 PS4 ja Xbox mängud: Osta parima hinnaga Eestis — datagate.ee
Bränd: Bethesda Mudel: 5055856416418 Saadavus: Tarne poodi 1-4 Tööpäeva Kogus: 2 tk.
Mängu tüüp: XBOX
Koch Media Age of Wonders: Planetfall Day One Edition, Xbox One video game Polish
Bränd: Cdp Mudel: GRYCDPONE0010 Saadavus: Tarne poodi 3-7 Tööpäeva Kogus: 18 tk.
ACTIVISION 87175EM Diablo III Ultimate Evil Edition PS3 EN
Bränd: Activision Mudel: 87175EM Garantii: 90 Kuud Saadavus: Tarne poodi 1-5 Tööpäeva Kogus: 15 tk.
Mängu tüüp: PS3/4
ACTIVISION 87175EM Diablo III Ultimate E 80024204
Bränd: Microsoft Mudel: 889842387056 Saadavus: Tarne poodi 1-4 Tööpäeva Kogus: 5 tk.
Mängijad sisenevad võitlusesse, mille võidab vaid viimane ellujääja. Ülesandeks on leida relvi, varustust, sõidukeid ja kõike seda nii graafiliselt kui ka taktikaliselt l&a...
Bränd: Ubisoft Mudel: 3307216064480 Saadavus: Tarne poodi 1-4 Tööpäeva Kogus: 1 tk.
Starlink: Battle for Atlas™ mängus oled Sa kangelasliku tähtedevahelise meeskonna liige ning pühendunud Atlas tähesüsteemi päästmise Grax ja Forgotten Legion võimu alt. Ehi...
PS4 mäng Tom Clancys: The Division 2
Bränd: Ubisoft Mudel: 3307216080442 Saadavus: Tarne poodi 1-4 Tööpäeva Kogus: 5 tk.
Tom Clancy's The Division 2 märulirohke tulistamise-rollimäng koos üksikmängija kampaania, co-op- ja PvP-mängurežiimidega. Kõik need pakuvad sulle erinevaid ülesandeid ja väljaku...
Xbox One mäng Tom Clancys: The Division 2
Bränd: Ubisoft Mudel: 3307216080701 Saadavus: Tarne poodi 1-4 Tööpäeva Kogus: 5 tk.
Bränd: Ubisoft Mudel: PS4DIVISION2 Saadavus: Tarne poodi 1-4 Tööpäeva Kogus: 3 tk.
Neverwinter Nights Enhanced Edition XONE
Bränd: Cdp Mudel: GRYCDPONE0013 Saadavus: Tarne poodi 3-7 Tööpäeva Kogus: 8 tk.
Koch Media Age of Wonders: Planetfall Day One Edition, PS4 video game PlayStation 4 Polish
Bränd: Cdp Mudel: GRYCDPPS40010 Saadavus: Tarne poodi 3-7 Tööpäeva Kogus: 30 tk.
Game Lego Batman 3 - Poza Gotham (BOX version; DVD; PL - cinema; from 7 years old)
Bränd: Warner bros interactive Mudel: GRYWBI3600027 Saadavus: Tarne poodi 3-7 Tööpäeva Kogus: 14 tk.
Konami PES 2019, Xbox One video game Basic
Bränd: Konami Mudel: 4012927112793 Saadavus: Tarne poodi 3-7 Tööpäeva Kogus: 1 tk.
Game Xbox 360 SONIC & SEGA ALL STARS RACING (BOX; DVD; ENG; from 7 years old)
Bränd: Sega Mudel: GRYSEG3600005 Saadavus: Tarne poodi 3-7 Tööpäeva Kogus: 16 tk.
Koch Media The Bard's Tale IV: Director's Cut Day One Edition, Xbox One video game Basic
Bränd: Techland Mudel: GRYTEDONE0020 Saadavus: Tarne poodi 3-7 Tööpäeva Kogus: 6 tk.
Koch Media The Bard's Tale IV: Director's Cut, PS4 video game PlayStation 4 Basic
Bränd: Techland Mudel: GRYTEDPS40025 Saadavus: Tarne poodi 3-7 Tööpäeva Kogus: 25 tk.
EAGAMES 1071344 ANTHEM LEGION OF DAWN XBOX ONE EN PG COMP
Bränd: Eagames Mudel: 1071344 Saadavus: Tarne poodi 1-5 Tööpäeva Kogus: 2 tk.
EAGAMES 1071344 ANTHEM LEGION OF DAWN XB 80011907
ACTIVISION Call of Duty WWII 14 PS4 EN (P)
Bränd: Activision Mudel: 88108EU Saadavus: Tarne poodi 1-5 Tööpäeva Kogus: 22 tk.
ACTIVISION COD: WWII PS4 EN (P) 80024204 88108EU
Bränd: Activision Mudel: 88112EU Saadavus: Tarne poodi 1-5 Tööpäeva Kogus: 22 tk.
Mängu tüüp: WII
ACTIVISION COD: WWII XBOX ONE EN 80024204 88112EU
Bränd: Konami Mudel: 4012927102060 Saadavus: Tarne poodi 1-4 Tööpäeva Kogus: 2 tk.
Metal Gear Solid V: The Phantom PainNõukogude Liidu sissetung Afghanistani on toonud uue pöörde külmas sõjas. 1984. aastal ilmub seal riigis mees, kellel on üks silm ja proteeskäsi....
Microsoft The Surge 2, Xbox One video game Basic Polish
Bränd: Focus home interactive Mudel: GRYFHIONE0005 Saadavus: Tarne poodi 3-7 Tööpäeva Kogus: 7 tk.
Bränd: No name Mudel: GRYNONPCC0082 Saadavus: Tarne poodi 3-7 Tööpäeva Kogus: 2 tk.
Bränd: Sony Mudel: 711719878049 Saadavus: Tarne poodi 1-4 Tööpäeva Kogus: 5 tk.
Heavy Rain™Mängija kehastub erinevatesse rollidesse - kel on erinevad minevikud, motivatsioonid ning oskused - maailmas, mida kujundab Bending Storylines - dünaamiline ja informeeriv mootor, mis reageerib...
Xbox One mäng L.A. Noire
Bränd: 2k games Mudel: X1LANOIRE Saadavus: Tarne poodi 1-4 Tööpäeva Kogus: 5 tk.
1940ndate Los Angeles - ahne ja halastamatu. L.A. Noire on lugu veteranidest ja detektiiv Cole Phelpsist, kes uurib juhtumit mis eskaleerub millekski suuremaks kui see alguses oli ja mis põhineb päriselus toi...
Bränd: Ubisoft Mudel: 3307215774595 Saadavus: Tarne poodi 1-4 Tööpäeva Kogus: 2 tk.
Bränd: Ubisoft Mudel: 3307215793374 Saadavus: Tarne poodi 1-4 Tööpäeva Kogus: 3 tk.
Mängus Far Cry 4 võtab Kyrat mitu erinevat nägu ning võimaldab mängijal avastada võrratut süstemaatilist maailma, mille iga sekund on jutustus, olgu siis selleks seiklused ning in...
PS4 mäng Tom Clancy's Rainbow Six Siege
Bränd: Ubisoft Mudel: 3307215889077 Saadavus: Tarne poodi 1-4 Tööpäeva Kogus: 5 tk.
Inspireerituna terrorismivastastest operatsioonidest üle kogu maailma, kutsub Tom Clancy's Rainbow Six Siege mängijat arendama oma lähivõitluse oskust, taktikalist mõtlemist ja meeskonnat&oum...
Xbox One mäng Far Cry 4
Bränd: Ubisoft Mudel: 3307215937778 Saadavus: Tarne poodi 1-4 Tööpäeva Kogus: 1 tk.
Far Cry 4 Limited Edition sisaldab: kolm lisamissiooni ja üks eksklusiivne relv: harpuunpüss nimega Läbitorkaja (The Impaler).
Bränd: Ubisoft Mudel: 3307215938690 Saadavus: Tarne poodi 1-4 Tööpäeva Kogus: 5 tk.
Tere tulemast kiviaega, kus maailm on täis seiklusi ning oht varitseb iga nurga taga. Seda maailma valitsevad hiiglaslikud mammutid ning mõõkhambulised tiigrid. Inimesed on siin pigem toiduketi alumise...
Bränd: Ubisoft Mudel: 3307215945582 Saadavus: Tarne poodi 1-4 Tööpäeva Kogus: 2 tk.
Bränd: Ubisoft Mudel: 3307215966648 Saadavus: Tarne poodi 1-4 Tööpäeva Kogus: 5 tk.


text:
Kohtulugu: Vääritut kohtlemist pead tõendama - Tööelu.ee
Kohtulugu: Vääritut kohtlemist pead tõendama
Müügiesindaja pidi taluma, kuidas tööandja tituleeris ta „sitamagnetiks“, alandas ja solvas korduvalt kolleegide ees. Lisaks maksis tema arvates väiksemat töötasu kui teistele samadel tingimustel ja sama ametijuhendi järgi töötavatele töötajatele.
Pidades tööandja kohtlemist ebaväärikaks, ütles töötaja töölepingu erakorraliselt üles.
Tööandja seevastu leidis, et selleks pole põhjust, sest töötaja mõlemad väited olid valed ― ei selgunud väidetava alandamise ja solvamise aeg ega viis, samuti ei saanud töötaja teistest sama töö tegijatest väiksemat tasu, mistõttu pöördus tööandja töölepingu erakorralise ülesütlemise tühisuseks Pärnu Maakohtusse. Tõenduseks esitas tööandja tabeli sama tööd tegevate teiste töötajate töötasudest, millest ilmnes, et tegelikult oli lahkumisavalduse esitanud töötaja brutopalk ca 35% suurem kui teiste töötajate töötasu.
Tööandja ei eitanud, et oli töötajat nimetanud „sitamagnetiks“. Põhjendades, et oli kohatu väljendiga püüdnud kirjeldada olukorda, kus töötaja justkui tõmbas ligi probleemseid kliente. Halvustav kõnepruuk ei tähendanud hinnangut töötajale, vaid püüdlust olukorda humoorikalt kirjeldada.
Töötaja sellega ei leppinud, väites, et tööandja oli teda mitmel korral avalikult teiste töötajate ees „sita- ning pasamagnetiks“ tituleerinud. Verbaalset solvamist ja alavääristamist oli tööl esinenud ka varem. Töötaja arvates iseloomustas üldist töökeskkonda pidev stressiseisund ja valvelolek, et taluda tööandja järjekordseid alavääristavaid ja iroonilisi väljendeid ning käitumist. Järjepideva alanduse tõttu tekkis töötajal stress ja hirm tööle minna. Ilmnesid ülitugevad peavalud, pearinglus ja tasakaaluhäired.
Ühtlasi häiris töötajat ebavõrdsus. Ettevõtte raamatupidaja oli avaldanud, et tema tööleping erineb teistest sama tööd tegevatest töötajatest ja ta saab vähem palka, mistõttu ajendas seegi asjaolu esitama töölepingu erakorralise ülesütlemise avaldust, pidades silmas võrdse kohtlemise põhimõtet.
Kohus tuvastas:
O Töölepingu seaduse kohaselt võib töötaja töölepingu erakorraliselt üles öelda tööandjapoolse kohustuse rikkumise tõttu. Eelkõige, kui tööandja on kohelnud töötajat ebaväärikalt, ähvardanud sellega, lubanud seda teha kaastöötajatel või kolmandatel isikutel.
Kohus nõustus tööandjaga, et väärikas kohtlemine tähendab eelkõige lugupidavat ja inimväärset suhtumist töötajasse, aga töötasu suuruse arvestamine pole väärika kohtlemise hindamise kriteeriumiks. Töötasu suurus võib kajastada ka töötaja kvalifikatsiooni ja motiveeritust.
Antud juhul samastas töötaja ebaväärika kohtlemise ja ebavõrdse kohtlemise.
Kuigi töötaja väitis, et tööandja kohtles teda teiste töötajatega võrreldes kehvemini, siis töölepingutest ja palgalipikutest see ei ilmnenud. Ta sai töötasuna kätte rohkem raha kui mitmed teised töötajad. Ka töötas ta samadel tingimustel ja sama põhipalgaga kui mitmed teised kolleegid.
Kohus rõhutas, et tööandjal ei ole keelatud sõlmida töötajatega töölepinguid, mille töötasud on erinevad. Tööandja ja töötaja lepivad töötasu kokku omavahel. Juhul, kui makstav töötasu töötajat ei rahulda, on tal võimalik pöörduda tööandja poole, et palgatingimuste üle läbi rääkida.
O Töötajat solvav tööandja sõnakasutus polnud kohtu arvates vaimukas, vaid taunitav, ega avaldanud positiivset mõju töökeskkonnale. Kuigi töötaja väitis, et tööandja on teda alandanud ja solvanud tööl pikema perioodi jooksul, siis tööandja seda eitas. Kohus andis töötajale võimaluse oma väiteid tõendada, ent seda ta ei teinud. Ka ei nähtunud töötaja esitatud e-kirja tekstist, milles tööandja keelas töösisekorraeeskirjadele viidates töö ajal mobiiltelefoni kasutamise, tööandjapoolset solvavat käitumist. Tõendamist leidis ühekordne tööandjapoolne töötajat halvustav sõnakasutus.
O Väärikas kohtlemine tähendab eelkõige lugupidavat ja inimväärset suhtumist töötajasse. Töötajate palkade ja palgasüsteemide erinemine ei ole ebaväärikas või ebavõrdne kohtlemine. Tööandjal ei ole keelatud sõlmida töötajatega erinevate töötasudega töölepinguid.
O Tööandja tunnistas, et kasutas töötaja suhtes kohatut väljendit „sitamagnet“, pidades sellist sõnakasutust ebaõnnestunud naljaks. Kohus nõustus töötajaga, et ta tundis end solvatuna ega pidanud seda vaimukaks. Tööandja ei tohiks oma töötajate suhtes sellist käitumist lubada. Samas ei pidanud kohus tööandjapoolset rikkumist selliseks, mis andnuks seadusliku aluse töölepingu erakorraliseks ülesütlemiseks tööandjapoolse kohustuse olulise rikkumise tõttu. Kohus leidis, et töötajapoone töölepingu ülesütlemine oli tühine.
Kahtlemata ei pea tööl taluma alandavat, madalat ja solvavat suhtlusstiili, kuid mõistlik oleks sellest võimalikult kiiresti pärast intsidenti tööandjaga ka omavahel vestelda. Teada anda, et rämedad väljendid on kohatud, ei motiveeri paremini töötama ega kujunda mõnusat tööõhkkonda. Kui tööandja tituleerib kolleegide ees ühe töötaja „sitamagnetiks“, siis teisel päeval võib see olla keegi teine. Töötada aga labasustesse kalduvas ja töötajaid alavääristavas keskkonnas enamik meist pikka aega ei soovi.
Mõistlik tööandja mõistaks seda, kui alavääristatud töötaja esmalt tööandjaga räägiks, võtmata kohe ette stressirohket kohtuteekonda. Ka ei tasu lähtuda ega lasta end manipuleerida firmasisestest „teadjatest“, olgu nad mistahes ametis ja positsioonil ― palgatingimused ja –kokkulepped on enamasti individuaalsed. Lähtuma peaks eelkõige sellest, kuidas inimene ise hindab oma töötulemuse ja palga suhet: on ta rahul? Mida saaks ise paremini teha? Kas tema töö vastab tööandja ootustele? Sel teemal peab olema võimalik ka tööandjaga aru pidada. Tema peaks täpselt teadma ja hinnata oskama, milline on töötaja panus ja palk võrreldes teistega ning omakorda suutma veenda, et tubli töötaja ei teeni teistest vähem, kui seda ka keegi kolleegidest on püüdnud selgeks teha. Iga hagiavaldust peaks enne põhjalikult kaaluma. Pole ju mõtet kulutada vaevaga teenitud palgaraha protsessimisele.

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus


Lintvundament hind best black friday ps4 games deals, Gaz 51 müük led kaugtuled müük
Lintvundament hind best black friday ps4 games deals. selga kampaania isetehtud julukingitused
Lintvundament hind best black friday ps4 games deals. lehvikute müük päästevestid müük.autoosta jelgava nexus norra 5x osta
Kust saab osta glütseriini graniit töötasapind games hind
Kasutatud väiketraktorite müük kyleena spiraal hind.3d printer hind liiva müük võrus.Agoda black friday lintvundament black friday tartu.Kasutatud pillide müük kaal hindi full movie free download.Oneplus 5t vs iphone 7 hindi black friday datum 2020 new york.Http osta auto fi vanad autod müük.Koera ussirohu hind makroonide müük tallinnas.When is next black friday 2020 taimede müük.Chow chow dog video in hindi jeep grand cherokee müük.Playstation store black friday 2020 uk bunny hind legs.Hammaste lamineerimine hind põranda penoplast müük
Juhendaja tunnistus hind kääbus bullterjer müük.Dyson v8 black friday raieõiguse müük kood best
Telefoni lintvundament ümbrised lintvundament müük millist nõudepesumasinat osta
Soovin osta koera krossikiiver müük.Osta app store lahjakortti heeliumiga õhupallide müük.Kukeseente müük lambavill müük.Xps plaat hind selge keele auhind.Kasutatud piirdeaedade pärnus müük elupuu brabant hind.Telefoni korpused müük silla reguleerimine hind hind.Michelin x ice north 4 müük black friday movie full.Kinkelepinguga saadud kinnisvara müük jysk black friday canada.Sinise diisli müük naha hindi song.Näriliste müük tartus playstation 4 pelin ostaminen.Black friday prices 2020 uk sünnipäeva kingitused mehele
Sünnimärkide eemaldamine hind black friday 2020 uk house of fraser.Mida kinkida isale isadepäevaks black sony deals xperia m4 aqua hind
Hoverboard video en francais karastatud klaas müük.Iphone x hindi unboxing diisel hind eestis.Black friday discounts canada sülearvutite akude müük.Google chrome ostatnio zamknięte okna taskunoad müük.Mustika hinnad turul top online stores for black friday.Jo malone ostaa käigukasti õlivahetuse hind.Playstation 3 müük kasutatud pläsku müük.Sony xperia m4 aqua price hind in nepal black friday cyber monday 2020 walmart.Kust osta telki toote hindi meaning.Passi in hindi veorihmade müük.Playstation 1 müük purskkaevude müük.Gearbest black friday deals maaamet maa müük.Nissan maxima müük küttepuud müük tartus.Hind leg off a donkey meaning narva silmud müük
Olerex diisli hind lintvundament hind best black friday ps4 games deals kontsert tehnika müük.Black lintvundament hind best black friday ps4 games deals friday praha alza kaskokindlustus pakkumised Spiraali paigaldamise hind mark hinds postkast müük põrandavalgustite müük.moodulkorstna meetri hind gopro hero 5 kiilrihmad müük valdur ohakas müük osta Iphone 7 128gb hind korditseps müük.Co2 uses in hindi new yorker kinkekaart.Need for speed payback ps4 müük kaevuluukide black müük.Makita müük tallinn vee hind rakveres.Ipod classic 160gb müük auto ukse värvimine hind.Mustika hind soomes turkish airlines black friday deal 2020.Liisinguautode müük koera steriliseerimise hinnad.Vw golf 2 müük meeste parka müük.Sõiduauto järelkäru müük trimmerite müük.Warframe hind vs braton koroonalaud müük.Abivahendite müük tallinnas toote hinna.Soojuspumba hoolduse hind iludus sooduskood
Maxima käsna kalle kampaania volkswagen friday golf r friday müük.Pixel 3 black friday 2020 kasepalgi hind.Mr porter black friday europe msg hindi gn
Nike black friday shoes vertu müük.18650 aku müük tartu viagra müük tallinn.Iphone 6 müük eestis apple arvutid müük.Xbox one black friday deals best buy soodustused.Konditsioneer müük värviliste metallide müük.Osta fi ortooside müük tartus.Lennuki bensiini müük baarilett müük.Pergale kampaania husqvarna 235 müüa.Kodulinnud müük kohtutäitur müük.Gtx 960 müük gelomyrtol forte hind.Vaxol hind osta ledger nano.Armani black friday sale usa black friday 2020 uk hotel deals.Eften aktsia best hind kingitus 70 aastasele mehele.Pöök müük liimpuit talade müük
Talk the hind leg off lintvundament a donkey example korteri müük tallinna kesklinnas.Mavic 2 pro müük porolooni müük kuressaares.Tequila wakila hindi rahva raamat kingitused
Evra plaastrid hind kingitused 10 aastasele.Krohvipump müük nahkjope kaubaaluste müük.Nafta hindi naistepäeva kingitused.Mida kinkida töölt lahkujale lenovo x1 müük.Black friday aliexpress 2020 fecha honda pakkumised.Playstation 4 osta ee msg hindi love.Merikurat hind canon 550d hind.Pcpartpicker black friday 2020 osta fifa 19.Osta saunalautta office 365 university black friday.Saematerjali hind mitsubishi oled müük tallinn.Psp hindi rabbit's hind legs weakness.Automaatkäigukasti remondi hind pakkumise hinnaelastsus.Fibo ladumine hind robotniiduk hind.Metalli müük jõhvi iphone 6s plus 128gb müük E poe hind black friday watches 2020.Apple watch series 3 hindi review klaveri häälestamise hind.Mitsubishi evo müük black friday technopolis.Ford sierra xr4 müük austraalia viisa tartus maksumus.Dr martens black friday uk furgoon müük.Hindi online black friday perfume sale.Myfitness kampaaniakood naastrehvid müük.R kiosk kohvi hind fifa 18 xbox one osta.Eesti õunte müük statoil kinkekaart.Kasutatud ameerika autode müük black friday sales coming up.Inkubaatorite müük odav kohvi
Black friday 1929 börsencrash kus osta viagrat.Birgit kingitus sõnad veskikivi müük.Fitbit alta hr müük esta lintvundament meaning in hindi
Meeste ülikonnad müük autode müük järelmaksuga tartus.Black friday deals surface pro taxi muld tallinn odav.Taxify soodustused samsung best aktsia.Wii konsoli ostaa veemõõtja vahetuse hind.Kapteiņu osta hinds restorāns alfa romeo giulia müük.Captain morgan hind black hind black friday online sales south africa.Raspberry 3 black friday tallinna sadama aktsiate müük.Õhupallide müük tallinnas energiajookide müük alaealistele.Bmx müük eestis digitaalne klaver müük.Furby boom müük mootorratta ülevaatuse hind.Jack russell terrier kennel sverige posta kodu ne
Black friday sales uk mothercare best viru valge 1l hind.Rehvid müük tallinnas iphone hindi deals meaning.Battlefield 5 key black friday kasutatud mäesuusad müük.Lehvikute müük päästevestid müük.Autovõimendi müük metsakaamera müük.Bley bley müük nissan cube müük.Kipsivalu hind huawei honor 9 lite müük.Pelleti müük lääne virumaal kaal hindi movie ajay devgan.Metalltrepp hind fresko games jäätis hind.Lenovo yoga müük päevapakkumised ristiisa.Stihl ms 171 müük auto rehvide müük.Aga osta elevant ära http www jukukeskus ee kampaania.Esitulede müük microsoft office 365 black friday 2020
Helly hansen black friday deals canada academie black toodete müük.Plastaknad hind k deals rauta kampaania
Cng kütuse hind mida kinkida 13 aastasele tüdrukule jõuludeks.Tomtom xl müük fifa 18 news hindi.Osta auto ilman korkoa norwegian black friday elektrikatel 2020.Kaarhalli hind põrandavalu hind.Spa pakkumised eestis metsakinnistute ost müük.Maxikleidid müük kütuse hind tanklates.Kuidas osta balti aktsiaid diivani müük.Dji mavic pro 2 black friday deals photo booth video lintvundament didn't save.Labradori kutsikad müük 2020 pinnasetihendajate müük.Black friday 2020 things to buy hobuse müük soome.Kütuse hind tartu majutus tallinnas odav


Järvakandi Aleviraamatukogu kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Järvakandi Aleviraamatukogu kasutamise eeskiri
Järvakandi Aleviraamatukogu kasutamise eeskiri - sisukord
§ 4 Raamatukogu kasutamine
§ 5 Tasulised teenused
§ 6 Ettepanekute esitamine
2 Lugejaks registreerimine
§ 7 Lugejaks registreerimine
§ 8 Eeskirja tutvustamine
§ 9 Lugejapilet
§ 10 Lugejate ümberregistreerimine
3 Teavikute kasutamine ja laenutamine
§ 11 Laenutamine
§ 12 Laenutuse tähtaja pikendamine
§ 13 Erilise väärtusega teavikute laenutamine
§ 14 Laenutuse järjekord
§ 15 Puuduva teaviku tellimine
§ 16 Pikaajaline võlglane
4 Arvuti kasutamine
§ 17 Arvuti kasutamise eeskiri
§ 18 Arvuti kasutamine
§ 19 Arvuti kasutamise registreerimine
§ 20 Arvuti kasutamise aeg
§ 21 Väljatrükkide tegemine
§ 22 Arvutimängude mängimine
§ 23 Vastutus arvuti kasutamisel
5 Lugeja kohustused ja vastutus
§ 25 Raamatukogus viibimine
§ 26 Raamatukogus käitumine
§ 27 Tagatise kasutamine
§ 28 Viivis
§ 29 Viivisest vabastamine
§ 30 Kahju hüvitamine
§ 31 Raha laekumine
§ 32 Raamatukogutöötaja korraldused
§ 33 Kehtetuks tunnistamine
RT IV, 13.11.2012, 48
Vastu võetud 28.05.2008 nr 9
RT IV, 06.10.2012, 12
31.10.2012 RT IV, 13.11.2012, 1 16.11.2012
Määrus kehtestatakse rahvaraamatukogu seaduse ja Järvakandi Aleviraamatukogu põhimääruse paragrahvi 3 alusel.
Käesolev raamatukogu kasutamise eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib lugejateeninduse, lugejate õigused ja kohustused Järvakandi Aleviraamatukogus (edaspidi raamatukogu).
Käesolevas eeskirjas sisalduvad mõisted:
1) trükis - trükitehnika vahenditega paljundatud väljaanne (raamat, ajaleht, ajakiri, repro, kaart jne.);
2) auvis - vahend heli foto- ja videosalvestuse jaoks (helilint, - plaat, film jne), milles leiduva informatsiooni nähtavaks ja kuuldavaks tegemiseks on vajalik spetsiaalne seade;
3) teavik - mistahes objekt raamatukogus, millele on talletatud informatsioon;
4) teeninduspiirkond - Järvakandi valla territoorium;
5) lugemisala - raamatukogu ruumi osa, kus asuvad riiulid ja lugemislauad.
Raamatukogu põhiteenused:
1) teavikute kohalkasutus ja kojulaenutus,
2) üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu avalikule teabele juurdepääsu võimaldamine.
§ 4. Raamatukogu kasutamine
Raamatukogu põhiteenuseid võivad kasutada kõik füüsilised ja juriidilised isikud, välja arvatud need, kellelt on võetud vastavalt rahvaraamatukogu seadusele raamatukogu kasutamise õigus. Raamatukogu põhiteenused on tasuta.
§ 5. Tasulised teenused
Raamatukogu eriteenused- paljundustööd, printimine, ruumide üür on tasulised. Tasu suuruse kinnitab Järvakandi Vallavalitsus. Raamatukogudevahelise laenutamise kasutamise puhul tasub teaviku postikulu lugeja.
§ 6. Ettepanekute esitamine
Ettepanekuid raamatukoguteeninduse korralduse muutmise kohta võib teha raamatukogu juhatajale või nõukogule.
2. peatükk Lugejaks registreerimine
§ 7. Lugejaks registreerimine
Raamatukogu lugejaks registreeritakse isikutunnistuse, passi või muu isikukoodi ja fotoga dokumendi alusel. Eelkooliealised lapsed ja algklasside õpilased registreeritakse lugejaks lapsevanema või eestkostja nõusolekul.
§ 8. Eeskirja tutvustamine
Lugejaks registreerimisel tehakse lugejale teatavaks käesolev eeskiri. Registreerimisvihikus tõendab lugeja oma allkirjaga, et tunneb ja kohustub kasutamise eeskirja täitma.
§ 9. Lugejapilet
Lugejaks registreerinule väljastatakse lugejapilet, mis annab raamatukogu kasutamise õiguse. Raamatukogu teenuse kasutamisel esitab lugeja lugejapileti.
§ 10. Lugejate ümberregistreerimine
Iga aasta alguses toimub lugejate ümberregistreerimine ja isikuandmete kontroll.
3. peatükk Teavikute kasutamine ja laenutamine
§ 11. Laenutamine
Raamatukogu laenutab üldjuhul korraga koju kuni 6 raamatut tagastamistähtajaga 28 päeva. Kuuvanuseid ja vanemaid ajalehti ning 6 kuu vanuseid ja vanemaid ajakirju laenutatakse koju tähtajaga 7 päeva.
§ 12. Laenutuse tähtaja pikendamine
Kojulaenutatud trükiste tähtaega võib pikendada internetis www.lugeja.ee või telefoni teel 4877703 maksimaalselt viis korda kui neile pole nõudlust. Avalikus kataloogis pikendamiseks tuleb lugejal raamatukogus registreeruda raamatukoguprogrammi kasutajaks. Programm võimaldab parooli ja kasutajanime olemasolul lugejal kolm korda ise teavikute laenutustähtaega pikendada ja teavikuid reserveerida.
§ 13. Erilise väärtusega teavikute laenutamine
Raamatukogu laenutab teavikute ainueksemplare, erilise väärtusega raamatuid, värsket perioodikat ja auviseid kasutamiseks lugemissaalis. Erivajadusel võimalik koju laenutamine kuni 7 päeva.
§ 14. Laenutuse järjekord
Lugeja soovil pannakse ta teda huvitava kuid teise lugeja käes oleva raamatu järjekorda. Soovijale teatatakse raamatu saabumisest. Kui lugeja raamatu(te)le kokkulepitud ajaks järele ei tule, laenutatakse see järjekorras järgmisele soovijale.
§ 15. Puuduva teaviku tellimine
Raamatukogu kogudes puuduvad teavikud tellitakse lugeja soovil ja kulul teistest raamatukogudest .
§ 16. Pikaajaline võlglane
Pikaajalistele võlglastele ei laenutata jooksval ja eelmisel aastal ilmunud ning enimnõutud teavikuid. Pikaajaliseks võlglaseks loetakse lugejat, kes ei ole teaviku tagastamistähtaega pikendanud ega tagastanud teavikuid kuue kalendrikuu jooksul.
4. peatükk Arvuti kasutamine
§ 17. Arvuti kasutamise eeskiri
Arvuti kasutajale kehtib käesolev raamatukogu kasutamise eeskiri.
§ 18. Arvuti kasutamine
Arvutit võivad kasutada külastajad alates 10. eluaastast, eeltingimuseks on arvuti ja interneti kasutamise oskus. Arvutikasutajaid nõustab raamatukogutöötaja.
§ 19. Arvuti kasutamise registreerimine
Isik kes soovib kasutada üldkasutatavat andmesidevõrku peab end registreerima registreerimislehel, võimalik on eelregistreerimine.
§ 20. Arvuti kasutamise aeg
Arvuti kasutamise piirajaks on üldjuhul 30 minutit. Pikemaks ajaks on võimalik reserveerida arvuti kasutamist kokkuleppel raamatukogutöötajaga. Eelregistreerimise korral peab külastaja tulema kohale õigeaegselt. Üle 10 minutilise hilinemise korral läheb arvuti kasutamise õigus üle järgmisele soovijale.
§ 21. Väljatrükkide tegemine
Enne arvutist väljatrüki tegemist tuleb informeerida raamatukogutöötajat.
§ 22. Arvutimängude mängimine
Üldkasutatava andmesidevõrgu arvutid ei ole mõeldud arvutimängude mängimiseks. Arvutitesse on keelatud installeerida isiklikku tarkvara, alla laadida piraattarkvara ja külastada tasulisi veebilehekülgi. Keelatud on eetikareeglitega vastuolus olevate internetilehekülgede külastamine.
§ 23. Vastutus arvuti kasutamisel
Raamatukogu ei kanna vastutust autoriõiguse seaduse rikkumise eest interneti kasutamisel. Vastutus oma käitumise eest lasub täielikult kasutajal.
Arvuti kasutaja poolt raamatukogule tekitatud materiaalse kahju hüvitab kasutaja.
5. peatükk Lugeja kohustused ja vastutus
§ 25. Raamatukogus viibimine
Raamatukogu lugemisalasse ei siseneta üleriietes, suured kotid jäetakse garderoobi.
§ 26. Raamatukogus käitumine
Raamatukogu külastaja ei tohi häirida oma käitumisega teisi lugejaid.
§ 27. Tagatise kasutamine
Väljaspool teeninduspiirkonda elavatelt isikutelt võib raamatukogu võtta teavikute kojulaenutamisel tagatist, kuid mitte rohkem kui on laenatava (te) teaviku (te) hind. Pärast kõikide teavikute tagastamist makstakse raha tagasi.
§ 28. Viivis
Tähtajaks tagastamata teavikute eest nõuab raamatukogu viivist iga hilinenud päeva eest teaviku kohta 0,05 eurot. Tagastamistähtaja möödumisest teavitatakse lugejat elektrooniliselt. Teavikuid laenutatakse uuesti pärast viivise tasumist.
[RT IV, 13.11.2012, 1 - jõust. 16.11.2012]
§ 29. Viivisest vabastamine
Lugejalt, kellel ei olnud võimalik raamatuid tähtpäevaks tagastada ega pikendada tagastamistähtaega, ei võeta viivist, kui ta tagastab need kuu esimesel tööpäeval, s.o. viivisevabal päeval. Täiendavatest viivisevabadest päevadest teatatakse.
§ 30. Kahju hüvitamine
Teaviku tagastamata jätmise või rikkumise korral on lugeja kohustatud selle asendama või tasuma selle hinna kuni kümnekordses ulatuses kuid mitte vähem kui 10 eurot. Lugejalt, kes ei ole nimetatud kohustust raamatukogu määratud tähtajaks täitnud, võib võtta raamatukogust teavikute laenamise õiguse kuni üheks aastaks. Lapse poolt tekitatud kahju hüvitab lapsevanem või eestkostja.
§ 31. Raha laekumine
Viivised ja väljamakstud teavikute summad laekuvad Järvakandi Aleviraamatukogu eelarvesse.
§ 32. Raamatukogutöötaja korraldused
Lugeja peab täitma raamatukogutöötaja korraldusi, mis tulenevad käesoleva eeskirja täitmisest või ühiskonnas aktsepteeritud hea käitumise normidest.
§ 33. Kehtetuks tunnistamine
Määrus jõustub 1. juunil 2008. a.


Soojuse müügi ajutise hinna kehtestamise kord – Riigi Teataja
Soojuse müügi ajutise hinna kehtestamise kord
Soojuse müügi ajutise hinna kehtestamise kord - sisukord
2 Ajutise hinna kehtestamise menetlus
§ 3 Ajutise hinna kehtestamise eeldused ja üldpõhimõtted
§ 4 Ajutise hinna kehtestamise menetlus
§ 5 Ajutise hinna rakendamine
3 Ajutise hinna kehtestamine
§ 6 Ajutise hinna kehtestamine hinnavalemi alusel
§ 7 Kulude eristamine
§ 8 Ajutisse hinda arvatavad kulud
§ 9 Trassikao arvestamine ajutise hinna kehtestamisel
§ 10 Soojuse tootmise kasuteguri arvestamine ajutise hinna kehtestamisel
§ 11 Kapitalikulu ja reguleeritav vara
§ 12 Põhjendatud tulukus
§ 13 Lubatud müügitulu ja ajutise hinna arvutamine
4 Ajutise hinna kehtestamine soojuse tootmisel elektri ja soojuse koostootmise protsessis
§ 14 Ajutise hinna kehtestamine soojuse tootmisel elektri ja soojuse koostootmise protsessis
§ 15 Ajutise hinna kehtestamine alternatiivkatlamaja meetodi alusel
§ 16 Ajutise hinna kehtestamine füüsikalise meetodi alusel
RT I, 01.07.2011, 20
Vastu võetud 22.06.2011 nr 51
Määrus kehtestatakse „Kaugkütteseaduse” § 9 lõigete 101 ja 102 alusel.
(1) Määrus reguleerib Konkurentsiameti poolt soojuse müügi ajutise hinna kehtestamist.
(2) Määruse eesmärk on tagada tarbijale soojuse põhjendatud hind ka juhul, kui soojusettevõtja müüb soojust hinnaga, mis ei vasta „Kaugkütteseaduse” § 8 lõikes 3 sätestatud tingimustele.
1) ajutine hind – „Kaugkütteseaduse” § 9 lõigete 101 ja 102 ning käesoleva määruse alusel Konkurentsiameti poolt soojusettevõtjale kehtestatav soojuse müügi ajutine hind;
2) eraldiseisvate kulude jagamise meetod (edaspidi alternatiivkatlamaja meetod) – elektri ja soojuse koostootmise protsessis soojuse tootmisel kulude jagamise meetod, mille puhul eeldatakse, et tarbijale müüdav soojus toodetakse soojuse tootmiseks ette nähtud katlamajas. Meetod põhineb printsiibil, et tarbija ei pea maksma soojuse eest enam, kui see on toodetud ainult soojuse tootmiseks ette nähtud katlaseadmetega;
3) arvestusperiood – soojusettevõtja poolt täitmata jäetud Konkurentsiameti ettekirjutuse tegemise aastale eelnenud majandusaasta;
4) füüsikaline meetod – elektri ja soojuse koostootmise protsessis soojuse tootmise kulude jagamise meetod, mille alusel jagatakse kulud elektri ja soojuse tootmiseks kasutatud kütustes sisalduva energia koguse ehk primaarenergia alusel. Vastavalt sellele jagatakse kulud ja põhjendatud tulukus;
5) investeeringud reguleeritavasse varasse – ühekordne kulu reguleeritava põhivara soetamiseks ja parendamiseks;
6) kaalutud keskmine kapitali hind (Weighted Average Cost of Capital – WACC) ehk tulukuse määr – kapitali struktuuri (oma- ja võõrvahendite vahekord kogukapitalis) ning võla- ja omakapitali hinna alusel leitav kogukapitali hind;
7) kapitalikulu – ajutisse hinda lülitatav kulu, mis on seotud põhivara soetamisega;
8) kapitalikulunorm – ajaperioodi pöördväärtus, mis näitab põhivara soetamiseks tehtud kulu lülitamist tarbijatele müüdavate kaupade ja teenuste hindadesse. Kapitalikulunorm määratakse lähtuvalt põhivara tehnilisest elueast;
9) kasutegur – toodetud kasuliku energia ja seadmele antud koguenergia suhe protsentides;
10) lubatud müügitulu – soojuse põhjendatud müügitulu, mis arvutatakse Konkurentsiameti poolt ajutise hinna kehtestamise menetluses. Lubatud müügitulu arvutamisel võetakse arvesse Konkurentsiameti poolt põhjendatuks loetud kulud, kapitalikulu ning põhjendatud tulukus;
11) mittepõhitegevus – tegevusala, mis ei ole otseselt seotud soojuse tootmise, jaotamise või müügiga;
12) muutuvkulud – kulud, mis muutuvad koos tootmismahu muutusega;
13) müügimaht – soojuse müügimaht arvestusperioodil megavatt-tundides;
14) põhjendatud tulukus – ärikasum, mis leitakse reguleeritava vara väärtuse ja põhjendatud tulunormi korrutisena;
15) põhjendatud tulunorm – reguleeritava vara kapitali tootlus, mis ei ületa hinna kehtestamise ajal soojusettevõtjatele rakendatavat kaalutud keskmist kapitali hinda;
16) reguleeritav tegevus – soojusettevõtja majandustegevus, mille suhtes rakendatakse käesolevat määrust;
17) reguleeritav vara – reguleeritavas tegevuses kasutatav põhivara ja käibekapital;
18) tegevuskulud – soojuse hinda lülitatavad põhjendatud kulud, mis ei sisalda muutuv-, kapitali- ega finantskulusid;
19) trassikadu – soojusettevõtja poolt kaugküttevõrku antud ja müüdud soojuse vahe kaugküttevõrku antud soojuse suhtes väljendatuna protsentides.
2. peatükk Ajutise hinna kehtestamise menetlus
§ 3. Ajutise hinna kehtestamise eeldused ja üldpõhimõtted
(1) Konkurentsiamet otsustab ajutise hinna kehtestamise järgmiste eelduste samaaegse esinemise korral:
1) soojusettevõtja müüb soojust hinnaga, mis ei vasta „Kaugkütteseaduse” § 8 lõikes 3 sätestatud tingimustele;
2) soojusettevõtja on jätnud täitmata Konkurentsiameti ettekirjutuse rakendatava soojuse piirhinna seadusega kooskõlla viimiseks.
(2) Ajutise hinna kehtestamisel lähtutakse „Kaugkütteseaduse” § 8 lõikes 3 sätestatud nõuetest.
(3) Ajutise hinna kehtestamisel lähtutakse arvestusperioodi põhjendatud kuludest ja ajutise hinna kehtestamise ajal põhjendatud tulukuse määrast.
(4) Konkurentsiametil on õigus nõuda soojusettevõtjalt ajutise hinna kehtestamiseks vajalikku teavet, määrates soojusettevõtjale teabe esitamiseks mõistliku tähtaega.
(5) Kui soojusettevõtja ei esita Konkurentsiametile nõutud teavet, on Konkurentsiametil õigus ajutise hinna kehtestamisel lähtuda talle teadaolevatest andmetest.
§ 4. Ajutise hinna kehtestamise menetlus
(1) Konkurentsiametil on õigus algatada ajutise hinna kehtestamise menetlus (edaspidi menetlus) kohe pärast soojusettevõtja poolt ettekirjutuse tähtajaks täitmata jätmisest teadasaamist.
(2) Menetluse algatamiseks esitab Konkurentsiamet soojusettevõtjale teate menetluse algatamise kohta. Teates esitatakse menetluse algatamise põhjendus ja alus ning vajadusel selgitatakse, millist täiendavat teavet Konkurentsiamet menetluse läbiviimiseks soojusettevõtjalt vajab.
(3) Soojusettevõtjal on õigus esitada käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud teatele oma kirjalik seisukoht seitsme päeva jooksul teate kättesaamisest alates. Soojusettevõtja on kohustatud esitama Konkurentsiametile kogu nõutud teabe või võimaldama sellele juurdepääsu Konkurentsiameti määratud tähtajaks.
(4) Konkurentsiamet otsustab ajutise hinna kehtestamise 30 päeva jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kirjaliku seisukoha saamist või seitsmepäevase tähtaja möödumist.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud 30-päevase tähtaja hulka ei arvestata tähtaega, mille Konkurentsiamet annab soojusettevõtjale enne ajutise hinna kehtestamist „Haldusmenetluse seaduse” § 40 lõike 1 kohaselt arvamuse ja vastuväidete esitamiseks, samuti Konkurentsiameti määratud tähtaega, mille jooksul peab soojusettevõtja Konkurentsiametile esitama ajutise hinna kehtestamiseks vajaliku teabe. Nimetatud 30-päevane tähtaeg kulgeb edasi järgmisel päeval pärast soojusettevõtja poolt arvamuse ja vastuväidete või vajaliku teabe esitamist või Konkurentsiameti poolt arvamuse ja vastuväidete või vajaliku teabe esitamiseks soojusettevõtjale määratud tähtaja lõppemist.
(6) Ajutise hinna kehtestamise otsuse vormistab Konkurentsiameti peadirektor käskkirjaga.
(7) Kui menetluse käigus ilmneb, et soojusettevõtja rakendatud hind on põhjendatud ja vastab „Kaugkütteseaduse” § 8 lõikes 3 sätestatud tingimustele või soojusettevõtja täidab ettekirjutuse enne Konkurentsiameti poolt ajutise hinna kehtestamist, lõpetab Konkurentsiameti peadirektor menetluse oma käskkirjaga.
§ 5. Ajutise hinna rakendamine
(1) Ajutise hinna kehtestamise otsus, samuti menetluse lõpetamise käskkiri toimetatakse soojusettevõtjale kätte viivitama, kuid mitte hiljem kui kolme tööpäeva jooksul käskkirja allkirjastamisest alates.
(2) Soojusettevõtja on kohustatud ajutist hinda rakendama ajutise hinna kehtestamise otsuse kättetoimetamisest alates, kui ajutise hinna kehtestamise otsuses endas ei ole ette nähtud hilisemat kehtima hakkamist.
(3) Soojuse ajutine hind avalikustatakse Konkurentsiameti veebilehel ja kehtib kuni „Kaugkütteseaduse” §-s 9 sätestatud menetluse kohaselt Konkurentsiameti poolt kooskõlastatud uue soojuse piirhinna jõustumiseni.
(4) Konkurentsiametil on õigus avalikustada hinna kehtestamise otsus koos põhjendustega, jättes tekstist välja soojusettevõtja poolt „Konkurentsiseaduse” § 63 lõike 2 kohaselt märgitud andmed, mida Konkurentsiamet on soojusettevõtja põhjendusi arvestades lugenud ärisaladuseks.
3. peatükk Ajutise hinna kehtestamine
§ 6. Ajutise hinna kehtestamine hinnavalemi alusel
(1) Kui Konkurentsiamet on soojusettevõtjale kooskõlastanud hinnavalemi, lähtutakse ajutise hinna kujundamisel nimetatud hinnavalemist. Kui hinnavalemi kooskõlastamisest on möödunud rohkem kui kolm aastat, lähtutakse ajutise hinna kehtestamisel eelneva majandusaasta põhjendatud kuludest ning käesoleva määruse §-des 7–12 sätestatust.
(2) Kütuse ja elektrienergia hind arvestatakse hinnavalemi alusel ajutisse hinda soojusettevõtja ja müüja vahelises lepingus kajastatud hinnast lähtudes. Kui soojusettevõtja ei ole esitanud Konkurentsiametile asjaomast kütuse või elektrienergia müügilepingut või kui nimetatud lepingus kokku lepitud hind ei vasta turuhinnale, lähtutakse ajutise hinna kujundamisel kütuse ja elektrienergia turuhinnast. Kui kütuse või elektrienergia hind on Konkurentsiameti poolt kooskõlastatud, lähtutakse kütuse või elektrienergia kooskõlastatud hinnast. Elektrienergia võrgutasude osas lähtutakse Konkurentsiameti poolt võrguettevõtjale kooskõlastatud hinnakirjast.
(3) Hinnavalemis sisalduv soojusettevõtja tegevusest sõltumatu muu komponent arvestatakse ajutisse hinda järgnevalt:
1) keskkonnatasude suurus vastavalt seadusega kehtestatud määrale;
2) muu riiklik ja kohalik maks vastavalt õigusaktidega kehtestatud määrale;
3) administratiivselt kooskõlastatavad hinnad (näiteks veeteenuse hind) vastavalt kehtivale hinnakirjale.
(4) Hinnavalemi alusel kehtestatav ajutine hind peab vastama „Kaugkütteseaduse” § 1 lõikes 2 nimetatud põhimõtetele ning olema põhjendatud.
§ 7. Kulude eristamine
(1) Vastavalt „Kaugkütteseaduse” § 7 lõikele 2 peab soojusettevõtja oma raamatupidamises pidama eraldi arvestust soojuse tootmise, jaotamise, müügi ja nende tegevustega mitteseotud tegevusalade kohta.
(2) Soojusettevõtja peab eraldi arvestust iga toote või teenusega seotud tulude ja kulude kohta, lähtudes järjepidevalt kohaldatavatest ja objektiivselt põhjendatud arvestuspõhimõtetest. Tulude ja kulude arvestus peab võimaldama hinnata, kas soojusettevõtja toote või teenuse hind on mõistlikus vahekorras toote või teenuse väärtusega.
(3) Soojusettevõtja, kes toodab soojust katlamajas ja/või või ostab seda teistelt tootjatelt, peab tulude ja kulude kohta arvestust järgmiste tegevuste osas:
2) soojuse jaotamine ja müük;
3) tarbijate poolt makstud liitumistasud;
4) mittepõhitegevus.
(4) Soojusettevõtja, kes toodab soojust elektri ja soojuse koostootmise protsessis, peab tulude ja kulude kohta arvestust järgmiste tegevuste osas:
1) soojuse tootmine elektri ja soojuse koostootmise protsessis;
2) elektrienergia tootmine elektri ja soojuse koostootmise protsessis;
3) soojuse tootmine katelseadmega;
4) soojuse jaotamine ja müük;
5) tarbijate poolt makstud liitumistasud;
6) mittepõhitegevus.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 1 ja 2 ning lõike 4 punktides 1–4 nimetatud kulude juures tuleb eraldi välja tuua sihtfinantseerimisest teostatud kulud ning soetatud põhivara.
§ 8. Ajutisse hinda arvatavad kulud
(1) Ajutise hinna kehtestamisel võetakse aluseks arvestusperioodi müügimaht.
(2) Ajutise hinna kehtestamisel võetakse aluseks üksnes arvestusperioodi põhjendatud kulud.
(3) Soojusettevõtja põhjendatud kulud jagunevad järgmiselt:
1) muutuvkulud;
3) kapitalikulu.
(4) Soojusettevõtja muutuvkulud jagunevad järgmiselt:
1) kulud kütusele;
2) kulud soojuse ostmiseks teistelt tootjatelt;
3) kulud keskkonnatasudele;
4) muud muutuvkulud (näiteks elektrienergia, ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni, kemikaalide ja muud muutuva iseloomuga kulud).
(5) Kütuse kulu leidmise aluseks on soojuse tootmiseks vajalik kütuse kogus megavatt-tundides korrutatud kütuse hinnaga. Kütuse hind leitakse lähtudes käesoleva määruse § 6 lõikes 2 sätestatust.
(6) Kütuse kogus arvutatakse soojuse müügi koguse, soojuse tootmise kasuteguri ning trassikao alusel vastavalt järgmisele valemile:
Qkütus on tootmisseadmesse antava kütuse kogus (MWh);
Qsoojusm on soojusettevõtja poolt tootmisseadmes toodetud soojuse müügikogus (MWh)
(ei sisalda teistelt soojusetootjatelt ostetud ja edasimüüdud soojust);
ηtootmine on soojuse tootmise kasutegur (%);
qtrass on trassikadu (%).
(7) Kütuse koguse arvutamisel vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud valemile lähtutakse soojuse tootmise kasuteguri ja trassikao suuruse määramisel käesoleva määruse §-des 9 ja 10 sätestatust.
(8) Kulud soojuse ostmiseks teistelt tootjatelt leitakse ostetava soojuse koguse ja ostetava soojuse hinna korrutisena. Ostetava soojuse hinnaks võetakse Konkurentsiameti kooskõlastatud müüdava soojuse piirhind (tootmishind). Kui soojus on toodetud elektri ja soojuse koostootmise protsessis, kuid müüdava soojuse hind on Konkurentsiametiga kooskõlastamata, lähtutakse ostetava soojuse hinna arvestamisel käesoleva määruse §-des 14–16 sätestatust. Konkurentsiametiga kooskõlastatud soojuse piirhinna puudumisel ja juhul, kui soojus on toodetud katlamajas, lähtutakse ostetava soojuse hinna arvestamisel käesoleva määruse §-des 6–13 sätestatust.
(9) Keskkonnatasude kulu suurus arvutatakse vastavalt soojuse tootmiseks kuluva kütuse koguse ning keskkonnaministri 2. augusti 2004. a määruses nr 99 „Põletusseadmetest välisõhku eralduvate saasteainete heitkoguste määramise kord ja määramismeetodid” alusel arvutatud saasteainete koguste ja „Keskkonnatasude seaduses” sätestatud tasumäärade alusel.
(10) Muude muutuvkulude suuruse arvutamisel lähtutakse soojuse tootmiseks vajaminevast kogusest ja kehtivast turuhinnast. Administratiivselt kooskõlastatud kaupade ja teenuste puhul lähtutakse kooskõlastatud hinnast ja hinnakirjast.
(11) Ajutise hinna kehtestamisel ei lülitata hinda järgmisi kuluartikleid:
3) soojuse vahendajatele makstavaid tasusid;
4) põhitegevusega mitteseotud kulusid;
5) õigusaktide alusel ettevõtjale määratud trahve ja viiviseid;
6) finantskulusid;
7) soojusettevõtja tulumaksukulu (näiteks dividendide tulumaksukulu);
8) Konkurentsiameti majandusanalüüsi käigus teisi põhjendamatuks osutunud soojusettevõtja kulusid.
(12) Konkurentsiamet analüüsib arvestusperioodi kulude jagamist soojusettevõtja poolt müüdavate erinevate toodete ja teenuste vahel ning kontrollib, et erinevate tegevusalade lõikes toodete ja teenuste müümisel ei esineks ristsubsideerimist.
(13) Ajutise hinna kehtestamisel võib mitte lähtuda arvestusperioodi kuludest, kui need ei ole põhjendatud ning soojusettevõtja ei ole lähtunud efektiivse majandamise ning kulude kokkuhoiu põhimõtetest. Sellisel juhul võib arvestusperioodi põhjendatud tegevuskulude leidmiseks kasutada järgmisi meetodeid:
3) soojusettevõtja kulude ning nende põhjal arvutatud statistiliste näitajate võrdlemine teiste sarnaste ettevõtjate kuludega.
§ 9. Trassikao arvestamine ajutise hinna kehtestamisel
(1) Ajutise hinna kehtestamisel võetakse aluseks arvestusperioodi trassikao tegelikud näitajad, mis ei tohi olla kõrgemad käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud tehnilistest nõuetest.
(2) Tehnilised nõuded trassikaole aastate lõikes on järgmised:
1) 2011. aastal mitte üle 21%;
2) 2012. aastal mitte üle 20%;
3) 2013.aastal mitte üle 19%;
4) 2014. aastal mitte üle 18%;
5) 2015. aastal mitte üle 17%;
6) 2016. aastal mitte üle 16%;
7) alates 2017. aastast mitte üle 15%.
§ 10. Soojuse tootmise kasuteguri arvestamine ajutise hinna kehtestamisel
(1) Ajutise hinna kehtestamisel võetakse soojuse tootmise kasuteguri arvestuse aluseks arvestusperioodi tegelikud näitajad, kuid mis ei või olla madalamad käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud tehnilistest nõuetest.
(2) Tehnilised nõuded soojuse tootmise kasutegurile kütuse alumise kütteväärtuse alusel on järgnevad:
1) soojuse tootmisel maagaasist mitte alla 90%, uutel seadmetel mitte alla 92%;
2) soojuse tootmisel vedelkütusest mitte alla 85%, uutel seadmetel mitte alla 90%;
3) soojuse tootmisel tahkekütusest mitte alla 80%, uutel seadmetel mitte alla 85%.
(3) Uuteks seadmeteks käesoleva määruse tähenduses loetakse seadet, mis on soetatud alates 1995. aasta 1. jaanuarist.
(4) Käesoleva paragrahvi lõiget 2 ei kohaldata käsitsiteenindatavate kollete kasutamisel.
§ 11. Kapitalikulu ja reguleeritav vara
(1) Kapitalikulu eesmärk on põhivara soetamiseks tehtud kulutuste tagasiteenimine soojuse müügi hinna kaudu põhivara kasuliku eluea vältel.
(2) Kapitalikulu arvutamisel lähtutakse reguleeritavast varast. Kapitalikulu arvestatakse reguleeritava vara hulka arvestatud amortiseeruvalt põhivaralt.
(3) Reguleeritava vara hulka ei arvata:
1) põhivara, mida põhitegevuses ei kasutata;
2) pikaajalisi finantsinvesteeringuid;
3) immateriaalset põhivara, välja arvatud arvutitarkvara litsentsid;
4) tagastamatu abi raames (sealhulgas sihtfinantseerimise teel) soetatud põhivara;
5) tarbija poolt makstud liitumistasudest soetatud põhivara;
6) põhivara, mida ettevõtja tegelikult ei kasuta majandustegevuse teostamiseks;
7) mittepõhjendatud investeeringuid.
(4) Kui müüdava soojuse piirhind on Konkurentsiametiga eelnevalt kooskõlastatud, lähtutakse hinna kooskõlastamisel aluseks olnud reguleeritava vara arvestusest ning käesoleva paragrahvi lõigetes 6, 7 ja 8 ning lõike 10 punktides 2–12 sätestatust. Muudel juhtudel lähtutakse käesoleva paragrahvi lõigetes 5–10 sätestatust.
(5) Reguleeritava vara väärtuse leidmisel kasutatakse põhivara bilansilist jääkmaksumust arvestusperioodi lõpus. Kapitalikulu leidmisel kasutatakse raamatupidamises kajastuvat kulumit, mis on arvestatud reguleeritavalt varalt.
(6) Reguleeritav vara arvestusperioodil leitakse järgmiselt:
RV = RVr + KK
RV on reguleeritav vara;
RVr on reguleeritava põhivara jääkmaksumus arvestusperioodi lõpus;
KK on käibekapital.
(7) Käibekapitali arvestuse aluseks võetakse 5% arvestusperioodi soojuse müügitulust.
(8) Vertikaalselt integreeritud kontserni kuuluvate ettevõtjate sisekäivet ei lülitata käibekapitali arvestusse.
(9) Kui pärast 31.12.2009 on teostatud ettevõtja raamatupidamises kajastatud põhivara ümberhindlusi ja/või oluliselt muudetud põhivara kuluminorme või kui põhivara kuluminormid ei vasta selle kasulikule elueale, teostatakse reguleeritava vara ja kapitalikulu arvestus vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 10.
(10) Reguleeritava vara ja kapitalikulu arvestus käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 9 sätestatud juhtudel toimub järgmiselt:
1) alates 2009. aasta 31.detsembrist (edaspidi piiraasta) toimub soojusettevõtja põhivara jagamine vanaks (enne piiraastat soetatud põhivara) ja uueks (pärast piiraastat soetatud põhivara) varaks;
2) kapitalikulu arvutamisel peetakse eraldi arvestust enne ja pärast piiraastat soetatud põhivara kohta ning sellest tulenevalt arvestatakse eraldi kapitalikulu;
3) kapitalikulu arvestuses rakendatakse lineaarset kapitalikulu arvestamise meetodit;
4) korrektsioone põhivara väärtuses ja kapitalikulunormides on õigus teostada, kui ilmneb, et nii enne kui ka pärast piiraastat soetatud põhivara hulgas on vara, mida soojusettevõtja tegelikult ei kasuta majandustegevuse teostamiseks või kui ilmneb, et põhivara väärtus ja kapitalikulunormid ei ole põhjendatud;
5) enne piiraastat soetatud põhivaralt arvestatakse kapitalikulu tema jääkmaksumuse alusel. Seejuures kehtestatakse enne piiraastat soetatud põhivarale kapitalikulunorm(id), mille alusel toimub hindadesse lülitatava kapitalikulu arvestus;
6) alates piiraastast soetatud põhivarale arvestatakse kapitalikulu selle soetusmaksumuse alusel. Seejuures kehtestatakse alates piiraastast soetatud põhivarale kapitalikulunorm(id), mille alusel toimub hindadesse lülitatava kapitalikulu arvestus;
7) vajadusel võib kasutada põhivarade diferentseerimist, kasutades erinevaid kapitalikulunorme;
8) ajutisse hinda lülitatav kapitalikulu kujuneb järgmise valemi alusel:
A = Aenne p.a + Apärast p.a
A on kapitalikulu;
Aenne p.a on kapitalikulu enne piiraastat soetatud põhivarale;
Apärast p.a on kapitalikulu pärast piiraastat soetatud põhivarale;
9) enne piiraastat soetatud põhivaralt arvestatakse kapitalikulu järgmise valemi alusel:
Aenne p.a = PVjääkmenne p.a × normenne p.a
PVjääkmenne p.a on enne piiraastat soetatud põhivara jääkmaksumus;
normenne p.a on kapitalikulunorm enne piiraastat soetatud põhivarale;
10) pärast piiraastat soetatud põhivaralt arvestatakse kapitalikulu järgmise valemi alusel:
Apärast p.a = (PVsoetusmpärast p.a + 0,5 × I) × normpärast p.a
PVsoetusmpärast p.a on pärast piiraastat soetatud põhivara soetusmaksumus;
I on investeeringud reguleeritavasse varasse;
normpärast p.a on kapitalikulunorm pärast piiraastat soetatud põhivarale;
11) reguleeritav vara arvestatakse järgmise valemi alusel:
RV = (RV0 + RV1)/2 + KK
RV0 on reguleeritava vara jääkväärus 12-kuulise perioodi alguses;
RV1 on reguleeritava vara jääkväärtus 12-kuulise perioodi lõpus;
KK on käibekapital;
12) reguleeritava vara jääkväärtus perioodi lõpus leitakse järgmise valemi alusel:
RV1 = RV0 + I – A – M
RV0 on reguleeritava vara jääkväärtus 12-kuulise perioodi alguses;
M on müüdud või mahakantud põhivara.
§ 12. Põhjendatud tulukus
(1) Põhjendatud tulukuse arvutamine toimub reguleeritavale varale põhjendatud tulunormi rakendamisel.
(2) Põhjendatud tulukus leitakse reguleeritava vara ja põhjendatud tulunormi korrutisena. Põhjendatud tulukus arvutatakse järgmisest valemist lähtudes:
PT = rp × RV
PT on põhjendatud tulukus;
rp on põhjendatud tulunorm;
RV on reguleeritav vara.
(3) Põhjendatud tulunorm võrdub kaalutud keskmise kapitali hinnaga ehk:
rp = WACC
WACC on kaalutud keskmine kapitali hind.
(5) Kaalutud keskmine kapitali hind arvutatakse järgmise valemi alusel:
ke on omakapitali hind (%);
kd on võlakapitali hind (%);
VK on võlakapitali osakaal (%);
OK on omakapitali osakaal (%).
(6) Kaalutud keskmise kapitali hinna arvutamisel kasutatakse regulatiivset kapitali struktuuri, millest 50% on võlakapital ja 50% omakapital.
(7) Riskivabaks tulumääraks võetakse Saksamaa 10-aastase võlakirja viimase viie aasta keskmine intressimäär, millele liidetakse riigi riskipreemia. Riigi võlakirjade olemasolu korral võib võtta riskivabaks tulumääraks riigi võlakirja intressimäära.
(7) Võlakapitali hinnaks võetakse riskivaba tulumäär, millele lisatakse ettevõtja riskipreemia.
(8) Omakapitali hind arvutatakse CAPM (capital assets pricing model) mudeli alusel:
komakapital = Rf + Rc + β × Rm
komakapital on omakapitali hind;
Rf on riskivaba tulumäär;
Rc on riigi riskipreemia;
β on beetakordaja;
Rm on turu riskipreemia.
(9) Beetakordaja suurus leitakse teiste Euroopa ja/või USA reguleeritavate ettevõtjate vastavate näitajate alusel.
(10) Turu riskipreemia leitakse teiste Euroopa ja/või USA ettevõtjate pikaajalise turu riskipreemia alusel.
§ 13. Lubatud müügitulu ja ajutise hinna arvutamine
(1) Ajutisse hinda lülitatakse järgnevad põhjendatuks loetud hinnakomponendid:
3) kapitalikulu;
(2) Lubatud müügitulu leitakse järgneva valemi alusel:
Tlubatud = MK + TK + A + PT
Tlubatud on lubatud müügitulu (€);
MK on muutuvkulud (€);
TK on tegevuskulud (€);
A on kapitalikulu (€);
PT on põhjendatud tulukus (€).
(3) Ajutise hinna arvutamine toimub lubatud müügitulu alusel, lähtuvalt järgnevast valemist:
Tlubatud on lubatud müügitulu;
Q on soojuse müügimaht arvestusperioodil (MWh);
h on Konkurentsiameti poolt kehtestatud ajutine hind (€/MWh).
4. peatükk Ajutise hinna kehtestamine soojuse tootmisel elektri ja soojuse koostootmise protsessis
§ 14. Ajutise hinna kehtestamine soojuse tootmisel elektri ja soojuse koostootmise protsessis
(1) Ajutise hinna kehtestamisel soojuse tootmisel elektri ja soojuse koostootmise protsessis kasutatakse eraldiseisvate kulude meetodit (alternatiivkatlamaja meetod) või füüsikalist meetodit.
(2) Kui soojusettevõtja toodab soojust elektri ja soojuse koostootmise protsessis, leitakse ajutine hind käesoleva määruse §-s 15 sätestatud alternatiivkatlamaja meetodit kasutades.
(3) Kui soojusettevõtja toodab soojust elektri ja soojuse koostootmise protsessis, kasutades kütuseks põlevkivi, leitakse ajutine hind käesoleva määruse §-s 16 sätestatud füüsikalist meetodit kasutades.
§ 15. Ajutise hinna kehtestamine alternatiivkatlamaja meetodi alusel
(1) Alternatiivkatlamaja meetodi puhul käsitletakse elektri ja soojuse koostootmise protsessis toodetud elektrienergia ning soojuse tootmiseks tehtud kulusid ja põhjendatud tulukust üksteisest eraldi.
(2) Alternatiivkatlamaja meetodi kasutamisel lähtutakse kulude ja põhjendatud tulukuse jagamisel eeldusest, et tarbijatele toodetav ning müüdav soojus toodetakse eraldiseisvalt elektrienergia tootmisest, ainult soojuse tootmiseks mõeldud katlaseadmetega (nn alternatiivkatlamajas). Ajutise hinna arvestamisel alternatiivkatlamaja meetodi alusel ei maksa tarbija koostootmisprotsessis toodetud soojuse eest rohkem, kui ta maksaks üksnes soojuse tootmiseks mõeldud katlaseadmetega toodetud soojuse eest.
(3) Ajutine hind arvutatakse järgmise valemi alusel:
hsoojus on ajutine hind (€/MWh);
Tsoojus on kulud soojuse tootmiseks ja põhjendatud tulukus;
Qsoojus on toodetud soojuse kogus (MWh).
(4) Kulud soojuse tootmiseks ja põhjendatud tulukus arvutatakse järgmise valemi alusel:
Tsoojus = K + S + MK + TK + P
K on kulud kütusele;
S on kulud keskkonnatasudele;
MK on muud muutuvkulud;
TK on tegevuskulud;
P on kapitalikulu ja põhjendatud tulukus.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud muud muutuvkulud arvutatakse järgmise valemi alusel:
MK = MKe + MKm
MKe on elektri kulu;
MKm on vee ja kanalisatsiooni ning kemikaalide ja teised muutuva iseloomuga kulud.
(6) Kütuse kogus ja kulud kütusele arvutatakse järgmiste valemite alusel:
Qkütus on katlasse antud kütuse (primaarenergia) kogus (MWh);
Qsoojus on toodetud soojuse kogus (MWh);
ηtootmine on soojuse tootmise kasutegur (%).
K = Qkütus × hkütus
hkütus on kütuse hind (€/MWh);
K on kulud kütusele.
(7) Kütuse hind arvestatakse vastavalt käesoleva määruse § 6 lõikele 2.
(8) Soojuse tootmise kasutegur peab vastama valitud tehnoloogiale ning ei tohi olla madalam käesoleva määruse § 10 toodud uue seadme tehnilistest nõuetest.
(9) Kulud keskkonnatasudele arvutatakse vastavalt käesoleva määruse § 8 lõikele 9.
(10) Kulud elektrienergiale arvutatakse vastavalt käesoleva määruse § 6 lõikele 2 ja § 8 lõikele 10.
(11) Vee, kanalisatsiooni ja kemikaalide kulud ning teised muutuva iseloomuga kulud arvutatakse vastavalt käesoleva määruse § 8 lõikele 10.
(12) Tegevuskulude puhul on aluseks põhjendatud ja soojuse tootmiseks vajalike investeeringute maksumus. Nimetatud kulude suuruseks arvestatakse 5% põhjendatud ja soojuse tootmiseks vajalike investeeringute maksumusest.
(13) Kapitalikulu ja põhjendatud tulukus arvutatakse põhjendatud ja soojuse tootmiseks vajalike investeeringute maksumuse, kaalutud keskmise kapitali hinna ja investeeringu tehnilise eluea alusel. Arvutamiseks kasutatakse annuiteetmakse valemit, milles lähtutakse järgnevast:
1) investeeringu põhjendatud soojusvõimsuseks loetakse optimaalsele soojuskoormusele vastava katlamaja soojuslik võimsus;
2) katlamaja maksumuse ning tootmistehnoloogia valikul lähtutakse tehnoloogilise neutraalsuse põhimõttest ning „Kaugkütteseaduse” § 1 lõikes 2 sätestatud tingimustest, valides tootmistehnoloogia, mis tagab eelnimetatud tingimuste täitmisel tarbijale soodsaima soojuse hinna;
3) annuiteetmakseintressimääraks võetakse kaalutud keskmine kapitali hind, mis kujuneb vastavalt käesoleva määruse §-s 12 nimetatud komponentide alusel ning maksete koguarvuna arvestatakse investeeringu tehniline eluiga.
(14) Näidistabel soojuse ajutise hinna arvutamiseks alternatiivkatlamaja meetodil on esitatud käesoleva määruse lisas 1.
§ 16. Ajutise hinna kehtestamine füüsikalise meetodi alusel
(1) Füüsikaline meetod on elektri ja soojuse koostootmise protsessis kulude jagamise meetod, mille alusel jagatakse kulud elektri ja soojuse tootmiseks kütustes sisalduva energia koguse ehk primaarenergia alusel. Vastavalt sellele jagatakse kulud ja põhjendatud tulukus.
(2) Enne kulude jagamist elektri ja soojuse toodangu vahel analüüsitakse kogu koostootmisjaama kulusid ja põhjendatud tulukust vastavalt käesoleva määruse §-des 7–12 sätestatule. Analüüsi tulemusel põhjendatuks loetud kulud ja põhjendatud tulukus jaotatakse füüsikalise meetodi alusel leitud kulude osakaalude järgi.
(3) Füüsikalise meetodi korral arvutatakse toodetud soojuse kogus lähtudes käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud põhimõttest ning katlasse antud kütuse kogusest ja katla kasutegurist. Sealjuures arvestatakse ka aurutorustiku ja soojusvahetite kasuteguritega.
(4) Elektri ja soojuse koostootmise kulud ja põhjendatud tulukus leitakse järgmise valemi alusel:
Ttootmine el+s = Kel+s + Sel+s + MKel+s + TKel+s + Ael+s + PTel+s
Ttootmine el+s on elektri ja soojuse koostootmise kulud ja põhjendatud tulukus;
Kel+s on kulud kütusele elektri ja soojuse koostootmisel;
Sel+s on kulud keskkonnatasudele elektri ja soojuse koostootmisel;
MKel+s on muud muutuvkulud elektri ja soojuse koostootmisel;
TKel+s on tegevuskulud elektri ja soojuse koostootmisel;
Ael+s on kapitalikulu elektri ja soojuse koostootmisel;
PTel+s on põhjendatud tulukus elektri ja soojuse koostootmisel.
(5) Kulud kütusele arvutatakse järgmise valemi alusel:
Kel+s = Qkütus × hkütus
Qkütus on katlasse antud kütuse kogus (primaarenergia) (MWh);
hkütus on kütuse hind (€/MWh).
(6) Katlasse antud primaarenergia kogus arvutatakse kütuse kulu järgi.
(8) Kulud keskkonnatasudele arvutatakse vastavalt käesoleva määruse § 8 lõikele 9.
(9) Muud muutuvkulud (vesi ja kanalisatsioon, kemikaalid ja teised muutuva iseloomuga kulud) arvutatakse vastavalt käesoleva määruse § 8 lõikele 10.
(10) Tegevuskulud arvutatakse vastavalt käesoleva määruse § 8 lõigetele 11, 12 ja 13.
(11) Kapitalikulu ja põhjendatud tulukus arvutatakse vastavalt käesoleva määruse §-dele 11 ja 12.
(12) Soojuse brutotoodangu kulud on kulud soojuse tootmiseks, mis ei sisalda kulusid elektrile. Soojuse brutotoodangu kulude osakaal arvutatakse järgmise valemi alusel:
psoojusbr on soojuse brutotoodangu kulude osakaal;
Qkütus on katlasse antud kütuse kogus (MWh);
ηsoojus on soojuse tootmise kasutegur (%).
(13) Käesoleva paragrahvi lõikes 12 nimetatud soojuse tootmise kasutegur leitakse järgmise valemi alusel:
ηsoojus = ηkatel × ηsv
ηsoojus on soojuse tootmise kasutegur (%);
ηkatel on katla kasutegur (%);
ηsv on soojusvaheti kasutegur (%).
(14) Katla kasuteguriks arvestatakse arvestusperioodi tegelikku katla kasutegurit, mis peab olema vastavuses käesoleva määruse § 10 toodud seadme tehnilistele nõuetele.
(15) Soojusvaheti kasuteguriks võetakse arvestusperioodi tegelik soojusvaheti kasutegur, kuid mitte alla 98%.
(16) Elektrienergia brutotoodang on elektrienergia toodang generaatori klemmidel, mis ei sisalda elektrijaama seadmete omatarvet. Elektrienergia brutotoodangu tootmise kulude osakaal leitakse järgmise valemi alusel:
pelekterbr = 100 – psoojusbr
psoojusbr on soojuse brutotoodangu tootmise kulude osakaal;
pelekterbr on elektrienergia brutotoodangu tootmise kulude osakaal.
(17) Elektrienergia brutohind arvutatakse järgmise valemi alusel:
pelekterbr on elektrienergia brutotoodangu tootmise kulude osakaal;
helekterbr on elektrienergia brutohind (€/MWh);
Qelekterbr on elektrienergia brutotoodang (MWh).
(18) Kulud soojuse tootmiseks vajaminevale elektrienergiale arvutatakse järgmise valemi alusel:
MKesoojus = helekterbr × Esoojus
MKesoojus on kulud soojuse tootmiseks vajaminevale elektrienergiale;
Esoojus on soojuse tootmiseks vajaminev elektrienergiakogus (MWh).
(19) Soojuse tootmise kulud elektri ja soojuse koostootmisel arvutatakse järgmise valemi alusel:
Tsoojus = psoojusbr × Ttootmine el+s + MKesoojus
Tsoojus on elektri ja soojuse koostootmisel soojuse tootmise kulud ja põhjendatud tulukus
(sh kulu elektrienergia omatarbele);
MKesoojus on kulud soojuse tootmiseks vajaminevale elektrienergiale.
(20) Ajutine hind leitakse järgmise valemi alusel:
(sealhulgas kulu elektrienergia omatarbele);
(21) Näidistabel soojuse ajutise hinna arvutamiseks füüsikalisel meetodil l on esitatud käesoleva määruse lisas 2.
Lisa 1 Näidistabel soojuse ajutise hinna arvutamiseks alternatiivkatlamaja meetodi kasutamisel
Lisa 2 Näidistabel soojuse ajutise hinna arvutamiseks füüsikalise meetodi kasutamisel


Põhimäärus - Lääneranna noored
Lääneranna Noortevolikogu põhimäärus
PÕHIMÄÄRUS RIIGITEATAJAS
Käesoleva määrusega kehtestatakse Lääneranna valla noortevolikogu (edaspidi noortevolikogu) valimise ja tegutsemise alused.
Noortevolikogu on Lääneranna Vallavolikogu juures tegutsev Lääneranna valla noorte huve esindav esinduskogu.
Noortevolikogu on vabatahtlik ühendus, mille põhitegevuseks on noortele ühiskondliku elu korraldamises aktiivsema osalemise võimaldamine.
Noortevolikogu tegevus rajaneb demokraatia põhimõtetel, liikmete omaalgatusel ja ühistegevusel.
Vallavolikogu konsulteerib noortevolikoguga valla noorsootöö kavandamisel, teostamisel ja hindamisel.
Noortevolikogu ettepanekud on Lääneranna Vallavolikogule (edaspidi vallavolikogu) ja Lääneranna Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) soovitusliku iseloomuga.
Noortevolikogu juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi ja Lääneranna valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
1. Noortevolikogu tegevuse eesmärgid on:
Lääneranna valla noorte õiguste ja huvide esindamine ning nõuande- ja otsustusprotsessides osalemine;
kaasarääkimine valla noorsootöö küsimustes ja noorte aktiivne kaasamine ühiskondliku elu korraldamisse;
noorte julgustamine kodanikualgatuslikule tegevusele;
koostöö korraldamine teiste noortevolikogude ja -ühendustega ning ettevõtjatega maakondlikul, riiklikul ning rahvusvahelisel tasandil.
2. Eesmärkide täitmiseks noortevolikogu:
loob kontakti valla noortega ja kaasab neid oma tegevusse;
arutab valla võimupädevusse kuuluvaid või talle läbivaatamiseks suunatud noori puudutavaid küsimusi ning teeb vallavolikogule ja vallavalitsusele noorte huvidest ja vajadustest lähtuvaid ettepanekuid;
pakub liikmetele koolitusvõimalusi;
osaleb vallavolikogu ja vallavolikogu komisjonide koosolekutel välja arvatud juhtudel kui volikogu on istungi küsimuse arutelu kuulutanud kinniseks.
Noortevolikogu liikmete valimiseks kutsub vallavalitsuse poolt kinnitatud valimiskomisjon kokku üldkogu. Üldkogul võivad osaleda kõik Lääneranna vallas elavad või õppivad noored vanuses 13-26 aastat.
Noortevolikogu liikmed valitakse salajasel hääletusel kaheks aastaks.
Noortevolikogus on 13 hääleõiguslikku põhiliiget.
Noortevolikogusse kandideerimis- ja valimisõigus on Lääneranna vallas elavatel või õppivatel noortel vanuses 13-26 aastat.
Valimiskomisjon on 3 kuni 6 liikmeline. Komisjon valib esimehe, kelle ülesandeks on komisjoni tegevuse korraldamine. Valimiskomisjoni koosseisu ei saa kuuluda noortevolikogusse kandideerijad.
Valimiskomisjon:
registreerib esitatud kandideerimisavaldused;
annab kandidaatidele vastavalt avalduste laekumise järjekorrale numbrid;
valmistab ette valimissedelid;
korraldab noortevolikogu valimised;
teeb kindlaks hääletamis- ja valimistulemused;
lahendab laekunud kaebused ja protestid;
avab kandidatuuri registreerimise 35 päeva enne üldkogu;
avaldab kandideerimisavaldused, 2 nädalat enne üldkogu.
7. Noortevolikogu liikme kandidaat esitab kirjalikult kandideerimisavalduse ja motivatsioonikirja valimiskomisjonile, kes need registreerib.
8. Valimiskomisjoni poolt registreeritud kandidaatide nimekirjaga ja nende motivatsioonikirjadega saab tutvuda Lääneranna valla veebilehel vähemalt 2 nädalat enne valimisi ja valimispäeval valimiste toimumise kohas.
9. Üldkogu koosoleku läbiviimise kohta koostab valimiskomisjon protokolli, millele kirjutavad alla valimiskomisjoni kohal olevad liikmed.
10. Noortevolikogu valimised toimuvad iga kahe aasta järel oktoobris. Valimiste toimumise aja ja koha määrab valimiskomisjon. Esimese Lääneranna Noortevolikogu koosseisu erakorralised valimised toimuvad 2019. aasta veebruaris, mistõttu on esimene koosseis volituste kestvus on järgnevatest lühem.
11. Teave valimiste toimumisaja kohta, valimiskomisjoni asukoht (-kohad) ja kontaktandmed avaldatakse vähemalt 30 päeva enne valimisi Lääneranna valla infolehes, Lääneranna valla veebilehel ja noortevolikogu sotsiaalmeedia kontol või veebilehel.
12. Noortevolikogu volitused kehtivad kuni uue noortevolikogu valimistulemuste selgumiseni.
Volikogu valimised toimuvad sedelhääletusena või elektrooniliselt.
Sedelhääletuse korral väljastab valimiskomisjon noortele hääletussedelid.
Valija kirjutab hääletamissedelile selleks ettenähtud kohta kandidaadi registreerimisnumbri, kelle poolt ta hääletab.
Kui valija rikub hääletamissedeli, on tal õigus saada valimiskomisjonilt uus sedel. Valija peab rikutud või kasutamata hääletamissedeli valimiskomisjonile tagastama.
Pärast hääletamissedeli täitmist murrab valija sedeli kokku ja laseb sedeli hääletuskasti.
Hääletus on salajane.
Valimissedel loetakse kehtetuks kui sedelile on kirjutatud rohkem kui ühe kandidaadi number või number on mitteloetav.
Valimiskomisjon avab hääletamiskastid pärast hääletamise lõppemist. Avamise juures peab olema üle poole valimiskomisjoni koosseisust.
Enne hääletamiskastide avamist peab valimiskomisjon üle lugema ja kustutama kõik valijatele välja andmata jäänud, samuti valijate tagastatud rikutud hääletamissedelid. Hääletamissedelid kustutatakse sedeli nurga äralõikamisega.
Valimiskomisjon teeb hääletamiskastides olnud sedelite alusel kindlaks hääletamisest osavõtnud valijate arvu, kehtetute sedelite arvu ning kandidaatidele antud häälte arvu ning kannab need oma protokolli.
Kehtetuks tunnistatakse hääletamissedel:
millele ei ole kirjutatud ühegi kandidaadi registreerimisnumbrit või millele on neid kirjutatud rohkem kui üks;
millele kirjutatud numbriga kandidaati ei kandideeri noortevolikogu valimistel;
millele kirjutatud kandidaadi registreerimisnumber on parandatud või;
millele kirjutatud kandidaadi registreerimisnumber ei ole loetav.
Kui hääletamissedelile ei ole kirjutatud ühegi kandidaadi registreerimisnumbrit, kuid valija tahe on üheselt arusaadav, loetakse hääletamissedel kehtivaks.
5. Pärast hääletamistulemuste kindlakstegemist pakitakse kehtivad sedelid kandidaatide kaupa, eraldi pakkidesse pannakse kehtetud sedelid,
6. valijatele välja andmata jäänud sedelid ja valijate tagastatud rikutud sedelid. Pakile märgitakse, millised sedelid ja kui palju neid pakis on.
7. Valituks osutuvad 13 enim hääli saanud kandidaati, kui kandidaate on rohkem kui 13 või kõik hääli saanud kandidaadid kui kandidaate on vähem kui 13.
8. Valimistulemused avaldatakse hiljemalt kolmandal päeval pärast valimisi Lääneranna valla veebilehel.
Noortevolikogu töövormiks on koosolekud, mis toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord kahe kuu jooksul. Erakorraline koosolek kutsutakse kokku, kui seda soovivad kaks kolmandikku noortevolikogu liikmetest.
Esimese noortevolikogu koosoleku kutsub kokku valimiskomisjon.
Esimesel noortevolikogu koosolekul viib valimiskomisjon läbi esimehe ja aseesimehe valimise ning esimehe valimise järel annab koosoleku juhtimise üle esimehele.
Noortevolikogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole üldkogul valitud koosseisust.
Noortevolikogu istungi kutsub kokku ja päevakorra kavandi koostab noortevolikogu esimees või aseesimees.
Küsimuse võtmiseks noortevolikogu koosoleku päevakorda esitatakse kirjalik ettepanek noortevolikogu esimehele.
Noortevolikogu koosoleku päevakorra kavandi koostab esitatud ettepanekute põhjal noortevolikogu esimees või tema asendaja.
Noortevolikogu koosoleku kutse koos päevakorra kavandiga saadetakse noortevolikogu liikmetele elektrooniliselt hiljemalt 4 päeva enne noortevolikogu koosoleku toimumist ja avaldatakse Lääneranna valla veebilehel.
Otsused võetakse vastu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega.
Noortevolikogu koosolekud on üldjuhul avalikud. Noortevolikogu otsuse alusel võib koosoleku kuulutada kinniseks.
Noortevolikogu koosolekud protokollitakse, protokollid säilitatakse ning antakse üle vallavolikogule.
Noortevolikogu kehtestab oma täpsema töökorralduse noortevolikogu töökorraga.
§ 8. Noortevolikogu vahendid ja eelarve
Noortevolikogul on oma alaeelarve Lääneranna valla eelarve koosseisus. Eelarve kujuneb Lääneranna vallalt eraldatud vahenditest ja muudest vahenditest.
Noortevolikogu võib oma tegevuste elluviimiseks taotleda finantsilist või materiaalset sponsorlust erinevatelt füüsilistelt ning juriidilistelt isikutelt.
Noortevolikogu eelarve käsutamine toimub noortevolikogu juhatuse otsuse alusel, mis on kooskõlastatud eelnevalt vallavalitsusega.
Noortevolikogule kuuluva ainelise vara kahjustamisel või hävitamisel peab süüdlane tekitatud kahju hüvitama.
§ 9. Noortevolikogu juhtimine
Noortevolikogu esindab ja selle tööd korraldab juhatus. Noortevolikogu tegevust juhib esimees, tema äraolekul aseesimees.
Noortevolikogu liikmed valivad endi hulgast esimesel istungil pärast valimisi salajasel hääletamisel poolthäälte enamusega esimehe, aseesimehe ja protokollija ning nendest moodustub 3 liikmeline juhatus.
Juhatuse töövorm on koosolek. Koosolek on otsustusvõimeline kui sellest võtab osa kaks kolmandikku liikmetest. Otsused võetakse vastu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega. Juhatuse koosoleku läbiviimise kohta koostatakse protokoll.
Noortevolikogu juhatus:
esitab noortevolikogu otsused ettepanekuna vallavolikogule ja -valitsusele;
korraldab noortevolikogu asjaajamist;
täidab teisi põhimääruse ja noortevolikogu kehtestatud töökorraldusega pandud ülesandeid;
esitab kord aastas ülevaate oma tegevuse kohta vallavolikogule;
juhatuse poolt määratud liige osaleb vallavolikogu ja vallavolikogu komisjonide koosolekutel välja arvatud juhtudel kui volikogu on istungi küsimuse arutelu kuulutanud kinniseks.
5. Noortevolikogu esimees:
juhib koosolekuid;
koordineerib noortevolikogu tööd;
kannab ette noortevolikogu otsused ja eelnõud Lääneranna Vallavolikogus, kui noortevolikogu ei ole otsustanud teisiti.
6. Noortevolikogu võib esimehe või aseesimehe ametist ennetähtaegselt vabastada, kui selleks on mõjuv põhjus ja selle poolt hääletab 2/3 noortevolikogu liikmetest.
7. Esimehe või aseesimehe ennetähtaegsel vabastamisel korraldab noortevolikogu uue esimehe või aseesimehe valimised, kelle volitused kestavad kuni noortevolikogu järgmise koosseisu valimisteni.
§ 10. Noortevolikogu õigused ja kohustused
1. Noortevolikogul on eesmärkide saavutamiseks õigus:
osaleda vallaelu korraldamise küsimuste aruteludel;
esitada vallavolikogule ja vallavalitsusele omapoolseid arvamusi ja soovitusi;
kaitsta noorte huve neid puudutavates küsimustes;
kaasata oma tegevusse spetsialiste, korraldada küsitlusi ja tellida ekspertiise kooskõlastades vajaduse vallavolikogu või vallavalitsusega;
saada informatsiooni valla õigusaktide eelnõude kohta;
algatada noorteüritusi ning moodustada nende organiseerimiseks töögruppe, algatada heategevuslikke üritusi;
taotleda vallalt tegevuskulude hüvitamist vallavalitsuse kinnitatud tegevuskava põhjal;
osaleda vallavolikogu ja vallavolikogu komisjonide koosolekutel välja arvatud juhtudel kui volikogu on istungi küsimuse arutelu kuulutanud kinniseks;
kasutada vallavalitsuse ruume koosolekute pidamiseks, eelneval kokkuleppel vallavalitsuse esindajaga.
2. Noortevolikogu on kohustatud:
arvestama valla noorte huvide, soovide, vajaduste ja ettepanekutega;
esitama vallavalitsusele järgmise aasta tegevuskava ja eelarve projekt jooksva aasta 15. novembriks;
kooskõlastama jooksva aasta tegevuskava ja eelarve muudatused vallavalitsusega.
3. Noortevolikogu vastutab valla eelarvest saadud rahaliste vahendite kasutamise üle.
§ 11. Noortevolikogu liikmeskond
Noortevolikogu liikmeks võib olla iga 13 kuni 26-aastane füüsiline isik, kes elab või õpib Lääneranna vallas ja kes on valmis aktiivselt kaasa lööma noortevolikogu eesmärkide elluviimisel ja täidab põhimääruse nõudeid.
Noortevolikogu liikmed valitakse kaheks aastaks.
Noortevolikogul võivad olla vabaliikmed, kellel puudub noortevolikogu istungil hääleõigus, kuid kes võivad aktiivselt kaasa lüüa noortevolikogu tegevuses.
Vabaliikmeks vastuvõtmise ja väljaarvamise korraldab ja kinnitab noortevolikogu juhatus.
Kõigil noortevolikogu hääleõiguslikel põhiliikmetel on võrdsed õigused ja kohustused.
Noortevolikogu liikmeskonna moodustavad üldkogu poolt valitud noortevolikogu liikmed.
Vabaliikmed registreerib noortevolikogu juhatus.
§ 12. Noortevolikogu liikmete õigused ja kohustused
1. Liikmetel on õigus:
saada igakülgset teavet noortevolikogu juhatuse tegevuse kohta;
osaleda kõigil noortevolikogu üritustel ja läbiviidavates projektides;
osaleda hääleõiguslikuna noortevolikogu istungite töös, v.a. vabaliikmed;
moodustada erinevaid töögruppe;
konsulteerida vallavalituse teenistujatega, saada koolitust;
umbusaldada noortevolikogu ametisse valitud inimesi, kui nad ei täida oma kohustusi korrektselt;
astuda noortevolikogust välja avalduse alusel.
2. Liikmed on kohustatud:
aitama kaasa noortevolikogu eesmärkide saavutamisele;
täitma põhimäärust, noortevolikogu ja juhatuse otsuseid;
osalema noortevolikogu istungitel (va etteteatamisel ja mõjuvatel põhjustel);
kasutama heaperemehelikult ning säästvalt noortevolikogu või noortevolikogule kasutamiseks antud vara;
täitma talle delegeeritud ülesandeid;
vajadusel esindama noortevolikogu ja oma esindamisest juhatusele aru andma;
arendama noortevolikogu tegevust;
noortevolikogust välja astumiseks esitama noortevolikogu juhatusele kirjaliku avalduse koos põhjendusega;
pärast projekti lõppu esitama oma tegemistest kirjaliku aruande juhatusele.
§ 13. Noortevolikogu liikmete väljaarvamine
1. Liikme võib noortevolikogust välja arvata koosseisu häälteenamuse otsusega, kui:
liige rikub põhimääruse nõudeid;
liige kahjustab oma tegevusega noortevolikogu mainet.
2. Liige arvatakse välja noortevolikogust juhatuse otsusega, kui:
liige ei ole ilma mõjuva põhjuseta osalenud kolmel (3) järjestikusel istungil;
liige ületab lubatud vanusepiiri;
liige ei ela või ei õpi enam Lääneranna vallas.
3. Noortevolikogus vabanenud liikme kohale määrab juhatus uue liikme noortevolikogu valimistel enim hääli saanud toetajaliikmete seast.
4. Liikme väljaarvamise küsimuse otsustamisel ei oma väljaarvatav liige ise hääleõigust.
5. Noortevolikogu esimees informeerib väljaarvatavat liiget vähemalt neliteist (14) päeva ette enne kavandatava noortevolikogust väljaarvamise otsuse tegemist.
§ 14. Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
Noortevolikogu põhimääruse kinnitab ja muudab vallavolikogu noortevolikogu ettepanekul.
§ 15. Noortevolikogu tegevuse lõpetamine
Noortevolikogu tegevuse lõpetab vallavolikogu noortevolikogu ettepanekul või seaduses sätestatud korras
Noortevolikogu ennetähtaegse tegevuse lõpetamise põhjendatud ettepaneku võib teha noortevolikogu juhatus või kaks kolmandikku noortevolikogu liikmeskonnast.
Noortevolikogu tegevuse lõpetamise otsuse teeb noortevolikogu koosseisu häälteenamusega.
Noortevolikogu tegevuse lõpetamise ettepaneku koos vastava põhjendusega võib teha ka vallavolikogu.
Noortevolikogu tegevus loetakse lõppenuks käesoleva põhimääruse kehtetuks tunnistamisega.


Kokku: 48| Näitan: 1 - 20
AÜS §-s 262 sätestatud süüteokoosseisu subjekti kirjeldav termin „tööandja“ pole määratlemata õigusmõiste, mida saaks konkreetse kaasuse tehiolusid arvesse võttes vabalt sisustada. Tööandja on TLS § 1 lg-s 1 nimetatud isik, kes võib olla nii füüsiline kui ka juriidiline isik. Osutatud normis määratletakse tööandjat kui isikut, kelle heaks teeb teine füüsiline isik töölepingu alusel tööd ja kes on kohustatud maksma töötajale töö tegemise eest tasu. Kui menetlusalune isik ei ole tööõigussuhte pooleks, s.o tööandjaks osutatud sätte mõttes, vaid esindab juhatuse liikmena tööandjat, siis ametiühingute seaduse tähenduses on tegemist erinevate õigussubjektidega, keda samastada ei saa ega tohi. Sellises olukorras ei ole menetlusalune isik AÜS §-s 262 sätestatud väärteokoosseisu subjekt ja ta ei saa erilise isikutunnuse puudumise tõttu selle süüteokoosseisu tunnuste realiseerimise eest vastutada. Kuigi KarS § 26 lg 1 kohaselt võiks kirjeldatud olukorras tekkida küsimus toimepanijate vastutusest kõlbmatu süüteokatse eest, välistab selle võimaluse põhimõte, mille järgi on väärteokatse karistatav üksnes karistusseadustikus või muus seaduses sätestatud juhtudel (KarS § 25^1). Ametiühingute seaduses vastutust väärteokatse eest ette ei nähta. (p 16)
Ametiühingu valitud esindaja tegevuse takistamise eest karistusõiguslikku vastutust sätestav väärteokoosseis (AÜS § 262) on normitehniliselt ebaõnnestunud. KarS § 14 lg-s 1 väljendatud spetsiaalsuspõhimõtte kohaselt vastutab juriidiline isik vaid siis, kui see on ette nähtud karistusseadustiku eriosas või muu seaduse vastavas paragrahvis. AÜS § 262 on formuleeritud ühelõikelisena ja selles ei sisaldu viidet juriidilise isiku vastutusele. Järelikult saab osutatud sätte järgi vastutada üksnes füüsiline isik. Kuna aga selle väärteokoosseisu subjektiks olev füüsiline isik peab vastama erilise isikutunnusega isiku määratlusele, s.t ta peab olema tööandja, ja vastutust väärteokatse eest sätestatud ei ole, ei saa AÜS § 26^2 järgi kaasnevast väärteovastutusest kõneleda juhtudel, mil AÜS § 20 lg 1 p 5 nõudeid rikutakse juriidilise isiku huvides ja/või isiku poolt, kellel selline eriline isikutunnus puudub. Kirjeldatud lünka ei saa kõrvaldada seaduse tõlgendamise teel, vaid kõnealuse olukorra muutmine eeldab seadusandja aktiivset sekkumist. (p 17)
Enne 1. jaanuarit 2015 kehtinud KarS §-des 3891 ja 3892 ette nähtud kuriteokoosseisud olid MKS §-des 1531 ja 1532 sätestatud väärteokoosseisude suhtes erinormid. (p 156)
Enne 1. jaanuari 2015 kehtinud KarS § 3892 oli KarS § 3891 suhtes erinorm. Juhul, kui isik põhjustas enne 1. jaanuari 2015 vähemalt suurele kahjule vastava maksusumma laekumata jäämise teadva valeandmete esitamisega tagastusnõude suurendamise või tekitamise eesmärgil, tuleb tema käitumine selles osas kvalifitseerida maksukelmusena suures ulatuses (KarS § 3892) (3-1-1-11-07, p 40). Seda ka juhul, kui kohtuotsus tehakse 1. jaanuaril 2015 või hiljem (3-1-1-54-15, p 45), välja arvatud siis, kui rikkumise ulatus on 40 000 eurot või väiksem (3-1-1-54-15, p 40). Samas on oluline silmas pidada, et maksudeklaratsioonis sisendkäibemaksu alusetu deklareerimine suurele kahjule vastava summa ulatuses või enam oli karistatav KarS § 3891, mitte aga § 389^2 järgi, kui sisendkäibemaksu-summat ei suurendatud mitte tagastusnõude tekitamiseks või selle suurendamiseks, vaid käibemaksukohustuse vähendamiseks (3-1-1-60-07, p 16). (p 190–191)
Mõistliku menetlusaja möödumine või selle oht ei anna ringkonnakohtule ega Riigikohtule alust teha asjas ise uut otsust olukorras, kus lähtudes KrMS § 341 lg-test 1, 2 või 3 (ja § 361 lg-st 2) tuleks kriminaalasi saata madalama astme kohtule uueks arutamiseks. Sellises situatsioonis peab kõrgema astme kohus üldjuhul madalama astme kohtu otsuse tühistama ja kriminaalmenetluse süüdistatava nõusolekul KrMS § 2742 lg 1 alusel lõpetama. Erandina, kui avalik menetlushuvi kaalub süüdistatava õiguste (tulevase) rikkumise ilmselgelt üles, tuleb kriminaalasi siiski KrMS § 341 nõudeid järgides saata madalama astme kohtule uueks arutamiseks. Sellisel juhul tuleb isiku õiguste rikkumine heastada muul viisil, s.o talle mõistetava karistuse kergendamisega KrMS § 306 lg 1 p 61 alusel või rahalise hüvitise maksmisega SKHS § 5 lg 1 p 6 või lg 4 alusel. (p-d 131–132)
RKKK 3-1-1-6-11, p 19.1; 3-1-1-63-13, p 16 ja 3-1-1-14-14, p 660. (p 133)
Kriminaalmenetluse lõpetamine KrMS § 2742 lg 1 alusel, karistuse kergendamine KrMS § 306 lg 1 p 61 alusel ja süüdistatavale rahalise hüvitise maksmine SKHS § 5 lg 1 p 6 või lg 4 alusel ei ole võrdväärsed alternatiivid, reageerimaks mõistliku menetlusaja ületamisele. Kriminaalmenetluse lõpetamine KrMS § 274^2 lg 1 alusel on erandlik abinõu, mille kohaldamata jätmist kohus kohtuotsuse tegemisel üldjuhul eraldi põhjendama ei pea. Selline põhjendus võib olla nõutav üksnes mõistliku menetlusaja nõude ulatusliku rikkumise korral, eriti juhtudel, mil puudub selge perspektiiv, et kriminaalmenetlus nähtavas tulevikus lõpule jõuab. (p 169)
Pelgalt sellest, kui kohus on kohtuistungil tõendi vastu võtnud, ei saa järeldada, et ta on seda ka hinnanud. Tõendi hindamine peab nähtuma kohtuotsuse põhjendustest. (p 93)
Ehkki lepingulise suhte tuvastamine lepingupoolte ütluste alusel ei ole välistatud, ei saa see tähendada seda, et kui pooled väidavad lepingu olemasolu, peab kriminaalasja lahendav kohus lähtuma üksnes nendest ütlustest ja lepingu olemasolu automaatselt tuvastatuks lugema. Eriti olukorras, kus süüdistuse kohaselt on leping näilik, peab kohus analüüsima ka teisi tõendeid, samuti tehingut kinnitavate ütluste usaldusväärsust (sh elulist usutavust). (p 96)
SKHS § 5 lg 1 p-s 6 ja lg-s 4 ette nähtud kahju hüvitamise alused on kohaldatavad ka juhul, kui mõistliku menetlusaja nõuet rikutakse kohtumenetluses. (p 132)
Olukorras, kus isikut süüdistatakse ühe kriminaalasja raames mitmes erinevas teos (või osateos), mis on toime pandud erinevatel aegadel, tuleb iga teo menetlemiseks kulunud aja mõistlikkust hinnata eraldi (3-1-1-43-10, p 24). (p 134)
Õigus end mitte süüstada ei anna isikule alust jätta äriühingu maksudeklaratsioonis kajastamata väljamakseid, mille ettevõtlusega seotust tõendavaid raamatupidamise algdokumente ei ole ta mingil põhjusel valmis vajaduse korral ametivõimudele esitama. (p 145)
RKKK 3-1-1-47-07, p-d 20–23 ja 3-1-1-48-14, p 50. (p 145)
RKKK 3-1-1-133-13, p-d 22–23. (p 147)
Isiku süüditunnistamine KarS § 3811 järgi ei eelda selle tuvastamist, et raamatupidamise kohustuse rikkumise tõttu on mõnel konkreetsel isikul oluliselt raskendatud ülevaate saamine raamatupidamiskohustuslase varalisest seisundist. KarS § 3811 näeb ette formaalse delikti, mille üheks tunnuseks on rikkumise ulatus: see peab olema selline, et ülevaate saamine raamatupidamiskohustuslase varalisest seisundist on mõistliku objektiivse kõrvaltvaataja jaoks oluliselt raskendatud. See, kas raamatupidamise kohustuse rikkumisest tingitud objektiivsed raskused raamatupidamiskohustuslase varalisest seisundist ülevaate saamisel on KarS § 381^1 mõttes olulised või mitte, on õiguslik küsimus, millele peab vastuse leidma kohus. Märgitu ei välista küll arvestamist eksperdilt või asjatundjalt saadud taustateadmistega. (p 192)
Kui ringkonnakohus tuvastab, et maakohus on jätnud mõne esitatud tõendi ekslikult hindamata, peab ta tõendit ise hindama või mõnel juhul kriminaalasja maakohtule uueks arutamiseks saatma. Ringkonnakohtu hinnang maakohtu poolt hindamata jäetud potentsiaalselt olulisele tõendile peab olema põhjendatud ja seda ka siis, kui ringkonnakohus jõuab seisukohale, et tõend maakohtu lõppjäreldust ei muuda. (p 102)
Kui apellatsioonis taasesitatakse väiteid, mis on saanud sisulise ja ammendava vastuse juba maakohtu otsuses, on ringkonnakohtu põhjendamiskohustuse ulatus KrMS § 342 lg-st 3 tulenevalt väiksem. (p 108)
Ka siis, kui apellant on mingi tõendi usaldusväärsust vaidlustades viidanud vaid tõendi sisemistele vasturääkivustele või vastuoludele teiste tõenditega, peab ringkonnakohus teatud asjaolude korral pöörama eraldi tähelepanu tõendite sisu elulise usutavuse analüüsi puudumisele maakohtu otsuses. (p 109)
Riigihangete seaduse § 111 lg 3 p 3 näeb ette karistuse hankelepingu sõlmimise või muutmise eest riigihangete seaduses sätestatud nõudeid rikkudes. RHS § 111 lg 3 p 3 koosseisu esimest alternatiivi ei sisusta riigihangete seaduses sätestatud kõikide nõuete rikkumised.Hankelepingu sõlmimine seisneb hankija jaoks ühele esitatud pakkumustest nõustumuse andmises ega hõlma sellele eelnevaid hankemenetluse toiminguid. Seega saab isikut RHS § 111 lg 3 p 3 esimese alternatiivi alusel karistada üksnes nõustumuse andmise etapil toimepandud rikkumiste eest. Ümbersõnastatuna sätestab RHS § 111 lg 3 p 3 esimene alternatiiv karistuse hankelepingu sõlmimise nõuete rikkumise eest.
3-1-1-51-12 Riigikohus 04.06.2012
Iseenesest võib töödejuhataja, eriti väiksemas ettevõttes, olla juhtivtöötaja, kui ta korraldab reaalselt selle ettevõtte põhitegevusega seonduvat.
Teo paneb täideviijana toime isik, kes hoiab koosseisutunnustele vastava sündmuse kulgemist enda kontrolli all. Seejuures võib teovalitsemine esineda kolmes vormis: süüdistatav võib täita koosseisu ise ja vahetult (vahetu täideviimine); saavutada teo toimepanemise teise isiku poolt, kasutades ära oma ülekaalukat teadmist või võimu (valitsemine ülekaaluga ehk vahendlik täideviimine) või panna teo toime ühiselt ja kooskõlastatult teise isikuga (funktsionaalne valitsemine ehk kaastäideviimine; vt RKKKo 3-1-1-5-06, p 14 ja 3-1-1-24-06, p 7). Kõik loetletud täideviimisvormid on kirjeldatud ka KarS §-s 21. Isik, kes tegu ei valitse, kuid osaleb selle toimepanemises, võib vastutada osavõtu sätete alusel, s.o kihutaja või kaasaaitajana (KarS § 22).
Süüteo inkrimineerimisel tuleb kohustuslikus korras tuvastada teo toimepanemise vorm. Sõltuvalt etteheidetavast toimepanemise vormist tuleb süüteo omistamisel juhinduda konkreetsele õiguslikule figuurile teoorias ja kohtupraktikas esitatavatest nõuetest. (Vt mutatis mutandis RKKKo 3-1-1-24-06, p 7).
Kalaliigi püügivõimaluse ammendumine lõpetab kalapüügiloa kehtivuse selle kalaliigi osas vastavalt KPS § 16^1 lg-le 1.
Kalapüügiluba antakse konkreetsele laevale (kalalaeva kalapüügiluba), mistõttu on sellega määratud püügivõimaluste ületamine karistatav sõltumata sellest, kas äriühingule kuuluvatele teistele laevadele väljastatud kalapüügiload on selle kalaliigi osas ammendatud.
3-1-1-53-12 Riigikohus 22.05.2012
Juriidiline isik on iseseisev õigussubjekt, keda ei saa samastada tema osanikeks, aktsionärideks, liikmeteks või juhtivtöötajateks olevate füüsiliste isikutega.
KrMS § 142 lg 1 mõtte kohaselt saab isiku vara kriminaalmenetluses arestida või aresti alla jätta üksnes tema enda vastu suunatud tsiviilhagi või riigi konfiskeerimisnõude või talle mõistetava varalise karistuse tagamiseks. Näiteks on kolmanda isiku (KrMS § 401) vara arestimine konfiskeerimise või selle asendamise tagamiseks võimalik üksnes selleks, et tagada kolmandale isikule endale kuuluva vara võimalikku konfiskeerimist KarS § 83 lg 3, § 831 lg 2 või § 83^2 lg 3 alusel või kolmandalt isikult rahasumma väljamõistmist KarS § 84 alusel, mitte aga selleks, et tagada süüdistatava vara võimalikku konfiskeerimist või selle asendamist. Samuti ei saa tsiviilhagi tagamiseks arestida vara, mis ei kuulu sellele kahtlustatavale, süüdistatavale, tsiviilkostjale või kolmandale isikule, kelle vastu esitatud või esitatava tsiviilhagi tagamiseks vara arestimine toimub.
Kriminaalasja lahendav kohus ei saa otsustada isiku subjektiivsete õiguste ja kohustuste üle, ilma et seda isikut oleks (nt kolmanda isikuna) kriminaalmenetlusse kaasatud ja tal oleks võimaldatud seaduses ettenähtud korras oma õigusi kaitsta.