Sotsiaalteenuse ja -toetuse suuruse ning koduteenuse pakettide kehtestamine – Riigi Teataja
Sotsiaalteenuse ja -toetuse suuruse ning koduteenuse pakettide kehtestamine
Jõustumine: 21.06.201901.06.201901.01.2019
RT IV, 10.10.2018, 21
Määrus kehtestatakse Hiiumaa Vallavolikogu 23.08.2018 määruse nr 30 „Sotsiaalteenuse osutamise ja sotsiaaltoetuse maksmise kord“ § 4 lõike 2 ja § 23 lõike 2 alusel.
§ 1. Sissetulekust mittesõltuva sotsiaaltoetuse määr
Kinnitada sissetulekust mittesõltuva sotsiaaltoetuse määr järgmiselt:
1) sünnitoetus 200 eurot;
2) täiendav lapsetoetus lapse 1-aastaseks saamisel 200 eurot;
3) täiendav lapsetoetus lapse 2-aastaseks saamisel 200 eurot;
4) esimesse klassi astuja toetus 130 eurot;
5) eaka sünnipäevatoetus 25 eurot;
6) matusetoetus 250 eurot;
7) hooldajatoetus raske puudega täisealise hooldamise eest 25 eurot isiku kohta kuus;
8) hooldajatoetus sügava puudega täisealise hooldamise eest 40 eurot isiku kohta kuus;
9) hooldajatoetus sügava või raske puudega lapse hooldamise eest 40 eurot isiku kohta kuus;
10) hoolduspere toetus 375 eurot kuus lapse kohta ja seda makstakse hooldusperes viibiva lapse hooldamise ning ülalpidamis- ja isiklike kulude katteks hoolduspere vanemale;
11) kui asendushooldusel viibiva lapse ülalpidamiskulu ja lapse erivajadusest tulenev lisakulu on suurem selle paragrahvi lg 1 punktis 10 nimetatud määrast, võib sotsiaalosakonna juhataja otsusega suurendada hoolduspere toetust vastavalt tegelikule vajadusele;
12) järelhooldusteenusel viibiva isiku toetuse suurus on 240 eurot kuus ja seda makstakse toetuse saajale tema isiklike kulude katteks.
§ 2. Sotsiaalteenuse hind
(1) Sotsiaaltransporditeenuse hind on:
1) puudega lapsel ja tema saatjal, raske või sügava nägemis- või liikumispuudega isikul ja tema saatjal ning riiklikul erihoolekandeteenusel oleval isikul tasuta;
2) punktis 1 nimetamata puudega isikule või eakale Hiiumaa valla piires 20 senti/km, kuid mitte rohkem kui 10 eurot kord;
3) punktis 1 nimetamata puudega isikule või eakale Käina aleviku ja Kärdla linna sisene sõit 2 eurot kord;
4) punktis 1 nimetamata puudega isikule või eakale sõit väljaspoole Hiiumaa valda 10 senti/km, millele lisandub praami ülesõidul reisijapileti maksumus, kuid mitte rohkem kui 30 eurot kord;
5) kui teenust soovivad üheaegselt mitu ühte peresse mittekuuluvat isikut, esitatakse teenuse arve igale teenust saanud isikule ning teenuse maksumus jagatakse nende vahel võrdselt kui nende asukoht ja teenuse sihtkoht on sama. Kui teenust soovivate isikute asukohad või sihtkohad on erinevad, jagatakse võrdselt see osa teenuse maksumusest, mis läbiti ühiselt.
(2) Koduteenuse paketi hind on:
1) koduteenuse pakett nr 1, mis sisaldab § 3 lõike 1 tegevusi üks kord nädalas, maksumus 16 eurot kuus;
2) koduteenuste pakett nr 2, mis sisaldab § 3 lõike 1 tegevusi kaks korda nädalas, maksumus 24 eurot kuus;
3) koduteenuste pakett nr 3, mis sisaldab § 3 lõigete 1 ja 2 tegevusi üks kord nädalas, maksumus 28 eurot kuus;
4) koduteenuste pakett nr 4, mis sisaldab § 3 lõigete 1 ja 2 tegevusi kaks korda nädalas, maksumus 35 eurot kuus;
5) koduteenuse osutamisel perekonnas, kus abi vajavad kaks isikut, arvestatakse teenuse hinnaks 1,5 kordne koduteenuse paketi maksumus.
(3) Isikliku abistaja teenuse tunnihind on Vabariigi Valitsuse kehtestatud tunnitasu alammäär.
(4) Saunateenuse hind Kärdlas on 2.30 eurot üks kord inimese kohta.
§ 3. Koduteenuse paketi tegevused
(1) Koduteenuse paketi tegevused:
1) vestlust, teabe edastamist ja abistamist asjaajamisel;
2) toiduainete, ravimite ja majapidamistarvete ning muu vajaliku ostmist ja koju toomist;
3) isikuga koos kaupluses ja apteegis käimist;
4) küttematerjali ja vee tuppa toomist, abistamist kütmisel ning prügi ja tuha välja viimist;
5) arstiabi korraldamist, sh abistamist arsti külastamisel;
6) sotsiaaltransporditeenuse osutamist või korraldamist ravi- või mõne muu asutuse külastamisel Hiiumaa valla piires;
7) riiete ja jalanõude hoolduse ning pesu pesemise korraldamist;
8) ühekordse majapidamistoimingu korraldamist (nt muruniitmine, lume lükkamine, remonttööd, suitsuanduri kontrollimine jms).
(2) Koduteenuse paketi täiendavad tegevused:
2) isiku eneseteenindamise, sh pesemise, riietumise ja hügieenitoimingute korraldamine.
§ 4. Sotsiaalteenuse eest tasumine
(1) Sotsiaalteenuse eest tasutakse arve alusel.
(2) Sotsiaaltransporditeenuse eest saab tasuda sularahas hooldustöötaja-autojuhile. Hooldustöötaja-autojuht väljastab selle kohta kviitungi.
(3) Sotsiaalvaldkonna ametnik võib mõjuval põhjusel erandkorras vähendada sotsiaalteenuse maksumust.
(1) Tunnistada kehtetuks Hiiu Vallavalitsuse 30.03.2016 määrus nr 8 „Sotsiaaltoetuste suuruste ja sotsiaalteenuste hindade kehtestamine“;
(2) Tunnistada kehtetuks Käina Vallavalitsuse 24.03.2016 määruse nr 3 „Koduteenuse hinna ja koduteenuse osutamise tasu kehtestamine“;
(3) Tunnistada kehtetuks Käina Vallavalitsuse 24.03.2016 määrus nr 2 „Sotsiaaltransporditeenuse omaosalustasu kehtestamine“;
(4) Tunnistada kehtetuks Pühalepa Vallavalitsuse 17.01.2014 määruse nr 1 „Koduteenuste paketid, hinnad ja tasumise kord“.
(5) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2019.a.
RT IV, 18.06.2019, 6
2) Hiiumaa valla piires tasub iga teenusesaaja 0,2 eurot/km, kuid mitte rohkem kui 10 eurot kord;
[RT IV, 29.05.2019, 10 - jõust. 01.06.2019]
3) Käina aleviku ja Kärdla linna sisene sõit igale teenusesaajale on 2 eurot kord;
4) väljaspool Hiiumaa valda tasub iga reisija 0,1 eurot/km, mis sisaldab reisija piletit praamisõidul;
5) kui teenust soovivad Hiiumaa valla piires üheaegselt mitu ühte peresse mittekuuluvat isikut, esitatakse teenuse arve igale teenust saanud isikule ning teenuse maksumus jagatakse nende vahel võrdselt kui nende asukoht ja teenuse sihtkoht on sama. Kui teenust soovivate isikute asukohad või sihtkohad on erinevad, jagatakse võrdselt see osa teenuse maksumusest, mis läbiti ühiselt;
6) sõidul suunal Hiiumaa-Tallinn või Tallinn-Hiiumaa tasub iga teenusesaaja 15 eurot, mis sisaldab reisija piletit praamisõidul.
5) koduteenuste pakett nr 5, mis sisaldab § 3 lõigete 1 ja 2 tegevusi kolm korda nädalas, maksumus 84 eurot kuus;
[RT IV, 18.06.2019, 3 - jõust. 21.06.2019]
6) koduteenuste pakett nr 6, mis sisaldab § 3 lõigete 1 ja 2 tegevusi neli korda nädalas, maksumus 112 eurot kuus;
7) koduteenuste pakett nr 7, mis sisaldab § 3 lõigete 1 ja 2 tegevusi viis korda nädalas, maksumus 140 eurot kuus;
8) koduteenuse osutamisel perekonnas, kus abi vajavad kaks isikut, arvestatakse teenuse hinnaks 1,5 kordne koduteenuse paketi maksumus.


Henn Leetna » Mis teoksil
Kui keegi sundüürnikest, maadeomanikest, endistest allohvitseridest ja asjast huvitatud vabakodanikest arvab, et las teised teevad, las teised käivad kohtutes, juhul kui nad edu saavutavad küll siis mina ka saan?
EI SAA JA MITTE KEEGI EI SAA ,
sest just SINU TOETUS ON PUUDU.
16.aprillil 2014.a. Saatis Kristiine ÜÜ Riigikogu kõikidele liikmetele, Väliskomisjonile ja meediale alljärgneva MÄRGUKIRJA.
( maadeomanikud ühinege meiega, sest me kõik soovime, kas asendusmaad või õiglast tasu loovutatud maade ja metsade eest)
Käesoleval ajal, kui seadustatakse uus riigipiir peame koheselt kõik koos nõudma asendusmaad või õiglast tasu loovutatud maade ja metsade eest
Maadeomanikud ühinege meiega
Allpool on kirjas meie põhjendatud nõuded – Riigikogu ei vastanud.
tel +372 631 6331
Leili ....perenimi i/k 4.................
Mahtra ........, 13811 Tallinn
tel:..........
Alli.................i/k 4.......................
Ravila ............, 50408 Tartu
tel; ...................
Alli................. volitatud esindaja: (Volikiri Lisa 2)
Henn Leetna i/k 3.......................
...................., 11312 Tallinn
m:5242074
Toimingu lõpetamise nõue.
(Riigivastutuse seadus. § 4 (LISA 3) )
Palume lõpetada 614SE lugemine, sest sellisel kujul uue piirileppe ratifitseerimisel muutub õigustühiseks meile seadusega tagatud õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamisnõude õigus. Ida-Petserimaal ja Narva jõe tagusel Virumaal õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamisnõude õiguse püsimise seadus. (LISA 1)
Etteulatuvalt juhime Teie tähelepanu asjaolule, et tuhanded ajutise kontrolljoone taguste maade omanikud esitavad õigusvastaselt võõrandatud varade tagastamisnõude. Seega kõigi asjaosaliste õiguste rikkumise lõpetamise kulud ei ole ülemäärased, sest nad ei ületa isikutele õiguste rikkumisega tekitatavat kahju.
Faktilised asjaolud:
1.Hetkel kehtiv Ida-Petserimaal ja Narva jõe tagusel Virumaal õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamisnõude õiguse püsimise seadus tagab meile jätkuvalt õiguse nõuda tagasi õigusvastaselt võõrandatud kinnisvarad.
2. Tugineme antud seaduse § 4. Tagastamisnõude õiguse püsimine
3.Nõuame õigusvastaselt võõrandatud varade tagastamist:
a) Petseri maakond, Vilo vald, Mitkavitsa-Sagorja küla, Kopli talu maa 10,53 ha;
kinnistu nr 129;
b) Petseri maakond, Vilo Vald, Sapja küla, „Laagri nr.1” talu maa 17,71 ha;
kinnistu nr 428
Õiguslik arvamus Ida-Petserimaal ja Narva jõe tagusel Virumaal õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamatajätmisega kaasnevast rahalisest kompensatsioonist
Vastavalt Henn Leetna esitatud küsimustele seoses Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni piirilepingute kavandatava ratifitseerimisega, tuleb tõdeda, et Eesti Vabariigi riigipiirist loobumine 1920. aasta Tartu Rahulepingus sätestatud kujul, kahjustab oluliselt Eesti Vabariigi kodanike ja nende õigusjärglaste huve, kellele tagastatav maa-ala asub Ida-Petserimaal ja Narva jõe tagusel Virumaal.
28.06.1994 võttis Riigikogu vastu ja 25.07.1994. jõustus „Ida-Petserimaal ja Narva jõe tagusel Virumaal õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamisnõude õiguse püsimise seadus“, mis kehtib eeltoodud kujul siiani.
Seaduse paragrahv 4 sätestab sõnaselgelt, et isikutel on on õigus nõuda õigusvastaselt võõrandatud kinnisvara tagastamist sellest sõltumata, kas nad on taotlenud vara kompenseerimist või kas see on neile kompenseeritud. Varade tagastamine otsustakse sedamööda, kuidas Eesti Vabariigi võimu teostamine nendel aladel saab võimalikuks.
Juhtumit, kui nimetatud maa-alad loovutakse ilma rahalise kompensatsioonita Vene Föderatsioonile, tuleb vaadelda õigustatud isikute, mitme tuhande Eesti Vabariigi kodaniku õigustatud ootuste printsiibi ja põhiseaduslike huvide olulise riivena. 2002. a. 1. jaanuaril jõustunud „Riigivastutuse seaduse“ alusel tekib eelnimetatud isikutel nõudeõigus Eesti Vabariigi vastu, kes ei ole pidanud kinni seaduses sätestatust ning eelnimetatud isikutel on ilmne õigus nõuda oma vara väärtuse hüvitamist lähedases piirkonnas asuva vara turuväärtusest lähtudes.
Arvestades asjaolu, et nimetatud piirkondades võib olla keskmise kinnistu põllumajandusliku ja metsamaa turuväärtus 2000 eurot/ha ning keskmine kinnistu suurus on olnud 10-20 ha ning õigusjärgsetel omanikel on õigus nõuda ca 5000 kinnistu tagastamist, siis tuleb Eesti Vabariigil arvestada seadusest tulenevate nõuetega kompensatsiooni maksmiseks vähemalt 100 000 000 (ühesaja miljoni) euro ulatuses.
Vastu võetud 28.06.1994
jõustumine 25.07.1994
§ 2. Õigus õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamisele
§ 3. Õigus kompenseerimisele
§ 4. Tagastamisnõude õiguse püsimine
§ 5 - 7. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
(2) Tähtaegselt vara tagastamisnõude esitanud isikule kompenseeritakse tagasitaotletud maa ja mets maa hindamise seaduses (RT I 1994, 13, 231; 94, 1609; 1995, 2/3, 4; 1996, 36, 738; 49, 953) sätestatud alustel ja Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras, arvestades Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse § 17 5. lõikes sätestatud kitsendus RT I 1999, 95, 842 – jõust
01.01.2000.a.
LISA 2 – Volikiri
Antud kiri“Toimingu lõpetamise nõue” koos lisadega 1, 2 ja 3 on digitaalselt allkirjastatud.
Vajadusel saadame Volikirja.


Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 19Lõhe õigusloome normide ja faktide vahel mõjude hindamise ja huvirühmade kaasamise teabe esitamisel
Seaduseelnõude seletuskirjade normatiivsed sisuanalüüsid näitavad, kuivõrd Eesti ministrid koos ministeeriumide ametnikega suudavad täita teadmistepõhise poliitika ja parema õigusloome põhimõtteid meie inimeste elu ja tööd mõjutavas seadusloomes.
Artikkel tugineb 2007. aasta septembrist 2009. aasta märtsini tehtud seitsmenda seaduseelnõude seletuskirjade normatiivse sisuanalüüsi tulemustele (170 eelnõu), näidates teabe kvaliteedi muutusi majanduskriisi (eelarvekärbete) süvenemise ja 1995–2003 tehtud uuringute taustal. Autor vaatleb vastuolusid ministeeriumide poolt eÕiguse süsteemi sisestatud seaduseelnõude seletuskirjade sisu ning valitsuse ja Riigikogu õigustloovate aktide normitehnika eeskirjades mõjude hindamisega seotud normide vahel.
Kaljo Tamm kirjutas Riigikogu Toimetistes nr 1: “… normitehnika on õigustloovate aktide eelnõude ettevalmistamisel kasutatavate, teoreetiliselt põhjendatud võtete ja meetodite kogum. Sellest definitsioonist tuleneb, et normitehnika esemeks on õigusloome ehk õigustloovate aktide eelnõude väljatöötamine. Seega on normitehnika vahetult ja lahutamatult seotud õigusloomeprotsessiga. Kogu selle protsessi lõppeesmärgiks on tagada väljatöötatud ja vastuvõetud õigustloova akti kehtivus ja toime.” (Tamm 2000.)
Lühidalt kokku võttes on ka õigustloovate aktide (seaduste) sotsiaal-, majandus-, keskkonna-, haldus- ja eelarvemõjude hindamise ning huvirühmade kaasamise meetodite mõte rakendada seadusi tõhusalt ja mõjusalt koostöös avaliku, era- ja mittetulundussektori partneritega.
Juhtimaks tähelepanu Riigikogu menetlusse jõudvate seaduseelnõude seletuskirjade mõjude hindamist, osapoolte kaasamist ja eurointegratsiooni puudutava avaliku teabe kvaliteedi puudustele, töötasin 1997–1998 Riigikogu ametnikuna välja eelnõude normatiivse sisuanalüüsi metoodika. Selle alusel on seitsmel korral hinnatud eelnõude kooskõla Vabariigi Valitsuse ja Riigikogu õigustloovate aktide normitehnika eeskirjadega (Kasemets 2000; Soiver 2000; Mikk 2002; Liiv 2002; Kasemets K. 2003; Kasemets, Liiv 2005; Kasemets 2006; Staronova et al 2006).
Seaduseelnõude seletuskirjade kui avalike poliitikadokumentide uuringu algatamise põhjus seisnes ka vajaduses mõõta empiiriliselt, kuidas eelnõude koostajad arvestavad Eestis 1993. aastast kehtivate riigi õigusloomet reguleerivate normidega ja samuti välispoliitikas deklareeritud hea poliitika ja õiguse põhimõtetega (OECD 1997ab; Kellermann et al 1998; European Commission 2005). Seejuures ei olnud selle uuringuseeria käivitamisel autori taotluseks taasavada juristide ja õigussotsioloogide 19. sajandil alanud teoreetilist väitlust normide ja faktide vastuolu igikestvuse teemal (Käärik 2000; Habermas 1996), vaid peegeldada Eestile oluliste õigusloomenormide täitmist valitsuse ja Riigikogu esindajatele, kes on ise need normid põhiseaduslike eesmärkide saavutamise nimel kehtestanud. Mõjude hindamise tulemustele, infoallikatele ja kaasatud isikutele viitamine on hea avaliku poliitika ja õiguse kommunikatiivne eeldus. Jagan siin Niklas Luhmanni teesi – kaasaegses ühiskonnas ei vaja indiviidid mitte “tõelist” õigust, vaid õigust, mis võimaldab orienteeruda sotsiaalses keskkonnas (1969, 24, viidatud Käärik 2000 järgi) –, ja kordan Raul Naritsa mõtet: “Õigus on riigi käes vahend, mille abil ja kaudu saab ta kõigile õiguse subjektidele öelda midagi mingi kindla kvaliteediga tagajärje saavutamiseks. /…/ õigus peab “tootma” kindlust ja julgeolekut mitte ainult tänase, vaid ka homse päeva suhtes.” (Narits 2001, 97, 98.)
Seaduseelnõude seletuskirjade sisuanalüüsi keskmes on seaduste rakendamisega kaasnevate sotsiaalsete, majanduslike, keskkonna, halduslike ja riigieelarveliste muutuste teave. Peale selle on ministeeriumide lõikes vaadeldud, kas seletuskirjas on märgitud seaduse algatamist põhjustanud probleemid, seos Euroopa Liidu õigusega, viited kasutatud uuringutele, avaliku võimu asutuste kooskõlastused ja seaduse rakendusalas tegutsevate ühenduste kaasamine.
Algatajast sõltumata on kõik eÕigusse jõudnud eelnõud ning nende seletuskirjad riigiasutuste töövõime ja reputatsiooni, laiemas mõttes Eesti õigussüsteemi legitiimsuse kujundajad. Peatumata siin küsimusel, mis motiveeriks poliitikuid teadmistepõhist õigusloomet edendama, soovin kodanikuna, et iga seaduseelnõu seletuskirjas on ära toodud, mis hakkab pärast Riigikogus seaduse “ärakoputamist” juhtuma seaduse rakendusalasse jäävate inimeste, perede ja ettevõtetega, sest kvaliteetse teabeta pole mõtet rääkida poliitika inimkesksusest ja läbipaistvusest, kaasamisest ja osalusdemokraatiast, milleks meid kõiki moraalselt kohustab Eesti põhiseaduse üldosa säte: kõrgeima riigivõimu kandja on rahvas.
Artiklis esitatud andmed peegeldavad lõhet Eesti õigusloome normide ja seaduseelnõude seletuskirjadesse jõudnud tegeliku mõjude hindamise teabe vahel. Uuringu andmete põhjal püüan leida võimalusi Vabariigi Valitsusest Riigikogu menetlusse jõudvate eelnõude kvaliteedisõela tihendamiseks ning kompleksselt sotsiaal-, majandus-, keskkonna- , haldus- ja eelarvemõjusid käsitleva avaliku teabega seaduseelnõude osakaalu suurendamiseks Eestis.
Seaduseelnõude seletuskirjade kordusuuringute ülesanded
Eesti seadusloome ja seaduste kvaliteedi edendusega seotud seaduseelnõude seletuskirjade informatiivsuse kordusuuringute (1998–2009) eesmärgid võib kokku võtta viies ülesandes:
uurida Eesti seadusloomes sotsiaal-majanduslike mõjude analüüsi, osalusdemokraatia ja eurointegratsiooniga seotud küsimusi, et rikastada andmetega õiguspoliitilist ja akadeemilist arutelu ning juhtida tähelepanu probleemidele ja otsustamist vajavatele juhtimisvalikutele;
analüüsida, mil määral ministeeriumid arvestavad õigusloomes Vabariigi Valitsuse ja Riigikogu õigustloovate aktide normitehnika eeskirjade mõjude hindamise nõuetega, mis põhinevad Euroopa Liidu institutsioonide avaliku poliitika ja õiguse väärtustel (õigusloomealase käitumise normide ja faktide vahelise lõhe laius ilmestab uute demokraatiate poliitilis-õiguslikku praktikat ja kultuuri, mida märgistatakse mõnikord Lääne- ja Ida-Saksamaa väärtuste ning elukvaliteedi võrdlevuuringutes kasutatud terminiga selektiivne õiguskuulekus);
analüüsida eelnõude seletuskirjade kui ametlike infoallikate kvaliteeti, sest seletuskirjades esitatud teavet kasutavad oma töös nii Riigikogu liikmed, ministeeriumide ja kohalike omavalitsuste ametnikud kui ka äriühingute ja kodanikuühenduste esindajad, samuti seadusandja tahet otsivad kohtunikud ja advokaadid;
hinnata viidete alusel riigiasutuste analüüsiüksuste, ülikoolide jt uurimiskeskuste teadmiste kaasamise ulatust seadusloomes (sealhulgas riigi eelarveressursside jaotus);
kasutada uuringu tulemusi õigusaktide mõjude hindamise ning kaasamise rakenduslike meetodite ja eelnõudele esitatavate normitehnika nõuete täpsustamisel, samuti õigusloomega tegelevate poliitikute, ametnike ja huvirühmade esindajate koolitustel (Kasemets 2000; 2006).
Normatiivne sisuanalüüsi metoodika
Seaduseelnõude seletuskirjade empiirilise uuringu objektiks on seletuskirjade informatiivsus tabelis 1 nimetatud infokategooriate lõikes.
Seaduseelnõude seletuskirjade seitsmenda empiirilise uuringu valimi moodustasid kõik 1.09.2007–1.09.2008 ja 1.12.2008–28.02.2009 eÕigusesse esitatud õigusaktide eelnõud; kui eelnõu esitati koos seletuskirja jm lisadega eÕigusesse mitu korda, valiti analüüsiks viimasena esitatud versioon. Eelnõude erinevaid versioone võrreldes võib väita, et harilikult ei ole täpsustuste käigus muudetud eelnõu seletuskirja mõjude hindamisega seotud peatükke. Kokku esitati nimetatud perioodil eÕigusesse 175 seaduseelnõu, millest jäi välja kaks kaitseministeeriumi eelnõu info iseloomu tõttu (seos riigisaladusega), kaks põllumajandusministeeriumi eelnõu eÕiguse tõrke tõttu (tekst ei avanenud) ja üks Riigikantselei eelnõu. Nii kujunes analüüsitava valimi suuruseks 170 seaduseelnõu seletuskirja.
Rõhutan, et seaduseelnõude seletuskirjade normatiivse sisuanalüüsi meetod on formaalne ja kvantitatiivne vaadeldavate infokategooriate eristamise vahend, kus kodeerija ülesanne on fikseerida info esinemine põhimõttel “on” või “ei ole” ja erandina ka “raske öelda”, mis hiljem kaalutledes liigitub tavaliselt vastuseks “ei ole”.
Tabel. 1. Seaduseelnõude seletuskirjade normatiivse sisuanalüüsi infokategooriad mõjude hindamise ja seaduste rakendamisega seotud sihtrühmade kaasamise valdkonnas
Infokategooria Normatiivne alus Märksõnad
1.0. Seaduseelnõu on seotud EL-i õigusega, mõju Eesti Vabariigi ja EL-i õiguse kooskõlale. Euroopa Liidu lepingud (sh Amsterdam 1998) jm õigusaktid; VV 28.9.1999 määrus nr 279 § 33 lg 1, 2 ja 3 (RT I 1999, 73, 695) ja Riigikogu juhatuse 6.3.2001 otsus nr 59, p 48 lg 1, 2 ja 3. Konkreetne viide EL-i õigusaktile, millega seaduseelnõu on seotud (huvi: kas eelnõu algataja suudab juriidika taga näha konkreetseid inimesi, ettevõtteid, loodust jne – võrdlus 2.1–2.8).
2.1. Mõju sotsiaal-demograafilistele näitajatele ja inimeste elukvaliteedile. EV põhiseaduse §-d 12, 13, 16, 19, 26–29 jt; VV 28.9.1999 määrus nr 279 § 34 lg 1; Riigikogu juhatuse 6.3.2001 otsus nr 59, p 49 lg 1 p 1 (varasem eeskiri 1993). Keskmes isikud ja pered (sh arv), rühmade sotsiaal-demograafiline profiil (sh sugu, vanus, toimetulek, rahvus) ja suhted, haridus, tervis, lapsed, tööhõive, võrdõiguslikkus jm.
2.2. Mõju ettevõtlusele ja majandusele, sh ettevõtete halduskoormusele. EV põhiseaduse §-d 29, 31 ja 32; VV 28.9.1999 määrus nr 279 § 34 lg 1; Riigikogu juhatuse 6.3.2001 otsus nr 59, p 49 lg 1 p 3. Keskmes ettevõtted, sh ettevõtete juhtimine, kulud-tulud, majandussektorite ettevõtluskeskkond, konkurents, innovatsioon, halduskoormus jm.
2.3. Mõju keskkonnale ja säästva arenguga seotud näitajatele. EV põhiseaduse § 5; Eesti keskkonnastrateegia; VV 28.9.1999 määrus nr 279 § 34 lg 1; Riigikogu juhatuse 6.3.2001 otsus nr 59, p 49 lg 1 p 4. Loodus- ja tehiskeskkond; õhk, vesi, maa, loodusvarad, liigiline mitmekesisus, säästlik tarbimine, keskkonnajuhtimise süsteemid.
2.4. Mõju riigi- ja omavalitsusasutuste organisatsioonile (sh avalik halduse töökorraldus õiguakti rakendamisel). VV 28.9.1999 määrus nr 279 § 34 lg 1, § 36 lg 1, 2 ja 3; Riigikogu juhatuse 6.3.2001 otsus nr 59, p 49 lg 1 p 5. Asutuste struktuuri ja ülesannete muutus, töökohad, seaduse rakendamisega seotud koolitus.
2.5. Seaduseelnõu mõju riigi ja kohaliku omavalitsuse eelarvele. Riigieelarve seadus; VV 28.9.1999 määrus nr 279 § 35; Riigikogu juhatuse 6.3.2001 otsus nr 59, p 11 ja p 50. Seaduse rakendamisega kaasnevad kulud ja tulud riigi ja omavalitsuste eelarves; maksud; lõivud.
2.6. Viited seaduseelnõu väljatöötamisel kasutatud kirjandusele, uuringutele ja ekspertide analüüsidele (infoallikad, põhjenduste läbipaistvus ja kontrollitavus). VV 28.9.1999 määrus nr 279 § 34 lg 2; Riigikogu juhatuse 6.3.2001 otsus nr 59, § 49 lg 2; avaliku halduse hea tava. Viited: raamatud, uuringud, riigi statistika, eksperthinnangud, analüüsi teostanud üksuste nimed (teiseses analüüsis seos 2.1.–2.5).
2.7. Kooskõlastamised riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustega (avaliku sektori asutuste kaasvastutus, sh mõjud 2.1–2.5). VV 28.9.1999 määrus nr 279 § 38; Riigikogu juhatuse 6.3.2001 otsus nr 59, p 53. Konkreetsete riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste (sh liitude) nimed, ettepanekute menetlus jm.
2.8. Seaduse rakendamise ja mõjudega seotud kodanikuühenduste jt osapoolte kaasamine (info, osalus, kaasvastutus). EV põhiseaduse § 44; VV 28.9.1999 määrus nr 279 § 38; Riigikogu juhatuse 6.3.2001 otsus nr 59, p 53; EKAK 2002; kaasamise hea tava 2005. Huvirühmade, äri- ja vabaühenduste kaasamine töörühma ja eelnõu tööversiooni arutelu tasandil (nimed, muudatusettepanekud jm).
2.1.–2.8. kokku: Vabariigi Valitsuse ja Riigikogu õigustloovate aktide normitehnika eeskirjade mõjude hindamise ja kaasamisega seotud nõuete täitmise määr (%). Seaduseelnõude seletuskirjade hindamisel positiivse hinnangu saanud mõjude ja kaasamise infokategooriate arv jagatuna kategooriate koguarvuga (= 8).
3. Mõjude hindamise ulatus ja kvaliteet: 1) mõjude ja kaasamise info puudub; 2) formaalne üldinfo (üldsõnaline kirjeldus); 3) osaline mõjude hindamise info (1–2 mõjuvaldkonda); 4) kompleksne mõjude hindamise info (3 + n mõjuvaldkonda), võimalus hinnata sotsiaal-, majandus-, keskkonna-, haldus- jm poliitikate seoseid (Staronova et al 2006; OECD 1997).
Pilootuuringust (1998) saadik on seletuskirjades positiivselt hinnatud ka neid infokategooriaid, kus seaduseelnõu algataja on võtnud vastutuse ja selgelt väitnud, et mõjusid selles kategoorias ei ole. Sageli on see seotud seaduste rakenduskuludega ehk mõjuga riigieelarvele, viimasel ajal on lisandunud ka otseste keskkonnamõjude puudumisega seotud väiteid.
Koolitustel on ametnikud sageli küsinud, kas lühikeste seaduste muutmise seaduste eelnõude seletuskirjades ikka peab olema mõjude hindamise teave ehk kas analüüsi aja ja raha kulu on õigustatud. Seadusi vähe tundval kodanikul on raske hinnata, kas mõne paragrahvi muutmine toob kaasa märgatavaid muutusi inimeste elus, majanduses, asutuste töös või riigieelarves. Selliseid lühieelnõusid ei saa siiski vaatlusest välja jätta, sest ka viierealine seadusemuudatus võib liigutada miljoneid kroone ja parandada või halvendada tuhandete perede elujärge.
Seaduseelnõude seletuskirjade hindamisel on omaette probleemiks olnud asjaolu, et eelnõude koostamise ülesande saanud ametnikud ei järgi Vabariigi Valitsuse ja Riigikogu õigustloovate aktide normitehnika eeskirjade struktuuri, seetõttu on mõjudega seotud infokillud sageli laiali seletuskirja eri osades. Nii viimases kui ka varasemates uuringutes on mõjude, kaasamise ja eurointegratsiooniga seotud teavet otsitud kogu seletuskirja ulatuses ning seaduse rakendamisega seotud töökorralduse regulatsiooni on vaadatud ka lisades olevate määruste eelnõudest.
Artiklis esitatud seitsme uuringu tulemuste võrdlemiseks (tabel 3 ja joonis 2) on viie esimese uuringu andmetest välja jäetud Riigikogus algatatud eelnõude hindamised, sest nii 2004–2005 Slovakkia-Ungari-Eesti võrdlevuuringus kui ka 2007–2009 uuringus Riigikogu kohta andmed puuduvad. Riigikogus algatatud seaduseelnõude valimist väljajätmine on tingitud veel neljast asjaolust: 1) 1998–2003 uuringud näitasid, et ministeeriumidega võrreldes oli Riigikogus algatatud eelnõude seletuskirjade mõjude hindamisega seotud informatiivsus üldjuhul tunduvalt madalam (välja arvatud sotsiaalsed mõjud); 2) mitmed Riigikogu liikmed on arutelus leidnud, et valijatelt saadud mandaadi tõttu nad ei olegi kohustatud normitehnika sisunõudeid täitma ja neil pole selleks piisavalt ressursse (nõunikud, eelarve; Kangur 2008); 3) Riigikogus algatatud eelnõud on harilikult valijatele suunatud poliitilise kommunikatsiooni osa (Solvak 2006); 4) Riigikogu eelnõud ei kajastu 2003. aastal käivitatud eÕiguse süsteemis. Eespool kirjeldatud metoodika põhjal saadud andmed võimaldavad lisaks mõjude hindamisega seotud õigusloome normide ja faktide vahekorra protsendimõõtmisele analüüsida ka seoseid poliitilise kultuuri, ministeeriumide juhtimise, analüüsi- ja haldusvõimekuse, valdkondlike poliitikate lõimimise, õigusloome kvaliteedi jm teemadel.
Seaduseelnõude seletuskirjade normatiivse sisuanalüüsi tulemused
Tabel 2 annab ülevaate, kui palju on valitsuse algatatud seaduseelnõude seletuskirjades tervikuna ja ministeeriumide lõikes eraldi arvestatud valitsuse ja Riigikogu õigustloovate aktide normitehnika eeskirjades mõjude hindamise ja kaasamise teabe esitamise nõudeid.
Tabel 2. Seaduseelnõude seletuskirjades esitatud mõjude hindamise ja kaasamise teabe määr 2007–2009 (kõik andmed on esitatud %-des)
Vastutav ministeerium ja eelnõude arv (n) Seos EL-i õigusega Mõjude hindamise infokategooriate esinemine seletuskirjades Allika-viited Kaasamine:
riik / MTÜ-d Kokku keskmine
Periood 1.09.2007–28.02.2009 1.0 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 2.6 2.7 2.8 2.1-2.8
(n = 16) 31 31 6 0 81 100 31 100 69 52
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (n = 34) 68 9 59 9 82 100 21 94 44 52
Sotsiaalministeerium (n = 15) 80 80 47 13 100 100 60 100 60 70
Põllumajandusministeerium (n = 8 ) 88 0 63 0 100 100 25 100 63 56
Rahandusministeerium (n = 23) 78 26 43 4 91 96 52 100 65 60
Keskkonnaministeerium (n = 21) 71 29 48 71 90 95 52 100 52 67
Justiitsministeerium (n = 20) 30 25 10 0 90 95 40 80 40 48
(n = 18) 33 39 6 6 94 89 28 94 28 48
Kultuuriministeerium (n = 6) 67 33 17 33 100 83 17 100 67 56
Välisministeerium (n = 5) 60 40 20 20 80 100 20 100 0 48
Kokku keskmine (n = 170 eelnõu) 61 31 32 16 91 96 35 97 49 55
Märkus: Eelnõude seletuskirjade normatiivse sisuanalüüsi kategooriad tulpades 2.1–2.8 näitavad normitehnika eeskirjade nõuete täitmist tabelis 1 kirjeldatud infokategooriate lõikes. Ministeeriumide koondtulemused parempoolses tulbas hõlmavad infokategooriaid 2.1.–2.8 (eelnõude arv n korda 8 kategooriat jagatud sisuanalüüsi tulemus protsendina ehk mitu protsenti täideti 8 kategoorias Vabariigi Valitsuse ja Riigikogu õigusloome eeskirju). Tulbas 1.0 on esitatud otseselt Euroopa Liidu õigusega seotud seaduseelnõude osakaal vaadeldaval perioodil.
Vaadeldes viimase uuringu (2007–2009) puhul eraldi sotsiaal-, majandus-, keskkonna-, haldus- ja eelarvemõjude hindamise teabe esitamise komplekssust (kategooriad 2.1.–2.5), on kõige suurem teadmismahukate eelnõude osakaal sotsiaalministeeriumil – 87% eelnõudest, keskkonnaministeeriumil on 57%, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumil 47%, rahandusministeeriumil 43% ja välisministeeriumil 40%. Lisaks sotsiaal-, majandus- ja keskkonnapoliitilistele pädevustele seostub kompleksse mõjude hindamise teabe esitamine kõige sagedamini uuringutele viitamisega ehk avalikuks aruteluks esitatud seaduseelnõu analüüsi- ja otsustusprotsessi läbipaistvusega. Huvirühmade kaasamise infokategoorias (2.8) olid kolm paremat kaasamise dokumenteerijat haridus- ja teadusministeerium (69%, sealhulgas ekspertide kutsumine töörühma), kultuuriministeerium (67%) ja rahandusministeerium (65%).
Joonis 1. Seaduseelnõude sotsiaal-, majandus-, keskkonna-, haldus- ja eelarvemõjude ning kaasamise teabe esitamise nõuete täitmine 1.09.2007–28.02.2009 ministeeriumide lõikes
Märkus: SOM – sotsiaalministeerium; KEM – keskkonnaministeerium; RAM – rahandusministeerium; KUM – kultuuriministeerium; PÕM – põllumajandusministeerium; HTM – haridus- ja teadusministeerium; MKM – majandus- ja kommunikatsiooniministeerium; SIM – siseministeerium; JUM – justiitsministeerium; VÄM – välisministeerium. Selle uuringu valim ei hõlma kaitseministeeriumi ja rahvastikuministri bürood.
Joonis 2. Seaduseelnõude seletuskirjades normatiivselt eeldatud ja nõutud mõjude hindamise ja kaasamise teabe esitamise määr seitsmel uuringuperioodil 1998–2009
Joonis 2 annab koondpildi mõjude hindamise ja kaasamise teabe nõuete (kategooriad 2.1–2.8) täitjate paremusjärjestusest 1. septembrist 2007 kuni 28. veebruarini 2009. Tegemist on ministeeriumide keskmistega. Mida madalam keskmine tulemus, seda ebaühtlasem on samast ministeeriumist eÕigusesse sisestatud eelnõude seletuskirjades teabe esitamine, ja mida kõrgem keskmine, seda parem on olnud ministeeriumi keskne regulatiivse juhtimise tase. Varasemast on teada, et olulise panuse ministeeriumide regulatiivse juhtimise võimekusse annavad ka ministeeriumide analüüsi- ja arendusosakonnad, kus kumuleeruvad teadmine ja oskus mõjusid hinnata (Narits 2004; Kasemets 2006).
Lihtsustatult on küsimus sageli see, kas seaduseelnõude algatajad ministeeriumides näevad “õigusloome toru teises otsas” konkreetseid inimesi, ettevõtteid, kodanikuühendusi, kohalikke omavalitsusi jt sihtrühmi nende probleemide, ootuste ja suhetega. Kui eelnõude koostajatel hakkavad inimeste ja ettevõtete vajadused silme eest kaduma, on aeg riikliku statistika, uuringute ja huvirühmade kaasamise abil oma teadmisi värskendada ja seaduse rakendajatega kokku saada. Kaasamine võib alati olla mitmepoolne (Lepa et al 2004) – ka huvirühmad saavad poliitikutele ja ametnikele külla minna, kui “õigusloome torust” tulevad seadused hakkavad elu ja tööd segama. Eelnõude seletuskirjade mõjude hindamise teave peaks andma huvilisele esmaülevaate, mis Toompealt on tulemas ja kas valitud poliitikud teenivad rahva enamusele kasu või kahju. Enamasti on ka pool rehkendust seadusega kaasnevate kulude-tulude kohta isikutele, ettevõtetele ja avalikule sektorile parem kui üldsõnaline kirjeldus seaduste “omavahelisest kooskõlast”, mida lugedes ei aimu, mis hakkab juhtuma Eesti inimeste, perede, ettevõtete, kohalike omavalitsuste, elukeskkonna ja riigi omavahelise kooskõla(tuse)ga.
Joonis 3. Seaduseelnõude seletuskirjades mõjude hindamise ja kaasamise teabe esitamine 2007–2009 majanduskriisi süvenemise kahel etapil 2. etapil suurenes riigieelarve kärbetega seotud eelnõude hulk)
Tabelite 2 ja 3 ning jooniste 1–3 andmed peegeldavad ministeeriumide raskusi seaduseelnõude rakendusalas olevate sotsiaalsete rühmade (2.1), ettevõtete (2.2) ja elukeskkonna (2.3) näitajate määramisel (justkui puuduksid riigis registrid ja statistika). See omakorda teeb raskeks seadusandliku muutusega taotletud tulemuste (sealhulgas sihtrühmade kasu) ning mõjude (sealhulgas ühiskonnale kasulike rutiinide) eel- ja järelhindamise.
Tabel 3. Seaduseelnõude seletuskirjades esitatud mõjude hindamise ja kaasamise teabe normikohase esitamise määr 1998–2009 seitsme uuringu põhjal (kõik andmed on esitatud %-des).
Vaadeldud
perioodid ja eelnõude
arv (n) Seos EL-i õigusega Mõjude hindamise infokategooriate esinemine seletuskirjades Allika-viited Kaasamine:
1.0 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 2.6 2.7 2.8 2.1-2.8
1.9.2007–
(n = 129) 60 32 30 15 93 95 29 96 49 55
1.12.2008–
(n = 41) 51 28 34 14 81 100 50 99 35 55
1.05.2004–
(n = 86) 35 51 28 14 56 98 20 93 56 52
1.07.–
(n = 56) 68 39 – – 55 70 26 – 31 –
2.06.–
(n = 74) 91 41 – – 57 81 30 – 14 –
10.01.–
(n = 84) 89 59 – – 61 77 17 – 26 –
1.04.–
(n = 79) 59 38 – – 53 65 41 – 19 –
(n = 82) 61 46 – – 34 54 4 – 16 –
Märkus: Eelnõude seletuskirjade normatiivse sisuanalüüsi infokategooriate esinemise võrdlus 1998–2009.
Vabariigi Valitsuse ja Riigikogu menetlusse antud seaduseelnõude seletuskirjade normatiivses sisuanalüüsis 1998–2009 (I–VII) osalesid järgmised üliõpilased ja noorteadlased: 10.01.–20.06.1998 A. Kasemets (TÜ) ja K. Vallimäe (TTÜ); 1.04.–1.10.1999 S. Soiver (TLÜ), M. Avamere (TLÜ) ja A. Kasemets (TÜ); 10.01.–1.06.2001 K. Mikk (TÜ) ja A. Kasemets (TÜ); 2.06.–16.12.2001 J. Ender ja M.-L. Liiv (TÜ); 1.07.–30.11.2003 K. Kasemets (TLÜ); 1.05.2004 –1.02.2005 A. Kasemets, K. Kangur, A. Põldaru, K. Kangur, K. Kivistik, M. Kodres, M. Luige, T. Tiirmaa ja U. Tampere (TÜ); 1.09.2007–1.09.2008 ja 1.12.2008–28.02.2009 A. Kasemets.
Teisalt näitavad eelnõude seletuskirjade normatiivse sisuanalüüsi statistilised kokkuvõtted, et seaduste rakendamisega seotud avaliku halduse (2.4) ja riigieelarveliste vahendite (2.5) vajaduse kohta andmete ning kinnituste esitamine on saavutanud sageli formaalselt sajaprotsendilise kooskõla normitehnika eeskirjade sätetega, kui me ei süvene riigi ja kohalike omavalitsuste finantsjuhtimisse. See on märk ministeeriumide haldusvõimekuse kasvust riigi tasandil, kuid ilma sotsiaal-, majandus- ja keskkonnapoliitika ristmõjude analüüsita võib selline haldus- ja eelarvevõimekus toota tulevikuks nii sotsiaal-, äri- ja õigus- kui ka keskkonnariske.
Seadusandlike riskide maandamist toetab seaduste rakendusalas tegutsevate huvirühmade ja valitsusväliste ekspertide (2.8) kaasamine. See aitab mingil määral kompenseerida ka mõjude hindamise süsteemi puudumist. Rühmatöös tulevad riskid välja.
Teatud mööndustega võib väita, et joonistel 2 ja 3 toodud tulemused peegeldavad ka ministeeriumide koostöö koordineerimise nõrkust ja mõne ministeeriumi vähest võimekust oma valdkonna horisontaalsel juhtimisel. Heas riigis on üks valitsus korraga ning kõik ministeeriumid ja ministrid saavad oma poliitikavaldkonnas valitsuse algatatud seaduseelnõude kvaliteeti panustada.
Majanduskriisi peegeldus õigusloomes 2007–2009
Viimase seaduseelnõude seletuskirjade analüüsi eesmärk oli uurida, kuidas avaliku sektori asutuste ja riigieelarve kokkutõmbamised kajastuvad eelnõude seletuskirjade teabe struktuuris.
Joonisel 3 näeme mitmeid suundumusi. Eelmise aastaga (1.9.2007–1.9.2008) võrreldes oli vaadeldaval võrdlusperioodil (1.12.2008–28.2.2009) vähenenud Euroopa Liidu õigusega otseselt seotud õigusaktide osakaal (–9%), samuti sotsiaal-demograafiliste mõjude hindamise (–4%), keskkonnamõjude hindamise (–1%), avaliku halduse organisatsiooniliste mõjude hindamise (–12%) ja huvirühmade kaasamise (–14%) teabe osakaal. Samal ajal oli suurenenud ettevõtlus- ja majandusmõjusid käsitleva teabe (+4%), riigieelarve muutusi käsitleva teabe (+5%), uuringutele jm infoallikatele viitamise (+21%) ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustega eelnõude kooskõlastamiste dokumenteerimise teabe osakaal (+3%). Positiivsed muutused peegeldavad ettevõtluse olukorra (2.2), riigieelarve (2.5), analüüsi tulemuste põhjendamise (2.6, viited) ja teiste riigiasutuste toetuse (2.7) näitamisega seotud teabe olulisuse kasvu majanduskriisi sisenemise perioodil. Negatiivsete muutuste teel on organisatsiooniliste mõjude hindamise (2.4) ja huvirühmade kaasamise (2.8) teabe osakaal. See näitab ministeeriumide sisemist ebakindlust tuleviku suhtes, sagedast kaasamisväsimust ning patnerlussuhete nõrgenemist riigiasutuste ja huvirühmade vahel.
Artiklis esitatud seaduseelnõude seletuskirjade normatiivsed sisuanalüüsid peegeldavad Vabariigi Valitsuse ja Riigikogu õigustloovate aktide eelnõude normitehnika eeskirjades sätestatud normide ja eelnõude seletuskirjades dokumenteeritud faktide vahekorda. Neid tulemusi hinnates ei tohi unustada, et suurem osa õigusloomes liikuvast poliitiliste valikute, mõjude hindamise ja kaasamise teabest on mitteformaalne.
Peale seaduseelnõude seletuskirjade kvantitatiivsete sisuanalüüside on õigusloomes osalevate poliitikute, ametnike, teadlaste ja kodanikuühenduste juhtide käitumise selgitamiseks tehtud mitmeid küsitlusi ning struktureeritud intervjuusid. Kvalitatiivsed uuringud näitavad, et sotsiaal-majanduslikke analüüse kasutatakse seadusloomes tunduvalt rohkem, kui normatiivne seaduseelnõude seletuskirjade sisuanalüüs seda järeldada lubab (Ginter et al 1998; Mikk 2002; Kasemets K. 2003). Samuti on teada, et huvirühmade ja valitsusväliste ekspertidega konsulteeritakse eelnõude väljatöötamise käigus palju enam, kui seda seaduseelnõude seletuskirjades ametlikult dokumenteeritakse (Liiv 2002; Lepa et al 2004; Kasemets, Liiv 2005).
Selline normitehnika eeskirjade täitmise võtmes selektiivne õigusloomekuulekus on õigusloome praktikas osalenud inimestele mõistetav ja sellist käitumist aitavad seletada ka mitmed organisatsiooniliste huvide ning poliitilise kommunikatsiooniga seonduvad teoreetilised mudelid. Üks mõjude hindamise ja kaasamise teabe “ministrite tagataskusse” jätmise põhjusi on tõsiasi, et ükski sotsiaal-majanduslikke või eelarvelisi muutusi käsitlev informatsioon ei saa jääda poliitilises keskkonnas (parlament, valitsus, meedia) neutraalseks (Robinson, Wellborne 1991; Kasemets 1999; Käärik 2000).
Kuidas kujundada Eestis samme teadmistepõhise ja vastutustundliku poliitika ja õigusloome kultuuri suunas liikumiseks, mõistes, et õigusloome ning mõjude hindamine ja kaasamine on vahendid, mitte eesmärgid? Nii kodu- kui ka välismaised eksperdid on aastaid veennud Eesti poliitikuid ja tippametnikke, et hea mõjude hindamise ja kaasamise süsteem muudab valitsemise läbipaistvamaks ja tõhusamaks, aitab lõimida erinevaid majandus-, sotsiaal-, haridus- ja keskkonnapoliitikate eesmärke, vähendada riske ning vältida vastuvõetamatut rahaliste vahendite ja aja kulutamist (OECD 1997ab; Ben-Gera 1999; Kiviorg 1999; Illing 2004). See on põhjus, miks “… ministrid peaksid julgemalt kasutama mõjude hindamist, lisades selle valitsuse otsuste tegemise protseduuri, tagades vajalikud vahendid ning nõudes enne otsuste vastuvõtmist kvaliteetset infot oma ametkonnalt” (OECD Sigma 2002, 5).
See on ka põhjus, miks justiitsministeeriumi parema õigusloome töörühma koostatud “Õigusakti väljatöötamise protsessiplaan” (detsember 2008) ja “Õigusaktide mõjude analüüsi juhend õigusloomega tegelevatele ametnikele” (veebruar 2009) on koos koolituskavaga stardivalmis, et anda tõuge Eesti õigusloome ja õigusega seotud inimeste elu kvaliteedi viimiseks uuele tasemele maailma tabanud õiguskultuuri- ja majanduskriisi kiuste.
Ben-Gera, M. (1999). Impact Assessment: Role, Procedures, Methods and Good Practices in OECD and CEE Countries. – Society, Parliament and Legislation. Compiled by A. Kasemets et al. Tallinn: Riigikogu Chancellery, pp 27–35.
EKAK = Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsioon (2002). – Riigi Teataja I 2002, 103, 606.
European Commission (2005). Impact Assessment Guidelines.
Ginter, J., Kenkmann, P., Kasemets, A. (1998). Use of Social Information in the Law-Making Process of Parliaments: A Comparative Study. Chancellery of the Estonian Riigikogu, Economic and Social Information Department; University of Tartu, Tartu Society of Legal Psychologists and Sociologists.
Habermas, J. (1996). Between Facts and Norms. Contributions to a Discourse Theory of Law and Democracy. Cambridge, Mass.: The MIT Press.
Kaasamise hea tava (2005). Riigikantselei ja osale.ee.
Kangur, R. (2008). Parteide riiklik rahastamine ELi riikides. Võrdlev uuring. Riigikogu Kantselei majandus- ja sotsiaalinfoosakond.
Kasemets, A. (1999). The Role of Small Parliamentary Information and Research Services in the Political and Social Interaction. – Society, Parliament and Legislation. Compiled by A. Kasemets et al. Tallinn: Riigikogu Chancellery, pp 91–126.
Kasemets, A. (2000). Seaduseelnõude seletuskirjade informatiivsus sotsiaal-majanduslike mõjude, eurointegratsiooni ja osalusdemokraatia valdkonnas. – Riigikogu Toimetised 1, lk 159–183.
Kasemets, A. (2006). Teadmistepõhise ja säästva poliitika institutsionaalsed eeldused Eestis. – Riigikogu Toimetised 14, lk 152–160.
Kasemets, A. (2008). Kui Riigikogu hooliks inimestest … – Postimees, 30. mai.
Kasemets, A., Liiv, M. L. (2005). Use of Socio-Legal Information in the Explanatory Memoranda of Draft Acts: A Precondition for Good Governance. – Institutional Requirements and Problem Solving in the Public Administrations. NISPAcee, pp 142–165.
Kasemets, K. (2003). Sotsiaalse informatsiooni kasutamine Eesti seadusloomes kolme juhtumi analüüsi näitel. Bakalaureusetöö. Tallinna Ülikooli sotsiaalteaduskonna riigiteaduste osakond.
Kellermann, A., Azzi, G., Jacobs, S., Deighton-Smith, R. (1998). Improving the Quality of Legislation in Europe. The Hague, Boston, London: T. M. C. Asser Institute, Kluwer Law International.
Kiviorg, M. (1999). Regulatsioonide mõju ja rakendamise analüüs. – K. Merusk, M. Kiviorg, R. Sõlg, A. Mõttus jt (koost). Õigusriigi printsiip ja normitehnika. Tartu: Eesti Õiguskeskus, lk 19–40.
Lepa, R., Illing, E., Kasemets, A., Lepp, Ü., Kallaste, E. (2004). Kaasamine otsustetegemise protsessi. Tallinn: PRAXIS.
Liiv, M.-L. (2002). Osalusdemokraatia Eestis läbi kodanikuühiskonna prisma huvigruppide seadusloomes osalemise näitel. Bakalaureusetöö. Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna sotsioloogia osakond.
Luhmann, N. (1969). Legitimation durch Verfahren. Neuwied: Luchterhand.
Mikk K. (2002). Haldussuutlikkus Eesti seadusloomes Riigikogu normitehnika eeskirjade täitmise näitel. Bakalaureusetöö. Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna avaliku halduse osakond.
Narits, R. (2004). Good Law Making Practice and Legislative Drafting Conforming to It in the Republic of Estonia. – Juridica International IX, pp 4–13.
OECD (1997a). Policy Recommendations on Regulatory Reform. – Regulatory Impact Analysis: Best Practices in OECD Countries. OECD /PUMA, Paris.
OECD (1997b). Law-Drafting and Regulatory Management in Central and Eastern Europe. Sigma Papers No 18.
Riigikogus menetletavate eelnõude normitehnika eeskiri. Kehtestatud Riigikogu juhatuse 2001. aasta 6. märtsi otsusega nr 59 ja muudetud 2006. aasta 11. mai otsusega nr 258.
Robinson, W. H., Wellborne, C. H. (eds) (1991). Knowledge, Power, and the Congress. Congressional Quarterly.
Soiver, S. (2000). Õigusloomeprotsessi kvaliteedinäitajad: ülevaade soovitustest ja analüüs soovituste järgimisest Eestis. Bakalaureusetöö. Tallinna Ülikooli sotsiaalteaduskonna riigiteaduste osakond.
Solvak, M. (2006). Saadiku koht parlamendis: vabadus ja sõltuvus. – Riigikogu Toimetised 14, lk 116–123.
Tamm, K. (2000). Õigusloome normitehnika olemus, vajalikkus, probleemid. – Riigikogu Toimetised 1,
lk 148–158.
Õigustloovate aktide eelnõude normitehnika eeskiri. Välja andnud Vabariigi Valitsus.


Pühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise Kirik > Detsember 2011
DETSEMBER 20111 N l: Nädalapäev Js 26:1‑6; Ps 118:1+8‑9,19‑21,25‑27a; Mt 7:21,24‑27 R: Õnnistatud olgu, kes tuleb Issanda nimel!
2 R l: Nädalapäev Js 29:17‑24; Ps 27;1bcde,4,13‑14; Mt 9:27‑31 R: Issand on mu valgus ja mu pääste p: p. Bibiana (Viviana), märter 3 L v: p. Franciscus Xavier, preester Js 30:19‑21,23‑26; Ps 147:1bc‑2,3‑4,5‑6; Mt 9:35‑10:1,6‑8 R: Õndsad on kõik, kes Issanda ootavad.
4 P l: + ADVENDI 2. PÜHAPÄEV Js 40:1‑5,9‑11; Ps 85:9abcd+10,11‑12,13‑14; 2Pt 3:8‑14; Mt 1:1‑8 R: Issand, näita meile oma heldust ja päästa meid! [Damaskuse p. Johannes, preester ja Kiriku Doktor] 5 E l: Nädalapäev Js 35:1‑10; Ps 85:9‑10,11‑12,13‑14; Lk 5:17‑26 R: Meie Jumal tuleb, Tema on meie päästja
6 T l: Nädalapäev Js 40:1‑11; Ps 96:1‑2,3+10ac,11‑12,13; Mt 18:12‑14 R: Issand Jumal tuleb suure väega! v: p. Nikolaus, piiskop 7 K v: p. Ambrosius, piiskop ja Kiriku doktor Js 40:25‑31; Ps 103:1bc‑2,3‑4,8+10; Mt 11:28‑30 R: Kiida mu hing, Issandat!
8 N v: + P.N. MAARJA PÄRISPATUTA SAAMISE SUURPÜHA Tartu Kiriku Templipüha 1Ms 3:9‑15,20; Ps 98:1,2‑3ab,3cd‑4; Ef 1:3‑6,11‑12; Lk 1:26‑38 R: Laulgem Issandale uus laul, sest ta on teinud imetegusid!
9 R l: Nädalapäev Js 48:17‑19; Ps 1:1‑2,3,4+6; Mt 11:16‑19 R: Kes Issanda järel käib, sellel on elu valgus. v: p. Juan Diego Cuahtlatoatzin 10 L l: Nädalapäev Srk 48:1‑4,9‑11; Ps 80:2ac+3c,15‑16,18‑19; Mt 17:10‑13 R: Issand, lase paista oma pale, ja päästa meid! või v: Loreto maarjapäev 11 P roosa/l: + ADVENDI 3. PÜHAPÄEV Js 61:1‑2a,10‑11; [Ps] Lk 1:46b‑48,49‑50,53‑54; 1Ts 5:16‑24; Jh 1:6‑8,19‑28 R: Mu hing ilutseb Jumalas, Tema on minu päästja. [p. Damasus, paavst]
12 E l: Nädalapäev 4Ms 24:2‑7,15‑17abcd; Ps 25:4‑5,6+7def,8‑9; Mt 21:23‑27 R: Issand, õpeta mulle oma teeradu v: Guadalupe maarjapäev 13 T p: p. Lucia, neitsi ja märter Sf 3:1‑2,9‑13; Ps 34:2‑3,6‑7,18(17)+17(18),19+23; Mt 21:28‑32 R: Armetu hüüdis, ja Issand kuulis teda
14 K v: p. Risti Johannes, preester ja Kiriku doktor Js 45:6‑8,18,21‑25; Ps 85:9‑10,11‑12,13‑14; Lk 7:18‑23 R: Pilved, pange voolama õiglus, ja päästja võrsugu maast
15 N l: Nädalapäev Js 54:1‑10; Ps 30:2+4,5‑6,11‑12,13; Lk 7:24‑30 R: Ma ülistan Sind, Issand, sest Sina oled mind toonud välja hädast!
16 R l: Nädalapäev Js 56:1‑3,6‑8; Ps 67:2‑3,5,7‑8; Jh 5:33‑36 R: Ülistagu Sind, Jumal, kõik rahvad
17 L l: Advendipäev 1Ms 49:1a,2,8‑10; Ps 72:1bc‑2,3‑4,7‑8,17; Mt 1:1‑17 R: Õitseb õige ja valitseb rahu, kui Issand tuleb.
18 P l: + ADVENDI 4. PÜHAPÄEV 2Sm 7:1‑5,8‑12,14,16; Ps 89:2‑3,20a+4‑5,27+29; Rm 16:25‑27; Lk 1:26‑38 R: Ma laulan Issanda heldusest igavesti!
19 E l: Advendipäev Km 13:2‑7,24‑25a; Ps 71:3‑4a,5‑6ab,16‑17; Lk 1:5‑25 R: Mu suu jutustab sinu kiitust.
20 T l: Advendipäev Js 7:10‑14;Ps 24:1bc‑2,3‑4abc,5‑6;Lk 1:26‑38 R: Tule, Issand, sa oled aukuningas!
21 K l: Advendipäev Ül 2:8‑14 või Sf 3:14‑18;Ps 33:2‑3,11‑12,20‑21; Lk 1:39‑45 R: Hõisake rõõmuga Issandas, te õiglased, laulge Temale uus laul. või kollekt: p. Petrus Canisius, preester ja Kiriku doktor 22 N l: Advendipäev 1Sm 1:24‑28;[ps] 1Sm 2:1bcdef,4‑5,6‑7,8abcd; Lk 1:46‑56 R: Mu süda rõõmutseb Issandas, minu päästjas.
23 R l: Advendipäev Ml 3:1‑4,23‑24; Ps 25:4bc‑5ab,8‑9,10+14; Lk 1:57‑66 R: Tõstke oma pead, sest Lunastaja läheneb! või kollekt: Kęty p. Jan, preester 24 L l: Advendipäev Hommikumissa: 2Sm 7:1‑5,8‑12,14,16;Ps 89:2‑3,4‑5,27+29; Lk 1:67‑79 R: Ma laulan Issanda heldusest igavesti.
25 P v: JÕULUPÜHA Eelõhtumissa: Js 62:1‑5; Ps 89:4‑5,16‑17,27+29; Ap 13:16‑17,22‑25; Mt 1:1‑25 või Mt 1:18‑25 R: Ma laulan Issanda heldusest igavesti. Kesköömissa: Js 9:1‑6; Ps 96:1‑2a,2b‑3,11‑12,13; Tt 2:11‑14; Lk 2:1‑14 R: Täna on sündinud Õnnistegija, Kristus, meie Issand! Koidumissa: Js 62:11‑12; Ps 97:1+6,11‑12; Tt 3:4‑7; Lk 2:15‑20 R: Valgus paistab, sest Issand on sündinud. Päevamissa: Js 52:7‑10; Ps 98:1.2‑3ab,3cd‑4,5‑6; Hb 1:1‑6; Jh 1:1‑18 või 1‑5,9‑14 R: Maa on näinud oma Päästjat.
26 E p: P. Stefanos, Esimärter, Kirikupüha Ap 6:8‑10,7:54‑60; Ps 31:3cd‑4,6ab+7c+8a,17+21ab; Mt 10:17‑21 R: Issand, sinu kätte ma usaldan oma vaimu Katedraalis v: TALLINA KATEDRAALI PÜHITSEMISPÄEV. SUURPÜHA 1Kn 8:22‑23,27‑30; Ps 84:3,4,5+10,11; 1Kr 3:9‑11,16‑17; Mt 16:13‑19 R: Kui armas on sinu tempel, Issand!
27 T v: P. Apostel ja Evangelist Johannes, Kirikupüha. 1Jh 1:1‑4; Ps 97:1‑2,5‑6,11‑12; Jh 20:2‑8 R: Las rõõmustavad Issandas õiged! Pärnus v: P. APOSTEL JA EVANGELIST JOHANNES, SUURPÜHA Pärnu koguduse pühakupäev Js 49:1‑6 või Js 52:7‑10 või Js 61:1‑3abc või Jr 1:4‑10; Ps 97:1‑2,5‑6,11‑12; 1Jh 1:1‑4; Jh 20:2‑8 R: Las rõõmustavad Issandas õiged!
28 K p: Süütalastepäev, Kirikupüha 1Jh 1:5‑2:2; Ps 124:2‑3,4‑5,7‑8; Mt 2:13‑18 R: Meie hing on nagu lind pääsenud linnupüüdja paelust.
29 N v: JÕULUOKTAAVI 5 PÄEV. 1Jh 2:3‑11, Ps 96:1‑2a,2b‑3,5b‑6; Lk 2:22‑35 R: Taevad rõõmustagu ja maa ilutsegu! või kollekt: p. Thomas Becket, piiskop ja märter 30 R v: JÕULUOKTAAVI 6 PÄEV + PÜHA PEREKONNA, JEESUSE, MAARJA JA JOOSEPI PÜHA Srk 3:2‑6,12‑14; Ps 128:1bcd‑2,3,4‑5; Kl 3:12‑21; Lk 2:22‑40 või 2:22, 39‑40 R: Õnnis on igaüks, kes kardab Issandat.
31 L v: JÕULUOKTAAVI 7 PÄEV 1Jh 2:18‑21; Ps 96:1‑2,11‑12,13; Jh 1:1‑18 R: Taevad rõõmustagu ja maa ilutsegu!
või kollekt: p. Silvester I, paavst


Saue valla põhimäärus – Riigi Teataja
Saue valla põhimäärus - sisukord
§ 2 Saue valla õiguslik staatus, territoorium ja keskus
§ 8 Volikogu esimehe ja aseesimehe pädevus
§ 27 Hääletamise läbiviimise kord
§ 29 Isikuvalimistel kandidaatide ülesseadmine
§ 30 Isikuvalimiste läbiviimise kord
§ 31 Isikuvalimiste tulemuste väljaselgitamine
§ 32 Umbusalduse avaldamine
§ 33 Arupärimine
§ 34 Vaba sõnavõtt
§ 37 Vallavanema pädevus
§ 39 Vallavanema vabastamine või tagasiastumine
§ 40 Vallavalitsuse moodustamise kord
§ 41 Vallavalitsuse ja vallavalitsuse liikme volituste tähtaeg
§ 42 Vallavalitsuse pädevus
§ 43 Vallavalitsuse töökord
§ 44 Vallavalitsuse istungi protokoll
§ 45 Vallavalitsuse komisjonid
§ 46 Asustusüksuse vanem ja asustusüksuste vanemate kogu
§ 47 Valla sümbolid
§ 48 Valla lipu heiskamise ja kasutamise õigus
§ 49 Valla vapi kasutamine
§ 50 Ametiketi kasutamine
§ 51 Valla tunnuslause ja logo kasutamine
§ 52 Valla korporatiivne identiteet
§ 53 Valla tunnustusavaldused
§ 54 Valla asustusüksuste sümbolid
10 Valla ametiasutuste ja ametiasutuste hallatavate asutuste moodustamise, nende põhimääruse, struktuuri ja koosseisu kinnitamise ning muutmise kord
§ 55 Saue valla asutused
§ 56 Ametiasutus
§ 57 Ametiasutuse hallatav asutus
§ 58 Valla esindamine avalik-õiguslikes suhetes
§ 59 Valla esindamine eraõiguslikes suhetes
§ 60 Valla esindamine kohtus
§ 61 Valla esindusfunktsiooni täitmine
§ 62 Valla välissuhete korraldamise alused
§ 63 Valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamise üldised põhimõtted
§ 64 Valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamise kord
§ 65 Valla arengukava ja eelarvestrateegia täitmise kontroll
§ 66 Eelarve koostamise ja muutmise üldised põhimõtted
§ 67 Finantsjuhtimise üldised põhimõtted
§ 68 Õigusakti eelnõu koostamine
§ 69 Õigusakti eelnõu kättesaadavaks tegemine
§ 70 Õigusaktide vastuvõtmine ja muutmine
§ 71 Õigusaktide jõustumine ja avalikustamine
§ 72 Siseaudiitori kutsetegevuse tagamine
§ 73 Siseaudiitori kutsetegevuse korraldus
16 Põhimääruse rakendamine
§ 74 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine ja muutmine
RT IV, 02.03.2018, 24
Vastu võetud 22.02.2018 nr 11
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktide 9 ja 23 ja § 44 lõike 1 alusel.
Saue valla põhimäärusega (edaspidi põhimäärus) sätestatakse valla omavalitsusorganite valimise ja moodustamise kord ning nende töökord ja pädevus, valla esindamise kord, ametiasutuste ja ametiasutuste hallatavate asutuste moodustamise kord, valla arengukava, eelarvestrateegia ning eelarve koostamise, muutmise ja finantsjuhtimise üldised põhimõtted, valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise kord ning valla sümbolid ja nende kasutamise kord.
§ 2. Saue valla õiguslik staatus, territoorium ja keskus
(1) Saue vald kui omavalitsusüksus moodustatakse ning Saue valla territoorium ja asustusüksuste jaotus kehtestatakse seaduse alusel.
(2) Saue vald on avalik-õiguslik juriidiline isik valla staatuses.
(3) Saue vald on moodustunud Kernu valla, Nissi valla, Saue linna ja Saue valla ühinemise teel ning on nende õigusjärglane.
(4) Saue valla omavalitsusorganite Saue Vallavolikogu (edaspidi volikogu) ja Saue Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) juriidiline asukoht ja Saue valla keskus on Saue valla asustusüksus Saue linn (vallasisene linn).
(6) Volikogu liige märgistab hääletussedelil lahtri selle kandidaadi nime juures, kelle poolt ta hääletab, ja laseb hääletussedeli hääletuskasti. Kui kandidaatide nimekirjas on ainult üks kandidaat, märgistatakse hääletussedelil kandidaadi nime juures vastavalt lahter „poolt” või „vastu”.
(1) Volikogul on kuni kaks aseesimeest. Volikogu aseesimeeste arvu otsustab volikogu enne aseesimehe (aseesimeeste) valimist volikogu esimehe ettepanekul.
§ 8. Volikogu esimehe ja aseesimehe pädevus
7) esindab Saue valda ja volikogu vastavalt seadustele ning volikogu õigusaktidele;
11) informeerib volikogu liikmeid volikogule saabunud kirjadest ja nendele antud vastustest.
(3) Volikogu esimeest asendava aseesimehe määrab volikogu esimees. Kui esimees ei ole määranud teda asendavat aseesimeest, siis asendab volikogu esimeest aseesimeestest vanem aseesimees, tema puudumisel noorem aseesimees.
(4) Kui volikogu aseesimehel (aseesimeestel) ei ole võimalik volikogu esimehe ülesandeid täita, siis asendab volikogu esimeest vanim volikogu liige või tema puudumisel volikogu istungil kohalviibiv vanim volikogu liige.
(2) Komisjoni esimeheks saab kõige rohkem hääli kogunud kandidaat. Komisjoni aseesimeheks saab häältearvult teiseks jäänud kandidaat. Kui komisjonile valitakse mitu aseesimeest, saavad aseesimeesteks nii mitu häältearvult enim hääli kogunud kandidaadile järgnenud kandidaati, kui mitu aseesimeest valiti.
(3) Volikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe valimine toimub isikuvalimiste korra kohaselt, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi.
(3) Volikogu komisjoni koosseisu kujundamisel arvestatakse erakondade ja valimisliitude esindajate osakaalu volikogus, tagades soovi korral proportsionaalse esindatuse komisjoni koosseisus, arvestades komisjoni moodustamise otsuses märgitud komisjoni suurust.
(4) Lõikes 3 sätestatud proportsionaalse esindatuse põhimõtte täitmiseks teeb komisjoni esimees volikokku valitud erakondade ja valimisliitude esindajatele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis avalduse teha ettepanekuid komisjoni liikmete kinnitamiseks. Avalduses toob komisjoni esimees välja mitmele komisjoni liikme kohale on erakonnal ja valimisliidul õigus vastavalt lõikes 3 toodud proportsionaalse esindatuse põhimõttele. Erakonnad ja valimisliidud on kohustatud oma ettepaneku tegemisel arvestama lisaks proportsionaalsuse põhimõttele lõikes 1 sätestatud volikogu liikme õigusega enne volikokku mittekuuluvate isikute kohta ettepaneku tegemist. Kui erakonnad või valimisliidud ei tee komisjoni esimehe avalduses toodud tähtajaks oma ettepanekut, siis teeb komisjoni esimees iseseisvalt ettepanekud kõigepealt volikogu liikmetele ja seejärel tema poolt vabalt valitud volikokku mittekuuluvatele isikutele.
(5) Volikogu komisjoni koosseisu, v.a revisjonikomisjon, kinnitab komisjoni esimehe esildusel volikogu oma otsusega, mis võetakse vastu poolthäälte enamusega avalikul hääletamisel, v.a käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud juhul.
(6) Kui volikogu liikmele ei ole tehtud ettepanekut kuuluda ühtegi komisjoni, siis on tal õigus otsustada, millise komisjoni koosseisu, v.a revisjonikomisjon, ta tahab kuuluda. Volikogu liige teeb sellisel juhul oma otsuse teatavaks volikogu istungil, kus esitab volikogu esimehele kirjaliku sooviavalduse. Sellisel juhul kinnitatakse volikogu liige komisjoni koosseisu volikogu otsusega volikogu liikme sooviavalduse alusel selle esitamisele järgneval volikogu istungil. Volikogu otsust hääletusele ei panda. Volikogu liige on kohustatud eelnimetatud õiguse teostamisel arvestama lõikes 3 sätestatud proportsionaalse esindatuse põhimõtet, millega vastuolus olevaid sooviavaldusi ei rahuldata. Sooviavalduse mitterahuldamise kohta teeb volikogu põhjendatud otsuse, mida volikogu liikmel on õigus õigusaktide sätestatud korras vaidlustada.
(7) Revisjonikomisjoni liikmed valitakse volikogu liikmete hulgast salajasel hääletamisel poolthäälte enamusega.
(1) Komisjoni ja tema liikmete volitused algavad komisjoni koosseisu kinnitamisest või liikme komisjoni koosseisu kinnitamisest. Komisjoni koosseisu muutmine toimub komisjoni esimehe esildusel või käesoleva põhimääruse § 12 lõikes 6 sätestatud juhul volikogu liikme sooviavalduse alusel volikogu otsusega.
6) kaasata oma töösse asjatundjaid ja tellida ekspertiise.
(1) Volikogu komisjoni töövorm on koosolek. Seisukohad võetakse vastu poolthäälte enamusega.
(2) Komisjonile suunatud küsimused ja õigusaktide eelnõud vaatab komisjon läbi ja annab nende kohta arvamuse kolme nädala jooksul. Avaldused ja märgukirjad vaadatakse läbi seaduses sätestatud tähtaja jooksul.
(5) Komisjoni koosoleku kutse, mis sisaldab koosoleku toimumise aega ja kohta, päevakorra projekti ja materjale ning koosolekule kutsutavate isikute nimesid, edastab koosoleku kokkukutsuja vähemalt kaks tööpäeva enne koosoleku toimumist komisjoni liikmetele, kutsutavatele isikutele ja volikogu teenindavale kantseleile.
(12) Protokoll peab olema igaühele kättesaadav seitsmendal tööpäeval koosoleku toimumise päevast arvates. Protokollid on kättesaadavad volikogu teenindavas kantseleis ja avalikustatud ametiasutuse dokumendiregistri kaudu valla veebilehel. Üldkättesaadavaks ei tehta protokollides sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või tunnistatud asutusesiseseks kasutamiseks.
(7) Kontrollija võib kontrollimise käigustalle teatavaks saanud informatsiooni kasutada ainult kontrollimise huvides. Kontrollija ei tohi kolmandatele isikutele avaldada asutusesiseks kasutamiseks tunnistatud informatsiooni, millele tal kontrollimise käigus ligipääs tekkib. Kontrollimise tulemusi ei avaldata enne revisjonikomisjoni vastavat otsust.
(5) Informatsiooni fraktsiooni registreerimise avaldusest esitab volikogu esimees volikogu istungil. Fraktsiooni tegevus algab selle registreerimisest volikogu istungil. Vastav märge kantakse istungi protokolli.
5) võtta volikogu istungi iga päevakorrapunkti arutelu käigus kuni viieminutiline vaheaeg.
(2) Istung tuleb üldjuhul kokku kutsuda vähemalt korra kuus. Volikogu istung toimub üldjuhul kuu viimasel neljapäeval.. Kui istungi tavapärase toimumise päev langeb riiklikule pühale, siis määrab volikogu esimees istungi toimumiseks muu aja. Juulikuus üldjuhul volikogu istungit ei toimu.
(4) Volikogu esimees või tema asendaja on kohustatud volikogu kokku kutsuma vallavalitsuse või vähemalt neljandiku volikogu koosseisu ettepanekul nende tõstatatud küsimuste arutamiseks. Istungi toimumise aja määrab volikogu esimees või tema asendaja, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatut, kuid mitte hilisemaks kui üks kuu ettepaneku esitamisest.
(6) Istungi kutse edastatakse volikogu liikme elektronposti aadressile, mille õigsust on ta allkirjaga kinnitatud. Kutse juurde kuuluvad materjalid tehakse volikogu liikmetele kättesaadavaks vallavalitsuse dokumendihaldusprogrammi kaudu. Volikogu liikme kirjalikul soovil edastatakse talle kutse ja päevakorras nimetatud punktide juurde kuuluvad materjalid paberkandjal või muude teabevahendite kaudu.
(7) Kui istungile on otsustatud kutsuda kolmandaid isikuid, saadetakse neile elektronposti aadressile teade, kus on näidatud ära päevakorrapunkt, mille arutamise juurde teda kutsutakse, ja vajaduse korral ka selle päevakorrapunktiga seotud materjalid.
(8) Volikogu liige, kes ei saa volikogu istungil osaleda, teatab pärast kutse saamist sellest volikogu esimehele ja volikogu teenindavale kantseleile.
(3) Õigusakti puhul märgitakse päevakorra projektis volikogu õigusakti eelnõu nimetus ja kas eelnõu on esitatud istungile vastuvõtmiseks või mitme lugemise korral mitmendaks lugemiseks. Sama küsimust käsitlevat kaht või enamat eelnõu arutatakse ühe päevakorrapunkti alapunktidena.
(5) Päevakorra projektile lisatakse päevakorras arutamisele tulevate küsimuste materjalid, milleks on õigusakti eelnõu koos seletuskirjaga, volikogule esitatud järelepärimised, märgukirjad, avaldused, memorandumid jms.
(6) Päevakorra projekti vaatab üle eestseisus, kui see on moodustatud. Päevakorra projekti või selles sisalduva küsimuse läbiarutamiseks võib volikogu esimees kokku kutsuda volikogu töökoosoleku, millest on õigus osa võtta kõigil volikogu ja vallavalitsuse liikmetel. Töökoosoleku toimumise aja ja koha teeb volikogu esimees volikogu ja vallavalitsuse liikmetele teatavaks elektronposti teel. Volikogu töökoosolekut ei protokollita, sellel ei võeta vastu otsuseid ja see ei ole avalik.
(7) Päevakorra projekt ja päevakorras olevad eelnõud peavad olema avalikustatud valla veebilehel vähemalt neli kalendripäeva enne istungit.
(8) Volikogu istungi päevakord kinnitatakse volikogu istungi alguses volikogu poolthäälte enamusega.
(9) Päevakorra projektis märgitud küsimuse väljajätmise otsustab volikogu poolthäälte enamusega. Päevakorra projektis märgitud küsimuse väljajätmine peab olema põhjendatud ja põhjus märgitakse volikogu istungi protokolli.
(10) Volikogu ja vallavalitsuse liikmed võivad teha ettepanekuid päevakorra projekti kohta kuni päevakorra kinnitamiseni.
(11) Kinnitatud päevakorras võib küsimuste järjekorda muuta volikogu poolthäälte enamusega.
(3) Pärast istungi avamist toimub päevakorra projekti arutamine ja kinnitamine käesoleva põhimääruse §-s 22 sätestatud korras.
(5) Volikogu istungist võivad sõnaõigusega osa võtta vallavalitsuse liikmed, vallasekretär, volikogu kehtestatud korras valitud asustusüksuste vanemad ja istungile kutsutud isikud. Sõna andmise otsustab istungi juhataja. Istungist sõnaõigusega osavõtvatel isikutel on päevakorrapunkti arutamisel (läbirääkimistel) volikogu liikmetega võrdsed õigused.
(7) Volikogu liige ei tohi osa võtta volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes laieneb talle toimingupiirang korruptsioonivastases seaduses sätestatu kohaselt. Volikogu liige on kohustatud enne sellise küsimuse arutelu algust tegema avalduse oma mitteosalemise kohta selle päevakorrapunkti arutamisel. Selles punktis ta sõna ei võta ega osale hääletamises. Volikogu istungi protokollis tehakse vastav märge. Küsimuste arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle volikogu liikme võrra väiksem.
(10) Istungist tehakse helisalvestis, mida säilitatakse volikogu teenindavas kantseleis kuus kuud. Istungi helisalvestisest ei väljastata koopiad, kuid seda on kõigil isikutel õigus kuulata kantseleis kohapeal. Istungist võib teha muid heli-, video- ja fotosalvestisi ja ülekandeid ainult volikogu igakordsel nõusolekul.
(3) Ettekanne (kaasettekanne) on päevakorrapunktiks oleva küsimuse varem ettevalmistatud käsitlus. Ettekandeks antakse aega 15 minutit, kaasettekandeks 5 minutit.
(4) Pärast ettekannet (kaasettekannet) võivad volikogu liikmed esitada ettekande pidajale (kaasettekande pidajale) küsimusi ettekande (kaasettekande) kohta. Küsimused peavad olema lühidalt ja täpselt formuleeritud. Istungi juhatajal on õigus lükata tagasi asjasse mittepuutuvad küsimused. Ettekande kohta võib iga istungil osaleja esitada kuni kaks küsimust. Ettekande pidaja võib vajaduse korral vastamise delegeerida vallavalitsuse, volikogu või komisjoni liikmele.
(7) Pärast küsimusi, sõnavõtte ja märkusi või repliike on ettekande ja kaasettekande pidajal õigus kuni kolmeminutilisele lõppsõnale.
(14) Iga päevakorrapunkti arutelu jooksul võib fraktsioon võtta nõupidamiseks viieminutilise vaheaja. Vaheaega ei saa võtta pärast päevakorrapunkti hääletamisele panemist.
(3) Enne seda, kui võetakse päevakorda arvamuse andmine keskkonnaloa (v.a jäätmeloa) taotlusele ning vastava taotluse kohta loa andja poolt tehtava otsuse eelnõule, tuleb püüda välja selgitada nende isikute arvamused ja vastuväited, keda kõnealune keskkonnakasutus võiks mõjutada. Selleks tuleb vastav taotlus ja loa andja poolt koostatud otsuse eelnõu avalikustada kahe tööpäeva jooksul valla veebilehel, näidates sealjuures ära ka arvamuste ja vastuväidete esitamise tähtaja. Keskkonnakasutusest enim puudutatud isikuid (sh tulevase kaevanduse või saasteallika lähiümbruses elavaid ja/või tegutsevaid isikuid) tuleb taotlusest ja sellele vastuväidete esitamise võimalusest informeerida ka posti teel.
(4) Nõuetekohaselt koostatud ja kooskõlastatud volikogu õigusakti eelnõu esitatakse volikogu päevakorda võtmiseks volikogu esimehele.
(5) Volikogu esimees määrab volikogu õigusakti eelnõu menetlemiseks volikogu komisjoni või komisjonid, kes annavad eelnõu kohta oma seisukoha. Juhtivkomisjoniks määratakse üldjuhul volikogu alatine komisjon, kelle valdkonda eelnõu kõige enam puudutab. Juhtivkomisjon annab seisukoha eelnõu kohta ja mitmel lugemisel menetletava eelnõu korral ka kõigi eelnõu kohta laekunud muudatusettepanekute kohta.
(6) Erandjuhul ja põhjendatud vajaduse korral on volikogu esimehel õigus võtta volikogu istungi päevakorda õigusakti eelnõu, seda eelnevalt komisjonidesse suunamata.
(7) Eelnõu menetlev komisjon määrab eelnõu arutamiseks komisjoni koosoleku toimumise aja, mis ei tohi olla hiljem kui kolm nädalat pärast eelnõu komisjonile esitamist. Arutamise juures peab viibima eelnõu algataja või algataja esindaja, kes esitleb eelnõud komisjonile.
(9) Ühel istungil võib teha ühe eelnõu mitu lugemist. Sellisel juhul peab iga lugemise vahel olema vähemalt 15-minutiline vaheaeg ja eelnõu mitu lugemist peavad sisalduma päevakorras.
(10) Vähemalt kahel lugemisel, mis ei tohi toimuda samal istungil, tuleb menetleda järgmiste õigusaktide eelnõusid:
(11) Ettepanekud eelnõu sõnastuse muutmiseks tuleb esitada kirjalikult, v.a ettepanekud vormi- või kirjavigade või ilmse ebatäpsuse parandamiseks või isikunime muutmiseks.
(12) Õigus esitada eelnõu muudatusettepanekuid on:
(14) Muudatusettepanek ühel lugemisel arutatava õigusakti eelnõu kohta esitatakse volikogu istungil. Ettepanek loetakse ette ning ettepaneku kirjalik tekst antakse üle istungi juhatajale ja protokollijale. Ettepaneku tekst peab olema varem esitatud volikogu teenindavale kantseleile keelelise ja normitehnilise korrektsuse kontrollimiseks. Volikogul on õigus käesolevat lõiget eirates esitatud muudatusettepanekuid mitte arvestata ja hääletusele mitte panna.
(15) Mitmel lugemisel menetletava eelnõu kohta võib teha muudatusettepanekuid, esitades need kirjalikult volikogu istungil määratud tähtpäevaks. Muudatusettepanekud esitatakse volikogu teenindavale kantseleile, kes edastab need eelnõu algatajale ja juhtivkomisjonile seisukoha võtmiseks. Mitmel lugemisel menetletava eelnõu kohta ei saa teha muudatusettepanekuid pärast eelnõu esitamist viimasele lugemisele selle vastuvõtmiseks.
(16) Eelnõu, mida volikogu menetleb mitmel lugemisel, võib algataja või juhtivkomisjon anda arutamiseks volikogu istungile uue terviktekstina, arvestades menetluse käigustehtud ja heakskiidetud muudatusettepanekuid.
(17) Eelnõu algataja võib eelnõu tagasi võtta igal ajal enne selle lõpphääletusele panemist.
§ 27. Hääletamise läbiviimise kord
3) teeb juhtivkomisjoni, fraktsiooni, eelnõu algataja või vähemalt kolme volikogu liikme nõudmisel kuni viieminutilise vaheaja.
(10) Volikogu haldusotsus, sealhulgas varasema haldusakti muutmine või kehtetuks tunnistamine, samuti taotletud haldusakti andmisest keeldumine peab olema motiveeritud. Kui volikogule esitatud positiivse haldusakti eelnõu ei kogu hääletamisel vajalikku häälteenamust, tuleb volikogul põhjendada, miks jäi eelnõu vastu võtmata. Kui motiivid ei selgu sõnavõttudest, peab istungi juhataja pärast hääletustulemuse selgumist jätkama päevakorrapunkti arutamist, et selgitada välja valdavad hääletamiskaalutlused ja panema need vajaduse korral lisahääletusele. Kui seda ei tehta, siis koostab volikogu esimees enne haldusakti allkirjastamist põhjenduse tagantjärele istungi või ettevalmistavate materjalide põhjal.
(2) Salajaseks hääletamiseks moodustab volikogu kolmeliikmelise häältelugemiskomisjoni. Häältelugemiskomisjoni liikmed määratakse volikogu liikmete seast. Ettepanekuid komisjoni koosseisu kohta võib teha iga volikogu liige. Komisjoni koosseisu ei või kuuluda isikuvalimistel kandidaadiks üles seatud volikogu liige. Komisjoni koosseis kinnitatakse avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega ja komisjoni koosseis fikseeritakse volikogu istungi protokollis. Komisjon nimetab oma liikmete hulgast komisjoni esimehe.
§ 29. Isikuvalimistel kandidaatide ülesseadmine
(1) Isikuvalimistel on õigus kandidaate üles seada volikogu liikmel ja fraktsioonil.
(2) Kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse istungi juhatajale ettepanek, mille kohta tehakse märge volikogu istungi protokolli. Oma ülesseadmise kohta annab kandidaat nõusoleku, mille kohta tehakse märge volikogu istungi protokolli. Kui ülesseatud kandidaat ei viibi kohal, siis esitatakse istungi juhatajale kandidaadi kirjalik nõusolek, mis säilitatakse protokolli juures.
(5) Kui volikogu ei otsusta teisiti, tutvustab kandidaatide nimekirjas olev isik ennast ise või tutvustab kandidaadi esitanud isik kandidaati pärast nimekirja sulgemist ja iga volikogu liige võib igale kandidaadile esitada ühe küsimuse.
§ 30. Isikuvalimiste läbiviimise kord
(1) Pärast kandidaatide nimekirja kinnitamist ja häältelugemiskomisjoni moodustamist kuulutab istungi juhataja välja vaheaja, mille jooksul komisjon valmistab ette hääletussedelid.
(2) Hääletussedelile kantakse vastavalt kandidaatide esitamise nimekirjale kandidaadi nimi ja selle järel kujundatakse üks tühi ruut mitme kandidaadi puhul või kaks tühja ruutu ühe kandidaadi puhul. Hääletussedeli siseküljele pannakse pitsati jäljend, et tagada hääletussedeli õigsus.
(4) Enne hääletussedelite väljajagamist kontrollib komisjon hääletuskasti, kinnitab, et hääletuskast oli enne hääletussedelite kasti laskmist tühi, ja pitseerib hääletuskasti.
(5) Komisjon väljastab hääletussedelid volikogu liikmetele hääletajate nimekirja alusel. Hääletussedeli saamise kohta annab volikogu liige hääletajate nimekirja allkirja.
(6) Volikogu liige märgistab hääletussedelil ristiga lahtri selle kandidaadi nime juures, kelle poolt ta hääletab. Kui kandidaatide nimekirjas on ainult üks kandidaat, märgistatakse hääletussedelil kandidaadi nime juures ristiga vastavalt lahter „poolt” või „vastu”.
(7) Pärast hääletussedeli täitmist laseb volikogu liige isiklikult hääletussedeli hääletuskasti. Enne hääletussedeli hääletuskasti laskmist paneb komisjoni liige hääletussedeli tühjale küljele pitsati jäljendi.
(8) Kui hääletussedel rikutakse enne selle hääletuskasti laskmist, siis on volikogu liikmel õigus rikutud sedeli tagastamisel saada komisjonilt uus hääletussedel, mille kohta tehakse hääletajate nimekirja vastav märge.
(9) Hääletamine lõpeb, kui istungi juhataja on selle komisjoni ettepanekul lõppenuks kuulutanud.
§ 31. Isikuvalimiste tulemuste väljaselgitamine
(6) Kui lisavalimisvooru käigus jagunevad kandidaatide vahel hääled võrdselt, siis heidetakse võrdselt hääli kogunud kandidaatide vahel liisku.
(7) Liisuheitmine toimub volikogu liikmete ees. Liisuheitmiseks kasutatakse ümbrikke ja sedeleid. Häältelugemiskomisjon määrab komisjoni liikmete seast liisutõmbaja, kes lahkub sedelitega ümbrike ettevalmistamise ja segamise ajaks saalist. Liisutõmbajaks ei või olla komisjoni esimees. Liisuheitmiseks kantakse kandidaatide nimed sedelitele. Sedelid asetatakse eraldi ümbrikutesse, millel ei tohi olla märkeid ja mida ei ole võimalik väliselt eristada. Sedelitega ümbrikud segatakse. Ümbrikud pannakse hääletamiskasti. Liisutõmbaja kutsutakse tagasi saali ning ta võtab hääletamiskastist ümbriku, avab selle ja loeb ette kandidaadi nime. Liisuheitmise võidab kandidaat, kelle nimega sedeli võtab liisutõmbaja kastist esimesena. Häältelugemiskomisjon kannab liisuheitmise tulemuse hääletamistulemuste protokolli.
(8) Pärast hääletustulemuste teatavakstegemist selgitab komisjon, kas keegi volikogu liikmetest soovib valimiste korraldamine ja hääletamise protseduuri kohta esitada protesti. Protestid esitatakse valimisi korraldavale komisjonile kohe pärast hääletustulemuste teatavakstegemist. Komisjon vaatab protestid läbi ja teeb nende kohta otsuse enne valimistulemuste väljakuulutamist. Komisjoni seisukohad märgitakse volikogu istungi protokolli.
(9) Volikogu kinnitab isikuvalimise tulemused hääletamistulemuste alusel otsusega. Otsust eraldi hääletusele ei panda.
§ 32. Umbusalduse avaldamine
§ 33. Arupärimine
§ 34. Vaba sõnavõtt
(6) Protokoll peab olema vormistatud ja volikogu liikmetele valla dokumendihaldusprogrammi kaudu kättesaadav hiljemalt neljandal tööpäeval pärast istungit.
(7) Kuue tööpäeva jooksul pärast istungit on volikogu liikmel õigus nõuda paranduste ja täienduste tegemist protokolli, samuti lisada protokollile eriarvamusi. Paranduste ja täienduste tegemise nõude põhjendatuse otsustab istungi juhataja. Pärast parandus- ja täiendusettepanekute ning eriarvamuste esitamise tähtaja möödumist kirjutab volikogu esimees protokollile alla.
(8) Protokoll tehakse kättesaadavaks volikogu teenindavas kantseleis ja dokumendihaldusprogrammi kaudu valla veebilehel seitsmendal tööpäeval pärast istungit. Igaühele kättesaadavaks ei tehta protokollis sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud ametiasutusesiseseks kasutamiseks.
(3) Vallavanema valimise salajase hääletamise korraldamiseks ja hääletustulemuste kindlakstegemiseks moodustab volikogu häältelugemiskomisjoni käesoleva põhimääruse § 28 lõikes 2 sätestatud korras.
§ 37. Vallavanema pädevus
(3) Kui ka asendajateks nimetatud abivallavanem(ad) on ära või ei saa muul põhjusel vallavanemat asendada või asendajat ei ole nimetatud, siis asendab vallavanemat vallavalitsuse vanim liige.
§ 39. Vallavanema vabastamine või tagasiastumine
§ 40. Vallavalitsuse moodustamise kord
§ 41. Vallavalitsuse ja vallavalitsuse liikme volituste tähtaeg
(2) Vallavalitsuse volitused kehtivad seni, kuni volikogu kinnitab ametisse uue vallavalitsuse. Vallavanema volituste lõppemine (tagasiastumine, umbusaldus vms) ei too automaatselt kaasa vallavalitsuse volituste lõppemist, vaid vallavalitsust täidab oma ülesandeid seni, kuni volikogu kinnitab ametisse uue vallavalitsuse. Pärast igakordset vallavanema valimist tuleb uuesti kinnitada ka vallavalitsuse isikuline koosseis.
§ 42. Vallavalitsuse pädevus
§ 43. Vallavalitsuse töökord
(5) Õigusteha vallavalitsusele ettepanek küsimuse päevakorda võtmiseks on:
§ 44. Vallavalitsuse istungi protokoll
§ 45. Vallavalitsuse komisjonid
§ 46. Asustusüksuse vanem ja asustusüksuste vanemate kogu
(1) Saue valla asustusüksuse elanikel on õigus valida ennast esindama asustusüksuse vanema (linnapea, alevi-, aleviku- või külavanem), kelle ülesandeks on suhelda valla organite ja asustustega.
(3) Volikogu kehtestatud tingimustel ja korras moodustatakse vallavalitsuse nõuandva organina asustusüksuste vanemate kogu.
(4) Asustusüksuste vanemate kogu töövorm on koosolek. Asustusüksuste vanemate kogu töötab vallavalitsuse komisjonile sätestatud korras.
§ 47. Valla sümbolid
(1) Valla sümbolid on vapp ja lipp. Valla vapi ja lipu kirjeldused ning kujutised on lisatud käesolevale määrusele.
(2) Valla sümbolitena võib kasutusele võtta ka volikogu esimehe ja vallavanema ametiketi, valla logo ja tunnuslause.
(3) Valla sümboli kirjelduse ja kujutise kinnitab volikogu.
(4) Valla asutuste sümbolid, nende kujunduse ja kasutamise korra kinnitab vallavalitsus.
(6) Kolmandad isikud võivad valla sümboleid kasutada ärilistel eesmärkidel tasu eest. Tasu suuruse määrab vastava loa andmisel vallavalitsus.
§ 48. Valla lipu heiskamise ja kasutamise õigus
(2) Saue valla lipp heisatakse alaliselt Saue valla ametiasutuste hoonetel või lipumastidel.
2) kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel, kus osaleb Saue vald;
3) Saue valla avalikel üritustel, valla asutuste üritustel ja muudel üritustel, kus on esindatud Saue vald;
4) Saue valla territooriumil asuvatel elu-, äri- või büroohoonetel teise lipuna riigilipu kõrval riiklikel pühadel;
(4) Koos teiste lippudega heisates paigutatakse Saue valla lipp lipurivi tagant vaadatuna järgmiselt:
(6) Lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemisse otsa 10 sentimeetri laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde lipumasti.
§ 49. Valla vapi kasutamine
§ 50. Ametiketi kasutamine
(1) Ametikett on volikogu esimehe ja vallavanema ameti tunnusmärk.
(3) Ametiketi annab volikogu uuele esimehele üle esimehe valimise päeval endise koosseisu volikogu esimees või volikogu koosseisu vanim liige, vallavanemale annab ametiketi üle volikogu esimees volikogu istungil vallavalitsuse ametisse kinnitamise päeval.
(4) Volikogu esimees ja vallavanem, kes vabastatakse ametist, annavad ametiraha vastutavale hoiule vallasekretärile.
(7) Samal ajal ametiketiga võib kanda ka muid au- ja teenetemärke.
(8) Ametiketti kantakse ametlikel üritustel, mitmepoolsetel läbirääkimistel, lepingute allakirjutamisel, pidulike riiklike ja kohalike sündmuste puhul esindusfunktsiooni täitmisel.
(9) Ametiketti ei tohi kanda keegi peale volikogu esimehe ja vallavanema.
(10) Ametikett on Saue valla omand.
(11) Ametiketi väära kasutamise eest vastutavad volikogu esimees ja vallavanem.
§ 51. Valla tunnuslause ja logo kasutamine
(1) Saue valla tunnuslause ja logo on Saue valla omand, mida võib kasutada Saue valda tutvustavatel trükistel, meenetel, üritustel, valla esitlustel, messidel, rekvisiitidel, trükistel, plakatitel, meedias jms kohtades.
(4) Valla ametiasutustele ja ametiasutuse hallatavatele asutustele on tunnuslause ja logo kasutamine tasuta.
§ 52. Valla korporatiivne identiteet
(1) Saue valla korporatiivne identiteet on kogum visuaalseid ja sõnalisi vahendeid, mis aitavad identifitseerida Saue valda kui ühtset organisatsiooni koos selle ametiasutuste, ametiasutuste hallatavate asutuste ja juriidiliste isikutega, kelle üle on vallal valitsev mõju.
(2) Saue valla korporatiivse identiteedi kujundab vallavalitsus, kasutades selleks Saue valla sümboleid ja muid visuaalseid ja sõnalisi vahendeid ja lahendusi.
(3) Korporatiivse identiteedi kujundamisel on vallavalitsusel õigus kehtestada selleks vajalikke reeglistikke ja juhendid, mis on kohustuslikud täitmiseks kõigile valla asutustele ja valla valitseva mõju all olevatele juriidilistele isikutele.
§ 53. Valla tunnustusavaldused
§ 54. Valla asustusüksuste sümbolid
Saue valla asustusüksustel (vallasisesel linnal, alevikel ja küladel) võivad olla kasutusel asustusüksuse sümbolitena vapp ja lipp, mille kasutusse võtmine kooskõlastatakse vallavalitsusega.
10. peatükk Valla ametiasutuste ja ametiasutuste hallatavate asutuste moodustamise, nende põhimääruse, struktuuri ja koosseisu kinnitamise ning muutmise kord
§ 55. Saue valla asutused
(1) Saue valla asutused on valla ametiasutused ja ametiasutuse hallatavad asutused.
(2) Saue valla asutused ei ole iseseisvad juriidilised isikud, vaid need esindavad õigusaktidest tulenevaid ülesandeid täites Saue valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut.
(3) Saue valla asutused registreeritakse riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris ning igal asutusel on selle registri registrikood.
(4) Saue valla asutuse ülesanded, õigused ja kohustused, sümbolite kehtestamise ja kasutamise kord, asutuse juhtimise ja töökorralduslikud põhimõtted sätestatakse asutuse põhimääruses.
(5) Saue valla asutusi finantseeritakse Saue valla eelarvest ja igal asutusel on Saue valla eelarves alaeelarvena asutuse eelarve.
(6) Saue valla asutuste tegevust suunab ja koordineerib vallavalitsus, kellel on õigus kehtestada asutusteüleste küsimuste reguleerimiseks õigusakte, näiteks asjaajamiskord, raamatupidamise sise-eeskiri ja hankekord. Need õigusaktid on valla asutustele täitmiseks kohustuslikud.
(7) Saue valla asutuse ja selle juhi tegevuse seaduslikkust ja otstarbekust kontrollib (teenistuslik järelevalve) vallavalitsus.
§ 56. Ametiasutus
(3) Saue vallal on vähemalt üks ametiasutus – Saue Vallavalitsus, mida juhib vallavanem.
§ 57. Ametiasutuse hallatav asutus
(4) Hallatavat asutust juhib juhataja või direktor, kes esindab hallatavat asutust ning hallatava asutuse kaudu õigusaktidega ja asutuse põhimäärusega sätestatud pädevuse piires Saue valda. Hallatava asutuse juhi õigused ja kohustused asutuse esindamisel sätestatakse hallatava asutuse põhimääruses.
(7) Hallatava asutuse töötajate koosseisu ja palgakorralduse põhimõtete kehtestamise tingimused ja korra kehtestab vallavalitsus määrusega, arvestades hallatava asutuse tegevust reguleerivates õigusaktides sätestatut.
(8) Hallatava asutuse arengukava koostamise kohustus, tingimused ja kord sätestatakse vallavalitsuse määrusega, mis reguleerib valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamise korda. Kui hallatava asutuse arengukava koostamine on reguleeritud seadusega, siis peab arengukava kohta sätestatu olema kooskõlas seadusega. Hallatava asustuse arengukava peab olema kooskõlas Saue valla arengukavadega. Hallatava asutuse arengukava kinnitab vallavalitsus, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.
§ 58. Valla esindamine avalik-õiguslikes suhetes
§ 59. Valla esindamine eraõiguslikes suhetes
§ 60. Valla esindamine kohtus
§ 61. Valla esindusfunktsiooni täitmine
§ 62. Valla välissuhete korraldamise alused
§ 63. Valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamise üldised põhimõtted
§ 64. Valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamise kord
(1) Arengukava ja eelarvestrateegia koostamist ning vajaduse korral muutmist korraldab vallavalitsus, kes esitab arengukava ja eelarvestrateegia või vajaduse korral selle muutmise eelnõu volikogule menetlemiseks hiljemalt volikogu juunikuu istungi päevakorda.
(3) Vallavalitsus kehtestab määrusega arengukava ja eelarvestrateegia koostamise korra ning kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse mõistes kohaliku omavalitsuse üksusest sõltuvatele üksustele korra eelarvestrateegia koostamiseks vajaliku informatsiooni esitamiseks.
§ 65. Valla arengukava ja eelarvestrateegia täitmise kontroll
(2) Igal aastal koostab vallavalitsus aruande arengukava täitmise kohta eelmisel kalendriaastal ning esitab selle majandusaasta aruande koosseisus hiljemalt juunikuuks volikogule. Aruandes tuleb anda hinnang arengukavas püstitatud eesmärkide täitmisele, analüüsida eesmärkide saavutamise tõhusust ja selleks kasutatud abinõude otstarbekohasust. Vajaduse korral esitatakse koos aruandega volikogule eelnõu arengukava ja eelarvestrateegia muutmiseks.
§ 66. Eelarve koostamise ja muutmise üldised põhimõtted
§ 67. Finantsjuhtimise üldised põhimõtted
§ 68. Õigusakti eelnõu koostamine
§ 69. Õigusakti eelnõu kättesaadavaks tegemine
(1) Volikogu päevakorras olevad õigusaktide eelnõud tehakse üldiselt kättesaadavaks, avalikustades need valla veebilehel hiljemalt neli päeva enne volikogu istungit, mille päevakorda need esitatakse.
(2) Vallavalitsuse määruste eelnõud tehakse üldiselt kättesaadavaks, avalikustades need valla veebilehel hiljemalt kaks tööpäeva enne vallavalitsuse istungit, kuhu need vastuvõtmiseks esitatakse.
§ 70. Õigusaktide vastuvõtmine ja muutmine
(4) Volikogu õigusaktidele kirjutab alla volikogu esimees või tema asendaja. Õigusaktid allkirjastatakse hiljemalt viiendal tööpäeval volikogu istungi toimumisest arvates.
(5) Vallavalitsuse õigusaktidele kirjutavad alla vallavanem ja vallasekretär või nende asendajad. Õigusaktid allkirjastatakse hiljemalt viiendal tööpäeval vallavalitsuse istungi toimumisest arvates.
§ 71. Õigusaktide jõustumine ja avalikustamine
(2) Volikogu ja vallavalitsuse määrused avalikustatakse Riigi Teatajas ja need jõustuvad kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise tähtpäeva
(3) Õigusaktid tehakse üldiselt kättesaadavaks ametiasutuse dokumendiregistris. Dokumendiregistrile juurdepääs on tagatud Saue valla veebilehelt. Õigusaktid on kõigile kättesaadavad ka vallavalitsuses kohapeal.
§ 72. Siseaudiitori kutsetegevuse tagamine
(1) Siseaudiitori kutsetegevuse ülesannete täitmise tagamiseks loob volikogu vastava ametikoha Saue Vallavalitsuse struktuuri või otsustab siseaudiitori teenuse sisseostmise pädevalt audiitorbüroolt, kes täidab Saue valla siseaudiitori ülesandeid.
(2) Siseaudiitori valimise korraldab vallavalitsus, teenuselepingu sõlmimise või siseaudiitori ametisse nimetamise kiidab heaks volikogu.
§ 73. Siseaudiitori kutsetegevuse korraldus
(1) Siseaudiitori kutsetegevuse korraldamisel ja kutsetegevuse alusena rakendatakse audiitortegevuse seaduses sätestatut ning Rahvusvahelise Siseaudiitorite Instituudi (IIA) rahvusvahelisi siseauditeerimise kutsetegevuse standardeid.
(2) Siseaudiitori poolt auditeeritavad teemad ja auditite arvu eelarveaastas ehk siseaudiitori tegevusplaani kinnitab siseaudiitori ja vallavalitsuse ettepanekul volikogu, kes kuulab ära revisjonikomisjoni seisukoha.
(3) Siseaudiitor koostab auditi läbiviimise tulemusel auditiaruande ning esitab selle vallavalitsusele ja revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab auditiaruande koos oma seisukohaga volikogule. Auditiaruande arutelu toimub volikogus.
(5) Siseaudiitor teeb auditi soovituste täitmise seiret ning edastab seire tulemused vallavalitsusele ja revisjonikomisjonile.
16. peatükk Põhimääruse rakendamine
§ 74. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine ja muutmine
1) Saue Linnavolikogu 25.10.2012. a määrus nr 57 „Linna esindamine“;
2) Saue Linnavolikogu 13.06.2013. a määrus nr 66 „Majanduslike huvide deklaratsioonide kontrollimine ja andmete esitamine seotud isikute kohta“;
3) Saue Linnavolikogu 23.01.2014. a määrus nr 3 „Saue Linnavolikogu revisjonikomisjoni põhimääruse kinnitamine“;
4) Saue Linnavolikogu 21.01.2016. a määrus nr 39 „Elanike arvamuse väljaselgitamise kord“;
5) Saue Linnavolikogu 26.04.2017. a määrus nr 66 „Saue valla põhimäärus“;
6) Saue Vallavolikogu 28.01.2016. a määrus nr 2 „Elanike arvamuse väljaselgitamise kord“;
7) Saue Vallavolikogu 27.04.2017. a määrus nr 7 „Saue valla põhimäärus“;
8) Nissi Vallavolikogu 21.01.2016. a määrus nr 2 „Elanike arvamuse väljaselgitamise kord“;
9) Nissi Vallavolikogu 16.06.2016. a määrus nr 9 „Rehemäe küla elanike arvamuse väljaselgitamise kord“;
10) Nissi Vallavolikogu 19.04.2017. a määrus nr 4 „Saue valla põhimäärus“;
11) Kernu Vallavolikogu 21.01.2016. a määrus nr 1 „Elanike arvamuse väljaselgitamise kord“;
12) Kernu Vallavolikogu 27.04.2017. a määrus nr 5 „Saue valla põhimäärus“;
13) Nissi Vallavolikogu 26.03.2015. a määrus nr 5 „Palgakorraldus haridusasutustes“;
14) Nissi Vallavolikogu 26.03.2015. a määrus nr 4 „Palgakorraldus valla asutustes“;
15) Kernu Vallavolikogu 19.03.2015. a määrus nr 2 „Hallatavate asutuste palgakorraldus“;
16) Saue Linnavolikogu 28.02.2013. a määrus nr 61 „Saue linna ametiasutuse hallatavate asutuste töötasustamise alused“.
Lisa 1 Saue valla vapi kirjeldus ja kujutis
Lisa 2 Saue valla lipu kirjeldus ja kujutis


Brent hinds vocal range maa mdistamine hind Iphone x vs huawei p20 pro in hindi briketti müük tartus
Brent hinds vocal range maa mdistamine hind. nexus 5x osta haljastusmulla müük tartus
Kärukonksu paigalduse hind kust osta koer. osta converse kengät vineer müük müük tartu.iphone x features hindi soonefrees tallinn müük.šoti terjeri kutsikate müük bmx rattad müük..
Brent hinds vocal range maa mdistamine hind wow black friday boost eesti energia pakkumised
Brent hinds vocal range maa mdistamine hind. liiva ja killustiku müük keilas kasutatud jalgrataste brent müük.kanade müük saaremaal 2020 garmin forerunner 35 müük.happy birthday mature video anker black friday 2020
Black friday 2020 xbox one uk skyline egcc võistlused.Majakarbi hind keerispea seemne müük
Dupont tyvek hindermann lenovo p2 hindi review.Rolleri kindlustuse hind hind hinds autorehvid müük
Bustle colourpop black friday audi q8 hind.Millist monitori osta maxima nädalalõpu pakkumised huawei b525 müük massaai kinkekaart tartu hindi indian culture mac mini müük Silmade laseroperatsioon hind spotify black friday dealEco slim osta toidunude müük rhododendron müük katuse paigaldus hinnad.toornafta hind maailmaturul fifa sünnipäeva kingituse ideed briketti müük pärnus 18 ps4 osta Fermi in hindi amazon de english black vocal friday.Hintergrundbilder iphone xr matkatelkide müük tartus.Breketid hind tartu hinds feet on high places verse.Maasika hind nõmme turul suhkruvatimasin müük.Isover puistevill hind teleskoobi müük.Aeroci ladumise hind black friday germany trademark.Ns king allahindlused black friday offers 2020.Rääbise müük kallastel korstnapühkimine hind.Jura e60 hind ps vita müük.Henna kulmuvärvi müük tõstukid müük.Coop nädalapakkumised puuvillase lõnga müük.Joogamattide müük kliima torude müük.Black friday sale 2020 ebay sülearvuti müük tartu.Alibaba black friday cirosu best black friday deals 2020 clothing uk
Veelaud range müük fake black friday employee prank.Pärnu odav ööbimine minecraft hinds hindi film
Jõulukuuskede müük raplas taksikoera müük.Võistluse tänav 6 akrüülvärvide müük.Kodutehnika müük võru dutch dream denim black friday.Gillette kampaania subaru forester mootori müük.Ostaszewo vannitoa ehitus hind.Selga küpsis kampaania kalkuniliha müük.Iphone adapter müük elamus kingitus.Sony xperia xz price in dubai samsung galaxy tab s3 in hindi.Vee hind võrus f hinds canterbury.Põrandaküttematt hind microsoft tulirelv surface hind black friday 2020 uk.Osta amazon echo kristallide müük pärnus.Nintendo müük malta koer müük.Pvc hallid müük black friday europe 2020
Vanade maalide brent hinds vocal range maa mdistamine hind müük elektri müük võrku Hkrelvade müük skoda fabia müükApple black friday 2020 iphone nintendo switch osta pina colada pisargaas müük männipalgi hind 2020 hindi song lyrics emmaljunga müük tallinnas.mootor müük samsung galaxy s4 hind Bollinger bands hindi airbaltic e coupon.Nissan 200sx müük kust osta sülearvutit.Black friday 2020 news reports keskküttesüsteemi hind.Paslode im90i müük osta leatherman wave.Parfüümid müük mdf aknalaud hind.Sony playstation black friday deals 2020 vundamendi hüdroisolatsiooni hind.Citycoco hind tsingitud plekk müük.Puurkaevu hind harjumaal kingitus kaheaastasele poisile.Katusesarikad müük kasutatud kunstmuru müük.Airline black friday offers tarkusehamba eemaldamine hind tartu.Piljard müük trek rataste müük
Purjeriie müük vocal kanalisatsioonikaevu hind.Hindi htc sensation autokilede müük tartus.Tuperõngas hind jimmy choo man hinds black friday
Kawasaki h2r müük uued tööpakkumised soomes.Converse hindi translation kingitused emale sünnipäevaks.Kupongid black ee kallutav järelhaagis müük.Toidulisandite müük tartus vans sk8 hi mte black friday.Saksa dogi läänemaal kutsikate müük el hinduismo religion.When is amazon black friday 2020 coupon uk hiina rehvide müük.Balteco vann hind siberi kass müük.Septiku müük ja paigaldus sooduskaart.Hyundai accent müük iphone 5s ostaa.Täitepinnase müük saaremaal hotels paris black friday.Elektrirollerite müük huawei watch gt hind.Black friday flight deals 2020 uk mvmt discount code black friday.Ressiiver müük toyota yaris müük.Samsung galaxy ace osta kodutekstiili müük.Ventilatsiooniagregaat hind black friday 2020 offers on iphone
Metallist brent trepi hind skyscanner hind black friday singapore.Need for speed payback ps4 black friday deals asos black friday discount code
Rahvaraamatu kinkekaart fortelock hind.Bmw kasutatud autode müük tehnoülevaatus tartus hind.Fidget spinner eesti müük vahtklaas hind.Note 9 octa core vs snapdragon black friday uk dates.Black friday news uk tallinn vaateratas hind.Kasutatud asjade müük internetis black ipod hindi me.Heelium müük tartu range rover sport müük.Kanal 2 reklaami hind ukse lukkude müük.Iphone x camera hindi sears black friday sale on aialillede tools.Briljandi hind forza horizon 3 xbox 360 müük.Canon eos 5d mark iii müük lidl kinesio tape video.Jalgratta võistlused apple black friday discount.Kinkekaartide kajastamine raamatupidamises tallink takso kupongid
Bmw e34 525tds müük a way brent out friday ps4 müük.Argos black friday 2020 ps4 games konteiner müük.Ps black friday deals amtel uute autode müük.Id kaardi hind lapsele lego mindstorms osta.Warframe hind any good sünnipäeva kingitus sõbrannale.Pärimusmuusika auhind playstation store black friday sale 2020.Ahju parandus hind sfinks kasside müük.Word osta selincro in tartus hindi.Bathmate müük raasiku lõnga müük.Black friday techsmith ps4 black friday 2020 reddit.Sarapuupähkel hind acer black friday online deals.Mistä ostaa bonsai puu mini hindi film.Renault müük eestis beagle hund kaufen
Jalgratta rehvide müük machete müük.Koera steriliseerimise hinnad välikäimla rendihind.Katusekivide müük kasutatud mobiiltelefonide müük tallinn.Herbalife formula 1 shake benefits in hindi how much is a ps4 on black friday at walmart.Tomatitaimede müük tallinnas roger hind hinds vocal longboard.Mitsubishi i miev müük vr prillid müük.Black friday fights 2020 walmart hindermann tyvek dachschutzplane titan wohnmobile.Kingituspakk naisele hindi online.Bitcoin hindustan times best mature video games.Kodumasinate müük haapsalus türgi diivan müük.Amazon black friday 2020 sales osaühingu osa müümine.Solaris kinkekaart armani watch black friday sale Jõulukingitused meestele merit aktiva hind minecraft xbox 360 müük 50cc supermoto müük Kasutatud printerite müük iphone xr specification in hindi facebooki kampaania hoverboard information in microsd hind cat's hind legs paralyzed kulleriga kingitused liivahiired müük hindi Suvila hind müük muugal katusepleki müük viljandis.I phone hindi grundfos scala2 hind.Peipsi sibula müük 2020 hind kasutatud kalipso müük.Audi müük tartus birkenstock black friday angebote.Murtud maakivi müük betooni müük pärnu.Istikute müük rakveres markiiside müük tartus.Millist auto gps osta roundup müük.Keskküttekatelde müük kalev eu kampaania kevad.Kinnistu müük ja käibemaks range sibullillede müük.Alumiinium rihvelplekk müük jagermeister meaning in hindi.Iphone range hindi news veokonksude müük
Purjetamisvõistlus ehk reklaam hinds televisioonis hind hind
Kullast ehete müük neodüüm magnet müük.Husqvarna müük eestis taurus õlu hind.Nissan note müük online kasiino golden pakkumised.Osta mac käyttöjärjestelmä dpd sooduskood.Talverehvid müük tartu black friday transparent labs.Saunalava müük pelleti müük keilas.Killustiku müük tallinn odav puitbrikett.Dji spark ostacoli osta auto targalt.Kasutatud kaabli müük acer nitro 5 black friday price.Kasiino boonused dyson v8 black friday deals