Audru valla kalmistute kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Audru valla kalmistute kasutamise eeskiri
Audru valla kalmistute kasutamise eeskiri - sisukord
§ 7 Hauaplatsi taotlemine
§ 8 Hauaplatsi eraldamine
6 JÄRELEVALVE JA RAKENDUSSÄTTED
RT IV, 21.09.2017, 7
Vastu võetud 15.01.2015 nr 1
RT IV, 27.01.2015, 29
14.09.2017 RT IV, 21.09.2017, 1 24.09.2017
Määrus kehtestatakse “Kalmistuseaduse“ § 7 lõike 1 ja lõike 3 alusel.
(1) Audru valla kalmistute kasutamise eeskiri (edaspidi nimetatud eeskiri) sätestab Audru valla haldusterritooriumil asuva Audru valla või riigi omandis või valduses olevate kalmistute kasutamise korra. Eeskiri on kohustuslik kõigile kalmistul viibivatele isikutele ja hauaplatsi kasutajatele.
(2) Lisaks eeskirjas sätestatule lähtutakse eeskirja täitmisel kalmistuseadusest ning Audru vallas kehtivatest heakorra nõuetest.
(3) Audru kalmistu, Uruste kalmistu ja Jõõpre kalmistu on kultuurimälestised, mille haldamisel ja kasutamisel tuleb arvestada lisaks eeskirjas sätestatule muinsuskaitseseadusest tulenevaid erisusi.
2) hauaplats – matmise eesmärgil kalmistul asuv maa-ala, mis koosneb ühest või mitmest hauakohast surnu matmiseks kirstus või tuhaurnis;
3) hauakoht – koht hauaplatsil ühe kirstu või tuhaurni matmiseks;
4) hauatähis – ühte või mitut hauakohta tähistav plaat, rist, sammas, kivi ja muu tähis;
5) hauarajatis – hauaplatsi piirdeaed, hauaplatsi piire (äärekivi, betoonrant), kesk- ja kõrghaljastus (puud, põõsad, hekk), hauakabel ning hauatähised, mille mõõtmed ületavad eeskirja § 15 lõikes sätestatud mõõtusid;
7) kalmistuvaht – kalmistu haldaja poolt määratud isik kalmistu hooldamiseks ja kohapealse teenindamise tagamiseks;
8) matja – füüsiline isik, kes korraldab surnu matmise või kes on tellinud matmise korralduse;
9) omaksed – surnu abikaasa, vanemad, täisealine laps, õde, vend või muu surnu lähedane isik tulenevalt tema elukorraldusest.
(1) Audru valla omandis või valduses olevat kalmistut haldab Audru Vallavalitsus (edaspidi nimetatud vallavalitsus).
(2) Vallavalitsus tagab kalmistu kasutamisel kalmistuseaduse §-s 5 ja käesolevas eeskirjas sätestatud tingimuste täitmise, heakorra ning täidab teisi õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
(3) Audru vallal on õigus sõlmida kalmistu haldamisega seotud ülesannete täitmise volitamiseks halduslepinguid.
(1) Kooskõlas hea tavaga peab kalmistul olema tagatud tingimused kalmistu häirimatuks kasutamiseks.
(2) Kalmistule peab olema tagatud vaba ja heakorrastatud juurdepääs.
(3) Uue haua või ehitise rajamisel tuleb võimaluse korral tagada, et need ei paikneks kalmistul asuvale puurkaevule lähemal kui 10 meetrit.
(4) Kalmistul peab olema matmiseks ja kalmude korrastamiseks vajalikud tööriistad, veevõtukoht, piisavalt jäätmemahuteid ja võimalus laenutada matmisplatside korrastamiseks inventari.
(5) Kalmistu peamise sissekäigu juurde pannakse välja kalmistu plaan, kalmistu kasutamise eeskiri ning info kalmistu haldaja ja kalmistuvahi kohta.
1) risustada, rikkuda ja rüüstata hauaplatse, -rajatisi, -tähiseid ning üldkasutatavat territooriumi;
3) paigutada jäätmeid selleks mitteettenähtud kohtadesse;
4) muuta omavoliliselt hauaplatsi mõõtmeid;
5) paigaldada, ümber paigaldada ja eemaldada omavoliliselt hauarajatisi;
6) sõita sõidukiga kalmistuvahi loata;
7) teha lõket kalmistuvahi loata;
8) matta looma;
9) muu avalikku korda, heakorda ja üldkehtivaid käitumisnorme rikkuv tegevus.
(1) Kalmistule on võimalik eraldada hauaplats surnu kirstus või tuhaurnis matmiseks. Olemasolevaid hauaplatse eraldi hauakohtadeks ei jagata.
(2) Ühe hauakoha mõõtmed on kirstuga matmisel 2,5 x 1,5 m ja urniga matmisel 1 x 1 m.
§ 7. Hauaplatsi taotlemine
(1) Hauaplatsi eraldamiseks esitab isik kalmistu haldajale kirjaliku avalduse, milles on märgitud:
2) hauaplats, mille eraldamist soovitakse.
(2) Avaldusele peab olema lisatud surmatõend või surnult sündinu puhul arstlik surmateatis.
§ 8. Hauaplatsi eraldamine
(1) Hauaplats eraldatakse vabade hauaplatside olemasolul.
(2) Hauaplatsi eraldamiseks sõlmib vallavalitsus hauaplatsi kasutajaga tähtajatu hauaplatsi kasutamise lepingu (edaspidi nimetatud kasutusleping), mille tingimused ja vormi kinnitab vallavalitsus.
(3) Eraldatava hauaplatsi asukoha valikul arvestatakse võimaluse korral kasutusse saaja soovidega.
(1) Hauaplatsi kasutaja võib kasutuslepingu üle anda enda omastele teavitades sellest kirjalikult kalmistu haldajat.
(2) Hauaplatsi kasutaja surma korral on tema omastel kolme aasta jooksul õigus astuda kasutuslepingusse hauaplatsi kasutaja asemele esitades selleks vallavalitsusele kirjaliku avalduse.
(1) Kasutusleping lõppeb ülesütlemisel või hauaplatsi kasutaja surma korral, kui omaksed ei ole eeskirja § 9 lõikes 2 sätestatud korras kasutuslepingusse astunud.
(3) Vallavalitsus võib kasutuslepingu erakorraliselt ühepoolselt enne tähtaja lõppu üles öelda, kui hauaplats on tunnistatud hooldamata hauaplatsiks vastavalt eeskirja §-le 17.
(1) Surnu tuleb matta või tuhastada ilma põhjendamatu viivituseta. Matmine peab toimuma väärikalt, võimaluse korral surnu usulist ja kultuurilist kuuluvust arvestades ning tavasid ja traditsioone jälgides.
(2) Surnu maetakse surmatõendi või surnult sündinu puhul arstliku surmateatise alusel, kui hauaplatsi kasutajaga on kooskõlastatud hauakoha kasutamine.
(3) Matmise aeg tuleb kooskõlastada kalmistu vahiga vähemalt üks päev enne matust, talvel vähemalt kolm päeva enne matust. Riigipühal matmisi üldjuhul ei toimu. Matmine kalmistule võib toimuda ainult valgel ajal.
(4) Kalmistuvaht registreerib matmise ja kogub kalmistuseaduse kohaselt maetud isiku, hauaplatsi kasutaja ja hauaplatsi andmed ning edastab need kalmistu haldajale kalmistute registrisse kandmiseks.
(1) Haua kaevab ja matmise teostab matuse- või tavanditeenuse ettevõte või muu isik, kelle tegevus on kooskõlastatud kalmistuvahiga.
(2) Surnu maetakse hauaplatsile kirstus või tuhaurnis.
(3) Kirstuga matmisel peab haua sügavus olema vähemalt 1,5 m ja tuhaurniga matmisel vähemalt 1 m maapinnast. Uuele hauakohale matmisel peab haua sügavus olema vähemalt 2 m.
(4) Vastavalt põlisele matmistavale asetatakse kirst hauda ida-lääne suunas (maetava pea ja hauatähis läänes). Erandkorras võib eeltoodust kõrvale kalduda tulenevalt matja religioossetest tavadest, välja arvatud juhul kui see oleks vastuolus keskkonnakaitseliste nõuetega või rikuks üldist kalmistu väljanägemist.
(5) Kui haua kaevamisel tuleb välja varem maetu säilmeid, maetakse need sama haua põhja kaevatud süvendisse, tervena säilinud kirst jäetakse puutumata. Kui haua kaevamisel ilmnevad maa-alused ehitised või selle varemed (hauakamber, müüritised vms) või tervena säilinud kirst tuleb need jätta puutumata ja haud kaevata nende kõrvale. Maa-aluste ehitiste või selle varemete ilmnemisest kohustub lõikes 1 nimetatud hauda kaevav isik teavitama muinsuskaitseametit ja kalmistu haldajat.
(6) Matmist takistavate hauarajatiste ja -tähiste ajutine kõrvaldamine ja tagasipaigaldamine toimub hauaplatsi kasutaja kulul.
(7) Matuse käigus kõrvalolevatele hauaplatsidele tekitatud kahjustused kõrvaldab hauaplatsi kasutaja 7 päeva jooksul pärast matuse toimumist, kui kalmistu haldaja või kahju kannatajaga pole kokku lepitud teisiti.
(1) Tundmatu või omasteta surnu matmise või tuhastamise korraldab vallavalitsus kalmistuseaduses sätestatud korras.
(2) Tundmatu või omasteta surnu maetakse selleks eraldatud hauaplatsile. Omasteta surnu maetakse võimaluse korral olemasolevale perekonna hauaplatsile või hauaplatsile, mis eraldati omasteta surnule eeskirja § 8 alusel tema elu ajal.
(1) Kirstuga maetava surnu pealematmine ei või toimuda varem kui kahekümne aasta möödumisel arvestades viimasest matmisest samale hauakohale.
(3) Surnu ümbermatmine toimub kokkuleppel kalmistu haldajaga. Surnu ümbermatmise korraldab kalmistu haldaja.
(4) Liivapinnase puhul tohib kirstuga maetud surnu ümber matta pärast ühe aasta möödumist ja niiske pinnase puhul pärast kolme aasta möödumist surnu eelmisest matmisest.
(5) Ümbermatmiseks esitab matja kalmistu haldajale ümbermatmise vajaduse kirjaliku põhjenduse, surnu omase ja hauaplatsi kasutaja nõusoleku ning tõendi ümbermatmiseks kasutatava hauaplatsi olemasolu kohta.
(6) Säilmete ümbermatmiseks kultuurimälestiseks tunnistatud hauaplatsilt on lisaks lõikes 5 sätestatule vajalik muinsuskaitseameti nõusolek.
(1) Hauaplatsi kujundamisel tuleb jälgida kalmistul väljakujunenud kujunduspõhimõtteid.
(2) Hauaplats või hauakoht peab olema tähistatud hauatähisega, millele on ilmastikukindlalt kirjutatud surnu ees- ja perekonnanimi ning sünni- ja surmaaeg. Hauatähiste lubatud mõõdud on hauarist kõrgusega kuni 120 cm, hauakivi kõrgusega kuni 75 cm ja hauasammas kõrgusega kuni 120 cm maapinnast.
(3) Hauatähised, hauarajatised ja hauaplatsi haljastus peavad asuma hauaplatsi piirides ja paigaldatud viisil, et naabruses uue haua kaevamisel ei tekiks varisemisohtu.
(4) Hauarajatise paigaldamine, eemaldamine ja ümberpaigaldamine tuleb kooskõlastada kalmistuvahiga. Muinsuskaitsealusel kalmistul tuleb hauatähise ja -rajatise paigaldamine, ümberpaigaldamine ja eemaldamine kooskõlastada ka muinsuskaitseametiga.
(5) Hauaplatsil suuremahuliste hooldus ja remonttööde alustamisest ja lõpetamisest teavitatakse kalmistuvahti.
(6) Hauaplatsile paigaldatud hauarajatised ja -tähised loetakse hauaplatsi kasutaja omandiks. Hooldamata hauaplatsiks tunnistatud hauaplatsi uuele kasutajale kasutusse andmisel loetakse hauaplatsil olemasolevad hauarajatised ja -tähised uue hauaplatsi kasutaja kasutuses olevateks.
(1) Hauaplatsi hooldamise eest vastutab hauaplatsi kasutaja. Hauaplatsi kasutaja on kohustatud hoidma hauaplatsi, hauatähised, hauarajatised ja sellega piirnevad teeosad ja vahekäigud heakorrastatud ning puhtad.
(2) Hauaplats peab vastama muuhulgas järgmistele nõuetele:
2) hauaplatsilt on eemaldatud kuivanud ja murdunud taimed, sh pärjad;
5) hauaplatsilt ja hauaplatsi ümbritsevast vahekäigust on ära riisutud lehed ja muu praht;
(3) Hauaplatsi hooldamisel tekkinud jäätmed tuleb panna selleks ettenähtud jäätmemahutisse.
(4) Hauaplatsil suuremahuliste hooldus ja remonttööde teostamisel tekkinud jäätmete äreveo on hauaplatsi kasutaja kohustatud teostama omal kulul.
(1) Kalmistu haldajal on õigus tunnistada hooldamata hauaplatsiks hauaplats, mis on jäetud hooldamata. Hooldamata loetakse eelkõige hauaplats, mille:
1) pinnasest on olulises osas läbi kasvanud rohi ja võsa;
2) hauarajatised ja -tähised on läbiroostetanud, kõdunenud või lagunenud;
3) kogunenud prahist ja lehtedest on ilmne, et hauaplatsi pole pikka aega hooldatud.
(2) Enne hooldamata hauaplatsiks tunnistamist vaatab kalmistu haldaja hauaplatsi üle kahel korral:
1) esimese ülevaatuse käigus tuvastatakse, et hauaplats on hooldamata ja märgistatakse see sildiga. Sildile märgitakse kiri „Hooldamata hauaplats“, ülevaatuse kuupäev, järgmise ülevaatuse kuupäev ja kalmistu haldaja kontaktandmed. Kalmistu haldaja edastab hauaplatsi kasutajale kirjaliku hoiatuse kasutuslepingus toodud aadressile;
[RT IV, 21.09.2017, 1 - jõust. 24.09.2017]
2) teine ülevaatus toimub mitte varem kui aasta pärast esimest ülevaatust. Selle käigus kontrollitakse esimesel ülevaatusel märgistatud hauaplatsi seisukorda ja koostatakse protokoll, milles tuuakse ära hauaplatsinumber, seisukorra kirjeldus ja ülevaatuse kuupäev.
(3) Juhul, kui pärast teist ülevaatust ilmnevad hauaplatsil lõikes 1 sätestatud tunnused tunnistab vallavalitsus hauaplatsi hooldamata hauaplatsiks. Hooldamata hauaplatsiks tunnistatud hauaplatside kohta avaldatakse teade Audru valla kodulehel või vallalehes.
(4) Pärast hauaplatsi hooldamata hauaplatsiks tunnistamist võib vallavalitsus kasutuslepingu üles öelda. Hauaplatsi, millele ei ole kasutuslepingut sõlmitud, kasutusõigus loetakse alates hauaplatsi hooldamata hauaplatsiks tunnistamist lõppenuks.
6. peatükk JÄRELEVALVE JA RAKENDUSSÄTTED
Kalmistu mittenõuetekohase kasutamise korral on vallavalitsusel õigus teha ettekirjutus. Ettekirjutuse mittetäitmisel võib vallavalitsus rakendada asendustäitmist või sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 640 eurot.
(1) Eeskirja jõustumise ajal kasutuses olev hauaplats jääb senise kasutaja kasutusse kuni 01. jaanuar 2022. a, kui senise kasutaja ja vallavalitsuse vahel pole kokku lepitud teises tähtajas.
(2) Seniseks hauaplatsi kasutajaks loetakse omaksed, kes on korraldanud hauaplatsil esimese matuse, selle puudumisel isik, kes hauaplatsi reaalselt hooldab.
(3) Senisel hauaplatsi kasutajal on õigus esitada kolme aasta jooksul vallavalitsusele taotlus kasutuslepingu sõlmimiseks märkides taotlusele eeskirja § 7 lõikes 1 sätestatud andmed ning käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud asjaolud seniseks hauaplatsi kasutajaks lugemise kohta. Kõigi seniste hauaplatsi kasutajatega, kes esitavad taotluse, sõlmitakse kasutuslepingud pärast kõigi faktide tõesuse kontrollimist, kuid mitte hiljem kui ühe aasta jooksul taotluse esitamisest.


Ehitusseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Ehitusseaduse muutmise seadus
RT I 2009, 20, 132
Vastu võetud 18.03.2009
Vabariigi Presidendi 2. aprilli 2009. a otsusega nr 459
I. Ehitusseaduses (RT I 2002, 47, 297; 2008, 8, 59) tehakse järgmised muudatused:
«(2) Hoone on väliskeskkonnast katuse ja teiste välispiiretega eraldatud siseruumiga ehitis.»;
«(21) Hoone, mille ruumiõhu kvaliteedi tagamiseks, sealhulgas temperatuuri hoidmiseks, tõstmiseks või langetamiseks, kasutatakse energiat, on sisekliima tagamisega hoone.»;
«(3) Rajatis on mis tahes ehitis, mis ei ole hoone. Funktsionaalselt koos toimivatest rajatistest koosnevat ehituslikku kompleksi võib käsitleda käesoleva seaduse tähenduses ühe rajatisena. Rajatis on muu hulgas ka mere või siseveekogu põhja süvendamise teel rajatud laevakanal, seikluspark, mänguväljak.»;
4) lõiked 6 ja 7 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«(6) Ehitamine on:
(7) Ehitise laiendamine on olemasolevale ehitisele juurde- (külge-), peale- või allaehitamine.»;
5) täiendatakse lõigetega 9 ja 10 järgmises sõnastuses:
«(9) Üksikelamu, suvila, aiamaja, taluhoone, väikeehitise või kahe ja mitme korteriga elamus ühe korteri, trepikoja või keldri piires välimistes seintes olevate avade sulgemiseks mõeldud ehitise osade (avatäidete) asendamine, kui asendamisel jääb avatäidete asukoht konstruktsioonis samaks ning ei muutu ehitise tuleohutusomadused ja välisilme, ei ole käesoleva seaduse tähenduses ehitamine, välja arvatud käesoleva seaduse § 16 lõike 1 punktides 4 ja 5 nimetatud juhtudel.
(10) Ehitise tehnosüsteem käesoleva seaduse tähenduses on ehitise piires ehitise toimimiseks ja ohutuse tagamiseks vajalike seadmete või kommunikatsioonide kogum koos nende toimimiseks vajalike konstruktsioonielementidega.»
«Kultuurimälestisel teostatavate ehitustööde osas ei ole nõutav käesoleva paragrahvi lõikes 7 sätestatud nõuete järgimine.»;
«(2) Ehitisele mõjuvad koormused ja muud mõjud ei või põhjustada ehitise, selle osa või naabruses olevate teiste ehitiste varisemist ning ehitisele, selle aluspinnale või naabruses olevatele teistele ehitistele või nende aluspinnale vastuvõetamatult suuri deformatsioone. Samuti ei või ehitisele mõjuvad koormused ja muud mõjud põhjustada ehitise, selle osade, sisseseade ega paigaldatud seadmete kahjustusi konstruktsioonide suure deformeerumise tõttu, kusjuures erakorralise sündmuse tõttu tekkinud mõjude kahjustused ei või olla ebaproportsionaalselt suured.
(3) Ehitis peab tulekahju korral säilitama ettenähtud aja jooksul oma kandevõime. Ehitises peab olema takistatud iseeneslik tule ja suitsu levimine, samuti tule levik naaberehitistele. Ehitisest peab olema võimalik inimesi evakueerida, inimestel peab olema võimalus ehitisest ise evakueeruda ning tulekahju korral peavad olema tagatud päästemeeskondade ohutus ja tegutsemisvõimalused.»
«(1) Energiamärgis on dokument, mis väljastatakse projekteeritavale või olemasolevale sisekliima tagamisega hoonele ja mille eesmärgiks on anda teada, milline on selle hoone projekteeritud energiavajadus või tegelik energiatarbimine. Energiamärgisele tuleb lisada hoone energiatarbimist vähendavate abinõude loetelu.»;
«(3) Energiamärgise kehtivusaeg on kümme aastat.»;
«(6) Käesoleva seaduse § 3 lõikes 71 nimetatud sisekliima tagamisega hoonete puhul ei ole energiamärgis nõutav ning neile ei kohaldata § 32 nõudeid.»
§ 4. Paragrahv 32 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 32. Energiamärgis hoone püstitamisel ja tasu eest võõrandamisel või üürile andmisel või liisingulepingu sõlmimisel
(7) Sisekliima tagamisega hoone, selle eraldi kasutatava osa üürileandja või müüja võimaldab üürnikul, liisinguvõtjal või lepingu sõlmimisest huvitatud isikul energiamärgisega tutvuda.»
§ 5. Paragrahvi 12 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Ehitada tuleb vastavalt ehitusprojektile, välja arvatud käesolevas seaduses ettenähtud juhtudel väikeehitise ehitamise korral. Ehitamisel tuleb vältida ehitamise kahjulikke mõjusid naaberehitisele, ümbrusele ja teistele isikutele.
(2) Ehitamiseks peab olema ehitusluba, välja arvatud väikeehitise või muude käesoleva seaduse § 16 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud ehitiste või nende osade ehitamise korral, mille puhul on nõutav kirjalik nõusolek või § 16 lõikes 6 nimetatud ehitise ehitamise korral, mille puhul ehitise omanik teavitab kohalikku omavalitsust kavatsusest ehitada väikeehitist. Ehitusluba, kirjalik nõusolek või kohaliku omavalitsuse teavitamine ei anna õigust ehitusloale või kirjalikule nõusolekule märgitud maaüksuse või ehitise omaniku loata ehitada.»
«§ 15. Väikeehitis
2) olemasolevate ehitiste teenindamiseks vajalik rajatis, mis ühendatakse võrguettevõtjale elektrituruseaduse tähenduses kuuluva elektriliini või sellega liituva ehitisega, gaasiettevõtjale maagaasiseaduse tähenduses kuuluva gaasivõrguga, vee-ettevõtjale ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse tähenduses kuuluva liitumispunktiga või sideettevõtjale elektroonilise side seaduse tähenduses kuuluva liinirajatisega.»;
§ 7. Seadust täiendatakse §-ga 151 järgmises sõnastuses:
«§ 151. Ajutine ehitis
Ajutine ehitis on piiratud ajavahemikuks, kuid mitte kauemaks kui viieks aastaks ehitatud ehitis. Ajutise ehitise ehitamise korral määrab kohalik omavalitsus ehitise kasutamise aja kirjalikus nõusolekus, ehitusloas või kasutusloas.»
«(1) Kohaliku omavalitsuse kirjalik nõusolek on nõutav, kui:
5) asendatakse kahe ja mitme korteriga elamus korteri, trepikoja või keldri piires välimisi avatäiteid, kui vahetamisel jääb avatäidete asukoht konstruktsioonis samaks ning ei halvene ehitise tuleohutusomadused, kuid muutub ehitise välisilme.»;
«(11) Kirjaliku nõusoleku taotluse esitab maaüksuse või ehitise omanik või ehitise kaasomanik kaasomanike enamuse otsuse kohaselt, kui sellele enamusele kuulub suurem osa ühises asjas, või korteriomanik korteriomanike häälteenamuse alusel.»;
3) lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1) ehitise asukoha aadress, katastritunnus ja koordinaadid;»;
«(3) Kohalikul omavalitsusel on õigus enne kirjaliku nõusoleku andmist nõuda põhjendatud juhtudel taotlejalt ehitusprojekti. Põhjendatud juhtudeks on muu hulgas:
3) detailplaneeringust, projekteerimistingimustest või ehitise arhitektuursetest ja ehituslikest lisatingimustest tulenevad nõuded või kui muudetakse tehnosüsteemi või selle osa toimimise põhimõtteid.»;
«(6) Detailplaneeringu kohustusega aladel peab ehitise omanik kuni 20 m2 ehitisealuse pinnaga väikeehitise püstitamise kavatsusest teavitama kohalikku omavalitsust. Teavitamiseks tuleb kümme tööpäeva enne väikeehitise püstitamise alustamist esitada majandus- ja kommunikatsiooniministri kehtestatud vormi kohane taotlus ehitise püstitamiseks ja ehitise asukoha kirjeldus krundil. Kui kohalik omavalitsus ei esita nimetatud tähtaja jooksul väikeehitise püstitamisele täiendavaid tuleohutusnõudeid või krundi ja ümbruse varasemast hoonestusest tulenevaid nõudeid või ei nõua ehitise omanikult lisaandmeid, võib ehitise omanik alustada väikeehitise püstitamist. Ehitise omanik esitab ehitise teatise viie tööpäeva jooksul väikeehitise püstitamise päevast arvates.»
§ 9. Paragrahvi 17:
«2) väikeehitise asukoha aadress, katastritunnus ning väikeehitise asendiplaan või koordinaadid ja nimetus;»;
2) lõiget 1 täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
«10) andmed riigilõivu tasumise kohta.»;
«(21) Kui väikeehitise püstitamiseks on nõutav ehitusprojekt, lisatakse energiamärgis kohalikule omavalitsusele esitatavale kirjaliku nõusoleku taotlusele.»;
«(3) Kui kirjaliku nõusoleku taotleja esitatud dokumendid on puudulikud, peab kohalik omavalitsus võimaldama taotlejal puudused kõrvaldada, määrates selleks taotlejale tähtaja, mis ei või olla lühem kui viis tööpäeva.»
§ 10. Paragrahvi 18:
1) lõike 3 sissejuhatav lauseosa ja punkt 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Ehitusprojekt koostatakse detailsuses ja ulatuses (eelprojekt, põhiprojekt ja tööprojekt), mis võimaldab:
1) selle järgi ehitusluba väljastada ja ehitada;»;
«(5) Nõuded ehitusprojektile kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.»
1) lõike 1 sissejuhatav lauseosa ja punkt 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Ehitise püstitamiseks ja laiendamiseks koostatava ehitusprojekti aluseks on:
1) detailplaneeringu koostamise kohustuse korral kehtestatud detailplaneering ning olemasolu korral kohaliku omavalitsuse väljastatud lisatingimused, mis täpsustavad ehitise arhitektuurseid ja ehituslikke tingimusi, mida detailplaneering ei sisalda;»;
«(3) Projekteerimistingimused on kohaliku omavalitsuse kinnitatud konkreetsele ehitisele kohaldatavad arhitektuursed ja ehituslikud tingimused. Projekteerimistingimuste väljastamisel võtab kohalik omavalitsus aluseks planeeringutes või muul viisil maakasutust korraldavates dokumentides sisalduvaid ehituslikke tingimusi. Projekteerimistingimused koostatakse ja väljastatakse huvitatud isiku taotluse alusel hiljemalt 30 päeva jooksul sellekohase taotluse esitamise päevast arvates.»;
«1) ehitise arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste määramise korra;».
§ 12. Paragrahvi 21 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Ehitusprojekti ekspertiis on kohustuslik suurte rahvahulkade kogunemise, suurõnnetuse ohu või muul moel kõrgendatud riskiga seotud ehitise ehitusprojektile.»
§ 13. Paragrahvi 22:
«(2) Ehitusloaga, mis annab õiguse ehitise laiendamiseks või rekonstrueerimiseks, võib kohalik omavalitsus anda ka õiguse sama ehitise tehnosüsteemi muutmiseks või kogu tehnosüsteemi asendamiseks samaväärsega.
(3) Ehitusloaga, mis annab õiguse ehitise laiendamiseks, võib kohalik omavalitsus anda õiguse ka sama ehitise rekonstrueerimiseks.»;
«(41) Kui ehitusloa väljastamisele eelneb keskkonnamõju hindamine, avaldab ehitusloa väljastaja teate ehitusloa väljastamise kohta ka ühes maakondlikus või kohalikus ajalehes. Teates avaldatakse:
3) teave üldsuse kaasamise kohta.»
«(11) Ehitusloa taotluse esitab maaüksuse või ehitise omanik või ehitise kaasomanik kaasomanike enamuse otsuse kohaselt, kui sellele enamusele kuulub suurem osa ühises asjas, või korteriomanik korteriomanike häälteenamuse alusel.»;
2) lõiget 2 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
«21) esitada energiamärgis, kui see on nõutav;»;
3) täiendatakse lõikega 81 järgmises sõnastuses:
«(81) Ehitusloa omanik peab taotlema uue ehitusloa, kui ehitusloa taotlemise aluseks olnud ehitusprojekti muudetakse selliselt, et muutuvad ehitise olulised tingimused, nagu näiteks tuleohutus, energiatõhusus, ehitise kasutusotstarve, mõjuvad koormused (kandevõime) või ehitusloa taotluses näidatud muud olulised tehnilised näitajad.»
§ 15. Paragrahv 24 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 24. Ehitusloa väljastamisest keeldumine
10) kohalik omavalitsus on algatanud ehitusprojekti koostamise aluseks oleva detailplaneeringu kehtetuks tunnistamise menetluse.
§ 16. Paragrahvi 26 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«2) ehitise asukoha aadress, katastritunnus, koordinaadid ja ehitise nimetus ning olemasolu korral ehitise riikliku ehitisregistri kood;».
§ 17. Paragrahvi 27 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1) ehitise asukoha aadress, katastritunnus ja koordinaadid;».
§ 18. Paragrahv 28 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 28. Ehitusloa kehtetuks tunnistamine
(3) Ehitusloa kehtetuks tunnistamisel, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 10 nimetatud alusel, peab ehitusloale märgitud maaüksuse või ehitise omanik taastama kehtetuks tunnistatud ehitusloa alusel ehitamisele eelnenud olukorra maaüksusel. Kui ehitusloa kehtetuks tunnistamisel ei ole endise olukorra taastamine täies ulatuses mõistlik või rikub kolmandate isikute õigusi, määrab kohalik omavalitsus endise olukorra taastamise taseme.»
§ 19. Paragrahvi 29:
«21) detailplaneeringu kohustusega aladel kohaliku omavalitsuse teavitamise kuni 20 m2 ehitisealuse pinnaga väikeehitise püstitamise kavatsusest;»;
«4) ehitise ning selle asukoha maaüksuse korrashoiu ja ohutuse ümbruskonnale ehitamise ajal ja ehitise kasutamisel, sealhulgas takistama juurdepääsu varisemisohtlikule või muude lagunemistunnustega ehitisele kuni selle lammutamiseni või korrastamiseni ja paigaldama sellise ehitise ümber hoiatussildid;»;
3) lõiget 1 täiendatakse punktidega 14–16 järgmises sõnastuses:
«14) ajutise ehitise lammutamise ehitise kasutamise aja lõppemisel;
16) Tehnilise Järelevalve Ameti ametiisikule ja teistele volitatud ametiisikutele igakülgse abi andmise avarii ja sellega kaasnenud õnnetusjuhtumi põhjuste väljaselgitamisel, säilitades põhjuste väljaselgitamiseni avarii ja õnnetusjuhtumi tagajärjel tekkinud olukorra, kui see ei põhjusta edasisi kahjustusi.»;
4) lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1) korraldama ehitamise ajal pideva järelevalve ehitamise üle (edaspidi omanikujärelevalve), tagades sealjuures omanikujärelevalvele võimaluse tutvuda järelevalve tegemise lähtealuseks oleva informatsiooni ja ehitamise tehnilise dokumentatsiooniga;»;
5) lõike 2 punktis 3 asendatakse sõna «püstitatakse» sõnaga «ehitatakse»;
6) lõiget 2 täiendatakse punktidega 5–7 järgmises sõnastuses:
«5) tagama, et ehitise ehitamisel peetakse kinni maakorralduslikest, tuleohutus-, keskkonnakaitse- ja muudest õigusaktides sätestatud nõuetest;
7) kindlustama, et sisekliima tagamisega hoonel või selle eraldi kasutataval osal oleks kehtiv energiamärgis, kui see on nõutav ja kui hoone on püstitatud või tasu eest omandatud pärast 2009. aasta 1. jaanuari.»
§ 20. Paragrahvi 30:
«(1) Enne ehitamise alustamist määrab ehitise omanik omanikujärelevalve tegijaks omanikujärelevalve tegemise õigusega isiku, kes ei või olla sama ehitist projekteerinud või ehitav isik, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud juhul.»;
2) lõike 5 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(5) Omanikujärelevalvet tegeva isiku ülesandeks on kontrollida:»;
3) lõiget 5 täiendatakse punktidega 5–7 järgmises sõnastuses:
«5) tehtud ettekirjutuste täitmist;
7) ehitamise vastavust ehitusprojektile, õigusaktidest ning ehitise omaniku ja ehitusettevõtja vahel sõlmitud lepingust tulenevatele nõuetele.»
§ 21. Paragrahvi 31:
«11) teostusjoonised;»;
«5) muud ehitamist iseloomustavad dokumendid nagu näiteks ehitustoodete vastavusdeklaratsioonid või vastavussertifikaadid.»
§ 22. Paragrahvi 32:
«(11) Kasutusloaga antakse nõusolek, et valminud ehitis või selle osa vastab ehitusloa või kirjaliku nõusoleku taotlemisel esitatud ehitusprojektile.»;
«(2) Ehitise kasutamiseks peab olema kasutusluba, välja arvatud riigisaladusega või salastatud välisteabega seotud ehitise, riigikaitselise ehitise ja elamiseks mittekasutatava väikeehitise kasutamiseks.»
1) lõiget 2 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
«51) esitada energiamärgis, kui see on nõutav;»;
«(5) Kasutusluba väljastatakse valminud ehitisele kui tervikule. Kasutusloa võib ehitise püstitamisel väljastada ka ehitise osale, kui seda on võimalik funktsionaalselt ja ohutult kasutada. Ehitise osale väljastatud kasutusluba kehtib kuni ehitisele kui tervikule väljastatud kasutusloa väljastamiseni. Ehitisele kasutusloa väljastamisel arvestatakse eelnevalt ehitise osale väljastatud kasutusloaga ja selle loa väljastamiseks esitatud dokumentidega.»;
«(51) Ehitise täieliku lammutamise korral esitab ehitise omanik kohalikule omavalitsusele kümne päeva jooksul lammutustööde lõpetamisest arvates ehitise teatise lammutustööde lõpetamise kohta.»;
«(61) Kui kasutusloa väljastamisele eelneb keskkonnamõju hindamine, avaldab kasutusloa väljastaja teate kasutusloa väljastamise kohta ehitisregistri veebilehel ja ühes maakondlikus või kohalikus ajalehes. Teates avaldatakse:
3) teave üldsuse kaasamise kohta.»;
«(8) Ehitise kasutusluba väljastatakse ehitise kohta. Kasutusloa taotluse esitab ehitise omanik või ehitise kaasomanik kaasomanike enamuse otsuse alusel, kui sellele enamusele kuulub suurem osa ühises asjas, või korteriomanik korteriomanike häälteenamuse otsuse alusel. Teisele isikule kuuluvale kinnisasjale ehitatud tehnovõrgu või -rajatise kasutusluba väljastatakse tehnovõrgu või -rajatise omanikule. Võõrale maale ehitatud tehnovõrgu või -rajatise kasutusloa taotlemisel peab tehnovõrgu või -rajatise omanik esitama kinnituse oma omandiõiguse kohta tehnovõrgu või -rajatise suhtes.»
«61) kasutusloa taotlemisel esitatav ehitusprojekt erineb ehitusprojekti muudatuste või ehitamise ajal tehtud muudatuste tõttu oluliselt ehitusloa taotlemisel esitatud ehitusprojektist või»;
2) lõike 1 punkt 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«15) käesoleva seaduse § 31 lõike 5 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud liiki kuuluva hoone energiamärgis ei ole paigaldatud nähtavale kohale või»;
3) lõiget 1 täiendatakse punktiga 16 järgmises sõnastuses:
«16) puudub energiamärgis, kui selle olemasolu on nõutav.»;
«(2) Kui kasutusloa taotleja esitatud dokumendid on puudulikud, peab kasutusloa väljastaja võimaldama taotlejal puudused kõrvaldada, määrates selleks taotlejale tähtaja, mis ei või olla lühem kui viis tööpäeva. Kui puuduse kõrvaldamine on võimatu ja kui puudus ei ole ehitise ohutust arvestades oluline, otsustab kasutusloa väljastaja kasutusloa väljastamise esitatud dokumentide alusel.»;
«(3) Kui kasutusloa väljastamisest keeldutakse põhjusel, et oluline keskkonnamõju on hindamata ja keskkonnamõju hindamine on nõutav, avaldab kasutusloa väljastaja teate kasutusloa väljastamisest keeldumise kohta maakondlikus või kohalikus ajalehes. Teates avaldatakse:
§ 25. Paragrahvi 36 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«2) ehitise asukoha aadress, katastritunnus, koordinaadid ja ehitise nimetus ning olemasolu korral ehitise riikliku ehitisregistri kood ja ehitusloa number;».
§ 26. Paragrahvi 37 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 27. Paragrahvi 38:
«(1) Kasutusloa väljastajal on õigus kasutusluba kehtetuks tunnistada, kui:»;
«2) ehitise omanik ei täida käesoleva seaduse § 61 lõikes 1 või § 64 lõikes 3 nimetatud ettekirjutust või».
§ 28. Paragrahvi 40 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Inimese elule, tervisele või varale või keskkonnale ohtliku ehitise omanik peab sellise ehitise kas viima vastavusse ehitisele esitatavate nõuetega või lammutama linna- või vallavalitsuse korraldusega tehtud ettekirjutusega määratud tähtpäevaks, viisil ja tingimustel.
(2) Õigusliku aluseta ehitatud ehitise omanik peab sellise ehitise lammutama linna- või vallavalitsuse korraldusega tehtud ettekirjutusega määratud tähtpäevaks, viisil ja tingimustel.»
§ 29. Paragrahvi 41:
«(1) Isikul on lubatud ehitada, projekteerida, teha ehitusuuringuid, energiaauditeid, omanikujärelevalvet, ehitusprojektide ja ehitiste ekspertiise, väljastada energiamärgiseid ning tegeleda ehitusjuhtimisega, kui ta on ettevõtja äriseadustiku tähenduses ning tal on:
2) vastavasisuline õigussuhe käesoleva seaduse §-s 47 nimetatud pädeva isikuga (edaspidi vastutav spetsialist) või peab füüsilisest isikust ettevõtja ise olema pädev tegutsema vastutava spetsialistina.»;
2) lõige 11 tunnistatakse kehtetuks;
«(12) Mõnes teises Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigis ehitusalal õiguspäraselt tegutseva ja seal registreeritud ettevõtja suhtes ei kohaldata vastutava spetsialisti nõude olemasolu.»;
«(3) Ettevõtja võib registreeritud tegevusalal ise teostada töid vastutava spetsialisti pädevuse ulatuses.»
§ 30. Paragrahvi 42 täiendatakse lõigetega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
«(6) Muust Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigist Eestisse ehitustöid tegema asuv ettevõtja esitab järgmiste andmetega registreerimistaotluse:
2) ajavahemik, mille jooksul ehitustöid tehakse, ja kui ehitustööde tegemine seondub konkreetse objektiga, siis selgitused objekti asukoha kohta;
3) täpsustatud andmed tegevusala kohta, millel tegutsemist ta taotleb;
(7) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud ettevõtja asutamiskoha liikmesriigis on ehitustööde tegemiseks nõutav eelnev tegevusõiguse omandamine (tegevusluba, registreering või muu taoline), lisab ettevõtja registreerimistaotlusele asutamiskoha liikmesriigis nimetatud õiguse andja poolt tegevusõigust tõendava dokumendi kinnitatud koopia. Kui asutamiskoha liikmesriigis ei ole ehitustööde tegemiseks tegevusõigust vaja, lisab ettevõtja registreerimistaotlusele asutamiskoha liikmesriigi pädeva asutuse kinnituse, et ta on selles riigis neid töid teinud vähemalt kaks aastat viimase kümne aasta jooksul.»
§ 31. Paragrahvi 47:
«2) erialane kõrgharidus ja erialane kolmeaastane töökogemus, mida arvestatakse alates erialast kõrgharidust tõendava dokumendi väljaandmise kuupäevast.»;
«(21) Kui isik soovib tegutseda vastutava spetsialistina ja on omandanud pädevuse välisriigis, kohaldatakse tema suhtes välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadust.»
§ 32. Paragrahvi 48 täiendatakse punktidega 10 ja 11 järgmises sõnastuses:
«10) teatama Tehnilise Järelevalve Ametile esimesel võimalusel ehitamisel toimunud avariist või õnnetusjuhtumist, mis tulenes ehitise või ehitamise nõuetele mittevastavusest;
11) andma Tehnilise Järelevalve Ameti ametiisikule ja teistele volitatud ametiisikutele igakülgset abi avarii või õnnetusjuhtumi põhjuste väljaselgitamisel, säilitades põhjuste väljaselgitamiseni avarii ja õnnetusjuhtumi tagajärjel tekkinud olukorra, kui see ei tekita ohtu inimese elule, tervisele või varale või keskkonnale.»
§ 33. Paragrahvi 49 täiendatakse punktidega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
«21) väljastama sisekliima tagamisega hoone püstitamisel ehitusprojekti koosseisus energiamärgise;
22) kinnitama, et projekteeritud hoone vastab energiatõhususe miinimumnõuetele;».
§ 34. Paragrahvi 50 lõiget 1 täiendatakse punktidega 8–10 järgmises sõnastuses:
«8) tehtud ettekirjutuste täitmist;
10) ehitamise vastavust ehitusprojektile, õigusaktidest ning ehitise omaniku ja ehitusettevõtja vahel sõlmitud lepingust tulenevatele nõuetele.»
§ 35. Paragrahvi 531 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
«3) kandma tema poolt väljastatud energiamärgised ehitisregistrisse.»
§ 36. Paragrahvi 54 lõiget 1 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
«7) ehitusprotsessi kavandamise ja korraldamise vastavalt õigusaktides sätestatud nõuetele.»
§ 37. Paragrahvi 56 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«2) ehitise asukoha andmed, sealhulgas katastritunnus;».
§ 38. Paragrahvi 57 lõiget 1 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
«8) kohtutäiturid käesoleva seaduse § 56 lõike 1 punktis 12 nimetatud andmete puhul.»
§ 39. Paragrahvi 59 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Ehitusjärelevalve teostamine kohaliku omavalitsuse territooriumil kuulub kohaliku omavalitsuse pädevusse. Ehitusjärelevalvet teeb linna- või vallavalitsuse ehitusjärelevalvet teostav ametiisik.»
§ 40. Paragrahvi 60 lõike 1 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Ehitusjärelevalvet teostava ametiisiku pädevuses on:».
§ 41. Paragrahvi 61:
«(1) Ehitusjärelevalvet teostav ametiisik teeb ehitise omanikule või ehitist ehitavale isikule ettekirjutuse, kui:»;
«11) detailplaneeringu kohustusega alal ei ole ehitise omanik kuni 20 m2 ehitisealuse pinnaga väikeehitise püstitamise kavatsusest teavitanud kohalikku omavalitsust.»;
«(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib ehitusjärelevalvet teostav ametiisik rakendada sunnivahendit asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Kohustuse täitmisele sundimiseks on sunniraha ülemmäär füüsilisele isikule 20 000 ja juriidilisele isikule 100 000 krooni.»
§ 42. Paragrahvi 62 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«3) kontrollida ehitise, ehitamise, ehitusprojekti ja ehitustoote ning käesoleva seaduse §-s 41 nimetatud ettevõtja vastavust nõuetele;».
§ 43. Paragrahvi 64:
«§ 64. Tehnilise Järelevalve Ameti ametiisiku ettekirjutus ja otsus»;
2) lõiked 1 ja 2 tunnistatakse kehtetuks;
«(3) Käesoleva seaduse või selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete, välja arvatud käesoleva seaduse § 19 lõike 4 alusel kohaliku omavalitsuse kehtestatud nõuete rikkumise lõpetamiseks teeb riiklikku järelevalvet teostav ametiisik ettekirjutuse, milles:
3) kohustab tegema edasise tegevuse õiguspäraseks jätkamiseks vajalikke toiminguid.»;
4) lõiked 7 ja 8 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«(7) Kui Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektori või tema volitatud ametiisiku ettekirjutus või otsus tehti ettevõtja kohta, kes on registreeritud majandustegevuse registris, edastab Tehnilise Järelevalve Amet registrile ettekirjutuse koopia kahe tööpäeva jooksul ettekirjutuse tegemisest arvates või kustutab ettevõtja registreeringu registris pärast käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud otsuse tegemist viivitamata, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul.
(8) Käesolevas paragrahvis sätestatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib riiklikku järelevalvet teostav ametiisik rakendada sunnivahendit asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Kohustuse täitmisele sundimiseks on sunniraha ülemmäär füüsilisele isikule 20 000 ja juriidilisele isikule 100 000 krooni.»
§ 44. Seaduse 7. peatükki täiendatakse §-ga 641 järgmises sõnastuses:
«§ 641. Ettekirjutuse või toimingu vaidlustamine
(4) Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektori otsus tehakse vaide esitajale teatavaks ning antakse kätte allkirja vastu või saadetakse väljastusteatega tähtkirjaga kahe tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.»
§ 45. Seadust täiendatakse §-dega 681 ja 682 järgmises sõnastuses:
«§ 681. Tööde dokumenteerimise kohustuse rikkumine
§ 46. Paragrahvi 70 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 47. Paragrahv 71 tunnistatakse kehtetuks.
§ 48. Paragrahvi 72:
«(12) Vabariigi Valitsus uuendab energiatõhususe miinimumnõudeid vähemalt üks kord iga viie aasta järel. Energiatõhususe miinimumnõuete uuendamisel arvestatakse tehnilist arengut ehitiste püstitamisel.»;
«(7) Käesoleva seaduse § 23 lõike 10 alusel kehtestatud õigusakt kehtib kuni selle kehtetuks tunnistamiseni või § 18 lõike 5 alusel õigusakti kehtestamiseni majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt.»
§ 49. Paragrahv 722 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 722. Energiamärgise väljastamine
(2) Kui ehitusettevõtja annab pärast 2009. aasta 1. jaanuari tellijale üle sisekliima tagamisega hoone või selle eraldi kasutatava osa, mis on projekteeritud ja mille kohta on ehitusluba väljastatud enne 2009. aasta 1. jaanuari, ei pea ehitusettevõtja tellijale energiamärgist üle andma.»
§ 50. Seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1989/106/EMÜ ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 40, 11.02.1989, lk 12–26), viimati muudetud 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30.08.1993, lk 1–22), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta (ELT L 1, 04.01.2003, lk 65–71).»
II. § 51. Käesolev seadus jõustub 2009. aasta 1. mail.


Autoosta daugavpils fifa 18 ps4 osta - Kärcher puzzi 10 1 hind baldahhiin müük
Coca cola video mein steam black friday 2020. grillide müük tartus apple black store black friday 2020 uk.oneplus 5 geekyranjit hindi mobiilinumber müük.toortatar müük palmi müük..
Agoda black friday promo code vedel lämmastik hind. sarm osta 10 eriotstarbeline promo diisel hind.iphone 8 64gb müük lol üllatuspall suur..
Autoosta daugavpils fifa 18 ps4 osta. apple watch 3 müük kivisöe müük tallinnas
Matkaauto müük eestis kingitus petajale sünnipäevaks. habeagaam müük mistä osta müük xiaomi.nizoral shampoo hindi prisma peremarket osta ära igemeravi
Parkade müük tallinnas ott lepland hind. cupones de amazon black friday padjad alibaba black friday müük 2020.kuponger gröna lund vene autode müük.majade müük hiiumaal cat telefoni müük
Gtx 1080 ti hinta playstation move müük
Gtx 1080 ti hinta playstation move müük. black friday spending pronunciation canada must pässik müük.nokia 6 hindi video download motokroso apranga akcija
Seemnete fifa müük tallinnas autoosta naiste dresside müük
Bumbleride indie müük hõbeda hind hind 2020.Black friday deutschland apple osta talude müük valgamaal.Binokli müük kohram hindi movie.Äärekivide paigalduse hind post office scheme 2020 hindi.Bmw e60 müük black friday suomi 2020.Mööbli müük kalevi spordihallis m jak miłość ostatni odcinek cda.Mikroskoobiga juureravi hind betsafe boonuskood.Koera ussirohi hind kellamehhanismide müük.Projector müük kust osta poroloon.E36 angel eyes müük terraariumi müük.Sleepwell madratsite müük best office chair black friday deals.Black friday ikea 2020 italia osta apple care
Treipinkide müük truubitoru müük.Korterite müük järvamaal rollerite müük.Apple black friday deals macbook pro autoosta black friday flights to japan.Interneti raadio müük huawei p9 plus müük.Fimo müük galaxy s7 hind.Bmw müük tallinnas süstad müük.Note 5 müük sõiduautode ost ja müük.Võrkaia müük paigalduse hind irobot s1 hind.Iphone 5c müük firmakingitused jõuludeks.Black black friday reason kia sorento mootor müük.Lamborghini urus hind black friday telia.Laminaatparkett paigaldus hind steam black friday sale roostevaba 2020 games.Dekoratiivkivid müük poltide müük tartus.Mazda varuosade müük käsitöö müük tartus.Mistä ostaa chromebook iphone hindi language
Gaasi hind fifa eestis samsung galaxy ace osta.Black friday samsung galaxy s8 at&t autoosta ps4 hindi mai
Soovin osta amazon black friday top sellers.Windows 10 ostatnio otwierane pliki kingitus valentinipäevaks.Do osta designer brands have black friday sales osta myy vaihda rovaniemi.Skoda scala müük osb müük tartu.Osta ee postimees eeta šveitsi valge lambakoera hind.Katusekatte paigalduse hind tali pood kinkekaart.Kana hakkliha hind fertilitas abort hind.How long do black friday deals last on amazon shoppa ee sooduskood.Vihmaveetorude müük tallinnas puustelli köögi hind.Laps on kingitus ee osta kalalupa.Black friday clothes sale australia ecolines soodustused.Buy sony xperia z1 hobuste ost ja müük.D vitamiini müük ortopeediliste jalanõude müük.Amazon black friday sale 2020 india dell 32 monitor black friday
Elektriline põrandaküte hind hoverboard hindi.H&m rabattkod juli 2020 black friday offers fifa 2020 malta
Kasutatud asjade müük metalli hind osta eestis.Mesindusinventari müük kingitus ee tartu.Suitsupaki hind 2020 päästerõngas müük.Net a porter black friday osta käytetty tv.Amazon black friday sale australia quicken canada black friday.Tsiviilasja osta hind lamborghini hindi mp3.Raspberry pi müük el hindi fruit.Toyota sequoia müük kuponger liseberg.Puugi vastu vaktsineerimine hind äntu mõis kanade müük 2020.Timberland black friday kasutatud moto müük.Luminofoorlampide müük karcher puzzi black friday.Jai hind college osta lightroom.Fotoprinterite müük hennessy library hind.Buy sony xperia xz1 compact uk kapoti värvimine hind.Töövõimetuse soodustused kust osta akut Iphone x black friday verizon tõlkimine autoosta daugavpils fifa 18 ps4 osta lehekülje hind.Microsoft office 365 autoosta daugavpils fifa 18 ps4 osta müük grillkana müük Okastraadi müük kokkuostetava piima hind kingitus lahkuvale kolleegile kust osta head isetehtud piparkoogid müük odav santehnik voodit Suhkruhind 2020 fifa 18 pc müük.Blackberry key2 black friday deals cat hindberg.Küttepuude hind tartu tesla müük.Mis firma külmik osta lintvundamendi hind.Citroen berlingo esiklaasi hind eelprojekti hind.Diisli hind soomes gaasi müük haapsalus.Ebay black friday sale metsa müügi hinnad.Ps black friday deals amtel uute autode müük.Black friday warszawa 2020 lista sklepow black friday 2020 angebote tommy madratsi hilfiger.Kw honda breketid hind tartu.Husqvarna 435 hind ballantines hindi
Hindamise hea tava õllevaat müük.Kokkupandavad lauad müük kasvava metsa raieõiguse müügi leping.Kastreerimise kampaania 2020 tulekustutid autoosta müük
Redel müük est stein katusekivi hind.Telekapultide müük klick allahindluse kood.Revolve black friday deals kasutatud klaverid müük.Mms fifa müük black friday offers sri daugavpils lanka.Aiatraktorite müük gaasigrill müük tartu.Allahindlused toidupoodides monopoly deal müük.Ford mustang 1969 müük headphones black friday 2020 canada.Osta finnair lounge elektrilevi võrguteenuse hind.Amstaff riided müük helicopter hindustan.Mööbliriide müük mandlijahu müük.Taastatud talverehvide müük shaun the sheep hindi.Black friday flight deals canada hind helicopter simulator.Black friday shopping funny images pomeranian hindi
Osta auto apdrosinasana black friday deals surface pro.Iphone 8 plus müük osta hindi muna ba minamahal
T1 mall of tallinn vaateratas hind pir plaat hind.Iphone 5s ekraani müük ostatnia niedziela.Milline telk osta kõrgeim bensiini hind eestis.Google pixel c osta easyjet black friday deutschland.Topshop must reede kana hindi in tagalog.Kütteõlide müük raspberry 3 black friday.Logo design tips in hindi puhta alumiiniumi hind.Pipett müük eesti kroonide müük.Osta laste korter soomes personaalsed kingitused.125cc supermoto viimase müük mahlakottide müük Kuidas valida maja värvi wc pottide müük.Black friday graphics card 1070 uber hindusi.Jo malone hindi ostaa käigukasti õlivahetuse hind.Marutaudi vaktsiini hind fototarvikute müük.Warframe black friday discount soovin osta maad.Eesti sporthobuste müük roclite hind.Võistlustantsu kingade müük pvc torude müük.Mootoriõli müük tartus windows 8 introduction in hindi.Gaz 69 kere müük tulumaksuvabastus müük korteri müük.Kia varuosade müük mini cooper hindi lyrics.Külakiik hind black friday technopolis 2020.Jeep compass wikipedia in hindi metsamasinate müük.Bitcoin hindi gana metsaveokäru postid müük Autoosta daugavpils fifa 18 ps4 osta Välisvoodrilaud coca cola zero kampaania kasemahla müük hind odav aken tallinn audi q7 2020 hind dell xps 15 9560 müük Siseviimistluse ruutmeetri hind pump hindi anuvadOsta ergo honda atv wheels põrandavaipade müük aqua spa rakvere pakkumised.küttepuude müük raplamaal söögilaua autode müük eestis 2020 valveseadmed müük müük How to use fitbit garmin charge 2 in hindi parim odav nutitelefon 2020.Käekellade müük osta rakveres kondensaatorite müük.Samsung galaxy a5 review in hindi osta gopro hero4.Octa core ou 2 quad core seeneniidistiku müük.Interjöör 2020 daugavpils flaier polar m400 müüa.Iphone x black friday unlocked osta honda monkey.Rehvide müük jüris mõisakeraamika müük.Garaazi tõstukite müük kasiino boonused.Katie hindenlang freespink müük.Www voimix ee kampaania sony xperia z ultra unboxing in hindi
Angersäga hind kingitus välismaalasele.Tamaris stiefelette black friday best black friday bargains 2020.Taksikoera kutsikad müüa tapeedi panemise hind.Basseinide müük daugavpils tartus nosiboo sooduskood.2020 black friday predictions terrassi ruudu hind.Apollo e kinkekaart oculus rift video 360.Aluste müük tartus birkenstock black friday mayari.Bmw händler ostalbkreis kw in hindi.Kodulehe valmistamine hind vähi müük.Jeep veljed müük ehitustööde pakkumised.Kristiine keskus must reede samsung galaxy s7 edge müük.Rīgas tirdzniecības osta lursoft iphone 8 hind.Sepaääs müük termo apranga akcija.Ipad müük tuulerõuged vaktsiin hind.Mõrra müük nfl shop europe black friday 2020
Iphone 7s müük learn bensiinimootorite müük ipod shuffle osta adobe illustrator julukuuse müük tallinnas black friday madness compilation in hindi Bose black friday 2020 europe viinamarjaistikute müük segway osta 3 meetriste villa müük eestis värske kala müük tartu puude müük Samsung s6 hind black osta friday funny quotes.Kütuse hind poolas lume tuubide müük.Kase saematerjali hind dell black friday laptop.Saksa lambakoer hind osta myy vaurastu.Maserati hindi picture cupra ateca müük.Eesti energia hind ehituse abc allahindlus.Karaoke ostanus nahkistmed müük.Mega replay black friday deals kust osta hantleid.Gopro black friday deals 2020 best buy diivanite müük autoosta tartus.Tööjõu rent hind amazon black friday deals 2020 uk.Tõstukite müük autoosta tartus kuivatatud õunad hind.Chloe hindi dubbed download katuse vahetus hinnad.Turvakaamerad müük viagra müük soomes
Voodrilaua fifa paigaldamise hind pärlipesu daugavpils hind


Ruusa Raamatukogu põhimäärus – Riigi Teataja
Ruusa Raamatukogu põhimäärus
Ruusa Raamatukogu põhimäärus - sisukord
§ 1 Raamatukogu nimi ja asukoht
§ 2 Raamatukogu õiguslik seisund
§ 4 Põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
§ 10 Raamatukogu nõukogu moodustamine
§ 15 Lugeja ja tema vastutus
§ 16 Varad ja raamatupidamine
§ 17 Rahalised vahendid
§ 18 Aruandlus ja kontroll
6 RAAMATUKOGU ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 19 Raamatukogu ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine
§ 20 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
RT IV, 09.08.2013, 19
Vastu võetud 19.05.2010 nr 10
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ning rahvaraamatukogu seaduse § 6 lõike 1 alusel.
§ 1. Raamatukogu nimi ja asukoht
(1) Raamatukogu nimi on Ruusa Raamatukogu (edaspidi raamatukogu).
(1) Raamatukogu asukoht ja aadress on Mõisavahe tee 19, Ruusa küla, Räpina vald, Põlva maakond, sihtnumber 64403.
(1) Raamatukogu on Räpina Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav rahvaraamatukogu, mis juhindub oma tegevuses rahvaraamatukogu seadusest, teistest õigusaktidest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist ja käesolevast põhimäärusest.
(2) Raamatukogul on Räpina valla eelarves iseseisev eelarve.
Raamatukogu teeninduspiirkonnaks on järgmised Räpina valla külad: Pindi, Pääsna, Ruusa, Tsirksi, Võiardi ja Võuküla.
§ 4. Põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
Raamatukogu põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks Räpina Vallavolikogu vallavalitsuse ettepanekul.
Raamatukogu tegevuse eesmärk on tagada teeninduspiirkonna elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ning kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
(1) Raamatukogu kogub, säilitab ja teeb lugejale kättesaadavaks temale vajalikud trükised, auvised ja teised teavikud (edaspidi teavikud) ning avalikud andmebaasid.
2) teha kättesaadavaks raamatukogus puuduvad teavikud, kasutades raamatukogudevahelist laenutust ning tellides raamatukogu kogudes puuduvad teavikud lugeja soovil ja kulul.
3) osutada tasuta raamatukogu põhiteenuseid (teavikute kohapeal kasutamine, kojulaenutus, avalikule teabele üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu ligipääsu võimaldamine), vajadusel koduteenindust;
4) osutada tasulisi eriteenuseid, mille eest võetava tasu suuruse kinnitab vallavalitsus;
5) tagada teatme- ja teabeteenindus;
6) korraldada üldsusele teavikute tutvustamiseks näitusi ja muid raamatukoguüritusi;
7) tegeleda kodulootööga, koguda koduloolisi andmeid;
8) teha koostööd Räpina valla teiste hallatavate asutustega, teiste raamatukogude ja kultuuriasutustega eeskätt Kagu-Eestis ning kolmanda sektoriga;
9) korraldada Avaliku Internetipunkti töö;
10) täita muid põhitegevusest tulenevaid ülesandeid.
(1) Raamatukogu tööd juhib juhataja.
(1) Juhataja kohustub tagama raamatukogule õigusaktidega antud ülesannete täitmise ning kandma vastutust raamatukogu arengu ja rahaliste vahendite õiguspärase kasutamise ning käesoleva põhimääruse täitmise eest.
(2) Juhatajal on raamatukogu nimel finantsdokumentidele allkirja andmise õigus.
(3) Raamatukogu juhataja:
1) tegutseb raamatukogu nimel, esindab asutust suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega;
2) sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab lepingud oma pädevuse piires;
3) annab välja käskkirju raamatukogu töö korraldamiseks;
4) täiendab kogusid ostude, vahetuse ja annetustega;
5) vastutab raamatukogu tegevuse seaduslikkuse eest ning asutuse kasutusse antud vallavara säilimise ja õiguspärase kasutamise eest;
6) esitab kinnitamiseks raamatukogu kasutamise eeskirja, eelarve projekti ja põhimääruse täiendamise või muutmise ettepanekud;
7) on aruandekohustuslik vallavalitsuse, Põlva Keskraamatukogu ning Kultuuriministeeriumi ees;
8) lahendab muid seaduse, käesoleva põhimääruse, juhataja töölepingu ja ametijuhendiga tema pädevusse antud küsimusi.
§ 10. Raamatukogu nõukogu moodustamine
(1) Raamatukogu nõukogu (edaspidi nõukogu) on raamatukogu juures tegutsev organ, kelle ülesanne on suunata raamatukogu tegevust ning teha ettepanekuid juhatajale ja vallavalitsusele asutuse arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes.
(4) Nõukogu koosseisu volitused kehtivad neli aastat.
(6) Nõukogu esimese koosoleku nõukogu moodustamise järel kutsub kokku juhataja.
1) raamatukogu tegevuse nõustamine ja hindamine ning vallavalitsusele ettepanekute tegemine raamatukoguteeninduse otstarbekamaks korraldamiseks;
2) raamatukogu eelarveprojekti läbivaatamine ja heakskiitmine;
3) raamatukogu tööplaani- ja tegevusaruande läbivaatamine, neile hinnangu andmine;
4) raamatukogu kasutamise eeskirja ning eriteenuste nimekirja ja teenuste hinnakirja läbivaatamine ja heakskiitmine;
5) muude raamatukogu tegevust puudutavate küsimuste läbi arutamine.
(3) Nõukogu koosolekud kutsub kokku nõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees, v.a käesoleva põhimääruse § 9 lõikes 6 sätestatud juhul.
(4) Nõukogu võtab otsused vastu lihthäälteenamusega.
(5) Raamatukogu eriteenuste eest võetava tasu suuruse kinnitab vallavalitsus.
§ 15. Lugeja ja tema vastutus
(8) Kojulaenutamise õigus võetakse kuni üheks aastaks ära lugejalt, kes on rikkunud või jätnud tagastamata teaviku ning jätnud vastava teaviku asendamata või kahju hüvitamata.
§ 16. Varad ja raamatupidamine
(1) Raamatukogu vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt Räpina Vallavolikogu poolt kehtestatud korrale.
(2) Raamatukogu raamatupidamist korraldab vallavalitsus.
§ 17. Rahalised vahendid
Raamatukogu rahalised vahendid kujunevad:
3) raamatukogu põhiteenustega seotud tasulistest teenustest;
§ 18. Aruandlus ja kontroll
(1) Raamatukogu esitab oma tegevuse kohta finants- ja statistilisi aruandeid õigusaktidega kehtestatud ulatuses ja korras.
(2) Teenistuslikku järelevalvet raamatukogu tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
(3) Raamatukogu finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib Räpina Vallavolikogu revisjonikomisjon.
6. peatükk RAAMATUKOGU ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 19. Raamatukogu ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine
(1) Raamatukogu ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab Räpina Vallavolikogu.
(2) Raamatukogu ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest teavitab vallavalitsus Kultuuriministeeriumi vähemalt üks kuu enne kavandatavat tähtaega.
(3) Tegevuse lõpetanud raamatukogu õigused ja kohustused, sealhulgas vara ja dokumentatsiooni säilitamine, lähevad üle vallavalitsusele või tema poolt määratud asutusele.
§ 20. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks Räpina Vallavolikogu 26.04.2001 määrusega nr 9 kinnitatud „Ruusa Raamatukogu põhimäärus”.
Määrus jõustub 01. juunil 2010. a.


§ 5 KÜSKi ülesanded
§ 26 KÜSKi õigused ja kohustused
§ 27 Maakondliku arendusorganisatsiooni ja KÜSKi vastutus
RT I, 27.02.2020, 14
(1) Programmi üldise koordineerimise ja programmi väljatöötamise eest vastutab Rahandusministeerium (edaspidi ministeerium).
(2) Maakondliku arendusorganisatsiooni ülesanne on korraldada programmi rakendamine maakonnas, sealhulgas toetuse taotluste menetlemine, väljamaksete tegemine ja järelevalve teostamine toetuse saaja üle.
(7) Ministeerium sõlmib sihtasutusega Kodanikuühiskonna Sihtkapital (edaspidi KÜSK) sihtfinantseerimise lepingu, milles sätestatakse käesoleva määrusega sihtasutusele KÜSK antavate ülesannete täitmise tingimused.
§ 5. KÜSKi ülesanded
KÜSKi ülesanne on maakondlike arendusorganisatsioonide nõustamine, määruse alusel taotlus-, eelarve- ja aruandevormide ning taotluste hindamismetoodika koostamine, infopäevade ja koolituste korraldamine maakondlikele arendusorganisatsioonidele ning soovituste ja ettepanekute esitamine ministeeriumile.
(2) KÜSK koostab kooskõlastatult ministeeriumiga taotluste hindamiseks käesoleva määruse alusel hindamismetoodika, mis sisaldab muu hulgas hindamiskriteeriumide kirjeldusi, hindamiskriteeriumide osakaalusid, hindamisskaalat kriteeriumide lõikes ja taotluse positiivseks lugemise lävendit, ning teeb hindamismetoodika kättesaadavaks maakondlikele arendusorganisatsioonidele hiljemalt taotlusvooru avatuks kuulutamise ajaks.
4) saada KÜSKilt nõu küsimustes, mis puudutavad programmdokumendi rakendamist ja KÜSKi koostatud materjalide (vormid, hindamismetoodika) oma töös kasutamist.
7) võimaldama KÜSKil osaleda § 3 lõikes 5 nimetatud lepingus kokku lepitud tingimustel taotluste hindamiseks moodustatud komisjoni istungitel;
8) võimaldama KÜSKil osaleda § 3 lõikes 5 nimetatud lepingus kokku lepitud tingimustel maakondlike arendusorganisatsioonide poolt taotlejatele korraldatavatel infopäevadel;
9) teavitama KÜSKi komisjoni istungite ja taotlejatele korraldatavate infopäevade toimumisest vähemalt 14 päeva ette;
13) esitama ministeeriumile programmi rakendamise kohta aruandeid ja informatsiooni § 3 lõikes 5 nimetatud lepingus kokku lepitud vormil, viisil ja tähtaegadel;
§ 26. KÜSKi õigused ja kohustused
(1) KÜSKi õigused ja kohustused ministeeriumi ning teiste menetlusosaliste suhtes lepitakse kokku määruse alusel sõlmitavas sihtfinantseerimise lepingus.
(2) Muu hulgas on KÜSKil õigus:
1) osaleda § 3 lõikes 7 nimetatud lepingus kokku lepitud tingimustel taotluste hindamiseks moodustatud komisjoni istungitel;
2) osaleda § 3 lõikes 7 nimetatud lepingus kokku lepitud tingimustel maakondlike arendusorganisatsioonide poolt taotlejatele korraldatavatel infopäevadel;
4) esitada ministeeriumile programmi rakendamisega seotud soovitusi ja ettepanekuid.
(3) Muu hulgas on KÜSK kohustatud:
1) paragrahvi 3 lõikes 7 nimetatud lepingus kokku lepitud tingimustel koostama ja kooskõlastama ministeeriumiga taotlus-, eelarve- ja aruandevormid, hindamismetoodika ja juhendid vormide täitmise kohta ning tegema need ja muud asjakohased materjalid kättesaadavaks maakondlikele arendusorganisatsioonidele hiljemalt taotlusvooru avamise ajaks;
2) paragrahvi 3 lõikes 7 nimetatud lepingus kokku lepitud tingimustel korraldama infopäevi ja koolitusi maakondlikele arendusorganisatsioonidele, esitama soovitused ja ettepanekud ministeeriumile;
3) nõustama maakondlikke arendusorganisatsioone küsimustes, mis puudutavad programmdokumendi rakendamist ja KÜSKi koostatud materjalide (vormid, hindamismetoodika) oma töös kasutamist.
§ 27. Maakondliku arendusorganisatsiooni ja KÜSKi vastutus
(1) Maakondlik arendusorganisatsioon ja KÜSK vastutavad määruses sätestatud kohustuste täitmise eest.
(2) Kohustuste täitmata jätmise korral vastutavad maakondlik arendusorganisatsioon ja KÜSK riigivastutuse seaduses sätestatud korras.
(1) Ministeeriumil on õigus programmi rakendamise üle teostada järelevalvet. Järelevalve käigus võib ministeerium kontrollida maakondliku arendusorganisatsiooni või KÜSKi määruses sätestatud kohustuste täitmist.
(2) Ministeeriumil on õigus nõuda maakondlikult arendusorganisatsioonilt või KÜSKilt järelevalve käigus selgitusi, dokumente ja muid materjale. Saadud dokumendid ja materjalid tunnistatakse asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks vastavalt avaliku teabe seaduses sätestatule.


§ 4 Toetuse määramine ja maksmine
§ 5 Toetuse maksmise lõpetamine
RT IV, 15.04.2020, 10
Vastu võetud 26.02.2020 nr 94
RT IV, 06.03.2020, 7
10.04.2020 RT IV, 15.04.2020, 4 18.04.2020, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 16.03.2020
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2 ja § 22 lõike 1 punkti 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 2 alusel.
(1) Lapsehoiuteenus on lapse vanema, eestkostja või hooldaja lapse perekonnas hooldamise lepingu alusel (edaspidi vanem) toimetulekut ja töötamist toetav teenus, mille osutamise vältel tagab lapsehoiuteenuse osutaja lapse hooldamise, arendamise ja turvalisuse.
(2) Lapsehoiuteenust rahastatakse valla eelarves selleks ettenähtud vahendite arvelt, makstes vanemale lapsehoiuteenuse ostmisel tehtud rahaliste kulutuste eest toetust (edaspidi toetus).
(3) Toetust makstakse kuludokumendi alusel arvestusega, et vanema osaks jääb katta lapsehoiuteenuse osutaja poolt määratud kohatasust ühe lapse kohta 20 (kakskümmend) protsenti Vabariigi Valitsuse kehtestatud palga alammäärast.
(4) Õigust toetusele ei teki vanemal, kes ise osutab füüsilisest isikust ettevõtjana oma lapsele lapsehoiuteenust või kes ostab lapsehoiuteenust sama lapse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevalt teiselt vanemalt.
(5) Käesolev kord ei reguleeri riigi rahastatava lapsehoiuteenuse rahastamist.
(1) Toetust on õigus taotleda vanemal:
3) kui laps, kelle jaoks toetust taotletakse, ei ole kantud ühegi munitsipaallasteaia või eralasteaia nimekirja;
4) kui lapse, kelle jaoks toetust taotletakse, hooldamine ei ole samal ajal tagatud teiste sotsiaalteenustega, sh riigi rahastatava lapsehoiuteenusega.
(2) Õigus toetust taotleda tekib järgmisel päeval arvates päevast, mil lõpetatakse vanemahüvitise seaduse alusel saadava hüvitise maksmine selle lapse eest, kelle jaoks lapsehoiuteenust ostetakse ning kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
1) lapse elukohajärgses lähimas lasteasutuses ei ole vaba kohta ja laps on kohataotlejana registreeritud;
(3) Toetuse taotleja esitab Viljandi Vallavalitsuse ametiasutusele:
2) toetuse esmakordsel taotlemisel isikut ning vajadusel eestkostjaks või hooldajaks määramise tõendava dokumendi koopia;
3) lapsehoiuteenuse ostmist tõendavad dokumendid, kus on kirjas, millisel perioodil on lapsehoiuteenust kasutatud ning millal ja kui palju on teenuse eest makstud.
(4) Viljandi Vallavalitsuse ametiasutuse haridusspetsialistil (edaspidi haridusspetsialist) on vajadusel õigus nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid või dokumente, millest taotlejat informeeritakse taotluse vastuvõtmisel või kirjalikult 5 (viis) tööpäeva jooksul pärast taotluse vastuvõtmist.
§ 4. Toetuse määramine ja maksmine
(1) Esitatud taotluse vaatab haridusspetsialist läbi 10 (kümme) tööpäeva jooksul arvates viimase nõuetekohase dokumendi laekumisest.
(2) Taotlus jäetakse rahuldamata, kui 10 (kümme) tööpäeva jooksul taotluse esitamisest või kirjaliku teate saamisest ei ole täiendavalt esitatud nõutud andmeid või dokumente.
(3) Otsuse toetuse määramise või mittemääramise kohta teeb haridusspetsialist.
(4) Kui taotlust ei rahuldata, saadetakse taotlejale motiveeritud otsus 5 (viis) tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemise päevast.
(5) Toetus kantakse taotluses esitatud arvelduskontole 5 (viis) tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemise päevast.
(6) Kui taotleja on esitanud toetuse saamiseks valeandmeid, on Viljandi Vallavalitsusel õigus enammakstud toetus tagasi nõuda.
§ 5. Toetuse maksmise lõpetamine
2) kui laps on Viljandi valla koolieelses lasteasutuses kohataotlejana nimekirjas ja koha pakkumisel vanem loobub pakutavat kohast.
(1) Taotluse vormi kinnitab Viljandi Vallavalitsus.
(11) Eesti Vabariigis välja kuulutatud eriolukorra ajal otsustab lapsehoiuteenuse ostmisel tehtud rahaliste kulutuste eest toetuse arvestuse vallavalitsus, informeerides sellest esimesel võimalusel vallavolikogu.
[RT IV, 15.04.2020, 4 - jõust. 18.04.2020, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 16.03.2020]


Kalender juuli 2019
JUULI KUU LOOSUNG: Iga inimene olgu aga kärmas kuulama, pikaldane rääkima, pikaldane vihastama. Jk 1,19
1. Esmaspäev Oh Jumal, uuri mind ja tunne ära mu süda! Katsu mind läbi ja tunne ära mu mõtted! Vaata, kas ma olen valuteel ja juhata mind igavesele teele! Ps 139,23–24 Kes teie seas on tark ja arusaaja? Las ta näitab hea käitumisega oma tegusid targas tasaduses. Jk 3,13 Jumal ei väida, et me saaksime olla täiesti head, vaid nõuab, et me armastaksime headust – armastaksime seda ka siis, kui näeme oma vigu. Just nii me teemegi õigesti, kui me kõigest hingest taotleme head ja armastame headust ka siis, kui kogeme oma suutmatust. Arne Hiob Õp 9,1–10; Jk 1,1–12
2. Teisipäev Issand, ära lase mu südant pöörduda paha asja poole. Ps 141,4 Ära lase kurjal võitu saada enese üle, vaid võida sina kuri heaga. Rm 12,21 Uus vaim Sa minu sisse loo ja õiget sõnakuulmist too, et seda teen, mis tahad Sa – nii, Issand, Sa mind uuenda! KLPR 321:3. Johann Friedrich Roupp 2Ms 2,11–15(16–22)23–25; Jk 1,13–18
3. Kolmapäev Õpeta meid meie päevi arvestama, et me saaksime targa südame. Ps 90,12 Jeesus ütleb: Igaüks nüüd, kes neid mu sõnu kuuleb ja nende järgi teeb, sarnaneb aruka mehega, kes ehitas oma maja kaljule. Mt 7,24 Paluda ja ette valmistada tuleb sel ajal, kui kõik on veel rahulik. Siis, kui lahing käib, ei jõua enam midagi. Toomas Paul Jh 4,5–14(15–18) Jk 1,19–27
4. Neljapäev Issand, vägede Jumal, uuenda meie olukord, lase paista oma pale, siis oleme päästetud! Ps 80,20 Meie Issand Jeesus Kristus ise ja Jumal, meie Isa, kes meid on armastanud ja armust meile andnud igavese julgustuse ja hea lootuse, julgustagu teie südant ja kinnitagu teid igasuguses heas teos ja sõnas. 2Ts 2,16–17 Palugem Jumalalt armu, et Püha Vaim võiks meid uuesti elustada! Kuigi me ei tea veel sugugi kõike, mida oleks vaja teha, siis Jumala Sõna alusel on vähemalt niipalju selge, et Jeesus peab olema esikohal ja Tema tingimusteta teenimiseks tuleb valmis olla. Osvald Tärk Mt 15,29–39
5. Reede Issand, sa uurid mind läbi ja tunned mind. Sina tead, millal ma maha istun ja millal ma tõusen; sa mõistad kaugelt ära mu mõtted. Ps 139,1–2 Tema sees meie elame ja liigume ja oleme. Ap 17,28 Keegi ei saa olla mulle lähemal kui Sina, Jeesus. Ma usaldan Sind. Ära luba mind kellelgi selles usalduses kõigutada. Eenok Haamer Jh 6,37–40(41–46) Jk 2,14–26
6. Laupäev Mu rahvas küllastub mu headusest, ütleb Issand. Jr 31,14 Jeesus ütles jüngritele: "Tehke terveks haigeid, äratage üles surnuid, tehke puhtaks pidalitõbiseid, ajage välja kurje vaime. Muidu olete saanud, muidu andke." Mt 10,8 Oh, Jeesus, oma vaimuväes meid aita tööriistaks olla Sinu võimsas käes, Su tahtmist üksnes igal ajal täita ja käia alanduses Sinu ees. Täis julgust, võitlusvaimustust meid saada Su riigi tööle, Kõrge Kuningas, et võime kõikumatult kindlaks jääda ka siis, kui vaenlane on mässamas. KLPR 246:2. A. Vilman Jn 2,1–11; Jk 3,1–12
06.07. 6. juuli 1415 – Jan Hus suri märtrina Konstanzis
3. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Inimese Poeg on tulnud otsima ja päästma kadunut. Lk 19,10 Lk 15,1–3.11b–32; Ps 112 Jutlus: 1Tm 1,12–17
7. Pühapäev Otsige Issandat, kõik alandlikud maal, kes te teostate tema õigust! Otsige õiglust, otsige alandlikkust! Sf 2,3 Õndsad on need, kellel on nälg ja janu õiguse järele, sest nemad saavad küllaga. Mt 5,6 See, mille poole meie silmad on pööratud, näitab, mida me igatseme. Ja see, mida igatseme, näitab, kes me oleme. Arne Hiob
8. Esmaspäev Sest kes pidasid halvaks väikeste alguste päeva, need saavad rõõmustada ja näha loodikivi. Sk 4,10 Jeesus ütleb: Taevariik on sinepiivakese sarnane, mille inimene võttis ja külvas oma põllule. See on küll väiksem kõigist seemneist, ent kui taim kasvab, siis on see suurim aias ja saab puuks, nii et taeva linnud tulevad ja pesitsevad selle okstel. Mt 13,31–32 Ära muretse, sul on Keegi, kes teeb sinu heaks midagi paremat, kui sa oled mõistnud oodata. Harri Haamer Lk 7,36–50
9. Teisipäev Issand ütleb nõnda: Otsige mind, et te jääksite elama! Am 5,4 Uskuge valgusesse, kuni teil valgus on, et te sünniksite valguse lasteks. Jh 12,36 Jeesus, vaata Sina minu hinge! Valva igat sammu ja valgusta mind pimeduses. Kanna mind üle kõigi sügavuste. Luba mul puhata oma süles, kuni saan koju Sinu juurde! Jens Marius Giwerholdt Km 10,6–16; Jk 4,1–12
10. Kolmapäev Kui nad häält tõstsid pasunate, simblite ja muude mänguriistadega ning Issanda kiituslauluga: "Sest tema on hea, sest tema heldus kestab igavesti!", siis täitis pilv Issanda koja. 2Aj 5,13.14 Te saate koos kõigi pühadega tunnetada, milline on armastuse laius ja pikkus ja sügavus ja kõrgus, ning ära tunda Kristuse armastuse, mis ületab kõik tunnetuse, ja olla täidetud Jumala kõige täiusega. Ef 3,18–19 Ma tõstan taeva poole silma, jään Isa peale mõtlema; ja lendan üles, jätan ilma ja tunnen suure rõõmuga, kuis Isa südames ja suus arm ikka vana, ikka uus. KLPR 266:1. Johann Gottfried Hermann Mi 7,7–9.18–20
11. Neljapäev Issand mõistab kohut paganate vahel ning juhatab paljusid rahvaid. Siis nad taovad oma mõõgad sahkadeks ja piigid sirpideks. Js 2,4 Au olgu Jumalale kõrges ja maa peal rahu, inimestest hea meel. Lk 2,14 Arvan, et maailm muutuks hoopis teistsuguseks, kui ma oma ligimest võiksin armastada – ka seda raske iseloomuga tüüpi, kes mulle vaid halba soovib. Aga omal jõul ei tule me sellega toime. See on Jumala kingitus. Wilhelm Busch Mt 18,15–20
12. Reede Issand ütleb: Ja kui te nüüd tõesti kuulate minu häält ja peate minu lepingut, siis te olete minu omand kõigi rahvaste hulgast, sest minu päralt on kogu maailm. 2Ms 19,5 Jumal on meid päästnud ja kutsunud püha kutsega, mitte meie tegude järgi, vaid omaenese kavatsuse ja armu järgi, mis meile on antud Kristuses Jeesuses enne igavesi aegu. 2Tm 1,9 Anna mulle armu, et oleksin Sinu usaldust väärt, minu Jumal ja Kuningas! Harri Haamer Gl 3,6–14; Jk 5,7–12
13. Laupäev Häda sellele, kes kuhjab kokku, mis ei ole tema oma – kui kauaks? Ha 2,6 Jeesus ütleb: Vaadake ette ja hoiduge igasuguse ahnuse eest, sest külluseski ei olene kellegi elu sellest, mis tal on. Lk 12,15 Meie nälga tõelise elu järele suudab rahuldada vaid see, mida pakub Jumal. Meie elu sügavam igatsus täitub ilma meie rahata, ilma meie teeneteta. Kuid see eeldab, et kuuleksime jumalikku kutset ja tuleksime, et võtta pakutu vastu. Joosep Tammo Jn 3,1–10; Jk 5,13–20
4. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kandke üksteise koormaid, nõnda te täidate Kristuse seadust. Gl 6,2 Rm 12,17-21; Lk 6,36-42; Ps 100 Jutlus: Lk 6,36–42
14. Pühapäev Elusta meid, siis me kuulutame sinu nime. Ps 80,19 Jeesus ütles pimedale: "Näe jälle! Sinu usk on su päästnud!" Ja otsekohe nägi ta jälle ja läks temaga kaasa Jumalat ülistades. Lk 18,42–43 See on vapustav tõde, mida Piibel näitab: elav Jumal on saatnud siia maailma kellegi, kes meid ja kogu meie elu võib muuta. See on Tema Poeg, Issand Jeesus. Wilhelm Busch
15. Esmaspäev Issand, teie Jumal, katsub teid, et teada saada, kas te armastate Issandat, oma Jumalat, kõigest oma südamest ja kõigest oma hingest. 5Ms 13,4 Me teame, et viletsus toob kannatlikkuse, kannatlikkus läbikatsutuse, läbikatsutus lootuse. Rm 5,3–4 Mõtlen selle koorma peale, mida olen kandnud, hädale ja vaevale, mille tähendust ma ei näe. Annan selle Sinu hoolde, Issand, ja palun: näita selle mõtet, enne kui kohtun Sinuga. Jörg Zink Mt 4,18–25
16. Teisipäev Sest kus on palju unenägusid ja palju sõnu, seal on ka palju tühisust. Aga sina karda Jumalat! Kg 5,6 Kui kellelgi teist jääb vajaka tarkust, siis ta palugu Jumalalt, kes kõigile annab heldelt ega tee etteheiteid, ja talle antakse. Jk 1,5 Tõe ja pühaduse otsimisel piisab Jeesuse sõnadest. Nende kaudu kõneleb Jumal. Ja nendes peitub vastus kõikidele meie küsimustele. Fanny de Sivers Mt 5,1–12
17. Kolmapäev Issand, meie Jumal, on õiglane kõigis oma tegudes, mis ta teeb. Tn 9,14 Iga hea and ja iga täiuslik kink tuleb ülalt, valguste Isalt, kelle juures ei ole muutust ega varjutuste varju. Jk 1,17 Sina, Issand, lood pimedusest valguse. Ütle mu hingele: "Saagu valgus!" Siis elan koos Sinuga ja ülistan Sind. Jörg Zink Mk 11,(20.21)22–26; Mt 5,13–16
18. Neljapäev Issand on pika vihaga ja rammult suur ja Issand ei jäta kedagi karistamata. Na 1,3 Meie Issanda pikka meelt pidage päästeks. 2Pt 3,15 Issand, oma viha sees ära Sa mind nuhtle, sest Su Poeg on vahemees, armu saatis mulle! Küll mul nüüd palju süüd: siiski armu anna, ära viha kanna! KLPR 64:1. Johann Georg Albinus Mt 5,17–20
19. Reede Mu hing on alati mu pihus ja sinu Seadust ma ei unusta. Ps 119,109 Paulus kirjutab: Võtke eeskujuks meid ning Issandat, kui te rohkest viletsusest hoolimata sõna vastu võtsite Püha Vaimu rõõmuga. 1Ts 1,6 Lase ustavaks mind jääda Sinu küljes otsani, et süü, valu ega häda mind ei rõhuks koguni! Jeesus, Sinu valgustus olgu minu rõõmustus; kuni rändan okasrada, saatjaks tõde otsiv süda! KLPR 279:1. Harri Haamer Mt 5,21–26
20. Laupäev Sest maa on täis Issanda tundmist – otsekui veed katavad merepõhja. Js 11,9 Jumalal on olnud hea meel lasta kogu täiusel Kristuses elada ja lepitada tema läbi enesega kõik, niihästi maapealsed kui taevalised, tehes rahu tema ristivere läbi. Kl 1,19–20 Kui nisuiva ise ka Sa hauda langesid. Oh eluvägi, elusta maailma miljonid! Las üles hüüda iga maad, et kõik Su nime tunnevad. Su nimel õndsa rõõmuga ka meie valmis võitlema, kui tahad Sa, me valmis võitlema. KLPR 247:3. Samuel Preiswerk; F. Zaremba Mt 5,27–32
5. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Teie olete armust õndsaks saanud usu kaudu ja see pole mitte teist enestest; see on Jumala and. Ef 2,8 1Kr 1,18-25; Lk 5,1-11; Ps 119,89-96 Jutlus: Mt 9,35–10,1(2–4)5–10
21. Pühapäev Nõnda ütleb Issand: Mulle meeldib osadus, aga mitte ohver, ja Jumala tundmine rohkem kui põletusohvrid. Ho 6,6 Ent nüüd jääb usk, lootus, armastus, need kolm, aga suurim neist on armastus. 1Kr 13,13 Mina Sinu, Sina minu oma – ütle seepeal "aamen" Sa; selleks mulle oma armas nimi südamesse kirjuta! Sinuga kõik teen ja maha jätan, Sinus elan, Sinus ilmast tõttan. Ustavaks jään alati Sulle surmatunnini. KLPR 80:4. Albert Knapp
22. Esmaspäev Kindlameelsele sa hoiad rahu, rahu, sest ta loodab sinu peale. Js 26,3 Me ihkame aga, et igaüks teist osutaks sama indu täieliku lootuse säilitamiseks otsani. Hb 6,11 Issand, ära pane mulle suuremat koormat, kui ma suudan kanda! Sina oled alanud hea töö, anna jõudu vastu pidada otsani! Ära lase väsida ega loobuda, ära saada kiusatusse, vaid päästa ära kurjast, sest Sinu päralt on riik ja vägi ja au, nüüd, ikka ja igavesti. Toomas Paul Mt 5,33–37
23. Teisipäev Põhjatuist sügavusist hüüan ma sinu poole, Issand. Issand, kuule mu häält! Ps 130,1–2 Jeesus ütles jüngritele: Olge julged, see olen mina, ärge kartke! Mt 14,27 Ei see kahetse, kes kohtab Jeesust siis, kui ta oma kitsikuses ei leidnud ühtegi abi. Harri Haamer Mt 5,38–48
24. Kolmapäev Mina vaatan Issanda poole, mina ootan oma pääste Jumalat: küll mu Jumal kuuleb mind. Mi 7,7 Lootus ei jäta häbisse. Rm 5,5 Ole tasa, mu vaene, kartlik süda! Miks oled sa nii rahutu? Kas ei ole Issand sinu kaitse? Minu patud ei saa mind hukka mõista. Minu vaenlased ei ole minust üle, kiusatused ei saa minust võitu ega mured mind alla neelata. Kas ei ole Issand minu kaitse? Kes suudaks mind lahutada Tema armastusest? Jens Marius Giwerholdt Mt 6,1–4
25. Neljapäev Issand vastas Iiobile: "Kus olid sina siis, kui mina rajasin maa? Ning ütlesin: "Siiani sa võid tulla, mitte edasi, siin vaibugu su uhked lained!"" Ii 38,4.11 Usus me mõistame, et maailmad on valmistatud Jumala sõna läbi, nii et nägematust on sündinud nähtav. Hb 11,3 Jumal, maa ning taeva Looja, Isa, Poeg ja Püha Vaim, Sina öö ja päeva tooja, elu saab Sult iga taim. Sina, vägev kaitseja, Hoiad kõike loodut ka. KLPR 385:1. Heinrich Albert Mt 6,5–15
26. Reede Pöörduge minu juurde, ütleb vägede Issand, siis ma pöördun teie juurde. Sk 1,3 Jeesus ütleb: Ma ei ole tulnud kutsuma õigeid, vaid patuseid. Mt 9,13 Kui sa mõistad, et sa ei ole midagi väärt Jumala ees, et sul ei ole õigust Temalt midagi nõuda – ja kui sa siiski tunnistad: ma ei taha hukka minna! – ja palud Temalt vankumatus usus andi vääritumale, siis Issand vastab sulle. Ja sulle sünnib nõnda, nagu oled uskunud. Albert Soosaar Mt 6,16–18
27. Laupäev Issanda lunastatud tulevad Siionisse hõisates. Rõõm ja ilutsemine valdavad neid, aga kurbus ja ohkamine põgenevad ära. Js 51,11 Me saame alati olla koos Issandaga. 1Ts 4,17 Seal, kus taevas isakodu, eluase õndsatel; ahastus ja mureudu tundmatud ta radadel. Oh et sinna minagi muremaalt kord jõuaksin! KLPR 171:1. Simo Oskari Korpela Mt 6,19–24
6. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Nõnda ütleb Issand: Ära karda, sest ma olen sind lunastanud, ma olen sind nimepidi kutsunud, sa oled minu päralt! Js 43,1 Rm 6,3-8(9-11); Mt 28,16-20; Ps 119,97-104 Jutlus: 1Pt 2,2–10
28. Pühapäev Teiegi süda, kes nõuate Jumalat, peab elama. Ps 69,33 Maarja istus maha Issanda jalgade juurde ja kuulas tema kõnet. Lk 10,39 Kristlaseks olemine ei ole entusiasmi küsimus. See on range kalkulatsiooni ja arvestuse küsimus. Õnnistuse hinnaks on täispanus. Kes ei panusta, kellel on kogu aeg midagi muud teha, see ei jõuagi tõelisele elu peole. Joosep Tammo
29. Esmaspäev Issand andis mulle mu palve peale, mida ma temalt palusin. 1Sm 1,27 Paluge, ja teile antakse, otsige, ja te leiate, koputage, ja teile avatakse. Mt 7,7 Otsijad leiavad, palujad saavad, aga vastused ei tule kohe. Sa vajad kannatlikkust palvetada ja oodata usaldades. Mida enam sa süvened ja oled kannatlik, seda enam oled valmistatud vastu võtma ja kasutama. Eenok Haamer Mt 6,25–34
30. Teisipäev Ometi ma usun, et saan näha Issanda headust elavate maal. Ps 27,13 Mina annan janusele ilma tasuta eluvee allikast. Ilm 21,6 Jeesus on ülestõusmine ja elu ka siis, kui sa seda ei usu. Aga kui sa usud, siis kuulud Jeesuse omade hulka. Albert Soosaar Mt 7,1–6
31. Kolmapäev Issand on oma pühas templis, tema palge ees vaikigu kogu maa! Ha 2,20 Kel kõrvad on, see kuulgu! Mt 11,15 Ligidal on Jumal! Teda kummardagem, Tema ette palves tulgem! Meie keskel Jumal! Vaikselt süda seisku, Tema ees end alandagu. Tunnista, austa ka Tema nime kiites, silmi maha heites. KLPR 355:1. Gerhard Tersteegen Mt 7,7–11


Siseministri 10. detsembri 2007. a määruse nr 78 “Turvatöötaja kutsesobivuse ning kehalisele ettevalmistusele ja tervisele kohaldatavad nõuded ja tervisenõuetele vastavuse kontrollimise kord“ muutmine – Riigi Teataja
Siseministri 10. detsembri 2007. a määruse nr 78 “Turvatöötaja kutsesobivuse ning kehalisele ettevalmistusele ja tervisele kohaldatavad nõuded ja tervisenõuetele vastavuse kontrollimise kord“ muutmine
RTL 2009, 46, 640
Vastu võetud 29.05.2009 nr 17
Siseministri 10. detsembri 2007. a määruses nr 78 «Turvatöötaja kutsesobivuse ning kehalisele ettevalmistusele ja tervisele kohaldatavad nõuded ja tervisenõuetele vastavuse kontrollimise kord» (RTL 2007, 96, 1612) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse 3. peatüki senine § 3 loetakse §-ks 31 ning muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 31. Turvatöötajate grupid
(6) V grupp – turvatöötaja, kes turvateenusena osutab turvakonsultatsiooni.»;
« (2) Nõuded nägemisele ja kuulmisele:
2) tervisekontrollil ei tohi kuulmine olla nõrgem kui 20 dB sagedusel 500–2000 Hz ning 40 dB sagedusel 3000–4000 Hz.»;
4) paragrahvi 5 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) kõrgenenud vaimse pinge ja ohu olukord, sealhulgas konfliktiolukord, psühhoemotsionaalne pinge ja stress;»;
5) paragrahvi 5 lõiget 1 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) ebaühtlane füüsiline koormus;»;
« 3) kõrge ja madala õhutemperatuuri vaheldumine, tuuletõmbus ja teised klimaatilised mõjud;»;
7) paragrahvi 5 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) organismi soojusvahetust häiriva kaitseriietuse, sealhulgas kuulivesti kandmine;»;
9) paragrahvi 5 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvi 7 lõike 3 punktis 2 asendada sõna «telefonivestlus» sõnaga «telefonivestlust»;
11) paragrahvi 10 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
« (6) Tervisekontrolli otsuse tegemise aluseks on käesoleva määruse § 4 lõigetes 2 ja 4, § 5 lõigetes 2 ja 4, § 6 lõigetes 2 ja 3, § 7 lõigetes 2 ja 3 ning § 8 lõigetes 2–4 sätestatud tervisenõuded.»;
13) määruse lisa 2 asendatakse käesoleva määruse lisaga 1.
siseministri ülesannetes Rein LANG
Siseministri 29. mai 2009. a määruse nr 17 «Siseministri 10. detsembri 2007. a määruse nr 78 «Turvatöötaja kutsesobivuse ning kehalisele ettevalmistusele ja tervisele kohaldatavad nõuded ja tervisenõuetele vastavuse kontrollimise kord» muutmine»