text:
kriminaalmenetlusalase rahvusvahelise koostöö üldpõhimõtted
Eesti riigi poolt isiku väljaandmise taotlemine välisriigist
vara väljaandmine välisriigile ja väljanõudmine välisriigilt
välisriigi kohtuotsuse ja muu asutuse otsuse tunnustamine ja täitmine
loovutamise üldtingimused ja loovutamist piiravad või välistavad asjaolud
kohtulahendid loovutamismenetluses ja nende vaidlustamine
vara arestimine ja tõendi hoiulevõtmine EL liikmesriikides
Euroopa Liidu liikmesriigi kohtuotsuse arvestamine Eesti kriminaalmenetluses
21. märtsil 1983 Strasbourgis koostatud kohtulikult karistatud isikute üleandmise Euroopa konventsiooni artikli 3 lg 1 punkti d kohaselt võib üks riik tema territooriumil karistatud isiku konventsiooni alusel tema elukohariigile üle anda, kui karistatud isik sellega nõustub. Euroopa Nõukogu on 18. detsembril 1997 vastu võtnud kohtulikult karistatud isikute üleandmise Euroopa konventsiooni lisaprotokolli, mille artikli 1 lg 2 kohaselt rakendatakse konventsiooni sätteid niivõrd, kuivõrd need on kooskõlas lisaprotokolli sätetega. Lisaprotokolli artikli 3 lg 1 näeb ette, et karistava riigi palvel võib elukohariik nõustuda kohtulikult karistatud isiku üleandmisega ilma isiku nõusolekuta, kui viimane kohtuotsus või sellest tulenev haldusotsus sisaldab väljasaatmise korraldust või muud meedet, mille tõttu see isik ei või pärast vanglast vabastamist jääda kauemaks karistava riigi territooriumile. Seega nõuab konventsioon isiku üleandmiseks küll tema nõusolekut, kuid teatud tingimuste esinemisel ei ole see siiski vältimatult vajalik. (p-d 18-19)
Kriminaalmenetluse seadustik käsitleb nõusoleku küsimust konventsiooni ja selle lisaprotokolliga sama moodi. KrMS § 477 lg-te 2 ja 3 regulatsioon on kooskõlas nii konventsiooni kui ka lisaprotokolliga. (p 20)
Asjaolu, et isik on süüdi mõistetud Norras, kuid Norra vanglate ülerahvastatuse tõttu kannab karistust Hollandi territooriumil, ei mõjuta isiku üleandmise eelduste täidetust KrMS § 477 lg 3 mõttes. Samuti ei kohaldata sellisel juhul Euroopa Liidu kriminaalmenetlusalase koostöö meetmete sätted. (p 21)
3-1-1-29-17 Riigikohus 30.05.2017
KrMS § 484 lg 7
KrMS § 484 lg 2
KrMS § 484 lg 1
Tähtaegade arvutamine, sh eelvangistuse ja kinnipidamise arvestamine
Riigikohus on seoses karistusseadustiku § 68 lg-ga 1 selgitanud, et eelvangistuses viibitud aja karistusaja hulka arvamine võib kohtuotsuses väljenduda kahel viisil. Juhul, kui isikult on kriminaalmenetluses võetud vabadus pausideta kuni vangistuse mõistmiseni ja teda vangistusest ei vabastata, tuleb karistuse kandmise algusajaks lugeda isiku vahistamise või kahtlustatavana kinnipidamise päev. Juhul, kui isik on viibinud vaheldumisi eelvangistuses ja vabaduses, tuleb eelvangistuses viibitud ajavahemikud summeerida ning nende arvelt ärakantavat vangistust vähendada (vt RKKKo asjas 3-1-1-80-14, p 15). Osutatud põhimõtted on kohaldatavad ka KrMS § 484 lg 7 alusel välisriigis kantud karistuse karistusaja hulka arvamisel. (p 14)
Kohtulikult karistatud isikute üleandmise Euroopa konventsioon näeb ette kahte võimalust välisriigis mõistetud karistuse tunnustamiseks ja täideviimiseks elukohariigis. Konventsiooni artikli 9 lg 1 sätestab, et elukohariigi pädevad asutused peavad: (a) jätkama karistuse täideviimist viivitamatult või kohtu või halduskorras tehtava otsuse alusel artiklis 10 kehtestatud tingimustel (karistuse täideviimise jätkamine); või (b) muutma karistuse kohtu- või haldusprotsessi kaudu selle riigi otsuseks, asendades karistava riigi määratud karistuse elukohariigis sama kuriteo eest ettenähtud karistusega vastavalt artiklis 11 kehtestatud tingimustele (karistuse muutmine). Kolleegium selgitab, et konventsiooni artiklites 10 ja 11 sätestatud võimalused isikule välisriigis mõistetud karistuse täideviimiseks elukohariigis on alternatiivsed, millele samaaegne tuginemine ei ole vajalik. (p 11)
3-1-1-71-15 Riigikohus 07.10.2015
KrMS § 492 lg 3
Välisriigi kohtu tehtud süüdimõistva otsuse täitmine Eestis on seaduslik ka siis, kui seda ei ole tunnustatud, juhul, kui isikut eelnevalt loovutati välisriigile Euroopa vahistamismääruse alusel (KrMS § 492 lg 3) ning seati loovutamise tingimuseks mõistetud karistuse täitmine Eestis. Loovutamismenetluses vastava tingimuse seadmisega võttis Eesti endale ka kohustuse vangistusega karistatud isiku ülevõtmiseks ja tema karistuse täitmiseks Eestis. Isiku loovutamist otsustab kohus, kes kontrollib nii KrMS §-s 436 kui ka KrMS §-s 492 loetletud isiku loovutamist välistavate ja piiravate asjaolude esinemist ja annab nõusoleku selleks, et kui teine Euroopa Liidu liikmesriik teeb kriminaalmenetluses süüdimõistva otsuse Eesti kodaniku ja alalise elaniku suhtes, täidetakse karistus Eestis. Sel juhul ei rakendu kriminaalmenetluse seadustikus kirjeldatud kord välisriigis tehtud otsuse tunnustamiseks ja täitmiseks, sest kriminaalmenetluse toimetamiseks ja otsuse täitmiseks on antud nõusolek juba isiku loovutamisel. (p 9)
Kui loovutamise järgselt tehtud välisriigi kohtuotsuse täitmisel ilmneb vajadus kontrollida isikule mõistetud karistuse vastavust Eesti seadustele või lahendada muid karistuse täitmisega seonduvaid küsimusi, toimub see kriminaalmenetluse seadustiku 18. peatüki 4. jaos kirjeldatud korras. (p 11)
Karistuse täitmise ülevõtmisel järgitakse süüdimõistetu ennetähtaegsel vabastamisel Eesti õigusaktides ettenähtud reegleid, eelkõige KarS § 76 ja vangistusseaduse asjakohaseid sätteid. Välisriigi kohtuotsuse kodakondsuse ja alalise elukoha riigis täitmise põhjuseks on nii süüdimõistetu sotsiaalsete sidemete alahoidmine kui ka tema taasühiskonnastamine, mille tingimused tulenevad konkreetse riigi kriminaaljustiits- ja hooldussüsteemi korraldusest. Ka Euroopa Inimõiguste Kohtu (edaspidi EIK) praktikas leitakse, et karistuse täitmise üleandmisel ei muuda riikidevahelised erinevused ennetähtaegse vabastamise tingimustes süüdimõistetult vabaduse võtmist reeglina meelevaldseks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi EIÕK) artikli 5 tähenduses, kui kandmisele kuuluva karistuse pikkus ei ületa kriminaalmenetluses mõistetud karistust. Samas ei välista EIK võimalust, et juhul, kui de facto peab isik elukohariigis kandma oluliselt pikemat vangistust kui karistavas riigis, võib olla tegemist EIÕK artikli 5 rikkumisega (vt Szabó vs. Rootsi, taotlus nr 28578/03, 27. juuni 2006, Veermäe vs. Soome, taotlus nr 38704/03, 15. märts 2005 ja Vrancsik vs. Ungari ja Austria, taotlus nr 16770/07, 11 oktoober 2011). (p 12-14)
3-1-1-6-12 Riigikohus 21.02.2012
KrMS § 484 lg 4
Kohtulikult karistatud isikute üleandmise Euroopa konventsiooni ratifitseerimise seadus § 1
Kohtulikult karistatud isikute üleandmise Euroopa konventsiooni (edaspidi Konventsioon) artikli 9 lõike 3 kohaselt rakendatakse karistuse täideviimisel elukohariigi seadust ning ainult sellel riigil on õigus võtta vastu sellekohaseid otsuseid. Kooskõlas Konventsiooniga sätestab ka KrMS § 486 lg 1, et karistus täidetakse Eesti seadustes sätestatud korras. (Vt ka RKKKm 3-1-1-138-05, p 13). Sellest tulenevalt ei riku karistuse kandmise rangem režiim elukohariigis (s.o näiteks kinnine vangla avavangla asemel) süüdimõistetu subjektiivseid õigusi.
Karistuse täitmise ülevõtmisel järgitakse süüdimõistetu ennetähtaegsel vabastamisel Eesti õigusaktides ettenähtud reegleid, eelkõige KarS § 76 ja vangistusseaduse asjakohaseid sätteid. Ka Euroopa Inimõiguste Kohtu (edaspidi EIK) praktikas leitakse, et karistuse täitmise üleandmisel ei muuda riikidevahelised erinevused ennetähtaegse vabastamise tingimustes süüdimõistetult vabaduse võtmist reeglina meelevaldseks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi EIÕK) artikli 5 tähenduses, kui kandmisele kuuluva karistuse pikkus ei ületa kriminaalmenetluses mõistetud karistust. Samas ei välista EIK võimalust, et juhul, kui de facto peab isik elukohariigis kandma oluliselt pikemat vangistust kui karistavas riigis, võib olla tegemist EIÕK artikli 5 rikkumisega (vt Szabó vs. Rootsi, taotlus nr 28578/03, 27. juuni 2006, Veermäe vs. Soome, taotlus nr 38704/03, 15. märts 2005 ja Vrancsik vs. Ungari ja Austria, taotlus nr 16770/07, 11 oktoober 2011).
3-1-2-3-08 Riigikohus 30.12.2008
KrMS § 431
vangistuse täitmisele pööramine
Asjaolu, et isikut karistati vangistusega ka Eestis, ei andnud talle alust eeldada, et ta ei pea kandma juba eelnevalt teise riigi kohtu poolt teise teo eest mõistetud karistust. Kui teine riik loovutab isiku Eesti Vabariigile ajutiselt, ei halvenda isiku poolt karistuste kandmine vaheldumisi osade kaupa tema olukorda võrreldes sellega, kui ta oleks kandnud ühes riigis ära esmalt ühe ja seejärel teises riigis teise karistuse.

matches:
§ 477
§ 477
Riigikohus
§ 484
§ 484
§ 484
Riigikohus
§ 68
§ 484
Riigikohus
§ 492
§ 492
§ 76
Riigikohus
§ 484
§ 1
§ 486
§ 76
Riigikohus
§ 431


Hanketingimustest erineva hankelepingu sõlmimine ja riigi vara omastamine - Pluss
http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=RK/3-1-1-46-14
Riigikohtu 10.10.2014 lahend nr 3-1-1-46-14
KarS § 300
RHS § 69
Süüdistatav oli maanteeameti peadirektor. Hanketingimuste kohaselt tuli hanke võitjal teeremondi ajaks välja ehitada tee, kus mõlemas suunas kaks sõidurada. Süüdistatav leppis hanke võitjaga kokku, et tegelikult ehitatakse 33 668 euro võrra odavam 1+1 lahendusega ajutine tee, ehkki hankelepingus märgiti, et ehitatakse laiem ning esialgu laiema tee järgi arvestatud ehitusmaksumust ei vähendatud.
RHS § 69 saab tõlgendada vaid viisil, et hankeleping tuleb sõlmida samadel tingimustel, mis olid toodud hankedokumentides. RHS § 69 lg 3, mis lubab objektiivsetel põhjustel hankelepingut muuta, ei õigusta hankelepingu sõlmimist hankedokumentides esitatust erinevatel tingimustel.
Olukorras, kus hankelepingu tekstis on kajastatud ühed tingimused, kuid poolte tahe on tegelikult suunatud lepingu sõlmimisele teistsugustel tingimustel, lähtutakse hankelepingu tingimuste tuvastamisel poolte vahel tegelikult kokku lepitust.
Varalise kahju kindlaksmääramisel tuleb lähtuda nn saldopõhimõttest: kannatanu vara koguväärtust enne süüdistatavale ette heidetavat tegu tuleb võrrelda sellega, kui palju on kannatanu vara väärt pärast tegu.
Süüdistatav tegutses vähemalt kaudse tahtlusega kahju tekkimise suhtes, kui võttis maanteeametile kohustuse tasuda kaherajalise teelõigu eest neljarajalise ehitamiseks vajaliku summa.
Eksimus teo keelatuses KarS § 39 mõttes on süüd välistavaks asjaoluks vaid siis, kui eksimus oli isikule vältimatu. Isik, kes tegutseb mingis spetsiifilises eluvaldkonnas, peab endale seda valdkonda reguleeriva normistiku piisavalt selgeks tegema.
Allkirjastades hankelepingu, mille alusel tekkis ehitajal õigus nõuda ja mille alusel riik ka maksis ülemäärast tasu, pööras süüdistatav selle summa kolmanda isiku kasuks KarS § 201 lg 1 mõttes.
KarS § 2172 lg 1 järgi esitatud süüdistuse ümberkvalifitseerimine KarS § 201 järgi ei riku süüdistatava kaitseõigust, kuna koosseisud osaliselt kattuvad ja KarS § 2172 viitab otsesõnu omastamise koosseisule.
Riigikohus rahuldas kassatsiooni osaliselt, kvalifitseerides süüdistuse osaliselt ümber.


piiritlemine omavolist
vabaduse võtmine
3-1-1-65-06 Riigikohus 09.10.2006
KrK § 142 lg 1 järgi moodustab väljapressimise koosseisu võõra vara või varalise õiguse või muu varalise kasu üleandmise nõudmine ähvardusega kasutada isiku kallal vägivalda, piirata vabadust, avaldada häbistavaid andmeid või hävitada või rikkuda vara, ning seetõttu on väljapressimise konstitutiivseteks tunnusteks üheaegselt nii vara üleandmise nõudmine kui seda nõuet kindlustav ähvardamine.
KrK § 142 lg 1 järgi moodustab väljapressimise koosseisu võõra vara või varalise õiguse või muu varalise kasu üleandmise nõudmine ähvardusega kasutada isiku kallal vägivalda, piirata vabadust, avaldada häbistavaid andmeid või hävitada või rikkuda vara, ning seetõttu on väljapressimise konstitutiivseteks tunnusteks üheaegselt nii vara üleandmise nõudmine kui seda nõuet kindlustav ähvardamine. Ähvardus ei pea esinema ilmtingimata räiges või ülbes vormis vaid võib seisneda ka "viisakas" nentimises. Samas on ka taoline nentimine vaadeldav ähvardusena kui kannatanule nenditakse teatud isikute, nt kurjategijate edasist käitumist, mitte aga mingi loomuliku või iseenesliku protsessi kulgu.
Kui üks isik saab teiselt, kas siis isiklikult endale või kolmandale isikule üleandmiseks, raha, on tegemist varalise kasu saamisega. Seejuures ei ole tähtis, et varalise kasu üleandmise nõudmiseks oleks alati vajalik nõudja initsiatiiv, veel vähem nõudja otsene deklaratsioon - anna raha. Varalise kasu üleandmise nõudmine KrK § 142 mõttes ei ole välistatud näiteks sellises olukorras, kus varastatud sõiduki omanik saab aru, et tal on vaja sõiduki tagasisaamiseks raha maksta, aga nõudja seda esimesena otse välja ei ütle - nõudmine "ripub õhus" ja kannatanu tajub seda.
vara turustamise mõiste
Turustamise all KarS § 202 mõttes tuleb mõista kuritegelikul teel saadud vara võõrandamist mistahes tehingu vormis. Seejuures on märkimisväärne, et turustamine ei eelda vara eelnevat omandamist. KarS § 202 tähenduses on turustajaks isik, kes vahetult ise võõrandab kuriteo läbi saadud vara kolmandale isikule, andes selle vara üle ja saades selle eest tasu, aga ka isik, kes vara eelnevalt omandamata otsib sellele uut valdajat. KarS § 202 lg-s 1 sätestatud süüteokoosseisu aspektist ei ole oluline kellega ja kas üldse turustaja raha jagab.
KrMS § 331 lg 2 kohaselt arutab ringkonnakohus kriminaalasja esitatud apellatsiooni piires. Sama paragrahvi neljandast lõikest tulenevalt ei ole apellandil ega teistel kohtumenetluse pooltel kriminaalasja kohtulikul arutamisel õigust nendest piiridest väljuda. Apellatsiooni piirid on seatud sellega, millises osas kohtuotsust vaidlustatakse, aga eelkõige siiski apellandi nõuete sisuga (KrMS § 321 lg 2 p 4).


...suuri erinevusi. 2. Plea-kauplemine Olemus. USA kriminaalmenetluses on tavaline, et riik ja süüdistatav peavad otstarbekaks......suuri erinevusi. 2. Plea-kauplemine Olemus. USA kriminaalmenetluses on tavaline, et riik ja süüdistatav peavad otstarbekaks...
...seadusandja soovinud prokuratuuris näha: a) (eeskätt) kriminaalmenetlusega rohkem või vähem seotud valdkondade seaduslikkuse......seadusandja soovinud prokuratuuris näha: a) (eeskätt) kriminaalmenetlusega rohkem või vähem seotud valdkondade seaduslikkuse...
...aasta juunis).*1 Alalise remondi tingimustes on olemasolev kriminaalmenetluse koodeks juba ammu hakanud õmblustest kärisema, täis......lootusetult ajast maha jäänud. Seetõttu ei vaidlusta kriminaalmenetluse reformi vajalikkust ilmselt ei teoreetikud ega praktikud...
...üldine põhiseaduslik kaitseõigus. Kuid enne, kui ka kriminaalmenetluse kontekstis jääda väite juurde, et kohtukaebeõigus...... Kuid minu arvates on raske kummutada väidet, et kriminaalmenetluse kontekstis realiseerub põhiseaduse § 15 lõikes 1...
...Reform tervikuna teostub siiski alles pärast uue kriminaalmenetluse seadustiku vastuvõtmist. Materiaalõiguse reform on......Reform tervikuna teostub siiski alles pärast uue kriminaalmenetluse seadustiku vastuvõtmist. Materiaalõiguse reform on...
...teatud tingimuste esinemisel võimalik mingi teo puhul kriminaalmenetlusest loobuda ka juhtudel, kui on olemas avalik menetlushuvi......õigusrikkumiste kriminaalmenetlust mitte algatada või algatatud kriminaalmenetluse lõpetada, kui: - kriminaalmenetlusest loobumine...
2001 7, Lk 495 - 500
...õigusemõistmise olemusele lähemale tulla, on abiks kehtiva kriminaalmenetluse koodeksi § 12, mille kohaselt kriminaalasjades mõistab......kriminaalasjades mõistab õigust ainult kohus. Seega kriminaalmenetluses toimub õigusemõistmine ning see tohib seaduse kohaselt...
2001 2, Lk 79 - 87
...Eestis võeti 13. mail 1998 vastu seadus, millega kriminaalmenetluse koodeksi §1 sõnastust täiendades loeti Riigikohtu......tähendus.Eestis võeti 13. mail 1998 vastu seadus, millega kriminaalmenetluse koodeksi §1 sõnastust täiendades loeti Riigikohtu...
...kuid kõik tehakse selleks, et vähendada kulutusi ja kriminaalmenetluse läbiviimise aega. Käesoleva artikli eesmärk on......menetluse alustamine on üldse vajalik. Otstarbekuse põhimõte võib kriminaalmenetluses toimida kolmel eri viisil: 1) kriminaalmenetluse...
...kriminaalvastutusele võtta StGB § 13 ja § 258a lõige 1 järgi (kriminaalmenetluse takistamine tegevusetusega ametiisiku poolt). 6......Legaliteediprintsiip ja selle rakendus Saksamaal Saksamaa kriminaalmenetluse koodeksi (Strafprozeordnung, StPO) a 152 lõige 2...
...vajalik põhimõtteline diskussioon kaitsja rolli ja seisundi üle kriminaalmenetluses. 1. Kriminaalmenetluse uue mudeli valiku küsimus......vajalik põhimõtteline diskussioon kaitsja rolli ja seisundi üle kriminaalmenetluses. 1. Kriminaalmenetluse uue mudeli valiku küsimus...


Dividendide ja kasumieraldiste maksumuudatused - Raamatupidaja
Dividendide ja kasumieraldiste maksumuudatused
13. oktoober 2017 09:15
Tõnis Jakob tutvustab dividendide ja kasumieraldiste maksumuudatusi
Eraldi kehtestati § 501, mis käsitleb tulumaksu regulaarselt makstavatelt dividendidelt ja muudelt kasumieraldistelt.
TuMS-i § 501 sätestab järgmise korra:
„Kalendriaastas jaotatud kasum, mis on eelmise kolme kalendriaasta keskmisest jaotatud kasumist, millelt residendist äriühing on § 50 lõigete 1 ja 2 või käesoleva paragrahvi alusel maksnud tulumaksu, väiksem või sellega võrdne, maksustatakse § 4 lõikes 5 sätestatud määraga. Kolme kalendriaasta keskmise jaotatud kasumi arvutamisel ei võeta arvesse § 50 lõike 11 alusel tulumaksust vabastatud dividendi, § 50 lõike 21 alusel tulumaksust vabastatud väljamakset ega § 502 alusel maksustatud kasumieraldist.”
Peale selle nähakse jälle ette teatud juhtudel dividendilt tulumaksu kinnipidamine, mida ei ole Eestis rakendatud alates 2009. aastast.
TuMS-i § 50 lg 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Residendist äriühing, sealhulgas täis- ja usaldusühing, maksab tulumaksu dividendide või muude kasumieraldistena jaotatud kasumilt nende väljamaksmisel rahalises või mitterahalises vormis, arvestades §-s 501 sätestatut. Tulumaksuga ei maksustata fondiemissiooni korras jaotatud kasumit.”
Dividendide maksustamisel tuleb arvestada, et edaspidi on kaks erinevat tulumaksu – üks on dividendi maksva äriühingu makstav tulumaks (määr 20/80 või 14/86), mis makstakse lisaks dividendi summale, teine tulumaks on füüsilise isiku tulumaks ehk füüsilisele isikule makstud dividendilt tulumaksu kinnipidamine (määr 7%), mis tähendab, et füüsiline isik saab kinnipeetud tulumaksu võrra vähem dividendi kätte.
Uus dividendide maksustamine süsteem
Eelnõu seletuskirjas on märgitud maksumuudatuse eesmärgi kohta järgmist:
„Ülaltoodust lähtuvalt on eelnõu eesmärgiks kehtestada äriühingute tulumaksusüsteem, mis premeerib stabiilsema dividendipoliitikaga ettevõtjaid madalama jaotatud kasumile rakenduva tulumaksumääraga. Eelnõu kohaselt rakendub madalam tulumaksumäär 14% jaotatud kasumile, mis on väiksem või võrdne eelneva kolme aasta keskmise Eestis maksustamisele kuulunud jaotatud kasumiga. Nimetatud summat ületavad kasumieraldised maksustatakse jätkuvalt 20% maksumääraga.
Selleks, et äriühingu kasumile kohalduva madalama tulumaksumäära korral ei kanduks äriühingule antud soodusmäär edasi füüsilisele isikule ega moonutaks erinevate tululiikide maksustamise neutraalsust füüsilise isiku tasandil, tuleb 14% tulumaksuga maksustatud ja füüsilisele isikule (nii residendile kui ka mitteresidendile) jaotatud kasumilt täiendavalt kinni pidada 7% tulumaksu. Siinkohal pole oluline, kas dividend on maksustatav 14% määraga dividendi maksva äriühingu tasandil või mõnel varasemal etapil.”
Kehtiva korra kohaselt maksab dividendilt tulumaksu dividende maksev Eesti äriühing maksumääraga 20/80 (st 25%) lisaks dividendi summale ning dividendilt tulumaksu kinni ei peeta olenemata dividendi saajast või tema osaluse suurusest Eesti äriühingus. TuMS-i § 50 lg 11 näeb ette juhtumid, millal teiselt isikult saadud dividendi edasimaksmisel neid dividende enam tulumaksuga ei maksustata.
Maksumäär 14/86
Uue korra kohaselt maksustatakse maksumääraga 14/86 (st ~16,279%) kalendriaastas jaotatud kasumit, mis on väiksem või võrdne eelneva kolme kalendriaasta keskmise Eestis maksustatud jaotatud kasumiga. Määraga 14/86 maksustatakse aasta vältel jaotatud kasum kokku ning ei ole oluline, kas dividende makstakse ühe korra aastas või mitu korda aastas.Kui näiteks dividende makstakse mitu korda aastas, siis tuleb iga kord kindlaks teha, milline dividendi summa on makstud keskmise summa ulatuses ja kohaldub maksumäär 14/86 ning milline dividendi summa ületab keskmist summat ja kohaldub maksumäär 20/80.
Kuigi eelnõu seletuskirjas ja seal toodud näidetes on kasutatud maksumäära 14% ja 20%, peaks TuMS-is toodud põhimõttest tulenevalt käsitlema maksumäärana 20/80 või 14/86 ning selle määraga arvutatakse tulumaks lisaks väljakuulutatud dividendile.
TuMS-i § 4 sätestab maksumäärad ning § 4 lg 1 kohaselt tulumaksu määr, välja arvatud lõigetes 2, 4 ja 5 (st maksumäärad 10%, 7% ja 14/86) ning § 43 lõikes 4 (st maksulepingus toodud maksumäär) nimetatud juhtudel, on 20%, kuid TuMS-i § 4 lg 11 märgib, et TuMS-i § 1 lõigetes 2–4 (st TuMS § 48–53) nimetatud maksuobjekti puhul jagatakse maksustatav summa enne maksumääraga korrutamist arvuga 0,80, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud juhul (st 0,86).
TuMS-i § 4 lg 5 näeb ette, et TuMS-i §-s 471 ja 501 nimetatud juhul on tulumaksu määr 14% ning §-s 501 nimetatud juhul jagatakse maksustatav summa enne maksumääraga korrutamist arvuga 0,86 ehk dividendi puhul on tulumaksumäär 14/86. Seega dividendi (st TuMS § 50 ja 501) maksumäär on kas 20/80 või 14/86.
Dividendi maksmise kord on toodud äriseadustikus (ÄS) ning näiteks ÄS-i § 157 lg 1 sätestab, et osanikele võib teha väljamakseid puhaskasumist või eelmiste majandusaastate jaotamata kasumist, millest on maha arvatud eelmiste aastate katmata kahjum, kinnitatud majandusaasta aruande alusel. ÄS-i § 157 lg 2 sätestab, et osanikule makstakse osa kasumist (dividend) võrdeliselt tema osa nimiväärtusega, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti.
Aktsiaseltsi puhul on ÄS-i § 278 sätestanud dividendi maksmise kohta järgmist: „Dividendi suuruse kinnitab üldkoosolek. Nõukoguga kooskõlastatud ettepaneku esitab juhatus. Aktsionäridele ei tohi teha väljamakseid, kui aktsiaseltsi viimase majandusaasta lõppemisel kinnitatud majandusaasta aruandest ilmnev aktsiaseltsi netovara on väiksem või jääks väiksemaks aktsiakapitali ja reservide kogusummast, mille väljamaksmine aktsionäridele ei ole lubatud seadusest või põhikirjast tulenevalt.”
Seega äriseadustiku kohaselt saab dividendi maksta ainult eelmiste perioodide puhaskasumi arvelt.
Dividendi tulumaksu kohta on Raamatupidamise Toimkonna välja töötatud RTJ 8 punkt 48 sätestanud järgmist: „Dividendide väljamaksmisega või muude omakapitali vähendavate väljamaksete tegemisega kaasnevat ettevõtte tulumaksu kajastatakse kohustuse ja kuluna dividendide või muude omakapitali vähendavate väljamaksete väljakuulutamise hetkel. Dividendide tulumaksu kajastatakse tulumaksukuluna kasumiaruandes samal perioodil, kui dividendid välja kuulutatakse, sõltumata sellest, millise perioodi eest need on välja kuulutatud või millal nad tegelikult välja makstakse.”
Eeltoodust nähtub, et väljakuulutatud dividendi summa on alati ilma tulumaksuta ning olenevalt asjaoludest makstakse tulumaksu maksumääraga 20/80 või 14/86 lisaks väljakuulutatud dividendile, samuti võib makstav dividend olla tulumaksuvaba.
Väljakuulutatud dividendi osa kaetakse eelmiste perioodide jaotamata kasumist ning dividendi tulumaks läheb jooksva aasta kasumiaruandesse kuluks ehk dividendi tulumaksu ei kaeta eelmiste perioodide jaotamata kasumi arvelt ja väljamaksmata dividendi summa on bilansis ilma tulumaksuta summa, dividendi tulumaks kajastub raamatupidamises dividendist eraldi.
Näiteks kui osanikud kuulutavad välja ja maksavad 2017 dividendi 100 000 eurot, siis see summa tuleb osanikele välja maksta ning tulumaks määraga 20/80 ehk 25 000 eurot makstakse lisaks dividendile ja kajastatakse kasumiaruandes kuluna ning tulumaksu dividendilt kinni pidada ei või.
Selleks et tagada residendist äriühingu ja mitteresidendist äriühingu võrdne kohtlemine, muudeti alates 1. jaanuarist 2018 ka püsivast tegevuskohast väljaviidud kasumi maksustamist ning TuMS-i § 53 lg 4 sätestab, et TuMS-i §-de 50, 501 või 502 alusel maksustatakse tulumaksuga püsivale tegevuskohale omistatud kasum, mis on maksustamisperioodil püsivast tegevuskohast rahalises või mitterahalises vormis välja viidud.
Seega laieneb madalam tulumaksumäär 14/86 ka püsivale tegevuskohale omistatud kasumile, mis on maksustamisperioodil püsivast tegevuskohast rahalises või mitterahalises vormis välja viidud ning mis on väiksem või võrdne eelneva kolme aasta keskmise Eestis maksustatud ja Eestist välja viidud püsivale tegevuskohale omistatud kasumiga.
TuMS-i § 61 lg 53 on toodud rakendussäte, mis näeb dividendide maksustamise kohta määraga 14/86 ette järgmise korra:
„Paragrahvi 501 alusel eelmise kolme kalendriaasta keskmise maksustatud jaotatud kasumi arvutamisel loetakse esimeseks arvesse võetavaks aastaks aasta 2018. Paragrahvi 4 lõikes 5 sätestatud määra rakendatakse:
1) 2019. aastal ühele kolmandikule 2018. aastal jaotatud kasumist, millelt residendist äriühing on maksnud tulumaksu;
2) 2020. aastal ühele kolmandikule 2018. ja 2019. aastal jaotatud kasumist, millelt residendist äriühing on maksnud tulumaksu.”
Kolme aasta reegel
TuMS-i § 61 lg 53 toodud rakendussättest järeldub, et esimest korda saaks määraga 14/86 maksustada dividendi alles 2019. aastal, sest ühte kolmandikku hakatakse arvutama esimest korda alles 2018. aastal makstud dividendist.
Oluline on tähele panna, et TuMS-i § 501 kohaselt eelmise kolme kalendriaasta keskmise Eestis maksustatud jaotatud kasumi arvutamisel ei võeta arvesse neid dividende, mis on TuMS-i kohaselt tulumaksust vabastatud (st TuMS § 50 lõike 11 ja lõike 21 alusel tulumaksust vabastatud) ja ka TuMS-i § 502 alusel maksustatud kasumieraldist (st tulumaksuga maksustatud laenud ehk varjatud kasumieraldised).
Eelmise kolme kalendriaasta keskmise Eestis maksustatud jaotatud kasumi arvutamisel võetakse arvesse nii 20/80 kui ka 14/86 määraga maksustatud dividende, muid kasumieraldisi ja § 50 lõikes 2 nimetatud aktsia- või osakapitali või sissemaksete vähendamisel, aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete tagasiostmisel või tagastamisel või muul juhul omakapitalist tehtud väljamaksete ning makstud likvideerimisjaotiste summa osa, mis ületab äriühingu omakapitali tehtud rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid.
Kuigi TuMS-s kasutatakse mõistet kasumieraldis, ei ole seda mõistet defineeritud ja tekib küsimus, kas kasumieraldist saab maksta isikule, kes ei ole aktsionär, osanik või juriidilise isiku liige. Maksu- ja Tolliametilt hiljuti saadud ühe selgituse kohaselt on kasumieraldised sellised kasumi väljamaksed, mida jaotab äriühing vastavalt pooltevahelisele kokkuleppele, lepingule vms tehingule olenemata sellest, kas kasumi saaja on äriühingu omanik, liige või tehingupartner.
Eelnõu seletuskirjas toodud näitest võib aru saada, et 2019. aastal võetakse1/3 eelmise aasta ehk 2018. aasta dividendi summast koos tulumaksuga ja mitte välja kuulutatud ilma tulumaksuta dividendi summast.
Kuivõrd eelnõu seletuskirjas on jutt väljakuulutatud dividendist, mis, lähtudes äriseadustikus ja RTJ 8 toodud põhimõttest, ei tohiks sisaldada tulumaksu, siis tuleks selle artikli autori arvates 1/3 võtta ilma tulumaksuta dividendi summast.
Vältimaks arusaamatusi, kooskõlastas artikli autor alljärgneva näite rahandusministeeriumi vastava töötajaga ning ka maksu- ja tolliamet oli selle näitega nõus.
2018. aastal kuulutatakse välja ja makstakse dividendi oma kasumist 60 000 eurot. Maksuvaba dividendi ei ole. Tulumaks 60 000 x 20 : 80 = 15 000 eurot.
Kokku tulumaksuga dividendi summa 60 000 + 15 000 = 75 000 eurot.
2019. aastal kuulutatakse välja dividend 100 000 eurot oma kasumist, maksuvaba osa ei ole. Ainuosanik on residendist füüsiline isik.
1/3 2018. aastal väljakuulutatud dividendist on 60 000 : 3 = 20 000 eurot. Tulumaks maksumääraga 14/86 arvutatakse dividendilt 20 000 eurot ja samalt summalt (st 20 000 eurot) füüsilisele isikule makstud dividendilt tuleb 7% tulumaksu kinni pidada.
Ülejäänud dividend 100 000 – 20 000 = 80 000 maksustatakse maksumääraga 20/80, ehk tulumaks 80 000 x 20 : 80 = 20 000 eurot.
Tulumaks määraga 14/86 on: 20 000 x 14 : 86 = 3255,81 eurot ehk ~3256 eurot.
Kinnipeetav tulumaks 20 000 x 7% = 1400 eurot.
Osanikule ülekantav dividend: 20 000 – 1400 = 18 600 + 80 000 = 98 600 eurot.
Näites võetakse 1/3 ilma tulumaksuta dividendi summast.
Näitest selgub, et kui dividendide maksumuudatust ei oleks toimunud, siis oleks füüsilisest isikust osanik saanud 2019. aastal kätte dividende 100 000 eurot ja äriühing oleks maksnud tulumaksu 25 000 eurot ehk äriühingu kogukulu oleks olnud 125 000 eurot (100 000 dividend + 25 000 tulumaks).
Uue korra kohaselt saab osanik dividende kätte 98 600 eurot (st 80 000 + 18 600), äriühing maksab tulumaksu 20 000 eurot (määr 20/80) ja 3256 eurot (määr 14/86) ja peab kinni 7% tulumaksu 1400 eurot ehk tulumaksud dividendidelt on kokku 20 000 + 3256 + 1400 = 24 656 eurot. Äriühingu kogukulu on uue korra kohaselt 98 600 + 1400 + 20 000 +3256 = 123 256 eurot, kuid osanik sai kätte 1400 eurot vähem dividende.
Dividendilt kinnipeetav tulumaks
See osa dividendist, millelt tuleb tulumaks kinni pidada, on füüsilise isiku Eestis maksustatav tulu (TuMS § 18 lg 13 ja § 29 lg 71) ja seda rõhutab ka TuMS-i § 12 lg 2, mille kohaseltfüüsilise isiku maksustatava tulu hulka ei kuulu TuMS-i §-de 48–53 alusel maksustatavad erisoodustused, kingitused ja annetused, dividendid või muud kasumieraldised, välja arvatud § 501 alusel maksustatavad dividendid ja kasumieraldised.
TuMS-i § 501 alusel kuuluvad dividendid ja kasumieraldised maksustamisele määraga 14/86 ja füüsilisele isikule makstud see osa dividende on füüsilise isiku Eestis tulumaksuga maksustatav tulu.
Kui äriühing maksustab dividendi maksumääraga 20/80 vastavalt TuMS-i § 50 lg 1, siis sellelt füüsilisele isikule makstud dividendilt tulumaksu kinni ei peeta ja see dividend ei ole füüsilise isiku Eestis maksustatav tulu.
Kui dividende maksustatakse määraga 14/86, kuid makstakse juriidilisele isikule, siis sellelt dividendilt tulumaksu kinni ei peeta.
Näiteks kui Eestis tütarühing maksab dividende oma emaettevõttele ja osa dividende on maksustatud määraga 20/80 ja osa määraga 14/86, siis nendelt dividendidelt tulumaksu kinni ei peeta, olenemata sellest, kas emaettevõte on resident või mitteresident.
TuMS-i § 4 lg 4 sätestab, et TuMS-i § 18 lõikes 13 nimetatud juhul on tulumaksu määr 7%, see tähendab, et see on ühtlasi dividendi summalt kinnipeetava tulumaksu määr (TuMS § 43 lg 1 punkt 11).
Residendist füüsilise isiku puhul sätestab TuMS-i § 18 lg 13, et tulumaksuga maksustatakse kõik dividendid ja muud kasumieraldised, mis residendist füüsiline isik saab residendist äriühingult rahalises või mitterahalises vormis, kui need on § 501 alusel maksustatavad dividendi maksva äriühingu tasemel või dividendi maksmise aluseks olevat kasumit jaotanud äriühingu tasemel ja kui need ei ole maksustatavad § 50 lõike 1 alusel.
Mitteresidendist füüsilise isiku puhul sätestab TuMS-i § 29 lg 71, et tulumaksuga maksustatakse dividend (§ 18 lõige 2) või muu kasumieraldis, mida mitteresidendist füüsiline isik sai residendist äriühingult, kui see on § 501 alusel maksustatav dividendi maksva äriühingu tasemel või dividendi maksmise aluseks olevat kasumit jaotanud äriühingu tasemel ja kui see ei ole maksustatav § 50 lõike 1 alusel.
TuMS-i § 41 lg 72 sätestab, et tulumaks peetakse kinni füüsilisele isikule makstud dividendilt või muult kasumieraldiselt, kui see on § 501 alusel maksustatav (st maksumäär 14/86) dividendi maksva äriühingu tasemel või dividendi maksmise aluseks olevat kasumit jaotanud äriühingu tasemel ja kui see ei ole maksustatav § 50 lõike 1 alusel (§ 18 lõige 13 ja § 29 lõige 71).
Kuigi TuMS-i § 41 näeb ette dividendilt kinnipeetava tulumaksu 7%, tuleb arvestada, et kui dividend makstakse mitteresidendist füüsilisele isikule ning talle rakendub vastava riigiga sõlmitud topeltmaksustamise vältimise leping, siis tuleks dividendilt tulumaksu kinni pidada vastavalt maksulepingule. Maksulepingu rakendamiseks peab mitteresident esitama oma riigi pädeva organi dokumendi (residentsuse tõendi), et ta on selle riigi resident.
Mõnel juhul on maksulepingus dividendilt kinnipeetava tulumaksu määr väiksem kui 7% ja siis tuleks rakendada maksulepingus toodud madalamat maksumäära.
Seega, kui äriühing maksustab dividendi määraga 20/80, siis sellelt dividendi summalt tulumaksu kinni ei peeta. Kinni peetakse tulumaks (määr 7%) juhul, kui dividendi maksev äriühing on dividendi maksustanud määraga 14/86 ja see dividend makstakse füüsilisele isikule.
Dividendilt tulumaksu kinnipidamisel tuleb arvestada mitmete asjaoludega.
TuMS-i § 18 lg 13 on märgitud, et tulumaksuga maksustatakse kõik dividendid ja muud kasumieraldised, kui need on § 501 alusel maksustatavad dividendi maksva äriühingu tasemel või dividendi maksmise aluseks olevat kasumit jaotanud äriühingu tasemel ja kui need ei ole maksustatavad § 50 lõike 1 alusel.
Seega, kui Eesti äriühing saab dividendi teiselt Eesti äriühingult, kes on dividendi maksustanud määraga 14/86, siis kuigi dividendi saanud äriühing ei pea seda saadud dividendi edasimaksmisel maksustama tulumaksuga, tuleb tal sellelt dividendilt tulumaks 7% kinni pidada, kui see dividend makstakse füüsilisele isikule.
Kuid maksustamisel tuleb lähtuda alati asjaoludest ja eelnõu seletuskirjas on toodud järgmine näide:
„Siinkohal ei ole oluline, kas dividend on maksustatav 14% määraga dividendi maksva äriühingu tasandil või mõnel varasemal etapil. Näiteks kui äriühing A jaotab kasumit äriühingule B ja maksab sellelt 14% tulumaksu ja äriühing B jaotab seda kasumit edasi füüsilisele isikule ning ei maksa tulumaksu, kuna rakendub vabastusmeetod topeltmaksustamise vältimiseks, on äriühingul B kohustus füüsilisele isikule makstavalt dividendilt 7% tulumaksu kinni pidada. Samas kui äriühingu B osalus äriühingus A on väiksem kui 10% ja äriühingu B jaotatud kasumit maksustatakse § 50 lõike 1 alusel 20% määraga, ei pea äriühing B füüsilisele isikule makstud dividendilt tulumaksu kinni pidama, kuigi selle aluseks olev kasumiosa oli maksustatud 14% määraga. Kui äriühing on täitnud oma tulumaksu kinnipidamise kohustuse, ei pea füüsiline isik enam täiendavalt tulumaksu maksma.”
Ülaltoodud näites on toodud juhtum, kus äriühing A maksab dividendi äriühingule B, kuid äriühingu B osalus äriühingus A on alla 10%, siis vaatamata sellele, et äriühing A maksustab dividendi määraga 14/86, ei ole äriühingul B võimalik seda dividendi maksuvabalt edasi maksta ja ta peab dividendi maksustama määraga 20/80 ning siis äriühing B tulumaksu kinni ei pea, kui dividend makstakse füüsilisele isikule vaatamata sellele, et eelmine ettevõte maksustas selle määraga 14/86.
Tulumaksust vabastatud dividendid
Käsitletavad TuMS-i muudatused puudutavad ka TuMS-i § 18 ja § 50 lg 11 alusel tulumaksust vabastatud dividendide maksustamist.
Alates 1. jaanuarist 2018 täiendatakse TuMS-i § 18 lõikega 12, mille kohaselt TuMS-i § 18 lõiget 11 ei kohaldata sellise tehingu või tehingute ahela puhul, millel puudub majanduslik sisu ja mille peamine eesmärk või üks peamisi eesmärke on maksueelise saamine.
Üsna sarnase sisuga TuMS-i muudatus jõustus juba 1. novembril 2016, kui TuMS-i § 50 täiendati lõikega 14 järgmises sõnastuses:
„(14) Lõikeid 11 ja 21 ei kohaldata tehingu või tehingute ahela korral, mis ei ole tegelik, kuna selle peamine eesmärk või üks peamisi eesmärke on maksueelise saamine. Nimetatud lõikeid kohaldatakse niivõrd, kuivõrd tehing või tehingute ahel on tehtud ärilistel põhjustel, mis kajastavad sellise äritegevuse jaoks vajalikku ja kohast majanduslikku sisu.”
TuMS-i § 18 lõike 11 kohaselt dividendi ei maksustata tulumaksuga, kui selle maksmise aluseks olevalt kasumiosalt on tulumaks makstud või kui dividendilt on tulumaks välisriigis kinni peetud.
TuMS-i § 18 käsitleb residendist füüsiliselt isikult saadud dividendi maksustamist ning TuMS-i § 18 lg 1 on toodud üldsäte, mille kohaselt tulumaksuga maksustatakse kõik dividendid ja muud kasumieraldised, mida residendist füüsiline isik saab välismaa juriidiliselt isikult rahalises või mitterahalises vormis.
Kui aga residendist füüsiline isik on saanud näiteks välisfirmalt dividende, siis need ei ole tema Eestis maksustatav tulu, kui välisfirma on tulumaksuga maksustanud kasumi, millest dividende makstakse või on välismaal dividendilt tulumaks kinni peetud.
Eelnõu seletuskirjas on märgitud, et TuMS-i § 18 lg12 on kuritarvituste vastane säte.
Eelnõu seletuskirjas on seda selgitatud järgmiselt:
„Kõnealune kuritarvituste vastane säte on vajalik, et vältida 7% kinnipeetavast tulumaksust kõrvalehoidumist kunstlikult välismaale äriühingu asutamise kaudu. Näiteks saab kinnipeetavat tulumaksu vältida, kui Eesti äriühing ei maksa dividendi otse füüsilisele isikule, vaid Eesti äriühingu ja füüsilise isiku vahele asutatakse tütarühing riigis, kus Eestist saadud dividendile rakendatakse vabastusmeetodit ning füüsilisele isikule makstavalt dividendilt kinni peetava tulumaksu määr on 0% (või väiksem kui 7%, kuigi 0% puhul on motivatsioon kõige suurem). Kui Eesti rakendaks sellisele välismaalt saadud dividendile vabastusmeetodit, sest dividendi aluseks olev kasum oli Eestis maksustatud, siis olekski 7% kinnipeetav tulumaks välditud. Kuritarvituse vastane säte võimaldab maksuhalduril jätta vabastusmeetod rakendamata.
Kui maksuhaldur tuvastab, et tehingul puudub majanduslik sisu ning et selle peamine eesmärk või üks peamisi eesmärke on maksueelise saamine, ei võimalda maksuhaldur maksumaksjal saadud dividendile vabastusmeetodit rakendada, kuid seejuures ei pea maksuhaldur tehingut ümber kvalifitseerima nagu maksukorralduse seaduse (edaspidi MKS) § 84 puhul.
MKS § 84 rakendub, kui tehing on tehtud maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil. Sel juhul kohaldatakse maksustamisel sellise tehingu või toimingu tingimusi, mis vastavad tehingu või toimingu tegelikule majanduslikule sisule. Uue kuritarvituste vastase sätte puhul ei pea tuvastama, mis oli tehingu tegelik majanduslik sisu.”
On ilmne, et nii TuMS-i § 18 lg 12 kui TuMS-i § 50 lg 14 on kuritarvituste vastased sätted ja maksustamisel hinnatakse asjaolusid kogumis, kusjuures maksukorralduse seaduse § 150 lg 1 sätestab, et maksuteates või maksuotsuses määratud maksusumma vaidlustamise korral lasub maksukohustuslasel kohustus tõendada, et maksusumma määrati valesti.
Seega, kui maksumaksja ei ole maksuotsusega nõus, siis peab maksumaksja oma tõenditega veenma, et maks määrati valesti.
TuMS-i § 50 lg 11 toob rea juhtumeid, kui Eesti äriühing on saanud dividendi teiselt äriühingult ning maksab saadud dividendi summa piires ise tulumaksuvabalt dividendi.
TuMS-i § 50 lg 11 märgib, et dividendi ei maksustata lõikes 1 sätestatud tulumaksuga, kui:
5) dividendi makstakse lõikes 21 nimetatud väljamakse osa arvel;
6) dividendi makstakse aktsiaseltsifondi 51 peatüki sätete kohaselt tulumaksuga maksustatud või § 312 lõike 2 kohaselt tulumaksust vabastatud tulu arvel;
7) dividendi makstakse § 502 alusel maksustatud tagastatud laenu arvel.
Alates 1. jaanuarist 2018 jõustub TuMS-i § 50 lg 11 punktis 7 toodud muudatus, mille kohaselt dividendi ei maksustata tulumaksuga, kui dividendi makstakse TuMS-i § 502 alusel maksustatud tagastatud laenu arvel.
Selle muudatuse kohta on Riigikogu rahanduskomisjon märkinud järgmist:
„Muudatus on vajalik, et vältida topeltmaksustamist olukorras, kus laen, mida käsitatakse varjatud kasumieraldisena ja maksustatakse § 502 alusel, lõpuks siiski tagastatakse ning selle summa arvel jaotatakse kasumit. Sel juhul ei pea kasumi jaotamisel teist korda tulumaksu maksma, kuna sama summa oli juba maksustatud varjatud kasumieraldisena.”
On ilmne, et dividendide maksustamine on väga nüansirikas, sisaldab palju erisätteid ja erineva maksumääraga maksustamist ning lisaks sellele peab ka dividendi saaja aru saama, millal on saadud dividend tema jaoks tulumaksuga maksustatav ja millal maksuvaba ning millal tuleb talle makstud dividendilt tulumaksu kinni pidada.
Dividendi maksja annab dividendi saajale tõendi, millest peaks dividendi saaja nägema tema jaoks olulist infot seoses dividendi maksustamisega.
Alates 1. jaanuarist 2018 täpsustatakse TuMS-i § 50 lg 9 tõendite väljaandmise korda seoses makstud dividendidega, mis maksustatakse määraga 14/86.
TuMS-i § 50 lg 9 uue sõnastuse kohaselt:
„Lõikes 2 (st aktsia(osa)kapitali vähendamine ja aktsiate(osade) tagasiost) ja §-s 501 (dividendi maksumäär 14/86) nimetatud väljamakse tegija on maksumaksja nõudmisel kohustatud andma tõendi kalendrikuu jooksul tehtud lõikes 2 ja §-s 501nimetatud väljamaksete kohta järgmise kalendrikuu 5. kuupäevaks. Lõikes 2 nimetatud väljamakse puhul näidatakse tõendil väljamakse kogusumma ja selle osa, mis on või mille aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud. Paragrahvis 501 nimetatud väljamakse puhul näidatakse tõendil väljamakse, mis on või mille aluseks olev kasumiosa on maksustatav § 4 lõikes 5 sätestatud määraga (maksumäär 14/86). Tõendi vormi ja täitmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”
Sellise tõendi väljastamine dividendi maksja poolt dividendi saajale on oluline, et äriühing, kes saab 14/86 määraga maksustatud dividendi, oleks teadlik, et tal on kohustus 7% tulumaksu kinni pidada, kui ta maksab saadud dividendi edasi ja dividendi saaja on seejuures füüsiline isik.
Maksukorralduse seaduse kohaselt tuleb maksumaksjal lisaks raamatupidamise arvestusele pidada ka maksuarvestust ning dividendide puhul on see eriti oluline, sest vaja on pidada täpset arvestust, millisest allikast dividendi makstakse, sest sellest sõltub maksumäär või maksuvabastus, samuti pidada arvestust makstud ja saadud dividendide kohta, sest neid tuleb kajastada maksudeklaratsioonis TSD.
Kuigi dividendide maksumuudatus ei muuda kasumi jaotamist kohustuslikuks, siis eeldatakse, et äriühingud on edaspidi rohkem huvitatud pikema perioodi jooksul kasumi jaotamisest.
Eesti residendist füüsilise isiku jaoks on 7% dividendilt kinnipeetud tulumaks lõplik maksukohustus dividenditulu osas.
Mitteresidendist füüsilise isiku poolt Eestist saadud dividendi lõplik maksukohustus selgub tema residendiriigis, sest mõnes riigis on välismaalt saadud dividend maksuvaba ja mõnes riigis maksustatav ning arvestada tuleks ka maksulepingute mõju maksustamisele.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2017/10/13/dividendide-ja-kasumieraldiste-maksumuudatused


Elva Muusikakooli vastuvõtmise, muusikakoolist väljaarvamise, muusikakooli lõpetamise ning õpperühmade moodustamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Elva Muusikakooli vastuvõtmise, muusikakoolist väljaarvamise, muusikakooli lõpetamise ning õpperühmade moodustamise tingimused ja kord
Elva Muusikakooli vastuvõtmise, muusikakoolist väljaarvamise, muusikakooli lõpetamise ning õpperühmade moodustamise tingimused ja kord - sisukord
§ 5 Muusikakoolist väljaarvamine
RT IV, 17.04.2020, 19
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 2, huvikooli seaduse § 9 lg 5, § 13 lg 1 ja Elva Vallavolikogu 20.05.2019 määruse nr 84 „Elva Muusikakooli põhimäärus“ § 3 lg 2, § 12 lg 2 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Elva Muusikakooli (edaspidi muusikakool) vastuvõtmise, muusikakoolist väljaarvamise, muusikakooli lõpetamise tingimused ja kord ning õpperühmade moodustamise kord.
(2) Muusikakooli teeninduspiirkond on Elva vald. Muusikakooli võetakse isikuid (edaspidi õppureid), kelle elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Elva vald.
(3) Muusikakooli vastuvõtul eelistatakse rahvastikuregistri andmetel Elva valla elanikuks olevat kuni 18-aastast õppurit Elva valla elanikuks olevale täisealisele õppurile.
(4) Vabade kohtade olemasolul võetakse vastu õppureid teistest omavalitsustest.
(5) Arvestust muusikakooli vastuvõtu taotlejate ning muusikakooli vastu võetud ja sealt välja arvatud õppurite üle peetakse Elva Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) haridusteenuste haldamise infosüsteemis ARNO (edaspidi register).
(1) Muusikakooli vastuvõtmiseks esitab lapsevanem või eestkostja (edaspidi vanem) või täiskasvanud õppur taotluse registris.
1) õppuri nimi, isikukood, elukoht;
2) vanema andmed (nimi, isikukood, elukoht, e-posti aadress, telefon), v.a täiskasvanud õppur;
3) instrumendi ja/või huviala valik;
4) õppevorm;
5) teisest omavalitsusest pärit õppuri elukohajärgse omavalitsuse garantiikiri õpilaskoha tegevuskulu arvestusliku maksumuse tasumise kohta;
6) teisest omavalitsusest pärit õppuri vanema kinnitus, et on garantiikirja puudumisel nõus maksma lisaks õppetasule ka õpilaskoha tegevuskulu arvestusliku maksumuse;
7) muud taotluses küsitud andmed.
(3) Õppurid, kes asuvad muusikakooli õppima teisest muusikakoolist, peavad lisaks käesolevas paragrahvis lõikes 2 nimetatud taotlusele esitama ka eelmise muusikakooli klassitunnistuse ja olemasolul põhipilli individuaalplaani koopia.
(4) Muusikakooli eelõppesse, grupiõppesse ja 1. klassi vastuvõtmise aluseks on vastuvõtukatsed, mille sooritamise tingimused ja korra kinnitab direktor käskkirjaga ning need avalikustatakse muusikakooli veebilehel.
(5) Täiskasvanud õppurid võetakse vastu vestluse alusel.
(6) Otsuse õppuri muusikakooli vastuvõtmise või vastuvõtmisest keeldumise kohta teeb direktori käskkirjaga moodustatud vastuvõtukomisjon vastuvõtukatsete või vestluse tulemustest lähtuvalt.
(7) Pärast otsuse tegemist edastatakse vanemale või täiskasvanud õppurile registri kaudu teade muusikakooli vastuvõtmise või vastuvõtmisest keeldumise kohta.
(8) Koos vastuvõtu teatega edastatakse vanemale või täiskasvanud õppurile lepingu tingimused. Muusikakooli leping loetakse sõlmituks pakkumuse vastuvõtmisega.
Õpperühmad komplekteerib ja kinnitab direktor oma käskkirjaga hiljemalt 1. oktoobriks.
(1) Muusikakooli lõpetamiseks peab õppur täitma huviala õppekava.
(2) Muusikakooli põhiõppe osakonna lõpetamist tõendab muusikakooli lõputunnistus.
(3) Muusikakooli huviõppe osakonna õppuritele väljastatakse igal aastal tõend, milles kajastatakse huvikoolis õppimise aeg ja läbitud õppeainete loend koos tundide arvuga.
§ 5. Muusikakoolist väljaarvamine
(1) Õppur arvatakse õppurite nimekirjast välja muusikakooli lõpetamisel, muusikakooli algatusel või vanema või täiskasvanud õppuri avalduse alusel.
(2) Muusikakooli algatusel võib vastavalt õppenõukogu otsusele õppuri muusikakooli nimekirjast välja arvata kui:
1) õppuril on mitterahuldavad õpitulemused;
2) korduvad põhjuseta puudumised kahe kuu vältel;
3) õppur rikub või eirab muusikakooli kodukorda või üldtunnustatud käitumisnorme;
4) õppuril on õppetasu võlgnevus rohkem kui kahe kalendrikuu eest.
(3) Vanemat või täiskasvanud õppurit teavitatakse väljaarvamisest käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud põhjustel viie tööpäeva jooksul alates käskkirja väljaandmisest.
(4) Vanem või täiskasvanud õppur esitab muusikakoolist lahkumise avalduse registri kaudu või kirjalikult muusikakooli direktorile hiljemalt 14 päeva enne muusikakoolist lahkumist.
(5) Õppuri muusikakoolist väljaarvamise kinnitab direktor käskkirjaga.


kleit suurus: 34/36, 38/40, 42/44.
andmete suurus 38/40 on toodud sulgudes suuruse 42/44-kaheses sulgudes .
p Kui ainult üks väärtus, see kehtib igas suuruses.
Dress Pikkus 80 cm
paremaks mõistmiseks on soovitav hoolik alt lugeda juhiseid ja peaksidki määratleda sobiv suurus.
Te vajate: 450 450 500 lõnga tüüp LINIE 11 ALPHA Online roosast number 17, number 4 nõela ja 5.
Eraser: 1 vaheldumisi isikud. § 1 VP. lõik
PHI. avarus: , et isikud. Plii-WS. nagu WS. p.-Isikud. lõik
sukapaela: Lic. ja VP. individuaalne read parempidi. lõik
muster shot vähenenud silmust jääb vardale number 5: paarisarv silmuseid.
1. p.: WS. lõik
2. p.: üksikisikud. lõik
kolmas p.: Chrome. n * 1 nakida, 1 VP. jne, korda *, kroomitud. lõik
4. lk.: üksikisikud. jne, kõik nakida nullida.
5. lk.: WS. lõik
6. lk.: üksikisikud. lõik
7. ringkonnas.: Chrome. n * 1 nakida, 1 VP. jne, korda *, kroomitud. lõik
8. linnaosas.: Chrome. n, n * 2 stay at this dump nakida hinged tõsta tagasi vasakule vardale, kudumisvarras purustada paremale 1. lõikes ja kududa 2. lõikes ees, siis kududa 1. lõikes isikud. korrake alates *, kroomitud. lõik
Korda 1. kuni 8. linnaosas.
Tihedus kudumise:
Muster langetas arv silmuseid vardale 5: 13 ja § 20 p. = 10 x 10 cm
Gum kodarad number 4 veidi venitada: 19 ja § 30 p. = 10 x 10 cm
kustutajate teemad enne kodarad number 4: 21 ja § 28 p. = 10 x 10 cm
seljatugi: seelik on number 5 nõelad dial 116 122 128 ja § kududa muster silmuseid alandas 34 cm
mõlemad pooled sulgeda 1 x 30 ja § 56 62 68 lõigunumbri 4 nõela rull elastne, samas 1. piirkond. 27x 29x 31x x pärast iga 2.toote põiki filamendid lisada 1 punkt ületanud. = 83 91 99 n
käeaugud läbi 25 23,5 22 cm kummi mõlem alt lähedal 1 x 2 silmust ja Baari varrukad mõlem alt poolt täita sukapaela § 3 + Chrome. lõik
Lahutamise
käeaukude 2-m lk. lahutama 5x 7x 9x § 1, iga 4-m lk. lahutama 3 x 1 pt rada. viisil:
alguses seeria pärast silmus ripskoes, koo 2 silmust kokku inimesi. lõpus ridade ees silmus ripskoes, koo 2 silmust kokku traadi = 63 67 71 n
Pärast 46 cm
närimiskummi kõik sõltub joonistus lähedal.
kummi seal on vähem kui näidatud muster.
Enne: Start kui tagasi pärast osad kududa seelikud ainult 5 cm kummipaelaga ja seejärel levitada loop rada. viis: kroom. § 14 18 22, töö VP. §, * 1 üksikisikud. ületamine. 1 VP. § 1 üksikisikud. ületanud. 7 WS. jne, korda * 5 korda ja lõpeta töö VP rida. n = 6 double servi.
jaotus koo õige kõrgusega, samas kui VP. p. isikud. ületanud. n eelmise rea provyazyvat WS. ületanud.
Pärast 15 cm vahel servi täita silmus tühjenedes.
1. isikutele. loop-soonikkude koos WS. silmus kokku inimesi. lõhkumist, 1 nakida.
nakida kududa WS.
Need silmad enne sulgemist koos pull kodarad = langetas loop.
käeaugud täita nii tagasi.
sulgemisel loop langetada reset ja sooritada 2-3 sel temperatuuril. lõik
Enne selgub, sama arv silmuseid, paar tolli laiem kui tagasi.
kokkupanek osad: Run õlaõmblused 4 5 6, vt
Run küljeõmblused ja samal ajal suletud silmus ees ja taga seelikud õmmeldud nooled.
Bolero fantaasia muster
Türkiis bolero seotud ja heegeldamine
Pullover V-kaelusega vest teemante ja


Siseministri 26. augusti 2009. aasta määruse nr 35 „Sisekaitseakadeemia üliõpilasele, kadetile ja õpilasele makstava stipendiumi suurus, maksmise tingimused ja kord” muutmine – Riigi Teataja
Siseministri 26. augusti 2009. aasta määruse nr 35 „Sisekaitseakadeemia üliõpilasele, kadetile ja õpilasele makstava stipendiumi suurus, maksmise tingimused ja kord” muutmine
RT I, 10.12.2015, 1
Vastu võetud 04.12.2015 nr 63
Määrus kehtestatakse rakenduskõrgkooli seaduse § 24 lõike 31, päästeteenistuse seaduse § 6 lõike 3, politsei ja piirivalve seaduse § 60 lõike 4 ning Vabariigi Valitsuse 14. novembri 2015. aasta määruse nr 118 „Volituse andmine rakenduskõrgkooli seaduse § 24 lõikest 31 tuleneva õigusakti kehtestamiseks” alusel.
§ 1. Siseministri 26. augusti 2009. aasta määruses nr 35 „Sisekaitseakadeemia üliõpilasele, kadetile ja õpilasele makstava stipendiumi suurus, maksmise tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
„Määrus kehtestatakse rakenduskõrgkooli seaduse § 24 lõike 31, päästeteenistuse seaduse § 6 lõike 3, politsei ja piirivalve seaduse § 60 lõike 4 ning Vabariigi Valitsuse 14. novembri 2015. aasta määruse nr 118 „Volituse andmine rakenduskõrgkooli seaduse § 24 lõikest 31 tuleneva õigusakti kehtestamiseks” alusel.”;
2) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse arv „200” arvuga „260”.
§ 2. Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2016. aastal.


§ 4 Raieloa tingimused
§ 5 Erijuhud
§ 6 Raieloa taotlus
§ 7 Raieloa taotluse menetlemine
§ 9 Raie
§ 10 Haljastuse taastamine
§ 11 Vastutus ja järelevalve
RT IV, 25.09.2018, 25
Vastu võetud 18.09.2018 nr 37
Märjamaa valla tiheasustusaladel raieloa andmise tingimused ja kord (edaspidi kord) määrab kindlaks Märjamaa alevis ja külade tiheasustusaladel puude raieks loa taotlemise, vormistamise ning väljastamise tingimused. Korda ei kohaldata puude raiele kasvavas metsas metsaseaduse tähenduses ja viljapuudele.
Korras kasutatakse mõistet järgmises tähenduses:
1) puu – kasvav puu, mille rinnasdiameeter on vähemalt 15 sentimeetrit;
2) rinnasdiameeter - puu tüve läbimõõt mõõdetuna 1,3 meetri kõrguselt juurekaelast;
3) raie - puu langetamine koos sellega kaasnevate eel- ja järeltöödega;
5) asendusistutus – maha raiutava puu asemele istutav puu või puud;
6) tiheasustusala - alevi ja küla selgelt piiritletav kompaktse asustusega ala.
(1) Raie tiheasustusaladel on lubatud raieloa alusel.
(2) Raieloa väljastab Märjamaa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) määratud ametnik
(3) Raieloaga määratakse kindlaks raie ulatus, tingimused ja tähtaeg.
(4) Raieloa kehtivus on kuni üks aasta. Juhul kui tööd selle aja jooksul ei ole lõpetatud, on võimalik taotleda loa pikendamist.
(6) Raieluba vormistatakse kahes eksemplaris raieloa vastaval vormil, millest üks eksemplar väljastatakse taotlejale ning teine jääb vallavalitsusse.
(7) Raieluba ei ole vajalik eravalduses olevate viljapuude ja põõsaste eemaldamiseks või lõikamiseks.
(8) Hajaasustusega alal võib kinnistu omanik raiuda üksikuid puid mittemetsamaalt ilma raieloata, kui kinnistule ei laine kaitsekohustus.
§ 4. Raieloa tingimused
Raiuda on lubatud puid:
1) mis on haigestunud, kuivanud, väärkasvuga või murdumisohtlikud;
2) mis vähendavad eluaseme kvaliteeti (varjavad valguse, takistavad oluliselt noorema ja madalama haljastuse elujõulisust jne), ohustavad elanikke või hoonete ja rajatiste struktuure ning takistavad liiklust;
3) mille kõrvaldamine on ettenähtud detailplaneeringu, ehitusprojekti või haljastusprojektiga;
4) mille asemele soovitakse määratud tähtajaks rajada samaväärne haljastus.
§ 5. Erijuhud
Tuulemurd ja maha langenud puud, mis takistavad normaalset elukorraldust ja on ohtlikud, loetakse eriolukorraks, mille puhul raieluba ei vormistata. Maaomanik või valdaja teatab vallavalitsusele maha kukkunud või ohtlike puude arvu, liigid ja täpse asukoha esimesel võimalusel avastamise hetkest.
§ 6. Raieloa taotlus
(1) Raieluba võib taotleda puu kasvukoha maa omanik, valdaja või volitatud isik.
(2) Raieloa taotleja esitab vallavalitsusele kirjaliku taotluse (lisa 1)
1) ühistu üldkoosoleku protokoll või korteri omanike kokkuleppe kohaselt tehtud häälteenamusega otsus, kui raieõigust taotletakse ühistu territooriumil kasvava puu raieks;
2) esindusõigust tõendav dokument (volikiri), kui taotluse esitab esindaja;
3) kaitseala valitseja nõusolek, kui raieluba taotletakse looduskaitseseaduse § 4 lõike 1 ja § 12 punkti 1 mõistes kaitstaval loodusobjektil kasvava puu raieks;
4) Muinsuskaitseameti nõusolek, kui raieluba taotletakse kinnismälestisel kasvava puu raieks vastavalt muinsuskaitseseaduse § 24 lõike 1 punktile 9;
5) Keskkonnaameti nõusolek, kui raieluba taotletakse veekaitsevööndis (välja arvatud raie maaparandussüsteemi eesvoolul maaparandushoiutööde tegemisel) kasvava puu raieks vastavalt veeseaduse § 29 lõike 4 punktile 2;
6) kooskõlastus töötsoonis asuvate elektri-, sideliinide ja teede valdajatega.
§ 7. Raieloa taotluse menetlemine
Raieloa taotluse läbivaatamisel vallavalitsuse määratud ametnik:
1) kontrollib taotluses esitatud andmete õigsust ning nõuab taotlejalt vajadusel täiendavaid dokumente ja selgitusi või kooskõlastusi;
2) otsustab raieloa andmise või mitte andmise 15 päeva jooksul taotluse esitamisest arvates;
3) taotluses esitatud valeandmete korral lõpetab taotluse menetlemise raieluba väljastamata;
4) raieloa andmise korral korraldab vajadusel raiutavate puude looduses märgistamise.
5) puu asendusistutuse korral nõuab garantiikirja, milles on näidatud raieloa taotleja kohustus istutada määratud ajaks vastav arv puid ning istutuskoht.
Raieloa (raieloa vorm lisana 2) andmisest võib keelduda, kui kavandatud raie ei ole põhjendatud, eelkõige kui:
1) raieloa taotlus ei vasta paragrahvis 6 esitatud nõuetele ja taotleja ei kõrvalda puudusi talle selleks antud tähtaja jooksul;
2) tegemist on olulise tähtsusega põlispuu(de)ga, eripäras(t)e või muul põhjusel väärtusliku (väärtuslike) puu(de)ga;
3) elamu(te) püstitamiseks täielikult või osaliselt metsastatud alale säiliks vähem kui 50% katastriüksusel asuvast kõrghaljastusest või metsast;
4) raiumine kahjustaks väärtuslikke loodus- ja kultuurmaastikke, rohelist võrgustikku või rikuks vaateid või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega;
5) puu on terve ja elujõuline ning ei ohusta hoonete ja rajatiste struktuure (vundamenti, seinu, katust);
6) puu on määratud säilitamisele detailplaneeringuga, ehitusprojektiga või haljastusprojektiga.
§ 9. Raie
(1) Puude raiumine, raiese äravedu ja raiekoha koristamine toimub raieloa saanud isiku kulul ja vastutusel. Raiekoha koristamisel tuleb järgida Märjamaa valla heakorraeeskirja.
(2) Pärast tööde lõpetamist avalikus kasutuses oleval territooriumil on raieloa saanud isik kohustatud kahe nädala jooksul raiekoha üle andma. Üleandmisel vallavalitsuse poolt määratud isik, kas lõpetab raieloa või määrab tähtaja ilmnenud puuduste kõrvaldamiseks.
§ 10. Haljastuse taastamine
Vallavalitsus võib raieloa väljastamise lisatingimusena nõuda raiutavate puude asendamist.
§ 11. Vastutus ja järelevalve
(1) Korra rikkuja kannab vastutust looduskaitseseaduse § 73 sätete järgi.
(2) Korra rikkumise menetlus toimub vastavalt karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätetele.
(1) Kuni Märjamaa valla uue üldplaneeringu kehtestamiseni määratakse tiheasustusaladeks Märjamaa alev, Orgita, Varbola, Kasti, Valgu, Haimre, Sipa, Laukna, Teenuse, Kivi-Vigala ja Vana-Vigala külade tiheasustusalad lisas 3 esitatud piirides.
(2) Tunnistatakse kehtetuks Märjamaa Vallavolikogu 17.02.2009 määrus nr 114 „Puu raieloa tingimused ja kord“ ja Vigala Vallavolikogu 30.05.2013 määrus nr 5 „Mittemetsamaal kasvavate puude ja põõsaste raie eeskiri“.
Lisa 3 Tiheasustusalade kaardid


Eesti Vabariigi lastekaitse seaduse, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse, sotsiaalhoolekande seaduse, karistusregistri seaduse, erakooliseaduse, kutseõppeasutuse seaduse, koolieelse lasteasutuse seaduse, noorsootöö seaduse, karistusseadustiku, väärteomenetluse seadustiku, riigilõivuseaduse ja huvikooli seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Eesti Vabariigi lastekaitse seaduse, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse, sotsiaalhoolekande seaduse, karistusregistri seaduse, erakooliseaduse, kutseõppeasutuse seaduse, koolieelse lasteasutuse seaduse, noorsootöö seaduse, karistusseadustiku, väärteomenetluse seadustiku, riigilõivuseaduse ja huvikooli seaduse muutmise seadus
RT I 2007, 45, 320
Vabariigi Presidendi 29. juuni 2007. a otsusega nr 167
§ 1. Eesti Vabariigi lastekaitse seaduse (RT I 1992, 28, 370; 2006, 21, 162) § 33 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Karistusregistri seaduse § 17 lõike 1 punkti 16 alusel on lapse seaduslikul esindajal õigus saada teavet teise isiku seksuaalkuritegudes karistatuse kohta, kui tal on selleks lapse kaitsest lähtuv õigustatud huvi. Õigustatud huvi on olemas eelkõige juhul, kui laps viibib teise isiku järelevalve all seadusliku esindaja juuresolekuta.»
§ 2. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses (RT I 1993, 63, 892; 2007, 3, 13) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 38 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Direktor, direktori (juhataja) asetäitja õppe- ja kasvatusalal, õpetaja ega muu õppe- ja kasvatusalal töötav isik ei tohi olla isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.»;
2) paragrahvi 51 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
« (12) Käesoleva seaduse § 38 lõikes 4 kehtestatud piirangud isiku töölevõtmisel kehtivad pärast sätte jõustumist lastega seotud tööle asuva isiku kohta.»
§ 3. Sotsiaalhoolekande seaduses (RT I 1995, 21, 323; 2006, 55, 405) tehakse järgmised muudatused:
1) seadust täiendatakse §-ga 101 järgmises sõnastuses:
« § 101. Sotsiaalteenuse osutamise keeld
Sotsiaalteenuse osutamisel, mille käigus teenust vahetult osutav isik puutub isiklikult kokku teenusel viibiva lapsega, ei tohi lastega töötada isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.»;
2) paragrahvi 127 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
« (41) Lapsehoiuteenust ei tohi osutada lapsehoidja eluruumis, kui sama eluruumi kasutab isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.»;
3) paragrahvi 1510 täiendatakse lõikega 81 järgmises sõnastuses:
« (81) Asenduskoduteenust ei tohi osutada perevanema eluruumides, kui sama eluruumi kasutab isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.»;
4) paragrahvi 213 lõike 2 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) kasvatusala töötajatel, perevanematel, lapsehoidjatel või käesoleva seaduse § 212 lõike 3 punktis 5 nimetatud ühist eluruumi kasutava täieliku teovõimega isiku kinnituse kohaselt lapsehoidjaga või perevanemaga ühist eluruumi kasutaval täieliku teovõimega isikul karistatuse puudumist tahtlikult toimepandud kuriteo eest ja karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.»;
5) paragrahvi 215 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) tegevusloa taotleja, lapsehoidja, kasvatusala töötaja, perevanem või lapsehoidja või perevanemaga ühist eluruumi kasutav isik ei vasta käesolevas seaduses teenusele, teenuse osutajale, lapsehoidjale, kasvatusala töötajale või perevanemale või lapsehoidja või perevanemaga ühist eluruumi kasutavale isikule sätestatud nõuetele;»;
6) paragrahvi 24 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Käesoleva seaduse § 2 punktis 11 nimetatud lastega töötav sotsiaaltöötaja või käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud lastekaitseametnik ei tohi olla isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.»;
7) paragrahvi 252 lõike 1 punktis 5 asendatakse sõnad «tal ei ole karistatust tahtlikult toimepandud kuriteo eest» sõnadega «ta ei ole süüdi mõistetud tahtlikult toimepandud kuriteos, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud»;
8) paragrahvi 48 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Käesoleva seaduse §-s 101, § 127 lõikes 41, § 1510 lõikes 81, § 213 lõike 2 punktis 6, § 215 lõike 1 punktis 11, § 24 lõikes 3 ja § 252 lõike 1 punktis 5 kehtestatud piirangud isiku töölevõtmisel, teenuse osutamisel või tegevusloa väljastamisel kehtivad pärast sätete jõustumist lastega seotud tööle asuva isiku kohta.»
§ 4. Karistusregistri seaduses (RT I 1997, 87, 1467; 2007, 24, 127) tehakse järgmised muudatused:
« (4) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.»;
2) paragrahvi 31 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Karistusregistrist kustutatud ja karistusregistri arhiivi kantud andmetel on käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 23 nimetatud juhul õiguslik tähendus isiku lapsega seotud tööle või teenistusse võtmise otsustamiseks seaduses sätestatud juhtudel.»;
3) paragrahvi 17 lõiget 1 täiendatakse punktiga 16 järgmises sõnastuses:
« 16) lapse seaduslikul esindajal teise isiku kohta käesoleva seaduse § 19 lõike 1 punktis 5 sätestatud korras, kui tal on selleks lapse kaitsest lähtuv õigustatud huvi. Õigustatud huvi olemasolu tuleb põhjendada taotluse esitajal.»;
4) paragrahvi 19 lõiget 1 täiendatakse punktidega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
« 4) teatis tööandjale selle kohta, kas karistusregistris sisalduvad andmed välistavad isiku tööle või teenistusse võtmise;
5) teatis lapse seaduslikule esindajale selle kohta, kas isikut on karistatud või talle on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud.»;
5) paragrahvi 22 lõiget 1 täiendatakse punktiga 23 järgmises sõnastuses:
« 23) tööandjal isiku lapsega seotud tööle või teenistusse võtmisel või tegevusloa andmiseks õigustatud isikul lastele teenuse osutamiseks tegevusloa väljastamisel seadusega sätestatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks.»;
6) paragrahvis 281 asendatakse tekstiosa «§-des 145, 146,» tekstiosaga «§ 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146,»;
7) paragrahvi 34 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Lapse seaduslikule esindajale või tööandjale või lastele teenuse osutamiseks tegevusloa andmiseks õigustatud isikule karistusregistri teatise väljastamisel on võrdsustatud karistusseadustiku alusel kvalifitseeritud tegudega enne karistusseadustiku jõustumist toimepandud teod, mis on kvalifitseeritud kriminaalkoodeksi § 115 lõike 2 punktis 3, § 115 lõikes 3, § 1151 lõikes 2, §-des 116 ja 117, § 118 lõikes 2, §-des 200 ja 2003, §-s 202 ja § 2026 lõike 3 punktis 2, ning välisriigis toimepandud samaväärsed kuriteod.»
§ 5. Erakooliseaduses (RT I 1998, 57, 859; 2007, 4, 19) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Kui erakool korraldab õpet lastele, siis ei või erakooli direktoriks valida ega määrata isikut, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.»;
« § 252. Seaduse rakendamine
Käesoleva seaduse § 19 lõikes 4 kehtestatud piirangud isiku töölevõtmisel kehtivad pärast sätte jõustumist lastega seotud tööle asuva isiku kohta.»
§ 6. Kutseõppeasutuse seaduses (RT I 1998, 64/65, 1007; 2007, 4, 17) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 30 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Kutseõppeasutuse pedagoog ei tohi olla isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.»;
2) paragrahvi 37 täiendatakse lõikega 17 järgmises sõnastuses:
« (17) Käesoleva seaduse § 30 lõikes 31 kehtestatud piirangud isiku töölevõtmisel kehtivad pärast sätte jõustumist lastega seotud tööle asuva isiku kohta.» (õ) 13.02.2008 18:00
§ 7. Koolieelse lasteasutuse seaduses (RT I 1999, 27, 387; 2006, 46, 334) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Lasteasutuse pedagoog, tervishoiutöötaja, lasteasutuse majandamist tagav või õpetajaid abistav töötaja ei tohi olla isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.»;
2) paragrahvi 36 täiendatakse lõikega 10 järgmises sõnastuses:
« (10) Käesoleva seaduse § 20 lõikes 5 kehtestatud piirangud isiku töölevõtmisel kehtivad pärast sätete jõustumist lastega seotud tööle asuva isiku kohta.»
§ 8. Noorsootöö seaduses (RT I 1999, 27, 392; 2004, 27, 179) tehakse järgmised muudatused:
1) seadust täiendatakse §-ga 71 järgmises sõnastuses:
« § 71. Piirang noorsootööasutuses ja noorteühingus töötamiseks
Noorsootööasutuse töötaja või noorteühingu töötaja ei tohi olla isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.»;
2) paragrahvi 10 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Noortelaagri juhataja ega kasvataja ei tohi olla isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.»;
3) paragrahvi 15 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
« (51) Projektlaagri juhataja ega kasvataja ei tohi olla isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–179 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.»;
4) paragrahvi 23 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Käesoleva seaduse §-s 71, § 10 lõikes 31 ja § 15 lõikes 51 kehtestatud piirangud isiku töölevõtmisel kehtivad pärast sätete jõustumist lastega seotud tööle asuva isiku kohta.»
§ 9. Karistusseadustikku (RT I 2001, 61, 364; 2007, 23, 119) täiendatakse §-ga 1791 järgmises sõnastuses:
« § 1791. Isiku töölevõtmine, kui tal on seaduse alusel keelatud lastega töötada
(1) Tööandja poolt isiku lapsega seotud tööle või teenistusse võtmise eest, kui see on seaduse kohaselt keelatud, või tegevusloa andmiseks õigustatud isiku poolt lastele teenuse osutamiseks tegevusloa andmise eest, kui see on seaduse kohaselt keelatud, –
§ 10. Väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 2007, 23, 119) § 52 lõiget 1 täiendatakse pärast arve «164–168» arvuga «, 1791».
§ 11. Riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; 2007, 23, 121) § 40 punktis 2 asendatakse tekstiosa «§ 22 lõike 1 punktides 2 ja 21» tekstiosaga «§ 22 lõike 1 punktides 2, 21 ja 23».
§ 12. Huvikooli seaduses (RT I 2007, 4, 19) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 14 täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
« (5) Huvikooli direktor ei tohi olla isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud nõuded kehtivad huvikooli direktori kohta, kui huvikool korraldab õpet alaealistele.»;
2) paragrahvi 18 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
« (3) Õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötaja ei tohi olla isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud nõuded kehtivad huvikooli töötaja kohta, kui huvikool korraldab õpet alaealistele.»;
3) seadust täiendatakse §-ga 291 järgmises sõnastuses:
« § 291. Piirangute rakendamine
Käesoleva seaduse § 14 lõikes 5 ja § 18 lõikes 3 kehtestatud piirangud isiku töölevõtmisel kehtivad pärast sätete jõustumist lastega seotud tööle asuva isiku kohta.»
Käesoleva seaduse § 4 punkt 6 jõustub 2008. aasta 1. jaanuaril.
Lugeda "Eesti Vabariigi lastekaitse seaduse, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse, sotsiaalhoolekande seaduse, karistusregistri seaduse, erakooliseaduse, kutseõppeasutuse seaduse, koolieelse lasteasutuse seaduse, noorsootöö seaduse, karistusseadustiku, väärteomenetluse seadustiku, riigilõivuseaduse ja huvikooli seaduse muutmise seaduse" (RT I 2007, 45, 320) § 6 õigeks järgmises sõnastuses:
"§ 6. Kutseõppeasutuse seaduses (RT I 1998, 64/65, 1007; 2007, 4, 17) tehakse järgmised muudatused:
« (17) Käesoleva seaduse § 30 lõikes 31 kehtestatud piirangud isiku töölevõtmisel kehtivad pärast sätte jõustumist lastega seotud tööle asuva isiku kohta.»"
Alus: "Riigi Teataja seaduse" § 17 lõige 31 punkt 2 ja Riigikogu õiguskomisjoni 6. juuli 2007. aasta taotluskiri 2.11-3/458.


Loosung mai 2018
Tähesuurus: < 10 >
MAI KUU LOOSUNG: Usk on kindel usaldus selle vastu, mida oodatakse, ja veendumus selles, mida ei nähta. Hb 11,1
1. Teisipäev Vaata, see on mu sulane, kellesse ma olen kiindunud, mu valitu, kellest mu hingel on hea meel. Js 42,1 Jeesus palvetas: "Õige Isa, maailm ei ole sind tundnud; aga mina tunnen sind ja need on hakanud tundma, et sina oled mind läkitanud." Jh 17,25 Ei ükski taevast jätma Sind võinud sundida, Su armastus Sind sundis meil’ taevast tulema. Oh arm, et appi tulid maailma rahvaile, kes patuhädas olid, neid päästma heldesti. KLPR 3:4. Paul Gerhardt 1Sm 16,14-23; Hb 1,5-14
2. Kolmapäev Olge tublid, kõik maa rahvas, ütleb Issand, ja tehke tööd, sest mina olen teiega. Hg 2,4 Nõnda siis ei ole midagi see, kes istutab, ega see, kes kastab, vaid Jumal, kes kasvatab. 1Kr 3,7 Meid, Isa, lase väikseks saada, et suureks saaksid Sina meis, ja usus alandlikuks jääda - Su meel meil paistku südameis. Siis kõlbame Su nõul ja väel tööks Sinu viinamäel. KLPR 384:4. Joosep Liiv Rm 15,14-21; Hb 2,1-10
3. Neljapäev Issand mõistab kohut rahvastele. Ps 7,9 Jumala sõna on südame meelsuse ja mõtete hindaja. Hb 4,12 Pühitsuse valdkonda kuulub kõik: maine ja sakraalne, siseelu, lähiümbrus ja kogu maailm. Kristliku usu ehedust võib näha vaid uurides, kui sügavale ja kaugele see meie argielus ulatub. Jörg Zink 1Kr 14,6-9.15-19; Hb 2,11-18
3. mai 1728 - algas loosungite väljajagamine Herrnhutis
4. Reede Issand on armuline ja halastaja, pika meelega ja rikas heldusest, ja tema kahetseb kurja. Jl 2,13 Olge armulised, nagu teie Isa on armuline! Lk 6,36 Oh Issand, vala rahuõli ka meie rahva haavadesse! Sa oled tasane, sa ei kisu mitte kärsitult osadust puruks seal, kus veel õlekõrre väärt armastust on leida vastase vaimus. Sa oled südamelt alandlik, olgugi küll et maailma kohtumõistja ning Jumala Poeg, siiski annad Sa ennast kõige vaesema kerjuse arstiks, sõbraks ja vennaks. Seda meelt oleme meie siin maal ära unustanud, seda meelt anna meile uuesti! Rudolf Gottfried Kallas Ilm 5,6-14; Hb 3,1-6
5. Laupäev Issand tasub igaühele tema õiglust ja truudust mööda. 1Sm 26,23 Õndsad on need, kellel on nälg ja janu õiguse järele, sest nemad saavad küllaga. Mt 5,6 Tõde ja ka õigust sa vääramatult nõua! Isa teedel üksinda surmast ellu jõuad. KLPR 471:3. Ernst Christian Richardt Jh 6,(60-62)63-69; Hb 3,7-19
6. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (ROGATE) Tänu olgu Jumalale, kes ei ole heitnud kõrvale mu palvet ega ole mult ära võtnud oma heldust! Ps 66,20 Jh 16,23b-28(29-32)33; 1Tm 2,1-6a; Ps 95 Jutlus: Kl 4,2-4(5-6)
6. Pühapäev Issand, nõndamoodi jäädakse elama ja selles kõiges on mu vaimu elu: sina teed mind terveks ja hoiad mind elus. Js 38,16 Üks nende seast, nähes enese terveks saanud olevat, läks tagasi ja andis Jumalale suure häälega au. Lk 17,15 Nüüd Sulle, Sina Isa taevas, toon mina tänu südamest, et ihu, hinge siin maailmas Sa oled kaitsnud kurja eest, kõik, mis mul tarvis, toimetand ja, mis mul vaja, valmistand. KLPR 301:4. Johann Mentzer
6. mai - Misjoniohvri nädal
7. Esmaspäev Mu poeg, ära põlga Issanda karistust ja ärgu olgu sulle vastumeelne tema noomimine. Õp 3,11 Seadke oma asjad korda, laske endid julgustada, olge üksmeelsed, pidage rahu! Küll siis armastuse ja rahu Jumal on teiega! 2Kr 13,11 Julgena võin alata nüüd päeva Sinu tõotusi siin uskudes. Kui ma vaid ei põlgaks valus, vaevas lohutust, mis Sinu sõna sees! Nii ma olla võin Su armuhõlmas, tulgu siis, mis tulla lubad Sa! Silmapilgu elan siin maailmas - ja siis algab hommik rahumaal! KLPR 334:3. Lina Sandell-Berg Mk 1,32-39; Hb 4,1-13
8. Teisipäev Issand, su otsused muistsest ajast on õiged ja kindlad. Js 25,1 Pidagem vankumatult kinni lootuse tunnistusest, sest ustav on, kes seda on tõotanud. Hb 10,23 Üle mässava voogude astub - usk teedel ei pimedust näe... Usk võtab kõik tõotused vastu, haarab Issanda tugeva käe. Milla Krimm Lk 18,1-8; Hb 4,14-5,10
9. Kolmapäev Pöördudes ja vaikseks jäädes te pääseksite, rahus ja lootuses oleks teie jõud. Js 30,15 Jeesus ütles Martale: "Sa muretsed ja teed enesele tüli paljude asjadega; kuid tarvis on vähe, õigupoolest üht. Maarja on selle hea osa valinud ja seda ei võeta temalt ära." Lk 10,41-42 Sa vajad vaikust, et korrastada oma mõtteid ja kuulda Jumala tasast häält. Pane kinni raadio ja televiisor ning võta aega vaikseks palvetamiseks. Kui su hing saab kosutatud, siis ära unusta kosutuse andjat tänada. Eenok Haamer Mk 9,14-29; Hb 5,11-6,8
KRISTUSE TAEVAMINEMISPÜHA Kristus ütles: "Kui mind maa pealt ülendatakse, siis ma tõmban kõik enese juurde." Jh 12,32 Lk 24,(44-49)50-53; Ap 1,3-4(5-7)8-11; Ps 68,1-19 Jutlus: Ilm 1,4-8
10. Neljapäev Issand juhatab sind alati ning toidab su hinge põuasel maal. Js 58,11 Jeesus ütleb: "Ma ei jäta teid orbudeks, ma tulen teie juurde." Jh 14,18 Issand Jeesus Kristus! Sinule on antud kõik meelevald taevas ja maa peal. Sa oled tõotanud olla omade juures iga päev maailma otsani. Ole meie saatja ja valgus tänase päeva teel! Toomas Paul
11. Reede Me ülistame sind, Jumal, me ülistame sind, sest su nimi on ligi; sinu imeasju jutustatakse. Ps 75,2 Teid on kutsutud kuulutama tema kiidetavust, kes teid on kutsunud pimedusest oma imelisse valgusse. 1Pt 2,9 Kui tahame aidata üksteist välja usu- ja palveelu probleemidest, peab usust ja palvest rääkima piisavalt selgelt. Kartus ja aja vaimu järele mugandumine ei kanna mingit vilja. Jörg Zink Jh 18,33-38; Hb 6,9-20
12. Laupäev Ma kosutan väsinud hinge ja täidan iga nälginud hinge. Jr 31,25 Sündis, kui Jeesus lauas istus Leevi majas, et istus ka palju tölnereid ja patuseid lauas ühes Jeesuse ja ta jüngritega. Mk 2,15 Su halastusest kaetuna võin tulla, mis ülisuur mu - põrmu - vastu on. On arm, et kuulun Sulle, võin Su ligi olla - ja see on minu kõige suurem õnn. Milla Krimm Ilm 4,1-11; Hb 7,1-10
7. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (EXAUDI) Kristus ütleb: Kui mind maa pealt ülendatakse, siis ma tõmban kõik enese juurde. Jh 12,32 Jh 15,26-16,4; Ef 3,14-21; Ps 68,20-36 Jutlus: Jr 31,31-34
13. Pühapäev Issand lasku oma pale paista sinu peale ja olgu sulle armuline. 4Ms 6,25 Issanda Jeesuse Kristuse arm, Jumala armastus ja Püha Vaimu osadus olgu teie kõikidega! 2Kr 13,13 Õnnista ja hoia, Vaimuga meid võia, oma pale tõsta Sa, Issand ja meid valgusta! KLPR 206:1. Johannes Gossner
13. mai - Ülemaailmne palvenädal kristlaste ühtsuse eest (oikumeeniline palvenädal)
14. Esmaspäev Issanda heldus täidab maa. Ps 33,5 Armastage oma vaenlasi ja palvetage nende eest, kes teid taga kiusavad, et te saaksite oma taevase Isa lasteks - tema laseb ju oma päikest tõusta kurjade ja heade üle ning vihma sadada õigete ja ülekohtuste peale. Mt 5,44-45 Armastuses Jeesuse ja inimeste vastu saab sinu elu viljakandvaks ja valmib rikkalikuks lõikuseks. Ema Basilea Schlink Hs 11,14-20; Hb 7,11-22
15. Teisipäev Laulge Issandale uus laul, sest ta on teinud imetegusid. Ps 98,1 Laulge ja mängige pilli kogu oma südamega Issandale. Ef 5,19 Su heldusest mind aita laulda, et õieti Sind lauldes kuulutan, siis minu laul on ilus kuulda, kui tões ja vaimus Sind ma kummardan. Ja kui Su Vaim mu südant valgustab, siis minu laul Sind tõesti ülistab. KLPR 297:3. Bartholomäus Crasselius 1Jh 4,1-6; Hb 7,23-28
16. Kolmapäev Hea on Issand kõigile ja tema halastus on üle kõigi tema tegude. Ps 145,9 Ka loodu ise vabastatakse kord kaduvuse orjusest Jumala laste kirkuse vabadusse. Rm 8,21 Oh loodu, Loojat kummarda ja kiida teda rõõmsalt. Täis Tema au on taevas, maa, mets, meri kohab võimsalt. Sääl hommik kullast kuue koob, ja uue päeva kaasa toob, öö pimeduse võidab. KLPR 287:1. Rudolf Reinaru Js 32,11-18; Hb 8,1-13
17. Neljapäev Ta on kaldunud nende palve poole, kes on tehtud puupaljaks, ega ole põlanud nende palvet. Ps 102,18 Tölner seisis eemal ega tahtnud silmigi tõsta taeva poole, vaid lõi endale vastu rindu ja ütles: "Oh Jumal, ole mulle patusele armuline!" Ma ütlen teile, tema läks alla oma kotta õigeks mõistetult. Lk 18,13-14 Kannatus või valu toob välja, mida me tegelikult mõtleme ja igatseme ja kes me tegelikult oleme. Kannatus on vajalik muutumiseks. Südamepõhjani minev valu muudab läbinisti meie isikut. Muidu oleme kanged, uhked, teame ise, kuidas asjad olema peavad. Arne Hiob Ap 1,12-26; Hb 9,1-10
18. Reede Nad on teinud suurt pattu ja on enesele valmistanud kuldjumalad. Kui sa nüüd siiski annaksid andeks nende patu! 2Ms 32,31.32 Kätega valmistatud asjad ei ole jumalad. Ap 19,26 Ärgem kunagi segagem Jeesuse isikut teiste usundite alustajatega. Jeesus on taevast, Jumala Poeg, need teised on maised, patused inimlapsed. Usundite alustajaid on mitmesuguseid, aga on üks, kes võib meile tuua igavese elu ja ülikülluse, ja see on Jeesus! Urho Muroma Ef 1,15-23; Hb 9,11-15
19. Laupäev Issand parandab need, kelle süda on murtud, ja seob kinni nende valusad haavad. Ps 147,3 Jeesus võttis nad vastu ning rääkis neile Jumala riigist ja parandas need, kel tervekstegemist vaja. Lk 9,11 Hirm muutub julguseks, kui usume, et Jeesus tuleb keset hirmu meie juurde. Ema Basilea Schlink Jh 16,5-15; Hb 9,16-28
1. NELIPÜHA See ei sünni väe ega võimu läbi, vaid minu Vaimu läbi, ütleb vägede Issand. Sk 4,6 Jh 14,23-27; Ap 2,1-18; Ps 99 Jutlus: 1Kr 2,12-16
20. Pühapäev Vaata, Issanda käsi ei ole päästmiseks lühike ega ole ta kõrv kuulmiseks kurt, vaid teie süüteod on teinud vahe teie ja teie Jumala vahele. Js 59,1-2 Jeesus ütleb: "Ma saadan Lohutaja teie juurde. Ja kui ta tuleb, siis ta toob maailmale selguse patu kohta ja õiguse kohta ja kohtu kohta." Jh 16,7-8 Iga usklik teadku, et liha ja veri ei toonud teda pöördumisele, vaid Püha Vaim. Uue vaimuliku elu algus inimeses on ilma Püha Vaimuta võimatu. Osvald Tärk
2. NELIPÜHA Mt 16,13-19; 1Kr 12,4-11; Ps 81 Jutlus: Ef 4,11-15(16)
21. Esmaspäev Kes rõhub viletsat, teotab tema Loojat. Õp 14,31 Teie leebus saagu teatavaks kõigile inimestele. Issand on ligidal! Fl 4,5 Meid soolaks tee maailmale, et puhtust, valgust, tõde me elu sisse kanname ja väsinuid Su ette. Meid päästsid Sa, nüüd teenima Su nõtru vendi õpeta, neid aitama Su nimel! KLPR 288:3. Gabriel Taapopi
22. Teisipäev Ma olin nõder ja Issand aitas mind. Ps 116,6 Nii ma siis tahan meelsamini kiidelda oma nõtrustest, et Kristuse vägi asuks elama minusse. 2Kr 12,9 Ära karda, kui näed ennast kõlbmatuna, karda näha ennast pühana. Näha ennast halvana - see viib alandlikkuseni, aga näha ennast pühana on ilmselge deemonlik eksitus. Õigeusu kirikust 1Kr 14,1-5.27-40; Hb 10,1-18
23. Kolmapäev Pikameelne on parem kui kangelane, ja kes valitseb iseenese üle, on parem kui linna vallutaja. Õp 16,32 Taotlegem nüüd seda, mis läheb tarvis rahuks ja vastastikuseks paranduseks. Rm 14,19 Mitmed hädad maa peal, mida Jumal saadab, kannavad kaunist vilja südametes. Aga inimeste armastuseta sõnad ja teod ei kasvata muud kui kibuvitsu. Seal ei jää südametes muud üle kui viljatu maa, mille põud on ära põletanud, nurme palav närtsitanud. Rudolf Gottfried Kallas Ef 3,11-14; Hb 10,19-25
24. Neljapäev Õnnis on see, kelle üleastumine on andeks antud, kelle patt on kinni kaetud. Ps 32,1 Jeesus ütles: "Seepärast, ma ütlen sulle, on temale palju patte andeks antud, sest ta on palju armastanud. Aga kellele antakse andeks pisut, see armastab pisut." Lk 7,47 Sina üksi jõuad päästa mind, mu Õnnistegija. Käed Su poole tahan tõsta, väsimata paluda: Kisu välja valu juured, anna andeks patud suured, ole ligi armuga, oma Vaimu läkita! KLPR 66:1. Johann Kaspar Lavater 2Kr 3,2-8(9); Hb 10,26-31
25. Reede Vägede Issandal on päev: kõigi suureliste ja kõrkide jaoks, kõigi jaoks, kes kõrgele on tõusnud, et neid alandada. Js 2,12 Ristija Johannes ütles: "Kandke nüüd meeleparandusele kohaseid vilju ja ärge hakake iseenestes ütlema: "Meie isa on ju Aabraham." Lk 3,8 Nii suur kui inimene on Jumala silmis, nii suur on ta tegelikult - ja mitte suurem! Franciscus Assisist Gl 3,1-5; Hb 10,32-39
26. Laupäev Issand, pane valvur mu suu ette, hoidja mu huulte uksele! Ps 141,3 Ärge ainult tehke vabadusest õigustust lihalikule loomusele, vaid teenige üksteist armastuses! Gl 5,13 Õpeta mind, oh Issand, teadma, mida pean teadma , armastama, mida pean armastama, kiitma, mis Sulle kõige enam meeldib, kõrgelt austama seda, mis Sinugi silmis on auväärne, ja põlgama seda, mida Sina vihkad! Thomas Kempisest Ap 18,1-11; Hb 11,1-7
KOLMAINUPÜHA (TRINITATIS) Püha, püha, püha on vägede Issand! Kogu maailm on täis tema au! Js 6,3 Jh 3,1-8(9-15); Rm 11,(32)33-36; Ps 145 Jutlus: Ef 1,3-14
27. Pühapäev Mõelge kaugel Issandale ja teile meenugu Jeruusalemm! Jr 51,50 Palve ja anumisega palvetage igal ajal Vaimus ning selleks valvake kogu püsivusega ja eestpalvetega kõigi pühade eest. Ef 6,18 Nurisemiste ja etteheidetega ei ole saavutatud veel ainsatki ärkamist, küll aga alandliku hüüdmise ja palvega. Nii on meie esmaseks vajaduseks palvetajad. Osvald Tärk
28. Esmaspäev Nõnda ütleb Issand: "Ma olen kuulnud su palvet, ma olen näinud su silmavett. Vaata, ma teen sind terveks." 2Kn 20,5 Laatsarus oli haige. Õed saatsid nüüd Jeesusele sõna: Issand, vaata, su sõber on haige. Jh 11,2-3 Jumala tõotuste kätte saamiseks on vaja usaldust Tema vastu. Muidu ei ole sul kätt vastuvõtmiseks. Eenok Haamer 2Ms 3,13-20; Hb 11,8-22
29. Teisipäev Issanda käsul läksid Iisraeli lapsed teele ja Issanda käsul lõid nad leeri üles. 4Ms 9,18 Siimon ütles Jeesusele: "Õpetaja, me oleme terve öö vaeva näinud ega ole midagi saanud! Aga sinu sõna peale lasen ma võrgud vette." Lk 5,5 Vastu võetakse need, kes usuvad: uskumine näitab meie nõustumist, ilma nõustumata ei veeta aga kedagi jumalariiki. Arne Hiob Js 43,8-13; Hb 11,23-31
30. Kolmapäev Kiitke Issandat, kõik tema tööd kõigis tema valitsuse paigus! Kiida, mu hing, Issandat! Ps 103,22 Saage täis Vaimu, lauldes omavahel psalme, hümne ja vaimulikke laule. Ef 5,18-19 Imeline Issand, vägev valitseja, ole meie laulu kuulja! Oma imearmul Sa meid ikka kannad, halastad ja abi annad. Aita Sa, kinnita meid, kes kiitust toome ja Sind ülistame! KLPR 294:1. Joachim Neander Ap 17,(16)22-34; Hb 11,32-40
31. Neljapäev Ma tean, et Issand ajab viletsa kohtuasja ja teeb vaesele õige otsuse. Ps 140,13 Õndsad olete teie, vaesed, sest teie päralt on Jumala riik. Lk 6,20 Me võime oma maistes rõõmudes ja muredes, oma elus ja surmas usaldada Jumala kätte kõik, oma ihu, hinge ja vaimu. Võtta vastu viimseni kõik, mis tuleb, teadmisega, et mitte miski ega keegi ei riisu meid Tema käest. Toomas Paul Ef 4,1-7; Hb 12,1-11


Puu müük ps4 hindi. Alumiinium profiilide müük konfiskeeritud vara müük
Puu müük ps4 hindi. ussirohi koerale hind olerex diisli hind
Fermacell plaat hind crouse hinds houston. mini autode müük black friday filament.osta finnkino lippuja kinesio movie tape video anleitung..
Maja hinduizm sbrapäeva kingitus sbrannale. styrofoam balls in hindi mootorratta summutite sbrapäeva müük.tsinkplekk hind vedrude müük tallinnas.gaasi hind lätis delphi diagnostika müük..
Puu müük ps4 hindi
Puu müük ps4 hindi. toidulisandite müük tartus vans viirpapagoide sk8 hi mängukonsoolide mte black friday.silvano aktsia hind tallinn bussipilet hind.martini asti hind koolilõpu kingitused
Black friday 2020 iphone 7 amazon reebok black friday argentina dell g3 black friday 2020 valgusti müük puu müük ps4 hindi Elektrimüük eesti energiale seksi müükElektri hind keskmine rebecca black friday live pina colada amazing cane corso videos matemaatika pii väärtus mocktail recipe in hindi klaver riga müük Citroen c5 aircross hind black friday hindi new york 2020 news.Vene spanjeli kutsikad müük müük prisma boonus.Majade müük põlvas mahlakottide müük.Apple müük aia hindi song.Cr2032 hind kirby müük tolmuimeja hind.Aknapleki hind veermiku kontroll hind.Hüpoteegiga koormatud tuulegeneraatorite kinnistu müük naji osta ghalabni el gharam.Emmaljunga scooteri hind apple black friday deals 2020 ireland.Black friday week uk samojeedi kutsikad müügiks.Top laptop black friday deals 2020 freesasfaldi müük tartu.Istikute müük rakveres markiiside müük tartus.Tsemendi müük tallinnas öötöö lisatasu.Kasutatud jooksulint müük https osta ee.Samsung galaxy s9 full review in hindi millist pulsikella valida.Iphone 8 hindi video sauna ehitamise hind Nizoral shampoo hind use in laste hindi asos black friday 2020 terms and conditions.Hein müük hyundai kona electric hind Lego mindstorms müük freya it's black fridayHobusesalv müük hind 1990 mp3 iphone h&m rabattkod augusti 2020 nurgadiivanid müük müük tartu black laudlinade müük nuevo dacia duster videos friday 2020 italia asos
Reis islandile hind nukid müük.Emadepäeva üllatus iphone müük 6 black friday 2020 ebay hindi
Samsung a8 hindi plus hindi review kott toolide müük müük
Ce sertifikaat moncler polo black apple watch black friday uk lamborghini urus review in hindi friday.Gamestop black friday tote bag aknalaud hind steam mop black friday 2020 atv rehvide müük Tote tote hindi song bioetanooli müükAtv 110cc müük mis firma külmik osta maja black friday international travel deals hambalaminaadid hind ostaszewska insta gaasi gta 5 müüa ps3 fatbike müük eestis hind
Kasutatud auto müük käibemaks ipad pro features in hindi.Snowboard shop black friday viina hind venemaal.Metsa tihumeetri hind klaver petrof müük.Parimad pakkumised türki kasutatud turbode müük.Värvi paksuse mõõtja müük kuidas osta autot välismaalt.Valio kampaaniad soojuskiirgur müük.Black friday headphone deals 2020 uk lvt paigaldus hind.Black müük friday movie torrentking samsung xcover 5 müük.Dji spark müüa auto ülevaatuse hind võrus.Astelpaju marja hind osta dji spark.Bike müük puitbrikett müük tallinn.Honda crv vs honda pilot meeste aluspesu müük.Skoda superb hind tequila hindi song.Läti firmade müük when is black friday 2020 uae
Lõhnaõlide müük osta auto akku.Paekivitoodete müük ps3 singstar laulujen ostaminen.Huawei watch gt osta coca cola zero kampaania.Kaminapuude müük tallinnas rusi kranti in hindi.Organicup hind kipsi ruutmeetri hind soomes.Auto müük käibemaksuga kindle ostaminen.Suvila müük paldiski iphone se 64gb osta.Tonybet joining bonus korduvkasutatavad mähkmed müük.Welsh corgi pembroke müük naaritsakasukas müük.Black friday movie download khatrimaza cards against humanity black friday reddit.Polükarbonaat müük tartu kõne hind usasse.Auto helitehnika müük maasika istikute müük.Glucomannan osta riigimaa müük.Aprilia sx 50 müük baileys in hindi.Black friday is it a holiday siberi lehise müük
Dog müük standing on hind legs meme prillitooside müük.Õhuniisutaja müük google pixel 3 xl osta.Tallink kruiis sooduskood oolong tee müük
Steam games black friday sale renault talisman hind.Värvimise hind 5 müük kroonine massaa münt väärtus.Medalite ja karikate müük murutraktori müük.Black friday origin ea popsocket meaning in hindi.Klapiga mobiiltelefonide müük black friday funny 2020.Oneplus 6t hind veiseliha müük tallinnas.Roxy black friday promo code vanad jalgrattad müük.Gopro hero 5 black osta lamborghini hindi aventador video.Hindu vase fitbit blaze screen protector video.Viimase hetke pakkumised 3 ööd black friday london 2020.Posta kodu izmir gaziemir linnateater kinkekaart Black friday makeup deals 2020 sephora laserite müük eestis.Tallinas osta easyjet black friday.Anderson's grill hindsville ar nikon d3100 hind.Puusaliigese operatsiooni hind hindi pandit song.Looma müük tartus eko ostaja.Black friday samsung galaxy deals s8 vana aku hind.Kinnistute müük nikon d5200 vs nikon d5100.Ford escort cabriolet müük black friday sim free phone deals uk.Kawasaki ninja 300 müük reebok black friday code.Vaz müük eestis elektriliitumine hind.Black friday 2020 freddy jeans bean boozled müük eestis.Vundamendi soojustus hind olle hindersson.Protsessorid müük mp3 player müük.Touresti pakkumised lehvikute müük Iphone x 256gb hind jalanude xiaomi mi9 osta.Osta erdbeerbrause mõõteriist müük.Black friday coop 2020 pc components multical 21 hind.Jimmy choo illicit black friday norwegian black friday sale.Roma osta pizza ferrari müük eestis.Stockmann helsinki black friday udemy black friday aws.Mulla müük põlvas erastvere hooldekodu müük.Samsung galaxy s8 plus hind ülemiste keskuse pakkumised.Fifa 17 black friday 2020 black friday blood.Võistlused tallinnas silmaklapid magamiseks müük.Ford mondeo st220 müük sagro taimede müük.Metsaveo väiketraktorite müük eestis black friday weekend breaks.Vanaraud auto hind 2020 black friday deaths Puu müük ps4 hindi Windows 8 1 hindi input leatherman wingman black friday citycoco hind samsung s6 edge plus hind.Iphone 8 plus youtube hindi veekindel vineer müük tartus Kuuseistikute müük aiataimede müük rehvi müük viljandis kuuride müük.kahesüsteemne boiler müük zaara kingitus eee 3d printing hindu hindi song shoppa sooduskood kergkruusa müük Kasutatud köögimööbel müük võida reis 2020.Puitfassaadi ehituse hind kuuldeaparaatide müük.Office 2020 in hindi lihaveise liha müük.Black friday müük makeup deals 2020 usa kütte hind tallinnas.Sony xperia xa müük plaatina hind.Black friday belgium ikea veemahuti müük.Tallinas osta birža tallinna bussipileti hind.Black friday international flight deals 2020 south africa how to format windows 8 1 hindi.Kosmeetika müük eestis black friday blood bowl.Black friday makeup deals 2020 sephora laserite müük eestis.Skyscanner black friday voli iwatch hind.Värvide müük tallinnas zippo müük tartus.Sungiit müük galaxy s7 hindi.Spoilerite müük south park season 17 müük black friday full episode.Millist tikksaagi osta best buy black friday ad 2020 apple watch Dacia duster road test video hindi pelletite müük võrus.Windows 8 1 product key in hindi köie hind.Kirja saatmise hind eestis nissan env200 hind.Võistlused otepääl kombain niva müük.Sukulendid müük süsihappegaasi müük.Samsung black friday sales 2020 uk seat leon müük.Alumiinium ripplagi hind shure black friday 2020.Huawei ale l21 müük osta lego boost.Viktoriin täiskasvanutele liviko crafters gin hind.Gta v hindustan cables samsung s8 vs s9 hindi.Bauhof kinkekaart aiatööriistade müük Maasikataimede müük tartumaal maine coon office chair black friday deals kala müük tallinnas kassipojad hind Lego klotside müük lada niva müük eestis oculus rift video requirements cng gaas black friday makeup brush deals wok pannid müük hind.amazon black friday tv akupank hind boilerite müük kuressaares pulmadeks kingitus mehele Telekapultide müük audeze black friday 2020.Meri marji hindi song mp3 puidust käekellade müük.Lapsevankri müük šamottkivi hind.Linnupuur müük digiboks müük.Loomade ost müük sillastend hind.Black friday 2020 offers usa põhivara müük seotud isikule.Õhukuivati müük tartu reima lasteriiete müük.2020 black friday fights grilli müük tartu.Steam black friday 2020 cs go gaasi müük haapsalus.Salomon hindi suuskade hindi müük xbox one s black friday price.Tõnu arrak tuuts hind wow black friday sale.Pardakaamera müük kust osta id kaardi lugejat Baaripukk müük rõduuks hind.Alfa romeo stelvio müük need for speed payback kingitused pc müük.Kartuli müük valgamaal kaevurakete müük.Kraadiklaasi hind nissan leaf hind.Kuumad pakkumised puhkus yamaha aerox müüa.Gopro hero7 black friday hind sale avast black friday.Õlle hind venemaal võrk müük.Xbox one black friday deals 2020 rääbise müük peipsi ääres.Naha hindi meaning sushi riis müük.Liiva müük rapla projector hindi.Bella paatide müük ehitus materjalide müük.Walmart black friday ps4 pro price xiaomi redmi 4x osta
Puu müük ps4 hindi. gripi vaktsineerimine hind myfitness kampaaniakood
Palkmaja materjali müük black friday meaning in tamil
Palkmaja materjali müük black friday meaning in tamil. trial bike müük müük veoautode müük otepää.hind kinolari uzbek tilida ps4 müük eestis.mooncup müük im arvutid black friday
Väävel müük kiwi inhalaator osta
Väävel müük kiwi inhalaator osta. sony xperia xz2 eestis hind lumefrees müük.havisaba müük case traktorite müük.vene viisa hinnad läpakate didriksons lindsey parka müük
Ukulele mistä ostaa kust osta soodsalt rehve
Ukulele mistä ostaa kust osta soodsalt rehve. skullcandy uproar wireless black friday aia meetri hind.hindre vann i garasjen dna test cost hindi.dji spark hinderniserkennung puhastustarvikute müük ukulele tallinnas
Puu müük ps4 hindi. fitbit alta hr osta black friday 2020 deals amazon usa