text:
Kuusalu valla kaugkütte piirkondade määramine, võrguga liitumise ja eraldumise tingimused ja kord ning nõuded piirhindade kooskõlastamiseks – Riigi Teataja
Kuusalu valla kaugkütte piirkondade määramine, võrguga liitumise ja eraldumise tingimused ja kord ning nõuded piirhindade kooskõlastamiseks
Kuusalu valla kaugkütte piirkondade määramine, võrguga liitumise ja eraldumise tingimused ja kord ning nõuded piirhindade kooskõlastamiseks - sisukord
§ 1 Kaugkütte piirkondade kehtestamise eesmärk ja ülesanne
§ 3 Kaugkütte piirkondade määramine
§ 7 Määruse jõustumine ja avalikustamine
RT IV, 08.02.2014, 23
Vastu võetud 16.12.2004 nr 26
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 6 lõike 1, kaugkütteseaduse paragrahvi 5 ja kaugkütte piirkondade määramise töörühma ning Kuusalu Vallavalitsuse ettepanekute alusel
§ 1. Kaugkütte piirkondade kehtestamise eesmärk ja ülesanne
(1) Käesoleva määruse eesmärgiks on säilitada valla territooriumil olemasolevad kaugküttevõrgud kui soojuse tootmiseks hädavajalikud tehnilised ja keskkonnasõbralikud insenerirajatised, piirata ressursside raiskamist, viia korteriomanike tasu suurus tarbitud sooja eest korterelamutes vastavusse tegeliku tarbimisega ja anda soojusettevõtjatele kindlust kaugküttesüsteemide arendamisel.
(2) Käesolev määrus piiritleb Kuusalu valla territooriumil asuvad kaugkütte piirkonnad, kehtestab kaugküttevõrguga liitumise ja eraldumise tingimused ja korra ning määratleb nõuded piirhindade kooskõlastamiseks.
(1) Kaugkütte piirkond on üldplaneeringu alusel kindlaksmääratud tiheasustusala, millel asuvate tarbijapaigaldiste varustamiseks soojusega kasutatakse kaugkütet, et tagada kindel, usaldusväärne, efektiivne, põhjendatud hinnaga ning keskkonnanõuetele ja tarbijate vajadustele vastav soojavarustus.
(2) Võrguettevõtja on kaugkütte piirkonnas soojatootmise- ja müügiga tegelev soojusettevõte, kes haldab nimetatud piirkonnas kaugküttevõrku.
§ 3. Kaugkütte piirkondade määramine
(1) Kuusalu aleviku kaugkütte piirkond kehtestatakse vastavalt lisa 1 skeemile.
(2) Kolga küla kaugkütte piirkond kehtestatakse vastavalt lisa 2 skeemile.
(1) Kaugküttepiirkonnas on võrguga liitumine kohustuslik kõigile kaugküttepiirkonnas asuvatele isikutele, kelle omanduses või valduses on tarbijapaigaldis ehitatava või rekonstrueeritava ehitise soojusega varustamiseks välja arvatud käesoleva paragrahvi 4 lõikes 3 nimetatud juhtudel.
(5) Võrguettevõtjal on õigus võtta võrguga liitujalt põhjendatud liitumistasu. Energiaturu Inspektsioonil on õigus kontrollida Kaugkütteseaduse paragrahvi 9 lõikes 1 nimetatud võrguettevõtja ning vallavalitsusel muu võrguettevõtja poolt määratud liitumistasu põhjendatust.
(1) Võrgust eraldumine on võrguühenduse alaline likvideerimine. Võrgust eraldumiseks loetakse ka soojuse ostu-müügilepingu ülesütlemist ning soojatarbimise lõpetamist.
(2) Soojusvarustuse ajutise katkestamise ja taastamise üldtingimused ning kord võrguettevõtjale on sätestatud Kaugkütteseaduse paragrahvis 17.
(3) Soojavarustuse ajutine katkestamine ja taastamine tarbija taotlusel peab olema kooskõlastatud võrguettevõtjaga.
(5) Enne kaugkütte piirkonna määramist kaugküttesüsteemist eraldunud korteri omanik peab korterelamu haldajale või võrguettevõtjale tasuma kaugkütte kaudse kasutamise eest osa korteri üldpinna alusel arvutatud küttekuludest. Küttekulude osa määrab elamu korteriomanike üldkoosolek, vajadusel kaasates soojuseksperte.
(6) Võrgust eraldumist kaugküttepiirkonnas on lubatud tarbijal taotleda alljärgnevatel juhtudel:
2) ehitise soojusvarustuse parameetrite muutmine rekonstrueerimise käigus selliselt, et ehitise varustamist soojusega kaugküttevõrgu kaudu ei ole võimalik jätkata võrgu tehniliste võimaluste tõttu.
(7) Eralduja peab võrgust eraldumise taotluse esitama võrguettevõtjale 3 kuud ette.
(8) Eraldumistingimused esitab võrguettevõtja eralduja taotluse alusel 10 tööpäeva jooksul.
(10) Eraldumist taotlev tarbija peab tasuma võrguettevõtjale eraldumisega seotud põhjendatud kulud.
(11) Omavolilise eraldumise või ajutise katkestamise puhul peab tarbija taastama kaugküttesüsteemi ja hüvitama kõik sellega tekitatud kahjud.
(1) Võrguettevõtja, kes lähtuvalt Kaugkütteseadusest ei pea soojuse hinda kooskõlastama Energiaturu Inspektsiooniga, esitab soojuse piirhinna kooskõlastamiseks põhjendatud taotluse vallavalitsusele.
(3) Võrguettevõtja poolt taotletud soojuse piirhinna kooskõlastamisel lähtub vallavalitsus eelkõige Kaugkütteseaduse paragrahvides 8 ja 9 sätestatust.
(4) Vallavalitsus teeb soojuse piirhinna kooskõlastuse kohta otsuse 30 kalendripäeva jooksul, alates nõuetekohase hinnataotluse esitamisest.
(5) Vallavalitsuse nõudel peab soojuse müüja selgitama ja põhjendama piirhinna moodustamise aluseid.
(6) Võrguettevõtja võib taotleda piirhinna ja hinnavalemi kooskõlastamist kuni kolmeks aastaks. Hinnavalemit kasutatakse soojuse piirhinna kooskõlastamiseks võrguettevõtja taotlusel tema tegevusest sõltumatute ja soojuse hinda mõjutavate tegurite (nt hinna muutuvkulu komponentide muutumine) ilmnemisel.
(7) Võrguettevõtja peab avalikustama oma võrgupiirkonnas soojuse piirhinna vähemalt kolm kuud enne selle kehtima hakkamist.
(8) Vallavalitsus ei avaldada seoses soojuse piirhinna kooskõlastamisega saadud teavet kolmandatele isikutele, välja arvatud juhul, kui teabe avaldamine on ette nähtud seadusega või kui teabe edastamine on vajalik Kaugkütteseadusest tulenevate kohustuste täitmiseks.
§ 7. Määruse jõustumine ja avalikustamine
(1) Määrus jõustub 01. jaanuarist 2005.
(2) Määrus kuulub avalikustamisele Riigi Teataja elektroonilises andmebaasis.
Lisa Kuusalu aleviku kaugkütte piirkond
Lisa Kolga küla kaugkütte piirkond

matches:
§ 1
§ 3
§ 7
§ 1
§ 3
§ 7


Määrus kehtestatakse « Liiklusseaduse» (RT I 2001, 3, 6; 2002, 92, 531; 105, 613; 110, 654 ja 655; 2003, 26, 156; 32, õiend; 78, 522; 2004, 30, 208; 46, 329) § 13 lõike 3 alusel.
6) riiklik registreerimismärk (edaspidi registreerimismärk) on sõiduki standardikohane tunnusmärk, millele on kantud Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse (edaspidi ARK) poolt sellele sõidukile antud tähtede ja numbrite kombinatsioon. Trollibussi registreerimismärgiks on omaniku poolt trollibussi registreerimisel antud number;
7) õigustatud kasutaja on juriidiline või füüsiline isik, kelle nimi on sõiduki omaniku kirjaliku avalduse alusel kantud registreerimistunnistusele;
§3. Registritoimingu korraldus
(1) ARK teostab registritoiminguid omaniku taotluse alusel.
(2) Registritoimingu teostamiseks omaniku taotluse alusel peab sõiduki omanik esitama kirjaliku avalduse ja vajalikud alusdokumendid. Kõikide registritoimingute avalduste esitamiseks võib omanik volitada esindajat, kes peab esitama vähemalt lihtkirjaliku volikirja, kui õigusaktides ei ole sätestatud teisiti. Taotleja peab esitama isikutunnistuse või sellega võrdsustatud isikut tõendava dokumendi.
§4. Sõiduki registreerimine
(3) Kui sõiduki omanik on füüsiline isik, kes ei oma elamisluba Eestis, või juriidiline isik, kes ei ole seaduses ettenähtud korras Eestis registreeritud, registreeritakse sõiduk tema poolt vastutavaks kasutajaks määratud Eestis registreeritud juriidilise isiku, alaliselt elava või elamisluba omava füüsilise isiku nimele.
(4) Teeliikluses kasutatav sõiduk tuleb Eestis registrisse kanda viie tööpäeva jooksul pärast sõiduki omandamist, ümberasumist või tollivormistust.
(5) Enne sõiduki registreerimist tuleb sõidukile teostada registreerimiseelne ülevaatus ARK-s.
(8) Sõiduk registreeritakse omaniku või tema esindaja kirjaliku avalduse alusel, millele tuleb vajadusest lähtuvalt lisada või esitada dokumendid alljärgnevast loetelust:
6) teeliikluses osaleva sõiduki kehtiv liikluskindlustuspoliis;
7) ekspertiisiakt ümberehitatud või üksikkorras valmistatud sõiduki korral.
(12) Sõidukit saab registreerida ainult ühe isiku nimele. Kui sõiduk kuulub kaasomanikele, registreeritakse see omanike poolt tehtud kirjaliku avalduse või volikirja alusel ühe nimele neist.
§5. Registriandmete muutmine
(1) Registriandmete muutmiseks peab sõiduki omanik või tema esindaja esitama viie tööpäeva jooksul alates andmete muutusest ARK-le kirjaliku avalduse, millele tuleb vajadusest lähtuvalt lisada või esitada dokumendid alljärgnevast loetelust:
4) teeliikluses osaleva sõiduki kehtiv liikluskindlustuspoliis;
5) ekspertiisiakt ümberehitatud sõiduki korral.
(3) Registriandmete muutmiseks sõiduki võõrandamisel võivad registrisse kantud omanik või tema esindaja ja omandaja koos esitada kahepoolselt allkirjastatud avalduse, millega kinnitavad sõiduki võõrandamise lepingu olemasolu.
(4) Sõidukit ARK-le kontrollimiseks esitamata ei saa muuta registriandmeid:
1) sõiduki andmete muutmisel;
2) registreerimistunnistuse puudumisel;
3) kehtiva korra kohase tehnoülevaatuse puudumisel;
4) sõidukil, millel puudub VIN-kood.
(6) Käsutuspiirangut omavate sõidukite registriandmete muutmiseks peab olema piirangu kehtestaja nõusolek.
(7) Sõiduki kasutaja andmete kandmine registrisse ja registreerimistunnistusele või kasutaja andmete muutmine teostatakse sõiduki omaniku või tema esindaja kirjaliku avalduse alusel. Kui sõidukit kasutatakse kasutuslepingu või omandireservatsiooniga müügilepingu alusel, tuleb vastutava kasutaja registrisse kandmiseks avalduses esitada andmed vastava lepingu kohta.
§6. Registriandmete täpsustamine
(3) Sõiduki omandi üleandmisel võib sõiduki eelmine omanik või tema esindaja esitada ARK-le avalduse koos omandi üleandmist tõendava dokumendiga.
§7. Registrist kustutamine
(1) Sõiduk kustutatakse registrist ajutiselt sõiduki omaniku või tema esindaja avalduse alusel. Ajutise registrist kustutamise periood on mitte vähem kui kolm kuud ja mitte rohkem kui üks aasta. Avalduses märgitud ajutise registrist kustutamise perioodi möödumisel loetakse sõiduk registris olevaks.
2) sõidukit ei ole esitatud korralisele ülevaatusele pärast kahe ülevaatusperioodi möödumist;
1) sõiduki väljaviimisel Eestist seoses sõiduki omaniku ümberasumisega või sõiduki võõrandamisel teise riiki;
2) litsentseeritud jäätmekäitleja väljastatud lisa 2 nõuetekohase lammutustõendi alusel;
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 2 nimetatud põhjusel registrist kustutatud sõiduk loetakse registris olevaks pärast korralise tehnoülevaatuse läbimist.
(8) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 2 nimetatud juhul tagastatakse ARK-le registreerimismärk ja registreerimistunnistus.
(10) Sõiduki registrist kustutamine on keelatud, kui sõiduk on koormatud registerpandiga või on võõrandamiskeelu all. Registrist ajutiseks kustutamiseks on vajalik sõiduki käsutuspiirangu kohaldaja nõusolek.
(11) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 1 ja 3 nimetatud juhtudel peab sõiduki registrist kustutamiseks esitama teeliikluses osaleva sõiduki kehtiva liikluskindlustuspoliisi ning andmed riigilõivu ja maksu tasumise kohta, kui riigilõivu või maksu tasumine on seaduses ette nähtud.
§8. Registreerimistunnistuse väljastamine
§9. Registreerimistunnistuse asendamine
(1) Kadunud, varastatud või kasutamiskõlbmatuks muutunud registreerimistunnistuse asendamiseks tuleb sõiduki omanikul või ametlikult kinnitatud volikirja alusel tema poolt volitatud isikul ARK-le esitada kirjalik taotlus, näidates ära asendamise tinginud asjaolud.
(2) Kui omanik ja omandaja esitavad registriandmete muutmiseks sõiduki võõrandamisel kahepoolselt allkirjastatud avalduse, ei ole kaotatud, varastatud või kasutamiskõlbmatuks muutunud registreerimistunnistuse eelnev asendamine nõutav.
§10. Registreerimistunnistuse tagastamine
§11. Registreerimismärgi väljastamine
§12. Registreerimismärgi asendamine
§13. Registreerimismärgi tagastamine
5) märkuste lahtrisse sissekande «Kehtib ainult koos teisaldatava registreerimismärgi kasutamise žurnaaliga».
§15. Üleminekusäte
§16. Varasema õigusakti kehtetuks tunnistamine
SÕIDUKITE TEISALDATAVATE REGISTREERIMISMÄRKIDE JA NENDE KASUTAMISE ŽURNAALIDE VÄLJASTAMISE, KASUTAMISE JA TAGASTAMISE KORD
1. Käesoleva korraga kehtestatakse nõuded teisaldatavate registreerimismärkide ja nende kasutamise žurnaalide väljastamise, kasutamise ja tagastamise kohta.
2. Teisaldatavat registreerimismärki võib kasutada ainult Eestisse müügiks toodud või Eestis valmistatud registrisse kandmata sõiduki müügieelsel proovi- või katsesõidul Eesti Vabariigi üldkasutatavatel teedel, mere- või raudteetranspordiga Eestisse sissetoodud sõiduki omal käigul sõitmisel piiripunktist, tolliterminalist (tollilaost) kauplusesse, registreerimiseelsele ülevaatusele või ühest müügikohast teise.
3. Teisaldatav registreerimismärk ja selle kasutamise žurnaal väljastatakse ARK poolt kirjaliku avalduse alusel:
1) uute sõidukite sisse- ja väljaveo, hulgi- ja jaemüügi õigusega ettevõtjale;
2) kasutatud sõidukite sisse- ja väljaveo, hulgi- ja jaemüügi õigusega ettevõtjale kasutamiseks ainult M2-, M3-, N2-, N3-, O2-, O3- ja O4-kategooria sõidukitel ning uutel sõidukitel, kui ettevõtjal on uute sõidukite müügiõigusega ettevõtja kinnitus viimase poolt imporditud uute sõidukite müügiks.
4. Teisaldatav registreerimismärk ja selle kasutamise žurnaal väljastatakse kuni tegevusloa kehtivuse lõppemiseni, kuid mitte kauemaks kui üheks aastaks.
5. Teisaldatavaid registreerimismärke väljastatakse ettevõtjale sõltuvalt tema müügikohtade arvust. Ühele ettevõtjale väljastatavate teisaldatavate registreerimismärkide koguse määrab ARK.
7. Teisaldatavat registreerimismärki võib kasutada ainult selle ettevõtja sõidukil, kellele registreerimismärk on väljastatud.
8. Teisaldatava registreerimismärgi kasutamisel peab sõidukis olema selle ettevõtja esindaja, kellele registreerimismärk on väljastatud. Ettevõtja esindajal peab olema kaasas teisaldatava registreerimismärgiga sõiduki registreerimistunnistus, teisaldatava registreerimismärgi kasutamise žurnaal, kehtiv liikluskindlustuspoliis, juhiluba vastava kategooria sõiduki juhtimiseks, ettevõtja poolt väljastatud volikiri ja mootorsõidukimaksu tasumist tõendav dokument juhul, kui vastav maks on kehtestatud.
9. Enne teisaldatava registreerimismärgi kasutamise žurnaali väljastamist peab ARK kandma žurnaali ettevõtja nime, aadressi, kontakttelefoni numbri, registrikoodi, teisaldatava registreerimismärgiga sõiduki registreerimistunnistuse numbri ja teisaldatava registreerimismärgi tähtede ja numbrite kombinatsiooni.
10. Teisaldatava registreerimismärgi kasutamisel peab teisaldatavat registreerimismärki omav ettevõtja kandma registreerimismärgi kasutamise žurnaali enne sõidukiga sõidu alustamist:
1) sõiduki liigi, margi, mudeli, VIN-koodi, värvuse;
2) kasutaja nime, aadressi, juhiloa numbri;
3) sõiduki kasutamise aja (kuupäev ja kellaaeg);
4) sõiduki soetamist tõendava dokumendi (dokumentide) nimetuse, numbri, väljastaja. Ülaltoodud andmete tõesust kinnitab kasutaja oma allkirjaga.
11. Teisaldatav registreerimismärk peab olema paigaldatud sõidukile registreerimismärgi jaoks ettenähtud kohta.
12. Sõiduk, millel kasutatakse teisaldatavat registreerimismärki, peab vastama kehtivatele tehnonõuetele ja omama nõuetekohast varustust.
13. Teisaldatava registreerimismärgiga sõidukiga võib sooritada proovi- või katsesõite üldkasutatavatel teedel ja sõite registreerimiseelsele ülevaatusele alates kella 8.00 kuni 20.00.
14. Ettevõtja, kellele teisaldatav registreerimismärk on väljastatud, vastutab märgi sihipärase kasutamise ja käesoleva korra järgimise eest, tagab teisaldatava registreerimismärgi kasutamise ajal kella 8.00–20.00 selleks volitatud ametiisikute (politsei, toll, piirivalve, ARK jt) päringutele operatiivse vastamise.
15. Teisaldatava registreerimismärgi ja/või nende kasutamise žurnaali kaotuse, varguse või hävimise korral kuulub teisaldatava registreerimismärgi kasutamise žurnaal ja/või teisaldatav registreerimismärk ARK-le tagastamisele koos vastavasisulise seletuskirjaga. Uue teisaldatava registreerimismärgi ja selle kasutamise žurnaali väljastamise võimalikkuse otsustab ARK.
16. Kasutamiskõlbmatuks muutunud teisaldatava registreerimismärgi kasutamise žurnaal vahetatakse ARK poolt ettevõtja kirjaliku avalduse alusel.
17. Teisaldatavad registreerimismärgid ja nende kasutamise žurnaalid ning teisaldatava registreerimismärgiga sõiduki registreerimistunnistused kuuluvad kohustuslikule tagastamisele ARK-le, kui:
2) ettevõtja likvideeritakse või lõpetab käesoleva korra punktis 2 toodud tegevuse;
3) Politsei-, Piirivalve-, Maksu- ja Tolliamet või teised pädevad ametiasutused on teinud esildise käesoleva korra nõuete mittetäitmise kohta.


Ravikindlustuse seadusega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Ravikindlustuse seadusega seonduvate seaduste muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 23. detsembri 2002. a otsusega nr 310
§ 1. Maksukorralduse seaduse (RT I 2002, 26, 150; 57, 358; 63, 387; 99, 581) § 29 punktis 14 asendatakse sõnad «Eesti Vabariigi ravikindlustusseaduses (RT 1991, 23, 272; RT I 1999, 7, 113; 29, 397; 2000, 57, 374; 84, 536; 102, 675; 2001, 42, 233; 47, 260)» sõnadega «ravikindlustuse seaduses (RT I 2002, 62, 377)».
§ 2. Elundite ja kudede siirdamise seaduse (RT I 2002, 21, 118; 53, 336; 63, 387) § 15 lõikes 2 asendatakse sõnad «Eesti Vabariigi ravikindlustusseaduses (RT 1991, 23, 272; RT I 1999, 7, 113; 29, 397; 2000, 57, 374; 84, 536; 102, 675; 2001, 42, 233; 47, 260)» sõnadega «ravikindlustuse seaduses (RT I 2002, 62, 377)».
§ 3. Kaitseväeteenistuse seaduse (RT I 2000, 28, 167; 2001, 34, 190; 47, 260; 58, 353; 97, 604; 100, 648; 2002, 61, 375; 63, 387) § 163 lõikes 2 asendatakse sõnad «ravikindlustusseaduses (RT 1991, 23, 272; RT I 1999, 7, 113; 29, 397)» sõnadega «ravikindlustuse seaduses (RT I 2002, 62, 377)».
§ 4. Kuriteoohvritele riikliku hüvitise maksmise seaduses (RT I 1999, 4, 51; 2001, 12, 50; 100, 648; 2002, 56, 350; 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
« (2) Töövõimetusest tulenev kahju hüvitatakse ravikindlustuse seaduse (RT I 2002, 62, 377) § 55 alusel arvutatud ühe kalendripäeva keskmisest tulust lähtuvalt.»;
« (3) Kuni 2003. aasta 1. aprillini hüvitatakse töövõimetusest tulenev kahju ravikindlustuse seaduse § 88 alusel arvutatud ühe kalendripäeva keskmisest tulust lähtuvalt.»
§ 5. Käesolev seadus jõustub Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.


2 LASTEAEDA VASTUVÕTMISE KORD
§ 3 Lasteaia rühma komplekteerimine
§ 4 Osaajalise koha loomine
§ 5 Lapse lasteaiast lahkumine
3 LASTEAIAST VÄLJAARVAMISE KORD
§ 6 Lapse lasteaiast väljaarvamine
RT IV, 23.05.2014, 30
Vastu võetud 15.05.2008 nr 2
Määrus kehtestatakse ”Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 6 lõike 2 ja ”Koolieelse lasteasutuse seaduse” § 15 lõike 4 alusel.
(1) Käesolev kord reguleerib Häädemeeste valla koolieelsetesse lasteasutustesse (edaspidi lasteaed) laste vastuvõttu, sealt väljaarvamist ja lasteaiakoha kasutamist.
(2) Lapsevanem või teda asendav isik (edaspidi lapsevanem) võib valida lasteaia vastavalt oma soovile, kui soovitud lasteaias on vabu kohti.
2. peatükk LASTEAEDA VASTUVÕTMISE KORD
(1) Lasteaeda võetakse esmajärjekorras koolieast nooremaid lapsi, kelle elukohaks Eesti Vabariigi rahvastikuregistris on märgitud Häädemeeste vald. Vabade kohtade olemasolul ja Häädemeeste Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) eelneval nõusolekul võib lasteaeda võtta teise kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil elavaid lapsi, eelistades Häädemeeste vallas töötavate vanemate lapsi. Teised kohalikud omavalitsused osalevad lasteaia kulude katmisel Koolieelse lasteasutuse seaduses sätestatud korras.
(2) Lapse lasteaeda vastuvõtmiseks esitab lapsevanem või lapse seaduslik esindaja (edaspidi vanem) lasteaia juhatajale vormikohase kirjaliku avalduse hiljemalt 31.maiks, kus märgitakse:
2) Kuu ja aasta, millal soovitakse panna laps lasteaeda, ning kas laps tuleb kodust või teisest lasteasutusest;
3) Pere liikmete arv, laste arv perekonnas, kodune aadress, telefon;
4) Lapse ema ees- ja perekonnanimi, töökoht, amet, isikukood, telefon, e-post;
5) Lapse isa ees- ja perekonnanimi, töökoht, amet, isikukood, telefon, e-post;
6) Märge, kelle nimele vormistatakse lasteaia toiduraha ja kohamaksu arve;
7) Kinnitus valla elanike registrisse kandmise kohta;
8) Kinnitus lasteaia tegevus- ja päevakava, kodukorra ning käesoleva määruse täitmise kohta;
(3) Avaldused registreeritakse ja järjestatakse nende laekumise aja järgi. Avalduste alusel toimub lasteaiarühmade komplekteerimine algavaks õppeaastaks.
(4) Juhul kui vanem soovib muuta lasteaia valikut, esitab ta uue avalduse. Lasteaia valiku muutmine tühistab eelneva valiku ning uus avaldus saab koha valitud lasteaia järjekorra lõpus
(5) Kui soovitud lasteaias puudub vaba koht, siis pakub vallavalitsus vanemale võimalust panna laps olemasolevale vabale kohale teises valla lasteaias. Koha vastuvõtmise korral kustutatakse laps esialgselt soovitud lasteaia järjekorrast.
(6) Kui laps on lasteaeda vastu võetud, kuid lapse lasteaeda tulek lükkub edasi, arvatakse laps vanusegrupi järjekorras esimeseks. Lasteaeda tuleku edasilükkamise kohta teeb vanem kirjaliku avalduse lasteaia juhatajale. Kui sarnaseid avaldusi on rohkem kui üks, järjestatakse avaldused laekumise järjekorras.
(7) Arvestust laste lasteaeda vastuvõtmise ja sealt lahkumise kohta peab lasteaia juhataja. Lasteaeda vastuvõtmise ja sealt väljaarvamisega seotud vaidlused lahendab vallavalitsus.
(8) Õppeaasta jooksul võetakse lapsevanema avalduse alusel lapsi täiendavalt vastu vabade kohtade olemasolul.
§ 3. Lasteaia rühma komplekteerimine
Lasteaia juhataja komplekteerib ja kinnitab lasteaia järgmise õppeaasta rühmad avalduste laekumise järjekorras 5.septembriks ja esitab laste nimekirja vallavalitsusele ühe nädala jooksul.
(1) Otsuse lapse lasteaeda vastuvõtmise või mittevõtmise kohta teeb lasteaia juhataja. Lasteaia juhataja teatab vanemale lapse vastuvõtmisest avalduses toodud telefoninumbril või aadressil ning teatab lepingu sõlmimise kuupäeva. Kui lapsevanem ei too lepingus kokkulepitud kuupäevallast lasteaeda ega ole sellest informeerinud, arvab juhataja lapse lasteaiast välja. Vabanenud kohale võetakse vastu järjekorras järgmine laps.
(2) Eelisjärjekorras võetakse lasteaeda:
1) lapsed, kellel on jäänud üks aasta kooliminekuni, et realiseerida koolivalmiduse nõudeid;
2) paljulapselise pere laps (peres on 4 ja enam last), kellest lapsevanem on kohustatud lasteaeda teavitama kirjalikult ja dokumentaalselt;
3) lapsed, kelle mõlemad vanemad töötavad või soovivad tööle asuda ja kellel pole teisi mittetöötavaid täiskasvanud perekonnaliikmeid;
4) vallavalitsuse otsusega lasteaeda suunatavad lapsed;
5) eriõpetust ja -hoolt vajav laps nõustamiskomisjoni otsuse alusel juhul, kui lasteaias on moodustatud sobitus-, tasandus- või erirühm.
(3) Kui vanemal on võlgnevus vanema poolt tasumisele kuuluva summa osas mõnes Häädemeeste valla hallatavas asutuses, ei võimaldata lapsele kohta lasteaias enne võlgnevuse tasumist.
(4) Lasteaiarühmade eelkomplekteerimine algab 1. aprillil, mil lasteaia juhataja kontrollib 31. märtsi seisuga lasteaia järjekorras oleva lapse olemasolu Häädemeeste valla elanikeregistris ja koostab vastuvõetavate laste nimekirja, vajadusel seda vallavalitsusega kooskõlastades.
(5) Lasteaiarühmade iga-aastane komplekteerimine lõpetatakse 01. juuniks. Vastuvõetud laste nimekiri täpsustatakse hiljemalt 31. augustiks. Lasteaia juhataja esitab vallavalitsusele lasteaeda vastuvõetud laste nimekirja hiljemalt 10. septembriks.
(6) Aasta jooksul vabanenud kohad tuleb komplekteerida arvates vabanemise päevast kahe nädala jooksul. Kui järjekorras ei ole nimekirjast väljaarvatutega samaealisi lapsi, võib tuua üle eelmistest vanuserühmadest lapsi nende rühma õpetajate ettepanekul ja lapsevanemate nõusolekul.
(7) Lasteaia koha kasutamise kohta sõlmib lasteaia juhataja vanemaga lepingu. Lepingus sätestatakse mõlema poole kohustused, õigused ja vastutus.
(8) Lasteaia juhataja tutvustab vanemale lasteaeda vastuvõtu ja sealt lahkumise korda ning lasteaia tegevus- ja päevakava, informeerib vanemat tema poolt tasumisele kuuluvatest tasudest, nende suurusest ja tasumise tähtajast.
(9) Vanemal on õigus saada lasteaiast ja vallavalitsuselt teavet vabade kohtade ja järjekorra kohta lasteaias, vanema poolt makstava tasu suuruse ja selle kehtestamise aluste kohta, samuti muud teavet, mis puudutab lasteaia tegevus- ja päevakava ning töökorraldust.
§ 4. Osaajalise koha loomine
Kooliks valmistuvaid ning erandina nooremaid lapsi võib vastu võtta osaajalistele kohtadele, mis luuakse vastavate tingimuste olemasolul. Osaajalise koha kasutamisel arvatakse laps lasteaia nimekirja osaajarühmale kinnitatud õppeperioodiks. Osaajalise koha kasutamise ajaks säilitab laps lapsevanema soovil oma koha järjekorras.
§ 5. Lapse lasteaiast lahkumine
3. peatükk LASTEAIAST VÄLJAARVAMISE KORD
§ 6. Lapse lasteaiast väljaarvamine
3) lapse kooliminekul.
(2) Lapse võib lasteaia juhataja lasteaiast välja arvata:
1) Kui laps on lasteaiast puudunud kaks või enam kalendrikuud ja/või lasteaeda ei ole pikaajalise puudumise põhjustest informeeritud;
2) kui vanem on jätnud maksmata enam kui kahe kuu lasteaiatasu, sealjuures on juhataja eelnevalt lapsevanemat kirjalikult võlast teavitanud ja kokkulepet võla tasumiseks pole saavutatud.
(3) Lapse lasteaiast väljaarvamisel juhataja otsuse alusel kustutatakse laps nimekirjast järgneva kuu esimesel kuupäeval, lapse väljaarvamisest lasteaiast (v.a kui laps läheb kooli) teatab lasteaia juhataja kirjalikult vanemale kahe nädala jooksul.
(1) Tunnistada kehtetuks Häädemeeste Vallavalitsuse 02.09.1997. a määrus nr 6 „Valla koolieelsete lasteasutuste vastuvõtmise ja lahkumise kord”.
(2) Määrus jõustub 21. mail 2008. a.
Lisa 2 Kohustuse täitmise leping


Politsei andmekogu pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Politsei andmekogu pidamise põhimäärus
Politsei andmekogu pidamise põhimäärus - sisukord
§ 5 Infosüsteemi vastutav töötleja
§ 21 Andmete edastamine välisriigile
RT I, 20.06.2017, 9
Määrus kehtestatakse «Politsei ja piirivalve seaduse» § 13 lõike 1 alusel ning kooskõlas «Avaliku teabe seaduse» § 435 lõikega 1.
(1) Infosüsteemi eesmärk on politseiliste ülesannetega seotud toimingute ja menetlustega seotud andmete kogumine ühtsesse andmekogusse politseiliste ülesannete efektiivseks ja kiireks täitmiseks ning tõhusa järelevalve teostamiseks.
(2) Politseilised ülesanded käesoleva määruse tähenduses on sisejulgeoleku ja elanikkonna turvalisuse tagamiseks riigiasutusele pandud ülesanded.
§ 5. Infosüsteemi vastutav töötleja
Infosüsteemi vastutav töötleja on Politsei- ja Piirivalveamet (edaspidi vastutav töötleja).
3) menetlusotsustuste ja toimingute kohta – otsustuse number, otsustuse tegemise aeg, liik, alus, süüteo kvalifikatsioon, koostaja/menetleja, otsustuse või toimingu sisu või kirjeldus ja põhistus, karistuse liik ja määr või hoiatustrahvi määr, menetluskulude liik ja summa, viitenumber, jõustumisaeg, tasumise/täitmise tähtaeg, seotud infoobjektid vastavalt §-le 8, täiendav teave, dokumendi fail;
2) Maksu- ja Tolliametil – ühiste infoobjektide andmestikust, süüteomenetluse andmestikust süüteomenetluse läbiviimisel, ennetava tegevuse andmestikust menetluste tagamiseks, otsimise andmestikust tagaotsitavate isikute tabamiseks, jälitusmenetluse andmestikust jälitustegevuse teostamisel ning reageeriva tegevuse andmestikust andmeid Maksu- ja Tolliameti patrulltoimkondade kohta ja põhjendatud teadmisvajadusel taotluse alusel teiste patrulltoimkondade asukoha kohta politseiliste ülesannete täitmisel;
4) Kaitsepolitseiametil – ühiste infoobjektide andmestikust, süüteomenetluse andmestikust süüteomenetluse läbiviimisel, ennetava tegevuse andmestikust menetluste tagamiseks, otsimise andmestikust tagaotsitavate isikute tabamiseks, jälitusmenetluse andmestikust jälitustegevuse teostamisel ning reageeriva tegevuse andmestikust andmeid patrulltoimkondade asukoha põhjendatud teadmisvajadusel taotluse alusel julgeolekuasutuse ülesannete täitmisel;
6) Siseministeeriumil – ühiste infoobjektide andmestikust, süüteomenetluse andmestikust, ennetava tegevuse andmestikust, reageeriva tegevuse andmestikust, arestimajade tegevuse andmestikust, otsimise andmestikust sisejulgeoleku valdkonda puudutava operatiivinformatsiooni kogumiseks, analüüsimiseks ja edastamiseks ning jälitusmenetluse andmestikust jälitustegevuse seaduslikkuse ja põhjendatuse kontrollimiseks;
9) Keskkonnainspektsioonil – ühiste infoobjektide andmestikust, süüteomenetluse andmestikust kriminaalmenetluse osast süüteomenetluse läbiviimisel, ennetava tegevuse andmestikust menetluse tagamiseks ja otsimise andmestikust tagaotsitavate isikute tabamiseks;
§ 21. Andmete edastamine välisriigile
Välisriigile võib andmeid saata Euroopa Liidu õigusest tuleneva kohustuse täitmiseks, rahvusvaheliste konventsioonide, välislepingute või riigiasutuste koostöölepinguga ettenähtud juhtudel ja korras.
(1) Isikuandmete töötlemisel peab vastutav töötleja tagama «Isikuandmete kaitse seaduse» ja «Avaliku teabe seaduse» nõuete järgimise.
4) punktis 41 nimetatud andmed 7 aasta möödumisel andmete arhiveerimisest arvates.
Infosüsteemi pidamist ning hooldus- ja arendustöid rahastatakse riigieelarvest vastutavale töötlejale selleks otstarbeks eraldatud vahenditest.


puude raskusastme tuvastamine
sotsiaalsete erivajadustega inimeste kaitse
politsei abistamiskohustus
3-17-1110/84 Riigikohtu halduskolleegium 05.09.2019
HKMS § 59 lg 1
HMS § 7 lg 2
HMS § 56 lg 1
Halduskohtu pädevuses ei ole lahendada vaidlusi, mis on võrsunud tsiviilõiguslikust suhtest, sh kaebusi otseselt tervishoiuteenuse osutamise peale (mh eksperdiarvamuse aluseks olevate andmete tervise infosüsteemi kandmine). Halduskohus on pädev tuvastama asjaolusid, millest sõltub haldusakti õiguspärasus (vt HKMS § 4 lg-d 1 ja 4). Muu hulgas on haldusakti kontrollimisel halduskohtu pädevuses tuvastada, kas haldusakti toetava eksperdiarvamuse andja on kasutanud eksperdiarvamuse koostamisel tervise infosüsteemi kantud andmeid õigesti (eelkõige võtmetegevuse raskusastme määramisel). (p 24)
Arvestades töövõime hindamise taotlustega kaasnevat töökoormust, piisab töövõime hindamise ja puude raskusastme tuvastamise otsuse põhjendamiseks sellest, kui töötukassa ja Sotsiaalkindlustusamet selgitavad taotluse esitanud isikule otsustes seda, kuidas kehtestatud metoodikat rakendades tema puhul tulemuseni jõuti. See eeldab paratamatult, et teatud ulatuses tuleb selgitada ka metoodikat. Selgitamine ei tähenda seaduse ja määruste normide kopeerimist haldusaktis, vaid isikule arusaadavaks tegemist. Haldusakti põhjendamine on oluline, tagamaks, et haldusakti adressaat mõistaks, miks otsus nii tehti.
Järgides HMS § 56 lg 1 teist lauset ja § 7 lg-t 2, võib haldusorgan anda õigusnorme, sh metoodikat selgitavad juhised, mis lihtsas keeles ja vajaduse korral näidete varal avavad metoodika sisu. Haldusakti andmisel võib kasutada lähenemist, et viidatakse õigusnormide selgitamise osas neile adressaadile kättesaadavatele juhistele (kas kodulehel või haldusaktile lisatava n-ö teabelehena), kordamata neid põhjalikult haldusaktis. Sel juhul tuleb konkreetsest olukorrast lähtuvad põhjendused esitada siiski ka haldusaktis endas. (p 18)
Vt ka p 17 ja RKHK otsuse asjas nr 3-3-1-46-13 p 15 ja selle annotatsiooni.
Töövõime hindamise ja puude raskusastme tuvastamise menetluses ei piisa sellest, kui taotleja esitab eksperdiarvamuse kohta üldsõnalise vastuväite. Selleks et haldusorganil tekiks kõrgendatud uurimiskohustus, peab taotleja vastustajale ära näitama, millise valdkonna või võtmetegevuse puhul on eksperdiarvamuse andja eksinud. Seda eriti juhul, kui eksperdiarvamuse kohaselt vastab meditsiiniliste andmete alusel kaebaja terviseseisund tema hinnatud talitlusliku võimekuse raskusastmele või kaebaja hinnatust suuremale raskusastmele (st eksperdiarvamuse andja hinnangul esineb raskem piirang) või taotleja kirjeldatud terviseprobleemide kohta pole tervise infosüsteemi andmetel kirjeldust ega diagnoosi.
Haldusorgani uurimiskohustus on vaidluse korral suurem juhul, kui eksperdiarvamuse andja hinnangul ei vasta meditsiiniliste andmete (nt taotlejal on diagnoositud teatud haigus) alusel taotleja terviseseisund taotleja hinnatud piirangu raskusastmele ja eksperdiarvamuse andja leiab, et piirangu raskusaste on väiksem. Sellisel juhul on eksperdiarvamuse andjal ka täiendav põhjendamiskohustus (vt tervise- ja tööministri 7.09.2015. a määruse nr 39 „Töövõime hindamise taotlusele kantavate andmete loetelu, töövõime hindamise tingimused ja töövõimet välistavate seisundite loetelu“ § 7 lg 1 p 3). (p 21)
Haldusorgani uurimiskohustus ei eelda eksperdiarvamuse tervikuna kontrollimist. Haldusorgan peab kontrollima vaid neid hinnanguid, mille kohta taotleja esitab vastuväited, mille puhul eksperdiarvamuse andja on meditsiiniliste andmete alusel hinnanud taotleja piirangu raskusastmed väiksemaks kui taotleja või mille puhul haldusorgan näeb või peab ilmselgelt nägema täiendava uurimise vajadust. (p 23)
Töövõime hindamisel ja puude raskusastme tuvastamisel kasutatav eksperdiarvamus on haldusmenetluses tõend. Tegemist on juriidilises tavatähenduses erialaasjatundja arvamusega, mida haldusorgan saab kõrvutada teiste tõenditega, sh teise spetsialisti arvamusega, et oma seisukoht kujundada.
Juba haldusmenetluses (sh vaidemenetluses) teise eksperdi kaasamine aitaks kiirendada vaidluse lahendamist, kuna kohtumenetluses tuleks halduskohtul vajaduse korral töövõime hindamise ja puude raskusastme tuvastamise otsuse aluseks olevate asjaolude õigeks tuvastamiseks kaasata teine ekspert. Teisese arvamuse võimaldamine on tavaline ka teistes menetlustes (vt RaKS § 40). Lisaks tuleb haldusorganil arvestada ka sellega, et mõnedel juhtudel on kohtumenetluses tõendamiskoormus (st teise eksperdi hinnangu esitamise kohustus) just temal. (p 22)
Kui eksperdiarvamuse andja hinnangul on meditsiiniliste andmete alusel piirangu raskusaste väiksem kui taotleja hinnatud piirangu raskusaste ja taotleja seab eksperdiarvamuse andja hinnangu piirangu raskusastmele kahtluse alla, siis ei saa haldusorgan kahtlust alati kõrvaldada sellega, et sama eksperdiarvamuse andja kontrollib vaidemenetluses üle taotleja terviseandmete vastavuse piirangute raskusastmetele. Sellises olukorras on haldusorganil põhjust kaaluda piirangute raskusastmete õigsuse kindlaks tegemiseks teise tervishoiuteenuse osutaja või töötukassa arstiõppe läbinud töötaja kaasamist.
Juba haldusmenetluses (sh vaidemenetluses) teise eksperdi kaasamine aitaks kiirendada vaidluse lahendamist, kuna kohtumenetluses tuleks halduskohtul vajaduse korral töövõime hindamise ja puude raskusastme tuvastamise otsuse aluseks olevate asjaolude õigeks tuvastamiseks kaasata teine ekspert. Lisaks tuleb haldusorganil arvestada ka sellega, et mõnedel juhtudel on kohtumenetluses tõendamiskoormus (st teise eksperdi hinnangu esitamise kohustus) just temal. (p 22)
Halduskohus on pädev tuvastama asjaolusid, millest sõltub haldusakti õiguspärasus (vt HKMS § 4 lg-d 1 ja 4). Muu hulgas on haldusakti kontrollimisel halduskohtu pädevuses tuvastada, kas haldusakti toetava eksperdiarvamuse andja on kasutanud eksperdiarvamuse koostamisel tervise infosüsteemi kantud andmeid õigesti (eelkõige võtmetegevuse raskusastme määramisel). Sellest sõltub töövõime hindamine ja puude raskusastme tuvastamine. Töövõime hindamiseks või puude raskusastme tuvastamisel kasutatav eksperdiarvamus on tõend, mis on halduskohtus hinnatav ja teiste tõenditega ümberlükatav (vrd RKHK otsus asjas nr 3-3-1-44-14, p 19). (p 24)
Vt tõendamiskoormuse kohta seoses töövõime hindamist või puude raskusastme tuvastamist taotleva isiku nõrgema positsiooni ja vastustajatele antud pädevusega töövõime hindamisel ja puude raskusastme tuvastamisel (HKMS § 59 lg 1) p 26.
Vt ka annotatsiooni otsusele asjas nr 3-3-1-80-05, p 8.
Vt p-d 27 ja 28.
Vt ka p-d 21 ja 22.
Vt p 28.


Black friday 2020 ps4 games sale black friday top sellers: Bolt tõukeratas hind ipad pro 2020 unboxing in hindi
Elektripliitide müük rakveres grill hindi meaning. väärtuslikud euro iphone rakveres sendid canon eos 1100d müük.fermacell plaat hind crouse hinds houston..
Black friday 2020 ps4 games sale black friday top sellers. kust osta koer video iphone x wallpaper
Black friday 2020 ps4 games sale black friday top sellers. makita ls1018l hind black black friday clothes canada.tee ise jõulukingitused kleitide müük tallinnas.kasutatud rehvide müük haapsalus aktsiad mida osta 2020
Koi hindi nahk akna paigaldus friday hind
Kuponger till pojkvän osta läti bensiini hind.Sõude ergomeeter müük osta photoshop cc.Oscar pino hinds bitdefender family pack black friday.Weber gaasigrillide müük black friday 2020 ebay deals.Black friday miami sawgrass 2020 red bull video marketing.Kasutatud mööbli müük rakveres politsei arestitud autode müük.Vineer friday müük pärnu apple ostatnia lokalizacja.Hind legs ne demek rõngaslina müük.Pistaatsiapähkel hind black black friday iphone 8 plus red.Autosuvilate müük tequila hindi meaning.Gaasikatla paigalduse hind tesla model x müük.Blackberry q20 müük battlefield 4 premium müük.Terrassilaua ruutmeetri hind microsoft surface book 2 black friday amazon.Kuivatatud friday õunte müük best buy black friday lines 2020.Huawei p10 review hindi kingitus lasteaiaõpetajale
Väli wc müük epo black müük tartus.Ülemiste keskus pakkumised jalgpalli müük
Arvuti müük black friday sms marketing muhu sussid müük pärnus vorstiprits müük Delice pakkumised nike react müükElementmaja hind kaitseraudade müük piletilevi kinkekaart bbq grillide müük windows 10 hindi language pack müük erütritool müük.staffordshire beagle hind leg weakness laagrite müük viljandis bullterjer müük t1 mall vaateratas hind
Tv lg smart black friday black equestrian shops black friday.Kamina südamike müük jbl friday charge 3 review in hindi
Basenji hunderase black friday weekend food deals.Fifa black friday reddit roostevaba terase müük tartu.Nädala parim black hind ridaelamu boks müük.Hilti nivelliir müük agp videokaart müük.Kalamaimude müük arvuti osade müük.Replay black friday sale video iphone 8 plus gold.Ehitusloa hind autoklaasi toonimine hind.Pihlaka istikute müük ipadi hindi.Sõidukite müük aastaaruande koostamise hind.Tallinna hotellide eripakkumised loomade ost müük Microsoft office hindi youtube öösärkide müük black friday 2020 ps4 games sale black friday top sellers Mootorrataste müük tallinnas swedbank autode müükBeauty bay black friday code kingitus töölt lahkujale äripindade müük xbox one x osta.kamina südamike kannattaako ostaa tesla ulta black friday 2020 perfume müük jbl charge 3 review in hindi Spordiinventari müük vaipade müük tallinnas.Black friday travel deals caribbean puude müük.Red dead redemption 2 black friday nederland walmart black friday 2020 hours.Elamumaa müük käibemaks krohvimise ruutmeetri hind.Tallinna kaugkütte hind black friday facts 2020.Rolleri lubade hind bengali kass müüa.Aprilia rs4 125 müük kleit müük.Ruuterite müük rahva raamat kinkekaardid.Dalmaatsia koer hind küttepuude hind järvamaal.Puupliit müük black friday 2020 ps4 games amazon.Black friday chaos gif kaaliumnitraat müük.Mcdonalds happy meal hind hapnikumask müük.Http www ostalbkreis de korter pärnus müük.Black friday 2020 tv deals 32 inch matt and nat black friday sale
Õunapuu istikute müük tartus sale betooni müük kuressaares.Osta targalt ee samsung galaxy black s6 edge plus müük
Kasutatud jalgrataste müük palgi kokkuost hind.Osb plaadi hind põhivara müük kasumiga.Mänguri arvutite müük north face black friday deals.Reserved friday kupong tellise hind.Retafer hindi kihtplastiku müük tallinnas.Video iphone 8 apple logitech g27 müüa.Vaskplekk müük resonaator müük tartu.Atv hind odav black momentvõti.Sony xperia xz1 compact price in sellers germany vr prillide müük.Statoil plovykla akcija sale ostan kultaa turku
Black friday 2020 usa flyers bensiini games hind tallinnas.Tuura müük suitsulesta müük.Osta bitcoineja heti piima hind poes sale
Yamaha rollerite müük elektriradiaatorite müük tartus.Ahju ehitamise hind black friday 2020 steam iron.Mark hinds farmers insurance krossikad müük.Vase hind spordivarustus müük.Mma shop black friday black friday amazon 2020 data.Nunnakivi hind küülikute ost müük.Pixel 3 black friday ruberoid katuse hind.Black friday iphone espresso machine black friday canada.Mms kust osta bensiini hind soomes.Word office osta tolmuimejad müük.Gearbest black friday bensiini hind täna alexelas.Black friday concert tickets ploomide müük.Heeliumi rent hind ortopeedilised müük tallad hind.Black friday reporter prank osta iphone 6s.Suhkruvatimasin müük osta e3
Kasutatud printerid müük friday columbia kivi hind.Liiva müük võrumaal nexus 5 müük.Termovahu sale hind home4you sooduskood
Silo müük auto müük tallinn.Chevy van müüa macbook pro 2020 hind.Kuidas osta korterit nokia 6 1 müük.Uued tööpakkumised soomes f hinds palladium wedding ring.Galaxy s7 hind dr martens black friday usa.Konditsioneer müük odav spordiklubi tallinnas.Kasutatud muusikakeskus müük balayage vaktsiini in hindi.Black sale friday baltimore selver parimad pakkumised.Weber gaasigrill müük green egg curry recipe in hindi.Odav õhtusöök aastavahetus pakkumised.Tableti abort hind moet meaning in hindi.Batuut müük tartu abivahendite diisli müük tartus.Kruntide müük tallinnas sony alpha a6000 müük.Ral värvikaart müük maksima pakkumised Hammerite hind h&m black friday sales.Kanepiseemnete müük kasutatud mootorrattad müük.Mammograafia hind soodustused kolme lapsega perele.Kangaste müük tallinnas ciarán hinds caesar.Black friday sales dna test hindi.Gopro black friday sale veinipärm müük.Autoklaavide müük black ops kingitusi 4 black friday ps4.Proteiin müük overclockers black friday voucher.Kingitus tüdruksõbrale tallinnas super hind mahnisi indir.Küttepuu palk müük võida päev vanglas.Ipad mini 3 müük black friday computer deals amazon Which brent hinds string gauge kartuli hind pärnu turul day black osta sarms for sale iphone se unboxing hindi friday 2020 fifa black friday 19 Katuse vahetuse m2 hind kasutatud raamatute müük tallinnasOpel müük eesti hi fi tehnika müük auto ostu müügilepingu blankett maxi cosi pebble car seat price comparison.samsung gear vr video passthrough elektriga liitumise sbs paigaldus hind tina hindsbo hind Playstation 4 müük kasutatud chevrolet müük tallinn.Sauna meaning in hindi dji mavic pro platinum black friday deals.Osb hind osta ipad pro 11.Kõltsu mõis hind suusariiete müük.Metalli müük viljandis maks ja moorits kampaania.Osta arvuti mälu maxima delimano kampaania.Kasutatud mootorite müük f hinds jewellers games milton keynes.Diivan müük osta kasutatud iphone x.Kütuse hind täna pärnus maksima pakkumised.Metanooli müük norwegian black outlet vestby black friday 2020.Vana põrandalaud müük best sale laptop deals black friday 2020 i5
Blackberry black friday 2020 black uk toru meaning in sellers hindi
Cristiano ronaldo lamborghini aventador video kingitus aastasele lapsele.Abs andur hind gaasipuhur hind.Early black friday laptop black deals opel rekord müüa.Brent hinds height black friday marketing digital.Iglusauna müük aktsia bilansiline väärtus.Summuti osade müük sõiduki registreerimine hind.Tamme puidu hind daniel wellington black friday uk.Dutch dream denim black friday yxes ripsmeseerumi hind.Polaroid prillide müük osta windows 10 enterprise.Osta kingdom come deliverance black friday 24 november 2020 south africa shoprite


Tegevuse künnisvõimsused, millest alates on vajalik paikse heiteallika käitaja registreering, registreeringu taotluse ja tõendi vorm – Riigi Teataja
Tegevuse künnisvõimsused, millest alates on vajalik paikse heiteallika käitaja registreering, registreeringu taotluse ja tõendi vorm
Tegevuse künnisvõimsused, millest alates on vajalik paikse heiteallika käitaja registreering, registreeringu taotluse ja tõendi vorm - sisukord
§ 1 Seadmete võimsused, millest alates on nõutav paikse heiteallika käitaja tegevuse registreerimine
§ 11 Seadmed, mille puhul ei ole nõutav paikse heiteallika käitaja tegevuse registreerimine
§ 2 Paikse heiteallika käitaja tegevuse registreeringu taotlus
§ 3 Paikse heiteallika käitaja tegevuse registreeringu tõend
§ 31 Saasteainete kandmine paikse heiteallika käitaja tegevuse registreeringu taotlusele ja tõendile
§ 4 Välisõhu saastamisega seotud registreeringu aastaaruanne ja selle esitamise kord
RT I, 31.01.2020, 4
Tegevuse künnisvõimsused, millest alates on vajalik paikse heiteallika käitaja registreering, registreeringu taotluse ja tõendi vorm1
[RT I, 31.01.2020, 1 - jõust. 03.02.2020]
Vastu võetud 19.12.2017 nr 60
RT I, 21.12.2017, 40
10.05.2018 RT I, 15.05.2018, 1 18.05.2018
28.01.2020 RT I, 31.01.2020, 1 03.02.2020
Määrus kehtestatakse atmosfääriõhu kaitse seaduse § 80 lõike 2 ja § 82 lõike 3 alusel.
§ 1. Seadmete võimsused, millest alates on nõutav paikse heiteallika käitaja tegevuse registreerimine
Keskkonnaametis registreeritakse paikse heiteallika käitaja tegevus, kui:
1) tema põletusseadme soojussisendile vastav nimisoojusvõimsus kütuse põletamisel ületab 0,3 MWth, kuid on väiksem kui 1 MWth;
2) tema põletusseadme soosjussisendile vastav nimisoojusvõimsus on 1 MWth või suurem ja põletusseade töötab alla 500 töötunni aastas;
3) tema terminali või tankla summaarne naftasaaduste, muude mootori- või vedelkütuste, kütusekomponentide või kütusesarnaste toodete (alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 20 tähenduses) laadimiskäive aastas on suurem kui 2000 m3, kuid väiksem kui 10 000 m3.
§ 11. Seadmed, mille puhul ei ole nõutav paikse heiteallika käitaja tegevuse registreerimine
Paikse heiteallika tegevust ei registreerita, kui tegemist on järgmiste seadmetega:
1) põletusseadmed, mille gaasilisi põlemissaadusi kasutatakse otseseks kuumutamiseks, kuivatamiseks või esemete või materjalide muul viisil töötlemiseks;
2) järelpõletusseadmed, mis on projekteeritud tööstusprotsessidest eralduva heitgaasi puhastamiseks põletamise teel ning mida ei kasutata iseseisva põletusseadmena;
3) põletusseadmed, mida reguleeritakse tööstusheite seaduse 3. või 4. peatükiga;
4) põletusseadmed, mida reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1628, mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnorme ja tüübikinnitusega seotud nõudeid, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1024/2012 ja (EL) nr 167/2013 ning muudetakse direktiivi 97/68/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks (ELT L 252, 16.9.2016, lk 53–117);
5) põllumajandusettevõtetes kasutatavad põletusseadmed, mille summaarne nimisoojusvõimsus on 5 MWth või väiksem ning mis kasutavad kütusena üksnes kodulindude töötlemata sõnnikut, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 9 punktis a (EÜT L 300, 14.01.2009, lk 1–64);
6) põletusseadmed, milles gaasilisi põlemissaadusi kasutatakse otseseks gaasi põletamisel põhinevaks kütmiseks siseruumides töötingimuste parandamise eesmärgil;
7) tehnilised seadmed, mida kasutatakse sõidukite, laevade või õhusõidukite jõuseadmena;
8) avamereplatvormidel kasutatavad gaasiturbiinid, gaasi- ja diiselmootorid;
9) katalüütilisel krakkimisel kasutatavad katalüsaatorite regenereerimise seadmed;
10) vesiniksulfiidi väävliks muundamise seadmed;
11) keemiatööstuses kasutatavad reaktorid;
12) koksiahjud;
13) kõrgahju õhueelsoojendid;
14) krematooriumid;
15) mineraalõli ja gaasi rafineerimistehaste põletusseadmed, milles põletatakse rafineerimistehaste kütust eraldi või koos teiste kütustega energia tootmiseks;
16) tselluloosi tootmisseadmete utilisaatorkatlad;
17) teadus-, arendus- ja katsetamistegevuses kasutatavad põletusseadmed.
[RT I, 15.05.2018, 1 - jõust. 18.05.2018]
§ 2. Paikse heiteallika käitaja tegevuse registreeringu taotlus
Paikse heiteallika käitaja tegevuse registreeringu taotluse vorm on esitatud käesoleva määruse lisas 1.
§ 3. Paikse heiteallika käitaja tegevuse registreeringu tõend
Paikse heiteallika käitaja tegevuse registreeringu tõendi vorm on esitatud käesoleva määruse lisas 2.
§ 31. Saasteainete kandmine paikse heiteallika käitaja tegevuse registreeringu taotlusele ja tõendile
Paikse heiteallika käitaja tegevuse registreeringu taotlusele ja tõendile kantakse vaid need saasteained, mida väljutatakse käesoleva määruse §-s 1 nimetatud künnise ületanud seadmest või tegevuse käigus.
§ 4. Välisõhu saastamisega seotud registreeringu aastaaruanne ja selle esitamise kord
[Kehtetu - RT I, 31.01.2020, 1 - jõust. 03.02.2020]
Kui isik, kes omab välisõhu kaitse seaduse alusel antud välisõhu saasteluba või atmosfääriõhu kaitse seaduse alusel antud õhusaasteluba tegevuseks, milleks atmosfääriõhu kaitse seaduse jõustumisest alates puudub loa omamise kohustus, kuid alates 01.01.2018 kehtib registreerimise kohustus, esitab Keskkonnaametile taotluse loa kehtetuks tunnistamiseks ja tegevuse registreerimiseks kahe kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest, tunnistab Keskkonnaamet loa kehtetuks ning registreerib paikse heiteallika käitaja tegevuse tagasiulatuvalt alates 2018. aasta 1. jaanuarist.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/2193 keskmise võimsusega põletusseadmetest õhku eralduvate teatavate saasteainete heite piiramise kohta (ELT L 313, 28.11.2015, lk 1–19).
Lisa 1 Paikse heiteallika käitja registreeringu taotluse vorm
Lisa 2 Paikse heiteallika käitaja registreeringu tõendi vorm
Lisa 3 Paikse heiteallika käitaja registreeringu aastaaruande vorm


Kiviõli Noortekeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Kiviõli Noortekeskuse põhimäärus
Kiviõli Noortekeskuse põhimäärus - sisukord
§ 2 Põhiülesanded
§ 3 Juhtimine ja töökorraldus
§ 4 Vara, vahendid ja majandustegevus
§ 5 Tegevuse ümberkorraldamine või lõpetamine
RT IV, 19.01.2019, 4
Vastu võetud 14.01.2019 nr 53
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2 alusel.
(1) Kiviõli Noortekeskus (edaspidi noortekeskus) on Lüganuse Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
(2) Noortekeskus asub aadressil Rahvamaja tn 2, Kiviõli linn, Lüganuse vald.
(3) Noortekeskus juhindub oma töös Eesti Vabariigi õigusaktidest, Lüganuse valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(4) Noortekeskusel on Lüganuse valla vapikujutisega pitsat ning oma sümboolika.
(5) Noortekeskusel on Lüganuse valla eelarves oma alaeelarve.
(6) Noortekeskuse põhimääruse kinnitab ja muudab Lüganuse Vallavolikogu.
(1) Kiviõli Noortekeskuse põhiülesandeks on erinevate huvidega laste ja noorte (7–26-aastaste) ühistegevuse ja nende omaalgatuse toetamine vaba aja sisustamisel.
1) koordineerib ning loob tingimused laste ja noorte huvigruppide, noorteklubide ja seltside tegevuseks;
3) teeb koostööd huvikeskuste, laste- ja noorteorganisatsioonidega ning kultuuri- ja haridusasutustega;
4) nõustab noori ja vahendab noortele suunatud informatsiooni;
5) korraldab ja loob vaba aja veetmise võimalusi erinevate noorteprojektide ja noorteprogrammide kaudu;
6) abistab noori osavõtul laste ja noorte puhkuse- ja koolitusprogrammidest ning muudest noorsooüritustest;
7) võimaldab lastel ja noortel kasutada noortekeskuse ruume koosviibimisteks ja õppimiseks;
8) toetab noorte ettevõtlikkust;
9) võimaldab vabatahtlikkusel põhinevat tegevust noortele;
10) korraldab noorte koolivaheaja programme.
§ 3. Juhtimine ja töökorraldus
(1) Noortekeskuse igapäevast tegevust juhib noortekeskuse juhataja, kes võetakse tööle avaliku konkursi korras. Töölepingu noortekeskuse juhatajaga sõlmib, muudab ja lõpetab vallavanem. Noortekeskuse juhatajat asendab vallavanema käskkirjaga määratud isik.
(2) Noortekeskuse struktuuri ja koosseisud kinnitab vallavalitsus.
(3) Noortekeskus võib oma töös kasutada vabatahtlikke.
(4) Noortekeskuse juhataja oma tegevuses:
1) tagab noortekeskuse põhimääruses ettenähtud eesmärgi ja ülesannete täitmise, kannab vastutust noortekeskuse üldseisundi, rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise ning eelarve täitmise eest;
2) tegutseb noortekeskuse nimel ja esindab seda oma pädevuse piires kõigis riigi- ja omavalitsusasutustes, suhetes füüsilise ja juriidiliste isikutega;
4) tagab noortekeskuse eelarve projekti koostamise, kooskõlastamise ja esitamise vallavalitsusele vastavalt õigusaktides kehtestatud korrale. Juhataja jälgib jooksvalt eelarve täitmist ja esitab vajadusel vallavalitsusele ettepanekuid eelarve muutmiseks;
5) käsutab noortekeskuse vara ja rahalisi vahendeid õigusaktidega kehtestatud korras;
6) võtab osa noorsootöövaldkonna nõupidamistest ja koosolekutest;
7) kehtestab noortekeskuse töökorralduse reeglid ja kooskõlastab vallavalitsusega;
8) teeb vallavalitsusele ettepaneku teenuste hindade kehtestamiseks;
9) teeb ettepanekuid noortekeskuse tegevuse arendamiseks;
10) kinnitab töötajate ametijuhendid ning sõlmib, muudab ja lõpetab töötajatega töölepingud;
11) tegeleb enesetäiendamisega ja võtab osa koolitustest;
12) teeb vallavalitsusele ettepaneku noortekeskuse lahtiolekuaegade kehtestamiseks;
13) teeb koostööd teiste valla noorsootöö asutustega ja vabatahtlike eestvedajatega.
14) täidab talle õigusaktidega pandud muid ülesandeid.
(5) Noorsootöötaja:
1) juhib noortekeskuse igapäevast tegevust;
2) planeerib tegevusi noortekeskuse ruumides;
3) osaleb noortekeskuse eelseisva eelarveaasta eelarve projekti koostamises, esitab juhatajale ettepanekuid koos kulude põhjendustega;
4) osaleb noortekeskuse ürituste kava ja tööplaani koostamises ja täitmises.
§ 4. Vara, vahendid ja majandustegevus
(1) Noortekeskuse vara moodustavad talle sihtotstarbeliseks kasutuseks vallavara valitseja poolt antud inventar ja muud noorsootöö tegevuseks vajalikud vahendid, samuti annetused ja kingitused.
(2) Noortekeskus kasutab ja käsutab noortekeskuse vara sihtotstarbeliselt oma ülesannete täitmiseks õigusaktides kehtestatud korras ning tingimustel.
(3) Noortekeskuse vara tekib:
1) valla eelarves eraldatud vahenditest;
2) juriidiliste ja füüsiliste isikute annetustest ja muudest seadusega lubatud eraldistest;
3) tasuliste ürituste korraldamisest ja teenuste realiseerimisel saadud vahenditest.
(4) Noortekeskusel on õigus anda lühiajalisele üürile noortekeskuse ruume, müüa omavalmistatud esemeid, korraldada tasulisi ja muid üritusi oma põhimäärusest tulenevate ülesannete täitmiseks. Laekuvad summad kantakse noortekeskuse eelarvesse.
(6) Noortekeskuse tegevuse tulemusena saadud vara kuulub Lüganuse valla omandisse ning vara kasutamine toimub vastavalt vallavolikogu poolt kehtestatud korrale.
§ 5. Tegevuse ümberkorraldamine või lõpetamine
(1) Noortekeskuse tegevus ümberkorraldamise või lõpetamise otsustab Lüganuse Vallavolikogu.
(2) Noortekeskuse ümberkorraldamisest või lõpetamisest teavitab vallavalitsus asjaosalisi hiljemalt 2 kuud ette.
(1) Kiviõli Linnavolikogu 17.01.2008 määrus nr 29 „Kiviõli Noortekeskuse põhimääruse kinnitamine“ tunnistatakse kehtetuks.


Asukoht: Maa-amet » Maa-ameti põhimäärus EST | ENG
Prindi lehekülg Maa-ameti põhimäärus
Maa-ameti põhimäärus Vastu võetud 02.05.2016 nr 7
RT I, 05.05.2016, 9 jõustumine 01.07.2016
1. peatükk Üldsätted § 1. Maa-ameti staatus
(1) Maa-amet (edaspidi amet) on Keskkonnaministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, mis teostab täidesaatvat riigivõimu ja riiklikku järelevalvet ning kohaldab riiklikku sundi seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses.
(2) Ametil on väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat.
(3) Ameti struktuuriüksusel võib olla oma nimega pitsat, kui see on ette nähtud struktuuriüksuse põhimääruses.
(4) Ameti dokumendiplankide ja pitsati ning struktuuriüksuste pitsatite kasutamise kord määratakse ameti asjaajamiskorras.
Ameti aadress on Mustamäe tee 51, 10621 Tallinn. Ameti mujal asuva struktuuriüksuse asukoht määratakse struktuuriüksuse põhimääruses.
(2) Ameti tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teeb järelevalvet keskkonnaminister.
2. peatükk Tegevusvaldkonnad ja ülesanded § 5. Ameti tegevusvaldkonnad ja ülesanded
3. peatükk Ameti juhtimine § 6. Peadirektor
(1) Ametit juhib peadirektor. Peadirektori äraolekul täidab tema ülesandeid peadirektori määratud ametnik.
1) juhib ameti, samuti temale vahetult alluva ametniku ja töötaja ning struktuuriüksuse tööd ja korraldab peadirektori asetäitjate, ameti struktuuriüksuste juhtide ning nõunike kaudu ameti pädevusse kuuluvate ülesannete täitmist;
2) korraldab ameti sisekontrollisüsteemi rakendamist;
3) teeb keskkonnaministrile ettepanekuid ameti tegevusvaldkondade otstarbekamaks korraldamiseks;
4) vastutab ameti tegevust reguleerivate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise eest ning annab aru keskkonnaministrile;
5) esindab ametit ilma erivolituseta ja annab volitusi ameti esindamiseks;
6) kinnitab ameti sisemist töökorraldust reguleerivad juhendid ja korrad;
7) nimetab ametikohale ja vabastab ametikohalt ameti koosseisu kuuluvad ametnikud;
8) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud ameti töötajatega;
9) kinnitab teenistuskohtade koosseisu, teenistuskohtade liigituse teenistusgruppideks ja struktuuriüksuste põhimäärused;
10) kinnitab ametnike ja töötajate ametijuhendid ning otsustab lisatasude ja muutuvpalga maksmise kooskõlas õigusaktide ja ameti eelarvega;
11) teeb järelevalvet ameti ametnike ja töötajate toimingute üle õigusaktidega ettenähtud korras;
12) määrab ameti ametnikele distsiplinaarkaristusi ja töötajatele hoiatusi;
13) teeb üksikjuhtude korral riikliku järelevalve käigus ettekirjutusi;
14) koostab ja esitab Keskkonnaministeeriumile ameti tulude ja kulude eelarve, ameti struktuuri ja teenistuskohtade arvu projekti ning kontrollib kinnitatud eelarve täpset ja otstarbekat täitmist;
15) sõlmib ameti nimel lepinguid või annab volituse lepingu sõlmimiseks;
16) otsustab ameti valduses oleva riigivaraga seotud küsimusi;
17) moodustab oma tegevusvaldkonnas alalisi või ajutisi töörühmi, mille ülesanded, koosseis ja liikmete tasustamine määratakse käskkirjaga;
18) annab oma pädevuse piires õigusaktide alusel ja täitmiseks käskkirju;
19) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud õigusaktiga, samuti keskkonnaministri või Keskkonnaministeeriumi kantsleri antud ülesandeid.
§ 7. Peadirektori asetäitja
(1) Ameti koosseisus on peadirektorile vahetult alluvad peadirektori asetäitja ametikohad vastavalt peadirektori kinnitatud ameti teenistuskohtade koosseisule.
(2) Peadirektori asetäitja tagab oma pädevuse piires ameti ülesannete täitmise ja pädevusvaldkonna tervikliku arendamise ning vastutab pädevusvaldkonnale seatud eesmärkide saavutamise ja valdkonna arendamise eest.
(3) Peadirektori asetäitja pädevusvaldkonnad ja asetäitjale alluvad osakonnad, täpsemad teenistuskohustused, õigused ja vastutus sätestatakse ametijuhendis.
(4) Peadirektori asetäitja äraolekul täidab tema ülesandeid peadirektori määratud ametnik.
§ 8. Struktuuriüksuste juhtimine
1) osakonda juhib osakonnajuhataja, kes allub vahetult peadirektorile või peadirektori asetäitjale;
2) bürood juhib büroojuhataja, kes allub vahetult osakonnajuhatajale.
(2) Iga struktuuriüksuse juht peab tagama tema juhitava üksuse põhimäärusega kinnitatud funktsioonide täitmise ning üksusele eraldatud ressursside sihipärase ja efektiivse kasutamise.
(3) Struktuuriüksuse juhataja täpsemad teenistuskohustused, õigused ja vastutus sätestatakse ametijuhendis.
Ameti koosseisu võivad kuuluda nõunikud vastavalt peadirektori kinnitatud ameti teenistuskohtade koosseisule. Nõuniku alluvus, teenistuskohustused, õigused ja vastutus sätestatakse ametijuhendis.
4. peatükk Ameti struktuur ja struktuuriüksuste põhiülesanded § 10. Ameti struktuur
(2) Osakonna alluvus, struktuur, ülesanded, pädevus ja juhtimine sätestatakse osakonna põhimääruses.
(3) Osakonna koosseisu võivad kuuluda bürood, mille pädevus ja ülesanded sätestatakse osakonna põhimääruses.
(4) Ameti koosseisu võivad kuuluda väljaspool struktuuriüksusi asuvad ametnikud ja töötajad, kes alluvad vahetult peadirektorile või peadirektori nimetatud ametnikule või töötajale. Väljaspool struktuuriüksusi asuvate ametnike ja töötajate teenistuskohustused, õigused ja vastutus sätestatakse ametijuhendis.
(5) Ameti teenistuskohtade arvu kinnitab keskkonnaminister peadirektori ettepanekul.
§ 11. Ameti osakonnad ja nende põhiülesanded
Ameti osakonnad ja nende põhiülesanded on järgmised:
1) aadressiandmete osakond haldab ja koordineerib aadressiandmete süsteemi ning korraldab kohanimeregistri andmete haldamist;
2) fotogramm-meetria osakond korraldab aeromõõdistamist ning mõõdistusandmete järeltöötlust;
3) geodeesia osakond korraldab ja koordineerib riigi geodeetiliste võrkude rajamis- ja rekonstrueerimistöid ning kohalike geodeetiliste võrkude rajamise ja rekonstrueerimisega seotud töid, haldab geodeetilist süsteemi ja globaalse positsioneerimise püsijaamade võrku, peab geodeetiliste punktide andmekogu, tagab geodeetiliste andmete ja materjalide arhiveerimise ja levitamise ning teeb geodeetiliste tööde tehnilist kontrolli;
4) geoinformaatika osakond arendab ruumiandmete infrastruktuuri ja ameti geoinfosüsteeme, peab Eesti topograafia andmekogu, loob ruumiandmeteenuseid ja kaarte ning teeb need avalikkusele kättesaadavaks;
5) geoloogia osakond korraldab riiklikku geoloogilist kaardistamist, tagab geoloogilise informatsiooni säilimise ja kättesaadavuse, korraldab maardlate nimistu teenuste ja andmete haldamist, koostab maavaravarude koondbilansi ning kooskõlastab maardlate aladel planeeringuid selleks antud volituste piires;
6) haldusosakond korraldab ameti asjaajamist ja arhiivitööd, töövahendite ja inventariga varustamist, ameti valitsemisel oleva riigivara haldamist ja arvestust ning haldushoonete administreerimist;
7) infotehnoloogia osakond tagab ameti infotehnoloogia-alaste vajaduste määratlemise ja ressursside planeerimise, infotehnoloogia-alase arendustegevuse ning infosüsteemide toimimise;
8) katastri kvaliteediosakond tagab katastriandmete kvaliteedi ja ajakohasuse ning teeb andmete kontrollimiseks ja parandamiseks katastrimõõdistamist ja maakorraldustoiminguid;
9) katastri registriosakond korraldab katastrikannetega seotud tegevust ja registreerib katastriandmeid ning tagab katastrikannete aluseks olevate dokumentide arhiveerimise;
10) katastri teabe- ja arendusosakond korraldab katastriandmete töötlemist, avalikustamist ja kasutusse andmist, haldab ja arendab katastriga seotud andmekogusid ning registreerib haldus- ja asustusüksuste ning kitsenduste ruumiandmeid;
11) katastrimõõdistamise kontrolli osakond korraldab kontrollmõõdistamist ja kontrollib katastriüksuste algdokumentide vastavust piirimärkidele ja situatsioonile looduses, jagab oskusteavet katastrimõõdistamisest ning teeb maakorraldustöid ja kvaliteedikontrolli maakorraldustööde tegevuslitsentsi omavate isikute üle;
12) kinnisvara haldamise osakond korraldab riigile kuuluva hoonestamata kinnisvara haldamist, kasutamist ja käsutamist, kinnisasjade riigile omandamist ning peab Keskkonnaministeeriumi valitsemisalas olevate maade arvestust;
13) kinnisvara hindamise osakond korraldab maa korralise hindamise läbiviimist, teeb järelevalvet maa hindamisega seotud tegevuse üle, peab maamaksu infosüsteemi, tehingute andmebaasi, maa kvaliteedi ja hindamise kaarti ning avalikustab kinnisvaraturu ülevaated;
14) maareformi osakond korraldab maareformi-alaste ülesannete täitmist ja riigi maareservi moodustamist;
15) planeeringute osakond osaleb planeeringute ja insener-tehniliste projektide menetlustes selleks antud volituste piires ning koondab ja avalikustab ameti käsutuses oleva planeeringuteabe;
16) ruumiandmete osakond korraldab topograafiliste nähtuste andmete hõivet ja kaartide koostamist;
17) õigusosakond korraldab ameti õigusalast tegevust, ameti esindamist kohtus, riigihankeid ja lepingute koostamist;
18) üldosakond korraldab ameti valduses oleva riigivara arvestust, eelarvestamist ja finantsaruandlust, personalitööd, sise- ja välissuhtlust, töökeskkonna-, töötervishoiu- ja tööohutusnõuete täitmist ning tutvustab ameti pakutavaid teenuseid.
Keskkonnaministri 5. aprilli 2011. a määrus nr 20 "Maa-ameti põhimäärus" tunnistatakse kehtetuks.
Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2016. a.
tagasi üles Viimati muudetud: 11. juuli 2016, 13:49 Muutis: Agnes Jürgens ( 2017, Autoriõigus: Maa-amet )


§ 2 Kinnistusraamatu vastutav ja volitatud töötleja
§ 34 Kinnistamisavaldus
§ 51 Riigilõivu tagastamine
§ 621 Kande parandamine
§ 631 Ebaõige kandemääruse alusel tehtud kande parandamine
§ 652 Kande parandamine isikuandmete muutumise korral
10 TUTVUMINE JA VÄLJATRÜKID
§ 74 Kinnistusraamatu avalikkus
§ 741 Kinnistusraamatuga tutvumine
§ 75 Väljatrüki tegemine
§ 7716 Elektroonilise kinnistusraamatu andmete väljastamise eest tasumise kord
§ 796 Kasutatava vääringu erisused
§ 797 Kinnistusraamatu ja kinnistustoimikuga tutvumine notaribüroos
§ 798 Korteriomandi omaniku ja korteriühistu õigus tutvuda korteriomandi registriosade andmetega
§ 799 Kinnistusraamatu andmetega tutvumine maakohtu kantseleis
§ 7910 Riigivara valitseja kohta kantud märkuse kustutamine
RT I, 09.05.2017, 9
§ 3. [Kehtetu - RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006]
(4) Kui kinnistu pindala muutumisega kaasneb kinnistu piiride muutumine katastriüksuse plaanil, esitab riigi maakatastri pidaja koos andmete parandamise taotlusega kinnistu omaniku ja teiste kinnistusraamatust nähtuvate puudutatud isikute nõusoleku nende andmete parandamiseks kinnistusregistris. Omaniku ja puudutatud isiku nõusolek peab olema notariaalselt kinnitatud või digitaalselt allkirjastatud.
4) käesoleva paragrahvi punktides 1–3 nimetatud kannete kustutamine.
6) käesoleva paragrahvi punktides 1–5 nimetatud kannete muudatused;
7) käesoleva paragrahvi punktides 1–6 nimetatud kannete kustutamine.
§ 17. [Kehtetu - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 21. [Kehtetu - RT I 1999, 27, 380 - jõust. 01.04.1999]
§ 29. [Kehtetu - RT I 1999, 27, 380 - jõust. 01.04.1999]
5) annakusaaja taotleb eelmärke kandmist kinnistusraamatusse kinnisasjaõiguse üleandmise tagamiseks ja kinnistamisavaldusele on lisatud vastavasisuline annakusaaja tunnistus.
(2) Võõrkeelsed dokumendid esitatakse kinnistusosakonnale vandetõlgi või notari poolt kinnitatud eestikeelse tõlkega või eestikeelse tõlkega, millel notar on kinnitanud tõlkija allkirja.
§ 44. [Kehtetu - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 45. [Kehtetu - RT I 1999, 27, 380 - jõust. 01.04.1999]
§ 47. [Kehtetu - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
1) sõna „hoonestusõigus”, samuti koormatud kinnistu koosseisuandmed vastava registriosa esimesest jaost;
4) käesoleva lõike punktide 1–3 muudatused.
(2) Muus osas kohaldatakse vastavalt §-de 53–56 ja 59–60 sätteid.
§ 61. [Kehtetu - RT I 2010, 38, 231 - jõust. 01.07.2010]
§ 62. [Kehtetu - RT I 2010, 38, 231 - jõust. 01.07.2010]
§ 621. Kande parandamine
§ 63. [Kehtetu - RT I 1994, 94, 1609 - jõust. 29.12.1994]
§ 631. Ebaõige kandemääruse alusel tehtud kande parandamine
§ 64. [Kehtetu - RT I 1999, 27, 380 - jõust. 01.04.1999]
(2) Selliste isikuandmete muutumisel, mis ei ole põhiandmetena kantud Eesti andmekogusse, parandab kinnistusosakond kande sellekohase teate ja vastava registri kinnitatud väljavõtte või muu usaldusväärse tõendi alusel. Välisriigis väljaantud dokument peab olema legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostille’ga), kui välisleping ei sätesta teisiti.
§ 67. [Kehtetu - RT I 1996, 51, 967 - jõust. 29.07.1996]
§ 691. [Kehtetu - RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006]
§ 71. [Kehtetu - RT I 1999, 27, 380 - jõust. 01.04.1999]
(1) Igaüks võib registriosaga tutvuda ja saada sellest väljatrükke. Tutvumiseks piisab registriosa (kinnistu) numbri, aadressi või omaniku nime teadmisest.
§ 77. [Kehtetu - RT I 2006, 7, 42 - jõust. 04.02.2006]
(2) Elektroonilise kinnistusraamatu suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 1–77, kui käesolevast peatükist ei tulene teisiti.
§ 772. [Kehtetu - RT I 2010, 38, 231 - jõust. 01.07.2010]
§ 7712. [Kehtetu - RT I 2010, 38, 231 - jõust. 01.07.2010]
§ 7714. [Kehtetu - RT I 2010, 38, 231 - jõust. 01.07.2010]
§ 7715. [Kehtetu - RT I 2010, 38, 231 - jõust. 01.07.2010]
§ 7716. Elektroonilise kinnistusraamatu andmete väljastamise eest tasumise kord
(3) Elektroonilise kinnistusraamatu andmete väljastamise tasu maksmisest on vabastatud isik riigiportaalis enda kohta veebipäringu tegemisel, samuti käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel valdkonna eest vastutava ministri poolt määratud isikud avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks. Samuti on elektroonilise veebipäringu tasu maksmisest vabastatud korteriomandi omanik teistele kinnisasja kaasomanikele kuuluvate korteriomandi registriosade andmetega tutvumisel.
§ 794. [Kehtetu - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 7910. Riigivara valitseja kohta kantud märkuse kustutamine


Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse” alusel kehtestatud rahandusministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse” alusel kehtestatud rahandusministri määruste muutmine
RTL 2005, 126, 1993
Vastu võetud 20.12.2005 nr 81
Määrus kehtestatakse «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse» § 25 lõike 9, § 37 lõike 2 ja § 77 lõike 4 alusel alusel.
§ 1. Rahandusministri 19. veebruari 2003. a määruses nr 35 «Aktsiisideklaratsiooni vormid ja nende täitmise kord» (RTL 2003, 31, 465; 2005, 9, 77) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 2 asendatakse sõnad «Tolliasutuse märge» sõnadega «MTA märge»;
« (1) Reale «MTA» märgitakse aktsiisideklaratsiooni esitaja üle järelevalvet teostava Maksu- ja Tolliameti piirkondliku struktuuriüksuse nimi.
(2) Reale «Isik» märgitakse aktsiisideklaratsiooni esitaja ärinimi ja äriregistrikood ning aktsiisilaopidaja, registreeritud kaupleja või maksuesindaja puhul ka aktsiisilaopidaja number, registreeritud kaupleja number või maksuesindaja number.»;
« (4) Reale «MTA märge» tehakse aktsiisideklaratsiooni esitaja üle järelevalvet teostavas Maksu- ja Tolliameti piirkondlikus struktuuriüksuses märge aktsiisideklaratsiooni vastuvõtmise kohta vastavalt sissetulnud dokumentide registreerimise korrale.»;
« (1) Kütuse aktsiisideklaratsiooni (lisa 3) tabelisse A märgitakse vastavalt tabelis antud kütuse liigitusele järgmised andmed:
1) kütuse aktsiisimäär (veerg C) ja aktsiisimäära ühik (veerg D) vastavalt «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seadusele». Kütuse komponentidena käsitatakse vastava kütuse aktsiisimääraga maksustatud kütusesarnaseid tooteid;
(2) Kütuse aktsiisideklaratsiooni tabelisse B märgitakse fossiilse kütuse ja biokütuse segud eraldi vastavalt segu komponentide kombineeritud nomenklatuuri (edaspidi KN) alamrubriikide erinevusele. Tabelisse B märgitakse vastavalt tabelis antud kütuse liigitusele järgmised andmed:
1) kütuse KN alamrubriik (veerg B) vastavalt «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seadusele»;
2) kütuse aktsiisimäär (veerg C) ja aktsiisimäära ühik (veerg D) vastavalt «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seadusele». Biokütuse puhul veergusid C ja D ei täideta;
(3) Kütuse aktsiisideklaratsiooni tabelisse C märgitakse vastavalt tabelis antud tahkekütuse liigitusele järgmised andmed:
1) tahkekütuse aktsiisimäär (veerg C) ja aktsiisimäära ühik (veerg D) vastavalt «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seadusele»;
2) tahkekütuse kütteväärtus (veerg E) väljendatuna gigadžaulides ühe tonni kohta. Tahkekütuse iga erinev kütteväärtus märgitakse eraldi reale. Tahkekütuse kütteväärtuse märkimiseks võib tabelit B täiendada lisaridadega, näiteks kivisöe puhul lisatakse read 1.4, 1.5 jne;
(4) Reale aktsiis kokku (A+B+C) märgitakse kütuselt maksmisele kuuluv aktsiisisumma kokku, mis leitakse tabelite A, B ja C viimasele reale märgitud aktsiisisummade liitmisel.»;
5) lisadega 1 ja 2 kehtestatud aktsiisideklaratsiooni vormides asendatakse sõnad «Tolliasutuse märge» sõnadega «MTA märge» ja sõna «Tolliasutus» sõnaga «MTA».»;
6) lisaga 3 kehtestatud aktsiisideklaratsiooni vorm asendatakse käesoleva määruse lisas 1 sätestatud aktsiisideklaratsiooni vormiga.
§ 2. Rahandusministri 30. märtsi 2004. a määruses nr 37 «Aktsiisikauba liikumise ja laoseisu aruande vormid ja nende täitmise kord» (RTL 2004, 39, 652; 2005, 9, 77) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Reale «MTA» märgitakse aktsiisilao üle järelevalvet teostava Maksu- ja Tolliameti piirkondliku struktuuriüksuse nimi.
(2) Reale «Isiku nimi ja aktsiisilao number» märgitakse aktsiisilaopidaja ärinimi ja äriregistrikood ning aktsiisilao number, mille kohta aruanne esitatakse.»;
« (4) Reale «MTA märge» tehakse aktsiisilao üle järelevalvet teostatavas Maksu- ja Tolliameti piirkondlikus struktuuriüksuses märge aruande vastuvõtmise kohta vastavalt sissetulnud dokumentide registreerimise korrale.
« (1) Kütuse liikumise ja laoseisu aruande (lisa 3) tabelitesse 1–3 veergudesse 3 kuni 24 märgitakse kütuse kogused vastavalt veergudes toodud kütuse liigitusele kilogrammides. Kütuse komponendina käsitatakse vastava kütuse aktsiisimääraga maksustatud kütusesarnaseid tooteid. Tabeli 1 täitmisel märgitakse veergu 3 bensiini kogus, mille oktaaniarv on alla 95; veergu 4 bensiini kogus, mille oktaaniarv on 95 ja rohkem, kuid alla 98 ning veergu 5 bensiini kogus, mille oktaaniarv on 98 ja rohkem.
(2) Aruande tabelitesse 1–3 reale 1 märgitakse veergudes 3 kuni 24 nimetatud kütuse (edaspidi kütus) kogus aktsiisilaos aruandeperioodile eelneva kalendrikuu viimase kalendripäeva lõpu seisuga.
(3) Aruande tabelitesse 1–3 reale 2.9 märgitakse aruandeperioodi jooksul aktsiisilaos erimärgistatud kütuse kogus.
(4) Aruande tabelitesse 1–3 reale 6.2 märgitakse aruandeperioodi lõpus tehtud mõõtmisel leitud kütuse kogus, mis erineb arvestuslikust kogusest.»;
5) paragrahvi 7 lõike 1 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
«Alkoholi liikumise ja laoseisu aruandesse, tubakatoodete liikumise ja laoseisu aruande tabelisse 1 ning kütuse liikumise ja laoseisu aruande (edaspidi aktsiisikauba aruanded) tabelitesse 1–3 reale 1.1 märgitakse aktsiisilaos ajutises aktsiisivabastuses oleva alkoholi, tubaka või kütuse (edaspidi aktsiisikaup) kogus aruandeperioodile eelneva kalendrikuu viimase kalendripäeva lõpu seisuga.»;
6) paragrahvi 7 lõige 10 sõnastatakse järgmiselt:
« (10) Aktsiisikauba aruannete reale 2.8 märgitakse aruandeperioodi jooksul aktsiisilaos toodetud aktsiisikauba kogus. Alkoholi puhul võetakse koguste arvutamisel arvesse alkohol, mis vastab alkoholi liikumise ja laoseisu aruande tabeli rea 1 kohta kehtestatule.»;
7) paragrahvi 7 lõige 20 sõnastatakse järgmiselt:
« (20) Alkoholi liikumise ja laoseisu aruande reale 3.9 märgitakse aruandeperioodi jooksul lähetatud alkoholi kogus, mida ei maksustata aktsiisiga vastavalt «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse» § 27 lõike 1 punktidele 11, 8–181, 29 ja 30. Tubakatoodete liikumise ja laoseisu aruande tabeli 1 reale 3.9 märgitakse aruandeperioodi jooksul lähetatud tubakatoodete kogus, mida ei maksustata aktsiisiga vastavalt «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse» § 27 lõike 1 punktidele 11, 181 ja 30. Kütuse liikumise ja laoseisu aruande tabelitesse 1–3 reale 3.9 märgitakse aruandeperioodi jooksul lähetatud kütuse kogus, mida ei maksustata aktsiisiga vastavalt «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse» § 27 lõike 1 punktidele 11, 19, 191 ja 22–30.»;
« § 9. Kütuse liikumise ja laoseisu aruande tabelitesse 4 ja 5 märgitavad andmed
(4) Tabeli 4 veergu «Kütus» märgitakse aruandeperioodi jooksul soetatud ja tabeli 5 veergu «Kütus» märgitakse aruandeperioodi jooksul võõrandatud erimärgistatud diislikütuse ja kerge kütteõli KN alamrubriigile vastav kirjeldus vastavalt «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seadusele»;
(5) Tabelitesse 4 ja 5 veergu «KN» märgitakse veerus «Kütus» nimetatud kütusele vastav KN alamrubriik vastavalt «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seadusele»;
(6) Tabelitesse 4 ja 5 veergu «Kogus» märgitakse veerus «Kütus» nimetatud kütusele vastav kütuse kogus kilogrammides.»;
9) lisadega 1 ja 2 kehtestatud aktsiisikauba liikumise ja laoseisu aruande vormides asendatakse sõnad «Tolliasutuse märge» sõnadega «MTA märge» ja sõna «Tolliasutus» sõnaga «MTA».»;
10) lisaga 3 kehtestatud aktsiisikauba liikumise ja laoseisu aruande vorm asendatakse käesoleva määruse lisas 2 sätestatud vormiga.
§ 3. Rahandusministri 19. veebruari 2003. a määruses nr 25 «Kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse loa vorm ja selle täitmise kord» (RTL 2003, 30, 445; 2005, 80, 1135) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse pealkirjas, tekstis ja lisas asendatakse sõna «kemikaalikäitleja» sõnaga «kütusekäitleja»;
2) määruse tekstis asendatakse sõnad «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlik struktuuriüksus» vastavas käändes;
« (2) Loa reale «Kütusekäitleja aktsiisivabastuse luba nr» märgitakse loa number, mis koosneb loa väljastanud Maksu- ja Tolliameti piirkondliku struktuuriüksuse koodist, aktsiisivabastuse loa liiki tähistavatest tähtedest, aktsiisivabastuse loa väljastamise aasta viimasest numbrist, aktsiisivabastuse loa väljastamise kuu numbrist ja aktsiisivabastuse loa järjekorranumbrist.»;
« (5) Loa tabelisse nr 1 «Kütuse kogus 12 kalendrikuuks» esimesse veergu märgitakse kütuse kombineeritud nomenklatuuri (edaspidi KN) alamrubriigile vastav kirjeldus vastavalt «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seadusele», teise veergu kütuse KN alamrubriik vastavalt «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seadusele» ning kolmandasse veergu selle kütuse kogus vastavalt «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse» §-s 66 nimetatud ühikule, mida aktsiisivabastuse loa omanik võib aktsiisivabalt soetada.»;
5) paragrahvi 2 lõige 7 sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Loa tabelisse nr 2 märgitakse järgmised andmed:
4) veerg 4: kütuse kogus vastavalt «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse» §-s 66 nimetatud ühikule;
5) veerg 5: kütuse väljastanud aktsiisilaopidaja number või registreeritud kaupleja number või selle tollideklaratsiooni number, millega on deklareeritud imporditud kütus.»;
6) paragrahvi 2 lõiked 9 ja 10 sõnastatakse järgmiselt:
« (9) Loa reale «MTA juhataja nimi ja allkiri» märgitakse loa väljastanud Maksu- ja Tolliameti piirkondliku struktuuriüksuse juhataja ees- ja perekonnanimi ning allkiri.
(10) Loa reale «MTA» märgitakse loa väljastanud Maksu- ja Tolliameti piirkondliku struktuuriüksuse nimi, aadress ja telefoninumber.»;
7) paragrahvi 3 viimane lause sõnastatakse järgmiselt:
«Asendatud loa väljastaja märgib tabelisse nr 1 «Kütuse kogus 12 kalendrikuuks» analoogselt käesoleva määruse § 2 lõikele 5 soetamata jäänud kütuse KN alamrubriigi, sellele vastava kirjelduse ja kütuse koguse.»;
8) lisaga kehtestatud loa vormis asendatakse sõnad «KN kaubakoodid» sõnaga «KN», sõnad «Maksu- ja tollikeskuse juhataja nimi ja allkiri» sõnadega «MTA juhataja nimi ja allkiri» ning sõnad «Maksu- ja tollikeskuse aadress ja telefoninumber» sõnaga «MTA».
Rahandusministri 20. detsembri 2005. a määruse nr 81 ««Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse» alusel kehtestatud rahandusministri määruste muutmine»
MTA märge «......» .............................. 20...... a ......................................................
MTA _____________________________________________________
Isik _____________________________________________________
Aadress _____________________________________________________
.................................... 20...... a
A B C D E E 1 F
1. Bensiin (pliivaba)
2. Pliibensiin
3. Lennukibensiin
4. Bensiini komponendid
5. Petrooleum
6. Petrooleumi komponendid
7. Diislikütus
8. Eriotstarbeline diislikütus
9. Diislikütuse komponendid
10. Kerge kütteõli
11. Raske kütteõli
12. Raske kütteõli komponendid
13. Põlevkivikütteõli
14. Vedelgaas
15. Vedelgaasi komponendid
16. Biokütus või vedel põlevaine (bensiini asemel)
17. Biokütus või vedel põlevaine (diislikütuse asemel)
18. Biokütus või vedel põlevaine (kerge kütteõli asemel)
19. Biokütus või vedel põlevaine (raske kütteõli asemel)
Ametinimetus Allkiri Kuupäev
A B C D E E1 F
Bensiini ja biokütuse segud KN Aktsiisi-
määr Ühik Kogus Kogus (kg) Aktsiis
1.1 fossiilne kütus
1.2 biokütus
Diislikütuse ja biokütuse segud KN Aktsiisimäär Ühik Kogus Kogus (kg) Aktsiis
Muu fossiilse kütuse ja biokütuse segud KN Aktsiisimäär Ühik Kogus Kogus (kg) Aktsiis
1. Kivisüsi
2. Pruunsüsi
Aktsiis kokku (tabel A + tabel B + tabel C):
MTA märge «......» ........................ 20...... a ................................................ MTA ________________________________________________________
Isiku nimi ja aktsiisilao number ___________________________________
Aktsiisilao aadress _____________________________________________
Kütuse liikumise ja laoseisu aruanne ................................. 20...... a
Petroo-
Diisli-
otstarbe-
line diisli-
OA95 95≤OA98 OA≥98
1 ALGSEIS Üldkogus
2 SISSETULEK Üldkogus
2.9 Erimärgistatud kogus
Allkiri ..............................................
3 VÄLJAMINEK Üldkogus
4 KAOD Üldkogus
5 KÜTUS MUUL OTSTARBEL Üldkogus
6 LÕPPSEIS Üldkogus
6.2 ÜLEJÄÄK
Rida Laoseis ja liikumine
Raske kütteõli komponendid
Vedelgaasi komponendid
Biokütus (KN 1507-1518)
Biokütus (KN 2905 11 00 ja mis ei ole sünteetilist päritolu)
Biokütus (KN 3824 90 99 ja mis on valmistatud biomassist)
Bensiini ja biokütuse segud
Diislikütuse ja biokütuse segud
Muu kütuse ja biokütuse segud
Isik Identifitseerimisnumber Kütus KN Kogus


Väljaandja:Vabariigi ValitsusAkti liik:korraldusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:01.07.2007Avaldamismärge:RTL 2007, 52, 966
Vabariigi Valitsuse 8. veebruari 2000. a korralduse nr 94-k “Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekiri” muutmineVastu võetud 21.06.2007 nr 313
1. Kustutada Vabariigi Valitsuse 8. veebruari 2000. a korraldusega nr 94-k kinnitatud «Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirjast» (RTL 2000, 21, 298; 2007, 2, 44) järgmised mittetulundusühingud ja sihtasutused:1) punktist 1 «Tallinn» Ma kuulan teid (registrikood 80010863) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 26. jaanuari 2007. a otsusele nr 7.1-11/74;2) punktist 1 «Tallinn» Mitmespordiklubi (registrikood 80111914) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 25. jaanuari 2007. a otsusele nr 7.1-11/66;3) punktist 1 «Tallinn» Mittetulundusühing Halastaja Samariitlane (registrikood 80133169) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 15. veebruari 2007. a otsusele nr 7.1-11/145;4) punktist 1 «Tallinn» Rahvajooksu Klubi (registrikood 80086547) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 25. jaanuari 2007. a otsusele nr 7.1-11/65;5) punktist 1 «Tallinn» Sihtasutus Neeme Järvi Fond (registrikood 90006147) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 26. jaanuari 2007. a otsusele nr 7.1-11/75;6) punktist 1 «Tallinn» Sihtasutus Pühavaimu Seek (registrikood 90005277) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 11. detsembri 2006. a otsusele nr 4277;7) punktist 1 «Tallinn» Tallinna Laste Tugikeskus (registrikood 80036549) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 5. märtsi 2007. a otsusele nr 7.1-11/200;8) punktist 1 «Tallinn» Tallinna Sparta Käsipalliklubi (registrikood 80153114) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 7. detsembri 2006. a otsusele nr 4248;9) punktist 1 «Tallinn» Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Meeskoor (registrikood 80106706) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 14. märtsi 2007. a otsusele nr 7.1-11/225;10) punktist 1 «Tallinn» TTÜ Korvpalliklubi (registrikood 80177787) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 1. märtsi 2007. a otsusele nr 7.1-11/186;11) punktist 2 «Harju maakond» Kuusalu Koroonaklubi Litter (registrikood 80032764) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 14. veebruari 2007. a otsusele nr 7.1-11/140;12) punktist 2 «Harju maakond» Mittetulundusühing Eesti Heategu (registrikood 80188377) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 16. jaanuari 2007. a otsusele nr 7.1-11/35;13) punktist 5 «Ida-Viru maakond» Avatud Hariduse Liidu Kohtla-Järve Õppekeskus (registrikood 80045577) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 13. märtsi 2007. a otsusele nr 9-6/2026-1;14) punktist 5 «Ida-Viru maakond» Ida-Virumaa Tatari Kultuuri Ühing (registrikood 80054625) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 7. mai 2007. a otsusele nr 9-6/6210;15) punktist 5 «Ida-Viru maakond» Spordiklubi Dilan (registrikood 80137440) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 13. märtsi 2007. a otsusele nr 9-6/352-2;16) punktist 5 «Ida-Viru maakond» Spordiklubi Fööniks (registrikood 80038324) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 13. märtsi 2007. a otsusele nr 9-6/1822-1;17) punktist 11 «Pärnu maakond» Paikuse Avatud Noortekeskus PaNoKe (registrikood 80203705) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 16. aprilli 2007. a otsusele nr 7.1-11/356;18) punktist 14 «Tartu maakond» Elva jalgrattaklubi VELORÕÕM (registrikood 80068868) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 27. aprilli 2007. a otsusele nr 7.1-11/232;19) punktist 14 «Tartu maakond» Elva Perekeskus (registrikood 80093091) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 5. märtsi 2007. a otsusele nr 8-3/944;20) punktist 14 «Tartu maakond» Endiste Poliitvangide Tartu Ühendus (registrikood 80019522) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 19. aprilli 2007. a otsusele nr 7.1-11/212;21) punktist 14 «Tartu maakond» Puhkpillisõprade Selts (registrikood 80016081) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 19. aprilli 2007. a otsusele nr 7.1-11/213;22) punktist 16 «Viljandi maakond» Noorteklubi T-Club (registrikood 80169055) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 4 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 21. mai 2007. a otsusele nr 7.1-11/263;23) punktist 17 «Võru maakond» Sihtasutus Suure Munamäe vaatetorn (registrikood 90007313) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 7 punkti 2 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 14. märtsi 2007. a otsusele nr 9-6/4876.
3. Korraldus jõustub 1. juulil 2007. a.


Memento 1996 Ü
In GeneralOverviews 1940 - 1991ListsCollectionExhibitions and activitiesWho we areShopProjektidContact	Ü	< Prev
There are no translations available.ÜBIUS, Julius-Arved, Mihkel s. 1910 Virumaa Vao v. Eipri k., eluk. sama, arr. 03.09.48, trib. 20.11.48 §58-1a, 58-11, 25+5; Komi ANSV Vorkutlag; Krasnojarski krai, vab. 11.05.56, surn. peale vab. 23.09.70. [ük 1534]
ÜBNER, Hilja, Amanda s. 09.06.23 vt. Hübner, Hilja, Amanda.
ÜKS, Valter, Voldemar s. 1923 Pihkva obl., arr. 15. 01.51 Võru, Tartu 25, trib. 30.03.51 §58-1a, 25+5, väh. 7 a.; Permi obl. Nõroblag. [ar 3395/12972]
ÜKSIK, Aleksander, Jegor s. 1900 Saaremaa Muhu v., arr. 22.07.41, trib. 18.04.42 §58-13, 10a. [pr 19613]
ÜLEM, Madis, Hindrek in. ka Hendrik s. 1896 Läänemaa Velise v., arr. 24.08.50 Märjamaa v., ENSV ÜK otsus 20.12.50 §58-2, 58-3, 25+5; Permi obl. Nõroblag. [ar 3448/12635]
ÜLEMAANTEE, Nikolai, Andres s. 19.08.1900 Pärnumaa, arr. 03.02.45 Tallinn, trib. 23.05.45 §58-1b, 10+5; Omski obl.; Karaganda obl. Kamõšlag, vab. 31. 08.54. [ük]
ÜLENURM, Johannes, Karl, arr. 23.04.51, trib. ÜLENÕMM, Jaan, Jakob s. 1898 Harjumaa Kuimetsa v. Põlliku k., eluk. sama, arr. 28.06.45, trib. 21.12.45 §58-1a, 58-11, 10+3. [ük]
ÜLENÕMM, Viktor, Martin s. 01.08.08 Paldiski, arr. 11.07.46 Haapsalu, trib. 11.09.46 §58-1a, 10+5, vab. 20.03.58. [ük]
ÜLESOO, Frieda, Jakob s. 21.04.07 Pärnumaa Paikuse v., eluk. sama, arr. 17.11.44, trib. 20.11.45 §58-1a, 20+5; Komi ANSV Vorkutlag, vab. 21.11.55, surn. peale vab. 27.04.74. [ük 11092]
ÜLGEKÜTT, Aleksander, Mihhail s. 1914 Saaremaa Kaarma v., eluk. sama, arr. 25.08.50, trib. 20.01.51 §58-1, 58-8, 58-11, 10a.; Karaganda obl. Karlag. [pr]
ÜLLASTE, Leenart, Jüri s. 05.10.10, arr. 12.12.44 Rakvere, trib. 15.03.45 §58-1b, 10+5; Krasnojarski krai Norillag, vab. 25.09.52. [ük 5841]
ÜMARIK, Joann, Johan s. 1888 Viljandimaa Karksi v., arr. 25.04.50 Pärnu, Suur-Sepa 5-3, trib. 06.09.50 §58-10, 58-11, 10a., vab. 26.08.54. [pr 23912]
ÜMARIK, Neonilla, Jaak, arr. 09.12.44, trib. 25.09.45 §58-1a, 17, 10+3, vab. 29.12.54. [ük]
ÜMERA, Peeter, Leena s. 1902, arr. Tapa, Valgejõe pst. 2, trib. 11.05.47 §58-1a, 58-11, 10+5; Irkutski obl. Ju’zlag, surn. 01.01.48. [ük 16642]
ÜTS, Salme, Anna s. 1912 Viljandimaa Imavere v., arr. 17.10.49 Tartumaa, trib. 14.06.50 §17-58-1a, 10a.; Mordva ANSV Dubravlag. [pr]
ÜTT, Herbert-Helmut, Jaan s. 1912 Tartumaa Pühajärve v., elas illegaalselt, arr. 24.05.50, trib. 17.08.50 §58-1a, 25+5, 05.04.55 väh. 10 a. [ük]
ÜTTI, Karl, Peeter s. 1891 Tartumaa Nõo v., arr. 17. 03.45 Elva, trib. 14.04.45 §58-1a, 58-11, 10+4; Karaganda obl., vab. 30.05.56, surn. 1958. [ük]
ÜÜRAM, Elviira, Juhan s. 1907 Valga, arr. 08.06.45 Valga, Siili 28, trib. 04.03.46 §58-1a, 5a., vab. 08.06. 50. [pr 24692]
ÜÜRIKE, Erich, Madis s. 1925 Läänemaa Vigala v., arr. 08.09.48 Märjamaa v., trib. 26.03.49 §58-12, 5a., vab. 19.04.53. [pr 23139]
ÜÜRIKE, Jaan, Madis s. 1875 Läänemaa Vigala v., eluk. sama, arr. 14.06.41, trib. 28.02.42 §58-13, 5a. [pr 18891]


§ 14 Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hind
§ 151 Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise nõuete rikkumine
08.06.2005 RT I 2005, 37, 280 10.07.2005 , 1.01.2006
(24) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava tuleb enne kinnitamist kooskõlastada Keskkonnaameti ja tervisekaitsetalitusega.
(6) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni või selle osade vahetamisel või omaniku vahetumisel ei võeta kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni omanikult või valdajalt liitumistasu, kui liitumistingimuste muutmine ei põhjusta vee-ettevõtjale lisakulutusi.
(4) Liitumistasu ei saa teistkordselt võtta, kui kinnistu veevärgi või kanalisatsiooni ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni liitumispunkti asukoht muutub vee-ettevõtte arendustegevuse tõttu.
(1) Vee-ettevõtja on käesoleva seaduse tähenduses eraõiguslik juriidiline isik, kes varustab kliendi kinnistu veevärki ühisveevärgi kaudu veega, mis peab vastama kehtestatud nõuetele, või korraldab kliendi kinnistu kanalisatsioonist reovee ärajuhtimist.
[ RT I 2005, 37, 280 – jõust. 10.07.2005
§ 14. Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hind
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teenuse hinna reguleerimise korra kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu. Hind kehtestatakse vastavalt nimetatud korrale kohaliku omavalitsuse volikogu või valla- või linnavalitsuse poolt määrusega ning avalikustatakse vähemalt 90 päeva enne hinna kehtima hakkamist. Pärast hinna muutmise määruse vastuvõtmist avaldab valla- või linnavalitsus hinna muutmise teate kaks korda nädalase vahega vähemalt ühes kohaliku, maakonna või üleriigilise levikuga ajalehes.
(31) Teenuse hinna reguleerimise korraga võib kehtestada ülenormatiivse reostuse tasu ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirjaga kehtestatud reoainesisalduse ja käesoleva seaduse § 10 lõikes 2 nimetatud keskkonnaministri määrusega kehtestatud ohtlike ainete sisalduse piirväärtusi ületava reostuse eest ärajuhitavas reo- ja sademevees.
§ 151. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise nõuete rikkumine
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga omavolilise liitumise, ühisveevärgist omavolilise veevõtu, ühiskanalisatsiooni abil reo-, sademe- ja drenaaživee või muu pinnase- ja pinnavee omavolilise ärajuhtimise või ohtlike ainete normatiivi ületavas koguses või viisil ühiskanalisatsiooni juhtimise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 152. [ Kehtetu – RT I 2005, 37, 280 - jõust. 01.01.2006]
§ 17–22. [Kehtetud - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]


alkohol kinnipidamisasutuses
3-1-1-46-13 Riigikohus 12.06.2013
Menetledes väärteoasja kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebuse alusel ei kontrolli maa- või linnakohus üksnes kohtuvälise menetleja tegevuse õiguspärasust väärteoasja lahendamisel, vaid tulenevalt VTMS § 123 lg-st 2 arutab väärteoasja täies ulatuses (ab ovo), sõltumata esitatud kaebuse piiridest ning kontrollides kohtuvälise menetleja otsuse tegemise aluseks olnud faktilisi ja ka õiguslikke asjaolusid (vt nt RKKKo 3-1-1-47-13, p 7). Kuna menetlusaluse isiku kaebuse korral arutab maakohus väärteoasja igal juhul tervikuna uuesti, tuleb asuda seisukohale, et maakohtu otsus asendab kohtuvälise menetleja otsuse isegi olukorras, kus maakohus jätab kohtuvälise menetleja otsuse osaliselt või tervikuna muutmata. Sellisel juhul tuleb isik lugeda väärteo eest karistatuks kohtuotsusega.
Menetledes väärteoasja kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebuse alusel ei kontrolli maa- või linnakohus üksnes kohtuvälise menetleja tegevuse õiguspärasust väärteoasja lahendamisel, vaid tulenevalt VTMS § 123 lg-st 2 arutab väärteoasja täies ulatuses (ab ovo), sõltumata esitatud kaebuse piiridest ning kontrollides kohtuvälise menetleja otsuse tegemise aluseks olnud faktilisi ja ka õiguslikke asjaolusid (vt nt RKKKo 3-1-1-47-13, p 7). Kuna menetlusaluse isiku kaebuse korral arutab maakohus väärteoasja igal juhul tervikuna uuesti, tuleb asuda seisukohale, et maakohtu otsus asendab kohtuvälise menetleja otsuse isegi olukorras, kus maakohus jätab kohtuvälise menetleja otsuse osaliselt või tervikuna muutmata. Sellisel juhul tuleb isik lugeda väärteo eest karistatuks kohtuotsusega. Kui mootorsõidukit juhib isik, kellelt on mootorsõiduki juhtimise õigus lisa- või põhikaristusena ära võetud kohtuotsusega, tuleb see tegu kvalifitseerida KarS § 329, mitte LS § 201 lg 2 järgi. Liiklusseaduse § 201 lg 2 ei ole erinorm KarS § 329 suhtes, vaid KarS § 329 LS § 201 lg 2 suhtes. Mootorsõiduki juhtimine isiku poolt, keda on karistatud sõiduki juhtimise õiguse äravõtmisega, on LS § 201 lg 2 järgi kvalifitseeritav üksnes siis, kui see tegu ei vasta KarS §-s 329 sätestatud kuriteokoosseisule ehk juhul, kui juhtimisõiguse äravõtmist ei ole kohaldatud kohtuotsuse, vaid kohtuvälise menetleja otsusega (vt RKKKo 3-1-1-44-12, p 8).
Kui mootorsõidukit juhib isik, kellelt on mootorsõiduki juhtimise õigus lisa- või põhikaristusena ära võetud kohtuotsusega, tuleb see tegu kvalifitseerida KarS § 329, mitte LS § 201 lg 2 järgi. Liiklusseaduse § 201 lg 2 ei ole erinorm KarS § 329 suhtes, vaid KarS § 329 LS § 201 lg 2 suhtes. Mootorsõiduki juhtimine isiku poolt, keda on karistatud sõiduki juhtimise õiguse äravõtmisega, on LS § 201 lg 2 järgi kvalifitseeritav üksnes siis, kui see tegu ei vasta KarS §-s 329 sätestatud kuriteokoosseisule ehk juhul, kui juhtimisõiguse äravõtmist ei ole kohaldatud kohtuotsuse, vaid kohtuvälise menetleja otsusega (vt RKKKo 3-1-1-44-12, p 8).
3-1-1-34-07 Riigikohus 29.08.2007
Karistusseadustiku § 49 esmane eesmärk on tagada, et isik, kes on mõistetud süüdi kutse- või ametiõiguste kuritarvitamise või ametikohustuste rikkumisega seotud kuriteo eest, ei saaks edaspidi samalaadseid kuritegusid toime panna (õiguskorra kaitsmise huvi). Nimetatud eesmärgi tõhusaks saavutamiseks ei piisa alati sellest, kui isikul on keelatud olla de jure teatud ametikohtadel (nt kuuluda äriühingu juhtorganitesse). On juhtumeid, kus on põhjendatud võtta isikult õigus täita de facto mingeid ülesandeid. Karistusseadustiku § 49 alusel mõistetav keeld töötada äriühingu juhina tähendab seda, et isik ei tohi omada pädevust ja täita faktiliselt ülesandeid, mis sarnastel tegevusaladel tegutsevates ja sarnase suurusega äriühingutes kuuluvad tavapäraselt juhtorganite liikmete, likvideerijate või prokuristide kompetentsi. Äriühingu tegelik juhtimine hõlmab ka ühingu organite liikmete nõustamist juhtimisotsuste tegemisel olukorras, kus nõustaja positsiooni ja mõju arvestades on nõuannete järgimise tõenäosus väga suur (nt juhul kui nõuandja näol on tegemist äriühingu enamusosaniku või -aktsionäriga).
KarS §-s 329 sätestatud koosseisuline tunnus "täitmisele pööratud" teenib eesmärki välistada isiku karistamine kohtuotsusega mõistetud karistuse täitmisest kõrvalehoidumise eest olukorras, kus kohtuotsuse täitmine ei ole veel või enam kohustuslik. Eeskätt tulevad siin kõne alla juhtumid, kus kohtuotsus ei ole veel jõustunud või kui kohtuotsus on küll jõustunud, kuid karistuse täitmisele pööramine on seaduses sätestatud korras edasi lükatud või on sellest üldse loobutud. Täitmisele pööramise hetkest hakkab kohtuotsuse toime süüdimõistetu suhtes kehtima, mistõttu muutub karistatavaks ka sellest toimest kõrvalehoidumine. Karistusseadustiku § 49 alusel mõistetud tegutsemiskeeld on KarS § 329 mõttes täitmisele pööratud, kui süüdimõistetut on teavitatud talle mõistetud karistusest ja seda sisaldava kohtuotsuse jõustumisest. Selline teavitamine toimub üldises korras, mis on kriminaalmenetluse seadustikus ette nähtud kohtuotsuse teatavaks tegemiseks. Kriminaalmenetluse seadustiku §-s 420 sätestatud erandeid kõrvale jättes on tegutsemiskeeld täitmisele pööratud hetkel, mil süüdimõistetu sai kohtuotsuse jõustumisest teada või pidi sellest teada saama. Tegutsemiskeelu kui lisakaristuse täitmisele pööratus ei eelda, et maakohus või justiitsministri määratud riigiasutus oleks saatnud kohtulahendi ärakirja vastavalt KrMS § 411 lg-le 4 kohtulahendit täitvale asutusele.
Karistusseadustiku § 49 alusel mõistetava lisakaristuse täitmisele pööramisel ei kehti KrMS § 411 lg-s 4 sätestatud nõue, mille kohaselt peab maakohus või justiitsministri määratud riigiasutus saatma kohtulahendi ärakirja kohtulahendit täitvale asutusele. Tegutsemiskeelu täitmisele pööramine sisuliselt süüdimõistetu teavitamises talle mõistetud karistusest ja seda sisaldava kohtuotsuse jõustumisest. Selline teavitamine toimub üldises korras, mis on kriminaalmenetluse seadustikus ette nähtud kohtuotsuse teatavaks tegemiseks.
3-1-1-17-07 Riigikohus 14.06.2007
Alkohoolse joogi, nagu ka muu piiritust sisaldava aine, tarvitamine ei ole võimalik ilma selle joogi või aine eelneva omandamiseta. Seega moodustab omandamine käesoleval juhul isikule korrektselt süüks arvatud koosseisupärase teo - alkohoolse joogi tarvitamise - eelteo, mis ei kuulu iseseisvalt kvalifitseerimisele (vt RKKKo nr 3-1-1-4-04).
Erinevalt liiklusalastest süütegudest, mille puhul on joobeseisundi tuvastamiseks kehtestatud eraldi kord, on teiste süütegude korral joobeseisund kui koosseisutunnus tuvastatav tõendamise üldisi reegleid järgides. Seega võib teiste süütegude korral joovet tuvastada ka nt tunnistaja ütlustega, samuti KrMS § 88 alusel toimetatud isiku läbivaatuse käigus koostatud protokolliga. Ja kuigi isiku läbivaatuse käigus on menetlejal õigus võtta isikult proove ja ekspertiisimaterjali, selleks vajadusel ka sundi kasutades, ei ole menetlejal joobe tuvastamisel otsest kohustust selliste proovide või võrdlusmaterjali võtmiseks ega ka kohustust määrata joobe tuvastamiseks ekspertiis.
3-1-1-127-03 Riigikohus 30.10.2003
KarS §-s 329 kirjeldatud teine kuriteokoosseis on toime pandav ainult tegevusega. Kuriteokoosseisu objektiivne tunnus on täidetud vaid juhul, kui süüdlane mitte ainult ei tasu vabatahtlikult rahalise karistuse summat, vaid ka takistab aktiivselt karistuse sundtäitmist (peidab vara, võõrandab selle fiktiivselt jms). Selline tegevus võib toimuda ka enne sundtäitemenetluse alustamist. Loobumine kohtuotsuse vabatahtlikust täitmisest ei täida iseenesest veel kuriteokoosseisu objektiivset tunnust, sest süüdimõistetu võib selle jätta ka sundtäitmise hooleks.