Lümanda kalmistu kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Lümanda kalmistu kasutamise eeskiri
Lümanda kalmistu kasutamise eeskiri - sisukord
§ 4 Hauaplatsi suurus ja asukoht
§ 5 Matmise registreerimine
§ 6 Matmine
§ 7 Pealematmine
§ 8 Ümbermatmine
§ 11 Kalmistu valvuri õigused ja kohustused
§ 12 Keelatud tegevus kalmistul
§ 13 Kalmistu kohta kogutavad andmed
§ 15 Kalmistu sulgemine
Lümanda Vallavolikogu
RT IV, 07.05.2013, 78
Vastu võetud 30.11.2011 nr 49
Määrus kehtestatakse "Kalmistuseaduse" § 7 lõike l ja alusel.
(1) Käeolev eeskiri sätestab Lümanda kalmistu (edaspidi kalmistu) kasutamise korra.
(2) Kalmistu haldamisel ja kasutamisel juhindutakse Eesti Vabariigi
seadustest, muudest õigusloovatest aktidest ja käesolevast eeskirjast.
(3) Kalmistu territoorium on mõeldud inimese surnukeha või surnud inimese säilmete (edaspidi surnu) matmiseks. Selleks eraldatud hauaplats on antud selle kasutajale tasuta kasutamiseks.
(4) Kalmistu territoorium peab olema ümbritsetud piirdeaia ja suletavate väravatega.
(1) Kalmistut haldab ja korraldab järelevalvet Lümanda vallavalitsus.
(2) Kalmistu valvur on kalmistu haldaja töölepinguline töötaja, kes tegeleb hauaplatside eraldamise, eeskirja täitmise kontrollimise ja kalmistu korrashoiuga.
§ 4. Hauaplatsi suurus ja asukoht
(2) Hauaplatsi suuruse ja asukoha määrab kalmistu valvur, kuulates ära matja ettepaneku.
(3) Kirstuga matmisel on hauaplatsi suurus 2,5x2 m ühe kirstu matmiskoha kohta ning 0,8x0,8 m ühe urni matmiskoha kohta.
§ 5. Matmise registreerimine
(1) Loa matmiseks annab kalmistu valvur surmatõendi alusel. Surnult sündinud maetakse arstliku surmateatise alusel. Välisriigis väljastatud surmatõend ei vaja legaliseerimist või apostilliga (välisriigis kasutamiseks ettenähtud dokumendi legaliseerimise standardvorm) kinnitamist.
(2) Kalmistu valvur registreerib matmise matmisraamatus, kuhu märgitakse:
1) surnu ees- ja perekonnanimi, sünni- ja surmaaeg;
2) matmise aeg;
3) surmatõendi või arstliku surmateatise number, väljaandmise aeg ja väljaandja;
4) hauaplatsi asukoht vastavalt kalmistu plaanile;
5) hauaplatsi kasutaja andmed.
§ 6. Matmine
(1) Kõik matused tuleb registreerida kalmistu valvuri juures ettenähtud korras vähemalt kaks ööpäeva enne matust.
(2) Matmine toimub valgel ajal. Riiklikel pühadel matmisi üldjuhul ei toimu.
(3) Matmine toimub kirstuga. Tuhastatud põrmu võib matta urniga.
(4) Kirstuga matmisel peab haua sügavus olema 1,5-2 meetrit maapinnast. Urniga matmisel peab matmise sügavus olema vähemalt l meeter.
(5) Kui haua kaevamisel tuleb välja varemmaetu säilmeid, siis tuleb need matta sama haua põhja kaevatud süvendisse, tervena säilinud kirst jäetakse puutumata.
(6) Matmist takistavate hauakivide ja muude hauarajatiste ajutine kõrvaldamine ja taaspaigaldamine toimub matja kulul.
(7) Matja korrastab pärast matmist hauaplatsi ja kõrvalolevatele haudadele tekitatud kahjustused.
(8) Omasteta surnud maetakse selleks eraldatud matmisplatsile valla kulul.
§ 7. Pealematmine
Kirstuga maetava surnu pealematmine ei või toimuda varem kui 40 aasta möödumisel viimasest matmisest samale kohale.
§ 8. Ümbermatmine
(1) Surnu ümbermatmine toimub kokkuleppel kalmistu valvuriga.
(2) Liivapinnase puhul tohib kirstuga maetud surnu ümber matta pärast ühe aasta möödumist ja niiske pinnase puhul pärast kolme aasta möödumist eelmisest matmisest.
(2) Hauaplatsil tähistatakse matusekoht risti, plaadi, kivi või muu tähisega,
millele on ilmastikukindlalt kantud maetu(te) perekonna- ja eesnimi ning sünni- ja surmadaatumid.
Hauatähised ja -rajatised (äärekivi, valatud betoonrant, istepink, hekk kõrgusega kuni l m, piirdeaed jms) ja haljastus peavad asuma hauaplatsi piires.
(3) Hauaplatsile paigaldatud hauatähised ja -rajatised on kasutaja omand.
(1) Hauaplatsi hooldamist ja korrastamist korraldab hauaplatsi kasutaja.
(2) Hauaplatsi kasutajal ja kalmistu külastajal tuleb plast-, klaas- ja metalljäätmed paigutada selleks ettenähtud konteinerisse. Biolagunevad jäätmed (lehed, oksad, jms) tuleb paigutada selleks ettenähtud ladestuspaika.
§ 11. Kalmistu valvuri õigused ja kohustused
(1) Kalmistu valvur on kohustatud jälgima matmisplatside korrashoidu.
(2) Kalmistu valvur on kohustatud hoidma korras kalmistu üldkasutatavad alad.
(3) Kalmistu valvuril on õigus eemaldada või määrata eemaldamisele kalmistu ilmet rikkuvad või ohtlikud puud ja põõsad.
§ 12. Keelatud tegevus kalmistul
5) üldkasutatavatel aladel asetsevate puude ja põõsaste omavoliline mahavõtmine;
§ 13. Kalmistu kohta kogutavad andmed
(1) Kalmistu haldaja peab koguma andmeid kalmistule maetud isikute, hauaplatside kasutajate ja hauaplatside kohta.
1) ees-ja perekonnanimi, sünni- ja surmaaeg;
2) surmatõendi või surmateatise number ja väljastaja;
3) matmise kuupäev.
1) ees-ja perekonnanimi,
3) sideandmed (telefoninumber, aadress).
1) platsi number vastavalt olemasolevale kalmistu plaanile;
2) matuse liik (kirstumatus, urnimatus);
3) hauaplatsil asuvate hauatähiste ja -piirete lühikirjeldus.
2) infotahvli, kus on märgitud kalmistu valvuri tööaeg ja telefoni number, kalmistu kasutamise kord;
3) parkimisplatside ja biolagunevate jäätmete ladestupaiga olemasolu ja korrashoiu;
5) puurkaevu ümber peab jääma 10 m laiune ala, kuhu on keelatud planeerida maakasutust.
§ 15. Kalmistu sulgemine
Kalmistu suletakse matmiseks volikogu otsusega.
(1) Tunnistada kehtetuks Lümanda vallavolikogu 27. aprilli 1999.a. määrus nr 19 “Lümanda kalmistu kasutamise eeskiri”.
(2) Määrus jõustub 01. jaanuaril 2012.a.


Laste turvakoduteenuse osutamise tingimused ja kord Narva linnas – Riigi Teataja
Laste turvakoduteenuse osutamise tingimused ja kord Narva linnas
Laste turvakoduteenuse osutamise tingimused ja kord Narva linnas - sisukord
§ 2 Lapse toimetamine teenusele
RT IV, 11.12.2019, 19
Vastu võetud 21.03.2013 nr 12
RT IV, 27.03.2013, 31
jõustumine 30.03.2013
25.02.2016 RT IV, 05.03.2016, 1 08.03.2016, määruses on läbivalt asendatud sõna „varjupaigateenus“ sõnaga „turvakoduteenus“ ning sõna „varjupaik” sõnaga „turvakodu” vastavas käändes
09.12.2019 RT I, 11.12.2019, 21 09.12.2019 - Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 09.12.2019 kohtuotsus nr 5-18-7 tunnistab põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks Narva Linnavolikogu 21. märtsi 2013. a määruse nr 12 „Laste turvakoduteenuse osutamise tingimused ja kord Narva linnas“: § 2 lõige 2 osas, milles see kohustab isikuandmeid esitama ja nende õigsust tõendama lapse turvakodusse toonud inimest, kellel on õigus oma andmete esitamisest keelduda lastekaitseseaduse § 27 lõike 5 teise lause alusel; § 3 lõige 5 osas, milles see ei taga turvakoduteenuse osutamisel teenuse saaja east ja vajadustest tulenevaid arendavaid tegevusi.
(1) Käesolev määrus reguleerib laste turvakoduteenuse (edaspidi teenus) osutamise tingimusi ja korda vanemliku hoolitsuseta jäänud või vägivalla või konfliktide tõttu ohtu sattunud lastele.
(2) Teenuse osutamise eesmärgiks on tagada vanemliku hoolitsuseta jäänud või ohtu sattunud lastele nende eale ja seisundile vastav hooldamine ja nende õiguste ja huvide kaitse.
(3) Teenust korraldab Narva linna Sotsiaalabiamet (edaspidi Sotsiaalabiamet) hallatava asutuse Narva Sotsiaaltöökeskuse (edaspidi teenuse osutaja) kaudu.
(4) Teenuse rahastamise allikaks on Narva linna eelarve. Teenuse osutamiseks linnaeelarvest eraldatud vahendite üle peab arvestust Sotsiaalabiamet.
§ 2. Lapse toimetamine teenusele
(1) Lapsi võivad teenuse osutamiseks kohale toimetada lapse ohtu sattumisest teada saanud isikud, sealhulgas ametiisikud.
(2) Lapse teenusele tooja on kohustatud andma oma andmed (nimi, kontaktandmed, vajadusel töökoht ja amet) ning andma selgitusi asjaolude kohta, mis tingisid lapse teenusele toomise. Teenuse osutajal on õigus küsida lapse teenusele tooja isikut tõendavat dokumenti isikuandmete kontrollimiseks.
[RT I, 11.12.2019, 21 - jõust. 09.12.2019 - Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 09.12.2019 kohtuotsus nr 5-18-7 tunnistab põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks Narva Linnavolikogu 21. märtsi 2013. a määruse nr 12 „Laste turvakoduteenuse osutamise tingimused ja kord Narva linnas“ § 2 lõige 2 osas, milles see kohustab isikuandmeid esitama ja nende õigsust tõendama lapse turvakodusse toonud inimest, kellel on õigus oma andmete esitamisest keelduda lastekaitseseaduse § 27 lõike 5 teise lause alusel.]
(3) Laps võib teenuse osutamise kohta tulla omal algatusel, kui ta on lahkunud kodust oluliste probleemide tõttu. Sellisel juhul viivitamatult selgitatakse välja kõik lapse teenusele saabumist tingisid asjaolud ja lapse andmed.
(1) Teenust osutatakse ööpäevaringselt 0- kuni 18- aastastele lastele, vajaduse korral ka teenusel olevat last hooldatavale isikule.
(2) Teenust osutatakse kõigile lastele sõltumata nende elukohast.
(3) Kõigi turvakoju tulnud või toodud laste kohta peetakse arvestust ja vormistatakse isiku toimik. Lapse saabumisel teenusele koostab teenuse osutaja juhtumi kirjelduse.
(4) Teenuse osutaja on kohustatud informeerima esimesel võimalusel teenusele tulnud või toodud lapsest tema elukohajärgset omavalitsust või vastavat riigi esindust, kes lahendab lapse edaspidise elukorralduse küsimused.
(5) Teenus sisaldab järgmisi tegevusi:
[RT I, 11.12.2019, 21 - jõust. 09.12.2019 - Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 09.12.2019 kohtuotsus nr 5-18-7 tunnistab põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks Narva Linnavolikogu 21. märtsi 2013. a määruse nr 12 „Laste turvakoduteenuse osutamise tingimused ja kord Narva linnas“ § 3 lõige 5 osas, milles see ei taga turvakoduteenuse osutamisel teenuse saaja east ja vajadustest tulenevaid arendavaid tegevusi.]
2) vajadusel puhta pesu ja riiete võimaldamine;
7) kooli külastamise tagamine.
(6) Abivajav laps ning vajadusel last hooldav isik võib viibida turvakodus juhtumiga aktiivse ja sisuka töö aja jooksul olukorra dünaamika igakuise analüüsiga.
(7) Teenuse osutamine lõpetatakse, kui langevad ära põhjused, mis olid lapse turvakoju sattumise aluseks.
(8) Teenuse osutaja on kohustatud informeerima teenuselt lahkunud lapsest tema elukohajärgset omavalitsust või vastavat riigi esindust.
(1) Teenuse saajatele on teenus tasuta.
(2) Kui turvakodus viibib laps, kelle elukohana Eesti rahvastikuregistris ei ole registreeritud Narva linn, esitab teenuse osutaja lapse elukohajärgsele omavalitsusele või vastava riigi esindusele arvet ülalpidamiskulude katmiseks. Tasu ei või nõuda siis, kui teenust osutatakse lapsele kuni kolm päeva.
(3) Teenuse maksumuse kinnitab Narva Linnavalitsus.


text:
Raasiku Raamatukogu » Raasiku Rk kasutamise eeskiri
Raasiku Raamatukogu
Avaleht Uudised Raamatukogust Dokumendid
21.02 23. ja 24. veebruar suletud
16.02 Trühvlite valmistamise õpituba
16.02 Õlimaalide näitus
16.02 EV 100 Raamatukogukohvik
02.02 Tööpakkumine
Põhimäärus Raasiku Rk kasutamise eeskiri AIPi juhend
Raasiku Raamatukogu kasutamise eeskiri
Määrusega kehtestatakse Raasiku Raamatukogu (edaspidi raamatukogu) teeninduse korraldus, lugejate õigused, kohustused ja vastutus.
(1) Raamatukogu põhiteenused on teavikute kohapeal kasutamine, kojulaenutus ning avalikule teabele üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu juurdepääsu võimaldamine. Raamatukogu põhiteenused on tasuta.
(2) Eriteenused (paljundustööd, väljatrükid üldkasutatavatest andmebaasidest) on tasulised. Eriteenuste hinnakirja kinnitab Raasiku Vallavalitsus. Paljundustööde tegemist raamatukogus reguleerib autoriõiguse seadus.
(3) Avaliku internetipunkti kasutamine on tasuta. Interneti kasutamist raamatukogus reguleerib direktori käskkirjaga kinnitatud internetitöökoha kasutamise eeskiri.
(2) Lugejapiletiks on isikutunnistus (ID-kaart). Lugeja kinnitab allkirjaga registreerimiskaardil raamatukogu kasutamise eeskirjadega tutvumist.
(3) Lugeja registreeritakse raamatukogu andmebaasis.Andmebaasis on järgmised lugejaandmed: lugeja nimi; elukoht (postiaadress); telefon; elektronpostiaadress; lugejarühm ja isikukood. Vastavalt lugeja soovile väljastatakse kasutajanimi ja parool, mille alusel saab ta autoriseerida ennast internetileheküljel www.lugeja.ee
(4) Eelkooliealisi lapsi registreeritakse lugejaks vanema (eestkostja) nõusolekul.
(5) Iga aasta algul toimub lugejate ümberregistreerimine (isiku- ja kontaktandmete täpsustamine). Võlglasi ümber ei registreerita ja neil puudub võlgnevuse likvideerimiseni raamatukogust kojulaenutusõigus.
(1) Laenutus registreeritakse lugejapileti esitamisel elektroonilises andmebaasis ja lugeja saab laenutatud teavikute nimekirja koos tagastustähtaegadega, mida ta kontrollib kohapeal.
(2) Lugejalt võib nõuda teaviku kojulaenutamisel tagatist, kui:
1) lugeja rahvastikuregistrisse kantud elukohaks ei ole Raasiku vald;
(3) Tagatissumma alammäär on 3,20 eurot ning ei tohi ületada laenutatud teavikute hinda. Tagatissumma kohta antakse lugejale kviitung. Laenutatud teavikute tagastamisel makstakse kviitungi alusel tagatissumma lugejale tagasi. Väljavõtmata tagatissummad laekuvad kahe aasta möödumisel valla eelarvesse.
(4) Teavikute tagastamistähtaeg on üldjuhul 21 päeva, perioodika ja suure nõudlusega trükised 7 päeva. Kojulaenutatud trükiste tagastamistähtaega võib pikendada, kui neile ei ole nõudlust.
(5) Kui teavik on välja laenutatud, pannakse lugeja tema soovil teda huvitava raamatu saamiseks järjekorda. Teaviku saabumisest informeeritakse lugejat.
(6) Raamatukogu kogudes puuduvad teavikud tellitakse lugeja soovil ja kulul teistest raamatukogudest.
(7) Koju ei laenutata teatmeteoseid, erilise väärtusega teavikute ainueksemplare ja perioodikaväljaannete viimaseid numbreid.
(1) Kojulaenutamine toimub isiklikuisikutunnistuse (ID kaardi) alusel.
(2) Lugeja on kohustatud teavitama raamatukogu tema poolt lugejaks registreerimisel esitatud andmete muutumisest ning esitama raamatukogule uued andmed.
(3) Lugeja peab hoidma teavikuid nende säilimiseks vajaliku hoolega. Teavikutesse ei tohi kirjutada. Teavikuid ei tohi lõhkuda ega määrida. Lugeja kohustub kontrollima teaviku saamisel selle korrasolekut ja avastatud rikkumistest kohe teatama raamatukogu töötajale. Lugeja kohustub teaviku tagastama olukorras, millises ta teaviku laenutas.
(4) Lugeja peab teaviku tagastama laenutustähtaja jooksul.
(5) Raamatukogus peab lugeja säilitama korda ja vaikust ning kasutama teenuseid viisil, mis ei häiriks teisi lugejaid ega kahjustaks raamatukogu vara.
(6) Lugeja on kohustatud tasuma õigusaktidega sätestatud kahju- ja viivisetasu.
(7) Lugeja on kohustatud täitma raamatukogu kasutamise eeskirju ning järgima sisekorra eeskirja.
(1) Kui lugeja ei tagasta laenutatud teavikut tähtajaks, võib raamatukogu nõuda viivitatud aja eest tasu, kuid mitte rohkem kui 0,03 eurot iga viivitatud päeva eest ühe teaviku kohta.
(3) Lugejalt, kes ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kohustust raamatukogu antud tähtajaks täitnud, võetakse raamatukogust teavikute kojulaenutamise õigus ära kuni üheks aastaks.
(4) Raamatukogu annab lugejale tähtaja käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud summade tasumiseks. Tähtajaks maksmata summa tasumiseks teeb Raasiku Vallavalitsus lugejale ettekirjutuse koos sundtäitmise algatamise hoiatusega ettekirjutuse täitmata jätmise korral. Ettekirjutuses märgitakse selle vaidlustamise võimalus, tähtaeg ja kord.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud hoiatuses märgitud tähtaja jooksul ettekirjutuse täitmata jätmise korral on Raasiku Vallavalitsusel õigus anda ettekirjutus sundtäitmiseks Täitemenetluse seadustiku sätestatud korras.
(6) Raasiku Vallavalitsus võib käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 nimetatud pädevuse anda raamatukogule.
(7) Käesoleva määruse § 2 lõikes 2, § 4 lõikes 1, § 7 lõigetes 1 ja 2 nimetatud summad laekuvad Raasiku valla eelarvesse.
§ 8. Sisekord
(1) Raamatukokku sisenedes tuleb esitada foto ja isikukoodiga isikuttõendav dokument
(2) Raamatukogu ruumidesse on keelatud siseneda alkoholi- või narkojoobes.
(3) Raamatukogu külastaja ei tohi oma käitumisega häirida teisi lugejaid. Keelatud on söömine,joomine, magamine, lärmi tekitamine, teenindusruumides mobiiltelefoni kasutamine.
(4) Silmnähtavalt määrdunud riietes lugejat ei teenindata.
(5) Raamatukogu ruumidesse on keelatud tuua loomi, relvi, laskemoona, lõhkeainet ja
kergestisüttivaid aineid ning määrivaid või lehkavaid esemeid.
(6) Avariiulite vahele on keelatud kaasa võtta mahukaid kotte.
(7) Raamatukogu ei vastuta kaasavõetud esemete eest.
(8) Käesoleva eeskirja § 7. ja § 8. toodud sätete rikkumise korral võib lugejalt raamatukogu kasutamise õiguse ajutiselt või alaliselt ära võtta. Pretensioonid teenindusküsimustes lahendab raamatukogu direktor.
Meierei 27 Raasiku 75203 Harjumaa mob 5556 7135
e-post: raasikurk[at]raasiku.ee

matches:
§ 2
§ 4
§ 7
§ 8
§ 7
§ 8


text:
Protokoll Karl Judra nõudest Hans Peksi vastu Silg
Tuli tuli s sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti kaebas kaebama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti kohto kohus s sg.gen. eesti ees ees adp eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Peks Peks s_nimi sg.nom. eesti kui kui konj eesti teine teine pron sg.nom. eesti kadunud kaduma v nud. eesti Tohver Tohver s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti päriate eesti vöörmünder vöörmünder s sg.nom. eesti , kirjavahemärk tema tema pron sg.gen. eesti Silgi Silgi s_nimi sg.nom. eesti maia maja s sg.gen. eesti pidamist pidamine s sg.part. eesti rikkunud rikkuma v nud. eesti ja ja konj eesti temal tema pron sg.ad. eesti kahjo kahju s sg.gen. eesti teinud tegema v nud. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti 5 5 number vakamaad vaka_maa s sg.part. eesti rükki eesti küli külima v pers.imp.pr.sg.2. eesti tarvis tarvis adv eesti maad maa s sg.part. eesti , kirjavahemärk kaebatu kaevama v tud. eesti keigis eesti jätnud jätma v nud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti üle üle adp eesti kohto kohus s sg.gen. eesti abi abi s sg.gen. eesti seletust seletus s sg.part. eesti ning ning konj eesti otsust otsus s sg.part. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti . kirjavahemärk
Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Peks Peks s_nimi sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti nimetas nimetama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti kaebtuse eesti peale peale adv eesti siin siin adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti midagi miski pron sg.part. eesti maia maja s sg.gen. eesti pidamist pidamine s sg.part. eesti Silgi Silgi s_nimi sg.nom. eesti talus taluma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti ära ära v eesti ei ei modadv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti rikkunud rikkuma v nud. eesti . kirjavahemärk
Kaebaja kaebaja s sg.nom. eesti ise ise pron sg.nom. eesti ei ei modadv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti lasknud laskma v nud. eesti rohkem rohkem adv eesti rukid eesti maha maha adv eesti teha tegema v inf. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti praego eesti külitud külima v tud. eesti olla olema v inf. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti temal tema pron sg.ad. eesti selle see pron sg.gen. eesti juures juures adp eesti midagi miski pron sg.part. eesti süidi süit s sg.gen. eesti ei ei modadv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti . kirjavahemärk
Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti nimetas nimetama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti vasto vastu adp eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti senna senna s sg.gen. eesti kohale kohale adp eesti aga aga konj eesti rükid rükkima v eesti teha tegema v inf. eesti keelnud eesti , kirjavahemärk kus kus adv eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Peks Peks s_nimi sg.nom. eesti sõnnikud sõnnik s pl.nom. eesti vedada vedama v inf. eesti lasknud laskma v nud. eesti . kirjavahemärk
Kohto kohus s sg.gen. eesti nõudmise nõudmine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti ei ei modadv eesti olnud olema v nud.neg. eesti kaebajal kaebaja s sg.ad. eesti midagi miski pron sg.part. eesti materiali eesti oma oma pron sg.gen. eesti kaebtuse eesti pääle pea s sg.all. eesti siia siia adv eesti üles üles adv eesti anda andma v inf. eesti . kirjavahemärk
Kui kui konj eesti Keiserliko Keiserliko s_nimi sg.nom. eesti 6. 6. num eesti kihelkonna kihelkonna s_nimi sg.nom. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti otsuse otsus s sg.gen. eesti kuulutamise kuulutamine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti Tohver Tohver s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti päriate eesti vöörmündritel vöörmünder s pl.ad. eesti mõlemidel eesti Silgi Silgi s_nimi sg.nom. eesti maia maja s sg.gen. eesti üle üle adp eesti valitsemise valitsemine s sg.gen. eesti õigus õigus s sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti ka ka adv eesti kui kui konj eesti Tohver Tohver s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti päriate eesti vöörmünder vöörmünder s sg.nom. eesti seda see pron sg.part. eesti rükki eesti tegemist tegemine s sg.part. eesti oma oma pron sg.gen. eesti keelo eesti läbi läbi adv eesti ise ise pron sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti vähändanud eesti , kirjavahemärk said saama v pers.ind.ipf.pl.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiad käi s pl.nom. eesti siit siit adv eesti välja välja adv eesti minna minema v inf. eesti lastud laskma v tud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti ühendasid ühendama v pers.ind.ipf.pl.3. eesti endid ise pron pl.part. eesti keik kõik pron pl.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti koos koos adv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti liikmed liige s pl.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti otsuse otsus s sg.gen. eesti mõistmisele mõistmine s sg.all. eesti : kirjavahemärk """" kirjavahemärk et et konj eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti nõudminne eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Peksi Peks s_nimi sg.gen. eesti vasto vastu adp eesti , kirjavahemärk ise ise pron sg.nom. eesti enese ise pron sg.gen. eesti ära ära v eesti keelmise eesti ning ning konj eesti puuduliko puudulik adj sg.gen. eesti nõudmise nõudmine s sg.gen. eesti põhja põhi s sg.gen. eesti pärast pärast adp eesti , kirjavahemärk selle see pron sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti ees ees adp eesti , kirjavahemärk keigelt kõik pron sg.abl. eesti poolt poolt adp eesti tühjaks tühi adj sg.tr. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Peks Peks s_nimi sg.nom. eesti sest sest konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti kaebatud kaevama v tud. eesti nõudmise nõudmine s sg.gen. eesti tasumisest tasumine s sg.el. eesti , kirjavahemärk selle see pron sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti ees ees adp eesti keigelt kõik pron sg.abl. eesti poolt poolt adp eesti priiks prii adj sg.tr. eesti arvata arvama v inf. eesti oleks olema v pers.knd.pr. eesti ".""" kirjavahemärk
M. M. lüh. eesti
Se eesti mõistus mõistus s sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiattel eesti kohe kohe adv eesti avaldeletud avaldama v tud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti selle see pron sg.gen. eesti mõistusega mõistus s sg.kom. eesti rahul rahul adv eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti ja ja konj eesti suuremat suurem adj sg.part. eesti kohut kohus s sg.part. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti käia käima v inf. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti temal tema pron sg.ad. eesti ka ka adv eesti järele järele adv eesti antud andma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti mõistetud mõistma v tud. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti """" kirjavahemärk Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Judral Judral s_nimi sg.nom. eesti appelatsioni eesti anda andma v inf. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti eel eel adp eesti seisvad seisev adj pl.nom. eesti asja asi s sg.part. eesti , kirjavahemärk nenda nõnda adv eesti kui kui konj eesti südinud eesti , kirjavahemärk kirja kiri s sg.ill. eesti panna panema v inf. eesti ".""" kirjavahemärk

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus