüd läks vist osa vastusest kaduma. Küsimus oli selles, et kuidas ma saaks kahes kandes maksta 5000€ vara sisse nii, et esmalt võetakse 2500€ sissemakseks ja ülejäänud läheb osakapitali suurendamiseks? Ettevõtte asutasin ju ilma sissemakset tegemata.
Rauno 18. september 2017 at 12:19 - Reply
Tekkis küsimus, et kui asutasin firma ilma osakapitali kohese sissemakseta, aga soovin osa kapitalist kanda ka mitterahalise maksena(põhikiri juba muudetud võimaldamaks mitterahalisi osamakseid), siis kas alguses pean ikka siiski kõigepealt 2500eurot kapitali firma kontole ära kandma ning siis peale seda saan teha avalduse mitterahaliseks kapitali makseks? Sooviks pool kapitalist ehk 1250euro väärtuses kanda mitterahalise kapitalina.
Ning peale selle avalduse tegemist ja kinnitamist võin selle 1250eurot endale näiteks dividendidena tagasi maksta soovi korral?
Mikk 22. september 2017 at 13:37 - Reply
“Osakapitali sissemakse tuleb deklareerida ka maksuameti TSD deklaratsiooni lisa 7. Sellisel juhul saab kunagi hiljem selle raha jälle maksuvabalt ettevõttest välja võtta.”
Kuidas täpsemalt peaks käituma, et saaks kunagi hiljem selle raha maksuvabalt välja võtta?
Anna-Liisa 28. september 2017 at 16:42 - Reply
Tere! Äriühing täidab TSD lisa 7 koodi 7030 (Maksustamisperioodil omakapitali tehtud sissemaksed) ja näitab äriühingusse tehtud sissemakse sellel maksustamisperioodil, kui äriregister aktsepteerib sissemakse tegemist (kas siis asutamisel korraga või hilisema sissemakse korral, siis kui kogu nõutav osa on sisse makstud).
Mikk 18. oktoober 2017 at 10:12 - Reply
Tänan vastamast, tegelikult pidasin silmas just seda osa – “saab kunagi hiljem selle raha jälle maksuvabalt ettevõttest välja võtta”. Kuidas seda maksuvabalt välja võtta?
Anna-Liisa 19. oktoober 2017 at 14:26 - Reply
Tere, Mikk! Kui sissemakse on deklareeritud vastavalt eelpool nimetatud juhisele, siis saab selle näiteks likvideerimisel üle kanda omanikule ilma maksustamata. Kui deklareeritud pole, siis on tegemist tuluga ja tuleb tasuda tulumaks.
pavel 3. detsember 2017 at 12:01 - Reply
Kas selline lahendus on korrektne:
Olen ainuosanik ja sõlmin OÜ juhatajana otsuse alusel laenulepingu enda kui eraisikuna 2500.- laenu saamiseks
Eraisikuna kannan oma arvelt 2500.- OÜ arvele märkega “osakapitali sissemakse”
Kui kanne käes, siis OÜ otsuse alusel tagastatakse eraisikult (minult) võetud laen ja summa kantakse OÜ kontolt minu kontole
Kas keegi peab mingit maksu maksma?
Millistel TSD vormidel antud liigutused võiksid olla deklareeritud?
Suur tänu ette konkreetse vastuse eest
Anna-Liisa 4. detsember 2017 at 12:43 - Reply
Tere, Pavel!
Jääb segaseks, milleks laenu ettevõttele annad? Kui ettevõtte on vaja soetada, midagi kallimat kui sissemakstud osakapitali sissemaksest kontol olev raha, siis muidugi iseenesest on laenu andmine ettevõttele täiesti okei. Kui annad ettevõttele 0%ga laenu, siis makse maksma ei pea (muul juhul eraisikule tasuvatest intressidelt tuleb tulumaks kinni pidada). Laene TSD vormil deklareerima ei pea, küll aga intressidelt kinni peetud tulumaks tuleb deklareerida ja ära tasuda ettevõttel. NB! Ettevõte omanikule laenu anda ei tohi! See on äriseadusega keelatud.
Kui annad eraisikuna laenu ettevõttele, tehakse raamatupidamises kanne:
D pank 2500, K võlg omanikule 2500
Kui teed osakapitali sissemakse, tehakse kanne:
D pank 2500, K osakapital 2500
Seega pangas peaks olema 5000 eurot. Kui kannad laenu tagasi, siis on D võlg omanikule 2500 ja K pank 2500.
Seega esimese kande ettevõtte kohustus kaob ära.
Kas see selgitus aitab Sind edasi?
Mari 8. jaanuar 2018 at 15:41 - Reply
Küsimus mitterahalise sissemakse hindamisakti kohta. Kas hindamisakti vormistamise kohta on kuskil juhised?
Anna-Liisa 9. jaanuar 2018 at 14:49 - Reply
Tere, Mari! Kui osakapitali suuruseks on üle 25 000 euro JA mitterahalise sissemakse osakaal on üle poole, alles siis peab hindamise kinnitama audiitor. Muidu on see juhatuse ülesanne ja vastutus. Kõige lihtsam on otsida võrdluseks näiteks kolm samasugust eset, võtta keskmine hind ja alandada keskmist hinda 10%. Võrreldavate esemete andmed tuleks ka säilitada (näiteks screenshot epoest vmt).
Kaupo 10. jaanuar 2018 at 21:27 - Reply
Olen asutanud OÜ ilma osakapitali sissemakseta. Aga mul on eraisiku nime peal garaaž, või täpsemalt hooneühistu liikmelisus, mille tahaks osakapitali sissemakseks anda. Kuidas see täpsemalt käiks?
Kas pean laskma audiitoril või kutselisel hindajal garaaži ära hinnata ja hindamisaktiga notarisse minema? Või piisab minu enda hindamisest?
Garaaž on kindlasti rohkem väärt kui 2500€. Kas siis võiks juba suurema osakapitali sissemakse teha kui 2500 euri?
Kui garaaž ettevõtte nimel, siis on plaan garaaž maha müüa ja tulu ettevõttesse jätta. Kas siin peaks ka midagi silmas pidama osakapitali sissemakset tehes?
Anna-Liisa 12. jaanuar 2018 at 14:43 - Reply
Tere, Kaupo! Kuna seotudospoolte vahelised tehingud peavad olema turuhinnas, siis tuleks kinnisvara hinnata kutselisel hindajal. Kui garaaži väärtus on üle 2500euro, siis võib osakapitali sissemakse soovi korral teha suurema. Osakapitali ei pea suurendama, võib jätta sissemakseks 2500eurot ja ülejäänud jätta ülekursiks (aažio).
Kaupo 12. jaanuar 2018 at 10:45 - Reply
Kui eraisiku nime alt garaaž maha müüa, siis nüüd peaks vist tekkinud tulu pealt tulumaksu maksma? Selles perspektiivis ei ole vist mõistlik eraisiku alt toimetada, oleks vaja garaaž kuidagi firme nime alla saada. Kas tasuta saab ka garaaži firma nime peale kirjutada ja siis firma alt garaaž maha müüa ja tekkinud kasum osakapitaliks ümber teisendada? Aga siis peab vist tulumaksu ka jälle maksma?
Anna-Liisa 12. jaanuar 2018 at 14:44 - Reply
Tere, Kaup!
Eraisikuna tuleb arvestada, et kuna tulumaksuga maksustatakse tehingust saadav kasu, siis tulumaksuseaduse kohaselt loetakse kasuks vara müügi puhul müüdud vara soetamismaksumuse ja müügihinna vahe. Maksumaksjal on õigus kasust maha arvata või kahjule juurde liita vara müügiga otseselt seotud dokumentaalselt tõendatud kulud. St kui müüd garaaži, siis kuulub maksustamisele tulumaksuga müügist saadav kasu so hinnavahe. Hinnavahe st kasu on aga soetusmaksumuse ja müügihinna vahe.
Kui müüa garaaž ettevõtte alt, siis teenib ettevõte kasumit või kahjumit (oleneb soetusmaksumuse ja müügihinna suurusest). Saadav kasum ei kuulu tulumaksuga maksustamise. Teemaks võib siin tulla käibemaks, mida ettevõte võib müügil lisada kui tegemist on KMkohustuslasest ettevõttega.
Tõnu 15. jaanuar 2018 at 15:14 - Reply
1. Mis juhtub kui osakapitali sissemakse on tegemata juba 10+ aastat?
2. Kui osamakse on tehtud poolikult ja pole märgitud ülekande kommentaariks “osakapitali sissemakse”. Ehk vist sama situatsioon nagu küsimust 1. puhul.
Kas sellest tulenevad mingid trahvid? Kas on võimaliks hiljem öelda, et just see sissekanne tegelt oli osakapitali sissemakse?
Mari 15. veebruar 2018 at 14:46 - Reply
Kas tagant järgi ka saab selle sissemakse deklareerida? OÜ sai asutatud 2015 aasta lõpus, aga tol hetkel, kas mul jäi endal kahe silma vahele vms, jäi maksuameti TSD selle kohta tegemata. Kas nüüd 2 aastat hiljem veel saab seda tagant järgi teha ja kas see muudab midagi eelmisel aastal esitatud majandusaasta aruandes või tekitab muid probleeme hiljem maksuametiga?
vk 9. märts 2018 at 20:25 - Reply
16. juuli 2016 küsis Katariina:
“Kas ja mida tuleb maksuametile deklareerida, kui maksan osakapitali hiljem sisse? OÜ asutamise ja sissemakse tegemise vahel oli ca nädal, tegevus toimus märtsis 2016.”
12. detsember 2016 vastas Anna-Liisa:
“Tere, Maksuamet ei taha midagi 🙂 Äriregistrile tuleb esitada panga kinnitusega kontoväljavõtte sissemakse kohta.”
28. september 2017 vastas Anna-Liisa ühele küsijale:
“Äriühing täidab TSD lisa 7 koodi 7030 (Maksustamisperioodil omakapitali tehtud sissemaksed) ja näitab äriühingusse tehtud sissemakse sellel maksustamisperioodil, kui äriregister aktsepteerib sissemakse tegemist (kas siis asutamisel korraga või hilisema sissemakse korral, siis kui kogu nõutav osa on sisse makstud).”
Ma nüüd ei saa aru. Esimeses vastuses ütleb Anna-Liisa, et ei tule midagi deklareerida. Teises ütleb, et tuleb deklareerida. Kuidas siis ikkagi on?
Anna-Liisa 15. märts 2018 at 12:32 - Reply
Tere! Maksuametile osakapitali tehtud sissemaksete deklareerimine ei ole kohustuslik, pigem soovituslik (kui on soov hiljem maksuvabalt sissemakse välja võtta). Küll aga on vaja Äriregistrile vaja esitada sissemaksete kohta panga tõend, et osakapital märgitaks ka Äriregistris tasutuks (vastasel juhul on märge “asutatud sissemakset tegemata”).
Signe 18. juuni 2018 at 14:46 - Reply
Firma osakapital on miinuses. Selle korda saamiseks on omanik otsustanud firmasse antud laenu kanda omakapitali (suurendades osakapitali 1 euro võrra, ülejäänud 29 999.- summa läheks ülekurssi). Saan ma õigesti aru, et antud sissemakse 30 000.- tuleb samuti deklareerida TSD lisa 7 ja see annab tulevikus õiguse dividende maksuvabalt välja maksta?
Anna-Liisa 7. september 2018 at 18:01 - Reply
Tere, Signe! Kõik kapitali sissemaksed tuleb deklareerida selleks, et tulevikus vajadusel need samad sissemaksed maksuvabalt välja võtta. Dividendide väljamakselt tuleb ikka tulumaksu tasuda.
Reigo 21. juuli 2018 at 17:58 - Reply
OÜ loodud ilma osakapitali sissemakseta. Kui nüüd teen ülekande “osakapitali sissemaks”, siis kas kohe võin selle eest soetada põhivara (seadmed, töövahendid) või pean ennem selle äriregistrile ette kandma panga tõendiga, et tehtud sissemaks? Summad on paarisaja € kaupa ja plaan alles 2a jooksul põhikapital, 2500€, sisse maksta. Ei saa sellest osast täpselt aru.
Anna-Liisa 7. september 2018 at 17:50 - Reply
Tere, Reigo! Sissemaksena ettevõtte kontole kantud raha võid kasutada seadmete jmt soetamiseks. Kui kokku oled kandnud 2500 eurot osade kaupa, siis tuleb pangast võtta panga kinnitusega väljavõte (kõikide sissemakseosade kohta) ja see edastada Äriregistrile, mille alusel nemad registris muudatuse teevad.
Ivo 6. september 2018 at 22:56 - Reply
Kui teha alustava ettevõtte kontole isiklikult kontolt osaline osakapitali sissemakse siis kas seda peab juba kohe kusagil kajastama, registreerima, või tuleb oodata sinnamaani kuni kõik 2500€ on kantud ja siis ühe korraga näitama?
Anna-Liisa 7. september 2018 at 17:47 - Reply
Tere, Ivo! Raamatupidamises saab teha kande, kuid Äriregistris saab muutuskande teha vaid siis kui 2500 eurot sisse kantud ja selleks tuleb võtta panga kinnitusega väljavõte ning see Äriregistrile edastada (siis nad muudavad märke “asutatud sissemakseta” märkeks “osakapital sisse makstud”).
Lev 11. september 2018 at 19:05 - Reply
OÜ on loodud ilma osakapitali sissemakseta. Nüüd teen osakapitali sissemakset.
Kas ma PEAN seejärel Äriregistrile esitada avaldus ettevõtte andmete muutmise kohta ning panga tõend sissemaksete kohta. On see kohustuslik?
Või ma lihtsalt VÕIN soovi korral seda teha ja seda ainult kui tahan soliidsem välja nägema?
Tanel 6. august 2019 at 22:44 - Reply
Minul on sarnane küsimus Leviga.
Asutasin OÜ sissemakset tegemata. Ettevõte on mittekäibemaksukohustuslane. Kavas on teha osakapitali sissemakse 2500 eurot, kuid Äriregistris ei ole plaanis esialgu andmete muutmise kohta avaldust teha, sest ei näe sellel vajadust enne dividendide välja võtmist või muude muudatuste tegemist.
1. küsimus. Kui teen Äriregistrile avalduse andmete muutmise kohta, kas võin muuta ka muid andmeid peale sissemakset puudutava info sama summa riigilõivu eest? Või suureneb selle võrra ka riigilõiv?
Kui teen kunagi (aastate pärast) Äriregistrile avalduse osakapitali sissemakse andmete kohta, siis soovin esitada ka TSD lisa 7 Maksuametile, et raha välja võttes oleks see maksuvaba.
2. küsimus. Kas TSD lisa 7 tuleb esitada avalduse tegemisele järgneva kuu 10. kuupäevaks või aruandeaasta lõpuks?
3. küsimus. Kas selline käitumine on seaduslik?
Anna-Liisa 7. august 2019 at 13:59 - Reply
Tere! Oleneb mis andmeid on vaja muuta? Näiteks kontaktandmeid sai, kui õigesti mäletan maakonna piires, muuta tasuta, kui aga maakond muutub, siis tuleb tasuda riigilõiv. Deklareerida tuleb ikka 10.kuupäevaks, mitte aruandeaasta lõpuks.
Anna-Liisa 7. august 2019 at 13:32 - Reply
Tere! Lõpuks tuleb sissemakse ikkagi teha ja Äriregistris näidata. Ettevõtte registreerimisel sissemaksuta sai valitud aeg, mis aja jooksul tuleks sissemakse teha – selle aja jooksul peaks ka selle tegema. Üks asi on soliidsus, aga teine asi on ka omaniku isiklik vastutus, kui midagi ebaõnnestub. Sissemakseta osaühingu nõuete täitmise eest vastutab omanik isikliku varaga. Panga tõend Äriregistri teavitamisel on kohustuslik, ilma selleta paraku muudatust sisse ei viida.
Karmen 20. veebruar 2019 at 23:53 - Reply
Kas mitterahaline sissemaksu võib olla mis iganes, a la pastakas, kustukumm, kaustad, klammerdaja, paberiplokk, printer jms või sobivad ainult suurema väärtusega asjad?
Anna-Liisa 21. veebruar 2019 at 10:31 - Reply
Tere, Karmen! Äriseadustik ütleb, et mitterahaliseks sissemakseks võib olla mis tahes rahaliselt hinnatav ja osaühingule üleantav asi või varaline õigus, millele on võimalik pöörata sissenõuet. Seega sobivad pigem asjad, mis jäävad ettevõttesse varana või varuna. Mõistlik on leida mõni suurem ese, mida kasutada, sest teha tuleb ka hindamisakt, mistõttu väikeste asjade nagu pastakas, kustukumm, jmt hindamine võib olla tülikas ja ebamõistlikult mahukas töö. Lisaks ei ole sellistele asjadele väga võimalik sissenõuet pöörata. Samas printer võib sobida, olenevalt selle väärtusest. Ilmselt 2500 eurot see üksi ei kata, kuid midagi ikka.
meerika 15. juuni 2019 at 23:13 - Reply
Kaks probleemi selle sissemaksega.
1) Asutasin oü detsembris, sissemakse sai tehtud ka detsembris ning maksuametile deklareeritud jaanuaris. aga… äriregistrit hakkan alles nüüd sellest teavitama. kas see tähendab, et pean tagantjärele selle inf deklari ära muutma, kuna eespool on öeldud, justkui deklareerida tuleb kindlasti sellel kuul, kui äriregistris muudatus tehakse.
2) kuidas seda sissemakset nüüd 2018a majandusaruandes tuleks deklareerida? kirjutan seda 2500 küll pluss kül miinusmärgiga eri lahtritesse, no ikka annab errori.
Pakume ainult 2% laene. Kontakt: georgeanderson.loanfirm255@gmail.com 26. september 2019 at 16:33 - Reply
Triinu 2. jaanuar 2020 at 10:17 - Reply
Tere. Käibemaksukohuslasest FIE soovib OÜ asutamisel teha mitterahalise sissemakse põhivaras (riiulid, kudumismasin..) küsimus: kas sissemakseks minev vara hind (alles oktoobris soetatudkäibemaks tagasi küsitud) on käibemaksuga või ilma?
Arhiiv Vali kuu jaanuar 2020 (2) detsember 2019 (1) aprill 2019 (2) märts 2019 (2) veebruar 2019 (2) jaanuar 2019 (2) detsember 2018 (1) november 2018 (2) oktoober 2018 (2) september 2018 (2) august 2018 (1) juuli 2018 (1) juuni 2018 (4)