text:
Elatist võib nõuda selleks õigustatud isik järgmistelt isikutelt ja järgmises järjekorras: abikaasalt või endiselt abikaasalt, lastelt, vanematelt, lastelastelt ja lastelastelastelt, vendadelt ja õdedelt, vanavanematelt ja ülenejatelt sugulastelt. Kui järjekorras esimesena nimetatud isik ei suuda elatist maksta, peab seda tegema järjekorras järgmine isik.
Kui isik peab ülal pidama mitut isikut, makstakse elatist järgmises järjekorras (järjekorras tagapool olevatel isikutel on õigus saada elatist üksnes juhul, kui järjekorras eespool nimetatud isikuid ei ole): lapsed, abikaasa või endine abikaasa, vanemad, lastelapsed ja lastelastelapsed, vennad ja õed, vanavanemad ja ülenejad sugulased.
Vanemad peavad maksma elatist alla 18aastastele alaealistele lastele olenemata sellest, kas lapsed on töövõimelised või kas neil on olemas vahendid enda ülalpidamiseks. Kui laps on üle 18aastane, peavad vanemad maksma elatist juhul, kui laps ei suuda end oma sissetuleku või varaga ise ülal pidada, kui ta käib korrapäraselt keskkoolis (kuni 20. eluaastani) või kui ta õpib kutsekõrgkoolis või ülikoolis (kuni 25. eluaastani), kuid seda ainult juhul, kui elatise maksmine ei tekita vanematele raskusi.
Täiskasvanule makstakse elatist ainult juhul, kui ta ei ole töövõimeline ega saa elatuda oma varast.
Endisele abikaasale makstakse elatist maksimaalselt kolme aasta jooksul pärast abielu lõppemist, välja arvatud juhul, kui pooled lepivad kokku pikemas perioodis, ning sellise elatise maksmine lõpetatakse siis, kui elatist saav abikaasa abiellub uuesti. Kohus võib seda perioodi pikendada, kui elatise saaja kannatab puudust ja elatise maksja suudab elatist maksta suuremate raskusteta.
Elatist võib taotleda igaüks ja seda mitte ainult tulevaste vajaduste katteks, vaid ka tagasiulatuvalt kuni ühe aasta eest enne taotluse esitamist.
Elatisnõuded tuleb esitada kohtule olenemata nõuete laadist, elatise summast, elatist nõudvast isikust ja isikust, kellelt elatist nõutakse. Pädev kohus on rajoonikohus (pайонен съд). Territoriaalne pädevus on hageja või kostja elukohajärgsel kohtul. Hageja võib valida, millist kohut ta eelistab. Menetlus on reguleeritud tsiviilkohtumenetluse seadustikuga. Eraldiseisev elatisnõue vaadatakse läbi kiirmenetluse korras, st lühema tähtaja jooksul.
14–18aastaste alaealiste laste elatisnõude esitab laps ise vanema hooldusõigust teostava lapsevanema või eestkostja teadmisel ja nõusolekul.
Rahvusvahelise kohtualluvuse järgi pädev kohus määratakse kindlaks kooskõlas normidega, mis on sätestatud rahvusvahelise eraõiguse koodeksis, kahepoolsetes rahvusvahelistes lepingutes või juhul kui see on kohaldatav, nõukogu määruses (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes).
Rahvusvahelise eraõiguse koodeksi alusel on juhul, kui elatisnõue esitatakse abieluasja raames, näiteks abielu lahutamise avalduse osana, elatisnõudeid ja abieluasjades esitatavaid avaldusi pädevad menetlema Bulgaaria kohtud, kui üks abikaasadest on Bulgaaria kodanik või kui tema harilik viibimiskoht on Bulgaarias. Endise abikaasa ülalpidamisega seotud nõudeid menetlevad kohtud, kes on pädevad menetlema abielu lahutamise avaldusi. Bulgaaria kohtud on pädevad menetlema elatisasju juhul, kui kostja harilik viibimiskoht on Bulgaarias või kui hageja on Bulgaaria kodanik või tema harilik viibimiskoht on Bulgaarias.
Eespool nimetatud juhtudel kohaldatakse Bulgaaria õigust, nagu on kirjeldatud küsimustele nr 18, 19 ja 20 antud vastustes.
Kui rahvusvahelise kohtualluvuse järgi on pädevus Bulgaaria kohtul, on pädev rajoonikohus. Territoriaalne pädevus on hageja või kostja elukohajärgsel kohtul. Hageja võib valida, millist kohut ta eelistab.
Elatisnõuded tuleb esitada kohtule olenemata nõuete laadist, elatise summast, elatist nõudvast isikust ja isikust, kellelt elatist nõutakse. Advokaadi kasutamine on vabatahtlik.
Elatisasjade puhul on hagejad riigilõivu tasumisest vabastatud. Elatisnõude rahuldamise korral näeb kohus ette, et kostja peab tasuma riigilõivu ja hageja poolt menetluse käigus kantud kulud.
Riigilõivu tuleb tasuda üksnes juhul, kui ülalpidamiskohustuslane on hageja ning kui ta nõuab elatise summa vähendamist.
Õigusesindaja kasutamine ei ole elatisasjades vajalik.
Menetluse pooled võivad saada õigusabi sellise abi andmiseks kehtestatud tavapärastel tingimustel. Need on sätestatud õigusabiseaduses (Закон за правната помощ).
Elatise summa määratakse kindlaks ülalpidamist saama õigustatud isiku vajaduste ning ülalpidamiskohustuslase võimaluste alusel. Minimaalne elatise summa, mida vanem peab alaealistele lastele maksma, on võrdne ühe neljandikuga ministrite nõukogu kehtestatud miinimumpalgast (2019. aastal oli minimaalne elatise summa alaealise kohta 140 Bulgaaria leevi). Elatise summa määrab kindlaks kohus, lähtudes lapse vajadustest ja vanema võimalustest.
Vanema taotlusel võib kohus määrata lapse erivajaduste katmiseks kindlaks elatise lisasumma sellises ulatuses, mida teine vanem saab maksta ilma suuremate raskusteta. Menetlusosalise nõudmisel võidakse elatise määramise otsust muuta või see võidakse tühistada, kui asjaolud on muutunud. Kõik need muudatused teeb kohus.
Elatist makstakse iga kuu. Maksega hilinemise korral tuleb tasuda seadusega ettenähtud viivist.
Elatist makstakse otse ülalpidamist saama õigustatud isikule. 14–18aastaste alaealiste puhul makstakse elatist konkreetselt neile, kuid seda tehakse vanema hooldusõigust teostava lapsevanema teadmisel ja nõusolekul.
Elatise maksmata jätmine on kuritegu karistusseadustiku (Hаказателен кодекс) artiklis 183 sätestatud juhtudel.
Riiklikud kohtutäiturid töötavad rajoonikohtu (pайонен съд) täitevteenistuse juures ning nende tegevuspiirkond ühtib kohtu geograafilise tööpiirkonnaga.
Eraõiguslikud kohtutäiturid tegutsevad asjaomase regionaalse kohtu (oкръжен съд) geograafilises tööpiirkonnas.
Perekonnaseadustiku artikli 149 alusel saab elatist tagasiulatuvalt nõuda kuni ühe aasta eest enne taotluse esitamist. Kui ülalpidamiskohustus on kohtuotsusega kindlaks tehtud ja elatise summa kindlaks määratud, kestab see kohustus kuni selle aegumiseni vastavate üldiste õigusnormide kohaselt: võlaõigusseaduse (Закон за задълженията и договорите) artiklid 110–120.
Vt teabeleht kohtuotsuste täitmisele pööramise kohta.
Lastekaitseseaduses (Закон за закрила на детето) on sätestatud mitu kaitsemeedet, sealhulgas laste ja vanemate teavitamine nende õigustest ja kohustest ning riigi poolt õigusabi pakkumise tagamine. Lastekaitseseaduse artikli 15 kohaselt on lastel õigus saada õigusabi ja esitada edasikaebus mis tahes menetluses, mis mõjutab nende õigusi või huve. Õigusabi pakub riiklik õigusabibüroo.
Kui täitemenetluse raames on kindlaks tehtud, et ülalpidamiskohustuslasel puudub vara ja sissetulek, maksab kindlaksmääratud elatist ülalpidamiskohustuslase eest riik ministrite nõukogu antud määruses sätestatud tingimustel ja korras. Sellisel juhul maksab riik kohtuotsusega ette nähtud elatist summas, mis ei ületa Bulgaaria Vabariigi riigieelarve seadusega (Закон за държавния бюджет на Република България) igal aastal kindlaks määratud ülemmäära.
Sotsiaalabi andmist käsitleva korra alusel kannab riik hoolt abivajavate isikute eest, kui keegi teine ei ole seaduse alusel kohustatud või ei ole suuteline neile elatist maksma.
Kui otsuse teeb 2007. aasta Haagi protokolliga ühinenud liikmesriik, esitatakse otsuse täitmisele pööramise taotlus nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 artiklis 20 osutatud dokumentide alusel ülalpidamiskohustuslase alalise elukoha järgsele või kohustuse täitmise asukoha järgsele regionaalsele kohtule. Täitmisest keeldumise või täitmise peatamise kohta nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 artikli 41 tähenduses teeb otsuse regionaalne kohus.
2007. aasta Haagi protokolliga mitteühinenud ELi liikmesriigis tehtud otsuse või mis tahes muu akti täidetavaks tunnistamise taotlus tuleb esitada ülalpidamiskohustuslase alalise elukoha järgsele või kohustuse täitmise asukoha järgsele regionaalsele kohtule. Ülalpidamiskohustuslasele kätte toimetamiseks mõeldud taotluse koopiat ei tule esitada. Kohus vaatab taotluse läbi kinnisel istungil. Taotluse rahuldamise määruses näeb kohus ette tähtaja edasikaebuse esitamiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 artikli 32 lõike 5 alusel. Taotluse rahuldamise määruse esialgne täitmine ei ole lubatud. Taotluse rahuldamise määruses teeb kohus otsuse ka taotletud esialgse õiguskaitse ja hagi tagamise abinõude kohta. Määrusel on kohtuasjas tehtava otsusega samasugune õigusjõud. Määruse peale on võimalik esitada edasikaebus seoses faktiliste või õiguslike asjaoludega Sofia apellatsioonikohtule (Софийски апелативен съд) nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 artiklis 32 sätestatud tingimustel ja korras. Sofia apellatsioonikohtu otsuse peale võib esitada edasikaebuse Bulgaaria kõrgeimale kassatsioonikohtule (Върховен касационен съд) üksnes seoses õigusküsimustega.
Muudetud on rahvusvahelise laste õiguskaitse ja rahvusvahelise lapsendamise direktoraadi suurust ja personali struktuuri. Selle direktoraadi ülesanne on muu hulgas täita justiitsministeeriumile kui nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) kohasele keskasutusele antud ülesandeid. Direktoraadile on antud volitused suhelda regionaalarengu ja riiklike ehitustööde ministeeriumi perekonnaseisutoimingute ja haldusteenuste peadirektoraadiga, maksuametiga ja riikliku õigusabibürooga, kui menetletakse ELi liikmesriikidest saadud taotlusi, mis on seotud nõukogu määruses (EÜ) nr 4/2009 sätestatud ülalpidamiskohustustega.

matches: Kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus


Väärteomenetluses kohtuvälise menetlejana osalevate ametikohtade kinnitamine – Riigi Teataja
Väärteomenetluses kohtuvälise menetlejana osalevate ametikohtade kinnitamine
Väärteomenetluses kohtuvälise menetlejana osalevate ametikohtade kinnitamine - sisukord
§ 2 Kohtuvälise menetleja pädevus
RT IV, 06.06.2012, 21
Vastu võetud 19.10.2011 nr 10
Määrus kehtestatakse väärteomenetluse seadustiku § 9 p 2, § 10 lg 2 ja 3, § 52 lg 2, 3, 9 ja 14, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 664 lg 2 p 1, ehitusseaduse § 70 lg 3, looduskaitseseaduse § 75 lg 3, jäätmeseaduse § 127 lg 2 p 3, ühisveevärgi ja kanalisatsiooni seaduse § 153 lg 2, reklaamiseaduse § 36 lg 2 p 5, tarbijakaitseseaduse § 48 lg 2 p 3, alkoholiseaduse § 73 lg 2 p 9, majandustegevuse registri seaduse § 32 lg 2, kaubandustegevuse seaduse § 33 lg 2 p 4, muinsuskaitseseaduse § 49 lg 2 p 2, väärismetalltoodete seaduse § 54 lg 2 p 3, pakendiseaduse § 33 lg 6, maapõueseaduse § 73 lg 2, liiklusseaduse § 263 lg 4, noorsootöö seaduse § 17 lg 2, ühistranspordiseaduse § 5411 lg 2 p 3, tubakaseaduse § 51 lg 3, turismiseaduse § 315 lg 3 p 2, teeseaduse § 409 lg 2 p 3 ja põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 14 lg 4 alusel.
Käesoleva määrusega kinnitatakse järelvalveametniku ametikoha pädevus Kadrina Vallavalitsuse nimel osalemiseks väärteomenetluses, millele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
§ 2. Kohtuvälise menetleja pädevus
(1) Järelvalveametnik on pädev osalema kohtuvälise menetleja nimel järgmistes väärteomenetlustes: ehitusseaduse §-des 65-69, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-des 662 ja 663, ühisveevärgi ja-kanalisatsiooni seaduse §-s 151, looduskaitseseaduse §-des 71, 73 ja 74, jäätmeseaduse §-des 120-12611, alkoholiseaduse §-des 53-72, majandustegevuseregistri §-s 31, kaubandustegevuse seaduse §-des 24, 26 ja 32, muinsuskaitseseaduse §-des 45-48, väärismetalltoodete seaduse §-des 47-49, pakendiseaduse §-des 29-31, maapõueseaduse §-s 72, reklaamiseaduse §-des 332 ja 35, tarbijakaitseseaduse §-des 45-47, liiklusseaduse §-s 241 ja 261, teeseaduse §-des 40-409, noorsootöö seaduse §-s 16, ühistranspordiseaduse §-des 541, 542, 543, 544, 545, 546, 547 ja 5410, tubakaseaduse §-des 38-50, turismiseaduse §-s 312 ja karistusseadustiku §-des 261, 262, 282 ja 371 ja põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §-s 14 sätestatud väärtegudele, millele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse sätteid.
(1) Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistuse vorm on toodud määruse lisas.
(2) Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistuse vormi esiküljele on märgitud:
1) tunnistuse väljaandjana „KADRINA VALLAVALITSUS”,
2) väärteomenetluses kohtuvälise menetleja nimel pädevuse saanud ametniku ees-ja perekonnanimi ning ametikoht,
3) tunnistuse number ja väljaandmise aeg.
(3) Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistuse vormi tagaküljele on kantud
1) tunnistust omava ametniku pädevuse aluseks oleva õigusakti nimetus, number ja kuupäev ning tekst „Käesolevat tunnistust omav ametnik on pädev Kadrina Vallavalitsuse nimel osalema väärteomenetluses kohtuvälise menetlejana. Teenistusest vabastamisel on ametnik kohustatud käesoleva tunnistuse väljaandjale tagastama“
2) väljaandja esindaja nimi, ametikoht ja allkiri ning väljaandja pitser.
(1) Kohtuvälise menetleja tunnistuse väljastab vallavanem.
(2) Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistuse väljaandmise ja tagastamise kohta peab arvestust vallasekretär.
Määrus jõustub 26. oktoobril 2011.
Lisa Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistuse vorm


05.02.2004/12 (RTL 2004, 17, 273) 21.02.2004
Määrus kehtestatakse “ Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse” (RT I 2001, 50, 284, 2002, 57, 360; 61, 375; 62, 377; 110, 661; 2003, 26, 157; 26, 160) § 21 lõike 2 alusel.
§ 6. Käesolevas määruses nimetatud meditsiinigaasisüsteemid peavad vastama ”Surveseadme ohutuse seaduses” (RT I 2002, 49, 309; 2003, 88, 594) ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele.
§ 7. Haiglavälise eriarstiabi osutamiseks vajalike ruumide projekteerimine ja ehitustööd tehakse kooskõlas “ Planeerimisseadusega” (RT I 2002, 99, 579) ja “Ehitusseadusega” (RT I 2002, 47, 297; 99, 579; 2003, 25, 153) . Ruumide meditsiinitehnoloogia projekt vormistatakse sotsiaalministri 31. detsembri 2001. a määruse nr 166 «Haigla funktsionaalse arengukava ja ehitusprojekti meditsiinitehnoloogia osa kinnitamise kord» (RTL 2002, 8, 86) nõuete kohaselt.
§ 8. Tervishoiuteenust võib osutada ehitises või ruumides, millele on antud sellekohane kasutusluba. Nimetatud ehitis ja ruumid peavad vastama Majandus- ja kommunikatsiooniministri 28. novembri 2002. a määruse nr 14 “Nõuded liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks üldkasutatavates ehitistes” (RTL 2002, 145, 2120) nõuetele.
§ 20. (1) Protseduuriruumis peab olema arsti töökoht dokumentide vormistamiseks, patsiendi riietumiskoht ning töökoht instrumentide pesemiseks ja sterilisaator.
§ 28. (1) Ühe hambaarsti, ortodondi või suu-, näo- ja lõualuukirurgi töökohaga ravikabineti pindala on 16 m2. Kui ravikabinetis planeeritakse enam kui üks töökoht, mis ei ole omavahel eraldatud vaheseinte ega kohtkindla sisustusega, on iga järgmise töökoha pindala 10 m 2.
§ 53. (1) Eriarsti vastuvõtuüksuses võib teha konventsionaalseid, Doppler, endokavitaalseid ultraheliuuringuid, milleks on vajalik eraldi ruum pindalaga 16 m 2. Menetlusradioloogia protseduuride tegemiseks on vajalik protseduuriruum.
8) patsientide protseduurijärgne puhkeruum 2 m2 puhketooli ja 4 m 2 kušeti kohta.
9) gaasiballoonide ladu 2 m 2;
Vajalik aparatuur
töökorras narkoosiaparaat haige kohese ventileerimise võimalusega, ambukott või hingamislõõts;
monitorid, mis võimaldavad jälgida EKG-d, vererõhku, hapniku saturatsiooni, hingamissagedust, haige tsentraalset temperatuuri ning meditsiinigaaside, väljahingatava õhu süsihappegaasi ja inhalatsioonanesteetikumide kontsentratsioone narkoosiaparaadi hingamiskontuuris;
aspiraator , mis kindlustab 10 sekundiga negatiivse rõhuga 500mmHg vaakumi;
defibrillaator , mis on kättesaadav ja kasutatav ühe minuti jooksul;
meditsiinigaasisüsteem vähemalt kahe 10- liitrise (200 ATA) hapnikuballooniga;
sõltuvalt operatsioonide iseloomust ja päevastatsionaari voodite või täiendava puhkeruumi olemasolust või puudumisest peab iga operatsioonilaua kohta olema piisaval arvul ärkamisruumi voodeid, millest vähemalt üks on varustatud vahenditega hapnikuraviks ja monitoridega minimaalselt pulssoksümeetria jälgimiseks.
käesoleva määruse § 35–37 kohaselt
ambulatoorne instrumendikomplekt: nina-, kõri- ja keelespaatlid, helihark, otoskoop , aspiraatoriotsikud kõrvale-ninale;
pehmed kusepõie kateetrid;
Sünnitusabi- ja günekoloogia
günekoloogiline instrumentaarium;
Üldkirurgia, plastikakirurgia, ortopeedia, lastekirurgia
kirurgiline instrumentaarium pisioperatsioonideks ja protseduurideks
günekoloogilised peeglid;
kaalud ja stadiomeeter ;
glükomeeter ;
käesoleva määruse §-s 41 nimetatud endoskoopiaruumi varustus
instrumendid luuüdi aspiratsiooniks ja biopsiaks
EKG aparaat;
reflekshaamer;
oftalmoskoop ;
imikukaal ja meditsiiniline kaal;
pulmonoloogiline funktsionaalne diagnostika aparatuur ( PEF-meetria , spirograafia , bronhodilatatsioon- ja provokatsioontestid);
instrumendid ja muud vahendid:
stetofonendoskoop ;
aparaatne füsioteraapia:
endoskoopia: gastroskoopia , bronhoskoopia, sigmoidoskoopia, koloskoopia
käesoleva määruse §-s 41 nimetatud endoskoopiaruumi sisseseade
luuüdi aspiratsioon,
universaalne läbivaatus- või protseduurilaud;
10 m2 ühele kohale
käesoleva määruse §-s 45 nimetatud hemodialüüsiüksuse sisseseade
bronhoskoopia, pleuraõõne punktsioon ja pleurabiopsia
tõmbekapp;
punktsioon-
epitsüstostoomi rajamine ja vahetus, kateteriseerimine , ureetrotsüstos-
koopia, biopsia, urodünaamilised uuringud
urogünekoloogiline tool tsüstoskoopiateks või fiibertsüstoskoobi olemasolul meditsiiniline kušett;
Märkus : ruumi teiste erialade protseduuri-
Üldkirurgia, ortopeedia, plastikakirurgia, lastekirurgia
sidumine, pisioperatsioonid, väikeste haavade kirurgiline korrastus ja õmblus
sidumis- või protseduurilaud;
ravimikapp;


3-17-2766/33 Riigikohtu halduskolleegium 19.06.2020
EhS § 120
EhS § 44 lg 1 p 6
3-17-1859/34 Riigikohtu halduskolleegium 18.12.2019
EhS § 36 lg 5 p 4
EhS § 36 lg 2
RKHK määruse nr 3-17-1152/35 p-s 11 selgitas kolleegium, et ehitusteatisele vastamata jätmine EhS § 36 lg 2 alusel ei ole haldusakt, vaid halduse toiming (HMS§ 106 lg 1, HKMS § 6 lg 2).
Eelnevast tuleb lähtuda ka siis, kui pädev asutus nõustub ehitamisega vaikimisi või selge sõnaga pärast ehitusteatise kontrolli EhS § 36 lg 5 alusel ilma täiendavaid nõudeid esitamata. Kuigi täiendavale kontrollile kohaldatakse EhS § 36 lg 6 esimese lause järgi üldiselt ehitusloa menetluse ja ehitusloa andmisest keeldumise sätteid, täpsustatakse sama lõike teises lauses, et kontrolli tulemusel annab pädev asutus haldusakti vaid täiendavate nõuete esitamise korral. Praeguses asjas ei esitanud vastustaja kontrolli tulemusel täiendavaid nõudeid.
Vastustaja tegevust, millega jäeti rahuldamata kaebaja taotlus ehitusteatisele antud kooskõlastuse tagasivõtmiseks, saab isik vaidlustada ennekõike kohustamiskaebusega riikliku järelevalve (EhS § 130 lg 2) tegemiseks (vt RKHK määrus nr 3-17-1152/35, p 10). Kui ehitusteatisega on nõustutud selle vaidlustanud isiku õigusi rikkudes, tuleb kohaliku omavalitsuse üksusel tema õigused tagada riikliku järelevalve meetmetega. (p 15)
EhS § 36 lg 5 p 4 kohaldamisel võib kohalikul omavalitsusel tekkida vajadus selgitada ka kaasomanike vahelisi suhteid. Ka ehitusteatise menetluses tuleb pädeval asutusel arvestada ehitise ja selle kasutamise mõju teistele isikutele. Kui ehitamisele esitatavate avalik-õiguslike nõuete rikkumine kahjustab naabrite (nt elamu kaasomanike) õigusi, tuleb pädeval asutusel algatada täiendav kontroll. See puudutab ka ohtu, et kaasomaniku vara kahjustatakse ehitamise käigus projektis kavandamata kõrvalmõjuna (vrd RKHK otsus nr 3-16-1050/68, p 12; määrus asjas nr 3-3-1-67-01). See ei tähenda, et vastustaja peaks hakkama lahendama pooltevahelisi tsiviilõiguslikke vaidlusi selle üle, kas projektis ettenähtud kaasomandi eseme ümberehitused on lubatavad kaasomaniku tahte vastaselt. Ehitusteatise aktsepteerimine ei asenda teiste kaasomanike nõusolekuid, mis võivad olla vajalikud ehitamiseks. (p 20)
Vt ka annotatsioone RKHK määrusele nr 3-17-1152/35.
Varasema ehitustegevuse seadustamine ei toimu ehitusteatise menetluses. Teatisega nõustumine kui toiming ega ka EhS § 36 lg 6 teise lause alusel esitatavad täiendavad nõuded ei reguleeri tagasiulatuvalt teatise esitaja varasemat tegevust. Varasemat ehitamist ja ehitist on võimalik seadustada ehitus- ja kasutuslubadega (vrd ehitusloa tagasiulatuva mõju kohta ka RKHK määrus nr 3-17-505/44, p 9).
Ehitusteatisega vaikimisi või selge sõnaga nõustumisel on ehitusloast erinev õiguslik mõju. See on vaid juriidiline fakt, mille ilmnemisel kõrvaldab seadus (EhS § 36 lg 2) ehitamisele seatud piirangu. Ehitusluba seevastu on iseseisev õigusakt, isiku õiguste ja kohustuste muutmisele suunatud haldusõiguslik tahteavaldus. Samuti ei saa ehitamist ega ehitist erinevalt kasutusloast kui haldusaktist seadustada kasutusteatisega nõustumise toiming. Kasutusteatisega nõustumise korral kõrvaldab seadus (EhS § 48 lg 2) vaid ehitise kasutamise piirangu. (p 17) Pädev asutus peab tagama, et ehitusteatise materjalid ei oleks eksitavad. (p 18)
Kohalik omavalitsus ei või piirduda ehitusteatise kooskõlastamise menetluses vaid ehitusprojekti vastavuse kontrollimisega majandus- ja taristuministri 17.07.2015. a määruses nr 97 „Nõuded ehitusprojektile“ toodud kriteeriumitele. EhS § 36 lg 5 sätestab, et vajaduse korral kontrollib pädev asutus muu hulgas, kas seoses ehitusteatises märgitud ehitise või ehitamisega tuleb viia ehitis või ehitamine nõuetega vastavusse (p 1) või esitada ehitisele täiendavaid arhitektuurilisi, ehituslikke või kujunduslikke nõudeid (p 3). Kui esinevad ehitusloa andmisest keeldumise alused (EhS § 44), tuleb algatada täiendav kontroll ning ehitusloa andmisest keelduda, kui puudusi ei ole võimalik kõrvaldada täiendavate nõuetega (EhS § 36 lg 6). (p 19)
Ehitusteatisega vaikimisi või selge sõnaga nõustumisel on ehitusloast erinev õiguslik mõju. See on vaid juriidiline fakt, mille ilmnemisel kõrvaldab seadus (EhS § 36 lg 2) ehitamisele seatud piirangu. Ehitusluba seevastu on iseseisev õigusakt, isiku õiguste ja kohustuste muutmisele suunatud haldusõiguslik tahteavaldus. Samuti ei saa ehitamist ega ehitist erinevalt kasutusloast kui haldusaktist seadustada kasutusteatisega nõustumise toiming. Kasutusteatisega nõustumise korral kõrvaldab seadus (EhS § 48 lg 2) vaid ehitise kasutamise piirangu. (p 17)
Varasemat ehitamist ja ehitist on võimalik seadustada ehitus- ja kasutuslubadega (vrd ehitusloa tagasiulatuva mõju kohta ka RKHK määrus nr 3-17-505/44, p 9). (p 17)
3-17-1930/93 Riigikohtu halduskolleegium 25.11.2019
EhS § 7
EhS § 42 lg 1
HKMS § 108 lg 1
Ehitusprojekti lahenduses kahe korpuse (ehk ehitusprojekti sõnastuses kahe majaosa või hooneosa) ühendamine galeriiga ei ole praegusel juhul piisav, et pidada neid üheks hooneks, olgugi et galerii kaudu on kavandatud ka sissepääs hoonetesse. Praegusel juhul on otstarbe, eesmärgi ja kasutamise viisi poolest tegemist kahe hoonega. Hooned on ülekaalukas osas üksteisest välispiiretega eraldatud, eraldi vundamentidel ning eraldi siseruumidega. Galerii ei loo praegusel juhul üht terviklikku siseruumi (ka ei ole galerii põhieesmärgiks nt tekitada liikumisvõimalus ühest hoonekorpusest teise) ning selle ühenduslüli osakaal on liiga väike. Kui galeriid poleks, puuduks korpustel ühine sissepääs ning hooneid saaks kasutada eraldi.
Näiliselt nõuetekohaselt ühe hoone tekitamine olukorras, kus sisuliselt plaanitakse rajada kahte hoonet, ei ole lubatav, kui sellise lahenduse eesmärk on minna mööda õigusaktiga kehtestatud hoonete arvu piirangust. (p 12)
Koosmõjus muude ehitist iseloomustavate näitajatega võib hoonesse kavandatud lisakorrus mõjutada kinnistu kasutamise intensiivsust ja avaldada mõju naabrite õigustele. Kaebeõiguse tekkimiseks ei pea subjektiivsete õiguste riive olema intensiivne (vt RKHK määrus asjas nr 3-17-981/16, p 11). Ka hoone korruselisust käsitlevad planeeringu nõuded võivad luua isikutele iseseisva subjektiivse õiguse (vt RKHK otsus asjas nr 3-14-52416/72, p 15). (p 13)
Kaitstav õigus võib muu hulgas võrsuda ka isiku huve kaitsvast planeeringust (vt RKHK määrus asjas nr 3-3-1-87-16, p 10). (p 14.1)
Koormusnormid (nt üldplaneeringu vastav osa) loovad kaebajatele subjektiivse õiguse selleks, et nende elamute lähedusse ei ehitataks liiga palju kortereid. Kaitstav õigus võib muu hulgas võrsuda ka isiku huve kaitsvast planeeringust (vt RKHK määrus asjas nr 3-3-1-87-16, p 10). (p 14.1)
EhS sätetest ei tulene, et ehitusloa andmisel ei tuleks lisaks detailplaneeringule arvestada kehtiva üldplaneeringu ja muude asjassepuutuvate õigusaktide nõudeid (vt RKHK määrus asjas nr 3-3-1-87-16, p 10). Detailplaneeringu suurema täpsusastme tõttu tuleb üldplaneeringu ja detailplaneeringu vastuolu korral üldjuhul lähtuda detailplaneeringust. Praegusel juhul ei nähtud detailplaneeringus koormusindeksit ette, st detailplaneering oli selles küsimuses neutraalne. Seega tuli lähtuda nii detailplaneeringust kui ka üldplaneeringust. (p 14.2)
Rahuldamata jääb kaebajate taotlus märkida, et hüvitatavatelt menetluskuludelt tuleb tasuda kohtuotsuse jõustumisest alates kuni täitmiseni viivist VÕS § 113 lg 1 teises lauses ettenähtud ulatuses. Kolleegium jääb RKHK otsuse asjas nr 3-3-1-37-16 p-s 26 esitatud seisukohtade juurde. (p 17.3)
3-16-1050/68 Riigikohtu halduskolleegium 13.12.2018
KorS § 28
EhS § 132 lg 3 p 1
EhS § 13
Ehitusluba kehtib ja loob adressaadile õigusi sõltumata õigusvastasusest. Need õigused ei ole aga piiramatud. EhS § 132 lg 3 p 1 näeb kõrgendatud või olulise ohu korral ette võimaluse teha lammutamisettekirjutus. Seaduseid süstemaatiliselt ja põhiseaduspäraselt tõlgendades tuleb järeldada, et kõrgendatud või olulise ohu korral on võimalik teha ka ehitusloast kõrvale kalduv ettekirjutus ehitamise peatamise või konkreetsel viisil ehitamise kohta. Ettekirjutuse tegemise üle otsustamisel tuleb arvestada ehitusloa adressaadi õiguste ja õiguspärase ootusega. Mistahes oht ei saa õigustada ehitusloast tuleneva õiguse realiseerimise keelamist, eriti kui ohu tekkimise võimalust ehitusloa andmisel mööndi. Seevastu kõrgendatud ohu korral (KorS § 5 lg 4) kahaneb korrakaitseasutuse kaalutlusõigus vähemalt üldjuhul ohu tõrjumise kasuks. (p 22)
Järelevalvemenetluses oleks vastustaja pidanud tagama ohukahtluse kõrvaldamise, st selle välja selgitamise, kas deformatsioonivuugi lahendus seab hoone ohtu. Ohu sedastamise korral oleks vastustaja pidanud kindlaks tegema, milliseid abinõusid oli sellel ajal võimalik võtta ohu tõrjumiseks, arvestades seejuures ka proportsionaalsuse ja otstarbekuse põhimõtteid. Vastustaja ei ole neid kohustusi järelevalvemenetluses täitnud. Kuna vastustaja jättis järelevalvemenetluses täitmata kohustuse kõrvaldada ohukahtlus, on vastustaja tegevusetus õigusvastane, sõltumata sellest, kas oht tegelikult esines või mitte. (p 30)
otstarbekuse põhimõte
Ekslik on seisukoht, et järelevalvemenetluses ei saa kohustada ehitusloa omanikku loa saanud ehitusprojektist kõrvale kalduma. On olukordi, kus ehitusjärelevalve asutus ei saa piirduda üksnes formaalse kontrolliga, kas ehitamine vastab ehitusloa taotlemisel esitatud ehitusprojektile, mis ei pruugi veel olla koostatud ehitamist võimaldavas täpsusastmes. Vastasel juhul ei oleks võimalik saavutada järelevalve eesmärki. Kuna praegusel juhul ei sisaldanud ehitusloa aluseks olnud projekt vundamendi deformatsioonivuugi lahendust, ei saa pelgalt deformatsioonivuugi lahendust puudutav ettekirjutus olla ehitusloaga vastuolus. Tööprojektis kajastatud deformatsioonivuugi lahendus ei muutnud ega mõjutanud praegusel juhul ka muid ehitusloa andmise aluseks olnud projektis ettenähtud lahendusi. (p 19)
Ohu korral on korrakaitseorganil õigus teha ohu põhjustanud isikule ettekirjutus ohu tõrjumiseks (KorS § 28). Ettekirjutus võib hõlmata ka kohustust kasutada konkreetset ehituslikku lahendust või hoiduda konkreetse lahenduse kasutamisest. Seejuures tuleb eristada olukordi, kus ettekirjutus puudutab üksnes ehitusprojekti täpsustamist ohutuks ehitamiseks vajaliku detailsusastmeni; olukordi, kus ettekirjutuse alusel on vaja väheolulisel määral muuta ehitusprojekti lahendust (vt „Nõuded ehitusprojektile“ § 12; vrd EhS § 55 p 5), ja olukordi, kus ohu vältimiseks on vaja muuta või kehtetuks tunnistada ehitusluba (vt EhS § 46 lg 2 koostoimes haldusmenetluse seaduse (HMS) § 64 lg 1 teise lausega). Viimasel juhul tuleb arvestada haldusmenetluse seaduses kindlaks määratud tingimusi, mida tuleb täita haldusakti kehtetuks tunnistamise või muutmise korral.
Kolleegium juhib seadusandja tähelepanu sellele, et seaduses tuleks selgemini sätestada õiguslik alus, millele toetudes saaks järelevalveorgan teha ehitamise peatamise ettekirjutuse ohukahtluse olukorras. Ehitamise peatamata jätmisel ei ole ohukahtluse puhul välistatud oluliste õigushüvede kahjustamine.
Ehitusluba kehtib ja loob adressaadile õigusi sõltumata õigusvastasusest. Need õigused ei ole aga piiramatud. EhS § 132 lg 3 p 1 näeb kõrgendatud või olulise ohu korral ette võimaluse teha lammutamisettekirjutus. Seaduseid süstemaatiliselt ja põhiseaduspäraselt tõlgendades tuleb järeldada, et kõrgendatud või olulise ohu korral on võimalik teha ka ehitusloast kõrvale kalduv ettekirjutus ehitamise peatamise või konkreetsel viisil ehitamise kohta. Ettekirjutuse tegemise üle otsustamisel tuleb arvestada ehitusloa adressaadi õiguste ja õiguspärase ootusega. Mistahes oht ei saa õigustada ehitusloast tuleneva õiguse realiseerimise keelamist, eriti kui ohu tekkimise võimalust ehitusloa andmisel mööndi. Seevastu kõrgendatud ohu korral (KorS § 5 lg 4) kahaneb korrakaitseasutuse kaalutlusõigus vähemalt üldjuhul ohu tõrjumise kasuks. (p-d 20–22)
Ehitusprojekti detailsus on erinevates staadiumites (eel-, põhi- ja tööprojekt) erinev. Eelprojektis esitatakse ehitise arhitektuurilahendus ja insener-tehniliste lahenduste põhimõtted, mida täpsustatakse järgmistes staadiumites („Nõuded ehitusprojektile“ § 8 lg 1). Põhiprojekti staadiumis esitatakse ehitise lahenduste kirjeldus täpsusega, mis võimaldab määrata ehitise maksumust, korraldada ehitushanget ja koostada hinnapakkumust („Nõuded ehitusprojektile“ § 9 lg 1). Alles tööprojektis tuleb esitada ehitise lahenduste kirjeldus täpsusega, mis võimaldab nõuetekohaselt ehitada. Tööprojektis täpsustatakse eelnevate staadiumite lahendusi selliselt, et ehitis oleks võimalik valmis ehitada („Nõuded ehitusprojektile“ § 10 lg-d 1 ja 3). Eelneva staadiumi ehitusprojekt on siduvaks lähteülesandeks järgneva staadiumi projekti koostamiseks („Nõuded ehitusprojektile“ § 5 lg 3).
Ehitusloa taotlemisel võib piirduda eelprojekti esitamisega. Ehitusloa taotlemisel esitatavas ehitusprojektis esitatakse ehitise kohta need andmed ja ehitusprojekti osad, mis on asjakohased ja mida on otstarbekas ja võimalik määrata („Nõuded ehitusprojektile“ § 14 lg 1). Ehitusloa taotlemisel esitatav projekt peab vastama EhS § 13 nõuetele, sealjuures peab ehitusloa andjal olema võimalik selle alusel kontrollida vähemalt ehitise põhilahenduste ohutust.
Ehitusloa saanud projekti hilisemad versioonid võivad projekti täpsustada, kuid ei tohi sellega vastuollu minna. Projekti täpsustamisest tuleb eristada projekti muutmist. Ehitusloa andmise aluseks olnud projekti muutmiseks tuleb väiksemate muudatuste korral lähtuda „Nõuded ehitusprojektile“ §-st 12. Olulisemate muudatuste korral tuleb taotleda uus ehitusluba või esitada uus ehitusteatis (vt EhS § 46 lg 1 p 1, „Nõuded ehitusprojektile“ § 12 lg 1). (p-d 16–18)
Ehitusluba kehtib ja loob adressaadile õigusi sõltumata õigusvastasusest. Need õigused ei ole aga piiramatud. EhS § 132 lg 3 p 1 näeb kõrgendatud või olulise ohu korral ette võimaluse teha lammutamisettekirjutus. Seaduseid süstemaatiliselt ja põhiseaduspäraselt tõlgendades tuleb järeldada, et kõrgendatud või olulise ohu korral on järelevalvemenetluses võimalik teha ka ehitusloast kõrvale kalduv ettekirjutus ehitamise peatamise või konkreetsel viisil ehitamise kohta. Ettekirjutuse tegemise üle otsustamisel tuleb arvestada ehitusloa adressaadi õiguste ja õiguspärase ootusega. (p 22)
Ehitusloa saanud projekti hilisemad versioonid võivad projekti täpsustada, kuid ei tohi sellega vastuollu minna. Projekti täpsustamisest tuleb eristada projekti muutmist. Ehitusloa andmise aluseks olnud projekti muutmiseks tuleb väiksemate muudatuste korral lähtuda „Nõuded ehitusprojektile“ §-st 12. Olulisemate muudatuste korral tuleb taotleda uus ehitusluba või esitada uus ehitusteatis (vt EhS § 46 lg 1 p 1, „Nõuded ehitusprojektile“ § 12 lg 1, RKHK määrus nr 3-17-505/44, p 9 ja otsus asjas nr 3-3-1-69-16, p 37). (p 18)
Ohu korral on korrakaitseorganil õigus teha ohu põhjustanud isikule ettekirjutus ohu tõrjumiseks (KorS § 28). Ettekirjutus võib hõlmata ka kohustust kasutada konkreetset ehituslikku lahendust või hoiduda konkreetse lahenduse kasutamisest. Seejuures tuleb eristada olukordi, kus ettekirjutus puudutab üksnes ehitusprojekti täpsustamist ohutuks ehitamiseks vajaliku detailsusastmeni; olukordi, kus ettekirjutuse alusel on vaja väheolulisel määral muuta ehitusprojekti lahendust (vt „Nõuded“ § 12; vrd EhS § 55 p 5), ja olukordi, kus ohu vältimiseks on vaja muuta või kehtetuks tunnistada ehitusluba (vt EhS § 46 lg 2 koostoimes HMS § 64 lg 1 teise lausega). Viimasel juhul tuleb arvestada haldusmenetluse seaduses kindlaks määratud tingimusi, mida tuleb täita haldusakti kehtetuks tunnistamise või muutmise korral. (p 20)
Kolleegium juhib seadusandja tähelepanu sellele, et seaduses tuleks selgemini sätestada õiguslik alus, millele toetudes saaks järelevalveorgan teha ehitamise peatamise ettekirjutuse ohukahtluse olukorras. Ehitamise peatamata jätmisel ei ole ohukahtluse puhul välistatud oluliste õigushüvede kahjustamine. (p 21)
Kohalikule omavalitsusele on pandud ülesanne teha riiklikku järelevalvet ehitiste ja ehitamise nõuetele vastavuse üle (ehitusseadustiku (EhS) § 130 lg 2 p 2). Sellised nõuded hõlmavad muuhulgas ehitise ohutust kogu tema kasutusea vältel (EhS § 11 lg 1), ehitamise vastavust ehitusprojektile (EhS § 12 lg 1) ja kohustust rakendada ehitamisel abinõusid teiste isikute õiguste ülemäärase kahjustamise vastu (EhS § 12 lg 3). Ehitis või ehitamine on ohutu, kui see ei põhjusta ohtu inimesele, varale või keskkonnale (EhS § 8 teine lause). Ehitise ja ehitamise ohutust nõudvad normid on avaliku õiguse normid, millest tulenevate õiguste kaitstus on avaliku korra osa (vt KorS § 4). Ehitusseadustiku eelviidatud sätted kaitsevad ka naaberhoone omanike õigusi. (p-d 10 ja 12)
Kolleegium ei pea põhjendatuks, et kolmanda isiku esindajal kulus kassatsioonkaebusele vastuse koostamiseks rohkem aega kui apellatsioonkaebusele vastamiseks. (p 34)
3-17-911/156 Riigikohtu halduskolleegium 30.10.2018
EhS § 4 lg 1
Tuuliku püstitamise eelduseks oleva killustikaluse rajamise puhul oleks tegemist elektrituuliku ehitamisega EhS § 4 lg 1 mõttes. Kui aga elektrituuliku püstitamine eeldaks killustiku ümberpaigutamist ja teistsugusel viisil tihendamist, ei saa sellist killustiku kuhjamist pidada elektrituuliku ehitamiseks. Tegevuse tulemusena ei teki sel juhul ehitist. Kuigi ka katendi ümberpaigutamine sellises ulatuses, millel on oluline püsiv mõju ümbritsevale keskkonnale, on EhS § 4 lg 1 kohaselt käsitatav ehitamisena, on selle täiendavaks eelduseks funktsionaalne seos ehitisega (s.o praegusel juhul elektrituulikuga). Kui killustikukuhjale elektrituulikut püstitada ei saa, siis funktsionaalne seos ehitisega puudub. Iseenesest ei muuda ehitamise vastuolu ehitustehniliste nõuetega tegevuse õiguslikku olemust. Ehitamiseks ei saa siiski pidada tegevust, mis ei saa ehitise püstitamisele kaasa aidata. (p-d 15 ja 17)
Trahvi määramist sama esialgse õiguskaitse määruse rikkumise eest teist korda ei takista praegusel juhul asjaolu, et eelmise trahvi määramine ei olnud vaidlusaluse tegevuse ajal veel jõustunud. Esialgse õiguskaitse määrus on kehtiv ning kohtu ettekirjutus selge ja täidetav. Ehituslubade kehtivus on peatatud ja seetõttu on keelatud nendes ehituslubades nimetatud ehitiste ehitamine, st tegevus, mis vastab ehitusseadustikus sätestatud ehitamise definitsioonile. Tegemist ei olnud olukorraga, kus tulnuks enne uue trahvi määramist oodata, kuni möödub mõistlik aeg eelmise rahatrahvi määramisest. See HKMS § 248 lg 2 teises lauses esitatud tingimus puudutab situatsiooni, kus uuesti määratakse rahatrahv sama tegevuse (või tegevusetuse) eest. Praegusel juhul on iga trahvitaotlus puudutanud tegevusi erinevate ehituslubade alusel, nii et tegemist ei ole sama tegevuse eest korduva trahvimisega. (p 19)
3-17-1152/35 Riigikohtu halduskolleegium 06.06.2018
Ehitusteatisele vastamata jätmine EhS § 36 lg-s 2 sätestatud viisil, mis võimaldab alustada ehitamist, ei välista vajaduse korral riikliku järelevalve teostamist (EhS § 130 lg 2). Kui isikud soovivad, et linn teostaks ehitusjärelevalvet, on võimalik esitada kohtule vastavasisuline kohustamiskaebus (HKMS § 37 lg 2 p 2, § 46 lg 2, RVastS § 6 lg 3) 30 päeva jooksul linna poolt järelevalvemenetluse algatamisest keeldumise teatavakstegemisest arvates. (p 10)
Kui kohtuniku taandumise aluseid ei esine ja taandamisavaldus on ilmselgelt põhjendamatu, võib kohtunik pärast taandamisavalduse lahendamist menetlust jätkata (HKMS § 13 lg 1, TsMS § 28 lg 2; vt RKTK otsus asjas nr 3-2-1-41-08, p 15, vrd otsus asjas nr 3-2-1-12-03, p 17). (p 12)
Alates 1. jaanuarist 2018 võib tuvastamiskaebuse esitada üksnes juhul, kui õiguse kaitseks ei leidu tõhusamaid vahendeid. Hilisema hüvitamiskaebuse esitamise kavatsus ei anna õigust tuvastamiskaebuse esitamiseks (HKMS § 45 lg 2). Kuna HKMS § 49 lg 1 sätestab nõude, mille kohaselt peab kaebuse esitamine muudetud kujul olema kehtiva halduskohtumenetluse seadustiku kohaselt lubatav, ei ole praeguses menetluses enam toimingu õigusvastasuse tuvastamise kaebuse esitamiseks võimalik oma kaebust muuta. (p 11)
kohustamisnõue vaidemenetluses
HKMS § 45 lg 4 kohaselt võib vaideotsuse peale ilma vaide esemeks oleva haldusakti või toimingu vaidlustamiseta kaebuse esitada siis, kui vaideotsus rikub kaebaja õigusi sõltumata vaide esemest. Muul juhul on isikul võimalik esitada vaide esemeks olnud kaebus halduskohtule. Nõue vaide lahendamise kohustamiseks on seotud vaide esemega. Kui isik leiab, et vaie on tagastatud ebaõigesti, tuleb vaide esemeks olev nõue esitada otse kohtule. Seega puudub isikul kaebeõigus vaidemenetluse otsuse iseseisvaks vaidlustamiseks ja haldusorgani kohustamiseks vaie sisuliselt läbi vaadata. Nõude tagastamise aluseks on HKMS § 121 lg 2 p 1. (p 9)
Ehitusteatisele vastamata jätmine EhS § 36 lg 2 alusel ei ole haldusakt, vaid halduse toiming (HMS § 106 lg 1, HKMS § 6 lg 2). Ehitada võib, kui pädev asutus ei teavita ehitusteatise esitajat ehitusteatise andmete täiendava kontrollimise vajadusest. Sellisel juhul ei saa lugeda haldusakti antuks (HMS § 51 lg 1), kui seadus ei sätesta teisiti. Ehitusteatise puhul antakse haldusakt, kui EhS § 36 lg 5 alusel ehitusteatises toodud andmete kontrollimise tulemusena esitatakse ehitusteatise esitajale nõudeid EhS § 36 lg 6 alusel. (p 11)
Ehitusteatisele vastamata jätmine EhS § 36 lg-s 2 sätestatud viisil, mis võimaldab alustada ehitamist, ei välista vajaduse korral riikliku järelevalve teostamist (EhS § 130 lg 2). (p 10)
3-15-1590/58 Riigikohtu halduskolleegium 10.04.2018
VeeS § 8 lg 1
HKMS § 95 lg 1
VeeS § 17 lg 1
EhS § 55
HKMS § 95 lg 1 alusel on kohtul menetluse peatamise üle otsustamisel kaalutlusõigus. Kaalutlusõiguse ulatus sõltub sellest, kui tugev on kohtuasjade vaheline seos ja kui suur on oht eksliku otsuse või vastuoluliste otsuste tegemiseks asja edasise menetlemise korral. HKMS § 2 lg 2 kohaselt tuleb kohtumenetlus läbi viia mõistliku aja jooksul. Menetluse peatamine võib põhjustada selle tarbetut venimist, mistõttu peab kohus menetlust peatades olema veendunud, et teine menetlus võib tõepoolest lahendamisel olevat asja mõjutada (vrd RKTK otsus asjas nr 3-2-1-111-11, p 17). (p 10)
Maaomaniku nõusoleku puudumine piiriüleseks ehitamiseks ei anna alust ehitise kasutusloa andmisest keeldumiseks (EhS § 55). Kasutusluba ei asenda kinnisasja omaniku nõusolekut. (p 11.5.)
2-14-25115/48 Riigikohtu tsiviilkolleegium 20.12.2017
KOS § 13 lg 1
KOS § 13 lg 2
KOKS § 36 lg 2
KOKS § 36 lg 3
EhS § 97 lg 6
maksud, koormatised, kulutused ja vili
KOS § 13 lg 1 annab ühele korteriomanikule nõudeõiguse teise korteriomaniku vastu, mh juhul kui ta on täitnud kaasomandil KOKS § 36 alusel kehtestatud koormisest tulenevad kohustused, tehes selleks vajalikke kulutusi rohkem, kui seda näeb ette tema kaasomandiosa suurus.(p-d 10.3.1 ja 10.3.2)
KOS § 13 lg-te 1 ja 2 kohaldamise korral tuleb silmas pidada KOS § 13 lg-s 3 sätestatut, st et korteriomanik ei ole kohustatud hüvitama kaasomandi eseme korrapäraseks korrashoiuks vajalikest kulutustest suuremaid kulutusi, millega ta ei ole nõustunud. (p 10.2)
KOS § 13 lg-s 1 sätestatud avalik-õiguslik reaalkoormatis ja KOKS § 36 lg-tes 2 ja 3 sätestatud koormis on piisavalt sarnase sisuga, et oleks võimalik järeldada KOKS § 36 lg-te 2 ja 3 koormise hõlmatust KOS § 13 lg 1 järgse avalik-õigusliku reaalkoormatise mõistega. (p 10.3)
Korteriomanike ühisusest KOS § 13 lg 1 või 2 alusel tulenev nõue aegub TsÜS § 149 kohaselt. (p 13)
VÕS § 1023 lg 3 väljendab üldist heas usus käitumise põhimõtet (TsÜS § 138), olles selle üks eraldi reguleeritud juhtum. (p 13.2)
3-15-873/142 Riigikohtu halduskolleegium 04.12.2017
HMS § 56 lg 4
EhS § 55 lg 1 p 4
EhS § 55 lg 1 p 5
Ebasoodsad mõjud isiku õigustele (nt müra ja liikluskoormuse suurenemine) on seotud ka ehitise kasutamisega. Sel põhjusel võib isiku õigusi puudutada ka hoonele antud kasutusluba. (p 17)
Kasutusloa põhjendamise kohustus on iseäranis oluline siis, kui ehitusjärelevalveasutus peab ehitusloa õigusvastasuse kontekstis kaaluma isikute põrkuvaid õigusi ja huve. (p 18)
HMS § 60 kohaselt võib kehtiva ehitusloa adressaat loast tulenevat õigust realiseerida sõltumata ehitusloa õiguspärasusest. Ehitusloa õigusvastasus ei too seetõttu vältimatult kaasa ehitamise ega ehitise õigusvastasust. Seadus ei näe ette absoluutset keeldu anda kasutusluba ehitisele, mis on valminud õigusvastase ehitusloa alusel. Ehitusloa andmisel tehtud vea ilmnemisel tuleb kaaluda ehitise omanike ja kolmandate isikute õigusi ja huve ning otsustada kas kasutusloa andmine või ehitusloa kehtetuks tunnistamine või muutmine. Kasutusloa andmine ei tohi kaasa tuua kolmandate isikute õiguste ülemäärast riivet või rikkumist. (p 21)
Ehitusprojekti ebaolulised muudatused ei ole kasutusloa andmisest keeldumise aluseks (EhS § 55 p 5; RKHK otsus asjas nr 3-17-505, p 9). (p 28)
Materiaalselt õigusvastase ja isiku õigusi rikkuva ehitusloa tühistamata jätmise aluseks on ehitusloa ammendumine ehitise valmimise ja kasutusloa väljaandmise tõttu (RKHK otsus asjas nr 3-3-1-63-10, p 19). (p 31)
Ka ehitusloa õiguspärasust tuleb hinnata selle andmise hetke seisuga. Hilisema kohtumenetluse ajal kolmanda isiku tehtud ja ehitusloa tühistamise tõttu nurjuv investeering ei ole seaduse järgi kohtus ehitusloa tühistamata jätmise aluseks. Esialgse õiguskaitse kohaldamata jätmisega ei anna kohus arendajale garantiid, et ehitusluba põhiasjas ei tühistata. Kohtus tähtaegselt vaidlustatud ehitusloa realiseerima asumine on arendaja äririsk (RKHK otsus asjas nr 3-3-1-78-15, p 16). (p 32)
õigusvastasuse kindlakstegemine
Kui haldusakti kehtivus on ammendunud, võib kohus kaebaja taotluse ja põhjendatud huvi korral teha kindlaks kaebaja õigusi rikkunud haldusakti õigusvastasuse (RKHK otsused asjades nr 3-3-1-44-14, p 12; 3-3-1-63-10, p 19). Niisuguse taotluse on kaebaja kaebuse muutmise avalduses esitanud ning kolleegium ei saa välistada tema põhjendatud huvi kahjunõude esitamiseks (vt RKHK määrus asjas nr 3-3-1-87-16, p 15). Üleminek ammendunud haldusakti tühistamise nõudelt õigusvastasuse tuvastamise nõudele ei eelda kaebuse muutmist, vaid on võimalik ka analoogia alusel HKMS § 152 lg 1 p-ga 4 ja lg-ga 2 (RKHK otsus asjas nr 3-3-1-44-14, p 12). (p 34)
Väheldased muutused miljöös ei saa õigustada kasutusloa andmata jätmist (RKHK otsus asjas nr 3-3-1-69-16, p 49). Kõigi puudutatud isikute õigustega peab pädev asutus arvestama ka siis, kui kohtuvaidluse tõttu ei ole neid õigusi kinnistanud õiguspärane ootus (HMS § 4 lg 2, § 64 lg 3). (p 37)
esialgse õiguskaitse kohaldamata jätmine
Vt p 40.
3-17-1398/36 Riigikohtu halduskolleegium 24.11.2017
1. juulil 2015 jõustunud EhS § 55 sätestab sõnastuslikult imperatiivselt alused, mil kasutusloa andmisest keeldutakse. Kasutusloa andmisest keeldumine on kaalutlusotsus, mille piirid tulenevad EhS-s sätestatud põhimõtetest ja nõuetest. Ehitusseadustiku eelnõu seletuskirjas esitatud selgitused ja kohtupraktikale tehtud viited (lk-d 102–103) annavad tunnistust seadusandja arusaamast, et varem kehtinud ehitusseaduse alusel välja kujunenud praktika kasutusloa osas jätkub. Puuduvad mistahes põhjendused, miks peaks iga väiksemgi kõrvalekalle ehitusloast, eri- või detailplaneeringust (sh detailplaneeringu elluviimise tegevuskavast) või projekteerimistingimustest sõltumata selle olemusest (materiaalne või formaalne) ja olulisusest tooma vältimatult kaasa kasutusloa andmisest keeldumise. Selline tagajärg ei oleks paljudel juhtudel proportsionaalne. (p 16, vt ka p 15) EhS § 55 punkti 3 tuleb jätkuvalt tõlgendada kaalutlusõigust andvana (vt ka Riigikohtu halduskolleegiumi otsus asjas nr 3-3-1-63-10, p 20). Nii saab kasutusloa anda ka ehitisele, mille ehitusluba oli õigusvastane vastuolu tõttu detailplaneeringuga, kuid mille kasutamine kasutusloaga määratud otstarbel on ohutu (EhS § 8) ega too kaasa kolmandate isikute õiguste ega avaliku huvi ülemäärast riivet. (p 17, vt ka p 19)
Vt p-d 12, 14.
3-17-505/44 Riigikohtu halduskolleegium 04.10.2017
Kaebeõigus ehitusloa peale võib HKMS § 121 lg 2 p 1 alusel ilmselgelt puududa siis, kui juba valminud ehitise kõrvalekalded varasemast ehitusprojektist ons ebaolulised, sest sellised kõrvalekalded ei saaks takistada ehitisele kasutusloa andmist (EhS § 55 p 5). Niisuguses olukorras ei mõjutaks ehitusluba kaebaja õigusi, sest isegi ehitusloa tühistamine ei tooks kaasa vajadust kõrvalekalle kõrvaldada. Kui aga ehitise lahknevus projektist ei ole ebaoluline, ei ole HKMS § 121 lg 2 p 1 alusel kaebuse tagastamiseks alust, sest ehitisele kasutusloa andmiseks võib olla vajalik uue ehitusloa andmine või varasema ehitusloa muutmine. (p 9)
Vt ka RKHK määrused asjas nr 3-3-1-35-12, p 12; nr 3-3-1-12-16, p 8; nr 3-3-1-86-14, p 24.
Ehitise mittevastavus algsele ehitusprojektile ei muuda vaidlustatud ehitusluba iseenesest õigusvastaseks. Kohalik omavalitsus võib varasemat ehitusluba muuta või anda välja varasemast erineva ehitusloa, kui see vastab ehitamist reguleerivatele õigusnormidele, sh tuleohutusnõuetele, ja planeeringutele ega kahjusta ebaproportsionaalselt naabri õigusi. Kui valmis ehitatud ehitise kõrvalekalded algsest ehitusprojektist on olulised, välistab vaidlustatud ehitusloa tühistamine saunale kasutusloa andmise (EhS § 55 p 5). (p 10)
2-15-18478/33 Riigikohtu tsiviilkolleegium 27.09.2017
VÕS § 1037 lg 1
AÕS § 68 lg 1
AÕS § 68 lg 2
AÕS § 33
KeÜS § 33 lg 1
EhS § 92 lg 8
TsMS § 2
VÕS § 1037 lg 1 järgi võib eratee omanik esitada kasutuseelise saamise nõude isiku vastu, kes tema nõusolekuta või muu seaduses sätestatud aluseta erateed kasutab. Ei ole välistatud, et kui kannatanu on esitanud rikkuja vastu hagi, nõudes rikkumise lõpetamist ning see hagi rahuldatakse, kuid rikkuja ei ole rikkumist kohtulahendi tegemise ajaks lõpetanud, siis on kannatanul õigus nõuda VÕS § 1037 lg 1 alusel hüvitist ka tulevikus tekkiva alusetu rikastumisega seoses. See tähendab, et sellisel juhul saab rikkujalt kannatanu kasuks välja mõista hüvitise ka aja eest alates kohtulahendi tegemisest kuni rikkumise lõpetamiseni. Juhul kui rikkumise teel saadakse kasutuseeliseid, võib sellisel juhul olla mõistlik rikkujalt mõista kannatanu kasuks välja hüvitis perioodiliste maksetena analoogiliselt VÕS § 136 lg-s 1 sätestatuga. VÕS § 1037 lg 1 kohaldamise eelduseks ei ole see, et rikkuja peaks kannatanu asja valdama. (p 13)
kahju põhjustanud teo õigusvastasus
Eratee nõusolekuta kasutaja tegevus võib olla õigusvastane VÕS § 1045 lg 1 p 5 mõttes ning kui eratee omanik on nõus sellega, et teine isik kasutab kinnisasja edasi, kuid peab maksma selle eest tasu, siis saab omaniku nõude kvalifitseerida kahju hüvitamise nõudena VÕS § 1043 jj järgi ning omanikul võib olla õigus nõuda kahju hüvitamist sel viisil, et ta nõuab tee kasutajalt kinnisasja kasutamiseks lepingu sõlmimiseks nõusoleku andmist VÕS § 136 lg 5 järgi (vt selle kohta RKTKo nr 3-2-1-12-11, p 29). Sellise lepingu tingimuste määramisel saab analoogia alusel lähtuda AÕS §-s 156 sätestatust. Kui kohus peaks omaniku nõude rahuldama, siis saab lepingu lugeda poolte vahel sõlmituks kohtuotsuse jõustumise hetkest. (p 14)
EhS § 92 lg 8 sätestab, et avalikkusele ligipääsetav eratee on tee, mis on tee omaniku poolt määratud avalikkusele suunatud funktsiooniga ja mis ei ole riigitee või kohalik tee. EhS § 92 esmaseks eesmärgiks saab mh paragrahvi pealkirja ("Terminid") silmas pidades lugeda terminite selgitamist EhS 11. peatüki jaoks, mis reguleerib EhS § 91 lg 1 kohaselt avalikult kasutatava tee ja avalikkusele ligipääsetava erateega seotud õiguslikke küsimusi. Seega peaks olema mingis muus sättes reguleeritud see, mida tähendab EhS § 92 lg-s 8 nimetatud "omaniku poolt määratud avalikkusele suunatud funktsiooniga". Sellist sätet aga ei ole. Samas ei tulene EhS § 92 lg-st 8, et kui eratee omanik ei ole paigutanud teele seda erateena tähistavat liiklusmärki või tõkestanud teed nt betoonplokkidega, kehtib eeldus, et igaüks võib mootorsõidukiga erateel vabalt liikuda. Nii ei kehti selline eeldus nt KeÜS § 32 lg-te 2 ja 2^1 kohaselt võõral maatükil mootorsõidukiga viibimiseks, kui omanik ei ole maatükki piiranud või tähistanud viisil, millest ilmneb tahe piirata võõraste viibimist maatükil. EhS § 92 lg 8 eeldab seega omaniku ettevõetavat aktiivset tegevust, tähistamaks tema kinnisasjal asuv eratee selliselt, mis lubab avalikkusel seda kasutada. (p 12.2)
Isikul, kelle õigusi rikutakse, on õigus taotleda, et kohalik omavalitsus määraks transpordimaa sihtotstarbega detailplaneeringujärgse eratee, mis on ainus või peamine võimalik juurdepääs avalikult kasutatavale teele, avalikuks kasutamiseks ja algataks sellele sundvalduse seadmise või sundvõõrandamise menetluse (vt RKTKm nr 3-2-1-31-17, p 19.4). Sundvalduse seadmise kohta vt lähemalt nt RKHKo nr 3-3-1-6-17. (p 15)
Kinnisasja valdamiseks AÕS §-de 32 ja 33 tähenduses ei saa lugeda seda, kui kinnisasja läbivad ning seal asuvas bussipeatuses peatuvad liinibussid. (p 12.5)
3-3-1-6-17 Riigikohus 14.06.2017
KASVS § 6 lg 2
KASVS § 3 lg 1 p 7
EhS § 94 lg 2
KASVS § 6 lg 1
KASVS § 3 lg 4
Vaidluse piirid määrab haldusasjas ära kaebuse nõue ja alus, mitte menetlusosaliste õiguslikud põhjendused (HKMS § 41 lg 1). Kohus peab otsuse tegemisel ise tagama seaduse õige kohaldamise (HKMS § 157 lg 1; RKHK otsus asjas nr 3-3-1-49-11), sh hindama vaidlustatud haldusakti nii sisulisest, vormilisest kui ka menetluslikust küljest. (p 9)
sundvalduse seadmine
KASVS § 3 lg st 4 tuleneb nõue, et sundvalduse seadmisele eelneks seaduses nimetatud haldusakt, milles on ette nähtud avalikult kasutatava tee kulgemine kinnistul. Detailplaneeringu kohustuseta alal võib sundvalduse seada projekteerimistingimuste, eriplaneeringu või üldplaneeringu alusel. Üldplaneeringut saab täiendada teemaplaneeringuga (PlanS § 93 lg 2). (p-d 11 ja 19)
Maa erastamisdokumendid, valla kohalik teeregister ja valla kohalike teede nimekiri ei ole KASVS § 3 lg 4 ega teiste seaduste järgi sundvalduse seadmist lubavaks aluseks. (p 13)
Eratee avalikuks kasutamiseks määramine toimub sundvalduse alusel, mitte vastupidi (EhS § 94 lg 2). Asjaolu, et sundvaldus seati pärast tee määramist avalikult kasutatavaks, ei muuda sundvalduse seadmist siiski iseenesest õigusvastaseks. Sundvalduse tasu määramisel võib mh arvesse võtta asjaolu, et isik omandas maa ostueesõigusega erastamisel, mitte turuhinnaga. Sundvalduse tasu ei ole mõeldud kinnistuomaniku rikastumiseks. (p-d 17-19)
3-3-1-87-16 Riigikohus 16.12.2016
EhS § 19 lg 1
EhS § 24 lg 1
HKMS § 249 lg 3
Kuna pole ilmselge, et ehitusload ei riivanud isiku õigusi, oleks vald pidanud ta kaasama ehitusloa menetlusse (HMS § 11 lg 1 p 3, § 40 lg 1). (p 11)
Naaberkinnistul asuvate hoonete kaugus isiku kinnistust ei ole selline, et tema omandiõiguse negatiivse mõjutamise saaks täielikult välistada. Ka väheintensiivsed õiguste riived on halduskohtus vaidlustatavad (HKMS § 44 lg 1). (p 8)
Kohtus kaitstavad ei ole ainult põhiõigused, vaid kaitstav õigus võib muuhulgas võrsuda isiku huve kaitsvast haldusaktist (RK erikogu otsus asjas nr 3-3-1-15-01), seega ka planeeringust (vt ka RKHK otsus asjas nr 3-3-1-15-16). (p 10)
EhS § 24 lg 1 p-st 1 ja § 19 lg-st 1 ei tulene, et ehitusloa andmisel ei tuleks lisaks detailplaneeringule arvestada kehtiva üldplaneeringu ja muude asjassepuutuvate õigusaktide nõudeid. (p 10)
Igasugune riive, mis annab aluse halduskohtusse kaebuse esitamiseks, ei õigusta esialgse õiguskaitse kohaldamist avalikku huvi või kolmandate isikute õigusi kahjustaval viisil. HKMS § 249 lg 3 ei sätesta, et kolmandate isikute huvidega tuleks esialgse õiguskaitse menetluses arvestada vaid juhul, kui neil oli enne kohtumenetlust tekkinud õiguspärane ootus. (p 14)
Esialgse õiguskaitse kohaldamata jätmine ei tähenda, et isiku õigused jäävad täiesti kaitseta. Tal on võimalus nõuda kahju hüvitamist, kui ta tõendab, et talle tekitati õigusvastaste ehituslubade andmisega kahju. (p 15)
3-3-1-15-16 Riigikohus 11.10.2016
Planeerimisseadus § 9 lg 2 p 16
Tuulegeneraatoritest lähtuvad mõjutused on eeskätt seotud lähiümbruse elanike õigusega tervise ja omandi kaitsele, samuti õigusega eraelu puutumatusele (PS §‑d 28, 32 ja 26). Kehtestatud müranormid loovad isikule subjektiivse avaliku õiguse. Lisaks müranormidele saab isik tugineda neile haldusakti (sh detailplaneeringu) tingimustele, mille eesmärk on tema huvide kaitse. Ka allapoole piirnorme jäävat müra peab isik taluma vaid siis, kui seda põhjustav tegevus toimub kooskõlas kõigi asjakohaste isiku huve kaitsvate õigusnormidega. (p 15)
Haldusmenetlusse tuleb kaasata iga isik, kelle puhul on haldusülesannete hoolsal täitmisel võimalik ette näha, et haldusakt võib piirata tema õigusi. Kolmanda isikuna kaasamiseks ei pea isiku õiguste riive olema tõendatud – piisab, kui esineb mõistlik kahtlus, et riive esineb. Tuulikute käitamisega võib kaasneda mõjutusi (müra, varjutus jms) lähiümbruse elanikele. Kui isikule kuuluva elamuga kinnistu ja tuulikute vaheline kaugus on piisavalt väike, peab KOV-le olema selge, et ehitus- ja kasutusload võivad isiku õigusi puudutada (HMS § 11 lg 1 p 3) ning et teda tuleb vähemasti isiklikult teavitada haldusmenetlusest (HMS § 35 lg 2) ja lubade andmisest (HMS § 62). (p 20)
Kui kaebus esitatakse motiivil, et vaidlustatava haldusaktiga on rikutud kaebaja subjektiivseid õigusi, kontrollib kohus haldusakti õiguspärasust üksnes osas, milles see rikub kaebaja õigusi. Õiguste rikkumise motiivil esitatud kaebust lahendades ei saa kohus kontrollida haldusakti vastavust õigusnormidele, mis ei seondu kaebaja subjektiivsete õigustega. (p 16)
Kui haldusorgan ei järgi menetlusnorme haldusmenetluses, mida iseloomustab ulatuslik otsustusruum, lasub temal tõendamiskoormus, et ka menetlusnormide järgimisel oleks menetlustulem olnud samasugune. (p 36)
planeerimise põhimõtted
Üldjuhul ei oma detailplaneeringu kehtestamisel õiguslikku tähendust see, kes on ehitisse paigutatava seadme tootja või milline on selle tüüp. Pigem tuleb planeeringu elluviimisel lähtuda parima võimaliku tehnika põhimõttest. Aja jooksul tehnika areneb. Tuulikutüübi muutmine ei ole õigusvastane, kui sellega ei kahjustata avalikku huvi või kolmandate isikute õigusi ning planeeringust ei nähtu selgelt selle kehtestaja tahet määrata seadme tüüp kindlaks õiguslikult siduvana. (p 29)
Kasutusloa andmisel ei kontrolli haldusorgan mitte üksnes ehitise vastavust ehitusprojektile, vaid ka ehitise nõuetelevastavust laiemalt. Kui kasutusloa menetluses ilmneb, et ehitusluba on välja antud õigusvastaselt, tuleb haldusorganil kaaluda ehitusloa kehtetuks tunnistamise või muutmise vajadust. Vaatamata EhS v.r § s 34 sõnaselge sätte puudumisele, tuleb kasutusloa väljastamise otsustamisel hinnata ka seda, kas kasutusloa väljastamine ning ehitise või selle osa kasutamine kasutusloaga määratud otstarbel ei too kaasa kolmandate isikute õiguste ülemäärast riivet või rikkumist. Erinevate õiguste ja huvide kohase tasakaalu saavutamiseks ja isikute õiguste kaitseks on haldusorganil võimalik anda kasutusluba ka kõrvaltingimusega, reguleerides tuulikute puhul näiteks nende töörežiimi. (p 32)
Iseenesest võib nõustuda, et tuulikutele antud ehitus- ja kasutusload ei anna kolmandale isikule õigust kaebaja õigusi rikkuda ega käitada tuulegeneraatoreid vastuolus kehtivate õigusaktidega. Nii kõnealune argument kui ka asjaolu, et kehtiv õigus näeb ette reaktiivsed sekkumisvõimalused Terviseameti ja kohaliku omavalitsuse järelevalve või kahju hüvitamise näol, ei ole siiski piisavad – õigusvastaste mõjude, sh ülenormatiivse müra tekkimisel on nii tuulikuid rajav ettevõtja teinud juba suuri kulusid kui ka piirkonnas elavad inimesed pidanud taluma oma õiguste (võimalik, et pöördumatut) rikkumist. Nii varalise kui ka mittevaralise kahju ärahoidmiseks ja isikute põhiõiguste kaitseks tuleb kohalikul omavalitsusel tegutseda ennetavalt ning hinnata ehituslubade andmisel ehitisega kaasnevat müra. (p 41)
Olukorras, kus kehtivad ehitusload on õigusvastased, kuid nende alusel püstitatud tuulikud töötavad, on KOV-l võimalik n-ö lõplike kasutuslubade andmise otsustamiseni anda tuulikute käitamiseks ajutised kasutusload (HMS § 53 lg 1 p 1, lg 2 p 3; EhS § 56). See võib olla vajalik mh selleks, et mõõta tegelikku tuulikutest lähtuvat müra. (p 42)
Tuulikute käitamisega võib kaasneda mõjutusi (müra, varjutus jms) lähiümbruse elanikele. Kolmanda isikuna kaasamiseks ei pea isiku õiguste riive olema tõendatud – piisab, kui esineb mõistlik kahtlus, et riive esineb. Kui isikule kuuluva elamuga kinnistu ja tuulikute vaheline kaugus on piisavalt väike, peab KOV-le olema selge, et ehitus- ja kasutusload võivad isiku õigusi puudutada (HMS § 11 lg 1 p 3) ning et teda tuleb vähemasti isiklikult teavitada haldusmenetlusest (HMS § 35 lg 2) ja lubade andmisest (HMS § 62). (p 20)
Sotsiaalministri 04.03.2002 määrus nr 42 „Müra normtasemed elu- ja puhkealal, elamutes ning ühiskastutusega hoonetes ja mürataseme mõõtmise meetodid“ ei sea müra piirnorme sõltuvusse üksnes maa sihtotstarbest. Olukorras, kus maatulundusmaal paiknev hoone on õiguspäraselt elamuna kasutuses, ei saa elamu omanikku ega valdajat seada halvemasse olukorda kui elamumaa sihtotstarbega maal paikneva elamu puhul, kohaldades kõrgemaid, nt tööstusalale sätestatud piirnorme. Elamumaaks sotsiaalministri 04.03.2002 määruse nr 42 mõttes tuleb lugeda ka maatulundusmaa õuemaa kõlvik. (p 38-39)
Iseenesest võib nõustuda, et tuulikutele antud ehitus- ja kasutusload ei anna kolmandale isikule õigust kaebaja õigusi rikkuda ega käitada tuulegeneraatoreid vastuolus kehtivate õigusaktidega. Nii kõnealune argument kui ka asjaolu, et kehtiv õigus näeb ette reaktiivsed sekkumisvõimalused Terviseameti ja kohaliku omavalitsuse järelevalve või kahju hüvitamise näol, ei ole siiski piisavad – õigusvastaste mõjude, sh ülenormatiivse müra tekkimisel on nii tuulikuid rajav ettevõtja teinud juba suuri kulusid kui ka piirkonnas elavad inimesed pidanud taluma oma õiguste (võimalik, et pöördumatut) rikkumist. Nii varalise kui ka mittevaralise kahju ärahoidmiseks ja isikute põhiõiguste kaitseks tuleb KOV-l tegutseda ennetavalt ning hinnata ehituslubade andmisel ehitisega kaasnevat müra. (p 41)
3-3-1-78-15 Riigikohus 09.03.2016
EhS § 25 lg 2
Õigusselguse huvides tuleb esialgse õiguskaitse määruses selgitada esialgse õiguskaitse mõjusid (vt ka RKHK 8. aprilli 2014 määrus asjas nr 3-3-1-13-04 ja 9. märtsi 2016 otsus asjas nr 3-3-1-78-15). (p 18)
Kui ehitusloa täitmine oli esialgse õiguskaitse korras peatatud, ei tohtinud ehitamisega alustada. Sisuliselt oli ehitusloa täitmise peatamise mõju ehitamisele seega samaväärne ehitusloa kehtivuse peatamise mõjuga. (p 14)
Puudub oluline eesmärk, mis õigustaks ehitusloa kehtetuks muutumist EhS v.r § 25 lg 2 alusel kohtumenetluse kestel. Esialgse õiguskaitse korras ehitusloa peatamine on kaebaja õiguste tõhusaks kaitseks tihti vajalik, kuid ehitusloa kehtivuse lõppemine võiks kaasa tuua ehitamise lõputu edasilükkamise, kui kohtumenetlus kestaks üle kahe aasta. (p 16)
Ajal, kui esialgse õiguskaitse korras on peatatud ehitusloa kehtivus, ei ole ehitusloa alusel lubatud ehitustöid teha. Ehitusloa kehtivuse peatamine ei takista ehitamiseks ettevalmistuste tegemist, sh kaasomanikelt ehitamiseks nõusolekute küsimist. (p 26)
Kuna halduskohus oli ekslikult kaebaja esitatud dokumentaalse tõendi kõrvale jätnud, pidi ringkonnakohus halduskohtu menetlusvea tõttu ise uuesti tõendeid hindama või saatma asja tagasi uueks arutamiseks. Ringkonnakohtul ei olnud aga võimalik hinnata tõendeid nende kogumis ja vastastikuses seoses (HKMS § 61 lg 2), kuna ta ei saanud vahetult hinnata ehitusprojekti toimikus olnud dokumente, mille halduskohus oli enne oma otsuse jõustumist tagastanud. Ringkonnakohtul tuleb asja uuel läbivaatamisel ehitusprojekti toimik uuesti välja nõuda. (p 24)
EhS v.r § 25 lg t 2 tuleb tõlgendada selliselt, et selles sätestatud kaheaastane tähtaeg peatub ajaks, mil ehitusloa kehtivus või täitmine on peatatud. Seevastu kui ehitusloa kehtivus ega täitmine peatatud ei ole, ei takista kohtuvaidlus ehitusloa üle selle kehtetuks muutumist EhS v.r § 25 lg 2 alusel. Kuigi ehitustööde alustamisega kohtumenetluse ajal kaasneb risk, et ehitusloa tühistamise korral on tehtud asjatuid kulutusi, on see risk ehitaja kanda ning ei ole ülemäärane. (p 16)
Olukorras, kus kaebaja on välja toonud ekspertiisi puuduse, mida pole ümber lükatud, ei pea vastuolu kõrvaldamiseks ekspertiisi tingimata tellima kaebaja ise. Halduskohtumenetluses kehtib uurimispõhimõte ning vajaduse korral kogub kohus tõendeid ise. (p 22)
3-3-1-52-15 Riigikohus 25.11.2015
EhS § 61 lg 1
HKMS § 121 lg 2 p 1 puhul on tegemist diskretsioonilise alusega, mis võimaldab tagastada kaebuse juhul, kui kohtu arvates puudub kaebajal, eeldades tema faktiliste väidete tõendatust, ilmselgelt kaebeõigus. Kaebuse tagastamine on võimalik vaid juhul, kui kaebeõiguse puudumine on selge ilma kahtlusteta (vt RKHK määrused asjas nr 3-3-1-26-14, p 9 ja asjas nr 3-3-1-29-13, p 16). Õigusliku olukorra keerukuse või ebaselguse korral tuleb eelistada kaebuse menetlusse võtmist (vt RKHK määrus asjas nr 3-3-1-35-12, p 12). Kui kaebeõiguse puudumine ei ole ilmselge, tuleb kaebeõigust kontrollida otsuse tegemisel ning kaebeõiguse puudumisel jätta kaebus rahuldamata. (p 10)
Ehitisregistri valeandmed võivad kaudselt tuua kaasa ehitise omanikule ebasoodsaid tagajärgi. Välistada ei saa, et ka õigusliku tähenduseta vale info võib raskendada näiteks kinnistu mõttelise osa kasutamist ja käsutamist (vt RKHK otsus asjas nr 3-3-1-59-02). Kaebeõigus ei puudu ilmselgelt, kui varasemas Riigikohtu praktikas on sarnastes olukordades kaebeõigust tunnustatud. (p 11-12)
Ehitisregistri valeandmed võivad kaudselt tuua kaasa ehitise omanikule ebasoodsaid tagajärgi. Välistada ei saa, et ka õigusliku tähenduseta vale info võib raskendada näiteks kinnistu mõttelise osa kasutamist ja käsutamist (vt RKHK otsus asjas 3-3-1-59-02). Kaebeõigus ei puudu ilmselgelt, kui varasemas Riigikohtu praktikas on sarnastes olukordades kaebeõigust tunnustatud. (p 11-12)


Maardu linna poolt korraldatavate sotsiaalteenuste osutamise korra kehtestamine – Riigi Teataja
Maardu linna poolt korraldatavate sotsiaalteenuste osutamise korra kehtestamine
Maardu linna poolt korraldatavate sotsiaalteenuste osutamise korra kehtestamine - sisukord
§ 2 Isikliku abistaja teenus
§ 3 Varjupaigateenus
§ 4 Turvakoduteenus
§ 5 Sotsiaaltransporditeenus
§ 6 Eluruumi tagamine
§ 12 Toitlustamisteenus
§ 13 Vältimatu sotsiaalabi teenus
§ 19 Sotsiaalteenuste finantseerimine ja sotsiaalteenuse eest tasumine
RT IV, 01.02.2018, 15
Vastu võetud 23.01.2018 nr 7
(1) Käesolev kord sätestab Maardu linna (edaspidi linn) poolt korraldatavad sotsiaalteenused ning nende osutamise tingimused ja korra, kui see ei ole reguleeritud riigi või Maardu linnavolikogu muu õigusaktiga.
4) hooldusplaan on isiku või tema seadusliku esindaja osalemisel koostatud kirjalik dokument, milles antakse hinnang isiku tervislikule seisundile ja kõrvalabi vajadusele ning määratakse kindlaks toimingud isiku toimetulekuvõime toetamiseks ja säilitamiseks.
(3) Sotsiaalteenuseid on õigus taotleda abivajaval isikul, kes on rahvastikuregistri andmetel Maardu linna elanik.
(4) Käesolevas korras kirjeldatud sotsiaalteenuste loetelu ei ole ammendav ning taotluste menetlemise kord laieneb üldiselt kõigile sotsiaalhoolekande seaduses või käesolevas määruses kirjeldatud sotsiaalteenustele ning teistele Maardu linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) ja linnavalitsuse hallatavate asutuste osutatavatele sotsiaalteenustele, mille taotlemise ja osutamisega seonduv ei ole reguleeritud eraldi õigusaktidega. Juhul, kui konkreetse sotsiaalteenuse osutamisega seonduv on reguleeritud eraldi õigusaktiga, kohaldatakse sotsiaalteenuse osutamise suhtes käesolevat korda niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus vastava õigusaktiga.
(5) Linnavalitsus kehtestab lähtuvalt käesolevast korrast sotsiaalteenuste hinnad ja täiendavad tingimused.
§ 2. Isikliku abistaja teenus
(2) Puudega täiskasvanud isikule määratakse isikliku abistaja teenus linnavalitsuse korraldusega.
(3) Puudega lapsele võib isikliku abistaja teenuse määrata rehabilitatsiooniplaani alusel.
§ 3. Varjupaigateenus
(2) Ajutiseks ööbimiskohaks võib lugeda linnale kuuluva eluruumi ajutist kasutamist linnavalitsuse kinnitatud korra alusel.
(3) Linnavalitsus võib halduslepinguga volitada varjupaigateenuse osutamise otsustamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, linnavalitsuse hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
§ 4. Turvakoduteenus
(1) Turvakoduteenuse eesmärk on tagada ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi isikule, kes vajab abi tema hooldamises esinevate puuduste tõttu, mis ohustavad tema elu, tervist või arengut või täisealisele isikule, kes vajab turvalist keskkonda.
(3) Linnavalitsus võib halduslepinguga volitada turvakoduteenuse osutamise otsustamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, linnavalitsuse hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
§ 5. Sotsiaaltransporditeenus
(2) Linnavalitsus võib halduslepinguga volitada sotsiaaltransporditeenuse osutamise otsustamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, linnavalitsuse hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
§ 6. Eluruumi tagamine
(2) Linnale kuuluvate sotsiaaleluruumide kasutusele andmise kord sätestatakse Maardu Linnavolikogu määrusega.
(1) Võlanõustamisteenuse eesmärk on abistada isikut tema varalise olukorra kindlakstegemisel, võlausaldajaga läbirääkimiste pidamisel ja nõuete rahuldamisel, et vältida uute võlgnevuste tekkimist, parandada isiku toimetulekuvõimet ning lahendada muid võlgnevusega seotud probleeme.
(2) Linnavalitsus võib halduslepinguga volitada võlanõustamisteenuse osutamise otsustamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, linnavalitsuse hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
Koduteenuse osutamise kord sätestatakse Maardu Linnavolikogu määrusega.
Üldhooldusteenuse osutamise kord sätestatakse Maardu Linnavolikogu määrusega.
(1) Tugiisikuteenus on kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi. Kõrvalabi seisneb juhendamises, motiveerimises ning isiku suurema iseseisvuse ja omavastutuse võime arendamises.
(2) Täiskasvanule isikule määratakse tugiisikuteenus linnavalitsuse korraldusega.
(3) Lastega peredele tugiisikuteenuse osutamise kord sätestatakse Maardu Linnavolikogu määrusega.
(2) Hoolduse seadmise, hooldaja määramise ning hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord sätestatakse Maardu Linnavolikogu määrusega.
§ 12. Toitlustamisteenus
(2) Toiduportsjon on kuni 0,5 liitrit suppi või 350 grammi muud sooja toitu ja kuni 100 grammi leiva- või saiatooteid.
(3) Teenust vajav isik esitab taotluse Maardu Linnavalitsuse sotsiaalabi osakonnale. Sotsiaalabi osakonna juhataja teeb otsuse teenusele määramise või mitte määramise ning omaosaluse osas kuni 10 tööpäeva jooksul. Toetuse määramisel lisatakse taotleja määratud ajaks toitlustamisteenuse saajate nimekirja.
(4) Teenust osutab Maardu Sotsiaalmaja Maardu linnavalitsuse poolt esitatud nimekirja alusel.
(5) Teenuse hinna kehtestab linnavalitsus korraldusega.
§ 13. Vältimatu sotsiaalabi teenus
(1) Vältimatu sotsiaalabi teenuse eesmärk on vähemalt toidu, riietuse ja ajutise majutuse kättesaadavaks tegemine abivajajale, kes abi vajaduse hetkel viibib Maardu linna territooriumil.
(2) Teenust osutatakse inimesele seni, kuni ta ei ole enam elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu sotsiaalselt abitus olukorras. Linnaeelarvest rahastatava vältimatu sotsiaalabi andmise otsustab sotsiaalabi osakonna juhataja.
(1) Linnavalitsus osutab võimalusel ja lähtuvalt isiku abivajadusest muid täiendavaid sotsiaalteenuseid, mis tulenevad seadusest või isiku tegelikust vajadusest. Teenuste pakkumisel lähtutakse esmajärjekorras isiku vajadusest.
5) kriisiabi, sh laste leinalaagris osalemine;
(3) Täiendavate sotsiaalteenuste osutamine toimub rahaliste vahendite olemasolul.
(4) Teenusele suunatakse sotsiaalabi osakonna töötaja ettepanekul või isiku taotluse alusel.
(7) Täiendava sotsiaalteenuse eest tasumiseks võib teenuse kasutajale määrata toetust linnavalitsuse korralduse alusel.
(1) Sotsiaalteenuste võimaldamisel võetakse aluseks isiku tegelik toimetulekuvõime ning sellest tulenevalt kõrvalabi vajaduse ulatus. Rehabilitatsiooniplaani olemasolul võib lähtuda teenuste osutamisel rehabilitatsiooniplaanist.
(2) Isiku toimetulekuvõime ning abi- või hooldusvajaduse hindamisel kasutatakse selleks üldtunnustatud hindamismetoodikaid ning kaasatakse vajadusel perearsti, eriarsti või teisi spetsialiste. Vajadusel suunatakse isik pädevama ametiasutuse või spetsialisti poole ja tehakse koostööd vajadustele vastava teenuse väljaselgitamiseks ja võimaldamiseks.
(1) Sotsiaalteenuseid on õigus taotleda isikul, kes rahvastikuregistri järgi elab Maardu linnas ning kelle igapäevane toimetulekuvõime on häiritud ja ta vajab toimetulemiseks kõrvalabi. Sotsiaalteenust võib taotleda ka kõrvalabi vajava isiku seaduslik esindaja.
(2) Sotsiaalteenuse taotlemiseks esitab taotleja kirjaliku avalduse linnavalitsusele. Avalduses märgitakse taotleja nimi, isikukood, elukoht, andmed perekonna koosseisu ja sissetulekute kohta ning teenuse taotlemise põhjendus.
(3) Avaldust menetleval ametnikul on õigus nõuda täiendavaid dokumente (sotsiaalkindlustusameti otsus puude määramise kohta, isiklik rehabilitatsiooniplaan, geriaatrilise hindamise tulemus, sotsiaalkindlustusameti või töötukassa hindamise tulemus, isiku või tema ülalpidamiseks kohustatud pereliikmete sissetulekud jms).
(4) Vajadusel külastab linnavalitsuse ametnik/töötaja sotsiaalteenust vajavat isikut tema kodus või viibimiskohas toimetulekuvõime ning abi- või hooldusvajaduse ulatuse täiendavaks hindamiseks ning sobivaima teenuse väljaselgitamiseks. Sotsiaalvaldkonna töötaja võib olukorra hindamisele kaasata ka teisi erialaspetsialiste.
(1) Maardu Linnavalitsuse Sotsiaalabi osakond (edaspidi sotsiaalabiosakond) selgitab välja abi saamiseks pöördunud isiku abivajaduse ja sellele vastava abi.
(3) Teenuse võimaldamisel isikule võetakse arvesse isiku tervislikku seisundit, iseseisva toimetuleku võimet, vajaduspõhist teenust konkreetsele isikule ning muud isiku ja tema juhtumiga seotud asjaolusid. Rehabilitatsiooniplaani või hooldusplaani olemasolu korral lähtutakse teenuste osutamisel rehabilitatsiooniplaanist või hooldusplaanist.
(4) Teenuse vajaduse ja vajaliku teenuse ulatuse ning teenuse osutamise sageduse üle otsustamisel võib sotsiaalvaldkonna töötaja kaasata oma töösse teisi erialaspetsialiste või küsida neilt eksperthinnanguid ja arvamusi, samuti võib teenuse vajaduse täpsustamiseks kaasata ka teenuse osutaja.
(1) Maardu linna poolt korraldatavaid sotsiaalteenuseid võib isikule vahetult osutada linnavalitsus või linnavalitsuse hallatav asutus, maavalitsuse hallatav asutus, eraõiguslik juriidiline isik, füüsilisest isikust ettevõtja vm.
§ 19. Sotsiaalteenuste finantseerimine ja sotsiaalteenuse eest tasumine
(1) Sotsiaalteenuste osutamisega seotud kulud kaetakse täielikult või osaliselt Maardu linna eelarvest sotsiaaltoetusteks ja sotsiaalteenusteks ettenähtud vahenditest või linnaeelarvesse laekuvatest muudest sihtotstarbelistest vahenditest.
(2) Sotsiaalteenuse eest võetava tasu suuruse kehtestab linnavalitsus üldkorraldusega.
(4) Linnavalitsusel on õigus põhjendatud otsusega vabastada isik täielikult või osaliselt teenuse eest tasumisest, arvestades teenust saava isiku sissetulekuid, seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu ja nende sissetulekuid, isikule kuuluvat kinnisvara, teenuse kasutamise põhjust ning muid juhtumiga seotud asjaolusid.
(1) Sotsiaalteenuse nõuetele vastavust jälgib ja sotsiaalteenuseid saavate isikute kaebusi lahendab linnavalitsus.
(2) Linnavalitsuse otsusega mittenõustumisel on teenuse taotlejal õigus pöörduda seaduses sätestatud korras kaebusega halduskohtusse või vaidega Sotsiaalkindlustusameti poole.
(2) Maardu Linnavolikogu 29.06.2016 määrus nr 54 „Maardu linna poolt korraldatavate sotsiaalteenuste osutamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.


text:
Horvaatia Vabariigis reguleerib kohtulõivusid kohtulõivude seadus (Zakon o sudskim pristojbama) (Horvaatia Vabariigi ametlik väljaanne Narodne novine (NN) nr 118/18)) ja Horvaatia Vabariigi valitsuse määrus, millega nähakse ette kohtulõivude tariifistik.
Vastavalt kohtulõivude seaduse artiklile 5 tuleb kohtulõivude tariifistiku kohane lõiv tasuda maksekaardiga, sularahas, Horvaatia Vabariigi välja antud maksumärkides või pangaülekandega.
Menetlusdokumentide puhul, mis esitatakse vastavalt erinormidele elektrooniliselt kohtu asjaajamises kasutatava infosüsteemi kaudu, tuleb lõiv maksta nende esitamise ajal. Tasuda tuleb summa, mis võrdub poolega kehtestatud lõivumäärast.
Seoses otsustega, mille kohus toimetab kätte vastavalt erinormidele elektrooniliselt kohtu asjaajamises kasutatava infosüsteemi kaudu, tuleb ettenähtud lõivumäärast pool tasuda kolme päeva jooksul pärast otsuse elektroonilist kättetoimetamist.
Kohtulõivud kaasnevad kõikide tsiviil- ja kaubanduskohtumenetlustega. Vastavalt kohtulõivude seaduse artiklile 11 on kohtulõivude tasumisest vabastatud järgmised isikud:
Horvaatia Vabariik ja valitsusasutused;
isikud ja asutused, kes teostavad oma ülesannete täitmisel avalikku võimu;
töötajad seoses nende töösuhetest tulenevate õiguste teostamist käsitlevate vaidluste ja muude menetlustega;
ametnikud haldusvaidlustes, mis on seotud nende töösuhetest tulenevate õiguste teostamisega;
Horvaatia iseseisvussõjas invaliidistunud veteranid, kelle staatus peab olema tõendatud asjakohaste dokumentidega, ning puudega isikud nõuetekohaste dokumentide alusel, mille on väljastanud puuetega isikute oskuste, kutsealase rehabilitatsiooni ja tööhõive amet;
Horvaatia iseseisvussõjas surma saanud, kadunuks jäänud või vangistatud sõdurite abikaasad, lapsed ja vanemad, kelle staatus peab olema tõendatud asjakohaste dokumentidega;
Horvaatia iseseisvussõjas surma saanud, kadunuks jäänud või vangistatud isikute abikaasad, lapsed ja vanemad, kelle staatus peab olema tõendatud asjakohaste dokumentidega;
pagulased, põgenikud ja tagasipöördujad, kelle staatus peab olema tõendatud asjakohaste dokumentidega;
toimetulekutoetust saavad isikud;
humanitaarabiorganisatsioonid ning organisatsioonid, kes tegelevad humanitaarabi osutamise ajal surma saanud, kadunuks jäänud või vangistatud isikute perekondade kaitsmisega, ning puuetega inimeste ühendused;
lapsed, kes on menetlusosalised ülalpidamist või sellest õigusest tulenevaid nõudeid käsitlevates menetlustes;
menetluse algatajad kohtumenetlustes, mis käsitlevad põlvnemise tunnustamist ning kulusid, mida kanti seoses raseduse ja sünnitusega väljaspool abielu;
teovõime taastamist taotlevad isikud;
abiellumise luba taotlevad alaealised;
sellise menetluse osalised, mille raames taotletakse lapse üleandmist ja mis on algatatud lapsega suhtlemise õiguse teostamise eesmärgil;
menetluse algatajad vaidlustes, mis käsitlevad õigusi, mis tulenevad kohustuslikust pensionikindlustusest ja üldisest ravikindlustusest, töötu õigusi vastavalt tööõigusnormidele ja sotsiaalhoolekandeõigusi;
menetluse algatajad põhiseadusega tagatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitsmisega seotud menetlustes, mis on algatatud seoses lõplike üksikaktidega;
keskkonnareostuse eest hüvitise maksmist käsitlevate vaidluste pooled;
ametiühingud ja nende ühendused tsiviilkohtumenetlustes, mille eesmärk on saada kohtult heakskiit seoses asendamisega, ja kollektiivsetes töövaidlustes ning ametiühingu esindajad tsiviilkohtumenetlustes, kui nad täidavad töönõukogu volitusi;
tarbijad võlgnikuna pankrotimenetluses;
muud eriõigusnormides nimetatud isikud ja organid.
Välisriik on vabastatud kohtukulude tasumisest, kui nii on sätestatud välislepingus või vastastikkuse alusel.
Vastastikkuse tingimuste täitmisega seotud kahtluse korral taotleb kohus justiitsministrilt selgitust.
Punktis 10 kehtestatud erandit kohaldatakse nende humanitaarabiorganisatsioonide suhtes, mille on kindlaks määranud sotsiaalhoolekande eest vastutav minister.
Kohalike omavalitsuste ja linnade organid vabastatakse kohtulõivude tasumisest ainult juhul, kui eriõigusnormide kohaselt on neid volitatud avalikku võimu teostama.
Euroopa maksekäsumenetluse raames tuleb kohtulõivud tasuda järgmiselt:
Euroopa maksekäsu avalduse eest – maksab avaldaja,
Euroopa maksekäsu otsuse eest – maksab avaldaja,
Euroopa maksekäsu peale kaebuse esitamise eest – maksab kostja,
kohtuotsuse tegemise eest – maksab hageja,
apellatsiooni esitamise eest – maksab apellant,
apellatsioonile vastamise eest – maksab apellatsioonile vastaja (vastamine on vabatahtlik),
erakorralise õiguskaitsevahendi kasutamise korral – teise astme kohtu otsuse läbivaatamine on lubatud, kui nõude summa on üle 200 000,00 Horvaatia kuna,
kohtulõivud tasub läbivaatamist taotlev isik ja läbivaatamistaotlusele vastav isik (vastamine on vabatahtlik).
I. Hagi, vastuhagi, kohtuotsuse ja maksekäsu peale esitatud vastuväite puhul tuleb tasuda nõude summale vastav kohtulõiv (mis arvutatakse ainult põhinõude summa (ilma viivise ja kuludeta) alusel) järgmiselt:
kuni Horvaatia kuna
15 000,00 Horvaatia kuna ületava summa puhul tuleb maksta lõivu 500,00 Horvaatia kuna pluss 1% 15 000,00 Horvaatia kuna ületavalt summalt, kuid mitte rohkem kui 5000,00 Horvaatia kuna.
II. Euroopa maksekäsu avalduse esitamisel, Euroopa maksekäsu otsuse taotlemisel ja apellatsioonile või läbivaatamistaotlusele vastamisel tuleb maksta pool I punktis osutatud lõivust.
III. Kohtuotsuse peale apellatsiooni esitamise või kohtuotsuse läbivaatamise korral tuleb tasuda kahekordne I punktis osutatud kohtulõiv.
IV. Kohtulõivu ei tule tasuda, kui kohtumenetluse käigus saavutatakse kohtulik kokkulepe.
Kui menetluspool jätab lõivu ettenähtud tähtajaks tasumata või ei teata sellest viivitamata kohtule, peab kohus täiendava 15-päevase tähtaja jooksul lisama kohtulõivusid käsitlevale otsusele või kaebust käsitlevale otsusele täitekorralduse ja esitama selle finantsasutusele lõivu asjaomase menetluspoole rahalistest vahenditest kinnipidamiseks kooskõlas õigusnormidega, mis käsitlevad finantsvara käsitlevate kohtulahendite täitmist.
Kohtulõivude seaduse artikli 28 kohaselt peab kohus esmalt menetluspoolele meelde tuletama, et tal on kohustus tasuda lõiv ning kui pool oma kohustust kohe ei täida, peab kohus poolt hoiatama, et tal on aega tasuda lõiv kolme päeva jooksul. Kui pool eirab seda meeldetuletust või ei osalenud kohtutoimingus, millega seoses tuli lõiv tasuda ning jättis lõivu tasumata, võtab kohus vastu kohtulõivu käsitleva otsuse ja näeb ette 100 Horvaatia kuna suuruse täiendava lõivu maksmise kohustuse.
Kohtulõiv tuleb tasuda maksekaardiga, sularahas, Horvaatia Vabariigi välja antud maksumärkides või elektrooniliselt pangaülekandega.
Sularahas saab lõivu tasuda ka kohtu kantseleis ning sellisel juhul peab kohus kandma raha riigieelarvesse viie päeva jooksul pärast selle laekumist.
Alla 100 Horvaatia kuna suuruse lõivu võib tasuda maksumärkides.
Teave lõivude tasumise viiside kohta tuleb avaldada e-teadetetahvli veebisaidil, kohtu veebisaidil ja teha kättesaadavaks kohtu kantseleis.
Kohtulõivu võib tasuda Horvaatia Vabariigi riigieelarvesse mis tahes panga või postkontori kaudu.
Välisriigist kohtulõivude tasumisel tuleb maksekorraldusele märkida järgmine teave:
SWIFT-kood: NBHRHR2X
arvelduskonto: 1001005-1863000160
mudel: HR64
viitenumber: 5045-20735-isikukood (või muu maksja identifitseerimist võimaldav number)
makse saaja: Horvaatia Vabariigi justiitsministeerium (Zagrebi kaubanduskohtu nimel)
Makse selgitusse tuleks märkida, millise kohtuasjaga seoses makse tehakse (toimiku number ja makse selgitus, nt lõiv Euroopa maksekäsu avalduse eest).
Pärast makse tegemist tuleb seda tõendav dokument saata kohtule, kes menetleb kohtuasja, millega seoses lõiv tasuti, sealhulgas viide menetletava kohtuasja numbrile (kui see on teada) või kui esitatakse avaldus Euroopa maksekäsu tegemiseks, tuleb makse tegemist tõendav dokument lisada avaldusele.
Pooled esitavad dokumendid kohtule üldjuhul posti teel (täht- või tavasaadetisena) või kooskõlas eriõigusnormidega elektrooniliselt kohtu asjaajamises kasutatava infosüsteemi kaudu.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Tulumaksuseadusest, sotsiaalmaksuseadusest, kogumispensionide seadusest ja töötuskindlustuse seadusest tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine ning nende täitmise ja esitamise korrad – Riigi Teataja
Tulumaksuseadusest, sotsiaalmaksuseadusest, kogumispensionide seadusest ja töötuskindlustuse seadusest tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine ning nende täitmise ja esitamise korrad
Jõustumine: 01.07.202003.01.202001.01.201901.01.201806.05.201701.11.201601.07.201625.06.201622.05.201601.01.201601.09.201517.04.201501.01.201503.02.201401.04.201301.01.201301.12.201201.08.201201.01.201201.01.2011
RT I, 19.12.2018, 21
Määrus kehtestatakse tulumaksuseaduse § 40 lõigete 5 ja 6, § 50 lõike 9, § 54 lõike 3, § 56 lõike 3, § 561, § 562 lõike 2, § 563, § 564 lõike 2, § 565, § 571 lõike 6, sotsiaalmaksuseaduse § 9 lõike 7, töötuskindlustuse seaduse § 42 lõike 2 ning kogumispensionide seaduse § 11 lõike 12 punktide 1 ja 2 alusel.
[RT I, 19.10.2017, 1 - jõust. 01.01.2018]
2) vormi TSD lisa 1 „Residendist füüsilistele isikutele tehtud väljamaksed, kinnipeetud tulumaks, kohustusliku kogumispensioni makse ja töötuskindlustusmakse ning arvutatud sotsiaalmaks ja tööandja töötuskindlustusmakse“ (lisa 2);
[RT I, 19.09.2014, 2 - jõust. 01.01.2015]
3) vormi TSD lisa 2 „Mitteresidendist füüsilistele või juriidilistele isikutele tehtud väljamaksed, kinnipeetud tulumaks ja töötuskindlustusmakse ning arvutatud sotsiaalmaks ja töötuskindlustusmakse. Aktsiaseltsifondidele või lepingulistele investeerimisfondidele tehtud väljamaksed ning kinnipeetud tulumaks” (lisa 3);
[RT I, 03.05.2017, 11 - jõust. 06.05.2017]
4) vormi TSD lisa 3 „Mitteresidendist juriidilise isiku püsivast tegevuskohast välja viidud kasum ning krediidiasutuse avansiline tulumaks kasumilt”;
[RT I, 19.12.2018, 12 - jõust. 01.01.2019]
6) vormi TSD lisa 5 „Kingitused, annetused ja vastuvõtukulud“ (lisa 6);
7) vormi TSD lisa 6 „Ettevõtluse ja põhikirjalise tegevusega mitteseotud kulud ja muud väljamaksed“ (lisa 7);
8) vormi TSD lisa 7 „Dividendid ja muud kasumieraldised, väljamaksed omakapitalist ja nendega seotud õigused, varjatud kasumieraldised, välismaiste kontrollitavate äriühingute kasum ning krediidiasutuse avansiline tulumaks kasumilt” (lisa 8);
9) vorm ESD „Erijuhtude sotsiaalmaksu ja kohustusliku kogumispensioni täiendava sissemakse deklaratsioon“ (lisa 9);
10) tõendi vorm TSM „Residendist füüsilisele isikule tehtud väljamaksete, kinnipidamiste ja maksude tõend“ (lisa 10);
11) tõendi vorm TSM MR „Mitteresidendile tehtud väljamaksete, kinnipidamiste ja maksude tõend” (lisa 11);
12) tõendi vorm TSM LIF „Lepingulisele investeerimisfondile või aktsiaseltsifondile tehtud väljamaksete ja kinnipeetud tulumaksu tõend” (lisa 12);
13) vorm INF 1 „Dividendide, omakapitalist tehtud väljamaksete ja varjatud kasumieraldiste saajate deklaratsioon” (lisa 13);
[RT I, 14.04.2015, 12 - jõust. 17.04.2015, rakendatakse tagasiulatuvalt 1.01.2015]
19) vorm INF 9 „Kingituste, annetuste ja muude tulude kasutamise deklaratsioon” (lisa 19);
20) [kehtetu - RT I, 19.09.2014, 2 - jõust. 01.01.2015]
21) [kehtetu - RT I, 03.05.2017, 11 - jõust. 06.05.2017]
22) vorm INF 14 „Isikliku sõiduauto kasutamise hüvitise, koolituskulude ja tervise edendamise kulude katmise ning antud laenude deklaratsioon” (lisa 22);
23) [kehtetu - RT I, 19.09.2014, 2 - jõust. 01.01.2015]
24) tõendi vorm TD „Omakapitalist tehtud väljamaksete, äriühingute ühinemisel või jagunemisel üleantud õiguste ja dividendide tõend” (lisa 24);
26) tõendi vorm TPS „Töötaja eest tasutud täiendava kogumispensioni kindlustusmaksete ja vabatahtliku pensionifondi osakute soetamiseks makstud summade tõend” (lisa 26);
27) vorm INF 17 „Usaldusfondi kalendriaastal saadud tulu ja fondi osanikele omistatud tulu deklaratsioon” (lisa 27).
(4) Enne 2016. aasta 1. jaanuari tehtud väljamaksete, erisoodustuste, annetuste ja välja viidud kasumi deklareerimisel ja informatsiooni esitamisel kohaldatakse kuni 2015. aasta 31. detsembrini kehtinud lisasid 1–6, 8, 15 ja 22.
[RT I, 19.05.2016, 19 - jõust. 22.05.2016]
(5) Käesoleva määruse 2015. aasta 20. novembril jõustunud muudatustega kehtestatud lisasid 2 ja 3 kohaldatakse kuni 2016. aasta 30. juunini tehtud väljamaksete kohta.
[RT I, 19.05.2016, 19 - jõust. 01.07.2016]
(6) Käesoleva määruse 2015. aasta 20. novembril jõustunud muudatustega kehtestatud lisasid 4 ja 8 kohaldatakse kuni 2016. aasta 31. oktoobrini välja viidud kasumi, makstud dividendide ja omakapitalist tehtud väljamakstete kohta.
[RT I, 19.05.2016, 19 - jõust. 01.11.2016]
(7) Käesoleva määruse 2016. aasta 1. juulil jõustunud muudatustega kehtestatud lisasid 3 ja 4 kohaldatakse kuni 2017. aasta 10. jaanuarini tehtud väljamaksete kohta.
(8) Käesoleva määruse 2016. aasta 1. novembril jõustunud muudatustega kehtestatud lisa 8 kohaldatakse kuni 2017. aasta 10. jaanuarini tehtud väljamaksete kohta.
(9) Käesoleva määruse 2015. aasta 1. jaanuaril jõustunud muudatustega kehtestatud lisasid 7, 12 ja 13 kohaldatakse kuni 2017. aasta 10. jaanuarini tehtud väljamaksete kohta.
(10) Käesoleva määruse 2014. aasta 3. veebruaril jõustunud muudatustega kehtestatud lisa 21 kohaldatakse kuni 2017. aasta 1. jaanuarini tehtud väljamaksete kohta.
(11) Käesoleva määruse lisa 27 vormi INF 17 rakendatakse 2017. aasta tulude kohta, mis on saadud alates 2017. aasta 10. jaanuarist ja sellele järgnevate aastate tulude kohta.
(12) Käesoleva määruse 2016. aasta 1. jaanuaril jõustunud muudatustega kehtestatud lisasid 1 ja 5 kohaldatakse kuni 2017. aasta 31. detsembrini tehtud väljamaksete kohta.
(13) Käesoleva määruse 2016. aasta 1. juulil jõustunud muudatustega kehtestatud lisa 2 kohaldatakse kuni 2017. aasta 31. detsembrini tehtud väljamaksete kohta.
(14) Käesoleva määruse 2017. aasta 6. mail jõustunud muudatustega kehtestatud lisasid 3, 4, 7, 8 ja 13 kohaldatakse kuni 2017. aasta 31. detsembrini tehtud väljamaksete kohta.
(15) Käesoleva määruse 2016. aasta 25. juunil jõustunud muudatustega kehtestatud lisa 9 kohaldatakse kuni 2017. aasta 31. detsembrini arvutatud erijuhtude sotsiaalmaksu ja kogumispensioni täiendava sissemakse kohta.
(16) Käesoleva määruse 2012. aasta 1. jaanuaril jõustunud muudatustega kehtestatud lisa 18 kohaldatakse kuni 2017. aasta 31. detsembrini makstud summade kohta.
(17) Käesoleva määruse 2016. aasta 1. jaanuaril jõustunud muudatustega kehtestatud lisa 22 kohaldatakse kuni 2017. aasta 31. detsembrini makstud isikliku sõiduauto kasutamise hüvitiste ja koolituskulude kohta.
(18) Käesoleva määruse 2018. aasta 1. jaanuaril jõustunud muudatustega kehtestatud lisasid 1–4, 7, 8 ja 13 kohaldatakse kuni 2018. aasta 31. detsembrini tehtud väljamaksete kohta.
(19) Käesoleva määruse 2015. aasta 1. jaanuaril jõustunud muudatustega kehtestatud lisa 24 kohaldatakse kuni 2018. aasta 31. detsembrini tehtud väljamaksete kohta.
(20) Käesoleva määruse 2017. aasta 6. mail jõustunud muudatustega kehtestatud lisa 27 kohaldatakse kuni 2018. aasta 31. detsembrini saadud tulu kohta.
RT I, 26.06.2020, 24
7) vormi TSD lisa 6 „Ettevõtluse ja põhikirjalise tegevusega mitteseotud kulud ja muud väljamaksed ning maksustamise ebakõla põhjustanud summa” (lisa 7);
[RT I, 31.12.2019, 21 - jõust. 03.01.2020, rakendatakse alates 01.01.2020]
8) vormi TSD lisa 7 „Dividendid ja muud kasumieraldised, väljamaksed omakapitalist ja nendega seotud õigused, varjatud kasumieraldised, välismaiste kontrollitavate äriühingute kasum, tulumaks lahkumisel ning krediidiasutuse avansiline tulumaks kasumilt” (lisa 8);
81) vormi TSD lisa 8 „Kaupade ja reisijate rahvusvahelisest meritsi veost saadud tulu” (lisa 81);
[RT I, 26.06.2020, 20 - jõust. 01.07.2020]