Eesti Vabariigi põhiseadus / paragrahv 106 Eesti Vabariigi põhiseadus
Rahvahääletusele ei saa panna eelarve, maksude, riigi rahaliste kohustuste, välislepingute ratifitseerimise ja denonsseerimise, erakorralise seisukorra kehtestamise ja lõpetamise ning riigikaitse küsimusi.
1920. a põhiseaduse § 34 sätestas: “Rahvahääletamisele ei kuulu ega või rahvaalgatamise teel otsustamisele tulla eelarve ja laenude tegemine, maksuseadused, sõjakuulutamine ja rahutegemine, kaitseseisukorra väljakuulutamine ja lõpetamine, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni väljakuulutamine, samuti ka lepingud võõraste riikidega.” 1937. a põhiseaduse § 98 lg 3 järgi ei saanud rahvahääletusele panna põhiseaduse muutmisesse, maksudesse, riigikaitsesse, välislepinguisse ega riigi rahalistesse kohustustesse puutuvaid küsimusi.
Regulatsioon, mis sätestati Jüri Raidla töögrupi eelnõu § 103 lg 1 eeskujul, ei tekitanud Põhiseaduse Assamblees vaidlusi. Paragrahvi sisulist asjakohasust ei seadnud küsimuse alla ka põhiseaduse juriidilise ekspertiisi komisjon oma 1998. aasta lõpparuandes.
Kommenteeritava paragrahvi lõikes 1 sätestatakse piirangud rahvahääletusele pandavate küsimuste osas. Tegemist on n-ö teise järjekorra piirangutega. Esmasteks piiranguteks on keeld sekkuda teiste riigiorganite või kohaliku omavalitsuse üksuste põhiseaduslikku pädevusse ning kohustus mitte eirata küsimuse otsustamiseks põhiseaduses ettenähtud menetluskorda (vt PS § 105 komm 10). Nõustuda võib seisukohaga, et regulatsiooni eesmärk “on õigustatud kõigepealt praktilistel kaalutlustel, sest loetletud probleemid nõuavad üldjuhul operatiivset otsustamist ja toimimist. Teiseks ja ehk peamisekski põhjuseks on vajadus vältida populismi ja rahva hetkemeeleolude ja ajutiste raskuste fataalset mõju” (R. Maruste, Põhiseadus ja selle järelevalve, 1997, lk 57). Et vältida lünkasid sätte kohaldamisalas, tuleks normis loetletud küsimusi mõista nii sisuliselt kui ka formaalselt laias mõttes. Asjakohased küsimused võivad olla esitatud nii õigusakti eelnõuna kui ka muu riigielu küsimusena.
Eelarveküsimuste all peetakse silmas eelkõige riigieelarvet (PS § 115 lg-d 1 ja 2), lisaeelarvet (PS § 115 lg 3) ning riigieelarve üksikuid tulusid ja kulusid (PS § 115 lg 1, § 116), samuti riigieelarve seadust (PS § 104 lg 2 p 11, § 117).
Maksuküsimuste all peetakse silmas eelkõige isikutele avalik-õiguslikke rahalisi kohustusi sätestavaid seaduseid (PS § 113), samuti niisuguste kohustustega seonduvaid põhimõttelist laadi küsimusi (nt kas mõni maks kehtestada või kehtetuks tunnistada) ja üksikküsimusi (nt maksumäär).
Riigi rahalisi kohustusi puudutavate küsimustena tuleb mõista eelkõige PS § 65 p-s 10, § 104 lg 2 p-s 15 ja § 121 p-s 4 nimetatud välis- ja siselaenude tegemist ja riigile muude varaliste kohustuste võtmist (nt garantiide andmist).
Riigi välispoliitika kuulub PS § 87 p-de 1, 4 ja 7 kohaselt Vabariigi Valitsuse pädevusse. Seega korraldab valitsus ka välislepingute sõlmimist. Vastavalt PS §-le 121 peab teatavad välislepingud ratifitseerima ja denonsseerima Riigikogu. Kommenteeritava paragrahvi järgi ei või Riigikogu otsustada panna talle valitsuse poolt ratifitseerimiseks või denonsseerimiseks esitatud välislepingut rahvahääletusele. Sätet ei tohiks samas tõlgendada nii, et rahvahääletust ei ole lubatud korraldada ka küsimuses, milles tehtav otsus sisuliselt välistab (vt PS § 105 lg 3 teine lause, § 123 lg 1) välislepingu ratifitseerimise.
PS § 129 lg 1 kohaselt võib Riigikogu Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu puhul Vabariigi Presidendi või Vabariigi Valitsuse ettepanekul oma koosseisu häälteenamusega välja kuulutada erakorralise seisukorra kogu riigis, kuid kõige kauem kolmeks kuuks (vt ka PS § 65 p 14 ja § 78 p 17). Erakorralise seisukorra lõpetamist põhiseaduses sõnaselgelt ei mainita (PS § 131 lg-s 2 nimetatakse erakorralise seisukorra lõppemist), kuid PS süstemaatiliselt tõlgendades tuleb asuda seisukohale, et kui erakorralise seisukorra kehtestamine on Riigikogu pädevuses, on seda ka lõpetamine. Nimetatud küsimused peab Riigikogu ise otsustama ega tohi neid kommenteeritava paragrahvi lõike 1 järgi rahvahääletusele panna.
Riigikaitseküsimused, mida vastavalt kommenteeritava paragrahvi lõikele 1 ei saa panna rahvahääletusele, on eelkõige riigikaitset puudutavad seadused: erakorralise seisukorra seadus (PS § 104 lg 2 p 16, § 129 lg 2), rahuaja riigikaitse seadus ja sõjaaja riigikaitse seadus või nende asemel vastu võetud riigikaitseseadus (PS § 104 lg 2 p 17, § 126 lg 1), Eesti kodanike riigikaitsest osavõtu kohustust, asendusteenistust ning kaitseväes ja asendusteenistuses olevate isikute õiguslikku seisundit sätestavad seadused (PS § 124), Eesti kaitseväe ja riigikaitseorganisatsioonide korraldust sätestavad seadused (PS § 126 lg 2), samuti riigikaitset puudutavad üksikküsimused (nt ajateenistuse kestus).
PS § 106 lg 2 kohaselt sätestab rahvahääletuse korra rahvahääletuse seadus. PS § 104 lg 2 p 5 järgi on rahvahääletuse seaduse vastuvõtmiseks ja muutmiseks nõutav Riigikogu koosseisu häälteenamus, st vähemalt 51 Riigikogu liikme poolthääl (PSRS § 3 lg 6 p 4). Mõistega “rahvahääletuse kord” on hõlmatud eelkõige hääletamisõigus ja selle piirangud, agitatsioon, hääletajate nimekirjade koostamine, hääletamise viisid, hääletamist läbiviivate organite süsteem, hääletamistulemuse selgitamise kord ja rahvahääletusega seoses tekkivate vaidluste lahendamise kord.
Paragrahv 105


Tatari tn 51a, Tatari tn 53, Vana-Lõuna tn 4, Vineeri tn 2, Vineeri tn 4, Vineeri tn 6, Vineeri tn 8, Pärnu mnt 69, Pärnu mnt 69a ja Pärnu mnt 69b kinnistute detailplaneeringu kehtestamine Kesklinnas
Tallinna Linnavolikogu 19.05.2016 otsus number 93
Redaktsiooni kehtivus: 19.05.2016 - ...
19. mai 2016 nr 93
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 1, kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 24 lg-te 3 ja 6, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 33, Tallinna Linnavolikogu 6. septembri 2012 määruse nr 21 „Tallinna linna ehitusmäärus” § 20 lg-te 4 ja 6 alusel ning arvestades nii otsusele lisatud Tallinna Linnaplaneerimise Ameti koostatud seletuskirjas esitatud kui ka järgmisi põhimotiive ja kaalutlusi:
- planeeritud maa-ala asub Kesklinnas, Pärnu maantee, Tatari tänava, Vana-Lõuna tänava ja Vineeri tänava vahelises kvartalis. Planeeritud ala Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringu” kohane maakasutuse juhtotstarve on ettevõtluse segahoonestusala, kus võib paikneda igasugune ettevõtlus, v.a ulatuslikku sanitaartsooni vajav tootmine. Alal võib paikneda ka üksikuid elamuid ja asutusi;
- detailplaneeringuga muudetakse Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringu” kohane ettevõtluse segahoonestusala planeeritud maa-ala ulatuses kesklinna segahoonestusalaks, kuhu võib ehitada kõiki hooneid, v.a keskkonda saastavad ettevõtted;
- arvestades piirkonna linnaehituslikke eeldusi, nagu hästi korraldatud ühissõidukite liiklus ja hea side linna teiste piirkondadega, tehnovõrkude ja töökohtade olemasolu, sotsiaalse infrastruktuuri objektide lähedus ja kaubandus-teenindusettevõtete paljusus, on planeeritud maa-ala lähiala kujunemas linna keskusega sarnaseks piirkonnaks, kus hoonete esimestel korrustel on kauplused või teenindusasutused ja kõrgematel korrustel elu- või bürooruumid;
- Tallinna üldplaneeringu koostamise ajal ei suudetud prognoosida piirkonna nii kiiret muutumist ja kvartali võimalikke arenguperspektiive ning ala juhtotstarve määrati olemasolevate hoonete otstarbe alusel. Praeguseks on valdav osa tootmisettevõtetest kolinud linna äärealadele või lähivaldadesse ning enamik tootmishoonetest on lammutatud või ümber ehitatud ärihooneteks. Piirkonna eeldusi arvestades ei ole mõistlik alale uuesti tootmishooneid ehitada. Planeeringus kavandatu elluviimise järel kujuneb alast polüfunktsionaalne ja linnaruumiliselt põnev asum, kus on meeldiv ja mugav töötada ning hea elada. Et piirkond oleks sotsiaalselt turvaline, peavad seal olema püsielanikud. Planeeritud alale üldplaneeringus määratud juhtotstarbe muutmine loob püsielanikkonna tekkimiseks eelduse, milleks on kindlus, et alale ei rajata tootmisettevõtteid. Tallinna üldplaneeringu muutmine on põhjendatud ka seetõttu, et antud kohas oleks nüüdisaegsete rangete keskkonnanõuete foonil keeruline jätkata kõigile nõuetele vastavat tootmistegevust;
- planeeritud maa-ala hoonestamiseks ideekavandi saamiseks toimus avalik arhitektuurivõistlus. Detailplaneering koostati võistluse võidutöö linnaehituslike põhimõtete järgi;
- detailplaneeringu koostamisel on lähtutud eesmärgist tihendada linna keskust, lisada piirkonda linnaliselt aktiivset avalikku ruumi, kavandada praegu valdavalt kasutamata alale polüfunktsionaalne, korrastatud ja naaberaladega seotud elav linna keskuse osa. Linna keskuse tihendamine vastab nii üldplaneeringu kui ka säästva arengu põhimõtetele;
- mitmeotstarbelised hooned tagavad turvalisuse suurendamiseks olulise inimeste ööpäevaringse kohalolu piirkonnas;
- planeeritud ala muudavad isikupäraseks ajaloolised paehooned, mis loovad alale väärika miljöö ja identiteedi. Planeeringu lahenduses on seda isikupära võimalikult palju ära kasutatud ja jäetud alles vaated ajaloolistele hoonetele. Uute hoonete kavandamisel on kvartali omapära rõhutatud. Hoonestusettepanekus on viide asjaolule, et just sellest kvartalist sai alguse painutatud vineerist mööbli tootmine, mis hiljem muutus põhjamaade disaini sünonüümiks 20. sajandi kontekstis;
- kavandatud on suure rekreatsioonialaga kvaliteetne elukeskkond. Kvartalis kasvav väärtuslik puudegrupp on ette nähtud säilitada ja siduda see kavandatud haljasalaga. Jalakäijatele on kavandatud turvalised liikumistingimused;
- detailplaneeringus kavandatu mõjutab Vana-Lõuna tn 13 ja Vana- Lõuna tn 17 hoonetes asuvate eluruumide insolatsiooni kestust. Eesti standardi EVS 894:2008 A1:2010 „Loomulik valgustus elu- ja bürooruumides” detailplaneeringu koostamise ajal kehtinud redaktsiooni kohase piisava insolatsiooni kestuse tagamiseks Vana-Lõuna tn 13 ja Vana-Lõuna tn 17 hoonete eluruumides on planeeringus määratud järgmine nõue: kui detailplaneeringu elluviimise ajaks ei ole Vana-Lõuna tn 13 ja Vana-Lõuna tn 17 kruntidele ehitatud Tallinna Linnavolikogu 2. mai 2013 otsusega nr 69 kehtestatud „Veerenni tn 24 kinnistu ja lähiala detailplaneeringus” kavandatud ärihooneid või alustatud nende ehitamist, tuleb varjavate hoonete kõrgust või kuju muuta vastavalt insolatsioonianalüüsile või seada eluruumi kasutamise kitsendusena reaalservituut normist lühema insolatsiooni kestuse talumiseks;
1. Kehtestada Kesklinnas asuva 4,82 ha suuruse maa-ala kohta koostatud Tatari tn 51a, Tatari tn 53, Vana-Lõuna tn 4, Vineeri tn 2, Vineeri tn 4, Vineeri tn 6, Vineeri tn 8, Pärnu mnt 69, Pärnu mnt 69a ja Pärnu mnt 69b kinnistute detailplaneering, K-Projekt Aktsiaseltsi töö nr 08261. Detailplaneeringus on ette nähtud moodustada Tatari tn 51a, Tatari tn 53, Vana-Lõuna tn 4, Vineeri tn 2, Vineeri tn 4, Vineeri tn 6, Vineeri tn 8, Pärnu mnt 69, Pärnu mnt 69a ja Pärnu mnt 69b kinnistutest kolmteist ärimaa sihtotstarbega krunti, kaks 15% äri- ja 85% elamumaa sihtotstarbega krunti, kaks transpordimaa sihtotstarbega krunti, üks äri- või transpordimaa sihtotstarbega krunt ja üks sotsiaalmaa (üldkasutatava maa) sihtotstarbega krunt ning määrata ehitusõigus moodustatavatele kruntidele kokku kuni neljateistkümne omavahel plokistatud, kuni 12 maapealse ja 2 maa-aluse korrusega, äriruumidega, mitme korteriga elamu, kahe kuni 4 maapealse ja 2 maa-aluse korrusega ärihoone ehitamiseks ja planeeritud maa-alal asuvate hoonete, sh ehitismälestiste A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku tööstushoonete, katlamaja, elektrijaama ja veetorni, ümberehitamiseks ärihooneteks ning kruntide kasutamise tingimused.
2. Detailplaneeringuga muudetakse Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringu” kohane ettevõtluse segahoonestusala planeeritud maa-ala ulatuses kesklinna segahoonestusalaks.
3. Tatari tn 51a, Tatari tn 53, Vana-Lõuna tn 4, Vineeri tn 2, Vineeri tn 4, Vineeri tn 6, Vineeri tn 8, Pärnu mnt 69, Pärnu mnt 69a ja Pärnu mnt 69b kinnistute detailplaneeringu kehtestamisel muutub kehtetuks Tallinna Linnavolikogu 1. oktoobri 2009 otsusega nr 196 kehtestatud „Veerenni tn 36 kinnistu ja lähiala detailplaneering” ja Tallinna Linnavolikogu 10. märtsi 2011 otsusega nr 32 kehtestatud „Tatari tn 51 kinnistu detailplaneering” käesolevas detailplaneeringus planeeritud maa-ala osas.
4. Detailplaneeringukohase avalikult kasutatava sõidu- ja kõnnitee ning üldkasutatava välisvalgustuse ja vihmaveekanalisatsiooni ehitamine ja olemasoleva vihmaveekanalisatsiooni ümberpaigutamine tagatakse vastavalt 16. juunil 2014 sõlmitud lepingule nr 3-7/107.
Tallinna Linnavolikogu 19. mai 2016
otsuse nr 93
Seletuskiri Tallinna Linnavolikogu otsuse „Tatari tn 51a, Tatari tn 53, Vana-Lõuna tn 4, Vineeri tn 2, Vineeri tn 4, Vineeri tn 6, Vineeri tn 8, Pärnu mnt 69, Pärnu mnt 69a ja Pärnu mnt 69b kinnistute detailplaneeringu kehtestamine Kesklinnas” juurde
Tallinna Linnavolikogu otsusega kehtestatakse Kesklinnas asuva 4,82 ha suuruse maa-ala kohta koostatud Tatari tn 51a, Tatari tn 53, Vana-Lõuna tn 4, Vineeri tn 2, Vineeri tn 4, Vineeri tn 6, Vineeri tn 8, Pärnu mnt 69, Pärnu mnt 69a ja Pärnu mnt 69b kinnistute detailplaneering, K-Projekt Aktsiaseltsi töö nr 08261. Detailplaneeringus on ette nähtud moodustada Tatari tn 51a, Tatari tn 53, Vana-Lõuna tn 4, Vineeri tn 2, Vineeri tn 4, Vineeri tn 6, Vineeri tn 8, Pärnu mnt 69, Pärnu mnt 69a ja Pärnu mnt 69b kinnistutest kolmteist ärimaa sihtotstarbega krunti, kaks 15% äri- ja 85% elamumaa sihtotstarbega krunti, kaks transpordimaa sihtotstarbega krunti, üks äri- või transpordimaa sihtotstarbega krunt ja üks sotsiaalmaa (üldkasutatava maa) sihtotstarbega krunt ning määrata ehitusõigus moodustatavatele kruntidele kokku kuni neljateistkümne omavahel plokistatud, kuni 12 maapealse ja 2 maa-aluse korrusega, äriruumidega, mitme korteriga elamu, kahe kuni 4 maapealse ja 2 maa-aluse korrusega ärihoone ehitamiseks ja planeeritud maa-alal asuvate hoonete, sh ehitismälestiste A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku tööstushoonete, katlamaja, elektrijaama ja veetorni ümberehitamiseks ärihooneteks ning kruntide kasutamise tingimused.
Detailplaneeringuga muudetakse Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringu” kohane ettevõtluse segahoonestusala planeeritud maa-ala ulatuses kesklinna segahoonestusalaks.
Tatari tn 51a, Tatari tn 53, Vana-Lõuna tn 4, Vineeri tn 2, Vineeri tn 4, Vineeri tn 6, Vineeri tn 8, Pärnu mnt 69, Pärnu mnt 69a ja Pärnu mnt 69b kinnistute detailplaneeringu kehtestamisel muutub kehtetuks Tallinna Linnavolikogu 1. oktoobri 2009 otsusega nr 196 kehtestatud „Veerenni tn 36 kinnistu ja lähiala detailplaneering” ja Tallinna Linnavolikogu 10. märtsi 2011 otsusega nr 32 kehtestatud „Tatari tn 51 kinnistu detailplaneering” käesolevas detailplaneeringus planeeritud maa-ala osas.
Planeeritud maa-ala asub Kesklinnas, Pärnu maantee, Tatari tänava, Vana-Lõuna tänava ja Vineeri tänava vahelises kvartalis. Planeeritud ala kontaktvöönd on polüfunktsionaalne. Pärnu maantee äärne ala on hoonestatud peamiselt korterelamutega, mille esimesel korrusel paiknevad kauplused ja teenindusasutused. Tatari ja Vana-Lõuna tänava ääres asub nii tootmis-, äri- kui ka eluhooneid. Tatari tänava äärsed hooned on kuni 9-korruselised. Planeeritud alaga külgnevale Tatari tn 51 kinnistule on ehitatud büroohoone Statistikaameti tarbeks. Kontaktvööndi kaguosa kohta on kehtestatud detailplaneering kuni 7-korruseliste hoonete (mh ärihoone ja kahe äriruumidega elamu) ehitamiseks, kuni 7-korruseline ärihoone on püstitatud.
Planeeritud maa-alale jäävad:
- tootmismaa sihtotstarbega Tatari tn 51a kinnistu, mille omanik on Osaühing Bannister. Krundil asub 2-korruseline tühjana seisev tootmishoone ning 1910. aastal ehitatud A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku veetorn, mis on tunnistatud arhitektuurimälestiseks;
- ärimaa sihtotstarbega Tatari tn 53 kinnistu, mis kuulub OÜ-le GRANT PART. Krundil paikneb 4 maapealse ja soklikorrusega majutushoone;
- tootmismaa sihtotstarbega Vana-Lõuna tn 4 kinnistu, mille omanik on Osaühing Bannister. Krundi edelaosas asub neli 1-korruselist hoonet, millest 1900. aastal ehitatud A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku elektrijaam ning 1896.-1909. aastatest pärit A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku katlamaja on ehitismälestised. Krundi idaosas paikneb 2-korruseline lagunenud tootmishoone ja kirdeosas alajaam;
- ärimaa sihtotstarbega Vineeri tn 2 kinnistu, mis kuulub Osaühingule Bannister. Krundil asub 2-korruseline ärihoone;
- ärimaa sihtotstarbega Vineeri tn 4 kinnistu, mille omanik on OÜ Exgawai (praegu OÜ Universal Management Baltics). Krundil paikneb 2-korruseline ärihoone. Kinnistu kasutamist on kitsendatud tasuta ja tähtajatu sõidu- ja jalgteeservituudiga Vana-Lõuna tn 4 kinnistu igakordse omaniku kasuks;
- tootmismaa sihtotstarbega Vineeri tn 6 kinnistu, mis kuulub Osaühingule Bannister. Krundil asub osaliselt 1-, osaliselt 2- ja osaliselt 3-korruseline ehitismälestis A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku tööstushoone. Kaitse alla kuulub hoonest A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku montaažitsehh. Hoone on väärtuslik tööstusarhitektuuri näide, mille algne ehituslik substants peaks jääma loetavaks ka pärast restaureerimist;
- tootmismaa sihtotstarbega Vineeri tn 8 kinnistu, mille omanik on Osaühing Bannister. Krundil paikneb 2-korruseline ehitismälestis 1896.-1897. aastatel ehitatud A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku tööstushoone;
- ärimaa sihtotstarbega Pärnu mnt 69 kinnistu, mis kuulub Osaühingu Ellips Kinnisvara, aktsiaseltsi Abakhan Fabrics Eesti, Andrei Invest OÜ, DM Kinnisvara Eesti OÜ, Osaühingu Tähed ja Kuu, Waterfront OÜ, Homi OÜ ja füüsiliste isikute kaasomandisse. Krundil asub mälestiseks tunnistatud 3-korruseline ärihoone;
- ärimaa sihtotstarbega Pärnu mnt 69a kinnistu, mille omanik on Osaühing Bannister. Krundil paikneb arhitektuurimälestiseks tunnistatud 2-korruseline ärihoone;
- tootmismaa sihtotstarbega Pärnu mnt 69b kinnistu, mis kuulub Osaühingule Bannister. Krundil asub 2-korruseline A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku tööstushoone, mille esimene korrus on ehitismälestisena kaitse all. Kahekorruselisest hoonest on kaitse all paekivist esimene korrus kuni korrustevahelise paekarniisini, karniis kaasa arvatud.
Pärnu mnt 69, Pärnu mnt 69a ja Vineeri tn 2 kinnistutel paiknevad ehitismälestised, 1897.-1919. aastatel ehitatud A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku tööstushooned. Kolmel krundil asuvad hooned on omavahel plokistatud. Kõikide hoonete esimesel korrusel asuvad kauplused.
Kõik planeeritud alale jäävad kaitsealused hooned on kultuuriministri 18. augusti 1997 määrusega nr 45 „Kultuurimälestiseks tunnistamine” tunnistatud arhitektuurimälestiseks. Kinnistusraamatu andmeil on Tatari tn 51a, Vana-Lõuna tn 4, Vineeri tn 4, Vineeri tn 6, Vineeri tn 8 ja Pärnu mnt 69b kinnistute ostueesõigus Eesti Vabariigil ja seejärel Tallinna linnal.
Lisaks planeeritud maa-alal asuvatele mälestistele jääb kontaktvööndisse mitu ehitismälestist. Neist ühegi kaitsevöönd ei ulatu planeeritud alale.
Samuti jääb planeeritud maa-alale Tallinna linnale kuuluva transpordimaa sihtotstarbega Pärnu maantee T3 kinnistu osa, Tatari tänav T3 kinnistu osa ja Vineeri tänav kinnistu osa.
Pärnu maantee T3 kinnistu osa asub Vabariigi Valitsuse 20. mai 2003 määruse nr 155 „Tallinna vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus” kohases Tallinna vanalinna muinsuskaitseala Pärnu maantee raudtee viaduktist Tõnismäeni ulatuvas Pärnu maantee sihilises vaatekoridoris. Pärnu maanteelt avaneb vaade Niguliste kiriku tornile.
Planeeritud alale ulatub kultuuriministri 30. augusti 1996 määruse nr 10 „Kultuurimälestiseks tunnistamine” lisaga 1 arheoloogiamälestiseks tunnistatud II at eKr - 16. sajandist pärit asulakoha kaitsevöönd.
Planeeritud maa-alal kasvab II-V väärtusklassi haljastust. Enamik uuritud puittaimi ja suur osa haljastuslikult väärtuslikke puid kasvab Vana-Lõuna tn 4 kinnistu loodeosas, kus kunagi paiknes tehase puhkeala. Suuremaid heas seisukorras ja haljastuslikult väärtuslikke puid kasvab veel kvartali läänepoolses osas. Alal on palju hooldamata ja kujundamata võraga ise alale levinud puid, millest osa hakkab kahjustama hooneid või väärtuslikumaid puid. Seinte haljastamisel kasutatud harilikud metsviinapuud on olulise haljastusliku mõjuga.
2. Tallinna üldplaneering ja selle muutmise põhjendused
Planeeritud ala Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringu” kohane maakasutuse juhtotstarve on ettevõtluse segahoonestusala, kus võib paikneda igasugune ettevõtlus, v.a ulatuslikku sanitaartsooni vajav tootmine. Alal võib paikneda ka üksikuid elamuid ja asutusi.
Detailplaneeringuga muudetakse Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringu” kohane ettevõtluse segahoonestusala planeeritud maa-ala ulatuses kesklinna segahoonestusalaks, kuhu võib ehitada kõiki hooneid, v.a keskkonda saastavad ettevõtted.
Arvestades piirkonna linnaehituslikke eeldusi, nagu hästi korraldatud ühissõidukite liiklus ja hea side linna teiste piirkondadega, tehnovõrkude ja töökohtade olemasolu, sotsiaalse infrastruktuuri objektide lähedus ja kaubandus-teenindusettevõtete paljusus, on planeeritud maa-ala lähiala kujunemas linna keskusega sarnaseks piirkonnaks, kus hoonete esimestel korrustel on kauplused või teenindusasutused ja kõrgematel korrustel elu- või bürooruumid.
Tallinna üldplaneeringu koostamise ajal ei suudetud prognoosida piirkonna nii kiiret muutumist ja kvartali võimalikke arenguperspektiive ning ala juhtotstarve määrati olemasolevate hoonete otstarbe alusel. Praeguseks on valdav osa tootmisettevõtetest kolinud linna äärealadele või lähivaldadesse ning enamik tootmishoonetest on lammutatud või ümber ehitatud ärihooneteks. Piirkonna eeldusi arvestades ei ole mõistlik alale uuesti tootmishooneid ehitada. Planeeringus kavandatu elluviimise järel kujuneb alast polüfunktsionaalne ja linnaruumiliselt põnev asum, kus on meeldiv ja mugav töötada ning hea elada. Et piirkond oleks sotsiaalselt turvaline, peavad seal olema püsielanikud. Planeeritud alale üldplaneeringus määratud juhtotstarbe muutmine loob püsielanikkonna tekkimiseks eelduse, milleks on kindlus, et alale ei rajata tootmisettevõtteid. Tallinna üldplaneeringu muutmine on põhjendatud ka seetõttu, et antud kohas oleks nüüdisaegsete rangete keskkonnanõuete foonil keeruline jätkata kõigile nõuetele vastavat tootmistegevust.
Osa kohta planeeritud maa-alast, s.o Vineeri tänav kinnistu osa, kehtib Tallinna Linnavolikogu 1. oktoobri 2009 otsusega nr 196 kehtestatud „Veerenni tn 36 kinnistu ja lähiala detailplaneering” ja Tallinna Linnavolikogu 10. märtsi 2011 otsusega nr 32 kehtestatud „Tatari tn 51 kinnistu detailplaneering”. Vineeri tänav kinnistu osa kohta kehtiva Veerenni tn 36 kinnistu ja lähiala detailplaneeringu ning Tatari tn 51 kinnistu detailplaneeringu järgset liikluskorraldust on täiendatud.
Kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 24 lõige 6 sätestab, et planeeringu kehtestamisega muutub kehtetuks samale maa-alale varem kehtestatud sama liigi planeering või vastav osa suuremale maa-alale varem kehtestatud sama liigi planeeringust.
Detailplaneeringu koostamisel on lähtutud eesmärgist tihendada linna keskust, lisada piirkonda linnaliselt aktiivset avalikku ruumi, kavandada praegu valdavalt kasutamata alale polüfunktsionaalne, korrastatud ja naaberaladega seotud elav linna keskuse osa. Linna keskuse tihendamine vastab nii üldplaneeringu kui ka säästva arengu põhimõtetele. Mitmeotstarbelised hooned tagavad turvalisuse suurendamiseks olulise inimeste ööpäevaringse kohalolu piirkonnas. Planeeritud ala muudavad isikupäraseks ajaloolised paehooned, mis loovad alale väärika miljöö ja identiteedi. Planeeringu lahenduses on seda isikupära võimalikult palju ära kasutatud ja jäetud alles vaated ajaloolistele hoonetele. Uute hoonete kavandamisel on kvartali omapära rõhutatud. Hoonestusettepanekus on viide asjaolule, et just sellest kvartalist sai alguse painutatud vineerist mööbli tootmine, mis hiljem muutus põhjamaade disaini sünonüümiks 20. sajandi kontekstis. Kavandatud on suure rekreatsioonialaga kvaliteetne elukeskkond. Kvartalis kasvav väärtuslik puudegrupp on ette nähtud säilitada ja siduda see kavandatud haljasalaga. Jalakäijatele on kavandatud turvalised liikumistingimused.
Planeeritud maa-ala hoonestamiseks ideekavandi saamiseks toimus avalik arhitektuurivõistlus. Detailplaneering koostati võistluse võidutöö linnaehituslike põhimõtete järgi. Hoonetesse planeeritud äriruumid on arhitektuurivõistluse võidutöö autorite nägemuse kohaselt sobivad avalikku ruumi teenindavatele ja muu aktiivse linnaeluga seotud ettevõtetele.
Hoonestustihedus on planeeritud sarnane kontaktalale jäävate alade hoonestustihedusega. Kruntide hoonestustihedus lähialal jääb vahemikku 0,02-4,3. Planeeritud kruntide hoonestustihedus jääb vahemikku 1,0-4,2. Keskmine hoonestustihedus on 2,53.
Ajalooliste paehoonete kõrvale on kavandatud avatud roheala olemasoleva rohevõrgustiku sidumiseks planeeritud alaga. Ümberkaudsetelt tänavatelt rohealale pääsuks on ette nähtud jalgteed. Kvaliteetse elukeskkonna loomiseks on pargialale ette nähtud mitmesugused rekreatsioonialad. Park töötab ühtlasi ka väljakuna, kus saab korraldada inimestele olulisi sündmusi: laat, festival, pargikontsert jne. Avalik ruum planeeritud alal kujuneb mitmekesiseks. Kvartal külgneb aktiivse ja kärarikka tänavaruumiga kvartali välisperimeetril. Kvartali südamesse tuleb intiimsem pargiruum. Planeeritud park kui kvartali tuum tuleb projekteerida maastikuliselt detailirohke ja valikult rikkaliku taimestikuga. Pargi keskosa kasutamiseks annaksid põhjust mõned sinna planeeritud madalad paviljonid. Kvartali ajalooliste paehoonete vahele on planeeritud väiksemad väljakud ja platsid, millest igaüks kujuneb ümbritsevate vanade hoonete tõttu eriilmeliseks ja isikupäraseks.
Autoliiklus toimub kvartali välisperimeetril. Teenindavate ja päästesõidukite jaoks on kavandatud ringtee ümber pargi. Parklad on ette nähtud kahele maa-alusele korrusele ja mõned parkimiskohad Vineeri tänava ja Pärnu maantee äärsete hoonete sisehoovidesse.
Kavandatud on moodustada Tatari tn 51a, Tatari tn 53, Vana-Lõuna tn 4, Vineeri tn 2, Vineeri tn 4, Vineeri tn 6, Vineeri tn 8, Pärnu mnt 69, Pärnu mnt 69a ja Pärnu mnt 69b kinnistutest kolmteist ärimaa sihtotstarbega krunti, kaks 15% äri- ja 85% elamumaa sihtotstarbega krunti, kaks transpordimaa sihtotstarbega krunti, üks äri- või transpordimaa sihtotstarbega krunt ja üks sotsiaalmaa (üldkasutatava maa) sihtotstarbega krunt ning määrata ehitusõigus moodustatavatele kruntidele kokku kuni neljateistkümne omavahel plokistatud, kuni 12 maapealse ja 2 maa-aluse korrusega, äriruumidega, mitme korteriga elamu, kahe kuni 4 maapealse ja 2 maa-aluse korrusega ärihoone ehitamiseks ja planeeritud maa-alal asuvate hoonete, sh ehitismälestiste ümberehitamiseks ärihooneteks.
Krundi positsioon (edaspidi pos) 1 kavandatud sihtotstarve on 15% äri- ja 85% elamumaa. Ehitusõigus on määratud krundile kuni kuue omavahel plokistatud kuni 12 maapealse ja 2 maa-aluse korrusega äriruumidega mitme korteriga elamu ehitamiseks. Hoonete suurim lubatud kõrgus on kuni 37 meetrit maapinnast. Hoonesse on kavandatud kuni 167 korterit. Hoone kolmele küljele jääv ajalooline paemüür tuleb uude hoonesse sobitada. Krundi edelaosas kasvab kõrghaljastus. Tühjana seisev tootmishoone on ette nähtud lammutada. Vastavalt muinsuskaitse eritingimustele tuleb säilitada väärtuslikumad fassaadid Tatari tänava poolses osas esimese korruse ulatuses ja hoovipoolsel alal osaliselt kahe korruse ulatuses.
Pos 2 kavandatud sihtotstarve on 15% äri- ja 85% elamumaa. Ehitusõigus on määratud krundile kuni kaheksa omavahel plokistatud kuni 12 maapealse ja 2 maa-aluse korrusega äriruumidega mitme korteriga elamu ehitamiseks. Hoonete suurim lubatud kõrgus on kuni 37 meetrit maapinnast. Kui detailplaneeringu elluviimise ajaks ei ole Vana-Lõuna tn 13 ja Vana-Lõuna tn 17 kruntidele ehitatud Veerenni tn 24 kinnistu ja lähiala detailplaneeringus kavandatud ärihoonet või alustatud nende ehitamist, tuleb varjavate hoonete kõrgust või kuju muuta vastavalt insolatsioonianalüüsile või seada eluruumi kasutamise kitsendusena reaalservituut normist lühema insolatsiooni kestuse talumiseks. Vastav nõue on detailplaneeringus määratud. Hoonesse on kavandatud kuni 194 korterit. Olemasolev 2-korruseline tootmishoone on ette nähtud lammutada.
Pos 3 kavandatud sihtotstarve on ärimaa. Ehitusõigus on määratud krundile kuni 5 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega ärihoone ehitamiseks. Hoone suurim lubatud kõrgus on kuni 26 meetrit maapinnast. Krundil asub 2-korruseline ehitismälestis, 1896.-1897. aastatel ehitatud A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku tööstushoone, mis on ette nähtud rekonstrueerida ja laiendada kuni 5 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega ärihooneks. Olemasoleva hoone paekivist fassaadid on kavandatud rekonstrueerida. Renoveeritav paehoone moodustab ühtse terviku krundile pos 4 kavandatud hoonega. Hoone projekteerimiseks on määratud tingimus näha ette kõrge kelpkatus, et rõhutada hoone rahulikku kompaktsust. Katuse kelbad peavad algama paekivist hoonekehandi räästast. Soovitusena on lisatud, et katusemaastik oleks lihtne, kuid seda võiks ülemistel korrustel liigendada katuseakendega. Hoone alumine osa tuleb taastada võimalikult originaalilähedaselt. Ehitusprojektis tuleb täpsustada maa-aluse korruse ehitamise võimalust.
Pos 4 kavandatud sihtotstarve on ärimaa. Krundil asub ehitismälestiseks tunnistatud A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku tööstushoone osa. Hoonest kuulub kaitse alla A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku montaažitsehh. Ehitusõigus on määratud krundile kuni 5 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega ärihoone ehitamiseks. Hoone kõrgus võib olla kuni 26 meetrit maapinnast. Olemasoleva hoone paekivist fassaadid on kavandatud rekonstrueerida. Montaažitsehhiga külgnev silikaadist fassaad on ette nähtud lammutada ja asendada paekivist fassaadiga. Ehitusprojektis tuleb täpsustada maa-aluse korruse ehitamise võimalust.
Pos 5 kavandatud sihtotstarve on ärimaa. Krundil asub ehitismälestis A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku tööstushoone. Endine montaažitsehhi hoone on kvartali ajaloolise osa vaieldamatu dominant ja miljööd loov hoone sellel alal. Olemasolev hoone on kavandatud rekonstrueerida kuni 2 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega ärihooneks. Renoveerimiseks on määratud tingimus kaaluda siseruumi avatud ruumimulje säilitamise võimalusi. See hoone sobib kasutamiseks otstarbel, mis nõuab avatud siseruumi. Väga hea oleks antud hoonet kasutada turuhallina, mille välituru osa saaks jätkuda planeeritud pargi lõunaküljel. Turu laod ja abiruumid tuleb projekteerida keldrikorrusele, et turuhalli avatud mulje ei saaks kahjustatud. Peapääs hoonesse kavandada nii põhjast kui ka edelast. Fassaad tuleb taastada võimalikult algupärasena.
Pos 6 kavandatud sihtotstarve on ärimaa. Krundil asub ehitismälestis 1896.-1909. aastatel ehitatud A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku katlamaja. Krundil asuv hoone on kavandatud rekonstrueerida 4 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega ärihooneks. Rekonstrueeritav hoone sobib kujundada Lutheri kvartali „lõunaväravaks”. Arhitektuurivõistluse võidutöös soovitati seda hoonet noorte teadus- ja vabaajakeskuseks. Selline otstarve rikastaks kvartalit ja looks selge uue identiteedi ja funktsionaalse tuuma. Vabaajakeskust täiendavad ettevõtted saaksid asuda sellega külgnevates ajaloolistes paehoonetes. Kokku moodustuks miniatuurne linn, mis on funktsionaalselt koostoimiv. Hoonele on soovitatav kavandada viilkatus. Hoone projekteerimiseks on määratud tingimus, mille kohaselt hoone räästa ja harja kõrgus peavad olemas samasugused kui krundil pos 11 asuva hoone räästa ja harja kõrgus ning katlamaja korstnad tuleb säilitada ja restaureerida. Ehitusprojektis tuleb täpsustada maa-aluse korruse ehitamise võimalust.
Pos 7 kavandatud sihtotstarve on ärimaa. Ehitusõigus on määratud krundile kuni 4 maapealse ja 2 maa-aluse korrusega ärihoone ehitamiseks. Hoone kõrgus võib olla kuni 14 meetrit maapinnast.
Pos 8 kavandatud sihtotstarve on ärimaa. Ehitusõigus on määratud krundile kuni 4 maapealse ja 2 maa-aluse korrusega ärihoone ehitamiseks. Hoone kõrgus võib olla kuni 14 meetrit maapinnast.
Krundile pos 7 kavandatud ärihoone ja krundile pos 8 kavandatud ärihoone moodustavad ühtse terviku ning hooned tuleb projekteerida arhitektuuriliselt kooskõlas olevana. Soovitatav on kruntide pos 7 ja pos 8 maa-alused parkimiskorrused ehitada ühiste korrustena. Krundid pos 7 ja pos 8 võib liita üheks krundiks.
Pos 9 kavandatud sihtotstarve on ärimaa. Krundil asub ehitismälestis 1897.-1919. aastatel ehitatud A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku tööstushoone. Krundil asuv hoone on kavandatud rekonstrueerida 3 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega ärihooneks. Hoone kõrguseks maapinnast on kavandatud kuni 12 meetrit.
Pos 10 kavandatud sihtotstarve on ärimaa. Krundil asub ehitismälestis 1897.-1919. aastatel ehitatud A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku tööstushoone. Krundil asuv hoone on kavandatud rekonstrueerida 3 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega ärihooneks. Hoone kõrguseks maapinnast on kavandatud kuni 12 meetrit. Detailplaneeringus on soovitatud Pärnu maanteele elavuse lisamiseks rekonstrueerida hoone nii, et kaupluste ja äride uksed avaneksid Pärnu maanteele ja Vineeri tänavale. Soovitatav on esimese korruse põrand ehitada ümber Pärnu maantee kõnniteega samasse tasapinda, kuid sel juhul ei jää hoone kelder kasutatavaks. Põranda kõrguse muutmise võimalikkus tuleb täpsustada ehitusprojektis.
Pos 11 kavandatud sihtotstarve on ärimaa. Krundil asub ehitismälestis 1900. aastal ehitatud A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku elektrijaam. Krundil asuv hoone on kavandatud rekonstrueerida 4 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega ärihooneks. Projekteerimiseks on määratud nõue taastada kompaktne ajalooline paehoone võimalikult algsel kujul ning soovitatav on hoonesse rajada saal. Hoone omapärane välimus loob keskme seda ümbritsevale alale. Kammerliku mõõduga saal võimaldaks tihedat ristkasutust eri tüüpi ürituste tarvis.
Pos 12 kavandatav sihtotstarve on ärimaa. Krundil asub ehitismälestis A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku tööstushoone, mille esimene korrus on ehitismälestisena kaitse all. Krundil asuv hoone on kavandatud rekonstrueerida ja laiendada 3 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega ärihooneks. Krundil asub ajalooline paemüür, mis on ette nähtud säilitada. Hoone rekonstrueerimise ja laiendamise projekti koostamiseks on määratud nõue kasutada välisviimistluses domineeriva materjalina paekivi. Uue hoone kõrgus peab jääma samaks olemasoleva hoone kõrgusega. Ehitusprojektis tuleb täpsustada maa-aluse korruse ehitamise võimalust.
Pos 13 kavandatud sihtotstarve on ärimaa. Krundil asub ehitismälestis 1897.-1919. aastatel ehitatud A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku tööstushoone. Krundil asuv hoone on kavandatud rekonstrueerida 3 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega ärihooneks. Hoone rekonstrueerimiseks on määratud nõue renoveerida ajalooline paekivist hooneosa algsel kujul. Pärnu maantee äärsed peapääsud hoonesse tuleb siduda tänavaruumiga ning soovitatav on ehitada esimese korruse põrand samasse tasapinda Pärnu maantee kõnniteega, kuid sel juhul ei jää hoone kelder kasutatavaks.
Pos 14 kavandatud sihtotstarve on ärimaa. Krundil asuv 4 maapealse ja soklikorrusega hoone jääb alles.
Pos 15 kavandatud sihtotstarve on ärimaa. Krundil asub veetorn, mis on ehitismälestis. Hoone on kavandatud rekonstrueerida algsel kujul. Hoone korruste arv on ette nähtud määrata ehitusprojektis, kui on selge, kas ja kuidas trepimademeid on võimalik kasutada. Hoone üks võimalik kasutusotstarve on kohvik.
Pos 16 kavandatud sihtotstarve on sotsiaalmaa (üldkasutatav maa). Krundile on kavandatud park, mis on planeeritud maa-ala südameks. See on ala, mis loob kohale identiteedi ja miljöö. Pargiala kujundamiseks on määratud tingimus näha ette mitmekesine ja tihe taimestik. Pargialaga tuleb otstarbelt siduda ka mänguväljak, mis peab olema fantaasiaküllaselt lahendatud.
Pos 17 kavandatud sihtotstarve on ärimaa või transpordimaa. Määratud on kaks võimalikku sihtotstarvet sõltuvalt sellest, kas krundile rajatakse avalik parkla või ärihoonet (krunt pos 13) teenindav parkla.
Pos 18 ja pos 19 kavandatav sihtotstarve on transpordimaa. Kruntidele on kavandatud teed, mis jäävad eravaldusse.
Planeeritud ala asub tiheda liiklusega Pärnu maantee, Vineeri tänava, Vana-Lõuna tänava ja Tatari tänava vahelisel maa-alal. Juurdepääsud planeeritud alale autoga on Tatari tänavalt, Vineeri tänavalt krundi pos 7 kaudu mööda krundile pos 18 planeeritud segaliiklusala, Tatari ja Vana-Lõuna tänavalt maa-alustesse parklatesse ja mööda krundile pos 19 planeeritud segaliiklusala. Hoonetevaheline ala on jäetud võimalikult suures ulatuses autodele suletuks (tagatud on teenindavate ja päästesõidukite juurdepääs), et luua jalakäijatele turvaline keskkond.
Detailplaneeringus on näidatud kruntide osad, mille kasutamist on vaja servituudiga kitsendada.
Parkimislahendus on koostatud, lähtudes Tallinna Linnavolikogu 16. novembri 2006 otsusega nr 329 kinnitatud „Tallinna parkimise korralduse arengukavast aastateks 2006-2014”. Arengukava punkti 4.1.10 kohaselt ei rakendata parkimisnormi parkimiskohtade planeerimisel ja projekteerimisel muu hulgas riikliku kaitse alla võetud maa-alal või selle kaitsevööndis, samuti riikliku kaitse alla võetud mälestise kaitsevööndis. Hoonestatavad krundid asuvad ehitismälestiste kaitsevööndis ning planeeritud alale ulatub arheoloogiamälestise kaitsevöönd. Arengukava punkti 4.2.8 alusel tuleb vahevööndis elamute parkimiskohtade kavandamisel tagada vähemalt üks parkimiskoht korteri kohta. Vahetult Pärnu maantee ääres olevad krundid jäävad linnakeskuse alale ja ülejäänud osa planeeritud maa-alast jääb vahevööndisse. Arengukava punkti 4.1.3 järgi on parkimisnormi rakendatud linnakeskuse alal suurima lubatud väärtusena, vahevööndis minimaalselt vajaliku väärtusena. Eluruumidega hooned on kavandatud vahevööndisse jäävale planeeritud ala osale, krundile pos 1 ja krundile pos 2. Kokku on nimetatud kruntidele kavandatud 361 korterit ja 565 parkimiskohta. Kokku on alale kavandatud 641 parkimiskohta (normatiivne parkimiskohtade vajadus on 784 kohta). Seega on rakendatud arengukavas lubatud parkimisnormi leevendust.
Detailplaneeringus kavandatu elluviimiseks tuleb likvideerida neli III väärtusklassi, kaks IV väärtusklassi ja üheksa V väärtusklassi kuuluvat haljastuslikku objekti. Likvideeritavate puittaimede haljastusväärtus kompenseeritakse asendusistutustega vastavalt Tallinna Linnavolikogu 19. mai 2011 määrusele nr 17 „Puu raieks ja hoolduslõikuseks loa andmise tingimused ja kord”. Nimetatud määruse kohaselt ei pea V väärtusklassi haljastust asendusistutustega kompenseerima. Asendusistutuse vajadus on 295 haljastuse ühikut. Arvutusega saadud haljastuse ühikute arv on esialgne ning see arv võib lahenduse täpsustumisel järgnevates projekteerimisstaadiumites muutuda. Lõplik kompenseerimiseks vajalik haljastuse ühikute arv saadakse raieloa menetlemisel pärast ehitusloa andmist.
Planeeritud maa-ala asub kaugküttepiirkonnas. Hoonete soojusvarustus on lahendatud Tallinna Linnavolikogu 27. mai 2004 määruse nr 19 „Tallinna kaugküttepiirkonna piirid, kaugküttevõrguga liitumise ning eraldumise tingimused ja kord, kaugkütte üldised kvaliteedinõuded, soojuse piirhinna kooskõlastamine ja soojusettevõtja arenduskohustus” kohaselt.
Detailplaneeringu koostamisel on arvestatud Tatari tn 51 kinnistu detailplaneeringu koostamiseks tehtud radooniuuringu tulemusi. Osaühingu Eesti Geoloogiakeskus tehtud radooniuuringu järgi kuulub pinnas planeeritud maa-alaga külgneval Tatari tn 51 kinnistul normaalse ja kõrge radooniriskiga pinnaste kategooriasse. Nõuded ehitusprojekti koostamiseks on detailplaneeringus määratud.
Ramboll Eesti AS-i (praegu Skepast&Puhkim OÜ) tehtud mürahinnangu kohaselt planeeritud alal asuvale õuealale ja hoonete hoovipoolsetele külgedele ei avalda ümberkaudsest autoliiklusest tulenev müra mõju sel moel, et oleksid ületatud lubatud müra normtasemed. Mürahinnangu alusel võib eeldada, et tulevikus planeeritud alal asuvale õuealale ja äriruumidega elamuteni ei levi trammi- ega rongiliiklusest tulenevad lubatust kõrgemad müratasemed. Meetmed mürast tingitud häiringute leevendamiseks on detailplaneeringus määratud.
Aktsiaseltsi MAVES tehtud reostusuuringu ja hüdrogeoloogiliste tingimuste hinnangu järgi on planeeritud alal reostunud pinnast ning põhjavesi on reostunud samas piirkonnas, kus pinnaski. Leiti, et pärast maa-aluste kütusemahutite ja pinnasereostuse likvideerimist hakkab põhjavee kvaliteet paranema ning vee juurdevoolu kaevistesse on võimalik vähendada sulundseina ja hoonete etapiviisilise rajamisega. Hinnangu kohaselt sobivad kõrghaljastuse kaitseks põhjavee taseme alanduse vastu rajatavad sulundseinad, vajadusel tuleb puid vundamentide ehitusperioodil kasta. Nimetatud uuringust ja hinnangust tulenevalt on nõuded ehitusprojekti koostamiseks detailplaneeringus määratud.
OÜ FASSAADIPROJEKT on analüüsinud kavandatud hoonestuse võimalikku mõju Vana-Lõuna tn 13, 15 ja 17 hoonete ja Tatari tn 62 hoone eluruumidele. Analüüsist selgub, et kavandatud hoonestus ei mõjuta insolatsioonitingimusi Vana-Lõuna tn 15 esimese korruse korteris nr 1 ja Tatari tn 62 hoonetes asuvates korterites. Planeeringus kavandatu tõttu väheneb Vana-Lõuna tn 15 korteris nr 2 insolatsiooni kestus, kuid see vastab siiski Eesti standardile EVS 894:2008 A1:2010 „Loomulik valgustus elu- ja bürooruumides” (detailplaneeringu koostamise ajal kehtinud redaktsioon). Detailplaneeringus kavandatu mõjutab insolatsiooni kestust Vana-Lõuna tn 13 hoone korterites 1, 3, 4 ja 5, mis jääks väiksemaks Eesti standardi EVS 894:2008 A1:2010 „Loomulik valgustus elu- ja bürooruumides” detailplaneeringu koostamise ajal kehtinud redaktsiooni normist. Planeeringus kavandatu tõttu võib jääda normist väiksemaks insolatsiooni kestus Vana-Lõuna tn 17 teisel korrusel asuvas korteris nr 1. Seetõttu on planeeringus määratud järgmine nõue: kui detailplaneeringu elluviimise ajaks ei ole Vana-Lõuna tn 13 ja Vana-Lõuna tn 17 kruntidele ehitatud Veerenni tn 24 kinnistu ja lähiala detailplaneeringus kavandatud ärihoonet või alustatud nende ehitamist, tuleb varjavate hoonete kõrgust või kuju muuta vastavalt insolatsioonianalüüsile või seada eluruumi kasutamise kitsendusena reaalservituut normist lühema insolatsiooni kestuse talumiseks.
Detailplaneeringu avalikul väljapanekul, mis toimus 26. märtsist kuni 23. aprillini 2015, esitasid detailplaneeringu kohta ettepanekud ja vastuväited J. Kallo, Vana-Lõuna tn 17 elanik M. Pappel, Vana-Lõuna 13 korteriühistu (Vana-Lõuna tn 13 kinnistu omanike esindaja), Pärnu mnt 69 kinnistu kaasomaniku, aktsiaseltsi Abakhan Fabrics Eesti nimel P. Blankin Advokaadibüroo Tark Grunte Sutkiene AS-ist, Pärnu mnt 69 kinnistu kaasomanikud Osaühing Ellips Kinnisvara ja Osaühing Tähed ja Kuu ühiselt.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet vastas M. Pappelile, Vana-Lõuna 13 korteriühistule ja P. Blankinile 7. mail 2015 ning J. Kallole, Osaühingule Ellips Kinnisvara ja Osaühingule Tähed ja Kuu 8. mail 2015.
J. Kallo soovis, et kontrolliks esitataks Vana-Lõuna tn 13 hoones asuva korteri insolatsiooni analüüs, kuid ei märkinud, millist Vana-Lõuna tn 13 hoones asuvat korterit ta silmas pidas. M. Pappel ei olnud rahul kavandatud hoonete kõrgusega, kuna planeeritud hooned kahjustavad liialt valgustustingimusi Vana-Lõuna tn 17 hoones. Vana-Lõuna 13 korteriühistu soovis, et planeeritud hoonete kõrgust vähendatakse nii, et Vana-Lõuna tn 13 korterites tagataks Eesti standardi kohane insolatsiooni kestus. Vana-Lõuna 13 korteriühistu väitis, et insolatsiooni kestus lüheneb ka Vana-Lõuna tn 13 korteris nr 2 ning viitas Vana-Lõuna tn 15 krundile kavandatud ärihoonele.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet selgitas, et detailplaneeringu lisades on insolatsiooni kestuse analüüsid kavandatud hoonete varjava mõju kohta. Analüüsid on tehtud planeeringu koostamise ajal kehtinud Eesti standardi EVS 894:2008 A1:2010 „Loomulik valgustus elu- ja bürooruumides” järgi (praegu kehtiva Eesti standardi EVS 894:2008 A2:2015 „Loomulik valgustus elu- ja bürooruumides” järgi loetakse piisavaks mõnevõrra lühemat insolatsiooni kestust.) Seejärel nimetas Tallinna Linnaplaneerimise Amet korterid, mille insolatsiooni kestust kavandatud hooned mõjutavad, ning selgitas, et planeeringus on arvestatud võimalust, mille kohaselt lähiaastatel ei ehitata Veerenni tn 24 kinnistu ja lähiala detailplaneeringus Vana-Lõuna tn 13 ja 17 kruntidele kavandatud ärihooneid ning kruntidel asuvaid hooneid kasutatakse elamutena. Insolatsioonianalüüsi INS6.1 joonisel on kirjeldatud, kui kõrged võib planeeritud hooned ehitada, et insolatsiooni kestus Vana-Lõuna tn 13 ja 17 eluruumides jääks vastav Eesti standardile. Tallinna Linnaplaneerimise Amet pidas detailplaneeringu põhijoonisel olevat märkust (planeeringus määratud nõue insolatsiooni osas on nimetatud otsuse seletuskirja punktis 4) ja insolatsioonianalüüsis INS6.1 kirjeldatud piiranguid piisavaks, et tagada Eesti standardi kohane insolatsiooni kestus Vana-Lõuna tn 13 ja 17 eluruumides. Lisaks juhtis Tallinna Linnaplaneerimise Amet tähelepanu sellele, et servituute saab seada ainult eluruumi omaniku nõusolekul vastava asjaõiguslepinguga.
Insolatsioonianalüüside parema loetavuse huvides ja ka Vana-Lõuna 13 korteriühistu väite kontrollimiseks on detailplaneeringu lisasid täiendatud Vana-Lõuna tn 13 ja 17 elamu korruste plaanidega, et oleks näha elutubade paigutus. Korruste plaanidele on märgitud analüüsis vaadeldud punktid. Kaaluti insolatsioonianalüüsi tegemist ka praeguses analüüsis käsitlemata korterite, sh Vana-Lõuna tn 13 korteri nr 2 kohta, et välja selgitada kavandatud hoonete võimalik mõju. Andmete täpsustamisel selgus, et korter nr 2 asub hoone teisel korrusel. Täiendavat analüüsi ei olnud vaja teha, sest analüüs on tehtud selle korteriga kohakuti olevate esimese korruse eluruumide kohta. Esimese korruse eluruumides vastab insolatsiooni kestus Eesti standardile. Kui esimese korruse eluruumides vastab insolatsiooni kestus Eesti standardile, siis vastab see ka teisel korrusel olevates eluruumides.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet lisas, et Vana-Lõuna tn 15 krundile ehitada kavatsetava ärihoone mõju ei ole võimalik käesolevas detailplaneeringus prognoosida, kuna ei ole teada, millise suuruse ning kujuga hoone ehitamiseks ehitusluba antakse. Vana-Lõuna tn 15 ehitusprojektile lisatakse insolatsiooni analüüs ja hoone mõju hinnatakse ehitusloa menetlemisel.
Aktsiaseltsi Abakhan Fabrics Eesti esindaja P. Blankin soovis, et detailplaneeringus nähakse ette juurdepääs Pärnu mnt 69 kinnistule Tatari tänavalt ning pidas seda juurdepääsu vajalikuks vähemalt kuni kavandatud juurdepääsuteede valmimiseni. Osaühing Ellips Kinnisvara ja Osaühing Tähed ja Kuu leidsid, et planeeringus ei ole piisavalt määratud liikluskorraldus, haljastus ja servituutide vajadused. Nii aktsiaseltsi Abakhan Fabrics Eesti esindaja P. Blankin kui ka Osaühing Ellips Kinnisvara ja Osaühing Tähed ja Kuu soovisid juurdepääsuservituutide seadmist enne detailplaneeringu kehtestamist.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet vastas, et kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 9 lõike 2 punkti 13 kohaselt on detailplaneeringu ülesanne servituutide vajaduse määramine ning et servituutide vajadus on detailplaneeringus määratud. Tallinna Linnaplaneerimise Amet viitas asjaõigusseaduse § 156 lõikele 1 (juurdepääs avalikult kasutatavale teele) ning märkis, et Pärnu mnt 69 kinnistu asub avalikult kasutatava Pärnu maantee ääres ja pääs Pärnu maanteelt on kinnistule olemas. Seega ei ole Pärnu mnt 69 kinnistu omanikel õigust nõuda juurdepääsu kinnistule üle võõra kinnisasja. Juurdepääsul võõra kinnisasja kasutamiseks sõlmitavad asjaõiguslepingud on eraõiguslikud lepingud, mille sõlmimisse ei saa kohalik omavalitsus sekkuda ega nende sõlmimist detailplaneeringu kehtestamise eeltingimuseks seada.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet märkis, et kvartalisisesele alale eraomanikele kuuluvast kinnistust kavandatud transpordimaa krunte ei ole ette nähtud määrata avalikult kasutatavaks, sest kõik hoonestatud krundid asuvad avalikult kasutatavate tänavate ääres ning juurdepääs avalikult kasutatavalt teelt neile on juba olemas.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet lisas, et Tatari tänavalt Pärnu mnt 69 kinnistule pääsemiseks on vaja sõltuvalt juurdepääsu täpsest asukohast minna kas üle Pärnu mnt 67a kinnistu või Tatari tn 53 kinnistu, mis kitsendab oluliselt nende kinnistute kasutamist. Ka sel juhul tuleb seada servituut Pärnu mnt 69 kinnistu omanike kasuks. Tallinna Linnaplaneerimise Amet pidas paremaks detailplaneeringu lahendust: juurdepääs Pärnu mnt 69 hoovialale on ette nähtud transpordimaaks kavandatud kruntidelt, mida saavad kasutada ka teised transpordimaa kruntidega külgnevate kinnistute omanikud. Täiendavalt märkis Tallinna Linnaplaneerimise Amet, et juurdepääsuservituutide seadmiseks ei ole detailplaneeringu olemasolu vajalik.
Aktsiaseltsi Abakhan Fabrics Eesti esindaja P. Blankin juhtis tähelepanu asjaolule, et detailplaneeringus on jäetud arvestamata Pärnu mnt 69 hoone keldrikorruse olemasolu ning krundi pos 17 kavandatud haljastuse osakaalu protsent ei ole õige.
Detailplaneeringut on täpsustatud olemasolevate hoonete keldrikorruste osas ning korrigeeritud krundi pos 17 haljastuse osakaalu protsenti.
Osaühing Ellips Kinnisvara ja Osaühing Tähed ja Kuu leidsid, et kui krundile pos 17 planeeritud parkimiskohti ei võimaldata Pärnu mnt 69 kinnistu omanikel tasuta kasutada, tuleks see kinnistu kavandada haljasalaks. Samas ei olnud osaühingud rahul krundile pos 18 kavandatud haljasalaga ning leidsid, et haljasala tuleks kavandamata jätta ja selle asemel ette näha parkimiskohad.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet vastas, et haljastuse lahenduse osas on osaühingute arvamus vastuoluline. Mõlemal juhul on tegemist Pärnu mnt 69 kinnistuga külgneva alaga. Krunt pos 17 on ette nähtud moodustada eraomanikule kuuluvast kinnistust. Ühelgi eraomanikul ei ole kohustust oma kinnistut tasuta kasutada anda. Samas ei ole keelatud krundi kasutamiseks seada servituute. Võõra kinnisasja kasutamiseks sõlmitavad asjaõiguslepingud on eraõiguslikud lepingud, mille sõlmimisse ei saa kohalik omavalitsus sekkuda. Krundile pos 17 on määratud servituudi vajadus juurdepääsuks Pärnu mnt 69 hoonele.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet lisas, et krundile pos 18 kavandatud haljasala ilmestab kvartali siseosa ja muudab selgemaks sõidutee piiri. Eesmärk on, et liikluseks mõeldud ala ei hakata kasutama parkimiseks. Parkivad autod võivad takistada kaubaautode liikumist. Liikluslahendust on kontrollitud mudelitega. Teede raadiused on kaubaautodele sobivad. Seega leidis Tallinna Linnaplaneerimise Amet, et haljasala kavandamata jätmine ei ole põhjendatud.
Osaühingule Ellips Kinnisvara ja Osaühingule Tähed ja Kuu jäi selgusetuks, kas juurdepääsudele Vana-Lõuna ja Vineeri tänavalt on ette nähtud tõkkepuud ja kui tõkkepuid ei ole ette nähtud, kuidas takistatakse kõrvaliste isikute pääs planeeringu alale.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet selgitas, et tõkkepuid ei ole ette nähtud. Juurdepääs alale reguleeritakse liiklusmärkidega. Liiklusmärkide paigaldamiseks ei ole detailplaneeringu olemasolu vajalik. Kui pärast kavandatud hoonete valmimist selgub, et liiklusmärkidest ei piisa kvartalis liikluskorra hoidmiseks, võivad juurdepääsude kasutajad kokku leppida tõkkepuude paigaldamises. Liikluskuulekust ei saa detailplaneeringuga reguleerida.
Detailplaneeringu avaliku väljapaneku tulemusi tutvustav arutelu toimus 2. juunil 2015 Tallinna Kesklinna Valitsuses. Arutelul käsitleti esitatud ettepanekuid ja vastuväiteid. Arutelust võtsid osa Tallinna Kesklinna Valitsuse ja Osaühingu Ellips Kinnisvara esindajad, aktsiaseltsi Abakhan Fabrics Eesti esindaja, detailplaneeringu koostaja ja ajakirjanik. Arutelult puudusid ettepanekuid ja vastuväiteid esitanud J. Kallo, Vana-Lõuna tn 17 elanik M. Pappel, Vana-Lõuna 13 korteriühistu (Vana-Lõuna tn 13 kinnistu omanike esindaja) ja Osaühingu Tähed ja Kuu esindajad.
Osaühingu Ellips Kinnisvara esindajad olid seisukohal, et detailplaneeringu põhijoonisel tuleb servituudi vajadusega alad paremini tähistada, et alale oleksid ette nähtud parkimiskohad Osaühingule Ellips Kinnisvara, et juurdepääs alale oleks tõkestatud tõkkepuuga ning alal asuv ringtee kaotataks ja selle asemel oleks asfaltiga kaetud plats. Aktsiaselts Abakhan Fabrics Eesti jäi oma vastuväite juurde ning lisas, et ei nõustu ala piiramisega tõkkepuuga.
Pärast detailplaneeringu avaliku väljapaneku tulemusi tutvustava arutelu toimumist esitas Osaühingu Ellips Kinnisvara õigusnõustaja A. Kaljurand pöördumise, millele Tallinna Linnaplaneerimise Amet vastas 19. juunil 2015.
Osaühingu Ellips Kinnisvara õigusnõustaja A. Kaljurand ei nõustunud Tallinna Linnaplaneerimise Ameti seisukohtadega Osaühingule Ellips Kinnisvara ja Osaühingule Tähed ja Kuu ühisele vastuväitele saadetud vastuses.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet märkis, et pöördumist ei käsitleta vastuväitena kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 20 lõike 1 mõistes, kuna pöördumine on esitatud pärast detailplaneeringu avaliku väljapaneku lõppu. Tallinna Linnaplaneerimise Amet selgitas veelkord oma seisukohti kinnistule juurdepääsu, servituutide vajaduse ja haljasala osas.
Tulenevalt asjaolust, et detailplaneeringuga muudetakse Tallinna üldplaneeringu kohast maakasutuse juhtotstarvet, ning asjaolust, et osaga avaliku väljapaneku kestel esitatud ettepanekuist ja vastuväiteist ei arvestatud ning nendest ei loobutud, esitas Tallinna Linnavalitsus 27. juulil 2015 detailplaneeringu Harju maavanemale nõusoleku saamiseks muuta Tallinna üldplaneeringut ning järelevalveks ja heakskiidu saamiseks.
Kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 23 lõike 3 punkti 5 alusel korraldati Harju Maavalitsuses 9. septembril 2015 nõupidamine detailplaneeringu avalikul väljapanekul ettepanekuid ja vastuväiteid esitanud isikute ja kohaliku omavalitsuse esindajate seisukohtade ärakuulamiseks. Nimetatud nõupidamisel J. Kallo, Vana-Lõuna tn 17 elanik M. Pappel, Vana-Lõuna 13 korteriühistu ja Osaühingu Tähed ja Kuu esindaja ei osalenud.
Võttes arvesse seda, et ettepanekuid ja vastuväiteid esitanud isikud ja kohaliku omavalitsuse esindajad ettepanekute ja vastuväidete osas kokkuleppele ei jõudnud, andis maavanem nende kohta oma kirjaliku seisukoha.
Järelevalvaja asus insolatsiooni osas seisukohale, et naaberhoonete insolatsioonitingimustega on detailplaneeringus arvestatud.
Järelevalvaja nõustus kohaliku omavalitsuse seisukohaga juurdepääsuservituutide osas ning juhtis tähelepanu sellele, et krundisiseste teede kasutamise tingimuste üle otsustamine ei ole ka maavanema pädevuses. Maavanema järelevalve pädevusse kuulub planeeringu lahenduse seadustele ja teistele haldusaktidele vastavuse kontrollimine. Planeerimisseadusest ei tulene nõuet, et enne detailplaneeringu kehtestamist peaksid puudutatud maaomanikud sõlmima teeservituudi lepingu. Järelevalvaja selgitas, et kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 9 lõike 2 punkti 13 alusel on detailplaneeringu ülesanne servituutide vajaduse määramine, mitte servituudilepingu üksikasjade, sh servituuditasu määramine. Detailplaneeringu materjalidest selgub, et juurdepääsuservituutide vajadus on määratud. Detailplaneeringus määratud servituudi vajadus on pärast detailplaneeringu kehtestamist servituudilepingu sõlmimise aluseks. Kui puudutatud maaomanikud teeservituudi tingimuste ja kulude osas hiljem omavahel kokkuleppele ei jõua, siis asjaõigusseaduse § 156 lõike 1 järgi määrab juurdepääsu ja selle kasutamise tasu kindlaks kohus.
Järelevalvaja märkis Pärnu mnt 69 hoone keldrikorruse olemasolu ja krundi pos 17 kavandatud haljastuse osakaalu protsendi kohta, et vastavad täpsustused on detailplaneeringus tehtud ja seega vastuväiteid esitanud isiku tähelepanekuid on arvestatud.
Järelevalvaja märkis, et pärast Harju Maavalitsuses toimunud nõupidamist on detailplaneeringu seletuskirja punkti 3.2 „Hoonete otstarvete, hoonestusalade ja hoonete paiknemine ning suuruse kavandamise põhimõtted” ja punkti 6.3.3 „Nõuded liikluse korraldamiseks” täpsustatud. Lisatud on tingimus, mille kohaselt krundile pos 18 kavandatud haljasala projekteerimisel tuleb arvestada, et oleks tagatud krundi pos 13 teenindavate veoautode juurdepääs ja manööverdamisruum kauba laadimiseks. Seejuures võib haljasala kuju ja suurust vajadusel muuta.
Järelevalvaja nõustus kohaliku omavalitsuse selgitusega ning rõhutas, et parkimiskohtade ja juurdepääsu kavandamine ning haljasala lahendus on detailplaneeringu sisulised lahendused, mida maavanem ei saa kohaliku omavalitsuse asemel hindama asuda. Antud juhul on kohalik omavalitsus liikluskorralduse, sh juurdepääsu ja parkimise ning haljastuse lahendust piisavalt selgitanud.
Maavanem märkis, et kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 3 lõike 1 alusel on planeeringu koostamine avalik ning antud juhul on avalikkust detailplaneeringu algatamisest ja vastuvõtmisest teavitatud planeerimisseaduses ettenähtud korras ning järgitud on ka teisi avaliku menetluse nõudeid.
Järelevalve tulemusena asus maavanem seisukohale, et detailplaneeringu koostamisel ei ole rikutud vastuväiteid esitanud isikute seadusest tulenevaid õigusi, mis kuuluksid järelevalvaja poolt tagamisele. Detailplaneeringu koostamisel on arvestatud planeerimisseaduses sätestatud planeeringu avaliku menetluse nõudeid ning lähtutud kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse §-s 9 detailplaneeringu sisule esitatavatest nõuetest. Detailplaneering on kooskõlastatud asjakohaste riigiasutuste ja võrguvaldajatega. Maavanem lisas, et käesoleval juhul on kohalik omavalitsus asunud seisukohale, et detailplaneeringus on sellise ehitusõiguse andmine piisavalt põhjendatud. Järelevalvaja hinnangul puuduvad asjaolud, mis ei võimaldaks maavanemal järelevalvemenetlust lõpule viia ning otsustada detailplaneeringule heakskiidu andmise üle.
Lähtudes kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 23 lõike 3 punktist 3 nõustus Harju maavanem kehtiva Tallinna üldplaneeringu muutmisega. Võttes aluseks sama seaduse § 23 lõike 6, andis Harju maavanem oma heakskiidu detailplaneeringule ning tagastas planeeringu kohalikule omavalitsusele edasiseks menetlemiseks ja kehtestamise üle otsustamiseks.
Detailplaneeringu koostamise algatamist taotles 6. novembril 2008 registreeritud avaldusega Osaühingu Bannister esindaja N. Kesler, kes soovis planeeritud maa-alal asuvate kruntide piiride ja sihtotstarbe muutmist ning alale äri- ja elamukvartali rajamist.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet, K-Projekt Aktsiaselts ja Osaühing Bannister on 20. juunil 2012 sõlminud planeeringu koostamise õiguse üleandmise lepingu nr 3-6/103.
Detailplaneeringu koostamine algatati Tallinna Linnavalitsuse 20. veebruari 2013 korraldusega nr 211-k „Tatari tn 51a, Tatari tn 53, Vana-Lõuna tn 4, Vineeri tn 2, Vineeri tn 4, Vineeri tn 6, Vineeri tn 8, Pärnu mnt 69, Pärnu mnt 69a ja Pärnu mnt 69b kinnistute detailplaneeringu koostamise algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine Kesklinnas”. Detailplaneeringu koostamise eesmärk oli moodustada Tatari tn 51a, Tatari tn 53, Vana-Lõuna tn 4, Vineeri tn 2, Vineeri tn 4, Vineeri tn 6, Vineeri tn 8, Pärnu mnt 69, Pärnu mnt 69a ja Pärnu mnt 69b kinnistutest kolmteist ärimaa, neli transpordimaa, üks sotsiaalmaa (üldkasutatava maa), üks 30% ärimaa ja 70% elamumaa ning üks 20% ärimaa ja 80% elamumaa sihtotstarbega krunt ning määrata ehitusõigus moodustatavatele kruntidele kokku kuni neljateistkümne omavahel plokistatud, kuni 12 maapealse ja 2 maa-aluse korrusega, äriruumidega korterelamu, kahe kuni 4 maapealse ja 2 maa-aluse korrusega ärihoone ehitamiseks ning planeeritaval alal asuvate hoonete, sh ehitismälestiste A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku tööstushoonete, katlamaja, elektrijaama ja veetorni ümberehitamiseks ärihooneteks ning kruntide kasutamise tingimused. Detailplaneeringus kavatseti teha ettepanek muuta Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringu” kohane ettevõtluse segahoonestusala planeeritud maa-ala ulatuses kesklinna segahoonestusalaks.
Detailplaneeringu koostamise algatamise teade ilmus ajalehes Eesti Päevaleht 26. veebruaril 2013 ja ajalehes Pealinn 4. märtsil 2013.
Detailplaneeringu eskiislahendusega sai tutvuda 13.-20. märtsini 2013 Tallinna Kesklinna Valitsuses. Detailplaneeringu lähteseisukohtade ja eskiislahenduse tutvustamiseks toimus avalik arutelu 21. märtsil 2013. Eskiislahendusega tutvumise ning arutelu toimumise aja ja koha kohta ilmus teade ajalehes Eesti Päevaleht 27. veebruaril 2013 ja ajalehes Pealinn 4. märtsil 2013.
Arutelul osalesid Tallinna Kesklinna Valitsuse esindajad, detailplaneeringu eskiislahenduse koostaja, arhitektuurivõistluse võidutöö autor ja detailplaneeringu koostamisest huvitatud isiku, Osaühingu Ellips Kinnisvara, OÜ Universal Management Baltics, OÜ Veerenni Jaotusvõrk ja Balderus Eesti OÜ esindaja. Osaühingu Ellips Kinnisvara esindaja leidis, et eskiislahenduses ei ole liiklusskeem piisavalt täpselt kavandatud ning alale tuleb tagada juurdepääs kauba- ja veoautodele.
Detailplaneeringu eskiislahendusega tutvumise ajal esitasid kirjaliku pöördumise Tatari tn 64 kinnistu omaniku OÜ Beltoise nimel M. Kaasik ja A. Kaljurand Õigusnõustaja OÜ-st. Tallinna Linnaplaneerimise Amet vastas pöördumistele 11. aprillil 2013.
Detailplaneeringu on koostanud K-Projekt Aktsiaselts. Detailplaneering on koostatud kooskõlas Tallinna Linnavalitsuse 20. veebruari 2013 korraldusega nr 211-k ja Tallinna Linnavalitsuse 31. oktoobri 2012 määrusega nr 52 „Detailplaneeringu koostamise algatamisettepaneku vorm ning detailplaneeringu koostamise nõuded”.
Detailplaneeringule on lisatud dendroloog O. Abneri koostatud haljastuslik hinnang, L. Välja koostatud A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku tööstuskompleksi muinsuskaitselised tingimused, Osaühingu H.Uuetalu koostatud Vana-Lõuna 4 asuva hoone nr 9 (katlamaja) tehnilise olukorra eksperthinnang, arhitektuurivõistluse võidutöö, Ramboll Eesti AS-i (praegu Skepast&Puhkim OÜ) tehtud mürahinnang, aktsiaseltsi MAVES tehtud reostusuuring ja hüdrogeoloogiliste tingimuste hinnang, OÜ FASSAADIPROJEKT tehtud insolatsiooni kestuse analüüsid ja Tatari tn 51 kinnistu detailplaneeringu koostamiseks Osaühingu Eesti Geoloogiakeskus tehtud radooniuuring.
Detailplaneeringu koostamisel on tehtud koostööd kuni 30. juunini 2015 kehtinud Tallinna linna ehitusmääruse redaktsiooni § 14 lõikes 2 loetletud isikute ja teiste isikutega, kelle õigusi või kohustusi planeeringu lahendus puudutas, arvamust on küsitud sama määruse § 15 lõikes 3 loetletud isikutelt ja detailplaneering on kooskõlastatud § 15 lõikes 7 loetletud asutustega.
Tallinna Kesklinna Valitsus, Tallinna Kesklinna halduskogu, Tallinna Kultuuriväärtuste Amet (praegu Tallinna Kultuuriamet), Muinsuskaitseamet, Päästeameti Põhja päästekeskus ja Osaühing Bannister ei esitanud detailplaneeringu koostamise käigus tehtava koostöö ajal ega detailplaneeringu kohta arvamust avaldades omapoolseid tingimusi.
Tallinna Keskkonnaamet ei esitanud detailplaneeringu lahenduse kohta tingimusi, kuid määras tingimuse ehitusprojekti koostamiseks. Vastav nõue on detailplaneeringus määratud.
Tallinna Transpordiamet ei esitanud detailplaneeringu lahenduse kohta tingimusi, kuid märkis, et Vineeri ja Vana-Lõuna tänava liikluslahendused tuleb täpsustada ehitusprojektis.
Elion Ettevõtted Aktsiaselts (praegu Telia Eesti AS), aktsiaselts Eesti Gaas, Aktsiaselts KH Energia - Konsult, Aktsiaselts Tallinna Küte (praegu AS Tallinna Küte) ja AKTSIASELTS TALLINNA VESI ei esitanud detailplaneeringu lahenduse kohta tingimusi.
Detailplaneeringus on ehitamise ning ehitus- ja tööprojektide koostamise tingimused määratud nõuetena ning on kirjeldatud servituudi vajadused.
Täiendavalt märkis Aktsiaselts Tallinna Küte (praegu AS Tallinna Küte), et kavandatud ja olemasolevate hoonete soojusvarustus tuleb lahendada kaugkütte baasil.
Hoonete soojusvarustus on lahendatud Tallinna Linnavolikogu 27. mai 2004 määruse nr 19 „Tallinna kaugküttepiirkonna piirid, kaugküttevõrguga liitumise ning eraldumise tingimused ja kord, kaugkütte üldised kvaliteedinõuded, soojuse piirhinna kooskõlastamine ja soojusettevõtja arenduskohustus” kohaselt. Nimetatud määruse punkti 2.2 alusel isikud, kes kaugküttepiirkonna määramise ajal ei kasuta kaugkütet, ei ole kohustatud liituma kaugküttevõrguga.
Elektrilevi OÜ palus pöörduda OÜ Veerenni Jaotusvõrk poole tehniliste tingimuste väljastamiseks. OÜ Veerenni Jaotusvõrk on detailplaneeringut läbi vaadates märkinud, et kooskõlastavad planeeringu elektrivarustuse osa. OÜ Veerenni Jaotusvõrk lisas, et detailplaneeringus on vaja ette näha gaasimõõdusõlm Vineeri tänava piirkonnas.
OÜ-d Veerenni Jaotusvõrk on teavitatud, et gaasimõõdusõlme ei ole Vineeri tänavale võimalik rajada. Kokkuleppel kinnistu omanikuga saab gaasimõõdusõlme rajada gaasireguleerimiskapi juurde krundil pos 7.
Tallinna Linnavaraamet on detailplaneeringut läbi vaadates märkinud, et detailplaneering ei hõlma jätkuvalt riigi omandis olevat maad ning detailplaneeringuga ei ole määratud eraõigusliku isiku omandis olevat maad avalikult kasutatavaks. Tallinna Linnavaraamet lisas, et nende märkuste ja ettepanekutega on detailplaneeringu täiendamisel arvestatud.
Tallinna Linnavaraameti palvel on neile edastatud ja detailplaneeringu materjalidele lisatud Tatari tn 51a ja Vana-Lõuna tn 4 kinnistute omaniku Osaühingu Bannister kirjalik nõusolek tootmismaa sihtotstarbe muutmise ja maa sotsiaalmaana eraomandisse jätmise kohta koos kinnitusega, et kinnisasjade omanik ei taotle kinnisasja sundvõõrandamist kohaliku omavalitsuse poolt. Tallinna Linnavaraameti palvel on Tatari tn 51a ja Vana-Lõuna tn 4 kinnistute omaniku seisukohale viidatud detailplaneeringu vastuvõtmise korralduses.
Tallinna Kommunaalameti esitatud ehitustööde korraldamise nõuded on detailplaneeringus määratud. Tallinna Kommunaalamet lisas, et detailplaneeringu lisades, olemasoleva olukorra kirjelduses pole planeeritud maa-alal asuvate kinnistute loetelus märgitud Vineeri tänava kinnistut ning et detailplaneeringukohaste teede ehitamise käigus tuleb tänavalõigud ka renoveerida ja hiljem linnale üle anda.
Vineeri tänava kinnistu on lisatud olemaoleva olukorra kirjeldusse planeeritud maa-alal asuvate kinnistute loetellu. Detailplaneeringukohaste teede ehitamise ulatus on kokku lepitud 16. juunil 2014 sõlmitud lepingus nr 3 7/107. Tallinna Kommunaalamet on nimetatud lepingu kooskõlastanud.
Terviseameti Põhja talitus kooskõlastas detailplaneeringu tingimustega, mis on detailplaneeringus määratud ehitusprojekti koostamise ja ehitamise nõuetena.
Kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 17 lõike 2 punkti 7 alusel tuleb detailplaneering kooskõlastada Kaitseministeeriumiga, kui planeeritud maa-alale kavandatakse üle 28 meetri kõrgusi ehitisi. Kaitseministeerium kooskõlastas detailplaneeringu märkusteta.
Detailplaneeringu koostamisel on tehtud koostööd Vineeri tn 4, Tatari tn 53 ja Pärnu mnt 69 kinnistute omanikega, Pärnu mnt 69 kinnistu kaasomaniku, Osaühingu Ellips Kinnisvara esindaja A. Kaljurannaga (Kaljurand) Õigusnõustaja OÜ-st ja Pärnu mnt 69 kinnistu kaasomaniku, aktsiaseltsi Abakhan Fabrics Eesti esindaja P. Blankiniga (Blankin) Advokaadibüroost Tark Grunte Sutkiene AS.
Kuna detailplaneering sisaldab kehtestatud Tallinna üldplaneeringu muutmise ettepanekut, esitati detailplaneering kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 17 lõike 3 punkti 2 alusel riigiasutustega kooskõlastamise vajaduse määramiseks Harju maavanemale, kes määras detailplaneeringu kooskõlastamise vajaduse Keskkonnaametiga - planeeringuga kaasnevatest keskkonnamõjudest teavitamiseks ja täiendavate keskkonnaalaste abinõude seadmise vajaduse selgitamiseks.
Täiendavalt märkis Harju maavanem järgmist:
- lisada planeeringu materjalidele skeem, millel näidata detailplaneeringus tehtavad muudatused Tallinna üldplaneeringus. Vastav skeem on detailplaneeringu materjalidele lisatud;
- lisada detailplaneeringu materjalidele väljavõte linnaosa ajalehest, mis tõendaks, et planeeringu algatamisest on avalikkust teavitatud. Detailplaneeringu koostamise algatamise teade ilmus ajalehes Eesti Päevaleht 26. veebruaril 2013 ja ajalehes Pealinn 4. märtsil 2013, kuid vastavat teadet linnaosa ajalehes Kesklinna Sõnumid ei ilmunud.
Keskkonnaameti Harju-Järva-Rapla regioon on detailplaneeringut läbi vaadates märkinud, et nad kooskõlastavad detailplaneeringu juhul, kui planeeringu materjalides esitatakse keskkonnamõju strateegilise hindamise eelhinnang. Keskkonnaameti Harju-Järva-Rapla regioon palus detailplaneeringu materjale täiendada.
Keskkonnamõju strateegilise hindamise eelhinnang on detailplaneeringu materjalidele lisatud.
Lisaks palus Keskkonnaameti Harju-Järva-Rapla regioon esitada planeeritavate tegevuste jaoks võimalikult detailne keskkonnalubade taotlemise vajadus. Keskkonnaameti Harju-Järva-Rapla regioon märkis, et kaevise võõrandamine või selle väljaspool kinnisasja kasutamine on lubatud ainult Keskkonnaameti nõusolekul. Keskkonnaameti Harju-Järva-Rapla regioon lisas, et nad kooskõlastavad detailplaneeringu juhul, kui planeeringu seletuskirjas kajastatakse teave keskkonnalubade kohta.
Detailplaneeringu seletuskirja on keskkonnalubade osas täiendatud.
Detailplaneeringukohase avalikult kasutatava sõidu- ja kõnnitee ning üldkasutatava välisvalgustuse ja vihmaveekanalisatsiooni ehitamine ja olemasoleva vihmaveekanalisatsiooni ümbertõstmine tagatakse vastavalt 16. juunil 2014 sõlmitud lepingule nr 3-7/107.
Detailplaneering võeti vastu Tallinna Linnavalitsuse 4. veebruari 2015 korraldusega nr 141-k „Tatari tn 51a, Tatari tn 53, Vana-Lõuna tn 4, Vineeri tn 2, Vineeri tn 4, Vineeri tn 6, Vineeri tn 8, Pärnu mnt 69, Pärnu mnt 69a ja Pärnu mnt 69b kinnistute detailplaneeringu vastuvõtmine Kesklinnas”. Detailplaneeringu koostamise eesmärk oli moodustada Tatari tn 51a, Tatari tn 53, Vana-Lõuna tn 4, Vineeri tn 2, Vineeri tn 4, Vineeri tn 6, Vineeri tn 8, Pärnu mnt 69, Pärnu mnt 69a ja Pärnu mnt 69b kinnistutest kolmteist ärimaa sihtotstarbega krunti, kaks 15% äri- ja 85% elamumaa sihtotstarbega krunti, kaks transpordimaa sihtotstarbega krunti, üks äri- või transpordimaa sihtotstarbega krunt ja üks sotsiaalmaa (üldkasutatava maa) sihtotstarbega krunt ning määrata ehitusõigus moodustatavatele kruntidele kokku kuni neljateistkümne omavahel plokistatud, kuni 12 maapealse ja 2 maa-aluse korrusega, äriruumidega, mitme korteriga elamu, kahe kuni 4 maapealse ja 2 maa-aluse korrusega ärihoone ehitamiseks ning planeeritud maa-alal asuvate hoonete, sh ehitismälestiste A/s A. M. Lutheri Vineeri- ja Mööblivabriku tööstushoonete, katlamaja, elektrijaama ja veetorni ümberehitamiseks ärihooneteks ning kruntide kasutamise tingimused. Detailplaneeringus tehti ettepanek muuta Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringu” kohane ettevõtluse segahoonestusala planeeritud maa-ala ulatuses kesklinna segahoonestusalaks.
Detailplaneeringu vastuvõtmise teade ilmus ajalehes Eesti Päevaleht 9. veebruaril 2015, ajalehes Pealinn 16. veebruaril 2015 ja ajalehes Kesklinna Sõnumid 20. veebruaril 2015.
Detailplaneering oli avalikul väljapanekul 26. märtsist kuni 23. aprillini 2015. Teade avaliku väljapaneku aja ja koha kohta ilmus ajalehes Eesti Päevaleht 28. veebruaril 2015, ajalehes Pealinn 9. märtsil 2015 ja ajalehes Kesklinna Sõnumid 27. märtsil 2015.
Avaliku väljapaneku kestel esitasid detailplaneeringu kohta ettepanekud ja vastuväited J. Kallo, Vana-Lõuna tn 17 elanik M. Pappel, Vana-Lõuna 13 korteriühistu (Vana-Lõuna tn 13 kinnistu omanike esindaja), Pärnu mnt 69 kinnistu kaasomaniku aktsiaseltsi Abakhan Fabrics Eesti nimel P. Blankin Advokaadibüroo Tark Grunte Sutkiene AS-st, Pärnu mnt 69 kinnistu kaasomanikud Osaühing Ellips Kinnisvara ja Osaühing Tähed ja Kuu ühiselt.
Teade avaliku väljapaneku tulemusi tutvustava avaliku arutelu toimumise aja ja koha kohta ilmus ajalehes Eesti Päevaleht 21. mail 2015, ajalehes Pealinn 25. mail 2015 ja ajalehes Kesklinna Sõnumid 29. mail 2015.
Detailplaneeringu avaliku väljapaneku tulemusi tutvustav arutelu toimus 2. juunil 2015 Tallinna Kesklinna Valitsuses. Arutelul käsitleti esitatud ettepanekuid ja vastuväiteid. Arutelust võtsid osa Tallinna Kesklinna Valitsuse ja Osaühingu Ellips Kinnisvara esindajad, aktsiaseltsi Abakhan Fabrics Eesti esindaja, detailplaneeringu koostaja ja ajakirjanik. Arutelult puudus ettepanekud ja vastuväited esitanud J. Kallo, Vana-Lõuna tn 17 elanik M. Pappel, Vana-Lõuna 13 korteriühistu (Vana-Lõuna tn 13 kinnistu omanike esindaja) ja Osaühingu Tähed ja Kuu esindaja.
Teade detailplaneeringu avaliku arutelu tulemuste kohta ilmus ajalehes Eesti Päevaleht 3. juulil 2015.
16. septembri 2015 kirjaga nõustus Harju maavanem kehtiva Tallinna üldplaneeringu muutmisega, andis oma heakskiidu detailplaneeringule ning tagastas planeeringu kohalikule omavalitsusele edasiseks menetlemiseks ja kehtestamise üle otsustamiseks.
Kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 25 lõike 7 punktide 1 ja 4 alusel teavitab kohalik omavalitsus tähtkirjaga Tatari tn 51a, Tatari tn 53, Vana-Lõuna tn 4, Vineeri tn 2, Vineeri tn 4, Vineeri tn 6, Vineeri tn 8, Pärnu mnt 69, Pärnu mnt 69a ja Pärnu mnt 69b kinnistute detailplaneeringu kehtestamisest ühe nädala jooksul Tatari tn 51, Tatari tn 53, Vineeri tn 4, Pärnu mnt 67a, Pärnu mnt 69, Vana-Lõuna tn 6, Vana-Lõuna tn 13, Vana-Lõuna tn 15, Vana-Lõuna tn 17, Vana-Lõuna tn 19, Tatari tn 64, Pille tn 2 ja Pille tänav T1 kinnistute omanikke, Pärnu mnt 80 Korteriühistut (Pärnu mnt 80 kinnistu omanike esindaja), Pärnu mnt. 76 korteriühistut (Pärnu mnt 76 kinnistu omanike esindaja), Korteriühistut Uue Maailma 19 (Pärnu mnt 68 // Uue Maailma tn 19 kinnistu omanike esindaja), Korteriühistut Tatari 62 (Tatari tn 62 kinnistu omanike esindaja), M. Kaasikut (Kaasik), A. Kaljuranda (Kaljurand) Õigusnõustaja OÜ-st, J. Kallot (Kallo), Vana-Lõuna tn 17 elanikku M. Pappelit (Pappel), Vana-Lõuna 13 korteriühistut, P. Blankinit (Blankin) Advokaadibüroo Tark Grunte Sutkiene AS-st, Osaühingut Ellips Kinnisvara, Osaühingut Tähed ja Kuu ning Statistikaametit.
Tallinna linna ehitusmääruse § 20 lõike 4 alusel kehtestab volikogu detailplaneeringud juhul, kui planeeringuala kohta ei ole kehtestatud üldplaneeringut, planeeringuga soovitakse muuta kehtestatud üldplaneeringut, planeeringuga kavandatakse linnaehituslikult olulisi muudatusi või planeering koostatakse olulise keskkonnamõjuga tegevuse kavandamiseks. Kuna Tatari tn 51a, Tatari tn 53, Vana-Lõuna tn 4, Vineeri tn 2, Vineeri tn 4, Vineeri tn 6, Vineeri tn 8, Pärnu mnt 69, Pärnu mnt 69a ja Pärnu mnt 69b kinnistute detailplaneeringuga muudetakse Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringut”, siis kuulub detailplaneeringu kehtestamine Tallinna Linnavolikogu pädevusse.