Teetööde kirjeldusele esitatavad nõuded ning teetööde kirjelduse järgi tehtavate teetööde liigid ja loetelu – Riigi Teataja
Teetööde kirjeldusele esitatavad nõuded ning teetööde kirjelduse järgi tehtavate teetööde liigid ja loetelu
Teetööde kirjeldusele esitatavad nõuded ning teetööde kirjelduse järgi tehtavate teetööde liigid ja loetelu - sisukord
§ 1 Teetööde kirjelduse järgi tehtavad tööd
§ 2 Teetööde kirjelduse koostamise põhinõuded
§ 3 Teetööde kirjelduse sisu
§ 4 Teetööde kirjeldusele lisatavad joonised
RT I 2010, 26, 133
Vastu võetud 26.05.2010 nr 35
Määrus kehtestatakse «Teeseaduse» § 19 lõike 2 alusel.
§ 1. Teetööde kirjelduse järgi tehtavad tööd
(1) Teetööde kirjelduse järgi võib teha avalikult kasutatava tee koosseisu kuuluva rajatise remonti. Teehoiu korraldamise eest vastutav isik võib lisaks käesolevatele nõuetele nõuda teetööde kirjelduses täiendavate selgituste või jooniste esitamist.
(2) Tee koosseisu kuuluva rajatise remonti võib teha ilma tee-ehitusprojektita koostades teetööde kirjelduse, kui remondi käigus:
1) rajatise mõõtmed, välja arvatud truupide ja mahasõitude mõõtmed, oluliselt ei muutu võrreldes olemasolevate mõõtmetega;
2) ei ole vaja ümber tõsta või remontida tee koosseisu mittekuuluvaid rajatisi või tehnovõrke;
3) katendi ehitamisel ei ole vaja teha katendi arvutusi, kuna kasutatakse tüüplahendusi;
4) ei ole vaja teha konstruktsiooniarvutusi või geoloogilisi uurimistöid;
5) sildade, viaduktide, estakaadide ja tunnelite remondil ei ole tegemist kandekonstruktsioonide asendamise või remondiga;
6) ei ole vaja läbi viia keskkonnamõju hindamist.
(3) Teetööde kirjelduse järgi võib teha järgmisi töid:
1) sildade, viaduktide, estakaadide ja tunnelite remontimine;
2) kattega teele ühekihilise ülekatte tegemine juhul, kui alumisi kihte ei asendata;
3) jalgteede ja jalgrattateede remontimine;
4) pindamine;
5) pikiroobaste remontimine;
6) kruusateede remontimine;
7) teepeenarde remontimine;
8) kraavide kaevamine teemaa piires;
9) veeviimarite remontimine;
10) liikluskorraldusvahendite remontimine ja asendamine;
11) bussipeatuste ja ootekodade remontimine;
12) äärekivide remontimine ja vahetamine;
13) truupide remontimine;
14) mahasõitude remontimine.
(4) Teetööde kirjelduse järgi tehtud tööd võetakse vastu vastuvõtuaktiga, mille vorm on lisatud käesolevale määrusele.
§ 2. Teetööde kirjelduse koostamise põhinõuded
(1) Teetööde kirjeldus koostatakse «Teeseaduse» § 19 lõike 2 alusel kehtestatud projekteerimisnormide alusel.
(2) Teetööde kirjelduses peab olema toodud info teetööde tegija vastutuse kohta, remonditud rajatise garantiiaeg ning tähtaeg garantiiajal ilmnenud vigade ja puuduste kõrvaldamiseks.
§ 3. Teetööde kirjelduse sisu
(1) Teetööde kirjelduses tuleb esitada:
1) hinnang tee või selle koosseisu kuuluva rajatise olukorrale, teetööde vajaduse põhjendus;
2) planeeritud tööde loetelu, iseloomustus ja tööde mahud;
3) kasutatavate materjalide loetelu ja kogused, töömahu loendid ja kulude loendid;
4) liikluskorralduse põhimõtted ja skeem teetööde ajal;
5) omanikujärelevalve korraldus;
6) omanikujärelevalve kulud.
(2) Teetööde kirjelduses tuleb näidata, millised on teetööde tegija ülesanded, sealhulgas näiteks:
1) nõusoleku taotlemine teetööde tegemiseks teisi isikuid puudutavatel töödel või puudutatud isikutelt nõusoleku saamine teetööde tegemiseks, samuti piirinaabrite kokkulepete korraldamine, kui see on vajalik;
2) keskkonnakaitse nõuete täitmine;
3) kohustus enne tööde alustamist teatada teehoiu korraldamise eest vastutavale isikule teetööde kirjelduses leitud vigadest, puudustest ja riskiteguritest;
4) teetööde käigus vajaminevate lubade taotlemine ja vormistamine, vajalike märkimistööde ja katsetuste tegemine ning proovide võtmine;
5) ümbersõiduteede ehitamine ja hoid, taastamistööd, teiste isikute maa kasutamise korraldamine;
6) liikluskorralduse projekti koostamine tulenevalt käesoleva määruse § 3 lõike 1 punkti 4 põhimõtetest ja kooskõlastamine asjasse puutuvate isikutega.
(3) Teetööde kirjeldus vormistatakse paberkandjal või elektrooniliselt. Esilehel peavad olema järgmised andmed:
1) rajatise nimetus ja aadress;
2) teetöö nimetus;
3) tee omanik;
4) teetööde kirjelduse koostaja;
5) vastutava isiku nimi, tegevusloa number ja kinnitus, et teetööde kirjeldus vastab nõuetele;
6) teetööde kirjelduse koostamise kuupäev;
7) teetööde tegemise aeg ja kestus;
8) tee omaniku nõusolek.
§ 4. Teetööde kirjeldusele lisatavad joonised
(1) Teetööde kirjelduses peab olema toodud remonditava rajatise asukoha skeem ja teeplaan mõõtkavas 1:1000 koos teemaa ja piirnevate kinnistute piiridega.
(2) Joonised on nõutavad sildade, viaduktide, estakaadide ja tunnelite ning mahasõitude remondiks.
(3) Teetööde kirjelduse tellija võib nõuda joonistel ka rajatise plaani ja vaateid ning piki- ja ristprofiile ning jooniseid teetööde aegse ja teetööde järgse liikluskorralduse kohta liiklusmärkide, fooride, teemärgiste, fooriandurite jne paigutusega.
(4) Iga joonise leht peab olema varustatud kirjanurgaga, kus esitatakse andmed remonditava rajatise, teetööde kirjelduse koostaja ja joonise koostamise aja kohta. Kirjanurgas peavad olema teetööde kirjelduse koostaja ja vastutava spetsialisti nimi ja allkiri.


PS Vita Slim konsool 8GB (PCH-2016, must) + 5 mängu + kott - Alzgamer konsoolimängud
Otsime klienditeenindajat Pärnu Keskuse kauplusesse. Anna endast märku :)
Kui tekkis mingeid küsimusi või ettepanekuid, siis kirjutage julgelt!
Kui te ei leia meie valikust soovitud toodet, küsige ikka, võimalusel saame selle teile tellida:
Olete oodatud meie poodi Pärnus, Pärnu Keskuses. Avatud mängunurk kohapeal mängimiseks.
PS4 mängud, Action
Xbox One mängud, Sõjamängud, Action
Nintendo 3DS mängud, Sport, Lastemängud
PS4 mängud, Action, Seiklus
PS4 mängud, Sõjamängud, Strateegia
PS Vita Slim konsool 8GB (PCH-2016, must) + 5 mängu + kott
Komplektis on konsool, micro USB kaabel ja lukuga kott konsooli kaasaskandmiseks. Konsoolil on järgnevad digitaalsed mängud: Uncharted Golden Abyss, Tearaway, Escape Plan, TxK, Gravity Rush. Konsool väga heas korras, nagu uus.
Uuem teise põlvkonna PlayStation Vita, 20% õhem ning 15% kergem, kui eelmine mudel. Seega on konsooli kaal vaid 219g ja paksus 15mm.
OLED-ekraani asemel on LCD-ekraan, pikendatud on aku kestvust ja lisatud on 1GB sisemälu.
PS Vita on modernne kaasaskantav mängukonsool, millel on ka erinevaid multimeediafunktsioone - saab kuulata muusikat, vaadata videoid ning kaameraga pilte teha või filmida. Sellel on 2 analooghooba (analog stick), ees kvaliteetne puutetundlik ekraan ja taga puutetundlik pind, kõik et mängu juhitavus oleks maksimaalselt nauditav.
Protsessoriks on Samsungi neljatuumaline ARM Cortex-A9 MPCore ning graafikaprotsessoriks SGX543MP4+, mis on võimeline kuvama 960×540 resolutsiooniga pilti 5-tollisel LCD-ekraanil.
Lisaks Vita enda mängudele saab pihukonsooliga mängida digitaalseid PSP ja PS1 mänge, mida saab alla laadida PS Store'ist. PSP UMD lugejat Vital ei ole, seega füüsilised PSP mängud ei ühildu.
Kui omate ka Playstation 4 konsooli, siis tuleb mõlemad konsoolid ühendada internetti ja teha süsteemitarkvara uuendus. Seejärel on võimalik konsoolid omavahel sünkroniseerida ja hakata kasutama PS4 Remote Play funktsiooni - saab mängida kõiki PS4 mänge PS Vita konsoolil (näiteks teises toas) või kasutada Vitat Playstation 4 lisapuldina.


Tarvastu Gümnaasiumi põhimäärus – Riigi Teataja
Tarvastu Gümnaasiumi põhimäärus
Tarvastu Gümnaasiumi põhimäärus - sisukord
§ 1 Üldandmed
§ 2 Kooli tegevuse eesmärk ja ülesanded
2 KOOLI ÕPPEKORRALDUS
§ 4 Õpilase arengu toetamine
§ 5 Õppekirjandus
§ 7 Õppekoormus ja päevakava
§ 8 Õpilaste arv klassis
§ 9 Õpilase kooli vastuvõtmine
§ 11 Õpilase hindamine
§ 12 Kooli lõpetamine
§ 13 Õppekavaväline tegevus koolis
§ 14 Õpilase ja vanema teavitamine
§ 15 Õppes osalemine
§ 16 Tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamine õpilase suhtes
§ 17 Vanema kohustused koolikohustuse täitmise tagamisel
§ 18 Õpilaskond ja õpilasesindus
§ 19 Vanemate koosoleku kokkukutsumine
§ 20 Vanema õppekorralduslikud taotlused
§ 21 Õppenõukogu otsuse vaidlustamine
§ 23 Kooli hoolekogu ülesanded
§ 24 Õppenõukogu ülesanded
§ 25 Kooli direktsioon
§ 28 Majandamise ja asjaajamise alused
§ 30 Põhimääruse muutmise kord
§ 31 Põhimääruse kehtetuks tunnistamine
RT IV, 13.01.2017, 9
Vastu võetud 28.12.2016 nr 22
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 22 lg 1 p 34 ja „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse“ § 66 lg 1 ja lg 2 ning Tarvastu valla põhimääruse lg 20 p 26 alusel
§ 1. Üldandmed
(1) Kooli nimetus on Tarvastu Gümnaasium.
(2) Tarvastu Gümnaasium (edaspidi põhikool, gümnaasium või koos nimetatuna kool) on Tarvastu Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus. Kooli pidajaks on Tarvastu vald.
(3) Kool asub ja tegutseb Mustla alevikus Tarvastu vallas Viljandi maakonnas.
(4) Kooli aadress on Kevade 1, Mustla, 69701 Viljandi maakond.
(5) Kool on ühe asutusena tegutsev põhikool ja gümnaasium statsionaarses ning mittestatsionaarses õppevormis põhi- ja üldkeskhariduse omandamiseks.
(6) Põhikoolis toimub õpe kolmel kooliastmel:
I aste on 1. – 3. klass,
II aste on 4. – 6. klass,
III aste on 7. – 9. klass.
(7) Nominaalne õppeaeg gümnaasiumis on kolm aastat.
(8) Kooli vanimaks eelkäijaks on 1843. aastal asutatud Tarvastu Poeglaste Kihelkonnakool. Kool muudeti Mustla Keskkooliks 1947. aastal. Kool loeb oma lõpetajate lende alates 1951. aastast, mil lõpetas esimene lend keskharidusega noori.
(9) Tarvastu Gümnaasiumi nime kannab kool 2000. aasta 1. jaanuarist.
(10) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest seadustest, nende alusel välja antud õigus-ja haldusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(11) Kool töötab Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt välja antud koolitusloa alusel.
(12) Andmed kooli ja tema tegevusnäitajate kohta kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(13) Kooli asjaajamise-ja õppekeel on eesti keel.
(14) Koolil on oma sümboolika, pitsat ja Tarvastu valla eelarves iseseisev eelarve.
(15) Õppimine koolis on õppemaksuta.
§ 2. Kooli tegevuse eesmärk ja ülesanded
(1) Põhikooli ülesanne on luua õpilasele eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õppekeskkond, mis toetab tema õpihuvi ja õpioskuste, enesereflektsiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist.
(3) Kooli järjepideva arengu tagamiseks on koostatud kooli arengukava, milles on määratud kooliarenduse põhisuunad ja -valdkonnad ning tegevuskava.
2. peatükk KOOLI ÕPPEKORRALDUS
(1) Kool lähtub oma tegevuse korraldamisel riiklike õppekavade nõuetest, õpilaste vajadustest ja huvidest, arvestades võimaluse korral õpilaste ja vanemate ettepanekuid ning piirkonna eripära.
(2) Kool koostab riiklike õppekavade alusel õppekava, mis on õpingute alusdokument ja milles eelkõige tuuakse välja kooli eripärast tulenevad valikud riiklike õppekavade raames.
(3) Õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema ja direktori kokkuleppel võib kool arvestada õppekava välist õppimist või muud tegevust koolis õpetatava osana tingimusel, et see võimaldab õpilasel saavutada õppekavaga määratletud õpitulemusi.
(4) Kool võib teha muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine, võrreldes riikliku õppekavaga sätestatud mahuga, koostatakse õpilasele riiklikes õppekavades sätestatud tingimustel individuaalne õppekava.
(5) Kui haridusliku erivajadusega õpilasele koostatud individuaalse õppekavaga nähakse ette riiklikus õppekavas sätestatud õpitulemuste vähendamine, asendamine või kohustusliku õppeaine õppimisest vabastamine, võib individuaalset õppekava rakendada nõustamiskomisjoni soovitusel.
(6) Individuaalse õppekava koostamisel kaasatakse õpilane või piiratud teovõimega õpilase puhul vanem ning vajaduse kohaselt õpetajaid ja tugispetsialiste.
§ 4. Õpilase arengu toetamine
(1) Kord õppeaasta jooksul viiakse õpilasega koolis läbi arenguvestlus, mille üldeesmärk on õpilase arengu toetamine. Arenguvestlusel osalevad õpilane, klassijuhataja ja piiratud teovõimega õpilase puhul vanem.
(2) Arenguvestlusel lepitakse kokku õpilase edasises õppes ja arengue eesmärkides.
(3) Koolis tegutsevad pikapäevarühmad põhiharidust omandavatele õpilastele. Pikapäevarühmas korraldatav õppekavaväline tegevus toimub pedagoogilisel juhendamisel. Rühma töökorralduses nähakse ette aeg koduste õpiülesannete täitmiseks, puhkuseks ja huvitegevuseks.
(4) Koolis on korraldatud õpilaste tervisekaitsenõuetele vastav toitlustamine.
(5) Õpilastele osutatakse koolitervishoiuteenust.
(6) Kool tagab õpilase koolis viibimise ajal tema vaimse ja füüsilise turvalisuse ning tervise kaitse. Vägivalla ennetamiseks tagatakse koolis järelevalve õpilaste üle kogu koolipäeva vältel.
(7) Kooli pidaja loob võimalused ja direktor korraldab õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras.
(8) Hädaolukorrana käsitatakse sündmust või sündmuste ahelat, mis ohustab koolis viibivate isikute elu ja tervist, kahjustab oluliselt keskkonda või tekitab ulatuslikku majanduslikku kahju.
(9) Koduõpe on õppe korraldamine õpilase kodus või mujal väljaspool kooli ruume vastavalt kokkuleppele õpilasega või piiratud teovõimega õpilase vanemaga väljaspool kooli ruume. Haridusliku erivajadusega õpilasele rakendatakse koduõpet tulenevalt tema terviseseisundist. Põhiharidust omandavat õpilast võib õpetada koduõppes ka vanema taotluse alusel. Vanema taotlusel koduõppe väljaspool kooli toimuva õppe osa korraldab ja rahastab lapsevanem. Koduõpe toimub valdkonna eest vastutava ministri poolt kehtestatud korra järgi.
(10) Kool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus eeldatavate õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde.
(11) Õpilasele tagatakse eripedagoogi ja sotsiaalpedagoogi teenus.
(12) Hariduslike erivajadustega õpilaste õppe paremaks korraldamiseks tegutsevad koolis õpiabirühmad põhiharidust omandavatele õpilastele eripedagoogilise ja logopeedilise abi osutamiseks.
(13) Kooli pidaja nõusolekul võib direktor moodustada ka muid hariduslike erivajadustega õpilaste klasse ja rühmi, mida põhimääruses sätestatud ei ole.
(14) Õpilasele, kes terviseseisundist tulenevalt vajab koolis pidevat jälgimist või abistamist, rakendatakse nõustamiskomisjoni soovitusel ning õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema nõusolekul ühe õpilase õpetamisele keskendatud õpet.
§ 5. Õppekirjandus
(1) Kool võimaldab põhiharidust omandaval õpilasel kasutada tasuta vähemalt kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti ning üldkeskharidust omandaval õpilasel kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid.
(2) Õppe- ja ilukirjanduse tellimise, hoiustamise ja laenutamisega tegeleb kooli raamatukogu, mille töö on korraldatud valdkonna eest vastutava ministri poolt kehtestatud korra kohaselt.
(1) Õppeaasta kestab 1. septembrist järgmise aasta 31. augustini. Õppeaasta koosneb õppeveeranditest ja koolivaheaegadest.
(2) Õppeveerandites on kokku vähemalt 175 õppepäeva. Lõpuklassis on õppeveerandites kokku vähemalt 185 õppepäeva.
(4) Õppetund on kooli päevakavas või õpilasele koostatud individuaalses õppekavas juhendatud õppeks ettenähtud ajavahemik.
(5) Juhendatud õpe on kooli määratud viisil toimuv õpe, näiteks loeng, individuaaltund, konsultatsioon, e-õpe ja õppekäik, mis on suunatud teadmiste ja oskuste omandamisele ning toimub õppekeskkonnas, milles osalevad nii õpilane kui ka õpetaja.
(6) Õppetunni arvestuslik pikkus on 45 minutit. Õppetund vaheldub vahetunniga. Vahetunni pikkus on vähemalt kümme minutit iga õppetunni kohta.
(7) Põhikoolis võib suvevaheajal korraldada täiendava õppega seotud tegevusi, arvestades, et põhiharidust omandavale õpilasele on tagatud vähemalt kümne järjestikuse nädala pikkune puhkus kõigist õppe ja eksamitega seotud tegevustest.
(8) Koolivaheajad kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
§ 7. Õppekoormus ja päevakava
§ 8. Õpilaste arv klassis
(1) Klassi või õpperühma täitumuse ülemine piirnorm põhikoolis on 24 õpilast.
§ 9. Õpilase kooli vastuvõtmine
(1) Põhikooli võetakse vastu kõik selleks soovi avaldavad koolikohustuslikud isikud, kellele see kool on elukohajärgne kool. Vanema jaoks on koolikohustuslikule isikule kooli valik vaba, kui soovitud koolis on vabu õppekohti.
(3) Õpilase kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja kord on kehtestatud valdkonna eest vastutava ministri määrusega. Vastava määrusega volitatud ulatuses kehtestab kooli pidaja või tema volitusel direktor kooli vastuvõtu tingimused ja korra, sealhulgas teadmiste ja oskuste hindamise korra gümnaasiumi vastuvõtmisel.
(1) Õpilase koolist väljaarvamine toimub valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud korra alusel.
§ 11. Õpilase hindamine
(1) Õpilaste teadmisi, oskusi ja vilumusi hinnatakse viiepallisüsteemis, kus hinne «5» on «väga hea», «4» – «hea», «3» – «rahuldav», «2» – «puudulik» ja «1» – «nõrk».
(2) Põhikooli I ja II kooliastmel võib õpilase hindamisel kasutada kirjeldavat sõnalist hinnangut, millel puudub numbriline ekvivalent. Kirjeldavate sõnaliste hinnangute kasutamine koolis sätestatakse kooli õppekavas.
(3) Hindamise, hindamisest teavitamise, täiendavale õppele jätmise, järgmisse klassi üleviimise ning klassikursust kordama jätmise tingimused ja kord sätestatakse kooli õppekavas, hindamisest teavitamine sätestatakse kooli kodukorras.
§ 12. Kooli lõpetamine
(1) Põhikooli lõpetamine toimub põhikooli riiklikus õppekavas ja lihtsustatud riiklikus õppekavas sätestatud tingimustel.
(2) Gümnaasiumi lõpetamine toimub gümnaasiumi riiklikus õppekavas sätestatud tingimustel.
§ 13. Õppekavaväline tegevus koolis
(2) Huvitegevus kavandatakse kooli õppeaasta üldtööplaanis.
(4) Huviringide avamisel lähtutakse õpilaste ootustest ja vajadustest ning kooli võimalustest.
§ 14. Õpilase ja vanema teavitamine
(2) Kool on kohustatud võimaldama õpilase vanemale juurdepääsu kooli valduses olevale teabele selle õpilase kohta. Teovõimeline õpilane võib kirjaliku taotlusega keelata juurdepääsu tema kohta kooli valduses olevale teabele.
(3) Kool teavitab õpilast ja vanemat õpilase hinnetest elektrooniliselt ja paberil vormistatud klassitunnistuse kaudu.
§ 15. Õppes osalemine
(1) Õpilasel on õigus ja kohustus täita õpiülesandeid ja osaleda temale kooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes. Õppest puudumine on lubatud üksnes mõjuvatel põhjustel.
(2) Õpilasel on õigus valida õppeaineid koolis õpetatavate valikainete loendist ja saada õppekavas ettenähtu omandamiseks vajadusel täiendavat abi õpetajalt väljaspool õppetunde õpetaja üldtööaja piires.
§ 16. Tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamine õpilase suhtes
(1) Õpilane on kohustatud osalema õppetöös ja täitma kooli kodukorda.
(2) Õpilase suhtes rakendatakse põhjendatud, asjakohaseid ja proportsionaalseid tugi- ja mõjutusmeetmeid eesmärgiga mõjutada õpilasi korrektselt käituma ja teistest lugu pidama ning ennetada turvalisust ohustavate olukordade tekkimist koolis.
(3) Enne tugi- ja mõjutusmeetme määramist kuulatakse ära õpilase selgitused ja põhjendatakse meetme valikut. Õpilasel võimaldatakse anda arvamus meetme rakendamise kohta.
(4) Vanemal võimaldatakse enne õpilasele ajutise õppes osalemise keelu määramist anda arvamus õpilase käitumise ja mõjutusmeetme rakendamise kohta.
§ 17. Vanema kohustused koolikohustuse täitmise tagamisel
7) taotlema vajaduse korral koolilt ja vallavalitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist.
(2) Kooli õpilaskonnal on õigus valida õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda õpilasesinduse põhimääruses sätestatud pädevuse piires koolisisestes suhetes ning suhetes teiste organisatsioonide, asutuste ja isikutega.
(3) Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor lähtudes demokraatlikest põhimõtetest.
(4) Õpilasesindus lähtub oma tegevuses põhimäärusest, õpilaste huvidest, vajadustest, õigustest ja kohustustest.
(5) Õpilasesinduse moodustamise kord, õpilasesinduse õigused, kohustused ja vastutus ning töökord sätestatakse õpilasesinduse põhimääruses.
(6) Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajaga.
(7) Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile, kes 30 päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest arvates kinnitab selle või esitab kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.
(8) Õpilasel on õigus olla valitud kooli õpilasesindusse ning selle kaudu:
1) otsustada ja korraldada õpilaskonna pädevusse kuuluvaid õpilaselu küsimusi,
2) moodustada liite ja organisatsioone teiste õpilasesindustega ning astuda Eesti ja rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks;
3) olla valitud kooli hoolekogusse ning seeläbi kaasatud koolielu probleemide lahendamisse.
§ 19. Vanemate koosoleku kokkukutsumine
(1) Kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks kutsub direktor kokku kooli õpilaste vanemate koosoleku arvestusega, et kõigile vanematele antakse vähemalt üks kord õppeaastas võimalus koosolekul osaleda.
(2) Klassijuhataja kutsub klassi lastevanemate koosoleku kokku vähemalt kord õppeaastas.
§ 20. Vanema õppekorralduslikud taotlused
(1) Õpilase vanemal on õigus taotleda õpilasele:
1) koduõpet valdkonna eest vastutava ministri poolt sätestatud korras;
2) terviseseisundist tulenevalt kodu- või haiglaõpet või ühele õpilasele keskendatud õpet;
3) hariduslike erivajaduste korral meetmete rakendamist õpilase arengu toetamiseks.
(2) Kui hariduslik erivajadus tuleneb õpilase andekusest, siis tagab kool õpilasele individuaalse õppekava rakendamise ja täiendava juhendamise.
§ 21. Õppenõukogu otsuse vaidlustamine
Õpilasel ja tema vanemal on õigus õppenõukogu otsustega mittenõustumise, samuti õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral pöörduda kooli hoolekogu ja kooli õppe-ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostava asutuse poole otsuse õiguspärasuse kontrollimiseks.
(4) Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel:
1) kehtestab direktor kooli õppekava, arenguvestluste korraldamise tingimused ja korra, pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava, kooli hädaolukorra lahendamise plaani, kooli kodukorra ja päevakava, kooli sisehindamise korra ja sisehindamise aruande;
3) teeb kooli pidajale ja hoolekogule ettepaneku suurendada erandjuhul põhikooli õpilaste arvu klassis;
4) otsustab direktor isiku kooli õpilaste nimekirja arvamise, õpilase koolist väljaarvamise, õpilase vastuvõtmise pikapäevarühma ja sealt väljaarvamise, õpilasele tervislikel põhjustel koduõppe rakendamise, haridusliku erivajadusega õpilasele tugimeetmete rakendamise, mis ei eelda nõustamiskomisjoni soovitust (tugispetsialisti teenus, individuaalse õppekava rakendamine, pikapäevarühma vastuvõtmine ning vanema nõusolekul õpilase üleviimine õpiabirühma või klassi), mõjutusmeetmete rakendamise õpilasele, välja arvatud õpilasele ajutise õppes osalemise keelu määramine, kooliraamatukogus puuduvate teavikute kustutamise;
5) korraldab direktor õpilaste ja koolitöötajate vaimse ja füüsilise turvalisuse ja tervise kaitseks ning vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamise abinõude rakendamist koolis, tugispetsialistide, eelkõige sotsiaalpedagoogi teenuse rakendamist koolis, õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras koolis, õppenõukogu tegevuse;
6) määrab direktor isiku, kelle ülesandeks on haridusliku erivajadustega õpilaste õppe ja arengu toetamiseks vajaliku koostöö korraldamine tugispetsialistide, andekate õpilaste juhendajate ja õpetajate vahel;
7) kinnitab direktor kooli pidaja kehtestatud korras koolitöötajate koosseisu, õpilasesinduse põhimääruse, õppenõukogu alarühmade koosseisu ja kokkukutsumise korra, kooliraamatukogu põhikogu teavikute, sealhulgas ajalehtede ja ajakirjade tellimuse, õppekirjanduse teavikute tellimuse, inventuuriaktid ja raamatukogu kasutamiseeskirja;
8) sõlmib direktor õpetajate ja teiste töötajatega töölepingud;
9) kehtestab kooli palgakorralduse põhimõtted, esitades need enne kehtestamist arvamuse andmiseks õpetajatele ja hoolekogule ning kooskõlastamiseks kooli pidajale;
(5) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldab kooli pidaja avaliku konkursi.
§ 23. Kooli hoolekogu ülesanded
(3) Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel hoolekogu:
1) kehtestab kooli õppejuhi, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra;
2) osaleb kooli arengukava ettevalmistamisel ning annab selle kohta enne kinnitamist oma arvamuse;
4) annab arvamuse kooli õppekava kehtestamiseks ja muutmiseks, sealhulgas nõusoleku muuta riiklikes õppekavades sätestatud tingimustel ja korras õppeainete nimistut;
7) annab hinnangu huvitegevuse ja pikapäevarühma vajaduse ning töökorralduse kohta;
8) annab arvamuse kooli kodukorra kehtestamiseks ja muutmiseks, kooli vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõule ning direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kohta;
9) annab arvamuse kooli eelarve kava projekti, arenguvestluse korraldamise tingimuste ja korra eelnõu, kooli sisehindamise korra ja sisehindamise aruande ning palgakorralduse põhimõtete kohta;
10) osaleb kooli hädaolukorra plaani väljatöötamisel;
11) annab arvamuse kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise kohta;
12) täidab teisi seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(4) Hoolekogu moodustatakse ja selle töökord kehtestatakse kooli pidaja kehtestatud korras.
§ 24. Õppenõukogu ülesanded
(2) Õppenõukogu liikmeteks on koolidirektor, õppejuht, õpetajad, tugispetsialistid ja teised direktori nimetatud isikud. Õppenõukogu tegevusse kaasatakse õpilasesinduse esindaja.
§ 25. Kooli direktsioon
(1) Kooli direktsiooni ülesandeks on kooli töö korraldamine volikogu, vallavalitsuse, hoolekogu ja õppenõukogu otsuste alusel.
(2) Direktsiooni kuuluvad direktor, õppejuht, majandusjuht, huvijuht ja sotsiaalpedagoog.
(3) Direktsiooni töökorra ja ülesanded määrab direktor.
(1) Koolitöötajad on direktor, õppejuht, õpetajad, tugispetsialistid ja teised õppe- ja kasvatusalal töötajad ning muud töötajad.
(2) Koolitöötajate koosseis kinnitatakse direktori ettepanekul kooli pidaja kehtestatud korras.
(3) Koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks tööandja poolt kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga, mis on kooskõlas töölepingu seaduse ja õpetajate töösuhteid reguleerivate muude õigusaktidega.
(3) Õpetajate kvalifikatsiooninõuded kehtestatakse valdkonna eest vastutava ministri määrusega.
(4) Õpetajate ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi.
(5) Kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat õpetajat, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu kuni üheks aastaks isikuga, kellel on vähemalt keskharidus. Sellisel juhul korraldab direktor aasta jooksul uue avaliku konkursi.
§ 28. Majandamise ja asjaajamise alused
(2) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt ning annetustest.
(3) Kooli kulud katab kooli pidaja.
(4) Kooli eelarve kava projekti kohta annab arvamuse kooli hoolekogu vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud korra kohaselt.
(5) Kooli eelarve kinnitab vallavolikogu ja selle täitmist kontrollib vallavalitsus.
(6) Kooli vara moodustavad koolile pidaja poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(7) Kooli vara valdamise, kasutamise ja käsutamise korra kehtestab vallavolikogu.
(8) Õpetaja töötasu alammäära kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega. Koolitöötajate töö tasustamise alused kehtestab vallavolikogu.
(9) Koolis peetavate kohustuslike dokumentide loetelu ja vormid ning nende täitmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(10) Koolil on oma asjaajamiskord, mille kinnitab direktor käskkirjaga. Koolil on oma dokumendiplangid.
Kooli korraldab ümber ja kooli tegevuse lõpetab kooli pidaja, kuulates enne ära hoolekogu ja õpilasesinduse arvamuse.
§ 30. Põhimääruse muutmise kord
Kooli põhimääruse kinnitab, muudab, täiendab ja tunnistab kehtetuks Tarvastu Vallavolikogu.
§ 31. Põhimääruse kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks Tarvastu Vallavolikogu 26. juuni 2014. a määrus nr 9 ”Tarvastu Gümnaasiumi põhimäärus”
Põhimäärust rakendatakse alates 01. jaanuar 2017.a.