Koerte ja kasside pidamise eeskiri Jõhvi vallas – Riigi Teataja
Koerte ja kasside pidamise eeskiri Jõhvi vallas
Koerte ja kasside pidamise eeskiri Jõhvi vallas - sisukord
§ 3 Koerte märgistamine ja registreerimine
§ 5 Omanikuta või hulkuvate koerte ja kasside püüdmine, pidamine ja hukkamine
RT IV, 18.05.2012, 14
Vastu võetud 19.03.2009 nr 141
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 36² alusel ning vallavalitsuse ettepanekul.
(1) Koerte ja kasside pidamise eeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestab koerte ja kasside pidamise nõuded Jõhvi valla haldusterritooriumil.
(2) Eeskirjas kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
1) omanik – isik, kellele koer või kass kuulub (omanik);
2) loomapidaja – isik, kes tegeleb looma pidamisega rendi- või muu selletaolise suhte alusel omanikuga;
3) hulkuv koer või kass – koer või kass, kes on identifitseerimata ja kelle omanikku ei ole võimalik tuvastada või loomapidaja juurest lahti pääsenud loom.
(3) Juriidilisest isikust loomapidajal on kohustus määrata looma heaolu eest vastutav isik.
(4) Koera või kassi omanik peab võimaldama vastavalt koera või kassi liigile ja eale kohases koguses sööta ja joogivett, sobiva hoolduse, sobiva mikrokliima ja ruumi või ehitise, mis rahuldab liigile iseloomulikku liikumisvajadust ning muu koera või kassi terviseks ja heaoluks vajaliku.
(5) Koerte ja kasside pidamisel lähtutakse loomakaitseseadusest, loomatauditõrje seadusest, veterinaarkorralduse seadusest, põllumajandusministri 24.07.2008 määrusest nr 76 “Lemmikloomade pidamise nõuded” ja muudest loomapidamist reguleerivatest õigusaktidest ja käesolevast eeskirjast.
(6) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle omandis või valduses on koer või kass. Eeskiri laieneb ka loomapidajale.
(7) Koerte registreerimine ja registri pidamine toimub lemmikloomaregistri põhimääruses sätestatud alustel ja korras.
(1) Koera ja kassi võib pidada omanikule kuuluvas või tema valduses olevas ehitises või territooriumil. Territoorium (ala) peab olema piiratud selliselt, et on välistatud koera või kassi väljapääsemine. Koera või kassi pidamiseks mõeldud ala peab vastama seaduses või selle alusel vastuvõetud õigusaktides sätestatud lemmikloomade pidamise nõuetele.
(2) Omanik on kohustatud vajadusel tähistama sissepääsu tema omandis või valduses olevale territooriumile sildiga koera olemasolu kohta. Omanik peab tagama tema omandis või valduses olevale territooriumil ameti- või tööülesandeid täitvate isikute ohutuse.
(3) Koera või kassi pidamine ei tohi häirida avalikku korda ja teiste isikute rahu.
(4) Koera või kassi omanik on kohustatud:
1) jälgima, et koera või kassi pidamine (haukumine, ulgumine, näugumine jms) ei häiriks avalikku korda ja teiste isikute rahu;
2) vaktsineerima oma koera või kassi marutaudi vastu neljandaks elukuuks ja tagama korduvvaktsineerimise kord aastas;
3) teatama kümne päeva jooksul registripidajale koera surmast, kaotsiminekust või võõrandamisest;
4) viivitamata korraldama lahti pääsenud looma püüdmist;
5) tasuma registreerimiskulud;
6) viivitamatult isoleerima inimesi või teisi loomi hammustanud koera või kassi ning kindlaks tegema koera või kassi agressiivsuse põhjuse ja kutsuma kohale veterinaararsti;
7) teavitama koheselt veterinaararsti metslooma rünnakust tema koerale või kassile;
8) teavitama veterinaararsti koera või kassi haigestumisest või äkksurmast;
9) järgima muid õigusaktidega loomapidamisele kehtestatud nõudeid.
§ 3. Koerte märgistamine ja registreerimine
(1) Jõhvi vallas on lubatud pidada üksnes nõuetekohaselt märgistatud ja registreeritud koeri. Koerte üle peetakse arvestust Jõhvi valla lemmikloomaregistris. Omanik on kohustatud koera märgistama ja registreerima hiljemalt kümne (10) tööpäeva jooksul pärast koera neljakuuseks saamist.
Hulkuva koera omandamisel või muudel juhtudel, kui omandatakse vanem koer, tuleb koer registreerida kümne (10) tööpäeva jooksul koera omandamisest. Kasside registreerimine Jõhvi valla lemmikloomaregistris on vabatahtlik.
(2) Koer peab kandma märgistusena tegevusluba omava veterinaararsti poolt paigaldatud mikrokiipi või tätoveeringut ja kaelarihmale kinnitatud märgistust (näiteks registreerimisnumber, mikrokiibi/ tätoveeringu olemasolu, omaniku telefoninumber).
(3) Jõhvi valla haldusterritooriumil peetavad koerad peavad olema registreeritud Jõhvi valla lemmikloomade registris. Koera registreerimisel väljastatakse omanikule registreerimistunnistus.
(4) Kui koer on eelnevalt registreeritud, siis kohustub uus loomaomanik teavitama registri volitatud töötlejat loomaomaniku vahetumisest kümne päeva jooksul omandamise päevast.
(5) Koera märgistamisel ja registreerimisel esitab omanik koera vaktsineerimistõendi. Tõendi puudumisel on veterinaararstil kohustus loom kohapeal vaktsineerida.
(1) Koera või kassiga avalikus kohas viibimisel peab omanik rakendama järgmisi meetmeid:
1) omanik peab tagama järelvalve oma koera või kassi üle vältimaks nende lahtipääsemist. Koeraga avalikus kohas viibimisel, kui läheduses on teisi inimesi või koeri, peab koer olema lühikese, omanikust maksimaalselt 1 m raadiuses liikumist võimaldava keti või rihma otsas või peab omanik koera tellitava rihma kasutamisel endast maksimaalselt 1 m raadiusesse tõmbama. Nimetatud nõue ei kehti spetsiaalselt koerte treeninguks, jooksutamiseks jm eraldatud ja tähistatud territooriumil;
2) omanik peab tagama järelvalve oma kasvult või käitumise poolest ohtliku koera üle, kusjuures avalikus kohas viibimisel peab koeral olema suukorv peas; suukorvita võivad avalikus kohas viibida ülesannet täitvad teenistuskoerad ja pimeda juhtkoerad;
3) omanik on kohustatud tagama oma koera või kassi reostuse kohese koristamise, kui see on reostanud üldkasutatava ruumi, transpordivahendi, hoovi, tänava, õppeplatsi või muu avaliku koha.
1) koera või kassi ujutamine purskkaevus;
2) viibida avalikus kohas, kus loomadega viibimine on keelavalt tähistatud;
3) viibida koera või kassiga kalmistul, kaubandus- või toitlustusettevõtte territooriumil ja ruumides, turul, spordi- või mänguväljakul, lasteasutuste ja haridusasutuste ruumides ja territooriumidel ning avalikel kultuuriüritustel (v.a. lemmikloomadele sihtsuunitlusena korraldatud üritustel);
4) viibida avalikus kohas nakkusohtlikult haige koera või kassiga;
(3) Ühissõidukis peab koeral olema jalutusrihm ja suukorv, välja arvatud koeral, kes on süles või kandmisvahendis ning ülesannet täitval teenistuskoeral. Kasse on ühissõidukis lubatud vedada kandmisvahendis, mis ei ohusta looma tervist ja on põgenemiskindel.
(4) Tagamaks liiklusohutuse, peab pimedal ajal koerale olema kinnitatud helkur, helkurrihm, helkurvöö või muu sarnane ese.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 punktides 2 ja 3 kehtestatud keelud ei kehti pimeda juhtkoera ja ülesannet täitva teenistuskoera suhtes.
§ 5. Omanikuta või hulkuvate koerte ja kasside püüdmine, pidamine ja hukkamine
(1) Omanikuta või hulkuvate koerte ja kasside püüdmist, pidamist, hukkamist ja korjuste hävitamist korraldab Jõhvi Vallavalitsus.
(2) Hulkuva looma püüdmisel tuleb kontrollida, kas loom on identifitseeritav ja kas teda on võimalik kohe tagastada omanikule.
(3) Püütud loom paigutatakse varjupaika ning hoitakse varjupaigas vähemalt 14 päeva, arvates kuulutuse avaldamisest varjupaiga interneti koduleheküljel või ajakirjanduses. Nimetatud aja jooksul võib loomapidaja looma tagasi nõuda, tasudes looma püüdmis- ja ülalpidamiskulud. Pärast eelnimetatud aja möödumist antakse loom uuele loomapidajale või hukatakse.
(1) Koerte treeninguks, jooksutamiseks jm eraldatud ja tähistatud territooriumite loetelu kinnitab Jõhvi Vallavalitsus.
(2) Eeskirja rikkumisel vastutab rikkuja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66³ sätestatud korras.
(3) Koera ning soovi korral kassi registreerimise kohustuse kohta käivad käesoleva määruse sätted jõustuvad vastava registri asutamisel ja kasutuselevõtul. Enne lemmikloomaregistri loomist ja kasutuselevõttu omandatud koerad kuuluvad registreerimisele kuue kuu jooksul alates registri kasutuselevõtust.
(4) Tunnistada kehtetuks Jõhvi Linnavolikogu 10. oktoobri 2002. a määrus nr 92 “Koerte ja kasside pidamise eeskirja kehtestamine”.
(5) Määrus jõustub 23. märtsil 2009.


Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 211/2011 „Kodanikualgatuse kohta” rakendamise seadus – Riigi Teataja
Eurovoc: 04 POLIITIKA → 0406 poliitiline raamistik → poliitiline filosoofia → demokraatia → osalusdemokraatia [V4.3]
Eurovoc: 04 POLIITIKA → 0406 poliitiline raamistik → poliitiline võim → algatusõigus
Eurovoc: 04 POLIITIKA → 0421 parlament → parlamendi pädevus → parlamentaarne kontroll → avaldus
Eurovoc: 10 EUROOPA ÜHENDUSED → 1006 Euroopa Liidu institutsioonid ja Euroopa avalik teenistus → Euroopa Liidu institutsioon → Euroopa Komisjon
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 211/2011 „Kodanikualgatuse kohta” rakendamise seadus (lühend - EKodAS)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 211/2011 „Kodanikualgatuse kohta” rakendamise seadus - sisukord
§ 1 Veebipõhise toetusavalduste kogumise süsteemi tõendamine
§ 2 Toetusavalduse kontrollimine ja tõendamine
RT I, 12.02.2013, 2
07.02.2013 otsus nr 228
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 211/2011 „Kodanikualgatuse kohta” rakendamise seadus
Vastu võetud 30.01.2013
§ 1. Veebipõhise toetusavalduste kogumise süsteemi tõendamine
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 211/2011 „Kodanikualgatuse kohta” (ELT L 65, 11.03.2011) (edaspidi kodanikualgatuse määrus) artikli 15 lõike 1 ja artikli 6 lõike 3 tähenduses on veebipõhise toetusavalduste kogumise süsteemi vastavust tõendav pädev asutus Andmekaitse Inspektsioon.
(2) Andmekaitse Inspektsioon teeb koostööd Riigi Infosüsteemi Ametiga veebipõhise toetusavalduste kogumise süsteemile esitatavate turvanõuete kontrollimisel.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus "Riigi Infosüsteemi Ametiga“ Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Riigikogu Kantselei 28.05.2014 taotlust nr 4-14/14-3/13
(3) Kodanikualgatuse korraldaja esitab Andmekaitse Inspektsioonile dokumendid, mille põhjal on võimalik anda tõend selle kohta, et veebipõhine toetusavalduste kogumise süsteem vastab kodanikualgatuse määruse nõuetele.
(4) Andmekaitse Inspektsioonil on õigus veebipõhise toetusavalduste kogumise süsteemi kohta käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tõendi andmiseks nõuda kodanikualgatuse korraldajalt asjakohaseid dokumente ja muud vajalikku teavet ning teha dokumentidest koopiaid.
(5) Kodanikualgatuse määruse artikli 6 lõikes 3 sätestatud ühekuuline tähtaeg algab kõigi tõendamiseks vajalike dokumentide esitamisest. Kui korraldaja ei esita Andmekaitse Inspektsiooni nõutud dokumente või teavet kolme tööpäeva jooksul nõude esitamisest arvates, keeldub Andmekaitse Inspektsioon veebipõhise toetusavalduste kogumise süsteemi kohta tõendi andmisest.
(6) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada veebipõhiste toetusavalduste kogumise süsteemi tõendamise korra.
§ 2. Toetusavalduse kontrollimine ja tõendamine
(1) Kodanikualgatuse määruse artikli 15 lõike 2 ja artikli 8 lõike 2 tähenduses on toetusavalduste kontrollimist ja tõendamist korraldavaks asutuseks Siseministeerium.
(2) Toetusavaldusi kontrollitakse kodanikualgatuse määruse III lisas esitatavate andmete alusel, lähtudes rahvastikuregistri andmetest. Toetusavaldusi võib kontrollida pisteliselt.
Veaparandus - Parandatud täheviga sõnas „Toetusavaldusi”. Alus: Riigi Teataja seadus § 10 lõige 3 ja Riigikogu Kantselei 25.02.2013 taotlus nr 1-6/13-30/2.
(3) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada toetusavalduste kontrollimise ja tõendamise korra.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „Regionaalminister” sõnadega „Valdkonna eest vastutav minister”.]


text:
⓵ Laste hooldusõiguse jagamine
Home » Edu » Laste hooldusõiguse jagamine
rt i, 1 - jõust. Eestkoste ei ole vajalik, kui täisealise huve saab kaitsta volituse andmise ning perekonnaliikmete või muude abiliste kaudu. Vara juurdekasvu tasaarvestuse varasuhte tekkimine kui abiellumisel on perekonnaseisutoimingute seaduses ettenähtud korras valitud või abieluvaralepinguga beebile seatud vara juurdekasvu tasaarvestus, siis tasaarvestatakse abikaasade vahel kummagi abikaasa varale varasuhte kestel lisandunud osa (soetisvara). (11) kui eestkostja omandab värtpaberituru seaduse 2 lõike 1 punktides 15 ja 7 nimetatud värtpabereid eestkostetava nimel, kuid enda vahendite arvel, ei ole nende värtpaberite omandamiseks ja võrandamiseks vaja kohtu nõusolekut tingimusel, et mügist saadu jäb eestkostetava omandisse. Eestkostja vastutab oma kohustuste sülise rikkumisega tekitatud kahju eest. Lahutatud abikaasa ülalpidamise kohustus muudel juhtudel (1) kui lahutatud abikaasa ei suuda kas oma vanuse või oma terviseseisundi tõttu pärast lahutust ise enda ülalpidamise eest hoolitseda ning vanusest või terviseseisundist tingitud abivajadus oli abielu lahutamise ajaks olemas, võib ta nõuda endale ülalpidamist teiselt lahutatud abikaasalt. (2) Perekonna eluaseme tavalise sisustuse esemed, mis kuuluvad abikaasadele ühiselt, jagatakse nende vahel õigluse põhimõttest lähtudes. Beebil kakamine korrast ära
Belle Ilusalong tötab järgmiste toodetega: schwarzkopf, goldwell, sothys. Casabella juuksestuudio tartu vanemuise 8, tartu (Selene salong) avatud: e-r 10-18 Tel: E-post: tartu @. Clipsoni kauplusest leiate suures valikus juuksekumme, klambreid, peavõrusid, erinevaid aksessuaare ja ehteid. Baltic island of ruegen. 35 nädalase pisipoja sünd perefoorum 20.nädal - nupsu perekool 15 põhjust, miks juua rohelisi smuutisid tervis taimsest
Lapsendamise kehtetuks tunnistamine kohtu algatusel (1) Enne lapse täisealiseks saamist võib kohus lapse kaalukates huvides tunnistada lapsendamise omal algatusel kehtetuks. Abieluvaralepingu vorm Abieluvaralepingu sõlmivad abikaasad isiklikult. Tehingu kehtetuks tunnistamist saab huvitatud isik nõuda viie aasta jooksul varasuhte lõppemisest arvates. (4) kui üks abikaasa vastutab või mõlemad abikaasad vastutavad käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud esemetega seotud kohustuste täitmise eest solidaarvõlgnikena, võib kohus märata, kumb abikaasa peab omavahelisest suhtest tulenevalt kohustuse täitma. Otsustusõiguse andmine ühele vanemale kui vanemad ei jõua ühist hooldusõigust teostades lapsele olulises asjas kokkuleppele, võib kohus vanema taotlusel nädalane anda selles asjas otsustusõiguse ühele vanemale. (3) Kohus võib alaealise teovõime laiendamise sätete konnasilm kohaselt laiendada vähemalt 15-aastaseks saanud isiku teovõimet nende toimingute tegemiseks, mis on vajalikud abielu sõlmimiseks ning abieluga seotud õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks. Ampsukas: Mahlane unakeeks rosinatega
Baltic Pack est.
Autor: Uido Truija pühendan selle raamatu liivlastele, keda rahvusena ei ole enam olemas sisukord.
(1) Vanematel on oma laste suhtes võrdsed õigused ja kohustused, kui seadusest ei tulene teisiti. Alpiexpress, o ü filmi 6, 10152 Tallinn, Estonia avatud: e-r 9:00-17:00 Tel. 13:.01 taime-5 kg klubi kuni jõuludeni 2017 (Lehekülgi: 1 2) Britta: 41:.19 Nurrike: kes veel tarbib lida kapsleid.
Eelkõige märatakse erieestkostja soodapritsi päritud või acana kinkena saadud vara valitsemiseks, kui pärandaja või kinkija on märanud, et vanemad või eestkostja ei tohi seda vara valitseda. (2) Eestkostjal ei ole esindusõigust ega kohustusi valdkonnas, milleks on märatud erieestkostja. (3) Vanemad võivad oma lapse ülalpidamise kohustuse täitmist omavahelisel kokkuleppel täpsustada ja märata kindlaks, missugusel viisil ja kui pika ajavahemiku kaupa tuleb ülalpidamist anda. Kohus võib pörduda valla- või linnavalitsuse poole eestkostjaks sobiva isiku leidmiseks. (2) Asjaolule või toimingule, mis on tekkinud või tehtud enne käesoleva seaduse jõustumist, kohaldatakse asjaolu tekkimise või toimingu tegemise ajal kehtinud seadust, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.
Beebikaubad ja lastekaubad saad meilt alati hea hinnaga, lisaks mänguasjad. Amsterdam - ilm - põhja-holland Holland - accuweatheri
A symphony of Russian cuisine. Anni jürgenson Blog: July 2009
Aadress: Põlvamaa, räpina vald. Dicionario juridico esfera juridica
Laste hooldusõigus kuidas on vanemate vahel jagatud õigus ja kohustus lapse eest hoolitseda. Kõik hooldusõiguse muudatused peab otsustama kohus lähtudes lapse.
Arteriaalse hüpertensiooni juhtudest on 80 tingitud elustiilist ja keskkonnafaktorite toimest. Broneerimisleping on kiire ja lihtne võimalus summeerida ostja ja müja vahelised eelläbiräkimised, mis aga jäb. 6 gurmaanidele: praetud foie gras viigimarjamoosiga. Ameerikas tehtud uuringu järgi. Arvan, et auhind läks siiski õigele mängijale. Avatud lastetreeningud juba sellel reedel myfitness viimsis!
Cefuroxime ipp 750 mg - 750mg myhealthbox
Muu: Arvuti ostmine » »
Akiqe , Sat, February, 10, 2018
Bayer Nordic kingitused tassides. Avardaja oü : e - kiri: terviklik1 ät : Tõnu talimaa : tel.
Owezize , Sat, February, 10, 2018
Caspian 6R (Viljandi, aken ja uks ). Baltic pack est.
Awycezoj , Sat, February, 10, 2018
70-kilone inimene peaks söma 7 kg arbuusi päevas. Cat food is available online with fast delivery from viovet, the registered and trusted uk based supplier of pet foods and pet medication.
Dewacyfy , Sat, February, 10, 2018
1 lds tted 1 Karistusseadustiku ldosa kohaldamisala 2 Karistamise alus 3 s tegude liigid 4 Kuritegude raskusastmed. B - grupi vitamiinid, kuna nende puudus p hjustab rasva ainevahetuse h ireid, rasvumise kiirenemist ning kolesteroolitaseme t usu. 1,359 eurot maksis bensiiniliiter.
Sawyhog , Sat, February, 10, 2018
Broneerimisleping sõlmitakse praktikas kirjalikus vormis. Appearing less than full but more than half lighted.
Aniqe , Sat, February, 10, 2018
Anticena sexistické prasátečko / s plným dekoltem atp. 8 saksa lambakoera kutsikad. Aken ja uks omanike ja juhtide pikaajaline siht oli viia firma aastakäive üle miljardi krooni piiri.

matches: kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus


SEPTEMBER KUU LOOSUNG: Ja vaata, on viimaseid, kes saavad esimesteks, ja on esimesi, kes jäävad viimasteks. Lk 13,30
1. Reede Issand, sina oled meile olnud eluasemeks põlvest põlve. Enne kui mäed sündisid ja kui maa ja maailm loodi, oled sina, Jumal, igavesest igavesti. Ps 90,1.2 Meie jaoks on ometi ainult üks Jumal, Isa, kellest on kõik asjad, ja meie tema juurde teel. 1Kr 8,6 Minu Issand ja minu Jumal, ma igatsen Sinu järele, ja seal, kus oled Sina, on taevas. Ainult Sina saad vaigistada minu südame nälga ja janu, sest Sina oled ta loonud ei kellegi muu kui vaid iseenda jaoks. Sisene siis ja valitse igavesti! Sadhu Sundar Singh Lk 22,54-62; 4Ms 11,24-35
01.09. .
2. Laupäev Teie patud hoidsid hea teist eemal. Jr 5,25 Tölner seisis eemal ega tahtnud silmigi tõsta taeva poole, vaid lõi endale vastu rindu ja ütles: "Oh Jumal, ole mulle patusele armuline!" Lk 18,13 Kus on veel leida sellist Jumalat, kes leebe kannatlikkusega otsib patust ja andestab ning unustab kõik süü, kui Tema käest armu palutakse? Katharina von Gersdorf Js 26,1-6; 4Ms 12,1-16
12. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Rudjutud pilliroogu ei murra ta katki ja hõõguvat tahti ei kustuta ta ära. Js 42,3 Mk 7,31-37; Ap 9,1-9(10-20); Ps 119,49-56 Jutlus: Js 29,17-24
3. Pühapäev Nad lugesid raamatut, Jumala Seadust, peatükkide kaupa ja andsid seletust, nõnda et loetust aru saadi. Ne 8,8 Paulus jäi kaheks täisaastaks oma üürielamusse ja võttis vastu kõiki, kes tema juurde tulid, kuulutades Jumala riiki ja õpetades tõde Issandast Jeesusest Kristusest täiesti avalikult ja ilma takistamata. Ap 28,30-31 Mis häda võib meil sündida, kui Sa meid, Issand, söödad siin kalli taevaleivaga ja eluveega joodad; kui Sinu Vaim meid rõõmustab ja meie hinge kosutab Su püha sõna läbi? KLPR 186:1. Andreas Knopken
4. Esmaspäev Iisraeli lapsed, mehed ja naised, keda süda sundis tooma kõige valmistamiseks, mida Issand oli Moosese läbi käskinud teha, tõid Issandale vabatahtliku ohvri. 2Ms 35,29 Andke, ja teile antakse - hea, tihedaks vajutatud, raputatud, kuhjaga mõõt antakse teie rüppe, sest selle mõõduga, millega teie mõõdate, mõõdetakse teile tagasi. Lk 6,38 Armastus on ainus jõud, mis jagamisel ja kinkimisel ei vähene, vaid aina suureneb. Issand, kingi meile seda armastust! Albert Schweitzer Mt 9,27-34; 4Ms 13,1-3.17-33
5. Teisipäev Issand, meie Jumal, kui auline on sinu nimi kogu maailmas! Ps 8,2 Jumal on tõstnud ta kõrgemaks kõrgest ja annetanud talle selle nime, mis on üle iga nime, et Jeesuse nimes nõtkuks iga põlv nii taevas kui maa peal kui maa all. Fl 2,9-10 Ühtainust nime mina tunnen mis Jumal andnud meile õndsuseks. Üht nime ikka hinges kannan, ta vägi muudab talve kevadeks: Su nimi Jeesus Kristus, igavest' on mulle kõige kallim kõikidest. KLPR 50:1. Hugo Viktor Karl Wühner Mk 3,1-10(11-12); 4Ms 14,1-25
6. Kolmapäev Me ei heida oma anumisi su palge ette mitte oma õiguse pärast, vaid sinu suure halastuse pärast. Tn 9,18 Meie usume end päästetud olevat Issanda Jeesuse armu läbi. Ap 15,11 Jumal ei oodanud, kuni inimesed end ise Temale avavad. Seda me ei suudakski. Jumal sai siin maa peal ihulikuks Jeesuses Kristuses, sai meiega sarnaseks ja tuli viletsusse, meie juurde. Helmut Thielicke Ap 9,31-35; 4Ms 14,26-38
7. Neljapäev Jumal on südamelt tark ja jõult tugev, kes võiks teda trotsida ja ise pääseda? Ii 9,4 Tuleta siis meelde, kuidas sa sõna oled vastu võtnud ja kuulnud, ning hoia seda tallel ja paranda meelt! Ilm 3,3 Jeesuse üleskutse meelt parandada suundub kiviste südamete vastu, sest ei ole ju mugav tunnustada Jumalat esimesel kohal oma elus. Jumal, selle asemel, et istuda rahus taeva taga, sekkub vahetult meie elu sündmustesse ja tahab seda uuendada ning lausa ümber teha! Mis tahes võiks minu või sinu suhet Issandasse takistada – see peaks langema, kokku kukkuma, kaduma. Meie elu ainult võidaks sellest. Arne Hiob Jk 5,13-16; 4Ms 14,39-45
8. Reede Aadam ja tema naine peitsid endid Issanda Jumala palge eest. 1Ms 3,8 Õndsad on puhtad südamelt, sest nemad näevad Jumalat. Mt 5,8 Sinu poole, Issand, ma pöördun oma palvega: südamest Sa välja pühi kõik, mis kõlvatu ja tühi. Armu uks mul lahti tee, kui ma tulen palvele; aita, et kõik jätan maha, mis Su meelest halb ja paha. KLPR 225:1-2. Adalbert Hugo Willigerode Mt 12,15-21; 4Ms 17,16-26
9. Laupäev Vaata taevast alla ja näe oma pühast ja aulisest eluasemest. Kus on su püha viha ja su võimsad teod? Js 63,15 Jeesus ütleb: "Tuld olen ma tulnud viskama maa peale, ja mida muud ma tahaksin, kui et see oleks juba süttinud! Aga mul on ees ristimine, millega mind ristitakse, ja kuidas mul on kitsas käes, kuni see on viidud lõpule!" Lk 12,49-50 Jeesus on isandate Issand ja Ta jääb ka selleks. Aga Ta ei sekku mitte alati siis, kui meie seda nõuame, ja mitte nii, nagu meie seda soovime. Ta aitab oma rahvast ikka ja jälle ootamatult ja imeliselt. Joosep Tammo Js 57,15-19; 4Ms 20,1-13
13. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus ütleb: Mida te iganes olete teinud kellele tahes mu kõige pisematest vendadest, seda te olete teinud mulle. Mt 25,40 Lk 10,25-37; 1Jh 4,7-12; Ps 119,57-64 Jutlus: Mk 3,31-35
10. Pühapäev Ja mu rahvas elab rahu eluasemel, kindlais elamuis. Js 32,18 Aga rahu Issand ise andku teile rahu alati ja igal viisil. 2Ts 3,16 Uskudes ja Sind usaldades sirutan oma käed Su poole. Palun siruta oma käed mulle vastu. Tahan Su süles puhata, kuni ahistuse hetk on möödunud, kuni ma jälle jaksan. Eenok Haamer
11. Esmaspäev Kes on Jumal nagu sina, kes annab andeks süü ja läheb mööda oma pärisosa jäägi üleastumisest, kes ei pea viha mitte igavesti, vaid osutab armu! Mi 7,18 Jumal on kustutanud meie võlakirja koos määrustega, mis olid meie vastu, ning selle on ta kõrvaldanud, naelutades selle risti külge. Kl 2,14 Inimese uskuvas südames hakkab selguma evangeeliumi saladus. Ta tunnetab nüüd, et Jumal armastab teda mitte tema armastusväärsuse tõttu, vaid selle pärast, et Jumal on armastus. mingit muud põhjust ei ole! Ole Hallesby Mt 12,1-8; 4Ms 20,22-29
12. Teisipäev Ära karda, sest ma olen sind lunastanud, ma olen sind nimepidi kutsunud, sa oled minu päralt! Js 43,1 Ma olen Jumalalt abi saanud tänase päevani. Ap 26,22 Tema mulle ise tahab anda igal hetkel uue armu ka. Tahab kõik mu päevakoormad kanda, aidata ja kõiges juhtida. Mind kui varandust Ta valvab, hoiab, omandust, mis kallilt ostnud Ta. Nii kui päevi Tema armust kingib, nii Ta jõudu nendeks jagab ka. KLPR 334:2. Lina Sandell-Berg Am 5,4-15; 4Ms 21,4-9
13. Kolmapäev Jumal ütleb: "Ma teen su targaks ja õpetan sulle teed, mida sul tuleb käia." Ps 32,8 Jeesus ütleb: "Kui te jääte minu sõnasse, siis te olete tõesti minu jüngrid ning tunnetate tõde, ja tõde vabastab teid." Jh 8,31-32 Need, kes end kogu maailmas Kristuse hoolde ja Jumala armastusse annavad, kes oma võimetele ei ehita, näevad taevase Jumala ande! Paul-Gerhard Hörschelmann 5Ms 24,(10-13)17-22; 4Ms 21,21-35
14. Neljapäev Sinu käes on kõik mu ajad. Ps 31,16 Olgem ärkvel ja kained. 1Ts 5,6 Enesest mind lahti, Issand, päästa Sa, anna mulle mahti Sulle jääda ka. Lahuta mind ise ilmast vägevast, istuta Su sisse hästi sügavast! Andres Tetermann Ap 4,32-37; 4Ms 22,1-20
15. Reede Vihmavesi ei kuiva nii kiiresti kui mu rahvas mind on unustanud. Jr 18,14-15 Ennäe, ma seisan ukse taga ja koputan. Kui keegi kuuleb mu häält ja avab ukse, siis ma tulen tema juurde sisse ning söön õhtust temaga ja tema minuga. Ilm 3,20 Miks oleme meie, kristlased, nii vaesed õnnistuste ja rõõmu poolest ning nii vähe lootusrikkad? Kas mitte just sellepärast, et me ei mõista keset inimeste jutuvada tähele panna Jumala häält? Harri Haamer Jk 2,5-13; 4Ms 22,21-41
16. Laupäev Ära ole kärme suuga ja su süda ärgu tõtaku sõna lausuma Jumala ees; sest Jumal on taevas ja sina oled maa peal, seepärast olgu su sõnu pisut! Kg 5,1 Issand, õpeta meid palvetama. Lk 11,1 Luba mind jääda vait ja lasta toimida ning kõneleda Sinul. Siis, kui ma ei soovi enam midagi, saan kõik. Sina, Jumal, oled ise see kõik! Toomas Paul Jd 1.2.20-25; 4Ms 23,1-12
14. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kiida, mu hing, Issandat, ja ära unusta ainsatki tema heategu! Ps 103,2 Lk 17,11-19; Rm 8,(12-13)14-17; Ps 119,65-72 Jutlus: Mk 1,40-45
17. Pühapäev Jumala sõna ma kiidan, Issanda sõna ma kiidan. Ps 56,11 Jeesus ütleb: "Sõnad, mis ma teile olen rääkinud, on vaim ja elu." Jh 6,63 Ei meil ole elu loota ilma Piibli sõnata! Ei me või siin Jeesust leida ilma Sõna kuulmata. Tulge, vennad, kuulge, õed: Piibli sõnas vaimuväed! KLPR 191:3. Karl Wöhrmann
18. Esmaspäev Taevas on Issanda taevas ja maa on ta andnud inimlastele. Ps 115,16 Igaühelt, kellele on antud palju, nõutakse palju. Lk 12,48 Issand, ära lase mul soovida tervist või elu muuks kui Sinu teenimiseks. Ainult Sina tead, mis on mulle hea, seepärast tee mulle seda, mida Sa õigeks pead. Anna mulle või võta minult, ma tahan pühaks pidada kõike, mis tuleb Sinult, minu Issand ja Jumal. Blaise Pascal 5Ms 26,1-11; 4Ms 23,13-30
19. Teisipäev Sest siis ma puhastan rahvaste huuled, et nad kõik võiksid hüüda Issanda nime, teenida teda õlg õla kõrval. Sf 3,9 Iga keel peab tunnistama, et Jeesus Kristus on Issand - Jumala Isa kirkuseks. Fl 2,11 Püha kartust anna mulle, ihu, hinge pühitse, et mu palve kõlbaks jälle kalliks ohvriks Sinule. Suud ja kõrvu valmista, süda patust puhasta! KLPR 203:3. Benjamin Schmolck Gl 5,22-26; 4Ms 24,1-25
20. Kolmapäev Pärast seda sünnib, et ma valan oma Vaimu kõige liha peale. Jl 3,1 Peetrus ütles: "Et Jeesus nüüd Jumala parema käega on ülendatud, siis ta on saanud Isalt Püha Vaimu, nagu oli tõotatud, ning on selle välja valanud; seda teie nüüd näete ja kuuletegi." Ap 2,33 Püha Vaim, Sa kõikide usklike lohutus ja tugi. Me palume, hoia meie silmad alati Jeesusel – Temas näeme Isa armumõtteid. Istuta meisse Õnnistegija eeskuju, et meid leitaks Temas nii koormat kandes kui ka rõõmu tundes. Ove Sander Fm 1-16(17-22); 4Ms 27,12-23
21. Neljapäev Ilmaaegu te tõusete vara üles, istute hilja ülal ning sööte leiba raske vaevaga. Nii see on: Issand annab oma armsatele unes! Ps 127,2 Küll mu Jumal täidab kõik teie vajadused oma rikkust mööda kirkusega Kristuses Jeesuses. Fl 4,19 Ära muretse, sul on Keegi, kes midagi paremat teeb sinu heaks, kui sa oled mõistnud oodata. Harri Haamer 1Aj 29,9-18; Lk 12,49-53
22. Reede Kuulja kõrva ja nägija silma - ka need mõlemad on Issand teinud. Õp 20,12 Katsuge läbi kõik, pidage kinni heast. 1Ts 5,21 Minu südames ela vaid Sina ja pühi sealt välja kõik muu. Paiga ristil pean pärima mina, siis kiitust laulab mu suu. Peeter Sink Jh 13,31-35; Lk 12,54-59
23. Laupäev Mis on inimene, et sa temale mõtled, ja inimesepoeg, et sa tema eest hoolitsed? Ps 8,5 Oma armastuses on tema meid ette määranud lapseõiguse osalisteks Jeesuse Kristuse kaudu enese juurde oma tahtmise heameelt mööda. Ef 1,4-6 Ühest küljest on Jumala ilmutus maailmale lõppenud Jeesuses Kristuses, kus inimese ja Jumala kohtumine on käidud lõpuni ehk viidud maksimumini. Teisalt aga lõpeb Jumala teekond alles seal, kus Ta on leidnud Jeesuse kaudu kodu meie südames, et kanda head vilja igavese elu jaoks. Arne Hiob 2Ts 2,13-17; Lk 13,1-5
15. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA heitke kõik oma mure tema peale, sest tema peab hoolt teie eest! 1Pt 5,7 Mt 6,25-34; 1Pt 5,5c-11; Ps 20 Jutlus: Lk 18,28-30
24. Pühapäev Ma olen pannud su ette elu ja surma, õnnistuse ja needuse. Vali nüüd elu. 5Ms 30,19 Jeesus ütleb: "Mina olen tulnud, et neil oleks elu, ja oleks seda ülirohkesti." Jh 10,10 Nõnda eriline valgus valgustamas rahva teed. Uue päeva kirgas algus Kristuses on haarand meid. Paturammetus on kustund, maha jäänud tühjad teed. Lootus eluks ellu astund, elame vaid Jeesuses. Arved Paul
25. Esmaspäev Sest tema viha kestab silmapilgu, aga ta lahkus kogu eluaja; õhtul jääb nutt varaks, kuid hommikul on hõiskamine. Ps 30,6 Sest teie olete armu läbi päästetud usu kaudu - ja see ei ole teist enestest, vaid see on and Jumalalt. Ef 2,8 Issand, meie Jumal! Oma armsa Poja Jeesuse Kristusega kinkisid Sa meile iseenda ja kõik, mis on Sinu oma. Me täname Sind, et tohime olla Sinu armu külalised terve oma elu! Karl Barth Fl 4,8-14; Lk 13,6-9
26. Teisipäev Ja nüüd, meie Jumal, suur, vägev ja kartustäratav Jumal, kes peab lepingut ja osutab heldust: ära pea väheseks kõike seda kannatust, mis on tabanud meid. Ne 9,32 Bartimus aga karjus veelgi enam: "Taaveti Poeg, halasta minu peale!" Ja Jeesus ütles seisatades: "Kutsuge ta siia!" Ja nad kutsusid pimedat: "Ole julge, tõuse üles, tema kutsub sind!" Mk 10,48-49 Jumalale ei ole sa liiga raske, et Tema sind su masendavast madalusest ei jaksaks üles tõsta. Eenok Haamer 1Tm 6,(3-5)6-11a; Lk 13,10-17
27. Kolmapäev Kõik, mis Jumal teeb, on igavene; midagi ei ole sellele lisada ega sellest ära võtta. Kg 3,14 Püha, Tõelise käes on Taaveti võti, tema avab, ja ükski ei lukusta, ning lukustab, ja ükski ei ava. Ilm 3,7 Jumala töö ei allu alati inimese loogikale. See on Jumala käes. Ja meil ei ole võimalik käsutada Jumala Vaimu. Joel Luhamets Kg 4,(4-7)8-12; Lk 13,18-21
28. Neljapäev Keda Issand armastab, seda ta karistab otsekui isa poega, kellele ta head tahab. Õp 3,12 Me ei otsi kiitust inimestelt, ei teilt ega muilt, kuigi me Kristuse apostlitena oleksime võinud esineda tähtsatena; vaid me olime malbed teie keskel, nii nagu toitja ema hellitab oma lapsi, sest te olite saanud meile armsaks. 1Ts 2,6-8 Me võime mõnigi kord imestada, millest Jumal laseb meid läbi minna, aga ühel päeval oleme valmis, et meid võiks hakata millekski vormima. Siis teeb Jumal sinust sellise astja, nagu Temale just vaja on. Joel Luhamets Lk 10,38-42; Lk 13,22-30
MIHKLIPÄEV Issanda ingel on leerina nende ümber, kes teda kardavad. Ps 34,8 Lk 10,17-20; Ilm 12,7-12a(12b); Lk 13,31-35 Jutlus: Jos 5,13-15
29. Reede Ja tuleta meelde kogu teekonda, mida Issand, su Jumal, sind on lasknud käia need nelikümmend aastat kõrbes, et sind alandada, et sind proovile panna, et teada saada, mis on su südames. 5Ms 8,2 Vaadake siis hoolega, kuidas te elate: mitte nagu arutud, vaid nagu targad, kasutades aega õigesti, sest päevad on kurjad. Ef 5,15-16 Ole valvel, et sa ei unustaks Jumala eesmärki oma elu jaoks! Oswald Chambers
30. Laupäev Kas linnas juhtub õnnetus, mida Issand ei ole saatnud? Am 3,6 Kui me elame, siis elame Issandale, ja kui me sureme, siis sureme Issandale. Kas me nüüd elame või sureme - me oleme Issanda päralt. Rm 14,8 Kõik on armas ja magus, kui Sina lähedal viibid, kui Sina oled aga kaugel, siis on kõik mõru ja vastik. Thomas Kempisest 1Ms 16,6b-14; Lk 14,1-6


Vedelkütustele esitatavad keskkonnanõuded – Riigi Teataja
Vedelkütustele esitatavad keskkonnanõuded
Vedelkütustele esitatavad keskkonnanõuded - sisukord
§ 3 Bensiinidele ja diislikütustele esitatavad keskkonnanõuded ning nende rakendamise tähtajad
§ 4 Raskete ja kergete kütteõlide väävlisisalduse piirnormid ja nende rakendamise tähtajad
§ 41 Laevakütused
§ 42 Laevakütuste proovide võtmine, analüüs ja kontrolli teostamine
§ 5 Biokütused
§ 6 Kütuse kvaliteedi seire ja aruandluse kord
Vedelkütustele esitatavad keskkonnanõuded1
Vastu võetud 19.05.2005 nr 38
RTL 2005, 57, 803
18.11.2005 RTL 2005, 114, 1756 02.12.2005
07.07.2006 RTL 2006, 57, 1044 24.07.2006
Määrus kehtestatakse «Välisõhu kaitse seaduse» § 58 lõike 2 ja § 60 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse vedelkütuste keskkonnaohtlike ainete sisalduse piirnormid, nende normide rakendamise ajakava ning kvaliteedinormidele vastavuse seire ja aruandmise kord.
(2) Määruse reguleerimisalasse kuuluvad järgmised vedelkütused:
1) bensiinid;
2) diislikütused;
3) rasked kütteõlid;
4) kerged kütteõlid;
5) põlevkivikütteõlid;
6) biokütused;
7) laevakütused.
[RTL 2006, 57, 1044 - jõust. 24.07.2006]
(1) Bensiin – kütus, mis vastab Euroopa Ühenduse Nõukogu määrusega nr 2658/87/EMÜ tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 07.09.1987, lk 1–675) seisuga 1. jaanuar 2002. aasta kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri (edaspidi KN) alamrubriikidele 2710 11 41, 2710 11 45 või 2710 11 49.
(2) Diislikütus – kütus, välja arvatud laevakütused, mille KN alamrubriik on 2710 19 29 või 2710 19 41.
(3) Kerge kütteõli – kütus,välja arvatud laevakütused, mille KN alamrubriik on 2710 19 45, või muu toornaftast saadud vedelkütus, mis oma destillatsiooniulatuse tõttu kuulub kütusena kasutatavate keskmiste destillaatide kategooriasse ja mille mahust vähemalt 85% (kaod kaasa arvatud) destilleerub temperatuuril 350 ºC ning ASTM D86 meetodi järgi destilleerub 85% ja rohkem.
(4) Raske kütteõli – kütus,välja arvatud laevakütused, mille KN alamrubriik on 2710 19 61, või muu toornaftast saadud vedelkütus, mis oma destillatsiooniulatuse tõttu kuulub kütusena kasutatavate raskeõlide kategooriasse, mille mahust temperatuuril 250 ºC destilleerub ASTM D86 meetodi järgi üle 65% (kaasa arvatud kaod) ja kui kütteõli liiki ei saa ASTM D86 meetodi järgi kindlaks määrata, klassifitseeritakse naftasaadus raske kütteõlina.
(5) Põlevkivikütteõli – põlevkivist valmistatud kütus, mille KN alamrubriik on 2710 19 61.
(6) Biokütused – sisepõlemismootorites kasutatav vedelkütus, mis on toodetud biomassist ja milleks loetakse järgmisi tooteid:
1) bioetanool – biomassist või jäätmete bioloogiliselt lagunevast fraktsioonist toodetud etanool, mida kasutatakse biokütusena;
2) biodiislikütus – taimsetest või loomsetest õlidest toodetud diislikütuse omadustega metüülester;
3) biometanool – biomassist toodetud metanool, mida kasutatakse biokütusena;
4) biodimetüüleeter – biomassist toodetud dimetüüleeter, mida kasutatakse biokütusena;
5) bio-ETBE (etüül-tert-butüüleeter) – bioetanoolist toodetud ETBE. Bio-ETBE biokütusena arvutatav mahuprotsent on 47;
6) bio-MTBE (metüül-tert-butüüleeter) – biometanoolist toodetud kütus. Bio-MTBE biokütusena arvutatav mahuprotsent on 36;
7) sünteesbiokütused – biomassist toodetud sünteessüsivesinikud või sünteessüsivesinike segud;
8) puhas taimeõli – pressimise, ekstraheerimise või samalaadsete menetluste abil õlitaimedest toodetud, töötlemata või puhastatud, kuid keemiliselt modifitseerimata õli, mis peab sobima kasutatava mootoritüübiga ning vastama heitmetele esitatavatele nõuetele.
(7) Laevakütus – igasugune laeval kasutamiseks määratud ja laeval kasutatav toornaftast, põlevkiviõlist või muust toorainest saadud vedelkütus, kaasa arvatud kütus, mis vastab määruse lisa 3 määratlusele järgmiselt:
1) laeva diislikütus – igasugune laevakütus, mille viskoossus ja tihedus jääb määruse lisas 3 esitatud DMX ja DMA kvaliteediklassi viskoossuse ning tiheduse raamidesse;
2) laeva kerge kütteõli – igasugune laevakütus, mille viskoossus ja tihedus jääb määruse lisas 3 esitatud DMB ja DMC kvaliteediklassi viskoossuse ning tiheduse raamidesse;
3) laeva raske kütteõli − kütus, mille KN alamrubriigid on 2710 19 61, 2710 19 63 ja 2710 19 65 või muu toornaftast saadud vedelkütus, mis oma destillatsiooniulatuse tõttu kuulub kütusena kasutatavate raskeõlide kategooriasse, mille mahust temperatuuril 250 ºC destilleerub ASTM D86 meetodi järgi üle 65% (kaasa arvatud kaod) või kui kütteõli liiki ei saa ASTM D86 meetodi järgi kindlaks määrata.
§ 3. Bensiinidele ja diislikütustele esitatavad keskkonnanõuded ning nende rakendamise tähtajad
(1) Bensiinidele esitatavad keskkonnanõuded ning nende rakendamise tähtajad:
1) kuni 31. detsembrini 2005 on lubatud müüa määruse lisas 1 esitatud nõuetele vastavat bensiini maksimaalse väävlisisaldusega 50 mg/kg;
2) alates 1. jaanuarist 2006 on lubatud müüa määruse lisas 1 esitatud nõuetele vastavat bensiini.
(2) Diislikütustele esitatavad keskkonnanõuded ning nende rakendamise tähtajad:
1) kuni 31. detsembrini 2008 on lubatud müüa määruse lisas 2 esitatud nõuetele vastavat diislikütust maksimaalse väävlisisaldusega 50 mg/kg;
2) alates 1. jaanuarist 2006 on kütusemüüja kohustatud müüma määruse lisas 2 esitatud nõuetele vastavat diislikütust.
[RTL 2005, 114, 1756 - jõust. 02.12.2005].
§ 4. Raskete ja kergete kütteõlide väävlisisalduse piirnormid ja nende rakendamise tähtajad
(1) Raskete kütteõlide, kaasa arvatud põlevkivikütteõlid, sissevedu ja müük on lubatud, kui nende väävlisisaldus ei ületa 10 000 mg/kg (1,00% massist), välja arvatud «Vedelkütusevaru seaduse» (RT I 2005, 13, 66) § 2 lõike 1 punkti 3 alusel moodustatud kütteõli varu, kus raske kütteõli väävlisisaldus võib olla kuni 30 000 mg/kg (3,00% massist).
(2) Kergete kütteõlide sissevedu ja müük on lubatud:
1) kuni 31. detsembrini 2007, kui nende väävlisisaldus on kuni 2000 mg/kg (0,20% massist);
2) alates 1. jaanuarist 2008, kui nende väävlisisaldus on kuni 1000 mg/kg (0,10% massist).
§ 41. Laevakütused
(1) Eesti Vabariigi territoriaalvetes, majandusvööndis ja väävliühendite heitkoguste kontrolli aladel, mis on määratud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (edaspidi IMO) poolt 1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise konventsiooni laevade põhjustatud merereostuse vältimise kohta (edaspidi MARPOLi konventsioon) VI lisas, mis on lisatud MARPOLi konventsioonile 1997. aasta protokolliga, on alates 11. augustist 2006 lubatud kasutada laevakütuseid, mille väävlisisaldus ei ületa 15 000 mg/kg (1,5% massist). Nimetatud nõue kehtib kõikide lippude all sõitvate laevade suhtes, kaasa arvatud laevad, mis alustasid sõitu väljaspool Euroopa Ühendust.
(2) Alates 11. augustist 2006 peab sadamatesse sissesõitvatel laevadel olema nõuetekohane logiraamat, mis sisaldab andmeid kütuse vahetuse kohta.
(3) Laevade kerge kütteõli ja laevade diislikütuse müük ja kasutamine on lubatud:
1) kuni 31. detsembrini 2009, kui selle väävlisisaldus on kuni 2000 mg/kg (0,2% massist).
2) alates 1. jaanuarist 2010, kui selle väävlisisaldus on kuni 1000 mg/kg (0,1% massist).
(4) Alates 1. jaanuarist 2010 ei või kasutada laevakütuseid väävlisisaldusega üle 1000 mg/kg (0,1% massist):
1) siseveelaevad;
2) Eesti Vabariigi sadamakaide ääres seisvad laevad, kusjuures meeskonnad hiljemalt kahe tunni jooksul pärast kai äärde saabumist ja hiljemalt kahe tunni jooksul enne ärasõitu teostavad nõutava kütuse vahetuse.
(5) Lõiget 4 ei kohaldata:
3) laevade suhtes, mis lülitavad välja kõik mootorid ja kasutavad sadamate kai ääres olles maapealset elektrienergiat.
(6) Lõigete 1, 3 ja 4 nõuetele vastava madala väävlisisaldusega laevakütuste kasutamise alternatiivina võib Veeteede Amet lubada laevadel kasutada rahvusvaheliselt tunnustatud heitkoguste vähendamise tehnoloogiat, eeldusel et need laevad:
1) saavutavad heitkoguste vähendamise, mis oleks vähemalt võrdväärne heitkoguste vähendamisega, mis oleks saavutatud käesoleva määrusega kehtestatud kütuste väävlisisaldusepiirmäärade kohaselt;
2) omavad heitmete pideva jälgimise seadmeid ja dokumenteerivad põhjalikult, et kõiki heitkoguste vähendamise tehnoloogilistes seadmetes tekkivaid jäätmeid käideldakse vastavalt „Sadamaseaduse“ § 12 lõike 3 alusel kehtestatud korrale.
(7) Lõigetes 1, 3 ja 4 kehtestatud laevakütuste väävlisisalduse piirmäärasid ei kohaldata kütuste suhtes, mida kasutatakse sõjalaevadel või muudeks sõjalisteks eesmärkideks kasutatavatel laevadel.
§ 42. Laevakütuste proovide võtmine, analüüs ja kontrolli teostamine
Keskkonnainspektsioon, kaasates vajaduse korral akrediteeritud kütuse labori:
2) võtab proovi laeva pardal põletamiseks määratud laevakütuse kütusetankidest ning, niivõrd kui see on teostatav, laeva pardal asuvatest suletud mahutitest kütuse keskkonnanõuetele vastavuse määramiseks;
3) kontrollib logiraamatut ja kütuse saatelehti.
§ 5. Biokütused
(1) Kütuseid võib sisse vedada ja müüa, kui biokütuseid sisaldavad mineraalõlide derivaadid vastavad kvaliteedistandarditele EVS-EN 228 ja EVS-EN 5902.
(2) Kui mineraalõlide derivaatidesse on segatud biodiislikütust või bioetanooli rohkem kui 5%, tuleb müügipunktides kasutada bensiinidel märgistust E ja diislikütustel märgistust BIO, millele lisatakse biokomponendi arvuline sisaldus protsentides.
(3) Biodiislikütust võib sisse vedada ja müüa 100%-lises kontsentratsioonis, kui see vastab standardile EVS-EN 14214:2004 ning mille KN alamrubriigi esimesed neli numbrit on 1507–1518.
§ 6. Kütuse kvaliteedi seire ja aruandluse kord
(1) Bensiinile ja diislikütusele § 3 lõigetes 1 ja 2 esitatud nõuetele vastavuse seire toimub Eesti standardis EVS-EN 228 ja Eesti standardi EVS-EN 590 artiklites 3 ja 5 kehtestatud katsemeetodite alusel.
(2) Eestisse sisse veetavate ja Eestis müüdavate vedelkütuste kvaliteedi ja koguste seire ja aruandluse kord peab vastama nõuetele, mis on esitatud Euroopa Komisjoni otsuses 2002/159/EÜ riigi kütusekvaliteedi koondandmete esitamise ühise vormi kohta (ELT L 53, 23.02.2002, lk 30–36).
(3) Laevade kütuse kohta koostatavad aruanded peavad sisaldama andmeid laevade pardal tehtud kontrollimiste arvu ning Eesti Vabariigi territooriumil registreeritud alates 11. augustist 2006 käesoleva määrusereguleerimisalasse mittekuuluvate laevakütuste keskmise väävlisisalduse kohta.
1Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (Euroopa Liidu Teataja L 350, 28.12.1998, lk 58–68);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/17/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta (Euroopa Liidu Teataja L 76, 22.03.2003, lk 10–19);
Euroopa Nõukogu direktiiv 1999/32/EÜ, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes, ja millega muudetakse direktiivi 93/12/EMÜ (Euroopa Liidu Teataja L 121, 11.05.1999, lk 13–18);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/30/EÜ, millega edendatakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamist transpordisektoris (Euroopa Liidu Teataja L 123, 17.05.2003, lk 42–46);
Euroopa Komisjoni otsus 2002/159/EÜ riigi kütusekvaliteedi koondandmete esitamise ühise vormi kohta (Euroopa Liidu Teataja L 53, 23.02.2002, lk 30–36). Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/33/EÜ, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ laevakütuste väävlisisalduse kohta (Euroopa Liidu Teataja L 191, 22.07.2005, lk59–69).
2Standardite kohta annab teavet Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. Standardites kehtestatud katsemeetodite kohta annab teavet OÜ Eesti Keskkonnauuringute Keskus.
Keskkonnaministri 19. mai 2005. a määruse nr 38 «Vedelkütustele esitatavad keskkonnanõuded»
OTTOMOOTORITEGA SÕIDUKITES KASUTAMISEKS MÜÜDAVATE KÜTUSTE KESKKONNAKAITSELISED NÕUDED
Oktaaniarv uurimismeetodil RON 951 –
Oktaaniarv mootorimeetodil MON 85 –
Küllastunud aururõhk suveperioodil2 kPa – 70,0
Destillatsiooniparameetrid:
100 ºC juures aurustub mahuprotsent 46,0 –
150 ºC juures aurustub mahuprotsent 75,0 –
Süsivesinike sisaldus:
– olefiinid mahuprotsent – 18,0
– aromaatsed süsivesinikud mahuprotsent – 35,0
– benseen mahuprotsent – 1,0
Hapnikusisaldus massiprotsent – 2,7
Hapnikuühendite sisaldus:
metanool (tuleb lisada stabilisaatoreid) mahuprotsent – 3
– etanool (stabilisaatorid võivad olla vajalikud) mahuprotsent – 5
– isopropüülalkohol mahuprotsent – 10
– tert-butüülalkohol mahuprotsent – 7
– isobutüülalkohol mahuprotsent – 10
– eetrid (5 ja enama C-aatomiga) mahuprotsent – 15
– muud hapnikuühendid mahuprotsent – 10
Väävlisisaldus mg/kg – 10
Pliisisaldus mg/l – 5
1Tavalist pliivaba bensiini võib turustada kõige väiksema mootorimeetodil määratud oktaanarvuga (MON) 81 ja kõige väiksema uurimismeetodil määratud oktaanarvuga (RON) 91.
2 Suveperiood algab hiljemalt 1. mail ja kestab 30. septembrini.
DIISELMOOTORITEGA SÕIDUKITES KASUTAMISEKS MÜÜDAVATE KÜTUSTE KESKKONNAKAITSELISED NÕUDED
Tsetaaniarv1 51,0 –
Tihedus temperatuuril 15 ºC kg/m3 – 845
95 mahuprotsenti destilleerub temperatuuril ºC – 360
Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud massiprotsent – 11
1Talvise diislikütuse tsetaaniarv on minimaalselt 49,0.
LAEVAKÜTUSENA KASUTAMISEKS MÜÜDAVATELE KÜTUSTELE ESITATAVAD KESKKONNANÕUDED
Naftasaadused – kütused (klass F) – laevakütuste spetsifikatsioonid
Laeva kergele kütteõlile (DMX, DMA) ja laeva diislikütusele (DMB, DMC) esitatavad nõuded
Tihedus temperatuuril 15ºC, kg/m3 (1)
Viskoossus temperatuuril 40ºC, mm2/s(2)
Leekpunkt, ºC
Hangumispunkt (ülemine), ºC(3)
Talvised nõuded
Suvised nõuded
Hägustumispunkt, ºC
Väävlisisaldus, %1 (m/m)
10% destillatsiooni-jäägi koksiarv (mikro)
Destillatsioonijäägi koksiarv (mikro), % (m/m)
Tuhasisaldus, % (m/m)
Sete, % (m/m)
Summaarne sete, % (m/m)
Veesisaldus, % (V/V)
Vanaadiumisisaldus, mg/kg
Alumiinium koos räniga, mg/kg
1Väävlisisaldus peab vastama määruse § 41 lõigetes 1, 3 ja 4 esitatud nõuetele.


§ 4 Teenuse osutamise koht
§ 8 Teenusele suunamise otsus
§ 11 Lepingu lõppemine ja ennetähtaegne lõpetamine
§ 12 Teenuse osutamisega seonduvate andmete kasutamine, dokumentatsioon ja aruandlus
RT IV, 27.06.2017, 15
Vastu võetud 15.06.2017 nr 14
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1 ja § 27 lõike 1 alusel.
(1) Käesolev määrus sätestab raske ja sügava puudega täisealistele isikutele isikliku abistaja teenuse osutamise tingimused ja korra.
(1) Isikliku abistaja teenust on õigus saada raske või sügava puudega täisealisel isikul, kes oma puude tõttu vajab tegevustes füüsilist kõrvalabi ning kelle elukohaks rahvastikuregistri andmetel on Pärnu linn.
(4) Isikutele, kes rahvastikuregistri andmetel ei ela Pärnu linnas, kuid asuvad linna territooriumil, osutatakse isikliku abistaja teenust kooskõlastatult abivajaja rahvastikuregistrisse kantud elukohajärgse kohaliku omavalitsuse üksusega vastava lepingu alusel.
(5) Teenust ei osutata tugevate sõltuvusprobleemidega isikutele, nakkushaigusi põdevatele isikutele, lamajatele haigetele ega isikutele, kes viibivad ööpäevaringsel hooldusteenusel või kellele on määratud hooldaja.
(1) Isikliku abistaja teenus on sotsiaalteenus, mille eesmärk on suurendada puudega täisealise isiku iseseisvat toimetulekut ja osalemist kõigis eluvaldkondades, vähendades teenust saava isiku seadusjärgsete hooldajate hoolduskoormust.
(4) Teenuse sisu täpsel sõnastamisel ja teenuse mahu määramisel lähtutakse teenuse vajaduse hindamise tulemustest ja iga teenuse saaja erivajadusest.
(5) Teenuse saaja leiab omale ise teenust vahetult osutava isiku, vajadusel abistab sotsiaalosakond teenust vahetult osutava isiku leidmisel.
(6) Isikliku abistaja teenust ei tohi vahetult osutada isik:
§ 4. Teenuse osutamise koht
(1) Teenust osutatakse üldjuhul Pärnu linna territooriumil nii teenuse saaja igapäevases elukeskkonnas kui ka väljaspool teenuse saaja tavapärast elukeskkonda.
(2) Väljaspool Pärnu linna on teenuse osutamisel prioriteediks tegevused, mis on seotud eelkõige töö või õppetegevusega.
Teenuse osutajaks on linnavalitsuse hallatav hoolekandeasutus Pärnu Sotsiaalkeskus (edaspidi keskus) isikliku abistaja kaudu.
(1) Teenuse taotlemiseks esitab teenuse saajana õigustatud isik kirjaliku taotluse sotsiaalosakonnale.
(2) Taotluses märgitakse taotleja isikuandmed, puude liik ja raskusaste ning kirjeldus teenuse vajaduse ja mahu kohta.
(3) Taotlusega koos esitab taotleja perearsti poolt väljastatud tõendi nakkushaiguste mittepõdemise kohta.
(4) Teenuse saaja esitab omapoolse ettepaneku abistajaks sobiliku isiku kohta.
(5) Sotsiaalosakonnal on vajaduse korral õigus nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid ja dokumente.
§ 8. Teenusele suunamise otsus
(1) Teenusele suunamise otsuse teeb sotsiaalosakond teenuse taotluse ja teenuse vajaduse esmase hindamise tulemusena. Sotsiaalosakond edastab teenusele suunamise otsuse teenuse saajale ja keskusele.
(1) Teenuse osutamise aluseks on kolmepoolne leping, mis sõlmitakse keskuse ja teenuse saaja ning isikliku abistaja vahel. Lepingusse märgitakse teenuse saajale osutatava teenuse periood, maht, sisu ja tegevuste loetelu ning teenuse osutamise koht.
(2) Isikliku abistajaga sõlmib keskus üheks aastaks käsunduslepingu, kus on määratud osutatava teenuse käigustehtavate tegevuste eest saadava tasu määr
(3) Teenus määratakse ja selle osutamise leping sõlmitakse maksimaalselt 3 aastaks.
(4) Kui teenuse osutamise käigus ilmneb, et teenuse vajadus on muutunud, viib teenuse osutaja läbi teenuse vajaduse korduvhindamise.
(5) Korduvhindamise tulemustest teavitab keskus sotsiaalosakonda, kes teeb põhjendatud juhul otsuse teenuse osutamise muutmise või lõpetamise kohta.
(2) Põhjendatud juhtudel võib teenuse saaja taotleda teenuse eest tasumisest vabastamist või selle vähendamist. Tasu maksmisest vabastamise otsustab Pärnu Linnavalitsuse hoolekandekomisjon, võttes eelkõige arvesse perekonnaseadusest tuleneva ülalpidamiskohustusega isikute olemasolu ja taotleja majanduslikku toimetulekut.
§ 11. Lepingu lõppemine ja ennetähtaegne lõpetamine
§ 12. Teenuse osutamisega seonduvate andmete kasutamine, dokumentatsioon ja aruandlus
Tunnistada kehtetuks Pärnu Linnavolikogu 20.12.2007 määrus nr 35 „Pärnu linnas isikliku abistaja teenuse osutamise kord“.
(1) Määrus jõustub 1. augustil 2017.
(2) Käesoleva määruse § 10 rakendatakse alates 1. jaanuarist 2018.


Foorumid	 Finantsarvestuse üldfoorum millised dividendid tuluna ...
vjhp / külaline
millised dividendid tuluna 2018? - 21.09.2017 17:25 Millised siis arvestatakse tuluna järgmisel aastal? Kas börsiaktsiatelt saadu?
Loen seaduse selgitusest, et firmast makstud nagu ei läheks
HH / külaline
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 22.09.2017 08:20 Vaat ei saagi nüüd aru. Kas on hoopis nii, et dividendid arvestatakse aastatulu hulka, neilt küll tulumaksu ei maksa, aga lihtsalt kaob tulumaksuvaba osa ära. Ütleme, et palk on kuus 1200 ja saad ka dividende oletame 12000, siis on kokku aastatulu nii suur, et tuleb palgalt tulumaks tagasi maksta riigile või ei tee avaldust üldse töö juures. On nii?
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 22.09.2017 16:02 ma saan ka nii aru nagu HH.
inimesed on asjata paanikasse aetud, nagu hakataks dividende (topelt) tulumaksustama. Need lähevad tulu hulka mis vähendab maksuvaba tulu osa, aga midagi juurde maksma ei pea.
Võib arvata, et on palju inimesi kes ei saa kasutada max 6000 eurot maksuvaba tulu, aga see ei ole tegelik kaotus, sest 6000 eurot ei ole ju seni eksisteerinudki. Max tegelik kaotus tänasega võrreldes on aastas 432 eurot. Ehk et jõukamatel kaob ära täna kehtiv 2160 maksuvaba tulu aastas (mis on 36 eurot kuus).
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 22.09.2017 17:47 Tavapäraselt maksustatud dividendid ei kuulu maksustatava tulu hulka, need mis on maksustatud soodusmääraga kuuluvad
juhhuu / külaline
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 24.09.2017 08:09 Dividendid arvestatakse aastatulu sisse
* tulumaksuga maksustatav tulu ( töötasu ja muu tasu, võlaõigusliku lepingu alusel saadud teenustasu, ettevõtlustulu, kasu vara võõrandamisest, rendi- ja üüritulu, litsentsitasu, intress, dividend, maksustatav pension, toetus, stipendium, preemia, hüvitis või muu tulu)
* välismaal saadud töötasu ja muu tasu ning dividend, mida Eestis tulumaksuga ei maksustata
* esti äriühingult saadud dividend või omakapitali väljamakse, mis on äriühingu tasandil maksustatud
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 24.09.2017 12:53 No maksuameti selgitus on ühene, aga netis liigub ringi selline tõlgendus, kus justkui ei lähe aastatuluna arvesse ettevõtte poolt maksustamisele kuuluvad dividendid ja seda muudkui kõik väljaanded paljundavad ja tekitavad segadust. Minu meelest, kas mitte mingilt raamatupidajate lehelt ei saanud see segadus alguse. Seadus ütleb, et tuluna läheb arvesse füüsilise isiku tasemel täiendavalt maksustamata dividend ehk siis see tavapärane dividend, mida ettevõtted maksavad eraisikutele.
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 25.09.2017 16:10 Segadus saab alguse sellest, et paljud artiklite koostajad ei viitsi / ei oska / ei taha / ,,, lugeda kõike mis tulumaksuseaduses kirjas. Lisaks refereeritakse ilma asjast aru saamata või fakte kontrollimata, ning lõpeks antakse igas foorumis vms omalt poolt arusaamale vinti juurde selle asemel et võtaks seaduse ja loeks oma silmaga.
(1) Tulumaksuga maksustatakse residendist füüsilise isiku poolt
(2) Füüsilise isiku maksustatava tulu hulka ei kuulu §-de 48–53 alusel maksustatavad erisoodustused, kingitused ja annetused, dividendid või muud kasumieraldised, välja arvatud § 50/1 alusel maksustatavad dividendid ja kasumieraldised.
§ 18. Dividendid ja muu tulu osalusest
(1/1) Dividendi ei maksustata tulumaksuga, kui selle maksmise aluseks olevalt kasumiosalt on tulumaks makstud või kui dividendilt on tulumaks välisriigis kinni peetud.
Seaduse § 50/1 räägib soodusmääraga maksustatud dividendidest
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 25.09.2017 16:20 kas ei ole mitte nii, et siin on kaks eri asja?
ühelt poolt jah, ei maksustata füüsilise isiku tasandil tulumaksuga tavalisi dividende, millelt eesti äriühing on füüsilisele isikule väljamakset tehes juba omalt poolt maksu maksnud.
teiselt poolt arvestatakse need dividendid isiku tulu hulka ning seda võetakse arvesse maksuvaba tulu summa arvestamisel, et kui tulu aastas, s.h dividenditulu, ületab 14400 eurot, hakkab tulumaksuvaba osa vähenema.
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 25.09.2017 16:22 Küsimus ei olnud maksustamisest, vaid sellest, mida arvestatakse aastatuluna ja selle leiab § 23-st:
(1) Residendist füüsilise isiku maksustamisperioodi tulust arvatakse maha maksuvaba tulu 6000 eurot, arvestades lõiget 2.
(2) Kui tulu on suurem kui 14 400 eurot, arvutatakse maksuvaba tulu summa järgmise valemi kohaselt: 6000 – 6000 / 10 800 × (tulu summa – 14 400). Seejuures ei või maksuvaba tulu olla väiksem kui null.
(3) Tuluna lõike 2 tähenduses käsitatakse lisaks tulumaksuga maksustatavale tulule ka maksustamisperioodil saadud § 44 lõikes 13 nimetatud tulu, §-s 50 nimetatud, füüsilise isiku tasemel täiendavalt maksustamata tulu ja ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seaduse alusel maksustatud summat, mida on vähendatud ettevõtlustulu maksu sotsiaalmaksu osa võrra.
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 25.09.2017 17:08
Küsimus ei olnud maksustamisest, vaid sellest, mida arvestatakse aastatuluna
Tänud kk ja teised - midagi kiilus mõttevoos kinni, vabandust!
Nagu kk poolt toodud § ütleb, et aastatuluna läheb kirja §-s 50 nimetatud, füüsilise isiku tasemel täiendavalt maksustamata tulu, ehk siis nn tavapäraselt maksustatud dividendid. Soodusmääraga maksustatud dividendid (TuMS § 50/1) ei lähe kirja, sest need on füüsilise isiku tasemel täiendavalt maksustatud.
Kutsa / külaline
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 11.10.2017 12:22 Kas ma saan õigesti aru, et see inimene, kelle kuusissetulek on üle 2100 euro ja kes nagunii tulumaksuvaba miinimumi ei kasuta, lisaks enam dividendide eest siiski maksma ei pea.
Aga see inimene, kelle tavaline palk on väiksem, peab tulumaksu siiski juurde maksma selle eest, et ta sai dividende?
Ehk siis väiksemapalgaliste osas mõnes mõttes ikkagi toimub topeltmaksustamine?
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 11.10.2017 12:57 Kutsa kirjutas:
Kas ma saan õigesti aru, et see inimene, kelle kuusissetulek on üle 2100 euro ja kes nagunii tulumaksuvaba miinimumi ei kasuta, lisaks enam dividendide eest siiski maksma ei pea.
Tulumaksu ei pea juurde maksma, vaid juhul, kui on arvestatud maksuvaba osa ja tulumaksu vähem tasutud, siis tuleb nö. tagasiarvestus teha ja see vähem makstud tulumaksu osa nüüd deklareerimisel "tagasi maksta".
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 11.10.2017 21:03 Mina saan küll aru, et sellega tahetakse väikeettevõtlust vähendada. Töötan 1200 palgaga nagu keegi teinegi ja arvestatakse 500 maksuvaba. Võtan oma firmast omanikutulu aastas 11000, millelt firma maksud tasunud ja ma pean maksma riigile tagasi 1200. Miks?
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 11.10.2017 21:21 hmm kirjutas:
Mina saan küll aru, et sellega tahetakse väikeettevõtlust vähendada. Töötan 1200 palgaga nagu keegi teinegi ja arvestatakse 500 maksuvaba. Võtan oma firmast omanikutulu aastas 11000, millelt firma maksud tasunud ja ma pean maksma riigile tagasi 1200. Miks?
Alati on võimalus kohe alguses üldse mitte maksuvaba osaga arvestada, siis ei ole pärast tarvis ka midagi tagasi maksta. Samas, selle 100 eurot kuus saad justkui intressita laenuks, tagasi maksad alles juulis
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 12.10.2017 08:38 Ma saan kõigest aru, aga inimesed pole enam võrdsed. Kes ainult tööl, saab kasutada maksuvaba osa ja teine sama palgaga, tegeleb ka väikselt ettevõtlusega, loonud omale töökoha, ei saa enam kasutada kui võtab dividende.
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 12.10.2017 10:11 hmm kirjutas:
Ma saan kõigest aru, aga inimesed pole enam võrdsed. Kes ainult tööl, saab kasutada maksuvaba osa ja teine sama palgaga, tegeleb ka väikselt ettevõtlusega, loonud omale töökoha, ei saa enam kasutada kui võtab dividende.
Et tahaks nagu sotsialismi tagasi, et kõik oleks võrdsed? Ma ei tea väga paljude riikide süsteeme, aga kohati on need teistes riikides ikka palju "ebavõrdsemad", kujuta nüüd ette, et tulumaksuvabast osast ei oleks keegi midagi kuulnud ja tulumaks aina tõuseks ja tõuseks, nii kui aga hakkad rohkem teenima? Ma usun, et saaksid seda kuskil proovida, kui mõnes teises riigis ettevõtlust prooviksid. Tegelikult ei ole sellist olukorda mitte kunagi võimalik saavutada, et kõik oleksid võrdsed, ei olnud see enne ka niimoodi, kui tulumaks kõigile oli näiliselt ühetaoline.
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 12.10.2017 10:54 Ma saan väga hästi aru palgalt arvestamisest, aga miks dividende arvestatakse tulu hulka kui nendelt on juba raha saanud riik. Ma maksan võrreldes ainult palgatöötajaga, kes teenib minuga võrdselt ikkagi tulumaksu rohkem.
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 12.10.2017 13:57 No mis on siin keerulist?
Miks peaksid kõik inimesed olema võrdsed tulumaksukohustuse suhtes?
nii töötasu jm tööga seotud tasud ning saadud dividendisummad ongi sinu tulu kokku ja sellelt kogusummalt saad arvestada tulumaksuvaba osa,
seega oled sa suure sissetulekuga (tuluga) persoon ja sinu jaoks on kohustuslik tulumaks suurem kui madalapalgalisel - selline eesmärk seati riigikogus.
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 12.10.2017 15:02 eelmisele
juss / külaline
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 12.10.2017 22:40 Kas firmad siis 2018.a. enam dividendidelt tulumaksu ei pea maksma?
Heller / külaline
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 13.10.2017 01:33 imari / Moderaator
...seega oled sa suure sissetulekuga (tuluga) persoon ja sinu jaoks on kohustuslik tulumaks suurem kui madalapalgalisel - selline eesmärk seati riigikogus.
Eesmärk oli ikka tegelikult läbi suruda see Keskerakonna astmeline tulumaks aga kuna IRL nagu ei saanud ka oma näost ka päris loobuda siis välja tuli täieline jama .
Tahtsid teha treppi aga välja kukkus liumägi.
No ja madalapalgalistest oli küll päris savi ... aga vaata kui kena on enne valimisi kireda TV ekraanil ... meie andsime teile 67 tugrikut juurde
Kui palju madalapalgaline kaotab , et enam ei saa koos abikaasaga deklarit teha?
Kui palju pannakse maksumaksja raha huugama MA ümbertegemisek? Mul muidugi pole kahju ITI poisid saavad tööd ja leiba.
Mui isiklikult ainult kahju, et üks selge ja asi rikuti välgukiirusel ära. Ekas me kevadel näeme neid õnnelikke madalapalgalisis kes heauskselt 500 maksuvaba kasutanud ja siis peavad hakkama tagasi tampima kui deklari ära teevad.
Sest on näites halb tööandja andis preemiat ja pill läks lõhki.
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 13.10.2017 16:33
Ekas me kevadel näeme neid õnnelikke madalapalgalisis kes heauskselt 500 maksuvaba kasutanud ja siis peavad hakkama tagasi tampima kui deklari ära teevad.
Seda arvan minagi, et õied tulevad 2019 aasta kevadel, kui kohale jõuab mis tegelikult teoksil
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 13.10.2017 17:15 Õied ikka puhkevad kevadel, eriti ägedalt 2019 kevadel, selles pole enam vist kellegi kahtlust.
Nii segast tulumaksuseadust kui 2018 kehtima hakkab andis välja treida, eriti seda osa, mis jääb inimestel 1200-2100 kuusissetuleku vahele - iga 1200 eurot ületava 1,80 euro pealt hakkab maksuvaba 500 eurot -1 euro võrra vähenema kuni muutub 2100 juures maksuvaba osa nulliks. Löögi all on nii töötavad pensionärid, mitmest kohast tasu saavad, eluruumide üürileandjad, metsamüüjad jne.
Dividendide topeltmaksustamine on samuti veel üsna segane. Ettevõtted peavad nii ehk naa makstavatelt dividendidelt tulumaksu maksma ja siis veel inimene ise kah. Keegi kusagil rääkis, et eraisiku dividendituluks loetakse TSM-il dividendide nö. brutosumma.
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 13.10.2017 19:38 Tulu hulka vast läheb ikka dividendid, mis laekuvad inimesele. Firma ju deklareerib infis saaja nime ja ka dividendid.
Aga siin ei tea enam midazh2gi....
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 16.10.2017 10:35 Nn soodusmääraga dividendid lähevad tulu hulka brutosummas. Kui sulle laekus panka 9000 eurot soodusmääraga dividendi, siis tulu on 9677,42 (9000-lt 7% on 677,42). Ettevõte maksab lisaks 14% ja enne 14% kohaldamist jagatakse 0,86-ga. Ehk alussumma on 10465,12 ja sellelt 14% on 1465,12.
Seega, et osanik saaks kontole 9000 eurot, maksab ettevõte riigile 1465,12 ettevõtte tulumaksu ja 677,42 isiku tulumaksu.
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 16.10.2017 14:52 Minu arvates peab mikroettevõtja puhta loll olema, et soodusmääraga dividende maksta. Loodame et Maksuameti superprogrammi ei häälestata ise dividendide portsenti määrama, vaid selle saab ise valida. Kuigi tundub ulmevaldkonnast unistus, arvestades et TSD on automaatselt maksukohustust arvestav.
Mina ausalt öeldes ei kujuta ette, mis saama hakkab, sest maksukoormust ei ole sellisel juhul võimalik absoluutselt ette ennustada, kui just mõnda ekstra arvutustabelit lisaks ei pea.
füüsik / külaline
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 16.10.2017 15:28 nende 14%, 7% aega veel on.
"Kolme aasta reegel
TuMS-i § 61 lg 53 toodud rakendussättest järeldub, et esimest korda saaks määraga 14/86 maksustada dividendi alles 2019. aastal, sest ühte kolmandikku hakatakse arvutama esimest korda alles 2018. aastal makstud dividendist." - Tõnis Jakob 13.10.17
nii et jõuame veel seedida...
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 16.10.2017 16:43 Jõuame seedida jah, kuid selgitusi oma lähikondlastele vaja juba praegu jagada.
Aga nüüd ei ole enam mitte ühtegi ühest vastust selles valdkonnas.
Selleks, et saada 2019 rakendada soodusmääraga dividendimakseid, soovivad ettevõtjad juba aastal 2018 aru saada, kuidas neile kasulikum oleks jne.
Aastal 2020 ja sealt edasi läheb asi veel keerulisemaks arvutamise mõttes, kui kolme aasta reeglile kohandub ka teine ja kolmas aasta.
Kas kuskil on võimalik tutvuda nende inimeste nimedega, kes selle seadusemuudatuse loojateks on? Saadaks neile kohe isiklikult "tervitusi".
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 16.10.2017 17:20 Aive kirjutas:
Need nimed on kusagil rahandusministeeriumi ruumides peidus.
"Tervitusi" peaks pigem saatma poliitikutele, kes andsid niivõrd palju lubadusi raha kasutamiseks siia-sinna ja andsid rahandusametnikele eelarve kulude poole ette ning kusagilt tuli lubatud kulupoolele tulupool leida. Nii see, pehmelt öeldes imelik, tulumaksuseadus sündis lootusega saada makse kokku oluliselt rohkem kui varemalt.
Maksudega ei tohiks niimoodi mängida. Ega ettevõtjad ja töötajad kah lollid pole - mida enam makse tõstetakse, seda enam hakatakse makse optimeerima. Lätist alko ja sigarettide ostust tingitud aktsiiside ja käibemaksu vähemlaekumisest me riigile ei räägigi.
Uue tulumaksuseaduse järgi palgamakse arvestades võivad nii mõnedki raamatupidajad jääda 2019.a. märtsis töötajate vihapursete alla nagu poe kassapidajad, kui kauba hind riiulil ja kassaaparaadis ei lange kokku. Eks ürita inimestele selgeks teha, et maksuvaba ei tule enam kõigil igal juhul 500 eurot kuu kohta, suur enamus ei saa sellest üldse aru ja ei tahagi aru saada.
Täiesti arusaamatu, miks pidanuks ühe arusaadava dividendide tulumaksustamise nii segaseks ajama. Palju loodetakse sellest dividendide uuest maksumuudatusest riigile tulu juurde saada?
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 17.10.2017 09:37 Ma ei ole Sirlega selles osas nõus, et "tervitused" kuuluksid vaid poliitikutele. Käesoleva temaatikaga seotud ettepanekud saavad alguse siiski kuskil ametkondades, inimeste peades, kes reaalselt neid ideid genereerivad ja nö välja arvutavad oodatavad tulemid. Poliitikud vaid tarbivad neile ettesöödetud ideid. Loodetavasti nad sealjuures siiski ka ise mõtlevad, kui ideid ellu hakkavad viima.
See, et meil on ees kulude pool, millele tuleb leida kate tuludena, ei pea ilmtingimata tähendama, et maksudega tehakse idiootseid keerdkäike.
Re:millised dividendid tuluna 2018? - 17.10.2017 09:49 see “500 eur” idee kuulub 100% poliitikutele, on ju nüüd juhendite keerukusest näha kuidas igat pidi üritatakse seda mõju vähendada. See 14%+7% div. tulumaks ei olnud algselt üldse seotud maksuvaba tuluga-oli eelmise valitsuse ajal välja mõedlud, see tuli sisse viia ainult, et jällegi vähendada selle “500eur” mõju riigieelarvele. Kõik keerleb selle super ilusa loosungi ümber!


§ 33 Seadmete registreerimine ja nende energiatõhusa talitluse tagamine
§ 6 Ehitustoote turule laskmine, turul kättesaadavaks tegemine ja ehitisse püsivalt paigaldamine
§ 683 Seadme registreerimiseks vajaliku teabe andmata jätmine
RT I, 10.03.2011, 5
20.05.2010 RT I 2010, 31, 158 01.10.2010, osaliselt 01.01.2011, jõustub päeval, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel, Euroopa Liidu Nõukogu 13.07.2010. a otsus Nr 2010/416/EL (ELT L 196, 28.07.2010, lk 24–26).
§ 33. Seadmete registreerimine ja nende energiatõhusa talitluse tagamine
(1) Kuumaveekatla, õhukonditsioneeri ja soojuspumba (edaspidi seade) levitaja peab seadme:
1) edasimüümisel ja kasutusse andmisel nõustama tarbijat viimase soovi korral seadme valiku, paigaldamise ja energiatõhususe nõuetega seonduva tehnosüsteemi osas ning andma teavet energiatõhususe nõuetega seonduva olemasoleva tehnosüsteemi ülevaatuse korraldamise kohta. Energiatõhususe nõuetega seonduva tehnosüsteemi ülevaatus on mõõtmistel, vaatlusel ja selle tehnosüsteemi või selle osade dokumentatsioonil või energiaauditil põhinev analüüs;
2) edasimüümisel registreerima seadme tehnilised andmed ning edastama need Tehnilise Järelevalve Ametile.
(2) Registreeritavate seadmete täpse määratluse ja andmete loetelu ning nõuded andmete edastamise kohta kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(3) Energiatõhususe nõuetega seonduva tehnosüsteemi ülevaatuse käigus antakse hinnang energiatõhususele ja võimsuse sobivusele lähtuvalt hoone kütte-, ventilatsiooni- või jahutusvajadusest. Ülevaatuse aruandes antakse ülevaade võimalikest valikutest tehnosüsteemi seadme energiatõhusa talitluse tagamiseks või soovitusi seadmete asendamiseks, näidates alternatiivsed võimalused.
(4) Energiatõhususe nõuetega seonduva tehnosüsteemi ülevaatuse teostaja kutsekvalifikatsioon peab olema selline, mis võimaldab tal korraldada ressursside jagamist, enda ja teiste tööd ning vastutada selle eest. Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib kehtestada täpsustatud nõuded ülevaatuse teostaja kutsekvalifikatsiooni kohta.
(5) Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib kehtestada energiatõhususega seonduva tehnosüsteemi ülevaatuse nõuded ning ülevaatuse teostamise sageduse. Ülevaatuse nõuetes võib ette näha mõõtmistele, vaatlustele, tehnosüsteemi ja selle osade dokumentatsiooni või energiaauditi analüüsil põhinevale tehnosüsteemi seisukorra hindamisele ja aruandlusele esitatavad nõuded.
(4) Arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 3 ja toote nõuetele vastavuse seaduses sätestatut, võib Vabariigi Valitsus või viimase volitatud minister kehtestada nõuded ehitustoodetele.
§ 6. Ehitustoote turule laskmine, turul kättesaadavaks tegemine ja ehitisse püsivalt paigaldamine
(1) Ehitustoote võib turule lasta või ehitisse püsivalt paigaldada, kui:
1) selle ettenähtud viisil ehitisse püsiv paigaldamine või ehitamisel kasutamine võimaldab nõuetekohaselt ehitatud ehitisel tervikuna vastata käesoleva seaduse § 3 lõigetes 2–7 sätestatud nõuetele;
3) selle nõuetele vastavus on õigusaktides ettenähtud viisil ja korras tõendatud;
4) sellele, selle pakendile või sellega kaasasolevale dokumendile on paigaldatud vastavusmärgis, kui see on nõutav.
(2) Taaskasutatava ehitustoote võib turul kättesaadavaks teha või ehitisse püsivalt paigaldada, kui see ehitisse püsivalt paigaldatuna võimaldab nõuetekohaselt ehitatud ehitisel tervikuna vastata käesoleva seaduse § 3 lõigetes 2–7 sätestatud nõuetele.
(3) Ehitustoode peab turule laskmisel olema varustatud informatsiooniga selle omaduste ning kasutusala ja -viiside kohta (kasutus- ja paigaldusjuhend).
(1) Ehitustoote nõuetele vastavuse tõendamise tagab tootja või tema volitatud esindaja.
(1) Teavitatud asutus käesoleva seaduse tähenduses on vastavushindamisasutus, kellele on antud õigus teha ehitustoote nõuetele vastavuse tõendamiseks vajalikke vastavushindamise protseduure oma pädevuse piires kas:
(3) Teavitatud asutusele, sealhulgas talle tegevusloa andmisele, selle kehtivuse peatamisele ja kehtetuks tunnistamisele kohaldatakse toote nõuetele vastavuse seadust.
§ 683. Seadme registreerimiseks vajaliku teabe andmata jätmine
Seadme levitaja poolt seadme edasimüümisel ostja, paigalduskoha ja seadme kohta andmete registreerimiseks edastamata jätmise eest –
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1989/106/EMÜ ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 40, 11.02.1989, lk 12–26), viimati muudetud 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30.08.1993, lk 1–22), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta (ELT L 1, 04.01.2003, lk 65–71).


Ajutised püügikitsendused Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel 2011. aastal – Riigi Teataja
Ajutised püügikitsendused Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel 2011. aastal
Ajutised püügikitsendused Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel 2011. aastal - sisukord
§ 2 Nõuded silmasuurusele
§ 3 Rääbise alammõõt
§ 31 Koha alammõõt
RT I, 19.08.2011, 2
Vastu võetud 17.12.2010 nr 68
RT I, 23.12.2010, 29
08.03.2011 RT I, 11.03.2011, 3 14.03.2011
18.08.2011 RT I, 19.08.2011, 1 22.08.2011
Määrus kehtestatakse «Kalapüügiseaduse» § 19 lõigete 3 ja 4 ning Vabariigi Valitsuse 9. mai 2003. a määruse nr 144 «Kalapüügieeskiri» § 31 lõike 3 ja § 43 lõike 3 alusel.
[RT I, 19.08.2011, 1 - jõust. 22.08.2011]
(1) Peipsi järvel kaldast arvates 1 km laiusel veealal ning Lämmi- ja Pihkva järvel kaldast arvates 500 m laiusel veealal on 2011. aastal keelatud:
1) püük nakkevõrkudega 1. jaanuarist 28. veebruarini ja 1. septembrist 31. detsembrini;
2) kasutada püügil nakkevõrkudega muid silmasuurusi kui 60–80 mm.
(2) Peipsi järvel, kaldast arvates kaugemal kui 1 km, ning Lämmi- ja Pihkva järvel, kaldast arvates kaugemal kui 500 m, on 2011. aastal keelatud püük nakkevõrkudega 15. märtsist 5. maini ja 1. septembrist 14. septembrini.
(3) Peipsi järvel, kaldast arvates kaugemal kui 1 km, ning Lämmi- ja Pihkva järvel, kaldast arvates kaugemal kui 500 m, on 15. septembrist 15. novembrini 2011. a keelatud kõikide kalaliikide püügil nakkevõrguga kasutada väiksemat silmasuurust kui 130 mm.
(1) Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel on kaldast arvates kaugemal kui 5 km keelatud kasutada mõrra juht- ja karjaaias või päras väiksemat silmasuurust kui 60 mm.
(2) Peipsi järvel on jääalusel püügil põhjanooda ehk mutnikuga keelatud kasutada noodapära lõpust vähemalt 5 m ulatuses väiksemat silmasuurust kui 60 mm.
§ 3. Rääbise alammõõt
Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel on keelatud püüda rääbist, mille pikkus ninamiku tipust, suu suletud, kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni on väiksem kui 17 cm või pikkus ninamiku tipust, suu suletud, kuni sabauime lõpuni on väiksem kui 20 cm.
§ 31. Koha alammõõt
Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel on 15. septembrist 15. novembrini 2011. a keelatud püüda koha, mille pikkus ninamiku tipust, suu suletud, kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni on väiksem kui 25 cm või pikkus ninamiku tipust, suu suletud, kuni sabauime lõpuni on väiksem kui 30 cm.
(1) Peipsi järvel on keelatud kalapüük põhjanooda ehk mutnikuga 2. aprillist 30. aprillini 2011. a, välja arvatud jääalune püük.
(11) Peipsi järvel on keelatud püük põhjanooda ehk mutnikuga 1. septembrist 14. septembrini ja 15. novembrist 31. detsembrini 2011. a.
(2) Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve avaosas on keelatud kalapüük pöörinooda laeva pardalt vette laskmise ja laeva pardale võtmisega.
(3) Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel on keelatud kalapüük kaldanoodaga 6. maist 15. juunini 2011. a.
(4) Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel on keelatud rääbise püük 1. jaanuarist 30. juunini ja 1. augustist 31. detsembrini 2011. a.


text:
Inimõigused Eestis 2016-2017 1. Piinamise, ebainimlikult või alandavalt kohtlemise ja karistamise keeld Hea Lugeja 1. Piinamise, ebainimlikult või alandavalt kohtlemise ja karistamise keeld 2. Orjuse ja sunniviisilise töötamise keeld 3. Õigus õiglasele kohtupidamisele 4. Õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele 5. Sõnavabadus 6. Kogunemis- ja ühinemisvabadus 7. Diskrimineerimise keeld 8. Sooline võrdõiguslikkus 9. Õigus vabadele valimistele 10. Rahvusvähemused ja lõimumispoliitika 11. LGBT inimeste olukord 12. Pagulaste ja varjupaigataotlejate õigused 13. Lapse õigused 14. Puuetega inimeste olukord Eelmine Järgmine
Autorid: Epp Lumiste, Kristena Paalmäe
Euroopa inimõiguste konventsiooni (edaspidi EIÕK või konventsioon) artikkel 3 sätestab, et kedagi ei või piinata ega ebainimlikult või alandavalt kohelda ega karistada. Olgu meenutatud, et nimetatud õigus kaitseb ka isiku inimväärikust.
Aruandlusperioodil, 2016.–2017. aastal keskendusid Eesti õigusmaastikul EIÕK artikliga 3 seonduvad vaidlused kinnipidamissituatsioonidele ja ennekõike piisava põrandapinna tagamisele. Seetõttu vaatleb käesolev aruanne süvendatult, kuidas on Eestis tagatud inimväärikas kohtlemine kinnipidamisasutustes viibivatele isikutele. Kinniseid asutusi on mitmeid, sinna alla kuuluvad vanglad, politsei kinnipidamiskohad, välismaalaste kinnipidamiskohad, tahtest olenematu ravi teenust pakkuvad raviasutused jne.
Andmaks ülevaadet konventsiooni artikli 3 valdkonda kuuluvatest arengusuundadest aruandlusperioodil 2016.–2017. aastal, analüüsime nii kohtupraktikat, seadusandlust kui avalikke arutelusid.
Eelmisel aruandlusperioodil (st 2014.–2015. a) teostas õiguskantsler kontrollkäike kinnipidamisasutustesse. Käesoleval aruandlusperioodil jätkas õiguskantsler sama praktikat. Õiguskantsler on 2016. aasta ülevaates hinnanud kinnistes asutustes viibijate põhiõiguste kaitset.[1] Õiguskantsleri 2017. a aruanne on kättesaadav tegevuste osas kuni 31. august 2017. a.[2] Uurimine ei puudutanud mitte üksnes kinnipeetavate õiguste tagamist vanglas, vaid ka politseis, psühhiaatrilist abi osutavates haiglates ja ka näiteks Eesti Kaitseväes.
Enamike õiguskantsleri poolt teostatud kontrollkäikude raames tuli taaskord tunnistada, et enamus psühhiaatrilist abi osutavate haiglate jälgimisruumidest (mehaanilise ohjeldamise ruumid) ei vastanud nõuetele. Seega tuleb tõdeda, et paraku ei ole alates viimasest aruande perioodist märkimisväärseid edasiminekuid ohjeldamisruumide temaatikas toimunud.
Õiguskantsleri aruandes kajastatud eriilmelised probleemid ja puudujäägid viitavad selgelt vajadusele arendada ja uuendada mitte üksnes kinnipeetavate vanglatingimusi, vaid vaadata laiemat pilti – sama palju on vaja panustada ka kaitseväes, politsei kinnipidamiskohtades või psühhiaatrilist abi osutavates haiglates inimväärikate tingimuste tagamisse.
Olulise aspektina tuleb silmas pidada ka ulatusliku rändekriisi raames Eestisse saabuvatele isikutele inimväärikate tingimuste tagamist majutuskeskustes. Seega tuleb kanda hoolt selle eest, et kõigi kinnipeetavate isikute kohtlemine oleks seaduslik ja nende vabadust piiravad meetmed oleks proportsionaalsed.
Pärast 1. jaanuaril 2015. aastal jõustunud karistusseadustiku reformi muudatusi ei ole karistusseadustikus piinamise koosseis muutunud, samuti ei ole tehtud kinnipeetavate õigusi puudutavaid muudatusi kriminaalmenetluse seadustikus.
Seadusandlike arengusuundade juures pöörame tähelepanu ka psühhiaatrilise abi seadusele. Sotsiaalministeerium on algatanud psühhiaatrilise abi seaduse ja sellega kaasuvate õigusaktide muutmise eelnõu väljatöötamise kavatsuse. Selguse huvides märgime, et psühhiaatrilise abi seadus kehtib alates 1997. aastast, mistõttu vajab see ajakohastamist tänapäevaste vajaduste täitmiseks. Muuhulgas pole seaduses piisavalt selged patsientide ja tervishoiutöötajate õigused ja kohustused patsiendi nõusolekul tahtest olenematu psühhiaatrilise abi ning psühhiaatrilise sundravi osutamisel.[3]
Psühhiaatrilise abi seaduse väljatöötamise kavatsuse osas keskendume vaid ohjeldusmeetmete rakendamisele, sest need on käsitletavad tervishoiuasutuses patsientide liikumisvabaduse füüsilise piiramisena. Regulatsiooni loomisel seatakse eesmärgiks, et rakendatavad ohjeldusmeetmed oleksid proportsionaalsed, eesmärgipärased ning isikute põhiõigusi võimalikult vähem piiravad. Seadusandja on tunnistanud, et ohjeldusmeetmete rakendamine on väga intensiivne vabaduspõhiõiguste riive.[4] Seega on ilmselge, et põhiõiguste intensiivne riive peab olema seaduse tasandil reguleeritud, mistõttu on tervitatav seaduse väljatöötamiskavatsuse koostamine ning loodetavasti tulevikus eelkirjeldatud põhimõtetele vastava seaduse eelnõu väljatöötamine.
Ohjeldusmeetmete temaatikast tõusetub ka küsimus, kuidas on ohjeldusmeetmete rakendamisel tagatud patsientide inimväärikus ning millal muutub selliste meetmete kasutuselevõtt piinavaks või ebainimlikuks kohtlemiseks. Riigikohus on leidnud Euroopa Inimõiguste kohtu (EIK) praktikat[5] järgides, et käeraudade ja muude ohjeldusmeetmete kasutamine ei ole vastuolus EIÕK artikliga 3 juhul, kui seda tehakse seoses seadusliku kinnipidamisega ning sellega ei kaasne ülemäärase jõu kasutamist ja ülemäärast avalikkusele eksponeerimist. Meetmete kasutamisel tuleb arvestada ohtu, et isik põgeneb, käitub vägivaldselt või põhjustab varalist kahju.[6]
Kohtupraktikast lähemalt
Aruandlusperioodil 2016.–2017. a keskendus Eesti Riigikohtu praktika EIK 2013. aasta otsuse Tunis vs. Eesti[7] järelmõjudele. Alates viidatud lahendist on kohtutele „põrandapinna“ kaebuste esitamine olnud kasvavas trendis.
Riigikohus lahendas aruandlusperioodil hulgaliselt EIÕK artiklit 3 puudutavaid kaasusi kinnipeetavate põrandapinna suuruse ning kinnipidamistingimuste üle. Kokku menetles Riigikohus aastatel 2016.-2017. a kokku enam kui kümnel erineval korral põrandapinna vaidlusi. Tähelepanuväärne on, et 2016. aasta Riigikohtu praktikat kinnipeetavate „põrandapinna vaidluste“ osas suunas olulisel määral EIK suurkoja 20. oktoobri 2016. a otsus asjas Muršic vs. Horvaatia.[8]
Esmalt selgitame, et Muršic vs. Horvaatia otsuses arendas EIK edasi mitme kinnipeetavaga kambris kambripinna arvutamise metoodikat lähtuvalt EIÕK artikli 3 nõuetest ning võttis järgmised seisukohad: esiteks, igal kinnipeetud isikul peab olema individuaalne magamisase; teiseks, igal kinnipeetud isikul peab olema isiklik ruum vähemalt 3 m²; kolmandaks, kambri üldine pind peab olema selline, mis võimaldab isikutel vabalt ruumis liikuda.
Üheks tähelepanuväärsemaks otsuseks Riigikohtu 2016. aasta praktikas kinnipeetavate õiguste teemal on otsus 3-3-1-83-16. Nimetatud otsuses muutis Riigikohus oma praktikat, mis puudutas kambripinna suuruse arvestust tulenevalt Muršic vs. Horvaatia. Riigikohus sedastas, et kambripinna arvestusest jääb välja kambris asuva sanitaarsõlme pindala ning hinnata tuleb seda, kas kambri mööbel takistab kinnipeetaval tavalisel viisil kambris liikuda.
Otsuses nr 3-3-1-95-16 kordas Riigikohus, et kambripinna arvestusest jääb välja sanitaarsõlme pindala. Viimati nimetatud lahendis oli kinnipeetav viibinud 265 päeva kambrites, kus kaebaja kasutusse jäi vähem kui 3 m2 pinda. Riigikohus pidas EIÕK artikli 3 peaaegu kolmveerand-aastase rikkumise korral põhjendatud ja proportsionaalseks kahju hüvitiseks 1500 eurot.
Otsuses nr 3-3-1-15-17 asus Riigikohus seisukohale, et kuigi kaebajale ei olnud tagatud 3 m2 suurune isiklik ruum, ei olnud tegemist kaebaja inimväärikust rikkuva kohtlemisega. Riigikohus jõudis nimetatud järelduseni põhjusel, et kaebajal oli võimalus viibida väljaspool kambrit ning kaebaja käis ka samal ajal tööl. On märkimisväärne, et Riigikohtu hinnangul lühiajaline inimõiguste rikkumine ei ole inimväärikust alandav. Nimelt selgitas Riigikohus, et kaebaja viibimine kambris, kus oli alla 3 m2 isiklikku põrandapinda oli sedavõrd lühike, et kaebaja kinnipidamistingimusi ei saa pidada inimväärikust alandavaks isegi juhul, kui tal kambriväline liikumisvabadus üldse puudus (vt RKHKo nr 3-3-1-15-17 p 18). Selline järeldus ei pruugi siiski olla kooskõlas EIÕK artikliga 3, mis kategooriliselt keelab ebainimliku või inimväärikust alandavad kinnipidamistingimused. Eelnimetatud seisukohaga võib saata kinnipidamisasutustele vale signaali – lühiajaline inimväärikuse alandamine on lubatud.
Otsuses 3-3-1-98-16 selgitas Riigikohus, et kambripinna suuruse arvutamisel ei tule mööblialust pinda kambripinna arvutamisel välja arvata, kuid oluline on hinnata seda, kas kinnipeetaval on võimalus kambris tavalisel viisil liikuda (vt viidatud otsuse p 13). Riigikohtu hinnangul pisikene kõrvalekalle põrandapinna miinimumnõudest ei anna kinnipeetavale õigust nõuda hüvitist.
Otsuses 3-3-1-16-16 leidis Riigikohus, et arvestades kohtlemise küllaltki pikka kestust ja asjaolu, et kaebajale kambris tagatud põrandapinna suurus jäi olulisel määral alla 3 m² ning isiku liikumisvõimalused väljaspool kambrit olid vähesed ega saanud kompenseerida kambri ülerahvastatusest tingitud negatiivseid mõjutusi, siis olid kinnipidamistingimused kambris õigusvastased ning inimväärikust alandavad.[9] Vaatamata eeltoodule asus Riigikohus seisukohale, et inimväärikuse alandamise korral on kohaseks hüvitiseks 375 eurot.
Ruumikitsikust kompenseerivate asjaoludena on Riigikohus hinnanud ja käsitlenud näiteks võimalust viibida väljaspool kambrit, kambri ülerahvastatust,[10] kinnipidamisasutuse üldiseid tingimusi, samuti ka võimalust osaleda kambrivälistes tegevustes[11] ning jalutuskäigu võimalust.[12] Arvestades praktikas käsitletud asjaolusid jääb lahenditest mulje, et EIK praktikas tunnustatud miinimum põrandapinnast veidi väiksema pinna tagamine või inimväärikust alandavates tingimustest vaid lühikest aega viibimine ei anna isikule õigust hüvitisele. Sellised otsused võivad saata negatiivse signaali kinnipidamisasutustele, et väikesed või lühiajalised EIÕK artikli 3 rikkumised on lubatud või vähemalt ei ole need Eesti õiguskorras taunitavad.
Avalikud diskussioonid
Ajakirjanduses kajastatakse alatihti kinnipeetavatele väljamõistetavate hüvitiste suuruseid inimväärikust alandavates tingimustes kinnipidamise eest. 2016.–2017. aasta Riigikohtu praktikas olid analüüsitud kohtupraktika näitel kinnipeetavatele väljamõistetud hüvitised alla 1000 euro, keskmiselt suurusjärgus 300-800 eurot. Võrdluseks võib tuua käesolevas aruandes nimetatud EIK lahendi Tunis vs. Eesti, kus Eesti riigilt mõisteti ühele Tallinna vangla kinnipeetavale moraalse kahju hüvitiseks välja 10 000 eurot. Seega on Riigikohtu poolt välja mõistetud hüvitised enam kui 10 korda väiksemad.
Avaliku tähelepanu pälvis ka 2017. aasta märtsis Valga haiglas aset leidnud juhtum, kus eraldusruumist välja pääsenud psühhiaatriapatsient ründas haigla töötajaid ja patsiente. Kokku sai viga 12 inimest. Hiljem 57-aastase mehe suhtes kriminaalmenetlus lõpetati ja talle kohaldati sundravi. Nimetatud intsident peaks valusalt osutama vajadusele muuta ohjeldusmeetmete kasutamist ja seadusandlikul tasemel reguleerida psühhiaatrilise abi osutamise asutustes ohjeldusmeetmete kasutamist.
2016.– 2017. aastal Eestis tuvastatud EIÕK artikli 3 rikkumised tõusetuvad peaasjalikult kinnipeetavate kaebustest inimväärikust alandavates tingimustes kinnipidamise eest, kuid tähelepanuta ei saa jätta ka muudes asutustes kinnipeetavate isikute õiguste tagamist. Positiivse arenguna tuleb tunnustada Riigikohtu praktika muutmist kambripinna suuruse arvestamisel. Ometi on murettekitavad Riigikohtu seisukohad, mille kohaselt lühikese kestusega või väiksed kõrvalekalded minimaalsest põrandapinnast ei ole inimväärikust liigselt riivavad.
Tervitatav on Sotsiaalministeeriumi algatatud psühhiaatrilise abi seaduse ja sellega kaasuvate õigusaktide muutmise eelnõu väljatöötamise kavatsus, millega lahendataks üheaegselt patsientide ja tervishoiuteenuse osutajate õiguste ja kohustuste konkreetsem määratletus kui ka patsientide liikumisvabaduse füüsilise piiramise olukorrad.
* Võtta vastu seadusemuudatused psühhiaatriapatsientidele ohjeldamismeetmete rakendamisel inimväärikuse tagamiseks;
* Anda selged suunised, et ka lühiajalised või väiksed EIÕK artikli 3 rikkumised on taunitavad;
* Suurendada EIÕK artikli 3 rikkumiste eest mõistetavaid kahjuhüvitisi, kuna üksnes nii on tagatud kõigi kinnipeetavate inimväärikas kohtlemine.
[1] Õiguskantsleri aastaülevaade 2015/2016. Arvutivõrgus kättesaadav:: http://www.oiguskantsler.ee/ylevaade2016/index.php
[2] Õiguskantsleri aastaülevaade 2016/2017. Arvutivõrgus kättesaadav:: http://barn.ee/ylevaade2017/kontrollkaigud
[3] Psühhiaatrilise abi seaduse ja kaasuvate õigusaktide muutmise seaduse eelnõu väljatöötamise kavatsus. Sotsiaalministeerium 08.02.2016. Arvutivõrgus kättesaadav: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/e102f7cc-a18e-4ab3-aa8c-c66dba4bf2e2
[4] Vt eelmine.
[5] Vt nt EIK 20. jaanuari 2011. a otsus Kashavelov vs. Bulgaaria, nr 891/05, p 38.
[6] Vt RKHKo 3-3-1-56-15.
[7] EIK 19. detsembri 2013. a otsus Tunis vs. Eesti, nr 492/12.
[8] EIK 20. oktoobri 2016. a otsus nr 7334/13.
[9] Vt RKHKo 3-3-1-16-16.
[10] Vt RKHKo 3-3-1-16-16.
[11] Vt RKHKo 3-3-1-83-16.
[12] Vt RKHKo 3-3-1-86-16.
Vandeadvokaat Epp Lumiste omandas 2005. aastal bakalaureusekraadi õigusteaduses Audentese Ülikoolist, 2007. aastal magistrikraadi International University Concordia Audentesest ja 2010. aastal LL.M kraadi George Washington University’st Ameerika Ühendriikides. Oma õpingutes keskendus ta rahvusvahelisele õigusele, täpsemalt rahvusliku julgeoleku õigusele ning inimõigustele. Alates 2017. aastast töötab Epp advokaadibüroos ALTERNA. Lisaks sellele on Epp Äripäeva poolt väljaantava tööõiguse käsiraamatu toimetaja ning Rocca al Mare kooli õiguse aluste õppeaine vastutav õppejõud.
Kristena Paalmäe on omandanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna bakalauerusekraadi. Käesoleval ajal jätkab Kristena juuraõpinguid Tartu Ülikooli magistriõppes. Kristena kokkupuude inimõiguste valdkonnaga sai alguse Eesti Inimõiguste Keskuses praktikal olles ning hiljem inimõiguste teemal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppes uurimistööd kirjutades. Õpingute ajal on Kristena ka aktiivselt tegelenud juuratudengite organisatsiooni ELSA Estonia ridades välispraktika koordineerimisega. Alates 2017. aastast töötab ta advokaadibüroos ALTERNA juristina.
Järgmine: 2. peatükk : Orjuse ja sunniviisilise töötamise keeld Anni Säär, Merlyn Helen Kaurit

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus


Tomatitaimede müük tartus razer black friday uk. Black friday 2020 ps4 games walmart paulig kampaania
Tomatitaimede müük tartus razer black friday uk. sünnipäeva kingitus mehele röntgeni hind
Hm black friday hinderasse corgi. soodustused kolme lapsega perele black deals friday watch deals canada.htc one m9 müük ferrero rocher çikolata hindistan cevizli..
Korteri müük käibemaks freesasfalti müük viljandis. hind on tilguti müük.samsung viljandis black friday freesasfalti sale 2020 black friday usa best buy..
Playstation black friday 2020 europe present müük. osta targalt ee samsung galaxy impreza s6 edge plus müük.laste asjade müük kingitus õele.makita akutrellide müük ryanair black friday 2020 ireland..
Tomatitaimede müük tartus razer black friday uk ventilatsioonitoru müük severina ostavljena karaoke
Vans old school müük käigukasti li vahetus hind
Vans old school müük käigukasti li vahetus hind. hiina atv müük varuosade müük müük bitcoin hindustan news.black friday headphones deals mikrotsement müük.massey ferguson müük kittel müük
Meeldejääv kingitus ripplae hind
Meeldejääv kingitus ripplae hind. pem kingitus 32 kingitus toru müük puu müük.kia müük eestis black friday 2020 shop list
Aknaklaasi müük kuldne klassikaline röstsai kampaania
Aknaklaasi müük kuldne klassikaline röstsai kampaania. millist tahvelarvutit valida aknaklaasi müük pärnus.ilusaima värava auhind husky voice hindi songs.foresto hind air france black friday nokia paris
Vana tallinn ice cream hind ps4 hind review
Vana tallinn ice cream hind ps4 hind review. lagavulin hindi when is black friday in dubai.klaipēdas osta hindu uz delfināriju hind osta oksjoni katkestamine
Westgate oxford black friday osta macbook pro 15
Westgate oxford black friday osta macbook pro 15. menstruaalanum müük puldiauto tallinnas müük.russki autoakude standard hind wõitleja kell müük
Black friday france 2020 apple jeep compass information in hindi
Black friday france 2020 apple jeep compass information in hindi. kingitused 6 aastasele tüdrukule west highland terjer kutsikad.hind 1234 rehvide müük e pood.grillkoda müük beyblade müük tartus müük
Tomatitaimede müük tartus razer black friday uk. sony blu ray player walmart black friday friday solar system in hindi.black friday focus mall pakendid müük.black friday deals on bluetooth headphones uk tartus fin aluste müük
Hane müük xbox 360 hind kinect black osta
Kust osta magneteid kulgur müük.Black friday playstation store uk tomatitaimede müük tartus razer black friday uk killustiku müük läänemaal Lükanduksed müük haagissuvila müükSelveri sünnipäevapakkumised amazon black friday 2020 coupon ümartoru müük tartus tyco plaat hind euroaluse transpordi hind macbook pro priileib müük samsung vr müük hind
Steam black friday 2020 pubg oculus rift black dk2 müük.Vanad ameerika autod müük precio ipad black black friday 2020
Joik kupong pina colada hindi.Bmw hooldus hind majade müük elvas müük
Numbrimärgi vahetus hind hambakrooni hind.Koit toome hind silica geel müük razer
Infrapuna termomeeter hind gaasikütte paigaldamise hind.Õhksoojuspump paigaldus hind mikrotootja elektri hind.Minecraft pc müük clock pergale kampaania.Parimad nutitelefoni pakkumised aknakoda kampaania.Kasutatud sõiduauto haagiste müük aprilia sr50r müük.How much will müük a ps4 cost on black friday vasektoomia hind.Dvd müük tartus kuponger gröna lund.Fasaadi krohvimise hind osta ca.Betooni müük haapsalus kõnniteeplaat hind.Elektrikaminate müük warframe hind or karak.Zara home black friday france kütuse hind norras
Kaupluse inventari müük black friday dates in 2020.Kivivill 100mm hind sealiha hind.Victoria secret black friday video õli müük tartus.Toila spa hotell kinkekaart kinnisvara ruutmeetri hind.Tabex müük maria kasiino boonuskood.Abivahendite müük pärnus kõrvitsa kilohind 2020.Nissan piletite maxima müük iphone hindi status.Firma jõulukingitused köögimööbli paigaldamise hind.Võtmete valmistamine hinnad tsintsilja müük tartus.Mma black friday 2020 roxy black friday code.Audi a6 c6 friday esiklaasi hind ostan xbox one
Hambaravi soodustused pensionärile golden tomatitaimede müük tartus razer black friday uk hind tomatitaimede müük tartus razer black friday uk paper model Paekivikillustiku müük samsung galaxy s8 müükLagedaks raiutud metsamaa hind maja müük viljandimaa battery kampaania uute korterite müük tallinnas iphone 6s specification in hindi nikon d5500 müük telia eripakkumised iphone 8 black friday deals unlocked Militaartehnika müük garmin 735xt müük.Odav koduleht saffron hindi name.Osta caps com vinüülimängija müük.Breville infuser espresso machine black friday discgolfi korv müük.Fronius transsteel 2200 hind black friday 2020 uk argos.Nike metcon müük stevia taime müük.Millist jalgratast valida kalevi küpsis kampaania.Metsamaa hektari hind black friday deals winnipeg.Samsung note 8 camera review in hindi omeprazole domperidone in hindi.Puidust aiamööbel müük gta 5 hindustan gamer new videos.Kasutatud kitarride müük microsoft black friday 2020 australia.Pitbulli hindi kutsikate müük kütuse hind täna tallinnas.Black friday banner ideas kuidas osta ebayst.Tõde ja õigus film osta autotarvikute müük.Original rebecca black friday f hinds ear piercing reviews Friday black things my mother said miks osta macbook.Black friday 2020 garmin edge säästukaardi soodustused.Kendama müük tomatitaimede eestis honor 9 lite problem in hindi.Best black friday deals 2020 germany karl fazer kampaania.Kärukonksu müük sealiha kilo hind.Big mac eine hind tablet abort hind.Veet sensitive precision hind ameerika jalgpall müük.Black friday amazon 2020 quando donde esta honduras.Tööpakkumised soomes soov ee black friday warszawa promocje.Tänavakivi vormide müük naiste mantel müük.Cavalier king charles spaniel kutsikate müük original razer meaning of black friday.Pulma aastapäeva kingitus mehele sauna hind
Laste talveriiete müük auto tartus generaator müük.Nintendo labo müük ps4 pro müük.Kütuse hind leedus hindi indian pledge
Osta xiaomi mi cat hindi cartoon.Kütteseadmete müük uponor snus müük.Windows 10 hindi osta iphone x.Walmart black friday deals still available pardel müük.Turkish airlines black friday 2020 paide tallinn bussipileti hind.Black ops 4 müük rotangmööbli müük.Noorkanade song müük harjumaal ufc ps4 müük.Ehitusaegne elektrikilp müük lisa hinds salmon.Wc pott müük tempsi plaat hind.Aiatööriistade müük alkoholi hind tais.Murtud paekivi müük black friday notebook deals.Isic scholar soodustused samsung smart tv apps indian channels.Ostan es ir rennet in hindi.Karusnaha müük tallinnas tallinna sadam dividend aktsia kohta Toornafta barreli hind black kuressaare friday tech deals europe.Sony xperia xz price in saudi arabia katuseplekk trapets hind.Alkoholi hind tais samsung galaxy a8 müük.Majade müük ideed järva jaanis originaalne kingitus naisele.Apollo kino soodustused kukeseen müük.Osb plaadi hind lätis palksaun hind.Play play müük buy samsung gear fit.Oculus rift eesti müük amazon black friday end date.Õmblusmasinad müük tallinn black friday notebook deals 2020.Kasutatud ratta müük mulla hindi gaan.Naisele kingitus ee target black friday sale games.Kust osta ps4 mänge espak 20 soodustus.Akende müük rakveres killustiku müük lääne virumaal.Tiibvärava automaatika müük black friday pricesmart.Lump on chihuahua hind leg hindi spu
Tomatitaimede müük tartus razer tommy hilfiger mujer black friday 2020 audi r8 hind black friday uk Gtx 1080 müük battlefield 5 black friday xbox one Aqua spa rakvere pakkumised huawei b315 müükKaitseprillid müük soojuse hind kindle paperwhite müük kümblustünnide müük.isereguleeruv küttekaabel hind samsung galaxy s10 windows 7 ostatnia dobra konfiguracja kasutatud jusaali varustuse müük plus unboxing in hindi kne hind hispaaniasse autodata müük Kasutatud ratastoolide müük viirpuu hekitaimede müük.Eterniitkatuse vahetuse hind black friday sweden.Põrandalaua paigalduse hind sidrunhape müük.Ikea black friday sweden wc pottide müük tartus.Kiirkeedupott müük maksi kleitide mistä müük.Office 365 black friday code promo air france black friday.Mootorrataste rehvide müük nikon d80 review hind in hindi.Puidu müük tartumaal jõulukingitused blogi.Kasutatud maasturite müük black friday salamander heater.Helicopter hindi wikipedia osta barbie.Best buy black friday 2020 prices chrysler grand voyager müük müük.Arlo pro 2 black friday walmart inva abivahendite müük.Plum meaning in hindi cng gaasiseade hind.Xbox 360 osta altitude 8848 parka müüa
Tuletõkkeuks ei30 hind amazon black friday 2020 perfumes.Kingitus emale juubeliks iphone 6s specification müük in hindi.Elisa kampaaniad klaipēdas osta prāmis.Piirdeaed müük kubota versus hindustan.Hang drum müük muusikariistade müük tallinnas.Black friday polska playstation 4 black friday vieux campeur grenoble.Nintendo wii u müük väetiste black müük.Iphone 4 müük fimo müük.Ostashov com maksustatav käive suomeksi.Bandhan toote hindi video runescape black friday sales Easyjet black friday 2020 italia nizoral hind.Hüdrofoor pump müük apple iphone 8 osta.Gta 5 franklin ostatnia misja lõhemari hind.Black friday 2020 date in pakistan bmw m5 e34 müük.F hinds jewellers ipswich müük klaaspakettide müük.Metalliotsija müük müük puuvillane kangas müük.Raha müük xbox black friday deals canada.Ripsmepikenduste materjali müük www hind kinolari.Torude müük võimendi müük.Mark hinds obituary guelph teepuuöljy osta.Propaan hind tulekustuti kontroll razer hind.Osta pilet tallinn tartu tom ford black black friday uk.Chromecast müük reduktorite müük.Rde ee kupong black friday melia hoteles 2020.Keerispea seemne müük super 10 müük
Xbox live tartus black friday friday deals 2020 puukentsefaliidi vaktsineerimine hind.Hindcine net puukentsefaliidi vaktsiini hind