Konsoolifoorum • Vaata teemat - PS3 jookseb kinni
PS3 jookseb kinni
Postitas RainisK » 17 Juun 2014, 12:51
Olen konsoolimaailmas suhteliselt uus ja kasutan esmakordselt PS3'e, slim, 160gb.
Ostsin siis kasutatult, mängisin nii nädala aega umbes, ja hakkas trall pihta. Peale ~10-15min gameplay'd jookseb PS kinni. Mitte mäng vaid terve konsool sest Ps nupp ei toimi. Täpselt sama juhtub mõlema mänguga (GTA V, Battlefield 4). Kas viga HDD's või software? Kui format teha ja uuesti kõik peale panna, kas siis peaks asi korda saama?
Loodan tõesti et keegi saab aidata, igatsen mängimist
Liitunud: 22 Okt 2010, 10:48
Re: PS3 jookseb kinni
Postitas RainisK » 17 Juun 2014, 15:32
Ja eriti meeldib kokku joosta peale GTA Online missiooni, kui loading on.
Postitas Roxygamer » 17 Juun 2014, 16:05
Vaadake, kas sellel ajal kui see kinni kiilub põleb roheline tuluke? Kui nii, siis on viga arvatavasti HDD kõvakettas.
Postitas RainisK » 17 Juun 2014, 16:56
Põleb küll jaa
Postitas Siuzzly » 17 Juun 2014, 17:12
Siis arvatavasti HDD Kõvaketas
Postitas Roxygamer » 17 Juun 2014, 19:51
Viga on HDD kõvakettas, siis soovitan kopeerida kõik oma game-saved mälupulgale või välisele kõvakettale, teha reset ja kopeerida game-saved tagasi.
Postitas RainisK » 17 Juun 2014, 20:37
Kuna Eestist mingi normaalse hinnaga HDD ei leidnud, tellin ebayst siis uue.
Postitas Roxygamer » 17 Juun 2014, 22:28
Oodake, te võite proovida kopeerida kõik oma ps3 andmed mälupulgale, siis teha ps3-le reset ja kopeerida need andmed tagasi. Võibolla te ei pea uut siis ostma
Postitas Roxygamer » 21 Juun 2014, 11:03
Noh, kuidas edenes?
Postitas RainisK » 21 Juun 2014, 11:35
Pole aega olnud seda resetida, täna hakkan tegelema sellega
Postitas Friday » 03 Juul 2014, 00:15
Olen üpris kindel, et tegu on laserist põhjustatud probleemiga.
Postitas RainisK » 19 Juul 2014, 13:23
Tegin restore ja laadisin uuesti peale backupist. Mängud ei lähe käimagi nüüd
Postitas toomaskedrov » 19 Juul 2014, 14:02
Kui sul midagi kaotada pole, siis tee oma PS3 lihtsalt puhtaks ja lase süsteem uuesti peale.. enne uuri kuidas see käib ja värki, kui endal asja hullemaks teed. Kasuta YouTube'i ja Guugle abi. Samas seda sa juba nagu tegid, aga lihtsalt lasid vanad ajsad peale tagasi ma oletan.
Aga jah, nii on viga väga raske tuvastada.. mängime siin nagu arvamismängu natuke. Sest viga võib olla kas HDD's kui DLC mängud kokku jooksevad ja värki, kui plaadi pealt kõike mängid, siis võib olla asi laseris (Bluray mängijas), süsteemis mingi viga. Yeah!
See võib lahendada mure, sest tean ühte inimest, kellel mängud tööle ei läinud plaadi pealt, tegi süsteemile nullist kõik installid ja värgid ja hakkas tööle, temal oli mingi süsteemi viga. Aga nagu ka Friday kirjutas sulle, siis suure tõenäosusega on laser läbi, must vms, et ei tööta korralikult.
Ühesõnaga kõik võib olla, kurb et selline jama sul on
Postitas RainisK » 19 Juul 2014, 16:30
Tänud abi eest. Väga ei viitsi tegeleda sellega hetkel, küll kunagi ette võtan
Postitas Roxygamer » 19 Juul 2014, 21:37
Siis juba mõtekam uus konsool osta kui ei viitsi tegeleda
Postitas Haryton » 05 Mai 2015, 11:42
Sama siin. Suht uus masin, paar kuud vana, aga osade mängudega jookseb kinni............. nagu Assassins creed Rogue ja Dragon age inquisition. Menüü käivitub ilusti, aga kui mängima hakkan siis jääb kinni. Milles võiks asi olla
Liitunud: 05 Mai 2015, 11:34


text:
Nõuded kodumajapidamises kasutamiseks mõeldud õhukonditsioneeri energiamärgistusele, tootekirjeldusele ja tehnilisele dokumentatsioonile – Riigi Teataja
Nõuded kodumajapidamises kasutamiseks mõeldud õhukonditsioneeri energiamärgistusele, tootekirjeldusele ja tehnilisele dokumentatsioonile
Nõuded kodumajapidamises kasutamiseks mõeldud õhukonditsioneeri energiamärgistusele, tootekirjeldusele ja tehnilisele dokumentatsioonile - sisukord
§ 3 Energiamärgistus
§ 4 Tootekirjeldus
§ 6 Müügiks ja kasutamiseks pakkumine sidevahendi kaudu
§ 7 Konditsioneeri energiatõhususe klass
§ 8 Energiatarbe määramine
RT I 2010, 75, 577
Vastu võetud 12.10.2010 nr 77
(1) Määrus kehtestab nõuded kodumajapidamises kasutamiseks mõeldud elektrivõrgust toidetava õhukonditsioneeri (edaspidi konditsioneer) energiamärgistusele, tootekirjeldusele ja tehnilisele dokumentatsioonile.
1) konditsioneerile, mis võib lisaks elektrile kasutada ka muid energiaallikaid;
2) õhk-vesi ja vesi-vesi tüüpi konditsioneerile;
3) konditsioneerile, mille jahutusvõimsus on üle 12 kilovati;
4) kasutatud konditsioneerile ja enne 2003. aasta 30. juunit turule lastud konditsioneerile.
1) õhukonditsioneer on terviklik korpuses agregaat või agregaadid konditsioneeritud õhu andmiseks suletud ruumi või tsooni, mille koosseisu kuulub elektriline jahutussüsteem ning võib kuuluda õhuniiskuse eraldamise süsteem. Õhukonditsioneeriga võib õhku soojendada, ringlusesse anda, puhastada ja niisutada. Õhu soojendamine võib põhineda jahutustsükli suuna muutmisel vastupidiseks, nagu näiteks soojuspumbal;
2) soojuspump on agregaat, mis võtab soojust kindla temperatuuriga kehalt ja annab selle kõrgema temperatuuriga kehale.
§ 3. Energiamärgistus
(1) Konditsioneer peab olema tootja, tema volitatud esindaja või importija (edaspidi tarnija) poolt varustatud määruse lisas 1 esitatud vormi kohase energiamärgistusega.
(2) Energiamärgistus võib sisaldada ka andmeid konditsioneeri poolt tekitatava müra kohta.
(3) Energiamärgistus paigaldatakse selgelt nähtavalt konditsioneeri esiküljele või peale.
§ 4. Tootekirjeldus
(1) Konditsioneeri tootekirjelduses olevad andmed võib esitada ka tabelina, mis hõlmab mitut sama tarnija poolt tarnitavat mudelit ja mille puhul ettenähtud andmed esitatakse lõikes 2 kindlaksmääratud järjekorras.
(2) Konditsioneeri tootekirjelduses esitatakse järgmised andmed:
2) tarnija mudelitähis; ühe välis- ja ühe siseosaga (split seade) ning ühe välis- ja mitme siseosaga (multi-split seade) konditsioneeri puhul nende kombinatsiooni välis- ja siseosade mudeliidentifikaatorid;
5) konditsioneeri aastane energiatarve kilovatt-tundides, mis põhineb keskmisel kasutusel 500 tundi aastas ning määratakse kindlaks vastavalt harmoneeritud standarditele (T1 «mõõdukad» tingimused);
6) konditsioneeri jahutusvõimsus, mis on kindlaks määratud seadme jahutusvõimsusena kilovattides jahutussrežiimi täiskoormusel vastavalt harmoneeritud standarditele (T1 «mõõdukad» tingimused);
7) konditsioneeri energiatõhususe tegur (EER) jahutusrežiimi täiskoormusel, mis määratakse kindlaks vastavalt harmoneeritud standarditele (T1 «mõõdukad» tingimused);
8) konditsioneeri tüüp: ainult jahutus või jahutus ja soojendus;
9) konditsioneeri jahutusrežiim: õhkjahutus või vesijahutus;
10) ainult soojendusrežiimiga konditsioneeri puhul soojendusvõimsus, mis on kindlaks määratud seadme soojendusvõimsusena kilovattides soojendusrežiimi täiskoormusel, vastavalt harmoneeritud standarditele (T1 tingimused + 7C);
11) ainult soojendusfunktsiooniga konditsioneeri puhul soojendusrežiimi energiatõhususe klass vastavalt lisa 2 tabelitele 3 ja 4, väljendatuna skaalas A (kõrgem) kuni G (madalam), mis on kindlaks määratud vastavalt harmoneeritud standarditele (T1 tingimused + 7C) ning kui soojendusfunktsioon põhineb takistuslikul kütteelemendil, siis peab soojendustõhususteguri (COP) väärtus olema 1;
12) vajaduse korral esitatakse müratase;
13) tarnijad võivad lisaks punktides 5–8 esitatud teabele esitada ka muude katsetamistingimustega seotud teavet, mis vastavad harmoneeritud standarditele.
1) konditsioneeri tarnija nimi ja aadress;
2) konditsioneeri mudeli üheseks ja lihtsaks identifitseerimiseks piisav üldkirjeldus;
3) konditsioneeri mudeli konstruktsiooni põhilised iseärasused ja eelkõige energiatarvet oluliselt mõjutavaid asjaolusid käsitlevad andmed, sealhulgas ka asjakohased joonised;
5) kui teatava mudelikombinatsiooniga seotud teave on saadud teiste kombinatsioonide konstruktsiooni alusel tehtud arvutuste või ekstrapoleerimise teel, esitatakse soovitatavalt need arvutused ja ekstrapolatsioonid ning teostatud arvutuste täpsuse tõendamiseks sooritatud katsed (üksikasjad split seadme süsteemide arvutamise matemaatilise mudeli ja selle mudeli täpsuse tõendamiseks tehtud mõõtmiste kohta);
6) konditsioneeri kasutusjuhend selle olemasolu korral.
(2) Tarnija säilitab konditsioneeri tehnilist dokumentatsiooni kontrollimiseks kättesaadavana viis aastat pärast selle tootmise lõpetamist.
§ 6. Müügiks ja kasutamiseks pakkumine sidevahendi kaudu
Kui konditsioneeri pakutakse müügiks või kasutamiseks sidevahendi abil nii, et potentsiaalsel ostjal ei ole eeldatavasti võimalik pakutavat konditsioneeri näha, nagu näiteks kirjaliku pakkumise, postimüügikataloogi, internetis või elektroonilistel andmekandjatel olevate kuulutuste puhul, peab pakkumise teatises sisalduv teave vastavama tootekirjelduses esitatule.
§ 7. Konditsioneeri energiatõhususe klass
Konditsioneeri energiatõhususe klass määratakse kindlaks vastavalt määruse lisale 2.
§ 8. Energiatarbe määramine
Energiamärgistuses sisalduvate andmete määramise metoodika peab vastama konditsioneeri energiatarvet käsitlevate harmoneeritud standardite nõuetele.
1Komisjoni direktiiv 2002/31/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ kodumajapidamises kasutatavate kliimaseadmete energiamärgistuse alased sätted (EÜT L 86, 03.04.2002, lk 26–41), muudetud direktiiviga 2006/80/EÜ (ELT L 362, 20.12.2006, lk 67–91).

matches:
§ 3
§ 4
§ 6
§ 7
§ 8
§ 3
§ 4
§ 6
§ 7
§ 8


text:
3-2-1-158-09 Riigikohus 01.02.2010
TsMS § 197
TsMS § 196
TsMS § 196 lg 2 1
TsMS § 643 lg 2
TsMS § 196 alusel tagatist andma kohustava määruse puhul on tegemist menetlusosalise taotluse lahendamisega asja ettevalmistamisel TsMS § 640 lg 3 mõttes. Selle võib teha üks kohtukoosseisu kuuluv ringkonnakohtu kohtunik.
Kohtuasja toimikust peab olema nähtav asja lahendav kohtukoosseis.
Kostja võib taotleda tagatise andmist TsMS § 196 lg 3 kohaselt kogu menetluse kestel, kuid TsMS § 196 lg 1 alusel üksnes eeldatavate kulutuste katteks, mis tähendab, et taotlus tuleb esitada enne kulude tekkimist. Kostja ei saa taotleda ringkonnakohtus, et hageja annaks tagatise kostja nende menetluskulude katteks, mis on tekkinud asja menetlemisel maakohtus.
Tagatise määramisel tuleb arvestada ka lepingulise esindaja ja nõustaja kulude teistelt menetlusosalistelt sissenõudmise piirmäärasid, kuna määratud tagatis ei saa olla suurem kui õigusabikulude teistelt menetlusosalistelt sissenõudmise piirmäär.
Selleks, et kohus saaks hinnata TsMS § 196 lg-s 2^1 nimetatud eeldusi, peab kohus andma hagejale võimaluse esitada kostja taotluse kohta oma seisukoht.
Tagatise andmise määramine kostja eeldatavate menetluskulude katteks ei ole vastuolus põhiseadusega. Tagatise andmise määramine on kohtu kaalutlusotsus, kus kohus peab arvestama mõlema poole huvidega. Kohus võib tulenevalt TsMS § 196 lg-st 2^1 jätta vaatamata sellele, et tagatise nõudmise eeldused on täidetud, tagatise siiski täielikult või osaliselt nõudmata või määrata selle tasumise osade kaupa. Tagatise andmise määramisel on eesmärgiks kaitsta kostjat juhuks, kui hageja majandusliku seisundi tõttu või muul põhjusel võib kostja menetluskulude sissenõudmine hagejalt osutuda raskendatuks.
Kui hageja ei anna eeldatavate menetluskulude katteks tagatist ringkonnakohtus, kohaldub analoogia alusel TsMS § 643 lg 2 teine lause, mis võimaldab jätta apellatsioonkaebuse läbi vaatamata. Apellatsioonkaebuse läbi vaatamata jätmise määruse teeb kolmeliikmeline kohtukoosseis. Seejuures võib kolmeliikmeline kohtukoosseis kaaluda TsMS § 196 lg 2^1 kohaldamist ja otsustada, et asja menetletakse vaatamata sellele, et hageja pole tagatist andnud.

matches:
Riigikohus
§ 197
§ 196
§ 196
§ 643
§ 196
§ 640
§ 196
§ 196
kohus
§ 196
kohus
kohus
Kohus
§ 196
§ 643
§ 196


Riigieelarve seaduse, vabariigi valitsuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Riigieelarve seaduse, vabariigi valitsuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus
08.11.2010 otsus nr 759
Vastu võetud 28.10.2010
§ 1. Riigieelarve seaduses (RT I 1999, 55, 584; 2009, 19, 117) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 45 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 45. Riigi majandusaasta aruanded, nende koostamine ja audiitorkontroll
(4) Riigikontrolli raamatupidamise aastaaruande auditi ja tehingute seaduslikkuse kontrolli teostab Riigikogu poolt vastavalt riigikontrolli seadusele määratud audiitorettevõtja, kes on või keda seaduse alusel esindab avaliku sektori vandeaudiitor audiitortegevuse seaduse tähenduses.;
2) paragrahv 46 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 47 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Riigiraamatupidamiskohustuslane, välja arvatud Riigikontroll, koostab majandusaasta aruande ja esitab selle Riigikontrollile hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 30. aprilliks. Audiitorkontrolli käigus võib riigiraamatupidamiskohustuslane teha aruandesse parandusi ja täiendusi.
(4) Vabariigi Valitsus otsustab ministeeriumide ja Riigikantselei käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud majandusaasta aruande kinnitamise hiljemalt majandusaastale järgneva aasta 31. juuliks.;
4) paragrahvi 48 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 48 lõiked 4–6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(4) Rahandusministeerium esitab riigi majandusaasta koondaruande Riigikontrollile hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 30. juuniks. Riigikontrollile esitatud aruanne avalikustatakse Rahandusministeeriumi veebilehel. Audiitorkontrolli käigus võib Rahandusministeerium teha aruandesse parandusi ja täiendusi.
(6) Riigi majandusaasta koondaruande koos riigi majandusaasta koondaruande raamatupidamise aastaaruande auditi ja tehingute seaduslikkuse kontrolli kohta avaldatava Riigikontrolli kontrolliaruandega esitab Rahandusministeerium Vabariigi Valitsusele heakskiitmiseks seitsme tööpäeva jooksul pärast Riigikontrollilt aruande saamist ja avalikustab need oma veebilehel. Vabariigi Valitsus esitab riigi majandusaasta heakskiidetud koondaruande Riigikogule kinnitamiseks. Riigi majandusaasta koondaruandele lisatakse Riigikontrolli kontrolliaruanne.;
6) paragrahvi 52 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
(3) Aruandeperioodidele, mis algasid 2010. aasta 1. jaanuaril või varem, ja nende kohta koostatud aruannetele kohaldatakse käesoleva seaduse sätteid enne 2010. aasta 15. novembrit kehtinud redaktsioonis.
(4) Käesoleva seaduse § 45 lõike 4 redaktsiooni, mis jõustub 2011. aasta 1. jaanuaril, kohaldatakse aruandeperioodide kohta, mis algavad 2011. aasta 1. jaanuaril või hiljem.
§ 2. Vabariigi Valitsuse seaduses (RT I 1995, 94, 1628; 2010, 20, 102) tehakse järgmised muudatused:
1) seaduse tekstis asendatakse läbivalt sõna siseaudit sõnadega siseaudiitori kutsetegevus vastavas käändes;
(1) Rahandusministeeriumi valitsemisalas on valitsuse finants- ja ressursihalduspoliitika ning riigi eelarvepoliitika kavandamise koordineerimine ja elluviimine, maksu- ja tollipoliitika kavandamine ja elluviimine, majandusanalüüs ja -prognoos, avaliku teenistuse arendamine, riigiabi andmise lubade menetlemine ning riigiabi seaduslikkuse ja kasutamise üle järelevalve teostamine, riigihangetega seotud tegevus, riiklik statistika, valitsuse sisekontrollisüsteemi rakendamise ja siseaudiitori kutsetegevuse korraldamise koordineerimine, riigiraamatupidamine, riigi finantsvarade ja -kohustuste haldamine, riigile antav välisabi ja laenud ning sellekohaste õigusaktide eelnõude koostamine, samuti sise- ja vandeaudiitorite, vandeaudiitorite ühingute ning Audiitorkogu üle järelevalve teostamine.;
3) paragrahvi 73 lõike 1 punkt 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
21) tagab sisekontrollisüsteemi rakendamise ja siseaudiitori kutsetegevuse korraldamise ametis ja inspektsioonis;;
4) paragrahv 922 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 922. Siseaudiitori kutsetegevus täidesaatva riigivõimu asutuses
(4) Kui ministeeriumis või Riigikantseleis on moodustatud siseaudiitori kutsetegevuse alaste ülesannete täitmiseks asjaomane ametikoht või on loodud asjaomane struktuuriüksus, esitab ametnik või struktuuriüksuse juht enne majandusaasta aruande ministri või riigisekretäri poolt kinnitamist siseaudiitori aruande, milles avaldab arvamust sisekontrollisüsteemi rakendamise ja selle tulemuslikkuse kohta.;
5) paragrahvi 923 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Rahandusministeerium:
2) analüüsib täidesaatva riigivõimu asutuste sisekontrollisüsteemi rakendamist ning korraldab siseaudiitori kutsetegevuse või selle korraldamise hindamist, samuti teeb ettepanekuid nende tõhustamiseks.;
6) seadust täiendatakse §-ga 1071 järgmises sõnastuses:
§ 1071. Siseaudiitori aruanne
Käesoleva seaduse § 922 lõike 4 redaktsiooni, mis jõustus 2010. aasta 15. novembril, kohaldatakse aruandeperioodidele, mis algavad 2011. aasta 1. jaanuaril või hiljem, ja nende kohta koostatud aruannetele.
§ 3. Audiitortegevuse seaduses (RT I 2010, 9, 41; 2010, 72, 543) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 48 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(5) Uue audiitorettevõtja valimisel või audiitorettevõtja asendamisel peab asendatu avaldama valitule või asendajale, kes seda nõuab, kliendiga seotud vandeaudiitori kutsetegevuse käigus teatavaks saanud infot kooskõlas käesoleva seaduse § 46 alusel kehtestatud või kinnitatud vandeaudiitori kutsetegevuse standarditega.;
2) paragrahvi 54 lõikes 4 asendatakse sõna registrile sõnaga registripidajale;
3) paragrahvi 57 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(3) Kliendilepingu ülesütlemisest peavad audiitorettevõtja ja klient registri infosüsteemi vahendusel teavitama viivitamata järelevalvenõukogu, edastades kliendilepingu ülesütlemise põhjuste kohta omapoolsed selgitused. Vahetult pärast järelevalvenõukogu omapoolset teavitamist esitab audiitorettevõtja kliendile aruande tehtud töö kohta.;
4) paragrahvi 62 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Audiitorettevõtja kannab varalist vastutust kliendile või kolmandale isikule audiitorteenuse osutamisega süüliselt tekitatud otsese varalise kahju eest.;
5) paragrahvi 63 lõikes 1 ja lõike 2 punktis 1 asendatakse sõnad vandeaudiitori kutsetegevusega sõnadega audiitorteenuse osutamisega;
6) paragrahvi 65 lõigetes 1–3 asendatakse sõnad tema kutsetegevuse sõnadega seonduva audiitorteenuse;
7) paragrahvi 76 lõiget 2 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
5) mõnes lepinguriigis registreeritud äriühinguna.;
(3) Enamus audiitorühingu osade või aktsiatega esindatud häältest peab kuuluma mõne lepinguriigi pädeva asutuse järelevalvele piiranguteta allutatud vandeaudiitoritele, kes on saanud kutse mõnes lepinguriigis, või audiitorühingutele.;
9) paragrahvi 77 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Audiitorühingut seaduse alusel esindavatest isikutest peavad vähemalt kolm neljandikku olema mõnes lepinguriigis kutse saanud vandeaudiitorid, kes on Audiitorkogu liikmed.
(2) Audiitorühingus, mille juhatuses on:
1) kuni kaks liiget, peab vähemalt üks neist olema mõnes lepinguriigis kutse saanud vandeaudiitor, kes on Audiitorkogu liige;
2) kolm liiget, peavad vähemalt kaks neist olema mõnes lepinguriigis kutse saanud vandeaudiitorid, kes on Audiitorkogu liikmed.
(3) Täis- või usaldusühingust audiitorühingus, mida on juhtima õigustatud:
1) kuni kaks osanikku, peab vähemalt üks neist olema mõnes lepinguriigis kutse saanud vandeaudiitor, kes on Audiitorkogu liige;
2) kolm osanikku, peavad vähemalt kaks neist olema mõnes lepinguriigis kutse saanud vandeaudiitorid, kes on Audiitorkogu liikmed.;
10) paragrahvi 78 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Vandeaudiitor võib audiitorteenuse osutamisel seaduse alusel esindada üksnes ühte audiitorühingut, kes on Audiitorkogu liige.;
11) paragrahvi 81 lõikest 1 jäetakse välja sõnad oma nimel;
12) 7. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
AUDIITORKONTROLLI KOHUSTUS NING AUDITIKOMITEE;
13) 7. peatüki 1. jao pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
1. jagu
Audiitorkontrolli kohustus;
14) paragrahvi 91 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(3) Raamatupidamise aastaaruande audit on kohustuslik igale aktsiaseltsile, riigiraamatupidamiskohustuslasele, kohaliku omavalitsuse üksusele, avalik-õiguslikule juriidilisele isikule, sihtasutusele, riigieelarvest eraldist saavale erakonnale ja äriühingule, milles riigil on vähemalt otsustusõigus riigivaraseaduse tähenduses.;
15) seadust täiendatakse §-ga 951 järgmises sõnastuses:
§ 951. Tehingute seaduslikkuse kontrolli kohustus
Äriühingule, milles riigil on vähemalt otsustusõigus riigivaraseaduse tähenduses, riigi asutatud sihtasutusele ja riigi tulundusasutusele on tehingute seaduslikkuse kontroll kohustuslik Riigikontrolli määratud ulatuses.;
16) paragrahvi 106 lõiked 5–7 ja 9 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
(5) Tegevusloamaksu määr on 0,5–3% audiitorettevõtja liikmemaksu arvestusperioodile eelneva liikmemaksu arvestusperioodi summaarsest käesoleva seaduse § 81 lõikes 1 nimetatud tegevusloa alusel osutatud audiitorteenuste müügitulust, mida kajastatakse käesoleva seaduse § 157 kohases tegevusaruandes.
(6) Audiitorkogu juhatus esitab järelevalvenõukogule ettepaneku liikmemaksu kohta koos arvestusperioodiks oleva majandusaasta eelarvega hiljemalt jooksva majandusaasta 31. augustiks.
(7) Vandeaudiitori liikmemaksu suuruse ja tegevusloamaksu määra liikmemaksu arvestusperioodiks olevaks majandusaastaks kehtestab järelevalvenõukogu hiljemalt jooksva majandusaasta 15. septembriks.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatut kohaldatakse ka tunnustamise sobivustesti sooritanud vandeaudiitori puhul, kes tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjast audiitorettevõtjana.;
17) paragrahvi 112 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(4) Volituse alusel võib Audiitorkogu liige esindada hääletamisel lisaks endale ka ühte või mitut teist Audiitorkogu liiget, omades seejuures vastavat arvu hääli. Audiitorkogu peab võimaldama oma liikmel teatada esindaja määramisest ja esindatava poolt volituse tagasivõtmisest Audiitorkogule turvalisel ja Audiitorkogu liikme tuvastamist tagaval viisil kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Põhikirjaga võib määrata esindaja määramisest ja volituse tagasivõtmisest teatamise täpse korra.;
18) paragrahvi 116 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Igal juhatuse liikmel on üks hääl. Juhatuse liikmel ei ole õigust hääletamisest keelduda ega erapooletuks jääda, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.
(2) Juhatus on otsustusvõimeline, kui juhatuse koosolekul osaleb üle poole juhatuse liikmetest. Juhatuse koosolek protokollitakse. Protokollimisnõuded sätestatakse Audiitorkogu põhikirjas.
(3) Juhatusel on õigus võtta vastu otsus koosolekut kokku kutsumata, kui sellega on nõus kõik juhatuse liikmed. Audiitorkogu põhikirjas sätestatakse menetlusreeglid ja hääletusprotokollile esitatavad nõuded juhatuse otsuse tegemiseks koosolekut kokku kutsumata.
(4) Juhatuse otsus on vastu võetud, kui selle poolt on antud üle poole hääletamises osalenud juhatuse liikmete häältest. Häälte võrdsel jagunemisel on otsustav presidendi hääl.
(5) Distsiplinaarmenetluses teeb juhatus otsuse, milles loeb distsiplinaarsüüteo tuvastatuks ja määrab distsiplinaarkaristuse või loeb distsiplinaarsüüteo puudumise tuvastatuks.
(6) Juhatuse otsus tehakse Audiitorkogu liikmele, kelle suhtes otsus tehti, viivitamata teatavaks.
(7) Juhatuse liige ei või hääletada, kui otsustatakse temaga tehingu tegemist või kui hääletatakse muud teda või tema huve otseselt puudutavat otsust.;
19) paragrahvi 119 lõiked 2–6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(2) Juhatus koostab lõppenud majandusaasta kohta majandusaasta aruande ning esitab selle järelevalvenõukogule ja revisjonikomisjonile majandusaasta lõpule järgneva 75 päeva jooksul.
(3) Revisjonikomisjon kontrollib majandusaasta aruannet ja koostab selle kohta revisjonikomisjoni aruande kümne tööpäeva jooksul pärast aastaaruande revisjonikomisjonile esitamist. Revisjonikomisjoni aruandes tuleb muu hulgas anda ülevaade kontrolliprotseduuridest, esitada eraldi väljatoomist nõudvad asjaolud ja kontrolli kokkuvõte ning näidata, kas revisjonikomisjon teeb üldkoosolekule ettepaneku majandusaasta aruanne kinnitada või tagasi lükata.
(4) Järelevalvenõukogu vaatab majandusaasta ja revisjonikomisjoni aruande läbi ning koostab selle kohta kirjaliku aruande (edaspidi järelevalvenõukogu aruanne). Järelevalvenõukogu aruandes tuleb näidata, kas järelevalvenõukogu kiidab juhatuse koostatud majandusaasta aruande heaks. Lisaks tuleb järelevalvenõukogu aruandes näidata, kuidas järelevalvenõukogu on järelevalvet korraldanud ja juhtinud.
(5) Järelevalvenõukogul on õigus teha järelevalvenõukogu aruandes juhatusele ettepanekuid koostatud majandusaasta aruande muutmiseks enne selle esitamist üldkoosolekule.
(6) Majandusaasta lõpule järgneva nelja kuu jooksul esitab juhatus majandusaasta aruande üldkoosolekule kinnitamiseks koos revisjonikomisjoni ja järelevalvenõukogu aruandega.;
20) paragrahvi 136 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Kutseühendusesisese kvaliteedikontrolli (edaspidi kvaliteedikontroll) käigus on Audiitorkogu eesmärgiks kvaliteedikontrollile allutatud isiku kontrolliperioodil osutatud audiitorteenuse õigusaktidele ning nende alusel kinnitatud standarditele või antud juhenditele ja soovitustele vastavuse kontrollimine.;
21) paragrahvi 136 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(4) Käesoleva seaduse § 30 lõike 1 alusel tunnustatud isikute suhtes viiakse kvaliteedikontroll läbi nende isikute Eestis osutatud audiitorteenuse osas.;
22) paragrahvi 148 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Käesoleva seaduse § 144 lõikes 1 ning lõike 2 punktides 1–8 ja 10 nimetatud süüteo eest võib distsiplinaarkaristuse määrata kolme aasta jooksul süüteo toimepanemise päevast arvates.
(2) Käesoleva seaduse § 144 lõike 2 punktis 9 nimetatud süüteo eest võib distsiplinaarkaristuse määrata ühe aasta jooksul süüteo toimepanemise päevast arvates.;
23) paragrahvi 149 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(3) Audiitorkogu liikme võtmine haldus-, kriminaal- või materiaalsele vastutusele ei takista sama teo eest distsiplinaarkaristuse määramist.;
24) 9. peatüki 6. jao pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
6. jagu
Aruandlus kutsetegevuse kohta;
25) paragrahvi 166 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Käesoleva seaduse §-des 76–78 sätestatud nõuete rikkumise eest audiitorühingu poolt, kellel on kehtiv distsiplinaarkaristus sellise üleastumise eest, –
karistatakse rahatrahviga kuni 500 000 krooni.
26) paragrahvi 171:
1) lõikes 3 asendatakse tekstiosa 2011. aasta 30. juunini tekstiosaga 2011. aasta 30. septembrini;
2) lõikes 4 ja 5 asendatakse tekstiosa 2011. aasta 1. juuliks tekstiosaga 2011. aasta 1. oktoobriks;
3) lõikes 6 asendatakse tekstiosa 2011. aasta 1. jaanuarit tekstiosaga 2011. aasta 1. oktoobrit;
4) täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
(9) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel vandeaudiitori kutse saanud isik, kes on täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kohustuse ja kes on Audiitorkogu liige, peab avaliku sektori vandeaudiitori kutsetaseme taotlemisel sooritama käesoleva seaduse § 19 lõike 1 punktis 3 nimetatud kutseeksami jao.;
27) paragrahvi 179 punktis 2 asendatakse sõna kutsetegevuse sõnaga audiitorteenuste;
28) paragrahvi 181 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
(4) Käesolevas seaduses sätestatud nõuetele vastavad kohustusliku kutsekindlustuse kindlustuslepingud tuleb viia kooskõlla käesoleva seaduse § 64 lõigetes 1 ja 2 sätestatud viimase lõppenud tegevusaruande perioodi andmetega hiljemalt jooksva aasta 30. septembriks.;
29) paragrahvi 207 lõikes 4 asendatakse tekstiosa 2011. aasta 1. jaanuaril tekstiosaga 2011. aasta 1. oktoobril ja paragrahvi täiendatakse lõikega 91 järgmises sõnastuses:
(91) 2010. aasta 15. novembril jõustunud paragrahvi 179 redaktsiooni rakendatakse tagasiulatuvalt 2010. aasta 1. juulil alanud liikmemaksu arvestusperioodiks oleva majandusaasta ja käesoleva seaduse § 182 lõikes 1 nimetatud ajavahemikule vastava tegevusaruande perioodi suhtes.
§ 4. Eesti Panga seaduse (RT I 1993, 28, 498; 2010, 22, 108) § 31 lõikes 3 asendatakse sõnad audiitori järeldusotsusega sõnadega vandeaudiitori aruandega.
§ 5. Karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2010, 56, 363) § 379 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Vandeaudiitori või erikontrolli läbiviija poolt audiitor- või erikontrolli läbiviimisel teatavaks saanud oluliste asjaolude aruandes esitamata jätmise või ebaõige esitamise eest, –
karistatakse rahalise karistuse või sundlõpetamisega.
§ 6. Pankrotiseaduse (RT I 2003, 17, 95; 2010, 22, 108) § 56 lõike 1 punktis 3, § 57 lõikes 3 ja § 64 lõikes 3 asendatakse sõna audiitor sõnaga vandeaudiitor.
§ 7. Raamatupidamise seaduses (RT I 2002, 102, 600; 2010, 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 29 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
3) konsolideeriv üksus, kelle konsolideeritud näitajad ei ületa audiitortegevuse seaduse § 92 lõike 1 või 2 kriteeriume, mis sätestavad ülevaatuse kohustuse;;
2) paragrahvi 37 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Riigiraamatupidamiskohustuslane koostab majandusaasta aruande ja Rahandusministeerium riigi majandusaasta koondaruande ning avaliku sektori ja valitsussektori koondaruande vastavalt käesoleva seaduse nõuetele.
(4) Riigi majandusaasta koondaruande raamatupidamise aastaaruande ning riigiraamatupidamiskohustuslase raamatupidamise aastaaruande, samuti riigi ja riigiraamatupidamiskohustuslase tehingute seaduslikkuse audiitorkontrolli pädevus sätestatakse riigieelarve seaduses.;
3) paragrahv 38 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 38. Riigi majandusaasta koondaruande ja riigiraamatupidamiskohustuslase majandusaasta aruande tegevusaruanne ja raamatupidamise aastaaruanne
(6) Riigiraamatupidamiskohustuslase raamatupidamise aastaaruanne sisaldab täiendava aruandena riigieelarve täitmise aruannet vastava valitsemis- või haldusala ulatuses.;
4) paragrahvi 62 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
(8) Aruandeperioodidele, mis algasid 2010. aasta 1. jaanuaril või varem, ja nende kohta koostatud aruannetele kohaldatakse käesoleva seaduse §-de 37 ja 38 sätteid enne 2010. aasta 15. novembrit kehtinud redaktsioonis.
§ 8. Riigikontrolli seaduses (RT I 2002, 21, 117; 2010, 19, 101) tehakse järgmised muudatused:
Riigikontrolli tegevust auditeerib igal aastal Riigikogu poolt rahanduskomisjoni ettepanekul määratud audiitorettevõtja, kellel on Riigikontrolli tegevuse kontrollimiseks samasugused õigused nagu Riigikontrollil kontrollimiste läbiviimiseks.;
§ 71. Riigi konsolideerimisgrupi audiitor
(3) Riigikontroll määrab kindlaks ja avalikustab õigusaktid ning tehinguklassid, mida riigi konsolideerimisüksuste tehingute seaduslikkuse iga-aastase kontrolli käigus vähemalt hõlmatakse. Riigikontrolli määratud ulatuses läbiviidava tehingute seaduslikkuse kontrolli ettenähtud kasutajaks on Riigikontroll.;
(2) Riigikontroll esitab Riigikogule oma tegevuse kohta majandusaasta aruande koos vandeaudiitori aruandega kuu aja jooksul pärast vandeaudiitori aruande saamist. Riigikontrolli raamatupidamise aastaaruande audit ja tehingute seaduslikkuse kontroll tuleb lõpetada hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 30. juuniks. Riigikontrolli majandusaasta aruanne avalikustatakse koos vandeaudiitori aruandega.;
4) paragrahvi 43 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(5) Riigikontrollil on oma ülesannete täitmiseks õigus saada tegevusloaga audiitorettevõtjatelt vajalikku teavet ja kontrollitavate siseaudiitoritelt kontrollitavaid puudutavat teavet ning tutvumiseks tööpabereid ja muid dokumente.;
5) paragrahvi 50 lõikesse 3 lisatakse teine lause järgmises sõnastuses:
Kui kontrolliaruandele allakirjutav peakontrolör ei ole avaliku sektori vandeaudiitor audiitortegevuse seaduse tähenduses, peab riigieelarve seaduse § 45 lõikes 2 sätestatud kindlustandvate kutsetegevusalaste ülesannete täitmisel kontrolliaruandele alla kirjutama ka avaliku sektori vandeaudiitor audiitortegevuse seaduse tähenduses.;
6) seadust täiendatakse §-ga 551 järgmises sõnastuses:
§ 551. Seaduse rakendamine
(2) Käesoleva seaduse § 50 lõike 3 redaktsiooni, mis jõustub 2011. aasta 1. jaanuaril, kohaldatakse aruandeperioodide kohta, mis algavad 2011. aasta 1. jaanuaril või hiljem.
§ 9. Valla- ja linnaeelarve seaduses (RT I 1993, 42, 615; 2010, 72, 543) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 26 lõike 3 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 28 lõikes 1 asendatakse sõnad audiitori järeldusotsusega sõnadega vandeaudiitori aruandega.
(1) Käesolev seadus jõustub 2010. aasta 15. novembril.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkti 1 kohaselt muudetava riigieelarve seaduse § 45 lõige 4 jõustub 2011. aasta 1. jaanuaril.
(3) Käesoleva seaduse § 8 punkt 5 jõustub 2011. aasta 1. jaanuaril.


Võru valla hangete läbiviimise kord – Riigi Teataja
Võru valla hangete läbiviimise kord
Võru valla hangete läbiviimise kord - sisukord
§ 2 Riigihanke planeerimine, hankeplaan
§ 3 Asjaajamine ja riigihanke dokumendid
§ 4 Huvide konflikt, selle ennetamine ning tuvastamise ja kõrvaldamise meetmed
§ 5 Riigihanke algatamine
§ 6 Vallavalitsuse pädevus riigihangete läbiviimisel
§ 9 Riigihanke piirmäära ületava hankemenetluse läbiviimine
§ 10 Lihthanke korraldamine
§ 11 Sotsiaal- ja eriteenuste tellimine
§ 12 Lihtsustatud korras hangete korraldamine
§ 13 Hankekorra järgimise erisused
RT IV, 28.04.2018, 82
Vastu võetud 11.04.2018 nr 27
Määrus kehtestatakse riigihangete seaduse § 9 lg 1 ja 4 ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkt 1 ja § 22 lg 2 alusel.
(1) Hangete läbiviimise kord (edaspidi Kord) reguleerib Võru Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) ja valla allasutustes (edaspidi allasutuste) korraldatavate riigihangetega seotud toimingute teostamist.
(4) RHS-s sätestatud piirmäärasid ületavatele riigihangetele kohaldub lisaks RHS-s sätestatule käesolev Kord ulatuses, mis ei ole vastuolus RHS-s sätestatuga.
(5) Riigihanke maksumus selgitatakse välja vastavalt RHS-s ettenähtud põhimõtetele. Kõik maksumused on sätestatud ilma käibemaksuta.
§ 2. Riigihanke planeerimine, hankeplaan
(1) Kui hankelepinguga kavatsetakse võtta rahalisi kulutusi nõudvaid kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarve kuludes, peab loa vastavate kohustuste võtmiseks enne riigihanke korraldamise otsustamist andma vallavolikogu.
(2) Valdkonna vastutav spetsialist või allasutuse juht koos riigihanke eest vastutava isikuga valmistavad ette kõik riigihanke korraldamise otsustamiseks vajalikud riigihanke alusdokumendid, määravad kindlaks riigihanke eeldatava maksumuse, koguvad vajalikud muud andmed ja teostavad riigihanke algatamise otsustamiseks vajalikud toimingud.
(3) Vastava valdkonna vastutav spetsialist esitab peale eelarve vastuvõtmist valitsusele kinnitamiseks hankeplaani, mis on aluseks eelarves ettenähtud kulutuste tegemiseks. Hilisem hankeplaani kinnitamise tähtaeg vallavalitsuse poolt on üks (1) kuu pärast eelarve vastuvõtmist.
(4) Hankeplaani kantakse kõik jooksva aasta planeeritavad riigihanked, mille hankelepingu eeldatav maksumus ilma käibemaksuta:
1) asjade ostmisel ja teenuste tellimisel on vähemalt 30 000 eurot;
2) ehitustööde puhul vähemalt 60 000 eurot;
2) riigihanke menetluse liik;
5) riigihanke eest vastutav isik või üksus.
(6) Vallavalitsusel on õigus lisada hankeplaani riigihankeid, mille hankelepingu eeldatav maksumus jääb alla käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud piirmäärasid.
(7) Vallavalitsusel on vajadusel õigus hankeplaani korrigeerida.
(8) Hankeplaan avalikustatakse valla veebilehel.
§ 3. Asjaajamine ja riigihanke dokumendid
(1) Kõik riigihanke toimingud dokumenteeritakse.
(2) Riigihanke alusdokumendid registreeritakse vastavalt vallavalitsuse või allasutuses kinnitatud dokumentide loetelule dokumendiregistris.
(3) Ühe riigihankega seotud alusdokumendid koondatakse riigihanke korraldamise menetluse kestel ühte toimikusse, toimik arhiveeritakse pärast hankelepingu lõppemist.
§ 4. Huvide konflikt, selle ennetamine ning tuvastamise ja kõrvaldamise meetmed
(1) Huvide konflikt käesoleva korra tähenduses on olukord, kus hankija või tema nimel tegutseva isiku töötajal, juhatuse liikmel või muul pädeval esindajal, kes on kaasatud riigihanke ettevalmistamisesse või läbiviimisesse või kes võib muul moel mõjutada riigihanke tulemust, on otseselt või kaudselt finantsalaseid, majanduslikke või muid isiklikke huvisid, mida võib käsitleda tema erapooletust või sõltumatust kahjustavatena.
(2) Vastavalt riigihangete seaduse § 3 lg 4 peab hankija vältima konkurentsi kahjustavat huvide konflikti.
(3) Riigihanke menetlemisel on keelatud osaleda isikul, kellel on huvide konflikt või kelle puhul tekib või võib tekkida kahtlus tema erapooletuses korruptsioonivastane seadus § 5, § 7, § 11 lg 1 ja lg 5 mõistes.
(4) Hankija peab vältima konkurentsi kahjustavat huvide konflikti, st riigihanke eest vastutav isik ja riigihanke komisjoni liige on kohustatud informeerima kirjalikult asutuse juhti või struktuuriüksuse juhti asjaoludest, mis võivad tema osalemisel riigihanke korraldamises põhjustada huvide konflikti, taandama ennast riigihanke korraldamisega seotud toimingutest ja hoiduma edasisest tegevusest seoses riigihankega.
(5) Huvide konflikti ennetamiseks ja tuvastamiseks peetakse Võru Vallavalitsuses seotud isikute kohta arvestust.
(6) Huvide konflikti tuvastamisel võetakse kasutusele meetmed majandustehingu sooritamise peatamiseks ja asjaolude väljaselgitamiseks. Kõikidelt osapooltelt küsitakse kirjalikud selgitused, vallavalitsuse teenistuja, kellel huvide konflikt tuvastati, eemaldatakse riigihanke toimingute ja otsuste tegemise juurest.
(7) Allasutuse korraldatavates riigihangetes ei tohi esineda huvide konflikti allasutuse juhil, riigihanke eest vastutaval ja muudel riigihankega seotud isikutel.
§ 5. Riigihanke algatamine
(1) Vallavalitsuse korraldusega algatatakse riigihanke piirmäära ja lihthanke piirmäära ületavad hanked.
(2) Allasutuse juhi otsusega algatatakse allasutuses läbiviidavad lihtsustatud korras hanked.
§ 6. Vallavalitsuse pädevus riigihangete läbiviimisel
(1) Vallavalitsus riigihanke menetluses:
4) kinnitab riigihankest kõrvaldamise otsuse;
11) kinnitab riigihanke menetluse kehtetuks tunnistamise otsuse;
14) määrab riigihangete eest vastutavad isikud;
(2) Vallavalitsusel on õigus volitada riigihanke eest vastutavat isikut teostama käesoleva määruse § 6 lg 1 p 3 toimingut.
(1) Hankekomisjon moodustatakse riigihangete puhul, mis ületavad lihthanke piirmäära.
(2) Komisjon peab olema vähemalt kolme liikmeline.
(3) Komisjon on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole komisjoni koosseisust.
(4) Kõik riigihankega seotud koosolekud protokollitakse ja otsused põhjendatakse.
(5) Arvestades konkreetse riigihanke spetsiifikat, on komisjonil õigus kaasata oma töösse sõnaõigusega asjatundja või spetsialist, kes ei ole komisjoni liige.
(6) Riigihanget läbiviiv komisjon:
3) kontrollib pakkujate kõrvaldamise aluste puudumist;
4) kontrollib pakkujate ja taotlejate kvalifikatsiooni;
5) kontrollib kvalifitseeritud pakkujate poolt esitatud pakkumuste vastavust hanketeates ja riigihanke alusdokumentides esitatud tingimustele;
6) võrdleb ja hindab vastuvõetud pakkumusi ja selgitab välja eduka pakkumuse ning esitab selle kinnitamiseks vallavalitsusele;
7) korraldab põhjendamatult madala maksumusega pakkumuse korral pakkujalt kirjalikult asjakohaste selgituste nõudmise ja selgituste alusel pakkumuste hindamise.
(1) Koostab riigihanke alusdokumendid ja kooskõlastab need komisjoniga.
(2) Vastutav isik esitab hanketeate ja riigihanke alusdokumentide eelnõu hankekomisjonile kooskõlastamiseks ja vallavalitsusele kinnitamiseks. Kui vastutav isik ei ole määratud, esitab valdkonna spetsialist valitsusele riigihanke teate ja alusdokumentide eelnõu koos ettepanekuga vastutava isiku määramise kohta.
(3) Vastutava isiku ettepanekul moodustatakse vallavalitsuse korraldusega riigihanke läbiviimiseks vähemalt 3-liikmeline komisjon. Vajadusel määratakse komisjonile vastutav sekretär.
(4) Vastutav isik korraldab hanketeate avaldamise riigihangete registris ning vastutab riigihanke läbiviimise seaduslikkuse eest vastavalt RHS-s ja riigihanke alusdokumentides sätestatud nõuetele, sh korraldab komisjoni tööd kuni pakkumuse edukaks tunnistamiseni vallavalitsuse poolt.
(5) Hanketeate ja riigihanke alusdokumentide muutmisel sisestab riigihangete registrisse vastavad muudatused.
(6) Korraldab riigihankes osalemisest huvitatud isikutele riigihanke alusdokumentide väljastamist ja andmete registreerimist.
(7) Korraldab 3 tööpäeva jooksul hanketeate ja riigihanke alusdokumentide kohta selgituste andmise huvitatud isikutele.
(9) Korraldab 3 tööpäeva jooksul pakkumuste avamise päevast arvates kõigile pakkujatele avamise protokolli ärakirja saatmise.
(10) Osaleb pakkujate kvalifitseerimise töös, koostab pakkujate kvalifitseerimise protokolli ja esitab otsuse eelnõu vallavalitsusele kinnitamiseks.
(11) Koostab otsuse tegemisest 3 tööpäeva jooksul teate pakkujate kvalifitseerimise või pakkumuste kõrvaldamise ja selle põhjuste kohta ning korraldab teate väljastamist või kättetoimetamist pakkujatele.
(12) Osaleb pakkumuste vastavaks tunnistamise ja edukaks tunnistamise töös ja koostab pakkumiste vastavaks tunnistamise või tagasilükkamise ja edukaks tunnistamise protokolli, esitab otsuse eelnõu vallavalitsusele kinnitamiseks.
(13) Koostab pakkumuste vastavaks tunnistamise või tagasilükkamise ja edukaks tunnistamise kohta korralduse eelnõu.
(14) Koostab otsuse tegemisest arvates 3 tööpäeva jooksul teate pakkumuste vastavaks tunnistamise või tagasilükkamise ja selle põhjuste kohta ning edukaks tunnistamise kohta ning korraldab selle väljastamise või kättetoimetamise pakkujatele.
(15) Peale eduka pakkumuse kinnitamist korraldab vastutav isik hankelepingu sõlmimise, andmete riigihangete registrisse kandmise ning vajadusel hankelepingu järgimise. Lepingu lõppedes korraldab vajadusel lepingu aruande esitamise riigihangete registrile.
(16) Vastutab riigihanke menetluses riigihangete seaduses sätestatud tähtaegadest kinnipidamise eest.
(17) Vastutav isik korraldab riigihanke dokumentide arhiveerimise lähtuvalt vallavalitsuse üldisest korrast.
§ 9. Riigihanke piirmäära ületava hankemenetluse läbiviimine
Riigihangete korral, mille eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on võrdne või ületab riigihangete seaduses sätestatud riigihanke piirmäära rakendatakse riigihanke menetluse läbiviimisel riigihangete seaduses sätestatud nõudeid ja käesoleva määruse sätestatud korda.
§ 10. Lihthanke korraldamine
(1) Lihthankemenetlus tuleb korraldada asjade ostmisel ja teenuste tellimisel, kui maksumus ilma käibemaksuta on 30 000 – 59 999,99 eurot, ehitustööde tellimisel, kui maksumus ilma käibemaksuta on 60 000 – 149 999,99 eurot, ning teenuste kontsessiooni korral, kui maksumus ilma käibemaksuta on 60 000 – 299 999,99 eurot.
(2) Käesolevas peatükis sätestatud lihthanke korraldamise algatamise otsustab vallavalitsus oma korraldusega ja määrab vastutava isiku.
(3) Vallavalitsuse ülesannetes lihthanke menetlusel lähtutakse käesoleva määruse §-st 6 ja käesoleva paragrahvi erisustest.
(4) Vastutava isiku tegevusel lähtutakse lihthanke menetlemisel käesoleva määruse §-st 8 ja käesoleva paragrahvi erisustest.
(6) Hanketeate avaldamise tähtaja ja pakkumuste esitamise tähtaja vaheline aeg peab olema vähemalt 5 tööpäeva (asjade ja teenuste hankelepingu puhul) ja 15 tööpäeva (ehitustööde hankelepingu puhul), kuid arvestada tuleb hankelepingu esemeks olevatest asjadest, teenustest ja ehitustöödest.
§ 11. Sotsiaal- ja eriteenuste tellimine
(1) Sotsiaal- või eriteenuste lepingu sõlmimisel tuleb lähtuda riigihangete seaduse §-des 126-127 sätestatust, kui eriteenuste maksumus ilma käibemaksuta on 60 000 eurot või enam ja sotsiaalteenuste maksumus ilma käibemaksuta on 300 000 eurot või enam.
(2) Sotsiaal- või eriteenuste tellimisel tuleb järgida riigihangete seaduse §-s 3 sätestatud riigihanke korraldamise üldpõhimõtteid, võttes arvesse sotsiaal- ja eriteenuste eripärasid.
(3) Sotsiaal- või eriteenuste tellimisel, kui maksumus ilma käibemaksuta on vähemalt 20 000 eurot aga väiksem kui 60 000 eurot, koostab riigihanke eest vastutav isik kirjaliku taasesitamist võimaldava kutse pakkumuste esitamiseks. Riigihanke puhul eeldatava maksumusega alla 1000 euro ei tehta hanke algatamise otsust ja ei ole vajalik võtta võrdlevaid hinnapakkumisi, kui on võimalik fikseerida vähemalt kahe samalaadse kauba või teenuse hind ning hinnapakkumiste võtmine muudaks riigihanke koos asjaajamisega oluliselt kallimaks.
§ 12. Lihtsustatud korras hangete korraldamine
(1) Alla lihthanke piirmäära jäävate asjade ja teenuste ostmisel (alla 30 000 euro) ning ehitustööde tellimise (alla 60 000 eurot) (edaspidi Lihtsustatud korras hangete) peab vastava valdkonna spetsialist vastavalt riigihanke eripärale võtma vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui see on võimalik ja otstarbekas.
(2) Lihtsustatud korras riigihangete läbiviimisel tuleb järgida riigihangete seaduses sätestatud üldpõhimõtteid.
(3) Lihtsustatud korras riigihangete hankelepingute vormi sätestab riigihangete seaduse § 8 lg 7.
(4) Lihtsustatud korras riigihangete puhul maksumusega alates 10 000 eurot peab hankija esitama informatsiooni riigihanke kohta valla koduleheküljel juhul kui riigihange ei ole märgitud hankeplaanis.
(5) Riigihanke puhul eeldatava maksumusega alla 1000 euro ei tehta hanke algatamise otsust ja ei ole vajalik võtta võrdlevaid hinnapakkumisi, kui on võimalik fikseerida vähemalt kahe samalaadse kauba või teenuse hind ning hinnapakkumiste võtmine muudaks riigihanke koos asjaajamisega oluliselt kallimaks.
(6) Riigihanke puhul alla 1000 euro teeb valdkonna eest vastutav spetsialist vajalikud toimingud, kooskõlastab valiku oma otsese juhiga, peale mida sooritab tehingu.
(7) Lihtsustatud korras riigihangete läbiviimisel saadud hinnapakkumised või hinnad säilitatakse e-arvete keskkonnas arve juures või dokumendiregistris.
§ 13. Hankekorra järgimise erisused
(1) Vallavalitsus/allasutuse juht võib oma põhjendatud otsusega kinnitada erisusi vastava valdkonna spetsialisti ettepanekul, mille puhul ei ole kohustus järgida hankekorda.
(2) Euroopa Liidus struktuuritoetuste rakendamisel tuleb lisaks võtta aluseks toetuse andja poolt kinnitatud toetuste rakendamise kord.
(1) Tunnistada Orava Vallavolikogu 30.12.2010 määrus nr 18 „Hangete korraldamise kord Orava vallas“ kehtetuks.
(2) Tunnistada Vastseliina Vallavolikogu 25.01.2012 määrus nr 1 „Vastseliina valla hankekord“ kehtetuks.
(3) Tunnistada Sõmerpalu Vallavolikogu 29.03.2012 määrus nr 7 „Hangete korraldamise kord“ kehtetuks.