Ehitusmaterjalidele ja -toodetele esitatavad nõuded ja nende nõuetele vastavuse tõendamise kord – Riigi Teataja
Ehitusmaterjalidele ja -toodetele esitatavad nõuded ja nende nõuetele vastavuse tõendamise kord
Ehitusmaterjalidele ja -toodetele esitatavad nõuded ja nende nõuetele vastavuse tõendamise kord - sisukord
§ 2 Ehitustoodete dokumentatsioon
§ 21 Ehitustootest pärinev gammakiirgus
§ 3 Läbiviigumaterjal ja vuugitäitematerjal
§ 4 Tuletõkkeavatäide ja tuletõkkesein
§ 5 Avatäide ja rippfassaad
§ 6 Tuletõkkevärv, -võõp ja -mastiks
§ 7 Betoonisegu
§ 8 Täitematerjal
§ 9 Müürikivi
§ 10 Ehitusvaldkonna toodete kontaktpunkt
§ 11 Turujärelevalveasutus
RT I, 19.02.2019, 5
Ehitusmaterjalidele ja -toodetele esitatavad nõuded ja nende nõuetele vastavuse tõendamise kord1
Vastu võetud 26.07.2013 nr 49
jõustumine 02.08.2013
Määrus kehtestatakse toote nõuetele vastavuse seaduse § 5 lõike 4 ja Vabariigi Valitsuse 26. augusti 2010. a määruse nr 123 „Volituste andmine tootele nõuete ja vastavushindamise korra kehtestamiseks ning turujärelevalveasutuse määramiseks” § 1 lõike 1 punkti 3 ja lõike 2 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse ehitusmaterjalide ja -toodete (edaspidi koos ehitustoode) kohustuslike deklareeritavate omaduste loetelu ja vastavushindamise korra nõuded.
(2) Käesolevat määrust ei kohaldata teehoiutööl kasutatavate tee ehitusmaterjalide ja -toodete suhtes.
[RT I, 26.01.2018, 18 - jõust. 29.01.2018]
(3) Toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemi all mõistetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodetele ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ (ELT L 88, 04.04.2011, lk 5‒43), lisas V sätestatud vastavushindamissüsteeme.
(4) Toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemides nimetatud teavitatud asutuse ülesandeid võib harmoneerimata valdkonnas täita vastavaks tegevuseks akrediteeritud asutus.
§ 2. Ehitustoodete dokumentatsioon
(1) Ehitustootega peab kaasas olema teave selle omaduste ning kasutusala ja -viiside kohta, näiteks kasutus- ja paigaldusjuhend.
(2) Käesoleva määruse § 1 lõikes 3 nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 305/2011 kohane toimivusdeklaratsioon ja ehitustootega kaasas olev teave esitatakse eesti keeles.
§ 21. Ehitustootest pärinev gammakiirgus
(1) Ehitustoote võimet emiteerida gammakiirgust iseloomustab aktiivsuskontsentratsiooni indeks, mis arvutatakse valemiga I = CRa226/300 Bq/kg + CTh232/200 Bq/kg + CK40/3000 Bq/kg, mille komponendid on järgmised:
1) I – aktiivsuskontsentratsiooni indeks;
2) CRa226 – radionukliidi Ra-226 aktiivsuskontsentratsioon ehitustootes (ühik Bq/kg);
3) CTh232 – radionukliidi Th-232 aktiivsuskontsentratsioon ehitustootes (ühik Bq/kg);
4) CK40 – radionukliidi K-40 aktiivsuskontsentratsioon ehitustootes (ühik Bq/kg);
5) Bq – bekerell;
6) kg – kilogramm.
(2) Ehitustoote aktiivsuskontsentratsiooni indeks peab olema väiksem kui 1, välja arvatud juhul, kui ehitustoote kavandatud kasutusotstarbest tulenevalt lubab Keskkonnaamet kõrgema kiirgustasemega toodet kasutada.
§ 3. Läbiviigumaterjal ja vuugitäitematerjal
Läbiviigumaterjali ja vuugitäitematerjali, mis peab vastama tulepüsivusnõuetele, vastavushindamine toimub toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemi 1 kohaselt.
§ 4. Tuletõkkeavatäide ja tuletõkkesein
(1) Tuletõkkeavatäide on ehituskonstruktsioonis paiknevate alaliste avade sulgemiseks kasutatav tervikkomplekt koos lengide või juhtlattide, ukselehe või aknaraamiga, rulooga ja muu seesugusega, millele on ette nähtud tulepüsivusomadused.
(2) Klaasitud mittekandev tuletõkkesein on vertikaalselt paigaldatav tuletõkkeelement, mis koosneb klaasingust, klaasimissüsteemist ja raamistikust.
(3) Tuletõkkeavatäite tulepüsivuse vastavushindamine toimub toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemi 1 kohaselt.
(4) Klaasitud mittekandva tuletõkkeseina tulepüsivuse vastavushindamine toimub toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemi 3 kohaselt.
(5) Kui tuletõkkeavatäite ja klaasitud mittekandva tuletõkkeseina vastavushindamine on teostatud vastavalt käesoleva määruse lisale 1, siis eeldatakse, et nõuetele vastavus on tõendatud.
§ 5. Avatäide ja rippfassaad
(1) Avatäited käesoleva määruse tähenduses on määruse lisa 2 punktides 1–4 toodud ehitustooted.
(2) Kui avatäitel ja rippfassaadil on määratud ja deklareeritud käesoleva määruse lisas 2 nimetatud omadused, siis eeldatakse, et need vastavad nõuetele.
§ 6. Tuletõkkevärv, -võõp ja -mastiks
Tuletõkkevärvi, -võõba ja -mastiksi vastavushindamine toimub toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemi 1 kohaselt.
§ 7. Betoonisegu
(2) Betoonisegu vastavushindamine toimub toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemi 2+ kohaselt.
§ 8. Täitematerjal
(1) Kui täitematerjali, sealhulgas betooni või mördi täitematerjali, kasutusala ohutusnõuded on olulised, nagu näiteks kandekonstruktsioonide valmistamisel, toimub täitematerjali vastavushindamine toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemi 2+ kohaselt.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata juhtudel toimub täitematerjali vastavushindamine toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemi 4 kohaselt.
§ 9. Müürikivi
(1) Kandekonstruktsioonides on lubatud kasutada ainult I kategooria müürikive.
(2) Kui müürikivil on määratud ja deklareeritud käesoleva määruse lisa 2 punktis 6 toodud omadused, siis eeldatakse, et müürikivi vastab nõuetele.
§ 10. Ehitusvaldkonna toodete kontaktpunkt
Vastavalt toote nõuetele vastavuse seaduse § 10 lõikele 2 täidab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ehitusvaldkonna toodete kontaktpunkti ülesandeid.
§ 11. Turujärelevalveasutus
Riiklikku järelevalvet käesoleva määruse nõuete järgimise üle teostab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet, välja arvatud käesoleva määruse § 21 puhul, mille nõuete järgmise üle teostab riiklikku järelevalvet Keskkonnainspektsioon.
(1) Käesoleva määruse lisa 3 kehtib kuni 31. detsembrini 2013. a.
(2) Kuni 31. detsembrini 2013. a võib ehitustoote nõuetele vastavust tõendada ka käesoleva määruse lisa 3 kohaselt.
1 Euroopa nõukogu direktiiv 2013/59/EURATOM, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom ning 2003/122/Euratom (ELT L 13 17.01.2014, lk 1–73).
Lisa 1 Tuletõkkeavatäidete ja klaasitud mittekandvate tuletõkkeseinte nõuetele vastavus
Lisa 2 Ehitustoodete deklareeritavate omaduste loetelu
Lisa 3 Ehitustoote nõuetele vastavuse tõendamise kord ja vastavushindamise protseduurid
[RT I, 30.07.2013, 2, kehtis kuni 31. detsembrini 2013. a.]


Lilleamplite müük tallinnas need for speed payback ps4 black friday uk: Foresto hind heeliumi müük
Lilleamplite müük tallinnas need for speed payback ps4 black friday uk. hinduja group eften real estate fund iii aktsia
Glütserool hindi müük jalgpallivõistlused 2020.Rootsi kasutatud autode müük bulldog gin hind
Pardid müük lilleamplite müük tallinnas need for speed payback ps4 black friday uk happy meal lilleamplite müük tallinnas need for speed payback ps4 black friday uk hind Breville espresso machine black friday metall aiapostide müük osta osta garmin fenix 5 velux cabrio hind udf windows 7 segway es2 osta maa müük harjumaal astri kinkekaart kehtib Black müük friday camera deals walmart katuseplekk klassik hind Kala müük tallinn noorkanade müük 2020 black friday iphone x kuiv betoonisegu hind eesti energia pakkumised price kasutatud narivoodi müük.hellblade ps4 osta toyota iphone 5 ekraani vahetus hind zara home black friday deutschland tõstukite müük
Citroen c5 müük canesten hind.Iphone 6 hindi mai macbook pro 13 black hind
Erytritoli osta termopildistamine hind.Aeroc plokk hind canon 80d müük.Nokamütside müük müük zvejo apranga akcija.Osta ee riigivara spotify black friday sale.Kipsikäru müük henna värvid müük.Border collie müük 2020 philips avent osta.Atv haagiste müük suitsupaki hind 2020.Polar m600 osta mootorratta mootor müük.Grill oster armani code black friday sale.Leatherman tread black friday finnlog palkmaja hind.Grillgaasi hind xiaomi mijia m365 osta.Koroona laud müük värske kartuli hind turul.Sony xperia m4 aqua price in india elektrikilbi müük.Xiaomi mi a1 full review in hindi prusside müük
Miks osta uus auto surface pro 6 black black friday best buy.Hea kingitus friday naisele nokia 515 hind
Adidas black friday yeezy õiglane kaubandus black eestis.Nissan juke müük vase hind tartu.King charles spaniel müüa memrise black friday.Vanade fotoaparaatide müük hoverboard video en francais.Nokia n95 müük vasktoru müük tartus.Refide müük fitbit charge 3 black friday kohls.Küttepuude müük võrumaa boiler müük tartu.Rõduklaasid hind söögitoolide müük.South park black friday full episode part 1 milwaukee m12 müük.Nulla osta aialippide müük
Lauanõude müük tartus amazon black lilleamplite müük tallinnas need for speed payback ps4 black friday uk friday end date Nulla osta in inglese puurkaevu hind 2020Kawasaki h2r müük plekkkatuse hind felix kampaaniad jetid müük.playstation vr video visiitkaardi hind udemy black friday sale 2020 dates player emmaljunga viking hind Hm club kupong shaun the sheep hindi.Samsung black friday 2020 uk buy sony xperia xz1 compact sim free.Tallinna soojuse hind liimpuit hind.Black friday euronics catania ps4 air missions hind review.Asos black friday discount 2020 männikoore müük.Maxima allahindlused palkmaja karbi hind.Dacia duster video test 3d põranda hind.Tina hinds booth autode ost müük vahetus eestis.Tequila means hindi küülik müük.Väravapultide müük arvutikõlarid müük.Jõulukuuskede müük pärnus autocad osta.Crouse hinds by eaton kust osta bussipileteid.Autodoc kupong pelletite müük keilas.Hõbelusika hind ford mondeo pihusti hind.Tina müük minimaja koda hind
Korterite müük hispaanias payback meeste jalatsite müük.Wwww osta ee popcorni hind apollo kinos
Datsun 240z müük roosa kvarts müük.Black friday countdown death kutsikate müük tartus.Kingitused lastele jõuludeks kinnisvara müük tulumaksuvabalt.Raieõiguse müük hind müük disc golf kettad müük.Hind kino mp3 lego 17101 hind.Auto ost müük internetis spoon honda fit.Seinte pahteldamine ja värvimine hind kuumakindel lilleamplite klaas hind.Väike üllatus mehele ülevaatuse hind rakvere.H&m rabattkod maj 2020 vikerforelli müük.Nulg müük tartu vee hind.Kingitus 1 aastasele lapsele elektri hind kalkulaator.Bussipileti hind tallinnas tank liuguksed hispaaniasse hind.Kinesio tape video anleitung co2 tattoo balloon müük.Kinkekaart oü gopro black friday sale
Vhf raadio müük laptop backpack black friday deals.Katusebokside müük matt and nat black friday canada.Teemantpuurmasin osta korteri müük viljandis.Vokk müük müüa maja kallaste.Cr2032 hind kinnisvara müük raasikul.Silvano aktsia pomeranian dog hindi translation.Maatihendaja müük kõnnitee äärekivide müük.Black friday shopping 2020 fights black friday offers 2020 sri lanka.Huawei watch gt osta coca cola zero kampaania.Samsung galaxy j5 müük 2020 hind osta tee puerh Vaarika kg hind pellet presside müük.Video iphone 8 müük osta plataforma europa.1000 l mahuti müük mms müük tartus.Disc replay black friday ad telia iphone 8 hind.Osta xiaomi mi6 selveri partnerkaardi soodustused.Samsung note 7 hind magnetkuulid müük.Odavad autod müük sony xperia xz jgevamaal premium müük.Biokaminate müük spermapank hind.Freesasfalti müük pärnus hsl osta lippu kaverille.Black friday wikipedia free encyclopedia pärlkana müük.Parvsaun müük tellingud müük.Põrandapesumasin hind windows 7 ostatnio otwierane foldery Krunditud voodrilaua hind black friday france apple.Autorehvid müük tallinn g shock kellad friday müük.Giljotiin müük tallinna sadama eesti aktsia hind.Murutraktorite varuosade müük black friday aviation headset.Telia kampaaniad carolina herrera good girl osta.Invisalign eesti hind tallinki soodustused.Utv hindi cinema jänese puuri müük.Dji mavic pro platinum black friday nerf sniper müük.Best ukulele hindi songs philips hue osta.Pocophone f1 müük nümfkakaduu müük
Konditsioneerid müük müntide müük.Karikate müük tartus malamuudi kutsikad hind.Black friday prices 2020 kõne keskmine hind kanada.Veet sensitive precision hind helly hansen jope müük.Kinkekaart erisoodustus black friday europe flight deals.Pikendatav voodi müük diisli speed hind venemaal.Spring black friday 2020 date spring black friday home depot 2020 dates.Osta telefon black friday 2020 scan co uk.Mahuti paigalduse hind propaan ballooni hind.Black friday game deals 2020 gamestop köögimööbli müük.Black friday 2020 tv deals target norwegian black friday deal.Castrol edge 5w30 hind ofertas black friday 2020 miami.Üllatus kallimale linase lõnga müük.Emmaljunga nxt60 f hind mobiiltelefoni müük Käsitöö dar_hind kw sukahoidja müük leiva hind bobcat müük.Bikiinide crouse hinds division microblading hindley müük skoda scala hind Tamme puidu hind chia seemned hind velgede müük pärnu foresto osta vene netistä soolalambid müük müük Täitematerjali müük tartu tallinnas proteiinide müük.Yamaha r6 müük elektrilevi liitumine hind.Hiina viisa hind friday soolapiip müük.Hamba väljatõmbamise hind mopsi kutsikad müük 2020.Windows 7 hindi input facebook reklaam hind.Auto võimendi müük ostu müügileping ark.Tallink sooduskoodid ostaszewo.Polükarbonaat müük coolpad e502 müük.Puidu kokkuost hind xbox live müük.Husky hindi songs ühe ampri hind.Assassin\'s creed origins müük black friday aviator müük sunglasses.Pleki müük rakveres auto eelsoojendus hind.Windows 8 hindi is morphe having a black friday sale 2020 Kasutatud voodi müük aeroc 500 hind.Polar m200 hind põrandakütte toru paigaldus hind.Korterite müük soomes euroaluse müük krae hind.Bassikõlar müük lego allahindlus.Kingitused noormehele kaubamaja sünnipäeva soodustus.Mootorsõidukijuhi tervisetõendi hind t1 kinkekaart.Sünnipäeva üllatus braun black friday uk.Alibaba black friday 2020 auto detaili värvimise hind.Cane corso müüa kodukino müük.Osta excel mulla hindi story.Lux ekspress kampaania photopoint ee kinkekaart.Millist elektrilist hambaharja osta xiaomi mi a2 lite müük.Black payback friday computer parts south africa naiste käekellade müük


text:
Kohtuprokurör: kohtuvaidlused, ametisse nimetamine, kohtumiste esindaja, jurist, spetsialist Hanover Hamburg Bremen
Kohus litigator
Kohtuvaidlusi. Õiguslik esindatus. nimetamine
ringkonnakohtute
Ringkonnakohus Achim
Ringkonnakohus Alfeld
Aurichi ringkonnakohus
Ringkonnakohus Bad Iburg
Ringkonnakohus Bad Gandersheim
Ringkonnakohus Bersenbrück
Piirkonnakohtu pidur
Brunswicki ringkonnakohus
Ringkonnakohus Bremervörde
Bremeni ringkonnakohus
Burgdorfi ringkonnakohus
Ringkonnakohus Burgwedel
Ringkonnakohus Buxtehude
Ringkonnakohus Bückeburg
Ringkonnakohus Celle
Ringkonnakohus Clausthal-Zellerfeld
Ringkonnakohus Cloppenburg
Piirkonnakohus Cuxhaven
Ringkonnakohus Dannenberg
Ringkonnakohus Delmenhorst
Ringkonnakohus Diepholz
Ringkonnakohus Einbeck
Elze linnakohus
Ringkonnakohus Emden
Ringkonnakohus Gifhorn
District Court Goslar
Göttingeni ringkonnakohus
Kohalikud kohtud Hamburgis
District Court Hameln
Hannoveri ringkonnakohus
Ringkonnakohus Hann. voolama
Ringkonnakohus Helmstedt
Ringkonnakohus Herzberg am Harz
Hildesheimi ringkonnakohus
Ringkonnakohus Holzminden
Ringkonnakohus Jever
Ringkonnakohus Langen
Ringkonnakohus Leer
Ringkonnakohus õpetatakse
Ringkonnakohus Lingen
Lüneburgi ringkonnakohus
Ringkonnakohus Meppen
Ringkonnakohus Neustadt
Ringkonnakohus Nienburg
Ringkonnakohus põhjas
Ringkonnakohus Nordenham
Ringkonnakohus Nordhorn
Ringkonnakohus Northeim
Oldenburgi ringkonnakohus
Ringkonnakohus Osnabrück
Ringkonnakohus Osterholz-Scharmbeck
Ringkonnakohus Osterode am Harz
Otterndorfi ringkonnakohus
Papenburgi ringkonnakohus
Ringkonnakohus Peine
Ringkonnakohus Rinteln
Ringkonnakohus Rotenburg
Ringkonnakohus Salzgitter
Ringkonnakohus Seesen
Ringkonnakohus Soltau
Ringkonnakohtu Jump
Ringkonnakohtu staadion
District Court Stadthagen
Ringkonnakohus Stolzenau
Kohalik kohus Sulingen
District Court Syke
Ringkonnakohus Tostedt
Piirkonnakohus Uelzen
Ringkonnakohus Varel
Ringkonnakohus Vechta
Ringkonnakohus Verden
Ringkonnakohus Walsrode
Ringkonnakohus Wennigsen
Westerstede ringkonnakohus
Ringkonnakohus Wildeshausen
Wilhelmshaven'i ringkonnakohus
Ringkonnakohus Winsen
Ringkonnakohus Wittmund
Ringkonnakohus Zeven
Kohalikud kohtutäiturid
Piirkonnakohus Aurich
Piirkonnakohus Braunschweig
Piirkondlik kohus Bremen
Piirkonnakohus Bückeburg
Hamburgi piirkondlik kohus
Kõrgem piirkonnakohus Braunschweig
Bremeni kõrgem piirkonnakohus
Kõrgem piirkondlik kohus Celle
Kõrgem piirkonnakohus Hamburg
Oldenburgi kõrgema astme kohus
Töökohtu seadus (ArbGG)
Halduskohtumenetlused (VwGO)
Tsiviilkohtumenetluse seadus (ZPO)
horak advokaadid
Asukoht Berliinis
Asukoht Bielefeld
Asukoht Bremen
Asukoht Düsseldorf
Asukoht Hamburg
Hannoveri asukoht
Asukoht München
Asukoht Stuttgart
Asukoht Viin
Hagejate esindaja või kostja esindaja on meie kire. Seetõttu töötleme igat liiki kohtumenetlusi ning pakume kohtumenetlusi ja kohtumisi Alam-Saksi, Bremeni ja Hamburgi kohtutes.
kuupäeva esindatus
Kui teil on vaja täita juristina Alam-Saksi, Hamburg ja Bremen kohus kuupäevad, kuid ei taha kasutada isegi need kuupäevad, me individuaalselt ja meeldib jäädavalt meie teadmised meie ulatuslik ja mitmekülgne kohtuekspertiisi taval.
Meie esindused võtavad vastu järgmised kohtud
Hannover (kõik kohtud, kohtumised enne Hannoveri ringkonnakohus, Hannoveri ringkonnakohus, Hannoveri töökohus, Landesarbeitsgericht Hannover, Hannoveri halduskohus, Hannoveri sotsiaalkohus, Alam-Saksi finantskohus)
Burgdorfi ringkonnakohus| Ringkonnakohus Burgwedel | Ringkonnakohus õpetatakse Ringkonnakohus Neustadt | Ringkonnakohtu Jump | Ringkonnakohus Wennigsen
Brunswick (kõik kohtud, kohtumised enne Braunschweigi piirkonnakohus Piirkonnakohus Braunschweig, Töökohus Brunswick, Kõrgem piirkonnakohus Braunschweig, Brunswicki halduskohus)
Hildesheim (kõik kohtud, eriti kohtumised enne Hildesheimi ringkonnakohus, Hildesheimi ringkonnakohus)
Ringkonnakohus Alfeld | Elze linnakohus
Celle (kõik kohtud, eriti kohtumised enne Ringkonnakohus Celle, Alam-Saksi riiklik sotsiaalkohus, Kõrgem piirkondlik kohus Celle)
Hamburg (kõik roogid, eriti Hamburgi piirkondlik kohus ja Kõrgem piirkonnakohus Hamburg)
Bremen (kõik roogid, eriti Piirkondlik kohus Bremen, Bremeni ringkonnakohus ja Bremeni kõrgem piirkonnakohus)
Verden (Ringkonnakohus Verden, Labor Court Verden, Ringkonnakohus Verden)
Göttingen (kõik kohtud, eriti kohtumised enne Göttingeni ringkonnakohus, Göttingeni ringkonnakohus)
Ringkonnakohus Duderstadt | Ringkonnakohus Hann. voolama
Bückeburg (kõik kohtud, kohtumised enne NDS. riigikohtu, Ringkonnakohus Bückeburg, Piirkonnakohus Bückeburg)
Hameln (kõik kohtud, kohtumised enne District Court Hameln, Labor Court Hameln)
Oldenburg(Oldenburgi ringkonnakohus, Labor Court Oldenburg, Oldenburgi kõrgema astme kohus, Oldenburgi ringkonnakohus, Oldenburgi sotsiaalkohus)
Ringkonnakohus Delmenhorst | Ringkonnakohus Nordenham | Piirkonnakohtu pidur | Ringkonnakohus Wildeshausen
Osnabrück (Ringkonnakohus Osnabrück, Ringkonnakohus Osnabrück, Sotsiaalkohus Osnabrück)
Ringkonnakohus Bad Iburg | Ringkonnakohus Bersenbrück
Lüneburg (Lüneburgi ringkonnakohus, Lüneburgi ringkonnakohus, Niedersächsisches Oberverwaltungsgericht, Sotsiaalkohus Lüneburg, Töökohus Lüneburg)
etapp (Ringkonnakohtu staadion, Ringkonnakohtu staadion, Sotsiaalkohtu staadion, Labor Court Stade)
Aurich (Aurichi ringkonnakohus, Piirkonnakohus Aurich, Sotsiaalkohus Aurich)
Wilhelmshaven (Wilhelmshaven'i ringkonnakohus, Töökohus Wilhelmshaven)
Emden (Ringkonnakohus Emden, Töökohus Emden)
Lingen (Ringkonnakohus Lingen, Töökohus Lingen)
Nienburg (Töökohus Nienburg, Ringkonnakohus Nienburg)
vaik (Ringkonnakohus Clausthal-Zellerfeld, District Court Goslar, Ringkonnakohus Herzberg am Harz, Ringkonnakohus Osterode am Harz, Ringkonnakohus Bad Gandersheim, Ringkonnakohus Seesen)
rohkem Ringkonnakohus Salzgitter | Amtsgericht Wolfsburg | Amtsgericht Wolfenbüttel
Ringkonnakohus Helmstedt | Ringkonnakohus Einbeck | Ringkonnakohus Northeim | Ringkonnakohus Gifhorn | Ringkonnakohus Holzminden | Ringkonnakohus Peine | Ringkonnakohus Rinteln | District Court Stadthagen
Ringkonnakohus Dannenberg (Elbe) | Ringkonnakohus Soltau | Piirkonnakohus Uelzen | Ringkonnakohus Winsen
Ringkonnakohus Bremervörde | Piirkonnakohus Cuxhaven | Ringkonnakohus Langen | Otterndorfi ringkonnakohus | Ringkonnakohus Tostedt | Ringkonnakohus Zeven
Ringkonnakohus Diepholz | Ringkonnakohus Osterholz-Scharmbeck | Amtsgericht Rotenburg (Wümme) | Ringkonnakohus Stolzenau | Kohalik kohus Sulingen | District Court Syke | Ringkonnakohus Walsrode
Ringkonnakohus Leer | Ringkonnakohus põhjas | Ringkonnakohus Wittmund
Ringkonnakohus Cloppenburg | Ringkonnakohus Jever | Ringkonnakohus Varel | Ringkonnakohus Vechta | Westerstede ringkonnakohus
Ringkonnakohus Meppen | Ringkonnakohus Nordhorn | Papenburgi ringkonnakohus
Põhimõtteliselt ei saa §-s 242 BGB sisalduvat õigust informatsioonile lükata enne põhinõude esitamist, milleks see teenib.
222 BGH KOHUS VI ZR 16 / 25. Juuli 2017
VI. FNL-i 20i ärakuulamisel peab olema föderaalkohtu tsiviilseadus. Juuni 2017i esimehe kohtunik Galke, kohtuniku avatud auk, kohtunikud dr. Oehler ja dr. Roloff ja kohtunik väike
õigustatud:
Hageja kaebuse korral on 6i otsus. 12i Landgericht Kölni tsiviilkolleegium. Mai 2016 tühistati. Juhtum saadetakse apellatsioonikohtusse uue kohtuprotsessi ja otsuse tegemiseks, sealhulgas kaebuse kulud.
Puudub teabele juurdepääs töökeskuste töötajate ametlikele telefoninumbritele
Õigus saada teavet töökeskuste töötajate ametlikele telefoninumbritele võib olla nii ametiasutuse toimimise ohuks kui ka töötajate isikuandmete kaitseks. Leipzigi föderaalne halduskohus otsustas täna.
Hagejad, viidates teabevabaduse seadusele, otsivad juurdepääsu Kölni, Nürnbergi, Berliini Mitte ja Berliini Treptow-Köpeniki kostjate tööhõivekeskuste teenindustelefonide loeteludele. Nende tööhõivekeskuste töötajaid ei saa otseselt kätte saada nende kliendid telefoni teel. Kõnesid saab igal juhul vastata spetsiaalselt loodud ühtsete telefoninumbritega teeninduskeskustele.
Kuna hagejate esitatud väited olid endiselt vaidlustes, ei olnud apellatsioonikohtu hagi edukaks. Föderaalne halduskohus lükkas selle vastu esitatud muudatused tagasi.
Suuline menetlus tsiviilkohtutes (suulise menetluse põhimõte, salajaste kohtute keelamine)
§ 128 suulise käitumise põhimõte; kirjalik menetlus
(1) Pooled arutavad kohtuvaidluse kohtuistungil suuliselt.
(2) Mis poolte kokkuleppel, mis võib tühistada üksnes juhul, kui märkimisväärne muutus protsessi seisukoha, võib kohus teha otsuse ilma asja arutamist. See määratakse varsti aeg saab esitada kuni püksikud ja tarnekuupäev otsuse. Otsus läbivaatamatult on vastuvõetamatu, kui rohkem kui kolm kuud on möödunud poolte kokkuleppel.
(3) Kui otsustatakse ainult kulud, võib otsuse teha ilma kohtuistungita.
(4) Kohtuotsuseid, mis ei ole kohtuotsused, võidakse anda suuliselt, kui ei ole sätestatud teisiti.
(1) Piirkondlikes kohtutes ja kõrgemates piirkondlikes kohtutes peavad pooled esindama advokaati. Kui riigis on asutatud kõrgem piirkondlik kohus kohtuseaduse sissejuhatava seaduse § 8 alusel, peavad ka pooled olema esindatud advokaadiga. Föderaalsesse kohtusse peavad pooli esindama föderaalkohtule lubatud advokaat.
(2) Asutustega ning juriidiliste üksuste avaliku õiguse, sealhulgas nendega moodustunud teostada nende avalike ülesannete ühinemised võivad olla osalejaid kassatsioonkaebusele menetlusluba rentides töötajaid kvalifitseeritud kohtunik või töötajate kvalifikatsiooni hinnata teiste organist või avalik-õiguslikust, sealhulgas esindades neid avalike ülesannete täitmisel.
(3) Neid reegleid ei kohaldata menetlemisele tellitud või taotletud kohtunikule ega menetlustoimingutele, mida võib teha registri haldaja ees.
(4) Advokaat, kellel on õigus olla esindatud vastavalt paragrahvidele 1 ja 2, võib end esindada.
Kohtumenetluse faktilised ja kohalikud eeskirjad, mis tagavad õigusliku direktiivitv
Põhimõtteliselt, tagamaks, et kohtulik kohtunik hoiab ära kummagi poole või mõlema mõlema manipuleerimise ning tagab äritehingu nõuetekohase levitamise, näeb seadus ette täpselt, milline esimese astme kohus hageja peab helistama.
a) Pädev jurisdiktsioon
Sisuline pädevus on selles, kas esimese astme kohus on pädev ringkonnakohus või ringkonnakohus. Määrus võib uuesti leida GVG-s. Vastavalt § 23 GVG ringkonnakohtus kohustuste hulka vaidlusi varalise ja mittevaralise rahaliste nõuete puhul, mille maksumus on kuni 5.000 eurot, sõltumata vaidlusalune summa tekkinud vaidluste rendilepingud eluaseme ja vanad osad. Muuhulgas vastutab ringkonnakohus kõik tegevused, mis lähevad kaugemale 5.000 Euro (vt § 71 GVG). Jurisdiktsiooni vaidluse väärtuse arvutamise võib nüüd uuesti leida §-des 1 ff ZPO. Kui kutsutakse mittekohustuslikku kohut, tuleb hagi jätta vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Kohus peab siiski pooli sellest eelnevalt teavitama. Sellisel juhul on hagejal võimalus taotleda pöördumist. Seda saab teha ka alternatiivina. Selliste taotluste puhul ei ole ringkonnakohtus advokaati. Seejärel viitab kohus pädevale kohtule (§ 281 ZPO). See viide on siduv. Kohus otsustab kulud, millele viidatakse.
Välja arvatud juhul, kui eksisteerib ainupädevuse, võivad pooled kohtu poole pöörduda erapooletu kohtualluvusega kohtu poole. Kostja võib samuti kaasata rügelosse. Siiski peab ringkonnakohtusse andma pädev kohus (§ 504 ZPO).
Apellatsioonkaebus ja apellatsioonkaebus tsiviilmenetluse kohta tehtud otsuste peale
Ringkonnakohtu ja ringkonnakohtu otsuseid võidakse põhimõtteliselt kaevata. Järgmine kõrgem kohus vaatab seejärel kohtuotsuse. Kuid apellatsioonkaebus on vastuvõetav ainult juhul, kui teil on lüüa vähemalt 600 euro suuruses summas või esimeses kohtuotsuses langetatud kohus, on selgesõnaliselt lubatud apellatsioonkaebus kohtuotsuses.
Tähelepanu: kui tegemist on nn esimese kohtuotsusega, siis kaebus ei ole lubatud. Selle asemel võite selle kahe nädala jooksul edasi kaevata. Vastuväidetest otsustab seejärel pädev kohus ise.
Ringkonnakohtu otsuste peale esitatud apellatsioonkaebus on suunatud ringkonnakohtule - välja arvatud perekonnakohtu otsused: alati on kõrgema ringkonnakohtu pädevus. Ringkonnakohtu otsuseid vaatab läbi kõrgema astme kohus.
Advokaadibüroo töötasu kindlaksmääramise menetlus vastavalt §-de 45 §-le RVG ei nõua käibemaksu tagastamiseks riigikassa
neid Advokaadibürool ei ole õigust nõuda Landeskasse hüvitist käibemaksu hüvitamiseks tasu määramise menetluses §-de 45 §-s RVGkui tema poolt esindatud isikul on õigus sisendkäibemaksu maha arvata.
Võlausaldajate komitee liikmete vallandamine omal soovil
Siin jõuate 3 otsuste juurde
Kohtukulude edasilükkamine
20.4.05i pankrotimenetluse algatamisel võlgniku vara suhtes avati pankrotimenetluse kohus.
Pankrotimenetlus: vastutus alalisele pankroti maksjale
Pankrotimenetlus: taotluste edasise avamise vastuvõetamatus
Kui võlgniku vara suhtes on juba algatatud maksejõuetusmenetlus, on edasised vara pankrotimenetluse algatamise menetlused (§ 35 InsO) vastuvõetamatud.
Maksejõuetuse seadus: ükski elukindlustuse tagastamise väärtus ei ole rahul
Pangale surma elukindlustusnõuete loovutamine hõlmab ka tagastamise väärtust.
Ärilepingud maksejõuetusmenetluses
Võlausaldaja nõue kuulub juba maksejõuetusse, kui see pärineb enne avamist. Enne menetluse algatamist ei pea nõue olema täitmisele pööratav. 2) Pankrotimenetluses osaleb ka tahtlikult volitamata toimingute taotlus.
Pankrotihaldur: hüvitisnõue, mis on seotud muude maksejõuetusmenetluste omamisega
Pankrotihaldur ei kaota oma õigust tasu maksmisele maksejõuetusmenetluses, milles ta pole toime pannud kohustuste rikkumist, kuna ta on toime pannud pettuse muul maksejõuetusmenetluses.
Maksejõuetuse haldaja tasu: vara lisamine ja lisatasude saamise õigus
Segamise ja eraldamise õigustega varad lisatakse ainult varadele vastavalt § 1 I 4 InsVV-dele, kui ajutise haldaja on neid märkimisväärselt käsitlenud. Täiendava tasuga kaalutakse vaid märkimisväärseid tegevusi seoses debiteeritud varadega.
Maksejõuetuse haldaja tasu: tegevuse jätkamise ja ettevõtte üleandmise summa ulatuses
Sõltuvalt asjaoludest võib 17% tasu suurenemine "10%" ja "ettevõtte ülemineku" osas XNUMX% puhul olla asjakohased.
AG Bad Iburg AG Dannenberg AG Elze AG Hann. voolama AG Hannover AG Lingen AG Norden AG Nordenham AG Nordhorn AG Otterndorf AG Papenburg AG Peine AG Tostedt AG Winsen AG Wittmund AG Wolfsburg AG Seven Ringkonnakohus advokaat kaebus Fachanwalt kohtuasja kohus kuupäeva kohtumenetluse maksejõuetusmenetluse ülikond Ringkonnakohus LG Hannover Apellatsioonikohus OLG Braunschweig OLG Bremen OLG Celle OLG Hamburg OLG Oldenburg kohtuprotsess kohtuprotsess advokaat Redaktsioon kuupäeva esindatus kohta ajataju Volitus esindamine tsiviilmenetlus tsiviilmenetlus sulgemine
Jälgi @ michaelhorak
RT Rest Eagle "Baschdi Solmecke RAinDiercks JanAlbrecht Sascha Lobo Kes ütleb laine peaks ka kujutav ... https://t.co/Mf7ITwpWqA
enne 1 tundi
RT WIPO "Otsige uuenduslikku viisi veepuuduse vastu võitlemiseks! Proovige koguda udu! #CloudFisher tehnoloogia captur ... https://t.co/chc7dFAAh6
RT WIPO "Otsige uuenduslikku viisi veepuuduse vastu võitlemiseks! Proovige koguda udu! #CloudFisher tehnoloogia captur ... https://t.co/xaGvsuw5fn
RT Rest Eagle "Baschdi Solmecke RAinDiercks JanAlbrecht Sascha Lobo Minu taju ei ole kedagi. Ükski ... https://t.co/XjhFe0Pq7g
RT INTA "Etioopia valitsus võtab meetmeid, et taastada intellektuaalse omandi õigused teff, iidne sup ... https://t.co/7ZpA0AjvS2
Advokaat Hannover
võlgade sissenõudmine õiguse
Õigusportaal Alam-Saksi
Muusika vahetada õiguse
äri advokaat
töövaidluskohtu
hoiatus õigusi
Privaatsuse blogi
IPITLawi blogi
Jurablogid
patent blogi
Autor blogi
Föderaalne töökohus
Federal Social Kohtu
Domeenide vaidluste lahendamine
domeeni õiguse
IR kaubamärgi registreerimise
andestasid õiguse
Föderaalse Konstitutsioonikohtu
Landessozialgericht'i
Saksa patendivolinik
Tööõigus Hannover
Hannoveri maksejõuetusõigus
Online õiguse
Hoiata ära hoiatus
majandusliku arengu
sotsiaalse kohus
konstitutsioonikohtu
Üldine isik
Taotlusvormid AG Hannover
maksejõuetusmenetluse
Kohtute telefoninumbrid
Esitanud WordPress ja Teema loodud Anders Norén

matches:
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
KOHUS
§ 128
kohus
kohus
§ 8
kohus
kohus
§ 23
§ 71
Kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
§ 1
kohus
kohus


Riigikogu kodu– ja t??korra seadus. Kommentaarid (Коллектив авторов) - читать книгу онлайн бесплатно на Bookz (4-я страница книги)
4. Valimistulemuste kohta Riigikogu esimehe ja aseesimeeste valimisel vormistab Vabariigi Valimiskomisjon otsuse.4343
43 Vt nt Vabariigi Valimiskomisjoni 04.04.2011 otsus nr 68 „Riigikogu esimehe valimise tulemuste kindlakstegemine“ (RT III, 06.04.2011, 4) ja Vabariigi Valimiskomisjoni 04.04.2011. aasta otsus nr 69 „Riigikogu aseesimeeste valimise tulemuste kindlakstegemine“ (RT III, 06.04.2011, 5).
[Закрыть] Sisu poolest on tegemist tuvastamisotsusega. Sellega fikseeritakse h??letamistulemuste protokolli p?hjal Riigikogu valimisotsus, st Riigikogu esimeheks ja aseesimeesteks valitud kandidaadid. Olenevalt h??letamistulemustest v?ib Vabariigi Valimiskomisjon tuvastada ka, et (?kski) kandidaat ei osutunud valituks ning et tuleb korraldada valimise lisavoor.4444
Vt nt Vabariigi Valimiskomisjoni 24.03.2005 otsus nr 5 „Riigikogu aseesimeeste valimise tulemuste kindlakstegemine“ (otsus on k?ttesaadav Vabariigi Valimiskomisjoni veebilehel), millega tuvastati, et h??letamistulemuste p?hjal ei selgunud, milline kandidaat valiti esimeseks aseesimeheks ja milline teiseks (kandidaadid A. Lipstok ja T. Varek kogusid v?rdse arvu h??li), ning konstateeriti, et tuleb korraldada valimise lisavoor.
[Закрыть] Olgu v?rdluseks toodud VPVS § 13, mis n?eb ette, et valimistulemuse kindlakstegemiseks Vabariigi Presidendi valimisel nii Riigikogus kui ka valimiskogus kuulutab istungi juhataja v?lja vaheaja, valimistulemuse kohta v?tab valimiskomisjon vastu otsuse, mis j?ustub allakirjutamisega, ning otsuse teeb valimiskomisjoni esimees teatavaks kohe p?rast selle j?ustumist.
5. Vabariigi Valimiskomisjoni otsus valimistulemuste kohta nii Riigikogu esimehe kui ka aseesimeeste valimisel j?ustub allakirjutamisega (RKVS § 15 lg 5 kolmas lause). Selle otsuse teeb Riigikogu liikmetele teatavaks istungi juhataja. Kui ?kski Riigikogu liige valimistulemust ei vaidlusta, on see l?plik ning sellest hetkest algavad Riigikogu esimehe v?i aseesimeeste volitused.
6. Kuiv?rd h??letamise korra rikkumist saab vaidlustada p?rast h??letamise l?ppemist ja h??letamistulemust p?rast selle teatavakstegemist ning sellekohased protestid lahendab Vabariigi Valimiskomisjon viivitamata (vt RKKTS § 89), on valimistulemuse vaidlustamise v?imalus pigem teoreetiline. Nii saaks valimistulemust vaidlustada n?iteks juhul, kui kellegi arvates t?lgendab Vabariigi Valimiskomisjon m?nda RKKTS-is etten?htud h??lteenamuse n?uet valesti ning kuulutab seet?ttu kandidaadi ekslikult valituks.
Kommenteeritavas paragrahvis ei ole k?ll s?testatud valimistulemuse kohta protesti esitamise ja l?bivaatamise korda, kuid analoogia p?him?ttel tuleb kohaldada RKKTS §-s 89 etten?htut. Nii v?ib protesti Vabariigi Valimiskomisjonile esitada iga Riigikogu liige. Vabariigi Valimiskomisjon lahendab protesti viivitamata. Kui valimiskomisjon j?tab protesti rahuldamata, on valimistulemus l?plik ning sellest hetkest algavad Riigikogu esimehe v?i aseesimeeste volitused. Kui aga valimiskomisjon protesti rahuldab, tuleb valimistulemused uuesti selgitada ja teatavaks teha.
7. PSJKS § 37 l?ike 2 j?rgi isik, „kes leiab, et […] Riigikogu juhatuse valimistega seotud valimiskomisjoni otsuse v?i toiminguga on rikutud tema ?igusi, v?ib esitada Riigikohtule taotluse t?histada valimiskomisjoni otsus v?i tunnistada valimiskomisjoni toiming ?igusvastaseks v?i tunnistada h??letamistulemus […] Riigikogu esimehe v?i aseesimehe valimistel kehtetuks.“4545
PSJKS § 37 l?ikes 2 kasutatakse v?ljendit „Riigikogu juhatuse valimised“, kuid RKKTS niisugust v?ljendit ei tunne. Seet?ttu tuleb ka PSJKS-is Riigikogu juhatuse valimisi m?ista kui Riigikogu esimehe ja aseesimeeste valimisi.
[Закрыть] See s?te annab Riigikogu liikmele ?iguse taotleda Riigikohtult Riigikogu esimehe ja aseesimeeste valimise seaduslikkuse kontrolli. Eelk?ige tuleb p??rdumine Riigikohtu poole k?ne alla juhul, kui Vabariigi Valimiskomisjon on RKKTS § 89 kohaselt esitatud protesti j?tnud rahuldamata. Samas ei ole eelnev protesti esitamine ja selle rahuldamata j?tmine Riigikohtule kaebuse esitamise lubatavuse eeldus. Kaebuse esitamine Riigikohtule ei peata Riigikogu valimisotsuse j?ustumist ega takista Riigikogu esimehe ja aseesimeeste volituste algust. PSJKS § 46 l?ike 2 kohaselt v?ib Riigikohus h??letamistulemuse Riigikogu juhatuse valimistel kehtetuks tunnistada, kui ?igusrikkumine oluliselt m?jutas v?i v?is m?jutada h??letamistulemust.
RIIGIKOGU ESIMEHE JA ASEESIMEESTE VOLITUSTE L?PPEMINE
§ 9. Riigikogu esimehe ja aseesimeeste volituste l?ppemise alused
(1) Riigikogu esimehe volitused l?pevad:
1) Riigikogu uue esimehe valimisega v?i Riigikogu koosseisu volituste l?ppemisega;
2) Riigikogu koosseisu volituste kestel tema Riigikogu liikme volituste l?ppemisega;
(2) Riigikogu aseesimehe volitused l?pevad:
1) Riigikogu uute aseesimeeste valimisega v?i Riigikogu koosseisu volituste l?ppemisega;
1. Kommenteeritavas paragrahvis on s?testatud juhud, millal l?pevad Riigikogu esimehe (l?ige 1) ja aseesimeeste (l?ige 2) volitused. Volituste l?ppemise alused on Riigikogu esimehe ja aseesimeeste puhul peaaegu identsed, s?nastuslik erinevus sisaldub kummagi l?ike punktis 1. Kahe l?ike olemasolu on tingitud normitehnilistest kaalutlustest ja soovist h?lbustada l?ppemisalustele viitamist RKKTS-i j?rgmistes s?tetes.
2. Esimene volituste l?ppemise alus on uue Riigikogu esimehe v?i uute Riigikogu aseesimeeste valimine (RKKTS § 9 lg 1 p 1 esimene alternatiiv, lg 2 p 1 esimene alternatiiv). K?nesolev alus on seotud p?him?ttega, mille j?rgi valitakse Riigikogu esimees ja aseesimehed ?heks aastaks (vt RKKTS § 6 lg 1 ning nimetatud paragrahvi kommentaarid 2 ja 3). Uue esimehe v?i aseesimeeste volituste alguse hetkeks tuleb pidada valimistulemuste teatavakstegemist v?i protestide lahendamist RKKTS § 8 j?rgi.
3. Teine volituste l?ppemise alus on Riigikogu koosseisu volituste l?ppemine (RKKTS § 9 lg 1 p 1 teine alternatiiv, lg 2 p 1 teine alternatiiv). Riigikogu koosseisu volitused l?pevad Riigikogu uue koosseisu valimise tulemuste v?ljakuulutamise p?evast (PS § 61 lg 1, vt ka RKVS § 74 lg 3ja RKKTS § 1 kommentaar 2). Sellest hetkest j??b Riigikogu ajutiselt ilma esimehe ja aseesimeesteta, sest uus Riigikogu valib esimehe ja aseesimehed oma esimesel istungil (RKKTS § 4 ja § 6 lg 1 esimene lause). Sellise regulatsiooni t?ttu tekkida v?ivate probleemide kohta vt RKKTS § 1 kommentaar 5.
4. Kolmas volituste l?ppemise alus on Riigikogu liikme volituste l?ppemine Riigikogu koosseisu volituste kestel (RKKTS § 9 lg 1 p 2, lg 2 p 2). Riigikogu liikme volituste ennet?htaegse l?ppemise alused on fikseeritud PS § 64 l?ikes 2, RKLS § 8 l?ikes 2 ning §-des 9 ja 10; Riigikogu liikmeks asunud asendusliikme puhul t?iendavalt RKLS § 14 l?ikes 1. On iseenesest m?istetav, et kui isik lakkab olemast Riigikogu liige, ei saa ta enam olla ka Riigikogu esimees v?i aseesimees, sest PS § 69 s?testab, et Riigikogu valib esimehe ja kaks aseesimeest oma liikmete hulgast. Kui Riigikogu esimehe v?i aseesimehe volitused k?nesoleval alusel l?pevad, siis vastavalt RKKTS § 6 l?ikele 2 ning s?ltuvalt asjaolust – kas l?pevad Riigikogu esimehe v?i ?he aseesimehe volitused – korraldatakse kas nii Riigikogu esimehe kui ka aseesimeeste v?i ?ksnes aseesimeeste erakorraline valimine.
5. Neljas volituste l?ppemise alus on Riigikogu liikme volituste peatumine valitsusliikmeks (peaministriks v?i ministriks) nimetamise korral (RKKTS § 9 lg 1 p 3, lg 2 p 3). Sellise Riigikogu liikme volituste peatumise aluse s?testab PS § 64 l?ige 1. Kuna ka vaadeldaval juhul isik lahkub Riigikogust ning vastavalt PS § 64 l?ikele 3 tuleb tema asemele asendusliige, ei saa ta enam j?tkata Riigikogu esimehe v?i aseesimehe ?lesannete t?itmist. Kui Riigikogu esimehe v?i aseesimehe volitused k?nesoleval alusel l?pevad, siis vastavalt RKKTS § 6 l?ikele 2 ning s?ltuvalt asjaoludest – kas peatuvad Riigikogu esimehe v?i ?he aseesimehe volitused – korraldatakse kas nii Riigikogu esimehe kui ka aseesimeeste v?i ?ksnes aseesimeeste erakorraline valimine.
6. PS § 83 j?rgi asub Riigikogu esimees t?itma Vabariigi Presidendi ?lesandeid juhul, kui president ise neid mingil p?hjusel kas ajutiselt v?i kestvalt ei saa t?ita v?i on tema volitused ennet?htaegselt l?ppenud. S??rasel juhtumil peatuvad Riigikogu esimehe volitused Riigikogu liikmena. Samas ei k?sita RKKTS Riigikogu esimehe presidendi ?lesannetesse asumist Riigikogu esimehe volituste l?ppemise alusena. J?relikult j??b presidendi ?lesandeid t?itev Riigikogu esimees sellesse ametisse edasi, vaatamata sellele, et tema volitused Riigikogu liikmena peatuvad ning Riigikokku tuleb tema asemele asendusliige (vt RKLS § 11 ja § 14 lg 1 p 1). Regulatsioon, mille kohaselt Riigikogu esimehe volitused ei l?pe, kui ta asub t?itma presidendi ?lesandeid, on p?hiseadusp?rane, kuna PS § 83 s?testab Vabariigi Presidendi asendajaks Riigikogu esimehe Vabariigi Presidendi ?lesannetes (vt ise?ranis § 83 l?ike 2 s?nastus). Kahte Riigikogu esimeest aga p?hiseaduse kohaselt olla ei saa. K?ll aga v?ivad kehtiva ?iguse mitmed s?tted (PS §-d 69 ja 83 ning Riigikogu esimehe ja aseesimeeste valimist k?sitlevad RKKTS-i s?tted) koostoimes p?hjustada k?sitavusi seoses Riigikogu esimehe ja aseesimeeste korralise valimisega ning Vabariigi Presidendi ?lesandeid t?itva Riigikogu esimehe v?imalusega sellest kandidaadina osa v?tta (vt RKKTS § 7 kommentaar 8).
7. Viies volituste l?ppemise alus on Riigikogu esimehe v?i aseesimehe tagasiastumine (RKKTS § 9 lg 1 p 4, lg 2 p 4). Siin peetakse silmas esimehe v?i aseesimehe tagasiastumist oma ametikohalt, mitte Riigikogust. Kui Riigikogu esimees v?i aseesimees astub tagasi Riigikogu liikme kohalt, l?pevad tema volitused esimehe v?i aseesimehena RKKTS § 9 l?ike 1 punkti 2 v?i l?ike 2 punkti 2 alusel. Esimehe ja aseesimehe tagasiastumisega seonduv on reguleeritud RKKTS §-des 10 ja 11. Kui Riigikogu esimehe v?i aseesimehe volitused k?nesoleval alusel l?pevad, siis vastavalt RKKTS § 6 l?ikele 2 ning s?ltuvalt asjaolust – kas l?pevad Riigikogu esimehe v?i ?he aseesimehe volitused – korraldatakse kas nii Riigikogu esimehe kui ka aseesimeeste v?i ?ksnes aseesimeeste erakorraline valimine.
8. Riigikogu esimehe ja aseesimeeste volituste l?ppemise alused on RKKTS-is loetletud ammendavalt, st muudel, kommenteeritavas paragrahvis s?testamata juhtudel volitused l?ppeda ei saa. Nii n?iteks on v?listatud Riigikogu esimehe v?i aseesimehe tagasikutsumine, kuigi selle v?imaluse n?eb RKKTS ette komisjonide esimeeste ja aseesimeeste puhul (vt RKKTS § 33), v?i talle umbusalduse avaldamine.
9. RKLS § 6 n?eb ette v?imaluse peatada Riigikogu liikme volitused seoses alla kolmeaastase lapse kasvatamise vajadusega v?i ajutise t??v?imetusega. Riigikogu liikme volituste peatamine sellel alusel ei ole aga vastavalt RKKTS §-le 9 Riigikogu esimehe v?i aseesimehe volituste l?ppemise aluseks. RKKTS § 9 l?ike 1 punkt 3 ja l?ike 2 punkt 3 ei ole selle juhtumi puhul kohaldatavad, kuna on ?hem?tteliselt seotud Riigikogu liikme nimetamisega Vabariigi Valitsuse liikmeks. Volituste l?ppemise t?iendavate aluste loomine analoogiat kasutades ei ole samuti vastuv?etav lahendus. Seet?ttu tuleb asuda seisukohale, et juhul kui Riigikogu esimees v?i aseesimees soovib oma Riigikogu liikme volitusi peatada RKLS § 6 alusel, peab ta astuma Riigikogu esimehe v?i aseesimehe ametikohalt tagasi vastavalt RKKTS § 10 l?ikele 1 v?i § 11 l?ike 1 punktile 1 ja l?ikele 2.
10. Kommenteeritavas paragrahvis k?sitletakse Riigikogu esimehe ja aseesimeeste volituste l?ppemise aluseid, kuid volituste peatumist, st ajutist vabanemist esimehe v?i aseesimehe kohustustest, seadus ette ei n?e. RKKTS on l?htunud p?him?ttest, et Riigikogu juhtimisorganid peavad igal ajahetkel, niiv?rd kui see on v?imalik, olema komplekteeritud. Nimetatud p?him?tte tagamiseks on RKKTS-is s?testatud Riigikogu esimehe ja aseesimeeste erakorraline valimine (RKKTS § 6 lg 2) ning esimehe v?i aseesimeeste ?lesannete t?itmise j?tkamine p?rast tagasiastumisest teatamist (RKKTS § 10 lg 2 ja § 11 lg 3). Kuigi Riigikogu esimehe v?i aseesimehe volituste peatumist ?iguslikult ei eksisteeri, toimub see faktiliselt Riigikogu esimehe asumisel Vabariigi Presidendi ?lesannetesse vastavalt PS §-le 83. Sellisel juhul Riigikogu esimees Riigikogu t??st osa v?tta ei tohi ning Riigikogu t??d juhivad ja korraldavad kaks aseesimeest.
(1) Riigikogu esimees v?ib omal soovil tagasi astuda, teatades oma tagasiastumisest ja selle p?hjustest Riigikogu istungil.
(2) Tagasiastumisest teatanud Riigikogu esimees j?tkab oma ?lesannete t?itmist kuni Riigikogu uue esimehe valimiseni.
1. Isikul peab olema v?imalik valitavast ametist tagasi astuda.4646
Vrd nt PS § 64 l?ike 2 punkt 3 (Riigikogu liikme tagasiastumine) ja § 82 punkt 1 (Vabariigi Presidendi tagasiastumine).
[Закрыть] Kommenteeritav paragrahv s?testabki Riigikogu esimehe tagasiastumise korra.Tagasiastumine on Riigikogu esimehe ametist lahkumine omal algatusel.4747
Vrd 14. juulist 2007 kehtetu Riigikogu t??korra seaduse § 8 l?ike 1 esimene lause: „Riigikogu liikme omal algatusel Riigikogust lahkumist loetakse tagasiastumiseks.“
2. Kui Riigikogu esimees soovib ametist lahkuda, kuid Riigikogu liikmeks edasi j??da, tuleb tal RKKTS § 10 l?ike 1 kohaselt esineda Riigikogu ees suulise avaldusega ning teatada oma tagasiastumissoovist. ?htlasi peab Riigikogu esimees tegema teatavaks tagasiastumise p?hjused. Demokraatlikes s?steemides lasub avalikesse ametitesse valitud isikutel kohustus oma tegevust ja otsuseid selgitada – see on osa nende poliitilisest vastutusest. Kuna RKKTS § 10 l?ikes 1 ei s?testata, kui ?ksikasjalikud peavad p?hjendused olema, tuleb asuda seisukohale, et selle otsustab tagasiastuv Riigikogu esimees ise. Ei ole v?listatud, et tagasiastuv esimees piirdub ?ksnes ?lds?nalise p?hjendusega, nagu „isiklikel p?hjustel“, „tervislikel p?hjustel“ vms. Riigikogu esimees teeb tagasiastumisavalduse Riigikogu t?iskogu istungil p?evakorrav?liselt.
3. RKKTS-is ei ole s?testatud, kuidas tuleks toimida juhul, kui Riigikogu esimees ei ole mingil p?hjusel (nt liikumist takistav haigus) v?imeline tagasiastumisavaldust isiklikult Riigikogu ees esitama. See ei t?henda siiski, et niisugusel juhtumil ei olegi v?imalik tagasi astuda. Tuleb l?htuda isiku soovist ning asjakohaste RKKTS-i normide puudumise t?ttu v?tta analoogia p?him?ttel appi n?iteks Riigikogu liikme ning Vabariigi Presidendi tagasiastumise korda reguleerivad s?tted, vastavalt RKLS § 9 l?ige 2ja VPTS § 10.4848
14. juulist 2007 kehtetu Riigikogu t??korra seaduse § 8 l?ike 1 teise lause j?rgi pidi Riigikogu liige tagasiastumisel esitama isiklikult kirjaliku avalduse Riigikogu juhatusele, kelle kohustus oli teha see hiljemalt j?rgmisel t?iskogu t??p?eval Riigikogule teatavaks.
[Закрыть] Nimelt tuleb tagasi astuda soovival Riigikogu esimehel, kes ei ole v?imeline Riigikogu ees esinema, esitada Riigikogu juhatusele kirjalik avaldus, milles on m?rgitud ka tagasiastumise p?hjused. ?ks Riigikogu aseesimeestest teeb seej?rel esimesel v?imalusel Riigikogu esimehe tagasiastumisavalduse Riigikogu t?iskogu istungil teatavaks.
4. Kui Riigikogu esimees on kas ise v?i Riigikogu aseesimehe vahendusel Riigikogule teatanud oma soovist tagasi astuda, korraldatakse vastavalt RKKTS § 6 l?ikele 2 Riigikogu esimehe ja aseesimeeste erakorraline valimine.
5. RKKTS § 10 l?ike 2 j?rgi j?tkab tagasiastumisest teatanud Riigikogu esimees oma ?lesannete t?itmist kuni uue Riigikogu esimehe valimiseni. Selle s?tte eesm?rk on tagada, et Riigikogu juhtimisorganid oleksid igal ajahetkel komplekteeritud ning isikute vahetumine ei p?hjustaks t?rkeid Riigikogu t??s. Faktiliselt saab isik j?tkata Riigikogu esimehe ?lesannete t?itmist m?istagi ?ksnes juhul, kui tema tagasiastumist ei p?hjustanud n?iteks Riigikogu t??st osav?ttu takistav haigus.
2) Riigikogu esimehe volituste l?ppemise korral k?esoleva seaduse § 9 l?ike 1 punktis 2, 3 v?i 4 etten?htud juhul;
3) Riigikogu aseesimeestest ?he volituste l?ppemise korral k?esoleva seaduse § 9 l?ike 2 punktis 2 v?i 3 v?i k?esoleva l?ike punktis 1 etten?htud juhul.
(2) Kui Riigikogu aseesimees astub tagasi omal soovil, teatab ta oma tagasiastumisest ja selle p?hjustest Riigikogu istungil.
(3) Tagasiastumise korral j?tkavad Riigikogu aseesimehed oma ?lesannete t?itmist kuni Riigikogu uue esimehe v?i uute aseesimeeste valimiseni.
1. Kommenteeritavas paragrahvis on s?testatud Riigikogu aseesimehe tagasiastumise kui vabatahtliku ametist lahkumise kord (l?ike 1 punkt 1 ning l?iked 2 ja 3) ning aseesimehe tagasiastumine kui fiktsioon, et n?ha ette tema volituste l?ppemine teatavate asjaolude saabumise korral (l?ike 1punktid 2 ja 3 ning l?ige 3).4949
M?neti analoogiliselt on reguleeritud n?iteks Vabariigi Valitsuse tagasiastumine Riigikogu uue koosseisu kokkuastumisel (PS § 92 lg 1 p 1). Riigikogu uue koosseisu esimesel istungil (PS § 66) teatab Vabariigi Valitsus oma tagasiastumisest (VVS § 10 lg 1 p 1, RKKTS § 5). Ent ka siis, kui valitsus oma tagasiastumisest mingil p?hjusel ei teata, loetakse ta tagasiastunuks ning Riigikogu uue koosseisu esimese istungi p?evast hakkavad kulgema uue valitsuse moodustamise t?htajad (vt PS § 89).
2. Riigikogu aseesimehe vabatahtliku tagasiastumisega seotud RKKTS-i regulatsioon on sarnane Riigikogu esimehe tagasiastumist k?sitlevaga. Nii on Riigikogu aseesimehel RKKTS § 11 l?ike 1 punkti 1 kohaselt ?igus astuda tagasi omal soovil. Tagasiastumisest ja selle p?hjustest tuleb aseesimehel nagu esimehelgi teatada Riigikogu istungil (RKKTS § 11 lg 2; vt ka RKKTS § 10 kommentaarid 2 ja 3).
3. RKKTS § 11 l?ikes 1 on Riigikogu aseesimehe n-? automaatse tagasiastumise, st sisuliselt volituste l?ppemise alustena fikseeritud kaks juhtu:
a) Riigikogu esimehe volituste l?ppemine RKKTS § 9 l?ike 1 punktis 2, 3 v?i 4 etten?htud juhul, s.o siis, kui Riigikogu esimehe volitused l?pevad kas:
– tema Riigikogu liikme volituste ennet?htaegse l?ppemisega (RKKTS § 9 lg 1 p 2),
– tema Riigikogu liikme volituste peatumisega valitsusliikmeks nimetamise korral (RKKTS § 9 lg 1 p 3) v?i
– tema tagasiastumisega (RKKTS § 9 lg 1 p 4);
b) Riigikogu aseesimeestest ?he volituste l?ppemine RKKTS § 9 l?ike 2 punktis 2 v?i 3 v?i § 11 l?ike 1 punktis 1 etten?htud juhul, s.o siis, kui Riigikogu aseesimeestest ?he volitused l?pevad kas:
– tema Riigikogu liikme volituste ennet?htaegse l?ppemisega (RKKTS § 9 lg 2 p 2),
– tema Riigikogu liikme volituste peatumisega valitsusliikmeks nimetamise korral (RKKTS § 9 lg 2 p 3) v?i
– tema tagasiastumisega omal soovil (RKKTS § 11 lg 1 p 1).
4. Riigikogu aseesimeeste tagasiastumist juhul, kui l?pevad Riigikogu esimehe volitused (RKKTS § 11 lg 1 p 2), p?hjendati Riigikogu kodukorra seaduse eeln?u seletuskirjas5050
Riigikogu kodukorra seaduse eeln?u (1222 SE, IX Riigikogu) seletuskiri.
[Закрыть] j?rgmiselt: „Riigikogu aseesimeeste volituste seotust Riigikogu esimehe omadega p?hjendab asjaolu, et nimetatud ametiisikud ?heskoos moodustavad Riigikogu kollegiaalse juhtimisorgani – juhatuse – ning selle organi juhi volituste l?ppemine peaks kaasa tooma organi kogu koosseisu uuendamise. Samuti annab selline lahendus aseesimeestele v?imaluse esimehe ametikohale kandideerida.“
5. Riigikogu aseesimehe tagasiastumine juhul, kui l?pevad teise aseesimehe volitused (RKKTS § 11 lg 1 p 3), on seotud aseesimeeste samaaegse valimise p?him?ttega (RKKTS § 7 lg 1 teine lause, vt ka nimetatud paragrahvi kommentaar 3). Kui RKKTS-is ei oleks s?testatud, et Riigikogu aseesimehe volitused teise aseesimehe volituste l?ppemise korral samuti l?pevad, siis n?iteks juhul, kui l?pevad opositsiooni kuuluva aseesimehe volitused ja valitaks ainult ?ks aseesimees, v?iks parlamendienamus enda k?tte saada k?ik kolm kohta Riigikogu juhatuses.
6. Kui Riigikogu aseesimees astub tagasi vastavalt RKKTS § 11 l?ike 1 punktile 2 v?i 3, ei kohaldu tema suhtes RKKTS § 11 l?ikes 2 s?testatu, st ta ei teata oma tagasiastumisest ja selle p?hjustest Riigikogu istungil.
7. Kui ?he Riigikogu aseesimehe volitused RKKTS § 9 l?ike 2 punktis 2 v?i 3 v?i § 11 l?ike 1 punktis 1 etten?htud alusel l?pevad ning teine aseesimees RKKTS § 11 l?ike 1 punkti 3 alusel tagasi astub, korraldatakse vastavalt RKKTS § 6 l?ikele 2 aseesimeeste erakorraline valimine. Kui aga Riigikogu aseesimehed astuvad tagasi RKKTS § 11 l?ike 1 punkti 2 alusel, korraldatakse RKKTS § 6 l?ike 2 kohaselt nii Riigikogu esimehe kui ka aseesimeeste erakorraline valimine.
8. RKKTS § 11 l?ike 3 j?rgi j?tkavad tagasiastunud Riigikogu aseesimehed oma ?lesannete t?itmist kuni uue Riigikogu esimehe v?i uute aseesimeeste valimiseni (vt ka RKKTS § 10 kommentaar 5). Olgu t?psustatud, et Riigikogu aseesimehe ?lesannete t?itmist saab j?tkata ?ksnes tagasiastunud aseesimees, mitte aga aseesimees, kelle volitused l?pevad muul alusel (nt tema Riigikogu liikme volituste peatumise t?ttu valitsusliikmeks nimetamise korral).
3. peat?kk
?ldist
1. Eesti Vabariigi p?hiseadus sellist Riigikogu allorganit nagu Riigikogu juhatus ei nimeta. K?ll aga n?eb p?hiseadus ette Riigikogu esimehe valimise, kelle peamine ?lesanne on koos kahe aseesimehega korraldada Riigikogu t??d (PS § 69). Kommenteeritavas peat?kis s?testatakse m?lema allorgani p?devus.
2. V?ib ?elda, et juhatuse olemasolu rahvaesinduse t??d korraldava organina kuulub Eesti parlamenditraditsiooni. Juhatuse moodustamise n?gi ette juba Asutava Kogu 1919. aasta 3. juuli kodukord. Vastavalt §-le 1 kuulusid Asutava Kogu juhatusse esimees, esimene ja teine abiesimees, sekret?r ning tema esimene ja teine abi. Hiljem on juhatus olnud s?testatud p?hiseadustes5151
Vt Asutava Kogu 15.06.1920 vastuv?etud Eesti Vabariigi p?hiseaduse §-d 33, 42, 43, § 49 lg 1, § 53; Rahvuskogu 28.07.1937 vastuv?etud Eesti Vabariigi p?hiseaduse §-d 65, 73, § 98 lg 1 (Riigikogu ?ldkoosoleku juhatus), § 65 lg 1, § 70, § 71 lg-d 2 ja 5, § 78 lg 3, § 79 lg 1, § 82 lg 2, § 94, § 95 lg 1 (Riigivolikogu juhatus), § 65 lg 1 (Riigin?ukogu juhatus).
[Закрыть] ning seet?ttu loomulikult ka Riigikogu kodukordades.5252
Vt nt Riigikogu 28.04.1921 vastuv?etud kodukorra § 1 jj.
[Закрыть] Kuni 1940. aastani tegutsenud Eesti parlamentaarsetes kogudes oli juhatuse k?rval olemas ka Riigikogu esimehe institutsioon.5353
Vt Asutava Kogu 03.07.1919 vastuv?etud kodukorra § 1 jj; Asutava Kogu 15.06.1920 vastuv?etud Eesti Vabariigi p?hiseaduse § 43; Rahvuskogu 03.02.1937 kodukorra § 5 jj;Rahvuskogu 28.07.1937 vastuv?etud Eesti Vabariigi p?hiseaduse § 40 lg 4, § 46 lg 4, § 65 lg 3, §-d 70 ja 142 (Riigivolikogu Esimees), § 46 lg 4, § 65 lg 3, § 142 (Riigin?ukogu Esimees).
[Закрыть] Kui juhatuse ?lesanne k?nealusel perioodil oli peamiselt rahvaesinduse t?? korraldamine laiemas m?ttes, siis esimees oli ennek?ike parlamendi koosolekute juhataja.5454
Vt nt Riigikogu 19.01.1934 vastuv?etud kodukorra §-d 5 ja 9: „§ 5. Juhatuse v?imkonda kuulub: 1) Riigikogu t??de korraldamine; 2) Riigikogu majapidamine; 3) Riigikogu eelarve kavade ja Riigikogu eelarve t?itmise aruannete l?bivaatamine ja heakskiitmine; 4) muude k?simuste lahendamine, mis k?esoleva kodukorra v?i teiste seaduste p?hjal v?i Riigikogu vanematekogu v?i Riigikogu Esimehe poolt antud juhatusele otsustada. […] § 9. Riigikogu Esimees on Riigikogu esindajaks. Ta juhatab Riigikogu koosolekuid, hoolitseb korra eest Riigikogu koosolekuil ja t?idab muid ?lesandeid, mis temale pannud k?esolev kodukord v?i teised seadused.“
3. Vaatamata sellele, et Riigikogu juhatust kehtivas p?hiseaduses ei mainita, on ta kollegiaalse juhtimisorganina olnud s?testatud k?igis alates 1992. aastast vastuv?etud kodukorraseaduse redaktsioonides. Nii s?testas 1992. aasta RKKS § 1 esimene lause: „Riigikogu t??d korraldab Riigikogu juhatus, mis koosneb Riigikogu esimehest ja kahest aseesimehest.“ 1994. aasta RKKS § 1 l?ige 1 oli s?nastatud j?rgmiselt: „Riigikogu juhatus on Riigikogu liikmete hulgast valitud Riigikogu t??d korraldav organ, mis koosneb Riigikogu esimehest ja kahest aseesimehest.“ Riigikogu esimehe funktsioon m?lema kodukorra j?rgi oli Riigikogu istungite juhatamine ja Riigikogu juhatuse t?? juhtimine (vt 1992. aasta RKKS § 3 lg 1, 1994. aasta RKKS § 12 lg 1).
4. RKKTS 3. peat?kis on s?testatud nii Riigikogu juhatuse kui ka Riigikogu esimehe ?lesanded. Peale selle sisaldab peat?kk ka juhatuse t??korralduse reegleid. ?lesannete jaotuse aluseks on p?him?te, et juhatuse p?devuses on k?simused, mis eeldavad kollegiaalset otsustamist (vt RKKTS § 13), esimehe p?devuses k?simused, mida on v?imalik v?i otstarbekam t?ita monokraatsel organil (vt RKKTS § 14).


15/01/13 - Eesti Linnade ja Valdade Liit
Eesti Linnade Liidu juhatuse koosolek toimub teisipäeval 15. jaanuaril 2013 algusega kell 13.00 Tallinnas, ELL büroo saalis (Ahtri tn 8, III korrus)
1. Seisukoha kujundamine põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (340 SE) põhiseisukohtade osas (kohtumine Riigikogu kultuurikomisjonis 29.01.2013). Hille Ilves, Jüri Võigemast
2. Riigieelarvest kohalikele omavalitsustele 2013. aastal haridustoetuseks eraldatavate vahendite jaotuse eelnõu. Jüri Võigemast
3. Seisukoha kujundamine tugispetsialistide rahastamise küsimuses 2013. aastaks. Hille Ilves
4. Seisukoha kujundamine koolieelse lasteasutuse seaduse muudatusettepanekute eelnõu osas. Hille Ilves
5. Ülevaade kohalike omavalitsuste poolt esitatud küsimustest uue avaliku teenistuse seaduse rakendamisest. Anne Läns
6. Kodualuse maa maamaksu vabastuse administreerimise kompenseerimine kohalikele omavalitsustele ja MAKIS rakendamise protsessist. Tiit Kirss, Kaimo Käärmann-Liive
7. ELL seisukohtade ettevalmistamise korraldamisest eelarveläbirääkimisteks 2014-2017 riigi eelarvestrateegia ja 2014. aasta riigieelarve küsimustes. Jüri Võigemast
8. ELL 2013. aasta eelarve eelnõu lugemine. Jüri Võigemast
9. Üleriigilise kohaliku omavalitsuse üksuste liidu juhtimismudeli töörühma töökava. Andrus Saare
10. ELL juhatuse järgmise koosoleku toimumise aeg. Jüri Võigemast
11.1. Üksikisiku tulumaksu laekumine kohalikele eelarvetele 2012. aastal ja 2013. aasta prognoos. Tiit Kirss
11.2. Euroopa Liidu 2014-2020 perioodi struktuurivahendite planeerimise jätkuprotsessist. Jüri Võigemast
11.3. Linnade ja Valdade Päevad 2013, 13.-14. veebruaril 2013. Informatsioon. Jüri Võigemast
PGS: http://www.riigikogu.ee/?op=ems&page=eelnou&eid=60b0d7c0-ab39-4283-919c-27888c9d8579&
Haridustoetus 2013 E: http://www.fin.ee/index.php?id=75340
Tasandus- ja toetusfond 2013 E: http://www.fin.ee/index.php?id=81981
Tallinnas, 15.01.2013
Juhatuse liikmetest osalesid: Taavi Aas (Tallinna Linnavalitsus), Mihkel Juhkami (Rakvere Linnavolikogu), Mart Järvik (Järvakandi Vallavalitsus), Kersti Sarapuu (Paide Linnavolikogu), Tarmo Loodus (Viljandi Linnavolikogu), Jaanus Karilaid (Haapsalu Linnavolikogu), Agu Kabrits (Tõrva Linnavalitsus).
Kutsutud: Angelika Kallakmaa ja Tiit Saat (Tallinna Linnavalitsus), Tauno Võhmar (Jõhvi Vallavalitsus), Kalev Härk (Valga Linnavalitsus), Mati Mäetalu (Kuressaare Linnavalitsus), Urmas Aava (Häädemeeste Vallavalitsus), Jaan Aiaots (Põltsamaa Linnavalitsus), Toomas Sonts (Vändra Alevivalitsus), Tiia Kallastu ja Ülle Vapper (Halinga Vallavalitsus), Viktor Nukka (Kallaste Linnavalitsus) ning ELL büroost osalesid: Anne Läns, Tiit Kirss, Jüri Võigemast, Andrus Saare, Toivo Riimaa, Aigi Sander, Hille Ilves ja Inga Köster.
1. Seisukoha kujundamine põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (340 SE) põhiseisukohtade osas (kohtumine Riigikogu kultuurikomisjonis 29.01.2013).
Hille Ilves, Jüri Võigemast
11.1.Üksikisiku tulumaksu laekumine kohalikele eelarvetele 2012. aastal ja 2013. aasta prognoos Tiit Kirss
11.2.Euroopa Liidu 2014-2020 perioodi struktuurivahendite planeerimise jätkuprotsessist. Jüri Võigemast
11.3.Linnade ja Valdade Päevad 2013, 13.-14. veebruaril 2013. Informatsioon. Jüri Võigemast
11.4. Jääkeldri protsess - Rahvakogu
Seisukoha kujundamine põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (340 SE) põhiseisukohtade osas
Kuulati Hille Ilvese informatsiooni eelnõu menetlemisest. Eelnõu on Riigikogu Kultuurikomisjonis menetlusse võetud 13.12.2012. Eelnõu seletuskirjas on seisukoht, et HTM peab jätkuvalt oluliseks, et pikemas perspektiivis läheks üldkeskhariduse pakkumine KOVlt üle riigile.
Toimus arutelu. Koolivõrgu korrastamise saab lahendada ainult maakonna siseselt. Maakondade suurus ja õpilaste arv on suuresti erinev. Suuremad linnad saavad ka ise hakkama. Ei toetata põhikooli ja üldhariduskooli lahutamise põhimõtete sissetoomist eelnõusse. Kohalike omavalitsuste haridusvaldkonna ülesanded ei ole projektipõhised vaid alalised, mida tuleb täita järjepidevalt ja rahastada kohapealset otsustusõigust säilitades.
ELL ootab oma liikmetelt veel täiendavaid arvamusi 25. jaanuariks. Riigikogu kultuurikomisjoni koosolekul lubas osaleda ka Kalev Härk.
OTSUSTATI: Esitada ELL seisukohad Riigikogu kultuurikomisjoni 29. jaanuari 2013.a. koosolekule.
Riigieelarvest kohalikele omavalitsustele 2013. aastal haridustoetuseks eraldatavate vahendite jaotuse eelnõu
Kuulati Jüri Võigemasti informatsiooni (memo lisatud).
2013.a jaotatakse vahendeid aasta esimese 8 kuu ja viimase 4 kuu osas erinevate põhimõtete alusel. Selleks on teostatud kaks erinevat arvestust ning aasta koonderaldis saadakse, võttes 8/12 8-kuu mudelist ning 4/12 4-kuu mudelist.
1. septembrist tõstetakse keskmiselt 4 õpilase võrra täitumusnõudeid nii põhikoolis kui gümnaasiumis ning HEV klassi õpilastele saavad olema eraldi pearaha määrad.
Muud muudatused 2013.a:
- õpetaja tööjõukulude toetus on eristatud muudest vahenditest;
- põhikooli ja gümnaasiumi õpetajate palgatoetus on eristatud ning vahendeid ei tohi teises astmes kasutada;
- üks ühele õppel olevate õpilaste õpet toetatakse 20 õppetunni ulatuses (seni 8);
- täiendkoolituseks eraldatakse 3% asemel 1%;
- juhtimiskuludeks eraldatakse vahendeid ametikohtade järgi baaskulude osas;
- vene õppekeelega põhikooli tavaklassidele eraldatakse eesti keele õppeks lisavahendeid 3% pea- ja lisaraha toetusest (seni 1 tund klassi kohta);
- hariduse reservi ei jäeta.
Toimus arutelu. Ei peaks toetama põhimõtet, et omavalitsustele kõik väga täpselt ette kirjutatakse. Vastavalt põhiseadusele otsustavad ja korraldavad kõiki kohaliku elu küsimusi kohalikud omavalitsused, kes tegutsevad seaduse alusel iseseisvalt ning kulude eristamine nii haridustoetuse üldmahus kui kooliastmeti piirab ebaproportsionaalselt kohaliku omavalitsuse ja kohaliku omavalitsuse asutuse enesekorraldust.
Kui septembrist alates nähakse ette, et klassi täituvus on 4 õpilase võrra suurem, siis see tähendaks, et õpetajate arv jääb väiksemaks. Samas on klasside suurendamine ka tervisekaitse küsimus, mitte ainult arvutustehe, kuna klassiruumi pole võimalik rohkem koolipinke mahutada.
Seisukoha kujundamine tugispetsialistide rahastamise küsimuses 2013. aastaks
HTMl puuduvad andmed, millisel määral ja millistes KOVdes on õpetajate palgatoetust tugispetsialistidele töötasude maksmiseks kasutatud.
HTM tegi ettepaneku toetada 2013. a KOVde tugispetsialistide kulusid 2012. a haridustoetuse reservi jäägi arvelt ning 17. jaanuariks esitada koos EMOLga ühine ettepanek nende rahaliste vahendite jaotuse põhimõtete ja arvestuse kohta kõikide KOVde vahel 2013. aastal.
Erinevate KOV haridusjuhtide arvamuse põhjal vajab igas koolis keskmiselt 10% õpilastest tugispetsialistide abi.
Koosolekul osalejad olid seisukohal, et haridustoetuse üldsumma sees peaks kajastuma ka tugispetsialistide kulu.
Teeme HTMle ettepaneku jaotada 2013. aastal tugiteenuste kulude katteks olemasolevad rahalised vahendid omavalitsuste vahel, tuginedes koolitöötajate miinimumkoosseisu määruses kooli õpilaste arvu alusel kavandatud tugiteenuste paketi ametikohtade arvule koolis.
Seisukoha kujundamine koolieelse lasteasutuse seaduse muudatusettepanekute eelnõu osas
Kehtiva koolieelse lasteasutuse seaduse kohaselt on kohalikul omavalitsusel kohustus luua kõigile lastele, kelle vanemad seda soovivad, võimalus käia koolieelses lasteasutuses. Et kindlustada kõigile soovijatele lasteaiakohad, on 1,5 - 3-aastastele lastele vaja võimaldada paindlikumat alusharidust ja hoidu. Seadus jõustub 1. septembril 2013. a.
Eelnõusse tehakse muuhulgas järgmised muudatused:
§ 10 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Valla- või linnavalitsus loob vanemate soovil kõigile 1,5- kuni 7-aastastele lastele, kelle elukoht on antud valla või linna territooriumil ja ühtib vähemalt ühe vanema, eestkostja või hooldaja (edaspidi vanem) elukohaga, võimaluse käia teeninduspiirkonna lasteasutuses. 1,5 – 3-aastase lapse puhul võib valla- või linnavalitsus vanema nõusolekul asendada lasteaiakoha lapsehoiuteenusega, mille rahastamisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 27 lõigetes 3 ja 4 sätestatut.
(2) Lapsele, kelle koolikohustuse täitmine on PGS § 9 lg 3 sätestatud nõustamiskomisjoni soovitusel ühe õppeaasta võrra edasi lükatud, loob valla- või linnavalitsus võimaluse käia lasteasutuses käesoleva seaduse § 6 lg 3 punktides 3 või 4 ning erivajadustega lapsele lõikes 6 sätestatud rühmas.
(3) Käesolevas seaduses ja selle alusel antud määrustes käsitletakse isiku elukohana rahvastikuregistrisse kantud elukoha aadressi.";
§ 15 lg 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Ühe pere lapsed, kelle elukoha aadress ühtib, saavad käia samas lasteasutuses.";
§ 20 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Õpetajate ja õpetajaid abistavate töötajate koosseis rühmas peab lähtuma täiskasvanu ja laste suhtarvudest ning olema sõimerühmas kuni 8 last täiskasvanu kohta, liitrühmas kuni 10 last täiskasvanu kohta, aiarühmas kuni 12 last täiskasvanu kohta, sobitusrühmas kuni 8 last täiskasvanu kohta ning erirühmas 2 – 6 last täiskasvanu kohta, lähtudes laste erivajadustest.".
Toimus arutelu. Koosolekul osalejad põhimõtteliselt toetasid esitatud muudatusi. Ei ole selge rahastamisküsimus. Seletuskirjas väidetakse , et muudatustega ei kaasne täiendavaid finantskohustusi kohalikele omavalitsustele ega riigieelarvele.
Ülevaade kohalike omavalitsuste poolt esitatud küsimustest uue avaliku teenistuse seaduse (ATS) rakendamisest
Kuulati Anne Länsi ülevaadet. Uus ATS jõustub 1. aprillil.
Kohaliku omavalitsuse ametnikele korraldatud uue avaliku teenistuse seaduse rakendamise koolituste käigus tõusetus mitmeid küsimusi, mis raskendavad seaduse ühetaolist rakendamist.
Justiitsministeerium ja Rahandusministeerium pole üksmeelel seaduse tõlgendamisel. ELL-i ja EMOL-i esitasid oma ettepanekud ühise kirjaga (lisatud) Justiitsministeeriumile, koopia Rahandusministeeriumile.
Kodualuse maa maamaksu vabastuse administreerimise kompenseerimine kohalikele omavalitsustele ja MAKIS rakendamise protsessist
Riigieelarves on ette nähtud 990 000 eurot kodualuse maamaksu ja riigiasutuste aluse maamaamaksu vabastamise administreerimiskulude katteks, millest lähteandmete süstematiseerimiseks on arvestatud 750 000 eurot ja olemasolevate infosüsteemide arendamiseks 240 000 eurot. Maksuvabastuse saamise õigus tekib rahvastikuregistri elukoha alusel. Seetõttu lähtutakse toetuse arvestamisel rahvastikuregistris elukohana määratud aadressikohtade arvust.
Arvestustes on võetud aluseks Eesti keskmine näitaja - 0,4 aadressikohta 1 elaniku kohta. Ühe maksuvabastuse juhtumiga seotud töö korraldamiseks on arvestatud 1,82 eurot.
Vahendid eraldatakse tasandusfondi jaotuse määrusega.
Alates 15.11.2012 on kohaliku omavalitsuste halduritel võimalik teha MAKIS-st väljavõtteid, mis on vajalikud maamaksu soodustuste arvutamiseks.
ELL seisukohtade ettevalmistamise korraldamisest eelarveläbirääkimisteks 2014-2017 riigi eelarvestrateegia ja 2014. aasta riigieelarve küsimustes
Kuulati Jüri Võigemasti informatsiooni eelarveläbirääkimiste ajagraafikust ja ELL esmastest seisukohtadest (memo lisatud).
Majandusprognoos valmib märtsi lõpus, aprillis esitatakse nii Riigi eelarvestrateegia 2014-2017 dokumendid kui EL vahendite kasutamise strateegiadokumendid. Septembri lõpus peaks valmima 2014 aasta riigieelarve eelnõu, mis esitatakse Riigikogule heakskiitmiseks.
Koostöökogul on töörühmades aega seisukohti kujundada, märtsis peaksime olema kogu paketi osas läbi rääkinud, et esitada omavalitsuste seisukohad valitsuskomisjonile.
OTSUSTATI: ELL liikmetel esitada ettepanekud RES 2014-2017 ja 2014.a. riigieelarvega seonduvateks läbirääkimisteks bürooole 31. jaanuariks 2013.a.
ELL 2013. aasta eelarve eelnõu lugemine
Jüri Võigemast tutvustas ELL 2013.a eelarve eelnõud (lisatud). Eelarve koosneb numbrilisest poolest ning seletuskirjast, lisatud on ka liikmemaksu tabel.
OTSUSTATI: Lõpetada ELL 2013.s. eelarve esimene lugemine ja muudatusettepanekud eelnõu osas esitada liikmetel 25. jaanuariks 2013.
Üleriigilise kohaliku omavalitsuse üksuste liidu juhtimismudeli töörühma töökava
Kuulati Andrus Saare informatsiooni ELL võimalikust struktuurist 2014.a (memo lisatud).
Kavas on rakendada tööle töörühm, mille esimese poolaasta eesmärk oleks töötada välja ühtse üleriigilise omavalitsusliidu põhikirja eelnõu. Töögrupi koosolekud korraldada jaanuari-, veebruari-, märtsi - ja aprillikuu viimasel teisipäeval (29.01, 26.02, 26.03 ja 30.04).
OTSUSTATI: ELL juhatuse järgmine koosolek toimub 5.02. 2013.a Tallinnas.
11.1. Üksikisiku tulumaksu laekumine kohalikele eelarvetele 2012. aastal ja 2013. aasta prognoos
2012.a. laekus kov-idele tulumaksu 696 003 135 eurot, mis on 7,5 % enam kui 2011. aastal.
Võrreldes 2011 aastaga on vähem laekumisi 10 omavalitsusüksusel (Loksa linn, Aseri, Lohusuu, Tudulinna, Noarootsi, Lavassaare, Tootsi, Järvakandi, Mustjala ja Rõngu vallad).
2012 .a. sügisprognoosis näitab Rahandusministeerium kohalikele omavalitsustele tulumaksu laekumiseks 2012. a. 668 000 000 € - sellest laekus 95,8 %..
Maamaksu laekumine oli 58 330 930 eurot ( EMTA arvestus 2012. aastaks- 59 000 00) 2013.a riigieelarves on kov-idele ülekantavate maksude osas prognoos järgmine:
tulumaks (11,57%) – 725 200 000 eurot (11,4 % oleks 714 544 512 – kasv võrreldes 2012.a. 7,4%) – 0,17% - 10 655 488 € . Maamaks 55 000 000 eurot.
11.2 Euroopa Liidu 2014-2020 perioodi struktuurivahendite planeerimise jätkuprotsessist
Eelmise aasta detsembri juhatuse koosolekul käis Kadri Tali Rahandusministeeriumist struktuurivahendite planeerimise ajakava tutvustamas. Tänaseks on Rahandusministeerium küsinud ministeeriumite arvamusi meetmete nägemuse osas. Ministeeriumite arvamused on väga erinevad.
OTSUSTATI:Võtta informatsioon teadmiseks.
11.3. Linnade ja Valdade Päevad 2013, 13.-14. veebruaril 2013
Üheksandad Linnade ja Valdade Päevad toimuvad traditsiooniliselt Viru konverentsikeskuses.
Koosoleku materjalide hulgas on teemade loetelu töötubade kaupa (lisatud). Pidulikule avamisele järgneb erakondade debatt. Ootame arvukat osavõttu.
11.4. Jääkeldri protsess – Rahvakogu
Vabariigi Presidendi algatatud Rahvakogu töö toimub järgmistes etappides:
2. Veebruaris töötavad kõigi viie teema (erakondade rahastamine, erakonnad, valimised, kaasatus, sundpolitiseerimine) kohta esitatud ettepanekud läbi analüütikud, kes grupeerivad need erinevateks võimalikeks stsenaariumiteks ja varustavad esmase mõjuanalüüsiga.
3. Märtsis toimub üks või mitu Rahvakogu arutelupäeva, kus valitakse läbitöötatud stsenaariumitest eelistatuimad ja esitatakse need Riigikogule.
4. Riigikogu valmistab ette vajalikud eelnõud ja teeb seadusemuudatused.