text:
09/10/18 - Eesti Linnade ja Valdade Liit
Print 9/10/18
Convert 9/10/18 to DOC
Convert 9/10/18 to PDF
Convert 9/10/18 to TXT
Eesti Linnade ja Valdade Liidu juhatuse koosolek toimub teisipäeval 09. oktoobril 2018, algusega kell 13.00 Tallinnas, ELVL büroo saalis (Ahtri tn 8, III korrus).
1. Registripõhise rahva ja eluruumide loenduse (REGREL) ettevalmistamise olulised küsimused kohaliku omavalitsuse vaates. Diana Beltadze, Statistikaamet, projektijuht
2. Häirekeskuse abi- ja infokeskus – Sõiduteel toimunud sündmuste lahendamine ja üks üleriigiline abi- ja infonumber. Lea Rämmeld, Häirekeskuse abi- ja infokeskuse juhataja
3. Seisukoha ettevalmistamisest riigile kuuluvate kõrvalmaanteede kohalikele omavalitsustele võimaliku ülendamise, nende rahastamise analüüsi ja ettepanekute kavandi osas. Märt Moll, ELVL nõunik, Jan Trei, ELVL asedirektor
4. ELVL arvamuse ettevalmistamisest Riigikohtule: Tartu Linnavolikogu taotlus planeerimisseaduse § 4 lg 21, § 27 lõigete 1, 2 ja 3 ning § 28 lg 2 p 3 ja § 29 lg 1 p 3 põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks tunnistamiseks (PSJV nr 5-18-4). Tiina Üksvärav, ELVL nõunik
ELVL arvamuse ettevalmistamisest Riigikohtule, info
5. Kokkuvõte Valitsuskomisjoni ja ELVL 2019 aasta eelarveläbirääkimiste lõpp-protokolli kujunemisest ning ettepanekute kavandamine järgmise aasta eelarveläbirääkimisteks ja valitsusliidu läbirääkimisteks märtsiks 2019. Jüri Võigemast, ELVL tegevdirektor
Valitsuskomisjoni ja ELVL eelarveläbirääkimiste lõpp-protokoll
Lisa 1. Täiendavad ettepanekud
6. ELVL IKT töörühma ettepanek läbirääkimisteks Rahandusministeeriumiga riigi poolt KOV-dele loodud tarkvarade õiguste üle võtmiseks ELVL-le. Henri Pook, ELVL IKT spetsialist-projektijuht
Fail (.odt)
7. Ettepanekute ettevalmistamisest ELVL volikogule, lahenduse saamiseks varasemalt liitudesse mitte kuulunud omavalitsuse ELL liikmemaksu arvestamise süsteemile üleminekust tulenenud liikmemaksude ühtlustamise taotlusele. Jüri Võigemast, ELVL tegevdirektor
8. XV Linnade ja Valdade Päevade korraldamine 12.-13. veebruaril 2019. Sirje Ludvig, ELVL nõunik, Jüri Võigemast, ELVL tegevdirektor
9. ELVL juhatuse järgmise koosoleku toimumise aeg (ettepanek 13. november 2018). Taavi Aas, ELVL juhatuse esimees
10. Muud küsimused ja informatsioonid:
10.1. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse rakendamisest. Tiina Üksvärav, ELVL nõunik
Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse rakendamisest: https://www.rik.ee/et/ettevotjaportaal/tegelike-kasusaajate-maaramine
10.2. Informatsioon Rahvastikuregistri seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu menetlusest. Jüri Võigemast, ELVL tegevdirektor
10.3. Informatsioon ja kokkuvõte 28.09.2018 Narvas toimunud III Omavalitsuspäevast. Sirje Ludvig, ELVL nõunik, Ott Kasuri, ELVL arendusjuht
10.4. Tartu Regiooni Energiaagentuuri piiriülese projekti „SaveSmart" rakendumisest. Ott Kasuri, ELVL arendusjuht.
10.5. Avatud taotlusvoor kohaliku omavalitsuse üksuste koostöö- ja juhtimisvõimekuse tõstmiseks. Ott Kasuri, ELVL arendusjuht
Kohaliku omavalitsuse üksuste koostöö- ja juhtimisvõimekuse tõstmine: https://www.rtk.ee/toetuste-rakendamine/haldusvoimekus/kohalik-ja-regionaalne-arendusvoimekus-toetused/kohaliku
10.6. ELVL KOV haridusjuhtide õppepäevad Rakveres, 07.-08. novembril 2018. Hille Ilves, ELVL nõunik
Eesti Linnade ja Valdade Liidu juhatuse koosoleku protokoll nr 4
Tallinn, 9.10.2018, ELVL büroo, Ahtri tn 8
Algus kell 13.00, lõpp kell 15.40
Koosoleku juhataja: Tarmo Tammiste
Juhatuse liikmetest osalesid: Tarmo Tammiste (Narva Linnavalitsus), Margus Lepik (Valga Vallavalitsus), Georg Pelisaar (Põlva Vallavalitsus), Siim Suursild (Pärnu Linnavalitsus),
Puudusid: Taavi Aas (Tallinna Linnavalitsus), Mihkel Juhkami (Rakvere Linnavolikogu), Anti Allas (Võru Linnavalitsus), Urmas Klaas (Tartu Linnavalitsus), Priit Lomp (Kastre Vallavalitsus), Anneli Ott (Võru Linnavolikogu), Pipi-Liis Siemann (Türi Vallavalitsus), Mart Võrklaev (Rae Vallavalitsus), Kurmet Müürsepp (Antsla Vallavalitsus).
Kutsutud: Angelika Kallakmaa ja Toomas Sepp (Tallinna Linnavalitsus), Heiki Hepner (Kohila Vallavalitsus)
Büroost osalesid: Märt Moll, Ene Millert, Tiina Üksvärav, Jan Trei, Marliis Rettau, Henri Pook, Jüri Võigemast, Hille Ilves, Ott Kasuri, Sirje Ludvig
3. Seisukoha ettevalmistamisest riigile kuuluvate kõrvalmaanteede kohalikele omavalitsustele võimaliku ülendamise analüüsi ja ettepanekute kavandi osas. Märt Moll, ELVL nõunik, Jan Trei, ELVL asedirektor
10.1.Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse rakendamisest. Tiina Üksvärav, ELVL nõunik
10.2.Informatsioon Rahvastikuregistri seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu menetlusest. Jüri Võigemast, ELVL tegevdirektor
10.3.Informatsioon ja kokkuvõte 28.09.2018 Narvas toimunud III Omavalitsuspäevast. Sirje Ludvig, ELVL nõunik, Ott Kasuri, ELVL arendusjuht
10.4.Tartu Regiooni Energiaagentuuri piiriülese projekti „SaveSmart" rakendumisest. Ott Kasuri, ELVL arendusjuht.
10.5.Avatud taotlusvoor kohaliku omavalitsuse üksuste koostöö- ja juhtimisvõimekuse tõstmiseks. Ott Kasuri, ELVL arendusjuht
Registripõhise rahva ja eluruumide loenduse (REGREL) ettevalmistamise olulised küsimused kohaliku omavalitsuse vaates
Kuulati Statistikaamet projektijuhi Diana Beltadze ülevaadet registripõhise rahva ja eluruumide loenduse (REGREL) projekti ettevalmistamisest.
Loendus toimub 2021. aastal. Loenduse õnnestumiseks korraldab Statistikaamet kaks prooviloendust. Esimene prooviloendus toimus 2016. aastal, teine toimub 2019.a alguses. Prooviloendusel kasutab Statistikaamet 25 riikliku andmekogu ehk registri andmeid.
Loenduse ettevalmistamise etapis on täiendatud seadlusandlust, samuti on paranenud registrite andmekvaliteet. REGRELi käigus kogutakse andmeid 38 tunnuse kohta ja lisaks rahvusvaheliselt kohustuslikule väljundile esitab Eesti traditsiooniliselt andmeid ka rahvuse ja emakeele kohta.
Registrite andmetele tugineva loenduse tegemisel on suurim probleem registreeritud ja tegeliku elukoha erinevus. Selle mõju tuleb eriti selgelt esile siis, kui hakata registrite andmete põhjal leibkondi määrama.
Probleemi lahendamiseks on Statistikaamet võtnud kasutusele rohkem registreid ja loonud reeglid, mille abil hinnatakse registrites oleva info tõesust selle kohta, kas isik elab uuringuperioodil Eestis või on välismaale läinud, samuti kus ja kellega ta koos elab.
Statistikaamet paneb suuri ootusi ka jaanuaris jõustuvale uuele rahvastikuregistri seadusele, mille järgi elukoha täpne aadress saab nõudeks. Täpsed elukohaandmed rahvastikuregistris tagavad inimestele elukohaga seotud avalikud teenused ning kohalikel omavalitsustel on õigus inimese elukoha andmeid täpsustada, et need vastaksid tema tegelikule elukohale.
On veel murekohti, näiteks andmete korrastamisel erinevates registrites. Samuti on tuhandete inimeste aadressandmed registris ainult omavalitsuse täpsusega ja umbes 40 tuhat on inimesi, kes Euroopa Liidust Eestisse asudes ei ole registreerinud oma elukoha aadressi.
KOVidelt soovitakse andmeid institutsionaalsete leibkondade kohta, sest registrites need andmed ei kajastu. Institutsionaalsed asutused on näiteks vanglad, hooldekodud, Lootuse küla, kloostrite elanikud, kodutud, pikaravihaiglad jm).
Häirekeskuse abi- ja infokeskus – Sõiduteel toimunud sündmuste lahendamine ja üks üleriigiline abi- ja infonumber
Kuulati Häirekeskuse abi- ja infokeskuse juhataja Lea Rämmeldi ettekannet.
On aegkriitiline ja mitte aegkriitiline teenus.
Abiinfokeskus on mitte aegkriitiline teenus ja ca 100 tuhat kõnet peaks just sinna minema, mitte numbrile 112.
Oluline on, et 112-le läheksid ainult kõned politsei, kiirabi, pääste sündmuste korral. Et see number oleks vaba, peaks võtma kasutusele üleriigilise abiinfo numbri.
Inimesi peaks informeerima, millisele telefoninumbrile, mis murega peaks pöörduma. Praegu on liialt palju abi- ja infonumbreid kasutuses.
KOVid võiksid toetada ühe üleriigilise numbri kasutuselevõttu.
On olemas „Anna teada" äpp, mille kaudu inimesed saavad edastada infot näiteks avarii toimumise kohta, kuid sealt ei saa tagasisidet ei inimene ega KOV, kas probleemi asutakse lahendama. Näiteks võib ühe kitsele otsasõidu kohta tulla 20 kõnet.
Toimus arutelu. „Anna teada" on lihtsana ülesehitatud, nüüd ongi küsimus, et kui vaja, tuleb edasi arendada, et iga KOV kust inimene helistab või saadab foto sündmuse kohta, jõuaks see info koheselt KOVi registrisse.
Täna on probleemiks ka see, et KOVides on kasutusel erinevad operatsioonisüsteemid, samuti ministeeriumites ning ristkasutuse võimalus puudub.
Läbirääkimiste teede- ja transpordi töörühmas on kavas neid küsimusi arutada.
Seisukoha ettevalmistamisest riigile kuuluvate kõrvalmaanteede kohalikele omavalitsustele võimaliku ülendamise, nende rahastamise analüüsi ja ettepanekute kavandi osas
Riigile kuuluvate kõrvalmaanteede üleandmise analüüs ja ettepanekud tuginevad Transpordi Arengukava 2014-2020 rakendusplaani tegevuse 2.1.2 Teede omandipõhise jaotuse ja finantseerimise põhimõtete täpsustamine analüüsile ja ettepanekutele.
Analüüs ja ettepanekud riigile kuuluvate kõrvalmaanteede üleandmisest kohalikele omavalitsusüksustele (edaspidi KOV) koos finantseerimisega on koostud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Maanteeameti, Rahandusministeeriumi ja Eesti Linnade ja Valdade Liidu koostöös.
Ettepaneku esitab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Rahandusministeeriumile hiljemalt 2018. aasta IV kvartaliks.
Analüüsi eesmärgiks on korrastada riigi teedevõrku. Samuti on analüüsi kavandiga koos
esitatud ka omavalitsuste rahastamise plaan üleantavate teede hoolduse ning investeeringute teostamiseks.
Riigiteede üleandmise põhiliseks eelduseks on see, et riigile peaks kuuluma vaid tee, mis on riigi funktsioonide täitmiseks vajalik. Kui tee ei täida riigi funktsioone, siis peaks selgeks tegema, kas tee on vajalik KOV-ile seatud ülesande täitmiseks või on tegu pigem erateega. Sellisel juhul tuleks tee erastada.
Lisaks riigi poolt üleantavatele riigiteedele on olemas ka nimekiri kohalikest teedest, kus on olemas riigitee tunnused ning mis tuleks kohalikult omavalitsuselt üle võtta riigiteede koosseisu (üksikud aleveid läbivad teed).
Toimus arutelu. Tehti ettepanekuid juhtida MKMi tähelepanu järgmistele probleemidele:
omavalitustele ei ole teada neile kavandi kohaselt üleantavad teed,
pole kindlust, et üleantavad teed vastavad aastaringselt kehtivatele tee seisundinõuetele,
pole selge kas kavandatud vahenditest piisab nende teede hooleks ja investeeringuteks.
Samuti ei peetud vajalikuks riigiteede kriteeriumide muutmist kõrvalmaanteede osas, ainuvõimalik oleks teede üleandmine kohalikele omavalitsustele viisil, kus räägitakse läbi ja lepitakse kokku konkreetse kohaliku omavalitsusega ka rahastamise mahu osas.
OTSUSTATI: Mitte nõustuda Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi poolt arvamuse avaldamiseks esitatud riigile kuuluvate kõrvalmaanteede üleandmise analüüsi ja ettepanekute kavandiga.
ELVL arvamuse ettevalmistamisest Riigikohtule: Tartu Linnavolikogu taotlus planeerimisseaduse § 4 lg 21, § 27 lõigete 1, 2 ja 3 ning § 28 lg 2 p 3 ja § 29 lg 1 p 3 põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks tunnistamiseks (PSJV nr 5-18-4)
Kuulati Tiina Üksvärava informatsiooni Tartu Linnavolikogu taotlusest.
Tartu Linnavolikogu on esitanud Riigikohtule taotluse:
Tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks planeerimisseaduse § 4 lg 21 osas, milles see lubab riigi eriplaneeringu koostamise korraldajal sõlmida lepingu riigi eriplaneeringu koostamisest huvitatud isikuga riigi eriplaneeringu tellimise ja mõjude hindamise kulude katmiseks ning planeerimisseaduse §-d 27 lg-d 1, 2 ja 3, § 28 lg 2 p 3 ja § 29 lg 1 p 3.
Riigikohus on pöördunud ELVL poole palvega esitada 19.oktoobriks arvamus, kas planeerimisseadus on põhiseadusega kooskõlas.
Mõned väljavõtted taotluses kajastuvatest põhjendustest ja seisukohtadest:
Riigi eriplaneeringuga kavandatavate ehitiste planeerimine kujutab riivet KOV enesekorraldusõigusele, kes ei saa lõplikult otsustada oma territooriumil toimuva üle.
Riik võib riigi eriplaneeringuga määrata KOV territooriumile või selle vahetusse lähedusse olulise mõjuga ehitise asukoha ja selle ehitusõiguse ka siis, kui see on vastuolus kehtivate KOV planeerimis- ja arengudokumentidega ning KOV volikogu või elanikkonna enamuse tahtega. Seega riivab riigi eriplaneeringu regulatsioon KOV enesekorraldusõigust, eriti otsustus- ja valikudiskreditsiooni ruumilise planeerimise läbiviimisel ja KOV arengu planeerimisel laiemas mõttes. Sellise riive intensiivsus on suur.
Täpsemalt on KOV enesekorraldusõiguse riive olemust võimalik avada konkreetse riigi eriplaneeringu näitel – VV algatatud riigi eriplaneering puidurafineerimistehase ja selle toimimiseks vajaliku taristu kavandamiseks.
Riive vastuolu põhiseadusega:
Planeerimisseaduse regulatsioon rikub määratuse ehk õigusselguse põhimõtet. Riigi eriplaneeringu kasutusala ei ole piisavalt üheselt mõistetavalt reguleeritud, sh mis on „suur riiklik huvi" ja milliste ehitiste kohta võib koostada riigi eriplaneeringu.
Riigi eriplaneeringuga kavandatava ehitise rajamisest huvitatud isik võib olla mistahes eraõiguslik isik, see ehitis võidakse rajada niisuguse isiku erahuvidest lähtuvalt ning see isik võib kanda ka planeeringu koostamise tellimise ja mõjude hindamise kulud.
Võrreldes teiste planeeringuliikidega tuleb riigi eriplaneeringu rahastamisel huvitatud isiku poolt eriti esile olemuslik vastuolu – ühelt poolt eeldab riigi eriplaneering suure riikliku või rahvusvahelise huvi olemasolu rajatava ehitise vastu, teisalt aga pannakse planeeringu rahastamiskohustus arendajale, sest objekti rajamine on arendaja huvides.
Regulatsioon võimaldab erahuvides intensiivselt sekkuda KOV enesekorraldusõigusesse. Selline sekkumine ei ole ebaproportsionaalsuse tõttu põhiseadusega kooskõlas.
KOV-l on väga raske oma seadusest tulenevaid planeerimisalaseid kohustusi ette näha ja tema ülesannete täitmine, eelkõige planeerimisvõimu teostamine, on oluliselt takistatud. KOV peab nii ruumilises planeerimises kui ka oma üldise arengu kavandamisel arvestama võimalusega, et tema territooriumile või selle lähedusse kavandatakse riigi eriplaneeringuga mistahes liiki olulise ruumilise mõjuga ehitis. Selline ehitis ei pruugi olla vajalik otseselt riigi toimimiseks (näiteks riigikaitse ja julgeolekuehitised, infrastruktuuri, energeetika ja üldhuviteenuste valdkonna ehitised), vaid võib olla rajatud ka eraisikute ärihuvides, nt tööstus- ja kaubandusehitised.
Planeerimisseaduses ette nähtud kaasamine ja arvamuste ärakuulamine ei ole piisav riigi eriplaneeringu regulatsioonist tuleneva KOV enesekorraldusõiguse riive proportsionaalsuse saavutamiseks.
Ka KOV õigus vaidlustada kehtestatud riigi eriplaneeringut ei kompenseeri riigi eriplaneeringu regulatsioonist tulenevat riivet piisavalt.
OTSUSTATI: Toetada Tartu Linnavolikogu taotlust Riigikohtule.
Kokkuvõte Valitsuskomisjoni ja ELVL 2019 aasta eelarveläbirääkimiste lõpp-protokolli kujunemisest ning ettepanekute kavandamine järgmise aasta eelarveläbirääkimisteks ja valitsusliidu läbirääkimisteks märtsiks 2019
Kuulati Jüri Võigemasti informatsiooni eelarveläbirääkimiste protsessist. Lõpp-protokoll on peaministrile üle antud. Tuleb hakata ette valmistama ettepanekuid 2019. aastal toimuvateks eelarveläbirääkimisteks.
Ettepanek on, et büroo valmistaks ette ning saadaks liikmetele välja kirja teemalehtedega, mis on koostatud 2018. aastal toimunud eelarveläbirääkimiste vaheprotokolli ja lõpp-protokolli ning selle lisa pinnal. Teemalehti on kaheksa: rahandus- ja maksupoliitika; teed ja transport; haridus;
töö, sotsiaal, ja tervis; keskkond ja maaküsimused; kultuur ja sport; info- ja kommunikatsioonitehnoloogia; lõimumine.
Saabunud ettepanekute pinnal vaatavad ja arutavad ELVL töörühmad kõik ettepanekud läbi ning terviklik materjal esitatakse juhatusele ja volikogule lõpliku seisukoha võtmiseks.
5.1 Võtta informatsioon teadmiseks.
5.2 Bürool valmistada ette kiri liidu liikmetelt ettepanekute küsimiseks 2019. aastal toimuvateks eelarveläbirääkimisteks.
ELVL IKT töörühma ettepanek läbirääkimisteks Rahandusministeeriumiga riigi poolt KOVidele loodud tarkvarade õiguste üle võtmiseks ELVLile
Kuulati Henri Poogi informatsiooni, millistel tingimustel võiks liit minna riigiga läbirääkimistele tarkvarade õiguste ülevõtmiseks.
KOVid on kõik nende infosüsteemidega kokku puutunud ning kindlasti on olnud probleeme ja tõrkeid nende infosüsteemide kasutamisel. Kriitikat põhjustab asjaolu, et infosüsteemide omanik on riik, kes ei oska ette näha ega paindlikult reageerida kohtadel tekkivatele probleemidele.
Parim koht teenusepakkujana kuhu probleemid tarkvarade osas kokku koondada oleks ELVL. Rahandusministeerium on väljendanud arvamust, et võiks Liidule tarkvarade õigused üle anda. See oleks täna mõistlik otsus, et ELVL võtaks riigi poolt KOVidele loodud tarkvarade õigused üle, teeks need infosüsteemid paremaks või uuendaks olemasolevad süsteemid. Omanikuna oleks vaja veel ca 4-5 aastat süsteeme hallata ja parendada kasutuses olevaid süsteeme, uued süsteemid võetakse kasutusele seejärel, kui on täiesti kindel, et need toimivad.
KOV IKT kompetentsikeskus on selle teemaga tegelemiseks ja infosüsteemide ülevõtmise protsessi käivitamiseks valmis.
6.1 Nõustuda infosüsteemide VOLIS, KOVTP, KOVMEN, RPIS, „Anna Teada" õiguste vastuvõtmisel ELVLile tingimusel, et riik tagab eelarvest jooksva finantseerimise 150 000 eurot aastas väikearenduste teostamiseks + 10% iga-aastaselt summa tõus (IKT sektori kulude prognoositavast tõusust tingitud).
6.2. Nõustumisega seotud taotletav finantseering ei ole seotud infosüsteemide jooksvate
halduskulude katmisega, mis tuleb teenusepakkujal tagada läbi kliendiga sõlmitavate lepingute.
6.3. Nõustumisega seotud taotletav finantseering ei ole seotud nende arendustöödega, mida
ELVL saab taotleda finantseerimiseks Struktuurifondidest või on eraldi eraldisena ette nähtud ministeeriumi eelarvest, seoses vajadusega teha infosüsteemides muudatusi väliste vajaduste tekkimise tõttu (nt X-Tee6, DHX, GDPR, ligipääsetavuse direktiivi nõuded, muudatused Riigiportaalis jmt).
6.4 ELVL on valmis nendelt positsioonidelt alustama läbirääkimisi nii kiiresti kui võimalik, et oleks võimalik planeerida järgmise aasta KOV IKT kulusid ning sellega seotud töökorraldust.
Kuulati Jüri Võigemast ülevaadet liikmemaksude arvestamisest. Ühtse liidu moodustamisel võeti aluseks nii linnade liidu põhikiri kui liikmemaksu aluste arvestamise valem ning selle alusel arvestati liikmemaks kõigile haldusreformi järgsetele omavalitsustele.
Kuna ELL ja EMOL arvestasid liikmemakse erinevat metoodikat kasutades, siis ei ole kõigil KOVidel liikmemaksu proportsioonid ühesugusel tasemel.
Toimus arutelu. Tehti ettepanek jätkata liikmemaksu aluste arvestamise valemi väljatöötamist lahenduse saamiseks varasemalt liitudesse mitte kuulunud omavalitsuste liikmemaksude ühtlustamiseks teiste analoogiliste tuludega ELLi või EMOLisse kuulunud omavalitustele.
Kuna 2019. aasta osas on liikmemaks välja arvestatud, siis peaksime tegelema 2020 aasta liikmemaksu arvestamise alustega.
omavalitsustele liitude ühinemise järgselt ELL liikmemaksu arvestamise süsteemi kohaselt arvestatud liikmemaksudega.
OTSUSTATI: Võtta informatsioon teadmiseks ja jätkata arutelu järgmisel juhatuse koosolekul.
XV Linnade ja Valdade Päevade (LVP) korraldamine 12.-13. veebruaril 2019
Järgmiste, järjekorras XV Linnade ja Valdade Päevade (LVP) ettevalmistamisel jäi ELVL büroo ülesandeks üle vaadata suursündmuse korraldamise võimalused erinevates konverentsikeskustes. Liidu büroo töötajad tutvusid lisaks Tallinnale ka Tartu ja Pärnu konverentsikeskuste võimalustega.
Tallinna Viru Konverentsikeskus on hetkel siiski kõige sobilikum omavalitsuste traditsioonilise suursündmuse korraldamiseks, kus on kompaktselt ja funktsionaalselt ühes kohas lahendatud piisav hulk vajaliku suurusega saale (8), kiire toitlustus ja hotell, samuti piisav messiala.
Tartu Spa Hotelli Konverentsikeskus mahutab maksimaalselt 300 inimest ja kasutada on 4 saali. Toitlustusala jaotub mitme erineva ruumi ja korruse peale ning fuajee pindala on 333 m2 (Virus 835 m2 – fuajee+koridor), mis ei võimalda messi korraldada. Ruumid on sobilikud väiksema ja teist tüüpi koolitusürituse korraldamiseks.
Pärnu Strand pakub mitmeid saale, kuid LVP seminaride korraldamiseks on neist kasutatavad neli. Kardinatega eraldatud ühe suure saali osadeks jaotamine samaaegselt toimuvate seminaride läbiviimiseks ei ole sobiv. Ruumid sobivad kõige paremini ühe suure saali konverentsiks või gala tüüpi ürituseks.
Pärnu toitlustuse osas pakutavad hinnad on Tallinna hindadest tähelepanuväärselt kallimad. LVP osalustasu sisaldab tavapäraselt ka kohvipause ja toitlustamist ja Pärnu puhul kallineb osalustasu seetõttu märgatavalt.
Messiala jaoks pakutavad ruumid - koridoride ja fuajee pinnad, ei paku funktsionaalselt päris hästi toimivat võimalust, on liiga kitsad ja stendide ülesehitamise maksumus on kallim kui Tallinnas.
OTSUSTATI: Korraldada Linnade ja Valdade Päevad 12.-13.02.2019 Tallinnas, Sokos Hotel Viru konverentsikeskuses
ELVL juhatuse järgmise koosoleku toimumise aeg (ettepanek 13. november 2018)
OTSUSTATI: ELVL juhatuse koosolek toimub 13.11.2018 Tallinnas.
10.1 Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse rakendamisest
Seadus võeti vastu 26.10.2017. aastal. Muuhulgas reguleerib seadus ka juriidilistele isikutele nende tegelike kasusaajate andmete kogumise ja avaldamisega kaasnevaid kohustusi. Tegeliku kasusaaja andmete hoidmise ja kogumise kohustus jõustus 1. septembril 2018. Eraõiguslikel juriidilistel isikutel on kohustus oma tegelikud kasusaajad äriregistri kaudu avaldada. MTÜ tegelike kasusaajatena käsitletakse reeglina juhatuse liikmeid.
Juhis tegeliku kasusaaja määratlemiseks on ära toodud Rahandusministeeriumi kodulehel
https://www.rik.ee/sites/www.rik.ee/files/elfinder/article_files/tegelike_kasusaajate_andmete_esitamise_juhis.pdf
10.2 Informatsioon Rahvastikuregistri seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu menetlusest
25. oktoobril 2017. aastal võeti Riigikogus vastu uus rahvastikuregistri seadus (edaspidi RRS), mis jõustub 1. jaanuaril 2019. aastal.
Muuhulgas muudetakse eelnõuga kehtivuse lõppemise tähtaega selliste elukoha andmete, mis on omaniku õigustatud nõudmisel muutunud linna ja linnaosa või valla või asustusüksuse täpsusega elukohtadeks. RRS-i § 110 kohaselt lõpeb selliste elukoha andmete kehtivus seaduse jõustumisel ehk 1. jaanuaril 2019. aastal.
Kuna muudatus mõjutab olulisel määral KOVide tulumaksu ja tasandusfondi laekumist, on mõistlik see tähtaeg edasi lükata ühe päeva võrra, s.o 2019. aasta 2. jaanuarini, sest tulumaksu ja tasandusfondi arvestuseks kasutatakse 1. jaanuari öösel võetud rahvastikuandmeid. Seega võimaldab muudatus lükata mõju KOVide eelarvetele ühe aasta võrra edasi, et jõutaks piisavalt tegeleda inimestega, kelle elukohaandmete kehtivus lõpeb.
Rahandusministeerium on nõus, et rakenduse alguskuupäev nihutada 2.01.2019. Selle täpsustusega läheb eelnõu valitsusse ja seejärel selgub, kas ettepanek vastu võetakse.
10.3 Informatsioon ja kokkuvõte 28.09.2018 Narvas toimunud III Omavalitsuspäevast
Narvas toimunud III Omavalitsuspäeva üritused õnnestusid. Korraldati konverents, toimus auhinna „Aasta tegu" väljakuulutamine ning õhtune pidulik vastuvõtt.
Korralduskulud veel täpsustuvad, kuid jäid planeeritud eelarve piiridesse.
10.4 Tartu Regiooni Energiaagentuuri piiriülese projekti „SaveSmart" rakendumisest
Tegemist on Estonia-Russia Cross Border Cooperation Programm'i, projektiga „SaveSmart". (Nimetus originaalis: Improvement of housing energy performance level of public buildings through introducing innovative technologies and solutions in Estonia and Pskov regioon)
Projekti partneriteks on: Tartu Regiooni Energiaagentuur - juhtpartner ja teaduspartner; Rakvere Linnavalitsus, Võru Linnavalitsus, Rõuge vallavalitsus, Setomaa vallavalitsus, Porhovi rajooni administratsioon (Venemaa), Ostrovi rajooni administratsioon (Venemaa). Projekti taotlus esitati Eesti Vene programmi veebruaris 2018.
Projekti tegeleb energiatõhususe teadlikkuse tõstmisega omavalitsuse ametnike ja otsustajate seas, sh seoses hoonetele esitatava liginullenergia nõuetega Eestis.
Projekti mõte on tutvustada lähenemist, uusi tehnoloogiaid ja võtteid energiatõhusa ehitise rajamisel.
Projekti ülesehitus: Sisaldab endas nii teoreetilist poolt, koolituste ja õppereiside läbi. Lisaks ka praktilisi näiteid, mis teostatakse piloottegevuste kaudu. Erinevatel partner omavalitsustel on projekti käigus elluviimisel erinevad lõigud energiatõhusast ehitamisest. Võru linn projekteerib multifunktsionaalse hoone, kasutades nutikaid lahendusi, Rakvere linn seob vana hoone uue osaga, kus kasutusel kaasaegsed tehnoloogilised lahendused, vana osaga, et saavutada kõrgem energia tarbimise efektiivsus. Setomaa vald paigaldab päikeseenergiajaamale akupargi, et suurendada omatoodetud (taastuva)elektrienergia kasutamist. Rõuge vald renoveerib rahvamaja kaasaegsele efektiivsele küttsüsteemile. Venemaa, Ostrovi ja Porhovi rajoon renoveerib kooli ja lasteaia arvestades kõrgendatud nõudeid energiaafektiivsusele,
Projekti jooksul koolitatakse, nõustatakse ligi 80-100 KOV ametnikku ja 50 eriala spetsialisti linnadest ja valdadest. Selleks on vajalik omavalitsusliidu koostööpartneri osalus, st teadmiste siirdeks omavalitsuse ametnikeni on vaja hea ja usaldusväärse partneri osalus ELVL näol. ELVL poolt oodatakse samuti koostööd info jagamisel koolituste ning projekti tulemuste kohta ja omavalitsuste innustamisel osalema koolitustel. Rahalisi kulutusi programmis osalemisega Liidule ei kaasne.
Liitude organisatsioonilise korralduse muudatuste tõttu paluti uuendada ELVL kinnituskirja.
Projekt on saanud positiivse otsuse juunis 2018. Projekt algus on 01.09.2018, kestvus 36 kuud, projekti lõpp on 31.08.2021.
10.5 Avatud taotlusvoor kohaliku omavalitsuse üksuste koostöö- ja juhtimisvõimekuse tõstmiseks
Büroo kavandab kirjutada Rahandusministeeriumile projektitaotlust ELVL büroo töötajate meeskonnakoolituse tarbeks, mis ühtlasi aitaks kaasa liidu efektiivsele toimimisele. Võimalik on taotleda 25 000 eurot, omafinantseering oleks 15% .
10.6 ELVL KOV haridusjuhtide õppepäevad Rakveres, 07.-08. novembril 2018
7.-8.novembril toimuvad Rakveres KOV haridusjuhtide õppepäevad. Koostööpartneriks on Haridus- ja Teadusministeerium. Õppepäevade programm on koostamisel.
Tarmo Tammiste Inga Köster

matches:
§ 4
§ 27
§ 28
§ 29
§ 4
§ 27
§ 28
§ 29
§ 4
§ 28
§ 29
Riigikohus
§ 110


Täisealise isiku hoolduse korraldamise kord – Riigi Teataja
Täisealise isiku hoolduse korraldamise kord - sisukord
§ 3 Hooldusvajaduse hindamine ja hoolduse seadmine
§ 4 Toetuse maksmine täisealise isiku hooldajale
§ 5 Hoolduse lõpetamine
RT IV, 19.04.2017, 6
Vastu võetud 09.03.2016 nr 9
RT IV, 15.03.2016, 13
Määrus kehtestatakse "Sotsiaalhoolekande seadus" § 26 alusel.
Täisealise isiku hoolduse korraldamise kord (edaspidi kord) reguleerib hoolduse seadmist Võru linnas elavale täisealisele isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks ning hooldajale toetuse maksmist.
(1) Hooldus seatakse täisealisele isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks (edaspidi hooldatav) hooldatava nõusolekul.
(3) Hooldatava ja hooldaja tegelik ja Eesti rahvastikuregistri järgne elukoht peab olema Võru linnas.
(4) Hooldajaks võib olla isik, kes ei ole hooldatava suhtes ülalpidamiskohustusega ning kellel ei esine hooldusvajadust. Erandkorras võib hooldajaks olla ülalpidamiskohustusega isik.
§ 3. Hooldusvajaduse hindamine ja hoolduse seadmine
(1) Hooldusvajaduse hindamiseks esitab hooldust vajav isik kirjaliku taotluse Võru Linnavalitsusele (edaspidi linnavalitsus), millele lisab Sotsiaalkindlustusameti kehtiva otsuse puude raskusastme määramise kohta.
(2) Hoolduse seadmist taotlev isik ei pea taotlusele lisama Sotsiaalkindlustusameti kehtivat otsust puude raskusastme määramise kohta juhul kui vastav dokument on linnavalitsusele juba varasemalt esitatud.
(3) Linnavalitsusel on vajadusel õigus nõuda taotlejatelt täiendavaid dokumente või andmeid ning saada selgitusi taotluses esitatud andmete õigsuse tõestamiseks.
(4) Peale taotluse laekumist linnavalitsusele teostab linnavalitsuse ametnik hooldusvajaduse hindamise.
(5) Hoolduse seadmine või sellest keeldumine otsustatakse linnavalitsuse korraldusega.
(6) Hoolduse seadmise korralduses märgitakse hoolduse seadmise põhjused, hooldaja ülesanded ja makstav toetus ning hoolduse tähtaeg.
(7) Isiku võib määrata hooldajaks enam kui ühele hooldatavale. Hooldajaks määramiseks peab isik andma oma nõusoleku.
§ 4. Toetuse maksmine täisealise isiku hooldajale
(1) Toetuse maksmine toimub hoolduse seadmise korralduses määratud korras ja perioodil.
(2) Hooldajatoetus määratakse tähtajaliselt. Tähtajaks on eelkõige:
1) hoolduse seadmise aasta viimane päev;
2) hooldatavale määratud puude raskusastme kehtivuse viimane päev;
3) hooldaja või hooldatava tähtajalise elamisloa kehtivuse viimane päev.
(3) Hooldajatoetuse määrad:
1) raske puudega isiku hooldamisel 20 eurot kalendrikuus;
2) sügava puudega isiku hooldamisel 30 eurot kalendrikuus.
(4) Hooldajatoetuse arvestust peetakse kalendrikuu-põhiselt.
(5) Toetuse maksmist võib pikendada toetuse saamise eelduste jätkuval olemasolul.
§ 5. Hoolduse lõpetamine
(1) Hooldus lõpetatakse linnavalitsuse korraldusega hooldatava või hooldaja taotluse alusel, hoolduse seadmise aluse äralangemisel või linnavalitsuse algatusel kui:
1) hooldaja või hooldatava asub elama teise omavalitsuse territooriumile;
2) hooldatava hooldusvajadus on korraldatud teiste sotsiaalteenustega;
3) hooldatavale määratakse keskmine puue või puuet ei tuvastata;
4) väheneb hooldusvajadus;
5) [kehtetu - RT IV, 19.04.2017, 5 - jõust. 22.04.2017]
6) hooldatav või hooldaja on surnud;
7) hooldaja ei suuda hooldust tagada;
8) hooldaja ei täida hooldaja määramise korraldusega talle pandud kohustusi või loobub nende täitmisest;
9) hooldatav on esitanud linnavalitsusele teadvalt valeandmeid või on varjanud hoolduse seadmisel tähtsust omavaid asjaolusid;
10) esineb muu põhjendatud asjaolu.
(2) Hoolduse lõpetamine on hooldajatoetuse maksmise lõpetamise aluseks.
(1) Hooldatav või hooldaja on kohustatud teavitama linnavalitsust kirjalikult viivitamatult, kuid mitte hiljem kui 10 päeva jooksul, asjaoludest mis toovad või võivad kaasa tuua hoolduse lõpetamise.
(2) Linnavalitsusel on õigus, käesoleva määruse paragrahv 5 lõike 1 punktis 9 tuvastatud asjaolude esinemisel, valeandmete esitajalt või andmeid varjanud isikult nõuda saadud hüvede tagastamist täies ulatuses.
(1) Linnavalitsus võib kehtestada hoolduse seadmise taotlemiseks taotluse vormi.


text:
Üldjuhul kohaldub müügilepingu regulatsioon ka valmistatava asja tellimisel ja võõrandamisel. (p 11) Põhimõtteliselt ei ole välistatud, et isegi kui leping on müügileping VÕS § 208 tähenduses, siis poolte tahe võis olla sõlmida müügilepingu kõrvale eraldi töövõtuleping müügilepingu eseme lõpuni väljaehitamiseks ja kokku leppida, et tööd on lõpetatud, kui need on valminud VÕS § 637 lg-te 3 ja 4 ning § 638 mõttes. (p 12)
3-2-1-142-11 Riigikohus 21.12.2011
Üldiselt aegub leppetrahvinõue nagu teisedki tehingulised nõuded kolme aasta jooksul nõude sissenõutavaks muutumisest. Perioodilise leppetrahvi nõue, mis muutub sissenõutavaks eelkõige kohustuse täitmisega viivitamisel ja mille suurus sõltub viivitamise ajast, aegub n-ö täisaastate kaupa. Sõltumata aegumisest tuleneb aga VÕS § 159 lg-st 2, et leppetrahvi nõuet ei või esitada (st sisuliselt nõue lõpeb), kui trahvi nõudmisest ei teatata mõistliku aja jooksul pärast kohustuse rikkumise avastamist. Mõistlik aeg peab jääma seega rikkumise avastamise ja nõude aegumise vahele ning selle aja kindlaks määramisel saab lähtuda VÕS §-s 7 sätestatust, arvestades kõiki asjaolusid ja tehes kindlaks, kas võlgnikul võis hea usu põhimõttest lähtudes tekkida õigustatud ootus, et temalt leppetrahvi enam ei nõuta (vt ka nt Riigikohtu 20. märtsi 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-15-08, p-d 12, 13; 29. aprilli 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-28-08, p 13; 11. mai 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-44-09, p 10). Kui leppetrahv on ebamõistlikult suur, saab kohus seda VÕS § 162 lg 1 alusel kohustatud poole taotlusel vähendada, mh põhjusel, et nõude esitamisega on liiga kaua viivitatud. Kui leppetrahvi suurus sõltub täitmise ajast, st trahv on sarnaselt viivisega ajas suurenev, on trahvi nõudmiseks õigustatud lepingupoolel mõistlik enne nõude tegelikku esitamist teha kindlaks nõude suurus. Eriti majandustegevusega tegelevale müüjale või ehitusettevõtjale ei pea teine pool n-ö igaks juhuks meelde tuletama, et kohustused tuleb täita õigeks ajaks ja rikkumise korral saab tema vastu lepingu järgi esitada nõudeid (vt ka nt Riigikohtu otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-28-08, p 14). Seega ei ole VÕS § 159 lg 2 kohaldamisel oluline üksnes ajaline distants rikkumise ja leppetrahvi nõude esitamise vahel, vaid arvestada tuleb ka muid asjaolusid.

matches:
§ 208
§ 637
§ 638
Riigikohus
§ 159
kohus
§ 162
§ 159


Üldgeoloogilise uurimistööga, geoloogilise uuringuga ja kaevandamisega rikutud maa korrastamise kord – Riigi Teataja
Üldgeoloogilise uurimistööga, geoloogilise uuringuga ja kaevandamisega rikutud maa korrastamise kord
RTL 2005, 60, 865
Vastu võetud 26.05.2005 nr 43
Määrus kehtestatakse «Maapõueseaduse» (RT I 2004, 84, 572; 2005, 15, 87) § 45 lõike 2 ja § 48 lõike 5 alusel.
§ 1. Rikutud maa korrastamiseks tehtavad tööd
(1) Rikutud maa korrastamiseks (edaspidi korrastamine) tehakse järgmist:
1) suletakse maapõue uuringu käigus tehtud kaevandid ja puuraugud ning kohandatakse asupaiga keskkonnaga uuringu tarbeks tehtud rajatised;
2) pealmaakaevandamisega rikutud maa muudetakse niisuguseks, et maaviljelus või metsakasvatus seal on võimalik või kujundatakse rikutud maa veekoguks, ehitusmaaks, mis tahes muuks tarbimisväärseks maaks või tunnustatud väärtusega maastikuks;
3) taastatakse allmaakaevandamisel tekkinud vajumite alal maa endine viljakus;
4) lammutatakse maavara kaevandamise tarbeks rajatud hooned, tasandatakse, täidetakse, puhastatakse teed, kraavid, tiigid ja puistangud ning haljastatakse ala selle kohandamiseks asukoha keskkonnaga;
5) muid korrastamise projektis ettenähtud töid.
(2) Korrastamisele kuuluvad:
1) maa ning kõik geoloogiliste tööde kaevandid, puuraugud ja ehitised uuringuruumi teenindusalal;
2) kogu mäeeraldise teenindusmaa;
3) kõik kasutusel olnud mäeeraldisel allmaakaevandamisega tekkinud vajumid.
(3) Geoloogiliste töödega rikutud ala korrastamine toimub uuringu projekti osa «Puuraukude ja kaevandite sulgemine ning uuringuga rikutud maa korrastamise projekt» alusel. Maavara kaevandamise korral koostatakse kaevandamisega rikutud maa korrastamise projekt või kasutatakse tüüpprojekti.
(4) Mäeeraldise teenindusmaa korrastamine lõpeb maa kasutamise sihtotstarbe muutmise sissekandega maakatastris. Geoloogiliste tööde ja allmaakaevandamise käigus rikutud maa korrastamine lõpeb maa korrastamise akti koostamise ja allakirjutamisega vastavalt «Maapõueseaduse» § 46 lõikele 1.
GEOLOOGILISTE TÖÖDEGA RIKUTUD MAA KORRASTAMINE
§ 2. Geoloogiliste tööde puuraukude sulgemine
(1) Kõik geoloogiliste tööde käigus tehtud puuraugud ja kaevandid tuleb välitööde lõpetamisel sulgeda ning uuringutega rikutud maa korrastada. Puuraukude ja kaevandite sulgemine tähendab maapõue ja maapinna geoloogiliste tööde eelse seisundi võimalikult täpset taastamist.
(2) Kvaternaarisetete uurimiseks rajatud puuraugud täidetakse kohe pärast tööde lõpetamist puurmete või pinnasega. Ülemine osa puuraugust täidetakse mullakihi paksuses mullaga.
(3) Aluspõhja ja aluskorda ulatuvad puuraugud suletakse pärast uurimistööde lõpetamist hiljemalt ühe kuu jooksul, kui uuringuloa või -projektiga ei ole määratud nende kasutamist mõneks muuks otstarbeks.
(4) Puuraugus oleva vee märgatava reostuse korral klooritakse puurkaevu vesi lahusega, milles 1 liitri vee kohta on 100–125 mg aktiivset kloori. Vee tugeva reostuse korral tuleb enne kloorimist teha puhastuspumpamine.
(5) Kui puurauku on sattunud kõrvalisi esemeid, puhastatakse puurauk sellises ulatuses, et oleks võimalik isoleerida puuraugu vettandev osa.
(6) Manteltorudega toestatud puuraukudest eemaldatakse torud. Kui see pole tehnilistel põhjustel võimalik, lõigatakse manteltoru ots allpool maapinda vähemalt 0,5 m sügavuselt maha.
(7) Puurauk täidetakse vettandva osa ulatuses puhta loodusliku inertse puistematerjaliga, milleks võib olla jämeteraline liiv, kruus või killustik. Ülejäänud puuraugu õõs täidetakse kaljuses kivimis ehitusbetooniga, purdsetete osas puurmete või pinnasega. Puuraugu ülemine osa täidetakse mullakihi paksuses mullaga.
(8) Kui puurauguga on avatud kaks või enam põhjaveekihti, eraldatakse need sulgemisel. Selleks täidetakse puuraugu vettandvad osad inertse puistematerjaliga, neid eraldava veepideme kohas täidetakse puurauk betooni või saviga.
(9) Ülevooluga puuraukude sulgemiseks peatatakse ülevool enne täitmist. Kui staatiline veetase on maapinnast kuni 1,5 m kõrgemal, pikendatakse manteltoru ülevoolu lakkamiseni ja seejärel täidetakse puurauk lõikes 8 kirjeldatud viisil. Juhul kui veetase on kõrgemal kui 1,5 m maapinnast, pumbatakse ülevoolu sulgemiseks puuraugu vettandvasse ossa savipüdelikku ülevoolu lakkamiseni ja täidetakse puurauk lõikes 8 kirjeldatud viisil.
§ 3. Geoloogiliste tööde kaevandite sulgemine
Suletavad kaevandid täidetakse samast kohast väljatud materjaliga. Täidis tihendatakse mehaaniliselt või uhtmisega ja maapinnal taastatakse endise paksusega mullakiht. Kui kaevand on avanud ülemise põhjaveekihi või aluspõhja karstunud kivimid, täidetakse kaevandi alumine osa vettpidava materjaliga, milleks võib olla savi, savikas moreen või betoonisegu, ja tihendatakse, õõne ülemine osa täidetakse väljatud materjaliga.
§ 4. Uuringuruumi teenindusala korrastamine
Uuringuruumi teenidusalalt eemaldatakse tööde käigus tekkinud jäätmed. Maapind viiakse võimalikult uurimiseelsesse seisundisse.
§ 5. Korrastamise akt
Puuraukude ja kaevandite sulgemise kohta koostatakse määruse lisas 1 või 2 toodud vormi kohane akt.
KAEVANDAMISEGA RIKUTUD MAA KORRASTAMINE
Korrastamisprojekt
§ 6. Kaevandamisega rikutud maa korrastamise liigid
(1) Kaevandamisega rikutud maa korrastamine on kas tehniline või bioloogiline.
(2) Tehniline korrastamine on kaevandamisega rikutud maa tasandamine ja silumine, vajadusel ekraankihi ja viljaka kihiga katmine, maa- ja metsaviljeluseks vajalike teede, kraavide, sildade ja teiste rajatiste ehitamine ning muud sellekohased tööd.
(3) Bioloogiline korrastamine koosneb agrotehnilistest, fütomelioratiivsetest ning muudest töödest, mis tagavad rekultiveeritud ala viljakuse, taimestiku ja loomastiku taastumise.
(4) Bioloogiline korrastamine võib jätkuda pärast maa tehnilise korrastamise täidetuks tunnistamist.
(5) Tehniliseks ja bioloogiliseks korrastamiseks koostatakse ühine projekt. Projekti koostamisele kaasatakse vastavate tööde alal pädevaid isikuid.
§ 7. Korrastamisprojektile esitatavad nõuded
(1) Kaevandamisega rikutud maa korrastamisprojekti koostamisel lähtutakse majandus- ja kommunikatsiooniministri 21. novembri 2003. a määrusega nr 248 «Kaevandamise ja kaeveõõne teisese kasutamise projektile esitatavad nõuded» (RTL 2003, 120, 1929) kehtestatud nõuetest niivõrd, kuivõrd käesolev määrus ei sätesta teisiti.
(2) Korrastamisprojekt peab käsitlema järgmist:
1) korrastatava maa sihtotstarvet, kõlvikute suurust ja vahekorda, arvestades maavara katendi ehk lasumi koostist, veerežiimi, üldplaneeringut või muid asjaolusid;
2) uute pinnavormide nõlvade ja kaevandatud maa kujundamise nõudeid;
3) mulla kasutamise ja käitluse nõudeid;
4) veerežiimi kujundamise nõudeid;
5) vajaduse korral bioloogilise korrastamise nõudeid.
(3) Korrastamisprojekt koostatakse lähtudes korrastatava maa asukohajärgse maakonna keskkonnateenistuse poolt esitatud korrastamistingimustest. Korrastamistingimusi esitades peab keskkonnateenistus lähtuma kaevandamise keskkonnamõju hindamise soovitustest, arvestama maaomaniku poolt maa kasutada andmisel esitatud nõudeid, kohaliku omavalitsuse arvamust ning käesoleva korra nõudeid. Korrastatava maa kasutamise sihtotstarbe määramisel lähtutakse maavara kaevandamisloas märgitust.
§ 8. Korrastamisprojekti koosseis
(1) Kaevandamisega rikutud maa korrastamisprojekt koosneb seletuskirjast, graafilisest osast ja lisadest.
(2) Projekti seletuskiri peab sisaldama:
1) tiitellehte, millel esitatakse mäeeraldise nimetus, kaevandamisloa omaniku, projekti koostaja ja korrastamise teostaja nimi, aadress, majandustegevuse registri registreeringu number ja kuupäev, vastutava spetsialisti nimi ja allkiri ning projekti koostamise aeg;
2) korrastamistehnoloogia põhjendust lähtuvalt korrastamistingimustest ja majanduslikest kaalutlustest;
3) korrastamistööde mahtu ja neid teostavate masinate andmeid;
4) mullakäitlusviiside põhjendust ja kirjeldust, arvestades käesolevas määruses sätestatud mullakäitluse nõudeid;
5) bioloogilist korrastamist käsitlevas osas istutatavate ja külvatavate taimede nimistut, nende külvamise ja istutamise korda, vajaduse korral väetiste koguseid ning muid andmeid;
6) tööde kalenderplaani;
7) tööohutusnõudeid;
8) projektiga seotud majandusküsimuste osa.
(3) Projekti graafilises osas tuleb esitada järgmised dokumendid:
1) korrastatava maa plaanid;
2) karjäärides vaalkaevandamise korral sisepuistangute moodustamise tehnoloogiline skeem;
3) korrastamise tehnoloogiline skeem;
4) korrastatud maa läbilõiked.
(4) Lõike 3 punktis 1 nimetatud plaanide koostamisele ja esitamisele kohaldatakse järgmisi nõudeid:
1) sõltuvalt mäeeraldise suurusest ja olukorra keerukusest koostatakse üks või mitu korrastatava maa plaani;
2) kõiki korrastatavaid maatükke esitava plaani ehk põhiplaani mõõtkava, koordinaatsüsteem ja tingmärgid peavad olema samad, mis mäeeraldise plaanil;
3) põhiplaani täpsustavad plaanid tuleb koostada mäetööde plaaniga või maakatastri koosseisu kuuluvate kaartidega sobivas mõõtkavas;
4) kõik plaanid ja kaardid peavad olema ühtses koordinaatsüsteemis ja esitatud nii digitaalselt kui ka paberil.
(5) Lõike 3 punktis 1 nimetatud plaanidele tuleb kanda järgmised andmed:
2) hoidetervikute piirid;
3) katastriüksuste piirid;
4) kaevandamiseelset ja korrastatud maapõue iseloomustavate läbilõigete asukohad;
5) korrastatud maatükkide piirid;
6) korrastatud maa samakõrgusjooned lõikepindade vahega mitte rohkem kui 1 m. Seda nõuet ei pea järgima vaalkaevandamise korral;
7) anda maa sihtotstarbelise kasutamise alade piiripunktide koordinaatide tabel.
(6) Lõike 3 punktis 3 nimetatud korrastamise tehnoloogilistele skeemidele tuleb kanda puistangute ning mulla ladustamise kohad. Kui korrastamistingimused nõuavad, tuleb kirjeldada puistangute moodustamise, tasandamise, silumise, ekraankihi ja mulla veo ning silumise, teede, veekogude ja muude rajatiste või puude istutamise tehnoloogiat.
(7) Lõike 3 punktis 4 nimetatud korrastatud maa läbilõiked tuleb esitada formaadis A4, mida vajadusel tuleb suurendada täisarv korda pikkuse või laiuse suunas. Läbilõigetel tuleb näidata kaevandamiseelse ja korrastatud maapõue koostis, uute pinnavormide nõlvused ning oodatav põhjaveetase pärast korrastamist.
(8) Projekti igal dokumendil peavad olema andmed mäeeraldise, kaevandamisloa omaniku, projekti koostaja ja projekti koostamise aja kohta.
(9) Projekti säilitatakse korrastatava maa asukohajärgses maakonna keskkonnateenistuses, kohalikus omavalitsuses ja kaevandamisloa omaniku juures.
§ 9. Korrastamisprojekti lisad
(1) Lisade hulgas esitatakse esimesena korrastamistingimuste loetelu.
(2) Kui korrastamistingimused nõuavad, lisatakse projektile korrastatava maa kasutamist ja keskkonda käsitlev territooriumi maastiku kujundamise kava ja rajatiste joonised või ehitamise projektid. Tootmis- ja elamumaaks ning jäätmehoidla maaks korrastamisel lisatakse pinnase eeldatavate ehitus- ja hüdrogeoloogiliste omaduste andmed.
(3) Kui maa korrastamine toimub seoses «Kaevandamisseaduse» (RT I 2003, 20, 118; 2004, 18, 131; 84, 572) §-s 5 sätestatud kaevandamise lõpetamisega, tuleb projektile lisada maa korrastamise keskkonnamõju hindamise aruanne.
Avakaevandamisega rikutud maa korrastamine
§ 10. Avakaevandamise viisid
Käesolevas määruses käsitletavad avakaevandamise viisid on:
1) vaalkaevandamine, mille oluliseks tunnuseks on katendi paigaldamine kaevandamisel tekkinud laialdasele kaevandatud alale, mille keskmine kõrgus ei erine oluliselt kaevandamiseelsest;
2) aukkaevandamine, mille oluliseks tunnuseks on maavara väljamisel tekkiv kaevand, mille täitmiseks ei piisa katendi materjalist;
3) väljakkaevandamine, mille oluliseks tunnuseks on maavara väljamine õhukeste rõhtsate kihtidena suurel alal, mille tulemusena tekib kaevandamiseelsest madalam, tasane kaevandatud ala.
§ 11. Vaalkaevandamisega rikutud maa korrastamine
(1) Vaalkaevandamisel paigutatakse katendi alaosa moodustavad aluspõhjakivimid puistangu põhja, kuhu võib paigutada ka inertseid rikastamisjääke. Katendi ülaosa moodustavad setted paigutatakse aluspõhjakivimite peale. Sellisest paigutusest tohib projektis olla kõrvalekaldeid, kui need on tingitud katendi koostisest. Tasandatud ala läbivate kaevikute nõlvanurk peab olema väiksem kui väljatud katendi püsinurk.
(2) Kaljuse kivimi karjääri küljed kujundatakse vastavalt korrastamistingimustele kas laugeks, kattes need taimestikule sobiva pinnasega nii, et nõlvanurk ei ületaks nõlva katvate kivimite püsinurka, või jäetakse järsuks, puhastades nad kivimi ebapüsivatest osadest nii, et oleks kõrvaldatud varinguoht. Järsk külg tuleb tõkestada ülevalt valli, põõsastiku, heki või piirdega.
§ 12. Aukkaevandamisega rikutud maa korrastamine
(1) Aukkaevandamisega käideldud purdkaeviste karjääri külje nõlv tuleb kujundada laugemaks kui on kaevisele iseloomuliku püsiva nõlva nurk.
(2) Savikarjäärides tuleb välja selgitada külgede püsivustingimused ja arvutada nõlvanurgad lähtuvalt konkreetse maardla mäendustingimustest.
(3) Haritava maa kujundamist tuleb kirjeldada ja põhjendada korrastamisprojekti mullakäitluse osas. Tasandatud puistangud tuleb jätta vähemalt aastaks vajuma, millele peab järgnema mullatamiseelne tasandamine.
(4) Haritavaks maaks ja metsamaaks korrastatava ala reljeef ja põhjaveerežiim tuleb kujundada vastavalt korrastamistingimustele.
§ 13. Väljakkaevandamisega rikutud maa korrastamine
(1) Väljakkaevandamisega ammendatud jääksoo kujundamisel haritavaks maaks tuleb juhinduda korrastamistingimustest ja maaparanduse headest tavadest. Kui väljakkaevandamisega ammendatud jääksoo kujundatakse haritavaks maaks või metsamaaks, tuleb jätta kaevandamata vähemalt 0,3 m paksune turbakiht.
(2) Karjääri rajatava veekogu sügavus tuleb kujundada valdavalt üle 2 meetri, jättes madalamad alad veetaimestiku arenemiseks. Kaldale tuleb jätta perv, mis peab jääma kõrgemale veetaseme oodatavast maksimaalsest seisust.
(3) Veekogu korrastamisprojektis tuleb kavandada reostumist takistavad abinõud toite- ja reoainete sissevoolu tõkestamiseks.
Allmaakaevandamisega rikutud maa korrastamine
§ 14. Allmaakaevandamise viisid
Käesolevas määruses käsitletavad allmaakaevandamise viisid on järgmised:
1) kamberkaevandamine lae hoidmisega, mille oluliseks tunnuseks on maapinna vajumise puudumine, kusjuures maapõue häiritusest või ettenägematutest asjaoludest tingitud vajumid ilmnevad vaid erandjuhtudel;
2) lankkaevandamine lae langetamisega, mille juures vajumite sügavus, kuju ja nõlva nurk sõltuvad väljamise tehnoloogiast ja kaevandamiskoha mäendustingimustest.
§ 15. Kamberkaevandamisega rikutud maa korrastamine
Kamberkaevandamise kasutamisel tuleb vajumi ilmnemisel kasutada kaevandamisega rikutud maa korrastamise tüüpprojekti, mida on eelnevalt konkreetse koha mäendus- ja maakasutustingimustega kohandatud.
§ 16. Lankkaevandamisega rikutud maa korrastamine
Lankkaevandamisel käsitletakse maa korrastamisprojektina kaevelangi ehk ploki kaevandamise tehnoloogilise skeemi vastavat osa nimetusega «Kaevandamisega rikutud maa korrastamise projekt».
Kaevandusehitiste korrastamise nõuded
§ 17. Kaevandusehitised
(1) Määruses käsitletavad kaevandusehitised on karjääride veokaevikud ja nendes paiknevad teed, kraavid, settetiigid, hooned ja muud ehitised. Määrus ei reguleeri allmaakaevandusest väljuvate kaeveõõnte korrastamist, mida tehakse majandus- ja kommunikatsiooniministri 14. novembri 2003. a määruse nr 244 «Kaevandamise peatamise ja lõpetamise kord» (RTL 2003, 118, 1898) kohaselt koostatud projekti järgi.
(2) Tehnoloogiliste puuraukude korrastamisel lähtutakse määruse §-s 2 sätestatust.
(3) Kaevandusehitiste lammutamiseks koostatakse ehitusprojekt vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 27. detsembri 2002. a määruse nr 70 «Nõuded ehitusloa taotlemisel esitatavale ehitusprojektile» (RTL 2003, 3, 27) §-le 11.
(4) Lammutatava ehitise materjali käitlemiskõlbmatust osast moodustatud puistang tuleb korrastada vastavalt määruse §-s 11 sätestatule.
Mullakäitluse nõuded
§ 18. Mulla koorimine
(1) Mulla koorimisel tuleb lähtuda ala jaotusest kõlvikuteks ja korrastamistingimustega seatud mulla kasutamise viisist. Haritavalt maalt ja looduslikult rohumaalt tuleb koorida huumushorisontide A1 ja A1B ja järgneva rähavaba B horisondi materjal, koos või valikuliselt. Metsamaa haritavaks maaks korrastamisel kooritakse ainult viljakamate metsamuldade koresevaba või kuni keskmiselt koreseline huumushorisont või selle ja sellele järgneva B horisondi segu.
(2) Koorimisele ei kuulu tugevalt koreseline ehk rähkne huumushorisont.
(3) Kruusalt ja liivalt võib koorida ainult huumushorisondi.
(4) Mulla koorimine ja käitlemine ning korrastatud ala mullatamine peab toimuma vahelaota, kuival aastaajal ning mulla normaalse niiskuse juures.
§ 19. Mullakoguse arvestus
(1) Kooritud ja käideldud mulla arvestust peab kaevandamisloa omanik.
(2) Põhjendatud vajaduse korral võib mulda kuni kaheks aastaks ladustada tingimusel, et korrastamisprojektis kavandatud meetmed tagavad mulla põhiomaduste säilimise.
Korrastamistööde vastuvõtukomisjoni töökord
§ 20. Korrastamistööde vastuvõtukomisjoni töökord
(1) Korrastamistööde vastuvõtukomisjoni (edaspidi komisjon) moodustab loa andja lähtudes maavara kaevandamisloa omaniku taotlusest korrastamise lõpetamise vormistamiseks. Komisjoni koosseisu nimetatakse «Maapõueseaduse» § 50 lõikes 2 nimetatud isikud.
(2) Komisjoni võib määrata ja korrastamist võib lõpetatuks tunnistada korrastamisjagude või kinnisasjade kaupa.
(3) Maavara kaevandamisloa omanikul tuleb esitada komisjonile korrastatud maa mõõdistamistulemused ja katastriüksuse plaan.
(4) Komisjoni kutsub kokku komisjoni juhataja.
(5) Komisjoni otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Igal komisjoni liikmel on üks hääl. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab juhataja hääl. Komisjon on otsustusvõimeline, kui selle koosolekust võtab osa komisjoni juhataja ja vähemalt pool ülejäänud liikmetest.
(6) Komisjon kontrollib korrastamistööde ja korrastatud maa vastavust kaevandamisega rikutud maa korrastamise korrale ning projektile. Vastavust tuleb mõõta pisteliselt juhuslikult valitud kohtades ja tingimused peavad olema täidetud vähemalt 85% ulatuses.
(7) Komisjon teeb protokollilise otsusena ettepaneku lugeda maa nõuetekohaselt korrastatuks või motiveeritud ettepaneku jätta maa korrastatuks tunnistamata.
(8) Kui komisjon teeb ettepaneku jätta maa korrastatuks tunnistamata, peab komisjon otsuse lisana koostama loetelu korrastamisel esinenud puudustest, millele lisatakse mõõtmistulemuste tabelid, mõõdistamisskeemid, fotod ning muud puudusi näitavad materjalid. Mõõdistamiskohtade paiknemine peab olema näidatud plaanil ja seotud geograafiliste koordinaatidega.
(9) Komisjon saadab protokollilise otsuse korrastatava maa asukohajärgse maakonna keskkonnateenistusele, kes loeb korrastuskohustuse täidetuks või määrab uue korrastamistähtaja ja -tingimused.
(10) Maavara kaevandamisloa andja maa korrastatuks tunnistamise otsuse koopia saadetakse kinnisasja omanikule.
Maavaravaru kaevandamisega maa rikkumise ja rikutud maa korrastamise kohta andmete esitamine
§ 21. Maavaravaru kaevandamisega maa rikkumise ja maa korrastamise kohta andmete esitamise kord ning aruande vorm
(1) Maavaravaru kaevandamisega maa rikkumise ja rikutud maa korrastamise kohta andmed esitab kaevandamise loa omanik kaevandamise loa andjale aruandena (edaspidi rikutud ja korrastatud maa aruanne) kord aastas eelmise aasta kohta järgneva aasta I kvartali jooksul.
(2) Rikutud ja korrastatud maa aruanne koostatakse lisas 3 toodud vormi kohaselt.
(3) Andmed rikutud ja korrastatud maa kohta märgitakse rikutud ja korrastatud maa aruandesse pindala täpsusega 0,01 ha.
Keskkonnaministri 26. mai 2005. a määruse nr 43 «Üldgeoloogilise uurimistööga, geoloogilise uuringuga ja kaevandamisega rikutud maa korrastamise kord»
PUURAUGU LIKVIDEERIMISE AKT
Puuraugu nr asukoht
Puurimise algus «. . . .» . . . . . 20. . . . a, lõpp «. . .» . . . . . . . 20. . . a
sügavus . . . . m, manteldatud torudega, mille diameeter on:
. . . . . . . . mm sügavuses . . . . m kuni . . . . m,
. . . . . . . . mm sügavuses . . . . m kuni . . . . m.
Põhjavee staatiline tase puuraugus . . . . . . . . m maapinnast
Puuraugu likvideerimise põhjus
Likvideerimise aeg «. . .» . . . . . . . 20 . . a
Likvideerimise viis
Puurauku jäetud manteltorud diameetriga
. . . . mm, intervallis . . . . . . . . m
Maapinnani ulatuv manteltoru lõigatud . . . . . . m sügavuselt
Puuraugu ümbruse olukord pärast puuraugu likvideerimist
Uuringuloa omanik
(nimi, allkiri, ametikoht)
Maaomaniku seisukoht
KAEVEÕÕNE LIKVIDEERIMISE AKT
Kaeveõõne asukoht
Kaeveõõne nr. . . . objektil
Kaeveõõne sügavus . . . . . . . m, ristlõige . . . . . . . m
Kaeveõõne likvideerimise põhjus
Likvideerimise aeg «. . .» . . . . . . . . . . . . 20 . . . a
Likvideerimisel esinenud kõrvalekalded projektist
Kaeveõõne ümbruse olukord pärast likvideerimist
Kaevandamisloa omanik
Kaeveõõne likvideerija
RIKUTUD JA KORRASTATUD MAA ARUANNE
1. Aruande saaja
2. Aruande esitaja Nimi Aadress
Kaevandamisloa number Kaevandamisloa kehtivusaeg
3. Andmed rikutud ja korrastatud maa kohta
Rikutud maa aasta alguses
Rikutud maad aasta jooksul
Korrastatud maad aasta jooksul
Korrastatud maa:
Rikutud maa aasta lõpus
Vastuvõtukomisjoni otsuse nr
Maakasutuse kood


Keskkonnakompleksloa taotlusele esitatavad täpsustavad nõuded ja loa andmise kord ning keskkonnakompleksloa taotluse ja loa andmekoosseis – Riigi Teataja
Keskkonnakompleksloa taotlusele esitatavad täpsustavad nõuded ja loa andmise kord ning keskkonnakompleksloa taotluse ja loa andmekoosseis
Keskkonnakompleksloa taotlusele esitatavad täpsustavad nõuded ja loa andmise kord ning keskkonnakompleksloa taotluse ja loa andmekoosseis - sisukord
§ 1 Keskkonnakompleksloa taotluse täpsustatud nõuded ning taotluse esitamine
§ 2 Kompleksloa andmekoosseis ja loa andmise kord
§ 3 Käitise asukoha kirjeldus
§ 4 Käitise tegevus
§ 5 Parim võimalik tehnika
§ 6 Heite ja jäätmetekke vältimise või vähendamise, ressursside kasutamise ning pinnase kaitsemeetmed ja kavandatav tehnika
§ 7 Toorme, abimaterjalide, pooltoodete, ohtlike ainete ja segude kasutamine, tootmine ja säilitamine
§ 8 Käitise vee erikasutust, õhu saastamist ja jäätmehooldust käsitlevad andmed
§ 9 Kütuse kasutamine, energia tootmine ja tarbimine
§ 10 Käitise omaseire
§ 11 Avariide vältimine ja tagajärgede vähendamine
§ 12 Tegevushälbed
§ 13 Keskkonnamõju vältimine või vähendamine käitise tegevuse täieliku lõpetamise korral ja järelhoolduse meetmed
§ 14 Ajutised erandid kompleksloa nõuetest
RT I, 20.12.2019, 20
Keskkonnakompleksloa taotlusele esitatavad täpsustavad nõuded ja loa andmise kord ning keskkonnakompleksloa taotluse ja loa andmekoosseis1
Vastu võetud 17.12.2019 nr 73
§ 1. Keskkonnakompleksloa taotluse täpsustatud nõuded ning taotluse esitamine
(1) Keskkonnakompleksloa (edaspidi kompleksluba) taotleja esitab Keskkonnaametile (edaspidi loa andja) keskkonnaotsuste infosüsteemi kaudu digitaalselt allkirjastatuna taotluse järgmiste andmetega:
1) kavandatava tegevuse terviklik kirjeldus ühe või mitme üheaegse tegevuse kohta, mis on asjakohased kaasneda võiva keskkonnahäiringu väljaselgitamiseks;
2) tööstusheite seaduse § 28 lõigetes 3 ja 4 ning §-s 29 viidatud ja nimetatud andmed;
3) käesoleva määruse kohase teabe.
(2) Arvestades taotletava tegevuse ja tegevuskoha iseärasuste ning avalikustamise asjaoludega, võib loa andja nõuda kompleksloa taotlejalt täiendavaid andmeid ja dokumente.
(3) Kui taotletakse kompleksluba, millele loa andja peab andma eelhinnangu keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõigetes 2 ja 21 ning lõike 4 alusel kehtestatud määruses nimetatud juhul, esitatakse taotluses sama seaduse § 61 lõikes 1 nõutud teave.
(4) Loa taotleja märgib, millist teavet tuleb lugeda ärisaladuseks ja põhjendab seda.
§ 2. Kompleksloa andmekoosseis ja loa andmise kord
(1) Kompleksluba koosneb käesoleva määruse lisas ja keskkonnaministri 23. oktoobri 2019. aasta määruse nr 56 „Keskkonnaloa taotlusele esitatavad täpsustavad nõuded ja loa andmise kord ning keskkonnaloa taotluse ja loa andmekoosseis” lisades 2–4 nimetatud andmetest.
(2) Arvestades alltegevusvaldkonna ja käitise asukoha iseärasustega ning avalikustamise asjaoludega, otsustab loa andja, millised käesolevas määruses nimetatud andmed, materjalid, kirjeldused ja teave on vajalikud kompleksloa nõuete sätestamiseks, ning määrab kompleksloa lõpliku andmekoosseisu.
(3) Kompleksluba ja selle andmise otsus vormistatakse keskkonnaotsuste infosüsteemis digitaalselt allkirjastatuna.
§ 3. Käitise asukoha kirjeldus
(1) Käitise asukoha kirjelduses märgitakse asukoha üldiseloomustus, käitise tegevuse mõjupiirkonnas asuvate oluliste geograafiliste, looduslike ja tehnogeensete objektide iseloomustus ja muud käitisest või kohalikest oludest tingitud olulised keskkonnaseisundi andmed.
1) käitise asukoha koordinaadid ja kaart (edaspidi kaart) sobivas, kuid mitte väiksemas mõõtkavas kui 1 : 20 000. Kaardile kantakse käitise territoorium, märgitakse sellega piirnevate alade maakasutuse sihtotstarve, kaardi piirkonnas asuvate teiste käitiste ja saasteallikate territooriumide piirid ning lähimad olulised hooned ja rajatised; olemasolevad või kavandatavad veehaarded koos sanitaarkaitsealadega ning veekogud, mida käitise tegevus võib mõjutada;
2) käitise asendiplaan (edaspidi plaan) sobivas, kuid mitte väiksemas mõõtkavas kui 1 : 5000. Plaanile kantakse põhja-lõuna suund ning kõikide hoonete, rajatiste ja väljaspool neid toimuva tootmisega seotud tegevuse kohad;
3) käitise planeerimise, projekteerimise ning ehitamisega seotud isikute andmed (nimi, aadress, telefon ja e-posti aadress).
§ 4. Käitise tegevus
1) käitise tegevuse kirjeldus või käitise tegevuse muudatuse kirjeldus;
2) alltegevusvaldkond, milleks luba taotletakse, ja loend peamistest tootmisetappidest, tehnoloogiaprotsesside plokkskeemid, nende protsesside kestus, ainevood ja muu asjakohane informatsioon;
6) kompleksloa taotlemisel tähtsust omavate keskkonnaalaste lepingute koopiaid.
§ 5. Parim võimalik tehnika
(1) Parima võimaliku tehnika kirjelduses esitatakse:
1) kasutusel oleva keskkonnajuhtimissüsteemi (edaspidi KKJS) kirjeldus;
2) seadmete ja tehnoloogia vastavuse kirjeldus parima võimaliku tehnika järeldustes (edaspidi PVT-järeldused) kirjeldatud või muule taotleja valitud parimale võimalikule tehnikale (edaspidi PVT) vastavuse kohta;
3) PVT-ga saavutatavad heitetasemed ja heitetasemete arvutused.
(2) Kui käitaja taotleb erandkorras kompleksloaga määratavaid leebemaid heite piirväärtusi tööstusheite seaduse § 44 lõike 6 kohaselt, lisatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 esitatud andmetele tegevuskava, milles on selgitatud, kuidas ja millal kavatsetakse parimat võimalikku tehnikat rakendada.
§ 6. Heite ja jäätmetekke vältimise või vähendamise, ressursside kasutamise ning pinnase kaitsemeetmed ja kavandatav tehnika
Heite- ja jäätmetekke vältimise või vähendamise, ressursside kasutamise ning pinnase kaitsemeetmete ja kavandatava tehnika kirjelduses esitatakse meetmed ressursside kasutamise, välisõhusaaste vältimise või vähendamise, jäätmetekke vältimise, jäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise, ringlussevõtu, muu taaskasutamise, kõrvaldamise, reovee tekke vähendamise ning pinnase, pinna- ja põhjavee kaitse kohta.
§ 7. Toorme, abimaterjalide, pooltoodete, ohtlike ainete ja segude kasutamine, tootmine ja säilitamine
Toorme, abimaterjalide, pooltoodete, ohtlike ainete ja segude kasutamise, tootmise ja säilitamise kirjelduses esitatakse:
1) andmed tootmisprotsessis kasutatavate toormete, abimaterjalide või pooltoodete kohta;
2) andmed toodetud ohtliku aine, ohtlikke aineid sisaldava segu või toote säilitamise kohta;
3) ohtlikke aineid ja segusid sisaldavate mahutite ja hoidlate kirjeldus ja kaitsemeetmed;
4) meetmed toorme, abimaterjalide, pooltoodete säästliku kasutamise või taaskasutamise kohta.
§ 8. Käitise vee erikasutust, õhu saastamist ja jäätmehooldust käsitlevad andmed
Käitise vee erikasutust, õhu saastamist ja jäätmete käitlemist käsitlevad andmed esitatakse keskkonnaministri 23. oktoobri 2019. aasta määruses nr 56 „Keskkonnaloa taotlusele esitatavad täpsustavad nõuded ja loa andmise kord ning keskkonnaloa taotluse ja loa andmekoosseis” sätestatud nõuete kohaselt.
§ 9. Kütuse kasutamine, energia tootmine ja tarbimine
Kütuse kasutamise, energia tootmise ja tarbimise kirjelduses esitatakse:
1) andmed kütuse kasutamise ja energia tootmise kohta kütuseliikide kaupa;
2) andmed energia tarbimise kohta tootmisetappide või kasutusalade kaupa.
§ 10. Käitise omaseire
2) KKJSi rakendamise ülevaade või juhul, kui kasutatakse rahvusvahelist standardiseeritud KKJSi, asendatakse kirjeldus asjaomase sertifikaadi või tunnistuse koopiaga;
3) vastutus ja volituste ulatus avariide või avariiohu käsitlemisel ja põhjuste uurimisel;
4) korraldatud ja kavandatud keskkonnateemaliste koolituste andmed;
5) pinnase ja põhjavee saastatuse omaseire andmed;
6) tehnoloogiaseadmete ja püüde- või puhastusseadmete hoolduse ja kontrolli andmed;
7) tootmise, jäätme- ja heitetekke ning heite keskkonnamõju omaseire tõhustamiseks kavandatavate meetmete kirjeldus.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 5 ja 6 nimetatud andmetele lisatakse:
1) omaseire punktide L-EST97 geograafilised koordinaadid ja asukohad kaardil või plaanil;
§ 11. Avariide vältimine ja tagajärgede vähendamine
Kui käitaja ei ole kohustatud lisama nõutavaid andmeid tööstusheite seaduse § 29 punkti 2 alusel, esitab käitaja käitise tegevuse tagajärjel tekkida võivate avariide või avariiohu kirjelduse, käitises võimaliku avariiohu vältimiseks kehtestatud korra ja käitumisjuhised ning tagajärgede vähendamise meetmed.
§ 12. Tegevushälbed
Tegevushälvete kirjelduses esitatakse puhastustöödel, lekete, ajutiste seisakute, tootmis- või puhastusseadmete rikete korral, tehnoloogiaseadmete töö alustamisel ja lõpetamisel ning muude tavapärasest erinevate käitamistingimuste korral rakendatavad meetmed.
§ 13. Keskkonnamõju vältimine või vähendamine käitise tegevuse täieliku lõpetamise korral ja järelhoolduse meetmed
Käitise või selle osa tegevuse täieliku lõpetamise korral kavandatavate keskkonnamõju vältimise või vähendamise meetmete ja järelhoolduse abinõude kohta esitatakse järgmine teave tekstina või vabas vormis koostatavate tabelite kujul:
2) kava tegevuse täieliku lõpetamise järgseks perioodiks, sealhulgas järelhoolduse ja võimalikust jääksaastest lähtuva ohu vältimiseks rakendatavad meetmed; kava koostamisel hindab käitaja tegevuskoha pinnase ja põhjavee saastatust käitises kasutatud, toodetud või sealt keskkonda viidud ohtlike ainetega võrreldes lähteolukorra aruandes kirjeldatud seisundiga.
§ 14. Ajutised erandid kompleksloa nõuetest
Ajutiste erandite kirjelduses esitatakse erandite sisu ja põhjendus ning erandite kestus.
Keskkonnaministri 19. juuni 2013. a määrus nr 36 „Keskkonnakompleksloa taotluse ja selle lisade vormid ning keskkonnakompleksloa sisu täpsustavad nõuded ja vorm” tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 2020 aasta 1. jaanuaril.
Lisa Keskkonnakompleksloa andmekoosseis


Kinnipeetavale keelatud asjad - PÕHIMÕISTED
Kinnipeetavale keelatud asjad
January 27. 2011 15:50:11
Keelatud on esemed, mis ei ole kinnipeetavale vanglas lubatud või mis on omandatud või valdusesse saadud keelatud viisil. Eseme liigi järgi keelatud esemed on määratletud VangS § 15 lg 2 ja VSKE § 641. Soetamise viisi järgi keelatud esemed tulenevad VSKE § 57 lg-st 1 – kõik esemed, mis ei olnud kinnipeetaval kaasas vanglasse saabumisel või ei ole soetatud vangla vahendusel (v.a VSKE § 461 sätestatud viis marki ja viis ümbrikku).
Kinnipeetava asjade nimekiri on haldusdokument, milles sedastatakse kinnipeetaval olemasolevad asjad ning nende asukoht (vt VSKE § 61 lg 2, vrd "protokoll"). Nimekirja kandel ei ole haldusakti tähendust, st see ei anna õigust ega keela vallata asja kambris, kuid võib olla üheks tõendiks loa olemasolu või puudumise kohta, samuti võib kinnipeetav nõuda faktiliselt vale kande muutmist või puuduva kande tegemist.
Leitud esemed on vangla territooriumilt või siseruumidest läbiotsimise käigus või muude ülesannete täitmise käigus, samuti kinnipeetava poolt vangla territooriumilt või siseruumidest leitud esemed, mille omanik ei ole teada. Leidu reguleerivad AÕS § 98—1011. Vanglate praktikas kohaldatakse VSKE § 65—71 leitud esemete kohta sätestatut ka keelatud esemete, mille omanik või õiguspärane valdaja on teada, suhtes.


text:
Language of document : Bulgarian Spanish Czech Danish German Estonian Greek English French Italian Latvian Lithuanian Hungarian Maltese Dutch Polish Portuguese Romanian Slovak Slovene Finnish Swedish Croatian ECLI:EU:C:2014:254
10. aprill 2014(*)
Eelotsusetaotlus – Intellektuaalomand – Autoriõigused ja sellega kaasnevad õigused – Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamine infoühiskonnas – Direktiiv 2001/29/EÜ – Artikli 5 lõike 2 punkt b ja lõige 5 – Reprodutseerimisõigus – Erandid ja piirangud – Isiklikuks tarbeks reprodutseerimine – Koopia seaduslik päritolu – Direktiiv 2004/48/EÜ – Kohaldamisala
Kohtuasjas C‑435/12,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Hoge Raad der Nederlandeni (Madalmaad) 21. septembri 2012. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 26. septembril 2012, menetluses
ACI Adam BV jt
Stichting Onderhandelingen Thuiskopie vergoeding,
koosseisus: koja president L. Bay Larsen, Euroopa Kohtu asepresident K. Lenaerts neljanda koja kohtuniku ülesannetes ning kohtunikud M. Safjan, J. Malenovský (ettekandja) ja A. Prechal,
kohtujurist: P. Cruz Villalón,
arvestades kirjalikus menetluses ja 9. oktoobri 2013. aasta kohtuistungil esitatut,
– ACI Adam BV jt, esindaja: advocaat D. Visser,
– Stichting de Thuiskopie ja Stichting Onderhandelingen Thuiskopie vergoeding, esindajad: advocaat T. Cohen Jehoram ja advocaat V. Rörsch,
– Madalmaade valitsus, esindajad: C. Schillemans ja M. Noort,
– Hispaania valitsus, esindaja: M. García-Valdecasas Dorrego,
– Leedu valitsus, esindajad: D. Kriaučiūnas ja J. Nasutavičienė,
– Austria valitsus, esindaja: A. Posch,
– Euroopa Komisjon, esindajad: J. Samnadda ja F. Wilman,
olles 9. jaanuari 2014. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (EÜT L 167, lk 10; ELT eriväljaanne 17/01, lk 230) artikli 5 lõike 2 punkti b ja lõike 5 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (EÜT L 157, lk 45; ELT eriväljaanne 17/02, lk 32, ja parandused ELT 2004, L 195, lk 16, ja ELT 2007, L 204, lk 27) tõlgendamist.
2 Taotlus on esitatud kohtuvaidluses – mille pooled on ACI Adam BV ja teatavad muud ettevõtjad (edaspidi „ACI Adam jt”) ning Stichting de Thuiskopie (edaspidi „Thuiskopie”) ja Stichting Onderhandelingen Thuiskopie vergoeding (edaspidi „SONT”), kusjuures viimati nimetatud isikud on sihtasutused, kellest esimene kogub kirjandus‑, teadus‑ või kunstiteoste isikliku kasutamise eesmärgil reprodutseerimiseks mõeldud andmekandjate importijatelt ja/või tootjatelt tasu (edaspidi „isiklikuks tarbeks kopeerimise tasu”) ja jaotab seda ning teine määrab kindlaks selle tasu summa – selle üle, et SONT võtab nimetatud summa kindlaksmääramisel arvesse ebaseaduslikust allikast pärinevate koopiatega põhjustatavat kahju.
Direktiiv 2001/29
3 Direktiivi 2001/29 põhjendustes 22, 31, 32, 35, 38 ja 44 on märgitud järgmist:
„(22) Kultuuri levitamise kaitse eesmärki ei või saavutada õiguste rangest kaitsest loobumise või võlts- ja piraattoodete illegaalse levitamisega leppimise kaudu.
(31) Tuleb tagada õiguste ja huvide tasakaal eri liiki õiguste valdajate huvide vahel, samuti eri liiki õiguste valdajate ning kaitstud objekti kasutajate vahel. […]
(32) Käesoleva direktiiviga nähakse ette ammendav loetelu eranditest ja piirangutest reprodutseerimisõiguse ja üldsusele edastamise õigusega. Mõningaid erandeid kohaldatakse vajaduse korral üksnes reprodutseerimisõiguse suhtes. Nimetatud loetelus on asjakohaselt arvesse võetud ka liikmesriikide õigustavasid, püüdes samal ajal tagada siseturu toimimise. Liikmesriigid peaksid neid erandeid ja piiranguid kohaldama ühtsel viisil, hinnates neid uuesti tulevikus, kui vaadatakse läbi rakendusakte.
(35) Teatavate erandite ja piirangute puhul peaksid õiguste valdajad saama õiglast hüvitist, mis nõuetekohaselt kompenseeriks nende kaitstud teoste või muude objektide kasutamise. Sellise õiglase hüvitise vormi, üksikasjaliku korra ja võimaliku suuruse kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta iga juhtumi konkreetseid asjaolusid. Nende asjaolude hindamisel võiks olla kasulik kriteerium nimetatud toimingutest tuleneda võiv kahju õiguste valdajale. Kui õiguste valdajad on juba saanud tasu muus vormis, näiteks osana litsentsitasust, ei tule täiendavat või eraldi tasu maksta. Õiglase tasu määra kindlaksmääramisel tuleks täielikult arvesse võtta käesolevas direktiivis osutatud tehniliste kaitsemeetmete kasutamise ulatust. Teatud olukordades, kus mõju õiguste valdajale on minimaalne, võib tasu maksmise kohustust mitte tekkida.
(38) Liikmesriikidel tuleks lubada ette näha reprodutseerimisõiguse erand või piirang teatud liiki auditoorse, visuaalse ja audiovisuaalse materjali isiklikuks kasutamiseks reprodutseerimise kohta ning näha ette õiglane hüvitis. Sealhulgas võib sisse seada või edasi kasutada tasusüsteeme, et hüvitada mõju õiguste valdajatele. Kuigi nimetatud tasusüsteemide erinevused mõjutavad siseturu toimimist, ei tohiks need erinevused isiklikuks otstarbeks analoogreprodutseerimise puhul infoühiskonna arengut oluliselt mõjutada. Digitaalne kopeerimine isiklikuks otstarbeks kujuneb ilmselt levinumaks ning selle majanduslik mõju on suurem. Seepärast tuleb asjakohaselt arvesse võtta isiklikuks otstarbeks toimuva digitaalse ja analoogse kopeerimise erinevust ning nendel mitmel juhul vahet teha.
(44) Käesoleva direktiiviga ette nähtud erandeid ja piiranguid tuleb kohaldada kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega. Neid erandeid ega piiranguid ei tohi kohaldada viisil, mis mõjutab õiguste valdaja õiguspäraseid huve või on vastuolus tema teose või muu objekti tavapärase kasutamisega. Liikmesriikidel tuleb neid erandeid või piiranguid sätestades eelkõige nõuetekohaselt arvesse võtta senisest suuremat majanduslikku mõju, mida sellised erandid või piirangud võivad kaasa tuua uue elektroonilise keskkonna tingimustes. Seepärast võib olla vajalik veelgi kärpida teatavate erandite või piirangute ulatust autoriõigustega kaitstud teoste ja muude objektide teatavate uute kasutusviiside puhul.”
4 Direktiivi 2001/29 artikli 2 punktis a on sätestatud:
a) autoritel nende teoste osas”.
5 Direktiivi artikli 5 lõiked 2 ja 5 näevad ette:
„2. Liikmesriigid võivad artiklis 2 sätestatud reprodutseerimisõiguse puhul näha ette erandeid ja piiranguid järgmistel juhtudel, kui kõne all on:
5. Lõigete 1, 2, 3 ja 4 kohaseid erandeid ja piiranguid kohaldatakse üksnes teatavatel erijuhtudel, mis ei ole vastuolus teose või muu objekti tavapärase kasutusega ning ei mõjuta põhjendamatult õiguste valdaja õiguspäraseid huve.”
6 Kõnealuse direktiivi artiklis 6 on sätestatud:
„1. Liikmesriigid näevad ette piisava õiguskaitse mis tahes tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmise vastu, kui asjaomase teo sooritanud isik on või põhjendatult peab olema teadlik taotletavast eesmärgist.
3. Käesoleva direktiivi kohaldamisel hõlmab termin „tehnilised meetmed” mis tahes tehnoloogiat, seadet või komponenti, mille eesmärk tavapärase toimimise puhul on takistada või piirata teoste või muude objektidega seotud toiminguid, milleks autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste valdaja või [Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse kohta (EÜT L 77, lk 20; ELT eriväljaanne 13/15, lk 459)] III peatükis sätestatud sui generis õiguse valdaja ei ole luba andnud. Tehnilised meetmed on tõhusad juhul, kui õiguste valdajad kontrollivad kaitstud teose või muu objekti kasutamist kaitse eesmärki täitva juurdepääsu kontrolli või kaitsevahendi abil, näiteks teose või muu objekti krüpteerimise, skrambleerimise või muul viisil muutmise või kopeerimiskaitsemehhanismi abil.
4. Olenemata lõikega 1 ette nähtud õiguskaitsest võivad liikmesriigid vabatahtlike meetmete, sealhulgas õiguste valdajate ja teiste asjaomaste isikute vaheliste lepingute puudumise korral võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks, et õiguste valdajad teeksid artikli 5 lõike 2 punktide a, c, d või e või lõike 3 punktide a, b või e kohastest siseriiklike õigusaktidega ette nähtud erandist või piirangust kasusaajatele kättesaadavaks nimetatud erandist või piirangust kasusaamise abinõud sellises ulatuses, kui on vaja nimetatud erandist või piirangust kasusaamiseks, ning mille puhul kasusaaja omandab seaduspärase juurdepääsu asjaomasele kaitstud teosele või objektile.
Direktiiv 2004/48
7 Direktiivi 2004/48 artikkel 1 määratleb selle eesmärki järgmiselt:
„Käesolev direktiiv käsitleb intellektuaalomandi õiguste jõustamiseks vajalikke meetmeid, menetlusi ja õiguskaitsevahendeid. Käesolevas direktiivis sisaldab mõiste „intellektuaalomandi õigused” tööstusomandi õigusi.”
8 Direktiivi artikkel 2, mis käsitleb selle reguleerimisala, sätestab lõikes 1:
„Ilma et see piiraks meetmete kohaldamist, mida kohaldatakse või võidakse kohaldada ühenduses või siseriiklikes õigusaktides kuni selleni, et need meetmed soosivad enam õiguste valdajaid, kehtivad käesolevas direktiivis sätestatud meetmed, menetlused ja õiguskaitsevahendid kooskõlas artikliga 3 mis tahes intellektuaalomandi õiguste rikkumise kohta, nagu on sätestatud ühenduse õigusaktides ja/või vastava liikmesriigi siseriiklikes õigusaktides.”
9 Autoriõiguse seaduse (Auteurswet, Staatsblad 2008, nr 538; edaspidi „AW”) artikli 1 kohaselt on kirjandus-, teadus- või kunstiteose autoril või tema õigusjärglastel käesoleva seadusega ette nähtud piiranguid arvestades ainuõigus muu hulgas nimetatud teose reprodutseerimisele.
10 AW artikli 16c lõiked 1 ja 2 sätestavad põhimõtte maksta isiklikuks kasutamiseks tehtud koopia eest tasu. See säte on sõnastatud järgmiselt:
„1. Autoriõiguse rikkumine ei ole kirjandus‑, teadus‑ või kunstiteose reprodutseerimine tervikuna või osaliselt andmekandjale, mille eesmärk on teost edastada, kujutada või tõlgendada, kui reprodutseerimine toimub ilma otsese või kaudse kaubandusliku eesmärgita ning see on mõeldud üksnes reprodutseerijast füüsilise isiku tegevuseks, õpinguteks või isiklikuks tarbeks.”
2. Reprodutseerimise eest lõike 1 tähenduses makstakse autorile või tema õigusjärglastele õiglast tasu. Tasu peab maksma lõikes 1 nimetatud andmekandja tootja või importija.”
11 Tsiviilmenetluse seadustiku (Wetboek van Burgerlijke Rechtsvordering) artikkel 1019h, milles on võetud üle direktiivi 2004/48 artikkel 14, on sõnastatud järgmiselt:
„Kohtuasja võitnud poole mõistlikud ja proportsionaalsed kohtukulud ning muud kulud jäävad, välja arvatud siis, kui see on ebaõiglane, vajalikus ulatuses erandina esimese raamatu teise jaotise 12. jao 2. peatükist ja artikli 843a lõikest 1, kohtuvaidluse kaotanud poole kanda.”
12 ACI Adam jt on tühjade andmekandjate nagu CD‑de ja CD‑R‑de importijad ja/või tootjad.
13 ACI Adam jt on AW artikli 16c alusel kohustatud maksma Thuiskopiele isiklikuks tarbeks kopeerimise tasu summas, mille on kindlaks määranud SONT.
14 ACI Adam jt leiavad, et selle summa kindlaksmääramisel ei tohiks võtta arvesse võimalikku kahju, mida autoriõiguse omajatele ebaseaduslikust allikast reprodutseerimisega tekitatakse.
15 ACI Adam jt esitasid Rechtbank te ’s-Gravenhagele (Haagi esimese astme kohus) seetõttu Thuiskopie ja SONT vastu hagi, milles nad väitsid sisuliselt, et AW artikli 16c lõikes 2 sätestatud isiklikuks tarbeks reprodutseerimise tasu on ette nähtud üksnes selleks, et tasuda autoriõiguse omajatele selle artikli lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvate reprodutseerimistoimingute eest, mistõttu niisuguse tasu suuruse kindlaksmääramisel ei tule arvesse võtta selle kahju hüvitamist, mis tekitatakse teoste reprodutseerimisega ebaseaduslikust allikast.
16 Rechtbank te ’s-Gravenhage jättis ACI Adam jt hagi 25. juuni 2008. aasta otsusega rahuldamata.
17 ACI Adam jt esitasid selle otsuse peale Gerechtshof te ’s-Gravenhagele (Haagi apellatsioonikohus) apellatsioonkaebuse. Nimetud kohus jättis 15. novembri 2010. aasta otsusega Rechtbank te ’s-Gravenhage otsuse jõusse.
18 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab ACI Adam jt poolt asjaomase otsuse peale esitatud kassatsioonkaebust menetledes, et direktiiv 2001/29 ei täpsusta, kas direktiivi artikli 5 lõike 2 punktis b nimetatud õiglase hüvitise kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta reprodutseerimist ebaseaduslikust allikast.
19 Neil asjaoludel otsustas Hoge Raad der Nederlanden menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas […] direktiivi [2001/29] artikli 5 lõike 2 punkti b – vajaduse korral koosmõjus artikli 5 lõikega 5 – tuleb tõlgendada nii, et seal nimetatud autoriõiguse piirang kehtib kõnealuses artiklis nimetatud tingimustele vastavate reproduktsioonide suhtes olenemata sellest, kas asjaomane füüsiline isik on reprodutseeritud teose eksemplarid enda käsutusse saanud seaduslikult – see tähendab ilma õiguste omajate autoriõigusi rikkumata –, või kehtib kõnealune piirang üksnes sellistest teose eksemplaridest tehtud reproduktsioonide suhtes, mille asjaomane füüsiline isik on enda käsutusse saanud autoriõigust rikkumata?
2. a. Kas juhul, kui esimesele küsimusele vastatakse nii, nagu on pakutud alternatiivina selle küsimuse teises osas, võib […] direktiivi [2001/29] artikli 5 lõike 5 kohase kolmeastmelise kontrolli kohaldamine tuua kaasa artikli 5 lõike 2 kohase piirangu kohaldamisala laiendamise või võib nimetatud kontrolli kohaldamise tagajärjeks olla vaid piirangu ulatuse kitsendamine?
b. Kas juhul, kui esimesele küsimusele vastatakse nii, nagu on pakutud alternatiivina selle küsimuse teises osas, on siseriikliku õiguse norm, mille kohaselt peab füüsiline isik, kes on teoseid reprodutseerinud isiklikuks tarbeks ning kasutuseesmärgil, mis ei ole otseselt ega kaudselt kaubanduslik, tasuma õiglast hüvitist olenemata sellest, kas asjaomane reprodutseerimine on […] direktiivi [2001/29] artikli 5 lõike 2 kohaselt seaduspärane – ning ilma et kõnealune säte piiraks õiguste omaja õigust reprodutseerimist keelata ja õigust nõuda kahjuhüvitist –, vastuolus selle direktiivi artikliga 5 või mõne muu liidu õigusnormiga?
Kas sellele küsimusele vastamisel on […] direktiivi [2001/29] artikli 5 lõike 5 kohast kolmeastmelist kontrolli arvesse võttes oluline, et tehnilisi seadmeid isiklikuks tarbeks tehtavate ebaseaduslike koopiate vastu võitlemiseks ei ole (veel) olemas?
3. Kas direktiiv 2004/48 on kohaldatav sellisele menetlusele, nagu on kõne all põhikohtuasjas, milles – pärast seda, kui liikmesriik on […] direktiivi [2001/29] artikli 5 lõike 2 punkti b alusel kohustanud teoste reprodutseerimiseks sobivate ja selleks ette nähtud andmekandjate tootjaid ja importijaid tasuma nimetatud sättes ette nähtud õiglast hüvitist ning otsustanud, et õiglane hüvitis tuleb tasuda õiglase hüvitise kogumise ja jaotamisega tegelevale liikmesriigi nimetatud organisatsioonile – tasu maksmiseks kohustatud isikud paluvad kohtul teatavaid õiglase hüvitise kindlaksmääramisel olulisi konkreetseid asjaolusid arvesse võttes teha otsus nimetatud organisatsiooni kahjuks, kes vaidleb sellele nõudele vastu?”
20 Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib esimese ja teise küsimusega, mida tuleb uurida koos, sisuliselt teada, kas liidu õigust, konkreetsemalt direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 2 punkti b koostoimes selle artikli lõikega 5 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus siseriiklik õigusnorm, mis, nagu see, mida käsitletakse põhikohtuasjas, ei erista olukorda, kus isiklikuks tarbeks reprodutseerimine toimub seaduslikust allikast, sellest, kui see toimub ebaseaduslikust allikast.
21 Kõigepealt olgu meenutatud, et direktiivi 2001/29 artikli 2 kohaselt näevad liikmesriigid autoritele ette ainuõiguse lubada või keelata otsest või kaudset ajutist või alalist oma teoste reprodutseerimist mis tahes viisil või vormis, osaliselt või täielikult, kusjuures neil liikmesriikidel on sama direktiivi artikli 5 lõike 2 alusel õigus näha nimetatud ainuõiguse suhtes ette erandeid ja piiranguid.
22 Nende erandite ja piirangute ulatuse osas tuleb Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika põhjal meenutada, et direktiivi neid sätteid, mis näevad ette erandi selle direktiiviga kehtestatud üldpõhimõttest, tuleb tõlgendada kitsalt (kohtuotsus Infopaq International, C‑5/08, EU:C:2009:465, punkt 56 ja seal viidatud kohtupraktika).
23 Sellest järeldub, et direktiivi 2001/29 artikli 5 lõikes 2 ette nähtud erandeid ja piiranguid tuleb tõlgendada kitsalt.
24 Peale selle tuleb märkida, et direktiivi artikli 5 lõige 5 nõuab, et reprodutseerimisõiguse erandeid ja piiranguid kohaldatakse üksnes teatavatel erijuhtudel, mis ei ole vastuolus teose või muu kaitstud objekti tavapärase kasutusega ega mõjuta põhjendamatult õiguste omaja õiguspäraseid huve.
25 Nagu direktiivi 2001/29 selle sätte sõnastusest aga nähtub, täpsustatakse selles üksnes artikli 5 lõikes 2 lubatud reprodutseerimisõiguse suhtes kehtestatud erandite ja piirangute kohaldamise tingimusi, mis tähendab, et nimetatud erandid ja piirangud on kohaldatavad üksnes teatavatel erijuhtudel, need ei ole vastuolus teose või muu kaitstud objekti tavapärase kasutusega ega mõjuta põhjendamatult õiguste omaja õiguspäraseid huve. Direktiivi artikli 5 lõikes 5 ei ole seega määratud kindlaks selle artikli lõikes 2 nimetatud erinevate erandite ja piirangute sisu, vaid see muutub asjakohaseks alles nende kohaldamisel liikmesriikide poolt.
26 Seetõttu ei ole direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 5 eesmärk mõjutada selle direktiivi artikli 5 lõike 2 sätete sisu ega ka laiendada selles ette nähtud erandite ja piirangute ulatust.
27 Peale selle tuleneb direktiivi 2001/29 põhjendusest 44, et liidu seadusandja tahe oli näha ette, et liikmesriigid võiksid selles direktiivis osutatud erandite ja piirangute kehtestamisel nende ulatust autoriõigustega kaitstud teoste ja muude objektide teatavate uute kasutusviiside puhul veelgi kärpida. Seevastu ei näinud nimetatud põhjendus ega direktiivi ükski muu säte liikmesriikide suhtes ette võimalust selliste erandite ja piirangute ulatust laiendada.
28 Täpsemini võivad liikmesriigid direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 2 punkti b alusel näha teose autorile kuuluvast reprodutseerimise ainuõigusest ette erandi, kui kõne all on mis tahes andmekandjal reproduktsioonid, mille füüsiline isik on teinud isiklikuks tarbeks ning mille kasutuseesmärk ei ole otseselt ega kaudselt kaubanduslik (edaspidi „isiklikuks tarbeks tehtud koopia erand”).
29 Tõsi, selle sätte sõnastuses ei ole reprodutseeritava teose allika seaduslikkuse või ebaseaduslikkuse kohta midagi otsesõnu sätestatud.
30 Seetõttu tuleb asuda nimetatud sätte sõnastust tõlgendama, kohaldades, nagu käesoleva kohtuotsuse punktis 23 osutatud, kitsa tõlgendamise põhimõtet.
31 Selline tõlgendamine eeldab seda, et direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 2 punkti b tuleb mõista nii, et isiklikuks tarbeks tehtud koopia erand ei anna autoriõiguse omajatele alust tugineda oma ainuõigusele lubada või keelata reprodutseerimist isikutel, kes teevad nende teostest koopiaid isikliku kasutamise eesmärgil, kuid sellise tõlgendamisega on vastuolus nimetatud sätte mõtestamine nii, et see säte kohustab autoriõiguse omajaid peale asjaomase sõnaselgelt väljendatud piirangu leppima oma õiguste rikkumistega, mis võivad isiklikuks tarbeks koopiate tegemisega kaasneda.
32 Sellist järeldust kinnitavad pealegi nii direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 2 punkti b kontekst kui ka selle sätte eesmärgid.
33 Selles osas tuleneb esiteks direktiivi 2001/29 põhjendusest 32, et artiklis 5 nimetatud erandite loetelu peab tagama tasakaalu liikmesriikide õigustavade ja siseturu toimimise vahel.
34 Sellest tuleneb, et liikmesriikidel on õigus vastavalt oma õigustavadele kehtestada direktiivi artiklis 5 ette nähtud erandid või jätta need kehtestamata, kuid kui sellise erandi kehtestamise valik on tehtud, peab seda kohaldama ühetaoliselt, nii et sellega ei ohustataks direktiivi 2001/29 eesmärgi, milleks on siseturu toimimine, saavutamist.
35 Kui liikmesriikidel oleks õigus võtta vastu või jätta vastu võtmata õigusnorm, mis võimaldab isiklikuks tarbeks reprodutseerimist ka ebaseaduslikust allikast, siis kujutaks see ilmselgelt endast siseturu toimimisele ohtu.
36 Teiseks tuleneb direktiivi põhjendusest 22, et kultuuri levitamise kaitse eesmärki ei või saavutada õiguste rangest kaitsest loobumise või võlts- ja piraattoodete ebaseadusliku levitamisega leppimise kaudu.
37 Seega ei saa leppida siseriikliku õigusnormiga, milles ei ole tehtud vahet seaduslikust allikast isiklikuks tarbeks tehtud koopiate ja selliste koopiate vahel, mis on tehtud võlts- või piraattoodetest.
38 Lisaks võib sellise siseriikliku õigusnormi kohaldamine, mis, nagu see, mida käsitletakse põhikohtuasjas, ei erista olukorda, kus isiklikuks tarbeks reprodutseerimine toimub seaduslikust allikast, sellest, kui seda tehakse ebaseaduslikust allikast, olla vastuolus teatavate direktiivi 2001/29 artikli 5 lõikes 5 seatud tingimustega.
39 Esiteks julgustaks nõustumine sellega, et niisuguseid reproduktsioone võib teha ebaseaduslikust allikast, teoste võlts- või piraatkoopiate levitamist, vähendades sellega paratamatult ka kaitstud teoste müügi või nendega seotud muude seaduslike tehingute arvu, kahjustades nii teoste tavapärast kasutamist.
40 Teiseks võib sellise siseriikliku õigusnormi kohaldamine käesoleva kohtuasja punktis 31 tehtud järeldust arvestades mõjutada põhjendamatult autoriõiguse omajate huve.
41 Sellest järeldub, et direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 2 punkti b tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole hõlmatud ebaseaduslikust allikast isiklikuks tarbeks tehtud koopiad.
42 Direktiivi 2001/29 artikli 5 lõikega 5 seoses soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada ka seda, kas sellise siseriikliku õigusnormi liidu õigusega kooskõla hindamisel, nagu on kõne all põhikohtuasjas, tuleb arvestada asjaoluga, et tehnilisi meetmeid direktiivi artikli 6 tähenduses, millele direktiivi artikli 5 lõike 2 punktis b viidatakse, ei ole asjaomase õigusnormi rakendumise ajal (veel) olemas.
43 Selles osas on Euroopa Kohus juba sedastanud, et direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 2 punktis b viidatud tehniliste meetmete eesmärk on piirata toiminguid, milleks puudub õiguste omaja luba, see tähendab tagada selle sätte õige kohaldamine ning sel viisil hoida ära toimingud, mis ei vasta selle sättega ette nähtud rangetele tingimustele (vt selle kohta kohtuotsus VG Wort jt, C‑457/11‑C‑460/11, EU:C:2013:426, punkt 51).
44 Pealegi, kuna isiklikuks tarbeks kopeerimise erandi kehtestavad ning loa sellise kopeerimise eesmärgil teoste ja muude kaitstud objektide kasutamiseks annavad liikmesriigid, mitte õiguste omajad, siis on selle liikmesriigi ülesanne, kes on seda erandit ette nähes andnud loa isiklikuks tarbeks kopeerimiseks, tagada kõnealuse erandi õige kohaldamine ja nii vähendada toiminguid, milleks õiguste omaja ei ole luba andnud (selle kohta kohtuotsus VG Wort jt, EU:C:2013:426, punktid 52 ja 53).
45 Käesoleva kohtuotsuse punktidest 39 ja 40 järeldub aga, et selline siseriiklik õigusnorm, nagu see, mida käsitletakse põhikohtuasjas, mis ei erista olukorda, kus isiklikuks tarbeks reprodutseerimine toimub seaduslikust allikast, sellest, kui see toimub ebaseaduslikust allikast, ei taga isiklikuks tarbeks kopeerimise erandi õiget kohaldamist. Asjaolu, et ei ole ühtki kohaldatavat tehnilist meedet sellise ebaseadusliku isiklikuks tarbeks kopeerimise vastu võitlemiseks, ei sea seda järeldust kahtluse alla.
46 Sellest tuleneb, et sellise siseriikliku õigusnormi liidu õigusega kooskõla hindamisel, nagu on kõne all põhikohtuasjas, ei ole vaja arvestada asjaoluga, et tehnilisi meetmeid direktiivi 2001/29 artikli 6 tähenduses, millele viidatakse direktiivi artikli 5 lõike 2 punktis b, ei ole (veel) olemas.
47 Lõpuks ei sea järeldust, millele Euroopa Kohus käesoleva kohtuotsuse punktis 41 jõudis, kahtluse alla direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 2 punktis b esitatud „õiglase hüvitise” tingimus.
48 Sellega seoses tuleb esiteks meenutada, et vastavalt sellele sättele on liikmesriigid, kes on sätestanud isikliku kasutamise eesmärgil reprodutseerimise suhtes siseriiklikus õiguses erandi, kohustatud ette nägema õiguste omajatele „õiglase hüvitise” maksmise.
49 Samuti tuleb meenutada, et selle sätte tõlgendus, mille kohaselt saavad liikmesriigid, kes on kehtestanud liidu õiguses sätestatud isiklikuks tarbeks kopeerimise erandi, mille põhielement kõnealuse direktiivi põhjenduste 35 ja 38 kohaselt on mõiste „õiglane hüvitis”, kõnealuse erandi tingimused, mis võivad liikmesriigiti erineda, seosetult ning ühtlustamata viisil täpsustada, oleks vastuolus kõnealuse direktiivi eesmärgiga, milleks on ühtlustada infoühiskonnas autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavaid aspekte ning välistada siseturul liimesriikide õigusnormide erinevusest tingitud konkurentsimoonutused (vt selle kohta kohtuotsus Padawan, C‑467/08, EU:C:2010:620, punktid 35 ja 36).
50 Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika põhjal on sellise hüvitise eesmärk hüvitada autorile tema kaitstud teosest ilma tema nõusolekuta isiklikuks tarbeks koopia tegemine, mistõttu seda tuleb käsitada kui vastutasu isiklikuks tarbeks loata reprodutseerimise tõttu autorile tekkinud kahju eest (vt selle kohta kohtuotsus Padawan, EU:C:2010:620, punktid 30, 39 ja 40).
51 Seega peab põhimõtteliselt kahju tekitanud isik, see tähendab isik, kes reprodutseerib kaitstud teost isiklikuks tarbeks ilma õiguse omajalt eelnevalt luba küsimata, heastama tekitatud kahju, rahastades õiguse omajale makstavat hüvitist (vt selle kohta kohtuotsused Padawan, EU:C:2010:620, punkt 45 ja Stichting de Thuiskopie, C‑462/09, EU:C:2011:397, punkt 26).
52 Euroopa Kohus on siiski möönnud, et arvestades sellise õiglase hüvitise süsteemiga seonduvaid praktilisi raskusi, võivad liikmesriigid õiglase hüvitise rahastamiseks kehtestada tasu, mida ei pea maksma vahetult asjaomased üksikisikud, vaid need, kes saavad selle tasu summa arvata seadmete, aparaatide ja andmekandjate kättesaadavaks tegemise või reprodutseerimisteenuse osutamise hinna hulka, nii et asjaomase tasu maksab lõppastmes eraisikust kasutaja, kes tasub vastava hinna (vt selle kohta kohtuotsused Padawan, EU:C:2010:620, punktid 46 ja 48, ning Stichting de Thuiskopie, EU:C:2011:397, punktid 27 ja 28).
53 Teiseks ilmneb direktiivi 2001/29 põhjendusest 31, et asjaomase liikmesriigi kehtestatud tasusüsteem peab tagama ühelt poolt autorite kui õiglase hüvitise saajate ja teiselt poolt kaitstud objektide kasutajate õiguste ja huvide õiglase tasakaalu.
54 Kuid selline isiklikuks tarbeks kopeerimise tasu süsteem, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis ei erista tasu saajate õiglase hüvitise arvutamisel olukorda, kus isiklikuks tarbeks reprodutseerimine toimub seaduslikust allikast, sellest, kui see toimub ebaseaduslikust allikast, ei taga eelmises punktis osutatud õiglast tasakaalu.
55 Sellises süsteemis arvutatakse põhjustatud kahju ja seega tasu saajatele makstava õiglase hüvitise summa nii seaduslikust allikast kui ka ebaseaduslikust allikast isiklikuks tarbeks kopeerimisega autoritele põhjustatud kahju kriteeriumi alusel. Nii arvutatav summa kajastub seejärel lõppastmes hindades, mida kaitstud objektide kasutajad maksavad asjaomaste isiklikuks tarbeks reprodutseerimist võimaldavate seadmete, aparaatide ja andmekandjate omandamisel.
56 Nii pannakse hüvitamise kohustus kaudselt kõigile kasutajatele, kes omandavad sellised seadmed, aparaadid ja andmekandjad, kuna makstes reprodutseerimise allika seaduslikkusest või ebaseaduslikkusest sõltumata asjaomase kindaks määratud tasu, aitavad nad paratamatult kaasa selle kahju hüvitamisele, mis on tekitatud ebaseaduslikust allikast isiklikuks tarbeks kopeerimisega, mis on direktiiviga 2001/29 keelatud, ning seega on jäetud nende kanda märkimisväärne täiendav kulu selle võimaluse säilitamiseks, et saaks teha direktiivi artikli 5 lõike 2 punktiga b hõlmatud koopiaid isiklikuks tarbeks.
57 Selline olukord ei taga aga õiguste ja huvide õiglast tasakaalu ühelt poolt õiglase hüvitise saajate ja teiselt poolt asjaomaste kasutajate vahel.
58 Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esimesele ja teisele küsimusele vastata, et liidu õigust, konkreetsemalt direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 2 punkti b koostoimes selle artikli lõikega 5 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus siseriiklik õigusnorm nagu see, mida käsitletakse põhikohtuasjas, mis ei erista olukorda, kus isiklikuks tarbeks reprodutseerimine toimub seaduslikust allikast, sellest, kui see toimub ebaseaduslikust allikast.
59 Kolmanda küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2004/48 tuleb tõlgendada nii, et see on kohaldatav menetlusele, nagu on kõne all põhikohtuasjas, milles õiglase hüvitise maksmiseks kohustatud isikud paluvad kohtul teha otsus õiglase hüvitise kogumise ja autoriõiguste omajatele jaotamise eest vastutava organisatsiooni kahjuks, kes vaidleb sellele nõudele vastu.
60 Olgu meenutatud, et direktiivi 2004/48 eesmärk on artiklist 1 nähtuvalt tagada intellektuaalomandi õiguste jõustamine selleks vajalike meetmete, menetluste ja õiguskaitsevahendite jõustamisega liikmesriikides.
61 Euroopa Kohus on sedastanud, et direktiivi 2004/48 sätetega ei soovita reguleerida kõiki intellektuaalomandi õigustega seotud aspekte, vaid üksnes neid, mis on lahutamatult seotud esiteks nende õiguste jõustamisega ja teiseks nende õiguste rikkumisega, nähes intellektuaalomandi õiguste rikkumiste ennetamiseks, tõkestamiseks või heastamiseks ette kohustuse kehtestada tõhusad õiguskaitsevahendid (vt kohtuotsus Bericap Záródástechnikai, C‑180/11, EU:C:2012:717, punkt 75).
62 Lisaks tuleneb direktiivi 2004/48 artikli 2 lõikest 1, et asjaomased sätted piirduvad nende erinevate õiguste jõustamise tagamisega, mis on intellektuaalomandi õigused omandanud isikutel, see tähendab selliste õiguste omajatel, ning neid sätteid ei saa tõlgendada nii, et nendega soovitakse reguleerida erinevaid meetmeid ja menetlusi, mida võivad kasutada isikud, kes ise ei ole selliste õiguste omajad, ja mis ei puuduta ainuüksi nende õiguste rikkumist (vt selle kohta kohtuotsus Bericap Záródástechnikai, EU:C:2012:717, punkt 77).
63 Niisugune menetlus aga, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis on seotud isiklikuks tarbeks kopeerimise erandi süsteemi ulatusega ning selle mõjuga õiglase hüvitise kogumisele ja selle jaotamisele, mille peavad vastavalt direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 2 punktile b maksma tühjade andmekandjate importijad ja/või tootjad, ei ole algust saanud õiguse omajate esitatud hagist olemasoleva intellektuaalomandi õiguse rikkumiste ennetamiseks, tõkestamiseks või heastamiseks, vaid ettevõtjate esitatud hagist seoses nende tasutava õiglase hüvitisega.
64 Neil tingimustel ei kuulu direktiiv 2004/48 kohaldamisele.
65 Eelnimetatud asjaolusid arvesse võttes tuleb kolmandale küsimusele vastata, et direktiivi 2004/48 tuleb tõlgendada nii, et see ei ole kohaldatav menetlusele, nagu on kõne all põhikohtuasjas, milles õiglase hüvitise maksmiseks kohustatud isikud paluvad kohtul teha otsus õiglase hüvitise kogumise ja autoriõiguste omajatele jaotamise eest vastutava organisatsiooni kahjuks, kes vaidleb sellele nõudele vastu.
66 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
1. Liidu õigust, konkreetsemalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas artikli 5 lõike 2 punkti b koostoimes selle artikli lõikega 5 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus siseriiklik õigusnorm nagu see, mida käsitletakse põhikohtuasjas, mis ei erista olukorda, kus isiklikuks tarbeks reprodutseerimine toimub seaduslikust allikast, sellest, kui see toimub ebaseaduslikust allikast.
2. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta tuleb tõlgendada nii, et see ei ole kohaldatav menetlusele, nagu on kõne all põhikohtuasjas, milles õiglase hüvitise maksmiseks kohustatud isikud paluvad kohtul teha otsus õiglase hüvitise kogumise ja autoriõiguste omajatele jaotamise eest vastutava organisatsiooni kahjuks, kes vaidleb sellele nõudele vastu.

matches:
sui generis
kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
Kohus