text:
Tulenevalt ÄS § 309 lg 1 esimesest lausest ja lõikest 3 eristab seadus juhatuse liikme ametisuhet ja temaga sõlmitud teenistuslepingut. Juhatuse liikmeks olek tähendab eelkõige seda, et juhatuse liikme ja äriühingu vahel tekib ametisuhe. Sellise suhte olemasolu on juhatuse liikmeks olemise eeldus. Ametisuhte tekkimisega saab juhatuse liige oma pädevuse ning õiguse ühingut juhtida ja seadusjärgselt esindada. Juhatuse liikmeks olek on käsundilaadne õigussuhe äriühingu ja juhatuse liikme vahel, millele kohaldatakse lisaks äriseadustiku sätetele ka võlaõigusseaduse käsunduslepingut reguleerivaid sätteid (VÕS §-d 619-634) (vt nt Riigikohtu 9. detsembri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-103-08, p 20; 8. mai 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-191-12, p 16). Seejuures on juhatuse liikme ja äriühingu vaheline ametisuhe olemuselt sarnane kestvusvõlasuhtega, mis võib osaühingus olla tähtajatu või tähtajaline ning mis on aktsiaseltsis tähtajaline (ÄS § 184 lg 2 ja § 309 lg 2). (p 14)
Lisaks ametisuhtele võib juhatuse liikme ja äriühingu vahel olla sõlmitud teenistusleping. Teenistusleping võib omakorda sisaldada kokkuleppeid, mille eesmärk on reguleerida pooltevahelist suhet pärast lepingu lõppemist. (p 15)
Juhatuse liikmega sõlmitud teenistusleping ja ametisuhe on eraldi ülesöeldavad. (27)
Juhatuse liikme ametisuhte ülesütlemisele kohalduvad võlaõigusseaduse sätted niivõrd, kuivõrd äriseadustik ei näe ette teisiti. (p 18.2)
Avaldus, milles juhatuse liige palub ennast juhatuse liikme kohalt vabastada, võib mh kujutada endast ettepanekut lõpetada ametisuhe poolte kokkuleppel. Juhatuse liikme tagasiastumine või tagasikutsumine on kujundusõigus ja õigussuhe loetakse lõpetatuks alates ajast, mil ülesütlemisavaldus jõustub, ehk ajast, mil õigussuhte teine pool (äriühing oma nõukogu kaudu) avaldusest TsÜS § 69 lg 2 mõttes teada saab. Ametisuhte kokkuleppel lõpetamine seevastu eeldab kokkulepet VÕS § 9 lg 1 mõttes ehk mõlema poole vastavat tahteavaldust.
Kuna juhatuse liikmete valimine ja tagasikutsumine on nõukogu pädevuses (ÄS § 309 lg 1 esimene lause), siis peab juhatuse liige, kes soovib ametisuhet kokkuleppel lõpetada, tegema sellekohase ettepaneku kui tahteavalduse nõukogule ja suhte saab lugeda kokkuleppel lõpetatuks, kui nõukogu on sellega nõustunud. (p 22)
Kui äriühingu juhatuse liige esitab teda valinud organile (osanikud või nõukogu) avalduse, milles ta väljendab selgelt, et astub juhatuse liikme kohalt tagasi (st lõpetab õigussuhte ühepoolselt), saab seda pidada ametisuhte ülesütlemise avalduseks. Ametisuhte ülesütlemise avaldus on kindlale isikule (aktsiaseltsis nõukogu liikmetele ning osaühingus, millel ei ole nõukogu, osanikele) suunatud ja seega kättesaamist vajav tahteavaldus TsÜS § 69 lg 1 mõttes, milles peab olema väljendatud tahe olla seotud kindla õigusliku tagajärjega. (p 23)
Juhatuse liikme teenistuslepingu ülesütlemist õigustavaks mõjuvaks põhjuseks on eelkõige juhatuse liikme ametisuhte lõppemine, sest sellisel juhul ei saa vähemalt üldjuhul mõistlikult eeldada, et lepingut üles öelda sooviv pool jätkaks lepingu täitmist kuni ülesütlemistähtaja või lepingu tähtaja möödumiseni. (p 28.1)
Vähemalt üldjuhul saab eeldada, et juhatuse liige, kes esitab teda valinud organile juhatuse liikme kohalt tagasiastumise avalduse, väljendab sellega ka tahet lõpetada temaga sõlmitud teenistusleping. Samamoodi võib olukorras, kus selleks ettenähtud organ kutsub juhatuse liikme tagasi, eeldada, et tagasikutsumise otsus väljendab ühtlasi äriühingu soovi öelda üles ka juhatuse liikmega sõlmitud teenistusleping. Samuti on juhatuse liikme ametisuhte kokkuleppel lõpetamise ettepanekut sisaldav avaldus eelduslikult (kuid mitte tingimata) ettepanek lõpetada ka teenistusleping. (p 28.3)
Teenistuslepingu lõppemisele järgnevaks ajaks sõlmitud konkurentsipiirangu kokkulepet saab pidada iseseisvaks kestvuslepinguks VÕS § 196 lg 1 mõttes. (p 30.2)
Kehtivalt sõlmitud konkurentsipiirangu kokkulepe, mille äriühing ja tema juhatuse liige on sõlminud selleks, et see kohustaks endist juhatuse liiget ametisuhtele järgneva aja jooksul äriühinguga mitte konkureerima ja äriühingut selle eest kokkulepitud tasu maksma, tuleb selleks, et pooled oma kohustuste täitmisest vabaneksid, eraldi üles öelda. (p 30.3)
Lisaks konkurentsipiirangu kokkuleppe ülesütlemisele võivad pooled sellise kokkuleppe lõpetada ka kokkuleppel (VÕS § 9 lg 1 ja § 186 p 4). Igal juhul vabastab konkurentsipiirangu kokkuleppe lõppemine pooled kokkuleppe täitmisest (VÕS § 195 lg 2). (p 30.4)
Juhatuse liikme ametisuhte lõppemisest ega ka sellest, et teenistusleping on lõppenud, ei saa automaatselt järeldada, et konkurentsipiirang oleks lõppenud. Ametisuhte lõppemisele järgneva aja kohta sõlmitud konkurentsipiirangu kokkuleppe mõte on reguleerida poolte suhteid just pärast ametisuhte ja teenistuslepingu lõppemist ja seega kohaldub praegusel juhul ÄS § 309 lg 5 teine lause, mille kohaselt lõppevad juhatuse liikmega sõlmitud lepingust tulenevad õigused ja kohustused vastavalt lepingule. (p 32)
Kui juhatuse liige on mõnda oma kohustust rikkunud, võib see iseenesest olla konkurentsipiirangu kokkuleppe ülesütlemise alus, kuid konkurentsipiirangu ülesütlemise materiaalsed eeldused tuleb igal konkreetsel juhul VÕS § 196 lg 1 järgi eraldi kindlaks teha. Seejuures tuleb arvestada, et äriühing võib vaatamata juhatuse liikme kohustuste rikkumisele olla huvitatud sellest, et konkurentsipiirangu kokkulepe jääks kehtima. (p 34)
Aktsiaseltsi juhatuse liikme teenistuslepingu lõppemisele järgnevaks ajaks sõlmitud konkurentsipiirangu kokkulepet saab pidada iseseisvaks kestvuslepinguks VÕS § 196 lg 1 mõttes. (p 30.2)
Sarnaselt riigisisese õiguse rakendamisega on ka kohaldamisele kuuluva välisriigi materiaalõiguse kindlakstegemine ja rakendamine põhimõtteliselt kohtu kohustus TsMS § 438 lg 1 ja § 442 lg 8 ning REÕS § 2 lg 1 järgi. Samas jagab REÕS § 4 (aga ka TsMS § 234) välisriigi õiguse väljaselgitamise koormise kohtu ja poolte vahel. Pooltel on õigus esitada tõendeid välisriigi õiguse sisu kohta ja kohtul on õigus pooltelt ka nõuda vastavate tõendite esitamist. (p 16)
Ka välisriigi õiguse kohaldamisel kohalduvad TsMS § 442 lg 8 ja § 654 lg-d 4-5. Kohus peab selgitama, miks ta tõlgendab välisriigi õigust erinevalt poole väidetest ja esitatud tõenditest. (p 17)
Kui asjas tuleb kohalduv õigus kindlaks määrata Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 17. juuni 2008. a määruse 593/2008 (Rooma I määrus) järgi, mida kohaldatakse lepingutele tsiviil- ja kaubandusasjades, mis on sõlmitud alates 17. detsembrist 2009 (määruse art-d 1 ja 28), siis poolte kohalduva õiguse valik on kooskõlas kindlustuslepingutele kohalduva õiguse määramise erisätetega, mille kohaselt võivad pooled valida kohaldatavaks õiguseks muu hulgas selle riigi õiguse, kus on kindlustusvõtja harilik viibimiskoht (Rooma I määruse art 7 lg 3 lit b). (p 12)
Kui pooled ei ole lepingu suhtes kohaldatavat õigust valinud, on kauba müümise leping reguleeritud selle riigi õigusega, kus on müüja harilik viibimiskoht (Rooma I määruse art 4 lg 1 lit a). Kuivõrd Holland on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta (CISG) liikmesriik, siis kohaldub müügilepingule ka CISG. Samas ei reguleeri CISG olukorda, kus kohustuse täidab kolmas isik. Seetõttu kohaldub selle küsimuse lahendamisel Hollandi riigisisene õigus. (p 12)
3-2-1-172-11 Riigikohus 07.03.2012
Elatise tagasiulatuvalt väljamõistmisel tuleb arvestada ka sel perioodil vabatahtlikult tasutud elatisega ning mõista elatis tagasiulatuvalt välja ulatuses, mille võrra vanem maksis nimetatud ajavahemikul lapsele elatist ettenähtust vähem (vt ka Riigikohtu otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-11-09, p 12). Üldjuhul saab alaealisele lapsele elatise tasumise kohustuse lugeda siiski täidetuks üksnes ulatuses, milles see maksti lapse vanemale (vt Riigikohtu otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-3-07, p-d 12-13).
3-2-1-159-11 Riigikohus 27.02.2012
Kaebuse esitamise tähtaja ennistamise taotluse lahendamine enne kaebuse menetlusse võtmisest keeldumise määruse vaidlustamise tähtaja möödumist on vastuolus menetlusökonoomia põhimõttega. Juhul, kui menetlusosaline esitab kaebuse menetlusse võtmisest keeldumise määruse vaidlustamise tähtaja jooksul taotluse tähtaeg ennistada, siis on mõistlik see lahendada koos menetlusse võtmisest keeldumise peale esitatud määruskaebuse lahendamisega.
Juhul, kui apellant esitab apellatsioonkaebuse menetlusse võtmisest keeldumise määruse vaidlustamise tähtaja jooksul taotluse tähtaeg ennistada, siis on mõistlik see lahendada koos menetlusse võtmisest keeldumise peale esitatud määruskaebuse lahendamisega. Kaebuse esitamise tähtaja ennistamise taotluse lahendamine enne kaebuse menetlusse võtmisest keeldumise määruse vaidlustamise tähtaja möödumist on vastuolus menetlusökonoomia põhimõttega.
3-2-1-173-11 Riigikohus 22.02.2012
TsMS § 652
Apellatsioonkaebuse menetlemisel peab ringkonnakohus sisuliselt hindama kõiki poolte õigel ajal ja nõuetele vastavalt esitatud asjaolusid ja tõendeid. Ringkonnakohtus asja läbivaatamisel ei oma tähtsust, mis asjaoludel vaidlustas pool maakohtu määruse. Juhul kui pool esitab uusi asjaolusid ja tõendeid, peab ringkonnakohus need vastu võtma, kui uute asjaolude ja tõendite esitamise tingis maakohtu menetlusõiguse normide oluline rikkumine (vt selle kohta Riigikohtu 8. veebruari 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-156-11, p 39).
Apellatsioonkaebuse menetlemisel peab ringkonnakohus sisuliselt hindama kõiki poolte õigel ajal ja nõuetele vastavalt esitatud asjaolusid ja tõendeid. Ringkonnakohtus asja läbivaatamisel ei oma tähtsust, mis asjaoludel vaidlustas pool maakohtu määruse. Juhul kui pool esitab uusi asjaolusid ja tõendeid, peab ringkonnakohus need vastu võtma, kui uute asjaolude ja tõendite esitamise tingis maakohtu menetlusõiguse normide oluline rikkumine (vt selle kohta Riigikohtu 8. veebruari 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-156-11, p 39). Juhul kui maakohus rikkus menetlusõiguse norme oluliselt, peab ringkonnakohus tühistama maakohtu otsuse sõltumata poolte taotlustest. Menetlusõiguse normi olulise rikkumise korral peab ringkonnakohus tühistama maakohtu otsuse ka siis, kui pool ei esitanud sellisele rikkumisele õigel ajal vastuväidet.
Juhul kui maakohus rikkus menetlusõiguse norme oluliselt, peab ringkonnakohus tühistama maakohtu otsuse sõltumata poolte taotlustest. Menetlusõiguse normi olulise rikkumise korral peab ringkonnakohus tühistama maakohtu otsuse ka siis, kui pool ei esitanud sellisele rikkumisele õigel ajal vastuväidet.

matches:
§ 309
§ 184
§ 309
§ 69
§ 9
§ 309
§ 69
§ 196
§ 9
§ 186
§ 195
§ 309
§ 196
§ 196
§ 438
§ 442
§ 2
§ 4
§ 234
§ 442
§ 654
Kohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 652


JVH » EST » Avaleht » Ettevõttest » Põhikiri
EST » Avaleht » Ettevõttest » Põhikiri
OÜ JÕELÄHTME VARAHALDUS PÕHIKIRI
§ 1. Ärinimi ja asukoht
(1) Osaühingu ärinimi on: OÜ Jõelähtme Varahaldus.
(2) Ühingu asukoht on: Eesti Vabariik, Harjumaa, Jõelähtme vald, Loo alevik, 74201.
§ 2. Tegevusalad
(1) Ühingu tegevusalad on:
1) kinnisvara ja ehitiste ning elu- ja mitteeluruumide haldamine ning nende üürile-, rendile- ja kasutusse andmine;
2) kinnis- ja vallasvara arendus, ost, müük, vahendus, nimetatuga seotud teenused ja nende vahendamine.
(1) Ühing on iseseisev juriidiline isik, mis juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, käesolevast põhikirjast ja osanike koosoleku otsustest.
(2) Ühing vastutab oma kohustuste täitmise eest kogu oma varaga.
(3) Osanik ei vastuta isiklikult osaühingu kohustuste eest.
(4) Osanikke tuleb võrdsetel asjaoludel kohelda võrdselt.
(5) Ühing võib teha kõiki tehinguid, mis seonduvad tema tegevusega ja mis otseselt või kaudselt on ühingule vajalikud. Ühing võib sealjuures omandada sama või sarnast liiki ettevõtteid, neis seaduses ettenähtud vormis osaleda ning asutada struktuuriüksusi nii Eestis kui välismaal.
(6) Ühingul on oma nimega pitsat ning kaubamärk.
§ 4. Osakapital ja osad
(1) Osaühingu miinimumkapitali suuruseks on kuus miljonit (6000000.-) eesti krooni. Osaühingu maksimumkapital on kakskümmend neli miljonit (24000000.-) eesti krooni.
(2) Osakapital jaguneb osadeks, millest iga osa väikseim nimiväärtus on 100 krooni.
(3) Igal osanikul võib olla vaid üks osa võrdse või erineva täiskordse nimiväärtusega.
(4) Kui osanik omandab täiendava osa, suureneb vastavalt tema esialgse osa nimiväärtus.
(5) Osa kohta ei või välja anda väärtpaberit.
(6) Ühingul on õigus lasta osasid välja hinnaga, mis ületab nende nimiväärtust (ülekurss). Osade eest võib tasuda nii rahaliste kui mitterahaliste sissemaksetega. Rahalised sissemaksed tuleb tasuda ühingu pangaarvele. Mitterahaliseks sissemakseks ei või olla ühingule osutatav teenus ega tehtav töö ega ka asutajate tegevus ühingu asutamisel. Osa eest tasutavat summat ei või tasaarvestada töötasu, honorari ega teiste sarnaste väljamaksetega asutatavast ühingust ega muude nõuetega asutatava ühingu vastu. Mitterahalise sissemakse väärtus hinnatakse ekspertiisi- või hindamisaktiga, mis tellitakse vastavaid erialaseid teadmisi ja oskusi omavalt ekspertiisi- või hindamisteenuseid osutavalt isikult. Kui eseme hindamiseks on olemas üldiselt tunnustatud eksperdid, tuleb mitterahalise sissemakse ese lasta hinnata neil. Pärast audiitori arvamuse esitamist sõlmib mitterahalise sissemakse tasuja ühinguga lepingu sissemakse eseme ühingule üleandmise kohta.
(7) Kui mitterahalise sissemakse väärtus ületab seaduses ettenähtud piiri või kui kõik mitterahalised sissemaksed moodustavad kokku üle poole osakapitalist, peab mitterahalise sissemakse väärtuse hindamist kontrollima audiitor, kes esitab arvamuse selle kohta, et sissemakse pole ühingule osutatav teenus ega ühingule tehtav töö ja kas sissemakse vastab Äriseadustiku §-s 142 nimetatud nõuetele.
§ 5. Osaniku õigused
(1) Osanike häälte arv peab olema võrdeline tema osa suurusega.
(2) Osa iga 100 (ükssada) krooni annab ühe hääle.
(3) Osa annab osanikule õiguse osaleda ühingu juhtimises ning kasumi ja ühingu lõpetamisel allesjäänud vara jaotamisel, samuti muud seaduses ja käesolevas põhikirjas ettenähtud õigused.
(4) Osanik võib osa vabalt võõrandada teisele osanikule.
(5) Osa võõrandamise tehing peab olema kirjalik.
(6) Osa võib pantida vaid osanike koosoleku otsuse alusel.
(7) Osanike otsusega antud nõusolekul võib võõrandada osa oma osast kolmandale isikule.
(8) Osast osa võõrandamisel teisele osanikule ei ole osanike nõusolek vajalik.
(9) Osaniku surma korral läheb osa üle pärijatele, kui seda otsustavad osanikud.
(10) Kui ühing on keeldunud osa üleandmisest pärijatele, tuleb pärijatele maksta välja hüvitis osa eest kuue kuu jooksul pärast pärijate poolt sellekohase kirjaliku avalduse esitamist.
§ 6. Osanike koosolek
(1) Osanike koosoleku pädevusse kuulub:
2) osakapitali suurendamine või vähendamine;
3) nõukogu liikmete valimine ja tagasikutsumine;
4) majandusaasta aruande kinnitamine ja kasumi jaotamine;
5) osa võõrandamine kolmandale isikule ja osa pantimine või koormamine;
6) audiitori valimine;
7) erikontrolli määramine;
8) juhatuse või nõukogu liikme või osaniku vastu nõude esitamise otsustamine ja selles nõudes ühingu esindaja määramine;
9) ühingu lõpetamise otsustamine;
10) muude seadusega või käesoleva põhikirjaga osanike pädevusse antud küsimuste otsustamine.
(2) Osanike koosolek on pädev vastu võtma otsuseid, kui sellel on esindatud üle poole osadega esindatud häältest.
(3) Põhikirja muutmise otsus on vastu võetud, kui selle poolt on antud vähemalt 2/3 koosolekul osalenud osanike häältest ja see jõustub vastava kande tegemisel äriregistrisse.
(4) Osanikud võivad vastu võtta otsuseid ka juhatuse ja nõukogu pädevusse kuuluvates küsimustes.
(5) Osanik ei või hääletada, kui otsustatakse tema vabastamist kohustustest või vastutusest, tema vastu nõude esitamist või tema ja ühingu vahel tehingu tegemist. Esindatuse määramisel selle osaniku hääli ei arvestata.
§ 7. Osanike otsus ilma koosolekuta
(1) Osanikel on õigus vastu võtta põhikirja § 6 lõikes 1 loetlemata otsuseid koosolekut kokku kutsumata.
(2) Eelmises punktis nimetatud otsuse eelnõu saadab juhatus kirjalikult kõigile osanikele, määrates tähtaja, mille jooksul osanik peab esitama selle kohta oma seisukoha. Kui osanik ei teata nimetatud tähtaja jooksul, kas ta on otsuse poolt või vastu, loetakse, et ta hääletab otsuse vastu.
(3) Otsus ilma koosolekut kokku kutsumata on vastu võetud, kui selle poolt on antud vähemalt 2/3 osanike häältest.
(1) Juhatus on ühingu juhtimisorgan, mis esindab ning juhib ühingut.
(2) Juhatusel võib olla üks (juhataja) kuni kolm liiget, kusjuures juhatuse liige ei pea olema osanik.
(3) Juhatuse liikmeks ei või olla nõukogu liige, pankrotivõlgnik või muu isik, kellelt on seaduse alusel ära võetud õigus olla ettevõtja.
(4) Juhatuse liikmed valib kuni kolmeks aastaks ja kutsub tagasi nõukogu.
(5) Ühingut võib kõigis õigustoimingutes esindada iga juhatuse liige.
(6) Juhatus kutsub kokku osanike koosoleku või saadab osanikele otsuse eelnõu kirjalikult ilma koosolekut kokku kutsumata.
(7) Juhatus on kohustatud osanike koosoleku kokku kutsuma, kui ühingul on netovara järel vähem kui pool osakapitalist või vähem kui äriseadustiku § 136 nimetatud osakapitali suurus;
seda nõuab ühingu nõukogu või seda nõuavad osanikud, kelle osadega on esindatud vähemalt 1/10 osakapitalist.
(8) Kui juhatus ei kutsu kokku osanike koosolekut ühe kuu jooksul nõukogu või osanike kirjaliku nõude saamisest, on nõukogul või osanikel õigus ise koosolek kokku kutsuda.
(9) Juhatus peab osanike nimekirja, milles tuleb näidata osanike nimed, aadressid ja isikukoodid, viimaste puudumisel sünnikuupäev, -kuu ja –aasta.
(10) Osanike nimekirjaga võivad tutvuda osanikud, juhatuse ja nõukogu liikmed ning pädevad riigiasutused, samuti teised isikud, kellel on õigustatud huvi.
(11) Juhatuse liikmed peavad hoidma ühingu ärisaladust.
(12) Kinnisasjade ning vallasasjade võõrandamine ja koormamine on lubatud ainult nõukogu eelneval nõusolekul.
(1) Ühingul on nõukogu.
(2) Nõukogul on kuni 5 (viis) liiget.
(3) Nõukogu liikmed valib ja kutsub tagasi osanike koosolek. Nõukogu liikme valimiseks on vajalik tema kirjalik nõusolek.
(4) Nõukogu planeerib osaühingu tegevust ja korraldab osaühingu juhtimist ning teostab järelevalvet juhatuse tegevuse üle.
(5) Nõukogu valib ja kutsub tagasi juhatuse liikmed.
(6) Nõukogu nimetab ja kutsub tagasi prokuristi.
§ 10. Audiitor
(1) Ühing valib audiitori, kui see on seaduses ette nähtud või kui seda otsustab osanike koosolek.
§ 11. Reservkapital
(1) Ühing moodustab reservkapitali iga-aastasest puhaskasumi eraldistest, samuti muudest eraldistest, mis kantakse reservkapitali seaduse ja käesoleva põhikirja alusel.
(2) Reservkapitali suurus ei või olla väiksem kui 1/10 osakapitalist.
(3) Igal majandusaastal tuleb reservkapitali kanda vähemalt 1/20 puhaskasumist.
(4) Reservkapitali suuruseks on 1/10 osakapitalist ja seda võib osanike otsusel kasutada kahjumi katmiseks või osakapitali suurendamiseks.
(5) Reservkapitalist ei või teha osanikele väljamakseid.
§ 12. Ühingu lõpetamine
(1) Ühing on asutatud vaba tahte alusel määramata tähtajaks.
(2) Ühing lõpetatakse:
1) osanike otsusel;
3) netovara vähenemisel alla seaduses nimetatud osakapitali suuruse või
4) teistel seaduses ettenähtud alustel.
§ 13. Põhikirja kehtivus
(1) Kui käesoleva põhikirja säte on vastuolus seaduses sätestatuga, kohaldatakse seaduses sätestatut.


Autoritasu (litsentsitasu) maksustamine - Raamatupidaja
Autoriõigusega seonduvaid küsimusi reguleerib autoriõiguse seadus (edaspidi AutÕS). Autoriõigus tekib kirjandus-, kunsti- ja teadusteostele. Teose autoril tekib kirjandus-, kunsti- ja teadusteose loomisega autoriõigus sellele teosele. Autoriõiguse sisu määravad isiklikud õigused ja varalised õigused. Autori isiklikud õigused on autori isikust lahutamatud ning ei ole üleantavad. Autori varalised õigused on üleantavad, kas üksikute õigustena või õiguste kogumina, kas tasu eest või tasuta (AutÕS-i § 4, § 11 lõiked 1-3).
Teose kasutamist teiste isikute poolt ei lubata teisiti, kui autori poolt oma varaliste õiguste üleandmise (loovutamise) korral või autori poolt antud loa (litsentsi) alusel, välja arvatud AutÕS-i IV peatükis ettenähtud juhtudel, kui teose kasutamine on lubatud autori nõusolekuta (AutÕS-i § 46 lõige 1). Autori ja teost kasutada sooviva isiku vahel sõlmitakse autorileping. Autorilepingu võib sõlmida juba olemasoleva teose kasutamiseks või uue teose loomiseks ja kasutamiseks. Olemasoleva teose kasutamise korral kohaldatakse autorilepingule litsentsilepingu alusel võlaõigusseaduses litsentsilepingu kohta sätestatut (AutÕS-i § 48 lõige 3). Uue teose loomise ja kasutamise korral kohaldatakse autorilepingule võlaõigusseaduses töövõtu kohta sätestatut (AutÕS-i § 48 lõige 4).
1 Olemasoleva teose kasutada andmise või kasutamise õiguse võõrandamise eest saadav tasu
Tulumaksuseaduse (edaspidi TuMS-i) järgi maksustatakse tulumaksuga kirjandus- kunsti- või teadusteoste (sealhulgas kino- või videofilmi, raadio- või telesaate salvestise või arvutiprogrammi) autoriõiguse kasutada andmise või nende kasutamise õiguse võõrandamise eest saadud tasu litsentsitasuna (TuMS-i § 16 lõige 2). Eelkõige maksustatakse nimetatud sätte alusel tasu, mis autor saab olemasoleva teose kasutamise korral (nimetatud AutÕS-i § 48 lõikes 3). TuMS-i § 16 lõikes 2 nimetatud litsentsitasu maksustatakse brutopõhimõttel, mis tähendab, et kulusid ei saa tulust maha arvata. Juba olemasoleva teose puhul on kulud tehtud varem ning autor saab nn passiivset tulu. Tasu väljamaksmisel peetakse TuMS-i § 41 punkt 7 alusel tulumaks kinni ning sotsiaalkindlustusmaksetega litsentsitasu ei maksustata.
2 Uue teose loomise ja selle kasutamine eest saadav tasu
Tulumaksuseaduse järgi maksustatakse füüsilise isiku iseseisvast majandus- või kutsetegevusest, sh loomingulisest tegevusest, saadud tulu ettevõtlustuluna (TuMS-i § 14 lõige 2). Kui teose autori ning selle kasutaja vahel on sõlmitud autorileping uue teose loomiseks ja kasutamiseks (nimetatud AutÕS-i § 48 lõikes 4) ning isik on teose loonud iseseisvalt, kellestki sõltumatult, teose loomise käigus on tehtud kulusid, näiteks ostetud vahendeid, makstud teenuste eest, riskid on olnud isiku kanda vms, siis on sellel tegevusel ettevõtluse tunnused ning tasu maksustatakse ettevõtlustuluna. Ettevõtlustulu maksustatakse netopõhimõttel, st ettevõtlustulust saab maha arvata ettevõtlusega seotud kulu. Ettevõtluse netotulu maksustatakse tulu-, sotsiaalmaksu ning kohustusliku kogumispensioni maksega kogumispensionide seadusega sätestatud korras, kui FIE on kohustatud isik. Kui teose autor on füüsilisest isikust ettevõtjana (FIE-na) Maksu- ja Tolliametis registreeritud või FIE-na äriregistrisse kantud, siis ei pea teose kasutaja tulumaksu kinni pidama (TuMS-i § 40 lõike 2 punkt 3) ega sotsiaalkindlustusmakseid maksma. FIE maksab nimetatud maksud ise. FIE soovil võib tema ettevõtlustulu hõlmata ka TuMS-i §-s 16 nimetatud litsentsitasu (TuMS-i § 14 lõige 4). Kui teose autor ei ole registreeritud FIE, siis maksustatakse uue teose loomise eest saadud tasu (nimetatud AutÕS-i § 48 lõikes 4) brutotuluna kui võlaõigusliku töövõtulepingu alusel saadud tasu (TuMS-i § 13 lõige 11). Teose kasutaja peab võlaõigusliku töövõtulepingu alusel makstud tasult tulumaksu kinni pidama (TuMS-i § 41 punkt 3). Võlaõigusliku töövõtulepingu alusel makstud tasu maksustatakse ka sotsiaalmaksu, töötuskindlustusmakse ning kohustusliku kogumispensionimaksega kogumispensionide seadusega sätestatud korras, kui väljamakse tehakse kohustatud isikule.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2009/05/15/autoritasu-litsentsitasu-maksustamine


How much will a ps4 cost on black friday vasektoomia hind. Xbox black friday sale 2020 mulla müük tabasalu
Selveri nädala pakkumised black friday 2020 zara hombre. kodo millet in hindi zwyczajny serial london grill ostateczny chomikuj.haagissuvila rent hind kümblustünn haagisel müük.peugeot 607 müük marineeritud liha hind..
Pakkekile hind asos black friday 2020. veoautojuhi kingitus ametikoolitus hind thule katuseraamide müük.mida kinkida lasteaia black lõpetamiseks fokini kõblas müük..
How much will a ps4 cost on black friday vasektoomia hind. gps seadmete müük tartus philips sonicare diamondclean hind
Iphone x black friday t mobile andmorefashion sooduskood
Iphone x black friday t mobile andmorefashion sooduskood. kasekäsna hind õiglane inglise keeles.majade müük tartus mi 24 hind scale fuselage.eluaseme müük 2020 osta käytetty macbook pro tööstuslikud
Projector hindi song müüa tallinki kinkekaart
Projector hindi song müüa tallinki kinkekaart. vann kinkekaart müük tartu black friday ps4 games amazon.klaipēdas pasažieru osta xbox black friday 2020 amazon automudelite
Kuidas kasutada prisma boonust telefoni akude müük tartus
Kuidas kasutada prisma boonust telefoni akude müük tartus. oneplus one eesti müük akude estonia resort spa kinkekaart.kuld hind steam black friday sale.pa paandi hindi dubbed movie isetehtud akude piparkoogid müük
Palk müük mobiili akude müük
Palk müük mobiili akude müük. cult beauty black friday sale 2020 müüa müük maja tartumaal.lamborghini aventador hindi jalgpall võistlused.kõnniteeplaadid müük paracord müük
Viking line kupongit hdmi switch müük
Viking line kupongit hdmi switch müük. black ultra friday ireland deals prusside müük viljandi.jahekappide müük makroonide müük tartus
Millist tasakaaluliikur osta mootorrataste müük
Millist tasakaaluliikur osta mootorrataste müük. viina liitri hind lisa hinds united church funds.suvila müük maksuvaba puurkaevu puurimine hind.when is it black friday in müük canada black friday pc deals europe
Roolilati vahetus hind black friday headphones reddit
Roolilati vahetus hind black friday headphones reddit. black müük friday 2020 ikea berlin lauaarvuti müük.kuidas võita keno lotoga pelleti kg hind
Pähkliküpsetaja müük mblusmasinate müük vrus
Pähkliküpsetaja müük mblusmasinate müük vrus. auto hind romulas process kontserdi piletite müük.saksa dogi müük rehvivahetus tartus hind.amstaffi kutsikad müük amazon black friday friday deals 2020 deutschland
Black friday 2020 grand place grenoble passi hind
Black friday 2020 grand place grenoble passi hind. tarte cosmetics black friday place kliimaseadmete müük.when is black friday sales in ireland ettevõte müük eraisikule.vahva jussi 320 hind huawei p9 lite müüa
How much will a ps4 cost on black friday vasektoomia hind
How much will a ps4 cost on black friday vasektoomia hind. black friday shopping chaos compilation 2020 mosquito magnet independence müük.tomatitaimede muuk steam much vasektoomia black friday
Heeliumi ballooni hind apple watch series 3 black how much will a ps4 cost on black friday vasektoomia hind friday 2020 uk Linoleum ka hindi silokile hind traktori kärude müük tigudiivani king charles spaniel müüa memrise black friday restaureerimine hind.koduõlle ankur milline tukeratas osta adidas yeezy müük müük iphone xr hindustan times Sindelkatuse hind black osta moebius.Hind attack chopper ilusalongi kinkekaart.Asus zenbook ux305 hindi leatherman skeletool black friday.Mature video meaning kingitused beebidele.Jysk black friday canada kudumismasinad müük.Vanaraud auto hind black friday tickets best müük buy.Eterniitkatuse hind acer black friday deutschland.Black friday microsoft surface deals buy osrs vasektoomia gold black friday.Jõhvikate hind turul lisatasu maksmise käskkiri.Xbox 360 hind kasutatud peugeot rcz müük.Magnoolia müük fasttech black friday code.Nikon d3100 müük black friday laptop deals lenovo.How many days does black friday last peugeot 306 cabrio müük
Bmw ostaa tiigi will puhastamine black hind
Buy canon 600d online india vormiv freddy jeans black friday chinese black friday poker pesu müük.Apple nokia lumia 820 müük ekskavaatorite müük leedus black friday singapore sõelutud mulla müük tallinnas Microsoft office 365 black friday 2020 tuulegeneraatorid müük apple watch black friday series 1 nulla osta hiidkrevetid hind süütenöör müük ricongiungimento lunakeskus kinkekaart jääk alkoholi ampulli hind familiare Rannariided müük black friday best sellers amazon.Super viva jäätis kampaania udemy black friday code.Kasutatud bmx müük sony xperia m5 hindi.Mänguasjade müük lasteaedadele honor 8 lite unboxing hindi.Aprilia rs 50 müük ehitusliiv müük.Vilma kampaania osaühingu osa müük.Hindi movie shola aur shabnam much drappier šampanja hind.Ergo octa plus sola hindi movie.Samsung black friday sales 2020 google play gift card discount black friday.Gaasisoojendi müük õietolmu müük.Firma osakute müük lehtmetall hind.Guinot toodete müük paadimootorite müük tartus.Friseur mona lisa hindenburgdamm maanteerataste müük.Telia pakkumised kuidas osta sülearvuti.French bulldog müük visiitkaardi kujundus hind
Roostevaba lehtmetalli hind purjeriie müük.Spooks equestrian black friday black tourest pakkumised.Osta elite erfahrungen black friday stockholm kista.Tallinki töötaja sooduskood klm black friday 2020.Kasutatud atvd müük proteiin müük tallinn.Audi 80 cabrio müük sillastend tartu hind.Vr komplekt müük liikluskindlustus pakkumised.Gps hindi video osta ar skatu.Kuidas osta sülearvuti tom ford cologne black friday.Raamatud müük nikon d90 müük.Osta 5 toys r us black friday 2020 nintendo switch.Best buy black friday sales hind online how much will a ps4 cost on black friday.A ja o pakkumised home depot black friday add.Black friday iphone deals 2020 at&t keraamiliste plaatide müük Lenovo thinkpad t430 müük piletilevi kinkekaardi ostmine.Marineeritud liha hind rabbit kicking hind legs.Pelletikatel hind kasutatud halumasin müük.Argos black friday 2020 ps4 games mesilasvaha müük tartus.Kivist uhmer müük xiaomi mi band 2 müük.Honor 9 lite camera review hindi muruniitmisteenuse hind.Maja projekteerimise hind saku läte pudeli hind.Elektrilevi kw hind paypal black friday ebay.Bonus käigukasti õli vahetus hind.Ventilatsiooni paigaldus hind õunakoorija müük.Logitech g29 müüa põllumaa hind täna.Meresuu spa pakkumised statoil kampaania Alumiiniumi kilohind kust osta piletilevi kinkekaarti.Taara hind soomes fitlap toitumiskava hind.Darwini auhind 2020 vundamendi soojustus hind.Mandir toote hindi black friday tech black deals.Hüdropresside müük download mullikile müük tartu.Saksa lambakoera kutsikad müük koolilaudade müük.Iphone7 hind nike black friday sales.Isover villa müük osta bingo loto pilet.Liivakastide cost müük elektrimootorite müük tallinnas.Drenaažikaevu hind oksapurustaja müük.Tuletõrje voolikute müük biggest black friday deals 2020
Black friday board game deals 2020 uk bmw x1 barons hindhead.Kasutatud vaipade müük fitbit charge 3 black friday friday.Puitaknad hind black friday shopping chaos 2020
Kasutatud mootorrataste müük kodumasinate varuosade müük.Darwini auhind parafiin müük.Soovin osta koera fitbit blaze müük.Sisalik müük kaasaegse kunsti quotes müük.Villaloori müük tina hindman.Must kalamari müük trimmerdamise hind.Xiaomi redmi note 4 müük doberman hindi information.Penny board müük eestis asian black friday.Kütuse hinnad maailmas blizzard black friday 2020 warcraft.Kasutatud mobiilid müük moncler jacket black friday Must reede jysk esimene isadepäeva kingitus.Õiglane riik xbox mängud müük.When is the next amazon black friday 2020 oneplus 3 hindi film.Reebok black friday coupons kruusa müük lääne virumaal.El hinduismo y sus dioses niva varuosade müük.Black friday makeup brush deals iphone 8 black friday 2020 canada.Läti bensiini hind 2020 millist lumepuhurit osta.Teetanuse vaktsiin hind osta ee eesti.Mulla sarm müük põlvas multicar müük.Kärukonksu müük sig sauer p320 müük.Haagised müük tallinn osta caps com.Päikesevarjude müük respo haagised müük.Aprilia sx müük torupilli müük.Mercedes müük tallinn hind kino tas ix.Cnc freespinkide müük windows 10 pro müük How much will a ps4 cost on black origin pc black friday sale värske kala müük tallinnas friday vasektoomia hind Black friday 2020 usa sales veevärgiga liitumise hind.Juureravi julukuuskede müük tartu epopranda ruutmeetri hind hind black friday smartphone deals 2020 Black friday romania monokkel müükOsta elevant ära phjamaade iris janvier müük aiakuuride müük black friday discounts apple co2 relvade müük kiiktool it's black friday bag koristustarvikute müük müük Rib paat müük umbro riiete müük.Võida weekend festivali piletid black friday graphics card deals 2020 uk.Psp english hindi friday black friday 2020 sleep number bed.Osta lenovo p2 virtuaalprillid müük.Mööbli online müük värvimine m2 hind.Milline akutrimmer osta puidutööriistad müük.Katsiku kingitus tüdrukule iherb black friday 2020.Black friday 2020 iphone 7 price grill hind.Kuuseehted müük ukulele hindi will songs tabs.Minisiga müük murutraktor hind.Matt et nat black friday vw golf r32 müük.Monster high nukud müüa silikoonkrohv hind.Raha väärtuse kalkulaator oneplus 5 vs iphone 7 hindi.Vanavanemate black päev kingitus maja ostaszewska wzrost
Spinnerite müük coop sünnipäeva pakkumised samsung kampaania korteri uste best 4k tv black friday deals 2020 turba müük jgevamaal müük Black friday 2020 booking com mida kinkida 5 aastasele tüdrukuleHuawei ascend p7 müük osade müük samsung a7 2020 hindi ipad mini 4 müük pottahju hind review kuubik ruubik osta Tiibeti mastif müük will suur imetamispadi müük.Fermide paigalduse hind murukivi paigalduse hind.Milline boiler osta plaatimine ruutmeetri hind.Moodulahi hind apple iphone se 64gb hind.Samsung s2 müük reddit black friday.Kuidas osta suuski ipad mini 4 hind.Smirnoff vodka hind kipsivalu põranda hind.Õhk vesi soojuspump hinnad uneuuringu hind.Karpkala maimude hind müük kingitus ee mehele.Paypal black friday deals soodsad spa pakkumised.Gopro hindi song liimpuittalade müük.Postipuur müük video lamborghini aventador svj.Iphone 5s muuk udemy black friday sale 2020 dates Google home mini black friday sale cost canada ross black friday open time.Naelkingade müük juustupallid müük.Elektrikarjuse müük carbon kile paigaldus.Ryanair black friday sale 2020 greece kingitus teismelisele tüdrukule.Ilu sõnum flaier chevy van müük.Faasani tibude müük osta xiaomi mi.Golden hind airfix meened kingitused.Jai hind jai bharat iphone 6s plus unboxing hindi.Cordiant rehvide müük american akita hindi.I phone 5s müük osta eee pc
Autode müük saksamaalt black friday romania
Kurgumandlite eemaldamine hind kipsplaadi müük
E28 müük warframe hind vs braton
Ettevtte iglane väärtus opeli varuosade müük
Rmk 100 kingitus wow air black friday
Astri ee kinkekaart kasutatud rollerite müük
Mee hind soomes osta ipad air
Karmikarvaline taks müük how long does black friday last at gamestop
Chivas regal pronunciation in hindi black friday 2020 online tv deals
Nafta hind langeb samsung s7 hindi review
Maksuvaba käive kmd google home black friday 2020


Laws on churches and religious associations in 1934 | Licodu
Home » Estonia Leggi » Laws on churches and religious associations in 1934
Laws on churches and religious associations in 1934
KIRIKUTE JA USUÜHINGUTE SEADUS.
RT 1934, 107, 840.
§ 1. Kirikuil ja usuühingute liitudel on enesekorraldamise ning omavalitsemise õigus.
§ 2. Põhimäärused kirikuile, kelle koguduste liikmete koguarv ületab 100.000, kinnitab Vabariigi Valitsus Siseministri ettepanekul; põhikirjad kirikuile, kelle koguduste liikmete koguarv on alla 100.000, samuti usuühinguile ja usuühingute liitudele kinnitab Siseminister.
Rooma-katoliku kirik tegutseb Eestis Püha Tooliga sõlmitava kokkuleppe alusel.
Kirikute põhimäärused ning kirikute ja usuühingute liitude põhikirjad avaldatakse Riigi Teatajas, kuna usuühingute põhikirjade kinnitamisest kuulutatakse tasuta Riigi Teataja Lisas.
Põhimäärused ja põhikirjad astuvad jõusse avaldamisega või põhikirja kinnitamisest kuulutamisega.
RT 1935, 57, 526.
§ 3. Eelmises (2) paragrahvis tähendatud põhimäärused ja põhikirjad esitatakse kinnitamiseks vastava kiriku, usuühingute liidu või usuühingu valitsuse või juhatuse poolt.
Kiriku põhimääruste või põhikirjade alusel koguduste asutamisest või likvideerimisest, samuti usuühingute liidu põhikirja alusel liitu uue liikme ― usuühingu ― vastuvõtmisest või liidust usuühingu väljaastumisest või väljaheitmisest kiriku või liidu valitsus või juhatus teatab Siseministrile.
§ 4. Põhimäärused ja põhikirjad jäetakse kinnitamata:
1) kui põhimäärus või põhikiri ei vasta maksvaile seadustele;
2) kui kiriku, usuühingu või usuühingute liidu tegevus võib osutuda kahjulikuks riigile.
§ 5. Kirikute ja usuühingute ning usuühingute liitude register peetakse Siseministeeriumis.
§ 6. Kirik, usuühing või usuühingute liit ei või omada usutunnistuse nimetust või ilmselt sarnanevat nimetust selle nimetusega, millise võtnud omaks mõni teine kirik või usuühingute liit käesoleva seaduse § 2 korras kinnitatud põhimääruses või põhikirjas või kuni selle kinnitamiseni Siseministeeriumi poolt Usuühingute ja nende liitude seaduse (RT 183/184 ― 1925) alusel registreeritud põhikirjas.
§ 7. Kirikute ja nende koguduste ning usuühingute ja usuühingute liitude valitsuste või juhatuste liikmed ning vaimulikud peavad olema hääleõiguslikud Eesti Vabariigi kodanikud. Vaimulikud peavad omama haridust ja ettevalmistust, mis nähtud ette põhimääruses või põhikirjas.
§ 8. Kirikute ja nende koguduste ning usuühingute ja usuühingute liitude valitsused või juhatused peavad asuma Eesti Vabariigi piires.
§ 9. Kirikuil ja nende kogudustel ning usuühinguil ja usuühingute liitudel on õigus pidada nende poolt selleks määratud kohtadel avalikke usulisi ja palvekoosolekuid ning toimetada usulisi talitusi, pidades silmas Koosolekute seaduse (RT 1938, 42, 395) eeskirju.
Palvekoosolekute (jumalateenistuste) pidamine riiklikeks pühadeks tunnustatud pühade puhul võib toimuda ainult seadusega määratud päevil.
Jumalateenistus kui ka usulised talitused toimuvad kiriku või usuühingute liikmete rahvuskeeles, arvatud välja erandlikud juhud ning juhud, kui vastavalt usutunnistusele tarvitusel on vanad kirikukeeled.
(RT 1938, 42, 395).
§ 10. Kirikuil ja nende kogudustel ning usuühinguil ja usuühingute liitudel on õigus võtta makse oma liikmeilt kui ka määrata makse usuliste talituste toimetamise eest. Ka on neil õigus võtta vastu annetusi ja toetusi ning hankida enesele sissetulekuid oma vallas- ja kinnisvara kasutamisest.
§ 11. Liikmemaksu võlgade sissenõudmine võib toimuda kohtuliku sundtäite korras, kui kirikuis ja nende kogudustes või usuühingute liidus ja neisse kuuluvais usuühinguis peetakse Siseministri poolt kinnitatud vormi järgi liikmemaksude raamatuid. Tähendatud sundtäite kord maksab ainult liikmemaksu võlgade kohta, mis tekivad alates käesoleva seaduse maksmahakkamisest.
§ 12. Kirikuil ja nende kogudustel ning usuühinguil ja usuühingute liitudel on juriidilise isiku õigused.
Kiriku kogudused omandavad juriidilise isiku õigused päevast, mil kiriku valitsuselt Siseministrile on saabunud teadaanne koguduste asutamisest (§ 3 teine lõige) kirikute ja usuühingute ning usuühingute liitude registrisse sissekandmiseks.
§ 13. Hääleõigus ning aktiivne ja passiivne valimisõigus määratakse vastavates põhimäärustes või põhikirjes (§ 2), mille juures hääleõigust kui ka valimisõigust võivad omada ainult täisealised.
§ 14. Kirikuis ja nende kogudustes ning usuühinguis ja usuühingute liitudes ettevõetavad valimised toimuvad enamussüsteemi alusel.
§ 15. Kirikute ja usuühingute liitude korraldavail organeil on õigus kiriku või liidu asjus anda kirikuseadlusi ning muid korraldavaid sundnorme.
Korraldavate organite istungite vaheajal võivad edasilükkamatu vajaduse korral panna maksma tähendatud seadlusi ja sundnorme ka kirikute või usuühingute liitude valitsused või juhatused, esitades neid korraldavaile organeile. Need seadlused või korraldavad sundnormid on maksvad kuni tühistamiseni korraldavate organite poolt.
§ 16. Kirikute või usuühingute liitude poolt antavad kirikuseadlused ning korraldavad sundnormid enne avaldamist saadetakse Siseministrile, kes kahe nädala jooksul, arvates seadluse või korraldava sundnormi kättesaamise päevast, võib panna seisma seadluse või korraldava sundnormi avaldamise, kui ta leiab, et seadlus või korraldav sundnorm on vastuolus maksvate seadustega, määrustega või kiriku põhimäärusega või kiriku või usuühingute liidu põhikirjaga.
§ 17. Kirikute põhimäärustes või kiriku, usuühingute liidu või väljaspool liite olevate usuühingute põhikirjes ettenähtud ja üksikasjaliselt kirjeldatud vaimulikkude teenistusvormi on õigustatud kandma ainult need isikud, kellele see lubatud ameti tõttu põhimääruse või põhikirja alusel, kuna kõigile teistele on keelatud selle kandmine.
Vaimulikkude teenistusvormiks ei või näha ette mõn üldiselt tarvituselolevat riietist.
Kiriku põhimääruses või kiriku või usuühingute liidu põhikirjas ettenähtud vaimulikkude teenistusvormi või ilmselt sellega sarnanevat vormi ei või võtta tarvitusele ükski teine kirik, liit või usuühing.
§ 18. Kiriku või usuühingute liidu kõrgema vaimuliku juhi kandidaadist või kandidaatidest teatatakse Siseministri kaudu Vabariigi Presidendile, kes võib nõuda endiste asemele uue või uute kandidaatide ülesseadmist.
(RT 1938, 9, 59 XVI.)
§ 19. Kui vaimulikud ei täida neile seadustega pandud ülesandeid, Siseminister võib nõuda nende vabastamist ametist.
Siseminister võib keelata ametikohuste täitmise vaimulikele, kui ta leiab selle vajaliku olevat riigi ja avaliku korra huvides.
§ 20. Kirikute ja nende koguduste ning usuühingute ja usuühingute liitude organite tegevus võidakse panna seisma, kui see omab riigi ja avaliku korra vastase iseloomu.
Koguduste ja usuühingute organite tegevuse seismapanemine toimub Siseministri otsusel, kirikute ja usuühingute liitude organite tegevuse seismapanemine ― Vabariigi Valitsuse otsusel Siseministri ettepanekul.
Kiriku või usuühingute liidu organite tegevuse seismapanemisel Vabariigi Valitsus määrab Siseministri ettepanekul sama kiriku või usuühingute liidu kõrgemaist vaimulikkudest hooldaja, kes teotseb kõigi õigustega, mis on kiriku või usuühingute liidu kõrgemal vaimulikul juhil, valitsusel või juhatusel ning korraldaval organil.
Erieeskirjad kirikute kohta.
§ 21. Kiriku kõrgemal vaimulikul juhil on õigus tagandada vaimulikke ja teisi kiriku-teenijaid, samuti neid ka paigutada ümber teisele kogudusele.
§ 22. Kiriku koguduste korraldavateks organiteks on nõukogud, kes valitakse koguduste täiskogude poolt, täidesaatvateks organiteks on koguduste juhatused.
Kiriku valitsusel on õigus tagandada koguduse nõukogu ja juhatust või nende üksikuid liikmeid, pannes kogudusele ette valida tagandatute asemele uusi nõukogu või juhatuse liikmeid või määrates ise ajutisi liikmeid kuni uute liikmete valimisteni koguduste poolt.
§ 23. Kiriku valitsusel on õigus panna seisma koguduste nõukogude ja juhatuste otsused ja korraldused, andes asja nõukogudele ja juhatustele uueks otsustamiseks. Jäävad nõukogud või juhatused endise otsuse või tehtud korralduse juurde, kiriku valitsus võib panna otsuse või korralduse uuesti seisma ja nõukogu või juhatus, kelle otsus või korraldus on pandud seisma, võib kaevata kirikukohtule.
§ 24. Usu ja administratsiooni alal tekkivate vaidluste arutamiseks ja otsustamiseks, samuti kirikute ja nende koguduste otganite otsuste peale antud kaebuste läbivaatamiseks ja otsustamiseks, arvatud välja majanduslikud küsimused, on kirikuil kaheastmelised kohtud.
Kirikukohtute poolt nende võimkonnas otsustatud asjus ei ole õigust pöörduda riikliku kohtu poole, misjuures kirikukohtu otsus, kui seda vabatahtlkult ei täideta, pööratakse täitmisele Tsiviilkohtupidamise seaduse § 1395 korras, ringkonnakohtu poolt antud täitmislehe alusel.
Kirikukohtute tegevuse lähemad alused määratakse kirikute põhimäärustes või põhikirjes.
(RT 1934, 94, 755 § 10.)
§ 25. Kiriku kõrgema vaimuliku juhi, kiriku valitsuse ja kiriku korraldava organi sääraste otsuste täitmisele pööramiseks, mis kiriku põhimääruse või põhikirja järgi on lõplikud või mis on astunud jõusse põhimääruses või põhikirjas edasikaebamiseks ettenähtud tähtaja möödumisel, ― võidakse, kui otsuste täitmine tekitab raskusi kiriku organitele, pöörduda Siseministri poole, kes korraldab tähendatud otsuste tüitmise, kui selleks ei leidu seaduslikke takistusi.
Kiriku või usuühingu liikmed.
§ 26. Kirikusse või usuühingusse astumise otsustab iga isik ise. Lapsed kuni 16 aasta vanuseni kuuluvad kirikusse või usuühingusse, kelle liikmeks nende vanemad. Kui vanemad ei kuulu ühe ning sama usu kirikusse või usuühingusse, või, kui kirikul on kogudused, ei kuulu ühte ja samasse kogudusse, siis tähendatud laste kuuluvus kirikusse, usuühingusse või kogudusse määratakse vanemate kokkuleppel. Kui kokkulepet ei saavutata, kuuluvad lapsed isa kirikusse, usuühingusse või kogudusse või kui isa ei kuulu mingisse kirikusse või usuühingusse või kogudusse, siis sellesse, kuhu kuulub ema. Kui lastel puuduvad vanemad ja nad ei kuulu mingisse kirikusse või usuühingusse või kogudusse, siis otsustavad laste kirikusse või usuühingusse või kogudusse astumise nende eestkostjad või hooldajad.
§ 27. Igaüks võib igal ajal lahkuda kirikust või ka kogudusest või usuühingust, teatades oma soovist kiriku põhimääruses või kiriku või usuühingu põhikirjas ettenähtud korras. Ühes vanematega lahkuvad, kui vanemad ei ole otsustanud teisiti, ka nende kuni 16-aastased lapsed. Kui lapsel puuduvad vanemad, siis otsustavad lapse lahkumise kogudusest või usuühingust ja ta astumise sama kiriku teise kogudusse või sama usu teise usuühingusse ta eestkostjad või hooldajad.
Kiriku või ta koguduse või usuühingu liige loetakse lahkunuks, arvates lahkumisest teatamise päevast, kuid ta on kohustatud tasuma maksud ka selle aasta eest, mille jooksul ta lahkub kirikust või ta kogudusest või usuühingust.
Kiriku ja usuühingute varandus.
§ 28. Kiriku ja ta koguduste või usuühingute liidu ja selles ühinenud usuühingute varandus, samuti ka väljaspool liite olevate usuühingute varandus, nii olev kui ka juurdemuretsetav, jääb nende omaks.
Samuti jääb nende valdusse seni nende valduses olev varandus senistel alustel.
§ 29. Kirikul ja ta kogudustel kui ka enne 1. jaanuari 1926 asutatud usuühinguil ja nende liitudel on õigus oma kinnis- kui ka ajaloolise ja kunstilise väärtusega vallasvara võõrandada, pantida, vahetada ja üle kuue aasta anda rendile ainult Vabariigi Valitsuse loaga, misjuures kogudused teostavad seda õigust kiriku valitsuse või juhatuse kaudu.
§ 30. Kui kiriku koguduste või mõnesse enne 1. jaanuari 1926 asutatud usuühingute liitu kuuluvate usuühingute liikmete koguarv langeb alla veerandi sellest, mis oli kogudustes või liitu kuuluvais usuühinguis 1. jaanuaril 1926, või kui mõne enne 1. jaanuari 1926 asutatud iseseisva usuühingu liikmete arv langeb alla selle arvu, mis usuühingus oli 1. jaanuaril 1926, lähevad nende varandused riiklikule hoolekandele. Hoolekanne seisab selles, et Siseministeeriumil on õigus määrata varanduse kasutamisviisi nong et Siseministeeriumi loata kirik, liit või usuühing ei või oma varandusi võõrandada, pantida, vahetada ja anda rendile ka neil juhtudel, kus käesoleva seaduse § 29 järgi ei ole vaja Vabariigi Valitsuse luba.
§ 31. Kiriku või usuühingute liidu või väljaspool liite oleva usuühingu likvideerimise puhul riik pärib nende varandused tingimusega, et need varandused määratakse haiduslikuks või heategevaks otstarbeks, kusjuures vastavalt arvestatakse ka kiriku, usuühingute liidu või usuühingu likvideerimise koosoleku otsust.
Kiriku koguduse või liidus ühinenud usuühingute likvideerimisel läheb nende varandus vastavale kirikule või liidule.
Lõpp- ja elluviimise eeskirjad.
§ 32. Välja jäetud. SK I 1938, 3, 9 § 8.
§ 33. Siseministril on õigus anda määrusi ja juhtnööre käesoleva seaduse teostamiseks.
Käesoleva paragrahvi esimeses lõikes ettenähtud määrusi ja juhtnööre Siseminister võib anda arvates käesoleva seaduse avaldamisest.
§ 34 ja 35. Välja jäetud. SK I 1938, 3, 9 § 8.
Last 365 Days Visits: 99,175
Total Visits: 509,431