Sihtasutuse Lõhavere Ravi- ja Hooldekeskus põhikiri – Riigi Teataja
Sihtasutuse Lõhavere Ravi- ja Hooldekeskus põhikiri
Sihtasutuse Lõhavere Ravi- ja Hooldekeskus põhikiri - sisukord
§ 1 Sihtasutuse nimi ja asukoht
§ 2 Paragrahvi pealkiri
§ 3 Paragrahvi pealkiri
§ 4 Paragrahvi pealkiri
§ 5 Sihtasutusele vara üleandmine
§ 6 Vara kasutamine
§ 7 Audiitor
§ 10 Nõukogu koosolek
§ 11 Nõukogu otsus
§ 12 Hääletamine nõukogus
§ 13 Juhatus
§ 14 Juhatuse pädevus
§ 15 Finants-majandustegevus ja kontroll
§ 17 Põhikirja muutmine
RT IV, 29.12.2012, 124
Vastu võetud 27.09.2007 nr 174
jõustumine 05.10.2007
24.05.2012 31.05.2012
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 22 lõike 1 punkti 24 ja paragrahvi 35 lõike 3, sihtasutuste seaduse paragrahvi 5 ja euro kasutusele võtmise seaduse paragrahvi 5 lõigete 1 ja 2 alusel.
§ 1. Sihtasutuse nimi ja asukoht
(1) Sihtasutuse nimi on sihtasutus Lõhavere Ravi- ja Hooldekeskus (edaspidi Sihtasutus).
(2) Sihtasutuse asukoht on Lõhavere küla, Suure-Jaani vald, Viljandimaa.
(3) Sihtasutus on eraõiguslik juriidiline isik, kes juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadusandlusest ja teistest õigusaktidest ning käesolevast põhikirjast.
§ 2. Paragrahvi pealkiri
Sihtasutuse eesmärgiks on oma vara valitsemise ja kasutamise kaudu kõrgetasemeliste tervishoiuteenuste osutamine.
§ 3. Paragrahvi pealkiri
Oma eesmärgi saavutamiseks Sihtasutus:
1) 1) osutab kõrge kvaliteediga statsionaarset ja ambulatoorset eriarsti- ja hooldusabi ning sellega seonduvaid tervishoiuteenuseid;
2) teeb koostööd meditsiinialal tegutsevate jt institutsioonidega, riigi ja kohalike omavalitsustega, tervishoiu- ja sotsiaaltöötajate kutseliitude jt vabatahtlike ühendustega ning samas valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonidega;
3) osutab erinevaid rehabilitatsiooni- ja sotsiaalteenuseid;
4) tagab tervishoiuteenuste osutamiseks vajalike tervisekaitseliste, töötervishoiu- ja tööohutusalaste tingimuste täitmise;
5) loob Sihtasutuse tegevuseks, eesmärgi täitmiseks ja tervishoiuteenuse osutamise arenguks vajaliku materiaal-tehnilise baasi ja infrastruktuuri;
6) peab raamatupidamislikku, statistilist jm arvestust.
7) koostab oma territooriumi, sh kaitsealuse pargi hoolduskava ja teeb selle hooldustöid;
[ - jõust. 31.05.2012]
8) toodab ja müüb sooja ning müüb vett.
§ 4. Paragrahvi pealkiri
Sihtasutuse vara ja vahendid moodustuvad:
1) ) asutaja poolt üleantavast varast;
3) Sihtasutuse majandustegevuse tulemist;
4) fondidest ja abiprogrammidest saadavatest toetustest;
5) riigi- ja kohaliku eelarve eraldistest;
6) juriidiliste ja füüsiliste isikute annetustest;
7) muudest laekumistest.
§ 5. Sihtasutusele vara üleandmine
(1) Sihtasutusele üleantava vara võtab üleandmise-vastuvõtmise aktiga vastu Sihtasutuse juhatus. Aktis peavad olema andmed vara üleandja ja vastuvõtja kohta, vara koosseis, väärtus ja üleandmise aeg.
(2) Juhatus hindab üleantavate mitterahaliste vahendite väärtuse ja teeb vajalikud toimingud vara üleminekuks Sihtasutuse omandisse.
(3) Sihtasutusele üleantavad rahalised vahendid kantakse Sihtasutuse arvelduskontole.
§ 6. Vara kasutamine
(1) Sihtasutus võib kasutada oma vara üksnes põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks.
(2) Vara kasutamise, käsutamise ja üleandmise korra kehtestab Sihtasutuse nõukogu.
(3) Sihtotstarbelisi eraldisi kasutatakse nende eraldaja või annetaja soovi kohaselt, kui see ei ole vastuolus seaduse või käesoleva põhikirjaga.
§ 7. Audiitor
(1) Sihtasutuse audiitori nimetab, kutsub tagasi ja määrab tema tasustamise korra Sihtasutuse nõukogu.
(2) Audiitor nimetatakse ühekordse audiitorkontrolli tegemiseks või tähtajaga kuni viie aastani.
(3) Audiitoriga sõlmitakse leping, milles sätestatakse tema volituste kestvus ja tagasikutsumise alused.
(4) Audiitoriks ei või olla juhatuse või nõukogu liige ega Sihtasutuse töötaja, samuti nendega võrdset majanduslikku huvi omavad isikud.
(5) Audiitoril on õigus nõuda nõukogult ja juhatuselt dokumente, andmeid ja seletusi kontrollimisel tekkinud küsimuste kohta.
(1) Nõukogu liikmed nimetab ja kutsub tagasi Suure-Jaani Vallavalitsus.
(2) Nõukogu kavandab Sihtasutuse tegevust, korraldab Sihtasutuse juhtimist ning teostab järelevalvet Sihtasutuse tegevuse üle.
(3) Nõukogul on kolm liiget.
(4) Nõukogu volituste kestus on viis aastat.
(5) Nõukogu liikmed valivad enda hulgast esimehe, kes korraldab nõukogu tegevust ning aseesimehe, kes täidab esimehe ülesandeid tema äraolekul.
(6) Nõukogu liikmele võib maksta tema ülesannetele ja Sihtasutuse majanduslikule olukorrale vastavat tasu.
(7) Nõukogu liikmed vastutavad seaduse või põhikirja nõuete rikkumise, samuti oma kohustuste täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmisega Sihtasutusele süüliselt tekitatud kahju eest solidaarselt.
1) Sihtasutuse tegevusstrateegia ja struktuuri kinnitamine;
2) Sihtasutuse juhatuse ja nõukogu töökorralduse kinnitamine;
3) Sihtasutuse osalemise otsustamine teistes juriidilistes isikutes;
4) eelarve moodustamise korra kinnitamine, majandusaasta eelarve kinnitamine ja muutmine;
5) raamatupidamise aastaaruande, tegevusaruande ja audiitori järeldusotsuse kinnitamine;
6) juhatuse liikmete nimetamine ja tagasikutsumine
7) juhatuse liikmetele tasu suuruse ja väljamaksmise korra määramine;
8) audiitori nimetamise ja tasustamise korra määramine;
9) siseauditi korraldamine;
10) kinnisvara ja üle 6400 (kuue tuhande neljasaja) eurose maksumusega vallasvara omandamise, võõrandamise ja koormamise otsustamine.
11) juhatusele volituse andmine tehinguteks, mis väljuvad igapäevase majandustegevuse raamest.
§ 10. Nõukogu koosolek
(1) Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvemini kui kord kvartalis.
(2) Nõukogu koosoleku kutsub kokku ja selle tööd juhib nõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees.
(3) Nõukogu koosolek kutsutakse kokku, kui seda nõuab nõukogu liige, juhatus või audiitor.
(4) Nõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole nõukogu liikmetest.
(5) Nõukogu koosolek protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla nõukogu esimees või teda asendav nõukogu liige ja protokollija. Protokolli kantakse nõukogu liikme eriarvamus, mille ta kinnitab oma allkirjaga.
§ 11. Nõukogu otsus
(1) Nõukogu otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletas üle poole koosolekul osalenud nõukogu liikmetest. Isikuvalimistel loetakse valituks kandidaat, kes sai teistest enam hääli.
(2) Nõukogu võib teha otsuse koosolekut kokku kutsumata, kui otsuse poolt hääletavad kirjalikult kõik nõukogu liikmed. Nõukogu esimees saadab otsuse eelnõu kõigile nõukogu liikmetele, määrates tähtaja, mille jooksul nõukogu liige peab esitama selle kohta oma kirjaliku seisukoha. Kui nõukogu liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul, kas ta on otsuse poolt või vastu, loetakse, et ta hääletab otsuse vastu ning otsust ei loeta vastuvõetuks.
(3) Kirjaliku hääletamise teel ei võeta vastu otsuseid järgmistes küsimustes:
1) juhatuse määramine ja tagasikutsumine;
2) eelarve, aruande, bilansi ja nende muudatuste kinnitamine;
3) kinnisvara ja üle 6400 (kuue tuhande neljasaja) eurose maksumusega vallasvara omandamine, võõrandamine ja koormamine.
4) osalemine teistes juriidilistes isikutes.
§ 12. Hääletamine nõukogus
(1) Nõukogu liikmel ei ole õigust hääletamisest keelduda ega jääda erapooletuks.
(2) Igal nõukogu liikmel on üks hääl.
(3) Nõukogu liige ei võta osa hääletamisest, kui otsustatakse tema ja Sihtasutuse vahelise tehingu tegemiseks nõusoleku andmist, samuti kolmanda isiku ja Sihtasutuse vahelise tehingu tegemiseks nõusoleku andmist, kui nõukogu liikme sellest tehingust tulenevad huvid on nõukogu ülejäänud liikmete hinnangul vastuolus Sihtasutuse huvidega.Lõike tekst
§ 13. Juhatus
(1) Sihtasutust juhib ja esindab ühe- kuni kolmeliikmeline juhatus.
(2) Juhatuse liikme volituste kestus on kuni viis aastat.
(3) Juhatuse liikme(te) määramise, tagasikutsumise otsustab ja määrab nõukogu. Juhatuse liikmeks ei või olla nõukogu liige.
(4) Juhatuse liikmele võib maksta tema ülesannetele ja Sihtasutuse majanduslikule olukorrale vastavat tasu. Tasu suuruse ja maksmise korra määrab nõukogu
(5) Juhatuse liikmel on õigus nõuda ülesannete täitiseks tehtud vajalike kulutuste hüvitamist.
§ 14. Juhatuse pädevus
1) juhib Sihtasutuse tegevust;
2) tagab nõukogu otsuste täitmise ja vastutab selle eest;
3) koostab eelarve ja esitab selle nõukogule kinnitamiseks vähemalt üks kuu enne majandusaasta algust;
4) korraldab raamatupidamise aasta- ja tegevusaruande koostamise ja esitamise koos audiitori järeldusotsusega nõukogule kinnitamiseks hiljemalt neljandal kuul majandusaasta lõppemisest;
5) tegutseb Sihtasutuse nimel, esindab Sihtasutust ja annab volikirju Sihtasutuse esindamiseks vastavalt nõukogu otsustele;
6) käsutab oma volituste piires Sihtasutuse vara, sõlmib Sihtasutuse nimel lepinguid ja avab arveid krediidiasutustes;
7) esitab nõukogule vähemalt kord nelja kuu jooksul ülevaate Sihtasutuse majandustegevusest ja majanduslikust seisundist, samuti teavitab nõukogu koheselt Sihtasutuse majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja muudest majandustegevusega seotud olulistest asjaoludest;
8) täidab muid seadusest ja käesolevast põhikirjast tulenevaid ülesandeid.
§ 15. Finants-majandustegevus ja kontroll
(1) Sihtasutuse majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
(2) Sihtasutuse raamatupidamist ja aruandlust korraldab juhatus vastavalt seadustele.
(1) Sihtasutuse ühinemine, jagunemine ning lõpetamine toimub asutaja otsuse alusel seaduses sätestatud korras.
(2) Sihtasutuse lõpetamisel toimub selle likvideerimine. Pärast võlausaldajate kõigi nõuete rahuldamist ja raha deponeerimist allesjäänud vara antakse üle Sihtasutuse asutajale.
§ 17. Põhikirja muutmine
Asutaja võib põhikirja muuta üksnes muutunud asjaolude arvessevõtmiseks, järgides Sihtasutuse eesmärki.


Elutähtsa teenuse kirjeldus ja toimepidevuse nõuded maagaasiga varustamisel – Riigi Teataja
Elutähtsa teenuse kirjeldus ja toimepidevuse nõuded maagaasiga varustamisel - sisukord
§ 2 Maagaasiga varustamise teenuse kirjeldus
§ 4 Elutähtsa teenuse katkestuse ennetamise nõuded
§ 5 Elutähtsa teenuse katkestuse lubatud aeg
§ 6 Elutähtsa teenuse taastamise korraldus
§ 7 Elutähtsa teenuse katkestusest põhjustatud hädaolukord
RT I, 03.07.2018, 19
Vastu võetud 28.06.2018 nr 36
(1) Määruses kehtestatakse nõuded hädaolukorra seaduse § 36 lõike 1 punktis 2 sätestatud elutähtsale teenusele ning selle kirjeldus.
§ 2. Maagaasiga varustamise teenuse kirjeldus
(1) Maagaasiga varustamine kui elutähtis teenus (edaspidi elutähtis teenus) on maagaasiga varustamise teenus maagaasiseaduse § 2 punktis 8 nimetatud tarbijatele (edaspidi tarbija) Eesti territooriumil, mida osutab maagaasiseaduse § 22 lõikes 15 nimetatud ettevõtja (edaspidi maagaasiga varustaja).
(2) Elutähtsa teenuse toimimise eelduseks on piisava rõhu olemasolu gaasisüsteemis, et tagada tarbijate varustuskindlus maagaasiseaduse tähenduses.
(1) Maagaasiga varustaja peab osutama teise elutähtsa teenuse katkestuse korral ja hädaolukorras või muus sarnases olukorras elutähtsat teenust tasemel, mis kindlustab Eesti tarbijate vajadusele vastava maagaasi impordi, ülekande, jaotamise ja müügiga seonduvad tegevused gaasisüsteemi kaudu.
(2) Maagaasiga varustaja toob hädaolukorra seaduse § 39 lõikes 1 nimetatud toimepidevuse plaanis lisaks hädaolukorra seaduse § 39 lõike 5 alusel nõutavale teabele välja vähemalt järgmise informatsiooni:
1) avariiolukorras tegutsemise kord, mis sätestab võrguettevõtte tegevuse üldreeglid ja põhimõtted;
2) ettevõtja tegutsemise kord hädaolukorras ja eriolukorras;
3) D-kategooria gaasitorustiku avariiolukorras tegutsemise kord;
4) gaasijaotusjaamade avariiolukorras tegutsemise kord.
§ 4. Elutähtsa teenuse katkestuse ennetamise nõuded
(1) Maagaasiga varustaja lähtub oma tegevuses hädaolukorra seaduse § 15 lõikes 4, § 39 lõikes 1 ja maagaasiseaduse § 263 lõikes 1 nimetatud dokumentidest.
(2) Maagaasiga varustamise tarnehäire korral tagab maagaasiga varustaja täiendava gaasitarne.
Maagaasiga varustaja lähtub maagaasiseaduse § 261 lõikes 5 kehtestatud teenuse katkestuse lubatud ajast.
§ 6. Elutähtsa teenuse taastamise korraldus
Maagaasiga varustaja lähtub elutähtsa teenuse taastamisel toimepidevuse plaanis esitatud teenuse taastamise prioriteetidest, arvestades võimalusel järgmisega:
1) esimesena taastatakse teenus objektidel, kus teenuse katkestusega kaasneb vahetu oht inimelule;
2) teisena taastatakse teenus objektidel, mis tagavad elutähtsa teenuse või riigikaitseobjektide toimepidevuse;
3) kolmandana taastatakse teenus muudel objektidel.
§ 7. Elutähtsa teenuse katkestusest põhjustatud hädaolukord
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1938, mis käitleb gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 994/2010 (JO L 280, 28.10.2017, 1–56) artikli 11 lõike 1 punktile c on gaasitarne hädaolukorraga tegemist juhul, kui esineb vähemalt üks järgnevatest tingimustest:
1) erandlikult suur gaasinõudlus;
2) märkimisväärne tarnehäire või tarneolukorra muu märkimisväärne häire;
3) turumeetmed ei taga piisavat gaasivarustust, mistõttu tuleb täiendavalt kasutusele võtta mitteturupõhised meetmed, et kindlustada gaasitarne eelkõige kaitstud tarbijatele.
(1) Maagaasi varustaja teavitab viivitamata Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumit ja Konkurentsiametit tarnehäirest, tarnehäirest põhjustatud hädaolukorrast või selle ohust telefoni ja e-posti teel.
1) katkestuse tegelik või oletatav põhjus ja hetkeolukorra lühikirjeldus;
2) katkestuse toimumise aeg ja kestus;
3) teenuse taastamise või teenuse katkestuse mõju vähendamiseks rakendatud ja rakendatavad meetmed;
(3) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium teavitab viivitamatult avalikkust hädaolukorrast või selle ohust meediakanalite kaudu vastavalt majandus- ja taristuministri käskkirjaga välja antud kriisikommunikatsiooni plaanile.


Vastuvõtt KOHILA VALLAVALITSUS M Ä Ä R U S
Kohila 20. jaanuar 2017 nr 20 Kohila Gümnaasiumi vastuvõtmise tingimused ja kord
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 27 lg 5, haridus- ja teadusministri 19.08.2010 määruse nr 43 „Õpilase kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord” § 2 lg 1 ning Kohila Vallavolikogu 29. märtsi 2011 määruse nr 11 „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, koolieelse lasteasutuse seaduses ja huvikooli seaduses kooli pidaja pädevusse antud ülesannete delegeerimine Kohila Vallavalitsusele” § 1 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kinnitatakse õpilaste Kohila Gümnaasiumisse (edaspidi kool)
vastuvõtmise tingimused ja kord.
(2) Kooli vastuvõtmise kord on avalikustatud kooli veebilehel www.kohila.edu.ee
(1) Kool tagab õppimisvõimalused igale koolikohustuslikule isikule, kellele kool on vastavalt Kohila Vallavolikogu määrusega kinnitatud elukohajärgseks kooliks. Vabade kohtade olemasolul võetakse õpilasi vastu ka väljastpoolt Kohila valla haldusterritooriumit.
(2) Koolikohustuslik on isik, kes on saanud enne käimasoleva aasta 1. oktoobrit seitsmeaastaseks. Isik on koolikohustuslik kuni põhihariduse omandamiseni või 17-aastaseks saamiseni.
(3) Vanema taotlusel võib 1. klassi vastu võtta ka koolikohustuslikust east noorema lapse, kui
nõustamiskomisjon või lasteasutus, kus laps käib, on hinnanud lapse koolivalmidust ja soovitanud kooli õppima asumist ning vanem on Kohila Vallavalitsust (edaspidi vallavalitsus) õppima asumise soovist teavitanud enne käimasoleva aasta 1. maid. Kui vanem teavitab vallavalitsust õppima asumise soovist pärast 1. maid, võib kool võtta selle lapse õpilaseks vastu vaba õppekoha olemasolul koolis.
(4) Gümnaasiumi osas toimub vastuvõtt vastavalt käesolevale korrale.
(5) Isiku kooli vastuvõtmise otsustab kooli direktor vastavalt käesolevale korrale. Otsus
kinnitatakse direktori käskkirjaga.
(1) Lapsevanem või õpilase seaduslik esindaja esitab kooli kantseleisse avalduse ja teised
vajalikud dokumendid 1. aprillist kuni 21. juunini tööpäeviti kell 8.00-16.00. Dokumendid võib saata e-posti teel See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.
. Täpsem info kohapeal või telefonil 484 1020.
(2) Koolile esitatakse järgmised dokumendid:
1) sisseastuja isikut tõendav dokument (selle puudumisel sünnitunnistus või -tõend);
2) vanema või seadusliku esindaja isikut tõendav dokument kui taotluse esitab sisseastuja vanem või seaduslik esindaja. Vanem või seaduslik esindaja ei pea taotlusele lisama enda isikut tõendavat dokumenti digitaalallkirjaga kinnitatud taotluse esitamise korral;
3) sisseastuja foto (3x4 cm);
4) ametlikult kinnitatud väljavõte õpilase tervisekaardist selle olemasolul;
5) koolivalmiduskaart selle olemasolul;
6) lapse hariduslike erivajaduste puhul vastavad dokumendid või oluline info.
(3) Vastuvõetud õpilaste nimekiri avalikustatakse hiljemalt 1. juulil kooli kodulehel.
§ 4. Õpilaste vastuvõtmine vabadele kohtadele põhikooli osas
vajalikud dokumendid alates 5. juunist kuni 21. juunini tööpäeviti kell 8.00-16.00.
3) ametlikult kinnitatud väljavõte õpilase tervisekaardist selle olemasolul;
4) sisseastuja foto (3x4 cm);
5) klassitunnistus;
6) väljavõte õpilasraamatust;
7) õpilase hariduslike erivajaduste puhul vastavad dokumendid või oluline info.
(3) Välisriigi õppeasutusest tulnud õpilase puhul tuleb taotlusele lisada sisseastuja poolt välisriigi õppeasutuses omandatud haridust tõendav dokument või selle ametlikult kinnitatud ärakiri.
(4) Vabade kohtade puudumise, nõrkade õpitulemuste ja mitterahuldava käitumise korral on
direktoril õigus õpilast, kelle jaoks kool ei ole elukohajärgseks kooliks, mitte vastu võtta.
§ 5. Õpilaste vastuvõtmine 10. klassi
(1) Gümnaasiumi vastuvõtmise eeldus on põhiharidus või sellele vastav välisriigis omandatud
haridus. (2) Avatakse 2 õppesuunda:
1) Loodus- ja reaalainete õppesuund
2) Humanitaar- ja sotsiaalainete õppesuund
(3) Gümnaasiumisse vastuvõtmine toimub põhikooli hinnete alusel.
(4) Õpilased võetakse vastu põhikooli lõputunnistuse keskmise hinde põhjal moodustunud
pingerea alusel.
(5) Kõikide kandideerijatega viiakse läbi vestlus.
(6) Vastu ei võeta õpilasi, kelle põhikooli lõputunnistusel on puudulik hinne.
(7) Üldjuhul ei võeta gümnaasiumisse õpilasi, kelle 9. klassi veerandi-, trimestri- või aastahinnetes on olnud puudulikke või õpilasi, kelle käitumine 9. klassis on hinnatud mitterahuldavaks.
(8) Õpilased esitavad sisseastumisdokumendid kooli kantseleisse hiljemalt 25. juunil. Kui
nimetatud kuupäev satub nädalavahetusele on võimalus esitada dokumente veel sellele järgneval esimesel tööpäeval. Vestlus toimub kokkulepitud ajal juunikuu jooksul.
(9) Vastuvõetud õpilaste nimekiri avalikustatakse hiljemalt 1. juulil kooli kodulehel.
(10) Vabade kohtade olemasolu korral on võimalus esitada sisseastumisdokumente 25. augustini. Kui nimetatud kuupäev satub nädalavahetusele on võimalus esitada dokumente veel sellele järgneval esimesel tööpäeval. Vestlus toimub kokkulepitud ajal augustikuu jooksul. Otsus õpilase kooli vastuvõtmise kohta tehakse pärast vestluse toimumist sama päeva jooksul.
(11) Sisseastumiseks tuleb esitada järgmised dokumendid:
1) avaldus; 2) sisseastuja isikut tõendav dokument (selle puudumisel sünnitunnistus või -tõend). Sisseastuja ei pea taotlusele lisama enda isikut tõendavat dokumenti digitaalallkirjaga kinnitatud taotluse esitamise korral;
4) klassitunnistus;
5) sisseastuja foto (3x4 cm);
6) ametlikult kinnitatud väljavõte õpilase tervisekaardist selle olemasolul.
§ 6. Õpilaste vastuvõtmine 11. ja 12. klassi
(1) 11. ja 12. klassi võetakse õpilasi vabadele kohtadele erandkorras heade õpitulemuste korral.
(2) Sisseastumiseks tuleb esitada järgmised dokumendid:
1) avaldus; 2) sisseastuja isikut tõendav dokument (selle puudumisel sünnitunnistus või -tõend). Sisseastuja ei pea taotlusele lisama enda isikut tõendavat dokumenti digitaalallkirjaga kinnitatud taotluse
4) ametlikult kinnitatud väljavõte õpilasraamatust.
(3) Välisriigi õppeasutusest tulnud õpilase puhul tuleb taotlusele lisada sisseastuja poolt
välisriigi õppeasutuses omandatud haridust tõendav dokument või selle ametlikult kinnitatud ärakiri.
§ 7. Vastuvõtmise keeldumisest teavitamine
Vastuvõtmise keeldumisest teavitatakse 1.–9. klassi lapsevanemat telefoni või e-posti kaudu 3 tööpäeva jooksul pärast otsuse langetamist.
Tunnistada kehtetuks 09. mai 2016 määrus nr 4 „Kohila Gümnaasiumi vastuvõtmise tingimused ja kord“.
Vallasekretär Vajalikud blanketid	Vastuvõtt 1. kl (täidab lapsevanem) - Avaldus-ankeet
2.-9. kl (täidab lapsevanem) - Avaldus-ankeet
Gümnaasium (täidab õpilane) - Avaldus-ankeet
Uue õpilaspileti taotlemise avaldus
Avaldus pikapäevarühma töös osalemiseks (rühm töötab igal koolipäeval kl 12.15-16.00)
Avaldus koolist puudumiseks


Geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise ja geneetiliselt muundatud organismide või neid sisaldavate või neist koosnevate toodete turustamisloa taotluses esitatavate andmete loetelu ja taotluste vormid, riskianalüüsi tegemise kord ja riskianalüüsi tulemustes esitatavate andmete loetelu, lubades sisalduvate andmete loetelu ja lubade vormid – Riigi Teataja
Geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise ja geneetiliselt muundatud organismide või neid sisaldavate või neist koosnevate toodete turustamisloa taotluses esitatavate andmete loetelu ja taotluste vormid, riskianalüüsi tegemise kord ja riskianalüüsi tulemustes esitatavate andmete loetelu, lubades sisalduvate andmete loetelu ja lubade vormid
RTL 2004, 117, 1818
Geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise ja geneetiliselt muundatud organismide või neid sisaldavate või neist koosnevate toodete turustamisloa taotluses esitatavate andmete loetelu ja taotluste vormid, riskianalüüsi tegemise kord ja riskianalüüsi tulemustes esitatavate andmete loetelu, lubades sisalduvate andmete loetelu ja lubade vormid1
Vastu võetud 27.08.2004 nr 107
Määrus kehtestatakse «Geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise seaduse» (RT I 2004, 30, 209) § 6 lõike 1, § 7 lõike 4, § 16 lõike 1 ja § 17 lõike 3 alusel.
Määrusega sätestatakse geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi GMO-d) keskkonda viimise loa ja GMO-de või neid sisaldavate või nendest koosnevate toodete (edaspidi toode) turustamisloa taotluses esitatavate andmete loetelu, riskianalüüsi tegemise kord ja riskianalüüsi käigus hinnatavate riskide ja võimaliku kahjuliku mõju täpsustatud loetelu ning GMO-de keskkonda viimise lubade ja GMO-de või toodete turustamislubade vormid.
§ 2. GMO keskkonda viimise loa taotlus
(1) GMO, mis ei kuulu kõrgemate taimede hulka, keskkonda viimiseks tuleb esitada järgmise vormi kohane taotlus, mis peab sisaldama järgmisi andmeid:
1.1. Nimi, registri- või isikukood
1.2. Postiaadress
1.3. Telefoni ja faksi number
1.4. e-posti aadress
2. Andmed GMO kohta
2.1. GMO nimetus
2.2. GMO lühikirjeldus
2.3. Teave sama GMO-ga seotud eelmiste (sh eitava vastuse saanud) taotluste kohta
3. Andmed isikute kohta, kes hakkavad tegelema GMO keskkonda viimisega
3.1. Ees- ja perekonnanimi
3.2. Telefoninumber, e-posti aadress
3.3. Haridus, teaduskraad
3.4. Töökoht
3.5. Analoogsed varasemad kogemused
TEAVE GENEETILISE MUUNDAMISE JA LOODUD GMO KOHTA
4. Doonori, retsipiendi ja vajadusel vanemorganismi iseloomustus
4.1. Teaduslik nimi
4.2. Muud nimetused (liin)
4.3. Taksonoomia
4.4. Fenotüüp
4.5. Genotüüp
4.6. Sugulus retsipiendiga, vanemorganismiga
4.7. Detekteerimis- ja identifitseerimismeetodid
4.8. Tundlikkus ja spetsiifilisus (kvantitatiivsed näitajad)
4.9. Looduslik kasvupaik või elupaik (kirjeldus), sh:
4.9.1. röövloomad
4.9.2. saakloomad
4.9.3. parasiidid, konkurendid
4.9.4. sümbiondid, peremeesorganismid
4.10. Võimalik ristumine teiste koosluse organismidega
4.11. Organismi geneetiline stabiilsus ja seda mõjutavad tegurid
4.12. Generatsiooniaeg looduses
4.13. Suguline ja mittesuguline paljunemistsükkel
4.14. Seotus keskkonnaprotsessidega: primaarproduktsioon, toitumisahel, orgaaniliste ainete lagundamine, hingamine
4.15. Resistentsus antibiootikumide suhtes (võimalus kasutada antibiootikume profülaktikaks ja teraapiaks)
4.16. Patogeensus inimeste, loomade ja taimede suhtes, sh:
4.16.1. nakatavus
4.16.2. toksilisus
4.16.3. allergeensus
4.16.4. virulentsus
4.16.5. patogeenide kandmise võime (vektor)
4.16.6. võimalikud vektorid
4.16.7. proviiruste aktiveerumisvõimalus
4.16.8. võime koloniseerida teisi organisme
4.17. Teave ellujäämise kohta, sh:
4.17.1. sesoonsus
4.17.2. võime moodustada ellujäämisstruktuure (seemned, eosed, spoorid)
4.18. GMO eelnevad geneetilised muundamised
5. Organismis esinevate ja sinna viidavate vektorite iseloomustus
5.1. Päritolu, funktsioon ja konstrueerimise viis, sh:
5.1.1. nukleotiidne järjestus
5.1.2. number geenipangas
5.2. Resistentsusgeenide olemasolu
5.3. Vektorisse viidud geneetiliste elementide iseloomustus, sh:
5.3.1. numbrid geenipangas
5.3.2. geneetiliste elementide ekspressioonivõime
5.4. Mobilisatsiooni sagedus, geneetilise ülekande võime ja nende määramise meetodid
5.5. Teave, millisel määral piirdub vektori ehitus nõutava funktsiooni täitmiseks vajaliku DNA-ga
6. Teave geneetilise muundamise kohta
6.1. Muundamisel kasutatud geneetilise elemendi kirjeldus
6.2. Nukleotiidne järjestus
6.3. Number geenipangas
6.4. Muundamiseks kasutatud strateegia ja meetodid
6.5. Geneetilise materjali puhtus
6.6. Sisseviidud nukleiinhappe segmentide järjestus, asukoht ja funktsionaalsuse identsus pärast sisseviimist
6.7. Selekteerimise meetodid ja kriteeriumid
7. Teave loodud GMO kohta:
7.1. Geneetiliste tunnuste kirjeldus
7.2. Fenotüübiliste tunnuste kirjeldus, uued ja enam mitte avalduvad tunnused
7.3. Organismi stabiilsus geneetiliste tunnuste järgi
7.4. GMO identifitseerimis- ja määramismeetodid
7.5. Nukleotiitse järjestuse ja vektori identifitseerimis- ja detekteerimismeetodid
7.6. Uue geneetilise materjali avaldumise määr ja ekspressioonitase, selle mõõtmismeetodid ja nende tundlikkus
7.7. Ekspresseeritud valkude aktiivsus
7.8. Teave eelnevatest keskkonda viimistest või kasutamistest
7.9. Mõju inimeste ja teiste elusorganismide tervisele:
7.9.1. ainevahetusproduktide mõju
7.9.2. võrdlus doonori, retsipiendi ja vajadusel vanemorganismi patogeensusega
7.9.3. koloniseerimisvõime
7.9.4. muud võimalikud ohud
7.10. GMO patogeensuse korral selle mõju immuunokompetentsetele inimestele, sh:
7.10.1. põhjustatud haigused ja patogeensuse mehhanism, invasiivsus ja virulentsus
7.10.2. kommunikatiivsus
7.10.3. nakatav doos
7.10.4. peremeesorganismide spekter, selle muutmise võimalikkus
7.10.5. ellujäämisvõime väljaspool inimorganismi
7.10.6. bioloogiline stabiilsus
7.10.7. resistentsus antibiootikumide suhtes
7.10.8. allergeensus
7.10.9. asjakohase ravi kättesaadavus
TEAVE KESKKONDA VIIMISE TINGIMUSTE, VASTUVÕTVA KESKKONNA JA GMO NING KESKKONNA VASTASTIKUSE MÕJU KOHTA
8. Teave tahtliku keskkonda viimise kohta:
8.1. Keskkonda viimise kirjeldus, eesmärgid ja soovitud tulemused
8.2. Keskkonda viimise ajakava, sagedus ja kestus
8.3. Keskkonda viimise koha suurus ja ettevalmistus
8.4. Keskkonda viimise meetodid
8.5. Keskkonda viidavate GMO-de kogus
8.6. Keskkonda viimise koha häirimine, maaviljelus, maaparandus, kaevandamine või muu tegevus
8.7. Koha hooldamine pärast GMO keskkonda viimist
8.8. Kaitsemeetmed töötajate kaitseks
8.9. Meetodid GMO kõrvaldamiseks ja inaktiveerimiseks pärast katsetuste lõppu
8.10. Teave ja tulemused varasemate keskkonda viimiste kohta erinevas ulatuses ja eri ökosüsteemides
9. Teave keskkonda viimise koha ja eeldatava mõjupiirkonna kohta
9.1. Geograafiline asukoht ja koordinaadid või kasutuspiirkond
9.2. Koha ja mõjupiirkonna pindala
9.3. Füüsiline või bioloogiline lähedus inimestele ja muule olulisele elustikule
9.4. Lähedus olulistele biotoopidele, kaitsealadele ja joogiveevarudele
9.5. Kliimatingimused kasvukohas
9.6. Geograafilised, geoloogilised ja mullastikutingimused
9.7. Floora ja fauna, põllukultuurid, kariloomad ja rändliigid
9.8. Tõenäoliselt mõjutatavate ökosüsteemide kirjeldus
9.9. Retsipientorganismi loodusliku elupaiga võrdlus keskkonda viimise kohaga
9.10. Teadaolevad või planeeritud muudatused maakasutuses, mis võivad mõjutada keskkonda viimise toimet
10. Teave GMO ja keskkonna vastastikuse mõju kohta
10.1. GMO ellujäämist, paljunemist ja levikut mõjutavad omadused ja tingimused, sh:
10.1.1. bioloogilised omadused
10.1.2. teadaolevad või eeldatavad keskkonnatingimused (tuul, vesi, pinnas, temperatuur, pH jm)
10.1.3. tundlikkus spetsiifilise mõjuri suhtes
10.2. GMO ja keskkonna võimalik vastastikune mõju
10.3. GMO eeldatav elupaik
10.4. Teave GMO käitumise, omaduste ja ökoloogilise mõju kohta modelleeritud looduslikus keskkonnas (nt kasvuhoones jm)
10.5. Geneetilise ülekande võime mõjutatud ökosüsteemi organismidesse ja kohalike organismide geneetiliste elementide ülekandumine GMO-sse
10.6. Keskkonda viimise järgse selektsiooni võimalus (ootamatute, ebasoovitavate tunnuste avaldumine)
10.7. Geneetilise stabiilsuse tagamiseks rakendatud abinõud ja riski vähendamise meetodid
10.8. Geneetilised tunnused, mis võivad ära hoida või minimeerida geneetilise materjali levikut
10.9. Bioloogilise leviku teed, vastastikuse mõju viis levitavate mõjurite osavõtul (sissehingamine, seedimine, kokkupuude, sissetungimine)
10.10. Ökosüsteemid, kuhu GMO võib levida
10.11. Keskkonnas ülemäärase kasvu võimalikkus
10.12. GMO konkurentsieelised muundamata organismide ees
10.13. Sihtorganismide väljaselgitamine ja kirjeldus
10.14. GMO ja sihtorganismi(de) vastastikuse mõju eeldatav mehhanism ja vajadusel tulemus
10.15. Mittesihtorganismide, keda GMO võib kahjustada, väljaselgitamine ja kirjeldus ning väljaselgitatud vastastikuse mõju eeldatav mehhanism
10.16. Võimalus, et pärast GMO keskkonda viimist toimuvad vastastikuse bioloogilise mõju või peremeesorganismide ringi nihked
10.17. Teadaolev või eeldatav vastastikune mõju keskkonnas olevate mittesihtorganismidega; konkurendid, saakloomad, röövloomad, peremeesorganismid, sümbiondid, parasiidid ja patogeenid
10.18. Teadaolev või eeldatav osalemine biogeokeemilistes protsessides
10.19. Muu võimalik GMO ja keskkonna vastastikune mõju
TEAVE SEIRE, RISKI VÄHENDAMISE JA JÄÄTMEKÄITLUSE KOHTA NING TEGEVUSKAVA ÕNNETUSJUHTUMI KORRAL
11. Teave seire kohta
11.1. GMO jälgitavuse ja GMO mõju seire meetodid
11.2. Seiremeetodite spetsiifilisus (GMO väljaselgitamine ja eristamine doonorist, retsipiendist või vajadusel vanemorganismist), tundlikkus ja usaldatavus
11.3. Meetodid geneetilise materjali teistesse organismidesse ülekandumise kindlaks tegemiseks
11.4. Seire sagedus ja kestvus
12. Teave keskkonda viimise kontrolli meetodite ja korra kohta
12.1. Meetodid GMO leviku vältimiseks ja takistamiseks väljapoole määratud kohta või määratud kasutuspiirkonda
12.2. Piirkonda kõrvaliste isikute juurdepääsu takistamine
12.3. Piirkonda teiste organismide levimise vältimine
13. Teave jäätmekäitluse kohta
13.1. Jäätmete liik
13.2. Jäätmete eeldatav kogus
13.3. Jäätmete käitlemise kirjeldus
14. Tegevusplaan õnnetusjuhtumi korral
14.1. GMO takistamatu leviku kontrollimise meetodid
14.2. Mõjualuste piirkondade puhastamine – GMO kahjutuks tegemise meetodid
14.3. GMO-ga kokku puutunud taimede, loomade, pinnase ja muu taolise kõrvaldamise ja saneerimise meetodid
14.4. Kannatada saanud piirkonna isoleerimise meetodid
14.5. Inimese tervise ja keskkonna kaitsmise kava GMO soovimatu mõju korral
Taotluse esitaja /nimi, allkiri/
(2) Taotlusele tuleb lisada lõikes 1 nimetatud vektorite skemaatiline joonis.
§ 3. Geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede keskkonda viimise loa taotlus
(1) Geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede keskkonda viimise loa taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid, mis tuleb esitada järgmise vormi kohaselt:
2. Andmed isikute kohta, kes hakkavad tegelema GMO keskkonda viimisega
2.1. Ees- ja perekonnanimi
2.2. Telefoninumber, e-posti aadress
2.3. Haridus, teaduskraad
2.4. Töökoht
2.5. Analoogilised varasemad kogemused
TEAVE RETSIPIENTTAIMEDE VÕI (VAJADUSE KORRAL) VANEMTAIMEDE KOHTA
3. Taksonoomia
3.1. Sugukond, perekond
3.2. Liik, alamliik
3.3. Sort või aretusliin
3.4. Tavanimi
4. Teave paljunemise kohta
4.1. Paljunemisviis(id) ja seda mõjutavad tegurid, generatsiooniaeg
4.2. Suguline sobivus teiste kultuur- või metsikute liikidega
5. Ellujäämus
5.1. Võime moodustada ellujäämiseks vajalikke struktuure
5.2. Ellujäämist mõjutavad tegurid
6. Levik
6.1. Leviku viisid ja ulatus (nt õietolmu või seemnete levikuvõime ja -kaugus)
6.2. Levikut mõjutavad tegurid
6.3. Taime geograafiline levik
6.4. Kui taim liikmesriikides ei esine, looduslike kasvukohtade, fütofaagide, parasiitide, konkurentide, sümbiontide kirjeldus
6.5. Taimele ja tema kasvukeskkonnale vastava ökosüsteemi muude organismide oluline vastastikune mõju, toksiline mõju inimesele ja keskkonnale
TEAVE GENEETILISE MUUNDAMISE JA GENEETILISELT MUUNDATUD TAIME KOHTA
7. Teave geneetilise muundamise kohta
7.1. Muundamisel kasutatud meetodite kirjeldus
7.2. Kasutatud vektori iseloom ja päritolu
7.3. Sisseviimise piirkonna iga koostefragmendi suurus, päritolu ja kavandatud otstarve
8. Teave geneetiliselt muundatud taime kohta
8.1. Lisatud ja muudetud tunnuste kirjeldus
8.2. Teave muudetud, eemaldatud või sisseviidud DNA järjestuste kohta:
8.2.1. Inserdi suurus ja struktuur ning iseloomustamiseks kasutatud meetodid, teave taime sisseviidud iga vektoriosa kohta ja taime jäänud iga võõra DNA kandja kohta
8.2.2. Eemaldamise korral eemaldatud piirkonna suurus ja funktsioon
8.2.3. Inserdi järjestus
8.2.4. Inserdi asukoht rakus (integreerituna kromosoomi, kloroplasti või mitokondrisse või esinemine integreerimata püsivormina) ja selle kindlakstegemise meetodid
8.3. Teave inserdi ekspressiooni kohta:
8.3.1. Ekspressioon taime elutsükli kestel ja selle iseloomustamise meetodid
8.3.2. Taimeosad, milles insert ekspresseerub
8.4. Teave geneetiliselt muundatud taime erinevuse kohta retsipienttaimest:
8.4.1. Paljunemisviis ja -kiirus
8.4.2. Levik
8.4.3. Ellujäämisvõime
8.5. Inserdi geneetiline stabiilsus ja taime fenotüübi püsivus
8.6. Muutused geneetilise materjali teistele organismidele ülekandumise võimes
8.7. Teave toksilisest, allergeensest või muust geneetilisest muundamisest tingitud kahjulikust mõjust inimese tervisele
8.8. Teave toksilisest, allergeensest või muust geneetilisest muundamisest tingitud kahjulikust mõjust loomade tervisele juhul, kui taim on mõeldud kasutamiseks loomasöödana
8.9. Teave taime ja sihtorganismi vastastikuse mõju mehhanismidest (vajadusel)
8.10. Geneetilisest muundamisest tulenevad võimalikud muutused taime ja mittesihtorganismi vastastikuses mõjus
8.11. Võimalik vastastikune mõju abiootilise keskkonnaga
8.12. Taime avastamise ja väljaselgitamise meetodite kirjeldus
8.13. Teave eelmistest keskkonda viimistest
TEAVE KESKKONDA VIIMISE, KESKKONDA VIIMISE KOHA, KESKKONDA VIIMISEL JA SELLE JÄRGSEL PERIOODIL KASUTATAVATE ETTEVAATUSABINÕUDE KOHTA
9. Teave GMO keskkonda viimise koha kohta
9.1. Keskkonda viimise koha suurus ja asukoht
9.2. Keskkonda viimise koha ökosüsteemi kirjeldus (kliima, taimestik ja loomastik)
9.3. Suguliselt sobivate metsikute sugulaste ja viljeldavate taimeliikide olemasolu
9.4. Asukoht kaitsealade või biotoopide suhtes, mida GMO võib mõjutada
10. Teave GMO keskkonda viimise kohta
10.1. Keskkonda viimise eesmärk
10.2. Keskkonda viimise kavandatav kuupäev ja kestus
10.3. Geneetiliselt muundatud taimede keskkonda viimise meetod
10.4. Keskkonda viimise ettevalmistamine ja juhtimine, viljelusviis ja saagikoristusmeetod
10.5. Taimede ligikaudne arv või taimede arv m2 kohta
11. Teave GMO keskkonda viimisel ja keskkonda viimise järgsel perioodil kasutatavate ettevaatusmeetmete kohta
11.1. Kasutatavad ettevaatusabinõud:
11.1.1. Kaugus suguliselt sobivatest taimeliikidest
11.1.2. Meetmed geneetiliselt muundatud kõrgema taime paljunemiselundite leviku miinimumini viimiseks või vältimiseks
11.2. Keskkonda viimise koha keskkonda viimise järgse hooldamise meetodite kirjeldus
11.3. Pärast keskkonda viimist kasutatavad jäätmete töötlemise meetodid
11.4. Seirekavade ja meetodite kirjeldus
11.5. Hädaolukorras toimimise kava
11.6. Keskkonda viimise koha kaitsmise meetodid ja kord
§ 4. GMO või toote turustamisloa taotlus
(1) GMO või toote turustamisloa taotlus tuleb esitada §-s 2 esitatud vormi kohaselt, arvestades selle paragrahvi erisusi.
(2) Geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede korral tuleb turustamisloa taotlus esitada §-s 3 esitatud vormi kohaselt arvestades selle paragrahvi erisusi.
(3) GMO või toote turustamisloa taotluses tuleb esitada järgmised lisaandmed järgmise vormi kohaselt:
Lisateave turustamisloa juurde:
1. Toote kavandatav kauba nimi
2. Tootes sisalduva GMO nimetus, konkreetne tunnus, nimi või tunnuskood, mida GMO identifitseerimiseks kasutatakse
3. Turule viimise eest vastutava isiku (tootja, sissevedaja või turustaja) nimi ja täpne aadress
4. Kontrollproovide tegija(te) nimi(ed) ja täpne aadress
5. Toote eeldatavad kasutusvaldkonnad (tööstus, põllumajandus; kaubanduses laiatarbekaubana)
6. Toote eeldatava kasutusviisi kirjeldus, selgitades GMO ja samalaadse muundamata toote kasutuse erisusi, ja muu teave, mis on vajalik GMO ja selle järglaste väljaselgitamiseks
7. Teave, mille ärisaladusena käsitlemist taotletakse
8. Eeldatava turustamise geograafilise piirkonna ja keskkonnatüüpide kirjeldus, kavandatava kasutamise ulatus
9. Teave toote geneetiliste muundamiste ja nukleotiidide järjestuse kohta (mille järgi saab GMO-sid pärast turustamist ära tunda ja seirata)
10. Säilitamise ja käitlemise erijuhendid või soovitused
11. Märgistamine (kaasasolevatel dokumentidel või vahetult toote peal), mis sisaldab toote kaubanduslikku nime, lauset «Toode sisaldab geneetiliselt muundatud organisme» ja turuletooja andmeid ning tunnuskoodi
12. Meetmed GMO tahtmatu keskkonda viimise või väärkasutuse korral
13. Käitlemise ja ladustamise erijuhised
14. Erijuhised taotlejale seire ja aruandluse korraldamiseks (või pädeva asutuse teavitamiseks)
15. Kavandatavad kasutamise piirangud
16. Pakendamisviis
17. Eeldatav toodang Euroopa Liidus või sisseveomaht
18. Kavandatud täiendav märgistus
(4)Vajadusel peab taotleja esitama GMO proovid.
§ 5. Riskianalüüsi tegemise üldalused
(1) Selles paragrahvis sätestatakse riskianalüüsi tegemise kord ja riskianalüüsi põhjal esitatavad andmed.
(2) Lisaks selles paragrahvis sätestatule võib riskianalüüsi tegemisel juhinduda Euroopa Komisjoni otsusest 2002/623/EÜ, millega kehtestatakse juhised lisaks Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise direktiivi 2001/18/EÜ, millega tunnistatakse kehtetuks EL Nõukogu direktiiv 90/220/EMÜ, lisale II (ELT L 200, 30.07.2002, lk 22–33).
(3) Riskianalüüsi tegemisel tuleb käsitleda mitmesuguseid võimalikke mõjusid inimese tervisele ja keskkonnale nagu:
1) otsene mõju, mis on GMO enda esmane mõju;
2) kaudne mõju, mis avaldub sündmuste põhjusliku ahela kaudu ja on vastastikune mõju teiste organismide osavõtul, geneetilise materjali ülekandel või GMO või toote kasutamise muutumisel;
3) vahetu mõju, mis ilmneb keskkonda viimise ajal, ja võib olla nii otsene kui kaudne;
4) hiline mõju, mis võib mitte ilmneda GMO-de keskkonda viimise ajal, kuid avaldub hiljem või pärast keskkonda viimise lõpetamist;
5) kumulatiivne pikaajaline mõju, mis on akumuleeruv samasuunaline mõju taimestikule, loomastikule, toitumisahelale, looduse mitmekesisusele, loomade tervisele, antibiootikumidega seotud resistentsusele, mullaviljakusele ja võimele lagundada orgaanilist materjali.
§ 6. Riskianalüüsi eesmärk ja üldpõhimõtted
(1) Riskianalüüsi eesmärk on kindlaks teha, kas GMO-de keskkonda või toodete turule viimine toob kaasa kahjulikke mõjusid ja kas on vajalik võimalike kahjulike mõjude ärahoidmine riskijuhtimise teel, määrates kindlaks kõige sobivamad riski vähendamise meetodid.
(2) Riskianalüüs peab rajanema järgmistel üldpõhimõtetel:
1) GMO teadaolevate omaduste võrdlemine muundamata lähteorganismi omaduste ja kasutamisega;
2) teaduslik usaldatavus ja läbipaistvus, põhinemine olemasolevatel teaduslikel ja tehnilistel andmetel;
3) iga juhtumi hindamine eraldi, kuna vajalik teave võib muutuda olenevalt asjaomase GMO liigist, selle kavatsetud kasutamisest ja võimalikust vastuvõtvast keskkonnast, arvestades keskkonnas olemasolevaid GMO-sid;
4) kumulatiivse pikaajalise mõju analüüsimine.
(3) Kumulatiivse pikaajalise mõju analüüsimisel arvestatakse:
1) GMO ja vastuvõtva keskkonna pikaajalist vastastikust mõju;
2) GMO omadusi, mis on pikaajalise mõju aspektist olulised;
3) korduva tahtliku GMO keskkonda viimise või turustamise mõju;
4) varem tahtlikult keskkonda või turule viidud GMO teadaolevat mõju.
§ 7. Riskianalüüsi metoodika
(1) GMO ja selle keskkonda viimise iseloomustamisel tuleb kirjeldada:
1) retsipient- ja vanemorganismi;
2) geneetilisi muundusi, mis võivad seisneda geneetilise materjali lisandumises või väljalangemises, asjakohane teave vektorite ja doonorite kohta;
3) muundamata organismi;
4) geneetilist muundamist;
5) tahtlikku keskkonda viimist ja kasutamist, kasutamise määra;
6) vastuvõtvat keskkonda;
7) GMO ja seda vastuvõtva keskkonna vastastikust mõju.
(2) Riskianalüüsi tulemus kuulub uuesti läbivaatamisele ja täiendamisele juhul, kui ilmneb uut olulist teavet muude tahtlike keskkonda viimiste kohta, uusi seireandmeid ja uurimistulemusi.
§ 8. Riskianalüüsi etapid
(1) Riskianalüüs toimub kuues etapis, mille käigus selgitatakse välja järgmised asjaolud:
1) kahjulikku mõju põhjustada võivad omadused või ohud (esimene etapp);
2) iga esineva kahjuliku mõju võimalikud tagajärjed ja nende tõsidus (teine etapp);
3) iga väljaselgitatud kahjuliku mõju esinemise tõenäosus (kolmas etapp);
4) kõigi kindlaks tehtud ohufaktorite koondanalüüs (neljas etapp);
5) riskide vähendamise võimalused (viies etapp);
6) kokkuvõte ohufaktoritest, ebasoovitavast mõjust ja riski vähendamise tegevuskavast (kuues etapp).
(2) Esimeses etapis tuleb välja selgitada järgmised GMO või toote ohud ja kahjulikke mõjusid põhjustavad omadused:
1) inimese haigused, allergeenne ja toksiline mõju;
2) loomade ja taimede haigused, võimalik allergeenne ja toksiline mõju;
3) muudetud vastuvõtlikkus patogeenidele, mis soodustab nakkushaiguste levikut ja uute vektorikollete teket;
4) mõju vastuvõtva keskkonna populatsioonide dünaamikale ja iga populatsiooni pärilikule mitmekesisusele;
5) profülaktiliste või terapeutiliste meditsiini-, veterinaar- ja taimekaitsemeetmete takistamine juhul, kui kantakse üle inim- või veterinaarmeditsiinis kasutatavate antibiootikumide suhtes resistentsust andvaid geene;
6) biogeokeemiline mõju, eeskätt mõju süsiniku- ja lämmastikuringele, mis on tingitud orgaanilise aine mullas lagunemise muutustest;
7) GMO-de kontrollimatu levik keskkonnas;
8) geneetilise materjali ülekandumine teistesse organismidesse või sama liiki muundatud või muundamata organismidesse;
9) vastastikune mõju teiste organismidega, välja arvatud geneetilise materjali ja õietolmu vahetus;
10) muutused majandamises, sh vajaduse korral põllumajanduses;
11) fenotüübiline ja geneetiline ebastabiilsus.
(3) Teisel etapil tuleb hinnata iga võimaliku ohu tagajärgi ja arvestada, et võimalike tagajärgede tõsidust võivad mõjutada järgmised tegurid:
1) GMO geneetiline ehitus;
2) väljaselgitatud kahjulik mõju;
3) keskkonda viidud GMO-de arv (keskkonda viimise määr);
4) keskkond, millesse kavatsetakse GMO-d viia;
5) keskkonda viimise tingimused, kaasa arvatud riski vähendamise meetmed;
6) eespool loetletud tegurite kombinatsioonid.
(4) Kolmandas etapis tuleb hinnata, kui tõenäoline on kahjuliku mõju tegelik esinemise tõenäosus, arvestades selle keskkonna omadusi, kuhu GMO-d kavatsetakse viia, ja keskkonda viimise viisi. Iga väljaselgitatud kahjulikku mõju võib väljendada määranguga suur, keskmine, väike ja tähtsusetu.
(5) Neljandas etapis toimub väljaselgitatud ohtude ja nende vastastikuse mõju koondanalüüs, arvestades tagajärje tõsidust ja ohu tõenäosust igal juhul eraldi. Iga ohufaktori juurde lisatakse võimalikud lisaandmed, mis on seotud:
1) kõigil etappidel tehtud oletuste ja üldistustega;
2) eri teadushinnangute ja seisukohtadega;
3) üksikute määramatustega;
4) teadaolevate leevendusmeetmete piiridega;
5) üldiste järeldustega.
(6) Viiendas etapis toimub kindlaks tehtud ohtude vähendamise kava koostamine, milles märgitakse selleks tehtud katsed, tagatavad tingimused ja ohu saavutatava vähenemise tõenäosus, lähtudes järgmistest asjaoludest:
1) GMO kasutamise iseloom ja ulatus;
2) GMO iseloom;
3) põllumajandusliku elupaiga tüüp;
4) loodusliku elupaiga tüüp.
(7) Kuuendas etapis hinnatakse GMO põhjustatavat koguriski, selle suurust ning kahjulike tagajärgede esinemise tõenäosust, võttes arvesse individuaalsete riskide kombinatsiooni. See etapp on riskianalüüsi kokkuvõtteks, milles on arvesse võetud ka kontrollimatute tegurite mõju.
§ 9. Riskianalüüsi põhjal esitatavate andmete loetelu
(1) Riskianalüüsi sissejuhatuses peab analüüsima järgmisi andmeid:
1) muundamata organismi iseloomustus;
2) geneetilise muundamise iseloomustus;
3) GMO kasutamise eesmärgid;
4) vastuvõtva keskkonna iseloomustus;
5) GMO ja vastuvõtva keskkonna vastastikune mõju.
(2) Riskianalüüsi käigus peab analüüsima järgmisi võimalikke ohuallikaid kirjeldavaid elemente:
1) GMO patogeensus inimesele, loomadele ja taimedele;
2) GMO mõju profülaktilisele või terapeutilisele ravile;
3) GMO mõju vastuvõtva keskkonna populatsioonide dünaamikale;
4) geokeemilised muutused pinnases;
5) GMO kontrollimatu levik keskkonnas või invasioon teistesse ökosüsteemidesse;
6) geneetilise materjali teistesse organismidesse ülekandumisest tulenev mõju;
7) GMO fenotüübiline ja geneetiline ebastabiilsus.
(3) Riskianalüüsi kokkuvõttes peavad sisalduma järgmised andmed:
1) GMO kahjulike omaduste tuvastamine, eelkõige võrreldes muundamata organismiga;
2) kindlaks tehtud kahjulikest omadustest tulenevate võimalike tagajärgede hindamine iga kindlaks tehtud ohufaktori kohta eraldi;
3) kindlaks tehtud ohufaktori(te) esinemise tõenäosuse hindamine, arvestades vastuvõtvat keskkonda;
4) kogu riski hindamine, arvestades võimalike tagajärgede ohtlikkust ja esinemise tõenäosust;
5) tegevuskava GMO keskkonda viimisest tuleneva riski vähendamiseks;
6) kokkuvõte võimalikest ohufaktoritest, ebasoovitavast mõjust ja riski vähendamise tegevuskavast.
§ 10. Riskianalüüsi esitamise kohustus
Riskianalüüs tuleb lisada nii GMO-de keskkonda viimise loa taotlusele kui ka turustamisloa taotlusele.
§ 11. GMO-de keskkonda viimise luba
GMO-de keskkonda viimise luba peab sisaldama järgmisi andmeid ja antakse välja järgmise vormi kohaselt:
GENEETILISELT MUUNDATUD ORGANISMI KESKKONDA VIIMISE LUBA
Loa registreerimisnumber
Loa taotluse registreerimisnumber
Loa andmise kuupäev
Loa kehtivuse
1. Keskkonda viija
(loa omaja)
1.2. Registri- või isikukood
1.4. Telefon ja faks
1.5. e-posti aadress
2. GMO keskkonda viimise koht
2.1. Piirkond
2.2. Koht (katastriüksuse nimetus ja tunnus)
2.3. Koha pindala
2.4. Koha ja piirkonna kaitsetingimused
3.2. Tunnuskood
3.3. Iseloomulikud omadused
4. Ohutuse tagamise nõuded
4.1. Nõutavad tingimused
4.2. Käitlemise erinõuded
4.3. Ladustamise erinõuded
4.2. Vastutav isik
5. Keskkonnaseire
5.1. Seire meetodid
5.2. Seire ulatus
5.3. Seire aruannete esitamise sagedus
Loa andja nimi ja allkiri
Loa andja aadress ja kontaktandmed
Loa andmise õiguslik ja faktiline alus
Luba on võimalik vaidlustada 30 päeva jooksul teatavaks tegemisest arvates, esitades kaebuse halduskohtusse «Halduskohtumenetluse seadustikus» (RT I 1999, 31, 425; 96, 846; 2000, 51, 321; 2001, 53, 313; 58, 355; 2002, 29, 174; 50, 313; 53, 336; 62, 376; 2003, 13, 67; 23, 140) sätestatud korras.
§ 12. GMO või toote turustamisluba
GMO või toote turustamisluba peab sisaldama järgmisi andmeid ja antakse välja alljärgnevas vormis:
GMO VÕI TOOTE TURUSTAMISLUBA
Turustamisloa registreerimisnumber
Turustamisloa taotluse registreerimisnumber
Turustamisloa andmise kuupäev
Turustamisloa kehtivuse
1.6. e-posti aadress
2. TURUSTAJA
(TURUSTAMISLOA OMAJA)
2.2. Registri- või isikukood
2.4. Telefon ja faks
2.5. e-posti aadress
3.3. Põhilised omadused
3.4. Identiteet
4.1. Nimetus
4.2. Kauba nimi
4.3. Iseloomustus
4.4. Pakendamise tingimused
4.5. Märgistamise tingimused
4.6. Ladustamise tingimused
5. Turustamise piirkond
5.1. Piirkond
5.2. Piirkonna kaitsetingimused
6. Nõuded ohutuse tagamiseks
6.1. Nõutavad eritingimused
6.2. Vastutav isik
7. Keskkonnaseire
7.1. Seiremeetodid
7.2. Seire ulatus
7.3. Seire aruannete esitamise sagedus
Turustamisloa andja nimi ja allkiri
Turustamisloa andja aadress ja kontaktandmed
Turustamisloa andmise faktiline ja õiguslik alus
Turustamisluba on võimalik vaidlustada 30 päeva jooksul teatavaks tegemisest arvates, esitades kaebuse halduskohtusse «Halduskohtumenetluse seadustikus» (RT I 1999, 31, 425; 96, 846; 2000, 51, 321; 2001, 53, 313; 58, 355; 2002, 29, 174; 50, 313; 53, 336; 62, 376; 2003, 13, 67; 23, 140) sätestatud korras.