Kohalike omavalitsuste portaal Valitsuskomisjoni ja omavalitsusliitude koostöökogu delegatsiooni läbirääkimiste vaheprotokoll 2014. aasta riigieelarve ja riigieelarvestrateegia 2014-2017 osas
Esilehekülg > Aktuaalset > Omavalitsusliitude läbirääkimised > 2014 läbirääkimised
Valitsuskomisjoni ja omavalitsusliitude koostöökogu delegatsiooni läbirääkimiste vaheprotokoll 2014. aasta riigieelarve ja riigieelarvestrateegia 2014-2017 osas
Vaheprotokoll PDF failina.
Läbirääkimiste poolteks on Vabariigi Valitsuse poolt moodustatud valitsuskomisjon ja Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsioon. Valitsuskomisjoni juhib regionaalminister, Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni juhivad Eesti Linnade Liidu juhatuse esimees ja Eesti Maaomavalitsuste Liidu esimees.
Pooled juhinduvad oma tegevuses Euroopa kohaliku omavalitsuse harta põhimõtetest, Põhiseaduse paragrahvidest 157, Eesti Vabariigi seadustest, poolte poolt kinnitatud läbirääkimiste töökorrast, Valitsuskomisjoni ja omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni 2013. aasta riigieelarve osas läbirääkimiste lõpp- protokollis kokkulepitust ja käesolevate läbirääkimiste käigus vastu võetud otsustest.
1. Kohaliku omavalitsuse osakaalu, otsustusõiguse ja vastutuse suurendamine
ühiskonnaelu juhtimisel ja korraldamisel, kohalike omavalitsuste poolt osutatavate
avalike teenuste kättesaadavuse parandamine ja kvaliteedi tõstmine.
2. Riigikohtu üldkogu 2010. aasta 16. märtsi otsuse 2009. aasta lisaeelarve
kohta (kohtuasi nr 3-4-1-8-09) seisukohad ning OECD ja CLRAE ettepanekud
omavalitsuste finantsautonoomia suurendamiseks, partnerluse arendamiseks ja
omavalitsuste koostöö suurendamiseks.
3. Kohalike omavalitsuste tegevustingimuste kujundamisel, reformide
kavandamisel ja läbiviimisel Euroopa kohaliku omavalitsuse harta põhimõttest
lähtumine.
4. Enamuse riigieelarvest eraldatavate toetuste integreerimine kohalike
omavalitsuste tulubaasiga, mis jaotatakse maksutulude ja tasandusfondi kaudu.
5. Kohalike omavalitsuste poolt täidetavate riiklike ülesannete eristamine
õigusaktides ja rahastamine kulupõhiselt riigieelarvest.
6. Kohalike omavalitsuste koostöö edendamiseks, haldussuutlikkuse tõstmiseks
ning teenuste efektiivsemaks osutamiseks analüüsida seadusandlust ja täpsustada
seda valdkondades kus omavalitsuste koostöö on otstarbekam, kindlustades koostöö
võimalikkuse erineva suurusega territooriumil ja erineva arvu omavalitsuste vahel.
7. Omavalitsuspoliitika põhimõtete ja suundade avamine riigi
strateegiadokumentides.
Riigi eelarvestrateegia 2014–2017 lähtealused
1. Plaanid peavad olema konservatiivsed ja jätkusuutlikud
1.1. Jätkame konservatiivset eelarvepoliitika põhijoont. Valitsuses kinnitatud
eelarvepoliitiliste eesmärkide saavutamiseks peame taastama valitsussektori
eelarve ülejäägi, reservide mahu ning tagama rahavoogude jätkusuutliku
1.2. Valmis tuleb olla võimalikeks langustsükliteks, et vajadusel reageerida
majandusolukorra märkimisväärsele halvenemisele
1.3. Tagame eelarve ja valdkondade rahastamise pikaajalise jätkusuutlikkuse, kui
regulaarselt analüüsime ja kohandame valdkonnapoliitikaid. See võimaldab
eelarve paindlikkust ja edu kiiresti muutuvas majanduskeskkonnas ning piiratud
eelarve tingimustes.
2. Prioriteetide (ümber)seadmine ja reformid valdkonnapoliitikates ning otsused kevadel 2013
2.1. Ainus arvestatav eelarveline kate uutele tegevustele on prioriteetide
(ümber)seadmine valdkonnapoliitikas (valikute tegemine valdkonnas) vastavalt
olukorra muutustele.
2.2. Sellele vaatamata ei tohi jääda tegemata olulised reformid valdkonnapoliitikates,
mis parandavad kvaliteeti, toetavad jätkusuutlikkust ning pikemas perspektiivis
annavad kokkuhoidu. Koostöös Teiega oleme valmis töötama selle nimel, et
leida põhjalikult analüüsitud ja otsustamisküpsete reformide elluviimiseks
vajalikud lahendused ja eelarvelised vahendid.
2.3. Eelarvedistsipliini ja otsustusprotsessi selguse suurendamiseks tuleb vajalikud
strateegilised otsused teha eelarvestrateegia koostamisel ning eelarvelisi otsuseid
teha vaid kord aastas.
2.4. Selleks tuleb riigi eelarvestrateegias kokku leppida valdkonnapoliitikate
muudatused lähiaastail (reformikavad, mahukamad investeeringud, jm), järgneva
nelja aasta fiskaalraamistik ning vajadusel uuendada eelarvepoliitika ja
valdkonnapoliitikate eesmärgid.
LÄBIRÄÄKIMISTE KÄIK JA TULEMUSED
I. RAHANDUSE VALDKOND
Tabel 1. Kohalike omavalitsuste põhinäitajad[2]
- Maamaks1
- Tasandusfond2
Tekkepõhine tasakaal3
* Kevadine prognoos
1 Eelduseks on KOVide maamaksumäärade jätkuv tõus. Ei ole arvestatud kavandamise faasis olevate maksumuudatustega.
2 Tasandusfondi kasv on tingitud keskkonnatasude lisandumisest
3 Lisaks KOVile ka sõltuvad üksused
Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni ettepanekud
Fiskaalse mõjuga ettepanekud
Põhjendus ja maksumuse analüüs
Valitsuskomisjoni seisukoht/ kokkulepe/ eriarvamus
Ettepanek 1. Kohalike omavalitsuste tulubaasi taastamine
Ettepanek 1.1. Kohalikku eelarvesse laekuva tulumaksu osa taastamine
12,13%***
1. 2. Kohalike eelarvete tasandusfondi taastamine
72 316 030 €
74 252 137 €
93 927 657 €
(Sealhulgas tasandusfondi taastamine
19 077 627 €)
94 546 657 €
95 476 657 €
sh kaevandusõiguse tasudest vabanevate vahendite lisandumine
1 936 107 €
3 774 000 €
2009. aasta veebruari kriisiotsustega kärbitud KOV tulubaasi taseme külmutamine ka 2014. aastaks ei ole asjakohane. Riigi 2009. aasta lisaeelarve protsessis vähendati KOV eelarvesse laekuva üksikisiku tulumaksu osa, suurendades KOV tulubaasi arvel riigieelarve tulusid; vähendati KOV eelarvetulude ühtlustamise vahendeid; vähendati eraldisi KOV eelarvetele teehoiu, hariduse, laste päevahoiu, kultuurielu ja muudes valdkondades; seati KOVile täiendavad laenupiirangud. Oleme jätkuvalt seisukohal, et KOV eelarveautonoomia põhimõtted ja tulud peavad olema ka majanduslanguse perioodil kaitstud ning KOV tulubaasi kärpeotsused oleksid olnud välditavad. Rahandusministeeriumi poolt esitatud maksuprognooside kohaselt on ka 2014. aastal KOV tulubaas väiksem kui kriisieelne tase.
Kuna poliitilise tahte tulemusena pikendati KOV laenupiiranguid, ei ole asjakohane tulubaasi jätkuv madalal tasemel hoidmine, ega võimalda KOVidel areneda ega kasutada EL tugifondide vahendeid.
734 227 000 €
665 083 000 €
725 200 000 €
773 000 000 €
* -2013.a. riigieelarves
**- 2013.a. eelarveläbirääkimiste lõpp-protokollis.
2013.a. ja 2014.a. tulumaks – kodualuse maamaksuvabastuse kompenseerimiseks +0,17 % 2013.a. ja +0,03 % 2014.a.
***täiendavalt +5% KOV tulubaasi tasakaalustamiseks riigieelarve puhastulude kasvuga. KOV eelarvete tasakaalus hoidmiseks on vajalik ka tasandusfondi taastamine 2009 aasta alguse tasemel proportsionaalselt ja ajaliselt sarnaselt tulumaksu taastamisega. Kuna muutus ka üleriigilistest maardlatest laekuv tulu omavalitsustele, peab vastavalt kokkuleppele tasandusfond suurenema kuni aastani 2014, vahendite arvelt, mida enam kohalikele omavalitsustele ei eraldata.
*** TF peab kasvama sarnaselt tulumaksuga, et tagada tulubaasi võrdeline kasv
Valitsuskomisjoni eriarvamus
Jätkatakse sama suure KOV tulumaksu osa ja tasandusfondiga.
KTK eriarvamus: KTK ei nõustu VK ettepanekutega ja jääb oma taotluse juurde.
Ettepanek 2. Alustada kohalike maksude süsteemi korrastamisega, et suurendada omavalitsuste õigust, võimet ja vastutust oma maksutulude kujundamisel, sealhulgas üksikisiku tulumaksu kohalikesse eelarvetesse laekuva osa ja maamaksu kohalikuks maksuks üleviimist. Jätkata läbirääkimisi tulumaksuseaduse muutmiseks, eraldamaks ka mitteresidentide tulumaks kohalikele omavalitsustele § 5 lg 1 kohaselt ning maamaksust tehtud riiklike maksuvabastuste kulude katmist riigieelarvest
Kohalike omavalitsuste tulubaas ja tema kasutada olev maksusüsteem ei vasta juba ammu tegelikele vajadustele. Läbirääkimistel on mitmeid aastaid võetud plaani sellega tegelema hakata, kuid tegeliku tegevuseni pole jõutud. Seepärast teeme ettepaneku alustada selle tegevusega 2013 aastal ja viia see lõpule aastal 2016.
Valitsuskomisjoni eriarvamus:
Valitsuskomisjon ei toeta omavalitsusliitude esitatud ettepanekuid maksusüsteemi muutmiseks. Välja pakutud muudatused ei edenda majanduskasvu, pingestavad KOVide vahelist konkurentsi maksusoodustuste pakkumisel ning suurendavad administreerimist.
KTK eriarvamus: KTK ei nõustu VK seisukohaga ja jääb oma taotluse juurde.
Kokkulepe: Läbirääkimisi jätkatakse mitteresidentide tulumaksu ja maamaksu administreerimise kulude katmise küsimustes.
Ettepanek 3. Viia läbi tasandusfondi valemi põhjalik analüüs ja jaotuspõhimõtete kaasajastamine, arvestades majandusprotsessis toimuvaid muudatusi ning tasandusfondi funktsionaalse toimimise vajadust. Tasandusfondi valemi tulu- ja kulukomponentide väärtuste ning tasandusfondi mahu määramine peab toimuma läbirääkimiste kokkuleppe alusel
Tasandusfondi valem TF mahu suuruse arvestuseks käesoleval ajal ei tööta. Kulude arvestus ei ole loogiline ning ei arvesta tegelikke vajadusi, siis ka tasandusfond ei kindlusta omavalitsustele piisavalt vahendeid elanikele teenuste osutamiseks. Vältimatu on alustada tasandusfondi analüüsiga ja kaasajastada see 2015 aasta lõpuks.
Kokkulepe: Jätkatakse läbirääkimisi pooli rahuldava tulemuse saavutamiseks.
Ettepanek 4. Lisada tasandusfondi vahendid pealinna funktsioonide täitmiseks.
Puudub selgus, mis on spetsiifilised pealinnafunktsioonid. Seetõttu ei saa nende täitmise kulusid katta.
Ettepanek 5. Kavandada kohalikesse eelarvetesse osa ettevõtlusest laekuvatest tuludest ja muuta maamaksuseadust, loomaks võimaluse teha ettevõtete alustamisel nende tegevuseks soodustusi. Selle tasakaalustamiseks lisada omavalitsusele kohustus ettevõtluse toetamiseks ja töökohtade loomiseks omavalitsuste koostöös maakonna tasandil.
2013 – 2015 aastal leppida kokku moodus, kuidas ettevõtlusest laekuvaid makse jagada kohalike omavalitsustega, et kohtadel reaalselt tekiksid võimalused ettevõtluse alustamisele kaasa aidata ja täiendavaid töökohti luua. (See ülesanne võeti omavalitsustelt 1993 koos ettevõtte tulumaksu äravõtmisega). Maamaksu muutmine peab võimaldama samuti teha erinevaid otsuseid ettevõtluse soodustamiseks.
Ettepanek 6.
Töötada välja süsteem omavalitsuste tuludebaasi täiendamiseks kapitalikulude katmiseks vajalike vahendite mahu võrra
Kohalike omavalitsuste tulubaasi pole vahendeid kapitalikulude katmiseks ette nähtud. Omavalitsustele kuuluva vara korrashoiuks kasutatakse enamuses juhtudel laenu, mis aga omakorda paneb surve alla riigi eelarvepositsiooni ja suurendab eelarvedefitsiiti.
Ettepanek 7.
Restruktureerida EL lõppeva eelarveperioodi veemajandusprojektidega seotud KOV laenud solidaarselt riigi- ja kohaliku omavalitsuse vahel.
Valitsuskomisjoni seisukoht: KOV-de osa EL veemajandusprojektide rahastamisel on 15% projektide finantseerimisvajakust, mida eelarve vahendite ebapiisavuse korral on võimalik katta laenu abil vastavalt KOFS § 59 lg 73. Kui KOV-il vaatamata KOFS-ist tulenevale erisusele laenuvõimekus puudub, on toetuse taotlejal või toetuse saajal õigus taotleda projektile täiendavat riigipoolset finantseerimist[3].
KTK eriarvamus: VK seisukoht ei ole asjakohane, KTK jääb oma taotluse juurde
Ettepanek 8. Rääkida läbi Euroopa Liidu Nõukogu soovitus, milles käsitletakse Eesti 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta ({SWD(2012) 311} 30.5.2012) ja 01.01.2013 jõustunud majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu rakendamise põhimõtted ja rakendamise mõju küsimused kohaliku omavalitsuse osas ja kohaliku omavalitsuse vastusvaldkondades.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Euroopa Liidu soovitustega käib pidev töö.
Ettepanek 9. Kavandada Riigi eelarvestrateegia 2014-2017 dokumendi koostamisel meetmed kohalike omavalitsuste põhiseaduse ja Euroopa kohalike omavalitsuste harta mõtte kohase enesekorraldusõiguse tagamiseks.
Riigi tasandi ühekordsete otsustega lülitati tulumaksuseaduse ja maamaksuseadusega kohalikele eelarvetele laekuvad riiklikud maksud riigieelarve tuludeks; pikendati RES 2013-2016 kohaselt lõppema pidanud kohalike omavalitsuste ajutisi laenupiiranguid aastani 2017; haridustoetuse jaotuse liigendamisel sekkuti ülemääraselt kohaliku omavalitsuse ja kohaliku omavalitsuse asutuste juhtimiskorraldusse, piirates ebaproportsionaalselt kohaliku omavalitsuse ja kohaliku omavalitsuse asutuse enesekorraldust; eelarveläbirääkimiste kokkulepete ja õigusruumi väliselt muudeti haridustoetuse jaotuse tingimusi 2013. aasta nelja viimase kuu osas.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Ettepanekut tuleb täpsustada
KTK eriarvamus: Tuleb lõpetada riigipoolne KOV finantsautonoomiasse sekkumine ja ülemäärane kohaliku omavalitsuse juhtimiskorralduse piiramine
Ettepanek 10. Euroopa Liidu toetusvahendite kasutuse
kavandamise väljundiks peab olema siseriiklik
partnerluslepe, mille üheks osapooleks on
Omavalitsusliitude Koostöökogu
See on vajalik kohalike omavalitsuste õiguste ning fiskaalse iseotsustamisõiguse tagamiseks.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Puudub selgus dokumendi eesmärgi ja fookuse suhtes.
KTK seisukoht: Riigisisene partnerluslepe peab sisaldama KOV eraldatavate toetuste mahte meetmeti ja ajalises lõikes ning KOV kohustust nende vahendite täielikuks kasutamiseks.
Ettepanek 11. Välisprojektide rahastamisel lähtuda kõigile omavalitsustest taotlejatele võrdsest omafinantseeringu määrast.
Uuel EL eelarveperioodil tuleb luua süsteem, mis tagaks kõigile omavalitsustele erinevate valdkondade projektide rahastamisel ühtse omafinantseeringu määra. (näiteks 15% või muu).
Valitsuskomisjoni seisukoht: Iga meetme puhul otsustatakse eraldi omafinantseeringu suurus.
KTK eriarvamus: KTK ei nõustus VK seisukohaga ja taotleb et omaosaluse keskmine määr ei oleks suurem kui 15 %
Ettepanek 12. Rakendada süsteem kohalike omavalitsuste EL rahastatavate projektide käibemaksu abikõlbulikkuse tagamiseks või makstud käibemaksu tagastamiseks
Kui järgmisel EL eelarve perioodil ei ole projektide käibemaks abikõlbulik on vaja välja töötada süsteem kohalikele omavalitsustele käibemaksu tagastamiseks või riigi osaluse lisamiseks nende vahendite ulatuses.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Euroopa Liidu lõplik seisukoht on teadmata.
KTK eriarvamus: EL poolse negatiivse otsuse puhul on vaja rakendada kord makstud käibemaksu tagastamiseks omavalitsusele.
Ettepanek 13
Kavandada kohalikesse eelarvetesse osa riigi omandisse jäetud maa võõrandamisest laekuvast tasust, täiendades selleks Riigivaraseadust uue paragrahviga „34 1 Riigi maareservi jäetud maa võõrandamise erisus“: järgmises sõnastuses: „ MRS § 31 lg 1 p 8 alusel riigi omandisse jäetud maa võõrandamisel laekunud tasust kantakse 35% kohaliku omavalitsuse üksusele ehitusseaduse §-s 13 märgitud kohustuse täitmiseks.“
Muudatus aitaks oluliselt kiirendada kohalikku ja regionaalarengut. Ehitusseadus § 13 kohustab kohalikku omavalitsust tagama detailplaneeringukohase avalikult kasutatava tee ja üldkasutatava haljastuse, välisvalgustuse ja vihmaveekanalisatsiooni väljaehitamise kuni ehitusloale märgitud maaüksuseni.
Lisaks sellele on tiheasustusaladel vajadus tagada omavalitsusele vahendid, kui on vajalik näiteks välja osta sademevee jätkusuutlikuks ja kaasaegseks käitlemiseks vajalikke alasid. Ning need alad ka vastavalt kujundada ja välja ehitada.
Heitvee veekogusse või pinnasesse juhtimise korra järgi on kehtestatud konkreetsed numbrilised näitajad veekogusse juhitavale sademeveele, samas peab saastatud sademevett enne suublasse juhtimist puhastama nii, et see ei halvendaks suubla seisundit. Suubla seisund võib aga olla halb, st juba veekogu algfoon on halb.
Ettepanekus kajastatud protsent on läbirääkimise objekt.
Muud ettepanekud
Ettepanek 1.
Ette valmistada ja viia läbi maa erakorraline hindamine ning muuta seadust maa hindamise korralisuse määratlemiseks
Maa hindamise seadust ei ole täidetud. Seda on pidevalt edasi lükatud, selle põhjendused ei ole pädevad ning rikuvad kohalike omavalitsuste õigusi ja piiravad maamaksust saadavat tulu. Edasilükkamise on subjektiivsed (maa hind tipus, maa hind all, valimiste aasta jms). Viimane maa korraline hindamine toimus 2001. aastal. Maa hind ei ole korrelatsioonis maa turuhinnaga ning moonutab tegelikkust. Seaduse mittetäitmine mõjutab negatiivselt KOV tulubaasi.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Keskkonna töörühma küsimus
Valitsuskomisjoni ettepanekud:
KTK seisukoht/ kokkulepe/ eriarvamus
Maamaksu rakendamise põhimõtete võimalik muutmine järgmises osas:
- kodualuse maksuvabastuse rakendamine elamumaa ja muu maa liitsihtotstarbega maadele võrdselt elamumaaga;
- kodualuse maksuvabastuse piiri 0,15 ha ja 2,0 ha rakendamine kaasomanikele ja ühisomanikele;
- reformimata maade maksustamise põhimõtete täpsustamine ja ühtse mittesihtotstarbelise maa liigi määramine;
- looduskaitsealade alade ja haritava maa maksuvabastuse ulatuse vähendamine.
Maksuvabastuse muudatused on tingitud vajadusest arvestada võimalusel maksumaksjate võrdset kohtlemist. Tulenevalt Riigikontrolli ettepanekutest tuleb tagada korrektne arvestus reformimata riigi maa osas. Mõned maksusoodustused ei pruugi enam täita eesmärki ning nende vähendamist tuleb kaaluda.
KTK seisukoht: arutelu maamaksu vabastamise osas jätkatakse, kui sellega kaasneb arutelu ka kompensatsioonimehhanismi üle.
Ettepanek 2.
Tasandusfondi valemi võimalik muutmine järgmises osas:
- hooldatava parameetri asendamine tööealise ja vanuri omaga;
- kohalike maardlate kaevandusõiguse tasu väljavõtmine arvestuslike tulude hulgast;
- infrastruktuuri parameetri edasiarendus.
Tasandusfondi valemis peab kaasajastama ja välja võtma aegunud ja tegelikku elu mittekajastavad parameetrid. Tasandusfondis on mõistlik vähendada elanike arvu vähenemisest tingitud tulude vähenemise mõju. Ühe inimese vähenemisega ei kaasne alati samas mahus kulude vähenemine.
KTK arvamus: ettepaneku kolmas lõige vajab täpsustamist.
Ettepanek 3.
KOVidele stabiliseerimisreservi rakendamine
Majanduse buumi tingimustes tuleb koguda reserve, et languse tingimustes kulusid finantseerida. See aitab paremini kohaneda majanduse tsüklilisusega.
KTK eriarvamus:
KTK peab kohustusliku stabiliseerimisreservi nõude kehtestamist kohalike omavalitsuste finantsautonoomia rikkumiseks.
Ettepanek 4.
KOVide erakorralise laenupiirangu kehtestamine majanduslanguse olukorras majanduse stabiliseerimiseks ja valitsussektori eelarvepositsiooni hoidmi-seks EL kehtestatud piiramääradele vastavana.
Erakorraline laenupiirang rakenduks ainult äärmuslikus olukorras, kui riigi rahandus vajab stabiliseerimist. Eestil on kohustus täita EL stabiilsus ja kasvupakti nõudeid.
Erakorraliste laenupiirangute kehtestamise üle ei ole võimalik läbi rääkida enne kohalike omavalitsuste tulubaasi taastamist
Ettepanek 5.
Riigieelarvest kohalikele omavalitsustele investeeringutoetuste andmisel nende finantssuutlikkuse arvesse võtmise reegli rakendamine.
Üle piirmäära võlakoormus on üleinvesteerimise tagajärg. Riik ei pea sellistele KOVidele andma investeeringutoetusi, sest kaasnev omaosaluse kohustus võib finantsseisu halvendada.
KTK seisukoht: jätkata läbirääkimisi pooli rahuldava tulemuse saavutamiseks.
KOV eelarvete ja riigieelarve vaheliste suhete regulatsiooni uuendamine.
Kehtivas riigieelarve seaduses on mõistekasutus aegunud. Samuti on vajalik läbirääkimiste fookus suunata riigieelarvestrateegiale.
KTK seisukoht: Omavalitsusliidud esitavad oma seisukohad kirjalikult
KOVide eraõiguslikest isikutest tehingupartneritega tehingute avalikustamine
Avatuse ja läbipaistvuse parandamiseks tuleb raamatupidamise andmetes avalikustada praegu ühe reaga esitatud muude residentidega tehtud tehingud. Andmed avalikustatakse taaskäivitatavas LEO rakenduses.
KTK seisukoht: nõustub läbirääkimistega antud küsimuses tehniliste tingimuste ja kulude katmise osas
II. HARIDUS- JA NOORSOOTÖÖ VALDKOND
Eesmärk: Eestis pakutav haridus on kvaliteetne, kättesaadav ning õppija ja ühiskonna vajadusi arvestav. Võrdväärsete võimaluste loomine võimete- ja huvidekohase ning kvaliteetse üldhariduse omandamiseks. Haridustoetuse jaotuse alused toetavad tugeva kodulähedase põhikooli, valikuterohke gümnaasiumihariduse kättesaadavust ning säästlikku hariduskorraldust.
Valitsuskomisjoni seisukoht
Kokkulepe/ eriarvamus
Ettepanek 1. Toetus koolilõuna kulude katmiseks (põhikooli õpilase kohta € koolipäevas, kokku 14 752 143 €)
Toetus koolilõuna kulude katmiseks peab arvestama igaaastast inflatsiooni. (2013.a. riigieelarve seaduse seletuskirja kohaselt THI 2012.a. 3,8 % , 2013.a. 3,5 % ning järgnevalt igal aastal 2,8 %)
Valitsuskomisjoni seisukoht: Lähtuvalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tagatakse koolipidajatele põhikooliõpilaste arvust lähtuv koolilõuna toetus vähemalt samas mahus õpilase kohta kui 2013.a. Toetuse määr lepitakse kokku lõppprotokollis.
KTK eriarvamus: KTK ei nõustu vahendite eraldamisega HTM pakutud mahus ja jääb oma taotluse juurde
Toetus õpilas- ja noorteürituste ning aineühenduste tegevuse rahastamiseks
1 171 149 €
1 171 159 €
1 206 049 €
1 240 940 €
1 275 830 €
1 310 720 €
Toetus õpilas- ja noorteürituste ning aineühenduste tegevuse korraldamiseks on jäänud 2009. aasta tasemele ja ei vasta tegelikult vajalikele kulutustele. KOVid on olnud sunnitud järjekordselt rahastama seda ülesannet teiste kulude arvel. Eraldis peab kasvama ja alates 2018. aastast suurenema igal aastal vähemalt prognoositud inflatsiooni võrra. Arvestama peab tõsiasjaga, et 2009. aasta eelarve vähendamisega võeti KOVidelt kohustus tegelda noorte- ja spordiküsimustega. Läbirääkimiste käigus on vaja täpsustada riigieelarvelise toetuse kasutamise lepingu tingimusi maakondlikele OVL’le. Vahendite jaotus peab lähtuma vastavalt noorte vanuses 7-26 arvust.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Aineühenduste ja olümpiaadide toetust ei jaotata toetusfondi kaudu, selleks puudub õiguslik alus. Eraldislepingud sõlmitakse suuremate linnade ja KOV liitudega ja nendega räägitakse läbi toetuse kasutamise sihtotstarve.
KTK eriarvamus: VK arvamus ei ole asjakohane ja ei puuduta tehtud ettepaneku sisu
Ettepanek 3. Toetus koolieelsete lasteasutuste ja munitsipaalkoolide pedagoogide täiendkoolituseks
Täiendkoolituse toetus peab kindlustama pedagoogide koolituseks vajalikud vahendid ja hoidma pedagoogide teadmised kaasaegsel tasemel.
Täiendkoolituse süsteem peab olema korrastatud ja kaasaegne, täiendkoolitajad tuleb eelnevalt atesteerida, et tagada koolituse kvaliteet.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Struktuurfondide vahendite toel rakendatakse ellu õpetajate ja koolijuhtide täienduskoolitusprogramm aastateks 2014-2020. Õpetajatele tagatakse riigieelarvelised ressursid täienduskoolituseks nõutud määras (160 tundi 5 aasta jooksul).
Kokkulepe: Rakendatav süsteem peab kindlustama õpetajate täiendkoolituse nõutud mahus ja väga heal kaasaegsel tasemel.
Ettepanek 4. Toetus õppevahendite soetamiseks
57 € õp. kohta
95 € õp. kohta
95* € õp. kohta
PGS muudatuste rakendamisel arvutati välja õpikute ja õppevahendite tegelik maksumus, rakendati seda aga vaid 60% ulatuses. KOV hariduskulud pidevalt kasvavad, toetus ei võimalda kindlustada õpilasi piisavalt õpikute ja õppevahenditega, mis on vajalikud riiklike õppekavade rakendamiseks ning õppekavas sätestatud õpikeskkonna kaasajastamiseks.
* Toetus õppevahendite soetamise kulude katmiseks peab edaspidi arvestama igaaastast inflatsiooni
Valitsuskomisjoni seisukoht: Lähtuvalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tagatakse koolipidajatele õppevahendite toetus vähemalt samas mahus õpilase kohta kui 2013. a. Õppevahendite toetuse määr lepitakse kokku lõppprotokollis.
KTK eriarvamus: KTK ei nõustu VK seisukohaga ja jääb oma ettepaneku juurde
Ettepanek 5. Toetus õpilaskodude ülalpidamiseks (õpilaskodus toetatavate kohtade arvu järgi - € koht, kokku 1 368 000 € )
Õpilaskodudes riiklikult toetatavate kohtade maksumus ei vasta tegelikele kuludele, see peaks kasvama ning igaaastaselt sisaldama inflatsioonimäära.
Läbirääkimiste käigus on vajalik täpsustada riiklikult toetatavate õpilaskodu kohtade arvu suurendamise võimalus ning kohtade jaotus.
Valitsuskomisjoni seisukoht: PK- ja gümnaasiumiseadusest tagatakse koolipidajatele õpilaskodu kohatoetus vähemalt samas mahus õpilase kohta kui 2013. a. Õpilaskodu kohatoetuse määr lepitakse kokku lõppprotokollis.
Ettepanek 6. Pedagoogide, kooli juhtiv- ja tugipersonali tööjõukulude katmine
167 351 884 €
172 229 404 €
184 725 870 €
193 962 170 €
203 660 280 €
213 843 290 €
Pedagoogide, koolide tugipersonali ja juhtide tööjõukulud peavad arvestuslikult olema kaetud, ning suurenema kuni riigi keskmise palgani. Vastavalt kehtivale haridustoetuse valemile tuleb välja arvutada koolide õppekava täitmiseks vajalikud vahendid ning planeerida selleks vajalikud tööjõukulud toetuse hulgas.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Lähtuvalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tagatakse koolipidajatele õpetajate, direktorite ja õppealajuhatajate töötasutoetus. Õpetaja töötasu kasv on haridustoetuse jaotusel jätkuvalt prioriteediks. Juhtimiskulu on õpetajate palgavahenditest eristatud, juhtimiskulu on võrreldes 2013. a. kasvanud.
KTK eriarvamus: Haridustoetusega peab õpetajate, direktorite ja õppealajuhatajate töötasutoetuse kõrval olema kaetud ka kooli tugipersonali töötasukulud.
Ettepanek 7. Investeeringutoetus haridusasutuste kapitalikulude katmiseks (jaotus õpilaste- ja klassikomplektide arvu järgi)
3 204 758 €
3 044 464 €
5 516 710 €
7 988 956 €
10 461 202 €
12 933 448 €
Investeeringutoetust vähendati 2009 aasta kärbetega 250 miljonilt kroonilt (12 933 448 €) 50 miljoni kroonini (3 195 582 €). Viimaste aastatega on see toetus kahanenud veel 151 118 € võrra. Investeeringutoetus peab tõusma 2008.a. tasemele, et kindlustada koolivõrgu kapitalikulude katmine ja haridusasutuste kaasaegsed tingimused. Tänu investeeringutoetuse vähendamisele on KOVid olnud sunnitud suurendama pidevalt võetavat laenu ja sellega mõjutavad negatiivselt riigieelarve defitsiiti.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Haridusasutustele planeeritakse riigi poolset investeeringutoetuse andmise korraldust, et seda saaks teha struktuurfondidest viisil, mis toetaks koolivõrgu korrastamist – kodulähedaste põhikoolide säilimist ja tugevate maakondlike gümnaasiumide loomist.
Ettepanek 8. Toetus koolitranspordi rahastamiseks
Kohalikud omavalitsused kulutavad aastas ligikaudu 19,5 miljonit eurot õpilaste kooliveole (piletite kompenseerimine, liinide doteerimine, oma transpordi kulud, tellitud transpordi kulud). Selleks tulubaasi vahendeid pole ette nähtud. Seoses koolivõrgu muutustega, eriti gümnaasiumide osas, suurenevad kulud transpordile veelgi. Riik peab võtma vastutuse, lisama haridustoetuse valemisse täiendava komponendi ja eraldama omavalitsustele vähemalt osalist toetust õpilaste koolitranspordi kulude katmiseks. (jaotussüsteem tuleb välja töötada vastavalt transporti vajavate õpilaste arvule)
Valitsuskomisjoni seisukoht: Õpilaste transport on maakondliku ühistranspordi selgroog. Ühistranspordi arengukavas planeeritakse riigieelarvelised toetused maakondadele ühistranspordi sh õpilaste transpordi korralduseks.
KTK eriarvamus: VK seisukoht ei ole tõene TAK osas. KTK ei nõustu VK seisukohaga ja jääb oma ettepaneku juurde
Ettepanek 9. Haridustoetuse reservi loomine
Haridustoetuse mudeli korrastamisel tuleb ette näha toetuse reserv, millest on võimalik katta õpilaste arvu ja koolivõrgu muutusest tulenevad täiendavad kulud.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Haridustoetuse jaotus toimub ühel korral aastas. Jätkatakse läbirääkimisi hariduskulude tasaarvelduse osas.
Ettepanek 1. Kavandada vahendid huvikooli seaduse § 21 lg 4 täitmiseks. (arvestus - € õpilase kohta aastas)
Huvikooli seadus kehtib, kuid keskvalitsus ei ole seda kunagi täitma asunud. Tulude piiratuse tõttu ei suuda omavalitsused kindlustada kõigile õpilastele soovikohast tegevust oma huvide arendamiseks. Huvikooli seadust tuleb täitma asuda ja eraldada omavalitsustele selleks piisavalt toetust. Arvestuslik toetuse maht aastas oleks ligikaudu 17 miljonit eurot.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Vastavad tegevused on Kultuuriministeeriumi poolt kavandamisel, jätkatakse läbirääkimisi.
KTK eriarvamus: VK seisukoht ei ole tõene, KM poolt ei ole selles küsimuses midagi kavandatud. KTK ei nõustu VK seisukohaga ja jääb oma ettepaneku juurde
Ettepanek 2. Kavandada väljaspool haridustoetust riigieelarvest vahendid Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2008 määruse nr. 30 (riiklik programm "Igale lapsele lasteaiakoht") taasrakendamiseks, vähemalt mahus 15 miljonit eurot (jaotus vastavaealiste laste ja järjekorras olevate laste osakaalu järgi)
Programm on vajalik, et vähendada suurte linnade ja linnalähedaste valdade lasteaiakohtade puudujääki lähiaastatel ning eraldada teistele omavalitsustele vahendid lasteaedade kaasajastamise toetuseks
Valitsuskomisjoni seisukoht: Jätkatakse läbirääkimisi tegevuste osas, mis võimaldaks lasteaia- ja hoiu teenuste paindlikku osutamist (nt õigusloome korrastamine) ja struktuurfondide tuge suuremahulistele investeeringutele.
Kokkulepe: jätkatakse läbirääkimisi pooli rahuldava tulemuse saamiseks.
Ettepanek 3. Analüüsida võimalusi haridustoetuse viimiseks omavalitsuste tulubaasi
HTM ja keskvalitsus on suurendanud sekkumist omavalitsuse autonoomia ja isekorraldusõiguse küsimustesse. See takistab omavalitsustel täita talle seadusega pandud ülesannete hariduse andmise osas.
Kokkulepe: jätkatakse läbirääkimisi pooli rahuldava tulemuse saamiseks
Ettepanek 4. Jätkata riigieelarvest vahendite eraldamist hariduse tugisüsteemide (logopeedide, sh venekeelsete; abiõpetajate, karjäärinõustajate jm spetsialistide) rakendamise toetamiseks.
Hariduskulude toetuse mahu arvestus peab sisaldama ka kulu mis on vajalik töötasu maksmiseks ka tugispetsialistidele. PGSi ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus § 82 lg 4 p 1 loetellu tuleb lisada kohustus eraldada vahendeid ka PGS § 37 lg 2 loetletud tugispetsialistide kulude katmiseks ning rahastamismudel peaks lähtuma PGS nõuetest
Valitsuskomisjoni seisukoht: Jätkatakse läbirääkimisi, lähtutakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud kohustustest.
Ettepanek 5. Kohalike omavalitsuste poolt hallatavate erivajadustega laste koolide pidamise kulude katmine riigieelarvest
Vastavalt PGS § 2 lõikele 4 tagab riik koolide asutamise ja pidamise nägemis-, kuulmis- ja kõnepuudega õpilastele, liikumispuudega õpilastele, kellel lisaks liikumispuudele esineb täiendav hariduslik erivajadus, liitpuudega õpilastele, intellektipuudega õpilastele, tundeelu- ja käitumishäiretega õpilastele ning kasvatuse eritingimusi vajavatele õpilastele. Riigieelarvest ei ole praegu nende koolide kulude katmine tagatud kui koolide pidajaks on kohalik omavalitsus.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Riigieelarvest tagatakse toetus erivajadusega õpilasi õpetatavatele munitsipaalkoolidele riikliku õppekava täitmist võimaldava mahus.
KTK Eriarvamus: VK seisukoht ei ole asjakohane, ettepanek käsitleb koole, mida omavalitsused peavad riigi ülesande täitmiseks ja mille kulusid ei kaeta piisavas mahus.
Ettepanek 6. Maakondlike õppenõustamiskeskuste ja piirkondlike noorte teavitamis- ja nõustamiskeskuste jätkuv rahastamine riigi poolt
ESF programmiperiood 2007-2013 on lõppemas, sh lõpevad programm „Õppenõustamissüsteemi arendamine“ ja programm „Karjääriteenuste süsteemi arendamine“ . Antud programmide jätkumine on igati vajalik ja nõuab täiendavat rahastamist riigieelarvest.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Programm kavandamisel struktuurfondide vahendite toel arvestades tugiteenuste integreeritud pakkumisega koolipidaja ja õppenõustamiskeskuse koostöös.
KTK Eriarvamus: rahastamise mudel peab olema jätkusuutlik ja jätkuma ka peale EL vahendite lõppemist. KTK ei nõustu projektipõhise rahastamise kavandamisega.
Õpetaja töötasu on haridustoetuse jaotuses prioriteediks
Õpetaja töötasukasvuks planeeritakse haridustoetuse sisemisi ja majanduskasvust taotletavaid lisaressursse.
KTK seisukoht: haridustoetuse komponendid peavad olema kõik tähtsad
Kokkulepe: õpetajate töötasu on harduskorralduses prioriteet
Haridustoetuse jaotuse põhimõtted on korrastatud, need toetavad säästlikku hariduskorraldust ja kodulähedast põhikooli.
Haridustoetuse jaotuse põhimõtete läbirääkimise protsess kestab, muudatusi käsitlevad arvestused ja analüüs on teostamisel.
KTK seisukoht: Haridustoetus ei tohi olla sunnivahendiks koolivõrgu korrastamisel
Gümnaasiumivõrgu korrastamine sh puhaste gümnaasiumite loomine
Kvaliteetne ja valikuterohke gümnaasiumiharidus tagatakse riigi ja kohalike omavalitsuste koostöös. Riigigümnaasiumite loomine võimaldab kohalikel omavalitsustel panustada senisest enam põhihariduse andmisele ja vabastab kohalikud omavalitsused tegevuskulude arvlemisest gümnaasiumiõpilaste osas.
KTK seisukoht: koolivõrk peab toetama elamist igal pool Eestis. Puhtad gümnaasiumid ei saa olla eesmärk omaette.
III. SOTSIAAL-, TÖÖ JA TERVISHOIU VALDKOND
Eesmärk: tagada inimeste sissetulekute, elukvaliteedi ja sotsiaalse turvalisuse suurenemine ning inimeste tervena elatud eluea pikenemine.
Valitsuskomisjoni seisukoht / kokkulepe/ eriarvamus
EL struktuurivahendite programmiperioodi 2014-2020 jaotusplaanis arvestada sotsiaalhoolekande objektide investeeringute vajadust
Kohalike omavalitsuste tulubaasis puuduvad vahendid kapitalikulude katmiseks. Rahandusministeeriumi hinnangul puuduvad lähiajal ka riigieelarves võimalused, et KOV tulubaasi nendeks kuludeks piisavalt suurendada. Samas investeeringud selles valdkonnas on hädavajalikud juba lähiaastatel.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Vahendeid kavandatakse suunata eelkõige struktuursete reformide läbiviimisse (nt erihoolekande reorganiseerimine, asenduskodude üleminek peremajadele, avalikele teenustele juurdepääsetavuse tagamine) ja kesk- ja piirkondlike haiglate tugevdamisse esmatasandi tervisekeskuste taristu optimeerimiseks. Konkreetsemate ettevalmistuste tegemisse EL struktuurivahendite programmiperioodi 2014-2020 planeerimisel on kaasatud kohalikke omavalitsusi kooskõlas Rahandusministeeriumi poolt koordineeritud aja- ja tegevuskavaga.
KTK eriarvamus: EL struktuurivahendite paneerimisel peab arvestama ka KOV sotsiaalhoolekande objektide investeeringuvajadusega.
Perearsti lähtetoetuse maksmise jätkamine
Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 542 lg 4 annab võimaluse lähtetoetuse maksmiseks perearstile, kes asub tööle väljaspool Tallinna ja Tartu linna või nendega vahetult piirnevaid KOVe. Toetuse maksimummäär 15000 eurot.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Jätkame lähtetoetuse maksmist. Soovime süsteemi selle aasta sügiseks paindlikumaks muuta. Eelnõu on valmis ja edastatud osapooltele tutvumiseks.
Kokkulepe: jätkatakse perearsti lähtetoetuse maksmist riigieelarvest.
Vahendite eraldamine nende isikute ööpäevaringse üldhoolduse kulude osaliseks tasumiseks, kes on enne 2001 aastat suunatud ööpäevaringsele erihooldusteenusele ja kelle rahvastikuregistri järgne elukoht muudeti seetõttu erihooldekodu järgse omavalitsuse aadressile, kuid kes vajavad nüüd üldhooldusteenust.
Vajadus 489 eurot kuus inimese kohta. Kliendid, kes ei vaja enam ööpäevaringset erihooldusteenust või vanaduspensioniikka jõudnud isikud, kes on seni saanud kogukonnas elamise või toetatud elamise teenust, suunatakse ööpäevaringsele hooldusteenusele üldhooldekodusse, kuid elukoht jääb registreerituks sinna hooldekodusse, kuhu ta enne 2001 suunati. Sageli puuduvad neil piisavad sissetulekud, et enda hoolduse eest maksta. Seega tuleb erihoolekandeasutuse asukoha kohaliku omavalitsuse eelarvest hakata tasuma teistest omavalitsustest pärit isikute igakuiseid hoolduskulusid, mis oluliselt tõstab kulutusi.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Valdkonna üheks tuleviku eesmärgiks on tagada sujuv üleminek ühelt riiklikult teenuselt teisele (näiteks kohtumäärusega teenuselt ööpäevaringsele teenusele). Koostamisel oleva erihoolekande strateegia raames täpsustuvad käesoleva aasta lõpuks konkreetsemalt nii teenuste vajadus kui ka asukohad ning annab võimaluse paika panna arengusuunad.
Vanaduspensioniikka jõudnud dementsuse diagnoosiga isikud, kellel ei ole dementsuse diagnoosile lisaks muud raske, sügava või püsiva kuluga psüühikahäiret ning kes sai suunamiskirja alusel 2008. aasta 31. detsembri seisuga võivad erihoolekandeteenusel viibida kuni 2015. aasta 31. detsembrini, mis annab KOV-idele aega antud isikutele üldhoolekande kohti planeerida.
Lahendus ülalmainitud kliendigrupi teenuse finantseerimiseks töötatakse välja 2015. Aastaks
KTK eriarvamus: KTK ei nõustu probleemi lahenduse edasilükkamisega 2015 aastasse.
Ettepanek 4. Vahendite eraldamine kohalikele omavalitsustele eestkostega seotud täiendavate kulude katteks
Kuna kohaliku omavalitsuse kohustused isiku suhtes sõltuvad paljudel juhtudel rahvastikuregistri järgsest elukohast sh eestkoste, omaosaluse hüvitamine üldhooldusel, ravi hooldushaiglas jne, siis on need KOVid, kelle territooriumil asuvad suured erihoolekandeasutused, teistega võrreldes ebavõrdses olukorras. Eestkostjaks olemisega kaasneb väga suur täiendav töökoormus sotsiaaltöötajatele. Keskvalitsus on jätnud eestkostega kaasnevad kulud ja koormuse KOVide kanda. Ja seda vaatamata sellele, et sotsiaalhoolekande seaduse, § 6 p 10 sätestab, et sotsiaalministri ülesanne sotsiaalhoolekande juhtimisel ja korraldamisel on eestkosteasutuste tööd reguleerivate õigusaktide eelnõude väljatöötamine. Eestkostet reguleeriva perekonnaseaduse § 192 lg 4 kohaselt võib kulude ja tasu maksmiseks eestkostja või eestkostetav taotleda riigi menetlusabi. Riik võib ette näha eestkoste teostamiseks täiendavaid rahalisi toetusi Justiitsministeeriumi vahendusel. Justiitsminister võib kehtestada riigi arvel eestkostjale makstava tasu ja kantavate kulude arvestamiseks täpsema korra ja piirmäärad, mida seni tehtud ei ole.
Teeme ettepaneku nõuda justiitsministrilt vastava korra väljatöötamist.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Antud teema vajab kaalumist ja läbirääkimist Justiitsministeeriumiga.
Sotsiaalministeerium on võtnud Justiitsministeeriumiga ühendust ning teema tuleb lähiajal arutlusele.
Ettepanek 5. Lahendada kohalikele omavalitsustele hooldust vajava isiku erihoolekande asutuses koha ootamisega seoses tekkivate lisakulude katmine
Kuigi tegu on riikliku teenusega ei kata riigieelarvest eraldatavad vahendid teenuse tegelikke vajadusi. See on tinginud olukorra kus inimesed seisavad aastaid teenuse järjekorras.
Omavalitsused on sunnitud neid kulusid katma. Riigieelarves tuleb vastava vahendid ette näha..
Valitsuskomisjoni seisukoht: Erihoolekande järjekordade vähendamine on prioriteet. 2013. aasta lisaeelarve oli 1,8 miljonit eurot, mille eest sai tõsta kõikide erihoolekande teenuste pearaha 3,7% ning vähendada järjekordi. Taotleme lisaressurssi järjekordade vähendamiseks ning uute teenuskohtade loomiseks veelgi.
Samal ajal töötame selle nimel, et isikud, kes ei vaja enam erihoolekandeteenust saaksid liikuda teenuselt välja ning vabastada koht järjekorras viibivatele isikutele.
05.04.13 toimus Sotsiaalministeeriumis ümarlaud, kus selgitatati kohtunikele ning kohtupsühhiaatria ekspertidele, mis teenus on kohtumäärusega ööpäevaringne erihooldusteenus, milline on selle teenuse eesmärk ja millisele sihtgrupile. Sarnaseid ümarlaudu kutsutakse 2013. a erihoolekande valdkonna strateegia raames kokku veel ning eesmärgiks on, et erihoolekandeteenusel viibiksid isikud, kes tõesti antud teenust vajavad.
Ettepanek 1. Sotsiaaltoetuste maksmise ja -teenuste korraldamise, puudega lapse toetuse ja peretoetuste administreerimiskulude katmine tuleb riigieelarves ette näha.
Riigi ülesannete täitmine sotsiaalvaldkonnas ei ole kaetud vahenditega vastavalt riigikohtu otsusele
Valitsuskomisjoni seisukoht: Ootame KTK ettepanekuid hiljemalt 26. augustiks.
Oleme valmis osalema KTK poolt korraldatavates aruteludes.
Ettepanek 2. Kiirendada vajaduspõhise peretoetuse arvestuseks ja väljamaksmiseks STAR andmekogu arendust
Senini ei ole lõplikku selgust vahendite vajaduse ja jaotuse osas.
Valitsuskomisjoni seisukoht: STAR arendused valmivad maikuu jooksul. Arendusprojektis lähtume sellest, et käsitsi andmete sisestamist oleks minimaalselt (kasutades andmevahetusteenuseid nii lapsetoetuse saamise osas kui ka sissetulekute halduse osas).
Kokkulepe: STAR arendused valmivad 2013 aasta maikuu jooksul
Ettepanek 3. Muuta viipekeele tõlke ja invatranspordi teenus sotsiaalteenuseks
Vajadus viipekeele tõlke- ja invatranspordi teenuse järele on praktiliselt olemas. Antud teenuste sisseostmine nõuab sellelt ka käibemaksu tasumist. Tuleb leida moodus nende teenuste käibemaksust vabastamiseks, mis vähendaks omavalitsuste kulusid teenuse osutamiseks.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Viipekeele tõlke teenus ei ole praeguse regulatsiooni kohaselt nimetatud eraldiseisva sotsiaalteenusena, kuid SHS § 10 p 7 käsitleb sotsiaalteenusena ka muid toimetulekuks vajalike sotsiaalteenused, mille alla kuulub ka viipekeele tõlke teenus.
KMS § 16 lg 1 p 3 järgi on käibemaksust vabastatud teenus, mida mittetulundusühing osutab oma liikmetele tasuta või liikmemaksu eest. Viipekeele tõlketeenuse osutajad tegutsevad nii mittetulundus- kui tulundusühingutena. Seega saab mittetulundusühingu vormis tegutsev viipekeele tõlketeenuse pakkuja osutada teenust oma liikmetele juba praegu käibemaksuvabalt, kuid see ei ole kaasa aidanud nimetatud teenuse kättesaadavuse paranemisele. See annab aluse väita, et käibemaksuvabastus eraldivõetuna ei taga nimetatud teenuse hinna vähenemist ega kättesaadavuse suurenemist. Sotsiaalministeerium on valmis antud teema juurde naasma siis, kui huvigrupid esitavad analüüsi, mis tõestab seoseid käibemaksuvabastuse ja teenuse kättesaadavuse paranemise vahel.
Kokkulepe: jätkatakse läbirääkimisi pooli rahuldava lahenduse leidmiseni.
IV. KULTUURI- JA SPORDI VALDKOND
Eesmärk: Tagada eesti kultuuriruumi elujõulisus eesti rahvuse ja kultuuri kestmiseks ja arenguks läbi aegade. Kultuuri kättesaadavuse parandamine.
Ettepanek 1. Suurendada vahendeid rahvaraamatukogude teavikute soetamise toetuseks ja raamatukogude infosüsteemi arendamiseks
1 767 370 €
1 944 107 €
2 002 430 €
2 072 515 €
2 134 691 €
Vahendite maht peab kasvama, kuna alates 2009 aastast on see olnud samal tasemel, ning ei kata vajadusi.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Riigieelarveline toetus rahvaraamatukogude teavikute soetamiseks ning raamatukogude infosüsteemi arendamiseks jätkub vähemalt senisel tasemel.
KTK eriarvamus: KTK ei nõustu VK seisukohaga ja jääb oma taotluse juurde
Ettepanek 2. Suurendada vahendeid ujumise algõpetuse tagamiseks
230 080 €
253 088 €
265 742 €
292 981 €
Vahendite suurendamine on hädavajalik teenuse kallinemise tõttu.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Jätkatakse algklassidele mõeldud ujumise algõpetuse programmi toetamist. KuM on esitanud Riigi eelarvestrateegia aastateks 2014-2017 raames taotluse täiendavate rahaliste vahendite saamiseks.
Kokkulepe: Jätkatakse algklasside ujumise algõpetuse programmi toetamist. Otsitakse võimalusi Riigi eelarvestrateegias aastateks 2014-2017 täiendavate rahaliste vahendite saamiseks.
Ettepanek 1. Taastada maakondlike tervisespordikeskustele suunatud programmi tegevus
2009 aastal läbi viidud omavalitsuste tulude vähendamisega seoses võeti omavalitsustelt kohustus tegelda spordivaldkonnaga. Omavalitsused ei ole võimelised oma vahenditega spordikeskusi ülal pidama ja arendama.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Maakondlike tervisespordikeskuste porogrammi taastamine pole olemasolevate rahaliste vahendite tõttu otstarbekas. Tervisekeskuste programmi vahendid on suunatud uude - liikumisharrastuse programmi. See tagab olemasolevate rahaliste vahendite efektiivsema kasutamise.
Antud teemal jätkatakse arutelu Kultuuriministeeriumis.
Ettepanek 2 . Jätkata kooride- rahvatantsurühmade ning orkestrite tegevuse toetamist riigieelarvest
Vähendatud tulubaasi tingimustes ei ole omavalitsused, eriti maapiirkondades võimelised piisavalt seda tegevust rahastama.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Laulu- ja tantsupeo traditsiooni hoidmiseks jätkatakse kooridele, rahvatantsurühmadele ning orkestritele tegevustoetuste eraldamist 2013.a tasemel.
Kokkulepe: Jätkatakse kooridele, rahvatantsurühmadele ning orkestritele tegevustoetuste eraldamist vähemalt 2013.a tasemel.
Ettepanek 3. Eraldada vahendeid kohalike omavalitsuste halduses olevate, kuid sisuliselt üleriigilise tähtsusega kultuuriobjektide arendamiseks.
Arvestades kultuuriobjektide (lauluväljak ja loomaaed) riiklikku tähtsust on hädavajalik ka riigipoolne toetus investeeringuteks, vähemalt 50% ulatuses.
Valitsuskomisjoni seisukoht: KOV investeeringute osas jätkatakse sõlmitud kokkulepete täitmist.
KuM on esitanud omapoolsed ettepanekud EL finantsperioodist 2014-2017 rahastust vajavate objektide kohta.
Kokkulepe: jätkatakse KOV investeeringute osas sõlmitud kokkulepete täitmist.
Ettepanek 4. Kavandada riigieelarves toetus kohalikele omavalitsuste rahvakultuuri arendamise toetuseks.
Arvestades asjaolu, et riiklikult omavalitsusi kultuurivaldkonna tegevuseks ei toetata ja kellelgi pole kohustust rahvakultuuri arenguga tegeleda ja üritusi korraldada ning kuni pole lahenenud omavalitsuste tulubaasi täiendamise küsimused on hädavajalik sellise toetusliigi loomine.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Kultuuriruumide toetuse eraldamiseks jätkatakse arutelusid.
Kokkulepe: Jätkatakse arutelu pooli rahuldava tulemuse saamiseks
V. KESKKONNAHOIU VALDKONNAD
Eesmärk: Vastutustundliku suhtumise kujundamine loodusesse ning Eesti inimestele puhta ja looduslikult mitmekesise elukeskkonna säilitamine.
Ettepanek 1. Riigimaade ja jätkuvalt riigi omandis olevate maade hooldamiseks:
- Katta riigieelarvest Keskkonnaministeeriumi valitsemisel olevate riigimaade hooldamise ja haljastamise kulu 2011. aasta mahust vähemalt 20% suuremas mahus ja;
- Katta riigieelarvest reformimata riigimaade hooldamise ja haljastamise kulud.
Riigi omandis ja jätkuvalt riigi omandis olevate maade olukord on ebarahuldaval tasandil. Omavalitsused on sunnitud sinna panustama oma vahendeid.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Muuta ettepaneku sõnastust järgnevalt:
Riigimaade ja jätkuvalt riigi omandis olevate maade hooldamiseks:
- Katta riigieelarvest Keskkonnaministeeriumi valitsemisel olevate riigimaade ja reformimata riigimaade, mille riigi omandisse jätmise menetluse käigus on välja selgitatud teiste isikute taotluste puudumine ja mis jäävad Keskkonnaministeeriumi valitsemisele, hooldamise kulu alltoodud mahus:
Ettepanek on tehtud arvestusega, et 2013. aasta eelarves riigimaade hooldamiseks ette nähtud summat ei suurendata. Riik ei võta kohustust panustada nende maade hooldamisse, mis ei jää pärast maareformi läbi viimist riigi omandisse.
KTK eriarvamus: KTK ei nõustu omavalitsustele riigimaade hooldamise kohustusega ja jääb oma seisukoha juurde et reformimata, jätkuvalt riigi omandis oleva maa hooldamise kulud tuleb omavalitsustele hüvitada kokkulepitud mahus kuid mitte vähem 60 tuhande euro ulatuses aastas
Ettepanek 2. Ette valmistada ja viia läbi maa erakorraline hindamine ning muuta seadust maa hindamise korralisuse määratlemiseks.
Maa hindamise seadust ei ole täidetud. Seda on pidevalt edasi lükatud, selle põhjendused ei ole pädevad ning rikuvad kohalike omavalitsuste õigusi ja piiravad maamaksust saadavat tulu. Edasilükkamise on subjektiivsed (maa hind tipus, maa hind all, valimiste aasta jms). Viimane maa korraline hindamine toimus 2001. aastal. Maa hind ei ole korrelatsioonis maa turuhinnaga ning moonutab tegelikkust. Seaduse mittetäitmine mõjutab negatiivselt KOV tulubaasi
Valitsuskomisjoni seisukoht: Keskkonnaministeeriumi arengukava aastateks 2013-2016[4] näeb ette uue maa korralise hindamise süsteemi väljatöötamise. Enne uuele süsteemile üleminekut ei ole plaanis täiendavat riigipoolset maa korralist hindamist läbi viia.
KTK eriarvamus: ei saa nõustuda sellise põhjendamatu venitamisega maa korralise hindamise läbiviimisel
Ettepanek 1. Tagada KOVide keskkonnavaldkonna ülesannete täitmiseks piisavalt vahendeid keskkonnatasude laekumise mitmekesistamisega ja suurendamisega nii tavamäärade kui ka kõrgendatud maksumäärade korral
KOV ülesannete täitmiseks keskkonna valdkonnas, sh keskkonnajärelevalve valdkonnas, ei piisa KOV eelarvetes (KOV tulubaasis) vahendeid. Rahandusministeeriumi andmebaasi kohaselt on KOV-del Keskkonnakulutusi viies kulukategoorias (jäätmekäitlus, heitveekäitlus, saaste vähendamine, bioloogilise mitmekesisuse ja maastiku kaitse ning haljastus ja muud keskkonnakaitsekulud). Statistikaameti käsitluse järgi on KOVdel keskkonnakulu kategooriaid üheksa (Välisõhu ja kliima kaitse, heitvee käitlus, jäätmekäitlus, pinnase-, põhja- ja pinnavee kaitse, müra ja vibratsiooni, bioloogilise mitmekesisuse ja maastiku kaitse, teadus- ja arendustegevus, muu keskkonnakaitsetegevus). KOV-de keskkonnakulutused ületavad keskkonnatasude laekumist mitu korda[5].
Valitsuskomisjoni seisukoht: Seos KOV eelarvetesse laekuvate keskkonnatasude ja nende keskkonnakaitsekulutuste vahel on pigem nõrk[6]. See näitab, et KOVid ei sõltu oma keskkonnakaitsekulutuste tegemisel keskkonnatasude laekumisest. 01.04.2013 jõustunud keskkonnatasude seaduse muudatusega stabiliseeriti KOVide tulubaas üleriigilise tähtsusega kaevandustest laekuvate kaevandamisõiguse tasude ja vee erikasutusõiguse tasude osas. KOVidele laekuva tasu osa külmutamine oli esimene samm ebastabiilsest tuluallikast sõltuvuse vähendamiseks. Järgmised sammud, kaasa arvatud keskkonnavaldkonna ülesannete täitmiseks vajalike vahendite piisavuse tagamine, tuleb läbi mõelda valdkonnapõhiselt ning probleemide lahendamisele suunatult, mitte üldise keskkonnatasude laekumise suurendamise läbi, mis ei pruugi kaasa tuua otsest mõju.
KTK eriarvamus: KTK ei nõustu VK selgitustega ja jääb oma taotluse juurde.
Ettepanek 2. Kompenseerida kohalikele omavalitsustele saastetasu laekumise vähenemine.
Seoses olmejäätmete põletamistehase käivitumisega väheneb oluliselt saastetasu laekumine.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Jäätmete ladestamise vähenemisel on täidetud jäätmetasude üks eesmärkidest vähendada jäätmete ladestamist. Edasised arengud ehk jäätmete ümbertöötlemise ja ringlussevõtu eesmärgid tuleb saavutada KOV-de koostöös ning võttes arvesse konkreetseid väljakutseid ja võimalusi.
Saastetasu laekumise vähenemise kompenseerimine ei ole saastetasude rakendamise eesmärgiga kooskõlas, kuna saastetasu rakendatakse keskkonnakasutuse vähendamiseks
Ettepanek 3. Tagada kohalikele omavalitsustele õigus valikuteks, millise mudeli alusel korraldada jäätmehooldeteenust.
KOV eeldusi sh võimalusi ja garantiisid jäätmehoolde, kui riigi ühe elutähtsa teenuse, korraldamiseks ei tuleks jätkuvalt kitsendada või olematuks muuta, millele on suunatud EJKL ettepanekud, vaid tugevamaks ja adekvaatsemaks muuta. Üleriigilised omavalitsusliidud on korduvalt läbirääkimistel ning oma kirjades sellele tähelepanu juhtinud, sh 2010. aastal ja sellele järgnevalt korraldatud jäätmeveo in-house erandi keelu sätestamise puhul Riigikogu poolt, millega KOVide otsustusõigust korraldada oma pädevusse kuuluvaid küsimusi parimal võimalikul moel piirati olulisel määral.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Ettepanekut analüüsitakse jäätmeseaduse kontseptsiooni või muude asjakohaste eelnõude aruteludes.
Kokkulepe: jätkatakse läbirääkimisi pooli rahuldava tulemuse saavutamiseks
Ettepanek 4. Analüüsida koostöös teadlaste, Euroopa õiguse asjatundjate, üleriigiliste omavalitsusliitude, teiste asjasse puutuvate ministeeriumide, inspektsioonide ja ametite esindajatega Euroopa Komisjoni poolt Eestile antud teekaarti ja soovitusi jäätmevaldkonnas[7] ning rakendada kavandatavatele võimalikele muudatuste kontseptsiooni ja eelnõu staadiumis Riigikantselei ja Justiitsministeeriumi poolt koostatud mõjude hindamise metoodikat (2012).
Valitsuskomisjoni seisukoht: Viidatud teekaarti ja soovitusi analüüsitakse töös oleva jäätmeseaduse kontseptsiooni ja ka riigi jäätmekava 2014-2020 aruteludes.
Kokkulepe: Viidatud teekaarti ja soovitusi analüüsitakse töös oleva jäätmeseaduse kontseptsiooni ja ka riigi jäätmekava 2014-2020 aruteludes Riigikantselei ja Justiitsministeeriumi poolt koostatud mõjude hindamise metoodika alusel
VI. TEEHOIU JA ÜHISTRANSPORDI VALDKOND
Eesmärk: Inimeste liikumine ja kaubavedu Eestis ning Eesti ja muu maailma vahel on kättesaadav, kiire ja turvaline.
Ettepanek 1. Suurendada mootorkütuse aktsiisist teehoiuks kavandatud vahendite hulgast kohalikele teedele eraldatavaid vahendeid
18 142 627 €
29 265 000 €
63 212 400 €
81 136 875 €
105 354 000 €
129 58 650 €
Riigimaanteede osakaal teede kogupikkusest moodustab ligikaudu 28,4 %, samal ajal kohalike teede ja tänavate osa 40,3 %. Senine teehoiuvahendite jaotus riigi ja kohalike teede vahel ei ole loogiline ega õiglane.
Analoogselt paljude teiste KOVidele pandud ülesannetega on aga riik seadnud teehoiu korraldamisele õigusaktidega konkreetsed ja üksikasjalikud nõuded.
Teeseaduse § 25 lg 3 kohaselt valla- või linnavalitsus korraldab teehoidu kohalikel teedel ja on kohustatud nendel teedel looma tingimused ohutuks liiklemiseks. Teehoidu kavandades peab järgima liiklusohutuse, keskkonnakaitse ja tee seisundi nõudeid.
Seadusandja on juba 1999. aasta veebruaris vastu võetud teeseaduses väljendanud tahet arvestada kohalike maanteede ja tänavate hoiuks sihtotstarbelise toetuse vajadusega riigieelarvest. Seaduse seletuskirjas on seejuures märgitud, et Eesti territooriumi ning teedevõrgu kompaktsuse tõttu tuleb käsitleda riigi, kohalikke ja erateid ning tänavaid kui ühtset tervikut.[8]
Valitsuskomisjoni seisukoht: 2014. aasta riigieelarve projektis ja RES-s on 2014. aasta kohta ettenähtud kohalikele teedele eraldada 10% teeseadusega teehoiuks ettenähtud vahenditest. 2012. aasta augusti prognoosi järgi teeb see eraldatavaks summaks 32,1 miljonit €, mis teeb kasvuks võrreldes 2013. aasta ca 2,9 miljonit €.
KTK eriarvamus: ei nõustu pakutud lahendusega, kohalike teede ja tänavate seisukord ei võimalda edasi lükata teehoiuks vajalikke tegevusi
Valitsuskomisjoni seisukoht:/ kokkulepe/ eriarvamus
Ettepanek 1. Kavandada teehoiu vahendid toetusfondi vahendite hulgas läbirääkimistel kokkulepitud jaotusmetoodika alusel
Teehoiuvahendite kavandamisel toetusfondi hulgas, muutub koostööpartner vahendite eraldamise läbirääkimistel. Rahandusministeerium on erapooletu partner läbirääkimistel. MKM on suurem huvi vahendite jätmiseks riigiteede hoolduseks.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Jätkatakse ettepaneku arutamist.
Ettepanek 2. Analüüsida teehoiuvahendite integreerimist kohalike omavalitsuste tulubaasi
Ettepanek 3. Kavandada riigieelarve toetus teeregistrisse kohalike teede kohta vajalike andmete kogumiseks ja kandmiseks läbi üldise teede inventariseerimise.
Teeregistri loomisel tekkis kohalikele omavalitsustele täiendav kohustus erinevate andmete kogumiseks ja kindlas formaadis andmekogule esitamiseks. Seetõttu pole käesoleva ajani teeregistris kõiki vajalikke andmeid kohalike teede hoiu planeerimiseks ning kaardimaterjalil kajastamiseks.
Omavalitsusliidud saadavad MKM-le ettepaneku andmetest, mida soovitakse inventariseerimisega koguda. MKM organiseerib ühise kohtumise omavalitsusliitude esindajatega ja Maanteeametiga, et arutada riiklikku registrit käsitleva Vabariigi Valitsuse määruse muutmise vajadust, inventariseerimist ja andmekoguga seonduda võivaid infotehnoloogilise probleeme
Ettepanek 4. Kavandada riigieelarveline toetus teehoiu kavandamise infotehnoloogilise lahenduse loomiseks kohalikele omavalitsustele
Lahenduse tulemusel paraneks kohalike omavalitsuste võimalused teehoiu kavandamiseks ning andmete kandmiseks teeregistrisse. MKM ja Maanteeamet saaksid täiendava informatsiooni kavandatavate teehoiutööde mahu ja rahastamise kohta ning teeregistri andmete pideva aktualiseerimise.
Ettepanek 5. Lõpetada eriprojektide „Setumaa teed“ ja „Linnu läbivad teed“ rahastamine omavalitsuste üldisest teehoiu vahenditest .
VV määratud eriprojektide rahastamine üldistest teehoiuvahenditest halvendab kohalike teede seisukorda. Koheselt on vajalik määratleda linnu läbivate teede omandi küsimus ja otsustada põhimõtteliselt rahastamise küsimused
Valitsuskomisjoni seisukoht: Majandus- ja kommunikatsiooniminister esitab ettepaneku kohalike teede hoiuks minevate summade jaotuses omavalitsuste vahel, kuid otsuse teeb Vabariigi Valitsus ning täiendavate toetuste jätkumine järgnevatel aastatel sõltub Vabariigi Valitsuse tahtest.
KTK eriarvamus: VV otsustus sõltub MKM poolsete ettepanekute sisust ja selgitustest. Vahendid sellisteks programmidest peab MKM taotlema väljaspool kõigile omavalitsustele teehoiuks jaotatavatest vahenditest.
Ettepanek 6 . EL struktuurivahendite programmiperioodi 2014-2020 kavandamisel näha ette takistusteta liikumise projektide rahastamine.
Puuetega inimeste liikumisturvalisuse tagamiseks.
Valitsuskomisjoni seisukoht: MKM võtab ettepaneku teadmiseks.
VII. INFO- JA KOMMUNIKATSIOONITEHNOLOOGIA VALDKOND
Eesmärk: Elanikele ja ettevõtetele on kaasaegsete ja mitmekülgsete info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võimalustega loodud aega ja mugavust väärtustav elu- ja töökeskkond
Ettepanek 1. Ettepanek 1. jätkata digitaalse asjaajamise rakendamise toetamist ning e-teenuste osakaalu suurendamist KOVides läbi KOV infoühiskonna projektide:
- KOV menetluste keskkonna (KOVMEN) projekti realiseerimise ning teenusprotsesside laiendamise,
- Ruumilise planeeringu Infosüsteemi (RPIS) realiseerimise ning
- KOV teenuseportaali (KOVTP) jõudluse parandamise- ja funktsionaalsuste laiendamise kaudu.
Omavalitsuste teenusvõimekuse parandamiseks on IKT valdkonna arendamine, üks põhilistest lisandväärtust tootvatest tegevustest.
Kokkulepe:
Jätkatakse digitaalse asjaajamise rakendamist ning e-teenuste osakaalu suurendamist
KOVides läbi KOV infoühiskonna projektide:
Ettepanek 2. Jätkata „KOVISKE“ projekti ning laiendada seda pilootprojektist välja jäänud omavalitsustele, otsides täiendavaid finantseerimisvõimalusi „KOVISKE2“ meetme rakendamiseks.
IKT süsteemide turvalisus on tähtis elanike privaatsuse tagamiseks. Omavalitsuste rahalised vahendid ei võimalda iseseisvalt tagada infosüsteemide turvalisust.
- KOV initsiatiivi ISKE kasutuselevõtmisel otsides täiendavaid võimalusi meetmete finantseerimiseks.
- Jätkatakse projekti „KOVISKE“ laiendamist pilootprojektist välja jäänud omavalitsustele, otsides täiendavaid finantseerimisvõimalusi projekti „KOVISKE2“ rakendamiseks
VIII. REGIONAALARENGU VALDKOND
Ettepanek 1. Üleriigiliste omavalitsusliitude rahvusvahelise koostöö toetamiseks
Rahvusvahelise koostöö toetuse vahendid vähenesid samuti seoses kärbetega. Kulud on aga kogu Euroopas kasvanud. Taotleme selle toetuseliigi kasvatamist ja viimist 2009. aastal taotletud tasemele
Kokkulepe: 2014. aastal eraldatakse vahendeid taotletud mahus.
IX. MUUD ETTEPANEKUD
Ettepanek 1. Eelarveläbirääkimiste raames rääkida läbi ulatuslikumate territoriaalplaneeringute olemasolu, saamise ja territoriaalsete üksuste piire ületava pikaajalise arengu kavandamise küsimused. Luua eelarveläbirääkimistel täiendav planeeringute ja arendusdokumentide töörühm.
Kohaliku omavalitsuse üksuse, maakonna, kohaliku omavalitsuse piire ja maakonna piire ületava strateegilise planeerimise ja arengu pikaajalise kavandamise tähtsus on oluliselt suurenenud. Tehnilise taristu ja sotsiaalse taristu võrgustike investeeringute kavandamiseks ning EL poolt eraldatavate 2014+ toetusvahendite suunamiseks tuleks üle vaadata territoriaalplaneerimise hetkeseis ja vajalikud suunad.
Kokkulepe: Lepitakse jooksvalt kokku eraldi kohtumine teema arutamiseks.
Ettepanek 2. Jätkata läbirääkimisi AAU kvootide müügist saadavate vahendite kasutamise kohta munitsipaalomandis olevate hoonete energiasäästlikuks renoveerimiseks.
X. LÕPPSÄTTED
Jätkata 2014. aasta riigieelarve eelnõu koostamise käigus töörühmade ja delegatsioonide tasemel läbirääkimisi kohalike omavalitsuste tulubaasi ja riigieelarveliste eraldiste küsimustes.
Pooled kavandavad 2014. aasta eelarve läbirääkimiste lõpp-protokolli allkirjastamist enne riigieelarve projekti lõplikku esitamist Vabariigi Valitsusele, kes selle koos 2013. aasta riigieelarve menetlemisega Riigikogule esitab.
Tallinnas 24. aprill 2013
Jüri Landberg
Regionaalminister,
Eesti Linnade Liidu juhatuse aseesimees
[1] VV 14.05.2007 määrus nr 246 „Valitsuskomisjoni moodustamine kahepoolsete läbirääkimiste pidamiseks Eesti Omavalitsusliitude Koostöökoguga“ https://www.riigiteataja.ee/akt/13324548
[2][2] Täiendav info on Rahandusministeeriumi kodulehel http://www.fin.ee/doc.php?82268
[3] vastavalt keskkonnaministri 1.07.2009. a määruse nr 34 Meetme „Veemajanduse infrastruktuuri arendamine" tingimused §-le 8 lg41.
[4] http://www.envir.ee/166316
[5] Allikas: Kralik jt, Uuring Keskkonnakulutuste analüüs- PRAXIS, Tallinn 2012
[6] Allikas: Kralik jt, Uuring Keskkonnakulutuste analüüs- PRAXIS, Tallinn 2012
[7] http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/support_implementation.htm http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/pdf/EE%20factsheet_FINAL.pdf http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/pdf/EE_Roadmap_FINAL.pdf
[8] http://web.riigikogu.ee/ems/saros-bin/mgetdoc?itemid=983160003&login=proov&password=&system=ems&server=ragne11


§ 13 Kiirgusohutuse riikliku arengukava ja tegevuskavade kinnitamine
§ 181 Radioaktiivse aine, seda sisaldava seadme ja radioaktiivsete jäätmete ohutustamiseks vajalik rahaline tagatis
§ 302 Kiirgustegevusloa omaja kohustused tuumakäitise käitamisel
§ 54 Sekkumistegevus avariikiirituse ja püsikiirituse olukorras
§ 60 Radioaktiivse aine, seda sisaldava seadme ja radioaktiivsete jäätmete võtmine riigi valdusse
§ 631 Kiirgusohutuse järelevalve
§ 64 Tegutsemine kiirgustegevusloata ja loa nõudeid rikkudes
§ 731 Kiirgusohutuse riiklik audit
RT I, 09.11.2011, 6
27.10.2011 RT I, 09.11.2011, 2 10.11.2011
(2) Käesolev seadus reguleerib kiirgustegevust ja toiminguid, mille korral looduslikud kiirgusallikad võivad põhjustada töötajate ja elanike kiirituse olulist suurenemist, ning sekkumistegevust avarii- ja püsikiirituse olukorras.
[RT I, 09.11.2011, 2 - jõust. 10.11.2011]
2) ioniseerivat kiirgust emiteeriva ja suurema kui viie kilovoldise potentsiaalide vahe juures töötava elektriseadme kasutamine;
(4) Keskkonnaministeerium korraldab vähemalt iga kümne aasta järel kiirgusohutuse riikliku auditi.
(5) Keskkonnaamet võib osutada oma põhitegevusega seotud kiirgusohutust tagavaid tasulisi teenuseid, kui see ei takista tema põhimäärusest tulenevate ülesannete täitmist.
(6) Tasuliste teenuste tasu alam- ja ülemmäärad teenuste liikide kaupa on järgmised:
3) termoluminestsentsdosimeetri mõõtmine – 13–39 eurot;
(7) Arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatut, kehtestab keskkonnaminister määrusega tasuliste teenuste täpsustatud loetelu ja tasu määrad teenuse osutamiseks tehtud kulutuste ulatuses, võttes aluseks teenuse osutamiseks vajalikud tööjõu-, materjali-, seadmete ja üldkulud.
1) aktiivsus (A) – mingis kindlas energiaseisundis oleva radionukliidi koguse aktiivsus etteantud ajal on:
A = dN /dt,
21) avariikiirituse olukord – tuuma- või kiirgusavarii, kuriteo või muu ootamatu sündmuse tagajärjel kujunenud kiiritusolukord, mille kontrolli all hoidmine nõuab inimese elu ja tervise, vara või keskkonna kaitsmiseks edasilükkamatute kaitsemeetmete rakendamist;
16) kiirgushädaolukord – avariikiirituse olukord, millega kaasneb või võib kaasneda kehtestatud sekkumistasemete ületamine;
161) kiirgusohutuse riiklik audit – kiirgusohutuse suurendamise eesmärgil korraldatav audit, mille käigus hinnatakse riigi õiguslikku ja organisatsioonilist raamistikku ning pädevaid reguleerivaid asutusi ja kuhu kaasatakse rahvusvaheliselt tunnustatud kiirguseksperte;
17) kiirgusohutushinnang – ülevaade inimese kaitse ja kiirgusallika ohutusega seotud kiirgustegevuse aspektidest, sealhulgas kasutatavatest kaitse- ja ohutusmeetmetest ning nii normaalsetes töötingimustes kui ka avarii- ja püsikiirituse olukorras kiirgustöötajatele ja muudele elanikele põhjustatavatest potentsiaalsetest hinnatavatest doosidest;
321) NORM-jäätmed (NORM – Naturally Occuring Radioactive Material – looduslikke radionukliide sisaldavad ained) – looduslikke radioaktiivseid aineid kaaliumi-40, tooriumi-232, uraani-235 või uraani-238 ning nende lagunemisritta kuuluvaid radionukliide sisaldava toorme töötlemisel tekkivad radioaktiivsed jäätmed, mille eriaktiivsus on suurem kui käesoleva seaduse § 17 lõike 7 alusel kehtestatud vabastamistasemed;
331) püsikiirituse olukord – suurem looduslik kiiritus või minevikus toimunud kiirgustegevuse või avariikiirituse olukorras tekkinud kiiritus või muu mittetavapärane kiiritusolukord, mis ei nõua või enam ei nõua edasilükkamatute kaitsemeetmete rakendamist;
431) sekkumises osalev radioaktiivsete jäätmete käitleja – eelkõige avarii- ja püsikiirituse olukorras sekkumises osalev juriidiline isik, kes on selleks nimetatud majandus- ja kommunikatsiooniministri käskkirjaga;
46) tegutsemistase – doosikiiruse või eriaktiivsuse väärtus, mille ületamisel rakendatakse kaitsemeetmeid;
491) tuumaohutus – kiirgusohutusalane tegevus, mille eesmärgiks on õigete käitamistingimuste saavutamine kehtestatud käitamisnõuete täitmise kaudu ning avariikiirituse vältimine ja avariikiirituse tagajärgede leevendamine, mille tulemusel suureneb töötajate ja muu elanikkonna kaitse tuumakäitiste ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest;
492) tuumakäitis – rikastuskäitis, tuumkütuse valmistamise tehas, tuumaelektrijaam, töötlemiskäitis ja uurimisreaktor ning nendega vahetult seotud ja samas kohas asuv rajatis kasutatud tuumkütuse ladustamiseks, samuti rajatis radioaktiivsete jäätmete hoidmiseks, mis on otseselt seotud eelnevalt loetletud tuumakäitistega ning asub samas kohas;
§ 13. Kiirgusohutuse riikliku arengukava ja tegevuskavade kinnitamine
(1) Kiirgusohutuse riikliku arengukava kinnitab Vabariigi Valitsus korraldusega.
(2) Tegevuskavad kiirgusohutuse riiklikus arengukavas kavandatavate eesmärkide saavutamiseks kinnitab keskkonnaminister käskkirjaga.
9) [kehtetu - RT I 2005, 15, 87 - jõust. 03.04.2005]
11) suure ohuga kiirgustegevuse korral avariikiirituse olukorras tegutsemise plaan, mis põhineb potentsiaalse kiirituse hinnangul;
(21) Kiirgustegevusluba uue tuumakäitise käitamiseks saab taotleda pärast seda, kui Riigikogu on vastu võtnud tuumakäitise kasutuselevõtu otsuse.
§ 181. Radioaktiivse aine, seda sisaldava seadme ja radioaktiivsete jäätmete ohutustamiseks vajalik rahaline tagatis
(1) Radioaktiivse aine, seda sisaldava seadme ja radioaktiivsete jäätmete ohutustamiseks võib kiirgustegevusloa andja nõuda rahalist tagatist (edaspidi tagatis).
(2) Tagatise vajaduse üle otsustab kiirgustegevusloa andja 20 päeva jooksul kiirgustegevusloa või selle muutmise taotluse registreerimisest arvates. Otsuse tegemisel võetakse arvesse radioaktiivse aine, seda sisaldava seadme või radioaktiivsete jäätmete ohutustamise tagamise olulisust kiirgusohutuse seisukohalt.
(3) Tagatis peab olema mõeldud ainult radioaktiivse aine, seda sisaldava seadme või radioaktiivsete jäätmete ohutustamiseks ning vajaduse korral viivitamatult realiseeritav.
(4) Tagatise suuruseks on kiirgustegevusloa taotleja taotluses esitatud andmete alusel radioaktiivse aine, seda sisaldava seadme või radioaktiivsete jäätmete ohutustamise eeldatav maksumus ning selle määrab kiirgustegevusloa andja.
(7) Kui kiirgustegevusloa andja teeb korduva kiirgustegevusloa taotluse või kiirgustegevusloa muutmise taotluse menetlemise käigus kindlaks, et taotleja olemasoleva tagatise suurus ei kata enam radioaktiivse aine, seda sisaldava seadme või radioaktiivsete jäätmete ohutustamise kulusid, siis on tal õigus nõuda tagatise suurendamist.
5) kiirgustegevuseks taotletav koht ja muud tingimused ei võimalda kiirgusohutusnõuete täitmist;
6) kiirgustegevusloa taotleja ei tõenda käesoleva seaduse § 181 lõikes 1 sätestatud tagatise olemasolu kiirgustegevusloa andja määratud suuruses ja tingimustel.
(2) Käesoleva seaduse § 24 punktides 1, 4, 5 ja 7 nimetatud juhtudel, kui tegemist on kiirgusohutuse seisukohast olulise muutusega, võib Keskkonnaamet kohustada loa omajat esitama taotluse uue kiirgustegevusloa saamiseks.
9) leevendama avariikiirituse olukorra tagajärgi;
12) kindlustama, et suure ohuga kiirgustegevuse korral oleks kiirgusohutuse asjus kvalifitseeritud kiirgusekspert rajatiste projekti eelnevalt läbi vaadanud ja uue kiirgusallika kasutusele võtmist tunnustanud;
15) suure ohuga kiirgustegevuse korral koostama avariikiirituse olukorra lahendamise plaani ning testima seda vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele ja sagedusele;
Lisaks §-s 30 sätestatule peab kiirgustegevusloa omaja kõrgaktiivse kiirgusallikaga seotud kiirgustegevuse korral:
§ 302. Kiirgustegevusloa omaja kohustused tuumakäitise käitamisel
Lisaks käesoleva seaduse §-s 30 sätestatule peab kiirgustegevusloa omaja tuumakäitisega seotud kiirgustegevuse korral:
2) tagama, et tuumakäitise töötajad ja alltöövõtjad järgivad tuumakäitises rakendatavat tuumaohutuskultuuri ja kiirgusohutuse kvaliteedisüsteemi oma tööülesannetest lähtudes;
(3) Tuumakäitise kiirgusohutuse kvaliteedisüsteem sisaldab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule:
1) tuumaohutust tagavate toimingute kirjeldust;
2) tuumaohutust tagavate toimingute järgimise kontrollsüsteemi kirjeldust;
3) töötajate tööülesannete analüüsi;
4) töötajatele esitatavaid nõudeid;
5) töötajate koolituse ja instrueerimise kavasid;
6) seadmete ja materjalide hankimise, kasutamise ning kasutusest kõrvaldamise protseduuri kirjeldust.
(7) Kvalifitseeritud kiirguseksperdi litsentsija selle taotluse vormi ning litsentsiandmise, pikendamise, peatamise ja kehtetuks tunnistamise korra kehtestab keskkonnaminister määrusega.
(1) Avarii- ja püsikiirituse olukorras rakendatakse kaitsemeetmeid, kui kahjustuse vähenemine on piisav kaitsemeetmete rakendamisel tekkiva kahju ja kulutuste õigustamiseks.
(3) Sekkumis- ja tegutsemistasemed ning hädaolukorrakiirituse piirmäära, mis on aluseks kiirgushädaolukorra lahendamise plaani koostamisel ja inimeste kaitsmise meetmete rakendamisel, kehtestab keskkonnaminister määrusega.
§ 54. Sekkumistegevus avariikiirituse ja püsikiirituse olukorras
(1) Sekkumisel tagatakse vastavalt tekkinud avarii- või püsikiirituse olukorrale järgmiste kaitsemeetmete rakendamine:
1) suurenenud kiiritusega ala väljaselgitamine ja sellel alal kiirgusseire korraldamine;
2) suurenenud kiiritusega ala märgistamine ja sellele juurdepääsu piiramine;
3) suurenenud kiiritusega ala puhastamine;
4) elanike kaitse, sealhulgas elanike varjumise, evakueerimise ja teavitamise korraldamine.
(2) Sekkumises osalevad vähemalt Keskkonnaamet, päästeasutus, politsei ja sekkumises osalev radioaktiivsete jäätmete käitleja.
(3) Sekkumises osaleva radioaktiivsete jäätmete käitleja nimetab majandus- ja kommunikatsiooniminister käskkirjaga.
(4) Sekkumise korralduse, sekkumisel osalevate asutuste ja isikute ülesanded avarii- ja püsikiirituse olukorras ning sellega kaasnevate kulude hüvitamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
[Kehtetu - RT I, 09.11.2011, 2 - jõust. 10.11.2011]
(3) Tervisekontrolli kulud kaetakse Vabariigi Valitsuse reservist ning hiljem nõutakse sisse avariikiirituse olukorra põhjustajalt.
(11) NORM-jäätmete hajutamise, vabastamise ja käitlemise, sealhulgas hoidmise ning vahe- või lõppladustamise viis, määratakse kiirgustegevusloaga.
§ 60. Radioaktiivse aine, seda sisaldava seadme ja radioaktiivsete jäätmete võtmine riigi valdusse
(1) Kui radioaktiivse aine, seda sisaldava seadme ja radioaktiivsete jäätmete omanik on teadmata või nende eest vastutavat isikut ei õnnestu tuvastada või kui nende omamine on ebaseaduslik või nendega seoses tekib põhjendatud kahtlus avariikiirituse olukorra tekkimiseks, võtab riik radioaktiivse aine, seda sisaldava seadme ja radioaktiivsed jäätmed oma valdusse.
(2) Riigi valdusse võetav radioaktiivne aine, seda sisaldav seade ja radioaktiivsed jäätmed antakse käitlemiseks üle sekkumises osalevale radioaktiivsete jäätmete käitlejale.
(5) Radioaktiivse aine, seda sisaldava seadme ja radioaktiivsete jäätmete riigi valdusse võtmise, käitlemise ja sellega seotud kulude hüvitamise täpsustatud korra ja taotluse vormi kulude hüvitamiseks kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud veoluba ei ole vaja taotleda juhul, kui kiirgustegevusloa omaja tagastab kasutatud kinnise kiirgusallika selle tootjale.
§ 631. Kiirgusohutuse järelevalve
(1) Järelevalvet käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete täitmise üle teostab Keskkonnainspektsioon keskkonnajärelevalve seaduses sätestatud korras.
(2) Järelevalvet teostaval isikul on õigus käesoleva seaduse täitmise tagamiseks teha ettekirjutusi.
(3) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib rakendada sunnivahendeid asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 3200 eurot.
§ 64. Tegutsemine kiirgustegevusloata ja loa nõudeid rikkudes
(1) Radioaktiivsete ainete lisamise eest toiduainetele, mänguasjadele, ehetele ja kosmeetikakaupadele nende valmistamisel ning selliste kaupade sisse- või väljaveo eest –
(1) Radioaktiivset ainet sisaldavate kiirgusallikate või radioaktiivsete jäätmete veo eest üle riigipiiri vastava loata –
§ 70. – § 71. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
§ 731. Kiirgusohutuse riiklik audit
Esimene kiirgusohutuse riiklik audit korraldatakse nelja aasta jooksul pärast käesoleva seaduse § 4 lõike 4 jõustumist.
§ 74. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(1) Käesoleva seaduse § 19 lõiget 11 ja § 301 kohaldatakse enne 2006. aasta 1. juunit turule toodud kiirgusallikate suhtes 2007. aasta 1. jaanuarist.
(2) Enne käesoleva sätte jõustumist algatatud kiirgustegevusloa saamise menetluses on kiirgustegevusloa andjal õigus 20 päeva jooksul alates käesoleva sätte jõustumisest otsustada käesoleva seaduse §-s 181 sätestatud tagatise vajaduse üle.
nõukogu direktiiv 2003/122/Euratom kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate ja omanikuta kiirgusallikate kontrollimise kohta (ELT L 346, 31.12.2003, lk 57–64);
Euroopa Komisjoni otsus 2008/312/Euratom, millega kehtestatakse nõukogu direktiivis 2006/117/Euratom nimetatud radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude järelevalve ja kontrolli tüüpvorm (ELT L 107, 17.04.2008, lk 32–59);
Euroopa Komisjoni soovitus 2008/956/Euratom, mis käsitleb radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse kolmandatesse riikidesse eksportimise kriteeriume (ELT L 338, 17.12.2008, lk 69–71);


Tulumaksuseaduse, käibemaksuseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:01.01.2009Avaldamismärge:RT I 2008, 51, 283
Tulumaksuseaduse, käibemaksuseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seadusVastu võetud 19.11.2008
Välja kuulutatud Vabariigi Presidendi 28. novembri 2008. a otsusega nr 368
§ 1. Tulumaksuseaduses (RT I 1999, 101, 903; 2008, 48, 269) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Tulumaksu määr, välja arvatud lõikes 2 ning § 43 lõikes 4 nimetatud juhtudel, on:1) 2009. aastal 21%;2) 2010. aastal 20%;3) 2011. aastal 19%;4) alates 2012. aastast 18%.
(11) Paragrahvi 1 lõigetes 2–4 nimetatud maksuobjekti puhul jagatakse maksustatav summa enne maksumääraga korrutamist maksukohustuse tekkimise ajale vastava järgmise arvuga:1) 2009. aastal – 0,79;2) 2010. aastal – 0,80;3) 2011. aastal – 0,81;4) alates 2012. aastast – 0,82.»;
2) paragrahvi 23 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Residendist füüsilise isiku maksustamisperioodi tulust arvatakse maha maksuvaba tulu:1) 2009. aastal 27 000 krooni;2) 2010. aastal 30 000 krooni;3) 2011. aastal 33 000 krooni;4) alates 2012. aastast 36 000 krooni.»;
3) paragrahvi 231 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Lapse üks residendist vanem, eestkostja või muu last ülalpidav isik perekonnaseaduse tähenduses, kes peab üleval kahte või enamat alaealist last, võib maksustamisperioodi tulust maha arvata täiendava maksuvaba tulu iga kuni 17 aasta vanuse lapse kohta alates teisest lapsest.»;
4) paragrahvi 231 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Lapse üks residendist vanem, eestkostja või muu last ülalpidav isik perekonnaseaduse tähenduses, kes peab üleval alaealist last, võib maksustamisperioodi tulust maha arvata täiendava maksuvaba tulu iga kuni 17 aasta vanuse lapse kohta.»;
5) paragrahvi 571 lõige 51 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (51) Sotsiaalkindlustusamet esitab Maksu- ja Tolliametile 31. detsembri seisuga § 231 lõikes 3 nimetatud lapsetoetust saavate isikute nimed ja isikukoodid ning laste nimed ja isikukoodid.»
§ 2. Käibemaksuseaduse (RT I 2003, 82, 554; RT III 2007, 32, 259) § 15 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Käibemaksumäär on 9 protsenti järgmiste kaupade ja teenuste maksustatavast väärtusest:1) raamat ja õppevahendina kasutatav töövihik, välja arvatud käesoleva seaduse § 16 lõike 1 punktis 6 nimetatud õppevahend;2) sotsiaalministri määrusega kehtestatud nimekirjas nimetatud ravim, rasestumisvastane vahend, sanitaar- ja hügieenitoode ning puudega isiku isiklikuks tarbeks mõeldud meditsiiniseade ja abivahend sotsiaalhoolekande seaduse tähenduses ja sellise abivahendi kasutada andmine puudega isikule;3) perioodiline väljaanne, välja arvatud peamiselt reklaami või erakuulutusi avaldav või peamiselt erootilise või pornograafilise sisuga väljaanne;4) majutus või majutus koos hommikusöögiga, välja arvatud selle teenusega kaasnev kaup või teenus.»
§ 3. Riigilõivuseaduses (RT I 2006, 58, 439; 2008, 47, 263) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 181 lõikes 1 asendatakse arv «1000» arvuga «1900»;
2) paragrahvi 181 lõikes 2 asendatakse arv «600» arvuga «1000»;
3) paragrahvi 181 lõikes 3 asendatakse arv «300» arvuga «500»;
4) paragrahvi 181 lõikes 4 asendatakse arv «3700» arvuga «5000»;
5) paragrahvi 181 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Üksiksõiduki kinnituse omistamise eest tasutakse riigilõivu 3000 krooni.»;
6) paragrahvi 182 lõikes 1 asendatakse arv «600» arvuga «900»;
7) paragrahvi 182 lõikes 2 asendatakse arv «300» arvuga «450»;
8) paragrahvi 182 lõikes 4 asendatakse arv «1250» arvuga «1800»;
9) paragrahvi 182 lõikes 5 asendatakse arv «2000» arvuga «3000»;
10) paragrahvi 182 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud registreerimismärkide, mis on üksikkorras valmistatud omaniku avalduse alusel, esmaväljastamise eest tasutakse riigilõivu 7000 krooni. Käesolevas lõikes nimetatud registreerimismärgi tellimisel rohkem kui kümnele autole, tasutakse riigilõivu 2000 krooni iga registreerimismärgi väljastamise eest.»;
11) paragrahvi 182 lõikes 7 asendatakse arv «2500» arvuga «3500»;
12) paragrahvi 182 lõikes 8 asendatakse arv «300» arvuga «450»;
13) paragrahvi 183 lõikes 1 asendatakse arv «600» arvuga «900»;
14) paragrahvi 183 lõikes 2 asendatakse arv «200» arvuga «300»;
15) paragrahvi 183 lõikes 3 asendatakse arv «100» arvuga «150»;
16) paragrahvi 184 lõike 1 punktis 1 asendatakse arv «80» arvuga «100»;
17) paragrahvi 184 lõike 1 punktis 2 asendatakse arv «250» arvuga «350»;
18) paragrahvi 184 lõikes 2 asendatakse arv «80» arvuga «100»;
19) paragrahvi 184 lõikes 3 asendatakse arv «20» arvuga «30»;
20) paragrahvi 185 lõikes 1 asendatakse arv «380» arvuga «400»;
21) paragrahvi 185 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Mootorsõiduki esmase juhiloa, juhiloa või selle duplikaadi väljastamise eest kiirtellimuse korras järgmiseks tööpäevaks tasutakse riigilõivu 800 krooni.»;
22) paragrahvi 185 lõikes 2 asendatakse arv «120» arvuga «200»;
23) paragrahvi 185 lõikes 3 asendatakse arv «380» arvuga «400»;
24) paragrahvi 185 lõikes 6 asendatakse arv «30» arvuga «50»;
25) paragrahvi 186 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Mootorsõidukijuhi teooriaeksamile registreerimise ja eksami vastuvõtmise eest tasutakse riigilõivu 400 krooni.»;
26) paragrahvi 186 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
27) paragrahvi 186 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Mootorsõidukijuhi sõidueksamile registreerimise ja eksami vastuvõtmise eest tasutakse riigilõivu:1) Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse valduses oleva mootorratta või B-kategooria auto kasutamisel 600 krooni;2) Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse valduses oleva veoauto, autobussi või nende autorongi kasutamisel 1000 krooni;3) muu eksamisõidukile kehtestatud nõuetele vastava sõiduki kasutamisel 400 krooni.»;
28) paragrahvi 186 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
29) paragrahvi 186 lõikes 5 asendatakse arv «20» arvuga «50»;
30) paragrahvi 186 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Mopeedijuhi sõidueksamile registreerimise ja eksami vastuvõtmise eest tasutakse riigilõivu:1) Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse valduses oleva mopeedi kasutamisel 300 krooni;
2) muu mopeedi kasutamisel 100 krooni.»;
(õ) 5.12.2008 18:00 31) paragrahvi 188 lõikes 1 asendatakse arv «380» arvuga «500»;
32) paragrahvi 188 lõikes 2 asendatakse arv «380» arvuga «500»;
33) paragrahvi 188 lõikes 3 asendatakse arv «250» arvuga «500»;
34) paragrahvi 188 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Ohtlikke veoseid vedava autojuhi tunnistuse kehtivuse pikendamise eest tasutakse riigilõivu 250 krooni.»;
35) paragrahvi 188 lõikes 4 asendatakse arv «250» arvuga «500»;
36) paragrahvis 189 asendatakse arv «380» arvuga «500»;
37) paragrahv 191 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 191. Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse spetsialisti kohalekutsumine
Traktori, liikurmasina, väikelaeva ja alla 12-meetrise kogupikkusega laeva kontrollimiseks Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse spetsialisti kohalekutsumise korral Eesti piires tasutakse riigilõivu 350 krooni iga traktori, liikurmasina, väikelaeva ja alla 12-meetrise kogupikkusega laeva kontrollimise eest.»;
38) seaduse 8. peatüki 11. jagu täiendatakse §-ga 1911 järgmises sõnastuses:
« § 1911. Tehnoülevaataja eksami vastuvõtmine
(1) Tehnoülevaataja teooriaeksami vastuvõtmise eest tasutakse riigilõivu 400 krooni.
(2) Tehnoülevaataja praktika kontrolleksami vastuvõtmise eest tasutakse riigilõivu 400 krooni.»;
39) paragrahvi 226 lõikes 1 asendatakse arv «150» arvuga «250»;
40) paragrahvi 227 lõikes 1 asendatakse arv «750» arvuga «1000»;
41) paragrahvi 227 lõikes 6 asendatakse arv «750» arvuga «1000»;
42) paragrahvi 228 lõikes 1 asendatakse arv «750» arvuga «1000»;
43) paragrahvis 231 asendatakse arv «150» arvuga «300».
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 4 jõustub 2010. aasta 1. jaanuaril.
Lugeda § 3 punkt 30 õigeks järgmiselt:
"30) paragrahvi 186 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: « (6) Mopeedijuhi sõidueksamile registreerimise ja eksami vastuvõtmise eest tasutakse riigilõivu:
1) Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse valduses oleva mopeedi kasutamisel 300 krooni;
2) muu mopeedi kasutamisel 100 krooni.»; "


Riigikogu 27.02.2002 seadus; jõustumiskuupäev 01.04.2002
redaktsioon 01.01.2019 [RT I, 12.12.2018, 56]
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 nimetatud valdkonna eest vastutava ministri käskkirjad avaldatakse Riigi Teatajas.
(5) Muinsuskaitseamet annab tööde alustamise loa pärast käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud tööde projekti kooskõlastamist, välja arvatud kui nimetatud tööde tegemiseks on ehitusseadustiku kohaselt nõutav kohaliku omavalitsuse või Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti kirjalik nõusolek või ehitusluba. Kohalik omavalitsus või Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet annab kirjaliku nõusoleku või ehitusloa pärast Muinsuskaitseametiga kooskõlastamist.
(6) Päästeameti, Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti ja Terviseameti nõuded mälestiste ja muinsuskaitsealal paiknevate ehitiste kohta kooskõlastatakse Muinsuskaitseametiga.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-5 nimetatud tegevusluba ei vaja riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutus ning avalik-õiguslik juriidiline isik, kes teeb nimetatud töid seaduse või põhimääruse alusel, samuti füüsiline isik, kellele on antud töö liigile vastav asjaomane kutse.
§ 40 <!- END 39 -!> . Ehitus- ja muude tööde tegemise nõuded
§ 42 <!- END 41 -!> . Ehitus- ja muude tööde peatamine
§ 43 <!- END 42 -!> . [Kehtetu - RT I, 21.03.2011, 4 - jõust. 01.06.2011]
§ 44 <!- END 43 -!> . Muinsuskaitsenõuetega vastuolus oleva tegevuse peatamine
§ 44 <!- END 44 -!> 1. Riiklik ja haldusjärelevalve ning erimeetmed
(2) Korrakaitseorgan võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 32 ja 49-52 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alustel ja korras.
(1) Mälestise tähise rikkumise või eemaldamise eest -
(1) Kultuuriväärtusega leiust mitteteatamise eest, samuti kultuuriväärtusega leiu või selle osa teadliku leiukohast eemaldamise, samuti kultuuriväärtusega leiu, selle osa või arheoloogilise kultuurkihi teadliku rikkumise eest -
Muinsuskaitseameti väljastatud otsinguloata kultuuriväärtusega asja otsimise eesmärgiga otsinguvahendi kasutamise eest -
Kinnismälestisel ja selle kaitsevööndis otsinguvahendiga otsimise keelu rikkumise eest -
(1) Mälestise ja muinsuskaitsealal paikneva ehitise loata uuringu eest, samuti kooskõlastamata projektita, vastutava spetsialisti või projekti koostaja muinsuskaitselise järelevalveta või tegevusloata konserveerimise või restaureerimise eest -
(1) Muinsuskaitseameti loata veealusele mälestisele sukeldumise või tegevusloata veealusele mälestisele sukeldumise teenuse osutamise eest -
§ 48 <!- END 48 -!> 1. Otsinguvahendi konfiskeerimine
(1) Muinsuskaitseamet või kohus võib kohaldada käesoleva seaduse §-des 46-462 sätestatud väärteo vahetuks objektiks olnud otsinguvahendi konfiskeerimist vastavalt karistusseadustiku §-le 83.
§ 50. - § 53. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
Käesolev seadus jõustub 2002. aasta 1. aprillil.