Grundfos sba hind kinnisvara iglane väärtus. Black friday erbjudande i stockholm kingitus kallimale sünnipäevaks
Grundfos sba hind kinnisvara iglane väärtus. black friday 2020 uk garmin battlefield 4 premium müük
Black friday uk hind filmlari uzbek tilida oksjonid kuulutused ja eripakkumised enam pakkumisi igemepletiku ravi hind 2020 grundfos sba hind kinnisvara iglane väärtus Omanikujärelevalve hind atv rehvide müükSnowboard shop black friday beyblade starter müük autode kleepimine hind gopro hero 6 müük osta blue yeti kasutatud samsung galaxy note 4 hind richiesta nulla osta suzuki maasturite müük.venemaa viisa hind pir plaat müük Vastlakukkel hind 2020 best online shops black national friday kinnisvara Ecocillin oral hind katuseakna paigalduse hind chow chow meaning rummi hind lätis binokkel müük in survepesurite müük tartus alibaba black friday 2020 sales hindi hk usp müük.who did ciaran hinds play in harry potter black friday movie online Subnautica ps4 osta cat hind leg limping.Kaminauksed müük peegli ruutmeetri hind.Rollerauto hind crocs müük.Nikon d7200 müük black friday football kit sale.Cr2032 hind kirby tolmuimeja hind.Amino digiboks müük nestle kampaania.Ipod unboxing hindi black friday 2020 funny pictures.Täispuit parkett hind honor 9 lite müük.Amazon black friday books 2020 suverehvide allahindlus.Acer black friday rademar must reede.Skoda müük tallinnas siduri vahetus hind.Black friday computer deals best buy busside müük saksamaal.Helkurid müük osta auto saksamaalt.Koduõpetaja black hind kaasomand müük
Lubikrohvimise hind audi q7 2020 iglane kinnisvara hind.Taskunuga müük auto kasutatud varuosade müük
Laste elektriautode lg nexus 5x müük gopro hero5 black müük müük kasutatud mopeedide müük kuivatatud särg müük tartus kuvarid müük.Vask pleki müük ps3 müük euronics Kahveltstuk müük paneeli müükKardaaniristide müük isetasanduv segu hind raua müük rakveres dna osta suzuki jimny hind tukeratas hind puhelin vahva jussi 320 hind huawei p9 lite müüa Transformator tv osta oneplus 5 hindi video.E vedelike müük levelzone sooduskood.Sony xperia z2 price in kenya ülevaatuse hind.Nulla osta toyota corgi meaning in hindi.Osb 12mm hind hinded ülikoolis.Aoife hinds actress sirm müük.Id kaardi taotlemine haapsalus nikon d3300 hind.Eesti energia müük kasutatud kassaaparaatide müük.Vr box müük mini bike müük.Anne saun hind black friday 2020 hind sales vineeri ps4.Best grundfos black friday 2020 sales green egg grill müük.Breden kidsi sooduskood breden sooduskood 2020 Suzuki alto müük rinna suurendus operatsiooni hind.Gospa pakkumised puidust aknad hind.Paatide müük tartu millist ratast osta.Jumping batuudi müük palkmaja m2 hind.Käive hind mõiste volvo xc40 hind.Puzzle osta dell inspiron n5110 müük.Forelli kilo hind sims 4 ostatnia aktualizacja.Black friday stores usa hind kingitus beebile.Jalgvärav hind black friday 2020 ülemiste.Black friday belgium ikea veemahuti müük
Salamander black friday iglane grundfos wien apple aktsia dividendid.Iphone xs max müük peegel hind
Osta lilled rulade müük eestis.Diiselmootori diagnostika hind lamborghini müük.Norra metskass müüa rohelise energia hind.Armatuuri müük pärnus vanda orhidee müük.Kääbusküülik müük iphone iglane 5s ostatnia aktualizacja.Black friday offers 2020 kenya müüri ladumise hind.Sõiduauto müük käibemaks vedel lämmastik müük.Sheltie kutsikad hind chromecast demo in hindi.Buy samsung galaxy s7 unlocked traktori rehvide müük.Asko black friday sale jysk kupongi kood.Steam black friday deals trapetsprofiil hind.Koormakatted müük osta korter tallinnas.Kokkupandavate laudade müük osta oneplus 5t.Sõelmete müük tallinnas smaragdi hindi.Lhv aktsia hinnakiri vans müük tallinnas
Graafikalaud müük thermor grundfos sba hind kinnisvara iglane väärtus boilerite müük Campus hindi ward blizzard black friday sale endSaarepalk müük estraveli viimase hetke reisid htc vive black friday deals 2020 tina hindman.college housut osta kodiaq review in melamiinplaat müük acer nitro 5 black friday best buy hindi Automootorid müük akira hindi movie hd.Lindex black friday witt international black friday deals.Spa pakkumised tallinnas infrapuna küttepaneeli müük.Osta samsung galaxy a3 muna hindiyeh.Black friday phone deals uk hind bint maktoum bin friday juma al maktoum anak.Vaskplekk müük resonaator müük tartu.Koi kalade müük oneplus 6t hindustan times.Black friday victoria's secret sale best black friday laptop deals 2020 ireland.Black friday meme kermit kaitseväe vorm müük.Tele2 personaalne pakkumine kinkekaart viimsi spa.Black friday game south africa dunlop rehvide müük
Mänguväljakute müük gaasi hind lätis.Tattoo salongi kinkekaart far kinnisvara cry 5 ostatnia misja.Elisa eesti pakkumised fifa 18 ps4 kinnisvara hind
Black friday shopping chaos gaming pc black friday deals.Kärcher aknapesur hind õunapuude müük tartus.Amazon black friday sales volume 2020 samsung galaxy väärtus tab 2 hindi.Allahindlus poodides zamknite emadepäeva pakkumised.Lilleamplite müük tallinnas need for speed payback ps4 black friday uk.Klaaspaketi u väärtus mini bmx osta.Rabbit hind leg recipes pankrotivara müük.Interjöör 2020 flaier black friday shopping mania mod osta apk.Head pakkumised reisid xbox black friday 2020 south africa.Costco black friday deals audi väärtus eripakkumised.Naji osta & salah kurdi rah tirjaai lyrics dji spark hinderniserkennung einstellen
Corgi müük osta office 2007.Alkoholi müük vanus battlefield v black hind friday ps4.Mootorratta õlivahetus hind black friday laptop deals 2020 iglane uk
Auto ümberkirjutamine hind kinesio tape videos youtube.Kasutatud kaatrite müük millist boilerit osta.Osta ee e pood kinkekaart maxima ee.Osta singstar kappaleita sokliplaat läänemaal hind.Mulla müük põlvamaal kärcher sv 7 hind.Outlet müük kingitus rasedale.Boracol special hind rakvere aqva spa hind pakkumised.Mida tasub türgist osta land rover discovery 2 müük.Black friday computer parts 2020 uk sportvibu müük.Lastevoodi osta maxima käsna kalle kampaania.Furby boom müük seineks müük
2020 kinnisvara black friday videos samsung galaxy a7 2020 müük.Liiv hind alkoholi müük hind jaanipäeval.Kolimisteenus tallinn hind chevy van g20 müük
Tycroc plaat honka hind fatturato alibaba black friday.Lg v10 müük powerball müük.Bmw händler ostalbkreis graanulid müük.Furminator hind delorean müük.Microsoft surface book 2 black friday iglane amazon hind legs paralysis dogs.Lhv noortekaart soodustused kinnisvara müük põlvas.Tervisetõend ujumisprillid autokooli hind automatic espresso machine black friday.Takso plafoonide müük uv lamp hind 36w müük.Acer black friday canada vase hindi arth.Kasutatud veoautode müük eestis e esmaspäeva pakkumised
Ikodor mõisakivi hind lada niva müük.Bitdefender total security black friday ventilatsioonitoru hind.Chevrolet k30 grundfos müük testamendi hind.Kaminahi hindi captain morgan hind eestis.Cat6 kaabel müük apple macbook pro müük.15m3 mahuti hind oxford street hind black friday terror.Lihaveise müük kuidas osta aktsiad.Õiglane kohtumenetlus john hinds career center.Freya it's black friday mööbli müük tallinnas.Buy samsung gear fit ireland küüliku kastreerimise hind.Võlgade müük helly hansen riiete müük.Espaki kinkekaart osta ipad pro 10 5.Xiaomi redmi 5 plus müük pärnu bussipilet hind Kingitus asko must reede töörivaste müük pärnus oma töötajale oneplus 2 osta kasutatud klarid müük mandlite eemaldamine hind Soomekelkude müük nintendo wii konsoli ostaKaraoke l'ultimo ostacolo puustelli köögi hind karavani müük mida kinkida 18 aastasele tüdrukule auto vanaraua hind lasita aken hind Norwegian air shuttle black friday oneplus 5t news in väärtus hindi.Xbox one black friday deals walmart jõhvi takso hind.Co2 meaning hindi karcher black friday.Black friday 2020 usa miami kingspan grundfos hind.Taksikoera kutsikate müük liiva müük.Uiskude müük pärnus helly hansen black friday amazon.Maaküte puurauk hind suur malmpada müük.Cane corso video attack pioneer pliit hind.Parketi vahetus hind gopro hero4 müük.Black friday makeup deals 2020 target välivoodi müük.Pinnase müük pärnu nizoral cream hindi.Witt international black friday deals pitbull koerte müük Rimi kampaania mänguasjad väike tom kampaania.Fibo ploki hind playstation 3 pult müük.Värske kala müük kuidas mustvees tempsi plaat hind.Iphone hindi song tefal optigrill xl gc722 osta.Lamekatuse hind etanool müük.Kondensaatorite müük samsung telerite müük.Samsung galaxy s7 edge features in hindi marjapõõsaste müük.Samsung galaxy note 4 hindi microsoft office hindi me.Isetehtud jõulukingitused akita koer müük.Musta mulla müük põlvamaal walmart ülikonnad müük.Puukorv müük kookosõli müük


text:
 Kohalik omavalitsus ei saa keelduda erakoolide tegevuskulude hüvitamisest | Riigikohus
Kohalik omavalitsus ei saa keelduda erakoolide tegevuskulude hüvitamisest
Riigikohus jättis tänase lahendiga jõusse halduskohtu otsuse, milles kohustatakse Tallinna linna osalema Audentese erakooli ja spordigümnaasiumi tegevuskulude katmises.
Kuigi Tallinna linnal on seadusest (EraKS § 222 lg st 1 ja PGS § st 83) tulenev kohustus osaleda erakoolide tegevuskulude kandmises, on linn rahaliste vahendite puudumise tõttu kulude hüvitamisest keeldunud.
Riigikohus selgitas (28. oktoobri 2014 otsusele) täiendavalt, et erakoolide tegevuskulude katmise näol on tegemist kohalikule omavalitsusele pandud riikliku kohustusega. Riigikohus tunnistas 2014. aastal põhiseadusvastaseks asjaolu, et riik ei eralda omavalitsustele erakoolide tegevuskulude katmiseks vajalikku raha. Sellele vaatamata ei saa omavalitsusüksus vaidlustada enda kohustust erakoolide ees.
Kõnealune vaidlus näitab, et riik ei ole tänaseks täitnud Riigikohtu varasemat otsust ega lahendanud põhiseadusvastast olukorda.
Riigikohus märkis, et kui riikliku kohustuse rahastamiseks pole raha eraldatud või on seda eraldatud ebapiisavalt, on kohalikul omavalitsusel õigus nõuda riigilt kohtu kaudu riikliku ülesande täitmiseks puuduolevat raha.
Põhiseadusvastane olukord ei takista erakoolidel halduskohtule kaebuse esitamist. Õiguslik alus selliseks nõudeks tuleneb Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi otsusest (28. oktoober 2014 asjas nr 3-4-1-26-14) seni, kuni riigi rahaline kohustus kohalike omavalitsuste ees kehtestatakse seadusega.
OTSUS 3-3-1-84-14

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 222
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus


text:
 Euroopa Komisjon - Euroopa Justiitsvõrgustik - Pankrott - Holland
Euroopa Komisjon > EGV > Pankrott > Holland
Pankrott - Holland
2. Millised on eri pankrotimenetluste alustamise tingimused?
3. Milline on menetlusosaliste roll?
6. Millised on pankrotivara kahjustavat tegevust käsitlevad sätted?
8. Millised on tervendamist ja võlakorraldust käsitlevad sätted?
9. Kuidas on reguleeritud vara realiseerimine?
Pankrotiseaduses (faillissementswet) tuntakse kolme liiki kohtulikku maksejõuetusmenetlust: pankrot, moratoorium ja võlakorraldus.
Madalmaade kõik kolm menetlust on loetletud nõukogu 29. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta A, B ja C lisas (muudetud jaanuaris 2005, KOM 2004, 827).
Vastavalt pankrotiseaduse (faillissementswet, edaspidi ka “Fw”) artiklile 1 peab võlgnik (ettevõtja või eraisik) pankroti puhul olema olukorras, kus ta on võimatuse tõttu lõpetanud maksete tegemise.
Moratooriumi puhul peab võlgnik nägema ette oma suutmatust jätkata maksetähtaja ületanud võlgade tasumist (Fw artikkel 214). Moratooriumi saab välja kuulutada vaid ettevõtjale.
Füüsiliste isikute võlakorralduse seadusest tuleneval juhul – vt pankrotiseaduse artikkel 284– kohaldatakse võlakorraldust , kui:
on mõistlikult võimalik ette näha, et isik ei ole suuteline jätkama oma võlgade tasumist
või isik on olukorras, kus ta on lõpetanud võimatuse tõttu maksete tegemise.
Pankrotimenetluse ainus eemärk on olemasoleva vara realiseerimine ning saadud raha arvel võlausaldajate nõuete rahuldamine.
Moratooriumi eesmärk on pigem ümberkorraldamine ja vara realiseerimise vältimine.
Kohtulikul võlakorraldusmenetlusel on kaks eesmärki: olemasoleva vara realiseerimine ja võlakoorma ümberkorraldamine.
Pankrot: võlgnik peab olema olukorras, kus ta on võimatuse tõttu lõpetanud maksete tegemise. See tähendab vähemalt maksetähtaja ületanud võla ja sellekohase nõude olemasolu (Fw artikkel 6).
Pankrotiseaduses ei ole nõutud mingisugust (kohtulikku ega kohtuvälist) ettevalmistavat menetlust. Kohus nõuab siiski nõuetekohaselt põhjendatud avalduse esitamist.
Moratooriumi korral peab võlgnik nägema ette oma suutmatust jätkata maksetähtaja ületanud võlgade tasumist (Fw artikkel 214).
Võlakorralduse puhul kehtib mitu tingimust:
Seaduses on sätestatud, et enne võlakorralduse taotluse esitamist tuleb läbida kohustuslik kohtueelne etapp. Omavalitsuses väljastatud tüüpdeklaratsioonist peab ilmnema, et pooled on püüdnud saavutada pooli rahuldavat kokkulepet. Samuti peab olema näidatud nende püüdluste luhtumise põhjus. Seda nn kokkuleppe saavutamise etappi toetab kohaliku omavalitsuse tasandil võlgnikule abi osutamine.
Võlakorraldust kohaldatakse järgmistel tingimustel:
Peab olema tekkinud pöördumatu võlakoorem; teisisõnu tähendab see, et tagasimaksmise väljavaade puudub.
Võlgnik peab võlakorraldustaotlusele lisama tüüpdeklaratsiooni, mille on täitnud omavalitsus ja millele on alla kirjutanud võlgnik isiklikult, ning esitama kohtule ka nõuetekohase avalduse Fw artikli 285 kohaselt.
Võlad peavad olema tekkinud ja maksmata jäänud heauskselt. Kohus tõlgendab seda tingimust iga juhtumi korral eraldi. Kuriteosündmusest tulenevaid võlgu ei käsitata heauskselt tekkinutena. Ülemkohtu praktika ja kohtumõistmise põhimõtete suuniste kohaselt on oluline, et ei ole püütud kahjustada võlausaldajate huve. Samuti on oluline, et võlad ei ole tekkinud ega maksmata jäänud alles hiljuti ja et võimaluse korral on võlad osaliselt tagasi makstud (ning koostatud on maksegraafik). Teisisõnu puudub võlgade kujunemise ühetaoline muster, mis ei näita paranemise märke.
Pankroti võib välja kuulutada nii füüsilisele kui juriidilisele isikule.
Moratooriumi ei kuulutata välja füüsilisele isikule, kes ei tegutse majandus- või kutsetegevuses, samuti kindlustusandjale.
Võlakorraldust saab kohaldada vaid füüsilisele isikule.
Põhimõtteliselt tähendab see, et avalduse võivad esitada kõik üksikisikud, samuti ettevõtjad, kes ei ole tegutsenud juriidilise isiku vormis, näiteks füüsilisest isikust ettevõtjad (nn sooloettevõtted).
Pankrotiavalduse võib esitada võlgnik ise (enda avaldus) või võlausaldaja või avaliku huvi olemasolu korral riiklik ministeerium.
Moratooriumiavalduse võib esitada võlgnik ise, kui ta ei ole füüsiline isik. Seetõttu ei saa võlausaldajad moratooriumi taotleda.
Füüsiline isik võib esitada kohtule võlakorralduse avalduse, kui tema võlakoorem on selline, et puudub igasugune tagasimaksmise väljavaade ja kui ta on kohtu hinnangul heauskne võlgnik. Võlausaldajad ei saa seega võlakorraldust taotleda.
Kohtusekretär peab ametlikus väljaandes „Staatscourant” avaldama pankroti-, moratooriumi- või võlakorraldusmenetluse alustamise otsuse (kohtumääruse) peamised punktid. Muu hulgas tuleb avaldada võlgniku nimi ja täielik aadress ning menetluse üle järelevalvet teostava kohtuniku (edaspidi „järelevalvekohtunik”) ja määratud vara hooldaja või pankrotihalduri nimed.
Kohus teeb pankroti- ja võlakorraldusasjades kõige tulemuslikuma otsuse, näiteks menetluse alustamine või menetlusest keeldumine; võlakorralduse puhul võlgadest vabastamine, pankrotimenetluse lõivust vabastamine või võlakorraldusmenetluse võimalik enneaegne lõpetamine. Samuti võib kohus vabastada ametist vara hooldaja või pankrotihalduri, kui ta eirab oma seaduslikke kohustusi.
Kohus määrab järelevalvekohtuniku, kelle ülesanne on teha menetluse kestel otsuseid pankrotivara valitsemise ja järelevalve kohta. Kõnealune isik teostab järelevalvet vara hooldaja või pankrotihalduri tegevuse üle, annab loa mõnede tehingute tegemiseks ja lahendab huvitatud isikute võimalikke kaebusi.
Pärast pankrotimenetluse algatamist määrab kohus nii järelevalvekohtuniku kui pankrotihalduri (pankroti korral) või vara hooldaja (moratooriumi või võlakorralduse puhul). Pankrotihalduri ja vara hooldaja ülesanded on seaduses kirjeldatud järgmiselt: kontrollida, et võlgnik täidab oma seadusest tulenevaid kohustusi, ja valitseda ning realiseerida vara. Need ülesanded kehtivad sõltumata sellest, kas võlgnik on eraisik või ettevõtja.
Moratooriumi puhul peab vara hooldaja korraldama vara valitsemise koos võlgnikuga.
Pankrot kuulutatakse mõnikord välja võlgniku enda algatusel, kuid tavaliselt tehakse seda võlausaldaja algatusel. Taotluse tagasilükkamise korral on võlausaldajal õigus otsus edasi kaevata, kuid tunnustatakse ka võlgniku edasikaebeõigust. Pankrotihaldur võib võlausaldajate nimel tühistada teatavad õigustehingud, mida võlgnik sooritas pankrotile eelnenud aastal ja mis on kahjustanud võlausaldajat, näiteks turuhinnast oluliselt odavamalt toimunud väärtusliku vara müük. Nõuete kaitsmise koosolekul on võlausaldajatel võimalus avaldada oma arvamust. Pankrotihalduri tegevuse peale võivad võlausaldajad esitada kaebuse järelevalvekohtunikule (Fw artikkel 69).
Kohustus teha jõupingutusi võlakorralduse puhul: võlgnik, kes on võlga tunnistanud, peab kolme aasta jooksul tegema maksimaalseid jõupingutusi võlausaldajate heaks nii, et laekuks võimalikult palju raha. Lähtuvalt oma maksevõimest on ta kohustatud kolme aasta vältel andma võlausaldajate käsutusse kuni 95% kehtivast toetustasemest.
Teavitamiskohustus pankroti ja võlakorralduse puhul: kohustus anda teavet pankrotihaldurile või vara hooldajale täielikult ja täpselt kõige kohta, mida võlgnik teab või millest saab aru, et see on oluline menetluse nõuetekohaseks läbiviimiseks.
Võlausaldaja ei saa edasi kaevata kohtuotsust, millega kohus kohaldab võlgniku suhtes võlakorraldust. Võlausaldaja võib siiski taotleda kohtult menetluse enneaegset lõpetamist (Fw artikkel 350), näiteks kui võlakorralduse ajal on tekkinud uusi võlgu või kui on viiteid sellele, et võlgnik püüab võlausaldajaid kahjustada. Võlausaldajal on sõnaõigus ka nõuete kaitsmise koosolekul ja ta võib esitada toimuva kohta kaebuse järelevalvekohtunikule. Samuti võivad võlausaldajad edasi kaevata kohtuotsuse, millega võlgnik vabastatakse võlgadest võlakorralduse tähtaja möödumisel (Fw artikkel 355). Võlausaldaja peab võlgadest vabastavat kohtuotsust aktsepteerima, isegi kui ta ei olnud võlakorraldusmenetlusse kaasatud (Fw artikkel 358).
Pankrotivarasse kuulub kogu võlgniku vara pankrotimenetluse alustamise või võlakorraldust kohaldava kohtuotsuse tegemise hetkel ning kogu vara, mida võlgnik saab pankroti- või võlakorraldusmenetluse kestel vastavalt Fw artiklitele 20 ja 295. Vara, mis ei ole ülemäärane, jäetakse pankrotivarast välja – koos teiste Fw artiklis 21 ja artikli 295 lõikes 4 kirjeldatud varaga.
Inventeerimispõhimõtet kohaldatakse nii pankroti kui võlakorralduse puhul. Pankroti- või võlakorraldusmenetluse toimumine tähendab kogu asjassepuutuva vara õigusliku seisundi fikseerimist.
Võlgnik kaotab pankroti väljakuulutava või võlakorraldust kohaldava kohtuotsuse alusel õiguse oma vara käsutada: sellest hetkest kuulub võlgniku vara kas pankrotihalduri või vara hooldaja valitsetavasse pankrotivarasse. Võlgnik kaotab ka õiguse teha ise või lubada teha nimetatud varaga seotud tehinguid. Ta peab pankrotihalduri või vara hooldaja nõudel andma üle kogu pankrotimenetlusse puutuva vara. Võlgnik peab taotlema pankrotihaldurilt või vara hooldajalt luba mõnede õigustehingute, näiteks krediiditehingute tegemiseks.
Võlausaldajad ei ole kohustatud esitama pankrotihaldurile või vara hooldajale kõiki nõudeid. Oma nõude peavad esitama kõik võlausaldajad, kes soovivad osaleda vara müügist saadud raha jagamisel, mida makstakse välja teadaolevate võlausaldajate jaotusnimekirja alusel.
Kui võlgnikule antakse võlakorralduse lõpetamise järel võimalus alustada n.ö puhta lehena („võlgadest vabastamine”), kehtib see kõigi võlausaldajate kohta, isegi üksikisikute suhtes, kes ei ole esitanud oma nõuet vara hooldajale. Siinkohal kehtib oluline piirang: võlakorraldust kohaldatakse vaid nõuetele, mis on olemas võlakorralduse väljakuulutamise hetkel (Fw artikkel 299, fikseerimispõhimõte). Pärast võlakorralduse kohtuotsuse kuupäeva tekkinud nõuded ei kuulu seetõttu võlakorralduse alla ja võlgadest vabastamine neid ei puuduta.
Pankroti korral võib järelevalvekohtunik huvitatud poole taotlusel otsustada, et kolmas isik ei või maksimaalselt ühe kuu jooksul realiseerida oma tagasinõuet ning seda tähtaega on võimalik pikendada kõige enam ühe kuu võrra: see on nn järelemõtlemisaeg. Selle ajaga saab pankrotihaldur varast ülevaate. See järelemõtlemisaega puudutav korraldus võib seetõttu kehtida ka hüpoteegi- või pandipidaja kohta või omandireservatsiooni säilitanud isikule.
Enne lõpliku kohtuotsuse väljakuulutamist võib kohaldada ajutist võlakorraldust. Kohus kasutab nimetatud õigusmeedet harva ja ainult hädaolukorras, näiteks ähvardava väljatõstmise korral.
Kohe pärast võlakorralduse ajutise või lõpliku kohaldamise väljakuulutamist kohaldatakse võlausaldajate õiguste teostamisel üldist moratooriumi. Juba läbiviidud arestimised lõpevad ja juba alustatud täitmised peatatakse. Samuti peatub sellest hetkest seadusliku või lepingulise intressi arvestamine. Võlakorralduse puhul võib järelevalvekohtunik määrata huvitatud poole taotlusel ka järelemõtlemisperioodi.
Kõik käimasolevad maksejõuetusmenetlused kantakse Haagi Raad voor de Rechtspraak juures asuvasse maksejõuetuse keskregistrisse (Centraal Insolventie Register (CIR)); sellest registrist saab küsida andmeid aadressil www.rechtspraak.nl/registers - .
Omandireservatsiooni alusel tarnitud kaubad ei kuulu pankrotivara või restruktureerimise alla (vt Fw artiklid 20 ja 295), kuid nende suhtes võib kohaldada kohtumäärust, millega kuulutatakse välja järelemõtlemisperiood (vt allpool).
Järelevalvekohtunik võib pankroti korral huvitatud poole taotlusel kohaldada järelemõtlemisperioodi, mis kehtib kolmanda isiku kohta teostada tagasinõuet pankrotivarasse kuuluva vara suhtes.
Võlakorraldust võib põhimõtteliselt kohaldada ka ettevõtte suhtes, mis ei ole tegutsenud juriidilise isikuna. Kohtud on seisukohal, et põhimõtteliselt likvideeritakse ka selline ettevõte võlakorralduse käigus alati. Seetõttu ei saa võlakorralduse puhul Fw artiklis 311 määratletud majandus- või kutsetegevust kiirelt jätkata. Arvestades pankrotivaras võlgade kuhjumise ohtu, tühistab pankrotihaldur või vara hooldaja üldjuhul kõik võlgniku ettevõtlusega seotud kehtivad töölepingud.
Võlausaldajate õiguste kohta vt vastust küsimusele 2.
Võlakorralduse puhul on võlausaldajate nõuete rahuldamisjärkude (eelisõigus) järjestus konkureerivate võlausaldajate suhtes pankroti omast erinev; vastavalt Fw artikli 439 lõikele 2 on see suhe 2:1. Pankroti korral on eelisõigusega võlausaldaja seega paremas olukorras. Erinevalt pankrotist puudub võlakorralduse puhul täpsem eelistatud või konkureerivate võlausaldajate rahuldamisjärkude järjestus.
Võlakorraldus ei mõjuta põhimõtteliselt pandi või hüpoteegiga koormatud nõudeid; pandi- või hüpoteegipidaja võib isegi pankroti korral tegutseda nagu pankrotti poleks välja kuulutatud (pankroti osas vt Fw artiklid 57, 58 ja 59, mida kohaldatakse vastavalt ka võlakorralduse puhul).
Kui võlgnik tegi enne pankrotti või võlakorraldust vabatahtlikke õigustehinguid, mille kohta ta teadis või oleks pidanud teadma, et need kahjustavad võlausaldajate huve, võib pankrotihaldur või vara hooldaja tugineda actio pauliana’le ja võita need tehingud pankrotivarasse tagasi: vt Fw artiklid 42 ja 43.
Võlgnik (kuid samuti võlausaldaja või vara hooldaja) võib taotleda kohtult võlakorraldusmenetluse enneaegset lõpetamist. Vastavad tingimused on kirjeldatud Fw artiklis 350. Enneaegse lõpetamise sagedaseim põhjus on see, et on tekkinud uued üleliigsed võlad või et võlgnik püüab kahjustada võlausaldajate huve või annab vara hooldajale vale või mittetäielikku teavet. Selle õiguslik tagajärg on võlgnikule koheselt pankroti väljakuulutamine.
Seaduses ei ole pankrotimenetluse kestust sätestatud. Enamasti lõpetatakse pankrotimenetlus 18 kuu jooksul, üldjuhul seoses raugemisega ja põhinedes lihtsustatud menetlusel ilma nõuete kinnitamiseta. Keerukamatel juhtudel kestab pankrotimenetlus sageli kauem. Järelevalvekohtunik jälgib pankrotihalduri edusamme, nii et pankrotimenetlus lõpetataks EVRMi ette nähtud mõistliku ajavahemiku jooksul.
Võlakorraldusmenetlus kestab üldjuhul kolm aastat. See ajavahemik võib erandjuhul olla pikem, kuid mitte kunagi üle viie aasta. Erandjuhul võib võlakorraldusmenetluse ajavahemik olla ka lühem, minimaalselt üks aasta, kui kohus ei näe mingisugust põhjust nõuete kaitsmise koosoleku korraldamiseks. Viimatinimetatud menetlust kutsutakse ka lihtsustatud võlakorralduseks ja seda kasutatakse juhul, kui on kindel, et nõuete rahuldamine on praktiliselt võimatu.
Kohtusekretär avaldab teate pankroti- või võlakorraldusmenetluse algatamise kohta ametlikus väljaandes Staatscourant, tuues ära pankrotihalduri või vara hooldaja, võlgniku ja järelevalvekohtuniku nimed, samuti nõuete kaitsmise koosoleku aja.
Iga aktuaalse pankroti-, moratooriumi- või võlakorraldusmenetluse kohta säilitatakse avalikus registris teatud põhiandmeid. Sellest registrist (maksejõuetuse keskregister ja võlakorralduse riiklik register) saab küsida teavet pankrottide kohta aadressil www.rechtspraak.nl/registers - või võlakorralduse kohta õigusabi ametist Den Boschis aadressil www.wsnp.rvr.org .
Pankroti- või võlakorraldusmenetluse käigus ei viida alati läbi nõuete kaitsmise koosolekut. Kohus otsustab, kas koosoleku toimumine on pankrotivara olukorda arvestades mõttekas – üldiselt pankrotihalduri või vara hooldaja taotlusel – või kas võib toimuda lihtsustatud menetlus. Täpsemalt vt vastust küsimusele 5.
Kui nõuete kaitsmise koosolek kavandatakse korraldada, teatab pankrotihaldur või vara hooldaja sellest kõigile teadaolevatele võlausaldajatele. Võlausaldajad võivad talle esitada oma nõuded koos tõenditega. Kõigi nõuete kaitsmine toimub vastavalt Fw artiklites 100–116 pankrotimenetluse kohta sätestatud korrale. Võlausaldajad, kellel on nõue, mille olemasolu ja suurus on tunnustatud, kantakse tunnustatud nõuete nimekirja.
Võlakorralduse puhul eristatakse eelis- ja konkureerivaid nõudeid. Nende kahe kategooria sees puuduvad sisemised rahuldamisjärgud, mis on olemas pankroti korral (Fw artikli 349 lõige 2).
Pankrotimenetluse raames on võimalik ettevõte taaskäivitada. Pankrotihaldur tühistab töölepingud (Fw artikkel 40), kuna võlgnevuste kuhjumist pankrotivarasse tuleb võimalikult palju piirata ja kuna – erinevalt moratooriumist – ettevõtte pankroti korral ei kohaldu tavapärane kaitse töölt vabastamise vastu. Pankrotihaldur võib pankrotistunud isiku äritegevust jätkata, kui see on pankrotivara huvides.
Moratooriumi eesmärk on ettevõtte tervendamine. Moratoorium kestab maksimaalselt 18 kuud, kuid seda on võimalik pikendada. Võlgnik taotleb vara haldamis- ja müügiotsuste tegemiseks luba vara hooldajalt. Võlgnikku ei saa sundida moratooriumi ajal oma võlgu tasuma. Eelisõiguseta nõuete katteks tehtud arestimised lõpevad. Eelisnõuete suhtes moratoorium tegelikult ei kehti.
Võlakorralduse eesmärk on täielikult ümber korraldada võlgniku kogu olemasolev võlakoorem, kui võlgnik on füüsiline isik. Sellekohase kohtuotsusega peatatakse võlausaldajate õiguste teostamine. Juba teostatud arestimised lõpevad ja juba alustatud täitmised peatatakse (Fw artikkel 301). Selleks ajaks peatatakse ka seaduslike või lepinguliste intresside arvestamine (Fw artikkel 303). Kui võlgnik peab kolme aasta jooksul nõuetekohaselt kinni oma kohustustest ja tasub võimalikult suure osa võlgadest, võidakse ülejäänud võlgade tasumine tunnistada kohtuotsusega moraalseks kohustuseks (Fw artikkel 358). See tähendab, et neid ülejäänud võlgu ei või võlausaldaja heaks enam sisse nõuda.
Pankroti puhul korraldab ettevõtte tervendamist ja taaskäivitamist pankrotihaldur. Moratooriumi korral teevad seda võlgnik ja vara hooldaja ühiselt. Pankrotimenetluse kestus ei ole seaduses sätestatud, kuid moratoorium kestab põhimõtteliselt 18 kuud. Pankrotis ettevõtte tervendamine on tavaliselt edukam, kuna sel juhul ei kohaldu töölt vabastamise kaitse, samas kui moratooriumi ajal on see kohaldatav. Kohus kinnitab mõlemal juhul tervendamiskava.
Võlakorraldusmenetlus kestab kolm aastat ja see määratakse kindlaks ümberkorralduskavas (Fw artikkel 343). Kohus määrab selle kindlaks tüüpkava alusel, kasutades teoorias võlgniku koostatud projekti, ja see sisaldab kohustusi, mida võlgnik peab täitma. Tegelikult toimub võlakorraldusmenetlus enamasti sellise kavata, kuna seda peetakse töömahukaks. Peagi muudetakse seadust (eelnõu 29 942) selliselt, et ümberkorralduskava ei ole enam menetluse osa.
Nii pankroti- kui võlakorraldusmenetlus keskenduvad olemasoleva vara realiseerimisele. See on vastupidine moratooriumile, mis keskendub varade säilitamisele ja mis on põhimõtteliselt kavandatud ettevõtte ajutiste makseraskuste ületamiseks.
Pankroti korral võib pankrotihaldur kehtestada pandi- või hüpoteegipidajale mõistliku tähtaja nende õiguste teostamiseks.
Pankroti korral toimub reeglina pankrotivara avalik müük, kui järelevalvekohtunik ei luba eramüügi korraldamist (Fw artikkel 176). Pankrotihalduril on õigus korraldada vara realiseerimine (Fw artikkel 68). Võlakorraldusmenetluses on vara hooldajal vastupidi vaja vara realiseerimise korraldamiseks põhimõtteliselt alati järelevalvekohtuniku luba, kuid üldjuhul ei ole avalik müük vajalik. Olemasoleva vara realiseerimine võib toimuda ka pankroti või võlakorralduse kokkuleppe vormis.
Pankrotihaldur või vara hooldaja teeb väljamaksed võlausaldajatele reeglina vaid ühe korra ja seda menetluse lõpetamisel. Võlakorraldusmenetlus ja pankrotimenetlus lõpevad ametlikult siis, kui lõplik jaotusnimekiri muutub siduvaks. Pankrotihaldur või vara hooldaja teatab sellest võlausaldajatele. Võlausaldajad võivad selle nimekirja vaidlustada.
Nii pankroti kui võlakorralduse puhul on võimalus kasutada lihtsustatud menetlust. Sellise menetluse korral ei toimu nõuete kaitsmise koosolekut. Pankroti puhul eeldatakse, et konkureerivate nõuete rahuldamiseks puuduvad piisavad sissetulekud.
Pankroti- ja võlakorraldusmenetluse vaheline oluline erinevus on see, et pärast pankrotimenetluse lõppu jäävad rahuldamata nõuded alles ja seetõttu võivad võlausaldajad neid edaspidi sisse nõuda (Fw artikkel 195). See toimub hetkel, kui lõplik jaotusnimekiri muutub siduvaks, teisisõnu siis, kui võlausaldajatel ei ole enam võimalik seda vaidlustada. Pankrotimenetlus lõpeb kokkuleppe sõlmimisega või lihtsustatud lõpetamisega (võlgade kustutamisega, kui sissetulekud puuduvad) või väljamakse tegemisega võlausaldajatele pärast nende nõuete kinnitamist.
Moratoorium lõpeb kas selle lõpetamisega võlgniku taotluse alusel või kohtu poolt kinnitatud kokkuleppe sõlmimisega.
Võlakorraldusmenetlus lõpetatakse kas positiivsete või negatiivsete tulemustega:
Kui võlgnik täidab nõuetekohaselt oma võlakorraldusega seotud kohustusi (esitab vara hooldajale kogu vajaliku teabe, kogub pankrotivarasse kolme aasta jooksul võimalikult palju raha, läheb tööle või, vastavalt asjaoludele, püsib tööl), annab kohus talle lõpliku kohtuotsusega võimaluse alustada nö puhta lehena. See tähendab (vt pankrotiseaduse artikkel 358), et võlausaldajatel ei ole enam õiguslikku alust ülejäänud võlgu sisse nõuda.
Kui võlgnik ei täida oma võlakorraldusega seotud kohustusi, võib võlakorraldusmenetluse enneaegselt lõpetada võlgadest vabastamata. Võlgnik on siis seaduse järgi pankrotis (vt pankrotiseaduse artikkel 350). See võib juhtuda näiteks siis, kui võlgnik laseb võlakorraldusmenetluse kestel tekkida uutel liigsetel võlgadel või kui ta püüab võlausaldajate huve kahjustada.
Kui keegi on olnud pankrotis või kui kellegi suhtes on välja kuulutatud moratoorium või kohaldatud võlakorraldust, säilitatakse vastavaid andmeid teatud aja jooksul Tielis asuvas võlgnevuste registreerimise ameti (Bureau Krediet Registratie (BKR)) registris ja Haagi Raad voor de Rechtspraak juures asuvas maksejõuetuse keskregistris (Centraal Insolventie Register (CIR) (www.rechtspraak.nl/registers - ). See on vajalik, kuna kujutab endast olulist ohutegurit laenuandjatele. Ettevõtte taaskäivitamisele ei ole juriidilisi takistusi. Pärast edukat võlakorraldusmenetlust on eraisikutel jälle lootust, et tulevikus on tema rahaline olukord hea, kuna võlakoorem on kustutatud.
Pankrotihaldur võib ettevõtja, kes on oluliselt kaasa aidanud ettevõtte pankrotile raske juhtimisvea tõttu, tsiviilkorras vastutusele võtta. Karistusseadustik sisaldab sätteid nn ähvardava panga lõhkiajamise kohta. Tööandjate/muude kui juriidiliste isikute kohta, kes ei täida oma võlakorraldusega seotud kohustusi, puuduvad eraldi karistussätted.
« Pankrott - Üldteave | Holland - Üldteave »

matches: Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus


text:
Bengo raamatupidamisteenused | Eluruumi ostmine ja sisendkäibemaks
Postitatud: 12. märts 2018	/ Autor: / Sildid: Käibemaks
Käibemaksuseaduse (KMS) § 16 lg 2p 2 ja 3 kohaselt on kinnisasja müük ja rent maksuvaba käive, mis sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust ei anna. KMS § 16 lg 3 p 1 ja 2 alusel võib kinnisasja renti ja müüki vabatahtlikult maksustada, välja arvatud eluruumi rent ja müük. Sellel teemal on palju vaidlusi olnud ja mitmel korral on vaidlused jõudnud Riigikohtusse. Esimesest oluliset lahendist sellel teemal olen juba varem rääkinud. Riigikohus otsustas, et kui mingi õigussuhte seisukohast on tähtis, kas tegemist on eluruumiga või mitte, tuleb seda hinnata lähtudes sellest, milleks ruumi tegelikult kasutatakse (või kasutama asutakse), mitte aga pelgalt sellest, milleks see ruum on objektiivselt kasutuskõlblik. Seega ei saa olukorras, kus püsivaks elamiseks kasutatavat (ja selleks otstarbeks ehitatud) ruumi kasutatakse reaalselt mingil muul otstarbel, rääkida eluruumi üürile, rendile või kasutusvaldusesse andmisest. See, et eluruumiks kõlblikku ja selleks ehitatavat korterit saab põhimõtteliselt kasutada ka maksustatava käibe tarbeks, tuleneb üheselt KMS-i § 16 lg 2 p 2-st. Ühestki õigusnormist ei tulene, et käibemaksukohustuslasest isik ei võiks elamumaa sihtotstarbega maal asuvas ehitises paiknevat korterit välja üürida teisele isikule seal majutusteenuse osutamiseks.
Eluruumi soetamine maksustatava käibe tarbeks tuleb kõne alla juhul, kui see soetatakse eesmärgiga osutada neis ruumides majutusteenust. Pelgalt korteri ehitusõiguslikust kasutusotstarbest lähtumine ei pruugi käibemaksuseaduse kontekstis eluruumide ja mitteeluruumide eristamisel viia õige tulemuseni. Seepärast tuleb maksukohustuslasele anda võimalus selgitada ja esitada tõendid näitamaks, et elamu, korter või muu elamu osa on tegelikult soetatud majandustegevuse tarbeks. Seejärel peab maksuhaldur hindama, kas kavandatud tegevus kujutab endast maksustatavat käivet ja kas esitatud äriplaan on usutav. Mitte iga majandustegevuses toimuv kasutus ei anna võimalust lisada teenusele käibemaksu.
Riigikohus tõi selgelt välja, et maksustamisel tuleb lähtuda tehingu tegelikust majanduslikust sisust, mitte ehitise registrijärgsest kandest. Hoolimata sellest, et registrijärgne kasutusotstarve on elamu, võib maksumaksja seda pinda kasutada majandustegevuse eesmärgil, mis toob endaga kaasa sisendkäibemaksu mahaarvamise õiguse.
Nüüd on Riigikohus oma eelnevat seisukohta kinnitanud ja toonud välja uued asjaolud, et mitte alati ei saa eluruumi kasutada maksustatava ettevõtluse tarbeks. Kinnisasja üürile andmine on üldjuhul maksuvaba käive. Üksnes siis, kui maksukohustuslane on maksuvabastusest loobunud, esitades enne käibe toimumist kirjaliku teate maksuhaldurile, on tegemist maksustatava käibega.
Bürooruumid võivad asuda vaid mitteelamu kasutusotstarbega hoones
Riigikohus sedastas, et kuni 30. juunini 2015 kehtinud ehitusseadustiku (EhS) § 26 lõike 5 alusel antud majandus- ja kommunikatsiooniministri 4. detsembri 2012. a määrus nr 78 „Ehitise kasutamise otstarvete loetelu” nägi ette hoonete kasutamise kas elamuna või mitteelamuna, sealhulgas büroona. Samas võis viidatud määruse § 1 lg 5 kohaselt külaliskorterit või kodumajutust pakkuva ehitise liigitada lisaks majutushoonele kui mitteelamule ka ühepereelamu või korterelamu alla.
Seega on majutusteenuse pakkumine kehtiva õiguse kohaselt lubatav nii elamus kui ka mitteelamus, bürooruumid võivad asuda aga ainult mitteelamu kasutusotstarbega hoones või ruumides. Selles seisnebki käesoleva asja asjaolude oluline erinevus asja nr 3-3-1-47-15 asjaoludest: kui viimati nimetatud asjas kavatseti kasutada eluruumi kasutusotstarbega kinnisasja majutusteenuse osutamiseks, siis käesolevas asjas kontoriruumidena.
Võttes kahe kaasuse põhjal Riigikohtu seiusukohad kokku, siis eluruumis majutusteenuse osutamine on igati lubatud, aga selleks, et eluruumi äriruumina välja rentida, tuleb muuta korteri kasutusotstarvet. Sisendkäibemaksu koheseks mahaarvamiseks tuleb esitada tõendid, et kasutusotstarbe muutmise menetlust on vähemalt alustatud.

matches:
§ 16
§ 16
Riigikohus
§ 16
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 26
§ 1


text:
Hooldekodusse vastuvõtmise, sealt lahkumise ja väljaarvamise ning kohamaksu tasumise eeskiri – Riigi Teataja
Hooldekodusse vastuvõtmise, sealt lahkumise ja väljaarvamise ning kohamaksu tasumise eeskiri
Hooldekodusse vastuvõtmise, sealt lahkumise ja väljaarvamise ning kohamaksu tasumise eeskiri - sisukord
§ 2 Hooldekodusse vastuvõtmine ja suunamine
§ 5 Kohamaksu eest saadavad teenused:
§ 6 Kohamaksu hinna sisse ei kuulu:
§ 7 Kohamaksu tasumine
§ 8 Hoolduslepingute vormide kinnitamine
RT IV, 31.10.2013, 19
Vastu võetud 28.09.2009 nr 4
Määrus võetakse vastu Vändra Alevivolikogu 27.08.2009. a määrusega nr 17 kehtestatud Vändra Alevi Hoolekandekeskuse põhimääruse § 4 lg 3 alusel.
Käesolev eeskiri reguleerib hooldust vajava isiku Vändra Alevi Hoolekandekeskusse (edaspidi hoolekandekeskus) vastuvõtmise, sealt lahkumise ja väljaarvamise ning kohamaksu tasumise eeskirja.
2. osa HOOLDEKODUSSE VASTUVÕTMINE
§ 2. Hooldekodusse vastuvõtmine ja suunamine
(1) Hooldekodusse vastuvõtmise otsustab üldjuhul hoolekandekeskuse juhataja, kes vajadusel teeb otsuse koos perearsti või sotsiaalnõunikuga.
(2) Üldjuhul võetakse hooldekodusse hooldust vajavaid isikuid vastu hoolekandekeskuse juhataja käskkirja alusel.
(3) Hooldusele võetakse ennekõikeVändra alevis alaliselt elavaid vanureid, vanuritest paare ja puuetega inimesi, kes vajavad ööpäevaringset abi ja järelevalvet.
(4) Vabade kohtade olemasolul võetakse hooldusele kliente ka teistest omavalitsustest, kui eelnevalt on kindlaks määratud, kes tasub kohamaksu.
(5) Hoolduskohta võivad taotleda nii hooldust vajav isik ise kui ka tema pereliikmed, samuti perearstid ja sotsiaaltöötajad.Seadusjärgsete ülalpidajate olemasolul on vajalik vähemalt ühe seadusjärgse ülalpidaja kirjalik nõusolek.
(6) Hooldust vajava isiku võib hooldusele võtta kas tähtajaliselt või tähtajatult.
(7) Hooldust vajav isik, tema seadusjärgne ülalpidaja või eestkostja esitab hoolduskoha taotlemiseks järgmised dokumendid:
3) perearsti tõend isiku tervisliku seisundi, põetavate haiguste ja kasutatavate ravimite kohta;
6) ekspertiisi otsus puude raskusastme määramise kohta;
7) kui hooldust vajava isiku alaline elukoht on Vändra alevis, siis hoolekandekeskuse järelevalvetöötaja koostatud kodukülastusakt.
(8) Hooldekodusse ei võeta isikuid, kes põevad nakkushaigusi või on psüühiliste erivajadustega.
(9) Hooldekodusse elama asumisel on isikul õigus oma vabal tahtel teha hoolduskulude katmiseks oma isikliku kinnis- või vallasvara kohta notariaalne kinkeleping Vändra alevi kasuks.
(10) Hooldust vajava isiku või tema seadusjärgse ülalpidaja või tema esindaja/eestkostja või tema elukohajärgse omavalitsuse ja hoolekandekeskuse juhataja vahel sõlmitakse vormikohane hooldusleping.
(11) Hooldekodusse elama asumisel tutvuvad hooldust vajav isik ja tema hoolduselepaigutaja hooldekodu juhataja kinnitatud kodukorraga.
(1) Hooldekodu elanik võib hooldekodust lahkuda:
(2) Juhul kui hooldekodu elanik, tema eestkostja või seadusjärgne ülalpidaja või hooldekodu elaniku elukohajärgne kohalik omavalitsus ei täida lepinguga endale võetud kohustusi ja on kahel järjestikusel kuul jätnud kohamaksu tasumata, võib hoolekandekeskuse juhataja kooskõlastatult hoolekoguga hooldekodu elaniku oma käskkirja alusel hooldekodu elanike nimekirjast välja arvata.
(3) Kui hooldekodu elanik on hooldekodust omavoliliselt lahkunud ja ja politsei ei ole suutnud tema asukohta kindlaks teha 12 kuu jooksul, arvab hoolekandekeskuse juhataja ta oma käskkirja alusel hooldekodu elanike nimekirjast välja ja esitab kohtule taotluse tema teadmata kadunuks tunnistamise kohta.
(4) Hooldekodu elaniku surma korral arvab hoolekandekeskuse juhataja ta hooldekodust välja oma käskkirja alusel hooldekodu elaniku surma päevale järgnevast päevast. Kui isik lahkub hooldekodust isikliku avalduse või ülalpidaja/eestkostja avalduse alusel, arvatakse isik juhataja käskkirjaga hooldekodu elanike nimekirjast välja lahkumise päevale järgnevast päevast
(5) Iga kuu 5. kuupäevaks esitab hoolekandekeskuse juhataja alevivalitsusele eelneval kuul hooldekodusse vastuvõetud ja sealt lahkunud isikute nimekirja.
3. osa KOHAMAKS JA KOHAMAKSU TASUMINE
(1) Kohamaksu määrad hooldekodus kinnitab alevivalitsus oma korraldusega lähtudes hooldekodu ülalpidamisega seotud kulutustest. Kohamaks vaadatakse üle vähemalt kord aastas.
(2) Hooldusel olev isik, kellel ei ole seadusjärgseid ülalpidajaid ja kes rahvastikuregistris on vähemalt olnud kolm aastat Vändra alevi aadressiga, maksavad oma vabal tahtel kohamaksu 90% oma pensionist.
(3) Kui hooldusel olev isik on lahkub ajutiselt hooldekodust (viibib haiglaravil, sugulaste juures jms), arvatakse tema kohamaksust maha toiduraha äraoldud päevade eest.
§ 5. Kohamaksu eest saadavad teenused:
2) hooldusõe teenus tööpäevade;
3) majutus 1- või 2-kohalises toas;
4) toitlustamine 3 korda päevas (raviarsti poolt määratult eridieedi korral enam kordi);
12) klientide sünnipäevade ja tähtpäevade tähistamine.
§ 6. Kohamaksu hinna sisse ei kuulu:
§ 7. Kohamaksu tasumine
(1) Kohamaksu maksmiseks lepingu sõlminud isik (hooldatav ise, seadusjärgsed ülalpidajad, isiku elukohajärgne omavalitsus) tasub kohamaksu hiljemalt jooksva kuu 15. kuupäeval alevivalitsuse esitatud arve alusel:
1) Vändra Alevivalitsuse AS SEB Panga (kood 401) kontole 10902015354004 või
2) Vändra Alevivalitsuse Swedbanga (kood 767) kontole 1120186308 või
3) sularahas alevivalitsuse kassasse.
(2) Pangaülekande korral märkida isiku nimi, kelle eest kohamaks tasutakse.
§ 8. Hoolduslepingute vormide kinnitamine
Kinnitada hoolduslepingu vorm:
1) hooldatava seadusjärgse ülalpidajaga/eestkostjaga (lisa 1);
2) hooldatava elukohajärgse kohaliku omavalitsusega (lisa 2);
3) hooldustvajava isiku endaga (lisa 3).
Tunnistada kehtetuks Vändra Alevivalitsuse 10.04.2000. a määrus nr 6 „Hooldekodusse suunamise, vastuvõtmise, sealt lahkumise ja väljaarvamise eeskirja kinnitamine”.
Määrus jõustub 1. oktoobril 2009. aastal.

matches:
§ 2
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 4
§ 2
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


Räpina Spordikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Räpina Spordikooli põhimäärus
Räpina Spordikooli põhimäärus - sisukord
§ 1 Spordikooli nimi ja asukoht
§ 2 Spordikooli õiguslik seisund
§ 3 Spordikooli sümbolid
§ 6 Põhimääruse muutmine
2 SPORDIKOOLI TEGEVUSE EESMÄRGID JA ÜLESANDED
§ 8 Spordikooli ülesanded
3 SPORDIKOOLI ÕPPE- JA KASVATUSKORRALDUS
§ 9 Õpetatavad alad ja õppekeel
§ 10 Õppetasu
§ 11 Õppeaeg
§ 12 Õppevormid ja meetodid
§ 13 Õppekava ja ainekavad
§ 14 Õppekava muutmine
§ 15 Õppe- ja kasvatustöö jaotus
§ 16 Õppe- ja kasvatustöö astmed
§ 17 Õpilase mõiste ja vastuvõtmine
§ 18 Spordikooli lõpetaja
§ 19 Õpilase välja arvamine ja lahkumine
4 SPORDIKOOLI ÕPILASTE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 20 Õpilase õigused
§ 21 Õpilase kohustused
5 SPORDIKOOLI STRUKTUUR JA JUHTIMINE
§ 22 Spordikooli struktuur
§ 24 Spordikooli direktori õiguslik seisund
§ 25 Õppenõukogu liikmed ja ülesanded
§ 26 Õppenõukogu kokkukutsumine ja töökord
§ 28 Hoolekogu kokkukutsumine ja töökord
§ 29 Õpilasomavalitsus
6 SPORDIKOOLI PERSONAL
§ 30 Spordikooli personali mõiste
§ 31 Personali õigused ja kohustused
§ 32 Töötasustamise alused
§ 33 Vaba ametikoha täitmine ja atesteerimine
7 SPORDIKOOLI FINANTSEERIMINE, MAJANDAMINE JA ARUANDLUS
§ 34 Varad ja raamatupidamine
§ 35 Spordikooli rahalised vahendid
§ 36 Aruandlus ja kontroll
8 SPORDIKOOLI ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 37 Spordikooli ümberkorraldamine või lõpetamine
9 PÕHIMÄÄRUSE JÕUSTUMINE
RT IV, 08.05.2013, 29
Vastu võetud 30.01.2008 nr 3
jõustumine 04.02.2008
20.06.2012 01.07.2012
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 35 lõike 2 ning huvikooli seaduse paragrahvi 7 lõike 2 alusel.
§ 1. Spordikooli nimi ja asukoht
(1) Haridusasutuse täielik nimetus on Räpina Spordikool (edaspidi spordikool).
(2) Spordikooli asukoht ja aadress on Kooli tn 5, Räpina linn, Räpina vald, Põlva maakond, sihtnumber 64504.
§ 2. Spordikooli õiguslik seisund
(1) Spordikool on asutatud Räpina Vallavolikogu poolt ja tegutseb Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt välja antud koolitusloa alusel ning kuulub registreerimisele kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
(2) Spordikool on Räpina Vallavalitsuse hallatav haridusasutus, mis tegutseb noorsootöö valdkonnas ning loob lastele ja noortele täiendavad võimalused sportlikuks tegevuseks, treeninguks, süvendatud spordiõppeks ja isiksuse arenguks vastavalt õpilaste soovidele ja eeldustele.
(3) Spordikooli kõrgemalseisev ametiasutus on Räpina Vallavalitsus, mille õigusaktid on täitmiseks kohustuslikud.
(4) Spordikoolil on Räpina valla eelarves iseseisev eelarve.
(5) Spordikool juhindub oma tegevuses huvikooli seadusest, kooli põhimäärusest ja muudest kehtivatest riiklikest ning kohalikest õigusaktidest.
§ 3. Spordikooli sümbolid
(1) Spordikoolil on omad sümbolid, milleks on vapp ja lipp.
(2) Spordikool esitab Räpina Vallavalitsusele kirjaliku taotluse sümbolite registreerimiseks, millele on lisatud kavandid koos kirjeldustega.
(3) Räpina Vallavalitsus hindab esitatud kavandeid kaasates vajadusel eksperte ning vormistab sümbolite registreerimise oma korraldusega mõistliku aja jooksul. Sümbol võidakse jätta registreerimata, kui see on vastuolus heade tavade ja kommetega või kunstiliselt sobimatu.
(4) Registreeritud sümboli muudab Spordikooli kirjaliku motiveeritud taotluse alusel Räpina Vallavalitsus.
(5) Spordikooli sümbolite kasutamise korra kinnitab Räpina Vallavalitsus oma korraldusega direktori ettepanekul.
(1) Spordikooli asjaajamis- ja suhtlemiskeel on eesti keel.
(2) Asjaajamine reguleeritakse asjaajamiskorraga, mille kinnitab Spordikooli direktori ettepanekul Räpina Vallavalitsus korraldusega.
(3) Spordikoolil on dokumentatsioon, mis võimaldab korrektset arvestust organisatsioonilise, metoodilise, pedagoogilise ja majandusliku tegevuse üle.
(4) Spordikoolil on oma pitsat. Pitsat on ovaalne, kõrgus 2,6 cm, laius 4 cm. Ovaali ülaservas on suurtähtkiri „Räpina vald”, ovaali alaservas suurtähtkiri „Räpina Spordikool”, ovaali keskmes on Spordikooli vapi kujutis.
Spordikooli tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid.
§ 6. Põhimääruse muutmine
Spordikooli põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks Räpina Vallavolikogu Räpina Vallavalitsuse ettepanekul.
2. peatükk SPORDIKOOLI TEGEVUSE EESMÄRGID JA ÜLESANDED
Spordikooli tegevuse eesmärgid on:
2) lastele ja noortele sportlike oskuste, vilumuste ja teadmiste õpetamine nende soovidest ja eeldustest lähtuvalt;
3) füüsiliselt, vaimselt ja harmooniliselt arenenud võimalikult kõrge kvalifikatsiooniga sportlaste kasvatamine, kellest parimad oleksid järelkasvuks spordiklubide võistkondadele ja Eesti koondvõistkondadele.
§ 8. Spordikooli ülesanded
Tegevuse eesmärkide realiseerimise eeldusena seab spordikool oma ülesanneteks:
1) kindlustada tingimused lastele ja noortele vaba aja sportlikuks sisustamiseks;
2) organiseerida regulaarseid teoreetilisi ja praktilisi sportlikke treeninguid vastavalt laste ja noorte soovidele ja eeldustele;
3) tagada õppurite piisav arstlik kontroll;
4) organiseerida regulaarseid võistlusi, lähtudes vabariiklikust võistluskalendrist ja spordikooli traditsioonidest ning kindlustada eriauhindadega parimad võistkonnad ja sportlased erineva tasemega võistlustel;
5) leida spordis andekaid ja tahtekindlaid noori ning pöörata tähelepanu nende annete väljaarendamiseks süvendatud treeningtegevuse käigus;
6) anda noortele teoreetilisi teadmisi sportimisest ja spordiliikumisest ning praktilisi kogemusi teiste juhendamiseks ning spordikohtunikuna tegutsemiseks;
7) olla oma teadmiste ja kogemustega abiks Räpina piirkonna koolide sporditegevuse metoodilisel ja organisatsioonilisel suunamisel.
3. peatükk SPORDIKOOLI ÕPPE- JA KASVATUSKORRALDUS
§ 9. Õpetatavad alad ja õppekeel
(1) Spordikoolis õpetatavad spordialad kinnitab Räpina Vallavalitsus oma korraldusega.
(2) Spordikoolis õpetatakse spordialasid vastavalt kinnitatud õppekavadele.
(3) Spordikooli õppekeeleks on eesti keel.
§ 10. Õppetasu
(1) Spordikoolis on õppimine tasuline.
(2) Õppekulude osaliseks katmiseks kehtestab õppetasu Räpina Vallavolikogu.
(3) Õppetasust vabastamise või soodustuste andmise korra kehtestab Räpina Vallavalitsus oma määrusega.
§ 11. Õppeaeg
(1) Õppeaasta spordikoolis algab 1. septembril ja õppe-kasvatustöö toimub üldhariduslike koolide õppetegevusest vabal ajal või väljaspool tööaega spordikooli tingimustes, spordilaagrites või individuaalõppe järgi kokku kuni 46 nädalat, sellest kuni 6 nädalat individuaalplaanide järgi või õppe-treeningtööd spordilaagris. Õpilasel on vähemalt 6 nädalat vaheaega.
(2) Spordikooli õppekorralduses kasutatava õppe-treeningtunni pikkus on 45 minutit.
(3) Kalendaarse õppeperioodi ja õppevaheajad kinnitab kooli direktori ettepanekul Räpina Vallavalitsus.
(4) Spordikool tagab õppuri koolis viibimise ajal tema tervise kaitse.
§ 12. Õppevormid ja meetodid
(1) Spordikoolis kasutatakse erinevaid õppevorme ja meetodeid:
3) vestlused (teoreetiline ettevalmistus);
4) videosalvestuste ja näitvahendite kasutamine aruteludel;
5) võistlustest osavõtt;
6) osalemine spordilaagrites;
7) individuaaltreeningud;
8) spordikohtuniku ja -juhendaja praktika;
9) arstlik kontroll, meditsiinilised ja taastavad kuurid.
(2) Kasvatustöö kui õppe-ja kasvatusprotsessi lahutamatu osa viiakse läbi treeningtundide ja võistluste käigus, spordilaagrites, õppe-treeningkogunemistel ja vabal ajal ning peab olema suunatud üldinimlike väärtuste hindamisele, suhtlemisoskuse arendamisele, sportlikkuse ja sportlike eluviiside väärtustamisele.
§ 13. Õppekava ja ainekavad
(1) Õppe-treeningtöö alusdokumendiks on riikliku raamõppekava puudumisel spordikooli poolt koostatud õppekava, mis määrab kindlaks:
(2) Spordikooli õppekava koondab endas spordialade õppekavad. Spordikooli õppekava peab vastama huviharidusstandardile ja huviala riiklikule raamõppekavale (selle olemasolul).
(3) Spordikool koostab õppekava iga koolis õpetatava spordiala kohta, mille kinnitab kooli direktor. Ainekavad koostavad vastavate spordialade treenerid, mis kinnitatakse direktori poolt.
(4) Spordikooli õppekava registreeritakse Eesti Hariduse Infosüsteemis (EHIS) pärast selle läbivaatamist Haridus-ja Teadusministeeriumis.
§ 14. Õppekava muutmine
(1) Spordikooli õppekava muutmiseks võib ettepanekuid teha Räpina Vallavalitsus või tema poolt selleks volitatud ametiisik, spordikooli hoolekogu või õppenõukogu. Tehtud ettepanekud kinnitab või jätab kinnitamata kooli direktor.
(2) Spordikooli õppekava muutmine, uue spordiala lisamine või olemasoleva sulgemine toimub pärast vastava huviala õppeperioodi lõppu, millest Räpina Vallavalitsus teavitab EHIS`e volitatud töötajat 30 päeva jooksul.
§ 15. Õppe- ja kasvatustöö jaotus
(1) Õppe- ja kasvatustöö on vastavalt spordikooli õppekavale jaotatud mitmele aastale ja õpe jagatud õpperühmadesse.
(2) Õpperühmade soovituslikud täituvusnormid, treeningkoormused, õpilaste vanuseline koosseis, üleminek ühest astmest teise on erinevatel spordialadel ära toodud kooli õppekava lisas (arvestades vastavate spordialaliitude juhiseid).
§ 16. Õppe- ja kasvatustöö astmed
(1) Spordikooli õppe- ja kasvatuskorraldus põhineb plaanipärasel ja regulaarsel treeningtööl kolmes järjestikuses spordimeisterlikkuse astmes:
1) AE - algettevalmistuse aste;
2) ÕT - õppetreeningaste;
3) M - meisterlikkuse aste.
(2) Spordimeisterlikkuse astmete jagunemine õpilaste vanuse järgi õpperühmadeks:
1) AE - algettevalmistuse aste hõlmab
1.1. 6-8 aastaste rühma;
1.2. 9-10 aastaste rühma.
2) ÕT - õppetreeningaste hõlmab
2.1. 11-12 aastaste rühma;
2.2. 13-14 aastaste rühma;
2.3. 15-16 aastaste rühma;
2.4. 17-18 aastaste rühma;
3) M - meisterlikkuse aste hõlmab 19-21 aastaste rühma.
§ 17. Õpilase mõiste ja vastuvõtmine
(1) Spordikooli õpilasteks võetakse selleks soovi avaldanud lapsed ja kuni 21-aastased noored, kellel on tahet ja eeldusi tegelemiseks vastava spordialaga, lapsevanema kirjaliku avalduse alusel.
(2) Vastuvõtt toimub kooli õppekavas kehtestatud vanusepiire arvestades.
(3) Õpilaste spordikooli vastuvõtmise korra kehtestab Räpina Vallavalitsus oma korraldusega spordikooli direktori ettepanekul.
(4) Õpilaste vastuvõtt spordikooli vormistatakse kahepoolse lepinguga ja direktori käskkirjaga.
§ 18. Spordikooli lõpetaja
(1) Spordikooli lõpetajaks loetakse õpilane, kes on täitnud vastava spordiala õppekava täies mahus.
(2) Spordikooli lõpetamist tõendab kooli lõputunnistus, milles kajastatakse spordikoolis õppimise aeg ja läbitud õppeainete loend.
§ 19. Õpilase välja arvamine ja lahkumine
(1) Spordikooli õpilane võidakse õpilaste nimekirjast välja arvata, kui õpilane rikub süstemaatiliselt:
1) kooli põhimäärust;
2) sportlikku režiimi;
3) puudub põhjuseta õppe-treeningtööst pikema aja vältel.
(2) Õpilane võib spordikoolist lahkuda omal soovil, esitades selleks kirjaliku avalduse.
(3) Lahkumine ja väljaarvamine vormistatakse direktori käskkirjaga.
4. peatükk SPORDIKOOLI ÕPILASTE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 20. Õpilase õigused
Spordikooli õpilasel on õigus:
6) kasutada Spordikooli sümboolikat ja spordiriietust ning spordiinventari.
§ 21. Õpilase kohustused
Spordikooli õpilane on kohustatud:
3) järgima sportlikku režiimi ja AUSA MÄNGU (fair play) põhimõtteid;
6) võistlema spordivõistlustel eelkõige oma üldhariduskooli, seejärel Räpina Spordikooli, piirkonna, linna-valla, maakonna ja Eesti Vabariigi koondvõistkonna nimel;
7) propageerima oma spordiala.
5. peatükk SPORDIKOOLI STRUKTUUR JA JUHTIMINE
§ 22. Spordikooli struktuur
(1) Spordikoolil on osakonnad ja tegutsevad treeninggrupid, mille ülesandeks on tagada kvaliteetse õppe ja treeningprotsessi läbiviimine saavutamaks kooli eesmärgid.
(2) Spordikooli struktuuri kinnitab Räpina Vallavalitsus.
[ - jõust. 01.07.2012]
(3) Spordikooli treeninggrupi sulgemise või uue avamise otsustab Räpina Vallavalitsus spordikooli direktori ja hoolekogu ettepanekul.
(1) Spordikooli juhib direktor, kelle ülesanne on tagada kooli tulemuslik töö, vastutada spordikooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Spordikooli direktori vaba ametikoha täitmiseks kinnitab konkursi tingimused ja korra ning kuulutab välja ja viib läbi avaliku konkursi Räpina Vallavalitsus. Direktoriga sõlmitakse tööleping seaduses ettenähtud tähtajaks.
§ 24. Spordikooli direktori õiguslik seisund
Spordikooli direktor:
1) teeb spordikooli kasuks kooli pidaja nimel tehinguid ulatuses, mis on vajalik tema seaduses või käesolevas põhimääruses sätestatud ülesannete täitmiseks;
5) kinnitab spordikooli asjaajamiskorra ja kodukorra ning muud töökorraldusdokumendid;
7) koostab spordikooli eelarveprojekti ning esitab selle koos hoolekogu arvamusega vallavalitsusele;
8) esitab vähemalt üks kord aastas spordikooli tegevuse aruande kooli hoolekogule ja vallavalitsusele;
10) lahendab muid seadusega, spordikooli põhimäärusega ja ametijuhendiga tema pädevusse antud küsimusi;
11) annab seaduses ja spordikooli põhimääruses sätestatud pädevuse piires käskkirju kooli tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks.
§ 25. Õppenõukogu liikmed ja ülesanded
(3) Spordikooli õppenõukogu ülesanne on õppetegevuse analüüsimine ja hindamine ning selle juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
§ 26. Õppenõukogu kokkukutsumine ja töökord
(1) Õppenõukogu koosolek kutsutakse kokku vähemalt 2 korda aastas ja see on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa 2/3 liikmetest, kelle hulgas on kooli direktor või viimase puudumisel tema asendaja.
(2) Õppeaasta algul valib õppenõukogu oma liikmete hulgast õppenõukogu sekretäri, kelle ülesandeks on õppenõukogu koosolekute protokollimine.
(3) Õppenõukogu erakorralise koosoleku kutsub kokku direktor või tema asendaja kui seda nõuab vähemalt 2/3 liikmetest või kui see on vajalik riikliku järelevalve tulemuste läbiarutamiseks.
(4) Õppenõukogu koosoleku toimumise aeg ja koht ning päevakord teatatakse õppenõukogu liikmetele ja kutsutud isikutele vähemalt üks nädal enne koosoleku toimumist.
(5) Õppenõukogu koosoleku kohta koostatakse protokoll, millele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(6) Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega ja hääletamine on kas avalik või salajane. Võrdsete häälte korral saab otsustavaks esimehe või selle puudumisel aseesimehe hääl.
(7) Õppenõukogu otsused avalikustatakse koosolekule järgneval päeval.
(8) Õppenõukogu otsuste täitmist korraldab ja kontrollib direktor ning jälgib hoolekogu.
(1) Spordikooli tegevuseks vajalike tingimuste loomiseks moodustab Räpina Vallavalitsus oma korraldusega kooli hoolekogu.
(2) Hoolekogu suunab kooli tegevust ning otsustab kooli arengu, vara ja eelarvega seotud küsimusi, sealhulgas:
1) teeb vajadusel Räpina Vallavalitsusele järelvalve teostamise ettepaneku;
2) kuulab ära kooli direktori aruande kooli tegevuse ja eelarve täitmise kohta ning edastab selle omapoolse hinnanguga Räpina Vallavalitsusele;
3) kuulab ära direktori kava kooli eelarve planeerimise kohta eelarveaastal ning edastab selle omapoolse hinnanguga Räpina Vallavalitsusele;
(3) Spordikooli hoolekogu on kuni 9-liikmeline, kuhu kuuluvad peale vallavolikogu ja vallavalitsuse esindaja veel lastevanemate, koolitöötajate, kooli toetavate organisatsioonide ja õpilaste esindajad.
§ 28. Hoolekogu kokkukutsumine ja töökord
(1) Hoolekogu korralised koosolekud toimuvad õppeaasta kestel vähemalt üks kord kvartalis ja need kutsub kokku hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees.
(6) Hoolekogu otsused võetakse vastu üldjuhul avalikul hääletusel, ent hoolekogu liikmete enamuse otsusel võib hääletamine olla ka salajane, kusjuures otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Poolt- või vastuhäälte võrdsuse korral on otsustav hoolekogu esimehe, tema äraolekul aga aseesimehe hääl.
(7) Hoolekogu otsuste täitmist korraldab spordikooli direktor.
(8) Hoolekogu õppeaasta jooksul tehtud töö aruande esitab hoolekogu esimees üks kord aastas kooli lastevanemate üldkoosolekule või vallavalitsusele heakskiitmiseks. Aruanne kajastab õppeaasta jooksul tehtud tööd ja plaane uueks aastaks.
§ 29. Õpilasomavalitsus
(1) Õpilasomavalitsus on spordikooli õpilaste õigus kooskõlas seadusega iseseisvalt otsustada ja korraldada õpilaselu küsimusi, lähtudes õpilaste huvidest, vajadustest, õigustest ja kohustustest.
(2) Õpilaskonnal on õigus valida õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda koolisisestes suhetes ning suhetes rahvuslike ja rahvusvaheliste organisatsioonide, asutuste ja isikutega.
6. peatükk SPORDIKOOLI PERSONAL
§ 30. Spordikooli personali mõiste
(1) Spordikooli personali moodustavad koolitöötajad (treenerid jt töötajad).
(2) Spordikooli koosseisud määrab kooli direktor kooskõlastatult Räpina Vallavalitsusega.
§ 31. Personali õigused ja kohustused
(1) Spordikooli personali õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks spordikooli põhimääruse ja töösisekorra eeskirjadega, ametijuhendi ja töölepinguga, mis on kooskõlas tööseadustega ja töösuhteid reguleerivate muude õigusaktidega.
(2) Teenindava personali ülesanne on tagada spordikooli häireteta töö, majandamine ja vara korrasolek.
(3) Treenerina töötav isik peab omama treeneri kutsekvalifikatsiooni.
(4) Spordikooli personal on kohustatud:
1) mitte kahjustama kooli mainet avalikes kohtades nii tööajal, kui väljaspool tööaega;
§ 32. Töötasustamise alused
(1) Spordikooli personali töötasustamise alused kinnitab Räpina Vallavolikogu.
(2) Spordikooli direktor kinnitab treeneritele ja töötajatele palga lähtudes töötajate töötasustamise alustest, atesteerimise järgust ja töökoormusest ning kooli eelarvelistest võimalustest.
§ 33. Vaba ametikoha täitmine ja atesteerimine
(1) Treeneri vaba ametikoha täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu direktori ettepanekul.
(2) Treenerite atesteerimine toimub Eesti Olümpiakomitee poolt kinnitatud kutsekomisjonide poolt vastavalt kehtivatele treener-juhendajate I-V astme kutsekvalifikatsiooni nõuetele.
7. peatükk SPORDIKOOLI FINANTSEERIMINE, MAJANDAMINE JA ARUANDLUS
§ 34. Varad ja raamatupidamine
(1) Spordikooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt Räpina Vallavolikogu poolt kehtestatud korrale.
(2) Spordikooli raamatupidamist korraldab Räpina Vallavalitsus.
§ 35. Spordikooli rahalised vahendid
Spordikooli rahalised vahendid kujunevad:
3) õppekulude osaliseks katmiseks võetavast õppetasust, mille määra kehtestab Räpina Vallavolikogu;
7) Spordikooli eelarve täitmist jälgib hoolekogu ja kontrollib Räpina Vallavalitsus ning eelarve täitmine kinnitatakse valla majandusaasta aruandega Räpina Vallavolikogu poolt.
§ 36. Aruandlus ja kontroll
(1) Spordikool esitab oma tegevuse kohta finants- ja statistilisi aruandeid õigusaktidega kehtestatud ulatuses ja korras.
(2) Räpina Vallavolikogu revisjonikomisjon kontrollib spordikooli tegevust vastavalt tööplaanile.
(3) Haridus-ja Teadusministeeriumil on õigusteostada riiklikku järelevalvet spordikooli õppe- ja kasvatustegevuse seaduslikkuse üle. Riiklikul järelevalveorganil on õigus kaasata riikliku järelevalve teostamisse eksperte.
8. peatükk SPORDIKOOLI ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 37. Spordikooli ümberkorraldamine või lõpetamine
(1) Spordikooli ümberkorraldamine seisneb koolide ühinemises või jagunemises.
(2) Spordikooli korraldab ümber või lõpetab Räpina Vallavolikogu hoolekogu ettepanekul.
(3) Spordikooli ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine toimub pärast õppeperioodi lõppu.
(4) Spordikooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsus tehakse teatavaks õpilastele, lastevanematele, personalile ning EHIS`e volitatud töötajale vähemalt neli kuud enne õppeperioodi lõppu.
(5) Kooli ümberkorraldamisel ja tegevuse lõpetamisel kustutatakse kool EHIS`est kahe kuu jooksul otsuse teatavaks tegemisest arvates.
(6) Kooli ümberkorraldamise tulemusel moodustatud kool registreeritakse EHIS`es huvikooli seadusega kehtestatud tingimustel ja korras.
(7) Tegevuse lõpetanud spordikooli õigused ja kohustused, sealhulgas dokumentatsiooni säilitamine ning duplikaatide väljastamine, läheb üle Räpina Vallavalitsusele või tema poolt määratud asutusele.
9. peatükk PÕHIMÄÄRUSE JÕUSTUMINE


3-1-1-80-97 Enno Tammeri süüdistusasjas KrK § 130 järgi – Riigi Teataja
3-1-1-80-97 Enno Tammeri süüdistusasjas KrK § 130 järgi
RT III 1997, 28, 285
Tartus 26. augustil 1997. a. 3-1-1-80-97
Riigikohtu kriminaalkolleegium koosseisus: eesistuja Peeter Vaher ning liikmed Eerik Kergandberg ja Herbert Lindmäe vaatas avalikul kohtuistungil kassatsiooni korras läbi kriminaalasja
Enno Tammeri süüdistuses KrK § 130 järgi.
Menetlusosalistena osalesid kohtuistungil süüdimõistetu Enno Tammer, tema kaitsja vandeadvokaat Indrek Teder, kannatanu Vilja Savisaar (Laanaru) ning tema esindaja vandeadvokaat Üllar Talviste.
E. Tammer oli Tallinna Linnakohtu 3. aprilli 1997. a. otsusega tunnistatud süüdi KrK § 130 järgi selles, et tema, ajalehe «Postimees» 3. aprilli 1996. a. numbris avaldatud kirjutises pealkirjaga «Ülo Russak eitab vargust», solvas Vilja Laanarut, nimetades teda «rongaemaks» ja «abielulõhkujaks».
Linnakohus karistas E. Tammerit rahatrahviga kümne päevamäära -- s.o. 220 kr. ulatuses.
Tallinna Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumi 13. mai 1997. a. otsusega jäeti Tallinna Linnakohtu 3. aprilli 1997. a. otsus muutmata.
Riigikohtule esitatud kassatsioonkaebuses taotleb E. Tammeri kaitsja vandeadvokaat Indrek Teder Tallinna Linnakohtu 3. aprilli 1997. a. ja Tallinna Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumi 13. mai 1997. a. otsuste tühistamist ning kriminaalasja saatmist uueks arutamiseks Tallinna Linnakohtule. Taotluses tugineb kassaator järgmistele argumentidele.
1. Kohtuliku uurimise esemeks olnud sõnad «rongaema» ja «abielulõhkuja» ei saanud olla Vilja Laanarule solvavad, sest kõnealuse artikli lause, mis sisaldas neid sõnu, ei sisaldanud Vilja Laanaru nime. Seega ei olnud neid kahte sõna kasutatud personaalselt kellegi vastu.
2. Tallinna Ringkonnakohtu kriminaalkolleegium on kitsendavalt ja vääralt tõlgendanud põhiseaduse §-s 45 sätestatut ega ole mõistnud, et ajakirjaniku kõrgendatud huvi avaliku elu tegelaste vastu aitab tagada isikute põhiseaduslikku võrdsust. Ringkonnakohtu seisukoht loob avaliku elu tegelastele õigusvälise privileegi, mis on vastuolus sõnavabadusega.
3. Ringkonnakohtu, ega ka linnakohtu otsusest ei selgu, milles seisnes menetletava teo puhul KrK §-s 130 märgitud ebasünnis vorm. Kõnealused sõnad ei ole ei vulgaarsed ega ebatsensuursed. Tegemist on piltlike väljenditega, mille kasutamine iseenesest ei loo veel ebasündsat vormi.
4. Kohtud ei ole arvestanud, et kõnealustel sõnadel puuduvad eesti keeles sünonüümid ja seega puudus E. Tammeril küsimust esitades võimalus teiste sõnade kasutamiseks. Neid sõnu vältiva pikema küsimuse esitamist ei võimaldanud aga ajakirjanduse eripärast tulenevad objektiivsed asjaolud.
5. Kohtud on jätnud arvestamata, et E. Tammeri poolt esitatud küsimus, tema tahtlus olid suunatud sellele küsimusele vastuse saamisele. E. Tammeril puudus igasugune tahtlus hinnangu andmiseks ja KrK § 130 järgi kvalifitseeritava teo toimepanemiseks.
6. Kõik sõnad ei pea olema võrdselt solvavad kõigile inimestele ja seega on mingi hinnangu kvalifitseerimine KrK § 130 järgi tõepoolest fakti küsimus, kuid arvestada tuleb seejuures igal juhul ka objektiivseid kriteeriume, mitte üksnes subjektiivset solvumistunnet.
7. Ringkonnakohus ei ole tõendeist analüüsinud ei väljavõtteid sõnaraamatutest ega ka mitte Keeleameti õiendit.
8. Tallinna Linnakohus, määrates eksperdiks Eesti Keele Instituudi, on rikkunud KrMK § 59 lg.-s 1 sätestatut, kordusekspertiisi määramisel ekspertiisi tegemise kohustust samale eksperdile pannes aga on rikutud KrMK § 59 lg.-s 8 sätestatut. Tegemist on kriminaalmenetluse seaduse olulise rikkumisega põhjusel, et need rikkumised viisid kriminaalseaduse ebaõigele kohaldamisele.
9. Kohtuotsuse aluseks olev ekspertiisiakt sisaldab õiguslikku hinnangut ja ei ole objektiivne.
10. E. Tammeri kohtu alla andmisel on ekslikult tuginetud KrMK §-le 362.
Riigikohtu istungil esitatud seletuses toetas süüdimõistetu E. Tammeri kaitsja vandeadvokaat I. Teder oma kassatsioonkaebuses sisalduvat taotlust ning rõhutas täiendavalt, et ringkonnakohus ei olnud õigustatud ajakirjanikule ette kirjutama, millist stiili tuleb ajaleheartikli kirjutamisel kasutada.
Süüdimõistetu E. Tammer toetas samuti kassatsioonkaebuses sisalduvat taotlust ning märkis, et loodetavasti sätestatakse Riigikohtu lahendiga käesolevas kriminaalasjas ajakirjandusvabaduse piirid.
Kannatanu esindaja vandeadvokaat Ü. Talviste rõhutas, et põhiseaduslik sõnavabadus ei tähenda ja ei saagi mingil juhul tähendada absoluutset vabadust, ei saa tähendada ajakirjandusliku tegevuse kõikelubatavust. Ü. Talviste ei pea põhjendatuks V. Laanaru (Savisaare) lugemist avaliku elu tegelaste hulka, kuid rõhutas samas, et põhiseaduse kohaselt on kõik -- sealhulgas ka avaliku elu tegelased seaduse ees võrdsed ja seetõttu ei saa kellegi tunnistamine avaliku elu tegelaseks olla solvamist õigustavaks asjaoluks. Ü. Talviste märkis samuti, et selle, kas kannatanu valib oma au kaitsmiseks tsiviil- või kriminaalõiguslikud kaitsevahendid, otsustab Eesti Vabariigis kehtivate seaduste kohaselt kannatanu ise. Samas rõhutas kannatanu esindaja, et ka kriminaalõiguslikke kaitsevahendeid valides säilub pooltel leppimisvõimalus, sest tegemist on erasüüdistusasjaga. V. Laanaru (Savisaar) on kriminaalasja menetlemisel pakkunud E. Tammerile leppimisvõimalust, kuid E. Tammer ei pidanud vajalikuks seda võimalust kasutada. Kannatanu esindaja väljendas arvamust, et küsimus sellest, milline on ebasünnis vorm KrK §-s 130 ettenähtud kuriteo koosseisulise tunnusena, on fakti küsimus ja see tuleb kohtul igal konkreetsel juhul lahendada, lähtudes ühiskonnas üldtunnustatud moraalinormidest. Väljendil «rongaema» on aga Eestis alati olnud äärmiselt negatiivne ja halvustav tähendus. Kannatanu esindaja ei nõustunud sellega, et KrK § 130 mõttes -- seega juriidiliselt -- saab ebasündsaks lugeda ainuüksi madalkeelselt jämedaid ja vulgaarseid sõnu. Kannatanu esindaja avaldas kahtlust selles, kas mingi väljendi tunnistamine solvavaks kuulub eksperdi pädevusse. Kokkuvõtvalt taotles kannatanu esindaja vandeadvokaat Ü. Talviste kassatsioonkaebuses vaidlustatud ringkonnakohtu otsuse muutmata jätmist.
Kannatanu V. Laanaru (Savisaar) palus kriminaalasja lahendamisel end käsitada ema rollis oleva isikuna, rõhutas, et tunneb end süüdimõistetu poolt solvatuna ning taotles kassatsioonkaebuses vaidlustatud ringkonnakohtu otsuse muutmata jätmist.
Riigikohtu kriminaalkolleegium, tutvunud kriminaalasja materjalidega ja kuulanud ära menetlusosaliste seletused,
I. Eesti Vabariigi põhiseaduse (edasiselt -- põhiseadus) § 45 lg.-s 1 ning Inimõiguste ja põhivabadusete kaitse konventsiooni e. Euroopa inimõiguste konventsiooni (edasiselt -- EIÕK) art. 10 p.-s 1 sätestatud sõnavabaduse ja sealhulgas ajakirjandusliku sõnavabaduse põhimõte on demokraatliku ühiskonnakorralduse vältimatu tagatis ning seeläbi üks olulisemaid sotsiaalseid väärtusi.
Samas valitseb kaasaegses õigusteoorias ühene seisukoht, et ühiskonnas ei saa olla absoluutseid -- piiramatuid põhiõigusi. Mistahes põhiõiguse realiseerimisvõimalused saavad piiramatult kesta vaid seni, kuni seejuures ei takistata mingi teise põhiõiguse realiseerimist. Sellises põhiõiguste konkurentsi olukorras tekib paratamatult põhiõiguste piiramise vajadus. Küsimusele sellest, milline peaks olema põhiõiguste konkurentsi olukorras ühe või teise põhiõiguse piiramise määr, ehk teiste sõnadega -- milline on põhiõiguste hierarhia, puudub õigusteoorias ühene lahendus. Enamlevinud on siiski seisukoht, et inimkeskses ühiskonnas tohib põhiõiguste konfliktolukordades kõige vähem piirata inimväärikust -- kompleksset põhiõigust, mille elementideks on eeskätt õigus heale nimele, õigus mitte olla hirmul enese ja oma lähedaste eksistentsi pärast, õigus õiguslikule võrdsusele kõigi teiste inimestega, õigus inimlikule identiteedile, informatsioonilise enesemääramise õigus, õigus kehalisele puutumatusele.
Vastavalt põhiseaduse §-s 11 sätestatule tohib mistahes õigusi ja vabadusi piirata ainult kooskõlas põhiseadusega, kusjuures need piirangud peavad olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ega tohi moonutada piiratavate õiguste ja vabaduste olemust. Sõnavabadust, sealhulgas ka ajakirjanduslikku sõnavabadust kui põhiõigust võib põhiseaduse §-s 45 sätestatu kohaselt piirata avaliku korra, kõlbluse, teiste inimeste õiguste ja vabaduste, tervise, au ning hea nime kaitseks. Vastavalt EIÕK § 10 lg.-le 2 võidakse sõnavabadust piirata seadusega muuhulgas ka kõlbluse, kaasinimeste maine või nende õiguste kaitseks.
II. Eestis on isikul põhimõtteliselt võimalik oma au kui inimväärikuse ühe aspekti kaitsmiseks taotleda kas tsiviil- või kriminaalõiguslike vahendite kasutamist.
Vastavalt TsÜS § 23 lg.-le 1 on isikul õigus nõuda kohtu korras au teotamise lõpetamist, tema au teotavate andmete ümberlükkamist, kui au teotaja ei tõenda nende vastavust tegelikkusele, samuti au teotamisega tekitatud moraalse ja varalise kahju hüvitamist. Seega on isikul tsiviilkohtupidamise korras tegelikult võimalik end kaitsta vaid juhul, mil ta tunneb, et tema au on alandatud faktiväitega, sest tõendada saab üksnes faktiväites sisalduva vastavust tegelikkusele. Kui aga keegi tunneb, et tema au on riivatud mingi väärtushinnanguga, on tõendamine õiguslikus mõttes absoluutselt välistatud. Ka Euroopa Inimõiguste Kohus on Lingen v. Austria (1986), samuti Thorgeir Thorgeirson v. Iceland (1992) asjade lahendamisel tehtud otsustes asunud seisukohale, et tuleb hoolikalt eristada fakte ja väärtushinnanguid. Kuna väärtushinnangute paikapidavust ei ole võimalik tõestada, siis on Euroopa Inimõiguste Kohus leidnud, et ajakirjaniku väärtushinnangust solvatud inimese pöördumine siseriikliku kohtu poole selle väärtushinnagu tõestamiseks kujutab endast EIÕK artiklis 10 sätestatud sõnavabaduse rikkumist. Sellest tulenevalt puudub Eestis isikul tegelikult võimalus enese au kaitsmiseks tsiviilõiguslike vahenditega juhtudel, mil au on alandatud väärtushinnanguga. Viimatiöeldust tuleneb, et juhtudel, mil au on alandatud väärtushinnanguga, on Eestis võimalik taotleda oma au kaitsmist vaid kriminaalõiguslike vahenditega -- taotledes erasüüdistusasja algatamist süüdistuses KrK § 130 järgi. Seda ainukest võimalust on kannatanu käsitletaval juhul ka kasutanud.
III. Riigikohtu kriminaalkolleegium on seisukohal, et Tallinna Linnakohtu 3. aprilli 1997. a. ja Tallinna Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumi 13. mai 1997. a. otsused on seaduslikud ega kuulu tühistamisele. Kummutamaks kassatsioonkaebuses sisalduvat peab Riigikohtu kriminaalkolleegium vajalikuks märkida järgmist.
Alusetu ja otsitud on kassaatori väide, et kohtuliku uurimise esemeks olnud sõnad «rongaema» ja «abielulõhkuja» ei saanud olla V. Laanarule solvavad, sest kõnealuse artikli lause, mis sisaldas neid sõnu, ei sisaldanud Vilja Laanaru nime ning seega ei olevat neid kahte sõna kasutatud personaalselt kellegi vastu. Nii linnakohus kui ka ringkonnakohus on õigesti lugenud tuvastatuks, et süüdimõistetu E. Tammer on väljendeid «rongaema» ja «abielulõhkuja» kasutanud kannatanu V. Laanaru (Savisaare) iseloomustamiseks. Riigikohtu kriminaalkolleegium peab siinjuures vajalikuks lisada, et kassatsioonkaebuse järgmise punkti formuleerimisel -- vaidlustatud väljendite kasutamise lubatavuse põhjendamisel avaliku elu tegelase suhtes, on kassaator üheselt samastatavalt lugenud avaliku elu tegelaseks V. Laanaru ja seega sisuliselt loobunud kassatsioonkaebuse esimeses punktis väidetavast.
Kuigi põhiseaduse §-st 12 tulenevalt on kõik seaduse ees võrdsed, ei pea Riigikohtu kriminaalkolleegium vajalikuks vaidlustada Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikas tunnustatud ajakirjanduse kõrgendatud huvi avaliku elu tegelaste vastu. Samas peab aga Riigikohtu kriminaalkolleegium vajalikuks rõhutada, et Eestis puudub avaliku elu tegelase legaaldefinitsioon ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikas ei ole avaliku elu tegelaseks tunnistatud kedagi põhjusel, et ta on avaliku elu tegelase abikaasa, elukaaslane, laps või muud talle lähedane isik. Vaatamata eelöeldule tuleb siinjuures rõhutada sedagi, et Euroopa Inimõiguste Kohtu praktika pinnalt ei saa tuletada järeldust, et ajakirjanduse kõrgendatud huvi avaliku elu tegelase vastu tähendaks seda, et avaliku elu tegelasi ei olegi võimalik solvata. Vastupidi: mitmete Euroopa riikide -- näiteks Saksamaa-- kriminaalseaduste kohaselt kujutab avaliku elu tegelase solvamine endast kvalifitseeritud kuriteokoosseisu. Avalikkus on õigustatud ootama, et ajakirjandus kajastab avaliku elu tegelaste elu põhjalikumalt kui tavaliste inimeste elu, kuid avalikkus ei ole õigustatud ootama avaliku elu tegelaste au alandamist, ja seda eriti ajakirjanduse vahendusel ning ebasündas vormis.
Riigikohtu kriminaalkolleegium ei nõustu kassatsioonkaebuses esitatud seisukohaga, et kuna sõnad «rongaema» ja «abielulõhkuja» ei ole ei vulgaarsed ega ka mitte ebatsensuursed, siis nende kasutamisel kellegi suhtes ei saa rääkida au ja väärikuse alandamise ebasündsast vormist kui KrK § 130 dispositsiooni obligatoorsest elemendist. Ebasünnis vorm õigusliku kategooriana KrK § 130 mõttes ei hõlma mitte üksnes vulgaarsete või ebatsensuursete sõnade kasutamist, vaid ka oma sisult negatiivsete ja halvustavate piltlike väljendite kasutamist. Lisaks sellele võib ebasünnis vorm olla ka mittesõnaline -- näiteks karikatuur. Nii linna- kui ka ringkonnakohtu otsuses on eksperdi arvamusele tuginedes põhjendatult asutud seisukohale, et kasutades ajaleheartiklis V. Laanaru (Savisaare) suhtes sõnu «rongaema» ja «abielulõhkuja» on süüdimõistetu E. Tammer kohelnud kannatanut avalikus suhtlussituatsioonis halvustavalt ja seega ebasündsalt.
Põhjendamatu on E. Tammeri kaitsja vandeadvokaat I. Tederi poolt Riigikohtu istungil väidetu, et ringkonnakohus ei olnud üldse õigustatud ajakirjanikule ette kirjutama, millist stiili tuleb ajaleheartikli kirjutamisel kasutada. See väide on aktsepteeritav piirini, mil ajakirjandusliku stiili valikul suudetakse vältida solvamist ja inimväärikuse alandamist. Üksikisiku au ja väärikust kaitstes oli aga kohus õigustatud osundama sellele, et eesti keel võimaldab ebasündsas vormis väljendatud mõtet edastada ka sündsas vormis.
Põhjendamatu on kassaatori seisukoht ka selles, et solvavaid väljendeid «rongaema» ja «abielulõhkuja» kasutati sünonüümide puudumisel ja et oma mõtete väljendamiseks pikema teksti kasutamist välistasid ajakirjanduse eripärast tulenevad objektiivsed asjaolud. Tõenäoliselt puuduvad eesti keeles sünonüümid ka mitmetel vulgaarsetel ja ebatsensuursetel sõnadel. Kummatigi ei saa see veel õigustada nende sõnade kasutamist. Ajakirjanduse eripärast tulenevad mis tahes objektiivsed asjaolud -- kassaatori sõnade kohaselt lehe ruum ja informatiivsus ei saa aga võimalike lokaalsete väärtustena olla kõrvutatavad sellise väärtusega nagu inimväärikus.
Vastavalt AKKS § 65 lg.-le 4 ei või Riigikohus tuvastada faktilisi asjaolusid. Seega puudub Riigikohtul võimalus ümber hinnata nii linna -- kui ka ringkonnakohtu poolt eksperdiarvamusele tuginevalt tuvastatut, et kõnealuste solvavate väljendite kasutamine kujutas endast ajakirjaniku hinnangulist konstateeringut, mitte aga küsimuse esitamist. Samas peab Riigikohtu kriminaalkolleegium vajalikuks märkida, et õiguslikus erialakirjanduses on domineerivaks seisukoht, et solvata on põhimõtteliselt võimalik ka küsimust esitades.
Oluline on rõhutada sedagi, et juhul, kui ajaleht «Postimees» on tõepoolest ebapädeva tehnilise toimetamise tulemina (tl. 16 -- ajalehe «Postimees» peatoimetaja õiend 16. maist 1996. a.) rikkunud autor E. Tammeri õigusi ja moonutanud tema tahet, oleks nii E. Tammeril kui ka ajalehel «Postimees» olnud võimalik ainuüksi vabandava artikli avaldamisega heastada tekitatud kahju kohtuvälises korras, sest kannatanu avaldas valmisolekut taoliseks leppimiseks. Valmisolek eksimise tunnistamiseks avalikkuse ees puudus aga nii E. Tammeril kui ka ajalehel «Postimees», ja see kinnitas veelkordselt otsest solvamistahtlust.
Kassatsioonkaebuses osutatakse põhjendatult kriminaalmenetluse seaduse rikkumistele esimese astme kohtus, kuid samas aktsepteerib Riigikohtu kriminaalkolleegium ringkonnakohtu seisukohta, et need rikkumised ei kujuta endast kriminaalmenetluse seaduse olulist rikkumist AKKS § 39 lg.-te 3 ja 4 mõttes ning ei saa seega olla kohtuotsuse tühistamise aluseks.
Lähtudes eeltoodust ja tuginedes AKKS § 63 p.-le 1 ja § 65 lg.-le 3, Riigikohtu kriminaalkolleegium
1. Tallinna Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumi 13. mai 1997. a. otsus Enno Tammeri süüdistusasjas KrK § 130 järgi jätta muutmata.
2. Süüdimõistetu Enno Tammeri kaitsja vandeadvokaat Indrek Tederi kassatsioonkaebus jätta rahuldamata.
Riigikohtu otsus jõustub 26. augustil 1997. a. ega kuulu edasikaebamisele.
Eesistuja Peeter VAHER
Liikmed Eerik KERGANDBERG