Avaliku teabe seaduse ja elektroonilise side seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Avaliku teabe seaduse ja elektroonilise side seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus
RT I, 21.05.2014, 2
12.05.2014 otsus nr 432
Vastu võetud 07.05.2014
§ 1. Avaliku teabe seaduse muutmine
Avaliku teabe seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 433 lõigetes 3 ja 5 asendatakse sõnad ˮMajandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumigaˮ sõnadega ˮRiigi Infosüsteemi Ametigaˮ;
2) paragrahvi 437 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
ˮ(2) Enne riigi infosüsteemi kuuluva andmekogu registreerimist kontrollib ja kooskõlastab vastavat pädevust omav Riigi Infosüsteemi Ameti ametnik või töötaja andmekogu tehnilise vastavuse ning kogutavate andmete koosseisu ja allikate vastavuse seaduse või selle alusel antud õigusaktiga kehtestatud nõuetele.ˮ.
1) seaduse 5., 6. ja 7. peatükis ning §-s 1001 asendatakse sõna ”Konkurentsiamet” sõnadega ”Tehnilise Järelevalve Amet” vastavas käändes;
2) paragrahvi 44 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
”(31) Turuanalüüsi teostamisel konsulteerib Tehnilise Järelevalve Amet vajaduse korral Konkurentsiametiga, et tagada ühtne ja järjepidev konkurentsiõiguse rakendamine.”;
3) paragrahvi 46 lõikes 2 asendatakse arv ”58” arvuga ”57”;
4) paragrahvi 63 lõikes 8, §-des 135, 136, 140–143, 1441–148, § 149 pealkirjas ning lõigetes 1–5 ja 7–12 ning §-des 150–152 asendatakse sõnad ”järelevalve- ja korraldusasutus” sõnadega ”Tehnilise Järelevalve Amet” vastavas käändes;
5) paragrahvi 87 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
”(5) Multipleksimisteenuse osutaja on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 2 punktis 17 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.”;
6) paragrahv 137 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”§ 137. Tehnilise Järelevalve Ameti aruandlus
(1) Tehnilise Järelevalve Amet koostab ja esitab igal aastal hiljemalt 1. aprilliks Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile aruande elektroonilise side valdkonnas toimunud muutuste, esile kerkinud probleemide ning enda tegevuse kohta eelmisel kalendriaastal.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aruanne peab sisaldama:
2) Tehnilise Järelevalve Ameti tegevuse analüüsi, tegevuses esile kerkinud probleeme ning ettepanekuid edasise tegevuse kavandamiseks;
3) ülevaadet teenuste kvaliteedi kohta elektroonilise side valdkonnas ja olukorra analüüsi;
4) ülevaadet universaalteenuse maksete kasutamise kohta ja universaalteenuse makse määra;
5) universaalteenuse taskukohase tasu prognoosi järgmiseks kalendriaastaks.
(3) Tehnilise Järelevalve Amet avaldab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aruande oma veebilehel, jättes avaldamata asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud teabe.
(4) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud iga-aastasele aruandele esitab Tehnilise Järelevalve Amet üks kord kolme kuu jooksul Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile ülevaate elektroonilise side valdkonnas toimunud muutuste kohta. Aruanne peab muu hulgas sisaldama sideteenuse turu peamiste näitajate statistilisi andmeid.”;
7) paragrahv144 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”§ 144. Tehnilise Järelevalve Ameti koostöö Konkurentsiametiga
(1) Elektroonilise side valdkonnas turu reguleerimisel ja järelevalve teostamisel teevad Tehnilise Järelevalve Amet ja Konkurentsiamet igakülgset koostööd ning vahetavad vajaduse korral asjakohast teavet. Tehnilise Järelevalve Amet ja Konkurentsiamet võivad täpsustada omavahelise koostöö tingimusi ja korraldust ametitevahelise koostöö protokolliga.
(2) Tehnilise Järelevalve Amet edastab Konkurentsiametile viivitamata järgmise teabe:
1) käesoleva seaduse §-s 44 sätestatud turuanalüüsi tulemused, sealhulgas turgude piiritlemise analüüsi tulemused;
2) käesoleva seaduse §-s 49 sätestatud märkimisväärse turujõuga ettevõtjaks tunnistamise otsus või selle kehtetuks tunnistamise otsus;
3) käesoleva seaduse §-des 50–56 sätestatud kohustuste kehtestamise otsused.
(3) Tehnilise Järelevalve Amet ja Konkurentsiamet võivad vajaduse korral vahetada omavahel ka konfidentsiaalset äriteavet. Sellisel juhul kohaldub Tehnilise Järelevalve Ameti ja Konkurentsiameti ametnikele käesoleva seaduse § 148 lõikes 5 sätestatud kohustus.
(4) Tehnilise Järelevalve Ameti ja Konkurentsiameti koostöö elektroonilise side valdkonnas peab tagama ühtse ja järjepideva konkurentsiolukorra käsitluse ning hoidma ära vastuoluliste otsuste tegemise.”;
8) paragrahvi 149 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(6) Kui piiriülese vaidluse lahendamisel küsitakse Euroopa Sideameti arvamust, siis peab Tehnilise Järelevalve Amet käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud vaidluse lahendamises enne lõikes 5 nimetatud lahendi tegemist ära ootama Euroopa Sideameti arvamuse.”;
9) paragrahvi 150 lõikes 3 asendatakse sõna ”neile” sõnaga ”talle”;
10) paragrahvi 188 lõige 31 tunnistatakse kehtetuks;
11) seadust täiendatakse §-ga 1931 järgmises sõnastuses:
”§ 1931. Tehnilise Järelevalve Ameti aruandlus universaalteenuse kohta
Käesoleva seaduse § 137 lõike 2 punkti 4 kohaldatakse alates 2016. aasta 1. jaanuarist.”.
§ 3. Elektroonilise side seaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse muutmine
Elektroonilise side seaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvist 1 jäetakse välja punkt 87;
ˮ(3) Käesoleva seaduse § 1 punkt 60 jõustub 2016. aasta 1. jaanuaril.ˮ.
§ 4. Hädaolukorra seaduse muutmine
1) paragrahvi 56 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
ˮ(2) Käesoleva seaduse §-des 50, 51, 54 ja 55 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Politsei- ja Piirivalveamet.”;
2) paragrahvi 56 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
ˮ(5) Käesoleva seaduse §-s 52 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on Riigi Infosüsteemi Amet.ˮ.
§ 5. Korrakaitseseaduse muutmise ja rakendamise seaduse muutmine
Korrakaitseseaduse muutmise ja rakendamise seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 punktiga 4 muudetavas avaliku teabe seaduse § 531 lõikes 1 asendatakse sõnad ”riigi infosüsteemi andmevahetuskihiga” sõnadega ”infosüsteemide andmevahetuskihiga”;
2) paragrahvist 15 jäetakse välja punkt 1;
3) paragrahvi 15 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”3) paragrahv 133 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”§ 133. Riiklik järelevalve
(1) Elektroonilise side valdkonna riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide täitmise üle teostab Tehnilise Järelevalve Amet käesolevas seaduses sätestatud pädevuse piires.
(2) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse täitmise üle teostab ka Konkurentsiamet konkurentsiseadusega sätestatud pädevuse piires.
(3) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse täitmise üle teostab ka Tarbijakaitseamet tarbijakaitseseadusega sätestatud pädevuse piires.
(4) Järelevalvet käesolevas seaduses sätestatud isikuandmete töötlemise nõuete täitmise ja käesoleva seaduse §-s 1031 sätestatud elektrooniliste kontaktandmete kasutamise üle teostab ning haldussundi rakendab Andmekaitse Inspektsioon isikuandmete kaitse seaduse 6. peatükis sätestatud korras.
(5) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse §-s 872 sätestatud sidevõrkude ja -teenuste turvalisuse ning terviklikkuse tagamise üle teostab Riigi Infosüsteemi Amet.
(6) Elektroonilise side valdkonna riiklikku korraldust teostavad Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ja Tehnilise Järelevalve Amet käesolevas seaduses sätestatud pädevuse piires ning Konkurentsiamet konkurentsiseaduses sätestatud pädevuse piires.
(7) Käesolevast seadusest tulenevate ülesannete täitmisel ja järelevalve teostamisel juhindutakse muu hulgas Euroopa Liidu õigusest.”;”;
4) paragrahvi 15 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
”51) paragrahvi 147 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.”;
5) paragrahvi 15 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”6) paragrahvi 188 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(3) Käesoleva seaduse §-des 153–155, 156–170, 171–180 ja 182–1841 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tehnilise Järelevalve Amet.”.”.
§ 6. Riigilõivuseaduse muutmine
1) seaduse 7. peatüki 1. jao 1. jaotis tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 194 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(1) Amatöörraadiojaama tööloa taotluse või tööloa kehtivusaja pikendamise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 2,30 eurot.”;
3) seaduse 8. peatüki 7. jagu täiendatakse 8. jaotisega järgmises sõnastuses:
”8. jaotis
Meediateenuste seaduse alusel tehtavad toimingud
§ 2021. Televisiooni- ja raadioteenuse osutamise tegevusloa taotluse läbivaatamine
Televisiooni- või raadioteenuse osutamise tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 255,64 eurot.”.
Käesoleva seaduse § 2 punktid 1–4 ja 6–11 jõustuvad 2014. aasta 1. juulil.


Aegviidu, Ida-Harju, Keila, Kose, Lääne-Harju, Maapaju, Nahe, Nissi, Padise, Paldiski, Põhja-Kõrvemaa, Rae, Siniallika ja Vääna jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine – Riigi Teataja
Aegviidu, Ida-Harju, Keila, Kose, Lääne-Harju, Maapaju, Nahe, Nissi, Padise, Paldiski, Põhja-Kõrvemaa, Rae, Siniallika ja Vääna jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine
RTL 2006, 47, 845
Vastu võetud 31.05.2006 nr 38
§ 1. Aegviidu jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Aegviidu jahipiirkonna pindala on 6260 hektarit.
(2) Aegviidu jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Aegviidu jahipiirkonna piir läheb Paunküla metskonna kvartali RK155 läänesihi ja Tallinna–Tapa raudtee ristumiskohast mööda Tallinna–Tapa raudteed Mustajõe–Aegviidu teeni, jätkudes mööda Mustajõe–Aegviidu teed Jõemäe teeni; teeristist mööda Jõemäe teed Piirisihini ning mööda Piirisihti Pihlaka kraavini; edasi mööda Pihlaka kraavi Pihlaka kinnistu lõunapiirini; seejärel mööda Pihlaka kinnistu lõunapiiri Pihlaka sihini ning mööda Pihlaka sihti Aegviidu–Pillapalu teeni; sealt mööda Aegviidu–Pillapalu teed Prokuröri sihini, jätkudes mööda Prokuröri sihti Kalvi sihini ning mööda Kalvi sihti Kaskede ojani; siitpeale mööda Kaskede oja Aegviidu metskonna kvartali AE293 läänesihini; edasi mööda Aegviidu metskonna kvartali AE293 lääne-, lõuna- ja idasihti Aegviidu metskonna kvartali AE008 lõunasihini, jätkudes mööda kvartali AE008 lõunasihti Klaaspurgi teeni ning mööda Klaaspurgi teed Jägala–Aegviidu maanteeni; teeristist mööda Jägala–Aegviidu maanteed Verioja sihini ning mööda Verioja sihti Verioja ojani, jätkudes mööda Verioja oja Tallinna Tehnikaülikooli Spordibaasi kinnistu idapiirini; siis mööda Tallinna Tehnikaülikooli Spordibaasi kinnistu idapiiri Linajärve sihini, jätkudes mööda Linajärve sihti Reismani sihini; seejärel mööda Reismani sihti Mustjõeni ning mööda Mustjõge Nelijärve kraavini, edasi mööda Nelijärve kraavi Tallinna–Tapa raudteeni ning mööda Tallinna–Tapa raudteed Siniallika kinnistu loodepiirini; siis mööda Siniallika kinnistu loodepiiri Aegviidu–Jäneda maanteeni ning mööda Aegviidu–Jäneda maanteed Aegviidu metskonna kvartali AE093 idasihini, sealt mööda kvartali AE093 idasihti Jänijõeni ning mööda Jänijõge Aegviidu metskonna kvartali AE100 läänesihini, seejärel mööda Aegviidu metskonna kvartalite AE100 ja AE076 läänesihti Änni kinnistu läänepiirini, jätkudes mööda Änni kinnistu läänepiiri Paunküla metskonna kvartali RK159 läänesihini, sealt mööda Paunküla metskonna kvartalite RK159, RK158 ja RK155 läänesihti Tallinna–Tapa raudteeni.
§ 2. Ida-Harju jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Ida-Harju jahipiirkonna pindala on 118 930 hektarit.
(2) Ida-Harju jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Ida-Harju jahipiirkonna piir läheb Loo jõe suudmest Soome lahes mööda Loo jõge Lahemaa rahvuspargi piirini, jätkudes mööda Lahemaa rahvuspargi piiri Tallinna–Narva maanteeni ning mööda Tallinna–Narva maanteed Liiapeksi teeni; sealt mööda Liiapeksi teed Mati teeni; edasi mööda Mati teed Panga sihini; siis mööda Panga sihti Saare kinnistu põhjapiirini ning mööda Saare kinnistu põhjapiiri Aegviidu metskonna kvartali CJ052 kirdenurka; seejärel mööda Aegviidu metskonna kvartalite CJ052, CJ051, CJ050 ja CJ049 põhjasihti Orusilla teeni, jätkudes mööda Orusilla teed Oru sillani Soodla jõel; siitpeale mööda Soodla jõge jõe Soodla veehoidlasse suubumise kohani, jätkudes mõttelise sirgjoonena üle Soodla veehoidla Soodla jõe väljavooluni; edasi mööda Soodla jõge Ruunoja ojani, jätkudes mööda Ruunoja oja Jägala–Aegviidu maanteeni; siis mööda Jägala–Aegviidu maanteed Vikipalu teeni ning mööda Vikipalu teed Jansi teeni; teeristist mööda Jansi teed Tallinna–Tapa raudteeni, jätkudes mööda Tallinna–Tapa raudteed Paunküla metskonna kvartali RK096 põhjanurgani; edasi mööda Paunküla metskonna kvartalite RK096 ja PK108 läänesihti ning kvartalite RK107, RK106, RK105 põhjasihti ja kvartali PK103 põhja- ja läänesihti Kaunissaare veehoidlani; sealt mööda Kaunissaare veehoidla idakallast Jägala jõeni ning mööda Jägala jõge Vetla–Jäneda maanteeni; siitpeale mööda Vetla–Jäneda maanteed Paunküla metskonna kvartali WE117 kagusihini; seejärel mööda kvartalite WE117, WE116, WE124, WE131, WE131, WE140, WE153 ja WE164 kagusihti Külvandu kraavini ning mööda Külvandu kraavi Sae ojani; edasi mööda Sae oja Mudajärve kraavini, jätkudes mööda Mudajärve kraavi Kautla kinnistu idapiirini ning mööda Kautla kinnistu idapiiri Rava metskonna kvartali 15 läänesihini; sealt mööda Rava metskonna kvartali 15 lääne- ja lõunasihti Sikkemäe kinnistu põhjapiirini ning mööda Sikkemäe kinnistu põhja- ja idapiiri Väätsa metskonna kvartali 17 läänesihini; seejärel mööda Väätsa metskonna kvartalite 17 ja 18 läänesihti Reopalu jõeni ning mööda Reopalu jõge Väätsa metskonna kvartal 33 kirdesihini, jätkudes mööda Väätsa metskonna kvartalite 33 ja 32 kirde- ning kvartali 31 kirde- ja loodesihti Väätsa metskonna kvartali 24 kagusihini; siis mööda Väätsa metskonna kvartalite 24, 26 ja 27 kagusihti Väätsa metskonna kvartali 29 loodesihini ning mööda kvartali 29 loode- ja edelasihti ning kvartali 30 edelasihti Mustla raba sihini, jätkudes mööda Mustla raba sihti Kasesalu teeni ning mööda Kasesalu teed Tõrvaaugu kinnistu lõunapiirini; edasi mööda Tõrvaaugu kinnistu lõunapiiri Lintsi jõeni ning mööda Lintsi jõge Võõbu–Saarnakõrve teeni, jätkudes mööda Võõbu–Saarnakõrve teed Saarnakõrve–Saueaugu maanteeni; teeristist mööda Saarnakõrve–Saueaugu maanteed Väätsa metskonna kvartali 144 põhjasihini; sealt mööda Väätsa metskonna kvartali 144 põhja- ja kvartali 143 põhja- ja loodesihti ning kvartalite 145, 154, 163, 176 ja 175 loodesihti Vahastu metskonna kvartali 60 idasihini; seejärel mööda Vahastu metskonna kvartali 60 idasihti Käsna sihini, jätkudes mööda Käsna sihti Käsna kraavini ning mööda Käsna kraavi Kõue–Vahastu maanteeni; sealt mööda Kõue–Vahastu maanteed Aela–Virla elektriliini trassini; edasi mööda Aela–Virla elektriliini trassi Virla–Kuimetsa elektriliini trassini ning mööda Virla–Kuimetsa elektriliini trassi Rapla–Tallinna kõrgepingeliini trassini; siis mööda Rapla–Tallinna kõrgepingeliini trassi Pundi sihini; siitpeale mööda Pundi sihti Laane teeni ning mööda Laane teed Purila–Kose maanteeni; teeristist mööda Purila–Kose maanteed Äksi–Kolu maanteeni, jätkudes mööda Äksi–Kolu maanteed Pundi kraavini ning mööda Pundi kraavi Kuivajõeni; sealt mööda Kuivajõge Soopõllu kraavini ning mööda Soopõllu kraavi Onni kinnistu põhjapiirini; seejärel mööda Onni kinnistu põhjapiiri Ojasoo teeni ning mööda Ojasoo teed Kaasiku sihini; sealt mööda Kaasiku sihti Männiku kinnistu lõunapiirini, jätkudes mööda Männiku kinnistu lõunapiiri Kose–Purila maanteeni ning mööda Kose–Purila maanteed Uuejõe teeni; teeristist mööda Uuejõe teed Punamäe kraavini ning mööda Punamäe kraavi Punamäe metsateeni, jätkudes mööda Punamäe metsateed Sipelga teeni; teeristist mööda Sipelga teed Kiisa–Rõõsa teeni, jätkudes mööda Kiisa–Rõõsa teed Kiisa–Voose maanteeni ning mööda Kiisa–Voose maanteed Sae–Kaasiku teeni; edasi mööda Sae–Kaasiku teed Aninõmme teeni ning mööda Aninõmme teed Sae sihini, jätkudes mööda Sae sihti Võlvisoo teeni ning mööda Võlvisoo teed Kiisa–Voose maanteeni; teeristist mööda Kiisa–Voose maanteed Liivaku teeni; edasi mööda Liivaku teed Tammetsa teeni, jätkudes mööda Tammetsa teed Indreku kinnistu lõunapiirini; seejärel mööda Indreku kinnistu lõuna- ja läänepiiri Tammetsa kraavini ning mööda Tammetsa kraavi Vilama peakraavini, jätkudes mööda Vilama peakraavi Jüriöö kraavini; sealt mööda Jüriöö kraavi Alavere teeni ning mööda Alavere teed Laidema teeni; siis mööda Laidema teed Laidema kraavini, jätkudes mööda Laidema kraavi Võhma kraavini ning mööda Võhma kraavi Karjatse sihini; edasi mööda Karjatse sihti Pelgupaiga teeni, jätkudes mööda Pelgupaiga teed Esku piirikraavini ning mööda Esku piirikraavi Esku teeni; sealt mööda Esku teed Pihuvere kraavini ning mööda Pihuvere kraavi Niine I kinnistu põhjapiirini; seejärel mööda Niine I kinnistu põhja- ja loodepiiri Virviku kinnistu kagupiirini, jätkudes mööda Virviku kinnistu kagupiiri Pikavere–Kose maanteeni ning mööda Pikavere–Kose maanteed Urvaste teeni; teeristist mööda Urvaste teed Aruvalla–Pikavere maanteeni; siis mööda Aruvalla–Pikavere maanteed Vaida–Aruvalla maanteeni ning mööda Vaida–Aruvalla maanteed Tallinna–Tartu maanteeni; siitpeale mööda Tallinna–Tartu maanteed Pirita jõeni ning mööda Pirita jõge Tallinna–Narva maanteeni, jätkudes mööda Tallinna–Narva maanteed Maardu linna piirini; edasi mööda Maardu linna piiri Soome laheni, jätkudes mööda Soome lahe rannajoont Loo jõe suudmeni (jahipiirkonna juurde kuulub mereakvatooriumi osa, mis ulatub 200 meetri kaugusele rannajoonest ning Naissaar, Prangli, Aksi, Rammu, Koipsi, Rohusi, Pedassaar, Põhja-Malusi, Vahekari, Lõuna-Malusi saared akvatooriumi osaga, mis ulatub 200 meetri kaugusele saare rannajoonest).
§ 3. Keila jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Keila jahipiirkonna pindala on 21 400 hektarit.
(2) Keila jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Keila jahipiirkonna piir läheb Paldiski lahe ääres asuvast Puhkeranna paadisadamast mööda Puhkeranna teed Paldiski–Kasepere maanteeni; sealt mööda Paldiski–Kasepere maanteed Laokülani, jätkudes mööda Laoküla teed Tallinna–Paldiski raudteeni; edasi mööda Tallinna–Paldiski raudteed Keila suunas Põllküla–Kasepere maanteeni; siis mööda Põllküla–Kasepere maanteed Tallinna–Paldiski maanteeni ning mööda Tallinna–Paldiski maanteed Toomaranna kinnistu kagunurgani; seejärel mööda Toomaranna kinnistu idapoolset piirisihti Lahepere laheni, jätkudes mööda Lahepere lahe rannajoont Keila jõe suudmeni (jahipiirkonna juurde kuulub mereakvatooriumi osa, mis ulatub 200 meetri kaugusele rannajoonest); sealt mööda Keila jõge Keila linna piirini ning mööda Keila linna piiri Keila jõeni, jätkudes mööda Keila jõge Tuula peakraavi suudmeni; siis mööda Tuula peakraavi Artali kraavini ning mööda Artali kraavi Allika uudismaa läänepoolse piirikraavini; edasi mööda Allika uudismaa läänepoolset piirikraavi Ohtu uudismaaobjekti läänepoolse piirikraavini ning mööda Ohtu uudismaaobjekti läänepoolset piirikraavi Männiku sihini; edasi mööda Männiku sihti Pikamäe sihini ning mööda Pikamäe sihti Vasalemma jõeni, jätkudes mööda Vasalemma jõge Munalaskme oja suudmeni; seejärel mööda Munalaskme oja Sepo sillani Vasalemma–Riisipere maanteel; sealt mööda Vasalemma–Riisipere maanteed Vasalemma suunas Sõeru teeni, jätkudes mööda Sõeru teed Kloostri peakraavini ja mööda Kloostri peakraavi Sõeru kraavini; seejärel mööda Sõeru kraavi Rummu karjääri lõunapiiri tähistava teeni, jätkudes mööda teed Keila–Haapsalu vana maanteeni; teeristist mööda Keila–Haapsalu vana maanteed Keila–Haapsalu uue maanteeni Rummu alevikus, jätkudes mööda Keila–Haapsalu uut maanteed Kasepere–Paldiski maanteeni ning mööda Kasepere–Paldiski maanteed Suurküla teeni; siis mööda Suurküla teed Suurkülani; Suurkülast mööda Ämari lennuvälja teed Lennuraja kraavini ning mööda Lennuraja kraavi Vasalemma jõeni; edasi mööda Vasalemma jõge selle suubumiskohani Paldiski lahte, jätkudes mööda Paldiski lahe rannajoont Puhkeranna paadisadamani (jahipiirkonna juurde kuulub mereakvatooriumi osa, mis ulatub 200 meetri kaugusele rannajoonest).
§ 4. Kose jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Kose jahipiirkonna pindala on 10 530 hektarit.
(2) Kose jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Kose jahipiirkonna piir läheb Tallinna–Tartu maantee ja Kuivajõe–Kose tee ristumiskohast mööda Kuivajõe–Kose teed Koplimetsa teeni, jätkudes mööda Koplimetsa teed Koplimetsa ojani ning mööda Koplimetsa oja Pirita jõeni; edasi mööda Pirita jõge Kivivõhma ojani; seejärel mööda Kivivõhma oja Kivivõhma kraavini, jätkudes mööda Kivivõhma kraavi Paunküla metskonna kvartali SA126 lõunasihini; edasi mööda Paunküla metskonna kvartalite SA126 ja SA127 lõunasihti Kose–Mallavere kõrgepingeliini trassini, jätkudes mööda kõrgepingeliini trassi Kose–Pikavere teeni ning mööda Kose–Pikavere teed Virviku kinnistu kagupiirini; edasi mööda Virviku kinnistu kagupiiri Niine I kinnistu loodetipuni; sealt mööda Niine I kinnistu loode- ja põhjapiiri Pihuvere piirikraavini ning mööda Pihuvere piirikraavi Esku teeni, jätkudes mööda Esku teed Esku piirikraavini; siitpeale mööda Esku piirikraavi Pelgupaiga teeni ning mööda Pelgupaiga teed Karjatse sihini; edasi mööda Karjatse sihti Võhma kraavini, jätkudes mööda Võhma kraavi Laidema kraavini ning mööda Laidema kraavi Laidema teeni; seejärel mööda Laidema teed Alavere teeni ning mööda Alavere teed Jüriöö kraavini, jätkudes mööda Jüriöö kraavi Vilama peakraavini ning mööda Vilama peakraavi Tammetsa kraavini; sealt mööda Tammetsa kraavi Indreku kinnistu läänepiirini; seejärel mööda Indreku kinnistu lääne- ja lõunapiiri Tammetsa teeni, jätkudes mööda Tammetsa teed Liivaku teeni ning mööda Liivaku teed Kiisa–Voose maanteeni; teeristist mööda Kiisa–Voose maanteed Võlvisoo teeni ning mööda Võlvisoo teed Sae sihini; seejärel mööda Sae sihti Aninõmme teeni, jätkudes mööda Aninõmme teed Sae–Kaasiku teeni ning mööda Sae–Kaasiku teed Kiisa–Voose maanteeni; teeristist mööda Kiisa–Voose maanteed Kiisa–Rõõsa teeni; sealt mööda Kiisa–Rõõsa teed Sipelga teeni ning mööda Sipelga teed Punamäe metsateeni, jätkudes mööda Punamäe metsateed Punamäe kraavini; edasi mööda Punamäe kraavi Uuejõe sihini ning mööda Uuejõe sihti Uuejõe teeni; siitpeale mööda Uuejõe teed Kose–Purila maanteeni; teeristist mööda Kose–Purila maanteed Tallinna–Tartu maanteeni ning mööda Tallinna–Tartu maanteed Kuivajõe–Kose teeni.
§ 5. Lääne-Harju jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Lääne-Harju jahipiirkonna pindala on 34 570 hektarit.
(2) Lääne-Harju jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Lääne-Harju jahipiirkonna piir läheb Tallinna–Keila maantee ja Tallinna linna piiri ristumiskohast mööda Tallinna linna piiri Tallinna–Saku maanteeni, jätkudes mööda Tallinna–Saku maanteed Tallinna ringteeni; teeristist mööda Tallinna ringteed Tallinna–Rapla maanteeni ning mööda Tallinna–Rapla maanteed Raudalu–Kiili maanteeni; edasi mööda Raudalu–Kiili maanteed Tallinna ringteeni, jätkudes mööda Tallinna ringteed Kurna ojani ning mööda Kurna oja selle suubumiskohani Patika peakraavi; siis mööda Patika peakraavi Patika–Nabala maanteeni; seejärel mööda Patika–Nabala maanteed Patika aedlinna idapiiri tähistava kraavini, jätkudes mööda Patika aedlinna idapiiri tähistavat kraavi Ühispõllu kraavini ning mööda Ühispõllu kraavi selle suubumiskohani Pirita jõkke; seejärel mööda Pirita jõge Aruvalla–Tuhala–Nabala maanteeni; sealt mööda Tuhala–Nabala maanteed Nabalani; Nabalast mööda Nabala–Tõdva maanteed Tallinna–Rapla maanteeni Tõdval; Tõdvalt mööda Tallinna–Rapla maanteed Rapla suunas Tõdva–Hageri maanteeni; teeristist mööda Tõdva–Hageri maanteed Kiisa–Maidla maanteeni ning mööda Kiisa–Maidla maanteed Hageri–Ääsmäe maanteeni; edasi mööda Hageri–Ääsmäe maanteed Tallinna–Pärnu maanteeni Haruteel; Haruteelt mööda Tallinna–Pärnu maanteed Turba–Kiisa kõrgepingeliini trassini, jätkudes mööda Turba–Kiisa kõrgepingeliini trassi Muusika teeni ning mööda Muusika teed Tallinna–Pärnu endise maanteeni; siis mööda Tallinna–Pärnu endist maanteed Harutee suunas Madise–Võiba teeni; teeristist mööda Madise–Võiba teed Ääsmäe–Rohuküla maanteeni, jätkudes mööda Ääsmäe–Rohuküla maanteed Rohuküla suunas Möldrimõisa teeni ning mööda Möldrimõisa teed Pumba uudismaa põhjapoolse piirdekraavini; siitpeale mööda Pumba uudismaa piirdekraavi Suure–Aru uudismaa lõunapoolse piirdekraavini; sealt mööda Suure–Aru uudismaa lõunapoolset piirdekraavi Suure–Aru külateeni ning mööda Suure–Aru külateed Uustalu I ja Uustalu kinnistu vahelise piirini, jätkudes mööda Kinnistute vahelist piiri Uustalu metsateeni; sealt mööda Uustalu metsateed Uustalu sihini ning mööda Uustalu sihti Männiku sihini; edasi mööda Männiku sihti Ohtu uudismaa läänepoolse piirdekraavini, jätkudes mööda Ohtu uudismaa läänepoolset piirdekraavi Allika uudismaa läänepoolse piirdekraavini; siitpeale mööda Allika uudismaa läänepoolset piirdekraavi selle suubumiskohani Artali kraavi, jätkudes mööda Artali kraavi Tuula peakraavini ning mööda Tuula peakraavi Keila jõeni; siis mööda Keila jõge Keila–Kanamaa maanteeni; sealt mööda Keila–Kanamaa maanteed Keila–Tallinna maanteeni ning mööda Keila–Tallinna maanteed Pihuoja teeni; teeristist mööda Pihuoja teed Kiia teeni ning mööda Kiia teed Vääna uudismaa läänepoolse piirdekraavini, jätkudes mööda Vääna uudismaa piirdekraavi Vääna turbaraba teeni; sealt mööda Vääna turbaraba teed Pihuoja teeni ning mööda Pihuoja teed Pihuoja ojani; seejärel mööda Pihuoja oja Vääna jõeni ning mööda Vääna jõge Tallinna–Keila maanteeni Hüürul; Hüürult mööda Tallinna–Keila maanteed Tallinna linna piirini.
§ 6. Maapaju jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Maapaju jahipiirkonna pindala on 12 060 hektarit.
(2) Maapaju jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Maapaju jahipiirkonna piir läheb Vikipalu teeristist Jägala–Aegviidu maanteel mööda Jägala–Aegviidu maanteed Ruunoja sillani; sealt mööda Ruunoja oja Soodla jõeni ning mööda Soodla jõge jõe väljavooluni Soodla veehoidlast, jätkudes mõttelise sirgjoonena üle Soodla veehoidla Soodla jõe suudmeni; edasi mööda Soodla jõge Oru sillani Soodla jõel; Oru sillalt mööda Polügooni teed Aegviidu metskonna kvartali CJ067 idasihini, jätkudes mööda Aegviidu metskonna kvartalite CJ067 ida- ja lõunasihti ning CJ105 põhja-, lääne- ja lõunasihti Aegviidu metskonna kvartali CJ136 edelanurgani; siis mööda Aegviidu metskonna kvartalite CJ136, CJ137 ja CJ150 läänesihti Jägala–Aegviidu maanteeni; edasi mööda Jägala–Aegviidu maanteed Aegviidu metskonna kvartali AE018 idasihilt algava metsateeni, jätkudes mööda metsateed Aegviidu metskonna kvartali AE293 idasihini; sealt mööda Aegviidu metskonna kvartali AE293 ida-, lõuna- ja läänesihti Kaskede ojani; edasi mööda Kaskede oja Kalvi sihini, jätkudes mööda Kalvi sihti Prokuröri sihini ning mööda Prokuröri sihti Aegviidu–Pillapalu teeni; seejärel mööda Aegviidu–Pillapalu teed Pihlaka ja Usari talu vahelise kinnistu piirini (Pihlaka sihini); siitpeale mööda Pihlaka sihti Pihlaka kinnistu kagunurgani, jätkudes mööda Pihlaka kinnistu lõunapiiri Pihlaka kraavini ning mööda Pihlaka kraavi Anija metskonna kvartali AN127 idasihini; sealt mööda Anija metskonna kvartalite AN127, AN141, AN145 ja AN167 idasihti Tallinna–Tapa raudteeni ning mööda Tallinna–Tapa raudteed Paunküla metskonna kvartali RK102 kirdenurgani, jätkudes mööda Paunküla metskonna kvartalite RK102, RK120, RK132, RK142 ja RK154 idasihti Mustjõeni Aegviidu metskonna kvartali AE076 loodenurgas; sealt mööda Aegviidu metskonna kvartali AE076 ning AE100 läänesihti Paunküla metskonna kvartali WE104 põhjatippu; seejärel mööda Paunküla metskonna kvartalite WE014, WE016, WE024, WE032 ja WE042 idasihti Tarvasjõeni, jätkudes mööda Tarvasjõge Aegviidu–Jäneda maanteeni ning mööda Aegviidu–Jäneda maanteed Jägala jõe sillani; edasi mööda Jägala jõge Kaunissaare veehoidlani, jätkudes mööda Kaunissaare veehoidla idakallast Paunküla metskonna kvartali RK103 edelanurgani; siitpeale mööda Paunküla metskonna kvartali RK103 lääne- ja põhjasihti, kvartalite RK105, RK106 ja RK107 põhjasihti ning RK108 ja RK096 läänesihti Tallinna–Tapa raudteeni; sealt mööda Tallinna–Tapa raudteed Anija metskonna kvartali AN158 kagunurgani (Jansi teeni), jätkudes mööda Jansi teed Vikipalu teeni ning mööda Vikipalu teed Vikipalu teeristini Jägala–Aegviidu maanteel.
§ 7. Nahe jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Nahe jahipiirkonna pindala on 18 980 hektarit.
(2) Nahe jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Nahe jahipiirkonna piir läheb Aegviidu metskonna kvartali VJ107 läänesihi ja Lahemaa rahvuspargi piiri ristumiskohast mööda Lahemaa rahvuspargi piiri Loobu metskonna kvartali VJ117 idasihini, jätkudes mööda kvartalite VJ117, VJ135 ja VJ139 idasihti Loobu metskonna kvartali VJ159 põhjasihini ning mööda Loobu metskonna kvartali VJ159 põhja- ja idasihti Loobu metskonna kvartali LB046 läänesihini; sealt mööda Loobu metskonna kvartali LB046 lääne- ja lõunasihti Loobu metskonna kvartali VJ160 põhjasihini ning mööda kvartalite VJ160 ja VJ161 põhjasihti kvartali VJ161 idasihini; seejärel mööda kvartalite VJ161 ja LB164 idasihti Läsna jõeni; sealt mööda Läsna jõge Kõnnu ojani ning mööda Kõnnu oja Loobu metskonna kvartali VJ215 idasihini; edasi mööda Loobu metskonna kvartalite VJ215 ja VJ227 idasihti Udriku Suurjärve teeni, jätkudes mööda Udriku Suurjärve teed Ohepalu Suurjärve teeni ning mööda Ohepalu Suurjärve teed Aegviidu metskonna kvartali AE172 idasihini; seejärel mööda kvartalite AE172, AE190, AE230, AE267, AE278 ja AE284 idasihti Valgejõeni; sealt mööda Valgejõge Tapa linna piirini ning mööda Tapa linna piiri Tapa–Jäneda maanteeni, jätkudes mööda Tapa–Jäneda maanteed Tõõrakõrve kraavini ning mööda Tõõrakõrve kraavi Kaasiko kinnistu põhjapiirini; sealt mööda Kaasiko kinnistu põhjapiiri Muraka kinnistu põhjapiirini, jätkudes mööda Muraka kinnistu põhjapiiri Olevi peakraavini ning mööda Olevi peakraavi Polügooni sihini; edasi mööda Polügooni sihti Soodla jõeni, jätkudes mööda Soodla jõge Mustjõeni ning mööda Mustjõge Reismani sihini; siitpeale mööda Reismani sihti Linajärve sihini ning mööda Linajärve sihti Tallinna Tehnikaülikooli Spordibaasi kinnistu idapiirini, jätkudes mööda Tallinna Tehnikaülikooli Spordibaasi kinnistu idapiiri Verioja ojani; sealt mööda Verioja oja Verioja sihini ning mööda Verioja sihti Änni teeni, jätkudes mööda Änni teed Nahe teeni; teeristist mööda Nahe teed Vanapõllu sihini; seejärel mööda Vanapõllu sihti Soodla jõeni ning mööda Soodla jõge Aegviidu metskonna kvartali AE138 kagusihini; siitpeale mööda Aegviidu metskonna kvartalite AE138 kagu-, AE139 ida- ja AE111 kagusihti Valgejõeni; edasi mööda Valgejõge Suru teeni ning mööda Suru teed Aegviidu metskonna kvartali CJ046 idasihini; siis mööda Aegviidu metskonna kvartalite CJ046 ja CJ 032 idasihti Aegviidu metskonna kvartali CJ021 lõunasihini, jätkudes mööda Aegviidu metskonna kvartali CJ021 lõunasihti kvartali CJ 021 läänesihini ning mööda kvartalite CJ021, CJ009, VJ022 ja VJ107 läänesihti Lahemaa rahvuspargi piirini.
§ 8. Nissi jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Nissi jahipiirkonna pindala on 36 530 hektarit.
(2) Nissi jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Nissi jahipiirkonna piir läheb Kasepere–Aude tee ja Tiidu tee ristumiskohast mööda Tiidu teed Laiassoo teeni, jätkudes mööda Laiassoo teed Kloostri peakraavini ning mööda Kloostri peakraavi Sõeru teeni; sealt mööda Sõeru teed Vasalemma–Riisipere maanteeni ning mööda Vasalemma–Riisipere maanteed Viisu ojani; seejärel mööda Viisu oja Vasalemma jõeni ning mööda Vasalemma jõge Pikamäe sihini, jätkudes mööda Pikamäe sihti Uustalu sihini; edasi mööda Uustalu sihti Uustalu metsateeni ning mööda Uustalu metsateed Uustalu I ja Uustalu kinnistute vahelise piirini; sealt mööda kinnistute vahelist piiri Suure-Aru teeni, jätkudes mööda Suure-Aru teed Suure-Aru uudismaa lõunapoolse piirdekraavini; edasi mööda Suure-Aru uudismaa lõunapoolset piirdekraavi Pumba uudismaa põhjapoolse piirdekraavini ning mööda Pumba uudismaa põhjapoolset piirdekraavi Möldrimõisa kinnistu teeni; seejärel mööda Möldrimõisa kinnistu teed Ääsmäe–Rohuküla maanteeni Möldrimõisa talu juures; teeristist mööda Ääsmäe–Rohuküla maanteed Ääsmäe suunas Võiba-Madise teeni, jätkudes mööda Võiba-Madise teed Tallinna–Pärnu endise maanteeni; siitpeale mööda Tallinna–Pärnu endist maanteed Kernuni; Kernust mööda Tallinna–Pärnu uut maanteed Pärnu suunas Kohila–Nissi maanteeni; teeristist mööda Kohila–Nissi maanteed Haibani; Haibast mööda Haiba–Mõnuste–Pohla maanteed Mõnuste küla teeni, jätkudes mööda Mõnuste küla teed Kohila–Nissi maanteeni ning mööda Kohila–Nissi maanteed Kustja küla teeni; edasi mööda Kustja küla teed Mustu teeni ning mööda Mustu teed Mustu uudismaa peakraavini; sealt mööda Mustu uudismaa peakraavi Rebase teeni ning mööda Rebase teed taas Mustu teeni; seejärel mööda Mustu teed Nissi–Vaimõisa maanteeni; teeristist mööda Nissi–Vaimõisa maanteed Toomase teeni ning mööda Toomase teed Terjatu peakraavini; edasi mööda Terjatu peakraavi Ollilaane uudismaa idapoolse piirdekraavini, jätkudes mööda piirdekraavi Terjatu peakraavini ning mööda Terjatu peakraavi selle suubumiskohani Ellamaa ojja; sealt mööda Ellamaa oja Turba–Märjamaa kõrgepingeliini trassini, jätkudes mööda Turba–Märjamaa kõrgepingeliini trassi Virutamme kinnistu lõunapoolse piirisihini ning mööda Virutamme kinnistu lõunapoolset piirisihti Laukna–Ellamaa maanteeni; edasi mööda Laukna–Ellamaa maanteed Ääsmäe–Haapsalu maanteeni; teeristist mööda Ääsmäe–Haapsalu maanteed Ellamaa–Siimika maanteeni ning mööda Ellamaa–Siimika maanteed Lepasteni; Lepastest mööda Turvaste–Lintsi maanteed Baasi teeni ning mööda Baasi teed Keila–Haapsalu maanteeni; sealt mööda Keila–Haapsalu maanteed Keila suunas Lintsi–Siimika metsateeni; teeristist mööda Lintsi–Siimika metsateed Padise–Kivitammi maanteeni; sealt mööda Keila metskonna kvartalite 162, 163, 164 ja 169 lõunasihti Kloostri jõeni ning mööda Kloostri jõge Kobru–Munalaskme teeni; siis mööda Kobru–Munalaskme teed Surnumäe sihini; sealt mööda Surnumäe sihti Aude–Kasepere teeni ning mööda Aude-Kasepere teed Tiidu teeni.
§ 9. Padise jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Padise jahipiirkonna pindala on 25 560 hektarit.
Padise jahipiirkonna piir läheb Vihterpalu jõe suudmest Kurkse lahes mööda mereranda Vasalemma jõe suudmeni (jahipiirkonna juurde kuulub mereakvatooriumi osa, mis ulatub 200 meetri kaugusele rannajoonest), jätkudes mööda Vasalemma jõge Lennuraja kraavini; sealt mööda Lennuraja kraavi Ämari lennuvälja teeni ning mööda Ämari lennuvälja teed Suurkülani; Suurkülast mööda Suurküla teed Kasepere–Paldiski maanteeni, jätkudes mööda Kasepere–Paldiski maanteed Keila–Haapsalu maanteeni; teeristist mööda Keila–Haapsalu maanteed Keila suunas Keila–Haapsalu endise maanteeni Rummu alevikus; edasi mööda Keila–Haapsalu endist maanteed Rummu karjääri lõunapiiri tähistava teeni, jätkudes mööda teed Sõeru kraavini ning mööda Sõeru kraavi Kloostri peakraavini; seejärel mööda Kloostri peakraavi Laiassoo teeni ning mööda Laiassoo teed Tiidu teeni, jätkudes mööda Tiidu teed Kasepere–Aude teeni; edasi mööda Kasepere–Aude teed Surnumäe sihini ning mööda Surnumäe sihti Kobru–Munalaskme teeni; sealt mööda Kobru–Munalaskme teed Kloostri jõeni, jätkudes mööda Kloostri jõge Keila metskonna kvartali 169 kagunurgani; siis mööda Keila metskonna kvartalite 169, 164, 163 ja 162 lõunasihti Padise–Kivitammi maanteeni; sealt mööda Padise–Kivitammi maanteed Siimika–Lintsi metsateeni; teeristist mööda Siimika–Lintsi metsateed Keila–Haapsalu maanteeni ning mööda Keila–Haapsalu maanteed Haapsalu suunas Metsavahi sihini; sealt mööda Metsavahi sihti Kaldamäe ojani ning mööda Kaldamäe oja selle suubumise kohani Piirsalu jõkke; siis mööda Piirsalu jõge Vihterpalu jõeni ning mööda Vihterpalu jõge selle suubumise kohani Kurkse lahte.
§ 10. Paldiski jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Paldiski jahipiirkonna pindala on 6300 hektarit.
(2) Paldiski jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Paldiski jahipiirkonna piir läheb Puhkeranna paadisadamast mööda Paldiski ja Lahepere lahe rannajoont Toomaranna kinnistu idapiirini (jahipiirkonna juurde kuulub mereakvatooriumi osa, mis ulatub 200 meetri kaugusele rannajoonest ning Suur-Pakri ja Väike-Pakri saared akvatooriumi osaga, mis ulatub 200 meetri kaugusele saare rannajoonest), jätkudes mööda Toomaranna kinnistu idapiiri Tallinna–Paldiski maanteeni ning mööda Tallinna–Paldiski maanteed Põllküla–Kasepere maanteeni; teeristist mööda Põllküla–Kasepere maanteed Tallinna–Paldiski raudteeni, jätkudes mööda Tallinna–Paldiski raudteed Laoküla teeni ning mööda Laoküla teed Kasepere–Paldiski maanteeni; sealt mööda Kasepere–Paldiski maanteed Puhkeranna teeni ning mööda Puhkeranna teed Puhkeranna paadisadamani.
§ 11. Põhja-Kõrvemaa jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Põhja-Kõrvemaa jahipiirkonna pindala on 12 290 hektarit.
(2) Põhja-Kõrvemaa jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Põhja-Kõrvemaa jahipiirkonna piir läheb Liiapeksi tee ja Lahemaa rahvuspargi piiri ristumiskohast mööda Lahemaa rahvuspargi piiri Aegviidu metskonna kvartali VJ107 idasihini, jätkudes mööda Aegviidu metskonna kvartalite VJ107, VJ122, CJ009 ja CJ021 läänesihti kvartali CJ021 lõunasihini; edasi mööda Aegviidu metskonna kvartali CJ021 lõunasihti Aegviidu metskonna kvartali CJ032 idasihini ning mööda kvartalite CJ032 ja CJ045 idasihti Suru teeni; edasi mööda Suru teed Valgejõeni, jätkudes mööda Valgejõge Aegviidu metskonna kvartali AE111 kagusihini ning mööda kvartalite AE1111 kagu-, AE139 ida- ja AE138 kagusihti Soodla jõeni; sealt mööda Soodla jõge Vanapõllu sihini ning mööda Vanapõllu sihti Nahe teeni, jätkudes mööda Nahe teed Änni teeni ning mööda Änni teed Jägala–Aegviidu maanteeni; teeristist mööda Jägala–Aegviidu maanteed Aegviidu metskonna kvartali CJ150 edelanurgani; sealt mööda Aegviidu metskonna kvartalite CJ150, CJ137 ja CJ136 läänesihti Aegviidu metskonna kvartali CJ105 lõunasihini, jätkudes mööda Aegviidu metskonna kvartalite CJ105 lõuna-, ida- ja loodesihti Aegviidu metskonna kvartali CJ067 lõunasihini ning mööda kvartali CJ067 lõuna- ja idasihti Polügooni teeni; sealt mööda Polügooni teed Orusilla teeni ning mööda Orusilla teed Aegviidu metskonna kvartali CJ0049 põhjasihini; seejärel mööda Aegviidu metskonna kvartalite CJ049, CJ050, CJ051 ja CJ052 põhjasihti Saare kinnistu põhjapiirini, jätkudes mööda Saare kinnistu põhjapiiri Panga sihini ning mööda Panga sihti Mati teeni; edasi mööda Mati teed Liiapeksi teeni ning mööda Liiapeksi teed Lahemaa rahvuspargi piirini.
§ 12. Rae jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Rae jahipiirkonna pindala on 12 490 hektarit.
(2) Rae jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Rae jahipiirkonna piir läheb Tallinna linna piiri ja Tallinna–Rapla maantee ristumiskohast mööda Tallinna linna piiri Pirita jõeni, jätkudes mööda Pirita jõge Tallinna–Tartu maanteeni ning mööda Tallinna–Tartu maanteed Vaida–Aruvalla maanteeni; teeristist mööda Vaida–Aruvalla maanteed Aruvalla–Pikavere maanteeni; sealt mööda Aruvalla–Pikavere maanteed Tedre teeni ning mööda Tedre teed Põhja teeni; teeristist mööda Põhja teed Kaunimäe teeni, jätkudes mööda Kaunimäe teed Vanaka–Suur-Ruskvere teeni ning mööda Vanaka–Suur-Ruskvere teed Suur-Ruskvereni; edasi mööda Suur-Ruskvere–Väike-Ruskvere teed Halli teeni, jätkudes mööda Halli teed Tallinna–Tartu maanteeni ning mööda Tallinna–Tartu maanteed Aruvalla–Saula elektriliini trassini; edasi mööda Aruvalla–Saula elektriliini trassi Tuhala–Aruvalla maanteeni, jätkudes mööda Tuhala–Aruvalla maanteed Pirita jõeni; siis mööda Pirita jõge Ühispõllu kraavini ning mööda Ühispõllu kraavi Patika aedlinna idapiiri tähistava kraavini, jätkudes mööda Patika aedlinna idapiiri tähistavat-kraavi Patika–Nabala maanteeni ning mööda Patika–Nabala maanteed Patika peakraavini; edasi mööda Patika peakraavi Kurna ojani ning mööda Kurna oja Tallinna ringteeni; sealt mööda Tallinna ringteed Kiili–Raudalu maanteeni; seejärel mööda Kiili–Raudalu maanteed Tallinna–Rapla maanteeni ning mööda Tallinna–Rapla maanteed Tallinna linna piirini.
§ 13. Siniallika jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Siniallika jahipiirkonna pindala on 9280 hektarit.
(2) Siniallika jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Siniallika jahipiirkonna piir läheb Prillimäe–Tuhala ja Oru–Kolu maantee ristumiskohast mööda Prillimäe–Tuhala maanteed Tuhala–Aruvalla maanteeni, jätkudes mööda Tuhala–Aruvalla maanteed Aruvalla–Saula elektriliini trassini; edasi mööda Aruvalla–Saula elektriliini trassi Tallinna–Tartu maanteeni ning mööda Tallinna–Tartu maanteed Halli teeni, jätkudes mööda Halli teed Väike-Ruskvere–Suur-Ruskvere teeni ning mööda Väike-Ruskvere–Suur-Ruskvere teed Suur-Ruskvereni; edasi mööda Suur-Ruskvere–Vanaka teed Kaunimäe teeni ning mööda Kaunimäe teed Põhja teeni; teeristist mööda Põhja teed Tedre teeni, jätkudes mööda Tedre teed Aruvalla–Pikavere maanteeni; sealt mööda Aruvalla–Pikavere maanteed Urvaste teeni ning mööda Urvaste teed Pikavere–Kose maanteeni, jätkudes mööda Pikavere–Kose maanteed Mallavere–Kose elektriliini trassini; edasi mööda Mallavere–Kose elektriliini trassi Paunküla metskonna kvartali SA127 lõunasihini; sealt mööda kvartalite SA127 ja SA126 lõunasihti Kivivõhma kraavini ning mööda Kivivõhma kraavi Kivivõhma ojani; edasi mööda Kivivõhma oja Pirita jõeni, jätkudes mööda Pirita jõge Krei ojani ning mööda Krei oja Koplemetsa teeni; siitpeale mööda Koplemetsa teed Kose–Kuivajõe maanteeni ning mööda Kose–Kuivajõe maanteed Tallinna–Tartu maanteeni; teeristist mööda Tallinna–Tartu maanteed Kose–Purila maanteeni; sealt mööda Kose–Purila maanteed Männiku kinnistu lõunapiirini, jätkudes mööda Männiku kinnistu lõunapiiri Kaasiku sihini ning mööda Kaasiku sihti Ojasoo teeni; edasi mööda Ojasoo teed Onni kinnistu põhjapiirini ning mööda Onni kinnistu põhjapiiri Soopõllu kraavini, jätkudes mööda Soopõllu kraavi Kuivajõeni; edasi mööda Kuivajõge Pundi kraavini ning mööda Pundi kraavi Äksi–Kolu maanteeni; siitpeale mööda Äksi–Kolu maanteed Kolu–Oru maanteeni ning mööda Kolu–Oru maanteed Prillimäe–Tuhala maanteeni.
§ 14. Vääna jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Vääna jahipiirkonna pindala on 16 420 hektarit.
(2) Vääna jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Vääna jahipiirkonna piir läheb Keila jõe suudmest Lohusalu lahes mööda mereranda Tallinna linna piirini (jahipiirkonna juurde kuulub mereakvatooriumi osa, mis ulatub 200 meetri kaugusele rannajoonest), jätkudes mööda Tallinna linna piiri Tallinna–Keila maanteeni ning mööda Tallinna–Keila maanteed Vääna jõeni Hüürul; Hüürult mööda Vääna jõge Pihuoja oja suudmeni; sealt mööda Pihuoja oja Pihooja teeni ning mööda Pihooja teed Vääna turbaraba teeni, jätkudes mööda Vääna turbaraba teed Vääna uudismaaobjekti läänepoolse piirdekraavini; sealt mööda Vääna uudismaaobjekti piirdekraavi Kiia teeni ning mööda Kiia teed Pihooja teeni; siis mööda Pihooja teed Tallinna–Keila maanteeni; teeristist mööda Tallinna–Keila maanteed Keila–Kanamaa maanteeni, jätkudes mööda Keila–Kanamaa maanteed Keila jõe sillani ning mööda Keila jõge selle suudmeni Lohusalu lahes.
§ 15. Jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja
Aegviidu, Ida-Harju, Keila, Kose, Lääne-Harju, Maapaju, Nahe, Nissi, Padise, Paldiski, Põhja-Kõrvemaa, Rae, Siniallika ja Vääna jahipiirkonna kasutusõiguse loa annab Harjumaa Keskkonnateenistus.
(1) Keskkonnaministri 3. juuni 2005. a määrus nr 47 «Nissi ja Põhja-Harju jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine» (RTL 2005, 64, 919) tunnistatakse kehtetuks.
(2) Keskkonnaministri 16. oktoobri 1995. a määrus nr 36 «Harju Maakonna Pakri rendijahipiirkonna moodustamine» tunnistatakse kehtetuks.
(3) Keskkonnaministri 27. septembri 1994. a määrus nr 45 «Harju Maakonna rendijahipiirkondade moodustamine» tunnistatakse kehtetuks.


Riigipiiri seaduse ja isikut tõendavate dokumentide seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Riigipiiri seaduse ja isikut tõendavate dokumentide seaduse muutmise seadus
RT I 2002, 90, 516
Vastu võetud 15.10.2002
Vabariigi Presidendi 25. oktoobri 2002. a otsusega nr 247
§ 1. Riigipiiri seaduses (RT I 1994, 54, 902; 1997, 77, 1315; 1999, 25, 365; 2000, 86, 550; 2001, 23, 126; 2002, 58, 363; 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 111 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Riigipiiri ületaval välismaalasel peab olema kehtiv välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni reisidokument, Eesti Vabariigi poolt antud välismaalase reisidokument või tagasipöördumise luba, kuhu on kantud viisa või elamisloa andmed, kui seadus või välisleping ei sätesta teisiti. Elamisloa andmed ei pea olema kantud välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni reisidokumenti või Eesti Vabariigi poolt antud välismaalase reisidokumenti, kui välismaalane esitab riigipiiri ületamisel lisaks nimetatud dokumendile ka Eesti Vabariigi poolt väljaantud kehtiva isikutunnistuse.»;
2) paragrahvi 112 lõiget 2 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses:
«Elamisloa andmed ei pea olema kantud saatja reisidokumenti, kui alaealisel on kehtiv Eesti Vabariigi poolt väljaantud isikutunnistus ja see esitatakse koos saatja reisidokumendiga riigipiiri ületamisel.»
§ 2. Isikut tõendavate dokumentide seaduses (RT I 1999, 25, 365; 2000, 25, 148; 26, 150; 40, 254; 86, 550; 2001, 16, 68; 31, 173; 56, 338; 2002, 61, 375; 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «foto» sõnadega «ja allkiri»;
« (1) Eesti kodanik või välismaalane võib oma isikut tõendada ka käesolevas seaduses sätestamata kehtiva dokumendiga, kui dokumenti on kantud kasutaja nimi, foto, allkiri ja sünniaeg või isikukood. Alla nelja-aastase Eesti kodaniku ja välismaalase dokumenti ei pea olema kantud fotot. Alla 15-aastase Eesti kodaniku ja välismaalase dokumenti ei pea olema kantud allkirja.»;
3) paragrahvi 6 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «vähemalt üheaastase»;
4) paragrahvi 6 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 6 lõikes 3 asendatakse sõnad «lõikeid 1 ja 2» sõnadega «lõiget 1»;
6) seaduse 3. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«3. peatükk
DOKUMENDI VÄLJAANDMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE»;
7) paragrahvi 9 lõike 3 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 9) muud isikuandmed, kui see on ette nähtud välislepingu, seaduse või selle alusel antud muu õigustloova aktiga.»;
8) paragrahvi 9 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
9) seadust täiendatakse §-ga 91 järgmises sõnastuses:
« § 91. Isikunime dokumenti kandmine
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhtudel kantakse isikunimi algupärasel kujul dokumendi (välja arvatud isikutunnistus) märkustelehele ning kanne kinnitatakse pitsatiga.»;
10) paragrahv 11 tunnistatakse kehtetuks;
11) paragrahvi 112 pealkirjast jäetakse välja sõnad «ja väljavahetamisel», lõikest 1 sõnad «või väljavahetamiseks», lõikest 3 sõnad «või väljavahetamise» ja lõikest 4 sõnad «või väljavahetamiseks»;
12) paragrahvid 12–15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 12. Dokumendi väljaandmisest keeldumine
7) dokumendi kasutajale uue samaliigilise dokumendi väljaandmisel, välja arvatud käesoleva seaduse § 21 lõikes 3 ja § 22 lõikes 6 nimetatud juhul lisapassi väljaandmisel;
(2) Kui Kodakondsus- ja Migratsiooniamet tuvastab pärast dokumendi väljaandmist, et dokumendi väljaandmise aluseks olevate asjaolude kohta esitati valeandmeid või võltsitud dokumente, on isik kohustatud Kodakondsus- ja Migratsiooniameti nõudmisel dokumentaalselt tõendama dokumendi väljaandmise aluseks olevaid asjaolusid. Kui isik ei ole Kodakondsus- ja Migratsiooniameti määratud tähtaja jooksul esitanud nimetatud tõendeid, tunnistab Kodakondsus- ja Migratsiooniamet dokumendi kehtetuks valeandmete või võltsitud dokumentide esitamise tõttu.
(2) Siseminister kehtestab määrusega isikutunnistuse, Eesti kodaniku passi, välismaalase passi, ajutise reisidokumendi, pagulase reisidokumendi, meremehe teenistusraamatu ja meresõidutunnistuse väljaandmise taotluste vormid ning dokumendi taotleja isiku tuvastamise korra.
(4) Kodakondsus- ja Migratsiooniamet annab välja ja tunnistab kehtetuks:
2) väljastab Eesti kodaniku passi välisriigis viibivale Eesti kodanikule.»;
13) paragrahvi 16 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) dokument on terviklik ja ei ole rikutud.»;
14) paragrahvi 17 lõike 1 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 17 lõike 3 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) kontrollib dokumendi kehtivust või edastab dokumendi selle kehtivuse kontrollimiseks dokumendi väljaandnud asutusele.»;
16) paragrahvi 18 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kontrollimisel dokumendi kehtetuks tunnistamise aluse ilmnemisel dokumenti ei tagastata. Dokumendi kehtetusest teavitatakse taotlejat viivituseta.»;
17) paragrahvi 18 lõikest 3 jäetakse välja sõnad «otsuse alusel»;
18) paragrahvi 18 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Dokument tagastatakse või tunnistatakse kehtetuks põhjendamatu viivituseta.»;
19) paragrahvi 19 lõike 1 punktis 2 asendatakse sõnad «kellele on antud elamisluba kehtivusajaga vähemalt üks aasta» sõnadega «kellel on kehtiv elamisluba»;
20) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Alla 15-aastasele alaealisele antakse isikutunnistus välja kehtivusajaga kuni viis aastat.»;
21) paragrahvi 21 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Eesti kodaniku pass antakse Eesti kodanikule riigipiiri ületamiseks.»;
22) paragrahvi 21 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
23) paragrahvi 26 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Välismaalase pass on välismaalasele Eesti Vabariigi poolt antav reisidokument, millesse kantakse vajaduse korral elamisloa andmed.»;
24) paragrahvi 27 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «taotluse alusel»;
25) paragrahvi 27 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
26) paragrahvi 28 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Alla 15-aastasele välismaalasele antakse välismaalase pass välja kehtivusajaga kuni viis aastat, kusjuures kehtivusaeg ei tohi ületada välismaalasele antud elamisloa kehtivusaega.»;
27) paragrahvi 29 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna «anda» sõnadega «vormikohase taotluseta»;
28) paragrahvi 38 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Dokumendi kehtivus ei sõltu dokumendi vormi, tehnilise kirjelduse ja dokumenti kantavate andmete loetelu muutumisest, kui seaduse või selle alusel antud õigustloova aktiga ei ole ette nähtud teisiti.»
Käesolev seadus jõustub ühe kuu möödumisel Riigi Teatajas avaldamise päevast arvates.


Elektroonilise side seaduse ja infoühiskonna teenuse seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Vabariigi Presidendi 21. juuni 2010. a otsusega nr 702
§ 1. Elektroonilise side seaduses (RT I 2004, 87, 593; 2010, 29, 151) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Käesolevas seaduses sätestatakse nõuded üldkasutatavatele elektroonilise side võrkudele ja teenustele, elektrooniliste kontaktandmete otseturustuseks kasutamisele, raadioside pidamisele, raadiosageduste ja numeratsiooni haldamisele ja aparatuurile ning riiklik järelevalve nende nõuete täitmise üle ja vastutus nende nõuete rikkumise eest.
(3) Käesolev seadus ei laiene infoühiskonna teenusele infoühiskonna teenuse seaduse tähenduses, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti.»;
2) paragrahvi 2 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
«81) elektroonilised kontaktandmed on andmed, mis võimaldavad elektroonilise side võrgu kaudu edastada isikule teavet, sealhulgas faksi, elektronposti või lühi- ja multimeediasõnumiga;»;
3) paragrahvi 9 täiendatakse lõigetega 21–24 järgmises sõnastuses:
«(21) Raadiosagedusala kasutamise õiguse andmisel avaliku konkursi korras määrab sidevõrgule esitatavad nõuded majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(22) Raadiosagedusala kasutamise õiguse andmisel avaliku konkursi korras võib majandus- ja kommunikatsiooniminister määrata:
1) ühekordse loatasu kuni 25 miljonit krooni;
2) konkursil osalemise eest tagatisraha.
(23) Ühekordne loatasu määratakse fikseeritud tasuna või enampakkumise korral alghinnana. Ühekordse loatasu suuruse määramisel arvestatakse käesoleva seaduse § 11 lõike 4 punktides 1 ja 2 sätestatud tingimusi.
(24) Tagatisraha peab olema kõigile avalikust konkursist osavõtjatele võrdne ning ei tohi olla suurem kui raadiosagedusala kasutamise õiguse eest võetav ühekordne loatasu. Pärast konkursi võitja selgumist tagatisraha tagastatakse.»;
4) paragrahvi 9 lõike 22 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1) ühekordse loatasu kuni 1 597 000 eurot;»;
5) paragrahvi 9 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud avaliku konkursi läbiviimise korra ning lõigetes 21 ja 22 nimetatud nõuded ja tingimused kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.»;
6) seadust täiendatakse §-ga 1031 järgmises sõnastuses:
«§ 1031. Elektrooniliste kontaktandmete kasutamine otseturustuseks
(1) Füüsilisest isikust sideteenuse kasutaja või kliendi elektrooniliste kontaktandmete kasutamine otseturustuseks on lubatud üksnes tema eelneval nõusolekul.
(6) Käesolevas paragrahvis sätestatut ei kohaldata reaalajas toimuvale mitmepoolsele häälkõnele.»;
7) paragrahvi 105 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
«(5) Sideettevõtja võib kliendi nõusolekuta töödelda käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud andmeid eesmärgiga teavitada klienti viivitamata tema elu ja tervist ohustavast sündmusest ning anda ohutuks tegutsemiseks juhiseid, millekohase informatsiooni edastab sideettevõtjale politsei- või päästeasutus.»;
8) seadust täiendatakse §-ga 1842 järgmises sõnastuses:
«§ 1842. Elektrooniliste kontaktandmete kasutamisele kehtestatud nõuete rikkumine
(1) Käesoleva seaduse §-s 1031 sätestatud elektrooniliste kontaktandmete kasutamisele kehtestatud nõuete rikkumise eest –
9) paragrahvi 1842 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «kuni 50 000 krooni» tekstiosaga «kuni 3200 eurot»;
10) paragrahvi 188 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(6) Käesoleva seaduse §-des 1842 ja 187 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Andmekaitse Inspektsioon.»;
11) seadust täiendatakse §-ga 1951 järgmises sõnastuses:
«§ 1951. Elektrooniliste kontaktandmete kasutamine
Käesoleva seaduse § 1031 lõike 3 punktis 1 sätestatud kohustust ei rakendata lõikes 3 kirjeldatud viisil enne § 1031 jõustumist saadud kontaktandmete puhul.»;
12) normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10–28);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7–20);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21–32);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33–50);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51–77), muudetud direktiiviga 2009/136/EÜ (ELT L 337, 18.12.2009, lk 11–36);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37–47), muudetud direktiividega 2006/24/EÜ (ELT L 105, 13.4.2006, lk 54–63) ja 2009/136/EÜ (ELT L 337, 18.12.2009, lk 11–36);
Euroopa Komisjoni direktiiv 2002/77/EÜ konkurentsi kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgudel (EÜT L 249, 17.9.2002, lk 21–26);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/24/EÜ, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ (ELT L 105, 13.4.2006, lk 54–63).»
§ 2. Infoühiskonna teenuse seaduses (RT I 2004, 29, 191; 2010, 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
«(3) Käesolevas seaduses sätestatut ei kohaldata infoühiskonna teenusega seonduvatele küsimustele, mis on reguleeritud elektroonilise side seaduse ja isikuandmete kaitse seadusega.»;
«(1) Kommertsteadaanne on igasugune teave, mis on kavandatud otseselt või kaudselt edendama majandus- või kutsetegevuses osaleva isiku nimel tema kaupade või teenuste pakkumist või tõstma sellise isiku mainet.»;
3) paragrahvi 5 lõike 3 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«2) teave, mis on esitatud isikust sõltumatult tema maine, pakutava kauba või teenuse kohta.»;
4) paragrahv 6 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 10 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad «kahjutasu nõude» sõnadega «kahju hüvitamise nõude»;
6) paragrahv 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 12. Riikliku järelevalve teostaja
Käesolevas seaduses teenuse osutaja kohta antavale teabele sätestatud nõuete järgimise üle teostab vastavalt oma pädevusele järelevalvet Tehnilise Järelevalve Amet.»;
«§ 15. Teenuse osutaja kohta antavale teabele sätestatud nõuete rikkumine
(1) Käesolevas seaduses teenuse osutaja kohta antavale teabele sätestatud nõuete rikkumise eest –
8) paragrahv 16 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 16. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud väärteole kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on vastavalt oma pädevusele Tehnilise Järelevalve Amet.»
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 4 ja 9 jõustuvad päeval, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel.


text:
3-1-1-27-10 Riigikohus 28.04.2010
Mõõtevahendite siseriikliku tüübikinnitustunnistuse taotlemise, väljastamise, muutmise ja pikendamise ning legaalmetroloogilise ekspertiisi kord § 7 lg 3
Liiklusseadus § 74 22 lg 2
Enne 1. maid 2004. a (s.o enne mõõteseaduse jõustumist) kiirusmõõteseadmele väljastatud tüübikinnitustunnistusel peab kajastuma seadme reaalse kasutamise täpsusaste (Vt RKKKo nr 3-1-1-11-08).
Kui kiirusmõõteseadmele väljastati tüübikinnitustunnistus ajavahemikus 1. mai 2004. a (s.o alates mõõteseaduse jõustumisest) kuni 23. detsembrini 2009. a (s.o kuupäev, mil jõustus MõõteS § 5 lg 1 uus redaktsioon) tuleneb kohaselt tuleneb mõõteviga kiirusmõõturite kasutamisel (ehk reaalse kasutamise täpsusaste) mitte tüübikinnitustunnistuselt, vaid mõõtja erialast pädevust tõendavast tunnistusest.
Kui kiirusemõõturile on tüübikinnitustunnistus väljastatud pärast 23. detsembrit 2009. a (s.o kuupäev, mil jõustus MõõteS § 5 lg 1 uus redaktsioon), ei ole reaalse kasutamise täpsusastme määramisel tarvis vaadata ei tüübikinnitustunnistust ega mõõtja erialast pädevust tõendavat tunnistust, vaid VV määruse lisa.
Teineteisest üksnes vähesel määral erinevate arvnäitajate pinnalt erisuguste õigusjärelmite kehtestamine on teatud määral formaalse - s.o mitte üksnes sisulise - iseloomuga. Samas on sellise vaheteo tegemine seadusandja otsustusõiguse pädevuses. Küll aga ei saa pidada pelgaks formaalsuseks oma ala spetsialistidest koosneva pädeva akrediteerimisasutuse poolt erialase pädevuse kinnitamise tunnistuses määratletud arvnäitajaid. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 5. oktoobri 2006. a määruse nr 85 "Mõõtja erialase pädevuse hindamise ja tõendamise kord" kohaselt hindab akrediteerimisasutus mõõtja erialast pädevust erinevate rahvusvaheliste teaduslikul alusel baseeruvate juhenddokumentide järgi. Sellisel moel korrektse menetluse teel saadud õigeid mõõtetulemusi ei ole võimalik kahtluse alla seada pelga väitega, et tulemused kujutavad endast formaalsust. Seetõttu tuleb neist andmetest karistuse määramisel lähtuda.
3-1-1-12-10 Riigikohus 05.04.2010
Liiklusseadus § 74 22 lg 4
Vastavalt VTMS § 31 lg-le 2 ja § 123 lg-le 2 peab kohus väärteoasja uurima igakülgselt. Muuhulgas tähendab väärteoasja igakülgne uurimine sedagi, et sõltumata esitatud kaebuse piiridest tuleb maakohtul selgitada välja kõik menetlusalust isikut süüstavad ja õigustavad asjaolud. Juhul, kui kohtulikul arutamisel tõusetuvad kahtlused menetlustoimingu käigu ja tulemuste usaldusväärsuse suhtes, tuleb need lähtuvalt uurimispõhimõttest täiendavate tõendite kogumise teel kõrvaldada (vt nt RKKKo nr 3-1-1-73-08, p 11 ja nr 3-1-1-85-09, p-d 8 ja 9).
Liiklusjärelevalvet võidakse teatud juhtudel toimetada üksi. Sellisel juhul peaks väärteosündmuse tuvastanud kohtuvälise menetleja ametnik püüdma astuda täiendavaid samme võimaldamaks anda toimunule objektiivset hinnangut. Nii näiteks saab liiklusjärelevalve toiminguid salvestada, tagades seeläbi võimaluse kontrollida nii toimingu läbiviimise asjaolusid kui ka hinnata selle tulemuste usaldusväärsust (vt RKKKo nr 3-1-1-82-09, p 17).
3-1-1-86-05 Riigikohus 17.10.2005
Tulenevalt MõõteS § 50 lg-st 4 ei ole taatlemata mõõtevahendi mõõtetulemuse jälgitavus tõendatav, s.o puudub kindlus, et mõõtetulemus on õige. Seega ei ole usaldusväärsed ka mõõteseadme kasutamise tulemusel saadud tõendid.
Varasemaid õigussuhteid puudutavate ülemineku- ja rakendussätete puudumine tähendab seda, et uus õigusakt jõustub seaduses ettenähtud üldises korras, mõjutades ka õigusakti jõustumise hetkel kestvaid õigussuhteid. Sama seisukohta kinnitab ka senine RKPK praktika, mille kohaselt rikub pärast uue seaduse jõustumist eelmise seaduse alusel antud määruse kohaldamine PS § 87 p 6 ning õiguskindluse põhimõtet (vt RKPKo-d 3-4-1-5-98 ja 3-4-1-3-01).

matches:
Riigikohus
§ 7
§ 74
§ 5
§ 5
Riigikohus
§ 74
§ 31
§ 123
kohus
Riigikohus
§ 50
§ 87


text:
Kohtuasi C-620/17: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Székesfehérvári Törvényszéki (Ungari) 2. novembril 2017 – Hochtief Solutions AG Magyarországi Fióktelepe versus Fővárosi Törvényszék
Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Székesfehérvári Törvényszéki (Ungari) 2. novembril 2017 – Hochtief Solutions AG Magyarországi Fióktelepe versus Fővárosi Törvényszék
(Kohtuasi C-620/17)
Hageja: Hochtief Solutions AG Magyarországi Fióktelepe
Kostja: Fővárosi Törvényszék
Kas liidu õiguse aluspõhimõtteid ja õigusnorme (eriti ELL artikli 4 lõiget 3 ja ühetaolise tõlgendamise nõuet), nagu neid on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus, eriti kohtuasjas Köbler tehtud kohtuotsuses, tuleb tõlgendada nii, et sellise kohtuotsusega, mis rikub liidu õigust, viimase astme kohtuna otsustanud liikmesriigi kohtu vastutuse tuvastamine võib põhineda ainult riigisisesel õigusel või riigisiseses õiguses kehtestatud kriteeriumidel? Kui vastus on eitav, kas siis tuleb liidu õiguse aluspõhimõtteid ja õigusnorme, eriti Euroopa Liidu Kohtu poolt kohtuasjas Köbler „riigi“ vastutuse tuvastamiseks kehtestatud kolme kriteeriumit, tõlgendada nii, et seda, kas on täidetud tingimused, mille esinemisel saab tuvastada liikmesriigi vastutuse liidu õiguse rikkumise eest selle riigi kohtute poolt, tuleb hinnata riigisisese õiguse alusel?
Kas liidu õigusnorme ja liidu õiguse aluspõhimõtteid (eriti ELL artikli 4 lõiget 3 ja tõhusa kohtuliku kaitse nõuet), konkreetselt muu hulgas Euroopa Liidu Kohtu poolt kohtuasjades Francovich, Brasserie du pêcheur ja Köbler tehtud otsuseid liikmesriigi vastutuse asjades, tuleb tõlgendada nii, et asjaolu, et viimase astme kohtuna otsustanud liikmesriigi kohtu otsus, mis rikub liidu õigust, on jõustunud, välistab liikmesriigi vastutuse kahju eest tuvastamise?
Kas direktiivi 89/665/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 2007/66/EÜ (1), ja direktiivi 92/13/EMÜ arvestades on liidu õiguse seisukohast asjassepuutuvad riigihanke vaidlustamise menetlus seoses riigihangetega, mille väärtus ületab ühenduse piirmäära, ja nimetatud menetluses tehtud haldusotsuse kohtulik kontroll? Kui vastus on jaatav, kas liidu õigus ja Euroopa Liidu Kohtu praktika (muu hulgas kohtuasjades Kühne & Heitz, Kapferer ja eriti Impresa Pizzarotti tehtud otsused) on asjassepuutuvad seoses vajadusega, et erakorralise õiguskaitsevahendina oleks lubatav teistmine, mis tuleneb riigisisesest õigusest seoses nimetatud riigihanke vaidlustamise menetluse raames tehtud haldusotsuse kohtuliku kontrolliga?
Kas riigihanke vaidlustamise menetluse direktiive (nimelt direktiivi 89/665/EMÜ, mida on vahepeal muudetud direktiiviga 2007/66/EÜ, ja direktiivi 92/13/EMÜ) tuleb tõlgendada nii, et nendega on kooskõlas riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt võivad liikmesriigi kohtud, kes arutavad põhikohtuasja, mitte arvesse võtta faktilist asjaolu, mida tuleb vastavalt Euroopa Liidu Kohtu otsusele – mis tehti ühes riigihanke vaidlustamise menetluse raames esitatud eelotsuse alusel – analüüsida ja mida ei võta lisaks arvesse ka liikmesriigi kohtud, kes menetlevad põhikohtuasjas tehtud otsuse peale esitatud teistmisavaldust?
Kas nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/665/EMÜ riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, eriti selle artikli 1 lõikeid 1 ja 3 ning nõukogu [25.] veebruari 1992. aasta direktiivi 92/13/EMÜ veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta, eriti selle artikleid 1 ja 2 — konkreetselt kohtuasjades Willy Kempter, Pannon GSM, VB Pénzügyi Lízing, Kühne & Heitz, Kapferer ja Impresa Pizzarotti tehtud otsuseid silmas pidades — tuleb tõlgendada nii, et nende direktiivide, tõhusa kohtuliku kaitse nõude ja võrdväärsuse ning tõhususe põhimõtetega on kooskõlas riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt – või nende kohaldamine nii, et – vaatamata sellele, et Euroopa Liidu Kohtu otsusega eelotsusemenetluses on enne apellatsioonimenetluses kohtuotsuse tegemist antud liidu õigusnormide asjakohane tõlgendus, jätab asja arutav kohus apellatsioonkaebuse hilinenult esitatuna läbi vaatamata ja pärast teistmisavaldust menetlev kohus jätab selle vastuvõetamatuna läbi vaatamata?
Kui riigisisese õiguse alusel peab teistmine olema konstitutsioonikohtu uue lahendi alusel põhiseaduslikkuse taastamise huvides lubatav, kas siis ei peaks teistmine olema lubatav vastavalt võrdväärsuse põhimõttele ja kohtuotsuses Transportes Urbanos sedastatud põhimõttele ka juhul, kui põhikohtuasjas ei saanud riigisiseses õiguses menetlustähtaegade kohta sätestatu tõttu Euroopa Liidu Kohtu otsust arvesse võtta?
Kas nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/665/EMÜ riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, eriti selle artikli 1 lõikeid 1 ja 3, ning nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/13/EMÜ veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta, eriti selle artikleid 1 ja 2 tuleb, pidades silmas Euroopa Liidu Kohtu otsust C-2/06, Willy Kempter, mille kohaselt ei pea eraõiguslik isik tuginema konkreetselt Euroopa Kohtu praktikale, tõlgendada nii, et nimetatud direktiividega reguleeritud riigihangete vaidlustamise menetlusi saab algatada ainult kaebusega, mis sisaldab väidetava riigihankealase rikkumise sõnaselget kirjeldust ja milles on lisaks täpselt märgitud rikutud riigihankealane õigusnorm — konkreetne artikkel ja lõik —, see tähendab, et riigihanke vaidlustamise menetluses saab analüüsida ainult rikkumisi, mida isik on ette heitnud viitega rikutud riigihankealasele õigusnormile — konkreetsele artiklile ja lõikele —, samas kui kõigis muudes haldus- ja tsiviilmenetlustes piisab sellest, et eraõiguslik isik esitab faktilised asjaolud ja neid toetavad tõendid, ja pädev asutus või kohus lahendab kaebuse vastavalt selle sisule?
Kas piisavalt selge rikkumise nõuet, mis on kehtestatud kohtuotsustes Köbler ja Traghetti, tuleb tõlgendada nii, et niisugust rikkumist ei ole, kui viimase astme kohtuna otsustav kohus jätab Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud ja maksimaalselt üksikasjalikult viidatud kohtupraktikat — mis pealegi põhineb erinevatel varasematel kohtulahenditel — avalikult eirates eraõigusliku isiku taotluse esitada eelotsusetaotlus teistmise lubatavuse vajalikkuse kohta rahuldamata, tuginedes absurdsele põhjendusele, et liidu õigusnormid — sel konkreetsel juhul direktiivid 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ — ei sisalda teistmist reguleerivaid norme, vaatamata sellele, et on maksimaalselt üksikasjalikult viidatud ka asjakohasele Euroopa Liidu Kohtu praktikale, sealhulgas kohtuotsusele Impresa Pizzarotti, milles on just nimelt tuvastatud teistmise vajalikkus seoses riigihangetega? Arvestades Euroopa Liidu Kohtu otsust C-283/81, CILFIT, millise täpsusastmega peab liikmesriigi kohus põhjendama teistmise mittelubamist, millega ta kaldub kõrvale Euroopa Kohtu poolt siduvalt sedastatud õiguslikust tõlgendusest?
Kas ELL artikli 19 ja artikli 4 lõike 3 kohaseid tõhusa kohtuliku kaitse ja võrdväärsuse põhimõtteid, ELTL artiklis 49 sätestatud asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust ning nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/37/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord, ning direktiive 89/665/EMÜ, 92/13/EMÜ ja 2007/66/EÜ tuleb tõlgendada nii, et [nendega ei ole vastuolus], kui pädevad asutused ja kohtud jätavad kohaldatavat liidu õigust ilmselgelt eirates üksteise järel rahuldamata isiku kaebused selle peale, et tal takistati osaleda riigihankemenetluses – kaebused, mille jaoks on vaja vastavalt asjaoludele koostada palju dokumente, mille jaoks kulub oluliselt palju aega ja raha, või osaleda kohtuistungitel –, ja asjassepuutuvad õigusnormid jätavad isiku ilma võimalusest nõuda kohtult õigusvastaste meetmete tagajärjel tekkinud kahju hüvitamist, kuigi on kindel, et teoreetiliselt on võimalik tuvastada vastutus kohtumõistmise ülesannete täitmisel tekitatud kahju eest?
Kas kohtuotsustes Köbler, Traghetti ja Saint Giorgio kehtestatud põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et sellega, et viimase astme kohtuna otsustav liikmesriigi kohus jätab eraõigusliku isiku õigeaegselt esitatud teistmisavalduse – mille raames see isik saaks nõuda tekitatud kahju hüvitamist – Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikat eirates läbi vaatamata, tekitatud kahju ei saa hüvitada?
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiiv 2007/66/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ riigihankelepingute sõlmimise läbivaatamise korra tõhustamise osas (ELT 2007, L 335, lk 31).

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Kriminaalmenetluse koodeksi, kriminaalkoodeksi, apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku, raamatupidamise korraldamise ja raamatupidamisandmete õigsuse eest isikliku vastutuse kehtestamise seadustiku ning täitemenetluse seadustiku muutmise ja täiendamise seadus – Riigi Teataja
Kriminaalmenetluse koodeksi, kriminaalkoodeksi, apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku, raamatupidamise korraldamise ja raamatupidamisandmete õigsuse eest isikliku vastutuse kehtestamise seadustiku ning täitemenetluse seadustiku muutmise ja täiendamise seadus
RT I 1996, 6, 101
Vastu võetud 08.01.1996
(õ) 2.10.2007 14:20
23. jaanuari 1996. a otsus nr 673
I. Kriminaalmenetluse koodeksis (ENSV ÜT 1961, 1, 4 ja lisa; RT I 1995, 6-8, 69; 15, 173; 83, 1441) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 1. § 5 3. lõike esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"Kriminaalasja lõpetamine ei ole lubatud käesoleva § 1. lõike punktides 3 ja 4 ettenähtud alustel, kui seda vaidlustab kahtlustatav või süüdistatav."
§ 2. § 61 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"§ 61. Asitõend
Asitõend on ese või aine, mis oli kuriteo toimepanemise vahend või riist, säilitas endal kuriteo jälgi, oli kuriteo vahetu objekt või kuriteo läbi saadud vara, samuti iga muu objekt, millel oma individuaalsete tunnuste tõttu võib olla tähtsust antud kriminaalasja õigeks otsustamiseks."
§ 3. § 62 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"§ 62. Asitõendi vaatlus, hoidmine ja selle suhtes muude abinõude kohaldamine
(1) Asitõendit tuleb vaatlusprotokollis üksikasjaliselt kirjeldada, fotografeerida ja koostada selle kohta asitõendiks tunnistamise määrus.
(2) Juurdleja, uurija või kohtuniku määrusega võetakse asitõend hoidmiseks või kohaldatakse selle suhtes käesoleva koodeksi § 63 ettenähtud abinõusid, kui see ei kahjusta kriminaalasja huve.
(3) Asitõendit hoitakse võimaluse korral kriminaalasja juures juurdlus- või eeluurimisasutuses või kohtus, kelle menetluses kriminaalasi on.
(4) Kui kriminaalasi antakse ühelt juurdlus- või eeluurimisasutuselt teisele või ühelt kohtult teisele, saadetakse neile koos toimikuga ka asitõendid.
(5) Asitõend, mida ei saa hoida juurdlus- või eeluurimisasutuse juures või kohtus ning mille suhtes ei saa kohaldada enne kohtuotsuse jõustumist või kriminaalasja menetluse lõpetamist käesoleva koodeksi § 63 ettenähtud abinõusid, antakse vastutavale hoiule.
(6) Kui hoidjaks ei ole seaduslik valdaja, on hoidjal õigus hoiutasule ja hoidmiseks tehtud kulutuste hüvitamisele. Hoiutasu ja kulutused teeb kindlaks juurdleja, uurija või kohtunik ning need makstakse välja juurdlus-, eeluurimisasutuse või kohtu vahendite arvel ning arvestatakse kohtukulude hulka.
(7) Asitõendina hoiule antud vara raiskamise, võõrandamise ja varjamise eest vastutab vara hoidja.
(8) Asitõendiks tunnistatud erikonfiskeerimisele kuuluva vara ja kuriteo läbi saadud vara suhtes, mille seaduslikku valdajat ei tuvastatud, võidakse kohtuniku määrusega kohaldada erikonfiskeerimist kriminaalmenetluse käigus. Hiljem tuvastatud seaduslikul valdajal on eelarvesse kantud summade tagasinõudmise õigus pärast neist asitõendi hoidmis-, edasisaatmis-, uurimis- ja realiseerimiskulude mahaarvamist.
(9) Erikonfiskeeritud ese või aine, millel on väärtus ning mis ei olnud otseselt kohandatud kuriteo toimepanemiseks, antakse rahandusasutusele. Üleandmise kohta koostatakse akt.
(10) Kiiresti riknevad asitõendid, mida ei ole võimalik tagastada seaduslikule valdajale, antakse viivitamata vastavasse asutusse sihipäraseks kasutamiseks ja kriminaalmenetluse lõppemise järel tagastatakse samaliigiliste ja samade omadustega esemete või ainete näol või tasutakse nende väärtus.
(11) Erikonfiskeeritud esemete ja ainete realiseerimise, realiseerimisest saadud raha eelarvest seaduslikule valdajale tagastamise, asitõendite hävitamise ja kiiresti riknevate asitõendite kasutamiseks andmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus."
§ 4. § 63 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"§ 63. Asitõendite ja erikonfiskeeritud vara suhtes kohaldatavad abinõud
Juurdleja, uurija ja kohtuniku määruses või kohtuotsuses näidatakse asitõendite ja erikonfiskeeritud vara suhtes kohaldatavad abinõud, kusjuures:
1) esemed ja ained, mille otstarbeks on kuriteo toimepanemine või mida kasutati kuriteo toimepanemisel või mida võib omandada vaid eriloal ja kui see luba puudub, antakse üle vastavale asutusele või hävitatakse;
2) esemed ja ained, mida kasutati kuriteo matkimisel, tagastatakse nende seaduslikele valdajatele;
3) kuriteo läbi saadud vara, mille seaduslikku valdajat ei tuvastatud, antakse üle riigituludesse;
4) kuriteo läbi saadud vara, mille tagastamist seaduslik valdaja ei taotle, realiseeritakse kohtuniku määruse või kohtuotsuse alusel tsiviilhagi katteks või antakse kahtlustatavale, süüdistatavale, süüdimõistetule või tsiviilkostjale, kes on täielikult rahuldanud seadusliku valdaja tsiviilhagi ja tasunud kohtukulud;
5) esemed ja ained, millel ei ole väärtust ja mida ei saa kasutada, hävitatakse;
6) asitõendiks olev dokument võidakse jätta kriminaaltoimiku juurde;
7) ülejäänud esemed ja ained, mille kuuluvus ei ole vaieldav, antakse välja nende seaduslikele valdajatele."
§ 5. § 73:
1) 1. lõiget täiendatakse sõnadega "samuti kohtuotsuse täitmise tagamiseks";
2) 5. lõikest jäetakse välja sõnad "või vahi all pidamise tähtaja pikendamiseks";
3) § täiendatakse 51 lõikega järgmises sõnastuses: "(51) Vahi all pidamise tähtaega pikendatakse vahi alla võtmist reguleerivate sätete kohaselt."
§ 6. § 771 lisatakse pärast sõnu "vahi alla võtmise" sõnad ", vahi all pidamise tähtaja pikendamise".
§ 7. § 782 1. lõiget täiendatakse pärast sõnu "või nende esindaja" sõnadega "kahtlustatav, süüdistatav".
§ 8. § 89:
1) 4. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"(4) Kriminaalasja lõpetamisel käesoleva koodeksi § 5 lg. 1 p. 3 ja 4 ning lg. 4 ettenähtud alustel nõuab juurdleja, uurija või kohus kahtlustatavalt, süüdistatavalt või kohtualuselt välja kohtukulud. Kriminaalasja lõpetamisel muudel alustel võetakse kohtukulud riigi kanda.";
2) 5. lõiget täiendatakse esimese lausega järgmises sõnastuses:
"Kohtualuse õigeksmõistmise korral võetakse kohtukulud riigi kanda.";
3) 6. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"(6) Kriminaalasja lõpetamisel käesoleva koodeksi § 5 lg. 1 p. 6 ettenähtud alusel võib kohtukulud panna süüdistatavale, kohtualusele ja kannatanule või ühele neist."
§ 9. § 99 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"§ 99. Juurdlusasutused
(1) Juurdlust teostavad:
2) vangla, eelvangistusmaja ning interneerimislaager - teenistusliku korra vastu suunatud kuritegudes, mille on toime pannud nende asutuste töötajad, samuti nende asutuste asukohas toimepandud kuritegudes;
3) piirivalveasutus riigipiiri rikkumise asjades;
4) tolliasutus tollieeskirjade rikkumise asjades;
5) Täitevamet - käesoleva lõike punktis 2 tähendatud kuritegudes;
6) reisil viibiva merelaeva või õhusõiduki kapten - tema juhtimisel oleval laeval või õhusõidukil toimepandud kuritegudes.
(2) Lisaks käesoleva § 1. lõikes loetletutele teevad materjalide kohtueelse ettevalmistamise menetlust protokollivormis käesoleva koodeksi § 357 tähendatud kuritegudes:
1) looduskaitseasutuse järelevalveametnik - looduskeskkonna ja loodusvarade kaitse ja kasutamise nõuete rikkumisel;
2) tuletõrjejärelevalvet teostama volitatud ametiisik - tuleohutuseeskirjade rikkumisel;
3) Riigi Tehnilise Järelevalve Ameti peaspetsialist, tehnilise järelevalve inspektsiooni ülem - tööstus-, ehitus- ja mäetööde ning masinate juhtimis-, käitus- ja ohutuseeskirjade rikkumisel;
4) maakonna ja linna tööinspektsiooni tööinspektor - töökaitse-eeskirjade rikkumisel;
5) Riigi Tervisekaitseameti peadirektor, maakonna tervisekaitsetalituse arst - epideemia- või episootiavastase võitluse eeskirjade rikkumisel;
6) tarbijakaitse järelevalve ametnik - kaubanduseeskirjade rikkumisel.
(3) Käesoleva koodeksi § 359 ja 360 sätestatud korras juurdluse või eeluurimise teostamisel võivad käesoleva § 2. lõikes tähendatud isikud teostada vaid edasilükkamatuid uurimistoiminguid.
(4) Ametikohtade loetelu, mida täitvatel ametnikel on juurdleja õigused, kinnitab Vabariigi Valitsus või tema poolt volitatud minister."
§ 10. § 100 1. lõikest jäetakse välja teine ja kolmas lause.
§ 11. § 104 1. lõike loetelust jäetakse välja arvud "85, 85'1" ja loetelu täiendatakse arvudega "61'1, 61'2, 61'3, 61'4 ,73, 74 ja 198'1".
§ 12. § 105 loetelu täiendatakse arvudega "73, 74, 164'2".
§ 13. § 168' 2. lõiget täiendatakse pärast sõnu "äravõetud esemete" sõnadega "ning kohtukulude".
§ 14. § 268' 3. lõikes asendatakse sõnad "§-is 50'1 " sõnadega "§-ides 50'1 , 148'6 lg. 3, 164 lg. 3, 164'1 lg. 3, 165 lg. 3, 202'5 lg. 2, 207 lg. 4, 207'2 lg. 2, 210'1 lg. 3 või 210'2 lg. 3".
II. Kriminaalkoodeksis (RT 1992, 20, 288; 1993, 7, 103; RT I 1993, 33, 539; 43, 620; 49, 693; 1994, 12, 202; 16, 290; 24, 391; 30, 466; 39, 620; 50, 845; 74, 1324; 83, 1447; 91, 1529; 1995, 4, 36; 5, 40; 11, 114; 14, 170; 15, 173; 24, 336; 25, 352; 26-28, 355; 53, 845; 58, 1005; 60, 1018; 62, 1056) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 15. § 40 3. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"(3) Kui pärast kohtuotsuse tegemist tuvastatakse, et süüdimõistetu on süüdi veel teises käesoleva koodeksi eriosa samas või mõnes muus paragrahvis tähendatud kuriteos, mille ta on toime pannud enne kohtuotsuse tegemist esimeses asjas, liidab kohus hiljem mõistetud karistusega varem mõistetud karistuse ärakandmata osa käesoleva koodeksi eriosa selle paragrahvi piirides, mis näeb ette raskema karistuse, või loeb kergema karistuse kaetuks raskema karistusega."
§ 16. § 49 1. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"(1) Karistusest vabastatakse ainult käesolevas peatükis ettenähtud alustel või käesoleva koodeksi eriosas tähendatud juhtudel ning see kuulub kohtu pädevusse, välja arvatud karistusest vabastamine või karistuse kergendamine amnestia või armuandmise korras."
§ 17. § 53 1. lõike punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"1) kaks aastat kolmanda astme kuriteo toimepanemisest;".
§ 18. § 55 9. lõikes lisatakse pärast sõna "vabadusekaotusega" sõnad "või arestiga".
§ 19. § 148'4 2. lõige tunnistatakse kehtivuse kaotanuks.
§ 20. § 148'5 2. lõige tunnistatakse kehtivuse kaotanuks.
§ 21. § 148'6 tehakse järgmised muudatused:
1) 2. lõige tunnistatakse kehtivuse kaotanuks;
2) 3. lõikes asendatakse sõna "kriminaalvastutusest" sõnaga "karistusest".
§ 22. § 161 jäetakse välja sõnad "teenistushuvide vastaselt".
§ 23. § 164 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"§ 164. Altkäemaksu võtmine
(1) Vara, varalise õiguse või muu varalise kasu altkäemaksuna saamise eest isiklikult või vahendaja kaudu altkäemaksu andja huvides mingi teo toimepanemise või toime panemata jätmise eest, mida ametiisik pidi tegema või võis teha oma ametiseisundit kasutades, - karistatakse vabadusekaotusega kuni nelja aastani ühes teataval ametikohal töötamise või teataval tegevusalal tegutsemise õiguse äravõtmisega.
4) väljapressimisega
- karistatakse vabadusekaotusega kuni seitsme aastani ühes teataval ametikohal töötamise või teataval tegevusalal tegutsemise õiguse äravõtmisega.
(3) Altkäemaksu võtja vabastatakse karistusest, kui ta esimesena pärast vara, varalise õiguse või muu varalise kasu saamist, kuid enne altkäemaksu andja huvides teo toimepanemist või toime panemata jätmist vabatahtlikult teatas toimunust kirjalikult."
§ 24. § 164'1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"§ 164'1. Altkäemaksu vahendus
(1) Altkäemaksu vahenduse eest - karistatakse vabadusekaotusega kuni nelja aastani.
(2) Altkäemaksu vahenduse eest -
2) isiku poolt, kellel on karistatus altkäemaksu eest või
3) kasutades ametiseisundit
- karistatakse vabadusekaotusega kuni seitsme aastani.
(3) Altkäemaksu vahendaja vabastatakse karistusest, kui temalt altkäemaksu vahendust välja pressiti või kui ta pärast altkäemaksu vahendust, kuid enne altkäemaksu andja huvides altkäemaksu saaja poolt teo toimepanemist või toime panemata jätmist esimesena vabatahtlikult teatas toimunust kirjalikult."
§ 25. § 165 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"§ 165. Altkäemaksu andmine
(1) Altkäemaksu andmise eest - karistatakse vabadusekaotusega kuni nelja aastani.
2) isiku poolt, kellel on karistatus altkäemaksu eest
(3) Altkäemaksu andja vabastatakse karistusest, kui temalt altkäemaksu välja pressiti või kui ta pärast altkäemaksu andmist, kuid enne altkäemaksu saaja poolt tema huvides teo toimepanemist või selle tegemata jätmist esimesena vabatahtlikult teatas toimunust kirjalikult."
§ 26. Paragrahvides 12, 148'3 2. lõikes, 202'5 2. lõikes, 210'1 3. lõikes ja 210'2 3. lõikes asendatakse sõna "kriminaalvastutusest" sõnaga "karistusest".
III. Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustikus (RT I 1993, 50, 695; 1994, 3, 15; 86/87, 1487) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 27. § 14 4. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"(4) Eelmenetluse käigus tehtud kohtumäärust võib vaidlustada 10 päeva jooksul määruse teatavakssaamise päevast alates käesoleva seadustiku 5. peatükis ettenähtud alustel ja tingimustel."
§ 28. § 25 3. lõiget täiendatakse pärast sõna "lahendeid" sõnadega "välja arvatud kriminaalmenetluse koodeksi § 208 3. lõikes sätestatud juhtudel".
§ 29. § 26 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"§ 26. Kohtuliku arutamise kord
Asja kohtulikul arutamisel juhindub ringkonnakohus kriminaalmenetluse koodeksi §-de 208, 226 ja 239-255 sätetest."
§ 30. § 29 6. lõikes asendatakse sõnad "protsessuaalsetele nõuetele" sõnaga "menetlusnõuetele".
§ 31. § 43 5. lõiget täiendatakse pärast sõna "kohtualused" sõnadega "ning neile kohtu poolt määratud kaitsjad".
§ 32. § 68:
"1) tõkendina vahi alla võtmise küsimustes (vahi alla võtmisest keeldumine, vahi all pidamise tähtaja pikendamisest keeldumine, tõkendi muutmine) tehtud määruse, aga samuti vahi alla võtmise või vahi all pidamise tähtaja pikendamise loa peale - isikul, kelle suhtes tõkendit on kohaldatud, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal ning prokuröril;";
"3) kriminaalasja algatamisest keeldumise või kriminaalasja lõpetamise määruse peale kriminaalkoodeksi §-ides 113, 129 1. lõikes või 130 tähendatud kuritegudes kriminaalmenetluse koodeksi § 5 1. lõike punktis 6 ja § 221 2. lõikes ettenähtud alustel - kannatanul või tema esindajal;";
3) 1. lõike punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"7) rahatrahvi määruse peale - isikul, keda on trahvitud kriminaalmenetluse koodeksi §-ides 53, 55, 76, 78'2 või 225 sätestatud korras;";
4) 1. lõiget täiendatakse punktidega 10 ja 11 järgmises sõnastuses:
"10) kriminaalasja lõpetamise määruse peale kriminaalmenetluse koodeksi § 5 1. lõike punktides 5, 7, 8, 9, 10 ja 4. lõikes ettenähtud alustel - süüdistataval või kohtualusel, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal, kannatanul või tema esindajal ja prokuröril;
11) kriminaalasja algatamisest keeldumise määruse peale kriminaalmenetluse koodeksi § 362 1. lõikes ettenähtud juhul - kannatanul või tema esindajal ja prokuröril."
§ 33. § 77'7 asendatakse sõna "kohtuotsus" sõnaga "kohtulahend" vastavas käändes.
§ 34. Seadustiku tekstis asendatakse:
1) sõna "kriminaalprotsess" sõnaga "kriminaalmenetlus" vastavas käändes;
2) sõna "protsessiosaline" sõnaga "menetlusosaline" vastavas käändes;
3) sõnad "protsessuaalne seisund" sõnaga "menetlusseisund".
IV. Raamatupidamise korraldamise ja raamatupidamisandmete õigsuse eest isikliku vastutuse kehtestamise seaduses (RT 1993, 43, 620) tehakse järgmised muudatused:
§ 35. Paragrahvid 6, 7 ja 8 tunnistatakse kehtivuse kaotanuks.
§ 36. § 9 1. lõikes ja § 10 2. lõikes asendatakse sõnad "käesoleva seaduse §-ide 6, 7 ja 8 alusel" sõnadega "raamatupidamise ebarahuldava korraldamise, raamatupidamisandmete moonutamise, varjamise ja hävitamise ning ebaõigete andmete esitamise korral".
§ 37. § 10 1. lõikest jäetakse välja sulgudes olevad arvud "(§ 6)", "(§ 7)" ja "(§ 8)".
V. Täitemenetluse seadustiku (RT I 1993, 49, 693; 72/73, 1019; 1994, 1,5; 16, 290; 89, 1515; 1995, 22, 327; 30, 380) § 1 1. lõiget täiendatakse punktiga 18 järgmises sõnastuses:
"18) juurdleja või uurija määrused kohtukulude kohta."


text:
 Riigikohus: kooseluseaduse näol on tegemist kehtiva õigusega | Riigikohus
Riigikohus: kooseluseaduse näol on tegemist kehtiva õigusega
Riigikohus selgitas tänases määruses, et vaatamata rakendusaktide puudumisele hakkas kooseluseadus alates 1. jaanuarist 2016 kehtima ning on osa Eesti õiguskorrast. Kooseluseaduse rakendamisaktide andmata jätmine iseenesest ei anna Riigikohtu hinnangul alust tunnistada olukord põhiseadusvastaseks.
Taotluse põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse algatamiseks esitas Riigikohtule Tallinna Ringkonnakohus, kelle hinnangul oli seadusandja kooseluseaduse rakendusaktide andmata jätmisega rikkunud põhiseadust. Kui enamasti hindab Riigikohus seda, kas õigustloova akti mõni säte on põhiseadusega kooskõlas, ning vastuolu korral tunnistab selle põhiseadusvastaseks ja kehtetuks, siis õigustloova akti andmata jätmise korral tuvastab Riigikohus põhiseadusvastase lünga ja kohustab seadusandjat normiloomeks olukorras, kus viimane on jätnud täitmata põhiseadusjärgse kohustuse.
Kolleegiumi hinnangul ei piisa põhiseadusvastase lünga tuvastamiseks üksnes üldisest tõdemusest, et vastu võtmata on kooseluseaduse rakendusaktid.
Kuna kooseluseadus on jõustunud ja kehtib, siis saavad õiguse adressaadid sellele oma subjektiivsete õiguste kaitsel tugineda. Kolleegium on seisukohal, et kuigi Riigikogu on jätnud kooseluseadusest tulenevad muudatused teistes seadustes tegemata, ei võta see kohtutelt kohustust kooseluseadust üksikjuhtumil rakendada. Vajadusel tuleb eri õigusnormidest tulenevad konfliktid lahendada õiguse üldpõhimõtetele tuginedes. Kohtud peavad õigust tõlgendama viisil, mis kindlustab põhiseaduspärase tulemuse.
Neil põhjustel ja arvestades, et põhiseaduslikkuse järelevalvemenetluse algatanud kohus ei olnud põhjendanud, milliste õigusnormide puudumine tema hinnangul kohtuasja lahendamist takistas, jättis Riigikohus esitatud taotluse läbi vaatamata.
MÄÄRUS 5-17-42

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus kohus Riigikohus


Teenistussuhte lõpetamine - juristaitab.ee
Teenistussuhte lõpetamine
Liitunud: 02 Nov 2018, 10:11
02 Nov 2018, 10:21
Kas töötervishoiuarsti otsus, et ametniku tervis ei võimalda tööülesanseid täita,saab lugeda aluseks ATS §93 teenistussuhte lõpetamiseks.
Või loetakse ainult 4 , 5 kuune pikaajaline töövõimetus?
Re: Teenistussuhte lõpetamine
08 Nov 2018, 10:09
Töötervishoiu arsti otsus on tööandjale täitmiseks kohustuslik. Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse (https://www.riigiteataja.ee/akt/834134?leiaKehtiv) § 13 lg 1 p 10 kohaselt on tööandja kohustatud viima töötaja töö- ja teenistussuhteid reguleerivates seadustes sätestatud korras tema nõudmisel ja arsti otsuse alusel ajutiselt või alaliselt teisele tööle või kergendama ajutiselt tema töötingimusi.
ATS § 93 eesmärk on tagada ametiasutusele ametniku pikaajalise haiguse korral võimalus nimetada vabanevale ametikohale uus ametnik.
ATS-i kohaselt võib ametniku teenistusest vabastada, kui ametnik ei saa oma teenistusülesandeid täita töövõimetuslehe alusel üle nelja kuu järjest või üle viie kuu aasta jooksul. Ravikindlustuse seaduse § 52 lg 3 kohaselt on töövõimetuslehed haigusleht, sünnitusleht, lapsendamisleht ja hooldusleht.
Liitunud: 04 Apr 2019, 14:24
Töötan riigiasutuses ja mulle peaks kohanduma avaliku teenistuse seadus või teatud juhtudel töölepinguseadus ? Nimelt soovin töölt lahkuda omal soovil, kas pean tööandjat ette teavitama 30 päeva oma lahkumissoovist või piisav ka 10 päeva ette teavitamisest ? Kas tööandja saab vabastada mind töölt ka varem ehk 10 päevase ette teatamisega või siiski hoiab 30 päeva kinni (kui tahab ) ?
Kas töösuhtele kohandatakse Töölepingu seadust või Avaliku teenistuse seadust, ei sõltu asutusest kellega Teil leping on vaid lepingu ja töösuhte iseloomust. Kui Teid on võetud tööle töölepinguga, kohaldub töölepinguseadus. Kui olete aga ametisse nimetatud, kohaldub avaliku teenistuse seadus. Seega ei ole oluline, et töötate riigiasutuses, vaid oluline on kas olete ametnik või töötaja. Avaliku teenistuse seadus § 3 sätestab:
Avaliku teenistuse seaduse § 7 annab selgitused kuidas eristada ametnikku (ATS) ja töötajat (TLS). Avaliku teenistuse seadus on leitav https://www.riigiteataja.ee/akt/126032013005
17 Apr 2019, 18:16
Kui olete ametisse nimetatud avaliku teenistuse seaduse järgi, kohalduvad töösuhtele kõik ATS sätted, sealhulgas Teie poolt viidatu. See tähendab, et kui Teid on ametisse nimetanud peadirektor ja tal on ka õigus Teid ametist vabastada, võib seda teha etteteatamisaega järgimata kui peadirektor sellega nõustub. Personalitöötajale on ilmselt argumendiks peadirektori kirjalik nõusolek.