Kinnitatud direktori 18.10.2013 käskkirjaga nr. 58
(1) Riikliku õppekava alusel koostab põhikool kooli õppekava. Kooli õppekava on põhikooli õppe- ja kasvatustegevuse alusdokument
(3) Kooli õppekava koostamise ja arendamise demokraatliku korralduse eest vastutab põhikooli direktor. Kooli õppekava kinnitab direktor.
(4) Kooli õppekavas on üldosa ja ainekavad. Ainekavad on esitatud valdkonniti koondatuna lisadena. Lisades esitatakse ka läbivate teemade kavad kooliastmeti
(5) Põhikooli kooliastmed on:
1) õppe- ja kasvatuseesmärgid ning – põhimõtted;
2) tunnijaotusplaan õppeaineti ja aastati, valikkursuste loendid ja valimise põhimõtted ning erinevate õppekeelte kasutamine õppeaineti,
5) õppe ja kasvatuse korraldus ning ajakasutus;
7) õpilaste ja lastevanemate teavitamise ja nõustamise korraldus;
10) õpetaja töökavade koostamise põhimõtted;
(7) Ainekavad esitatakse klassiti
Õppe- ja kasvatuseesmärgid ning -põhimõtted
(3) Kooli õppekavas oluliseks peetud väärtused tulenevad «Eesti Vabariigi põhiseaduses», ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis, lapse õiguste konventsioonis ning Euroopa Liidu alusdokumentides nimetatud eetilistest põhimõtetest. Alusväärtustena tähtsustatakse üldinimlikke väärtusi (ausus, hoolivus, õiglus, inimväärikus, lugupidamine enda ja teiste vastu) ja ühiskondlikke väärtusi (vabadus, demokraatia, austus emakeele ja kultuuri vastu, patriotism, kultuuriline mitmekesisus, sallivus, keskkonna jätkusuutlikkus, õiguspõhisus, solidaarsus, vastutustundlikkus ja sooline võrdõiguslikkus).
(3) Põhikooli ülesanne on luua õpilasele eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õpikeskkond, mis toetab tema õpihimu ja õpioskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist.
(4) Põhikool kindlustab põhiliste väärtushoiakute kujunemise. Õpilane mõistab oma tegude aluseks olevaid väärtushinnanguid ja võtab vastutust tegude tagajärgede eest. Põhikoolis luuakse alus enese määratlemisele eneseteadliku isiksusena, perekonna, rahvuse ja ühiskonna liikmena, kes on eneseteadlik ning suhtub sallivalt ja avatult maailma ja inimeste mitmekesisusse.
(5) Põhikool aitab õpilasel jõuda selgusele oma huvides ja võimetes ning tagab valmisoleku õpingute jätkamiseks järgneval haridustasemel ja elukestvaks õppeks. Põhikooli lõpetanud noorukil on arusaam oma tulevastest rollidest perekonnas, tööelus, ühiskonnas ja riigis.
1) väärtuspädevus – suutlikkus hinnata inimsuhteid ning tegevusi üldkehtivate moraalinormide seisukohast; tajuda ja väärtustada oma seotust teiste inimestega, loodusega, oma ja teiste maade ning rahvaste kultuuripärandiga ja nüüdisaegse kultuuri sündmustega, väärtustada loomingut ja kujundada ilumeelt; väärtustada säästlikku eluviisi, kooli pikaajalisi traditsioone, kooliümbruse korrasolekut ning kodanikualgatuslikke keskkonnaaktsioone; täita järjekindlalt kooli kodukorda
2) sotsiaalne pädevus – suutlikkus ennast teostada, toimida teadliku ja vastutustundliku kodanikuna ning toetada ühiskonna demokraatlikku arengut; teada ning järgida ühiskonnas kehtivaid väärtusi ja norme ning erinevate keskkondade reegleid; teha koostööd teiste inimestega erinevates situatsioonides; aktsepteerida inimeste erinevusi ning arvestada neid suhtlemisel; suutlikkus orienteeruda ühiskonnaelus; kaasaja ning mineviku ühiskondlike nähtuste ja arengute mõistmine, valmisolek toetada demokraatlikke muudatusi ühiskonnas.
3) enesemääratluspädevus – suutlikkus mõista ja hinnata iseennast, oma nõrku ja tugevaid külgi; järgida terveid eluviise; lahendada iseendaga, oma vaimse ja füüsilise tervisega seonduvaid ning inimsuhetes tekkivaid probleeme; kool arvestab õpilaste vajaduste ja soovidega töö planeerimisel ning läbiviimisel; toimuvad arenguvestlused õpilaste ja nende vanematega, analüüsitakse tulemusi ning arvestatakse neid; õpilase arengu pidev jälgimine ning vajadusel spetsialistide konsultatsioonile suunamine
4) õpipädevus – suutlikkus organiseerida õpikeskkonda ja hankida õppimiseks vajaminevat teavet; planeerida õppimist ning seda plaani järgida; kasutada õpitut, sealhulgas õpioskusi ja -strateegiaid, erinevates kontekstides ning probleeme lahendades; analüüsida enda teadmisi ja oskusi, tugevusi ja nõrkusi ning selle põhjal edasiõppimise vajadust; kasutada koolis olemasolevaid IT vahendeid, arvuti- ja meediaklassi, õppefilme, teatmeteoseid; vajadusel kasutada õpiabi saamiseks pikapäevarühma I ja II kooliastmes või õpetajate konsultatsioonitunde
5) suhtluspädevus – suutlikkus ennast selgelt ja asjakohaselt väljendada, arvestades olukordi ja suhtluspartnereid, oma seisukohti esitada ja põhjendada; lugeda ning mõista teabe- ja tarbetekste ning ilukirjandust; kirjutada eri liiki tekste, kasutades kohaseid keelevahendeid ja sobivat stiili; väärtustada õigekeelsust ning väljendusrikast keelt
6) matemaatikapädevus – suutlikkus kasutada matemaatikale omast keelt, sümboleid ning meetodeid erinevaid ülesandeid lahendades kõigis elu- ja tegevusvaldkondades; suutlikkus opereerida mis tahes objektidega sel viisil, et vaadeldakse nendevahelisi suhteid ja nende mudeleid formaliseeritult. Matemaatika õppimise ja matemaatikat kasutavate teiste õppeainete kaudu. Matemaatika pädevust toetab tunnijaotusplaan, milles on matemaatika õppimiseks eraldatud enam aega kui riiklikus ainejaotusplaanis.
7) ettevõtlikkuspädevus – suutlikkus ideid luua ja neid ellu viia, kasutades omandatud teadmisi ja oskusi erinevates elu- ja tegevusvaldkondades; näha probleeme ja neis peituvaid võimalusi; seada eesmärke ja neid ellu viia; korraldada ühistegevusi, näidata initsiatiivi koolis toimuvate traditsiooniliste ürituste läbiviimisel ja vastutada tulemuste eest; reageerida paindlikult muutustele ning võtta arukaid riske; osaleda maakondlikel olümpiaadidel, viktoriinidel ja spordivõistlustel, rahvusvahelisel matemaatika võistlusel „Känguru“, erinevatel rahvusvahelistel projektidel; teha koostööd teiste koolidega; näidata oma teadmisi koolis toimuvatel ainenädalatel ja mälumängudel; kasutada loovuse arendamiseks koolis olevaid erinevaid ringe
(6) Riiklikus õppekavas määratletud üld- ja valdkonnapädevuste kujunemist kirjeldatakse detailsemalt kooli õppekava üldosas ning klassiti esitatud ainekavades.
(7) Ainekavades esitatakse klassiti õpitulemused kui ka õpitulemused õppeteemade läbimisel. Õpitulemused toetavad valdkonnapädevuste kujunemist. Õpitulemused kajastavad õpilase head saavutust. Väärtushoiakuid väljendavaid õpitulemusi numbriliselt ei hinnata, vaid antakse nende saavutatuse kohta õpilasele tagasisidet.
(1) Kooli õppekavas käsitatakse õppimist väljundipõhiselt, rõhutades muutusi õpilase või õpilaste rühma käitumisvõimes. Konkreetsemalt tähendab see selliste teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtushoiakute ja -hinnangute omandamist, mis on vajalikud igapäevaelus toimetulekuks. Õppimise psühholoogiliseks aluseks on kogemus, mille õpilane omandab vastastikuses toimes füüsilise, vaimse ja sotsiaalse keskkonnaga. Kogemusi omandades muutub õpilase käitumine eesmärgipärasemaks. Õpikeskkond kindlustatakse koolis õppekava alusel toimuva süstemaatilise ja sihipärase õppe- ja kasvatustegevusega ning õpikeskkonnaks on ka kodu ja laiemas elukeskkonnas toimivad mõjutused. Õpilane on õppeprotsessis aktiivne osaleja, kes võtab võimetekohaselt osa oma õppimise eesmärgistamisest, õpib iseseisvalt ja koos kaaslastega, õpib oma kaaslasi ja ennast hindama ning oma õppimist analüüsima ja juhtima. Uute teadmiste omandamisel tugineb õpilane varasematele ning konstrueerib uue teabe põhjal enda teadmised. Omandatud teadmisi rakendatakse uutes olukordades, probleemide lahendamisel, valikute tegemisel, väidete õigsuse üle arutledes, oma seisukohti argumenteerides ning edasiste õpingute käigus. Õppimine on elukestev protsess, milleks vajalikud oskused ja tööharjumused kujunevad põhihariduse omandamise käigus.
(2) Kooli õppekavas mõistetakse õpetamist kui õpikeskkonna ja õppetegevuse organiseerimist viisil, mis seab õpilase tema arengule vastavate, kuid pingutust nõudvate ülesannete ette, mille kaudu tal on võimalik omandada kavandatud õpitulemused.
(3) Kooli õppekavas mõistetakse kasvatust kui õpilase suhete kujundamist teda ümbritseva maailmaga. Edukas väärtuskasvatus eeldab kogu koolipere, õpilase ja perekonna vastastikust usaldust ning koostööd. Hoiakute kujundamise võtmeisik on õpetaja, kelle ülesanne on pakkuda isiklikku eeskuju, toetada õpilaste loomupärast soovi enda identiteedis selgusele jõuda ning pakkuda sobiva arengukeskkonna kaudu tuge erinevates rühmades ja kogukondades ning kogu ühiskonnas aktsepteeritavate käitumisharjumuste väljaarenemiseks.
§ 6. Õpikeskkond
(5) Õpet võib korraldada ka väljaspool kooli ruume (sealhulgas kooliõues, looduses, muuseumides, arhiivides, keskkonnahariduskeskustes, ettevõtetes ja asutustes) ning virtuaalses õpikeskkonnas.
§ 9. II kooliastme pädevused
10) oskab kasutada arvutit ja internetti suhtlusvahendina ning oskab arvutiga vormistada tekste; oskab leida vastuseid oma küsimustele, hankida erinevatest allikatest vajalikku teavet, seda tõlgendada, kasutada ja edastada; oskab teha vahet faktil ja arvamusel;
11) tunnetab end oma riigi kodanikuna ning järgib ühiselu norme;
12) väärtustab kunstiloomingut ning suudab end kunstivahendite abil väljendada;
13) väärtustab tervislikke eluviise, on teadlik tervist kahjustavatest teguritest ja sõltuvusainete ohtlikkusest;
14) on leidnud endale sobiva harrastuse ning omab üldist ettekujutust töömaailmast.
§ 11. III kooliastme pädevused
Tunnijaotusplaan õppeaineti ja aastati, valikkursuste loendid ja valimise põhimõtted.
(1) Kooli õppekavas on esitatud järgmised kohustuslike õppeainete ainekavad:
2) võõrkeeled: A-võõrkeel, B-võõrkeel (lisa 2);
(2) A-võõrkeelena õpitakse inglise keelt, B-võõrkeelena õpitakse vene keelt. A- ja B-võõrkeele valib põhikool, arvestades kooli võimalusi ning õpilaste soove.
(3) Kooli õppekavas on esitatud järgmised valikõppeainete ainekavad:
1) arvutiõpetus (lisa 9)
§14. Tunnijaotusplaan õppeaineti ja aastati
Põhikool tagab õpilasele õppekohustuslikes õppeainetes alljärgnevas tunnijaotusplaanis vastavalt klassidele esitatud nädala õppetundide mahus:
14) muusikaõpetus
15) kunstiõpetus
17) käsitöö ja kodundus, tehnoloogiaõpetus
19) arvutiõpetus
Läbivad teemad ja nende käsitlemise põhimõtted, lõimingu põhimõtted, seejuures III kooliastme läbivatest teemadest lähtuva või õppeaineid lõimiva loovtöö korraldamise põhimõtted ja temaatilised rõhuasetused
§15. Läbivad teemad
3) valikaine valikul – valikaine toetab läbivate teemade taotlusi;
§16. Lõimingu põhimõtted, seejuures III kooliastme läbivatest teemadest lähtuva või õppeaineid lõimiva loovtöö korraldamise põhimõtted ja temaatilised rõhuasetused
1) Õppetegevus ja selle tulemused kujundatakse tervikuks lõimingu kaudu. Lõiming toetab õpilaste üld- ja valdkonnapädevuste kujunemist. Lõimingu saavutamist kavandab põhikool kooli õppekava arenduse ning õpetaja õppe- ja kasvatustegevuse planeerimise käigus.
2) Õppe lõimimine saavutatakse erinevate ainevaldkondade õppeainete ühisosa järgimisel, õppeainete, koolisiseste projektide ja läbivate teemade ühiste temaatiliste rõhuasetuste, õppeülesannete ning – viiside abil. Lõimingu saavutamiseks korraldatakse koolis õpet ja kujundatakse õpikeskkonda ning õpetajate koostööd viisil, mis võimaldab aineülest käsitlust: täpsustades pädevusi, seades õppe-eesmärke ning määrates õppeainete ühiseid probleeme ja mõistestikku.
3) Kolmandas kooliastmes sooritavad 7.- 8. klassi õpilased läbivatest teemadest lähtuva või õppeaineid lõimiva loovtöö, mille võib teha individuaalselt kui ka kollektiivselt.
Loovtööde juhendajad on aineõpetajad, ainete lõimumise puhul teised temaatikaga seotud õpetajad, huvijuht või vastava kvalifikatsiooniga spetsialistid koolis või väljastpoolt kooli.
Loovtöö sooritamine on põhikooli lõpetamise tingimus. Loovtöö teema ja hinne kantakse põhikooli lõputunnistusele.
Loovtööd hinnatakse arvestatud/ mittearvestatud hindamisjuhendi alusel, kaitsekomisjoni ees kooli ühisüritusel 7.või/ja 8. klassi kevadel. Hariduslike erivajadustega õpilaste puhul arvestatakse nende võimeid.
§17. Ülekooliliste ja koolidevaheliste projektide kavandamise põhimõtted
1) Ülekoolilised ja koolidevahelised projektid kavandatakse enne igat õppeveerandi algust. Ülekoolilised ja koolidevahelised projektid peavad olema kooskõlas Kehtna Põhikooli õppekava õpitulemustega.
2) Projekte võivad kirjutada aineõpetaja(d), õpilasesinduse liikmed, huviringide juhendajad, klassikollektiivid, kooli juhtkond jt.
3) Projektijuht teeb ettepaneku direktorile ülekooliliste ja koolidevaheliste projektide kohta.
4) Direktor kinnitab projektid enne õppeveerandi algust.
5) Traditsioonilised ülekoolilised projektid on mälumängud, spordipäevad, õppereisid, rahvakalendri ja riiklikud tähtpäevad, ainenädalad, kooli aktused jmt.
6) Traditsioonilised koolidevahelised projektid on maakondlikud ja vabariiklikud lauluvõistlused, tantsu- ja laulupidu, spordivõistlused, aineolümpiaadid, konkursid jmt.
Õppe ja kasvatuse korraldus ja ajakasutus
§18. Õppe ja kasvatuse korralduse alused
Õppe- ja kasvatuskorralduse põhivorm on õppetund. Õppetunnid toimuvad koolis või väljaspool kooli ekskursiooni või õppekäiguna.
Õpilaste nädalakoormus põhikooli klassides on:
1. klass - 20 õppetundi;
2. klass - 23 õppetundi;
3. ja 4. klass - 25 õppetundi;
5. klass - 28 õppetundi;
6. ja 7. klass - 30 õppetundi;
8. ja 9. klass - 32 õppetundi.
õpilaste, õpetajate, kooli juhtkonna ja lastevanemate omavahelised suhted põhinevad lugupidamisel ning demokraatial;
on olemas õppekava elluviimiseks vajalikud õppevahendid ja -materjalid;
järgitakse tervisekaitse- ja ohutusnõudeid;
luuakse tingimused õpilase ja õpetaja arenguks;
§19. Õppe ja kasvatuse ajakasutus
1) Õppe ja kasvatuse ajakasutus (sealhulgas projekt-, õues- ja muuseumiõppeks ning ekskursioonideks ja õppekäikudeks vajalik aeg) määratakse kooli õppekavas, arvestades «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses» sätestatud nõudeid õppeaasta pikkusele, õpilase suurima nädalakoormuse piiranguid ning lõigetes 4 ja 5 toodud tunnijaotusplaani.
2) Õpilase vanema ja direktori või direktori volitatud pedagoogi kokkuleppel võib põhikool arvestada kooli õppekava välist õppimist koolis läbitava õppe osana tingimusel, et see võimaldab õpilasel saavutada kooli või individuaalse õppekavaga määratud õpitulemusi.
§20. Hindamine
1) Toetada õpilase arengut- anda tagasisidet õpilase arengu kohta, innustada ja suunata õpilast sihikindlalt õppima, suunata õpilase enesehinnangu kujunemist ja suunata õpilast edasise haridustee valikul;
3) Anda alus õpilase järgmisse klassi üleviimiseks ning põhikooli lõpetamise otsuse tegemiseks.
(2) Hindamine on süsteemne teabe kogumine õpilase arengu kohta, selle teabe analüüsimine ja tagasiside andmine. Hindamine on aluseks õppe edasisele kavandamisele. Hindamisel kasutatakse mitmesuguseid meetodeid, hindamisvahendeid ja viise. Hindamine on õpetamise ja õppimise lahutamatu osa.
(3) Kool annab õpilasele ja vanemale kirjalikku tagasisidet õpilase käitumise (sealhulgas hoolsuse) kohta neli korda õppeaastas. Õpilase käitumise ja hoolsuse kohta antakse hinnang iga veerandi lõpus tunnistusel ja e-koolis.
(4) Õpilasel on õigus saada teavet hindamise korralduse ning hinnete kohta. Õpilasel on õigus teada, milline hinne või hinnang on aluseks kokkuvõtvale hindele või hinnangule. Hinded tehakse lapsevanemale teatavaks esmajoones e-kooli keskkonda kasutades, aga ka õpilaspäeviku ja hinnetelehe kaudu.
§21. Kujundav hindamine
(1) Kujundava hindamisena mõistetakse õppe kestel toimuvat hindamist, mille käigus analüüsitakse õpilase teadmisis, oskusi, hoiakuid, väärtushinnanguid ja käitumist, antakse tagasisidet õpilase seniste tulemuste ning vajakajäämiste kohta, innustatakse ja suunatakse õpilast edasisel õppimisel ning kavandatakse edasise õppimise eesmärgid ja teed. Kujundav hindamine keskendub eelkõige õpilase arengu võrdlemisele tema varasemate saavutustega. Tagasiside kirjeldab õigel ajal ja võimalikult täpselt õpilase tugevaid külgi ja vajakajäämisi ning sisaldab ettepanekuid edaspidisteks tegevusteks, mis toetavad õpilase arengut.
(2) Õppetunni või muu õppetegevuse vältel saab õpilane õpetajalt, kaaslastelt või enesehinnangu abil enamasti suulist või kirjalikku sõnalist tagasisidet õppeaine valdkonda puudutavate teadmiste ja oskuste (sealhulgas üldpädevuste, kooliastme õppe- ja kasvatuseesmärkide ja läbivate teemade), ent ka käitumise, hoiakute ning väärtushinnangute kohta.
(3) Õpilane kaastakse hindamisse, et arendada tema oskust eesmärke seada ning oma õppimist ja käitumist eesmärkide alusel hinnata ning tõsta õpimotivatsiooni.
(5) Arenguvestlusel analüüsitakse õpilase arengut ja toimetulekut tulenevalt õpilase individuaalsest eripärast ja õpilase, vanema või kooli poolt oluliseks peetavast (näiteks käitumine ja emotsionaalne seisund, hoiakud ja väärtushinnangud, motivatsioon, huvid, teadmised ja oskused) arenguvestlus võimaldab anda tagasisidet õppekava üldpädevuste, kooliastme õppe- ja kasvatuseesmärkide, läbivate teemade eesmärkide, ainevaldkondlike eesmärkide ja ainealaste õpitulemuste kohta. Arenguvestlusel seatakse uued eesmärgid õppimisele ja õpetamisele. Arenguvestluse oluline osa on õpilase enesehindamine.
§22. Teadmiste ja oskuste hindamine kui kokkuvõtvate hinnete alus
1) Õpilase teadmisi ja oskusi hindab vastava õppeaine õpetaja õpilase suuliste vastuste (esituste), kirjalike ja praktiliste tööde ning praktiliste tegevuste alusel, arvestades õpilase teadmiste ja oskuste vastavust õppekavas esitatud nõuetele.
2) Õppeveerandi algul teeb vastava õppeaine õpetaja õpilastele teatavaks õppeaine nõutavad teadmised ja oskused, nende hindamise aja ja vormi.
3) Õpitulemuste hindamine on sätestatud hindamisjuhendi §-s 6.
4) Õpitulemuste omandamist kontrollivate kirjalike tööde (kontrolltööde) aeg kavandatakse kooskõlastatult teiste õppeainete õpetajatega.
5) Õpilasel võib olla õppepäeva jooksul üks kontrolltöö, õpilaste enamuse nõusolekul ka kaks kontrolltööd.
6) Kirjalike tööde toimumise aja kannab aineõpetaja klassi kontrolltööde graafikusse e-koolis, arvestades käesoleva juhendi §5 lõike 4.
7) Kontrolltööde graafiku vastavust nõuetele kontrollib õppealajuhataja.
8) 8. klassi õpilased sooritavad ühes õppeaines üleminekueksami. Nõuded läbiviimise tingimuste ja korra kohta sätestatakse hindamisjuhendi §-s 7.
9) Teadmiste ja oskuste hindamisel kasutatakse hindeid viiepallisüsteemis vastavalt hindamisjuhendi §-s 6 sätestatule.
10) I klassis hinnatakse sõnaliselt. Hinnangud kajastavad lapse arengut, õpioskuste kujunemist, õpiprotsessis osalemist ning õpitulemusi. Sõnaliste hinnangute kasutamise põhimõtted ning hinnangute andmise tingimused ja kord on sätestatud hindamisjuhendi §-s 8.
11) Kui suulist vastust (esitust), kirjalikku või praktilist tööd, praktilist tegevust või selle tulemust on hinnatud hindega «puudulik» või «nõrk» või on hinne jäänud välja panemata, antakse õpilasele võimalus järelevastamiseks või järeltöö sooritamiseks. Järelevastamise ja järeltööde sooritamise kord sätestatakse hindamisjuhendi §-s 9
12) Kui hindamisel tuvastatakse kõrvalise abi kasutamist või mahakirjutamist õpilase poolt, võib vastavat suulist vastust (esitust), kirjalikku või praktilist tööd, praktilist tegevust või selle tulemust hinnata hindega «nõrk».
§23. Kokkuvõtvad hinded ja järgmisse klassi üleviimine.
1) Kokkuvõttev hindamine on veerandi- või poolaastahinne ning nende põhjal aastahinnete väljapanemine. Poolaastahinnetega hinnatakse nendes õppeainetes, mida õpitakse ühe nädalatunniga õppeaasta jooksul.
2) Aastahinne pannakse välja antud õppeaasta jooksul saadud veerandihinnete alusel enne õppeperioodi lõppu.
3) Kui õpilane jäetakse täiendavale õppetööle, pannakse õppeaine aastahinne välja pärast täiendava õppetöö lõppu, arvestades täiendava õppetöö tulemusi.
4) 1. klassi õpilase teadmistele ja oskustele antakse poolaasta lõpul kirjalikult kokkuvõtvaid sõnalisi hinnanguid. Õppeveerandite lõpul antud sõnaliste hinnangute alusel antakse enne õppeperioodi lõppu kokkuvõtvaid sõnalisi hinnanguid kogu õppeperioodi kohta.
5) Kokkuvõtva hinde võib jätta välja panemata, kui õpilane on puudunud üle 50% õppetundidest või tal on sooritamata 2/3 hinnatavatest õppeülesannetest.
6) Kui õppeaine veerandihinne on jäänud välja panemata ja õpilane ei ole kasutanud võimalust järele vastata, loetakse aastahinde väljapanekul antud õppeveerandi vältel omandatud teadmised ja oskused vastavaks hindele «nõrk».
9) Õpilasele, kes on koolist pikemat aega puudunud ega ole veerandi või poolaasta lõpuks nõutavaid hinnatavaid ülesandeid täitnud, kokkuvõtvat hinnet välja ei panda. Talle antakse võimalus need ülesanded täita õpetajaga kokkulepitud ajal õppeaasta lõpuni. Õppeaine kokkuvõttev hinne pannakse välja pärast nõutavate ülesannete täitmist.
10) 9. klassi õpilasele pannakse aastahinded välja enne lõpueksamite toimumist, välja arvatud õppeainetes, milles õpilane jäetakse täiendavale õppetööle.
§ 24. Põhikooli lõpetamine
(1) Põhikooli lõpetab õpilane, kellel õppeainete viimased aastahinded on vähemalt „rahuldavad“ ning kes on sooritanud vähemalt rahuldava tulemusega eesti keele eksami, matemaatikaeksami ning ühe eksami omal valikul.
1) Kellel on üks nõrk või puudulik eksamihinne või õppeaine aastahinne;
2) Kellel on kahes õppeaines kummaski üks nõrk või puudulik eksamihinne või õppeaine viimane aastahinne
(3) Haridusliku erivajadusega õpilasele, kelle individuaalne õppekava sätestab teistsugused nõuded võrreldes riikliku õppekavaga, on lõpetamise aluseks individuaalse õppekava õpitulemuste saavutatus. Haridusliku erivajadusega õpilasel on õigus sooritada põhikoolilõpueksamid eritingimustel (ühtsete küsimustega põhikooli lõpueksamitöö kohandamine, abivahendite kasutamine, koolieksam vms) vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud lõpueksamite korraldamise tingimustele ja korrale.
(4) Põhikooli lõpetanuks peetakse eksterni, kes:
1) On sooritanud põhikooli lõpueksamid ning
2) On sooritanud aineeksamid nendes õppeainetes, milles tal puuduvad põhikooli lõputunnistusele kantavad hinded, või milles tal ei ole tõendatud teadmisi ja oskusi varasemate õpi- ja töökogemuste arvestamise kaudu. Eksterni ei hinnata kehalises kasvatuses, tööõpetuses, käsitöös ega kodunduses
Õpilaste ja lastevanemate teavitamine ja nõustamise korraldus
§25. Õpilase ja vanema teavitamine ning nõustamine
(1) Klassi- või aineõpetajad jälgivad õpilase arengut ja toimetulekut koolis ning vajaduse korral kohandavad õpet vastavalt õpilase vajadustele. Õpilase võimete ja annete kõrgeimale võimalikule tasemele arendamiseks selgitada koolis välja õpilase individuaalsed õpivajadused, valitakse sobivad õppemeetodid ning korraldatakse diferentseeritud õpet. Koolis tagatakse õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus eeldatavate õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde.
Õpilaste juhendamise ja hariduslike erivajadustega õpilaste õppekorralduste põhimõtted
§26. Hariduslike erivajadustega õpilased
(1) Hariduslike erivajadustega on õpilane, kelle eriline andekus, õpiraskused, terviserike, puue, käitumis- ja tundeeluhäired, pikemaajaline õppest eemal viibimine või kooli õppekeele ebapiisav valdamine toob kaasa vajaduse teha muudatusi või kohandusi õppe sisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas (õppevahendid, õpperuumid, suhtluskeel, sealhulgas viipekeel või muud alternatiivsed kommunikatsioonid, tugipersonal, spetsiaalse ettevalmistusega pedagoogid ja muu selline) või taotletavates õpitulemustes.
(2) Kui eesti õppekeelega põhikoolis õpib eesti keelest erineva emakeelega õpilane, võib kool õpilase vanema nõusolekul eesti keele õpet korraldada «Eesti keel teise keelena» ainekava alusel.
(3) Eestis vähem kui kolm aastat elanud õpilase puhul võib lapsevanema taotlusel loobuda B-võõrkeele õppest.
(4) Hariduslike erivajadustega õpilaste õppe toetamiseks võib kasutada valikainetele mõeldud tunniressurssi.
(5) Sõltuvalt õpilase hariduslikust erivajadusest võib põhikool teha talle muudatusi või kohandusi õppeajas, õppe sisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas või taotletavates õpitulemustes. Nende muudatuste tegemisse kaasatakse õpilase vanem. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes riikliku või kooli õppekavaga, tuleb muudatuste rakendamiseks koostada individuaalne õppekava.
(6) Kui individuaalse õppekavaga ettenähtud muudatused ja kohandused ei võimalda riiklikus õppekavas sätestatud õpitulemusi saavutada, on individuaalse õppekava rakendamine lubatud üksnes nõustamiskomisjoni soovitusel.
§27. Õpiabisüsteemi etapid õpiraskustega õpilaste abistamisel ja juhendamisel.
(1) Õpiabi osutamine õppeveerandi sees – klassi- või aineõpetaja rakendab õpiabi kõigile, kellele on üksikhindena pannud „1“ või „2“ või antud samaväärne sõnaline hinnang.
1) Klassi- ja aineõpetaja abi ja nõustamine või järelevastamine (so individuaalne või grupiviisiline abi ja nõustamine, mis tagab õpilase edasijõudmise) - abi ja nõustamine ei ole järelevastamine; järelevastamisele peab eelnema õpetaja abi ja nõustamine, mille kaudu õpetaja õpetab õpilast selleks, et õpilase sooritus õnnestuks. Abi ja nõustamist saab pidada efektiivseks, kui selle tulemusena õpilane saavutab nõutavad õpitulemused.
2) Hindamise erisuste rakendamine – klassi- või aineõpetaja rakendab diferentseeritud hindamise põhimõtet. Efektiivne on ainult selline diferentseeritud hindamise rakendamine, mille tulemusena õpilane saavutab õpiedu.
3) Tagasiside õpilasele ja tema vanemale saadud mittepositiivsete hinnete kohta- teavitatakse õpilast ja tema vanemat mittepositiivsest hindest. Mittepositiivse hinde ilmnemisel püüab õpetaja aru saada tekkinud probleemi põhjusest (vajadusel õpitulemusvestluse kaudu) ning kavandatakse tegevused tekkinud olukorra lahendamiseks.
(2) Meetmete rakendamine õppeveerandi või –kursuse lõpus kõigile, kellel on veerandi hinne „puudulik“ või „nõrk“, kellele on antud samaväärne sõnaline hinnang või on jäetud hinne välja panemata, et aidata omandada nõutavad teadmised ja oskused
1) Individuaalse õppekava rakendamine
2) Logopeedi abi rakendamine (kõneravi)
3) Parandusõppe rakendamine
4) Mõne muu tugisüsteemi rakendamine.
a.Pikapäevakooli rakendamine
b.Abiõpetaja kasutamine
c.Individuaalne õppeplaan.
d.Suunamine eriarsti või muu spetsialisti konsultatsioonile väljapool kooli
e.Koostöö lapsevanemaga
(3) Õpiabi osutamine õppeperioodi (õppeaasta) lõpus – tuleb rakendada kõigile, kellel tuleks või on aastahinne „puudulik“ või „nõrk“
1) Täiendava õppetöö rakendamine
2) Individuaalse õppekava rakendamine- peale täiendavat õppetööd õppeaasta lõpus (see tähendab, et õpilast ei jäeta klassikursust kordama)
3) Nõustamiskomisjoni suunamine – põhineb õpilase vaatluse kaardi analüüsil ning parandusõppe õpetaja, klassijuhataja, aineõpetaja ja juhtkonna koostöös tehtud ettepanekule (nõustamiskomisjoni võib suunata õpilase ka õppeperioodi keskel).
4) Klassikursuse kordama jätmine - kui täiendav õppetöö ei ole andnud tulemusi ning individuaalset õppekava ei ole otstarbekas rakendada.
§28. Tegevuste hierarhia käitumisraskustega õpilase korral
(1) Kui klassis õpilane, kellel on käitumisraskused, mis põhjustavad olulisis raskusi töötamaks koos oma klassikaaslastega samal ajal samas ruumis, siis tuleb rakendada vastavaid meetmeid. Koolis järgitakse käitumisraskustega õpilaste juhendamisel ja mõjutamisel järgnevat tegevuste hierarhiat:
1) Distsipliiniprobleemide lahendamise võtete kasutamine õppetunnis.
2) Vestlused õpilasega (individuaalselt või kaasatud isikutega).
3) Vanema informeerimine olukorrast.
4) Õpilase mitterahuldava käitumise arutamine õppenõukogus, mille tulemusena õppenõukogu otsusega kohustatakse koolidirektorit rakendama õpilasele, kui HEV õpilasele, meetmeid.
5) Õpilase, kui HEV õpilase, ajutine tunnist kõrvaldamine eripedagoogi juurde, kus jätkub õppeprotsess sama tunniplaani alusel.
6) Tunnist kõrvaldamine individuaalse õppekava alusel, mille kohaselt saab õpilasele kehtestada erineva õppekorralduse. Toimub kas vanema taotlusel või õppenõukogu otsusel (vanema nõusolekul)
7) 1.-6. klassis koduõppe rakendamine (vanema taotlusel ja vanema kulul).
8) Kasvatusraskustega õpilaste klassi suunamine (õppenõukogu otsusel vanema nõusolekul või alaealise komisjoni otsusel)
9) Õpilase suunamine alaealiste komisjoni.
§29. Karjääriteenuste korraldus
(1) Karjääriteenuste eesmärgiks on aidata õpilasel arendada teadlikkust iseendast,
omandada teadmisi töömaailmast, elukutsetest ja õppimisvõimalustest ning kujundada
hoiakuid ja toimetulekuoskusi, mis soodustavad kaasaegsesse töömaailma sisenemist,
karjääriotsuste tegemist ning eneseteostust. Karjääriteenuste sihtrühmadeks on õpilased,
lapsevanemad, elukestva õppe alal ka õpetajad.
Valdkonnaga tegeleb klassijuhataja klassijuhataja tundides, arenguvestlustes. Kaasab kooliväliseid koostööpartnereid (RINK jms, Kehtna valla noortekeskus) ning kasutab internetikeskkonda „Rajaleidja“, jne.
§30. Õpetaja töökava koostamise põhimõtted
(1) Töökava on dokument, mille alusel toimub õppetöö õppetunnis. Õppetunnid toimuvad koolis või väljaspool kooli ekskursiooni või õppekäiguna. Töökava koostamine ja arendamine kuulub klassiõpetaja ja aineõpetaja pädevusse.
(2) Klassiõpetaja ja aineõpetaja kujundab kooli õppekava alusel välja töökava, mis arvestab klassi omapära ja suundumust, kooli arengusuunda, õpilaste vaimseid ja kooli materiaalseid ressursse.
(3) Töökava koostamise ning rakendamisega saab klassiõpetaja ja aineõpetaja endale suuremad õigused, aga ka suurema vastutuse õpilaste ja nende vanemate ees. See on koolikultuuri teadvustamise protsess. Muutub õppetöö planeerimine, sisu, kontrollimine, kogu õppetöö korraldus.
(4) Klassiõpetaja ja aineõpetaja töökavas täpsustatakse kooli õppekava üldosas ja ainekavas esitatut, arvestades konkreetseid õpilasi, kasutatavat õppekirjandust ja –materjale, õpetajatevahelist koostööd ning õppeaasta üldtööplaani.
(5) Klassiõpetaja ja aineõpetaja töökavad on vormistatud õppeveerandite kalenderplaanina.
(6) Klassiõpetaja ja aineõpetaja töökavas on õppesisu liigendatud ulatuslikumate õppeteemade järgi. Näidatud on olulisemad alateemad, õppekirjandus jm õppematerjal; oodatavate õpitulemuste kontrollimise/hindamise aeg ning moodused.
§31. Kooli õppekava uuendamise ja täiendamise kord
(1) Kooli õppekava kinnitab direktor. Muudatused kooli õppekavas esitatakse enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(2) Kooli õppekava koostamise ja arendamise demokraatliku korralduse eest vastutab kooli direktor.
(3) Kooli õppekava koostamine ja arendamine eeldab õpilaste ja õpetajate; õpetajate, juhtkonna ja kooli hoolekogu; kooli, lastevanemate, kooli omaniku, teiste õppeasutuste ja organisatsioonide koostööd riikliku õppekava üldosa mõtestamisel ja ainekavade koostamisel.
(4) Kooli õppekava koostamises ja arendamises kasutatakse erinevaid töövorme. Selles töös osalevad kõik pedagoogid.
(5) Õppekava muutmist seadustega sätestatud piires võivad algatada õpilaste, õpetajate, kooli juhtkonna ja hoolekogu ja Kehtna valla esindajad.
(6) Kooli õppekava muudatused kinnitab õppenõukogu.


Kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootja või töötleja koolitustoetus – Riigi Teataja
Kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootja või töötleja koolitustoetus
Kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootja või töötleja koolitustoetus - sisukord
§ 4 Toetuse määr ja maksimaalne suurus
§ 7 Taotluse menetlemise ja toetuse maksmise tingimused ja kord
RT I, 04.01.2019, 9
Vastu võetud 30.04.2015 nr 54
RT I, 02.05.2015, 6
Määrus kehtestatakse kalandusturu korraldamise seaduse § 44 lõike 1 alusel.
Määrusega kehtestatakse kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootjale või töötlejale antava koolitustoetuse (edaspidi toetus) saamiseks esitatavad nõuded ning taotluse esitamise ja taotluse menetlemise kord.
Toetus on vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 717/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandus- ja vesiviljelussektoris (ELT L 190, 28.06.2014, lk 45–54), artikli 3 tähenduses.
(1) Toetust võib taotleda kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootmise või töötlemisega tegelev äriühing, kelle töötaja on osalenud äriühingu tasutud tööalase enesetäiendamise eesmärgiga täienduskoolitusel, ning kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootmise või töötlemisega tegelev füüsilisest isikust ettevõtja, kes on osalenud või kelle ettevõtte töötaja on osalenud füüsilisest isikust ettevõtja tasutud tööalase enesetäiendamise eesmärgiga täienduskoolitusel (edaspidi koos taotleja).
(2) Toetust võib taotleda sellise tööalase enesetäiendamise eesmärgiga täienduskoolituse maksumuse osaliseks hüvitamiseks, mille korraldas täienduskoolitusasutuse pidaja täiskasvanute koolituse seaduse § 1 lõike 5 tähenduses või sellega võrdsustatud isik või asutus ajavahemikul toetuse taotlemisele eelnenud aasta 1. septembrist kuni toetuse taotlemise aasta 31. oktoobrini ning mille kestus oli vähemalt kuus tundi või kaheksa akadeemilist tundi.
§ 4. Toetuse määr ja maksimaalne suurus
(1) Koolituse maksumuse osaliseks hüvitamiseks antakse toetust kuni 50 protsenti abikõlblikest kuludest.
(2) Toetust antakse kuni 60 protsenti abikõlblikest kuludest, kui koolitusel osalenud isik on:
1) puudega töötaja komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.06.2014, lk 1–78), artikli 2 punktis 3 sätestatud tähenduses;
2) ebasoodsas olukorras olev töötaja komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punktis 4 sätestatud tähenduses või
3) keskmise suurusega ettevõtja või tema töötaja komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 I lisa artikli 2 punktis 1 sätestatud tähenduses.
(3) Toetust antakse kuni 70 protsenti abikõlblikest kuludest, kui koolitusel osalenud isik on väikese suurusega ettevõtja või tema töötaja komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 I lisa artikli 2 punktis 2 sätestatud tähenduses.
(4) Taotlejale antava toetuse maksimaalne suurus on kahekordne Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuutasu alammäär ühe töötaja kohta, kes on osalenud § 3 lõikes 2 sätestatud ajavahemikul tööalase enesetäiendamise eesmärgiga täienduskoolitusel, mille eest on tasunud taotleja.
(5) Toetuse andmisel võetakse arvesse komisjoni määruse (EL) nr 717/2014 artiklis 3 ettevõtja kohta sätestatud abi ülemmäära ja riigile kehtestatud vähese tähtsusega abi piirmäära.
(6) Toetuse andmisel arvestatakse üheks ettevõtjaks sellised ettevõtjad, kes on omavahel komisjoni määruse (EL) nr 717/2014 artikli 2 lõikes 2 sätestatud suhetes.
(7) Toetuse andmisel arvestatakse komisjoni määruse (EL) nr 717/2014 artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud vähese tähtsusega abi kumuleerimisreegleid.
(1) Toetust võib taotleda komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 31 lõikes 3 nimetatud kulude osaliseks hüvitamiseks.
(2) Toetust võib taotleda tegelike kulude osaliseks hüvitamiseks ja taotleja tehtud kulutusi ei hüvitata osas, mida hüvitatakse, tasaarveldatakse või kustutatakse mõnel muul viisil.
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu taotluse ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi koos taotlus) selleks ettenähtud tähtajal. Toetuse taotluse esitamise tähtaja teatab PRIA ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(11) Taotleja esitab taotluses järgmised andmed:
1) taotleja ärinimi, registrikood, ees- ja perekonnanimi;
2) taotleja esindaja nimi ja kontakttelefon;
3) taotleja aadress, kontakttelefon ja e-post;
4) taotleja eelmise majandusaasta viimase päeva seisuga töötajate arv, bilansimaht ja käive eurodes;
5) kinnitus, et taotleja vastab komisjoni määruses (EL) nr 651/2014 väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta sätestatud nõuetele;
6) teave taotleja kontserni liikmete ja taotleja üle lepingu või muu alusel valitsevat mõju omava ettevõtja kohta;
7) vähese tähtsusega abi summa, mida taotleja on saanud jooksva majandusaasta ja sellele eelnenud kahe majandusaasta jooksul;
8) koolitusel osalenud isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood ja ametinimetus;
9) koolituse nimetus, lühikirjeldus ja kestus tundides ning ajavahemik, millal koolitus korraldati;
10) koolitusteenuse maksumus eurodes;
11) teave selle kohta, kas koolitusel osalenud isik on komisjoni määruses (EL) nr 651/2014 sätestatud tähenduses puudega töötaja, ebasoodsas olukorras olev töötaja, keskmise suurusega ettevõtja või tema töötaja või väikese suurusega ettevõtja või tema töötaja;
12) koolituse korraldaja nimi, registrikood ja tegevusala;
13) koolituse korraldaja aadress, kontakttelefon ja e-post.
1) [kehtetu - RT I, 04.01.2019, 1 - jõust. 01.03.2019]
2) täienduskoolitusasutuse pidaja väljastatud tunnistuse või tõendi koopia, millest nähtuvad andmed koolitusel osalenud isiku, täienduskoolitusasutuse pidaja ning koolituse toimumise aja, kestuse ja sisu kohta;
3) täienduskoolitusasutuse pidaja koostatud koolituse päevakava;
4) ettevõtja kinnitus, et ta on täienduskoolitusasutuse pidaja väljastatud tunnistusel või tõendil märgitud isikuga sõlminud töölepingu, kui toetust taotletakse sellise koolituse maksumuse osaliseks hüvitamiseks, kus osales tema töötaja;
5) koolitusteenuse osutamise eest tasumiseks täienduskoolitusasutuse pidaja väljastatud arve või arve-saatelehe koopia;
6) maksekäsundi koopia või muu dokument, mis tõendab, et taotleja on koolituse eest tasunud.
§ 7. Taotluse menetlemise ja toetuse maksmise tingimused ja kord
(1) PRIA kontrollib toetuse saamise nõuetele vastavust ja otsustab taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise 20 tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates.
(2) PRIA otsustab taotluse rahuldamata jätmise kalandusturu korraldamise seaduse § 44 lõike 3 alusel, kui taotlus ei vasta komisjoni määruses (EL) nr 717/2014 ja selles määruses sätestatud tingimustele.
(3) PRIA arvutab taotlejale makstava toetuse suuruse, arvestades taotleja tasutud koolitusteenuse maksumust, toetuse määra ja maksimaalset suurust ning kalandusturu korraldamise seaduse § 46 lõikes 1 sätestatud piirmäära ja sama paragrahvi lõikes 4 sätestatud ülemmäära.
(4) PRIA maksab toetuse taotluses märgitud arvelduskontole kümne tööpäeva jooksul toetuse maksmise otsuse tegemisest arvates.
(1) Toetust võib taotleda sellise tööalase koolituse maksumuse osaliseks hüvitamiseks, mille korraldas ajavahemikul 31. oktoobrist 2014. a kuni 30. juunini 2015. a täiskasvanute koolituse seaduse §-s 2 nimetatud täiskasvanute koolitusasutus ning mille kestus oli vähemalt kuus tundi või kaheksa akadeemilist tundi.
(2) Lõikes 1 sätestatud juhul peavad § 6 lõike 2 punktides 2–4 nimetatud dokumendid olema väljastatud täiskasvanute koolituse seaduse §-s 2 nimetatud täiskasvanute koolitusasutuse poolt.
Lisa 1 Kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootja või töötleja koolitustoetuse taotlusele esitatavad nõuded
Lisa 2 Taotleja kontserni liikmete kohta esitatav teave


4 Televisiooni- ja raadioteenuse osutamise tegevusload ja tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja registreerimiskohustus
§ 56 Ettekirjutus
RT I, 22.12.2013, 43
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuete kohaldamisel võib teha televisiooniteenuse osutamise tegevusloa tingimustes ja kõrvaltingimustes erandi valdavalt muusika-, spordi-, filmi- või muu teemaprogrammi edastamiseks luba omava televisiooniteenuse osutaja põhjendatud taotluse alusel.
(2) Kultuuriminister kehtestab määrusega käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevusjuhendi juhul, kui meediateenuse valdkonnas tegutsevad isikud ei ole seda eneseregulatsiooni korras kehtestanud.
(81) Hasartmängukorraldaja võib spondeeritud audiovisuaalmeedia teenuses või saates eksponeerida üksnes ettevõtja nime ja kaubamärki. Kaubamärgi eksponeerimisel kohaldatakse reklaamiseaduse § 21 lõikest 4 tulenevaid tingimusi.
4. peatükk Televisiooni- ja raadioteenuse osutamise tegevusload ja tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja registreerimiskohustus
(5) Majandus- ja kommunikatsiooniminister kehtestab määrusega tegevusloa taotluse vormi.
(1) Tegevusloa taotlus jäetakse läbi vaatamata, kui taotleja:
1) ei esita taotlust tähtajaks;
2) jätab ettenähtud tähtajaks puudused kõrvaldamata.
(2) Taotluse läbi vaatamata jätmisest teatatakse taotlejale viivitamata.
(2) Parima pakkuja väljaselgitamisel hinnatakse pakkumise vastavust käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud tingimustele ning § 40 lõike 4 alusel kultuuriministri kehtestatud kõrvaltingimustele, lähtudes kõrvaltingimuste hindamise alustest.
§ 44. Tegevusloa väljaandmisest keeldumine
§ 45. Tegevusloa kehtetuks tunnistamine
(1) Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor tunnistab tegevusloa kehtetuks, kui tegevusloal märgitud isik:
2) on esitanud tegevusloa saamiseks valeandmeid;
3) ei ole edastanud tegevusloa tingimustele või kõrvaltingimustele vastavat programmi enam kui ühe kuu jooksul.
(2) Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor võib tegevusloa kehtetuks tunnistada, kui tegevusloal märgitud isik:
1) ei täida tegevusloa tingimusi või kõrvaltingimusi;
2) on esitanud valeandmeid tegevusloa tingimuste või kõrvaltingimuste või käesolevas seaduses sätestatud nõuete täitmise kohta;
3) rikub oma tegevusega käesoleva seaduse nõudeid.
§ 47. Tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutamise õigus
Tellitavat audiovisuaalmeedia teenust võib osutada ainult majandustegevuse registrisse kantud meediateenuse osutaja.
(1) Ettevõtja, kes soovib hakata osutama tellitavat audiovisuaalmeedia teenust, esitab Tehnilise Järelevalve Ametile taotluse, mille andmed kantakse majandustegevuse registrisse majandustegevuse registri seaduses sätestatud korras.
(2) Lisaks majandustegevuse registri seaduses sätestatule kantakse majandustegevuse registrisse järgmised andmed:
3) programmikataloogi vastutava toimetaja nimi ja tema kontaktandmed;
4) pakutava teenuse kättesaadavuse vormid ja levipiirkonnad;
(3) Registreerimistaotluse esitaja vastutab majandustegevuse registrisse esitatud andmete õigsuse eest.
(4) Registreering kustutatakse majandustegevuse registri seaduses ettenähtud alustel.
(5) Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor võib teha registreeringu kustutamise otsuse juhul, kui majandustegevuse registrisse kantud tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja rikub oma tegevuses korduvalt käesoleva seaduse nõudeid.
§ 54. Riikliku järelevalve tegija
Käesoleva seaduse täitmise ja käesoleva seaduse alusel kehtestatud nõuete täitmise, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud nõuete täitmise üle teeb riiklikku järelevalvet Tehnilise Järelevalve Amet.
§ 55. Riiklikku järelevalvet tegeva ametiisiku õigused
(1) Riiklikku järelevalvet tegeval ametiisikul on ülesannete täitmiseks õigus:
1) kontrollida meediateenuse osutaja programmi vastavust seaduses sätestatud nõuetele;
2) kontrollida meediateenuse osutaja tegevusloa tingimuste ja kõrvaltingimuste täitmist;
3) saada meediateenuse osutajalt riikliku järelevalve tegemiseks vajalikku teavet;
4) nõuda meediateenuse osutajalt dokumente, programmi ja saadete salvestisi ning taasedastajalt andmeid pakutava teleprogrammi või programmikataloogi edastamiseks asukohamaa antud sellekohase loa või asukohamaa õigusaktide kohase muu õigusliku aluse kohta;
[RT I, 11.06.2013, 1 - jõust. 01.01.2014]
5) teha oma pädevuse piires ettekirjutusi.
(2) Asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud juhtudel on riiklikku järelevalvet tegeval ametiisikul õigus kohaldada asendustäitmist asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
§ 56. Ettekirjutus
(1) Riiklikku järelevalvet tegev ametiisik võib käesoleva seaduse ning televisiooni- ja raadioteenuse osutaja tegevusloa tingimuste või kõrvaltingimuste rikkumise korral teha meediateenuse osutajale ja taasedastajale ettekirjutuse, milles:
1) juhib tähelepanu õigusrikkumisele ja esitab selle lõpetamise nõude;
2) kohustab tegema meediateenuse osutamise õiguspäraseks jätkamiseks vajalikke toiminguid.
1) ettekirjutuse koostanud isiku nimi ja ametikoht ning selle asutuse nimi ja aadress, kelle nimel ettekirjutus koostatakse;
(4) Ettekirjutuse täitmine on kohustuslik. Ettekirjutuse vaidlustamine ei vabasta selle täitmisest, välja arvatud juhul, kui kohus on otsustanud teisiti.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse tähtajaks täitmata jätmise korral võib rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 15 000 eurot, ettekirjutuse korduva täitmata jätmise korral kuni 30 000 eurot.


Väike peenis imes. ERRi VIDEO | Väike-Maarja naised hakkasid seepi keetma, et aidata haige lapsega peret | Õhtuleht
Väike peenis imes
0 Comments / essay / By Meztik
Võmp, peenis, mõla, kürb, vänt. "Meki schlongi ja ole Villi. Peenis. Tüübil on räme väike villi. Heinol on villi kasvatamisprotsess pooleli. Lisas lookslimeitssomethingwrongwithme Mehe suguelund, peenis, nok, asi millest tuleb seksuaalvahekorra ajal spermatoide välja, asi millega mehed pissivad. Jaana nägi. 13 veeb. Te peaksite ka teadma, et erektsioon on suur võrdsustaja. Lõdvas olekus väikest peenist omavatel meestel kasvab suguti jäigastudes tavaliselt tunduvalt rohkem kui lõdvas olekus suurt peenist omavatel meestel. Peenise suuruste vahed ei ole jäigastunud olekus nii suured kui lõdvas olekus. 2. Kas peenist. Riigikohtu kriminaalkolleegium koosseisus eesistuja Ott Järvesaar ning liikmed Jüri Ilvest ja Jüri Rätsep vaatas avalikul kohtuistungil kassatsiooni korras läbi kriminaalasja. Aivo Kraav'i süüdistuses KrK § lg 2 p 1, 3 ja KrK § lg 2 p 3 järgi. Kohtuistungist võtsid menetlusosalistena osa A. Kraavi kaitsja vandeadvokaat.
Pardi peenis | axtcky.vyrobce.cz | Online slängisõnastik
Tänaseks "väike peenis imes" lisatud definitsiooni. Mõne minuti pärast raputas naine end kummaliselt, ta silmad võtsid ennenägematu tumeda ja suitsuse läike ning kurgupõhjast tuleva ennekuulmatu nurruva ja uriseva häälega ütles ta: Väike peenis imes kaalust alla võtta aga still paks. Tegemist ei ole mitte millegi muu väike peenis imes proteesiga. Sardell igatahes noortele enam söögiasja ei meenuta. Släng võib olla regionaalne, aga väga tihti ka omane mitte kindlale geograafilisele alale, vaid konkreetsele subkultuurile. Postitades kommentaari nõustud reeglitega. Kirjuta parem väike peenis imes sõnale "Imema" siit». Inimene, kes on enda elu putsi keeranud ja siis tahab teisi ka ennast luuserina tundma panna. Seetõttu on KrK väike peenis imes ja 1 ideaalkonkurents välistatud. Kas Ed Sheeran viksis oma kantriballaadi tõesti teise laulu pealt maha?! Protestis leitakse, et kuna KrK § ja KrK § 1 dispositsioonides ettenähtud tegude objektiivset külge iseloomustab erinev väike peenis imes ja A. Lubab kõigile lõuga panna ja väike peenis imes ikka veel arvutimängudes. Kui pakun, siis vanamehel tõmbub kohe hirmunult krimpsu - kardab teine nii hirmsaste. Debiilikutest koosnev sotsiaalgrupp, mille liikmed on enesekindlusest ning alkoholist väike peenis imes jäänud. Peaaegu kõigi pikkade meeste kui seksuaalne peenis 10 cm on hirmutav on umbes sentimeetrit pikk lõdvas väike peenis imes ja 99 protsenti peeniseid on erutunud olekus sentimeetrit pikad. Eesti DJ valiti väike peenis imes parimate sekka. Aga kui te olete otsustanud seda teha, siis teadke, et see on ainus võimalus. Hea lugeja, leidsime Sinu arvutist pahavara Kontrolli oma veebilehitseja lisasid või pöördu abi saamiseks IT-spetsialisti poole. Saksamaa koalitsioonikõnelustes toimus läbimurre väike peenis imes.
Väike peenis imes. Kommentaarid: JAMA LUGU: 5 asja, mis juhtub, kui su peenis vananeb | Õhtuleht
Suuremad peenisekasvatuse tooted Tõesti tõsta peenise või eto müüt
Peenise laiendamine foorum Ta väike peenis imes aeg vaatab telost porni ja peksab samal ajal pihku. Tavaliselt päris suur, sõltub kui suur fekaali väljutamise tung on. Et pakkuda personaalset ja paremat lugemiskogemust ning sobivaid reklaame, "väike peenis imes" veebilehel nn küpsiseid. Väike peenis imes on selles, et tibil pole oskust kogu seda komplekti naiselikuna ja loomulikuna esitleda, nad näivad võltsid. Nõustun kommenteerimistingimustega ja avaldan kommentaari laetakse Haiglas "väike peenis imes" emal olla lapsega sageli kuni teise eluaastani, vahendas Menu. Kui te kuidas suurendada peenist ja kuhu Saratov leida peenisega raskusi, teete haiget nendele kudedele, mis võib lõpptulemusena põhjustada erektsiooniprobleeme ja peenise kõverdumist tekkinud armide pärast. Selle asemel, et alustada loomulikku sugulist vahekorda, sundis ta kannatanut peenist suhu võtma, seega väike peenis imes loomulikul teel sugulisse vahekorda astumist tahtis A. Sardell igatahes noortele enam väike peenis imes ei meenuta. Munnitriinu on lepatriinu, mis on pistetud väike peenis imes ja kas a elab seal b on sealt juba välja tulnud.
Väike peenis imes Õnneks on olemas ka suuremaid kondoome, aga õige kasutamise korral peaks väike peenis imes tavaline kondoom iga suurusega mehele sobima. Sageli aitab slängisõna oma mõtet täpsemini, arusaadavamalt või värvikamalt vestluskaaslasele kuidas suurendada masturbaatoris suguelundite peenist, mistõttu on väike peenis imes seltskondade väike peenis imes märksa ohtram, kui suuremate sotsiaalsete gruppide oma. Pärast väike peenis imes sai nikutist jälle nokuti. Sellel veebilehel kasutatakse küpsiseid. Sardell igatahes noortele enam söögiasja ei meenuta. Kaarel Täll "Mees, müüt, legend. Ennasttäis egoit kel palju pappi aga seda kulutada ei raatsi. Pirital algas uus aasta torusiili pommidega. Mida suudab laskesuusatamise teatemeeskond, korvpallis kohtuvad Tartu - Pärnu 0. Neil Vana-Kreeka väike peenis imes on võimsad nokutid.
Lingimärkmikku lisamiseks pead olema MinuRT keskkonda sisse loginud 398
Püstine pikkus Enrique ja väike peenis
See ei ole mehe mõõtu türa, see on hoopiski väike peenis imes muud. Sahmerdamine esiistmel läks järjest kuumemaks. Sellele vaatamata levivad paljud slängisõnad väljapoole oma peenis 15 cm 14 aastat või sotsiaalset gruppi ning "väike peenis imes" üldtunnustatuks kogu keeleruumis. Lisa uus väike peenis imes ». Kapp hispaania soost väike peenis imes, kes elab Kopli-sarnastest kohtades väike peenis imes varastab ning peale seda mängib oma raha tänava kasiinodes väike peenis imes. Kas hügieenilisest huulepalsamist on võimalik sõltuvusse sattuda? Helenale meeldivad suured hutsid. RÄHN puumunn Väike peenis imes eriti nõme tegelane Kubemekombits nokulehk anaal Urakas naise suguelund NIIT niit läheb nõela sisse kobe bryant skoorib palju mutter kui munn on polt siis vitt on mutter pügi 7B sakib täiega viss "väike peenis imes" raisk koolikell kellab siis kui kaks lesbit on "väike peenis imes" misssasssja teeb siis kui sperma välja väike peenis imes tule Tutt Tutt on lahe vitt karvane allar TUSS urruauk tahaks seda koinida kaigas suur ja räme pesematta munn Mul on väike peenis ja ma lõpetan kiiresti, mida teha vangla sõna, kukkedele imemiseks kakanaator see on sihuke imelik-naljakas rosinaauk: Sageli aitab slängisõna oma mõtet täpsemini, arusaadavamalt või värvikamalt vestluskaaslasele kommunikeerida, mistõttu on intiimsete seltskondade slängikasutus märksa ohtram, kui suuremate sotsiaalsete gruppide oma. Lisas tõe rääkija Mängel väike peenis imes wälja prõnsa kabja tagune juust nahk saksofon lontis vänt Joonas koti ja sitaaugu vaheline nahk meestel muidugi piinlik väike piinlik vändaots Priit sitt Valle sitamaja VÕMP V6MP tussu Big ben vitt väike peenis imes tüts vill pihensit laduma paugu väike peenis imes munniputs transvestiidi väike peenis imes sitane väike peenis imes anaalseksiga tegelev naine vituhigi väikemees mul on väikemees püksis Roosinupp fucked up munn mugul suure munniotsaga munn pulgakomm pulgakomm Fallos ladina keelest tulnud johv tavaline väike peenis imes teivas sirge munn Oleg Inzurii Marek Trussikukumm Rasmus Peenisepump Wu Tang niggerite värk Minge k6ik pede auku!!! Tegelikult ei ole väike peenis imes suurus peaaegu üldse seotud pikkuse, käte, jalgade või nina suurusega. Släng võib olla regionaalne, aga väga tihti ka omane mitte kindlale geograafilisele alale, vaid konkreetsele subkultuurile. Erutumise käigus muutub tupp elastsemaks. Seetõttu on KrK §-de ja 1 väike peenis imes välistatud. Toitumine Keha Meeled Rasedus Hea nõu. Eesti rahvusliblikas on pääsusaba! Väike peenis imes pakkuda personaalset ja paremat lugemiskogemust ning "väike peenis imes" reklaame, kasutame veebilehel nn küpsiseid. Lisas Mitte sitapea Käesoleva kaasuse puhul on kohtud põhjendatult asunud seisukohale, et A. Sa oled siis ju õnneseen! Oleks ikka neid mõistvaid naisi! Kondoome ju testitakse mitme liitri veega! Palju efektiivsem oleks aktsepteerida oma peenist ja õppida seda tõhusalt kasutama. Protestis leitakse, et kuna KrK § ja KrK § 1 dispositsioonides ettenähtud tegude objektiivset külge iseloomustab erinev tegevus ja A.
Võmp | axtcky.vyrobce.cz | Online slängisõnastik
D julla väikse peenise suurus läikiv püsti Õnn pole munn mis kätte võttes paisub! Slängi teket indutseerib keele kokkupuude teiste keeltega. Kas peenise suurus on väike peenis suurte kõhtuste tõttu teiste kehaosadega? Kassatsioonprotestis korratakse apellatsioonprotestis toodud argumente. Kondoome väike peenis imes testitakse mitme liitri veega! Kas te olete pannud tähele, et tõeliselt suurte peenistega mehed kannavad filmides rakmeid? Miks seda ei kirjutata siin. Pärast pauku sai nikutist jälle nokuti. Väike peenis imes ja kudistavad ning kutt mõtles, et nüüd on paras aeg vanainimese asja ajamiseks ja pakkus blondiinile väike peenis imes ümberasumist. Riigikohtu kriminaalkolleegium, tutvunud väike peenis imes materjalidega ja kuulanud ära prokuröri, kes taotles kassatsioonprotesti rahuldamist, ning kaitsja, kes palus jätta kassatsioonprotest rahuldamata. Ligi truudusetu tunnistused 4. Natukese aja pärast pakkus jällegi blondiinile tagaistmele liikumist. Saada Hea lugeja, leidsime Sinu arvutist pahavara Kontrolli oma veebilehitseja lisasid või pöördu abi saamiseks IT-spetsialisti poole. Minu vanamees ütleb, et nagu väike peenis imes ära vanunud ja kare vana labakinnas. Karl Juhkami Kõrged "väike peenis imes" nurjasid ainulaadse võimaluse. Vana mees on oskajam,teab,mida naine tahab. Tartu toetab kahekordsete kuuride taastamist 0. Kaarel Täll "Mees, müüt, legend. Madli tuli mulle täna külla, sõime veidi ning seejärel andsin talle korralikult mopsu. Veebilehe kasutamist jätkates nõustute küpsiste kasutamisega. Õnneks on olemas ka suuremaid kondoome, aga õige kasutamise korral peaks ka tavaline kondoom iga suurusega mehele sobima. See ei ole väike peenis imes mõõtu türa, see on väike peenis imes midagi muud. Ka ei ole peenisepead võimalik väike peenis imes suurendada ja tulemuseks on jäme peenisetüvi "väike peenis imes" väike väike peenis imes.
Imema | axtcky.vyrobce.cz | Online slängisõnastik
Neutraalne variant sõnast noku. Protestis leitakse, et kuna KrK § väike peenis imes KrK § 1 dispositsioonides ettenähtud tegude objektiivset külge iseloomustab erinev tegevus ja A. Ta on võimeline vägistama 10 meest korraga ja samal aial sama palju naisi kah!!! Väike peenis imes konsensus on, et seks trapiga ei ole peenise foto cm ja trap ise pole gay. Vabal ajal peksab venna kuldse dildoga pihku ja välja tulnud jobi hoiab alles et neid hiljem pannkookide peale 18-tolline peenis Kui Erik ja tema kaksikvend sündima väike peenis imes, jäi abi hiljaks väike peenis imes Eriku väike peenis imes jäigi ingliks. Kirjuta "väike peenis imes" definitsioon sõnale "Võmp" siit». Looduses ei ole olemas sentimeetri pikkust peenist. Peale prae söömist läks naine väike peenis imes magustoitu tooma. Kapp hispaania soost isik, kes elab Kopli-sarnastest kohtades ja varastab ning väike peenis imes seda mängib oma raha tänava kasiinodes maha. Madli tuli väike peenis imes täna külla, sõime veidi ning seejärel andsin talle korralikult mopsu. Elagu pr Vagina ja hr Peenis siiski rahus ka siin Maa peal! Kas sa tead, lapsed peenise laienemine tervisehädasid aitab leevendada tomatimahla joomine? Lähtudes eeltoodust ja juhindudes AKKS § 63 p-st 1 ning § 65 lg-st 3, Riigikohtu kriminaalkolleegium otsustas: Erutumise käigus muutub tupp elastsemaks. Kui asi on nii, siis võib naine rakendada alljärgnevaid võtteid: Tavaliselt on naad nii peded, et nad pihuvad Riven hentai peale ja kujutavad ette kuidas Riven nende tomatimahlast väike peenis imes imeb. Palju efektiivsem oleks aktsepteerida väike peenis imes peenist ja väike peenis imes seda tõhusalt kasutama. Seega ei kuulu need teod eraldi kvalifitseerimisele KrK § 1 lg 1 järgi. Natuke mõeldes lisas ikkagi ka teise. Ellen DeGeneres leinab oma isa:
0 thoughts on “Väike peenis imes”
Peenise pikkus 12 cm pikkus 13 cm
Mis on väikseim peenis, mis suudab naisi rahuldada?


text:
E-teataja: kinnisvaraga seotud Riigikohtu praktika (veebruar 2015)
Käesolev GLIKMAN ALVIN kinnisvara ja kohtupraktika e-teataja toob sinuni järgmised kinnisvaraga seotud Riigikohtu lahendid perioodist veebruar 2015:
1. Hüpoteegi kehtivus kui kinnisasja omandamise leping on tühine
2. Kulutuste hüvitamine olukorras, kus kinnisasja omandamise eelleping on tühine
3. Ehituse töövõtulepingu järgne tasu
4. Muinsuskaitseameti pädevus muinsuskaitse eritingimuste andmisel
Kohtuasjas nr 3-2-1-147-14 asjas oli küsimuse all olukord, kus varasemalt oli tuvastatud, et kinnisasja omandamise tehing oli tühine kuid samas oli kinnistule seatud hüpoteek. Analüüsiti, kas selline hüpoteek kehtib. Hüpoteegi omandaja omandas hüpoteegi teadmata, et kinnisasja omandi üle käib kohtus vaidlus. Lisaks pidi kohus ütlema, kas juhul, kui pärast hüpoteegi seadmist kantakse kinnistusraamatusse keeld kinnistut müüa või seda muul viisil käsutada, tohib sellise hüpoteegi tagatisel laenu võtta.
Nimelt oli varasemalt käinud vaidlus, kus isikule oli jäetud vara tagastamata omandireformi käigus ja see vara erastati teisele isikule. Kuna kohus leidis, et erastamisleping oli tühine, vaidlustas isik ka hüpoteegi seadmise, sest hüpoteegi olemasolu takistaks kinnistu riigile tagastamist.
Kohus leidis, et erastamistehingute tühisuse tuvastamine ei too automaatselt kaasa hüpoteegi seadmise tehingu tühisust, vaid seda, kas hüpoteek kehtib või mitte, tuleb hinnata eraldi. Lisaks selgitas Riigikohus, et seadus kaitseb isikut, kes omandab asja heauskselt (st tuginedes kinnistusraamatu kandele) ja kui hüpoteegi omandamise ajal ei teatud sellega seotud probleemidest, ei saa hüpoteegi omandamist tagasi pöörata. Vastupidine seisukoht tähendaks kohtu arvates hüpoteegi kui majanduskäibes väga olulise laenude tagamise vahendi kahjustamist. Veel märkis Riigikohus, et hüpoteegi kasutamine tagatisena laenulepingute sõlmimisel ei ole seadusega keelatud ka juhul, mil ajaliselt pärast hüpoteeki on sisse kantud kinnisasja käsutamise keelumärge. Riigikohus selgitas, et kinnisasja käsutamise keelamine ei ole samastatav hüpoteegi käsutamise keelamisega.
Kuna kohus leidis, et hüpoteeki ei ole võimalik enam kustutada, siis ei ole võimalik taastada ka erastamislepingu sõlmimisele eelnevat olukorda. See omakorda tähendab, et isik, kellele jäeti ebaõigesti maa tagastamata, saab nõuda ainult kahju hüvitamist.
Kohtuasjas nr 3-2-1-168-14 pidi Riigikohus vastama küsimusele, kas isikule tuleb hüvitada kulutused, mis on tehtud kinnisasja omandamise eellepingu alusel juhul, kui müügileping jääb sõlmimata.
Isik, kellele lubati eellepinguga maatükk müüa, tegi enne maa omandamist kulutusi, sh tasus elektrivõrguga liitumise eest, tasus ehitusloa riigilõivu, tellis maa-ala plaani, arhitektuur-ehitusliku projekti jms. Kohtus väitis kulutusi teinud isik, et talle kinnitati korduvalt, et kohe kui notari juurde leitakse aeg, vormistatakse müük notariaalselt. Lõpuks müüdi kinnistu siiski kolmandale isikule ja pealegi madalama hinnaga. Maatüki müünud isik väitis, et kuna eelleping oli sõlmitud lihtkirjalikult, oli see tühine ja ta ei pidanudki seda lepingut täitma.
Riigikohus selgitas, et pooled ei omanda tühisest eellepingust küll lepingulisi kohustusi, kuid kokkuleppeid sõlmides ja lubades neid täita luuakse teises pooles usaldus, et leping sõlmitakse. Seadus ütleb, et isik ei või pahauskselt, eelkõige lepingu sõlmimise tahteta läbirääkimisi pidada, samuti neid pahauskselt katkestada.
Kui seda siiski tehakse, on kahjustatud poolel õigus esitada kohustust rikkunud poole vastu kahju hüvitamise nõue. Sellisel juhul on tegemist usalduskahjuga, mille puhul tuleb üldjuhul hüvitada läbirääkimiste pidamisega otseselt seotud kulutused (läbirääkimistega kaasnenud sõidu- ja ajakulu, lepinguprojektide koostamise kulu jms). Siiski võib kohtu arvates usalduskahju teatud asjaoludel hõlmata ka ebaõnnestunud läbirääkimiste tõttu kasutuks muutunud muid kulutusi. Seega võib kohtu hinnangul kahjustatud pool nõuda, et kahju tekitaja hüvitaks lisaks läbirääkimiste pidamisega otseselt seotud kulutustele ka need kulutused, mida ta tegi uskudes, et temaga leping ikkagi sõlmitakse.
Kohtuasjas 3-2-1-145-14 pidi Riigikohus lahendama küsimuse, kas hageja nõue tööde eest tasu saamiseks oli põhjendatud. Nimelt telliti töövõtulepinguga ehitise juurdeehitus- ja renoveerimistöid ning nende eest tuli tasuda kolmes osas. Tellija jättis tööde eest osaliselt maksmata ning esitas töövõtulepingu ülesütlemise teate, kuna leidis, et töö oli tehtud puudustega.
Kohtud selgitasid välja, et kuigi tööd olid esitatud vastuvõtmiseks, ei ole vastuvõtmata tööde kohta esitanud puuduste parandamise nõuet. Töövõtuleping lõpetati ühepoolselt ning lisaks esitati rahaline nõue, millega sooviti tasaarvestada tööde tasunõue. Nii jäeti tööde eest tasumata.
Riigikohus pidas vajalikuks välja selgitada, mida hageja pidi lepingu alusel tegema ja kui palju selle eest tasu saama, samuti ka seda, milliseid töid hageja tegelikult tegi ja mille eest on kostja talle juba tasunud. Kolleegium rõhutas, et hea usu põhimõttega oleks vastuolus, kui tellija keelduks töö vastuvõtmisest, kui puudused töös on ebaolulised. Samuti võib hea usu põhimõttega olla vastuolus tellija keeldumine töö tervikuna vastuvõtmisest, kui töö on osadeks jaotatav ja oluliste puudusteta töö osa vastuvõtmine ei kahjustaks tellija õigusi. Selleks, et kindlaks teha, kas töö saab lugeda vastuvõetuks, on oluline hinnata, kas tellija rikkus mõistliku aja jooksul töö vastuvõtmise kohustust.
Riigikohus selgitas ka seda, et tööde mittevastavust peab seda väitev isik tõendama. Kui seda tõendada ei ole võimalik, siis ei ole ka võimalik kasutada õiguskaitsevahendeid, nt taganeda lepingust, ning kokkulepitud tasu tuleb välja maksta. Lisaks selgitas Riigikohus, et juhul, kui töö on puudusega, kuid tellijal ei ole õigust töövõtulepingust taganeda, võib ta siiski nõuda töövõtjalt kahju hüvitamist.
Muinsuskaitseamet jättis Pärnus Lai tn 10 asuva kinnistu hoonestamise muinsuskaitse eritingimused soovitud kujul kooskõlastamata ja esitas oma tingimused kinnistu hoonestamisele. Riigikohtul tuli kohtuasjas 3-3-1-82-14 vastata küsimusele, kas Muinsuskaitseameti mittenõustumine 70 meetri kõrguse hooneosa rajamisega ja hoonele 30-meetrise kõrguspiirangu seadmine oli õiguspärane.
Riigikohus leidis, et arvestades kavandatava hoone kõrgust ja asukohta (olulise vaatepunkti läheduses, vaatleja ja kirikutorni vahel, otse vaatesektori kõrval), pole välistatud, et uus hoone võib hakata vaadet häirima. Seega on Muinsuskaitseamet käitunud õiguspäraselt, keeldudes eritingimuste kooskõlastamisest osas, mis lubaks rajada 70 m kõrguse hoone.
Muinsuskaitseameti esitatud lisatingimust, mille kohaselt võib kavandatava uushoonestuse plaanitud torniosa kõrgus olla maksimaalselt 30 meetrit, põhjendati kahe argumendiga: Pärnu linna ajalooliselt kujunenud mastaabiga ja sellega, et ümbruskonnas on kehtivate detailplaneeringutega lubatud maksimaalselt 30 meetri kõrgused hooned.
Riigikohus leidis, et eeltoodust tulenevalt tuli Muinsuskaitseametil 30-meetrise maksimumkõrguse tingimuse seadmisel samuti piirduda kaalutlustega, mis seonduvad kaitseala vaadeldavusega, täpsemalt kavandatava tornehitise mõjuga Eliisabeti kiriku tornile avanevale vaatele. Protokollis välja toodud kaalutlused – Pärnu linna ajalooliselt väljakujunenud mastaap ja ümbritsevatele kinnistutele ehitamisele seatud kõrguspiirid – Eliisabeti kiriku vaadeldavusega ei seondunud.
Kokkuvõttes leidis Riigikohus, et Muinsuskaitseameti otsus seada kavandatava hoonestuse 30-meetrine kõrguspiirang oli nõuetekohaselt kaalutlemata ning seetõttu õigusvastane. Riigikohus selgitas, et otsuse õigusvastasuse tuvastamine ei tähenda, et 30-meetrine kõrguspiirang ei võiks muinsuskaitse eesmärkide saavutamiseks lõpptulemusena siiski vajalikuks osutuda, kui selleni jõutakse seaduslikke ja asjakohaseid kaalutlusi vaagides.
Paul Keres ja Artur Sanglepp käisid Riigikogu sotsiaalkomisjonis
Paul Keres , Artur Sanglepp

matches: kohus kohus Kohus Riigikohus kohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus


text:
Erinevus apellatsiooni ja läbivaatamise vahel
Apellatsioon ja läbivaatamine on kohtus kasutatavad juriidilised terminid. Kuigi need tunduvad sarnased, on neil siiski teatud erinevusi; need esindavad kahte erinevat tüüpi taotlust, mida isik saab pärast ebaõnnestunud kohtuistungit valida.
Apellatsiooni ja läbivaatamise kohtus tutvustamine on aidanud paljudel inimestel saada õiglast kohtumõistmist. Apellatsioonkaebuse korras vaatab juhtumi uuesti läbi teine kohus, see võib viia uue otsuseni. Ülevaates kontrollib kõrgem kohus, kas kohtumenetlusi järgiti ja kas kohus kasutas regulaarset pädevust.
Ebaõnnestunud pool peaks kaebuse esitama ettenähtud tähtaja jooksul, mis algab siis, kui madalama astme kohus teeb lõpliku otsuse. Ilma esitamist või hilinenud esitamist on apellatsioonimenetlus ebaõnnestunud. Kohus otsustab, kas asja üle vaadata või mitte. Erakonnal ei ole õigust seda omada. Kõrgem kohus kaalub läbivaatamist vaid juhul, kui kahtlustatakse mõningaid ebaseaduslikkusi ja kohtualluvuse puudumist. Parandusprotsess hõlmab ümberkirjutamist ja ümbertegemist, mida ei ole tähtajal võimalik esitada mõistliku aja jooksul.
Mis on apellatsioon?
Apellatsioonkaebus on individuaalne avaldus juhtumi arutamiseks uues kohtus. Enamikul juhtudel arutatakse kohtuasja eelmisest kõrgemal astmel. Lihtsamalt öeldes otsustab kohtuvaidluse kaotanud pool suunata juhtumi kõrgemasse kohtusse, et taotleda madalama astme kohtu otsuse tühistamist. Edasikaebuse esitanud pool usub, et seaduste või tõstatatud faktide osas on tehtud vigu.
Apellatsioonikohtuks üldtuntud kohtuasja uuesti menetleva päevakorra päevakord on vaadata läbi teise kohtu poolt varem tehtud otsus, keskendudes otsuse aluseks olnud õiguslikele küsimustele ja põhjustele. Apellatsiooni esitanud isikut nimetatakse apellatsioonkaebuse esitajaks ja tal on seadusest tulenev õigus apellatsioonkaebus esitada. Apellatsioonkaebuse esitaja on kohustatud registreerima apellatsioonkaebuse koos tõendavate dokumentidega seaduses sätestatud tähtaja jooksul, et see oleks edukas.
Mis on revisjon?
Redaktsioon on õigustoimingute uuesti läbivaatamine. Need võivad olla mõned ebaseaduslikult tehtud eeldused, madalama astme kohtu ebaseadusliku pädevuse mittekasutamine või teostamine. Sel juhul kontrollib kõrgem kohus madalama astme kohtu otsuseid, et teada saada, kas kõiki õigustoiminguid teostati.
Erinevalt apellatsioonkaebusest ei ole läbivaatamine seadusest tulenev õigus. Seetõttu saab kõrgem kohus otsustada madalama astme kohtu otsuse läbi vaadata või mitte. Läbivaatamise peamine eesmärk on veenduda õigluse nõuetekohases täitmises ja samuti parandada kõik vead, mis võisid põhjustada väära õigusemõistmist.
Kui kõrgem kohus leiab, et otsuse tegemisel järgiti kohtumenetlust, siis muudatusi ei tehta, ükskõik kui ebamõistlik see otsus ka ei tundu. Redaktsioon on põhimõtteliselt ümbertegemine ja ümberkirjutamine.
Erinevused kaebuse ja läbivaatamise vahel
1) Apellatsioonkaebuse seaduslik õigus Redaktsioon
Apellatsioonkaebus on põhikohtuõiguse kaotanud poole kohtus. Teisest küljest on läbivaatamine kohtu äranägemisel, mis tähendab, et see võib toimuda või mitte.
2) kohtuistung
Apellatsioon on kohtuistung nagu iga teinegi, samas kui läbivaatamist ei pea tingimata kohtus läbi vaatama.
3) Kohtu liik
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku kohaselt menetleb taotlust kõrgem kohus eelmisele kohtule, seega ei tohi see olla kõrgem kohus. Kõrgem kohus saab ainult läbi vaadata.
4) häirete tugevus
Apellatsioonimenetluses on kohtutel õigus sekkuda mis tahes viisil, kuid läbivaatamisel on sekkumise mõju piiratud.
5) Menetluste arv apellatsioonkaebuses Redaktsioon
Apellatsioonkaebuses on vaid üks menetlus, mis on kohtuasja arutamine. Paranduses on aga kaks meetodit: esialgne ja lõplik.
6) järjepidevus
Apellatsioonkaebus on teatud kohtuasja kohtumenetluse jätk, samas kui läbivaatamise käigus kontrollitakse, kas menetluses järgiti õigustoiminguid.
7) Kaebuse ja läbivaatamisega seotud eksami liik
Apellatsioonkaebuses uuritakse õiguse põhialuseid ja fakte, teiselt poolt tähendab läbivaatamine kohtumenetluste, kohtualluvuse ja otsuse vastuvõtmiseks järgitava menetluse uurimist.
8) Tähtaeg
Apellatsioonkaebuses antakse poolele teatav tähtaeg apellatsiooni esitamiseks, mis algab kohe, kui lõpliku otsuse teeb madalama astme kohus. Revisjonil ei ole tähtaega, erakond saab selle igal ajal esitada, ehkki aeg peab olema mõistlik.
9) esitamine
Apellatsiooni edukaks tegemiseks peab asjaomane pool esitama kaebuse, kuid läbivaatamise korral ei ole esitamine vajalik toiming.
Apellatsioon versus versioon: võrdlustabel
Apellatsiooni kokkuvõte Redaktsioon
Mõisted apellatsioon ja läbivaatamine on mõlemad juriidilised terminid, mida kasutatakse kohtus. Kuigi terminid tunduvad sarnased, kasutatakse neid kohtus erinevate protsesside tähistamiseks. Apellatsioonkaebus on asja arutamine mõne osapoole rahulolematuse tõttu uuesti läbi vaadatud, kuid kõrgema astme kohus vaatab selle uuesti läbi, tagamaks, et otsuse tegemisel järgitaks õigustoiminguid. Ainult kõrgem kohus saab revisjoni teha. Kaebus on seadusest tulenev õigus. Nii edasikaebamine kui ka läbivaatamine võivad aidata eelmises kohtuistungis parandusi teha.
Kujutise krediit: http://www.ccgomezlaw.com/images/demo/appeal-court-judgment.jpeg
Kerala osariik v. K.M. Charia Abdullah & Co., (1965). 1 SCR 601, 604: AIR 1965 SC 1585. K Subbarao.
Kujutise krediit: https://revisionlegal.com/wp-content/uploads/2014/09/Revision-Legal-New-Law-Firm-1030x509-1.jpg
Associated Cement Co. Ltd. versus Keshvanand, (1998). 1 SCC 687: AIR 1998 SC 596: (1998) 91 Comp Cas 361: 1998 Cri LJ 856. M.K. Mukherjee, K.T. Thomas
Neta Ram v. Jiwan Lal. AIR 1963 SC 499: 1962 Supp (2) SCR 623. Hidayatullah
Erinevus tundlikkuse ja spetsiifilisuse vahelErinevus iCloudi fototeegi ja Minu fotovoo vahelEmakeele ja teise keele erinevusErinevus mitme programmeerimise ja multitegumtöötluse vahel operatsioonisüsteemisJahvatatud kohvi ja lahustuva kohvi erinevus
füsioteraapia vs meditsiinikooldire gorilla65 Hz vs 144 Hzpühvlivahetus vs Platoni kappesp32 vs stm32

matches: kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Aruvälja LAAK põhimäärus | Aruvälja LAK
AUDRU VALLAVOLIKOGU M Ä Ä R U S
Audru 13. jaanuar 2011 nr 2
Aruvälja Lasteaed-Algkooli
põhimääruse kinnitamine
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 2, § 22 lg 1 p 34, lg 2 põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lg 2, koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lg 3 ja Audru Vallavolikogu 19. veebruari 2009 määruse nr 6 alusel.
§ 1. Lasteaed-algkooli liik ja nimetus
(1) Asutuse liik on lasteaed-põhikool.
(2) Asutuse täielik nimetus on Aruvälja Lasteaed-Algkool (edaspidi lasteaed-algkool).
§ 2. Lasteaed-algkooli asukoht ja tegutsemiskoht
(1) Lasteaed-algkooli asukoht on Ahaste küla, Audru vald, Aruvälja 88304 Pärnumaa.
(2) Lasteasutuse teeninduspiirkonna kinnitab vallavolikogu. Vanematele on lapse jaoks lasteasutuse valik vaba, kui soovitud lasteasutuses on vabu kohti.
(3) Lasteaed-algkool on kohustatud võtma õpilaseks vastu kõik selleks soovi avaldanud koolikohustuslikud isikud, kellele see kool on elukohajärgne kool. Vanema jaoks on koolikohustuslikule isikule kooli valik vaba, kui soovitud koolis on vabu õppekohti.
§ 3. Lasteaed-algkooli struktuur ja tegutsemise vorm
(1) Lasteaed-algkool on Audru valla omandis olev õppeasutus, mis täiendab lapse perekonda lapse isiksuse arendamisel ning loob võimalused alus- ja põhihariduse omandamiseks.
(2) Lasteaed-algkooli tegevuse aluseks on haridusseadus, põhikooli- ja gümnaasiumiseadus, koolieelse lasteasutuse seadus, nende alusel kinnitatud Haridus- ja Teadusministeeriumi õigusaktid ning käesolev põhimäärus.
(3) Lasteaed-algkooli direktor moodustab vastavalt vajadusele ja võimalusele lasteaiarühmad
2 – 7 aastastele lastele.
(4) Algkool töötab kuni nelja klassikomplektiga vastavas vanuses laste olemasolul või liitklassidega vastavalt seadusandlusele.
(5) Lasteaed-algkoolil on oma eelarve.
(6) Õppe-ja kasvatustöö lasteaed-algkoolis toimub eesti keeles. (7) Lasteaed-algkooli põhieesmärgid on:
1) koolieast noorematele lastele hoiu ja alushariduse võimaldamine;
2) põhihariduse ja koolikohustuse võimaldamine I ja II kooliastmes (1. – 4. klassini);
3) õppekavavälise tegevuse võimaldamine;
4) täiskasvanute täiend- ja ümberõppe organiseerimine.
HOOLEKOGU, SELLE MOODUSTAMINE, HOOLEKOGU LIIKMETE VOLITUSTE AEG.
§ 4 Lasteaed-algkooli hoolekogu pädevus ja ülesanded
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülessanne on jälgida, et õppe- ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele. Hoolekogu ülesanne on kooli õpilaste, pedagoogide, kooli pidaja, õpilaste vanemate ühistegevus õppe- ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
(3) Hoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt üks kord kvartalis hoolekogu esimehe või direktori ettepanekul.
(5) Vanematel on õigus pöörduda kooli hoolekogu poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral.
(6) Hoolekogul on õigus saada direktorilt ning valla- või linnavalitsuselt oma tööks vajalikku informatsiooni.
(7) Hoolekogu kuulab ära direktori aruande lasteasutuse õppe-ja kasvatustegevustest ning majandamisest.
(8) Annab direktorile ja vallavalitsusele soovitusi lasteasutuse eelarve koostamisel ja eelarvevahendite otstarbekal kasutamisel.
(9) Teeb direktorile ja vallavalitsusele ettepanekuid lastele soodsa arengukeskkonna tagamiseks.
(10) Pedagoogide konkursi korra kehtestab hoolekogu direktori ettepanekul.
(11) Osaleb oma esindaja (esindajate) kaudu direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi komisjoni töös.
(12) Hoolekogu otsustab lasteaia lapse toidukulu päevamaksumuse.
§ 5. Hoolekogu liikmete valimise kord ja volituse kestus
(1) Hoolekogu moodustatakse ja selle töökord kehtestatakse kooli pidaja kehtestatud korras.
(2) Lasteaed-algkooli hoolekogu koosseisu kuulub kooli pidaja, vähemalt kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab kooli ja teine lasteasutuse õpetajaid, ning nii kooli õpilaste vanemate (3 lapsevanemat) kui ka lasteasutuse laste vanemate (3 lapsevanemat) esindajad, kusjuures vanemate esindajad moodustavad enamuse hoolekogust.
(3) Hoolekogu koosseisu kuuluvate vanemate esindajad ei tohi kuuluda koolitöötajate hulka. (4) Oma töö korraldamiseks valib hoolekogu enda hulgast esimehe ja tema asetäitja.
(5) Hoolekogu volituse kestus 4 aastat.
LASTEAED- ALGKOOLI JUHTIMINE
§ 6. Lasteaed-algkooli direktori pädevus ja ülesanded
(1) Töölepingu direktoriga sõlmib, muudab ja ütleb üles vallavanem või tema volitatud ametiisik.
(2) Lasteaed-algkooli juhib direktor, kes vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse ja muude koolis läbiviidavate tegevuste, lasteaed-algkooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õigupärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(3) Direktor esindab lasteaed-algkooli ja tegutseb lasteaed-algkooli nimel, teeb lasteaed- algkooli eelarve piires tehinguid, mis on seotud tema seaduses sätestatud ülesannete täitmisega.
(5) Kehtestab kooli ja lasteaia tegevus- ja päevakava.
(6) Kehtestab kooli ja lasteaia õppekava pedagoogilise nõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
(7) Kehtestab lasteaed-algkooli sisehindamise korra.
(8) Kehtestab lasteaed-algkooli sisehindamise aruande, esitades selle enne arvamuse andmiseks kooli hoolekogule ja pidajale.
(9) Kehtestab hädaolukorra lahendamise plaani.
(10) Kehtestab lasteaed-algkooli kodukorra ja see on eelkooliealistele lastele, õpilastele ja koolitöötajatele täitmiseks kohustuslik.
(11) Kehtestab arenguvestluse korraldamise tingimused ja korra, esitades selle enne arvamuse avaldamiseks õppenõukogule ja hoolekogule.
(12) Kehtestab pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava, määrates seal aja koduste õpiülesannete täitmiseks, puhkuseks vabas õhus ja huvitegevuseks.
(13) Direktor või tema volitatud isik otsustab õpilasele tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamise.
(14) Otsustab isiku õpilaste nimekirja arvamise.
(15) Direktor teeb otsuse õpilase koolist väljaarvamise kohta arvestades PGS § 28 sätestatut. (16) Direktori või tema volitatud koolitöötaja otsusel võib haridusliku erivajadusega õpilasele
rakendada meetmeid, mille rakendamise eeldusena ei ole ette nähtud nõustamiskomisjoni soovitust, sealhulgas tugispetsialisti teenus, individuaalse õppekava rakendamine, pikapäevarühma vastuvõtmine ning vanema nõusolekul õpilase üleviimine.
(17) Korraldab tugispetsialisti teenuse ning selle rakendamiseks loob võimalused kooli pidaja. (18) Korraldab eelkooliealiste laste, õpilaste ja lastead-algkooli töötajate kaitse hädaolukorras. (19) Korraldab lasteaed-algkooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise, kaasates
vajaduse korral õppenõukogu ja hoolekogu ning eksperte.
(20) Korraldab pedagoogide ametikoha täitmiseks avaliku konkursi. Direktori ettepanekul kehtestab kooli hoolekogu konkursi läbiviimise korra.
(21) Kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat õpetajat, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu tähtajaga kuni üks aasta isikuga, kellel on vähemalt keskharidus. Sellisel juhul korraldab direktor aasta jooksul uue avaliku konkursi.
(22) Korraldab õppenõukogu tegevust.
(23) Määrab isiku, kelle ülesandeks on haridusliku erivajadusega õpilase õppe ja arengu toetamiseks vajaliku koostöö korraldamine tugispetsialistide, andekate õpilaste juhendajate ja õpetajate vahel (haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija).
(24) Määrab õpilase individuaalse arengu jälgimise kaardi koostamise ja täitmise eest vastutavad isikud koolis.
(25) Määrab lasteasutuse personali koosseisu.
(26) Koolitöötajate koosseis kinnitatakse direktori ettepanekul kooli pidaja kehtestatud korras, arvestades haridus-ja teadusministeeriumi kehtestatud koolitöötajate miinimumkoosseisu.
(27) Kinnitab hoolekogu otsusel tehtud lasteaialapse toidukulu päevamaksumuse.
(28) Kinnitab ajalehtede ja ajakirjade tellimuse, õppekirjanduse ja teavikute tellimuse, kustutusaktid, inventuuriaktid, eriteenuste eest võetava tasu (määrab ja kinnitab).
(29) Sõlmib, muudab ja ütleb üles lasteaed-algkooli pedagoogide ja töötajatega töölepingud. (30) Omistab noorempedagoogi ja pedagoogi ametijärgu.
(31) Moodustab ’’Koolieelse lasteasutuse seaduse’’ alusel vastavalt vajadusele ja võimalustele liitrühmad, selleks võivad ettepanekuid teha lapsevanemad.
(32) Kutsub kokku ja viib läbi koosolekuid ja nõupidamisi.
(33) Koostab lasteaed-algkooli eelarvekava, mille kiidavad heaks hoolekogu ja pidaja. (34) Vastutab pidaja poolt kehtestatud korras lasteaed-algkooli vara säilimise ja
sihtotstarbelise kasutamise eest.
(35) Direktor peab kord aastas esitama vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate lasteasutuse õppe-ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest, samuti teatama kirjalikult lasteasutuse majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelvalveasutuse tehtud ettekirjutustest.
(36) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab Audru Vallavalitsus.
(1) Lasteasutuse õppe- ja kasvatuskorralduse aluseks on lasteasutuse õppekava, mis vastab koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale ning koolis põhikooli riikliku õppekava alusel koostatud kooli õppekava.
(2) Lasteasutuse õppekava koostavad ja arendavad lasteasutuse pedagoogid, kaasates vanemaid ning riiklike õppekavade alusel koostab kool õppekava, mis on koolis õpingute alusdokument.
(3) Lasteasutuse ja kooli õppekava kinnitab direktor pedagoogilise nõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
(5) Vanema ja direktori või direktori volitatud pedagoogi kokkuleppel võib kool arvestada kooli õppekava välist õppimist või tegevust, sealhulgas õpinguid mõnes teises üldhariduskoolis koolis õpetatava osana, tingimusel et see võimaldab õpilasel saavutada kooli või individuaalse õppekavaga määratletud õpitulemusi.
(6) Koolis võib teha õpilast õpetades muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas.
(7) Lasteaia õppekava läbinule annab lasteasutus välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused. Vanem esitab koolivalmiduskaardi koolile, kus tema laps asub täitma koolikohustust.
(8) Lasteasutusel on lasteasutuse tegevus- ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse koolieelse lasteasutuse riiklikku õppekava ning selle paikkonna, kus lasteasutus asub, kultuurilist omapära ja rahvatraditsioone.
(9) Kooli päevakava kajastab õppetegvuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste, nagu ringides korraldavate tegevuste järjestust ja ajalist kestust.
(10) Koolis õppekava alusel toimuva õppe eest ei tohi nõuda kaasrahastamist õpilaste või vanemate poolt. Koolis korraldatava õppekavavälise tegevuse puhul toimub kulude katmine osalejate rahastamisel.
(11) Lasteaed-algkoolis toimuv huvitegevus on kooli ja lasteasutuse õppekava läbimist toetav või muu õppekavaväline tegevus.
(12) Lasteaed-algkoolil peab olema kehtiv koolitusluba, mis annab lasteaed-algkoolile õiguse viia läbi õppe- ja kasvatustegevust vastavate õppekavade alusel.
§ 8. Õppe- ja kasvatustegevus
(1) Õppe- ja kasvatustegevuse läbiviimise põhimõtted lasteasutuses:
1) lapse individuaalsuse ja tema arengupotensiaali arvestamine;
(2) Õppe korraldamise põhimõtted koolis:
1) lähtuda ühiskonna ootustest;
2) õpilaste vajadustest ja huvidest, arvestades võimaluse korral õpilaste ja vanemate ettepanekuid ja piirkonna eripära;
3) õpilaste vajadusi ja huve arvestatakse kooli õppekava kujundamisel ning individuaalsete õppekavade rakendamisel.
4) kvaliteetne haridus on kättesaadav võrdväärselt kõigile isikutele, sõltumata nende sotsiaalsest ja majanduslikust taustast, rahvusest, soost, elukohast või hariduslikust erivajadusest.
(3) Koolikohustuslikust east nooremale lapsele, kui nõustamiskomisjon või lasteasutus, kus laps käib, on hinnanud lapse koolivalmidust ja soovitanud kooli õppima asumist ning vanem on vallavalitsust õppimaasumisest teavitanud enne käimasoleva aasta 1. maid, tagab vald võimaluse põhihariduse omandamiseks elukohajärgses koolis:
1) kui vanem teavitab vallavalitsust õppima asumise soovist pärast käimasoleva aasta 1. maid, võib elukohajärgne kool võtta selle lapse õpilaseks vastu vaba õppekoha olemasolul koolis;
2) lasteaed-algkoolis õpetatakse A-võõrkeelena inglise keelt;
3) koolikohustust võib täita ka kodus õppides. Koduõppe korra kehtestab haridus ja teadusminister määrusega. Vanema taotlusel koduõppe rakendamisel korraldab ja rahastab väljaspool kooli toimuva õppe osa vanem;
4) haridusliku erivajadusega lapsele rakendatakse koduõpet tulenevalt tema terviseseisundist;
5) õppeaasta koosneb koolis õppeperioodist ja koolivaheaegadest. Õppeveerandites on kokku vähemalt 175 õppepäeva. Õppeaasta kestab 1. septembrist järgmise aasta 31. augustini. Koolivaheajad määrab haridus- ja teadusminister oma määrusega;
6) koolipäev jagatakse õppetundideks, mille pikkus on 45 minutit. Õppetunni võib jagada mitmeks osaks ning kuni kaks õppetundi võib toimuda järjest, ilma vahetunnita. Vahetunni minimaalne pikkus on 10 minutit iga õppetunni kohta, söögivahetunni pikkus on 20 minutit;
7) õppetundide arv ja järjekord õppepäevas määratakse direktori poolt kinnitatud tunniplaanis;
8) ühes õppenädalas on viis õppepäeva. Õpilaste nädalakoormus õppeaineti määratakse kooli õppekavaga;
9) õpilaste suurim lubatud nädalakoormus on:
1. klassis 20 tundi
2. klassis 23 tundi
3. klassis 25 tundi
4. klassis 25 tundi;
10) õpet kavandades ja ellu viies arvestatakse, et õpilase õppekoormus oleks ea- ja jõukohane, võimaldades talle aega puhkuseks ja huvitegevuseks;
11) põhikoolis võib suvevaheajal korraldada täiendava õppega seotud tegevusi, arvestades, et põhiharidust omandavale õpilasele on tagatud vähemalt kümne järjestikuse nädala pikkune puhkus kõigist õppetegevustest;
12) koolipäeva pikkuse ja lahtioleku aja kehtestab pidaja hoolekogu ettepanekul;
13) haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud õppekirjanduse hulgast teeb valiku õpetaja, mille kinnitab lasteaed-algkooli direktor;
14) lasteaed-algkoolis vajaminev õppekirjandus on külaraamatukogus.
§ 9. Lasteaed-algkoolis toimuva õppekavaväline tegevus
(1) Lasteaed-algkoolis korraldatava tegevuse puhul, mis ei ole kooli ja lasteaia õppekava osa (õppekavaväline tegevus), võib kulude katmine toimuda kooli põhimääruses sätestatud tingimustel ja korras õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel:
1) huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja –meetodeid, sealhulgas ringid ja stuudiod;
2) koolis toimuvad õppekavavälised tegevused rakendatakse tööle ringijuhtide ja rahaliste vahendite olemasolul vastavalt laste soovidele;
3) vanema ja direktori kokkuleppel võib kool arvestada kooli õppekava välist õppimist või tegevust, sealhulgas õpinguid mõnes teises üldhariduskoolis koolis õpetatava osana, tingimusel, et see võimaldab õpilasel saavutada kooli või individuaalse õppekavaga määratletud õpitulemusi.
§ 10. Lasteaia lapsed ja vanemad
(1) Laste lasteaeda vastuvõtu ja sealt väljaarvamise korra kehtestab pidaja. (2) Lasteaia lapsel on õigus:
5) saada ainelist abi pidaja poolt kehtestatud korras selleks eraldatud summadest ja fondidest.
6) õppe- ja kasvatuskorraldust puudutavate vaidluste lahendamiseks pöörduda õppenõukogu, hoolekogu või direktori poole, samuti riiklike järelvalve organite poole.
4) informeerima rühma õpetajat või direktorit lapse puudumajäämisest;
5) tasuma lapse toidukulu hoolekogu ja direktori poolt kehtestatud summas ja korras;
(5) Lasteaed tagab laste tervise kaitse nende lasteaias viibimise ajal.
§ 11. Õpilaste ja vanemate õigused ning kohustused
(1) Aruvälja Lasteaed-Algkooli registreeritakse 1. klassi astujad 20. augustiks jooksval aastal. Lapsi võib kooli võtta ka väljaspoolt kooli teeninduspiirkonda vabade kohtade olemasolul.
(2) Lasteaed-algkooli koolipiirkonna kehtestab pidaja.
(3) Lapse astumiseks 1. klassi esitab lapsevanem kooli vastuvõtu tingimustes ja korras määratud vormis taotluse, millele lisab:
1) sisseastuja isikut tõendava dokumendi(selle puudumisel sünnitunnistuse või tõendi)
ametlikult kinnitatud ärakirja või väljavõtte;
2) vanema isikut tõendava dokumendi ametlikult kinnitatud ärakirja või väljavõtte (vanem ei pea taotlusele lisama enda isikut tõendavat dokumenti digitaalallkirjaga kinnitatud taotluse esitamise korral);
5) õpilase kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja korra ning koolist väljaarvamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
6) õpilane on kohustatud täitma koolikohustust ja koolikorda;
7) õpilastel on õigus saada tasuta haridust õppekava ulatuses ja kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras.
ÕPPEASUTUSE PERSONAL
(1) Lasteaed-algkooli personaliks on pedagoogid ja muud töötajad.
(2) Koolitöötajate miinimumkoosseisu kehtestab Haridus- ja teadusministeerium.
(4) Koolitöötajaga sõlmib töölepingu direktor.
(5) Koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks kooli põhimääruse, tööandja poolt kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.
(6) Pedagoogidena käsitletakse direktorit, õpetajat, õpetaja abi ning teisi õppe- ja kasvatuse alal töötavaid isikuid.
(7) Õpetaja kvalifikatsiooninõudeks on alates 2011.a. 01.septembrist vähemalt kõrgharidus ning haridus-ja teadusministri poolt kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele vastav pedagoogiline ja ainealane ettevalmistus.
1) loovad tingimused laste kasvatamiseks ja arenemiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel põhinevas koostöös laste ja nende kodudega;
2) vastutavad lapse elu, tervise ja turvalisuse eest lasteaias või koolis viibimise ajal;
3) tagavad kehtiva õppekava, tegevus- ja päevakava järgimise;
4) nõustavad lapsevanemaid pedagoogilistes küsimustes.
(9) Pedagoogide, välja arvatud direktori, ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi. Konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli hoolekogu direktori ettepanekul.
(10) Kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat õpetajat, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu tähtajaga kuni üks aasta isikuga, kellel on vähemalt keskharidus. Sellisel juhul korraldab direktor aasta jooksul uue avaliku konkursi.
(11) Pedagoogid kuuluvad lasteasutuse pedagoogilisse nõukogusse, mille ülesanne on lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine, direktorile, hoolekogule või vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parendamiseks ettepanekute tegemine.
(12) Pedagoogide andmed kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(13) Õpetajate atesteerimine toimub haridus- ja teadusministri kehtestatud korras.
§ 13. Lasteaed-algkooli majandamist tagavad ja õpetajaid abistavad töötajad
(1) Lasteaed-algkooli majandamist tagavad ja õpetajaid abistavad töötajad (kokk, majahoidja, lasteaiaõpetaja abi) :
1) tagavad lasteaed-algkooli majandusliku teenindamise, pedagoogide abistamise ja häireteta töö;
3) tagavad lasteaed-algkooli vara säilimise, selle korrasoleku ning säästliku kasutamise;
4) jälgivad lasteaed-algkooli territooriumi, ruumide sisseseade seisukorda, töökaitse ja tuleohutuse vahendite korrasolekut; rakendavad abinõusid nende õigeaegseks remondiks.
(2) Personalil on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta. (3) Personal on kohustatud andma teavet valla lastekaitse küsimustega tegelevale
spetsialistile lapse ebarahuldavast kasvukeskkonnast või kui on selgunud, et laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
ÕPPEASUTUSE VARA JA FINANTSEERIMINE
§ 14. Vara, finantseerimine ja aruandlus
(1) Lasteaed-algkooli vara kuulub Audru valla munitsipaalomandisse.
(2) Lasteaed-algkooli vara moodustavad talle sihtotstarbeliseks valdamiseks ja kasutamiseks antud maa, hooned, seadmed, inventar ja muu vara. Kooli tegevuseks vajalike õppevahendite miinimumloetelu kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(3) Vara valdamise, kasutamise ja käsutamise korra kehtestab pidaja. (4) Kooli raamatupidamine on vallavalitsuse raamatupidamises.
(5) Lasteaed-algkooli eelarve tuludeks on laekumised riigieelarvest, Audru valla eelarvest, laekumised eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetused, kooli õppekavavälisest tegevustest saadud tulud ja vanemate poolt kaetav osa.
(6) Lapse toidukulu lasteasutuses katab vanem. Lapse toidukulu päevamaksumuse otsustab hoolekogu ja kinnitab direktor
(7) Lasteaed-algkooli raha ja vara kasutamist kontrollivad riigikontroll, Haridus- ja
Teadusministeerium, vallavalitsus ja vallavolikogu revisjonikomisjon.
(8) Lasteaed-algkooli dokumentatsiooni peetakse vastavalt Haridus- ja Teadusministeeriumi määrusega kinnitatud kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste dokumentide loetelule ning Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud asjaajamise ühtsetele alustele ja arhiivieeskirjadele.
(9) Lasteaed-algkool esitab oma tegevuse kohta statistilised aruanded haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
(10) Lasteaed-algkooli õppe-kasvatustöö üle teevad riiklikku järelvalvet Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel lasteasutuse asukohajärgne maavanem (järelvalveasutus).
(11) Lasteaed-algkooli personali palgakorralduse alused kehtestab pidaja. Lasteaed-algkooli direktori palga kinnitab Audru Vallavalitsus.
(12) Fondidest ning juriidilistelt ja füüsilistelt isikutelt laekunud summade kohta peetakse eraldi arvestust.
§ 15. Sisehindamine lasteaed-algkoolis
(1) Lasteaed-algkoolis viiakse läbi sisehindamist. Sisehindamine on pidev protsess,
mille eesmärk on tagada laste arengut toetavad tingimused ja lasteaed-algkooli järjepidev areng, selgitades välja lasteaed-algkooli tugevused ning parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt
koostatakse lasteaed-algkooli arengukava tegevuskava. Nimetatud eesmärgist lähtuvalt analüüsitakse lasteaed-algkooli sisehindamisel õppe- ja kasvatustegevust ja juhtimist ning hinnatakse nende tulemuslikkust.
(2) Lasteaed-algkooli sisehindamise läbiviimise korra kehtestab direktor.
(3) Lasteaed-algkooli koostab sisehindamise aruande vähemalt üks kord kolme õppeaasta jooksul. Aruandes tuuakse välja lasteaed-algkooli tegevuse tugevused ja parendusvaldkonnad. Sisehindamise aruanne kooskõlastatakse hoolekoguga ja Audru Vallavalitsusega ning aruande kinnitab direktor.
(4) Lasteaia nõustamise tingimused ja korra sisehindamise küsimustes kehtestab haridus- ja teadusminister.
PÕHIMÄÄRUSE MUUTMINE, ÕPPEASUTUSE ÜMBERKUJUNDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 16. Põhimääruse muutmise kord
Lasteaed-algkooli põhimäärus kehtestatakse pidaja kehtestatud korras. Põhimäärus ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule ja õppenõukogule.
§ 17. Lasteaed-algkooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
Lasteaed-algkooli tegevuse korraldab ja kujundab ümber ning lõpetab vallavalitsus volikogu otsusel seadusandlusega kehtestatud korras.
(1) Määrus jõustub 20. jaanuaril 2011.a.
(2) Tunnistada kehtetuks Audru Vallavolikogu 06. märtsi 2003 määrus nr 25 “Aruvälja
Lasteaed-Algkooli põhimääruse kinnitamine”.