text:
Kasutuselt kõrvalejäänud puurkaevude likvideerimise toetuse andmise kord – Riigi Teataja
Kasutuselt kõrvalejäänud puurkaevude likvideerimise toetuse andmise kord
Kasutuselt kõrvalejäänud puurkaevude likvideerimise toetuse andmise kord - sisukord
§ 2 Toetuse taotlemise kord
§ 3 Toetuse eraldamine ja järelevalve
§ 4 Likvideerimisele esitatavad nõuded
RT IV, 05.02.2013, 110
Vastu võetud 20.04.2006 nr 21
(1) Kasutuselt kõrvalejäänud puurkaevude (edaspidi puurkaevud) likvideerimise toetuse (edaspidi toetuse) andmise kord sätestab Tartu linna eelarvest puurkaevude likvideerimiseks toetuse andmise tingimused ja korra.
(2) Puurkaevude likvideerimise eesmärgiks on linna põhjavee kaitstuse säilitamine või parandamine ja põhjavee potentsiaalsete reostusallikate likvideerimine.
(3) Õigus puurkaevude likvideerimise toetust saada on kõigil füüsilistel isikutel, korteriühistustel ja ühisustel, kelle puurkaev, mida enam ei kasutata, asub Tartu linna haldusterritooriumil.
(4) Toetust antakse konkreetse puurkaevu likvideerimiseks.
§ 2. Toetuse taotlemise kord
(1) Toetuse saamiseks peab kinnistu omanik esitama:
2) puurkaevu täpse asukoha kaardil;
3) puurkaevu kohta olemasolevad andmed, näiteks:
puurkaevu passi number;
sügavus;
konstruktsioon;
puurimisaasta;
4) hinnapakkumise puurkaevu projekteerimis- ja likvideerimistööde kohta. Hinnapakkumine peab olema tehtud hüdrogeoloogiliste tööde litsentsi omava ettevõtja poolt.
(2) Juhul, kui puurkaevu asukoha kinnistul on mitu omanikku, lisatakse avaldusele kõikide omanike kirjalik nõusolek puurkaevu likvideerimise tööde teostamiseks.
(3) Toetuse taotlemise aluseks olev vabas vormis avaldus esitatakse linnamajanduse osakonnale hiljemalt iga aasta 10. augustiks. Avaldus peab sisaldama taotleja nime ja kontaktandmeid, andmeid puurkaevu asukoha kinnistu kohta, puurkaevu likvideerimiseks taotletavat summat ning võimalikku maksimaalset omafinantseeringu suurust.
§ 3. Toetuse eraldamine ja järelevalve
(1) Puurkaevu likvideerimise projekteerimis- ja tampoonimise töid toetatakse kuni 75% ulatuses tööde kogumaksumusest. Puurkaevu likvideerimise toetust eraldatakse järgmiseks kalendriaastaks. Juhul, kui toetuste taotlejaid on vähem kui linna eelarves eraldatud vahendeid, võib linnavalitsus otsustada toetust maksta rohkem kui 75% ulatuses kogu tööde maksumusest. Taotluste paljususe korral eelistatakse kõrgema võimaliku omafinantseeringu määraga taotlusi.
(2) Esitatud avaldused vaatab läbi linnamajanduse osakond ning nõuab vajadusel puuduvaid dokumente või selgitusi.
(3) Linnamajanduse osakond esitab taotluse puurkaevude likvideerimise toetuste maksmiseks vajamineva summa saamiseks linna järgmise aasta eelarvest Tartu Linnavalitsusele.
(4) Toetuste eraldamise eelarves sätestatud võimaluste piires otsustab linnavalitsus ühe kuu jooksul pärast eelarve vastuvõtmist.
1) Pärast linnavalitsuse positiivset otsust toetuse eraldamise kohta sõlmib linnamajanduse osakond taotlejaga finantseerimiselepingu (edaspidi Leping), kus sätestatakse toetuse saamise otstarve ja tööde lõpetamise aeg.
2) Lepingu vormi kehtestab linnavalitsus.
(5) Toetus makstakse välja 10 päeva jooksul pärast Lepingus kirjeldatud tööde lõpetamist ja tööde üleandmise-vastuvõtmise akti allkirjastamist toetuse saaja ja linnamajanduse osakonna esindaja poolt.
(6) Linnamajanduse osakonnal on õigus kontrollida puurkaevu likvideerimise tööde teostamisel õigusaktidest kinnipidamist ja tööde kvaliteeti.
(7) Toetus jäetakse välja maksmata kui:
2) puurkaevu likvideerimise tööd ei ole teostatud punktis 2.1.4. nimetatud litsentsi omava ettevõtja poolt;
3) puurkaevu likvideerimise tööd on tehtud mittekvaliteetselt;
4) puurkaevu likvideerimise tööd on ilma mõjuva põhjuseta Lepingus fikseeritud tähtajaks lõpetamata.
(8) Toetuse saamiseks esitatud avalduse rahuldamata jätmise korral on isikul õigus esitada uus avaldus toetuse saamiseks järgmise aasta 10. augustiks.
§ 4. Likvideerimisele esitatavad nõuded
(1) Puurkaevu likvideerimine peab toimuma vastavalt keskkonnaministri 30. jaanuari 1997. a määruse nr 8 lisale nr 2 “Puurkaevude projekteerimise, puurimise, konserveerimise ja likvideerimise kord”.
(2) Puurkaevu likvideerimise projekt tuleb kooskõlastada Tartumaa keskkonnateenistuses (Aleksandri 14, Tartu).
(3) Puurkaevu likvideerimise tööd peavad olema lõpetatud hiljemalt iga aasta 15. oktoobriks.
(1) 2006. aastal kehtivad puurkaevude likvideerimise toetuse andmise osas järgmised erisused:
1) puurkaevude likvideerimise taotlemise avaldusi võetakse vastu kuni 01. juunini 2006. a;
2) puurkaevude likvideerimise toetuste andmise otsustab linnavalitsus vastavalt 2006. aasta linna eelarves ettenähtud vahenditele.
(2) Käesoleva korra raames ei toetata nende puurkaevude likvideerimist, mis läksid omaniku valdusesse pärast 01.jaanuari 2006. a ja puurkaevu (krundi) omandamise hetkel uus omanik teadis või oleks pidanud teadma puurkaevu sulgemise vajadusest.
(3) Määrus jõustub 25. aprillil 2006. a.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 2
§ 3
§ 4


Väike-Maarja valla raieloa andmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Väike-Maarja valla raieloa andmise tingimused ja kord
Väike-Maarja valla raieloa andmise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Raieloa taotlemise tingimused
§ 3 Raieloa taotlus
§ 4 Puu raieloa andmine või selle andmisest keeldumine
§ 5 Nõuded raieloa saajale
RT IV, 08.02.2019, 23
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkt 1 ja looduskaitseseaduse § 45 alusel.
(1) Raieloa andmise tingimused ja kord (edaspidi kord) reguleerib Väike-Maarja valla tiheasustusaladel kasvavate puude raiumiseks raieloa taotlemise ja väljastamise tingimusi.
(2) Korra eesmärk on tagada Väike-Maarja valla tiheasustusaladel üksikpuude kaitse ja säilitada mitmekesist looduslikku kooslust.
(3) Kord ei reguleeri kasvava metsa raiet metsaseaduse tähenduses ja viljapuude raiet.
§ 2. Raieloa taotlemise tingimused
3) tänavate, trasside ja muude kommunikatsioonide rajamisel ettejäävate puude raiel trasside valdaja või tema poolt volitatud isik.
(2) Raieloa taotlusele lisatakse:
1) kirjalik volitus, kui tegutsetakse volituse alusel või esindusõigust tõendav dokument, kui taotluse esitab esindaja. Elektrooniliselt esitatava raieloa taotluse puhul peab olema digikonteinerisse lisatud maa omaniku allkiri;
2) kaasomandi puhul kaasomaniku või kaasomanike enamuse kirjalik nõusolek. Elektrooniliselt esitatava raieloa taotluse puhul peab olema digikonteinerisse lisatud kaasomaniku või kaasomanike allkiri;
5) kaitstava loodusobjekti või kaitseala valitseja kirjalik nõusolek, kui raiutav puu asub kaitstaval loodusobjektil või kaitsealal;
6) Keskkonnaameti kirjalik nõusolek, kui raiutav puu asub veekaitsevööndis, v.a raie maaparandussüsteemi eesvoolul maaparandushoiutööde tegemisel;
8) dendroloogiline hinnang arendus- ja ehitusprojektide korral, kui raieluba taotletakse enamale kui 20-le puule;
(3) Raieluba puu mahavõtmiseks saab taotleda:
1) kui puu on haige, kiratsev, murdumisohtlik või osaliselt kuivanud;
2) kui puu kasvab hoonele lähemal kui kolm meetrit või kahjustab hoone vundamendi konstruktsioone;
(4) Raieluba hoolduslõikuseks saab taotleda, kui:
2) võra kahjustab katusekonstruktsioone;
(5) Puu raieluba tuleb taotleda puu võra kõrguse ja/või laiuse kärpimise korral üle 50%, välja arvatud kuivanud okste eemaldamine.
(6) Puu raieluba ei ole vaja taotleda juhul, kui:
1) tegemist on viljapuuga;
2) puult eemaldatakse kuivanud oksi ja vesivõsusid;
3) puu on kuivanud või murdunud;
4) puu on vaja operatiivselt eemaldada tuulemurru või tekkinud avariiohtliku olukorra tõttu;
5) puu raiumine on ettenähtud kehtestatud detailplaneeringus või kohustuse puudumise korral ehitusloas (raiele määratud puu(d) on ehitusprojektis);
6) puu raiumist korraldab vallavalitsus.
§ 3. Raieloa taotlus
Kasvava puu raiumiseks või hoolduslõikuseks esitatakse vallavalitsusele põhjendatud vormikohane kirjalik või digitaalselt allkirjastatud elektrooniline taotlus, mis peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) andmed taotleja kohta (nimi, aadress, isiku- või registrikood, kontakttelefon, e-posti aadress);
2) raieala, kinnistu või krundi aadress puu asukoha täpse kirjeldusega, võimalusel puu äranäitamisega asendiplaanil või taotluse esitaja omakäelise joonisega puu asukoha selgitamiseks;
3) puuliik ja puude arv;
4) põhjendus puu raiumiseks või hoolduslõikuseks;
5) kinnitus selle kohta, et puu raiumisel järgitakse ohutusnõudeid ning tagatakse heakord puu raiumise järel avalikus kohas;
§ 4. Puu raieloa andmine või selle andmisest keeldumine
(1) Puu raiumiseks loa andmise menetluses teeb keskkonnanõunik järgmisi toiminguid:
1) kontrollib taotluses esitatud andmete õigsust ja puu raiumise otstarbekust;
3) kaasab vajadusel eksperte;
4) märgistab vajadusel puu looduses.
(2) Vallavalitsus annab raieloa või keeldub raieloa andmisest 30 kalendripäeva jooksul taotluse lahendamiseks viimase vajaliku ja nõuetekohase dokumendi registreerimisest.
(3) Vallavalitsus põhjendab raieloa väljastamisest keeldumise ning teavitab sellest taotluse esitajat paberkandjal või elektrooniliselt.
(4) Raieloa andmisest on õigus ametnikul keelduda eelkõige juhtudel, kui:
2) taotluse esitaja ei ole esitanud nõutud dokumente või saanud nõutud kooskõlastusi;
3) kui taotluse esitaja ei ole puu raiumise vajadust põhjendanud või põhjendused osutuvad ebapiisavateks;
5) puu raiumine on vastuolus teiste isikute õiguste või huvidega;
6) kui kinnistu või suurema ala osas, kus puu kasvab, toimub planeerimismenetlus või on esitatud taotlus projekteerimistingimuste määramiseks, kuni planeeringu kehtestamiseni või ehitusloa väljastamiseni;
7) taotleja poolt soovitud lõikusmeetod ei sobi konkreetsele puuliigile ja lõikuse tagajärjel halveneksid puu kasvutingimused pöördumatult;
8) vegetatsiooniperioodist lähtudes ei ole õige aeg puu lõikuseks.
(5) Raierahu perioodil võib keelata puu raiumist ja puistutes raiumist kohtades, kus on registreeritud pesitsevaid linde. Vastav eritingimus märgitakse raieloal.
§ 5. Nõuded raieloa saajale
(1) Raietööde tehniliselt õige teostamise, raie ohutuse ja raiekoha tähtajaks puhastamise eest vastutab raieloa saaja.
(2) Puu okste kärpimisel tuleb järgida, et pärast tööde teostamist oleks tagatud puu elujõulisus.
(3) Raie teostamisel tuleb tagada ohutus raie teostamise piirkonnas ning raie ei tohi tekitada kahju või kujutada ohtu kolmandate isikute elule, tervisele ja varale.
(4) Raieloa saaja on kohustatud kaitsma kolmandatele isikutele kuuluvaid tehnovõrke ja rajatisi.
(1) Vallavalitsusel on õigus peatada raieloa kehtivus või raieluba kehtetuks tunnistada, kui ilmneb, et:
4) ilmnevad asjaolud, mis raieloa väljastamise ajal ei olnud teada.
(2) Raieloa peatamise puhul teavitatakse taotlejat loa peatamise kestvusest.
(5) Isik, kellele väljastatakse raieluba või ehitusluba, peab tagama asendusistutuse korras istutatavale püsihaljastusele vajalikud kasvutingimused. Kui asendusistutuse korras istutatud püsihaljastus hävineb täielikult või osaliselt kahe aasta jooksul istutusest, siis on keskkonnanõunikul õigus nõuda samaväärse püsihaljastuse istutamist.
Tunnistada kehtetuks Rakke Vallavolikogu 26.04.2012 määrus nr 3 „Puu raie- ja hoolduslõikusloa andmise tingimused ja kord“.


Erastamisväärtpaberite väljaandmise ja kasutamisega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Erastamisväärtpaberite väljaandmise ja kasutamisega seonduvate seaduste muutmise seadus
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:04.02.2006Avaldamismärge:RT I 2006, 7, 40
Erastamisväärtpaberite väljaandmise ja kasutamisega seonduvate seaduste muutmise seadusVastu võetud 26.01.2006
Välja kuulutatud Vabariigi Presidendi 31. jaanuari 2006. a otsusega nr 973
§ 1. Õigusvastaselt võõrandatud vara maksumuse määramise ja kompenseerimise seaduse (RT I 1993, 30, 509; 2005, 12, 51) §-s 14 tehakse järgmised muudatused:
« (11) Kui õigustatud subjektile ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtpäevaks hüvitusväärtpaberit välja antud, makstakse talle määratud kompensatsioon välja rahas Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfondist, selles vahendite puudumisel aga muudest riigieelarve vahenditest. Kuni 3000 krooni suurune kompensatsioon makstakse õigustatud subjekti näidatud pangakontole ühekordse maksega järgmisel aastal pärast kompensatsiooni määramise aastat, sellest suurem kompensatsioon makstakse mitmekordse maksega võrdsete osadena kuni viie aasta jooksul pärast kompensatsiooni määramise aastat. Enne käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtpäeva määratud kompensatsioon makstakse samas korras välja alates 2007. aastast.»;
« (4) Hüvitusväärtpaberite väljaandmise ja kasutamise ning kompensatsiooni rahas väljamaksmise korra ja osadena väljamaksmise korral osa suuruse määramise reeglid kehtestab Vabariigi Valitsus. Rahandusministril on õigus kehtestada väljamaksmise korraldamiseks juhendeid ja vorme.»
§ 2. Erastamisseaduses (RT I 1993, 45, 639; 2002, 28, 157) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 161 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Muus osas kohaldatakse pankrotiseaduse sätteid.»;
« (7) Erastamisväärtpabereid antakse välja 2005. aasta 31. detsembrini.»;
3) paragrahvi 29 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Erastamisväärtpabereid saab kasutada eluruumide erastamise seaduse, kaasomandis oleva elamu mõttelise osa erastamise seaduse, maareformi seaduse ja mitteeluruumide erastamise seaduse alusel omandatava vara eest tasumiseks 2006. aasta 31. detsembrini.»;
« § 291. Kasutamata erastamisväärtpaberite hüvitamine
(5) Hüvitise pangakontole kandmise kulud kannab õigustatud subjekt.»
§ 3. Maareformi seaduses (RT 1991, 34, 426; RT I 2005, 61, 476) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõikest 3 jäetakse välja muinsuskaitseseaduse avaldamismärge;
2) paragrahvi 21 lõikest 4 jäetakse välja kirikute ja koguduste seaduse avaldamismärge;
3) paragrahvi 223 lõige 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (12) Käesoleva paragrahvi 9. ja 10. lõikes nimetatud enammakstud summa tagastatakse erastamisväärtpaberites. Avaldus enammakstud summa tagastamiseks erastamisväärtpaberites esitatakse erastamise korraldajale hiljemalt 2006. aasta 1. oktoobriks. Pärast erastamisväärtpaberite kasutamise tähtaja lõppu tagastatakse enammakstud summa rahas.»;
4) paragrahvi 224 lõiget 5 täiendatakse järgmise lausega:
«Pärast erastamisväärtpaberite kasutamise tähtaja lõppu tagastatakse erastamisväärtpaberites tasutud ettemaks kooskõlas erastamisseaduse §-ga 291.»
§ 4. Erastamisest laekuva raha kasutamise seaduses (RT I 1996, 26, 529; 2003, 88, 594) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 7. Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfond»;
2) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
« (8) Alates 2006. aasta 1. märtsist kantakse riigimaa erastamisest laekuvast rahast, millest on maha arvatud käesoleva seaduse § 2 lõikes 2 nimetatud võlad ja kulud, 50% Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfondi ja 50% stabiliseerimisreservi.»
§ 5. Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduses (RT 1991, 21, 257; RT I 2004, 85, 577) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 12 lõike 10 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Ehitise väärtuse hindamisel ei hinnata ehitise uusi osi, mis ehitusseaduse § 3 nõuetele mittevastavuse tõttu kuuluvad lammutamisele.»;
2) paragrahvi 13 lõike 7 kolmas lause asendatakse lausetega järgmises sõnastuses:
«Kui õigustatud subjekt ei esita mõjuva põhjuseta kuue kuu jooksul pärast kompenseerimise otsustamist avaldust kompensatsiooni kandmiseks erastamisväärtpaberiarvele, kompensatsiooni rahas väljamaksmise korral aga õigustatud subjekti näidatud pangakontole, siis kompenseerimise menetlus lõpetatakse ja kompenseerimise otsus tühistatakse. Kui õigustatud subjekt on õigeaegselt esitanud avalduse kompensatsiooni kandmiseks erastamisväärtpaberiarvele, kuid seda ei ole rahuldatud erastamisväärtpaberite väljaandmise tähtaja jooksul, siis peab ta kuue kuu jooksul nimetatud tähtpäevast arvates esitama avalduse kompensatsiooni maksmiseks pangakontole. Kui õigustatud subjekt nimetatud avaldust mõjuva põhjuseta tähtaegselt ei esita, siis kompenseerimise menetlus lõpetatakse ja kompenseerimise otsus tühistatakse.»
§ 6. Tulumaksuseaduse (RT I 1999, 101, 903; 2005, 57, 451) § 15 lõiget 4 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
« 81) omandireformi õigustatud subjektile makstud kompensatsiooni õigusvastaselt võõrandatud vara eest, samuti talle välja antud, kuid kasutamata jäänud erastamisväärtpaberite eest makstud hüvitist;».
§ 7. Käesolev seadus jõustub Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.


Isikut tõendavate dokumentide seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Isikut tõendavate dokumentide seaduse muutmise seadus
RT I 2003, 15, 87
Vabariigi Presidendi 10. veebruari 2003. a otsusega nr 338
Isikut tõendavate dokumentide seaduses (RT I 1999, 25, 365; 2000, 25, 148; 26, 150; 40, 254; 86, 550; 2001, 16, 68; 31, 173; 56, 338; 2002, 61, 375; 63, 387; 90, 516) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 3 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Reisidokument on seaduses riigipiiri ületamiseks ettenähtud:
2) välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni reisidokument (edaspidi välisriigi reisidokument), mis on tunnustatud Välisministeeriumi poolt.»
§ 2. Paragrahvi 7 lõike 2 esimeses lauses asendatakse sõna «tagasipöördumistunnistust» sõnadega «tagasipöördumise luba».
§ 3. Paragrahvi 112 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna «isik» sõnadega «või tema seaduslik esindaja».
§ 4. Paragrahvi 112 lõike 6 teist lauset täiendatakse pärast sõna «esindajale» sõnaga «isiklikult».
§ 5. Paragrahvi 18 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kui välisriigi reisidokumendi kontrollimisel ilmnevad selle kehtetuks tunnistamise alused, edastatakse dokument välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni pädevale ametiasutusele. Otsus tehakse teatavaks dokumendi kasutajale.»
§ 6. Paragrahvi 22 lõike 2 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 8) välislähetuses viibivale diplomaadile ja temaga välislähetuses kaasas viibivale perekonnaliikmele;».
§ 7. Paragrahvi 22 lõiget 2 täiendatakse punktiga 12 järgmises sõnastuses:
« 12) välisesindusse lähetatud Välisministeeriumi koosseisuvälisele teenistujale ja temaga välislähetuses kaasas viibivale perekonnaliikmele;».
§ 8. Paragrahvi 22 lõiget 2 täiendatakse punktiga 13 järgmises sõnastuses:
« 13) diplomaatilisele kullerile diplomaatilise posti toimetamiseks Eesti Vabariigi välisesindusse.»
§ 9. Paragrahvi 22 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Vabariigi Valitsus võib välisministri ettepanekul otsustada diplomaatilise passi andmise ka muule isikule, kui see on vajalik riigi ülesannete täitmiseks ja vastab rahvusvahelisele tavale.»
§ 10. Paragrahvi 22 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Perekonnaliikmeks käesoleva paragrahvi tähenduses loetakse abikaasa ja alaealine või üldhariduskoolis õppiv täisealine laps.»
§ 11. Paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 54 järgmises sõnastuses:
« (54) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 12 nimetatud välisesindusse lähetatud Välisministeeriumi koosseisuvälise teenistuja perekonnaliikmed on kohustatud Eestis viibides hoiustama diplomaatilist passi Välisministeeriumis. Välislähetuse lõppedes on välisesindusse lähetatud Välisministeeriumi koosseisuväline teenistuja ja tema perekonnaliikmed kohustatud tagastama diplomaatilise passi Välisministeeriumile ühe nädala jooksul.»
§ 12. Paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 55 järgmises sõnastuses:
« (55) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 13 nimetatud isikud on kohustatud Eestis viibides hoiustama diplomaatilist passi Välisministeeriumis. Välislähetuse lõppedes on diplomaatilised kullerid kohustatud diplomaatilise passi Välisministeeriumisse hoiule andma ühe tööpäeva jooksul.»
§ 13. Paragrahvi 24 lõike 4 punkt 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 11) kolm aastat käesoleva seaduse § 22 lõikes 3 nimetatud isikule;».
§ 14. Paragrahvi 24 lõiget 4 täiendatakse punktiga 12 järgmises sõnastuses:
« 12) välislähetuse lõppemiseni Välisministeeriumi koosseisuvälisele teenistujale ja temaga välislähetuses kaasas viibivale perekonnaliikmele;».
§ 15. Paragrahvi 24 lõiget 4 täiendatakse punktiga 13 järgmises sõnastuses:
« 13) kolm aastat diplomaatilisele kullerile.»


Mängud - iLike.ee en ru et Valuuta: EUR Uued tootedKuidas tellidaFirmastKKK53007007 OstukorvTeie ostukorvis0 toode(t) Teie ostukorv on tühi Logi sisse Kampaania Kampaania Kõik sooduspakkumised KEVAD 2017 Laojäägid kuni -67% Contigo -10% Apple Apple Apple (Apple Inc.) on rahvusvaheline ettevõte, mis kujundab ja toodab nii tarkvara kui ka riistvara.Tuntumad tootegruppid: iMac, Macbook, iPhone, iPad, iPod Watch Apple Watch Series 2 Apple Watch Series 1 Apple Watch Nike Apple Watch Edition Apple Watch Sport Apple Watch Apple Watch Lisad iPhone iPhone 7 iPhone 7 plus iPhone SE iPhone PreOwned iPhone 6s iPhone 6s plus iPhone 5S iPhone lisad iPad iPad 2017 iPad Pro iPad Air 2 iPad Mini 4 iPad 1-2 Lisad Lisaseadmed MacBook Macbook Air MacBook 12" MacBook Pro Retina MacBook Pro MacBook tarvikud iMac iMac 21,5 4K iMac 21,5" iMac 27 5K iPod iPod Touch iPod Nano iPod Shuffle iPod Classic iPod Tarvikud Beats by Dr. Dre Beats juhtmevabad kõrvaklapid Beats juhtmega kõrvaklapid Mac Mini Mac Pro Bose Kõrvaklapid Arvutikõlarid Bluetooth / iPod Wifi süsteemid Acoustimass kõlarisüsteemid Kodukinosüsteemid Solo L1 süsteemid Lisatarvikud Kinnitused Expansion Loudspeakers kõlarid Apple Multimeedia Apple lisad Xserve iTunes kontod AppleCare Muusika lisad Arvutid ja Lisad Arvutid ja Lisad Sülearvuti Sülearvuti kotid Jahutusalused Sülearvuti akud ja laadijad Tahvelarvutid Taskud Lauaarvuti All in One arvuti Kaspersky Anti-Virus Internet Security PURE Small Office Security Anti-Virus for Mac Mobile Security Monitor Printerid Toonerite täitmine Veebikaamerad Võrgutooted Välised Kõvakettad Muud Klaviatuurid Arvutihiired Skannerid Arvutikõlarid Arvuti kõrvaklapid Mängud ja konsoolid Mängud ja konsoolid Mängukonsoolid LEGO Star Wars Disney Princess Angry Birds Arhitektuur Bionicle Chima City Classic Creator Dimensions Elves Jurassic World Mindstorms Simpsons Friends Juniors Nexo Knights Ninjago Speed Champions Super Heroes Technic DUPLO Town DUPLO Super Heroes DUPLO Sofia the First DUPLO My First DUPLO Jake DUPLO Doc McStuffins DUPLO Disney Frozen Turtles Ultra Agents Marvel Super Heroes new Minecraft new Batman Movie new Raadiojuhitavad Droonid Autod Helikopterid Laevad ja paadid Lennukid Tankid ja robotid Autod Hot Wheels Majorette Scalextric Komplektid new Ehted ja kaunistused Pliiatsid, värvid ja lisaseadmed Kodu ja köök Mängupuldid Mänguroolid Mängud Virtuaalreaalsuse peakomplektid Pusled new Telefonid Telefonid Nutitelefonid Panzer Glass Meelelahutus Mobiiltelefonid Tarvikud Adapterid Akud Bluetooth seadmed Kaablid Lisad Bugatti Breffo Krusell Huawei Akupank Juhtmeta telefonid NutiKell Akupangad Digitehnika Digitehnika TV ja muu Telerid Kodukinosüsteemid Audio- ja videotehnika Seikluskaamerad Bluetooth kõlarid Videokaamerad Ressiiverid Blu-ray kodukinosüsteemid Blu-ray mängijad DVD mängijad Kompaktsed DVD Muusikakeskused Raadiod ja kellraadiod Kõlarid Kõrvaklapid FM Saatja Kaablid MP3 Mängijad Videoprojektorid CD-mängijad Lisad Võimendid Tuunerid Heliprojektorid Muusikariistad Internetiraadiod Digiboksid Vinüülplaadimängijad Diktofoonid SoundDock MP4-mängijad Mikrofonid Valveseadmed Valvesüsteem Analog kaamera IP Kaamerad Foto Kaamerad Objektiivid Välklamp Mälukaardid Stuudio valgustus ja eksponomeetrid Filtrid Statiivid Digiraamid Kaamerakotid Video DSLR seadmed Eriotstarbelised kaamera Muud Akud ja akulaadijad new Autotarvikud GPS Autokõlarid Raadiosaatjad Automakk Video salvestaja Lisatarvikud Autokülmikud Autoakud Autokaamerad Autolambid Autoraadio Kodumasinad Kodumasinad Integreeritav tehnika Ahjud Integreeritav pliidiplaat Integreeritav Külmik Sügavkülmikud Veinikülmikud Integreeritav pesumasin Integreeritud nõudepesumasin Mikrolaineahjud Kohvimasinad Lisatarvikud Komplektid Retro Ahjud Gaasiahjud Õhupuhastajad Auruahjud Soojendussahtlid Integreeritavad kohvimasinad Kohvimasin Külmikud Külmikud sügavkülmikuga Üheukseline külmik Side-by-side külmikud Retro Külmik Veinikülmik Sügavkülmik Klaasuksega külmikud ja sügavkülmikud Sügavkülmkast Külmikute komplektid Nõudepesumasinad Nõudepesumasin 45cm Nõudepesumasin 60cm Nõudepesumasin Lauapealne Mikrolaineahi Köögitehnika Aurutajad Köögimasin Espressomasin Kohvikeetja Hakklihamasin Veekeetjad Blenderid Mahlapressid Mikser Kapslid (Caffitaly) Kapslid (K-fee) Rösterid Saumikserid Leivaküpsetajad Munakeetjad Fritüürid Köögikaalud Küpsetajad Kohvi lisatarvikud Lisatarvikud Muu Multikeetjad Jäätisemasinad Vahvliküpsetajad Võileivagrillid Lauapliidid ja -ahjud Toidukuivatid Elektrilised grillid Jogurtivalmistajad Piimavahustajad Kohviveskid Elektriline riiv Viilutusmasinad new Õmblusmasinad Overlokid Professionaalne Tikkimismasinad Accessories Triikrauad Tolmuimejad Robottolmuimejad Varstolmuimeja Käsitolmuimejad Tolmuimeja tarvikud Professionaalsed tolmuimejad Boilerid Pesumasinad ja kuivatid Pesukuivati Pealtlaetav pesumasin Eestlaetav pesumasin Kuivatuskapp Lisatarvikud Pesumasin kompaktne Pesumasin kuivatiga Õhupuhastajad Kubu Seina kinnitusega Rippuvad Nurga Tavalised Sisseehitatavad Retro Stiilis Aksessuaarid Ilma motorita Saar-õhupuhastajad Täisintegreeritavad õhupuhastajad Teleskoop-õhupuhastajad Välise mootori juhtimisega õhupuhastajad Pliidid ja ahjud Gaasi- ja kombineeritud pliidid Gaasipliit gaasiahjuga Induktsioonpliit Klaaskeraamiline pliit Elektriline pliit Kliimaseadmed Konditsioneerid Ventilaatorid Õhuniisutid Kütteseadmed Õliradiaatorid Ilmajaamad, termomeetrid GreenTech Õhukuivati Valamud ja segistid Miniköögid Saunakaalud Kodu, Aed ja Kontor Aed Kontorimööbel Kodu Kingitused Kontoritarvikud Triikimislauad Kapselkohvimasinad Ilmajaamad, termomeetrid Home4you Home4you Home4you on Eestis loodud rahvusvaheline kaubamärk ja Eesti oma ettevõte. Home4you missiooniks on rikastada sisustuskaupade turgu ja eesmärgiks luua omanäoline mööbli ja sisustuskaupade kollektsioon. Mööbel ja sisustus Elutuba Sisustustooted Söögituba Sisustustekstiil Kingiideed Magamistuba Säilitus ja panipaik Jõulud Esik ja garderoob Valgustid Aiamööbel Söögilaua komplektid Diivanikomplektid ja mooduldiivanid Rõdukomplektid Toolid ja pingid Lauad Lamamis- ja puhketoolid Padjad ja katted Muu mööbel Lastemööbel Kiiged ja Ripptoolid Päikesevarjud ja varikatused Batuudid Aiakaubad Väliköök Aiadekoratsioon Toolid Töötoolid Klienditoolid Kassatoolid Lastetoolid Pakkumised Tervis ja Sport Tervis ja Sport Contigo Contigo termoskruusid Contigo lastepudelid Contigo Veepudelid Lisandid Withings Tervisetooted Suuhooldus Infrapunased lambid Kehasoojendustooted Vererõhumõõtjad Termomeetrid Massaažiseadmed Inhalaatorid Aroomiteraapia Kaalud Päikeseprillid Muud tervisetooted Sport Binoklid Pulsikellad Massaaziseadmed Fitness-kellad Jalgrattad Treeningriietus Spordipesu Trenazöörid Tõstekangid Raskused Hantlid Hokiuisud Fitness kindad Trennivarustus Ujumine Fitnessi inventar Pallid Lauatennis Rulluisud matk ja lisatarvikud Noolemäng ja tarvikud Sulgpalli reketid Saalihokikepid Tõukerattad Ilu Kosmeetika ja parfüümid Juuksehooldus Kehahooldus Näohooldus Juukselõikusmasinad Raseerijad naistele Lokitangid Maniküürikomplektid Hoover Teised Brändid Teised Brändid Asus Sülearvutid Mänguritele Kõik ühes Lauaarvutid Tahvelarvutid Monitorid Multimeedia Võrgutooted Bosch Pesumasin kuivatiga Muruniidukid Kohviautomaadid Garmin GPS seadmed Videoregistraatorid Loomadele Kellad Spordikaamerad Kaardid Kajalood Gorenje Jahekapid Retrokülmikud Külmikud Kärcher Survepesurid Aurupuhastajad Pühkimismasinad Aknapuhastus Cleaning and care products Lenovo MSI MSI sülearvutid Ordi Sülearvutid Lauaarvutid Prestigio Tahvelarvutid Nutitelefonid Autokaamerad Navigatsioon Electrolux Braun Epilaatorid ja trimmerid Pardlid ja trimmerid Juuksehooldus Varutarvikud Kodumasinad Klassikalised kellad new DeLonghi KitchenAid Köögikombainid Aksessuaarid Blender iRobot Tolmuimejad Põrandapesu Varuosad Redmond Multikeetja Hakklihamasin Saumikser Elektriline šašlõkivalmistaja Jogurtivalmistaja Köögikaalud Mahlapress Saunakaalud Tolmuimeja Õhugrill Veekeetja Triikraud Leivaküpsetaja Otsi Otsi Otsi kõikidest Kood Loading....Mängud ja konsoolid Mängukonsoolid LEGO Star Wars Disney Princess Angry Birds Arhitektuur Bionicle Chima City Classic Creator Dimensions Elves Jurassic World Mindstorms Simpsons Friends Juniors Nexo Knights Ninjago Speed Champions Super Heroes Technic DUPLO Town DUPLO Super Heroes DUPLO Sofia the First DUPLO My First DUPLO Jake DUPLO Doc McStuffins DUPLO Disney Frozen Turtles Ultra Agents Marvel Super Heroes new Minecraft new Batman Movie new Raadiojuhitavad Droonid Autod Helikopterid Laevad ja paadid Lennukid Tankid ja robotid Autod Hot Wheels Majorette Scalextric Komplektid new Ehted ja kaunistused Pliiatsid, värvid ja lisaseadmed Kodu ja köök Mängupuldid Mänguroolid Mängud Virtuaalreaalsuse peakomplektid Pusled new Koju > Mängud ja konsoolid>Mängud Mängud Selles kategoorias on	28
toodet Sort by --Price: lowest firstPrice: highest firstProduct Name: A to ZProduct Name: Z to AIn-stock first Product code: 46167 Telli kaupMäng MICROSOFT MINECRAFT XBOX ONEEsialgne nimi:
MINECRAFT 25,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46166 Telli kaupMäng MICROSOFT DOOM Day 1 Edition PC59,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46165 Telli kaupMäng MICROSOFT Teenage Mutant Ninja Turtles 2016 PS4Esialgne nimi:
Teenage Mutant Ninja Turtles 2016 45,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46164 Telli kaupMäng MICROSOFT Teenage Mutant Ninja Turtles 2016 XBOX 360Esialgne nimi:
Teenage Mutant Ninja Turtles 2016 45,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46163 Telli kaupMäng SONY MAFIA III PS449,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46162 Telli kaupMäng SONY GRAND THEFT AUTO V PS449,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46161 Telli kaupMäng MICROSOFT GRAND THEFT AUTO V XBOX ONE49,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46160 Telli kaupMäng SONY HITMAN 1 SEASON STEELBOOK PS449,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46159 Telli kaupMäng MICROSOFT HOMEFRONT The Revolution PS459,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46158 Telli kaupMäng SONY STAR WARS BATTLEFRONT PS449,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46157 Telli kaupMäng MICROSOFT HOMEFRONT The Revolution PC55,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46156 Telli kaupMäng SONY BATTLEFIELD 1 PS4 SONY59,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46155 Telli kaupMäng SONY FIFA 17 PS4 SONY59,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46154 Telli kaupMäng SONY Street Fighter V Steelbook PS459,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46153 Telli kaupMäng SONY DOOM PS459,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46152 Telli kaupMäng MICROSOFT WITCHER 3 WILD HUNT XBOX ONE59,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46151 Telli kaupMäng SONY Plants vs Zombies 2 Garden Warfare PS459,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46150 Telli kaupMäng SONY OVERWATCH PS4Üldomadused
Esialgne nimi: 59,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46149 Telli kaupMäng MICROSOFT DOOMÜldomadused
Esialgne nimi:
DOOM…59,00 € Lisa ostukorvi Vaata Product code: 46073 Telli kaupMäng MICROSOFT HOMEFRONT The Revolution XBOX ONE59,00 € Lisa ostukorvi VaataiShop.ee OÜNarva mnt 5Tallinn+372 53 007 007info@ilike.eeInformatsioonKKKUsalduse garantiiKliendid meist14 päeva rahatagasi garantiiGarantii ja hooldusJärelmaksMeie pakkumisedUued tootedTeie kontoTeie kontoIsiklikudandmedMinu aadressidTellimuste ajalugu UudiskiriJärgi meid Firma rekvisiididiShop.ee OÜRegistrikood: 12812298KMKR (VAT): EE101829096MakseviisidPangalink, maksekaardiga, surahas kättesaamisel ja järelmaksugaGarantiiEraisikule kehtib 2 aastane pretensiooniesitamiseaeg ja firmale 1 aastane tootjagarantiiKlienditeenindusKlienditeenindus töötab iga päev Talvel E-R 10:00 - 16:00+372 53 007 007 iLike logo, iOrder ja iLiising on kaitstud kaubamärgid. Kõik õigused kaitstud


RT I, 23.12.2017, 3
8) väliskaubandus- ja ettevõtlusministri 09.03.2015. a määruse nr 20 „Starditoetus” § 5 lõikes 1 nimetatud maakondlikele arenduskeskustele;
[RT I, 10.12.2015, 10 - jõust. 01.01.2016]
13) lepingu alusel korruptsiooni ennetamise ülesandeid täitvale isikule.
(5) Igaüks saab e-äriregistrist enda isikut identifitseerides tasuta kogu registriinfo endaga seotud ühingu, sihtasutuse või filiaali kohta.
(1) Üldandmed on käesoleva määruse tähenduses äriseadustiku §-s 63, § 64 punktides 1, 2, 7, 11, 13, 14, 16, 17,19 ja 20, § 387 punktides 1 ja 2, 4−8 ning 12 ja 13, mittetulundusühingute seaduse § 8 lõike 1 punktis 4, § 89 punktides 1–3, 9–13, 15 ja 16, sihtasutuste seaduse § 11 lõike 1 punktis 6 ja § 14 lõike 1 punktides 1–4 ja 9–18 ning korteriomandi- ja korteriühistuseaduse § 63 lõike 4 punktides 1–4, 12–14, 16 ja 17 nimetatud andmed.
(1) Esindusõiguse kontrolli on võimalik teostada ettevõtja, filiaali, mittetulundusühingu, korteriühistu ja sihtasutuse esindusõiguslike isikute ja nende registrisse kantud esindusõiguse reeglite kohta äriregistri keskandmebaasist väljastatava infosüsteemiga liidestatava päringu kaudu, mille tulemusel saab kontrollida esindusõiguslike isikute ainuesindusõiguse olemasolu ja esindusõiguse registrisse kantud piiranguid.
(2) Ainuesindusõiguse all mõeldakse isiku õigust esindada ettevõtjat, filiaali, mittetulundusühingut, korteriühistut ja sihtasutust üksinda.


Mootorsõidukijuhi ja juhtimisõiguse taotleja ning trammijuhi ja trammi juhtimisõiguse taotleja tervisekontrolli tingimused ja kord, tervisetõendite vormid ning tervisenõuded, sealhulgas meditsiinilised vastunäidustused, mille puhul mootorsõiduki ja trammi juhtimine ei ole lubatud – Riigi Teataja
Mootorsõidukijuhi ja juhtimisõiguse taotleja ning trammijuhi ja trammi juhtimisõiguse taotleja tervisekontrolli tingimused ja kord, tervisetõendite vormid ning tervisenõuded, sealhulgas meditsiinilised vastunäidustused, mille puhul mootorsõiduki ja trammi juhtimine ei ole lubatud
Mootorsõidukijuhi ja juhtimisõiguse taotleja ning trammijuhi ja trammi juhtimisõiguse taotleja tervisekontrolli tingimused ja kord, tervisetõendite vormid ning tervisenõuded, sealhulgas meditsiinilised vastunäidustused, mille puhul mootorsõiduki ja trammi juhtimine ei ole lubatud - sisukord
§ 2 Tervise üldnõuded
§ 3 Tervisenõuded 1. gruppi kuuluvale juhile
§ 4 Meditsiinilised vastunäidustused 1. gruppi kuuluvale juhile
§ 5 Tervisenõuded 2. gruppi kuuluvale juhile
§ 6 Meditsiinilised vastunäidustused 2. gruppi kuuluvale juhile
§ 7 Tervisekontrolli tegija
§ 8 Tervisekontrolli läbimine
§ 9 Tervisekontrolli tegemine
§ 10 Tervisetõendi vormistamine ja väljastamine
§ 11 Tervisekontrolli dokumentide säilitamine
§ 12 Enne käesoleva määruse jõustumist väljastatud tervisetõendi kehtivus
RT I, 21.06.2011, 8
Mootorsõidukijuhi ja juhtimisõiguse taotleja ning trammijuhi ja trammi juhtimisõiguse taotleja tervisekontrolli tingimused ja kord, tervisetõendite vormid ning tervisenõuded, sealhulgas meditsiinilised vastunäidustused, mille puhul mootorsõiduki ja trammi juhtimine ei ole lubatud1
Vastu võetud 16.06.2011 nr 80
Määrus kehtestatakse „Liiklusseaduse” § 101 lõike 10 ja § 143 lõike 7 alusel.
Määrusega kehtestatakse mootorsõidukijuhi ja juhtimisõiguse taotleja ning trammijuhi ja trammi juhtimisõiguse taotleja (edaspidi juht) tervisekontrolli tingimused ja kord, tervisetõendite vormid ning tervisenõuded, sealhulgas meditsiinilised vastunäidustused, mille puhul mootorsõiduki ja trammi juhtimine ei ole lubatud.
§ 2. Tervise üldnõuded
(1) Juht peab füüsiliselt ja psüühiliselt olema võimeline mootorsõidukit või trammi juhtima ning tal ei tohi olla haigusi või tervisehäireid, mis takistavad mootorsõiduki või trammi ohutult juhtimist.
(2) Tervisenõuded kehtestatakse järgmiselt:
1) 1. gruppi kuuluvad A-, AM-, B-, BE-, C- ja CE-kategooria ning nende alamkategooriate mootorsõidukite, välja arvatud B-kategooria takso ning A-, B- ja C-kategooria alarmsõiduki juhid, ja T-kategooria traktori ning liikurmasinate juhid;
2) 2. gruppi kuuluvad D- ja DE-kategooria ning nende alamkategooriate mootorsõidukite, B-kategooria takso ning A-, B- ja C-kategooria alarmsõidukite juhid ja juhtimisõiguse taotlejate ning mootorsõidukijuhtide õpetajad.
§ 3. Tervisenõuded 1. gruppi kuuluvale juhile
(1) 1. gruppi kuuluva juhi nägemine peab vastama järgmistele nõuetele:
1) korrektsiooniga (vajaduse korral korrigeerivate läätsedega) nägemisteravus mõlema silmaga koos nägemisel ei tohi olla väiksem kui 0,5;
2) horisontaalvaateväli ei tohi olla alla 120 kraadi, vaatevälja laiendus ei tohi olla alla 50 kraadi paremale ja vasakule ning 20 kraadi üles ja alla. Vaatevälja keskse osa 20 kraadi raadiuses ei tohi esineda defekti;
3) korrektsiooniga nägemisteravus ainsa nägeva silma korral (teise silma nägemine on kadunud või saab diploopia tõttu kasutada ainult üht silma) peab olema vähemalt 0,5, ainsa nägeva silma vaateväli normaalne ja isik monokulaarse nägemisega kohanenud. Ühest silmast nägemise kaotamise korral (sh diploopia) on lubatud mootorsõidukit juhtida pärast 6-kuulist kohanemisperioodi;
4) hämaras nägemine ja adaptatsioon pimestamise suhtes peavad olema normaalsed.
(2) Kuulmishäirete esinemise korral peab 1. gruppi kuuluval juhil olema normaalne vaateväli ja juht peab kasutama kuuldeaparaati, kui selle kasutamine on näidustatud.
(3) Jäsemete puude või liikumistakistuse korral on 1. gruppi kuuluval juhil lubatud mootorsõidukit juhtida pärast selle asjakohast ümberehitamist või kohandamist.
(4) Suhkurdiabeedi diagnoosiga 1. gruppi kuuluval juhil:
1) peavad olema tervisekontrolli tegeva arsti hinnangul piisavad teadmised hüpoglükeemiast ja sellest tingitud ohtudest;
2) peab olema läbitud arstlik läbivaatus vähemalt kord viie aasta jooksul.
§ 4. Meditsiinilised vastunäidustused 1. gruppi kuuluvale juhile
(1) 1. gruppi kuuluval juhil ei ole lubatud mootorsõidukit juhtida:
1) kroonilise südame-veresoonkonna puudulikkuse II ja III staadiumi korral;
2) kõrgvererõhutõve III staadiumi korral;
3) alkoholisõltuvuse korral;
4) sõltuvuse korral kannabinoididest, opioididest, stimulaatoritest, rahustitest, uinutitest, hallutsinogeenidest ja lenduvatest lahustitest või nende ainete kuritarvitamise korral;
5) psühhotroopsete ainete ja juhtimisvõimet alandavate ravimite tarvitamise ajal;
6) vestibulaaraparaadi raskete funktsioonihäirete (sh Meniere’i tõbi) korral;
7) suhkurdiabeedi korral, välja arvatud juhul, kui ühe aasta jooksul ei ole esinenud korduvaid raskeid hüpoglükeemilisi juhte;
8) teadvusekaotuse hoogude esinemise ja langetõve korral, välja arvatud juhul, kui teadvusekaotuse hooge ei ole esinenud ühe aasta vältel;
9) raskekujulise psüühika-, isiksuse- ja käitumishäire ja vaimse arengu peetuse esinemise korral;
10) kaasasündinud, trauma- või neurokirurgilise operatsiooni järgse või haigusest põhjustatud psüühikahäire esinemise korral;
11) muude haiguste korral, mis võivad alandada juhtimisvõimet ja mõjutada ohutu sõitmise võimet.
(2) Erandjuhul võib eriarstiabi osutava juriidilise isiku juurde moodustatud liiklusmeditsiini komisjon (edaspidi liiklusmeditsiini komisjon) lubada 1. gruppi kuuluval juhil isikut raviva arsti soovituse põhjal mootorsõidukit juhtida lõike 1 punktides 6–8 ning 10 ja 11 nimetatud vastunäidustuste esinemise korral, määrates vajaduse korral juhi terviseseisundi tõttu rakendatava erinõude või piirangu.
§ 5. Tervisenõuded 2. gruppi kuuluvale juhile
(1) 2. gruppi kuuluva juhi nägemine peab vastama järgmistele nõuetele:
1) korrigeerimata nägemisteravus mõlemas silmas ei tohi olla alla 0,05;
2) nägemisteravus paremini nägeva silmaga ei tohi olla alla 0,8 ja halvemini nägeva silmaga alla 0,1, kusjuures talutava korrektsiooni saamiseks võib kasutada prille või kontaktläätsi, mille tugevus ei ületa pluss või miinus 8 dioptriat;
3) vaatevälja horisontaalne piir ei tohi olla alla 160 kraadi, vaatevälja laiendus ei tohi olla alla 70 kraadi vasakule ja paremale ning 30 kraadi üles ja alla. Vaatevälja keskse osa 30 kraadi raadiuses ei tohi esineda defekti;
(2) 2. gruppi kuuluva juhi kuulmine (ka kuuldeaparaati kasutades) peab olema normaalne.
(3) Suhkurdiabeedi diagnoosiga 2. gruppi kuuluval juhil:
1) peavad olema tervisekontrolli tegeva liiklusmeditsiini komisjoni hinnangul piisavad teadmised hüpoglükeemiast ja sellest tingitud ohtudest;
2) peab olema läbitud arstlik läbivaatus vähemalt kord kolme aasta jooksul;
3) puuduvad suhkurdiabeediga seotud tüsistused, mis arsti (liiklusmeditsiini komisjoni) hinnangul võiksid mõjutada sõiduki juhtimise võimet.
§ 6. Meditsiinilised vastunäidustused 2. gruppi kuuluvale juhile
(1) 2. gruppi kuuluval juhil ei ole lubatud mootorsõidukit juhtida:
1) diploopia korral;
2) kahjustatud kontrasttundlikkuse esinemise korral;
3) teadvusekaotuse hoogude esinemise korral;
4) langetõve korral, välja arvatud juhul, kui langetõve viimasest haigushoost on möödunud vähemalt viis aastat;
5) raskekujulise või püsiva psüühika-, isiksuse- ja käitumishäire ja vaimse arengu peetuse esinemise korral;
6) kaasasündinud, trauma- või neurokirurgilise operatsiooni järgse või haigusest põhjustatud psüühikahäire esinemise korral;
7) suhkurdiabeedi korral, välja arvatud juhul, kui ühe aasta jooksul ei ole esinenud rasket hüpoglükeemilist juhtu;
8) alkoholisõltuvuse korral;
9) sõltuvuse korral kannabinoididest, opioididest, stimulaatoritest, rahustitest, uinutitest, hallutsinogeenidest ja lenduvatest lahustitest või nende ainete kuritarvitamise korral;
10) psühhotroopsete ainete ja juhtimisvõimet alandavate ravimite tarvitamise ajal;
11) jäsemete raske puude või liikumistakistuse esinemise korral;
12) kroonilise südame-veresoonkonna puudulikkuse II ja III staadiumi ja kõrgvererõhutõve III staadiumi korral;
13) vestibulaaraparaadi raskete funktsioonihäirete (sh Meniere’i tõbi) korral;
14) juhtimisvõimet alandavate muude haiguste esinemise korral.
(2) Erandjuhul võib liiklusmeditsiini komisjon lubada 2. gruppi kuuluval juhil isikut raviva arsti soovituse põhjal mootorsõidukit juhtida lõike 1 punktis 14 nimetatud vastunäidustuse esinemise korral, määrates vajaduse korral juhi terviseseisundi tõttu rakendatava erinõude või piirangu.
§ 7. Tervisekontrolli tegija
(1) Tervisekontrolli A-, AM-, B-, BE-, C- ja CE-kategooria ning nende alamkategooriate mootorsõidukite, välja arvatud B-kategooria takso ning A-, B- ja C-kategooria alarmsõiduki juhid, ja T-kategooria traktori ning liikurmasinate juhtidele ja juhtimisõiguse taotlejatele teeb perearst, kaasates vajaduse korral teisi eriarste.
(2) Tervisekontrolli D- ja DE-kategooria ning nende alamkategooriate mootorsõidukite, B-kategooria takso ning A-, B- ja C-kategooria alarmsõidukite juhtidele ja juhtimisõiguse taotlejatele ning mootorsõidukijuhtide õpetajatele teeb liiklusmeditsiini komisjon.
(3) Paragrahvi 4 lõikes 2 ja § 6 lõikes 2 nimetatud juhul teeb tervisekontrolli otsuse liiklusmeditsiini komisjon.
(4) Juhile, kellel on „Liiklusseaduse” § 70 lõike 2 alusel tuvastatud liiklusohtlik haigusseisund ja kes on sõiduki juhtimiselt kõrvaldatud sama seaduse § 91 lõike 2 punkti 7 alusel, teeb tervisekontrolli liiklusmeditsiini komisjon.
§ 8. Tervisekontrolli läbimine
(1) Eelneva tervisekontrolli peab juhtimisõiguse taotleja läbima mitte varem kui kuus kuud enne mootorsõidukijuhi koolituse algust.
(2) Perioodilise tervisekontrolli peab mootorsõidukijuht läbima iga kümne aasta järel.
(3) Üle 65-aastane A-, B- ja BE-kategooria ning nende alamkategooriate mootorsõiduki juht ja üle 50-aastane C-, CE-, D- ja DE-kategooria ning nende alamkategooriate mootorsõiduki juht, T-kategooria traktori- ja liikurmasina juht, B-kategooria takso juht, A- ja B-kategooria alarmsõidukite juht ning mootorsõidukijuhtide õpetaja peavad perioodilise tervisekontrolli läbima iga viie aasta järel.
(4) Tervisekontrolli tegija otsuse alusel, mis lähtub juhi terviseseisundist, peab juht läbima perioodilise tervisekontrolli lõigetes 2 ja 3 sätestatust sagedamini.
(5) Muul kui lõigetes 2 ja 3 sätestatud juhul peab juht tervisekontrolli läbima:
1) kui tal on „Liiklusseaduse” § 70 lõike 2 alusel tuvastatud liiklusohtlik terviseseisund ja ta on sõiduki juhtimiselt kõrvaldatud sama seaduse § 91 lõike 2 punkti 7 alusel;
2) arsti korraldusel juhul, kui arstliku läbivaatuse käigus selgub, et juhi terviseseisund ei vasta kehtestatud tervisenõuetele.
§ 9. Tervisekontrolli tegemine
(1) Juhil peab tervisekontrollile tulles kaasas olema isikut tõendav dokument ning juhtimise ajal alaliselt või ajutiselt kasutatavad abivahendid (prillid, kontaktläätsed, kuulmisaparaat, proteesid jms). Paragrahvi 8 lõike 5 punktis 1 sätestatud juhul peab isik enne tervisekontrolli läbimist esitama tervisekontrolli tegijale ka sõiduki juhtimiselt kõrvaldamise otsuse.
(2) Enne tervisekontrolli läbimist esitab juht tervisekontrolli tegijale isikut tõendava dokumendi ning seejärel täidab lisas 1 toodud tervisekontrolli kaardi tervisedeklaratsiooni osa. Juht kinnitab tervisekontrolli kaardi esimeses osas esitatud andmete õigsust oma allkirjaga.
(3) Tervisekontrolli tegija teeb või korraldab juhi terviseseisundi tervisenõuetele vastavuse hindamiseks vajalikud terviseuuringud ning kannab terviseuuringute tulemused tervisekontrolli kaardi teisele osale. Terviseuuringute tulemusi tõendavaid dokumente säilitatakse koos juhi tervisekontrolli kaardiga.
(4) Arvestades juhi terviseseisundi vastavust tervisenõuetele, otsustab tervisekontrolli tegija, kas juht võib või ei või mootorsõidukit juhtida.
(5) Juhi terviseseisundist tulenevalt võib tervisekontrolli tegija määrata juhi terviseseisundi tõttu rakendatava erinõude või piirangu, lähtudes „Liiklusseaduse” § 96 lõike 8 alusel kehtestatud juhiloale kantavatest juhi terviseseisundist tulenevatest meditsiinilistest näidustustest.
(6) Tervisekontrolli tegija kannab tervisekontrolli tegija otsuse juhi tervisekontrolli kaardi kolmandale osale.
(7) Tervisekontrolli tegija tutvustab ja selgitab juhile tema tervisekontrolli terviseuuringute tulemusi ja tervisekontrolli alusel tehtud otsust ning võtab juhilt selle kohta tervisekontrolli kaardile allkirja.
§ 10. Tervisetõendi vormistamine ja väljastamine
(1) Tervisekontrolli tegija vormistab tervisekontrolli kaardi alusel lisas 2 toodud vormi kohase tervisetõendi ja väljastab selle juhile.
(2) Juhi terviseseisundi tõttu rakendatava erinõude või piirangu märgib tervisekontrolli tegija juhi tervisetõendile.
(3) Perearsti väljastatavale tervisetõendile kirjutab alla perearst ja kinnitab selle oma registreerimistõendi numbriga.
(4) Liiklusmeditsiini komisjoni väljastatavale tervisetõendile kirjutavad alla juhi tervisekontrollis osalenud liiklusmeditsiini komisjoni esimees ja kõik liikmed ning kinnitavad selle oma registreerimistõendi numbriga.
§ 11. Tervisekontrolli dokumentide säilitamine
Tervishoiuteenuse osutaja säilitab tervisekontrolli kaarte ja terviseuuringute tulemusi paberkandjal või elektroonilisel kujul 15 aastat juhile viimase tervisekontrolli tegemisest arvates.
§ 12. Enne käesoleva määruse jõustumist väljastatud tervisetõendi kehtivus
(1) Tervisetõend, mille on väljastanud tervisekontrolli tegija, kes oli õigustatud tõendit väljastama enne käesoleva määruse jõustumist, kehtib tervisenõuetele vastavust tõendava dokumendina tervisetõendil märgitud kuupäevani või kuupäeva puudumisel juhiloa kehtivusaja lõpuni.
(2) Enne määruse jõustumist määratud R-kategooria mootorsõidukijuhi järgmise tervisekontrolli tähtpäev kehtib ka T-kategooria mootorsõidukijuhi kohta.
Vabariigi Valitsuse 29. septembri 2005. a määrus nr 257 „Mootorsõidukijuhi, trammijuhi ja juhtimisõiguse taotleja tervisenõuded, eelneva ja perioodilise tervisekontrolli tingimused ja kord ning tervisetõendite vormid” (RT I, 04.01.2011, 6) tunnistatakse kehtetuks.
1 Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiiv 91/439/EMÜ juhilubade kohta (EÜT L 237, 24.08.1991, lk 1–24), muudetud komisjoni direktiiviga 2009/112/EÜ (ELT L 223, 26.08.2009, lk 26–30) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 403, 30.12.2006, lk 18–60), muudetud komisjoni direktiiviga 2009/113/EÜ (ELT L 223, 26.08.2009, lk 31–35).
Lisa 1 Tervisekontrolli kaart
Lisa 2 Mootorsõidukijuhi tervisetõend


3-2-1-139-05 Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 21. detsembri 2005. a kohtuotsus Salva Kindlustuse AS-i hagis Edelaraudtee Veeremi OÜ vastu õiguse tunnustamiseks mitte maksta viivist – Riigi Teataja
3-2-1-139-05 Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 21. detsembri 2005. a kohtuotsus Salva Kindlustuse AS-i hagis Edelaraudtee Veeremi OÜ vastu õiguse tunnustamiseks mitte maksta viivist
RT III 2006, 3, 27
Kohtuasja number 3-2-1-139-05
Kohtukoosseis Eesistuja Ants Kull, liikmed Lea Laarmaa ja Tambet Tampuu
Kohtuasi Salva Kindlustuse AS-i hagi Edelaraudtee Veeremi OÜ vastu õiguse tunnustamiseks mitte maksta viivist
Vaidlustatud kohtulahend Tallinna Ringkonnakohtu 24. mai 2005. a otsus tsiviilasjas nr 2-2/643/05
Kaebuse esitaja ja kaebuse liik Salva Kindlustuse AS-i kassatsioonkaebus
Asja läbivaatamise kuupäev 5. detsember 2005. a
Istungil osalenud isikud Hageja lepinguline esindaja vandeadvokaat Kenno Vilippus ja kostja lepinguline esindaja vandeadvokaat Ants Mailend
1. Tühistada Tallinna Ringkonnakohtu 24. mai 2005. a otsus ja saata asi uueks läbivaatamiseks samale ringkonnakohtule.
3. Tagastada OY Asianajotoimisto Hedman Osborne Clarke Advokatbyrå AB-le 20. juunil 2005. a Salva Kindlustuse AS-i kassatsioonkaebuse esitamisel tasutud kautsjon 12 928 (kaksteist tuhat üheksasada kakskümmend kaheksa) krooni.
1. Salva Kindlustuse AS esitas 10 mail 2004. a Järva Maakohtule Edelaraudtee Veeremi OÜ vastu hagi, milles palus tunnustada oma õigust mitte maksta kostjale viivist 1 600 000 krooni. Hagi kohaselt toimus 6. märtsil 2003. a Raplamaal Aranküla raudteeülesõidul liiklusõnnetus, mille põhjustas OÜ-le Noval Transport kuuluv veoauto, mis ei andnud teed diiselrongile. Selle tõttu põrkasid diiselrong ja veoauto kokku. OÜ Noval Transport kui veoauto valdaja tsiviilvastutuse oli kindlustanud hageja. 6. märtsil 2003. a teatas kostja hagejale toimunud liiklusõnnetusest. Liiklusõnnetuse toimumise päeval algatas Rapla Politseiprefektuur liiklusõnnetuse kohta kriminaalasja. 26. märtsil 2003. a esitas kostja hagejale liikluskahju hüvitamise nõude, millele oli lisatud AS-i Ühinenud Depood poolt koostatud kalkulatsioon diiselrongi mootorvaguni taastusremondi tööde maksumuse kohta. Kalkulatsiooni kohaselt oli tööde maksumuseks 1 716 200 krooni, kuid märgitud oli ka, et remonttööde maksumus võib muutuda pärast varjatud vigastuste ilmsikstulekut. Liiklusõnnetuse kohta algatatud kriminaalasja menetlus lõpetati 20. juunil 2003. a. Tekkinud kahju eest on vastutav veoauto valdaja OÜ Noval Transport. 7. juulil 2003. a edastas OÜ Noval Transport hagejale kriminaalasja lõpetamise määruse. 8. juulil 2003. a tunnistas hageja liiklusõnnetuse liikluskindlustusjuhtumiks. 30. novembril 2003. a esitas AS Ühinenud Depood kostjale taastusremondi tööde kohta arve summas 1 741 200 krooni. Pärast seda maksis hageja kostjale hüvitise 1 600 000 krooni. Kostja pöördus kaebusega kindlustuse vahekohtusse ja nõudis hagejalt liikluskahju hüvitise väljamaksmisega viivitamise eest viivist 1 600 000 krooni. Kindlustuse vahekohus rahuldas kaebuse ja mõistis kindlustusandjalt välja 1 600 000 krooni viivist.
Hageja ei nõustunud kindlustuse vahekohtu otsusega ja esitas kahju tekkimise ajal kehtinud liikluskindlustuse seaduse (LKS) § 58 lg 4 alusel hagi, milles palus tunnustada tema õigust mitte maksta kostjale viivist 1 600 000 krooni. Kindlustusandjana on hageja täitnud kõik liikluskindlustuse lepingust tulenevad kohustused. LKS § 35 lg 1 sisust tulenevalt on vara rikkumise kahjuga tegemist siis, kui vara valdajal on kahju tekkinud ning ta on selle ka kandnud, st tasumise või maksmise kohustuse täitnud. LKS § 45 lg 2 järgi pikeneb LKS § 45 lg-s 1 sätestatud 30-päevaline tähtaeg, kui hüvitamise otsustamine või hüvitamine viibib taotlejast sõltuva asjaolu tõttu. Selliseks asjaoluks tuleb asjas lugeda tähtaeg, milles kostja enda valitud tööde tegijaga kokku leppis. Kui kostja oleks kokku leppinud lühemas tähtajas, oleks hageja talle hüvitise ka varem välja maksnud. Liikluskindlustuse varakahju korral vara taastamise kuluks ei ole kalkulatsioon vara taastamise kulude kohta.
LKS § 26 lg 2 p 4 kohaselt on liikluskahjuga tegemist vaid siis, kui sõiduki valdajal on tsiviilvastutus seoses kahjuga. Kuna Rapla Politseiprefektuur algatas liiklusõnnetuse kohta kriminaalasja, oli politseil kahtlus vedurijuhi vastutuses. Enne liiklusõnnetuse eest vastutava isiku väljaselgitamiseks algatatud kriminaalmenetluse lõpetamist ei oleks olnud mõistlik hüvitist välja maksta. Isegi juhul, kui eeldada kostja seisukohtade paikapidavust, tuleks hagi rahuldada vähemalt osaliselt, sest hageja tegi juhtumi liikluskindlustusjuhtumiks tunnistamise otsuse 8. juulil 2003. a ja hageja viivitus saaks hakata kulgema 9. juulist 2003. a.
2. Kostja ei tunnistanud hagi ja palus selle jätta rahuldamata. Hagejal on kohustus maksta kostjale viivist. Hageja ei hüvitanud kostjale liiklusõnnetusega tekitatud kahju kooskõlas LKS §-ga 45. Kostja teatas hagejale õigeaegselt liiklusõnnetusest, esitas nõuetekohase liikluskahju hüvitamise nõude ning mootorvaguni remonttööde kalkulatsiooni. Kalkulatsioonist nähtus ühemõtteliselt, et remonttööde maksumus on vähemalt 1 716 200 krooni ning varjatud vigastuste ilmnemisel võib maksumus üksnes suureneda. LKS § 45 lg 1 alusel lasus hagejal kohustus teha hiljemalt 25. aprillil 2003. a otsus liikluskahju hüvitamise või sellest keeldumise kohta. LKS § 35 lg-st 1 tulenevalt sai rahalise hüvitise väljamaksmise kohustus tekkida alles pärast seda, kui kostja on diiselrongi taastusremondi kulud kandnud. LKS § 35 lg-t 1 tuleks vaadelda koos LKS §-dega 41 ja 45, st et liikluskahju hüvitamise või sellest keeldumise otsus tuleb teha kohe, kui selleks on vajalik teave, kuid mitte hiljem kui 30 päeva jooksul arvates hüvitamiseks kohustatud kindlustusandjale nõude esitamisest. Kahju hüvitamise nõude esitamisel kindlustusandjale ei pea kannatanu LKS § 41 kohaselt esitama kahju kõrvaldamise tööde kohta arvet ega selle tasumist tõendavaid dokumente. Samuti ei nähtu LKS §-st 45, et eelnimetatud arve esitamata jätmine või arve tasumata jätmine oleks õiguslikuks aluseks liikluskindlustuse hüvitise hilisemaks väljamaksmiseks. Hüvitamise otsustamise tähtaeg ei pikenenud liiklusõnnetuse uurimiseks algatatud kriminaalmenetluse aja võrra ega samuti seetõttu, et hagejale ei olnud teada hüvitatava liikluskahju suurus ja/või et esinesid kostjast sõltuvad asjaolud, mis tingisid hüvitamise otsustamise viibimise.
3. Järva Maakohus rahuldas 15. detsembri 2004. a otsusega hagi osaliselt ja tunnustas hageja õigust mitte maksta kostjale viivist 307 200 krooni. Maakohus mõistis hagejalt kostja kasuks välja 1 292 800 krooni viivist.
Pooled ei vaidle liiklusõnnetuse toimumise asjaolude üle. Nad vaidlevad selle üle, millal tekkis hagejal liikluskahju hüvitise maksmise kohustus.
LKS § 45 lg 1 kohaselt tuleb liikluskahju hüvitamise või sellest keeldumise otsus teha kohe, kui selleks on vajalik teave, kuid mitte hiljem kui 30 päeva jooksul arvates hüvitamiseks kohustatud kindlustusandjale nõude esitamisest. Kostja esitas 26. märtsil 2003. a hagejale nõude liikluskahju hüvitamiseks koos remonttööde kalkulatsiooniga (remondieelarvega). Vaidlustatud ei ole asjaolu, et kostja esitatud kahju hüvitamise nõue vastas LKS § 41 nõuetele. Hageja ei teinud 30 päeva jooksul, arvates kahju hüvitamise nõude esitamisest, otsust liikluskahju hüvitamiseks või sellest keeldumiseks. Hageja ei ole veenvalt põhjendanud ega tõendanud, et enne 30. novembril 2003. a esitatud arvet polnud tal vajalikku teavet kahju suuruse kohta. Liikluskindlustuse seadusest ei tulene, nagu oleks ainsaks vara taastusremondi kulu (kahju suuruse) hindamise kriteeriumiks (tõendiks) vara taastusremondi arve. Liikluskindlustuse seadus ei välista võimalust teha asja kahjustamisest tekkinud kahju suurust kindlaks ka muude asjas esitatud materjalide ja seaduses ettenähtud võimaluste alusel ja abil.
Hagejal oli juba 26. märtsil 2003. a teada, milliseks võib kujuneda kostja mootorvaguni taastamisremondi kulu juhul, kui kahjustused piirduvad kalkulatsioonis märgitud remonditöödega, ning et ainuüksi tuvastatud vigastuste taastamisremondi kulu on suurem kui rahandusministri 26. septembri 2002. a määruse nr 111 liikluskindlustuse varakahju ja isikukahju hüvitamise piirmäärade § 2 p-s 2 kehtestatud liikluskindlustuse kindlustussumma ühe kannatanu kohta ühes kindlustusjuhtumis varakahju korral (suurem kui 1 600 000 krooni). LKS § 35 lg 6 kohaselt võib kindlustusandja kanda taastusremondi hüvitise pärast liiklusõnnetusega asjale tekitatud vigastuste ja tehtud remonditööde mahu või remondieelarve võrdlevat kontrollimist remondi tegijale või maksta kannatanule hüvitise olenemata sellest, kas remont on tehtud või mitte. Seega ei keelanud seadus hagejal kahju hüvitamise otsustamist ja hüvitamist enne remonditööde lõppemist ning enne seda, kui kostja tasus remonditööde eest.
Hageja ei vaidlustanud esitatud kalkulatsiooni (remondieelarvet) ega seda, et mootorvaguni taastamisremondi tööde tegemise kohaks valiti AS Ühinenud Depood. Tal oli õigus ja võimalus küsida igasuguste kahju suurust puudutavate kahtluste ja ebaselguste korral kostjalt või remonditööde tegijalt kohe täiendavat informatsiooni. Hageja väited kahju hüvitamise otsustamiseks vajaliku teabe puudumise kohta on vastuolus asjas uuritud tõendite ja hageja enda käitumisega, mistõttu ei saa hageja nendega õigustada LKS §-s 45 sätestatud tähtaegade eiramist.
Põhjendatud oli liikluskahju hüvitamise otsuse tegemise tähtaja pikenemine kriminaalasja menetluse aja võrra. LKS § 45 lg 2 mõtte kohaselt pikeneb sätestatud tähtaeg kriminaalmenetluse aja võrra. Rapla Politseiprefektuur algatas kriminaalmenetluse liiklusõnnetuse toimumise päeval, 6. märtsil 2003. a. Kriminaalasja menetlus lõpetati 20. juunil 2003. a kuriteokoosseisu puudumise tõttu. Samal päeval lõppes aeg, mille võrra hüvitise otsuse tegemise tähtaeg pikenes. Seega pidi hageja tegema otsuse liikluskahju hüvitamiseks 25. juunil 2003. a ning kandma rahalise hüvitise kostja pangakontole hüvitamise otsuse tegemisele järgneval tööpäeval, s.o 26. juunil 2003. a. Kuna hageja seda ei teinud, sattus ta 27. juunist 2003. a viivitusse. Seega hageja viivitas kostjale liikluskahju hüvitamisega 27. juunist 2003. a 30. detsembrini 2003. a.
LKS § 45 lg 4 kohaselt maksab hüvitamisega viivitamise korral hüvitamiseks kohustatud kindlustusandja hüvitise taotlejale viivist esimesel kümnel päeval 1% iga viivitatud päeva eest ja 0,4% iga järgneva viivitatud päeva eest. Viivise arvestamise aluseks on tasumata hüvitis või teostamata hüvitamise väärtus, praegusel juhul 1 600 000 krooni. Hageja viivitas kostjale kahju hüvitamisega 187 päeva. Ta peab maksma kostjale viivist esimese kümne päeva eest 160 000 krooni ja ülejäänud 177 päeva eest 1 132 800 krooni, kokku 1 292 800 krooni.
Selleks, et ühemõtteliselt oleks arusaadav, mis sai kostja poolt kindlustuse vahekohtus algatatud vaidlusest 1 600 000 krooni viivise nõudes, tuleb, lähtudes Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsusest kohtuasjas nr 3-2-1-132-04, viivis kohtu poolt põhjendatuks loetud ulatuses hagejalt kostja kasuks välja mõista ja seda olenemata asjaolust, kas kostja vastavasisulist vastuhagi kohtusse esitas või mitte.
4. Hageja esitas apellatsioonkaebuse, milles palub maakohtu otsuse tühistada ja teha uue otsuse, millega tunnustada hageja õigust mitte maksta kostjale viivist summas 1 600 000 krooni.
5. Tallinna Ringkonnakohus jättis 24. mai 2005. a otsusega maakohtu otsuse muutmata.
Pooled ei vaidle selle üle, et kostja teatas hagejale liiklusõnnetuse tagajärjel tekkinud kahjust 26. märtsi 2003. a kirjaga, millele oli lisatud ka kalkulatsioon liikluskahju kohta. Hageja ei hüvitanud kannatanule kahju, samuti ei teatanud asjaoludest, mis takistavad kindlustushüvitise väljamaksmist LKS § 45 lg-s 1 sätestatud tähtaegade jooksul. Hageja ei ole kordagi kostjale teatanud, et ta kahtleb selles, et tegemist on kindlustusjuhtumiga või et kostja esitatud nõue ei vasta LKS §-s 41 sätestatule. Liiklusõnnetuse kohta algatatud kriminaalmenetlus lõpetati 20. juunil 2003. a ja sellest ajast oli teada isik, kes oli vastutav liiklusõnnetuse põhjustamise eest. Kindlustushüvitis otsustati välja maksta alles 31. detsembril 2003. a. Liikluskahju jäi ka pärast remonttööde tegemist samasse suurusjärku võrreldes esialgse kalkulatsiooniga. Hageja ei toonud esile asjaolusid ega tõendeid, millest nähtuks usutavalt, et tal oli puudulik teave kindlustusjuhtumi kohta. Maakohus tõlgendas ja kohaldas õigesti LKS § 45 lg-t 1 ja § 35 lg-t 6. Hageja esindaja seletus, et kindlusandjal oli kahtlus, et kostja võib teha liiklusavariiga tekitatud tehniliste vigastuste remondi käigus ka remonttöid, mis ei ole seotud avariiga, ei ole asjas kinnitamist leidnud. Maakohus on õigesti hinnanud asjas kõiki esitatud tõendeid kogumis ja põhjendatult hagi rahuldanud. Kahju hüvitamise nõude esitas kostja hagejale 26. märtsil 2003. a. Nõudele lisatud kalkulatsiooni kohaselt on kostjale tekitatud liikluskahju algusest peale ületanud väljamakstavat piirmäära 1 600 000 krooni.
Maakohus leidis õigesti, et kindlustusandja poolt liikluskahju hüvitamine ei sõltu sellest, kas kindlustusjuhtumi tõttu kahjustatud vara on remonditud või mitte. Maakohus mõistis põhjendatult hagejalt kostja kasuks välja viivise 1 292 800 krooni. Riigikohtu tsiviilkolleegium on kohtuasjas nr 3-2-1-132-04 tehtud otsuses samuti asunud seisukohale, et kui kohus peaks jätma rahuldamata hageja nõude vahekohtu otsusega tunnustatud kohustuse puudumiseks, tähendaks see olukorda, mil kostja materiaalõiguslik nõue on küll rahuldatud, kuid tal ei ole täitedokumenti, mida esitada kohtutäiturile täitmiseks. Vahekohtu otsus ei ole maa- või linnakohtusse pöördumise tõttu jõustunud ning maa- või linnakohtu otsusega ei oleks kostja kasuks midagi välja mõistetud. Seega peaks kostja esitama hagi või lootma teise poole vabatahtlikult täitmisele või esitama vastuhagi. Eelneva tõttu rahuldas maakohus õigesti hagi hagejalt viivise väljamõistmise osas, kuigi kostja vastuhagi asjas ei esitanud.
6. Hageja esitas kassatsioonkaebuse. Ta palub ringkonnakohtu otsuse tühistada ning saata asi samale ringkonnakohtule uueks läbivaatamiseks. Ringkonnakohus kohaldas ebaõigesti LKS § 35 lõikeid 1, 4 ja 6, § 45 lg-t 1, § 47 lõikeid 2, 3 ja 4.
Nõude esitamise hetkeks ei olnud kostja vara remonditud. Liikluskindlustuse seaduse kohaselt saab kahju suurust hinnata reaalsete kulude pinnalt, kusjuures üheks tõendiks on arve, kuid ka näiteks vara remonttööde vastuvõtu akt. Seega leidis ringkonnakohus ebaõigesti, et liikluskahju hüvitamine hageja poolt ei sõltu sellest, kas kindlustusjuhtumi tõttu kahjustatud vara on remonditud või mitte.
Vastavalt LKS § 45 lg-le 1 tuleb liikluskahju hüvitamise või sellest keeldumise otsus teha kohe, kui selleks on vajalik teave. Teave peab põhinema reaalsetel, mitte orienteeruvatel kuludel – LKS § 35 lg 1 järgi on vara rikkumise kahju selle taastamisremondi ja muud otsesed kulud, mida vara valdaja kandis liikluskahju tõttu; LKS § 47 lg 2 kohaselt hinnatakse varakahju suurust kahjustatud vara maksumuse või taastamiskulude kohta esitatud andmete ja tõendite alusel. Lisaks on kindlustusandjal kohustus tagada, et rikutud vara taastataks kvaliteetselt. Seega on kindlustusandja kohustatud jälgima, et hüvitis põhineks reaalsetel kulutustel.
Kohtute hinnatud kalkulatsioon ei ole oma olemuselt, liikluskindlustuse seaduse ja kindlustuspraktika kohaselt kahju suurust tõendavaks dokumendiks. Kalkulatsioon on oma olemuselt hinnang kahju suurusele. Ringkonnakohus leidis ebaõigesti, et kuna kalkulatsioonijärgne summa ületas hüvitatava maksimummäära, siis polnud oluline, palju remont tegelikult maksis. Liikluskindlustuse seaduse kohaselt ei rajane kahju hüvitamine ettemaksul.
Ringkonnakohus tõlgendas ebaõigesti LKS § 35 lg-t 6. See säte annab kindlustusandjale võimaluse tasuda hüvitis ka enne vara remontimist, kuid ei kohusta kindlustusandjat maksma hüvitist remontijale või kannatanule enne remondi tegemist.
Ringkonnakohus leidis põhjendamatult, et hageja sattus viivitusse 27. juunil 2003. a, st seitse päeva pärast kriminaalasja menetluse lõpetamist. Kui lugeda kahjukäsitluse aja edasilükkavaks teguriks vaid kriminaalmenetluse aega, siis oleks kindlustusandja langenud viivitusse alates 8. augustist 2003. a, olles viivituses 146 päeva ja viivise summa oleks sel juhul 1 030 400 krooni. Hageja arvates oli tal õigus LKS § 45 lg 1 alusel menetleda juhtumit 30 päeva.
Kohtud rahuldasid ekslikult esitamata nõude. Nad ei märkinud, millist seadust nad kohaldasid hagejalt kostja kasuks 1 292 800 krooni väljamõistmisel. Seadus ei anna kohtule õigust kohaldada pretsedendiõigust või seda luua.
7. Kostja vaidleb kassatsioonkaebusele vastu. Ta leiab, et reeglina peab kindlustusandja tegema otsuse liikluskahju hüvitamise või sellest keeldumise kohta hiljemalt 30 päeva jooksul hüvitamiseks kohustatud kindlustusandjale nõude esitamisest alates (LKS § 45 lg 1). Kui juhtumi kohta toimub kriminaalmenetlus, millel on oluline tähtsus kindlustusandja otsuse tegemisele, peab kindlustusandja otsuse liikluskahju hüvitamise või sellest keeldumise kohta tegema pärast kriminaalmenetluse lõppemist (LKS § 45 lg 2).
Hageja väide, nagu saaks kindlustusandja otsustada liikluskahju hüvitamise ning liikluskahju hüvitise välja maksta alles pärast kulude kandmist, võiks olla asjakohane siis, kui seadusandja kohustaks kannatanut esitama andmeid ka kantud kulude kohta. LKS §-st 41 ei nähtu, nagu peaks kannatanu enne liikluskahju hüvitamise nõude esitamist kandma mingisuguseid kulusid või nagu peaks kannatanu esitama oma nõudes andmeid kulude kohta. LKS § 35 lg-t 1 tuleb vaadelda koos LKS §-dega 41 ja 45. LKS § 45 lõigete 2 ja 3 kohaselt ei sõltu liikluskahju hüvitamise otsuse tegemine taastusremonti tegeva isiku poolt arve väljastamisest või kannatanu poolt selle arve alusel tasumisest. Seega on põhjendamatu hageja väide, nagu saaks vara rikkumise kahjuga tegemist olla ainult siis, kui kannatanu on vastava kahju kandnud. Seadusandja ei ole seadnud piiranguid andmetele ja tõenditele, millest lähtudes saab kindlustusandja hinnata varakahju suurust, ning järelikult saavad vastavasisulisteks andmeteks ja tõenditeks olla ka remonttööde kalkulatsioonid, eelarved jms dokumendid.
LKS § 45 lg 2 esimesest lausest tuleneb, et asjas tähtsust omava kriminaalmenetluse toimumise korral ei pea kindlustusandja tegema otsust liikluskahju hüvitamise või sellest keeldumise kohta 30 päeva jooksul alates nõude esitamisest. Kriminaalmenetluse toimumise korral lasub kindlustusandjal kohustus teha liikluskahju hüvitamise või sellest keeldumise otsus kriminaalmenetluse lõppemisele järgneval tööpäeval. Kui kindlustusandja ei ole piisavalt hoolas ega jälgi, millal kriminaalmenetlus lõpeb, satub kindlustusandja liikluskahju hüvitamisega viivitusse.
8. Riigikohtu istungil jäid poolte lepingulised esindajad kirjalikult esitatud seisukohtade juurde. Hageja esindaja taotles kostjalt kassatsioonimenetluses kantud õigusabikulude 28 602 krooni ja 45 sendi väljamõistmist. Kostja esindaja taotles õigusabikuludena 7658 krooni ja 20 sendi väljamõistmist hagejalt.
9. Kolleegium leiab, et ringkonnakohtu otsus tuleb TsMS § 363 p 1 alusel tühistada materiaalõiguse normi ebaõige kohaldamise tõttu ja asi tuleb saata uueks läbivaatamiseks samale ringkonnakohtule.
10. Kohtud tuvastasid, et 6. märtsil 2003. a toimus liiklusõnnetus, milles sai kahjustusi kostjale kuuluv diiselrong. Liiklusõnnetuse põhjustas veoauto juht, kelle vastutuse oli kindlustanud hageja. Pooled ei vaidle selle üle, et kostja teatas hagejale liiklusõnnetuse tagajärjel tekkinud kahjust 26. märtsi 2003. a kirjaga, millele oli lisatud kalkulatsioon liikluskahju kohta, ning et hageja hüvitas kostjale kahju 31. detsembril 2003. a. Pooled vaidlevad selle üle, millal tekkis hagejal kahjuhüvitise maksmise kohustus.
11. LKS § 45 lg 1 kohaselt tuleb liikluskahju hüvitamise või sellest keeldumise otsus teha kohe, kui selleks on vajalik teave, kuid mitte hiljem kui 30 päeva jooksul arvates hüvitamiseks kohustatud kindlustusandjale nõude esitamisest. Vastavalt LKS §-le 46 on kindlustusandja kohustatud kindlustushüvitist taotlevale isikule ja kindlustusvõtjale kirjalikult edastama kahju hüvitamise või sellest keeldumise otsuse. Hageja ei ole väitnud, et kostja esitatud kahju hüvitamise nõue ei vastanud LKS §-s 41 sätestatud vorminõuetele. Ta ei ole teinud LKS § 45 lg-s 1 ettenähtud otsust kostjale liikluskahju hüvitamiseks või sellest keeldumiseks. Kahjuhüvitise maksmisega viivitamist põhjendab hageja sellega, et tal puudus kahju suuruse kohta vajalik teave ning et ta ei pidanudki kostjale hüvitist maksma enne, kui kostja oli kulutusi kandnud. Hageja sai kostja kantud kulutustest teada 30. novembril 2003. a AS-i Ühinenud Depood poolt kostjale esitatud arve kaudu.
12. Kohtud tõlgendasid õigesti liikluskindlustuse seadust ja leidsid, et hageja oli kohustatud kostjale hüvitist maksma sõltumata sellest, kas kostja oli kulutusi kandnud või mitte.
Kahju hüvitamise ulatust reguleerivad võlaõigusseaduse 7. peatüki sätted (VÕS §-d 127–135). Need sätted on üldsätetena kohaldavad ka liikluskindlustuse seaduse suhtes. Kahju hüvitamise eesmärk on kahjustatud isiku asetamine olukorda, mis on võimalikult lähedane olukorrale, milles ta oleks olnud, kui kahju hüvitamise kohustuse aluseks olevat asjaolu ei oleks esinenud (VÕS § 127 lg 1). Asja kahjustamise eest vastutav isik peab asja parandamise mõistlikud kulud (vt VÕS § 132 lg 3) hüvitama viivituseta, et kannatanul ei tekiks täiendav kahju, näiteks VÕS § 132 lg 4 esimese lause alusel hüvitama kahjustatud asja asendamise kulude näol. Asja kahjustamise korral on asja parandamise kuludes väljenduv kahju kui otsene varaline kahju arvestatav ja hüvitatav asja kahjustamise hetkest (vt VÕS § 128 lg 3 ja § 132 lg 3).
Vastavalt LKS § 7 lg-le 1 on kindlustusandja kohustatud hüvitama kindlustatu tekitatud liikluskahju. LKS § 47 lg 3 sätestab, et varakahju hüvitamisel seatakse eesmärgiks kindlustusjuhtumi eelse olukorra taastamine ning et hüvitada tuleb kindlustusjuhtumi eelse olukorra taastamise mõistlikud kulud. Varakahju suurust hinnatakse LKS § 47 lg-st 2 tulenevalt kahjustatud vara maksumuse või taastamiskulude kohta esitatud andmete ja tõendite alusel. Nendes sätetes ei ole öeldud, et kannatanu peaks olema hävinenud asja asemel muretsenud uue asja või siis kahjustatud asja taastanud. LKS § 45 lg 3 sätestab, et kui liikluskahju suurust ei ole sama paragrahvi esimeses lõikes nimetatud aja jooksul võimalik selgitada, tehakse hüvitamise otsus osa kohta, mille suurus on teada. Kuigi LKS § 35 lg 1 sõnastuse kohaselt võiks järelda, et vara rikkumise kahjuks on üksnes kantud vara taastamisremondi kulud, ei välista see säte kolleegiumi arvates liikluskindlustuse seaduse puhul VÕS § 128 lg 3 ja § 132 lg 3 kohaldamist. Seega oleks pidanud hageja tegema LKS § 45 lg-s 1 sätestatud tähtaja jooksul (arvestades ka LKS § 45 lg-s 2 sätestatut) otsuse selle kohta, kas ja missuguses ulatuses ta peab kahju suurust tõendatuks.
13. Kohtud tõlgendasid ebaõigesti kõnealuse liiklusõnnetuse ajal kehtinud LKS § 45 lg 2 esimest lauset. Selles öeldi, et LKS § 45 lg-s 1 nimetatud tähtaeg pikeneb kindlustusjuhtumi kohta toimuva tsiviilkohtu-, kriminaal- või haldusmenetluse või kindlustuse vahekohtu menetluse aja võrra, kui sellisel menetlusel on otsuse tegemisel oluline tähtsus. Kolleegium leiab, et tegemist on tähtaja kulgemise peatumisega. Kuna kostja esitas kahju hüvitamise avalduse ajal, millal menetleti kindlustusjuhtumi kohta algatatud kriminaalasja, siis ei olnud avalduse esitamise ajaks veel LKS § 45 lg-s 1 nimetatud tähtaeg kulgema hakanud ja hagejal võis LKS § 45 lg-s 1 ettenähtud otsuse tegemiseks aega olla 30 päeva pärast kriminaalmenetluse lõppemist. Seda aga vaid juhul, kui kriminaalmenetlusel oli otsuse tegemisel oluline tähtsus. Kohtud ei ole viimati nimetatud küsimuses seisukohta võtnud. Asja uuel läbivaatamisel peab ringkonnakohus otsustama, mis ajast alates oli hageja hüvitise maksmisega viivituses.
14. Riigikohtu tsiviilkolleegium on analüüsinud kohtuasjas nr 3-2-1-132-04 18. novembril 2004. a tehtud otsuses kindlustuse vahekohtu otsuse täidetavust juhul, kui pool on pöördunud maa- või linnakohtusse nõudega paluda mitte tunnustada kohustust, mis on hagejale pandud vahekohtu otsusega (vt RT III 2004, 33, 350). Selles otsuses leidis kolleegium, et LKS § 58 lg-st 4 tulenevalt ei jõustu vahekohtu otsus, kui pool esitab pärast vahekohtu otsuse tegemist samas vaidluses hagiavalduse teise poole vastu, ning et hagi rahuldamata jätmise korral mõistetakse hagejalt kostja kasuks välja vahekohtu otsusega väljamõistetu. Kolleegium jääb nimetatud seisukoha juurde.
15. Riigikohtu istungil esitas hageja lepinguline esindaja taotluse mõista kostjalt välja hageja kantud õigusabikulu 28 602 krooni 45 senti. Kostja lepinguline esindaja esitas taotluse mõista hagejalt välja kostja kantud õigusabikulu 7658 krooni 20 senti. Kohtukulude väljamõistmise otsustab asja lõplikult lahendav kohus vastavalt asja sisulise lahendamise tulemustele.
Ants KULL Lea LAARMAA Tambet TAMPUU


Attuazione della legge sulla proprietà 2012 | Licodu
Home » Estonia Leggi » Attuazione della legge sulla proprietà 2012
Redaktsiooni jõustumise kp: 17.04.2012
Redaktsiooni kehtivuse lõpp: 19.03.2013
Avaldamismärge: RT I, 23.04.2012, 3
17.04.2012 - RT I, 23.04.2012, 1 - 17.04.2012 - Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 17.04.2012 kohtuotsus tunnistab AÕSRS § 15.4 lõiked 2–4 ja AÕS § 158² lõike 1 esimese lause osa „asjaõigusseaduse rakendamise seaduse §-s 15.4 kehtestatud suuruses” põhiseadusega vastuolus olevaks ning alates käesoleva otsuse jõustumisest kehtetuks.
1. Asjaõigusseaduse jõustumine
2. Asjaõigusseaduse kohaldamine
3. – § 4.
5. Valduse kaitse
6. Omandi kaitse
7. Igamine
9. Kinnipidamisõigus
9^1. Kasutusvaldusele üüri- või rendilepingu sätete kohaldamine
10. Tagastatud maa kinnistamine
10^1. Tagastatud või erastatud maa kinnistamine isiku surma korral
11. Erastatud maa kinnistamine
11^1. Riigi omandisse jäetud maa kinnistamine
11^2. Munitsipaalmaa kinnistamine
12. Kaasomandis oleva ehitise aluse ja selle ehitise teenindamiseks vajaliku maa tagastamise ja erastamise erisused
13. Õiguslikul alusel püstitatud ehitis
13^1. Ostueesõigus ehitise kui vallasasja tasulisel võõrandamisel
13^2. Asjaõigusseaduse kohaldamine pandiõigusele
13^3. Pandiõiguse ümberregistreerimine
(1) Kui ehitis või selle osa, mis on panditud käesoleva seaduse § 13^2 1. ja 2. lõike kohaselt või enne asjaõigusseaduse rakendamisega seotud õigusaktide muutmise seaduse jõustumist kommertspandi või käsipandina, muutub maa oluliseks osaks, on pandipidajal õigus esitada notariaalselt kinnitatud avaldus pandiõiguse kinnistamiseks kinnistut koormava hüpoteegina, alates ehitisealuse maa kohta kinnistusregistri osa avamise teate avaldamisest ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Kui pandipidaja ja pantija soovivad pandilepingu tingimusi muuta, sõlmitakse pandiõiguse ümberregistreerimiseks asjaõigusleping. Asjaõigusseaduse rakendamisega seotud õigusaktide muutmise seaduse jõustumisel kinnistusraamatusse kantud kinnisasjade suhtes võib pandipidaja nõuda pandiõiguse kandmist kinnistusraamatusse esimesele vabale järjekohale.
(3^1) Kui ehitise või ehitiseosa juurde kuuluva maa esmakinnistamiseks antava hooneregistri tõendi väljastamisel nähtub hooneregistrist, et ehitis või selle osa on koormatud pandiga või kohtulahendi alusel hooneregistrisse kantud keelu või arestiga, teatab hooneregister nimetatud tõendi väljastamisest kohe kirjalikult hooneregistrist nähtuvate pantide pandipidajatele ja kohtulahendi alusel hooneregistrisse kantud keeldude ja arestide järgi õigustatud isikutele.
(3^2) [Kehtetu - RT I 2002, 47, 297 - jõust. 01.01.2004]
(3^3) Riiklikust ehitisregistrist nähtuval pandipidajal, samuti riiklikusse ehitisregistrisse kohtulahendi alusel kantud keelu või aresti järgi õigustatud isikul on ühepoolses korras õigus kuni registriosa avamiseni taotleda avatavasse kinnistusraamatu registriossa eelmärke või keelumärke kandmist, alates kinnistusregistriosa avamise teate avaldamisest ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Märke kinnistusraamatusse kandmiseks ei ole vaja nõusolekut isikult, kes esmakinnistamisel kantakse kinnistusraamatusse kinnistu omanikuna. Kande aluseks on käesoleva lõike esimeses lauses sätestatud isiku avaldus, milles märgitakse taotletav hüpoteegisumma ja viide pandilepingule või viide keelu või aresti riiklikusse ehitisregistrisse kandmise aluseks olevale kohtulahendile. Hüpoteegi seadmist tagavas eelmärkes märgitakse hüpoteegisumma pandipidaja avaldatud suuruses, samuti tehakse viide pandilepingule. Keelumärkes tehakse viide keelu või aresti riiklikusse ehitisregistrisse kandmise aluseks olevale kohtulahendile.
13^4.
[Kehtetu - RT I 2009, 37, 251 - jõust. 10.07.2009]
13^5. Finantstagatise kokkulepe
(1) Finantstagatise kokkuleppele, mis on sõlmitud enne 2011. aasta 30. juunit, ning sellise kokkuleppe alusel finantstagatise realiseerimisele kohaldatakse enne käesoleva seaduse 2011. aasta 9. juunit vastuvõetud redaktsiooni jõustumist finantstagatise kokkulepete suhtes kehtinud õigusakte. Esimeses lauses sätestatut kohaldatakse ka juhul, kui enne 2011. aasta 30. juunit sõlmitud tagatiskokkuleppe kohaselt tagatiseks olevad nõuded tekivad pärast 2011. aasta 30. juunit.
14. Õigusliku aluseta püstitatud ehitis
(1^1) Ehitusloana käesoleva paragrahvi 1. lõike tähenduses käsitletakse ka enne 1991. aasta 1. novembrit koostatud ja kehtinud korras kinnitatud maa ostueesõigusega erastamist taotleva isiku elamu, suvila või aiamaja tüüpprojekti või enne nimetatud tähtpäeva koostatud ja kehtinud korras kinnitatud maa ostueesõigusega erastamist taotleva isiku elamu, suvila või aiamaja ehitusprojekti, kui ehitusloa väljaandmist ei ole võimalik tuvastada.
15. Hoonestusõiguse seadmine
15^1. Omaniku ostueesõigus
15^2. Tehnovõrgu ja -rajatise talumine
(1) Kinnisasja omanik on kohustatud taluma olemasolevat tehnovõrku või -rajatist, mis on püstitatud enne maa esmakinnistamist, kui esmakinnistamine toimus enne 1999. aasta 1. aprilli. Kinnisasja omanik peab taluma tehnovõrku või -rajatist ka juhul, kui esinevad asjaõigusseaduse § 158^1 lõikes 1 sätestatud eeldused või muu talumiskohustus.
(2) Kinnisasja omanik on kohustatud taluma ka tehnovõrku või -rajatist, mille suhtes ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud talumiskohustust, kui see tehnovõrk või -rajatis kuulub asjaõigusseaduse § 158^1 lõikes 1 nimetatud võrguettevõtjale ja on püstitatud omaniku nõusolekul enne 1999. aasta 1. aprilli ning seda tehnovõrku või -rajatist kasutatakse eesmärgipäraselt ja avalikes huvides.
15^3.
[Kehtetu - RT I 2007, 24, 128 - jõust. 26.03.2007]
15^4. Tasu tehnovõrgu ja -rajatise talumise eest
(1) Kui tehnovõrgu või -rajatise talumise kohustus tuleneb seadusest ning kinnisasja omaniku ja tehnovõrgu või -rajatise omaniku vahel ei ole kehtivat lepingut tehnovõrgu või -rajatise talumiskohustuse eest makstava tasu suuruse kohta, on kinnisasja omanikul õigus taotleda tasu tehnovõrgu või -rajatise talumise eest asjaõigusseaduse § 158^2 lõikes 2 sätestatud korras. Tasu tehnovõrgu või -rajatise talumise eest hakatakse arvestama tagasiulatuvalt alates 2004. aasta 1. novembrist eeldusel, et vastav taotlus esitatakse hiljemalt 2010. aasta 1. juuliks.
16. Kolhoosi- ja talupere omand
17. Kolhoosi- ja talupere vara pärimine
18. Talumaa põlise kasutamise õigus
19. Seniste kitsenduste kehtivus
20. Kohaliku omavalitsuse üldine ostueesõigus
[Kehtetu - RT I 2003, 51, 355 - jõust. 19.07.2003]
22. Kohaliku omavalitsuse poolt ostueesõigusega omandatud kinnisasja võõrandamise kitsendus
25. – § 26.
27. Seaduse jõustumine
Type: seadus
In force from: 17.04.2012
In force until: 19.03.2013
Publication notation: RT V, 21.05.2014, 2
17.04.2012 - RT I, 23.04.2012, 1 - 17.04.2012 – judgment of the Constitutional Review Chamber of the Supreme Court, dated 17.04.2012, declares subsections 154 (2) – (4) of the Law of Property Act Implementation Act and the last part of the first sentence of subsection 1582 (1) of the Law of Property Act “in the amount established in § 154 of the Law of Property Act Implementation Act” unconstitutional and invalid as of the entry into force of the judgement.
() The Law of Property Act enters into force on 1 December 1993.
§ 3. – § 4.
[Repealed - RT I 1994, 53, 889 – entry into force 01.09.1994]
() Sections 40-50 of the Law of Property Act apply to the protection of possession only if possession has been violated or deprived of after 30 November 1993.
() The prescription period commences to run on 1 December 1993 with respect to possession which was acquired before 1 December 1993.
[Repealed - RT I 2002, 53, 336 - entry into force 01.07.2002]
() The right of retention provided for in sections 320-324 of the Law of Property Act may also be exercised with respect to things which legally came into the possession of a creditor before 1 December 1993 and for securing claims which were created before 1 December 1993.
§ 9^1. Application of provisions of lease or commercial lease contracts to usufruct
() A contract concerning usufruct in a right or movable which was entered into before the entry into force of the Law of Property Act and the Land Register Act and Associated Acts Amendment Act is deemed to be a lease or commercial lease contract concerning such right or movable. The provisions of the Law of Obligations Act concerning lease or commercial lease contracts apply to such contract unless otherwise provided by an agreement between the contracting parties.
[RT I 2003 13 64 - pub. 01.07.2003]
[RT I 2010 38 231 - pub. 01.07.2010]
§ 10^1. Registration of restituted or privatised land upon death of person
[RT I 2004 14 91 - pub. 25.03.2004]
§ 11^1. Registration of land retained in state ownership
[ RT I 2004 14 91 - pub. 25.03.2004]
§ 11^2. Registration of municipal land
[ RT I 2010 38 231 - pub. 01.07.2010]
[ RT I 2006 19 148 - pub. 15.05.2006]
[ RT I 2008 59 330 - pub. 01.01.2009]
§ 13^1. Right of pre-emption upon transfer of construction as movable for charge
[ RT I 2003 78 523 - pub. 27.12.2003]
§ 13^2. Application of Law of Property Act to right of security
§ 13^3. Re-registration of right of security
(1) If a construction or a part thereof which is pledged by a commercial pledge or possessory pledge pursuant to subsections 13^2 (1) and (2) of this Act or before the entry into force of the Act on Amendments to Legislation Relating to Implementation of the Law of Property Act, becomes an essential part of land, the pledgee has the right to submit a notarised application for registration of the right of security as a mortgage encumbering the registered immovable as of publication in the official publication Ametlikud Teadaanded of a notice of opening of the land register part concerning the land under the construction. If the pledgee and the pledgor wish to amend conditions of the pledge contract, a real right contract is entered into in order to re-register the right of security. A pledgee may demand entry of the right of security in the first available ranking in the land register with respect to immovables entered in the land register upon the entry into force of the Act on Amendments to Legislation Relating to Implementation of the Law of Property Act.
(3^1) If a certificate issued from the building register for the first registration of land adjacent to a construction or a part of a construction indicates that the construction or a part of the construction is encumbered with a pledge or a prohibition or seizure entered in the building register on the basis of a judicial decision, the building register immediately notifies the pledgees as indicated in the building register and entitled persons according to the prohibitions and seizures entered in the building register on the basis of the judicial decision, of the issue of the said certificate in writing.
(3^2) [Repealed – RT I 2002, 47, 297 – entry into force 01.01.2004]
(3^3) A pledgee as indicated in the state register of constructions and an entitled person according to a prohibition or seizure entered in the state register of constructions on the basis of a judicial decision have the right to apply unilaterally, until the opening of the register part, for a preliminary notation or a notation concerning a prohibition to be entered in the land register part to be opened as of the publication of a notice concerning the opening of the land register part in the official publication Ametlikud Teadaanded. The consent of the person who upon the first registration is entered in the land register as the owner of the registered immovable is not necessary for a notation to be entered in the land register. The entry is based on an application of the person specified in the first sentence of this subsection in which the sum of mortgage applied for and a reference to the pledge contract or a reference to the judicial decision which is the basis for the prohibition or seizure to be entered in the state register of constructions are set out accordingly. A preliminary notation securing the establishment of mortgage sets out the sum of the mortgage in the amount stated by the pledgee and a reference to the pledge contract. A notation concerning a prohibition contains a reference to the judicial decision which is the basis for entry of the prohibition or seizure in the state register of constructions.
§ 13^4.
[Repealed - RT I 2009, 37, 251 – entry into force 10.07.2009]
§ 13^5. Financial collateral agreement
() Legislation which was applied to financial collateral agreements before entry into force of the version of this Act passed on 9 June 2011, is applied to a financial collateral agreement entered into before 30 June 2011 and realisation of a financial collateral under such an agreement. The provisions of the first sentence apply also if claims constituting a collateral according to a collateral agreement entered into before 30 June 2011 arise after 30 June 2011.
[ RT I 2011-06-29 1 - pub. 30.06.2011]
(1^1) The standard design documentation of a residential building, cottage or garden house of a person applying for the privatisation of land by a right of pre-emption, which has been prepared prior to 1 November 1991 and approved pursuant to the procedure in force, and the building design documentation on a residential building, cottage or garden house of a person applying for the privatisation of land by a right of pre-emption, prepared prior to the said date and approved pursuant to the procedure in force, if the issue of a building permit cannot be ascertained, are also considered to be building permits for the purposes of subsection (1) of this section.
[ RT I 2003 13 64 - pub. 01.07.2003]
[ RT I 2005 39 308 - pub. 01.01.2006]
§ 15^1. Right of pre-emption of owner
() The owner of an immovable who has encumbered the immovable with a right of superficies before 1 April 1999, has the right, until 31 March 2000, to demand that the superficiary encumber the right of superficies with a right of pre-emption for the benefit of the owner.
[ RT I 1999 27 380 - pub. 01.04.1999]
§ 15^2. Toleration of utility networks and utility works
(1) The owner of an immovable is required to tolerate existing utility networks or utility works erected before the first registration of land if the first registration took place before 1 April 1999. The owner of an immovable is required to tolerate utility networks or utility networks also upon the existence of the prerequisites provided for in subsection 158^1 (1) of the Law of Property Act or upon the existence of another obligation to tolerate.
(2) The owner of an immovable is required to tolerate also utility networks or utility works regarding which there is no obligation to tolerate provided for in subsection (1) of this section, if such utility networks or utility works belong to a network operator set out in subsection 158^1 (1) of the Law of Property Act and have been erected with the consent of the owner before 1 April 1999 and such utility networks or utility works are used as intended and in public interest.
[ RT I 2007 24 128 - pub. 26.03.2007]
§ 15^3.
[Repealed - RT I 2007, 24, 128 – entry into force 26.03.2007]
§ 15^4. Payment for tolerating utility networks and utility works
(1) If the obligation to tolerate utility networks or utility works arises from law, and there is no valid agreement between the owner of the immovable and the owner of the utility networks or utility works regarding the amount of payment for the obligation to tolerate the utility networks or utility works, the owner of the immovable has the right to demand payment for tolerating the utility networks or utility works according to the procedure provided for in subsection 158^2 (2) of the Law of Property Act. The payment for tolerating utility networks or utility works is calculated retrospectively starting from 1 November 2004 on the prerequisite that a respective application is submitted not later than by 1 July 2010.
(4) [Repealed - RT I, 23.04.2012, 1 - entry into force 17.04.2012 - 17.04.2012 - judgment of the Constitutional Review Chamber of the Supreme Court, dated 17.04.2012, declares subsections 15^4 (2) – (4) of the Law of Property Act Implementation Act and the last part of the first sentence of subsection 158^2 (1) of the Law of Property Act “in the amount established in § 15^4 of the Law of Property Act Implementation Act” unconstitutional and invalid as of the entry into force of the judgement.]
[ RT I 1997 13 210 - pub. 02.03.1997]
[ RT I 2001 42 234 - pub. 08.05.2001]
[Repealed - RT I 2003, 51, 355 - entry into force 19.07.2003]
() A local government may transfer an immovable acquired by the right of pre-emption provided for in section 20 only by public auction.
[Repealed - RT I 2010, 72, 543 – entry into force 01.01.2011]
[Repealed - RT I 2002, 53, 336 – entry into force 01.07.2002]
§ 25. – § 26.
[Repealed from this text]
() This Act enters into force on 1 December 1993.


text:
Üldhooldekodusse paigutamise ning Narva-Jõesuu linna eelarvest kohamaksumuse eest tasumise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Üldhooldekodusse paigutamise ning Narva-Jõesuu linna eelarvest kohamaksumuse eest tasumise tingimused ja kord
Üldhooldekodusse paigutamise ning Narva-Jõesuu linna eelarvest kohamaksumuse eest tasumise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Hooldekodusse paigutatavad isikud
§ 4 Hooldekodusse paigutamine
§ 6 Hooldekodus hooldamise lõpetamine ja hooldekodu vahetamine
§ 8 Rakendussätte
RT IV, 03.02.2018, 37
Vastu võetud 24.01.2018 nr 21
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2, Narva-Jõesuu Linnavolikogu 24.01.2018 määruse nr 15 „Sotsiaaltoetuste maksmise ja sotsiaalteenuste osutamise kord“ § 9 lõike 2 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 20 alusel.
(1) Üldhooldekodusse paigutamise ning linna eelarvest kohamaksumuse eest tasumise tingimused ja kord (edaspidi kord) sätestab eakate ja puudega isikute, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri (edaspidi rahvastikuregistri) andmetel on Narva-Jõesuu linn, Narva-Jõesuu linna(edaspidi linnavalitsuse) poolt hooldekodusse paigutamise ja hoolduse eest tasumise tingimused ja korra.
3) hooldekodu kohamaks - hooldekodus hooldust vajava isiku ülalpidamiseks kuluv summa;
4) seadusjärgne ülalpidaja - ülalpidamiskohustusega isik perekonnaseaduse mõistes.
§ 2. Hooldekodusse paigutatavad isikud
(1) Hooldekodusse võib paigutada eakaid ja puudega isikuid, kes vastavad järgmistele tingimustele:
1) isikud, kes ei vaja haiglaravi, kuid vajavad jätkuvalt hooldust, kõrvalabi ja järelevalvet või kelle tervislik seisund on kodus olles halvenenud, mistõttu hoolduse korraldamine kodustes tingimustes ei ole võimalik;
2) kellel puuduvad seadusjärgsed ülalpidajad, kelle seadusjärgsed ülalpidajad oma tervisliku seisundi, ea või vähekindlustatuse tõttu ei ole võimelised taotlejale vajalikul määral hooldust tagama või kohus on nad vabastanud ülalpidamiskohustuse täitmisest.
(2) Linnavalitsus võib isikuid hooldekodusse mitte paigutada järgmistel juhtudel:
1) hooldust vajav isik põeb nakkushaigusi, sh tuberkuloosi;
2) hooldust vajav isik vajab haiglaravi aktiiv- või hooldusravihaiglas;
3) hooldust vajav isik on enesele või teistele ohtlik oma psüühika- ja/või käitumishäirete tõttu;
4) hooldust vajava isiku perekonnaliikmed, kellel on perekonnaseaduse järgi ülalpidamiskohustus, ei osale hoolduskulude katmisel;
5) hooldust vajava isiku majanduslik olukord (kinnisvara või muude rahaliste vahendite olemasolu) võimaldab isikul endal hoolduse eest tasumist;
6) hooldust vajava isiku toimetulek tagatakse linna poolt teisi sotsiaalteenuseid (koduteenuste osutamine, abivahendite muretsemine jms.) osutades;
7) soovikohases hooldekodus puudub vaba koht ja taotleja ei soovi paigutamist mõnda teise hooldekodusse.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 punktides 1-3 nimetatud hooldust vajavad isikud kuuluvad ravile kodus, raviasutuses või hooldamisele erihooldekodus.
(1) Hooldust vajav isik või tema esindaja esitab linnavalitsusele kirjaliku avalduse, milles põhjendab hooldekodusse paigutamise vajadust ja linnavalitsuse poolset kohamaksumuse tasumist.
(2) Kui hooldust vajav isik ei ole oma tervisliku seisundi tõttu võimeline avaldust esitama, võivad avalduse esitada perearst, sotsiaaltöötaja, seadusjärgne ülalpidaja või muu isik, kes on hooldust vajava isikuga lähedalt seotud.
1) isikut tõendava dokumendi koopia;.
3) arsti tõend tervisliku seisundi ja hooldusvajaduse kohta;
4) isiku kinnitus kinnis- ja vallasvara ning seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu või nende puudumise kohta. Seadusjärgsete ülalpidajate olemasolul tuleb esitada nende isiku- ja kontaktandmed ning tõend ülalpidajate ja nende perekonnaliikmete sissetulekute kohta;
5) dokumentide koopiad viimase aasta jooksul kinnisvaraga sooritatud tehingute kohta;
(4) Linnavalitsusel on õigus vajaduse korral nõuda taotlejalt täiendavaid dokumente ja olulisi andmeid.
§ 4. Hooldekodusse paigutamine
(1) Linnavalitsuse sotsiaalosakond kontrollib esitatud dokumente, veendub hooldust vajava isiku nõusolekus hooldekodusse paigutamiseks, nõuab seadusjärgsete ülalpidajate olemasolul välja tõendid nende endi ja nende perekonnaliikmete sissetulekute kohta.
(2) Sotsiaalosakonnal on hooldusvajaduse väljaselgitamiseks õigus külastada hooldust vajava isiku kodu, küsitleda isikuga kooskõlastatult tema lähedasi ning kontrollida isiku ja tema ülalpidamiskohustusega perekonnaliikmete majanduslikku olukorda ja teha päringuid elatusvahendite hindamiseks.
(3) Hooldekodusse paigutatakse käesoleva korra paragrahvis 2 lg 1 p 1 ja 2 toodud tingimustele vastavad hooldust vajavad isikud, kusjuures esmajärjekorras kuuluvad hooldekodusse paigutamisele isikud, kellel puuduvad seadusjärgsed ülalpidajad.
(4) Hooldekodu valikul arvestatakse võimaluse piires hooldust vajava isiku enda ja tema lähedaste soovidega.
(5) Otsuse hooldust vajava isiku hooldekodusse paigutamiseks teeb sotsiaalosakonna juhataja ettepanekul linnavalitsuse hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast nõutavate dokumentide esitamist, arvestades linna eelarves selleks ettenähtud vahendeid.
(6) Seadusjärgsed ülalpidajad, kes ei ole võimelise tasuma hooldekodu kohamaksumust vähekindlustatuse või muu mõjuva põhjuse tõttu võivad esitada linnavalitsusele põhjendatud taotluse ülalpidamiskulude puudujääva osa osaliseks või täielikuks tasumiseks Koos taotlusega esitavad seadusjärgsed ülalpidajad andmed sissetulekute ning neile kuuluva kinnis- ja vallasvara kohta.
(7) Juhul, kui isik tuleb tema seisundist tingitult suunata hoolekandeteenusele viivitamatult, võib sotsiaalosakonna juhataja kooskõlastatult linnapeaga isiku suunata hoolekandeasutusse ilma korras sätestatut järgimata. Sel juhul korraldab sotsiaalosakond korras sätestatud dokumentide esitamise 10 tööpäeva jooksul arvates isiku hoolekandeteenusele suunamise päevast.
(1) Hooldekodusse paigutamisel sõlmitakse kolmepoolne leping hooldekodu, linnavalitsuse ja taotleja vahel, kui taotlejal puuduvad seadus- või lepingujärgsed ülalpidajad.
(2) Teenuseosutaja koostab koostöös teenuse saajaga või juhul, kui teenuse saaja pole kontaktne, teenuse rahastajaga 30 päeva jooksul teenuse osutamise alustamisest arvates isikule hooldusplaani.
(3) Hooldekodu kohamaksumuse tasumise kohustuse võtavad endale hooldust vajav isik, seadus- või lepingujärgsed ülalpidajad ja linnavalitsus järgmiselt:
1) hooldekodusse elama asumisel võtab isik endale kohustuse tasuda kas osaliselt või täielikult enda kohamaksumus hooldekodus, tasudes selleks kuni 90% tema sissetulekutest, kuid mitte rohkem kui hoolduseks vaja;
2) linnavalitsus otsustab seadusjärgsete ülalpidajatega kokkuleppel nende kanda jääva osa suuruse;
3) kohamaksumusest puudujääva osa, mida ei tasu hooldust vajav isik ega seadus- või lepingujärgsed ülalpidajad ning mida pole võimalik hüvitada muudest vahenditest, tasub linnavalitsus.
(4) Hooldust vajav isik kannab hooldekodu kohamaksumuse kulud ise, kui isiku kasutuses või omandis olevad vallas- ja kinnisasjad võimaldavad teenuse eest tasuda.
§ 6. Hooldekodus hooldamise lõpetamine ja hooldekodu vahetamine
(1) Hooldekodus hooldamine lõpetatakse:
1) kui hooldust vajav isik esitab avalduse sooviga hooldekodust lahkuda;
2) kui hooldust vajav isik või tema seadus- või lepingujärgne ülalpidaja esitab valeandmeid või keelduvad tasumast nende kanda jäävat osa hooldekodu kohamaksumusest;
3) kui hooldekodu esitab avalduse sooviga leping lõpetada, kuna hooldust vajav isik on korduvalt rikkunud hooldekodu korda ning häirinud sellega teisi hooldatavaid;
(2) Hooldekodu vahetamine toimub hooldust vajava isiku avalduse alusel. Juhul, kui soovitud uue hooldekodu kohamaks on üle 10% kõrgem senisest, teeb otsuse ümberpaigutamise lubamise või sellest keeldumise kohta linnavalitsus.
(1) Hooldekodusse suunamise, linna eelarvest kohamaksu täieliku või osalise tasumise või sellest keeldumisega seotud vaidlusi lahendab linnavalitsus. Linnavalitsuse korraldusega mittenõustumisel saab esitada vaide linnavalitsusele või vaide haldusaktile või toimingule tuleb esitada 30 päeva jooksul arvates päevast, millal isik vaidlustatavast haldusaktist või toimingust teada sai või oleks pidanud teada saama.
§ 8. Rakendussätte

matches:
§ 2
§ 4
§ 6
§ 8
§ 22
§ 9
§ 20
§ 2
kohus
§ 4
§ 6
§ 8