text:
Otsuse jõustamise menetlused - Läti
Täitmine on tsiviilkohtumenetluse etapp, milles kohtutäitur pöörab täitmisele kohtu, muu asutuse või ametniku otsuse, kui võlgnik (kostja) jätab otsuse õigusaktides või kohtu kehtestatud tähtaja jooksul vabatahtlikult täitmata.
Täitemeetmete kohta, mida kohtutäituril on õigus kohaldada, vt „Õigusvaldkonna ametid: Läti“.
Kohtutäiturid pööravad täitmisele kohtute ja muude asutuste otsused ning teevad muid õigusaktidega ette nähtud toiminguid.
Kohtuotsus kuulub täitmisele pärast selle jõustumist, välja arvatud juhul, kui õigusaktide või kohtumäärustega on ette nähtud selle viivitamatu täitmine. Kohtutäituril on õigus algatada täitedokumendi alusel täitemenetlus.
Vastavalt kohtulahendite täitmise menetlusele kuuluvad täitmisele järgmised kohtute ja muude asutuste otsused:
kohtumäärused ja kohtuotsused tsiviil- ja haldusasjades;
kohtuotsused ja prokuröri otsused või määrused tulu sissenõudmist puudutavates kriminaalasjades;
kohtuotsused tulu sissenõudmist puudutavates haldusrikkumise asjades;
kohtuotsused kokkuleppemenetlustes;
alalise vahekohtu lahendid;
välisriigi kohtu, pädeva asutuse või vahekohtu otsused õigusaktides sätestatud juhtudel;
kohtuotsused sanktsioonide (trahvide) määramise kohta;
töövaidluskomisjoni otsused;
avalikke teenuseid reguleerivate asutuste (edaspidi „reguleeriv asutus“) otsused vaidluste ja kokkuleppemenetluste kohta.
Kui õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kohtulahendite täitmise menetlust ka järgmiste dokumentide suhtes:
asutuste ja ametnike otsused haldusrikkumiste ja õigusrikkumiste asjades õigusaktides sätestatud juhtudel;
riigi volitatud asutuste ja ametnike välja antud haldusaktid, milles nõutakse teatava summa tasumist;
õigusvaldkonna spetsialistide (notarid, juristid, kohtutäiturid) otsused nende ametitegevuse ja osutatud õigusabi tasustamise ja osutatud teenustega seotud kulude ning riigilõivude kohta;
nõukogu, komisjoni või Euroopa Keskpanga poolt vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 299 vastu võetud õigusaktid;
notariaadiseaduse D1 jaos sätestatud menetluse kohased notariaalaktid.
Täitedokumendid on:
tsiviil- ja haldusasjades kohtumääruse või kohtuotsuse alusel tehtud täitekorraldus või kriminaalasjades kokkulepet kinnitava kohtumääruse alusel tehtud täitekorraldus, alalise vahekohtu lahend, töövaidluskomisjoni otsus, reguleeriva asutuse otsus vaidluse või kokkuleppemenetluse kohta, välisriigi kohtu või vahekohtu otsus ning nõukogu, komisjoni või Euroopa Keskpanga poolt vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 299 vastu võetud õigusaktid;
asutuste ja ametnike otsused haldusrikkumiste ja õigusrikkumiste asjades;
kohtuotsused haldusrikkumiste asjades;
tulu sissenõudmist puudutavates kriminaalasjades tehtud prokuröri otsuse või määruse väljavõte;
haldusakti alusel antud täitekorraldus (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 539 lõike 2 punkt 2);
kohtuotsus, mis käsitleb kohustuste vaidlustamata täitmisele pööramist, hoiatusmenetluse kohaste kohustuste täitmisele pööramist või kinnisvara vabatahtlikku müüki oksjonil kohtumenetluse käigus;
notari, juristi või kohtutäituri väljastatud arve;
välisriigi kohtu või pädeva asutuse poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 805/2004 väljastatud Euroopa täitekorraldus;
välisriigi kohtu või pädeva asutuse poolt vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/2003 artikli 41 lõikele 1 väljastatud tõend;
välisriigi kohtu või pädeva asutuse poolt vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/2003 artikli 42 lõikele 1 väljastatud tõend;
kohtu, sealhulgas välisriigi kohtu poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2007 artikli 20 lõikele 2 väljastatud kinnitus;
kohtu, sealhulgas välisriigi kohtu poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1896/2006 artiklile 18 väljastatud maksekäsk;
kohtuotsus, millega antakse võlausaldajale õigus müüa võlgniku panditud vara hagi tagamise menetluses (maksejõuetusseaduse paragrahvi 37 lõige 2);
välisriigi kohtu või pädeva asutuse poolt vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 artikli 20 lõike 1 punktile b tehtud otsuse väljavõte;
välisriigi pädeva asutuse poolt vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 artiklile 48 väljastatud ametliku juriidilise dokumendi väljavõte;
taotluse saanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubav ühtne juriidiline dokument, mis on koostatud vastavalt komisjoni 18. novembri 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1189/2011 II lisas sätestatud näidisvormile;
notariaadiseaduse D1 jaos sätestatud menetluse kohased täitmist käsitlevad notariaalaktid;
välisriigi kohtu või pädeva asutuse poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EÜ) nr 1215/2012 (kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) artiklile 53 või 60 väljastatud tunnistus;
väljavõte siseturu infosüsteemi (IMI) kaudu saadud Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi pädeva asutuse otsusest haldustrahvi määramise kohta seoses töötajate lähetamisega seotud rikkumistega;
kohtu, sealhulgas välisriigi kohtu poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 655/2014 artikli 19 lõike 1 punktile a väljastatud pangakontode Euroopa arestimismääruse A-osa.
Kohtuotsus ja kohtuvälises menetluses tehtud otsus kuulub täitmisele pärast selle jõustumist, välja arvatud juhul, kui õigusaktid või kohtumäärused näevad ette selle viivitamatu täitmise. Kui kohtulahendit täitmiseks kehtestatud tähtaja jooksul vabatahtlikult ei täideta, koostab kohus vabatahtliku täitmise tähtaja möödudes täitekorralduse. Kohtutäituril on õigus algatada täitedokumendi alusel täitemenetlus.
Täitekorralduse väljastab asja arutanud kohus täitmise eest vastutava kohtuametniku taotlusel. Iga kohtulahendi kohta väljastatakse üks täitekorraldus. Kui kohtulahendid kuuluvad täitmisele erinevates kohtades, kohtulahendi mõni osa kuulub täitmisele viivitamata või on kohtulahend tehtud mitme hageja kasuks või mitme kostja vastu, peab kohus täitmise eest vastutava kohtuametniku taotlusel väljastama mitu täitekorraldust. Mitme täitekorralduse väljastamisel tuleb igas korralduses märkida täitmise täpne koht või kohtulahendi osa, mis kuulub täitekorralduse kohaselt täitmisele; solidaarkohustuste korral tuleb asjaomases täitekorralduses märkida kostja, kelle suhtes otsus täitmisele pööratakse.
Kohtulahendi täitmise algatamiseks tuleb täitmise eest vastutavale ametnikule või tema volitatud esindajale väljastatud täitekorraldus koos taotlusega esitada kohtutäiturile.
Vannutatud kohtutäiturite ametitegevust ja selle üle arvestuse pidamist reguleerivad kohtutäiturite seadus ja ministrite kabineti 14. märtsi 2006. aasta määrus nr 202 „Vannutatud kohtutäiturite ametitegevuse üle arvestuse pidamine“.
Tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud täitemeetmete kohtuotsuste ja muude asutuste otsuste täitmise menetluses kohaldamise eesmärk on piirata võlgniku õigusi, et tagada tasakaal selle isiku õiguste, kelle seadusega kaitstud kodanikuõigusi või huvisid see otsus puudutab, ja võlgniku kohtuotsuse (või muu asutuse otsuse) täitmise kohustuse vahel.
Kohtutäituril on õigus pöörata sissenõue võlgniku vallasvarale, sealhulgas muude isikute juures hoitavale varale, ja immateriaalsele varale, summadele, mis teised isikud võlgnevad võlgnikule (võlgniku töötasu, muu sarnane tasu, muu sissetulek, investeeringud krediidiasutustes), ning kinnisvarale.
Täitekorralduses nimetatud sissenõuet ei saa pöörata teatavatele õigusaktides nimetatud varadele ja esemetele, mis kuuluvad täielikult või osaliselt võlgnikule (näiteks majatarbed ja kodumasinad, rõivad, toit, raamatud, tööriistad ja -vahendid, mis on võlgnikule hädavajalikud igapäevaseks kutsetegevuseks, et ennast ülal pidada jne).
Täitekorralduses nimetatud sissenõuet ei pöörata järgmistele täielikult või osaliselt võlgnikule kuuluvatele esemetele:
majatarbed ja kodumasinad; võlgniku, tema perepiikmete ja ülalpeetavate rõivad:
igapäevased rõivad, jalatsid ja aluspesu;
voodipesu, öörõivad ja käterätid;
igapäevaseks kasutuseks mõeldud köögitarbed ja lauanõud;
mööbel – üks voodi ja tool inimese kohta ning üks laud ja üks kapp leibkonna kohta;
kõik lastetarbed;
võlgnikule ja tema perele kolmeks kuuks vajalikud toiduained;
ühe kuupalga alammäärale vastav summa võlgniku, iga pereliikme ja ülalpeetava kohta, kuid alaealiste laste jaoks elatise või ülalpidamise tagamise fondi maksete sisenõudmisel summa, mis vastab 50 %-le ühe kuupalga alammäärast, võlgniku, iga pereliikme ja ülalpeetava kohta;
üks lehm või kits ja üks siga leibkonna kohta ning loomasööt koguses, mis on vajalik loomade söötmiseks kuni järgmise saagini või kuni loomad lastakse karjamaale;
perele toidu valmistamiseks ja kütteperioodil eluruumide kütmiseks vajalik kütus;
raamatud ning tööriistad ja -vahendid, mis on võlgnikule hädavajalikud igapäevaseks kutsetegevuseks, et ennast ülal pidada;
põllumajanduslikud tootmisvahendid, st põllumajandustootmisega tegelemiseks vajalikud põllumajandusseadmed, masinad, kariloomad ja seemnevili ning sööt, mis on vajalik loomade ülalpidamiseks järgmise saagini. Põllumajandusseadmed ning see, kui palju loomi ja sööta peetakse vajalikuks, sätestatakse põllumajandusministri suunistes;
vallasvara, mis vastavalt tsiviilseadustikule moodustab kinnisvara päraldise – asjaomasest kinnisvarast eraldi;
pühakojad ja kultustoimingutes kasutatavad esemed.
Samuti ei saa sissenõuet pöörata järgmistele sissetulekutele:
lahkumistoetus, matusetoetus, üleelanud abikaasale makstav kindlasummaline toetus, riiklikud sotsiaaltoetused, tsöliaakiat põdeva lapse riiklik toetus, toitjakaotuspension ja toitjakaotustoetus;
töötaja isiklike töövahendite kasutamise hüvitis ja seaduslikke töösuhteid reguleerivates muud õigusnormides ette nähtud hüvitised seoses seadusliku töösuhtega;
summad, mis makstakse töötajale seoses lähetustega või muusse piirkonda üleviimise või seal tööülesannete täitmisega;
sotsiaaltoetused;
lapse ülalpidamise toetus valitsuse määratud miinimumsummas, mida üks vanem peab kohtuotsuse või ülalpidamise tagamise fondi ameti otsuse alusel maksma, ning ülalpidamise tagamise fondist saadav lapse ülalpidamise toetus.
Kui sissenõue pööratakse võlgniku vallasvarale, kinnisvarale või sissetulekule, ei saa võlgnik seda vara enam vabalt käsutada.
Kui kohtutäituri nõudmisi või korraldusi ei täideta, koostab kohtutäitur vastava akti ja esitab selle otsuse tegemiseks kohtule. Kohus võib määrata süülisele poolele trahvi – kuni 360 eurot füüsilisele isikule või kuni 750 eurot ametiisikule. Kohtu otsuse võib edasi kaevata.
Teatud juhtudel on kohtutäituri korralduse täitmata jätmise eest ette nähtud konkreetsed karistused.
Täitemeetmeid kohaldavale kohtutäiturile vastuhakkamise korral võib kohtutäitur kutsuda appi politsei.
Kui võlgnik ei ilmu kohtutäiturilt kutset saades kohtutäituri juurde või keeldub selgituste või seadusega nõutud teabe esitamisest, on kohtutäituril õigus anda asi kohtusse otsuse tegemiseks isiku vastutuse kohta. Kohus võib anda võlgnikule korralduse ilmuda kohtutäituri juurde või määrata talle trahvi – kuni 80 eurot füüsilisele isikule või kuni 360 eurot ametiisikule. Kohtu otsuse võib edasi kaevata.
Kui ilmneb, et võlgnik on tahtlikult esitanud valeteavet, peab kohtutäitur teavitama sellest prokuröri.
Kõik täitedokumendid saab esitada täitmiseks 10 aasta jooksul pärast kohtuotsuse või -määruse jõustumist, välja arvatud juhul, kui õigusaktides on sätestatud muu periood. Kui kohtulahend näeb ette osade kaupa maksmise, kehtib täitedokument kuni viimase makse tähtpäevani ning 10-aastane periood algab viimasest maksetähtpäevast.
Täitemenetlus algatatakse kehtiva täitekorralduse alusel, mille on teinud kohus või muu asutus. Kohtuotsuse või muu asutuse otsuse kohaselt kohustatud isik võib otsuse edasi kaevata (vaidlustada), kasutades õigusaktides sätestatud kohtuotsuste ja muude asutuste otsuste edasikaebamise (vaidlustamise) üldist menetlust.
Menetluse poole taotlusel ja võttes arvesse asjaomaste poolte varalist seisundit või muid asjaolusid, on asja arutaval kohtu õigus lükata kohtulahendi täitmine edasi, jagada täitmine osadeks või muuta kohtulahendi täitmise vormi või menetlust. Kohtulahendi täitmise edasilükkamise, täitmise osadeks jagamise või kohtulahendi täitmise vormi või menetluse muutmise otsuse saab kõrgema astme kohtusse edasi kaevata 10 päeva jooksul. Kui asjaolud takistavad kohtulahendi täitmist või muudavad selle võimatuks, on kohtutäituril õigus esitada kohtulahendi täitmise eest vastutavale kohtule ettepanek lükata kohtulahendi täitmine edasi, jagada täitmine osadeks või muuta kohtulahendi täitmise vormi või menetlust.
Kohtutäitur võib täitmise edasi lükata täitmise eest vastutava ametniku taotlusel või kohtu otsuse alusel, millega lükatakse täitemeetmete võtmine edasi või peatatakse vara müük, lükatakse kohtulahendi täitmine edasi või jagatakse täitmine osadeks.
Võlausaldaja või võlgnik võib vaidlustada kohtutäituri tegevuse kohtuotsuse täitmisel või kohtutäituri keeldumise pöörata kohtuotsus täitmisele, välja arvatud kehtetu oksjoni puhul, esitades põhjendatud kaebuse kohtutäituri tööpiirkonna (linna) kohtule 10 päeva jooksul alates vaidlustatud meetmete kohaldamisest või päevast, mil kaebuse esitaja, kellele jäeti meetmete kohaldamise ajast ja kohast teatamata, saab sellistest meetmetest teada.
Kohus peab kaebuse läbi vaatama 15 päeva jooksul. Kohtuistungist tuleb teatada võlgnikule ja võlausaldajale ning kohtutäiturile. Kui nimetatud isikud kohale ei ilmu, et takista see küsimuse arutamist.
Kaebuse esitaja põhjendatud taotlusel võib kohtunik täitemenetluse peatada, keelata raha kohtutäiturile, võlausaldajale või võlgnikule ülekandmise või peatada vara müügi. Otsus kuulub viivitamata täitmisele.
Kohtu otsuse võib edasi kaevata.
http://www.tm.gov.lv/ – justiitsministeeriumi veebisait
http://www.lzti.lv/ – Läti vannutatud kohtutäiturite nõukogu
http://www.tiesas.lv/ – Läti kohtuportaal
Viimati uuendatud: 05/06/2019

matches: kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus


Saue valla lemmikloomade pidamise eeskiri – Riigi Teataja
Saue valla lemmikloomade pidamise eeskiri - sisukord
§ 4 Loompidaja kohustused
§ 5 Lemmikloomaga avalikus kohas viibimine
RT IV, 08.06.2018, 40
Vastu võetud 31.05.2018 nr 28
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkt 362, loomatauditõrje seaduse §11 lõike 1 alusel.
(1) Saue valla lemmikloomade pidamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab koerte, kasside ja muude lemmikloomade pidamise nõuded Saue valla haldusterritooriumil.
(2) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile juriidilistele ja füüsilistele isikutele, kelle omandis või valduses on lemmikloom. Eeskiri laieneb ka isikule, kes tegeleb lemmikloomapidamisega rendi või muu selletaolise suhte alusel kokkuleppel omanikuga.
(3) Lisaks käesolevale eeskirjale tuleb lemmikloomade pidamisel järgida loomakaitseseaduses, loomataudiseaduses, veterinaarkorralduse seaduses, põllumajandusministri 24.07.2008 määrusest nr 76 „Lemmikloomade pidamise nõude“, Vabariigi Valituse 16.04.2002 määruses nr 130 „Hulkuvate loomade püüdmise, pidamise ja nende omaniku kindlakstegemise ning hulkuvate loomade hukkamise kord“ sätestatud nõudeid ning teisi loomapidamist reguleerivaid õigusakte.
1) Lemmikloom on inimese isiklikuks meelelahutuseks, seltsiks, jahipidamiseks, turvalisuse tagamiseks, tõu aretamiseks vm eesmärgil peetav loom (imetaja, lind, roomaja, kahepaikne, kala või selgrootu);
2) Loomapidaja on isik, kes on lemmiklooma omanik või kes tegeleb lemmiklooma pidamisega rendi või muu selletaolise suhte alusel kokkuleppel omanikuga,
3) Hulkuv lemmikloom on loom, keda ei ole võimalik identifitseerida ja kelle omanikku ei ole võimalik tuvastada või kes viibib väljaspool loomapidajale kuuluvat või tema kasutuses olevat territooriumi järelevalveta;
4) Avalik koht on üldkasutatav koht või vabaks liikumiseks ja kasutamiseks avatud territoorium, ehitis või selle osa. Üldkasutatav koht on ka ühissõiduk;
5) Varjupaik on hulkuvate loomade pidamise ettenähtud koht;
6) Häirimine on kaaskodanike igapäevaseid käitumisharjumusi takistav tegevus;
7) Ohustamine on loomapidaja tegevus või tegevusetus, millega seatakse ohtu teiste inimeste vara, elu või tervis;
8) Kiibistamine on lemmiklooma naha alla elektroonilise andmekandja, mis sisaldab ainulaadset 15-kohalist numbrikombinatsiooni ning võimaldab tuvastada lemmikloomapidaja, paigaldamine.
9) Eutanaasia on looma hukkamine loomapidaja algatusel või kaastundest, kui ellujäämine tekitaks loomale kestvaid kannatusi või kui tema liigiomane eluviis osutub võimatuks. Looma eutanaasia viib läbi veterinaararst.
(1) Lemmiklooma on lubatud pidada omanikule kuuluvas või tema valduses olevas ehitises või territooriumil või selle territooriumi omaniku loal või muu õigustatud isiku nõusolekul. Territoorium peab olema piiratud nii, et lemmikloom sealt omal tahtel välja ei pääseks. Lemmikloomapidaja peab välistama lemmiklooma ärajooksmise ja inimestele või loomadele kallale tungimise võimaluse.
(2) Looma pidamine ei tohi häirida avalikku korda ega ohustada inimesi, vara ega teisi loomi. Loomaomanik vastutab looma poolt tekitatud kahju eest Eesti Vabariigi õigusaktidest sätestatud ulatuses ja korras.
(3) Keelatud on looma hüljata, vigastada, abitusse seisundisse jätta, tekitada valu ja välditavaid füüsilisi ja vaimseid kannatusi, põhjustada looma hukkumist või panna toime muud looma suhtes lubamatut tegu.
(4) Keelatud on lubada loomal häirida metsloomi ja –linde, välja arvatud jahi ajal jahikoertel.
(5) Keelatud on kaaskodanike või teiste loomade häirimine, ohustamine või neile kahju tegemine lemmiklooma poolt.
(7) Hoonete üldkasutatavates ruumides ja territooriumitel lemmikloomaga viibides on lemmikloomapidaja kohustatud järgima kinnistu omaniku või omanike kehtestatud korda ja avalikku korda. Korterelamutes tuleb looma pidamisel lähtuda lisaks ka korteriühistu põhikirjast, kodukorrast, ühise tegusemise lepingust ja muudest elamu (sh kinnistu) ühisest haldamist käsitlevatest dokumentidest.
(8) Lemmiklooma kadumisel või lahti pääsemisel tuleb lemmikloomapidajal viivitamata viia läbi otsingud ja korraldada lemmiklooma püüdmine.
(9) Hulkuva lemmiklooma korduvale toitjale laienevad lemmikloomapidaja kohustused ja vastutus.
(10) Lemmikloomapidamine ei tohi häirida avalikku korda.
(11) Koerte ja kasside kiibistamine on kohustuslik, teiste lemmikloomade puhul on kiibistamine soovituslik. Mikrokiipi võib paigaldada vaid tegevusluba omav veterinaararst.
(12) Koera ja kassi peab kiibistama neljateistkümne (14) päeva jooksul arvates päevast, millal lemmikloom sai kolme kuuseks. Omandatud täiskasvanud koer või kass tuleb märgistada neljateistkümne (14) päeva jooksul arvates omandamise päevast.
(13) Kiibistatud lemmikloom peab olema registreeritud Lemmiklooma registrisse LLR.
(15) Soovitatav on avalikus kohas liikuvad lemmikloomad varustada kaelarihmaga, millel on märgitus lemmikloomapidaja kontaktandmetega.
(16) Lemmikloomapidaja, kes soovib oma lemmikloomast loobuda, peab tagama uue lemmikloomapidaja leidmise või nõuetekohase eutanaasia veterinaararsti poolt.
§ 4. Loompidaja kohustused
1) Tagama loomale liigikohase pidamistingimused ja piisavas koguses vett ning toitu;
2) kiibistama oma lemmiklooma (kass ja/või koer) ning tagama et loom oleks registreeritud registrisse;
3) paigaldama territooriumi sissepääsu(de)le võimalikule ohule viitava sildi. Silt peab olema paigutatud nähtavale kohale. Lemmikloomapidaja peab tagama ameti- või tööülesandeid täitvate isikute, samuti teiste territooriumi kasutama õigustatud isikute ja nende külaliste ohutu pääsu territooriumile;
4) järgima sanitaar- ja hügieeninõudeid,
5) koristama avalikus kohas koheselt oma lemmiklooma väljaheiteid;
6) tagama lemmikloomade vaktsineerimise vastavalt kehtestatud õigusaktidele;
7) ametiisiku nõudmisel esitama talle vaktsineerimist kinnitava tõendi;
9) teatama kohe veterinaararstile ning seejärel täitma tema ettekirjutusi kui loom on hammustanud inimest või teisi loomi, kui looma on rünnanud metsloom ja samuti kui loom käitub ebaloomulikult või on marutaudi kahtlusega;
10) välistama lemmiklooma ära jooksmise ja inimestele või loomadele kallale tungimise võimaluse;
11) looma kadumisel viivitamata korraldama looma otsimist;
12) tasuma lemmiklooma püüdmise-ja ülalpidamisekulud;
13) lemmiklooma surma puhul 7 päeva jooksul teavitama Saue Vallavalitsust või tegema vastava kande registrisse;
14) järgima lemmiklooma pidades muuhulgas Saue valla avaliku korra eeskirja.
§ 5. Lemmikloomaga avalikus kohas viibimine
(2) Lemmiklooma tohib viia avalikku kohta jalutusrihmaga või kandmisvahendis, tagades kaaskodanike ja loomade ohutuse, vajadusel tuleb rakendada lisameetmeid (nt suukorv, koonurihm). Ühistranspordis tuleb lisaks jalutusrihmale kasutada koertel suukorvi või koonurihma.
(3) Jalutusrihmaga ohjamata võib lemmikloomaga avalikus kohas viibida tarastatud aedikutes (koerteparkides, koerte treenimisaladel) ning inimasustusest eemalasuvates kohtades, kui on tagatud loomapidaja pidev järelevalve looma üle ning võimalus loom vajaduse korral koheselt jalutusrihma külge kinnitada.
(4) Loomaga rahvarohketes kohtades (näites rahvakogunemised, avalikud üritused jms) viibimisel peab loom olema ohjatud jalutusrihmaga ja tal peab olema peas suukorv.
(5) Ühissõidukis ja muudes avalikes kohtades peab loom olema rihma või keti otsas ja suukorviga, väiksemad loomad vastavalt väljapääsemist välistavas ning looma tervisele ohutus kandepuuris või –kotis.
(6) Koera tohib jätta suukorviga või koonurihmaga ja lahtipääsemist välistaval moel kinniseotult hoone juurde kuni lemmikloomapidaja viibib selle hoone ruumides, kui seejuures ei ohustata avalikku korda, teisi isikuid ja loomi, liiklust ning koera tervist.
(7) Lemmikloomapidaja on kohustatud oma lemmiklooma väljaheited koheselt koristama. Lemmikloomapidaja peab ära hoidma lemmiklooma poolt tekitatava reostuse võõrale varale s.h sõidukitele ja ehitistele urineerimise.
(8) Loomapidaja on kohustatud tagama kaaskodanike ohutu liiklemise (maanteel, tänaval, metsateel, jalgteel, jalgrattateel, kergliiklusteel jne).
(9) Loomapidaja ei või loomaga viibida avalikus kohas, kuhu on paigaldatud vastava loomaga viibimist keelav märk.
(10) Käesoleva paragrahvi lõike 2, 3, 4, 5, 7 ja 9 nõuded ei rakendata vaegnägija juhtkoera ning teenistusülesannet täitva erikoolituse saanud teenistuskoera suhtes.
(2) Eeskirja nõuete rikkumise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §66 3 alusel.
Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad Saue Vallavalitsus ning Politsei- ja Piirivalveamet vastavalt oma pädevusele.
1) Saue Vallavolikogu 27. detsember 2007 aasta määrus nr 21 „Saue valla koerte ja kasside pidamise eeskiri“.
2) Saue Linnavolikogu 25. oktoober 2012 aasta määrus nr 55 „Koerte ja kasside pidamise eeskiri Saue linnas“
3) Nissi Vallavolikogu 19.detsember 2002 aasta määrus nr 29 „Koerte ja kasside pidamise eeskirja kehtestamine“


Muudatused tulumaksuseaduses alates 1. jaanuarist 2009
Raamatupidaja.ee • 8. jaanuar 2009
Alates 1. jaanuarist 2009 jõustusid tulumaksuseaduses (edaspidi TuMS-is; avaldatud RT I 09.12.08, 51, 283 ja 286; RTI, 30.12.2008, 58, 324) muudatused.
1. Muudatused juriidilise isiku maksustamisel
1.1 Maksumäär
Juriidilise isiku maksumäär on 2009. aastal jätkuvalt 21/79 (TuMS § 4 lõige 11).1.2 Erisoodustuse hinna ülempiir
1.3 Isikliku sõiduauto kasutamise hüvitis
(VV määrus 14.07.2006 nr 164
1.4 Jaotatud kasumi maksustamine
Muutus TuMS § 50 lõige 2 ning alates 1. jaanuarist 2009 maksab residendist äriühing lisaks väljamakstud dividendidele ja kasumieraldistele tulumaksu ka aktsia- või osakapitali või sissemaksete vähendamisel, aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete (edaspidi osalus) tagasiostmisel või tagastamisel või muul juhul omakapitalist tehtud väljamaksete ning makstud likvideerimisjaotiste summa osalt, mis ületab äriühingu omakapitali tehtud rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid.Sissemaksena ei võeta arvesse kasumi arvelt peale 2000. aastat tehtud fondiemissiooni. Samas enne 2000. aastat tehtud fondiemissiooni käsitletakse äriühingusse tehtud sissemaksena ja seda topeltmaksustamise vältimiseks (TuMS § 61 lõige 34). Sissemaksete ja väljamaksete ning maksukohustuse arvestus hakkab toimuma TSD lisal 7.Maksustamisel võrreldakse väljamakse üldsummat äriühingusse tehtud sissemaksete üldsummaga, mitte iga konkreetse isiku poolt osaluse soetamiseks tehtud sissemaksega. Viimati nimetatud juhul toimub maksustamine TuMS § 15 lõigetes 2 ja 3 sätestatud korras, st isikupõhiselt. TuMS § 15 lõikeid 2 ja 3 ei rakendata residendist äriühingutele.Muudatuse tulemusena maksustatakse jaotatav kasum äriühingu tasandil sõltumata sellest, millises vormis kasum äriühingust välja võetakse, st maksustatakse kõik äriühingu omakapitali vähendavad väljamaksed omanikele.
1.5 Topeltmaksustamise vältimine — vabastusmeetod
Laiendatud on vabastusmeetodi kasutamist.Alates 1. jaanuarist 2009 peab dividendide või muude TuMS-i § 50 lg 2 nimetatud väljamaksete saaja osalus dividende maksvas või väljamakseid tegevas äriühingus olema vähemalt 10% (kuni 31. detsember 2008 oli see 15%), et saadud, juba maksustatud tulu maksuvabalt edasi jaotada (ehk vabastusmeetodit kasutada).Alates 2009. aastast saab äriühing vabastusmeetodit rakendada lisaks saadud dividendide arvelt väljamakstavatele dividendidele ka äriühingu saadud aktsia- või osakapitali või sissemaksete vähendamisel, aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete tagasiostmisel või tagastamisel või muul juhul omakapitalist tehtud väljamaksete ning makstud likvideerimisjaotiste maksustatud summa arvelt kõigile väljamakstavatele eelnimetatud väljamaksetele (TuMS § 50 lõige 11 punkt 5 ja § 50 lõige 21). Ehk vabastusmeetodiga on hõlmatud kogu äriühingu §50 lg 1 ja 2 sätestatud maksubaas.Selleks, et kasutada vabastusmeetodit saadud aktsia- või osakapitali või sissemaksete vähendamisel, aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete (edaspidi osalus) tagasiostmisel või tagastamisel või muul juhul omakapitalist tehtud väljamaksete ning makstud likvideerimisjaotiste summale, peavad olema täidetud alljärgnevad tingimused:
ülalnimetatud väljamakse saaja osalus temale väljamakset tegevas äriühingus peab olema väljamakse saamisel vähemalt 10%
ülalnimetatud väljamakse peab olema selle väljamakse tegija juures maksustatud, st nimetatud väljamakselt on tulumaks tasutud või väljamakse aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud ning selle kohta on olemas tõend
ülalnimetatud väljamakse on saadud peale 1. jaanuari 2009, st et nimetatud väljamaksetele ei ole võimalik rakendada vabastusmeetodit tagasiulatuvalt (TuMS-i § 61 lõige 32).
1.6 Topeltmaksustamise vältimine — krediidimeetod
Oluliselt laienes TuMS-i § 54 lõige 5 ehk välismaal tasutud tulumaksu arvesse võtmine Eesti tulumaksukohustuse arvutamisel (ehk krediidimeetodi kasutamine topeltmaksustamise vältimiseks).Äriühing või mitteresidendi Eestis registreeritud püsiv tegevuskoht saab rakendada krediidimeetodit kõigile välisriigist saadud tuludele (kuni 31. detsembrini 2008 olid selliste tulude liigid piiratud), millelt on välisriigis tulumaks tasutud või kinni peetud. Siinkohal on oluline, et välisriigis tulumaksu tasumine oli seaduse või välislepingu alusel kohustuslik ning selle kohta on olemas tõend. Jätkuvalt ei saa tasutud või kinnipeetud tulumaksu arvesse võtta rohkem kui Eestis kehtivas tulumaksumääras.Tähele peab panema alljärgnevat:
dividendidele, kasumieraldistele ja TuMS-i § 50 lõikes 2 nimetatud väljamaksetele rakendatakse krediidimeetodit, kui Eesti äriühingu osalus temale väljamakse teinud mitteresidendist äriühingus oli väljamaksmise ajal alla 10% (osaluse puhul vähemalt 10% rakendatakse vabastusmeetodit)
muude saadud tulude puhul (näiteks intressid, litsentsitasud, rendi või üüritulu, kasu vara võõrandamisest vms) pole Eesti äriühingu osalus temale väljamakse teinud mitteresidendist äriühingus oluline
TuMS § 50 lõikes 2 nimetatud väljamaksetele ja § 54 lõikes 5 nimetamata tuludele rakendatakse krediidimeetodit, kui see tulu on saadud pärast 1. jaanuari 2009. aastal.
Eelnimetatud muudatuse tulemusena tunnistatakse kehtetuks TuMS-i § 54 lõiked 53 ja 54, kuid litsentsitasudele ja intressidele, mis saadi enne 1. jaanuari 2009 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2008 kehtinud TuMS-i sätteid.
1.7 Tõend omakapitalist tehtava väljamakse maksustamise kohta
Tõendi vormi kehtestab rahandusminister(TuMS-i § 50 lõige 9).1.8 Maksukohustus äriühingute ühinemisel, jagunemisel, ümberkorraldamisel
Vastavalt § 50 lõikele 22 peab residendist äriühing, kes kustutatakse registrist ilma likvideerimiseta maksma tulumaksu omakapitali osalt, mis ületab omakapitali tehtud rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid.Juhul, kui registrist kustutatud äriühingu vara kasutatakse jätkuvalt Eesti majandustegevuses, toimub maksustamine selle äriühingu juures, kellele omakapital üle anti. Sarnane maksustamise põhimõte säilib ka juhul, kui äriühingul säilib Eestis püsiv tegevuskoht.Äriühingute Eestisisesel jagunemisel, ühinemisel ja ümberkorraldamisel maksustamine varasemaga võrreldes ei muutu.Vastavalt § 50 lõikele 23, kui mitteresidendist juriidilise isiku püsiva tegevuskoha koosseisu kuuluv ettevõte antakse üle residendist äriühingule, käsitatakse äriühingu omakapitali tehtud rahaliste ja mitterahaliste sissemaksetena ka enne ettevõtte üleandmist püsiva tegevuskoha jaoks Eestisse toodud vara.Maksustamine toimub hiljem residendist äriühingu tasemel, kusjuures püsiva tegevuskoha vara käsitletakse residendist äriühingu omakapitali tehtud sissemaksena selles maksumuses, mis see oli Eestisse toomise hetkel.1.9 Maksukohustus laenudelt, avanssidelt, ettemaksetelt
Juhime tähelepanu sellele, et vaatamata § 51 lg 4 kehtetuks tunnistamisele, võib tekkida juriidilisel isikul siiski maksukohustus juhul, kui eelnimetatud väljamakseid tehakse seotud isikutele turuhinnast erineva hinnaga (nn siirdehinnaga, § 50 lg 4 - 8) või kui need väljamaksed ei ole ettevõtlusega seotud (§ 51, 52).Juhul, kui maksumaksja on varasematel aastatel TuMS-i § 51 lg 4 alusel tulumaksu maksnud ning nüüd maksukohustus ära langeb (st maksustatud avanss, laen või ettemaks tagastatakse), saab maksuhaldurilt avalduse alusel (mitte TSD deklaratsiooni alusel) enammakstud tulumaksu tagasi taotleda.1.10 INF deklaratsiooni esitamine
1.11 Rakendussätted
TuMS-i § 60 lõikes 1 sätestatud tulumaksu enammakset laiendatakse lisaks TuMS-i § 50 lõikes 1 nimetatud väljamaksetele ka § 50 lõikes 2 nimetatud väljamaksetele
TuMS-i § 61 lõiked 25, 26, 27, 28 on täpsustava sisuga TuMS-i § 50 lõigetes 1 või 2, § 53 lõikes 4, § 54 lõikes 5 sätestatud väljamaksetelt arvutatud maksukohustuse maksuvähenduse rakendamiseks.
2. Muudatused füüsilise isiku maksustamisel
2.1 Maksumäär ja üldine maksuvaba tuluMaksumäär ja maksuvaba tulu 2009. aastal ei muutu, seega maksumäär on jätkuvalt 21% ning maksuvaba tulu 27 000 krooni aastas ehk 2250 krooni kuus (TuMS-i § 4 ja 23).
2.2 Täiendav maksuvaba tulu kuni 17-aastase lapse kohta
2.3 Äriühingu poolt jaotatud kasumi maksustamine füüsilise isiku tasandilMuudeti § 15 lõikeid 2 ja 3.
2.3.1 Tulumaksuseaduse § 15 lõike 2 järgi maksustatakse füüsilise isiku tasandil tulumaksuga aktsiaseltsi aktsiakapitali, osaühingu või ühistu osakapitali või täis- või usaldusühingu sissemaksete vähendamisel, samuti aktsiate, osade või osamaksete tagasiostmisel või tagastamisel või muul juhul omakapitalist saadud väljamakse osa, mis ületab osaluse (aktsiad, osad, osamaks) soetamismaksumust, välja arvatud nimetatud väljamakse osa, mis on või mille aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud, arvestades § 50 lõike 21 teises lauses sätestatut.Seega füüsilise isiku tasemel maksustatakse äriühingu omakapitali väljamakse see osa, mis ületab osaluse soetamismaksumust ja mida ei ole või mille aluseks olevat kasumiosa ei ole äriühingu tasemel tulumaksuga maksustatud. Äriühingu tasandil juba maksustatud summat füüsilise isiku tasandil topelt ei maksustata.Maksukohustus tekib füüsilise isiku tasemel eelkõige siis, kui osalus äriühingus on omandatud mitterahalise sissemaksega ning mitterahaliseks sissemakseks olnud vara soetamismaksumus on olnud väiksem kui äriühingu omakapitalist tehtud väljamakse ning (osa või kogu) väljamakse on äriühingu tasandil maksustamata. Füüsilise isiku tasemel maksustatakse omakapitalist saadud väljamakse näiteks siis, kui mitterahaliseks sissemakseks olnud vara soetamismaksumus on väike või see puudub, näiteks kui vara on saadud kinkimise või pärimise teel. Samuti tekib maksustatav tulu siis, kui osalus omandati varaga, mille soetamismaksumus on eelnevalt maha arvatud füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtlustulust ja seda ei ole maksustatud isiklikku tarbimisse võetud varana, sest osaluse soetamismaksumuseks loetakse sel juhul null. Kui mitterahaliseks sissemakseks olnud vara soetamismaksumus ei ületa äriühingu omakapitalist tehtud väljamakset, mida on vähendatud äriühingu tasemel maksustatud väljamakse osa võrra, siis füüsilise isiku tasemel maksustatavat tulu ei teki.Kui füüsiline isik omandas osaluse äriühingus rahalise sissemaksega ning omakapitalist saadud väljamakse ei ületa rahalist sissemakset, siis füüsilisele isikule maksustatavat tulu ei teki. Samuti ei teki füüsilisele isikule maksustatavat tulu, kui omakapitalist saadud väljamakse on osaluse omandamisel tehtud sissemaksest suurem, kuid väljamakse ja sissemakse vahe on maksustatud äriühingu tasemel. Maksustatav tulu tekib füüsilisel isikul eelkõige siis, kui omakapitalist saadud väljamakse, millest on äriühingu tasemel maksustatud osa maha arvatud, on suurem kui osaluse omandamisel tehtud sissemakse.2.3.2 TuMS-i § 15 lõike 3 kohaselt maksustatakse tulumaksuga juriidilise isiku likvideerimisel saadud likvideerimisjaotise osa, mis ületab osaluse soetamismaksumust, välja arvatud likvideerimisjaotise osa, mis on või mille aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud, arvestades § 50 lõike 21 teises lauses sätestatut.Seega füüsilise isiku tasemel maksustatakse juriidilise isiku likvideerimisjaotise osa, mis ületab osaluse soetamismaksumust ja mis ei ole äriühingu tasemel tulumaksuga maksustatud.Likvideerimisjaotise maksustamisel füüsilise isiku tasemel kehtivad samasugused põhimõtted, kui äriühingu omakapitalist tehtud väljamaksete maksustamisel (vt punkt 2.3.1).2.3.3 Füüsilise isiku maksustatava tulu kujunemine.Füüsilise isiku nõudmisel annab äriühing omakapitalist tehtud väljamaksete kohta tõendi. Tõend antakse väljamakse tegemise kuule järgneva kuu 5. kuupäevaks. Tõendil näidatakse väljamakse kogusumma ning väljamakse see osa mis on või mille aluseks olev kasumiosa on äriühingu tasemel tulumaksuga maksustatud. Äriühingu osaluse soetamismaksumus tuleb inimesel endal deklareerida kuludokumentide alusel. Osaluse soetamismaksumusest oleneb, kas füüsilise isiku tasemel tulu maksustatakse või ei maksustata.
2.4 Muudatused kogumispensionide maksustamiselTuMS-i § 201 ja 21 lg 31 on muudetud alates 14.11.2008, vt RTI, 48, 269.
Kohustuslikust pensionifondist tehtavate väljamaksete maksustamise osas sisulisi muudatusi pole, kuid alates 14. novenmbrist 2008 on kõik maksustatavate väljamaksete saajad loetletud TuMS-i § 201. Täiendava maksustatava väljamakse saajana on lisandunud „kindlustatud isik”, kellele varasemalt ei olnudki võimalik II pensionisambast väljamakseid teha.TuMS-i § 21 lg 31 on täpsustatud, et vabatahtliku pensionifondi osakute vahetamisel arvestatakse 5-aastast tähtaega vahetamisel tagasivõetud vabatahtliku pensionifondi osakute väärtpaberikontole kandmisest arvates.Oluliselt on aga muudetud eelnimetatud tähtaja arvestamist päritud osakute puhul. Muudatuse tulemusel, kui vabatahtliku pensionifondi osakud on päritud, arvestatakse eelnimetatud tähtaega osakute pärija väärtpaberikontole kandmisest arvates. Varasemalt arvestati pärimise puhul 5-aastast tähtaega osakute omandamisest pärandaja poolt.
3. Muudatused mitteresidendi maksustamisel
3.1 TuMS-i § 29 lg 51 tunnistatakse kehtetuks
Mitteresidendist saaja tuluna maksustatakse vaid mitterahalise sissemakse ja turuhinna vahe väljamaksel.3.2 Dividendidelt tulumaksu kinnipidamine
3.3 Kinnipeetava tulumaksu määrad
litsentsitasult
sportlase ja kunstniku Eestis toimunud tegevuse eest makstavalt tasult, samuti eelnimetatutele Eestis toimunud tegevuse eest mitteresidendist või füüsilisest isikust kolmandale isikule makstavalt tasult
Eestis osutatud teenuste eest makstavalt tasult
Kuni 31. detsembrini 2008 oli nimetatud kinnipeetava tulumaksu määr 15%, seega tulumaksu määr väheneb. Maksulepingu olemasolu korral tuleb tulumaksu kinni pidada vastavalt selle riigiga sõlmitud lepingule. Reeglina on litsentsitasudele maksulepingutes sama määr, vaid seadme rendi korral võib maksulepingus olla lubatud tulumaksu määr veelgi soodsam (5%). Seega väheneb vajadus residentsustõendite järele maksulepingu kohaldamiseks.
3.4 Topeltmaksustamise vältimine
Uus, seadusesse alates 1. jaanuarist 2009 lisatud TuMS § 53 lg 47 laiendab maksuvabastust TuMS-i § 53 lg-s 41 ning 42 tingimustel ka juhuks, kui mitteresidendist juriidiline isik, kellel on Eestis registreeritud püsiv tegevuskoht teeb väljamakseid, mille aluseks on püsiva tegevuskoha kaudu saadud väljamaksed teise äriühingu omakapitalist.Mitteresidendist juriidiline isik, kes on registreerinud Eestis püsiva tegevuskoha saab Eestis TuMS-i § 53 lg 4 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvata välismaal sama väljamakse aluseks olnud summalt tasutud tulumaksu ka juhul, kui väljamakse aluseks on lisaks senikehtinud dividendi puhul ka TuMS-i § 50 lg 2 nimetatud väljamaksed omakapitalist või muu maksustatud tulu.


Vanemahüvitise seadus – Riigi Teataja
Vanemahüvitise seadus (lühend - VHS)
Vanemahüvitise seadus - sisukord
§ 2 Õigus hüvitisele
§ 3 Hüvitise suuruse arvutamine
§ 4 Hüvitise taotlemine, määramine ja maksmine
§ 6 Hüvitise ümberarvutamine
§ 7 Hüvitise tagasinõudmine
§ 8 Hüvitise andmete kandmine registrisse
§ 9 Vaidluste lahendamine
§ 10 Hüvitise finantseerimine
RT I 2003, 82, 549
27.01.2005 RT I 2005, 9, 34 09.02.2005 , muudatust kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. 01. 2005
15.06.2005 RT I 2005, 37, 285 01.01.2006
NB! Muudetud samuti Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kohtukolleegiumi 20. 03. 2006. a otsusega nr 3-4-1-33-05 (avaldatud 10. 04. 2006. a – RT III 2006, 10, 89), jõustumise aeg 20. 03. 2006.
(1) Käesoleva seaduse eesmärk on hüvitada laste kasvatamise tõttu saamata jäänud tulu ning toetada töö- ja pereelu ühitamist. Isikule, kes tulu ei ole saanud, tagatakse sissetulek hüvitise määra ulatuses.
(2) Käesolev seadus reguleerib vanemahüvitise (edaspidi hüvitis) määramise ja maksmise tingimusi ja korda.
(3) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117) sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
(4) Kui Eesti Vabariigi sõlmitud välisleping sisaldab lapse kasvatamisega seotud hüvitiste määramise ja maksmise tingimuste ja korra ning vaidemenetluse kohta käesolevast seadusest erinevaid sätteid, kohaldatakse välislepingut.
§ 2. Õigus hüvitisele
(1) Hüvitisele on õigus Eesti alalisel elanikul ja Eestis tähtajalise elamisloa alusel elaval välismaalasel (edaspidi Eesti elanik ). Eesti elanikul, kelle elukoht on mitmes riigis, on õigus hüvitisele, kui ta on resident tulumaksuseaduse (RT I 1999, 101, 903; 2001, 11, 49; 16, 69; 50, 283; 59, 359; 79, 480; 91, 544; 2002, 23, 131; 41, 253; 44, 284; 47, 297; 62, 377; 111, 662; 2003, 18, 105; 58, 387) § 6 lõike 1 tähenduses või kui ta elab Eestis püsivalt välismaalaste seaduse (RT I 1993, 44, 637; 1999, 50, 548; 54, 582; 71, 686; 88, 808; 101, 900; 2000, 25, 148; 33, 197; 40, 254; 2001, 16, 68; RT III 2001, 7, 75; RT I 2001, 58, 352; 2002, 56, 351; 63, 387; 90, 521; 102, 599; 2003, 4, 20) tähenduses.
(1) Hüvitisele on õigus Eesti alalisel elanikul ja Eestis tähtajalise elamisloa või tähtajalise elamisõiguse alusel elaval välismaalasel (edaspidi Eesti elanik). Eesti elanikul, kelle elukoht on mitmes riigis, on õigus hüvitisele, kui ta on resident tulumaksuseaduse § 6 lõike 1 tähenduses või kui ta elab Eestis püsivalt välismaalaste seaduse või Euroopa Liidu kodaniku seaduse tähenduses.
(2) Hüvitisele on õigus last kasvataval vanemal, lapsendajal, võõrasvanemal, eestkostjal või hooldajal, kellega on sõlmitud kirjalik lapse perekonnas hooldamise leping sotsiaalhoolekande seaduse (RT I 1995, 21, 323; 2001, 98, 617; 2002, 53, 336; 61, 375; 64, 393; 90, 521; 2003, 58, 388; 75, 498) § 15 alusel. Enne lapse kuue kuu vanuseks saamist on õigus hüvitisele last kasvataval emal, välja arvatud juhul, kui lapse ema on surnud või ei täida perekonnaseadusest (RT I 1994, 75, 1326; 1996, 40, 773; 49, 953; 1997, 28, 422; 35, 538; 2000, 50, 317; 2001, 16, 69; RT III 2001, 15, 154; RT I 2001, 53, 307; 2002, 53, 336) tulenevat kohustust last kasvatada ja tema eest hoolitseda või kui hüvitisele on õigus lapsendajal, eestkostjal või hooldajal. Kui üks vanematest on lapsehoolduspuhkusel pärast lapse kuue kuu vanuseks saamist, on õigus hüvitisele sellel vanemal.
(3) Mitmikute sünni puhul on õigus hüvitisele ühel vanematest käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud erisusi arvestades.
(4) Hüvitisele tekib õigus ravikindlustuse seaduses (RT I 2002, 62, 337; 2003, 20, 116) sätestatud sünnitushüvitise või lapsendamishüvitise maksmise perioodi lõpupäevale järgneval päeval. Kui lapse emal ei olnud õigust sünnitushüvitisele, tekib õigus saada hüvitist alates lapse sünnist.
(5) Hüvitisele ei teki õigust Eesti elanikul, kes saab mõne teise riigi samaliigilist hüvitist.
§ 3. Hüvitise suuruse arvutamine
(1) Ühe kalendrikuu hüvitise suurus arvutatakse hüvitise taotleja ühe kalendrikuu keskmisest tulust riiklikku pensionikindlustuse registrisse kantud isiku sotsiaalmaksualaste (edaspidi isikustatud sotsiaalmaks) andmete alusel.
(2) Ühe kalendrikuu keskmine tulu on sotsiaalmaksuga maksustatud tulu, mis arvutatakse ühe kalendrikuu keskmise isikustatud sotsiaalmaksu alusel. Ühe kalendrikuu keskmise isikustatud sotsiaalmaksu suurus on hüvitise taotleja hüvitisele õiguse tekkimise päevale eelnenud kalendriaasta isikustatud sotsiaalmaksu, välja arvatud sotsiaalmaksu seaduse (RT I 2000, 102, 675; 2001, 50, 285; 59, 359; 79, 480; 91, 544; 95, 587; 2002, 44, 284; 62, 377; 111, 662; 2003, 82, 549; 88, 587 ja 591; 2004, 37, 252; 84, 568; 89, 604) § 2 lõike 1 punkti 8 alusel töötuskindlustushüvitiselt ja § 6 lõike 1 punktide 1–4 ja 6–10 alusel makstud sotsiaalmaks, ja kalendrikuude arvu jagatis. Arvesse võetavate kalendrikuude arv on võrdne arvuga, mis saadakse kalendriaasta kalendripäevade arvu ja töövõimetuslehe alusel ajutiselt töölt vabastatud päevade arvu vahe jagamisel 30-ga, kuid see kalendrikuude arv ei tohi olla suurem kui 12. Kalendrikuude arv arvutatakse täpsusega kaks kohta pärast koma. Kui kalendrikuude arv on võrdne nulliga, kuid isik on saanud sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, jagatakse tema tulu arvuga 12.
(3) Ühe kalendrikuu hüvitise suurus on 100% käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel arvutatud ühe kalendrikuu keskmisest tulust.
(4) Ühe kalendrikuu hüvitise maksimaalne suurus on hüvitisele õiguse tekkimise kalendriaastaks Vabariigi Valitsuse kinnitatud ja Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras arvutatud Eesti keskmise sotsiaalmaksuga maksustatava ühe kalendrikuu tulu kolmekordne suurus. Eesti keskmise sotsiaalmaksuga maksustatava ühe kalendrikuu tulu kinnitab Vabariigi Valitsus järgmiseks kalendriaastaks hiljemalt jooksva kalendriaasta 1. septembriks eelmise kalendriaasta sotsiaalmaksu andmete alusel.
(5) Kui käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel arvutatud ühe kalendrikuu keskmine tulu on hüvitise taotlejal väiksem kui Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäär, võrdub ühe kalendrikuu hüvitise suurus kuupalga alammääraga.
(6) Kui hüvitise taotleja ei saanud käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud ajavahemikul sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, võrdub ühe kalendrikuu hüvitise suurus hüvitise määraga. Hüvitise määr kehtestatakse igaks eelarveaastaks riigieelarvega. Hüvitise määr ei või olla väiksem kehtivast määrast ega kuupalga alammäärast, mis kehtis käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud hüvitise maksimaalse suuruse arvutamise aluseks olnud kalendriaastal, ja kõrgem kehtivast kuupalga alammäärast.
[Lõike 7 osas vt. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuotsust nr 3-4-1-33-05 – 20. 03. 2006 – RT III 2006, 10, 89 ]
(7) Kui hüvitise saaja teenib hüvitise maksmise kalendrikuul hüvitise määrast suuremat sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu (välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtlustulu), võrdub hüvitise suurus hüvitise ja saadud tulu summa ning arvu 1, 2 jagatisega, millest lahutatakse saadud tulu. Hüvitist ei maksta, kui hüvitise maksmise kalendrikuul saadud tulu ületab viiekordset hüvitise määra.
(8) Kui hüvitise taotlejal, kellel on veel alla kahe aasta kuue kuu vanuseid lapsi, on käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel arvutatud ühe kalendrikuu keskmine tulu väiksem kui talle eelmisel korral määratud hüvitise arvutamise aluseks olnud tulu, arvutatakse hüvitise suurus varasemast tulust. Sünnitushüvitisele õigust omavale isikule hüvitatakse alates lapse sünnist hüvitise ja sünnitushüvitise vahe Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.
[RT III 2006, 10, 89 - jõust. 20.03.2006]
§ 4. Hüvitise taotlemine, määramine ja maksmine
(1) Hüvitist taotletakse, määratakse ja makstakse riiklike peretoetuste seaduses (RT I 2001, 95, 587; 2002, 61, 375; 2003, 18, 103; 75, 498) sätestatud tingimustel ja korras, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
(2) Hüvitise taotlemiseks esitatakse järgmised põhidokumendid:
2) isikut tõendavate dokumentide seaduse (RT I 1999, 25, 365; 2000, 25, 148; 26, 150; 40, 254; 86, 550; 2001, 16, 68; 31, 173; 56, 338; 2002, 61, 375; 63, 387; 90, 516; 2003, 13, 65; 15, 87) § 2 lõikes 2 nimetatud dokument.
(3) Avalduse vormi ja lisadokumentide loetelu kehtestab sotsiaalminister .
(4) Hüvitis määratakse hüvitisele õiguse tekkimise päevast kuni ajani, mil täitub 455 päeva sünnitushüvitise määramisest, kui lapse ema on jäänud rasedus- ja sünnituspuhkusele vähemalt 30 kalendripäeva enne arsti määratud eeldatavat sünnitamiskuupäeva. Õigus hüvitisele väheneb nende päevade võrra, mille võrra lapse ema jäi rasedus- ja sünnituspuhkusele hiljem. Kui lapse emal ei olnud õigust sünnitushüvitisele, määratakse hüvitis lapse 14 kuu vanuseks saamise päevani.
(5) Kui käesoleva seaduse § 2 lõikes 2 nimetatud isikud soovivad õigust hüvitisele kasutada kordamööda, esitab hüvitise uus taotleja avalduse, millel on seni hüvitist saanud isiku nõusolek. Hüvitise uue taotleja hüvitise suurus arvutatakse sama ajavahemiku alusel nagu seni hüvitist saanud isikul. Kui avaldus on esitatud enne jooksva kalendrikuu 15. kuupäeva, määratakse avalduse esitanud isikule hüvitis järgmisest kalendrikuust, avalduse hilisema esitamise korral määratakse hüvitis ülejärgmisest kalendrikuust.
(6) Hüvitist makstakse igas kuus eelmise kalendrikuu eest. Hüvitise maksmisel ja hüvitisest kinnipeetava summa arvutamisel ümardatakse 50 senti ja sellest suurem sendisumma kroonini, summat alla 50 sendi ei arvestata.
[RT I 2005, 37, 285 - jõust. 01.01.2006]
Kui hüvitise saaja saab hüvitise maksmise kalendrikuul hüvitise määrast suuremat sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu (välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtlustulu) või ilmnevad muud asjaolud, mis mõjutavad hüvitise suurust või õigust hüvitisele, on ta kohustatud sellest pensioniametile viivitamata kirjalikult teatama.
§ 6. Hüvitise ümberarvutamine
(1) Iga kalendriaasta 1. jaanuaril arvutatakse käesoleva seaduse § 3 lõike 5 alusel määratud hüvitised ümber, arvestades Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäära.
(2) Isikul, kellele on hüvitis määratud maksimaalses suuruses või hüvitise määras, hüvitist kalendriaasta vahetumisel ümber ei arvutata.
§ 7. Hüvitise tagasinõudmine
(1) Hüvitiseks enammakstud summa nõutakse tagasi. Hüvitise enammaksmisena käsitatakse ka juhtumeid:
1) kui füüsilisest isikust ettevõtja tuludeklaratsiooni esitamisel ilmneb, et tema tegelik ettevõtlustulu, millest on tehtud tulumaksuseaduses lubatud ettevõtlusega seotud mahaarvamised, oli väiksem talle hüvitise arvutamise aluseks olnud tulust;
2) kui hüvitisega samaaegselt saadakse lapsehooldustasu selle lapse kohta, kelle sünniga seoses isikule hüvitis määrati;
3) kui hüvitise saaja jätab pensioniametile teatamata asjaoludest, mis mõjutavad hüvitise suurust või õigust hüvitisele.
(2) Kokkuleppel pensioniametiga maksab hüvitise saaja nõutud summa tagasi korraga või see peetakse kinni järgmiste kalendrikuude eest makstavast hüvitisest. Kui kirjaliku kokkuleppeni ei jõuta, on pensioniametil õigus enammakstud summa hüvitisest kinni pidada. Hüvitise saajale säilitatakse vähemalt 50 protsenti hüvitise määrast. Kui käesoleva seaduse § 3 lõikes 7 nimetatud asjaolude tõttu on isiku hüvitise suurus väiksem hüvitise määrast, säilitatakse vähemalt 50 protsenti maksmisele kuuluvast summast.
(3) Kui hüvitise maksmine lõpetatakse enne enammakstud summa tagasimaksmist, tehakse hüvitise saajale selle tagasinõudmiseks ettekirjutus koos hoiatusega. Hoiatuses märgitud tähtaja jooksul ettekirjutuse täitmata jätmise korral on pensioniametil õigus anda ettekirjutus sundtäitmiseks täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
(4) Ettekirjutus koos hoiatusega saadetakse hüvitist saanud isikule seitsme päeva jooksul, arvates ettekirjutuse ja hoiatuse tegemise päevast.
§ 8. Hüvitise andmete kandmine registrisse
(1) Andmed hüvitise määramise, määramise aluste ja maksmise kohta kantakse riiklikusse pensionikindlustuse registrisse.
(2) Rahvastikuregistrist kantakse riiklikusse pensionikindlustuse registrisse hüvitise taotleja ja lapse isikuandmed ning muud hüvitise määramiseks vajalikud andmed.
(3) Ravikindlustuse andmekogust kantakse riiklikusse pensionikindlustuse registrisse hüvitise taotleja andmed töövõimetuslehel viibitud aja kohta.
(4) Andmed kantakse registrisse ja andmeid saadakse registrist andmekogude seaduse (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 18, 107; 26, 158), isikuandmete kaitse seaduse (RT I 2003, 26, 158; 32, õiend) ja teiste seaduste kohaselt.
§ 9. Vaidluste lahendamine
(1) Kui hüvitise taotleja hüvitise määramise otsusega või hüvitise tagasinõudmisega ei nõustu, on tal õigus pöörduda vaidega pensionikomisjoni poole 30 päeva jooksul, arvates otsuse kättesaamisest.
(2) Kui hüvitise taotleja pensionikomisjoni otsusega ei nõustu, on tal õigus pöörduda halduskohtusse 30 päeva jooksul, arvates päevast, millal vaideotsus talle teatavaks tehti.
§ 10. Hüvitise finantseerimine
Hüvitist finantseeritakse riigieelarvest.
(1) Isikule, kellele oli enne käesoleva seaduse jõustumist määratud lapsehooldustasu riiklike peretoetuste seaduse § 6 lõike 1 punkti 1 ja lõike 11 alusel, makstakse lapsehooldustasu kuni hüvitise määramiseni selle lapse kohta, kelle sünniga seoses tekib õigus hüvitisele. Hüvitise maksmise perioodiks katkestatakse lapsehooldustasu maksmine selle lapse kohta, kelle sünniga seoses tekib õigus hüvitisele.
(2) Kui hüvitise taotleja laps on sündinud 2003. aastal, võetakse ühe kalendrikuu keskmise isikustatud sotsiaalmaksu suuruse arvutamisel arvesse 2003. aasta kalendrikuude arv, mis saadakse kalendriaasta kalendripäevade arvu ning töövõimetuslehe alusel ajutiselt töölt vabastatud päevade ja lapsehoolduspuhkuse päevade arvu vahe jagamisel 30-ga.
(3) Kui hüvitise taotleja, kellel on veel alla kahe aasta kuue kuu vanuseid lapsi ja kellele ei olnud varem hüvitist määratud, sai enne lapsehoolduspuhkusele jäämist sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, kuid sotsiaalmaksuga maksustatav tulu puudus käesoleva seaduse § 3 lõikes 2 sätestatud ajavahemikul, võrdub ühe kalendrikuu hüvitise suurus Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammääraga.
(4) Käesoleva seaduse § 3 lõikes 4 sätestatud Eesti keskmise sotsiaalmaksuga maksustatava ühe kalendrikuu tulu suuruse 2004. aastaks kinnitab Vabariigi Valitsus hiljemalt 2003. aasta 20. detsembriks.
(5) Isikule, kellele sünnitushüvitise või hüvitise määramisest on 2006. aasta 1. jaanuariks möödunud vähem kui käesoleva seaduse § 4 lõikes 4 toodud aeg, jätkatakse hüvitise maksmist kuni käesoleva seaduse § 4 lõikes 4 sätestatud ajani. Isikule, kelle õigus hüvitisele on 2005. aasta 31. detsembri seisuga lõppenud, jätkatakse arvates 2006. aasta 1. jaanuarist varemmääratud hüvitise maksmist kuni käesoleva seaduse § 4 lõikes 4 sätestatud ajani.
§ 12–17. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
Seadus jõustub 2004. aasta 1. jaanuaril.


text:
Lahutus - Holland
Avalduse abielu lahutamiseks võib esitada üks abikaasadest (ühepoolne avaldus) või siis võivad selle esitada mõlemad abikaasad (ühine avaldus). Menetlus on samasugune (vt küsimusele nr 11 antud vastus).
Mõlemal juhul peavad pooled kasutama menetluse käigus advokaadi abi. Lahutusavaldusi menetleb hageja või ühe hageja elukohajärgne ringkonnakohus (rechtbank). Abielu lahutamise avalduse võib esitada mis tahes ajal pärast abielu sõlmimist. Pooled ei pea olema olnud abielus teatava aja jooksul. Lahutus jõustub siis, kui kohtumäärus kantakse sündide, abielude ja surmade registrisse (burgerlijke stand). Lahutuse saab registrisse kanda alles siis, kui määrust ei ole võimalik enam edasi kaevata (määrus muutub lõplikuks (res judicata)). Lahutus tuleb registrisse kanda kuue kuu jooksul pärast kohtumääruse lõplikuks muutumist. Vastasel juhul kaotab määrus oma õigusjõu ja siis ei saa lahutust enam registrisse kanda. Kui abielu sõlmiti välisriigis ja välisriigi abielutunnistust ei registreeritud Madalmaade registris, tuleb Madalmaade lahutusmäärus kanda Haagi omavalitsusüksuse sündide, abielude ja surmade eriregistrisse.
Madalmaade õiguse kohaselt saab abielu lahutada ainult selle alusel, et abielu on pöördumatult lõppenud. Leitakse, et abielu on pöördumatult lõppenud siis, kui abikaasade arvates on teineteisega koos elamine talumatu ja puuduvad väljavaated, et head abielusuhted taastatakse. Kui avalduse esitab vaid üks abikaasadest, peab hageja väitma, et abielu on pöördumatult lõppenud, ning kui tema abikaasa seda eitab, peab hageja esitama tõendid. Selle, kas abielu on pöördumatult lõppenud, teeb kindlaks kohus. Ühise avalduse puhul tuginetakse lahutusmääruse tegemisel sellele, et mõlema abikaasa arvates on abielu pöördumatult lõppenud.
Lahutus võib mõjutada endise abikaasa perekonnanime kasutamise õigust. Kui lahutus on jõustunud, võib lahutatud isik uuesti abielluda või sõlmida registreeritud kooselu.
Seadusest tulenev režiim (varaühisus)
Madalmaades kohaldatakse abielu jooksul sissetuleku ja varaga seotud küsimustes üsna ebatavalist režiimi. Tavapärane seadusest tulenev korraldus näeb ette varaühisuse (algehele gemeenschap van goederen). Põhimõtteliselt loetakse ükskõik kumma abikaasa poolt enne abielu või selle jooksul omandatud vara ühisvara hulka. Kahe abikaasa varad liidetakse. Põhimõtteliselt saavad ka kõikidest enne abielu või selle jooksul tekkinud võlgadest ühised kohustused olenemata sellest, kumb abikaasadest võla tekitas. Võlausaldaja võib võla sisse nõuda abikaasade ühisvarast. Lahutuse korral varaühisus lõpeb, s.t see lõpeb siis, kui lahutusmäärus kantakse sündide, abielude ja surmade registrisse. Abikaasade varad ei ole enam liidetud ja ühisvara tuleb jagada. Tuleb kindlaks teha, millisele osale ühisvarast on kummalgi abikaasal õigus. Üldjuhul on mõlemal abikaasal õigus poolele ühisvarast. Abikaasad võivad otsustada sellest reeglist kõrvale kalduda ja leppida lahutuskokkuleppes (echtscheidingsconvenant) või vara jagamise (verdeling) ajal kokku teistsuguses korralduses.
Enne abiellumist ja abielu ajal sõlmitavad abieluvaralepingud
Abikaasad võivad otsustada muu vararežiimi kasuks peale tavapärase seadusest tuleneva režiimi, kui nad sõlmivad abieluvaralepingu enne abiellumist või (harvemal juhul) abielu ajal. Selliste lepingutega nähakse ette ka vara jagamise kord lahutuse korral.
Pärast lahutust jääb mõlemale vanemale laste ühine hooldusõigus, nagu see oli neil abielu jooksul. Kohtult võidakse vaid erandjuhul paluda hooldusõiguse andmist ühele vanemale. Avalduse ainuhooldusõiguse saamiseks võib esitada üks vanem või siis võivad seda teha mõlemad vanemad. Hooldusõigusest ilma jäänud vanemal on õigus last külastada. Kumbki vanem võib või siis võivad mõlemad vanemad paluda kohtul määrata kindlaks suhtlusõigust käsitlevad eeskirjad.
Lapsele makstav elatis
Kui vanematel on pärast lahutust ühine hooldusõigus, siis peaksid nad jõudma kokkuleppele selles, kuidas nad jagavad oma laste kasvatamisega seotud rahalist koormust. Nad võivad paluda kohtul ka oma kokkuleppe kinnitada. Kui nad ei suuda kokkuleppele jõuda, võib kohus määrata kindlaks summa, mida tuleb maksta elatisena. Kui ühele vanemale antakse ainuhooldusõigus, võib ta paluda, et kohus määraks kindlaks, kui palju peab teine vanem panustama laste igapäevaste elamiskulude katmisse. Üldjuhul eeldatakse, et vanemad suudavad maksmise korras ise kokku leppida. Täiendavat teavet selle küsimuse kohta on võimalik leida elatismaksete kogumise riikliku ameti (Landelijk Bureau Inning Onderhoudsbijdragen) veebisaidilt ( http://www.lbio.nl/).
Pärast abielu lahutamist säilib abikaasade kohustus teineteist ülal pidada. Kui endise abikaasa sissetulek ei ole piisav tema elamiskulude katmiseks ning temalt ei saa mõistlikult eeldada vajamineva sissetuleku teenimist, võib ta paluda, et kohus mõistaks tema endiselt abikaasalt tema elamiskulude katteks välja elatise. Kohus võib elatise ette näha lahutusmääruses või siis hilisemas määruses. Elatismaksete summa arvutamisel võtab kohus arvesse elatist saama hakkava abikaasa vajadusi ja teise abikaasa võimalusi. Samuti võidakse arvesse võtta mitterahalisi tegureid, näiteks abielu kestust või seda, kui kaua abikaasad koos elasid. Kui kohus ei määra kindlaks, kui kaua tuleb elatist maksta, lõpeb elatise maksmise kohustus pärast 12 aasta möödumist. Juhul kui elatist taotlev abikaasa kogeb eriti suuri rahalisi raskusi, võib ta paluda kohtul seda perioodi pikendada. Põhimõtteliselt leitakse, et kui abielu kestis lühikest aega (alla viie aasta) ja abielust ei sündinud lapsi, ei peaks elatise maksmise periood olema pikem abielu enda kestusest. Kui abikaasad või endised abikaasad on jõudnud elatismaksete küsimuses kokkuleppele, võivad nad lasta selle kokkuleppe vormistada lahutuskokkuleppes.
Lahuselu (scheiding van tafel en bed) on seaduslik viis, kuidas abikaasad saavad lõpetada oma kooselu, lõpetamata samas oma abielu. Lahuselu on nende abikaasade huvides, kes soovivad lahku kolida ja on nõus selle sammuga kaasnevate õiguslike tagajärgedega, kuid kes soovivad siiski jääda abiellu näiteks usulistel või rahalistel põhjustel. Lahuselu jätab võimaluse leppimiseks, kuid samas võib see olla ka vaheetapiks enne abielu lahutamist. Lahuselu jõustub siis, kui kohtumäärus kantakse abieluvara registrisse. Nagu ka lahutuse puhul, tuleb seda teha kuue kuu jooksul.
Lahuselu ainus põhjus saab olla asjaolu, et abielu on pöördumatult lõppenud.
Lahuselu tagajärjed varaühisusele, laste hooldusõigusele (suhtlusõigusele), elatismaksetele ja pensionidele on samasugune nagu lahutuse puhul. Abielu kestab edasi. Seaduses on sätestatud, et lahuselu puhul ei päri abikaasad teineteise vara teise isiku surma korral. Kui pärast lahuselu alustamist otsustavad abikaasad, et nad soovivad lõplikult lahku minna, võivad nad taotleda lahutust. Lahuselu kasuks osutanud abikaasad võivad elada uue partneriga ja ehitada üles uue elu, kuid nad ei saa uuesti abielluda ega sõlmida registreeritud kooselu.
Kui pärast lahuselu alustamist esitab abielu lahutamise avalduse üks abikaasadest, kehtivad teatavad piirangud. Ühepoolsete avalduste puhul kehtib kolmeaastane ooteaeg. Teatavatel juhtudel võib kohus seda perioodi vähendada ühe aastani. Kolmeaastast perioodi hakatakse arvestama lahuselu registrisse kandmise kuupäevast. Ooteaega ei kohaldata, kui pärast lahuselu alustamist esitavad abikaasad ühise avalduse abielu lahutamiseks. Lahutus jõustub hetkest, mil määrus kantakse sündide, abielude ja surmade registrisse.
Abielu on võimalik kehtetuks tunnistada ainult kohtu otsuse alusel. Kehtetuks tunnistamise menetluse algatamiseks tuleb esitada hagiavaldus. Seega ei ole poolte sõlmitud abielu kunagi automaatselt kehtetu: abielu kehtib seni, kuni see tunnistatakse kehtetuks. Seaduses on sätestatud kehtetuks tunnistamise alused ja isikud, kes võivad esitada hagiavalduse.
Seaduses on sätestatud järgmised abielu kehtetuks tunnistamise alused. Abielu on võimalik kehtetuks tunnistada, kui pooled abiellusid olenemata järgmiste asjaolude esinemisest:
abiellumist takistavad asjaolud (abiellumisea nõude mittejärgimine, alaealise abiellumiseks vajaliku nõusoleku puudumine, topeltabielu, keelatud sugulusaste);
kohaldati sundi või tegemist oli veaga;
tegemist oli näiliku abieluga;
üks abikaasa põdes vaimuhaigust;
perekonnaseisuametnikul puudus pädevus; või
puudusid tunnistajad.
Abielu kehtetuks tunnistamisel on tagasiulatuv mõju ja seda kohaldatakse abielu sõlmimise hetkest. See tähendab, et pärast seda, kui kohus on tunnistanud abielu kehtetuks, käsitatakse abielu nii, nagu seda ei oleks kunagi sõlmitudki. Erandiks on teatavad olukorrad, mille puhul on abielu kehtetuks tunnistamisel samasugune mõju nagu lahutusel. Näiteks kehtetuks tunnistatud abielust sündinud lastel säilib sugulus mõlema vanemaga. Teine erand on seotud putatiivse abieluga, s.t olukorraga, kus üks abikaasa ei olnud teadlik abielu puudustest. Palun tutvuge ka abielu kehtetuks tunnistamise alustega, mis on esitatud küsimusele nr 8 antud vastuses. Heas usus toiminud abikaasa võib näiteks nõuda, et teine abikaasa maksaks talle elatist.
Lepituse kasutamine on Madalmaades lahutusasjade puhul tavapärane. Lepitaja ja vajaduse korral abikaasade advokaatide abil võivad abikaasad püüda jõuda kokkuleppele seoses abielu lahutamise ja sellega kaasnevate tagajärgedega. Need korraldused vormistatakse kirjaliku lahutuskokkuleppena (echtscheidingsconvenant). Kokkulepe võib hõlmata selliseid küsimusi nagu vara jagamine, mis tahes kohustus maksta abikaasale elatist ja laste eest hoolitsemine. Kohus võib lepitusmenetluse käigus koostatud kokkuleppe lisada oma määrusesse.
Madalmaades tegutseb perekonnaõiguse advokaatide ja lahutusküsimustes lepitajate liit (Vereniging van Familierechtadvocaten en Scheidingsbemiddelaars), mille liikmed on spetsialiseerunud sellistele valdkondadele nagu näiteks lahutus ja elatismaksed. Nad on spetsialiseerunud ka lepitamisele lahutuse käigus ja kõigile sellega kaasnevatele aspektidele. Lisateabe saamiseks tutvuge palun järgmise veebisaidiga: http://www.vas-scheidingsbemiddeling.nl/.
Lahutusmenetluse algatamiseks tuleb alati esitada kohtule hagiavaldus (verzoekschrift), milles tuleb ära märkida abikaasade perekonnanimi, eesnimed ja alaline elukoht või asukoht. Kui lahutus mõjutab alaealisi, tuleb esitada ka nende laste kohta need samad andmed. Hageja võib taotleda ka täiendavate korralduste tegemist (nevenvoorzieningen). See avaldus on seotud abielu lahutamise avaldusega. Kohus võib näha ette täiendavad korraldused muu hulgas seoses järgmiste küsimustega:
alaealiste laste hooldus- ja suhtlusõigus;
lapse või abikaasa ülalpidamine;
abieluvara jagamine või enne abielu või selle ajal sõlmitud abieluvaralepingus kokku lepitud vararežiimi kohaldamine;
abikaasade ühise eluaseme kasutamine; ning
pensionide võrdsustamine.
Hageja advokaat (advocaat) peab esitama hagiavalduse ringkonnakohtule (rechtbank). Kui hageja elab Madalmaades, võib avalduse esitada hageja elukohajärgsele ringkonnakohtule. Kui hageja ei ela Madalmaades, kuid tema abikaasa elab seal, tuleb avaldus saata selle abikaasa elukohajärgsele ringkonnakohtule. Kui mõlemad abikaasad elavad väljaspool Madalmaid, tuleb avaldus esitada Haagi ringkonnakohtule.
mõlema abikaasa kohta originaalväljavõtted rahvastikuregistrist (väljastatud viimase kolme kuu jooksul), millel on näidatud välisriigi kodanike puhul kodakondsus, perekonnaseis ja Madalmaadesse sisenemise kuupäev; kui üks abikaasadest on Madalmaade kodanik ja teine ei ole, tuleb täpsustada Madalmaadesse elama asumise kuupäev;
mis tahes alaealiste laste kohta originaalväljavõtted sündide registrist (väljastatud viimase kolme kuu jooksul);
originaalväljavõte abielude registrist (see on võimalik saada abiellumise koha järgsest linnavalitsusest ning see peab olema väljastatud viimase kolme kuu jooksul); välisriigis sõlmitud abielude puhul piisab abielutunnistuse originaalist või vanemast registriväljavõttest; ning
laste eest hoolitsemist käsitlev kokkulepe, kui lahutus mõjutab alaealisi lapsi; selle kokkuleppega nähakse ette vanemate vahel seoses nende lastega kokku lepitud korraldused ning sellega võidakse ette näha igapäevane hoolitsemine laste eest, nende koolitamine, osalemine sportlikes tegevustes, tervishoid, korraldused erilisteks päevadeks, näiteks puhkuse ajaks ja riiklikeks pühadeks ning rahalised ja praktilised korraldused (laste sõidutamine kuhugi).
Kui menetlusosaline ei suuda tasuda advokaadi või lepitaja kulusid täies ulatuses või osaliselt, võib tal teatavatel tingimustel olla õigus saada õigusabi. Õigusabinõukogu (Raad voor de rechtsbijstand) annab õigusabi ainult nõukogus registreeritud vahendajate kaudu. Õigusabi saamise tingimuste kohta leiate lisateavet järgmiselt veebisaidilt: http://www.rvr.org/.
Õigusabi on õigus saada ka piiriüleste juhtumite korral, kui hageja elab väljaspool Madalmaid, kuid siiski ELis. See on reguleeritud Euroopa direktiiviga, mis käsitleb õigusabi andmist piiriüleste vaidluste korral (EÜT L 26, 31.1.2003). Õigusabitaotluse võib esitada Haagis asuvale õigusabinõukogule, kasutades direktiivi alusel kehtestatud tüüpvormi, mis on identne kõigis liikmesriikides. Vajaduse korral võib õigusabinõukogu aidata taotlejatel valida advokaati. Lisateabe saamiseks tutvuge palun järgmise veebisaidiga: http://www.rvr.org/.
Teatavatel juhtudel, kui on olemas välisleping, võib väljaspool ELi elav menetlusosaline saada õigusabi Madalmaades. Selles küsimuses on asjakohased järgmised välislepingud: Haagi konventsioon tsiviilprotsessi kohta (1954), õigusabi taotluste edastamise Euroopa kokkulepe (1977) ja rahvusvahelise kohtumenetluse lihtsustamise Haagi konventsioon (1980). Need välislepingud sisaldavad sätet, millega nähakse üldjoontes ette see, et osalisriikide kodanikel on õigus saada õigusabi kõigis teistes osalisriikides samadel tingimustel nende riikide kodanikega. Kui selline olukord tekib Madalmaades, tuleb menetlusosalise alalise elukoha järgselt pädevalt asutuselt küsida tõend vahendite ebapiisavuse kohta (verklaring van onvermogen). See asutus edastab õigusabitaotluse ja vahendite ebapiisavuse tõendi selle riigi pädevale asutusele, kus õigusabi tuleks anda. Viimati nimetatud asutus hindab seejärel, kas menetlusosalisel on õigus saada õigusabi.
Jah, apellatsiooni on võimalik esitada apellatsioonikohtu (gerechtshof) kantseleile kolme kuu jooksul alates lahutusmääruse tegemise kuupäevast. Apellatsioonikohtu otsuse peale on tavaliselt võimalik esitada õigusküsimustega seotud apellatsioon ülemkohtule (Hoge Raad der Nederlanden). Ka nende menetluste puhul peavad menetlusosalised kasutama õigusesindaja abi.
1. märtsil 2005. aastal jõustus ELi liikmesriikides uus Brüsseli II määrus (edaspidi „Brüsseli IIa määrus”). Tegemist on nõukogu 27. novembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000. Brüsseli IIa määrust kohaldatakse lahutuse, lahuselu ja abielu kehtetuks tunnistamise suhtes. Määruse kohaselt tunnustatakse teises liikmesriigis (välja arvatud Taanis) väljastatud lahutusmääruseid Madalmaades ühegi erimenetluse järgimist nõudmata (artikli 21 lõige 1). Samuti ei ole nõuta ühegi erimenetluse järgimist perekonnaseisuregistri ajakohastamise puhul, näiteks kui abielutunnistusele tuleb lisada ääremärkus lahutuse kohta.
Mis tahes huvitatud isik võib algatada kohtumenetluse eesmärgiga lasta teha kindlaks, kas teise liikmesriigi lahutusmäärust tunnustatakse või mitte. Brüsseli IIa määruses on sätestatud mitmed lahutuse tunnustamisest keeldumise alused. Näiteks ei tohi lahutuse tunnustamine olla vastuolus riigi avaliku korraga. Lisaks võetakse arvesse seda, kas kostjat (isikut, kes ei esitanud lahutusavaldust) teavitati menetlusest nõuetekohaselt. Kohtuotsust ennast ei saa siiski läbi vaadata. Brüsseli IIa määruse kohaselt peab algse kohtuotsuse teinud liikmesriigi kohus andma mis tahes huvitatud isiku nõudmisel välja tõendi asjaomase kohtuotsuse kohta (kasutades selleks tüüpvormi). Nimetatud tõend sisaldab teavet algse kohtuotsuse teinud riigi ja menetlusosaliste kohta, selle kohta, kas otsus tehti tagaselja, ning kohtotsuse liiki – kas otsus käsitles näiteks lahutust või lahuselu –, kohtuotsuse kuupäeva ning otsuse teinud kohtu nime.
Kui huvitatud isik soovib vaidlustada välisriigis tehtud lahutusmääruse tunnustamise Madalmaades, võib ta esitada avalduse otsuse mittetunnustamiseks oma elukohajärgse kohtu esialgse õiguskaitse taotlusi lahendavale kohtunikule (voorzieningenrechter).
1. jaanuaril 2012. aastal jõustus Madalmaade tsiviilseadustiku (Burgerlijk Wetboek) 10. raamat. See sisaldab kollisiooninorme, mille alusel määratakse kindlaks kohaldatav õigus.
Peamine reegel on, et kohtud kohaldavad lahutuse puhul alati Madalmaade õigust olenemata abikaasade kodakondsusest ja alalisest elukohast. Kui näiteks lahutusavalduse esitavad Madalmaades abikaasad, kes mõlemad on Madalmaades elavad Belgia kodanikud, kohaldatakse lahutuse puhul automaatselt Madalmaade õigust. Seda õigust ei kohaldata ainul juhul, kui abikaasad valivad, millist õigust lahutuse suhtes tuleks kohaldada. Abikaasad võivad konkreetselt valida Madalmaade õiguse asemel nende suhtes kehtiva ühise õiguse, mida kohaldatakse lahutusmenetluse puhul. Seega võib Belgia kodanikest paar otsustada, et lahutuse korral tuleb kohaldada Belgia õigust.
Viimati uuendatud: 23/10/2018

matches: kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus


Loosung oktoober 2020
OKTOOBER KUU LOOSUNG: Taotlege selle linna heaolu, kuhu ma olen lasknud teid viia, ja paluge selleks Issandat; sest selle hea põli on teie hea põli. Jr 29,7
1. Neljapäev Et su süda pehmenes ja sa alandasid ennast Jumala ees, siis olen ka mina sind kuulnud, ütleb Issand. 2Aj 34,27 Paulus kirjutab: Mina ju olen apostlite seast kõige väiksem, see, keda ei kõlba hüüdagi apostliks, sest ma olen taga kiusanud Jumala kogudust. Aga Jumala armust olen ma see, kes olen. 1Kr 15,9–10 Oh, Jumal. Sa juhatasid kord kuningas Joosija ja apostel Pauluse eluteed nõnda, et nad otsisid Sinu tahet. Anna meilegi oma armu jääda Sinule ustavaks siin jumalatus maailmas, et oleksime õnnistuseks oma armsatele ja kõigile ligimestele. 2Ms 23,20–25 (26-27); 2Kr 12,1–10
2. Reede Ma olen näinud tema teid, aga ma parandan ja juhatan teda; ja ma tasun temale troostiga. Js 57,18 Jeesus ütleb: 'Ei vaja arsti terved, vaid haiged. Ma ei ole tulnud kutsuma õigeid, vaid patuseid.' Mk 2,17 Oo, kõrge ja üllas Jumal, kes Sa peidad küll oma palge meie pattude pärast, aga ei riidle igavesti. Tule jälle sillutama meie teid, mis me oleme lasknud laguneda, et järgiksime Sind õndsa lõpuni. Ap 27,16–25; 2Kr 12,11–21
3. Laupäev Rahvas, kes käib pimeduses, näeb suurt valgust; kes elavad surmavarju maal, neile paistab valgus. Js 9,1 Teie peate kuulutama tema kiidetavust, kes teid on kutsunud pimedusest oma imelisse valgusse. 1Pt 2,9 Issand, me täname Sind, et Sinu Sõna on ammendamatu valguse allikas. Anna, et me iialgi ei unustaks, mida Sa pidid maksma, et meiegi võiksime elada valguses ja kuuluda Sinu kuninglikku preesterkonda, Sinu rahva hulka. Ära lase meie silmil iialgi sellele valgusele pimedaks jääda. Ap 12,1–11; 2Kr 13,1–13
17. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA See ongi võit, mis on võitnud ära maailma - meie usk. 1Jh 5,4 Mt 15,21–28; Rm 10,9–17 (18); Ps 65 Jutlus: Ef 4,1–6
4. Pühapäev Looda Issanda peale kõigest südamest ja ära toetu omaenese mõistusele! Õpi teda tundma kõigil oma teedel, siis ta teeb su teerajad tasaseks! Õp 3,5–6 Seepärast, vöötanud oma mõistuse niuded ja olles täiesti kained, lootke armule, mida teile pakutakse Jeesuse Kristuse ilmumises. 1Pt 1,13 Issand, me täname Sind, et Sa õpetad meile oma teeradu ja tahad neid tasandada. Täname ka "liikluseeskirjade" eest, mis neil radadel kehtivad. Anna siis, et neid järgiksime: vöötaksime oma mõistuse niuded Sinu Sõna turvavööga ja oleksime kained, aga loodaksime nagu ka tavaliikluses üksnes Sinu armu, helduse ja taevase kaitse peale.
5. Esmaspäev Inimesepoeg, kõik mu sõnad, mis ma sulle räägin, võta südamesse ja kuule neid oma kõrvaga! Hs 3,10 Seepärast tuleb meil palju hoolsamini panna tähele seda, mida me oleme kuulnud, et meid kõrvale ei uhutaks. Hb 2,1 Issand, me palume, et Sa kõrvaldaksid kõik filtrid ja takistused, mis ei lase meil avatult kuulda Sinu Sõna ega märgata oma ligimeste muresid. Aga aita meil olla mitte üksnes Sinu Sõna kuuljad, vaid ka tegijad. Hb 11,1–7 (8–10); Jr 1,1–19
6. Teisipäev Ma ei peida enam oma palet nende eest, sest ma valan oma Vaimu Iisraeli soo peale, ütleb Issand Jumal. Hs 39,29 Armuandides on küll erinevusi, aga Vaim on seesama, ja teenimisviisides on erinevusi, aga Issand on seesama, ja väeavaldustes on erinevusi, aga Jumal on seesama, kes teeb kõike kõikides. Aga igaühele antakse Vaimu avaldus ühiseks kasuks. 1Kr 12,4–7 Issand, Sina lased oma Vaimu vihmana sadada inimeste peale. Aita meil leida õige pilv, kus on just meile mõeldud Vaimu vihma piisad. Anna, et need ei voolaks meilt maha kui hane seljast vesi. Kastku see Sõna seemet, mis Sa meisse oled külvanud, et meil oleks midagi jagada ühiseks kasuks. Jk 1,1–6 (7–11) 12–13; Jr 2,1–13
7. Kolmapäev Kas mul tõesti peaks olema hea meel õela surmast, ütleb Issand Jumal. Kas mitte sellest, et ta pöördub ära oma teedelt ja jääb elama? Hs 18,23 Mina olen tulnud valguseks maailma, et ükski, kes usub minusse, ei jääks pimedusse. Jh 12,46 Täida, Issand, meie süda ligimesearmastusega, et me ei rõõmustaks ega parastaks õela õnnetuse või surma peale. Aita meil Sinu valgusega märgata palki oma silmas, et võiksime armastusega aidata teistel toime tulla nende pindudega. Lk 7,1–10; Jr 3,21–4,4
8. Neljapäev Joosua ütles rahvale: 'Te olete tunnistajaiks iseeneste vastu, et te olete endile valinud Issanda, et teda teenida.' Ja nad vastasid: 'Oleme tunnistajad!' Jos 24, 22 Ärgu võtku teie võiduandi ükski. Kl 2,18 Aita, Issand, teenida Sind igal päeval kogu südamest. Hoia meid hädaldamast, kui meil seejuures miski ebaõnnestub, ja hoia meid hooplemast, kui miski hästi õnnestub. Aita, et võtaksime kõiki läbikukkumisi kui Sinult saadud häid õppetunde. Anna, et kõik meie õnnestumised tooksid au Sinule ja Su kirikule. Ap 5,34–42; Jr 6,9–21
9. Reede Aga mina ütlesin: Ma olen asjata vaeva näinud, kulutanud oma jõudu kasuta ja tühja. Ometi on mu õigus Issanda käes ja mu töötasu on mu Jumala juures. Js 49,4 Niisiis, mu armsad vennad, olge kindlad, kõigutamatud ning ikka innukad Issanda töös, teades, et teie vaevanägemine Issandas ei ole tühine. 1Kr 15,58 Hoia meid, Issand, käega löömast ja kibestumast, kui kõik ei lähe meie tahtmise järgi. Anna, et otsiksime oma ettevõtmistes Sinu tahet. Aita meil teha kõike lootusrikkalt ka siis, kui me ei näe oma töö vilja. Kinnita meie usku Sinu tõotustesse. Hb 12,1–3; Jr 7,1–15
10. Laupäev Issand ütles, ja nõnda see sai; tema käskis, ja see tuli esile. Ps 33,9 Jeesus tõusis, sõitles tuult ja ütles järvele: 'Jää vakka, ole vait!' Ja tuul rauges ja järv jäi täiesti vaikseks. Mk 4,39 Taevane Isa, Sinu Poja Jeesuse Sõnal oli meelevald loodusjõudude ja haiguste üle. Aita meil elada Sinu ustavate lastena, et Sa saaksid jagada meile oma vaimuandeid vastavalt meie võimetele ja alandlikkusele. Mt 14,22–33; Jr 7,16–28
LÕIKUSTÄNUPÜHA Kõikide silmad ootavad sind ja sina annad neile nende roa omal ajal. Ps 145,15 Lk 12, (13–14) 15–21 või Mt 6,25–34; 2Kr 9,6–15; Ps 65 Jutlus: Hb 13,15–16
11. Pühapäev Kuulja kõrva ja nägija silma – ka need mõlemad on Issand teinud. Õp 20,12 Õndsad on aga teie silmad, et need näevad, ja teie kõrvad, et need kuulevad. Mt 13,16 Jumal, lase meil näha armastusväärset ka neis inimestes, kelles teised seda ei märka. Lase meil kuulda meeldivat ka neis helides, mida teised peavad vaid lärmiks ja müraks. Õpeta meid vaatama Sinu silmadega ja kuulama Sinu kõrvadega.
12. Esmaspäev Sina oled mu Issand, ei mul ole head ilma sinuta. Ps 16,2 Igavene elu on see, et nad tunneksid sind, ainsat tõelist Jumalat, ja Jeesust Kristust, kelle sina oled läkitanud. Jh 17,3 Tänu Sulle, Taevaisa, et meil on eestpalvetajaid. Tänu Sulle, et meie esimene eestpalvetaja on Sinu Poeg Jeesus Kristus, kelle ülempreesterlik palve on kandnud kõiki kristlikke sugupõlvi. Tänu Sulle, et Tema on meile teada andnud, kui väga Sa meid armastad, nii et Sa tahad, et kõik inimesed Sinu lasteks saaksid. Anna, et meiegi tunnetaksime täna ja iga päev, et meil pole head ilma Sinuta. Mt 6,1–4; Jr 9,1–23
13. Teisipäev Taavet ütles oma pojale Saalomonile: 'Issand Jumal ei jäta sind maha ega hülga sind, kuni kõik tööd Issanda koja teenistuseks on lõpetatud.' 1Aj 28,20 Nõnda siis peetagu meid Kristuse sulaseiks ja Jumala saladuste majapidajaiks. 1Kr 4,1 Oh Jumal, me pole väärt olema Sinu saladuste majapidajad. Ometi oled Sa leidnud igal ajastul kedagi, keda oled selles ülesandes kasutanud. Kord kasutasid Sa Saalomoni, kes Sulle koja ehitas. Aga Sinu vaimuliku koja ehitus jätkub maailma ajastu lõpuni. Kasuta meid selles ja varusta vajalike annetega, et meie usk otsa ei lõpeks, vaid kannaks meid igavesse ellu. Mk 3,31–35; Jr 12,1–6
14. Kolmapäev Karda Jumalat ja pea tema käske, sest see on iga inimese kohus. Kg 12,13 Peetrus ütles: 'Tõepoolest, nüüd ma mõistan, et Jumal ei ole erapoolik, vaid talle on vastuvõetav iga rahva hulgast see, kes teda kardab ja teeb õigust.' Ap 10,34–35 Jumal, anna, et täidaksime oma kohust. Anna meile ka püha kartust Sinu ees, aga veel enam palume Sinu Vaimu juhtimist, et täidaksime oma kohust, milleks Sa meid siia maailma oled asetanud, rõõmuga ning armastusest Sinu ja ligimeste vastu. Ül 8,4–7; Jr 13,1–11
15. Neljapäev Pöördugu ometi igaüks oma kurjalt teelt ja oma kurjadest tegudest. Jr 25,5 Paulus kirjutab: Sisemise inimese poolest ma rõõmustan Jumala Seaduse üle, oma liikmetes näen aga teist seadust, mis sõdib vastu minu mõistuse seadusele ja aheldab mind patu seadusega. Rm 7,22–23 Oh, Jumal! Meie, kristlased, rõõmustame küll Sinu Seaduse üle, mille Sa oled meile andnud oma pühas Sõnas, aga paljud meist tunnevad siiski, kuidas nende liikmeid kipub aheldama patu seadus. Me täname Sind, et Sa kutsud meid pöörduma ära meie kurjadelt teedelt ja kurjadest tegudest. Kinnita meis usku ja lootust, et Sa ootad meid kui kadunud poja Isa ja rõõmustad iga pöördunu üle. Gl 5,13–18; Jr 14,1–16
16. Reede Vaata, ei tuku ega jää magama see, kes Iisraeli hoiab. Ps 121,4 Jeesus Kristus kinnitab teid ka lõpuni. 1Kr 1,8 Jumal, me täname Sind, et Sa ei võta puhkust oma koguduse valitsemisest ja hoidmisest. Anna, et meiegi oleksime ärkvel ja valvsad, et märkaksime Sinu abiga tõrjuda tagasi kõik vaenlase ja oma lihaliku loomuse rünnakud. Palun, tee meid laitmatult puhtaks, et ootaksime rõõmuga meie Issanda Jeesuse Kristuse päeva. Rm (14,20b–15,1) 15,2–6; Jr 15,10.15–21
17. Laupäev Ja nüüd, Iisrael, mida nõuab Issand, su Jumal, sinult muud, kui et sa kardaksid Issandat, oma Jumalat, käiksid kõigil tema teedel ja armastaksid teda, ja et sa teeniksid Issandat, oma Jumalat, kõigest oma südamest ja kõigest oma hingest. 5Ms 10,12 Olge sõna tegijad ja mitte üksnes kuuljad, pettes iseendid. Jk 1,22 Hoia meid, Jumal, enesepettuse eest. Me oleme ju tundma õppinud, mida Sa meilt ootad, aga oma tahtmine kipub ikka pahatihti võimust võtma. Juhata meid Sinu kartuse ja meeleparanduse radadele, et oleksid kooskõlas südame mõtlemised, sõnad ja teod. Mt 5,17–24; Jr 16,1–13
19. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Tee mind terveks, Issand, siis ma saan terveks; aita mind, siis ma saan abi. Jr 17,14 Mk 2,1–12; Ef 4,22–32; Ps 119,121–128 Jutlus: 2Ms 34,4–10
18. Pühapäev Sõnakuulmine on parem kui tapaohver. 1Sm 15,22 Paulus kirjutab: Teie kuulekus on ju kõigile saanud teatavaks. Seepärast olen ma teie üle rõõmus. Rm 16,19 Oh Jumal, nagu vanemad rõõmustavad kuulekate laste üle, nii tunned Sinagi rõõmu meie kuulekusest. Aga kas leidub maa peal inimest, kellest kogu kurjus ja patt oleks täielikult välja juuritud? Palume Sind, Issand: ära tüdi meiega vaeva nägemast, sest sisimas tahavad kõik kristlased olla Sinule kuulekad. Puhasta meid, siis me saame puhtaks.
19. Esmaspäev Issand päästab lahti, kes on kinni seotud. Ps 146,7 Kui nüüd Poeg teid vabastab, siis olete tõepoolest vabad. Jh 8,36 Sina, Jumal, tahad osutada headust kõigi inimeste vastu, aga paljud meist ei taha seda Sinult vastu võtta. Sina üksi tead, mis meile kellelegi kasuks tuleb: kellele präänik, kellele piits. Hoia meid, et me ei langetaks Sinu asemel otsuseid teiste inimeste kohta. Lase meil pälvida Sinu soosingut armastuse ja headusega ligimeste vastu. 2Ms 15,22–27; Jr 17,5–13
20. Teisipäev Heal päeval olgu sul hea meel, ja kurjal päeval mõtle järele: Jumal on teinud nii selle kui teise, et inimene ei teaks, mis tal ees seisab. Kg 7,14 Me teame, et neile, kes Jumalat armastavad, laseb Jumal kõik tulla heaks – neile, kes on tema kavatsuse kohaselt kutsutud. Rm 8,28 Jumal, anna, et võtaksime Sinult meelerahuga vastu rõõmsad ja kurvad, kerged ja rasked päevad. Kasvata meis usaldust Sinu vastu iseäranis katsumuste hetkil. Lase meil võimalikult sageli märgata, kuidas kõik, mis meiega on toimunud, nii oma vead kui ka teiste ülekohus, nii õnnetused kui ka õnnestumised on meid juhtinud käesolevasse hetke, mil seisame palves Sinu ees. Anna, et need kogemused kannaksid meid kord igavesse palvesse ja ülistusse Sinu riigis. Lk 5,12–16; Jr 18,1–12
21. Kolmapäev Üks ingel puudutas Eelijat ja ütles temale: 'Tõuse üles, söö!' Siis ta tõusis, sõi ja jõi ning käis selle söömise rammuga nelikümmend päeva ja nelikümmend ööd kuni Jumala mäeni. 1Kn 19,5.8 See aare on meil aga saviastjates, et võrratult suur vägi oleks Jumala oma ja ei midagi meist. 2Kr 4,7 Oh Jumal, Sina tead, kui sageli ja kui paljud meist on läbi kukkunud, läbi põlenud või lihtsalt nii kurnatud, et enam ei jaksa. Kosuta meid siis oma elustavate andidega ja lase kogeda, et Sina tahad meid pärale aidata. Ära lase meil täna meelt heita ega käega lüüa. Lk 13,10–17; Jr 19,1–13
22. Neljapäev Vaata, sa oled mu elupäevad pannud kämbla laiuseks, mu eluiga on kui eimiski sinu ees; tühi õhk on iga inimene, kes seisab püsti. Ps 39,6 Kristus Jeesus on kõrvaldanud surma ning on evangeeliumi kaudu toonud valge ette elu ja kadumatuse. 2Tm 1,10 Jumal, Sinu Sõnas nimetatakse surma viimseks vaenlaseks, kes alistatakse. Mõte surmale tundub kibe edukale inimesele ja vahest magus elatanule ja sellele, kes paremat põlve ei oota. Aga me teame, et surmast ei pääse ükski inimene. Anna, et mõte surmale meid ei hirmutaks, sest Sinu Poeg Jeesus Kristus on surmalt võimuse ära võtnud ning avanud meile tee igavesse ellu. Mt 8,14–17; Jr 20,7–18
23. Reede Mina teen teiega igavese lepingu. Js 55,3 Rahu Jumal, kes igavese lepingu verega on surnuist üles toonud lammaste suure Karjase, meie Issanda Jeesuse, valmistagu teid kõiges heas tegema tema tahtmist ja saatku korda meie sees, mis on tema silmis meelepärane. Hb 13,20–21 Oh, Jumal! Selles maailmas on palju helisid, mis kui antiiksed sireenid võluvad meid ja sunnivad kõrvu pöörama nende poole. Anna, et need ei summutaks meie kõrvus Sinu kõnetamisi. Õpeta meid häälestama oma kõrvu nii, et Sinu sõnumid tunduvad magusamad kõigist muudest kutsetest. Anna, et meie jalad astuksid mööda Sinu juurde viivat rada, mille Sinu Poeg Jeesus Kristus on sillutanud oma kalli verega. Jr 17,13–17; Jr 21,1–14
24. Laupäev Issand äratas kogu allesjäänud rahva vaimu, ja need tulid ning alustasid tööd vägede Issanda, oma Jumala koja kallal. Hg 1,14 Ära jäta hooletusse vaimuandi, mis sulle anti. 1Tm 4,14 Jumal, me täname, et oled meie vaimu äratanud, nii et tahame täna lugeda Sinu Sõna ja võtta seda oma elu juhiseks. Anna, Issand, et meie vaim saaks üheks Sinu Vaimuga. Tänu Sulle kõigi vaimuannete eest, mis Sa meile oled kinkinud. Õpeta meid neid kasutama nii Sinu riigi kui ka iseenese ülesehitamiseks. Ap 14,8–18; Jr 23,1–8
20. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Tema on andnud sulle teada, inimene, mis hea on! Ja mida nõuab Issand sinult muud kui et sa teeksid, mis on õige, armastaksid osadust ja käiksid hoolsasti ühes oma Jumalaga. Mi 6,8 Mk 10,2–9 (10–16); 1Ts 4,1–8; Ps 119,129–136 Jutlus: 2Kr 3,3–9
25. Pühapäev Aamos ütles: Mina ei ole prohvet ega prohvetijünger, vaid olen karjane ja metsviigipuude vääristaja. Aga Issand võttis mind karja järelt ja ütles mulle: Mine, ennusta mu rahvale Iisraelile! Am 7,14–15 Galilea järve randa pidi kõndides nägi Jeesus Siimonat ja tema venda Andreast noota järve heitvat, nad olid ju kalurid. Ja Jeesus ütles neile: 'Järgnege mulle ja ma teen teist inimesepüüdjad!' Mk 1,16–17 Jumal, Sa oled kutsunud oma tööle inimesi erinevatelt elualadelt. Kõneta meid oma Sõna ja Vaimu läbi, et leiaksime oma koha ja ülesande Sinu riigi töös. Anna, et oleksime Sinule sama ustavad nagu Aamos ja Siimon.
26. Esmaspäev Mina, mina olen see, kes teid trööstib! Kes oled sina, et sa kardad surelikke inimesi? Js 51,12 See, kes on teis, on suurem sellest, kes on maailmas. 1Jh 4,4 Jumal, Sa oled oma sõnakuulmatutele lastele saatnud ränki katsumusi, saates neile üksiti ka lohutuse sõnu. Sa tahad, et me kuuletuksime ennekõike Sinule, mitte inimestele, ja kardaksime ennekõike Sind, mitte inimesi. Anna, et me iialgi ei unustaks, et Sina oled kogu maailma võimas valitseja, aga ka ainus tõeline Lohutaja. 2Ts 3,6–13; Jr 23,16–32
27. Teisipäev Kuidas võib inimene õige olla Jumala ees? Kui keegi tahaks temaga vaielda, ei suudaks ta temale vastata mitte ainsalgi korral tuhandest. Ii 9,2.3 Kirjatundja ütles Jeesusele: 'Hästi, Õpetaja, sa ütlesid tõtt, et tema on Ainus ja ei ole teist peale tema; ja armastada teda kogu südamega ja kogu mõistusega ja kogu jõuga ning armastada ligimest nagu iseennast on palju rohkem kui kõik põletusohvrid ja muud ohvrid.' Ja Jeesus, nähes, et kirjatundja vastas arukalt, ütles talle: 'Sa ei ole kaugel Jumala riigist.' Mk 12,32–34 Jumal, meil on vahel raske leppida kogu Su kirjapandud Sõnaga. Aga mitmed, kes on Sinu tõele kirglikult vastu vaielnud, on lõpuks tõstnud käed üles ja saanud Sinu tunnistajateks. Palun anna, et alati, kui meie Sinule vastu vaidleme, sünniks tõde ka meie südameis, et me poleks mitte ainult Sinu riigi läheduses, vaid pääseksime sinna sisse. Rm 13,1–7; Jr 25,1–14
28. Kolmapäev Kes muu on kalju, kui mitte meie Jumal? Ps 18,32 Teist alust ei saa keegi rajada selle kõrvale, mis on juba olemas – see on Jeesus Kristus. 1Kr 3,11 Jumal, me täname Sind, et Sa oled meie elu ehitusplatsi juba ette valmistanud ja meile ka õnneliku elu valemi teada andnud. Hoia meid otsimast oma elule muud alust kui Sinu Poeg Jeesus Kristus. Anna, et tahaksime teha seda ehitustööd koos teiste Sinu lastega. Ef 5,25–32; Jr 26,1–19
29. Neljapäev Ärge lisage midagi sellele, milleks mina teid kohustan, ja ärge võtke midagi ära, vaid pidage Issanda, oma Jumala käske. 5Ms 4,2 Armsad, käsk, millest ma teile kirjutan, ei ole uus, vaid on vana käsk, mis on teil olnud algusest peale. See vana käsk on sõna, mida te olete kuulnud. 1Jh 2,7 Jumal, anna meile püsivust Sinu Sõna uurimiseks. Juhata meid Püha Vaimu läbi, et märkaksime, et Sinu Sõnas on olemas kõik päästeks vajalik. Õpeta meid õigesti mõistma Vana Lepingu sõnumit meile, kristlastele, et hoiaksime kindlalt kinni Uuest Lepingust, mille Sa oled kogudusega sõlminud Jeesuse Kristuse läbi. 1Kr 14,26–33; Jr 27,1–22
30. Reede Kuus päeva tee tööd, aga seitsmendal päeval puhka. 2Ms 34,21 Pane tähele iseennast ja õpetust, jää kõigesse sellesse püsima. 1Tm 4,16 Me täname Sind, Jumal, et Sa annad meile tööd enda ja oma pere elatamiseks. Õpeta meid mõistlikult töötama ning hindama ka hingamispäeva, mil Sa ise aitad me jõul taastuda. Anna meile piisavalt usaldust Sinu vastu, et me oma eluaega ei veedaks kakskümmend neli korda seitse rööpräheldes. Jh 18,28–32; Jr 28,1–17
USUPUHASTUSPÜHA Teist alust ei saa keegi rajada selle kõrvale, mis on juba olemas – see on Jeesus Kristus. 1Kr 3,11 Mt 5,1–10 (11–12); Rm 3,21–28; Jr 29,1–14 Jutlus: Mt 10,26b–33
31. Laupäev Mina laulan sinu vägevusest ja hõiskan hommikul sinu heldusest; sest sa oled mulle kindlaks kaitsjaks, pelgupaigaks mu kitsikuse päeval. Ps 59,17 Vara hommikul enne valget tõusis Jeesus üles, väljus ning läks tühja paika ja palvetas seal. Mk 1,35 Ma tänan Sind, taevane Isa, et oled mind möödunud ööl kaitsnud kõige kahju ja ohu eest. Hoia ka täna mind patu ja kõige kurja eest, et mu elu oleks Sulle meelepärane. Sinule lootes annan oma ihu ja hinge ja kõik muu Sinu kätte.


Nõudele sissenõude pööramise menetluses kehtib formaliseerituse põhimõte (vt selle põhimõtte kohta üldiselt nt Riigikohtu 21. juuni 2017. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-63-17, p 32 ja seal viidatud varasemaid lahendeid). Nõude arestimise korral tähendab see seda, et kohtutäitur ei ole mh enne nõude arestimist vähemalt üldjuhul kohustatud kontrollima võlgnikule väidetavalt kuuluva nõudeõiguse materiaalõiguslikku kehtivust. Kohtutäiturile ei ole antud õigusaktidega pädevust lahendada materiaalõiguslikke vaidlusi. Kui võlgniku suhtes kohustatud kolmas isik esitab arestitud nõudele materiaalõiguslikke vastuväiteid, on sissenõudjal võimalik esitada kolmanda isiku vastu hagi TMS § 118 lg 1 alusel ning selles hagimenetluses tehakse kindlaks nõude olemasolu või puudumine. (p 16)
Arestimisaktist peab TMS § 114 lg 1 p 2 kohaselt võlgniku suhtes kohustatud kolmandale isikule ja ka võlgnikule piisavalt arusaadavalt nähtuma, milline kohustus on kolmandal isikul võlgniku vastu. (p 16.1)
Kohtutäitur ei saa meelevaldselt eeldada, et võlgnikul on kellegi vastu nõue. Võlgniku suhtes kohustatud kolmandal isikul omakorda ei saa ainuüksi arestimisakti alusel tekkida kohustust, mida tal tegelikult võlgniku vastu ei olegi. (p 16.3)
TMS-s reguleerib sissenõude pööramist varjatud sissetulekule (nõudele) TMS § 135 lg 1. Nimetatud säte reguleerib olukorda, mil võlgnik lepib tööandjaga või muu talle töötamise või teenuse osutamise eest raha võlgu oleva isikuga kokku, et raha võlgniku töö või teenuse eest kantakse üle kolmanda isiku kontole. Sellistel juhtudel näeb TMS § 135 lg 1 ette fiktsiooni, mille alusel loetakse tasunõue hoolimata nimetatud kokkuleppest ikkagi jätkuvalt võlgnikule kuuluvaks, ning seda saab arestida tavapärase nõude arestimise aktiga, milles on kohustatud isikuteks TMS § 111 kohaselt tööandja ning võlgnik ja mis toimetatakse TMS § 135 lg 1 kohaselt kätte ka kolmandale isikule, kes saab oma õigusi kaitsta TMS § 135 lg 3 kohaselt.
TMS § 135 lg 1 ei ole kohaldatav olukorras, mil tööandjaks on välisriigi äriühing, kuna TMS § 4 lg 4 esimese lause kohaselt teeb kohtutäitur täitetoiminguid üksnes Eesti Vabariigi territooriumil. (p 17)


Uued nõuded töötervishoiu ja tööohutuse koolitajatele alates 1. jaanuarist 2019 - Tööelu.ee
Uued nõuded töötervishoiu ja tööohutuse koolitajatele alates 1. jaanuarist 2019
Alates 1. jaanuarist 2019. a ei pea töötervishoiu- ja tööohutusalase koolituse ning töökohal esmaabiandjate koolitusega tegelevad ettevõtted end enam Sotsiaalministeeriumis registreerima. Muudatuse kohaselt viib esmaabiandja koolituse ja täienduskoolituse ning töökeskkonnavoliniku ja töökeskkonnanõukogu liikme koolituse ja täienduskoolituse läbi täienduskoolitusasutuse pidaja vastavalt täiskasvanute koolituse seaduse nõuetele (2019. a jõustuvad TTOS § 132 lg 4 ja § 181 lg 3). Koolitusasutused, kes jätkavad 2019. a koolitustegevust, peavad ennast täiskasvanute koolituse seaduse (TäKS) nõuetega vastavusse viima.
Järgnevalt ülevaade TäKS-i (https://www.riigiteataja.ee/akt/110062015010) olulisematest nõuetest:
1) täienduskoolituse läbiviija esitab täienduskoolitusasutuse pidajana tegutsemiseks majandustegevusteate, kui tal ei ole seadusega ette nähtud kohustust taotleda täienduskoolituse läbiviimiseks tegevusluba (TäKS § 3).
Majandustegevusteade peab lisaks majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse (MsüS https://www.riigiteataja.ee/akt/129062018030) §-s 15 sätestatud majandustegevuse üldandmetele sisaldama loetelu täienduskoolituse õppekavarühmadest, milles täienduskoolitust läbi viiakse. Majandustegevusteate esitamist selgitab kasutajajuhend, mis on leitav siit https://www.hm.ee/ehis/help/tkh_juhend.htm
2) täienduskoolitusasutuse pidaja kehtestab täienduskoolituse õppekorralduse alused ja täienduskoolitusasutuse tegevuse kvaliteedi tagamise alused (TäKs § 7).
Täienduskoolitusasutuse tegevuse kvaliteedi tagamise alustes kirjeldatakse täienduskoolituse õppekavadega seotud täiskasvanute koolitajate ja õppekeskkonna kvaliteedi tagamise tingimused ja kord ning täienduskoolituse kohta tagasiside kogumise kord;
3) täienduskoolitusasutuse pidaja on kohustatud pidama täienduskoolituse teabe avalikustamiseks veebilehte, millel avalikustab täienduskoolituse õppekorralduse alused, täienduskoolituse õppekavad, koolitajate nimed koos nende kompetentsust tõendava kvalifikatsiooni, õpi- või töökogemuse kirjeldusega ning täienduskoolitusasutuse tegevuse kvaliteedi tagamise alused (TäKS § 5);
4) täienduskoolitusasutuse pidaja avalikustab Eesti Hariduse Infosüsteemi (EHIS) http://www.ehis.ee/ kaudu täienduskoolitusasutuse õppekavarühmad, milles täienduskoolitust läbi viiakse, asutuse kontaktandmed ja veebilehe aadressi (TäKS § 8 lg 1);
5) täienduskoolitusasutuse pidaja teeb iga aasta 31. märtsiks EHIS-e kaudu kättesaadavaks tegevusnäitajad eelmise kalendriaasta kohta (TäKS § 8 lg 5);
6) täienduskoolitusasutuse pidaja järgib täienduskoolituse õppekava, täienduskoolituse läbimise ja selles osalemise kohta väljastatavate dokumentide ning täienduskoolituse õppekavarühmade loetelu koostamisel haridus- ja teadusministri 19.06.2015. a määrust nr 27 „Täienduskoolituse standard“ https://www.riigiteataja.ee/akt/111112016002.


ÄS § 167^1 lg-st 1 tuleneva nõude aegumise korral kohaldub TsÜS § 150 lg 1, mille järgi tuleb hinnata seda, millal hageja sai või pidi teada saama kahjust ja kahju hüvitama kohustatud isikust. (p 15)
Seda, kas hageja teadis või pidi kahjust ja kahju hüvitama kohustatud isikust teadma, tuleb hinnata lähtuvalt kahjustatud äriühingu nõukogu või nõukogu puudumisel osanike teadmisest. Kuivõrd sellises olukorras tekitab mõjutamise tulemusel kahju kahjustatud isiku enda juhtorgan, eelkõige juhatus, siis ei saa kohaldada TsÜS § 31 lg-t 5 ning TsÜS § 133 lg-t 1. Tegemist on olukorraga, kus nõude esitamise juhatuse liikme vastu peaks otsustama nõukogu või nõukogu puudumisel osanikud (ÄS § 168 lg 1 p 10). Olukorras, kus äriühingu osanik on teine äriühing, tuleb aegumist arvutada ajast, mil teise äriühingu juhatus teadis või pidi teadma kahjust ning kahju tekitanud isikust. (p 16)
Kui kahju seisneb tagastamata laenus ning puudub ka vara, mille arvel nõuded rahuldada, siis muutub kahju hüvitamise nõue üldjuhul sissenõutavaks siis, kui kahju on kantud, ja erandina ka siis, kui kahju kandmine on kindel. Õigustatud isik vähemalt pidi TsÜS § 150 lg 1 mõttes kahjust teada saama, kui kahju kandmine oli kindel. (p 18)
Seda, kas hageja teadis või pidi kahjust ja kahju hüvitama kohustatud isikust teadma, tuleb hinnata lähtuvalt kahjustatud äriühingu nõukogu või nõukogu puudumisel osanike teadmisest. Olukorras, kus äriühingu osanik on teine äriühing, tuleb aegumist arvutada ajast, mil teise äriühingu juhatus teadis või pidi teadma kahjust ning kahju tekitanud isikust. (p 16)
ÄS § 167^1 lg 1 kohaldamiseks tuleb esiteks tuvastada, et juhtorgani liige on oma kohustusi rikkunud. Selleks tuleb hagejal kindlaks määrata, kes juhtorgani liikmetest ja kuidas on oma kohustusi rikkunud. (p 33)
ÄS § 167^1 lg 1 alusel nõude rahuldamise eelduseks on, et mõjutaja tegevus, mis viib juhtorgani liikme osaühingut kahjustava tegevuseni, peab olema kantud mõjutaja otsesest tahtlusest mõjutada juhtorgani liiget ühingule kahjulikult käituma, st et mõjutaja tegutseb osaühingu kahjustamise eesmärgil. Üksnes sellest, et kostja töötaja rikub temal kui emaettevõtte nõukogu liikmel lasuvat hoolsus- ja lojaalsuskohtust ei saa järeldada, et kostja oleks tegutsenud tahtlikult ja eesmärgiga tütarettevõtet kahjustada. (p 45)