Maksumaksja portaal - Hooneühistuga ja -ühistu liikmesusega seonduvaid õiguslikke aspekte. Melika Kiilmaa - 2006 > august (nr 8) - EML ajakiri MaksuMaksja
EML ajakiri MaksuMaksja > 2006 > august (nr 8) > Hooneühistuga ja -ühistu liikmesusega seonduvaid õiguslikke aspekte. Melika Kiilmaa
Hooneühistuga ja -ühistu liikmesusega seonduvaid õiguslikke aspekte. Melika Kiilmaa
Jätkuva üldise kinnisvara- ja laenubuumi tingimustes vormistatakse igapäevaselt sadu korterite müügi- ja tagatistehinguid, kus kõrvuti korteriomanditega on tsiviilkäibe objektiks ka hooneühistu liikmesused konkreetsete elu- või mitteeluruumide ainukasutusõigustena. Viimaste näol on tegemist endiste elamuühistute ja -kooperatiivide liikmete valduses olevate korterite kasutusõigustega, mis kuni 1. jaanuarini 2006 olid tsiviilkäibes elamuühistu liikmetele kuuluvate osamaksudena. Viidatud kuupäevast kohaldatakse hooneühistuseadust ka kõigi enne hooneühistuseaduse jõustumist asutatud elamu- ja garaažiühistute suhtes.
Kuivõrd hooneühistuseaduse regulatsioon tekitab praktikas jätkuvalt küsimusi, selgitab käesolev artikkel hooneühistu ja hooneühistu liikmesusega seotud spetsiifilisi õiguslikke aspekte, analüüsides sealhulgas, kuidas on realiseerunud regulatsiooni koostamisel püstitatud eesmärgid.
Kas elamuühistu või korteriühistu
Erinevalt korteriomanditeks jagatud elamust, kus korteriomanikule kuulub kindlaksmääratud korter reaalosana ja mõtteline osa korteriomanike kaasomandis olevast ehitisest ning selle alusest ja teenindamiseks vajalikust maatükist, omavad hooneühistu liikmed vaid hoonejaotusplaanis kindlaksmääratud korterite ainukasutusõigust, hoonestatud kinnisasi (elamu koos selle aluse ning teenindamiseks vajaliku maaga) kuulub aga hooneühistule.
Samas võimaldab eluruumide erastamise seadus tänaseni lihtsustatud korras elamuühistu ümberkujundamist korteriühistuks, mille käigus erastavad ühistu liikmed elamualuse ja selle teenindamiseks vajaliku maa ning jagavad kinnistu oluliseks osaks oleva elamu korteriomanditeks.
Seega on elamuühistutel, kelle omandis oleva elamualune ja teenindamiseks vajalik maa on veel erastamata, võimalik valida, kas kinnistada maa ühistu nimele ning jätkata hooneühistuna või jagada elamu korteriomanditeks ja kujundada ümber korteriühistuks.
1. jaanuaril 2005 jõustus hooneühistuseadus, millega loodi ühtne õiguslik raamistik nii elu- kui ka mitteeluruumide oma liikmete ainukasutusse andmisega tegelevate eraõiguslike juriidiliste isikute tegevusele. Vastava regulatsiooni peamiseks eesmärgiks oli tagada hooneühistu (sh endiste elamu- ja garaažiühistute) liikmete ning nendega varalistes suhetes olevate isikute huvide tõhusam kaitse, kuivõrd varasem regulatsioon võimaldas mitmeid kuritarvitusi nii liikmete nimekirjade pidamisel kui ka eluruumide kasutusõiguste tagamisel.
Enne hooneühistuseaduse jõustumist reguleeris elamuühistutele (-kooperatiividele) kuuluvates hoonetes eluruumide kasutusse andmist, samuti ühistu liikmete õigusi ja kohustusi elamuseadus, mitteeluruumide kasutusse andmist reguleeriv õigustik puudus aga täielikult. Nii elamu- kui ka garaažiühistut käsitleti mittetulundusühistuna ning nende asutamise ja tegevuse osas kuulus kohaldamisele mittetulundusühingute seadus. Kuivõrd seadusega sooviti laiendada ühistu tegevust ka mitteeluruumide kasutusse andmisele, asendati selguse huvides nimetus „elamuühistu” nimetusega „hooneühistu”.
Arvestades asjaolu, et hooneühistu eesmärgiks on võimaldada oma liikmetele varaliselt hinnatav hüve – ruumi kasutusõigus –, mis on lähedasem tulundusühistu kontseptsioonile, pidasid seaduse koostajad õiguslikult sobivamaks siduda hooneühistule kohalduv regulatsioon hooneühistuseadusega sätestamata küsimustes mittetulundusühingute seaduse asemel tulundusühistuseadusega.
Hooneühistud registreeritakse sarnaselt varasema regulatsiooniga mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris, sest nii oli võimalik vältida seniste ühistute ühest registrist teise ümberregistreerimist. Enne hooneühistuseaduse jõustumist asutatud elamu- ja garaažiühistud on kohustatud oma põhikirjad uue seaduse nõuetega vastavusse viima hiljemalt 2008. aasta alguseks.
Hooneühistu erineb tavalisest tulundusühistust
Hooneühistuseaduse §-st 1 tulenevalt on hooneühistu eesmärgiks toetada ja soodustada oma liikmete majanduslikke huve läbi ühise majandustegevuse kinnisasja/hoonestusõiguse ning selle osaks oleva hoone omamisel ja valitsemisel, võimaldades hooneühistu liikmetel hoone kindlaksmääratud osade ainukasutust. Tegemist on niisiis tulundusühistu eriliigiga, mille asutamisele, juhtimisele ja lõpetamisele kohaldatakse hooneühistuseadusega reguleerimata küsimustes tulundusühistuseadust.
Võrreldes tulundusühistuga peab hooneühistu ärinimi sisaldama sõna „hooneühistu“, hooneühistu juhtorganiteks on üldkoosolek ja juhatus ning välistatud on hooneühistu liikmete täiendav või lisavastutus hooneühistu kohustuste eest. Vältimaks ühistu pankrotistumiseni viivaid riske, sätestab hooneühistuseadus hooneühistu liikmetele dividendide ja muude puhaskasumi arvelt tehtavate väljamaksete keelu. Lisaks sellele kohustab seadus hooneühistu juhatust igal aastal koostama majanduskava, milles tuleb muuhulgas anda ülevaade valitsetava kinnisasja seisukorrast ja kavandatavatest toimingutest ning kinnisasja valitsemiseks kavandatavatest tuludest ja kuludest.
Erinevalt tulundusühistust on hooneühistu liikmetel suuremad võimalused sekkuda ka hooneühistu igapäevasesse juhtimisse. Nimelt on hooneühistu liikmel õigus nõuda, et hooneühistule kuuluvat kinnisasja valitsetaks ühistu põhikirja ja üldkoosoleku otsuste kohaselt, nendega reguleerimata osas aga hooneühistu liikmete huvidest lähtuvalt.
Hooneühistu liikmete huvidele vastava valitsemisena käsitletakse seaduse kohaselt muuhulgas liikmete ühiskasutuses olevate kinnisasja osade kasutamist reguleeriva kodukorra kehtestamist, ühiskasutuses olevate hooneosade korrashoidu, hooneühistupoolset hoone taastamisväärtusest lähtuva kahjukindlustuslepingu sõlmimist ja hooneühistu vastutuse kindlustamist.
Hooneühistu liikmesus
Hooneühistu liikmesusena käsitletakse analoogselt varasema elamuühistutele kohaldunud regulatsiooniga hooneühistu liikmeks olekuga kaasnevaid õigusi ja kohustusi. Täiendavalt on sätestatud nõue lisada hooneühistu põhikirjale hoonejaotusplaan, kus näidatakse, kes ühistu liikmetest konkreetset hooneosa või korterit kasutab[1]. Vastavaks hooneosaks võib olla nii eluruum kui ka mitteeluruum, samuti nende juurde kuuluvad hooneosad, mida on võimalik eraldi kasutada, muuta, kõrvaldada ja lisada kinnisasja ning ühistu teiste liikmete õigusi kahjustamata ja hoone välist kuju muutmata (sh püsiva markeeringuga tähistatud garaažiosa).
Hoonejaotusplaaniks on riikliku ehitisregistri pidaja või ehitusloa andnud ametiasutuse poolt väljastatud koopia ühistule kuuluva hoone plaanist või ehitatava hoone projektist, millel on kindlaks määratud ja liikmesuse numbriga tähistatud iga liikme ainukasutuses olev hooneosa. Nagu eelnevalt mainitud, on tegemist dokumendiga, mis lisatakse hooneühistu asutamisel hooneühistu põhikirjale ja mille hilisem muutmine on võimalik põhikirja muutmise teel vastava muudatusega puudutatud isikute nõusolekul.
Kinnisasja olemasolu korral või selle hilisemal omandamisel kantakse mittetulundusühingute- ja sihtasutuste registrisse ka hooneühistule kuuluva kinnisasja kinnistusraamatu registriasja number ja kinnisasja aadress.
Hooneühistuseadusest tulenevaks järgmiseks oluliseks uuenduseks on hooneühistu liikmesuse ja sellega seonduvate andmete registreerimine mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris. Teatavasti pidas varasemalt elamuühistute liikmete nimekirja ühistu juhatus ja osamaksu võõrandanud liikme õigused, kohustused ning varaline vastutus ühistu ees läks osamaksu omandajale üle tema liikmeks vastuvõtmise kohta otsuse tegemise päevast.
Hooneühistuseaduse kohaselt on hooneühistu liikmesus vabalt võõrandatav ja koormatav. Hooneühistu asutamisel tasub hooneühistu liige tema valdusse antava hoone kindlaksmääratud osa ehitusliku maksumuse osamaksuna. Liikmesuse võõrandamisel või pärimisel saab liikmesuse omandaja ühistu liikmeks ilma vastuvõtumenetluseta.
Liikmesuse võõrandamine ei ole seotud kolmandatelt isikutelt nõusoleku saamisega, samuti on välistatud teiste ühistu liikmete ostueesõigus. Seega ei takista muuhulgas pandiõigus liikmesuse võõrandamist ja liikmesuse loovutamisel jääb pant omandaja suhtes kehtima[2]. Muus osas kohaldatakse liikmesuse pantimisele asjaõigusseaduses õiguste pantimise kohta sätestatut.
Hooneühistu liikmete huvide tagamiseks sätestab hooneühistuseadus uudsena hooneühistu liikmesusega seotud tehingutele ka olulisemalt rangema vorminõude. Nimelt peavad hooneühistu liikmesuse loovutamise, samuti pantimise kohutus- ja käsutustehing olema notariaalselt tõestatud[3]. Liikmeks saamine ning andmed liikmesuse võõrandamise ja koormamise kohta registreeritakse notari avaldusel mittetulundusühingute- ja sihtasutuse registri juures peetavas hooneühistu liikmete nimekirjas. Seega on hooneühistu liikmesuse pantimise näol tegemist registreeritud õiguse pantimisega. Juhul, kui liikmesuse pandiga tagatud nõuet ei täideta, on pandipidajal õigus nõuda sundtäitmist sundenampakkumise teel[4] ja panditud liikmesus müüakse täitedokumendi alusel seadusega sätestatud korras avalikul enampakkumisel.
Hooneühistu liikmesusest tulenevaks põhikohustuseks on jagada ühiskasutuses olevate kinnisasja korrashoiu ja valitsemisega seotud kulutusi, tasudes liikmemaksu vastavalt liikmemaksumäärale.
Liikmemaksumääraks on ainukasutuses olevatele hooneosadele vastav murdarv väljendatuna hariliku murruna. Liikmemaksumäärade summa on 1. Liikmemaksumäär iga liikmesuse kohta määratakse kindlaks hooneühistu põhikirjas.
Sarnaselt hoone ainukasutuse õiguste jaotuse muutmisega eeldab ka liikmemaksumäärade muutmine nende isikute nõusolekut, kelle õigusi muudatus kahjustab. Juhul, kui hooneühistu liige on korduvalt rikkunud ühistu või ühistu teise liikme suhtes oma kohustusi, sh liikmemaksu tasumisel, ja kui ühistu liikmed ei pea tema ühistusse kuulumist enam võimalikuks, võivad liikmed üldkoosoleku otsuse alusel nõuda, et vastav liige oma liikmesuse võõrandaks.
Liikmesus lõpeb liikmesuse võõrandamisega, liikme surma korral või hooneühistu lõpetamisega. Kuivõrd paljudel juhtudel kasutavad hooneühistu liikmed nende kasutuses olevaid hooneosi eluruumina – koduna, eeldab hooneühistu vabatahtlik lõpetamine kõigi hooneühistu liikmete nõusolekut. Lisaks vabatahtlikule lõpetamisele on võimalik hooneühistu lõpetada hooneühistule kuuluva kinnisasja korteriomanditeks jagamisega ja nende hooneühistu liikmetele võõrandamisega.
Hooneühistu asutamisest ja lõpetamisest
Hooneühistu võib asutada juba algselt üksnes hoone ehitamiseks ja hilisemaks korteriomanditeks jagamiseks. Sel juhul on hooneühistu liikmetel õigus hoone valmimise järgselt nõuda hooneühistu lõpetamist ja kinnisasja korteriomanditeks jagamist ühistu liikmetele võõrandamisega. Seega võiksid isikud, kes soovivad ühiselt kortermaja ehitada ja hiljem kinnisasja korteriomanditeks jagada, asutada tavapärase võlaõigusliku lepingu sõlmimise asemel hoopis hooneühistu.
Hooneühistule kuuluva kinnisasja korteriomanditeks jagamine ja nende hooneühistu liikmetele võõrandamine toimub hooneühistu likvideerimismenetluse käigus, kus kõigepealt rahuldatakse hooneühistu võlausaldajate nõuded. Kuivõrd hooneühistu ainukeseks varaks võib osutuda korteriomanditeks jagatav kinnisasi, tuleks see üldjuhul võlausaldajate nõuete katteks võõrandada.
Viidatud riski realiseerumist silmas pidades on hooneühistu liikmete huvides kehtestatud eriregulatsioon, mille kohaselt koormatakse juhul, kui ühistu muust varast võlausaldajate nõuete rahuldamiseks ei piisa, ühistu liikmetele võõrandatavad korteriomandid võlausaldajate nõuete rahuldamiseks hüpoteekidega. Lisaks sellele on hooneosa eluruumina kasutavate hooneühistu liikmete kaitseks sätestatud eluruumi täiendav kasutusõigus kuueks kuuks juhul, kui hooneühistule kuuluv eluruum võõrandatakse pankrotimenetluses, täitemenetluse käigus või muul viisil.
Liikmesuse pantimise problemaatika
Hooneühistuseaduse üheks eesmärgiks oli muuta hooneühistu liikmesus kui pandiese laenuandjate jaoks atraktiivsemaks. Samas ei ole seadus tänaseks viidatud eesmärki siiski täitnud ja laenuandjad on endiselt üsna ettevaatlikud vastava pandiliigi tagatisel laenu andma.
Lisaks vastava pandieseme spetsiifikast tulenevatele riskidele on laenutagatise ebapopulaarsuse põhjuseks muuhulgas viidatud kehtivast hooneühistuseadusest tulenevate tagatiste ebapiisavus hooneühistu liikmesuse pandipidajate huvide kaitsel. Seda eelkõige põhjusel, et vastava pandieseme väärtust mõjutab otseselt vastava hooneühistu majanduslik olukord ja maksevõime.
Kuivõrd hooneühistuseadusest tulenevalt ei vastuta ühistu liige ühistu kohustuste eest ja ühistu oma liikmete kohustuste eest[5], on hooneühistu pankroti korral liikmesuse pandipidaja huvid õiguslikult täielikult tagamata. Teoreetiliselt võiks liikmesuse pandipidajal tekkida nõudeõigus ühistu liikmete vahel pärast kõigi ühistu võlausaldajate nõuete rahuldamist allesjääva vara vastavale osale, samas ei oleks pankrot sellisel juhul õigustatud.
Lisaks hooneühistu pankroti situatsioonile on pandipidaja õigused seaduse tasemel tagamata ka hooneühistu lõpetamisel, pandiesemeks oleva hooneühistu liikmesuse alusel omandatavale korteriomandile hüpoteegi seadmiseks. Kohaldatav ei ole ka analoogia asjaõigusseaduse rakendamise seaduse § 13.3 lõigetest 1 ja 3.3, mis annavad pandipidajale õiguse nõuda ehitisealuse maa kinnistamise järgselt pandiõiguse kinnistamist hüpoteegina ja/või hüpoteegi seadmist tagava eelmärke kinnistusse kandmist. Samas oleks pandipidaja huvides äärmiselt vajalik analoogsete tagatiste sätestamine liikmesuse alusel omandatavate korteriomandite suhtes ka hooneühistuseadusesse.
Kuivõrd liikmesusest tulenevaid õigusi realiseerib pantija, tuleks pandipidaja huve silmas pidades sätestada käesoleval ajal sõlmitavatesse liikmesuse pandilepingusse pantija infokohustused, mis tagaksid pandipidaja kohese informeerituse ühistu üldkoosoleku otsusest ühistu lõpetamise kohta kinnisasja korteriomanditeks jagamise teel, samuti korteriomandi kinnistusse kandmisest. Lisaks sellele tuleks liikmesuse pandilepingus sätestada pantija kohustus, kinnistada liikmesuse alusel omandatud korteriomandi kinnistamise järgselt hüpoteegina ka liikmesusele seatud pant.
Hooneühistuseaduse mõjud
Eeltoodut arvestades on hooneühistuseaduse jõustumine oluliselt vähendanud varasemast regulatsioonist tulenenud liikmesuse omandamise riske, kuivõrd hooneühistu liikmete nimekiri ja liikmete ainukasutusõigused konkreetsetele elu- või mitteeluruumidele nähtuvad riiklikust registrist. Samas mõjutab hooneühistu liikmeid nende liikmesusest tulenevate õiguste realiseerimisel jätkuvalt hooneühistu majanduslik olukord.
Regulatsiooniga on muuhulgas püütud oluliselt vähendada hooneühistu pankrotistumiseni viivaid riske, kuid kuivõrd hooneühistu pankrotti täielikult välistada pole võimalik, tuleks ühistu liikmetel pidevalt jälgida, et selle juhtimine toimuks vastavuses üldkoosoleku otsuste ja põhikirja nõuetega ning kooskõlas liikmete huvidega. Hooneühistu juhtimisvigade võimalikke õiguslikke tagajärgi silmas pidades on soovitatav ühistu vastutus kindlustada.
Lõpetuseks juhin tähelepanu hooneühistu seaduse rakendamisega seotud õiguslikele probleemidele. Hooneühistuseaduse rakendussätte kohaselt tuleb enne hooneühistuseaduse jõustumist asutatud elamu- ja garaažiühistutel viia oma põhikirjad ja selle lisadokumendid (sh liikmete nimekirjad ja hoonejaotusplaanid) vastavusse hooneühistu seaduse nõuetega, sh registreerida need mittetulundusühingute- ja sihtasutuste registris hiljemalt 2008. alguseks. Samas on hooneühistuseadus alates 1. jaanuarist 2006 täitmiseks kohustuslik kõigile nii enne kui ka pärast hooneühistuseaduse jõustumist asutatud vastavatele ühistutele ja viimaste põhikirjade vastuolu korral seadusega kohaldatakse seadust. Seega valitseb kuni 2008. aastani teatav segadus, kuivõrd liikmesuse võõrandamise ja koormamise tehingud tuleb alates 1. jaanuarist 2006 vormistada notariaalselt ja registreerida notari esildisel mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris, kuid liikmete nimekiri ning hoonejaotusplaan ei pruugi veel tehingute hetkeks registrisse kantud olla. Seega on võimalik olukord, kus osa ühistu liikmetest on registrisse kantud ja osa mitte. Valitseva segaduse lahendamiseks tuleks kõigil endistel elamu- ja garaažiühistutel viia võimalikult kiiresti oma tegevus kooskõlla hooneühistuseaduse nõuetega.
Asjakohased ühistu põhikirja muudatused peab kinnitama üldkoosolek, mille kokkukutsumist võib ühistu juhatuselt nõuda ühistu iga liige. Juhul, kui üldkoosolek mingil põhjusel põhikirja muutmise otsust vastu ei võta, on ühistu liikmel õigus nõuda põhikirja muutmist kohtu kaudu ja sellisel juhul asendab üldkoosoleku otsust jõustunud kohtuotsus.
Advokaadibüroo Glimstedt Straus & Partnerid OÜ jurist
[1] Hooneühistuseaduse § 2.
[2] Vt hooneühistuseaduse § 9 lg 4.
[3] Hooneühistuseaduse § 8 lg 1, § 9 lg 2.
[4] Hooneühistuseaduse § 9 lõikest 5 tulenevalt.
[5] Hooneühistuseaduse § 1 lg 3.


Välireklaami paigaldamise eeskirja ja reklaamimaksu kehtestamine Loksa linnas – Riigi Teataja
Välireklaami paigaldamise eeskirja ja reklaamimaksu kehtestamine Loksa linnas
Välireklaami paigaldamise eeskirja ja reklaamimaksu kehtestamine Loksa linnas - sisukord
§ 2 Reklaami põhinõuded
§ 7 Paigaldusloa saaja õigused ja kohustused
§ 8 Reklaamimaksu objekt, maksja ja maksuhaldur
§ 9 Maksustatav reklaam ja maksuvabastus
§ 10 Maksuperiood ja maksumäär
§ 11 Maksudeklaratsioon
RT IV, 07.11.2018, 28
Vastu võetud 01.11.2018 nr 8
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 5 lõike 2, § 22 lõike 1 punktide 2 ja 3, § 36 lõike 1, maksukorralduse seaduse § 3 lõigete 1 ja 3, kohalike maksude seaduse § 2 lõigete 1 ja 2, § 5 punkti 5 ja § 10 ning reklaamiseaduse § 2 lõike 1 punkti 3 ja lõike 2, § 13 lõike 1 alusel.
Käesoleva määrusega sätestatakse välireklaami (edaspidi reklaam) paigaldamisele esitatavad nõuded Loksa linnas ja kehtestatakse reklaamimaks.
§ 2. Reklaami põhinõuded
Reklaami paigaldamise õiguslikuks aluseks Loksa linna haldusterritooriumil on Loksa Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) poolt korraldusena väljastatav reklaami paigaldusluba (edaspidi paigaldusluba).
(1) Paigaldusloa saamiseks esitab reklaami paigaldaja linnavalitsusele vormikohase taotluse (lisa 1), millele lisatakse järgmised dokumendid:
2) reklaami kavand koos mõõtude ja värvilahendusega;
3) reklaami hoonele paigutamisel fassaadi joonis või foto koos paigalduskoha ja antud fassaadil olemasolevate reklaamide äranäitamisega ning reklaami kinnituskonstruktsioonide projekt;
4) territooriumile paigaldatava reklaami puhul asendiplaan, kus näidatakse paigaldatava reklaami asukoht;
5) Muinsuskaitseameti kirjalik kooskõlastus muinsuskaitsealale, selle kaitsevööndisse ja kinnismälestisele reklaami paigaldamiseks;
7) tee kaitsevööndi maa omaniku kirjalik nõusolek liiklusvälise teabevahendi paigaldamiseks tee kaitsevööndisse.
(2) Juhul, kui ettevõtja tegutseb Loksa linna omandis olevas ehitises ning soovib antud ehitisele paigaldada oma ärinime, tegevuskoha tähistust või oma registreeritud kaubamärki, peab ettevõtja linnavalitsusele kooskõlastuse saamiseks esitama vastavasisulise avalduse, millele on lisatud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 välja toodud lisad. Kooskõlastuse andmise otsustab linnavalitsus.
(1) Linnavalitsus otsustab paigaldusloa väljastamise hiljemalt 15 tööpäeva jooksul arvates nõuetekohaste lisadega esitatud taotluse registreerimisest. Paigaldusloa kehtivusaeg märgitakse loale.
(2) Linnavalitsuse vastavasisulises korralduses märgitakse järgmised andmed:
(3) Linnavalitsusel on õigus paigaldusloa väljastamisest keelduda, kui:
4) puuduvad nõutavad §-s 4 nimetatud nõusolekud ja kooskõlastused;
1) ei täida § 7 lõikes 2 nimetatud kohustusi;
§ 7. Paigaldusloa saaja õigused ja kohustused
3) tagama, et mobiilne reklaam ei takista jalakäijate ja sõidukite liiklemist;
5) reklaami maha võtma ja korrastama kasutuses olnud maa-ala või pinna hiljemalt kolme kalendripäeva jooksul pärast paigaldusloal märgitud lõpptähtpäeva;
7) reklaami paigaldamisel või selle ülevaloleku ajal tagama inimeste ja vara ohutuse.
§ 8. Reklaamimaksu objekt, maksja ja maksuhaldur
(1) Reklaamimaksu objekt on reklaam, mis on paigaldatud Loksa linna haldusterritooriumile.
(2) Reklaamimaksu maksja on reklaami paigaldaja.
(3) Reklaamimaksu maksuhaldur on Loksa Linnavalitsus.
(4) Linnavalitsuse raamatupidajad on volitatud rakendama reklaamimaksu kogumisel maksukorralduse seaduses sätestatud maksuhalduri õigusi.
§ 9. Maksustatav reklaam ja maksuvabastus
(1) Maksustamisele kuulub Loksa linna territooriumile paigaldatud reklaam, välja arvatud:
1) reklaam pindalaga kuni 0,5 m2 (kaasa arvatud);
2) reklaam hoone vaateaknal ja uksel;
3) lasteaia, lastehoiu, üldharidus- ja huvikooli, teatri, kino, muuseumi, näituse, kultuuri-, spordi- ja heategevusliku ürituse reklaam;
4) kultuuri-, spordi- ja heategevusliku ürituse toimumise kohas ja toimumise ajal selle ürituse sponsori reklaam;
5) müügikoha hooajalise laienduse inventaril (varikatus, päevavari, piire, mööbel jms) ja hooajalise müügikoha kujunduses kasutatav reklaam;
6) kinnistule, millel toimub ehitamine, ehitamise ajaks paigaldatud ehitustöid tegeva ettevõtja ja ehitustööde toetaja nimi või kaubamärk;
7) seadusega reklaamimaksust vabastatud reklaam.
(2) Reklaamina ei käsitata reklaamiseaduse § 2 lõikes 2 sätestatud teavet, tähistust ja märgistust.
(3) Linnavalitsusel on õigus eespool nimetamata juhtudel ja maksumaksja poolt esitatud põhjendatud taotluse alusel anda maksusoodustusi või maksust vabastada.
§ 10. Maksuperiood ja maksumäär
(3) Maksumäära arvestuse aluseks on reklaamiga kaetud pinna (reklaamipinna) 1 m2 maksumus ööpäevas. Kui reklaamipinna suurus on täisruutmeetrist erinev, ümardatakse reklaamipinna suurus ruutmeetritesse ühe komakohani.
(5) Maksumäär reklaamipinna 1 m2 eest on 0,35 senti ööpäevas. Maksumäär reklaamipinna 1 m2 eest Tallinna, Rohuaia ja Posti tänaval ning nende tänavatega piirneval alal on 0,50 senti ööpäevas.
(6) Reklaamile, mida eksponeeritakse mobiilse rekonstruktsiooni vahendusel, kohaldatakse kahekordset maksumäära.
§ 11. Maksudeklaratsioon
(1) Maksumaksja on kohustatud esitama maksuhaldurile vormikohase maksudeklaratsiooni (lisa 2) reklaami paigaldamisele järgneval esimesel tööpäeval.
(2) Maksudeklaratsioonis esitatakse järgmised andmed:
1) maksudeklaratsiooni esitaja andmed (nimi, isiku- või registrikood, kontaktandmed);
2) maksuperioodi andmed (alguse ja lõpu kuupäev);
3) maksuobjekti andmed (reklaami asukoha aadress, reklaamipinna suurus, reklaami lühikirjeldus);
4) reklaamimaksu tasumise tähtaeg ja tasumisele kuuluv maksusumma.
(3) Maksudeklaratsioon esitatakse paberkandjal allkirjastatuna või digitaalallkirja seaduse kohaselt elektrooniliselt allkirjastatuna.
(5) Maksudeklaratsiooni alusel arvutab maksuhaldur tasumisele kuuluva maksusumma ja saadab selle kohta maksumaksjale maksuteatise.
(1) Kontrolli reklaami paigaldamise üle teostab linnavalitsuse poolt volitatud ametnik.
(2) Kontrolli reklaamimaksu laekumise üle teostavad linnavalitsuse raamatupidajad.
(1) Reklaami paigaldusloa taotluse vorm kinnitatakse vastavalt lisale 1.
(2) Reklaamimaksu deklaratsiooni vorm kinnitatakse vastavalt lisale 2.
(3) Loksa Linnavolikogu 14.05.2009 määrus nr 19 „Reklaami paigaldamine ja reklaamimaksu kehtestamine Loksa linnas“ tunnistatakse kehtetuks.
(4) Määrus jõustub 01. jaanuaril 2019. a.


RK kasutamise eeskiri - SUURE-JAANI RAAMATUKOGU
RK põhimäärus
RK kasutamise eeskiri
RK 100 "Piduõhtu"
"Sajand raamatukogus"
Lepakose Lugemised
Epp ja Justin Petrone
RK nõukogu
Lasteaialapsed lugemas
Lasteraamatuklubi >
Puhhi etendus
Raamatukogu keldris
Tiia Järvpõllu maalid
Huvikooli lilleseaded
Jõulukaardinäitus
Rahvariideis neiud raamatukogus
Kolimine 2013
Uued ruumid
RK Halloweenipidu 2013
Hardo Aasmäe ja Juku-Kalle Raid
Contra ja Mika Keränen
Mutionupidu
Pilte raamatukogust
RK Halloweenipidu 2015
Raamatukogu ajalugu >
Loomine 1909
1909 - 1940
Koduloofond >
Kihelkonna ajalugu
Suure-Jaani 02. detsember 2010 nr 25
Suure-Jaani Raamatukogu kasutamise eeskiri
Määrus kehtestatakse rahvaraamatukogu seaduse paragrahvi 16, kultuuriministri 12. juuli 2004. a määruse nr 9 «Rahvaraamatukogu töökorralduse juhend» paragrahvi 12 lõike 1 ja Suure-Jaani Raamatukogu põhimääruse paragrahvi 10 lõike 3 ning paragrahvi 16 alusel.
Määrusega kehtestatakse Suure-Jaani Raamatukogu ja tema struktuuriüksuste (edaspidi raamatukogu) teeninduse korraldus, lugejate õigused, kohustused ja vastutus.
§ 2. Haldusmenetlus
Raamatukogu kasutamise eeskirja täitmisega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid rahvaraamatukogu seaduse ja selle alusel antud õigusaktidest tulenevate erisustega.
RAAMATUKOGU TEENINDUSE KORRALDUSE PÕHIMÕTTED JA TEENUSED
§ 3. Raamatukogu teeninduse korralduse põhimõtted
(1) Raamatukogu on üldkasutatav raamatukogu.
(2) Raamatukogu teeninduspiirkond on Suure-Jaani vald.
(3) Raamatukogu lahtiolekuajad kinnitab Suure-Jaani Vallavalitsus raamatukogu direktori ettepanekul. Raamatukogu lahtiolekuajad kooskõlastatakse enne kehtestamist raamatukogu nõukoguga.
§ 4. Raamatukogu teenused
(1) Raamatukogu põhiteenused on teavikute kohalkasutus ja kojulaenutus ning üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu avalikule teabele juurdepääsu võimaldamine. Põhiteenuseid osutab raamatukogu tasuta.
(2) Raamatukogu eriteenused (koopiate ja väljatrükkide tegemine, andmekandjale informatsiooni salvestamine, tõlketööd jm) võivad olla tasulised. Tasuliste teenuste nimekirja ja hinnad kooskõlastab raamatukogu direktor raamatukogu nõukoguga ning teenused ja nende hinnad kehtestab Suure-Jaani Vallavalitsus. Tasuliste teenuste nimekiri ja hinnad peavad olema raamatukogus välja pandud lugejatele nähtaval kohal.
(3) Avaliku internetipunkti kasutamist reguleerib vastav eeskiri, mille kinnitab Suure-Jaani Vallavalitsus.
(4) Raamatukogu teenuseid võib kasutada igaüks, välja arvatud rahvaraamatukogu seaduse § 17 lõikes 3 nimetatud juhul. Isik, kellelt on direktori kirjaliku otsuse alusel võetud ära teavikute kojulaenutamise õigus, ei saa kasutada teavikute kojulaenutamise teenust.
§ 5. Teavikute kohalkasutus
(1) Teavikute kohalkasutus on nende kasutamine raamatukogu ruumides.
(2) Avariiulitel olevaid teavikuid võib kasutada raamatukoguhoidja vahenduseta. Lugemistubades asuvaid teavikuid koju ei laenutata, samuti üldjuhul ei laenutata koju jooksval nädalal saabunud ajalehti ja jooksval kuul saabunud ajakirju.
§ 6. Teavikute kojulaenutus
(1) Teaviku kojulaenutus on raamatukogu teaviku kasutamine väljaspool raamatukogu ruume.
(2) Koju saab lugeja teavikuid laenutada vaid enda nimele lugejapileti või isikut tõendava dokumendi esitamisel. Kojulaenutus registreeritakse laenutuste andmebaasis.
(3) Kojulaenutusele antud teaviku tagastamiseks määratakse tagastustähtaeg. Lugejat teavitatakse tagastamise aja viimasest kuupäevast (tagastamise tähtpäevast).
(4) Teaviku tagastustähtaeg on üldjuhul 21 päeva, perioodikal 7 päeva.
(5) Lugeja taotlusel ja juhul, kui teavikut ei ole soovinud laenutada teised lugejad, võib teaviku tagastamiseks määrata uue tähtaja. Uut tagastustähtaega võib taotleda korduvalt. Tagastustähtaja pikendamist võib lugeja taotleda pöördudes vahetult raamatukogu töötaja poole või ka telefoni ja elektronposti teel.
(6) Teavikuid, mis on välja laenatud, saab reserveerida. Teaviku tagastamisest teavitatakse registreerunud lugejat temaga kokkulepitud viisil.
(7) Lugejalt, kelle elukohaks Eesti rahvastikuregistri alusel ei ole Suure-Jaani vald või kui see on vajalik teaviku väärtuse tõttu, võib Suure-Jaani Vallavalitsuse kehtestatud korras võtta teaviku kojulaenutamiseks tagatist.
(8) Lugejale, kes oma tervisliku seisundi tõttu ei ole võimeline raamatukogu külastama, osutab raamatukogu koostöös Suure-Jaani Vallavalitsuse sotsiaalosakonnaga teaviku tasuta kojulaenutusteenust.
§ 7. Elektroonilised teenused
(1) Elektroonilised raamatukoguteenused on teenused, mida raamatukogu osutab kohaliku serveri põhjal või mis on kättesaadavad andmesidevõrgu kaudu.
(2) Raamatukogu osutab järgmisi elektroonilisi teenuseid: tagastamistähtaja pikendamine, info andmine lugejat huvitava teaviku olemasolu kohta, infopäringutele vastamine.
(3) Raamatukogu võimaldab lugejale juurdepääsu avalikustatud teabele ning avalikele andmebaasidele andmesidevõrgu kaudu. Kui avalikustatud teabele juurdepääsu soovivaid lugejaid on rohkem kui raamatukogu jõuab teenindada, korraldab raamatukogu soovijate eelregistreerimise kuupäevaliselt ja kellaajaliselt arvuti kasutamise aja registreerimisega vastavas registris.
(4) Raamatukogu töötaja on kohustatud abistama lugejaid riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste veebilehtedele juurdepääsu saamisel.
§ 8. Teatme- ja teabeteenindus
(1) Raamatukogu osutab lugejale teatme- ja teabeteenindust, vastates infopäringutele raamatukogu enda ja teiste asutuste andmebaaside põhjal.
(2) Lugeja esitab päringu suuliselt (ka telefoni teel) või kirjalikult (ka elektronposti teel). Vastus antakse lugejale sobivas vormis kas kirjalikult või suuliselt.
§ 9. Raamatukogude vaheline laenutus
Raamatukogu kogudes puuduvaid teavikuid (või teavikute koopiaid) tellitakse lugeja soovil ja kulul teistest raamatukogudest.
LUGEJAKS REGISTREERIMINE, LUGEJATE ÕIGUSED, KOHUSTUSED JA VASTUTUS
§ 10. Lugejaks registreerimine
(1) Määruse mõistes on lugeja raamatukogu registreeritud kasutaja.
(2) Isik registreeritakse lugejaks isikut tõendava dokumendi alusel raamatukogu lugejate andmebaasis. Andmebaasis või lugeja registreerimiskaardil on järgmised lugejaandmed:
1) nimi
2) elukoht (postiaadress);
4) elektronposti aadress;
6) isikukood.
(3) Kuni 7-aastase lapse registreerib lugejaks tema vanem (eestkostja). 7-15.a. laps registreeritakse lugejaks tema vanema (eestkostja) kirjalikul nõusolekul.
(4) Registreerimisel tutvustatakse lugejale raamatukogu kasutamise eeskirja. Eeskirja tundmise kohta annab lugeja allkirja.
(5) Lugeja saab lugejaks registreerimisel soovi korral lugejakaardi. Esmane lugejakaart maksab 0,64 eurot, õpilastele, üliõpilastele ja pensionäridele 0,32 eurot. Lugejakaardi kaotamise korral maksab uue kaardi väljastamine 1,60 eurot.
(6) Iga kalendriaasta algul kontrollitakse ja parandatakse andmebaasis lugejate andmed ning lugeja registreeritakse ümber. Võlglased registreeritakse ümber pärast võlgnevuse likvideerimist.
§ 11. Lugeja õigused
(2) Lugejal on õigus taotleda raamatukogult teatme- ja teabeteenindust, puuduva teaviku või informatsiooni tellimist teisest raamatukogust.
(3) Lugejal on õigus saada raamatukogult teenustealast nõustamist ja igakülgset abi ning juhendamist riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste veebilehtedele juurdepääsu saamiseks.
§ 12. Lugeja kohustused
(1) Lugeja on kohustatud tutvuma raamatukogu kasutuseeskirjaga ning seda täitma.
(2) Lugeja esitab raamatukogust laenutamisel lugejapileti või isikut tõendava dokumendi. Lugejapiletit ei tohi anda teistele isikutele. Lugejapileti kaotamise korral peab lugeja teavitama raamatukogu.
(3) Lugeja on kohustatud raamatukogu teavitama lugejate andmebaasi märgitud andmete muutumisest ning esitama raamatukogule uued andmed.
(4) Lugeja peab hoidma teavikuid nende säilimiseks vajaliku hoolega. Teavikutesse ei tohi kirjutada. Teavikuid ei tohi lõhkuda ega määrida. Lugeja kohustub teaviku tagastama olukorras, millises ta teaviku laenutas. Teaviku kahjustamisest on lugeja kohustatud teavitama raamatukogu töötajat.
(5) Lugeja peab teaviku tagastama tagastamise tähtpäevaks.
(6) Raamatukogus peab lugeja säilitama korda ja vaikust, lülitama mobiiltelefonid vaiksele režiimile ja kasutama teenuseid viisil, mis ei häiriks teisi lugejaid ega kahjustaks raamatukogu vara.
§ 13. Lugeja vastutus
(1) Tagastamata või rikutud teaviku peab lugeja asendama raamatukogu antud tähtajaks sama teavikuga või tasuma teaviku hinna kuni kümnekordses ulatuses. Hinna määrab raamatukogu direktor kirjaliku otsusega, andes lugejale tähtaja summa tasumiseks. Lugejalt, kes ei ole nimetatud kohustust raamatukogu antud tähtpäevaks täitnud, võetakse teavikute kojulaenutamise õigus ära kuni üheks aastaks. Otsuse teeb raamatukogu direktor ning vormistab selle kirjaliku haldusaktiga. Lugeja õiguste piiramise kohta tehakse vastav märge lugejakaardile või lugejate andmebaasi.
(2) Teaviku varastamise, tulekahjus või vääramatu jõu tõttu hävimise korral vabastatakse lugeja kulude hüvitamisest ametliku tõendi alusel.
(3) Raamatukogu antud tähtpäevaks maksmata summa tasumiseks on rahvaraamatukogu seaduse § 17 lõigete 4, 5 ja 6 alusel õigus teha ettekirjutusi ning anda ettekirjutuse täitmata jätmise korral ettekirjutus sundtäitmiseks. Ettekirjutusi ja sundtäitmise rakendamist otsustab Suure-Jaani Vallavalitsuse volitusel Suure-Jaani Raamatukogu.
LÕPP- JA RAKENDUSSÄTTED
§ 14. Raamatukogu kasutamise eeskirja muutmine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Raamatukogu kasutamise eeskirja muudab, täiendab ja tunnistab kehtetuks Suure-Jaani Vallavolikogu.
(2) Eeskirja muutmiseks teeb ettepaneku raamatukogu direktor, kes kooskõlastab muudatuse raamatukogu nõukoguga. Vastava eelnõu töötab välja Suure-Jaani Vallavalitsuse haridus- ja kultuurinõunik või raamatukogu direktor. Eelnõu peab enne kinnitamist heaks kiitma Suure-Jaani Vallavolikogu hariduse, kultuuri ja vaba aja komisjon.
Määrust rakendatakse 1. jaanuarist 2011. a.


Põllumassiivi piiripunktide määramise, põllumassiivi kaardi koostamise ning põllumassiivile numberkoodi andmise ja pindala määramise kord ning põllumassiivi kasutamise kohta esitatavad andmed ja nende esitamise kord - sisukord
§ 2 Piiripunktide määramine
§ 3 Põllumassiivi kaardi koostamine
§ 4 Põllumassiivile numberkoodi andmine
§ 5 Põllumassiivi toetusõigusliku pindala määramine
§ 6 Põllumassiivi kasutamise kohta esitatavad andmed ja andmete esitamise kord
RT I, 01.04.2011, 7
Vastu võetud 15.02.2010 nr 8
RTL 2010, 8, 137
Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 89 lõike 5 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse põllumassiivi piiripunktide määramise, põllumassiivi kaardi koostamise, põllumassiivile numberkoodi andmise ja põllumassiivi toetusõigusliku pindala määramise ning põllumassiivi kasutamise kohta esitatavad andmed ja nende esitamise kord.
(2) Põllumassiivi kaardi koostab, põllumassiivi piiripunktide ja toetusõigusliku pindala määramise korraldab ning põllumassiivile numberkoodi annab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (edaspidi PRIA).
§ 2. Piiripunktide määramine
Põllumassiivi piiripunktide määramise korral kasutatakse koordinaatide määramiseks ortofotot, katastriüksuse piiri, maakasutusotstarbe piiri, kohapealse kontrolli käigus saadud tulemusi ja «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 14 lõike 2 punktis 2 nimetatud põllumajandusmaa piiri, kasutades koordinaatide süsteemi L-EST 97. Vajaduse korral võib PRIA teha põllumassiivi mõõdistamise.
§ 3. Põllumassiivi kaardi koostamine
(1) Põllumassiivi kaardi koostamise korral kasutatakse aluskaardina ortofotot.
(2) Põllumassiivi kaardile kantakse põllumassiivi piiripunktid, unikaalne numberkood ja maksimaalne toetusõiguslik põllumassiivi pindala.
[RT I, 01.04.2011, 1 - jõust. 04.04.2011]
(3) Põllumassiivi kaardile kantakse põllumassiiv, mille pindala on vähemalt 0,30 ha.
§ 4. Põllumassiivile numberkoodi andmine
Põllumassiivile antakse unikaalne 11-kohaline numberkood. Uus numberkood antakse juhul, kui põllumassiiv jagatakse osadeks või kui liidetakse kokku mitu põllumassiivi.
§ 5. Põllumassiivi toetusõigusliku pindala määramine
(1) Põllumassiivi maksimaalse toetusõigusliku pindala määramise korral võetakse aluseks põllumassiivi kogupindala põllumassiivi kaardil olevate piiripunktide koordinaatide järgi. Saadud pindalast arvatakse maha põllumassiivil paiknev üle 0,01 ha suurune maa-ala, millel põllumajanduslik tootmine ei ole võimalik (puude grupp, kivihunnik jne).
4) Lääne maakond – 0,147.
§ 6. Põllumassiivi kasutamise kohta esitatavad andmed ja andmete esitamise kord
Põllumassiivi kasutamise kohta esitatakse andmed kasvatatavate põllumajanduskultuuride, püsirohumaa, püsikultuuride ja mustkesa kohta «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 18 lõikes 2 nimetatud pindalatoetuse taotlusel.


Lihula valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri – Riigi Teataja
Lihula valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri
Lihula valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri - sisukord
RT IV, 11.12.2013, 34
Vastu võetud 26.06.2008 nr 17
Määrus kehtestatakse «Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse» § 5 lõike 21 § 6 lõike 1 ja «Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse» § 6 lõike 1 ning § 22 lõige 1 punkt 37 alusel.
(1) Käesolev Lihula valla ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab liitumise tingimused ja nõuded ning määrab liitumise korra Lihula vallas .
(2) Ühisveevärk ja kanalisatsioon (ÜVK) rajatakse Lihula Vallavolikogu kinnitatud Lihula valla Ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni arengukava alusel.
(3) Klientide nõuetekohase ühisveevärgiveega varustamise ning reovee ärajuhtimise ühiskanalisatsiooni kaudu tagab Lihula Vallavolikogu kinnitatud vee-ettevõtja.
(6) Avalikelt teedelt, tänavatelt ja väljakutelt sademe- ja drenaa˛ivee ning muu pinnase- ja pinnavee vastuvõtt ühiskanalisatsiooni reguleeritakse Lihula Vallavalitsuse ja vee-ettevõtja vahelise lepinguga.
9) kinnistu – kinnistusraamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi (maatükk) või hoonestusõigus kinnistusraamatuseaduse § 51 punktides 1 ja 2 sätestatud tähenduses;
11) kinnistu omanik – kinnisasja omanik või valdaja, hoonestusõiguse alusel maakasutaja (hoonestaja) või vallasasjaks oleva ehitise omanik või valdaja õiguslikul alusel kasutatava krundi osas, samuti eluruumide erastamise kohustatud subjekt kuni korteriühistu moodustamiseni.
17) paisutuskõrgus - – kõrgus, mille puhul on tagatud reovee äravool üleujutusriskita;
18) peakraan - viimane sulgemisseade ühendustorul enne kinnistu veevärki;
19) peatoru - ÜVK torustik, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või kinnistutelt reovee ärajuhtimine;
20) purgimine - tekkekohast äraveetud reovee ja fekaalide ühiskanalisatsiooni laskmine selleks ettenähtud kohas;
23) sademevee kanalisatsioon – rajatised ja seadmed sademe- ja drenaa˛ivee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimiseks;
26) vaatluskaev – avatava luugi ja põhjas asuva voolurenniga kaev kanalisatsioonitorustikul;
28) vee- või reovee mõõtesõlm – vee- või reovee mõõtmiseks ettenähtud veemõõtesõlm või reoveearvesti ja arvesti juurde kuuluvast armatuurist koosnev tehniline sõlm;
29) vee-ettevõtja – Lihula Vallavolikogu poolt määratud ning ÜVK kaudu veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuseid osutav ettevõtja;
30) vääramatu jõud – inimtahtele allumatu jõud
36) ühisvoolne kanalisatsioon – ehitiste, rajatiste ja seadmete kompleks reovee, sademe- ja drenaa˛ivee ning muu pinnase- ja pinnavee ühiseks ärajuhtimiseks;
37) ÜVK -ühisveevärk ja –kanalisatsioon;
38) ÜVK avarii – ÜVK ehitiste või seadmete ettenägematu purunemine või rikki minek, mille tagajärjel oluliselt halveneb või katkeb klientide veega varustamine ja nendelt reovee ärajuhtimine, või on ohustatud inimesed, ehitised või keskkond;
39) ÜVK omanik – eraõiguslik juriidiline isik või kohalik omavalitsusüksus, kelle omandis ÜVK on;
40) ÜVK valdaja – eraõiguslikust juriidilisest isikust vee-ettevõtja, kelle tegeliku võimu all ÜVK on.
(5) Liitumispunktiks veevärgil on peakraan, mis kuulub ühisveevärgi hulka. Kui torustikul vahetult enne kinnistu piiri puudub sulgemisvahend, on liitumispunktiks koht, kus sisendustoru ületab kinnistu piiri. Kinnistamata maal asuva hoonestuse puhul on liitumispunktiks peakraan, kui vee-ettevõtja ja liituja ei ole kokku leppinud teisiti. Täpne liitumispunkti asukoht määratakse liitumislepingus.
(6) Liitumispunktiks kanalisatsioonitorustikul on kinnistupoolseim vaatluskaev avalikult kasutataval maa-alal kuni ühe meetri kaugusel kinnistu piirist. Vaatluskaev kuulub ühiskanalisatsiooni hulka. Selle puudumisel on liitumispunktiks peatorul koht, kus peatoru ületab kinnistu piiri. Kui hoone kanalisatsiooni väljalaskude kogumistorustik on kinnistu hoonestamata ala piiratuse tõttu paigaldatud väljapoole kinnistut, loetakse liitumispunktiks vaatluskaev, millest toimub äravool peatorusse. Kinnistamata maal asuva hoonestuse puhul on liitumispunktiks viimane vaatluskaev, millesse juhitakse hoonest reovett. Täpne liitumispunkti asukoht määratakse liitumislepingus.
(8) Olemasoleva hoonestusega kinnistamata maa-aladel viiakse maa-ala kinnistamisel veevärgi ja kanalisatsioonirajatiste piiritlus kooskõlla kinnistupiiridega. Kinnistu piiride muutmisel või kinnistu tükeldamisel täpsustatakse ka piiritlust. Kui eeltooduga kaasneb veevärgi- ja kanalisatsioonirajatiste ümberehitamise vajadus, esitab vee-ettevõtja vastavad nõuded detailplaneeringu või krundijaotusplaani läbivaatamisel.
(1) ÜVK omanik või valdaja vaatab esitatud taotluse läbi 30 kalendripäeva jooksul arvates selle esitamisest vee-ettevõtjale. ÜVK omanik või valdaja võib vajadusel pikendada taotluse läbivaatamise tähtaega kuni 15 kalendripäeva, teatades sellest kirjalikult liitujale.
(2) Esitatud taotluses ja lisatud dokumentides puuduste ilmnemisel lepivad ÜVK omanik või valdaja ja taotluse esitaja kokku tähtajas puuduste kõrvaldamiseks.
(3) ÜVK omanik või valdaja ei rahulda taotlust, kui liituja:
(6) Taotluse rahuldamisel täies või piiratud ulatuses väljastab ÜVK omanik või valdaja liitujale ehitustehnilised liitumistingimused.
4) ärajuhitava heitvee hulk, lubatud reostumus ja nõuded ärajuhtimisre˛iimi kohta;
(6) Oma väikeelamule võib liitumisprojekti koostada ka vastavat litsentsi mitteomav isik, kusjuures projekt tuleb kooskõlastada ÜVK omanik või valdaja.
(1) ÜVK omanik või valdaja on kohustatud sõlmima liitumislepingu hiljemalt 30 päeva jooksul arvates vastava taotluse esitamisest või liitumisprojekti kooskõlastamisest, kui liituja ja ÜVK omanik või valdaja ei lepi kokku teisiti.
(2) Oma väikeelamule võib kinnistutorustikke ehitada ka vastavat litsentsi mitteomav isik litsentsi omava isiku ja/või vee-ettevõtja järelvalvel. Töödega alustamisest teavitada kohalikku veeettevõtet vähemalt 5 tööpäeva ette.
(3) ÜVK arendamise kavaga hõlmatud piirkonnas, kus ÜVK-ga ühendatakse rohkem kui 50 protsenti elamuid, mille ehitusluba on välja antud enne 1999. aasta 22. märtsi (ÜVKS § 6 lg 2 p 1) tagatakse liitumistasuga ainult kinnistu ühendamine ÜVK-ga. Liitumistasu võtmise aluseks on vastava kinnistu tarbeks ehitatavate ühendustorude ja liitumispunktide ehitamise tegelikud kulud. Eeltoodu kehtib juhul, kui piirkonna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitusaeg on kooskõlas Lihula valla ÜVK arengu kavaga. Eelpoolnimetatud kinnistute liitumiseks tehtud kulud kaetakse vee-ettevõtjale teenuste hinna arvelt või hüvitatakse liitujale vallavalitsuse poolt.
(7) Liitumistasu arvutatakse iga liiki teenusega (veevarustus, reovee kanalisatsioon, sademete- ja drenaa˛ivee ning muu pinnase- ja pinnavee kanalisatsioon) liitumise kohta eraldi ja summeeritakse.
(3) Liitumislepingu järgsetest maksetähtaegadest mittekinnipidamise korral maksab liituja vee-ettevõtjale viivist vastavalt liitumislepingule, kuid see ei või olla rohkem kui 0,06% juriidilisele isikule või füüsilisest isikust ettevõtjale ja mitte rohkem kui Võlaõigusseaduses sätestatud suurusest lähtuvalt füüsilisele isikule tasumata summalt päevas.
(1) Enne käesoleva eeskirja jõustumist liituja ning ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni omaniku või valdaja vahel sõlmitud liitumislepingud kehtivad kuni liitumislepingus sätestatud kohustuste täitmiseni liituja ning ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni omaniku või valdaja poolt.
(1) Eeskirja täitmisel tekkivad lahkarvamused liituja ning vee-ettevõtja vahel lahendatakse nendevahelise läbirääkimise teel või vallavalitsuse poolt või õigusaktidega sätestatud korras.
(1) Käesolev ÜVK liitumise eeskiri jõustub Lihula valla territooriumil alates 2008 aasta 01. juulist.


Tsiviilhagi lahendades ei või kohus tulenevalt TsMS §-st 439 otsuses ületada kannatanu nõude piire ega teha otsust nõude kohta, mida ei ole esitatud. Kohtu roll tsiviilhagis esitatud faktilistele asjaoludele õigusliku hinnangu andmisel ei piirdu tsiviilhagis märgitud kvalifikatsiooni kontrollimisega. TsMS § 438 kohaselt peab kohus asja lahendamisel otsustama, mis asjaolud on tuvastatud ja millist õigusakti tuleb kohaldada. Nimetatud säte kohustab kohut muu hulgas õigesti kvalifitseerima pooltevahelise õigussuhte vastavuses hageja nõude aluseks olevatele asjaoludega. TsMS § 436 lg 7 järgi ei ole kohus seotud hageja poolt õigussuhtele antud õigusliku kvalifikatsiooniga, vaid kohaldab seadust ise. Kohus on seotud üksnes hagi aluseks olevate faktiliste asjaoludega. Kohus võib kannatanu poolt deliktiõiguslikul alusel esitatud nõude rahuldada ka lepinguõiguslikul alusel (3-2-1-134-05, p 16). Kohtu poolt tsiviilhagi lahendamisel kohaldatav õigusnorm ei või tulla pooltele üllatusena, mis tähendab kohtu kohustust osutada õigusnormidele, mida võidakse asjas kohaldada, et menetlusosalistel oleks võimalik tuvastamisele kuuluvaid asjaolusid tõendada ja õiguse kohaldamise kohta oma arvamust avaldada (3-1-1-60-07, p 33). Kui õigusliku kvalifikatsiooni muutmine ei mõjuta menetlusosaliste protsessuaalset positsiooni tõendamismenetluses, ei ole tegemist üllatusliku otsusega (3-2-1-144-07, p 16).
Kinnisasja ei ole võimalik KrMS § 142 kohaselt arestida mingile rahalisele väärtusele vastava kinnistu osa ulatuses. TsMS §-s 378 nimetatud hagi tagamise abinõud on kriminaalasjade omapärast tulenevate eranditega kohaldatavad ka kriminaalkohtumenetluses (3-1-1-22-07, p 9.4). Rahalise nõude täitmise tagamiseks piisab TsMS § 378 lg 1 p 1 ja AÕS § 363 järgi seatavast kohtulikust hüpoteegist nõudesumma ulatuses (3-2-1-26-09, p 9). Tsiviilhagi tagamise otsustuse täitmine kriminaalmenetluses võib ka kohtumenetluse staadiumis toimuda menetleja, s.o kohtu initsiatiivil. See tähendab ka seda, et kinnisasja suhtes mingi hagi tagamise meetme kohaldamise otsustanud kohus saadab oma lahendi kinnisasja asukoha järgsele kinnistusosakonnale täitmiseks sõltumata sellest, kas kannatanu on täitmiseks saatmist eelnevalt kohtult taotlenud või mitte. TsMS § 387 lg 2 teine lause ei ole tulenevalt KrMS § 148 lg 8 mõttest kriminaalmenetluses kohaldatav.
Müügileping, milles müügihind näidatakse tegelikult kokkulepitust madalamana, on TsÜS § 89 lg 1 mõttes näilik tehing ja seega TsÜS § 89 lg 2 kohaselt tühine. Kui hinnakokkuleppe tegelikkusele mittevastavuse tõttu näiliku ostu-müügilepingu eesmärk on müügieseme võõrandamine teistsuguse (nt kõrgema) hinnaga, on müügilepingus nimetatud eseme müük tegelikult kokku lepitud hinna eest varjatud tehing. TsÜS § 89 lg 3 kohaselt kehtib varjatud tehing juhul, kui see vastab sellise sisuga tehingu kehtivuse eeldustele, sh vorminõuetele. Vorminõuet järgimata tehtud kinnisasja võõrandamise kohustustehing muutub AÕS § 119 lg 2 järgi kehtivaks, kui tehingu täitmiseks on sõlmitud asjaõigusleping ja tehtud vastav kanne kinnistusraamatusse. (3-2-1-32-06, p 15; 3-2-1-111-07, p 14 ja 3-2-1-117-09, p 17). Asjaõiguslepingu kui käsutustehingu kehtivust tuleb hinnata lahus selle aluseks olevast võlaõiguslikust kausaaltehingust. Näiteks müügilepingu kui võlaõigusliku ehk kohustustehingu tühisusest ei tulene iseenesest asjaõiguslepingu kui käsutustehingu tühisus (3-2-1-140-07, p 31). Olukorras, kus kinnisasja võlaõiguslik võõrandamistehing osutub tsiviilseadustiku üldosa seaduse 5. peatüki mõttes kehtetuks, asjaõigusleping omandi ülekandmiseks aga kehtib, on õiguslik olukord järgmine. Tühise võõrandamislepingu alusel kinnisasja üleandja võib kinnisasja omandajalt TsÜS § 84 lg 1, VÕS § 1028 lg 1, § 1032 lg 1 esimese lause ja § 1034 lg 3 alusel nõuda kinnisasja omandiõiguse tagastamist, kinnisasja omandaja notariaalset nõusolekut asjaõiguslepingu sõlmimiseks tühise lepingu alusel omandatud kinnisasja tagastamiseks, samuti kinnisasja valduse tagastamist ning omandaja poolt kinnisasjast saadud kasu (sh TsÜS § 62 lg-s 1 nimetatud kasutuseeliste) hariliku väärtuse hüvitamist, kui kasu väljaandmine natuuras ei ole võimalik. Kinnisasja omandaja nõusoleku (tahteavalduse) kinnisomandi tagasikandmiseks ja kinnistusraamatu kande muutmiseks saab TsÜS § 68 lg 5 ja TMS § 184 lg 1 kohaselt asendada kohtuotsusega. (vt ka 3-2-1-140-07, p 16; 3-2-1-136-05, p-d 22 ja 26.) Kui kinnisasja võõrandamise aluseks on vastastikune tehing (eeskätt ostu-müügileping), mis osutub tühiseks, peab ka kinnisasja võõrandaja restitutsiooni korral tema poolt tühise müügilepingu alusel saadu välja andma, kusjuures VÕS § 1034 lg 3 kohaselt tuleb lepingupooltel nende poolt saadu välja anda samaaegselt. See tähendab seda, et kohtuotsuse resolutsioonis kohustatakse ostjat kinnistusraamatu omandikande muutmise nõusoleku andmiseks, asja valduse tagastamiseks ja asjast saadud kasu väljaandmiseks üksnes tingimuslikult, s.o juhul, kui ostjale samaaegselt tagastatakse tema poolt makstud müügihind ning hüvitatakse sellelt saadud intressid (VÕS § 1032 lg 2 lause 1 ja § 1034 lg 3), samuti hüvitatakse asjale heauskselt tehtud kulutused (VÕS § 1033 lg 2). Kui kehtetu on asjaõiguslik kokkulepe kinnisomandi üleandmiseks, siis omandajal selle alusel omandiõigust ei teki ja kinnistu tegelik omanik saab AÕS § 65 lg 1 alusel nõuda kinnistusraamatu kandest puudutatud isikutelt nõusolekut kinnistusraamatu kande parandamiseks. Nõusolekut saab TsÜS § 68 lg 5 ja TMS § 184 lg 1 järgi asendada kohtuotsusega. (3-2-1-140-07, p 16). Juhul, kui tegelik omanik on kaotanud ka kinnisasja valduse, saab ta samaaegselt kinnistusraamatu kande parandamise nõudega (AÕS § 65 lg 1) esitada AÕS § 80 alusel vindikatsiooninõude, s.o asja omaniku nõude asja ebaseaduslikult valdava isiku vastu asja väljanõudmiseks omaniku valdusse. Kui kinnistusraamatu kanne on tehtud nn mittetehingu alusel, s.t näiteks juhul, kui kohustus- ja käsutustehingu on kinnisasja omaniku või tema esindajana esinedes teinud kõrvaline isik identiteedipettust kasutades, on kinnistusraamatust ebaõigesti välja kantud isikul üldjuhul AÕS § 65 lg-st 1 ja AÕS §-st 80 tulenevad nõuded.
3-2-1-91-09 Riigikohus 02.10.2009
Hagiavalduse resolutsioonis võetakse kokku hageja nõuded, st hagiavalduse resolutsioonis peab olema selgelt väljendatud hagi ese. Hagiavalduse kirjeldavas osas tuleb esitada hagi alus, seda kinnitavad tõendid ja muud TsMS § 363 lg 1 p-des 2-5 ja lg-tes 3-6 nimetatud andmed.
VÕS § 159 lg 2 kohaselt kaotab kahjustatud pool õiguse leppetrahvi nõuda, kui ta mõistliku aja jooksul pärast kohustuse rikkumise avastamist teisele lepingupoolele ei teata, et ta leppetrahvi nõuab. Mõistlik aeg täitmise nõude esitamiseks ja mõistlik aeg leppetrahvi nõude esitamiseks ei pruugi olla sama pikk. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-28-08. Ka suuliselt esitatud leppetrahvi nõue peab olema esitatud kohustuse rikkumisest teadasaamisest mõistliku aja jooksul.


Harku Vallavalitsuse planeerimis- ja ehitusosakonna põhimäärus – Riigi Teataja
Harku Vallavalitsuse planeerimis- ja ehitusosakonna põhimäärus
Harku Vallavalitsuse planeerimis- ja ehitusosakonna põhimäärus - sisukord
§ 2 Osakonna tegevusvaldkonnad
§ 3 Osakonna ülesanded ehitusalase tegevuse korraldamisel
§ 4 Osakonna ülesanded planeerimisalase tegevuse korraldamisel
§ 5 Osakonna ülesanded maade arvestuse ja maakorralduse valdkonnas
§ 6 Riigi poolt kohalikule omavalitsusele pandud ülesanded
§ 7 Osakonna juhtimine ja teenistujate koosseis
§ 8 Teenistujate ülesanded, õigused ja kohustused
§ 9 Osakonna õigused
§ 10 Osakonna kohustused
§ 11 Osakonna ümberkorraldamine
RT IV, 26.02.2013, 48
Vastu võetud 18.02.2013 nr 20
Määrus kehtestatakse Harku valla põhimääruse § 62 lõike 2 alusel:
(1) Harku Vallavalitsuse planeerimis- ja ehitusosakond (edaspidi: osakond) on Harku Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) struktuuriüksus, kelle eesmärk on korraldada ja koordineerida Harku valla planeerimis- ja ehitusalast tegevust, maade arvestust ja maakorralduslikku tegevust ja täita riigi poolt kohalikule omavalitsusele pandud ülesandeid.
(2) Osakonnal võib olla sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga ametipitsat, mille äärel on tekst “HARKU VALLAVALITSUS PLANEERIMIS- JA EHITUSOSAKOND” ja keskel valla vapi kujutis. Pitsatit kasutatakse õigusaktidega ettenähtud korras osakonnale esitatavate dokumentide ärakirjade ja väljavõtete ametnikult kinnitamiseks ning osakonna poolt peetavate automatiseeritud andmekogude väljatrükkide ametlikuks kinnitamiseks.
(3) Osakonnal võib olla vallavalitsuse üldplangi alusel moodustatud plank, mis sisaldab nimetusi “HARKU VALLAVALITSUS” ja “PLANEERIMIS- JA EHITUSOSAKOND” ning Harku valla vapi kujutist.
§ 2. Osakonna tegevusvaldkonnad
Planeerimis- ja ehitusosakonna tegevusvaldkonnad on:
1) ehitusalase tegevuse korraldamine ja arendamine;
2) planeerimisalase tegevuse korraldamine;
3) vallale kuuluvate uute hoonete projekteerimise ja ehitamise ning olemasolevate hoonete laienduse projekteerimise ja ehitamise korraldamine;
4) maade arvestus ja maakorraldus;
5) riigi poolt kohalikule omavalitsusele pandud ülesannete täitmine.
§ 3. Osakonna ülesanded ehitusalase tegevuse korraldamisel
Osakond täidab ehitusalase tegevuse korraldamisel ja arendamisel järgmisi ülesandeid:
1) ehitusjärelevalve korraldamine ja teostamine vastavalt ehitusseaduse § 59;
2) hoonete ja rajatiste (va tehnorajatised) ehitusprojektide koostamiseks projekteerimis-tingimuste taotluste menetlemine;
3) kirjaliku nõusoleku taotluste ja väikeehitiste projektide menetlemine;
4) ehitusloa taotluste ja ehitusprojektide menetlemine;
5) hoonete ja rajatiste kasutusloa taotluste ja vastava ehitusdokumentatsiooni menetlemine;
6) õiguslikul alusel püstitatud, kuid ehitisregistris arvele võtmata ehitiste andmete kandmine ehitusregistrisse;
7) ehitisregistrile andmete esitamine kooskõlas ehitusseaduse § 57 lõike 1 punktiga 1;
8) kirjalike nõusolekute alusel ehitamiseks loa andmine ja väikeehitiste püstitamise lubamine;
9) ehitus- ja kasutuslubade vormistamine ja väljaandmine;
10) vallavalitsuse nimel ehitusalaste väärteomenetluste läbiviimine,
11) järelevalve oma tegevusvaldkonnas sõlmitud lepingute täitmise üle;
12) ehitusprojektide registri pidamine, ehitusprojektide ja muu ehitusdokumentatsiooni arhiveerimine;
§ 4. Osakonna ülesanded planeerimisalase tegevuse korraldamisel
Osakond täidab planeerimisalase tegevuse korraldamisel järgmisi ülesandeid:
1) üldplaneeringu menetlemise korraldamine;
2) detailplaneeringute menetlemise korraldamine.
§ 5. Osakonna ülesanded maade arvestuse ja maakorralduse valdkonnas
Osakond täidab maade arvestuse ja maakorraldusalase tegevuse korraldamisel järgmisi ülesandeid:
1) maade arvestuse pidamine ja maa maksustamistoimingute läbiviimine;
2) geoinfosüsteemi loomine ja pidamine;
3) kinnisasjade jagamise, nende piiride või sihtotstarbe muutmisega seotud toimingud;
4) vallale pandud kohutuste täitmiseks vajalike maamõõdutööde ja maakorraldus-toimingute korraldamine;
5) vallale pandud kohustuste täitmiseks vajaliku kaardi ja plaanimaterjali koostamine.
§ 6. Riigi poolt kohalikule omavalitsusele pandud ülesanded
Osakond täidab järgmisi riigi poolt kohalikule omavalitsusele pandud ülesandeid:
1) maa ostueesõigusega erastamise ja tagastamise eeltoimingud;
2) maa munitsipaalomandisse andmise või riigi omandisse jätmise eeltoimingud;
3) muud maareformi toimingud.
§ 7. Osakonna juhtimine ja teenistujate koosseis
(1) Osakonna tööd juhib osakonna juhataja, kes allub valdkonna eest vastutavale abivallavanemale.
(2) Osakonna teenistujate koosseisu ja arvu kinnitab Harku Vallavolikogu, kes võib delegeerida vallavalitsusele õiguse teha aasta jooksul muudatusi ametiasutuse struktuuris ja teenistujate kooseisus volikogu poolt kinnitatud teenistujate üldarvu ja palgafondi piires.
§ 8. Teenistujate ülesanded, õigused ja kohustused
(1) Ametnike teenistusülesanded, õigused ja kohustused sätestatakse ametikoha ametijuhendis.
(2) Ametikoha ametijuhendi kinnitab vallavanem.
§ 9. Osakonna õigused
Osakonnal on õigus:
1) saada teistelt osakondadelt, vallavalitsuse hallatavatelt asutustelt ja valla osalusega ühingutelt informatsiooni, dokumente, seadusandlikke akte ja muid dokumente, mis on vajalikud tööülesannete täitmiseks;
2) esindada vallavalitsuse või vallavanema ülesandel vallavalitsust oma tegevusvaldkonnas;
3) esindada vallavalitsuse või vallavanema korraldusel vallavalitsust valla osalusega ühingute nõukogudes ja juhatustes;
4) teha koostööd teiste riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja isikutega;
5) teha ettepanekuid oma ülesannete täitmiseks vajalike vahendite ja ressursside eraldamiseks ning komisjonide ja töörühmade moodustamiseks;
6) kaasata oma töösse vajadusel ja kokkuleppel vallavalitsusega teiste osakondade teenistujaid;
7) nõuda vallavalitsuse teistelt osakondadelt ja hallatavatelt asutustelt osakonnale pandud ülesannete lahendamiseks aruandeid ja seletusi;
8) teha ettepanekuid vallavalitsuse ja vallavolikogu istungite päevakorras olevate küsimuste kohta;
9) teha ettepanekuid valla arengukava, tegevuskava ja eelarve koostamiseks, muutmiseks või täiendamiseks.
§ 10. Osakonna kohustused
(1) Osakond on kohustatud:
1) täitma temale pandud ülesandeid tähtaegselt ja kvaliteetselt;
2) kasutama tema kasutuses olevat vara ja vahendeid efektiivselt ning heaperemehelikult;
3) tagama ametialase informatsiooni konfidentsiaalsuse ja hoidma riigisaladust;
4) edastama teistele struktuuriüksustele nende ülesannete täitmiseks vajalikku informatsiooni;
5) osakonna tegevusvaldkonda kuuluvates küsimustes kindlustama kodanike vastuvõtu ja nõustamise ning teabenõuetele, selgitustaotlustele, märgukirjadele ja muudele avaldustele vastamise.
(2) Iga ametniku kohustused on määratud tema ametijuhendis.
§ 11. Osakonna ümberkorraldamine
Osakonna ümberkorraldamine toimub vallavolikogu otsuse alusel.
(1) Harku Vallavalitsuse 19.01.2010 määrus nr 1 „Harku Vallavalitsuse planeerimis- ja ehitusosakonna põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
Kaupo Rätsepp
Ene Veges


Vinni valla lemmikloomade registri põhimäärus – Riigi Teataja
Vinni valla lemmikloomade registri põhimäärus
Vinni valla lemmikloomade registri põhimäärus - sisukord
§ 2 Registri nimi, omanik ja asutaja
§ 5 Registri andmete kaitse
3 REGISTRI KOOSSEIS
§ 9 Registrisse kantavate andmete koosseis
§ 10 Registrisse kantavad lemmiklooma andmed
§ 11 Registrisse kantavad lemmikloomaomaniku andmed
§ 15 Registrisse kantud andmete õigsuse tagamine
§ 17 Registri kasutamise õiguse andmine
5 JÄRELEVALVE, FINANTSEERIMINE JA LIKVIDEERIMINE
RT IV, 08.11.2018, 33
Vastu võetud 25.10.2018 nr 24
Määrus kehtestatakse loomatauditõrje seaduse § 11 lõike 1 ja avaliku teabe seaduse 435 alusel.
Määrusega sätestatakse Vinni valla lemmikloomaregistri (edaspidi register) pidamise kord, sealhulgas registri vastutava ja volitatud töötleja ülesanded, registrisse kogutavate andmete koosseis, andmete registrisse kandmise kord, registrist andmete väljastamise kord ja muud registri pidamisega seotud korralduslikud ülesanded.
§ 2. Registri nimi, omanik ja asutaja
(1) Registri ametlik nimi on „Vinni valla lemmikloomade register“.
(2) Registri omanik on Vinni vald.
(3) Registri asutaja on Vinni Vallavolikogu (edaspidi volikogu).
Registri pidamise eesmärgiks on:
1) Vinni valla haldusterritooriumil registreeritud lemmikloomade üle arvestuse pidamine;
2) Vinni vallas registreeritud lemmikloomade kohta informatsiooni kogumine ja väljastamine;
3) Vinni vallas registreeritud järelevalveta lemmiklooma omaniku kiire leidmine ja lemmiklooma tagastamine omanikule;
4) seaduses nõutud vaktsineerimiste jälgimine.
(1) Register on avalik ja seda peetakse veebipõhise liidesega andmekoguna.
(2) Register on ühetasandiline infotehnoloogiline andmebaas.
(3) Registri andmeid töödeldakse digitaalselt tarkvaraga Lemmikloomaregister.
§ 5. Registri andmete kaitse
(1) Registri turvaklass on K1T1S1.
(3) Isikuandmete töötlemisel peab vastutav töötleja tagama isikuandmete kaitse üldmääruse ja avaliku teabe seaduse nõuete järgimise.
(4) Andmete töötlemisel peab andmete töötleja tagama andmete registris säilimise.
(1) Registri vastutav töötleja on Vinni Vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi vastutav töötleja).
2) korraldab registri pidamist reguleerivate Vinni valla õigusaktide eelnõude ning dokumentatsiooni koostamist;
5) sõlmib registri volitatud töötlejaga lepingu registri andmete töötlemiseks ja andmekogu majutamiseks;
6) määrab teenistujad, kellele antakse registri kasutajaõigused;
8) teeb järelevalvet registri pidamise üle;
10) täidab muid seadusest, teistest õigusaktidest ning põhimäärusest tulenevaid kohustusi.
(1) Registri volitatud töötlejad on eraõiguslikud isikud, kes vastutava töötlejaga sõlmitud lepingu või volituse alusel sisestavad ja töötlevad registriandmeid või teostavad registri majutamist ja arendustöid.
1) majutab, hooldab ja haldab registrit;
3) osutab registri majutamisteenust, hooldust ja haldust;
4) võimaldab andmetele juurdepääsu;
5) tagab registri andmete turvalisuse ja säilimise;
(3) Registriandmeid sisestav volitatud töötleja:
1) täidab vastutava töötleja korraldusi registri pidamisel;
2) kannab registrisse andmeid ning uuendab neid;
3) vastutab registrisse sisestatud andmete ajakohasuse ja õigsuse eest;
4) rakendab meetmeid andmekaitse tagamiseks;
5) teavitab kohe vastutavat töötlejat ebaõigetest andmetest, mille parandamine ei ole tema pädevuses, registri pidamisel tekkinud probleemidest ja talle teatavaks saanud andmete mittesihipärase kasutamise juhtudest;
6) täidab muid seadustest, teistest õigusaktidest ning põhimäärusest tulenevaid ülesandeid.
3. peatükk REGISTRI KOOSSEIS
§ 9. Registrisse kantavate andmete koosseis
Registri unikaalsed ehk põhiandmed on Vinni valla haldusterritooriumil asuvate koerte, kasside ning teiste lemmikloomade kohta kogutud andmed:
1) andmed koerte, kasside ning teiste lemmikloomade kohta;
2) andmed lemmikloomaomaniku kohta.
§ 10. Registrisse kantavad lemmiklooma andmed
Registrisse kantavad lemmiklooma andmed on:
1) registrikood – tarkvara poolt omistatav lemmiklooma registrikande identifikaator;
2) registreerimisnumber – volitatud veterinaararsti poolt antud märgistusnumber (mikrokiip) või
5) vanus/sünniaeg;
7) tõug või tõuta looma puhul looma välimuse lühikirjeldus;
8) muu eritunnus;
9) asukoht;
10) registreerinud veterinaararsti nimi ning organisatsioon;
11) viimase vaktsineerimise kuupäev;
12) järgmise vaktsineerimise kuupäev;
13) viimase kande teinud veterinaararsti nimi;
14) surma aeg;
15) surma põhjus.
§ 11. Registrisse kantavad lemmikloomaomaniku andmed
Registrisse kantavad lemmikloomaomaniku andmed on:
5) e-posti aadress.
1) lemmiklooma omaniku täidetud ankeet lemmiklooma registreerimiseks;
2) lemmiklooma passi kanne vaktsineerimise kohta;
4) riigiportaali või LLRi portaali www.llr.ee kaudu esitatud andmed.
Andmeandja on:
1) Vinni vallas asuva lemmiklooma omanik või hooldaja;
(1) Andmete registrisse kandmise ning uuendamise kohustus on vastutaval töötlejal.
(2) Andmed võib kanda registrisse ka volitatud töötleja või lemmiklooma omanik läbi Eesti teabevärava eesti.ee või LLRi portaali www.llr.ee.
(3) Vastutav töötleja registreerib lemmiklooma ning lemmikloomaomaniku andmed ankeedi täitmisel hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul, arvates lemmiklooma märgistamise kuupäevast.
(4) Vastutaval töötlejal on õigus keelduda andmete registrisse kandmisest, kui esitatud andmed on ebaõiged või ei ole kooskõlas õigusaktidega.
§ 15. Registrisse kantud andmete õigsuse tagamine
(1) Andmeandja on kohustatud tagama registrisse kandmiseks esitatud andmete õigsuse.
(2) Vastutav töötleja vastutab registrisse kantud andmete vastavuse eest esitatud alusdokumentidele.
(3) Kui vastutav töötleja avastab registrist ebaõiged andmed või teda on ebaõigetest andmetest teavitatud, korraldab ta viivitamata andmete parandamise.
(1) Registris sisalduvaid andmeid kasutavad vallavalitsuse teenistujad vallale seadustega pandud ülesannete täitmiseks.
(2) Registrisse kantud andmeid väljastatakse;
3) kolmandale isikule põhjendatud vajaduse korral taotluse alusel, kus on märgitud taotleja nimi, kontaktandmed, soovitud andmed ja nende kasutamise otstarve.
(3) Andmete saamist loetakse põhjendatuks, kui:
1) järelevalveta lemmiklooma leidnud isik soovib lemmiklooma tagastada omanikule;
2) järelevalveta lemmiklooma kinni püüdnud Vinni valla poolt määratud juriidiline isik soovib lemmiklooma tagastada omanikule;
3) järelevalveta viibinud lemmikloom on põhjustanud kahju.
(4) Taotlus andmete väljastamiseks esitatakse kirjalikus või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, millele on märgitud taotleja nimi, kontaktandmed, soovitud andmed ja nende kasutamise eesmärk.
(5) Registrist väljastab andmeid vastutav töötleja neile esitatud avalduse alusel kolme tööpäeva jooksul alates avalduse laekumisest.
(6) Avalikus kohas järelevalveta lemmiklooma leidjale väljastatakse lemmiklooma kiibi numbri järgi registrisse tehtud avaliku päringu korral lemmiklooma omaniku või hooldaja kontaktandmed.
(7) Hulkuvate lemmikloomade püüdmise teenust osutavale isikule ning järelevalveametnikule avaldatakse päringu korral kõik lemmiklooma ja tema omaniku kohta registreeritud andmed.
(8) Registrist ametlike väljavõtete saamiseks on õigus registri vastutaval ja volitatud töötlejal. Ametliku väljavõtte korral kuuluvad avaldamisele kõik registris sisalduvad andmed, kui päringus ei ole määratud teisiti.
(9) Andmete väljastamise kohta peetakse elektroonilist kanderaamatut, kuhu märgitakse kellele, millal ja millised andmed on väljastatud.
(10) Andmete väljastamine registrist on tasuta.
§ 17. Registri kasutamise õiguse andmine
(1) Andmete juurdepääsu haldamine on registri vastutava töötleja ülesanne, juurdepääsude loomine registrit majutava volitatud töötleja ülesanne.
(3) Juurdepääs andmetele on reguleeritud õiguste süsteemiga. Juurdepääs registriandmetele toimub läbi kasutaja identifitseerimise ID-kaardi autentimissüsteemiga või kasutajanime ja parooliga.
(4) Vastutava töötleja taotlusel loob andmekogu majutav volitatud töötleja kasutajakonto (edaspidi konto) andmekogu administraatorile.
(5) Konto loomiseks esitab vastutav töötleja volitatud töötlejale avalduse, milles märgib teenistuja ees- ja perekonnanime ja isikukoodi.
(6) Registri volitatud töötleja avab ühe tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist juurdepääsu ja teavitab sellest juurdepääsu saanud isikut.
(7) Konto sulgemiseks teeb vastutav töötleja taotluse, milles märgib järgmised andmed:
1) teenistuja ees- ja perekonnanimi;
(8) Volitatud töötleja sulgeb konto taotluses nimetatud kuupäevale järgneval tööpäeval.
5. peatükk JÄRELEVALVE, FINANTSEERIMINE JA LIKVIDEERIMINE
(4) Registri pidamisel tekkinud puuduste ilmnemisel on registri volitatud töötleja kohustatud kõrvaldama järelevalvet teostanud isiku ettekirjutuses kajastatud puudused määratud tähtajaks.
(1) Registri pidamist, täiendamist ja arendamist finantseeritakse Vinni valla eelarvest selleks eraldatud vahenditest.
(2) Registri vastutav töötleja tasub registri majutamise eest vastavalt registrit majutava volitatud töötlejaga sõlmitud lepingule.
(1) Registri likvideerimise otsustab vallavolikogu.
(2) Registri likvideerimine toimub seaduses ettenähtud korras.
Vabariigi Valitsuse 29.12.2016 määrusega nr 174 „Laekvere valla, Rägavere valla ja Vinni valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3.04.1995 määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine“ moodustus 25.10.2017 Laekvere valla ja Rägavere valla liitumisel Vinni vallaga haldusüksus nimega Vinni vald, kes Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 92 lg 3 alusel on liitunud omavalitsusüksuste õigusjärglane.
Arvestades eelmärgitut ja Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 141 lõiget 41 tunnistatakse kehtetuks Vinni Vallavolikogu 24.11.2011 määrus nr 21 „Vinni valla lemmikloomade registri põhimäärus“.


Prokuratuuri taotlusel kaaluka avaliku huvi korral tähtajalise elamisloa andmise menetluse algatamiseks esitatavate andmete ja taotlusele lisatavate dokumentide loetelu – Riigi Teataja
Prokuratuuri taotlusel kaaluka avaliku huvi korral tähtajalise elamisloa andmise menetluse algatamiseks esitatavate andmete ja taotlusele lisatavate dokumentide loetelu
Prokuratuuri taotlusel kaaluka avaliku huvi korral tähtajalise elamisloa andmise menetluse algatamiseks esitatavate andmete ja taotlusele lisatavate dokumentide loetelu - sisukord
1 Osa pealkiri
§ 1 Prokuratuuri taotlusel kaaluka avaliku huvi korral tähtajalise elamisloa taotluse esitamine
§ 2 Taotlemisel esitatavad tõendid
§ 3 Taotluse läbivaatamise tähtaeg
§ 4 Taotluses esitatavad andmed
§ 5 Taotlusvormi kehtestamine
RT I, 14.01.2017, 25
Vastu võetud 14.07.2010 nr 30
RT I 2010, 61, 441
03.12.2010 RT I, 14.12.2010, 1 01.01.2011
05.07.2011 RT I, 08.07.2011, 40 20.07.2011
12.01.2017 RT I, 14.01.2017, 1 18.01.2017
Määrus kehtestatakse «Välismaalaste seaduse» § 225 alusel.
1. osa Osa pealkiri
§ 1. Prokuratuuri taotlusel kaaluka avaliku huvi korral tähtajalise elamisloa taotluse esitamine
(1) Tähtajalise elamisloa või tähtajalise elamisloa pikendamise taotluse kaaluka avaliku huvi korral (edaspidi taotlus) esitab prokuratuuri nimel prokurör Politsei- ja Piirivalveametile posti teel.
(2) Taotlus peab olema täidetud trükitähtedega eesti keeles ning selles ei tohi olla parandusi. Taotluses peavad olema esitatud kõik määruses ettenähtud andmed. Taotluse väljad tuleb täita tumedas kirjas, mis tagaks esitatud andmete säilimise. Prokurör kinnitab taotlusele lisatud dokumentide koopiate vastavust originaalile oma allkirjaga.
(3) Taotlusele lisatud välismaalase foto peab vastama «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» alusel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel fotole esitatavatele nõuetele.
§ 2. Taotlemisel esitatavad tõendid
Taotlemisel esitatakse:
2) välismaalase isikut tõendava dokumendi koopia;
3) välismaalase foto.
§ 3. Taotluse läbivaatamise tähtaeg
Politsei- ja Piirivalveamet vaatab taotluse läbi ja otsustab tähtajalise elamisloa andmise, pikendamise või sellest keeldumise 10 tööpäeva jooksul taotluse esitamise päevast arvates.
§ 4. Taotluses esitatavad andmed
(1) Taotluses esitatakse järgmised andmed:
1) välismaalase isikuandmed (Eesti isikukood selle olemasolul, eesnimed, perekonnanimed, sünniaeg, sünnikoht riigi täpsusega, sugu, kodakondsus);
2) välismaalase viimane elukoht enne Eestisse saabumist;
3) andmed välismaalase välisriigi reisidokumendi kohta;
4) välismaalase kontaktandmed Eestis (postiaadress, telefon, e-posti aadress);
5) taotluse esitava prokuröri isikuandmed (eesnimed, perekonnanimed);
6) taotluse esitava prokuröri ametinimetus;
7) taotluse esitava prokuröri kontaktandmed (postiaadress, telefon, e-posti aadress);
8) tähtajalise elamisloa taotlemise alus ja taotletav elamisluba (tähtajaline elamisluba või tähtajalise elamisloa pikendamine);
[RT I, 08.07.2011, 40 - jõust. 20.07.2011]
9) taotletava elamisloa või selle pikendamise tähtaeg;
10) dokumendi väljastuskoht;
11) kriminaalasja number, milles välismaalane on kannatanu või tunnistaja.
(2) Taotluses esitab prokurör kinnituse:
1) välismaalase isiku tuvastamise või isikusamasuse kontrollimise ja lisatud foto välismaalasele vastavuse kohta;
2) välismaalase «Välismaalaste seaduse» §-s 203 nimetatud tingimustele vastavuse kohta.
(3) Välismaalane esitab taotluses kirjaliku nõusoleku talle elamisloa andmiseks või selle pikendamiseks.
(4) Kaaluka avaliku huvi korral antud tähtajalise elamisloa kehtetuks tunnistamiseks «Välismaalaste seaduse» § 210 alusel esitab prokuratuuri nimel prokurör Politsei- ja Piirivalveametile kirjaliku ettepaneku, milles märgib ära elamisloa kehtetuks tunnistamise aluseks olevad asjaolud.
§ 5. Taotlusvormi kehtestamine
Lisa Prokuratuuri taotluse vorm


Postitas PeZ » 28 Sept 2010, 15:19
Millal? Kevad 2011.
Platvorm: PSN (Vb ka XBLA/PC?)
Platvorm: PS3 (Vb ka XB360/PC?)
Millal? Sügis 2010?
Platvorm: PS3, XB360
Millal? November 2011
Metal Gear Solid 2, Metal Gear Solid 3, Metal Gear Solid: Peacewalker
MGS: PW save liigutatav PS3 ja PSP vahel.
Millal? 2012
Millal? US: November 9th, 2010, EU: December 3rd, 2010 - (?)
The Sly Collection will include minigames that support PlayStation Move. There will be 4 custom minigames, one for each character: Sly, Bentley, Murray, and Carmelita. The minigames will also be playable on a standard controller. They can played solo or with multiple players. There will be no use of Move controllers in the rest of the game.
The Sly Collection will have 3 Platinum trophies, one for each title
Each game will have a full set of trophies, comparable to a single retail game.
Millal? Aprill 2010.
Millal? 12.2010
US PSNis mängud allalaetavad ka ükshaaval.
Platvorm: SNES
Millal? August 1993.
Tomb Rider HD Trilogy
Millal? Märts 2011.
TR: Legend; TR: Anniversary; TR: Underworld
Platvorm: XBLA
Millal? Aprill 2011.
Postitas silknoose » 28 Sept 2010, 15:45
Postitas PeZ » 04 Nov 2010, 14:33
Täiendasin Slycooperit uue infoga
Kes soovib, võib siia veel lisada juba ilmunud asjade infot, lisan algthreadi.
Postitas PeZ » 15 Nov 2010, 23:06
http://kotaku.com/5690372/prince-of-per ... -in-pieces
Veider. Milleks üldse siis kõigi kolmega vaeva näha - kõik ostavad ju ainult Sands of Time ja asi vask. Ise ma ilmselt ei vaevu üldse - video paistis suhteliselt tuhm ja tuim, kõik see kaunis bloom oli kadunud.
Postitas Riddim » 15 Nov 2010, 23:08
Natuke naeruväärseks hakkab see HD remakeimine minema juba.
Postitas PeZ » 15 Nov 2010, 23:51
Kohati tänuväärt siiski. Aga nad võiks veidi vanemaid asju iseenesest remakeda... mingeid PS1 ja N64 asju vms... 320x200 - 1080p oleks päris tore.
Aga kes krt tahab tõesti esimest Splinter Celli praegu uuesti mängida? :S
Postitas martin » 16 Nov 2010, 08:18
Mulle tundub, ka et tänuväärt. Remake'ida võib ju kõike, aga kõike ei pea ju ostma, aga valik on suurem. God of Wari ja Sly kollektsioonid igaljuhul minu puhul kümnesse läinud.
Postitas RyuRobin » 16 Nov 2010, 22:49
Samuti on Team Ico kollektsioon väga tore, kuna need mängud haruldased ja kallid eraldi. God of Wari leidus küll uuena päris palju, aga ka mulle meeldis see komplekt
Postitas PeZ » 16 Nov 2010, 23:58
No ei tea... SoTC leiab vabalt alla 500, Ico võtab veits aega, aga ilmselt saab ka - suurem probleem on see alla 30 kaadri framerate ja muud tehnilised jamad - ilmselgelt jäi PS2 nende mängude jaoks nõrgaks ja lisajõud on võit.
Postitas PeZ » 19 Dets 2010, 23:01
Lisasin TR collectioni, edisin neid teisi, aga keegi võiks välja mõelda, et kuidas ilmunud asjade formaat olema peaks... kas linkida mingile infolehele, või kohe kuskile poodi, või kuidas?
Postitas GameTrigger » 20 Dets 2010, 01:52
PeZ kirjutas: edisin neid teisi
Nüüd GoW'i illustreerimas PoP pilt...
IMO praegune "süsteem" kärab küll
Postitas PeZ » 03 Juun 2011, 10:08
Uuendasin natuke. Kui keegi leiab normaalsed pildid MGS ja ZoE collectionitele, andke teada.
Postitas PeZ » 02 Nov 2011, 14:08
Krt see esimene post on ikka lootusetult ajast maha jäänud... äkki peaks kuidagi teistmoodi formaatima seda?
Eniveis, kas keegi Xboxil seda RE4 on proovinud osta? Tahaks, aga ei taha paypaliga enne linkida kui asi kindel.
Postitas thcsabinad » 15 Jaan 2012, 23:10
Beyond Good and Evil ja SIlent Hill Collection (kahju, et esimest osa kaasa ei tule) saavad KINDLASTI ostetud. Resident Evil 4 HD plaanin ka Xbox Live-st osta kuna mul isiklikult puudub see mäng, olen korra läbi mänginud - lihtsalt suurepärane. Pooldan igasuguseid HD remake-ide tegemisi.
Postitas krebalo » 22 Jaan 2012, 18:54
Ostsin eile "Space Channel 5 Part 2" PS3 peale. Sellest PS2 mängust on nüüd tehtud päris PS3 mäng (XBox360 kah). See on väga seksikas mäng väga seksika hinna eest (£3.19). Tundub, et mänguosa on ilusti HD'tatud ja PS2 prerenderdatud videod jäetud samaks. Igatahes on vaheklipid mõnusalt ruudulised ja hägused.
Tegu on rütmimänguga, mida on väga lihtne alustada, sest nupukombinatsioonides on vaid D-pad ja X ning O. Nagu ikka lähevad sellised asjad karukäppadele üsna kiirelt päris keeruliseks ning tasemeid tuleb teha üle ja üle. Kuid see ei sega absoluutselt, sest Ulala on hot chick ja tema taasnägemine valmistab ainult rõõmu.
Space Channel 5 esimest osa olen juba mitu aastat soovinud Dreamcastile saada, kahjuks on mängu hind pisut kallis (paarkümmend naela). Teine osa on aga vaat, et paremgi. Eriti tore on seda kõike silutud kvaliteedis näha.
Postitas GameTrigger » 25 Jaan 2012, 11:01
http://blog.eu.playstation.com/2012/01/ ... o-collect/
Postitas GameTrigger » 14 Mär 2012, 12:47
[youtube]http://www.youtube.com/watch?v=9Vc3BL63Qe8&feature=player_embedded[/youtube]
Postitas GameTrigger » 12 Juul 2012, 14:54
Hitman: HD Collection (PS3/X360)
http://www.thehut.com/games/platforms/p ... 22809.html
http://www.thehut.com/games/platforms/x ... 22808.html
Postitas PeZ » 12 Juul 2012, 17:07
Neid remakesid nii palju juba tulemas et ei jõua ära listida
Nights Into Dreams, Tony Hawk 2/3 HD, Okami HD, Jet Set Radio, Kirby 20 collection...
Postitas Iskraman » 12 Juul 2012, 19:19
Kuule aga Jet Set Radio on ju suurepärane uudis.
Postitas Raidou Kuzunoha » 12 Juul 2012, 23:18
Kas mitte SIlent Hill Collection on üks suurtmoodi kusi ei olnud? Kuskilt pilte/videode järgi oli küll igasuguse sarmikuse kaotanud. Milleks, milleks?
Postitas thcsabinad » 12 Juul 2012, 23:56
Raidou Kuzunoha kirjutas: Kas mitte SIlent Hill Collection on üks suurtmoodi kusi ei olnud? Kuskilt pilte/videode järgi oli küll igasuguse sarmikuse kaotanud. Milleks, milleks?
See oli jällegi üks selline mingil imelikul põhjusel välja lastud asi. Selle asemel, et graafikat uuendada tehti poolkõva port ning tulemus on lihtsalt bläh. Midagi paremaks ei tehtud igatahes. JA MIKS ESIMEST SH KAASAS EI OLE? Ei viitsitud jamada raudselt. Samas see on lihtne viis kahte väga head mängu omada.
Sonic 2 HD on suurepärane näide super remake-st. Fännid peavad ikka kogu töö ise ära tegema, siis tehakse südamega.
Postitas Vahtra » 06 Aug 2012, 21:17
inFAMOUS Collection (pole küll HD remake, aga kuulutati ka välja)
http://blog.us.playstation.com/2012/08/ ... llections/
Postitas GameTrigger » 06 Sept 2012, 17:20
http://blog.eu.playstation.com/2012/09/ ... station-3/
Postitas Riddim » 07 Sept 2012, 08:52
Kurat, just kui mul on kaks PS3 versiooni ostetud. Damn you, Sony!


text:
Allapoole riigihanke piirmäära jäävaid ideekonkursse, millele RHS 4. peatükk ei laiene, ei ole õige kontrollida sama rangusastmega kui neid, mis ületavad riigihanke piirmäära. Seda tuleb arvestada läbipaistvuse ja kontrollitavuse põhimõtete sisustamisel. (p 15)
Arhitektuurikonkursi žürii peab hindamisel lähtuma küll kutses sätestatud kriteeriumitest (RHS § 81 lg 4), kuid žürii hinnangu sisuline kontroll vaidlustuskomisjonis ja kohtus on piiratud n-ö ilmselguse kriteeriumiga (vrd RKHK otsused asjades nr 3-3-1-68-12, p 24; 3-3-1-60-14, p 16 ja seal viidatud kohtupraktika). Arhitektuurikonkursil toimub võistlus mh tööde kunstilise taseme alusel. Seepärast võivad žüriiliikmete hinnangud sisaldada ka subjektiivseid elemente ning neid ei pruugi olla võimalik vaidlustus- ja kohtumenetluses kehtivate mõõdupuude järgi põhjendada. Vaidlustus- ja kohtumenetlus on oma olemuselt õiguslike, mitte esteetiliste vaidluste lahendamise foorumid. Hankevaidlusi lahendavad organid saavad arhitektuurikonkursi tööde hindamisse sekkuda nt siis, kui ka ilma pikemata on selge, et võitjaks tunnistati konkursitingimustele mittevastav töö. VAKO ja kohus ei kontrolli žürii arhitektuuriliste hinnangute sisu, seega ei pea žürii tegevuse protokoll neid veenma hinnangute põhjendatuses. RHS § 81 lg 6 loetleb ideekonkursi eripära arvestades, mida protokoll peab kajastama, kuid selles loetelus ei ole nimetatud žürii kaalutlusi. Nii haldusakti põhjendustele üldiselt kui ka tavapärases hankemenetluses esitatavad nõuded ning põhjenduste täiendamise tavapärased piirangud (vt RKHK otsused asjades nr 3-3-1-28-12, p 19; 3-3-1-29-12, p 20) oleks ideekonkursi olemust ja eesmärki ning kohtuliku kontrolli piiratust arvestades liiga ranged. Žüriiliikmete märkuste all ei peeta RHS § 81 lg 6 esimeses lauses silmas üksikasjalikke põhjendusi kõigi esitatud tööde kohta kõigi kutses sätestatud kriteeriumite kaupa. Läbipaistvuse ja kontrollitavuse põhimõtte (RHS § 3 lg 2) järgimiseks piisab arhitektuurikonkursil sellest, et žürii näitab protokollis ära üldise kaalutluse, miks konkursi võitja töö oli žürii enamuse hinnangul parim. Vajaduse korral saab hankija nii kohtumenetluses kui ka žürii hiljem hankemenetluses põhjendusi täiendavalt avada. (p 17.2)
Anonüümsusnõue (RHS § 81 lg 5) ei kehti pärast žürii otsuse tegemist. See ei keela žüriil pärast otsuse tegemist, nt hankija otsuse tühistamise tõttu, ideekonkursi töid uuesti hinnata. Niisugune keeld ei pruugiks olla proportsionaalne konkursil osalejate suhtes, sest nemad ei saa vastutada hankija tegevuse korrektsuse eest. Tööde anonüümsus pole omaette eesmärk, vaid see aitab tagada žüriiliikmete sõltumatust (RHS § 81 lg 2). Anonüümsuse kadumine pärast žürii algse otsuse tegemist ei muuda žüriiliikmeid vältimatult erapoolikuks ega välista iseenesest tööde uut hindamist. (p 20)
Allkiri on haldusakti osa (HMS § 55 lg 4), mistõttu koopia haldusaktist kui tervikust peab sisal¬dama ka koopiat allkirjast. Märgetest „/allkirjastatud digitaalselt/“ ja „Koopia: [isikule]“ pidi isik mõistma, et haldusakt on antud ning talle soovitakse edastada selle koopia. Allkirjast koopia puudumine ei ole selline puudus, mis takistaks isikul haldusakti sisuga tutvuda. Haldusakt tuleb lugeda, kuigi puudulikult, isikule teatavaks tehtuks. (p 14)
Sunniraha tasumise nõue ei ole haldusakt, vaid menetlustoiming. Sellega teavitatakse adressaati sellest, et tema vastu on alustatud sunniraha rakendamise menetlust ning et sunniraha tasumata jätmise korral pöördub vastustaja sunniraha sissenõudmiseks kohtutäituri poole. (p 11)
Sunniraha rakendamise peale ei saa esitada tühistamiskaebust. Küll aga saab halduskohus oma otsusega keelata haldusorganil sunniraha rakendamise, sh sissenõudmise toimingute tegemise või teha ettekirjutuse toimingute tagajärgede kõrvaldamiseks. Kui haldusorgan rakendas sunniraha õigusvastaselt, ent kohtutäitur on juba alustanud sunniraha sissenõudmist, võib halduskohus kohustada haldusorganit esitama täite-menetluse lõpetamise avaldus (TMS § 48 lg 1 p 1). Põhjendatud huvi korral on halduskohtul võimalik teha kindlaks sunniraha rakendamise õigusvastasus või sunniraha rakendamist välistav asjaolu (HKMS § 6 lg 1 p 6), nt ettekirjutuse nõuetekohane täitmine. Vaidluses sunniraha määramise üle on halduskohtul võimalik kohaldada esialgset õiguskaitset. Kohus kontrollib haldustäite vaidlustes üldjuhul seda, kas sunnivahendi rakendamise eeldused on täidetud, kas sunni liik ja selle kohaldamise viis olid proportsionaalsed ning ega ei esine sunni kohaldamist välistavat asjaolu (AtSS eelnõu seletuskiri, § 16 lg 1 selgitus). (p 15-16)
Sunniraha maksmise kohustuse tekitamiseks ei ole tarvis vormistada sunniraha määramise otsust. Ettekirjutuse täitmise kontroll (järelkontroll) viiakse läbi ja sunniraha rakendatakse toimingutega. Hoiatus ei ole lõplik ja siduv otsustus, mis tingiks vältimatult sunniraha rakendamise ja välistaks haldusorgani kaalutlusõiguse. Haldusorgan võib sunniraha rakendada ka hoiatuses märgitust väiksemas määras. Sunniraha rakendamisel tuleb arvestada proportsionaalsuse põhimõttega. Sunnivahendit ei tohi rakendada karistusena. Haldusorgan peab valima sunnivahendi, mis isikut võimalikult vähe kahjustades sunnib teda ettekirjutust täitma. Proportsionaalsuse hindamisel võib arvesse võtta ka ettekirjutuse olulisust, rikkumise asjaolusid ja isiku majanduslikku seisundit. (p-d 13, 14, 27)
Sunniraha rakendamise teatest peab nähtuma rakendatava sunniraha suurus. Sunniraha rakendamist tuleb põhjendada, kui adressaat seda nõuab. Selline teavitus avab isikule võimaluse esitada sunniraha rakendamise kohta oma arvamus ja vastuväited ning taotleda sunniraha rakendamise edasilükkamist, samuti võimaluse vaidlustada sunniraha rakendamine kohtus. Ühtlasi annab see isikule sunnirahaga nõustumise korral võimaluse tasuda sunniraha ilma sissenõudmiseta ja kohtutäituri tasuta. (p 19)
Sunnivahendi rakendamise õiguspärasus ei sõltu ettekirjutuse õiguspärasusest. Kehtivat ettekirjutust on võimalik sundtäita, sõltumata adressaadi vastuväidetest ettekirjutuse õiguspärasusele (HMS § 60, AtSS § 8 lg‑d 1 ja 3). Kohus kontrollib haldustäite vaidlustes üldjuhul seda, kas sunnivahendi rakendamise eeldused on täidetud, kas sunni liik ja selle kohaldamise viis olid proportsionaalsed ning ega ei esine sunni kohaldamist välistavat asjaolu (ATSS eelnõu seletuskiri, § 16 lg 1 selgitus). (p 16)
Olukorras, kus haldusakti ei ole isikule varem kätte toimetatud, ent isik on haldusaktist teada saanud muul viisil ja ta nõuab haldusakti vastustajalt välja mõistliku aja jooksul ning pöördub pärast seda 30 päeva jooksul kohtusse, on kaebus HKMS § 46 lg 7 kohaselt tähtaegne. Sellisel juhul puudub alus ja vajadus kaebetähtaja ennistamiseks. (p 10)
Juriidilisele isikule dokumendi tähitult saatmisel tuleb dokument lugeda HMS § 26 lg 3 mõttes kättetoimetatuks selle üleandmise hetkest või kui dokumenti ei ole postiasutusel võimalik üle anda, siis tähtkirja saabumise kohta asukoha aadressil teate jätmise hetkest (vt määrused asjades nr 3-3-1-10-04, p 14; 3-3-1-37-03, p 11). Adressaadile teate jätmine ei tähenda pelgalt võimalust saada aimu haldusakti andmisest HKMS § 46 lg 7 tähenduses, vaid sellega hakkavad kulgema HKMS § 46 lg s 1 ja § 47 lg s 2 sätestatud kaebetähtajad (HKMS § 46 lg 1). Kui haldusakt tuleb lugeda isikule kättetoimetatuks, ei kohaldata kaebetähtaja arvestamisel HKMS § 46 lg t 7. See, kas juriidilisest isikust adressaat tegelikult sai kätte haldusakti, mille saabumise kohta teade jäeti, ei ole kättetoimetamisel oluline. See asjaolu võib olla oluline vaid kaebetähtaja ennistamisel (vt määrus asjas nr 3-3-1-37-03, p 11). (p 13)
3-4-1-62-13 Riigikohus 27.11.2013
KOVVS § 13 lg 1
HMS § 10
Valimiskaebuse läbivaatamisel on nii valimiskomisjoni kui ka Riigikohtu võimalused anda hinnang süütegude toimepanemise ja nende mõju kohta valimistulemusele väga piiratud. Süütegude menetlemine on politsei, kuritegude puhul ka prokuratuuri pädevuses.(p 47)
Kaebuse esitanud vallaelanikud, kes valimistel ei kandideerinud, ei ole huvitatud isikuks vaidluses, milles väidetakse hääletamis- ja valimistulemuste moonutust põhjendusega, et valimistel osalesid isikud, kellel ei olnud õigust olla kantud valijate nimekirja. (p 58) (Vt põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 19. novembri 2013. a otsus asjas nr 3-4-1-59-13.)
Valimiskomisjoni otsuste ja toimingute peale kaebuse esitamise võimalustega on piisavalt tagatud järelevalve maakonna valimiskomisjoni otsuste ja toimingute õiguspärasuse üle. Valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale esitatud kaebuse läbivaatamisel ei näe seadus (RKVS ega KOVVS) ette maakonna valimiskomisjoni liikme taandamise võimalust. Valimiskomisjoni liikme taandamise küsimuses ei ole põhjendatud kohaldada analoogia korras haldusmenetluse seadust. (p 32)

matches:
§ 81
kohus
§ 81
§ 81
§ 3
§ 81
§ 81
§ 55
§ 48
§ 6
Kohus
§ 16
§ 60
§ 8
Kohus
§ 16
§ 46
§ 26
§ 46
§ 46
§ 47
§ 46
§ 46
Riigikohus
§ 13
§ 10


§ 33 Õppeasutuste alamregistri koosseisu kuuluvad:
RT I, 29.12.2011, 185
04.02.2010 RT I 2010, 6, 23 14.02.2010 , osaliselt 1.09.2010
Määrus kehtestatakse «Eesti Vabariigi haridusseaduse» § 366 lõike 4 alusel.
Registrit peetakse «Avaliku teabe seaduses», «Isikuandmete kaitse seaduses», «Eesti Vabariigi haridusseaduses», käesolevas määruses ja teistes õigusaktides sätestatud korras.
(3) Aktuaalsuse kaotanud andmed arhiveeritakse andmehoidlas.
9) [kehtetu – RT I 2005, 43, 360 - jõust. 12.08.2005]
(4) Registri vastutav töötleja korraldab lõpudokumendi andmete kandmise haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse kümne tööpäeva jooksul pärast lõikes 3 nimetatud andmete saabumist õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistrisse.
(5) Määruse § 12 lõike 1 punktides 3–5 ja 8–13 nimetatud andmete muudatused haridust tõendavate dokumentide alamregistris esitab õppeasutus digitaalselt registri vastutavale töötlejale 10 tööpäeva jooksul, arvates muudatuste tekkimisest. Registri vastutav töötleja kannab muudatused haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse kümne tööpäeva jooksul pärast andmete saabumist.
2) digitaalne andmebaas kutsekeskhariduse omandamist ning kutseõppe läbimist võimaldavate õppeasutuste õpetajate ning koolijuhtide ja täitmata ametikohtade üle arvestuse pidamiseks;
5) digitaalne andmebaas huvihariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste õpetajate ning koolijuhtide ja täitmata ametikohtade üle arvestuse pidamiseks;
Õpetajate ja õppejõudude alamregistrisse kantakse andmed alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist ning kutseõppe läbimist võimaldavate õppeasutuste tasemehariduse pakkumisega seotud õpetajate, õppejõudude, koolijuhtide ning huvihariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste õpetajate ja koolijuhtide kohta. Täitmata ametikohtade andmeid sisestatakse alamregistrisse alus-, põhi-, üldkesk- ja kutsekeskhariduse omandamist ning kutseõppe läbimist võimaldavate õppeasutustega seotud õpetajate, koolijuhtide ning huvihariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste õpetajate ja koolijuhtide kohta. Õppejõududena käsitatakse kõiki kõrgharidustasemel otseselt õpetamisega tegelevaid isikuid, sealhulgas õpetavaid teadustöötajaid (eespool ja edaspidi õppejõud).
6) [kehtetu – RT I 2007, 51, 352 - jõust. 16.09.2007]
17) õppejõu publikatsioonid.
(4) [Kehtetu – RT I 2005, 43, 360 - jõust. 12.08.2005]
(6) Huvihariduse pedagoogide ja koolijuhtide kohta kantakse alamregistrisse lõike 1 punktides 1–3, 5, 8, 9, 14, 19 ja 23 nimetatud andmed.
(3) [Kehtetu – RT I 2005, 43, 360 - jõust. 12.08.2005]
(2) Alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist ning kutseõppe läbimist võimaldavad õppeasutused esitavad õpetajate ja õppejõudude kohta andmed õpetajate ja õppejõudude alamregistrisse viie tööpäeva jooksul arvates õpetaja ja õppejõu tööle asumisest, töölt lahkumisest või muude §-s 18 toodud andmete muutumisest, välja arvatud § 18 lõike 3 punktides 15, 151 ja 16 toodud andmed, mis esitatakse kord aastas 10. novembriks.
(3) Huvi-, alus-, põhi-, üldkesk- ja kutsekeskhariduse omandamist ning kutseõppe läbimist võimaldavad õppeasutused kinnitavad õpetajate/pedagoogide andmete õigsust alamregistris iga aasta oktoobri, detsembri, veebruari ning aprilli 1.–5. kuupäeval.
(5) Huvikoolide pidajad esitavad andmeid pedagoogide kohta viie tööpäeva jooksul arvates pedagoogi tööle asumisest, töölt lahkumisest või muude § 18 lõikes 6 toodud andmete muutumisest.
(6) [Kehtetu – RT I 2010, 6, 23 - jõust. 01.09.2010]
9) [kehtetu – RT I 2009, 46, 308 - jõust. 18.09.2009]
52) lõputöö juhendamise algus- ja lõppkuupäev.
22) [kehtetu – RT I 2005, 43, 360 - jõust. 12.08.2005]
46) õpilase osalemine kooli huviringides(ainult üldhariduskooli puhul);
47) [kehtetu – RT I 2009, 46, 308 - jõust. 18.09.2009]
67) huviringi nimetus ja valdkond;
68) valitud gümnaasiumi riigieksam, eksamikeel ja eksami toimumise aeg (korraline/lisa);
70) valitud ühiskonnaõpetuse eksami lisana toimuv «Eesti Vabariigi põhiseaduse» ja «Kodakondsuse seaduse» tundmise eksam.
(7) Paragrahvi 26 lõike 1 punktides 46–52 nimetatud andmed kannab õppeasutus registrisse magistri- ja doktoriõppe üliõpilaste kohta. Paragrahvi 26 lõike 1 punktis 71 nimetatud andmed kannab õppeasutus registrisse ainult doktoriõppe üliõpilaste kohta.
(2) Alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist ning kutseõppe läbimist võimaldavad õppeasutused ning krediidiasutused esitavad õpilaste, üliõpilaste, eksternide või arst-residentide kohta andmed viie tööpäeva jooksul arvates andmete muutumisest.
[RT I 2010, 6, 23 - jõust. 01.09.2010]
(3) Koolieelsed lasteasutused ja üldhariduskoolid kinnitavad andmete õigsust alamregistris iga kuu (välja arvatud juuli ja august) 5.–10. kuupäevaks. Nõustamiskomisjonid kinnitavad andmete õigsust alamregistris 5 tööpäeva jooksul pärast komisjoni otsuse langetamist.
(7) [Kehtetu – RT I 2010, 6, 23 - jõust. 01.09.2010]
(1) Õppeasutuste alamregistri asutamise ning kasutusele võtmise eesmärk on pidada arvestust alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk-, kõrg- ja huvihariduse omandamist ning kutseõppe või residentuuri läbimist võimaldavate õppeasutuste üldandmete ning õppe- ja kasvatustööks vajaliku inventari üle ning koolitusloa olemasolu kontrollimiseks.
[RT I 2007, 51, 352 – jõust. 16.09.2007]
7) [kehtetu – RT I 2009, 46, 308 – jõust. 18.09.2009]
161) põhikooli lõpueksamite ning gümnaasiumi riigieksamite kontaktisikute andmed;
19) [kehtetu – RT I 2009, 46, 308 - jõust. 18.09.2009]
20) [kehtetu – RT I 2005, 43, 360 - jõust. 12.08.2005]
21) [kehtetu – RT I 2005, 43, 360 - jõust. 12.08.2005]
221) gümnaasiumi riigieksami eksamiruumide arv õppeainete kaupa;
224) põhikooli võõrkeelte eksamite suulise osa toimumise aeg ja gruppide arv;
31) [kehtetu – RT I 2005, 43, 360 - jõust. 12.08.2005]
36) [kehtetu – RT I 2005, 43, 360 - jõust. 12.08.2005]
37) [kehtetu – RT I 2005, 43, 360 - jõust. 12.08.2005]
492) skannerite, printerite ja digifotoaparaatide arv;
50) [kehtetu – RT I 2005, 43, 360 - jõust. 12.08.2005]
51) [kehtetu – RT I 2005, 43, 360 - jõust. 12.08.2005]
52) [kehtetu – RT I 2005, 43, 360 - jõust. 12.08.2005]
56) õppeasutuse nõustamise aeg (kuupäev, kuu, aasta).
(2) Õppeasutused esitavad andmed viie tööpäeva jooksul andmete muutumise päevast arvates.
(8) Põhi- ja üldkeskhariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste kohta kantakse alamregistrisse § 35 lõike 1 punktides 1–161, 18, 22–23, 25–30, 34–35, 38–492 ja 55–56 ning § 35 lõike 2 punktides 2–10, 14–141, 20–24 nimetatud andmed.
(9) Kutsehariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste kohta kantakse alamregistrisse § 35 lõike 1 punktides 1–16, 18, 24–25, 30, 35, 38–492 ning 54–56 nimetatud andmed.
(10) Kõrghariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste kohta kantakse alamregistrisse § 35 lõike 1 punktides 1–16, 162–164, 18, 30, 35 ning 38–492 nimetatud andmed.
5) [Kehtetu – RT I 2005, 43, 360 - jõust. 12.08.2005]
7) õppekava või kursuse maht (õppenädalates, ainepunktides või tundides);
10) [kehtetu – RT I 2009, 46, 308 - jõust. 18.09.2009]
11) [kehtetu – RT I 2009, 46, 308 - jõust. 18.09.2009]
14) [kehtetu – RT I 2009, 46, 308 - jõust. 18.09.2009]
16) [kehtetu – RT I 2009, 46, 308 - jõust. 18.09.2009]
18) [kehtetu – RT I 2009, 46, 308 - jõust. 18.09.2009]
20) [kehtetu – RT I 2009, 46, 308 - jõust. 18.09.2009]
25) [kehtetu – RT I 2009, 46, 308 - jõust. 18.09.2009]
26) [kehtetu – RT I 2009, 46, 308 - jõust. 18.09.2009]
27) [kehtetu – RT I 2009, 46, 308 - jõust. 18.09.2009]
28) [kehtetu – RT I 2009, 46, 308 - jõust. 18.09.2009]
38) [Kehtetu – RT I 2009, 46, 308 - jõust. 18.09.2009]
39) õppekavagrupis õppe läbiviimise õiguse kehtivuse periood (alguskuupäev ja tähtajalise õiguse korral lõppkuupäev);
(2) Haridus- ja teadusminister moodustab kõrghariduse õppekavade ja programmide liigitamise ja nõuetele vastavuse hindamise komisjoni (edaspidi kõrghariduse õppekavakomisjon) ning kutsehariduse õppekavade liigitamise komisjoni (edaspidi kutsehariduse õppekavakomisjon).
(5) [Kehtetu – RT I 2005, 43, 360 - jõust. 12.08.2005]
(6) [Kehtetu – RT I 2007, 51, 352 - jõust. 16.09.2007]
(7) [Kehtetu – RT I 2007, 51, 352 - jõust. 16.09.2007]
(8) Akrediteerimisel lisab Haridus- ja Teadusministeeriumi volitatud isik või asutus failina ekspertraporti ja akrediteerimisotsuse. Akrediteerimise tulemus kantakse registrisse pärast akrediteerimise tulemuse kinnistamist haridus- ja teadusministri käskkirjaga.
(9) [Kehtetu – RT I 2007, 51, 352 - jõust. 16.09.2007]
(10) Haridus- ja Teadusministeeriumil ning Riiklikul Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskusel on õigus nõuda õppeasutuse või huvikooli pidaja poolt esitatud andmete täpsustamist juhul, kui need pole piisavad õppekava või residentuuri programmi menetlemiseks. Haridus- ja Teadusministeerium ning Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus teavitavad õppeasutust puudulikest või ebatäpsetest andmetest e-kirja teel. Õppekava või residentuuri programmi alamregistrisse kandmise tähtaeg pikeneb õppekava või residentuuri programmi registreerimiseks esitatud andmete ja dokumentide täiendamisele kulunud aja võrra.
§ 413. [Kehtetu – RT I 2009, 46, 308 - jõust. 18.09.2009]
(4) Kutsehariduse omandamist võimaldavad õppeasutused ei kanna alamregistrisse § 39 lõike 1 punktides 11, 61, 62, 17, 32–34, 39, 42 ja 44 toodud andmeid.
(1) Registri vastutav töötleja kustutab õppekirjanduse alamregistri kande haridus- ja teadusministri käskkirja alusel.
(1) Registri likvideerimise otsustab Vabariigi Valitsus. Registri likvideerimine toimub kooskõlas Vabariigi Valitsuse 28. veebruari 2008. a määruse nr 58 «Riigi infosüsteemi haldussüsteem» ja «Arhiiviseaduse» nõuetega.
Veaparandus - Taastatud ekslikult välja jäetud lõigete 1-4 tekst. Alus: „Riigi Teataja seaduse“ § 10 lg 4.