Põhikooli ja gümnaasiumi õhtuses ja kaugõppevormis õppimise ning põhikooli ja gümnaasiumi eksternina lõpetamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Põhikooli ja gümnaasiumi õhtuses ja kaugõppevormis õppimise ning põhikooli ja gümnaasiumi eksternina lõpetamise tingimused ja kord
Väljaandja:Haridus- ja teadusministerAkti liik:määrusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:09.01.2003Redaktsiooni kehtivuse lõpp:31.08.2007Avaldamismärge:
Välja antud haridusministri 16. 01. 2002. a määrusega nr 16 (RTL 2002, 15, 204) jõustunud 28. 01. 2002.
Muudetud järgmiste määrustega (kuupäev/number, avaldamine Riigi Teatajas, jõustumise aeg): 26.07.2002/63 (
RTL 2002, 87, 1355), jõust 09.08.2002 27.12.2002/88 ( RTL 2003, 4, 39), jõust 09.01.2003.
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» (RT I 1993, 63, 892; 1999, 42, 497; 79, 730; 2000, 33, 195; 54, 349; 71, õiend; 95, 611; 2001, 50, 288; 75, 454) § 6 lõike 2 alusel. §1. Õhtuse ja kaugõppevormi rakendamine
Õhtust ja kaugõppevormi rakendatakse vastavas põhikoolis ja gümnaasiumis (edaspidi kool) või päevase õppevormiga gümnaasiumi vastavas osakonnas. §2. Õhtuses ja kaugõppevormis õppimine
(1) Kooli õhtuses õppevormis toimub õppimine valdavalt õppetundides, kusjuures õppepäevade ja -tundide arv õppenädalas on väiksem ja iseseisva õppimise osakaal suurem kui päevases õppevormis. (2) Õhtuses õppevormis võib õppida ka üksikuid õppeaineid. (3) Kaugõppevormis on õppimine valdavalt õpilase iseseisev tegevus. Õppetegevus koolis korraldatakse õppetundide või individuaalkonsultatsioonidena ning õpilase poolt täidetavate arvestuslikult hinnatavate õppeülesannetena. (4) Õhtuses ja kaugõppevormis õppivatel õpilastel on õigus võtta isikliku avalduse alusel õppepuhkust pikkusega üks aasta. Õppepuhkus vormistatakse direktori käskkirjaga ning selle kohta tehakse vastav märge õpilasraamatusse. §3. Õppekorraldus
(1) Õhtuse ja kaugõppevormi puhul on õppeperioodi kestus 36 õppenädalat, koolivaheaeg on talvel (jõuluvaheaeg), kevadel (kevadvaheaeg) ja õppeperioodi lõppemise järel suvel (suvevaheaeg). (2) Õhtuse õppevormi puhul on nädalakoormus 24 õppetundi, mis sisaldab ka arvestuslikult hinnatavate õppeülesannete täitmiseks vajalikku aega. Õppetöö toimub vähemalt kolmel päeval nädalas. (3) Üksikuid õppeaineid õppiva õpilase õppemaht määratakse kindlaks üheks õppeaastaks. (4) Kaugõppevormi puhul antakse kuni 10 õpilasega klassis konsultatsioone iga õpilase kohta vähemalt üks õppetund õppenädalas, vaegnägijatele ja -kuuljatele – vähemalt 3 õppetundi õppenädalas. Üle 10 õpilasega klassides antakse konsultatsioone järgmiselt: 7. klassis vähemalt 12, 8.–9. klassis vähemalt 13, 10.–11. klassis vähemalt 14, 12. klassis vähemalt 15 õppetundi õppenädalas. (5) Kaugõppevormis õppivad õpilased sooritavad 7.–11. klassis maksimaalselt 31 ja 12. klassis maksimaalselt 33 arvestuslikult hinnatavat õppeülesannet õppeaastas. Nende õppeülesannete sooritamine toimub väljaspool õppetundideks või konsultatsioonideks ettenähtud aega. Ühe arvestuslikult hinnatava ülesande sooritamiseks on ette nähtud 1/3 õppetundi õpilase kohta. §4. Õppekava erisused
(1) Õhtust ja kaugõppevormi rakendavate koolide õppekavas ei ole kehalist kasvatust ja tööõpetust või käsitööd. (2) Valikainete õpetamine toimub ainult gümnaasiumiastmes. §5. Õpitulemuste hindamine
(1) Õpitulemuste hindamisel kasutatakse arvestuslikku ja kokkuvõtvat hindamist. (2) Õpitulemusi kontrollitakse ja hinnatakse arvestuslikult tervikliku aineosa käsitlemise järel õpetaja valitud viisil. (3) Arvestuslike hinnete alusel pannakse põhikoolis välja õppeainete kokkuvõtvad poolaasta- ja aastahinded, gümnaasiumis kursuste hinded ja nende alusel õppeainete kokkuvõtvad aastahinded. (4) Üksikuid õppeaineid õppiva õpilase kokkuvõtvad hinded kantakse õpilase õpinguraamatusse. (5) Üksikuid õppeaineid õppiv õpilane lubatakse õppeaine lõpueksamile kokkuvõtvate hinnete alusel. Lõpueksami tulemus kantakse õpilase õpinguraamatusse ja õpilasraamatusse. (6) Õpilastele pannakse põhikoolis välja käitumise poolaasta- ja aastahinne, gümnaasiumiastmes käitumise aastahinne. Õpilaste hoolsust ei hinnata. §6. Kooli eksternina lõpetamine
(1) Kooli eksternina lõpetamiseks tuleb eksternil sooritada aineeksamid ja lõpueksamid. (2) Lõpueksamite sooritamine toimub haridusministri 24. detsembri 2001. a määrusega nr 75 «Põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamite korraldamise ning põhikooli ja gümnaasiumi lõpetamise tingimused ja kord» (RTL 2002, 3, 28) sätestatud korras. (3) Kooli, mille juures on võimalik kooli eksternina lõpetada, määrab kooli pidaja. (4) Isikud, kes soovivad kooli eksternina lõpetada, esitavad hiljemalt 1. novembriks kooli direktorile avalduse ja haridust tõendavad dokumendid või nende kinnitatud koopiad. Eksamitele lubamise otsustab kooli õppenõukogu. (5) Eksternidele eksameid korraldav kool võimaldab kolme eksamitele eelneva kuu jooksul eksternidele konsultatsioone ja praktikume põhikooli lõpetamisel kokku 10 astronoomilist ning gümnaasiumi lõpetamisel kokku 15 astronoomilist tundi eksterni kohta, kuid mitte rohkem kui 3 tundi ühe õppeaine kohta. [RTL 2002, 87, 1355 - jõust 09.08.2002]
§7. Nõuded aineeksamitele
(1) Nõuded eksamitele, mida ekstern peab sooritama, lähtuvad põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava (edaspidi riiklik õppekava ) nõuetest ja eksterni esitatud haridust tõendavate dokumentide andmetest tema senise hariduse kohta. Nõuded konkreetsele aineeksamile kinnitab kooli õppenõukogu ning teeb need eksternile esimesel võimalusel teatavaks. (2) Ekstern sooritab eksamid kõigis riiklikus õppekavas ettenähtud õppeainetes, v.a kehaline kasvatus, tööõpetus ja käsitöö, arvestades §-s 9 sätestatut. §8. Aineeksamite läbiviimine
(1) Eksternid sooritavad aineeksameid üks kord aastas kooli direktori poolt kinnitatud eksamiperioodil, lõpueksameid haridus- ja teadusministri määratud eksamiperioodil. (2) Aineeksameid võib sooritada ühel või kahel eksamiperioodil, kuid mitte pikema ajavahemiku kui kolme aasta jooksul. (3) Aineeksamid ja lõpueksamid sooritatakse ühes koolis. Erandjuhul võib osa aineeksameid ja lõpueksameid sooritada ka teises koolis. Sellisel juhul tuleb vastava kooli direktorile koos avalduse ja haridust tõendavate dokumentidega esitada tõend esimesel eksamiperioodil sooritatud eksamite, saadud hinnete ning eksamite sooritamise aja kohta. Tõend kinnitatakse vastava kooli direktori, direktori asetäitja õppe- ja kasvatusalal ja vähemalt kolme eksamit vastuvõtnud õpetaja allkirja ning kooli pitseriga. (4) Eksamite ajal haigestunud ekstern esitab arstitõendi, mille põhjal lubatakse tal kooli õppenõukogu otsusega samal või järgmisel eksamiperioodil kõik vajalikud eksamid sooritada. [RTL 2003, 4, 39
– jõust. 09.01.2003]
§9. Aineeksamite sooritamine
(1) Põhikooli aineeksamid sooritab ekstern põhikooli nende klasside õppekava ulatuses, mille lõpetamise kohta puudub tal märge klassitunnistusel või õpinguraamatus. (2) Gümnaasiumiastmes sooritab ekstern aineeksamid nende kohustuslike kursuste ulatuses, mille kohta tal ei ole vähemalt rahuldavat kokkuvõtvat hinnet klassitunnistusel või õpinguraamatus või õppeasutuse tõendit. (3) Isikud, kes on õppinud kooli lõpuklassis ja lahkunud koolist klassitunnistusega, ei pea vähemalt rahuldava hindega lõpueksameid uuesti sooritama. (4) Ekstern võib kõrgema hinde saamiseks sooritada eksami õppeainetes, mille kokkuvõttev hinne tema esitatud haridust tõendavates dokumentides on rahuldav või hea. (5) Eksternide aineeksamitulemused kantakse protokolli, mille paremasse ülanurka tehakse märge «Eksternaat». §10. Aruandlus
Paragrahvi 6 lõikes 3 nimetatud koolid esitavad õppeperioodi lõpul aruande eksternidega läbiviidud õppetegevuse ning eksternidele antud konsultatsioonide kohta kooli pidajale. [RTL 2002, 87, 1355 - jõust 09.08.2002]
(1) Kuni 1. septembrini 2002. a lähtuvad nõuded eksamitele, mida ekstern peab sooritama, põhi- ja üldkeskhariduse riiklikust õppekavast ja eksterni esitatud haridust tõendavate dokumentide andmetest tema senise hariduse kohta ning ekstern peab sooritama eksamid kõigis põhi- ja üldkeskhariduse riiklikus õppekavas ettenähtud õppeainetes, v.a kehaline kasvatus, tööõpetus ja käsitöö, arvestades §-s 9 sätestatut. (2) Kuni 1. septembrini 2002. a võib üksikuid õppeaineid õppiva õpilase kokkuvõtvad hinded kanda arvestuskaardile. (3) [Käesolevast tekstist välja jäetud] ← Tagasi | Üles ↑


Põhja-Pärnumaa Noorsootöökeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Põhja-Pärnumaa Noorsootöökeskuse põhimäärus
Põhja-Pärnumaa Noorsootöökeskuse põhimäärus - sisukord
§ 2 Keskuse sümboolika
§ 3 Keskuse tegevuse eesmärk, korraldamine ja ülesanded
§ 4 Keskuse õigused ja kohustused
§ 7 Keskuse vara, finantseerimine ja järelevalve
§ 8 Keskuse ümberkorraldamine
§ 9 Keskuse tegevuse lõpetamine
RT IV, 22.11.2018, 10
Vastu võetud 16.11.2018 nr 57
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja § 35 lõike 2 alusel ning eesmärgiga asutada vallas noorsootööd koordineeriv asutus.
(1) Asutuse nimi on Põhja-Pärnumaa Noorsootöökeskus (edaspidi keskus).
(2) Keskus on Põhja-Pärnumaa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
(3) Keskuse asukoht on Põhja-Pärnumaa vald, Pärnu-Jaagupi alev, Uus 53.
(4) Keskuse struktuuriüksused on:
1) Tootsi noortekeskus, asukohaga Tootsi alev;
2) Vändra noortekeskus, asukohaga Vändra alev;
3) Pärnu-Jaagupi noortekeskus, asukohaga Pärnu-Jaagupi alev.
(5) Keskusel on oma alaeelarve Põhja-Pärnumaa valla eelarves.
(6) Keskuse teeninduspiirkond on Põhja-Pärnumaa valla haldusterritoorium.
(7) Keskus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi õigusaktidest, Põhja-Pärnumaa valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
§ 2. Keskuse sümboolika
(1) Keskus võib kasutada oma nimetusega sümboolikat ja valla vappi.
(2) Keskuse sümboolika ja selle kasutamise korra kinnitab vallavalitsus.
§ 3. Keskuse tegevuse eesmärk, korraldamine ja ülesanded
(1) Keskuse tegevuse eesmärk on noorsootöö korraldamine ja koordineerimine Põhja-Pärnumaa vallas, noortele loovust ja identiteeti toetava turvalise ja kaasava arengukeskkonna loomine, noorte sotsiaalsete väärtushinnangute kujundamine, noortel aktiivselt oma vaba aja sisustamise võimaldamine ning noorte suunamine olema ühiskondlikult aktiivne.
(2) Keskus tegutseb avatud noorsootöö põhimõttel – on avatud igale noorele, seadmata eeltingimusi tema tõekspidamistele, võimetele, oskustele, teadmistele ja rahalistele võimalustele.
(3) Keskus täidab eesmärkide saavutamiseks järgmisi ülesandeid:
1) toetab erinevate huvidega laste ja noorte ühistegevust ja nende omaalgatust vaba aja sisustamisel;
2) soodustab noorte algatusvõimet ja ettevõtlikkust, toetab identiteedi otsinguid, sotsialiseerumist ning kujundab väärtushinnanguid;
3) koordineerib ning loob tingimused laste ja noorte huvigruppide, noorteklubide ja seltside tekkimiseks ja tegevuseks;
4) koordineerib, kavandab, korraldab noorte koolivälist huvitegevust, pakkudes noortele vaimseid huvisid ja eetilisi väärtushinnanguid arendavaid, eneseteostust ja meelelahutust võimaldavaid tegevusi ning enesetäienduse, suhtlemise ja vaba aja veetmise võimalusi;
5) korraldab ja kavandab vaba aja veetmise võimalusi erinevate noorteprojektide ja noorteprogrammide kaudu;
6) teeb koostööd erinevate avatud noortekeskuste, noorteorganisatsioonide, kultuuri-, spordi- ja haridusasutustega ning kohalike ja rahvusvaheliste mittetulundusühendustega;
7) arendab rahvusvahelist koostööd;
8) korraldab noorte koolitamist, nõustamist ja teavitamist noorsootöö küsimustes, vahendab noortele suunatud informatsiooni;
9) osaleb koostöös vallavalitsusega noorsootöö arendusprojektide koostamises;
10) viib läbi noorsoo vajadusi puudutavaid küsitlusi ja uuringuid;
11) võimaldab lastel ja noortel kasutada keskuse ruume koosviibimiseks ja õppimiseks;
12) loob võimalused osaleda ühiskondlikes tegevustes ning kujundab kodanikuaktiivsust;
13) teeb koostööd ja toetab Põhja-Pärnumaa valla noortevolikogu tegevust;
14) kogub statistilisi andmeid keskuse juurde kuuluvate noorsootööasutuste külastuste kohta;
15) informeerib avalikkust igakülgselt oma tegevusest.
(4) Keskus tagab:
1) noorsootöö ülesannete täitmise valla erinevates piirkondades;
2) noorsootöö tegevuse korraldamise lähtuvalt piirkonna inimeste huvidest, traditsioonidest ja eelistustest.
§ 4. Keskuse õigused ja kohustused
Keskusel on oma ülesannete täitmiseks järgmised õigused ja kohustused:
1) osutada keskuse kasutajatele tasulisi teenuseid (ruumide üürimine, ürituste korraldamine jne);
2) saada oma tööks vajalikku teavet kõikidelt Põhja-Pärnumaa valla asutustelt;
3) sõlmida oma ülesannete täitmiseks ja oma eelarve piires keskuse nimel lepinguid;
4) kasutada keskuse valduses olevat vallavara Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu vastavas käändes) poolt kehtestatud korras;
(1) Keskuse tööd juhib ja korraldab noorsootöökeskuse juhataja (edaspidi juht vastavas käändes). Juht kannab vastutust keskuse üldseisundi, vara säilimise ja arengu ning rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest. Juht kindlustab keskuse tulemusliku ja häireteta töö.
(2) Juhiga sõlmib töölepingu, määrab töötasu ja täidab tema suhtes muid tööandja õigusi ning kohustusi vallavanem.
(3) Juht täidab vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidest, töölepingust, ametijuhendist ja käesolevast põhimäärusest tulenevaid ülesandeid ning vastutab nende täitmise eest, sealhulgas:
1) korraldab keskuse kõikide struktuuriüksuste tegevust ja vastutab selle ülesannete täitmise eest;
2) esindab keskust ja tegutseb keskuse nimel;
3) teeb keskuse eelarve piires tehinguid, mis on vajalikud põhimääruses sätestatud ülesannete täitmiseks;
4) koostab koostöös noorsootöötajatega keskuse eelarve eelnõu, esitab eelseisva eelarveaasta alaeelarve projekti finantsjuhile vallavalitsuse poolt kinnitatud tähtajaks koos seletuskirjaga kulude põhjenduse, otstarbekuse ja seadustele vastavuse kohta;
5) vastutab eelarvest kinnipidamise ning aruandluse õigeaegse esitamise eest;
6) käsutab kooskõlas vallavolikogu ja –valitsuse õigusaktidega keskuse haldamisel olevat Põhja-Pärnumaa vallale kuuluvat vara;
7) korraldab keskuse asjaajamist vastavalt õigusaktidele kehtestatud nõuetele;
8) kinnitab keskuse töökorralduse reeglid ning teised asutuse sisemist tegevust reguleerivad dokumendid;
9) annab asutuse sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
10) esitab vallavalitsusele kehtestamiseks keskuse töötajate koosseisu ning tasuliste teenuste hinnakirja;
11) kirjutab alla keskuse rahalistele dokumentidele kinnitatud keskuse eelarve piires ning sõlmib töö- ja muid võlaõiguslikke lepinguid;
12) võtab osa teiste organite poolt korraldatavatest noorsootöö valdkonna nõupidamistest ja koosolekutest;
13) täidab muid õigusaktidest ja käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid.
(1) Keskuse personal koosneb juhist ja teistest töötajatest.
(2) Töötajate koosseisu kinnitab vallavalitsus.
(3) Keskuse töötajatega sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepingu juht.
(4) Keskuse töö mitmekesistamiseks võib kasutada vabatahtlikke nii Eestist kui välismaalt.
(5) Keskuses töötamine toimub töölepingu alusel ja kooskõlas töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
§ 7. Keskuse vara, finantseerimine ja järelevalve
(1) Keskuse vara moodustavad talle sihtotstarbeliselt kasutamiseks ja valdamiseks antud rahalised vahendid, maa, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Keskuse valduses olev vara on Põhja-Pärnumaa valla omand.
(3) Keskust finantseeritakse vallaeelarvest, tema tegevusega seotud tasulistest teenustest, annetustest ning laekumistest sihtasutustelt ja sihtkapitalidelt.
(4) Tasuliste teenuste hinnakirja kinnitab vallavalitsus juhi ettepanekul.
(5) Keskuse raamatupidamisarvestust ja -aruandlust korraldab rahandusosakond.
(6) Keskuse juhtimist ja tegevust kontrollib vallavalitsuse haridus- ja kultuuriosakond.
(7) Teenistuslikku järelevalvet keskuse ja juhi tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
§ 8. Keskuse ümberkorraldamine
(1) Keskuse ümberkorraldamisel ühendatakse asutus teise asutusega ning moodustatakse uus asutus. Keskuse liitmisel teise asutusega lõpetab liidetav asutus tegevuse.
(2) Keskuse jaotamisel kaheks või rohkemaks uueks asutuseks lõpetab jaotatav asutus oma tegevuse. Keskusest võib eraldada osa asutusest, mille tulemusel asutatakse uus asutus ning säilib ka esialgne asutus.
(3) Keskuse võib ümber korraldada ka muul viisil kui käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatakse.
(4) Keskuse ümberkorraldamisel lähevad tema õigused ja kohustused üle õigusjärglasele ning selle puudumisel vallavalitsusele. Keskuse ümberkorraldamisel võib osa ülesandeid või vara üle anda vallavalitsusele või teisele asustusele.
(5) Keskuse ümberkorraldamiseks moodustab vallavalitsus komisjoni.
§ 9. Keskuse tegevuse lõpetamine
(1) Keskuse tegevus kuulub lõpetamisele järgmistel juhtudel:
1) puudub vajadus keskuse tegevuse jätkumiseks põhimääruses sätestatud ülesannete äralangemise tõttu;
2) lõpetamise vajadus tuleneb seadusest või valla õigusaktidest.
(2) Keskuse tegevuse lõpetamiseks esitab vallavalitsus vallavolikogule vastava otsuse eelnõu. Keskuse lõpetamise läbiviimiseks moodustab vallavalitsus komisjoni.


Üldine Archives - Arrak Halduse
Tehnohooldus mõistena on vastavalt Kinnisvarahalduri käsiraamatule (Kinnisvarahalduri käsiraamat, EKHHL 2007) üldistav kasutustermin. See seob paljud erinevatest põhjustest tulenevad hooldustegevused, mida kinnisvaraobjekti konstruktsioonid või süsteemid eeldavad. Sealjuures on antud tegevuste eesmärgiks säilitada ja/või taastada kinnisvaraobjektil paiknevad ehitised ja rajatised ettenähtud seisundis, üldiselt oluliselt parendamata ning muutmata korrashoitava objekti kasutusotstarvet.
Seega võib öelda, et tehnohoolduse puhul on põhiline märksõna “säilitamine”. Selle alla on klassifitseeritud kõik need tööd, mida tehakse ehitiste, nende tarindite, seal paiknevate tehnosüsteemide töökorras oleku tagamiseks. Tehnohoolduse eesmärk võiks olla objekti majanduslik-füüsiline säilitamine. Keeruline sõnade kombinatsioon, aga lihtsalt öeldes tähendab see seda, et maja säilitaks oma olemuse.
Tehnohoolduse saab jagada tinglikult kaheks osaks. Preventatiivne- ja avariiline tehnohooldus. Preventatiivne tehnohooldus on oma olemuselt plaaniline hooldustöö. Näiteks soojasõlme või ventilatsiooni seadme puhul. Avariiline tehnohooldus on juba konkreetse tekkinud probleemi lahendamine. Esmalt lokaliseeritakse avarii ning seejärel toimub selle remont.
Tehnohoolduse standardipõhine (Standard- EVS 807/2016) klassifikatsioon
Krunt ja rajatised
Antud määratluse all on käsitletud teekatete, sildade, treppide, truupide, piirdeaedade, tarade, väravate, tugimüüride, jalutusaedade, väikehoonete, veekogude, eritarindite (nt postid, sambad, liiklust reguleerivad piirded, jms) tehnohooldust ja korrashoidu. Üldjuhul on krundi rajatiste korrashoiu põhiliseks koostisosaks ülevaatus, mida on vaja teha teatud sagedusega (nt kord nädalas, kuus, kvartalis). Samuti tuleb lisaks regulaarsetele ülevaatustele eristada ning läbi viia hooajalisi (aastaaegade vahetumine) ning erakorralisi (näiteks tugevate sadude järgne) ülevaatusi.
Ehitise põhitarindite tehnohoolduse alla kuuluvad vundamendite ja aluste, kande- ja jäigastavate piirdetarindite, katuste- ja katuseräästaste, fassaadide- ja fassaadielementide, akende, välisuste, korstnate ning muude ehitiste põhitarindite tehnohooldus. Vastavalt standardile on ehitise põhitarindid kavandatud ning püstitatud pikaajaliseks eksistentsiks ning üldjuhul on selliste tarindite ülevaatusintervallid vahemikus kolm kuni viis aastat. Sellest tulenevalt on antud tarindite tehnohoolduse põhisisuks ettenähtud sagedusega regulaarne ülevaatus, seisundi hindamine ning selle alusel vajalike tehnohooldustööde kavandamine. Loomulikult võib teatud juhul osutuda vajalikuks ka remonttööde teostamine, mille vajaduse iseloom sõltub konkreetsest tarindist ning selle seisundist.
Hoone siseruumides tehtav tarindite tehnohooldus
Hoone siseruumide tehnohoolduse alla kuuluvad seinte pindade, põrandakatete, vaheseinte, lagede, avatäidete, ahjude, kaminate, pliitide ja muude küttekollete ning muude siseruumides paikevate elementide tehnohooldus. Hoone siseruumides peab vastavalt standardile (EVS 807:2016) vähemalt kord aastas toimuma kontroll, mille käigus vaadatakse üle iga ruumi kõiki pindu/pinnakatteid ning ruumides paiknevate tehnosüsteemide üksikelemente (nende korrasolekut ning ohutust).
Hoone keskkonnatehnika süsteemid
Hoone keskkonnatehnika süsteemide all on määratletud küttesüsteemide, veevarustussüsteemide, kanalisatsiooni- ja drenaažisüsteemide, ventilatsioonisüsteemide, kliimaseadmete, hooneautomaatika, gaasipaigaldise ja erigaasivarustuse, suitsutõrje ja suitsueemaldussüsteemide ning muude ruumides keskkonnatingimusi kujundavate süsteemide tehnohooldust. Vastavalt standardile (EVS 807:2016) käsitletakse keskkonnatehnika süsteemidena kõiki neid tehnosüsteeme, mis kujundavad ruumide otstarbele vastava kasutamise. Iga sellist tehnosüsteemi on küll võimalik hooldada ning korras hoida eraldi, kuid ruumide kasutajale sobilik keskkond kujuneb kõigi süsteemide koostoimel.
Elektripaigaldise tehnohoolduse alamkategooriate hulka kuulub käidukorraldus, käidutööd, turvavalgustussüsteemide käit, rikkevoolukaitse lülitite testimine, elektrotehnilised mõõtmised ning elektripaigaldise tehniline kontroll.
Nõrkvoolupaigaldiste tehnohoolduse all on käsitletud arvutivõrgu, telefonivõrgu, meediaedastussüsteemi, helindussüsteemi, teadustussüsteemi, tehnoseadmete ja süsteemide jälgimise automaatika ning muude hooneautomaatika ja andmesidesüsteemide tehnohooldust. Nagu ka eelpool mainitud, on kinnisvara korrashoiuga seonduvad tehnohooldustegevused üha enam liikumas arvuti- või erialapõhiseks.
Eriseadmed ja -süsteemid
Eriseadmete ja -süsteemide tehnohoolduse all käsitletakse liftide, eskalaatorite ja tõsteseadmete, elektrisüsteemi eriseadmete (generaator, kondensaatorseade, UPS, RLA), transpordivahendite, liftide, eskalaatorite ja tõsteseadmete järelevaataja tegevused, tolmuärastussüsteemide, jäätmeärastussüsteemide, külmutussüsteemide, suruõhusüsteemide ning muude erisüsteemide tehnohooldust. Eriseadmete nimekiri ning varieeruvus võib olla väga mitmekesine, seega tuleb selliste seadmete ja süsteemide tehnohooldust vaadelda eelkõige objektispetsiifilisena.
Turvasüsteemide tehnohoolduse all käsitletakse automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi (ATS), häireseadmestiku, jälgimisseadmestiku, läbipääsu kontrollsüsteemi, automaatse tulekustutussüsteemi ning muude turvasüsteemide tehnohooldust.
Muud tehnohooldused
Muude tehnohoolduste all käsitletakse halduri töös kõiki selliseid probleeme, mille lahendamine eeldab üksikute, spetsiifiliste toimingute kavandamist, nende teostamist ja kaasnevat järelevalvet, lähtudes õigusaktides ning standardides määratletud nõuetest. Iga sellise töö puhul tuleb arvestada tehnohooldustööde (eripärast) tehnoloogiat (protseduurilist kirjeldust), tööde korraldamise ohutust, tulemuste hindamise võimalusi ning nende nõuetekohast dokumenteerimist. Sarnaselt kõigi eelnevate tehnohoolduste alamkategooriatega, tuleb ka selliste süsteemide puhul tagada nende töö jätkusuutlikkus.
Artiklis on kasutatud Indrek Jakobsoo kinnisvara halduri kutse tasemetööd.
veebruar 23, 2020 veebruar 25, 2020
Artikkel postimehes: 8 kasulikku soovitust korteriühistu majanduskava koostamiseks
juuni 9, 2019 juuni 10, 2019
§ 1.Korteriomand ja korteriühistu
2. peatükk. Korteriomandite ja korteriühistu tekkimine
§ 2.Korteriomandite ja korteriühistu loomise viisid
§ 3.Eriomandi loomine kokkuleppega
§ 4.Eriomandi ese
§ 5.Muude tingimuste määramine korteriomandite loomisel
§ 6.Korteriomandite kinnistamine ja korteriühistu registrikaardi avamine
§ 7.Kinnistamisavaldusele lisatavad dokumendid
(3) Hoonejaotusplaani aluseks olevale plaanile ja selle ehitisregistrisse kandmise korrale esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav ministermäärusega.
§ 8.Jagamine omaniku poolt
§ 9.Eriomandi kokkuleppe muutmine
§ 10.Uue korteriomandi võõrandamise nõudmine
§ 11.Korteriomandi käsutamise erisused
3. peatükk. Korteriomandi teostamine
§ 12.Põhimõtted omavahelistes suhetes
§ 13.Suhete korraldamine kokkuleppel
§ 14.Erikasutusõigus
§ 15.Ühine korteriomand
2. jagu. Korteriühistu
1. jaotis. Üldsätted
§ 16.Korteriühistu õiguslik seisund
§ 17.Korteriühistu põhikiri
§ 18.Korteriühistu asukoht ja tegevuskoht
[RT I, 20.04.2017, 1 – jõust. 15.01.2018]
§ 19.Korteriühistu nimi
2. jaotis. Korteriühistu organid ja juhtimine
§ 20.Korteriomanike üldkoosolek
§ 21.Otsuse vastuvõtmine koosolekut kokku kutsumata
§ 22.Hääleõigus üldkoosolekul
§ 23.Uue üldkoosoleku kokkukutsumine
§ 24.Juhatus
§ 25.Juhatuse asendusliikme määramine
3. jaotis. Valitseja
§ 26.Valitseja
§ 27.Valitseja juhatuse liikme vastutus
§ 28.Majahaldur
[RT I, 09.05.2017, 1 – jõust. 01.01.2018]
4. jaotis. Otsuste kehtetus
§ 29.Korteriühistu organi otsuse kehtetus
3. jagu. Korteriomandi eseme kasutamine
§ 30.Korteriomaniku õigused
§ 31.Korteriomaniku kohustused
4. jagu. Korteriomandi võõrandamise nõue
§ 32.Korteriomandi võõrandamise nõude esitamine
§ 33.Otsuse täitmise nõudmine
5. jagu. Valitsemine
§ 34.Valitsemise üldpõhimõtted
§ 35.Tavapärane valitsemine
§ 36.Laenu võtmine
§ 37.Kaasomandi eseme säilitamiseks vajalikud toimingud
§ 38.Olulised ümberkorraldused ja hoone taastamine
§ 39.Kaasomandi eseme ajakohastamine
§ 40.Kohustuste jaotus korteriomanike vahel majandamiskulude kandmisel
§ 42.Viivis ja sissenõudmiskulude hüvitamine
6. jagu. Korteriühistu nõude tagamine
§ 43.Korteriomandi omandaja vastutus
§ 44.Korteriühistu pandiõigus
7. jagu. Õigus saada teavet
§ 45.Korteriomaniku õigus saada teavet
§ 46.Korteriomaniku kohustus anda teavet
§ 47.Muu isiku õigus saada teavet
8. jagu. Korteriühistu vara ja raamatupidamine
§ 48.Reservkapital
§ 49.Järelevalve
§ 50.Raamatupidamine
§ 51.Majandusaasta aruanne
[RT I, 21.05.2014, 1 – jõust. 01.01.2018]
9. jagu. Korteriühistu maksejõuetuse erisused
§ 52.Pankrotiseaduse kohaldamine
§ 53.Ajutise majanduskava kehtestamine
§ 54.Majanduskava kehtestamine
§ 55.Maksevõimet taastava majanduskava kehtestamine
§ 56.Korteriühistut lõpetava majanduskava kehtestamine
4. peatükk. Korteriomandite ja korteriühistu lõppemine
§ 57.Korteriomandite ja korteriühistu lõpetamise viisid
§ 58.Eriomandi lõpetamine kokkuleppega
§ 59.Eriomandi lõpetamise nõudmine
§ 60.Korteriomandite registriosade ja korteriühistu registrikaardi sulgemine
§ 61.Korteriomandite lõpetamine omaniku avalduse alusel
5. peatükk. Korterihoonestusõigus
§ 62.Korterihoonestusõigus
6. peatükk. Korteriühistute register
§ 63.Registri pidamine
(3) [Kehtetu – RT I, 09.05.2017, 1 – jõust. 01.01.2018]
7. peatükk. Rakendussätted
1. jaguSeaduse kohaldamine vallasasjadele
§ 64.Korteriomandi- ja korteriühistuseaduse kohaldamine vallasasjale
2. jagu. Üleminekusätted
§ 65.Olemasolevad korteriomandid
§ 66.Korteriomanike ühisused
§ 67.Ühe kinnisasja valitsemiseks asutatud korteriühistud
§ 68.Mitme kinnisasja valitsemiseks asutatud korteriühistud
§ 69.Mitme kinnisasja valitsemiseks asutatud korteriühistu tegevuse jätkamine
§ 70.Juhatuse ja valitseja valimise ning registrisse kandmise tähtaeg
§ 71.Laenu kohta märkuse registrisse kandmise tähtaeg
§ 72.Korteriühistu pandiõiguse rakendamine
3. jagu. Seaduste muutmine
4. jaguSeaduste kehtetuks tunnistamine
5. jaguSeaduse jõustumine
§ 95.Seaduse jõustumine
juuni 7, 2019 juuni 7, 2019
Kinnisvara halduse mudelid
On olemas neli kinnisvara halduse mudelit.
Isehaldamise mudel
Halduskonsultandi (e-konsultandi) mudel
Haldustöövõtja mudel
Korrashoiu tervikmudel
Kinnisvara isehaldamise mudel
Ega siin ei olegi palju millest rääkida. teoorias peaks see olema kõige soodsam võimalus ning ka kogu vastutus langeb omanikule endale. Sest omanik ise teeb kõik vajalikud toimingud
Isehaldamise erijuhtumiks saab pidada otsetöövõttu. Olukord kus omanik kasutab tööjõudu, et oma idee ellu viia. Vastutus jääb siin aga lõpuks ikkagi omanikule ja töömees vastutab oma kompetentsi eest, et ta suudab antud ülesanded täita.
Kinnisvara halduskonsultandi (e-konsultandi) mudel
See on meil ehk kõige levinum mudel ning selle vajaduse tingivad kolm väga lihtsat olukorda. Omanikul puudub aeg, oskus sellega tegeleda või ta on niiöelda korralduslikult suutmatu. Korralduslikult suutmatu tähendab seda, kui omanike on mitu ning omanikud piirduvad strateegiliste otsuste vastuvõtmisega, mitte aga korrashoiukavade elluviimisega
Haldur korraldab omaniku(e) volituse alusel korrashoiuga seonduvaid küsimusi. Sisuliselt on ta omanikule(ele) konsultandiks, kellele tasutakse lepingus paika pandud tasu. Tema volitused on piiratud ja ta ei tohi ise sõlmida ega allkirjastada lepinguid korrashoiutöid ja -teenuseid osutavate töövõtjatega.
See mudel pakub oma olemuselt suurt paindlikust omanikule(ele). On võimalik teha konkursse halduskonsultandi leidmiseks, ning ka halduskonsultandi vahetus ei mõjuta üldjuhul hooldustööde ja teenuste osas sõlmitud kokkuleppeid.
Kinnisvara haldustöövõtja mudel
Eeldused on eelmise mudeliga põhimõtteliselt samad. Omanikul endal puudub võimalus oma kinnisvara haldamisega tegeleda. Haldustöövõtja mudel toob omanikule kaasa lihtsuse, sõlmitakse üks leping ja tasutakse ühele osapoolele kindlaksmääratud tasu. Ühtlasi on nii ka hea maandada korrashoiuga seotud finantsriske. Kinnisvara haldur ise otsustab milliseid töid keegi teeb. Ta organiseerib, tasub ja vastutab tööde eest.
Kinnisvara korrashoiu tervikmudel
Nimetatud teenust suudavad pakkuda enamasti kas keskmised või suuremad ettevõtjad. Tegemist on korrashoiu tervikpaketiga. Kõiki vajalike teenuseid peab olema teenusepakkuja olema võimeline ise osutama. Praktikas, meil aga ei ole reaalne, et üks teenusepakkuja suudab katta kõik vajaliku.
Omaniku poole pealt on aga olukord sellega keerulisem. Ta peab olema suuteline kirjeldama kogu tellitavat paketti, mis oleks nii sisult kui mahult atraktiivne teenusepakkujale.
Kokkuvõttena võib öelda, et ükski kirjeldatud kinnisvara halduse mudel ei vabasta omanikku vajadusest kontrollida sõlmitud lepingute täitmist
aprill 16, 2019 juuni 6, 2019


Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord – Riigi Teataja
Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord
Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord - sisukord
§ 21 Riigiabi
§ 3 Nõuded toetuse saamiseks ja nõuded metsaala kohta
§ 5 Nõuded toetuse taotluse kohta kaasomandis oleva metsaala kohta toetuse taotlemise korral
§ 51 Nõuded toetuse saamiseks kinnisasja võõrandamise korral taotlusega seotud kohustuste üleandmisel
§ 6 Taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimine
§ 7 Taotletud toetuse vähendamine
RT I, 29.03.2014, 7
Vastu võetud 11.03.2010 nr 26
RTL 2010, 12, 226
13.03.2012 RT I, 16.03.2012, 2 19.03.2012
29.04.2013 RT I, 03.05.2013, 6 06.05.2013
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 58 lõike 5 ning § 59 lõigete 5 ja 6, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1310/2013, millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal (ELT L 347, 20.12.2013, lk 865–883), artikli 1, komisjoni määruse (EL) nr 65/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad seoses kontrollimenetluse rakendamisega ning nõuetele vastavusega maaelu arengu toetusmeetmete osas (ELT L 25, 28.01.2011, lk 8–23), artikli 3 lõike 1 ja artikli 18 alusel ning kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 18 lõike 4 alusel heaks kiidetud „Eesti maaelu arengukavaga 2007–2013”.
(1) Määrusega kehtestatakse Natura 2000 võrgustiku ala (edaspidi Natura 2000 ala) kaitstava loodusobjekti sihtkaitsevööndis ja piiranguvööndis ning hoiualal asuva metsaala ja ala, mille kohta on tehtud „Looduskaitseseaduse” § 8 lõikes 1 nimetatud kaitse alla võtmise ettepanek või mille kohta on algatatud „Looduskaitseseaduse” § 9 lõikes 1 nimetatud loodusobjekti kaitse alla võtmise menetlus (edaspidi projekteeritav ala), piires asuva metsaala kohta antava toetuse (edaspidi toetus) saamise täpsemad nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, toetuse määr ning toetuse vähendamise ja toetuse väljamaksmise kord.
(2) Metsaalaks loetakse metsamaa või selle osa, sealhulgas kuni 4 m laiune tee, kraav ja tuletõkestusvöönd ning kuni 0,10 ha suurune lagendik, mis asub ühe katastriüksuse ja sihtkaitsevööndi või ühe katastriüksuse, hoiuala, piiranguvööndi ja projekteeritava ala piires. Metsamaa jagab erinevateks metsaaladeks teda läbiv üle 4 m laiune tee, kraav ja tuletõkestusvöönd, üle 0,10 ha suurune lagendik ning üle 4 m laiune või üle 0,10 ha suurune muu ala. Metsamaa jagab erinevateks metsaaladeks elektripaigaldise kaitsevööndis olev maa, kui jagamise tulemusena tekkiv metsamaa on väiksem kui 0,1 ha. Elektripaigaldise kaitsevööndis oleva maa kohta ei või toetust taotleda.
Toetuse määr Natura 2000 piiranguvööndis, hoiualal või projekteeritava ala piires asuva metsaala ühe hektari kohta on 60,08 eurot aastas ning sihtkaitsevööndis asuva metsaala ühe hektari kohta 109,93 eurot aastas.
§ 21. Riigiabi
Natura 2000 ala kaitstava loodusobjekti sihtkaitsevööndis, piiranguvööndis ja hoiualal ning projekteeritava ala piires asuva metsaala kohta antav toetus on riigiabi Euroopa Komisjoni teatise „Ühenduse suunised riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013” (ELT C 319, 27.12.2006, lk 1–33) tähenduses..
§ 3. Nõuded toetuse saamiseks ja nõuded metsaala kohta
(1) Toetust võib taotleda erametsaomanik «Metsaseaduse» tähenduses (edaspidi taotleja).
(2) Toetust võib taotleda taotleja omandis oleva metsaalana keskkonnaregistrisse kantud vähemalt 0,30 hektari suuruse metsaala kohta, mis asub «Looduskaitseseaduse» § 91 lõike 6 alusel Vabariigi Valitsuse kinnitatud «Natura 2000 võrgustiku alade – linnualade ja loodusalade nimekirja» kantud Natura 2000 alal ning vastab «Metsaseaduse» § 3 lõike 2 punktis 1 sätestatud maakatastrisse kandmise nõudele või punktis 2 sätestatud puittaimede kõrguse ja puuvõrade liituse nõudele.
(21) Toetust ei või taotleda keskkonnaregistrisse poolloodusliku kooslusena kantud maa kohta.
(3) Toetust ei või taotleda metsaala kohta, mille kohta:
1) [Kehtetu - RT I, 21.04.2011, 1 - jõust. 24.04.2011]
2) on sõlmitud vääriselupaiga kaitseks leping keskkonnaministri 4. jaanuari 2007. a määrusega nr 2 «Vääriselupaiga klassifikaator, valiku juhend, vääriselupaiga kaitseks lepingu sõlmimise ja vääriselupaiga kasutusõiguse arvutamise täpsustatud alused» sätestatud korras;
3) taotletakse keskkonnaministri 1. juuni 2004. a määrusega nr 62 «Loodushoiutoetuse taotlemise, taotluse läbivaatamise ja toetuse maksmise kord, nõuded toetuse maksmiseks ja toetuse määrad» sätestatud loodushoiutoetust või mille puhul hüvitatakse «Looduskaitseseaduse» § 22 punktis 3 nimetatud tegevuse korraldamise käigus poolloodusliku koosluse hooldamisest tulenevad lisakulud ning saamata jäänud tulu.
(4) Toetust ei või taotleda põllumassiivide registrisse kantud maa kohta.
(5) Toetust võib taotleda lõikes 2 nimetatud metsaala kohta, kui taotleja tagab, et katastriüksuse piiripunktidega ühtivad metsaala piiripunktid on tähistatud kohapeal visuaalselt tuvastatavate katastriüksuse piirimärkidega.
(6) [Kehtetu - RT I, 21.04.2011, 1 - jõust. 24.04.2011]
(7) [Kehtetu - RT I, 16.03.2012, 2 - jõust. 19.03.2012]
(8) Taotleja täidab taotluse esitamise kalendriaasta (edaspidi kohustuseaasta) jooksul «Looduskaitseseadusest» ja «Metsaseadusest» tulenevaid nõudeid.
(9) «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 58 lõike 2 kohaselt täidab taotleja metsaalal, mille kohta ta toetust taotleb, põllumajandusmaal ja põllumajanduslikus tegevuses «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 23 lõike 4 alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi ning sama paragrahvi lõike 3 kohaselt avaldatud kohustuslikke majandamisnõudeid.
(1) Taotleja esitab ajavahemikul 2. maist kuni 21. maini Sihtasutusele Erametsakeskus (edaspidi EMK) järgmised dokumendid:
1) lisas 1 toodud vormi kohane taotlus;
2) lisas 2 toodud vormi kohane nõuetele vastavuse küsimustik;
3) keskkonnaregistri elektroonilise andmebaasi metsaala kaart, millel on märgitud selle metsaala katastritunnus, number ja piirid, mille kohta toetust taotletakse.
[RT I, 16.03.2012, 2 - jõust. 19.03.2012]
(2) Kui taotlejal on õigus kasutada põllumajandusmaad, mille kohta ta ei taotle «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» §-s 12 sätestatud ühtset pindalatoetust, täiendavat otsetoetust ja üleminekutoetust või 6. peatüki 1. ja 2. jaos sätestatud muud ühise põllumajanduspoliitikaga kaasnevat maaelu arengu toetust, esitab ta lisaks lõikes 1 loetletud dokumentidele järgmised dokumendid:
[RT I, 03.05.2013, 6 - jõust. 06.05.2013]
1) põllumajandusministri 18. veebruari 2014. a määruse nr 10 „Ühtse pindalatoetuse saamise nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” lisas 1 toodud vormi kohase taotluse lisas esitatud põldude loetelu, millel on märgitud andmed kogu põllumajandusmaa kohta, mida taotlejal on õigus kasutada, sealhulgas andmed püsirohumaa ja kasvatatavate põllumajanduskultuuride kohta;
2) põllumassiivi kaart, millel on märgitud punktis 1 nimetatud taotluse lisas loetletud kasvatatavate põllumajanduskultuuride põldude ja püsirohumaa põldude numbrid ja nende piirid;
3) kui andmed põllumajandusmaa kohta, mida taotlejal on õigus kasutada, ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse, katastri kaart või muu kaardimaterjal, millel on märgitud punktis 1 nimetatud taotluse lisas loetletud kasvatatavate põllumajanduskultuuride põldude ja püsirohumaa põldude numbrid, piirid ja katastritunnused.
(21) Taotleja ei esita lõike 1 punktis 2 nimetatud dokumenti, kui ta esitab lõikes 2 nimetatud toetuste taotlemisel põllumajandusministri 18. veebruari 2014. a määruse nr 10 „Ühtse pindalatoetuse saamise nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” lisas 2 toodud vormi kohase nõuetele vastavuse küsimustiku.
(3) Kui taotleja andmed ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse, esitab ta Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 90 lõikes 1 nimetatud avalduse oma andmete kandmiseks registrisse.
§ 5. Nõuded toetuse taotluse kohta kaasomandis oleva metsaala kohta toetuse taotlemise korral
(1) Kui metsaala kaasomanikud soovivad ühiselt taotleda toetust kaasomandis oleva metsaala kohta, esitavad nad toetuse saamiseks taotluse ühiselt ning kaasomanikke käsitatakse ühise taotlejana.
(2) Kui metsaala kaasomanikud soovivad taotleda toetust kaasomandis olevate erinevate metsaalade kohta, esitavad nad lisaks § 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud dokumentidele kaasomandi kasutamise kokkuleppe. Sellisel juhul esitavad kõik kaasomanikud toetuse saamiseks eraldi taotluse ning iga kaasomanikku käsitatakse eraldi taotlejana.
(3) Kui toetust soovib taotleda vaid üks metsaala kaasomanikest, esitab ta lisaks § 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud dokumentidele teiste kaasomanike sellekohase kirjaliku nõusoleku.
§ 51. Nõuded toetuse saamiseks kinnisasja võõrandamise korral taotlusega seotud kohustuste üleandmisel
(1) Kinnisasja võõrandamise korral taotlusega seotud kohustuste üleandmisel kohaldatakse kinnisasja võõrandamise suhtes komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega (ELT L 316, 2.12.2009, lk 65–112), artiklis 82 ettevõtte üleandmise kohta sätestatut.
(2) Taotleja võib taotlusega seotud kohustused teisele isikule üle anda, kui ta võõrandab kõik taotlusega seotud kinnisasjad, andes komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 82 lõike 4 punkti a kohaselt üle kõik taotlusega seotud kohustused.
(3) Lõikes 2 sätestatud juhul teavitab kinnisasjade omandaja komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 82 lõike 3 punkti a kohaselt taotlusega seotud kinnisasjade omandamisest EMKd ajavahemikul 22. aprillist 20. juulini, esitades kirjaliku kokkuleppe kõigi taotlusega seotud kohustuste üleandmise-ülevõtmise kohta, ning taotleb toetuse maksmist.
(4) Kui taotleja võõrandab kõik taotlusega seotud kinnisasjad ja esitab EMKle kohustuseaasta jooksul pärast 22. maid kinnisasjade omandaja kirjaliku kinnituse, et kinnisasjade omandaja võimaldab kinnisasjade võõrandajale toetuse maksmiseks selles määruses sätestatud nõuete täitmist kontrollida, makstakse taotletud toetus kinnisasjade võõrandajale, arvestades komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 82 lõikes 6 sätestatut.
§ 6. Taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimine
(1) EMK vaatab taotluse ja muud esitatud dokumendid läbi ning kontrollib nendes esitatud andmete õigsust ja taotleja vastavust toetuse saamise nõuetele komisjoni määruse (EL) nr 65/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad seoses kontrollimenetluse rakendamisega ning nõuetele vastavusega maaelu arengu toetusmeetmete osas (ELT L 25, 28.01.2011, lk 8–23), II osa I jaotise II peatüki I jao I alajao kohaselt.
(2) „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” §-s 25 nimetatud asutused teevad § 3 lõikes 9 nimetatud nõuete täitmise üle kontrolli komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 II osa I jaotise II peatüki II jao I alajao kohaselt.
(3) Metsaala pindala mõõtmise korral kohaldatakse komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 artikli 15 lõikes 5 sätestatud mõõtmishälvet.
(4) EMK teeb § 3 lõikes 8 nimetatud nõuete täitmise üle kontrolli komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 II osa I jaotise II peatüki I jao I alajao kohaselt.
(5) Keskkonnainspektsioon (edaspidi KKI) teavitab EMKd nendest taotlejatest, kes on taotluse esitamise kohustuseaasta jooksul rikkunud „Looduskaitseseadusest” ja „Metsaseadusest” tulenevaid nõudeid ning kelle suhtes on tehtud ettekirjutus või on jõustunud süüdimõistev süüteo otsus.
(6) Kui taotleja või tema esindaja viibib kohapealse kontrolli tegemise juures, näitab ta kohapealset kontrolli tegevale isikule vajaduse korral ette katastriüksuse piirimärgid või metsaala piiri.
§ 7. Taotletud toetuse vähendamine
(1) Kui EMK teeb kohapealse kontrolli käigus kindlaks, et metsaala tegelik pindala erineb taotlusel märgitud pindalast, mille kohta toetust taotleti, ja kui taotleja ei esita kõiki § 4 lõike 2 punktis 1 sätestatud andmeid põllumajandusmaa kohta, mida tal on õigus kasutada, kuid mille kohta ta ei taotle toetust, otsustab EMK taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 artikli 16 kohaselt.
(2) Kui § 6 lõikes 2 nimetatud asutused on kontrolli käigus teinud kindlaks, et taotleja on kohustuseaastal rikkunud § 3 lõikes 9 nimetatud nõudeid, või on teinud § 3 lõikes 9 nimetatud nõuete rikkumise eest taotlejale puuduse kõrvaldamiseks ettekirjutuse või on taotleja suhtes jõustunud süüdimõistev süüteo otsus, otsustab EMK taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 artikli 21 ja „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 26 lõigete 1–3 kohaselt.
(3) Kui selle määruse alusel toetuse taotleja taotleb ka nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktis iv nimetatud põllumajanduslikku keskkonnatoetust ning rikub põllumajandusministri 8. märtsi 2010. a määruse nr 19 „Poolloodusliku koosluse hooldamise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord aastateks 2007–2013” lisas 1 sätestatud väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamise miinimumnõudeid, otsustab EMK taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 artikli 21 ja „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 61 lõike 2 kohaselt.
(4) Kui kontrolli käigus on kindlaks tehtud, et taotleja on kohustuseaastal rikkunud § 3 lõikes 5 sätestatud nõuet, või kui KKI on teinud § 3 lõikes 8 nimetatud nõuete rikkumise eest taotlejale puuduse kõrvaldamiseks ettekirjutuse või on taotleja suhtes jõustunud süüdimõistev süüteo otsus, otsustab EMK taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 artikli 18 kohaselt rikkumise tõsidust, ulatust ja püsivust arvestades, vähendades taotletud toetust iga rikutud nõude kohta 5–25%.
(5) Kui taotleja rikub § 3 lõikes 8 nimetatud nõuet korduvalt, otsustab EMK taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (El) nr 65/2011 artikli 18 kohaselt rikkumise tõsidust, ulatust ja püsivust arvestades, vähendades taotletud toetust korduvalt rikutud nõude kohta kuni 50%.
(6) Kui taotleja esitab taotluse pärast taotluse esitamise tähtpäeva, otsustab EMK taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 23 kohaselt.
(7) Taotletud toetuse vähendamise otsustamise korral kohaldab EMK komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklit 73.
(1) Arvestades §-s 6 sätestatud kontrolli tulemusi, teeb EMK taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse taotluse esitamise aastale järgneva aasta 30. aprilliks.
(2) EMK teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 artiklite 16, 18 ja 21 kohaselt ning «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 2 punktides 1 ja 4–6 sätestatud juhtudel.
(1) EMK teeb PRIAle ettepaneku toetuse maksmise või maksmisest keeldumise kohta taotluse esitamise aastale järgneva aasta 10. maiks.
(2) PRIA maksab toetuse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 11.08.2005, lk 1–25) artikli 11 kohaselt taotleja arvelduskontole lõikes 1 nimetatud ettepaneku alusel taotluse esitamise aastale järgneva aasta 30. juuniks.
(3) Toetust ei maksta «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 5 teises lauses sätestatud juhtudel.
(2) EMK otsustab 2014. aastal esitatud taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise sama aasta 31. detsembriks.
(3) 2014. aastal on §-s 4 nimetatud dokumentide esitamise tähtaeg 2.–21. aprillini.
Lisa 1 Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse taotlus
Lisa 2 Nõuetele vastavuse küsimustik


(Eesti) Tapa Vallaraamatukogu põhimäärus - Tapa Public Library
(Eesti) Tapa Vallaraamatukogu põhimäärus
Home Documents (Eesti) Tapa Vallaraamatukogu põhimäärus
Kehtib alates 01.01.2019
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lg 2 ja rahvaraamatukogu seaduse § 6 lg 1 ning Tapa Vallavolikogu 28.03.2018 määruse nr 12 „Tapa valla põhimäärus“ § 67 lg 5 alusel.
1. peatükk — ÜLDSÄTTED
§ 1. Põhimääruse reguleerimisala
Käesolev põhimäärus sätestab Tapa Vallaraamatukogu (edaspidi raamatukogu) eesmärgid ja ülesanded, juhtimise korralduse ja struktuuri, vara valdamise ja kasutamise korra, finantseerimise alused, aruandluse ja kontrolli ning ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise korra.
§ 2. Nimetus ja asukoht
(1) Raamatukogu nimetus on Tapa Vallaraamatukogu.
(2) Raamatukogu asukoht on Tapa vald (edaspidi vald).
(3) Raamatukogu aadress on Kooli 6, Tapa linn, Tapa vald, 45106 Lääne-Viru maakond.
§ 3. Raamatukogu struktuur
(1) Raamatukogu koosneb valla keskraamatukogu ülesandeid täitvast Tapa Vallaraamatukogust ja haruraamatukogudest.
(2) Raamatukogu koosseisu kuuluvad struktuuriüksustena:
1) Tapa Vallaraamatukogu, asukoht Kooli 6, Tapa linn, Tapa vald, 45106 Lääne-Viru maakond;
2) Assamalla Raamatukogu, asukoht Munakivi 2, Assamalla küla, Tapa vald, 46006 Lääne-Viru maakond;
3) Jäneda Raamatukogu, asukoht Jäneda loss, Jäneda küla, Tapa vald, 73602 Lääne-Viru maakond;
4) Lehtse Raamatukogu, asukoht Rägavere tee 19, Lehtse alevik, Tapa vald, 73601 Lääne-Viru maakond;
5) Saksi Raamatukogu, asukoht Moe 1, Moe küla, Tapa vald, 45105 Lääne-Viru maakond;
6) Tamsalu Raamatukogu, asukoht Sõpruse 3, Tamsalu linn, Tapa vald, 46106 Lääne-Viru maakond;
7) Vajangu Raamatukogu, asukoht Kooli 7, Vajangu küla, Tapa vald, 46002 Lääne-Viru maakond.
(3) Tapa Vallaraamatukogus on 3 osakonda:
1) laste- ja noorteosakond;
2) teenindusosakond;
3) interneti- ja infopunkt.
§ 4. Raamatukogu õiguslik seisund
(1) Raamatukogu on Tapa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
(2) Raamatukogu on üldkasutatav rahvaraamatukogu ning tema teenindus¬piirkonnaks on valla territoorium.
(3) Raamatukogu juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, Tapa Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) ja Tapa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) õigusaktidest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist ning käesolevast põhimäärusest.
(4) Raamatukogu põhimääruse kinnitab ja muudab vallavolikogu.
(5) Raamatukogu teeninduse korraldus ning lugejate õigused ja kohustused kehtestatakse vallavolikogu kinnitatud raamatukogu kasutamise eeskirjas.
(6) Asutuse teabe haldamise juhised kehtestab asutuse juht lähtudes Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud teenuste korraldamise ja teabehalduse alustes sätestatud põhimõtetest.
(7) Raamatukogu tegevust juhendab ja koordineerib vallavalitsuse arengu- ja finantsosakond.
§ 5. Raamatukogu teeninduspiirkond
Raamatukogu teeninduspiirkonnaks on Tapa valla haldusterritoorium.
§ 6. Eelarve, pitsat ja sümboolika
(1) Raamatukogul on Tapa valla eelarves alaeelarvena oma iseseisev eelarve.
(2) Raamatukogul on asutuse nimetusega pitsat, millel võib kasutada Tapa valla vapi kujutist või asutuse sümboolikat.
(3) Raamatukogul ja haruraamatukogudel on oma nimetusega pitsat teavikute märgistamiseks.
(4) Raamatukogul võib kasutusel olla oma sümboolika.
(5) Raamatukogu sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab asutuse juht käskkirjaga, kooskõlastades sümboolika enne kehtestamist vallavalitsusega.
2. peatükk — RAAMATUKOGU TEGEVUSE EESMÄRK, ÜLESANDED JA TEENUSED
§ 7. Raamatukogu tegevuse eesmärk
Raamatukogu tegevuse eesmärk on tagada elanikele juurdepääs avalikule informatsioonile selle erinevates vormides, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist ning kujundada lastes lugemisharjumust ja seda arendada.
§ 8. Raamatukogu ülesanded
(1) Raamatukogu põhiülesanne on koguda, säilitada ja lugejale kättesaadavaks teha temale vajalikud trükised, auvised ja teised teavikud (edaspidi teavikud) ning avalikud andmebaasid.
(2) Põhiülesande täitmiseks raamatukogu:
1) komplekteerib kogud, peegeldab oma kogude koostise elektronkataloogis, peab kogude arvestust ja kindlustab kogude säilimise;
2) osutab lugejale tasuta rahvaraamatukogu põhiteenuseid (teavikute kohapeal kasutamine ja kojulaenutus ning avalikule teabele üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu juurdepääsu võimaldamine);
3) korraldab koduteenindust;
4) osutab tasulisi eriteenuseid (kopeerimine, väljatrükid, skaneerimine, kiletamine, andmebaaside kasutamine jms);
5) korraldab kogudes puuduvate teavikute ja koopiate tellimist teistest raamatukogudest raamatukogudevahelise laenutuse kaudu;
6) osutab teatme- ja infoteenuseid;
7) abistab ja konsulteerib lugejaid veebipõhise avaliku teabe ja andmebaaside kasutamisel; riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste veebilehtedele juurdepääsu saamisel;
8) korraldab raamatu- ja kunstinäitusi, kirjandusüritusi, kohtumisi, raamatuvarade tutvustusi nii täiskasvanuile kui lastele ning muid kultuuriloolisi üritusi, korraldab kasutajakoolitusi;
9) peab raamatukogutöö arvestust, annab oma tegevusest aru vallavalitsusele ning esitab ettenähtud statistilisi aruandeid;
10) säilitab arhiivis raamatukogu tegevuse käigus loodud dokumente;
11) osaleb valla arengukava väljatöötamises ja kultuurielu koordineerimises;
12) teeb koostööd teiste raamatukogudega ning valla asutustega.
3. peatükk — RAAMATUKOGU JUHTIMINE JA TEGEVUSE KORRALDAMINE
§ 9. Raamatukogu juhtimine
(1) Raamatukogu tegevust juhib ja korraldab raamatukogu direktor (edaspidi direktor).
(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja konkursi korra kehtestab vallavalitsus.
(3) Direktori kinnitab ametisse ja vabastab ametist Tapa vallavanema ettepanekul vallavalitsus.
(4) Direktoriga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem või tema poolt selleks volitatud isik.
(5) Direktor vastutab raamatukogu üldseisundi ja arengu ning raha õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest, samuti raamatukogule tema tegevuseks kasutada antud ning raamatukogu ülesannete täitmiseks raamatukogu valdusesse antud vara heaperemeheliku kasutamise, säilimise ning korrashoiu eest.
(6) Direktor tagab raamatukogu tulemusliku ja häireteta töö ning teeb koostööd vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatavate asutustega.
(7) Direktor:
1) esindab Tapa valda ja asutust tööandja õigustes ning avalik-õiguslike ja tsiviilõiguslike tehingute ja toimingute tegemisel;
2) juhib asutuse majandus- ja finantstegevust lähtudes õigusaktidest ning esitab vallavalitsusele asutuse eelarve eelnõu ja vastutab eelarve täitmise eest;
3) teostab oma pädevuse piires tehinguid ja toiminguid asutuse põhimääruse, töölepingu ning õigusaktidega sätestatud ülesannete täitmiseks;
4) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud raamatukogu töötajatega ning määrab kindlaks töötajate tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutuse ning kinnitab vajadusel ametijuhendid;
5) kinnitab raamatukogu töötajate ametipalgad ja määrab töötajatele palgafondi piires lisatasud;
6) kinnitab asutuse töökorralduse reeglid ning tagab töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise;
7) korraldab asutuse teabehaldust vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
8) annab asutuse sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
9) tagab asutuse tegevuse ja üldise arengu, sh töötingimuste ajakohastamise ja töötajate kvalifikatsiooni tõstmise;
10) esitab vallavalitsusele ettepanekuid töötajate koosseisu ja töötasumäärade kinnitamiseks ning asutuse töö paremaks korraldamiseks;
11) on aruandekohustuslik vallavalitsuse ees;
12) täidab muid õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest tulenevaid ülesandeid.
§ 10. Direktori asendamine
(1) Direktoril ei ole õigust täita asutuse juhi ülesandeid oma puhkuse ja töövõimetuse ajal.
(2) Direktori äraolekul (puhkuse, töövõimetuse, lähetuses viibimise ajal jms) asendab direktorit asutuse töötaja, kellel on kohustus asendada direktorit vastavalt töölepingule või kellele direktor töötajaga kokkuleppel annab ajutiselt lisaülesanded direktori ülesannete täitmiseks.
(3) Direktor peab määrama ühe asutuse töötaja, kes tööülesannetest tulenevalt asendab direktorit olukorras, mil direktori töösuhe etteteatamist mittevõimaldaval põhjusel lõpeb või mil direktor ei ole võimeline korraldama direktori asendamist või tal ei ole võimalust määrata direktori asendajat. Käesolevas lõikes sätestatud juhul direktorit asendama õigustatud isik täidab direktori ülesandeid direktori kõigi õiguste ja kohustustega.
(4) Direktor peab asutuse töökorralduse tagama nii, et asutuse juhi ülesanded oleks täidetud ka sel ajal, kui direktor ja tema asendaja on samal ajal ära.
§ 11. Raamatukogu töötajad
(1) Raamatukogu töötajateks on direktor, raamatukoguhoidjad ja teised töötajad.
(2) Raamatukogu töötajate koosseisu kinnitab vallavalitsus direktori ettepanekul.
(3) Asutuse töötajate õigused ja kohustused määratakse kindlaks töölepingutes, ametijuhendites, töökorralduse reeglites, töötervishoiu- ja tööohutusalastes juhendites ja muudes asutuse töökorraldust reguleerivates õigusaktides.
4. peatükk — RAAMATUKOGU NÕUKOGU
§ 12. Raamatukogu nõukogu
(1) Raamatukogu nõukogu on nõuandev kogu, mis on moodustatud direktori nõustamiseks raamatukogu teeninduse korraldamisel ja raamatukogu tegevust reguleerivate küsimuste lahendamisel ning volikogule ja vallavalitsusele ettepanekute tegemiseks raamatukogu teeninduse korraldamise kohta (edaspidi nõukogu).
(2) Nõukogul on vähemalt 3 liiget. Raamatukogu direktor ei kuulu nõukogu koosseisu, kuid võtab sõnaõigusega osa nõukogu koosolekutest.
(3) Nõukogu liikmed määrab vallavalitsus neljaks aastaks. Nõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe, aseesimehe ja sekretäri.
(4) Vallavalitsusel on õigus nõukogu või selle liige tagasi kutsuda, kui ta ei täida talle pandud ülesandeid.
§ 13. Raamatukogu nõukogu pädevus
Raamatukogu nõukogu:
1) annab seisukoha raamatukogu eelarve eelnõu kohta enne selle esitamist vallavalitsusele;
2) kooskõlastab raamatukogu direktori ettepanekul enne vallavalitsusele kinnitamiseks esitamist raamatukogu poolt osutatavate tasuliste teenuste hinnad;
3) vaatab läbi raamatukogu tööplaani ja tegevuse aruande;
4) aitab kaasa raamatukogu tegevuse finantseerimiseks täiendavate vahendite leidmisele ja taotlemisele;
5) teeb ettepanekuid raamatukogu arengu kohta ja aitab kaasa selle täitmisele;
6) teeb ettepanekuid raamatukogu töö paremaks korraldamiseks;
7) osaleb sihtprogrammide ja -projektide väljatöötamisel;
8) arutab vallavolikogu, vallavalitsuse või raamatukogu direktori ettepanekul muid olulisi raamatukogu tegevust puudutavaid küsimusi.
§ 14. Raamatukogu nõukogu töökorraldus
(1) Raamatukogu nõukogu töövormiks on koosolek, mis toimub vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kolm korda aastas.
(2) Nõukogu koosoleku kutsub kokku ja seda juhatab esimees või tema äraolekul aseesimees. Nõukogu koosoleku toimumisest tuleb nõukogu liikmetele teatada vähemalt viis päeva ette.
(3) Nõukogu koosolekul arutamisele tulevate küsimuste ettevalmistamist ning asjakohaste materjalide eelnevat tutvustamist nõukogu liikmetele korraldab nõukogu esimees.
(4) Raamatukogu nõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa vähemalt pooled liikmed, sealhulgas esimees või aseesimees.
(5) Nõukogu otsused tehakse lihthäälteenamusega. Häälte võrdsel jaotumisel on otsustav koosoleku juhataja hääl. Eriarvamusele jäänud nõukogu liikme soovil tema arvamus protokollitakse.
(6) Nõukogu koosolekud protokollitakse. Nõukogu koosoleku protokollib sekretär, tema puudumisel nõukogu poolt liikmete hulgast määratud isik.
(7) Nõukogu koosoleku protokoll vormistatakse viie tööpäeva jooksul koosoleku toimumise päevast arvates. Protokolli kantakse:
1) koosoleku toimumise aeg ja koht;
2) koosolekul osalevad ja puuduvad nõukogu liikmed ja kutsutud isikud;
3) koosoleku juhataja ja protokollija;
4) päevakord, otsustused ja hääletamise tulemused;
5) eriarvamusele jäänud nõukogu liikme arvamus.
(8) Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokolle hoitakse raamatukogus.
(9) Nõukogu otsused esitab vallavalitsusele raamatukogu direktor.
§ 15. Nõukogu töökorraldus kiiret otsustamist vajavates küsimustes
(1) Kiiret otsustamist vajavates küsimustes võib nõukogu otsuse vastu võtta ka side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu koosolekut kokku kutsumata.
(2) Otsuse vastuvõtmiseks koosolekut kokku kutsumata saadab nõukogu esimees nõukogu liikmetele otsuse eelnõu, selgitused ja otsuse tegemiseks vajalikud materjalid ning määrab vastamise tähtaja.
(3) Nõukogu liige teavitab kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis nõukogu esimeest oma seisukohast. Otsuse vastuvõtmine toimub käesoleva põhimääruse § 14 lõikes 5 sätestatud korras.
(4) Hääletustulemused protokollitakse ja protokolli allkirjastab nõukogu esimees. Protokolli märgitakse nõukogu liikmetele antud vastamise tähtaeg, nõukogu liikmete vastuse aeg ja vastuse sisu. Vastamiseks antud tähtaega ületanud vastuseid ei arvestata.
5. peatükk — KOGUD JA TEENINDUS
§ 16. Raamatukogu kogud
(1) Raamatukogu kogud on koostiselt universaalsed, sisaldades teeninduspiirkonna elanike põhivajadustele vastavaid erinevates keeltes, eri tüüpi ja laadi teavikuid.
(2) Raamatukogu kogude komplekteerimine, üleandmine, hoidmine ja säilitamine korraldatakse õigusaktidega kehtestatud korras.
(3) Haruraamatukogul on oma kogu, mille komplekteerib keskkogu komplekteerija harukogu raamatukoguhoidja ettepanekul (või tellimiste alusel) ja eelarve võimalustest lähtuvalt.
§ 17. Raamatukoguteenindus
(1) Raamatukogu teeninduse korraldus, lugejate õigused ja kohustused kehtestatakse vallavolikogu poolt kinnitatud raamatukogu kasutamise eeskirjas, mis tehakse teatavaks igale lugejale.
(2) Raamatukogu põhiteenused on teavikute kohalkasutus ja kojulaenutus ning üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu avalikule teabele juurdepääsu võimaldamine. Raamatukogu põhiteenused on tasuta.
(3) Raamatukogu eriteenused võivad olla tasulised. Tasuliste teenuste nimekirja ja hinnad kehtestab raamatukogu direktori ettepanekul vallavalitsus.
(4) Avaliku teabe seaduse üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu avalikustatud teabega tutvumiseks võimaldatakse teabe taotlejal kasutada selleks ettenähtud arvutit.
(5) Raamatukogu lahtiolekuajad kehtestab vallavalitsus.
6. peatükk — RAAMATUKOGU VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 18. Raamatukogu vara
(1) Raamatukogu kasutuses oleva vara moodustavad talle vallavolikogu kehtestatud vallavara valitsemise korra alusel Tapa vallalt või teistelt isikutelt ja asutustelt raamatukogule sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar, rahalised vahendid ning muu vara.
(2) Raamatukogu valduses olev vara on Tapa valla omand.
(3) Raamatukogu vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt Tapa vallavara valitsemise korrale.
(4) Raamatukogu võib temale mittevajalikke teavikuid tasuta võõrandada või müüa vallavolikogu kehtestatud korras.
§ 19. Raamatukogu finantstegevus
(1) Raamatukogu finantstegevust juhib direktor.
(2) Asutuse raamatupidamist peetakse tsentraalselt vallavalitsuse arengu- ja finantsosakonna poolt.
§ 20. Aruandlus ja järelevalve
(1) Raamatukogu esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise kohta aruandeid õigusaktidega kehtestatud ulatuses ja korras ning tähtaegadel.
(2) Raamatukogu esitab vallavalitsusele iga aasta 1. märtsiks tegevusaruande eelmise kalendriaasta kohta.
(3) Teenistuslikku järelevalvet raamatukogu ja direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
(4) Raamatukogu finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib vallavolikogu revisjonikomisjon, riigieelarveliste vahendite kasutamist Riigikontroll.
(5) Järelevalve käigus avastatud puudused on direktor kohustatud kõrvaldama järelevalve organi määratud tähtajaks.
7. peatükk — RAAMATUKOGU ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 21. Raamatukogu ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Raamatukogu ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu ja korraldab vallavalitsus.
(2) Asutuse ümberkorraldamine tähendab asutuse ühinemist või jagunemist.
(3) Asutus ühineb või jaguneb järgmiselt:
1) asutus ühendatakse teise sarnase asutusega, kusjuures ühendatavad asutused lõpetavad tegevuse ja nende baasil moodustatakse uus asutus;
2) asutus liidetakse teise asutusega ja liidetav asutus lõpetatakse;
3) asutus jaotatakse vähemalt kaheks asutuseks ja jagunev asutus lõpetab tegevuse.
(4) Asutuse tegevus lõpetatakse juhul, kui asutust ei ole valla teenuste osutamiseks enam vaja, asutust ei ole võimalik finantseerida, asutus ei vasta järelevalveorgani hinnangul õigusaktidega kehtestatud nõuetele või muul seadusega ettenähtud juhul.
(5) Vallavalitsus teatab raamatukogu ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest kultuuriministeeriumile vähemalt üks kuu enne kavandatavat tähtaega.
8. peatükk — RAKENDUSSÄTTED
§ 22. Määruste kehtetuks tunnistamine
Vabariigi Valitsuse 05.01.2017 määruse nr 13 “Tamsalu valla ja Tapa valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995 määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine“ alusel moodustus haldusreformi tulemusel Tamsalu valla ja Tapa valla ühinemisel uus omavalitsusüksus Tapa vald, kes Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 92 lõike 2 alusel on ühinenud omavalitsusüksuste õigusjärglane. Arvestades eelmärgitut ning haldusreformi seaduse § 16 lõiget 1 ja Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 14¹ lõiget 4¹, tunnistada kehtetuks:
1) Tapa Vallavolikogu 09.03.2006 määrus nr 17 „Tapa Linnaraamatukogu põhimäärus“ (RT IV, 23.01.2013, 12);
2) Tamsalu Vallavolikogu 26.04.2006 määrus nr 23 „Tamsalu Raamatukogu põhimääruse kinnitamine“ (RT IV, 12.10.2012, 119);
3) Tamsalu Vallavolikogu 27.09.2006 määrus nr 35 „Assamalla Rahvaraamatukogu põhimääruse kinnitamine“ (RT IV, 29.10.2013, 52);
4) Tamsalu Vallavolikogu 27.09.2006 määrus nr 36 „Vajangu Rahvaraamatukogu põhimääruse kinnitamine“ (RT IV,12.10.2012, 65).
§ 23. Määruse jõustumine
Määrust jõustub 01. jaanuaril 2019.
Maksim Butšenkov
Vallavolikogu esimees


Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 24116 Suure-Jaani – Olustvere km 0,820–6,090 rekonstrueerimisega kavandatavatele tegevustele | Maanteeamet
„Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse” (KeHJS) § 3 lõige 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 9, § 11 lõiked 2, 22, 23, 4, 8 ja 81, § 12 lõike 11 punkti 2, „Ehitusseadustiku” § 2 lõike 6, § 42 lõike 2, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu” § 13 punkti 8, on 02.09.2019 korraldusega nr 1-3/19/142 jätnud algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 24116 Suure-Jaani-Olustvere km 0,820-6,090 rekonstrueerimisega kavandatavatele tegevustele, kuna tegevuse elluviimisega eeldatavalt ei kaasne olulist mõju keskkonnale, kultuuripärandile ning inimese tervisele, heaolule ja varale. Kavandatava tegevuse elluviimisel tuleb järgida keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuses esitatud nõudeid.
Projekti eesmärgiks on lõigu liiklusohutuse taseme tõstmine ja sõidumugavuse parandamine.
Km 3,307 asuva Lõhavere oja puhul tuleb arvestada looduskaitseseadusest (sanitaarkaitsevöönd, ehituskeeluvöönd) ja veeseadusest (veekaitsevöönd) tulenevaid piiranguid. Tööde läbiviimiseks küsida tingimused Keskkonnaametilt, vajadusel taotleda vee-erikasutusluba.
Tööd oja sängis tuleb ajastada suvisele madalveeperioodile, mil vooluhulk on ojas väike ja võimalik heljumi sissekanne veekokku ei too kaasa olulist negatiivset keskkonnamõju oja seisukorrale ja vee-elustikule.
Oluline on korraldada ehitusetegevus selliselt, et oleks välistatud saasteainete sattumine pinna- ja põhjavette, eriti tugevatel sajuperioodidel. Ehitusmasinate parkimine, tankimine ja hooldus peavad toimuma selleks ette nähtud kõvakattega pindadel. Soovitatav on, et reostusohtlikud objektid ja alad (nt ehitusaegsed ajutised kontorid, laod, asfalditehased, töökojad, kütuse ja bituumeni hoidmise alad ning tee-ehitusmasinate parkimiskohad) asuvad kaugemal kui 50 m veekogudest ja puurkaevudest.
Teetööde toimumisel arheoloogiamälestisel või selle kaitsevööndis, on kohustuslik läbi viia arheoloogilised uuringud (meetod: jälgimine, vajadusel kaevamine). Uuringutega seotud kulud kannab tööde tellija (MuKS § 35 lg 7, § 40 lg 5). Arheoloogilisi uuringuid võib läbi viia vaid Muinsuskaitseameti vastava tegevusloaga ettevõtja (MuKS § 34 lg 4, § 36).
Teetööde käigus ei tohi kahjustada Olustvere mõisa ehitiste müüre ja tuleb olla veendunud, et tee rekonstrueerimisel planeeritakse kalded hoonetest ning rajatistest eemale.
Tee-ehitusel ei tohi kahjustada Olustvere mõisa pargi ja allee puid, sealhulgas juuri.
Enne pinnasetööde algust peab tööde teostaja taotlema Muinsuskaitseametist tööde alustamise loa (MuKS § 24; https://www.muinsuskaitseamet.ee/et/load - Loataotlus kinnismälestisel, selle kaitsevööndis ja muinsuskaitsealal väiksemahulisteks töödeks). Tööde luba väljastatakse pärast loa väljastamist arheoloogile.
Arvestades piirkonna arheoloogiapärandi rohkust, tuleb pinnasetöödel arvestada kultuuriväärtusega leidude ja arheoloogilise kultuurkihi ilmsikstuleku võimalusega nii mälestise kaitsevööndis kui ka väljaspool mälestise ja selle kaitsevööndi ala. Muinsuskaitseseadusest tulenevalt (§§ 30-33, 443) on leidja kohustatud tööd katkestama, jätma leiu leiukohta ning teatama sellest Muinsuskaitseametile.
Taaskasutuseks mittesobivad ehitusel tekkivad jäätmed tuleb käidelda vastavalt kehtivale korrale. Ohtlikud jäätmed (ka ehitustööde käigus leitavad) tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning üle anda ohtlike jäätmete käitlemise litsentsi omavatele ettevõtetele. Tööde piirkonnas peavad olema prügikonteinerid ning kõik tekkivad jäätmed tuleb ladustada sinna. Jäätmete ladustamine väljaspool selleks ettenähtud kohti on keelatud.
Ehitusaegse õhusaaste (tolm, heitgaasid) liigset mõju ümbritsevatele aladele tuleb vältida õigete töömeetodite ja töö aja valikuga. Kasutatav tehnika peab olema heas tehnilises seisukorras ja kasutatavate mehhanismide summutid peavad olema korras. Majapidamiste läheduses tuleb vältida ehitusaegse tolmu levikut teeäärse asustuse territooriumitele, vajadusel tolmavaid materjale niisutada.
Ehitusaegse müra mõju leevendamiseks tuleks mürarikkaid ehitustöid teostada päevasel ajal. Masinate ja seadmete tankimis- ja ladustamisplatsid ei tohiks paikneda majapidamiste lähedal. Kasutatav tehnika peab olema heas tehnilises seisukorras. Kirjeldatud meetmed aitavad vähendada ka lõhnahäiringu tekkimise tõenäosust ehitustööde ajal.
Otsustaja on Maanteeamet, Teelise 4, 10916 Tallinn. Keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuse ja eelhinnanguga on võimalik tutvuda alltoodud linkidel. Kontaktisikuks on Maanteeameti lääne teehoiu osakonna projektijuht Arto Juhansoo, e-post: Arto.Juhansoo@mnt.ee, tel 5546771.
KMH eelhinnang (pdf, 965.3 KB)
Ehitusloa andmise korraldus (pdf, 598.98 KB)
Asukoha skeem (pdf, 2.14 MB)