Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seire ja hindamise ning seirekomisjoni moodustamise kord – Riigi Teataja
Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seire ja hindamise ning seirekomisjoni moodustamise kord
Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seire ja hindamise ning seirekomisjoni moodustamise kord - sisukord
§ 3 Seirekomisjoni moodustamine
§ 4 Seirekomisjoni töökorraldus
§ 5 Seirekomisjoni ülesanded rakenduskava muutmisel
§ 6 Seire aastaaruanne ja lõpparuanne
§ 61 Sihttasemete määramine ja saavutamise seire
§ 7 Strateegiline aruanne
§ 8 Hindamine
RT I, 29.08.2011, 12
Vastu võetud 22.12.2006 nr 276
RT I 2006, 61, 461
25.08.2011 RT I, 29.08.2011, 11 01.09.2011
Määrus kehtestatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 24 lõike 3 alusel.
Määrus reguleerib struktuuritoetuse (edaspidi toetus) kasutamise seire ja hindamise korraldamist rakenduskava tasandil, seirekomisjoni moodustamist ja tema töökorraldust ning sätestab seirekomisjoni ülesanded, sealhulgas rakenduskavade muutmise.
1) seire on Euroopa Liidu nõukogu (edaspidi nõukogu) määruse (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.07.2006, lk 25–69), artikli 66 tähenduses pidev tegevus, mille käigus jälgitakse toetuse rakendamist ja tulemuslikkust. Seiret teostavad koostöös rakendusasutus, rakendusüksus ja toetuse saaja ning vajaduse korral saadakse seirearuandluse jaoks vajalikku teavet auditeerivalt asutuselt ja makseasutuselt;
2) hindamine on nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 47 tähenduses toetuse kasutamise analüüsimine, mida tehakse eesmärgiga anda soovitusi toetuse kasutamise tulemuslikkuse suurendamiseks;
3) juhtministeerium on rakenduskava eest vastutav rakendusasutus. Inimressursi arendamise rakenduskava juhtministeerium on Haridus- ja Teadusministeerium, elukeskkonna arendamise rakenduskava juhtministeerium on Keskkonnaministeerium, ettevõtluse, teadus- ja arendustegevuse ning infoühiskonna ja transpordi infrastruktuuri arendamise rakenduskava juhtministeerium on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium;
4) prioriteetne suund nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 2 punkti 2 tähenduses (edaspidi prioriteetne suund) on üks rakenduskava prioriteetidest, mis hõlmab omavahel seotud ja mõõdetavate eesmärkidega toiminguid;
5) sisuline näitaja on rakenduskava või prioriteetse suuna eesmärgi kvantitatiivne väljendus;
6) finantsnäitaja on rakenduskava, prioriteetse suuna, meetme või projekti eelarve väljendus, mis võimaldab mõõta rakenduskava, prioriteetse suuna, meetme või projekti finantsilist progressi;
7) Euroopa Liidu osalus on toetuse hulka kuuluv rahaline abi, mida antakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 1 nimetatud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahenditest;
[RT I, 29.08.2011, 11 - jõust. 01.09.2011]
8) sihttase on nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 78 lõike 1 tähenduses abikõlblike kulude, sama artikli lõike 2 tähenduses riigiabi projektidele tehtavate ettemaksete ning sama artikli lõike 6 tähenduses finantskorraldusvahenditesse tehtud toetuse ja omafinantseeringu sissemaksete (edaspidi abikõlblikud väljamaksed) summa ja Euroopa Liidu osaluse väljamaksete summa prioriteetse suuna rakendusasutuste lõikes.
§ 3. Seirekomisjoni moodustamine
(1) Seirekomisjon moodustatakse iga rakenduskava jaoks vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklile 63 kolme kuu jooksul pärast rakenduskava heakskiitmist.
(2) Rakenduskava seirekomisjoni moodustab juhtministeeriumi minister käskkirjaga.
(3) Seirekomisjoni liikmeteks on vähemalt allpool nimetatud asutuste esindajad:
1) juhtministeerium;
2) prioriteetse suuna eest vastutavad rakendusasutused;
3) Rahandusministeerium;
4) partnerid nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 11 tähenduses.
(4) Lisaks lõikes 3 nimetatutele võivad vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 64 lõikele 2 seirekomisjoni töös nõuandvas rollis osaleda Euroopa Komisjoni esindajad.
(5) Prioriteetse suuna eest vastutav rakendusasutus võib rakenduskava prioriteetse suuna seire jaoks vajaduse korral moodustada seirekomisjoni.
§ 4. Seirekomisjoni töökorraldus
(1) Seirekomisjoni juhib juhtministeeriumi minister või tema poolt volitatud isik. Seirekomisjoni teenindab juhtministeerium.
(2) Seirekomisjoni koosolekud toimuvad vähemalt üks kord aastas.
(3) Seirekomisjon võtab otsused vastu koosseisu häälteenamusega.
(4) Juhtministeerium valmistab ette ja seirekomisjon kinnitab seirekomisjoni töökorra, milles on reguleeritud vähemalt:
1) koosoleku kokkukutsumise kord;
2) seirekomisjoni liikmete asendamise kord;
3) seirekomisjoni koosoleku päevakorda ettepanekute esitamise kord ja ettepanekute esitamise tähtajad;
4) koosoleku otsuste vastuvõtmise kord;
5) koosoleku protokolli koostamise kord;
6) seirekomisjoni liikmete vahel teabe vahetamise korraldamine.
§ 5. Seirekomisjoni ülesanded rakenduskava muutmisel
(1) Seirekomisjon täidab nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 65 toodud ülesandeid, sealhulgas kiidab heaks kõik rakenduskava muudatusettepanekud.
(2) Rakenduskava muutmise algatamise ettepaneku esitab seirekomisjoni liige rakenduskava juhtministeeriumile, kes lisab ettepaneku seirekomisjoni koosoleku päevakorda vastavalt § 4 lõike 4 alusel kinnitatud töökorrale.
(3) Seirekomisjoni poolt heakskiidetud rakenduskava muudatuse esitab juhtministeerium vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 3 lõikes 3 sätestatule Vabariigi Valitsusele. Kui Vabariigi Valitsus muudatuse heaks kiidab, esitab korraldusasutus selle Euroopa Komisjonile kinnitamiseks. Euroopa Komisjoniga peab muudatuse osas läbirääkimisi juhtministeerium, kaasates vajaduse korral korraldusasutuse ja rakendusasutusi.
§ 6. Seire aastaaruanne ja lõpparuanne
(1) Prioriteetse suuna eest vastutav rakendusasutus koostab prioriteetse suuna seire aastaaruande . Nõuded prioriteetsete suundade seirearuannetes esitatavale teabele kehtestab «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 24 alusel juhtministeerium .
(2) Juhtministeerium koostab prioriteetsete suundade seirearuannetele tuginedes rakenduskava seire aastaaruande ja esitab selle seirekomisjoni poolt kinnitatuna korraldusasutusele. Korraldusasutus edastab vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklile 67 aruande iga aasta 30. juuniks Euroopa Komisjonile.
(3) Rakenduskava seire aastaaruanne peab sisaldama vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 67 lõikes 2 määratud teavet rakenduskavade finants- ja sisulise progressi, probleemide, abinõude ja tulemuste kohta.
(4) Juhtministeerium koostab ja esitab korraldusasutusele rakenduskava teostamise kohta lõpparuande. Korraldusasutus edastab lõpparuande vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklile 67 Euroopa Komisjonile 31. märtsiks 2017. a.
§ 61. Sihttasemete määramine ja saavutamise seire
(1) Sihttasemed määratakse abikõlblikele väljamaksetele (lisa 1) ja Euroopa Liidu osaluse väljamaksetele (lisa 2) prioriteetsete suundade lõikes kumulatiivselt aastateks 2011 kuni 2015. Kui prioriteetse suuna meetmete väljatöötamise eest vastutab kaks või enam rakendusasutust, määratakse sihttasemed prioriteetse suuna juures ka rakendusasutuste lõikes.
(2) Sihttasemete määramisel arvestatakse projekti Euroopa Liidu osaluse määra vastavalt rakenduskavas nimetatud prioriteetse suuna määrale.
(3) Sihttasemete saavutamise ja abinõude ellurakendamise seiret teevad rakendusasutused ja korraldusasutus.
(4) Korraldusasutus teavitab vähemalt kaks korda aastas rakendusasutusi ning Vabariigi Valitsust sihttasemete saavutamise tulemustest ja abinõude rakendamisel nende tulemustest.
(5) Kui sihttasemeid ei saavutata, esitab vastutav rakendusasutus koostöös Rahandusministeeriumiga esimesel võimalusel Vabariigi Valitsusele ülevaate kavandatavatest abinõudest raha kaotamise riskide maandamiseks.
§ 7. Strateegiline aruanne
(1) Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklile 29 koostab Rahandusministeerium koostöös rakendusasutustega 2009. ja 2012. aasta lõpuks kokkuvõtliku strateegilise aruande riikliku strateegilise raamistiku elluviimise kohta.
(2) Aruanne koostatakse rakenduskavade seire aastaaruannete ja muude asjakohaste allikate põhjal.
(3) Rahandusministeerium esitab aruande heakskiitmiseks Vabariigi Valitsusele ja seejärel Euroopa Komisjonile.
§ 8. Hindamine
(1) Rakenduskava raames korraldavad hindamisi rakendusasutused ja -üksused vastavalt vajadusele ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 48 toodud juhtudel.
(2) Rakenduskavade üleseid hindamisi korraldab vastavalt vajadusele korraldusasutus.
(3) Korraldusasutus moodustab hindamiste koordineerimiseks, hindamisküsimuste formuleerimiseks ja kvaliteedikontrolli teostamiseks hindamiste juhtkomisjoni.
(4) Rakenduskavade üleste ja rakenduskava raames läbiviidavate hindamiste kohta koostab korraldusasutus koostöös rakendusasutuste ja -üksustega igal aastal tööplaani.
(5) Hindamiste tööplaani kinnitab hindamiste juhtkomisjon.
(6) Teabe rakenduskava hindamiste peamiste järelduste, soovituste ja nende elluviimise kohta esitab hindamist korraldanud rakendusüksus, rakendusasutus või korraldusasutus teadmiseks rakenduskava seirekomisjonile.
(7) Euroopa Komisjoni poolt vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklile 49 läbiviidava järelhindamise käigus peavad korraldusasutus, rakendusasutus ja -üksus esitama vajaduse korral teavet Euroopa Komisjonile.
Määrus jõustub 1. jaanuaril 2007. a.
Lisa 1 Abikõlblike väljamaksete sihttasemed prioriteetsete suundade ja valitsemisalade lõikes
Lisa 2 Euroopa Liidu osaluse väljamaksete sihttasemed prioriteetsete suundade ja valitsemisalade lõikes


§ 5 Üldised nõuded tee ehitusprojekti vormistusele
§ 6 Kooskõlastuste koondtabel
§ 7 Eskiis
§ 10 Nõuded tööprojektile
§ 14 Olemasoleva olukorra kirjeldus seletuskirjas
§ 15 Projektlahenduse osa seletuskirjas
§ 16 Eelprojekti graafiline osa
1 Nõuded põhiprojekti seletuskirjale
§ 17 Põhiprojekti staadiumi seletuskirja koosseis
§ 19 Olemasoleva olukorra kirjeldus seletuskirjas
§ 20 Projektlahenduse osa seletuskirjas
§ 21 Tööde teostamise osa seletuskirjas
§ 22 Hooldusjuhendi osa seletuskirjas
2 Nõuded põhiprojekti graafilisele osale
§ 28 Haljastus
§ 29 Tehnovõrgud
§ 30 Katendi taastamise lahendus
§ 31 Silla, viadukti, tunneli, tugiseina ja müratõkkeseina lahendus
§ 32 Krundijaotuskava
§ 33 Töömahtude tabel
§ 34 Eeldatava ehitusmaksumuse kalkulatsioon
RT I, 14.01.2020, 4
Vastu võetud 09.01.2020 nr 2
(1) Määrus sätestab nõuded avalikult kasutatava tee ja avalikkusele ligipääsetava eratee (edaspidi üheskoos tee), välja arvatud tehnovõrgu, ehitusprojekti dokumentatsioonile.
(2) Tellija ja projekteerija võivad kokku leppida määruses sätestatust täpsemas ja täielikumas tee ehitusprojekti dokumentide mahus ja komplektsuses.
(1) Tee ehitusprojekt on tee ehitamiseks ja kasutamiseks vajalike dokumentide kogum, mis koosneb vähemalt seletuskirjast, graafilisest osast ja töömahtude tabelist.
(2) Tee ehitusprojekti graafiline osa koosneb joonistest või infomudelist või nende kombinatsioonist.
(3) Tee ehitusprojekt peab olema koostatud ning vormistatud ja esitatud viisil, mis võimaldab kontrollida projektlahenduse vastavust õigusaktide nõuetele.
(4) Tee ehitusprojekt peab olema loetav, vastuoludeta ning üheselt mõistetav. Tee ehitusprojekt ei tohi sisaldada liigset informatsiooni.
(5) Tee ehitusprojekt koostatakse lähtudes tellija antud lähteülesandest ning kooskõlas kohaliku omavalitsuse ja riigi eriplaneeringu, üldplaneeringu, detailplaneeringu või projekteerimistingimustega ning muude avalik-õiguslike kitsendustega.
(1) Tee ehitusprojekti staadiumid on teabe detailsuse suurenemise järjekorras:
3) tööprojekt.
(2) Ehitusloa taotlemisel tuleb esitada tee eelprojekt või põhiprojekt.
(3) Ehitusloa aluseks olnud tee ehitusprojekt koos võimalike lisatingimustega on siduv järgneva staadiumi tee ehitusprojekti koostamisel.
(4) Tee ehitustööde aluseks on põhiprojekt või tööprojekt.
(1) Tee ehitusprojekt koosneb § 2 lõikes 1 nimetatud dokumentidest vastavas staadiumis. Tee ehitusprojekti dokumendid täiendavad üksteist.
(2) Vastuolude esinemisel erinevate tee ehitusprojekti dokumentide vahel lähtutakse kõigepealt graafilisest osast, seejärel seletuskirjast ning seejärel muudest tee ehitusprojektis sisalduvatest dokumentidest.
§ 5. Üldised nõuded tee ehitusprojekti vormistusele
3) objekti asukoht kohaliku omavalitsuse üksuse ja asustusüksuse täpsusega;
5) projekteerija nimi, kontaktandmed ja olemasolul äriregistri kood;
6) tee ehitusprojekti staadium;
7) tee ehitusprojekti koostaja ja projekteerija vastava tegevusala pädeva isiku nimi ja allkiri.
(2) Tee ehitusprojekti dokumendi, välja arvatud joonise, igale lehele tuleb märkida vähemalt järgmised andmed:
(3) Tee ehitusprojekti seletuskirjas tuleb täiendavalt esitada koostamise kuupäev ning seletuskirja koostaja ja projekteerija vastava tegevusala pädeva isiku nimi ja allkiri.
(4) Kui tee ehitusprojekti graafiline osa sisaldab jooniseid, peab igal joonisel olema kirjanurk, mis sisaldab vähemalt järgmist informatsiooni:
4) objekti asukoht kohaliku omavalitsuse üksuse ja asustusüksuse täpsusega;
10) jooniste koostaja ja projekteerija vastava tegevusala pädeva isiku nimi ja allkiri.
(5) Kui tee ehitusprojekti graafiline osa sisaldab jooniseid, siis vähemalt ühe asendiplaanilise joonise kirjanurgas tuleb esitada tee ehitusprojekti aluseks oleva topo-geodeetilise uuringu kohta järgmised andmed:
2) töö number ja nimetus;
3) kasutatud kõrgussüsteem;
4) kasutatud koordinaatsüsteem.
(6) Tee ehitusprojekti graafiline osa peab:
3) sisaldama põhja-lõuna suunda.
(7) Tee ehitusprojekti esitamisel tagatakse, et dokumentide struktuur on arusaadav, dokumendid on puhastatud liigsest informatsioonist ning nende formaat ja maht on optimaalne.
(8) Tee ehitusprojekt varustatakse dokumentide loeteluga.
§ 6. Kooskõlastuste koondtabel
(1) Projekteerija hangitud tee ehitusprojekti kooskõlastused tuleb kanda kooskõlastuste koondtabelisse, mis sisaldab vähemalt järgmist informatsiooni:
1) kooskõlastuse andja;
3) projekteerija kommentaar kooskõlastuses esitatud tingimuste täitmise kohta;
4) kooskõlastuse originaali asukoht või viide digitaalsele kooskõlastusele.
(2) Tee ehitusprojektile tuleb lisada koopiad lõikes 1 nimetatud kooskõlastustest.
§ 7. Eskiis
(5) Eskiisile ei kohaldata §-des 2–6 ning 8–34 sätestatud nõudeid.
(1) Projektlahenduse koostamisel võib esimese staadiumina koostada eelprojekti.
(2) Eelprojekt koostatakse maa-ala topograafilisele plaanile.
2) analüüsida projektlahenduse ökonoomsust, sobivust ja anda põhimõttelised lahendused ligikaudse ehitusmaksumuse määramiseks ning teha alternatiivide võrdlev analüüs.
(4) Kui ehitusloa taotlemisel esitatakse tee ehitusprojekt eelprojekti staadiumis, siis eelprojekt peab olema koostatud vähemalt mahus, mis võimaldab anda ehitusloa.
(1) Põhiprojekt koostatakse maa-ala topograafilisele plaanile.
(2) Põhiprojekt peab sisaldama informatsiooni vähemalt mahus, mis võimaldab anda ehitusloa, kalkuleerida eeldatavat ehitusmaksumust, korraldada ehitushanget ning koostada ehitamiseks hinnapakkumist ja teostada ehitustöid, koostades selleks vastavalt vajadusele tööprojekti.
§ 10. Nõuded tööprojektile
(1) Tööprojekti koostamise aluseks on põhiprojekt. Tööprojekt koostatakse maa-ala topograafilisele plaanile.
(2) Tööprojekti eesmärgiks on põhiprojekti lahenduste täiendamine.
(3) Tööprojektis täpsustatakse põhiprojektis toodud lahendusi, koostatakse tootejoonised ja tehakse lõplik ehitustoodete valik, esitades kõik tehnilised parameetrid tee ehitustoodetele, ehitisele ja selle osadele.
(1) Ehitusloa aluseks olevas tee ehitusprojektis toodud tehniliste lahenduste muutmise vajaduse tekkimisel vormistatakse selle kohta tee ehitusprojekti muudatus. Kui esinevad ehitusseadustiku § 46 lõike 1 punktis 1 sätestatud asjaolud, tuleb tee ehitusprojektile taotleda uus ehitusluba.
(2) Tee ehitusprojekti muutmise vajaduse otsustab tee ehitusprojekti tellija.
(3) Tee ehitusprojekti muutmise vajaduse võivad tingida võimalikud tee ehitusprojekti vead ja ebatäpsused ning ehituse käigus ilmnenud asjaolud, mis välistavad tee ehitusprojektis toodud lahenduse realiseerimise või muudavad selle ebamõistlikult kulukaks. Muudatuse aluseks on asjassepuutuva isiku ettepanek koos põhjendustega.
(4) Muudatused kooskõlastatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis tellijaga ning tellija otsustab, kas muudatustele on vaja küsida esialgse tee ehitusprojekti koostaja arvamust.
(5) Tee ehitusprojekti muudatus koostatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Muudatus peab olema seotud esialgse tee ehitusprojektiga ning identifitseeritav muudetava tee ehitusprojekti dokumendi, koostaja ja koostamise aja kaudu.
(6) Tee ehitusprojekti muudatuse vormistamisel lisatakse tee ehitusprojekti muudatusele § 5 lõike 4 punktides 4, 5, 6 ja 10 toodud andmed.
(1) Seletuskiri koosneb järgmistest peatükkidest:
(2) Seletuskiri eelprojekti staadiumis sisaldab kõiki §-des 13 kuni 15 käsitletud osi. Kui mingi osa tee ehitusprojektis puudub, siis tuleb seletuskirja vastavas osas esitada sellekohane teave.
3) objekti seotus teedevõrguga;
4) tee liik.
(2) Seletuskirja üldosas esitatakse:
1) viited lähtematerjalidele;
2) asjakohaste uuringute loetelu, teostajad ja tööde numbrid.
(3) Seletuskirja üldosa sisaldab viidet tee ehitusprojektiga seotud ehitusprojektidele.
§ 14. Olemasoleva olukorra kirjeldus seletuskirjas
Olemasoleva olukorra kirjeldus seletuskirjas sisaldab tee ehitusprojektiga hõlmatud ala kirjeldust ning uuringute tulemuste kokkuvõtteid.
§ 15. Projektlahenduse osa seletuskirjas
(1) Seletuskirja projektlahenduse peatükk sisaldab projektlahenduse valikut ning selle põhjendusi.
(2) Teiste riikide normide ja juhendmaterjalide kasutamisel tuleb tee ehitusprojekti seletuskirja projektlahenduse vastavas osas neile viidata ning põhjendada seletuskirjas nende sobivust konkreetsetes oludes.
3) vertikaalplaneering;
4) muldkeha;
5) katend;
6) veeviimarid;
7) konstruktsioonid;
8) liikluskorraldus- ja ohutusvahendid;
9) tehnovõrgud;
10) keskkonnakaitse;
11) maastikukujundustööd.
(4) Üldandmete alapeatükis esitatakse:
1) projektlahendust iseloomustavad tehnilised andmed;
2) tee osade ja rajatiste kavandatud eluiga;
3) ristmiku teenindustase kavandatava perioodi lõpuks.
(5) Plaanilahenduse alapeatükis esitatakse:
1) asendiplaani lahendus ja selle põhjendused koos valitud parameetritega;
3) ristmike, kogujateede, kergliiklusteede ja mahasõitude asukohad ja põhjendused;
4) ristmike, kogujateede, kergliiklusteede ja mahasõitude lahendus ja selle põhjendused.
(6) Vertikaalplaneeringu alapeatükis esitatakse kavandatud kõrguslik lahendus ja selle põhjendused koos valitud parameetritega.
(7) Muldkeha alapeatükis esitatakse projekteeritud muldkeha lahendus ja selle põhjendused.
(8) Katendi alapeatükis esitatakse:
1) sõidutee eeldatav liiklussagedus;
2) sõidutee eeldatav koormussagedus ja katendi vajalik üldine elastsusmoodul;
3) katendi variantide võrdlus ja valiku põhjendused;
4) viide katendi tugevusarvutusele või valitud tüüpkatendile;
5) katendi materjalid koos kihtide paksusega.
(9) Veeviimarite alapeatükis esitatakse:
3) sademe- ja pinnasevee ärajuhtimise lahenduse kirjeldus koos põhjendustega.
(10) Konstruktsioonide alapeatükis esitatakse:
1) lahenduse üldiseloomustus ja valiku põhjendus;
2) hüdroloogilised tingimused ja arvutused ning madal- ja kõrgveetasemed;
3) ehitusgeoloogiliste tingimuste kirjeldus;
4) kasutatud koormusskeemid ja -kombinatsioonid;
5) tugevus- ja püsivusarvutused;
6) nõuded kandevõimele ja elueale;
7) konstruktsiooni mõõtmed ja gabariidid;
8) üldised kvaliteedi nõuded;
9) olulised konstruktsioonimaterjalid ja -nõuded ning nende nõutavad tugevus-, kestvus-, korrosioonikaitse-, tulepüsivus-, keskkonna- ja kvaliteedinäitajad;
10) kandekonstruktsioonide jäikuse tagamise põhimõtted.
(11) Liikluskorraldus- ja ohutusvahendite alapeatükis esitatakse ülevaade projekteeritud liikluskorraldusest koos projektlahenduse põhjendusega.
(12) Tehnovõrkude alapeatükis esitatakse:
2) tehnovõrkude põhimõtteline lahendus ja tehnovõrkudega kavandatud tööd.
(13) Keskkonnakaitse alapeatükis esitatakse:
1) keskkonnamõju eelhinnangu või keskkonnamõju hindamise aruande tulemuste kokkuvõte ja sellest tulenevad keskkonnakaitse abinõud ja kitsendused;
2) ülevaade keskkonnakaitse rajatistest ja muudest keskkonnakaitse meetmetest;
3) vee erikasutusloa vajadus ja hinnang kalakaitse meetmetele.
(14) Maastikukujunduse alapeatükis esitatakse ülevaade projekteeritud haljastusest ning maastikukujundusest.
§ 16. Eelprojekti graafiline osa
Tee ehitusprojekti eelprojekti staadiumi graafilises osas antakse ülevaade valitud projektlahendusest. Graafilisele osale kohaldatakse 4. peatüki 2. jaos sätestatud nõudeid ulatuses, mis on vajalikud eelprojekti eesmärgi saavutamiseks.
1. jagu Nõuded põhiprojekti seletuskirjale
§ 17. Põhiprojekti staadiumi seletuskirja koosseis
(2) Seletuskiri põhiprojekti staadiumis sisaldab kõiki §-des 18 kuni 20 käsitletud osi. Kui mingi osa tee ehitusprojektis puudub, siis tuleb seletuskirja vastavas osas esitada sellekohane teave.
Seletuskirja üldosa sisaldab §-s 13 nimetatud andmeid.
§ 19. Olemasoleva olukorra kirjeldus seletuskirjas
Olemasoleva olukorra kirjeldus seletuskirjas sisaldab §-s 14 nimetatud andmeid.
§ 20. Projektlahenduse osa seletuskirjas
(1) Seletuskirja projektlahenduse peatükk sisaldab projektlahenduse valikut, selle põhjendusi ning nõudeid tee-ehitusmaterjalidele.
(2) Teiste riikide normide ja juhendmaterjalide kasutamisel tuleb lähtuda § 15 lõikes 2 sätestatust.
(3) Projektlahenduse peatükis esitatakse lisaks § 15 lõikes 3 nimetatule ka tee-ehitusmaterjalide alapeatükk, mis paigutatakse katendi ja veeviimarite peatükkide vahele.
(4) Üldandmete alapeatükis esitatakse § 15 lõikes 4 nimetatud andmed.
(5) Plaanilahenduse alapeatükis esitatakse § 15 lõikes 5 nimetatud andmed.
(6) Vertikaalplaneeringu alapeatükis esitatakse § 15 lõikes 6 nimetatud andmed.
(7) Muldkeha alapeatükis esitatakse:
2) muldkeha variantide võrdlus ja valiku põhjendus;
3) nõuded muldkehas kasutatavale pinnasele, nõlvusele ja tihendustegurile;
4) nõuded dreenkihi paksusele, materjalile ja tihendustegurile;
5) nõuded erosiooni tõkestamisele;
6) nõuded geosünteetidele.
(8) Katendi alapeatükis esitatakse § 15 lõikes 8 nimetatud andmed.
(9) Tee-ehitusmaterjalide alapeatükis esitatakse kvaliteedinõuded tee ehitusprojektis kasutatud ehitusmaterjalidele ning nõuded katendikihtide ehitamisele.
(10) Veeviimarite alapeatükis esitatakse lisaks § 15 lõikes 9 nimetatule ka:
1) nõuded truubi päistele;
2) nõuded veeviimarite materjalile, läbimõõdule ja paigaldamisele.
(11) Konstruktsioonide alapeatükis esitatakse lisaks § 15 lõikes 10 nimetatule ka:
1) valitud konstruktsioonide iseloomustus ja valiku põhjendus;
2) geotehniliste tingimuste kirjeldus ning telgedel aluspinnaste näitajad ja pinnaseveetase;
3) valitud materjalid ning nende nõutavad tugevus-, kestvus-, korrosioonikaitse-, tulepüsivus- keskkonna- ja kvaliteedinäitajad;
4) nõuded aluspinnasele ning tagasitäite tihendustegurile, filtratsioonimoodulile ja uhtekindlusele;
5) nõuded vaiadele ja sammastele ning nende kandevõimele ja rajamissügavusele;
6) nõuded vuukide ja tugiosade paigutusele ja liikuvusele ning neile mõjuvad jõud;
7) sademe- ja pinnasevee ärajuhtimise lahendus ja kaitse ning hüdroisolatsiooni süsteem;
8) nõuded ehituskvaliteedile ja lubatavad hälbed;
9) ehitusmaterjalide ja toodete spetsifikatsioonid.
(12) Liikluskorraldus- ja ohutusvahendite alapeatükis esitatakse:
6) fooride lahendus ja nõuded fooridele;
7) nõuded teekattemärgistusele, kattehelkuritele, piiretele, tähispostidele ja teistele tee ehitusprojektis ette nähtud liikluskorraldusvahenditele.
(13) Tehnovõrkude alapeatükis esitatakse lisaks § 15 lõike 12 punktis 1 nimetatule ka:
1) tehnovõrkude lahendus ja nõuded koos tehnovõrkudega kavandatud töödega;
2) tänavavalgustuse tehniline lahendus koos põhjendustega.
(14) Keskkonnakaitse alapeatükis esitatakse lisaks § 15 lõikes 13 nimetatule ka nõuded ulukitarale, väravatele, loomapääsudele ja müratõkkeseintele.
(15) Maastikukujunduse alapeatükis esitatakse lisaks § 15 lõikes 14 nimetatule ka:
1) haljastuse valik koos põhjendusega;
2) andmed vabanevate maa-alade rekultiveerimise meetme kohta;
3) nõuded ootekojale, aedadele ja väravatele;
4) väikevormide, linnamööbli ja muude kujunduslike elementide valik koos põhjendusega.
§ 21. Tööde teostamise osa seletuskirjas
(1) Tööde teostamise peatükk koosneb järgmistest alapeatükkidest:
(2) Üldosas esitatakse tehnilised nõuded ehitustööde teostamiseks.
(3) Ettevalmistustööde alapeatükis esitatakse:
1) olemasolevate hoonete ja rajatiste lammutamise, ümberehitamise või ümberpaigutamise vajadus ning selle põhilahendus;
2) geodeetilise mõõdistusvõrgu punktide ümberpaigutamise vajadus;
3) muud kavandatud olulised ettevalmistustööd.
(4) Kui projektlahendus näeb ette tee täieliku sulgemise, siis ehitusaegse liikluskorralduse alapeatükis esitatakse ülevaade:
1) võimalikust ajutisest ümbersõidust koos remondi vajadusega;
2) ühistranspordi ümbersuunamise võimalustest ja sellega seonduvast.
§ 22. Hooldusjuhendi osa seletuskirjas
Hooldusjuhend sisaldab hooldusjuhiseid haljastuse ning nende tee osade ja rajatiste kohta, mis vajavad spetsiifilisi hooldetöid või mille kohta on muul põhjusel otstarbekas esitada hoolduse erinõuded.
2. jagu Nõuded põhiprojekti graafilisele osale
Tee ehitusprojekti põhiprojekti staadiumi graafilises osa antakse ülevaade objekti asukohast ja seotusest teedevõrguga.
Tee ehitusprojekti graafilises osas esitatakse plaanilahenduse kohta:
2) projekteeritud ehitised, objektid ja elemendid;
3) ümbertõstetavad ja lammutatavad objektid;
4) tee elementide laiused ja plaanikõverike andmed;
5) piketaaž;
6) muu projektlahendusega seotud oluline teave.
(1) Tee ehitusprojekti graafilises osas esitatakse liikluskorralduse kohta:
2) säilitatavad olemasolevad liiklusmärgid;
3) projekteeritud teekattemärgistuse asukoht ja number;
4) projekteeritud foorid ning nende andurite asukohad;
5) liikluse rahustamiseks projekteeritud meetmed;
6) ristmiku nähtavuskolmnurgad;
7) puuetega inimeste liikumise soodustamiseks projekteeritud lahendused;
8) muu liikluskorraldusega seotud oluline teave.
(2) Tee ehitusprojekti graafiline osa peab andma ülevaate projekteeritud liikluskorraldusest ja selle sobivusest olemasoleva liikluskorraldusega ning selle järgi peab olema võimalik paigaldada projekteeritud liikluskorraldusvahendeid.
(1) Tee ehitusprojekti graafilises osas esitatakse kõrgusliku lahenduse kohta:
(2) Tee ehitusprojekti graafiline osa peab võimaldama tee projekteeritud kõrgusele välja ehitamist ning sisaldama informatsiooni sademe- ja pinnasevee ärajuhtimise lahendusest.
Tee ehitusprojekti graafilises osas esitatakse katendi kohta:
1) projekteeritud katendid koos katendikihtide ja nende paksustega sentimeetrites;
2) katendikihtides kasutatud tee-ehitusmaterjalid;
3) muldkeha materjal ning eemaldatavad pinnased.
§ 28. Haljastus
(1) Tee ehitusprojekti graafilises osas esitatakse haljastuse kohta:
1) projekteeritud haljastuse asukoht;
2) projekteeritud taimede liikide nimed;
3) likvideeritav haljastus;
4) muu haljastusega seotud oluline teave.
(2) Tee ehitusprojekti graafiline osa peab andma ülevaate kavandatud haljastusest ning selle sobivusest ümbritseva ruumiga.
§ 29. Tehnovõrgud
(1) Tee ehitusprojekti graafilises osas esitatakse tehnovõrkude kohta:
3) likvideeritavad tehnovõrgud.
(2) Tee ehitusprojekti graafiline osa peab andma ülevaate tehnovõrkude omavahelisest kokkusobivusest ja sobivusest tee projektlahendusega.
§ 30. Katendi taastamise lahendus
Tee ehitusprojekti graafilises osas esitatakse katendi taastamise kohta lisaks §-s 27 sätestatule:
1) projekteeritud tehnovõrkude ja kaeviku asukoht, kui katendi taastamine on tingitud tehnovõrgu ehitamisest;
2) projekteeritud katte taastamise ulatus ja ristlõige.
§ 31. Silla, viadukti, tunneli, tugiseina ja müratõkkeseina lahendus
Silla, viadukti, tunneli, tugiseina ja müratõkkeseina projekteerimisel esitatakse tee ehitusprojekti graafilises osas:
2) konstruktsioonide välispindade omavahelised kaugused;
3) vaadete, ristlõigete ja sõlmede asukohad ja telje mõõtmed;
4) maapinna, avaehituse, samba, vundamendi ja teiste osade mõõtmed ja gabariidid;
7) voolusängi ja koonuste kindlustus ja selle ulatus;
8) geoloogilised lõiked puuraukude või šurfide asukohtadega ning kihtide näitajad ja pinnaseveetase;
9) vundamendi ja vaiade plaanid koos rajamissügavusega ning neile mõjuvad koormused;
10) konstruktsioonide ja selle elementide mõõtmed ja sidumine telgedega ning lõiked, põhisõlmed ja töövuugid;
11) raudbetoonkonstruktsioonidel põhisarruste paigutus ja kaitsekihid;
12) elementide, põhidetailide ja sõlmede põhilised lahendused ja nende paigutus;
13) lahendused sademe- ja pinnasevee ärajuhtimiseks konstruktsioonidelt;
14) tugiosade ja vuukide paigutus ja tüübid koos liikuvuse ja koormustega;
15) nõuded materjalidele koos spetsifikatsiooni ja kogustega.
§ 32. Krundijaotuskava
(1) Tellija nõudmisel lisatakse tee ehitusprojektile krundijaotuskava.
(2) Krundijaotuskava on tee ehitusprojekti realiseerimiseks vajaliku kinnisasja omandamise või piiratud asjaõiguse seadmise plaan.
§ 33. Töömahtude tabel
(1) Tee ehitusprojektile lisatakse töömahtude tabel.
§ 34. Eeldatava ehitusmaksumuse kalkulatsioon
(1) Tellija nõudmisel lisatakse tee ehitusprojekti eeldatava ehitusmaksumuse kalkulatsioon.
(2) Eeldatava ehitusmaksumuse kalkulatsiooni aluseks võetakse töömahtude tabelis toodud mahud.
(3) Eeldatava ehitusmaksumuse kalkulatsioon sisaldab kõiki tööde mahte, ühikhindasid ning tee ehitusprojekti realiseerimise kogumaksumust. Eraldi tuleb märkida käibemaksumäär, vajadusel ettenägematute tööde määr ning lõplik hind koos käibemaksuga ja ilma.
Enne 2021. aasta 1. veebruari ehitusloa taotlemiseks esitatud tee ehitusprojekt võib käesoleva määruse nõuete asemel olla koostatud vastavalt majandus- ja taristuministri 2. juuli 2015. a määrusele nr 82 „Tee ehitusprojektile esitatavad nõuded”.
Majandus- ja taristuministri 2. juuli 2015. a määrus nr 82 „Tee ehitusprojektile esitatavad nõuded” tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 2020. aasta 1. veebruaril.


text:
Kohus tegi konkurentsi kahjustava kokkuleppe kohtuasjas otsuse
Avaleht > Kohus tegi konkurentsi kahjustava kokkuleppe kohtuasjas otsuse
Harju Maakohus lahendas täna konkurentsi kahjustava eesmärgi või tagajärjega ettevõtjatevahelise kokkuleppe ja kooskõlastatud tegevuse kohtuasja, mõistes kaks isikut õigeks, lõpetades kahe isiku suhtes kriminaalmenetluse ja mõistes süüdi tunnistatud 14 isikule rahalised karistused.
Kohtu hinnangul ei leidnud Andres Lubja (51) ja Ilja Kulikovi (33) süü tõendamist.
Süüdimõistetud isikuid karistas kohus järgmiselt.
Kohus selgitab, et kuna kehtiv seadus näeb ette karistuse KarS § 400 lg 4 kuriteo eest 5-10% käibest, siis peaks niisuguse arvestuse järgi olema karistused arvestades süüdistatavate aastakäibeid vahemikus 4,25 miljonit kuni 35,8 miljonit eurot. Sealjuures tuleb siiski arvestada, et vastavalt KarS-ile saab juriidilisele isikule mõistetava rahalise karistuse ülemmäär olla kuni 16 miljonit eurot.
Kuivõrd viidatud karistuspiirid jõustusid peale menetletavaid kuritegusid ja karistust raskendavat seadust ei saa kohaldada tagasiulatuvalt, pidi kohus kohaldama seadust, mis näeb ette kergema sanktsiooni. Eeltoodut arvesse võttes võttis kohus karistuse määramise lähtepunktiks 1% juriidilise isiku aastakäibest, mida kohus korrigeeris vastavalt isiku süü suurusele.
Kohtu hinnangul oli Liviko süü suurem kui teistel, seetõttu on Liviko karistusmääraks 1,5% aastakäibest, Maxima süü oli teistest väiksem, seetõttu on Maxima karistusmääraks 0,75% aastakäibest. Teistele juriidilistele isikutele mõistis kohus karistusmääraks 1% aastakäibest. Kohus võttis aluseks teo toimepanemise, st 2009. aasta käibed. Ka füüsiliste isikute karistamisel arvestas kohus, et Liviko töötajate süü on suurem ja Maksima töötaja süü väiksem.
Arvestades, et kriminaalasi oli niivõrd lähedal aegumisele ja puudutas ligi 6 aasta taguseid sündmusi, jättis kohus suuremas osas karistuse täitmisele pööramata. Kuivõrd vaba konkurents on niivõrd oluline hüve, tegemist on ühe raskeima konkurentsialase kuriteoga ja osaliste turuosa oli väga suur, ei pidanud kohus siiski võimalikuks isikuid täielikult karistusest tingimisi vabastada. Seetõttu määras kohus, et reaalselt tuleb süüdistatavatel kanda 10% mõistetud karistusest. Tingimisi täitmata jäetav karistus pööratakse reaalselt kandmisele, kui süüdistatav paneb 1aastase katseaja jooksul toime uue kuriteo. Katseaeg hakkab kulgema kohtuotsuse kuulutamisest, s.o 29. aprillist 2015.
Kohtuotsuse peale on õigus esitada apellatsioon Tallinna Ringkonnakohtule 15 päeva jooksul, alates kohtuotsuse koopia kätteandmisele järgnevast päevast, teatades kirjalikult apellatsiooniõiguse kasutamise soovist Harju Maakohtu Liivalaia kohtumajale seitsme päeva jooksul alates kohtuotsuse või resolutiivosa kuulutamisest. Kui esitatakse apellatsiooniteade, on motiveeritud otsus menetlusosalistele kättesaadav 30. juunil 2015.
www.kohus.ee [2]
Allikas URL: https://www.kohus.ee/et/ajakirjanikule/uudised/kohus-tegi-konkurentsi-kahjustava-kokkuleppe-kohtuasjas-otsuse
[2] http://www.kohus.ee

matches:
Kohus
kohus
Kohus
§ 400
kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus


Nõuded vabatahtlikule merepäästjale, vabatahtliku merepäästja välja- ja täiendusõppele, vabatahtliku merepäästja tunnistusele ja vabatahtliku merepäästja eritunnusele ja selle kandmise korrale – Riigi Teataja
Nõuded vabatahtlikule merepäästjale, vabatahtliku merepäästja välja- ja täiendusõppele, vabatahtliku merepäästja tunnistusele ja vabatahtliku merepäästja eritunnusele ja selle kandmise korrale
Nõuded vabatahtlikule merepäästjale, vabatahtliku merepäästja välja- ja täiendusõppele, vabatahtliku merepäästja tunnistusele ja vabatahtliku merepäästja eritunnusele ja selle kandmise korrale - sisukord
2 Vabatahtliku merepäästja kutsesobivuse ja füüsilise ettevalmistuse nõuded
§ 2 Nõuded vabatahtliku merepäästja isikuomadustele
§ 3 Nõuded vabatahtliku merepäästja füüsilisele ettevalmistusele
§ 4 Füüsiliste katsete sooritamine
3 Vabatahtliku merepäästja väljaõppe ja täiendusõppe nõuded, õppe korraldamise ning arvestuse sooritamise kord
§ 5 Vabatahtliku merepäästja väljaõppe ja täiendusõppe korraldamine
§ 6 Vabatahtliku merepäästja esimese astme õppe nõuded
§ 7 Vabatahtliku merepäästja teise astme õppe nõuded
§ 8 Vabatahtliku merepäästja täiendusõppe nõuded
§ 9 Arvestuse korraldamine
4 Vabatahtliku merepäästja tunnistuse väljastamiseks esitatavate vajalike andmete loetelu ja tunnistuse kirjeldus
§ 10 Vabatahtliku merepäästja tunnistuse väljastamiseks esitatavate vajalike andmete loetelu
§ 101 Vabatahtliku merepäästja tunnistuse väljastamiseks esitatud andmete säilitamise tähtaeg
§ 11 Tunnistuse vorm
§ 12 Tunnistuse kirjeldus
§ 13 Tunnistusele kantavad andmed
5 Vabatahtliku merepäästja eritunnuse kirjeldus ja kandmise kord
§ 14 Vabatahtliku merepäästja eritunnuse kirjeldus
§ 15 Vabatahtliku merepäästja eritunnuse kandmine
RT I, 18.09.2018, 7
Vastu võetud 12.09.2012 nr 10
RT I, 18.09.2012, 1
jõustumine 21.09.2012
Määrus kehtestatakse politsei ja piirivalve seaduse § 1086 lõigete 8 ja 9, § 10810 lõike 2 ja § 10813 alusel.
Käesoleva määrusega sätestatakse vabatahtliku merepäästja kutsesobivuse ja füüsilise ettevalmistuse nõuded, vabatahtliku merepäästja väljaõppe ja täiendusõppe nõuded, õppe korraldamise ning arvestuse sooritamise kord, vabatahtliku merepäästja tunnistuse väljastamiseks esitatavate vajalike andmete loetelu ja tunnistuse kirjeldus ning eritunnuse kirjeldus ja kandmise kord.
2. peatükk Vabatahtliku merepäästja kutsesobivuse ja füüsilise ettevalmistuse nõuded
§ 2. Nõuded vabatahtliku merepäästja isikuomadustele
Vabatahtlik merepäästja peab isikuomaduste poolest olema võimeline täitma vabatahtlikule merepäästjale pandud ülesandeid ning vastama järgmistele nõuetele:
1) olema lojaalne Eesti Vabariigile, aus ja seaduskuulekas;
3) kohusetundlik, otsustus- ja vastutusvõimeline, suudab iseseisvalt langetada otsuseid oma pädevuse piires ning on võimeline ette nägema oma otsuse tagajärgi ning vastutama nende eest;
4) hea analüüsi- ja sünteesivõimega, oskab eristada olulist ebaolulisest ning suudab lahendada probleeme;
5) hea suhtlemisoskusega.
§ 3. Nõuded vabatahtliku merepäästja füüsilisele ettevalmistusele
(1) Vabatahtlik merepäästja peab kehalise ettevalmistuse poolest olema võimeline täitma vabatahtlikule merepäästjale pandud ülesandeid ning täitma füüsiliste katsete normatiivi.
(2) Vabatahtliku merepäästja füüsiliste katsete normatiiv on ujumine 500 m vabalt valitud stiilis.
§ 4. Füüsiliste katsete sooritamine
Vabatahtliku merepäästja füüsilise ettevalmistuse kontrollimise ja käesoleva määruse § 3 lõikes 2 nimetatud katse läbiviimise korraldab mittetulundusühing, millega Politsei- ja Piirivalveamet on sõlminud merepäästetöö korraldamiseks tsiviilõigusliku lepingu.
3. peatükk Vabatahtliku merepäästja väljaõppe ja täiendusõppe nõuded, õppe korraldamise ning arvestuse sooritamise kord
§ 5. Vabatahtliku merepäästja väljaõppe ja täiendusõppe korraldamine
(1) Vabatahtliku merepäästja esimese ja teise astme õppe ning täiendusõppe õppekavad kooskõlastab õppe korraldaja Politsei- ja Piirivalveametiga.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud vabatahtliku merepäästja õpped viiakse läbi auditoorse ja praktilise töö vormis.
§ 6. Vabatahtliku merepäästja esimese astme õppe nõuded
Vabatahtliku merepäästja esimese astme õppe läbinul on:
1) teadmised merepäästet ja merepääste tegevust reguleerivate õigusaktide kohta ning vabatahtliku merepäästja õiguste ja kohustuste kohta;
2) teadmised merepäästesüsteemist ja juhtimisest;
3) teadmised mereõnnetuste ohu ennetamise meetmetest;
4) baasteadmised ja -oskused meresidepidamisest ning meresõiduohutuse tagamisest;
5) teadmised enesepäästest, tule- ja tööohutusest;
6) teadmised ja oskused veepinnalt otsinguteks, kannatanute päästmiseks ja evakueerimiseks;
7) teadmised ja oskused esmaabi andmiseks ja kannatanute transpordiks;
8) teadmised ja oskused päästevahendite käsitsemiseks.
§ 7. Vabatahtliku merepäästja teise astme õppe nõuded
Vabatahtliku merepäästja teise astme õppe läbinul on:
1) teadmised iseseisva ja merepäästeüksuse koosseisus merepäästetöö teostamiseks;
2) teadmised ja oskused otsingu- ja päästeoperatsioonide planeerimiseks;
3) teadmised ja oskused vabatahtliku päästeüksuse juhtimiseks.
§ 8. Vabatahtliku merepäästja täiendusõppe nõuded
Vabatahtliku merepäästja täiendusõppe eesmärk on omandada vajalikud teadmised ja oskused olemasoleva kvalifikatsiooni hoidmiseks.
§ 9. Arvestuse korraldamine
(1) Koolituse korraldaja on kohustatud andma vabatahtliku merepäästja esimese ja teise astme õppe ning täiendusõppe läbinule tõendi vastava õppe läbimise kohta.
(2) Esimese ja teise astme õpe ning täiendusõpe loetakse läbinuks pärast arvestuse sooritamist.
(3) Arvestuse sooritamisel on positiivne tulemus „arvestatud” ja negatiivne tulemus „mittearvestatud”.
(4) Esimese ja teise astme ning täiendusõppe arvestuse negatiivsele tulemusele sooritamise korral on vastava õppe läbinud isikul õigus kahele kordusarvestusele.
4. peatükk Vabatahtliku merepäästja tunnistuse väljastamiseks esitatavate vajalike andmete loetelu ja tunnistuse kirjeldus
§ 10. Vabatahtliku merepäästja tunnistuse väljastamiseks esitatavate vajalike andmete loetelu
Mittetulundusühing esitab Politsei- ja Piirivalveametile vabatahtliku merepäästja tunnistuse (edaspidi tunnistus) väljastamiseks järgmised andmed:
3) foto mõõtmetega 40×50 mm;
4) tervisetõend;
5) kinnitus väljaõppe läbimise kohta.
§ 101. Vabatahtliku merepäästja tunnistuse väljastamiseks esitatud andmete säilitamise tähtaeg
Vabatahtliku merepäästja tunnistuse väljastamiseks esitatud andmeid säilitatakse kümme aastat isiku vabatahtlikuks merepäästjaks kandideerimisest või tema vabatahtliku merepäästja staatuse lõppemisest.
§ 11. Tunnistuse vorm
(1) Tunnistus on plastikust valmistatud kaart mõõtmetega 85,5 mm × 54 mm (ISO 7810, CR-80).
(2) Tunnistuse vorm peab vastama määruse lisale.
§ 12. Tunnistuse kirjeldus
(1) Tunnistuse esi- ja tagaküljel on värviline turvamuster.
(2) Esikülje turvamustri põhjal on politseivapi kujutis ning tagaküljel on värviline väikese riigivapi kujutis.
(3) Tunnistuse esiküljel on järgmised tekstid ja andmeväljad:
2) VABATAHTLIKU MEREPÄÄSTJA TUNNISTUS;
6) tunnistuse number;
7) kehtib kuni.
(4) Tunnistuse esiküljel on koht vabatahtliku merepäästja fotokujutisele.
(5) Tunnistuse tagaküljel on tekstid:
1) VABATAHTLIK MEREPÄÄSTE
2) EESTI VABARIIK
§ 13. Tunnistusele kantavad andmed
(1) Tunnistuse esiküljele kantakse järgmised andmed:
1) vabatahtliku merepäästja eesnimi;
2) vabatahtliku merepäästja perekonnanimi;
3) vabatahtliku merepäästja isikukood;
4) vabatahtliku merepäästja fotokujutis;
5) tunnistuse number;
6) tunnistuse kehtivuse viimane kuupäev.
(2) Tunnistuse esikülje parema serva alanurka trükitakse vabatahtliku merepäästja värvitrükis fotokujutis.
(3) Tunnistuse kirjed tehakse printeriga. Kirjed prinditakse musta värviga.
5. peatükk Vabatahtliku merepäästja eritunnuse kirjeldus ja kandmise kord
§ 14. Vabatahtliku merepäästja eritunnuse kirjeldus
Vabatahtliku merepäästja eritunnusena kasutatakse trükitähtedes teksti „VABATAHTLIK MEREPÄÄSTE”.
§ 15. Vabatahtliku merepäästja eritunnuse kandmine
Vabatahtliku merepäästja eritunnust kantakse merepäästetöö tegemisel vabatahtlike merepäästjate riietusel või vabatahtlike merepäästjate kasutuses olevatel sõidukitel või varustusel.
Lisa Vabatahtliku merepäästja tunnistuse vorm


text:
Maakohtu otsuse tühistamine - Pluss
Maakohtu otsuse tühistamine
https://www.riigikohus.ee/et/lahendid?asjaNr=3-2-1-68-17
Riigikohtu 19.06.2017 lahend nr 3-2-1-68-17
TsMS § 403 lg 1
OÜ esitas maakohtule hagi Kuressaare linna vastu üürilepingust tuleneva kahju hüvitamiseks. Maakohus jättis hagi aegumise tõttu rahuldamata. Hageja esitas apellatsioonkaebuse, mille ringkonnakohus rahuldas. Ringkonnakohus tühistas maakohtu otsuse ja saatis asja samale maakohtule uueks läbivaatamiseks. Kostja esitas kassatsioonkaebuse Riigikohtule.
1. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 403 lg 1 esimesest lausest tulenevalt võib kohus poolte nõusolekul lahendada asja seda kohtuistungil arutamata. Asjast nähtub, et hageja on andnud maakohtule nõusoleku aegumise küsimuse lahendamiseks kirjalikus menetluses, mistõttu ei ole tema suhtes rikutud TsMS § 403 lg 1 esimeses lauses sätestatut.
2. Maakohtul puudus kostja nõusolek asja arutamiseks kirjalikus menetluses. Sealjuures tuleb silmas pidada, et kostja ei ole esitanud apellatsioonkaebust ega vaidlustanud asja lahendamist kirjalikus menetluses. Ringkonnakohus ei saa maakohtu otsuse tühistamisel tugineda maakohtu rikkumisele, mis apellatsioonkaebuse esitaja (hageja) õigusi ei puudutanud.
3. Isegi, kui maakohus oleks asja lahendanud kirjalikus menetluses ilma hageja sellekohase nõusolekuta, oleks otsuse saanud tühistada ja maakohtule uueks läbivaatamiseks saata üksnes siis, kui tegemist oleks olnud õigusliku ärakuulamise põhimõtte olulise rikkumisega TsMS § 656 lg 1 p 1 järgi. TsMS § 656 lg 1 p 1 eesmärgiks on tagada, et kummalegi poolele antakse menetluses võimalus esitada oma seisukohti.
Riigikohus rahuldas kassatsioonkaebuse osaliselt, tühistas ringkonnakohtu otsuse ja saatis asja samale ringkonnakohtule uueks läbivaatamiseks.

matches:
§ 403
§ 403
kohus
§ 403
§ 656
§ 656
Riigikohus


text:
Kui te arvate, et teil on vaja advokaati, kuid ei tea ühtegi, võite valida advokaadi oma elukohajärgse piirkonna ringkonnakohtus töötavate advokaatide hulgast. Te võite leida Bulgaaria 27 advokatuuri kontaktandmed ka Kõrgema Advokatuurinõukogu veebisaidilt. Vahistamise korral on teil õigus kohtuda advokaadiga teie vahi alla võtmise hetkest. Kuna pärast vahistamist on teil samuti õigus võtta ühendust sugulase või sõbraga, võite neil paluda teile advokaat palgata.
Kui te valite endale advokaadi, tasute talle teenuste eest teie ja advokaadi vahel sõlmitud kirjaliku lepingu alusel.
Kui te soovite, et teid esindaks advokaat, kuid ei saa endale advokaati lubada, ja kui see on õigusemõistmise huvides nõutav, on teil õigus tasuta õigusabile. Seda võidakse anda kas teie taotlusel või seadusest tulenevalt, kui kaitse olemasolu on nõutav. Menetluse etapist olenevalt (vt teabelehte nr 1) teeb sellekohase otsuse kas prokurör (kohtueelse menetluse ajal) või kohus (kohtumenetluse ajal) pärast teie varalise seisundi hindamist.
Kui teil on vaja õigusalast nõu, saadab prokurör või kohus oma otsuse viivitamata vastava advokatuuri nõukogule, et see määraks teile advokaadi. Võtke teadmiseks, et süüdimõistmise korral peate teile määratud advokaadile makstud tasu hüvitama.
Advokatuuri seadus
Õigusabi seadus
Riiklik õigusteenistuse amet
Kõrgem Advokatuurinõukogu
2. Minu õigused kuriteo uurimise ajal (enne kohtumenetluse algust)
Mis on eeluurimise eesmärk?
Uurimise käigus kogutakse tõendeid, et tõendada või lükata ümber oletus, et isik on kuriteo toime pannud. Uurimise aluseks võib olla uurimisasutustele esitatud kaebus toime pandud kuriteo kohta või uurimisasutuste käsutuses olev teave, mis annab alust oletada kuriteo toimepanemist. Kui politsei tabab isiku kuriteo toimepanemiselt, võib ka see asjaolu tingida uurimise alustamise.
Tavaliselt viib kogu uurimise läbi politsei. Mõnel juhul tegelevad sellega eeluurimiskohtunikud või prokurörid. Eeluurimist võib juhtida ja kontrollida üksnes prokurör.
Millised on kohtueelse menetluse etapid?
Uurimine (sealhulgas süüdistuse esitamine ja ülekuulamine)
Uurimisasutused püüavad koguda tõendeid, mis tõendavad kuriteo toimepanemist või lükkavad selle ümber. Kui nad koguvad piisavalt tõendeid kahtluse kinnituseks, et konkreetne isik on kuriteo toime pannud, peab uurimist toimetav ametnik seda isikut kirjalikult teavitama. Asjaomane isik peab teatele alla kirjutama. Kohe pärast seda kuulatakse süüdistatav üle.
Kui politsei leiab tõendeid, mis annavad alust arvata, et isik on kuriteo toime pannud, võib politsei selle isiku vahistada ja teda kuni 24 tundi kinni pidada. Ainult prokurör võib teha otsuse kinnipidamise pikendamise kohta, kuid see aeg ei või olla pikem kui 72 tundi. Vastasel korral tuleb kinnipeetud isik vabastada. Politsei poolt kinnipidamise eesmärk on teha kindlaks, kas isikule tuleks esitada süüdistus. Prokuratuuri poolt kinnipidamise eesmärk on tagada süüdistatava esimene kohtusse ilmumine.
Prokurör otsustab, milliseid kriminaalmenetlusest kõrvalehoidumise vältimise meetmeid tuleks süüdistatava suhtes kohaldada. Kui prokurör otsustab, et kriminaalmenetlusest kõrvalehoidumise vältimise meetmena tuleks kohaldada kinnipidamist või koduaresti, esitab prokurör kohtule sellekohase taotluse ning tagab süüdistatava kohtusse ilmumise.
Kui süüdistatav tuuakse kohtu ette, saab ainult kohus otsustada, kas kriminaalmenetlusest kõrvalehoidumise vältimise meetmena kohaldatakse kinnipidamist või koduaresti või kas kinnipeetud isik tuleb vabastada.
Prokuröri ettevalmistused kriminaalasja arutamiseks
Kui uurimine on lõpule viidud, saadab uurimist toimetav ametnik kogutud tõendid prokurörile. Prokurör uurib tõendeid ja otsustab, kas kuriteo toimepanekut on tõendatud väljaspool põhjendatud kahtlust. Ainult siis saab prokurör kriminaalasja kohtusse saata. Vastasel korral lõpetab prokurör kriminaalmenetluse.
Kui süüdistatavat ja tema kaitsjat on süüdistusest teavitatud, võivad nad esitada tõendeid süüdistatava kaitseks. Pärast uurimise lõppu peab uurimist toimetav ametnik süüdistatava ja tema kaitseadvokaadi taotlusel tegema kõik kogutud tõendid neile kättesaadavaks ning andma neile piisavalt aega tõenditega tutvumiseks.
Palun võtke teadmiseks, et „vahistamine”, „esimene kohtuistung” ja „kinnipidamine” ei ole menetlusetappidena vajalikud, vaid võimalikud. Klikkides alltoodud linkidel, saate rohkem teavet oma õiguste kohta igal menetlusetapil.
Uurimine (sh süüdistuse esitamine ja ülekuulamine) (1)
Esimene kohtuistung (3)
Kinnipidamine või vabastamine (4)
Prokuröri ettevalmistused kriminaalasja arutamiseks (5)
Kriminaalmenetlusest kõrvalehoidumise vältimise meetmed (7)
Bulgaariast lahkumise keeld (8)
Kui teie vastu on leitud piisavalt tõendeid, kutsub uurimist toimetav ametnik teid kohale ja teatab teile kirjalikult, millises kuriteos ta teid süüdistab. Kohe pärast seda peab ametnik teile teatama, millised on teie õigused uurimise ajal. Te allkirjastate dokumendi, kus öeldakse, et teid on teie õigustest teavitatud.
Jah. Te võite keelduda alla kirjutamast dokumendile, milles teid teavitatakse süüdistusest, kui teile ei ole tõlgi kasutamist võimaldatud. Tõlk abistab teid kogu uurimise jooksul. Te ei pea tõlgile maksma.
Kui uurimist toimetav ametnik kutsub teid süüdistuse esitamisele, peab ta teile ütlema, et te võite kohale ilmuda koos advokaadiga. Uurimist toimetav ametnik peab andma teile piisavalt aega advokaadiga kontakteerumiseks. Olukorrad, mille puhul kaitsja on nõutav, on määratud kindlaks kriminaalmenetluse seadustikus. Advokaadi valimise ja tasuta õigusalase nõu saamise kohta leiate teavet siit. Teil on õigus näha oma advokaati ja temaga rääkida privaatselt. Kui te keelt ei oska, on teil võimalus kasutada tõlgi abi.
Niipea kui teile on süüdistusest teatatud, kuulab uurimist toimetav ametnik teid üle. Te võite süüdistusega seoses kas kõnelda või vaikida. Te võite selgitusi anda ka hiljem igal ajal uurimise käigus.
Teie ülestunnistus võib teile kaasa tuua kergema karistuse. Vaikimine ei saa teie olukorda halvemaks muuta. Kohus ei saa teid süüdi mõista ainult teie ülestunnistuse põhjal.
Kahtlustatava ja süüdistatavana peaksite olema uurimisasutustele kättesaadav. Selleks võidakse teie suhtes kohaldada kriminaalmenetlusest kõrvalehoidumise vältimise meedet. Uurimist võib toimetada teie riigis mitteviibimise korral, kui:
teie elukoht ei ole teada,
teid ei saa kohale kutsuda muul põhjusel,
kui te pärast kutse saamist kohale ei ilmunud ja/või esitasite mitteilmumiseks mõjuvad põhjused.
Nendel juhtudel määratakse teile kaitsja siin kirjeldatud menetluse kohaselt.
Teid võidakse üle kuulata videolingi kaudu, kui te ei viibi riigis ja kui see ei takista uurimist. Sellise ülekuulamise puhul on teil samad õigused kui sellel teabelehel eespool kirjeldatud.
Kas mind võidakse saata tagasi minu kodumaale?
Jah, kuid see toimub kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud tingimustel. Teil läheb vaja advokaadi abi.
Teid võidakse vahi all hoida. Täpsema teabe saamiseks vaadake osi Esimene kohtuistung (3) ja Kinnipidamine või vabastamine (4).
Võite, kui teid ei hoita vahi all, kuid te peate uurimisasutust sellest teavitama. Kui nende arvates on oht, et te tahate uurimisest kõrvale hoiduda, võidakse teie suhtes kohaldada riigist lahkumise keeldu.
Kas minult tahetakse sõrmejälgi, DNA-proovi (nt juukse-, süljeproov) või muid kehavedelikke?
Teilt võidakse selliseid proove küsida, kui neid ei ole võimalik saada muul moel. Te peate need andma. Keeldumise korral võetakse need kohtu loal jõuga. Kui proovide võtmine nõuab teie kehasse tungimist, viib selle läbi arst. Teil on õigus paluda uurimist toimetavalt ametnikult teavet protseduuri kohta.
Uurimist toimetav ametnik võib tõendite kogumiseks või uurimist takistada või teie põgenemisele kaasa aidata võivate esemete äravõtmiseks taotleda isiku läbivaatust. Läbivaatuseks peab olema kas kohtu määrus või kohtu hilisem nõusolek. Teil on õigus näha nii läbivaatuse protokolli kui ka kohtuotsust.
Kas minu kodu, töökoht, auto jne võidakse läbi otsida?
Vaadake eelmisele küsimusele antud vastust.
Kas ma võin end kõigis süüdistuse punktides või mõnes neist süüdi tunnistada enne asja kohtulikku arutamist?
Te võite end süüdi tunnistada esimesel ülekuulamisel pärast seda, kui olete ära kuulanud, milles teid süüdistatakse. Ülestunnistamise ja teie sellega seotud õiguste kohta vaadake sellel teabelehel eespool esitatud teavet.
Kas süüdistust saab enne asja kohtulikku arutamist muuta?
Kui saadakse uusi tõendeid, võidakse süüdistust muuta. Teid tuleb kõigist uutest süüdistustest koheselt teavitada ja nendega seoses üle kuulata.
Jah, kui kehtiva rahvusvaheline lepinguga, mille osaline Bulgaaria on, ei ole ette nähtud teisiti.
Jah, olenemata teie soovist.
Vahistamise (politsei poolt kinnipidamise) korralduse annab politseiametnik. Teid ei tohi vahi all hoida rohkem kui 24 tundi. Kinnipidamise alused esitatakse vahistamismääruses. Teil on õigus nende alustega tutvuda, näha vahistamismäärust ja sellele alla kirjutada. Politsei peaks teid viivitamata vabastama, kui kinnipidamiseks enam alust ei ole.
Kui te keelt ei valda, on teil õigus oma vahistamise alused kohe teada saada. Teile võimaldatakse tasuta tõlgi abi.
Te võid võtta advokaadiga ühendust vahistamise hetkest alates. Täpsemat teavet leiate siit.
Teilt võidakse küsida teavet seoses kinnipidamisega. Te võite teavet anda, aga ei pea seda tegema.
Mis juhtub, kui ma ütlen midagi, mis kahjustab minu kriminaalasja
Selles etapis ei käsitata teie antud teavet tõendina. Seepärast ei saa seda teie vastu kasutada. Tõendina saab kasutada ainult teavet, mis te andsite ülekuulamise ajal pärast seda, kui teile öeldi, milles teid süüdistatakse. Täpsemat teavet leiate osast Uurimine (sh süüdistuse esitamine ja ülekuulamine) (1).
Võite küll. Politseinik peab teie vahistamisest koheselt teatama teie poolt nimetatud isikule.
Teil on õigus arstiabile, kui te seda vajate. Politsei kutsub teile arsti.
Te saate võtta ühendust oma riigi konsulaadiga. Kinnipidamist teostav ametiasutus peaks teid sellest õigusest koheselt teavitama.
Pärast vahistamist toimub teie isiku läbivaatus. Kohus peab hiljem kiitma heaks teie läbivaatuse tulemusena leitud isiklike asjade kasutamise tõenditena. Teil on õigus läbivaatuse protokolliga tutvuda.
Te saate kohtule kaebuse esitamisega seada kahtluse alla politsei poolt kinnipidamise seaduslikkuse. Kohus teeb teie kaebuse kohta otsuse kohe.
Kui liikmesriik teeb teie kohta Euroopa vahistamismääruse, võidakse teid teises liikmesriigis kinni pidada ja pärast kohtuistungit vahistamismääruse teinud riigile välja anda. Kohtuistungi ajal on teil õigus advokaadile ja tõlgile, kui teil peaks neid vaja minema.
Miks esimene kohtuistung toimub?
Kui teile on tutvustatud teie kui kahtlustatava vastu esitatud süüdistusi, võib prokurör taotleda teie suhtes eelvangistuse või koduaresti kohaldamist kriminaalmenetlusest kõrvalehoidumise vältimise meetmena. Mõlema nimetatud meetme kohaldamise otsustab kohus prokuröri ettepaneku alusel. Kuna selle meetme kohaldamine ei ole võimalik teie puudumise korral, tuleb teid tuua kohtu ette, kes meetme kasutamise kohta otsuse teeb.
Millised on erinevate isikute ülesanded?
Prokuröri ülesanne on tagada, et te ilmute kohtusse. Kui politsei on teid kinni pidanud, võib prokurör kinnipidamise aega pikendada, kui mitte rohkem kui 72 tunniks. Selle kinnipidamise ainus eesmärk on tagada teie ilmumine kohtusse nende 72 tunni jooksul. Kohus kuulab teid ära, uurib kogutud tõendeid ning langetab vastavalt õigusnormidele otsuse teie kinnipidamise või vabastamise kohta.
Teil on õigus saada prokurörilt teada, miks teid kinni peeti ja kunas teid kohtu ette viiakse.
Kui te keelt ei valda, saate kohtuistungi ajal tasuta kasutada tõlgi teenuseid.
Te võite advokaadiga ühendust võtta enne esimest kohtuistungit. Advokaadi valimise ja tasuta õigusalase nõu saamise kohta leiate teavet siit.
Kohus palub teil kinnitada teie isikuandmeid. Teil on õigus kohtus sõna võtta küsimuses, kas teid tuleks kinni pidada või vabastada. Teie advokaat annab teile nõu selle kohta, mida öelda.
Selles etapis ei käsitata teie antud teavet tõendina. Seepärast ei saa teie öeldut kasutada teie vastu.
Nii teil kui ka teie advokaadil on õigus näha tõendeid, millele tuginedes on prokurör taotlenud teie kinnipidamist. Teil on enne kohtuistungit piisavalt aega tõendite uurimiseks.
Kohus palub näha teie karistusregistri teavet olenemata teie tahtest.
Pärast seda, kui kohus on kogutud materjalid läbi vaadanud ja kuulanud ära prokuröri, saate samal kohtuistungil koos oma advokaadiga teada kohtu otsuse.
Esimesel istungil võib kohus:
otsustada teie suhtes kohaldatava kriminaalmenetlusest kõrvalehoidumise vältimise meetme – eelvangistus või koduarest;
otsustada kergema kriminaalmenetlusest kõrvalehoidumise vältimise meetme kasuks ja teid vabastada;
vabastada teid kriminaalmenetlusest kõrvalehoidumise vältimise meetmeid kohaldamata.
Sellel istungil ei langeta kohus otsust selle kohta, kui hästi on teie vastu esitatud süüdistus põhjendatud.
Kui kohus annab korralduse teie vahi alla võtmiseks, teatatakse sellest kohe teie perekonnale.
Vahialusena on teil õigus arstiabile, kui te seda vajate.
Kui teid on kinni peetud, annab kohus korralduse teatada sellest koheselt Bulgaaria välisministeeriumile, kes võtab seejärel ühendust teie riigi konsulaarasutusega.
Te võite esitada teie kinnipidamist või vabastamist käsitleva kohtuotsuse peale kaebuse kolme päeva jooksul otsuse tegemisest. Apellatsioonikohus vaatab teie kaebuse läbi seitsme päeva jooksul esimese astme otsuse väljakuulutamisest. Apellatsioonikohtu otsus on lõplik.
Mis on selle menetlusetapi eesmärk?
See etapp saabub pärast uurimise lõpuleviimist (uurimise kohta leiate rohkem teavet siit). Selles etapis uurib prokurör kogutud tõendeid ja otsustab, kas kuriteo toimepanekut on tõendatud väljaspool igasugust kahtlust. Ainult siis saab kriminaalasja kohtusse arutamiseks saata.
Kellel on juhtiv roll?
Prokuröril. Selles etapis otsustab prokurör, kas saata asi kohtusse. Samuti võib prokurör kohtueelse menetluse lõpetada, kui see on seaduses sätestatud. Sellisel juhul asja kohtusse arutamiseks ei saadeta. Peale selle võib prokurör kohtueelse menetluse peatada, kui seadus seda võimaldab. Kui peatamise aluseks olnud põhjuseid enam ei eksisteeri, menetlust jätkatakse. Kui prokurör tuvastab, et kahtlustatav või süüdistatav ei ole uurimismaterjaliga nõuetekohaselt tutvunud, võib ta vea parandamiseks saata asja tagasi uurimist toimetavale ametnikule või ise vea parandada.
Kuidas ma tean, mis parajasti toimub?
Kui teie vastu esitatud süüdistus on saadetud kohtule, saadab kohus teile süüdistusakti koopia. Kui prokurör lõpetab või peatab menetluse, saadab ta teile sellekohase otsuse koopia.
Kas ma saan edasi kaevata?
Te saate prokuröri tehtud lõpetamisotsuse peale esitada kohtule kaebuse seitsme päeva jooksul otsuse koopia saamisest. Esimese astme kohus vaatab kaebuse läbi seitsme päeva jooksul kaebuse esitamisest. Kohtu otsuse peale saab esitada kaebuse apellatsioonikohtule, kes teeb lõpliku otsuse. Samuti saate esitada kohtule kaebuse prokuröri tehtud peatamisotsuse peale. Sellisel juhul on kohtu otsus lõplik.
Kas ma saan mingit täiendavat teavet?
Kui prokurör tuvastab, et te ei ole uurimismaterjalidega nõuetekohaselt tutvunud, ning saadab asja vigade parandamiseks tagasi uurimist toimetavale ametnikule või parandab vead ise, on teil õigus nende edasiste toimingute kohta teavet saada.
Selles etapis on teil ja teie advokaadil võimalus pärast uurimise lõpuleviimist tutvuda kõigi uurimise käigus kogutud tõenditega, sealhulgas teie kasuks kõneleva materjaliga. Nii saate teada, millised tõendid toetavad prokuröri kohtus teie vastu süüdistuste esitamisel. See aitab teil ja teie advokaadil valmistada ette teie kaitset kohtuistungiks.
Kui uurimine on lõpule viidud ning kui teie seda taotlete või teie advokaat seda taotleb, annab uurimist toimetav ametnik enne kogutud materjalide prokurörile edastamist teile ja teie advokaadile teada, kus, mis kuupäeval ja kellaajal on teil võimalik tõenditega tutvuda. Teil ja teie advokaadil on õigus saada selleks piisavalt aega.
Kui te keelt ei valda, peaksite tõenditega tutvuma tõlgi juuresolekul. Te ei pea tõlke eest tasu maksma.
Selles etapis teid üle ei kuulata ning te ei pea juhtumi kohta mingit teavet andma.
Te võite näha kõiki kogutud tõendeid ja lugeda kõiki tunnistajate ütlusi. Teie advokaat selgitab teile kogutud tõendite tähendust.
Millised on minu õigused pärast tõenditega tutvumist?
Advokaadi abiga võite paluda uusi tõendeid ja esitada märkusi või vastuväiteid uurimisega seotud toimingute kohta. Uurimist toimetav ametnik registreerib teie taotlused, märkused ja vastuväited, kuid prokurör otsustab, kas need on põhjendatud.
Mis juhtub, kui minu taotlused, märkused ja vastuväited on põhjendatud?
Prokurör annab uurimist toimetavale ametnikule korralduse võtta uurimisega seoses täiendavaid meetmeid. Teil on seni kirjeldatud menetluse kohaselt õigus saada teavet selliste meetmete ja uute tõendite kohta, kui neid on.
Teie suhtes võidakse kohaldada sunnimeetmeid, kui tõendite põhjal on põhjendatud alust arvata, et te olete pannud toime kuriteo, milles teid süüdistatakse. Meetmete eesmärk on vältida teie pakkuminekut, uute õigusrikkumiste toimepanekut või võimaliku karistuse jõustamise takistamist.
Kriminaalmenetlusest kõrvalehoidumise vältimise meetmed on:
allkiri elukohast mittelahkumise kohta – te võtate endale kohustuse mitte lahkuda oma elukohast ilma pädeva asutuse loata;
kautsjon – te maksate teatava summa rahas või tagatistena. Kui te hoidute kriminaalmenetlusest kõrvale, siis see summa arvatakse riigituludesse ning teie suhtes kohaldatakse rangemaid meetmeid;
koduarest – teil on keelatud oma kodust loata lahkuda;
eelvangistus – teid hoitakse sunniviisiliselt isolatsioonis.
Isikut hoitakse vahi all politseiruumides või vanglas.
Teil on õigus allkirja vastu teada saada, millist kriminaalmenetlusest kõrvalehoidumise vältimise meedet teie suhtes kohaldatakse. Allkirja elukohast mittelahkumise kohta ja kautsjonit kohaldab prokurör. Koduaresti ja eelvangistuse kohaldamise otsustab kohus prokuröri taotlusel. Meede sõltub süüdistuse raskusastmest, tõenditest ja teie isikust. Nende tegurite põhjal võidakse otsustada selliseid ennetavaid meetmeid teie suhtes mitte kohaldada.
Teie puudumisel ei saa teie suhtes kriminaalmenetlusest kõrvalehoidumise vältimise meedet kohaldada. Kohus peab arvesse võtma kõiki teie esitatud taotlusi eelvangistuse ja koduaresti asendamiseks kergema meetmega.
Politsei poolt kuni 72 tunniks vahi alla võtmine ja kinnipidamine, milleks on korralduse andnud prokurör, on ettevalmistavad meetmed ning need ei ole seaduses sätestatud kriminaalmenetlusest kõrvalehoidumise vältimise meetmed.
Kui teid süüdistatakse kuriteos, mille eest on karistusena ette nähtud üle viieaastane vangistus, võib prokurör keelata teil Bulgaariast ilma tema loata lahkuda. Piirikontrollipunktidele teatatakse koheselt sellest keelust. Meetme eesmärk on hoida ära teie uurimisest kõrvalehoidumine.
Teie võite või teie advokaat võib taotleda prokurörilt teie ühekordset riigist lahkumise lubamist kindlaksmääratud ajaks. Prokurör vastab kolme päeva jooksul alates teie taotluse saamise kuupäevast. Kui taotlus lükatakse tagasi, on teil õigus see kohtus vaidlustada. Kohus vaatab teie taotluse läbi ilma istungit korraldamata. Kohus võib kinnitada prokuröri keeldumist või lubada teil riigist kindlaksmääratud ajaks lahkuda. Kohtu otsus on lõplik.
Samuti võite teie ise või võib teie advokaat taotleda kohtult Bulgaariast lahkumise keelu täielikku tühistamist. Kohus teeb seda, kui ta leiab, et puudub teie välismaale pakku minemise oht.
Eespool nimetatud kohtumenetluses ei võeta arvesse teie vastu esitatud süüdistuse aluseid.
Siseministeeriumi seadus
Väljaandmist ja Euroopa vahistamismäärust käsitlev seadus
Siseministeeriumi seaduse jõustamist käsitlevad õigusnormid
Kiiruse ületamisega, parkimisega jmt seotud väiksemaid liiklusnõuete rikkumisi käsitatakse haldusrikkumistena. Neid käsitletakse halduskorras. Võimalikuks karistuseks võib olla kas rahatrahv või mootorsõiduki juhtimisõiguse äravõtmine kindlaksmääratud ajaks. Raskemate rikkumiste korral võib määrata mõlemad karistused.
Rikkumisi avastab ja nende eest määrab karistusi liikluspolitsei. Te võite enda kohta tehtud halduskaristuse otsuse vaidlustada asjakohases ringkonnakohtus 7 päeva jooksul alates otsuse teile kättetoimetamisest. Teil on õigus lasta end kaitsta advokaadil. Kuni 50 Bulgaaria leevi suurused rahatrahvid edasikaebamisele ei kuulu.
Ringkonnakohus võib karistuse jõusse jätta või selle tühistada. Te võite esitada asjakohasele halduskohtule apellatsiooni ringkonnakohtu otsuse peale. Halduskohtu otsus on lõplik. Rohkem teavet kohtute kohta leiate Kõrgema Justiitsnõukogu veebisaidilt.
Sama menetlust kohaldatakse teiste liikmesriikide kodanike toime pandud rikkumiste puhul.
Need rikkumised ei kajastu teie karistusregistri andmetes.
Haldusrikkumiste ja -karistuste seadus
Liikluseeskirja jõustamise kord

matches: kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus