Märjamaa valla heakorraeeskiri – Riigi Teataja
Märjamaa valla heakorraeeskiri
Märjamaa valla heakorraeeskiri - sisukord
§ 2 Heakorraeeskirja eesmärk ja ulatus
§ 3 Heakorra nõuded
§ 4 Märjamaa valla omandis oleval maa-alal või avalikus kohas heakorra tagamise täiendavad nõuded
§ 5 Heakorra tagamine
3 KOORMISE KEHTESTAMINE
§ 6 Koormise olemus
§ 7 Koormise ulatus, täitmise tingimused ja kord
§ 8 Koormise täitmine teise isiku poolt
§ 9 Koormise täitmise asendamine vallaeelarvesse raha maksmisega
§ 10 Riiklik järelevalve
§ 12 Määruste kehtestuks tunnistamine
RT IV, 27.11.2018, 5
Vastu võetud 20.11.2018 nr 48
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktide 4 ja 361 ning § 36 lõigete 2-4 alusel.
(1) Märjamaa valla heakorraeeskirja (edaspidi nimetatud heakorraeeskiri) eesmärk on tagada valla haldusterritooriumil puhtus, heakord ja säästev elukeskkond.
(2) Heakorraeeskirja kohaldatakse kooskõlas Märjamaa valla jäätmehoolduseeskirjaga, Märjamaa valla kaevetööde eeskirjaga, Märjamaa valla koerte ja kasside pidamise eeskirjaga, puu raieloa andmise tingimuste ja korraga, välireklaami paigaldamise eeskirjaga Märjamaa vallas ning teiste õigusaktidega.
(3) Heakorraeeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile Märjamaa valla haldusterritooriumil elavatele, viibivatele ja tegutsevatele füüsilistele ning juriidilistele isikutele, samuti omanike poolt asja valdama või kasutama volitatud isikutele.
§ 2. Heakorraeeskirja eesmärk ja ulatus
(1) Heakorraeeskirjaga kehtestatakse kvaliteedimäär ja nõuete kogum, et tagada õigushüvede ja isikute põhiseaduslike ning subjektiivsete õiguste kaitstus (õigus elu ja tervise kaitsele, õigus omandi kaitsele, õigus ohutule liiklemisele jne) ning kohustuste täitmine (igaüks on kohustatud säästma elu- ja looduskeskkonda).
(2) Heakorra nõuded on kehtestatud keskkonnasaaste ning tulekahju ohu ennetamiseks, keskkonnaseisundi ning inimeste elu ja tervise kaitseks ning eeskätt tiheasustusaladel (alev, külakeskus) visuaalselt esteetilise ruumilise keskkonna tagamiseks.
(3) Heakorra nõudeid tuleb täita Märjamaa valla haldusterritooriumil avalikes kohtades ning juriidilise või füüsilise isiku omandis, valduses ja kasutuses olevatel maa-aladel. Avalik koht määruse mõistes on määratlemata isikute ringile kasutamiseks antud või määratlemata isikute ringi kasutuses olev maa-ala, ehitis, ruum või selle osa, samuti ühissõiduk.
(4) Heakorra nõudeid ei kohaldata põllumaale, metsamaale, metsa tunnustega maa-aladele ja looduslikele maa-aladele.
§ 3. Heakorra nõuded
Määruse § 2 lõikes 3 sätestatud maa-alal on heakorra tagamiseks vajalik:
1) muru või muu rohtkatte, v.a põllu-, heina- ja metsamaa, niitmine selliselt, et selle kõrgus maapinnast ei ületaks 15 cm;
2) heki hooldamine;
3) põõsa- ja puuokste kärpimine osas, mis varjavad liikluskorraldusvahendit või takistavad jalakäijate ja/või sõidukite liiklust;
4) puudelt ja/või põõsastelt langenud lehtede koristamine;
5) kuivanud või murdumisohtlike puuokste eemaldamine;
6) jäätmete koristamine;
7) kinnistul paikneva hoone katuse ja/või räästa külge kogunenud varisemisohtliku lume ja/või jää eemaldamine kohtades, kus see võib kujutada ohtu inimestele ja varale ning tagama nende tööde tegemise ajal ohutuse, tähistades vajadusel eelnevalt ohtliku töötsooni;
8) avalikes kohtades treppide ja läbipääsude hoidmine puhtana prahist, lumest ja jääst ning vajadusel libedusetõrje teostamine;
9) ehitiste seintelt või piiretelt omavoliliselt paigaldatud kuulutused, teated ja reklaami ning kirjutised, kritseldused, grafiti jm kõrvaldamine;
10) loomakasvatushoone ja rajatise vastavuse tagamine tervisekaitse- ja keskkonnanõuetele, nimetatud ehitiste ümbruse korras hoidmine ja nende saastumise vältimine virtsa ja sõnnikuga.
11) koristada kinnistult selle üldist välisilmet rikkuvad puud, põõsad või võsa.
§ 4. Märjamaa valla omandis oleval maa-alal või avalikus kohas heakorra tagamise täiendavad nõuded
(1) Märjamaa valla omandis oleval maa-ala või avaliku koha prahistamise vältimiseks ning aladele jäätmete viskamise või korraldamata kogumise ennetamiseks tuleb maa-aladele paigaldada piisava sageduse ning suurusega jäätmete kogumise kastid või konteinerid.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 märgitud maa-alal on Märjamaa valla ametiasutuse või territooriumi valdava Märjamaa Vallavalitsuse hallatava asutuse loal lubatud ajutiselt ladustada või maha laadida suuremõõtmelisi esemeid, metsa- või saematerjali, tahket kütust, ehitusmaterjali jms, kui vastava tegevusega:
1) ei tekitata kahju ümbritsevale keskkonnale;
2) ei häirita ega takistata liiklust;
3) ei seata ohtu isikute elu ja tervist.
(3) Ajutiselt maa-alale paigaldatud esemed tuleb territooriumi valdajaga kokku lepitud ajaks teisaldada ning laadimistööde käigus rikutud maa-ala heakorrastada 7 kalendripäeva jooksul alates esemete ümberpaigutamisest.
(4) Heakorra nõuete tagamiseks on keelatud:
1) haljasalade, teekatte, inventari, puude, põõsaste ja rohttaimede lõhkumine, kahjustamine või mittesihipärane kasutamine;
2) liiva või muu puistematerjali või prahi kuhjamine sõidu- või kõnniteele, puude ümber või tänavaga piirnevale haljasalale või mujale selleks mitteettenähtud kohta;
3) omavoliliselt teadete või kuulutuste väljapanemine selleks mitte ettenähtud kohta;
4) muu heakorra nõudeid rikkuv tegevus, mis läheb vastuollu käesoleva eeskirja mõttega.
§ 5. Heakorra tagamine
(1) Avalikes kohtades korraldab heakorra tagamise Märjamaa vald. Märjamaa valla ametiasutuse ja Märjamaa Vallavalitsuse hallatavate asutuste valduses olevatel maa-aladel tagab määruses sätestatud heakorranõuete täitmise vastav hallatav asutus.
(2) Kinnistul, isiku valduses ja kasutuses oleval territooriumil, tagatakse heakorra nõuete täitmine määrusega kehtestatud koormisega.
3. peatükk KOORMISE KEHTESTAMINE
§ 6. Koormise olemus
Koormis on füüsilisele ja juriidilisele isikule, kes on Märjamaa vallas asuva kinnisasja omanik või kes Märjamaa vallas lepingulisest suhtest tulenevalt kasutab ja valdab maa-ala (edaspidi nimetatud kohustatud isik), kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 36 lõike 3 alusel kehtestatud kohustus teha töid Märjamaa valla heakorraeeskirja täitmiseks.
§ 7. Koormise ulatus, täitmise tingimused ja kord
(1) Kohustatud isik peab oma kulul tegema tööd, mis tagab tema omandis või valduses ja kasutuses oleval kinnistul heakorranõuete täitmise.
(2) Koormis tuleb täita 3 tööpäeva jooksul ajast, mil kohustatud isikule sai teatavaks asjaolu, et heakorranõue või nõuded ei ole täidetud.
(3) Kui ametiasutus on ükskõik millisel viisil juhtinud kohustatud isiku tähelepanu asjaolule, et kohustatud isik ei ole heakorranõudeid täitnud, tuleb koormis täita ametiasutusega kokku lepitud aja jooksul või hiljemalt 3 tööpäeva jooksul ametiasutuse tehtud tähelepanekust arvates.
§ 8. Koormise täitmine teise isiku poolt
Kohustatud isik võib oma arvel lasta koormise täita teisel isikul, kuid jääb ise koormise täitmise eest vastutavaks.
§ 9. Koormise täitmise asendamine vallaeelarvesse raha maksmisega
(1) Kohustatud isik võib taotleda Märjamaa Vallavolikogult (edaspidi vallavolikogu) luba maksta koormise täitmise tagamiseks raha. Koormise isikliku täitmise asendamine koormise täitmiseks raha maksmisega peab olema põhjendatud asjaoludega, miks isik ise ei ole võimeline või ei saa koormist isiklikult täita.
(2) Luba asendada koormise täitmine vallaeelarvesse koormise täitmiseks raha maksmisega antakse kuni üheks eelarveaastaks (1. jaanuarist 31. detsembrini) ning taotlus selleks tuleb esitada hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 1. oktoobriks.
(3) Taotlus koormise kohustuse asendamiseks koormise täitmiseks vajaliku rahasumma maksmisega esitatakse ametiasutusele.
Taotluses märgitakse
1) koormiskohustusega isiku (taotluse esitaja) nimi, sünniaeg või isikukood; juriidilise isiku puhul nimetus, registrikood ja esindusõigusega isiku nimi;
2) koormiskohustusega ala aadress või asukoht;
3) põhjus koormise täitmise asendamiseks raha maksmisega;
4) vajadusel periood, mille jooksul soovitakse koormise täitmine asendada raha maksmisega;
5) taotluse esitaja allkiri.
(4) Ametiasutus selgitab taotluses märgitud asjaoludest lähtuvalt välja koormise täitmiseks vajalike tööde maksumuse. Hinna väljaselgitamiseks tuleb vähemalt kolmelt heakorra- või puhastustöid teostavalt ettevõtjalt võtta hinnapakkumised. Koormise täitmise maksumuse hindamiskriteeriumiks on odavaim koormise täitmiseks vajalike tööde hind.
(5) Koormise täitmise rahaga asendamise eeldatavast maksumusest teavitab ametiasutus taotluse esitajat. Kui taotluse esitaja on nõus hindamiskriteeriumide alusel välja selgitatud eeldatava hinna tasumisega, esitab ta selleks ametiasutusele kirjaliku kinnituse.
(6) Taotlus koos koormise täitmise eeldatava hinnaga esitatakse vallavolikogule, kes otsustab koormise täitmise asendamise raha maksmisega, vormistades selle otsusega. Otsuses märgitakse muu hulgas koormise asendamiseks makstava raha vallaeelarvesse tasumise kord. Taotlejaga kokkuleppel makstakse raha kas ühe makse või perioodiliste maksetena.
(7) Ametiasutusel on kohustus pidada arvestust alade üle, kus koormise täitmine on asendatud vallaeelarvesse raha maksmisega.
§ 10. Riiklik järelevalve
Riiklikku järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad vallavalitsus, Keskkonnainspektsioon ja Politsei- ja Piirivalveamet vastavalt oma pädevusele.
(1) Koormise täitmata jätmise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 662 alusel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud väärteo kohtuväline menetleja on ametiasutuse järelevalvespetsialist või muu ametiasutuse määratud või volitatud ametnik.
§ 12. Määruste kehtestuks tunnistamine
(1) Tunnistatakse kehtetuks Märjamaa Vallavolikogu 20.11.2001 määrusega nr 18 kinnitatud „Märjamaa valla heakorra eeskiri“.
(2) Tunnistatakse kehtetuks Vigala Vallavolikogu 29.05.2014 määrus nr 7 „Vigala valla heakorra ja avaliku üritamise korraldamise eeskiri“.


Tallinna linna omandis olevatele kinnisasjadele isiklike kasutusõiguste seadmine Elering ASi kasuks
Tallinna Linnavalitsus 06.12.2017 korraldus number 1883
1883-k
Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 54 lg 2, asjaõigusseaduse § 61, § 641, § 1581 lg-te 1 ja 11, § 1582 lg 1, § 179 lg 1, § 225, § 226 lg 2, § 228, § 250, asjaõigusseaduse rakendamise seaduse § 154 lg 1, elektroonilise side seaduse § 1 lg 2, § 2 p 8, ehitusseadustiku § 70, § 78, § 80 lg 2 alusel ja kooskõlas majandus- ja taristuministri 25. juuni 2015 määruse nr 73 „Ehitise kaitsevööndi ulatus, kaitsevööndis tegutsemise kord ja kaitsevööndi tähistusele esitatavad nõuded” § 1 lg 1 p-ga 4 ja § 14 p-ga 1, Tallinna Linnavolikogu 4. novembri 2010 määrusega nr 51 „Linna kinnisasja reaalservituudi ja isikliku kasutusõigusega koormamise kord” ning tulenevalt Elering AS volitatud esindaja 14. novembri 2017 avaldusest nr 19-2/2017/64
1. Seada isiklikud kasutusõigused tähtajaga 50 aastat Elering ASi (äriregistri kood 11022625, aadress Kadaka tee 42, Tallinn 12915), edaspidi õigustatud isik, kasuks Tallinna linna omandis olevatele järgmistele kinnisasjadele korralduse lisas 1 nimetatud ning alljärgnevate tingimustega:
1.1 Kadaka tee T2 kinnisasjale Mustamäe linnaosas (kinnistusregistriosa nr 24378101, katastritunnus 78405:502:0145, pindala 39860 m2, sihtotstarve transpordimaa, kinnisasja koormavad Elektrilevi OÜ, Elering ASi ja AKTSIASELTSI TALLINNA VESI kasuks seatud isiklikud kasutusõigused, maa valitseja Tallinna Kommunaalamet):
1.1.1 isikliku kasutusõiguse ala pindala on 128 m2, mis on korralduse lisaks 2 oleval skeemil tähistatud viirutusega;
1.1.2 isikliku kasutusõiguse tasu on 1,28 eurot aastas;
1.2 Kadaka tee T3 kinnisasjale Mustamäe linnaosas (kinnistusregistriosa nr 24874501, katastritunnus 78405:502:0147, pindala 26902 m2, sihtotstarve transpordimaa, kinnisasja koormavad AKTSIASELTSI TALLINNA VESI ja Elektrilevi OÜ kasuks seatud isiklikud kasutusõigused, maa valitseja Tallinna Kommunaalamet):
1.2.1 isikliku kasutusõiguse ala pindala on 41 m2, mis on korralduse lisaks 2 oleval skeemil tähistatud viirutusega;
1.2.2 isikliku kasutusõiguse tasu on 0,41 eurot aastas.
2. Isiklike kasutusõiguste esemeteks on korralduse punktis 1 nimetatud kinnisasjadel sidekanalisatsioon, edaspidi tehnorajatis.
3. Tallinna Linnavaraametil:
3.1 korraldada isiklike kasutusõiguste seadmiste võlaõigusliku lepingu ja asjaõiguslepingu sõlmimine;
3.2 teha korraldus teatavaks Elering ASile, Elektrilevi OÜle, AKTSIASELTSILE TALLINNA VESI ja Tallinna Kommunaalametile.
4. Korraldust on võimalik vaidlustada Tallinna Halduskohtus (Pärnu mnt 7, Tallinn 15082) 30 päeva jooksul arvates korralduse teatavakstegemisest.


Müsteerium: 2017
Aasta viimane päev võttis 2017. aasta vahvasti kokku.
Käisime Pärnumaal kanuudega sõitmas. Nii nagu 365-le päevale tagasi vaadates saab tõdeda, nii oli ka vee peal. Kord olid puud takistusena põiki ees ja tuli kas alt läbi pugeda või üle ronida. Ühel hetkel oli vool kiire ja sõiduk vuhises mööda vulisevat vett, siis jällegi oli vesi tasane ja liikumine rahulik liuglemine. Suurima üllatuse pakkusid koprad, kelle ehitustööna võimas tamm valmis.
Ent vaatamata kõigele oli sõit lõbus ja elamusterohke. Päev tuulevaikne ja veidi peale üheksat tõusis taevasse erkpunane/oranž päike, mis väljas askeldajaid paitas. Ükski takistus - isegi kui see esmapilgul teisiti näis - ei olnud ületamatu.
Nii oli ka aastaga 2017, mille kaane võin rahuliku südamega sulgeda.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 17:29 Kommentaare ei ole:
Emmaste osavallakogu koosolek. 27.12.17
Osavallakogu esimehe valimine.
Katrin Visnapuu 5 häält, Tiit Paulus 1 hääl.
Osavallakogu aseesimehe valimine.
Anne-Mall Reinu 6 häält.
Osavallavanema kandidaadile kooskõlastuse andmine.
5 poolt, 1 vastu.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 17:30 Kommentaare ei ole:
Ma ei ole suur jõulupühade sõber. Mul on oma teatud ootused neile pühadele ja tänapäevane norm väga ei vasta sellele. Tõsi, nii nagu paljude muude teemadega, on ka siin alternatiivseid arenguid. Ehk et kogu maailm ei torma üheskoos "ikka rohkem ja suuremaid/kallimaid kingitusi" hulluse poole.
Aga täna saan neile pühadele, mis kristliku kalendri järgi küll veel läbi ei ole, positiivselt tagasi vaadata.
Olid rahulikud ja mõnusad päevad. Lähtusid mõtteviisist et kõige paremad kingitused on need, mida sa silmaga ei näe ja käega katsuda ei saa.
Sekka mahtus ka käegakatsutavaid asju. Aga nii, et sellesse saab vaid rõõmsalt suhtuda. Näiteks kui 24nda õhtul küla vahel jalutasime, siis peatus meie juures auto ja andis üle miniatuurse kuusepuu. Päris kuusepuu. Kuusest voolitud. Väga vahva üllatus.
Samal õhtul jõudsime ka kirikus käia. Päris jõuluõhtul ei olnud ma seda aastaid teinud. Ja inimesi oli palju. Tegelikult on üldse Hiiumaal hetkel inimesi palju.
Silkamas jõudsin ka käia. Ehk et 25ndal tegin tosin kilomeetrit jooksusammul. Ning kohe lähen teen teise ringi.
Pealelõunal ootab ees koosolek ning homme tantsurühma jõuluüritus. Ülikooli asjadega on ka üpris kenasti kulgenud. Seega võib aastale joone alla tõmmata küll.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 11:54 Kommentaare ei ole:
Hiiumaa Vallavolikogu kuues istung
Vahepealse perioodi märksõna eelarve, et järgmise nädala lõpus see volikogule üle anda. SA Kärdla Sadama nõukogu ei nõustunud tagasimakse nõudega, see vastus edastatakse EASile.
2. Toimetulekutoetuse määramisel eluruumi eluasemekulude piirmäärade kehtestamine - II lugemine
Suunata teisele lugemisele
Tiit Paulus tegi ettepaneku katkestada esimene lugemine ja viia teisele lugemisele
8 poolt, 12 vastu
Võtta eelnõu vastu koos tehtud muudatusettepanekuga
Inge Talts tegi ettepaneku lükata eelnõu tagasi
5 poolt, 12 vastu, 3 erapooletud
Võtta eelnõu vastu
18 poolt, 2 vastu
Kärdla osavallakogu teise volikogu liikme selgitamiseks tõmmati liisku Aivari ja Inge vahel. Liisk langes Inge Taltsi kasuks.
Nimetatud konsensuslikult, hääletamata. Üldkoosoleku liikmed Reili Rand, asendaja Monika Pihlak ja Aivar Viidik, asendaja Riho Rahuoja. Volikogus Aivar ja Reili
Hiiu valla raamatukogu - Aivar Viidik
Hiiumaa noorsootöökeskus - Liisi Mäeumbaed
Emmaste raamatukogu - Hergo Tasuja, Tiit Paulus, Jüri Preobraženski
17 poolt, 3 erapooletud
Katkestada lugemine, jätkata järgmisel istungil
Enim hääli kogunu esimeheks, teine aseesimeheks
eelarve- ja majanduskomisjon - Omar Jõpiselg 12, Tarmo Mänd 9 häält
kultuuri- ja turismikomisjon - Toomas Kokovkin 13, Artur Valk 8 häält
haridus-, spordi- ja noorsootöö komisjon - Hannes Maasel 13, Antti Leigri 8 häält
sotsiaal- ja tervishoiukomisjon - Liisi Mäeumbaed 12, Toomas Remmelkoor 9 häält
keskkonna- ja ehituskomisjon - Kristjan Ojasoo 12, Tiit Paulus 9 häält
Kui volikogu istungi algus oli paljulubav, siis töökorra arutelu kippus ootuspäraselt venima. Lõpuks, umbes siis, kui kolm tundi juba täis tiksunud või kohe täis tiksumas oli, võtsime aja maha ehk volikogu suunas eelnõu kolmandale lugemisele.
Viimased päevakorrapunktid olid uute komisjonide kinnitamine ja esimeeste valimine. Seal kulus veel tunnike, ent seda pelgalt protseduurireeglite pärast. Salajane hääletamine.
Huvitav on, et mõned volikogu liikmed sihipäraselt hoiduvad töökohustustest ja vastutusest. Kommenteerida, kritiseerida - jah; panustada - ei.
Komisjoni esimeeste valimiseks tuli moodustada valimiskomisjon. Seda rolli pakuti Arturile (kes kritiseerima on küll kõva mees), aga ka Tarmole. Loobusid.
Kirjutan veidi lahti oma mõtet, sest ilmselt kõik ei kuula volikogu istungi lindistusi või loe protokolle sõna-sõnalt läbi.
Valimiskomisjoni moodustamisele eelnes ühe eelmisel korral seda ülesannet täitnud inimese sõnavõtt. Ta loobus seda sel korral tegemast, viidates eelmisel korral kaasnenud kommentaaridele - kahjuks läks Artur seal kohati ka isiklikuks. Sõnavõtus pakkuski ta välja, et kritiseerimise asemel võiks Artur ise kaasa lüüa. Seda ta ei soovinud.
Siit minu paralleel. Kui sellise lihtsa asja puhul nagu valimiskomisjon valitakse tee - ma parem kommenteerin ja õpetan kõrvalt, kuidas asjad olema peaks, selle asemel, et ise ette näidata. Siis miks ma peaks arvama, et see ei kehti ka mujal?
Nagu hääletustulemusest näha, siis on opositsiooni sees ebakõlad. Ehk Artur ja Antti ei leidnud kogu opositsiooni toetust.
Samas - kas süüdi on pühadeaja lähedus või miski muu - oli üldine istungi toon eelmistest konstruktiivsem.
Tegelikult ei ole põhiküsimus üldse see, kas on Hanno või on Kaja. Mida teevad Kristen, Rosimannused ja teised susserdajad - lõpetavad õõnestamise või ei asu koostööle - on hoopis olulisem küsimus partei tuleviku jaoks.
Artur Valk kirjutas tänasesse Hiiu Lehte arvamusloo. Iseenesest ei vajaks see nii suurt tähelepanu, kuna sisaldab mitmeid faktivigu. Et mulle selles aga sõnu suhu pannakse, vastan.
Artur kirjutab: "Hergo Tasuja kirjutas mõni aeg tagasi Hiiu Lehes, et koalitsioon on olnud suuremeelne ja andnud komisjonide aseesimeeste kohad opositsioonile."
Minu arvamuslugu on siin ning Arturi poolt vääralt tsiteeritud/tõlgendatud lõik selline:
"Volikogus tasakaal
Samamoodi toimiti komisjonidega – koalitsiooni liige juhib komisjoni ning opositsiooni liige täidab aseesimehe rolli. Lisaks usaldati kontrollorgani ehk revisjonikomisjoni moodustamine täielikult opositsioonile."
Ei ole juttu suuremeelsusest koalitsiooni poolt. Kohtade jagamisest on juttu revisjonikomisjoni osas ja see vastab tõele, kuna koalitsioon ei esitanud kandidaate. Muus osas on juttu volikogust tervikuna
Mis mind kurvaks teeb, on see, et kui ma lootsin ja uskusin, et opositsioon teeb tööd parema Hiiumaa nimel, siis Arturi väitel see nii ei ole. "Opositsioon on väga motiveeritud ja on arvamusel, et volikogu koosseis lubab luua ka teistsuguseid koalitsioone. Selle nimel ka tegutsetakse," kirjutab ta. Ehk töö käib mitte selle nimel, et anda panus uue valla üles ehitamisse, aga et kuidas koalitsioonile võimalikult palju kaikaid kodaratesse loopida. Kahju.
Ja tegelikult ongi loost selgelt paista isiklikku pettumust. Õnneks on ees jõuluaeg ja aastavahetus. Ehk on siis võimalik rahuneda? Kogunenud muredest lahti lasta ja kergemalt edasi elada. Keskenduda volikogus mitte opositsioon-koalitsioon rindejoone loomisele, vaid sisule ehk kuidas Hiiumaa vald võimalikult tõhusalt toimima hakkaks. Nii nagu ta viimases lõigus kirjutab: "Sooviksin, et oleks vähem ärapanemist," ning mille osas peavad kõik osapooled panuse andma.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 16:24 Kommentaare ei ole:
Veidi üle kahe aasta olen Nissaniga sõitnud ja kaks korda on tulnud esiklaas ära vahetada. Kasko on ikka hea variant. Klaas ja töö kokku teeb pea pooltuhat eurot. Ja Eurostautot kiidan ka, kiirelt ja mugavalt olen mõlemad korrad klaasi ära vahetada saanud. Selgelt on arvestatud ka minu elukohaga ehk teeninduseks sain just endale sobiva päeva ja aja valida, et mugav saarelt tulla oleks.
Hiiumaa valla osavaldade põhimäärus
§ 1. Osavalla nimi (1) Osavald on Hiiumaa valla (edaspidi vald) maa-alal ja koosseisus Hiiumaa Vallavolikogu (edaspidi volikogu) kinnitatud osavalla põhimääruse alusel tegutsev üksus, mille eesmärk on kohaliku initsiatiivi ja identiteedi hoidmine, kohaliku omavalitsuse üksuse elanike kaasamine kohaliku elu küsimuste otsustamisse ning piirkondlike huvide esindamine valla ülesannete täitmisel. (2) Hiiumaa osavallad on Emmaste osavald, Käina osavald, Kärdla osavald, Kõrgessaare osavald ja Pühalepa osavald (edaspidi eraldi osavald ja ühiselt osavallad).
§ 2. Osavalla esinduskogu, ametiasutus ja ametiasutuse hallatavad asutused (1) Osavalla elanike esinduskogu on osavallakogu, mis moodustatakse selles põhimääruses sätestatud korras. (2) Osavalla tegevuse korraldamiseks ning kodanikulähedase teenuse osutamiseks moodustatakse valla ametiasutusena osavalla valitsus (edaspidi osavalla ametiasutus). (3) Osavalla territooriumil tegutsevad osavalla ametiasutuse hallatavad asutused.
§ 3. Osavalla pädevus (1) Valla ja osavalla arendamiseks ning kvaliteetse ja kättesaadava teenuse osutamiseks lahendab osavald talle õigusaktiga pandud ülesandeid järgmistes valdkondades: 1) piirkonnatasandi arendustegevus ja koostöö kodanike ühendustega; 2) sotsiaalhoolekanne; 3) registritoimingud, asjaajamine ja õigusalane nõustamine; 4) ehitus, maa ja planeeringute alane nõustamine ja asjaajamine; 5) osavalla territooriumil asuva vallavara ja osavallale eraldatud eelarveliste vahendite valdamine, kasutamine ja käsutamine; 6) vallavara haldamine ja majandamine, sh haridusasutuse majandamine; 7) noorsootöö, kultuuri, spordi ja vaba aja veetmise korraldamine; 8) elamu- ja kommunaalmajandus; 9) heakord ja haljastus. (2) Osavald lahendab oma territooriumil ka teisi talle valla õigusaktidega pandud ülesandeid.
§ 4. Osavalla eelarvelised vahendid (1) Osavallal on valla eelarve osana iseseisev eelarve oma ülesannete täitmiseks ja tema pädevuses olevate otsuste, sh rahastamisotsuste tegemiseks. (2) Osavalla jooksva aasta põhitegevuse tulude ja kulude vahe viiakse üle osavalla järgmise aasta eelarvesse.
2. peatükk Osavallad ja sümbolid
§ 5. Emmaste osavald (1) Emmaste osavallas on 43 küla: Emmaste, Emmaste-Kurisu, Emmaste-Selja, Haldi, Haldreka, Harju, Hindu, Härma, Jausa, Kabuna, Kaderna, Kitsa, Kuusiku, Kõmmusselja, Külaküla, Külama, Laartsa, Lassi, Leisu, Lepiku, Metsalauka, Metsapere, Muda, Mänspe, Nurste, Ole, Prassi, Prähnu, Pärna, Rannaküla, Reheselja, Riidaküla, Sepaste, Sinima, Sõru, Tilga, Tohvri, Tärkma, Ulja, Valgu, Vanamõisa, Viiri ja Õngu. (2) Emmaste osavalla vapil on sinisel väljal langetatud lainelõikeline palk, selle kohal vasakule suunduv kahemastiline purjelaev (kaljas). Mõlemad kujundid vapil on hõbedased. (3) Emmaste osavalla lipp on ristkülikukujuline, mille külgede suhe on 7:11. Valge-sinise lipuvälja poolitab diagonaalselt lainejoon.
§ 6. Kärdla osavald (1) Kärdla osavald asub Kärdla vallasisese linna territooriumil. (2) Kärdla osavalla vapil on sinisel, alt teravaotsalisel kilbil neli hõbedast vasakult paremale rulluvat merelainet ja nende kohal paremalt vasakule lendav hõbekajakas. (3) Kärdla osavalla lipp on ristkülikukujuline, mille külgede suhe on 1:2 ja suurus 800 × 1600 mm. Lipp koosneb neljast horisontaalsest võrdse laiusega värvilaiust. Ülalt esimene ja kolmas laid on valged, teine ja neljas rukkilillesinised.
§ 7. Käina osavald (1) Käina osavallas on Käina alevik ja 34 küla: Aadma, Allika, Esiküla, Jõeküla, Kaasiku Kaigutsi, Kassari, Kleemu, Kogri, Kolga, Kuriste, Laheküla, Lelu, Ligema, Luguse, Moka, Mäeküla Mäeltse, Männamaa, Nasva, Niidiküla, Nõmme, Nõmmerga, Orjaku, Putkaste, Pärnselja, Ristivälja, Selja, Taguküla, Taterma, Utu, Vaemla, Villemi ja Ühtri. (2) Käina osavalla vapil on rohelisel kilbil selle alumisest servast tõusev kuldne viljapea, mille kohal kõrvuti kaks hõbedast õllekappa. (3) Käina osavalla lipp koosneb kahest osast ning selle külgede suhe on 7:11. Vardapoolne 6 ühiku pikkune osa on roheline ja sellel on alumisest servast tõusev kollane viljapea, mille kohal kaks valget õllekappa. Lipu täisnurksest osast lähtuvad kolm valget kiilu.
§ 8. Pühalepa osavald (1) Pühalepa osavallas on 47 küla: Ala, Aruküla, Hagaste, Hausma, Hellamaa, Heltermaa, Hiiessaare, Hilleste, Kalgi, Kerema, Kõlunõmme, Kukka, Kuri, Leerimetsa, Linnumäe, Lõbembe, Loja, Lõpe, Määvli, Nõmba, Kärdla-Nõmme, Palade, Paluküla, Partsi, Pilpaküla, Prählamäe, Puliste, Pühalepa, Pühalepa-Harju, Reikama, Sakla, Salinõmme, Sarve, Soonlepa, Suuremõisa, Suuresadama, Sääre, Tammela, Tareste, Tempa, Tubala, Undama, Vahtrepa, Valipe, Viilupi, Vilivalla ja Värssu. (2) Pühalepa osavalla vapp on tumesinisel hõbedaga ääristatud kilbil hõbedane ruut. Ruudu sees hõbedane päikeseratas. Päikeseratta sees neli kollast segmenti. Päikeseratta ümber ruudus helesinine taust. Kilbi allosas hõbedane siniste täpikestega liilia.
§ 9. Kõrgessaare osavald (1) Kõrgessaare osavallas on Kõrgessaare alevik ja 58 küla: Heigi, Heiste, Heistesoo, Hirmuste, Hüti, Isabella, Jõeranna, Jõesuu, Kalana, Kaleste, Kanapeeksi, Kausta, Kidaste, Kiduspe, Kiivera, Kodeste, Koidma, Kopa, Kurisu, Kõpu, Laasi, Lauka, Lehtma, Leigri, Lilbi, Luidja, Malvaste, Mangu, Mardihansu, Meelste, Metsaküla, Mudaste Mägipe, Napi, Ogandi, Ojaküla, Otste, Palli, Paope, Pihla, Poama, Puski, Reigi, Reigi-Nõmme, Risti, Rootsi, Sigala, Suurepsi, Suureranna, Sülluste, Tahkuna, Tammistu Tiharu, Viita, Viitasoo, Vilima, Villamaa, Ülendi. (2) Kõrgessaare osavalla vapil on kilbi sinisel väljal hõbedane põhijaotus, millest kasvab välja kolm risti, kilbi alaservas on kaks sinist lainelist joont. (3) Kõrgessaare osavalla lipp on lainejoonega jagatud kolmeks, kus ülemine ja alumine osa on sinised, keskmine osa valge. Lipu külgede suhe on 11:17 ja lipu suurus on 1100x1700.
§ 10. Osavalla sümbolite kasutamine (1) Osavalla lipp heisatakse alaliselt osavalla ametiasutuse hoonel või lipumastis. Osavalla territooriumil asuvad hallatavad asutused heiskavad osavallalipu oma hoonel või lipumastis vähemalt riiklikul lipupäeval. (2) Osavalla lipu võib heisata ettevõtte, asutuse ja ühenduse hoonel ning elamul riiklikul lipupäeval, avalikul üritusel või perekondlikul sündmusel. (3) Osavalla vappi kasutatakse värvilisena osavalla ametiasutuse üldplangil, kirjaplangil ja pitsatil. (4) Osavalla vappi võib kasutada värvilisena või must-valgena: 1) osavallavalitsuse hoone sildil; 2) osavalla autasul, meenel ja ametlikul trükisel; 3) üritusi või projekte tutvustaval reklaamil, trükisel ja mujal, tähistades osavalla poolt ürituse või projekti toetamist. (5) Osavalla vanem võib anda vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis loa osavalla vapi ja lipu kasutamiseks muul juhul.
3. peatükk Osavallakogu
§ 11. Osavallakogu moodustamine (1) Osavallakogu volituste aeg on võrdne volikogu volituste ajaga. (2) Osavallakogusse kuuluvad: 1) kaks selle osavalla valimisringkonnast enim hääli saanud volikogu liiget; 2) osavallas registreeritud ja tegutsevate ettevõtjate esindaja; 3) osavallas tegutsevate kodanike ühenduste või külavanemate esindaja; 4) osavallas tegutsevate haridusasutuste hoolekogude esindaja; 5) osavallas elavate noorte vähemalt 16 aastane esindaja. (3) Osavallakogu liikmeks võib olla isik, kelle elukoht on rahvastikuregistri järgi osavallas ja kes on andnud kirjaliku nõusoleku osavallakogu töös osalemiseks. (4) Kui sama paragrahvi lõike 2 punktis 1 nimetatud isik loobub osavallakogu töös osalemast või ei vasta osavallakogu liikme tingimustele, kinnitatakse osavallakogu liikmeks kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel osavallas järgmine enim hääli saanud isik. (5) Kui sama paragrahvi lõike 2 punktis 1 nimetatud isik valitakse vallavanemaks või võetakse teenistusse osavalla vanemana, siis saab osavallakogu liikmeks kohaliku omavalitsuse volikogu valimise tulemusel asendusliikmete nimekirjas samas erakonnas või valimisliidus kandideerinud enim hääli saanud isik. (6) Sama paragrahvi lõike 2 punktides 2, 3 ja 5 nimetatud esindaja valimiseks avaldatakse teade vähemalt maakondlikus ajalehes ja valla kodulehel. (7) Sama paragrahvi lõike 2 punktides 2 ja 3 valija saab olla ainult juriidilise isiku seaduslik esindaja. Ühel juriidilisel isikul on üks hääl. (8) Sama paragrahvi lõike 2 punktis 4 nimetatud esindaja valitakse osavalla vanema ettepanekul kokku kutsutud ühisel hoolekogude koosolekul hoolekogu liikmete hulgast. (9) Sama paragrahvi lõike 2 punktides 2-5 nimetatud esindaja valitakse Hiiumaa valla põhimääruses volikogu esimehe ja aseesimehe valimise korra kohaselt. Valimised korraldab osavalla vanem. (10) Kui sama paragrahvi lõikes 2 nimetatud esindajat ei ole kinnitatud on osavallakogu selle liikme võrra väiksem. Kinnitada ei saa väiksemat osavallakogu kui neli liiget. (11) Osavallakogu koosseisu kinnitab ja selles teeb muudatusi volikogu osavalla vanema ettepanekul. Osavallakogu esimese koosseisu kinnitamise ettepaneku teeb volikogule Hiiumaa Vallavalitsus (edaspidi valitsus). Valimiste järgselt kinnitatakse osavallakogu uus koosseis volikogu teisel korralisel istungil, välja arvatud osavallakogu esimene koosseis, mis kinnitatakse järgmisel volikogu istungil pärast osavalla põhimääruse vastu võtmist. (12) Osavallakogu moodustamise täpsema korra kinnitab volikogu.
§ 12. Osavallakogu esimees ja aseesimees (1) Osavallakogu valib osavallakogu liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe. (2) Osavallakogu esimees ja aseesimees valitakse Hiiumaa valla põhimääruses volikogu esimehe ja aseesimehe valimise korra kohaselt. Osavallakogu esimehe ja aseesimehe valimised korraldab osavalla ametiasutus. Esimese osavallakogu esimehe ja aseesimehe valimised viib läbi enne omavalitsuste ühinemist osavalla territooriumil ametis olev vallasekretär. (3) Osavallakogu esimees või tema äraolekul aseesimees: 1) koostab osavallakogu koosoleku päevakorra projekti arvestades volikogu, vallavalitsuse, osavallakogu liikmete ja osavalla vanema ettepanekuid; 2) kutsub kokku osavallakogu koosoleku; 3) juhatab osavallakogu koosolekut ja lahendab koosolekul tekkivaid küsimusi; 4) kutsub osavallakogu koosolekule teisi isikud ja annab neile sõna; 5) allkirjastab osavallakogu dokumendi; 6) peab osavallakogu nimel kirjavahetust; 7) esindab osavallakogu suhtlemisel teiste asutuste ja isikutega talle antud pädevuse piires; 8) esindab osavallakogu volikogu, volikogu komisjonide või vallavalitsuse istungil või volitab selleks teist osavallakogu liiget.
§ 13. Osavallakogu pädevus (1) Osavallakogu pädevuses on lisaks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvides 372 lg 41 , 56 lg 4- 5; 57 lg 9, 12; 571 lg 1-2 sätestatule: 1) arvamuse andmine osavallas asuva vallavara valitsemist puudutava otsustuse kohta (vallavara müük, kasutusse andmine või koormamine); 2) arvamuse andmine osavalla territooriumil asuva hallatava asutuse asutamise, ümber kujundamise või lõpetamise, arengukava, põhimääruse ja nende muudatuse kohta; 3) arvamuse andmine valla üldplaneeringu või osavalda puudutava detailplaneeringu ning keskkonnamõju hindamise menetluse erinevate otsustuste kohta; 4) arvamuse andmine ühinemislepingu muutmiseks esitatud volikogu õigusakti eelnõu kohta; 5) esindaja nimetamine osavallas asuva hallatava asutuse hoolekogusse või nõukogusse; 6) osavalla ametiasutuse tööd puudutava ettepaneku tegemine osavalla vanemale; 7) arvamuse andmine osavalla eelarve kohta. (2) Volikogu kehtestab osavalla töökorra ja määrab täpsema pädevuse valdkonda reguleerivas õigusaktis.
§ 14. Osavallakogu otsus (1) Osavallakogu otsused vormistatakse protokollilise otsusena. (2) Protokoll avalikustatakse valla dokumendihalduskeskkonnas kahe nädala jooksul.
4. peatükk Osavalla vanem
§ 15. Osavalla vanem (1) Osavalla ametiasutust juhib osavalla vanem, kes nimetatakse ametisse valitsuse poolt vallavanema ettepanekul. Osavalla vanema ametisse nimetamisel ja ametist vabastamisel peab olema osavallakogu kooskõlastus. Juhul kui osavallakogu ei kooskõlasta osavalla vanema kandidaati kolmandal korral nimetatakse osavalla vanem ametisse osavallakogu kooskõlastuseta. Ühe ametisse nimetamise jooksul saab kandidaati esitada ühe korra. (2) Osavalla vanem on piirkonna arendusjuht ja kohaliku elu korraldaja ning koordinaator. (3) Osavalla vanem kuulub soovituslikult vallavalitsuse koosseisu. (4) Osavalla vanem: 1) juhib ja korraldab osavalla ametiasutuse tööd; 2) esindab või volitab teisi isikuid esindama osavalla ametiasutust; 3) annab osavalla ametiasutuse sisemise töö korraldamiseks käskkirju; 4) allkirjastab osavalla ametiasutuse dokumente või volitab selleks teisi osavalla ametiasutuse teenistujaid; 5) täidab tööandja õigusi ja kohustusi osavalla valitsuse teenistujate ja osavalla hallatava asutuse juhtide suhtes; 6) käsutab osavalla eelarvelisi vahendeid; 7) koostab ja osaleb vallaeelarve projekti koostamisel osavalda puudutavas osas; 8) täidab vallavanema poolt antud ülesannet; 9) juhindub oma tegevuses osavallakogu ettepanekust ja arvamusest. (5) Osavalla vanem teeb ettepaneku osavalla ametiasutuse teenistujate koosseisu kinnitamiseks.
§ 16. Osavalla vanema korraldus (1) Osavalla vanem annab oma volituste piires ja ülesannete täitmiseks üksikaktina korraldusi. (2) Osavalla vanema korraldustele kirjutab alla osavalla vanem või tema asendaja.
§ 17. Osavalla vanema asendamine (1) Osavallavanemat asendab tema käskkirjaga määratud osavalla ametiasutuse ametnik. (2) Osavalla vanemat võib asendada vallavanema poolt määratud osavalla ametiasutuse ametnik.
§ 20. Järelevalve (1) Osavalla ametiasutuse ja vanema tegevuse üle teostab järelevalvet valitsus. (2) Kui osavalla vanema korraldus või selle säte on vastuolus õigusaktiga, teeb vallavanem osavalla vanemale ettepaneku viia korraldus õigusaktiga kooskõlla 15 päeva jooksul. Kui osavalla vanem ei ole 15 päeva jooksul kirjaliku ettepaneku saamisest korraldust või selle sätet õigusaktiga kooskõlla viinud või on keeldunud seda tegemast, teeb vallavanem valitsusele ettepaneku teenistusliku järelevalve läbiviimiseks.
§ 21. Osavalla likvideerimine (1) Osavalla likvideerimise võib alates 2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimistest algatada: 1) üks neljandik volikogu liikmetest; 2) vähemalt üks protsent hääleõiguslikest osavalla elanikest; 3) vallavalitsus; 4) osavallakogu. (2) Osavalla likvideerimise otsustab volikogu koosseisu häälteenamusega.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 21:42 Kommentaare ei ole:
Hiiumaa Vallavolikogu viies istung.
Käesoleval perioodil meeskonna komplekteerimine, sealhulgas avalikud konkursid. Alanud kohtumised osavallakogudega, eile esimesena Pühalepas, homme Emmastes ja ülehomme Käinas. Toimub eelarve kokkupanemine.
Käinas ühiste kavatsuste protokoll Maanteeametiga lõpusirgel, puudutab Käina sisest lõiku Kärdla-Käina maanteest. Emmastes päevakeskuse ehitus lõpusirgel. Kärdlas Kalda tn lasteaia maja saab KIKi rahastuse. Lõppes merepääste koostööprojekt MASAPO ja algamas on projekt Smart Marinas, mis võimaldab teha investeeringuid enam kui 500 000 euro eest sadamates.
2. Hiiumaa valla põhimäärus – II lugemine
Ettepanek II lugemine katkestada ja suunata III lugemisele. 8 poolt, 13 vastu.
Kehtestada põhimäärus: 13 poolt, 8 vastu.
3. Hiiumaa osavaldade põhimäärus - II lugemine
4. Hiiumaa Vallavolikogu 16.11.2017 otsuse nr 8 „Kröönuki katastriüksuse detailplaneeringu kehtestamine“ kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks: kõik poolt.
5. Toimetulekutoetuse määramisel eluruumi eluasemekulude piirmäärade kehtestamine - I lugemine
Suunati teisele lugemisele. Muudatusettepanekud 18.detsembri keskpäevaks.
6. Maamaksumäära kehtestamine, maamaksust täiendava vabastuse ja volituse andmine
Kehtestada maksumäärad: 20 poolt, 1 erapooletu.
7. Hiiumaa valla ametiasutuste palgajuhend – I lugemine
8. Hiiumaa Vallavolikogu töökord – I lugemine
9. Esindajate nimetamine Hiiumaa valla hoolekogudesse
Nimetada vallavolikogu esindajaks volikogu volituste ajaks Emmaste Põhikooli hoolekogusse Hergo Tasuja
Nimetada vallavolikogu esindajateks volikogu volituste ajaks Käina Kooli hoolekogusse Ilmi Aksli ja Hannes Maasel
Nimetada vallavolikogu esindajaks volikogu volituste ajaks Kärdla Põhikooli hoolekogusse Aivar Viidik
Nimetada vallavolikogu esindajaks volikogu volituste ajaks Palade Põhikooli hoolekogusse Riho Rahuoja
Nimetada vallavolikogu esindajaks volikogu volituste ajaks Suuremõisa Lasteaed-Põhikooli hoolekogusse Omar Jõpiselg
Nimetada vallavolikogu esindajaks volikogu volituste ajaks Palade Lasteaia hoolekogusse Liisi Mäeumbaed
Nimetada vallavolikogu esindajaks volikogu volituste ajaks Käina Lasteaed Tirtspõnni hoolekogusse Üllar Padari
Nimetada vallavolikogu esindajaks volikogu volituste ajaks Hiiu Valla Lasteaia hoolekogusse Kristjan Ojasoo
Nimetada vallavolikogu esindajaks volikogu volituste ajaks R. Tobiase nimelise Kärdla Muusikakooli hoolekogusse Toomas Kokovkin
Nimetada vallavolikogu esindajaks volikogu volituste ajaks Käina Huvi- ja Kultuurikeskuse hoolekogusse Helen Teigar
Nimetada vallavolikogu esindajaks volikogu volituste ajaks Kärdla Sotsiaalkeskuse hoolekogusse Inge Talts
Nimetada vallavolikogu esindajaks volikogu volituste ajaks Hiiu valla Kultuuri ja Vaba Aja keskuse hoolekogusse Ants Orav
Nimetada vallavolikogu esindajaks volikogu volituste ajaks Lauka Põhikooli hoolekogusse Jaanus Valk
Nimetada esindajad: kõik poolt.
Tõden, et õhkkond on volikogus viisakam/kultuursem, kui perioodi alguses. Vast on n-ö piiride katsetamise aeg läbi.
Samas istungid kerivad ikka julgesti üle kolme tunni.
Ja kuigi võib ju sihiks võtta, et igas asjas jõutakse konsensuseni, siis ilmselt päris võimalik see ei ole. Mingites asjades jäävad ikkagi eriarvamused. Alati ka mitte koalitsioon-opositsioon liini mööda, mis ei peagi nii olema. Teisalt ma hindan, et mitmed ideed, mille Kodusaar muudatusettepanekutena välja käis, jõudsid ka (osa)valla põhimäärustesse.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 22:41 Kommentaare ei ole:
Mõni päev on küll paraku olnud tunne, et miks ma sinna pealinna ronisin. Või pigem, et miks mind sinna kutsuti, kui sellesama asja võinuks teada saada/omandada ka iseseisvalt lugedes või näiteks Skype-teel osaledes. Sest paganama tüütu - ja mis seal salata, kui korrad kokku lüüa, siis ka kulukas - on tunde ja sadu kilomeetreid maha sõita.
Tegemist ei ole kindlasti üldistusega, aga olles antud hetkes, siis ujuvad sellised tugevad tunded jõudsalt pinnale. Ilmselt aastate pärast tagasi vaadates on esiplaanil pigem positiivne.
Ja eks on ka teistpidi üllatusi. Reedel ei olnud esialgu kindel, et terve pika päeva lõpuni olen. Teine pool sellest oli esmaabi ja ohutuse teemad. Tasus olla. Sest selle asemel, et (veelkord) esmaabi peamised võtted üle korrata, vaatasime teema emotsionaalseid aspekte ning lähenesime asjale hoopis teise vaatenurga kaudu.
Ja nüüd ongi veel vaid üks loengupäev, siis eksamitööd esitada ja saab selle semestri ukse enda järel sulgeda.
Tänaseks on kaks nädalat möödunud elumuudatusest. Esimene nädal oli selline "pole kala, pole liha" olukord, kuna mitmel puhul olin veel n-ö vanas kohas tegutsemas. Teine nädal oli aga juba üliõpilase (sest justtäpselt seda rolli hetkel ametlikult kannan) tunne. Ei olnud liiga lihtne, ent nüüdseks olen suutnud sellest lahti lasta. Meeldivad mälestused jäävad.
Kui Hiiumaale jõudsid iseteenindus- ja nutikassad, siis vaatasin seda üheltpoolt kui progressi. Teisalt leidsin, et ilmselt eelistan ka edaspidi poes tavakassat. Peamine argument oli meeldiv teeninduskultuur, mille osaks olen kliendina saanud.
Nüüd on lisandunud veel üks argument inim- ehk tavakassa kasuks. Kiirus! Absoluutselt (olgu, siin on ilmselt emotsioonid mängus ja see ei pruugi 100 protsenti nii olla) kõik korrad, mil Pärnus või Tallinnas innovatsiooni kasuks olen otsustanud, olen petta saanud. No kohe kuidagi ei saa kiiremini ostu sooritada. Pigem kaugelt vastupidi.
Ehk et kui tavakassad ühel hetkel ära kaovad, siis ma vist ainult turul ostmas käima hakkangi... Või valin n-ö vana-kooli-poe, kus panustatakse inimestega täidetud kassadele. Olgu või kaup grammi võrra kallim, et heatujulisi müüjaid piisavalt võtta oleks.
Esmaspäev pakkus võimaluse tunnetada, kuivõrd suures sõltuvuses olen/oleme internetist. Nii kella 13 ajal lõigati teetööde käigus Telia kaabel läbi ja umbes kümneks tunniks oli side kadunud.
Ühtepidi jooksid lörri kõik mõtted arvutiga seotud töid teha, teistpidi pani see analüüsima aastatega tasahilju tekkinud sõltuvust. Jah, minul kellaajalisi kohustusi töö osas polnud enam pealelõunal. Seega pääsesin kergemalt kui mõnigi teine, kelle tööpäev katki jäi.
Küll on selge, et nii nagu elektrivarustuse puhul räägime ringtoite vajadusest, nii on see aktuaalne ka internetiühenduse puhul. Eriti kui tutvustame Hiiumaad kui kohta, kus on mõnus ja rahulik elada, aga ka soodsad võimalused kaugtööd teha.
Lisaks kordas see taas tõdemust, et kõiki mune ei maksa ühte korvi panna. Ehk tänu asjaolule, et telefoniside leping on mul Elisaga, oli mul n-ö kontakt välismaailmaga jätkuvalt olemas.
Ahjaa. Selg jäi ka see päev haigeks. Sest tekkinud vaba aega kasutasin lugemiseks ja enamjaolt voodis lesides.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 14:50 Kommentaare ei ole:
Vabaühenduste liit leiab, et katuseraha jagamine on vale, sest:
- toetusele pole kõigil võimalik võrdselt ja läbipaistvalt konkureerida
- võimaldab (ja seda on ka ära kasutatud) raha saata iseendaga seotud isikutele – korruptsioon
- võimaldab (ja seda on ka ära kasutatud) poliitilist lehmakauplemist opositsiooniga
Olen nõus. Ja kuigi selle n-ö katuseraha kaudu tehakse ka väga tänuväärseid asju, siis pigem ma ei toeta selle süsteemi jätkumist. Vähemuses olevad negatiivsed näited rikuvad paraku üldpildi ära.
Seega võiks pigem vaadata, millised on peamised valdkonnad. Mälu järgi ütleks, et kiriku(koguduse)d ja külaseltsid. Nii võikski siis luua nende rahastamiseks nt miljoni euro suuruse fondid, kust saab oma tegevuse/projekti jaoks raha taodelda. Lihtsustatud korras ehk ilma suurema bürokraatiata, ent mille osas teeksid otsuseid oma valdkonna asjatundjad.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 14:40 Kommentaare ei ole:
Täna osalesin üle pika aja mälumängus. Maakilva Hiiumaa eelvoor. Kogusime 68 punkti sajast ehk edestasime konkurente kodusaarel paarikümne silmaga. Üle-eestiliselt ilmselt umbes kümnendad.
Tuleb tõele au anda, suurima panuse andsid Ester ja Kaja, minu rõõmuks jäi tihti vaid pakutud variantide seast õige valida ja kirja panna. Üht-teist oli siiski endalgi meeles ehk pea töötab küll veel :)
Toimetasin TV10 olümpiastarti etapi juures ja et seal peale võistlejate sprinte kaks noormeest end väljaspool arvestust proovile panid, tekkis endalgi sarnane soov.
Seega. 50 meetri jooks. Aeg: 6,16. Jalad liiguvad küll.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 23:33 Kommentaare ei ole:
Sel nädalal kanti Riigikogus ette Eestimaa noorte manifest.
Mõned mõtted, mis mulle eelkõige kõrva-silma jäid.
Eesti haridussüsteem on üks maailma parimaid. Eelmisel nädalal selgus, et oleme PISA testi järgi parimad koostöises probleemilahendamises. Hea teada!
....needsamad noored lähevad pelgalt seesugusele järjestamisele mõtlemisest stressi või lausa vihaseks. Kujutage ette, head Riigikogu liikmed, et teie peaksite igal aastal tegema testi, mis paneb teid ritta ja võrdleb kõikide teiste riikide parlamentide probleemilahendamisoskustega. Ja kõik need tulemused oleksid avalikud, kõigile vaatamiseks ja kommenteerimiseks. Mis tunne teil oleks?
Soovime, et klassi juhendab õpetaja, kes on täielikult pühendunud oma tööle ja endale seatud eesmärkidele.
Silmatorkav on õpetajate ja õpilaste vaheline barjäär, mis rikub usaldussuhte kahe liini vahel. Tahame süsteemi, kus kõik õpilased julgevad avaldada arvamust ning koostöö õpetaja ja õpilase vahel sujub, Samas säilib võrdsus, väärikus ja austus mõlema osapoole vahel. Arvame, et probleemi lahendamiseks ja eesmärgi saavutamiseks on tarvis õpetajate kui ka õpilaste arusaama üksteisest kui koostööpartneritest.
Lubame, et kui homme kooli minnes märkame kiusamist või ebavõrdsust, siis sekkume, mitte ei vaata mööda. Aitame, mitte ei hoia kõrvale.
Propageerime endi tutvusringkonnas keskkonnasäästlikku ja pakendivähest eluviisi. Meile on oluline, et meie riik oleks puhas ka edaspidi ning selle jaoks oleme me valmis panustama loodussäästlikumate viisidega. Teame, et suurte muutuste saavutamiseks on vaja uusi tehnoloogilisi hüppeid ja ületarbimise kaotamist. Kuid arvame, et ka iga säästetud kilekott aitab meie ökoloogilist jalajälge veidi väiksemana hoida.
Hiiumaa vallavolikogu neljas istung.
Vallavanema info: praegu on tähelepanu maavalitsuselt üle tulevatel ülesannetel. Ühistransport. Perekonnaseisutoimingud. Detsembri märksõnadeks ka kohtumised osavallakogudega. Avanes meede, mis puudutab Pargi tn 3 kompleksi. Taotlus viimistlemisel. Sisulisemalt oleme tegelenud ka spordihalliga, milline teema tõstatus ka kohtumisel peaministriga. 2018.a. esimesel poolaastal arhitektuurikonkurss. SA Kärdla Sadam sai EASilt tagasimaksenõude, summas 54 tuhat, puudutab graniitkivide tarnimist ja nende mahte. 30 päeva jooksul vaja seisukoht kujundada.
Vaideotsus
Eelarve- ja majanduskomisjon toetas üksmeelselt Hiiu vallavolikogu otsuse tühistamist ja uue enampakkumise korraldamist.
Volikogus 12 poolt, 9 vastu, 1 erapooletu.
Hiiumaa valla ja osavaldade põhimäärused saadeti teisele lugemisele, muudatusettepanekute tähtaeg 4.detsember.
Hiiumaa valla ametiasutuste struktuur
Kava kohaselt 73,05 kohta, mis väheneb uuel aastal 5 koha võrra. Praegu kõigi valdade peale 70,85 kohta.
Toetati Üllari poolt koalitsiooni nimel tehtud muudatusettepanekut remondi- ja heakorratöötaja koormus Kärdla ja Kõrgessaare vahel võrdselt jagada, mille juures arvestati ka Jaani sõnavõttu.
Eelnõu kinnitati 20 poolt, 2 erapooletu häälega.
Sihtasutuste ühendamine ja ülesannete delegeerimine
Eelarve- ja majanduskomisjon ning humanitaarkomisjon toetasid eelnõu vastuvõtmist, kuigi mitte üksmeelselt.
Volikogus 11 poolt, 10 vastu.
Muude küsimuste all kritiseeris Artur, et Käina vallavolikogu töökorda, mille alusel ka Hiiumaa vallavolikogu praegu toimetab, tõlgendatakse valikuliselt. Muidugi näide, mille ta sealjuures välja käis, ei kinnitanud tema probleemitõstatust. Ehk töökord sätestab, et muudatusettepanekuid saab teha kuni kahe nädala jooksul, kui volikogu ei otsusta teisiti. Tänasel istungil hääletati, et kas sobib, kui muudatusettepanekud esitatakse nädala jooksul. Minu meelest oli Artur ainus, kes sellele vastu oli (või oli neid vaid mõni). Seega tõlgendas ta antud töökorra punkti ise valikuliselt, eirates "kui volikogu ei otsusta teisiti" osa lausest.
Aga see selleks. Inimene võibki (tahtlikult või tahtmatult) asjadest omamoodi aru saada. Miks ma talle sealsamas vastasin, on see, et mehe sõnad ja teod ei käi käsikäes. Heita teistele ette, et töökorras ei suudeta näpuga järge ajada ja vilistada samal ajal ise igasugustele viisakusreeglitele. Vastuseks sain, et olen poisike ja peaksin suu kinni hoidma. See vist pidi mind paika panema? Tegelikult tõestas selline vastus aga just seda, et antud isikul on probleeme elementaarse viisakusega.
Ebameeldiv ja häiriv käitumine.
Kuidas muudmoodi tõlgendada olukorda, kus eelnõu kaasettekandja räägib ja keegi lauanurgas viskab enda meelest vaimukaid kommentaare või küsimusi vahele? Või fraasi: "Ära targuta seal kogu aeg!" mis paraku on vaid üks mitmetest, mille istungi ajal üles märkisin. Keda huvitab, leiab istungi helifailist ülejäänud.
Küsimus ei ole eriarvamuses. Opositsioon ongi enamjaolt teisel arvamusel. Ent millegipärast suudavad teised volikogu liikmed töökorda järgida. Ehk võtavad sõna siis kui teine on oma jutu lõpetanud. Küsivad küsimusi, mis võivad küll olla teravad, ent jäävad ise sealjuures viisakaks ja ei lähe sõnavõttudes isiklikuks.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 23:51 Kommentaare ei ole:
Vaadates, millised uudisteemad enam vastukaja (vähemalt ise tunnen seda, kuigi meediamaastik on nii lai ja kirju, et üksikisikuna põhjapanevaid järeldusi teha ilmselt ei saa) tekitavad, siis võib küll öelda, et oleme ühe riiklikult püstitatud eesmärgi täitnud.
Olla osa põhjamaadest.
Vähemalt mõnest aspektist.
Selline tunne nagu oleks eestlased kõik padujoodikud. Rahvusliku julgeoleku küsimus tundub olevat alkoholi hind. Mitte demograafiline olukord, kaitsekulutused ja naaberriikide tegevus või ka näiteks keskkonnaküsimused. Aga just asjaolu, et kui palju maksab ja kui palju tohiks maksta pudel õlut.
Mitte ei mäleta, et lastetoetused, naistevastane vägivald või ka meditsiinisüsteemi rahanappus sellist akuutset reaktsiooni esile oleks kutsunud. Aga jah, need (meditsiiniga seonduv võib-olla vähem) on ju n-ö pehmed teemad. Ilmselt need meie ühiskonda väga palju ei mõjuta ka, eks?
Vaadates Maalehe võrdlust, siis tegelikult on mitmed tooted aastaga hoopis odavnenud. Tõsi, lõunanaabrite hinnad on madalamad. Samas kui töötasu on Eestis samuti oluliselt kõrgem, netokuupalk on Lätis tervelt kolmandiku võrra madalam, 924 versus 631 eurot aastal 2016.
Olen elus õlut joonud küll ja ilmselt mekin seda aeg-ajalt edaspidigi. Ja ma kuidagi ei saa aru seisukohast, et õlu peab poes maksma sama vähe kui vesi või piim. No ei pea ju!
Mina küll ei taha, et Eesti kuvand maailmas oleks odava alkoholi maa. Et siia tuleks soomlased vaid või peaasjalikult meelemürke hankima, et siin käiksid briti meesturistid eesmärgiga end täis juua ja pidutseda. Pigem elan riigis, mille kuvand on seotud näiteks puhta looduse, kõrge haridustaseme või IT-valdkonna eduka rakendamisega.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 10:25 Kommentaare ei ole:
Kohalike omavalitsuste valimiste kuluaruanded on tänaseks avalikud. Et erakonnad esitavad koondaruande, kus eri piirkonnad eraldi liiga detailselt välja toodud ei ole ja hiidlaste nimesid silma ei hakanud, siis siin saan välja tuua valimisliidud.
Valimisliit Ühine Hiiumaa kulud olid 5910 eurot, milleks tehti eraisikute poolt 34 annetust. Mõni isik kaks-kolm korda, peamiselt mõnekümnest paarisaja euroni. Enim Toomas Saal, 1000 eurot. Samas laias laastus võib öelda, et pooled valimistel osalenud ÜH kandidaadid panustasid ka rahaliselt.
Valimisliit Kodusaar kulud olid 4836 eurot, mille heaks tehti 7 annetust, sealhulgas Antti Leigri neli ülekannet kogusummas 3177 eurot ja Alar Suurväli 1012 eurot.
Volikogu kolmas istung.
Alatiste komisjonide koosseisude kinnitamine
Eelarve- ja majanduskomisjon: komisjoni esimees Omar Jõpiselg, aseesimees Tarmo Mänd, liikmed Üllar Padari, Aivar Viidik, Lembit Vainumäe, Tiit Paulus, Ants Orav, Jüri Preobraženski, Riho Rahuoja, Jaanus Valk, Kristjan Ojasoo, Helen Teigar.
Humanitaarkomisjon: komisjoni esimees Hergo Tasuja, aseesimees Toomas Remmelkoor, liikmed Liisi Mäeumbaed, Antti Leigri, Liina Lepamaa, Artur Valk, Jaan Harak, Hannes Maasel, Ilmi Aksli, Inge Talts, Toomas Kokovkin, Ülari Kaibald.
Kinnitatud ühehäälselt.
VL Kodusaare ettepanek maksta hüvitist Pühalepa vallavolikogu aseesimees Antti Leigrile summas 2685 eurot. 9 poolt, 12 vastu, 1 erapooletu.
Maksta: Hiiu Vallavolikogu esimehele Jüri Ojasoole 12 000 eurot. Käina Vallavolikogu esimehele Üllar Padarile 7 000 eurot. Emmaste Vallavolikogu esimehele Ülo Kikasele 2 604 eurot. Käina vallavanemale Omar Jõpiseljale 20 328 eurot. Emmaste vallavanemale Tiit Paulusele 10 254 eurot. Pühalepa vallavanemale Ants Oravale 12 700 eurot.
Seotud osapooled taandasid end. 18 poolt.
Vallavanema töötasu kinnitamine
Töötasu suuruseks 2850 eurot.
22 poolt, 1 erapooletu.
Hiiumaa Vallavolikogu töös osalemise eest töötasu, tasu ning hüvituse maksmise kord
Maksta: vallavolikogu esimehele töötasu 1900 eurot kuus, aseesimehele hüvitust 100 eurot kuus. Vallavolikogu alatise komisjoni esimehele 100 eurot kuus. Vallavolikogu liikmele 35 eurot iga osaletud vallavolikogu istungi kohta. Vallavolikogu alatise komisjoni liikmele ja eestseisuse koosolekust osa võtnud vallavolikogu liikmele tasu 25 eurot iga osaletud komisjoni ja eestseisuse koosoleku eest.
13 poolt. 8 vastu. 2 erapooletud.
Seisukoht kassatsioonkaebuse esitamise kohta
10 poolt. 12 vastu. 1 ei hääletanud.
Pöördumise esitamine
Pöördumine Vabariigi Valitsuse, MKMi ja TS Laevade poole, et Hiiumaa lennu- ja parvlaevaliikluse korraldamisel kaasataks Hiiumaa vald läbirääkimistesse ühe lepingupartnerina.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 21:38 Kommentaare ei ole:
Töövõit! :)
Ehk kulus vaid nädalajagu päevi ja proovimisi ning ID-kaardi sertifikaadid uuendatud ongi. Protsess ise lihtne ja kiire, ent löögile saamine võttis aega.
Ent hiidlane ongi rahuliku ja kannatliku loomuga. Täna ei saa, olgu, äkki homme. Või kui siis ka mitte, küll siis ülehomme ikka saab. Kannatame kõik ära :)
Autor: Hergo Tasuja Kell: 08:27 Kommentaare ei ole:
Teine volikogu istung.
Veerand tundi läks asja käima lükkamiseks. Ehk kommentaarid, küsimused, eriarvamused jne. Siis sai päevakord kinnitatud. Ei hakka siin hinnanguid andma, vaid kutsun kõiki, kel vähegi huvi, ise koha peale asja kaema. Järgmine istung 16. novembril kell 15 taaskord endise linnavalitsuse majas. Uue ehk Hiiumaa valla põhimäärusega saame ehk ka istungitest otseülekannete tegemise sisse viia.
Sisulisest poolest.
14 poolthäälega valiti Hiiumaa valla esimeseks vallavanemaks Reili Rand.
Et praegu kehtib Käina valla põhimäärus, siis tuli moodustada kolm komisjoni. Eelarve- ja majanduskomisjoni esimeheks valiti 14 poolhäälega Omar Jõpiselg. 9 poolhäälega aseesimeheks Tarmo Mänd. Humanitaarkomisjoni esimeheks 15 poolthäälega Hergo Tasuja ja 8 poolthäälega aseesimeheks Toomas Remmelkoor.
Head demokraatlikku tava austades jättis koalitsioon revisjonikomisjoni täitmise opositsioonile. Toomas esitas kandidaatideks Antti, Tiidu ja Arturi, kes kõik nii koalitsiooni kui opositsiooni häältega ametisse valiti.
Vallavalitsuse liikmeteks esitas Reili Inge Elissaare ja Monika Pihlaku. Et Reili ise hääletuses ei osalenud, kinnitati vallavalitsus üksmeelselt ehk 22 poolthäälega. Hiljem lisanduvad neile kolmele osavallavanemad.
Selleks hetkeks sai täis kolm tundi. Ehk et kui ma arvasin, et Emmaste vallavolikogu istungid on ajaliselt pikad, siis Hiiumaa vald esialgu kuidagi alla küll ei jää.
Viimaseks tuli otsustada, kas esitada Riigikohtule kassatsioonkaebus Ringkonnakohtu otsusele kohtuasjas 3-16-1472. Ehk Hiiu maakonnaga piirneva mereala maakonnaplaneeringu teema. Siin jäi hääletus 11:11 viiki ehk volikogu seisukohta ei kujundanud.
Laupäev Paikusel. Võistutantsimine.
Kogemuse mõttes ilmselt vajalik. Näha teisi, n-ö sama kategooria rühmi liikumas ja tegutsemas. Saada seeläbi aimu enda rühma tasemest ja plussidest-miinustest. Karastada end ja saada ka kriitilisemat tagasisidet, kui jaanituledel või mujal säärastel kohtadel ülesastumisel kogeda oleme saanud.
Kokkuvõttes saab ettevõtmise kordaläinuks lugeda. Minnes oli hirme ja ärevust piisavalt. Sest tegelikult polnud vähemalt tantsijatel tegelikult oma tasemest Eesti kontekstis suurt aimu. Võitma mindi ilmselt ikka ainult hirmude leevendamiseks öeldud lausetes. Päriselt sellist sihti vast ikka ei seatud?
Kõik jäid laval püsti :) Päris vigadeta kava kokku ei saanud, aga vähemalt ise tantsus sees olles suuri probleemi/tõrkeid ei näinud. Ja kuigi punktide järgi maailmarekordit ei sündinud, siis nuttes lavalt ära tulema ei pidanud. Lõpetada saab vast klassikute moodi - me tantsime veel. :)
Autor: Hergo Tasuja Kell: 23:29 Kommentaare ei ole:
Naljakas on lugeda, kuidas mõni mees õpetab avatult ja kaasavalt volikogu juhtima.
Täpselt sama mehe juhitud volikogu ei andnud 2009.a. valimistel antud vallas ülekaalukalt enim hääli (150+ kui teine tulemus oli ca 80) saanud volikogu liikmele üldse mingil tasandil võimalust kaasa rääkida.
Täpselt sama mees oli volikogu esimehena ka revisjonikomisjoni esimees. Eestis ainulaadne juhus!
Täpselt sama mees ei suvatsenud volikogu esimehena volikogu istungite kutset ja päevakorda valla kodulehel avaldada, mis sest, et tegemist on avalike koosolekutega, kuhu iga vallakodanik peaks olema oodatud kuulama tulema.
Seda rida võiks jätkata, aga kas on mõtet.
Seetõttu leian, et väga kasulik ja vajalik on, kui võim aeg-ajalt vahetub. On võimalik asju teise nurga alt vaadata ja hinnata. Nutikas inimene teeb sellest ka omad järeldused ja on edaspidi ise targem. Rumal teeb teistele etteheiteid, sest eneseanalüüsiks tal aega ei jää.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 23:05 Kommentaare ei ole:
Oktoober läks kuidagi niimoodi mööda, et isiklikeks treeninguteks suurt aega ei jagunud. Peamine liikumine oli kas kehalise kasvatuse tunde andes või rahvatantsu vihtudes. Olgu, pealinnas püüdsin vähemalt praktikapäevadel vähemasti jalutada pikemalt. Tihti lisaringe tehes punktist A punkti B minnes.
Eile õhtul siis üks kümnekilomeetrine jooksuots. Novembri alguse kohta täitsa mõnus ilm ka. Prognoosi järgi peaks seda veel mõneks ajaks jaguma. Ilmselt täna õhtul uuesti :)
Autor: Hergo Tasuja Kell: 06:52 Kommentaare ei ole:
Esimene Hiiumaa Vallavolikogu istung. Palju pidulikkust. Aga arusaadav. Ikkagi esimene istung. Seega õnnitleti volikogusse pääsenuid, tänati endiseid vallajuhte ja teisi.
Kui päevakorrast rääkida, siis esmalt valiti volikogu esimees. Reili esitas Aivari kandidatuuri.
Artur otsustas nalja teha ja käis välja kuus nime. Kõik taandasid oma kandidatuuri.
Häältega 14-9 valiti Aivar Viidik volikogu esimeheks.
Volikogu aseesimehe koha otsustasid koalitsioonipartnerid koalitsioonikõneluste käigus opositsioonile jätta. Käidi välja kaks nime - Inge ja Riho. Häältega 15-8 valiti aseesimeheks Riho Rahuoja.
Viimaseks esitasid praegused vallavanemad/vallavalitsused lahkumispalve. Ehk et täna oli tänaste vallavanemate viimane tööpäev. Hiiumaa vallavanem valitakse 7. novembril ehk järgmisel volikogu istungil.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 21:53 Kommentaare ei ole:
Sotsiaaldemokraatide ja Ühine Hiiumaa valitsemisprogramm aastateks 2017–2021
Meie prioriteedid Hiiumaa arenguks on:
1) Lapsed ja pered, soodsad tingimused kodu rajamiseks saarel;
2) Ettevõtluskeskkond, saarelisusest tingitud turutõrgete maandamine;
3) Kvaliteetne andmeside ja kiired ühendused mandriga;
4) Avaliku taristu heakord ja kättesaadavus.
Töötame selle nimel, et Hiiumaa oleks jätkuvalt kestev, säästev ja puhas. UNESCO biosfääri programmialana oleme eeskujuks teistele piirkondadele maailmas inimese ja looduse tasakaalustatud jätkusuutliku arengu poolest.
JUHTIMINE JA VALITSEMINE
Tagame võimalikult lihtsa ja kiire suhtlemise ning asjaajamise omavalitsusega.
Juhime valda läbipaistvalt ja avatult. Volikogu istungid toimuvad erinevates osavaldades.
Spetsialistide tööle võtmisel lähtume erialase pädevuse põhimõttest.
Viime igapäevase juhtimise osavallavalitsuste tasemele, jättes vallavalitsuse hooleks strateegilise juhtimise. Osavallavalitsused on kohaliku elu keskused, kust vallaelanik leiab oma vajadustele kõige kiirema ja sobivama lahenduse.
Hoiame otsustusprotsessi kohalikele kogukondadele võimalikult lähedal. Anname osavaldadele otsustusõiguse piirkonda puudutavates küsimustes vastavalt ühinemislepingule.
Teeme Hiiumaa jaoks otsuseid hiidlaste ühishuvist lähtuvalt. Kaasame vallavalitsuse töösse ja volikogu komisjonidesse lisaks kogukonna esindajatele ja suvehiidlastele parimaid spetsialiste, rahvusvahelisi eksperte ja konsultante.
Kaasame noori koostöös Hiiumaa noortekoguga ja eakaid koostöös Hiiumaa pensionäride ühendusega.
Kaasame kodanikuühenduste esindajaid vallavolikogu komisjonidesse parima kohaliku kompetentsi ja esindatuse huvides.
Suhtleme avalikkusega regulaarselt valla infolehe, maakonnalehe, kodulehekülje, sotsiaalmeediakanalite ja rahvakohtumiste kaudu. Kujundame www.hiiumaa.ee kodulehest tervikliku Hiiumaa infokanali, kus on vajalik teave nii elanikule kui ka saare külastajale.
Taotleme avaliku sektori töökohtade ja kompetentsi toomist saarele.
Seisame selle eest, et Hiiumaa elanikke koheldaks mandrirahvaga võrdväärselt. Taotleme saare elutähtsates teenustes (lennu- ja laevaühendused, tervishoid, haridus) Hiiumaa vallale hääleõigusliku partneri staatust ja valdkondade kompetentsi loomist saarel.
ETTEVÕTLUS JA ETTEVÕTLUSKESKKOND
Eelistame jätkusuutlikku ettevõtlust ja kodanikualgatusi, mis toetuvad kohalikule ressursile, kannavad edasi Hiiumaa „rahvuslikku identiteeti“ ja millel on suurem lisandväärtus.
Kaardistame Hiiumaa vallas asuvad võimalikud äri- ja tootmismaad ning büroopinnad ja leiame neile koostöös erasektoriga uue rakenduse. Soodustame ja toetame kohaliku ressursi efektiivset, säästlikku ja otstarbekat kasutamist ja vääristamist.
Algatame programmi “Hiiumaa väljakutse” parimate spetsialistide ja vahendite kaasamiseks ning ideede elluviimiseks konkreetsete probleemide lahendamiseks.
Viime läbi regulaarseid kohtumisi kohalike ettevõtjatega eesmärgiga toetada ettevõtluse arengut, kaasata ettevõtjaid valla arengu kavandamisse ning otsustusprotsessidesse, et soodustada töökohtade loomist;
Töötame välja Hiiumaa ettevõtjatele suunatud investeeringute tagatisfondi ja turutõrgete leevendamise põhimõtted.
Toetame Hiiumaa arengut toimiva arenduskeskuse kaudu ja loome eeldused ettevõtlusinkubaatori tekkeks.
Loome koostöös erasektoriga võimalused tööstusala arendamiseks Kõrgessaares, Käinas ja vajadusel mujal.
Innustame sotsiaalsete ettevõtete loomist ja toetame nende tegutsemist.
Töötame välja õppestipendiumite süsteemi, mis motiveeriks häid spetsialiste tulema (tagasi) Hiiumaale.
Toetame koostöös kohalike ettevõtetega noorte ettevõtlikkust praktikakohtade loomise, töökogemuste jagamise ja õpilasfirmade tegevuse soodustamise kaudu.
Arendame Hiiumaa valla väikesadamaid ja lautrikohtasid koostöös erasektoriga.
VALLA MAJANDAMINE, ÜHENDUSED, TARISTU JA HEAKORD
Panustame visuaalselt ja funktsionaalselt atraktiivse elukeskkonna loomisesse: haljastus, heakord, viidad, puhkealad, turismiobjektid, sadamad, üritused, avaliku ruumi jäätmemajandus.
Arendame ja kaasajastame valla infrastruktuuri. Lähtume põhimõttest, et uuendamist on kõige säästlikum rajada kompleksselt, st vee ja kanalisatsiooni või elektrivarustuse uuendamisega üheaegselt rekonstrueeritakse ka tänavad, tänavavalgustus ja rajatakse lairibavõrk jms.
Paneme kokku üle-hiiumaalise lairiba-ühenduste arendamise projekti, et viia kiire internet kõikide majapidamisteni võrdse ja jõukohase omafinantseerimisega.
Uuendame amortiseerunud teekatet ning suurendame igal aastal tolmuvabade teede osakaalu. Jätkame kergliiklusteede võrgu arendamisega. Hoiame teed, tänavad ja pargid aastaringselt korras.
Koostöös ettevõtjatega rajame Kõrgessaarde tankla.
Koondame Hiiumaa vabade elamispindade ja kruntide info, mis lihtsustab leida sobivat elukohta. Rajame riigi toel üürikortereid piirkondadesse, kus nende järele on kõige suurem vajadus.
Jätkame avalike hoonete järk-järgulist üleminekut kohalikul küttel põhinevatele katlamajadele.
Soodustame energiaühistute ja koostootmisjaamade loomist.
Loome üle-hiiumaalise korteriühistute toetusmeetme kortermajade energiatõhususe, juurdepääsuteede, parklate, välisvalgustuse jms parendamiseks.
Jätkame osalemist hajaasustuse programmis maapiirkondades ja töötame selle nimel, et tiheasustusaladel oleks ühisveevärk ja kanalisatsioon kättesaadav kõikidele püsielanikele.
Võrdsete tingimuste korral valime Hiiumaal teostatavateks töödeks kohalikud ettevõtjad.
Arendame ühistranspordivõrku otstarbekalt, vallaelanike vajadustest lähtuvalt. Kõigile Hiiumaa lastele tagame tasuta bussiühenduse aastaringselt kogu saare piires.
Koostöös naabersaartega seisame korrapärase, kvaliteetse ja senisest soodsama transpordiühenduse tagamise eest mandriga ning Hiiumaa ja Saaremaa vahel. Hiiumaa vald peab saama lennuühenduse ja parvlaevaliikluse korraldamisel üheks lepingupartneriks.
Vabaneme valla mittevajalikust kinnisvarast, kinnistutest ja inventarist, mis ei ole vajalik omavalitsuse ülesannete täitmiseks. Lisaks varade müügile kasutame rentimist, vara kasutusse andmist või lagunevate hoonete lammutamist.
Loome paindlikud lapsehoiuvõimalused, sh suvehooajaks. Lasteaiakoha puudumisel piirkonnas maksame lapsehoiutoetust soovijatele, kelle peres on laps(i) vanuses 1,5 kuni 3 eluaastat.
Töötame välja koolivõrgukava, et tagada kodulähedane ja tugev põhiharidus saarel ning õpetajaskonna järelkasv.
Tagame hariduse tugispetsialistide kättesaadavuse lasteaedades ja koolides.
Eelistame laste kooli- ja lasteaiatoiduna kohalikku ja mahedat toodangut.
Vähendame perede kulutusi lasteaiateenusele ning ühtlustame need üle Hiiumaa.
Panustame loodus- ja keskkonnaharidusse, et iga Hiiumaa laps saaks osaleda kord aastas vähemalt ühes õppeprogrammis.
Oleme partneriks riigile konkurentsivõimelise gümnaasiumihariduse tagamisel, uuenduslike ideede elluviimisel kutsehariduses ja täiendusõppe pakkumisel saarel.
Arendame koostöös riigiga Hiiumaa ametikooli selliselt, et koolitada välja Hiiumaa ettevõtluse arenguks vajalike oskustega inimesi.
Huvihariduse ja -tegevuse kättesaadavuse ja mitmekesisuse parandamiseks tagame õpetajate/ringijuhtide liikumise eri piirkondadesse.
Toetame lasteaia- ja kooliõpetajate võimalusi tegeleda haridusalase arendustööga ning käia projektide toel Eestis ja välismaal kogemusi vahetamas.
Arendame noortekeskuste võrgustikku saarel ja seisame selle eest, et kõik saare noortekeskused oleksid Eesti avatud noorsootöö keskuse liikmed.
Kaasajastame sportimis- ja vaba aja veetmise võimalusi.
Töötame välja ühtse rahastamismudeli spordi- ja huvitegevuses.
Toetame terviseedenduslikke algatusi ja tegevusi erinevatele eagruppidele.
Toetame olemasolevate matkaradade ja ujumiskohtade hooldamist ning arendamist.
Toetame jätkuvalt piirkondlike kultuuritegelaste ja -kollektiivide tegevust.
Korrastame ja kaasajastame kultuurikeskused ning koostöös kogukonnaga teised esinemispaigad.
Kohaliku pärandi säilitamiseks ja tutvustamiseks toetame Hiiumaa muuseumite tegutsemist.
Toetame jätkusuutlike lahenduste väljatöötamist loomemajanduse arendamiseks.
Rajame avalikus kasutuses olevaid mänguväljakuid, seiklusparke jms, mis suurendavad lastega perede vaba aja veetmise võimalusi nii hiidlaste kui külaliste jaoks.
Loome tervikliku süsteemi täiskasvanute ja noorte spordivaldkonna toimimiseks.
SOTSIAALHOOLEKANNE, TERVISHOID JA TURVALISUS
Arendame ja mitmekesistame sotsiaalteenuseid erivajadustega lastele, puuetega inimestele ja eakatele.
Laiendame Kõpu õppekohas pakutavaid teenuseid ja rajame pansionaaditeenuse eakatele. Jätkame teenuste osutamist Hellamaa perekeskuses ning teeme koostööd Samaaria Eesti misjoniga.
Toetame koostöös mittetulundusühingutega vanemlike oskuste arendamist.
Panustame hõbemajandusse – loome koostöös ettevõtjate ja kodanikuühendustega eakatele uusi võimalusi veeta vanaduspõlve väärikalt.
Seisame tugeva partnerina Hiiumaa haigla üldhaiglana jätkamise eest ning jätkame perearstide tegevuse toetamist.
Jätkame koostööd politsei- ja piirivalveameti, päästeameti, kaitseliidu ja teiste turvalisust tagavate asutusega.
Toetame vabatahtlike päästjate tegevust.
TURUNDUS, TURISM JA VÄLISSUHTED
Töötame välja Hiiumaa ühise visuaalse identiteedi.
Koondame avaliku sektori Hiiumaa turundustegevused ühe katuse alla. Rõhutame Hiiumaa turundamisel saare rohelist mõtteviisi. Ettevõtjaid kaasates töötame välja Hiiumaa arengueesmärke järgiva turundusplaani.
Turundame Hiiumaad kui turismisihtkohta, elukohta, ettevõtluskohta, töökohta, õppimiskohta. Teavitame potentsiaalseid investoreid Hiiumaa eelistest ja väärtustest.
Seame turundustegevuste mõõdetavateks eesmärkideks Hiiumaa majandustegevuse aktiivsuse kasvu, positiivse rändesaldo ja Hiiumaa kinnisvara väärtuse tõusu.
Soodustame turismiettevõtlust ja loome turismiteenuste osutamiseks sobiva avaliku ruumi.
Panustame üritusturundusse – algatame ja toetame Hiiumaa arengueesmärke järgivaid ideid, sündmusi ja tegevusi, mis toovad saarele külastajaid, uusi elanikke ja investoreid.
Toetame Hiiumaa pühakodade korrastamist.
Jätkame Suuremõisa lossikompleksi arendamist aastaringselt toimiva turismi- ja külastuskeskusena, tihendades koostööd valla ja erasektori vahel.
Peame aktiivset välissuhtlust. Toetame Hiiumaa mainekujunduslike toodete ja projektide viimist välisturgudele. Osaleme ja jätkame koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, loome uusi rahvusvahelisi koostöösidemeid.
KODANIKUÜHENDUSED JA KÜLALIIKUMISED
Oleme kodanikuühendustele, sh külaseltsidele usaldusväärseks partneriks.
Toetame erinevaid rahvaalgatusi. Väärtustame inimeste omaalgatust ja eneseteostust, jätkates ja edasi arendades mittetulundusühenduste toetussüsteemi ja sõlmime sellekohased partnerluslepinguid.
Aitame kodanikuühendusi kogukonnateenuste ja sotsiaalse ettevõtluse arendamisel.
Tunnustame kogukonda panustavaid inimesi.
Hiiumaa vallavalitsuse üheks prioriteediks on viia läbi terviklik investeerimisprogramm. Ühinenud valla valitsus peab suunama pilgu väljapoole, kaasamaks võimalikult palju investeeringuid, sh riigi, EL ja erainvesteeringuid Hiiumaa arengusse. Selleks peab säilima Hiiumaa valla eelarves investeerimisvõimekus ja paindlikkus objektide elluviimise valikul.
Tervet saart hõlmavate investeeringutena on prioriteetideks:
- Lairibavõrgu arendamine
- Teede mustkatte alla viimine
Esimeses järgus viiakse ellu juba ette valmistatud ja kaasrahastust taotlenud ja/või ühinemislepingus kokku lepitud investeerimisprojektid:
- Hiiu valla lasteaia Kalda maja rekonstrueerimine*
- Kõrgessaare avalike hoonete katlamaja ja trasside uuendamine*
- Kõrgessaare vaba aja keskuse katuse soojustamine*
- Käina elamuskeskuse rajamine*
- Käina kultuurikeskuse rekonstrueerimine*
- Kärdla Keskväljaku rekonstrueerimine
- Kärdla-Paluküla kergliiklustee rajamine
- Kärdla põhikooli kaasajastamine*
- Kärdla sotsiaalkeskuse (Pargi 3) rajamise I etapp (kogukonnas elamise ja ööpäevaringne erihoolekandeteenus)
- Tärkma biopuhasti rekonstrueerimine
*Hiiu valla ja Käina valla vabatahtliku ühinemisega kinnitatud investeeringud, mida (kaas)rahastatakse ühinemistoetusest
Teises järgus valmistatakse ette igale volikogu poolt põhimõttelise heakskiidu saanud projektile kulu/tulu analüüs, eelarve ja kaasfinantseeringu hinnang. Nendest sõltuvalt tekib vallavalitsuse tööplaani nimistu objektidest, mida hakatakse igal aastal ette valmistama. Üle 300 000 euro maksvatest projektidest vajavad edasiarendamist järgmised:
- Emmaste spordikeskuse arendamine
- Kärdla sotsiaalkeskuse Pargi 3 rajamine (II etapp)
- Munitsipaalüürielamute uuendamine ja rajamine
- Palade spordihoone rekonstrueerimine
- Spordihalli rajamine Kärdlasse
- Suuremõisa kaugküttesüsteemi ja trasside uuendamine
- Tohvri hooldekodu laiendamine
Oluline pole mitte võimalikult kaugele jõuda meie unistuste järjestamises, vaid töövõime saavutamine nende unistuste elluviimiseks.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 22:48 2 kommentaari:
Kui mulle endale tundub, et ülikooli jaoks on keeruline piisavalt aega leida ja tahaks asju tõhusamalt teha, siis teistega võrreldes saan aru, et pole üldse viga. Ehk reedel esimeses loengus mõtteid vahetades selgus, et olin oma grupist ainus, kes kõik kodused tekstid läbi jõudis lugeda. Ja koduste ülesannetega on ka võimalik, vaatamata kõigile muudele tegemistele, n-ö joone peal olla.
Kõikse keerulisem on vahemaa teema ehk kaugus kodu ja kooli vahel, mistõttu puhtalt sõidu peale läheb palju energiat ja aega.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 18:12 Kommentaare ei ole:
Väikeses kohas elamisel on oma selged võlud.
Eile olin koosoleku tõttu Kärdlas ja mõtlesin, et panen perearsti (jah, mul on eluaeg üks ja sama perearst olnud, ka nüüd, kui elan Emmastes) juurde aja kirja, et sõiduki juhtimiseks tervisetõendit uuendada. Aga mind võeti n-ö kohe ette ja vaid pool tundi hiljem oli kinnitus kehtivast tõendist ka Maanteeametile edastatud.
Täna astusin kohalikust raamatukogust läbi, et ülikooli jaoks teos tellida. Nägin veebikataloogist, et Leisu kogus on see olemas. Ja tuuakse töö juurde ehk koolimajja ära.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 17:04 Kommentaare ei ole:
19. oktoobril tegi Riigikohus otsuse: "Jätta rahuldamata Emmaste Vallavolikogu ja Pühalepa Vallavolikogu taotlused Vabariigi Valitsuse 22. juuni 2017. a määruse nr 99 „Emmaste valla, Hiiu valla, Käina valla ja Pühalepa valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine“ § 1 lõigete 1 ja 2 ning § 4 põhiseadusvastaseks ja § 2 lõike 1 kehtetuks tunnistamiseks."
Kolleegium leiab, et Emmaste Vallavolikogule ja Pühalepa Vallavolikogule oli kooskõlas PS §-ga 158 tagatud ärakuulamisõigus ja võimalus avaldada menetluses arvamust valla haldusterritoriaalse korralduse ja piiride muutmise kohta. Omavalitsusüksuse negatiivse arvamusega pidi Vabariigi Valitsus arvestama HRS § 9 lõikest 9 tulenevalt, kuid negatiivne arvamus ei toonud automaatselt kaasa menetluse lõpetamist. Kolleegium nõustub Vabariigi Valitsuse seisukohaga, et omavalitsusüksuste elanike küsitluse tulemused ei ole haldusterritoriaalse korralduse muutmise otsustamisel siduvad ning siduvuse nõue ei tulene ka PS §-st 158 (Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 20. detsembri 2016. a otsus asjas nr 3-4-1-3-16, punkt 136).
Vastuseks taotlejate seisukohale, et Vabariigi Valitsus on Emmaste valda ja Pühalepa valda kohelnud meelevaldselt ebavõrdselt, märgib kolleegium, et seaduse nõuetega kooskõlas olev omavalitsusüksuse haldusterritoriaalse korralduse muutmine ei ole meelevaldne ebavõrdne kohtlemine ainuüksi põhjusel, et Vabariigi Valitsus otsustab jätta mõne teise omavalitsusüksuse haldusterritoriaalse korralduse muutmata. Samuti ei saa võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumiseks pidada seda, kui riik ei korda võimalikku viga, mille ta on teinud mõne teise isiku puhul (vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 4. oktoobri 2017. a otsused asjas nr 5-17-21/10, punkt 96; asjas nr 5-17-22/10, punkt 93; asjas nr 5-17-23/10, punkt 91).
Eeltoodust lähtudes leiab kolleegium, et Emmaste valla ja Pühalepa valla haldusterritoriaalse korralduse muutmisel järgis Vabariigi Valitsus seaduse nõudeid ning määruse § 1 lõiked 1 ja 2, § 2 lõige 1 ning § 4 ei ole põhiseadusega vastuolus. Tuginedes PSJKS § 15 lõike 1 punktile 6, jätab kolleegium Emmaste Vallavolikogu ja Pühalepa Vallavolikogu taotlused rahuldamata.
Lisan ka Emmaste vallavolikogu esimehe (viimase selles ametis) kommentaari:
"Iseseisev Emmaste vald on saanud minevikuks. Jääb teadmine, et Emmaste valla inimesed ja valla juhid ei loovutanud iseseisva otsustamise vabadust vabatahtlikult. Ajalugu tõlgendatakse tavaliselt võitjate-valitsejate nägemise kaudu. Me ei tea, kuidas nähakse tulevikus Emmaste valla rahva iseseisvuse säilitamise püüdu, kas hea või halvana, kas rumaluse või tarkusena, kas ustavuse või uhkusena? Tean, et tegutsesime oma südame ja rahva tahtmise järgi.
Fakt on see, et Hiiumaal on uus halduskorraldus. Meil kõigil on mõistlik uue reaalsusega kohaneda ja positiivselt sellega kaasa minna. Edasi tuleb igati püüda, et senise Emmaste valla piirkond areneks jõudsalt ka Hiiumaa valla koosseisus, Emmaste osavallana. Otsustamise ja ressursside kaugenemist saab kompenseerida osavald. Seegi jääb püsima ainult siis, kui leidub aktiivne, koostööaldis, sõbralik ja töökas kodanikkond, kelle hulgas külades aktiivsed eestvedajad, kes tegutsevad koos. Uus halduskorraldus on tervele Lõuna-Hiiumaa kogukonnale uus väljakutse, mis annab hea põhjuse minna ühtsemana edasi. Seepärast kutsun üles jätma seljataha kõik, mis edasiminekut takistab, sh erimeelsused, solvumised, tülid ja keskenduma võimalustele, positiivsele."
Minu meelest igati mõistlik kommentaar. Loodan, et asjaosalistel (sealhulgas minul endal) jagub tarkust ja mõistust viimase lause mõtet järgida.
Autor: Hergo Tasuja Kell: 07:36 Kommentaare ei ole:
FB-st käis läbi Postimehes avaldatud statistika, mitu protsenti kogusid kandidaadid oma ringkonna häältest. Eks statistikat võib teha igasugust. Näiteks ka niimoodi.
Häälte arv nimekirjale Kandidaatide arv Keskmiselt hääli kandidaadi kohta
Sotsiaaldemokraatlik Erakond 1255 32 39,2
Valimisliit Ühine Hiiumaa 1230 41 30
Valimisliit Kodusaar 1100 52 21,2
Eesti Reformierakond 501 16 31,3
Eesti Konservatiivne Rahvaerakond 291 11 26,5
Eesti Keskerakond 286 18 15,9
Erakond Isamaa ja Res Publica Liit 167 26 6,4


text:
NOVEMBER NOVEMBER / talvekuu
1. Pühapäev
21. pp. Aasia kp-d Kosma ja Damian †III s.
4. v. HE Jh 21:1-14.
Gl 2:16-20; Lk 16:19-31
2. Esmaspäev
Mr-d Akindin, Pigaasi, Elpidifor jkk. †345
Kl 2:13-20; Lk 11:29-33
3. Teisipäev
Mr-d Akepsima, pr. Joosep ja dk. Aital †IV s.
Kl 2:20-3:3; Lk 11:34-41
4. Kolmapäev
Vg. Joanniki Suur †846; Mürra pskmr. Nikander †I s.
Kl 3:17-4:1; Lk 11:42-46
5. Neljapäev
Mr-d Galaktion ja Epistimia †III s.
Kl 4:2-9; Lk 11:47-12:1
6. Reede
Kosnt. üpsk. tunn. Paulus †350; Hutõni vg. Varlaam †1192
Kl 4:10-18; Lk 12:2-12
7. Laupäev
Melitine mr-d Hieron, Isihhi, Nikander jkk. †III s.; vg. Laasar †1053
2Kr 5:1-10; Lk 9:1-6
Vkj. Midrosk
8. Pühapäev
22. pp. Peaingel Miikael ja ilmihuta väed
5. v. Jh 21:15-25.
Gl 6:11-18; Lk 8:41-56
Vkj. Smr. Dimitri
9. Esmaspäev
Mr-d Onisifor ja Porfiiri †III s.; vg. Matroona †492; Egiina psk. imet. Nektaari †1920
1Ts 1:1-5; Lk 12:13-15,22-31
10. Teisipäev
Mardipäev, isadepäev
Ap-d Erast, Olimp, Rodion, Sosipater, Kvart ja Terti †I s.
1Ts 1:6-10; Lk 12:42-48
11. Kolmapäev
Mr-d Miinas ja Vikenti †304; vg. tunn. Teodor †826; Tours'i psk. Martin †397
1Ts 2:1-8; Lk 12:48-59
12. Neljapäev
Aleksandria üpsk. Johannes Armuline †620; vg. Niil †V s.
1Ts 2:9-14; Lk 13:1-9;
1Ts 2:14-19; Lk 13:31-35 (R)
13. Reede
Konst. üpsk. Johannes Kuldsuu †407
Hb 7:26-8:2; Jh 10:9-16
14. Laupäev
Ap. Filippus †I s.
2Kr 8:1-5; Lk 9:37-43
Jõulupaastu algus
15. Pühapäev
23. pp. Mr-d Guuri, Samon ja Aviv †IV s.
6. v. HE Mt 28:16-20.
Ef 2:4-10; Lk 10:25-37
16. Esmaspäev
Ap. ev. Matteus †I s.
1Ts 2:20-3:8; Lk 14:12-15
17. Teisipäev
Uus-Kaisarea psk. imet. Grigoori †270
1Ts 3:9-13; Lk 14:25-35
18. Kolmapäev
Mr-d Platon ja Roman †302
1Ts 4:1-12; Lk 15:1-10
19. Neljapäev
Prh. Obadja †IX s.; mr. Varlaam †304
1Ts 5:1-8; Lk 16:1-9
20. Reede
EP. Kümnelinna vg. Grigoori †816; Konst. üpsk. Prokl †446
1Ts 5:9-13,24-28; Lk 16:15-18, 17:1-4
2Kr 11:1-6; Lk 9:57-62 (N).
21. Laupäev
Leemeti-maarjapäev
JUMALAEMA TEMPLISSEMINEMISE PÜHA
HE Lk 1:39-49,56;
Lk 10:38-42; 11:27-28
22. Pühapäev
24. pp. Ap. Fiilemon jkk. †I s.; mr. Tsetsilia †230
7. v. HE Mk 16:1-8.
Ef 2:14-22; Lk 12:16-21
23. Esmaspäev
Ikoonia psk. Amfilooki †394; õu. Neeva Aleksander †1263
2Ts 1:1-10; Lk 17:20-25
24. Teisipäev
Smr-d Katariina (Ekateriina) ja Merkuuri †III s.
2Ts 1:10-2:2; Lk 17:26-37
25. Kolmapäev
PL. Rooma pskmr. Klement †101; Aleksandria pskmr. Peeter †311
2Ts 2:1-12; Lk 18:15-17,26-30
26. Neljapäev
Vg. Aliipi Sambnik †640; Irkutski psk. Innokenti †1731
2Ts 2:13-3:5; Lk 18:31-34
27. Reede
Smr. Jaakob Pärslane †421; vg. Pallaadi †VI s.
2Ts 3:6-18; Lk 19:12-28
28. Laupäev
Vgmr. Stefan Uus †767; mr. Irinarh jkk. †303
Gl 1:3-10; Lk 10:19-21
29. Pühapäev
25. pp. Mr-d Paramon ja Filumen †III s.
8. v. HE Mk 16:9-20;
Ef 4:1-6; Lk 18:18-27
30. Esmaspäev
Andresepäev
Ap. Andreas Esmakutsutu †62
1Kr 4:9-16; Jh 1:35-51 (ap.)
1. Pühapäev Mt 5:1-12; Ilm 7:2-14; Ps 24:1-6; 1Jh 3:1-3 Igavene linn
2. Esmaspäev Jh 11:17-27 Igavene linn
3. Teisipäev Ilm 14:1-5 Igavene linn
4. Kolmapäev Ilm 20:1-6 Igavene linn
5. Neljapäev Ilm 22:1-5 Igavene linn
6. Reede Ps 43:1-5 Igavene linn
7. Laupäev Mt 24:23-36 Igavene linn
8. Pühapäev Mt 25:1-13; Js 25:6-9; Ps 63:2-8; 1Kr 15:20-28 Vaimulik varustus
Kohtla-Järve Saaroni Baptisti Kogudus
9. Esmaspäev Ef 6:10-20 Vaimulik varustus
10. Teisipäev Lk 12:49-53 Vaimulik varustus
11. Kolmapäev Ml 3:6-12 Vaimulik varustus
12. Neljapäev Hb 5:1-14 Vaimulik varustus
Vaimulike töötegijate õhtu
13. Reede 2Tm 4:1-8 Vaimulik varustus
GLS juhtimiskonverents, 13.–14.11, Tallinn
14. Laupäev Rm 10:8-21 Vaimulik varustus
15. Pühapäev Mt 25:14-30; 1Ms 28:10-22; Ps 128:1-5; 1Ts 5:1-6 Viimne kohus
16. Esmaspäev Tn 7:9-14 Viimne kohus
Taassünnipäev
17. Teisipäev Lk 17:20-37 Viimne kohus
18. Kolmapäev 2Ms 11:1-10 Viimne kohus
19. Neljapäev Hb 12:18-29 Viimne kohus
20. Reede Est 3:1-15 Viimne kohus
21. Laupäev Tn 12:1-13 Viimne kohus
22. Pühapäev Mt 25:31-36; Hs 34:11-17; Ps 23:1-6; 1Ts 4:13-17 Jeesus teeb elavaks
Igavikupüha e surnutemälestuspüha
23. Esmaspäev Mk 5:35-43 Jeesus teeb elavaks
24. Teisipäev Ap 20:7-12 Jeesus teeb elavaks
25. Kolmapäev Ap 9:36-43 Jeesus teeb elavaks
26. Neljapäev 1Jh 5:1-21 Jeesus teeb elavaks
27. Reede Mt 6:19-34 Jeesus teeb elavaks
28. Laupäev Jh 7:37-52 Jeesus teeb elavaks
29. Pühapäev Mk 13:33-37; Js 63:16-19; Ps 80:1-8; 1Kr 1:3-9 Issanda ootajad
30. Esmaspäev 2Pt 3:3-18 Issanda ootajad
1. november KÕIGI PÜHAKUTE SUURPÜHA Ilm 7:2-4,9-14; Ps 24:1bc-2,3-4abc,5-6; 1Jh 3:1-3;Mt 5:1-12a R: See on sugupõlv, kes Teda nõuab ja kes otsib Ta palet. Eesti Apostelliku Administratuuri asutamine (1924)
3. november 31. nädala teisipäev Fl 2:5-11; Ps 22:26-27,28-30,31-32; Lk 14:15-24 R: Ma ülistan Sind, Issand, Sinu rahva koguduses. või p. Martín de Porres, orduvend
4. november p. Carlo Borromeo, piiskop Fl 2:12-18; Ps 27:1bcde,4,13-14; Lk 14:25-33 R: Issand on mu valgus ja mu päästja.
5. november 31. nädala neljapäev Fl 3:3–8a; Ps 105:2–3,4–5,6–7; Lk 15:1–10 R: Rõõmutsegu, kes otsivad Issandat.
6. november 31. nädala reede Fl 3:17–4:1; Ps 122:1bc-2,3–4a,4bc-5; Lk 16:1–8 R: Lähme rõõmuga Issanda kotta.
7. november 31. nädala laupäev Fl 4:10–19; Ps 112:1bc-2,5–6,8ab+9; Lk 16:9–15 R: Õnnis on mees, kes kardab Issandat. või Maarjalaupäev
8. november AASTARINGI 32. PÜHAPÄEV Trk 6:12-16; Ps 63:2,3-4,5-6,7-8; 1Tes 4:13-18; Mt 25:1-13 R: Sinu järele januneb mu hing, mu Jumal.
10. november p. Leo Suur, paavst Tt 2:1–8; Ps 37:3–4,18+23,27+29; Lk 17:7–10 R: Õigete pääste tuleb Issandalt.
11. november Tours’ p. Martin, piiskop Tt 3:1-7; Ps 23:1bc-3a,3bc-4,5,6; Lk 17:11-19 R: Issand on mu karjane, mul pole millestki puudust.
12. november p. Josafat Kuntcevicz, piiskop ja märter Fm 1:7–20; Ps 146:6c-7,8–9a,9bc-10ab; Lk 17:20–25 R: Õnnis on see, kelle abi on Jumal.
13. november 32. nädala reede 2Jh 1:4–9; Ps 119:1–2,10–11,17–18; Lk 17:26–37 R: Õndsad on need, kes käivad Seaduse järgi.
14. november 32. nädala laupäev 3Jh 1:5–8; Ps 112:1bc-2,3–4,5–6; Lk 18:1–8 R: Õnnis on mees, kes kardab Issandat. või Maarjalaupäev
15. november AASTARINGI 33. PÜHAPÄEV Õp 31:10–13,19–20,30–31; Ps 128:1–2,3,4–5; 1Tes 5:1–6; Mt 25:14–30 R: Õnnis on inimene, kes kardab Jumalat.
16. november 33. nädala esmaspäev Ilm 1:1–4;2:1–5; Ps 1:1–2,3,4+6; Lk 18:35–43 R: Võitjale ma annan süüa elupuust. või p. Gertrud, neitsi või Šoti p. Margareeta
17. november Ungari p. Eliisabet, orduõde Ilm 3:1–6,14–22; Ps 15:2–3ab,3cd-4ab,5; Lk 19:1–10 R: Võitjal ma lasen istuda minuga troonile.
18. november 33. nädala kolmapäev Ilm 4:1–11; Ps 150:1bc-2,3–4,5–6a; Lk 19:11–28 R: Kolmekordselt püha on kõigeväeline Jumal. või Rooma pühade apostlite Peetruse ja Pauluse basiilikate pühitsemispäev
19. november 33. nädala neljapäev Ilm 5:1–10; Ps 149:1bc-2,3–4,5–6+9b; Lk 19:41–44 R: Sina oled meid teinud preestreiks meie Jumalale.
20. november 33. nädala reede Ilm 10:8-11; Ps 119:14+24,72+103,111+131; Lk 19:45-48 R: Kui mahe on Sinu ütlus mu suule, Issand.
21. november Pühima Neitsi Maarja templissetoomise mälestuspäev (Templi maarjapäev) Ilm 11:4–12; Ps 144:1bcd,2,9–10; Lk 20:27–40 R: Tänatud olgu Issand, mu kalju.
22. november AASTARINGI 34. PÜHAPÄEV: JEESUS KRISTUSE, KÕIKSUSE KUNINGA SUURPÜHA Hs 34:11–12,15–17; Ps 23:1–2a,2b-3,5–6; 1Kr 15:20–26,28; Mt 25:31–46 R: Issand on mu karjane, mul pole millestki puudust.
23. november 34. nädala esmaspäev Ilm 14:1-3,4b-5; Ps 24:1bc-2,3-4abc,5-6; Lk 21:1-4 R: See on ustav rahvas, kes otsib Jumalat. või p. Clemens I, paavst ja märter või p. Columbanus, abt
24. november p. Andrea Dung-Lac ja kaaslased, märtrid Ilm 14:14–19; Ps 96:10,11–12,13; Lk 21:5–11 R: Issand tuleb kohut mõistma maailmale.
25. november 34. nädala kolmapäev Ilm 15:1–4; Ps 98:1,2–3ab,7–8,9; Lk 21:12–19 R: Suured ja imelised on Sinu teod, Issand. või Aleksandria p. Katariina, neitsi ja märter
26. november 34. nädala neljapäev Ilm 18:1–2,21–23; 19:1–3,9a; Ps 100:2,3,4,5; Lk 21:20– 28 R: Õndsad on need, kes on kutsutud Talle söömaajale.
27. november 34. nädala reede Ilm 20:1–4,11–21:2; Ps 84:3,4,5–6ab+8a; Lk 21:29–33 R: See on Jumala telk inimeste juures.
28. november 34. nädala laupäev Ilm 22:1–7; Ps 95:1–2,3–5,6–7abc; Lk 21:34–36 R: Maaranata! Tule, Issand Jeesus. või Maarjalaupäev

matches:
Ps 24
Ps 43
Ps 63
Ps 128
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
Ps 23
Ps 80
Ps 24
Ps 22
Ps 27
Ps 105
Ps 122
Ps 112
Ps 63
Ps 37
Ps 23
Ps 146
Ps 119
Ps 112
Ps 128
Ps 1
Ps 15
Ps 150
Ps 149
Ps 119
Ps 144
Ps 23
Ps 24
Ps 96
Ps 98
Ps 100
Ps 84
Ps 95


text:
kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine AKKS § 39 lg 3 p 1 alusel
kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine AKKS § 39 lg 3 p 10 mõttes
kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine AKKS § 39 lg 3 p 2 alusel
kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine AKKS § 39 lg 5 mõttes
kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine KrMK § 39 lg 4 mõttes
kriminaalmenetluse seaduse olulise rikkumise motiveerimise nõue apellatsioonkaebuses
taotluste lahendamine apellatsioonimenetluses
väidetava rikkumise näitamine kassatsioonkaebuses
3-1-1-18-00 Riigikohus 15.02.2000
Ringkonnakohtu poolt selle tuvastatuks lugemine, milles riigi huvidele põhjustatud oluline kahju konkreetsel juhul väljendub, kui kohtualusele esitatud süüdistuses ei ole seda näidatud, on väljumine süüdistuse piirest ja kohtualuselt võimaluse võtmine teada, millise süüdistuse alusel tema kriminaalasja kohtus arutatakse, st tema kaitseõiguse rikkumine, mida Riigikohus võib AKKS § 39 lg 4 alusel tunnistada kriminaalmenetluse seaduse oluliseks rikkumiseks.Sama laadi rikkumise võib moodustada ka vastuolu ringkonnakohtu otsuse eri osade vahel: kirjeldav-motiveerivas osas selle nentimine, et kohtualusele tuleb KrK §141-1 lg 3 p 1 järgi esitatud süüdistus,milles esimese astme kohus ta õigeks mõistis, ümberkvalifitseerida § 161 järgi, resolutiivosas aga tema õigeksmõistmise § 141-1 lg 3 p 1 järgi muutmata jätmine.
3-1-3-4-00 Riigikohus 15.02.2000
Kriminaalasja arutamine ringkonnakohtus ühe kohtualuse apellatsioonkaebuse alusel enne apellatsiooni õigeaegset esitamist teise kohtualuse poolt ning tema osavõtuta ja tema taotlusi arvestamata võib moodustada kriminaalmenetluse seaduse olulise rikkumise AKKS § 39 lg 4 alusel.
3-1-1-15-00 Riigikohus 08.02.2000
Ringkonnakohtu otsuses pärast selle märkimist, et esimese astme kohtu otsust pole kuriteo ja selle tõendatuse osas vaidlustatud, kohtualusele süüks arvatud kuriteoepisoodidest ühe lugemine siiski tõendatuks, on apellatsiooni piiridest väljumine ja teineteist välistavate motiivide esitamine kohtuotsuses, mida Riigikohus võib tunnistada kriminaalmenetluse seaduse oluliseks rikkumiseks AKKS § 39 lg 4 alusel.
KrK §-des 161-1 ja 295 sätestatud kuritegude konkurentsi võimalikkus
KrK §-des 161-1 ja 295 sätestatud kuriteod võivad moodustada konkurentsi.
3-1-1-14-00 Riigikohus 02.02.2000
Ringkonnakohtu poolt selle märkimata jätmine, mis liiki tõendiks loeb ta asjatundja arvamust, mida ei saa käsitada eksperdi arvamusena, ei ole kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine.
muu dokument KrMK § 48 lg 2 mõistes
Ekspertiisiaktina vormistatud kompetentse isiku arvamus seoses väidetava liiklusavariiga, mis on antud 7 kuud enne kriminaalasja algatamist ja uurija sellekohast määrust, ei ole eksperdi arvamus KrMK § 59 mõistes, kuid on siiski tõendina kasutatav KrMK § 48 lg-s 2 ettenähtud uue dokumendi tähenduses.
3-1-1-13-00 Riigikohus 01.02.2000
Vastuolu ringkonnakohtu otsuse kirjeldav-motiveeriva ja resolutiivosa vahel - selle konstanteerimine, et isikule esimese astme kohtu poolt mõistetud karistus on seaduslik ja põhjendatud, kuid talle siiski uue, raskema karistuse mõistmine KrMK § 336 korras tehtava kohtumäärusega on tunnistatav kriminaalmenetluse seaduse oluliseks rikkumiseks AKKS § 39 lg 4 alusel.
3-1-1-10-00 Riigikohus 25.01.2000
kaitseteenistuslase poolse võimu kuritarvitamise subjekt
Võimu kuritarvitamise eest võib kriminaalvastutst kanda vaid see ülem, kes vahetult andis talle alluvatele kaitseteenistuslastele käsu võtta ette mingi raske tagajärje põhjustanud tegu. Vahetu põhjuslik seos on vaid tema teo ja saabunud tagajärje vahel. Teised isikud, kelle tegevusetuse - järelevalve kohustuse mittetäitmine - ja saabunud tagajärje vahel niisugune seos puudub, võivad kanda muuliigilist vastutust.
Isiku süüdimõistmine niisuguse kuriteo eest, milles teda ei ole süüdistatud, tähendab vastuolu kohtuotsuse kirjeldav-motiveeriva osa ja resolutiivosa vahel ning on kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine AKKS § 39 lg 4 mõistes.
3-1-1-115-99 Riigikohus 21.12.1999
kassatsioonimenetluse ese
Kassatsioonimenetluse esemesse saavad kuuluda vaid kaebuses konkretiseeritud õigusrikkumised, sellesse ei kuulu uurija tegevuse otstarbekuse hindamine.
kohtukulude sissenõudmine
KrMK § 36 lg 2 sätestatu, et määratud kaitsja osavõtt kriminaalmenetlusest tagatakse Eesti Advokatuuri poolt riigi kulul, ei tähenda kaitsealuse vabastamist õigusabi eest tasumisest.
Kohtualuse väidet, et tema kaitsja on oma ülesandeid mittekvaliteetselt täitnud, ei saa Riigikohus tagantjärele kontrollida ega AKKS § 39 lg 4 alusel tunnistada kriminaalmenetluse seaduse oluliseks rikkumiseks kaitseõiguse tagamise printsiibi rikkumise tõttu.
3-1-3-20-99 Riigikohus 21.12.1999
Kriminaalmenetluse seaduse oluliseks rikkumiseks võib tunnistada seda, et kriminaalasja menetlemisel on süüdistatava ja kohtualuse isik jäetud usaldusväärselt tuvastamata, mille tõttu esineb põhjendatud kahtlus selles, kas kohtu poolt süüditunnistatud isik on kuriteo toime pannud ning kriminaalasja menetlemisel süüdistatavana ja kohtualusena osalenud.
3-1-1-80-99 Riigikohus 07.12.1999
KrK § 45 alusel kuulub arvestamisele üksnes ametlike dokumentidega tõestatud eelvangistusaeg seoses arutatava kriminaalasjaga.
Juhul kui KrK § 162 järgi kohtu alla antud isiku süüdistuses on üksnes kirjeldatud varalise kahju põhjustamisel tema poolt, suure varalise kahju või mõne muu raske tagajärje põhjustamist ei ole talle aga sõnaselgelt süüks arvatud, puudub kohtul õigus isikut süüdi mõista endapoolset muu raske tagajärje põhjustamise sisustamisest lähtudes. Süüdistuse niisugust laiendamist kohtu poolt KrMK § 215 lg 5 sätteid järgimata võib AKKS § 39 lg 4 alusel tunnistada kriminaalmenetluse seaduse oluliseks rikkumiseks.
3-1-1-100-99 Riigikohus 16.11.1999
Kohtuliku arutelu käigus uue või muudetud süüdistuse esitamist sätestavate eeskirjade eiramist võib Riigikohus tunnistada kriminaalmenetluse seaduse oluliseks rikkumiseks AKKS § 39 lg 4 alusel.
Prokuröri poolt kohtus esitatav uus või muudetud süüdistus peab vastama KrMK § 121 lg 2 nõuetele, olema üheselt mõistetav ja koostatud niisuguses vormis, et seda ärakirja on võimalik anda kohtualusele ja kaitsjale. Jõusse jäävat süüdistust ei ole vaja korrata. Kohtul endal puudub süüdistuse koostamise ja esitamise õigus, välja arvatud erasüüdistusasjades.
3-1-1-86-99 Riigikohus 28.09.1999
Kannatanu ringkonnakohtu istungile kutsumata jätmine ei ole AKKS § 17 lg 5 nimetatud asjaolude puudumisel kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine AKKS § 39 lg 4 mõistes.
raskust mõjutavad asjaolud (KrK § 36)
Isikule, keda varem on varguste eest korduvalt karistatud, sealhulgas vabadusekaotusega, ja ka pärast viimase vabadusekaotuse ärakandmist pani toime röövimise, puudub alus mõista sanktsiooni alammäärale vastav või sellest kergem karistus.
3-1-1-79-99 Riigikohus 15.09.1999
Kohtuotsuses selle oletamine, et kohtualuse tegevuses võivad olla mõne niisuguse kuriteo tunnused, milles teda ei ole süüdistatud, on küll ebakorrektne, kuid mitte kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine.
omastamise, raiskamise või ametiseisundi kuritarvitamise teel toimepandud riisumise tõendamine
Poltsei juhtivametniku kui ametiisiku süüdimõistmisel võõra vara riisumises oma ametiseisundi kuritarvitamise teel tuleb kohtuotsuses näidata, millistele isikutele politseiprefektuuri vara võõrandati või riisuti mitte isikliku kasusaamise, vaid prefektuuri huvides, ei tõenda kõnesoleva kuriteo toimepanwmist.
3-1-1-60-99 Riigikohus 25.05.1999
Kohtu määrusega ühiseks menetluseks ühendamata kahe eri kriminaalasja arutamine ühe kohtuistungi ajal on kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine ning annab alust kohtuotsuse tühistamiseks ja mõlema kriminaalasja eraldi arutamisele saatmiseks.
3-1-1-42-99 Riigikohus 27.04.1999
Kriminaalasja arutamine isiku suhtes, kes pole kohtu alla antud, takistab kriminaalasja seaduslikku kohtulikku arutamist ja moodustab seepärast alati kriminaalmenetluse seaduse olulise rikkumise AKKS § 39 lg 4 mõistes.Tähendatud motiivil võib esimese astme kohtu otsuse tühistada ka ringkonnakohus.
Kriminaalasja arutamine isiku suhtes, kes pole kohtu alla antud, takistab kriminaalasja seaduslikku kohtulikku arutamist ja moodustab seepärast alati kriminaalmenetluse seaduse olulise rikkumise AKKS § 39 lg 4 mõistes.
3-1-1-35-99 Riigikohus 13.04.1999
Kuriteo kvalifikatsiooni muutmine süüdistatava kohtu alla andmisel kohtuniku poolt ainuisikuliselt on vastuolus KrMK §-s 185 sätestatuga ja kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine AKKS § 39 lg 4 mõistes.Kriminaalmenetluse seaduse oluliseks rikkumiseks on ka KrK § 139 lg 1 järgi kohtu alla antud isiku süüditunnistamine KrK § 139 lg 3 p 1 järgi ilma prokuröri sellekohase taotluseta.
Kuriteo ühise toimepanemisega tekitatud varaline kahju tuleb süüdlaselt välja nõuda solidaarselt (TsK § 459).

matches:
§ 39
§ 39
§ 39
§ 39
§ 39
Riigikohus
Riigikohus
§ 39
§141
kohus
§ 161
§ 141
Riigikohus
§ 39
Riigikohus
Riigikohus
§ 39
Riigikohus
§ 48
§ 59
§ 48
Riigikohus
§ 336
§ 39
Riigikohus
§ 39
Riigikohus
§ 36
Riigikohus
§ 39
Riigikohus
Riigikohus
§ 45
§ 162
§ 215
§ 39
Riigikohus
Riigikohus
§ 39
§ 121
Riigikohus
§ 17
§ 39
§ 36
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 39
§ 39
Riigikohus
§ 39
§ 139
§ 139
§ 459