Notariaadialaste määruste muutmine ja kehtetuks tunnistamine – Riigi Teataja
Notariaadialaste määruste muutmine ja kehtetuks tunnistamine
RTL 2006, 62, 1127
Vastu võetud 27.07.2006 nr 23
Määrus kehtestatakse «Hooneühistuseaduse» § 5 lõike 3, § 8 lõike 4, § 10 lõike 2, «Kohtute seaduse» § 1171 lõike 1, «Mittetulundusühingute seaduse» § 76, «Notariaadiseaduse» § 8 lõike 1, § 16 lõike 5, § 21 lõike 2, § 24 lõike 2, § 241, § 25 lõike 1, § 27 lõike 1, § 29 lõike 2, § 39 lõike 2 ja 4, § 53 lõike 2 ja § 57, «Pärimisseaduse» § 160 ja § 163 lõike 3, «Tõestamisseaduse» § 58, «Võlaõigusseaduse» § 120 lõike 1 ja «Äriseadustiku» § 150 lõike 4 ning § 151 lõike 2 alusel notari ametitegevuse ja notariaadi tegevuse korraldamiseks.
§ 1. Justiitsministri 25. jaanuari 2002. a määruses nr 5 «Notariaadimäärustik» (RTL 2002, 19, 245; 2006, 13, 207) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Notari tööpiirkonnad ja ametikohtade arv nendes on järgmine:
1) Harjumaa tööpiirkond – 64;
2) Tartumaa tööpiirkond – 13;
3) Ida-Virumaa tööpiirkond – 15;
4) Pärnumaa tööpiirkond – 8;
5) Valgamaa tööpiirkond – 3;
6) Viljandimaa tööpiirkond – 4;
7) Lääne-Virumaa tööpiirkond – 4;
8) Raplamaa tööpiirkond – 4;
9) Saaremaa tööpiirkond – 4;
10) Läänemaa tööpiirkond – 4;
11) Jõgevamaa tööpiirkond – 2;
12) Põlvamaa tööpiirkond – 2;
13) Võrumaa tööpiirkond – 3;
14) Järvamaa tööpiirkond – 3;
15) Hiiumaa tööpiirkond – 1.»;
2) paragrahvi 81 lõikest 4 jäetakse välja kolmas lause;
3) paragrahvi 31 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) «Võlaõigusseaduse» § 120 sätestatud hoiustamise korral peab notar hoiustatu võlausaldajale väljaandmisel hoiustamise kulud kinni võlausaldajale välja makstavast hoiustatud summast ning tagastab hoiustamisega seotud kulud «Võlaõigusseaduse» § 120 lõike 5 kohaselt võlgnikust hoiustajale.»;
4) paragrahvi 352 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Teates täidetakse omandi liigi andmed tehingust tulenevatel alustel.»;
5) paragrahvi 355 senine tekst loetakse lõikeks 1;
6) paragrahvi 355 lõiget 1 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
« 3) eluruumi võõrandamise lepingu tõestamisel eluruumi omandaja teavitamise eesmärgil isikud, kelle elukohana võõrandatav eluruum on registreeritud.»;
7) paragrahvi 355 täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Vajadusel kontrollib notar rahvastikuregistri elektroonilisest andmebaasist ka muid tõestamistoiminguks vajalikke tõestamistoimingus osaleja isikuandmeid. Perekonnaseisuakti olemasolu tuvastamiseks piisab pärast 1. jaanuari 2006 koostatud perekonnaseisuaktide ning nende enne 1. jaanuari 2006. a koostatud perekonnaseisuaktide, mille juurde on tehtud andmete ülekontrollimist kinnitav märge, puhul rahvastikuregistrist nähtuvate andmetega tutvumisest.»;
8) paragrahvi 40 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Ametitoimingute raamatusse kantakse ametitoimingu kohta järgmised andmed:
9) viide «Notari tasu seaduse» paragrahvile, mille alusel notari tasu võetakse;
(4) «Notariaadiseaduse» § 16 sätestatud korras notari ametist lahkumisel notari dokumentide teisele sama tööpiirkonna notarile või ajutiselt täitmata notari ametikohale määratud asendajale üleandmisel tehakse ametist lahkuva notari ametitoimingute raamatusse nende ametitoimingute kohta tehtud kannete juurde märge dokumentide üleandmise kohta. Märkes näidatakse, kas dokumendid anti üle notarile või notari asendajale ning notari või notari asendaja nimi.»;
9) paragrahv 48 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahv 50 tunnistatakse kehtetuks;
11) paragrahvi 64 lõike 1 punktid 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) kinnisasjaga tehtava tehingu tõestamine;
2) ehitise kui vallasasja või selle osaga tehtava tehingu tõestamine;»;
12) paragrahvi 64 lõiget 1 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) korteriomandite seadmise avalduse tõestamine;»;
13) paragrahvi 64 lõike 1 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) hooneühistu liikmesuse, osaühingu osa, aktsia, samuti muu äriühingu osa- või sissemakse võõrandamise, koormamise või rentimise tehingu tõestamine;»;
14) paragrahvi 64 lõiget 1 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
« 51) kommertspandi seadmise, muutmise või lõpetamise tehingu tõestamine;»;
15) paragrahvi 64 lõike 1 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 10) volikirja või volikirja tühistamise avalduse tõestamine;»;
16) paragrahvi 64 lõike 1 punkt 11 tunnistatakse kehtetuks;
17) paragrahvi 64 lõike 1 punktid 25 ja 26 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 25) «Notariaadiseaduse» § 30 kohaselt osaleja nimel avalduse koostamine;
26) osaleja nimel määruskaebuse koostamine;»;
18) paragrahvi 64 lõiget 1 täiendatakse punktidega 29 ja 30 järgmises sõnastuses:
« 29) käesoleva määruse §-s 351 nimetatud tõestatud tehinguga seotud teate või taotluse koostamine;
30) käesoleva määruse §-s 351 nimetatud tõestatud tehinguga seotud teate või taotluse edastamine;»;
19) paragrahvi 64 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Statistilises aruandes märgitakse, mitu kinnitamistoimingut vormistati digitaalsel kujul.»;
20) paragrahvi 64 lõiget 2 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
« 31) eellepingu, eraldi kohustustehingu ja eraldi asjaõiguskokkuleppe tõestamine kajastatakse aruandes lähtuvalt lepingu esemeks oleva asja või õiguse liigist;»;
21) paragrahvi 80 lõiked 4 ja 41 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Arvestuse toimumise aja ja koha teeb notarikandidaatidele teatavaks Notarite Koda.
(41) Arvestusel on lubatud kasutada märkustevabasid kommentaarideta õigusakte, elektroonilist Riigi Teatajat ning Riigikohtu koduleheküljel olevat Riigikohtu lahendite andmebaasi. Arvestusel lubamatute abimaterjalide või lubamatu kõrvalabi kasutaja kõrvaldatakse arvestuselt ja arvestus loetakse mittesooritatuks.»;
22) paragrahvi 85 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Notarieksami toimumise aja ja koha teeb eksamile lubatud notarikandidaadile teatavaks Notarite Koda.»;
23) paragrahvi 88 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Eksami sooritamisel võib kasutada märkustevabasid kommentaarideta õigusakte, elektroonilist Riigi Teatajat ning Riigikohtu koduleheküljel olevat Riigikohtu lahendite andmebaasi.»;
24) paragrahvi 92 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Komisjonile esitatakse koos avaldusega:
5) notari põhistatud arvamus isiku tööalase asjatundlikkuse, töövõime ja notari ametipidamiseks sobivuse kohta.»;
« (3) Avalduse esitanud isik saab notarieksamit sooritada koos väljaõppeprogrammi läbinud notarikandidaatidega.»;
26) paragrahvi 100 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Notarite Koda teatab avalduse esitajale eksami toimumise aja ja koha vähemalt kaks nädalat enne eksami toimumist.»;
27) paragrahvi 102 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Praktilised ülesanded on järgmised:
2) kaks muu toimingu ülesannet.»;
28) paragrahvi 102 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Eksami sooritamisel võib kasutada märkustevabasid kommentaarideta õigusakte, elektroonilist Riigi Teatajat ning Riigikohtu koduleheküljel olevat Riigikohtu lahendite andmebaasi.»;
29) paragrahvi 1114 lõike 3 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
30) paragrahvi 1114 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Tõestamistoimingute raamatusse kantakse tõestamistoiminguid tegeva vangla-, valla- või linnaametniku ees- ja perekonnanimi, isikukood, ametinimetus ning selle ametniku poolt tõestamistoimingute tegemise algus- ja lõpukuupäev.»;
31) määruse lisas 4 asendatakse sõnad «Kustumata karistused» sõnaga «Karistused»;
32) paragrahvi 112 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Käesoleva määruse § 1 punktid 11–20 kehtivad pärast 31. detsembrit 2006. a tehtavate notari ametitoimingute kohta esitatava statistilise aruande suhtes.»
§ 2. Justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruses nr 59 «Kohtule dokumentide esitamise kord» (RTL 2006, 5, 77) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Dokument esitatakse kohtule elektrooniliselt:
2) selleks määratud veebilehe või infosüsteemi kaudu.»;
2) paragrahvi 2 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna «veebilehe» sõnadega «või teatud infosüsteemi»;
3) 4. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«DOKUMENDI ESITAMINE VEEBILEHE JA INFOSÜSTEEMI KAUDU»;
4) 4. peatükki täiendatakse §-ga 201 järgmises sõnastuses:
« § 201. Digitaalsete dokumentide esitamine
Notar või notari asendaja esitab kandeavalduse koos nõutavate lisadega, teate osaühingu osa ja hooneühistu liikmesuse võõrandamise, pärimise, pantimise või hooneühistu liikmeks saamise kohta kohtu kinnistus- või registriosakonnale infosüsteemi «E-notar» kaudu.»;
5) määrust täiendatakse §-ga 25 järgmises sõnastuses:
« § 25. Paragrahvi 201 rakendamine
Paragrahvi 201 rakendatakse infosüsteemi «E-notar» notaritele kohustuslikust kasutuselevõtmisest.»
§ 3. Justiitsministri 25. jaanuari 2002. a määruses nr 4 «Pärimisseadusest tulenevate notari ametitoimingute tegemise kord» (RTL 2002, 19, 244; 2004, 126, 1956) tehakse järgmised muudatused:
«Pärimisseadusest tulenevate notari ametitoimingute tegemise kord ja pärimisregistri kannete vorm»;
«Määrus kehtestatakse «Pärimisseaduse» § 160 ja § 163 lõike 3 alusel ning kooskõlas «Notariaadiseaduse» § 29 lõikega 2 «Pärimisseadusest» tulenevate notari ametitoimingute tegemise reguleerimiseks ning pärimisregistrisse kannete tegemise korraldamiseks.»;
3) paragrahv 31 tunnistatakse kehtetuks;
« § 5. Pärimisasja menetluse algatamine
(5) Pärimisasja menetlemise üleandmisel antakse üle ka pärimisasjas avatud toimik.»;
5) paragrahvis 8 asendatakse väljend «pärimistoimiku avanud» väljendiga «pärimismenetluse algatanud»;
6) määrust täiendatakse peatükkidega 31, 32, 33 järgmises sõnastuses:
PÄRIMISREGISTRILE ANDMETE ESITAMINE
§ 151. «E-notari» kaudu andmete esitamine
Notar esitab käesolevas peatükis sätestatud andmed notarite infosüsteemi E-notar notari poolt kasutusele võtmise järel pärimisregistrile infosüsteemi E-notar kaudu.
Notar on kohustatud hiljemalt testamendi või pärimislepingu tõestamise või testamendi hoiule võtmise (sealhulgas «Pärimisseaduse» § 26 lõikes 2 nimetatud korras testamendi hoiule võtmise) või hoiult võtmise päevale järgneval esimesel tööpäeval esitama pärimisregistrile järgmised andmed:
6) arvelevõetava dokumendi liik – tunnistajate juuresolekul allakirjutatud testament või omakäeliselt kirjutatud testament;
(2) Pärimislepingu muutmisel või lõpetamisel teatatakse § 153 punkti 5 kohaselt dokumendi liigina «pärimisleping».
(1) Notar teatab pärimisregistrile võimaluse korral käesoleva määruse §-des 17 ja 23 sätestatud juhul täiendavalt ka pärandaja aadressi, sünnikoha ning pärandaja nime muutumise korral ka nime muutmistele eelnenud ja järgnenud nimed ning §-des 18 ja 22 sätestatud juhul pärandaja aadressi.
(2) Käesoleva paragrahvi esimeses lõikes nimetatud andmed esitatakse pärimisregistrile pärimisregistri andmekvaliteedi parandamise eesmärgil. Pärandaja viimase elukoha aadress ei kuulu pärimisseaduse § 162 lõike 2 kohaselt avaldamisele kuuluvate kannete hulka.»
§ 4. Justiitsministri 3. oktoobri 1996. a määrus nr 26 «Pärimisregistrile andmete esitamise korra ja pärimisregistri kannete vormi kinnitamine» (RTL 1996, 110, 593; 2004, 126, 1956) tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Käesoleva määruse § 1 punktid 11–20 jõustuvad 1. jaanuaril 2007. a.


Maksumaksja portaal - Sotsiaalmaksule „piiri panemas“. Martin Huberg - 2008 > juuni/juuli (nr 6/7) - EML ajakiri MaksuMaksja
EML ajakiri MaksuMaksja > 2008 > juuni/juuli (nr 6/7) > Sotsiaalmaksule „piiri panemas“. Martin Huberg
Sotsiaalmaksule „piiri panemas“. Martin Huberg
Kui üldjuhul kuuleb viimasel ajal uudiseid selles võtmes, kes mõne uue ja kavalama nipi on välja mõelnud inimestelt raha taskust kättesaamiseks, siis sel nädalal üllatas Reformierakond vastupidisega.
Reformistid soojendasid üles idee kehtestada sotsiaalmaksule ülempiir. Idee käidi välja Reformierakonna üldkogul.[1] Riigikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees Keit Pentus selgitas idee uba järgmiselt: „Maksude tõstmise asemel tuleb töötasule, mille ulatuses ettevõtja on kohustatud tasuma sotsiaalmaksu, seada ülempiir. See tähendab, et kogu see palga osa, mis on teatud tasemest, näiteks 30 000 kroonist, kõrgem, on sotsiaalmaksust vaba.“[2]
Lehest võib lugeda sedagi, et plaani vastu või siis pigem vastu on sotsid,[3] kes nõustuksid plaaniga vaid siis, kui sisse viia astmeline tulumaks. Ka rohelised ja kesikud ei ole niisama plaaniga nõus. Narva Linnavolikogu esimees Mihhail Stalnuhhin leidis koguni, et „Reformistide jaoks tavainimesi lihtsalt ei eksisteeri. Arvan, et nende viimane ettepanek näitab seda, et kõik Reformierakonna liikmed on tugevas narkootilises joobes.“[4] Küll aga on positiivselt meelestatud isamaalaste ja respublikaanide read, kes mõtleksid pigem selle üle, kui kõrge peaks olema astme summaline piir.[5]
Ka maksumaksjate liit on igati sotsiaalmaksule ülempiiri seadmise poolt. Meie maksuplatvorm selgitab EML eesmärke ja tõekspidamisi järgmiselt: EML peab õigeks tööjõu maksukoormuse jagamist tööandjate ja töötajate vahel. Tööjõule rakenduv maksukoormus on Eestis liiga kõrge. EML ei toeta sotsiaalmaksu alammäära tõstmist ning peab õigeks sotsiaalmaksu ülempiiri kehtestamist ka töötajatele. Maksusüsteem peab senisest enam soodustama uute (sh osalise tööajaga) töökohtade loomist ning tegevust alustavaid ettevõtjaid.[6]
Milleks piir?
Sotsiaalmaks ei ole olemuselt mitte maks, vaid sundkindlustus, mis on maksuna kehtestatud. Erinevalt teistest maksudest on sotsiaalmaksu puhul olemas hüve, mida kindlustatu saab, kui risk realiseerub ehk leiab aset kindlustusjuhtum.
Lihtsustatult väljendatuna on riskiks vanadus ja haigus, sest sotsiaalmaks on pensionikindlustuseks ja riiklikuks ravikindlustuseks vajaliku tulu saamiseks maksumaksjale pandud rahaline kohustis (SMS § 1). Riski kirjeldavad ja hüvitise maksmist korraldavad ravikindlustuse seadus ja riikliku pensionikindlustuse seadus.[7]
Kui palju on inimest võimalik ravida või kui palju talle riiklikku pensioni maksta? Mis puudutab küsimuse teist poolt, siis siin on riik enda osa hakanud tasapisi koomale tõmbama ja juurutanud kohustusliku kogumispensioni süsteemi, samuti soodustab riik täiendavat pensionikindlustust. St inimesi suunatakse järjest aktiivsemalt oma vanaduspõlve kindlustama eraõiguslike toodete kaudu, sest riik ei näe, et tulevikus võiks piisata esimese samba kundeks olekust.
Ka ravikindlustuse puhul võib ju küsida, kui suure raha eest see inimene end siis ikka ravib? Me võime ju rääkida solidaarsusest, kui vabandage väljenduse pärast, my ass, ka solidaarsusel on mingi piir ees.
Iseenesest ju füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks on piir olemas[8], millest rohkem nad sotsiaalmaksu ei maksa. Päris palgatulu ja ettevõtlustulu muidugi üks-ühele võrrelda ei saa, kuid siiski – ka FIE on tavaline inimene, kes saab neid samu hüvesid, mis palgasaaja.
Tegelikult on samast põhimõttest lähtuvalt ka kehtestatud sotsiaalmaksu alammäär.[9] Töötajatel, teenistujatel ja FIE-del on see miinimumina sotsiaalmaksuseaduses fikseeritud (SMS § 2 lg-d 2 ja 5). Juriidilise isiku juhtorgani liikme ning muu võlaõigusliku teenuse osutamise lepingu alusel tulu saavatele isikutele on ette nähtud ravikindlustuskaitse tekkimine vaid juhul, kui nende sotsiaalmaksukohustus täidetakse vähemalt riigieelarves kehtestatud määralt. Erisus tuleb välja aga sellega, et kui näiteks juhatuse liikme tasuna väljamakstav summa jääb alla 2700 kr (2009. a 4350 kr), siis sellest ei piisa, kui sotsiaalmaksu makstakse kuumääralt. Seaduse sõnastuse järgi peab kohustus tekkima vähemalt kuumäära suuruselt summalt.[10]
Idee on selles, et kui tegelik väljamakse on kuus 1000 kr, siis 1700 kr pealt täiendavalt makstav sotsiaalmaks on enammakse, mille osas maksukohustuslasel tekib tagastusnõue (MKS § 33).
Kui selline juhatuse liige või võlaõigusliku lepingu alusel teenuseid osutav isik, kes saab tasu alla miinimummäära, tahab ravikindlustuskaitset, peab ta vastavalt ravikindlustuse seaduse § 22 sõlmima haigekassaga lepingu ning selle alusel muutub ta kindlustatud isikuga võrdsustatud isikuks.[11]
Kuidas piir panna?
Eelneva jutu mõte on rõhutada sotsiaalmaksu sundkindlustuse iseloomu.
Isegi kui tõepoolest asuda seisukohale, et sotsiaalmaksu pensioni osa iseloom ei tohiks võimaldada ülempiiri seadmist, siis tuleb kindlasti kaaluda ravikindlustuse osale ülempiiri sisseseadmist. Idee poolest võiks kaaluda, kas mingist summast (nt 30 000 kr kuus, 360 000 kr aastas) sotsiaalmaksu ravikindlustusosa[12] maksmise kaotamist, kuid säiliks pensionikindlustuse osa maksmise kohustus. Kaaluda võib ka mõlema kaotamist mingist summast või ühe või mõlema regresseeruvat vähendamist mingist summast.
Äripäeva toimetus pakkus sotsiaalmaksust vabastamise kohta omalt poolt välja, et „teatud juhtumitel, näiteks välismaalase puhul, kes töötab Eestis tähtajalise töölepinguga, oleks selline erand põhjendatud.“[13] Osaliselt see süsteem toimib, kuid EL siseselt ning selliselt, et need töötajad, kellel on eri riikides töökohad, maksavad sotsiaalkindlustusmakseid vaid ühes EL riigis, milleks tavaliselt on elukohajärgne riik.[14]
Üksnes välismaalaste vabastamine osaline sotsiaalmaksust annaks neile tööjõuturul konkurentsieelise ning tööandjal oleks soodsam kasutada välismaist tööjõudu. See ei oleks õiglane ning võrdse kohtlemise põhimõttega kooskõlas.[15]
EML-il on igatahes hea meel, et reformistid on meie maksuplatvormi EML kodulehelt üles leidnud. Soovitan seda veel lugeda, seal on palju põnevaid mõtteid.
[1] Sõitsin 07.06.2008 üldkogu toimumiskohast mööda. Silma hakkasid sõiduteel olevad purustatud õllepudelid. Seetõttu ei osanud oodatagi, et ürituselt mingi positiivne sõnum võiks välja tulla, kuid võta näpust. Ehk peale „rihma lahti laskmist“ hakati ootamatutele võimalustele mõtlema.
[2]Katre Pilvinski. Keit Pentus tahab astmelist sotsiaalmaksu. – Äripäev, 10.06.2008.
[3] Tõele au andes on ka Reformierakonnas idee vastaseid, nt Igor Gräzin. Anu Jõgi. Gräzin soovitab Iirimaa varianti. Avaldatud Äripäev.ee uudisteportaalis www.ap3.ee, 10.06.2008.
[4] Olga Grigorjeva. Stalnuhhin: reformistidel ei ole peaga kõik korras. Avaldatud Äripäev.ee uudisteportaalis www.ap3.ee, 10.06.2008.
[5] Kaire Uusen. Maksusoodustuse kava kogub vastaseid. – Postimees, 10.06.2008.
[6] Kättesaadav EML kodulehel www.maksumaksjad.ee LIIDU INFO rubriigis.
[7] Sotsiaalmaksust ja kohustuste piiramistest vt ka Lasse Lehis. Sotsiaalmaksu olemusest ja ajaloost. – MaksuMaksja, 2007, nr 11, lk 21-26.
[8] SMS § 2 lg 1 p 5 kohaselt maksustatakse ettevõtlustulu sotsiaalmaksuga, kuid seda ei maksta rohkem kui maksustamisperioodi kuude palga alammäärade 15-kordselt summalt aastas.
[9] 2008. a on maksubaas minimaalselt 2700 kr kuus ning 2009. a, eeldades, et alampalk 2008. a ei muutu, 4350 kr kuus (SMS § 21).
[10] Ravikindlustuse seadus § 5 lg 2 p-d 4-5. – RT 2002, 62, 377; 2007, 24, 127.
[11] Lepingu alusel kalendrikuus makstava kindlustusmakse suurus on arvu 0,13 ja viimati Statistikaameti avaldatud eelmise kalendriaasta keskmise kuubrutopalga korrutis, mis on ümardatud täiskroonideni. Kalendrikuus makstava kindlustusmakse suurust on haigekassal õigus muuta kord aastas pärast Statistikaameti poolt eelmise kalendriaasta keskmise kuubrutopalga avaldamist (RakS § 24 lg 3).
[12] Riikliku pensionikindlustuse vahenditesse ülekantava sotsiaalmaksu osa määr on 20 protsenti ja riikliku ravikindlustuse vahenditesse ülekantava sotsiaalmaksu osa määr on 13 protsenti (SMS § 10 lg 2).
[13]Sotsiaalmaksule piit – mõistlik mõte. – Äripäev, 11.06.2008.
[14] Euroopa Nõukogu määrus 1408/71/EMÜ Sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes. Avaldatud Euroopa Liidu õigusaktide portaalis EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu/et/index.htm.
[15] Viide 7.


text:
3-1-1-58-13 Riigikohus 17.06.2013
Kohtupraktikas välja kujunenud seisukoha järgi tuleb karistuse mõistmisel võtta lähtepunktiks karistusseadustiku eriosa normi sanktsiooni keskmine määr. Seejärel tuvastatakse süüdistatava süü suurus ning karistust kergendavad ja raskendavad asjaolud, mille põhjal saadakse konkreetse süüdlase süü suurusele vastav karistuse määr (vt nt RKKKo 3-1-1-77-11, p 11 ja 3-1-1-52-13, p 19). Näiteks tuleb juhul, kui isik on kriminaalasja esemeks oleva ühe või mitme teoga täitnud kuriteokoosseisu mitu erinevat kvalifitseerivat tunnust, hinnata tema süüd reeglina suureks. Samuti võivad süü suurust iseloomustada isiku teopanus grupiviisilise teo puhul, koosseisupärase käitumise süstemaatilisus, tagajärje raskus, samuti kannatanu isik ja tema käitumine teo toimepanemise ajal (vt RKKKo 3-1-1-76-12, p 7). Lisaks isiku süüle tuleb KarS § 56 kohaselt isikule karistuse mõistmisel arvestada ka eri- ja üldpreventiivseid kaalutlusi, so võimalust mõjutada süüdlast edaspidi hoiduma süütegude toimepanemisest ja õiguskorra kaitsmise huvisid (vt ka RKKKo 3-1-1-76-12, p 7 ja 3-1-1-52-13, p 19). Kui isiku käitumisele pole senised karistused mõju avaldanud ja normi rikkumisele on vaja reageerida rangemalt, et kinnistada keelunormi kehtivust, saab isikule mõista karistuse ka üle sanktsiooni keskmise määra, vaatamata sellele, et tema süü on keskmine (vt ka nt RKKKo 3-1-1-26-03, p 5). KarS § 424 puhul võib keskmisest suuremale süüle viidata muuhulgas teo ebaõigust kirjeldavad asjaolud, nt isikul eriti kõrge alkoholisisaldus veres, mis viib mootorsõidukijuhtimisvõime miinimumini.
Kohtupraktikas välja kujunenud seisukoha järgi tuleb karistuse mõistmisel võtta lähtepunktiks karistusseadustiku eriosa normi sanktsiooni keskmine määr. Seejärel tuvastatakse süüdistatava süü suurus ning karistust kergendavad ja raskendavad asjaolud, mille põhjal saadakse konkreetse süüdlase süü suurusele vastav karistuse määr (vt nt RKKKo 3-1-1-77-11, p 11 ja 3-1-1-52-13, p 19). Näiteks tuleb juhul, kui isik on kriminaalasja esemeks oleva ühe või mitme teoga täitnud kuriteokoosseisu mitu erinevat kvalifitseerivat tunnust, hinnata tema süüd reeglina suureks. Samuti võivad süü suurust iseloomustada isiku teopanus grupiviisilise teo puhul, koosseisupärase käitumise süstemaatilisus, tagajärje raskus, samuti kannatanu isik ja tema käitumine teo toimepanemise ajal (vt RKKKo 3-1-1-76-12, p 7). Lisaks isiku süüle tuleb KarS § 56 kohaselt isikule karistuse mõistmisel arvestada ka eri- ja üldpreventiivseid kaalutlusi, so võimalust mõjutada süüdlast edaspidi hoiduma süütegude toimepanemisest ja õiguskorra kaitsmise huvisid (vt ka RKKKo 3-1-1-76-12, p 7 ja 3-1-1-52-13, p 19). Kui isiku käitumisele pole senised karistused mõju avaldanud ja normi rikkumisele on vaja reageerida rangemalt, et kinnistada keelunormi kehtivust, saab isikule mõista karistuse ka üle sanktsiooni keskmise määra, vaatamata sellele, et tema süü on keskmine (vt ka nt RKKKo 3-1-1-26-03, p 5).
3-1-1-76-12 Riigikohus 12.10.2012
Eluaegne vangistus on karistus, mille kohaldamine nõuab erakorralisi asjaolusid, st lisaks suurele süüle ka äärmuslike üld- ja eripreventiivsete tingimuste esinemist lähtuvalt KarS § 56 lg 1 teise lause 2. ja 3. alternatiivis sätestatust. Eluaegse vangistuse mõistmiseks peab toimepandud kuritegu olema kaitstavat õigushüve ja õiguskorda kahjustanud sedavõrd, et tähtajalise vangistuse mõistmine selle eest ei taga õiguskorra piisavat kaitset. Eripreventiivsed asjaolud võivad väljenduda süüdistatava varasemas kuritegude toimepanemises ja prognoosis tema edasise käitumise suhtes. Menetlusõiguslikult nõuab eluaegse vangistuse mõistmine kohtuotsuse sellekohast eriti hoolikat ja põhjalikku motiveerimist. Isiku poolt regulaarselt ja süstemaatiliselt kuritegude toimepanemine, samuti tema teos väljenduv ükskõiksus ja lugupidamatus õiguskorra ning selle õigushüvedena kaitstavate põhiväärtuste suhtes on eelduseks tema suhtes preventiivsetest kaalutlustest lähtuvalt range karistuse mõistmiseks (RKKKo 3-1-1-13-11, p 9.1). Euroopa Inimõiguste Kohtu 12. veebruari 2008. a lahendis Kafkaris vs Küpros on leitud, et eluaegse vangistuse mõistmine täisealise isiku suhtes ei tähenda ebainimlikku või alandavat kohtlemist, kui riigi õiguses on ette nähtud võimalused isiku vabanemiseks, sealhulgas administratiivvõimu kaalutlusotsuse tulemusena, st süüdimõistetult ei võeta lootust vangistusest vabaneda. KarS §-s 77 nähakse ette eluaegsest vangistusest tingimisi vabastamise võimalus. Ühtlasi on tal võimalus vabaneda vangistusest varem kui 30 aasta ära kandmisel Vabariigi Presidendi poolt armu andmise puhul PS § 78 p 19 alusel. Järelikult on eluaegne vangistus kooskõlas PS ja EIÕK nõuetega ega kujuta endast inimväärikust alandavat või ebainimlikku karistust. Ainuüksi süüdimõistetu keskmisest kõrgem vanus ei saa reeglina olla süüle vastava karistuse mõistmist välistavaks asjaoluks, v.a siis kui tegemist on raugaealise või raske puudega isikuga, kellele raskeima karistuse mõistmine oleks humanistlikel kaalutlustel ebakohane.
Karistusseadustiku § 56 lg 1 kohaselt on isikule mõistetava karistuse aluseks tema süü. Lisaks arvestatakse karistuse mõistmisel ka süüdlase isikut iseloomustavaid andmeid ja õiguskorra huvisid (RKKKo 3-1-1-13-11, p 9). Isiku süü hindamisel tuleb lähtuda eelkõige asjas tuvastatud faktilistest asjaoludest ja nendes kajastuvast teo ebaõiguse mahust, samuti KarS §-s 57 sätestatud karistust kergendavatest ja KarS §-s 58 loetletud karistust raskendavatest asjaoludest (vt ka RKKKo 3-1-1-116-09, p 20 ja 3-1-1-12-06, p 12 ning 3-1-1-18-11, p 8.1). Näiteks tuleb juhul, kui isik on kriminaalasja esemeks oleva ühe või mitme teoga täitnud kuriteokoosseisu mitu erinevat kvalifitseerivat tunnust, hinnata tema süüd reeglina suureks. Samuti võivad süü suurust iseloomustada isiku teopanus grupiviisilise teo puhul, koosseisupärase käitumise süstemaatilisus, tagajärje raskus, samuti kannatanu isik ja tema käitumine teo toimepanemise ajal. Lisaks kuriteo koosseisuga hõlmatud asjaoludele peab kohus süü suuruse hindamisel arvestama isiku käitumisega vahetult enne ja pärast kuriteo toimepanemist (vt nt RKKKo 3-1-1-77-11, p 11), kuna ka see näitab süüdistatava suhtumist kaitstavasse õigushüvesse. Eluaegne vangistus on karistus, mille kohaldamine nõuab erakorralisi asjaolusid, st lisaks suurele süüle ka äärmuslike üld- ja eripreventiivsete tingimuste esinemist lähtuvalt KarS § 56 lg 1 teise lause 2. ja 3. alternatiivis sätestatust. Eluaegse vangistuse mõistmiseks peab toimepandud kuritegu olema kaitstavat õigushüve ja õiguskorda kahjustanud sedavõrd, et tähtajalise vangistuse mõistmine selle eest ei taga õiguskorra piisavat kaitset. Eripreventiivsed asjaolud võivad väljenduda süüdistatava varasemas kuritegude toimepanemises ja prognoosis tema edasise käitumise suhtes. Menetlusõiguslikult nõuab eluaegse vangistuse mõistmine kohtuotsuse sellekohast eriti hoolikat ja põhjalikku motiveerimist. Mitme inimese tapmise eest mõistetav karistus peab andma ka ühiskonnale selge signaali selle kohta, et õiguskord taunib niisugust käitumist otsustavalt ja rangeimal võimalikul viisil (vt ka RKKKo 3-1-1-13-11, p 9.2). Isiku poolt regulaarselt ja süstemaatiliselt kuritegude toimepanemine, samuti tema teos väljenduv ükskõiksus ja lugupidamatus õiguskorra ning selle õigushüvedena kaitstavate põhiväärtuste suhtes on eelduseks tema suhtes preventiivsetest kaalutlustest lähtuvalt range karistuse mõistmiseks (RKKKo 3-1-1-13-11, p 9.1).
Eluaegne vangistus on karistus, mille kohaldamine nõuab erakorralisi asjaolusid, st lisaks suurele süüle ka äärmuslike üld- ja eripreventiivsete tingimuste esinemist lähtuvalt KarS § 56 lg 1 teise lause 2. ja 3. alternatiivis sätestatust. Eluaegse vangistuse mõistmiseks peab toimepandud kuritegu olema kaitstavat õigushüve ja õiguskorda kahjustanud sedavõrd, et tähtajalise vangistuse mõistmine selle eest ei taga õiguskorra piisavat kaitset. Eripreventiivsed asjaolud võivad väljenduda süüdistatava varasemas kuritegude toimepanemises ja prognoosis tema edasise käitumise suhtes. Menetlusõiguslikult nõuab eluaegse vangistuse mõistmine kohtuotsuse sellekohast eriti hoolikat ja põhjalikku motiveerimist. Euroopa Inimõiguste Kohtu 12. veebruari 2008. a lahendis Kafkaris vs Küpros on leitud, et eluaegse vangistuse mõistmine täisealise isiku suhtes ei tähenda ebainimlikku või alandavat kohtlemist, kui riigi õiguses on ette nähtud võimalused isiku vabanemiseks, sealhulgas administratiivvõimu kaalutlusotsuse tulemusena, st süüdimõistetult ei võeta lootust vangistusest vabaneda. KarS §-s 77 nähakse ette eluaegsest vangistusest tingimisi vabastamise võimalus. Ühtlasi on tal võimalus vabaneda vangistusest varem kui 30 aasta ära kandmisel Vabariigi Presidendi poolt armu andmise puhul PS § 78 p 19 alusel. Järelikult on eluaegne vangistus kooskõlas PS ja EIÕK nõuetega ega kujuta endast inimväärikust alandavat või ebainimlikku karistust. Ainuüksi süüdimõistetu keskmisest kõrgem vanus ei saa reeglina olla süüle vastava karistuse mõistmist välistavaks asjaoluks, v.a siis kui tegemist on raugaealise või raske puudega isikuga, kellele raskeima karistuse mõistmine oleks humanistlikel kaalutlustel ebakohane.
Mitme inimese tapmise eest mõistetav karistus peab andma ka ühiskonnale selge signaali selle kohta, et õiguskord taunib niisugust käitumist otsustavalt ja rangeimal võimalikul viisil (vt ka RKKKo 3-1-1-13-11, p 9.2).

matches:
Riigikohus
§ 56
§ 424
§ 56
Riigikohus
§ 56
§ 78
§ 56
kohus
§ 56
§ 56
§ 78


Riigieelarvest rahastatava lapsehoiuteenuse rahaliste vahendite ülejäägi kasutamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Riigieelarvest rahastatava lapsehoiuteenuse rahaliste vahendite ülejäägi kasutamise tingimused ja kord - sisukord
§ 3 Teenusele õigust omav isik
2 Teenuste liigid
§ 4 Isikliku abistaja teenus
§ 5 Tugiisiku teenus
§ 6 Pereabilise teenus
§ 7 Lapse päevahoiuteenus
§ 8 Raske ja sügava puudega lapse arengut toetavad teenused
§ 9 Nõustamis- ja koolitusteenused lapsevanemale (eestkostjale, hooldajale), tugiisikule, isiklikule abistajale, pereabilisele
§ 10 Transporditeenus
§ 11 Kodu (eluruumi) kohandamise teenus
§ 12 Raske või sügava puudega laste ja nende peredega seotud muude sotsiaalteenuste osutamine ja arendamine
3 Teenuse osutamine, taotlemine ja rahastamine
§ 13 Teenuse osutamine
§ 14 Teenuse taotlemine
§ 15 Teenuse rahastamine
RT IV, 29.03.2016, 408
Vastu võetud 15.07.2008 nr 14
RT IV, 26.02.2013, 32
22.03.2016 RT IV, 29.03.2016, 246 01.04.2016
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 2, sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 2 ja § 113 lõike 4 alusel.
[RT IV, 29.03.2016, 246 - jõust. 01.04.2016]
(1) Käesolev kord sätestab riigieelarvest lapsehoiuteenuse rahastamiseks vallaeelarvele eraldatud rahaliste vahendite ülejäägi kasutamise tingimused ja korra Vändra vallas.
(2) Käesoleva korra kohaselt kasutatakse riigieelarvest vallaeelarvele eraldatud vahendite rahalist ülejääki raske ja sügava puudega laste ja nende peredega seotud sotsiaalteenuste (edaspidi teenus) osutamiseks ning arendamiseks.
(1) Isiklik abistaja on lepinguline töötaja, kes vastavalt lepingule abistab last füüsiliselt igapäevastes tegevustes, millega laps puude tõttu ise toime ei tule:
1) isikliku abistaja põhiülesanneteks on lapse abistamine liikumisel, eneseteenindamisel ja spetsiifilistes toimingutes (lugemine, kirjutamine, kõnelemine, vm);
2) isiklik abistaja ei või olla abistava lapse leibkonna- või pereliige.
(2) Tugiisik on lepinguline töötaja, kes abistab last kodus ja väljaspool eesmärgiga võimaldada lapsel osalda õppe- ja arendustegevustes ning sotsialiseerumisprotsessis. Tugiisik ei või olla abistava lapse leibkonna- või pereliige.
(3) Pereabiline on lepinguline töötaja, kes abistab raske või sügava puudega lapse peret igapäevaelu- ja olmetoimingutes. Pereabiline ei või olla abistava pere leibkonna- või pereliige.
§ 3. Teenusele õigust omav isik
Teenusele omab õigust raske või sügava puudega laps, kelle elukohaks rahvastikuregistri andmetel on Vändra vald.
2. peatükk Teenuste liigid
§ 4. Isikliku abistaja teenus
Eesmärgiks on suurendada raske või sügava puudega lapse osalemist kõikides eluvaldkondades, mis tähendab tema aitamist neis igapäevatoimingutes, mida ta ei ole võimeline ilma teise inimese abita sooritama. Isikliku abistaja teenuse eesmärgiks on samuti pereliikmete hoolduskoormuse vähendamine. Teenust osutatakse lähtuvalt lapse personaalsetest vajadusest.
§ 5. Tugiisiku teenus
Eesmärgiks on raske või sügava puudega lapse abistamine vähemisiklikes toimingutes, mis aitavad lapsel osaleda õppe- ja arendustegevuses väljaspool kodu (kool, lasteasutus, päevakeskus, jms). Tugiisiku teenusega võimaldatakse raske või sügava puudega lapse perekonnale nõustamist ja arendusteenust lapse hooldamisel, et pereliikmed saaksid ajutist puhkust.
§ 6. Pereabilise teenus
Eesmärgiks on raske või sügava puudega lapse pere abistamine igapäeva- või olmetingimustes: asjatoimetused väljaspool kodu (ametiasutustes vajalike toimingute tegemine, poes, apteegis käimine, jms tegevus vastavalt pere vajadusele), abi koduste majapidamistööde sooritamisel, abi lapsehoidmisel, jm pere toimetulekuks ning jõustamiseks vajalikud tegevused.
§ 7. Lapse päevahoiuteenus
Eesmärgiks on raske või sügava puudega lapse pere abistamine lapsehoidmisel, võimaldades kasutada ajutist päevahoiuteenust osutavate asutuste või eraisikute teenust vastavalt pere vajadustele. Päevahoiuteenuse kaudu püütakse vanematele või hooldajatele anda võimalus töötamiseks, võimaldada aega puhkamiseks või muudeks vajalikeks asjatoimetusteks.
§ 8. Raske ja sügava puudega lapse arengut toetavad teenused
Eesmärgiks on raske ja sügava puudega lapse igapäevaeluga toimetulekuks ja sotsiaalseks kohanemiseks lapse individuaalseid vajadusi arvestavalt lisateenuste kasutamise võimaldamine.
§ 9. Nõustamis- ja koolitusteenused lapsevanemale (eestkostjale, hooldajale), tugiisikule, isiklikule abistajale, pereabilisele
Teenused, mille eesmärk on abistada raske või sügava puudega last ja tema tugivõrgustikku parema toimetuleku ja võimetekohase arengu nimel.
§ 10. Transporditeenus
Eesmärk on raske või sügava puudega lapsele transpordi kasutamise võimaldamine sõiduks rehabilitatsiooniteenusele, arsti külastamiseks, laagrisse või hoiuteenusele sõitmiseks, jms. eesmärgiga tegevuseks.
§ 11. Kodu (eluruumi) kohandamise teenus
Eesmärk on aidata kaasa raske või sügava puudega lapsele, kellel on raskusi oma kodus (eluruumis) liikumise ja endaga toimetulemisega, võimalikult iseseisva või võimalikult vähest kõrvalabi vajava toimetuleku tagamisele oma eluruumi piires ja sellesse sisenemisel ning väljumisel, samuti turvasüsteemide või elementide paigaldamisele.
§ 12. Raske või sügava puudega laste ja nende peredega seotud muude sotsiaalteenuste osutamine ja arendamine
Eesmärk on lapse ja pere vajaduskesksete erinevate (k.a. ühekordsete) teenuste võimaldamine, mille abil areneb ja suureneb lapse ning pere toimetulekuvõime ja on võimalik kriisisituatsioonide lahendamine.
3. peatükk Teenuse osutamine, taotlemine ja rahastamine
§ 13. Teenuse osutamine
(1) Käesoleva määruse paragrahvide 4-12 kirjeldatud teenuseid osutatakse lepinguliselt ja tasutakse teenuse osutaja poolt esitatud arve alusel.
(2) Teenuse osutamise otsuse teeb Vändra Vallavalitsus, sotsiaalkomisjoni ettepanekute alusel ja teenuse osutamise üle peab arvestust Vändra vallas eakate ja puuetega inimeste probleemidega tegelev ametnik.
§ 14. Teenuse taotlemine
(1) Teenuse saamiseks esitab taotleja Vändra Vallavalitsusele kirjaliku avalduse.
(2) Vajadusel lisatakse avaldusele raviarsti või -asutuse õiend isiku tervisliku seisundi kohta.
§ 15. Teenuse rahastamine
(1) Teenust rahastatakse riigieelarvest lapsehoiuteenuse rahastamiseks vallaeelarvesse kantud rahaliste vahendite ülejäägist teenuseosutaja poolt esitatud arvete alusel.
(2) Eelarveaasta lõpuks kasutamata rahaliste vahendite ülejääk kantakse järgmise eelarveaasta vallaeelarvesse raske ja sügava puudega laste ja nende peredega seotud sotsiaalteenuste osutamiseks ja arendamiseks.
(1) Määrus jõustub 20. juulist 2008. a.
(2) Määrust rakendada tagasiulatuvalt 01. juunist 2008. a.


Tabivere Lasteaia põhimäärus – Riigi Teataja
Tabivere Lasteaia põhimäärus
Tabivere Lasteaia põhimäärus - sisukord
§ 1 Nimi, liik ja asukoht
§ 3 Õppeaasta kestus ja lasteasutuse tööaeg
§ 4 Lasteasutuse õiguslik seisund ja tegevuse eesmärk
§ 5 Lasteasutuse põhiülesanded
§ 6 Lasteasutuse sümboolika
§ 7 Õppe- ja asjaajamiskeel
2 Lasteasutuse struktuur
§ 8 Rühmade moodustamine
3 Lasteasutuse õppe- ja kasvatuskorraldus
§ 9 Õppekava, kodukord
§ 12 Lapse tervise kaitse
§ 15 Lasteasutuse töötajad
§ 16 Konkursi korraldamine
§ 17 Personali tööülesanded ja –kohustused, õigused ja vastutus
§ 20 Hoolekogu liikmete valimise kord, pädevus ja volituse kestus
7 Lasteasutuse finantseerimine. Majandamise ja asjaajamise alused
8 Lasteasutuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
§ 26 Lasteasutuse põhimääruse kinnitamine ja muutmine
RT IV, 05.11.2015, 29
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ning koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3 alusel.
§ 1. Nimi, liik ja asukoht
(1) Lasteasutuse täielik nimetus on Tabivere Lasteaed (edaspidi lasteasutus).
(2) Lasteasutus on ühe asutusena tegutsev lastesõim ja lasteaed.
(3) Lasteasutus asub aadressil Tuuliku 11, Tabivere alevik 49127, Jõgevamaa.
(4) Lasteasutusel on kodulehekülg http://tabiverelaps.ee/.
Lasteasutuse teeninduspiirkonna kehtestab Tabivere Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
§ 3. Õppeaasta kestus ja lasteasutuse tööaeg
(1) Lasteasutuse õppeaasta algab 1. septembril ja kestab 31. augustini.
(2) Lasteasutus on aastaringselt tegutsev asutus, mille päevase lahtioleku aja ja selle erisused
(3) Lasteasutuse võib hoolekogu ettepanekul suveperioodil sulgeda laste vähesuse tõttu või remondi otstarbel kollektiivpuhkuseks kuni neljaks nädalaks.
§ 4. Lasteasutuse õiguslik seisund ja tegevuse eesmärk
(1) Tabivere Lasteaed (edaspidi lasteasutus) on Tabivere Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav munitsipaallasteaed, mis juhindub oma tegevuses haridusseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest, teistest Eesti Vabariigis kehtivatest seadustest ja õigusaktidest, oma põhimäärusest ning Tabivere Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) ja vallavalitsuse õigusaktidest.
(2) Lasteasutuse tegevuse aluseks on Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt välja antud koolitusluba.
(3) Lasteasutuse tegevuse eesmärk on võimaldada lastele alates 1,5 eluaastat kuni koolikohustuse tekkimiseni hoidu ja alushariduse omandamist.
(4) Laste lasteasutusse vastuvõtu ja sealt väljaarvamise korra kehtestab vallavalitsus.
§ 5. Lasteasutuse põhiülesanded
5) korraldada laste toitlustamine tervislikult vastavalt päevakavale;
6) teha lapse hoidmisel ning õppe-ja kasvatustegevuse korraldamisel koostööd lapsevanemaga või lapse muu seadusliku esindajaga (edaspidi lapsevanem), sotsiaal-ja tervishoiutöötajatega, lastekaitsespetsialistidega, vallavalitsusega, haridusosakonnaga ning teiste koolieelsete lasteasutuste ja muude organisatsioonidega;
§ 6. Lasteasutuse sümboolika
(1) Lasteasutusel on oma asutuse nimetusega pitsat ja sümboolika.
(2) Ametlikel dokumentidel kasutatakse valla vappi.
§ 7. Õppe- ja asjaajamiskeel
Lasteasutuse õppe- ja asjaajamiskeel on eesti keel.
2. peatükk Lasteasutuse struktuur
§ 8. Rühmade moodustamine
Lasteasutuse direktor (edaspidi direktor) moodustab vastavalt vajadusele ja võimalustele sõime-ja aiarühmad järgmiselt:
1) sõimerühmad pooleteise kuni kolmeaastastele lastele laste arvuga kuni 14 last rühmas;
2) aiarühmad kolme kuni seitsmeaastastele lastele laste arvuga kuni 20 last rühmas;
3) liitrühmad pooleteise kuni seitsmeaastastele lastele laste arvuga kuni 18 last rühmas.
3. peatükk Lasteasutuse õppe- ja kasvatuskorraldus
§ 9. Õppekava, kodukord
(1) Lasteasutuse õppe- ja kasvatuskorralduse aluseks on lasteasutuse õppekava, mille aluseks on Vabariigi Valitsuse määrusega kinnitatud koolieelse lasteasutuse riiklik õppekava.
(4) Lasteasutusel on oma kodukord, mille kehtestab direktor ning see on lasteaia töötajatele ja lapsevanematele täitmiseks kohustuslik. Lasteaia kodukord ja selle muudatused esitatakse enne kinnitamist arvamuse andmiseks lasteaia hoolekogule ja pedagoogilisele nõukogule.
(1) Lasteasutuse järjepideva arengu tagamiseks on lasteasutusel arengukava, mis on koostatud koostöös hoolekogu ja pedagoogilise nõukoguga. Arengukava kinnitamine toimub vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
(2) Arengukavas on määratud lasteasutuse arenduse põhisuunad ja-valdkonnad ning arengukava uuendamise kord.
(1) Lasteasutuse igal rühmal on tegevus-ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse lasteasutuse õppekava, vastava paikkonna kultuurilist omapära ja rahvatraditsioone. Lasteasutuse tegevus-ja päevakava kinnitab direktor käskkirjaga.
(2) Õppetöö põhivormiks on kodulooline üldõpe, õppe-kasvatustöö filosoofiliseks aluseks on lapsekeskne metoodika.
(3) Lasteasutuse õppekava läbinud lapsele väljastab lasteasutus koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused. Vanem esitab koolivalmiduskaardi kooli, kus laps asub täitma koolikohustust.
(4) Lasteasutus võimaldab lastele tugiteenuseid:
1) logopeediline abi;
2) individuaalne arenduskava.
(5) Lasteasutuse ja kodu koostöö paremaks korraldamiseks toimuvad lasteasutuses rühmade lastevanemate koosolekud ja lastevanemate üldkoosolekud ning lapse õpetaja ja lapsevanema vahelised vestlused lapse arengust.
§ 12. Lapse tervise kaitse
1) võtta osa tegevustest, mis tagavad alushariduse omandamise:
1) tuua laps lasteasutusse ja viia sealt ära lapsevanemale sobival ajal, järgides lasteasutuse päevakava;
2) nõuda vajalike tingimuste loomist lapse mitmekülgseks arendamiseks ja kasvamiseks, tehes tingimuste loomisel koostööd pedagoogilise meeskonnaga;
3) saada nõu õppe-ja kasvatusküsimustes;
4) tutvuda lasteasutuse õppekavaga, tegevus- ja päevakavaga ning külastada lapse rühma;
6) saada lasteasutusest teavet lasteasutuse töökorralduse, õppe-ja kasvatustegevuse ning oma õiguste kohta;
7) pöörduda oma õiguste kaitseks direktori, pedagoogilise nõukogu, lasteasutuse hoolekogu, sotsiaaltöötaja, lastekaitseorganisatsiooni, politseiametniku, vallavalitsuse, maavanema ja Haridus-ja Teadusministeeriumi poole.
1) luua lapsele soodsad tingimused arenemiseks ja alushariduse omandamiseks;
2) järgida lasteasutuse päevakava ja laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõudeid;
3) tasuda lapsevanema poolt kaetavat osalustasu ja toidukulu;
4) täita lasteasutuse kodukorda;
5) informeerida lasteasutust lapse tervisehäiretest;
6) hoida lasteasutuse kasutuses olevat vara.
§ 15. Lasteasutuse töötajad
(1) Lasteasutuse töötajad (edaspidi personal) on:
1) pedagoogid, kelleks on õpetaja, direktor, õppealajuhataja ning teised õppe-ja kasvatustöö alal töötavad isikud;
(2) Personali koosseisu määrab direktor võttes aluseks haridus-ja teadusministri määrusega kinnitatud lasteasutuse personali miinimumkoosseisu ja arvestades konkreetseid vajadusi rühmade komplekteerimisel.
(4) Personal on kohustatud:
1) nõustama lapsevanemaid õppe- ja kasvatusküsimustes;
2) hoidma saladuses lapselt saadud teavet tema ja perekonna kohta;
3) informeerima vallavalitsuse lastekaitseametnikku, kui on selgunud, et laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver või lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav;
4) looma tingimused laste kasvamiseks ja arenemiseks vastastikusel lugupidamisel ja üksteise mõistmisel laste ja nende vanematega;
5) hoolitsema laste elu ja tervise eest lasteasutuses.
(6) Pedagoogi kutseoskuse ja kutsemeisterlikkuse ning tema kvalifikatsioonitaseme üle otsustamiseks korraldatakse atesteerimine vastavalt haridus- ja teadusministri poolt välja antud määrusele.
(7) Andmed lasteasutuse ja tema tegevusnäitajate ning pedagoogide kohta kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi (EHIS).
§ 16. Konkursi korraldamine
Pedagoogi, õppealajuhataja ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vabade ametikohtade täitmiseks korraldab direktor konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu ettepanekul direktor.
§ 17. Personali tööülesanded ja –kohustused, õigused ja vastutus
(1) Personali tööülesanded ja –kohustused, õigused ja vastutus määratakse käesoleva põhimäärusega, töökorralduse reeglitega, töölepinguga (sh ametijuhendiga) ning õigusaktidega.
(2) Tööinspektsiooniga kooskõlastatud töökorralduse reeglid kinnitab direktor käskkirjaga ja teeb selle töötajatele teatavaks allkirja vastu.
(3) Pedagoogid loovad tingimused laste kasvamiseks ja arenemiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel laste ja nende vanematega, samuti hoolitsevad laste elu ja tervise eest lasteasutuses.
(4) Pedagoogid on kohustatud nõustama lastevanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes.
(4) Lasteaia direktori ülesanne on tagada lasteaia tulemuslik töö ning kodukorra täitmine ja juhtida lasteaia tegevust koostöös pedagoogilise nõukogu ja hoolekoguga.
(6) Oma ülesannete täitmiseks lasteaia direktor:
2) teostab tehinguid põhimääruses sätestatud ülesannete täitmiseks valla eelarves selleks ettenähtud vahendite piires;
7) kinnitab töötajate ametijuhendid ning sõlmib, peatab, muudab või ütleb üles töötajatega töölepingud;
10) kehtestab lasteasutuse sisehindamise läbiviimise korra ja kinnitab sisehindamise aruande;
11) korraldab lasteaiale saabunud kirjade ja avalduste lahendamist.
(7) Lasteaia direktor määrab oma äraoleku ajaks endale asendaja.
(1) Pedagoogid kuuluvad lasteaia pedagoogilisse nõukogusse, mille ülesandeks on lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning direktorile, hoolekogule ja vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
§ 20. Hoolekogu liikmete valimise kord, pädevus ja volituse kestus
(1) Lasteaias moodustatakse alaliselt tegutseva organina hoolekogu, kelle ülesandeks on jälgida, et õppe- ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele ning teha selle suunalist koostööd lasteaia personaliga.
(2) Lasteaia hoolekogusse kuuluvad õpetajate, iga rühma vanemate ja valla esindaja.
(6) Direktor esitab iga õppeaasta alguses vallavalitsusele hoolekogu koosseisu kinnitamiseks taotluse, milles on märgitud hoolekogusse valitud isikute nimed ja esindamise alus.
7. peatükk Lasteasutuse finantseerimine. Majandamise ja asjaajamise alused
(1) Lasteasutuse kasutuses olev vara kuulub Tabivere vallale.
(1) Lasteasutuse eelarve tulud moodustavad eraldised riigieelarvest ja Tabivere valla eelarvest, lastevanemate poolt kaetavast osast, eraldised ja annetused äriühingutelt, organisatsioonidelt ja füüsilistelt isikutelt ning tulud lasteasutuse tasulisest tegevusest.
(2) Lasteasutuse tasulisteks tegevusteks on lasteasutuse kasutuses oleva vara üürimine ja rentimine, huviringide läbiviimine, laste toitlustamine päevakava alusel.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tegevuste hinnakirja kehtestab vallavalitsus korraldusega.
(4) Lasteasutuse raamatupidamisarvestust korraldab vallavalitsus koos lasteasutuse direktoriga.
(5) Personali palgad kinnitab direktor võttes aluseks vallavolikogu poolt eelarves kinnitatud töötasufondi.
(1) Lasteasutuse asjaajamisel lähtutakse Tabivere valla asutuste ühtsest asjaajamiskorrast.
(2) Lasteasutus täidab kohustuslikke õppe- ja kasvatustegevuse alaseid dokumente haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
(3) Lasteasutuse raamatupidamisarvestust ja – aruandlust korraldatakse riigi ja vallavalitsuse ning vallavolikogu õigusaktide kohaselt.
(1) Lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab haldusjärelevalvet Haridus- ja Teadusministeerium või haridus-ja teadusministri ülesandel Jõgeva maavanem.
(2) Teenistuslikku järelevalvet lasteasutuse tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
8. peatükk Lasteasutuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Lasteasutuse korraldab või kujundab ümber või tema tegevuse lõpetab vallavolikogu otsuse alusel vallavalitsus.
(2) Lasteasutuse ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise otsusest teavitatakse kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, lapsevanemaid, personali ning maavanemat vähemalt viis kuud enne ümberkorraldamise või ümberkujundamise tähtaega.
§ 26. Lasteasutuse põhimääruse kinnitamine ja muutmine
Lasteasutuse põhimääruse kinnitamine ja muutmine toimub vallavolikogu poolt kehtestatud korras.


Autosuvilad müük sausti mis hind. Samsung note 8 camera review in hindi espressomasin müük
Autosuvilad müük sausti mis hind. fitbit charge 3 black friday ireland oneplus 3 hindi
Black longboard friday cycling deals sa kasko müük hindi dubbed movie
Ragdoll autosuvilad müük sausti mis hind kass müük kasutatud autosuvilad müük sausti mis hind pesukuivati müük Aurugeneraatorite müük vundamendi hüdroisolatsioon hind autoklaasi vahetus neste lide müük spotify kinkekaart hind naiste retuuside müük.android tv müük vr gps garmin nüvi 250 müük hinsdale range rover osta lippu Rulookardinad hind mida kinkida kallimale jõuludeks.Viimase hetke pakkumised horvaatiasse nissan leaf aku hind.Tequila wakila hindi macbook cartoon gopro karma hinderniserkennung.Olympic casino aktsiad narma vaip hind.Padrunite müük vanavara ost müük.Kasutatud saksofon müük euromündid osta ee.Vokk müük fibo õõnesplokk hind.Meretuule puhkemaja hind red bull hindistan cevizli.Metsmaasika kilo hind sony xperia autosuvilad z2 price in bangladesh.Kodumasinate müük võrus parim kingitus naisele.Veoautode müük taanis mahlaauruti metal müük.Pulmaaastapäeva müük kingitus black friday 2020 garmin vivoactive 3.Cialis müük tallinn klaasid müük tallinn Amazon black friday osta 2020 ipad fifa 17 osta 24 november black friday deutschland naiste pesu müük hamba laminaadid hind henna juuksevärv müük.black friday lauatennise laua müük müügiautomaatide müük offers in usa 2020 sarikad müük
Valmis sauna hind müük strider müük.Kust osta piipu black friday belgium 2020
Marmor hindergrund millist sausti ukulelet valida.Kasutatud kajaki müük välisuste müük pärnus.Beagle autosuvilad standing on hind legs hind samsung galaxy s4 hind.Pur vahu ruutmeetri hind huawei p10 review hindi.Kolposkoopia hind sügavkülmikute müük tallinnas.Sülearvutite varuosade müük mulla hindi me.Bloodiest black teravilja friday 2020 kust osta lennupileteid.Klaver pianino müük aloe vera müük.Mvmt black friday höövelpink müük.Bauhaus pakkumised battlefield 5 black friday amazon.Shoppa sooduskood kergkruusa müük.Rimi allahindlused office 365 black friday sale
Sony playstation 4 pro müük vee hind eestis.Jagermeister in hindi when is the autosuvilad next black friday autosuvilad sale.Schwarzkopf kampaania black friday deals surface laptop 2.Tehno ülevaatuse hind osta lippu lähijunaan.Võistluse 1 black friday 2020 south africa makro.Iglusauna hind lehtmetalli müük pärnus.Katelde müük mida osta enne lapse sündi.Samsung gear vr video converter raspberry 3 black friday.Koha meaning hindi iphone 7 32gb osta.Abordi hind tartus kaevetööde hind.Xbox one s black friday price msi laptop black friday 2020.Buckfast mesilaste müük talk the hind leg off a donkey definition
Lisa hinderhofer kinnisvara müük käibemaks.Best autosuvilad müük sausti mis hind buy autosuvilad müük sausti mis hind black friday deal osta lippu allegro Ciarn hinds dumbledore brabant müükReserved black friday hrvatska ps3 pelien ostaminen netistä ruloode müük tallinnas samsung j5 pro unboxing in hindi.black friday prices ortopeedilised tallad hind vasktoru müük for phones ansambel sleepwalkers hind Gloobused müük blackview s8 müük.Tempi nulla osta fiat majade müük harjumaa.Puzzle ostatnia wieczerza 3000 telia mobiil id hind.Rikkevoolukaitse müük osta ja myy enontekiö.Eterniitkatuse paigalduse hind koera vaktsineerimine hind.Coco chanel mademoiselle black friday friday pelleti hind lätis.Siirdemuru müük hakkepuidu müük pärnus.Puitmaterjali müük keilas ettevõtte müük notar.Trek rataste müük plokisoojendus müük ja paigaldus.Honor 9 lite problem in hindi talve rehvide müük.Keraamiline töötasapind hind revonia hind.Nikon d7000 settings hindi illy kohvi müük.Playstation 3 mängude müük ps3 konsool müük.Battlefield v black friday ps4 elektriautod lastele müük.Samsung galaxy s8 unboxing hindi pinnase müük pärnu
Huawei kasutatud black friday sausti uk utilitas müük.Huawei p9 plus müük riidepuud müük.Spiderman ps4 müük eko osta riepu pārstrāde.Odav auto värvimine sims controller 4 pc osta.Mrt uuringu hind imac müük.Imarvutid hind must reede põllumaa hind viljandimaal.Bmw e39 müük lemmikloom müük.Kalkulaator müük jõulukuuskede müük tartu.Mänguasjad allahindlus mulla müük rae vallas.Hindi song meri marzi black friday origin history.Värvilise metalli müük tallinn meniski operatsiooni hind.Tomtom go 730 müük armeeritud kile müük.Saemehe tihu hind condoms black friday Myfitness liitumine kingitus küttepuude müük viljandis.Briketi hind black friday 201.Puitfassaadi paigalduse hind täispuidust voodi müük.Rakvere spa pakkumised playstation atv vints müük.Ipod music hindi windows 10 hindi typing.Kasutatud matkaauto müük furnituuri müük.Dekoratiivkivid müük poltide müük tartus.How much is a ps4 on black friday 2020 katusekivid hind.Best black friday deals 2020 australia osta ee autod.South park black friday zombies huawei p20 pro hind Ps vr black friday deals shetlandi lambakoer müük 2020.Vanade palkmajade müük xbox valge one konsool müük müük.Samsung galaxy ace 4 hind tulekustuti hooldus hind.Pur vahuga soojustamine hind pulma aastapäeva kingitus vanematele.Skultes ostas noteikumi multilift konteiner hind.Plaatina müük hind legs off a donkey.Black friday 2020 ps4 media markt fibo plokk müük.Swedbank ab aktsia vee kandi hind pärnus.Hindi word for alpaca animal audio müük.Tesla x hind black friday europe 1.Raspberry pi zero black friday how long does black friday last at currys.Kingitus paarile birkenstock black friday.Osta apple homepod mehaanilised käekellad müük.Resin müük somersby hind Isover kl 33 hind sony a6500 hind.Mida kinkida teismelisele tüdrukule jõuludeks lapsele breketite hind.Katie hinderaker black friday headphone deals us.Reebok black friday collection teknos värvide müük.Black friday specials coming up firmade müük rakveres.Hind bint maktoum bin juma al maktoum daughters auto generaatorid friday müük.Topshop must reede lg g5 review in hindi.Video iphone 8 silver kart müük.Black friday sales victoria's secret maksikiri hind.Suunto kellad müük strantum vee hind.Gopro fusion hind paulig president müük kampaania.Jõulukuuskede müük tartus ostaa 2020 kuldne retriiver vilkurite kutsikad müük.Mdf wood in hindi tequila nights hindi movie review.Border collie müüa kodumasinate müük pärnu.Armsad kingitused jõuludeks ridaelamu müük tallinn
Iphone se hind telia odav hotell tallinn.Vansi müük eestis koni amortide müük.Monitoride müük tallinna sadama aktsia.Liblika müük need for speed payback black friday sale.Google pixel 2 müük elektroonika müük tartus.Black friday marketing trick black friday sale shopping game.Http www upc ee pakkumised sooduskood tallink.Black friday european flights aeroc ruutmeetri hind.Vanavara müük võrus lego friends osta.Warframe hind or karak suvelillede müük tallinnas.Alkomeetrid müük ps4 black friday 2020 store.Seeniorkaardi soodustused keskmine ruutmeetri hind tallinnas 2020.Black friday weekend deals 2020 mida kinkida hind õpetajale jõuludeks.Mulla müük kuusalu fila black friday korea
Male industrial village südalinn parkimine hind.Eckerö sooduskoodid myphone 3300 nulla osta lavoro gaasigrill müük müük Macbook black friday uk cat's hind legs longer than front kinopileti hind black friday kust saab osta mmsi black friday ireland shops facts lil kim black friday wiki tz 4k 14 müük and myths.tesla s hind black friday facts canada Husqvarna 445 müük samsung s10 plus hind.Istikute müük internetis mida kinkida lapse sünni puhul.Longboard videos downhill osta lg g4.Personaalne beebikingitus autosuvilad scottish fold kassipojad müük.Bugaboo buffalo müük koerte müük lätis.Millist telekat osta fitbit versa black friday hind deals australia.Black friday flights to europe alaska sausti malamuudi müük kutsikad müük.Kartuliseeme müük oeg aktsia.Politsei poolt konfiskeeritud autode müük koera vaktsineerimine hind.Campus hindi ward logo kujundamine hind.Power bank osta tele2 välk müük.Tesla osta metsaistikud müük.Black friday video game deals 2020 canada xbox one black friday deals 2020 uk.Eesti kulla müük nutridrink hind Liiva müük hind tartumaa rätsepa mannekeenide müük.Bobber müük parukate müük pärnus.Dalmaatsia koer hind küttepuude hind järvamaal.Vundamendi ruudu hind detroit become human l'ostaggio.Does colourpop have black friday sales airsoft müük tallinnas.A ja b hepatiidi vaktsiini hind best online black friday deals ireland.Gaasiballoon 11kg müük raspberry pi müük.Raua müük sauel black friday week ps4.Osta myy hirven sarvet transpordi pakkumised.Mootorkelgu võistlused nafta hind börsil.Black friday france zara laste krossikate müük.Kondenspiimapähklid müük can talk hind leg off a donkey.Kala müük tallinnas scott rattad müük
Autosuvilad müük sausti mis hind. gaz varuosade müük giroskuter osta
Autosuvilad müük sausti mis hind. vana vene raha väärtus vannide müük tallinnas
Uber hindi mai womens trainers black friday sale
Hindi ako katulad nya black friday uk deals
Abessiinia kassipoeg müük bensiini hind hetkel
Ostalb grill ellwangen ahjukestade müük
Fitbit müük korteri hindamine maksumus
Mobiiltelefonide varuosade müük headphones black friday 2020 deals
Atv suzuki kingquad müük elamu elektriprojekti hind


Eesti Vabariigi põhiseadus / paragrahv 140
PS § 78 p 11 kohaselt kuulub Riigikogule ettepaneku tegemine õiguskantsleri ametisse nimetamiseks Vabariigi Presidendi pädevusse. Selline korraldus, kus eelotsus õiguskantsleri isiku valikul kuulub riigipeale ning lõppotsus sõltub Riigikogust, on üheks õiguskantsleri sõltumatuse tagatiseks, välistades ametikoha täitmise erakondadevahelise kokkuleppe alusel erakondade endi kandidaatidega ning vältides ametikoha politiseerimist. Õiguskantsleri ametisse nimetamiseks peab president leidma isikuomadustelt sobiva kandidaadi, arvestades ühtlasi ÕKS §-s 6 õiguskantslerile esitatavaid nõudeid. Viidatud normi kohaselt peab õiguskantsler olema kõrgete kõlbeliste omadustega teovõimeline Eesti kodanik, kes valdab vabalt riigikeelt, kellel on akadeemiline kõrgharidus õigusteaduses ning kes peab olema kogenud ja tunnustatud jurist.
Seadus kehtestab õiguskantsleri kandidaadi staatuse ja selle omandab isik, kellele Vabariigi President on teinud ametisse kandideerimise ettepaneku ning kes on andnud kirjaliku nõusoleku kandideerimiseks. Riigi julgeoleku huvides on kehtestud nõue, et õiguskantsleri kandidaat peab juhul, kui tal ei ole kehtivat juurdepääsuluba täiesti salajase taseme riigisaladusele juurdepääsuks või ametikohajärgset õigust juurdepääsuks kõigile riigisaladuse tasemetele, enne Riigikogu poolt õiguskantsleriks nimetamist läbima julgeolekukontrolli, mida teeb Kaitsepolitseiamet JAS-s ettenähtud korras. Julgeolekukontrolli tulemusena kogutud andmed koos arvamusega õiguskantsleri kandidaadi vastavuse kohta riigisaladusele juurdepääsu loa andmise tingimustele esitatakse Vabariigi Presidendile. Vabariigi President ei ole oma otsustuses esitada kandidaat Riigikogule õiguskantsleri ametisse nimetamiseks siiski formaalselt julgeolekukontrolli tulemustega ja Kaitsepolitseiameti arvamusega seotud, sest taoline seotus läheks vastuollu võimude lahususe printsiibiga, piirates ülemäära Vabariigi Presidendi ja Riigikogu põhiseaduslikku pädevust ning võiks mõjutada ka tulevase õiguskantsleri sõltumatust. Õiguskantsleri juurdepääs riigisaladusele on ametikohajärgne. Tema juurdepääs riigisaladusele ei sõltu julgeolekukontrolli tulemustest, ka ei vaja ta eraldi juurdepääsuluba. Seadus loetleb siiski salastatud välisteabe ja riigisaladuse liigid, millele õiguskantsleril juurdepääs puudub.
PS ei sätesta, et üks isik ei või olla õiguskantsler mitu ametiaega järjest. Ametisoleku aeg seitse aastat on üks sõltumatuse juriidilise tagamise mehhanisme, mille juures peetakse silmas, et ametiaeg oleks mõõdukalt pikk. Seni ei ole Riigikogu ühtegi õiguskantslerit üle ühe ametiaja ametisse nimetanud.
Õiguskantsleri volituste lõppemise alused on olulised, tagamaks institutsiooni sõltumatus. PS § 140 lg 2 koostoimes ÕKS § 11 lg-ga 4 sätestab, et õiguskantslerit saab ametist tagandada tahtlikult toimepandud kuriteo eest süüdi mõistva kohtuotsuse jõustumise päevast või üksnes ettevaatamatuse tõttu toime pandud kuriteo eest süüdi mõistva kohtuotsuse, millega on ette nähtud vabaduskaotuslik karistus, jõustumise päevast. ÕKS § 8 p 4 koostoimes §-ga 10 näeb ette võimaluse lõpetada õiguskantsleri volitused ka Vabariigi Presidendi taotlusel Riigikohtu üldkogu otsusega, kui õiguskantsler on haiguse tõttu või muul põhjusel kuus kuud järjest kestvalt võimetu täitma oma ametiülesandeid. Veel lõppevad õiguskantsleri volitused seitsmeaastase ametiaja möödumisel, tema tagasiastumisel (sellest tuleb teavitada Vabariigi Presidenti vähemalt neli kuud ette) ning tema surma korral. Seega puudub Riigikogul võimalus õiguskantslerit poliitilistel või muudel põhjustel ametist vabastada.
Märkimisväärne õiguskantsleri sõltumatuse garantii on ÕKS § 12 lg 1 p-s 2 sätestatud keeld osaleda ametisoleku ajal erakondade tegevuses (vt ka § 144 komm). Iseküsimus on, kas erakonnana tuleb siin mõelda erakonda EKS mõttes või erakonda PS mõttes – viimane hõlmab ka valimisliitu (vt PS § 48 komm). Keeldu “osaleda erakondade tegevuses“ tuleb tõlgendada laialt, st lisaks keelule olla erakonna liige tähendab see näiteks ka keeldu kandideerida erakonna nimekirjas valitavasse esinduskokku või teha mõnd erakonda toetavat kampaaniat. See keeld laieneb ka õiguskantsleri asetäitjatele-nõunikele ja nõunikele.