text:
Mõista õiget kohut – Tallinna Kristlik Evangeelne Linnakogudus
20/11/2017 02/06/2019 Paul Armand
Ma usun, et see tänane teema on äärmiselt vajalik, et sa mõistaksid õiget kohut Jumala Sõna alusel Pühas Vaimus ja, et sinu kohtutest oleks eelkõige kasu sinule ja teistele. Alusta kohtumõistmist alati iseendast. Mõista kõik vale hukka oma elus, et sa võiksid olla õige Jumala ees, et Jumal ei mõistaks sinu üle kohut. See on äärmiselt tähtis, sest see on imeline arm, et Jeesus andis sulle loa Püha Vaimu ehk siis võimaluse mõista ise kohut oma elus. see on vapustav! Ükski ilmalik võim sulle seda luba ei anna, aga Jumal andis sulle. Kummardame veel korraks pead palves.
“Kallis Taevane Isa me täname Sind selle ime eest, et me oleme saanud kokku tulla Jeesuse Kristuse nimel ja me palume sult arusaamist, ilmutusi, et me mõistaksime, saaksime aru ja tegutseksime sinu sõna alusel selleks, mis puudutab õiget kohtumõistmist. Olgu kõik vale, mida me oleme selle teemal oma elus kuulnud viljatud. Olgu see tühjaks tehtud ja õitsegu ainult sinu sõna meie eludes, et me oleksime õiged ja julged ka viimasel kohtupäeval. Õnnista kõiki, kes seda jutlust kuulevad. Tervenda ja vabasta, õnnista ja aita. Me täname Sind jeesuse kristuse nimel. Halleluuja! Aamen!
Tänase teema aluseks ma võtsin.
Ärge tehke kohtuotsust näo järgi, vaid tehke õiglane otsus!” Joh. 7:24.
Jeesus kristus kutsub sind üles mõistma õiget kohut. Ma olen kuulnud neid müüte, mis ringlevad kristlikus maailmas, et ärge mõistke kohut mitte mingil juhul, sest muidu mõistetakse kohut teie üle. Teate minul on heameel kui minu üle mõistetakse õiget kohut. Teate, ma soovin seda! Mida ma selle all mõtlen? Kui ma näiteks teen midagi valesti, siis mul on heameel kui keegi tuleb ja ütleb: „Pastor sa teed midagi valesti!“ ma ei hakka seda inimest taga kiusama, vaid ma tänan Jumalat ja teda, et ta pööras mu tähelepanu õigetele asjadele. Kas sina ei tahaks seda? Kui sa oled kogu oma elu midagi valesti teinud ja keegi tuleb ning ütleb sulle: „Vaata, sa oled kogu oma elu midagi valesti teinud!“ kui sa oleksid jätkanud vale tegemist, siis sa oleksid võinud hukkuda. Olgu see toitumine, vale käitumine. Mis see iganes ka ei oleks? Jumal tulu meie ellu, avas meie silmad ja pööras meie tähelepanu millelegi millele meie ei pööranud tähelepanu ja ütles: „Tead, armas vend –õde, sa olid teel põrgusse! Sa oled patune! Patu palk on surm!“ aga ta ütles samuti, et sul on võimalus tänu Jeesuse Kristuse pühale valatud verele muuta midagi oma elus.
Ärge mõistke kohut, et teie üle ei mõistetaks kohut, (Mt 7:1)
See on nüüd see kirjakoht, mida kristlased kasutavad väga tihti selleks, et panna kinni sinu suu. See on väga huvitav. Tahad sa või ei taha sinu üle mõistetakse niigi kohut, sest Jeesus Kristus on määratud elavate ja surnute kohtunikuks. Ühel hetkel saabub suur kohtupäev, kus me peame kõik seisma Jumala ette need, kes on õiged tänu Jeesuse Kristuse verele ja Pühale Vaimule nende üle ei mõisteta kohut sest and on iseenda üle mõistnud kohut. Ma soovin, et sa näeksid seda pilti täna täiuslikumalt. See on äärmiselt tähtis. Tegelikult 7 peatükk on järg 5ndale. 5ndas peatükis kirjeldatakse üht juhust, et kui vennal on sinuga tüli või sa oled teinud midagi valesti, siis niikaua kui sa oled teel tee see asi korda, et vend ei annaks sind kohtusse ja kohtust kohtusulase kätte, arvatavasti Jumal hoiatab meid kristlasi vale kohtumõistmise eest. Näiteks mul on vennaga mingi asi ajada ja ma ei tunnista end süüdi kuigi olen süüdi, vaid hakkan venda süüdistama selles, et ta mulle raha laenas ja nüüd ta nõuab mult raha. Ma ütlen: „Miks sa mulle üldse raha andsid! Kui sa poleks mulle raha andnud poleks ma sulle võlgu!“ Mõistate! Ma hakkan teda süüdistama ja vend on pettunud. Ma hakkan temast halba rääkima, end õigustama. Seda mõtles Jeesus kristus kui ta ütles, et ära mõista kohut, et sinu üle kohut ei mõistetaks. Ära mõista valet kohut. Mõista õiget kohut, see on äärmiselt tähtis.
Mina usun, et on üldse kolm kohtuprotsessi, kohtu mõistmise kohta ja aeg.
Esimene kohus toimub sinu ja minu elus. teine kohtumõistmine toimub siis kui jeesus kristus tuleb tagasi, et valitseda tuhat aastat, siis toimub kohtumõistmine nende üles, kes on mõõgaga tapetud. Nad mõistetakse õigeks, sest nad tapeti jumala sõna pärast . kolmas kohtumõistmine tuleb siis kui saatan vabastatakse ja Jumala tuli hävitab kõik, kes tulevad püha linna vastu ja siis tõusevad üles nii surnud kui elavad ja nende üle mõistetakse lõplikult kohut. Seda aega või päeva nimetatakse suureks kohtupäevaks. Sa võid sellest väga selgelt lugeda piiblist, aga vaatame siis, mis toimub praegu sinu ja minu elus.
Kes temasse usub, selle üle ei mõisteta kohut, ja kes ei usu, selle üle on kohus juba mõistetud, sest ta ei ole uskunud Jumala ainusündinud Poja nimesse. (Joh 3:18)
Varemalt Johannes väidab nii, et jeesus kristus tuli maailma, mitte maailma hukka mõistma vaid õigeks mõistma,. Mida see tähendab? Ta andis sulle ja mulle võimaluse mõista kohut meie endi üle. Kuis ausud Temasse ja teed usutegusid, siis piibel nimetab seda õigeks kohtumõistmiseks ja sinu üle kohut ei mõisteta ehk teisi sõnu sa mõistsid just enda üle ise kohut. See on vapustav! Fantastiline arm! Kujuta ette, et keegi saadi kätte varguselt Selveris ja nüüd see inimene pöördub tema kinnivõtjate poole ja ütleb: „Palun andke mulle andeks. Ma eksisin. Ma mitte kunagi enam nii ei tee!“ Aga kuna juhtum on juba fikseeritud turvakaameratega ja fakt on see, et sind saadi varastatud asjadega kätte, siis sa lähed igal juhul kohtusse. Ma ei tea, mis otsus seal vastu võetakse. Võimalik, et sind lastakse minema väikse trahviga, võimalik, et Jumal teeb mingi ime ja kohtunik ütleb, et sa oled vaba, aga igal juhul sa pead minema kohtumajja. See on üks väga vilets võimalus aga ta on olemas. Vaata, mida Jeesus Kristus pakub sinule? Ta ütleb: „Kui sina mõistad enda üle õiget kohut ja võtad vastu jeesuse Kristuse, usud temasse, et ta on ainusündinud poeg ja sa palud oma patud andeks, siis minu õige ei pea minema kohtusse. Kujuta ette, et sa saad lahendada iga väär olukorra minemata kassa juurest eemale. Kui sa eksid… Aga kuidas sa tead, et sa eksid? Me rääkisime täna pühast vaimust. Püha Vaim ilmutab sulle Jumala sõna alusel, kas sategid õigesti või valesti ja kui sa nägid, et sa tegid midagi valesti, mis ei ole kooskõlas pühakirjaga, siis sa palud 1.Joih 1:9 ( Kui me oma patud tunnistame, on tema ustav ja õige, nõnda et ta annab andeks meie patud ja puhastab meid kogu ülekohtust.) alusel andeks. Tema ei tee sulle ette heiteid ja Jeesuse Kristuse veri peseb sind kogu patust ja sa ei pea minema kohtusse. Kujutage ette kui kõigi üleastumiste pärast, mis me oleme kristlastena teinud peaksime kohtusse minema, siis me tunneksime ainult ühte teed. Oled sa minuga? Ta ütleb: „Minu õige ei pea minema kohtusse!“ see kehtib ainult ühel juhul. See ei tööta automaatselt., automaatselt sa saad Püha Vaimu käest ilmutuse, et sa oled midagi valesti teinud. Sa pead nüüd tunnistama need patud, seda mida sa said ilmutuse läbi. Mida see tähendab? See tähendab, et sul peab olema osadus Püha Vaimuga. Sa pead seda tundma ja kui sa teda ei tunda, siis palu täna Jumalat, et sa võiksid õppida tundma täna Püha Vaimu, sest kui sa ei saa aru, siis sa ei mõista, et see, mis sulle ilmutati on Pühalt Vaimult ja sa ei oska tunnistada neid patte, mida sa oled teinud valesti, sest võimalik, et inimese loomuse kohaselt need ei olegi patud, mida püha Vaim sulle näitab, siis sa ei tunnista ja sa kannatad oma nende pattude pärast oma elus. see võibolla puudus, mingi haigus, isoleeritus, mis iganes. Aga igal juhul ei ole see meeldiv. Sul peab olema osadus Püha Vaimuga. Jõudsime sinna paika, kus me saime teada, et sind on kutsutud üles jeesuse Kristuse enda poolt mõistma õiget kohut mitte silmnäo järele, vaid vaimus pühakirja alusel nign alustama peaksid sa alati endast. Ja siis kui sõnakuulelikkus saab täiuslikuks, siis sa hakkad ka teiste üle kohut mõistma. Nüüd me vaatame lühidalt mis tähendab valekohtumõistmine või kohtumõistmine lihas ja mis tähendab kohtumõistmine vaimus ehk õige kohtumõistmine. Sa pead lõpuks ka arusaama, et Jumal on andnud sulle imelise võimaluse ja selle eest sa peaksid Jumalat tänama kogu elu, et Jumal on kutsunud sind üles mõistma õiget kohut Pühas Vaimus inimese ja Jumala vahel. Iiobil seda võimalust ei olnud, sinul on see võimalus täna olemas. Teise asi, milleks sa oled üles kutsutud on mõistma õiget kohut inimeste vahel. Sul on antud need imelised võimalused mõista õiget kohut Jumala Sõna alusel Jumala ees ja et sa mõistaksid end õigeks vendade ja õdede ees kui sa oled teinud midagi valesti. See on vapustav imeline võimalus. Isegi kui maailma mõistab kohut ja kohtusüsteem on Jumalalt, siis sa võid karistuse ära kanda, aga vaevalt, et su iseloom või harjumused muutuvad.
Kuula mind tähelepanelikult! Püha Vaimu kaudu ilmutatud Jumala sõna omab väge ja kui sa oled eksinud, siis ära lange koomasse ega kaota pead, vaid palu andeks sest ilmutatud sõna omab väge mis muudab sinu iseloomu, tervendab, vabastab sind ja aitab sul hoopis teistmoodi suhtuda nii Jumalasse kui õdedesse vendadesse ja teistesse inimestesse. Halleluuja! See on äärmiselt tähtis.
Maailma karistus, või kohtumõistmine ei muudasinu iseloomu, aga kui sa ise mõistad enda üle kohut Jumala Sõna alusel oma vale mõtlemise, käitumise, siis Jumala sõna, mis on täis tema imelist ja loovat väge muudab sind. Halleluuja! See ongi suur vahe maailmaliku ja jumaliku kohtusüsteemi vahel. Jumal tahab, et sa oleksid kõrgetasemeline professionaal ka selles.
Vale kohtumõistmine emotsioonide ehk silm-näo järele.
Ärge halvustage üksteist, vennad! Kui keegi halvustab või arvustab oma venda, siis ta halvustab ja arvustab Seadust. Kui sa aga Seadust arvustad, siis sa ei ole Seaduse täitja, vaid kohtunik. (Jakoobuse 4:11)
Üks teine tõlge ütleb: „Ära räägi venna vastu!“ Mina ütlen: „Räägi venna poolt!“ Ära räägi vennast halba, vaid räägi vennale tõtt. Kui sa ei räägi vennale tõtt, siis sinust saab kohtunik (vt. Jak 4:11b) On ainult üks õiglane kohtunik see on Jeesus Kristus meie Päästja. Ära võta ära Tema positsiooni., see ei õnnestu!. Kui sa räägid valet, siis sinust saab kohtunik toorat on võimatu hukkamõista. Kui sa räägid tõtt, siis sa mõistad kohut, aga sa ei ole kohtunik. Sa oled kohtuniku teener. Sa lihtsalt annad edasi jumala otsuse. Ära räägi oma vennast halba. Me hiljem vaatame seda natuke laiemalt, et sa saaksid aru, mis tähendab rääkida tõtt ja mis tähendab rääkida halba.
Ära räägi lihameeles s.t. ära mõista kohut valemotiiviga.
Seepärast et lihalik mõtteviis on vaen Jumala vastu, sest ta ei alistu Jumala Seadusele ega suudagi seda. (Ro 8:7)
Selleks, et rääkida vennale Jumala Sõna peab su motiiv olema vaimulik, mitte lihalik. Reeglina räägitakse Jumala Sõna alusel ka vennaga, aga motiiv on vale. Sa ei otsi venna, vadi oma kasu. Sa räägid võibolla õigeid asju, aga vale motiiviga ja vales vaimus. Sa soovid teda parastada, häbistada, risti lüüa. Sellisel viisil –lihameeles valemotiiviga sa ei tohiks rääkida ka õigeid asju. Tee need asjad endale selgeks ja palu Jumalalt juhtimist. Sa räägid õigeid asju, aga lihas. See on halb, paha, kohtumõistmine silmnäo järele. Ole väga tähelepanelik. Ma soovin, et see saab sinu vaimu täna sisse. Miks ma seda räägin. Nt. kui sa lähed õige motiiviga ja sa tead, et su vend teeb midagi valesti. Tead, mida nad sulle siis ütlevad? „Ära mõista kohut! Palveta ainult!“ Aamen! Vahel peabki just nii tegutsema, aga kui tegu on jumalateenijaga, siis jumalateenija on lausa kohustatud tõtt rääkima. Aga peameeles, et nad alati süüdistavad sind ja ütlevad: „Ära mõista kohut!“ Vasta: „Ei, ma ei mõista kohut! Ma räägin tõtt! Jeesus Kristus rääkis tõtt, sest Ta ei soovinud, et inimesed hukkuks. Tal oli õige motiiv. Ta käis Vaimus. Ta rääkis sõnu Pühas Vaimus. Ta armastas inimesi. Kas sa soovid, et arst vahest räägiks sinuga tõtt. Mina soovin. Kas sa soovid, et su tööandja räägiks sulle tõtt su palganumbritest? Soovid sa, et keegi räägiks sulle tõtt? Või oled nõus sellega, et teed terve kuu aega tööd ja nad maksavad sulle niipalju kui heaks arvavad? Mina ei taha seda! Aga miks sa ei taha, et Jumal sulle siis tõtt räägiks? Ära ütle Jumalale: „Ah, ära mõista mu üle kohut! Ära sega mind!“ aga siis kui sa vähki haigestud, siis sa hüüad: „Jumal, mis on juhtunud?“ Aga sa ju ise ütlesid, et Jumal, ära minu üle kohut mõista. Jumal vastab: „MA ei mõistnud su üle kohut. Ma lasin asjadel minna nii nagu sa tahtsid!“ Mis nüüd siis saab? Keegi ei tea, mis saab. Alati lase Jumala Sõna sisse. Pole tähtis, kes selle sinuni toob. Tähtis on see, et sa saad selle sõna kätte ja mõistad enda üle kohut, sest sellisel juhul sa saad ennast õigeks mõista ja siis on tõesti nii, et Minu õige kohtusse ei lähe. Ära kunagi ole uhke, üleolev ja ära maksa kätte Jumala Sõnaga. Ole alati aus ja las ka teised näevad sinu motiivi. Las nad näevad sinu armastust, pääseteed. Selline ei ole õige kohtumõistmine.
See, mida ma nüüd räägin võib olla sulle suureks uudiseks. Võimalik, et paljud peavad pärast seda meelt parandama, sest kui teid on hirmutatud sellega kui te olete rääkinud tõtt oma õdedele vendadele ja teile on öeldud: „Ära mõista kohut!“ Teisisõnu: „Pane suu kinni!“ siis sa oled hakanud kartma ja sa ei räägi enam õdedele vendadele kui nad eksivad, sest sa ei otsi konflikte. Sa ei taha neid, nad on ebameeldivad ja sa oled saanud selliseks vaikseks ja ükskõikseks kristlaseks. See on äärmiselt vajalik, et sa saaksid aru kuidas õigesti Jumala ees käituda
Kui keegi teeb pattu sellega, et ta kuuleb avalikku needmist ja on tunnistajaks, olles seda ise näinud või muidu saanud teada, aga ei teata sellest, siis ta kannab oma patusüüd; (3.Mo 5:1)
Oo, mu Jumal aita meid kõiki. Kui sa näiteks kuuled, et vend või õde hoorab, tarvitab alkoholi, varastab, peksab oma naist ja lapsi, räägib kedagi taga, tegeleb okultsete asjadega või millega iganes, mida piibel nimetab patuks ja sa ei ütle seda kõigepealt talle, kogudusele, siis sa oled patune ning saatan mängides kavalalt oma mänge öeldes: „Ära mõista kohut, siis sinu üle ei mõisteta kohut!“ Paneb su suu kinni ja sa ei räägi ei nendele, kes pattu teevad ega kogudusele kui sa nägid kedagi pattu tegemas, siis sa oled nendega ühesugune patune. „Aga Jumal, ma ainult nägin! Ma isegi ei puutunud nende külge! See onju nende elu, mis mul sellest on!“ Jumal ütleb: „Kui su silmad nägid ja kõrvad kuulsid ja sa ei teata kogudusele, siis sa oled patune!“
Kui keegi teeb pattu sellega, et ta nägi, kuulis ja ei öelnud, siis see on vale kohtumõistmine. Mõistad sa? Kui palju kordi meie oleme näinud ja oleme vaikinud. Või kui palju me oleme rääkinud ja rääkinud ning lõpuks on meil suu kinni pandud ja me enam ei räägi. Vaadake kui lihtsalt me võime elada patus tegemata ise n.ö. pattu, aga tegelikult me oleme patused.
Kallis Taevane Isa anna meile andeks, et saatan on valesüüdistustega meie suu kinni pannud. Anna meile andeks Isa, pese meid kalli Jeesuse Kristuse püha verega ja vabasta meie huuled, silmad nägema, kõrvad kuulma, et me alati räägiksime tõtt, õige motiiviga Jumala Sõna alusel saades ise aru sellest, et me teeme inimestele head ja mitte halba. Jeesuse nimel me täname sind!
Ära lase saatanal kunagi oma suud kinni panna. Räägi alati tõtt! Ära tee patuga kompromisse! Mine julgelt edasi, sest muidu sa teed end nende pattude osaliseks. Seda veel vaja! Mõistate! Ise ei hoora, aga oled hoor. Imelik eks ole? On seda jama vaja või? Ei ole vaja.
Anna igale inimesele võimalus end õigustada see tähendab õige mõte, aga vale teostus on ka ebaõige kohtumõistmine.
Aga kui su vend peaks patustama, siis mine, noomi teda nelja silma all! Kui ta sind kuulab, siis oled sa oma venna tagasi võitnud. Kui ta sind aga ei kuula, siis võta enesega veel üks või kaks, sest kahe või kolme tunnistaja suu läbi on kindel iga asi. Aga kui ta on neile sõnakuulmatu, siis ütle kogudusele( räägi avalikult)! (Mt 18:15-17)
Huvitav kui nüüd kohut ei tohi mõista, miks siis seda kõike peab tegema? Sellepärast, et Jumal armastab sind, soovib sind kasutada, sest sa tegelikult ju ei mõista kohut. Sa annad talle abikäe. Sa lihtsalt tunnistad patu tema elus patuks ja õiguse õiguseks.
Vaadake, Jumal on väga delikaatne, kas pole? Ta ütleb, et mine kõigepealt ja ütle sellele vennale või õele ise rahulikult nelja silma all. Ütle talle, et see, mida sa teed, kuidas sa elad, suhtud kogudusse ja Jumala Sõnasse on vale, ebaõige. Kui sa nii jätkad, siis sa ise tood needuse oma ellu ja sa langed Jumala viha kätte ja see on halb, paha keegi ei ole sellest kunagi kasu saanud. Siis ta vastab sulle: „Ära mõista minu üle kohut, sest see, kes teise üle kohut mõistab selle enda üle mõistetakse kohut!“ Siis võta kaasa vend või õde ja minge rääkige talle. Kui ta ikka jätkab samas vaimus, siis tule ütle kogudusele selleks, et mitte ise saada nende pattude osaliseks. See on nüüd õige mõte ja teostus.
Üks teine tõlge ütleb selle kirjakoha järgmiselt ja ma tahan, et te jätaksite selle endale meelde, sest see on äärmiselt tähtis: „Kui vend teeb pattu sinu vastu“ Millal on siis minu vastu ja millal teiste vastu? Millal iganes keegi teeb midagi teiste vastu valesti teeb ta seda sinu vastu valesti. Me oleme üks ihu ja me oleme kõik verevennad ja Jeesus Kristus on koguduse pea. See ei ole võibolla nii populaarne teema, aga see on äärmiselt vajalik sinu ja minu jaoks, sest kui sa õpid õigesti kohut mõistma enda ja teiste üle, siis su käitumine muutub Jumala eesmeelepäraseks ja siis hakkab Jumala õnnistuste vihm sadama sinu ellu. Ma usun, et me kõik vajame õnnistuste hilist vihma, kas pole nii? Meil kõigil on vaja Jumala puudutust, finantsilist ime, tervenemist, lähedaste kaugete pääsemist. Ühesõnaga meil on vaja tõelist ärkamist aga Jumal peab enne oma projekti läbi viima sinu ja minu elus. see on veel tähtsam. Ärkamine tuleb niikuinii aga peaasi, et me oleme selles osalised, mitte pealtvaatajad.
Lähme nüüd õigekohtumõistmise juurde.
Õige kohtumõistmine toimub vaimus. Jeesus ütles, et Ta andis kohtu sinu kätte.
Kuid ma ütlen teile tõtt: teile on parem, et ma lahkun, sest kui ma ei lahkuks, ei tuleks Lohutaja teie juurde, aga kui ma ära lähen, siis ma saadan tema teie juurde. Ja kui ta tuleb, siis ta toob maailmale selguse patu kohta ja õiguse kohta ja kohtu kohta: (Joh 16:7-8)
Jeesus ütles, et meil on kasu sellest, et Püha Vaim tuli. Miks? Eelkõige selleks, et saaksime õiget kohut mõista. Tänu Jumalale Püha Vaimu eest! Ta toob sulle selguse õiguse ja patu kohta. Milleks? Kas selleks, et elaksid ükskõikselt, vaikiksid, ei mõistaks kohut? Ei! Selleks, et sa mõistaksid õiget kohut. Alusta alati iseendast. Jeesus ütles: „Ära ürita tõmmata pindu venna silmast, tõmba enda silmast palk!“ Milleks? Selleks, et mõista kohut enda üle. Kui sa näed, et midagi on valesti sinu elus, siis palu kohe andeks. Kui sa nt näed, et midagi on valesti venna elus, siis ära jookse kohe toast välja. Ütle: „Jumal, võibolla on see sama asi valesti ka minu elus?“ Võimalik, et globaalselt ei ole aga variatsioonid võivad olla, siis palu andeks: „Jumal, enne kui ma venna juurde lähen anna mulle andeks, et ma olen ise samasugune olnud või, et varjutus sellest on jäänud minu ellu! Jumal, et kui ma lähen ja ütlen vennale, siis ma tõesti armastan venda. Ma tõesti ei taha, et ta hukkuks. Jumal, anna enne mulle andeks, et ma läheksin puhtama tema juurde, et ta võtaks mind vastu, et ta saaks aru jne. “ Kõigepealt palk enda silmast välja ja siis lähed otsima pindusid, sest pindu venna silmas on palju raskem näha kui palki enda silmas. Jumal on kõik asjad lihtsaks teinud. Oled sa minuga?
Aga kui tema, Tõe Vaim, tuleb, juhib ta teid kogu tõesse, sest tema ei räägi iseenesest, vaid ta räägib, mida kuuleb, ja ta kuulutab teile tulevasi asju. (Joh 16:13)
Me vaatasime valet kohtumõistmist. Ära räägi midagi iseendast, lihast. Räägi kõike Pühast Vaimust.
Kuisa ei räägi tõtt, siis saad sa ise patuseks. Oo, mu Jumal, aita meid kõiki elada vaimus, et me ei oleks patused ja, et me ei kardaks inimestele öelda patust tõtt. Alati räägi ära kunagi vaiki aga olgu su motiiv õige ja igaks juhuks palveta enne kui sa lähed rääkima.
Räägi armastuse läbi või armastusega.
Selle korralduse eesmärk on armastus puhtast südamest ja heast südametunnistusest ja siirast usust. (1. Tim 1:5)
Kevad on saabumas kiitus Jumalale! Ma loodan, et sinu elus ja vaimus saabub ka kevad. Ma usun lihtsalt sellesse. Paulus jagas korraldusi ja kogudusele ei meeldinud see. Pastor kogu aeg räägib: „Tee seda ja seda ära tee!“ Kogudused ei olnud rahul. Ütlesid: „Mida ta kogu aeg käsutab siin?“ Teate, ma ütlen teile ausalt, et niikaua kui minu elu oli distsipliini all ei olnud minu elus pattu. Ma mäletan, et kuni 13nda eluaastani käisin ma spordiinternaatkoolis. Seal olid enamuses meeskasvatajad. Muidugi oleks tahtnud ema armastust rohkem jne. Miks? Sest ema saab ju vahest ümber sõrme keerata, aga meeskasvatajat peaaegu mitte kunagi. Meie grupis oli ainult üks õpilane, kes tegi suitsu, siis kui ta vahele jäi, siis kasvataja tuli ja vahel andis vastuvahtimist seejärel pandi ta teiste ette seisma ja öeldi: „See on Koni-Juss, suitsumees!“ Mul oli ausalt häbi. Teisest küljest oli mul heameel, et ma ise ei suitseta. Niikaua kui ma olin distsipliini all ehkki see mulle eriti ei meeldinud. Mulle ei meeldinud, et kasvatajad on mehed, et seal selline kord valitseb ja kui ma hiljem sealt koolist ära läksin otsustades minna parematele jahimaadele jne. pärast seda olid nii sigaretid, alkohol jms. Minu elus. ma usun, et täpselt nii on juhtunud sinuga.
Paulus ütles nüüd kogudustele, mida on vaja teha Pühas Vaimus, et patt ei tungiks tuppa. Nad hakkasid hädaldama: „Mispärast sa Paulus meid kogu aeg käsutad! Me tahame vabad olla! Jumal räägib meiega ka ei ole siin vaja meile kogu aeg neid asju ülekorrata!“ Paulus vastab neile, et see on äärmiselt vajalik, sest saage aru, ma ei räägi sellepärast, et te ei tohi, ei tohi, ei tohi.
Saa aru, miks me kogu aeg ütleme: „Õed ja vennad palvetage! lugege piiblit! Tunnistage! Rääkige tõe sõna! Seda tehke, teist ärge tehke!“ Me ei tee seda sellepärast, et käsutada, et teie üle valitseda, et liigselt kontrollida, vaid me teame, mis on selle tagajärjeks kui me ohjad lõdvemaks laseme. Mõistate millest ma räägin?
Esiteks meie koguduse juhid saame süüdlasteks teiega teie pattudes. Miks? Kuna me lasime ohjad lõdvaks. Kui ohjad on lõdvad, siis hobune läheb sinna kus ta tahab. Keegi ütles: „Teate, miks Eestimaa teed on sellised s-kujulised?“ Sest kui peremees tuli kõrtsist, siis ta oli nii täis, et ei jõudnud neid ohje hoida ja hobune käis kus ta tahtis, aga koju ta jõudis.
Kõige lühem tee kahe punkti vahel on minu arust sirge. Kas pole? Meil siin Eestis ei ole suuri mägesid, et peaks ehitama ümberringi. Ära siis lase Püha Vaimu ohje oma elus lõdvaks. Parem olgu distsipliin ja siis on ka jumalik kord võimalik. Niikui lõdvaks lased nii on Arrivederci, head aega, näkemiin..
Teiste kasu olgu sinu juhtmõtteks kui sa räägid neile Jumala Sõna.
3 Mo 19:17 Ära vihka südames oma venda! Noomi julgesti oma ligimest, et sina ei peaks tema pärast pattu kandma!
Iga kord kui sa näed, et su vend või õde teeb pattu ja sa mõtled: „Oh, mis ma räägin. Ma palvetan küll Jumal aitab!“ jah Jumal ütleb ka 1. Johannese kirjas, et kui sa näed oma venda pattu tegemas, siis palu ta eest. Mida see tähendab, miks Jumal nii ütles? Sest võimalik, et samasugune patt on ka sinu elus. aga siin ta räägib juba küpsetele kristlastele. Kui sina ei räägi tõtt ja sa näed pattu oma venna või õe elus see tähendab, et sa vihkad teda ja kes oma venda vihkab see on oma venna tapja. Kõik kes te olete vihastanud sellepärast, et ma olen teile tõtt rääkinud te ei ole arusaanud Jumalast. Mina olen teile rääkinud sellepärast, et ma armastan teid, aga teie olete arvanud, et ma vihkan teid. Te peate meelt parandama pöörasuse vaimust, sest Jumal andis mulle käsu rääkida teile tõtt ja minu tõe rääkimise eesmärk ei ole teie liigne kontrollimine, vaid see on armastus puhtast südamest ja ma tean, mis teid ootab kui te ei lõpeta patu tegemist. Nii, et paranda meelt, et sa oled mind sellepärast vihkama hakanud.
Seoses sellega kui palju sa ise saad sõnakuulelikuks Jumala sõnale hakkab suurenema sinu elus võimaluste arv, et rääkida pühadele tõtt. Teisisõnu see tähendab seda, et Jumal avab su silmad ja sa hakkad nägema pattu oma kaaskristlaste eludes. Alguses sa ei näinud midagi. Oi, kuidas ma seal koguduses käisin? Pastor elas patus! See oli suletud sinu eest, sest sa olid ise imik alles. Imik ei saa aru, et vanemad pattu teevad, aga kui ta kasvab, siis ta silmad avatakse. Kuidas ma enne ei teadnud seda? Pole tähtis. Nüüd tead, nüüd räägi tõtt. Miks? Sest sina ei tee seda pattu enam.
ja oleme valmis nuhtlema iga sõnakuulmatust, kui teie sõnakuulelikkus on saanud täielikuks. (2. Kor 10:6)
Ära kiirusta! Ära liigselt ärritu! Ära pahanda! Reeglina on nii, et kristlased kelle elus on samad patud, millest nad teist tahavad sundida meelt parandama, siis reeglina toimub selline üle ärritumine, sest su alateadvus teab, et su enda elus on ka ja siis sa vihaselt ning liiga agressiivselt püüad öelda: „Vend Jeesuse nimel! Kas sa tead, et Jumal teab, aga teised veel keegi ei tea. Kui sa tahad, siis ma mitte kellelegi ei ütle!“ see on manipulatsioon.
Kuulsin hiljuti üht lugu, kuidas ühes koguduses keegi ülistajatest elas hooraelu ja õde tuli koguduse saali ette ja ütles välja, et vend hoorab. See vend heideti kogudusest välja. Saage aru, küsimus on selles, et Jeesus Kristus ütles: „Kui sina vaatad kogemata juhuslikult himustades naabrinaise peale. Üks uitmõte tuli. Siis sa oled ka pattu teinud.“ Püha apostel Paulus ütleb mida: „Enne kui sinu sõnakuulelikkus on saanud täiuslikuks, alles siis sa lähed nuhtlema. Mida see õde oleks pidanud tegema? Mina arvan, et ta oleks kõige pealt pidanud minema pastori juurde ja ütlema: „Ma tean. Mul on faktid 100% Ma olin ise seal.“ Pastor on vaimulik. Ta on kogenum. Ta teab, kuidas seda asja paremini lahendada. Me peame usaldama vaimulikke. Aga kui pastor ka ei reageeri, siis vaata enda elu üle ja siis mine koguduse ette ja ütle: „Teate, ma tean. Ma olin seal!“ Aga kui sa seal ei olnud, siis ole ettevaatlik, sest sul peavad olema kindlad faktid. Miks ma seda räägin? Ma räägin seda sellepärast, et Jumal kutsub sind mõistma õiget kohut mitte silmnäo järele. Jumal soovib pühitseda muuta sinu elu, sind üles tõsta, rohkem kasutada, aga sa pead õppima selleks, et olla kogenum vilunum nendes asjades, sest vaadake kui sa näed, et keegi teeb pattu. Kui sa tead, et keegi liigselt kritiseerib, varastab, aga sa ei räägi seda, siis sa oled ise patune. Sa varem ei teadnudki seda? Nüüd sa tead. Ärgu saatan enam kunagi pangu su suud kinni. Räägi armastusega õige motiiviga soovides tegelikult sellega, mis sa talle ütled tõesti inimest aidata, sest tegelikult see ei ole ju lihtne. Sa ju tungid noana inimeste ellu. Ma soovin, et sa ise oleksid terav, sest nüri nuga teeb haiget seepärast apostel Paulus ütles, et vaata enne oma elu üle vt., et sinu elus ei oleks sama pattu pühitse ja puhasta end enne kui sa lähed kellegi rääkima. Isegi kui sa ütled oma ususeisukohad välja, aga sa ei ole püha ega puhas, siis Jumala kohus tuleb sinu üle seepärast ole alati ettevaatlik mida sa räägid Jumala Sõna alusel. See on äärmiselt tähtis. Lihtne on ju palvetada: „Isa, ma räägin neile, aga kas ma ise olen puhas?“ Miks? Sest Jumala kohus tuleb samuti sinu ellu, sest kui sa räägid, siis sa mõistad kohut eks ole ju? Sa mõistad vale hukka ja õige õigeks. Miks? Sest sulle saab su suu sõnade järele. Kui sa oled juhitud Pühast Vaimust, siis Püha Vaim juhib kõigepealt sind meeleparandusele, sest sa mõistad enda üle kohut. Sa mõistad kõik vale hukka enda elus, aga seda ainult tänu Jumalale, Pühale Vaimule, Tema liikumisele, abile. Ma soovin, et sa mõistaksid, et see on koostöö Jumalaga, pääsemine needusest, käsu ja needuse seadusest, sest sa võid olla küll uuesti sündinud, nimetada end kristlaseks, aga kui sa toimid käsu vastaselt kui sa saad ise kohtunikuks tähendab sa mõistad lihas kohut silmnäo järele see tähendab, et sa mõistad ebaõiget kohut, siis käsu seaduse needus tuleb sinu vastu seetõttu me kannatame, meil on puudus, oleme haiged, ei ole edasi minekut meie eludes. Ma usun, et Püha Vaim kutsub meid kõiki üles mõistma õiget kohut. Kõigepealt mõistma kohut enda üle, siis hakkama mõistma kohut teiste üle ja pea meeles see õige kohtu mõistmine on teistele õnnistuseks, sest sa mõistad teiste inimeste eludes patu hukka ja see patt ei saa tulla sinu üle, aga kui sa tõtt ei räägi, inimesi ei aita, kui sa ei ole motiveeritud armastusest, siis on see vale kohtumõistmine. Pea meeles taga kiusatakse sind igal juhul mõistad sa siis õiget või valet kohut. Sellega pead sa igal juhul arvestama, aga Jumala Vaimu eesmärk seisabki selles, et teha sind tugevaks Kristuses Jeesuses nii, et jätkame siis ja Jumal on sinuga, sest see kõik on evangeelium, sest tegelikult sa aitad ju inimesi kui sa mõistad õiget kohut.
Kallis Taevane Isa me täname Sind täna ilmutuste eest. Me täname sind arusaamise selguse eest nii nagu sa meile igale ühele andsid meie usumõõdu järele nagu sa andsid selle järele, kus me asume Kristuses Jeesuses praegu. Aita meil õigesti neist asjadest aru saada. Ära lase saatanal meid peatada, aga aita meil tõesti inimeste eest õigesti hoolt kanda, sest Püha Vaimu eesmärgiks on ju need kolm asja: selgus õiguse ja patu kohta ja selgus selle kohta, et selle maailma vürsti üle on juba kohus mõistetud. Aita meil käia samas vaimus elada samamoodi. Isa, kes ei tunne veel Jeesust Kristust, kes on kinni patuahelates, kes on haiged, kelle eludes on needus kingi neile täna vabadus las nad hüüavad sinu poole. Hüüa Jeesuse Kristuse poole palu andeks kõik patud, mis sa oled teinud mõtte, sõnaga või teoga. Kutsu Jeesus oma ellu, las Ta päästab su hinge. Järgi Jumalat ja las ma ütlen sulle Jumala imed ja tunnustähed järgivad sind Isand me veelkord täname sind selle koosoleku eest. Jätka õige ja vale kohtu selgitamist meie eludes, et see saaks meile lausa üksipulgi selgeks, et see võiks olla nagu korrutustabeli teadmine. Kui Sa lubad, siis järgmisel korral me räägiksime suurest kohtupäevast, et me mõistaksime, et äärmiselt tähtis on see, et kohus algaks Jumala kojast, et ta algaks sinust ja minust, et me mõistaksime kõigepealt patu hukka oma elus ja siis aitaksime teisi ning ei laseks ennast peatada, sest ainult sellisel juhul kui me käitume õigesti oleme me ohtlikud vaenlasele ja meelepärased Sinule. Me täname Sind, selle imelise koosoleku eest ja me anname kõik au Sinule, Isa ja täname Sind Jeesuse Kristuse nimel! Aamen!
← Kala armastus
Püha pühitsegu end →

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus


üldine teiste inimeste õiguste ja vabaduste järgimise kohustus
põhiõiguste kehtivus põhiõiguste kandjate omavahelistes suhetes
5-19-40/36 Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium 17.12.2019
Vangla sisekorraeeskiri § 64 1 lg 1 p 3 1
PS § 94
parlamendireservatsioon ehk olulisuse põhimõte
määrusandlusvolitus
Riigikohtu senise praktika kohaselt ei ole põhiõiguste piirangute kehtestamine määrusega välistatud, kui nende aluseks on täpne, selge ja piirangu intensiivsusega vastavuses olev volitusnorm (nt RKÜK otsus asjas nr 3-3-1-41-06, p 22; otsus asjas nr 3-4-1-8-09, p 160). Kui määrusest tuleneb isiku põhiõiguse piirang, siis ei piisa määruse materiaalses põhiseaduspärasuses veendumiseks üksnes sellest, et see on kooskõlas volitusnormi mõtte, piiride ja eesmärgiga, vaid määrus peab vastama ka põhiseadusest tulenevatele isikute põhiõiguste ja vabaduste piiramise tingimustele (PS § 11). (p 50)
Tubakatoodete keelamine vanglas riivab eelkõige kinnipeetava PS §-st 32 tulenevat omandipõhiõigust. Kuna tubakatoodete keelamine välistab ühtlasi võimaluse neid suitsetada või muul viisil kasutada, siis riivab piirang ka kinnipeetava PS § 19 lg-st 1 tulenevat vaba eneseteostuse õigust. Kaebajad on halduskohtumenetluses väitnud, et tubakatoodete ja suitsetamise keelamisega on riivatud ka nende PS § 18 esimesest lausest tulenevat õigust olla inimväärikalt koheldud. Kinnipeetava nimetatud põhiõiguse riivamine eeldab, et tema kinnipidamistingimustest tulenevad kannatused ja ebameeldivused ületavad teatud raskusastme (RKPSJK otsus asjas nr 3-4-1-9-14, p 36). Kolleegium leiab, et hinnangu sellele, kas tubakatoodete keelamine vanglas riivab ka kinnipeetava inimväärikust, saab anda kinnipeetava omandipõhiõiguse ja vaba eneseteostuse õiguse riivamise intensiivsuse kontrollimise raames. (p 51)
Nii omandipõhiõigus kui ka vaba eneseteostuse õigus on lihtsa seadusreservatsiooniga põhiõigused, mida võib piirata mis tahes põhjusel, mis ei ole põhiseadusega vastuolus (viimati RKPJK otsus nr 5-19-28/10, p 79). VSKE vaidlusaluse sätte kehtestamise eesmärgid on hõlmatud inimese ja vangla julgeoleku ning korra tagamisega VangS § 15 lg 2 p-de 1 ja 3 tähenduses. Samad eesmärgid on osaks riigi sisemise rahu, avaliku korra ja inimeste tervise kaitsmisest kui üldisematest põhiseaduslikest eesmärkidest ning ei ole kahtlust, et tegemist on omandipõhiõiguse ja vaba eneseteostuse õiguse riivamise legitiimsete põhjustega põhiseaduse mõttes. (p 53)
Vahend on eesmärkide saavutamiseks sobiv: kui kinnipeetavatele on tubakatooted vanglas täielikult keelatud, pole neil võimalust tubakatoodetega õiguspärasel viisil kokku puutuda. Isegi kui eeldada, et vanglateenistus ei suuda täielikult ära hoida tubakatoodete ebaseaduslikku sattumist kinnipeetavate kätte, muudab keeld tubakatoodetele ligipääsemise kinnipeetavate jaoks igal juhul keerukamaks ja soodustab seeläbi piirangu eesmärkide saavutamist. (p 54)
Kolleegium möönab, et teiste vangla territooriumil viibivate isikute kaitsmiseks tubakasuitsu kahjuliku mõju eest võiks kaaluda ka tubakatoodete täielikust keelust leebemaid meetmeid. Nende efektiivsust on aga keeruline hinnata. Näiteks oleks võimalik eraldada suitsetavad ja mittesuitsetavad kinnipeetavad eraldi ruumidesse, rajada vanglasse suitsetamisruume (TubS § 30 lg 3) või võimaldada suitsetamist üksnes väljaspool siseruume, nagu see toimus vanglas enne 2017. a jõustunud tubakatoodete keeldu. Kolleegiumi hinnangul ei taga aga ükski meede, mis võimaldab kinnipeetavatel vangla territooriumil piiratud tingimustes tubakatooteid vallata ja suitsetada, tubakatoodete kahjulikust mõjust tingitud ohtude ärahoidmist sellisel määral, mis oleks võrreldav tubakatoodete täielikust keelamisest tuleneva mõjuga. Kolleegium nõustub justiitsministriga, et ka piiratud alal või suitsetamisruumis suitsetamise korral peab vangla tagama kinnipeetavate üle järelevalve ja mittesuitsetajate täielik eraldamine suitsetavatest isikutest ei ole praktiliselt võimalik. Samuti ei ole kolleegiumil põhjust kahelda justiitsministri hinnangus, et tubakatoodete piiratud lubamine vanglas suurendab võrreldes tubakatoodete täieliku keelamisega võimalust, et kinnipeetavad tarvitavad tubakatooteid ka alal, kus see ei ole lubatud, ja vanglateenistus peaks seetõttu kasutama suuremat järelevalveressurssi. Isegi kui tubakatoodete keelamine kinnipeetavatele ei taga, et tubakatooteid ebaseaduslikult kinnipeetavate kätte üldse ei satu, ega võta vanglateenistuselt vajadust kulutada järelevalveressurssi keelatud tubakatoodete otsimisele, ei tähenda see, et leebemate meetmete abil oleks võimalik sama tõhusalt saavutada piirangu eesmärke. (p 56)
Kolleegium ei näe ühtki konkreetset meedet, mis tagaks vanglas suitsetamisest lähtuva tuleohu või tubakatoodete ebaseadusliku maksevahendina kasutamise ohu ärahoidmise selgelt mõjusamalt, kuid kinnipeetavate õigusi vähem riivavalt kui tubakatoodete täielik keelamine. (p 57)
Kuigi tubakatoodete omamise ja kasutamise võimalus on iseenesest omandipõhiõiguse ja vaba eneseteostuse õiguse kaitsealas, ei kujuta nende keelamine endast kaalukat kinnipeetava õiguste riivet, mis jätaks ta ilma eluks hädavajalikust. Teiste vangla territooriumil viibivate inimeste tervise kaitsmise vajadus, samuti kinnipeetavate vaheliste ebaseaduslike suhete ja tuleohu ärahoidmine ning ressursi optimaalne kasutamine vanglas on olulised eesmärgid, mis oma koosmõjus kaaluvad kinnipeetava eelnimetatud õiguste riive üles. (p 58)
Kuigi riive intensiivsust suurendab asjaolu, et tubakatoodete pikaajalise kasutamisega kujuneb isikul nikotiinisõltuvus ja suitsetamisest loobumisega kaasnevad isikuti erineva tugevuse ja kestusega võõrutusnähud, mööduvad need mõne nädala jooksul ning vajavad ravi üksnes raskematel sõltuvusjuhtudel. VangS § 52 ja VSKE § 8^2 lg 1 järgi on vanglal kohustus tagada suitsetajast kinnipeetavale nõustamine ja raskematel sõltuvusjuhtudel ka võõrutusravi. Arvestades järkjärgulist kinnipeetavale lubatud sigarettide arvu vähendamist ja vahetult enne suitsetamise täielikku keelamist lubatud sigarettide väikest kogust, ei ole usutav, et kinnipeetaval avaldusid tõsised võõrutusnähud alles siis, kui suitsetamisvõimalus täielikult kadus. (p-d 59 ja 60)
Kaebajate omandipõhiõiguse ja vaba eneseteostuse õiguse riive, mis tuleneb vaidlusaluse sättega kehtestatud tubakatoodete ja suitsetamise keelust, on proportsionaalne vahend tagamaks inimeste ja vangla julgeolekut ja korda. (p 61)
Kaebajate omandipõhiõiguse ja vaba eneseteostuse õiguse riive, mis tuleneb vaidlusaluse sättega kehtestatud tubakatoodete ja suitsetamise keelust, on proportsionaalne vahend tagamaks inimeste ja vangla julgeolekut ja korda. Keeld ei põhjustanud kaebajatele nii intensiivseid kannatusi ja ebameeldivusi, et võiks rääkida PS § 18 esimesest lausest tuleneva õiguse olla inimväärikalt koheldud riivest. (p 61)


text:
Väärteomenetlus | Juriidiline esmaabi
Arhiiv | Väärteomenetlus RSS feed for this section
Juriidilise Esmaabi lehele on pöördutud väärteoprotokolli küsimustes, seega otsustasin teha postituse teemal, kuidas ära tunda puudulikku väärteoprotokolli.
Riigikohus on öelnud, et väärteomenetluses kannab väärteoprotokoll samasugust funktsiooni, nagu süüdistusakt kriminaalmenetluses. Seda ülesannet saab väärteoprotokoll täita vaid juhul, kui selles on kajastatud andmed, mille alusel on võimalik hinnata, kas objektiivne ja subjektiivne süüteokoosseis on täidetud. Väärteoprotokolli tuleb märkida kõik need faktilised asjaolud, mille alusel on menetleja arvates võimalik lugeda süüteokoosseis täidetuks. Vastasel juhul on rikutud VTMS § 19 lg 1 p-s 1 sätestatud menetlusaluse isiku õigust teada, millist väärteoasja tema suhtes menetletakse. Teokirjeldus tähendab faktiliste asjaolude, s.o toimunud sündmuse asjaolude kirjeldamist, mitte aga süüteokoosseisu tunnuste seadusest ümberkirjutamist. RK 3-1-1-45-11
VTMS § 78 kohaselt on kohus väärteoaja arutamisel seotud rangelt väärteoprotokolli kantud teokirjeldusega ning tal puudub seaduslik õigus ise tuvastada väärteoprotokollis kajastamata koosseisulisi asjaolusid. See tähendab, et kohus ei saa ise asjaolusid, mis väärteoprotokollis ei kajastu, juurde mõelda ning isikut selle alusel süüdi mõista.
Üks näide puuduliku teokirjeldusega väärteoprotokollist, mida saab lähemalt uurida SIIT
Riigikohtus on arutlusel olnud ka mitmeid kaasusi, mille lõpplahendusena väärteomenetlus isikute suhtes lõpetati, kuna nende teos puudusid väärteo tunnused.
Näide 1: Isikule oli koostatud kuus väärteoprotokolli, millest ühestki ei nähtunud kelmuse koosseisu tuvastamiseks nõutavat faktilist asjaolu – isiku otsest tahtlust juba toitu ja jooke tellides jätta nende eest maksmata. Väärteoprotokollidesse on märgitud, et isik tellis erinevates söögikohtades toitu ja jooke, kuid iga kord keeldus nende eest tasumast. Sellega olevat isik rikkunud kuuel korral KarS § 209 (s.o kelmus) lg-te ja 1 ja 2 nõudeid ja pannud toime KarS § 218 lg 1 järgi kvalifitseeritavad väärteod. Riigikohus nõustus kaebajaga selles, et nende väärteoprotokollide teokirjeldused ei sisaldanud faktilisi asjaolusid, mis võimaldaks menetlejal järeldada, mil viisil isik lõi toitlustusasutuste töötajatele teadvalt ebaõige ettekujutuse enda valmisoleku kohta tellitud kauba eest ka tasuda. Pelgalt väärteoprotokolli kirjapandud asjaolust, et isik keeldus maksmisest ei ole piisav, et teha järeldust tema tahtluse ja selle liigi kohta KarS § 209 tähenduses. Põhimõtteliselt ei ole välistatud, et ostja taganeb tellitud kauba eest tasumisest hoopis võlaõigusest tuleneva õiguse alusel – nt ei vasta toit nõutud kvaliteedile. Riigikohus leidis, et väärteoprotokollides kajastatu neile küsimustele vastust ei anna. Väärteoprotokollides ei olnud KarS §-s 209 nõutavat subjektiivset külge iseloomustavaid asjaolusid. Seega oli rikutud VTMS § 19 lg 1 p-s 1 sätestatud menetlusaluse isiku õigust teada, millist väärteoasja tema suhtes menetletakse. RK 3-1-1-45-11
Näide 2: Väärteoprotokollis oli märgitud lakooniliselt „Narva linnas 26. juuli tn 1 juures kanalisatsiooniluuk lahti“. Seega on jäetud sisuliselt välja selgitamata, kas AS Narva Vesi käitumine täitis süüteokoosseisu, mistõttu puudub alus AS Narva Vesi karistamiseks KOKS § 662 lg 2 järgi. Kuna kohtud on seotud teokirjeldusega, ei saa sellist väärteoprotokolli viga tagantjärgi kohtu poolt kõrvaldada. Väärteoprotokollis peab olema kirjeldatud tegu, mida menetlusalune isik oleks pidanud tegema. Väärteoprotokollis peavad olema kajastatud andmed, mille alusel on võimalik hinnata, kas süüteokoosseis on täidetud – milles menetlusalust isikut süüdistatakse ja millest lähtuvalt väärteoprotokolli koostaja leiab, et väärteokoosseis on täidetud. Ühtlasi märkis Riigikohus, et väärteoasjas tehtud otsustest ei nähtu aktsiaseltsi organit või juhtivtöötajat, kelle tegevus (tegemata jätmine) juriidilisele isikule omistatakse. See on aga KarS § 14 lg-st 1 tulenevalt kohustuslik, millele Riigikohus on oma senises praktikas korduvalt tähelepanu juhtinud. RK 3-1-1-80-06, (Vt ka 3-1-1-30-11)
Näide 3: Heites isikule sisuliselt ette seda, et ta on ühissõidukis sõitnud kehtetu piletiga, peab väärteoprotokollist nähtuma ka õigusnorm, millele tuginevalt kohtuväline menetleja leiab, et kontrollijale esitatud pilet oli kehtetu. Isikule on väärteoprotokollis ette heidetud seda, et ta sõitis ühistranspordis ilma sõidupiletita ega ostnud sõidupiletit ühissõiduki juhilt. Nende rikkumiste eest teda ka karistati. Kuigi väärteoprotokollist nähtub, et isik esitas kontrollijale sõidupileti, on jäänud märkimata, millisel õiguslikul alusel ei loetud seda sõidupiletit kehtivaks. Asjaolu, et isiku poolt kontrollijale esitatud sõidupilet on kehtetuks loetud Pärnu Linnavolikogu 21. oktoobri 2010. a määruse nr 38 alusel, selgub alles maakohtu otsusest. VTMS § 69 nõuetele mittevastava väärteoprotokolli koostamisega on rikutud menetlusaluse isiku VTMS § 19 lg 1 p 1 alusel antud õigust teada, millist väärteoasja tema suhtes arutatakse, s.o teada tema vastu esitatud süüdistuse sisu. 3-1-1-77-12
Nõuded kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatavale kaebusele on sätestatud VTMS §-s 115.
Sildid:kohtuväline menetleja, politsei, Väärteoprotokoll
Kategooriad Väärteomenetlus
Bigbank vs eraisik - laenuandja vastutustundliku laenamise põhimõte?
1-17-3858 9. sept. 2019
Roman Grosmelderi kaitsja vandeadvokaat Vladimir Sadekovi kassatsioon Tallinna Ringkonnakohtu 6. novembri 2018. a otsuse peale kriminaalasjas Roman Grosmelderi süüdistuses KarS § 113 lg 1 - § 25 lg 2 järgi.
2-16-19005 10. sept. 2019
Marje Johanson kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 31.01.2019. a otsuse peale Marje Johansoni hagis Nele Annuki, Kadri Okase, Tuuli Tasa ja Reemet Vahlbergi vastu kahju hüvitamiseks ja alusetust rikastumisest tuleneva kahju väljamõistmiseks
2-18-4182 10. sept. 2019
TDG Engineering OÜ määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 6.03.2019. a määruse peale TDG Engineering OÜ hagis AMEX Export-Import GmbH vastu lepinguliste suhete ja võlgnevuse puudumise tuvastamiseks
2-10-20988 9. sept. 2019
Ilona Pavlova kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 4.01.2019. a otsuse peale Ilona Pavlova hagis Tõnu Juure ja Reet Juure vastu ühisvara jagamiseks ja Ilona Pavlova hagis Reet Juure ja Ristmerold OÜ vastu võõrandamislepingu kehtetuks tunnistamiseks ning Ristmerold OÜ-lt ja Reet Juurelt hüvitise väljamõistmiseks
3-18-1331 10. sept. 2019
3-17-1110 4. sept. 2019
XXX kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 30.08.2018. a otsuse peale Eesti Töötukassa otsuste ning vaideotsuse tühistamiseks ja Eesti Töötukassa kohustamiseks ning Sotsiaalkindlustusameti otsuse tühistamiseks ja Sotsiaalkindlustusameti kohustamiseks
3-19-557 4. sept. 2019
Igor Abdulajevi määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 31.05.2019. a määruse peale Tartu Vangla otsuste tühistamiseks ja kohustamiseks tegema uut otsust
5-19-40 10. sept. 2019
430 561 külastust

matches:
Riigikohus
§ 19
§ 78
kohus
kohus
§ 209
§ 218
Riigikohus
§ 209
Riigikohus
§ 19
§ 662
§ 14
Riigikohus
§ 69
§ 19
§ 113
§ 25


Energeetika ja automaatika erialade riiklik õppekava – Riigi Teataja
Energeetika ja automaatika erialade riiklik õppekava
Energeetika ja automaatika erialade riiklik õppekava - sisukord
2 Sisetööde elektriku eriala õppekava üldosa
§ 4 Sisetööde elektriku eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
21 Automaatiku eriala õppekava üldosa
§ 71 Automaatiku eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
§ 72 Nõuded õpingu alustamiseks ja lõpetamiseks
§ 73 Õppekava maht ja põhiõpingute moodulite loetelu ja õppemaht
22 Elektroonikaseadmete tehniku eriala õppekava üldosa
§ 75 Eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
§ 76 Nõuded õpingute alustamiseks ja lõpetamiseks
§ 77 Õppekava õppemaht ja põhiõpingute moodulite loetelu ja õppemaht
§ 78 Õpingute läbimisel omandatavad kutsed
23 Mehhatrooniku eriala õppekava üldosa
§ 79 Mehhatrooniku eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
§ 710 Nõuded õpingu alustamiseks ja lõpetamiseks
§ 711 Õppekava maht ja põhiõpingute moodulite loetelu ja õppemaht
§ 712 Õpingute läbimisel omandatavad kutsed
§ 81 Õpilaste vastuvõtt alates 2019. aasta 1. jaanuarist
RT I, 25.10.2018, 13
Vastu võetud 30.06.2014 nr 43
RT I, 09.07.2014, 6
10.07.2015 RT I, 17.07.2015, 2 20.07.2015
25.04.2016 RT I, 27.04.2016, 3 30.04.2016
16.06.2017 RT I, 22.06.2017, 1 25.06.2017
16.10.2018 RT I, 25.10.2018, 2 28.10.2018
(1) Energeetika ja automaatika erialade riiklik õppekava (edaspidi riiklik õppekava) määrab kindlaks elektrienergia ja energeetika ning elektroonika ja automaatika õppekavarühmadesse kuuluvate erialade kutsekeskhariduse õppekavade eesmärgid, saavutatavad õpiväljundid ja seosed Eesti kvalifikatsiooniraamistikuga (edaspidi EKR), õpingute alustamise ja lõpetamise nõuded, õppekava moodulid ning nende õppemahu Eesti kutsehariduse arvestuspunktides (edaspidi EKAP) koos õpiväljundite ja hindamiskriteeriumitega, moodulite valiku võimalused ja tingimused ning õppe käigus omandatavad osakutsed.
(2) Riikliku õppekavaga kehtestatakse kohustuslik õppesisu elektrienergia ja energeetika õppekavarühma kuuluva sisetööde elektriku eriala (inglise keeles electrician), EKRi 4. tase, õppemaht 180 EKAPd, kutsekeskharidusõppele.
(3) Riikliku õppekavaga kehtestatakse kohustuslik õppesisu järgmiste elektroonika ja automaatika õppekavarühma kuuluvate erialade kutsekeskharidusõppele:
1) automaatik (inglise keeles automatician), EKRi 4. tase, õppemaht 180 EKAPd;
2) elektroonikaseadmete tehnik (inglise keeles electronics assembly technician), EKRi tase 4, õppemaht 180 EKAPd;
3) mehhatroonik (inglise keeles mechatronic), EKRi tase 4, õppemaht 180 EKAPd.
[RT I, 22.06.2017, 1 - jõust. 25.06.2017]
(1) Riiklik õppekava koosneb eriala õppekava üldosast ja lisadest. Lisades esitatakse eriala õppesisu moodulite kirjeldused.
(3) Kutsekeskhariduse omandamist võimaldav õppekava sisaldab 60 EKAP mahus võtmepädevuste õpet, mis jaguneb erialaste põhiõpingute moodulitesse lõimitud õppe ja kõigile erialadele ühiste üldõpingute moodulite vahel. Üldõpingute moodulite loend, õppemaht, õpiväljundid ja hindamiskriteeriumid lävendi tasemel on esitatud määruse lisas 1.
(4) Sisetööde elektriku eriala põhiõpingute moodulite loend, õppemaht, õpiväljundid ja hindamiskriteeriumid lävendi tasemel on esitatud määruse lisas 2.
(5) Automaatiku eriala põhiõpingute moodulite loend, õppemaht, õpiväljundid ja hindamiskriteeriumid lävendi tasemel on esitatud määruse lisas 3.
[RT I, 17.07.2015, 2 - jõust. 20.07.2015]
(6) Elektroonikaseadmete tehniku eriala põhiõpingute moodulite loend, õppemaht, õpiväljundid ja hindamiskriteeriumid lävendi tasemel on esitatud määruse lisas 4.
(7) Mehhatrooniku eriala põhiõpingute moodulite loend, õppemaht, õpiväljundid ja hindamiskriteeriumid lävendi tasemel on esitatud määruse lisas 5.
2. peatükk Sisetööde elektriku eriala õppekava üldosa
§ 4. Sisetööde elektriku eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
(1) Õpetusega taotletakse, et õpilane omandab kompetentsuse, mis võimaldab töötada oskustöölisena elektri-, ehitus- ja remonditöödega tegelevates ettevõtetes, paigaldades ja hooldades kuni 1000 V vahelduvpingelisi ja kuni 1500 V alalispingelisi elektrijuhistike süsteeme, masinaid ja seadmeid mitmesugustes elamutes, hoonetes, tehnilistes rajatistes ning kuni 1000 V välisvõrkudes (alates liitumispunktist).
1) väärtustab valitud kutset ja eriala, on kursis selle arengusuundadega ning tunneb valdkonda reguleerivaid normdokumente ulatuses, mis on vajalik erinevate tööülesannete täitmiseks;
[RT I, 25.10.2018, 2 - jõust. 28.10.2018]
2) [kehtetu - RT I, 25.10.2018, 2 - jõust. 28.10.2018]
3) paigaldab nõuetekohaselt hoone elektripaigaldiste elektritarvikuid, -juhistikke ja -seadmeid ning kontrollib nende korrasolekut, järgides töötervishoiu-, tööohutus-, elektriohutus- ja keskkonnaohutusnõudeid;
31) paigaldab ja hooldab oma pädevuse piires lihtsamaid kuni 50 V vahelduv- ja kuni 120 V alalispinge seadmeid (sh automaatikaseadmeid), tagades paigaldise tehnilise korrasoleku ja kasutamise ohutuse;
4) viib läbi nõuetekohaselt hoone elektripaigaldiste ja tarvitite käidutoiminguid, järgides etteantud käidukava ning tööohutus- ja elektriohutusnõudeid;
5) töötab iseseisvalt ja töörühma liikmena täites tööülesandeid muutuvates olukordades, vastutab tööülesannete nõuetekohase ja tähtajalise täitmise eest;
6) on avatud koostööle ja osaleb meeskonnatöös, arendab sotsiaalseid ja enesekohaseid pädevusi ning käitub vastastikust suhtlemist toetaval viisil;
10) omab loodusteaduslikku maailmapilti, väärtustab ja järgib jätkusuutliku arengu põhimõtteid;
13) kasutab vastutustundlikult info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat ning interneti võimalusi isiklikel ja tööalastel eesmärkidel.
(2) Õpingud loetakse lõpetatuks, kui õpilane on omandanud sisetööde elektriku eriala õppekava õpiväljundid vähemalt lävendi tasemel.
(1) Sisetööde elektriku eriala õppekava maht on 180 EKAPd, mis jaguneb järgmiselt:
2) põhiõpingud 121 EKAPd, sealhulgas lõimitud võtmepädevuste õpe 30 EKAPd ja praktika vähemalt 31 EKAPd;
3) valikõpingud 29 EKAPd.
1) sisetööde elektriku alusteadmised 25 EKAPd;
3) [kehtetu - RT I, 25.10.2018, 2 - jõust. 28.10.2018]
4) [kehtetu - RT I, 25.10.2018, 2 - jõust. 28.10.2018]
5) hoone elektripaigaldiste ehitamine 50 EKAPd;
6) hoone elektripaigaldiste käit 25 EKAPd;
7) [kehtetu - RT I, 25.10.2018, 2 - jõust. 28.10.2018]
8) [kehtetu - RT I, 25.10.2018, 2 - jõust. 28.10.2018]
9) [kehtetu - RT I, 25.10.2018, 2 - jõust. 28.10.2018]
10) [kehtetu - RT I, 25.10.2018, 2 - jõust. 28.10.2018]
11) [kehtetu - RT I, 25.10.2018, 2 - jõust. 28.10.2018]
12) hoone automaatika- ja väikepingeseadmete paigaldamine 15 EKAPd.
Käesoleva määruse lisas 2 nimetatud õppekava moodulite õpiväljundite saavutamisel omandatakse kutsele „Sisetööde elektrik, tase 4” vastavad kompetentsid.
21. peatükk Automaatiku eriala õppekava üldosa
§ 71. Automaatiku eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
(1) Õpetusega taotletakse, et õpilane omandab kompetentsuse, mis võimaldab töötada oskustöölisena vastavalt spetsialiseerumisele kas tootmisautomaatika või hooneautomaatika valdkonna ettevõtetes ning mis annab eeldused õpingute jätkamiseks ja elukestvaks õppeks.
1) väärtustab valitud kutset, on kursis selle arengusuundadega ning teadlik erinevatest tööturu suundumustest energeetika ja automaatika valdkonnas;
2) mõistab protsesside automatiseerimise eesmärke ja automaatjuhtimise põhimõtteid ning rakendab neid automaatikasüsteemide, -komponentide ja -seadmete paigaldamisel ja käidul;
3) paigaldab nõuetekohaselt vastavalt spetsialiseerumisele kas tootmis- või hooneautomaatika süsteemide tarvikuid, -juhistikke ja -seadmeid ning kontrollib nende korrasolekut, järgides töötervishoiu-, tööohutus-, elektriohutus- ja keskkonnaohutusnõudeid;
4) viib nõuetekohaselt läbi automaatikasüsteemide ja -seadmete käidutoiminguid spetsialiseerumisele vastavas valdkonnas, järgides etteantud juhiseid ning tööohutus- ja elektriohutusnõudeid;
5) oskab iseseisvalt organiseerida oma tööd, tuleb tööülesannete täitmisega toime tavapärastes olukordades ning vastutab nende nõuetekohase ja tähtajalise täitmise eest;
12) kasutab kunstialaseid teadmisi ja kogemusi oma elukvaliteedi tõstmiseks ja isiksuse arendamiseks.
§ 72. Nõuded õpingu alustamiseks ja lõpetamiseks
(2) Õpingud loetakse lõpetatuks, kui õpilane on omandanud automaatiku eriala õppekava õpiväljundid vähemalt lävendi tasemel.
§ 73. Õppekava maht ja põhiõpingute moodulite loetelu ja õppemaht
(1) Automaatiku eriala õppekava maht on 180 EKAPd, mis jaguneb järgmiselt:
2) põhiõpingud 120 EKAPd, sealhulgas lõimitud võtmepädevuste õpe 30 EKAPd ja praktika vähemalt 35 EKAPd;
3) valikõpingud 30 EKAPd.
1) elektrotehnika ja elektroonika alused 15 EKAPd;
2) automaatiku alusteadmised 15 EKAPd;
3) karjääri planeerimine ja ettevõtluse alused 6 EKAPd;
4) automaatikaseadmete ja -süsteemide paigaldamine 14 EKAPd;
[RT I, 27.04.2016, 3 - jõust. 30.04.2016]
5) automaatikaseadmete- ja -süsteemide käit 10 EKAPd;
6) tootmisautomaatika paigaldamine ja käit 25 EKAPd;
7) praktika tootmisautomaatika paigaldamisel ja käidul 35 EKAPd;
8) hooneautomaatika paigaldamine ja käit 25 EKAPd;
9) praktika hooneautomaatika paigaldamisel ja käidul 35 EKAPd.
(1) Käesoleva määruse lisas 3 nimetatud õppekava moodulite number 1–7 õpiväljundite saavutamisel omandatakse kutsele „Automaatik, tase 4 spetsialiseerumisega tootmisautomaatikale” vastavad kompetentsid.
(2) Käesoleva määruse lisas 3 nimetatud õppekava moodulite number 1–5, 8 ja 9 õpiväljundite saavutamisel omandatakse kutsele „Automaatik, tase 4 spetsialiseerumisega hooneautomaatikale” vastavad kompetentsid.
22. peatükk Elektroonikaseadmete tehniku eriala õppekava üldosa
§ 75. Eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
(1) Õpetusega taotletakse, et õpilane omandab kompetentsid, mis on vajalikud töötamiseks elektroonikatööstuses elektroonikaseadmete koostaja, elektroonikaseadmete remontija, veaotsija, tehniku või nendega lähedasel ametikohal ning luuakse eeldused õpingute jätkamiseks ja elukestvaks õppeks.
1) kasutab omandatava kutse tasemel kokkulepitud erialast oskussõnavara, põhimõtteid, tehnoloogiaid, protsesse, töövahendeid ja seadmeid järgib protseduurireegleid ja parimaid praktikaid ning täidab iseseisvalt järgmisi tööülesandeid: töötab meeskonna ja organisatsiooni liikmena, koostab ja remondib elektroonikaseadmeid ning teostab elektroonikaseadmete vigade tuvastamist;
§ 76. Nõuded õpingute alustamiseks ja lõpetamiseks
(2) Õpingud loetakse lõpetatuks, kui õpilane on omandanud elektroonikaseadmete tehniku eriala õppekava õpiväljundid vähemalt lävendi tasemel.
§ 77. Õppekava õppemaht ja põhiõpingute moodulite loetelu ja õppemaht
(1) Elektroonikaseadmete tehniku õppekava maht on 180 EKAPd, mis jaguneb järgmiselt:
2) põhiõpingud 123 EKAPd, sealhulgas lõimitud võtmepädevuste õpe 30 EKAPd ja praktika vähemalt 31,5 EKAPd;
3) valikõpingud 27 EKAPd.
1) elektroonikaseadmete visuaalsete vigade tuvastamine 10,5 EKAPd;
2) elektroonikaseadmete remontimine 13,5 EKAPd;
3) mõõteriistade kasutamine testimiseks 9 EKAPd;
4) töö ja tootmise korraldus elektroonika tööstuses 10,5 EKAPd;
5) elektroonikaseadmete funktsionaalsete vigade tuvastamine 31,5 EKAPd;
6) elektroonikaseadmete koostamine ja tootmistehnoloogia 10,5 EKAPd;
7) karjääri planeerimine ja ettevõtluse alused 6 EKAPd;
8) praktika 31,5 EKAPd.
§ 78. Õpingute läbimisel omandatavad kutsed
Õppekava õpiväljundite saavutamisel omandatakse kutsele „Elektroonikaseadmete tehnik, tase 4” vastavad kompetentsid.
23. peatükk Mehhatrooniku eriala õppekava üldosa
§ 79. Mehhatrooniku eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
(1) Õpetusega taotletakse, et õpilane omandab kompetentsuse, mis loob eeldused õpingute jätkamiseks ja elukestvaks õppeks ning võimaldab töötada oskustöölisena valdkonnaettevõtetes, täites tööülesandeid, millega kindlustatakse erinevate tehnoloogiliste protsessidega seotud mehhatroonikaseadmete ja -alamsüsteemide tõrgeteta töö.
1) väärtustab valitud kutset ja eriala, on kursis selle arengusuundadega ning teadlik erinevatest tööturu suundumustest mehhatroonika valdkonnas;
2) koostab ja paigaldab erinevate tehnoloogiliste protsessidega seotud mehhatroonikaseadmeid ja -alamsüsteeme, järgides asjakohaseid tööjuhiseid ja tehnoloogilises dokumentatsioonis etteantud nõudeid;
3) hooldab ja remondib mehhatroonikaseadmeid ja -alamsüsteeme vastavalt hoolduskavale, järgides etteantud juhiseid, protseduure ja ohutusnõudeid;
4) täidab tööülesandeid iseseisvalt ja nõuetekohaselt tavapärastes olukordades ning töötab kliendikeskselt ja organiseeritult, järgides tööohutuse-, elektriohutuse- ja keskkonnaohutusnõudeid;
5) osaleb tulemuslikult erinevate meeskondade töös ja suhtleb kaaslastega vastastikust austust ülesnäitaval viisil;
6) kasutab erinevaid arvutirakendusi ning interneti võimalusi nii tööalastel kui isiklikel eesmärkidel;
7) planeerib oma karjääri kaasaegses majandus-, ettevõtlus- ja töökeskkonnas lähtuvalt elukestva õppe põhimõtetest;
9) suhtleb õpitavas võõrkeeles iseseisva keelekasutajana;
§ 710. Nõuded õpingu alustamiseks ja lõpetamiseks
(2) Õpingud loetakse lõpetatuks, kui õpilane on omandanud mehhatrooniku eriala õppekava õpiväljundid vähemalt lävendi tasemel.
§ 711. Õppekava maht ja põhiõpingute moodulite loetelu ja õppemaht
(1) Mehhatrooniku eriala õppekava maht on 180 EKAPd, mis jaguneb järgmiselt:
2) põhiõpingud 123 EKAPd, sealhulgas lõimitud võtmepädevuste õpe 30 EKAPd ja praktika vähemalt 30 EKAPd;
1) mehhatrooniku alusteadmised 35 EKAPd;
2) mehhatroonikaseadmete ja alamsüsteemide koostamine ja paigaldamine 20 EKAPd;
3) mehhatroonikaseadmete ja alamsüsteemide käit 12 EKAPd;
4) tööstus- ja tootmismehhatroonika seadmete ning alamsüsteemide paigaldamine ja käit 20 EKAPd;
5) praktika 30 EKAPd;
6) karjääri palneerimine ja ettevõtluse alused 6 EKAPd.
§ 712. Õpingute läbimisel omandatavad kutsed
Käesoleva määruse § 711 lõike 2 punktides 1–6 nimetatud õppekava moodulite õpiväljundite saavutamisel omandatakse kutsele „Mehhatroonik, tase 4” vastavad kompetentsid.
§ 81. Õpilaste vastuvõtt alates 2019. aasta 1. jaanuarist
Alates 2019. aasta 1. jaanuarist võetakse uusi õpilasi vastu ainult käesoleva määrusega kooskõlla viidud kooli õppekavadele.
Lisa 2 Sisetööde elektriku eriala põhiõpingute moodulite kirjeldused
Lisa 3 Automaatiku eriala põhiõpingute ja spetsialiseerumise moodulite kirjeldused
Lisa 5 Mehhatrooniku eriala põhiõpingute moodulid


text:
30.07.2019 Teisipäev
advokaat Kätlin Ots Advokaadibüroo Glikman Alvin LEVIN OÜ
Mitte alati ei pääse omanik oma kinnisasjale ligi avalikult kasutatavat teed pidi ning peab selleks kasutama hoopis kellegi teise kinnistut.
Reeglina ei teki vaidlusi juhul, kui teise kinnisasja omanikuga on sõlmitud kokkulepe juurdepääsutee kasutamise osas. Kui aga kokkulepe puudub, võivad asjad muutuda kiiresti väga keeruliseks.
Minu esimene soovitus on juba enne krundi soetamist kontrollida, kas sellele on tagatud ligipääs avalikult kasutatavalt teelt. Peamine raskuskese seisneb juurdepääsuga seotud probleemide äratundmises. Nimelt ei pruugi sellega soetud küsimused ilmneda kohe, mistõttu tuleks kinnistut soetades esimese asjana uurida kinnisvaramaaklerilt või eelmiselt omanikult, millised juurdepääsuteega seonduvad kokkulepped kehtivad ning milline on nende õiguslik siduvus. Ka kinnistusraamatust tasub kontrollida, kas sinna on kantud teeservituut. Kui vastus on jaatav, ei pea avalikult kasutatavale teele juurdepääsu pärast muretsema. Lisaks tuleks välja uurida, kas naaberkrundi kasutamise eest on kokku lepitud tasu ning milline on selle suurus.
Kui puuduvad nii kokkulepe kui ka servituut kinnistusraamatus ning uute naabritega ei õnnestu sõlmida notariaalset lepet (õiguslikult kõige suurema jõuga), või mis veelgi hullem, kui naaber juurdepääsuteed blokeerib, on teele juurdepääsu taotlejal võimalik oma õiguste kaitseks pöörduda kohtusse. Kohus määrab poolte huve kaaludes juurdepääsutee ja selle kasutamise tingimused.
Põhiliselt lähtub kohus järgmistest kriteeriumitest:
Avalikult kasutatavale teele juurdepääsu nõude rahuldamise eelduseks on juurdepääsu taotleja kinnisasjalt avalikule teele juurdepääsu puudumine. Teisisõnu, kui juurdepääs kinnistule on juba olemas, siis suure tõenäosusega kohus uut teed ei määra.
Taotletav juurdepääs peab olema maakorralduslikult võimalik.
Juurdepääsu nõudva poole huvid kaaluvad üle kulud ning muud piirangud, mis on seotud naaberkinnistu omanikuga. Poolte huvide kaalumisel on kohtud sageli arvesse võtnud varasemat (ajaloolist) teede kasutamise praktikat, kuid tuleb siiski rõhutada, et ainuüksi see tegur ei tohiks määravaks saada.
Lisaks kuludele ja piirangutele tuleb kinnisasja omaniku huve kaaludes arvestada ka sellega, kui omanik peab rajama uue tee oma kinnisasjale, et juurdepääsu otstarbekohaselt kasutada. Sealjuures ei tule juurdepääsu tagada mitte üksnes kinnisasja piirini, vaid omaniku huvi korral kuni hooneteni.
Eeltoodu selgitab, et kohus küll kaalub mõlema krundi omaniku huve, kuid see ei viita ilmtingimata sellele, et kohus peab eelistama alati kõige lühemat, odavaimat või mugavaimat lahendust. See omakorda tähendab, et kohtu poolt määratav juurdepääs ei pruugi tegelikult viia lähima avalikult kasutatava teeni.
Kohtupraktika kohaselt püüab kohus siiski jõuda lahenduseni, mis riivab kõige vähem naaberkinnistu omaniku õigusi ning on samal ajal kõikidest valikuvariantidest juurdepääsu taotleva kinnistu omaniku jaoks kõige odavam.
Tänasel päeval küll ilma probleemideta, kuid vormistatud kokkuleppeta eratee kasutamine oma kinnistule pääsemiseks võib ometigi takistada tulevikus oma kinnistu müümist. Selleks, et olla oma kinnistu peremees, tasub juurdepääsuteed puudutavad küsimused selgeks teha võimalikult vara, parimal juhul juba enne kinnistu soetamist.

matches: Kohus kohus kohus kohus kohus kohus


text:
Juhtkiri: ideoloogiliselt ja moraalselt korrumpeerunud Euroopa Kohus - Objektiiv
Avaleht Arvamus Juhtkiri: ideoloogiliselt ja moraalselt korrumpeerunud Euroopa Kohus
Sõltumatu kohtuvõim Euroopa Liidus on suuresti farss. Pigem Väär-Euroopat esindav Euroopa Kohus tegeleb omavoliliselt agressiivse ideoloogilise programmi pealesurumise ning tõelise Euroopa alustalade lammutamisega, leiab Objektiivi toimetus.
Euroopa Kohus langetas Rumeenia ja USA kodanikust samasoolise “abielupaari” kaasuses otsuse, mille kohaselt kehtivad ühes Euroopa Liidu liikmesriigis sõlmitud abielud, kaasa arvatud “samasooliste abielud”, ka kõigis teistes liikmesriikides. Kuigi liikmesriikidel on kohtu armulikul hinnangul endiselt õigus otsustada, kas lubada samasooliste “abielude” sõlmimist või mitte, tuleb teisest riigist pärit “samasoolisele abikaasale” anda elamisluba, kui “homoabielu” on sõlmitud ELis.
Rumeenias ei ole samast soost isikutel võimalik omavahel “abielluda”, seevastu Ameerika Ühendriikides on sodomiitlik “abielu” legaalne. Kõnealune paar sõlmis oma “abielu” 2010. aastal Brüsselis. Meenutagem, et samasooliste “abielud” on seadustatud järgmistes Euroopa Liidu riikides: Austria (konstitutsioonikohtu otsusega alates 1. jaanuarist 2019), Belgia, Iirimaa, Hispaania, Holland, Luksemburg, Malta, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Suurbritannia (v.a Põhja-Iirimaa) ja Taani.
“Kuigi liikmesriigid on vabad otsustama, kas võimaldada abielu sõlmimist samast soost isikute vahel, ei tohi nad takistada ELi kodaniku vabadust seeläbi, et keelduvad andmast elamisluba oma territooriumil tema samast soost abikaasale, kes on pärit riigist, mis ei kuulu Euroopa Liitu,” märkis kohus. Veel leidis kohus, et sõna “abikaasa” (inglise k. spouse) on olemuselt sooneutraalne ning kehtib ka sodomiitliku “abielupaari” osapoolte kohta.
Kõnealune Euroopa Kohtu otsus ei tulnud kui välk selgest taevast. Nimelt tänavu jaanuaris esitas kohtujurist Melchior Wathelet Euroopa Kohtus ametliku arvamuse, mille kohaselt peaksid kõik Euroopa Liidu liikmesriigid tunnustama abikaasana kõiki sodomiitliku “abielu” osapooli, sõltumata sellest, kas konkreetne riik tunnistab sodomiitlikke liite abieluna või mitte. Toona kirjutas Objektiivi toimetuse liige Varro Vooglaid:
“Kohtujurist ei esinda kumbagi vaidluse osapoolt, vaid töötab Euroopa Liidu Kohtu juures alalise nõuandjana, kelle ülesandeks on anda kohtule omapoolne hinnang selle kohta, kuidas konkreetset kohtuvaidlust lahendada. Kohtujuristi arvamus ei ole kohtule siduv, aga kui kohus peaks oma otsuses Watheleti positsiooni järgima, siis sisuliselt tähendaks see nn homoabielu kontseptsiooni pealesurumist kõigile Euroopa Liidu liikmesriikidele.”
Nagu näeme, võttis kohus selle positsiooni omaks, olgugi et Belgia endisest justiitsministrist kohtujuristi arvamus oli äärmiselt puudulik ja sai seetõttu laialdase kriitika osaliseks. Kuigi formaalselt tunnustatakse liikmesriikide õigust otsustada selle üle, kuidas abielu määratleda, kohustatakse tegelikult kõiki tunnustama uut, “sooneutraalset” abielukontseptsiooni, mis on ilmselgelt väga suur ja tõsine samm nn homoabielu aktsepteerimise pealesurumisel kõigile ELi liikmesriikidele.
Sõltumatu kohtuvõim Euroopa Liidus on suuresti farss. Nagu praktika näitab, on kohtud liigagi sageli – kuni Euroopa Kohtuni välja – moraalselt korrumpeerunud ning tegelevad õiguse kohaldamise asemel kehtiva õiguse ideoloogilise ümbermääratlemisega. Euroopa Kohus tegeleb omavoliliselt – sest demokraatlikku mandaati tal selleks pole – agressiivse ideoloogilise programmi elluviimise ja selle pealesurumisega ka neile riikidele, kus seda ei soovita. Sellisena esindab Euroopa Kohus pigem Väär-Euroopat, mis tegeleb järjekindlalt tõelise Euroopa alustalade lammutamise ja asendamisega.
Muude oluliste küsimuste kõrval jääb küsimuseks, millisel moel reageerivad Euroopa Kohtu otsusele konservatiivsemad riigid Ida-Euroopas, nagu näiteks Poola ja Ungari. Ei ole sugugi võimatu, et ühel hetkel keeratakse vastuvõetamatu ideoloogilise programmi pealesurumisel vint üle. Igal juhul on raske ette kujutada, kuidas Poola hakkaks ELi survel tunnustama teistes riikides sõlmitud sodomiitlikke liite Poolas kehtiva abieluna.
Päisefoto: samasooline paar Clay Hamilton (USA) ja Adrian Coman (Rumeenia). Foto: Scanpix
sodomiitlik "abielu"
sooneutraalne abielu

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus


Anija valla dokumendihaldussüsteemi põhimäärus – Riigi Teataja
Anija valla dokumendihaldussüsteemi põhimäärus
Anija valla dokumendihaldussüsteemi põhimäärus - sisukord
§ 6 Registri pidamise eesmärgid
§ 7 Registri pidamise alused
§ 9 Registri pidamise kulu
§ 10 Andmete töötlemise nõuded
§ 11 Registrisse andmete kandmine
§ 12 Registrisse kantavad andmed
§ 13 Registrisse kantud andmete muutmine
§ 15 Kasutajaõigused
§ 16 Juurdepääs registri andmetele
RT IV, 11.02.2020, 37
Vastu võetud 04.02.2020 nr 1
Määrus kehtestatakse avaliku teabe seaduse § 433 lõike 1 ja § 435 lõike 1 alusel.
Määrusega sätestatakse Anija Vallavalitsuse dokumendihaldussüsteemi (edaspidi register) asutamise ja pidamise kord, sealhulgas vastutava ja volitatud töötleja ülesanded, kogutavate andmete koosseis, andmete registrisse kandmise ja registri haldamise kord ning andmete väljastamise tingimused.
Registri ametlik nimetus on Anija Vallavalitsuse dokumendihaldussüsteem Amphora ja lühinimi Amphora.
Registri omanik on Anija vald.
(1) Registri vastutav töötleja on Anija Vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi ametiasutus).
7) täidab muid õigusaktidega kohaliku omavalitsuse andmekogu pidamisega seotud ülesandeid.
(3) Vallasekretär määrab vastutava töötleja õigus(t)e teostaja(d), kellel on õigus täita vastutava töötleja ülesandeid, kellel on õigus hallata registrit või selle osade juurdepääsuõigusi (süsteemi administraatorid).
(1) Registri töötlejad on Anija Vallavalitsuse teenistujad ja töötajad (edaspidi töötleja) ning registri standardlahenduse pakkuja.
§ 6. Registri pidamise eesmärgid
1) Anija Vallavalitsusele saabunud ning selles koostatud dokumentide haldamine;
§ 7. Registri pidamise alused
(1) Registrit peetakse infotehnoloogilise standardlahendusega andmekoguna.
(3) Register on liidestatud infosüsteemide andmevahetuskihiga DHX.
(3) Registri vastutava ja volitatud töötleja kohustus on tagada registri andmete käideldavus, terviklus ja konfidentsiaalsus töötleja organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste turvameetmetega.
§ 9. Registri pidamise kulu
Registri arendamise ja pidamise kulu kaetakse üldjuhul Anija valla eelarvest.
§ 10. Andmete töötlemise nõuded
(2) Töötleja on kohustatud tagama registrisse kantud andmete samasuse alusdokumentidele kantud andmetega. Väärate andmete avastamisel registris parandab töötleja väärad andmed ühe tööpäeva jooksul.
§ 11. Registrisse andmete kandmine
§ 12. Registrisse kantavad andmed
2) dokumendi registreerimise number, kuupäev ja kellaaeg;
7) dokumendi koostamise, kooskõlastamise, allkirjastamise ja edastamise kuupäev, kellaaeg;
10) juurdepääsupiirangud (kehtestamise aeg ja kehtestaja, alus, tähtaeg, juurdepääsupiirangu kehtetuks tunnistamine ja muud olulised andmed);
13) edastamise viis (DHX, e-posti teel, posti teel, tähitud kirjaga jne);
7) juurdepääsupiirangud (kehtestamise aeg ja kehtestaja, alus, tähtaeg, juurdepääsupiirangu kehtetuks tunnistamine ja muud olulised andmed);
11) eelnõu number, kuupäev, koostaja nimi, kooskõlastajad, menetluse käik, ettekandja, sari, teavitatavad, staatus, juurdepääsupiirangud, muutmis- ja lugemisõigused.
4) toimumise kellaaeg, kuupäev, koht/viis;
12) protokolli juurdepääsupiirangud (kehtestamise aeg ja kehtestaja, alus, tähtaeg, juurdepääsupiirangu kehtetukstunnistamine ja muud olulised andmed);
13) protokolli kantud istungi käik ja otsused.
2) valla esindaja (allkirjastaja) nimi ja ametikoht;
9) kehtivuse algus ja lõpp;
10) sarja indeks;
11) juurdepääsupiirangud (kehtestamise aeg ja kehtestaja, alus, tähtaeg, juurdepääsupiirangu kehtetuks tunnistamine ja muud olulised andmed);
12) muutmis- ja lugemisõigused;
13) lepingu liik.
§ 13. Registrisse kantud andmete muutmine
(1) Registrisse kantud andmeid muudab töötleja alusdokumentide alusel alusandmete muutumisel.
§ 15. Kasutajaõigused
(3) Kasutajaõiguste andmine, muutmine, peatamine ja lõpetamine toimub Anija Vallavalitsuse kehtestatud korras.
§ 16. Juurdepääs registri andmetele
(1) Igaühel on otsejuurdepääs avalikule dokumendiregistrile Anija valla veebilehe kaudu aadressilt www.anija.ee seaduses sätestatud korras.
(2) Igal isikul on õigus tutvuda tema kohta registrisse kantud andmetega. Registrist väljavõtete saamiseks kolmanda isiku kohta esitatakse registri vastutavale töötlejale kirjalik taotlus, milles on kirjas soovitud andmed ja nende kasutamise otstarve koos viitega õiguslikule alusele.
(3) Andmete väljastamise eest tasu ei võeta, välja arvatud avaliku teabe seaduse § 25 lõike 2 sätestatud juhul, mil teabenõudjal on kohustus tasuda 0,19 eurot iga väljastatud lehekülje eest alates 21. leheküljest.
(4) Andmeid väljastav vastutav töötleja peab arvestust andmete väljastamise aja, väljastatud andmete koosseisu, andmesaaja, andmete väljastamise õigusliku aluse ja andmete väljastamise viisi üle.
(1) Andmekogusse kantud andmete alusdokumente säilitatakse kooskõlas vastutava töötleja asjaajamises kehtestatud dokumentide loetelus sarjadele ette nähtud säilitustähtaegadega, mille lõppemise järel antakse need arhiiviseaduse ja muude õigusaktide kohaselt avalikku arhiivi või otsustatakse nende hävitamine.
(1) Järelevalvete registri pidamise seaduslikkuse üle teostab Anija Vallavolikogu revisjonikomisjon ning teenistusliku järelevalve käigus Anija Vallavalitsus.
(2) Riikliku järelevalvet isikuandmete kaitse nõuete ning andmekogude pidamise nõuete täitmise osas teostab Andmekaitse Inspektsioon.
(3) Riiklikku järelevalvet registri infosüsteemide turvameetmete rakendamise ning infosüsteemi andmevahetuskihiga liitumise üle teostab Riigi Infosüsteemi Amet.
(4) Riiklikku järelevalvet andmehalduse nõuete täitmise üle teostab Statistikaamet.
(5) Vastutav töötleja on kohustatud likvideerima registri pidamisel ilmnenud puudused järelevalvet teostanud isikute määratud tähtajaks.
(1) Registri pidamise lõpetamise otsustab Anija Vallavalitsus.
(2) Registri pidamine lõpetatakse kooskõlas arhiiviseaduse ja avaliku teabe seaduse ning nende alusel kehtestatud õigusaktidega. Andmete üleandmisel või hävitamisel koostatakse vastav akt.
Riivo Noor
Heldi Laks


Keskkonnakompleksload - Jõgeva vald
Keskkonnakompleksloa muutmise taotluse saamise/esitamise teade
Jõgeva Vallavalitsus teavitab lähtuvalt tööstusheite seaduse § 33 lõike 7 OÜ Härjanurme Mõis Saduküla veisefarm (registrikood 10212105, aadress Saduküla, Jõgeva vald) keskkonnakompleksloa L.KKL.JÕ-173736 muutmise taotluse keskkonnamõjude hindamise eelhinnangu ja keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuse eelnõu saamisest.
Loaandja on Keskkonnaamet (kontakt: Kairi Dräbtsinskaja, tel 435 5619, kairi.drabtsinskaja@keskkonnaamet.ee)
Käitise tegevuskoht:
Saduküla veisefarm, Saduküla, Jõgeva vald.
Käitise tegevuse lühikirjeldus:
Saduküla veisefarmi tegevusvaldkonnaks on veiste intensiivkasvatus. Kehtiva kompleksloa nr L.KKL.JÕ-173736 järgi on loomakohtade jaotus: 1200 kohta lüpsilehmadele, 900 kohta noorveistele ja 300 kohta vasikatele. Ettevõte soovib tootmisvõimsust suurendada võrreldes kehtiva kompleksloaga 132 lüpsilehma ja 120 vasika võrra (muutus 10% ulatuses). Loomade arvu suurendamiseks plaanitakse Mõisavahe tee 32 (katastritunnus 61101:002:0800) olemasolev lüpsilaut kohandada noorloomade pidamiseks ja Mõisavahe tee 28 (katastritunnus 61101:002:1002) ehitada uus lüpsilaut koos uue vedelsõnnikuhoidlaga.
Keskkonnakompleksloa muutmise taotlusega ja muude asjassepuutuvate dokumentidega on võimalik tutvuda Keskkonnaameti keskkonnaotsuste infosüsteemis KOTKAS.
Teraviljakaubandus OÜ õhusaasteloa taotluse saamise/esitamise teade
Jõgeva Vallavalitsus teavitab lähtuvalt keskkonnaseadustiku üldosa seaduse § 41 lg 2 ja § 47 lg 4 Teraviljakaubandus OÜ (registrikood 11005213; aadress Tartu, Pootsmani 25, 51017) õhusaasteloa taotluse saamisest. Ettevõtte käitis asub Karjamõisa kinnistul Rääbise külas Jõgeva vallas (registriosa number 2829035, katastritunnus 81002:002:0062). Õhusaasteluba taotletakse Rääbise seafarmi heiteallikatele tähtajatult.
Rääbise seafarmi tegevuse eesmärgiks on võõrdepõrsaste nuumamine nuumsigadeks. Seafarmi tuuakse 20-30 kg võõrdepõrsad, kes nuumatakse kuni 115 kg eluskaaluni. Käitises on nuumsigadele kokku 1995 kohta. Välisõhu heiteallikateks on laut (9 laudasektsiooni ventilaatorid) ja üks vedelsõnnikuhoidla. Käitise peamised õhusaasteained on ammoniaak, metaan ja dilämmastikoksiid.
Õhusaasteloa taotlusega ja muude asjassepuutuvate dokumentidega on võimalik tutvuda Keskkonnaameti avalikus dokumendiregistris.
Jõgeva Vallavalitsus teavitab lähtuvalt tööstusheite seaduse § 34 lõike 4 OÜ MARKILO (registrikood 10317169; aadress Ööbiku tn 4, Rakvere linn, Lääne-Viru maakond) keskkonnakompleksloa nr L.KKL.JÕ-152977 muutmise otsuse ning muudetud kompleksloa eelnõude saamisest.
Kureoja farm (katastritunnus 61101:001:0119) Härjanurme külas Jõgeva vallas.
OÜ MARKILO on olemas hetkel kehtiv keskkonnakompleksluba nr L.KKL.JÕ-152977, kuid taotleb muudatust, et laiendada Kureoja farmi tootmisvõimsuseni kuni 9840 nuumsea kohta (tootmisvõimsuse kasv on 2840 nuumsea kohta).
Kuni keskkonnakompleksloa andmise või andmisest keeldumise otsuse tegemiseni on igaühel õigus esitada Keskkonnaametile taotluse kohta oma põhjendatud ettepanekuid ja vastuväiteid. Ettepanekuid ja vastuväiteid võib esitada suuliselt või kirjalikult e-posti aadressil info@keskkonnaamet.ee või postiaadressil Paala tee 4, 71014 Viljandi linn.
Ametlikud Teadaanded: https://www.ametlikudteadaanded.ee/avalik/teadaanne?teate_number=1468143
Tööstusheite seaduse § 62 kohaseid konsultatsioone teise liikmesriigiga ei peeta, kuna käitis ei avalda eeldatavalt riigipiiriülest mõju.
Jõgeva Vallavalitsus teavitab lähtuvalt tööstusheite seaduse § 33 lõike 7 Torma Põllumajandusosaühingu (registrikood 10039687; aadress Kesk tn 6, Torma alevik, 48502 Jõgeva vald) keskkonnakompleksloa nr L.KKL.JÕ-148673 muutmise taotluse saamisest.
Liivi (katastritunnus 81003:002:1930), Tõnumetsa (katastritunnus 81003:002:1861) ja Söödi tn 2 (katastritunnus 81003:002:1940) kinnistutel Torma alevikus Jõgeva vallas.
Torma Põllumajandusosaühingu farmikompleksil on olemas hetkel kehtiv keskkonnakompleksluba L.KKL.JÕ-148673, kuid taotleb muudatust, et ettevõtte tegevus viia kooskõlla atmosfääriõhu kaitse seaduse ja selle rakendusaktide nõuetega ja muude keskkonnaalaste õigusaktidega. Tegevus on piimakarjakasvatus.
Jõgeva Vallavalitsus teavitab lähtuvalt tööstusheite seaduse § 33 lõike 7 OÜ Vaimastvere Agro (registrikood 10649061, aadress Töökoja, Vaimastvere küla, 48446 Jõgeva vald) keskkonnakompleksloa nr L.KKL.JÕ-152978 muutmise taotluse saamisest.
Vaimastvere suurfarm, Vaimastvere küla, Jõgeva vald.
Keskkonnakompleksluba soovitakse muuta seoses Vaimastvere suurfarmis veisekasvatuse laiendamisega ja viia ettevõtte tegevus kooskõlla atmosfääriõhu kaitse seaduse ja selle rakendusaktide nõuetega jm keskkonnaalaste õigusaktidega. OÜ Vaimastvere Agro tegevuse eesmärgiks on veiste intensiivkasvatus suurfarmis, kus peetakse üle 400 piimalehma või üle 533 ammlehma või üle 800 noorveise, kelleks loetakse üle kaheksa kuu vanuseid lehmmullikaid kuni poegimiseni ja üle kaheksa kuu vanuseid pulle. Peale farmi rekonstrueerimist on suurfarmis kuni 600 piimalehma, 407 noorveise ja 245 vasika kohta, kokku 1252 veisekohta.
Kuni keskkonnakompleksloa andmise või andmisest keeldumise otsuse tegemiseni on igaühel õigus esitada Keskkonnaametile taotluse kohta oma põhjendatud ettepanekuid ja vastuväiteid. Ettepanekuid ja vastuväiteid võib esitada suuliselt või kirjalikult e-posti aadressil info@keskkonnaamet.ee ja Paale tee 4, Viljandi linn 71014.
Jõgeva Vallavalitsus teavitab lähtuvalt tööstusheite seaduse § 33 lõike 7 OÜ Sadala Agro (registrikood 10607677; aadress Suur tn 14, Sadala alevik, 48501 Jõgeva vald) keskkonnakompleksloa nr L.KKL.JÕ-153398 muutmise taotluse saamisest.
Piimafarmi (katastritunnus 81001:003:0089), Siloaugu (katastritunnus 81001:003:0087) ja Antsurahva (katastritunnus 81001:003:1291) maaüksustel Kodismaa külas Jõgeva vallas.
Keskkonnakompleksluba muudetakse, et viia ettevõtte tegevus kooskõlla atmosfääriõhu kaitse seaduse ja selle rakendusaktide nõuetega ja muude keskkonnaalaste õigusaktidega. Tegevus on piimakarjakasvatus. Sadala piimakarjafarmis on käitise mahutavus maksimaalselt 1210 lüpsilehma kohta ja aastane tootmismaht 11 000 t piima.
Estonian Plywood AS õhusaasteloa taotluse saamise/esitamise teade
Jõgeva vallavalitsus teavitab lähtuvalt keskkonnaseadustiku üldosa seaduse§ 41 lg 2 ja § 47 lg 4 Estonian Plywood AS (registrikood 14301076; aadress Tartu, Näituse tn 25, 50409) õhusaasteloa taotluse saamisest. Ettevõtte käitis asub Kase kinnistul Viruvere külas Jõgeva vallas (registriosa number 2587835, katastritunnus 24701:001:0130). Õhusaasteluba taotletakse tähtajatult.
Estonian Plywood AS plaanib Viruvere tehases hakata tootma kuni 100 000 m3 vineeri aastas, mille käigus lendub välisõhku saasteaineid kuuest heiteallikast: palgileotusbasseinist, spooni kuivatamisest, spooni liimimisest ja pressimisest, vineeri pealistamisest, hakkepuidu punkrist ja katlamajast. Peamised õhusaasteained on erinevad lenduvad orgaanilised ühendid, osakesed, süsinikoksiid, vääveldioksiid ja lämmastikdioksiid.
Õhusaasteloa nr L.ÕV/323401 muutmise taotluse saamise teade
Jõgeva Vallavalitsus teavitab lähtuvalt keskkonnaseadustiku üldosa seaduse § 41 lg 1 punkt 2 ja 47 lg 4 AS Utilitas Eesti (registrikood 10419088, aadress Punane 36, 13619 Tallinn) õhusaasteloa muutmise taotluse saamisest. Ettevõtte käitis asub Aia tn 50, Jõgeva linn, 48304 Jõgeva vald (registriosa number 1154235, katastritunnus 24901:001:0210) asuval kinnistul.
Ettevõtte põhitegevusalaks on auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine (EMTAK kood 35301). Ettevõtte taotleb õhusaasteloa muutmist seoses tahke kütuse katlale suitsugaaside kondensaatori paigaldamisega ja tahke kütuse aastakulu suurenemisega. Käitises kasutatava tahke kütuse summaarne aastakulu suureneb 10 500 tonni võrra.
Õhusaasteloa muutmise taotlusega ja muude asjassepuutuvate dokumentidega on võimalik tutvuda Keskkonnaameti Lõuna regiooni Viljandi kontoris (Paala tee 4, 71014 Viljandi, e-post louna@keskkonnaamet.ee, tel 435 5610) ja Keskkonnaameti avalikus dokumendiregistris.


Kalender august 2017
1. august Jumal ütles Moosesele: „Ma olen see, kes ma Olen!” Ja Ta jätkas: „Ütle Iisraeli lastele nõnda: „Ma Olen” on mind läkitanud teie juurde.” 2Ms 3:14 Ps 64:2–11;Jh 1:43–51;2Kr 4:1–6;
Johann Lange, pastor (+ 1531), Zacharias Hasse, pastor (+ 1531) ja Hermann Marsow (+ 1555), Tallinna ja Tartu reformaatorid
05.05 21.47
2. august Issand ütleb: „Ära karda! Mina olen Esimene ja Viimne ja Elav. Ma olin surnud, ning ennäe, ma elan igavesest ajast igavesti ning minu käes on surma ja surmavalla võtmed." Ilm 1:17-18 Ps 81:2–8;Hb 1:1–3;2Ms 40:33–38;
05.08 21.45
3. august Rõõmustage Issandas, te õiged, ja tänage Tema püha nime! Ps 97:12 Ps 68:25–36;Rm 8:28–30;2Ms 24:1–2,9–12,15–18;
† Jaan Kiivit vanem, EELK peapiiskop 1949–67
05.10 21.42
4. august Issand on kuningas, maa ilutsegu! Rõõmustagu saarte hulk! Pilved ja pimedus on Tema ümber, õigus ja õiglus on Ta aujärje alus. Ps 97:1-2 Ps 41:2–14;Jh 13:30–32;Jh 17:1–5;
05.12 21.40
5. august Teie, kes armastate Issandat, vihake kurja! Tema hoiab oma vagade hingi, Ta kisub nad ära õelate käest. Valgus koidab õigele ja rõõm neile, kes õiglased südamelt. Ps 97:10-11 Ps 19:2–15;Ilm 5:11–14;
Õhtul: Ps 18:31-37;Js 5:18–23
05.14 21.37
6. august Jeesus ütleb: "Minge sisse kitsast väravast, sest lai on värav ja avar on tee, mis viib hukatusse, ja palju on neid, kes astuvad sealt sisse!" Mt 7:13
9. pühapäev pärast nelipüha Tõde ja eksitus - Käige nagu valguse lapsed – sest valguse vili on ju igasuguses headuses ja õiguses ja tões. Ef 5:8b,9 KLPR 365 Ps 92:5–10,13–14;1Kn 18:21–26,36–39;Hb 4:1–2,9–13;Mt 7:13–14 Jumal, Sina juhid maailma kulgu. Hoia meist eemal kõik, mis meile kahju teeb, ja õpeta meid taotlema seda, mis on kasuks meie elule. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Trk 12:13,16–19
Kristuse kirgastamine (tähistatakse 8. pühapäeval pärast nelipüha)
Õhtul: Ps 18:31-37;Jh 7:45–52;(või Srk 4:20–31)
05.17 21.35
7. august Sul on hea meel tõest, mis asub südame põhjas, ja salajas annad Sa mulle tarkust teada. Ps 51:8 Ps 26;2Jh 1–9;Js 10:1–3;
Alexander von Oettingen, usuteadlane, kirikuelu edendaja ja kristluse apologeet († 1905)
täiskuu 21.11
05.19 21.32
8. august Karmeli mäel astus Eelija kogu rahva ette ja ütles: „Kui kaua te lonkate kahe karguga? Kui Issand on Jumal, siis käige Tema järel; aga kui Baal on see, siis käige tema järel!” 1Kn 18:21 Ps 64:2–11;Mt 24:4–14;Js 32:1–8;
Dominicus, preester, dominiiklaste ordu rajaja († 1221) Srk 39:1-10;
05.21 21.30
9. august Jumala sõna on elav ja tõhus ja vahedam kui ükski kaheterane mõõk ning tungib läbi, kuni ta eraldab hinge ja vaimu, liigesed ja üdi, ning on südame meelsuse ja kaalutluste hindaja. Hb 4:12 Ps 81:2–8;Mi 3:5–12;(või Trk 1:7–15);Rm 2:13–16
05.24 21.27
10. august Ma tulen Issanda Jumala vägitegudega, ma tunnistan üksnes Sinu õiglust. Ps 71:16 Ps 68:25–36;Jk 1:22–25;Õp 14:2–8;(või Brk 3:29–38)
Laurentius, diakon, märter Roomas († 258), lauritsapäev Ps 116:1–4,7–9,15–17;Jr 20:7–11;1Pt 4:12–19;Jh 12:24–26; Armuline Jumal, Sinu sulane ja tunnistaja püha Laurentius jagas kiriku aarded vaestele ja kinnitas, et kannatajad on Sinule eriliselt tähtsad. Ärata meidki elama tõelises vennaarmastuses, et me teeme head ja jagame oma võimalusi ligimesega. Seda palume Kristuse, meie Issanda läbi.
05.26 21.25
11. august Kui suured on Sinu teod, Issand! Väga sügavad on Su mõtted! Sõge inimene ei tunne seda ja alp ei saa sellest aru. Ps 92:6-7 Ps 41:2–14;Sk 13:1–2,7–9;2Pt 2:1–5;
Clara Assisist, abtiss, klarisside ordu rajaja († 1253) Ül 8:6-7;
* 1936 Andres Taul, Välis-Eesti piiskopkonna piiskop
05.28 21.22
12. august Õige lokkab nagu palmipuu, ta kasvab kõrgeks nagu seedripuu Liibanonil. Kes Issanda kotta on istutatud, need lokkavad meie Jumala õuedes. Ps 92:13-14 Ps 19:2–15;Kg 7:19–25;
Õhtul: Ps 18:31–37;1Ms 41:25–43
05.31 21.19
13. august Jeesus ütleb: "Igaühele, kellel on, antakse, ja tal on rohkem kui küllalt, kellel aga ei ole, selle käest võetakse ära seegi, mis tal on." Mt 25:29
10. pühapäev pärast nelipüha Ustavus Jumala andide kasutamisel - Igaühelt, kellele on antud palju, nõutakse palju, ja kelle hoolde on jäetud palju, sellelt küsitakse veel rohkem. Lk 12:48 KLPR 326 Ps 119:129–136;Õp 14:21–22,25,31;2Kr 8:9–15;Mt 25:14–30 Jumal, meie Isa, Sina oled meile kinkinud oma head annid. Tee meid ustavateks majapidajateks Sinu riigis ja anna meile püsivust teenida Sind ja üksteist usus ja armastuses. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 47:8–11
* 1973 Urmas Viilma, EELK peapiiskop
Õhtul: Ps 18:31–37;Õp 8:12–21
05.33 21.17
14. august Issand, anna mulle arusaamist oma sõna mööda! Ps 119:169 Ps 26;1Kn 3:16–28;1Tm 4:6–16;
Meinhard, Liivimaa piiskop, misjonär liivlaste juures († 1196) Js 52:7-10;Hb 13:7-8;Jh 4:34-38;
05.35 21.14
15. august Kes rõhub viletsat, teotab tema Loojat, aga kes halastab vaese peale, austab Loojat. Õp 14:31 Ps 64:2–11;Hs 3:16–21;1Kr 6:12–20;
Neitsi Maarja uinumise püha ehk rukkimaarjapäev Ps 16:7–9;Js 61:10–11 (või Ül 2:1–7);Gl 4:3–7 (või Ilm 11:19–12:6,10);Lk 1:46–55; Kõigeväeline Jumal, Sa oled vaadanud armus Neitsi Maarja peale ja valinud ta oma Poja, meie Issanda emaks. Juhi meidki oma armuga, et taevas meile avaneks ja me saaksime osa Sinu kirkusest. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
viimane_veerand 04.15
05.38 21.11
16. august Olgu teie jõukus praegu nende puudusele toeks, et ka nende jõukus kunagi saaks toeks teie puudusele, nii et tekiks võrdsus. 2Kr 8:14 Ps 81:2–8;1Kr 4:1–7;2Tm 2:15–21;
August Nigol, pastor, Helsingi eesti koguduse õpetaja, enamlaste terrorivõimu märter († 1918) ja teised märtrid Eesti asundustes
05.40 21.08
17. august Sina oled õige, Issand, ja Su seadused on õiglased. Ps 119:137 Ps 68:25–36;Lk 16:10–12;Rm 12:6–15;
05.43 21.06
18. august Kui Su sõnad avanevad, annavad nad valgust, tehes arukaks kohtlasi. Ps 119:130 Ps 41:2–14;Jh 19:9–16a;Jr 1:11–19;
05.45 21.03
19. august Kaldu minu poole ja ole mulle armuline, see on nende õigus, kes armastavad Sinu nime. Kinnita mu samme oma ütlusega ja ära lase ühtki nurjatust saada meelevalda minu üle! Ps 119:132-133 Ps 19:2–15;2Pt 1:3–11;
Õhtul: Ps 18:31–37;Nl 1:1–11
05.47 21.00
20. august Jeesus ütles: „Tõesti, ma ütlen teile, ükski prohvet ei ole tunnustatud oma kodukohas." Lk 4:24
11. pühapäev pärast nelipüha Soosinguajad - Õnnis on rahvas, kelle Jumal on Issand, rahvas, kelle Tema on valinud enesele pärisosaks! Ps 33:12 KLPR 217 Ps 81:9-17;Jr 6:16–19;Rm 11:17–24;Lk 4:23–30 Ustav Jumal, Sina oled valinud Iisraeli oma rahvaks, teinud temaga igavese lepingu ja tõotanud tema kaudu saata õnnistust kõigile rahvaile. Aita meilgi elada Jeesuse Kristuse valituina ja koos Iisraeliga rõõmustada Sinu halastusest. Sinule olgu ülistus ja au nüüd ja igavesti.
Lisalugemine: Erl 3:2–4, 8–10
Õhtul: Ps 18:31–37;Ne 1:1–11;(või Srk 36:1,13–19)
05.50 20.58
21. august Õnnis on rahvas, kelle Jumal on Issand, rahvas, kelle Tema on valinud enesele pärisosaks. Ps 33:12 Ps 26;Rm 11:1–12;Hs 28:1–7,20–24;
noorkuu 21.30
05.52 20.55
22. august Nõnda ütles Issand: Seisatage teedel ja vaadake, küsige muistsete radade kohta, missugune on hea tee, ja käige sellel, siis leiate oma hingele hingamispaiga." Jr 6:16 Ps 64:2–11;Lk 21:5–6,20–24;Jr 8:18–23, 9:6–12;(või Srk 17:25–32)
Leonhard Blumer, misjonär Arushas Ida–Aafrikas, masaikeelse aabitsa, katekismuse ja lauluraamatu väljaandja († 1938)
05.54 20.52
23. august Vaata siis Jumala heldust ja karmust: karmust küll nende vastu, kes on langenud, heldust aga sinu vastu, kui sa jääd heldusesse, muidu raiutakse sindki maha. Rm 11:22 Ps 81:2–8;Hb 3:7–14;Nl 4:11–20;
05.57 20.49
24. august Otsige Issandat, kui Ta on leitav, hüüdke Teda, kui Ta on ligidal! Js 55:6 Ps 68:25–36;2Ms 34:4–9;5Ms 32:7–20;
Apostel Bartolomeuse päev ehk pärtlipäev Ps 145:3-7;43:8-13;Ap 5:12-16 (või 1Kr 4:9-15);Lk 22:24-30; Kõigeväeline igavene Jumal, me täname Sind, et võime täna tähistada apostel Bartolomeuse päeva, ja palume Sind: aita oma Kirikul armastada seda sõna, millesse apostel uskus, ja ustavalt kuulutada Sinu Poja evangeeliumi, mida tema õpetas. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
05.59 20.46
25. august Kuule, mu rahvas, ma hoiatan sind! Iisrael, kui sa ometi kuulaksid mind! Ärgu olgu su seas võõrast jumalat ja ära kummarda võõramaa jumala ette! Mina olen Issand, sinu Jumal. Ps 81:9-11 Ps 41:2–14;Lk 23:27–31;Nl 5:1–22;
06.01 20.43
26. august Nõnda ütleb Issand: Kuule, maa! Vaata, ma saadan õnnetuse sellele rahvale, nende mõtete vilja; sest nad ei pannud tähele mu sõnu ja põlgasid mu Seadust. Jr 6:19 Ps 19:2–15;5Ms 4:25–31;
Õhtul: Ps 18:31–37;Rm 2:17–29
06.04 20.41
27. august Jeesus ütles ülempreestreile ja rahvavanemaile: „Tõesti, ma ütlen teile, tölnerid ja hoorad saavad enne teid Jumala riiki!" Mt 21:31
12. pühapäev pärast nelipüha Enese läbikatsumine - Jumal paneb suurelistele vastu, aga alandlikele annab armu! 1Pt 5:5b KLPR 329 Ps 51:6–14,19;Ii 42:1–6 (või 1Sm 17:37–45,48–50);Rm 7:14–25;Mt 21:28–32 Issand, meie Jumal, me usaldame end Sinu kätte ja palume: vabasta meid kõrkusest ja tee meist inimesed, keda kannab Sinu armastus. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 3:17–18,20,28–29
Monica, Augustinuse ema († 387) Srk 26:1-3,13-16;
Õhtul: Ps 18:31–37;2Kr 5:11–12
06.06 20.38
28. august Jumalale meelepärane ohver on murtud vaim, murtud ja purukslöödud südant ei põlga Jumal. Ps 51:19 Ps 26;Hs 17:1–10,22–24;Rm 4:4–8;
Augustinus, Hippo piiskop, kirikuisa († 430) Srk 39:1-10;
06.08 20.35
29. august Iiob vastas Issandale ja ütles: "Seepärast ma olen jutustanud, millest ma pole aru saanud, asjadest, mis mulle on imelikud ja mida ma ei mõista." Ii 42:3 Ps 64:2–11;1Ms 19:15–26;Ml 2:4–9;
Ristija Johannese märtrisurm Jr 1:4,17–19;Mk 6:17–29;
I_veerand 11.13
06.11 20.32
30. august Ma ei mõista ju, mida ma teen: sest ma ei tee seda, mida tahan, vaid ma teen, mida vihkan. Kui ma aga teen, mida ma ei taha, siis ma möönan, et Seadus on hea. Rm 7:15-16 Ps 81:2–8;Mk 7:24–30;2Sm 16:5–14;
06.13 20.29
31. august Issand, ava mu huuled, et mu suu kuulutaks Sinu kiidetavust! Ps 51:17 Ps 68:25–36;1Pt 5:1–5;Mk 2:13–17;
† 2005 Jaan Kiivit noorem, EELK peapiiskop 1994–2005
06.15 20.26


text:
Kadrina valla kaasava eelarve menetlemise kord – Riigi Teataja
Kadrina valla kaasava eelarve menetlemise kord
Kadrina valla kaasava eelarve menetlemise kord - sisukord
§ 3 Ettepanekute esitamine
§ 4 Ettepanekute hindamine ja tulemuste avalikustamine
§ 5 Vallaelanike hääletuse korraldamine
§ 6 Vallaelanike hääletuse tulemuste väljaselgitamine
§ 8 Käesoleva määruse § 3 rakendamise erisused
RT IV, 02.07.2019, 31
Vastu võetud 26.06.2019 nr 32
(1) Määrus reguleerib Kadrina valla eelarves kaasava eelarve menetlemist.
(2) Määruse eesmärgiks on kodanikualgatuse kaasamine valla arengusse ja teadlikkuse tõstmine valla eelarve koostamise alustest.
(1) Kaasava eelarve objekt on avalikes huvides kasutatavate investeeringute tegemine või avalikus ruumis olulise tegevuse kulude katmine (v.a sündmuste korraldamine).
(2) Kaasava eelarve menetluse käigus elluviidav ettepanek peab pakkuma avalikku hüve, olema realiseeritav avalikku kasutusse või suunatud avalikkusele ning ettepanek ei tohi kaasa tuua ebamõistlikke kulusid valla järgnevate aastate eelarvetele.
(3) Kaasava eelarve suurus otsustatakse eelarve vastuvõtmisega.
§ 3. Ettepanekute esitamine
(1) Ettepanekute esitamise kuulutab Kadrina vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) välja peale valla eelarve kinnitamist hiljemalt ühe kuu jooksul.
(2) Ettepanekuid saab esitada ühe kuu jooksul alates väljakuulutamisest.
(3) Kaasava eelarve ettepanekuid võib esitada nii füüsiline kui ka juriidiline isik.
(4) Ettepanekud esitatakse e-postiga aadressile kadrina@kadrina.ee või paberkandjal aadressil Rakvere tee 14, Kadrina, 45201 Lääne-Viru maakond
(5) Ettepanekus peab olema märgitud:
1) esitaja nimi, kontakttelefon või e-posti aadress;
2) nimetus (lühike fraas, mis iseloomustab ettepaneku sisu);
3) eesmärk ja olulisus (millise kogukonna probleemi lahendab või millise uue võimaluse loob; mis on ettepaneku eesmärk);
4) kirjeldus (kes, kus, millal, kuidas ettepaneku ellu viib; kas ettepanek on teostatav 12 kuu jooksul);
5) sihtrühm (kes saavad probleemi lahendamisest või uue võimaluse loomisest otsest kasu; hinnanguline sihtrühma suurus, vanus jm olulised tunnused);
6) eelarve (ettepaneku teostamise hinnanguline maksumus ning soovitavalt hinnapakkumine);
7) informatsioon oma-/kaasfinantseerijate ja erinevate potentsiaalsete rahastusallikate kohta;
8) muu oluline info (mida ettepaneku esitaja peab oluliseks ettepaneku hindajatele ettepaneku kohta teada anda, sh eskiis, joonis, foto vms).
§ 4. Ettepanekute hindamine ja tulemuste avalikustamine
(1) Esitatud ettepanekuid analüüsib ja hindab vallavalitsuse poolt moodustatud komisjon.
(2) Ettepaneku vormi kehtestab vallavalitsus.
(3) Ettepanekuid hinnatakse lähtuvalt järgmistest kriteeriumitest:
1) teostatavus 12 kuu jooksul ettepaneku esitamise tähtpäevast;
2) vastavus käesoleva määruse §-le 2;
3) eelarve läbipaistvus ja ettepaneku teostatavus.
(4) Komisjonil on õigus esitatud ettepanek kaasavast eelarvest hääletusele esitamisest kõrvaldada, kui ettepanek on vastuolus heade kommete, käesoleva korraga või teiste õigusaktidega.
(5) Komisjonil on õigus sarnased ettepanekud liita, samuti paluda ettepanekute esitajatel oma ideed täiendada ning täpsustada.
(6) Komisjonil on õigusteha ettepanekutest eelvalik ja piirata vallaelanike hääletamisele minevate ettepanekute arvu, põhjendades sealjuures oma valikuid.
(7) Kaasava eelarve summa piiresse mahtuva eeldatava maksumusega ettepanekute hulgast elluviidavate ettepanekute selgitamiseks korraldatakse vallaelanike hääletus. Ettepanekute lõplik paremusjärjestus selgub vallaelanike hääletuse tulemusel.
(8) Komisjoni poolt väljavalitud ettepanekud koos eeldatava maksumusega avaldatakse valla veebilehel, vallalehes jm koos komisjoni hinnanguga ettepaneku elluviimise ja eeldatava maksumuse kohta.
§ 5. Vallaelanike hääletuse korraldamine
(1) Vallaelanike hääletusel saab osaleda iga vähemalt 16-aastane füüsiline isik, kelle elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel hääletuse väljakuulutamise kuupäeva seisuga Kadrina vallas.
(2) Iga hääletusel osalev isik saab hääletada ühe ettepaneku poolt.
(3) Hääletus viiakse läbi elektrooniliselt selleks ettevalmistatud veebikeskkonnas ja raamatukogudes paberkandjal. Hääletus kestab 14 kalendripäeva.
(4) Hääletada saab ainult isiklikult, hääletamiseks identifitseeritakse ennast isikutunnistuse või mobiil-IDga.
§ 6. Vallaelanike hääletuse tulemuste väljaselgitamine
(1) Vallaelanike hääletuse tulemusena reastatakse ettepanekud vastavalt saadud häälte arvule, alustades enimhääli saanud ettepanekust. Selgunud paremusjärjestuse ja käesoleva paragrahvi lõikes 2 märgitud elluviimisele kuuluvad ettepanekud kinnitab korraldusega vallavalitsus.
(2) Elluviimisele kuulub üks või mitu käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud korras selgunud paremusjärjestuses enim hääli saanud ettepanekut, mis lähtuvalt ettepaneku eeldatavast maksumusest mahuvad kaasavale eelarvele vallaeelarves eraldatud summa sisse, kuni olukorrani, kus paremusjärjekorras järgmist ettepanekut ei ole võimalik enam täies ulatuses rahastada.
(3) Kui pingerea põhjal tekib olukord, et paremusjärjestuse kohaselt järgmisena rahastatava ettepaneku jaoks on jäänud kaasava eelarve summast alles väiksem summa kui selle ettepaneku eeldatav maksumus, pakutakse ettepaneku esitajale osalist rahastust. Viimase loobumisel osalisest rahastamisest pakutakse osalist rahastust paremusjärjestuses järgmise ettepaneku elluviimiseks.
(1) Vallaelanike hääletusel enim toetust saanud ettepanekud viiakse ellu vastavalt ettepanekule ja eelarvele.
(2) Ettepaneku viib ellu ettepaneku tegija või ettepaneku tegija koostöös vallavalitsusega.
(3) Kadrina Vallavalitsus sõlmib ettepaneku elluviijaga lepingu, kus märgitakse muuhulgas elluviimiseks eraldatud summa ja kirjeldatakse lepingu esemena ettepaneku elluviimisega saavutatav tulemus.
§ 8. Käesoleva määruse § 3 rakendamise erisused
2019. aastal kuulutab vallavalitsus välja kaasava eelarve ettepanekute esitamise hiljemalt 25. augustil.

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 8
§ 3
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 8
§ 3


Intresside maksustamine alates 01.01.2020 pixabay
Millal tekib intressi tasumise kohustus?
Kui maksukohustuslane ei ole tasunud maksu tähtpäevaks või kui talle on alusetult tagastatud või tasaarvestatud suurem summa, siis tekib maksukohustuslasel intressi tasumise kohustus. Intressi arvestatakse kuni maksuvõla täieliku tasumiseni 0,06% päevas.
Makseraskustes maksukohustuslasel on võimalus taotleda maksuvõla tasumise ajatamist.
Kõige lihtsam ja kiirem viis maksukohustuse tasumise ajatamiseks on esitada taotlus e-MTA kaudu. Taotluse esitamiseks tuleb e-MTAs valida menüüst „Arvestus“ > „Ajatamine“.
E-MTA kaudu esitatud taotlus menetletakse lihtsustatud korras ning otsus ja sellega kaasnev intressinõue genereeritakse andmetöötlussüsteemis automaatselt. Intressi arvestatakse ajatatud maksuvõlalt edasiulatuvalt kuni maksuvõla täieliku tasumiseni 0,03% päevas.
Täpsem info selgituses „Ajatamine“.
Millal on intressilt tulumaksu tasumise kohustus?
Tulumaksu tuleb maksta maksuvõlalt MKS § 115 alusel määratud ja tasutud intressidelt (alus: TuMS § 34 punkt 3 ning § 51 lg 1 ja lg 2 p 1). Tulumaks määras 20/80 tasutakse maksudeklaratsiooni TSD lisa 6 alusel.
E-MTA kaudu deklaratsiooni esitamisel eeltäidab Maksu- ja Tolliamet MKS § 115 alusel määratud ja maksukohustuslase tasutud intresside summa TSD lisal 6 koodil 6021.
Füüsilisest isikust ettevõtja (FIE) ei saa oma ettevõtlustulust maha arvata MKS § 115 alusel määratud ja tasutud intresse.
Millal ei ole intressilt tulumaksu tasumise kohustust?
Tulumaksu ei tule maksta MKS § 111 alusel ajatatud maksuvõlalt tasutud intressidelt (alus TuMS § 34 punkt 3), kui maks ei ole määratud maksuotsusega.
Ajatatud maksuvõlalt tasutud intress on ettevõtlusega seotud kulu järgmistel tingimustel:
intress on arvestatud ajatatud maksuvõlalt graafiku kehtivuse perioodil ja
intressinõue on koostatud ja tasutud alates 1. jaanuarist 2020.
Alates jaanuarist 2020 kuvatakse e-MTAs intressi jaotus maksustamise järgi:
INTRMV tulumaksuvaba intress ja
INTRM tulumaksuga intress.
Füüsilisest isikust ettevõtja (FIE) saab oma ettevõtlustulust maha arvata MKS § 111 alusel ajatatud maksuvõlalt tasutud intressid, kui maks ei ole määratud maksuotsusega.
Tuludeklaratsiooni vormi E ei eeltäideta. FIEle kuvatakse ainult e-MTAs intressi jaotus maksustamise järgi!
Euroopa Keskpank kinnitas plaani oktoobrist varaoste vähendada