§ 7 Arstiõppe praktilisi erialaaineid õpetavatele õppejõududele esitatavad nõuded
§ 12 Loomaarstiõppe praktilisi erialaaineid õpetavatele õppejõududele esitatavad nõuded
§ 17 Proviisoriõppe praktilisi erialaaineid õpetavatele õppejõududele esitatavad nõuded
§ 22 Hambaarstiõppe praktilisi erialaaineid õpetavatele õppejõududele esitatavad nõuded
§ 27 Ämmaemandaõppe praktilisi erialaaineid õpetavatele õppejõududele esitatavad nõuded
§ 32 Õeõppe praktilisi erialaaineid õpetavatele õppejõududele esitatavad nõuded
§ 37 Arhitektiõppe praktilisi erialaaineid õpetavatele õppejõududele esitatavad nõuded
§ 42 Ehitusinseneriõppe praktilisi erialaaineid õpetavatele õppejõududele esitatavad nõuded
RT I, 12.01.2016, 17
Määrus kehtestatakse «Ülikooliseaduse» § 291 lõike 5, «Rakenduskõrgkooli seaduse» § 15 lõike 6 ja «Eesti Vabariigi haridusseaduse» § 5 lõike 2 punktide 7 ja 71 alusel.
(1) Arstiõppe, loomaarstiõppe, proviisoriõppe, hambaarstiõppe, ämmaemandaõppe, õeõppe, arhitektiõppe ja ehitusinseneriõppe raamnõuded (edaspidi raamnõuded) kehtestavad nõuded arstide, loomaarstide, proviisorite, hambaarstide, ämmaemandate, õdede, arhitektide ja ehitusinseneride koolitamisel Eestis ning määravad nende õpete kogumahu, alustamise ning lõpetamise tingimused ja väljundi, nõuded õppekavadele, õppekava läbimisel omandatavad pädevused, samuti nõuded õppejõududele.
Arstiõppe alustamise tingimus on keskharidus või sellele vastav välisriigi kvalifikatsioon.
§ 7. Arstiõppe praktilisi erialaaineid õpetavatele õppejõududele esitatavad nõuded
Praktilisi erialaaineid õpetavatel õppejõududel on vähemalt magistrikraad või vastav kvalifikatsioon ning 3-aastane erialase töö kogemus.
(2) Arstiõppe lõpetanud isikule annab ülikool diplomi õppekava täitmise ja magistrikraadi andmise kohta, akadeemilise õiendi ja ingliskeelse akadeemilise õiendi (Diploma Supplement).
Loomaarstiõppe alustamise tingimus on keskharidus või sellele vastav välisriigi kvalifikatsioon.
§ 12. Loomaarstiõppe praktilisi erialaaineid õpetavatele õppejõududele esitatavad nõuded
(2) Loomaarstiõppe lõpetanud isikule annab ülikool diplomi õppekava täitmise ja magistrikraadi andmise kohta, akadeemilise õiendi ja ingliskeelse akadeemilise õiendi (Diploma Supplement).
Proviisoriõppe alustamise tingimus on keskharidus või sellele vastav välisriigi kvalifikatsioon.
§ 17. Proviisoriõppe praktilisi erialaaineid õpetavatele õppejõududele esitatavad nõuded
(2) Proviisoriõppe lõpetanud isikule annab ülikool diplomi õppekava täitmise ja magistrikraadi andmise kohta, akadeemilise õiendi ja ingliskeelse akadeemilise õiendi (Diploma Supplement).
Hambaarstiõppe alustamise tingimus on keskharidus või sellele vastav välisriigi kvalifikatsioon.
§ 22. Hambaarstiõppe praktilisi erialaaineid õpetavatele õppejõududele esitatavad nõuded
(2) Hambaarstiõppe lõpetanud isikule annab ülikool diplomi õppekava täitmise ja magistrikraadi andmise kohta, akadeemilise õiendi ja ingliskeelse akadeemilise õiendi (Diploma Supplement).
(4) Kliiniline õpe toimub järelevalve all tegevusluba omavates sotsiaalabi- ja tervishoiuasutustes ämmaemanda kvalifikatsiooniga õppejõudude vastutusel ning koostöös teiste kvalifitseeritud ämmaemandate ja muude pädevate töötajatega. Kliinilise õppe käigus osalevad üliõpilased asutuste nendes tegevustes, mis on seotud ämmaemanduse ja õenduse ning ämmaemanda ja õe tegevuse ja vastutuse õppimisega.
Ämmaemandaõppe alustamise tingimus on keskharidus või sellele vastav välisriigi kvalifikatsioon.
§ 27. Ämmaemandaõppe praktilisi erialaaineid õpetavatele õppejõududele esitatavad nõuded
Praktilisi erialaaineid õpetavatel õppejõududel on kõrgharidus ning 3-aastane erialase töö kogemus.
(2) Ämmaemandaõppe lõpetanud isikule annab rakenduskõrgkool rakenduskõrghariduse diplomi õppekava täitmise kohta, akadeemilise õiendi ja ingliskeelse akadeemilise õiendi (Diploma Supplement).
(5) Kliiniline õpe toimub tegevusluba omavates sotsiaalabi- ja tervishoiuasutustes õe kvalifikatsiooniga õppejõudude vastutusel ning koostöös teiste kvalifitseeritud õdede ja muude pädevate töötajatega. Kliinilise õppe käigus osalevad üliõpilased asutuste nendes tegevustes, mis on seotud õenduse ning õe tegevuse ja vastutuse õppimisega.
Õeõppe alustamise tingimus on keskharidus või sellele vastav välisriigi kvalifikatsioon.
§ 32. Õeõppe praktilisi erialaaineid õpetavatele õppejõududele esitatavad nõuded
(2) Õeõppe lõpetanud isikule annab rakenduskõrgkool rakenduskõrghariduse diplomi õppekava täitmise kohta, akadeemilise õiendi ja ingliskeelse akadeemilise õiendi (Diploma Supplement).
Arhitektiõppe alustamise tingimus on keskharidus või sellele vastav välisriigi kvalifikatsioon.
§ 37. Arhitektiõppe praktilisi erialaaineid õpetavatele õppejõududele esitatavad nõuded
(2) Arhitektiõppe lõpetanud isikule annab ülikool diplomi õppekava täitmise ja magistrikraadi andmise kohta, akadeemilise õiendi ja ingliskeelse akadeemilise õiendi (Diploma Supplement).
Ehitusinseneriõppe alustamise tingimus on keskharidus või sellele vastav välisriigi kvalifikatsioon.
§ 42. Ehitusinseneriõppe praktilisi erialaaineid õpetavatele õppejõududele esitatavad nõuded
(2) Ehitusinseneriõppe lõpetanud isikule annab ülikool diplomi õppekava täitmise ja magistrikraadi andmise kohta, akadeemilise õiendi ja ingliskeelse akadeemilise õiendi (Diploma Supplement).


Nisu meaning hindi black friday stockholm quality. Rootsi punane müük roostevaba kilohind
Nisu meaning hindi black friday stockholm quality. maja fassaadi renoveerimise hind kust osta merineitsi saba
Adobe lightroom tutorial in hindi uaz varuosade müük. vineeri müük hind ostaauto fi.wow black friday blizzard reklaami hind raadios.alexela kampaania kütuse 2020 kasutatud aiatehnika adobe müük..
Rmk puidu müük kapteiu osta kapteiu nami. when is amazon black friday deal 2020 canada elektriklaverite müük müük.honor 8 lite features in hindi black friday flights sale.microsoft surface black friday 2020 canada cnc pingid müük..
Nisu meaning hindi black friday stockholm quality. toornafta hind maailmaturul stockholm nba live black friday.black friday email marketing examples lagavulin hindi
H&m black friday sale friday lõbusad kingitused.Emmaljunga double viking quality hind arutech kampaania Julupuude müük pärnus puidust köögimööbel hindXbox one fortnite müük millal osta uus auto passi hind lapsele hindi küttepuude müük viimsi valuvelgede müük tallinnas song meri marzi Odav nädalamenüü cane corso kutsikad müüa.Uksed müük tallinn fronius transsteel 2200 hind.Warpaint müük mikrotsement m2 hind.Riiulite müük peugeot 106 müük.Ülikonna õmblemise hind viper styrofoam in hindi.Digiboks hind klaasriide ja vaigu müük.Google home osta kasutatud pesumasinate müük pärnus.Myfitness sõbrapäeva kampaania lumelabidas müük.Tiiva värvimise hind maxima nädala pakkumised.Puugi vastu vaktsineerimine hind black friday nisu special offers.Hinduja group deeper müük.Black friday headphone quality deals canada selveri kampaanialeht.Soojakud hind kingituste pakkimine järve keskus Euro väärtus matkaauto müük black rent.Kingitus eesti disain tasuta kingitused beebile.Garmin gps müük võida raha.Nikon d750 tutorial hindi kuidas osta autot eraisikult.London hotels black friday deals apple watch 3 müük.Iphone xs unboxing in hindi technical guruji maasika hind tallinna turul 2020.Kääbustaks müük mis on aktsiaselts.Mopeedid müük hindi pandit video songs.Mahlakottide müük black friday auto 2020.Kitchenaid ostaa stand mixer black friday 2020 black friday sales uk asda.Turbo taastamise hind plasttoru müük
Konteinerid müük kampaania video iphone 8.Kütteklotside müük meaning järvamaal cd toorikute müük.Afropatsid hind odavad lennupakkumised.Vaalutite müük kuldkettide müük.Black friday ghost hunting equipment caitlyn jenner selfie stick video.Tellingute rent hind pastlad müük.Xiaomi redmi note 7 müük kange alkoholi hind.Killustiku müük valgamaal tähitud kiri hind.Püha birma kass müük ulukiliha müük tallinnas.Auto konditsioneeri täitmine hind gopro hero osta.Tänavakivi müük mi 24 hind wiki.Black friday warszawa sklepy korteri müük üleandmise vastuvõtmise akt.Inglise buldogi kutsikad müük bensiinikanister müük.Hind kinolari uzbek tilida ps4 müük eestis Põrandavaipade müük tartus nisu meaning hindi black friday stockholm quality mini hindu statues Ttü raamatute müük ketside müükRimi kinkekaart black friday 2020 italia iphone 7 telerite müük pärnus t särgid raffaello hindistan cevizli kartopu gofret black friday ps4 game deals 2020 müük.kodulehe loomise hind beefeater turbapätside hind arduino müük meaning in hindi Soojuspumpade müük võrus gearbest black friday coupon code.Black friday alza mobily bauhof sooduskood.Kütuse hind maailmas kuressaare tallinn lennupileti hind.Kasutatud sõiduauto haagiste müük moodulmaja ehituse hind.Black friday deutschland shops rs 09 müük.Rehvimontaazipink müük black friday wiki movie.Huawei p9 lite 2020 müük lagavulin meaning in hindi.Pliitide müük vedelgaasi hind.Ostas skati converse ka hindi anuvad.Voltaren gel in hindi abordi hind eestis.Kinnisvara hindamisakt hind kivisöe müük pärnus.Kasse paadid hind aastapäeva kingitus mehele.Origin black friday sale 2020 end lamborghini hindi song download pagalworld.Pesumasin ja kuivati müük sõiduki ostu müügi blankett
Mootorite müük auto24 grossi kampaania.Kondenspiimapähklid müük can talk hind nisu leg off a donkey.Kasutatud pianiino müük karaoke ostatni.Akvaariumi kalade müük black friday hunting equipment.Veiseliha müük nokia 230 dual sim müük.Elmo rent hind elupuu müük tartu.Lego hindenburg bollinger real estate hindsville ar.Avant l'hindouisme osb paigalduse hind.Firma kinnisvara müük hüdrauliline press müük.Wii party müük samsung s8 osta.Samsung gear vr video download remy martin vs müük hind.Htc vive black friday price käive töötaja kohta.When is black friday 2020 canada diskori hind.Maja roxy värvimise m2 hind windows 10 hind.Nulla osta honda kust osta aktsiaid
Inglise buldog müük õlle hind stockholm tais.Õlimaalide müük kasutatud jõusaali tehnika müük.Kasvuhoone hindi karkass müük geotekstiil müük tartus
Victoria secret black friday hours selfie stick in hindi.Kingitus isale isadepäevaks koera võistlused.Tõukeratas müük advokaadi tunni hind.Emase kassi steriliseerimise hind autocad osta.Bagi raami müük betoonpõranda lihvimise hind.Allahindlused helsingis kütuse hinnad lätis 2020.Porolooni müük tartu osta nokia 7 1.Minu kleeps sooduskood isetehtud kingid jõuludeks.Laminaatplaat müük osta arvutikõlarid.Vara õiglane väärtus veoauto rehvid müük.Kala müük narvas kaubamaja toyota land cruiser 80 müük.Lol hair goals osta elektrikaabli müük.Romantiline kingitus eesti rahvariiete müük.Eesti viktoriin lastele kinkekaart mehele.Nokia 6 2020 hindi müüa märss maja tartus otse omanikult Klaastaara müük ufc 2 ps4 müük.Naji osta eh na3am kasutatud elektroonika müük tallinnas.Nokia 8 sirocco review hindi best buy black friday osta games deal.Tesla model 3 müük gold jewellery black friday.Maxima sooduskaart ps4 hindergrund.Osta ee word usuniecie ostatniej strony.Kaksikute vanker müüa puzzle sąd ostateczny memling.Välisuksed müük tallinn osta hindu kutte hai.Nahktagide müük tartus buldog müük.Graveerimine tallinnas hind või hind soomes.Kalastustarbed müük ciaran hinds actor.Black friday watches fossil black friday vacation deals.Yasminelle hindi hind kino uz tilida Nisu meaning hindi black friday stockholm quality Lilleampel müük kingitus välismaalasele parim kingitus naisele juludeks coca cola kampaaniad.Kruvikompressor 5x112 veljed müük dell xps 13 hind müük armatuurikandurid hind Valge kuld hind rimi kampaanialeht huawei y7 osta slow cook lego boost müük husky hindi name lamb hind shank.lesta müük rehvide utiliseerimine hind El hinduismo es una religion mazda 323 müük.Maine coon kasside müük chihuahua hind leg problems.Hinds feet on high places audio kust osta kuuse.Windows 10 vs windows 8 1 hindi micro sd card in hindi.Elektroodide müük black secret friday discounts 2020.Pomeranian dog hindi huawei mate 10 pro osta.Ipad black friday 2020 europe bussipileti hind tallinnas.Samsung telefonid müük messing hindi movie.Mis asi on käive kasvava metsa hind 2020.Patagonia black friday closed ps3 emulator hindi.Samsung vibu galaxy note 2 müük s90 müük.Kust osta kitarri mehe kingitused
Kust osta bussipileteid f hinds mens engagement rings.New balance küüslaugu kg hind black friday lyrics cole black friday deals valdur ohaka maalide müük gopro hero5 müük juhilubade tervisetõendi hind Taksi kutsikate müük spiderman ps4 müük viina hind osta minecraft pc ipad hindi translation eestis metallkarkassi hind.porolooni müük rakveres käigukasti google home mini black friday 2020 walmart alkomeeter müük müük Sig quality sauer müük meaning xbox black friday offers.Janek õiglane wikipedia aeroc ploki hind.Omeprazole domperidone in hindi elektritööde m2 hind.Kolimisteenus hind espaki soodustus.Odav massaaz oneplus 5t black friday.Karl fazer travel kampaania vihmavari müük.Metsa ost ja müük best cane corso video.Odav parkett nisu auto aku hind.Nikon d3400 müük best beauty deals black friday.Viva jäätise kampaania kassipoeg müük.Küttepuu quality müük tartumaal kohviku sisustuse müük.Black friday belgium bershka rmk metsamaa müük.Kw hind eesti energia puidu müük lool Elektri jalgrataste müük ktm 250 exc müük.Paneer in hindi laudlina müük.Kooritud palk müük crouse hinds.Belgia lambakoer hind maakütte soojuspump hind.Earpods osta hiid küülikute müük.Lehtkummi müük f hinds jewellers voucher codes.Spring black friday best buy leonberger hund charakter.Apple müük watch series 1 unboxing hindi sünnipäeva luuletused sõbrannale.Linoleum hind dell g3 müük.Osta kalastuslupa netistä kinnisvara müügiga seotud maksud.Birgit kingitus sõnad kasutatud mercedeste müük.Elektrikaabli hind tänavakivi müük tartus.Pärlite müük pärnus playstation 4 kinkekaart.Parimad pakkumised poodides suvilate müük pärnumaal
Nisu meaning hindi black friday stockholm quality. mida kinkida 5 aastasele tüdrukule co2 kustuti hind
Black friday polska 2020 warszawa kütteseadmete müük
Black friday polska 2020 warszawa kütteseadmete müük. eesti disaini auhind bruno härmavili kampaania.karpraud müük tartus office tarkvara osta müük.peotelgi kate müük killustik müük pärnu müük
Ulta black friday 2020 perfume reptiilide müük
Ulta black friday 2020 perfume reptiilide müük. mootorsae kett müük xenon tulede müük.felix ee kampaania kübarad perfume hindi müük
Doula in hindi prantsuse buldogi hind
Doula in hindi prantsuse buldogi hind. lol decoder osta ip kaamera müük.nikon d5200 vs nikon d5100 puidu müük müük tartus.pähkliküpsetaja müük õmblusmasinate buldogi müük võrus
Nisu meaning hindi black friday stockholm quality. muruniidukite müük lol üllatusmuna
Sony xperia z3 müük xbox live gold müük
Krüsokolla hind ööside müük
Samsung gear 2 müük http www kingitus ee lisainfo
Kust osta trikood kingituste pakkimine kristiine
Mdf aknalaud hind elektri hind tallinnas
Xbox black friday deals amazon jumz müük


Narva Linnavolikogu töökord – Riigi Teataja
Narva Linnavolikogu töökord
Narva Linnavolikogu töökord - sisukord
§ 2 Linnavolikogu esimees ja aseesimees
§ 3 Linnavolikogu eestseisus
§ 4 Linnavolikogu liige
§ 5 Linnavolikogu fraktsioon
§ 6 Linnavolikogu komisjon
§ 8 Linnavolikogu õigusaktide algatamine
§ 10 Linnavolikogu istungi kokkukutsumine
§ 11 Linnavolikogu istungi läbiviimise üldpõhimõtted
§ 12 Istungi avamine, päevakorra kinnitamine ning avalduste ja ettepanekute ärakuulamine
§ 13 Päevakorraküsimuse arutamine istungil
§ 14 Eelnõu lõpphääletus
§ 15 Linnavolikogu istungi lõpetamine
§ 16 Umbusaldusmenetlus linnavolikogus
§ 18 Linnavolikogu istungi protokoll
RT IV, 22.05.2013, 40
Vastu võetud 20.04.2006 nr 16
Juhindudes Narva Linna Põhimääruse punktist 4.8 Linnavolikogu määrab
(1) Narva Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) on Narva kui kohaliku omavalitsusüksuse esinduskogu, mis valitakse seaduses sätestatud korras neljaks aastaks.
(2) Linnavolikogu juhindub oma tegevuses riigi ja Narva õigusaktidest, käesolevast töökorrast ning linnaelanike vajadustest ja huvidest.
(3) Linnavolikogu liikmete arvu määrab linnavolikogu eelmine koosseis.
(4) Linnavolikogu töötab täiskoguna. Linnavolikogu tööorganiteks on eestseisus, alatised ja ajutised komisjonid ning fraktsioonid.
(5) Linnavolikogu asjaajamise korraldamise, majandusliku ja organisatsioonilise teenindamise ning linnavolikogu, tema komisjonide ja fraktsioonide töö tagab linnavolikogu kantselei.
§ 2. Linnavolikogu esimees ja aseesimees
(1) Linnavolikogu tööd korraldab linnavolikogu esimees. Linnavolikogu esimehe äraolekul asendab teda aseesimees. Linnavolikogu esimehe volituste lõppemisel täidab linnavolikogu esimehe ülesandeid kuni uue linnavolikogu esimehe valimiseni linnavolikogu aseesimees.
(2) Linnavolikogu esimehe ja aseesimehe valimine toimub Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses ja Narva Linna Põhimääruses sätestatud korras.
(3) Linnavolikogu esimees:
1) juhib linnavolikogu tööd, kutsub kokku ja juhatab linnavolikogu istungeid, eestseisuse koosolekuid ning korraldab nende ettevalmistamist ja linnavolikogu õigusaktide eelnõude (edaspidi eelnõu) menetlemist;
2) esindab või volitab teisi esindama Narva linna ja linnavolikogu vastavalt seadusega, Narva Linna Põhimäärusega ning linnavolikogu poolt antud pädevusele;
3) omab õigust nõuda kõigilt Narva linna asutustelt vajalikke dokumente ja informatsiooni linnavolikogu pädevusse kuuluvates küsimustes;
4) esitab linnavolikogule kinnitamiseks linnavolikogu kantselei struktuuri, koosseisu, palgamäärad ja palgatingimused;
5) kirjutab alla linnavolikogu poolt vastuvõetud määrustele ja otsustele ning peab linnavolikogu nimel kirjavahetust;
6) omab õigust kontrollida linnavolikogu määruste ja otsuste täitmist;
8) määrab eelnõule üldjuhul linnavolikogu komisjonide hulgast juhtivkomisjoni ning vajadusel jaotab eelnõu komisjonide vahel ümber;
9) jälgib algatatud eelnõude vastavust käesoleva töökorra paragrahvi 8 lõigetes 3 ja 5 sätestatud nõuetele;
10) esitab linnavolikogu istungile istungi päevakorra projekti;
11) omab õigust välja kuulutada linnavolikogu istungil täiendavaid vaheaegu;
12) lahendab linnavolikogu töökorra rakendamisel tekkivad küsimused;
13) täidab muid seaduse alusel või Narva Linna Põhimäärusega talle pandud ülesandeid.
§ 3. Linnavolikogu eestseisus
(2) Linnavolikogu eestseisusesse kuuluvad hääleõigusega linnavolikogu esimees, linnavolikogu aseesimees, fraktsioonide esimehed.
(3) Eestseisuse koosolekust võtavad sõnaõigusega osa linnapea või teda asendav linnavalitsuse liige, linnasekretär, linnavolikogu kantselei juhataja. Linnavolikogu esimees või tema asendaja võib konkreetse küsimuse arutamiseks kutsuda eestseisuse koosolekule linnavolikogu liikmeid ja teisi isikuid. Eestseisuse koosolekud on avatud linnavolikogu liikmetele ja linnavalitsuse liikmetele.
(4) Eestseisuse koosoleku kutsub kokku linnavolikogu esimees või tema asendaja. Eestseisuse koosolekud toimuvad hiljemalt üks nädal enne linnavolikogu istungit. Linnavolikogu esimees või tema asendaja võib kokku kutsuda eestseisuse erakorralise koosoleku.
(5) Eestseisuse koosoleku päevakorra projekti koostab linnavolikogu kantselei juhataja hiljemalt eestseisuse koosolekule eelneva päeva kella 16.00 ning esitab selle linnavolikogu esimehele.
(6) Eestseisuse koosoleku päevakorra projekt koos eelnevalt registreeritud eelnõude ja juurdekuuluvate dokumentidega peavad olema kättesaadavad eestseisuse liikmetele üks tund enne eestseisuse koosolekut.
(7) Eestseisuse koosolekul arutatakse linnavolikogu eelnõude võtmist linnavolikogu istungi päevakorra projekti. Eestseisuse koosolekul kuulatakse ära juhtivkomisjoni seisukohad eelnõude kohta ning otsustatakse, millised neist lülitada linnavolikogu istungi päevakorra projekti.
(8) Eestseisuse koosolek protokollitakse ning protokollile kirjutavad alla linnavolikogu esimees või tema asendaja ning protokollija. Protokoll vormistatakse ja allkirjastatakse 5 tööpäeva jooksul.
(9) Eestseisuse koosolekute protokollid peavad olema kättesaadavad linnavolikogu liikmetele. Koosolekute protokollid säilitatakse linnavolikogu kantseleis.
(10) Eestseisuse koosolekul linnavolikogu esimehe või tema asendaja poolt antud ülesanded edastab linnavolikogu kantselei juhataja kirjalikult hiljemalt kahe tööpäeva jooksul täitjatele.
§ 4. Linnavolikogu liige
(1) Linnavolikogu liige on isik, kes on osutunud valituks vastavalt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusele. Linnavolikogu liikme volituste peatumise, lõppemise ja volituste taastamise alused sätestab seadus ja Narva Linna Põhimäärus.
(2) Linnavolikogu liikme tegevus tema volituste alusel on avalik.
(3) Linnavolikogu liikmel on õigus:
2) üles seada kandidaat linnavolikogu poolt valitavale, kinnitatavale või määratavale kohale;
3) esitada linnavolikogu menetluses olevale eelnõule täiendus- ja muudatusettepanekuid;
5) saada linnavolikogu, linnavalitsuse õigusakte, linna asutuste dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud;
8) kasutada linnavolikogu kantselei ruume linnaelanike vastuvõtuks;
9) tasuta informeerida linnaelanikke linnavolikogu kantselei kaudu linnavolikogu liikme vastuvõtuajast ja -kohast;
10) saada hüvitust linnavolikogu tööst osavõtu ja linnavolikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest linnavolikogu poolt sätestatud korras ja tingimustel.
(4) Linnavolikogu liige ei tohi osa võtta linnavolikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes on tal huvide konflikt vastavalt korruptsioonivastase seaduse § 25 lõikele 1.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud juhul on linnavolikogu liige kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel. Vastav märge fikseeritakse linnavolikogu istungi protokollis. Küsimuse arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle linnavolikogu liikme võrra väiksem.
(6) Linnavolikogu liige on kohustatud:
2) saatma linnasekretärile kolme tööpäeva jooksul vastava avalduse ja ärakirja dokumendist, millega ta nimetati valla- või linnaametnikuks Narvas või mõnes teises vallas või linnas, valiti vallavanemaks või linnapeaks, kinnitati või nimetati valla- või linnavalitsuse liikmeks mõnes teises vallas või linnas.
§ 5. Linnavolikogu fraktsioon
(1) Fraktsiooni võivad moodustada viis või enam linnavolikogu liiget. Linnavolikogu liige võib kuuluda samaaegsaelt ainult ühte fraktsiooni.
(2) Linnavolikogu fraktsiooni moodustamise otsus, milles on ära näidatud fraktsiooni nimi, esimehe ja aseesimehe (aseesimeeste) nimed ja mis on allkirjastatud kõigi fraktsiooni liikmete poolt, loetakse fraktsiooni esimehe poolt linnavolikogu istungil ette ja edastatakse linnavolikogu istungi juhatajale. Fraktsioon loetakse moodustatuks linnavolikogu istungil otsuse teatavaks tegemisest.
(4) Muudatused fraktsiooni koosseisus vormistatakse fraktsiooni otsusega, mis edastatakse viivitamatult linnavolikogu kantseleile muudatuse registreerimiseks. Fraktsiooni koosseisu muudatus jõustub selle registreerimisest. Otsus fraktsiooni koosseisu muutmise kohta edastatakse ka linnavolikogu esimehele, kes teeb selle teatavaks järgmisel linnavolikogu istungil.
(5) Fraktsiooni liikmel on õigus igal ajal lahkuda fraktsiooni koosseisust, informeerides sellest kirjalikult fraktsiooni ja linnavolikogu esimeest, kes teeb selle teatavaks järgmisel linnavolikogu istungil.
(6) Fraktsiooni liikme võib fraktsioonist välja arvata kõigi ülejäänud fraktsiooni liikmete ühisel otsusel, mis on nende kõigi poolt allkirjastatud. Vastav otsus edastatakse linnavolikogu esimehele, kes teeb selle teatavaks järgmisel linnavolikogu istungil.
(7) Kui fraktsiooni liige lahkub fraktsioonist või ta arvatakse fraktsioonist välja, on tal õigus astuda linnavolikogu mõne olemasoleva fraktsiooni liikmeks.
3) üles seada kandidaat linnavolikogu poolt valitavale, kinnitatavale või määratavale kohale;
4) oma liikme kaudu esineda linnavolikogu istungil kõnega;
5) võtta linnavolikogu istungil vaheaeg enne linnavolikogu õigusakti eelnõu lõpphääletamisele panemist;
6) esitada linnavolikogu istungil arupärimisi linnapeale ja linnavalitsuse liikmetele.
§ 6. Linnavolikogu komisjon
(1) Linnavolikogu võib moodustada nii alatisi kui ka ajutisi komisjone. Linnavolikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe (aseesimehed) valib linnavolikogu oma liikmete hulgast.
(2) Linnavolikogu komisjoni koosseisu kinnitab ja teeb selles muudatusi linnavolikogu komisjoni esimehe esildisel. Komisjoni sekretäri määrab komisjoni esimees.
(3) Linnavolikogu komisjoni pädevus ja töökord on sätestatud Narva Linna Põhimääruses ja vastava komisjoni põhimääruses.
(1) Juhtivkomisjon on linnavolikogu alatine või ajutine komisjon, kes korraldab eelnõu menetlemist linnavolikogus.
(2) Linnavolikogu esimees määrab eelnõule üldjuhul juhtivkomisjoni.
(3) Pärast juhtivkomisjoni määramist eelnõule peab komisjon kolme nädala jooksul kas:
1) esitama eelnõu eestseisusele linnavolikogu istungi päevakorda võtmiseks või;
2) esitama linnavolikogu esimehele taotluse pikema menetlusaja saamiseks või;
3) esitama linnavolikogu eestseisusele põhjendatud ettepaneku eelnõu menetlusest väljaarvamiseks.
4) Juhtivkomisjon teeb esitatud eelnõusse muudatused või täiendused või annab ülesande täienduste tegemiseks eelnõusse eelnõu esitajale ning esitab eelnõu uues (parandatud) redaktsioonis linnavolikogu istungile, põhjendades eelnõus tehtud parandusi ja täiendusi.
§ 8. Linnavolikogu õigusaktide algatamine
6) linnaelanikel seaduses sätestatud alustel ja korras.
(2) Linnavolikogu võib teha linnavalitsusele ülesandeks välja töötada linnavolikogu õigusakti eelnõu.
(3) Linnavolikogu õigusakti eelnõu peab olema dateeritud ja varustatud esitaja (esitajate) ja koostaja nime ning allkirjaga. Eelnõule peavad olema lisatud seletuskiri ja eelnõu põhistavad dokumendid ning viited küsimust käsitlevatele õigusaktidele. Eelnõu peab vastama riigi ja Narva õigusaktidele.
(4) Üheaegselt paberkandjal oleva tekstiga esitavad linnavalitsus ja linnapea eelnõu koos seletuskirja ja lisadega linnavolikogu kantseleile ka elektroonilisel kujul.
(5) Eelnõu ja sellele lisatud dokumendid peavad olema vormistatud vastavalt haldusdokumentide vorminõuetele. Eelnõu teksti juriidilise, keelelise ja vormistamise õigsuse tagab eelnõu esitaja.
(6) Nõuetekohaselt vormistatud eelnõu esitatakse koos eelnõu juurde kuuluvate dokumentidega linnavolikogu kantseleile. Eelnõu registreeritakse viivitamatult ja esitatakse läbivaatamiseks linnavolikogu esimehele.
(7) Kui linnavolikogu esimees leiab, et eelnõu vastab käesoleva töökorra paragrahvi 8 lõigetes 3 ja 5 sätestatud nõuetele, teeb ta viie tööpäeva jooksul, arvates eelnõu üleandmisest, otsuse eelnõu menetlusse võtmise ning eelnõule juhtivkomisjoni määramise kohta. Eelnõu originaal koos lisatud dokumentidega antakse linnavolikogu kantselei juhatajale.
(8) Kui linnavolikogu esimees leiab, et eelnõu ei vasta käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 5 toodud nõuetele, tagastab ta eelnõu esitajale koos puuduste kirjeldusega.
(9) Istungieelse menetluse läbinud ja nõutavas korras ettevalmistatud eelnõudest koostab linnavolikogu esimees linnavolikogu istungi päevakorra projekti, määrates iga päevakorraküsimuse arutamiseks ettekandja ja vajadusel kaasettekandja(d).
(10) Linnavolikogu kantselei väljastab eelnõu koos juurdekuuluvate dokumentidega linnavolikogu liikmetele hiljemalt neli päeva enne istungit.
(1) Eelnõu esitajal on õigus tema poolt algatatud eelnõu tagasi võtta linnavolikogus menetlemise igal etapil. Eelnõu tagasivõtmisel langeb eelnõu linnavolikogu menetlusest välja.
(3) Linnavolikogu liikme poolt algatatud eelnõu langeb linnavolikogu menetlusest välja, kui eelnõu esitaja volitused linnavolikogu liikmena on lõppenud või peatunud.
(4) Linnavolikogu koosseisu volituste lõppemisega langevad menetlusest välja kõik selle koosseisu volituste ajal lõpuni menetlemata jäänud eelnõud. Juhul, kui linnavalitsuse volitused lõpevad ennetähtaegselt, esitab linnavolikogu kantselei linnavolikogu menetluses olevate õigusaktide loetelu uuele linnavalitsusele seisukoha saamiseks.
(5) Eelnõu väljaarvamiseks menetlusest esineb linnavolikogu istungil vastava ettekandega eelnõu juhtivkomisjoni esimees või tema asendaja. Eelnõu esitaja soovil võib linnavolikogu istungi juhataja anda talle sõna selgituseks. Antud päevakorrapunktis ei esitata küsimusi ega avata läbirääkimisi. Otsustus eelnõu menetlusest väljaarvamise kohta võetakse vastu poolthäälte enamusega ja see protokollitakse.
§ 10. Linnavolikogu istungi kokkukutsumine
(2) Linnavolikogu istungi kutsub kokku linnavolikogu esimees või tema asendaja, nende puudumisel linnavolikogu vanim liige. Linnavolikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku linna valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja hiljemalt seitsmendal päeval pärast valimistulemuste väljakuulutamist.
(3) Linnavolikogu esimees või tema asendaja kutsub linnavolikogu istungi kokku ka linnavalitsuse või vähemalt 1/4 linnavolikogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks.
(4) Linnavolikogu istungite toimumise ajagraafik kinnitatakse linnavolikogu eestseisuse koosolekul. Istungid algavad kell 16.00 ning toimuvad vaheaegadega 15 minutit iga 1,5- tunnise töötamise järel. Vaheaja algust võib muuta, kui seda tingib küsimuse arutelu.
(5) Kui linnavolikogu istungi päev langeb riiklikule pühale või on otstarbekas muuta istungi algusaega, määrab linnavolikogu esimees istungi läbiviimiseks teise päeva või teise algusaja. Nimetatud otsus tehakse teatavaks linnavolikogu eestseisuse koosolekul.
(6) Kutse linnavolikogu istungile, milles on ära näidatud istungi toimumise aeg ja koht ning arutusele tulevad küsimused, tehakse linnavolikogu liikmetele teatavaks ning kutse avalikustatakse vähemalt neli päeva enne linnavolikogu istungit. Käesolevas lõikes toodud etteteatamise tähtaega ei rakendata linnavolikogu uue koosseisu esimese istungi kokkukutsumisel.
§ 11. Linnavolikogu istungi läbiviimise üldpõhimõtted
(1) Linnavolikogu istungit juhatab linnavolikogu esimees või tema asendaja. Linnavolikogu esimehe äraolekul juhatab linnavolikogu istungit linnavolikogu aseesimees.
(2) Linnavolikogu uue koosseisu esimest istungit juhatab kuni linnavolikogu esimehe valimiseni linna valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja. Linnavolikogu uue koosseisu esimese istungi päevakorras on linnavolikogu esimehe ja aseesimehe valimine ning linnavalitsuse lahkumispalve ärakuulamine. Linnavolikogu esimehe ja aseesimehe valimised korraldab Narva Linna Valimiskomisjon ning valimistulemused tehakse kindlaks valimiskomisjoni otsusega.
(3) Linnavolikogu istungid on avalikud. Linnavolikogu võib kuulutada istungi konkreetse küsimuse arutelu osas kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam kohalolevaid linnavolikogu liikmeid kui vastu või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(4) Linnavolikogu istungist võtavad sõnaõigusega osa linnavalitsuse liikmed, linnasekretär, linnavolikogu kantselei juhataja, linnavalitsuse poolt selleks volitatud isikud ning samuti linnavolikogu poolt istungile kutsutud muud isikud. Kinnisest istungist võtavad osa linnavolikogu liikmed ja istungit teenindavad ametnikud.
(5) Raadio- ja teleülekandeid ning foto-, video- ja helisalvestusi võib teha nii, et see ei segaks linnavolikogu istungi läbiviimist ega linnavolikogu liikmete tööd.
§ 12. Istungi avamine, päevakorra kinnitamine ning avalduste ja ettepanekute ärakuulamine
(1) Linnavolikogu istungi avab istungi juhataja.
(2) Istungi alguses kinnitatakse istungi päevakord. Päevakorraprojekti arutamise käigus vaadatakse läbi ettepanekud päevakorra muutmise kohta.
(3) Pärast ettepanekute läbivaatamist ja vajadusel hääletamist kinnitatakse päevakord poolthäälte enamusega. Kui päevakorda ei kinnitata, paneb istungi juhataja kõik punktid ükshaaval hääletamisele. Küsimus jääb päevakorda, kui selle poolt hääletab rohkem kohalolevaid linnavolikogu liikmeid kui vastu.
(4) Peale päevakorra kinnitamist võivad linnavolikogu liikmed esitada arupärimisi linnavalitsuse liikmetele või esineda avaldustega, mille kestus ei tohi ületada 2 minutit.
(5) Avaldusele ei järgne kommentaare ega läbirääkimisi. Avalduse tekst tuleb esitada kirjalikult ja see lisatakse istungi protokollile.
(6) Arupärimise esitamise ja sellele vastamise kord on sätestatud käesoleva töökorra paragrahvis 17.
§ 13. Päevakorraküsimuse arutamine istungil
(1) Päevakorraküsimuse arutamine algab eelnõu esitaja ettekandega. Juhul, kui eelnõu esitajaks on linnavalitsus, kannab eelnõu üldreeglina ette linnapea või vastava valdkonna abilinnapea. Linnavalitsus võib volitada eelnõu ette kandma vastava valdkonna ametnike. Seejärel kuulatakse vajadusel ära juhtivkomisjoni esindaja kaasettekanne. Juhul, kui istungi juhataja esineb ettekande või kaasettekandega, peab ta ettekande või kaasettekande tegemise ajaks istungi juhatamise üle andma asendajale.
(3) Pärast ettekannet ja kaasettekannet võib iga linnavolikogu liige esitada ettekandjale ja/või kaasettekandjale(tele) hetkel arutatava päevakorrapunkti teemal kuni kaks suulist küsimust. Ettekandja või kaasettekandja võib vajaduse korral vastamise delegeerida mõnele teisele linnavolikogu liikmele, vastava komisjoni liikmele või linnavalitsuse liikmele. Küsimuse esitamiseks antaks aega 1 minut.
(4) Pärast küsimuste esitamise lõppemist avatakse läbirääkimised, kus linnavolikogu liikmel on võimalus antud päevakorraküsimuses arvamust avaldada sõnavõtuga või kõnega kestusega kuni viis minutit. Sõna istungi läbiviimise korra kohta (nn protseduuriline küsimus) antakse soovijale märguande peale (tõstetud käsi ja vastavasisuline repliik) väljaspool järjekorda.
(5) Soovist esineda kõne, avalduse või sõnavõtuga (repliigiga) või esitada küsimusi annavad linnavolikogu ja linnavalitsuse liikmed või istungile kutsutud isikud märku käetõstega.
(6) Kui arvamuse avaldamiseks enam soovijaid ei ole, kuulutab istungi juhataja läbirääkimised lõpetatuks. Pärast läbirääkimiste lõppu on eelnõu esitajal õigus esineda lõppsõnaga kestusega kuni 3 minutit.
(7) Muudatusettepanekuid esitatakse istungil ainult kirjalikult ning vaadatakse läbi enne eelnõu lõpphääletust või enne eelnõu lugemise katkestamist või enne eelnõu saatmist teisele lugemisele. Muudatusettepanekuid esitatakse ainult arutatavas päevakorraküsimuses reguleeritava õigussuhte kohta. Muudatusettepaneku kohta küsitakse eelnõu esitaja suulist arvamust. Istungi juhataja paneb muudatusettepaneku hääletamisele ainult siis, kui seda nõuab mõni linnavolikogu liige või fraktsioon. Muudatusettepanek leiab toetust, kui selle poolt hääletab rohkem kohalolevaid linnavolikogu liikmeid kui vastu.
(8) Juhul, kui toetust leidnud muudatusettepanekud on üksteist välistavad ja vastassuunalised, suunab istungi juhataja eelnõu uuele lugemisele ja võib moodustada redaktsioonitoimkonna.
§ 14. Eelnõu lõpphääletus
(1) Pärast muudatusettepanekute läbivaatamist paneb istungi juhataja eelnõu lõpphääletusele. Enne eelnõu lõpphääletust võib linnavolikogu fraktsiooni esimees või tema asendaja nõuda kuni kümneminutilist vaheaega nõupidamiseks.
(2) Eelnõu lugemise katkestamise või saatmise järgmisele lugemisele otsustab linnavolikogu poolthäälte enamusega. Enne käesolevas lõikes nimetatud otsustuste hääletamist on eelnõu esitajal õigus nõuda laekunud muudatusettepanekute läbihääletamist.
(3) Eelnõusse esimesel lugemisel tehtud muudatusettepanekuid saab muuta ainult hääletamise teel.
(4) Linnavolikogu ainupädevuses olevaid küsimusi otsustatakse hääletamise teel. Muudes küsimustes hääletatakse juhul, kui seda nõuab vähemalt üks linnavolikogu liige. Linnavolikogu otsustused tehakse poolthäälte enamusega. Enne määruse või otsuse eelnõu hääletamist, mille vastuvõtmiseks on nõutav linnavolikogu koosseisu häälteenamus, kontrollitakse linnavolikogu liikmete kohalolekut.
(5) Hääletamine on linnavolikogus avalik, välja arvatud isikuvalimised.
(6) Linnavolikogu liige hääletab isiklikult, andes oma poolt- või vastuhääle või jäädes erapooletuks.
(7) Avalikul hääletamisel toimub hääletamine käetõstega.
(8) Hääletustulemustest teatab istungi juhataja ning kinnitab seda haamrilöögiga.
(9) Hääletustulemused kantakse istungi protokolli. Igaühel on õigus tutvuda hääletustulemustega.
§ 15. Linnavolikogu istungi lõpetamine
(1) Linnavolikogu istungi päevakorra ammendumisel lõpetab istungi juhataja istungi ja kinnitab seda haamrilöögiga.
(2) Kui linnavolikogu otsustab istungi lõpetada enne päevakorra ammendumist, lülitatakse pooleli või arutamata jäänud päevakorrapunktid järgmise istungi päevakorra projekti.
§ 16. Umbusaldusmenetlus linnavolikogus
(2) Kirjalik algatus umbusalduse avaldamiseks, millele on alla kirjutanud kõik algatajad ja linnavolikogu vastavasisulise õigusakti eelnõu esitatakse linnavolikogu istungil istungi juhatajale. Kirjalikus algatuses märgitakse umbusalduse avaldamise põhjus.
(3) Küsimus umbusalduse avaldamise kohta lülitatakse linnavolikogu järgmise istungi päevakorda. Umbusaldusavalduse eelnõu ei saa menetlusest tagasi võtta.
(4) Umbusalduse avaldamisega seotud küsimuse arutamisel esineb linnavolikogu istungil kuni 5-minutilise ettekandega üks umbusalduse algatajatest. Iga linnavolikogu liige võib esitada talle kuni kaks suulist küsimust. Läbirääkimisi seejuures ei avata.
(5) Isikul, kellele avaldatakse umbusaldust, on õigus esineda selles küsimuses kuni 5-minutilise kõnega kõnepuldist.
(6) Umbusalduse avaldamine otsustatakse avaliku hääletamise teel. Umbusalduse avaldamiseks on vajalik linnavolikogu koosseisu häälteenamust. Kui umbusalduse avaldamine ei leidnud linnavolikogu istungil toetust, siis samale isikule ei saa kolme kuu jooksul samal põhjusel algatada uut umbusaldusavaldust.
(7) Umbusalduse avaldamine vormistatakse linnavolikogu otsusena.
(4) Kui arupärimises oli ette nähtud suuline vastamine, võtab linnavolikogu esimees pärast arupärimisele kirjalikku vastamist suulise vastamise linnavolikogu järgmise istungi päevakorra projekti. Kui arupärimises ei olnud ette nähtud suulist vastamist, kuid kirjalik vastus ei rahulda arupärimise esitajat, esitatakse linnavolikogu esimehele kahe nädala jooksul pärast kirjaliku vastuse saamist taotlus võtta arupärimisele vastamine linnavolikogu järgmise istungi päevakorra projekti. Suulisel vastamisel võib arupärimisele vastaja anda sõna täiendavateks selgitusteks vastava valdkonna spetsialistile.
§ 18. Linnavolikogu istungi protokoll
(1) Linnavolikogu istung protokollitakse ja helisalvestatakse. Istungi protokoll vormistatakse kümne tööpäeva jooksul. Helisalvestused säilitatakse kuus kuud. Linnavolikogu liikmel on õigus nõuda vahetult istungil nimeliste hääletuste tulemuste lisamist istungi protokollile.
(2) Istungi protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, istungist osavõtnud linnavolikogu liikmete, linnavalitsuse liikmete ja kutsutud isikute nimed, kinnitatud päevakord, arutusel olevad küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, andmed vastuvõetud otsuste ja määruste kohta ning eriarvamused. Kinnise istungi protokollis ei näidata küsimuste arutelu käiku.
(3) Linnavolikogu istungi protokollile kirjutavad alla istungi juhataja ja protokollija.
(4) Istungi protokollile lisatakse istungil esitatud avaldused ja arupärimised ning salajase hääletamise protokollid. Vastuvõetud määruste ja otsuste originaalid ning määruste ja otsuste eelnõud säilitatakse linnavolikogu kantseleis.
(5) Linnavolikogu istungi protokoll on avalik.
(1) Tunnistada kehtetuks Narva Linnavolikogu 19.02.1997 määrus nr 5/9 “Linnavolikogu reglemendi uue redaktsiooni kinnitamine”.
(2) Määrus jõustub 2006. aasta 15 mail.


< Eelmine 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 Järgmine > (262 kirjet)
Küsimus: Kuidas oma lapsi ja vara kaitsta, kui meil on mehega ühised lapsed, kuid mehel on veel ka eelmisest elust laps?06.11.2015
Omame elukaaslasega (ei ole abielus) kaasomandis 1/2 ja 1/2 ridaelamuboksi. Meil on 2 last 6 ja 8a. Mehel on eelnevast kooselust laps 11a. Minul on ainuomandis veel korter.
Kuidas kaitsta oma vara, kui nt mehega või minuga peaks midagi juhtuma? Kui mehega midagi juhtub, siis läheb mehe osa 3 lapse vahel jagamisele, ehk kuna tegemist on alaealistega, siis ei oma mina õigust ka poolt vara müüa? Samuti on õigus eelmisest kooselust lapsel saada mehe varast sellisel juhul 1/3 mehe poolest varast?
Kirjutage kõik variandid, kuidas oma lapsi ja vara kõige paremini kaitsta.
Abielu? Vara leping?
Kui naisega peaks midagi juhtuma, siis praeguse seisuga läheks seadusjärgse pärimise kohaselt kogu tema vara võrdsetes osades naise kahele lapsele. Naise elukaaslane pärijaks ei ole, kuid kuna lapsed on alaealised, siis nende isa on laste seaduslikuks esindajaks. Teatud juhtudel võib laste isa vajada ka kohtu nõusolekut tehingute tegemiseks (vt perekonnaseaduse § 187 ja § 188 lg 1 punktid 1–3, 5 ja 7–11).
Kui naine soovib surma puhuks jätta muid vara ja selle käsutamist puudutavaid korraldusi, on tal võimalik teha testament.
Kui mehega peaks midagi juhtuma, siis kogu tema vara seadusjärgseteks pärijateks on võrdsetes osades (1/3+1/3+1/3) kaks last praegusest kooselust ja kolmas laps eelmisest kooselust. Seega kuuluks 1/2 ridaelamuboksist naisele, 1/6 ühele lapsele, 1/6 teisele lapsele ja 1/6 kolmandale lapsele. Oma osa ridaelamuboksist võib naine müüa küll, kuid paraku sellise müügi õnnestumise tõenäosus on väike. Laste nimel nende osade müügiks saab nõusoleku anda vaid kohus. Kõige mõttekam oleks sel juhul püüda kolmanda lapse 1/6 välja osta ning selles osas saab nõusoleku samuti kohus anda, kui tegu on alaealisega.
Kui mees soovib surma puhuks jätta muid vara ja selle käsutamist puudutavaid korraldusi, on tal võimalik teha testament. Sellega on võimalik nt jätta kogu vara praegusele elukaaslasele ja nende kooselust sündinud kahele lapsele.
Paraku peab aga arvestama sellega, et kui mehel on eelmisest kooselust sündinud lapse ees surma hetkel ülalpidamiskohustus, siis on eelmisest kooselust sündinud lapsel õigus testamendijärgsetelt pärijatelt sundosa nõuda. Seda ei muuda ka asjaolu, kui naine päriks abikaasana. Perekonnaseaduse § 62 kohaselt lõpeb ka sõlmitud abieluvaraleping, kui üks abikaasadest sureb.
Küsimus: Kas mehel, kes lahkub oma pere juurest, on õigus oma osa korterist pärandada uuele elukaaslasele?02.11.2015
Kui mees, naine ja tütremees ning tütar on ostnud ühiselt korteri, kas sel juhul, kui mees lahkub pere juurest, on tal õigus oma osa pärandada uuele elukaaslasele?
Igal isikul on õigus oma vara vabalt valitud viisil vallata, kasutada ja käsutada. Sinna hulka kuulub ka testeerimisvabadus. Käesoleval juhul ei mängi rolli ka see, et korter on nelja isiku kaasomandis.
Küll võib rolli mängida aga pärimisseaduse § 104 lg 1, mille kohaselt kui pärandaja on testamendi või pärimislepinguga jätnud seaduse järgi pärima õigustatud alaneja sugulase, oma vanemad või abikaasa, kelle suhtes pärandajal oli surma hetkel perekonnaseadusest tulenev kehtiv ülalpidamiskohustus, pärandist ilma või on nende pärandiosi vähendanud võrreldes sellega, mille nad oleksid saanud seadusjärgse pärimise korral, on neil õigus nõuda pärijatelt sundosa.
Sellest tulenevalt võib küsimuses mainitud naisel, kui nad olid pärandajaga varasemalt lahutatud, tekkida sundosa saamise õigus pärandist perekonnaseaduse § 73 lg 1 alusel.
Sundosa saamise õigus võib olla ka pärandaja tütrel, kui ta on pärandaja surma hetkel õigustatud ülalpidamist saama perekonnaseaduse § 97 sätestatud juhul.
Küsimus: Kui maja on pärandatud kahele isikule siis millised on selle poole kohustused kes ei ela majas?29.10.2015
Mu elukaaslane sai oma emalt pärandiks pool maja. Teise poole päris vanaemalt mu elukaaslase venna poeg. Selle millise poole või kust see pool jookseb pole kunagi määratletud. Majas elab meie pere. Vennapoeg on oma elu rajanud hoopis teise linna. Kuid on alati saanud majas olla kui siia tuleb. Millised on temal kui siin alaliselt mitte elaval omanikul kohustused oma omandi ees. Tema leiab, et kuna meie siin elame, on ainult meie pere kohustus maja renoveerimisega tegelema. Kuid on väga selgelt mõista andnud, et mingil momendil võib ta tahta oma maja poolt ise kasutama asuda. Kas siis ei peaks ka tema maja renoveerimisse panustama.
Asjaõigusseaduse (AÕS) § 70 lg 3 kohaselt on Teie elukaaslane ja elukaaslase vennapoeg antud maja kaasomanikud võrdsetes osades.
Konkreetse ½ osa määratlemine majas saaks toimuda mõlema kaasomaniku kasutuskorra kokkuleppe sõlmimise teel. Sellisel juhul oleks mõlemale poolele selge, nt mitut tuba üks kaasomanik majas kasutada võib. Kasutuskorra kokkuleppes võib kokku leppida ka muudes tingimustes.
Asjaolu, et Teie elukaaslase vennapoeg ei ela nimetud majas, ei mängi mingit rolli. Iga isik peab Talle kuuluvat vara hooldama.
Käesoleval juhul ei ole küsija täpsustanud, mida peetakse maja renoveerimise all silmas. Kas mõeldakse selliste tööde teostamist, mis on vajalikud maja püsimajäämiseks (nt katkise katuse parandamine) või mis on vaid ühele kaasomanikule sooviomased ehk toreduslikud/kasulikud (nt maja teist värvi värvimine, soojuspumba paigaldamine, kui hoone küttevajadus on juba tagatud jne).
AÕS 75 lg 1 sätestab seda, et kaasomanik kannab vastavalt temale kuuluva osa suurusele ühisel asjal lasuvaid koormatisi, samuti selle asja alalhoidmise, valdamise ja kasutamisega seotud kahju ja kulutusi. Maja renoveerimisse ulatuses, mis on selle püsimajäämiseks hädavajalik, peab ka teine kaasomanik rahaliselt panustama.
AÕS § 72 lg 4 kohaselt on kaasomanikul õigus teha asja säilitamiseks vajalikke toiminguid teiste kaasomanike nõusolekuta, kuid ta võib teistelt kaasomanikelt nõuda asja säilitamiseks vajalike kulutuste hüvitamist võrdeliselt nende osadega. Sama paragrahvi lg 5 täpsustab, et kaasomanikul on õigus nõuda teistelt kaasomanikelt, et kaasomandis oleva asja valdamine ja kasutamine toimuks vastavalt kõigi kaasomanike huvidele. Kaasomanikud peavad üksteise suhtes käituma lähtuvalt hea usu põhimõttest, eelkõige hoiduma teiste kaasomanike õiguste kahjustamisest.
Küsimus: Kas abikaasa võib talle kuuluva poole meie ühisvarast kinkida või pärandada võõrale inimesele?19.10.2015
Kas abikaasa võib talle kuuluva poole meie ühisvarast kinkida või pärandada võõrale inimesele?
Varaühisuse puhul teostavad abikaasad ühisvaraga seotud kohustusi ühiselt, kui ei ole kokku lepitud teisiti (PKS § 28 lg 1).
Abikaasade varaliste õiguste (esmajoones ühise eluaseme) kaitseks on seadusesse kirjutatud piirang, mille kohaselt üks abikaasa ei saa käsutada oma osa ühisvaras ega üksikus ühisvara esemes. Seda võib nimetada ka ühisvara ühtsuse põhimõtteks. Kui abikaasad valitsevad ühisvara ühiselt, võivad nad ühisvaraga tehinguid teha ja sellega seonduvaid õigusvaidlusi pidada üksnes teise abikaasa nõusolekul (PKS § 29 lg 1).
Teise abikaasa nõusolekuta võib teha tehinguid enda ja perekonna igapäevavajaduste rahuldamiseks (nt eluasemekulude maksmine, söögi ostmine jm). Muudel juhtudel on nõusolekuta tehtud tehing tühine.
1) isiklikud tarbeesemed;
2) enne abiellumist kummagi abikaasa omandis olnud vara;
3) abielu kestel tasuta käsutuse (nt kinke või pärimise) teel omandatud vara;
4) lahusvara arvel omandatud vara (nt suvila, mis on ostetud ühele abikaasale enne abielu kuulunud korteri müügist saadud raha eest).
Alates 01.01.2015 jõustunud muudatuste kohaselt võib ühe abikaasa lahusvaraks olevat, perekonna eluasemena kasutatavat eluruumi käsutada ning anda selle kolmanda isiku kasutusse või lõpetada selle kasutamise aluseks oleva õigussuhte ainult teise abikaasa nõusolekul.
Nõue kehtib selle vara osas, mille abikaasa on lahusvarana (nt kinkena, pärimise teel) omandanud alates 01.01.2015.
Küsimus: Kuidas vormistada volitus pärimisasja alustamiseks ja pärandist loobumiseks?12.10.2015
Minu olukord on järgmine: elan püsivalt välismaal ja kaks nädalat tagasi suri minu ema. Testamenti emal minu teada ei ole. Ema võla tõttu soovin pärandist loobuda, kuid endal ei ole võimalust hetkel Eestisse tulla. Võtsin ühendust notariga, kes soovitas vormistada volikirja, mille alusel mind keegi Eestis esindaks. Tahan teha volikirja vanaema nimele ja anda talle õigus minu nimel pärimismenetlus alustada ja pärandist loobuda.
- Kas saan vanaema volitada isegi kui tal on välismaalase pass (ise olen Eesti kodanik)?
- Plaanis on teha tähtajaline notariaalne volitus saatkonnas. Siinse Eesti esinduse konsulil on notariaalse tõestamise õigus. Kas pean ise volituskirja kirjutama või tegeleb saatkond nii dokumendi koostamise kui ka tõestamisega?
- Lisaks tahaksin küsida järgmist. Olen abielus, kuid lasteta, perekonnanime ei ole muutnud. Minu perekonnaseis kajastub ka elanikeregistris (peale abielusõlmimist edastasin kõik vajalikud dokumendid Eesti saatkonda andmete korrastamiseks). Kas minu välismaalasest abikaasa on samuti pärijate hulgas? Kui jah, siis mida peab tema tegema pärandist loobumiseks?
Mis puudutab volikirja, siis selle võib tõepoolest ka konsul koostada, kui tal vastav õigus on. Antud juhul on väga hea, et konsul saab ise volikirja notariaalselt tõestada, sest pärimismenetluse algatamiseks on vaja notariaalselt tõestatud volikirja. Volituse sisu ja ulatuse määrab esindatav volituse andmisel. Samuti tuleb volituses märkida ka vanaema andmed. Volitus lõppeb, kui esindaja on teinud tehingu, milleks volitus oli antud või volituses soovitud tehingu tegemine on muutunud võimatuks. Kui volitus oli antud kindlaksmääratud tähtajaks, siis lõpeb volitus selle tähtaja möödudes.
Pärandist loobumisele ei ole kehtestatud isiklikkuse nõuet, mistõttu saab pärandist loobuda esindaja kaudu üldiste reeglite kohaselt. Antud juhul ei mängi rolli ka vanaema kodakondsus.
Kui isik, kellel on pärimisõigus (antud juhul Teie kui küsija), loobub pärandist, siis on pärijaks tema asemel see isik, kes päriks juhul, kui loobujat ei oleks. Seega ei ole teie abikaasa pärijate ringis ning sellest tulenevalt ei ole tal vaja ka pärandist loobumiseks samme astuda.
Kui pärandajal ei ole ühtegi alanejat sugulast, asuvad pärima teise järjekorra pärijad, kelleks on pärandaja vanemad ehk küsija vanavanemad. Kui üks või mõlemad vanemad on surnud enne pärandajat või pärandist loobunud pärivad selle vanema asemel tema alanejad ehk esmalt pärandaja vennad-õed ja poolvennad-poolõed.
Kui ei ole ka kolmanda ringi pärijaid, siis pärib kohalik omavalitsus, kus pärandaja elas surma päeval.
Küsimus: Kas osaühingu peab pärandama tervikuna ühele pärijale või on võimalik osaühingut reaalosadena jaotada pärijate vahel?07.10.2015
Kas osaühingu ainuisikuline osanik saab pärandada OÜ-le kuuluvast varast kindlat reaalosa? Osaühingule kuuluv reaaosa korter asub Tallinnas ja laohooned teises linnas. Korteri soovin pärandada ühele pärijale ja laohooned teisele. Mulle on arusaadav pärandamise ja testamendi põhitõed, aga selgusetu on osaühingu jagamine pärijate vahel. Kas kindlasti peab OÜ tervikuna ühele pärijale pärandama või on võimalik osaühingut reaalosadena jaotada pärijate vahel?
Isikul on võimalik testamendis sätestada, kes on isiku pärijad ja kui suur on nende pärandi osa. Antud juhul saaks kindlaks määrata ka ainult osaühingu osade pärijate ringi ja iga pärija osa suuruse ning selle esemelise koosseisu osaühingus. Testamendiga võib teha ka muid korraldusi.
Kuigi küsimuses ei ole mainitud, kas pärandada sooviv isik on abielus või mitte, tuleks jaatava vastuse korral ka seda arvestada, et pool osaühingust kuulub abikaasale ning sel juhul ei saa pärandada sooviv isik otsustada kogu osaühingu vara pärandamist, vaid saab pärandada vaid poole osaühingule kuuluvast varast.
Küsimus: Kuidas saab teovõimetu inimene oma kodust testamenti uuendada, kas eestkostja kaudu?07.10.2015
Tere! Oleme lastetu abielupaar, soovime vara pärandada oma äranägemise järgi. Oleme seni teinud koduse testamendi ja seda kuue kuu möödudes uuendanud. Nüüd aga lugesin siin kellegi küsimusest välja, et juhul kui inimene peaks jääma teovõimetuks, pole võimalik testamenti uuendada. Kas see tähendab, et selle olukorra vältimiseks on ainus võimalus teha notariaalne testament? Või määratakse teovõimetule isikule eestkostja (nt abikaasa) kes saab testamenti uuendada? Kas selleks peaks olema eestkostjale tehtud volitus?
Koduse testamendi uuendamisel on iga kuue kuu tagant tulnud teha muudatusi vastavalt vara hetkeseisule. Notariaalne testament tundub selles mõttes keeruline.
Kui vähegi võimalik, on parem teha alaliselt kehtiv testament notari juures. Mis puudutab vara hetkeseisu muutusi, siis selles osas võib isik teha selgesõnalised edasilükkava või äramuutva tingimusega või määratud tähtajaga korraldused.
Kuna antud juhul ei ole selge, millist vara (kinnis- või vallasvara) ning milliseid muudatusi silmas peetakse, oskaks notar kõige paremini selgitada, kuidas testamendis isiku korraldused arusaadavaks teha nii, et seda ei oleks vaja iga poole aasta tagant muuta vastavalt vara hetkeseisule.
Sellisel juhul langeks ära ka piiratud teovõime probleem, sest notar kontrollib testamendi tegemise ajal ka isiku teovõimet ning testamendi võimalik vaidlustamine argumendil, et isik oli peale testamendi tegemist piiratud teovõimega, ei mängiks enam rolli testamendi kehtivuse osas.
Tulenevalt tsiviilseadustiku üldosa seaduse §-st 73 ei mõjuta tahteavalduse kehtivust asjaolu, et tahteavalduse tegija, antud juhul testaator, muutus pärast tahteavalduse tegemist piiratud teovõimega isikuks.
Kui peaks aga esinema olukord, et isik on juba testamendi tegemise või selle uuendamise ajahetke seisuga piiratud teovõimega, siis on selleks vaja eestkostja nõusolekut.
Küsimus: Kuidas jagunevad osaühingu osad pärimisel abikaasa ja laste vahel?25.09.2015
Kui firma ainuomanik sureb ning testamenti ei ole tehtud. Kuidas jagunevad osad tema abikaasa ja 4 lapse vahel? Hetkel on firma ühisomand, aga on soov jagada firma kindlateks osadeks.
Kas pärijad võivad osade suurused ise kokku leppida või need jaotuvad kindlalt pärimistunnistuse alusel?
Juhul, kui isikul ei ole testamenti tehtud, toimub isiku vara pärimine seaduse järgi ning antud juhul järgnevates osades:
Üleelanud abikaasa pärib 1/4 (PärS § 16 lg 1 p 1) kogu varast; 4 last pärivad ülejäänud 3/4 võrdsetes osades, igaüks vastavalt 3/16 (PärS § 13 lg 5).
Kuna osaühing kuulub abikaasadele ühiselt, siis ühe abikaasa surma korral jaotatakse ära vaid selle isiku osa, kes suri ehk 1/2 ettevõttest, kuna 1/2 kuulub üleelanud abikaasale. Sellest 1/2-st saab üleelanud abikaasa automaatselt veerandi ehk 1/8. Seega on üleelanud abikaasa osaühingu osa suuruseks peale pärimist 5/8. Ülejäänud 3/8 osaühingust läheb võrdsetes osades jagamisele nelja lapse vahel ehk iga lapse osa suuruseks on 3/32.
Kui isik soovib, on tal võimalik teha testament (võimalik ka abikaasade vastastikune testament) ja seal sätestada, kes on isiku pärijad ja kui suur on nende pärandi osa. Antud juhul saaks kindlaks määrata ka ainult osaühingu osade pärijate ringi ja iga pärija osa suuruse osaühingus. Testamendiga võib teha ka muid korraldusi.
Pärimistunnistus ei lõpeta ega tekita omandiõigust, sel ei ole õigustloovat tähendust. Pärimistunnistusega tõendatakse õigust, mis pärijal juba olemas on ning see on tekkinud kas seadusjärgselt, testamendi või pärimislepingu alusel. Sellest tulenevalt kajastab pärimistunnistus pärandi vastuvõtnud pärija isikut, tema pärimisõiguse alust ja ulatust ning tema õiguse piiratust või piiramatust.
Küsimus: Kas lapsel on õigus osale pärandile, kui teda testamendis märgitud ei ole?09.09.2015
Tere! Kui abikaasad soovivad teha testamendi, et ühe surma korral läheks varade jaotus teisele abikaasale 100%. Abieluvara on lahus.
1. Kas ühe abikaasa alaealisel lapsel on ka õigus oma vanema kaotuse puhul testamendi mingile osale tema alaealise elu perioodil pärast vanema kaotust ja millal?
2. Kas täisealisel lapsel on vanema kaotuse puhul varadele õigus kui testamendis seda ei ole fikseeritud? Alaealine laps elab eraldi teise vanema juures ja makstakse elatist. Abielupaaril endal lapsi ei ole.
Vastuseks esimesele küsimusele: Jah, alaealisel lapsel on vanema surma korral õigus sundosale pärimisseaduse § 104 kohaselt, mis sätestab, et kui pärandaja on testamendi või pärimislepinguga jätnud seaduse järgi pärima õigustatud alaneja sugulase, oma vanemad või abikaasa, kelle suhtes pärandajal oli surma hetkel perekonnaseadusest tulenev kehtiv ülalpidamiskohustus, pärandist ilma või on nende pärandiosi vähendanud võrreldes sellega, mille nad oleksid saanud seadusjärgse pärimise korral, on neil õigus nõuda pärijatelt sundosa.
Seega teie abikaasa surma korral, kui tal on sel ajal mõni alaealine laps, siis on tal õigus sundosale pärandist. Sundosa suurus PärS § 105 lg 1 kohaselt on pool pärandiosa väärtusest, mille pärija oleks seadusjärgse pärimise korral saanud, kui pärandi oleksid vastu võtnud kõik seadusjärgsed pärijad. Nt kui teie abikaasal on kaks last ning te olete surma hetkel abielus, siis päriks igaüks 1/3 pärandvarast, sundosa oleks sellisel juhul pool sellest ehk 1/6. Sundosa saajateks võivad olla ka nt vanemad, kelle suhtes pärandajal on surma hetkel ülalpidamiskohustus.
Vastuseks teisele küsimusele: teatud juhtudel võib ka täisealisel lapsel olla sundosa nõudeõigus. Ülalpidamist saama õigustatud isikuteks on PKS § 97 järgi alaealine laps; laps, kes täisealiseks saanuna jätkab põhi- või keskhariduse omandamist põhikoolis, gümnaasiumis või kutseõppeasutuses, kuid mitte kauem kui 21-aastaseks saamiseni; muu abivajav alaneja või üleneja sugulane, kes ei ole võimeline ise ennast ülal pidama.
Kui selline isik on pärandaja surma hetkel olemas, st pärandaja on kohustatud talle ülalpidamist pakkuma, siis on tal sundosa nõudeõigus. Vastasel juhul ei ole ka lastel õigust pärandvarale.
Küsimus: Kuidas peab notar toimima, kui surnud isiku kontolt on üks pärija raha välja võtnud?08.09.2015
Tere! Peale isa surma oleme tema abikaasaga pärijad. Isal oli pangakonto ja abikaasa võttis raha välja ilma teavitamata notarit, öeldes lihtsalt, et seal polnud midagi, ainult matusekuludeks jagus. Kas see on seduslik või oleks pidanud notar pärimismenetluse käigus panga väljavõtte tegema, see peaks ju ka ühisvara olema ja kas notar oleks pidanud teavitama teisi pärijad (isa lapsi, õde ja vend kinkisid isa abikaasale oma osa). Nüüd see abikaasa ähvardab mind maamaksuga jne. Ta tahab, et kingiksin oma osa talle.
Sooviksin veel teada kas isa abikaasale kuulub 50% pärandist kui isa ostis maja oma nimele ja abiellusid alles kolme aasta pärast, minu teada polnud neil mingit abielulepingut.
Veel on isal firma, kus abikaasa osalus on 40% ja isa osalus oli 60%, siiani on see registris, kuid abikaasa väidab, et on eelmine aasta arvelt maas, notari ütluse kohaselt on veel registris. Sooviksin teada kui praegu lõpetab abikaasa selle firma, kas siis on ta ikka ju ühisvara hulgas?
Mul pole midagi isa abikaasa vastu, kuid tema käitumine ja ähvardamine on väga imelikud. Ta teeb selgeks kui vaene ja segi isa oli, kuigi päev enne surma käis vend isa juures ja ta oli täiesti normaalne, samuti oli isa väga heal järjel, tal oli alati raha üle keskmise, ma ei mõista miks see abikaasa niimoodi käitub. Mulle on jäänud mulje nagu ta kardaks midagi.
Sooviksin teda kuidas ma peaks käituma ja millest alustama, mida ma pean tegema, et see olukord normaalselt lahendada. Palun vastake veel millised on minu õigused?
Ette tänades ja kõike head soovides
Kui ma teie selgitustest õigesti aru sain, siis pärisite teie 1/4 ning isa abikaasa 3/4. Tulenevalt pärimisseaduse § 131 lg-st 2 kannab iga pärija pärandaja matuse kulud võrdeliselt oma pärandiosa suurusega. Sama paragrahvi esimesest lõikest tuleneb, et pärija kannab pärandaja matuse kulud, arvestades tavasid ning pärandi suurust. Kui pärandvarast ei piisa pärandaja matuse kuludeks, kannab pärija need kulud oma arvel. Seega kantakse matusekulud esmalt pärandvara arvelt vastavalt iga pärija osale. Kuid notar saab kindlaks teha kui palju oli pärandajal surma hetkel pangakontol raha ja kui palju ära võeti. Siis peaks vaatama kas see äravõetud summa kattis matusekulud või võttis pärandaja abikaasa pangakontolt rohkem raha. Seega peaksite pöörduma notari poole kui teil on kahtlus, et pärandaja abikaasa võttis matusekulude katteks rohkem pärandvara kui oli vajalik.
Maja kohta pean vajalikuks märkida, et kui isa abikaasa pärib 3/4 pärandvarast (esialgu pärisid kõik, so teie, isa abikaasa ja teie õde ja vend igaüks 1/4, siis kui õde ja vend enda osa pärandist isa abikaasale kinkisid, siis järelikult pärib isa abikaasa 3/4 pärandvarast ning teie jätkuvalt 1/4), siis järelikult pärib ta rohkem kui 50% pärandvarast, sh ka majast, st 75% majast (ja pärandvarast) pärib isa abikaasa ning 25% Teie. Kui maja oleks soetatud abielu ajal, siis oleks tegemist abikaasade ühisvaraga ning pärimisele kuuluks sellisel juhul surnud abikaasale kuuluv osa, ehk 50% majast. Käesoleval juhul on tegemist siiski isa lahusvaraga, kuivõrd see osteti enne abielu sõlmimist ning pärimine toimub eelnevalt nimetatud osade alusel.
Teie isale ja tema abikaasale ühiselt kuulunud äriühingu puhul kuulub pärandvarasse isa osalus ehk 60%, sellest omakorda 3/4 pärib isa abikaasa ning 1/4 Teie. Kui äriühing oli teie isa surma ajal olemas, siis kuulub tema osa sellest äriühingust pärandvara hulka. Pärandvara kindlaksmääramisel lähtutakse pärandaja surma ajast ehk mis vara kuulus pärandajale tema surma hetkel. Seega kuulub pärimisele ka teie isa osa äriühingust (mitte tema abikaasa osa).
Kuid oma õigustest parema ülevaate saamiseks soovitan pöörduda notari poole, kes pärimismenetlusega tegeleb, tema oskab teie õigusi teile kõige paremini selgitada.


text:
Märtsi alguses avalikustas Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD), kuhu kuulub 35 lääneriiki, raporti Eesti keskkonnapoliitika tulemuslikkuse kohta. Tegemist on OECD esimese Eestit käsitleva keskkonna valdkonna aruandega, mis vaatleb Eesti keskkonnapoliitika tulemuslikkust alates aastast 2005. Ülevaates on hinnatud keskkonnavaldkonna üldist toimimist, keskkonnakorraldust ning riigi edusamme energiatõhususe ja rohelise majanduse suurendamises. Raportis on eritähelepanu all jäätmekäitlus ja põlevkivi kaevandamise keskkonnamõju. Aruanne sisaldab soovitusi probleemsete valdkondade edasi arendamiseks.
Riigikohus selgitas omavalitsuste kohustust tagada juurdepääs kallasrajale (3-3-1-79-16)
Kavandatud muudatused ruumilise planeerimise ja keskkonnamõjude hindamise normides selgitaks planeeringu ja KSH rahastamise üleandmist arendajale
Euroopa Parlament ja EL Nõukogu planeerivad muudatusi EL-i heitekaubanduse süsteemi
VV 2.03.2017 korraldusega kiideti heaks kliimamuutustega kohanemise arengukava aastani 2030
Euroopa Kohus selgitas, millist hüdroenergiat lugeda taastuvenergiaks (C-4/16)
SoM määruse nr 42 muudatused selgitavad müranormide kohaldamist
Kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja omandamine muutub kaitsepiirangutest lähtuvaks
Riigikogu liikmed algatasid karusloomakasvatust keelustava eelnõu
Riigikohus selgitas põlevkivi kaevandamise mahupiirangute tähendust kaevandamislubade menetluses (3-3-1-25-16 ja 3-3-1-26-16)
Riigikogu asub arutama kirgi kütnud metsaseaduse muudatusi
KeM 15.02.17. a määrusega täpsustati metsa korraldamise juhendit
Riigikohus tegi märtsi alguses kohtuotsuse asjas, milles käsitles omavalitsuste kohustust tagada avalik juurdepääs kallasrajale.
Kohtuasjas oli kaebuse sisuks nõue kohustada Sauga valda tagama juurdepääs Pärnu jõe kallasrajale üle eramaa, konkreetse (Kasteheina) tänava mõttelise pikenduse kaudu, või alternatiivselt sundvõõrandama vajaliku maa, et ligipääs tagada. Kuna vald ei taganud juurdepääsu ega esitanud ka tõendeid selle kohta, et ta oleks teinud samme kallasrajale juurdepääsu määramiseks kas maaomanikega kokkuleppe saavutamise teel või haldusmenetluse raames, pöördusid kaebajad oma õiguse tagamiseks kohtusse.
Riigikohus leidis, et kuigi isikutel puudub subjektiivne õigus nõuda ligipääsu konkreetsest kohast, peab kohalik omavalitsus planeeringutega avaliku juurdepääsu siiski kallasrajale tagama. Ligipääs peab seejuures tagatud olema mõistlike vahemaade tagant. Samuti on KOVil kohustus, kui erinevate isikutega kokkulepet ei saavutata, lahendada kallasrajale juurdepääsu küsimus mõistliku aja jooksul üld- või detailplaneeringuga ning tagada selle planeeringu järgimine (planeerimisseaduse § 4 lg 2 p 6 kohaselt).
Riigikohtu otsus nr 3-3-1-79-16
Märtsi algul avalikustas Rahandusministeerium planeerimisseaduse (PlanS) ja keskkonnamõju hindamise seaduse (KeHJS) muutmise eelnõu, mis võimaldaks planeeringute (sh riigi eri-, kohaliku omavalituse eri- ja detailplaneeringu) koostamise ja nende mõjude hindamise (sh keskkonnamõju strateegilise hindamise - KSH) rahastamise kohustuse üle kanda planeeringu koostamisest huvitatud isikule (ehk arendajale).
Hetkel puudub seaduses regulatsioon küsimuses, kas ja mis ulatuses võib planeerimisalase tegevuse korraldaja sõlmida arendajaga lepingu planeeringu koostamiseks või selle mõjude hindamiseks (v-a detailplaneeringute osas)..
Muudatuste tulemusel oleks planeeringu koostamise korraldajatel (riik või KOV) võimalik aga edaspidi need kulud, sh ka KSHga kaasnevad kulud, arendajale üle anda (seda ka nt konkreetse objekti rajamiseks mõeldud eriplaneeringute puhul). Sealhulgas sätestataks, et planeeringuid ei algatata juhul, kui planeeringu koostamise eelarves puuduvad vahendid planeeringu koostamise ja mõjude hindamisega kaasnevate kulude katmiseks ja kui arendaja selliseid kulusid ei kata. Samuti oleks sätestatud, et kui planeeringu koostamise käigus ilmneb asjaolusid (nt täiendavate uuringute tegemise vajadus), mis tingivad vajaduse planeeringu muutmiseks ja tekivad täiendavad kulud või arendaja ei ole võimeline neid kulusid kandma, võib planeeringu koostamise lõpetada.
Riigi ja KOVide kanda jääks aga jätkuvalt planeerimismenetlusega seotud kulutuste kandmine (nt isikute teavitamise, tööjõu ja lähetuskulud).
Veebruari lõpuks jõudsid Euroopa Parlament ja EL Nõukogu jõudnud ühisele meelele ELi heitekaubanduse süsteemi (ETS) muudatuste osas ja valmistuvad lõplikuks kompromissi vormistamiseks. Muudatuste suuremaks eesmärgiks on saavutada vastavus Pariisi kliimakokkuleppega ja vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega vähemalt 40%. Muudatus loodetakse saavutada CO2-kvoodi hinna tõstmisega.
2005. aastal loodud ETS pidi kaasa aitama süsinikuheidete vähendamisele, kuid ei ole suutnud seatud eesmärke tänaseks päevaks täita. Suurim probleem seisneb selles, et heitkoguste ühikute hind on ülepakkumise tõttu olnud viimastel aastatel madalal tasemel (hetkel on ühiku hind 5,3 eurot, 2011. aastal oli see 17 eurot), mis tähendab et ettevõtted ei ole motiveeritud investeerima keskkonnasõbralikku tehnoloogiasse. Seetõttu on turu motiveerimiseks eelkõige vajalik, et ülepakkumine väheneks ja ühikute hind kerkiks.
Olukorra parandamiseks on parlamendisaadikud jõudnud järeldusele, et saastekvootide hinna tõstmiseks tuleb nende enampakkumistel välja antavat koguarvu vähendada varasemast (1,74%) kiiremini ehk 2,2 % võrra aastas alates 2021. aastast. Nõukogu sellele oma märtsi algul esitatud ettepanekus vastuväiteid ei esitanud. Eduka heitkoguste ülepakkumise vähendamise korral on plaanis (kõige varasemalt aastast 2024) suurendada heitkoguste vähendamise tempot veelgi - kuni 2,4 protsendini aastas. Samuti peetakse vajalikuks heitkoguste ühikute ülejäägi paigutamiseks mõeldud turustabiilsusreservi mahu kahekordistamist (12%-lt 24%-ni), mille tulemusel tühistataks 3 miljardit CO2 tonni jagu kvoote.
Kuigi kokkulepitud muudatused on nii Komisjoni ettepanekust kui ka Euroopa Parlamendi esialgsest seisukohast ambitsioonikamad, leiab keskkonnaorganisatsioon CAN Europe jätkuvalt, et dokument on oma sisult kaugel sellest, mis oleks reaalselt vajalik, et ETS-i saaks pidada funktsioneerivaks ja Pariisi kliimakokkuleppele kaasa aitavaks mehhanismiks.
Vabariigi Valitsuse 2. märtsi 2017. a. korraldus „Kliimamuutustega kohanemise arengukava aastani 2030“ ja selle rakendusplaani aastateks 2017–2020 heakskiitmine
Märtsi algul jõustus Riigi Teatajas kliimamuutustega kohanemise arengukava aastani 2030 ja kiideti heaks selle rakendusplaan aastateks 2017-2020. Kinnitatud arengukava seab suunised, kuidas muutuva kliimaga paremini toime tulla ja peaks võimaldama kliimamuutustest tingitud ohte paremini ette näha ja nendega arvestada. Täpsemalt oleme kava sisu juba tutvustanud meie jaanuarikuu uudiskirjas.
Euroopa Kohus tegi märtsi alguses otsuse, milles selgitas, millisel viisil toodetud hüdroenergiat saab lugeda taastuvenergiaks. Vaidluse lähtekohaks oli Poola ametiasutuse otsus mitte tunnustada taastuvenergiana elektrit, mis toodeti ühes väikeses, tööstusettevõttest ärajuhitava reoveega toidetavas hüdroelektrijaamas.
Poola ametiasutus asus seisukohale, et kuna tegemist ei olnud elektrijaamaga, mis toodab energiat lainete, hoovuste ja loodete, samuti jõevoolu toimel (sellised kriteeriumid olid seatud Poola õiguses), ei olnud tegemist taastuvenergiaga.
Euroopa Kohus asus seisukohale, et EL õiguse kohaselt on taastuvenergia igasugune hüdroenergia, v-a nn pumpelektrijaamades toodetud elektrienergia. Liikmesriikidel ei ole õigus sellest määratlusest siseriiklikus õiguses kõrvale kalduda. Kohus rõhutas, et Poola ametivõimude tõlgendus, mille kohaselt oleks taastuvenergiaks vaid nn „looduslik“ hüdroenergia, oleks vastuolus eesmärgiga suurendada taastuvenergia tootmist ja seeläbi vähendada kasvuhoonegaaside heidet. Kohus rõhutas samas, et pettuste vältimise eesmärgil tuleb kindlaks teha, et kunstliku veevoolu allika ainsaks eesmärgiks ei ole elektritootmiseks vajaliku veevoolu tekitamine (viimasel juhul oleks sisuliselt tegemist pumpelektrijaamaga).
Märtsi alguses viidid sisse ulatuslikud muudatused sotsiaalministri 4. märtsi 2002. a määrusesse nr 42, mis reguleeris enne käesolevat aastat müra normtasemeid nii hoonete sees kui väliskeskkonnas. Muudatused olid tingitud sellest, et 1. veebruaril jõustus keskkonnaministri määrus, milles kehtestati uued reeglid mürale välisõhus, sh müra normtasemed.
Sotsiaalministri määruse muudatuste järel sisalduvad selles edaspidi vaid reeglid mürale siseruumides. Määruse olulisim osa on jätkuvalt normtasemed, mida tuleb ruumilisel planeerimisel ning ehitamisel järgida. Normtasemete suurused on varasemaga võrreldes põhimõtteliselt samad. Kehtiva normtaseme arvuline suurus sõltub jätkuvalt sellest, millise hoonega tegemist on (elamu, hotell, kool vms) ning millisest allikast müra pärineb (liiklus, hoone tehnokommunikatsioonid või tootmis-, teenindus- ja tööstusmüra).
Muudetud määruse tekst
Veebruari lõpus jõustus kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja riigi poolt omandamise korra määrus, mis toob muudatusi maade omandamise protsessis.
Esimese muudatusena saab edaspidi riik omandada ka linnades, alevikes ja parkides asuvaid kinnisasju kaitsekorrast tulenevate piirangute ulatusest ja lähtudes piirangute olulisusest. Varasemalt sõltus kohustus asukohast, mistõttu tuli riigil välja osta ka need linnades, alevikes ja maastikukaitseala eritüübina kaitstavas pargis asuvad kinnisasjad, mille sihtotstarbeline kasutamine looduskaitseliste piirangute tõttu takistatud tegelikult ei olnud. Muudatus hakkab kehtima uutele omandamise järjekorda pandavatele kinnisasjadele, juba järjekorras olevatega jätkatakse seni kehtinud korra alusel.
Teise muudatusena leevendatakse nende metsaomanike olukorda, kelle metsa väärtus on pärast kinnisasja omandamise menetluse algatamist looduslike tegurite (nagu torm, üleujutus vms) tõttu oluliselt vähenenud. Sellisel juhul lähtutakse metsa väärtuse määramisel menetluse algatamise ajal kehtinud või pärast omandamise algatamise otsust tehtud metsa inventeerimise andmetest.
Muudatused puudutavad kõige rohkem sotsiaalmaa ja kaitsealuse maa sihtotstarbega kinnisasju, kuna need kinnisasjad enam linnades, alevikes ja maastikukaitseala eritüübina kaitstavates parkides omandamisele ei kuulu. Keskkonnaministri sõnul peaks see kiirendama looduskaitsest tulenevate piirangute maaomanikele hüvitamist (väheneb hüvitist saavate maaomanike arv). Samuti peaks see tagama maa omandamise ainult konkreetsetest piirangutest lähtuvalt (mis sh võimaldaks tagada maaomanike võrdse kohtlemise).
Veebruaris tegid 14 riigikogu liiget ettepaneku looduskaitse- ja loomakaitse seaduse muutmiseks. Muudatustega plaanitakse Eestis täielikult keelustada loomade kasvatamine ning aretamine karusnaha saamise eesmärgil aastaks 2028.
Karusloomakasvatusega kaasnevad eelnõu autorite hinnangul mitmed probleemid, mida vaatamata kehtestatud nõuetele ei ole suudetud lahendada. Eelkõige on probleemiks loomade heaolu mitte arvestavad tingimused farmides, mistõttu paljud maailma riigid on karusloomafarmid enda territooriumil juba keelustanud. Lisaks eetilisele aspektile, kaasneb karusnaha tootmisega ka hulgaliselt keskkonnaprobleeme. Kuna farmid ei järgi sageli keskkonnanõudeid, siis on neil keskkonnale otsene kahjulik mõju (nt loomade elutegevuse tagajärjel satub keskkonda kahjulike lämmastik- ja fosforühendeid).
Tootmise kõrge energiatarbimise tõttu on karusloomakasvandustel keskkonnale ka kaudsed tagajärjed. Karusnahast kasuka CO2-jalajälg on mitu korda suurem kui teistel materjalidel ja karusnaha tootmisel tekkivad hapestavad heitmed kahjustavad keskkonda. Karusnahka töödeldakse parkimis- ja värvimisprotsessi käigus mh selliste mürgiste kemikaalidega nagu formaldehüüd, kroom ja klooritud parafiinid, mis on ohtlikud nii keskkonnale kui inimtervisele.
Eelnõu kohaselt oleks loomade pidamine üksnes või peamiselt karusnaha tootmise eesmärgil keelatud 2028 aasta 1. jaanuarist. See oleks eelnõu koostajate hinnangul farmide sulgemiseks ja ettevõtete tegevuse ümberkorraldamiseks piisav üleminekuaeg. Karusloomafarmide täpne arv Eestis ei ole teada, erinevatel andmetel on riigis 34-44 karusloomakasvandust.
Riigikohus langetas veebruari teises pooles kaks otsust, milles hindas Keskkonnaministeeriumi tegevust põlevkivi kaevandamisõiguse jagamisel ning Enefitile (Eesti Energia tütarettevõte) Uus-Kiviõli kaevandamisloa andmisel. Ühes vaidluses leidis kohus, et Viru Keemia Grupil (VKG) ei olnud õigust nõuda talle täiendavate kaevandamisvõimaluste andmist olukorras, kus kõigi kaevandajate lubadele kantud maksimaalne aastamäär ulatus seadusega lubatud 20 miljoni tonnini. Teises vaidluses aga leidis kohus, et Uus-Kiviõli kaevanduses Enefitile kaevandamiseks väljastatud luba oli õigusvastane.
Mõlemad vaidlused said ajendi sellest, et 2008. a muudatustega sätestati maapõueseaduses maksimaalne põlevkivi kaevandamise aastamäär Eestis; selleks oli kõigi ettevõtjate peale kokku 20 miljonit tonni aastas. Kuna kehtinud kaevandamislubade alusel võis rohkem kaevandada, tuli olemasolevaid lube muuta. Ettevõtjad omavahel ressursi jagamises kokkuleppele ei jõudnud, mistõttu vähendas Keskkonnaministeerium lubadele kantud aastamäärasid ühepoolselt, vastavalt varasematel lubadel olnud ressursijaotuse proportsioonidele (ca 75% Enefitile, 15% VKG-le, 10% Kiviõli Keemiatööstusele (KKT) ja 1% Kunda Nordic Tsemendile).
Riigikohus leidis esmalt, et lubasid muutev ministri käskkiri oli õiguspärane. Sellest tulenevalt oli õiguspärane ka keelduda VKG kaevandamislubade muutmisest viisil, mis oleks kaasa toonud selle, et ettevõtte kaevandamismahud oleks ületanud käskkirjas kindlaks määratud mahte.
Seoses Enefitile antud Uus-Kiviõli kaevanduse loaga leidis Riigikohus, et põhimõtteliselt oli Keskkonnaministeeriumil võimalik uus põlevkivi kaevandamise luba väljastada vaid sellele ettevõttele. Teistel ettevõtetel ( VKG, KKT jt) olid enam kui 5 aastat kehtivad load, millega oli lubatud kaevandada neile ettevõtetele ettenähtud maksimaalses koguses põlevkivi. Samas leidis Riigikohus, et uute põlevkivi kaevandamise lubade väljastamisel ei tohiks neis määrata automaatselt sama suurt kaevandamise lubatud maksimaalset aastamäära, nagu kehtivust kaotavates lubades. Pigem tuleks lähtuda sellest, et ettevõttele väljastatud lubade alusel aastas kaevandada lubatud maht ei ületaks tema osa lubatud 20 miljonist tonnist aastas. Kuna antud juhul seda reeglit Uus-Kiviõli luba väljastades ei järgitud (lubatud kaevandamismaht oli liiga suur), tühistas kohus kaevandamisloa.
Riigikohus rõhutas veel sedagi, et Keskkonnaministeeriumil tuleks hoolega kaaluda, kas kehtiv õigus, mis on sisuliselt igaveseks kindlaks määranud põlevkiviressursi jaotuse ettevõtete vahel, on kooskõlas EL konkurentsiõiguse reeglitega.
Haldusasjas 3-3-1-25-16 tehtud otsuse tekst
Haldusasjas 3-3-1-26-16 tehtud otsuse tekst
Riigikogus on arutusel metsa- ja looduskaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu, mille eesmärk on muuta teatud tüüpi metsade raievanuseid, raielankide ja püsielupaikade suuruse piiranguid, samuti muuta metsaomandiga seotud halduskoormust. Eelnõust kirjutasime ka 2016. a oktoobrikuu uudiskirjas.
Eelnõu olulisimad muudatused puudutavad viljakate kasvukohatüüpide kuusikute raievanust. Kui praegu kehtiva seaduse järgi peab raiutavate kuusikute keskmine vanus olema minimaalselt 80 aastat, siis eelnõu muudatuste kohaselt vähendataks viljakamates kasvukohatüüpides nn raievanust 60-70 aastani. Eelnõu koostajate hinnangul aitaks see vähendada juure- ja tüvemädanike põhjustatud kahjusid ja puudutab umbes 0,2 % Eesti metsadest. Muudatustega leevendataks ka turberaiete ja valikraiete kasutamise tingimusi. Kui praegu võib turberaie alaliiki - aegjärgset raiet - teha iga 10 aasta tagant, siis muudatuste järgselt võib seda teha iga 5 aasta tagant.
Eelnõus kavandatud muudatused, eelkõige kuuskede raievanuse langetamine, on põhjustanud rahulolematust Eesti keskkonnaühenduste seas. Eesti Keskkonnaühenduste Koda (EKO) nõudis möödunud aasta detsembris ministeeriumilt selgelt kinnitatud plaani muudatustest tingitud mõju kompenseerimiseks, milles varem kokku lepitud oli. EKO survel on ministeerium metsaseaduse muudatuste vastukaaluks algatanud eelnõu, millega tagatakse salu- ja laanemetsade range kaitse täiendavalt 27 000 ha ulatuses.
Eelnõus on veel teisigi olulisi muudatusi. Kavas on kaotada piirangud vääriselupaiga suurusele (praegu kuni 7 ha) ja muuta metsaomandi majandamine kinnistupõhiseks. Viimane tähendab sisuliselt seda, et naaberkinnistul toimuvat raietegevust metsateatiste väljastamisel enam ei arvestata. Ühelt poolt tagab see KÕKi hinnangul küll paremini erinevate maaomanike õiguseid, samas aga toob kaasa ohu senisest veelgi suuremate ja olulisema mõjuga lageraielankide tekkeks.
Seadus peaks eelnõu kohaselt jõustuma 1. juulil 2017.
Materjalid Riigikogu eelnõude infosüsteemis
Keskkonnaministri 15.02.2017. a määrus nr 7 „Keskkonnaministri 16. jaanuari 2009. a määruse nr 2 „Metsa korraldamise juhend” muutmine“
Metsa korraldamise juhendi muudatustega seati sisse metsakahjustuse hindamise veapiir (see varem puudus) ning tehti muudatusi, mis olid vajalikud seoses metsaressursi arvestuse riikliku registri viimisega uuele platvormile.
Hea uudiskirja lugeja! Palun aita meil keskkonnaõiguse uudiskirja tulevikus veelgi paremaks teha vastates lühikesele küsimustikule. Küsimustikule vastamine võtab aega 3-5 minutit ning on anonüümne. Lugejate tagasisidet ootame märtsi lõpuni!

matches:
Riigikohus
Kohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 4
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Riigikohus
Riigikohus
kohus
Riigikohus


Soinaste lasteaed „Laululind“ põhimäärus – Riigi Teataja
Soinaste lasteaed „Laululind“ põhimäärus
Soinaste lasteaed „Laululind“ põhimäärus - sisukord
§ 5 Põhiülesanne
§ 8 Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
2 Struktuur ning õppe- ja kasvatuskorralduse alused
§ 11 Õppekava ja õppeaasta
§ 13 Lasteaia lahtiolekuajad
§ 14 Arengukava
§ 15 Lapsed
§ 16 Vanemad
4 Õpetajate ja teiste töötajate õigused ning kohustused
§ 17 Personal
§ 19 Tervishoiutöötaja
§ 21 Õppealajuhataja kohustused:
§ 23 Hoolekogu liikmete valimise kord, pädevus ja volituse kestus.
§ 25 Rahalised vahendid
§ 28 Lasteaia ümberkorraldamine, ümerkujundamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 03.07.2014, 34
Vastu võetud 12.02.2013 nr 1
RT IV, 19.02.2013, 10
jõustumine 22.02.2013
17.06.2014 RT IV, 03.07.2014, 9 06.07.2014
Lasteasutuse nimetus on Soinaste Lasteaed „Laululind“ (edaspidi lasteaed).
Lasteaia asukoht Tartumaa, Ülenurme vald, Soinaste küla, Kurepalu tee 1. Lasteaia filiaali asukoht Tartumaa, Ülenurme vald, Õssu küla, Eerika tee 1.
[RT IV, 03.07.2014, 9 - jõust. 06.07.2014]
Lasteasutuse liigiks on lasteaed.
(1) Lasteaed on Ülenurme Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav munitsipaallasteasutus, mis võimaldab omandada koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist.
(2) Lasteaed juhindub oma tegevuses riigi ja Ülenurme valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(3) Vallavalitsus esitab haridus- ja teadusministrile taotluse koolitusloa saamiseks.
§ 5. Põhiülesanne
2) hoida ja tugevdada lapse tervist ja soodustada tema emotsionaalset, kõlbelist, sotsiaalset, vaimset ja kehalist arengut.
(1) Lasteaia teeninduspiirkonna kehtestab vallavolikogu.
(2) Laste vastuvõtt ja nende väljaarvamine lasteaiast toimub Ülenurme Vallavalitsuse poolt kehtestatud tingimustel ja korras.
(3) Vabade kohtade olemasolul võetakse lasteaeda ka teiste omavalitsuste lapsi.
Lasteaed võib omada oma nimetusega pitsatit ning sümboolikat.
§ 8. Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
Lasteaia põhimääruse kinnitab, teeb selles muudatusi ja täiendusi Ülenurme vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) vallavalitsuse ettepanekul.
Lasteaias toimub õppe- ja kasvatustegevus eesti keeles
2. peatükk Struktuur ning õppe- ja kasvatuskorralduse alused
(1) Lasteaia koosseisus on sõime- ja lasteaiarühmad ning vajadusel liitrühmad.
(2) Rühmade komplekteerimine toimub vallavalitsuse määruse „Laste koolieelsesse lasteasutusse vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kord“ alusel.
(3) Rühmade koosseisu kinnitab lasteaia direktor oma käskkirjaga.
(4) Sobitus- ja erirühmade loomise otsustab vallavalitsus direktori ettepanekul, mis on eelnevalt hoolekoguga kooskõlastatud.
§ 11. Õppekava ja õppeaasta
(2) Lasteaia õppekava koostavad ja arendavad lasteasutuse pedagoogid, kaasates vanemaid. Lasteaia õppekava kinnitab direktor pedagoogilise nõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
(3) Lasteaial on tegevuskava ja igal rühmal päevakava, mille koostamisel arvestatakse koolieelse lasteasutuse riiklikku õppekava ning selle paikkonna, kus lasteaed asub, kultuurilist omapära ja rahvatraditsioone. Lasteasutuse tegevuskava ja rühmade päevakavad kinnitab lasteasutuse direktor käskkirjaga.
(4) Lasteaia õppekava läbinule annab lasteaed välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused.
(5) Õppeaasta algab 1. septembril. Õppeaasta kestab õppe algusest ühel kalendriaastal uue õppe alguseni järgmisel kalendriaastal.
(1) Lasteaias viiakse läbi sisehindamist. Sisehindamine on pidev protsess, mille eesmärk on tagada laste arengut toetavad tingimused ja lasteasutuse järjepidev areng, selgitades välja lasteasutuse tugevused ja parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse arengukava tegevuskava. Nimetatud eesmärgist lähtuvalt analüüsitakse lasteasutuse sisehindamisel õppe- ja kasvatustegevust ja juhtimist ning hinnatakse nende tulemuslikkust.
(3) Lasteaed koostab sisehindamise aruande vähemalt üks kord kolme õppeaasta jooksul. Sisehindamise aruanne kooskõlastatakse hoolekoguga ja vallavalitsusega ning aruande kinnitab lasteaia direktor.
§ 13. Lasteaia lahtiolekuajad
(1) Lasteaia lahtioleku aja kinnitab vallavalitsus lähtudes hoolekogu ettepanekust.
(2) Suveperioodil ühendatakse rühmi.
§ 14. Arengukava
(2) Arengukava kinnitab vallavolikogu.
§ 15. Lapsed
§ 16. Vanemad
4) kasvatamist ja õpetamist puudutavate vaidlusküsimuste korral pöörduda hoolekogu, direktori, vallavalitsuse või lasteaia üle riiklikku järelevalvet teostava organi poole.
4) katma lapse toidukulu ja osaliselt muud kulud vallavolikogu poolt kehtestatud määras ja korras.
4. peatükk Õpetajate ja teiste töötajate õigused ning kohustused
§ 17. Personal
(1) Lasteaia töötajad (edaspidi persona l) on pedagoogid, tervishoiutöötaja ja lasteaia majandamist tagavad ning õpetajaid abistavad töötajad.
(1) Pedagoogid loovad tingimused laste kasvatamiseks ja arenemiseks, mis põhineb vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel laste ja nende vanematega, samuti hoolitsevad laste elu ja tervise eest lasteasutuses.
(5) Personal on kohustatud andma teavet vallavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitse küsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on füüsilise, emotsionaalse, intellektuaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
(6) Laste tervise kaitse kindlustamiseks on kõik lasteaia töötajad kohustatud täitma töösisekorra ja ametijuhendite nõudeid ning aitama kaasa laste tervisliku ja turvalise keskkonna loomisel.
§ 19. Tervishoiutöötaja
(1) Tervishoiutöötaja jälgib laste tervist, lähtudes sotsiaalministri määrusega kehtestatud tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest ning informeerib lapse tervisehäirest vanemaid ja lapse arsti.
(2) Tervishoiutöötaja koostab sotsiaalministri määrusega lasteasutuse päevakavale kehtestatud nõuetele vastava lasteasutuse päevakava, mille kinnitab direktor.
(3) Tervishoiutöötaja kontrollib laste toitlustamise vastavust sotsiaalministri määrusega kehtestatud laste toitlustamise nõuetele.
(1) Lasteaia tööd juhib direktor, kelle kinnitab ametisse ja vabastab ametist vallavalitsus vallavanema ettepanekul.
(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss, mis kuulutatakse välja ja viiakse läbi vallavalitsuse poolt kehtestatud korras.
(3) Töölepingu direktoriga sõlmib, peatab ja lõpetab vallavanem või tema poolt volitatud ametiisik.
(4) Lasteaia direktori ülesanne on tagada lasteaia tulemuslik töö ja kodukord ning juhtida lasteaia tegevust koostöös pedagoogilise nõukogu ja hoolekoguga.
(5) Direktor on lasteaia seadusjärgne esindaja tema töölepingu kehtivuse ajal.
(6) Oma ülesannete täitmiseks lasteaia direktor Eesti Vabariigi ja Ülenurme valla õigusaktidega ettenähtud korras:
3) kinnitab lasteaia tegevus- ja päevakava ning pedagoogilise nõukogu ettepanekul lasteaia õppekava, võttes arvesse hoolekogu arvamuse;
4) tegutseb lasteaia nimel ja esindab lasteaeda ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi-ja omavalitsusasutustes, suhetes juriidiliste ja füüsiliste isikutega;
5) korraldab lasteaia valduses oleva vara valdamist, kasutamist ja käsutamist;
8) annab oma pädevuse piires lasteaia töö korraldamiseks käskkirju ja kontrollib nende täitmist;
9) koostab ja esitab kooskõlastatult hoolekoguga lasteaia eelarve projekti valla õigusaktides kehtestatud korras ja tähtaegadel;
10) korraldab lasteaiale saabunud kirjade ja avalduste lahendamist.
(7) Lasteaia direktori äraolekul asendab teda vallavalitsuse poolt määratud isik.
(8) Õppealajuhataja, õpetajate ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vaba ametikoha täitmiseks korraldab direktor konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab direktor ettepanekul hoolekogu.
§ 21. Õppealajuhataja kohustused:
1) koordineerib lasteaia õppe- ja ainekavade loomist ja täiendamist kooskõlas riikliku õppekavaga ning vastutab õppe- ja kasvatustöö tulemusliku toimimise eest lasteaias;
2) tagab õppekasvatustöö- ja sisehindamisdokumentide täitmise ja nõuetekohase vormistuse, järgides lasteaia asjaajamise korda;
3) määrab sisekontrolli valdkonnad ja teostab õppe- ja kasvatustööalast järelevalvet ning nõustamist;
4) teostab ja analüüsib sisehindamissüsteemist tulenevalt huvigruppide rahulolu;
5) koordineerib pedagoogilise nõukogu tööd;
6) valmistab ette ja viib läbi pedagoogilise personali arenguvestlusi.
Pedagoogid kuuluvad lasteaia pedagoogilisse nõukogusse, mille ülesanne on lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning direktorile, hoolekogule ning vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine. Pedagoogilise nõukogu otsused protokollitakse.
§ 23. Hoolekogu liikmete valimise kord, pädevus ja volituse kestus.
(2) Lasteaia hoolekogusse kuuluvad õpetajate esindaja, iga rühma vanemate esindaja ja valla esindaja .
1) õ petajate esindaja valitakse hoolekogusse pedagoogilise nõukogu poolt. Õpetajate esindajaks võib olla lasteaia iga õpetaja, välja arvatud õpetaja, kes kuulub lasteaia juhtkonda. Õpetajate esindaja valitakse hääletamise teel. Kandidaadi võib üles seada iga pedagoogilise nõukogu liige. Valituks osutub enim hääli saanud kandidaat.
2) rühma vanemate esindaja valitakse rühma vanemate koosolekul hääletamise teel. Kandidaadi võib üles seada ning kandidaadiks võib olla iga vanem. Valituks osutub enim hääli saanud kandidaat, kes annab nõusoleku hoolekogu töös osalemiseks.
3) valla esindaja nimetatakse hoolekogusse vallavalitsuse poolt.
(3) Direktor esitab iga õppeaasta alguses septembrikuu jooksul vallavalitsusele hoolekogu kinnitamiseks taotluse, milles on märgitud hoolekogusse valitud isikud ja esindamise alus.
(4) Hoolekogu
6) otsustab teisi seaduste või vallavolikogu otsustega hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
(5) Oma töö korraldamiseks valib hoolekogu oma liikmete hulgast esimehe ja tema asetäitja. Hoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt üks kord kvartalis hoolekogu esimehe või direktori ettepanekul.
(1) Lasteaia vara kuulub Ülenurme valla omandisse.
§ 25. Rahalised vahendid
(1) Lasteaia rahastamine toimub riigieelarve ja vallaeelarve vahenditest, fondidest, juriidiliste ja füüsiliste isikute sihtannetustest ning vanemate poolt kaetavast osast. Lasteaia direktor peab eraldisest ja annetusest teavitama vallavalitsust.
(2) Lasteaed hoiab korras oma ruumid, territooriumi, inventari ja õppevahendid valla eelarves asutusele ettenähtud vahendite piires.
(1) Lasteasutuse asjaajamine toimub vastavalt lasteaia direktori käskkirjaga kinnitatud lasteaia asjaajamiskorrale.
(3) Lasteaed esitab oma tegevuse kohta statistilised ja eelarve täitmise aruanded vastavalt kehtestatud korrale.
Lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab riiklikku järelevalvet Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel lasteaia asukohajärgne maavanem.
§ 28. Lasteaia ümberkorraldamine, ümerkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(2) Lasteaia ümberkorraldamise, ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise otsus tehakse arvestusega, et sellest on võimalik teavitada kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanemat, lasteaeda ja vanemaid vähemalt neli kuud enne ümberkorraldamise, ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise tähtaega.
2) vallavolikogu on võtnud vastu otsuse, et lasteaia edasine tegevus on muutunud ebaotstarbekaks.
(4) Lastaia tegevuse lõpetamisel tagab vallavalitsus lastele võimaluse jätkata lasteaia teenuse kasutamist teises lasteaias.