15.02.1995 otsus nr 486
Ametiasutus on riigi või kohaliku omavalitsuse eelarvest finantseeritav asutus, kelle ülesandeks on avaliku võimu teostamine.
(3) Teiste riigiteenistujate palgaastmestik ning ameti- ja abiteenistuskohtade nimetused kehtestatakse seadusega. Palgamäärad kehtestab Vabariigi Valitsus.
(1) Riigikogu Kantselei struktuur ja teenistujate koosseis kinnitatakse vastavalt Riigikogu kodukorra seadusele (RT I 1994, 90, 1517) ja Riigikogu töökorra seadusele (RT 1992, 46, 582; 1993, 6, 97; RT I 1994, 37, 569; 66, 1145).
(2) Vabariigi Presidendi Kantselei, Õiguskantsleri Kantselei, Riigikohtu, Riigikontrolli ja Eesti Panga struktuuri ja teenistujate koosseisu kinnitab vastava ametiasutuse juht.
§ 12. Avalikud teenistujad, kellele käesolev seadus ei laiene
(1) Käesolev seadus ei laiene:
4) riigikontrolörile;
5) õiguskantslerile;
6) Eesti Panga presidendile;
7) kohtunikele;
8) kaitseväelastele;
9) politseiametnikele;
10) piirivalveametnikele;
11) kohaliku omavalitsuse volikogu liikmetele.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes loetletud isikutele laienevad käesoleva seaduse §-d 1–4, 6, 9, 58, 76 ja 153–159 niivõrd, kuivõrd eriseadustega ei sätestata teisiti.
(3) Ametnikele, keda ei ole käesoleva paragrahvi 1. lõikes loetletud, laienevad käesoleva seaduse sätted, kui avalikku teenistust reguleerivate eriseadustega ei sätestata teisiti.
(1) Tööseadused laienevad ametnikele niivõrd, kuivõrd käesoleva seaduse või avalikku teenistust reguleerivate eriseadustega ei sätestata teisiti. Töölepingu seadus (RT 1992, 15/16, 241; 1993, 10, 150; RT I 1993, 26, 441) ametnikele ei laiene, välja arvatud laste kasvatamiseks ettenähtud soodustuste osas.
Teenistusse võtmise tingimused
Ametniku teenistusse võtmise üldkord
5) peaministri või ministri nõunik ja abi – vastavalt Vabariigi Valitsuse või ministri volituste ajaks;
6) koosseisuväline ametnik – ülesande täitmise ajaks.
(2) Katseajal kontrollitakse ametniku kutseoskuste, võimete ja isikuomaduste vastavust ametikohale. Ebarahuldavate tulemuste korral võib ametniku katseaja kestel vabastada käesoleva seaduse § 117 1. lõike punkti 1 alusel.
1) ametnikule, kelle nimetab ametisse Vabariigi Valitsus;
2) konkursi korras teenistusse võetavale ametnikule;
6) katseaja kohaldamisel – katseaja kestust.
3) isik ei ole määratud ajaks ametisse astunud, välja arvatud, kui ametisse astumine lükkus edasi käesoleva seaduse § 25 2. või 3. lõike alusel.
Konkursi korras teenistusse võtmine
(1) Riigiteenistujate palgaastmestiku kümnesse kõrgemasse astmesse kuuluvaid ametnikke nimetatakse ametisse avaliku konkursi alusel, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 30 loetletud juhtudel.
1) Riigikogu Kantselei, Vabariigi Presidendi Kantselei, Õiguskantsleri Kantselei, Riigikohtu, Riigikontrolli ja Eesti Panga ametnikke;
3) peaministri ja ministrite nõunikke ja abisid (§ 21 lg. 2 p. 5);
7) reservi arvatud isikuid.
(1) Konkursi- ja atesteerimiskomisjon esitab ametikohale nimetamiseks ühe kandidaadi või loobub kandidaadi esitamisest.
(2) Konkursi- ja atesteerimiskomisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees või selleks volitatud liige teatab hiljemalt otsuse tegemise päevale järgneval tööpäeval kirjalikult igale kandidaadile tema kohta tehtud otsuse ning ametisse nimetamise õigust omavale isikule andmed esitatud kandidaadi kohta või kandidaadi esitamisest loobumisest.
(1) Ametikohale nimetamiseks esitatud kandidaat nimetatakse ametisse, kui ta kahe nädala jooksul, arvates konkursi- ja atesteerimiskomisjoni otsuse teatavakssaamise päevast, esitab isikule, kellel on tema ametisse nimetamise õigus, käesoleva seaduse § 23 1. lõikes loetletud dokumendid ning konkursi- ja atesteerimiskomisjoni otsuse.
(2) Ametikohale nimetamisel ja ametisse astumisel järgitakse käesoleva seaduse §-e 24 ja 25.
(3) Ametikohale nimetamiseks esitatud kandidaat, keda temast sõltumatutel põhjustel ei nimetatud ametisse, arvatakse tema soovil vastavalt käesoleva seaduse § 138 punktile 3 ametnike reservi.
(2) Riigiteenistujale makstakse lisaks palgale lisatasu teenistusaastate eest järgmiselt:
1) alates 5-aastasest teenistusstaažist – 10 % palgamäärast;
2) 10–15-aastase teenistusstaaži korral – 20 % palgamäärast;
3) alates 15-aastasest teenistusstaažist – 30 % palgamäärast.
(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes sätestatud tasu ei maksta või selle suurust võib vähendada teenistuja distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal.
(4) Palka makstakse palgaseaduses (RT I 1994, 11, 154) sätestatud korras.
1) magistrikraadi eest – 10 % ametipalgast;
2) doktorikraadi või sellega võrdsustatud kraadi eest – 20 % ametipalgast.
§ 40. Teenistuslähetuse kulude hüvitamine
(1) Teenistujale hüvitatakse ühistranspordivahendite kuu- või sõidupileti esitamisel kulud, mis on kalendrikuu jooksul tehtud elukohast teenistuskohta ja tagasi sõitmiseks.
(2) Sõidukulud hüvitatakse teenistuslähetuse kulude hüvitamiseks ettenähtud korras.
§ 43. Pikaajaline välislähetus
(1) Pikaajaliseks välislähetuseks loetakse teenistuja lähetamist välisriiki kauemaks kui üheks kuuks.
(2) Teenistuja pikaajalisse välislähetusse suunamise korra, välislähetustasu ning hüvituste suuruse ja nende maksmise korra, samuti muud sotsiaalsed tagatised kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega.
(3) Teenistuja töö- ja puhkeaeg määratakse töö- ja puhkeaja seaduse (RT I 1994, 2, 12) alusel, arvestades käesoleva seaduse ja avalikku teenistust reguleerivate eriseadustega sätestatud erisusi.
(1) Teenistujal on õigus puhkuseseaduses (RT 1992, 37, 481; 1993, 10, 150; RT I 1994, 84, 1474) sätestatud 35-kalendripäevasele põhipuhkusele ja teistele puhkustele puhkuseseaduses ja käesolevas seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Vähemalt kolmeaastase teenistusstaaži korral antakse teenistujale kolmanda ja iga järgmise aasta eest üks päev lisapuhkust, kuid kokku mitte rohkem kui 10 kalendripäeva. Distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal võib lisapuhkust vähendada või jätta andmata.
(4) Teenistuja, kellele ei makstud puhkusetasu käesoleva paragrahvi 3. lõikes sätestatud ajal, võib nõuda puhkuse pikendamist puhkusetasu maksmisega viivitatud aja võrra.
(1) Teenistujale makstakse põhipuhkusega seoses puhkusetoetust ühe kuu ametipalga ulatuses. Puhkuse üleviimisel järgmisele tööaastale makstakse puhkusetoetust ka eelmise tööaasta eest.
(3) Distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal võib puhkusetoetust vähendada või jätta toetus andmata.
(1) Ametnikul on tema raseduse ajaks arsti otsuse alusel õigus teenistustingimuste ajutisele kergendamisele või ajutisele üleviimisele teisele ametikohale, välja arvatud konkursi korras täidetavale ametikohale. Palgavahe makstakse kohustusliku ravikindlustuse summadest.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud teenistustingimuste kergendamise või üleviimise võimatuse korral vabastatakse ametnik raseduse ajaks ametiülesannete täitmisest, makstes talle vabastamise aja eest kohustusliku ravikindlustuse hüvitist ametipalga ulatuses.
Soodustused, mis vastavalt töölepingu seadusele on lapsinvaliidi või alla kolmeaastast last kasvataval naisel, laienevad ka meesametnikule, kes üksi kasvatab lapsinvaliidi või alla kolmeaastast last, samuti ametnikule, kes on alla kolmeaastase lapse või lapsinvaliidi eestkostjaks.
(2) Riiklikus kõrgkoolis õppival isikul, kelle vähemalt ühel vanemal on või oli vähemalt 15-aastane teenistusstaaž riigiametiasutuses, on õigus õppemaksu hüvitamisele riigieelarve vahenditest Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud korras, välja arvatud juhul, kui nimetatud staaž katkes ametniku poolt kuriteo või distsiplinaarsüüteo toimepanemise või tema Eesti kodakondsusest lahkumise tõttu. Samasugune õigus on ka isikul, kelle vähemalt üks riigiteenistuses olnud vanematest või riigiteenistuses olnud abikaasa invaliidistus või suri töövigastuse, kutsehaiguse, tema suhtes teenistusülesannete tõttu toimepandud ründe või kuriteo tõkestamise tagajärjel.
(3) Teenistusest tervise, koondamise või ametiasutuse likvideerimise tõttu vabastatud teenistujal on õigus täiend- ja ümberõppe kulutuste hüvitamisele Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud tingimustel, ulatuses ja korras.
Riigiametnikule antakse üks kord viie aasta jooksul kuni kolmeks kuuks õppepuhkust tööalaseks enesetäiendamiseks ametipalga säilitamisega.
§ 56. Toetus teenistuja hukkumisel või invaliidistumisel
(1) Teenistuja hukkumise korral tema suhtes teenistusülesannete tõttu toimepandud ründe või kuriteo tõkestamise tagajärjel makstakse tema ülalpidamisel olnud perekonnaliikmetele ühekordset toetust hukkunud isiku 10 aasta ametipalga ulatuses. Niisugustel asjaoludel hukkunud isiku matused korraldatakse riigi kulul.
§ 57. Teenistuja vanaduspension
(1) Teenistujale kindlustatakse riiklik vanaduspension käesolevas seaduses sätestatud eranditega.
1) 10–15-aastase teenistusstaaži korral – 10 % võrra;
2) 16–20-aastase teenistusstaaži korral – 20 % võrra;
3) 21–25-aastase teenistusstaaži korral – 25 % võrra;
4) 26–30-aastase teenistusstaaži korral – 40 % võrra;
5) üle 30-aastase teenistusstaaži korral – 50 % võrra.
(3) Ametnik võib käesoleva paragrahvi 1. lõike alusel samas ametiasutuses puuduva ametniku ülesandeid täita mitte üle ühe kuu kalendriaastas.
(4) Ametnikele, kes käesoleva paragrahvi 1. lõike punkti 1 alusel asendavad puuduvat ametnikku, makstakse lisaks nende enda palgale lisatasu puuduva ametniku ametipalga ulatuses. Puuduva ametniku koosseisulisele asetäitjale makstakse lisatasu siis, kui ta täidab puuduva ametniku ülesandeid kauem kui viis tööpäeva järjest.
(5) Ametnikule, kes käesoleva paragrahvi 1. lõike punkti 2 alusel asendab puuduvat ametnikku, makstakse puuduva ametniku ametipalka, kui see on tema palgast suurem. Kui puuduva ametniku ametipalk on asendaja palgast väiksem, säilitatakse asendajale tema senine palk.
§ 66. Tööalastes surveaktsioonides osalemise piirangud
Teenistuja ei või osaleda streikides, pikettides ega muudes tööalastes kollektiivsetes surveaktsioonides.
4) kõrgemale palgaastmele viimine.
Ametniku edutamine
§ 82. Ametniku edutamise õigus
Kõrgemale ametikohale võib edutada isik või ametiasutus, kellel on antud ametniku ametisse nimetamise õigus.
(1) Kõrgemale ametikohale võib edutada ametnikku, kes on senisel ametikohal töötanud vähemalt kuus kuud ja on esitatud edutamiseks konkursi- ja atesteerimiskomisjoni poolt.
(2) Edutamiseks on vajalik edutatava ametniku kirjalik nõusolek.
(3) Mitme ametniku ühele ametikohale edutamiseks esitamisel edutatakse ametnik, kelle atesteerimishinne on kõrgem. Võrdse hinde korral otsustab edutamise isik või ametiasutus, kellel on antud ametniku ametisse nimetamise õigus.
Ametnike distsiplinaarvastutus
3) vääritu tegu, s.o. süüline tegu, mis on vastuolus üldtunnustatud kõlblusnormidega või diskrediteerib ametnikku või ametiasutust, sõltumata sellest, kas niisugune tegu pandi toime teenistuses või väljaspool teenistust.
Ametniku distsiplinaarvastutusele võtmisel kohaldatakse töötajate distsiplinaarvastutuse seaduse (RT I 1993, 26, 441) §-e 6–13, 15, § 17 1., 2. ja 4.–6. lõiget ning §-e 18, 19, § 20 1. ja 2. lõiget järgmiste erisustega:
1) paragrahvi 6 3. lõikes osundatud töölepingu peatumise aluste asemel kohaldatakse käesoleva seaduse § 108 punktides 1–9 sätestatud teenistussuhte peatumise aluseid;
3) paragrahvi 19 3. lõikes osundatud töölepingu peatumise aluste asemel kohaldatakse käesoleva seaduse § 108 punktides 1–6, 8 ja 9 sätestatud teenistussuhte peatumise aluseid. Sama sätte teise lause kohaldamisel asendatakse sõnad «pärast lepingu peatumist tööle asuma» sõnadega «pärast teenistussuhte peatumist teenistusse asuma»;
Ametniku atesteerimine käesoleva seaduse tähenduses on ametniku kutseoskuste, võimete ja isikuomaduste vastavuse hindamine ametikohal esitatavatele nõuetele.
2) ametnikke, kelle suhtes on tehtud edutamisettepanek;
3) isikuid, kes on arvatud ametnike reservi;
4) ametnikukandidaate, kui ametikoht täidetakse avaliku konkursi korras.
1) Riigikogu, Vabariigi Presidendi, Vabariigi Valitsuse ja kohaliku omavalitsuse volikogu poolt ametisse nimetatavaid ametnikke;
2) määratud ajaks teenistusse võetud ametnikke.
(2) Ametnikku, kes on atesteerimisperioodi viimase aasta kestel ametiülesandeid täitnud alla kuue kuu, atesteeritakse järgmisel aastal.
Konkursi- ja atesteerimiskomisjonid
1) Riigikogu juhatuse määratud Riigikogu Kantselei ametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjon – Riigikogu Kantselei ametnikke;
4) Riigikantselei juures tegutsev kõrgemate riigiametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjon – ministeeriumide kantslereid, ametite ja inspektsioonide peadirektoreid ja osakondade direktoreid, samuti ametnikke, keda kavatsetakse edutada mõnele nimetatud ametikohtadest;
5) ministeeriumi ametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjon – ministeeriumide, Riigikantselei ja muude valitsusasutuste ametnikke;
6) Riigikontrolli ametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjon – Riigikontrolli ja selle organite ametnikke;
8) üleriigiliste omavalitsusliitude poolt moodustatud kohaliku omavalitsuse ametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjonid – kohaliku omavalitsuse ametnikke, välja arvatud kohaliku omavalitsuse volikogu poolt ametisse nimetatud või valitud ametnikud;
9) Riigikantselei juures tegutsev ametnike reservi arvatud isikute konkursi- ja atesteerimiskomisjon – ametnike reservi arvatud isikuid ja teenistuses mitteolevaid isikuid, kes taotlevad ametnike reservi arvamist.
(2) Komisjoni esimees võib erialasel või territoriaalsel põhimõttel moodustada konkursi- ja atesteerimiskomisjoni spetsialiseeritud koosseise.
(1) Käesoleva seaduse § 93 1. lõike punktides 1–3 ja 6 nimetatud konkursi- ja atesteerimiskomisjonide esimeesteks on vastavalt Riigikogu juhatuse, Vabariigi Presidendi Kantselei direktori, õiguskantsleri ja riigikontrolöri poolt määratud isikud.
(3) Ministeeriumi ametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjoni esimeheks on ministeeriumi kantsler või tema poolt määratud isik.
(5) Kohaliku omavalitsuse ametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjoni esimees määratakse üleriigiliste omavalitsusliitude poolt.
(1) Konkursi- ja atesteerimiskomisjoni liikmete arvu ja koosseisu määrab komisjoni esimees vastavalt vajadusele. Komisjoni peab kuuluma ametnikke, nende kutseühingu(te) esindajaid ja sõltumatuid asjatundjaid. Kohaliku omavalitsuse ametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjoni peab kuuluma ka üleriigiliste omavalitsusliitude esindajaid.
(4) Riigikantselei juures tegutseva ametnike reservi arvatud isikute konkursi- ja atesteerimiskomisjoni esimehe ja liikmed määrab riigisekretär.
2) kõrgemalseisva ametiasutuse, ametnike kutseühingu(te) ja üleriigiliste omavalitsusliitude esindajaid – vastava ametiasutuse, ühingu või liidu ettepanekul;
Konkursi- ja atesteerimiskomisjoni töökord
(1) Atesteerimistulemused kantakse atesteerimislehele ja ametniku teenistuslehele.
(2) Atesteerimislehe vorm ja täitmise juhend kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega.
(1) Atesteerimisel kontrollitakse dokumentide, vestluse, eksami või testi abil ametniku vastavust ametikohale.
(2) Atesteerimisel ametnikule esitatavad nõuded ja atesteerimise viisi kehtestab vastav konkursi- ja atesteerimiskomisjon.
(3) Ametniku vastavusele hinnangu andmisel arvestatakse ka ametniku vahetu ülemuse antud iseloomustust.
§ 100. Atesteeritava iseloomustus
Atesteeritava vahetu ülemus on kohustatud esitama konkursi- ja atesteerimiskomisjonile ametniku kutseoskuste, võimete ja isikuomaduste kohta iseloomustuse järgmistes üksikasjades:
1) teenistusalane asjatundlikkus;
2) erialateadmiste täiendamine;
3) algatusvõime;
4) töövõime;
5) kohusetunne teenistuse alal;
6) suhtlemisoskus;
7) ergutuste olemasolu;
8) kehtivate distsiplinaarkaristuste olemasolu;
9) muud omadused või kalduvused, mis soodustavad või takistavad teenistuskohustuste täitmist.
Atesteerimistulemustest teatab konkursi- ja atesteerimiskomisjoni esimees atesteeritule kirjalikult hiljemalt otsuse tegemise päevale järgneval tööpäeval.
§ 105. Atesteerimise või kordusatesteerimise edasilükkamine
(1) Atesteerimine või kordusatesteerimine lükatakse atesteeritava kirjalikul taotlusel edasi, kui ta ei saa ootamatult tekkinud takistuse tõttu ettenähtud ajaks ilmuda konkursi- ja atesteerimiskomisjoni.
(2) Konkursi- ja atesteerimiskomisjoni esimees määrab atesteerimise või kordusatesteerimise uue aja, kui atesteeritav esitab käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud taotluse ühe nädala jooksul, arvates nimetatud takistuse äralangemise päevast. Mõjuva põhjuseta mitteteatamise või hilisema teatamise korral loetakse isik mõjuva põhjuseta mitteilmunuks.
(3) Atesteerimine või kordusatesteerimine peab toimuma ühe kuu jooksul, arvates käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud takistuse äralangemise päevast.
§ 106. Ametikohale mittevastavaks tunnistamise tagajärg
(1) Ametnik, kes tunnistati atesteerimisel ametikohale mittevastavaks, samuti mõjuva põhjuseta mitteilmunud ametnik vabastatakse teenistusest käesoleva seaduse § 117 1. lõike punkti 2 alusel, välja arvatud käesoleva paragrahvi 2. lõikes sätestatud juhtudel.
(2) Ametikohale mittevastavaks tunnistamise või mitteilmumise tõttu ei või teenistusest vabastada ametnikku, kes kandideeris konkursi korras täidetavale ametikohale, samuti ametnikku, kes esitati atesteerimiseks seoses edutamisettepanekuga. Niisuguseid ametnikke ei saa ühe aasta jooksul esitada edutamiseks.
5) ametniku ülesseadmisel kandidaadiks Riigikogu või Vabariigi Presidendi valimistel;
(3) Atesteerimistulemuste põhjal võib ametniku vabastada kahe kuu jooksul, arvates konkursi- ja atesteerimiskomisjoni otsuse tegemise päevast.
(5) Ametnik vabastatakse mõnel käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 2–6 sätestatud alusel, kui teda ei ole võimalik tema nõusolekul nimetada teisele ametikohale.
(1) Ametniku võib vabastada teenistusest, kui ta on haiguse või vigastuse tõttu teenistusest puudunud üle nelja kuu järjest või üle viie kuu kalendriaasta jooksul.
3) 6–10 aastat – kuue kuu ametipalk;
4) üle kümne aasta – 12 kuu ametipalk.
2) konkursi- ja atesteerimiskomisjonis edukalt ametnikueksami(d) sooritanud isikule teenistuse leidmine riigi või kohaliku omavalitsuse ametnikuna;
Reservi arvamine
1) ametiasutuse likvideerimise, ametniku koondamise, pikaajalise töövõimetuse või tervisliku seisundi mittevastavuse tõttu ametikohalt vabastatud ametnik;
2) konkursi- ja atesteerimiskomisjonis ametnikueksami(d) edukalt sooritanud isik, kes ei ole teenistuses;
3) konkursi- ja atesteerimiskomisjoni poolt ametikohale nimetamiseks esitatud isik, kes jäi temast sõltumatutel põhjustel ametikohale nimetamata.
2) isikut, kes on teenistusest vabastatud teenistustähtaja möödumise tõttu, välja arvatud, kui ta enne antud ametisse nimetamist töötas määramata ajaks teenistusse võetud riigi- või kohaliku omavalitsuse ametnikuna.
(2) Kui vabastatud ametnik soovib reservi arvamist, lisatakse käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud dokumentidele tema avaldus reservi arvamiseks ja tööraamat.
Reservi arvatud isiku õigused ja kohustused
§ 142. Reservi arvatute tasustamine
(1) Reservi arvatud isikutel, välja arvatud käesoleva paragrahvi 3. lõikes loetletutel, on õigus saada reservis oleku iga kuu eest tasu Eestis kehtiva kuupalga alammäära ulatuses, kuid mitte rohkem kui kuus kuud järjest. Seda tasu hakatakse maksma alates päevast, mil lõppes isikule teenistusest vabastamisel hüvitatud periood (§ 131).
(2) Tasu makstakse Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud korras.
(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud tasu ei maksta:
1) käesoleva seaduse § 138 punktis 2 nimetatud isikule;
2) pensionärile ja II grupi invaliidile;
3) isikule, kes saab töötasu;
4) isikule, kelle reservis oleku aega on käesoleva seaduse § 141 2. lõike alusel pikendatud;
5) isikule, kes saab töötu abiraha või täiend- või ümberõppe stipendiumi;
6) aja eest, mil reservi arvatud isikule maksti ravikindlustushüvitist.
§ 143. Hüvitiste, toetuste ja muude summade maksmine reservis viibimise ajal
Ravikindlustushüvitisi, lastetoetusi ja muid summasid, mida tööandja on kohustatud oma töötajatele välja maksma, makstakse reservis viibimise aja eest Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud korras.
§ 146. Reservi arvatu staatuse sätestamine
Reservi arvatud isiku õigused ja kohustused, mida käesolevas seaduses ei ole sätestatud, kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega või selle alusel.
Reservist ametikohale nimetamine
(2) Ajutiselt äraoleva ametniku asendajana või puuduva ametniku kohusetäitjana reservist teenistusse võetud isik jääb reservi nimekirja ning tal on asendajaks või kohusetäitjaks olemise ajal kõik reservi arvatud isiku õigused, välja arvatud käesoleva seaduse §-des 142 ja 143 sätestatud õigused.
Reservist väljaarvamine
§ 152. Tööraamatu tagastamine reservist väljaarvamisel
(1) Reservist väljaarvamisel tagastatakse isikule tööraamat käesolevas seaduses sätestatud tähtajal.
(2) Tööraamatu alusetult kinnipidamise korral makstakse isikule tööraamatu tagastamisega viivitatud iga tööpäeva eest tasu Eestis kehtiva päevapalga alammäära ulatuses.
TEENISTUSSTAAŽ
1) teenistuse aeg Eesti riigi ja kohaliku omavalitsuse ametiasutustes ametniku, abiteenistuja või koosseisuvälise teenistujana;
2) reservis viibimise aeg ulatuses, mille eest maksti käesoleva seaduse § 142 1. lõikes sätestatud tasu;
5) teenistusest või käesoleva seaduse § 142 1. lõike alusel tasustatavast reservist sunnitult puudutud aeg, kui kohus tunnistas teenistusest vabastamise või reservist väljaarvamise ebaseaduslikuks või kui sunnitult puudunud isik on teenistusse või reservi ennistatud.
Teenistusstaaži tõendatakse kandega tööraamatus, samuti ametiasutuse või arhviiviasutuse poolt nõuetekohaselt vormistatud muude dokumentidega.
8) ergutused;
(1) Ametnikul on halduskohtumenetluse seadustiku (RT I 1993, 50, 694; 1994, 16, 290; 28, 425) § 7 1. lõikes sätestatud ühekuulise tähtaja jooksul õigus esitada kaebusi halduskohtule teenistusalastes küsimustes antud käskkirjade, korralduste ja otsuste ning sooritatud toimingute peale.
(3) Töölepinguga kindlaksmääratud ameti- või abiteenistuskoha nimetus, mida ei muudeta käesoleva paragrahvi 1. lõike alusel, jääb jõusse ka pärast käesoleva seaduse jõustumist ja seda nimetust saab muuta ainult uute ametikohtade nimetuste kehtestamisel. Jõusse jäävad ka töölepinguga ametnikule või abiteenistujale ettenähtud soodustused.
(2) Kui käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud ametnik tunnistatakse atesteerimisel ametikohale vastavaks, vormistatakse ta teenistusse võetuks määramata ajaks. Atesteerimistulemused võrdsustatakse konkursitulemustega.
(1) Töölepingu alusel tööle võetud ametniku töösuhe jätkub kuni käesoleva seaduse §-s 178 sätestatud ajal toimuva atesteerimiseni. Kui ametnik tunnistatakse atesteerimisel ametikohale vastavaks, vormistatakse ta teenistusse võetuks nimetamise alusel. Kui ametnik tunnistatakse atesteerimisel ametikohale mittevastavaks, vabastatakse ta teenistusest käesoleva seaduse § 117 1. lõike punkti 2 alusel.
(1) Ametnikud, kes käesoleva seaduse jõustumise päeval ei ole Eesti kodakondsuses, vabastatakse teenistusest käesoleva paragrahvi alusel hiljemalt 1995. aasta 1. juulil.
Käesoleva seaduse jõustumise päeval teenistuses olevate ametnike perioodiline atesteerimine korraldatakse 1996. ja 1997. aasta jooksul.
§ 180. Vanaduspensioni suurendamine ning teenistusaastate eest lisatasu ja reservitasu maksmine
Käesoleva seaduse § 57 2. lõikes sätestatud vanaduspensioni suurendamist rakendatakse ning §-de 37 2. lõikes ja 142 1. lõikes sätestatud tasu maksmist alustatakse 1996. aasta 1. jaanuarist.
Isikule, kes käesoleva seaduse jõustumisel on teenistuses, arvutatakse teenistusstaaži käesoleva seaduse §-des 153–156 sätestatud korras. Käesoleva seaduse § 153 punktis 1 sätestatud tegevuse hulka arvatakse enne käesoleva seaduse jõustumist riigi või kohaliku omavalitsuse ametiasutustes töötatud aeg, välja arvatud teenistusaeg endise NSV Liidu julgeolekuorganites ja relvajõududes.
§ 183. Muudatused varasemates õigusaktides
(1) Eesti NSV seaduse «Eesti looduse kaitse kohta» (ENSV Teataja 1990, 6, 103; RT I 1994, 46, 773) § 8 2. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Eesti looduskaitse peainspektor nimetatakse ametisse keskkonnaministri ettepanekul Vabariigi Valitsuse poolt seitsmeks aastaks.».
(2) Eesti Vabariigi haridusseaduse (RT 1992, 12, 192; RT I 1993, 35, 547; 40, 593; 63, 892; 1994, 12, 200) § 34 3. lõige tunnistatakse kehtetuks.
(3) Eesti Vabariigi töölepingu seaduses (RT 1992, 15/16, 241; 1993, 10, 150; RT I 1993, 26, 441) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1) teenistusele Riigikogu liikmena, Vabariigi Presidendina või Riigikogu või Vabariigi Presidendi poolt ametisse nimetatava ametnikuna;»;
2) paragrahvi 7 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«2) riigiametnikele ja kohaliku omavalitsuse ametnikele, kelle teenistussuhteid reguleeritakse avaliku teenistuse seadusega;»;
3) paragrahvi 40 1. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Töösisekord määratakse töösisekorraeeskirjadega tööandja juures, kellel on vähemalt viis töötajat. Tööandja, välja arvatud riigi või kohaliku omavalitsuse ametiasutus, kinnitab töösisekorraeeskirjad kooskõlastatult oma asukoha (elukoha) tööinspektoriga.»;
4) paragrahvi 42 2. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Töösisekorraeeskirjade projekti kohta tehtud ettepanekud ja märkused ei ole tööandjale kohustuslikud, välja arvatud juhul, kui need lähtuvad seadusest.»;
5) paragrahvi 105 1. lõikes asendatakse sõnad «samuti riigivõimu-, riigivalitsemis- ja kohaliku omavalitsusorgani ametiisikutega» sõnadega «samuti riigi ja kohaliku omavalitsuse ametiasutuse abiteenistujatega».
(4) Eesti Vabariigi puhkuseseaduse (RT 1992, 37, 481; 1993, 10, 150; RT I 1994, 84, 1474) § 9 2. lõike punktis 3 asendatakse sõnad «riigivõimu-, riigivalitsemis- ja omavalitsusorgani ametiisikutele» sõnadega «riigiametnikele ja kohaliku omavalitsuse ametnikele».
(5) Prokuratuuri seaduse (RT 1993, 11, 184; RT I 1994, 10, 134; 16, 290; 40, 654; 68, 1170) § 8 2. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Prokuröri teenistussuhteid reguleeritakse käesoleva seaduse ja avaliku teenistuse seadusega. Tööseadused laienevad prokurörile niivõrd, kuivõrd avalikku teenistust reguleerivate eriseadustega ei sätestata teisiti.».
(6) Töötajate distsiplinaarvastutuse seaduse (RT I 1993, 26, 441) § 2 punktis 3 asendatakse sõnad «või riigivõimu-, riigivalitsemis- või kohaliku omavalitsusorgani ametiisik» sõnadega «või riigi või kohaliku omavalitsuse ametiasutuse abiteenistuja».
(7) Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses (RT I 1993, 37, 558; 1994, 12, 200; 19, 340; 72, 1263; 84, 1475) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 22 punkt 18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«18) valitsuse liikmetele töötasu määramine;»;
2) paragrahvi 55 2. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Valla- või linnasekretäril peab olema juristi kvalifikatsioon.».
(8) Maakonna valitsemiskorralduse seaduse (RT I 1993, 51, 696; 1994, 28, 424; 84, 1475) § 7 4. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Maavalitsuse struktuur ja töökorraldus sätestatakse Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatavas maavalitsuse põhimääruses. Maavalitsuse teenistujate koosseisu kinnitab maavanem maavalitsuse põhimääruse alusel.».
(9) Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsuse «Eesti Vabariigi looduskaitse peainspektori kohta» (RT 1991, 17, 230) punkt 1 tunnistatakse kehtetuks.
(10) Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsuse «Eesti Vabariigi töölepingu seaduse rakendamise otsuse muutmise ja täiendamise kohta» (RT 1992, 24, 336) punkt 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 184. Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
1) Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi otsus «Mõne kategooria töötajate sotsiaalsete garantiide kohta» (RT 1990, 5, 61);
2) Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi otsus «Muudatuste tegemise kohta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi 1990. aasta 2. augusti otsuses «Mõne kategooria töötajate sotsiaalsete garantiide kohta»» (RT 1992, 6, 93);
3) Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi otsus «Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi 1990. a. 2. augusti otsuse «Mõne kategooria töötajate sotsiaalsete garantiide kohta» täiendamisest» (RT 1992, 10, 149);
4) Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsus «Ametiisikute osalemisest ettevõtluses» (RT 1992, 19, 281).
Käesolev seadus jõustub 1995. aasta 1. juunil.
Riigikogu aseesimees Edgar SAVISAAR