§ 2 Tugiisikuteenuse kirjeldus
§ 3 Isikliku abistaja teenuse kirjeldus
§ 5 Nõuded teenust osutavale isikule
§ 6 Teenuse taotlemine ja taotluse menetlemine
§ 9 Teenuse osutamine
§ 11 Teenuse eest tasumine
§ 12 Järelevalve ja arvestuse pidamine
§ 13 Teenuse maksumus
§ 14 Dokumendivormide kinnitamine
§ 16 Rakendussäte
RT IV, 27.02.2018, 29
(1) Määrusega kehtestatakse Põlva Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) poolt osutatavate tugiisikuteenuse ja isikliku abistaja teenuse (edaspidi teenus) osutamise tingimused ja kord.
§ 2. Tugiisikuteenuse kirjeldus
(2) Last kasvatavale isikule tugiisikuteenuse osutamisel on eesmärgiks lapse hooldamise ning turvalise ja toetava kasvukeskkonna tagamine.
§ 3. Isikliku abistaja teenuse kirjeldus
(1) Isikliku abistaja teenuse eesmärgiks on suurendada puude tõttu füüsilist kõrvalabi vajava täisealise isiku iseseisvat toimetulekut ja osalemist kõigis eluvaldkondades, vähendades teenust saava isiku seadusjärgsete hooldajate hoolduskoormust.
(2) siklik abistaja aitab isikut tema igapäevaelu tegevustes, nagu liikumisel, söömisel, toidu valmistamisel, riietumisel, hügieenitoimingutes, majapidamistöödes ja muudes toimingutes, milles isik vajab tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral juhendamist või kõrvalabi.
1) Eesti rahvastikuregistrijärgne elukoht on Põlva vallas või;
2) tegelik elukoht on Põlva vallas, kuid rahvastikuregistrijärgne elukoht on teises omavalitsusüksuses, kooskõlastades teenuse osutamise rahastamise eelnevalt vastava omavalitsusüksusega.
(2) Tugiisikuteenust osutatakse isikule, kes vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi.
(3) Isikliku abistaja teenust osutatakse isikule, kes vajab puude tõttu füüsilist kõrvalabi.
§ 5. Nõuded teenust osutavale isikule
(1) Teenuse osutamisel lähtub teenust vahetult osutav isik (edaspidi teenust osutav isik) teenuse osutamise lepingust (edaspidi leping), milles määratakse kindlaks kõrvalabi vajadusest tulenevad toimingud.
(2) Isikliku abistaja teenuse osutamisel lähtub teenust osutav isik ka teenuse saaja juhistest.
(3) Teenust ei tohi osutada isik:
§ 6. Teenuse taotlemine ja taotluse menetlemine
(1) Teenuse määramiseks esitab teenuse taotleja või tema seaduslik esindaja vallavalitsusele kirjaliku taotluse.
6) tegevused, milleks tugiisikut või isiklikku abistajat vajatakse;
7) isik, keda soovitakse isiklikuks abistajaks.
(3) Teenuse saajal on õigus valida teenust osutavat isikut. Soovi avaldamisel abistab sotsiaalosakonna ametnik teenuse saajat teenust osutava isiku leidmisel.
(4) Teenuse saajal on õigus enne teenust osutava isiku määramist omavahelise sobivuse hindamiseks temaga kohtuda.
(5) Tugiisikuks või isiklikuks abistajaks määratav isik peab andma vastavasisulise kirjaliku nõusoleku.
(6) Teenuse osutamise otsustamiseks selgitab vallavalitsuse sotsiaalosakonna ametnik välja teenuse vajaduse, teenuse osutamise sageduse ja mahu.
(1) Teenuse osutamise otsustamiseks vajaliku teenuse vajaduse hindamise viib läbi sotsiaalosakonna ametnik kümne tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest.
(2) Otsuse teenuse määramise või sellest keeldumise kohta teeb vallavalitsuse sotsiaalabikomisjoni ettepanekul sotsiaalosakonna juhataja või teda asendav ametnik kümne tööpäeva jooksul pärast teenuse vajaduse hindamise läbiviimist.
3) teenust saama õigustatud isik ei osale aktiivselt talle teenuse määramisel, sealhulgas ei võimalda läbi viia käesoleva määruse § 6 lõikes 6 nimetatud teenuse vajaduse hindamist;
(1) Teenuse osutamiseks sõlmivad vallavalitsus, teenust osutav isik ja teenuse saaja või tema seaduslik esindaja teenuse osutamise lepingu.
(2) Leping sõlmitakse tähtajaliselt.
(3) Lepingusse märgitakse kõrvalabi vajadusest tulenevad toimingud ja teenuse saaja üldised juhised, teenuse osutamise maht ja sagedus ning teenuse hind.
(4) Erandjuhul osutatakse abivajajale teenust koheselt, sealhulgas vajadusel väljaspool lepingu mahtu, sõlmides lepingu esimesel võimalusel.
§ 9. Teenuse osutamine
(1) Teenust osutav isik esitab vallavalitsusele hiljemalt järgneva kuu 5. kuupäevaks teenuse osutamise vormikohase aruande, milles kajastatakse teenuse osutaja tegevused ja teenuse osutamise maht.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kandeid kinnitavad teenust osutav isik ja teenuse saaja või tema seaduslik esindaja allkirjaga.
Leping lõpetatakse:
3) teenuse saaja või teenuse osutaja elama asumisel teise omavalitsusüksuse haldusterritooriumile;
4) teenuse saaja elama asumisel hoolekandeasutusse;
5) määruse paragrahvi 4 lõigetes 1–3 nimetatud asjaolude äralangemisel;
6) määruse paragrahvi 7 lõike 3 punktides 4–7 nimetatud asjaolude ilmnemisel ning paragrahvi 9 lõikes 1 nimetatud aruande esitamata jätmisel.
§ 11. Teenuse eest tasumine
(2) Teenuse osutamise kulud kaetakse valla eelarvest.
§ 12. Järelevalve ja arvestuse pidamine
§ 13. Teenuse maksumus
Tugiisikuteenuse ja isikliku abistaja teenuse maksumuse kehtestab vallavalitsus.
§ 14. Dokumendivormide kinnitamine
Mooste Vallavolikogu 31. märtsi 2016. a määrus nr 8 "Tugiisiku ja isikliku abistaja teenuse osutamise kord", Mooste Vallavolikogu 31. märtsi 2016. a määrus nr 7 "Puudega lapsele tugiisikuteenuse osutamise tingimused ja kord" ja Põlva Vallavolikogu 13. aprilli 2016. a määrus nr 19 "Tugiisiku ja isikliku abistaja teenuse osutamise tingimused ja kord" tunnistatakse kehtetuks.
§ 16. Rakendussäte
Enne käesoleva määruse jõustumist sõlmitud tugiisikuteenuse ja isikliku abistaja teenuse osutamise lepingud kehtivad lepingus märgitud kuupäevani, lepingu lõppemiseni või lõpetamiseni.


Mõisaküla linna üldhariduskooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi läbiviimise kord – Riigi Teataja
Mõisaküla linna üldhariduskooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi läbiviimise kord
Mõisaküla linna üldhariduskooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi läbiviimise kord - sisukord
§ 6 Kandidaadi õigused
§ 8 Kandidaadi ametisse kinnitamine
§ 9 Kandidaadi ametisse kinnitamata jätmine
§ 10 Konkursi tulemuste kinnitamine
§ 11 Kandidaatide ja üldsuse teavitamine
RT IV, 17.11.2012, 41
Vastu võetud 11.01.2011 nr 1
Määrus kehtestatakse “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 30 lõike 1 punkti 2, „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 71 lõike 6 ja Mõisaküla Linnavolikogu 07. jaanuar 2011 määruse nr 1 “Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses” kooli pidaja pädevusse antud küsimuste osaline delegeerimine Mõisaküla Linnavalitsusele” alusel.
Määrusega kehtestatakse Mõisaküla linna üldhariduskooli (edaspidi kool) direktori (edaspidi direktor) vaba ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi läbiviimise kord.
(1) Kooli direktori vaba ametikoht täidetakse avaliku konkursi korras.
(2) Konkurss kuulutatakse välja, kui ametikoht on vaba või vabanemas.
(3) Konkursi ametikoha täitmiseks kuulutab välja Mõisaküla Linnavalitsus kui täitevorgan (edaspidi linnavalitsus) korraldusega, määrates korralduses konkursiteates avaldatavad andmed.
(4) Konkursiteade peab sisaldama järgmisi andmeid:
3) tööleasumise aeg;
4) konkursil osalejale (edaspidi kandidaat) esitatavad kvalifikatsiooninõuded;
5) dokumentide kandideerimisavalduse esitamise tähtaeg ja koht;
6) koos kandideerimisavaldusega esitatavate dokumentide loetelu.
(5) Konkursi väljakuulutamise kohta avaldatakse konkursiteade vähemalt ühes üleriigilises ajalehes ja maakonna ajalehes ning internetis Mõisaküla linna veebilehel ( www.moisakyla.ee ) arvestusega, et kandidaadil oleks dokumentide esitamiseks alates konkursi avaliku väljakuulutamise päevast aega vähemalt kaks nädalat.
(6) Konkurss loetakse avalikult väljakuulutatuks konkursiteate avaldamisest Mõisaküla linna veebilehel.
(7) Konkursiteade avaldatakse soovitavalt täiendavalt Õpetajate Lehes või internetis personalivahendusega tegelevas portaalis.
(1) Dokumendid konkursil osalemiseks esitatakse Mõisaküla Linnavalitsusele kui ametiasutusele (edaspidi ametiasutus). Dokumendid registreeritakse vastavalt ametiasutuse asjaajamiskorrale.
(2) Kandidaat esitab järgmised dokumendid:
1) kirjalik kandideerimisavaldus;
3) kvalifikatsiooninõuetele vastavust tõendavate dokumentide koopiad;
4) kandidaadi soovil muud dokumendid;
5) omapoolne nägemus kooli tulevikust.
(3) Konkursist saab osa võtta isik, kes esitab avalduse koos konkursiteates nõutavate dokumentidega hiljemalt konkursiteates märgitud tähtajaks.
(1) Konkursi läbiviimiseks moodustab linnavalitsus korraldusega seitsmeliikmelise ajutise konkursikomisjoni (edaspidi komisjon) ning määrab komisjoni esimehe ja aseesimehe.
1) linnapea;
2) linnavolikogu esimees;
3) linnavolikogu haridus- ja kultuurikomisjoni liige;
4) kooli hoolekogu esindaja;
5) kooli õppenõukogu esindaja;
6) linnasekretär;
7) linnavalitsuse pearaamatupidaja.
(3) Komisjon moodustatakse hiljemalt konkursiteates märgitud avalduste esitamise tähtpäevaks.
Komisjoni volitused kestavad konkursi alusel valitud isikuga töölepingu sõlmimise päevani.
(2) Komisjoni koosolekut juhatab komisjoni esimees, tema äraolekul komisjoni aseesimees.
(3) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekul osalevad komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees ja vähemalt pooled komisjoniliikmetest.
(4) Komisjon võtab otsused üldjuhul vastu avalikul hääletamisel koosolekul osalevate komisjoniliikmete poolthäälte enamusega. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab komisjoni koosoleku juhataja hääl.
(5) Komisjoni koosolekud protokollitakse. Protokolli vormistab komisjoni sekretär vastavuses ametiasutuse asjaajamiskorraga. Protokollile kirjutavad alla komisjoni esimees ja sekretär.
(6) Komisjoni esimese koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees kolm tööpäeva jooksul pärast kandideerimisavalduste esitamise lõpptähtpäeva. Komisjoni esimesel koosolekul
1) valitakse sekretär;
2) tutvutakse komisjoni esimehe ülevaatega kandidaatidest ja nende esitatud dokumentidest;
3) kehtestatakse kandidaatide hindamise voorud;
4) viiakse läbi dokumendivoor ning tehakse otsus kandidaatide lisavooru lubamise või mittelubamise kohta;
5) otsustatakse muud komisjoni töökorralduse küsimused.
(7) Vajadusel võib komisjon otsustada ükskõik millises konkursietapis lisavooru toimumise.
§ 6. Kandidaadi õigused
2) anda komisjonile enda kohta täiendavaid selgitusi;
3) loobuda kandideerimisest konkursi igas staadiumis;
4) saada teada enda kohta tehtud otsusest.
(2) Suulises hindamisvoorus tutvustab koosoleku juhataja enne kandidaadiga vestlemist kandidaadile tema õigusi, komisjoni koosseisu ja konkursi korda.
(1) Kandidaatide hindamiseks korraldab komisjon vastavad hindamisvoorud, üldjuhul dokumendi- ja vestlusvooru.
(2) Dokumendivoorus hinnatakse kandidaadi sobivust ametikohale esitatud dokumentide alusel. Dokumendivooru tulemusel võtab komisjon iga kandidaadi kohta vastu ühe järgmistest otsustustest:
1) tunnistada kandidaat ametikohale vastavaks;
3) lubada kandidaat järgmisse hindamisvooru.
(3) Kui dokumendivoorule järgneb uus hindamisvoor (vestlusvoor), kutsutakse ametikohale esitatud nõuetele vastavad kandidaadid järgmisse hindamisvooru komisjoni valikul ning neile teatatakse vestlusele kutsumise täpne aeg ja koht arvestusega, et kandidaat saaks teate kätte vähemalt kolm päeva enne vestluse toimumist.
(4) Vestlusvooru lubatud kandidaatidega vestleb komisjon ükshaaval.
(5) Vestlusvoorus tutvustavad kandidaadid ennast lühidalt, esitavad omapoolse nägemuse kooli tulevikust ning vastavad komisjoniliikmete poolt esitatud küsimustele.
(6) Vestlusvooru tulemusena võtab komisjon iga kandidaadi kohta vastu ühe järgmistest otsustest:
2) tunnistada kandidaat ametikohale mittevastavaks;
(7) Ametikohale vastavaks tunnistatud kandidaatide hulgast valib komisjon hääletamise teel välja ametikoha kandidaadi.
(8) Kui ükski kandidaat ei kogunud koosolekul osalenud komisjoniliikmete poolthäälte enamust, viiakse samal koosolekul läbi kordushääletamine.
(9) Komisjon teeb linnavalitsusele ettepaneku ametikohale valituks tunnistatud kandidaadi ametisse kinnitamiseks.
§ 8. Kandidaadi ametisse kinnitamine
(1) Ametikohale valituks tunnistatud kandidaadi kinnitab ametisse linnavalitsus korraldusega.
(2) Linnavalitsuse korralduse alusel ametisse kinnitatud isikuga sõlmib linnapea töölepingu.
§ 9. Kandidaadi ametisse kinnitamata jätmine
(1) Linnapeal on õigustöölepingut mitte sõlmida, kui
1) enne töölepingu sõlmimist ilmnesid asjaolud, mis välistavad töölepingu sõlmimise;
2) isik ei ilmunud määratud tähtajal töölepingut sõlmima, välja arvatud juhul, kui töölepingu sõlmimine lükkus edasi kuni kümneks kalendripäevaks isiku haiguse või vigastuse või ootamatult tekkinud isiklikku või perekondlikku laadi takistuse tõttu.
(2) Kui linnapea ei sõlmi kandidaadiga töölepingut käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud asjaoludel, korraldab komisjon uue hääletamise, valides ametikohale vastavaks tunnistatud kandidaatide hulgast ametikohale kinnitamiseks uue ametikoha kandidaadi. Kui konkursil ei olnud rohkem ametikohale vastavaid kandidaate, teeb linnavalitsus otsuse konkursi tulemuste kinnitamise kohta.
§ 10. Konkursi tulemuste kinnitamine
(1) Kui konkursil osalemiseks ei esitatud ühtegi avaldust või kui komisjon loobus kandidaadi esitamisest, loeb linnavalitsus konkursi luhtunuks ning seejärel on valitsusel õigus välja kuulutada uus konkurss või võtta direktor tööle läbirääkimiste teel.
(2) Kui konkursi tulemused ei selgu senise kooli direktori ametikoha täitmiseks sõlmitud töölepingu lõppemise ajaks, määrab linnavalitsus kooli direktori kohusetäitja kuni avaliku konkursi korras ametikoha täitmiseni.
§ 11. Kandidaatide ja üldsuse teavitamine
(1) Kandidaate teavitatakse konkursi tulemustest hiljemalt linnavalitsuse poolt kooli direktori kinnitamise kuupäevale järgneval tööpäeval.
(2) Üldsusele ega teistele kandidaatidele kandideerinud isikute nimesid ei avalikustata.
Kui kandidaat leiab, et konkursi läbiviimise käigus on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, on tal õigus pöörduda linnavalitsuse poole või kohtusse seadusega ette nähtud tingimustel ja korras.
Määrus jõustub 14. jaanuaril 2011.


Keskkonnaministri 17. veebruari 2006. a määruse nr 13 „Keskkonnakaitse valdkonna projekti rahastamise taotluse kohta esitatavad nõuded, taotluste hindamise tingimused, kord ja kriteeriumid, otsuse tegemise, lepingu täitmise üle kontrolli teostamise ning aruandluse kord” muutmine – Riigi Teataja
Keskkonnaministri 17. veebruari 2006. a määruse nr 13 „Keskkonnakaitse valdkonna projekti rahastamise taotluse kohta esitatavad nõuded, taotluste hindamise tingimused, kord ja kriteeriumid, otsuse tegemise, lepingu täitmise üle kontrolli teostamise ning aruandluse kord” muutmine
RT I, 22.01.2019, 1
Keskkonnaministri 17. veebruari 2006. a määruses nr 13 „Keskkonnakaitse valdkonna projekti rahastamise taotluse kohta esitatavad nõuded, taotluste hindamise tingimused, kord ja kriteeriumid, otsuse tegemise, lepingu täitmise üle kontrolli teostamise ning aruandluse kord” tehakse järgmised muudatused:
1) määruse pealkirja täiendatakse pärast sõna „kriteeriumid” tekstiosaga „, toetatavad tegevused”;
2) paragrahvi 1 lõike 1 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Taotlused esitatakse keskkonnatasude seaduse § 56 lõikes 6 nimetatud valdkonna eest vastutava ministri käskkirjaga kinnitatud keskkonnakaitse valdkondade nimekirja alusel vastavalt keskkonnaprogrammile.”;
3) paragrahvi 1 lõike 1 punkt 52 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 1 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Keskkonnatasude seaduse § 56 lõike 6 alusel sihtotstarbeliselt rahastatavate keskkonnakaitse valdkondade kinnitamisel määratakse keskkonnatasude seaduse § 59 lõikes 3 sätestatud kriteeriume arvestades, millist alamprogrammi ja toetatavat tegevust valdkonnas rahastatakse. Sihtasutuse Keskkonnainvesteeringute Keskus (edaspidi SA KIK) nõukogu välja kuulutatud taotlusvoorus võib rahastada ühte või mitut käesoleva määruse §-des 2–8 loetletud valdkondlikku programmi, alamprogrammi ja toetatavat tegevust.”;
„1) kalavarude jätkusuutliku kasutamise alaste otsuste tegemiseks vajalikke kalandusalaseid prognoose ning uuringuid, et viia ellu arengu- ja tegevuskavade nõudeid;”;
6) paragrahvi 2 lõike 3 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) riiklikku kaitset vajavate ja ohustatud kalaliikide kaitse ja kalavarude taastootmise programmis nimetatud prioriteetsete kalaliikide asustamist või taasasustamist;”;
7) paragrahvi 2 lõike 4 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) kalapüügivõistluste, seminaride, koolituste, õpitubade, teabepäevade ja laagrite korraldamist, et arendada teadlikkust õiguskuulekast ja säästvast kalandusest. Seminaride, koolituste, õpitubade, teabepäevade ja laagrite toetus on kuni 75% projekti kogueelarvest;”;
„(2) Reoveekäitluse ja joogiveevarustuse valdkonnas toetatakse olemasolevate vee- ja kanalisatsioonisüsteemide vastavusse viimist kehtivate nõuetega ja reoveekogumisalade piires joogivee- ja kanalisatsioonisüsteemide väljaarendamist.”;
9) paragrahvi 3 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvi 3 lõikes 8 asendatakse sõnad „Reoveekäitluse ega joogiveevarustuse” sõnadega „Reoveekäitluse ja joogiveevarustuse”;
11) paragrahvi 5 lõike 2 punktid 2 ja 6 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 5 lõike 4 punktid 1 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahvi 6 lõikest 1 jäetakse välja tekstiosa „erametsanduse arendamine ühistegevuse ning erametsaomanike organisatsioonide tugevdamise kaudu,”;
14) paragrahvi 6 lõike 2 punktid 1 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 6 lõike 2 punktis 5 asendatakse sõna „kaitse” sõnaga „tutvustamine”;
16) paragrahvi 6 lõike 3 punktid 1, 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
17) paragrahvi 6 lõike 4 punktid 1, 3, 6 ja 8 tunnistatakse kehtetuks;
18) paragrahvi 6 lõike 4 punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
„7) majanduslik analüüs, et leida kuluefektiivseim tee metsaökosüsteemide kaitse edendamiseks;”;
19) paragrahvi 6 lõike 5 punktid 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
20) paragrahvi 6 lõike 7 punktid 2 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
21) paragrahvi 61 lõike 2 punktid 2 ja 5 tunnistatakse kehtetuks;
22) paragrahvi 61 lõike 2 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) osoonikihti kahandavate ainete ning fluoritud kasvuhoonegaaside kontroll ja kasutamise piiramine ning fluoritud kasvuhoonegaasidelt alternatiivsetele ainetele ja -tehnoloogiatele üleminek;”;
23) paragrahvi 61 lõikes 5 asendatakse läbivalt sõna „saasteallikatest” sõnaga „heiteallikatest”;
24) paragrahv 62 tunnistatakse kehtetuks;
25) paragrahvi 71 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Ringmajanduse programmi eesmärk on:
2) toetada maapõueressursside säästlikku kasutamist, maastike korrastamist, maapõueteabe korrastamist ja levitamist ning maavarade uurimisest, kaevandamisest ja kasutamisest tingitud keskkonnamõju vähendamist.”;
26) paragrahvi 71 lõike 2 punktist 2 jäetakse välja sõna „tööstuses,”;
27) paragrahvi 71 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
28) paragrahvi 71 lõike 6 punktist 6 jäetakse välja sõnad „avalikel kogunemistel”;
29) paragrahvi 71 lõike 7 punktid 1–3 tunnistatakse kehtetuks;
30) paragrahvi 71 lõige 8 tunnistatakse kehtetuks;
31) paragrahvi 71 lõike 9 punktid 2 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
32) paragrahvi 71 täiendatakse lõigetega 13–15 järgmises sõnastuses:
„(13) Maastike korrastamisega seoses toetatakse:
(15) Maavarade uurimisest, kaevandamisest ja kasutamisest tingitud keskkonnamõju vähendamisega seoses toetatakse maavarade uurimist, kaevandamist ning kasutamist käsitlevate strateegiate ja arengukavade elluviimiseks vajalikku tegevust, sealhulgas tervisemõjude uuringuid.”;
33) paragrahvi 8 lõike 3 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) kindlale teemale keskendunud üleriigilise teavituskampaania korraldamine;”;
34) paragrahvi 8 lõike 4 punktid 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„1) põhikooli klassi ja lasteaia koolieelikute rühma osalemist loodus- ja keskkonnahariduskeskuste või keskkonnakaitse ja keskkonnakasutusega seotud ettevõtete aktiivõppeprogrammides. Taotleja on projektis osalev haridusasutus või selle pidaja. Iga klass või lasteaiarühm saab toetust ühes õppeaastas kuni 300 eurot, mida võib kasutada aktiivõppeprogrammi ja transpordi rahastamiseks. Taotlus menetletakse lihtsustatud korras, taotlusvoor kuulutatakse välja üks kord aastas;
2) välipraktikumi, sealhulgas laagri korraldamist põhikooli- ja gümnaasiumiõpilastele ning looduse valdkonna huvikooli õpilastele. Laagri läbiv teema on looduses toimuvate protsesside ja elurikkuse tundmaõppimine. Taotleja saab olla haridusasutus, selle pidaja või huvikool. Toetus on kuni 75% projekti kogueelarvest;”;
35) paragrahvi 8 lõike 5 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
36) paragrahvi 10 lõiked 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Ringmajanduse programmis saab käesoleva määruse § 71 lõike 6 punktis 6 ja lõike 9 punktides 5 ja 6 nimetatud tegevusteks toetust taotleda kohaliku omavalitsuse üksus ja 100% kohaliku omavalitsuse üksuse omandis olev juriidiline isik.
(3) Toetuse taotlemisel määruse § 71 lõike 6 punktis 6 ja lõike 9 punktides 5 ja 6 nimetatud tegevusteks peab kohaliku omavalitsuse üksusel, sealhulgas juriidilise isiku omanikuks oleval kohaliku omavalitsuse üksusel, olema kehtiv ja ajakohane jäätmekava ja jäätmehoolduseeskiri ning enam kui 1500 elanikuga kohaliku omavalitsuse üksusel korraldatud ja toimiv korraldatud jäätmevedu.”;
37) paragrahvi 10 lõiked 4 ja 41 tunnistatakse kehtetuks;
38) paragrahvi 11 lõikest 1 jäetakse välja sõnad „ja Keskkonnaministeeriumi”;
39) paragrahvi 11 lõige 23 tunnistatakse kehtetuks;
40) paragrahvi 14 lõike 1 sissejuhatavat lauseosa täiendatakse pärast sõna „reoveekäitluse” sõnadega „ja joogiveevarustuse”;
41) paragrahvi 14 lõike 1 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju pinnaveekogumitele, põhjaveele, joogivee kvaliteedile, varustuskindlusele ja põhjavee reostusohu vähendamisele.”;
42) paragrahvi 14 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
43) paragrahv 172 tunnistatakse kehtetuks;
44) paragrahvi 18 lõike 1 punktis 4 asendatakse tekstiosa „projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest)” tekstiosaga „projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest), välja arvatud käesoleva määruse § 71 lõigetes 13–15 nimetatud tegevuste korral”;
45) paragrahvi 18 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
„5) projekti keskkonnakaitse mõju käesoleva määruse § 71 lõigetes 13–15 nimetatud tegevuste korral (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju keskkonnaseisundi paranemisele, maapõueressursside säästlikule kasutamisele ja maastike korrastamisele ning avalikkuse maapõuealase teadlikkuse paranemisele.”;
46) paragrahvis 19 lõike 2 sissejuhatavas lauseosas asendatakse tekstiosa „§ 8 lõike 4 punktides 1 ja 2” tekstiosaga „§ 8 lõike 4 punktis 1”;
47) paragrahvi 222 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Toetuse abil rajatud vesiehitised, ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatised ja hooned peavad säilima ning olema sihtotstarbelises kasutuses vähemalt 15 aastat arvates toetuse saajale toetuse lõppmakse tegemisest. Vara võõrandamisel peab vara uus omanik vastama kõikidele toetuse andmise hetkel toetuse saaja kohta kehtinud tingimustele. Vara võõrandamisel on toetuse saaja kohustatud sellest toetuse andjat teavitama.”;
48) paragrahvi 261 tekstis asendatakse tekstiosa „2–4” tekstiosaga „2 ja 3”.


3-2-1-74-09 Riigikohus 26.10.2009
TsMS § 420 lg 2
TsMS § 413 lg 3 p 1
TsMS § 307 lg 3
TsMS § 419
Kuna kostja ema elukohta ei saanud pidada kostja elukohaks, ei saanud kohtud lugeda kohtukutset TsMS § 322 lg 1 alusel kättetoimetatuks.
TsMS § 307 lg 3 järgi saab lugeda kohtukutse kättetoimetatuks, kui saaja on kohtukutse kui menetlusdokumendi faktiliselt kätte saanud. Üksnes kohtuistungi toimumise aja teadmisest ei piisa, et lugeda kohtukutse TsMS § 307 lg 3 alusel nõuetekohaselt kättetoimetatuks. Küll saab lugeda kohtukutse TsMS § 307 lg 3 mõttes isikule kättetoimetatuks ka siis, kui isik on enne kohtuistungi toimumist teadlik kohtukutse sisust, sh kohtuistungi toimumise ajast ja kohtuistungilt puudumise tagajärgedest.
Isiku vahi all viibimine ei ole iseenesest TsMS § 422 lg 1 järgi mõjuvaks põhjuseks kohtuistungile ilmumata ja sellest teatamata jätmiseks. Teatud asjaoludel võib vahi all viibimise tõttu olla isiku vabadus piiratud siiski sedavõrd, et tal ei ole võimalik osaleda kohtuistungil ega ka sellest kohut teavitada.
Kohus peab nii tagaseljaotsuse tegemisel kui ka selle peale esitatud määrus- või apellatsioonkaebuse lahendamisel kontrollima tagaseljaotsuse tegemise eeldusi omal algatusel. Tuvastades tagaseljaotsuse tegemise eelduste puudumise, peab kaja lahendav maakohus või menetluse taastamata jätmise peale esitatud määrus- või apellatsioonkaebust lahendav ringkonnakohus või Riigikohus asjas menetluse taastama.
Tulenevalt TsMS §-st 410 ja TsMS § 413 lg 3 p-st 1 on üheks tagaseljaotsuse tegemise eelduseks see, et kostjat on kohtuistungi toimumise ajast ja kohast nõuetekohaselt teavitatud. Kuna kohtukutse toimetati kätte kostja emale aadressil, mida ei saa pidada kostja eluruumiks, ja asjas ei ole teada, et kostja oleks teadlik kohtusse ilmumata jätmise tagajärgedest ning oleks faktiliselt kohtukutse kätte saanud, ei olnud täidetud tagaseljaotsuse tegemise eeldused.
TsMS § 419 ja § 420 lg 2 mõttest tuleneb, et teist korda tehtud tagaseljaotsuse peale ei saa esitada apellatsioonkaebust samadel alustel nagu kaja esimest korda tehtud tagaseljaotsuse peale. TsMS § 415 lg 1 järgi saab kostja esimese tagaseljaotsuse peale esitada kaja, kui tema tegevusetus, mis oli tagaseljaotsuse tegemise aluseks, oli tingitud mõjuvast põhjusest või esinesid TsMS § 415 lg 1 p-des 1æ3 nimetatud asjaolud. TsMS § 420 lg-s 2 puudub viide kaja esitamise alustele ning sellest sättest tuleneb üheselt, et kontrollida tuleb üksnes seda, kas tagaseljaotsuse tegemise eeldused olid täidetud. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku mõtteks ei ole anda kostjale võimalus vaidlustada teist tagaseljaotsust samadel alustel nagu esimest.


text:
Korteriühistute asutamis- ja koolituskulude toetamise kord – Riigi Teataja
Korteriühistute asutamis- ja koolituskulude toetamise kord
Korteriühistute asutamis- ja koolituskulude toetamise kord - sisukord
§ 3 Toetuse eesmärgid
§ 5 Asutamistoetus
§ 6 Koolitustoetus
§ 7 Kontroll toetuse kasutamise üle
RT IV, 06.01.2018, 18
Vastu võetud 28.04.2016 nr 57
RT IV, 12.05.2016, 7
jõustumine 15.05.2016
19.12.2017 RT IV, 06.01.2018, 7 09.01.2018, rakendatakse alates 1.01.2018
(1) Korterühistute asutamis- ja koolituskulude toetamise kord (edaspidi kord) reguleerib sihtotstarbelist toetamist (edaspidi toetus) korteriühistute asutamiskulude või korteriühistu tegevusega seotud kulude katmiseks Sillamäe linnas, sh korteriühistu koolituskulude katmine. Samuti reguleerib kord koolituste korraldamise kulude hüvitamist Sillamäe linnas asuvate korteriühistute liitude või Sillamäe linna poolt.
(2) Korras sätestatakse toetuse eesmärgid, toetatavad tegevused, nõuded toetuse taotlejale ja esitatavale taotlusele, toetuse suurus, taotluse menetlemine ja toetuse kasutamise üle järelevalve teostamise kord ning toetuse väljamaksete teostamise tingimused ja kord.
(3) Toetust eraldatakse Sillamäe linna eelarvest korteriühistute asutamise ja tegevusega seotud kulude katteks ettenähtud vahendite piires.
(1) Toetuse taotlejaks on Sillamäe linna haldusterritooriumil asuvad korteriühistud ja korteriühistute liidud (edaspidi taotleja).
(2) Korteriühistute liit on korra mõistes mittetulundusühing, mis asub Sillamäe linnas ja mille eesmärk on korteriühistute ja korteriomanike huvide ja õiguste kaitse ning mille liikmeks on vähemalt viis Sillamäe korteriühistut.
(3) Toetust ei saa taotleda korteriühistu või korteriühistute liit, kellel on kehtiv Sillamäe linna või muude õigusaktide rikkumine.
§ 3. Toetuse eesmärgid
Toetus on ettenähtud tegevuseks, mille eesmärgiks on:
1) uute korteriühistute asutamine Sillamäe haldusterritooriumil;
2) korteriühistute juhatuse teadlikkuse tõstmine, sh parem ühistu haldamine ja korralik dokumendihaldus;
3) kvaliteetsemad ja kasulikumad koolitused ja seminarid korteriühistutele ja korteriühistute teemal, mis on Sillamäe linnas korraldatud korteriühistute liitude või Sillamäe linna poolt;
4) korteriühistute osalemine üleriigiliste korteriühistute ühingute poolt korraldatud koolitustel ja nende parem kättesaadavus.
(1) Asutamiskuludena toetatakse:
1) riigilõivu maksmise kulu;
2) postikulu;
3) finants- ja pangateenused;
4) konsultatsioonikulu, sh õigusabikulu ja koolituskulu;
5) notarikulu;
6) paljundus- ja trükikulu.
(2) Korteriühistu koolituskuludena toetatakse:
1) MTÜ Eesti Korteriühistute Liit poolt korraldatud koolituste kulud;
2) MTÜ Eesti Kinnisvara Haldajate ja Hooldajate Liit poolt korraldatud koolituste kulud;
3) teistel pädeva koolitaja poolt korraldatud korteriühistutele suunatud ja tegevusega seotud teemal koolituste osalemistasu;
4) väljastpoolt Sillamäe linna koolituste osalemiseks tõendava dokumendi alusel transpordikulud.
(3) Korteriühistute liitude koolituskuludena toetatakse:
1) korteriühistutele suunatud ja tegevusega seotud teemal koolituste korraldamise kulud;
2) väljastpoolt Sillamäe linna lektorite tasu ja nende transpordikulud;
3) koolituse korraldamiseks kasutatavate ruumide, kontoritehnika ja varustuse rent;
4) koolitusel kasutatavate kantseleikaupade ostmine;
5) koolitusmaterjalide trükkimine, sh koolituse reklaamiteenused.
(4) Korteriühistute Liidu koolituskuludena ei toetata:
1) korraldajate personalitasu;
2) transpordikulu, v.a väljastpoolt Sillamäe linna lektorite transpordikulud;
4) seadmete, tehnika ja varustuse ostmine;
5) muud kulud, mida ei ole mainitud käesoleva paragrahvi lõikes 3.
§ 5. Asutamistoetus
(1) Asutamistoetuse taotlemise tingimused:
1) asutamistoetust on võimalik taotleda 2017. aastal äriregistris registreeritud korteriühistul ühe aasta jooksul korteriühistu asutamisest;
[RT IV, 06.01.2018, 7 - jõust. 09.01.2018, rakendatakse alates 1.01.2018]
2) asutamistoetust võib taotleda korteriühistu juhatus esitades kirjaliku taotluse.
(2) Asutamistoetuse taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:
4) taotletava toetuse summa;
5) toetust taotleva korteriühistu seadusliku esindaja nimi ja allkiri või seaduslike esindajate nimed ja allkirjad, kui korteriühistu registrikaardi sätted nõuavad mitme juhatuse liikme esindatust;
(3) Asutamistoetuse taotlus esitatakse Sillamäe Linnavalitsuse arenguosakonnale.
(4) Asutamistoetuse taotlusele tuleb lisada käesoleva korra paragrahvi 4 lõikes 1 nimetatud kulude maksmise tõendid või dokumendid.
(5) Asutamistoetuse summa on kuni 200 (kakssada) eurot ühe uue korteriühistu kohta.
(6) Asutamistoetuse väljamaksmine:
1) asutamisetoetuse eraldamise või eraldamata jätmise kohta korralduse eelnõu valmistab ette Sillamäe Linnavalitsuse arenguosakond;
2) Sillamäe Linnavalitsus võtab vastu korralduse asutamisetoetuse eraldamise või eraldamata jätmise kohta ühe kuu jooksul pärast nõuetekohaselt vormistatud taotluse saamist ning eeldusel, et on täidetud käesoleva paragrahvi tingimused;
3) asutamistoetus kantakse üle korteriühistu seadusliku esindaja poolt allkirjastatud taotluses märgitud arvelduskontole 30 kalendripäeva jooksul peale otsuse tegemist toetuse eraldamise kohta.
§ 6. Koolitustoetus
(1) Koolitustoetuse taotlemise tingimused:
1) korteriühistul on võimalik taotleda koolitustoetust pärast korteriühistutele suunatud koolitusel osalemist ning koolitajale koolituse maksumuse tasumist;
2) korteriühistute liit peab taotlema toetust vähemalt kaks nädalat enne koolituse läbiviimist, esitades linnavalitusele taotluse koos koolituse eelarvega;
3) korteriühistute liit võib taotleda toetust koolitusele, mis on kõikidele korteriühistutele avalik sõlmumata nende liikmelisusest ning milles osalemine on üldjuhul tasuta.
(2) Korteriühistu koolitustoetuse taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:
3) koolitusel osalenud isiku nimi või isikute nimed;
4) toetust taotleva korteriühistu arvelduskonto number;
(3) Korteriühistute Liidu koolitustoetuse taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) toetust taotleva korteriühistute liidu nimi ja registrikood;
2) toetust taotleva korteriühistute liidu aadress;
3) koolituse teema või põhiteemad;
4) koolituse eelarve ja suumade tõendavad dokumendid (nt hinnapakkumine, leping);
5) koolitusel eeldatav osalevate inimeste arv;
6) koolituse aeg ja koht;
7) koolituse eest vastutav isik;
8) toetust taotleva korteriühistute liidu arvelduskonto number;
9) toetust taotleva korteriühistute liidu seadusliku esindaja nimi ja allkiri või seaduslike esindajate nimed ja allkirjad, kui mittetulundusühingu registrikaardi sätted nõuavad mitme juhatuse liikme esindatust;
10) taotluse esitamise kuupäev.
(4) Koolitustoetuse taotlus esitatakse Sillamäe Linnavalitsuse arenguosakonnale.
(5) Koolitustoetuse taotluse saab esitada vastava kalendriaasta jooksul ja vastavas kalendriaastas toimunud koolituse kulude katmiseks.
(6) Koolitustoetuse taotlusele tuleb lisada:
1) tasulisel koolitusel osalenud isikule väljastatud tõend, mis tõendab taotluses nimetatud isiku(te) osalemist koolitusel. Tõendiks sobib arve, milles on märgitud osaleva isiku nimi või korteriühistu nimi;
2) väljastpoolt Sillamäe linna osalenud koolitusel transpordikulude tõendav dokument koos koolituse kava või osalemise tõendiga;
3) mittetulundusühingu Eesti Korteriühistute Liidu poolt väljastatud tõend, mis tõendab taotluses nimetatud isiku(te) osalemist koolitusel;
4) mittetulundusühingu Eesti Kinnisvara Haldajate Hooldajate Liidu poolt korraldatud koolitusel osalenud isikule väljastatud kutsetunnistus (koopia).
(7) Koolitustoetuse summa korteriühistule on kuni 50 (viiskümmend) eurot. Korteriühistu saab taotleda koolitustoetust kuni 4 (neli) korda kalendriaastas § 4 lõikes 2 nimetatud kulude osas. Juhul, kui koolitusel osalenud isik esindab mitu korteriühistut, siis koolituse summa ei summeerita.
(8) Koolitustoetuse summa korteriühistute liidule on kuni 1 000 (üks tuhat) eurot aastas. Korteriühistute Liit saab taotleda koolitustoetust mitu korda kalendriaastas § 4 lõikes 3 nimetatud mittetulundusühingute poolt korraldatud koolituste kulude katmiseks juhul, kui eraldatav summa kalendriaastas ei ületa 1 000 eurot.
(9) Sillamäe Linnavalitsusel on õigus eraldada suuremat summat vastavalt eelarvelistele vahenditele ja esitatud taotluse kulude vajalikkusele.
(10) Koolitustoetuse väljamaksmine:
1) korralduse eelnõu koolitustoetuse eraldamise või eraldamata jätmise kohta valmistab ette Sillamäe Linnavalitsuse arenguosakond;
2) Sillamäe Linnavalitsus võtab vastu korralduse koolitustoetuse eraldamise või eraldamata jätmise kohta ühe kuu jooksul pärast nõuetekohaselt vormistatud taotluse saamist ning eeldusel, et on täidetud käesoleva paragrahvi tingimused;
3) koolitustoetus kantakse üle korteriühistu või korteriühistute liidu seadusliku esindaja poolt allkirjastatud taotluses märgitud arvelduskontole 30 kalendripäeva jooksul peale toetuse eraldamise kohta otsuse tegemist.
§ 7. Kontroll toetuse kasutamise üle
(1) Taotleja peab pidama arvestust talle linnaeelarvest eraldatud vahendite sihipärase kasutamise üle.
(2) Korteriühistute liit esitab aruande Sillamäe Linnavalitsuse arenguosakonnale linna eelarvest eraldatud vahendite sihtotstarbelise kasutamise kohta 14 päeva jooksul pärast koolituse toimumist.
(3) Toetuse saaja näitab artiklites, väljaannetes ja kuulutustes, et koolitust on toetatud Sillamäe linnaeelarve vahenditest.
(4) Sillamäe Linnavalitsuse arenguosakonnal on õigus kontrollida, kas antud toetust kasutatakse sihtotstarbeliselt ja nõuda seletusi ning viibida toetatavate tegevuste läbiviimisel.
(5) Sillamäe Linnavalitsusel on õigus toetus tagasi nõuda osaliselt või täielikult, kui:
3) toetust ei ole kasutatud täies mahus;
4) on rikutud käesoleva paragrahvi lõigete 2 ja 3 nõuded.
Lisa Taotlus korteriühistu tegevusega seotud isikute koolituskulude katmiseks

matches:
§ 3
§ 5
§ 6
§ 7
§ 3
§ 5
§ 6
§ 4
§ 4
§ 7


6 VAIDLUSTE LAHENDAMISE KORD JA VASTUTUS
§ 28 Riigilõivuseaduses tehtav muudatus
§ 29 Kollektiivlepingu seaduses tehtavad muudatused
§ 30 Eesti NSV ametiühingute seaduse ja ENSV töökoodeksi paragrahvide kehtetuks tunnistamine
05.07.2000 otsus nr 862
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 1¿3 sätestatud küsimustes on üldkoosoleku otsus vastu võetud, kui vähemalt 2/3 üldkoosolekul osalenud liikmetest või nende poolt valitud esindajatest hääletasid poolt, kui põhikirjas ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.
(1) Ametiühingute suhtes kohaldatakse mittetulundusühingute seaduse § 13 lõikes 2, § 16 lõikes 4, §-des 19¿20 ja §-des 22¿23 esitatud nõudeid, kui põhikiri ei sätesta teisiti.
6. peatükk VAIDLUSTE LAHENDAMISE KORD JA VASTUTUS
§ 28. Riigilõivuseaduses tehtav muudatus
Riigilõivuseaduse (RT I 1997, 80, 1344; 2000, 5, 32; 10, 58; 19, 117; 26, 150; 29, 168 ja 169; 39, 237; 49, 300; 54, 346 ja 349) § 18 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Riigilõivuga ei maksustata ametiühingute mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri kandeid.»
§ 29. Kollektiivlepingu seaduses tehtavad muudatused
Kollektiivlepingu seaduses (RT I 1993, 20, 353; 1999, 60, 616) tehakse järgmised muudatused:
« (3) Ettevõttes, asutuses ja muus organisatsioonis sõlmib kollektiivlepinguid töötajate ühing. Kui ettevõttes, asutuses või muus organisatsioonis ei esinda töötajaid ametiühing, sõlmib kollektiivlepingu töötajate volitatud esindaja.»;
« (4) Tööandjate ühingu või liidu ja töötajate ühingu või liidu ning tööandjate keskliidu ja töötajate keskliidu vahel sõlmitud kollektiivlepingut võib laiendada poolte kokkuleppel käesoleva seaduse § 6 lõike 1 punktides 1 ja 3 määratud tingimuste osas. Laienemise ulatus määratakse kindlaks kollektiivlepingus.
(5) Laiendatud kollektiivlepingute tingimused avaldatakse sotsiaalministri poolt ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Laiendatud kollektiivlepingute tingimused jõustuvad teadaande avaldamisele järgneval päeval.»;
« § 41. Kollektiivlepingu registreerimine
(2) Kollektiivlepingute registreerimise ja andmete täiendamise korra kehtestab sotsiaalminister määrusega.»
§ 30. Eesti NSV ametiühingute seaduse ja ENSV töökoodeksi paragrahvide kehtetuks tunnistamine
Eesti NSV ametiühingute seadus (ENSV Teataja 1989, 40, 623; RT 1992, 35, 462) ja ENSV töökoodeksi (ENSV Teataja 1972, 28, lisa 1; 1973, 53, 464; 1975, 9, 69; 1977, 1, 11; 1978, 30, 367; 1980, 9, 121; 16, 178; 31, 491; 1981, 25, 360; 1982, 38, 574; 1984, 16, 178; 49, 577; 1985, 37, 579; 1986, 11, 143; 19, 251; 27, 387; 1987, 4, 38; 47, 634; 1988, 30, 376; 1990, 6, 93; RT 15, 162; 1991, 16, 221; 1992, 35, 462; 1993, 7, 101; RT I 20, 353; 26, 441; 74, 1054; 1994, 2, 12; 11, 154; 12, 199; 1996, 3, 57; 1999, 60, 616) §-d 235¿246 tunnistatakse kehtetuks.


text:
Juhatuse liikme vastutus juriidilise isiku kohustuste täitmata jätmisel - Pluss
Juhatuse liikme vastutus juriidilise isiku kohustuste täitmata jätmisel
https://www.riigikohus.ee/et/lahendid?asjaNr=4-16-5811/27
Riigikohtu 17.11.2017 lahend nr 4-16-5811/27
Keskkonnainspektsioon karistas MTÜ-d rahatrahvidega nõuetekohase patarei- ja akujäätmete käitlemise täitmata jätmise eest. MTÜ esitas maakohtule kaebuse, mis rahuldati osaliselt. MTÜ esitas maakohtu otsuse peale kassatsioonkaebuse Riigikohtule.
1. Eesti Vabariigi põhiseaduse (edaspidi PS) § 48 lõikes 4 kirjeldatud põhimõte, mille kohaselt saab mittetulundusühingule trahvi määrata vaid kohus, on samamahuline PS § 146 lõikes 1 sätestatuga. Seega tuleb mittetulundusühingule kohtuvälise menetleja poolt väärteo toimepanemise eest rahatrahvi määramist sisustada PS § 146 lõike 1 senise tõlgenduspraktika kontekstis, mistõttu ei ole PS § 48 lõike 4 järgi välistatud mittetulundusühingu karistamine kohtuvälise menetleja poolt rahatrahviga seni, kuni mittetulundusühingul on võimalik taotleda väärteoasja täiemahulist lahendamist kohtus.
2. Karistusseadustiku (edaspidi KarS) § 14 lõikest 1 tulenev juriidilise isiku omistamisnorm näeb ette tuletatud vastutuse põhimõtte, mille kohaselt tuleb juriidilise isiku vastutus avada tema organi liikme, juhtivtöötaja või pädeva esindaja tegevuse kaudu, sest juriidiline isik kui õiguslik abstraktsioon saab toimida üksnes füüsilise isiku kaudu. Juriidiline isik vastutab vaid siis, kui tegu vastab süüteokoosseisule, on õigusvastane ja isik on selle toimepanemises süüdi tulenevalt KarS § 2 lõikes 2 sätestatud deliktistruktuuri elementidest. Kui puudub mõni elementidest teo toimepannud füüsilise isiku käitumises, on juriidilise isiku karistamine välistatud.
3. KarS § 14 lõikes 1 sätestatud isiku tegevusetuse koosseisupärasuse hindamisel tuleb näidata, et tegutsemiskohustus oli konkreetsel füüsilisel isikul ning milline oli nõutav tegu, mis tegemata jäeti. Siiski ei saa juriidilise isiku ja tema juhatuse liikme kohustusi samastada ning üldjuhul juhatuse liige juriidilise isiku kohustuste täitmata jätmise eest isiklikult ei vastuta. Selline vastutus nõuab eraldi õiguslikku alust, mis paneks tegutsemiskohustuse juriidilise isiku kõrval ka juhatuse liikmele isiklikult.
Riigikohus rahuldas kassatsioonkaebuse osaliselt, tühistas maakohtu otsuse ning lõpetas väärteomenetluse MTÜ tegevuse üle.

matches:
§ 48
§ 146
§ 146
§ 48
§ 14
§ 2
§ 14
Riigikohus


text:
Kohtuasi F‑104/10
Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega M. A. de Pretis Cagnodo ja tema abikaasa S. Trampuz de Pretis Cagnodo paluvad tühistada ühise ravikindlustusskeemi Ispra (Itaalia) nõuete büroo (edaspidi „nõuete büroo”) otsused niisugustena, nagu need ilmnevad 1. oktoobri 2009. aasta maksete loetelust nr 10 − otsused, milles keelduti hüvitamast hageja haiglaravikulusid 100% ulatuses ajavahemiku eest 13. veebruar kuni 25. märts 2009 ning jäeti hageja kanda 28 800 euro suurune summa haiglas viibimise majutuskulusid, mille kohta leiti, et need on ülemäära suured.
Otsus: Tühistada Ispra (Itaalia) nõuete büroo otsus − niisugusena, nagu ilmneb 1. oktoobri 2009. aasta maksete loetelust nr 10 − jätta M. A. de Pretis Cagnodo kanda 28 800 euro suurune summa S. Trampuz de Pretis Cagnodo majutuskulusid, mille kohta leiti, et need on ülemäära suured. Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. Jätta Euroopa Komisjoni kõik kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja kõik M. A. de Pretis Cagnodo ja S. Trampuz de Pretis Cagnodo kohtukulud.
1. Ametnike hagid – Õigus esitada hagi – Isik, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju – Mõiste – Endise ametniku abikaasa – Hõlmamine
(Personalieeskirjad, artikli 72 lõike 1 esimene lõik ja artikkel 90)
2. Kohtumenetlus – Hagimenetluse algatusdokument – Vorminõuded – Esitatud väidete selge ja täpne ülevaade – Paindlik tõlgendamine
(Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 19 neljas lõik ja I lisa artikli 7 lõige 1; Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 35 lõike 1 punkt e)
3. Ametnikud – Sotsiaalkindlustus – Ravikindlustus – Personalieeskirjade artiklis 72 sõnaselgelt mainitud haigustega „sama raskeks” tunnistatud haigused – Komisjoni kindlaks määratud kriteeriumid – Kumulatiivne iseloom
4. Ametnikud – Sotsiaalkindlustus – Ravikindlustus – Raske haigus – Tunnustamisest keeldumine – Kohtulik kontroll – Piir – Tavatingimustel antud meditsiiniliste hinnangute vaidlustamine
(Personalieeskirjad, artikli 72 lõige 1 ning artiklid 73 ja 78)
5. Ametnikud – Sotsiaalkindlustus – Ravikindlustus – Ravikulud – Hüvitamine – Haiglaravikulude esitamine otse kindlustusskeemile – Kohustus lisada arve otse kindlustusskeemile esitamise taotlusele tasumisele kuuluvate kulude hinnapakkumine – Puudumine
(Ravikindlustuseeskirjad, artikkel 52)
6. Ametnikud – Sotsiaalkindlustus – Ravikindlustus – Ravikulud – Hüvitamine – Institutsioonide kohustused – Ülemäära suurte arvete korral hea halduse ja hoolitsemiskohustusest kinnipidamine – Ulatus
(Personalieeskirjad, artikkel 72; ravikindlustuseeskirjad, artiklid 43 ja 52; nõukogu määrus nr 1605/2002, artikkel 27)
1. Institutsioon ei saa õiguspäraselt väita, et endise ametniku abikaasal ei olnud põhjendatud huvi esitada asjaoludest teadlikuna üksi seisukohti tema haiglaravikulude hüvitamata jätmise otsuse kohta või isegi esitada selle otsuse kohta kaebust. Nimelt ilmneb personalieeskirjade artikli 72 lõike 1 esimesest lõigust, et endise ametniku abikaasa on kindlustatud haiguseriski vastu. Sellest järeldub, et nimetatud abikaasa on isik, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju selle õigusakti artikli 90 tähenduses, ja ta võib esitada ametisse nimetavale asutusele kas taotluse teha tema kohta otsus või kaebuse teda kahjustava akti peale.
(vt punktid 51 ja 56)
2. Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 35 lõike 1 punkti e järgi peavad hagiavalduses olema märgitud hagi ese ning väited ning faktilised ja õiguslikud argumendid. Need peavad olema esitatud piisavalt selgelt ja täpselt, et kostja saaks valmistuda enda kaitsmiseks ja et Avaliku Teenistuse Kohus saaks vajaduse korral teha asjas otsuse ilma täiendavate andmeteta.
Et Curias, st Euroopa Liidu Kohtu veebilehe Avaliku Teenistuse Kohtu osa rubriigi „[...] kasulik teave” all toodud hagiavalduse näidise kasutamine ei ole pooltele kohustuslik ning kui väidetest ning faktilistest ja õiguslikest argumentidest, millele tuginetakse, võib aru saada, peab Avaliku Teenistuse Kohus siis, kui ta analüüsib, kas kodukorra artikli 35 lõike 1 punktis e sätestatud tingimused on täidetud, seda õigusnormi tõlgendama üsna paindlikult, et järgida hagejatele Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 19 neljanda lõiguga − mida sama põhikirja I lisa artikli 7 lõike 1 järgi kohaldatakse menetlusele Avaliku Teenistuse Kohtus − antud õigust valida endale vabalt advokaat, sõltumata riigist, kus sellel advokaadil on õigus oma kutsealal tegutseda.
(vt punktid 57 ja 59)
Avaliku Teenistuse Kohus: 1. detsember 2010, kohtuasi F‑89/09: Gagalis vs. nõukogu (punktid 36 ja 37).
3. Mis puudutab haiguse raskeks haiguseks tunnistamist, siis komisjoni poolt vastu võetud ravikulude hüvitamist reguleerivate üldiste rakendussätete III jao 5. peatüki punktis 1 sätestatud kriteeriumid ehk eeldatav eluea lühenemine, kroonilisus, vajadus kasutada keerulisi diagnostika‑ ja/või ravimeetodeid ning raske puue või oht selleks on kumulatiivsed. See, kui kas või ainult üks nendest kriteeriumitest ei ole täidetud, õigustab seega otsust, et tegemist ei ole raske haigusega.
Need kriteeriumid ei tundu olevat ilmselgelt ebasobivad või ekslikud, arvestades taotletavat eesmärki, milleks on tuvastada „sama rasked” haigused nagu need, mida on sõnaselgelt nimetatud personalieeskirjade artiklis 72. Personalieeskirjade artiklis 72 sõnaselgelt loetletud neljal haigusel võivad paljudel juhtudel olla eriti rasked füüsilised või psüühilised tagajärjed, mis on püsivad ja kroonilised ning nõuavad keerulisi ravimeetmeid, mille puhul peab olema eelnevalt pandud selge diagnoos, mis eeldab konkreetseid analüüse ja uuringuid. Nende haigustega võib samuti kaasneda oht, et asjaomasel isikul tekib raske puue. Lisaks ilmneb personalieeskirjade artikli 72 lõike 1 sõnastusest endast, et isegi kui juhtumid kuuluvad selles artiklis sõnaselgelt nimetatud neljast haigusest ühe hulka, võib ainult eriti tõsised neist kvalifitseerida raskeks haiguseks ja need võimaldavad seega asjaomase isiku suhtes kohaldada soodsamat korda, mida kohaldatakse niisuguse haiguse tunnustamisel.
Avaliku Teenistuse Kohus: 28. september 2011, kohtuasi F‑23/10: Allen vs. komisjon (punktid 49–51).
4. Mis puudutab otsust keelduda tunnistamast endise ametniku abikaasa haigust raskeks haiguseks, siis Avaliku Teenistuse Kohus peab analüüsima, kas ametisse nimetav asutus hindas faktilisi asjaolusid õigesti ja kohaldas asjakohaseid õigusnorme nõuetekohaselt. Avaliku Teenistuse Kohus peab selle piiratud kohtuliku kontrolli raames, mida tal tuleb meditsiinivaldkonnas teostada, seega analüüsima, kas keeldudes kvalifitseerimast haigust, mille tõttu asjaomane isik haiglasse paigutati, raskeks haiguseks, ei teinud ametisse nimetav asutus ilmset viga, kui järeldas talle teatavaks tehtud meditsiinilistest hinnangutest – mille kohta Avaliku Teenistuse Kohus ei saa seisukohta võtta, kui administratsioon ei ole just nende ulatust moonutanud –, et need kriteeriumid ei ole kumulatiivselt täidetud.
Sellega seoses tuleb märkida, et võrreldes arstliku komisjoni või isegi töövõimetuskomisjoni − komisjonid, mille töökorrad pakuvad pooltevahelise tasakaalu ja objektiivsuse tagatisi − antud meditsiiniliste hinnangutega kitsamas tähenduses ei paku arvamused, mille esitavad ühepoolselt institutsioonide ekspertarstid samasugust tagatist pooltevahelise tasakaalu osas.
Seetõttu peab Avaliku Teenistuse Kohus, kui ta võtab seisukoha keeldumise kohta tunnistada haigus raskeks haiguseks, teostama põhjalikumat kontrolli kui kontroll, mida ta teostab pärast arstlikult komisjonilt või töövõimetuskomisjonilt arvamuse saamist personalieeskirjade artikli 73 või artikli 78 alusel tehtud otsuste puhul. Sellegipoolest on selge, et kohtul ei ole meditsiinivaldkonnas vajalikku pädevust, et kinnitada meditsiinilist hinnangut või lükata see ümber või isegi olla vahekohtunikuks mitme vastukäiva meditsiinilise hinnangu puhul.
Isegi kui tema kontroll ei laiene niisugustele meditsiinilistele hinnangutele kitsamas tähenduses nagu hinnangud haiguse raskusastmele, peab kohus aga siiski sellisel juhul, mil hageja vaidlustab administratsiooni hinnangu oma seisundile, kritiseerides meditsiinilist arvamust, millel see hinnang põhineb, kontrollima, kas ekspertarst analüüsis talle hindamiseks esitatud olukorda konkreetselt ja üksikasjalikult. Sellega seoses tuleb täpsustada, et niisuguse hinnangu andmist peab tõendama administratsioon.
(vt punktid 79‑81, 84, 85 ja 87)
Euroopa Kohus: 19. jaanuar 1988, kohtuasi 2/87: Biedermann vs. kontrollikoda (punkt 8).
Esimese Astme Kohus: 16. märts 1993, liidetud kohtuasjad T‑33/89 ja T‑74/89: Blackman vs. parlament (punkt 44); 7. november 2002, kohtuasi T‑199/01: G vs. komisjon (punkt 59); 12. mai 2004, kohtuasi T‑191/01: Hecq vs. komisjon (punkt 63).
Avaliku Teenistuse Kohus: 18. september 2007, kohtuasi F‑10/07: Botos vs. komisjon (punkt 41); eespool viidatud kohtuasi Allen vs. komisjon (punktid 68‑71 ja 76).
5. Mis puudutab ühiseeskirjade artikli 52 alusel komisjoni poolt vastu võetud üldiste rakendussätete kohaselt haiglaravikulude eest arve otse kindlustusskeemile esitamise taotlust, siis asjaomasele isikule ei saa ette heita, et ta ei esitanud kirjalikku dokumenti, millel oleks tõenduslik väärtus ja mis puudutab seda, millised saavad olema tema majutuskulud. Nimelt kuigi on soovitav, et kindlustatud isikutel oleks niisugune dokument, ei ole ei ühiseeskirjades ega üldistes rakendussätetes sätet, mis kohustaks neid hankima nõuetekohase hinnapakkumise ja edastama selle nõuete büroole koos arve otse kindlustusskeemile esitamise taotlusega.
6. Hea halduse põhimõtte kohaselt peavad komisjon ja laiemalt ühise ravikindlustusskeemi nõuete bürood − mille loomine on komisjoni üks haldusülesandeid ja mida kontrollib hea finantshalduse põhimõtete järgmise osas keskbüroo − seega olema valvsad, et mitte kasutada ühise ravikindlustusskeemi vahendeid selleks, et tasuda haiglaraviarveid, mille summad on esmapilgul üüratud võrreldes sarnaste teenuste keskmise hinnaga riigis, kus kulud tekkisid. Pealegi peab komisjon ühiseeskirjade Euroopa Liidu ametnike ravikindlustuse kohta artikli 43 kohaselt ühise ravikindlustusskeemi suhtes analoogia alusel kohaldatava määruse nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikli 27 järgi tagama laekumiste toimumise ja kulutuste tegemise hea finantshalduse põhimõtet järgides, vastavalt säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetele.
Samuti on komisjon arve otse kindlustusskeemile esitamise raames kohustatud täitma oma hoolitsemiskohustust liidu institutsioonide töötajate ees, kes on ühises ravikindlustusskeemis hüvitise saajad. Selle hoolitsemiskohustuse tõttu peavad komisjon ja laiemalt ühise ravikindlustusskeemi nõuete bürood juhul, kui nad saavad väga suure arve, milles raviteenused on loetletud ja kirjeldatud, kuid majutus on lihtsalt arvele kantud teatud summa päeva kohta, täpsustamata kuidagi toa liiki ega täiendavaid teenuseid, mis võivad nii kõrget summat õigustada – mitte tasuma seda arvet kiiresti, isegi kui nad on andnud loa selle arve otse kindlustusskeemile esitada, küsima arve koostanud haiglaasutuselt kirjalikult teavet ning informeerima igal juhul ka kindlustatud isikut, kelle kanda nõuete büroo jätab enamikel juhtudest vähemalt ühe osa ja võib-olla kõik kulud, mille kohta leitakse, et need on ülemäära suured.
(vt punktid 111–114)

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus