text:
IRL Rae valla osakonna blogi: Väitlemisest teema „Rae valla põhimäärusest“ näitel IRL Rae blogis ja foorumis
Postitas Agu Laius kl. 14:29
Marko Mitt 15 July 2011 at 19:09
Agu, kas Sa tegid „Rae valla põhimääruse“ teema kohta käiva diskussiooni osas eraldi teema selle diskussiooni üle diskuteerimiseks. Tunnistan, et ma ei saa nüüd hästi aru, et kuhu ma oma diskussiooni peaksin esitama. Kas ikka teema alla või teema diskussiooni alla? Kas teema all siis enam ei diskuteeri ja pidasid paremaks teema diskussioonist teha eraldi teema? Lõppkokkuvõttes käsitled ju siin täpselt samat teemat, mille algatasid eelneva teemaga. Aga sellegipoolest esitasin oma argumentatsiooni algse teema alla, kuna seal jäi meil diskussioon Sinu viimase sõnavõtuga pooleli.
Esitan seisukohad teema „Rae valla põhimääruse“ diskussiooni teema kohta:
Sinu anekdoodi põhjal tehtud järeldusega ma ei nõustu – eks loe algse teema all olevaid postitusi.
Agu, juhin tähelepanu, et „Rae valla põhimääruse“ teemaga algatasid Sa ise arutelu hääletamise üle ühes konkreetses asjas. Seega „hoopiski“ Sa ise olid selle põhjustajaks, et arutelu kandus istungi protokolli vormistamise juurde, kuna protokoll ei kinnitanud Sinu väidet.
Agu, olen juhtinud tähelepanu, et õigusaktide mõistmiseks on vajalik, et seal esitatud mõisted oleks defineeritud, ja seda eelkõige juhul, kui on oht nende mõtte mitmeti tõlgendamiseks. Seega ei ole ma Sinuga diskuteerides Sinult legaaldefinitsioone nõudnud. See on absurdne väide. Ma juhin pidevalt tähelepanu, et kui Sa ütled, et seaduses on nii kirjas siis pead ütlema ka mis seaduses, mis paragrahv, lõige ja punkt. Vastasel juhul ei ole Su väidetel sisulist väärtust.
Ma ei esita oma argumentatsioonis väidete juures õigusnorme sellepärast, et Sul parem lugeda oleks. Õigusnormid täidavad väidete tõestamise eesmärki. Vastasel juhul, kui ma õigusnorme ei esitaks, ajaksin ma niisama tühja loba.
See et Raivoga nn distantsilt diskuteerima olete hakanud on ju väga hea. Muideks märkusena, et oled oma ajaveebis viimased poolteist aastat ilma Raivo vastulauseteta isepäiselt distantsilt kommenteerinud tema tegemisi. Seega ei ole mõtet seda ka nüüd hukka mõista, kus te seeläbi omavahel diskuteerite.
Lähteülesanne isikute ründamise osas jääb mulle arusaamatuks. St kes keda ründab?
Kokkuvõttes on kahtlemata hea, et tekkinud on sisulist diskussiooni. Seejuures tuletan järjekordselt meelde, et võiksid teisi tegevpoliitikuid agiteerida samuti avalikult sõna võtma. Mingi arvamus peaks ju ikka olema, mis päevavalgust kannataks.
Agu Laius 16 July 2011 at 12:17
Marko, valla PM teema on valgunud laiali. Protokolli vormistamise allteema, millele seal keskendusime, usun, et oleme ammendanud. Edaspidi võiks teemana tõstatada mõne konkreetse probleemi ja jääda selle raamesse. See käib ka minu kohta.
Jah, oma seisukohti väljendada ja diskuteerida võib ka distantsilt, kuid ma ei pea korrektseks diskussiooni käigus isikute ründamist. See on üks halvimatest demagoogiavõtetest.
Kui Sa ei ole isikute ründamist Raivo kirjatöödes foorumis (seal ka laiemalt) või tema kodulehel seni märganud, siis loe need veel kord üle. Vähemalt mõned viimased, millele oled ise viidanud või siis see Raivo algatatud keskkonna kaitsmise avalugu.
Mina pakun alati kõigile poliitikutele, et nad peaksid avalikult sõna võtma. Arutelud annavad lõpptulemusena tavaliselt alati parema lahenduse.
Sealjuures oleks vaja lähtuda win-win põhimõttest. See oli ka esitatud anekdoodi tagamõte. Milleski on igal väitlejal diskussiooni käigus õigus. Oponenti ja tema väiteid ei pea pidevalt maha tegema. Mõne väite osas tasub ilmutada ka mõistmist ja leppimist toimunud faktiga. Ennekõike oleks mõistlik vaadata tulevikku - kuidas seda või teist edaspidi paremini lahendada. See on ju (peaks olema) väitleajte ühine huvi.
Kõik kahjuks ei ole aruteludeks valmis väga erinevatel põhjustel. Seda eelnimetet põhjustel,aga eriti kartusest isikliku rünnaku alla sattuda. Seda enam, kui seda tehakse anonüümselt.
Jään pingsalt ootama, mida veel võiks valla uues põhimääruses õigusselguse huvides täpsustada. Vajadusel võid kirjutada mulle otse e-aadressil: agu@kysk.ee.
Marko Mitt 18 July 2011 at 00:15
Eeltoodu põhjal järeldub, et Agu tegeleb mingil põhjusel järjekordselt demagoogiaga, väänates nii demagoogia definitsiooni endale kasulikul suunal ja paneb mulle süüks, et ma tegelevat sildistamisega. Agu, ära nii läbinähtavaid võtteid enam ürita kasutada. See lihtsalt rikub diskussiooni kvaliteeti.
Marko Mitt 18 July 2011 at 00:25
Marko Mitt 18 July 2011 at 00:36
Kuna algne teema ehk „Rae valla põhimäärusest“ on hakanud ammenduma (muidugi, peaks Agu ikkagi minu viimasele argumentatsioonile vastama) siis võtan siin kokku need punktid, mille kohta ei ole ma veel seisukohta esitanud:
(1) revisjonikomisjoni teema;
(2) endise vallavalitsuse (sh vallavanema) ja volikogu (sh volikogu esimehe) pädevusjaotus võrreldes praeguse vallavalitsuse (sh vallavanema) ja volikogu (sh volikogu esimehe) pädevusjaotusega;
(3) isikute ründamine Raivo kirjatöödes (vs. Agu kirjatöödes).
Paraku ei ole hetkel mahti korralikult ülaltoodud teemadesse süveneda. Kuid annan oma sõna, et teen seda lähiajal.
Kuid sellegipoolest peatuksin lühidalt ühel Agu viimasel väitel. Nimelt ütleb Agu, et tegevpoliitikud ei taha avalikult sõna võtta, kuna nad kardavad isikliku rünnaku alla sattuda.
Esmalt selgituseks Rae valla tegevpoliitikutele, et põhiseadus § 45 kaitseb ulatuslikult avaliku elu tegelastega seonduva informatsiooni ja arvamuste levitamist. Euroopa Inimõiguste Kohus sätestas kaasuses „Ukrainian Media Grupp vs. Ukraina“, et poliitikud, olles valinud oma elukutse, asetasid nad end ise tugeva kriitika ja huvi objektiks ning see on koormis, mida poliitikud peavad taluma demokraatlikus ühiskonnas. Seejuures on ka Riigikohus märkinud (lahendis 3-2-1-123-97), et poliitikud peavad taluma tunduvalt tugevamat kriitikat kui need kes poliitikas tegevad ei ole.
Mis eeltoodust järeldub? Esmalt see, et kui Rae valla poliitikud enamjaolt pelgavad oma mõtteid, ideid, eesmärke ja lahendusi avalikult esitleda, tuues põhjuseks hirmu kriitika ees, siis on nad poliitikasse suundumisel vale valiku teinud.
Kombineerides nüüd Rae valla tegevpoliitikute avalikkuse hirmu Agu sõnavõttudest ilmsiks tulnud volikogu liikmete üsna kiire väsimusega ehk kahe tunniga hajuva keskendumisvõimega, saame kahetsusväärselt kehva kombinatsiooni rahva esindajast.
Lõpetuseks Agule, et kvaliteetne diskussioon lõpeb argumentide ümberlükkamisega, kus üks pooltest nõustub teise poole seisukohaga. Kui ta mingil põhjusel ei taha/suuda nõustuda siis sellegipoolest jääb kehtima paremini tõestatud argument. Kokkuvõttes ei ole ümberlükkamine mingi tabu. See võib juhtuda olukorras, kus ei ole vastavat teemat mingil põhjusel piisaval tasemel selgeks tehtud, esinevad niisama loogikavead, on tegemist demagoogiaga või on kuskil eksitud. Tähendades, et kvaliteetse diskussiooni lõpetuseks ei saa järsku öelda, et ärme lõppseisukohta kujunda, vaid teeme hoopis „win-win“
Agu Laius 18 July 2011 at 09:35
Marko, tegin ettepaneku antud PM ühele sättele ja selle sünniloole keskendunud teema lõpetada ja jätkata arutelu mõne teise teema osas uue pealkirja all. Mõtlesin selle all teisi põhimääruse teemasid, aga miks ka mitte arutamist demagoogia ja eetika üle. Nende käsitlemist võiksime jätkata teema „Väitlemisest ...“ all või päris uue teemana. Vastasid nii siin kui ka seal. OK!
Esmalt väitlemisest
Tegin ettepaneku teema kokkutõmbamiseks ja esitasin mõned mõtted. See ei tähendanud teema sulgemist. Seetõttu on ka Sinu seekordne järeldus „ei ole ... just kõige eetilisem“ ei ole korrektne ja kannab oponenti hindavat üldistavat silti.
Sama pidasin silmas ka mõiste „demagoogia“ üle arutades. Selliseid üldistavaid järeldusi ei peaks tegema väitlusosalised teine-teise suhtes, vaid see tuleks jätta lugejate teha. Väitlusosaliste asi on panna lugejad mõtlema ja selle alusel järeldusi tegema. Mõistel „demagoogia“ on väga mitmeid lahtiseletusi. Ühtne definitsioon puudub. Kui lähtud enda omast, et see on sihilik tegevus, siis oleks enne sildi panemist tulnud näidata ka, et oli sihilik, aga mitte tahtmatu (ei omistanud sellele hetkel tähtsust, ei märganud, keskendus muule jmt.) Marko, Sinu väga jõuliste ütlemiste: „Agule teadmiseks, et ...“ ja muude taoliste abil kipud ennast näitama kui lõpliku tõe teadjat. Kas Sa nii üldse jätad aruteluks ruumi? Ehk siis seekord annad mulle ka teada, millisest õigusaktist pärineb Sinu vastuvaidlemist mittevõimaldavalt esitatud demagoogia definitsioon. Ilma selleta on Sinu järeldus minu definitsiooni väänamises süüdistamise kohta jällegi ülepingutatud – pigem poliitiline seisukohavõtt. (kirjalikest ja suulistest ettepanekutest minu mõtted Põhimäärsue teema all.)
Kui üks väitlejatest hakkab teist pidevalt demagoogias, aga ka aruteluteemasse mittepuutuvas süüdistama, siis minu jaoks tähendab see argumentide ammendumist ning lugejates poolehoiu võitmise tahtmist sildistamise abil.
Marko, tunnustan Sinu arutelutahet ja –oskust, kuid seda varjutab Sinu ilmselt noorusest tulenev tuhin see kõigis arutelu aspektides ja nüanssides võita. Minu win-win soovitus tuleneb aga minu igapäevatöö praktikast, mida soovitavad ka paljud läbirääkimiste teooriad. Me ju ei ole hetkel kohtus, kus on vaja saavutada endale või oma kaitsealusele soodne otsus. (Sellest ka minu väide juristide demagoogia asjas – ka kohtule esitatakse vaid need argumendid ja tõendid, mis näitavad kaitsealust vaid heast küljest. Tahtlikult hoidutakse kaitsealust kahjustavate, kuid olemasolevate faktide esitamisest.)
Agu Laius 18 July 2011 at 11:39
Marko, ja üks palve veel!
Kui pead vajalikuks meie arutelu kajastada ka mõnes teises avalikus kanalis, siis, palun, viita alati ka algsele tekstile näidates ära selle aadressi.
Muidu võib tekkida olukord, kus tekstijupid on kontekstist välja rebitud.
Kui on soov ka teises kanalis seda arutelu kajastada, siis veelgi mõistlikum oleks anda vaid link blogile, kus arutelu tegelikult toimub. Hetkel edastad tihti küll oma seisukohad, kuid ei paku lugejale võimalust lugeda kogu algset teksti, millele oponeerid.
Mina olen korduvalt teada andnud, et foorumis, kuhu edastad meie mõttevahetust, seni, kuni seal tolereeritakse anonüümset sõimu ja isikute solvamist, ma kirjutajana ei osale. See oli ka üks teemadest, mida arutasin Raivo kui opositsiooni liidriga (lootuses ühe aruteluvälja tekkimisega), ning kus ta ei näinud mingit vajadust foorumi stiili muutmiseks.
Marko Mitt 19 July 2011 at 18:48
Jätkan argumentatsiooniga ...
1. Agu, ma ei olegi väitnud, et Sa tahtvat sõna otseses mõttes teemat sulgeda. Rääkisin nagu Sinagi, et tegid selletaolise ettepaneku (vt 18. juuli postitus veelkord üle!). Kui sellise ettepaneku teed, siis ei ole kohane n-ö õli tulle valada. Kas seda siis need müstilised „paljud läbirääkimiste teooriad“ ei õpeta? Pealegi valasid õli tulle väärjärelduste baasil, mis on seda kategoorilisem – või seda need „paljud läbirääkimiste teooriad“ just õpetavadki – väärjärelduste tegemist?
Justnimelt Sinupoolne ettepaneku tegemine teema kokkutõmbamiseks/lõpetamiseks ja uued seisukohad väärjärelduste baasil olid need ajendid, mille tõttu pidasin vajalikuks kasutada lauset: „See ei ole teema lõpetamise ettepaneku tegemise juures just kõige eetilisem“. Jään veendumusele, et see on ka peale Sinu vastulauset põhjendatud.
2. Demagoogiast jälle. Agu, juhtisin 18. juuli kirjas tähelepanu, et üldistava järelduse olid teinud Sina minupoolse demagoogia kasutamise kohta. Seejuures olen mina üksikasjalikult ära põhjendanud (15. juuli ja 18. juuli kirjas) nii Sinu demagoogiavõtted kui ka minupoolse demagoogia puudumise. Seega kui väidad, et käesolevas vaidluses on tehtud üldistavaid järeldusi demagoogia kasutamise kohta, saad selles süüdistada vaid iseennast.
Ma ei tea kust tuleneb see põhimõte, et demagoogiavõtteid on keelatud üksikasjalikult paljastada (kuna just üksikasjalikult ma Agu sellekohaseid seisukohti olen analüüsinud) ja et lugejad peavad sellest ise aru saama. Kas jälle on seda õpetatud nendes müstilistes „paljudes läbirääkimiste teooriates“? Kas see tähendab, et hämamine on igati aktsepteeritav ja sellele ei tohi vastaspool üksikasjalikult tähelepanu juhtida, vaid et lugeja peab ise järeldusi tegema sellest faktidega tõestatud jutu ja ümmarguse hämamise vahel?
3. Agu, juhin igaks juhuks täiendavalt tähelepanu, et ma olen põhjalikult analüüsinud nii 15. juuli ja 18. juuli kirjas demagoogiavõtete olemasolu ja Sa ei ole neid seniajani ümber lükanud. Kuid panen tähele, et oma viimases kirjas teed mõningaid vihjeid, et tegemist võib olla Sinupoolse võimaliku tahtmatu tegevusega: „ei omistanud sellele hetkel tähtsust, ei märganud, keskendus muule jmt“. Seejuures paned Sa selle selgeks tegemise minu ülesandeks.
Ma olen siinkohal üpris hämmingus. Kas ka seda on õpetatud nendes „paljudes läbirääkimiste teooriates“? St et Sa näed, et minu ülesanne on selgeks teha, et (1) miks Agu ei omistanud minu seisukohtade põhjal järelduste tegemisele piisavalt tähtsust, et Agu ei oleks teinud väärjäreldusi, (2) miks Agu ei märganud minu seisukohti piisavalt põhjalikult, et Agu ei oleks teinud väärjäreldusi, (3) miks Agu keskendus muule ja mille tõttu ta võis seega teha väärjäreldusi jmt.
Agu, teadmiseks Sulle, et mina tean vaid seda, mida Sa kirja paned ehk Sinu avalikuks saanud mõtteid. See mis konditsioonis Sa neid mõtteid kirja paned on Sinu eraelu, millest ma ei peagi midagi teadma ja mida ma ei tohigi kirjutamisel arvesse võtta. Lõppkokkuvõttes tead ikka Sina ise ja ainult Sina, mis Su peas toimub, selles mahus, mis Sa väljaütlemata jätad. Seda mis Sa välja ütled, saavad ka teised teada, k.a mina. Tähendades, et seisukohta saavad teised, k.a mina, kujundada vaid selle põhjal, mis Sa välja oled öelnud. Niisiis jõudsime nüüd mõttearenguga järkku, kus hinnangut oma konditsioonile ja kirja panemata mõtetele saab anda ikka Agu ise. Seega, kui Agu on nüüd aru saanud, et on minu seisukohtade põhjal teinud väärjäreldusi, peab ta lihtsalt tõdema, et on eksinud ja sellega on jutul lõpp.
Marko Mitt 19 July 2011 at 18:51
4. Niisiis, hüpotees kas olen siinkohal (st mida tähendab demagoogia) lõpliku tõe teadja ja vastus Agu küsimusele, et mis õigusaktist tuleneb sõna demagoogia definitsioon.
Pean tunnistama, et küsimus on üsna imelik. Agu, järjekordselt Sulle teadmiseks, et õigusakte on tõestuseks kohane küsida siis, kui vaidlus seda nõuab. Praegusel juhul Sa küsid minu käest eesti keeles kasutusel oleva sõna definitsiooni ja tahad, et ma tõestaks selle definitsiooni adekvaatsust õigusaktiga. Väga meeleheitlik nõue. Aga sellegipoolest üritan seda täita.
„Eesti keele instituudi põhimäärus“ (EKIP) (mis on kehtestatud „Vabariigi Valitsuse seaduse“ § 43 lg 5 ning „Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse“ § 13 lg 1 p 3 alusel) § 4 lg 1 p 1 järgi on Eesti Keelel Instituudi (EKI) põhitegevuseks eesti keele korraldamine, arendamine ja hoole; ning EKIP § 4 lg 1 p 3 järgi oluliste sõnaraamatute, sh õigekeelsussõnaraamatute toimetamine ja pidev ajakohastamine.
Nüüd võttes EKI poolt välja antud „Eesti õigekeelsussõnaraamatu ÕS 2006“ saame demagoogia tähenduse järgnevas: „hämamine, eksiteele viimine tõe moonutamise ja pettelubadustega“
Niisiis Agu, paistab et lõplik tõde on minu poolel.
5. Agu, 18. juuli kirjas selgitasin juba sildistamise olemust. Seega, kui sa minu sellekohase selgitusega ei nõustu siis esita oma arusaam sildistamise tähendusest. Kui aga nõustud, siis ei saa Sa enam seda minu vastu kasutada, kuna ma olen tõestanud Sinupoolseid väärjärelduste tegemisi põhjalikult lahti seletades ja Sa pole neid ümber lükanud. Seega kasutad Sa sõna „sildistamine“ alusetult.
Agu, ma ainult ei süüdista Sind demagoogia kasutamises, vaid põhjendan ka detailselt ära, kus Sa demagoogiat oled kasutanud. Kui Sa leiad, et mu põhjendused on väärad siis ürita neid sarnase põhjalikkusega ümber lükata. Vastasel juhul need jäävad kehtima. Mh tuletan meelde, et demagoogiasüüdistused saab ümber lükata ka eksimuse tunnistamisega.
Marko Mitt 19 July 2011 at 18:54
6. Mina ja mu noorus? Agu, misasja? Kas Agu on võtnud endale õiguse oma vanuse ja igapäevatöö praktika ja müstiliste talle soovitatavate „paljude läbirääkimiste teooriate“ põhjal luua mõistatuslikku autoriteeti, et seeläbi argumentatsioon veenvam tunduks? Agu, ka see ei ole eetiline. Hindame ikka esitatud argumentide kvaliteeti, mitte seda kui noor või vana keegi on.
Veel täiendavalt samal teemal. Nimelt kui Agu on täiesti asjassepuutumatult hakanud järsku minu nn noorust hindama ja sisutühjalt oma praktilist kogemust esile tõstma, siis on sel juhul tegemist „argumentum ad hominem“ (inimesest lähtuv argument) demagoogiavõttega, mis mh on üks tuntumaid ja kõige kergemini läbi nähtav. Agu väites esineb seejuures selle demagoogiavõtte maksimaalne kasutamine. Selgitan järgnevalt.
Argumentum ad hominem'i puhul on tegemist sihiliku tähelepanu juhtimisega vastase isikuomadustele, mitte tema esitatud argumentidele. Seejuures on argumentum ad hominem'iga tegemist ka juhul, kui selle esitaja hakkab oma isikuomadusi esile tõstma. Järgnevalt selgitan seda Agu väidete põhjal.
Agu väitis, et minu noorus on põhjuseks, miks pean vajalikuks alati „võitmist“. Esmalt Agule teadmiseks, et ma ei ole kunagi väitnud, et ma soovin alati võita. Selgitasin 18. juuli kirjas, et kvaliteetse diskussiooni lõpetuseks on vajalik lõppseisukoha kujundamine, mille aluseks on paremini tõestatud argument, millega on seejuures vastaspoole seisukoht ümber lükatud. Sellest ei järeldu kuidagi moodi, et see tähendab alati mingit „minu“ võitu. See on absurdne väide.
Tulles tagasi nüüd argumentum ad hominem'i juurde. Kui Agu järsku väidab, et ma olen liiga noor, siis üritab ta sellega kahtluse alla panna minu argumentatsiooni kvaliteeti. Tähendades, et ta juhib tähelepanu minu isikuomadustele, mis ei puutu absoluutselt vaidluse kontekstis asjasse. Samas Agu peab vajalikuks mainida, et tema tugineb oma igapäevatöö praktikale ja ta on saanud palju soovitusi mingitest „paljudest läbirääkimiste teooriatest“. Kokkuvõttes paneb ta kahtluse alla minu isikuomadused ja tõstab esile enda isikuomadusi. Teisisõnu üritab Agu luua argumentum ad hominem'i kasutades endast autoriteeti, et tema poolt kirjapandu tõsiseltvõetavam tunduks.
Agu, ära selliseid nippe enam kasuta. Hindame ikka argumentatsiooni esitatud argumentide põhjal, muidu muutub jutt lobaks.
Marko Mitt 19 July 2011 at 18:59
7. Juristid ja advokaadid kui suurimad demagoogid? Agu, tegin Sulle eelneval korral ettepanku, et Sa selgitaksin põhjalikumalt juristide ja advokaatide juhtivat positsiooni demagoogia kasutamisel. Millest tulenevalt põhjendad, et juristid (ja advokaadid) esitavad kohtule vaid need argumendid ja tõendid, mis näitavad kaitsealust vaid heast küljest ning seejuures hoidutakse tahtlikult kaitsealust kahjustavate, kuid olemasolevate faktide esitamisest.
Pean tõdema, et see on väga primitiivne argument tituleerimaks juriste ja advokaate suurimateks demagoogideks. Selgitan järgnevalt.
Esmalt on Agul väga pinnapealne arusaam kohtupidamisest. Nimelt jaotuvad kohtumenetluse põhimõtted viieks, s.o tsiviil-, kriminaal-, väärteo-, haldus- ja põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluseks. Kõik lähtuvad erinevast põhimõttest.
Halduskohtumenetluse peamiseks eripäraks on, et kuna kaebajaks on reeglina haldusväline isik avalik-õiguslikke ülesandeid täitva asutuse, ametniku vastu ning kaebaja on üldjuhul vastustajast objektiivselt nõrgemas positisoonis, siis on eesmärk, et kohtumenetluses peab olema saavutatud poolte sisuline võrdsus. Sellest tulenevalt toimivad kaebaja kasuks uurimispõhimõte ja sellest tulenevalt selgitamiskohustus ning tõendite kogumisel abistamise kohustus. Seega halduskohus selgitab välja lisaks esitatud faktidele ka esitamata fakte.
Kriminaal- ja väärteokohtumenetlus juhindub eelkõige süütuse presumptsiooni põhimõttest. Seega kui prokurör ei suuda süüaluse süüd tõendada ei ola ka süüalune süüdi. Vastasel juhul mõistetaks süüdi süütu isik.
Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse avamine ei ole siinkohal põhjendatud.
Tsiviilkohtumenetlus tugineb eelkõige võistlevuse ja poolte võrdsuse põhimõttel. Kohus hindab pooli menetluslikult võrdselt. Mõlemad pooled esitavad argumendid enda kaitseks ja kohus teeb otsuse esitatud argumentide põhjal (muideks võistlev menetlus on ka väärteo- ja kriminaalasjades).
Punkt nr 7 jätkub ...
Marko Mitt 19 July 2011 at 19:03
Agu räägib, et kohtumenetluses hoiduvad advokaadid tahtlikult oma kaitsealust kahjustavate faktide esitamisest (mh, Agu, kaitsmine ei tähendagi kahjustamine, need on vastandid). Nagu eelnevalt tõin välja siis halduskohus kohaldab uurimispõhimõtet; seda teavad vast kõik, et väärteo- ja kriminaalasjades toimub uurimine – seega, kui kaitsealune ei avalda mingeid fakte, mida ta peab avaldama, siis ta tegeleb tõendite varjamisega, mis on seadusest tulenevalt karistatav.
Seega, kui Agu üldse mingit konkreetset kohtumenetlust silmas pidas, siis sai see olla tsiviilkohtumenetlus. Eeltoodust selgus, et see juhindub tugevama argumendi põhimõttest, nagu ka kvaliteetse diskussiooni pidamine.
Agule teadmiseks, et argument koosneb väite ja tõestuse loogilisest seosest. Demagoogia koosneb aga väitest ja loogikaveaga tõestusest või tõestuse puudumisest. Seega on meelevaldne väita, et tsiviilkohtumenetluses advokaadid tegeleksid demagoogiaga. Kohtunik hindab väga põhjalikult esitatud argumente, ja väited, mida ei ole tõestatud, ta arvesse ei võta. Pealegi vandeadvokaadiks pürgimine on Eestis väga hästi reguleeritud suunaga kõrgetasemelistele teadmistele. Sellest tulenevalt oskavad nad väga hästi välistada argumentatsioonist demagoogiat.
Lõpetuseks selle alapunkti juures (nii) Agule (kui ka lugejatele), et kolm lõiku tagasi sõnastasin ma järgneva mõtte „kui kaitsealune ei avalda mingeid fakte, mida ta peab avaldama, siis ta tegeleb tõendite varjamisega, mis on seadusest tulenevalt karistatav“. Seega kasutasin erinevalt Agust selle mõtte sõnastamisel „kaitsja“ asemel „kaitsealust“. Pidin seda tegema, kuna vastasel juhul ei oleks ma enda argumentsiooniga saanud edasi minna. Nimelt, kui kaitsja ehk siis advokaat peaks esitama hakkama talle kaistja poolt teatavaks tehtud fakte kaitsealuse kahjuks, on ta rikkunud Advokatuuri seaduse (AS) § 44 lg 1 p-i 1, mille järgi on advokaat kohustatud kasutama kaitsealuse huvides kõiki seadusega kooskõlas olevaid vahendeid ja viise. Seejuures AS § 43 lg 2 sätestab, et advokaadile usaldatud andmed on konfidentsiaalsed ja mida ei või temalt tunnistajana välja nõuda. Lisaks sätestab AS § 45 kutsesaladuse hoidmise kohustused.
Seega saab asuda seisukohale, et Agu esitatud tõestuse põhjal väidetav advokaatide massiline demagoogia on absurdne.
Marko Mitt 19 July 2011 at 19:09
8. „Võitmine“. Juhin esmalt tähelepanu, et käesolevas diskussioonis on selle sõna kasutusele võtnud Agu. Ma isiklikult ei eelista sellist sõna parema argumendi kehtima jäävuse asemel kasutada. Aga sellegipoolest arutlen selle üle selles valguses nagu teeb seda Agu.
Agu on võtnud endale õiguse järeldamaks minu (noorusest tulenevat) tuhinat kõigis arutelu aspektides ja nüanssides võita. Nagu käesoleva kirja punktis nr 6 juba selgitasin, et see on absurdne väide minu suunas. Kuid peatuksin siinkohal hoopis „võitmise“ juures Agu „tuhinat“ lahates.
Nimelt Agu teeb mulle järjepidevalt win-win soovitust, mis pidavat tulenema tema igapäevatöö praktikast ja mida soovitavad mingid paljud läbirääkimiste teooriad.
Aga mida see win-win siis sisuliselt tähendab? Selle sisuline mõte on, et võidavad mõlemad pooled ehk teisisõnu jäävad mõlemad võitjaks. Lahtiseletatult on see olukord, kus mõlemad pooled saavad midagi enda jaoks kasulikku. Seega mida kasulikku saab Agu sellest win-win kokkuleppest?
Niisiis, juhul kui mina peaksin „võitma“ jääks Agu „kaotajaks“. Aga kui teha win-win siis ei saaks Agu kaotajaks jääda, kuna ka tema oleks võitja. Seega sellest järeldub kaks asja, s.o (1) Agu ei taha kaotajaks jääda ja (2) Agu tahab võita. Tähendades, et kui Agu ei pea kaotajaks jääma, ei pea ta ka seda tunnistama. Mis omakorda tähendab, et ta ei pea ka oma vigu tunnistama – ehk see ongi see nüanss, millest Agu win-win'i puhul kasu saaks.
Sellest järeldub, et hoopis Agul on oma igapäevatöö praktikast ja talle soovitatavate paljude läbirääkimiste teooriate põhjal tulenev „tuhin“ alati võitjaks jääda ning mille tulemusel ei peaks ta tunnistama oma vigu.
Agu, kompromisside otsimine on absoluutselt põhjendatud, kuid lahendusteni jõudmine nõuab ka vigade tunnistamist. Kas seda siis igapäevatöö praktika ja paljud läbirääkimiste teooriad ei ole õpetanud? Kompromiss eeldab, et järeleandmiste tulemusel saavutatakse asjas mõlemaid pooli rahuldav ühine arusaam. Nagu ülaltoodult nähtub saame me isegi laialt eesti keele sõnavaras oleva sõna tähendusest erinevalt aru. Seega ei ole võimalik kompromisslahendust sellises staadiumis ellu viia. Esmalt peaks ikka vaidluse all olevatest asjadest adekvaatne ühine järeldus tekkima. Vastasel juhul kaob tõe otsimise põhimõte argumentatsioonist ära ja seega ajaksime me niisama tühja loba.
9. Agu palvest selle kohta, et ma peaksin raefoorumisse oma vastuste postitamisel ka IRL Rae osakonna blogi lingi lisama.
11. juulil postitasin käesoleva vaidluse vastuse esmakordselt raefoorumisse teema alla „Volikogu istung 07.07.2011“. Sellele lisasin ka lingi irlrae blogisse.
13. juulil postitasin käesoleva vaidluse teise vastuse raefoorumisse teema alla „Volikogu istung 07.07.2011“. Irlrae linki ei lisanud, kuna olin selle lisanud kaks päeva tagasi sama teema alla.
14. juulil postitasin käesoleva vaidluse kolmanda vastuse raefoorumisse teema alla „Volikogu istung 07.07.2011“. Irlrae linki ei lisanud, kuna olin selle lisanud kolm päeva tagasi sama teema alla.
15. juulil postitasin käesoleva vaidluse neljanda vastuse raefoorumisse teema alla „Volikogu istung 07.07.2011“. Irlrae linki ei lisanud, kuna olin selle lisanud neli päeva tagasi sama teema alla.
18. juulil postitasin käesoleva vaidluse viienda vastuse raefoorumisse teema alla „Volikogu istung 07.07.2011“. Irlrae linki ei lisanud, kuna olin selle lisanud seitse päeva tagasi sama teema alla.
18. juulil postitasin käesoleva vaidluse kohta ka täiendava postituse raefoorumisse teema alla „Volikogu istung 07.07.2011“, kuna Agu tegi ühest teemast kaks teemat, mida ka selle postituse juures raefoorumis selgitasin ning lisasin ka uue teema irlrae lingi.
Seega on lugejatel viide koguaeg teada olnud. Tähendades, et mingit ohtu ei ole teisitimõtlemiseks tekkinud. Aga et tühjast tüli ei tekiks, siis edaspidiselt panen iga kord ka lingi juurde, olgugi, et eelneval postitusel on sama link juba olemas.
Agu Laius 19 July 2011 at 19:18
Marko, ei olnud minu poolt Sinu suhtes mingit isikuomaduste etteheitmist ega minu omade tähtsustamist. Vabandan, kui oskasid minu mõtetest seda välja lugeda!
Ma ei pea ka mõistlikuks sellistes aruteludes teineteist süüdistada. Edaspidi piirdun faktide esitamisega ja jätan kirjutamata oma mõtted nendega seoses.
Agu Laius 19 July 2011 at 19:31
Marko, win-win põhimõtte poetasin vaid mõttega, et arutelu käigus saavad kõik väitlejad midagi uut teada ja tegutsevad edaspidi neid uusi teadmisi kaustades.
Ei ole mul ka mingit püüdu võita nii, nagu Sina seda oma kirjas esitad.
Kordan, et pean arutelusid vajalikuks, et selgitada tegutsemise motiive, et tulevikus arukamalt tegutseda, et teemade läbimõtlemisel osaleks rohkem inimesi ja et vajadusel ka tehtud vigu korrigeerida.
Tundub, et endale Sa lubad teha minu kirjutatu alusel järeldusi minu kirjas mitteolnud mõtete kohta.
Agu Laius 20 July 2011 at 09:52
Marko, oled osav oma kommentaarides kaasväitleja teemadega manipuleerima. Oskad negatiivse varjundi anda kõigele, mida oponent kirjutab, teeb või isegi mõtleb.
Kui eraldasin põhimääruse teema ja arutamise diskuteerimsie üle, siis taunisid seda. Laod ridamisi hinanguid kaasväitleja ja tema ütlemiste kohta. Viid arutamise teemast kõrvale jmt.
On näha, et pürgid poliitikasse. Tere tulemast! Sõnakad inimesed on seal vajalikud.
Enda kohta öeldud hinnanguid elad aga väga valuliselt üle, oponendi kohta jagad neid kamaluga.
Teemas "Volikogu ja volikogu liikmete tööst ..." esitasin Sulle tõesti paar küsimust:
1. Marko, kas Sul on retsept, kuidas muuta volikogu liikmed erksamaks istungi ajal, kui nad on tulnud sellele oma päevatöö järel?
2. Mis oleks need nipid, et teaksime rohkem oma poliitikute mõtetest valla arengu ja vallaelanike heaolu teemadel?
Nimetad neid humoorikateks ja ütled et ei oska tõsiseks jääda. Ei mingeid analüüse, nagu kuulutad ennast alati tegevat, enne, kui hinnanguid annad.
Kardad arutatavast probleemist katastroofilisi tagajärgi vallale (ilmselt?).
Samas, kaks lõiku eespool kinnitad, et volikogu üldist töövõimet ei ole Sa "kahtluse alla pannud". Põgusalt annad ka mõista, et ei ole kahtluse alal seadnud ka koalitsiooni koostöötahet opositsiooniga.
Niisiis - volikogu enamus töötab ka Sinu hinnangul (mis võivad küll olla põgus) päris hästi. Kui sealjuures mina küsin, kuidas võiks veel paremini töötada, siis Sina naeruvääristad need küsimused. Samas on need mõned küsimustest, mille lahendamise kaudu paraneb volikogu otsuste kvaliteet.
Ehk siiski keskenduksime teemade sisulisele arutamisele, mitte oponendi kohta hinangute jagamisele ja tema mõtete naeruväärseks tunnistamise kuulutamisele.
Hindan kõrgelt Sinu analüüse selle või teise valla (õigus)dokumendi kohta. Need aitasid mul vaadata asajdele teise nurga alt. Väitlused kommentaaride kaudu siin blogis on aga kahjuks keskendunud millelegi muule.
(P.S. Minu lahendused volikogu töö paremaks muutmise kohta esitan teemas endas.)
Marko Mitt 21 July 2011 at 12:52
Vaatan, et Agu on mulle kirjutanud kolm korda peale minu viimast postitust, s.o 19. juulil kell 19.18 ja 19.31 ning 20. juulil kell 9.52. Tunnistan kohe sissejuhatuseks, et sellest nähtub väga huvitav mõtteareng. Jätkan „analüüsimisega“.
Esmalt vastused 19. juuli kirjadele:
Jah, nagu eelnevas kirjas selgitasin siis lugesin otsest isikuomaduste rõhutamist väga selgelt välja. Samas kui nüüd ka ise tunnistad, et see oli väär siis minu jaoks on see teema ammendunud ja rohkem ma seda ei käsitle (muidugi juhul kui Sa juhuslikult midagi sarnast ei korda).
Jah, teineteise süüdistamine peaks kvaliteetses argumentatsioonis olema pigem erandjuhus (nt kui keegi teeb väärjäreldusi vms). Seejuures hindan väga kõrgelt Sinu järgnevat lubadust: „Edaspidi piirdun faktide esitamisega ja jätan kirjutamata oma mõtted nendega seoses“.
Võitmisest. Juhin tähelepanu, et mingil põhjusel hakkasid Sa (muidu ei oleks ma seda teemat puudutanud, kuna see on sisutu ja ei vii mitte kuhugi) mulle mingit noorusest tulenevat võitmistuhinat omistama. Omamata selleks igasugust alust. Sellest tulenevalt pidasin vajalikuks selle võitmise üle ka Sinu valguses ja Sinu ettepanekute põhjal argumenteerida, tehes sellest loogilise järeldusi. Kui nüüd aga ütled, et võitmine ei ole Sul meelel olnud, ei saa ka mina öelda, et on ikka küll. Tähendades, et sellega on vastav teema ammendunud.
Siinkohal lõpetuseks, et iga kvaliteetse argumentatsiooni käigus saavad väitlejad midagi uut teada ja kasutavad edaspidi neid uusi teadmisi (loodetavalt). Seda enam kui kujundadakse ka vaidluse all olevatest asjadest lõppseisukohad. See välistab, et kumbki pooltest võib asjast jätkuvalt omamoodi aru saada ja siis on kogu diskussiooni pidamine olnud ajaraiskamine.
Vastused 20. juuli kirjale:
Esmalt jääb mulle mulje, et 19. juuli Agu on märksa erinev 20. juuli Agust. Nimelt Agu esitab minu kohta äärmiselt palju väiteid. Täpsemalt annab Agu minu kohta kaheksa esimese lausega järgnevad hinnangud:
1. olen osav kommentaarides kaasväitleja teemadega manipuleerija;
2. oskan anda negatiivse varjundi kõigele, mida oponent kirjutab, teeb või isegi mõtleb;
3. taunin teema tükeldamist;
4. viin arutamise teemast kõrvale;
5. laon ridamisi hinnanguid kaasväitleja ja tema ütlemiste kohta;
6. on näha, et pürgin poliitikasse;
7. enda kohta öeldud hinnanguid elan väga valusalt üle;
8. oponendile jagan kamaluga hinnanguid.
Agu, nagu ülaltoodud loetelust nähtub, esitad minu kohta kaheksa väidet. Seejuures jätad need väited faktidega tõestamata. Samas 19. juuli kirjas ütlesid, et edaspidiselt esitad ainult fakte. Agu, väited ei ole faktid!
Esmapilgul jääb mulle mulje, et esitad läbisegi nii negatiivseid kui ka positiivseid väiteid. Samas tood ka sisse täiesti uut ja üllatuslikku. Ühesõnaga väga kirju mõttevool. Seega, pea nüüd oma 19. juuli lubadusest kinni ja esita ikka fakte ka. Kui fakte ei ole siis selgita põhjalikult miks üks või teine väide on negatiivne või positiivne, seo konkreetsete alustega ära ning esita ka oma seisukoht miks just sellisele arusaamale oled jõudnud. Eks siis saan vaadata kas Sinu mõtteareng on loogiline ja põhjendatud ning vajadusel juhin tähelepanu võimalikele väärjäreldustele, et ei tekiks tegelike asjaolude moonutamise olukorda. Tõe moonutamist me ju ei taha!
Sinu kirja ülejäänud osa on väga vales kohas. Sa kommenteerid minu kirja, mis on esitatud „kolmanda“ teema alla. Mille jaoks see peaks hea olema? Kõigepealt lõid Sa ühest teemast järsku kolm teemat ning siis äkki otsustasid „kolmandat“ teemat hakata „teise“ teema all kommnteerima. Kas mitte nii asi veel segasemaks ei lähe?
Aga nagu ka selle „kolmanda“ teema all ütlesin, et seda „kolmandat“ teemat ma ennem sisuliselt ei kommenteeri, kui oleme selle „esimese“ ja „teise“ teema osas lõppseisukoha kujundanud. Seega Sinu äärmiselt huvitavale sellekohasele mõttearengule nii siin kui ka seal saab vastuse hiljem.
Agu Laius 21 July 2011 at 15:07
Marko, see arutelu on kaotanud oma mõtte.
Faktid leiad siitsamast blogist oma kirjatöödest. Nende kordamine minu kirjas ei ole vajalik.
Mingi enama lõppseisukoha kujundamiseks, kui see selgub senistest kommentaaridest, ma ei näe vajadust. Iga kirjutaja ja lugeja teeb kirjutatust ja arutelust ise omad järeldused.
Kommenteerimine blogis ei ole kohustuslik ja seda ei ole vaja siduda tingimsulikult, mida keegi teine peaks enne tegema. Samas, kui Sul on mõni küsimus, millele vastust ootad, siis oled vaba ka küsima. Ikka selles teemas, kus seda asja arutatakse.
Marko Mitt 22 July 2011 at 00:35
Teema „Väitlemisest teema „Rae valla põhimäärusest“ näitel IRL Rae blogis ja foorumis“ kokkuvõte
1. Ma olevat nõudnud iga mõtte juurde legaaldefinitsiooni – lükkasin väite ümber, selgitasin, et olen nõudnud õigusliku vaidluse juures lisaks väitele tõestuseks seadust, paragrahvi, lõiget ja punkti, mis on elementaarne.
2. Demagoogia on tahtmatu tegevus – lükkasin väite ümber, selgitades põhjalikult demagoogia olemust.
3. Demagoogia ühtne definitsioon puudub – lükkasin väite ümber, esitades õigekeelsussõnaraamatust selle tähenduse.
4. Ma ei ole raefoorumisse postitamisel lisanud viidet – lükkasin väite ümber, kuna viide oli alati uue teemaga lisatud. Kuid tulevikus lisan iga postituse juurde alati ka lingi, olgugi, et teema võib sama olla.
5. Demagoogiavõtetele ei tohiks tähelepanu juhtida, vaid lugeja peab ise aru saama kes hämab – lükkasin väite ümber, selgitades, et demagoogiavõtete paljastamine sisulise tõestusega on igati aktsepteeritav.
6. Teise poole tahtmatu tegevuse, nt mis võis olla selleks müstiliseks põhjuseks, et teine pool on teinud väärjäreldusi, peab välja selgitama vastaspool – lükkasin selle väite ümber, et väärjärelduste tegija peab ikka ise teadma oma vigade põhjust ja seda ka tunnistama.
7. Advokaadid on kõige suuremad demagoogid, kuna nad ei esita kaitsealuse kahjuks kahjulikke fakte – lükkasin väite ümber, selgitades põhjalikult, et advokaadile on pandud Advokatuuri seadusega kohustus oma kaitsealust kaitsta, mitte tema olukorda kahjustada. Järeldus, et advokaadid on demagoogiast väga kaugel.
8. Mina tahtvat alati võita – lükkasin väite ümber, selgitades, et ma ei ole võitmisest kordagi midagi rääkinud, vaid ma argumenteerin lähtuvalt põhimõttest, et tugevam argument, st paremini tõestatud, jääb kehtima.
1. Väitsin loogilise järelduse põhjal, et hoopis Agu tahab võita kuna pakub mulle win-win kokkulepet – Agu lükkas väite ümber, öeldes, et ka tema ei taha alati võita.
Viimasest postitusest:
Jätad oma seisukohad vaatamata minu palvele faktidega ja põhjalike selgitustega tõestamata. Järelikult ei olegi Sul mingeid fakte ja selgitusi esitada, mida ma ümber ei suudaks lükata ja seega on need väited sisutühjad. Kuid sellegipoolest võtan omaks teema tükeldamise taunimise, elan valusalt üle väärjärelduste tegemisi ja annan väärjäreldustele põhjalikke selgitusi/hinnanguid.
Lõpetuseks, ma pigem ei nimetaks sisulist argumentatsiooni kommenteerimiseks. Ikka märksõnad on diskussioon ja arutelu.
Agu Laius 22 July 2011 at 13:11
Selle teema kokkuvõtteks esitan omalt poolt väitlemise skeemi Eesti Väitlusseltsi materjalidest väljavõtetena.
Argumentatsioon tähendab oma väite põhjendamist kindla skeemi järgi, mille alusel argument jaguneb neljaks osaks: väiteks, eelduseks (seletuseks), tõestuseks (faktilise materjali esitamine) ja neid siduvaks järelduseks. Kui mõte on esitatud sellisel kujul, siis on ta lakanud olemast lihtsalt väide ja on muutunud argumendiks.
Blogi arutelude käigus on ette tulnud palju väiteid korraga, mis on tekitanud segadusi. Edaspidi püüame piirduda mõne väitega ühe teema arutamisel.
Marko valdab väitluskunsti ja see suunab kõiki aruteludes osalejaid väitlustes rohkem keskenduma ja süvenema. Samas - eksimusi võib ette tulla ka temal.
Palju oli jutuks demagoogia. Väitlusseltsi materjalidest:
DEMAGOOGIA - sihilikult vigaste argumentide esitamine ja tõesena tunduv vigane loogika. (Niisiis - esmalt oleks vaja näidata, et oponent esitas vigased argumendid sihilikult. Ilma selleta võib väitja ise osutuda demagoogiks.)
Samas ei ole demagoogiavõtted midagi erilist – tegemist on vaid vigase loogikaga, mille saab ära tunda ja millele vastu vaielda
Väitlus, mis taandub teineteise poole demagoogiasüüdistuste pildumiseks ei ole tavaliselt eriti sisuline. Kui te tunnete vastase kõnes ära mõne demagoogiavõtte,
siis ei piisa selle demagoogiaks kutsumisest – kuulajale tuleb seletada, milles loogikaviga seisneb.
Ja veel: kui mingit argumenti tõestatakse demagoogia abil, ei tähenda see iseenesest, et argumendi taga seisev idee on vale – seda on hetkel lihtsalt läbi vigase loogika esitatud.
Demagoogia on:
- argument inimese vastu ehk see, kui sisulise argumendi asemel rünnatakse selle esitajat;
- apelleerimine kuulaja hirmudele – esmalt ähvardatakse kaasväitlejat millegagi;
- pideva kordamise kaudu põhjendatakse tavaliselt argumente, millel mingit sisulisemat põhjendust ei ole;
- sildistamine - sisuliselt tähendab kiiret üldistust, aga sildistamisel mängitakse rohkem emotsioonidele. Näiteks nähtusele või inimesele kleebitakse külge silt, mis tekitab kuulajates tugevaid tundeid, seletamata, miks silti kasutatakse.
- loogikaviga, tehakse järeldus, mis ei ole piisavalt põhjendatud; (võib vabalt olla tahtmatu.)
- vastase seisukohta tõlgendatakse nii äärmuslikult, et see muutub mingisuguseks teiseks seisukohaks, mida on juba palju lihtsam ümber lükata;
- argument traditsiooni abil ehk öeldakse, et midagi on kogu aeg ühtemoodi olnud ja seepärast peab see ka nii jääma;
- kui argumendi tõestuseks maalitakse hirmus hale pilt kannatavatest inimestest või muust sarnasest;
- argument inimeste toetuse kaudu. Öeldakse, et midagi on tõsi sellepärast, et enamik inimesi
seda toetab;
- autoriteedi kasutamine, ehk tuginemine kellelegi tuntud inimesele, kes midagi on öelnud. Probleem, et tsitaate on kerge kontekstist välja rebida;
- argumendi vastuvaidlemise asemel osutatakse seostele, mis vastase juures on samuti halvasti.
Mõni ülaltoodud loetelus ei tarvitse olla demagoogia, vaid täitsa mõistlik argument. Pea iga demagoogiavõte (mis tihti on väitluste osaks) võib õigetes tingimustes olla ka sisuline argument, kuid vajab tavaliselt kõrvale ka teisi argumente (millises ulatuses – jällegi väitluse sisust tulenevalt).
Nagu näeme, pole piir ratsionaalse tõestuse ja demagoogia vahel tihti eriti selge. See tähendabki, et mingi nähtuse demagoogiaks tembeldamise asemel on soovitatav pigem alati seletada, milles konkreetne loogikaviga seisneb.
Kindlasti aga ei piisa demagoogia mõistmiseks Õigekeelsuse sõnaraamatu sõnaseletusest (võimaldab liigitamist demagoogiavõtteks).
Marko Mitt 22 July 2011 at 18:45
Ausalt öeldes ei tahaks ma ka siinkohal enam reageerida, kuid ma ei saa nõustuda Agu vahemärkustega, mis on pikitud väitlusseltsi õppematerjali vahele ja kirja lõppu.
Esmalt loodan, et Agu hakkab järjekindlalt ka seda skeemi kasutama. St seob loogiliste seoste abil väite ja tõestuse. Nagu olen läbivalt ka õiguslikes vaidlustes Agule rõhutanud, et kui üks pooltest väidab, et seaduses on nii siis peab selle väite siduma ka tõestusega ehk mis seadus, paragrahv, lõige ja punkt. See on õigusliku argumentatsiooni (mida sh kasutavad juristid ja advokaadid) alustalaks.
Teisisõnu on selge ja tõelevastava jutu loogika alati sama – midagi väites esitad loogilises seoses oleva tõestusmaterjali, mis väidetut kinnitab. Seega ma pigem ei tituleeriks ennast väitluskunsti valdajaks. Pigem ma räägin asjadest nii nagu nad objektiivselt on ehk järgin õigusliku argumentatsiooni põhimõtteid.
Selgituseks, et eksimuste tegemine ei ole mingi tabu. Neid tuleb ja jääbki alati ette tulema. Asja iva on aga selles, et oma eksimusi tuleb tunnistada. Kui üks osapooltest oma vigu aga tunnistada ei taha ja üritab meelehetlikult musta valgeks rääkida, siis kaotab ka diskussioon konstruktiivsuse.
Lõpetav selgitus demagoogia kohta. Analüüsin Agu esitatut siinkohal põhjalikult. Juhin tähelepanu mõningatele vastuoludele, mis Agu viimasest kirjast nähtuvad.
1. „Niisiis - esmalt oleks vaja näidata, et oponent esitas vigased argumendid sihilikult. Ilma selleta võib väitja ise osutuda demagoogiks.“
Milleks selline avastus? Ma olen ju üksikasjalikult selgitanud demagoogiavõtete olemasolu, st selgitanud milles seisnes sihilik tegevus – s.o väärjäreldus, minu isikuomadused jne.
2. „Ja veel: kui mingit argumenti tõestatakse demagoogia abil, ei tähenda see iseenesest, et argumendi taga seisev idee on vale – seda on hetkel lihtsalt läbi vigase loogika esitatud.“
„Pea iga demagoogiavõte (mis tihti on väitluste osaks) võib õigetes tingimustes olla ka sisuline argument, kuid vajab tavaliselt kõrvale ka teisi argumente (millises ulatuses – jällegi väitluse sisust tulenevalt).“
Justnimelt! Kui vastaspool juhib tähelepanu, et tegemist on demagoogiaga, selgitades seda põhjalikult siis peab nn vigase loogika esitaja kas (1) selle väite ümber lükkama – esitades oma ideele tugevamad argumendid. Kui neid aga ei ole siis jääb üle kas (2) tunnistada eksimust või on (3) tegemist tahtliku hämamise ehk demagoogiaga. (Jõudsime jälle minu poolt esitatud loetelu juurde tagasi.)
3. „Nagu näeme, pole piir ratsionaalse tõestuse ja demagoogia vahel tihti eriti selge.“
Kogu argumenteerimise põhimõte on üles ehitatud väite ja tõestuse loogilisele seosele. Seega, kui üks pooltest ei suuda esitada tõestusmaterjali ja/või seda loogiliselt väitega siduda siis ta järelikult tegeleb hämamisega või tunnistab oma eksimust. Tähendades, et piir on selle järgi väga hästi tuletatav.
Marko Mitt 22 July 2011 at 18:54
Jätkan postitusega ...
4. Agu teeb järgneva väärjärelduse: „See tähendabki, et mingi nähtuse demagoogiaks tembeldamise asemel on soovitatav pigem alati seletada, milles konkreetne loogikaviga seisneb.“
Selgitan järgnevalt põhjalikult, milles seisneb Agu väärjäreldus.
Väitlusseltsi õppematerjal ütleb järgmist (muideks pärineb see Agu viimasest kirjast):
„Väitlus, mis taandub teineteise poole demagoogiasüüdistuste pildumiseks ei ole tavaliselt eriti sisuline. Kui te tunnete vastase kõnes ära mõne demagoogiavõtte, siis ei piisa selle demagoogiaks kutsumisest – kuulajale tuleb seletada, milles loogikaviga seisneb.“
Selles väitlusseltsi tsitaadis on kaks asja, s.o (1) ei piisa demagoogiasüüdistusest ja (2) peab seletama, milles loogikaviga seisneb.
Seega ei välista väitlusseltsi õppematerjal soovituslikult demagoogiasüüdistuste pildumist nagu teeb sellest järeldusi Agu, vaid väitlusseltsi õppematerjal ütleb, et ainuüksi demagoogisüüdistuste pildumisest ei PIISA ja lisaks peab selgitama loogikavea sisu. Teisisõnu ta ei välista ühte, vaid ütleb, et neid peab koos käsitlema.
Paistab, et olen täitnud väitlusseltsi nn nõuded Agu väärjärelduse lahti selgitamiseks ka käesoleval juhul.
Muideks täpselt nii ma olen ka läbivalt Aguga diskteerides teinud: (1) ütlesin, et Agu kasutab demagoogiavõtteid (väärjäreldused, minu noorus jne) ning (2) selgitasin põhjalikult, milles loogikaviga seisneb (Agu liitis meelevaldselt kaks minu erinevat seisukohta vastamisel üheks, tõi mängu mu nooruse ja enda praktilise kogemuse – täiesti sisutühjalt).
5. „Kindlasti aga ei piisa demagoogia mõistmiseks Õigekeelsuse sõnaraamatu sõnaseletusest (võimaldab liigitamist demagoogiavõtteks).“
Agu pillub siinkohal demagoogiasüüdistusi. Paratamatult tekib küsimus, et kus on tõestusmaterjal mida nõuab tsiteering väitlusseltsi õppematerjalist? Pealegi on õigekeelsussõnaraamatus väga selgelt väljendatud, mis on demagoogia. Seega milleks sellinen alusetu süüdistus(?)
Esiteks on väitlusseltsi õppematerjal eelkõige suunatud väga kitsale ringkonnale väga kitsas valdkonnas, s.o gümnaasiumiõpilastest väitlusseltsi liikmetele. Sellel õppematerjalil ei ole mingisugust jõudu andmaks tähendusi eesti keele sõnadele.
Eesti keele korraldamine on ikka Eesti Keele Instituudi pädevus. Õigekeelsussõnaraamat on EKI juhtivate keeleteadlaste poolt välja antud. Seega, kui keeletadlaste sõnul on demagoogia sünonüümiks „hämamine“, siis see seda ka on ja kui keeleteadlased annavad demagoogiale tähenduse kui „eksiteele viimine tõe moonutamise ja pettelubadustega“, siis see seda ka on.
Agu Laius 22 July 2011 at 20:07
Marko, ära võta asju isiklikult. Ma esitasin selle ülevaate Väitlusseltsi materjalidest kõigile blogis osalejatele.
Usun, et see väärib tähelepanu tekstidest arusaamisel ja analüüsimisel.
ÕS asjas olen küll teisel arvamusel, aga arvan, et see ei ole suur probleem. Las nii jäädagi.
Marko Mitt 23 July 2011 at 10:18
Selge ka selle teema võib lõppenuks kuulutada.
Võtsin Agu eelviimast postitust mulle suunatuna põhjusel, et mingit viidet vastupidise arvamiseks ei olnud. Pealegi olid kõik eelnevad postitused mulle suunatud.
Samas kui Agu eesmärk oli n-ö lugejate harimine, siis saab öelda, et selgitasin seda õppematerjali sisulisemalt lahti. Olenemata sellest, et arvasin seda minule suunatud olevat.
Meil jäid selle diskussiooni käigus ka mõned teemad n-ö õhku, kuid lükkan nendele vastamise praegu edasi. Eelkõige põhjusel, et äsja lõpetasime üsna pikaks valgunud kaks teemat ja seega oleks mõistlik väike paus teha. Vastasel juhul kaotab lugeja huvi.
Agu Laius 21 September 2011 at 09:49
Valla oluliste asjade arutamisel on kujunenud päris omapärane olukord.
Vallas on olnud aegu, kui paljud nõudsid häälekalt võimalust valla asjades kaasa mõtelda ja arutada. Seda üllast mõtet kannab ka foorum oma avalehel: "on loonud võimaluse inimestel arutada olulistel teemadel ja avaldada oma arvamust".
Avalikke arutelusid olulistel teemadel on lubanud IRL Rae osakond ja teeb seda järjekindlalt. Arutelu tähendab erinevatel seisukohtadel olevate inimeste vahel mõtete vahetamist eesmärgiga leida ühisosa, ühine mõistmine ning kompromiss või kokkulepe.
Valla põhimäärus on kindlasti oluliseks asjaks, mis vajab ulatuslikku arutamist, et see saaks selline, mis oleks üheselt mõistetav kõigile. Seetõttu olen pidanud neid arutelusid väga vajalikeks. Seda enam, et iga selline dokument vajab praktikas teatud järeleproovimist, et selguksid ebakõlad, mitmetimõistetavused jmt, et need seejärel sealt kõrvaldada.
Nii olengi avatult töötanud ja oleme blogis käsitlenud erinevaid sätteid valla PM-is. Kindlasti võivad sellised väitlused minna emotsionaalseks ja teinekord isegi ägedaks, aga Markoga väideldes oleme lõpuks siiski teineteisele asju selgemaks seletanud ning lõpuks ka liigsed emotsioonid ja ägeduse maandanud.
Selle kõrval osaleb arutelus foorum mitte panustamisega arutelu sisusse, vaid ühe arutleja isikliku ründamise kaudu ja enamasti anonüümselt. Ühe erandiga - Raivo panustab kõrvuti kellegi ründamisega ka sisulisse väitlusse.
Selle kõrval aga tema fännklubi ei hoia kokku vängeid sõnu, et ühte arutajat rünnata. Neile ei paku huvi arutelu tulemus ega valla dokumentide kvaliteet. Nemad lihtsalt vihkavad ja õhutavad vihkamist.
See on oraalne roojamine avalikus kohas. Seda foorumi omanik ja administraator aga tolereerib, toetab ja õhutab.
Agu Laius 24 September 2011 at 14:26
Lõpuks sai kõigile selgeks Raivo soov hoida foorumit sellsiena, et seal kirjutaksid anonüümsed autorid. Ta tahab ise anonüümselt esitada sõimu sellesse foorumisse.
Teemas Kriisiplaan Jüri Gümnaasiumi moodi kirjutab seal lugeja nime all 19.09 kell 14:21:13 ja laadis üles ka ühe dokumendi.
Sellest dokumendist selgub, et see on koostatud Kivitalus. Kes soovib võib järele vaadata: avades dokumendi vasakus ülanurgas Office buttoniga menüü, siis Prepare -> Properties.
Sama selgub ka, kui minna -> Server.
See kinnitab, et Raivo esineb oma foorumis vastavalt vajadusele erinevate anonüümsete nimede all. Ja kuna foorum on anonüümne, siis võib arvata, et enamus sealsest vihkamisest tulebki Raivolt endalt. Mees, kes süüdistab pidevalt kõiki teisi ja kuulutab alati, et tema kirjutab oma nime all, tegelikult vaid valetab. Tema eesmärgiks on vaid oma foorumi kaudu vaenu õhutada. Ehk hakkavad seda nüüd mõistma ka mõned tema senised fännid.
Agu Laius 25 September 2011 at 10:06
Raivo annab foorumis teemas Kriisiplaan Jüri gümnaasiumi moodi (25. septembril 2011 kell 08:59:48 ülalolevale kommentaarile vastuse.
Esitatud selgitus on väga sarnane omaaegse "lindiskandaali" selgitustega.
Raivo ütleb, et talle saadetakse teemasid ja tema paneb need foorumisse.
Jah, miks mitte, aga Raivo esitab teemat foorumis mingi varjunime all ega vaevugi seda teema ülespanemisel selgitama, et keegi, kelle nimi on talle teada, saatis talle teema ja tema riputab selle üles ja teeb seda siis juba oma nime all. Raivo aga laseb paista, et kirjutas keegi foorumi lugejatest. Igal juhul - Raivo eksitab lugejaid. (Siia kuluks juurde juristi kommentaar.)
Ühtlasi annab Raivo ka teada, et on nii varemgi teinud. Nii me ei teagi kui mitme varjunime all ja kui palju kirju ning millise sisuga kirju on Raivo oma foorumisse varjunime all kirjutanud. Igal juhul on selge, et foorumi näo kujundab Raivo ja teistsugused seisukohad saavad räige vastulöögi (sageli ilmselt anonüümselt Raivo enda poolt).
Raivo, kui üle vaatad, siis kommentaar on avaliku väitluse teema juures.
Sealjuures annan teada, et Raiko Gutmanni kirjastiil ja sisu on minu jaoks vastuvõetamatud. Kuid noormees teeb seda oma nime all ja see võimaldab igal lugejal nii tema kui ka kirja sisu kohta oma arvamuse kujundada.
Agu Laius 25 September 2011 at 10:59
Lisan viite ka tähelepanuväärsele lugemismaterjalile:
http://www2.rae.ee/index.php?id=677&highlight=riigihanke,komisjon
Ainet mõtlemiseks on siin küllaga ka praeguste väitluste kontekstis ja järeldused saab iga lugeja ise teha.
Juri Kivit 25 September 2011 at 22:37
Blogspot võimaldab lisada ka linke, kasutades selleks kolmnurkseid sulgusid <>, mille vahele kirjutada:
a href="http://www2.rae.ee/index.php?id=677&highlight=riigihanke,komisjon"
seejrel viite nimi ja siis <> vahele kirjutada /a.
Eelneva lingi puhul siis oleks tulemus selline
lugemist aastast 2004.

matches:
§ 45
Kohus
Riigikohus
§ 43
§ 13
§ 4
§ 4
Kohus
kohus
§ 44
§ 43
§ 45


Kas novembris tehtud õppepuhkuse avalduse saab tööandja tagasi lükata, kuna jõulude ajal olevat palju tööd? - Tööõigus - vastused.ee
Kas novembris tehtud õppepuhkuse...
Küsimus: Kas novembris tehtud õppepuhkuse avalduse saab tööandja tagasi lükata, kuna jõulude ajal olevat palju tööd?14.12.2019
Olen kursis, et kalendriaastas on õppepuhkust 30 päeva ning 20 neist on tasustatud (olen eelnevalt ka kasutanud) ning teatud juhtudel tööandja saab keelduda sellest. Mina tegin aga avalduse juba novembri alguses, et soovin jõuludele eelneval nädalal õppepuhkust, kuna koolis tuleb kohe aasta alguses rodu eksameid ning soovisin nendeks rahulikult valmistuda. Tean, et sel ajal kedagi töötajatest samuti ei puhkusel ega ka õppepuhkusel pole. Tööandja aga lükkas selle tagasi ning tõi põhjuseks allahindluste hooaja alguse. Üks minu tööülesandeid on küll selle ettevalmistus ja sellega tegelemine aga kas see on mõjuv põhjus, miks minu avaldust mitte kinnitada?
Töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 67 lg 1 kohaselt on töötajal õigus saada õppepuhkust täiskasvanute koolituse seaduses ettenähtud tingimustel ja korras. Täiskasvanute koolituse seaduse (edaspidi TäKS) § 13 lg 1 kohaselt antakse töötajale tasemeõppes õppepuhkust kuni 30 kalendripäeva kalendriaasta jooksul, millest 20 kalendripäeva eest maksab tööandja töötajale TäKS § 13 lg 3 kohaselt keskmist kalendripäevapõhist õppepuhkusetasu. Õppepuhkusele jäämisest teatab töötaja vähemalt 14 kalendripäeva ette kirjalikus vormis (TLS § 69 lg 3).
Tööandjal on õigus keelduda õppepuhkuse andmisest üksnes järgmisel juhtudel:
1) Töötaja ei ole õppepuhkusele jäämisest teavitanud 14 kalendripäeva ette. Töötaja peab õppepuhkusele jäämisest teatama 14 kalendripäeva ette kirjalikus vormis kui õppepuhkus ei ole märgitud puhkuste ajakavasse (TLS § 69 lg 3, TÄKS § 13 lg 6).
2) Töötaja soovib õppepuhkuse päeva või järjestikuseid õppepuhkuse päevi kasutada üksnes töötaja puhkepäevadel (TÄKS § 14 lg 1). Näiteks kui töötaja tööpäevad on E-R, kuid ta soovib õppepuhkust kasutada üksnes L ja P, siis on tööandjal õigus keelduda. Samas kui töötaja kasutab õppepuhkust E-P (selle aja sisse jäävad nii tööpäevad kui vabad päevad), siis õppepuhkuse andmisest keelduda ei saa.
3) Töötaja õpingud on peatunud akadeemilise puhkuse tõttu. Tööandjal on õigus nõuda õppeasutuse teatist tasemeõppes osalemise kohta. Õppeasutuse teatises tehakse märge akadeemilisel puhkusel viibimise kohta. Erandiks on siis olukorrad, kus õpilane saab akadeemilisel puhkusel viibides läbida osasid aineid. Sellisel juhul õppepuhkuse andmisest ja tasu maksmisest keelduda ei saa (TÄKS § 13 lg 2).
4) Tööandjal on õigus puhkus katkestada või edasi lükata ettenägematu olulise töökorralduse hädavajaduse tõttu, eelkõige kahju tekkimise ärahoidmiseks (TLS § 69 lg 5).
Seega õppepuhkuse avaldus on kehtiv, kui tööandja on selle saanud, tööandja kinnitust pole selleks tarvis. Tööandja saab õppepuhkuse andmisest üksnes keelduda, kui selleks on üks eelpoolnimetatud põhjustest. Allahindluste hooaeg on ilmselt iga-aastaselt tavapärane ja ette teada, mistõttu ei saa tegemist olla ootamatu hädavajadusega.


Kollektiivse esindamise organisatsiooni läbipaistvusaruandes esitatav teave – Riigi Teataja
Kollektiivse esindamise organisatsiooni läbipaistvusaruandes esitatav teave
Kollektiivse esindamise organisatsiooni läbipaistvusaruandes esitatav teave - sisukord
§ 2 Esitatav teave
§ 3 Organisatsiooni õigusliku ja juhtimisstruktuuri üldine kirjeldus
§ 4 Teave litsentsilepingute sõlmimisest keeldumise kohta
§ 5 Finantsteave
§ 6 Eriaruanne
RT I, 25.06.2016, 55
Vastu võetud 21.06.2016 nr 15
Määrus kehtestatakse autoriõiguse seaduse § 7916 lõike 2 alusel.
Määrus kehtestab nõuded kollektiivse esindamise organisatsiooni juhatuse poolt koostatavas läbipaistvusaruandes esitatavale teabele.
§ 2. Esitatav teave
Kollektiivse esindamise organisatsioon (edaspidi organisatsioon) esitab läbipaistvusaruandes autoriõiguse seaduse § 7916 lõikes 3 nimetatud teabe.
§ 3. Organisatsiooni õigusliku ja juhtimisstruktuuri üldine kirjeldus
Autoriõiguse seaduse § 7916 lõike 3 punktis 1 nimetatud üldine kirjeldus peab sisaldama:
1) teavet organisatsiooni üldkoosoleku, juhatuse ja muude organite kohta vastavalt organisatsiooni põhikirjale;
2) teavet üksuste kohta, mida organisatsioon omab või kontrollib otseselt või kaudselt, täielikult või osaliselt.
§ 4. Teave litsentsilepingute sõlmimisest keeldumise kohta
Autoriõiguse seaduse § 7916 lõike 3 punktis 2 nimetatud teave peab sisaldama:
1) üldist teavet litsentsilepingute sõlmimisest keeldumise kohta, sealhulgas võimalusel sõlmimata jäänud litsentsilepingute arvu;
2) litsentsilepingute sõlmimisest keeldumise üldiseid põhjuseid.
§ 5. Finantsteave
(1) Autoriõiguse seaduse § 7916 lõike 3 punktis 3 nimetatud teave õigustest saadava tasu kohta peab olema esitatud teostatavate õiguste kategooriate ja kasutusliikide kaupa, sealhulgas peab olema esitatud teave õigustest saadava tasu investeerimisest tekkinud tulu ja sellise tulu kasutamise kohta.
(2) Autoriõiguse seaduse § 7916 lõike 3 punktis 3 nimetatud teave organisatsiooni teenuste kulude kohta peab sisaldama järgmist:
1) kõik tegevus- ja finantskulud teostatavate õiguste kategooriate kaupa;
2) üksnes õiguste teostamisega seotud tegevus- ja finantskulud teostatavate õiguste kategooriate kaupa;
3) muude kui punktis 2 nimetatud teenustega seotud tegevus- ja finantskulud;
4) kulude katmiseks kasutatavad vahendid;
5) õigustest saadavast tasust tehtud mahaarvamised teostatavate õiguste kategooriate ja kasutusliikide kaupa ning mahaarvamise põhjus, sealhulgas punktist 2 tulenevad haldustasud, mis on õigustest saadavast tasust või selle tasu investeerimisest saadavast tulust maha arvatud või tasa arvestatud vastavalt autoriõiguse seaduse § 797 lõikele 1 ning § 798 lõigetele 1–3;
6) organisatsiooni poolt õiguste omajatele osutatud õiguste teostamise ja muude teenuste kulude protsendimäär võrrelduna asjaomasel majandusaastal õigustest saadava tasuga igas teostatavate õiguste kategoorias;
7) punktides 1, 2 ja 6 nimetatud juhtudel kaudsete tegevus- ja finantskulude korral, mida ei saa siduda ühe või mitme õiguste kategooriaga, kaudsete kulude jaotamise meetodi selgitus.
(3) Autoriõiguse seaduse § 7916 lõike 3 punktis 3 nimetatud teave õiguste omajate saadaolevate summade kohta peab sisaldama järgmist:
1) õiguste omajatele eraldatud kogusumma teostatavate õiguste kategooriate ja kasutusliikide kaupa;
2) õiguste omajatele väljamakstud kogusumma teostatavate õiguste kategooriate ja kasutusliikide kaupa;
3) väljamaksete sagedus teostatavate õiguste kategooriate ja kasutusliikide kaupa;
4) kogutud, kuid õiguste omajatele veel eraldamata kogusumma teostatavate õiguste kategooriate ja kasutusliikide kaupa ning majandusaasta, kui kõnealused summad koguti;
5) õiguste omajatele eraldatud, kuid välja maksmata kogusumma teostatavate õiguste kategooriate ja kasutusliikide kaupa ning majandusaasta, kui kõnealused summad koguti;
6) kui kollektiivse esindamise organisatsioon ei ole eraldanud ega maksnud summasid välja autoriõiguse seaduse § 799 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul, siis viivituse põhjused;
7) mittejaotatavate summade kogusumma koos nende summade kasutamise selgitusega.
(4) Autoriõiguse seaduse § 7916 lõike 3 punktis 3 nimetatud teave teiste organisatsioonidega seotud suhete kohta peab sisaldama järgmist:
1) teistelt organisatsioonidelt saadud ja teistele organisatsioonidele makstud summad teostatavate õiguste kategooriate ja kasutusliikide ning organisatsioonide kaupa;
2) teistele organisatsioonidele makstud tasude eest võetud haldustasud ja muud mahaarvamised teostatavate õiguste kategooriate ja kasutusliikide ning organisatsioonide kaupa;
3) teiste organisatsioonide poolt makstud summadest võetud haldustasud ja muud mahaarvamised õiguste kategooriate ja organisatsioonide kaupa;
4) teistest organisatsioonidest pärinevad ning õiguste omajatele otse välja makstud summad õiguste kategooriate ja organisatsioonide kaupa.
§ 6. Eriaruanne
Autoriõiguse seaduse § 7916 lõike 3 punktis 4 nimetatud eriaruanne peab sisaldama järgmist:
1) sotsiaal-, kultuuri- ja haridusteenuste osutamise eesmärgil majandusaasta jooksul õigustest saadavast tasust ning selle investeerimisest tekkinud tulust maha arvatud summad eesmärgiliikide kaupa ning iga eesmärgiliigi puhul teostatavate õiguste kategooriate ja kasutusliikide kaupa, sealhulgas sotsiaal-, kultuuri- ja haridusteenuste rahastamiseks mahaarvatud haldustasude summad;
2) sotsiaal-, kultuuri- ja haridusteenusteks kasutatud eraldi summad.


Raudteeseaduse ja teeseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Raudteeseaduse ja teeseaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 13. veebruari 2007. a otsusega nr 101
I. Raudteeseaduses (RT I 2003, 79, 530; 2006, 30, 232) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 15 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Tegevusloa andmise või andmisest keeldumise otsustab majandus- ja kommunikatsiooniminister 30 päeva jooksul avalduse ja nõuetekohaste dokumentide saamisest arvates.»
§ 2. Seaduse 2. peatüki 2. jagu muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(6) Ohutustunnistuse annab välja Raudteeinspektsioon.
(1) Ettevõtja esitab ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistuse saamiseks või kehtivuse pikendamiseks Raudteeinspektsioonile sellekohase avalduse ja enda ohutusjuhtimise süsteemi dokumentatsiooni.
(2) Avaliku raudtee majandamisega tegeleda sooviv ettevõtja peab tegutsemise ohutustunnistuse saamiseks või selle kehtivuse pikendamiseks esitama Raudteeinspektsioonile järgmised dokumendid:
(3) Raudtee reisijateveoteenust või raudtee kaubaveoteenust osutada sooviv ettevõtja peab tegutsemise ohutustunnistuse saamiseks või kehtivuse pikendamiseks esitama Raudteeinspektsioonile järgmised dokumendid:
(5) Ohutustunnistuse kehtivuse pikendamise avaldus koos kõigi nõuetekohaste dokumentidega tuleb esitada vähemalt kolm kuud enne ohutustunnistuse kehtivuse lõppemist. Kui ohutustunnistuse kehtivuse pikendamise taotlus on esitatud tähtaegselt, võib Raudteeinspektsioon ohutustunnistuse pikendamise taotluse menetlemise ajal ohutustunnistuse kehtivust ajutiselt kuni menetluse lõpuni pikendada.
(6) Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja raudteeinfrastruktuuri, muu hulgas signalisatsiooniseadmete ja elektrivarustusseadmete töö- või hoolduspõhimõtted või raudteeohutuse ja raudteeliikluse eest vastutavate töötajate nimekiri või muud ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistuse või tegutsemise ohutustunnistuse väljaandmise, muutmise või kehtivuse pikendamise aluseks olnud asjaolud oluliselt muutuvad, siis teeb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja taolised muudatused viivitamata teatavaks Raudteeinspektsioonile ning esitab muutunud asjaolusid kajastavad dokumendid.
(7) Kui raudteeveo-ettevõtja tegevuse ulatus, eelkõige osutatava raudteeveoteenuse mahu oluline kasv või ohutustunnistuse väljaandmiseks, muutmiseks või kehtivuse pikendamiseks Raudteeinspektsioonile esitatud vedurijuhtide või vedurijuhiabide arv või nimekirjas nende kohta käivad andmed oluliselt muutuvad või võtab raudteeveo-ettevõtja kasutusele tema poolt seni kasutamata veeremitüübid, teeb raudteeveo-ettevõtja taolised muudatused viivitamata teatavaks Raudteeinspektsioonile ning esitab muutunud asjaolusid kajastavad dokumendid.
(1) Enne raudtee-ettevõtjale ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistuse väljaandmist või selle kehtivuse pikendamist kontrollib Raudteeinspektsioon ettevõtja ohutusjuhtimise süsteemi nõuetele vastavust.
(2) Enne raudteeinfrastruktuuri majandada soovivale ettevõtjale tegutsemise ohutustunnistuse väljaandmist või kehtivuse pikendamist kontrollib Raudteeinspektsioon raudteeinfrastruktuuri ja raudteeliikluse korralduse nõuetele vastavuse kontrollimise aruandes esitatud andmete õigsust, seejuures on Raudteeinspektsioonil õigus põhjendatud juhtudel nõuda, et ettevõtja telliks raudteerajatise kohta tehnilise ekspertiisi vastava pädevusega eksperdilt.
(3) Enne raudtee reisijateveoteenust või raudtee kaubaveoteenust osutada soovivale ettevõtjale tegutsemise ohutustunnistuse väljaandmist või kehtivuse pikendamist kontrollib Raudteeinspektsioon raudteeveeremi nõuetele vastavuse kontrollimise aruandes esitatud andmete õigsust, seejuures on Raudteeinspektsioonil õigus põhjendatud juhtudel nõuda, et ettevõtja telliks raudteeveeremi kohta tehnilise ekspertiisi vastava pädevusega eksperdilt.
(4) Raudteeinspektsioon annab ohutustunnistuse välja või pikendab ohutustunnistuse kehtivust 30 päeva jooksul avalduse ja nõuetekohaste dokumentide saamisest arvates, juhul kui Raudteeinspektsioon otsustab käesoleva paragrahvi lõike 1, 2 või 3 alusel kontrollida esitatud andmete õigsust, siis kümne päeva jooksul kontrollimise tulemuste selgumisest arvates. Andmete kontrollimise tähtaeg ei või olla pikem kontrolltoimingute tegemiseks ja kontrollimise tulemuste selgitamiseks vajalikust tähtajast. Raudteeinspektsioon muudab ohutustunnistust 30 päeva jooksul sellekohase avalduse ja nõuetekohaste dokumentide saamisest arvates.
(5) Ohutustunnistuse väljaandmine, muutmine või ohutustunnistuse kehtivuse pikendamine vormistatakse Raudteeinspektsiooni peadirektori käskkirjaga ja ohutustunnistus või selle muutmine või ohutustunnistuse kehtivuse pikendamine jõustub käskkirjas nimetatud kuupäeval. Käskkirja ärakiri ja ohutustunnistus toimetatakse taotlejale kätte postiga kolme tööpäeva jooksul käskkirja allakirjutamisest arvates või väljastatakse taotlejale allkirja vastu vastavalt taotluses tehtud valikule. Raudteeinspektsioon teatab ohutustunnistuse väljaandmisest, muutmisest või ohutustunnistuse kehtivuse pikendamisest majandus- ja kommunikatsiooniministrile viivitamata.
(7) Ohutustunnistuse väljaandmise, muutmise ja kehtivuse pikendamise korra ning ohutustunnistuse vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(1) Raudteeinspektsioon keeldub ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistuse väljaandmisest või selle kehtivuse pikendamisest, kui ettevõtja ohutusjuhtimise süsteem ei vasta käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide nõuetele või ettevõtja on taotluse menetlemisel esitanud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid.
(2) Raudteeinspektsioon keeldub tegutsemise ohutustunnistuse väljaandmisest või selle kehtivuse pikendamisest, kui ettevõtjal ei ole kehtivat tegevusluba või kehtivat ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistust või kui ettevõtja raudteeinfrastruktuur, raudteeliikluse korraldus, raudteeveerem või personal ei vasta kehtestatud nõuetele või ettevõtja ei ole muul põhjusel võimeline täitma raudteeohutuse nõudeid või ettevõtja on taotluse menetlemisel esitanud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid.
(3) Raudteeinspektsioonil on õigus tunnistada tegutsemise ohutustunnistus kehtetuks, kui ettevõtja raudteeinfrastruktuur, raudteeliikluse korraldus, raudteeveerem või personal ei vasta kehtestatud nõuetele või ettevõtja on korduvalt või oluliselt rikkunud käesoleva seaduse või selle alusel kehtestatud määruse nõudeid.
(4) Raudteeinspektsioon määrab enne ohutustunnistuse väljaandmisest või selle kehtivuse pikendamisest keeldumise või selle kehtetuks tunnistamise otsustamist ettevõtjale mõistliku tähtaja kehtivuse pikendamisest keeldumise või kehtetuks tunnistamise aluseks olevate puuduste kõrvaldamiseks. Kui ettevõtja ei kõrvalda puudusi määratud tähtaja jooksul, on Raudteeinspektsioonil õigus keelduda ohutustunnistuse väljaandmisest või selle kehtivuse pikendamisest või tunnistada ohutustunnistus kehtetuks.
(5) Ohutustunnistuse väljaandmisest või kehtivuse pikendamisest keeldumine või ohutustunnistuse kehtetuks tunnistamine vormistatakse Raudteeinspektsiooni peadirektori käskkirjaga. Käskkirja ärakiri toimetatakse ettevõtjale kätte postiga kolme tööpäeva jooksul käskkirja allakirjutamisest arvates ning käskkiri jõustub pärast selle ettevõtjale kättetoimetamist. Kui mõistliku aja jooksul ei õnnestu käskkirja kätte toimetada, jõustub käskkiri teadaande avaldamisest Ametlikes Teadaannetes.
(6) Raudteeinspektsioon teatab ohutustunnistuse väljaandmisest või ohutustunnistuse kehtivuse pikendamisest keeldumisest või ohutustunnistuse kehtetuks tunnistamisest majandus- ja kommunikatsiooniministrile ning esitab vastava teadaande Ametlikes Teadaannetes avaldamiseks viivitamata.»
§ 3. Paragrahvi 25 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Raudtee-ehituse eest vastutav spetsialist on isik, kes:
2) vastav kutsekvalifikatsioon kutseseaduse tähenduses ja vähemalt kolmeaastane töökogemus käesoleva seaduse § 3 punktis 20 nimetatud vastava raudteerajatise ehituse või käituse alal.»
§ 4. Paragrahvi 32:
1) lõiget 3 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
« 31) raudteerajatis on ehitatud selliselt, et ei ole tagatud ohutu raudteeliiklus;»;
2) lõike 3 punkte 12 ja 13 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 12) ehitamise tehnilised dokumendid ei vasta nõuetele,
13) oluline keskkonnamõju on hindamata ja keskkonnamõju hindamine on nõutav või»;
3) lõiget 3 täiendatakse punktiga 14 järgmises sõnastuses:
« 14) kasutusluba ei taotle raudteerajatise omanik.»
§ 5. Paragrahvi 34:
« (5) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ning teised raudteeinfrastruktuuri valdajad on kohustatud iga kalendriaasta kohta hiljemalt järgneva aasta 15. jaanuariks esitama Raudteeinspektsioonile raudteeinfrastruktuuri ja raudteeliikluse korralduse nõuetele vastavuse kontrollimise aruande muu hulgas raudteeohutuse nõuete täitmise ning raudteeohutuse olukorra kohta. Raudteeveo-ettevõtjad ning teised raudteeliiklusregistris registreeritud või registreerimisele kuuluva ja raudteeliikluses kasutatava raudteeveeremi valdajad on kohustatud iga kalendriaasta kohta hiljemalt järgneva aasta 15. jaanuariks esitama Raudteeinspektsioonile raudteeveeremi nõuetele vastavuse kontrollimise aruande, mis sisaldab teavet raudteeohutuse nõuete täitmise ning raudteeohutuse olukorra kohta. Raudteeinspektsioonil on õigus nõuda raudtee-ettevõtjalt nõuetele vastavuse vahearuande esitamist, määrates raudtee-ettevõtjale selleks mõistliku tähtaja. Euroopa Liidu liikmesriigi või muu välisriigi raudtee-ettevõtja esitab selle aruande üksnes Eestis toimuva tegevuse kohta.»;
« (7) Raudteeinfrastruktuuri ja raudteeliikluse korralduse ning raudteeveeremi, samuti raudteeohutuse nõuetele vastavuse kontrollimise ning raudteeohutuse olukorda kajastavate aruannete vormid kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.»;
3) täiendatakse lõikega 111 järgmises sõnastuses:
« (111) Kui seda tingib oht inimesele, varale või keskkonnale, võib riiklikku järelevalvet teostav Raudteeinspektsiooni ametnik peatada raudteeliikluse sellises ulatuses, mis on ohu vältimiseks vajalik.»;
4) lõikes 12 asendatakse viited «10 ja 11» viidetega «10–111»;
5) täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
« (13) Iga aasta 30. septembriks avaldab Raudteeinspektsioon oma veebilehel aastaaruande, kus esitatakse ülevaade eelneva kalendriaasta jooksul toimunud raudteeohutuse arengust ja ohutustunnistuste menetlemise kohta, olulistest muutustest raudteeohutust käsitlevates õigusaktides ning raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate järelevalve tulemustest ja sellega seotud kogemustest. Aastaaruande koopia saadab Raudteeinspektsioon Euroopa Raudteeagentuurile.»
§ 6. Seadust täiendatakse §-ga 341 järgmises sõnastuses:
« § 341. Raudtee-ettevõtja ohutusjuhtimise süsteem
(4) Raudtee-ettevõtja ohutusjuhtimise süsteemile ja selle rakendamisele esitatavad nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(5) Raudtee-ettevõtja esitab ohutusjuhtimise süsteemi, samuti selle muudatused või täiendused viivitamata Raudteeinspektsioonile heakskiitmiseks.»
§ 7. Paragrahvi 37 lõikeid 2 ja 3 täiendatakse pärast sõna «ainult» sõnadega «Raudteeinspektsiooni ja».
« (2) Raudteeliikluse piiramine või sulgemine peab olema põhjendatud ja vältimatu. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kohustatud raudteeliikluse piiramise või sulgemise kooskõlastama Raudteeinspektsiooniga. Ettenägematust raudteeliikluse piiramisest või sulgemisest ning selle põhjusest peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja Raudteeinspektsiooni viivitamata teavitama.»
§ 9. Paragrahv 40 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 40. Raudteeliiklusõnnetus, raudteeintsident ja otsasõit
(7) Raudteeõnnetuse korral on riigi ja kohaliku omavalitsuse ülesanne oma asutuste kaudu osutada õnnetuse tagajärgede likvideerimiseks ja raudteeliikluse võimalikult kiireks taastamiseks igakülgset abi päästeseaduses sätestatud korras.»
§ 10. Paragrahvi 41 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Esimese ja teise astme raudteeõnnetusest ning otsasõidust teatab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või muu raudteeinfrastruktuuri valdaja Raudteeinspektsioonile viivitamata. Esmalt edastatakse teade Raudteeinspektsiooni avalikustatud sidevahendi kaudu ning seejärel kirjaliku teatena.»
§ 11. Paragrahvi 42:
1) lõiked 4–6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Uurimisüksus on kohustatud uurima esimese astme raudteeõnnetusi, samuti raudteeliiklusõnnetusi, mille tagajärjel tuleb teha muudatusi raudteeohutuse regulatsioonis või raudteeohutuse tagamises.
(6) Uurimisüksuse või uurimiskomisjoni liikmel või eksperdil on juurdepääsuõigus raudteeliiklusõnnetuse, raudteeintsidendi või otsasõidu toimumiskohale, õnnetuse, intsidendi või otsasõiduga seotud raudteeveeremile, raudteeinfrastruktuurile ning liikluskontrolli- ja signalisatsiooniseadmetele. Samuti on tal õigus küsitleda kõiki isikuid, kellel on uurimise seisukohalt tähtsat teavet, ning õigus iseseisvalt või koostöös kriminaalasja eeluurimist teostava asutusega juurde pääseda kogu asjasse puutuvale teabele ja dokumentidele. Raudtee-ettevõtjad ja kolmandad isikud on uurimisüksuse või uurimiskomisjoni nõudmisel kohustatud esitama nende valduses oleva asjassepuutuva teabe. Isikul on uurimisüksuse või uurimiskomisjoni kutsel kohustus ilmuda ning anda ütlusi talle teadaolevate asjaolude kohta.»;
« (7) Raudtee-ettevõtja või muu raudteeinfrastruktuuri omanik või valdaja esitab kõigi esimese astme ja teise astme raudteeõnnetuste ning uurimisüksuse nõudmisel ka raudteeavariide, otsasõitude ja raudteeintsidentide kohta kogutud materjalid uurimisüksusele.
(11) Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud uurimiskomisjoni kutse peale ilmumata jätmisel rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras käesoleva seaduse § 73 lõikes 3 sätestatud summa ulatuses.»
§ 12. Paragrahv 43 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 43. Uurimisaruanded
(4) Iga aasta 30. septembriks avaldab uurimisüksus aastaaruande oma veebilehel, kus esitatakse ülevaade eelneva kalendriaasta jooksul uuritud raudteeliiklusõnnetustest ja raudteeintsidentidest ning ettepanekutest raudteeliiklusohutuse kohta. Aastaaruande koopia saadab uurimisüksus Euroopa Raudteeagentuurile.»
§ 13. Paragrahvi 44:
« (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud vedurijuhiabita raudteeveeremi juhtimise eeskirja projekti koos ohutuse analüüsiga esitab raudteeveo-ettevõtja või muu raudteeveeremi omanik või valdaja eelnevalt heakskiitmiseks Raudteeinspektsioonile. Raudteeinspektsioon keeldub vedurijuhiabita raudteeveeremi juhtimise eeskirja heakskiitmisest, kui eeskiri ei taga vedurijuhiabita juhitava raudteeveeremiga sõitmisel ohutust. Eeskiri jõustub pärast selle heakskiitmist Raudteeinspektsiooni poolt.»;
« (3) Isik, kellel on Eestis väljaantud vedurijuhiluba, võib töötada vedurijuhina või vedurijuhiabina. Välisriigis väljaantud vedurijuhiloa alusel võib isik Eestis vedurijuhina või vedurijuhiabina töötada juhul, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud vastavalt välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusele.»;
« (7) Riiklikku järelevalvet teostaval Raudteeinspektsiooni ametnikul on õigus peatada viivitamata raudteeliikluses raudteeveerem, mille vedurimeeskond ei koosne vedurijuhist ja vedurijuhiabist, kui see on nõutav.»
§ 14. Paragrahvi 45 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kui vedurijuhiloa taotleja ei soovi raudteeveeremit juhtima hakata avalikul raudteel, võib katsesõidu korraldada raudteeinfrastruktuuril, mis ei ole avalik raudtee. Sellisel juhul tehakse vedurijuhiloale märge, mille kohaselt vedurijuhiluba ei anna õigust juhtida raudteeveeremit avalikul raudteel. Avalikku raudteed majandava raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja nõusolekul võib käesolevas lõikes nimetatud piirangutega vedurijuhiluba omav vedurijuht sõita raudteeveeremiga avaliku raudtee lähimasse raudteejaama, alates avalikuks raudteeks määramata raudtee liitumiskohast.»
§ 15. Paragrahvi 46 lõike 3 lõppu täiendatakse pärast sõnu «kellele ta on andnud läbilaskevõimeosa» sõnadega «või kes on esitanud taotluse läbilaskevõimeosa saamiseks või ohutustunnistuse väljastamiseks».
§ 16. Paragrahvi 48:
« (1) Raudteeveeremi, sealhulgas eriveeremi juhtimise või vedurijuhiabina töötamise õigus võetakse isikult ära või peatatakse arstlikult komisjonilt saadud otsuse alusel, kui isiku terviseseisund ei vasta kehtestatud nõuetele või tervisetõend ei ole kehtiv.»;
2) lõiget 5 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
« 5) kui isiku tervisetõend ei ole kehtiv.»
§ 17. Paragrahvi 51 lõiget 3 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
« 61) raudteeinfrastruktuuri kasutamise lepingu olulised tingimused;».
§ 18. Paragrahvi 63:
1) lõike 3 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 1) vaatab läbi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja koostatud raudteevõrgustiku teadaande ja teeb Raudteeinspektsiooni peadirektorile ettepaneku selle kinnitamiseks;
2) vaatab läbi läbilaskevõime taotlused ja teeb Raudteeinspektsiooni peadirektorile ettepaneku läbilaskevõimeosade jagamiseks;»;
2) lõike 3 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 8) annab hinnangu liiklusgraafikule ja teeb Raudteeinspektsiooni peadirektorile ettepaneku selle kinnitamiseks;»;
3) lõiget 4 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) otsustab läbilaskevõimeosade jaotamise;».
§ 19. Paragrahv 661 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 661. Tava- ja kiirraudteesüsteemi koostalitluse nõuded ning tehnilised kirjeldused
(2) Majandus- ja kommunikatsiooniminister kehtestab tava- ja kiirraudteesüsteemi koostalitluse tehniliste kirjelduste kohaldamise korra valdkonniti vastavalt Euroopa Komisjoni poolt kinnitatud koostalitluse tehnilistele kirjeldustele.»
§ 20. Paragrahv 662 tunnistatakse kehtetuks.
§ 21. Paragrahvi 68 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Raudteeliiklusregistri andmed on avalikud ja need avaldatakse raudteeliiklusregistri veebilehel, võttes arvesse seadusega sätestatud piiranguid.»
§ 22. Paragrahvi 69 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
« 5) kutsetunnistuse väljastaja käesoleva seaduse § 68 lõike 4 punktis 1 nimetatud kutsetunnistuse andmete puhul.»
§ 23. Paragrahvi 70 lõike 2 esimesed kaks lauset muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Raudteeliikluses on keelatud kasutada Euroopa Liidu liikmesriigis registreerimata raudteeveeremit. Väljaspool Euroopa Liidu liikmesriike registreeritud raudteeveeremit võivad Eestis tegutsevad raudtee-ettevõtjad raudteeveoteenuse osutamisel kasutada vastavalt rahvusvahelistele kokkulepetele.»
§ 24. Paragrahvi 73 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Riiklikku järelevalvet teostaval Raudteeinspektsiooni ametiisikul on õigus ettekirjutuse täitmise kontrollimiseks fikseerida ettekirjutuses nõutud olukord kontrollplommi või -kleebise abil.»
§ 25. Seadust täiendatakse §-ga 1101 järgmises sõnastuses:
« § 1101. Kontrollplommi või -kleebise eemaldamine
§ 26. Paragrahvi 111 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Käesoleva seaduse §-des 82, 83, 88, 90, 95–98, 101–107 ja 109–1101 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Raudteeinspektsioon.»
§ 27. Paragrahvi 115:
« (1) Alates 1999. aasta 1. maist kuni 2004. aasta 30. märtsini väljaantud raudteeinfrastruktuuri majandamise, raudtee reisijateveoteenuse või raudtee kaubaveoteenuse tegevusload jäävad kehtima ning nende kehtivust pikendatakse käesoleva seaduse 2. peatükis ettenähtud korras.»;
« (11) Alates 1999. aasta 1. maist kuni 2007. aasta 31. detsembrini väljaantud raudteeinfrastruktuuri majandamise, raudtee reisijateveoteenuse või raudtee kaubaveoteenuse ohutustunnistused jäävad kehtima kuni 2008. aasta 31. detsembrini. Alates 1999. aasta 1. maist kuni 2007. aasta 31. detsembrini väljaantud raudteeinfrastruktuuri majandamise, raudtee reisijateveoteenuse või raudtee kaubaveoteenuse ohutustunnistuse saanud ettevõtjad ei pea tegutsemise ohutustunnistuse taotlemisel riigilõivu tasuma, kui neile väljastatud ohutustunnistus on kehtiv vähemalt 2008. aasta 31. detsembrini. Raudteeinfrastruktuuri majandamise, raudtee reisijateveoteenuse või raudtee kaubaveoteenusega tegelevad ettevõtjad peavad esitama taotlused uute ohutustunnistuste saamiseks hiljemalt 2008. aasta 1. juuliks.»;
« (32) Tavaraudteevõrgustikul võib kasutada allsüsteeme ja koostalitluse komponente, mis on ekspluatatsiooni võetud või valmistatud vastavuses kuni 2007. aasta 1. juulini kehtinud nõuetega.»;
« (6) Raudtee-ettevõtjale, kes ei ole asutatud Euroopa Liidu liikmesriigis, võib eraldada ainult jaotamata läbilaskevõimet.»
§ 28. Seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1 Nõukogu direktiiv 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (EÜT L 237, 24.08.1991, lk 25–28), viimati muudetud direktiiviga 2004/51/EÜ (ELT L 164, 30.04.2004, lk 164–172);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudtee ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.04.2004, lk 44–113).»
II. § 29. Teeseaduse (RT I 1999, 26, 377; 2006, 30, 232) § 409 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatutele on käesoleva seaduse §-des 405 ja 406 sätestatud väärtegude kohtuväliseks menetlejaks ka Raudteeinspektsioon.»
§ 30. Käesoleva seaduse § 2, § 5 punkt 1 ja § 6 jõustuvad 2008. aasta 1. jaanuaril.


Lastevanemate poolt kaetavate kulude katmise kord Kuusalu valla koolieelsetes lasteasutustes – Riigi Teataja
Lastevanemate poolt kaetavate kulude katmise kord Kuusalu valla koolieelsetes lasteasutustes
Lastevanemate poolt kaetavate kulude katmise kord Kuusalu valla koolieelsetes lasteasutustes - sisukord
§ 3 Osalustasu
§ 4 Toiduraha
§ 5 Tasude arvestuse periood
§ 6 Tasumisviis
RT IV, 05.04.2017, 17
Vastu võetud 24.09.2014 nr 28
RT IV, 02.10.2014, 6
25.11.2015 RT IV, 03.12.2015, 3 01.01.2016
29.03.2017 RT IV, 05.04.2017, 1 01.09.2017
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 27 lõigete 3 ja 4 ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse Kuusalu valla (edaspidi vald) koolieelsetes lasteasutustes (edaspidi lasteaed) laste ülalpidamiseks tehtavate kulutuste (edaspidi osalustasu) ja lapse toidukulu maksmise kord lapse seadusliku esindaja (edaspidi lapsevanem) poolt.
(1) Lapsevanem on kohustatud tasuma lasteaiale osalustasu, mis koosneb:
1) lasteaia majandamiskuludest ja personali töötasust koos sotsiaalmaksuga (edaspidi kohatasu);
2) õppevahendite kuludest (edaspidi õppetasu).
(2) Lapsevanem on kohustatud hüvitama lasteaiale lapse toidukulu maksumuse (edaspidi toiduraha), mille päevamaksumuse otsustab hoolekogu ja kinnitab lasteaia direktor.
§ 3. Osalustasu
(1) Osalustasu suurus ühe lapse kohta kuus on 33 eurot, millest kohatasu on 22 eurot ja õppetasu on 11 eurot.
[RT IV, 05.04.2017, 1 - jõust. 01.09.2017]
(2) Kui lapsed ja vähemalt üks vanematest on kantud rahvastikuregistrisse Kuusalu valla elanikuna ning perest käib korraga valla lasteaias enam kui üks laps, siis nõutakse perelt kohatasu vaid ühe lapse, õppetasu aga kõikide lasteaias käivate laste eest.
(3) Lapsed, kelle koolikohustuse täitmine on nõustamiskomisjoni otsuse alusel ühe aasta võrra edasi lükatud, on kohatasust vabastatud.
(4) Osalustasu suurus vaadatakse Kuusalu Vallavolikogu poolt üle vähemalt üks kord kahe aasta jooksul ja vajadusel muudetakse.
(5) Kuusalu Vallavalitsus võib vastavalt Kuusalu Vallavolikogu poolt kehtestatud sotsiaaltoetuse andmise korrale lapsevanema osalustasu ja toiduraha maksmisest osaliselt või täielikult vabastada.
§ 4. Toiduraha
(1) Toiduraha suurus kalendrikuus leitakse ühe päeva toiduraha korrutamisel lasteaia tööpäevade arvuga maksualuses kalendrikuus.
(2) Lapse toidupäevade arvestamise ja toiduraha maksmise korra otsustab hoolekogu ja kinnitab lasteaia direktor.
§ 5. Tasude arvestuse periood
(1) Osalustasu makstakse olenemata lasteaiast puudutud päevade arvust alati kalendrikuu eest.
(3) Lapse pikemaajalisel (üle ühe kalendrikuu) tõendataval puudumisel haiguse tõttu, vabastatakse lapsevanem avalduse alusel osalustasu maksmisest.
[RT IV, 03.12.2015, 3 - jõust. 01.01.2016]
(4) Ühe suvekuu eest, mil lasteaed on suletud kollektiivpuhkuseks ja/või lasteaia ajutise või osalise sulgemise ajal, mis vältab rohkem kui kolm päeva, lapsevanemalt üldjuhul osalustasu ei nõuta.
(5) Osalustasu suvise valverühma kasutamise eest tuleb vanemal tasuda ettemaksuna pärast suvises valverühmas käimise avalduse esitamist terve valverühma töötamise perioodi eest, sõltumata sellest mitu päeva laps suvises valverühmas kohta kasutab.
§ 6. Tasumisviis
Osalustasu ja toiduraha tasuvad lapsevanemad neile esitatud arve alusel üldjuhul Kuusalu Vallavalitsuse arvelduskontole järgneva kuu 20. kuupäevaks näidates selgituses lapse nime, kelle eest vastavad maksed teostatakse.
(1) Osalustasu ja toiduraha tasumata jätmise korral kahel järjestikusel kalendrikuul tehakse lapsevanemale lasteaia direktori poolt kirjalik meeldetuletus.
(2) Osalustasu ja toiduraha võlgnevuse korral üle kolme järjestikuse kalendrikuu eest või kolmel kuul kalendriaasta jooksul toimub lapse lasteaiast väljaarvamine, kusjuures lapsevanemalt nõutakse saamatajäänud võlgnevus välja seadusega ettenähtud korras.


§ 3 Looma vaktsineerimine märgistamine ja registreerimine
§ 4 Lemmiklooma pidamise nõuded
§ 8 Koerte ja kasside pidamise eeskirja rikkumine
RT IV, 12.06.2014, 1
Vastu võetud 21.05.2014 nr 28
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 362, loomakaitseseaduse § 2 lõike 3, § 3 lõigete 1, 2 ja § 5, loomatauditõrje seaduse § 11 lõike 1, § 12 lõigete 1 ja 2 ja Vabariigi Valitsuse 16. aprilli 2002. a määruse nr 130 „Hulkuvate loomade püüdmise, pidamise ja nende omaniku kindlakstegemise ning hulkuvate loomade hukkamise kord” alusel.
(1) Koerte ja kasside pidamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab koerte ja kasside (edaspidi lemmikloom) pidamise nõuded Viljandi valla haldusterritooriumil.
3) Hulkuv loom on omanikuta loom, kelle omanikku ei ole võimalik tuvastada, või kes on loomapidaja juurest lahti pääsenud ning viibib loomapidaja juuresolekuta väljaspool loomapidajale kuuluvat või tema kasutuses olevat territooriumi;
4) Avalik koht on üldkasutav koht või vabaks liikumiseks ja kasutamiseks avatud territoorium, ehitis või selle osa, samuti ühissõiduk;
7) Tegevusluba omav veterinaararst on veterinaararsti kvalifikatsiooni omav füüsiline isik, kellele on tema taotluse alusel Veterinaar- ja Toiduameti poolt väljastatud luba tegeleda veterinaarpraksisega;
9) Lemmikloomade register on elektrooniline andmebaas, mis võimaldab loomade kohta arvestust pidada, informatsiooni koguda ning järelvalveta loomade omanike kiiret leidmist;
10) Looma märgistamine on tema varustamine eristamist võimaldava püsiva ning kordumatu kunstliku tunnusega;
11) Eutanaasia on looma hukkamine looma omaniku algatusel või kaastundest, kui ellujäämine tekitaks loomale kestvaid kannatusi või kui tema liigomane eluviis osutub võimatuks.
§ 3. Looma vaktsineerimine märgistamine ja registreerimine
(1) Loomapidaja on kohustatud koera või kassi marutaudi vastu vaktsineerima loomakliinikus või tegevusluba omava veterinaararsti juures, esimest korda hiljemalt looma kolmandal-neljandal elukuul ning edaspidi üks kord aastas, soovitavalt iga 12 kuu möödumisel viimasest vaktsineerimisest. Kui loom on vaktsineerimata tuleb seda teha esimesel võimalusel.
(2) Omanik on kohustatud pädeva ametiisiku (veterinaar-, politsei-, tervisekaitse ja vallaametnik) nõudmisel esitama talle vaktsineerimist kinnitava tõendi.
(3) Loomapidajal on soovitatav lasta paigaldada koerale või kassile mikrokiip tegevusluba omava veterinaararsti poolt.
(4) Loomapidaja on kohustatud varustama koera kaelarihmaga, millele on kinnitatud plaat ning sellele kantud omaniku nimi, aadress ja telefoninumber. Välja arvatud juhul, kui lemmikloomal on eelnevalt paigaldatud mikrokiip.
(5) Viljandi valla lemmikloomade registris (edaspidi register) tuleb registreerida kõik valla haldusterritooriumil asuvad koerad, välja arvatud need loomad, kes on varem juba registreeritud üleriigilises registris ning muud lemmikloomad omaniku soovil.
(6) Registris oleva looma surmast peab omanik 7 päeva jooksul teavitama Viljandi Vallavalitsuse ametiasutust või tegema vastava kande registrisse.
(7) Märgistamisega seotud kulud kannab loomapidaja.
§ 4. Lemmiklooma pidamise nõuded
(2) Lemmiklooma, tuleb hoida ruumis või piiratud territooriumil, kus on loodud tingimused loomade pidamiseks ja kus on välistatud looma omal tahtel välja pääsemine. Loomapidajal tuleb välistada lemmiklooma ärajooksmise ja inimestele või teistele loomadele kallaletungimise võimalus.
(3) Koerte ja kasside pidamisel korterelamutes ei tohi nende käitumine olla sedavörd häiriv, et takistaks teiste elanike igapäevaseid käitumisharjumusi.
(4) Lemmiklooma viibimisel korterelamu üldkasutatavates ruumides ja territooriumil lähtutakse lisaks käesolevale eeskirjale ka korteriühistu põhikirjast, ühise tegevuse lepingust, kodukorrast ja muudest elamu ühist haldamist käsitlevatest dokumentidest.
1) järgima sanitaar- ja hügieeninõudeid, sealhulgas koristama oma looma väljaheited avalikult kasutatavates kohtades;
2) täitma koerte ja kasside pidamisel põllumajandusministri 24.07.2008. a määruse nr 76 „Lemmikloomade pidamise nõuded“ §-e 9 kuni 15;
3) teatama koheselt tegevusluba omavale veterinaararstile ning seejärel täitma tema ettekirjutusi kui loom on hammustanud inimest või teist looma või kui looma on rünnanud metsloom, aga ka siis, kui loom käitub ebaloomulikult või on marutaudi kahtlusega;
4) tagama looma nõuetekohase märgistamise ja registris registreerimise vastavalt käesoleva eeskirja § 3 lõigete 3, 4 ja 5 kohaselt.
(2) Looma on keelatud hüljata, vigastada, piinata, abitusse seisundisse jätta, tekitada valu, füüsilisi ja vaimseid kannatusi, põhjustada looma hukkumise või panna toime muu looma suhtes lubamatu tegu.
(3) Loomapidaja, kes soovib oma loomapidamise lõpetada, peab tagama looma varju- või hoiupaika viimise või nõuetekohase eutanaasia ning kandma sellega seotud kulud.
(4) Loomapidaja peab looma teadmata põhjusel surma korral pöörduma tegevusluba omava veterinaararsti poole põhjuse väljaselgitamiseks.
(5) Loomapidaja juurest lahti pääsenud lemmiklooma otsimist ja püüdmist korraldab viivitamatult loomapidaja. Kui loomapidaja juurest pääsenud looma kinnipüüdmise korraldab kohalik omavalitsus, kannab püüdmise ja pidamisega seotud kulud loomapidaja.
(6) Keelatud on uputada looma korjuseid või loomseid jäätmeid veekogudesse.
(2) Looma tohib viia avalikku kohta jalutusrihmaga või kandmisvahendis, tagades inimeste ja loomade ohutuse. Loomapidaja peab tagama järelevalve oma kasvult ja käitumise poolest ohtliku koera üle, kes peab avalikus kohas viibimisel kandma suukorvi.
(3) Koera tohib jätta suukorviga ja lahtipääsemist välistaval moel kinniseotult hoone juurde ajaks, mil loomapidaja viibib mõistliku aja piires selle hoone ruumides, kui sellega ei rikuta avalikku korda, ei ohustata inimesi ja loomi ning koera enda tervist.
(4) Loomapidajal on keelatud looma kaasa võtta ametiasutustesse, kauplustesse, toitlustusasutustesse, spordi- või lastemänguväljakule, kooli- või lasteasutuse territooriumile ilma ruumi või maa-ala valdaja nõusolekuta samuti viibida vastava keelumärgiga tähistatud kohtades. Käesolevas punktis sätestatut ei kohaldata pimeda juhtkoera ning teenistusülesandeid täitva koera suhtes.
(5) Loomapidaja võib kassi pidada kinnises ruumis. Avalikku kohta pääsemise võimalusega territooriumil võib pidada üksnes vaktsineeritud looma.
(6) Ühistranspordis peab koeral olema jalutusrihm ja suukorv, välja arvatud koera hoidmisel kandmisvahendis. Kassi peab ühistranspordis hoidma kandmisvahendis.
(7) Loomapidaja on kohustatud jälgima, et tema loom ei reostaks avalikku kohta, kaasa arvatud korterelamu trepikoda. Looma reostus tuleb koheselt koristada.
(8) Loomapidajal on keelatud ujutada ja pesta looma avalikult kasutatavates veekogudes ja supluskohtades.
(1) Hulkuva koera või kassi püüdmist korraldab vallavalitsus.
(2) Kui hulkuvat looma ei ole ei ole võimalik kohe tagastada loomapidajale, tuleb loom kuni loomapidajale tagastamiseni paigutada hulkuvate loomade pidamiseks ettenähtud kohta (varju-või hoiupaika). Püütud loomi hoitakse varjupaigas 14 päeva. Nimetatud aja jooksul võib loomapidaja looma tagasi nõuda, kui ta tasub looma püüdmis- ja ülalpidamiskulud. Pärast eelnimetatud aja möödumist kui pole leitud loomaomanikku antakse loom uuele isikule. Kui selle aja kestel ei ole võimalik hulkuva looma loomapidajat kindlaks teha ega loomale uut loomapidajat leida, viiakse läbi looma eutanaasia loomakaitse-seadusega sätestatud korras.
(3) Ohtliku looma võib hukata enesekaitseks, kui looma rünnak ohustab inimese elu või tervist ning rünnakut ei ole võimalik teisiti vältida või tõrjuda.
§ 8. Koerte ja kasside pidamise eeskirja rikkumine
1) Pärsti Vallavolikogu 21.aprill 2010. a määrus nr 12 “Koerte ja kasside pidamise eeskiri”;
2) Saarepeedi Vallavolikogu 20.10.2011. a määrus nr 47 “Saarepeedi valla koerte ja kasside pidamise eeskiri”;
3) Paistu Vallavolikogu 20.märts 2003. a määrus nr 8 “Koerte ja kasside pidamise eeskiri”;
4) Viiratsi Vallavolikogu 17.12.2009. a määrus nr 31 ” Koerte ja kassida pidamise eeskiri”.