Riigi päästeasutuste struktuurile, varustatusele, dokumentatsioonile ja töökorraldusele esitatavad nõuded – Riigi Teataja
Riigi päästeasutuste struktuurile, varustatusele, dokumentatsioonile ja töökorraldusele esitatavad nõuded
Vastu võetud 22.12.2000 nr 456
RT I 2000, 104, 686
16.12.2004 nr 361 (RT I 2004, 86, 591 ) 1.01.2005
24.12.2004 nr 369 ( RT I 2004, 91, 621) 1.01.2005
13.04.2006 nr 94 (RT I 2006, 17, 138) 27.04.2006
Määrus kehtestatakse « Päästeseaduse» § 13 lõike 1 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatud nõudeid kohaldatakse Päästeametile ja Päästeameti kohalikele päästeasutustele (edaspidi päästeasutused).
[RT I 2006, 17, 138 – jõust. 27.04.2006]
§2. Operatiivne valmisolek
Operatiivne valmisolek koosneb:
1) ajast, mis kulub väljasõidukorralduse saamisest päästemeeskonna (edaspidi meeskond) väljasõiduni depoost (edaspidi väljasõiduvalmidus );
2) ööpäevaringsest meeskonna valmisolekust sündmuskohal tegutsemiseks (edaspidi meeskonna valmidus). Meeskonna valmidust iseloomustab meeskonna suurus, mis tuleneb väljasõidupiirkonna pindalast, elanike arvust ja muudest riskiteguritest. Meeskonna valmidus võib olla korraldatud kas kogu koosseisu ööpäevase valveteenistusega depoos või muul päästeasutuse juhi poolt kehtestatud viisil;
3) tehnika ja varustuse valmidusest viivitamatuks väljasõiduks ja kasutusele võtmiseks (edaspidi tehnikavalmidus).
NÕUDED STRUKTUURILE
§3. Päästeameti struktuur
Päästeameti struktuur peab päästetööde korraldamisel tagama:
1) päästeasutuste operatiivse valmisoleku kontrolli;
2) vajadusel päästetööde juhtimise või juhtimise korraldamise;
3) oma asutuse sidesüsteemide valmisoleku ja nende katkematu funktsioneerimise ning vajadusel koordineeritud side korraldamise päästetööde läbiviimise piirkonnas;
4) päästetööde kohta saabuva informatsiooni ööpäevaringse vastuvõtmise, dokumenteerimise ja vastavatele töötajatele või asutustele edastamise;
5) koostöö välisriikide päästestruktuuridega ning vastastikuse abi osutamise päästetöödel;
6) 5. peatükis ettenähtud dokumentide (välja arvatud maakaardid) vormide, näidiste ja täitmise korra koostamise päästeasutustele.
§4. Päästeasutuse struktuur
(1) Päästeasutuse struktuur peab päästetööde korraldamisel tagama oma asutuse:
1) meeskondade ööpäevaringse operatiivse valmisoleku päästetöödeks. Valmisolek tagatakse päästeasutuse struktuuri osade - komandode baasil, mida iseloomustab meeskonna, tehnika ja varustuse ning depoohoone olemasolu;
2) päästetööde juhtimise või juhtimise korraldamise oma komandode väljasõidupiirkondades;
3) ööpäevaringse operatiivkorrapidaja korrapidamisteenistuse, kui päästeasutuse kesk- ja tugikomandode ehk iseseisvat väljasõidupiirkonda omavate komandode koguarv on suurem kui kolm;
4) asutuse sidesüsteemide valmisoleku ja nende katkematu funktsioneerimise.
(2) Lõikes 1 toodud nõuete täitmine tagatakse päästeasutuse operatiivteenistuse osakonna kaudu.
[RT I 2004, 91, 621 – jõust. 1.01.2005]
§5. [kehtetu - RT I 2006, 17, 138 – jõust. 27.04.2006]
NÕUDED VARUSTATUSELE
§6. Päästeameti tehnikavalmidus
Päästeametil peab olema tagatud vähemalt järgmine tehnikavalmidus:
1) juhtimisauto;
2) sideauto;
3) teisaldatav raadioside repiiter koos käsiraadiojaamade reserviga.
§7. Päästeasutuse tehnikavalmidus
(1) Päästeasutuse korrapidamisteenistusel peab olema kasutada juhtimisauto, mille varustusse kuuluvad vähemalt:
1) autoraadiojaam;
2) 2 käsiraadiojaama koos laadimisseadmega;
3) mobiiltelefon koos «käed vabad» rääkimise süsteemiga;
4) tahvel;
5) päästetööde juhi vest;
6) sündmuskoha piiramislint;
7) valjuhääldi;
8) 2 hingamisaparaati;
9) 2 taskulampi koos laadimisseadmega;
10) esmased päästevahendid (kang, kirves, labidas);
11) esmaabikohver;
12) määruse § 18 lõigetes 1 ja 2 nimetatud dokumendid.
(2) Päästeasutuse keskkomandol peab olema tagatud vähemalt järgmine tehnikavalmidus:
1) kaks põhiautot;
2) paakauto;
3) autotõstuk või autoredel;
4) päästeauto;
5) reservpõhiauto;
6) kahe suitsusukelduslüli varustus;
7) ühe keemiasukelduslüli varustus vastavalt piirkonnas valitsevatele ohtudele;
8) varustus otsingu- ja päästetöödeks veekogudelt;
9) õlireostuse likvideerimise vahendid.
(3) Päästeasutuse tugikomandol peab olema tagatud vähemalt järgmine tehnikavalmidus:
1) põhiauto;
3) reservpõhiauto;
4) järelveetav mootorpump;
5) ühe suitsusukelduslüli varustus;
6) õlireostuse likvideerimise väikevahendid.
(4) Kesk- ja tugikomandode tehnikavalmidust võib muuta kooskõlastatult Päästeametiga sõltuvalt väljasõidupiirkonna iseärasustest.
(5) Juhul kui päästeasutuse komando käsutusse on antud eritehnikat ja -varustust lisaks selle paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud tehnikavalmidusele, võidakse sellele komandole päästeasutustevahelise lepinguga panna täiendavaid ülesandeid spetsiifiliste päästetööde tegemiseks lepingus sätestatud piirkonnas ja tingimustel.
§8. [kehtetu - RT I 2006, 17, 138 – jõust. 27.04.2006]
§9. Töökorralduse üldnõue
Päästeasutuste töökorralduse kaudu peab olema tagatud nõuetekohane operatiivne valmisolek ning päästetööde läbiviimine vähima võimaliku aja jooksul.
§10. Päästeameti operatiivne valmisolek
Päästeameti operatiivne valmisolek peab tagama pärast vastava korralduse saamist vähemalt:
1) üheliikmelise sidegrupi väljasõidu sideautoga 30 minuti jooksul;
2) kaheliikmelise juhtimisgrupi väljasõidu juhtimisautoga 30 minuti jooksul.
§11. Päästeasutuse korrapidamisteenistuse operatiivne valmisolek
1) Päästeasutuse korrapidamisteenistuse operatiivne valmisolek peab tagama operatiivkorrapidaja väljasõidu juhtimisautoga ühe minuti jooksul.
2) Korrapidamisteenistuse üksuse (üksuste) paiknemise kehtestab kooskõlastatult Päästeametiga päästeasutuse direktor.
§12. Päästeasutuse keskkomando operatiivne valmisolek
Keskkomando töökorraldus peab tagama:
1) väljasõiduvalmiduse kuni 1 minut;
2) vähemalt 6-liikmelise meeskonna valmiduse;
3) tehnikavalmiduse vastavalt § 7 lõikele 2.
§14. [kehtetu - RT I 2006, 17, 138 – jõust. 27.04.2006]
§15. Nõuded komandode valmisoleku tagamiseks
(1) Päästeasutuste meeskondade alalised baseerumiskohad - depood, peavad paiknema selliselt, et asustusüksuste sirgjooneline kaugus depoost on:
1) üle 5000 elanikuga asustusüksuste korral - kuni 15 kilomeetrit;
2) 100 kuni 5000 elanikuga asustusüksuste korral - kuni 25 kilomeetrit.
(2) Alla 100 elanikuga asustusüksustes, väljaspool asustusüksusi ja alla 100 elanikuga väikesaartel korraldatakse päästetööd käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel loodud depoode meeskondade baasil vähima võimaliku aja jooksul.
(3) Keskkomandod peavad asuma:
1) asustusüksuses elanike arvuga üle 200 000 -mitte vähem kui üks keskkomando 100 000 elaniku kohta;
2) asustusüksuses elanike arvuga üle 50 000;
3) maakonnakeskuses;
4) Harju maakonnas Keila linnas.
(4) Kesk- ja tugikomando väljasõidupiirkonnas võib vastava komando koosseisus vajadusel moodustada komandost eraldi paikneva meeskonna, mille operatiivse valmisoleku määrab päästeasutuse juht.
§16. Päästeasutuse komando väljasõidupiirkond
(1) Päästeameti kohalike päästeasutuste tegevuspiirkonnad jaotatakse komandode väljasõidupiirkondadeks, milleks on alad, kus toimunud õnnetustele reageerimine toimub ühe komando baasil, keda vajadusel abistavad vastavalt väljasõidukorrale teised komandod.
(2) Kohaliku omavalitsuse, ettevõtte päästeallüksuse ja mittetulundusühingu komandod, kellel ei ole iseseisvat väljasõidupiirkonda, on vastava väljasõidupiirkonna abistavad jõud ehk abikomandod.
(3) Komandode väljasõidupiirkondade piirid kinnitab Päästeameti peadirektor Päästeameti kohalike päästeasutuste ettepanekul.
(4) Päästeasutused on kohustatud tegema päästetöid häirekeskuselt saadud väljasõidukorralduse alusel.
(5) [kehtetu - RT I 2004, 91, 621 – jõust. 1.01.2005]
§17. Päästeameti dokumentatsioon
Päästeametis peab päästetööde korraldamiseks olema:
1) väljasõidukord;
2) operatiivplaanid üldriikliku tähtsusega objektidele;
3) üldriiklike päästealaste koostöölepingute koopiad;
4) ohtlike kemikaalide ohutuskaardid;
5) päästeasutuste raadiosidekutsungid ja raadioside pidamise kord;
6) operatiivse valmisoleku kontrolli läbiviimise kord;
7) päästeasutuste operatiivse valmisoleku kontrollraamat;
8) ulatuslike päästetööde tegemiseks vajalike vahendite ning materjalide varu hoidmise, arvestuse ja kasutamise kord;
9) kõikide maakondade topograafilised kaardid (mitte väiksemas mõõtkavas kui 1:50 000);
10) Eesti linnade kaardid (mitte väiksemas mõõtkavas kui 1:10 000).
§18. Päästeasutuse dokumentatsioon
(1) Päästeasutuse korrapidamisteenistusel ja komandodel peavad olema päästetööde korraldamiseks järgmised dokumendid:
2) teenistusraamat;
3) operatiivplaanid;
4) operatiivkaardid;
5) metsakustutusplaan;
6) päästealaste koostöölepingute koopiad;
7) ohtlike kemikaalide ohutuskaardid;
8) raadiosidekutsungid ja raadioside pidamise kord;
9) Eesti topograafiline kaart (mitte väiksemas mõõtkavas kui 1:200 000).
(2) Päästeasutuse korrapidamisteenistusel peab täiendavalt päästetööde korraldamiseks olema:
1) sündmuse kirjelduse koostamise kord;
2) päästeasutuse teeninduspiirkonna tuletõrje veevõtukohtade nimekiri;
3) päästeasutuse teeninduspiirkonna komandode tehnika nimekiri ja töötajate nimekiri;
4) päästeasutuse teeninduspiirkonna ja piirnevate päästeasutuste teeninduspiirkonna topograafilised kaardid (mitte väiksemas mõõtkavas kui 1:50 000);
5) päästeasutuse teeninduspiirkonnas asuvate linnade kaardid (mitte väiksemas mõõtkavas kui 1:10 000).
(3) Päästeasutuse komandodel peab täiendavalt päästetööde korraldamiseks olema:
1) väljasõidupiirkonna tuletõrje veevõtukohtade nimekiri, kus on toodud ka veevõtukohtade asukoha kirjeldus ja tehnilised näitajad;
2) komando töötajate nimekiri, kus on toodud ka töötajate veregrupid, kodused aadressid ja telefoninumbrid;
3) maakonna ja väljasõidupiirkonnaga piirnevate maakondade topograafilised kaardid (mitte väiksemas mõõtkavas kui 1:50 000);
4) väljasõidupiirkonnas asuvate linnade kaardid (mitte väiksemas mõõtkavas kui 1:10 000).
§19. [kehtetu - RT I 2006, 17, 138 – jõust. 27.04.2006]
§20. [kehtetu – RT I 2004, 86, 591 – jõust. 1.01.2005]
§-d 21. ja 22. [käesolevast tekstist välja jäetud]


Noorsootöö valdkonna toetused – Riigi Teataja
KOV määruste valdkondlik liigitus: Noorsootöö ja lastekaitse
Noorsootöö valdkonna toetused
Noorsootöö valdkonna toetused - sisukord
§ 11 Toetuse taotlemisele ja toetuse kasutamise kontrollimisele rakenduvad õigusaktid
§ 2 Toetuse andmise eesmärgid
§ 3 Toetuse objekt
§ 4 Toetuse taotlemise aeg
§ 5 Taotluse esitamine
§ 6 Toetuse kasutamise aeg
§ 61 Toetuse andmise ühekordsuse põhimõte
§ 62 Toetuse taotleja
2 Projekti ja programmi toetamise täpsemad reeglid
1 Noorsootöö projekti toetus
§ 7 Noorsootöö projekti toetamise eesmärk
§ 8 Taotleja
§ 9 Noorsootöö projekti raames toetatavad tegevused
§ 10 Noorsootöö projekti taotluse sisu
§ 11 Noorsootöö projekti oma- ja kaasfinantseering
§ 12 Noorsootöö projekti toetuse taotlemise aeg
2 Noorte mobiilsusprojekti toetus
§ 13 Noorte mobiilsusprojekti toetamise eesmärk
§ 14 Taotleja
§ 15 Noorte mobiilsusprojekti raames toetatavad tegevused ja toetuse määr
§ 16 Noorte mobiilsusprojekti taotluse sisu
§ 17 Noorte mobiilsusprojekti toetuse taotlemise aeg
3 Noorte omaalgatusprojekti toetus
§ 18 Noorte omaalgatusprojekti toetamise eesmärk
§ 19 Taotleja
§ 20 Noorte omaalgatusprojekti raames toetatavad tegevused ja toetuse määr
§ 21 Noorte omaalgatusprojekti taotluse sisu
§ 22 Noorte omaalgatusprojekti toetuse taotlemise aeg
4 Noorsootöö programmi toetus
§ 23 Noorsootöö programmi toetamise eesmärk
§ 24 Taotleja
§ 25 Noorsootöö programmi raames toetatavad tegevused
§ 26 Noorsootöö programmi oma- ja kaasfinantseering
§ 27 Noorsootöö programmi taotluse sisu
3 Taotluse menetlemine
§ 28 Taotluse läbivaatamine
§ 29 Taotluse hindamise kriteeriumid
§ 30 Taotluse hindaja
§ 31 Taotluse hindamine
§ 311 Toetuse andmine väiksemas mahus kui taotletud
§ 32 Toetuse andmine
§ 33 Taotluse rahuldamata jätmine
4 Toetuse väljamaksmine
§ 34 Toetuse väljamaksmise üldpõhimõtted
§ 35 Noorsootöö programmile toetuse väljamaksmine
§ 36 Noorsootöö projektile, noorte mobiilsusprojektile ja noorte omaalgatusprojektile toetuse väljamaksmine
5 Toetuse saaja kohustused ja järelevalve
§ 37 Toetuse saaja kohustused
§ 38 Aruande esitamine toetuse kasutamise kohta
§ 39 Järelevalve
§ 40 Määruste muutmine ja kehtetuks tunnistamine
RT IV, 03.07.2020, 91
[RT IV, 24.05.2019, 1 - jõust. 27.05.2019]
Vastu võetud 25.06.2015 nr 77
RT IV, 02.07.2015, 9
jõustumine 15.07.2015
28.06.2017 RT IV, 06.07.2017, 2 10.07.2017
16.05.2019 RT IV, 24.05.2019, 1 27.05.2019
25.06.2020 RT IV, 03.07.2020, 4 06.07.2020
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 alusel ja noorsootöö seaduse § 8 punkti 2 alusel.
Määrus reguleerib noorsootöö valdkonnas toetuse andmise kriteeriume ning toetuse taotlemise, andmise ja kasutamise korda.
[RT IV, 03.07.2020, 4 - jõust. 06.07.2020]
§ 11. Toetuse taotlemisele ja toetuse kasutamise kontrollimisele rakenduvad õigusaktid
Käesoleva määruse kohase toetuse taotlemisele ja toetuse andmise menetlemisele ning toetuse kasutamise üle järelevalve teostamisele kohaldatakse Tartu linna eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise korra sätteid, arvestades käesoleva määruse erisusi.
§ 2. Toetuse andmise eesmärgid
(1) Toetuse andmise eesmärgid on:
1) noorte osalusvõimaluste mitmekesistamine ja linna arengusse kaasatuse suurendamine;
2) võimaluste laiendamine noorte ettevõtlikkuse, loovuse, omaalgatuse ja ühistegevuse arendamiseks;
3) rahvusvahelise koostöö ning noorte ja noorsootöötajate õpirände soodustamine ja toetamine mitteformaalses hariduses;
4) noorsootöö mitmekesisuse ja tõenduspõhisuse toetamine.
(2) Linnavalitsuse kultuuriosakonna (edaspidi kultuuriosakond) juhatajal on õigus kehtestada eesmärke täpsustavaid prioriteete, millele vastavaid projekte toetuse andmise otsustamisel eelistatakse.
§ 3. Toetuse objekt
Käesoleva määruse tähenduses on toetuse objekt:
1) noorsootöö projekt - Tartu noortega koostöös korraldatav ja Tartu noortele suunatud sündmus või sündmuste sari;
2) noorte mobiilsusprojekt - väljaspool Eestit korraldataval rahvusvahelisel festivalil, võistlusel, konkursil või muul ettevõtmisel osalemine tingimusel, et esindatakse Tartu linna;
3) noorsootöö programm - vähemalt 10 kuud kestev sündmuste sari või Tartus tegutseva noorteühingu aasta tegevuskava, mis on korraldatud Tartu noortega koostöös ja suunatud Tartu noortele.
§ 4. Toetuse taotlemise aeg
(1) Toetuse taotlus esitatakse kultuuriosakonnale hiljemalt projekti või programmi toimumisele eelneva kalendriaasta 1. septembriks.
[RT IV, 06.07.2017, 2 - jõust. 10.07.2017]
(2) 500 euro suuruse või väiksema toetuse taotlemiseks noorsootöö projektile võib taotluse esitada kultuuriosakonnale aastaringselt.
[RT IV, 02.07.2015, 9 - jõust. 01.01.2016]
(3) Toetuse taotlemiseks noorte mobiilsusprojektile võib taotluse esitada kultuuriosakonnale aasta ringi.
§ 5. Taotluse esitamine
(1) Taotlus esitatakse Tartu linnaportaalis.
(2) Kultuuriosakonnal on õigus nõuda taotlejatelt taotluses esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks käesolevas määruses nimetamata andmete või dokumentide esitamist.
§ 6. Toetuse kasutamise aeg
(1) Käesoleva määruse paragrahvi 4 lõike 1 kohaselt taotletud toetus antakse taotlemisele järgnevaks kalendriaastaks.
(2) Aastaringselt taotletavat toetust antakse seni, kuni vastava aasta linnaeelarves raha jätkub.
§ 61. Toetuse andmise ühekordsuse põhimõte
Toetust ühele projektile, programmile või tegevusele antakse üks kord. Ühte sündmust, programmi või tegevust ei ole lubatud esitada toetuse saamiseks mitme taotluse koosseisus.
§ 62. Toetuse taotleja
Toetust saab taotleda juriidiline isik.
2. peatükk Projekti ja programmi toetamise täpsemad reeglid
1. jagu Noorsootöö projekti toetus
§ 7. Noorsootöö projekti toetamise eesmärk
Noorsootöö projekti toetamise eesmärk on luua võimalusi Tartu noorte ettevõtlikkuse, loovuse, omaalgatuse ja ühistegevuse arendamiseks.
§ 8. Taotleja
[Kehtetu - RT IV, 03.07.2020, 4 - jõust. 06.07.2020]
§ 9. Noorsootöö projekti raames toetatavad tegevused
(1) Noorsootöö projekti raames toetatakse noortele suunatud ja noori korraldajatena kaasava ümarlaua, kohtumise, kampaania, töötoa, infopäeva ja muu sündmuse korraldamist ja läbiviimist.
(2) Noorsootöö projekti raames ei toetata üldhariduskoolikeskseid tegevusi nagu klassi muuseumikülastus, ekskursioon, aktus, aineolümpiaad ja muu sarnane.
(3) Noorsootöö projekti raames ei ole abikõlbulikud järgmised kulud:
1) laenuintress;
2) rahatrahv või muu rahaline karistus;
3) kohtumenetluse raames määratud trahv ja viivis;
4) kohtumenetlusega seotud menetluskulud;
5) mitterahalised kulud;
6) kindlustusmaksed, välja arvatud töötasuga kaasnevad kindlustusmaksed;
7) kinnisasja ost või investeering infrastruktuuri.
(4) Noorsootöö projektile, mida on linnaeelarvest juba toetatud, ei saa käesoleva määruse alusel samal eelarveaastal täiendavat toetust taotleda.
§ 10. Noorsootöö projekti taotluse sisu
(1) Noorsootöö projekti taotlus peab sisaldama:
1) projekti nime;
2) projekti eesmärki, tegevusi ja ajakava;
3) projekti toimumise kohta;
4) projekti vajalikkuse põhjendust Tartu noorsootöös;
5) noorte eakohase kaasatuse kirjeldust projekti elluviimisesse;
6) projekti elluviijate pädevuse kirjeldust selle elluviimiseks;
7) taotletava toetuse suurust;
8) projekti kogueelarvet, sealhulgas ülevaadet oma- ja kaasfinantseeringu suurusest;
9) kasusaajate arvu suuruse prognoosi ja selgitust, kuidas teave projektist kasusaajateni viiakse;
10) taotleja arvelduskonto numbrit.
(2) Kultuuriosakonna juhataja võib kehtestada täiendavaid tingimusi, mida tuleb noorsootöö projekti toetuse taotlemisel kirjeldada.
§ 11. Noorsootöö projekti oma- ja kaasfinantseering
(1) Noorsootöö projektile toetuse saamise eelduseks on oma- või kaasfinantseeringu olemasolu vähemalt 25% ulatuses projekti kogumaksumusest.
(2) Omafinantseeringuks võib olla muuhulgas vabatahtlik töö, mille rahaline väärtus arvestatakse Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäärast lähtudes.
(3) Omafinantseeringuna vabatahtliku töö kasutamisel peab vabatahtlik töö olema projekti olemusega seotud ja hiljem peab olema kasutatud vabatahtliku töö hulka võimalik tuvastada.
§ 12. Noorsootöö projekti toetuse taotlemise aeg
Noorsootöö projektile, millele soovitakse toetust alla 500 euro ja taotlust ei ole esitatud eelmise aasta 1. septembriks, toetuse taotlemiseks tuleb taotlus esitada hiljemalt kaks kuud enne projekti algust.
2. jagu Noorte mobiilsusprojekti toetus
§ 13. Noorte mobiilsusprojekti toetamise eesmärk
Noorte mobiilsusprojekti toetamise eesmärk on soodustada noorte rahvusvahelist koostööd ja õpirännet, andes Tartu linna esindamisega seotud kulude osalise katmisega Tartu noorele (7-18aastase, üldhariduskoolis või kutseõppeasutuses õppimisel kuni 20aastase) võimaluse esindada linna välisriigis toimuval rahvusvahelisel noortevahetusel, seminaril, õpilasfirmade sündmusel, festivalil, võistlusel, konkursil või muul ettevõtmisel.
§ 14. Taotleja
§ 15. Noorte mobiilsusprojekti raames toetatavad tegevused ja toetuse määr
(1) Noorte mobiilsusprojekti raames toetatakse silmapaistva või muudel alustel välja valitud noore, kelle elukohaks on rahvastikuregistri andmetel Tartu linn, osalemist rahvusvahelisel festivalil, võistlusel, konkursil või muul sarnasel ettevõtmisel sellega seotud kulude osalise katmisega. Noorte mobiilsusprojekti raames võib katta osaliselt ka noort saatva noorsootöötaja või muu isiku kulusid.
(2) Noorte mobiilsusprojekti raames ei toetata turismireisi, aineolümpiaadi, klassiekskursiooni ega muud sarnast väljasõitu.
(3) Toetuse suurus ühe noore või noorsootöötaja või muu isiku kohta, kui Tartut esindatakse Eesti lähiriikides (Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ja Venemaa Föderatsioon), on 30 eurot, muudes välisriikides 60 eurot.
(4) Toetuse ülemmäär ühele taotlejale ühel sündmusel osalemiseks on 1000 eurot.
§ 16. Noorte mobiilsusprojekti taotluse sisu
(1) Noorte mobiilsusprojekti toetuse taotlus peab sisaldama:
1) mobiilsusprojekti nime;
2) mobiilsusprojekti eesmärki, tegevusi ja ajakava, sealhulgas teavet, kuidas ja mis põhjustel on mobiilsusprojektis osalev noor valitud Tartu linna esindama;
3) mobiilsusprojekti sihtkohta;
5) noorte eakohase kaasatuse kirjeldust mobiilsusprojekti elluviimisesse;
6) mobiilsusprojekti elluviija pädevuse kirjeldust selle elluviimiseks;
8) mobiilsusprojekti kogueelarvet, sealhulgas ülevaadet oma- ja kaasfinantseeringu suurusest;
9) taotleja arvelduskonto numbrit.
(2) Kultuuriosakonna juhataja võib kehtestada täiendavaid tingimusi, mida tuleb noorte mobiilsusprojekti toetuse taotlemisel kirjeldada.
§ 17. Noorte mobiilsusprojekti toetuse taotlemise aeg
Noorte mobiilsusprojektile toetuse taotlemiseks tuleb taotlus esitada hiljemalt kaks kuud enne projekti algust.
3. jagu Noorte omaalgatusprojekti toetus
§ 18. Noorte omaalgatusprojekti toetamise eesmärk
[Kehtetu - RT IV, 24.05.2019, 1 - jõust. 27.05.2019]
§ 19. Taotleja
§ 20. Noorte omaalgatusprojekti raames toetatavad tegevused ja toetuse määr
§ 21. Noorte omaalgatusprojekti taotluse sisu
§ 22. Noorte omaalgatusprojekti toetuse taotlemise aeg
4. jagu Noorsootöö programmi toetus
§ 23. Noorsootöö programmi toetamise eesmärk
Noorsootöö programmi toetamise eesmärk on soodustada Tartu noorsootöö mitmekesisust ja tõenduspõhisust.
§ 24. Taotleja
§ 25. Noorsootöö programmi raames toetatavad tegevused
(1) Noorsootöö programmi raames toetatakse organiseeritud noorsootööalast tegevust, sealhulgas noortele suunatud koolivaheajaprogrammide, noorte ja noorsootööühingu tegevuste, ettevõtmiste ja sündmuste korraldamist ja läbiviimist.
(2) Noorsootöö programmi raames ei toetata üldhariduskoolikeskseid tegevusi.
(3) Noorsootöö programmi raames ei ole abikõlbulikud järgmised kulud:
§ 26. Noorsootöö programmi oma- ja kaasfinantseering
(1) Noorsootöö programmile toetuse saamise eelduseks on oma- või kaasfinantseeringu olemasolu vähemalt 25% ulatuses programmi kogumaksumusest.
(3) Omafinantseeringuna vabatahtliku töö kasutamisel peab vabatahtlik töö olema programmi olemusega seotud ja hiljem peab olema kasutatud vabatahtliku töö hulka võimalik tuvastada.
§ 27. Noorsootöö programmi taotluse sisu
(1) Noorsootöö programmi toetuse taotlus peab sisaldama:
1) programmi nime;
2) programmi eesmärki, tegevusi ja ajakava;
3) programmi tegevuste toimumise kohta;
4) programmi vajalikkuse põhjendust Tartu noorsootöös;
5) noorte eakohase kaasatuse kirjeldust programmi elluviimisesse;
6) programmi elluviijate pädevuse kirjeldust, sealhulgas teavet, kuidas tagatakse programmi kvaliteet ja jätkusuutlikkus;
8) programmi kogueelarvet, sealhulgas ülevaadet oma- ja kaasfinantseeringu suurusest;
9) kasusaajate arvu prognoosi ja selgitust, kuidas teave programmist kasusaajateni viiakse;
(2) Kultuuriosakonna juhataja võib kehtestada täiendavaid tingimusi, mida tuleb noorsootöö programmi toetuse taotlemisel kirjeldada.
3. peatükk Taotluse menetlemine
§ 28. Taotluse läbivaatamine
(1) Kultuuriosakond kontrollib esitatud taotluse nõuetekohasust, selles esitatud andmete õigsust ning taotleja nõuetele vastavust.
(2) Kui kontrollimise käigustehakse kindlaks, et taotlus ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele, annab kultuuriosakond taotlejale tähtaja taotluse nõuetele vastavusse viimiseks.
(3) Kui taotleja ei vii taotlust nõuetele vastavaks, jäetakse taotlus läbi vaatamata.
§ 29. Taotluse hindamise kriteeriumid
Taotlusi hinnatakse lähtuvalt taotluse:
1) vormi kriteeriumitest (eesmärkide, tegevuste ja ajakava kooskõla ning eelarve põhjendatus), mis annavad kokku 40% hindest;
2) sisu kriteeriumitest (projekti või programmi vajalikkuse põhjendus Tartu noorsootöös, noorte eakohase kaasatuse kirjeldus projekti või programmi elluviimisesse ning taotleja pädevus projekti või programmi elluviimiseks), mis annavad kokku kuni 60% hindest.
§ 30. Taotluse hindaja
Taotlusi hindab kultuuriosakonna juhataja moodustatud komisjon, kuhu kaasatakse lisaks linnavalitsuse ametnikele linnavolikogu ja noorsootöövaldkonnas tunnustatud organisatsioonide esindajad.
§ 31. Taotluse hindamine
(1) Taotluse hindamisel antakse taotlusele punkte. Maksimaalselt on ühel taotlusel võimalik saada 100 punkti.
(2) Toetuse saamiseks peab taotlus hindamisel saama vähemalt 67 punkti, sealhulgas peab taotlus saama vähemalt 50% taotluse vormi punktidest ja vähemalt 50% taotluse sisu punktidest.
(3) Taotluste hindamine protokollitakse. Protokollid on avalikud.
§ 311. Toetuse andmine väiksemas mahus kui taotletud
Lähtuvalt eelarve võimalustest võib toetust anda taotletust väiksemas summas. Toetuse vähendamisel vähendatakse kõigi taotlejate taotlusi proportsionaalselt samas mahus.
§ 32. Toetuse andmine
(1) Käesoleva määruse paragrahvi 4 lõikes 1 nimetatud tähtajaks esitatud projektile ja programmile toetuse andmise otsustab taotluste hindamise tulemusi arvestades linnavalitsus hiljemalt ühe kuu jooksul pärast linnaeelarve vastuvõtmist.
(2) Käesoleva määruse paragrahvi 4 lõikes 2 nimetatud projektile toetuse andmise otsustab kultuuriosakonna juhataja toetuse lepingu sõlmimisega hiljemalt kahe kuu jooksul taotluse esitamisest.
§ 33. Taotluse rahuldamata jätmine
(1) Rahuldamata jäetakse taotlus, mis hindamise tulemusena saab vähem punkte, kui käesoleva määruse paragrahvi 31 lõikes 2 sätestatud.
(2) Taotlus jäetakse rahuldamata lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule juhul, kui:
1) taotluses on esitatud valeandmeid;
2) taotlejal on riiklike või kohalike maksude või maksete võlgnevus;
3) taotlejal on muu võlgnevus Tartu linna või Tartu linnaga seotud juriidilise isiku ees;
4) taotleja on varasemalt Tartu linnalt saadud toetuse kohta jätnud aruande esitamata;
41) taotluses nimetatud tegevusi on samal eelarveaastal Tartu linna eelarvest eelnevalt toetatud;
5) muudel põhjendatud juhtudel.
(3) Kultuuriosakond informeerib taotlejat taotluse rahuldamata jätmisest.
4. peatükk Toetuse väljamaksmine
§ 34. Toetuse väljamaksmise üldpõhimõtted
(1) Toetus makstakse välja eeldusel, et toetuse saajal puudub riiklike ja kohalike maksude või maksete võlgnevus ning muu võlgnevus Tartu linna või Tartu linnaga seotud juriidilise isiku ees ning toetuse saaja on esitanud varasemalt Tartu linnalt saadud toetuse kohta nõuetekohase aruande. Taotlejalt võib toetuse väljamaksmise eeldusena nõuda kinnitust kaasfinantseeringuna näidatud rahastuse olemasolu kohta.
(2) Kui toetuse väljamaksmise eelsel kontrollimisel ilmneb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud võlgnevus või asjaolu, et nõuetekohane aruanne on esitamata või ei suuda toetuse saaja kinnitada kaasfinantseeringu olemasolu, on toetuse väljamaksjal õigustoetust mitte välja maksta kuni võlgnevuse likvideerimiseni või võlgnevuse likvideerimiseks kokkuleppe sõlmimiseni, nõuetekohase aruande esitamiseni või kinnituse andmiseni kaasfinantseeringuna näidatud rahastuse olemasolu kohta.
(3) Kui võlgnevust ei likvideerita, aruannet ei esitata määratud tähtajaks või kinnitust kaasfinantseeringuna näidatud rahastuse olemasolu kohta ei anta, võib toetuse andmise otsuse tegija toetuse andmise otsuse kehtetuks tunnistada.
§ 35. Noorsootöö programmile toetuse väljamaksmine
§ 36. Noorsootöö projektile, noorte mobiilsusprojektile ja noorte omaalgatusprojektile toetuse väljamaksmine
5. peatükk Toetuse saaja kohustused ja järelevalve
§ 37. Toetuse saaja kohustused
1) hiljemalt ühe kuu jooksul toetuse andmise otsuse tegemisest teatama, kas ta võtab toetuse vastu või loobub sellest, ning kinnitama, et ta on teadlik käesolevas määruses nimetatud toetuse saaja kohustustest ja täidab neid;
2) toetuse kasutamisel järgima oma tegevuses kehtivaid õigusakte;
3) taotluses nimetatu taotluses toodud mahus ellu viima;
4) kasutama toetust taotluses nimetatud projekti või programmi elluviimisega seotud kulude katmiseks eesmärgipäraselt, majanduslikult ja säästlikult arvestades käesolevas määruses nimetatud piiranguid;
5) eristama toetuse oma raamatupidamises muudest tuludest ja kulud muudest kuludest;
6) nimetama Tartu linna enda toetajana ning olema valmis osalema linna turundustegevustes;;
7) esitama projekti või programmi toimumise aja ja koha andmed Tartu Kultuuriaknasse esimesel võimalusel pärast toetuse andmise otsuse tegemist, kui tegemist on avalikkusele suunatud projekti või programmiga;
8) taotlema kultuuriosakonnalt heakskiitu projektis või programmis olulises osas muudatuste tegemiseks;
9) informeerima viivitamata kultuuriosakonda asjaoludest (muude rahastusallikate ära langemine, meeskonna lagunemine vms), mis tingivad projekti või programmi osalises või täies mahus ärajäämise;
10) projekti või programmi osalisel või täies mahus ärajäämisel tagastama toetuse vastavalt osaliselt või täies mahus hiljemalt kolme kuu möödumisel ajast, mil ilmnes tegevuste osaline või täies mahus ärajäämine;
11) esitama käesolevas määruses nimetatud aruande ühe kuu jooksul taotluse ajakavas toodud projekti või programmi tegevuste lõppemisest;
12) lubama Tartu linnal teha järelevalvet toetuse kasutamise üle
§ 38. Aruande esitamine toetuse kasutamise kohta
(1) Toetuse saaja kohustub esitama kultuuriosakonnale aruande toetuse kasutamise kohta.
(2) Aruandes tuleb esitada toetuse kasutamise ja projekti või programmi läbiviimise kohta järgmine informatsioon:
2) [kehtetu - RT IV, 24.05.2019, 1 - jõust. 27.05.2019]
3) taotleja asukoha aadress ja kontaktandmed;
4) projekti või programmi nimi;
5) Tartu linnalt taotletud ja saadud toetuse suurus;
6) kogueelarve, sealhulgas ülevaade oma- ja kaasfinantseeringu kavandatud ja tegelikust suurusest, kavandatud ja tegeliku oma- ja kaasfinantseeringu suuruse erinevuse korral põhjendus (sealhulgas kui taotlemisel oli nõutud kaas- või omafinantseeringu olemasolu 25% ulatuses, peab nimetatud mahus oma- või kaasfinantseering kajastuma aruandes);
7) kasusaajate kavandatud ja tegelik arv, sealhulgas selgitus, kuidas teave projektist või programmist kasusaajateni viidi, ning kavandatud ja tegelike kasusaajate erinevuse korral erinevuse põhjendus, noorte mobiilsusprojekti puhul esitada osalenute nimekiri;
8) toimumise kavandatud ja tegelik aeg ning kavandatud ja tegeliku aja erinevuse korral põhjendus;
9) sisu ülevaade, sealhulgas selgitus, kuidas toimus noorte eakohane kaasamine projekti või programmi elluviimisesse, ning kavandatud ja tegeliku sisu erinevuse korral põhjendus;
10) taotleja üldhinnang projekti või programmi õnnestumisele ning mõjule.
§ 39. Järelevalve
§ 40. Määruste muutmine ja kehtetuks tunnistamine
[Käesolevast tekstist välja jäetud].
(1) Määrus jõustub 15. juulil 2015. a.
(2) Määruse paragrahvi 4 lõiked 2 ja 3, paragrahvid 12, 17 ja 22 ning paragrahvi 40 lõige 2 jõustuvad 1. jaanuaril 2016. a.


Maksuhaldurit peab osanikele antavatest laenudest teavitama – Tinevex OÜ
Nii sätestab 2018. aastal jõustuv tulumaksuseaduse § 502, et residendist äriühing maksab tulumaksu äriühingu aktsionärile, osanikule või liikmele antud laenult, kui tehingu asjaolud viitavad, et tegemist võib olla varjatud kasumieraldisega. Emaettevõtjale TuMS § 502 lõike 2 ja äriseadustiku § 6 tähenduses ning sama emaettevõtja teisele tütarettevõtjale, välja arvatud laenuandja tütarettevõtjale, antud laenu puhul, mille tagastamise tähtaeg on pikem kui 48 kuud, lasub maksumaksjal maksuhalduri nõudmisel laenu tagasimaksmise võime ja kavatsuse tõendamise kohustus.Kõnealune säte on sündinud n-ö panditulumaksuga seotud arutelude tulemusena ning on oma olemuslikult kuritarvituse vastane säte, mis on kooskõlas ka tänase kohtupraktikaga.
Küll aga on jäänud paljudel ettevõtjatel tähelepanuta kaks olulist rakendussätet.
Nimelt sätestab TuMS § 565, et residendist äriühing ja mitteresidendist äriühingu Eestis asuv püsiv tegevuskoht, välja arvatud aktsiaseltsifond, residendist krediidiasutus ja mitteresidendist krediidiasutuse Eesti filiaal, on kohustatud esitama maksu- ja tolliametile kvartalile järgneva kuu 20. kuupäevaks deklaratsiooni eelmise kvartali jooksul TuMS §-s 502 nimetatud isikutele antud laenude ja nende tagastamise kohta.
Ning veelgi olulisem – TuMS § 61 lg 54 kohaselt rakendub TuMS §-s 502 sätestatud tõendamise kohustus ja §-s 565 sätestatud laenude deklareerimise kohustus alates 2017. aasta 1. juulist antud laenu suhtes, samuti sellise laenu suhtes, mille puhul on alates 2017. aasta 1. juulist laenusummat suurendatud, laenu tagastamise tähtaega pikendatud või teisi olulisi tingimusi muudetud. Sellistest laenudest tuleb maksu- ja tolliametit informeerida 2018. aasta 10. veebruariks esitataval deklaratsioonil.
Kindel on, et maksuhaldurit tuleb informeerida igal juhul emaettevõtjale TuMS § 502 lõike 2 ja äriseadustiku § 6 tähenduses ning sama emaettevõtja teisele tütarettevõtjale antud laenudest. Mõnevõrra ebaselge on aga see, kas informeerimiskohustus laieneb ka füüsilisest isikust osanikele või väikeosanikele antud laenudele. Seadusemuudatuse seletuskirjas mainitakse informeerimiskohustusega seoses ainult emaettevõtjaid ning sõsarettevõtjaid. Samas viitab TuMS § 565 isikutele, keda on mainitud TuMS §-s 502 ehk aktsionäre ja osanikke ilma reservatsioonideta, mistõttu vähemalt grammatiliselt tõlgendades peaks informeerimiskohustus laienema ka nimetatud isikutele antud laenudele.
Seega tuleb maksuhaldurit inforeerida laenudest, mis on antud alates selle aasta 1. juulist, ja ka vanematest laenudest, mille puhul on selle aasta 1. juulist alates suurendatud laenusummat, laenu tagastamise tähtaega pikendatud või teisi olulisi tingimusi muudetud.
Saades järgmise aasta 10. veebruaril kõnealuse informatsiooni, teeb maksuhaldur tõenäoliselt riskianalüüsi ja hakkab eelduslikult ka riskantsemate laenude kohta täiendavat informatsiooni küsima. Võimalik on ka, et sarnaselt OÜ-tamise probleemile hakkab maksuhaldur esmalt juhtima tähelepanu võimalikele riskidele, soovitusega neid minimeerida.


Veebipoe kasutustingimused - Capster
OÜ Capster, registrikood 12710571, asukohaga Pärnu maantee 148, 11317 Tallinn, mille veebipood capster.eu (edaspidi Veebipood) ja klient, kes vormistab Veebipoes tellimuse ja identifitseerib end sisestades tellimusele oma isikuandmed (edaspidi ostja), sõlmisid käesoleva Veebipoe kasutuslepingu.
Veebipoe vahendusel ostmisel tekkivaid õigussuhteid reguleerivad Eesti Vabariigis kehtivad võlaõigusseadus (edaspidi VÕS), tarbijakaitseseadus (edaspidi TKS) ja teised õigusaktid.
Veebipood jätab endale õiguse teha Veebipoe kasutustingimustes muudatusi. Nimetatud muudatusi kajastatakse veebilehel www.capster.eu
Kõik Veebipoes olevad hinnad on eurodes, märgitud toodete/teenuste juurde ja sisaldavad käibemaksu.
Tavatellimuste puhul lisandub kauba transpordi eest tasu €2.99.
Püsitellimuste osas kaubale transpordi eest tasu ei lisandu.
Kauba tellimiseks tuleb lisada soovitud tooted/teenused ostukorvi. Tellimuse vormistamiseks tuleb täita nõutud andmeväljad ning valida sobiv toodete/teenuste kohaletoimetamise viis. Seejärel kuvatakse ekraanile tasu suurus, mille saab tasuda pangalingi kaudu või muu makselahenduse abil.
Kaupu saadetakse järgmistesse riikidesse: Eesti, EU
Kauba saatmiskulud kannab ostja või müüja ning vastav hinnainfo on kuvatud saatmisviisi juures.
Eestisisesed saadetised jõuavad üldjuhul ostja määratud sihtpunkti 1-4 tööpäeva jooksul alates müügilepingu jõustumist. Väljaspool Eestis toimub kohaletoimetamine 15-30 kalendripäeva jooksul.
Taganemisõigus ei kehti juhul, kui tootepakend on pärast kohaletoimetamist avatud.
Kui kauba või teenuse ostmisest, mille kohta tarbija on esitanud lepingutingimustele mittevastavusest pretensiooni, on möödunud kuni kuus (6) kuud, kohustub Veebipood tõestama lepingutingimustele mittevastavuse olemasolu. Pärast 6 kuu möödumist on aga tarbija kohustatud tõendama, et varjatud puudus või muu lepingutingimustele mittevastavus oli olemas juba kauba või teenuse ostmisel. Veebipood ei vastuta müüdud asjal esinevate puuduste eest, millest ostja oli lepingu sõlmimisel teadlik või puuduste eest, mis on tingitud ebaõigest kasutamisest või hooldamisest (võlaõigusseaduse § 218 lg 2, § 218 lg 4, § 220 lg 1 ja § 222 lg 1, § 641 lg 1, § 642 lg 2, § 644 lg 1, § 646 lg 1, § 647).
Ostjal on õigus puuduse ilmnemisel pöörduda hiljemalt kahe kuu jooksul veebipoe poole, saates e-kirja aadressile info@capster.ee või helistada telefonil: +372 51 26 462.
Kui ostjal on Veebipoe osas pretensioone, tuleb need saata e-kirja aadressile info@capster.ee või helistada telefonil: +372 51 26 462.
Kodulehekülg: www.capster.eu


RT I, 26.06.2017, 30
(21) Käesolevat seadust kohaldatakse väärtpaberite keskdepositooriumi suhtes, kui ta korraldab väärtpaberikontode avamist ja osutab registritoimingutega seotud teenuseid ilma kontohalduri vahenduseta.
(11) Isikusamasuse tuvastamine ja kontrollimine infotehnoloogiliste vahendite abil käesoleva paragrahvi lõike 12 alusel kehtestatud korras loetakse samaväärseks sellise isikusamasuse tuvastamise ja kontrollimisega, kui viibitakse isiku või tema esindajaga samas kohas, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:
1) isikusamasuse tuvastamiseks ja kontrollimiseks kasutatakse Eesti Vabariigi väljaantud digitaalseks isiku tõendamiseks ettenähtud dokumenti, ja kui isik on välisriigi kodanik, siis samaaegselt ka välisriigi pädeva asutuse väljaantud isikut tõendavat dokumenti;
2) isikusamasuse tuvastamiseks ja kontrollimiseks kasutatakse isikut tõendavate dokumentide seaduses sätestatud isikut tõendavate dokumentide andmekogusse kantud isiku tuvastamise andmeid;
3) krediidiasutus ja finantseerimisasutus kohaldavad hoolsusmeetmeid tugevdatud korras vastavalt käesoleva seaduse § 19 lõikele 31 ning § 21 lõike 2 punktidele 1, 3 ja 4;
4) e-residendiga ärisuhete loomise otsustab krediidiasutuse või finantseerimisasutuse juhatus või juhatuse poolt volitatud isik või isikud.
(12) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega infotehnoloogiliste vahendite abil isikusamasuse tuvastamise ja kontrollimise tehnilised nõuded ja korra.
(13) Käesoleva paragrahvi lõikes 12 nimetatud määrus täpsustab vähemalt teabe avaldamise nõudeid, ärisuhte loomisel ja tehingu tegemisel rakendatavaid protseduurireegleid, nõudeid tehingu osapoolte tahteavaldustega seotud tegevustele, ankeetküsitluste ja ärisuhte loomisel kohustusliku protseduurireeglina läbiviidava reaalajas intervjuu korraldamist, isiku näokujutise töötlemise tingimusi, samuti sooritatud protseduure sünkroniseeritud heli ja kujutisega kajastava infovoo kvaliteedi ning salvestamise ja salvestise taasesitatavuse nõudeid.
(41) Krediidiasutus võib asutatava äriühingu nimele avada konto äriseadustiku § 67 lõike 4 punkti 1 alusel kehtestatud korras registripidaja poolt arvutivõrgu kaudu automaatselt kontrollitud isikuandmetele tuginedes või äriseadustiku § 520 lõike 4 alusel volitatud notari kaudu tingimusel, et nimetatud kontole tehakse osa- või aktsiakapitali sissemakse konto kaudu, mis on avatud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis tegutsevas krediidiasutuses või lepinguriigis avatud välisriigi krediidiasutuse filiaalis, ja kontot ei debiteerita enne äriühingu Eesti äriregistrisse kandmist ning käesoleva seaduse § 13 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud hoolsusmeetmete kohaldamist käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 11 sätestatud korras. Äriühingu esindajad peavad krediidiasutusel võimaldama hoolsusmeetmete kohaldamist käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 11 sätestatud korras ja sõlmima selle konto kohta arvelduslepingu kuue kuu jooksul konto avamisest arvates.
(44) Krediidiasutusel ja finantseerimisasutusel on õigus keelduda makse- või muu teenuse osutamisest või osutada teenuseid piiratud ulatuses isikule, kelle isikusamasus on tuvastatud ja kontrollitud käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatud korras.
(45) Isiku, kelle isikusamasus on tuvastatud ja kontrollitud käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatud korras, maksejuhiste kogusumma krediidiasutuses või finantseerimisasutuses ühes kalendrikuus ei tohi ületada 10 000 eurot füüsilise ja 25 000 eurot juriidilise isiku puhul.
(46) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada käesoleva paragrahvi lõikes 45 nimetatud piirmääradest väiksemad summalised piirmäärad või muud riskipõhised piirangud krediidi- või finantseerimisasutuse poolt maksejuhiste täitmiseks või teenuse osutamiseks isikule, kelle isikusamasus on tuvastatud ja kontrollitud käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatud korras.
(47) Krediidiasutus ja finantseerimisasutus võivad sellise kliendi tehingu autentimisel ja autoriseerimisel, kelle isikusamasus on tuvastatud ja kontrollitud käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatud korras e-residendi digitaalse isikutunnistuse alusel, kasutada üksnes e-residendi digitaalset isikutunnistust.
1) tuvastama iga kliendi isikusamasuse ärisuhte loomisel ja tehingu tegemisel, kui selle kliendi tehingute väärtus kalendrikuus ületab 1000 eurot või võrdväärse summa muus vääringus;
(31) Kohustatud isik peab käesoleva seaduse § 15 lõikes 11 nimetatud isikusamasuse tuvastamisel ja kontrollimisel kohaldama käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 3 nimetatud tugevdatud hoolsusmeetmeid ning käesoleva seaduse § 15 lõike 12 alusel kehtestatud määruse nõudeid.
3) isikusamasuse tuvastamisel ja kontrollimisel kasutatud dokumendi nimetus ja number, selle väljaandmise kuupäev ja väljaandnud ametiasutuse nimetus ning teave isikut tõendavate dokumentide andmekogusse kantud andmete kontrollimiseks elektroonilise päringu tegemise kohta;
(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud koopiat ei pea tegema, kui tuvastataval isikul on isikut tõendavate dokumentide seaduse § 2 lõikes 2 nimetatud kehtiv dokument ja tema isikusamasus tuvastatakse ja kontrollitakse isikut tõendavate dokumentide andmekogusse kantud isiku tuvastamise andmete alusel.
(4) Kui kohustatud isik teeb isikusamasuse tuvastamiseks päringu riigi infosüsteemi kuuluvasse andmekogusse, mille kasutamine on sellele kohustatud isikule õigusaktist tulenevalt kohustuslik, siis loetakse käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 3 sätestatud kohustus täidetuks, kui teave elektroonilise päringu tegemise kohta nimetatud registrisse on taasesitatav viie aasta jooksul pärast ärisuhte lõppemist. Kohustatud isik säilitab käesoleva seaduse § 15 lõikes 11 sätestatud korras isikusamasuse tuvastamisel ja kontrollimisel digitaalseks isiku tõendamiseks ette nähtud dokumendi andmeid, teavet elektroonilise päringu tegemise kohta isikut tõendavate dokumentide andmekogusse ja isikusamasuse tuvastamise ja kontrollimise protseduuri heli- ja videosalvestist vähemalt viis aastat pärast ärisuhte lõppemist.
(3) Kui majandus- või kutsetegevuses tehtavas tehingus osalev isik või klient ei esita, hoolimata sellekohasest nõudmisest, käesoleva seaduse § 13 lõike 1 punktides 1–4 sätestatud kohustuse täitmiseks vajalikke dokumente või asjakohast teavet või ei ilmu hoolimata korduvast kutse edastamisest kohustatud isiku asu- või tegevuskohta käesoleva seaduse § 13 lõikes 1 sätestatud asjaolude kontrollimiseks, loetakse see oluliseks lepingurikkumiseks ning kohustatud isikul on kohustus ärisuhte aluseks olev kestvusleping etteteatamistähtaega järgimata erakorraliselt üles öelda.
(31) Krediidiasutusel ja finantseerimisasutusel on õigus ärisuhte aluseks olev kestvusleping etteteatamistähtaega järgimata erakorraliselt üles öelda, kui isiku e-residendi digitaalse isikutunnistuse väljaandmisest keeldutakse, selle kehtivus peatatakse või see tunnistatakse kehtetuks isikut tõendavate dokumentide seaduse § 206 lõikes 2 või 3 sätestatud alusel.
(4) Krediidiasutus ja finantseerimisasutus võivad lõike 3 või 31 alusel ärisuhte lõpetamise korral kanda kliendi vara üksnes kontole, mis on avatud Eestis äriregistrisse kantud krediidiasutuses või välisriigi krediidiasutuse filiaalis või krediidiasutuses, kes on registreeritud või kellel on tegevuskoht Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis või riigis, kus kehtivad käesolevas seaduses sätestatuga võrdväärsed nõuded. Käesolevas lõikes sätestatu kohta ei kohaldata võlaõigusseaduse § 720 lõikes 6 sätestatut.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–31 sätestatut ei kohaldata notari, advokaadi, kohtutäituri, pankrotihalduri või muu õigusteenuse osutaja suhtes, samuti audiitori ja raamatupidamise või maksustamise valdkonnas nõustamisteenust pakkuva isiku suhtes, kui ta hindab kliendi õiguslikku olukorda, kaitseb või esindab klienti kohtu-, vaide- või muus sellises menetluses, sealhulgas nõustab klienti menetluse algatamise või vältimise küsimuses.
21) teabe, et infotehnoloogiliste vahendite abil ei ole võimalik käesoleva seaduse § 13 lõike 1 punktides 1–4 sätestatud hoolsusmeetmeid kohaldada;
3) käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 31 sätestatud juhul ärisuhte lõpetamise asjaolud;
2) kirjeldama kõrgema riskiastmega tehinguid, sealhulgas sidevahendite, infotehnoloogiliste vahendite, arvutivõrgu ja muu tehnoloogilise arenguga kaasnevaid riske ning kehtestama selliste tehingute tegemiseks ja jälgimiseks kohased nõuded ja korra;
(1) Rahapesu andmebüroo võib rahapesu või terrorismi rahastamise kahtluse korral ettekirjutusega tehingu peatada või kehtestada kontol oleva või tehingu, ametitoimingu või ametiteenuse objektiks oleva vara või muu rahapesu või terrorismi rahastamise kahtlusega vara suhtes käsutuspiirangu kuni 30 ööpäevaks ettekirjutuse kättetoimetamisest arvates. Kinnistusraamatus, laevakinnistusraamatus, väärtpaberite keskdepositooriumi peetavas registris, liiklusregistris, ehitusregistris ja muus riiklikus registris registreeritud vara käsutamist võib rahapesu andmebüroo põhjendatud kahtluse korral ettekirjutusega piirata selle säilimise tagamiseks kuni 30 ööpäevaks.
§ 663. Käesoleva seaduse 2016. aasta 15. juunil vastuvõetud redaktsiooni kohta järelanalüüsi tegemine
Rahandusministeerium analüüsib 2017. aasta 31. detsembriks käesoleva seaduse 2016. aasta 15. juunil vastuvõetud redaktsioonis sätestatud ärisuhte loomisel kohustusliku protseduurireeglina läbiviidava reaalajas intervjuu nõude rakendamise otstarbekust ja eesmärgipärasust ning vajaduse korral esitab ettepanekud õigusaktide muutmiseks Riigikogu rahanduskomisjonile.


ÜPP reform: mis saab tingimuslikkusest? — Eestimaa Looduse Fond
ÜPP reform: mis saab tingimuslikkusest? 12.06.2020
Hiljutine varasem postitus tõdes, et on elementaarne, et avaliku rahaga ei tohi toetada otsest keskkonna hävitamist. Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) raamistikku jõudis see mõte küll suhteliselt hilja, arvestades, et tegu on ühe vanima ühise poliitikaga, kuid on tänaseks siiski kindlalt juurdunud. Selleks seati juba aastaid tagasi sisse nõuetele vastavuse põhimõte. Nõuded jagunevad headeks põllumajandus- ja keskkonnatingimusteks (HPK, kasutusel ka inglise keelne lühend GAEC) ning EL seadusandlusega otseselt seotud kohustuslikeks majandamisnõueteks (KM, ingl. k. lühend SMR). Nõuete rikkumise korral vähendatakse toetusi, erandjuhtumil võidakse väljamaksetest ka täielikult keelduda.
Nagu ka tänane nõuetele vastavus koosneb tingimuslikkus headest põllumajandus- ja keskkonnatingimustest ning EL seadusandlusega otseselt seotud kohustuslikest majandamisnõuetest. Kõik pakutavad HPK ja KM punktid tuleb meil mõistlikult sisustada. Alljärgnevalt käsitleme kavandatava tingimuslikkuse võimalikku keskkonnakasu, tehes asjakohastel juhtudel tagasivaateid toetusõiguslikkuse küsimustele ja mainides ettevaatavalt probleeme, mille lahendamiseks tuleb rakendada eraldi meetmeid.
Põllumajanduse kliimamõju vähendamine ja muutuva kliimaga kohanemine
Kliimaeesmärkidega on seotud eelnõu HPK 1, HPK 2 ja HPK3. HPK 1 on põllumajandusmaa ja püsirohumaa suhtarvu säilitamine. Tegemist on ka täna kehtiva rohestamisest tuleneva kohustusega (mille sarnane oli ka eelmisel perioodil osa nõuetele vastavusest). Senisel kujul on tegemist küll põllumajandustootjale ebamugava, kuid üsna piiratud keskkonnakasuga meetmega. Probleemid algavad juba püsirohumaa määratlusest ja sellest, et ootused, millist keskkonnakasu meede peab tooma, ei ole selgelt sõnastatud. Eelnõu kohaselt on selle HPK mõte eelkõige mulla süsinikuvaru säilitamine. Seda eesmärki täidavad vaid need rohumaad, mida pole pikemat aega küntud: kui rohumaa on küll külvikorrast/viljavahetusest väljas, kuid seda uuendatakse künni teel, ei täida ta süsiniku säilitamise eesmärki. Seega tuleb meil püsirohumaad määratleda viisil, mis kündmise välistab – vaid nii omab see tingimus mingit mõtet süsiniku säilitamisel. Igal juhul on tegemist võrdlemisi piiratud kasuga tingimusega, kuid teatud määral on sellel turvavõrgu tähendus võimaliku rohumaade massilise vilja- või rapsipõldudeks muutumise vastu. Seejuures tuleb selgelt teadvustada, et rohumaade elurikkust see tingimus praktiliselt ei kaitse. Teatud määral kaitseb püsirohumaade elurikkust HPK 10, kuid seegi pole piisav, mistõttu selleks tuleb kindlasti rakendada täiendavaid meetmeid ka ökokavadena või keskkonnameetmetena (vt. allpool ja edasistes postitustes).
HPK 2 käsitleb märg- ja turbaalade kaitset. Esimese asjana tuleb selle täitmisega seoses tagada, et kõik põllumajanduslikus kasutuses ja/või põllumajandusmaastikusse kuuluvad märgalad oleksid toetusõiguslikud (st. need alad peavad olema kaetud mõistega „toetusõiguslik hektar” - vt. eelmine postitus https://elfond.ee/maaelu/pollumajanduspoliitika-tuleb-roheleppega-kooskolla-viia-millist-pollumajandust-uldse-toetada): ei ole mõtet rääkida märg- ja turbaalade kaitsest, kui kõik sellised alad PRIA poolt toetusõiguslikust pinnast välja joonistatakse niipea kui need veidigi märjemana hoitakse. Teiseks tuleb tagada vähemalt see, et antud HPK kaitseks märg- ja turbaalasid igasuguse täiendava kuivenduse eest. Kolmandaks tuleb tõsiselt kaaluda, kas see HPK peaks hõlmama ka märgalade taastamist ja turbaaladel veetaseme tõstmist. Kui see leitakse olevat põllumajandustootjaile liiga koormav, tuleb kindlasti tagada, et meetmed märgalade taastamiseks ja rajamiseks ning veetaseme tõstmiseks oleksid olemas kas ökokavade või keskkonnameetmete all, sh märgalaviljeluseks.
Uuring ja poliitikasoovitused: mis on märgalaviljelus ning kas ja kuidas on see võimalik Eestis? (mai 2020)
Märgalaviljeluse võimalikkusest Euroopa Liidus (veebruar 2019)
HPK 3 sätestab keelu põletada põllul põhku, heina jm koristusjäätmeid v.a. taimetervise eesmärgil. Sama keeld kehtib ka praegu nõuetele vastavuse raames ja seega olulisi muutusi siin oodata pole.
Veekeskkonna kaitse
Veekeskkonna kaitseks on mõeldud eelnõu KM 1 ja KM 2 ning HPK 4 ja HPK 5. Neist esimesed kaks rakendavad vastavalt veepoliitika raamdirektiivi ja nitraadidirektiivi sätteid, mis käsitlevad kõnealuste direktiivide alusel kehtestatavaid meetmekavasid. Nitraadidirektiiv on ka täna nõuetele vastavuse osa, veepoliitika raamdirektiivi lisamine on uudne, kuid et mõlemad direktiivid on Eesti õigusesse üle võetud veeseadusega, mille paljud sätted ja rakendusaktid puudutavad põllumajandust, sõltub muutuse tegelik ulatus meie tänastest otsustest. Täna on Eestis nõuetele vastavuse osaks veeseaduse § 118 “Veekogu kalda või ranna veekaitsevöönd”, § 119 “Tegevuse piiramine veekaitsevööndis”, § 158 “Väetise kasutamise ja hoidmise nõuded ning taimekaitsevahendi kasutamise nõuded” (kummalisel kombel on välja jäänud selle paragrahvi lõige (1), mis keelab väetamise lennukitelt:), § 159 “Sõnniku kasutamise nõuded” lõiked 1-4, § 160 “Väetamine kaldega alal”, § 161 “Väetisega antava lämmastiku ja fosfori piirnormid” (ainult lämmastikku käsitlevad lõiked 1, 7 ja 11), § 164 “Sõnniku hoidmise nõuded”, § 165 “Sõnniku hoidmine aunas”, § 166 “Sõnniku kompostimine”, § 168 “Põllumajandusliku tegevuse piirangud nitraaditundlikul alal” lõige 3, Vabariigi Valitsuse määrus „Nitraaditundliku ala määramine ja põllumajandusliku tegevuse piirangud nitraaditundlikul alal” ja keskkonnaministri määrus „Väetise kasutamise ja hoidmise nõuded põhja- ja pinnavee kaitseks ning põllumajandustootmisest pärineva saastatuse vältimiseks ja piiramiseks”.
Uuel perioodil tuleb KM 1 ja KM 2 siseriiklikul sisustamisel eelloetletule kindlasti lisada rida asjakohaseid sätteid, mis on seotud veepoliitika raamdirektiiviga, sealhulgas § 151 “Tegevuse piiramine veehaarde sanitaarkaitsealal”, § 158 “Väetise kasutamise ja hoidmise nõuded ning taimekaitsevahendi kasutamise nõuded” täies ulatuses, § 161 “Väetisega antava lämmastiku ja fosfori piirnormid” lisaks lämmastikule ka fosfori kohta käivad sätted, § 162 “Vedelsõnniku laotamise plaan ja väetamisplaan”, § 163 “Loomapidamise piirangud”, § 167 “Väetise ja silo ladustamise ning vedamise nõuded” ja § 187 “Veeloa kohustus”.
HPK 4 sätestab puhverribade rajamise veekogude äärde (sellele vastab tänases nõuetele vastavuses HPK 1). Tegelikult kipub see Eestis kordama veeseaduse § 119 “Tegevuse piiramine veekaitsevööndis” ja teiste veekaitsevööndi kohta käivate paragrahvide mõtet. Et see HPK ka midagi juurde annaks, võiks see sätestada vähemalt ühe meetrise puhvri nõuet ka neile kraavidele, millel puudub veeseaduse § 118 “Veekogu kalda või ranna veekaitsevöönd” järgi veekaitsevöönd. Kõige olulisem on aga, et esiteks veekaitsevöönd/puhvervöönd, mis asub põllumaa ja veekogu vahel, oleks igal juhul osa toetusõiguslikust pinnast ning teiseks, et ökoskeemid või keskkonnameetmed võimaldaksid toetada ka laiemaid puhvreid veekogude ääres.
HPK 5 sätestab eelnõu kohaselt säästlikku toitainekasutust soodustava abivahendi kasutamise. Iseenesest ei ole tegu kuigi ambitsioonika nõudega, sest see isegi ei nõua taimetoitainete bilansi ja/või kasutustõhususe parandamist juhul, kui abivahend peaks näitama tootja senises tegevuses probleeme. Paraku sattus isegi see suhteliselt tagasihoidlik nõue liikmesriikide rünnaku alla ja Nõukogu menetluses on teadaolevalt toitainekasutust käsitlev abivahend viidud nõustamist käsitleva artikli alla. Keskkonna poolt vaadates on muidugi absurdne, et taimetoitainete ebatõhusat kasutust võib jätkuvalt toetada otsetoetustega. Olgu aga abivahendi kasutamine kohustuslik või vabatahtlik, tuleb taimetoitainete kasutuse tõhustamist igal juhul soodustada ökokavade või keskkonnatoetuste abil.
Mulla kaitseks näeb eelnõu ette HPK 6, HPK 7 ja HPK 8. HPK 6 käsitleb mulla degradeerumist vähendavaid maaharimisviise. Tegemist on üsna üldise sõnastusega ja praegu paistab Maaeluministeeriumil olevat soov sisustada see sarnaselt tänase nõuetele vastavuse HPK 5 tingimustele. HPK 7 eesmärgiks on katmata mulla vältimine tundlikul perioodil. Ka tänases nõuetele vastavuses on olemas sarnane tingimus, mis on sisustatud 30% talvise taimkatte nõudega Kagu-Eesti kõrgustike omavalitsustes. Ilmselt oleks mõttekas vähemalt seesama 30% kehtestada kogu Eestis ning ühtlasi tuleks tõsiselt kaaluda selle tõstmist 50% peale. HPK 8 on eelnõu kohaselt külvikorra nõue, kuid Nõukogu menetluses on seda leevendatud ja lisatud tänasest rohestamisest tuttav põllukultuuride mitmekesistamine. Külvikord või vähemalt mingisugunegi viljavaheldus on vajalik mullakaitse seisukohalt ja lisaks on see integreeritud taimekaitse loomulik osa. Seega ei tohiks lasta kogu lähenemist siin liiga lahjaks . Ilmselt on siingi vajalik tingimuslikkusest tõsisema viljavahelduse või külvikorra toetamine sihipäraste toetustega.
Elurikkuse kaitse
Põllumajandusega seotud bioloogilise mitmekesisuse kaitseks näeb eelnõu ette KM 3 ja KM 4 ning HPK 9 ja HPK 10. KM 3 ja KM 4 on vastavalt linnudirektiivi ja loodusdirektiivi täitmiseks ning tänases nõuetele vastavuse süsteemis vastavad neile KM 2 ja KM 3. Mõlemat direktiivi rakendab Eesti looduskaitseseadusega. Käesoleval perioodil on Eesti kohaldanud nende nõuete täitmiseks vaid neid looduskaitseseaduse paragrahve, mis puudutavad kaitsealasid, hoiualasid ja püsielupaiku (§ 14, § 30, § 31§ 33). Samas on eelnõu kohaselt KM 3 osaks ka need linnudirektiivi sätted, mille eesmärk on tagada linnustiku üldine kaitse, sh. väljaspool kaitsealasid. Seetõttu tuleb uuel perioodil lisaks tänastele nõuetele kindlasti KM 3 all sätestada ka looduskaitseseaduse § 55 lõike (61) kohane keeld teadlikult häirida pesitsevaid linde või kahjustada nende pesi.
HPK 9 käsitleb mittetootlike alade ja maastikuelementide säilitamist, keeldu raiuda/pügada puid ja hekke lindude pesitsusajal ning lisavõimalusena meetmeid invasiivsete võõrliikide tõrjeks. Mittetootlike alade ja maastikuelementide säilitamine peaksid põhimõtteliselt täitma sama eesmärki. Nende eraldi käsitlemine paistab olevat „ajaloolise” taustaga, nimelt on praegusel perioodil „ökoalad” osa rohestamisest ja maastikuelemendid nõuetele vastavusest. Sisuliselt oleks õige liita need kaks nõuet kokku, sest keskkonna seisukohalt pole tähtis mitte tootmisest kõrvale jätmine, vaid loobumine pestitsiididest, sünteetilistest mineraalväetistest ja ohtlikest häiringutest vähemalt osal põllumajandusmaast. Asjakohane oleks eelkõige olemasolevate maastikuelementide kaitse ning kõigil neil põllumaadel ja intensiivselt kasutatavatel rohumaadel, kus maastikuelementide osakaal on alla 10% pinnast, nõuda liigendamist liigirikaste püsirohumaade või puude ja põõsastega. Nendel „mittetootlikel” aladel peab olema keelatud pestitsiidide kasutamine, väetamine ja maaharimine, kuid pole mingit põhjust keelata seal loomade karjatamist. Täna „ökoaladena” arvesse minevad kesad, püüdekultuurid ja liblikõielised peaksid aga pigem olema HPK 8 osa. Keeld puid ja hekke pesitsusajal lõigata on kahtlemata asjakohane, olles tihedalt seotud ka KM 3 mõttega. Kindlasti tuleb kasutada ka võimalust rakendada tingimuslikkuse osana ka invasiivsete võõrliikide tõrje analoogiliselt tänasele, kuid mõnevõrra ambitsioonikamalt: asjakohane oleks seada tootjale kohustuse lisaks Keskkonnaameti teavitamisele karuputke võõrliikidest rakendada viimasega koostöös ka meetmeid nende tõrjeks.
HPK 10 eelnõu algses sõnastuses kujutab endast Natura 2000 aladel asuvate püsirohumaade künni ja muutmise keeldu. Nagu ka HPK 1, sõltub selle nõude mõttekus sellest, kuidas määratleda püsirohumaad. Praegu hõlmab püsirohumaa mõiste ka intensiivkasutuses kultuurrohumaid, jättes samas välja mitmed poollooduslikud kooslused. Kõnealune nõue muutuks mõttekaks püsirohumaa definitsiooni põhjaliku uuendamise korral. Alternatiivina on mõeldav kasutada keskkonnatundlike püsirohumaade mõistet, mis ühelt poolt peaks kindlasti hõlmama kõiki poollooduslikke kooslusi ja teisalt mitte sisaldama endas liigivaeseid intensiivselt majandatavaid kultuurrohumaid sõltumata sellest, kui kaua viimased on külvikorrast või viljavahetusest väljas olnud. Sellisel juhul peaks Natura 2000 aladel olema keelatud just keskkonnatundlike püsirohumaade künd ja muul viisil kahjustamine. Tuleks kaaluda, kas analoogiline piirang oleks mõeldav ka väljaspool Natura 2000 alasid või tuleks sel juhul kasutada nende kaitseks eraldi meetmeid. Meetmed on vajalikud ilmselt ka Natura 2000 aladel, sest keeld tundlike rohumaid künda üksi neid ei kaitse. Esiteks tuleb neid kaitsta ka muul viisil intensiivistamise (näiteks väetamise) vastu, teiseks tuleb tagada ka nende jätkuv karjatamine või niitmine. Aga nagu paljude varem mainitud küsimuste juures, käsitleme neid meetmeid edaspidi eraldi.
Järgmises postituses hakkamegi vaatama tingimuslikkusest ambitsioonikamate eesmärkide täitmiseks vajalikke ökokavasid ja keskkonnameetmeid. Nagu eespool mõnigi kord märkisime, on valiku koht, millised nõuded sõnastada tingimuslikkuse osana, mille jaoks on aga mõistlik kavandada eraldi meetmeid. Ent see valik on seotud teisega, nimelt sellega, kuidas jagada raha erinevate strateegiakavaga ette nähtavatele toetustele. Mida rohkem jäetakse raha 1. samba baastoetusele, seda tugevam peab olema tingimuslikkus, sest selle toetuse puhul ju muid keskkonda hoidvaid sätteid pole. Kui aga tingimuslikkust tahetakse hoida pigem lõdvemana, tuleb suurem raha suunata 1. samba ökokavadele ja/või 2. samba keskkonnameetmetele. Talust taldrikule ja elurikkuse strateegia eesmärke ega ka mitmeid juba ammu Euroopa Liidus kokku lepitud sihte ei ole võimalik saavutada, kui raha suunatakse eelkõige baastoetusse ning samas seatakse tingimuslikkuse latt liiga madalale.


Märjamaa Gümnaasiumi põhimäärus – Riigi Teataja
Märjamaa Gümnaasiumi põhimäärus - sisukord
§ 4 Õppekeel ja õppevorm
§ 7 Pikapäevarühmad
§ 8 Huvitegevus ja õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
1 Kooli dokumendid
§ 11 Õppe- ja kasvatustegevuse alased kohustuslikud dokumendid
3 Koolitöötajad
4 Kooli sisehindamine
§ 17 Sisehindamine ja nõustamine
§ 18 Õpilase ja vanema teavitamine
§ 20 Õpilase ja vanema õigused ja kohustused
§ 21 Tunnustamine
§ 22 Rahastamine ja eelarve
6 PÕHIMÄÄRUSE MUUTMISE KORD
RT IV, 23.04.2016, 22
Vastu võetud 21.12.2010 nr 42
RT IV, 26.04.2013, 49
21.01.2014 RT IV, 28.01.2014, 1 31.01.2014
19.04.2016 RT IV, 23.04.2016, 13 26.04.2016
(1) Kool asub ja tegutseb aadressil Tamme tee 1, Märjamaa alev, Märjamaa vald, Rapla maakond.
[Kehtetu - RT IV, 23.04.2016, 13 - jõust. 26.04.2016]
[RT IV, 23.04.2016, 13 - jõust. 26.04.2016]
(1) Riiklike õppekavade alusel koostab kool õppekava, mis on koolis õpingute alusdokument .
5) klasse põhiharidust omandavatele õpilastele, kellele nõustamiskomisjon on spetsiifilistest hariduslikest erivajadustest tulenevalt soovitanud õppida väikeklassis, sealhulgas autismi spektri häiretega, aktiivsus- ja tähelepanuhäiretega või sõltuvushäiretega õpilastele või õpilastele, kelle andekus kombineerituna mõne muu erivajadusega toob kaasa vajaduse õppida väikeklassis – klassitäitumuse piirnormiga 4 õpilast.
[RT IV, 28.01.2014, 1 - jõust. 31.01.2014]
1. jagu Kooli dokumendid
2. jagu Kooli juhtimine
4) esindab kooli ja tegutseb kooli nimel ning käsutab kooli eelarvevahendeid käesoleva seaduse ning kooli põhimäärusega antud volituste ulatuses;
8) teeb kooli vallavalitsusele ja hoolekogule ettepaneku suurendada erandjuhul põhikooli õpilaste arvu klassis;
10) kehtestab arenguvestluste korraldamise tingimused ja korra.
(2) Hoolekogu täidab talle seadustes ja nende alusel pandud ülesandeid ning teeb vallavolikogule ja vallavalitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(3) Hoolekogu ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, vallavalitsuse, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
(4) Hoolekogu moodustatakse, selle koosseis valitakse ja töökord kehtestatakse vallavolikogu kehtestatud korras.
3. jagu Koolitöötajad
(3) Koolitöötajate koosseis kinnitatakse direktori ettepanekul vallavalitsuse kehtestatud korras..
4. jagu Kooli sisehindamine
§ 17. Sisehindamine ja nõustamine
(1) Õpilasi tunnustatakse õpingute jooksul haridus - ja teadusministri tingimustel ja korras kiitusega põhikooli lõputunnistusel ning gümnaasiumi lõpetamisel kuld- või hõbemedaliga.
(2) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt vallavolikogu kehtestatud korrale.
6. peatükk PÕHIMÄÄRUSE MUUTMISE KORD


Statistikaameti põhimääruse kinnitamine - sisukord
3 AMETI STRUKTUUR JA STRUKTUURIÜKSUSTE ÜLESANDED
§ 7 Ameti struktuuri ja teenistujate koosseisu kinnitamine
§ 8 Ameti struktuuriüksus
§ 9 Ameti osakonnad
§ 10 Ameti struktuuriüksuse allüksused
§ 11 Ameti juhtimine
§ 12 Peadirektor
§ 13 Peadirektori asetäitja
§ 17 Peadirektori asendamine
§ 18 Ameti struktuuriüksuste ja nende allüksuste juhtimine
§ 19 Teenistuslik järelevalve
6 AMETI REGISTREERIMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 20 Ameti registreerimine
§ 21 Ameti ümberkorraldamine ja lõpetamine
22.11.2004 RTL 2004, 147, 2242 01.12.2004
17.10.2005 RTL 2005, 106, 1637 28.10.2005 (rakendatakse alates 1.11.2005)
19.12.2005 RTL 2005, 123, 1957 01.01.2006
22.11.2006 RTL 2006, 84, 1538 01.01.2007
30.07.2009 RTL 2009, 66, 973 01.09.2009
04.06.2010 RT I 2010, 32, 162 01.07.2010
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» § 42 lõike 1 alusel ning kooskõlas nimetatud seaduse § 65 lõike 2 punktiga 3.
(3) Ametil on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Sõõri ülemist äärt mööda on sõna «Statistikaamet». Ameti struktuuriüksusel võib olla oma nimega lihtpitsat, kui see on ette nähtud struktuuriüksuse põhimääruses.
[RT I 2010, 32, 162 - jõust. 01.07.2010]
(4) Ametil on registreeritud logo ja nimemärk.
[RTL 2006, 84, 1538 - jõust. 01.01.2007]
Ameti tegevusvaldkonnaks on Euroopa Liidu statistikasüsteemis kehtivatele põhimõtetele ja kvaliteedikriteeriumitele vastava statistilise informatsiooni tootmine riigi majanduse, rahvastiku, sotsiaalvaldkonna ja keskkonna seisundi ning selle muutuste kohta
[RTL 2009, 66, 973 - jõust. 01.09.2009]
3. peatükk AMETI STRUKTUUR JA STRUKTUURIÜKSUSTE ÜLESANDED
1) [Kehtetu – RTL 2006, 84, 1538 - jõust. 01.01.2007]
2) ettevõtlusstatistika osakond – teha ettevõtluse rahandus-, kaubandus-, kinnisvara-, investeeringu-, teenindus-, transpordi-, tööstus- ja energiastatistikat ning väliskaubandusstatistikat;
4) rahvamajanduse, finants- ja keskkonna arvepidamise osakond – rahvamajanduse ja finantsarvepidamine, valitsemissektori võla ja defitsiidi arvestus, teha keskkonna ja loodusvarade, metsamajanduse, kalamajanduse ja jahimajanduse statistikat, arvutada säästva arengu indikaatoreid, arvutada ELi omavahendite administreerimiseks vajalikku käibemaksubaasi;
5) [Kehtetu – RTL 2009, 66, 973 - jõust. 01.09.2009]
7) [Kehtetu – RTL 2006, 84, 1538 - jõust. 01.01.2007]
8) [Kehtetu – RTL 2006, 84, 1538 - jõust. 01.01.2007]
11) andmete kogumise osakond – korraldada andmete kogumist; korraldada juriidiliste ja füüsiliste isikute küsitlusi;
13) [Kehtetu - RTL 2009, 66, 973 - jõust. 01.09.2009]
14) üldosakond – koordineerida ameti tööplaanide ja tegevuskava koostamist ning jälgida nende täitmist, planeerida riiklikku statistikaprogrammi ning koordineerida riiklike statistiliste vaatluste loetelu ja kirjelduste koostamist, korraldada ameti personalipoliitika väljatöötamist ja elluviimist, personali planeerimist, värbamist ja valikut, hindamist, personalialase dokumentatsiooni haldamist, koolitustegevust, edastada Rahandusministeeriumi valitsemisala finants-, personali- ja palgaarvestuse teenuse osutajale vajalikku informatsiooni ja dokumentatsiooni (sh personali- ja palgaarvestamisega seotud isikuandmeid) ning korraldada infovahetust, administreerida rahvusvahelisi projekte ja korraldada rahvusvahelist koostööd, korraldada ameti eelarvestamist, korraldada ameti valitsemisel oleva riigivara haldamist, korraldada riigihankeid, korraldada ameti õigusalast tööd ja nõustamist, osaleda õigusaktide eelnõude väljatöötamisel ja kooskõlastamisel, korraldada ameti asjaajamist ja arhiivitööd;
15) rahvastiku- ja sotsiaalstatistika osakond – teha rahvastiku- ja leibkonnastatistikat, haridus-, kultuuri-, töö-, tööelukvaliteedi, sotsiaalse kaitse ja tuvalisuse, õiguse, sissetuleku, kulutuste, vaesuse, eluruumide ja elamistingimuste ning sotsiaalse keskkonna (heaolu, tõrjutus, sidusus, soopõhine statistika) statistikat, korraldada isiku- ja leibkonnauuringuid ning rahvaloendusi.
1) juhib ameti tööd ning otsustab ja korraldab peadirektori asetäitja ning ameti struktuuriüksuste juhtide kaudu ameti pädevusse kuuluvate ülesannete täitmist;
2) koordineerib ja kontrollib üldosakonna tööd ning suunab siseaudiitori tegevust;
3) kinnitab ameti töökorralduse reeglid, asjaajamiskorra ja muud ameti töökorraldust reguleerivad juhendid ning korrad, struktuuriüksuste põhimäärused, teenistujate ametijuhendid ja ametipalgad vastavuses õigusaktidega;
7) esindab ametit ning annab volitusi ameti esindamiseks, sealhulgas avalik-õiguslike haldustoimingute sooritamiseks, esindamiseks kohtumenetluses ja tsiviilõiguslikes suhetes;
8) esitab rahandusministrile ettepanekuid ameti tulude ja kulude eelarve kohta ning vastutab eelarve otstarbeka täitmise eest;
[RTL 2004, 147, 2242 - jõust. 01.12.2004]
(1) Ameti peadirektoril on üks asetäitja metoodika ja tehnoloogia alal, kes allub vahetult peadirektorile.
[RTL 2005, 106, 1637 - jõust. 28.10.2005]
(2) Peadirektori asetäitja äraolekul võib peadirektor panna tema ülesanded ameti osakonnajuhatajale.
2) koordineerib, suunab ja kontrollib infotehnoloogia, andmete kogumise, metoodika ja statistika levi osakonna tööd;
§ 14. [Kehtetu – RTL 2004, 147, 2242 - jõust. 01.12.2004]
§ 15. [Kehtetu – RTL 2005, 106, 1637 - jõust. 28.10.2005]
§ 16. [Kehtetu – RTL 2009, 66, 973 - jõust. 01.09.2009]
Peadirektori äraolekul asendab teda peadirektori asetäitja või viimase äraolekul peadirektori ettepanekul selleks määratud osakonnajuhataja.
6. peatükk AMETI REGISTREERIMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 22. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]