Tallinna välisprojektide infosüsteemi põhimäärus – Riigi Teataja
Tallinna välisprojektide infosüsteemi põhimäärus
Tallinna välisprojektide infosüsteemi põhimäärus - sisukord
§ 10 Vastutava ja volitatud töötleja andmed
§ 12 Inkubaatori andmed
§ 13 Projekti üldandmed
§ 14 Projekti lisateave
§ 15 Projekti täiendatud andmed
§ 16 Dokumentide andmed
§ 17 E-kirjade andmed
§ 18 Projekti menetlusetapid
3 Andmete esitamine, juurdepääs ja säilitamine
§ 19 Andmeandjad
§ 20 Andmete kandmine infosüsteemi
§ 22 Vastutus andmete õigsuse eest ja ebaõigete andmete parandamine
§ 23 Andmevahetus teiste infosüsteemidega
§ 24 Andmete väljastamine
§ 25 Andmete säilitamine
§ 26 Andmekogu andmetele juurdepääsu andmine ja kasutajarollid
§ 27 Andmekogu kasutamise õiguse lõppemine või äravõtmine
3 JÄRELVALVE NING ANDMEKOGU PIDAMISE LÕPETAMINE
§ 28 Järelevalve andmekogu pidamise üle
§ 29 Andmekogu pidamise lõpetamine
§ 30 Andmete andmekogusse kandmine
RT IV, 26.02.2016, 55
Vastu võetud 22.02.2016 nr 8
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 2 alusel, kooskõlas avaliku teabe seaduse §-ga 12 ja § 435 lg-ga 1, Tallinna Linnavolikogu 21. veebruari 2008 määrusega nr 6 „Välisprojektides osalemise kord“ ning Tallinna Linnavalitsuse 21. oktoobri 2015 määrusega nr 38 „Tallinna linna asutuste ühtne asjaajamiskord“.
Määrusega kehtestatakse Tallinna välisprojektide infosüsteemi (edaspidi andmekogu) pidamise kord, andmete koosseis, andmete andmekogusse kandmise ja sealt väljastamise, andmete kasutamise ning andmekogu haldamise kord.
1) koondada teave välisrahastajate finantseerimisallikate ning välisprojektide algatamise, menetlemise ja dokumendihalduse kohta;
2) võimaldada menetlusprotsesside ja dokumentide kooskõlastajatele juurdepääs välisprojekti põhiandmetele ja dokumentidele, vältides andmete dubleerimist;
3) vahendada teavet teiste Tallinna linna (edaspidi linn) andmekogudega;
4) säilitada välisprojektide üldandmed ja dokumentatsioon, sh raamatupidamisdokumendid, lähtudes rahastamistingimustest ja käesolevast määrusest.
(1) Andmekogu ametlik nimetus on Tallinna välisprojektide infosüsteem.
(2) Andmekogu lühinimi on tlnvpa.
Käesolevas määruses kasutatakse mõisteid Tallinna Linnavolikogu 21. veebruari 2008 määruse nr 6 „Välisprojektides osalemise kord" §-s 2 sätestatud tähenduses.
(1) Andmekogu peetakse käesoleva määruse kohaselt ning kooskõlas teiste asjaomaste riigi ja linna õigusaktidega.
(2) Andmekogu sisaldab elektroonilisi toimikuid, kus on välisprojektide põhiandmed, dokumendid, töölaud ja elektroonilised kooskõlastused ning lisamaterjalid.
(3) Andmekogus säilitatakse andmeid digitaalsel kujul.
(4) Andmete, nende andmekogusse kandmise aja ja andmekogus tehtud toimingute üle peetakse arvestust digitaalselt.
Andmekogu arendamise ja pidamise kulud kaetakse Tallinna linna eelarves Tallinna Linnakantselei linna finantsteenistusele IT-kuludeks ette nähtud vahendite arvelt.
(2) Infosüsteemi turvaklass on K1T1S2, turbeaste keskmine (M).
(3) Andmekogu andmetest tehakse kord nädalas turvakoopia, mida säilitatakse kaks kuud. Andmekogu muutuvatest andmetest tehakse kord päevas turvakoopia, mida säilitatakse kolm kuud.
1) korraldab andmekogu pidamist ja tööd ning kavandab selle arendamist;
2) sisestab andmed välisrahastuse programmide, meetmete ja taotlusvoorude kohta;
4) annab volitatud töötlejale tema ülesannetest lähtuvalt juurdepääsu andmekogule ning andmete sisestamise ja töötlemise õiguse;
5) annab volitatud töötlejatele juhiseid käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks;
6) teeb järelevalvet volitatud töötleja kohustuste täitmise ja andmekogusse sisestatud teabe õigsuse üle;
7) vastutab andmekogusse enda poolt sisestatud andmete õigsuse eest;
8) teeb andmekogu avalikustatavad andmed avalikuks linna avalikus dokumendihaldussüsteemis (edaspidi DHS);
10) täidab teisi õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
(3) Vastutava töötleja juht määrab vastutava töötleja õiguste teostajad, kellel on õigus täita vastutava töötleja ülesandeid.
(4) Andmekogu peaadministraator on vastutava töötleja õiguste teostaja, kes:
1) on kontaktisik andmekoguga seonduvates küsimustes;
2) haldab andmekogu dokumentatsiooni;
3) haldab andmekogu kasutajate juurdepääsuõigusi;
4) täidab teisi andmekogu vastutava töötleja õigusi ja kohustusi;
5) peaadministraatori äraolekul asendavad teda teised vastutava töötleja õiguste teostajad.
(1) Andmekogu volitatud töötleja on linna ametiasutus, kes menetleb välisprojekti ja/või annab kooskõlastused.
(2) Volitatud töötlejad on linna ametiasutused Tallinna Linnakantselei, Tallinna Linnavolikogu Kantselei, Tallinna Ettevõtlusamet, Tallinna Haridusamet, Tallinna Kommunaalamet, Tallinna Kultuuriamet, Tallinna Linnaarhiiv, Tallinna Linnavaraamet, Tallinna Perekonnaseisuamet, Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuamet, Tallinna Spordi- ja Noorsooamet, Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Tallinna Transpordiamet, Tallinna Keskkonnaamet, Tallinna Munitsipaalpolitsei Amet, Haabersti Linnaosa Valitsus, Tallinna Kesklinna Valitsus, Kristiine Linnaosa Valitsus, Lasnamäe Linnaosa Valitsus, Mustamäe Linnaosa Valitsus, Nõmme Linnaosa Valitsus, Pirita Linnaosa Valitsus, Põhja-Tallinna Valitsus ning nende hallatavad asutused.
1) registreerib projektikava;
2) kooskõlastab projektikava;
3) sisestab projektiga seotud lisateabe;
4) kooskõlastab projektiga seotud lisateabe;
5) laadib üles välisrahastajale esitatud projekti taotluse faili;
6) laadib üles välisrahastajaga sõlmitud lepingu faili;
7) sisestab välisrahastajaga sõlmitud lepingu üldandmed;
8) kooskõlastab välisrahastajaga sõlmitud lepingu üldandmed;
9) sisestab projekti funktsiooniala tunnused ja projekti eelarvetunnused;
10) koostab projekti eelarve;
11) siirdab linna finantsinfosüsteemist (edaspidi SAP) kulu- ja maksetehingute andmed;
12) laadib üles kulu- ja maksedokumentide koopiate failid;
13) koostab süsteemis asjakohased unikaalsete numbritega dokumendid;
14) kooskõlastab ja allkirjastab süsteemis koostatud ja muud dokumendid;
15) vormistab menetlusetapid;
16) vormistab aruanded;
17) kasutab andmekogu üksnes kokkulepitud ülesannete täitmiseks;
18) täidab vastutava töötleja korraldusi;
19) vastutab sisestatud andmete õigsuse ja asjakohasuse eest;
20) teavitab viivitamata vastutavat töötlejat avastatud ebaõigetest andmetest, andmete mittesihipärasest kasutamisest ja andmekogu kasutamisel tekkinud probleemidest;
21) osaleb andmekogu arendustöödel ja nende juurutamisel;
22) täidab teisi õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
§ 10. Vastutava ja volitatud töötleja andmed
(1) Vastutava ja volitatud töötleja kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
2) haldusala;
4) fondikeskuse kood;
5) aadress, sh sihtnumber, linn, tänav ja majanumber;
7) raamatupidamiskood;
8) asutuse juhi või dokumentide allkirjastaja nimi;
9) asutuse finantsjuhi nimi;
11) telefoninumber;
12) Tallinna personali- ja palgaarvestuse andmekogu nimetus.
(2) Vastutava ja volitatud töötleja esindaja kohta kantakse Tallinna personali- ja palgaarvestuse andmekogust käesolevasse andmekogusse järgmised andmed:
2) ametinimetus;
3) ametiasutus;
Andmekogu koosneb järgmistest osadest:
1) ülesanded - vastutavale ja volitatud töötlejale kuvatakse uued tööülesanded;
2) inkubaator - kajastatakse välisrahastuse võimalustega seotud üldandmeid;
3) projektid - sisestatakse välisprojekti üldandmed, lisateave, täiendatud andmed, e-kirjad ja eelarve koos tegevuste kalendriga;
4) dokumendid - sisestatakse andmeobjektid, mille volitatud töötleja on välisprojekti kestuse jooksul loonud ja saanud ning mida säilitatakse;
5) aruanded - koostatakse ja säilitatakse väljavõtted välisprojekti üldandmetest, eelarvest ja dokumentidest;
6) seaded - määratakse kindlaks infosüsteemi konfiguratsioon ning vastutav töötleja haldab algandmeid;
7) otsing - funktsioon, mis võimaldab eri parameetrite abil leida andmekogus olevat teavet.
§ 12. Inkubaatori andmed
Vastutav töötleja sisestab välisrahastaja kohta andmekogusse järgmised andmed:
1) programmi või meetme nimetus;
2) programmi või meetme staatus;
3) programmi või meetme kirjeldus;
4) programmi või meetme valdkond;
5) taotlusvooru nimetus;
6) taotluse esitamise tähtaeg;
7) idee nimetus;
8) idee kirjeldus ja selgitus.
§ 13. Projekti üldandmed
Volitatud töötleja kannab välisprojekti kohta andmekogusse järgmised andmed:
2) akronüüm;
3) projekti hoidja nimi;
4) projekti kestus;
5) rakendusüksuse või juhtpartneri nimi;
6) välisrahastuse programmi või meetme nimi;
7) kaasfinantseerija(te) nimi;
8) välisrahastuse taotluse esitamise tähtaeg;
9) projekti eesmärk;
10) eesmärgi saavutamise tähtaeg;
11) eesmärgi täitmise mõõdikud;
12) projekti lühikirjeldus;
13) projekti kirjeldus;
14) projekti tegevused;
15) projekti tulemused või väljundid;
16) projekti vastavus linna ja valdkonna arengudokumentidele;
17) linna kontaktisiku või projektijuhi ees- ja perekonnanimi, ametinimetus, telefoninumber ja e-posti aadress;
18) projekti partnerite nimi ja asukohariik;
19) juhtpartneri nimi;
20) lihtpartnerite nimed;
21) välisprojekti maksumus kõigile partneritele kokku;
22) välisprojekti maksumus linnale kokku;
23) välistoetuse summa;
24) linna omafinantseeringu summa;
25) linna partnerite kaasfinantseeringu summa kokku;
26) välisprojekti maksumus linnale kokku koos lisafinantseeringuga;
27) lisafinantseeringu summa;
28) selgitused planeeritava eelarve juurde, sh omafinantseeringu eelarvepositsioonid;
29) sildfinantseeringu vajadus;
30) kas projekt sisaldab investeeringut;
31) kas projekt sisaldab tööjõukulusid;
32) kas projekt sisaldab lähetuskulusid.
§ 14. Projekti lisateave
(1) Volitatud töötleja kannab välisprojekti eelarve lisateabena andmekogusse järgmised andmed:
1) linnale toetuse ülekande tegeva juriidilise isiku nimi;
2) kas toetus laekub ettemaksuna või pärast aruannete esitamist;
3) kas toetus laekub igale lihtpartnerile otse rakendusüksuselt või juhtpartnerilt;
4) kas toetuse andjale või vahendajale esitab kuluaruanded iga lihtpartner otse;
5) vahearuannete esitamise tähtajad;
6) lõpparuande esitamise tähtaeg;
7) lisafinantseerimise põhjendus ning kulud liigiti;
8) kas projekti finantseerimisreeglite järgi on lubatud partneritevahelised tehingud, nende loetelu ja kirjeldus;
9) projekti elluviimisel tekkivad erisoodustuskulud ja nendega seotud maksud;
10) kas erisoodustuskulud ja nendega seotud maksud on abikõlblikud ja milline on nende finantseerimisallikas;
11) välisrahastuse programmiga lubatud üldkulude määr protsentides;
12) projekti välisrahastuse programmist tuleneva kohustusliku auditi läbiviija, auditi läbiviimise tähtajad, auditi kulude finantseerimisallikas ja summa koos kasutamise tähtpäevaga;
13) kas lõpparuandele lisatavad dokumendid signeeritakse käsitsi.
(2) Volitatud töötleja kannab investeerimisprojektide lisateabena andmekogusse järgmised andmed:
1) kas projekti hoidja omab kinnistut, millele ehitatakse investeeringuobjekti;
2) kas projekti hoidja omab hoonestusõigust või isiklikku kasutusõigust kinnistul, millel investeeringuobjekti ehitatakse;
3) kas projekti hoidja on projekti raames käibemaksukohustuslane;
4) kas projekti hoidja kasutab investeeringuobjekti pärast vara kasutuselevõttu ja/või projekti lõppu;
5) investeeringuobjekti kasutaja juriidilise isiku nimi ja registrikood;
6) kas investeeringuobjekti kasutaja investeeringuobjekti kasutamise otstarve ühtib projekti eesmärkidega;
7) milline on investeeringuobjekti kasutaja koostöö toetuse saajaga;
8) kas investeeringuobjekti kasutaja kasutab investeeringuobjekti alaliselt või ajutiselt, sh kasutamise periood;
9) kas investeeringuobjekti kasutaja on käibemaksukohustuslane;
10) kas investeeringuobjekt on abikõlblik täies ulatuses või osaliselt;
11) kas projekti raames valminud investeeringuobjekti on lubatud välisrahastuse programmi või meetme tingimuste kohaselt võõrandada;
12) kas välisrahastuse programmi või meetme tingimustega on lubatud valminud investeeringuobjekti kasutada ettevõtlustulu teenimiseks;
13) kas valminud investeeringuobjekt hakkab ettevõtlustulu teenima;
14) investeeringuobjekti üldised mõõtmed, sh ehitise või rajatise ehitisealune pind ning ehitise kasulik pind ruutmeetrites, ehitise või rajatise maht kuupmeetrites;
15) investeeringuobjekti tulud ja kulud liigiti pärast projekti lõppu aastate kaupa.
(3) Volitatud töötleja kannab isikute töötasustamise lisateabena andmekogusse järgmised andmed:
1) ülevaade välisprojekti dokumentatsioonist, mis reguleerib töötasude ja puhkuse arvestust;
2) välisprojekti periood, mille jooksul soovitakse projektis osalejaid tasustada;
3) kas tööjõukulude katmisel nii välisrahastuse kui ka omafinantseerimise arvelt lähtutakse välisrahastuse ja omafinantseerimise suhtest või makstakse projekti eelarvest tulenevalt teatud tööjõukulud ainult omafinantseerimisvahenditest ning teatud tööjõukulud ainult välisfinantseerimisvahenditest;
4) projektis lubatud töösuhted: tööleping, käskkirjaga ametisse nimetamine või võlaõiguslik leping;
5) projektitöö tegija rakendamise viisid: uue töötaja töölevõtmine, oma töötaja vabastamine projektis osalemise ajaks täielikult põhitööst ja täistööajaga projekti heaks töötama rakendamine, oma töötaja vabastamine projektis osalemise ajaks osaliselt põhitööst ja osalise tööajaga projekti heaks töötama rakendamine või kokkuleppe sõlmimine oma töötajaga projektitöö tegemiseks ületunnitööna;
6) projektis osalejate töötasustamise viisid: põhipalk või kokkulepitud töötasu, põhipalga või kokkulepitud töötasu suurendus projektitöös osalemise perioodil, lisatasu ületunnitöö tegemise eest, lepingutasu, preemia, tulemustasu vm;
7) kas projektis osalejatele on lubatud maksta haigushüvitist;
8) välisrahastuse programmiga ette nähtud tööajatabeli pidamise eeldus: kui töötaja täidab projektiga seotud ülesandeid asutuses põhitööna, lisaks põhitööle või võlaõigusliku lepingu alusel;
9) puhkuse andmine ja puhkusetasu arvestamine projektitöö eest: kas projektitöö kestuse ajal ette või töötatud perioodi eest tagantjärele;
10) puhkusetasu abikõlblikkus täistööajaga või osalise tööajaga projektitöötajate puhul.
(4) Volitatud töötleja kannab isikute lähetuse lisateabena andmekogusse järgmised andmed:
1) summa, mis on ette nähtud lähetusteks Tallinna linna välisprojektis;
2) lähetuskulude katmise finantseerimisallikas: välisfinantseerimisvahendid, omafinantseerimisvahendid, sh otsesed ja kaudsed rahalised vahendid, või lisafinantseerimisvahendid;
3) lähetuskulude katmisel kasutatavate eelarvepositsioonide numbrid, nimetused ja summad.
§ 15. Projekti täiendatud andmed
Volitatud töötleja kannab meeskonnaliikmete kohta andmekogusse järgmised andmed:
2) asutuse nimetus;
3) ametinimetus;
5) roll projektis;
6) ülesanded projektis;
7) töötasu suurendamise määr protsentides;
8) pangakonto number;
9) puhkuse periood;
10) lähetuse periood;
11) asendaja ees- ja perekonnanimi.
(2) Volitatud töötleja kannab lepingu kohta andmekogusse järgmised andmed:
1) projekti number;
2) projekti abikõlblikkuse periood;
3) lõpparuande esitamise kuupäev;
4) toetuslepingu number;
5) toetuse andja tehingupartneri kood;
6) toetuse andja kontaktisiku nimi, e-posti aadress ja telefoninumber;
7) toetuse andja raamatupidaja nimi, e-posti aadress ja telefoninumber;
8) toetuse saaja tehingupartneri kood;
9) toetust kasutava(te) asutus(t)e nimetus ja tehingupartneri kood;
10) projekti maksumus finantseerimisallikate ja nende osakaalude kaupa.
(3) Volitatud töötleja kannab andmekogusse järgmised projekti tunnused:
1) abikõlblike kulude funktsiooniala kood;
2) mitteabikõlblike kulude funktsiooniala kood;
3) kulufondi nimetus;
4) kulufondi number;
5) tulufondi nimetus;
6) tulufondi number.
(4) Volitatud töötleja kannab välisprojekti eelarve kohta andmekogusse järgmised andmed:
1) projektis osalevate asutuste nimetused;
2) vahearvestuse perioodi kestus;
3) kululiigi nimetus;
4) kululiigi ühiku nimetuse, ühikute arv, ühiku maksumus;
5) üldkulude arvestamise alus ja määr;
6) sildfinantseering;
7) saadud toetuse laekumised;
8) saadud toetuse väljamaksed.
(5) Volitatud töötleja kannab kulu- ja maksedokumentide kohta andmekogusse järgmised andmed:
1) SAP-i järjekorranumber;
2) SAP-i dokumendi tüüp;
3) tekkepõhise dokumendi number;
4) kulurea nimetus;
5) saaja nimi;
6) kande kuupäev;
7) maksetähtaeg;
8) selgitus;
9) summa ilma käibemaksuta;
10) käibemaksu summa;
11) asutuse koodi;
12) fondikeskuse number;
13) fondi numbri;
14) kohustusühik;
15) funktsiooniala kood;
16) kassapõhise dokumendi number;
17) makse tegemise kuupäev.
(6) Volitatud töötleja kannab välisprojekti tegevuse kohta andmekogusse järgmised andmed:
2) aeg;
3) selgitus;
4) meeldetuletuse aeg;
5) seotud dokumendid.
§ 16. Dokumentide andmed
(1) Andmekogus koostatakse järgmist tüüpi dokumendid:
1) juhi käskkiri;
2) meeskonna käskkiri;
3) projektitöö tasustamise käskkiri;
4) tööleping;
5) käsundusleping;
6) ostumenetluse kutse;
7) ostumenetluse õiend hinnapakkumise kohta;
8) üldkulude õiend;
9) lähetustaotlus;
10) lähetuse käskkiri;
11) lähetuse avansi avaldus;
12) lähetuskulude õiend;
13) lähetustulemuste aruanne;
14) väljaminev ametiasutuse kiri.
(2) Andmekogus laaditakse üles järgmist tüüpi dokumendid:
1) välisprojekti taotlus;
2) kinnituskiri välisprojektis osalemise kohta;
3) välisrahastaja otsus välisprojekti rahastamise kohta;
4) eelarve tabel;
5) volikogu otsus välisprojekti rahastamise kohta;
7) hankedokumendid;
8) saldo kinnitusleht;
9) kuludokument;
10) maksedokument;
11) tööjõukulude dokument;
12) tööajatabel;
13) lisamaterjal;
14) SAP-i aruanne;
15) töödokument;
16) lõpparuanne.
(3) Andmekogusse kantakse dokumentide kohta järgmised andmed:
6) kirjeldus, märkused;
7) dokumendi koostanud asutuse nimetus;
8) dokumendi sisestanud teenistuja ees- ja perekonnanimi;
9) märge DHSi saatmise kohta;
10) dokumendi sisestamise aeg;
11) teavitus, selle saaja ees- ja perekonnanimi.
(4) Andmekogusse kantakse dokumendi kooskõlastamise ja/või allkirjastamise kohta järgmised andmed:
1) kooskõlastaja ja/või allkirjastaja ees- ja perekonnanimi;
4) tulemus;
5) kommentaarid;
6) dokumendi muudatuste ajalugu, sh muutja ees- ja perekonnanimi ja ametinimetus, kuupäev ja kellaaeg.
§ 17. E-kirjade andmed
Andmekogusse kantakse e-kirjade kohta järgmised andmed:
3) saaja;
4) saatja;
5) välisprojekti faas;
7) kommentaar;
8) kirja fail.
§ 18. Projekti menetlusetapid
Volitatud töötleja vormistab andmekogus järgmised menetlusetapid:
1) projekti kava registreeritud - välisprojekti üldandmed on sisestatud ja asutuse finantsjuht on need kooskõlastanud;
2) projektikava kooskõlastatud - linna finantsteenistus on projektikava kooskõlastanud;
3) projektikava tagasi lükatud - linna finantsteenistus on projektikava tagasi lükanud;
4) projektitaotlus esitatud - andmekogus on salvestatud projektitaotluse dokumendi koopia;
5) projekti rahastatakse - välisrahastaja otsus on välisprojekti rahastada;
6) projekti ei rahastata - välisrahastaja otsus on välisprojekti mitte rahastada;
7) leping kinnitatud - andmekogus on salvestatud poolte allkirjastatud leping;
8) lõpparuanne kinnitatud - andmekogus on salvestatud lõpparuande dokument ja/või on määratud asjaomane staatus.
3. jagu Andmete esitamine, juurdepääs ja säilitamine
§ 19. Andmeandjad
(1) Andmeandja on volitatud töötleja.
(2) Andmeandja on kohustatud tagama andmekogusse kantud andmete õigsuse.
§ 20. Andmete kandmine infosüsteemi
(1) Volitatud töötleja sisestab andmekogusse käesoleva määruse §-des 12-17 nimetatud andmed õigusaktides sätestatud tähtaja jooksul.
(2) Vastutav töötleja kontrollib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete õigsust ja teeb vajaduse korral ettepaneku neid muuta või täiendada.
Andmekogus koostatakse, kooskõlastatakse ja/või allkirjastatakse järgmised alusdokumendid:
1) ametiasutuse juhi käskkiri;
2) projektimeeskonna moodustamise käskkiri;
6) lähetuse käskkiri;
7) lähetuse taotlus;
8) lähetuse avansi avaldus;
9) lähetuskulude õiend;
10) lähetustulemuste aruanne;
11) väljaminev ametiasutuse kiri;
12) muud dokumendid, millest tuleneb andmekogusse sisestatav teave.
§ 22. Vastutus andmete õigsuse eest ja ebaõigete andmete parandamine
(1) Andmete andmekogusse kandja vastutab andmete õigsuse eest.
(2) Kui vastutav või volitatud töötleja leiab andmekogust ebaõigeid andmeid või kui teda on nendest teavitatud, korraldab ta viivitamata andmete parandamise. Kui andmete muutmise õigus on ainult peaadministraatoril või tema õiguste teostajal, esitatakse taotlus andmete parandamiseks e-kirja teel.
(3) Andmete parandaja lisab projektitoimikule õigeid andmeid tõendava dokumendi või selle koopia või parandamist selgitava kommentaari.
§ 23. Andmevahetus teiste infosüsteemidega
1) DHSiga, et koostatud ja lisatud dokumendid DHSis registreerida;
2) Tallinna personali- ja palgaarvestuse andmekogu mooduliga linna ametiasutuste ja nende hallatavate asutuste teenistujate andmete saamiseks;
3) SAPiga välisprojekti kulukirjete importimiseks andmekogusse.
§ 24. Andmete väljastamine
(1) Andmekogust on õigus andmeid saada isikul, kes vajab andmeid tööülesannete täitmiseks.
(2) Andmekogust väljastatakse andmeid õigustatud isikutele, kelle juurdepääsuõigus tuleneb kasutajarollist.
§ 25. Andmete säilitamine
(1) Andmekogusse kantud andmeid, seal koostatud ja sinna lisatud dokumente säilitatakse kümme aastat.
(2) Säilitustähtaja möödumisel kantakse käesoleva paragrahvi punktis 1 nimetatud andmed andmekogu elektroonilisse arhiivi alaliselt.
§ 26. Andmekogu andmetele juurdepääsu andmine ja kasutajarollid
(1) Andmetele juurdepääsu õigus on vastutaval ja volitatud töötlejal.
(2) Vastutav ja volitatud töötleja näevad ja saavad muuta andmeid vastavalt neile antud kasutajarollidele.
(3) Linna ametiasutuste dokumendiregistris avaldatakse käesoleva määruse § 16 lõike 2 punktis 6 ja § 21 punktides 1-6 ja punktis 11 nimetatud andmed.
(4) Andmekogu kasutajarollid on järgmised:
1) peaadministraator - juurdepääs andmekogu kõigile osadele ning õigus teha andmetega kõiki toiminguid;
2) linnakassa administraator - juurdepääs andmekogu kõigile osadele (v.a projekti eelarve) ning õigus muuta andmeid andmekogu inkubaatoris ja projekti üldandmetes;
3) projektijuht - juurdepääs andmekogu kõigile osadele (v.a teiste projektide eelarve), andmete muutmise õigus puudub andmekogu inkubaatoris ja seadete haldamisel;
4) projektimeeskonna liige - juurdepääs andmekogu kõigile osadele (v.a teiste projektide eelarve), andmete muutmise õigus puudub andmekogu inkubaatoris, projekti üldandmete, lisateabe ja täiendatud andmete puhul ja seadete haldamisel;
5) finantstöötaja - juurdepääs andmekogu kõigile osadele (v.a teiste projektide eelarve), andmete muutmise õigus puudub andmekogu inkubaatoris ja seadete haldamisel;
6) raamatupidaja - juurdepääs andmekogu kõigile osadele (v.a teiste projektide eelarve), õigus üles laadida dokumente, saata teavitusi, anda kooskõlastusi ja koostada aruandeid;
7) vaatleja - juurdepääs andmekogu kõigile osadele (v.a projekti eelarve), õigus saata teavitusi ja koostada aruandeid;
8) audiitor - juurdepääs andmekogu kõigile osadele, õigus saata teavitusi ja koostada aruandeid.
§ 27. Andmekogu kasutamise õiguse lõppemine või äravõtmine
(1) Andmekogu kasutamise õigus lõpeb, kui kasutaja ei tööta enam linna ametiasutuses või selle hallatavas asutuses.
(2) Andmekogu andmetele suleb juurdepääsu peaadministraator.
(3) Volitatud töötleja võib esitada peaadministraatorile kasutamise õiguste äravõtmise taotluse, kus on märgitud järgmised andmed:
3) kasutajakonto sulgemise põhjus;
4) andmekogu kasutusõiguse lõppemise aeg.
(4) Vastutav töötleja võtab andmekogu kasutamise õigused ära hiljemalt käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 4 nimetatud kuupäevale järgneval tööpäeval.
(5) Andmekogu peaadministraator võib oma algatusel kasutajakonto sulgeda, kui esineb vähemalt üks järgmistest alustest:
3) kasutaja on võimaldanud oma kasutajakontot kasutada teistel isikutel, kellel puudub selleks õigus;
5) andmekogusse andmete kandmine ei ole enam kasutaja ameti- või tööülesanne.
3. peatükk JÄRELVALVE NING ANDMEKOGU PIDAMISE LÕPETAMINE
§ 28. Järelevalve andmekogu pidamise üle
(5) Andmekogu pidamist reguleerivate õigusaktide rikkumise ja andmete ebaseadusliku töötlemise eest vastutavad selles süüdi olevad isikud seaduses ette nähtud korras.
§ 29. Andmekogu pidamise lõpetamine
(5) Andmete üleandmise või hävitamise korral koostatakse asjakohane akt.
§ 30. Andmete andmekogusse kandmine
Andmeid kantakse andmekogusse alates 10. veebruarist 2016.


text:
Kodukorra artikkel 99 – Direktiiv 2003/4/EÜ – Kehtivus – Avalik juurdepääs keskkonnateabele – Erand keskkonnateabe andmise kohustusest, kui avalikustamine võib kahjustada isikute võimalusi taotleda õiglast kohtumõistmist – Selle erandi vabatahtlikkus liikmesriikidele – ELL artikkel 6 – Harta artikli 47 teine lõik
– F. Stefan, kes esindab ennast ise,
– Prantsusmaa valitsus, esindajad: C. Diégo ja S. Menez,
– Rootsi valitsus, esindajad: C. Meyer-Seitz ja C. Hagerman,
– Euroopa Parlament, esindajad: L. Visaggio ja P. Schonard,
– Euroopa Liidu Nõukogu, esindajad: J. Herrmann ja M. Moore,
– Euroopa Komisjon, esindajad: L. Pignataro-Nolin ja H. Krämer,
1 Eelotsusetaotlus puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 41, lk 26; ELT eriväljaanne 15/07, lk 375) kehtivust ja tõlgendamist.
2 Taotlus on esitatud F. Stefani ja Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschafti (föderaalne põllumajandus‑, metsandus‑, keskkonna‑ ja veemajandusministeerium, edaspidi „Bundesministerium”) vahelises kohtuvaidluses seoses viimase keeldumisega F. Stefanile keskkonnateabe andmisest.
3 Direktiivi 2003/4 artiklis 2 „Mõisted” on sätestatud:
a) keskkonnaosade seisundit, nt [...] vesi [...];
4 Direktiivi artikli 3 „Juurdepääs keskkonnaalasele teabele taotluse alusel” lõikes 1 on ette nähtud:
5 Direktiivi artikli 4 „Erandid” lõikes 2 on sätestatud:
c) õigusemõistmise kulgu, isikute võimalusi taotleda õiglast kohtumõistmist [...];
6 Keskkonnateabele juurdepääsu föderaalseaduse (Bundesgesetz über den Zugang zu Informationen über die Umwelt (keskkonnateabe seadus), Bundesgesetzblatt, edaspidi „BGBl.” nr 495/1993), mis kehtib põhikohtuasja asjaolude asetleidmise ajal (edaspidi „UIG”), eesmärk on võtta üle direktiiv 2003/4.
7 UIG § 4 lõike 2 kohaselt kehtib vaba juurdepääs muu hulgas teabele, mis käsitleb keskkonnaosade, nt vee seisundit.
8 UIG § 6 lõikes 2 on sätestatud:
7. õigusemõistmise kulgu, isikute võimalusi taotleda õiglast kohtumõistmist [...]”.
9 2012. aasta novembri esimeses pooles tekkis Drava jõe Austrias asuval lõigul tugevate vihmasadude tagajärjel tulvavesi. Laastavad üleujutused põhjustasid märkimisväärset materiaalset kahju eelkõige kaldaäärsetele elamupiirkondadele.
10 Meedias esitatud väidete põhjal, mille kohaselt aitas üleujutuste tekkimisele oluliselt kaasa lüüside vale käitamine, algatas Staatsanwaltschaft Klagenfurt (Klagenfurti prokuratuur) asjaomaste lüüside valvuri suhtes kriminaalmenetluse.
11 Et saada teavet tulvavee tekkimise tingimuste kohta, esitas F. Stefan 26. novembril 2012 Bundesministeriumile taotluse andmete saamiseks Drava jõel paiknevate Rosegg‑St. Jakob’i, Feistritz‑Ludmannsdorf’i, Ferlach‑Maria Rain’i ja Annabrücke elektrijaamade veetaseme ja vooluhulga kohta ajavahemikul 30. oktoobrist kuni 12. novembrini 2012.
12 Bundesministerium keeldus 8. märtsi 2013. aasta otsusega kõnealuse teabe andmisest. Keeldumist põhjendati eeskätt asjaoluga, et nõutud teabe avalikustamine võib kahjustada käimasolevat kriminaalmenetlust ja asjaomaste isikute võimalusi taotleda õiglast kohtumõistmist, mistõttu ei saa Bundesministerium enne kriminaalmenetluse lõppemist seda keskkonnateavet edastada.
13 Eelotsusetaotluse esitanud kohus, kelle menetluses on nimetatud keeldumise peale esitatud kaebus, märgib, et F. Stefani teabe saamise taotlust ei saa Austria õiguse kohaselt UIG § 6 lõike 2 punkti 7 alusel rahuldamata jätta, sest nimetatud sätte alusel ei kohaldata seda keeldumise põhjust § 4 lõike 2 alla kuuluva keskkonnateabe suhtes, mida puudutab F. Stefani 26. novembril 2012 esitatud taotlus. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu hinnangul on Austria seadusandja seega kasutanud üksnes piiratult võimalust, mille direktiivi 2003/4 artikli 4 lõige 2 liikmesriikidele keskkonnateabe andmisest keeldumise reguleerimiseks annab.
14 Sellest hoolimata leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et kuigi UIG § 4 lõige 2 paneb siseriiklikule pädevale asutusele kohustuse rahuldada F. Stefani taotlus, on ilmne, et soovitud teabe edastamine avaldaks negatiivset mõju asjaomaste lüüside valvuri võimalusele taotleda õiglast kohtumõistmist 4. novembril 1950. Roomas allkirjastatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 tähenduses ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) artikli 47 teise lõigu tähenduses.
15 Kuna aga direktiiv 2003/4 ei kohusta liikmesriike keskkonnateabele juurdepääsu taotlust tagasi lükkama, kui teabe avalikustamine võib kahjustada isikute võimalusi taotleda õiglast kohtumõistmist, vaid direktiivi artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkt c üksnes annab võimaluse seda teha, volitab kõnealune direktiiv liikmesriike võtma vastu meetmeid, mis ei ole kooskõlas Euroopa Liidus kaitstavate põhiõigustega, mistõttu on direktiiv vastuolus harta artikli 47 teise lõiguga.
16 Neil asjaoludel otsustas Unabhängiger Verwaltungssenat Wien menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Direktiivi [2003/4] kehtivuse kohta: kas kogu direktiiv või kõik direktiivi osad on eelkõige [harta] artikli 47 teise lõigu nõudeid arvesse võttes kehtivad?
2. Direktiivi [2003/4] tõlgendamise kohta: juhul kui Euroopa Kohus kinnitab kogu direktiivi 2003/4 või direktiivi osade kehtivust, siis millisel määral ja millistel eeldustel on selle direktiivi sätted kooskõlas [harta] sätete ja ELL artikli 6 nõuetega?”
17 Euroopa Kohtu kodukorra artiklis 99 on ette nähtud, et kui Euroopa Kohtule esitatud eelotsuse küsimus on identne küsimusega, millele Euroopa Kohus on juba vastuse andnud, või kui küsimusele võib vastuse selgelt tuletada kohtupraktikast või kui esitatud küsimusele antav vastus ei tekita põhjendatud kahtlust, võib Euroopa Kohus igal ajal ettekandja-kohtuniku ettepanekul ja pärast kohtujuristi ärakuulamist lahendada kohtuasja põhistatud määrusega.
18 Käesolevas kohtuasjas on selle menetlusnormi kohaldamine põhjendatud.
19 Prantsuse valitsus väljendab kahtlusi eelotsusetaotluse vastuvõetavuse suhtes, sest tema arvates ei ole eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimused kohtu menetluses oleva vaidluse lahendamise seisukohast vajalikud.
20 Nimetatud valitsuse hinnangul ei oleks põhikohtuasja lahend teistsugune, kui Austria õigusaktides oleks olnud ette nähtud, et põhjendus, mis tuleneb isikute võimalusest taotleda õiglast kohtumõistmist, oleks kohaldatav sellise keskkonnateabe avalikustamisele nagu põhikohtuasjas kõne all olev Drava jõe veetase ja vooluhulk.
21 Põhikohtuasja kontekstis võib asjaomase isiku võimalust taotleda õiglast kohtumõistmist kahjustada mitte kõnealuse teabe avaldamine iseenesest, vaid selle teabe väär kasutamine meedia poolt.
22 Viidates Euroopa Inimõiguste Kohtu 28. septembri 2012. aasta otsuse Ressiot jt vs. Prantsusmaa (nr 15054/07 ja 15066/07) punktidele 110–112, leiab Prantsuse valitsus, et õigusega õiglasele kohtumõistmisele ei ole vastuolus see, et meedia annab korrektset ja usaldusväärset teavet ning tegelikel asjaoludel põhinevat infot, mis on seotud käimasoleva kriminaalmenetlusega, tingimusel et eelnimetatud põhimõtet võetakse meedia avaldustes arvesse.
23 Sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas on keskkonnateabe avalikustamisest tulenev oht õiglase kohtumõistmise õigusele veelgi väiksem, sest tegemist ei ole teabega, mis iseenesest võimaldaks asjaomast isikut süüdistada.
24 Selles suhtes tuleb meenutada, et liikmesriigi kohtu esitatud eelotsusetaotluse saab tunnistada vastuvõetamatuks vaid siis, kui on ilmne, et taotletav liidu õiguse tõlgendus ei ole mingil viisil seotud põhikohtuasja faktiliste asjaolude või esemega, või ka juhul, kui probleem on hüpoteetiline või kui Euroopa Kohtule ei ole teada vajalikke faktilisi ja õiguslikke asjaolusid, et anda tarvilik vastus talle esitatud küsimustele (vt eelkõige kohtuotsus Belvedere Costruzioni, C‑500/10, EU:C:2012:186, punkt 16 ja seal viidatud kohtupraktika).
25 Prantsuse valitsuse argumendid eelotsusetaotluse vastuvõetavuse kohta põhinevad eeldusel, et keskkonnateabe avalikustamine ei riku sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas õigust õiglasele kohtumõistmisele harta artikli 47 teise lõigu tähenduses.
26 Selline hindamine on siiski eelotsusetaotluse esitanud kohtu pädevuses. Lisaks nõuab hindamine harta kõnealuse sätte tõlgendamist, mida see kohus ei ole käesolevas eelotsusetaotluses Euroopa Kohtult palunud.
27 Neil asjaoludel ei saa tõdeda, et on ilmne, et küsimused ei ole mingil viisil seotud põhikohtuasja faktiliste asjaolude või esemega või et probleem on hüpoteetiline.
28 Sellest järeldub, et eelotsusetaotlus on vastuvõetav.
29 Oma küsimustega, mida tuleb käsitleda koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiiv 2003/4 on ELL artiklit 6 ja harta artikli 47 teist lõiku arvesse võttes kehtiv.
30 Selles osas tuleb märkida, et vastavalt harta artikli 51 lõikele 1 tuleb hartaga tagatud põhiõigusi kaitsta siis, kui siseriiklik õigusnorm kuulub liidu õiguse kohaldamisalasse (vt selle kohta kohtuotsus Åkerberg Fransson, C‑617/10, EU:C:2013:105, punkt 21).
31 Sellest tuleneb, et liikmesriigid peavad direktiivi 2003/4 kohaldamisel järgima muu hulgas harta artikli 47 teist lõiku.
32 Mis puudutab küsimust, kas direktiiv ja eeskätt selle artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkt c lubavad liikmesriikidel kõnealust liidu õigusest tulenevat kohustust mitte järgida, siis olgu märgitud, et liidu teisese õiguse norme tuleb tõlgendada, niivõrd kui võimalik, kooskõlas aluslepingute sätetega ja liidu õiguse üldpõhimõtetega (vt eelkõige kohtuotsus Lietuvos geležinkeliai, C‑250/11, EU:C:2012:496, punkt 40 ja seal viidatud kohtupraktika).
33 Viidates isikute võimalusele taotleda õiglast kohtumõistmist, lubab direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkt c kehtestada liikmesriikidel keskkonnateabe avalikustamise kohustusest erand, selleks et võimaldada neil – kui asjaolud seda nõuavad – kinni pidada õigusest õiglasele kohtumõistmisele, mis on sätestatud harta artikli 47 teises lõigus.
34 Isegi kui liikmesriik ei näe direktiivi 2003/4 üle võtvates õigusaktides sellist erandit ette, kuigi see on harta artikli 47 teise lõigu järgimiseks vajalik, tuleb meenutada, et liikmesriigid peavad igal juhul kasutama direktiivi artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punktis c neile jäetud kaalutlusruumi kooskõlas harta kõnealusest artiklist tulenevate nõuetega (vt selle kohta kohtuotsus parlament vs. nõukogu, C‑540/03, EU:C:2006:429, punkt 104).
35 Kuna kõik liikmesriikide ametiasutused – sealhulgas haldus- ja kohtuasutused – peavad oma pädevuse piires tagama liidu õigusnormidest kinnipidamise, peavad kohtuasutused sellisel juhul nagu põhikohtuasjas, kui on täidetud harta artikli 47 teise lõigu kohaldamise tingimused, tagama nimetatud artikliga antud põhiõigusest kinnipidamise (vt selle kohta kohtuotsus Byankov, C‑249/11, EU:C:2012:608, punkt 64).
36 Neil asjaoludel ei saa aktsepteerida tõlgendust, mille kohaselt lubab direktiiv 2003/4 liikmesriikidel võtta vastu meetmeid, mis ei ole kooskõlas harta artikli 47 teise lõiguga või ELL artikliga 6. Seega ei ole nimetatud direktiiv kõnealuseid sätteid arvesse võttes kehtetu.
37 Võttes arvesse eeltoodut, tuleb esitatud küsimustele vastata, et nende küsimuste analüüs ei paljasta ühtegi asjaolu, mis mõjutaks direktiivi 2003/4 kehtivust.
38 Et põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.

matches:
§ 4
§ 6
§ 6
§ 4
§ 4
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus


text:
Kokku: 75| Näitan: 1 - 20
3-1-1-51-16 Riigikohus 27.10.2016
VTMS § 123 lg 2 kohaselt arutab maakohus väärteoasja täies ulatuses, sõltumata esitatud kaebuse piiridest, kontrollides kohtuvälise menetleja otsuse tegemise aluseks olnud faktilisi ja õiguslikke asjaolusid. Menetlusseaduse sellest sättest lähtudes ei ole kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebuse lahendamine maakohtus käsitatav apellatsioonimenetluse analoogi, vaid väärteoasja esmakordse kohtuliku arutamisena. Erandiks on juhud, mil kohtuvälise menetleja otsuse peale kaebust läbi vaatav kohus tuvastab mõne VTMS § 29 lg-s 1 loetletud väärteomenetlust välistava asjaolu. Sellisel juhul võib ta jätta kohtuotsuses VTMS § 133 p-des 2–9 loetletud küsimused käsitlemata. Kõigil ülejäänud juhtudel, mil puuduvad VTMS § 29 lg-s 1 sätestatud väärteomenetlust välistavad asjaolud, peab kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebust läbi vaatav kohus lahendama kohustuslikus korras kõik VTMS § 133 p-des 2–7 loetletud küsimused. (Vt nt RKKKo 3-1-1-84-13, p-d 13-14). (p 9) Olukorras, kus maakohus jätab konkreetsete tõenditega seostatult kindlaks tegemata, et väärteo toimepanemiseks kasutatud sõiduki puhul on tegemist kaubaveoks kasutatava sõidukiga EÜ määruse nr 561/2006 art 2 punkti 1a mõttes, otsus nendele nõuetele ei vasta. Kohtuvälise menetleja otsuse tegemise aluseks olnud faktilisi asjaolusid oleks tuleb kohtulikul arutamisel kontrollida ja koguda vajadusel täiendavaid tõendeid, et otsustada, missugusel otstarbel on vaidlusalune sõiduk kasutatav. VTMS § 123 lg 2 nõuete eiramine on käsitatav väärteomenetlusõiguse olulise rikkumisena VTMS § 150 lg 2 mõttes. (p 10)
Isiku süüdistamisel LS § 214 järgi kvalifitseeritava väärteo korral tuleb kindlaks teha, kas sõidumeeriku kasutamine vaidlusaluses sõidukis oli kohustuslik ja sõidumeeriku kasutamise kohustuse üle otsustamiseks lisaks muude seaduses sätestatud eeldustele olemasolule EÜ määruse nr 561/2006 art 2 punkti 1a järgi tuleb hinnata ka seda, kas konkreetse autoveo puhul on tegemist kaubaveoks kasutatava sõidukiga. (p-d 6-7) Majandus- ja kommunikatsiooniministri 13. juuni 2011. a määruse nr 42 lisa 5 alajaotuse A punkti 2c kohaselt on N3-kategooria sõiduk vähemalt neljarattaline veoseveoks konstrueeritud ja valmistatud mootorsõiduk, mille täismass on üle 12 tonni. Samas nähakse määruse lisa 5 alajaotuses C ette eriotstarbeliste sõidukite jaotus, mille alla kuuluvad M-, N- või O-kategooria sõidukid ning mis on mõeldud reisijate või veoste veoks ja erifunktsiooni täitmiseks, milleks on vaja spetsiaalselt kohandatud keret või varustust. Eelnevast nähtub, et vaatamata lisa 5 alajaotuses A toodud N-kategooria sõidukite määratlusele võib viimati märgitud sõidukite kategooriasse kuuluv sõiduk olla mõeldud ka erifunktsiooni täitmiseks, mitte veoste veoks (nt liikurkraana). Üksnes sõiduki kuulumine N3-kategooriasse ei võimalda teha järeldust selle kohta, kas kasutatud sõiduk on mõeldud kaubaveoks EÜ määruse nr 561/2006 art 2 p 1a mõttes. (p 8)

matches:
Riigikohus
§ 123
kohus
§ 29
§ 133
§ 29
kohus
§ 133
§ 123
§ 150
§ 214


"Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtse programmdokumendi 2004-2006" meetme 1.4 "Haldussuutlikkuse tõstmine" rakendamiseks toetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord – Riigi Teataja
"Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtse programmdokumendi 2004-2006" meetme 1.4 "Haldussuutlikkuse tõstmine" rakendamiseks toetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord
RT I 2005, 55, 441
Vastu võetud 13.10.2005 nr 265
Määrus kehtestatakse « Struktuuritoetuse seadus» § 16 lõike 1 alusel.
(1) Määrus sätestab «Struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud arengukava prioriteedi 1 meetme 1.4 «Haldussuutlikkuse tõstmine» (edaspidi meede) rakendamiseks toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja korra.
(2) Meetme rakendusasutuseks ja rakendusüksuseks on Riigikantselei.
§2. Meetme üldeesmärk ja alameetmed
(1) Meetme üldeesmärgiks on riigiasutuste ja kohalike omavalitsusüksuste ning nende liitude haldussuutlikkuse tõstmine, sh ametialaste oskuste tõstmine avalikus halduses, kvaliteetse ja jätkusuutliku avaliku teenistuse koolitussüsteemi arendamine ja tagamine ning juhtimiskvaliteedi parandamine.
(2) Meede jaguneb neljaks osaks (edaspidi alameetmed):
1) Keskne koolitus;
2) Sisekaitseakadeemia arendamine (edaspidi SKA arendamine);
3) Juhtimiskoolitus;
4) Stipendiumiprogramm.
§3. Meetme juhtkomisjon
Riigisekretär moodustab taotluste hindamiseks ja meetme eesmärkide saavutamise jälgimiseks ekspertidest koosneva meetme juhtkomisjoni (edaspidi komisjon) ning kehtestab selle töökorra.
§4. Alameetme «Keskne koolitus» eesmärk, toetatavad tegevused ja abikõlblikud kulud
(1) Alameetme eesmärgiks on toetada koolitus- ja arendustegevusi Vabariigi Valitsuse iga-aastastes avaliku teenistuse koolitusprioriteetides (edaspidi koolitusprioriteedid) heakskiidetud valdkondades, mis on suunatud avalike teenistujate jaoks ühtse oskusteabe kujundamisele, nende ametialaste oskuste arendamisele ning juhtimise, koostöö ja koordineerimise kvaliteedi edendamisele.
(2) Alameetme raames on toetatavateks tegevusteks:
1) koolitus koolitusprioriteetides heakskiidetud valdkondades ning avaliku teenistuse tippjuhtide arendamisele suunatud koolituste läbiviimine;
2) läbiviidava koolitusega otseselt seotud koolitusprogrammide väljatöötamine;
3) läbiviidava koolitusega otseselt seotud õppe- ja metoodiliste juhendmaterjalide väljatöötamine, tõlkimine ja kirjastamine;
4) avalike teenistujate koolitusvajaduse väljaselgitamise ning avaliku teenistuse personalijuhtimise arendamisega seotud uuringute läbiviimine.
(3) Alameetme raames on abikõlblikud kulud:
1) koolituse läbiviimisega seotud kulud, sh koolitajate tasu, koolitajate majutus- ja sõidukulud, suulise tõlke kulud, ruumide ja tehnika rent ning toitlustamiskulud (kuni 150 krooni osaleja kohta koolituspäeval);
2) koolitusprogrammi väljatöötamisega seotud kulud;
3) õppematerjali väljaandmisega seotud kulud;
4) uuringu läbiviimise ja avalikustamisega seotud kulud.
(4) Alameetme raames ei toetata:
1) struktuurifondide alast koolitust;
2) vabaharidusliku koolituse läbiviimist;
3) asutusespetsiifilise koolituse läbiviimist;
4) läbiviidava koolitusega otseselt mitteseotud koolitusprogrammide ja õppematerjalide väljatöötamist;
5) teisi tegevusi, mis ei ole kooskõlas meetme eesmärkidega.
§5. Alameetme «SKA arendamine» eesmärk, toetatavad tegevused ja abikõlblikud kulud
(1) Alameetme eesmärk on arendada Sisekaitseakadeemia Avaliku Teenistuse Arendus- ja Koolituskeskuse (ATAK) personali ja koolitajate teadmisi ja oskusi juhtimise ja avaliku halduse arendamise peamistes valdkondades.
1) tööalasel täienduskoolitusel osalemine nii Eestis kui ka välisriikides (soovitatavalt Euroopa Liidu liikmesriikides);
2) tööalaste grupikoolituste läbiviimine;
3) ametialane või valdkondlik teadmiste ja oskuste omandamine välisriigi sarnase funktsiooniga asutuse juures (soovitatavalt Euroopa Liidu liikmesriikides).
1) koolituse läbiviimisega seotud kulud, sh koolitajate tasu, koolitajate majutus- ja sõidukulud, koolitusega seotud õppematerjalide soetamise kulud, suulise tõlke kulud;
2) avatud koolitusel osalemise kulud, sh koolituse maksumus;
3) välislähetuse kulud vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2000. a määrusega nr 453 «Töölähetuse kulude hüvitiste ja päevaraha määrad ning nende maksmise tingimused ja kord» kehtestatud piirmääradele ja lähetava asutuse sisekorraeeskirjadele.
1) keeleõpet;
2) tasemeõpet;
3) osalemist vabahariduslikul koolitusel;
4) osalemist konverentsidel ja foorumitel;
5) tasemeõppe ning tugistruktuuride töötajate ja ainult tasemeõppes õpetavate õppejõudude koolitust.
§6. Alameetme »Juhtimiskoolitus» eesmärk, toetatav tegevus ja abikõlblikud kulud
(1) Alameetme eesmärgiks on riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste juhtimisvõimekuse tõstmine avalike teenistujate juhtimisalase koolituse toetamise kaudu.
(2) Alameetme raames on toetatavaks tegevuseks tööalase täienduskoolituse läbiviimine juhtimismeetodite ja -süsteemide ning juhtimise arendamisega seotud valdkondades.
(3) Alameetme raames on abikõlblikud koolituse läbiviimisega seotud kulud, sh koolitajate tasu, koolitajate majutus- ja sõidukulud, koolituse läbiviimiseks vajalike ruumide ja tehnika rent, suulise tõlke kulud, õppematerjalide kulud, koolitusprogrammi väljatöötamise kulud.
1) tasemeõppes ja vabahariduslikul koolitusel osalemist;
2) seminaridel, konverentsidel, foorumitel ja teabepäevadel osalemist;
3) tarkvaraalast koolitust ning arvutiõpet;
4) keeleõpet;
§7. Alameetme «Stipendiumiprogramm» eesmärk, toetatav tegevus ja abikõlblikud kulud
(1) Alameetme eesmärgiks on toetada avaliku halduse arendamise alaste teadmiste ja oskuste omandamist välisriigi (soovitatavalt Euroopa Liidu) või Euroopa Liidu haldusasutuse juures, et edendada oskusteabe ja parimate praktikate levikut Eesti avalikus halduses.
(2) Alameetme raames on toetatavaks tegevuseks asutuse või ametikoha valdkonnaga seotud stažeerimine välisriigi või Euroopa Liidu haldusasutuse juures, sealhulgas osalemine alameetme eesmärgiga seotud koolitusel. Koolituse ajaline maht võib moodustada maksimaalselt 50% stažeerimise kogumahust.
1) välislähetuse kulud vastavalt Vabariigi Valitsuse 28. märtsi 2001. a määrusega nr 108 «Teenistuslähetuse kulude hüvitamise ja päevaraha maksmise tingimused, ulatus ja kord» kehtestatud piirmääradele ja vastavalt lähetava asutuse sisekorrale;
2) koolitusel osalemise tasu.
§8. Muud abikõlblikkuse alused
(1) Toetatavad kulud peavad olema kooskõlas Euroopa Komisjoni määrusega (EÜ) nr 448/2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1685/2000, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses struktuurifondide kaasfinantseeritavate meetmetega seotud kulutuste abikõlblikkusega, ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1145/2003 (ELT L 072, 11.03.2004, lk 66–77).
(2) Abikõlblikud kulud peavad olema projekti elluviimisega otseselt seotud, põhjendatud, läbipaistvad ja detailselt kirjeldatud ning tehtud projekti abikõlblikkuse perioodil.
(3) Käibemaks on projekti raames abikõlblik, kui on võimalik näidata, et toetuse saaja on lõpptarbija, kellel vastavalt käibemaksu reguleerivatele õigusaktidele ei ole õigust projekti raames tasutud käibemaksu oma maksustatavast käibest maha arvata või käibemaksu tagasi taotleda ning temale ei hüvitata käibemaksu muul moel.
(4) Projekti raames on abikõlblikud teavitamisega seotud kulud, sh projekti üldise tutvustamise ning struktuurifondide kaasrahastamisele viitamise ja sümboolika kasutamisega kaasnevad kulud.
(5) Erisoodustusena käsitatavad majutus-, sõidu- ja toitlustuskulud ei ole abikõlblikud.
§9. Toetatavate tegevuste ajaline abikõlblikkus
(1) Alameetmete raames toetatava projekti tegevused tuleb ellu viia 12 kuu jooksul taotluse rahuldamise otsuse tegemise päevast arvates, kuid mitte hiljem kui 31. augustil 2008. a. Projekt loetakse lõppenuks pärast toetuse saajale viimase väljamakse tegemist ja lõpparuande kinnitamist.
(2) Abikõlblikkuse periood algab ja lõpeb taotluses märgitud projekti algus- ja lõppkuupäeval. Projekti abikõlblikkuse perioodi varaseim alguskuupäev võib olla taotluse rahuldamise otsuse kuupäev.
§10. Toetuse määr
(1) Eraldatav toetus võib moodustada maksimaalselt 75% projekti abikõlblikust kogumaksumusest.
(2) Toetuse saaja või projekti partneri omafinantseering projekti peab moodustama vähemalt 25% projekti abikõlblikust kogumaksumusest.
NÕUDED TAOTLEJALE JA TAOTLUSELE
§11. Nõuded taotlejale
(1) Alameetme «Keskne koolitus» raames on õigus toetust taotleda Riigikantselei avaliku teenistuse osakonna koolitustalitusel.
(2) Alameetme «SKA arendamine» raames on õigus toetust taotleda Sisekaitseakadeemial.
(3) Alameetme «Juhtimiskoolitus» raames võivad toetust taotleda:
1) «Vabariigi Valitsuse seaduse» §-s 39 sätestatud valitsusasutused ja muud «Avaliku teenistuse seaduse» § 2 lõikes 2 sätestatud riigi ametiasutused, välja arvatud Riigikantselei;
2) «Kohaliku omavalitsuse üksuste liitude seaduse» §-des 2 ja 3 sätestatud kohaliku omavalitsuse üksuste liidud.
(4) Alameetme «Stipendiumiprogramm» raames võivad toetust taotleda kõik lõikes 3 nimetatud asutused, välja arvatud Riigikantselei, ja «Avaliku teenistuse seaduse» § 2 lõikes 3 sätestatud kohaliku omavalitsuse ametiasutused.
§12. Projekti partnerid
(1) Taotleja võib projekti kaasata partnereid. Projekti partner võib osaleda projekti elluviimises rahalise panusega. Projekti partner kinnitab osalemist projektis partneri kinnituskirjas.
(2) Projekti partneriks võivad olla §-s 11 nimetatud asutused, keda on vaja kaasata projekti edukaks teostamiseks.
§13. Nõuded taotlusele
(1) Taotlus peab vastama «Struktuuritoetuse seaduse» §-s 19 sätestatud nõuetele.
(2) Alameetme «Keskne koolitus» raames taotlejal tuleb esitada vormikohane taotlus (lisa 1).
(3) Alameetmete «SKA arendamine» ja »Juhtimiskoolitus» vormikohasele taotlusele (lisad 2 ja 3) peavad pakkujate paljususe korral olema lisatud vähemalt kolm võrreldavat koolitusteenuse pakkumist koos eelistatud pakkumise põhjendusega. Juhul kui taotleja ei esita kolme pakkumist, peab see olema põhjendatud. Pakkumine peab muu hulgas sisaldama koolitusel käsitletavate teemade kirjeldust, koolituse läbiviijate või lektorite nimesid, koolituse toimumise eeldatavat aega ja kohta ning pakkumise maksumust.
(4) Alameetme «Stipendiumiprogramm» vormikohasele taotlusele (lisa 4) peavad olema lisatud järgmised dokumendid:
1) projektis osaleva ametniku ametijuhendi kinnitatud koopia, juhul kui see on olemas, või kinnitatud teenistusülesannete loetelu;
2) kinnituskiri projektis osalevat ametnikku vastuvõtvalt organisatsioonilt;
3) projekti aja- ja tegevuskava.
§14. Taotluse esitamine
(1) Toetuse taotlemiseks «Keskse koolituse» ja «SKA arendamise» alameetmete raames esitab taotleja riigisekretäri poolt määratud tähtpäevaks vormikohase taotluse. Taotlejaid teavitatakse taotluse esitamise tähtajast kirjalikult vähemalt 28 kalendripäeva enne taotluste esitamise tähtpäeva.
(2) Igal kalendriaastal korraldatakse «Juhtimiskoolituse» ja «Stipendiumiprogrammi» alameetme osas vähemalt kaks avatud taotlusvooru. Taotlusvooru kuulutused avaldatakse vähemalt 28 kalendripäeva enne taotluste esitamise tähtpäeva Riigikantselei veebilehel ja vähemalt ühes üleriigilises päevalehes.
(3) Vormikohased taotlused esitatakse kirjalikult paberkandjal hiljemalt taotluste esitamise tähtpäevaks Riigikantseleile ning elektrooniliselt teavituskirjas või taotlusvooru kuulutuses nimetatud e-posti aadressil. Taotleja vastutab paberkandjal esitatud ja elektroonilise taotluse samasuse eest.
(4) Taotluse esitamise kuupäevaks loetakse taotluse Riigikantseleisse saabumise kuupäev. Pärast tähtpäeva Riigikantseleisse saabunud taotlus loetakse õigeaegselt esitatuks juhul, kui postitempli kuupäevaks on taotluste esitamise tähtpäev.
(5) Taotlus vaadatakse viivitamata läbi. Kui taotluse läbivaatamisel avastatakse selles ebatäpsusi, teavitab Riigikantselei sellest kohe taotlejat ja määrab puuduste kõrvaldamise tähtaja. Puuduste kõrvaldamiseks antakse taotlejale kuni 10 kalendripäeva.
(6) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus tehakse 56 kalendripäeva jooksul taotlusvooru lõppemise tähtpäevast arvates.
§15. Taotleja ja taotluse vastavaks tunnistamine
(1) Riigikantselei kontrollib taotleja ja taotluse vastavust käesolevas määruses nende suhtes esitatud nõuetele.
(2) Riigisekretär teeb taotleja ja taotluse vastavaks tunnistamise otsuse, kui taotleja ja taotlus vastavad «Struktuuritoetuse seaduse» §-des 18 ja 19 ning käesolevas määruses taotlejale ja taotlusele esitatud nõuetele.
(3) Kui taotleja või taotlus ei vasta taotlejale või taotlusele esitatud nõuetele, teeb riigisekretär taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(4) Riigikantselei teavitab taotlejat kirjalikult lõigetes 2 ja 3 nimetatud otsusest 5 kalendripäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
§16. Taotluse hindamine
(1) Vastavaks tunnistatud taotlusi hindavad §-s 3 nimetatud komisjoni liikmed. Vajaduse korral võib taotluste hindamisele komisjoni esimehe otsusel täiendavalt kaasata eksperte.
(2) Komisjoni liikmed hindavad vastavaks tunnistatud taotlusi skaalal 1–5 järgmiste hindamiskriteeriumide lõikes:
1) eesmärgipärasus – osakaal kuni 30% maksimaalsest koondhindest;
2) mõju – osakaal kuni 20% maksimaalsest koondhindest;
3) sisu ja metoodika – osakaal kuni 30% maksimaalsest koondhindest;
4) majanduslik efektiivsus – osakaal kuni 20% maksimaalsest koondhindest.
(3) Taotluse koondhinne kujuneb komisjoni liikmete antud hinnete summa aritmeetilise keskmisena. Taotluste paremusjärjestus kujuneb «Juhtimiskoolituse» ja «Stipendiumiprogrammi» alameetmete taotluste koondhinnetest.
§17. Taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
(1) Rahuldatakse «Keskse koolituse» ning «SKA arendamise» alameetmete taotlused, mille hinne on vähemalt 60% maksimaalsest koondhindest ning mille rahastamise summa ei ületa vastava alameetme taotluste rahastamise eelarvet ja mille osas on komisjon teinud riigisekretärile taotluse rahuldamise ettepaneku.
(2) Rahuldatakse parimad «Juhtimiskoolituse» ja «Stipendiumiprogrammi» alameetmete taotlused, mille rahastamise summa ei ületa vastava alameetme taotluste rahastamise eelarvet ja mille osas on komisjon teinud riigisekretärile taotluse rahuldamise ettepaneku.
(3) Põhjendatud juhul võib komisjon teha riigisekretärile ettepaneku taotlus osaliselt rahuldada, kui muudetakse toetuse summat ja projekti tegevusi, tingimusel, et saavutatakse taotluses sisalduva projekti eesmärgid ning toetuse summa ei suurene. Kui taotleja ei ole nõus toetuse summa või tegevuste muutmisega, tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(4) Riigisekretär teeb komisjoni ettepanekul taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse.
(5) Lõigetes 3 ja 4 nimetatud otsusest teatab Riigikantselei taotlejale kirjalikult 5 kalendripäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates. Taotleja kinnitab oma valmisolekut toetuse kasutamiseks või soovi toetusest loobuda kirjalikult (edaspidi kinnituskiri) Riigikantseleile 14 kalendripäeva jooksul pärast teate saamist.
§18. Taotluse rahuldamise otsus
6) toetuse suurus Eesti kroonides ning selle osakaal projekti abikõlblikest kuludest;
7) projekti kulude abikõlblikkuse algus- ja lõppkuupäev;
8) toetuse väljamaksete tegemise tingimused;
9) projekti aruande esitamise tähtpäev ja aruandega koos esitatavad dokumendid;
10) viited õigusaktidele, millega sätestatakse toetuse saaja kohustused ja toetuse tagasinõudmise alused;
12) väljamaksete prognoosi esitamise nõue;
13) toetuse saaja kinnituskirja nõue.
§19. Toetuse taotluse rahuldamata jätmise otsus
§20. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja otsuse kehtetuks tunnistamise alused ja kord
(1) Toetuse saaja on kohustatud taotlema Riigikantseleilt taotluse rahuldamise otsuse muutmist juhul, kui toetuse saaja soovib muuta:
1) projekti abikõlblikkuse algus- või lõppkuupäeva;
2) projekti tegevusi;
3) projekti eelarvet kulukohtade lõikes rohkem kui 10% eelarve mahust.
(2) Toetuse saaja on kohustatud Riigikantseleid kohe teavitama, kui muudetakse tegevuste aegu või muutuvad kontaktandmed.
(3) Toetuse saaja esitatud taotluse rahuldamise otsuse muutmise avalduse rahuldamisest võib keelduda, kui muudatused ei ole kooskõlas projekti sisu ja eesmärkidega, otsuse muutmise korral ei oleks projekti elluviimist võimalik lõpetada § 9 lõikes 1 sätestatud tähtajaks või otsuse muutmist ei võimalda alameetme eelarve.
(4) Riigisekretär otsustab taotluse rahuldamise otsuse muutmise 21 kalendripäeva jooksul pärast vastavasisulise taotluse saamist.
(5) Taotluse rahuldamise otsuse võib tunnistata kehtetuks «Struktuuritoetuse seaduse» § 202 lõikes 4 sätestatud alustel.
(6) Taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamise otsuse teeb riigisekretär 30 kalendripäeva jooksul taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamise aluseks olevate asjaolude ilmnemise päevast arvates.
TOETUSE VÄLJAMAKSETE TEGEMISE KORD JA TINGIMUSED
§21. Toetuse väljamaksed
(1) Toetuse väljamakseid tehakse «Struktuuritoetuse seaduse» alusel rahandusministri poolt kehtestatud toetuse väljamaksmise üldistel tingimustel ja korras ning vastavalt taotluse rahuldamise otsusele.
(2) Toetuse saaja esitab vormikohase väljamakse taotluse kuu 1. või 15. kuupäevaks. Väljamakse taotlusele lisab toetuse saaja kuludokumentide ja maksete tegemist tõendavate dokumentide või ettemakse vajadust tõendavate dokumentide kinnitatud koopiad.
(3) Riigikantselei kontrollib toetuse saaja esitatud väljamakse taotlust ning kuludokumentide ja maksete tegemist tõendavate dokumentide või ettemakse vajadust tõendavate dokumentide koopiaid.
(4) Kui toetuse saaja esitatud väljamakse taotlus on korrektselt täidetud ja kulud on abikõlblikud ning vastavuses taotluse rahuldamise otsusega, edastab Riigikantselei väljamakse taotluse makseasutusele hiljemalt 14 kalendripäeva jooksul väljamakse taotluse Riigikantseleisse saabumise päevast arvates.
(5) Kui toetuse saaja esitatud väljamakse taotlus on puudulik, teavitab Riigikantselei sellest toetuse saajat viivitamata. Väljamakse tegemiseks peab toetuse saaja esitama uue väljamakse taotluse.
(6) Viimane väljamakse taotlus esitatakse koos projekti lõpparuandega. Viimane väljamakse tehakse pärast projekti lõpparuande heakskiitmist. Viimane väljamakse peab moodustama vähemalt 15% taotluse rahuldamise otsuses märgitud toetuse summast. Viimane väljamakse taotlus tuleb esitada hiljemalt 30. septembril 2008. a.
Vabariigi Valitsuse 13. oktoobri 2005. a määruse nr 265 «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtse programmdokumendi 2004–2006» meetme 1.4 «Haldussuutlikkuse tõstmine» rakendamiseks toetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord»
Taotluse registreerimine (täidab Riigikantselei)
Taotluse registreerimisnumber
Taotluse viitenumber SFOSis
MEETME 1.4 «HALDUSSUUTLIKKUSE TÕSTMINE»
keskse koolituse alameetme
Projekti planeeritav algus- ja lõppkuupäev
Aadress (tänav, maja, postiindeks, linn, maakond)
Projekti raamatupidamise eest vastutav isik
Tegevusala kood ja nimetus
Projekti raamatupidamisdokumentide asukoht
Käibemaksu abikõlblikkus (kui vähemalt üks allpool toodud tingimustest on täidetud, on käibemaks abikõlblik ja eelarvetes käibemaksu eraldi kajastama ei pea)
Toetuse taotleja ei ole käibemaksukohustuslane vastavalt «Käibemaksuseaduse» §-s 19 sätestatule.
Toetuse taotleja või saajana soetatakse projekti raames kaupu ja teenuseid vaid maksuvaba käibe tarbeks, mille sisendkäibemaks ei kuulu mahaarvamisele vastavalt «Käibemaksuseaduse» § 29 lõikes 1 sätestatule.
Toetuse taotleja või saaja eristab oma raamatupidamises maksustatavat ja maksuvaba käivet vastavalt «Käibemaksuseaduse» § 29 lõikele 4 ning nende tarbeks soetatud kaupu ja saadud teenuseid eristatakse nii ettevõtluse kui ka mitteettevõtluse jaoks ning rakendusüksusele esitatakse projekti raames vaid maksuvaba käibe tarbeks soetatud kaupade ja teenuste kuludokumendid.
2.1 PROJEKTI SISU KIRJELDUS
Projekti eesmärk ja vajalikkus, sh seos alameetme eesmärkidega
Projekti tulemuste saavutamist mõjutavad tegurid
2.2 PROJEKTI NÄITAJAD
2.3 PROJEKTI FINANTSPLAAN
Taotleja omafinantseering
Mitteabikõlblik käibemaks
Teised allikad, kust projektile on toetust taotletud või kavatsetakse taotleda
Institutsioon, kellele taotlus on esitatud või kavatsetakse esitada
Taotletava toetuse summa
Otsus (positiivne, negatiivne, menetluses)
3. PROJEKTI MÕJUD
Milles mõju väljendub
Mõju keskkonnaseisundile
Suunatud otseselt
keskkonnaseisundi parandamisele
Mõju meeste ja naiste
vahelise ebavõrdsuse
vähendamisele üldiselt
Projekt on suunatud
otseselt soolise
edendamisele
Projekt vähendab
soolist ebavõrdsust
Projekt ei mõjuta
vahelist ebavõrdsust
Projekti mõju meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse
vähendamisele tööhõives
Projekt toetab meeste ja
naiste võrdset integreerimist tööturule
naiste võrdset osalemist
hariduse saamisel ja
Projekt edendab
naisettevõtlust
Projekt toetab töö- ja
pereelu ühitamist
Projekti vahetu mõju
meeste ja naiste ebavõrdsuse vähendamisele on raskesti määratav
Mõju infoühiskonna
Infoühiskonda edendava
Mõju tööhõivele (läbi
töökohtade loomise)
Loodavate töökohtade arv
töökohtade säilitamise)
Säilitatavate töökohtade arv
4. PROJEKTI TEGEVUSED
4.1 PROJEKTI TEGEVUSPLAAN JA TEGEVUSTE MAKSUMUS
Algus- ja lõppkuupäev
Tegevuse maksumus
Koolitusvaldkond 1:
Koolitusvaldkond n:
4.2 KOOLITUSVALDKONNAD JA TEGEVUSED
Koolitusvaldkond 1
Koolitusvaldkonna valiku põhjendus, sh seos meetme eesmärkidega
Tegevuse eesmärk ja vajalikkus
Tegevuse oodatav tulemus
Tegevuse näitajad
Koolituse kestus akadeemilistes tundides
Tegevus 1.n
Koolitusvaldkond n
Tegevus n.1
Tegevus n.n
5. TAOTLUSE KINNITAMINE
Kinnitan, et kõik esitatud andmed on õiged ning esitatud dokumendid on kehtivad ja ehtsad. Olen teadlik struktuurifondidest toetuse taotlemisega kaasnevatest kohustustest.
SKA arendamise alameetme
Koolitatavate/
stažeerijate arv
Koolituspäevade/stažeerimispäevade arv
meeste ja naiste vahelist ebavõrdsust
Projekti mõju meeste ja
naiste vahelise
Projekt toetab meeste ja naiste võrdset integreerimist tööturule
Projekt toetab meeste
ja naiste võrdset osalemist
vähendamisele
on raskesti määratav
Infoühiskonda
edendava mõjuga
(läbi töökohtade
loomise)
säilitamise)
4.2 TEGEVUSE KIRJELDUSED
Tegevuse näitajad1
Koolitatavate/stažeerijate arv
Koolituse/stažeerimise
kestus akadeemilistes
Vastuvõttev organisatsioon2
Aadress (tänav, maja, linn, riik)
Eelnevad kontaktid vastuvõtva organisatsiooniga
Stažeerima minev(ad) töötaja(d)
Stažeerija 1
Stažeerimise eesmärk
Stažeerija n
5. TAOTLUSE KOHUSTUSLIKUD LISADOKUMENDID
asutuse aasta koolitusplaan ja/või -strateegia
koolitatavate / stažeerima minevate töötajate töölepingute või koolitajate töövõtulepingute kinnitatud koopiad
6. TAOTLUSE KINNITAMINE
1 Täita vastavalt tegevusele, kas koolituse või stažeerimise kohta.
2 Järgmised lahtrid täita, kui tegevuseks on stažeerimine.
juhtimiskoolituse alameetme
2. PROJEKTI PARTNERID
2.1 PARTNER 1
Aadress (tänav, maja,
postiindeks, linn, maakond)
Partneri roll projekti teostamisel
Kaasfinantseerija – panustab projekti rahaliste vahenditega
Osaleb mitterahalise panusega
2.n PARTNER n
3.1 PROJEKTI SISU KIRJELDUS
(algus- ja lõppkuupäev)
Projekti sihtgrupi kirjeldus
3.2 PROJEKTI NÄITAJAD
Ametnike arv
3.3 PROJEKTI FINANTSPLAAN
Partnerite kaasfinantseering
Avaliku sektori finantseering kokku
4. KOOLITUSTEENUSE PAKKUJA
4.1 PAKKUJATE ANDMED
Pakkumine I
Pakkumine II
Pakkumine III
4.2 EELISTATUD PAKKUJA
Eelistatud pakkuja
Eelistuse põhjendus
5. PROJEKTI MÕJUD
keskkonnaseisundi
parandamisele
soolise võrdõiguslikkuse edendamisele
Projekti mõju meeste
ja naiste vahelise
ja naiste võrdset
integreerimist tööturule
6. TAOTLUSE KOHUSTUSLIKUD LISADOKUMENDID
projekti eelarve kulukohtade ja finantsallikate lõikes (vorm B)
eelarve seletuskiri (vorm C)
partneri(te) kinnituskiri(kirjad) (vorm D)
koopiad vähemalt kolmest koolitusteenuse pakkumisest
7. TAOTLUSE KINNITAMINE
PROJEKTI EELARVE KULUKOHTADE JA FINANTSALLIKATE LÕIKES
Mitte-abi-kõlblik KM (%)
Projekti kogu-maksu-mus
Koolitaja majutus
Koolitaja sõit
Finantsallikate osakaalud
Partneri roll projekti
Kinnitan, et osalen projektis ülalnimetatud tingimustel. Olen läbi lugenud ja heaks kiitnud esitatava projektitaotluse ning selle juurde kuuluvad lisad ja olen teadlik partneri kohustustest projektis osalemisel.
Partneri seaduslik esindaja
Taotluse viitenumber ST registris
stipendiumiprogrammi alameetme
Partneri roll
Kaasfinantseerija – panustab projekti
rahaliste vahenditega
Sihtriik ja asutus
Stažeerimise valdkond
Kas osaletakse koolitusel?
Koolituse valdkond:
3.2 PROJEKTI SISU KIRJELDUS
Projekti (stažeerimise) sisu kirjeldus
3.3 PROJEKTI NÄITAJAD
Stažeerima minevate ametnike arv
Stažeerimise kestus tööpäevades
3.4 PROJEKTI FINANTSPLAAN
4. VASTUVÕTTEV ORGANISATSIOON
4.1 ORGANISATSIOONI ÜLDANDMED
4.2 ORGANISATSIOONI KIRJELDUS
4.3 EELNEVAD KONTAKTID VASTUVÕTVA ORGANISATSIOONIGA
5. STAŽEERIV(AD) AMETNIK(UD)
5.1 AMETNIK 1
5.n AMETNIK n
6. PROJEKTI MÕJUD
otseselt soolise võrdõiguslikkuse
Projekt vähendab soolist
Projekt ei mõjuta meeste
ja naiste vahelist ebavõrdsust
Projekti mõju meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse vähendamisele tööhõives
Projekt toetab meeste ja naiste võrdset osalemist hariduse saamisel ja
(läbi töökohtade loomise)
(läbi töökohtade säilitamise)
7. TAOTLUSE KOHUSTUSLIKUD LISADOKUMENDID
ametniku kinnitatud ametijuhendi koopia või väljavõte ametiülesandeid sätestavast dokumendist
vastuvõtva organisatsiooni kinnituskiri
koolituse kirjeldus ja programm
projekti aja- ja tegevuskava
8. TAOTLUSE KINNITAMINE
Muud välislähetusega seotud kulud


text:
Euroopa Kohtu otsus (kaheksas koda), 6. oktoober 2011.
Erich Albrecht ja teised versus Landeshauptmann von Wien.
Eelotsusetaotlus: Unabhängiger Verwaltungssenat Wien - Austria.
Tööstuspoliitika - Toiduainete hügieen - Määrus (EÜ) nr 852/2004 - Pagari- ja kondiitritoodete müük iseteeninduses.
Kohtuasi C-382/10.
Kohtuasi C‑382/10
Erich Albrecht jt
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Unabhängiger Verwaltungssenat Wien)
Tööstuspoliitika – Toiduainete hügieen – Määrus (EÜ) nr 852/2004 − Pagari‑ ja kondiitritoodete müük iseteeninduses
Rahvatervise kaitse – Toiduainete hügieen – Toidukäitlejate kohustused – Hügieeni üldnõuded kõikidele toidukäitlejatele
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 852/2004, artikli 4 lõiked 1 ja 5 ning II lisa IX peatüki punkt 3)
Määruse nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) II lisa IX peatüki punkti 3 tuleb tõlgendada nii, et seoses pagari‑ ja kondiitritoodete müümiseks ette nähtud iseteenindusboksidega ei võimalda asjaolu, et potentsiaalsel ostjal oli teoreetiline võimalus müügiks pakutavat toiduainet palja käega puudutada või selle peale aevastada, iseenesest järeldada, et see toit ei ole täielikult kaitstud saastumise vastu, mille tulemusel võib see muutuda inimtoiduks kõlbmatuks, tervistkahjustavaks või selliselt saastunuks, et on põhjendamatu eeldada selle tarvitamist.
Sellega seoses tuleb võtta arvesse meetmeid, mida need toidukäitlejad on määruse 852/2004 artikli 5 alusel võtnud selleks, et vältida, kõrvaldada või vähendada vastuvõetavale tasemele oht, mida nimetatud määruse II lisa IX peatüki punkti 3 osutatud saastumine võib endast kujutada. Muu hulgas ei saa järeldada, et need toidukäitlejate poolt võetud meetmed on ebapiisavad, ilma et võetaks nõuetekohaselt arvesse võimalikke ekspertiise, mille need samad käitajad on esitanud selleks, et tõendada, et sellised iseteenindusboksid ei tekita hügieeniprobleeme.
(vt punktid 22–24 ja resolutsioon)
6. oktoober 2011(*)
Kohtuasjas C‑382/10,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Unabhängiger Verwaltungssenat Wien’i (Austria) 22. juuli 2010. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 29. juulil 2010, menetluses
koosseisus: koja esimees K. Schiemann, kohtunikud A. Prechal (ettekandja) ja E. Jarašiūnas,
arvestades kirjalikus menetluses ja 8. juuni 2011. aasta kohtuistungil esitatut,
– E. Albrecht, T. Neumann, V.‑L. Sundara, A. Svoboda ja S. Toth, esindajad: Rechtsanwalt A. Natterer ja Rechtsanwalt M. Kraus,
– Euroopa Komisjon, esindajad: B. Schima ja A. Marcoulli,
1 Eelotsusetaotlus puudutab küsimust, kuidas tõlgendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, lk 1; ELT eriväljaanne 13/34, lk 319, ja parandus ELT L 226, lk 3) (edaspidi „määrus”) II lisa IX peatüki punkti 3.
2 See taotlus esitati E. Albrechti, T. Neumanni, V.‑L. Sundara, A. Svoboda ja S. Tothi ning Landeshauptmann von Wieni (Viini liidumaa kuberner) vahelises kohtuvaidluses seoses otsustega, mis puudutavad pagari‑ ja kondiitritoodete müügiks ettenähtud iseteenindusbokside sisseseadmist.
3 Nimetatud määruse artikli 1 „Reguleerimisala” lõige 1 sätestab:
„Käesolevas määruses sätestatakse toiduhügieeni üldeeskirjad toidukäitlejatele, võttes arvesse eriti järgmisi põhimõtteid:
d) HACCP põhimõtetel [ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi põhimõtted] põhinevate menetluste üldine rakendamine koos heade hügieenitavade kohaldamisega peaks tugevdama toidukäitlejate vastutust;
4 Määruse artikkel 4 „Hügieeni üld‑ ja erinõuded” sätestab lõikes 2:
„Toidukäitlejad, kes tegelevad toidu tootmise, töötlemise või turustamise mis tahes etapiga, mis teostatakse etappide järel, mille suhtes kohaldatakse lõiget 1, peavad täitma II lisas sätestatud hügieeni üldnõudeid [...]”.
5 Määruse artikkel 5 „Ohuanalüüs ja kriitilised kontrollpunktid” näeb lõigetes 1 ja 2 ette:
„1. Toidukäitlejad kehtestavad, rakendavad ja haldavad alalist HACCP põhimõtetel põhinevat menetlust või menetlusi.
2. HACCP põhimõtted koosnevad järgmisest:
6 Määruse II lisa „Hügieeni üldnõuded kõikidele toidukäitlejatele (välja arvatud I lisa kohaldamisel)” IX peatükk „Toiduainete suhtes kohaldatavad sätted” sisaldab punkti 3, mis on sõnastatud järgmiselt:
„Kõikidel tootmise, töötlemise ja turustamise etappidel peab toit olema kaitstud mis tahes saastumise vastu, mille tulemusel võivad tooted muutuda inimtoiduks kõlbmatuks, tervistkahjustavaks või selliselt saastunuks, et on põhjendamatu eeldada selle tarvitamist.”
7 Eelotsusetaotlusest nähtub, et vastavalt toiduainete ohutuse ja tarbijakaitse seaduse (Lebensmittelsicherheits‑ und Verbraucherschutzgesetz, BGBl. 2006 I, nr 13/2006) § 39 lõike 1 punktile 13 võtab Landeshauptmann juhul, kui toiduainete suhtes kohaldatavate õigusnormide rikkumised on tuvastatud, sõltuvalt rikkumise laadist ning lähtuvalt proportsionaalsuse põhimõttest vajalikud meetmed puuduse kõrvaldamiseks või riski vähendamiseks, määrates vajaduse korral selleks piisava tähtaja ning vajalikud nõuded või tingimused. Need meetmed võivad muu hulgas hõlmata arhitektuurilisi ja tehnilisi muudatusi ning muudatusi sisseseades. Auditi läbiviimisega seotud kulud katab ettevõtja.
8 Vastavalt nimetatud seaduse § 90 lõike 3 punktile 1 on selle seaduse § 96 ja § 97 rikkumine kvalifitseeritav väärteona, mille eest ringkonna haldusorgan määrab rahatrahvi kuni 20 000 eurot, korduva rikkumise korral kuni 40 000 eurot ning trahvi tasumata jätmisel asendatakse see kuni 6‑nädalase vangistusega.
9 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses on mitu frantsiisivõtjast käitleja kaebust, kes pakuvad müügiks pagari‑ ja kondiitritooteid. Pädevad asutused tegid neile käitlejatele ettekirjutused seada nende toodete müügiks sisse iseteenindusboksid selliselt, et kõnealuseid tooteid saaks võtta üksnes selliste tehniliste abivahenditega nagu tangid või labidake ning juba võetud toote tagasipanemine oleks võimatu.
10 Nendele ettekirjutustele eelnesid halduskontrollid, mille käigus tuvastati, et põhikohtuasjas kõne all olevates toidupoodides on pagari‑ja kondiitritoodete müügiks sisse seatud iseteenindusboksid. Tehti kindlaks, et iseteenindusbokside kaantel on käepidemed, mis võimaldavad need käega avada, kusjuures samaaegselt saab juuresolevate tangide abil teise käega tooteid võtta. Seejärel tuleb tangid jälle tagasi panna ning kaas sulgeda.
11 Landeshauptmann von Wien leidis, et nende iseteenindusbokside puhul eksisteerib oht, et kliendid võtavad kaupa sahtlitest palja käega või puudutavad seda kaupa, köhivad või aevastavad sellele. Lisaks rõhutas see ametiasutus asjaolu, et olemasolev abivahend ei välista, et klient paneb kauba boksi tagasi. Nimetatud ametiasutuse sõnul satub seetõttu, et kliendid toiduainetele aevastavad, tõenäoliselt nende peale pisikuid ja viirusi. Samuti võib toiduainete palja käega võtmine aidata kaasa pisikute levikule.
12 Eelotsusetaotluse esitanud kohtus väidavad põhikohtuasja kaebajad, et kõnealused iseteenindusboksid on imporditud Saksamaalt ning seal kasutatakse neid toidukaupade jaemüügis sadade või isegi tuhandete kaupa. Siiani ei ole Saksamaa ametiasutused kordagi leidnud, et need iseteenindusboksid ei ole määruse II lisa IX peatüki punktiga 3 kooskõlas. Põhikohtuasja hagejad rõhutavad samuti asjaolu, et klientidele on antud selged juhised tooteid mitte tagasi panna.
13 Eelotsusetaotluse esitanud kohus lisab, et nii Saksamaal kui Austrias läbiviidud uuringud näitavad, et nimetatud iseteenindusboksid ei tekita hügieeniprobleeme.
14 Leides, et arutatava kohtuasja lahendamiseks on vaja tõlgendada määruse II lisa IX peatüki punkti 3, otsustas Unabhängiger Verwaltungssenat Wien menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Milliste kriteeriumide alusel tuleb hinnata, kas toiduaine on määruse […] II lisa IX peatüki punkti 3 mõttes inimtoiduks kõlbmatu? Kas sellise kõlbmatusega on tegemist juba siis, kui on võimalik, et potentsiaalne ostja võib müügiks pakutavat toiduainet puudutada või selle peale aevastada?
2. Milliste kriteeriumide alusel tuleb hinnata, kas toiduaine on määruse […] II lisa IX peatüki punkti 3 mõttes tervistkahjustav? Kas sellise tervistkahjustavusega on tegemist juba siis, kui on võimalik, et potentsiaalne ostja võib müügiks pakutavat toiduainet puudutada või selle peale aevastada?
3. Milliste kriteeriumide alusel tuleb hinnata, kas toiduaine on määruse […] II lisa IX peatüki punkti 3 mõttes selliselt saastunud, et on põhjendamatu eeldada selle tarvitamist? Kas sellise saastumisega on tegemist juba siis, kui on võimalik, et potentsiaalne ostja võib müügiks pakutavat toiduainet puudutada või selle peale aevastada?”
15 Nende küsimustega, mis tuleb läbi vaadata koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas määruse II lisa IX peatüki punkti 3 tuleb tõlgendada nii, et sellistel asjaoludel, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis puudutab pagari‑ ja kondiitritoodete müümiseks ette nähtud iseteenindusbokse, võimaldab asjaolu, et potentsiaalsel ostjal oli teoreetiline võimalus müügiks pakutavat toiduainet palja käega puudutada või selle peale aevastada, iseenesest järeldada, et see toit ei ole täielikult kaitstud saastumise vastu, mille tulemusel võib see muutuda inimtoiduks kõlbmatuks, tervistkahjustavaks või selliselt saastunuks, et on põhjendamatu eeldada selle tarvitamist.
16 Sellega seoses tuleb märkida, et nimetatud punkt 3 kehtestab hügieeni üldreegli, mida määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud toidukäitlejad peavad sama sätte alusel täitma.
17 Sama punkt 3, koostoimes määruse artikli 4 lõikega 2, kohustab seega nimetatud käitlejaid kõikidel tootmise, töötlemise ja turustamise etappidel kaitsma toitu mis tahes saastumise vastu, mille tulemusel võib see muutuda inimtoiduks kõlbmatuks, tervistkahjustavaks või selliselt saastunuks, et on põhjendamatu eeldada selle tarvitamist.
18 Mis puudutab konteksti, kuhu nimetatud sätted kuuluvad, ning mida tuleb väljakujunenud kohtupraktika kohaselt samuti tõlgendamisel arvesse võtta (vt selle kohta 22. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑116/10: Feltgen ja Bacino Charter Company, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 12 ja seal viidatud kohtupraktika), siis tuleb arvestada ka määruse artikliga 5, nagu väidavad õigesti põhikohtuasja kaebajad, Tšehhi ja Madalmaade valitsus ning Euroopa Komisjon.
19 Nimetatud artikli 5 lõike 1 kohaselt kehtestavad, rakendavad ja haldavad toidukäitlejad alalist HACCP põhimõtetel põhinevat menetlust või menetlusi. Nende põhimõtete hulka kuulub ka määruse artikli 5 lõike 2 punktis a sätestatu, mis kohustab tegema kindlaks ohud, mida tuleb vältida, kõrvaldada või vähendada vastuvõetavale tasemele.
20 Nagu nähtub eelkõige määruse artikli 1 lõike 1 punktidest a ja d, väljendab määruse artikli 5 lõikes 1 sätestatud kohustus liidu seadusandja eesmärki panna esmane vastutus toidu ohutuse eest toidukäitlejatele.
21 Niisiis tuleb määruse II lisa IX peatüki punkti 3 tõlgendada nii, et selle määruse artikkel 5 ei kaotaks oma kasulikku mõju.
22 Sellest tuleneb, et sellises olukorras, nagu on kõne all põhikohtuasjas, kus pädevad ametiasutused ei näi olevat tuvastanud tegelikku saastumist, ei saa kõnesoleva punkti 3 rikkumist asjaomaste toidukäitlejate poolt kindlaks teha üksnes sel alusel, et potentsiaalsel ostjal oli teoreetiline võimalus müüja pakutavaid toiduaineid palja käega puudutada ning nende peale aevastada, esiteks ilma, et võetaks arvesse meetmeid, mida need toidukäitlejad on määruse artikli 5 alusel võtnud selleks, et vältida, kõrvaldada või vähendada vastuvõetavale tasemele oht, mida selle määruse II lisa IX peatüki punkti 3 osutatud saastumine võib endast kujutada ning teiseks ilma, et oleks kindlaks tehtud, et selleks võetud meetmed on asjakohaseid kättesaadavaid andmeid arvesse võttes ebapiisavad.
23 Selle viimasega seoses ei saa muu hulgas järeldada, et need meetmed on ebapiisavad, ilma et võetaks nõuetekohaselt arvesse võimalikke ekspertiise, mille need samad käitajad on esitanud selleks, et tõendada, et sellised iseteenindusboksid ei tekita hügieeniprobleeme.
24 Seetõttu tuleb esitatud küsimustele vastata, et määruse II lisa IX peatüki punkti 3 tuleb tõlgendada nii, et sellistel asjaoludel, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis puudutab pagari‑ ja kondiitritoodete müümiseks ette nähtud iseteenindusbokse, ei võimalda asjaolu, et potentsiaalsel ostjal oli teoreetiline võimalus müügiks pakutavat toiduainet palja käega puudutada või selle peale aevastada, iseenesest järeldada, et see toit ei ole täielikult kaitstud saastumise vastu, mille tulemusel võib see muutuda inimtoiduks kõlbmatuks, tervistkahjustavaks või selliselt saastunuks, et on põhjendamatu eeldada selle tarvitamist.
25 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) II lisa IX peatüki punkti 3 tuleb tõlgendada nii, et sellistel asjaoludel, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis puudutab pagari‑ ja kondiitritoodete müümiseks ette nähtud iseteenindusbokse, ei võimalda asjaolu, et potentsiaalsel ostjal oli teoreetiline võimalus müügiks pakutavat toiduainet palja käega puudutada või selle peale aevastada, iseenesest järeldada, et see toit ei ole täielikult kaitstud saastumise vastu, mille tulemusel võib see muutuda inimtoiduks kõlbmatuks, tervistkahjustavaks või selliselt saastunuks, et on põhjendamatu eeldada selle tarvitamist.

matches:
§ 39
§ 90
§ 96
§ 97
kohus
kohus


5.07.2004 nr 239 ( RT I 2004, 53, 382) 11.07.2004
16.12.2004 nr 358 ( RT I 2004, 86, 588) 1.01.2005
22.12.2005 nr 326 (RT I 2005, 71, 561) 1.01.2006
25.05.2006 nr 119 (RT I 2006, 25, 189) 4.06.2006
Määrus kehtestatakse « Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse1» § 19 lõike 6 alusel.
§2. Nõuded piiripunktile
§3. Piiripunkti hooned ja rajatised
[RT I 2006, 25, 189– jõust. 4.06.2006]
§4. Nõuded piiripunkti hoonele ja rajatisele
§5. Piiripunktis kasutatavad tehnilised vahendid ja seadmed
§6. Piiripunkti teenindav personal
§7. Piiripunktis peetav arvestus ja säilitatav teave
§8. Järelevalve piiripunktile esitatavate nõuete täitmise üle
§9. Piiripunktide lahtioleku ajad
§10. Piiripunktide loetellu kandmise ja sealt väljaarvamise alused
§11. Nõuded piiripunktide loetellu kandmise ja sealt väljaarvamise menetlusele
§12. Piiripunktide loetellu kandmiseks esitatud taotluse menetluse kord
(1) Piiripunkti kandmiseks Euroopa Komisjoni piiripunktide loetellu esitab piiripunkti valdaja Veterinaar- ja Toiduametile kirjaliku taotluse. Taotluses tuleb ära näidata piiripunkti valdaja nimi ja sidevahendite numbrid, piiripunkti asukoht ja aadress ning andmed piiripunktis kontrollitava looma või loomse saaduse liigi ja laadi, koguse, kaubasaadetiste arvu, pakendamisviisi, säilitamistingimuste või muude omaduste kohta. Kui valdajat esindab volitatud isik, tuleb taotluses ära näidata ka volitatud isiku nimi ja sidevahendite numbrid. Taotlus peab vastavalt «Riigipiiri seaduse» (RT I 1994, 54, 902; 1997, 77, 1315; 1999, 25, 365; 2000, 86, 550; 2001, 23, 126; 2002, 58, 363; 63, 387; 90, 516; 102, 599; 2003, 23, 138; 26, 156; 51, 350; 88, 591; 2004, 2, 4; 24, 164; 28, 189; 30, 208; 81, 541) §10 lõikele 2 olema eelnevalt kooskõlastatud piirivalve ja tolliga.
[ RT I 2004, 86, 588 – jõust. 1.01.2005]
§13. Piiripunkti loetelust väljaarvamiseks Euroopa Komisjonile taotluse esitamise kord
§14. [käesolevast tekstist välja jäetud]
Piiripunkti lahtiolekuaeg
Paldiski Lõunasadama piiripunkt
Paljassaare sadama piiripunkt
Tööpäevadel kell 8.00–20.00;
tööpäevadel kell 20.00–8.00, puhkepäevadel ning
riigipühadel ja rahvuspühal väljakutsel
Narva maantee piiripunkt
Muuga sadama piiripunkt
[ RT I 2005, 71, 561– jõust. 1.01.2006]


Valla alaeelarvete koostamise tingimused ja ajakava – Riigi Teataja
Valla alaeelarvete koostamise tingimused ja ajakava
Valla alaeelarvete koostamise tingimused ja ajakava - sisukord
§ 2 Tulud
§ 3 Personali- ja majandamiskulud
§ 4 Investeerimistegevus
§ 5 Tegevustoetuse taotlemine valla eelarvest
§ 6 Alaeelarve koostamise ajagraafik
RT IV, 07.11.2012, 96
Vastu võetud 25.10.2012 nr 5
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 punkti 2 ning Rõngu Vallavolikogu 13.09.2012 määruse nr 9 „Rõngu valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja aruandluse kord“ § 4 lõike 2 alusel.
(1) Alaeelarvete koostamise aluseks on arengukava ja eelarvestrateegia.
(2) Alaeelarve projektis kajastatakse kõik vallavolikogule, valla ametiasutusele ja valla ametiasutuse hallatavatele asutustele pandud ülesannete ja vastavaks eelarveaastaks püstitatud eesmärkide täitmiseks kavandatavad tulud, kulud, investeeringud ja finantseerimistehingud.
(3) Alaeelarve projekti koostamisel lähtuvad hallatavad asutused, struktuuriüksused ja teenistused otstarbekuse, optimaalsuse ja säästlikkuse põhimõttest, vältides vajaduseta rahaliste vahendite taotlemist.
(4) Alaeelarve projekti koostamisel esitatakse andmed määruse lisaks oleval vormil nr 1 „Vorm alaeelarve projekti koostamiseks teenistustele, hallatavatele asutustele ja struktuuriüksustele“.
(5) Koos alaeelarve projektiga esitatakse vallavalitsusele seletuskiri eelarveaasta olulisemate tegevuste ning muutuste kohta asutuse või struktuuriüksuse eelarves, sh arengukavades kajastatud eesmärkide täitmiseks kavandatavatest tegevustest.
§ 2. Tulud
(1) Tulud maksudest planeeritakse vallavalitsuse poolt vastavalt alaeelarve koostamise ajaks teadaolevatele andmetele.
(2) Tulud kaupade ja teenuste müügist ning lõivudest planeeritakse alaeelarve projektile eelnenud aasta tasemel. Alla eelneva aasta taseme planeerimine peab olema põhjendatud.
(3) Muud tulud, sh tulud toetustest, planeeritakse alaeelarve projekti kinnitamise ajaks teadaolevatele andmetele.
§ 3. Personali- ja majandamiskulud
(1) Kulud kavandatakse eelkõige hallatavate asutuste, teenistuste ja struktuuriüksuste tavapäraseks ülalpidamiseks ning kehtivatest õigusaktidest ja sõlmitud lepingutest tulenevate kohustuste täitmiseks.
(2) Kulude kasvu võrreldes eelneva aasta eelarvega võib planeerida ainult täiendavate tuluallikate olemasolul, samuti seaduste, volikogu õigusaktide või juba sõlmitud lepingutega kooskõlas.
(3) Alaeelarve projekti koostamisel võivad asutused, teenistused ja struktuuriüksused planeerida kulude katteallikana eelneva eelarveaasta kulutamata jääke näidates ära planeeritava jäägi ja kulude otstarbe. Eelarveaasta kulutamata jääki ei tohi planeerida tegevuseks, mis suurendab püsikulusid.
(4) Personalikulud planeeritakse alaeelarve projektile eelneva aasta tasemel palgagruppide kaupa. Alaeelarve kasv on lubatud seadustest või volikogu õigusaktidest tulenevalt.
(5) Personalikulude suurendamise vajadust tuleb seletuskirjas põhjendada, suurendamise lubatavuse otsustab vallavalitsus eelarve menetlemise käigus.
(6) Ajutiste lepinguliste töötajate töötasu planeerimisel põhjendab ametiasutus alaeelarve projekti seletuskirjas ajutiste lepinguliste töötajate kasutamise vajalikkust ja otstarbekust, tuues ära ajutiste lepinguliste tööde loetelu koos planeeritava töötasuga.
§ 4. Investeerimistegevus
(1) Investeeringuprojektina käsitletakse alaeelarves ühe objekti ehitamist, rekonstrueerimist, renoveerimist või soetamist ning sellega seotud planeeringuid, uuringuid või muid arendustöid, mille maksumus käibemaksuta on vähemalt 2 000 eurot. Väiksema maksumusega kulud kajastataks tegevuskuludena. Projekti eelarvelisse maksumusse arvatakse projekti eesmärgi saavutamiseks kõigi kulutuste summa, sh kulutused uuringuteks, projekteerimiseks, ehitamiseks, järelevalveks, seadmete ostmiseks ja paigaldamiseks, sh käibemaks.
(2) Projektide prioriteetsuse määramisel tuleb eelistada jätkuprojekte (alustatud eelmisel eelarveaastal) ning projekte, mille finantseerimine toimub riigieelarve või muude sihtotstarbeliste eraldiste arvelt.
(3) Investeeringuprojektid esitatakse alaeelarve seletuskirjas projektide kaupa tuues välja maksumused, näidates ära projektirahastuse ja omafinantseeringu summad ning tehtavate tööde eest tasumise ajad, projektirahastuse korral ka toetuse vallale laekumise prognoositava aja. Iga objekti osas esitatakse seletuskirjas põhjendus selle vajalikkuse kohta.
§ 5. Tegevustoetuse taotlemine valla eelarvest
Valla eelarvest vahendeid taotlevad mittetulundusühingud, seltsid jms esitavad vallavalitsusele taotluse määruse lisaks oleval vormil nr 2 „Vorm rahalise toetuse taotlemiseks mittetulundusühingutele ja seltsidele“ elektrooniliselt aadressil rongu@rongu.ee.
§ 6. Alaeelarve koostamise ajagraafik
(1) Vallavolikogu, vallavalitsuse teenistused, struktuuriüksused ja hallatavad asutused esitavad alaeelarve projektid koos käesolevas korras nõutud dokumentidega vallavalitsusele hiljemalt 15. novembriks elektrooniliselt aadressil rongu@rongu.ee.
(2) Käesolev kord ja sellele lisatud vormid avalikustatakse Rõngu valla veebilehel http://www.rongu.ee.
Määrus jõustub 30. oktoobril 2012. a.
Lisa Vorm nr 1 „Vorm alaeelarve projekti koostamiseks teenistustele, hallatavatele asutustele ja struktuuriüksustele“
Lisa Vorm nr 2 „Vorm rahalise toetuse taotlemiseks mittetulundusühingutele ja seltsidele“


Are valla tunnustuse avaldamise kord - sisukord
§ 1 Tunnustuse avaldamine
2 ARE VALLA AUKODANIKU STATUUT
§ 2 Statuudi reguleerimisala
§ 3 Aukodaniku nimetuse andmine
§ 4 Menetlus
3 ARE VALLA AASTA TEGIJA STATUUT
§ 5 Statuudi reguleerimisala
§ 6 “Are valla aasta tegija” aunimetuse andmine
§ 7 Menetlus
4 ARE VALLA AASTA ETTEVÕTJA STATUUT
§ 8 Statuudi reguleerimisala
§ 9 „Are valla aasta ettevõtja“ aunimetuse andmine
5 ARE VALLA AUKIRJA STATUUT
§ 11 Statuudi reguleerimisala
§ 12 Menetlus
6 ARE VALLA TÄNUKIRJA STATUUT
§ 13 Statuudi reguleerimisala
§ 14 Menetlus
Vastu võetud 22.05.2015 nr 14