Kinnipeetavate rahaliste vahendite arvestussüsteemi asutamine ja selle pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Kinnipeetavate rahaliste vahendite arvestussüsteemi asutamine ja selle pidamise põhimäärus
Jõustumine: 01.01.201224.07.2009
RTL 2009, 59, 869
Käesolev määrus kehtestatakse «Vangistusseaduse» § 441 lõike 3 alusel ning kooskõlas «Avaliku teabe seaduse» § 435 lõikega 1.
Käesoleva määrusega asutatakse vangistuses, karistusjärgsel kinnipidamisel ja eelvangistuses viibivate isikute (edaspidi kinnipeetav) rahaliste vahendite arvestamiseks peetav riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu ametliku nimetusega kinnipeetavate rahaliste vahendite arvestussüsteem (edaspidi andmekogu).
(2) Andmekogu pidamisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust ja andmed säilitatakse digitaalsel kujul.
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Justiitsministeerium (edaspidi vastutav töötleja).
(2) Andmekogu volitatud töötlejad (edaspidi volitatud töötleja) on:
2) Kohtute Raamatupidamiskeskus;
3) Registrite ja Infosüsteemide Keskus.
§ 4. Vastutava töötleja ülesanded
1) korraldab andmekogu pidamiseks vajalike projekteerimis- ja arendustööde tegemise;
2) vastutab andmekogu pidamise, järjepideva toimimise ja andmete väljastamise õiguspärasuse ja otstarbekuse eest;
3) määrab andmekogu turvanõuded ja juhib andmekogu pidamist, andes volitatud töötlejale selleks vajalikke juhiseid või korraldusi;
4) teostab andmekogu pidamise üle järelevalvet;
5) võtab andmete turvalisuse – käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse – tagamiseks kasutusele andmekogu turvanõuetele vastavaid organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid ning rakendab neid järjepidevalt;
6) korraldab koostöös Registrite ja Infosüsteemide Keskusega andmekogusse kantud andmete säilimise vastavalt kehtestatud nõuetele ja selleks varukoopiate tegemise ning muude organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste meetmete kasutamise;
7) registreerib vastutava ja volitatud töötleja poolt määratud kasutajaid;
8) täidab teisi ülesandeid, mis käesoleva määrusega on antud tema pädevusse.
§ 5. Volitatud töötleja ülesanded
1) vastutab enda poolt andmekogusse sisestatud andmete õigsuse eest;
2) määrab isikud, kellel on õigus sisestada andmekogusse andmeid ja neid kasutada;
3) tagab andmekogu andmete sisestamise, muutmise ja kustutamise ning nendega tutvumise ainult selleks õigust omavatele isikutele;
4) võtab andmete turvalisuse – käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse – tagamiseks andmekogu turvanõuetele vastavaid organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid ning rakendab neid järjepidevalt;
5) täidab teisi ülesandeid, mis käesoleva määrusega on antud tema pädevusse.
§ 6. Kasutaja registreerimine
(1) Kasutajate üle peab nimelist arvestust vastutav töötleja.
(2) Uue kasutaja registreerimiseks edastab kasutaja vahetu ülemus vastutava töötleja poolt määratud kontaktisikule elektroonilisel teel registreerimistaotluse. Kui kasutajale ei laiene kehtivatest õigusaktidest tulenev isikuandmete saladuses hoidmise kohustus, edastab kasutaja vahetu ülemus ka käesoleva määruse lisa kohase «Kinnipeetavate rahaliste vahendite arvestussüsteemi kasutaja kohustuse» digitaalselt allkirjastatud dokumendi või selle skaneeritud, kasutaja allkirjaga koopia. Kohustuse dokumendi originaali säilitatakse kasutaja asutuses.
(3) Registreerimistaotlus peab sisaldama uue kasutaja nime, isikukoodi, ametikohta ja taotletavat kasutajarolli andmekogus.
(4) Kasutusõiguse andmise korral määratakse uuele kasutajale kasutajaroll, mis peab olema vähemalt üks järgnevatest:
1) andmekogu administraator;
2) vangla kassapidaja;
3) vangla raamatupidaja;
4) vangla finantsspetsialist;
5) Kohtute Raamatupidamiskeskuse raamatupidaja;
6) Kohtute Raamatupidamiskeskuse finantsspetsialist;
7) vangla kinnipeetavate kontaktisik;
8) Justiitsministeeriumi nõunik.
(5) Kasutaja ametikoha, rolli või muude andmete muutumise korral esitab kasutaja vahetu ülemus volitatud töötleja poolt määratud kontaktisikule andmete muutmise taotluse, milles märgib juba registreeritud kasutaja nime ja muudatused kasutaja andmetes. Vastutav töötleja korraldab andmete muutmise.
(6) Kasutaja kasutusõiguse äravõtmise vajaduse korral esitab kasutaja vahetu ülemus vastutava töötleja poolt määratud kontaktisikule taotluse, milles märgib kasutaja nime ja ametikoha. Vastutav töötleja korraldab viivitamata kasutusõiguse äravõtmise.
(7) Vastutava töötleja poolt määratud kontaktisik haldab kasutajate taotlusi ning peab nende üle arvestust.
3. peatükk ANDMEKOGUSSE KANDE TEGEMINE JA ANDMEKOGUSSE KANTAVAD ANDMED
§ 7. Andmeandjad
Andmekogu andmeandjateks on:
1) Rahandusministeeriumi riigikassa osakond;
(1) Andmekogusse kande tegemisena käsitatakse andmekogusse andmete sisestamist ja lisamist, seal täiendamist, parandamist ja tühistamist ning sealt kustutamist.
(2) Kande tegemiseks õigustatud ametnikud määrab volitatud töötleja, lähtudes §-s 6 kirjeldatud korrast.
(3) Kanne tehakse andmekogusse viie tööpäeva jooksul arvates kande tegemise aluseks oleva sündmuse toimumisest või sellest teadasaamisest.
(4) Kande tegija vastutab tema poolt andmekogusse kantud andmete õigsuse eest nende andmekogusse kandmise ajal.
(5) Kui vastutav töötleja tuvastab andmekogus ebaõiged andmed või teda teavitatakse nendest, on ta kohustatud andmed parandama ise või nõudma kande tegijalt nende parandamist viie tööpäeva jooksul teate saamisest.
§ 9. Andmekogusse kantavad andmed
(1) Andmekogu sisaldab andmeid:
1) rahaliste vahendite kasutamisega seotud isikute kohta;
2) rahaliste vahendite kasutamisega seotud kontode kohta;
3) rahaliste vahendite kasutamisega seotud tehingute kohta.
(2) Rahaliste vahendite kasutamisega seotud konto omaniku kohta sisaldab andmekogu järgmisi andmeid:
2) kood kinnipeeturegistris;
4) perekonnanimi;
5) isanimi;
6) sünniaeg;
7) riigikassa viitenumber;
8) vangla;
9) kamber või sektsioon.
(3) Ülekande osaliste ja sularahatehingu poolte kohta sisaldab andmekogu järgmisi andmeid:
2) kontonumber;
4) selgitus.
(4) Rahaliste vahendite kasutamisega seotud kontode kohta sisaldab andmekogu järgmisi andmeid:
1) konto, kuhu kantakse vanglasiseseks kasutamiseks jäetav raha (edaspidi vabakasutuskonto);
2) vabakasutuskonto jääk;
3) vabakasutuskonto broneering;
4) konto, kuhu kantakse vabanemistoetus (edaspidi vabanemiskonto);
5) vabanemiskonto jääk;
6) vabanemiskonto broneering;
7) nõudekonto;
8) nõudekonto jääk;
9) nõudekonto broneering;
10) maksja kontojääk;
11) makse saaja kontojääk;
(5) Rahaliste vahendite kasutamisega seotud tehingute kohta sisaldab andmekogu järgmisi andmeid:
1) makse;
2) makse summa;
3) sularahatehingu summa;
4) sularahatehingu kassa;
5) kontonumber;
6) makse selgitus;
7) makse viitenumber;
8) vangla kaupluse ostusumma;
9) tellimusleht;
10) tellimuslehe broneeringu summa.
§ 10. Andmete säilitamise tähtajad
(1) Andmekogusse sisestatud andmeid säilitatakse kinnipeetava vabanemisest või surmast arvates seitse aastat.
(2) Seadusega ettenähtud juhtudel on andmekogusse kantud andmetel õiguslik tähendus.
4. peatükk JUURDEPÄÄS ANDMEKOGU ANDMETELE
§ 12. Juurdepääs andmekogu andmetele
(1) Andmekogu andmetele võimaldatakse juurdepääs kooskõlas «Avaliku teabe seaduse» ja «Isikuandmete kaitse seadusega».
(2) Andmekogus olevatele andmetele on juurdepääs vastutava ja volitatud töötleja ametnikel nende teenistusülesannetega määratud ulatuses ja viisil.
(3) Andmesubjektil on õigus saada volitatud töötlejalt kõiki tema kohta andmekogusse kantud andmeid õigusaktides sätestatud korras, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(4) Andmekogule juurdepääs on isikul, kes teostab infotehnoloogilisi arendus- ja hooldustöid vastutava töötlejaga sõlmitud lepingus sätestatud tingimustel, ulatuses ja korras.
(5) Andmekogu on piiratud juurdepääsuga ning selle andmed on ainult ametialaseks kasutamiseks.
§ 13. Statistiliste andmete väljastamine
(1) Vastutav töötleja võib õigusaktides ettenähtud juhtudel väljastada andmekogu andmeid statistilistel eesmärkidel kasutamiseks.
(2) Andmed väljastatakse kujul, mis ei võimalda isikuid identifitseerida.
5. peatükk ANDMEKOGU JÄRELEVALVE JA TURVAMEETMED
§ 14. Järelevalve andmekogu pidamise üle
(1) Järelevalvet andmekogu pidamise üle teostatakse «Isikuandmete kaitse seaduse» ja «Avaliku teabe seaduse» kohaselt.
(2) Järelevalvet teostama volitatud isikul on õigus tutvuda andmekogusse kantud andmete ja nende alusdokumentidega, siseneda ruumidesse, kus andmeid töödeldakse või kus paiknevad nende töötlemiseks kasutatavad seadmed, ja saada vastutavalt töötlejalt teavet andmete väljastamise ja kasutamise kohta.
(3) Puuduste ilmnemise korral on andmekogu vastutav töötleja kohustatud ise või volitatud töötleja abil likvideerima järelevalvet teostanud isiku ettekirjutuses kajastatud puudused viimase poolt määratud tähtajaks.
§ 15. Andmekogu kaitse
(2) Andmekogu turvaklass on K2T2S2 ja turbeaste keskmine (M).
§ 16. Andmekogu logid ja nende säilitamine
(1) Infosüsteemi kasutamise õiguspärasust kontrollitakse tarkvaraliselt. Iga infosüsteemi tehtud päringu või kande kohta säilitatakse vähemalt järgmised andmed:
(2) Logitud andmeid säilitatakse kolm aastat.
§ 17. Andmekogu finantseerimine
§ 18. Andmekogu likvideerimine
Andmekogu likvideeritakse seaduse alusel.
§ 19. Andmete kandmine andmekogusse
Andmekogusse kantakse kõigi nende kinnipeetavate rahaliste vahendite andmed, kes on andmekogu asutamise ajal vangistuses, karistusjärgsel kinnipidamisel või eelvangistuses.
Käesolev määrus jõustub 2009. aasta 24. juulil.
RT I, 15.12.2011, 11
2) Riigi Tugiteenuste Keskus;
5) Riigi Tugiteenuste Keskuse raamatupidaja;
6) Riigi Tugiteenuste Keskuse finantsspetsialist;


Rahandusministri 21. augusti 2008. a määruse nr 26 „Investeerimisühingu ja investeerimisühingu konsolideerimisgrupi usaldatavusnormatiivide rakendamise, arvutamise ja aruandluse kord ning riskijuhtimise, omavahendite ja kapitali adekvaatsuse kohta teabe avalikustamise kord” muutmine – Riigi Teataja
Rahandusministri 21. augusti 2008. a määruse nr 26 „Investeerimisühingu ja investeerimisühingu konsolideerimisgrupi usaldatavusnormatiivide rakendamise, arvutamise ja aruandluse kord ning riskijuhtimise, omavahendite ja kapitali adekvaatsuse kohta teabe avalikustamise kord” muutmine
RT I, 20.12.2011, 1
Vastu võetud 13.12.2011 nr 56
Määrus kehtestatakse „Väärtpaberituru seaduse” § 94 lõike 21, § 941 lõike 7, § 103 lõike 4, § 105 lõike 11 ja § 1101 lõike 5 alusel.
§ 1. Rahandusministri 21. augusti 2008. a määruses nr 26 „Investeerimisühingu ja investeerimisühingu konsolideerimisgrupi usaldatavusnormatiivide rakendamise, arvutamise ja aruandluse kord ning riskijuhtimise, omavahendite ja kapitali adekvaatsuse kohta teabe avalikustamise kord” (RT I, 17.03.2011, 30) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 punkt 8 sõnastatakse järgmiselt:
„8) ülekanderiski ning kauplemisportfelli positsiooniriski ja vastaspoole krediidiriski kapitalinõuete arvutamise korra;”;
2) paragrahvi 9 lõike 2 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) käesoleva peatüki 6. jaos sätestatud korras arvutatud kauplemisportfelli positsiooniriski ning vastaspoole krediidiriski kapitalinõuded, mis on korrutatud koefitsiendiga 1,25;”;
3) paragrahvi 9 lõiget 2 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) käesoleva peatüki 8. jaos sätestatud korras arvutatud ülekanderiski kapitalinõue, mis on korrutatud koefitsiendiga 1,25.”;
4) paragrahvi 9 lõikes 3 tunnistatakse kehtetuks tekstiosa „ning ülekande-”;
5) paragrahvi 10 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Kui konsolideerimisgruppi kuuluv ettevõtja on „Väärtpaberituru seaduse” § 1031 lõike 1 või teise lepinguriigi vastava õigusakti alusel vabastatud kapitalinõuete arvutamisest kauplemisportfelli positsiooniriski ja vastaspoole krediidiriski katmiseks, arvutatakse selle ettevõtja kauplemisportfelli positsioonidelt kapitalinõudeid krediidiriski katmiseks käesoleva peatüki 2. jaos sätestatud korras.”;
„§ 12. Krediidiriski, ülekanderiski ja kauplemisportfelli vastaspoole krediidiriski ning operatsiooniriski konsolideeritud kapitalinõuete arvutamine
Konsolideeritud kapitalinõuete arvutamisel krediidiriski, ülekanderiski ja kauplemisportfelli vastaspoole krediidiriski ning operatsiooniriski katmiseks arvutatakse kapitalinõuded kõikide konsolideerimisgruppi kuuluvate ettevõtjate vastavatelt positsioonidelt, välja arvatud konsolideerimisgruppi kuuluvate äriühingute omavahelised positsioonid, käesoleva määruse 3. peatüki 2. jaos, 6. jao 3. jaotises ning 7. jaos sätestatud korras.”;
7) paragrahvi 16 lõike 1 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) nõuded või tingimuslikud nõuded regionaalsete ja kohalike omavalitsuste üksuste vastu – regionaalsed ja kohalikud omavalitsusüksused;”;
8) paragrahvi 20 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Kui võlgnikul või emissioonil on rohkem kui kaks välisreitingut, kasutatakse kahte kõrgeimat välisreitingut. Kui kahe kõrgeima välisreitingu alusel saadud riskikaalud on erinevad, rakendatakse madalamat reitingut.”;
9) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Liikmesriikide regionaalsete ja kohalike omavalitsuste nende riikide ametlikus valuutas nomineeritud ja rahastatud nõuetele rakendatakse riskikaalu 20 protsenti.”;
10) paragrahvi 29 lõike 2 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) Euroopa Nõukogu Arengupank (Council of Europe Development Bank);”;
11) paragrahvi 165 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Väärtpaberistatud positsioonile omistatud välisreiting peab olema investeerimisühingust sõltumatu. Kui nimetatud välisreiting on investeerimisühingu kaudse mõju all, käsitletakse positsiooni riskiga kaalutud vara arvutamisel välisreitinguta positsioonina.”;
12) paragrahvi 166 lõikes 7 asendatakse sõna „erisotstarbeline” sõnaga „eriotstarbeline”;
13) paragrahvi 166 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
„(13) Edasiväärtpaberistamine (re-securitisation) on väärtpaberistamise tehing, mille puhul vähemalt üks väärtpaberistatavatest nõuetest on väärtpaberistatud positsioon.”;
14) määrust täiendatakse §-ga 1701 järgmises sõnastuses:
„§ 1701. Kattuvate väärtpaberistatud positsioonide väärtus
(1) Kui investeerimisühingul on kaks või enam väärtpaberistatud positsiooni, milles kas osaliselt või täies ulatuses on tegemist sama riskipositsiooniga, kasutatakse positsioonide kattumise ulatuses riskiga kaalutud vara arvutamisel positsiooni või positsiooni osa, millelt arvutatud riskiga kaalutud vara on kõrgem.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud käsitlust võib kasutada kauplemisportfelli positsioonide spetsiifilise riski kapitalinõuete ja kauplemisportfelli välise portfelli positsioonide kapitalinõuete vahel tingimusel, et investeerimisühing saab neid kapitalinõudeid arvutada ja võrrelda.
(3) Investeerimisühing võib Finantsinspektsiooni nõusolekul kasutada kommertsväärtpaberite programmist tulenevalt väärtpaberistatud positsioonilt riskiga kaalutud vara arvutamisel likviidsuse tagamise tehingu riskikaalu, kui kommertsväärtpaberite programm ja likviidsuse tagamise tehing kuuluvad samasse nõudeõiguse järku ja kommertsväärtpaberite programmi raames väljastatud väärtpaber on likviidsuse tagamise tehingutega täielikult kaetud.”;
15) paragrahvi 172 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Krediidiriski standardmeetodiga kaetud väärtpaberistatud või edasiväärtpaberistatud positsioonidelt arvutatud riskiga kaalutud vara on vastavalt käesoleva määruse §-le 170 arvutatud riskipositsiooni väärtuse ja käesoleva alljaotise kohaselt arvutatud riskikaalu korrutis.”;
16) paragrahvi 172 täiendatakse lõigetega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
„(31) Kui edasiväärtpaberistatud positsioonil on lühiajalise kohustuse välisreiting, on Finantsinspektsiooni käesoleva jao 2. jaotise 2. alljaotises sätestatud korra kohaselt määratud krediidikvaliteedi astmetele vastavad riskikaalud järgmised:
1) esimene krediidikvaliteedi aste 40 protsenti;
2) teine krediidikvaliteedi aste 100 protsenti;
3) kolmas krediidikvaliteedi aste 225 protsenti;
4) neljas ja madalam krediidikvaliteedi aste 1250 protsenti.
(32) Juhul kui edasiväärtpaberistatud positsioonile omistatud välisreiting ei ole lühiajalise kohustuse reiting, on Finantsinspektsiooni käesoleva jao 2. jaotise 2. alljaotises sätestatud korra kohaselt määratud krediidikvaliteedi astmetele vastavad riskikaalud järgmised:
4) neljas krediidikvaliteedi aste 650 protsenti;
5) viies ja madalam krediidikvaliteedi aste 1250 protsenti.”;
17) paragrahvi 183 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Välisreitingu meetodit kasutatakse juhul, kui väärtpaberistatud või edasiväärtpaberistatud positsioonil on välisreiting.”;
18) paragrahvi 183 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Välisreitingu meetodi puhul on riskiga kaalutud vara käesolevas jaotises sätestatud korras arvutatud väärtpaberistatud või edasiväärtpaberistatud positsiooni väärtuse ja käesoleva paragrahvi lõigetes 3–42 sätestatud riskikaalu korrutis. Riskiga kaalutud vara korrigeeritakse, korrutades seda koefitsiendiga 1,06.”;
19) paragrahvi 183 täiendatakse lõigetega 41 ja 42 järgmises sõnastuses:
„(41) Lühiajalise kohustuse välisreitinguga edasiväärtpaberistatud positsioonile kohaldatakse Finantsinspektsiooni käesoleva jao 2. jaotise 2. alljaotises sätestatud korra kohaselt määratud krediidikvaliteedi astme alusel järgmises tabelis esitatud riskikaale:
Krediidikvaliteedi aste
Riskikaal (protsentides)
4. ja madalam
(42) Kui edasiväärtpaberistatud positsioonile omistatud välisreiting ei ole lühiajalise kohustuse reiting, kohaldatakse sellele Finantsinspektsiooni käesoleva jao 2. jaotise 2. alljaotises sätestatud korra kohaselt määratud krediidikvaliteedi astme alusel järgmises tabelis esitatud riskikaale:
12. ja madalam
1250”;
20) paragrahvi 183 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3–42 esitatud tabelite veerus A toodud riskikaale kohaldatakse väärtpaberistatud või edasiväärtpaberistatud positsioonile, mille nõudeõiguse järk on kõrgem kõikide teiste sama väärtpaberistamise või edasiväärtpaberistamise tehingu positsioonide nõudeõiguse järgust. Edasiväärtpaberistatud positsiooni ükski väärtpaberistatud nõue ei või ise olla edasiväärtpaberistatud positsioon. Väärtpaberistatud või edasiväärtpaberistatud positsiooni nõudeõiguse järgu määramisel ei võeta arvesse intressimakseid, teenustasu, valuutatuletistehinguid ega muid sarnaseid makseid.”;
21) paragrahvi 183 lõige 11 sõnastatakse järgmiselt:
„(11) Kui tegemist on edasiväärtpaberistamisega, ei ole vaja kindlaks määrata algsete väärtpaberistatud nõuete arvu, vaid tuleb lähtuda edasiväärtpaberistamise portfelli kuuluvate väärtpaberistatud positsioonide arvust.”;
22) paragrahvi 183 lõige 12 sõnastatakse järgmiselt:
„(12) Käesoleva paragrahvi lõigetes 5 ja 7 käsitlemata juhtudel kohaldatakse väärtpaberistatud positsioonile käesoleva paragrahvi lõigetes 3–42 esitatud tabelite veerus B toodud riskikaale.”;
23) paragrahvi 184 lõiget 2 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
„21) Kirb on käesoleva peatüki 2. jao 2. jaotises sätestatud korras arvutatud kapitalinõude, mis oleks arvutatud juhul, kui positsioon ei oleks väärtpaberistatud, ja positsiooni oodatava kahju summa;”;
24) paragrahvi 184 lõike 2 punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
„5) N on vastavalt käesoleva määruse § 182 lõigetes 8 ja 9 sätestatule arvutatud väärtpaberistatud nõuete tinglik arv;”;
25) paragrahvi 184 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Kui investeerimisühingu käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel leitud väärtpaberistatud positsiooni riskikaal on väiksem kui 7 protsenti, kohaldatakse riskikaalu 7 protsenti.”;
26) paragrahvi 184 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Kui investeerimisühingu poolt käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel leitud edasiväärtpaberistatatud positsiooni riskikaal on väiksem kui 20 protsenti, kohaldatakse riskikaalu 20 protsenti.”;
27) paragrahvi 266 lõike 1 kolmas lause sõnastatakse järgmiselt:
„Kui turuhinnas hindamine ei ole võimalik, peab kauplemisportfelli positsioone hindama konservatiivselt mudelipõhiselt.”;
28) paragrahvi 266 lõike 2 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) hindamisprotsessi kirjeldavaid dokumenteeritud kordasid ja protseduure, sh juhiseid nende sisendite kasutamise osas, mis ei ole turupõhised, kuid mis peegeldavad investeerimisühingu oletusi selle kohta, mida turuosalised positsiooni hindamisel kasutaksid;”;
29) paragrahvi 266 lõike 6 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) investeerimisühingu juhtkond peab olema teadlik, milliste kauplemisportfelli või muude õiglases väärtuses hinnatavate positsioonide puhul kasutatakse hindamismudeleid, ning mõistma sellega kaasnevat ebakindlust riskide hindamisel ja tulemustest raporteerimisel;”;
30) paragrahvi 266 lõike 7 esimeses lauses asendatakse tekstiosa „mudelite baasil” tekstiosaga „mudelite põhiselt”;
31) paragrahv 267 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 267. Hinnangute korrigeerimine
(1) Investeerimisühing peab välja töötama protseduurireeglid kauplemisportfelli positsioonide väärtuse hinnangute korrigeerimiseks ning neid järgima. Vajadusel tuleb protseduurireeglid üle vaadata ja ajakohastada.
(2) Investeerimisühing peab hinnanguid korrigeerima realiseerimata krediidimarginaali (unearned credit spreads), positsioonide või tehingute sulgemisega seotud kulude ja operatsiooniriski, tehingute võimaliku ennetähtaegse lõpetamisega seotud kulude, investeerimis- ja finantseerimiskulude, tulevaste halduskulude ja, kui see on asjakohane, siis mudeliriski katteks.”;
32) paragrahvi 268 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Vähelikviidsed positsioonid võivad tuleneda nii turusündmustest kui ka investeerimisühinguga seotud olukordadest, näiteks võivad vähelikviidsed olla kõrge kontsentratsiooniga või raskesti müüdavad positsioonid.
(11) Investeerimisühing peab välja töötama protseduurireeglid vähelikviidsete positsioonide väärtuse hinnangute korrigeerimiseks ning neid vajadusel ajakohastama. Korrigeerimiste summad peavad kompenseerima positsiooni vähest likviidsust ning need lisatakse vajadusel finantsaruandluses kajastatud positsioonide väärtuse muutustele.
(2) Vähelikviidsete positsioonide arvestuslike hinnangute korrigeerimise protseduurireeglid peavad arvesse võtma aega, mis kulub positsiooni sulgemiseks või selle riski täielikuks maandamiseks, keskmist ostu- ja müügihinna vahet ja selle volatiilsust, turunoteeringute kättesaadavust, turutegijate arvu, keskmist kauplemismahtu, kaasa arvatud kauplemismahtu stressiperioodil, ja selle volatiilsust, kontsentratsiooni üksikute turgude suhtes, positsioonide vananemist, ulatust, mille võrra hinnang sõltub mudelipõhisest hindamisest, ja muude mudeli kasutamisest tulenevate riskide mõju.
(3) Kui investeerimisühing kasutab kolmanda osapoole antud hinnanguid kauplemisportfelli positsiooni väärtusele või mudelipõhist hindamist, peab ta hinnangute korrigeerimise vajaduse pidevalt üle vaatama.
(4) Investeerimisühing hindab eraldi keeruliste toodete, kaasa arvatud väärtpaberistatud positsioonide ja teatud kindla makseviivituse juhu krediidituletisinstrumentide, hinnangute korrigeerimise vajadust, et kajastada võimaliku ebakorrektse hindamismetoodika kasutamisega seotud mudeliriski ning mitteturupõhiste ja seetõttu kõrgema veariskiga kalibreerimise parameetrite kasutamisega seotud mudeliriski.”;
33) paragrahvi 270 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Investeerimisühing on kohustatud arvutama kapitalinõude intressipositsiooni ja aktsiapositsiooni riski katmiseks, välja arvatud juhul, kui ta on saanud „Väärtpaberituru seaduse” § 1031 lõike 1 alusel vabastuse kohustusest arvutada kapitalinõudeid kauplemisportfelliga seotud intressipositsiooni ja aktsiapositsiooni riski ning vastaspoole krediidiriski katmiseks.”;
34) paragrahvi 276 lõike 1 lõppu lisatakse lause järgmises sõnastuses:
„Investeerimisühing võib krediidituletisinstrumendi nimiväärtuse asendada nimiväärtusega, millest on maha arvatud krediidituletisinstrumendi turuväärtuse muutused pärast kauplemise alustamist.”;
35) paragrahvi 277 lõige 8 sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Kui teatud kindla makseviivituse juhu krediidituletisinstrumendil (n-th-to-default credit derivative) on välisreiting, mis vastab käesoleva määruse §-s 285 nimetatud tunnustatud instrumendile sätestatud tingimustele, arvutatakse spetsiifilise riski kapitalinõue tuletisinstrumendi pikalt positsioonilt ning rakendatakse vastavaid väärtpaberistamise riskikaalusid, kui see on asjakohane.”;
36) paragrahvi 282 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Investeerimisühing peab arvutama kapitalinõudeid intressipositsiooni spetsiifilise riski katmiseks käesoleva määruse §-des 283 ja 284 sätestatud korras ning intressipositsiooni üldriski katmiseks käesoleva määruse §-des 286–289 sätestatud korras valuutade lõikes eraldi.”;
37) paragrahvi 283 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Intressipositsiooni spetsiifilise riski kapitalinõue on pikkade ja lühikeste positsioonide ja käesoleva määruse §-s 284 sätestatud kapitalinõude määra korrutiste absoluutväärtuste summa, välja arvatud lõikes 21 sätestatud juhul.”;
38) paragrahvi 283 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Paragrahvis 2851 sätestatud korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli spetsiifilise riski kapitalinõude võib arvutada vastavalt sellele, kumb järgnevatest on suurem:
1) pikkadelt netopositsioonidelt arvutatud intressipositsiooni spetsiifilise riski kapitalinõuete summa;
2) lühikestelt netopositsioonidelt arvutatud intressipositsiooni spetsiifilise riski kapitalinõuete summa.”;
39) paragrahvi 284 lõike 3 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) kui need käesoleva määruse § 32 kohaselt vastavad esimesele, teisele või kolmandale krediidikvaliteedi astmele ja nende lõpptähtajani on jäänud vähem kui kuus kuud, on kapitalinõude määr 0,25 protsenti. Kui lõpptähtajani on jäänud kuus kuud kuni kaks aastat, on kapitalinõude määr 1 protsent ja kui lõpptähtajani on jäänud üle kahe aasta, on kapitalinõude määr 1,6 protsenti;”;
40) paragrahvi 284 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–4 nimetamata, käesoleva määruse §-s 285 sätestatud tingimustele vastavate võlainstrumentide spetsiifilise riski kapitalinõuded on järgmised:
1) kui nende lõpptähtajani on jäänud vähem kui kuus kuud, on kapitalinõude määr 0,25 protsenti;
2) kui lõpptähtajani on jäänud kuus kuud kuni kaks aastat, on kapitalinõude määr 1 protsent;
3) kui lõpptähtajani on jäänud üle kahe aasta, on kapitalinõude määr 1,6 protsenti.”;
41) paragrahvi 284 täiendatakse lõigetega 51–54 järgmises sõnastuses:
„(51) Väärtpaberistatud positsioonidele kohaldatav kapitalinõude määr on 8 protsenti käesoleva määruse 2. jao 4. jaotise kohaselt nendele positsioonidele rakendatavast riskikaalust, mida kasutataks juhul, kui nimetatud positsioonid kuuluksid investeerimisühingu kauplemisportfelli välisesse portfelli, arvestades käesoleva paragrahvi lõigetes 52–6 sätestatud erisusi.
(52) Investeerimisühing, kes ei ole väärtpaberistatud positsiooni algne väljaandja, võib riskikaalude arvutamisel käesoleva määruse §-s 184 sätestatud regulatiivset meetodit kasutada ainult Finantsinspektsiooni eelneval loal.
(53) Investeerimisühing, kes kasutab Finantsinspektsioonilt eelnevalt saadud loa alusel kauplemisportfelli spetsiifilise riski katmiseks käesoleva määruse §-s 3101 sätestatud täiendavate riskide kapitalinõuete arvutamise meetodit, võib riskikaalu arvutamise regulatiivses meetodis kasutatava makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahju hinnangutes tugineda nimetatud meetodile.
(54) Kuni 2013. aasta 31. detsembrini summeeritakse väärtpaberistatud positsioonide spetsiifilise riski kapitalinõude arvutamisel eraldi pikad ja lühikesed kaalutud netopositsioonid. Neist absoluutväärtuselt suurem on spetsiifilise riski kapitalinõue.”;
42) määrust täiendatakse §-ga 2851 järgmises sõnastuses:
„§ 2851. Korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell
(1) Korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell koosneb väärtpaberistatud positsioonidest ja teatud kindla makseviivituse juhu krediidituletisinstrumentidest, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:
1) väärtpaberistatud positsioonid ei ole edasiväärtpaberistatud positsioonid, väärtpaberistamise seeria optsioonid ega muud alusvaraks oleva väärtpaberistatud seeria tuludest proportsionaalset osa mitteandvad tuletisinstrumendid;
2) kõigi alusvaraks olevate instrumentide puhul on tegemist kas ühe alusvaraga instrumentidega, sealhulgas ühe alusvaraga krediidituletisinstrumendiga, mille jaoks on olemas likviidne kahesuunaline turg, või nende aluseks olevatele instrumentidele tuginevate üldkaubeldavate indeksitega. Kahesuunaline turg loetakse olemasolevaks juhul, kui eksisteerivad sõltumatud heas usus tehtud ostu- ja müügipakkumised, nii et hinna, mis on mõistlikul määral seotud viimase müügihinnaga või kehtiva usaldusväärse konkureeriva pakkumisega, ja pakkumise noteeringud saab määrata ühe päeva jooksul ning arveldada suhteliselt lühikese ajaga ja kauplemistavade kohaselt.
(2) Korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli osaks ei ole positsioonid, mille aluseks on kas alusvara, mille võib investeerimisühingu kauplemisportfelli välises portfellis liigitada „Krediidiasutuste seaduse” § 863 lõike 1 punktides 8 ja 9 nimetatud riskipositsiooni klassidesse, või nõue eriotstarbelisele ettevõttele.
(3) Investeerimisühing võib korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli arvata positsioonid, mis ei ole väärtpaberistatud positsioonid ega teatud kindla makseviivituse juhu krediidituletisinstrumendid, kuid mis maandavad selle portfelli teiste positsioonide riski tingimusel, et vastava instrumendi või tema alusvara jaoks on olemas käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud likviidne kahesuunaline turg.”;
43) paragrahvi 290 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Lisaks intressipositsiooniriskile võib võlainstrument olla seotud valuutariskiga, ülekanderiskiga ja kauplemisportfelli vastaspoole krediidiriskiga.”;
44) paragrahvi 293 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „4 protsenti” tekstiosaga „8 protsenti”;
45) paragrahvi 293 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
46) paragrahvi 295 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Lisaks positsiooniriskile võib aktsia olla seotud valuutariskiga, ülekanderiskiga ja kauplemisportfelli vastaspoole krediidiriskiga.”;
47) määruse 3. peatüki 5. jao 3. jaotise pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„3. jaotis Kauplemisportfelli vastaspoole krediidiriski kapitalinõue”;
48) paragrahv 301 tunnistatakse kehtetuks;
49) paragrahvi 302 lõike 2 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Kauplemisportfelli vastaspoole krediidiriski kapitalinõuet arvutatakse järgmistest tehingutest tulenevatelt riskipositsioonidelt:”;
50) paragrahv 303 tunnistatakse kehtetuks;
51) paragrahvi 304 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kui investeerimisühingul on krediidiriski ülekandetehingust (credit default swap) tulenev pikk positsioon krediidiriski ülekandetehingu tingimuste aluseks olevas võlainstrumendis, võib turuväärtuse meetodi puhul kohaldada tuleviku krediidiriski positsioonile protsendimäära null protsenti, välja arvatud juhul, kui krediidiriski ülekandetehing lõpetatakse selle tehingu vastaspoole maksejõuetuse tõttu, kelle riskipositsioon krediidiriski ülekandetehingus on lühikeseks positsiooniks alusvaras, sh kui alusvaraga seotud kohustused on täidetud. Viimasel juhul on investeerimisühingu võimalikuks tulevaseks krediidiriskile avatud positsiooni suuruseks summa, mis on selle tehingu vastaspoole poolt investeerimisühingule veel tasumata.”;
52) paragrahv 305 tunnistatakse kehtetuks;
53) paragrahvis 306 asendatakse sõna „riskijuhtimismudeleid” sõnaga „riskimõõtmismudeleid”;
54) paragrahvi 309 lõike 4 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Finantsinspektsioon kontrollib vähemalt investeerimisühingu võimet järeltestida mudeliga saadud tulemusi hüpoteetilise kauplemise suhtes, kasutades portfelli väärtuse hüpoteetilist muutust järgneva tööpäeva lõpuks, mis oleks toimunud, kui portfelli positsioone ei oleks muudetud.”;
55) paragrahvi 309 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Kui Finantsinspektsiooni hinnangul ei ole lõikes 4 nimetatud järeltestimise võime piisav, on tal õigus nõuda, et investeerimisühing võtaks järeltestimise programmi täiustamiseks kasutusele asjakohaseid meetmeid.”;
56) paragrahvi 310 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Finantsinspektsiooni loal võib investeerimisühing sisemudelit kasutada kapitalinõuete arvutamiseks kaubeldavate võlainstrumentide ja aktsiate positsioonidest tuleneva spetsiifilise riski katmiseks, kui mudel lisaks teistele käesolevas jaos toodud tingimustele:
1) selgitab portfelli kuuluvate instrumentide hindade senist volatiilsust;
2) võtab kohaselt arvesse kontsentratsiooniriski, seda nii positsioonide piiratud likviidsuses avalduva kui ka positsioonide osatähtsusest portfelli struktuuris tuleneva kontsentratsiooniriski osas;
3) annab usaldusväärseid tulemusi ka tavapärasest oluliselt ebasoodsamatel turutingimustel;
4) on hinnatud ja heaks kiidetud mudeli spetsiifilise riski arvesse võtmise täpsust järeltestimisega. Kui selline järeltestimine viiakse läbi alamportfellide baasil, tuleb alamportfellide valikul lähtuda järjepidevuse põhimõttest;
5) võtab kohaselt arvesse riske, mis tulenevad olulistest erinevustest sarnaste, kuid mitte identsete positsioonide vahel (name-related basis risk);
6) võtab kohaselt arvesse erakorraliste oluliste mõjudega sündmustega seotud riske (event risk).
(2) Investeerimisühingu mudel peab kohase konservatiivsusega arvesse võtma vähelikviidsetest ja vähese kaubeldavuse tõttu raskesti määratava hinnaga positsioonidest (positions with limited price transparency) tulenevaid riske, arvestades realistlike turustsenaariumidega, ning vastama minimaalsetele andmestandarditele. Mudelis kasutatavad lähendid (proxies) peavad olema kohaselt konservatiivsed ja neid võib kasutada üksnes siis, kui olemasolevad andmed on puudulikud või kui need ei kajasta positsiooni või portfelli tegelikku volatiilsust.
(3) Investeerimisühing võib sisemudelit kasutades spetsiifilise riski kapitalinõude arvutamisel välja jätta need väärtpaberistatud või teatud kindla makseviivitusjuhu krediidituletisinstrumentide positsioonid, millele ta arvutab aktsia- ja intressipositsiooniriskide kapitalinõudeid käesoleva jao 2. jaotise kohaselt, välja arvatud positsioonid, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse §-s 3108 nimetatud sisemist meetodit.
(4) Investeerimisühing ajakohastab pidevalt kasutatavaid meetodeid ning järgib häid tavasid.
(5) Investeerimisühing ei pea mudelis hõlmama kaubeldavate võlainstrumentide makseviivituse riski ega reitingute muutumise riski juhul, kui nendele riskidele kohaldatakse §-des 3101–3107 sätestatut.
(6) Investeerimisühingud, mis kasutavad sisemudeleid, mis ei ole käesoleva jao kohaselt heaks kiidetud, peavad täitma eraldi spetsiifilise riski kapitalinõuet, mis arvutatakse vastavalt käesoleva peatüki 6. jao 2. jaotisele.”;
57) määrust täiendatakse §-dega 3101–3108 järgmises sõnastuses:
„§ 3101. Täiendavate riskide kapitalinõuete arvutamine
(1) Investeerimisühingul, mis kasutab kapitalinõuete arvutamiseks kaubeldavate võlainstrumentide ja aktsiate positsioonidest tuleneva spetsiifilise riski katmiseks sisemudeleid, peab olema kehtestatud meetod, mis võimaldab kapitalinõuete arvutamisel hõlmata investeerimisühingu kauplemisportfelli positsioonidega seotud makseviivituse ja reitingute muutumise riski, mis lisandub § 310 kohaselt arvestatud riskihinnangule.
(2) Investeerimisühing peab tõendama, et tema lähenemisviis vastab käesoleva peatüki 2. jao 3. jaotises sätestatud nõuetele, eeldusel et riskitase on ühtlane ja seda korrigeeritakse vastavalt vajadusele nii, et see kajastaks likviidsuse, riskide kontsentreerumise ja riskimaandamise mõjusid.
(3) Täiendava makseviivituse riski ja reitingute muutumise riski arvessevõtmiseks kasutatav meetod (edaspidi meetod) peab hõlmama kõiki positsioone, mille suhtes rakendatakse intressipositsiooni spetsiifilise riski kapitalinõuet, välja arvatud väärtpaberistatud või teatud kindla makseviivitusjuhu krediidituletisinstrumentide positsioonid.
(4) Finantsinspektsiooni loal võib investeerimisühing kaasata täiendava riski arvestusse kõik börsil noteeritud aktsiate positsioonid ja nendel põhinevad tuletisinstrumentide positsioonid, kui selline lähenemine on kooskõlas investeerimisühingu sisemise riskide mõõtmise ja juhtimise poliitikaga. Nimetatud lähenemine peab olema järjepidev. Täiendavate riskide kapitalinõuete arvestamisel peab arvesse võtma makseviivituse juhtumite ja reitingute muutumise vahelist korrelatsiooni.
(5) Makseviivituse ja reitingute muutumise ja muude tururiskiga seotud tegurite vahelise diversifitseerimise omavahelist mõju arvesse ei võeta.
§ 3102. Täiendavate riskide kapitalinõuete arvutamise parameetrid
(1) Käesoleva määruse §-s 3101 nimetatud meetod peab hõlmama makseviivitusega ning sise- ja välisreitingute muutumisega seotud kahjusid üheaastase ajavahemiku kohta 99,9-protsentiilise usaldusintervalliga.
(2) Korrelatsiooniprognoosid peavad põhinema objektiivsete andmete analüüsil usaldusväärses raamistikus.
(3) Meetod peab asjakohaselt kajastama emitentide kontsentratsioone ning kontsentratsioone, mis võivad halvenenud turutingimuste korral tekkida tooteklasside siseselt ja vahel.
(4) Meetodi aluseks on eeldus, et riskitase püsib ühtlasena üheaastase ajavahemiku jooksul, mis tähendab, et kauplemisportfelli positsioonid või positsioonide kogumid, millega seoses on sellel ajavahemikul tulnud ette makseviivituse või reitingute muutumise juhtumeid, tasakaalustatakse likviidsusperioodi lõpul, et saavutada esialgne riskitase. Investeerimisühing võib järjepidevalt lähtuda ka eeldusest, et positsioon püsib ühe aasta vältel sama.
(5) Meetod peab kajastama optsioonide, struktureeritud krediidituletisinstrumentide ja muude mittelineaarselt käituvate positsioonide mittelineaarset mõju seoses hinnamuutustega. Investeerimisühing peab nõuetekohaselt arvesse võtma ka mudeliriski, mis kaasneb selliste toodetega seotud hinnariskide hindamise ja prognoosimisega.
(6) Meetod peab põhinema andmetel, mis on objektiivsed ja ajakohased.
§ 3103. Likviidsustähtaegade määramise parameetrid
(1) Likviidsustähtajad määratakse vastavalt sellele, kui pikk aeg on vajalik positsiooni müümiseks või kõigi oluliste asjakohaste hinnariskide maandamiseks halvenenud turutingimustes ja arvestades positsiooni suurust. Likviidsustähtajad peavad kajastama tegelikku praktikat ja kogemusi nii süsteemsete kui ka unikaalsete stressiolukordade korral.
(2) Likviidsustähtaeg määratakse konservatiivsete eelduste põhjal ja see peab olema piisavalt pikk, et müük või riskimaandamine ise ei mõjutaks oluliselt hinda, mille alusel müük või riskimaandamine toimub.
(3) Positsioonile või positsioonide kogumile määratava likviidsustähtaja kestus on vähemalt kolm kuud.
(4) Positsioonile või positsioonide kogumile likviidsustähtaja määramisel arvestab investeerimisühing hinnangute korrigeerimise ja aegunud positsioonide haldamise kohta oma sise-eeskirjades sätestatut.
(5) Kui investeerimisühing määrab likviidsustähtajad üksikute positsioonide asemel positsioonide kogumitele, peavad positsioonide kogumite määratlemise kriteeriumid kajastama sisulisi likviidsuse erinevusi.
(6) Kontsentreeritud positsioonide likviidsustähtajad on pikemad, kajastades selliste positsioonide likvideerimiseks vajalikku pikemat aega. Väärtpaberistamise eesmärgil hoitavate positsioonide likviidsustähtaeg kajastab varade soetamiseks, müügiks ja väärtpaberistamiseks või oluliste riskitegurite maandamiseks vajalikku aega halvenenud turutingimuste korral.
§ 3104. Riskimaandamise parameetrid
(1) Investeerimisühing võib §-s 3101 nimetatud meetodi kasutamisel arvesse võtta riskimaandamisi.
(2) Positsioone võib tasaarveldada, kui pikad ja lühikesed positsioonid on seotud sama finantsinstrumendiga. Riskimaandamise või diversifitseerimise mõju, mis on seotud pikkade ja lühikeste positsioonidega sama võlgniku erinevates instrumentides või erinevates väärtpaberites ning pikkade ja lühikeste positsioonidega erinevate emitentide suhtes, võib arvesse võtta üksnes juhul, kui erinevate instrumentide pikki ja lühikesi brutopositsioone modelleeritakse eraldi.
(3) Investeerimisühing võtab riskimaandamise strateegias arvesse riskimaandamise lõpptähtaja ja likviidsustähtaja vahelisel ajal ilmneda võivate oluliste riskide mõju ning võimalike oluliste alusriskide maandamise strateegiaid toodete, kapitali struktuuri nõudeõiguse järkude, sise- või välisreitingute, lõpptähtaegade, väljalaskmise kuupäevade ja instrumentide teiste erinevuste lõikes. Riskimaandamist võetakse arvesse ainult ulatuses, mis on kehtiv ka juhul, kui on toimumas võlgnikku mõjutav krediidi- või muu sündmus.
(4) Kauplemisportfelli positsioonide puhul, mida maandatakse dünaamiliste riskimaandamisstrateegiatega, võib maandamise tasakaalustamist maandatud positsiooni likviidsustähtaja jooksul arvesse võtta tingimusel, et investeerimisühing:
1) modelleerib järjepidevalt maandamise tasakaalustamist kauplemisportfelli positsioonide vastava kogumi lõikes;
2) tõendab, et tasakaalustamise arvessevõtmine tagab usaldusväärsema riskide mõõtmise;
3) tõendab, et maandustena kasutatavate instrumentide turud on piisavalt likviidsed sellise tasakaalustamise arvessevõtmiseks ka ebasoodsate turutingimuste korral. Dünaamiliste riskimaandamisstrateegiate rakendamisel järelejäänud riskid peavad kajastuma kapitalinõudes.
§ 3105. Täiendavate riskide kapitalinõuete arvutamisel kasutatava meetodi valideerimine
(1) Investeerimisühing teeb käesolevas jaotises sätestatud riskide mõõtmise süsteemi sõltumatu kontrollimise ja sisemudelite valideerimise käigus käesoleva määruse §-s 3101 nimetatud meetodiga seoses järgmist:
1) tõendab, et korrelatsioonide ja hinnamuutuste modelleerimise meetod sobib tema portfelli jaoks, arvestades ka süsteemsete riskitegurite laadi ja kaalu;
2) viib läbi mitmesugused stressitestid, sealhulgas tundlikkusanalüüsi ja stsenaariumianalüüsi, et hinnata meetodi kvalitatiivset ja kvantitatiivset õigsust, eriti kontsentratsioonide käsitlemise osas, kusjuures sellised testid ei tohi piirduda üksnes minevikus toimunud sündmuste valikuga;
3) viib läbi asjakohase kvantitatiivse valideerimise, mis hõlmab asjaomaseid sisemisi modelleerimise võrdlusaluseid.
(2) Meetod peab olema kooskõlas investeerimisühingu sisemise riskijuhtimismetoodikaga, mis on ette nähtud kauplemisriskide kindlakstegemiseks, mõõtmiseks ja juhtimiseks.
§ 3106. Erinevatel parameetritel põhinevad sisemeetodid
(1) Kui investeerimisühing kasutab täiendava makseviivitusriski ja reitingute muutumise riski arvestamiseks meetodit, mis ei vasta kõikidele käesoleva määruse §-des 3101–3108 sätestatud nõuetele, ent on kooskõlas investeerimisühingu sisemise metoodikaga riskide kindlakstegemiseks, mõõtmiseks ja juhtimiseks, peab ta suutma tõendada, et tema meetodi rakendamisel saadakse kapitalinõue, mis on vähemalt sama suur kui kapitalinõue, mis saadakse siis, kui meetod vastaks täielikult nimetatud paragrahvides sätestatud nõuetele.
(2) Finantsinspektsioon kontrollib meetodi vastavust käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule vähemalt üks kord aastas.
§ 3107. Täiendavate riskide kapitalinõuete arvutamise sagedus ja dokumenteerimine
(1) Investeerimisühing teeb valitud meetodi kohaselt nõutavaid arvutusi täiendavate riskide hõlmamiseks vähemalt üks kord nädalas.
(2) Täiendava makseviivitusriski ja reitingute muutumise riski arvessevõtmiseks kasutatav meetod peab olema dokumenteeritud selliselt, et korrelatsiooniprognoosid ja muud modelleerimisel kasutatavad eeldused oleksid Finantsinspektsioonile läbipaistvad.
§ 3108. Täiendavate riskide kapitalinõuete arvutamise meetodi kasutamine kapitalinõude arvutamisel korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonidelt
(1) Finantsinspektsiooni loal võib investeerimisühing kasutada oma sisemist meetodit korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonidelt ning sisemises riskijuhtimises nendega sarnaselt käsitletavatelt positsioonidelt kapitalinõude arvutamisel juhul, kui on täidetud kõik käesoleva paragrahvi lõigetes 2–8 sätestatud tingimused.
(2) Sisemine meetod võtab asjakohaselt arvesse kõik hinnariskid üheaastase ajavahemiku kohta 99,9-protsentiilise usaldusvahemikuga eeldades, et riskitase on ühtlane ja seda korrigeeritakse vastavalt vajadusele nii, et see kajastaks likviidsuse, kontsentreerumiste ja riskimaandamise mõju.
(3) Sisemise meetodiga arvutatud kapitalinõue ei tohi olla väiksem kui 8 protsenti kapitalinõudest, mis arvutatakse § 283 lõike 21 kohaselt.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sisemises meetodis on arvesse võetud muuhulgas järgmised riskid:
1) paljudest makseviivitustest tulenev kumulatiivne risk, sealhulgas järjestikused makseviivitused seeriatesse jagatud toodetes;
2) krediidiriskimarginaali muutumise risk, sealhulgas gamma ja rist-gamma mõju;
3) eeldatavate korrelatsioonide volatiilsus, sealhulgas marginaalide ja korrelatsioonide vaheline ristmõju;
4) alusrisk, sealhulgas nii indeksi marginaali ja indeksi üksikute komponentide marginaalide vaheline alusrisk kui ka indeksi eeldatava korrelatsiooni ja individuaalsete portfellide vaheline alusrisk;
5) taastumismäära volatiilsus, mis on seotud taastumismäära mõjuga seeriate hindadele;
6) riskimaandamise ebaõnnestumise risk ja selliste riskimaandamiste tasakaalustamise potentsiaalsed kulud sellises ulatuses, milles üldine riskinäitaja hõlmab dünaamilisest riskide maandamisest tulenevaid kasusid.
(5) Investeerimisühingul peab olema piisavalt turuandmeid, et tagada riskipositsioonide oluliste riskide täielik arvessevõtmine oma sisemises arvutusmeetodis vastavalt käesolevas paragrahvis sätestatud normidele, investeerimisühing peab tõendama järeltestimise või muude asjakohaste vahendite abil, et tema riskinäitajad suudavad nõuetekohaselt selgitada nende toodete varasemaid hinnamuutusi ja ta suudab eristada positsioone, mille suhtes ta on vastavalt käesolevale paragrahvile saanud loa nende lisamiseks kapitalinõude arvutamisse, positsioonidest, mille suhtes tal selline luba puudub.
(6) Investeerimisühing analüüsib käesoleva paragrahvi rakendusalasse kuuluvaid portfelle regulaarselt konkreetsete, varem kindlaks määratud stressistsenaariumide kogumite järgi. Selliste stressistsenaariumide abil tuleb analüüsida stressi mõju makseviivituse määradele ja taastumismääradele ning korrelatsioone kauplemisüksuse tulude ja kulude korrelatsioonidele. Investeerimisühing peab selliseid analüüse tegema vähemalt üks kord nädalas ja esitama Finantsinspektsioonile aruande tulemuste kohta vähemalt üks kord kvartalis, sealhulgas võrdluste kohta investeerimisühingu kapitalinõudega, mis on arvutatud vastavalt käesolevale paragrahvile.
(7) Investeerimisühing peab teatama Finantsinspektsioonile õigeaegselt kõigist juhtudest, mil stressitestid viitavad kapitalinõude olulisele puudujäägile. Kõnealuste stressitestide tulemuste põhjal kaalub Finantsinspektsioon „Krediidiasutuste seaduse” § 104 lõike 2 alusel täiendava kapitalinõude kehtestamist korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli suhtes.
(8) Investeerimisühing peab arvutama kõiki hinnariske hõlmava kapitalinõude vähemalt üks kord nädalas.”;
58) paragrahvi 311 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva määruse § 313 lõike 5 punktide 1 ja 2 kohaldamisel korrutatakse investeerimisühingu oma arvutustulemus korrutusteguritega mc ja ms. Korrutustegurite suurus on vähemalt kolm.”;
59) paragrahvi 311 lõike 2 tekstiosa sõnastatakse järgmiselt:
„Korrutustegureid suurendatakse käesolevas lõikes toodud tabeli kohaselt lisateguri võrra vahemikus 0–1, olenevalt järeltestimisel ilmnenud ületamiste arvust viimase 250 tööpäeva jooksul. Ületamisi loendatakse järjepidevalt portfelli tegeliku või hüpoteetiliste väärtuse muutuse järeltestimise põhjal. Ületamine on portfelli väärtuse päevane muutus, mis ületab investeerimisühingu VaR-mudeli abil leitud vastava päevase riskihinnangu (VaR measure). Lisateguri määramiseks kontrollitakse ületamiste arvu vähemalt kord kvartalis. Ületamiste arvuks on kõige suurem ületamiste arv, arvestades portfelli oletatavaid ja tegelikke muutusi.”;
60) paragrahv 312 tunnistatakse kehtetuks;
61) paragrahv 313 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 313. Riskihinnangu (VaR) miinimumnõuded
(1) Riskihinnangu andmisel arvestatakse järgmisi miinimumnõudeid:
1) riskihinnangu arvutamine toimub vähemalt kord päevas;
2) kasutatakse 99-protsentiilise ühepoolset usaldusvahemikku;
3) eeldatakse positsioonide 10-päevast hoidmisaega;
4) kohaldatakse vähemalt aastast tagasivaatelist vaatlusperioodi, välja arvatud juhul, kui lühem vaatlusperiood on põhjendatud hinna volatiilsuse märkimisväärse äkilise suurenemise tõttu;
5) andmeid ajakohastatakse iga kuu tagant.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule arvutab investeerimisühing halvenenud turutingimuste riskihinnangu, võttes aluseks olemasoleva portfelli riskihinnangu, mis on arvutatud 10-päevase hoidmisaja ja 99-protsentiilise ühesuunalise usaldusvahemiku alusel, ja kasutades sisenditena andmeid, mis esinevad investeerimisühingu portfellis 12-kuulisel järjestikusel perioodil oluliste pidevate finantsraskustena.
(3) Lõikes 2 nimetatud andmete valik peab olema Finantsinspektsiooni poolt heaks kiidetud. Investeerimisühing peab andmete valiku üle vaatama vähemalt kord aastas.
(4) Investeerimisühing peab arvutama halvenenud turutingimuste riskihinnangu vähemalt üks kord nädalas.
(5) Investeerimisühingul peab iga päev olema täidetud kapitalinõue, mis on järgnevate näitajate summa:
1) investeerimisühingu eelmise päeva riskihinnang, mis on arvutatud vastavalt käeoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule (VaRt-1), või käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel arvutatud eelneva 60 tööpäeva päevaste riskihinnangute keskmine (VaRavg) korrutatuna korrutusteguriga mc, sõltuvalt sellest, kumb on suurem;
2) investeerimisühingu viimane turutingimuste riskihinnangu näitaja, mis on arvutatud vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 2 (sVaRt-1), või käeoleva paragrahvi lõike 2 alusel arvutatud viisil ja lõikes 4 nimetatud sagedusel halvenenud turutingimuste riskihinnangute keskmine (sVaRavg) korrutatuna korrutusteguriga ms.
(6) Kui investeerimisühing kasutab spetsiifilise riski kapitalinõude arvutamiseks sisemudelit, on tema kapitalinõue järgmiste näitajate summa:
1) kauplemisportfelli kuuluvate väärtpaberistatud positsioonide ja teatud kindla makseviivituse juhu krediidituletisinstrumentide intressi- ja aktsiapositsiooni kapitalinõue, välja arvatud kapitalinõue, mis on arvutatud vastavalt § 3108 lõigetele 2–8;
2) käesoleva määruse § 3101 lõigete 1 ja 2 kohaselt mõõdetud investeerimisühingu täiendava maksejõuetusriski ja reitingute muutumise riski viimane näitaja või nende näitajate viimase 12 nädala keskmine olenevalt sellest, kumb on suurem ning kui on asjakohane, käesoleva määruse § 3108 lõigete 2–8 kohaselt mõõdetud kõigi hinnariskide viimane näitaja või nende näitajate viimase 12 nädala keskmine sõltuvalt sellest, kumb on suurem.
(7) Investeerimisühing peab läbi viima ka vastupidiseid stressiteste.”;
62) paragrahv 314 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 314. Riskihinnangu arvutamise üldnõuded
(1) Riskihindamise mudel peab hõlmama piisavat hulka riskitegureid, olenevalt investeerimisühingu tegevuse ulatusest asjakohastel turgudel.
(2) Kui mõni riskitegur on kaasatud investeerimisühingu hindamismudelisse, aga mitte riskimõõtmismudelisse, peab selle väljajäämist riskimõõtmismudelist Finantsinspektsioonile põhjendama.
(3) Riskimõõtmismudel peab hõlmama optsioonide ja teiste instrumentide mittelineaarsust ning korrelatsiooni- ja baasriski.
(4) Kui riskiteguritena kasutatakse lähendeid (proxies), peavad nad vastama tegelike positsioonide käitumisele.
(5) Lisaks lõigetes 1–4 sätestatule peavad erinevate riskiliikide puhul täidetud olema järgmised tingimused:
1) riskihindamise mudel peab täpselt mõõtma kõiki optsioonide või optsioonisarnaste positsioonide olulisi hinnariske ja kõik muud mudeliga hõlmamata riskid peavad olema omavahenditega kohaselt kaetud;
2) riskimõõtmissüsteemis võetakse arvesse intressimääradest tulenevaid riskitegureid kõikides vääringutes, milles investeerimisühingul on intressimääratundlikke bilansisiseseid või -väliseid positsioone. Investeerimisühing koostab intressitootluse mudelid üldtunnustatud meetodit kasutades. Kui olulised positsioonid on olulisemates vääringutes ja olulisematel turgudel avatud intressimäärariskile, jagatakse tulukõver intressimäärade volatiilsuse muutuste mõõtmiseks lõpptähtaegade lõikes vähemalt kuude vööndisse. Riskimõõtmissüsteem peab samuti hõlmama erinevate tulukõverate muutuste mittetäielikust korrelatsioonist tulenevat riski;
3) riskimõõtmissüsteemis võetakse arvesse riskitegureid, mis tulenevad investeerimisühingu positsioonide nomineeritusest kullas ja erinevates välisvaluutades. Valuutade avatud netopositsioonide arvutamisel võetakse investeerimisfondi investeeringul arvesse investeerimisfondi välisvaluutapositsioonid. Investeerimisühing võib investeerimisfondi välisvaluutapositsioonide arvessevõtmisel kasutada kolmanda osapoole aruandeid, kui on piisavalt alust olla veendunud vastavate aruannete usaldusväärsuses. Kui investeerimisühingul ei ole investeerimisfondi välisvaluutapositsioonide kohta teavet, tuleb sellist positsiooni käsitleda vastavalt käesoleva määruse §-le 257;
4) riskimõõtmissüsteemis võetakse eraldi arvesse igast sellisest aktsiaturust tulenevaid riskitegureid, kus investeerimisühingul on olulisi positsioone;
5) riskimõõtmissüsteemis võetakse arvesse eraldi riskitegurid iga kauba suhtes, milles investeerimisühingul on olulisi positsioone. Riskimõõtmissüsteem peab arvesse võtma ka riske, mis tulenevad sarnaste, kuid mitte identsete kaupade ning erinevate lõpptähtaegadega forward tehingute hinnamuutuste ebatäielikust korrelatsioonist. Samuti võetakse arvesse turgude iseärasusi, eelkõige tarnepäevi ja kauplejate võimalusi positsioonide sulgemiseks.”;
63) määruse 3. peatükki täiendatakse 8. jaoga järgmises sõnastuses:
Ülekanderiski kapitalinõue ja vastaspoole krediidiriski kapitalinõue reguleerimata väärtpaberiülekannetelt
§ 3291. Kapitalinõue ülekanderiski katmiseks
(1) Kapitalinõuet ülekanderiski katmiseks arvutatakse, kui võlainstrumendi, aktsia, välisvaluuta või kaubaga seotud ülekanded on jäänud arveldamata nendele ette nähtud tehingupäevaks ja kui ülekande viibimisaja jooksul toimunud hinnamuutustest tingituna võib investeerimisühing kanda kahjumit.
(2) Kapitalinõude arvutamisel ei võeta arvesse repo- ja pöördrepo tehinguid ega väärtpaberite või kaupade laenuks andmise ja laenuks võtmise tehinguid.
(3) Kapitalinõude arvutamiseks korrutatakse võlainstrumendi, aktsia, välisvaluuta või kauba kokkulepitud arveldushinna ja tema jooksva turuväärtuse vahe, juhul kui see tekitab investeerimisühingule kahju, järgmiste kapitalinõude määradega:
Arveldustähtajale järgnevate tööpäevade arv
Kapitalinõude määr (protsentides)
46 ja enam
§ 3292. Vastaspoole krediidiriski kapitalinõue reguleerimata väärtpaberiülekannetelt
(1) Reguleerimata väärtpaberiülekanneteks loetakse järgmised tehingud:
1) tehingud, mille korral on väärtpaberite või kauba eest tasutud enne nende kättesaamist või on väärtpaberid või kaubad loovutatud enne nende eest tasu saamist;
2) piiriülesed tehingud, mille korral on makse sooritamisest või väärtpaberite või kauba ülekandmisest möödunud üks päev või rohkem.
(2) Kui tähtajaks ei ole väärtpaberid üle antud või raha laekunud, käsitletakse antud tehingust tulenevaid positsioone riskipositsioonidena, millelt arvutatakse kapitalinõudeid käesoleva peatüki 2. jao 1. või 2. jaotises sätestatud korras, vastavalt sellele, missugust meetodit investeerimisühing krediidiriski kapitalinõude arvutamisel kasutab, arvestades käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 sätestatut. Kapitalinõude arvutamist alustatakse esimesel päeval pärast esimese lepingulise laekumise või väärtpaberite üleandmise tähtaega ning kapitalinõude arvutamist kohaldatakse kuni neljanda päevani pärast teise lepingujärgse laekumise või väärtpaberite ülekande tähtaega.
(3) Alates viiendast päevast pärast teise lepingulise laekumise või väärtpaberite ülekande tähtaega arvatakse üleandmata väärtpaberite tehingu väärtus koos väärtpaberite suurenenud väärtuse summaga investeerimisühingu omavahenditest maha.
(4) Investeerimisühing, kes kasutab krediidiriski kapitalinõuete arvutamisel sisereitingute meetodeid, võib vastaspoole makseviivituse tõenäosuse hindamisel aluseks võtta vastaspoole välisreitingu, juhul kui kauplemisportfelli välises portfellis puuduvad antud vastaspoolega seotud positsioonid, ning kohaldada §-s 74 sätestatud kahjumäärasid.
(5) Olenemata käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatust, võib investeerimisühing, kes kasutab krediidiriski kapitalinõuete arvutamisel sisereitingute meetodeid, kohaldada reguleerimata väärtpaberitehingutest tulenevatele positsioonidele käesoleva peatüki 2. jao 1. jaotises sätestatud krediidiriski standardmeetodit või riskikaalu 100 protsenti. Valitud käsitlust tuleb kohaldada kõikidele reguleerimata väärtpaberitehingutest tulenevatele positsioonidele.
§ 3293. Ülekanderiski ja reguleerimata väärtpaberiülekannete vastaspoole krediidiriski katmiseks nõutavatest kapitalinõuetest vabastamine
Kogu makse- või arveldussüsteemi toimimist hõlmava vea puhul ei nõuta kuni vea parandamiseni §-des 3291 ja 3292 sätestatud kapitalinõuete täitmist ning vastaspoole kohustuse täitmata jätmist ei loeta makseviivituseks.”;
64) määruse tekstiosa „2. peatükk RISKIDE KONTSENTREERUMINE” asendatakse tekstiosaga „4. peatükk RISKIDE KONTSENTREERUMINE”;
65) paragrahvi 332 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) nõuded ja tingimuslikud nõuded, millele vastavalt käesoleva määruse 3. peatüki 2. jao 2. jaotise 3. alljaotises sätestatud krediidiriski standardmeetodile rakendatakse riskikaalu null protsenti (välja arvatud raha ja raha ekvivalendid ning kullakangid);”;
66) määruse tekstiosa „3. peatükk AVALIKUSTATAV TEAVE” asendatakse tekstiosaga „5. peatükk AVALIKUSTATAV TEAVE”;
67) paragrahvi 341 tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõigetega 2 ja 3 järgmises sõnastuses:
„(2) Investeerimisühingu avalikustamise põhimõtted ja protseduurireeglid peavad võimaldama hinnata, kas investeerimisühingu avalikustatav teave annab turuosalistele investeerimisühingu riskiprofiilist igakülgse ja kõikehõlmava ülevaate.
(3) Kui käesolevas määruses nõutud teave ei ole investeerimisühingu hinnangul turuosalistele ülevaate andmiseks piisav, avalikustab investeerimisühing täiendava teabe.”;
68) paragrahvi 356 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Investeerimisühing avalikustab väärtpaberistamise tehingute kohta järgmise teabe:
1) väärtpaberistamise tehingute eesmärk ning nendega tehingupartneritele ülekantava krediidiriski ulatus;
11) väärtpaberistatud positsioonide nõudeõiguse järgust ja alusvaradest tulenevate riskide, sealhulgas likviidsusriski laad ja ulatus;
2) investeerimisühingu roll (algne väljaandja, sponsor või muu) väärtpaberistamise tehingutes ning tehingute ulatus rollide lõikes;
3) väärtpaberistamise tehingutelt kapitalinõuete arvutamisel kasutatavad meetodid riskipositsioonide liikide lõikes;
31) väärtpaberistatud positsioonide krediidiriski ja tururiski muutuste jälgimise protsesside kirjeldus ja alusvara muutuste mõju väärtpaberistatud positsioonile;
32) väärtpaberistatud ja edasiväärtpaberistatud positsioonide riskide maandamise ja kaudse krediidiriski kaitse kasutamise põhimõtted ning riskimaandamise tehingute vastaspoolte määratlus riskipositsioonide liikide lõikes;
33) kolmandate isikute riskipositsioonide väärtpaberistamiseks kasutatavate väärtpaberistamise eriotstarbeliste ettevõtete liigid ja investeerimisühingu positsioonide liigid nimetatud asutustes;
4) väärtpaberistatud tehingutelt kapitalinõuete arvutamisel kasutatavate reitinguagentuuride nimetused väärtpaberistatud tehingutest tulenevate riskipositsioonide liikide lõikes;
5) kommertsväärtpaberite programmi kuuluvate väärtpaberistatud positsioonide riskikaalu arvutamiseks kasutatava sisemudeli kirjeldus ja riskipositsioonide liigid, mille korral mudelit rakendatakse.
(2) Väärtpaberistatud tehingute raamatupidamises kajastamise kohta avalikustatakse järgmine teave:
1) kas väärtpaberistamise tehingud on kajastatud bilansist eemaldamisena või finantseerimisena;
2) väärtpaberistamise tehingute kasumite ja kahjumite kajastamise kriteeriumid;
3) väärtpaberistamise tehingutega üle antud finantsvaraga seotud riskide ja hüvede säilimise hindamise põhimõtted ja põhimõtete muutus võrreldes eelmise perioodiga;
4) sünteetilise väärtpaberistamise tehingute raamatupidamises kajastamise põhimõtted;
5) väärtpaberistamise ootel olevate finantsvarade hindamise põhimõtted ning kas nimetatud varasid kajastatakse kauplemisportfellis või kauplemisportfelli välises portfellis;
6) väärtpaberistatud varadega seoses võimaliku rahalise toetuse pakkumisega seotud kohustuste kajastamise põhimõtted.”;
69) paragrahvi 357 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Investeerimisühing avalikustab väärtpaberistatud positsioonidelt kapitalinõuete arvutamise kohta riskipositsioonide liikide lõikes eraldi kauplemisportfelli ja kauplemisportfelli välise portfelli kohta järgmised andmed:
1) väärtpaberistatud positsioonide kogusumma, näidates eraldi traditsiooniliselt ja sünteetiliselt väärtpaberistatud positsioonid, sh esitades eraldi positsioonid, milles investeerimisühing tegutseb sponsorina;
2) bilansiliste väärtpaberistatud positsioonide ja bilansiväliste väärtpaberistatud positsioonide kogusumma;
3) väärtpaberistamise ootel olevate varade kogusumma;
4) väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, millele kohaldatakse riskikaalu 1250 protsenti või mis on omavahenditest maha arvatud;
5) ennetähtaegse amortiseerimise nõuet sisaldavate väärtpaberistatud nõuete kogusumma ja nendelt positsioonidelt arvutatud kapitalinõuete kogusumma, nõuete algsele väljaandjale ja investorile kuuluvate osade lõikes nii kasutatud kui kasutamata krediidilimiitide kohta;
6) perioodi jooksul väärtpaberistatud positsioonide kogusumma ning väärtpaberistatud positsioonide müügist saadud kasum ja kahjum;
7) väärtpaberistatud positsioonide kogusumma ja kapitalinõuded, eraldi väärtpaberistatud ja edasiväärtpaberistatud positsioonide, riskikaalude või kapitalinõuete vahemike ja kapitalinõuete arvutamise meetodite lõikes;
8) edasiväärtpaberistatud positsioonide kogusumma enne ja pärast riskimaandamist garantide krediidivõime kategooriate või garantide nimede lõikes.
(2) Investeerimisühing avalikustab kauplemisportfelli välise portfelli allahinnatud ja tähtajaks laekumata väärtpaberistatud positsioonide kogusumma ning perioodi jooksul väärtpaberistatud positsioonidelt saadud kahju.
(3) Investeerimisühing avalikustab kauplemisportfelli väärtpaberistatud positsioonide kogusumma, millele arvutatakse tururiski kapitalinõue, näidates summa eraldi traditsiooniliselt ja sünteetiliselt väärtpaberistatud positsioonide lõikes.
(4) Investeerimisühing avalikustab selgitused lõigetes 1–3 toodud andmete oluliste muutuste kohta, mis on toimunud võrreldes eelmise aruandeperioodiga.”;
70) paragrahvi 358 lõiget 2 täiendatakse punktidega 4–6 järgmises sõnastuses:
„4) käesoleva määruse § 3101 lõigete 1 ja 2 ning § 3108 lõigete 2–8 alusel kapitalinõuete arvutamisel kasutatav metoodika ja sisemudelite abil mõõdetavad riskid, kaasa arvatud investeerimisühingu likviidsustähtaegade määramiseks ning nõutava usaldusväärsusega kapitali vajaduse hindamiseks kasutatava metoodika kirjeldus;
5) mudeli valideerimiseks kasutatud meetodite kirjeldus;
6) informatsioon Finantsinspektsiooni nõusoleku ulatuse kohta sisemudelite kasutamisel.”;
71) paragrahvi 359 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Investeerimisühing avalikustab tururiski kohta järgmised arvandmed:
1) intressipositsiooniriski kapitalinõue;
2) aktsiapositsiooniriski kapitalinõue;
3) välisvaluutariski kapitalinõue;
4) kaubariski kapitalinõue.
(2) Sisemiste riskimõõtmismudelite kasutamisel avalikustatakse lisaks lõikes 1 sätestatule lõigetes 3–5 sätestatud teave.
(3) Investeerimisühing avalikustab aruandeperioodi kõrgeima, keskmise ja madalaima seisu ning aruandeperioodi lõpu seisu järgmiste näitajate kohta:
1) positsioonide päevane riskihinnang (daily value-at-risk measure);
2) positsioonide riskihinnang stressi tingimustes;
3) paragrahvi 3101 lõigete 1 ja 2 ja § 3108 lõigete 2–8 kohaselt arvutatud kapitalinõuded.
(4) Investeerimisühing avalikustab § 3101 lõigete 1 ja 2 ja § 3108 lõigete 2–8 kohaselt arvutatud kapitalinõude ja kaalutud keskmise likviidsustähtaja alamportfellide lõikes.
(5) Investeerimisühing avalikustab riskihinnangute ja tegeliku tulu või kulu võrdluse ning järeltestimisel ilmnenud olulised erinevused hinnangute ja tegelikkuse vahel.”;
72) määruse tekstiosa „4. peatükk ARUANDLUS” asendatakse tekstiosaga „6. peatükk ARUANDLUS”;
73) paragrahvi 365 punkt 11 sõnastatakse järgmiselt:
„11) „Ülekanderiski aruanne” vastavalt lisale 11;”;
74) paragrahvi 369 lõike 2 punkt 11 sõnastatakse järgmiselt:
„11) „Ülekanderiski aruanne”: soolo baasil 540 ja konsolideeritud baasil 560;”;
75) määruse tekstiosa „5. peatükk LÕPPSÄTTED” asendatakse tekstiosaga „7. peatükk LÕPPSÄTTED”;
76) määruse lisad 1 ja 11 asendatakse lisadega käesoleva määruse sõnastuses (lisatud).
Käesolev määrus jõustub 2011. aasta 31. detsembril.
Lisa 1 Kapitali adekvaatsuse aruanne
Lisa 11 Ülekanderiski aruanne


Raasiku valla omandis olevate mitteeluruumide ja eluruumide üürile andmise ja kasutamise kord – Riigi Teataja
Raasiku valla omandis olevate mitteeluruumide ja eluruumide üürile andmise ja kasutamise kord
Raasiku valla omandis olevate mitteeluruumide ja eluruumide üürile andmise ja kasutamise kord - sisukord
§ 16 Valla esindamine
5 MITTEELURUUMIDE KASUTUSSE ANDMINE
§ 18 Mitteeluruumide kasutusse andmine
§ 20 Enampakkumisest osavõtjad
§ 21 Enampakkumise läbiviimise viisid ja korraldus
§ 23 Mitteeluruumide kasutusse andmine otsustuskorras
§ 24 Üüri- või rendilepingu muutmine ja mitteeluruumi allkasutusse andmine
§ 25 Mitteeluruumi tasuta kasutusse andmine
§ 26 Kasutusse antud mitteeluruumile tehtud kulutused
6 ELURUUMI TUNNISTAMINE VARISEMISOHTLIKUKS VÕI KASUTAMISKÕLBMATUKS
§ 28 Mitteeluruumi ja eluruumi varisemisohtlikuks või kasutamiskõlbmatuks tunnistamise otsustamine
§ 29 Määruse rakendamine ja jõustumine
RT IV, 28.12.2012, 51
Vastu võetud 15.05.2012 nr 6
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 p 6, Sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõige 1 ja Elamuseaduse § 8 punkti 2 alusel.
Raasiku valla omandis olevate mitteeluruumide ja eluruumide kasutamise kord sätestab Raasiku valla omandis olevate mitteeluruumide ja eluruumide üürile andmise ning eluasemeteenust vajavate isikute registri pidamise korra (edaspidi kord) ning Raasiku valla elamufondi komisjoni pädevuse vastavate toimingute teostamisel.
(1) Eluruumiks käesoleva korra mõttes loetakse Raasiku valla omandis olevat korteriomandit, mille eseme reaalosaks on piiritletud eluruum; samuti elamut, korterit ja muud ruumi, mis vastab eluruumile kehtestatud nõuetele, kusjuures eelnimetatud eluruumid peavad olema kasutatavad alaliseks elamiseks.
(2) Sotsiaaleluruum on Raasiku valla omandis olev eluruum, mis on tunnistatud Raasiku Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) poolt sotsiaaleluruumiks ja mida antakse üürile eluasemeteenust vajavatele isikutele. Sotsiaaleluruum võib olla kohaldatud erivajadustega inimestele. Sotsiaaleluruumina mõistetakse ka sotsiaalkorterit.
(3) Sotsiaalkorter – sotsiaalteenust vajava isiku kasutusse antav Raasiku vallale kuuluv vallavolikogu poolt erastamisele mittekuuluvaks tunnistatud eluruum, mis koosneb ühest või mitmest toast ja abiruumist.
(4) Sotsiaalpind – sotsiaalteenust vajavate isikute kasutusse antav Raasiku vallale kuuluv vallavolikogu poolt erastamisele mittekuuluvaks tunnistatud eluruum, mis koosneb ühest või mitmest toast ja abiruumidest, mida kasutavad mitu sotsiaalteenust vajavat isikut ühiselt.
(5) Vastavalt Võlaõigusseaduse § 272 lõike 4 punktile 4 ei kohaldata Võlaõigusseaduses eluruumide üürimise kohta sätestatut sotsiaaleluruumi üürilepingutele. Üürnikku tuleb käesolevas lõikes nimetatud asjaolust teavitada enne üürilepingu sõlmimist.
(6) Sotsiaaleluruumi vajavate isikute register-kirjalik loend, kuhu kantakse sotsiaaleluruumi vajavate isikute andmed.
(1) Eluruumide üürile andmisega ja kasutamisega seotud küsimuste lahendamise otsustab Raasiku Vallavalitsuse elamufondi komisjon (edaspidi komisjon), kui käesolevas korras ja teistes õigustloovates õigusaktides ei ole sätestatud teisiti.
(2) Kui Raasiku vald omandab eluruumi või vabaneb Raasiku valla omandis olev eluruum, otsustab komisjon eluruumi edasise kasutamise, arvestades eluruumi ja elamu andmeid, eluasemeteenuse vajajana arvel olevate isikute vajadusi ning valla vajadusi munitsipaal- ja tööandja eluruumide järele.
(3) Mitteeluruumide eraldamise otsustamine on vallavalituse pädevuses.
1) isikud, kes asuvad tööle või teenistusse Raasiku valla hallatavatesse asutustes töö või teenistuse ajaks;
2) isikud, kellele eluruumi üürileandmine on põhjendatud avaliku huviga;
3) isikud, kelle Raasiku vallas asuv eluruum on vääramatu jõu tagajärjel muutunud kasutamiskõlbmatuks ja kellel ei ole teist eluruumi ning puudub võimalus seda endale või oma perekonnale tagada;
4) Raasiku valla elanik, kellel ei ole eluruumi ning puudub võimalus seda endale või oma perekonnale tagada;
5) isikud, kes on käesoleva määrusega sätestatud korras tunnistatud Sotsiaalhoolekande seaduse mõistes eluasemeteenust vajavateks isikuteks.
(2) Eluasemeteenust vajavad isikud, kes on õigustatud taotlema sotsiaaleluruumi, on:
1) füüsiliste või psüühiliste erivajadustega isikud, kes vajavad abi ja kellel ei ole seadusjärgseid ülalpidajaid või kelle kasutada olevas Raasiku vallas asuvas eluruumis ei ole võimalik nende hooldamist korraldada;
2) regulaarseid sotsiaalteenuseid vajavad isikud, kes oma materiaalse olukorra tõttu ei suuda tagada endale või oma perekonnale eluruumi ja kellel ei ole seadusjärgseid ülalpidajaid;
3) kinnipidamiskohast vabanenud isikud, kellel ei ole võimalik asuda elama Raasiku vallas asuvasse eluruumi, mida nad kasutasid enne kinnipidamiskohta paigutamist;
4) täiskasvanuks saanud isikud, kes pöörduvad laste asenduskodust, eestkostja või hooldaja juurest tagasi endisesse elukohta, kuhu neil ei ole võimalik elama asuda.
(3) Lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud isikud loetakse eluasemeteenust vajavateks isikuteks, kui nende rahvastikuregistrisse kantud elukoht asub Raasiku vallas.
(4) Lõike 2 punktides 3 ja 4 nimetatud isikud loetakse eluasemeteenust vajavateks isikuteks, kui nende rahvastikuregistrisse kantud elukoht enne kinnipidamiskohta või asenduskodusse paigutamist, eestkostja või hooldaja juurde elama asumist asus Raasiku vallas.
(1) Eluruumi saamiseks esitatakse komisjonile kirjalik avaldus. Avaldusele kirjutab alla eluruumi taotleja või tema esindaja.
(2) Sotsiaaleluruumi saamiseks esitab § 4 lõikes 2 nimetatud eluasemeteenust vajav isik avalduse komisjonile.
1) isiku-, elukoha- ja kontaktandmeid;
3) andmed isiku seotuse kohta Raasiku vallaga;
(5) Sotsiaaleluruumi taotlemisel peavad avaldusele olema lisatud dokumendid, mis tõendavad isiku rasket materiaalset olukorda või tema tervislikku seisundit või tõend hoolekandeasutusest või kinnipidamiskohast vabanemise kohta
(6) Komisjonil on õigus küsida avalduse esitajalt, tema perekonnaliikmetelt ja kolmandatelt isikutelt selgitusi ja dokumente esitatud taotluse kohta.
(1) Taotluste esitajate ja eluruumi vajajate osas peetakse arvestust Raasiku Valla dokumendihaldussüsteemis Postipoiss (edaspidi dokumendihaldussüsteem).
(2) Avaldus edastatakse dokumendihaldussüsteemi kaudu komisjonile, kelle pädevuses on avalduste läbivaatamine ja seisukoha võtmine, arvestuse pidamine vallale kuuluvate eluruumide osas ning nende staatuse ja saatuse määramise osas ettepanekute esitamine otse vallavalitsusele.
(1) Komisjon vaatab eluruumi saamiseks esitatud avalduse läbi 30 päeva jooksul alates kõigi nõutud dokumentide saamisest arvestades.
(2) Komisjon lõpetab taotluse menetlemise, kui:
2) vallal puudub vaba eluruum (välja arvatud sotsiaaleluruum).
(3) Vaba või sobiva sotsiaaleluruumi puudumisel võtab komisjon sotsiaaleluruumi taotleja arvele eluasemeteenust vajava isikuna.
(1) Sotsiaaleluruumi vabanemisel või tekkimisel otsustab komisjon selle üürileandmise ühele isikutest, kes on eluasemeteenuse vajajana arvele võetud.
(2) Sotsiaaleluruumi üürileandmise otsustamisel kaalub komisjon selle üürileandmist kõigile eluasemeteenuse vajajana arvele võetud isikutele ja arvestab otsuse langetamisel iga isiku arveloleku aega, arvelevõtmise põhjuseid, eluasemeprobleemi tõsidust, vabanenud eluruumi vastavust isiku vajadustele ja muid olulisi asjaolusid.
(1) Arvele võetud isik on kohustatud avalduses ja sellele lisatud dokumentides esitatud andmete muutumisel andmeid uuendama, esitades komisjonile 30 päeva jooksul muudatuste toimumisest kirjaliku teatise ja vastavad dokumendid.
(2) Komisjon kustutab arvele võetud isiku arvelt:
6) käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustuste täitmata jätmise korral;
1) tähtajaga kuni kaks aastat, kohustusega vabastada eluruum pärast tähtaja möödumist;
(2) Paragrahvi 4 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud üürnik on kohustatud eluruumi vabastama hiljemalt ühe kuu jooksul töölepingu või teenistussuhte lõpetamisest, juhul kui temaga oli sõlmitud tähtajatu üürileping.
(1) Eluruumi üürileandmise otsustab komisjon, määrates kindlaks üürilepingu olulised tingimused, sealhulgas:
(2) Eluruumid antakse kasutusse komisjoni protokollitud otsuse alusel.
(3) Eluruumi kasutamise kohta sõlmitakse kirjalik üürileping.
Eluruumi valdus antakse üle üleandmise-vastuvõtmise aktiga, millele kirjutavad alla üürnik ja Raasiku Vallavalitsuse majandusosakonna esindaja (edaspidi eluruumi haldaja).
(3) Raasiku vallale kuuluvate eluruumide üüri piirmäärad kehtestab vallavolikogu.
(4) Raasiku vallale kuuluvate eluruumide üüri määrad ja Raasiku valla omandis oleva elamu eluruumide kõrvalkulude määrad kinnitab vallavalitsus.
(1) Poolte kokkuleppel üürilepingu muutmise otsustab komisjon §-s 11 sätestatud korras.
(2) Eluruumi üürnikul on õigus majutada temale üürile antud eluruumi oma abikaasat, alaealisi lapsi ning töövõimetuid vanemaid informeerides sellest viivitamata eluruumi haldajat. Eluasemeteenuse vajajana arvelevõtmise taotluses näidatud teiste isikute, kes taotlesid ühist eluruumi, majutamiseks nõusoleku andmise otsustab komisjon.
(1) Eluruumi üürilepingu tähtaja möödumisel on üürnikul õigus taotleda uue üürilepingu sõlmimist, kui eluruumi andmise alused ei ole ära langenud.
(4) Uue üürilepingu sõlmimise või sellest keeldumise otsustab komisjon.
§ 16. Valla esindamine
(1) Raasiku valla esindamist korteriühistu, elamuühistu, korteriomanike ühisuse liikmena, seltsingulepingu alusel tegutsemisel lepingu poolena või seltsingulepingu sõlmimisel korraldab Raasiku Vallavalituse elamufondi komisjoni esimees.
(2) Raasiku valla omandis olevast eluruumist kohtuotsuse alusel väljatõstetava isiku suhtes täitemenetluse alustamise, edasilükkamise, peatamise või lõpetamise avalduse esitamise ning avalduse esitamiseks volituste andmise otsustab Raasiku Vallavalitsus.
(1) Eluruumi kasutaja võib üürilepingu alusel kasutatavale eluruumile teha parendusi või muudatusi ainult eluruumi haldaja või komisjoni eelneval kirjalikul nõusolekul. Nõusoleku parenduseks või muudatuseks annab komisjon, kui parenduste ja muudatustega kaasneb kulude hüvitamine, muudel juhtudel eluruumi haldaja.
(3) Eluruumi parendamisel või muutmisel tehtud kulutuste hüvitamise otsustab vallavalitsus komisjoni ettepaneku alusel enne vastavate töödega alustamist näidates ära millised ja millises ulatuses parendustega seotud kulud hüvitatakse ning näidates vajadusel tehtavate parenduste amortisatsiooni määra.
5. peatükk MITTEELURUUMIDE KASUTUSSE ANDMINE
§ 18. Mitteeluruumide kasutusse andmine
(1) Mitteeluruume antakse:
1) enampakkumise või otsustuskorras üürile või rendile;
(2) Mitteeluruumide kasutusse andmise otsustab vallavalitsus.
(3) Mitteeluruumide kasutusse andmiseks peab andma loa vallavolikogu, kui:
1) kasutusse antakse kinnisvara tähtajaga üle kuue aasta;
(4) Mitteeluruumide kasutamise kohta sõlmitakse kirjalik leping, kui seaduses ei ole sätestatud lepingu muud kohustuslikku vormi. Mitteeluruumide kasutusse andmise lepingu sõlmimise otsustab vallavalitsus.
2) üüri või rendi algsuuruse. Üüri või rendi algsuuruse määramisel peab vallavalitsus arvestama samas piirkonnas samal otstarbel ja seisukorras ning samadel tingimustel kasutatavate üüri-või rendipindade tasumäärasid;
3) üüri-või rendilepingu põhitingimused, sealhulgas üüri- või rendilepingu järgse tagatisraha suurus;
4) enampakkumise osavõtutasu ja tagatisraha suuruse;
5) vara kirjelduse ja varaga tutvumise võimaluse;
6) muul tingimused (nt kirjaliku enampakkumise korral märgusõna, pakkumuse tegemise tähtaeg ja koht).
(2) Enampakkumise teade avaldatakse valla veebilehel, vajadusel valla infolehes või üleriigilises ajalehes ning muudes infokanalites.
§ 20. Enampakkumisest osavõtjad
(2) Enampakkumisest ei või osa võtta isiklikult või esindaja kaudu riiklike ja kohalike maksude võlglased ning isikud, kellel on valla ees täitmata võlaõiguslikest lepingutest tulenevad rahalised kohustused.
§ 21. Enampakkumise läbiviimise viisid ja korraldus
(1) Enampakkumine viiakse läbi avaliku kirjaliku pakkumisena.
(2) Enampakkumise valmistab ette ja viib läbi vallavalitsus.
(3) Enampakkumise tulemusi ei kinnitata, kui enampakkumise ettevalmistamisel või läbiviimisel rikuti oluliselt käesolevas korras sätestatut. Enampakkumiste tulemuste mittekinnitamise korral tuleb vallavalitsuse korralduses ära märkida mittekinnitamise põhjus.
(5) Enampakkumise võitjale saadetakse korraldus enampakkumise tulemuste kinnitamise kohta enampakkumisel osaleja antud kontaktandmetel või väljastatakse allkirja vastu. Korraldusele peab olema lisatud teade üüri- või rendilepingu sõlmimise aja ja koha kohta.
(6) Kui enampakkumise võitja keeldub lõikes 5 nimetatud korralduse vastuvõtmisest või mõjuva põhjuseta ei ilmu teatatud tähtajal lepingu sõlmimisele, kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks ja tagatisraha tagastamiseks.
(7) Enampakkumise võitja on kohustatud hiljemalt lepingu sõlmimise ajaks esitama üüri- või rendilepingu alusel nõutavad lepingu täitmise tagatised (nt tasuma lepingutingimustes ette nähtud tagatisraha). Nimetatud kohustuse täitmata jätmisel kaotab enampakkumise võitja õiguse lepingu sõlmimiseks ja tagatisraha tagastamiseks.
(8) Enampakkumises osalejaile, kellele ei laiene käesoleva paragrahvi 4. lõikes sätestatu, tagastatakse tagatisraha 7 tööpäeva jooksul arvates enampakkumiste tulemuste kohta protokolli koostamisest. Osavõtutasu ei tagastata. Osavõtutasu arvel katab vallavalitsus enampakkumise ettevalmistamise ja korraldamisega seotud kulud.
(10) Kui vallavalitsus tunnistab enampakkumise nurjunuks käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud alustel, korraldab vallavalitsus samadel tingimustel uue enampakkumise.
§ 23. Mitteeluruumide kasutusse andmine otsustuskorras
(1) Mitteeluruumi võib anda otsustuskorras kasutusse:
5) kui mitteeluruumi kasutusse andmine enampakkumise korras on ebaõnnestunud;
6) isikule, kes soovib temaga sõlmitud vallavara üüri- või rendilepingu tähtaja möödumisel jätkata sama vallavara kasutamist.
(2) Mitteeluruumi kasutusse andmisel otsustuskorras käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud alusel peab kasutusse andmise otsustaja vastavat avalikku huvi põhjendama.
(3) Mitteeluruumi kasutusse andmise otsustamisel käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 6 sätestatud alusel peab vallavalitsus arvestama eelkõige järgmiste asjaoludega:
2) mitteeluruumi vajalikkus valla enda ülesannete täitmiseks;
3) üürile või rendile andmise otstarbekus samale üürnikule või rentnikule olemasolevas turusituatsioonis, sealhulgas teiste isikute huvi selle mitteeluruumi kasutamise vastu.
(4) Mitteeluruumi füüsilisele isikule kasutusse andmisel käesoleva paragrahvi lõikes 1 punktis 6 nimetatud alusel peab üürniku elukohaks rahvastikuregistris olema registreeritud Raasiku vald.
(5) Mitteeluruumi otsustuskorras kasutusse andmisel määrab tasu suuruse vallavalitsus.
(6) Mitteeluruumi kasutamise tasu suuruse määramisel peab vallavalitsus arvestama samas piirkonnas samal otstarbel ja seisukorras ning samadel tingimustel kasutatavate üüri- või rendipindade tasumääradega.
(7) Mitteeluruumi võib tasuta või alla turuhinna kasutusse anda ainult lähtudes avalikest huvidest. Mitteeluruumi kasutusse andmise otsustaja peab sellist otsust põhjendama.
§ 24. Üüri- või rendilepingu muutmine ja mitteeluruumi allkasutusse andmine
(1) Üüri- või rendilepingu muutmise otsustab vallavalitsus.
(2) Mitteeluruumi allkasutusse andmiseks annab kirjaliku nõusoleku vallavalitsus.
§ 25. Mitteeluruumi tasuta kasutusse andmine
Mitteeluruumi tasuta kasutusse andmisel tuleb lähtuda järgmistest tingimustest:
2) kasutaja kannab mitteeluruumiga seotud maksud ja koormised;
3) tasuta kasutamise lepingu muutmise otsustab vallavalitsus.
§ 26. Kasutusse antud mitteeluruumile tehtud kulutused
(1) Mitteeluruumi kasutaja võib üüri- või rendilepingu alusel kasutatavale mitteeluruumile teha parendusi või muudatusi. Nõusoleku parenduseks või muudatuseks annab vallavalitsus.
(2) Parenduste ja muudatustega kaasnevate kulude hüvitamise otsustab vallavalitsus.
(2) Üürilepingu pikendamise otsustab vallavalitsus.
6. peatükk ELURUUMI TUNNISTAMINE VARISEMISOHTLIKUKS VÕI KASUTAMISKÕLBMATUKS
§ 28. Mitteeluruumi ja eluruumi varisemisohtlikuks või kasutamiskõlbmatuks tunnistamise otsustamine
(1) Mitteeluruumi ja eluruumi varisemisohtlikuks või kasutamiskõlbmatuks tunnistamise, sellise eluruumi remontimise või selle muul viisil kasutamise, samuti lammutamise otsustab vallavalitsus.
(2) Mitteeluruumi ja eluruumi seisukorra kohta koostatakse hinnang, kus märgitakse eluruumi jääkväärtus, lühiiseloomustus, varisemisohtlikuks või kasutamiskõlbmatuks muutumise põhjused, eluruumiga seotud õigused ja kohustused ja muud eluruumiga seotud olulised andmed.
(3) Hinnangu andmiseks võib vallavalitsus tellida arvamuse vastavat kvalifikatsiooni omavatelt isikutelt.
§ 29. Määruse rakendamine ja jõustumine
Määrus jõustub 01. juunil 2012.a ja rakendatakse uute sõlmitavate eluruumi üürilepingute osas.


Viljandi Täiskasvanute Gümnaasiumi põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Viljandi Täiskasvanute Gümnaasiumi põhimääruse kinnitamine
Viljandi Täiskasvanute Gümnaasiumi põhimääruse kinnitamine - sisukord
§ 17 Õpilaste vanemate õigused ja kohustused
§ 18 Tunnustuse ja laituse avaldamine
§ 21 Personali koosseisu määramine ja töölepingud
§ 27 Rahvusvahelised sidemed
§ 28 Tegevuse planeerimine
§ 34 Kooli pidamise üleandmine
RT IV, 04.07.2013, 20
Vastu võetud 29.12.2010 nr 64
RT IV, 13.06.2012, 22
26.06.2013 RT IV, 04.07.2013, 5 01.09.2013
Kooli nimetus on Viljandi Täiskasvanute Gümnaasium (edaspidi kool).
[RT IV, 04.07.2013, 5 - jõust. 01.09.2013]
(1) ) Kool on munitsipaalkool, mille pidaja on Viljandi Linnavolikogu (edaspidi kooli pidaja) ning mis tegutseb Viljandi Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) haridus- ja kultuuriameti haldusalas.
(3) Kool on õppe-, kasvatus- ja arendustegevuses iseseisev õigusaktidega kehtestatud raamides.
Kool on põhikool ja gümnaasium, mis tegutsevad ühe asutusena ning kus toimub mittestatsionaarne õpe.
1) võimalda õpilastel täita koolikohustust ning omandada põhi- ja üldkeskharidust põhikooli ja gümnaasiumi riiklike õppekavade alusel kooli õppekavas sätestatud mahus;
2) kujundada õpilastes igapäevase eluga toimetulekuks vajalikke oskusi ja eetilise tõekspidamisi.
1) luua tingimused ja võimalused koolikohustusliku vanuse ületanud isikutele ja nõustamiskomisjoni otsusega koolikohustuslikele isikutele põhi- ja üldkeskhariduse omandamiseks;
2) tagada pidevalt vajalike õpikute, õppevahendite ja -materjalide olemasolu;
3) tagada õpilastele tervisekaitse eeskirjade- ja normidekohane õppekeskkond, päevakava, õppekorraldus ja -koormus;
4) teha õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel koostööd piiratud teovõimega õpilase vanematega või eestkostjatega (edaspidi õpilase vanem), teiste koolide ja muude organisatsioonidega;
5) väärtustada ja arendada eesti rahvust ja kultuuri;
6) luua töötajatele kaasaegsed töö- ja olmetingimused ning võimalused täiendada ja rakendada oma erialaseid ja pedagoogilisi teadmisi;
7) arendada riigisisest ja rahvusvahelist koostööd teiste õppeasutustega;
8) tutvustada oma tegevust üldsusele;
9) kasutada koolile eraldatud ressursse sihipäraselt ja mõistlikult.
(1) Kooli õppetegevus toimub mittestatsionaarses vormis.
(2) Koolis õpivad põhikooli kolmanda kooliastme (7.-9. klass) ja gümnaasiumi kooliastme (10.-12. klass) õpilased.
(1) Kooli õppekava koostatakse põhikooli- ja gümnaasiumi riiklike õppekavade alusel.
(3) Kooli õppekava määrab koolis antava üld- ja süvahariduse õppeeesmärgid ja ajalise korralduse, kohustuslike-, süva- ning valikainete loendi, valikainete kavad ja valikutingimused.
(4) Valikainete valikul arvestab kool oma võimalusi ning õpilaste ja pedagoogide ettepanekuid.
(5) Koolil on õigus koostada põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava järgi üldharidust omandavale õpilasele individuaalne õppekava haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korra alusel.
(6) Kooli õppekavas on määratletud õpilase suurim lubatud nädala õppekoormus.
(7) Kool kannab andmed kooli õppekava kohta Eesti Hariduse infosüsteemi (EHIS).
(1) Õppeperioodi arvestusühikuteks on koolis õppetund, õppepäev, õppenädal, kursus, õppeveerand, poolaasta, õppeaasta.
(2) Õppepäevade minimaalne arv õppeaastas on määratud põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega.
(3) Õppetunni pikkus koolis on 45 minutit või topelttunni puhul 90 minutit, vahetunni pikkus on vähemalt 10 minutit.
(4) Õppetundide arv ja nende järjekord õppepäevas määratakse tunniplaaniga, mille kinnitab kooli direktor.
(5) Õpilaste õpitulemusi hinnatakse viiepallisüsteemis põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega kehtestatud korras.
(6) Individuaalse õppekava alusel õppija puhul arvestatakse hindamisel individuaalses õppekavas sätestatud erisusi.
(7) Kool võib lisaks riikliku õppekavaga tagatud õppemaksuta põhi- ja üldkeskharidusele organiseerida kooli ruumides õpilastele osaliselt või täielikult tasustatud lisaõpet.
(8) Kooli lõpetamine toimub haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
(9) Kool kannab õpilaste andmed Eesti Hariduse infosüsteemi (EHIS).
(3) Kooli õppekavaväliste tegevuste korraldamise alused kehtestab kooli direktor kooskõlastatult kooli pidajaga.
9) valida gümnaasiumiastmes oma huvidele ja võimetele vastavalt võimetekohane õppesuund ja õppeprogramm;
11) moodustada koolis õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda koolisisestes suhetes;
12) osaleda valitud õpilasesindajate kaudu koolielu probleemide lahendamises;
14) kasutada õppekavavälises töös kooli rajatisi, ruume, õppe-, spordi- ja tehnilisi vahendeid kooli poolt kehtestatud korras;
15) omada muid õigusaktidest tulenevaid õigusi.
2) õppima võimetekohaselt, end arendama;
3) oma teadmisi pidevalt täiendama;
§ 17. Õpilaste vanemate õigused ja kohustused
(1) Piiratud teovõimega õpilaste vanematel on õigus:
4) osaleda kooli töös ja juhtimises hoolekogu liikmeteks valitud õpilaste vanemate kaudu;
5) pöörduda oma õiguste kaitseks kooli hoolekogu, õppenõukogu ja koolidirektori, kooli pidaja, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema, politseiametniku ja sotsiaaltöötaja poole.
(2) Piiratud teovõimega õpilaste vanemad on kohustatud:
(3) Piiratud teovõimega õpilaste vanemad järgivad seadustes ja nende alusel antud õigusaktidest tulenevaid õigusi ja kohustusi.
(3) Kooli õpilasesindus tegutseb õpilasesinduse põhimääruse alusel, millega sätestatakse õpilasesinduse moodustamise kord, õpilasesinduse õigused ja kohustused ning tegutsemise kord.
§ 21. Personali koosseisu määramine ja töölepingud
(1) Kooli personali koosseisu määrab kooli direktor kooli pidaja kehtestatud korras, arvestades haridus- ja teadusministri määrusega kinnitatud miinimumkoosseisu.
1) õpilaste õpetamine ja kasvatamine, mis tugineb õpilaste ja õpetajate vastastikusele lugupidamisele, teineteisemõistmisele ning koostööle alaealiste õpilaste kodudega;
(4) Kooli teenindav personali ülesanneteks on tagada kooli häireteta tegevus, heaperemehelik majandamine, koolivara korrasolek ning majanduslik teenindamine.
5) moodustab pidaja nõusolekul pikapäevarühmi, kehtestab pikapäevarühmade töökorralduse ja päevakava;
6) määrab kindlaks direktori asendamise korra ning isiku, kelle üleandeks on hariduslike erivajadustega õpilase õppe ja arengu toetamiseks vajaliku koostöö korraldamine;
8) kutsub kokku alaealiste õpilaste vanemate üldkoosoleku vähemalt üks kord aastas;
12) kohustub aru andma hoolekogu ees.
(5) Kooli direktoriga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu linnapea.
(1) Koolil on õppenõukogu, mille ülesanne on kooli õppe ja kasvatuse eesmärkide kindlaksmääramine, analüüsimine ja hindamine ning kooli juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
§ 27. Rahvusvahelised sidemed
§ 28. Tegevuse planeerimine
(2) Kool kasutab ning valdab tema valduses ja kasutuses olevat vara pidaja poolt kehtestatud korras.
(1) Kooli eelarve on linnaeelarve üheks osaks, milles leiavad kajastamist kõik tulud ja kulud.
§ 34. Kooli pidamise üleandmine


Kui maksuhaldur tasaarvestab kaebaja tagastusnõuded, kuid tasaarvestuste aluseks olnud maksuotsus hiljem tühistatakse, langeb ära MKS § 105 lg-st 4 tulenev õiguslik alus tasaarvestuste tegemiseks. Õiguslik alus tasaarvestusteks ei saa tuleneda hilisemast maksuotsusest isegi juhul, kui sellega tagantjärele tuvastatakse, et maksukohustuslasel oli tasaarvestamise ajal tasaarvestatud summaga võrdne või sellest suurem maksuvõlg. (p 15)
MKS § 116 lg 1 eesmärk on hüvitada kahju, mis maksukohustuslasele võib tekkida juhul, kui maksuhalduri haldusakt kohustas isikut tasuma suurema maksusumma, kui see oli ette nähtud maksuseaduses. Võimalus täitmist tagavate toimingute sooritamiseks enne rahalise nõude või kohustuse määramist ei muuda õigusliku aluseta tehtud tasaarvestust õiguspäraseks ega muuda selliselt tasaarvestuselt maksukohustuslasele intressi maksmise kohustust. (p 16)
Kui maksuhaldurile alusetult tasutud summa ja sellelt arvutatud intress tagastatakse maksukohustuslase ettemaksukontole (vt MKS § 116 lg 6), on maksuhalduril võimalik seda tasaarvestada muude maksuhalduri hallatavate nõuetega. Kui maksukohustuslane taotles enne haldusakti kehtetuks tunnistamist või muutmist alusetult tasutud summa ja sellelt arvutatud intressi tasumist oma pangakontole, ei ole tasaarvestus ettemaksukontol võimalik. (p 17)
Tagastusnõue hõlmab nii enammakse tuvastamise e aktsepteerimise nõuet kui ka tagastusnõude täitmise nõuet. Tagastusnõudele vastava enammakse kandmine ettemaksukontole tähendab enammakse aktsepteerimist. KMS-s ja MKS-s on kasutatud mõisteid "enammakse tagastusnõue" ja "tagastusnõude täitmise nõue" ebajärjekindlalt, isegi eksitavalt (vt ka RHKH 5. veebruari 2007 otsus asjas 3-3-1-89-06, 30. aprilli 2013 määrused asjades 3-3-1-4-13 ja 3-3-1-8-13). (p 15)
Tagastusnõudele vastava summa kandmine ettemaksukontole tähendab enammakse tuvastamist e tagastusnõude kontrolli lõpetamist selle aktsepteerimisega, misjärel tagastusnõude täitmise nõue tuleb maksuhalduril MKS § 106 lg 2 alusel täita viivitamata (vt ka RKHK 30. aprilli 2013 määrus asjas 3-3-1-4-13). (p 16)
MKS § 33 lg 1^1 sätestab varem toimunud kontrolli puhul MKS § 106 lg 2 kohaldamisel viivitamata täitmise eeldusena olukorra, kus tagastusnõude tekkimist kontrollitakse ilma tagastusnõude täitmise taotluseta. Kuigi MKS § 33 lg‑s 11 kasutatakse sõna "kontrollitakse", tuleb seda mõista kooskõlas § 106 lg‑ga 2. Kontroll peab olema lõppenud ja maksukohustuslase tagastusnõue leidnud aktsepteerimist. (p 14)
KMS § 34 lg-s 2 (kuni 01.08.2014 kehtinud redaktsioonis) nimetatud tähtaega kehtestades pidas seadusandja silmas maksuhalduri kohustust ka keerulisemate juhtumite puhul otsustada tagastusnõude täitmine hiljemalt pikendatud tähtaja jooksul. Selline järeldus tuleneb maksuhalduri võimalusest pikendada erandlike asjaolude korral tagastusnõude täitmise tähtaega kuni 90 päeva võrra. Alates 01.08.2014 on 90-päevane tähtaeg asendatud 60-päevase tähtajaga. (p 13)
Vastutusotsuse tegemisel äriühingu seadusliku esindaja suhtes tuginetakse MKS § 40 lg-le 1 ning MKS § 8 lg-le 1 Eeldusi, mis peavad olema täidetud juhatuse liikmelt äriühingu maksuvõla sissenõudmisel, on käsitletud otsuses asjas nr 3-3-1-41-05 (p 12), otsuses ajas nr 3-3-1-23-12 ( p 11) ja otsuses asjas nr 3-3-1-17-13 (p 10).
Vastutusotsuse tegemise eelduseks on äriühingu seadusliku esindaja õigusvastane tegevus (otsus haldusasjas nr 3-3-1-17-13, p 18; otsus haldusasjas nr 3-3-1-23-12, p 20). Äriühingu ja juhatuse liikme vahelisest sisesuhtest tulenevate kohustuste rikkumine võib tuua kaasa vastutusotsuse tegemise vaid erandjuhul, kui eesmärgiks oli maksude tasumata jätmine. Juhatuse liikmele peab jääma mõistliku ettevõtja hoolsusstandardi raamides otsustusvõimalus täita oma kohustusi proportsionaalselt võimalustega ning erinevate võlausaldajate huve arvestades.
MKS § 8 lg 1 ja § 40 lg 1 koostoimes kohaldamise eelduseks on süü tahtluse või raske hooletuse vormis, mistõttu on oluline hinnata ka süü vormi (tahtlus või raske hooletus). Kohtupraktika kohaselt (otsus haldusasjas nr 3-3-1-41-05, p 13; otsus haldusasjas nr 3-3-1-23-12, p 26) peab juhatuse liikme vastutuse kohaldamiseks olema maksuvõlg tekkinud tema kohustuste tahtliku või raske hooletusega rikkumise tulemusena.
Juriidilise isiku seaduslik esindaja vastutab ainult kehtiva maksuvõla eest, mistõttu tuleb vastutusotsus teha enne selle juriidilise isiku õigusvõime lõppemist. Sellisel juhul jääb nõue haldus¬menetluse seaduse § 60 lg-st 2 ja § 61 lg-st 2 tulenevalt vastutusotsuse adressaadi suhtes kehtima (otsus asjas nr 3-3-1-75-09, p 11; määrus asjas nr 3-3-1-15-12, p 50).
Kokku: 105| Näitan: 1 - 20


Paldiski omavalitsuse korraldamise seadus – Riigi Teataja
Paldiski omavalitsuse korraldamise seadus
Paldiski omavalitsuse korraldamise seadus - sisukord
RT I, 25.06.2013, 6
Vastu võetud 09.03.1994
RT I 1994, 19, 339
jõustumine 29.03.1994
11.06.2013 RT I, 25.06.2013, 1 01.07.2013
(1) Suur-Pakri ja Väike-Pakri saare ning Pakri poolsaare maa-ala jagatakse Padise ja Keila valdade ning Keila linna haldusterritooriumiks Vabariigi Valitsuse poolt määratud piirides, lähtudes majanduslikust otstarbekusest, ajalooliselt väljakujunenud haldusjaotusest ning kuulates ära vastavate kohalike omavalitsusüksuste volikogude arvamused.
(2) Paldiski linna maa-ala liidetakse Keila linna haldusterritooriumiga Keila linna Paldiski linnaosaks.
(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud omavalitsusliku linnaosa põhikirja kinnitab Keila Linnavolikogu.
§ 2. Paldiski Linnavolikogu, Linnavalitsuse ja linnapea volitused loetakse põhiseadusele, kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusele (RT I 1993, 29, 505) ning kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele (RT I 1993, 37, 558; 1994, 12, 200) mittevastavaks ja lõppenuks.
(1) Vabariigi Valitsus määrab kooskõlas rahvusvahelise õiguse normidega tuumareaktorite piirkonna kuni nende Eestist väljaviimiseni ja nendest põhjustatud tagajärgede likvideerimiseni.
(2) Elanike ohutuse tagamiseks ja päästetööde korraldamiseks kehtestab Vabariigi Valitsus tuumareaktorite piirkonnas isikute ja transpordivahendite liikumise ning loomade pidamise eritingimused ja korra.
§ 4. Paldiski linnaosa maa-alal viiakse läbi elanike loendus Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras.
§ 5. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse kohaselt Paldiskis toimunud volikogu valimise tulemuste väljakuulutamise päevast likvideeritakse Keila linna Paldiski linnaosa. Linnaosa likvideerimisel muutub see maa-ala Paldiski linna haldusterritooriumiks.
(1) Riik võib põhjendatud taotluse alusel ühekordselt toetada Keila linna käesoleva seaduse § 5 alusel Paldiski linna haldusterritooriumiks muutunud alal asunud objektidega seonduvate võlakohustuste teenindamise eesmärgil. Toetus võib olla rahaline või mitterahaline riigivara alla hariliku väärtuse võõrandamine.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas „võõrandamine" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotlus tuleb esitada Vabariigi Valitsusele 2013. aasta 1. oktoobriks.
(3) Vabariigi Valitsus otsustab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taotluse alusel Keila linna toetamise ning toetuse ulatuse ja viisi 60 päeva jooksul pärast taotluse saamist. Vabariigi Valitsusel on õigus küsida Keila linnalt ja Paldiski linnalt lisamaterjale ja -põhjendusi. Sellisel juhul pikeneb otsuse tegemise aeg lisamaterjalide ja -põhjenduste esitamisele kulunud aja võrra.
(4) Mitterahalise toetuse puhul ei kohaldata riigivaraseaduse §-des 33 ja 34 sätestatud nõudeid vara võõrandamise kohta.
(5) Toetuse üleandmine vormistatakse riigi ja Keila linna vahel sõlmitava kokkuleppega. Riiki esindab kokkuleppe sõlmimisel Vabariigi Valitsuse volitatud isik.
[RT I, 25.06.2013, 1 - jõust. 01.07.2013]
§ 6. Käesolev seadus jõustub Riigi Teatajas avaldamise päevale järgneval päeval.