text:
Sõltumatud analüüsid aktuaalsetel teemadel
Käesolevas analüüsis vaatame, milline on Eesti vanaduspensioni tõstmisel tehniline piir. Artikkel ilmus Äripäevas 06.11.2018 ja seda refereeris ka Delfi Ärileht 07.11.2018.
Eesti keskmine vanaduspension 2017 aastal oli Rahandusministeeriumi finantsandmete põhjal ise arvutades 393.70 eurot. Ametliku statistikana avaldatud 405.40 eurot on suuruseks koos eripensionidega.
Vanaduspensionäre oli 2017 aasta algul koos ennetähtaegsete vanaduspensionäridega 306 586 inimest ja neile maksti kokku 1443.8 mln eurot. Eripensionäre oli 4667 inimest.[1] Kuni 2026 aastani jääb vanaduspensionäride arv suurusjärguna püsima, kuivõrd iga-aastaselt tõstetakse vanaduspensionile minemise vanust.
Kui Eesti kulutaks Euroopa Liidu riikide keskmise protsendi SKP-st vanaduspensionidele, siis Eesti keskmine vanaduspension 2017 aastal oleks olnud 631.19 eurot kuus.
Eesti 2017 SKP oli 23.62 miljardit eurot. Rahandusministeerium kajastas kontol 410000 (vanaduspensionid) 1340.1 mln eurot kulu ja kontol 410010 (ennetähtaegsed vanaduspensionid) 103.8 mln eurot kulu. Seega kokku kulutas Eesti 2017 aastal vanaduspensionideks 6.1% SKP-st.
EUROSTAT uusimad koondandmed on 2014 aasta kohta. Euroopa Liidu riigid kulutasid keskmiselt 9.8% SKP-st vanaduspensionideks[2]. Eesti 2017 aasta SKP-st 9.8% on 2314.8 mln eurot, mis võimaldaks maksta keskmiseks vanaduspensioniks 631.19 eurot kuus.
Kui lisaks tõsta miinimumpalk Saksamaa tasemele, siis oleks Eesti keskmine vanaduspension 2017 aastal olnud 707.61 eurot kuus.
Äripäevas 22.08.2018[3] autor leidis, et alampalk ei ole mitte niivõrd riigi jõukuse näitaja, kuivõrd riiklike nõuete sätestamine tööandjate kvalifikatsioonile. Vaatame, mida tooks kaasa alampalga tõstmine Saksamaa 2017 aasta tasemele (1498 eurot kuus) vanaduspensionidele?
2012 aastal USA teadlased David Cooper ja Douglas Hall, tuginedes Moody’s peaökonomisti Mark Zandi arvutustele – leidsid mõttekoja Economic Policy Institute uurimuses alampalga tõstmisest tekkivaks SKP võimenduskordaja väärtuseks vahemiku 0.53..0.74. S.t et iga alampalga tõstmisse suunatav dollar tekitab SKP tõusu 0.53..0.74 dollarit.[4]
Võttes aluseks Statistikaameti 2014 aruande PA629 töötasugruppide 200-eurosed vahemikud ja korrigeerides vahemikke 2014-2017 keskmise palgatõusu kordajaga 1.22, saame alampalga tõstmisest tekkivaks SKP tõusuks 2166.6 mln eurot. Mis tõstaks Eesti keskmist pensioni Euroopa Liidu keskmise - 9.8% SKP määra juures SKP võimenduskordajat 0.64 rakendades 689.08 eurole kuus. Lisaks arvestades sama võimenduskordajaga juurde keskmise vanaduspensioni tõusust tekkiva SKP tõusu, saame 2017 aasta tingimustele vastavaks keskmiseks vanaduspensioniks 707.61 eurot kuus.
Järgnevate aastate SKP kasvuprognoosile saame aluseks võtta Rahandusministeeriumi 2018 aasta SKP kevadprognoosi. Eesti keskmine vanaduspension tõuseks 2022 aastaks 828.27 euroni kuus.
SKP kasvuprognoos
SKP eurodes
Vanaduspension 9.8% SKP-st
26 479 841 415
27 539 035 072
28 420 284 194
29 272 892 720
30 121 806 609
30 995 339 000
Siiski peab tõdema, et OECD raporti[5] järgi Eestil (andmed Sotsiaalministeeriumilt?) on pikaajaline plaan pensione hoopis vähendada – 2060-ndal aastal kõikide pensioniliikide summaarse kogukuluni 6.3% SKP-st. Võrdluseks - Soome plaanib 2060-ndaks aastaks tänast taset 12.9% SKP-st, Saksamaa aga suurendamist 12.7% SKP-st tasemeni.
Ettevõtluskeskkonnale on vanaduspensionide suurendamine pigem hea - see tekitab täiendavat maksujõulist nõudlust ja hoiab ametnikud eemal liigsest sekkumisest vanurite toimetuleku juhtimisse.
Kui Eesti jääb aga väikese väärtusega vanaduspensionide eesmärgi juurde, siis võib oodata riigi raha järjest sagenevaid suunamisi ametnike kaudu jagatavateks dotatsioonideks vanadekodudele, sihtotstarbelisteks vanakestele suunatud toetusteks ja –teenusteks ning vanakeste taotluspõhisteks ravihüvitisteks.
[1] Statistikaameti aruanne SK110.
[2] https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Social_protection_statistics_-_pension_expenditure_and_pension_beneficiaries
[3] https://www.aripaev.ee/arvamused/2018/08/22/heldur-valdek-seeder-alampalk-voiks-tousta-kolm-korda
[4] https://www.epi.org/publication/ib341-raising-federal-minimum-wage/
[5] Pensions at a Glance 2017. OECD and G20 Indicators. OECD 2017 (tabel lk 147).
Postitaja: Heldur-Valdek Seeder kell kolmapäev, november 07, 2018 Kommentaare ei ole:
Hariduse eesmärk ei ole õppimine, vaid saamine heaks inimeseks ja võimekamaks - kui oldi õppimist alustades. Nii arvab Google esiletõstetud otsing[1]. Seega ka otsustamised – kui kiiresti ja millises ulatuses peaks toimuma üleminek eestikeelsele põhiharidusele, peaks lähtuma hariduse eesmärgist.
Robbie Lawrence for Education Week
Haridus- ja Teadusministeeriumi andmekogu massandmete 2018 aasta analüüs[2] väidab, et „vene õppekeeles õppinud valivad eesti õppekeeles põhihariduse omandanutest sagedamini haridustee jätkamiseks kutseõppeasutuse (41% vs 26%)“. Statistika seega näitab, et põhihariduses venekeelse õppevormi lõpetajad omavad edaspidi de facto madalamat konkurentsivõimet.
Põhikooli rahvusepõhiselt õppeklassidesse jagamise suhtes on Euroopa Inimõiguste Kohus teinud huvipakkuva lahendi 2010 aasta kaasuses Oršuš and Others vs Croatia. 15 roma (mustlase) rahvusest endist õpilast nõudsid kohtu kaudu kompensatsiooni määramist selle eest, et nad olid põhikoolis paigutatud tulenevalt nende kehvast Horvaatia keele oskusest ainult romadest koosnevatesse klassidesse. Segregatsioon põhjustas neile emotsionaalse ja psühholoogilise kahju nii enesehinnangule kui ka identiteedile. Nad muutusid vähem konkurentsivõimelisteks. Horvaatia valitsus väitis vastu, et nende endi vanemad olid passiivsed ja ei olnud avaldanud soovi laste segaklassidesse paigutamiseks. Otsusena asjas kohus tuvastas rikkumise ja mõistis Horvaatia riigilt iga endise õpilase kasuks mittevaralise kahju hüvitisena välja 4500 eurot.
Eestikeelsele põhiharidusele ülemineku peamiseks takistuseks pole õpilaste õppimisvõime, vaid pigem õpetajate kvalifikatsioon ja koolisüsteemi inertsus, järeldub MEIS raportist. Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendi valguses peaks koolisüsteem tagama õpilaste konkurentsivõime täiskasvanuks saamisel ja tööturule sisenemisel. Koolisüsteemi takerdumine inertsi või poliitilistes huvides rahvuslike emotsioonidega mängimisse möödunud aastakümnetel ei ole vabanduseks. Täna de facto ei ole eestikeelne põhiharidus endiselt kättesaadav olulisele arvule eestimaalastest. Kui riik on inimese vastu võtnud ja tunnistanud omaks passi või isikutunnistust andes, siis peab ta hoolitsema ka talle riigikeelse põhihariduse tagamise eest, tagamaks teiste kodanikega võrdset konkurentsivõimet tööturul.
[1] Google answer for “What is the goal of education” on 26.09.2018
[2] Serbak, K. (2018). Mis mõjutab keskhariduseni jõudmist Eestis? Analüüs EHIS andmetel. Tartu: Haridus- ja Teadusministeerium.
Postitaja: Heldur-Valdek Seeder kell neljapäev, oktoober 04, 2018 Kommentaare ei ole:
See minu artikkel ilmus ka Uued Uudised 08.09.2018.
Kohtuistungite avalikkus tagab kohtumenetluse usaldusväärsuse
Eesti Vabariigi põhiseaduse § 24 järgi on kohtuistungid avalikud. Siiski lubab põhiseadus erandite tegemist istungite kinniseks kuulutamiseks, kuid ainult seaduse alusel. Praktikas on kohtunikel laiad otsustuspiirid ja nii saab reaalsele olukorrale anda hinnangut ainult kohtupraktikat analüüsides. Milleks analüüsisin kohtute andmekogu aastatest 2014-08.2018. Kõik toimunud kohtuistungid kõigis esimese ja teise astme kohtutes, kokku 160 327 kohtuistungit. Analüüs ei sisalda Riigikohtu andmeid.
Kriminaalmenetluses eeluurimiskohtuniku asjades on peetud 5413 kohtuistungit, nendest kuulutatud kinniseks 1127. S.h kohtute lõikes on Tartu Ringkonnakohus kuulutanud kinniseks 90% (705/785) ja Viru Maakohus 20% (320/1580) istungitest. Seevastu Tallinna Ringkonnakohus on kuulutanud kinniseks ainult 2% (23/1212) ja Tartu Maakohus 0,1% (1/951) istungitest. Mis näitab, et eeluurimiskohtunikud käsitlevad istungi kinniseks kuulutamist meelevaldselt. Eeluurimiskohtuniku kohtuistung enamasti ei ole kohtuistung põhiseaduse mõttes, vaid on näiteks läbiotsimise määruse väljastamise otsustamise koosolek. Kohtunik teeb seda ainuisikuliselt ja kohtuistungi toimumise teadet Riigi Teatajas ei avaldata. Seetõttu edasisest analüüsist on need välja jäetud.
Alates 2016 kohtuistungite üldarv väheneb, kinniste kohtuistungite arv suureneb
2014 toimus 33 134 kohtuistungit, s.h 315 kinnist. 2017 toimus 32 305 kohtuistungit, s.h 543 kinnist. 2018 andmed ja projektsioon aasta viimasele neljale kuule viitavad veelgi kohtuistungite üldarvu vähenemist kinniste istungite arvu tõusu juures.
Kasv tekib isikute paigutamisest haiglasse ja maksualaste süütegude kriminaalmenetlustest
Harju Maakohtu piirkonnas on tsiviilkohtumenetluses tekkinud „anomaalia“ isikute paigutamisel kinniste kohtuistungitega haiglasse. 2014 (1), 2015 (16), 2016 (41), 2017 (216), 2018 8 kuud (165). Harju Maakohtu osakaal kõigist samaliigilistest istungitest on 72% ja 94% neist omakorda (412/440) on kuulutatud kinniseks.
Harju Maakohus on 2018 aastal kuulutanud kinniseks 28 maksualaste süütegude arutamist kriminaalmenetluses. Varasemalt ei ole mitte ükski kohus seda liiki kinniseks kuulutanud.
Tervelt 30% kinnistest kohtuistungitest on kinniseks kuulutatud istungi toimumise päeval.
76% selles pärineb Harju Maakohtult ja 71% on sama kohtu tsiviilkohtumenetlused. Kohtuistungite kinniseks kuulutamise praktiseerimine istungi päeval annab kohtunikule võimaluse istung kuulutatakse kinniseks alles siis, kui sinna on ilmunud mõni ebamugav menetlusväline isik (vaatleja), ja see välja tõsta. Ja jällegi võimaluse istungit kinniseks mitte kuulutada, juhul kui „vaatlejaid“ pole ilmunud. Kohtunikel on võimalus sellega statistika kujunemist manipuleerida.
Andmekogus esineb lisaks 22 kohtuistungit, mis on kuulutatud kinniseks peale istungi toimumise kuupäeva.
Kokkuvõte – kohtuistungite kinniseks kuulutamine toimub stabiilselt meelevaldselt
Kvantitatiivsete meetoditega uurimine näitab kohtuistungite kinniseks kuulutamise järsku tõusu alates 2016 aastast. Kvalitatiivsete meetoditega uurimine omakorda selgitab, et tõus tuleneb anomaaliast isikute haiglasse paigutamise istungitega ja täiendavalt salastamise praktika käivitamisest maksualaste süütegude menetlemisel. Totaalset muutust salastamise suunas ei nähtu, kohtuistungite kinniseks kuulutamine toimub stabiilselt meelevaldselt. Statistika usaldusväärsusele seab aga suure küsimärgi istungi päeval toimuvate istungi kinnisekskuulutamiste suur arv (30% juhtudest).
Üksikjuhtudel on kinniseks kuulutatud istungid valdkondades, kus istungi kinniseks kuulutamist on teemapõhiselt raske mõista (maksuotsused, pagulased, kindlustuslepingud, kommunaalteenuste lepingud, alaealise teovõime laiendamine jne).
Kohtutel on olemas muud laialdased võimalused, ka kohtumenetluse läbipaistvust vähem riivavate abinõude rakendamine. Kohtus teatavaks saanud asjaolude avalikustamise keelamine, mõne subjekti identiteedi varjamine, kohtuistungi segaja istungilt eemaldamine. Kohtuistungi kinniseks kuulutamine on äärmuslik, põhiseadust riivav abinõu. Kohtuistungi kinniseks kuulutamine vajab Eestis piiritlemist rakendusseadustega - vähendamaks kohtu tegevuste meelevaldsust.
Postitaja: Heldur-Valdek Seeder kell reede, september 14, 2018 Kommentaare ei ole:
iPetition to support Poland - "Soviet-occupied nations against Polish sanctions"
Poola praegune kohtusüsteem on loodud nõukogude okupatsiooni kontrolli all ja Poola on otsustanud seda muuta, taastamaks inimeste kadumaläinud usku õiglusesse. Viimasel rahvaküsitlusel 2017 detsembris pidas kohtureformi vajalikuks 81% poolakatest (viited minu blogis). EL mõned bürokraatlikud reeglid aga ei luba (olenemata põhjustest) eluaegsete kohtunike privileege kärpida, mistõttu EL on otsustanud alustada rikkumismenetlust Poola vastu Artikkel 7 käivitamisega. Eesti positsioon (ka ametlik) on oma ajaloolise saatusekaaslase ja liitlase Poola toetamine, et see saaks oma otsused kohtusüsteemi ümberkujundamisel teha iseseisvalt. Toetagem siis poolakate püüdlusi allkirjaga! Allkirja saab anda (tuleb sisestada vaid oma nimi ja meiliaadress):
https://www.ipetitions.com/petition/soviet-occupied-nations-against-polish-sanctions.
Järgneb petitsiooni kopeeritud originaaltekst inglise keeles. See kirjeldab 79 aastat tagasi 17.09.1939 alanud nõukogude vägede sissetundi Poolasse, 1,25 miljoni poolaka küüditamist Venemaale, Poola ohvitseride ja intelligentsi massimõrvamist Katõnis ja selle ajamist natside süüks. Nõukogude väed lahkusid Poolast 1993, pärandades Poolale muuhulgas ebausaldusväärse kohtusüsteemi. Eurosaadikud peaks praegu Poola suhtes seisukohti võttes lugema vajadust ajaloolisest taagast vabanemiseks oluliseks põhjuseks kohtusüsteem ümber teha. Tekst:
As a former Soviet-occupied East-European nations we do not agree to EU decisions to activate sanctions towards Poland. Polish people have the right to independently desovietize and undertake their own court system, established and manned under Soviet Occupation.
- On 1.03.2018 the European Parliament voted for activation the Article 7(1) TEU against Poland (resolution (2018/2541 RSP)).
- On 2.07.2018 the European Commission has launched an infringement procedure, asking Poland to abolish changes made to the Polish Supreme Court (Press-release IP-18-4341).
Photo: Soviet commander on downed Polish warplane
(Soviet Army central newspaper "Krasnaja Zvezda",
September 1939).
79 years ago – 17.09.1939 in 5 morning the Soviet Union occupational army, followed Nazi-Soviet secret pact, started invading the independent state of Poland. So the Soviet Union together with Nazi Germany started the Second World War. Followed the invasion, Soviet forces herded around 1.25 million Polish people into cattle trucks and sent to the labor camps of the Arctic or the barren steppes of Kazakhstan. For the Soviet occupants the question raised, what to do with left Polish prisoners of war - 14 700 officers and 11 000 intellectuals. Under written order of the highest Soviet leadership (Stalin, Molotov, Voroshilov, Mikoyan, Kalinin, Kaganovich) all they were ordered to shot dead, results recognized nowadays as a Katyn Massacre.
Later the war was raised between then-allies Soviet Union and Nazi Germany. On 1943 the Katyn massacre was discovered by then-occupied Nazis. Soviet new allies didn’t want to believe that, publicly accused Nazis to commit the massacre. The British government, including Churchill, privately assumed that the USSR was guilty, but moved harshly to suppress anybody who said so in public. When the eccentric poet Count Potocki de Montalk sold his own Katyn Manifesto around London, he was immediately arrested and imprisoned. In the US, where President Roosevelt genuinely believed Katyn was a German crime, reports demonstrating Soviet guilt were being suppressed as late as 1945 (The Guardian 17.04.2010).
Unlike the Germany, who was suppressed from Poland to the end of the WW2, the Soviet occupation lasted following 48 years until 1993. In 1992, after fall of the Soviet Union, the Russian President Boriss Jeltsin traveled to Warssaw and handed the Stalin’s unambiguous order document to shoot the Poles to Polish President Lech Walesa.
So, at the end, the occupation was over. Why again suppress the truth and ask Polish people to retain the unreliable court system, established and manned under the Soviet occupation?
Postitaja: Heldur-Valdek Seeder kell neljapäev, september 13, 2018 Kommentaare ei ole:
Alampalk on riigi nõue ettevõtja kvalifikatsioonile
Artikli toimetatud versiooni avaldasid 22.08.2018 Äripäev ja Personaliuudised.
Alampalk on sätestatud üle 90% riikidest
Kaasaegsetest palgapiirangutest kehtestas Inglismaa kuningas Edward III 1349 maksimumpalga, et toime tulla katkuepideemiale järgnenud tööjõupuuduses toimuva palgatõusuga.
Esimene kaasaegne alampalga regulatsioon on teada Inglismaa kuninga James I poolt 1604 aastast.
1890-ndatel kehtestati Uus-Meremaal ja Austraalias alampalgad, et takistada ebaausaid ettevõtjaid ära kasutama noorte ja naiste orjastamist väljapääsmatutes olukordades.
USA kehtestas alampalga 1938. Praegu kehtiv $ 7.25 tunnis sätestati juba üle 10 aasta tagasi. Jootraha saavatel ametikohtadel on alampalk ainult $ 2.13 tunnis. Paljud osariigid on omapoolsel initsiatiivil kehtestanud kõrgemad alampalgad. New Yorgi osariik $ 15 tund, California osariik on kavandanud sama 2022 aastaks.
Suurbritannias kehtib üle 25-aastastele kõrgem alampalk kui noorematele.
Käesoleval ajal on alampalk reguleeritud üle 90%-s riikidest.
Saksamaa sätestas alampalga esmakordselt 2015. Foto AFP.
Töötajate esindusorganisatsioonid on alampalgas näinud eelkõige tööriista töötajatele minimaalsete elatusvahendite tagamiseks. Teised jälle väidavad, et alampalk peegeldab riigi jõukust – rikkad riigid kehtestavadki suuremaid alampalga nõudeid.
Kuid mõlemad selgitused on ühekülgsed – kuigi alampalgal on ka nimetatud toimed, on alampalk eelkõige riigipoolsete nõuete sätestamine oma tööandjate kvalifikatsioonile. Alampalk ettevõtjate kvalifikatsiooninõudena on universaalne ja selle hooldamiskulud olematud, kuid toime efektiivne. Samas ei takista ettevõtlust – kuni ettevõtja rahavood ei võimalda tal nõuetekohase alampalga maksmist, peab ta töö ise ära tegema. Kui tema oskused rahavooge toota ületavad alampalga piiri – siis võib ta hakata tööandjaks.
Tehniliselt seab alampalgale piirid tööjõu tootlikkus. Nii on USA mõttekoda Economic Policy Institute teinud arvutuse – kui alampalka oleks tõstetud korrelatsioonis tööjõu tootlikkuse kasvuga alates 1938 aastast, siis oleks USA alampalk täna $ 22 tunnis.
Eestil on potentsiaal 1498-euroseks alampalgaks
Eestil on nende riikide tunnused, keda ei saa pidada arenenud tööjõuturu konkurentsi riikideks. Niisugustes on alampalga muutmistel tugevam mõju riigi majandusele. Alampalga tõstmine vähendab väheefektiivse töökorralduse väljavaateid ja suurendab taibukate ja andekate ettevõtjate esile kerkimist.
Eestiga ühes majandusruumis tegutsevatel Saksamaal ja Prantsusmaal on 2018 alampalgaks € 1498, kuid ka need ei ole EL esimese kolme hulgas. Kõrgeim alampalk on Luksemburgis 1999 eurot kuus.
1992 USA-s David Card ja Alan Krueger uurisid alampalga tõstmise mõju New Jersey ja Pennsylvania kiirtoidurestoranidele. Kiirtoidurestoranid maksavad sageli alampalka. New Jerseys tõsteti alampalk $ 4.25-lt $ 5.05-le, kusjuures Pennsylvanias jäi muutumatuna $ 4.25. Vastupidiselt nõudmise ja pakkumise baasmudeli abil prognoositule suurenes töökohtade arv hoopis New Jersey’s. Hiljem tegid samad autorid analoogseid uurimisi teiste valimitega ja said jällegi sarnased tulemused. 1995 avaldasid nad oma uurimistöö „Myth and Measurement: The New Economics of the Minimum Wage“, kus järelduseks märkisid alampalga minimaalse või puuduva mõju tööhõivele.
Niisuguse järelduse paikapidavusele viitab ka ühinenud Saksamaa kogemus, kus puudus sätestatud alampalk. 2015 aastal kehtestati esimese alampalgana riigis € 8.50 tunnis (2017 tõsteti € 8.84-ni). Eelnõuna sattus äriringkondade kriitika alla: majutussektoris 36%, põllumajanduses 44% ja Saksa DV piirkonnas 30% töötajatest teenis vähem. Üks suuremaid Saksa mõttekodasid IFO Majandusinstituut hoiatas kuni 900 000 töökoha kadumisest ja letihindade tõusust (ettevõtjad delegeerivad suurenevad tööjõukulud ostjatele). Hirmud ei realiseerunud – kui oktoobris 2014 oli töötus Saksamaal 5%, siis veebruariks 2018 langenud 3,5%-le. Hinnatõusu ei toimunud.
Alampalga sidumise tava riigieelarve muude komponentidega on küsitav
Alampalga määraga on seotud vanemahüvitis, lapsepuhkuse tasu, mitmed omavalitsuste hüvitised ja mõnedes omavalitsustes ka lasteaia tasu. Oma iseloomult need seosed kasutavad ametnike mugavuse huvides ära palga alammäära kui suhteliselt stabiilset indikaatorit. Üldjuhul on taunitav selliste seoste kirjutamine seadustesse. Ka omavalitsus ei tohiks alampalga tõstmisel laiutada käsi ja öelda lapsevanematele - et teie lasteaiakoha tasu tõusu põhjustas valitsuse otsus alampalka tõsta – vaid iga omavalitsus peaks korrigeerima enda kehtestatud seosed ja hoopis vähendama lasteaiatasusid.
Kolmepoolsed läbirääkimised on ajale jalgu jäänud
AÜ läbirääkimised Keskhaiglas. Foto Andras Kralla.
Seadusest tulenevaks aluseks alampalga kehtestamisele on töölepingu seaduse § 29 lg 5, mis kohustab Vabariigi Valitsust (määrusega) kehtestama ajaühikule vastava tunnitasu alammäära. Praktika kohaselt kujuneb alampalk järgmiselt: Ametiühingute Keskliit (EAKL) ja Tööandjate Keskliit (ETKL) lepivad määra kokku ja valitsus annab välja määruse selle üleriigilisena sätestamiseks. See on erinevatele valitsustele olnud mugav moodus mööda hiilida vastutusest alampalgaga seotud lubaduste täitmatajätmise eest. Eesti tingimustes ei oma EAKL-il mandaati kõigi töötajate nimel kõneleda - Eurobaromeeter 2013 uuringu kohaselt kuulub sinna vaid 3% töötajatest, maksuameti andmetel 8%. EAKL 2010 aastaaruande järgi laekus neil liikmemaksu € 54 194, 2015 aastaaruande järgi € 43 545 ehk 20% vähem. Mis näitab ametiühingute jätkuvat hääbumist. Hilisemaid aastaaruandeid ei ole organisatsiooni veebilehel enam avaldatud.
ETKL läks 2018 läbirääkimistele aga ettepanekuga alampalka mitte tõsta.
Seega poliitikutel oleks aeg võtta initsiatiiv ja sätestada alampalgad koalitsioonilepingus, lõpetades nn kolmepoolsete läbirääkimiste praktika. Inimeste arvamuse küsimiseks on olemas otsedemokraatia võimalused.
Alampalga tõstmine rahastab ka sotsiaalsfääri
Rahandusministeeriumi hinnangul tõi alampalga tõus (30 eurot) 2018 aastal kaasa sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmaksu täiendava laekumise 5,2 milj eurot. Seega kui võtta aluseks sotsiaaldemokraatide 2015 valimiste lubadus 2019-ndaks aastaks viia alampalk 800 eurole (praegu 500) – siis selle lubaduse realiseerimisel sotsiaalmaksude laekumine kasvab eeldatavalt üle 100 miljoni euro (52 milj praeguse alampalga saajate otsese palgatõusu arvelt ja täpselt prognoosimatu summa palgapüramiidi järgmiste tasemete palgatõusu arvelt). Kasvab ka tulumaksu laekumine. Väheneb palgalõhe.
Otsustaja, s.t tervise- ja tööministri portfell on Eestis sotsiaaldemokraatide käes (varem Jevgeni Ossinovski, praegu Riina Sikkut). Mis takistab neil täitmast 2015 aasta valimislubadust 2019 aastaks kehtestada alampalgaks 800 eurot?
Võime ka öelda, et Eesti majanduse juhtimine kolm korda madalama alampalga nõudega samas majandusruumis tegutseva Saksamaa omast on nagu Ferrari juhtimine Zaparožetsi juhi töövõtetega – kogu autojuhi tähelepanu on suunatud kartlikuks hoidumiseks tehnorikete eest ja Ferrari kõrgem sõidupotentsiaal jääb kasutamata.
Postitaja: Heldur-Valdek Seeder kell kolmapäev, august 22, 2018 Kommentaare ei ole:
Siseminister Andres Anvelt süüdistab justiitsminister Reinsalu politseinikupalga ja eripensioni paralleelset saamist kehtestava eelnõu kooskõlastamata jätmises
Siseminister Anvelt püüdis maikuus läbi suruda seaduseelnõud, mille järgi politseinikele pensioniea täitumisel hakataks paralleelselt palgaga maksma eripensioni[1]. Praegu kehtiv seadus ei luba maksta politsei eripensioni politseiametnikuna töötamise ajal. Mistõttu politseiametnikud suunduvad peale eripensioni vormistamist muudele avaliku- või erasektori ametikohtadele. Politsei eripension vormistatakse enamasti 50-aastaseks saamisel.
Keskmine politsei eripension on 2018 aastal ligi 817 eurot, suurim üle 4200 euro. 2016 töötas PPA-s üle 150 politseipensionäri, kes olid üldjuhul tsiviilteenistujateks ümber vormistatud.
Seaduseelnõud esitades siseminister põhjendas, järgmisel viiel aastal jõuab PPA-s pensionivanusesse üle 900 politseiametniku ja neid on vaja motiveerida politseinikuna tööle edasi jääma. Eelnõu kooskõlastamisest keeldunud Isamaa (justiitsminister Urmas Reinsalu) vastupidi rõhutas: “Riik on võtnud sihiks eripensionite kaotamise, mitte eripensioni ja sissetuleku paralleelselt kasutatavaks muutmise”.
Saksamaa politseinik töötab 10 aastat kauem, riigitööga paralleelselt pensioni ei saa
Eesti politseinikud hakkavad eripensioni saama 50 eluaasta täitumisel. Kuigi PPVS sätestas juba 2010 aastast alates politseiniku pensionivanuseks 55, siis seadusele lisatud rakendusseadus muutis seaduse mõju ja eripension vormistatakse endiselt enamasti 50-aastaselt.
Saksamaal on politseiametniku minimaalne nõutav vanus pensioni vormistamiseks 60 aastat. Käesoleval ajal on see tõstmisel 62 eluaastani.
Saksamaal politseiametnikule eripensioni ei ole, ta saab pensioni ühtedel alustel muude avaliku sektori töötajatega. Politseiametnikele ja sõjaväelastele on ette nähtud võimalused ametikohale mittevastavuse korral minna pensionile ka enne 60-aastaseks saamist (mõnevõrra vähendatud pensioniga). Statistika järgi on selle võimaluse kasutajaid ligi 9%. Muudel avaliku sektori töötajatel on pensionivanus 5 aastat kõrgem – 65 (tulevikus 67).
Seega võrreldes muude avaliku sektori töötajatega on saksa politseiniku boonuseks 5 aastat varem pensionile saamine. Eesti politseinikul on mitmekordsed boonused – 15 aastat varasem pensionile saamine, topelt suurem eripension jms.
Saksamaal kehtib lisaks reegel, mille järgi avalikus sektoris töötamise ajal riigipensioni ei maksta.
Seega Eesti siseminister Anvelti seaduseelnõu soovis vastupidiseid arenguid, võrreldes „vanade“ EL liikmesriikidega Saksamaa näitel.
Anvelt saab 2019 aastal 50-aastaseks, jõudes eripensionäri vanusesse
· Sündinud 30.09.1969.
· 1987 asus õppima Tallinna Miilitsa Erikeskkooli.
· Töötas miilitsa või politseinikuna 1989-2006.
· Miilitsas ja politseis töötanud seega kokku 17 aastat. Staaž 1.03.1991-1.09.1994 arvestatakse kolmekordsena ja eripensioni annab ka miilitsakoolis õppimine, milledest lisandub veel 9 eripensionistaaži aastat.
Eluliselt on siseministri huvi hakata saama politsei eripensioni esimesest võimalikust, s.t 2019 aastast. Kuid tema seaduseelnõu oleks võimaldanud ka tal endal Riigikogu järgmisesse koosseisu mittekuulumise korral asuda paralleelselt eripensioniga tööle mõnele politseijuhi ametikohale, kus saab edaspidi teenida täis maksimaalsest politseistaažist puuduolevad 4 aastat ja siis eripensioni staaž lasta ümber arvutada. Uue tulusa ametikoha politseis saavad tagada vaid suhted PPA juhiga. Mistõttu on eluliselt mõistetav siseminister Anvelti möödavaatamine nii idapiiri ehituse maksumusega toimuvast kui muudest PPA probleemidest. Elmar Vaheri asemel PPA-le „võõra“ peadirektori määramine tõmbaks kriipsu Anvelti jätkukarjääri võimalustele politseis. Anvelt on eluliselt huvitatud Elmar Vaheri püsimisest ametikohal.
Anveltile eripensioni määramine on õiguslik segapundar
Anvelt ja Vaher idapiiri kallinemisi selgitamas.
Foto Priit Simson.
Eesti eripensionide süsteemi iseloomustab suur õiguslik fragmenteeritus. Erinevate eripensionide maksmise tingimused, pensionile õigust andev vanus, staažinõuded ja pensioni arvutamise kord erinevad suuresti või on üksikjuhtumitel määratletavad - seejuures puudub erisustel enamasti ratsionaalne põhjendus riigi seisukohalt. Loetlematud erisused on loodud konkreetsete isikute või olukordade tarvis, mitte riigi vajaduste tarvis.
Anvelt töötas 2001-2003 Keskkriminaalpolitsei direktorina, aga seda ametikohta enam ei eksisteeri (Keskkriminaalpolitsei on alates 2010 ühendatud PPA koosseisu). Seaduse järgi peaks ta eripensionina saama 65-75 protsenti vastava ametikoha tänasest palgast. Kui ametikohta pole olemas, siis otsustab PPA peadirektor, millise tänase ametikoha palk eripensioni arvutamise aluseks võtta. Suurim politseipension on täna üle 4200 euro kuus ja reguleerimatuses tehtava kaalutlusotsusega on sarnane tase võimalik määrata ka Anveltile. Jällegi saavad määravaks tema suhted PPA peadirektoriga.
Anvelti tulevik nii eripensioni suuruses, puuduolevate staažiaastate täisteenimise võimaluses kui ka ametikoha saamine sõltub PPA peadirektorist
Maikuu algul jättis Isamaa kooskõlastamata Elmar Vaheri teiseks ametiajaks ametisse nimetamise, mis ärritas siseminister Anveltit niivõrd, et see käivitas meediakampaania[2].
Elmar Vaheri asemel mõni teine isik PPA peadirektori kohal võib Anveltile kaasa tuua prognoosimatud muutused tema enda eripensioni suurusesse, puuduolevate staažiaastate täisteenimise võimalusse ja politseilise ametikoha saamisesse.
Süsteemiväline PPA peadirektor võib viia aga ka olukorrani, kus PPA suunab palgarahad ametisolevate politseiametnike palkade tõstmisesse ja lõpetab üldse ära eripensionide maksmise. Või lõpetab ära eripensionide tõstmise ja külmutab need.
Anvelti Riigikogust väljajäämise korral on eluliselt usutav, et Elmar Vaher tekitab tema jaoks mõne politseilise ametikoha. Ja oma seaduseelnõu jõustumisel hakkaks ta saama paralleelselt eripensioni. Tema koondamine muutuks samuti üsna võimatuks – sest juba praegu kehtiva seaduse järgi tuleb politseiametniku ametikoha koondamisel maksta hüvitust 10 kuu palga ulatuses. Politseiprefekti ametikohal näiteks on palk praegu 4000 eurot, seega siis oleks eripensionäri koondamistasu 40 000 eurot. Ja sama perioodi eest saaks Anvelt ka paralleelselt eripensioni.
Seega kuigi võib öelda, et Anvelt tegutses seaduseelnõu läbisurumise katsel politsei eripensionäride huvides, tegutses ta olulisel määral ka iseenda huvides. Mis sisaldab huvide konflikti.
[1] http://epl.delfi.ee/news/eesti/reinsalu-tombas-anvelti-pensioniealiste-politseinike-edasitootamise-plaanile-pidurit?id=82107451
[2] https://www.err.ee/828129/irl-otsustas-vaheri-uueks-ametiajaks-kinnitamist-mitte-vetostada
Postitaja: Heldur-Valdek Seeder kell neljapäev, august 09, 2018 Kommentaare ei ole:
18.05.2018 möödub 13 aastat 2005 aasta Eesti-Vene piirilepingu allkirjastamisest, kust Venemaa allkirja hiljem ära võttis. Riigikogus ootab ratifitseerimist uus piirileping, millest erakonnad valimiste eel piinlikult vaikivad.
PIIRILEPING ON VENEMAA KAUGELEVAATAV VÄLISPOLIITILINE HUVI
Lavrov briljantse välisministrina mõistab, et varem või hiljem hakkab Venemaa euroopa-poliitika aluseks olevat Potsdami konverentsi formaalpiiridest lähtumise poliitikat kahjustama Tartu rahulepingu piiride mittejärgimine kui topeltstandard välispoliitikas (lepingujärgsed piirid, kontrolljooned või ajaloolised rahvusterritooriumid?). Venemaal on juba piirivaidlused Hiinaga 1867-ndast ja Jaapaniga 1945-ndast aastast, Krimmi annekteerimine ja Ukraina tüli, ilmselt muudki. Lavrov mõistab, et on tark jäädavalt likvideerida võimalused Venemaad Tartu rahulepingu rikkumises süüdistada. Milleks on vaja muuta tühiseks Tartu rahuleping või vähemalt rahvusvahelisele üldsusele tekitada mulje, et Tartu rahu on ajalugu ja valitseb uus reaalsus.
Urmas Paet oli saanud välisministriks Reformierakonna parteipoliitikuna. Tema on pragmaatik, kellele tehti Andrus Ansipi valitsuse poolt ülesanne viia edukalt lõpuni kellegi poolt tööplaani sissekirjutatud läbirääkimised Venemaaga. Seega Eesti poole ambitsioonid ja tagamõtted läbirääkimistel piirdusid ootusega saada valitsuse tööplaan täidetud ja õpikuteooriale vastav ilus piirijutt Venemaaga allkirjastatud. Šampanja, selfide ning ordenite jagamise saatel pühitsetud.
Lepingu ettevalmistamist juhtisid Lavrov ja Paet
Sergei Lavrov (foto Aljazeera) ja Urmas Paet (foto AP/Bruno Luca)
Sergei Lavrov – Venemaa välisminister alates 2004. Sündinud 1950, armeenlasest isa, gruusia venelasest ema. Nii vene kui armeenia kodakondsus. Lõpetas keskkooli hõbemedaliga, on harrastanud draamanäitlemist. Kuigi välisministriks edutas tema Putin, identifitseeritakse Lavrovi välismaal pigem vene riigiametnikuna ja mitte poliitikuna, teda ei peeta Putini siseringi kuuluvaks. Briljantne diplomaat – põhjalik, ustav, äärmiselt mõtestatud läbirääkija Venemaa huvides.
Urmas Paet – Eesti välisminister 2005-2014, Reformierakonna liige alates 1999. Sündinud 1974, hariduselt Tartu Ülikooli lõpetanud politoloog. Töötanud ajakirjanikuna ja raadioajakirjanikuna, Reformierakonna nõunikuna, Nõmme linnaosavanemana, kultuuriministrina ja välisministrina. Praegu europarlamendi liige.
EESTI 2014 AASTA PIIRILEPING VENEMAAGA ON JÕUSTAMATA
18.02.2014 Paeti ja Lavrovi poolt Moskvas allkirjastatud piirileping on mõlema riigi poolt siiani ratifitseerimata. Varasemalt, 18.05.2005 Moskvas allkirjastatud piirilepingult võttis Venemaa sinna juba antud allkirjad ära reaktsioonina Riigikogu poolt ratifitseerimisel lisatud preambulale. Põhjuseks Venemaa huvidele mittesobiva Tartu rahu nimetamine preambulas.
PEALE 2019 AASTA MÄRTSI PIIRILEPINGU RATIFITSEERIMINE TÕENÄOLINE
Riigikogus praegune koosseis enam ei ürita piirilepingut ratifitseerida. See teema ajaks koalitsiooni lõhki. Üldjoontes SDE ja RE on poolt, IRL, EKRE ja Vabaerakond vastu. Ratifitseerimiseks oleks vaja 2/3 Riigikogu koosseisu häälteenamus. Põhiseaduse § 122 ütleb, et maismaapiir on määratletud Tartu rahulepingu ja teiste riikidevaheliste lepingutega, mistõttu põhiseaduse muutmine ei ole vajalik. Niisugune seaduseelnõu autorite seisukoht on kahetsusväärne, sest mõistlik oleks "muude riikidevaheliste lepingute" all mõista vaid piiririba suhtes kokkulepitavaid pisiparandusi ja mitte täiesti uue piirijoone vedamist.
On oht, et kui 2019 märtsis toimuvate Riigikogu valimiste tulemusena moodustatakse Reformierakonna ja Keskerakonna koalitsioon, siis piirileping ratifitseeritakse juba ilma selle sidumiseta Tartu rahulepingu lisaks.
Läti 2007 aasta piirileping Venemaaga ei toonud sõprust
Sarnaselt Eestiga lisas Läti oma 2005 maikuus allkirjastatud piirilepingule preambula viitega 1920 aasta Riia rahulepingule. Tollest ajast pärineb Putinile omistatud tsitaat: “Surnud eesli kõrvu näevad nad, mitte Põtalovo rajooni”. Läti ja Venemaa piirileping ratifitseeriti ja jõustus 18.12.2007. “Riia nõustus piirilepingule alla kirjutama Moskva tingimustel”, väitis Venemaa päevaleht Izvestia. Läti-Vene piirileping tagajärjena ei võtnud pingeid maha kahe riigi suhetelt ja Venemaa jätkas Läti süüdistamist muulaste ahistamises ja natsismis. Venemaa pidas piirilepingu saavutamist Lätiga oma diplomaatiliseks võiduks ja ei asunud naaberriigi elu kergemaks muutma muude suhteid pingestavate küsimuste päevakorralt mahavõtmisega.
Piirilepingu poolt- ja vastuargumendid
Eesti huvide pooltargumendid võttis kokku Äripäev esimese lepingu allkirjastamise päeval 18.05.2005 tsitaatidega tollastelt tuntud inimestelt ja pealkirjastas “Eesti-Vene piirileping toob suhetesse juriidilise selguse”[1].
Piirilepingu praegusel kujul sõlmimisele algas vastuseis vabadusvõitleja Enn Tarto ja tollase põllumajandusministri Helir-Valdor Seederi avaldustega, kes nägid piirilepingus eelkõige ohtu Tartu rahulepingu kestvusele, aga ka Eesti-poolset nõrka läbirääkimistööd[2]. Helir-Valdor Seeder märgib: “Tegelikult pole kunagi Eesti-Vene suhted sõltunud Eesti-poolsest tegevusest ja tahtest, vaid Venemaa poolsest huvist või rahvusvahelisest olukorrast”.
Seeder toob ära elektrijaamade riskide lahendamata jätmise, Venemaale kuuluva Narva hüdroelektrijaama toodangu ebaõiglase jaotumise, lahendamata Narva jõe looduskeskkonna ja kalavarude kaitse, piiriületusprotsessi reguleerimatuse jne, lõpetades: “100 aasta pärast on tõenäolisem Eesti riik Tartu rahulepingu piirides, kui Venemaa tänastes piirides”.
Õiguskantsler Allar Jõks 2005 aastal [3]: “Tartu rahulepingu jätkuvat rahvusvahelis-õiguslikku kehtivust ei saa lugeda iseenesestmõistetavaks. Kuna ratifitseerimisele kuuluvad piirilepingud Tartu rahulepingut ei nimeta, siis ei kohaldu neile automaatselt ka Rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni art. 30 (”Ühes ja samas küsimuses järjestikku sõlmitud lepingute kohaldamine”). Riigikogu poolt antava selgituseta võib rahvusvaheliselt tekkida mulje, nagu oleks Eesti vabariik tacite nõustunud Vene Föderatsiooni seisukohaga, et Tartu rahuleping on oma kehtivuse juba varasemalt (1940. aastal) minetanud või 2005. aasta piirileping asendab ratifitseerimisel Tartu rahulepingu täies ulatuses, muutes viimase sisuliselt kehtetuks või unarusse langenuks (desuetudo)”.
Ja nüüd tuleb otsustada - kas uue piirilepingu ratifitseerimisega Eesti taganeb rahvusvahelisel areenil ja suhetes Venemaaga ajaloolisest Tartu rahust, kuid samal ajal siseriikliku propagandana jääb inimestele rääkima - et jah, meil Tartu rahu kehtib?
[1] https://www.aripaev.ee/uudised/2005/05/17/eesti-vene-piirileping-toob-suhetesse-juriidilise-selguse
[2] https://arvamus.postimees.ee/1198938/helir-valdor-seeder-piirilepingu-solmimine-sellisel-kujul-ei-vasta-eesti-huvidele
[3] http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/preambul-kurikuulus-takistus-mis-2005-aastal-nurjas-piirilepingu-venemaaga?id=67964713
Postitaja: Heldur-Valdek Seeder kell neljapäev, mai 17, 2018 Kommentaare ei ole:
Artiklid avaldamise järjekorras:
Vanaduspension 828.27 eurot 2022 (07.11.2018)
Koolisegregatsioonist - EU kohtuotsus (04.10.2018)
Kohtuistungi salastamiste analüüs (14.09.2018)
iPetition to support Poland (13.09.2018)
Alampalga võimalikkusest 1498 €-ni (22.08.2018)
Siseminister Anvelt huvikonfliktis (09.08.2018)
Lavrovi briljantne piirileping (17.05.2018)
Poola kohtureformi ülevaade (01.05.2018)
Kaasus eripensionäride süvariigiga (01.04.2018)
Vanus võrdlevas õiguses (27.03.2018)
II pensionisamba sulgesid HU, CZ, PL (12.03.2018)
Siseminister tõstis eripensione (30.01.2018)
Autoülevaatuse võimalused välismaal (13.12.2017)
Kriminaalanalüütik 31OCT tulistamisest (04.11.2017)
Otsepostitused Barcelonast (30.10.2017)
ID-kaardi hoax ja Presidency leke (12.09.2017)
Õigusaktide (tellitud) vead (31.07.2017)
Rail Baltica toetuseks (04.05.2017)
Suhkrumaks on rumal (20.04.2017)
Politseipensionide saladuste analüüs (30.03.2017)
Eripensionikohustused kahekordistusid (21.02.2017)
Pensioniea edasilükkamise tasuvus (20.01.2017)
Menetlusinfo avaldamise õigustused (17.12.2016)
Ratase programmile hindeks 4-- (23.11.2016)
Minu Saksamaa (31.10.2016)
Majanduse 3 põhiprobleemi (05.09.2016)
Matk Zugspitzele Saksamaal (29.08.2016)
Ida-Euroopa konservatiivsus (06.07.2016)
Brexit kainestav mõju (27.06.2016)
Eripensionide uus laienemine (20.05.2016)
ID kaart krediitkaardiks (20.05.2016)
Personalikorruptsiooni ei uurita (15.04.2016)
Riigikaitse reserv ja väljaõpe (16.02.2016)
Tartu Suusamaraton vett vedamas (12.02.2016)
Oodates kohtulahendeid (27.01.2016)
Ametnike õigusest vabale arvamusele (27.12.2015)
Tuleviku politsei põhijooned (30.10.2015)
Vanusel põhinev diskrimineerimine (29.09.2015)
Pagulasteema - kellele vajalik? (25.08.2015)
Eesti majandusolukorra lühianalüüs (22.07.2015)
Juuni ei ole tõsiseltvõetavuse kuu (11.06.2015)
Pirita looduse kaitsele (31.05.2015)
Olukorrast riigis - 50 päeva hiljem (21.04.2015)
Tagasivaade valimistele RK2015 (02.03.2015)
Eripensionärid, stagnatsiooni huvigrupp (26.02.2015)
Kuidas politseinike palk kolmekordistada (17.02.2015)
Kuidas politseinike palk kahekordistada (15.02.2015)
FIE tegevusvabadus vajab laiendamist (07.02.2015)
Vene koostöö või piirileping (05.02.2015)?
Miks kandideerin Riigikogu valimistel (01.02.2015)?
Reservväelase broneeringi (28.01.2015)
Kogumispensionid vabaks (24.01.2015)
Följeton Tartu Suusamaratoni ärajätmisest (24.01.2015)
Vastus küsimusele kooseluseadusest (21.01.2015)
Sisekaitseakadeemia arenguvõimalustest (20.01.2015)
Kaitseliidu liikmehõive arenguvõimalustest (05.01.2015)
Tallinn rattasõbralikuks (05.01.2015)
Asendustegevuste mõttetusest (05.01.2015)
10 enamklikitud postitust
Kriminaalanalüütik tulistamisest: politsei suund viimase 5 sekundi arutamisele ei olnud õige
Vabaduse väljaku 31.10.2017 politseitulistamise esmase analüüsi põhjal saab öelda : Politsei esimese päeva suund viia arutelu viimasele 5-...
ID-kaardi hoax ja Presidency saladokumendi leke
Kas EU Presidency internetitsensuuri lekkinud sala dokumendil ja ID-kaardi HOAX -il on ühisosa? I. Eesti (EU) Presidency saladokument le...
Siseminister Andres Anvelt süüdistab justiitsminister Reinsalu politseinikupalga ja eripensioni paralleelset saamist kehtestava eelnõu koosk...
Autoülevaatuse võimalused välismaal - regulatsioone tootes ärgem unustagem eesmärki
Artikli avaldas Postimees 13.12.2017 . " Kui Saksamaal tehtud ülevaatused on head Saksa autole, siis miks peab Eesti ametnik jalgrata...
Otsepostitused Barcelonast: Kataloonia kriis 2017
Autori foto. Meeleavaldus ühtsuse toetamiseks 12.10.2017 Barcelona. 1. On kaks täiesti ise asja: alistatud rahvad vs feodaalne kil...
Kaasus eripensionäride süvariigiga*
Minu kogemus esimestest sammudest poliitikas - erakonna asutamises osalemine, kandideerimine Riigikogu 2015 valimistel, järgnenud poliitre...
Ungari, Tšehhi ja Poola sulgesid II pensionisamba
II pensionisamba idee pärineb Tšiilist , selle rakendas 1981 aastal kindral Pinochet [1] . IMF hindas tulemused suurepäraseks ning mitmed en...
Uute artiklite tellimine meilile:

matches:
Kohus
kohus
§ 24
kohus
§ 29
§ 122


text:
LvE üldised müügitingimused – Lorenz von Ehren Eesti
LvE üldised müügitingimusedadmin2016-05-23T12:13:54+00:00
Lorenz von Ehren`i üldised müügitingimused
§ 1 Üldist – kehtivusala
1. Need müügitingimused on tarnelepingute, kokkulepete ja pakkumiste üheks osaks. Need müügitingimused tunnistatakse kehtivaiks hiljemalt tellimuse esitamisel või tarne vastuvõtmisel.
2. Tarbijate all mõistetakse nendes müügitingimustes füüsilisi isikud, kellega astutakse ärisuhetesse ja kes ei ole seotud tööndusliku või iseseisva kutsealase tegevusega.
Ettevõtjate all mõistetakse nendes müügitingimustes füüsilisi või juriidilisi isikuid või õigusvõimelisi isikuühinguid, kellega astutakse ärisuhetesse ja kes on seotud tööndusliku või iseseisva kutsealase tegevusega.
Kliendid on nende müügitingimuste mõttes nii tarbijad kui ka ettevõtjad.
3. Me deklareerime selgesõnaliselt, et ei tunnusta ostu- või tellimustingimusi ega muid üldisi müügitingimusi, mis kalduvad kõrvale meie müügi- ja tarnetingimustest, on nendega vastuolus või täiendavad neid; isegi kui muud tingimused on võetud teadmiseks, ei muutu need lepingu osaks, või muutuvad lepingu osaks ainult juhul, kui oleme nende kehtivust selgesõnaliselt kirjalikus vormis kinnitanud.
§ 2 Lepingu sõlmimine
1. Meie pakkumised on ostmiskohustuseta ja mittesiduvad.
2. Kaupa tellides annab klient siduvalt teada, et ta tahab tellitud kaupa osta.
Meil on õigus eeldada, et tellimuses sisalduv lepingu sõlmimise ettepanek võetakse vastu ja et leping jõuab meile tagasi kahe nädala jooksul pärast selle kättesaamist. Lepinguga nõustumist võib kinnitada kas kirjalikult või kauba kliendile kättetoimetamise kaudu.
3. Kui tarbija kasutab kauba tellimisel elektroonilisi sidevahendeid, kinnitame tema tellimuse kättesaamise kohe. Tellimuse kättesaamise kinnitus ei tähenda veel, et tellimus oleks siduvalt vastu võetud. Tellimuse kättesaamise kinnituse võib saata koos teatisega lepingu sõlmimise kohta.
4. Leping sõlmitakse tingimusel, et meie allhankijate tarned meile on kohased ja õigeaegsed. See kehtib ainult olukorras, kus kaup jääb tarnimata meist mitteolenevatel põhjustel, eriti juhul, kui oleme oma allhankijaga sõlminud ühilduva tagatistehingu. Kauba mittesaamisest informeeritakse klienti kohe, ja kui kauba eest on juba tasutud, tagastatakse ettemakse.
5. Kui tarbija kasutab kauba tellimisel elektroonilisi sidevahendeid, salvestame lepingu teksti ja saadame selle koos nende müügitingimustega vastava nõudmise puhul kliendile elektroonilisel kujul.
§ 3 Hinnad ja maksetingimused
1. Kõik hinnad kehtivad alates müügikohast ega sisalda pakendi- ja transpordikulu. Hinnad on eurodes ja sisaldavad käibemaksu. Uue kataloogi ilmumisega kaotavad vanad hinnad kehtivuse.
2. Välismaised maksevahendid arvestatakse eurodesse Saksa keskpanga (Deutsche Bundesbank) ametliku kursi järgi selle päeva seisuga, mil esitati arve. Seda juhul, kui arve ei olnud esitatud välismaises vääringus.
3. Meie ettevõttes isiklikult väljavalitud taimedele üldine hinnakiri ei kehti.
4. Jätame endale õiguse küsida tellimuste eest osalist ettemaksu.
5. Kui klient kasutab tellimuse esitamiseks kaugsidevahendeid, ei lisandu talle selle eest mingeid lisamakseid.
6. Klient kohustub pärast kauba kättesaamist 30 päeva jooksul alates arve esitamise kuupäevast kauba eest tasuma. Pärast selle tähtaja möödumist on tegemist maksetähtaja ületamisega.
Tarbija peab sel juhul maksma viivist 5% baasintressi määrast.
Ettevõte peab maksma viivist 8% baasintressi määrast. Jätame endale õiguse tõendada viivituse tõttu tekkinud kahju ja kehtestada ettevõttele kahju hüvitamise kõrgem määr.
7. Tarbijal on õigus hüvitisele vaid siis, kuid tema vastunõuded on esitatud vastavalt seadusele või kui me oleme need heaks kiitnud. Kinnipidamisõiguse realiseerimine on lubatud vaid asjaoludel, mis tulenevad sellest konkreetsest tarnest.
Tehingulises õiguskäibes on kohustuse täitmisest keeldumine või kinnipidamisõiguse realiseerimine ettevõtte kui meie kliendi poolt välistatud.
8. Tšekke ja veksleid võetakse vastu ainult tingimusel, et need ostetakse välja. Sellega kaasnevad kulud ja väljaminekud kannab ostja.
9. Kui meie kliendi rahaline seis halveneb oluliselt, on meil õigus oma lepingujärgse tarne täitmine seada sõltuvusse kokkulepitud tasu ettemaksu suurusest või vastavast rahalisest tagatisest.
Kui klient ei ole pärast tähtaja pikendamist oma kohustusi ikka veel täitnud, on meil õigus lepingust taganeda ja nõuda kahju hüvitamist.
§ 4 Vastutuse üleminek, kauba saatmine ja pakendamine
1. Kui ostja on ettevõtte, läheb vastutus kauba ootamatu hävinemise või selle kvaliteedi ootamatu halvenemise eest talle üle koos kauba üleandmisega. Kui kauba kättetoimetamiseks kasutatakse ekspediitor- või transpordifirmat, läheb vastutus kauba eest ostjale üle siis, kui kaup on ekspediitorile, vedajale või saatmise eest vastutavale isikule või asutusele välja antud.
2. Kui ostja on tarbija, läheb vastutus kauba ootamatu hävinemise või selle kvaliteedi ootamatu halvenemise eest ostjale üle alles siis, kui kaup on ostjale üle antud, seda ka juhul, kui tarbija kasutab ekspediitor- või transpordifirma teenuseid.
3. Kauba vastuvõtmisega viivitamine ei mõjuta kauba üleandmist.
4. Kui kaupa ostetakse juurde meie kaudu, peab müüja tagama nõuetekohase ja korraliku pakendi. Avatud veolaadungid tuleb kinni katta. Tarnepositsioonid tuleb selgesti märgistada.
5. Transpordikindlustus sõlmitakse ainult kliendi selgesõnalisel soovil ja tema kulul.
6. Ühekordse pakendi hinnaks on tema omahind. Korduvkasutatavad pakendid (nt võrkkonteinerid, taimealused) jäävad meie omandisse ja klient peab need meile omal kulul tagastama.
7. Pakkimis- ja transpordikulusid võib arvestada tagantjärele.
8. Veoautodega võib kaupa vedada ainult mööda vabalt sõidetavaid teid.
§ 5 Tarnekohustus
1. Äärmuslike ilmastikutingimuste, nagu nt põud, pakane, rahe või mõne muu ettenägematu ja mittesüülise asjaolu korral, nagu nt epideemiad, streigid, töösulud, igat liiki tööseisakud, sõjad, sõjasarnased sündmused, aga ka maksevääringu muutuste või ametlike sekkumiste korral, pikeneb tarnetähtaeg takistuse kestuse võrra. Kui nimetatud asjaoludel muutub kauba tarnimine võimatuks, vabaneme kohustusest kaupa tarnida. Neil juhtudel ei saa klient nõuda kahju hüvitamist.
2. Kindlad tarnetähtajad on meile siduvateks ainult siis, kui oleme need kirjalikult kinnitanud.
3. Osatarnetest hoidutakse selgesõnaliselt.
4. Meie varasemate tarnete eest esitatud maksetingimustest mitte kinnipidamine vabastab meid müügilepingu kohustustest. Müügilepingust taganemiseks on vajalik meie nõusolek. Kui seda ei saa anda, on meil õigus nõuda kahju hüvitamist lepingu mittetäitmise eest. Ilma tõenduskohustuseta on hüvitise suuruseks 30% arve väärtusest. Suurema hüvitise taotlemisel tuleb tekitatud kahju tõendada.
§ 6 Mõõdud ja näidised
1. Kõik mõõdud on ligikaudsed. Lubatud kõrvalekaldeks on 10% üles- või allapoole.
2. Näidised demonstreerivad vaid keskmisi omadusi. Kõik taimed ei pea välja nägema nagu näidised.
§ 7 Omandiõigus
1. Kui leping on sõlmitud tarbijaga, jätame endale õiguse pidada ennast kauba omanikuks senikaua, kuni kauba eest on täielikult tasutud.
Kui leping on sõlmitud ettevõttega, jätame endale õiguse pidada ennast kauba omanikuks senikaua, kuni kõik jooksvast ärisuhtest tulenevad nõuded, kaasa arvatud kõrvalnõuded, on täielikult tasutud. Omandiõigus jääb püsima ka juhul, kui meie üksiknõuded on haaratud jooksvasse arvesse ning saldo on välja arvutatud ning heaks kiidetud.
2. Meie omandiõigus tasumata kaubale säilib ka siis, kui ettevõte kui ostja on meie poolt tarnitud taimed kuni edasimüümiseni enda või kellegi teise krundi pinnasesse hoiule jätnud või istutanud. Maksmata taimi tuleb teistest lahus säilitada, pinnases hoida või istutada. Seejuures peavad taimed olema märgistatud, et oleks võimalik aru saada, et tegemist on meie poolt tarnitud taimedega.
Klient on kohustatud maksmata taimede eest tasuta hoolitsema. Hoolitsemise all mõistetakse eelkõige taimede õiget säilitamist, istutamist, väetamist ja kastmist.
3. Klient on kohustatud meid kohe informeerima, kui kolmas isik on kaubale vahele astunud, nt selle arestinud. Meid tuleb kohe teavitada ka juhul, kui kaupa on mistahes viisil kahjustatud või kui see on hävinenud. Koos teatamisega tuleb meile esitada võlausaldaja nimi ja aadress. Ka kauba ja kliendi enda asukoha muutusest peab klient meid kohe informeerima.
4. Kui klient rikub lepingut, eriti kui ta ei tasu kauba eest või eksib antud paragrahvi punktides 2 ja 3 toodud kohustuste vastu, on meil õigus lepingust taganeda ja nõuda kauba tagastamist.
5. Ettevõte on kohustatud kajastama oma dokumentatsioonis kaupa nõuetekohaselt. Nõuded, mis tekivad ettevõttele seoses kauba kajastamisega oma dokumentatsioonis, sealhulgas kõik kaasaskäivad õigused koos kõigi saldonõuetega, loovutame ettevõttele. Kinnitame seda kirjalikult. Pärast loovutamist on ettevõte volitatud nõuet sisse nõudma. Jätame endale õiguse nõuet ise sisse nõuda, kui ettevõte ei täida oma maksekohustusi nõuetekohaselt ja satub makseraskustesse.
6. Ettevõte tohib kaupa töödelda ja ümber töödelda või seda muuta vaid meie heakskiidul. Meie kauba segunemisel meile mittekuuluva kaubaga taotleme segatud kaubale vastavalt meie poolt tarnitud kauba väärtusele kaasomandi õigust.
§ 8 Garantii ja vastutus
1. Garantiid taime kasvamamineku eest ei anta. Kui klient nõuab selgesõnaliselt garantiid taime kasvamamineku eest, on meil õigus nõuda selle eest lisatasu. Garantii kasvamamineku eest hõlmab ühte aastat alates kauba väljasaatmise päevast ja eeldab, et klient hooldab taime antud taimeliigile kohaselt. See tähendab, et taim on istutatud õigele sügavusele, seda on väetatud ja kastetud. Vääramatu jõu tegevus, eriti põud, pakane, kahjurite rünnak jne ei kuulu garantii alla. Kasvamamineku garantii puhul ei ole tegemist garantiiga õiguslikus mõttes.
2. Sordiehtsuse eest antakse garantii vaid kliendi selgelt väljendatud nõudmisel. Viljapuude sordiehtsuse ja nõutud dokumentatsiooni garantii kestab viienda aasta lõpuni alates kauba väljasaatmise päevast. Garantii marjaistikute, rooside ja muude puittaimede eest kestab ainult teise aasta lõpuni alates kauba väljasaatmise päevast. Tarnitud taimede paljundamisel saadud uute taimede sordiehtsuse eest garantiid ei anta. Vääristamisdokumentatsiooni ja noortaimede istikute sordiehtsuse eest anname garantii ainult üheks aastaks alates tarnimise päevast.
3. Kui ostja on ettevõte, kanname kauba puuduste korral vastutust. Seejuures võime valida, kas täiendame puudulikku tarnet või asendame selle.
4. Kui ostja on tarbija, võib ta valida, kas ta soovib tarnitud kauba täiendamist järelsaadetisega või kauba asendamist. Meil on aga õigus keelduda kaupa kliendi poolt valitud viisil täiendamast, kui selleks tuleb teha ebaproportsionaalselt suuri kulutusi ja mõnel teisel viisil tarne täiendamine tarbijat tuntavalt ei kahjusta.
5. Kui tarne täiendamine ei õnnestu, võib klient enda valikul nõuda kas hinna alandamist (vähendamist) või lepingu tühistamist (lepingust taganemist). Kuid kui tegemist on vaid vähese lepinguvastasusega, eriti kui puudused on väikesed, ei ole kliendil õigust lepingust taganeda.
6. Ettevõtted peavad meid tarne ilmsetest puudustest kirjalikult teavitama 8 päeva jooksul pärast kauba vastuvõtmist; hilisema teatamise korral on garantiinõude menetlemine välistatud. Tähtajast kinnipidamise aluseks on teate saatmise kuupäev. Nõuete läbivaatamise eelduseks on ettevõtte esitatud kohane tõendus – see puudutab eriti kauba puudusi, puuduste kindlakstegemise aega ja pretensioonide esitamise õigeaegsust.
Tarbijad peavad meid tarne ilmsetest puudustest kirjalikult teavitama hiljemalt kahe kuu jooksul pärast seda, kui nad tegid kindlaks, et kaup ei vasta lepingutingimustele. Tähtajast kinnipidamise aluseks on päev, mil kiri meile saabus. Kui tarbija ei pea teatamisnõudest kinni, kustub garantiinõude õigus kaks kuud pärast tarne puuduse kindlakstegemist. Tõenduse kindlaks tehtud puuduse kohta peab esitama tarbija, pidades kinni teatamisnõude tähtajast. Kui tarbija ostis kauba kataloogis esitatust lähtudes ning kaup ei vastanud kirjeldustele, peab kauba mittevastavust tõendama tarbija. Kui müügiese on elav taim, peab tarbija juhul, kui taim sureb välja, saab kahjurite tõttu kannatada või haigestub muul viisil, tõendama, et need asjaolud ei olnud seotud taime mitteasjatundliku hooldamisega pärast taime üleandmist.
7. Kui klient valib pärast tarne ebaõnnestunud täiendamist õigusvea või puuduse tõttu lepingust taganemise, ei ole tal lisaks sellele õigust puudusest tulenevale kahjunõude hüvitamisele.
Kui klient valib pärast ebaõnnestunud tarne täiendamist kahju hüvitamise, jääb kaup ostjale, kui viimane sellega nõus on. Kahju hüvitamine piirdub kauba müügihinna ja puuduliku kauba väärtuse vahega. See ei kehti, kui olime lepingut teadlikult rikkunud.
8. Ettevõttele kehtiv garantiiaeg on üks aasta alates kauba üleandmisest. Tarbijale kehtiv garantiiaeg on kaks aastat alates kauba üleandmisest. See säte ei kehti, kui klient ei ole meile tarne puudusest õigeaegselt teatanud (vt selle alajaotuse p 6).
9. Ettevõte kui ostja kohustub patendiõiguse ja sordikaitseõiguse alla kuuluvaid roosisorte, aga ka neid, mille nimi on kaitstud kaubamärgiga, edasi müüma ainult koos originaaletiketiga, mis tarnitakse koos taimega. Samuti kohustub ettevõtte mitte kasutama tarnitud roositaimi või nende osi paljundamiseks ega müüma taolisi roosisorte välismaal. Kauba edasimüümise korral kohustub ettevõte kui ostja teavitama neist asjaoludest ka oma ostjaid.
§ 9 Vastutuse piiramine
1. Kergest hooletusest põhjustatud kohustuste rikkumise korral piirdub meie vastutus, olenevalt kauba liigist, etteaimatavate, tüüpiliste ja otseste keskmiste kahjudega. See kehtib ka meie seaduslike esindajate või partnerite kergest hooletusest tulenevate rikkumiste korral.
Kui ostjaks on ettevõte, ei vastuta me kergest hooletusest põhjustatud kohustuste rikkumise korral ebaoluliste lepingukohustuste täitmise eest.
2. Eelseisev vastutuse piiramine ei hõlma kliendi nõudeid, mis tulenevad tootja vastutusest. Vastutuse piiramine ei kehti, kui kliendile tekitati keha- või tervisekahjustus või põhjustati tema surm.
3. Kliendile tarnitud kauba puudustest tulenevad kahjuhüvitamise nõuded aeguvad üks aasta pärast kauba üleandmist. See ei kehti, kui raske hooletuse põhjustajaks olime meie, ega ka juhul, kui tekitasime keha- või tervisekahjustuse või põhjustasime kliendi surma.
§ 10 Tagasivõtmise- ja tagasiandmise õigus
Elektroonilisel kujul sõlmitud müügileping tagasivõtuklausliga
1. Tarbijal on õigus oma lepingu sõlmimisele suunatud tahteavaldus kahe nädala jooksul pärast kauba saamist tagasi võtta, kui tegemist on elavate taimedega. Tagasivõtmine ei pea sisaldama põhjendust, kuid peab olema müüjale esitatud tekstivormis. Samuti võib müüjale kauba tagasisaatmisel selgitusi saata. Tähtajast kinnipidamiseks piisab õigeaegsest saatmisest.
2. Tagasivõtuõiguse realiseerimiseks on tagasisaatmine tarbijale kohustuslik. Tagasivõtuõiguse realiseerimisel kannab tagasisaatmise kulud tarbija.
3. Tarbija peab hüvitama kauba väärtuse languse, mis tekkis seoses selle sihipärase kasutamisega. Tarbija tohib kaupa ettevaatlikult ja hoolikalt kontrollida. Seoses kontrollimisega tekkiv väärtuse kaotus, mis ei lase kaupa enam „uuena“ müüa, tuleb korvata tarbijal.
1. Kehtib Saksamaa Liitvabariigi õigus. ÜRO konventsiooni sätted kaupade rahvusvaheliste müügilepingute kohta ei kehti.
2. Kui klient on kaupmees, avalik-õiguslik juriidiline isik või avalik-õiguslik erifond, asub sellest lepingust tulenevate vaidluste lahendamiseks pädev kohus eranditult meie firma asukohas. See kehtib ka juhul, kui kliendil puudub Saksamaal pädeva kohtu asukoht või kui kliendi elukoht või alaline asukoht ei ole hagi esitamise momendil teada.
3. Kui kliendiga sõlmitud käesoleva lepingu mõned sätted, kaasa arvatud käesoleva üldiste müügitingimuste mõned sätted, on täielikult või osaliselt kehtetud või muutuvad kehtetuks, ei mõjuta see teiste sätete kehtivust. Täielikult või osaliselt kehtetuks muutunud regulatsioonid tuleb asendada regulatsiooniga, mille majanduslik tulem on võimalikult lähedane kehtivuse kaotanutega.
Pflanzenhandel (taimekaubandus) Lorenz von Ehren Gmb & Co Kg

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 10
kohus


Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seadus
Riigikogu 27.01.1999 seadus; jõustumiskuupäev 01.01.2000
redaktsioon 01.05.2020 [RT I, 21.04.2020, 25]
13.10.1999 RT I 1999, 82, 749 01.01.2000
10.11.1999 RT I 1999, 88, 803 10.12.1999
20.12.2000 RT I 2001, 3, 10 01.01.2001
12.12.2001 RT I 2001, 102, 671 01.01.2002
09.04.2002 RT I 2002, 35, 219 25.04.2002
27.01.1999 RT I 2002, 39, 245 terviktekst RT paberkandjal
16.06.2005 RT I 2005, 38, 299 17.07.2005
15.12.2005 RT I 2005, 71, 544 01.01.2006
15.02.2007 RT I 2007, 22, 116 01.01.2008
29.10.2009 RT I 2009, 53, 360 01.01.2010, osaliselt 21.11.2009
22.04.2010 RT I 2010, 22, 108 01.01.2011 jõustub päeval, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel, Euroopa Liidu Nõukogu 13.07.2010. a otsus Nr 2010/416/EL (ELT L 196, 28.07.2010, lk 24–26).
14.06.2012 RT I, 05.07.2012, 14 01.09.2012
14.11.2012 RT I, 06.12.2012, 1 01.01.2013
12.06.2013 RT I, 02.07.2013, 1 01.09.2013, osaliselt 01.01.2014
26.02.2014 RT I, 21.03.2014, 1 31.03.2014
19.11.2014 RT I, 13.12.2014, 1 01.01.2016, osaliselt 01.01.2015 ja 01.07.2016; jõustumisaeg muudetud 01.07.2016 [RT I, 17.12.2015, 1]
25.11.2015 RT I, 17.12.2015, 1 20.12.2015, osaliselt 01.01.2016 ja 01.07.2016
14.06.2017 RT I, 29.06.2017, 1 09.07.2017, osaliselt 01.07.2017
13.02.2019 RT I, 27.02.2019, 11 01.01.2020
08.04.2020 RT I, 09.04.2020, 14 01.05.2020
15.04.2020 RT I, 21.04.2020, 1 22.04.2020
Vastu võetud 27.01.1999
RT I 1999, 16, 273
terviktekst RT paberkandjal RT I 2002, 39, 245
19.12.2007 RT I 2007, 71, 437 01.01.2008
19.11.2014 RT I, 13.12.2014, 1 01.01.2016, osaliselt 01.01.2015 ja 01.07.2016; jõustumisaeg muudetud 01.07.2016 [RT I, 17.12.2015, 1]
14.06.2017 RT I, 29.06.2017, 1 09.07.2017, osaliselt 01.07.2017
(1) Käesolev seadus sätestab puuetega inimeste sotsiaaltoetuste liigid, nende saamise tingimused, nende suurused ning määramise ja maksmise korra.
(2) Käesoleva seaduse eesmärk on puuetega inimeste iseseisva toimetuleku, sotsiaalse integratsiooni ja võrdsete võimaluste toetamine ning õppimise ja töötamise soodustamine puudest tingitud lisakulude osalise hüvitamise kaudu.
[RT I 2007, 71, 437 - jõust. 01.01.2008]
(3) Käesolevas seaduses ettenähtud sotsiaalkaitsele kohaldatakse sotsiaalseadustiku üldosa seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
(1) Puue on inimese anatoomilise, füsioloogilise või psüühilise struktuuri või funktsiooni kaotus või kõrvalekalle, mis koostoimes erinevate suhtumuslike ja keskkondlike takistustega tõkestab ühiskonnaelus osalemist teistega võrdsetel alustel.
(11) Käesoleva seaduse alusel tuvastatakse kuni 16-aastasel lapsel ning vanaduspensioniealisel inimesel lähtuvalt kõrvalabi, juhendamise või järelevalve vajadusest sügav, raske või keskmine puude raskusaste. Käesoleva lõike mõistes on puudel järgmised raskusastmed:
1) sügav puue on inimese anatoomilise, füsioloogilise või psüühilise struktuuri või funktsiooni kaotus või kõrvalekalle, millest tingituna vajab isik pidevat kõrvalabi, juhendamist või järelevalvet ööpäevaringselt;
2) raske puue on inimese anatoomilise, füsioloogilise või psüühilise struktuuri või funktsiooni kaotus või kõrvalekalle, millest tingituna vajab isik kõrvalabi, juhendamist või järelevalvet igal ööpäeval;
3) keskmine puue on inimese anatoomilise, füsioloogilise või psüühilise struktuuri või funktsiooni kaotus või kõrvalekalle, millest tingituna vajab isik regulaarset kõrvalabi või juhendamist väljaspool oma elamiskohta vähemalt korra nädalas.
(2) Kõrvalabi või juhendamine on abi osutamine inimesele, kes ei tule iseseisvalt toime söömise, hügieenitoimingute, riietumise, liikumise või suhtlemisega. Järelevalve on ohutuse tagamine inimese suhtes, kes oma tegevuse või tegevusetusega võib tekitada kahju iseenda või teiste inimeste elule, tervisele või varale.
(21) Käesoleva seaduse alusel tuvastatakse 16-aastasel kuni vanaduspensioniealisel inimesel (edaspidi tööealine inimene) lähtuvalt igapäevastest tegutsemis- ja ühiskonnaelus osalemise piirangutest sügava, raske või keskmise raskusastmega puue. Käesoleva lõike mõistes on puudel järgmised raskusastmed:
1) sügav puue on inimesel, kellel igapäevane tegutsemine või ühiskonnaelus osalemine on täielikult takistatud;
2) raske puue on inimesel, kellel igapäevane tegutsemine või ühiskonnaelus osalemine on piiratud;
3) keskmine puue on inimesel, kellel igapäevases tegutsemises või ühiskonnaelus osalemises esineb raskusi.
(22) [Kehtetu - RT I, 17.12.2015, 1 - jõust. 01.07.2016]
(3) Mõistet «töötamine» kasutatakse käesolevas seaduses riikliku pensionikindlustuse seaduse tähenduses.
§ 21. Rehabilitatsiooniplaani koostamine
[RT I, 21.03.2014, 1 - jõust. 31.03.2014]
<!- START 2b1 -!>
Sotsiaalhoolekande seaduse § 69 lõikes 1 sätestatud rehabilitatsiooniplaan koostatakse puude raskusastet taotlevale lapsele juhul, kui see on vajalik puude raskusastme tuvastamiseks.
[RT I, 29.06.2017, 1 - jõust. 01.07.2017]
<!- END 2b1 -!>
§ 22. Puude raskusastme tuvastamise taotlemine
<!- START 2b2 -!>
(1) Puude raskusastme tuvastamiseks esitatakse taotlus Sotsiaalkindlustusametile.
(2) Isik võib esitada puude raskusastme tuvastamise taotluse Eesti Töötukassa (edaspidi töötukassa) kaudu, kui taotlus esitatakse koos töövõimetoetuse seaduse alusel töötukassale esitatava töövõime hindamise taotlusega.
(3) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega tööealise inimese puude raskusastme tuvastamise taotlusele kantavate andmete loetelu, milles sisalduvad:
1) puude raskusastme tuvastamist taotleva isiku nimi, sünniaeg ja sugu või isikukood, kontaktandmed, andmed hariduse ja töötamise, abivahendite ja kõrvalise abi kasutamise ning rehabilitatsiooni kohta;
2) töövõimet välistavate seisundite loetelu ning isiku kehalist ja vaimset võimekust iseloomustavate valdkondade loetelu.
(4) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega lapse ja vanaduspensioniealise inimese puude raskusastme tuvastamise taotlusele kantavate andmete loetelu, milles sisalduvad puude raskusastme tuvastamist taotleva isiku nimi, sünniaeg ja sugu või isikukood, kontaktandmed, andmed õppimise või töötamise, terviseseisundist tingitud kõrvalabi, juhendamise ja järelevalve vajaduse, elutingimuste ning terviseseisundi muutuste kohta.
(5) Puude raskusastme taotluse esitamise päevaks loetakse päev, millal taotlus esitatakse Sotsiaalkindlustusametile või käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul töötukassale. Kui puude raskusastme tuvastamise taotlus saadetakse posti teel, loetakse taotluse esitamise päevaks lähtekoha postitempli kuupäev.
<!- END 2b2 -!>
§ 23. Puude raskusastme tuvastamine
<!- START 2b3 -!>
(1) Puude raskusastme tuvastab Sotsiaalkindlustusamet, kaasates vajaduse korral arstiõppe läbinud isikuid.
(2) Sotsiaalkindlustusametil on puude raskusastme tuvastamiseks isiku nõusolekul juurdepääs tervise infosüsteemi andmeid esitanud arsti ees- ja perekonnanimele.
(3) Arstiõppe läbinud isikul on isiku nõusolekul juurdepääs järgmistele tervise infosüsteemis olevatele puude raskusastme tuvastamiseks vajalikele andmetele:
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud andmed tervise infosüsteemis puuduvad või need on puude raskusastme tuvastamiseks ebapiisavad, edastab isiku pere- või eriarst puuduvad andmed tervise infosüsteemi ja teavitab sellest Sotsiaalkindlustusametit või edastab terviseseisundit kirjeldavad andmed Sotsiaalkindlustusametile 15 päeva jooksul Sotsiaalkindlustusametilt asjakohase taotluse saamisest arvates.
(5) Puude raskusastme tuvastamiseks vajalike tervise infosüsteemi andmete loetelu ja päringute perioodid kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(6) Puude raskusastme tuvastamisel võetakse arvesse järgmist:
1) terviseseisund;
2) tegevusvõime;
3) kõrvalabi, juhendamise ja järelevalve vajadus, mis on suurem inimese eakohasest abivajadusest;
4) kõrvalabi ja juhendamise vajadus, mis esineb inimesel tehniliste abivahendite kasutamisele vaatamata;
5) elukeskkond;
6) rehabilitatsiooniplaani olemasolu korral selles ettenähtud tegevused.
(7) Kui tööealine isik taotleb samal ajal puude raskusastme tuvastamist ning töövõime hindamist, kasutatakse puude raskusastme tuvastamiseks töövõime hindamise käigus koostatud eksperdiarvamust (edaspidi eksperdiarvamus) ja töötukassa antud töövõime hindamise otsust.
(8) Kui tööealine isik taotleb puude raskusastme tuvastamist ning töötukassa on tema töövõimet hinnanud puude raskusastme tuvastamise taotluse esitamisele eelneva kuue kuu jooksul, kasutatakse puude raskusastme tuvastamiseks eksperdiarvamust ja töötukassa antud töövõime hindamise otsust.
[RT I, 09.04.2020, 14 - jõust. 01.05.2020]
(81) Puudega lapse seisundi muutumise kohta info saamisel on Sotsiaalkindlustusametil kohustus lapse abivajadust uuesti hinnata. Kohustus teavitada Sotsiaalkindlustusametit puudega lapse seisundi muutumisest on igal isikul, kellel on vastav teave olemas.
(9) Puude raskusastme tuvastamise tingimused ja korra ning puudega tööealise inimese toetuse tingimused kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(10) Puude raskusastme tuvastamise päevaks loetakse käesoleva seaduse § 22 lõikes 5 sätestatud päev.
<!- END 2b3 -!>
§ 24. Puude raskusastme otsuse tegemise tähtaeg ja puude raskusastme kestus
<!- START 2b4 -!>
(1) Sotsiaalkindlustusamet teeb puude raskusastme tuvastamise või tuvastamata jätmise otsuse 15 tööpäeva jooksul ekspertiisiks piisavate andmete saamise päevast arvates.
(2) Kui puude raskusastme tuvastamiseks kasutatakse eksperdiarvamust ja töötukassa antud töövõime hindamise otsust, teeb Sotsiaalkindlustusamet puude raskusastme tuvastamise otsuse 15 tööpäeva jooksul eksperdiarvamuse ja töötukassa tehtud töövõime hindamise otsuse saamise päevast arvates.
(21) Kui puude raskusastme tuvastamiseks kasutatakse eksperdiarvamust ja töötukassa antud töövõime hindamise otsust ning isik on puude raskusastme tuvastamise taotluse esitanud korduvekspertiisi tähtajal, kuid puude raskusastme tuvastamise otsust ei ole tehtud enne senise puude raskusastme tuvastamise otsuse kestuse lõppu, pikendab Sotsiaalkindlustusamet puude raskusastme tuvastamise otsuse kestust kuni uue puude raskusastme tuvastamise või mittetuvastamise otsuse tegemiseni.
[RT I, 29.06.2017, 1 - jõust. 09.07.2017]
(3) Puude raskusaste tuvastatakse:
1) vanaduspensioniealisele puudega inimesele kestusega kuus kuud, üks aasta, kaks aastat, kolm aastat või viis aastat;
2) tööealisele puudega inimesele kestusega kuni viis aastat, kuid mitte kauemaks kui vanaduspensionieani;
3) lapsele kestusega kuus kuud, üks aasta, kaks aastat või kolm aastat, kuid mitte kauemaks kui 16-aastaseks saamiseni.
(4) Kui tööealisel inimesel on tuvastatud puuduv töövõime töövõimetoetuse seaduse § 8 lõike 2 alusel kuni vanaduspensionieani, võib puude raskusastme tuvastada kuni vanaduspensionieani.
(5) Kui lapsel on muutumatu või progresseeruv püsiv seisund, mis ei ole kompenseeritav ravi, ravimite, abivahendite või teenustega, võib raske või sügava puude raskusastme tuvastada kestusega kuni 16-aastaseks saamiseni.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud muutumatu ja progresseeruva püsiva seisundiga laste puude raskusastme tuvastamise täpsustatud tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
<!- END 2b4 -!>
§ 25. Puudega isiku kaart
[RT I, 17.12.2015, 1 - jõust. 01.07.2016 - muudetud paragrahvi number 2.3 numbriks 2.5]
<!- START 2b5 -!>
(1) Sotsiaalkindlustusamet väljastab isiku soovi korral pensionitunnistust mitteomavale puudega isikule puudega isiku kaardi, mis tõendab puude raskusastet, puude liiki ja kestust. Puudega isiku kaart kehtib koos isikut tõendava dokumendiga isikut tõendavate dokumentide seaduse §-de 2 või 4 tähenduses.
(2) Puudega isiku kaardile kantavate andmete loetelu ja väljastamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
<!- END 2b5 -!>
§ 3. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste subjekt
(1) Puuetega inimeste sotsiaaltoetusi määratakse ja makstakse Eesti alalisele elanikule või tähtajalise elamisloa või tähtajalise elamisõiguse alusel Eestis elavale isikule lisakulutusi põhjustava keskmise, raske või sügava puude korral vastavalt käesoleva seaduse sätetele, välja arvatud käesoleva seaduse § 6 lõikes 11 sätestatud juhul toetuse maksmise korral.
(2) Eestis viibival rahvusvahelise kaitse saajal on puuetega inimeste sotsiaaltoetuste saamise õigus Eesti alalise elanikuga võrdsetel alustel.
(3) Kui Eesti Vabariigi poolt sõlmitud välisleping sisaldab puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määramiseks ja maksmiseks käesolevast seadusest erinevaid sätteid, kohaldatakse välislepingut.
§ 4. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste liigid
Käesolev seadus kehtestab järgmised puuetega inimeste sotsiaaltoetused:
1) puudega lapse toetus;
2) puudega tööealise inimese toetus;
3) puudega vanaduspensioniealise inimese toetus;
5) puudega vanema toetus;
6) õppetoetus;
7) [kehtetu - RT I, 17.12.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
8) [kehtetu - RT I, 13.12.2014, 2 - jõust. 01.01.2016]
9) täienduskoolitustoetus.
§ 5. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määr
(1) Käesoleva seadusega sätestatud sotsiaaltoetuste arvutamise aluseks on puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määr (edaspidi sotsiaaltoetuste määr), mis kehtestatakse Riigikogu poolt igaks eelarveaastaks riigieelarvega.
(2) Sotsiaaltoetuste määr ei või olla väiksem eelmiseks eelarveaastaks kinnitatud määrast.
§ 51. Puude raskusastme kestuse pikendamine erakorralise olukorra ajal
Hädaolukorra, eriolukorra, erakorralise seisukorra või sõjaseisukorra ajal võib Sotsiaalkindlustusamet valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul pikendada isiku puude raskusastme kestust, kui puude raskusastme tuvastamine on hädaolukorra, eriolukorra, erakorralise seisukorra või sõjaseisukorra tõttu objektiivsetel põhjustel oluliselt takistatud ja puude raskusastme kestuse pikendamine on vajalik puudega inimesele tema sotsiaalsete tagatiste säilimiseks kuni hädaolukorrast, eriolukorrast, erakorralisest seisukorrast või sõjaseisukorrast tingitud ümberkorralduse vajaduse äralangemiseni.
[RT I, 21.04.2020, 1 - jõust. 22.04.2020; eriolukorra ajal võib Sotsiaalkindlustusamet käesolevas paragrahvis sätestatud võimalust isiku puude raskusastme kestuse pikendamiseks rakendada tagasiulatuvalt 2020. aasta 12. märtsist.]
2. peatükk TOETUSED
§ 6. Puudega lapse toetus
(1) Puudega lapse toetust makstakse igakuiselt keskmise, raske või sügava puudega lapsele puudest tingitud lisakulude hüvitamiseks ja rehabilitatsiooniplaanis ettenähtud tegevusteks, välja arvatud ravikindlustuse ja riigieelarve muudest vahenditest finantseeritavateks tegevusteks.
(11) Käesoleva seaduse tähenduses on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud puudega lapse toetusele õigus ka harvikhaiguse diagnoosiga lapsel, kellel ei ole tuvastatud puude raskusastet, ning toetust makstakse puude ennetamiseks ja sellest tingitud lisakulude hüvitamiseks, kui puude väljakujunemine oleks ennetuseta vältimatu.
(2) Puudega lapse toetust makstakse kuni lapse 16-aastaseks saamiseni.
(3) Puudega lapse toetus makstakse välja lapse vanemale või eestkostjale.
(4) [Kehtetu - RT I 2001, 102, 671 - jõust. 01.01.2002]
(5) Puudega lapse toetust makstakse järgmistes suurustes:
1) keskmise puudega lapsele – 540 protsenti sotsiaaltoetuste määrast;
2) raske puudega lapsele ja käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud lapsele – 630 protsenti sotsiaaltoetuste määrast;
3) sügava puudega lapsele – 945 protsenti sotsiaaltoetuste määrast.
[RT I, 27.02.2019, 11 - jõust. 01.01.2020]
(6) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega nende harvikhaiguste loetelu, mille puhul makstakse käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatud juhul puudega lapse toetust.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud loetelu täiendatakse arstliku ekspertiisikomisjoni ettepanekul ning peale konsulteerimist huvigruppidega.
§ 7. Puudega tööealise inimese toetus
(1) Puudega tööealise inimese toetust makstakse igakuiselt puudega tööealisele inimesele puudest tingitud lisakulude hüvitamiseks, välja arvatud ravikindlustuse ja riigieelarve muudest vahenditest finantseeritavateks tegevusteks.
(2) Toetust makstakse igakuiselt vastavalt lisakuludele, kuid mitte vähem kui 65 protsenti ja mitte rohkem kui 210 protsenti sotsiaaltoetuste määrast kuus.
(3) Toetuse suurus sõltub puude raskusastmest ja valdkonnast, milles funktsiooni kaotus või kõrvalekalle esineb.
§ 71. Puudega vanaduspensioniealise inimese toetus
(1) Puudega vanaduspensioniealise inimese toetust makstakse igakuiselt keskmise, raske või sügava puudega vanaduspensioniealisele inimesele puudest tingitud lisakulude hüvitamiseks ja rehabilitatsiooniplaani olemasolu korral selles ettenähtud tegevusteks, välja arvatud ravikindlustuse ja riigieelarve muudest vahenditest finantseeritavateks tegevusteks.
(2) Toetust makstakse igakuiselt sügava puudega inimesele 160 protsenti, raske puudega inimesele 105 protsenti ja keskmise puudega inimesele 50 protsenti sotsiaaltoetuste määrast kuus.
§ 8. Hooldajatoetus
[Kehtetu - RT I 2008, 58, 329 - jõust. 01.03.2009]
§ 9. <!- END 8 -!> Puudega vanema toetus
Last üksi kasvatavale puudega vanemale, hoolduspere vanemale või eestkostjale või ühele puudega vanematest makstakse kuni 16-aastase lapse ja põhikoolis, gümnaasiumis, kutseõppeasutuse või rakenduskõrgkooli kutseõppe tasemeõppes õppiva keskhariduseta kuni 19-aastase lapse kasvatamisel igakuiselt puudega vanema toetust 75 protsenti sotsiaaltoetuste määrast. Kui laps saab 19-aastaseks, makstakse puudega vanema toetust jooksva õppeaasta lõpuni või õpilase kooli nimekirjast väljaarvamiseni.
§ 10. Õppetoetus
(1) Mittetöötavale puudega õppurile, kes õpib gümnaasiumi 10.–12. klassis, kutseõppeasutuses või kõrgkoolis ja kellel on puudest tingituna õppetööga seotud lisakulutusi, makstakse igakuiselt, välja arvatud juuli- ja augustikuu, õppetoetust.
(2) Õppetoetust makstakse vastavalt isiku tegelikele lisakulutustele, kuid mitte vähem kui 25 protsenti ega rohkem kui 100 protsenti sotsiaaltoetuste määrast.
§ 101. Töötamistoetus
[Kehtetu - RT I, 17.12.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
<!- START 10b1 -!>
§ 11 <!- END 10b1 -!> . Rehabilitatsioonitoetus
[Kehtetu - RT I, 13.12.2014, 2 - jõust. 01.01.2016]
§ 12 <!- END 11 -!> . Täienduskoolitustoetus
(1) Täienduskoolitustoetust makstakse töötava puudega inimese täienduskoolituseks tööalase enesetäiendamise eesmärgil ja tasemeõppeks.
(2) Täienduskoolitustoetust makstakse tegelike koolituskulude osaliseks hüvitamiseks kuni 24-kordses sotsiaaltoetuste määras kolme kalendriaasta jooksul, arvates toetuse esmakordsest määramisest.
§ 13. Transporditoetus
[Kehtetu - RT I 2001, 102, 671 - jõust. 01.01.2002]
§ 14 <!- END 13 -!> . Telefoni kasutamise toetus
3. peatükk RAKENDAMISE KORD
§ 15 <!- END 14 -!> . Andmed
(1) Andmed puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kohta kantakse sotsiaalkaitse infosüsteemi.
(2) Andmed õppetoetuse ja täienduskoolitustoetuse taotleja ning saaja töötamise kohta kantakse sotsiaalkaitse infosüsteemi maksukorralduse seaduse §-s 251 sätestatud töötamise registrist.
§ 16. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlemine
(1) Taotlus puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määramiseks esitatakse Sotsiaalkindlustusametile.
(11) Käesoleva seaduse § 22 lõikes 2 sätestatud juhul võib taotluse puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määramiseks koos puude raskusastme tuvastamise taotlusega esitada Sotsiaalkindlustusametile töötukassa kaudu.
(2) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlemiseks vajalikud põhidokumendid on:
1) toetuse taotlus, milles sisalduvad toetust taotleva isiku nimi, sünniaeg ja sugu või isikukood, kontaktandmed, pangakonto number ja toetuse liik ning puudega lapse toetuse taotlemisel lapse nimi, sünniaeg ja sugu või isikukood;
2) [kehtetu - RT I, 17.12.2015, 1 - jõust. 01.07.2016]
3) isikut tõendavate dokumentide seaduse § 2 lõikes 2 või §-s 4 sätestatud dokument.
(3) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlemiseks vajalike täiendavate dokumentide loetelu ja taotluse andmete loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(31) Taotluse puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määramiseks võib esitada ka koos puude raskusastme tuvastamise taotlusega.
(4) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlemise päevaks loetakse päev, millal Sotsiaalkindlustusamet võtab vastu taotluse.
(41) Käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatud juhul loetakse puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlemise päevaks päev, millal taotlus esitati töötukassale.
(5) Kui puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlus on saadetud posti teel, loetakse toetuse taotlemise päevaks taotluse lähtekohas postitamise kuupäev.
§ 17. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määramine
(1) Puuetega inimeste sotsiaaltoetused määrab ja nende suuruse otsustab Sotsiaalkindlustusamet. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määramise ja väljamaksmise korra ning tähtajad kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(2) Käesoleva seaduse §-des 6–71 nimetatud puuetega inimeste sotsiaaltoetused määratakse puude raskusastme tuvastamise päevast, kui toetuse taotlemise avaldus on esitatud hiljemalt kolme kuu jooksul vastava otsuse tegemisest arvates.
(3) Käesoleva seaduse §-des 6–71 sätestatud puuetega inimeste sotsiaaltoetuste hilisemal taotlemisel määratakse igakuine toetus tagantjärele, kuid mitte rohkem kui taotlemisele eelneva kolme kuu eest.
(4) Käesoleva seaduse §-des 9–12 sätestatud puuetega inimeste sotsiaaltoetused määratakse toetuse taotlemise avalduse esitamise päevast, kuid mitte varem kui toetusele õiguse tekkimise päevast.
[RT I, 13.12.2014, 2 - jõust. 01.01.2016]
(5) Puuetega inimeste sotsiaaltoetused määratakse ajaks, mil isik vastab käesolevas seaduses sätestatud toetuste saamise tingimustele.
§ 18. Piirangud puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmisel
[Kehtetu - RT I 2007, 22, 116 - jõust. 01.01.2008]
§ 19 <!- END 18 -!> . Puudega lapse toetuse, puudega vanema toetuse ja alla 18-aastasele isikule määratud puudega tööealise inimese toetuse maksmise peatamine, jätkamine ja lõpetamine
(1) Sotsiaalkindlustusamet peatab puudega lapse toetuse, puudega vanema toetuse ja alla 18-aastasele isikule määratud puudega tööealise inimese toetuse maksmise, kui laps eraldatakse perest.
(2) [Kehtetu - RT I, 28.11.2017, 2 - jõust. 01.01.2018]
(3) Sotsiaalkindlustusamet jätkab puudega lapse toetuse, puudega vanema toetuse ja alla 18-aastasele isikule määratud puudega tööealise inimese toetuse maksmist lapse vanemale, kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud põhjus on ära langenud.
(4) Sotsiaalkindlustusamet lõpetab puudega lapse toetuse, puudega vanema toetuse ja alla 18-aastasele isikule määratud tööealise inimese toetuse maksmise vanemale, kui vanemalt on perekonnaseaduse § 135 alusel hooldusõigus ära võetud või kui tema alaealisele lapsele määratakse eestkostja või laps suunatakse asendushooldusele sotsiaalhoolekande seaduse § 459 lõike 1 alusel.
(5) Sotsiaalkindlustusamet maksab puudega lapse toetust, puudega vanema toetust ja alla 18-aastasele isikule määratud tööealise inimese toetust käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud juhtudel teisele taotlejale käesolevas seaduses sätestatud tingimustel tagantjärele, kuid mitte rohkem kui vastava taotluse esitamise kuule eelnenud kuue kalendrikuu eest.
§ 20. Muudatused puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmisel
(1) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmine lõpetatakse, peatatakse või nende suurus arvutatakse ümber, kui toetust saav inimene on niivõrd paranenud, et see muudab käesolevas seaduses sätestatud puuetega inimeste sotsiaaltoetuste saamise õigust või saadava toetuse suurust.
(11) Puuetega inimeste sotsiaaltoetust makstakse inimesele varem määratud suuruses kuni uue puude raskusastme tuvastamise või mittetuvastamise otsuse tegemiseni, kui Sotsiaalkindlustusamet on pikendanud kehtiva puude raskusastme tuvastamise otsuse kestust käesoleva seaduse § 24 lõikes 21 sätestatud juhul.
(21) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmine peatatakse süüdimõistetud toetuse saaja vanglas või arestimajas vangistuse kandmise ajaks, välja arvatud kui isik vajab oma puude tõttu individuaalset abivahendit.
(22) Kui vanglas või arestimajas karistust kandev isik vajab puude tõttu individuaalset abivahendit, lisab vangla või arestimaja isiku ekspertiisitaotlusele teatise, kus on märgitud abivahendi kasutamisega seotud kulud, nende finantseerimise allikad ja osakaal finantseerimisel.
(23) Kui isiku suhtes on tõkendina kasutatud vahi alla võtmist, peatatakse vahi all oleku ajaks puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmine, välja arvatud kui isik vajab oma puude tõttu individuaalset abivahendit. Sotsiaaltoetus makstakse isikule tagantjärele välja pärast kohtuotsuse jõustumist juhul, kui isik mõisteti õigeks või teda ei karistatud vangistusega.
(4) [Kehtetu - RT I, 17.12.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
(5) Puudest tingitud lisakuludeks ei loeta vanglas või arestimajas viibiva isiku majutus- ja toitlustamiskulusid ning kulusid, mis kaetakse riigi või kohaliku omavalitsuse eelarvest, kaasa arvatud vangla või arestimaja üldiste teenustega seotud kulusid.
[RT I, 17.12.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
(6) [Kehtetu - RT I 2008, 58, 329 - jõust. 01.03.2009]
(7) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste saaja on kohustatud kümne päeva jooksul teatama Sotsiaalkindlustusametile kirjalikult asjaoludest, mis toovad kaasa puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmise lõpetamise, peatamise või suuruse muutuse.
(8) Kui valla- või linnavalitsus teavitab Sotsiaalkindlustusametit asjaoludest, mis mõjutavad perehüvitiste seaduse alusel perehüvitiste maksmise peatamist, jätkamist või lõpetamist, siis võetakse puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmisel need asjaolud arvesse ning Sotsiaalkindlustusamet otsustab käesoleva seaduse alusel puuetega inimeste sotsiaaltoetuste peatamise, jätkamise või lõpetamise.
§ 201. Sotsiaaltoetuse ümberarvutamise tähtajad
(1) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste suurendamist tingivate asjaolude tekkimisel arvutatakse toetus ümber vastava avalduse ja vajalike dokumentide esitamise päevast, kui avaldus ja vajalikud dokumendid on esitatud ühe kuu jooksul, arvates toetuste suurendamist tingivate asjaolude tekkimisest. Hilisemal avalduse ja vajalike dokumentide esitamisel arvutatakse toetus ümber vastava avalduse ja vajalike dokumentide esitamise kuule järgneva kuu esimesest kuupäevast.
(2) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste vähendamist tingivate asjaolude tekkimisel arvutatakse toetus ümber nende asjaolude tekkimise kuule järgneva kuu esimesest kuupäevast.
§ 21. Kulude katmine
(1) Kulutused käesoleva seadusega sätestatud puuetega inimeste sotsiaaltoetusteks kaetakse riigieelarvest Sotsiaalministeeriumi eelarve kaudu.
(2) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määramise ja maksmisega ning arstliku ekspertiisiga seotud kulutused kaetakse riigieelarvest Sotsiaalministeeriumi eelarve kaudu.
(3) Kui isik taotleb puude raskusastme tuvastamisega samaaegselt töövõime hindamist, kaetakse arstliku ekspertiisiga seotud kulutused Sotsiaalkindlustusameti eelarvest juhul, kui isikul on tuvastatud töövõimet välistav seisund töövõimetoetuse seaduse tähenduses.
§ 22. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmine
(1) Käesoleva seaduse alusel saadavat rahalist hüvitist makstakse iga kuu jooksva kuu eest sotsiaalseadustiku üldosa seaduse §-s 28 sätestatud korras.
(11) Sotsiaalkindlustusameti otsusel makstakse käesoleva seaduse §-s 12 sätestatud toetus toetusesaajale teenust osutanud asutusele.
(31) Sotsiaalkindlustusametile esitatud põhjendatud taotluse alusel makstakse puuetega inimeste sotsiaaltoetusi maksja kulul posti teel kojukandega isikule, kellel on liikumistakistus või kes elab hajaasustusalal ja kellele pangateenus on raskesti kättesaadav ning kes on:
1) sügava puudega isik, kellel on tuvastatud osaline või puuduv töövõime või
2) [kehtetu - RT I, 13.12.2014, 1 - jõust. 01.07.2016 (jõustumine muudetud - RT I, 17.12.2015, 1)]
(32) Sotsiaalkindlustusamet teeb käesoleva paragrahvi lõikes 31 nimetatud taotluse alusel otsuse kuni üheaastase kehtivusajaga. Sotsiaalkindlustusamet võib lõikes 31 nimetatud taotluse alusel otsuse teha pikema kehtivusajaga, kui selleks tuleneb vajadus põhjuste iseloomust, millele tuginedes Sotsiaalkindlustusamet lõikes 31 nimetatud taotluse alusel otsuse teeb. Sotsiaalkindlustusamet teeb lõikes 31 nimetatud taotluse alusel otsuse 10 tööpäeva jooksul vastava taotluse esitamisest arvates.
(4) Kui posti teel makstav puuetega inimeste sotsiaaltoetus on välja võtmata vähemalt kaks kuud, peatatakse sotsiaaltoetuse maksmine. Pärast vastava avalduse ja isikut tõendavate dokumentide seaduse § 2 lõikes 2 või §-s 4 sätestatud dokumendi esitamist makstakse sotsiaaltoetus tagantjärele välja.
(5) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmisel ümardatakse summa sendi täpsusega.
(7) [Kehtetu - RT I, 08.07.2016, 1 - jõust. 01.01.2017]
(8) [Kehtetu - RT I, 08.07.2016, 1 - jõust. 01.01.2017]
(9) [Kehtetu - RT I, 08.07.2016, 1 - jõust. 01.01.2017]
§ 23. Vaidluste lahendamine
Kui isik ei nõustu Sotsiaalkindlustusameti poolt käesoleva seaduse alusel tehtud otsusega, on tal õigus esitada vaie Sotsiaalkindlustusametile sotsiaalseadustiku üldosa seaduses sätestatud korras.
§ 24. Puuetega inimeste sotsiaaltoetusteks liigselt makstud summad
(1) Käesoleva seaduse alusel puuetega inimeste sotsiaaltoetusteks liigselt makstud summad makstakse tagasi vabatahtlikult, nõutakse tagasi või tehakse tasaarvestus sotsiaalseadustiku üldosa seaduses sätestatud korras.
(2) Kui isik ei maksa alusetult saadud sotsiaaltoetusi tagasi, võidakse talle liigselt makstud summad Sotsiaalkindlustusameti otsuse alusel igakuiselt makstavatest sotsiaaltoetustega tasaarvestada. Tasaarvestatav osa ei või ületada 20 protsenti isikule määratud toetuste summast.
(3) Kui puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmine lõpetatakse enne liigselt makstud summade täielikku tasaarvestamist, nõutakse isikult alusetult makstud summad tagasi sotsiaalseadustiku üldosa seaduses sätestatud korras.
(4) Kui Sotsiaalkindlustusamet teeb isikule ettekirjutuse sundtäitmise algatamise kohta tagasinõude täitmata jätmise kohustuse korral, ent puuduvad andmed isiku aadressi kohta, või kui isik ei ela teadaoleval aadressil ja tema tegelik viibimiskoht ei ole teada ning ettekirjutust ei ole võimalik sotsiaalseadustiku üldosa seaduses sätestatud viisil teatavaks teha, avaldatakse ettekirjutuse resolutiivosa ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
§ 241. Puudega täiskasvanu toetuse maksmine
<!- START 24b1 -!>
16-aastasele kuni vanaduspensioniealisele inimesele, kellele on määratud enne 2008. aasta 1. jaanuari puudega täiskasvanu toetus, makstakse alates 2008. aasta 1. jaanuarist toetust sügava puude korral 210 protsenti, raske puude korral 140 protsenti ja keskmise puude korral 65 protsenti sotsiaaltoetuste määrast kuus varem määratud tähtaja lõpuni või puudega tööealise inimese toetuse määramise päevani või vanaduspensioniikka jõudmiseni.
<!- END 24b1 -!>
§ 242. Puudega täiskasvanu toetuse või puudega tööealise inimese toetuse maksmine
<!- START 24b2 -!>
(1) 16-aastasele kuni vanaduspensioniealisele inimesele, kellele on määratud enne 2008. aasta 1. oktoobrit puudega täiskasvanu või puudega tööealise inimese toetus, jätkatakse nimetatud toetuste maksmist endistel alustel ja endises suuruses määratud tähtaja lõpuni või puudega tööealise inimese toetuse uutel alustel määramise päevani või vanaduspensioniikka jõudmiseni.
(2) Kui puudega laps saab 16-aastaseks pärast 2008. aasta 1. oktoobrit ja talle on puude raskusaste määratud enne 2008. aasta 1. oktoobrit, siis makstakse talle puudega tööealise inimese toetust selle taotlemisel sügava puude korral 210 protsenti, raske puude korral 140 protsenti ja keskmise puude korral 65 protsenti sotsiaaltoetuste määrast kuus puude raskusastme kehtivuse tähtaja lõpuni või puudega tööealise inimese toetuse uutel alustel määramise päevani.
<!- END 24b2 -!>
§ 243. Töötamistoetuse maksmine
<!- START 24b3 -!>
(1) Isikule, kellele oli töötamistoetus määratud enne 2016. aasta 1. jaanuari, jätkatakse selle toetuse maksmist endistel tingimustel, korras ja suuruses kuni määratud tähtaja lõpuni.
(2) Isikule, kelle töötamisega seotud kulud tekkisid enne 2016. aasta 1. jaanuari, kuid kes esitab töötamistoetuse taotluse pärast nimetatud kuupäeva, jätkatakse töötamistoetuse maksmist endistel tingimustel, korras ja suuruses kuni määratud tähtaja lõpuni.
<!- END 24b3 -!>
§ 25. Muudatused varasemates õigusaktides
§ 251. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste väljamaksmine
<!- START 25b1 -!>
(1) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste väljamaksmine § 22 lõigetes 1 ja 31 sätestatud korras toimub alates 2009. aasta 1. veebruarist.
(2) Kuni 2009. aasta 1. veebruarini makstakse puuetega inimeste sotsiaaltoetused elukohajärgse pensioniameti kaudu vastavalt toetusesaaja soovile tema arvelduskontole või posti teel maksja kulul.
(3) Enne 2009. aasta 1. veebruari määratud puuetega inimeste sotsiaaltoetused makstakse alates 2009. aasta 1. veebruarist välja käesoleva seaduse §-s 22 sätestatud korras.
(4) Kui toetuse saaja ei ole Sotsiaalkindlustusametile teatanud oma arvelduskonto numbrit ega teinud või edastanud § 22 lõike 1 kohast avaldust ja seetõttu ei ole käesoleva seaduse §-s 22 sätestatud korras võimalik toetust maksta, peatatakse alates 2009. aasta 1. veebruarist toetuse maksmine. Pärast vastava avalduse ja isikut tõendavate dokumentide seaduse § 2 lõikes 2 või §-s 4 sätestatud dokumendi esitamist makstakse toetus välja tagantjärele.
(5) Käesoleva seaduse § 22 lõigetes 31 ja 32 sätestatud tingimustel ja korras makstakse puuetega inimeste sotsiaaltoetusi ka sügava puudega töövõimetuspensionärile ja sügava puudega püsivalt töövõimetuks tunnistatud rahvapensioni saavale isikule.
(6) Sotsiaalkindlustusamet määrab rehabilitatsioonitoetuse isikule, kes kandis kuni 2015. aasta 31. detsembrini rehabilitatsioonikulusid ja oli puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse kuni 2015. aasta 31. detsembrini kehtinud redaktsiooni kohaselt õigustatud saama rehabilitatsioonitoetust ning kes esitab taotluse hiljemalt 2016. aasta 30. juunil.
<!- END 25b1 -!>
§ 252. Käesoleva seaduse § 51 rakendamine
<!- START 25b2 -!>
Vabariigi Valitsuse 2020. aasta 12. märtsil väljakuulutatud eriolukorra ajal võib Sotsiaalkindlustusamet käesoleva seaduse §-s 51 sätestatud võimalust isiku puude raskusastme kestuse pikendamiseks rakendada tagasiulatuvalt 2020. aasta 12. märtsist.
[RT I, 21.04.2020, 1 - jõust. 22.04.2020]
<!- END 25b2 -!>
(1) Isikule, kellele enne käesoleva seaduse jõustumist oli määratud kas invaliidsuspension lapsinvaliidile kehtestatud määras või ülalpidamistoetus lapsinvaliidi kasvatamise eest või invaliidistunud üksikvanema lapse toetus ja kellel selle asemel tekib käesoleva seaduse alusel õigus saada puuetega inimeste sotsiaaltoetusi, arvutatakse varasem pension või toetus puuetega inimeste sotsiaaltoetusteks ümber. Kui ümberarvutatud toetus osutub väiksemaks varemmakstud pensionist või toetusest, makstakse puuetega inimeste sotsiaaltoetusi endise pensioni või toetuse suuruses varem määratud tähtaja lõpuni või uue arstliku ekspertiisini.
(2) Käesolev seadus jõustub 2000. aasta 1. jaanuaril.
(3) Käesoleva seaduse § 7, § 8 lõike 1 punkt 2, lõike 2 punktid 2 ja 3 ning §-d 11 ja 12 jõustuvad 2001. aasta 1. jaanuaril.
(4) Kuni 2001. aasta 1. jaanuarini makstakse hooldajatoetust käesoleva seaduse § 8 lõike 1 punkti 1 alusel § 8 lõike 2 punktis 1 kehtestatud suuruses 3–18-aastast keskmise, raske või sügava puudega last kasvatavale ühele mittetöötavale vanemale.
(5) Puudega inimesel, kellele oli määratud puuetega inimeste sotsiaaltoetus enne 2001. aasta 1. jaanuari ja kellel ei teki õigust saada puuetega inimeste sotsiaaltoetust pärast 2001. aasta 1. jaanuari, makstakse sotsiaaltoetust endises suuruses kuni määratud tähtajani, välja arvatud transporditoetus ja telefoni kasutamise toetus, mille maksmine lõpetatakse 16-aastase ja vanema inimese toetuse määramise päevast.
(6) Isikule, kellele olid määratud puuetega inimeste sotsiaaltoetused, välja arvatud puudega lapse toetus, transporditoetus ja telefoni kasutamise toetus enne 2002. aasta 1. jaanuari, jätkatakse nende toetuste maksmist endistel alustel ja endistes suurustes kuni määratud tähtajani.
(7) Puudega lapse toetus arvutatakse ümber 2002. aasta 1. jaanuarist kehtiva seaduse alusel. Kui ümberarvutatud toetus osutub väiksemaks kui varem makstud puudega lapse toetuse ning transporditoetuse ja telefoni kasutamise toetuse summa, makstakse puudega lapse toetust nende toetuste kogusummas kuni määratud tähtajani.
(8) 18-aastase ja vanema isiku hooldajale või eestkostjale Sotsiaalkindlustusameti kaudu määratud hooldajatoetuse määramise otsus tunnistatakse kehtetuks. Sotsiaalkindlustusamet teatab kirjalikult hooldajatoetuse saajale ja valla- või linnavalitsusele, kelle halduspiirkonnas hooldajatoetuse saaja elab, hooldajatoetuse määramise otsuse kehtetuks tunnistamisest.
(9) Puudega lapse vanemale või võõrasvanemale Sotsiaalkindlustusameti kaudu määratud hooldajatoetuse määramise otsus tunnistatakse kehtetuks. Sotsiaalkindlustusamet teatab kirjalikult hooldajatoetuse saajale ja hooldajatoetuse saaja rahvastikuregistrijärgsele valla- või linnavalitsusele hooldajatoetuse määramise otsuse kehtetuks tunnistamisest.
[RT I 2008, 58, 329 - jõust. 01.03.2009]
(10) Isikule, kes on esitanud ekspertiisitaotluse puude raskusastme ja lisakulude tuvastamiseks enne käesoleva seaduse § 22 lõigetes 11 ja 12 sätestatud tingimuste jõustumist, kohaldatakse menetlust, mis kehtis taotluse esitamise ajal.
[RT I, 27.03.2012, 6 - jõust. 01.06.2012]
(11) Käesoleva seaduse 2016. aasta 1. jaanuaril jõustunud redaktsiooni koos rakendusaktidega kohaldatakse isikule, kes ei ole esitanud töövõime hindamise taotlust koos puude raskusastme tuvastamise taotlusega enne 2017. aasta 1. jaanuari.