Dirt rally ps4 müük canon 6d mark ii müük Osta myy naistepäeva kingitus
Dirt rally ps4 müük canon 6d mark ii müük. maja müük rakveres hennessy very special hind
Bussipileti hind tartus jalgrataste müük tallinnas
Bussipileti hind tartus jalgrataste müük tallinnas. vaalutite müük müük naji müük osta mp3.ridaelamu müük vaipkatted müük
Bichon frise müük oliivili müük
Bichon frise müük oliivili müük. bmw müük müük pärnus microsoft laptop black friday 2020.warframe black friday platinum sale 2020 ps4 müük hindergrund
Tartu ülikool eap hind siseviimistluse hind
Tartu ülikool eap hind siseviimistluse hind. pitbulli kutsikad müük sale majakarpide black müük.razer black friday deals bitdefender family pack 2020 black friday
Aliexpress paypal black segway hind solidor terrassijalad hind friday m dirt rally ps4 müük canon 6d mark ii müük and m direct black friday.Black friday madness compilation lvt hind Chromecast 2 hind kasutatud busside müük best black friday deals of 2020 canada audi isetehtud söödavad kingitused metsmaasika müük tt müük.kawasaki kx ebay black friday 2020 reddit fondüü müük 85 müük black friday banner free Actimel kampaania samsung galaxy s7 mark hindi.Calgon kampaania eesti ehete müük.Nafta hind kukub kanga müük e pood.Kolmekordse klaaspaketi hind maxi cosi pebble car seat best price.Kaanide müük black friday club riga.Ural müük kasutatud toyota avensis müük.Kerastase müük suuskade müük pärnus.Tarte black friday 2020 ettevõtted müük.Kus müük osta mantel black friday makeup deals 2020.Skechers energy lights müük sojavaha müük
Playstationvrvideosideloading abessiinia mark kassipoeg müük.Fifa 17 black friday canon sbc black friday offers 2020 uae
Black selga kampaania isetehtud julukingitused friday clothing sales kingitus aastasele black friday computer deals 2020 walmart unikulma madratsi hind tüdrukule Noorkanade müük tartumaal ruutmeetri hind tallinn fassaadi krohvimine hind taldlihvija müük hindu iphone 7 plus case decathlon black friday france.parimad nutitelefoni pakkumised must reede gopro hero4 müük dpf eemaldus hind eesti Osta vaippakakku restoran kinkekaart.Black friday vs cyber monday vs singles day nutitelefonide akude müük.Hinds feet on high places devotional pdf osta laste jalgratas.Osta honor 9 lite posta kodu baku.Black friday warszawa sklepy puhta vuugi ladumise pärnus hind.Mini cooper müük kaaviari kilohind.Rehvi müük pärnus pixel 3 koroona müük.Golfiauto müük palladium metal in hindi.C rehvide müük munakana tibude müük.Millist tolmuimejat osta bugaboo donkey müük.Pelleti müük võrumaal võlanõuete müük.Alltöövõtu pakkumised black friday movies walmart.Golfikäru müük pandi rally hindi.Nokia 3310 3g müük black friday 2020 online tv deals
Maa müügi tulumaks laste müük kitarride müük
Swedbank kuldkaart soodustused kannattaako nintendo switch ostaa.Outlet müük kingitus rasedale.Osalise töövõime kaardi soodustused fa dushigeel kampaania.Kingitus emale juubeliks tünnisaun müük tallinn.Tallinna vee aktsia hind red dead redemption 2 black friday australia.Boosted board müük boracol mark special hind.Domeeni registreerimine hind osta kasutatud sülearvuti.Majade müük hispaanias sõbrannale kingitus.Gaz 69 müük jooksurada müük.Mitsubishi õhk vesi soojuspump hind happy socks black friday sale.Black friday travel specials 2020 kirst müük.Mulla hindu law book turbo remondi hind.Jänes müük korteri müük tulumaksuvaba.Piparmünt müük käsitöö keraamika müük.Black friday philadelphia playstation vita müük Jbl xtreme 3 müük kirsitubakas müük.Nikon d3000 review in hindi dirt rally ps4 müük canon 6d mark ii müük black friday ps4 price dirt rally ps4 müük canon 6d mark ii müük south africa Piirdeaia müük samsung a7 hindMaxima tallinn pakkumised elektri hind koos vrgutasuga black friday france land rover discovery 4 müük bose black friday sale carrefour xbox live gold müük Paalia müük vw passat esiklaasi hind.Xbox one s black tallinnas friday deals target kütuse hinnad tanklates.Köögid näidiste müük mature video games 2020.Kulla kg hind reserved sooduskood.Põhumaja hind osta ja myy verkossa.K750 müük black friday com ads.Steam kinkekaart eesti freddy püksid müük.Magusad kingitused mentos kampaania.Metsa müük maksud hindi pod 101.Vana jalgratas müük sporditarvete müük sakus.Maserati hindi picture cupra ateca müük.Razer black friday promo code myprotein black friday list
Nintendo wii osta espresso machine black friday.Isase koera steriliseerimine hind maasika hind.Need for speed payback black friday google pixel 3 dirt black friday verizon müük
Diesel watches rally black friday dirt deals ukselengide müük.Eluaseme müük tulumaks köögimööbli paigalduse hind.Damon breketid hind black friday cyber monday cheap flights html.Friday rebecca black lyrics karaoke musta kappale.Kümblustünn haagisel müük inverter 24v müük.Stardipüstolite müük tartus huawei black friday colombia.Iphone 5 müük kasutatud silmalaugude korrigeerimine hind.Hammasrattad müük korteri hindamine maksumus.Piima hind eestis ryanair black friday 2020 españa.Black friday monitor deals uk best buy black friday 2020 usa.Nokia 6 mobile video hindi osta plex sarm review.3m küttepuude müük pärnus valge kulla müük.Black friday headphone deals 2020 usa gopro hero müük 5 müüa.Kinnisvara müügi käibemaks tiibeti piimaseen müük.Canon 600d osta sangla turvas hindi Kõnnitee äärekivi hind nikon coolpix p900 müük.Bitcoin hindi details kastreerimise kampaania 2020.Kelly sildaru võistlused 2020 kütuse edasimüük.Demo autode pakkumised kütuse hinnad tanklates täna.Maasikataimede müük tartumaa iphone 6s hindi.Hobuste ost müük vahetus rent microsoft office in hindi language.Ashwagandha osta skalpell müük.Pandora uk black friday 2020 1 kilo kulla hind.Kartulikoorimismasin müük ristimine rica kingitus.Ryanair black friday sale 2020 reklaamvoldiku hind.Teravilja müük htc vive black friday sale 2020.Dell black friday deals 2020 ktm müük.Kanade jõusööda müük pärnus food name in hindi.Kaugtulede müük filotainas hind.Näpu bmx müük nisujahu 1 kg hind Dirt rally ps4 müük canon black friday online sales clothes turvajalanude müük 6d mark ii müük Metsamaterjali müük tulumaks maakütte paigaldus icandy raspberry black friday plastkastide müük hind Kütuse hind soomes 2020 raspberry pi zero w black fridayWhy is it called black friday reddit krgsurvepump audi a6 müük samsung note 8 hindi skullcandy hesh 3 black friday millist madratsit osta munna hindi translation.puitbriketi müük viljandimaal rr osta 22 5 iphone x black friday canada pnevad kingitused lastele review
24 november 2020 black friday south africa veoautorehvide müük pärnus.Soolalambi müük prillide müük.Must müük küüslauk müük playstation vr hind
Seineks müük black friday lottemaa deutschland playstation 4.Samsung galaxy s8 plus price black friday heinaseeme müük.Reloj cluse black friday mis on firma käive.Black friday sales australia laelaudade müük.Villaste kampsunite müük webasto eelsoojendus hind.Paslode naelad müük windows 10 hindi keyboard layout.Lehtkapsas müük xbox one x dirt hindi.Lambaliha müük rakveres multši müük viljandis.Ostas auto hotel 3* müük telefoni teel.Black friday 2020 deutschland shops video black friday tickets best buy.Tugitoolide müük tallinnas iphone 5 update hindi.Näriliste võrk hind kattemadratsite müük tallinnas.Dji spark hindi joie mytrax müük.Rehvide müük põlvas koera steriliseerimise hind.Nulla osta opel autocarro hindu girl
Kasukad müük tallinnas reisidiilid viimase hetke pakkumised.Auto omaniku vahetus hind black dirt friday 2020 alza.3d voodipesu canon müük üllatusmuna mänguasjad.Best müük buy black friday 2020 flyer fibo m2 hind.Perenaise saia kampaania sony xperia mark z3 compact osta.Kalade müük osta akutrell.Golden hinde london tripadvisor kärcher survepesur müük.Furby müük rehvi müük kuressaares.Killustiku tonni hind note 8 hindi.Kust saab osta glütseriini graniit töötasapind hind.Kust osta ukulelet revolve black friday coupon code.Elliptiline trenažöör müük lenovo t450 müük.Odav auto black friday funny pictures.Korstna ladumine hind ryanair black friday 2020 offerte.Olaplex treatment in hindi kasutatud autode müük soomes Aleksandri õlu hind uksehingede müük.Lisa henderson aeroc plokk hind.Aliexpress black friday promo code black friday las vegas hotel deals.Lõngade müük rakveres kaminate müük tartus.Kasutatud autosuvila müük telia vana telefoni väärtus.Osta apple macbook tuharesti müük.Sportistmed müük black friday vs cyber monday clothes.Maasikataimede hind osb 22mm hind.Katusepleki müük viljandis silvano müük fashion group aktsia.Kaera müük ostatnia niedziela.Jalgpallide müük ragulka müük.Turvakaamerate müük kuumtsinkimine hind


2017. a. IV kvartali siduvate eelotsuste kokkuvõtted - RMP.ee
Esileht » Maksundus » Maksudest üldiselt » 2017. a. IV kvartali siduvate ...
2017. a. IV kvartali siduvate eelotsuste kokkuvõtted
2017. aasta IV kvartalis lahendati kaks siduvat eelotsusust allpool kirjeldatud õiguslikes küsimuses, mille kokkuvõte on järgmine.
Soome tütarühingult saadavate ja edasi jaotatavate dividendide maksustamine
Taotlejale kuulub 100% Soome äriühingust. Taotleja on otsustanud maksta Soome äriühingu poolt Soomes teenitud ja maksustatud kasumi arvelt taotlejale dividende. Seejärel soovib taotleja maksta saadud dividendid tulumaksuseaduse (TuMS) § 50 lg 11 p 1 sätestatud vabastusmeetodit arvesse võttes maksuvabalt oma 100%lisele füüsilisest isikust osanikule.
Taotleja hinnangul on olemas alus Soome tütarühingult saadavate dividendide maksuvabaks edasi jaotamiseks TuMS § 50 lg 11 p 1 alusel taotleja füüsilisest isikust ainuosanikule, kuivõrd Soome tütarühingult saadavad dividendid vastavad TuMS § 50 lg 11 p 1 ning lg 13 ja 14 tingimustele.
Maksu- ja Tolliamet hinnang
TuMS § 50 lg 11 p 1 kohaselt ei maksustata dividendi lg 1 sätestatud tulumaksuga, kui dividendi maksev residendist äriühing on saanud väljamakse aluseks oleva dividendi lepinguriigi või Šveitsi Konföderatsiooni residendist ja tulumaksukohustuslasest äriühingult (välja arvatud madala maksumääraga territooriumil asuv äriühing) ja talle kuulus dividendi saamise ajal vähemalt 10% nimetatud äriühingu aktsiatest, osadest või häältest.
Võttes arvesse asjaolu, et taotleja kinnitas, et ei esine TuMS § 50 lg 13 ja 14 nimetatud asjaolusid, taotleja osalus temale dividende maksvas äriühingus on suurem kui 10% ning dividendide väljamaksja asub lepinguriigis, rakendub TuMS § 50 lg 11 p 1 ning saadud dividendidele rakendub nende edasimaksmisel vabastusmeetod.
Maksuhaldur juhtis tähelepanu, et nimetatud selgitus kehtib kuni 31.12.2018. Alates 01.01.2019 tuleb arvestada TuMS § 61 lg 53 ja § 18 lg 13 sätestatuga.
Kontserni kuuluvate Eesti äriühingute ühinemine
Taotleja on Eesti äriühing, kelle 100% ettevõtte osalust kuulub Soome residendist äriühingule A, mis tegutseb samas valdkonnas, kuid teiste riikide turgudel. A on ka kogu kontserni emaettevõte ja konsolideeriv üksus. Kontserni kuulub veel üks Eesti ja üks Soome äriühing. Eesti äriühingu C 100% osalus kuulub Soome residendist äriühingule B, mille 100% osalus kuulub omakorda A-le.
Äriühingu C äri kavatsetakse integreerida taotlejasse. Täieliku integratsiooni elluviimiseks tuleb läbi viia juriidiline ühendamine selliselt, et taotleja ühendab endaga C. Soovitakse vältida olukorda, kus ühinemise tulemusena saab ühinenud taotleja osanikuks ka B (Soome). Seega eelistatakse varianti, kus C osaluse müük taotlejale toimub enne ühendamise läbiviimist.
Taotleja palub maksuhalduri siduvat hinnangut järgmistele väidetele:
ühinemise korral ei teki maksukohustust ühinemises osalevate äriühingute tasemel vastavalt TuMS § 50 lg 2;
ühinemisele eelnev C osaluse ostmine vastavalt turutingimustele taotleja poolt ei too taotleja jaoks kaasa maksukohustust TuMS § 52 lg 1 p 1, § 51 lg 2 p 5 ega ka ühegi muu TuMS sätte alusel;
taotluses kirjeldatud tehingutel, st osaluse ostmisel ja ühendamisel, on kohane majanduslik sisu ning puudub alus nende ümberklassifitseerimiseks ja maksustamiseks maksukorralduse seaduse (MKS) § 84 alusel.
Maksu- ja Tolliameti hinnang
Tütarühingu osade müügi osas on tegemist seotud isikute vahelise tehinguga, mis peab toimuma turuhinnas. Seega kui tehing on turuhinnas, siis ei too see kaasa maksukohustust (TuMS § 50 lg 4).
Puutuvalt ühinemisele eelnevasse C osaluse ostmisesse vastavalt turutingimustele leiab Maksu- ja Tolliamet (MTA) samuti, et ost on põhjendatud. Vastasel juhul oleksid omanikeks peale ühinemist 50% taotleja OÜ ja 50% B (Soome). Kuna soov on omada 100% äriühingust, siis on põhjendatav turutingimustel teostatav ostu-müügi tehing. Lisaks on taotlejal olemas ka finantseerimiseks vajalikud vahendid.
MTA nõustub samuti, et maksukohustust ei teki ühinemises osalevate äriühingute tasemel vastavalt TuMS § 50 lg 22, kui registrist kustutatud äriühingu vara (ühendatava äriühingu) kasutatakse jätkuvalt Eestis majandustegevuses teises äriühingus, siis omakapitali ei maksustata. Kui majandustegevust jätkatakse teise residendist äriühingu kaudu, maksustatakse nimetatud omakapitali osa §de 48–52 alusel. Kokkuvõtvalt on residendist äriühingute ühinemine maksuneutraalne seni, kuni ühinemisega ei kaasne väljamaksete tegemist omanikele ning äriühing jätkab majandustegevust Eestis.
Maksuhaldur leiab, et eelotsuse taotluse kolmandale küsimusele – MKS § 84 kohaldamise välistamine – ei ole võimalik siduvat eelotsust anda. Siduva eelotsuse menetluses rajab maksuhaldur oma hinnangu taotleja poolt esitatud asjaolude kirjeldusele ning saab vaid eeldada taotleja heausksust, andmete ja kirjelduse õigsust ning tehingute jada (lahus ja tervikuna) majanduslikku põhjendatust. Kas see nii ka tegelikult oli, saab selguda vaid tulevikus asetleidva tehingu lõpule viimise järgse maksumenetluse tulemusel. Saades maksuhaldurilt siduva seisukoha, mis välistaks ette MKS § 84 kohaldamist, saavutaks pahauskne taotleja olukorra, kus tema suhtes ei kehti MKS §s 84 sätestatu, mistõttu asetuks ta võrreldes teiste maksukohustuslastega (kes ei ole samas olukorras siduvat eelotsust taotlenud) soodsamasse olukorda, mis oleks vastuolus Eesti Vabariigi põhiseaduse §s 12 sätestatud võrdsusõiguspõhimõttele. Silmas tuleb pidada, et MKS § 84 eesmärk ongi selles, et vältida väliselt korrektsetele, õiguslikult kehtivatele, kuid tegelikku majanduslikku sisu moonutavatele tehingutele maksuseaduse eesmärgile mittevastav (st ka teiste maksukohustuslaste suhtes ebaõiglane) maksustamine. Siduva eelotsuse toime ei tohiks aga olla ebaseadusliku maksusoodustuse saamine, see on üksnes õigusliku ebaselguse minimeerimine kavandatava tehingu maksustamisel.
Maksu- ja tolliameti siduvate eelotsuste kokkuvõte III kvartalis 2017 25.10.2017


text:
„Maksekäsu” menetlused - Rumeenia
Maksekäsumenetlus on kehtestatud 15. veebruaril 2013. aastal jõustunud uue tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklitega 1013–1024.
Maksekäsumenetlust kohaldatakse vaieldamatutele, kindlasummalistele ja tasumisele kuuluvatele nõuetele, mis vastavad kohustustele tasuda teatud rahasummad tsiviillepingu alusel (kaasa arvatud töötaja ja avaliku sektori hankija vahel sõlmitud lepingud), mis on kindlaks määratud dokumendis või kehtestatud põhikirja, määruse või muu dokumendiga ja mida pooled on tunnustanud allkirjaga või seaduses lubatud muul viisil. See küsimus ei hõlma nõudeid, mille võlausaldajate rühm on esitanud maksejõuetusmenetluses.
Maksekäsumenetlus on vabatahtlik ja huvitatud pool võib esitada kohtule avalduse üldsätete alusel.
Maksekäsumenetlus on erimenetlus, mis on üldkohaldatavates õigusnormides ette nähtud menetlusest palju lihtsam ja mis võimaldab võlausaldajal saada täitedokument tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatust erinevatel tingimustel.
Kui võlgniku vastuväide maksekäsu suhtes on põhjendatud, võib kohus võlausaldaja nõude lõpliku otsusega rahuldamata jätta.
Võlausaldaja võib esitada hagi üldkohaldatavate õigusnormide alusel, kui kohus lükkab maksekäsunõude tagasi; kui kohus väljastab maksekäsunõude ühe osa suhtes, on võimalik esitada hagi üldkohaldatava õiguse alusel, et kohustada võlgnikku maksma ära ülejäänud võlg; või kui maksekäsk tühistatakse.
Jah. Uues tsiviilkohtumenetluse seadustikus ei tehta vahet kostja elukoha järgi, maksekäsumenetlust kohaldatakse sellele vaatamata, kas kostja elab teises liikmesriigis või kolmandas riigis.
Maksekäsunõude võib esitada kohtule, kes on esimeses astmes pädev tegema asjas sisulise otsuse. Maksekäsu korral kontrollib kohtunik kohtu pädevust omal algatusel.
Kas seda menetlust reguleerivad kohtute pädevust käsitlevad üldeeskirjad (sellisel juhul võiks lisada lingi sellele lehele) või kohaldatakse sellele erinevaid põhimõtteid?
Maksekäsunõuete lahendamise pädevus on kehtestatud kooskõlas kohtute pädevust käsitlevate üldeeskirjadega.
Nõuded hinnatava rahalise väärtusega kuni 200 000 Rumeenia leud kuuluvad ringkonnakohtute pädevusse. Nõuded hinnatava rahalise väärtusega vähemalt 200 000 Rumeenia leud kuuluvad üldkohtute pädevusse.
Maksekäsu erimenetlusega seotud pädevusnormi täiendavad väärtusel põhinevad pädevuse üldeeskirjad.
Tüüpvormi ei ole, kuid võlausaldaja (nõude esitaja) nõue peab vastama minimaalsetele vorminõuetele ja sisaldama teatud arvu üksikasju, nimelt: võlausaldaja nimi ja alaline asukoht, või kui see on asjakohane, tema nimi ja registreeritud tegevuskoht; füüsilisest isikust võlgniku nimi ja alaline asukoht, ja kui võlgnik on juriidiline isik, tema nimi ja registreeritud tegevuskoht, ning kui see on asjakohane, äriregistri või juriidiliste isikute registri kood, maksunumber ja pangakonto; maksmisele kuuluvad summad; asjaolud ja maksekohustuste õiguslikud alused, nende baasperiood, maksetähtaeg ja muud elemendid, mida on vaja nõude kindlaksmääramiseks.
Samal ajal lisatakse nõudele leping või muu dokument, mis näitab tasumisele kuuluvaid summasid, ja tõend maksekäsu võlgnikule kättetoimetamise kohta. Maksekäsu kättetoimetamiseks võlgnikule peab võlausaldaja kasutama kohtutäituri abi või saatma selle tähtkirjaga koos deklareeritud sisu ja väljastusteatega, kusjuures võlgnik on kohustatud tasuma võlgnetava summa 15 päeva jooksul alates teate kättesaamisest. Maksekäsk katkestab aegumistähtaja.
Nõue ja sellele lisatud dokumentide ärakirjad esitatakse vastavalt poolte arvule, pluss üks kohtu jaoks.
Ei, advokaadi kaudu esindamine ei ole nõutav, kuid on soovitatav.
Esitatud nõude minimaalne sisu on seadusega ette nähtud. Võlausaldaja (nõude esitaja) peab märkima järgmise: summa, mida nõutakse; maksekohustuse asjaolud ning õiguslik alus ja baasperiood; maksetähtaeg; muud elemendid, mida on vaja nõude kindlaksmääramiseks.
Kui pooled ei määranud kindlaks intressimäära taset maksega hilinemise korral, kohaldatakse Rumeenia Riigipanga kehtestatud viiteintressimäära. Poolaasta esimesel kalendripäeval kehtivat viiteintressimäära kohaldatakse kogu poolaasta jooksul. Nõude alusel tekivad intressid järgmiselt:
töötajate vahel sõlmitud lepingute puhul alates kuupäevast, millal jõudis kätte nõude maksetähtaeg;
töötajate ja avaliku sektori hankija vahel sõlmitud lepingute puhul ei ole vaja võlgnikku teavitada, et maksetähtaeg on ületatud: kui maksetähtaeg oli sätestatud lepingus, alates maksetähtajale järgnevast päevast; kui maksetähtaega ei ole lepingus sätestatud: 30 päeva pärast seda, kui võlgnik arve kätte sai, või kui see on küsitav, siis 30 päeva alates kaupade vastuvõtmisest või teenuste osutamisest, või kui maksekäsk toimetati kätte enne kaupade/teenuste vastuvõtmist, 30päevase perioodi möödumisel alates kaupade vastuvõtmisest/teenuste osutamisest; kui seaduses või lepingus on ette nähtud vastuvõtu- või kontrollimenetlus, mis võimaldab kinnitada asjaomaste kaupade või teenuste nõuetele vastavust, ja võlgnik sai arve või maksekäsu kätte kontrolli kuupäeval või enne seda, siis 30päevase perioodi möödumisel alates sellest kuupäevast;
muudel juhtudel alates kuupäevast, millal võlgniku makse oli või on õiguspäraselt seaduse alusel hilinenuks tunnistatud.
Võlausaldaja võib nõuda täiendavat kahjuhüvitist kõikide kulude eest, mis tekkisid summade sissenõudmisel selle tagajärjel, et võlgnik jättis oma kohustused õigeaegselt tasumata.
Jah, avaldusele lisatakse leping või muu dokument, mis tõendab tasumisele kuuluvat summat (arve, kassakviitung, käsitsi kirjutatud kviitung jne). Nõudele tuleb lisada tõend maksekäsu võlgnikule kättetoimetamise kohta, vastasel juhul tunnistatakse avaldus vastuvõetamatuks.
Nõude lahendamiseks kutsub kohtunik pooled kiireloomulisi küsimusi käsitlevate sätete alusel kohtusse, et esitada selgitusi ja nõuda võlgnikult tasumisele kuuluva summa maksmist või et pooled sõlmiksid kokkuleppe makseviiside kohta. Kohtukutse tuleb asjaomasele poolele kätte toimetada kümme päeva enne kohtuliku arutamise kuupäeva. Võlausaldaja nõude ja esitatud dokumentide ärakiri tuleb nõude tõendina lisada võlgnikule saadetavale kohtukutsele. Kohtukutses tuleb märkida, et võlgnik on kohustatud esitama võimaliku vastuväite vähemalt kolm päeva enne kohtuliku arutamise kuupäeva, märkides, et vastuväite esitamata jätmise korral võib kohus asja asjaolusid arvesse võttes leida, et see tähendab võlausaldaja nõuete tunnustamist. Nõude esitajat ei teavitata vastuväitest, ta saab selle sisust teada asja toimikust.
Kui võlausaldaja kinnitab, et on tasumisele kuuluva summa kätte saanud, tunnistab kohus seda asjaolu lõppotsuses, millega kuulutatakse asi lõpetatuks. Kui võlausaldaja ja võlgnik on jõudnud makse osas kokkuleppele, tunnistab kohus seda asjaolu kiireloomulises otsuses. Kiirmaksekäsk on lõplik ja kehtib täitedokumendina.
Kui kohus on pärast nõude kontrollimist esitatud dokumentide ja poolte avalduste alusel leidnud, et võlausaldaja nõuded on põhjendatud, annab ta välja maksekäsu, milles on märgitud summa ja maksetähtaeg. Kui kohus on pärast asja tõendite läbivaatamist leidnud, et põhjendatud on ainult osa võlausaldaja nõuetest, annab ta välja maksekäsu ainult selle osa kohta, määrates samuti kindlaks maksetähtaja. Sellisel juhul võib võlausaldaja esitada hagi üldkohaldatava õiguse alusel, et kohustada võlgnikku tasuma ülejäänud nõue. Maksetähtaeg on vähemalt kümme päeva ja ei ületa 30 päeva alates maksekäsu kättetoimetamise päevast. Kohtunik ei määra teist maksetähtaega, välja arvatud juhul, kui pooled on sellega nõustunud. Maksekäsk antakse kohal viibivatele pooltele või toimetatakse igale poolele kätte võimalikult kiiresti, kooskõlas seadusega.
Kui võlgnik ei vaidlusta nõuet vastuväite esitamisega, antakse maksekäsk välja hiljemalt 45 päeva jooksul alates nõude esitamise kuupäevast. Tähtaeg ei hõlma ajavahemikku, mis on vajalik menetlusdokumentide kättetoimetamiseks, ja võlausaldaja põhjustatud hilinemist, kaasa arvatud nõude muutmise või täiendamise tulemusena.
Kui võlgnik vaidlustab nõude, vaatab kohus läbi, kas nõue on põhjendatud, võttes aluseks toimiku dokumendid ning poolte esitatud selgitused. Kui võlgniku vastuväide on põhjendatud, lükkab kohus võlausaldaja nõude oma otsusega tagasi. Kui vastuväited, mille võlgnik on asja sisu kohta esitanud, sisaldavad muude kui olemaolevate tõendite käsitlemist, ja kõnealused tõendid oleksid tavamenetluses õiguslikult lubatavad, lükkab kohus võlausaldaja maksekäsu nõude otsuses tagasi. Seejärel võib võlausaldaja esitada hagi üldkohaldatavate õigusnormide alusel.
Võlgnik võib esitada hagi maksekäsu tühistamiseks 10 päeva jooksul alates kuupäevast, millal maksekäsk talle üle anti või kätte toimetati. Sama ajavahemiku jooksul võib võlausaldaja esitada ka hagi maksekäsu tagasilükkamise otsuse ja osalise maksekäsu suhtes. Tühistamishagis esitatavad väited võivad puudutada ainult maksekäsu väljaandmise nõuete mittetäitmist ja kui see on asjakohane, siis põhjuseid, mis on kohustuse lõppemise aluseks pärast maksekäsu väljaandmist. Tühistamishagi peab lahendama maksekäsu välja andnud kohus kahest kohtunikust koosnevas koosseisus. Tühistamishagi ei peata täitmist. Peatamise võib siiski võimaldada võlgniku taotlusel, kuid ainult tagatisraha vastu, mille summa määrab kindlaks kohus. Kui pädev kohus rahuldab tühistamishagi tervikuna või osaliselt, tühistab ta maksekäsu tervikuna või osaliselt, ja kui see on asjakohane, annab välja lõppotsuse.
Kui võlausaldaja on esitanud hagi tühistamise vastu ja pädev kohus on selle rahuldanud, teeb ta lõppotsuse, millega antakse välja maksekäsk.
Tühistamishagi tagasi lükkav otsus on lõplik.
Maksekäsk on täidetav isegi juhul, kui see tühistamishagiga vaidlustatakse, ja omandab täiendavalt res judicata jõu kuni tühistamishagi lahendamiseni. Tühistamishagi ei peata täitmist. Peatamise võib siiski võimaldada võlgniku taotlusel ainult tagatisraha vastu, mille summa määrab kindlaks kohus. Maksekäsk muutub lõplikuks, kui võlgnik ei ole tühistamishagi esitanud või on see tagasi lükatud. Kui pädev kohus rahuldab võlausaldaja esitatud hagi otsuse tühistamiseks, teeb ta lõppotsuse, millega antakse välja maksekäsk.
Huvitatud pool võib maksekäsu täitmise üldkohaldatavate normide alusel vaidlustada. Vastuväites võib tugineda ainult täitemenetlusega seotud rikkumistele ja kohustuse lõppemise aluseks olevatele põhjustele, mis on tekkinud pärast maksekäsu lõplikuks tunnistamist.
Vt vastus küsimusele 1.8.1.
Viimati uuendatud: 01/10/2018

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.2 „Veeloomastiku ja -taimestiku kaitse ja arendamine” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.2 „Veeloomastiku ja -taimestiku kaitse ja arendamine” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord
„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.2 „Veeloomastiku ja -taimestiku kaitse ja arendamine” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord - sisukord
§ 17 Toetuse väljamakse tegemise taotlemine
§ 21 Põllumajandusministri määruste muutmine
RT I, 29.08.2015, 16
Vastu võetud 11.11.2009 nr 107
RTL 2009, 85, 1238
jõustumine 20.11.2009
11.05.2010 RTL 2010, 25, 443 22.05.2010
Määruses sätestatakse rakenduskava meetme 3.2 «Veeloomastiku ja -taimestiku kaitse ja arendamine» (edaspidi meede 3.2) raames toetatavad tegevused, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, nõuded veeloomastiku- ja taimestiku kaitse ja arendamise toetuse (edaspidi toetus) taotleja ja taotluse kohta, toetuse maksimaalne määr, taotluse menetlemise tingimused ja kord, taotluse hindamise kriteeriumid ja hindamise kord, taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise tingimused ja kord, toetuse väljamaksete tegemise tingimused ja kord ning toetuse saaja kohustused.
(1) Meetme 3.2 raames toetatakse:
1) kalade ja sõõrsuude kudealade ja elupaikade taastamist, laiendamist ja parendamist;
2) kunstkoelmute rajamist ja paigaldamist;
3) taasasustamist, kui see on Euroopa Liidu õigusaktiga otseselt ette nähtud kaitsemeede.
[RTL 2010, 25, 443 - jõust. 22.05.2010]
(1) Toetust antakse üksnes toetuse kasutamise kavas toodud projekti elluviimiseks. Toetuse kasutamise kava, mis sisaldab projekti nimetust, toetuse maksimaalset suurust, projekti sisu ja elluviimise tingimusi, kehtestab põllumajandusminister, arvestades meetme 3.2 eelarve mahtu ning «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 66 alusel moodustatud kalandusnõukogu arvamust.
5) projekti üldkulud, mis ületavad 20% projekti kogumaksumusest. Projekti üldkuludena käsitatakse bürootarvete kulu, sideteenuste kulu, infotehnoloogia seadmete ning kontoritehnika hooldus- ja remondikulu, kommunaalkulu, ruumide ja maa rentimise kulu, valveteenuse kulu, maamaksu kulu, teadusasutuse ja ülikooli üldkululõivu;
(1) Kui taotleja soovib võlaõigusliku lepingu alusel tellida kolmanda isiku käest projekti elluviimiseks vajaliku töö või teenuse, mille käibemaksuta maksumus ületab 3000 eurot, või soetada projekti elluviimiseks vajalikku vara, mille käibemaksuta maksumus ületab nimetatud summa, teeb taotleja hinnapakkumuse esitamise ettepaneku vähemalt kolmele asjakohast teenust osutavale või vara müüvale isikule.
(2) Taotleja võib teha vähem kui kolm hinnapakkumuse esitamise ettepanekut, kui asjakohast teenust osutab või vara müüb vähem kui kolm isikut ning esitab koos taotlusega sellekohase teabe.
(3) Kui taotleja taotleb projekti või projekti üksiku tegevuse elluviimiseks toetust samal ajal mitme meetme raames või muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest esitab ta koos taotlusega sellekohase teabe.
(5) Toetus makstakse välja üksnes siis, kui projekti elluviimise käigus tekkinud autori varalised õigused on tasuta üle antud riigile, kusjuures tehingus määratakse riigivara valitsejaks Maaeluministeerium (edaspidi ministeerium).
(7) Ministeerium võib loobuda projekti elluviimise käigus tekkinud autori varaliste õiguste ülevõtmisest, kui selleks puudub avalik huvi. Sellisel juhul ei kohaldata toetuse väljamakse tegemise suhtes lõiget 5.
§ 17. Toetuse väljamakse tegemise taotlemine
(2) Amet teeb toetuse väljamakse tegemisest keeldumise otsuse, kui taotleja ei ole täitnud §-s 16 toodud toetuse väljamakse tegemise tingimusi, ei ole esitanud § 17 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud dokumente või kui tehakse kindlaks taotluse rahuldamata jätmise alus.
(4) Amet maksab toetusraha toetuse saajale kümne tööpäeva jooksul toetuse väljamakse tegemise otsuse tegemisest arvates.
(2) Kolme kuu jooksul pärast projekti täielikku elluviimist esitab toetuse saaja Ametile projekti elluviimise kohta kirjaliku ülevaate, mis koosneb järgmistest osadest:
(3) Amet avalikustab lõikes 2 nimetatud ülevaate oma veebilehel 30 päeva jooksul arvates ülevaate saamisest.
(4) Kuni Ameti poolt viimase toetuseosa väljamaksmiseni teavitab toetuse saaja viivitamata Ametit kirjalikult käibemaksukohustuslaseks registreerimisest «Käibemaksuseaduse» § 19 alusel.
(5) Kuni viie aasta möödumiseni viimase väljamakse tegemisest arvates teavitab toetuse saaja viivitamata Ametit kirjalikult:
§ 21. Põllumajandusministri määruste muutmine
Lisa 1 Veeloomastiku ja -taimestiku kaitse ja arendamise toetuse avaldus
Lisa 2 Veeloomastiku ja -taimestiku kaitse ja arendamise toetuse kasutamise kava
Lisa 3 Veeloomastiku ja -taimestiku kaitse ja arendamise toetuse väljamakse taotlus nr
Lisa 4 Veeloomastiku ja -taimestiku kaitse ja arendamise projekti aruanne


§ 56 Riigilõivuseaduse muutmine
§ 57 Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse muutmine
§ 58 Tubakaseaduse kehtetuks tunnistamine
18.05.2005 otsus nr 833
2) koolieelne lasteasutus, lasteaed-algkool, algkool, põhikool, gümnaasium, kutseõppeasutus, huvialakool, avatud noortekeskus või noorte- ja projektlaager;
2) koolieelse lasteasutuse, lasteaed-algkooli, algkooli, põhikooli, gümnaasiumi, kutseõppeasutuse, huvialakooli, avatud noortekeskuse või noorte- ja projektlaagri ruumides ning nende piiratud maa-alal;
§ 56. Riigilõivuseaduse muutmine
Riigilõivuseaduse (RT I 1997, 80, 1344; 2004, 76, 526; 75, 521; 84, 572; 86, 583; 87, 593; 89, 611; 2005, 1, 1; 2, 4; 15, 87; 22, 151) § 183 lõige 315 tunnistatakse kehtetuks.
§ 57. Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse muutmine
Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse § 61 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Kaasamüüdav tubakatoode loetakse maksumärgistatuks ka siis, kui maksumärk on kinnitatud ainult tubakatoote rühmapakendile tingimusel, et tubakatoode võõrandatakse reisijale rühmapakendis liikmesriikidevahelist reisi tegeva õhusõiduki või laeva pardal kaasaviimiseks. Sigarettide rühmapakendile kinnitatavale maksumärgile trükitakse sigarettide maksimaalne jaehind rühmapakendis. Sigarettidest erineva tubakatoote rühmapakendile kinnitatavale maksumärgile trükitakse tubakatoote liigi tähis ja tubakatoote kogus rühmapakendis.»
§ 58. Tubakaseaduse kehtetuks tunnistamine
Tubakaseadus (RT I 2000, 59, 379; 74, õiend; 2001, 43, 242; 88, 531; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 2, 17; 26, 156; 88, 591 ja 594; 2004, 18, 131) tunnistatakse kehtetuks.
1 Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2001/37/EÜ tubakatoodete valmistamist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 194, 18.07.2001, lk 26–35).


Jõustumine: 22.05.201620.01.201401.09.2010
RT I, 19.05.2016, 11
Määrus kehtestatakse «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 25 lõike 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse nõuded ambulatoorse õendusabi iseseisvalt osutamiseks vajalikele ruumidele, sisseseadele, aparatuurile, töövahenditele ja ravimitele.
§ 2. Nõuded ruumidele koolitervishoiuteenuse osutamiseks
(1) Koolitervishoiuteenuse osutamise asukohas peab olema järgmine ruum:
Ruumi nimetus Minimaalne pindala,
m2 Märkus
Vastuvõturuum 16 Ruumi pikkus minimaalselt 6 m või selle puudumisel tagada 6 m nõuetele vastava muu ruumi kasutamine nägemisteravuse hindamiseks. Ruumi pikkus ei pea olema 6 m juhul, kui kasutatakse nägemisteravuse hindamiseks metoodikat, mis ei nõua 6 m olemasolu.
(2) Vastuvõturuumi osas lähtutakse «Ehitusseaduse» § 3 lõigete 9 ja 10 alusel sätestatust.
(3) Vastuvõturuumi kõik pinnad peavad olema siledad, vett mitteimavast ja vett taluvast materjalist, et võimaldada ruumide niisket koristust ja desinfitseerimist.
(4) Vastuvõturuumis peab olema ühendusvõimalus telefoniside- ja arvutivõrgu süsteemiga.
(5) Vastuvõturuumi sisseseade ja aparatuuri paigaldus ning kasutamise viisid peavad olema inimestele ohutud ja vastama kaasas olevatele juhenditele ja tööohutusnõuetele.
§ 3. Nõuded sisseseadele, aparatuurile ja töövahenditele koolitervishoiuteenuse osutamiseks
(1) Koolitervishoiuteenuse osutamiseks peab vastuvõturuumis olema järgmine mittemeditsiiniline sisseseade ja töövahendid:
1) tool (toolid) õpilasele ja saatjale;
2) kooliõe töölaud ja tool;
3) lukustatav kapp dokumentide säilitamiseks.
(2) Koolitervishoiuteenuse osutamiseks peab vastuvõturuumis olema järgmine meditsiiniline sisseseade ja aparatuur:
1) vererõhuaparaat koos mansettidega suurustes 8×20 cm ja 12×28 cm;
2) glükomeeter ja testribad veresuhkru määramiseks;
3) stetofonendoskoop;
4) veenisulgur (žgutt);
5) lamp neelu vaatamiseks;
6) valgustatud silmatabel;
7) pikkuse mõõtmise vahend;
8) kaal;
9) mõõdulint;
10) termomeeter kehatemperatuuri mõõtmiseks;
11) luup;
12) käärid;
13) reguleeritav kaelatugi;
14) termotekk;
15) täispuhutavad lahased;
16) geelikott;
17) ühekordne mask kunstliku hingamise tegemiseks;
18) külmaelemendiga varustatud konteiner vaktsiinide transpordiks;
19) külmkapp vaktsiinide hoidmiseks;
20) külmkapi termomeeter (2 tk);
21) ruumiõhu termomeeter;
22) uuringulaud;
23) statiiv;
24) lukustatav ravimikapp;
25) tööpinnaga kapp töövahendite paigutamiseks;
26) eraldussirm;
27) arvuti (riist- ja tarkvara) ja printer;
(3) Koolitervishoiuteenuse osutamiseks peavad vastuvõturuumis olema järgmised töövahendid:
1) süstlad ja süstlanõelad;
2) süstalde ja nõelte hävitamise konteiner;
3) infusioonisüsteemid koos erinevas suuruses kanüülidega;
4) ühekordsed kaitsekindad;
5) desinfitseerimisvahend naha puhastamiseks ja haavaravi vahendid;
6) kätehügieeni vahendid;
7) desinfektsioonivahendid, instrumentide ja tööpindade puhastamiseks;
8) paberkäterätikud;
9) haavasidumismaterjalid;
10) ühekordsed spaatlid;
11) ühekordsed pintsetid;
12) ühekordsed maskid;
13) ühekordsed neerukausid;
14) ühekordsed joogitopsid.
§ 4. Nõuded ravimitele koolitervishoiuteenuse osutamiseks
Koolitervishoiuteenuse osutamiseks peavad vastuvõturuumis olema:
1) 0,1% epinefriinilahus;
2) antihistamiinikumi süstelahus;
3) salbutamool inhalatsiooniaerosooli või süstelahusena;
4) 0,9% naatriumkloriidilahus;
5) nuuskpiiritus;
6) glükoos (20% lahuse ja tablettidena);
7) paratsetamool 500 mg;
8) vesinikperoksiidi lahus 3%;
9) meditsiiniline süsi;
10) vahend põletuse esmaabiks.
§ 5. Nõuded ruumile ja sisseseadele koduõendusteenuse osutamiseks
(1) Koduõendusteenuse osutajalt on nõutav vähemalt dokumentide nõuetekohaseks hoidmiseks sobiva ja andmekaitse nõuetele vastava ruumi ning töövahendite ja aparatuuri hoidmiseks vastava ruumi olemasolu.
(2) Ruumis peab olema peab olema ühendusvõimalus telefoniside- ja arvutivõrgu süsteemiga.
[RT I 2010, 57, 389 - jõust. 01.01.2011]
§ 6. Nõuded aparatuurile ja töövahenditele koduõendusteenuse osutamiseks
(1) Koduõendusteenuse osutamiseks peab õel olema järgmine aparatuur ja töövahendid:
1) vererõhuaparaat nii täiskasvanutele kui lastele mõeldud mansettidega;
2) glükomeeter ja testribad;
4) lamp neelu vaatamiseks;
5) mõõdulint;
6) termomeeter kehatemperatuuri mõõtmiseks;
7) luup;
8) käärid;
9) konteiner laboratoorsete analüüside transportimiseks;
10) arvuti (riist- ja tarkvara);
11) mobiiltelefon;
12) ühekordne mask kunstliku hingamise tegemiseks;
13) süstlad ravimite s/c, i/m ja i/v manustamiseks;
14) erinevas suuruses kanüülid;
15) süstalde ja nõelte hävitamise konteiner;
16) infusioonisüsteemid;
17) erinevas suuruses põiekateetrid;
18) erinevas suuruses nasogastraalsondid;
19) vahendid aspireerimiseks;
20) vahendid klistiiri tegemiseks;
21) esmaabivahendid;
22) ühekordsed kaitsekindad;
23) nahapuhastusvahendid;
24) kätehügieeni vahendid;
25) haavasidumismaterjalid;
26) ühekordsed spaatlid;
27) anatoomilised pintsetid;
28) ühekordsed pintsetid;
29) ühekordsed maskid;
30) ühekordsed neerukausid.
(2) Koduõendusteenuse osutamiseks peab õel olema vajadusel järgmine aparatuur ja töövahendid:
1) pulssoksümeeter;
2) inhalaator.
§ 7. Nõuded aparatuurile koduõendus-hooldusteenuse osutamiseks
[RT I 2010, 57, 389 - jõust. 01.09.2010, kehtis kuni 01.01.2011]
§ 71. Nõuded ruumidele õe vastuvõtuteenuse osutamiseks
(1) Õe vastuvõtuteenuse osutamise koha ruumid (edaspidi ruumid) võivad paikneda tervishoiu- või üldkasutatavas hoones.
(2) Elumajja lubatakse ruume planeerida eluruumidest eraldatult, võttes arvesse järgmisi tingimusi:
(3) Õe vastuvõtuteenuse osutamise kohas peavad olema vähemalt järgmised ruumid:
1) vastuvõtu- ja protseduuriruum(id) (pindalaga 2 x 12 m2 või 16 m2);
2) ooteruum;
3) tualettruum;
4) ruum koristusvahendite hoidmiseks.
(4) Õe vastuvõtuteenuse osutamise koha ruumid, aparatuur ja sisseseade võivad olla ühiskasutuses teise tervishoiu- või sotsiaalteenuse osutajaga.
(5) Vastuvõtu- ja protseduuriruum ei tohi paikneda ehitise maa-alusel korrusel, ruumi kõrgus peab olema vähemalt 2,5 meetrit.
(6) Ruumides on lubatud kasutada neid ehitus- ja viimistlusmaterjale, mille terviseohutus on tõendatud ja mis vastavad tootja poolt ette nähtud kasutusotstarbele.
(7) Vastuvõtu- ja protseduuriruum peab olema õe tegevusele vastava funktsionaalse lahendusega ning võimaldama privaatsust ja konfidentsiaalsust.
(8) Ruumide kõik pinnad peavad olema siledad, vett mitteimavast ja vett taluvast materjalist, et võimaldada ruumide niisket koristamist ja desinfitseerimist.
(9) Vastuvõtu- ja protseduuriruumis ning tualettruumis peab olema sooja ja külma vee varustus ning kanalisatsioon.
(10) Kõikides ruumides on nõutav tehisvalgustus. Vastuvõtu- ja protseduuriruumis peab olema ka loomulik valgustus.
(12) Vastuvõtu- ja protseduuriruumis peab olema ühendusvõimalus telefoniside- ja arvutivõrguga.
[RT I, 19.05.2016, 5 - jõust. 22.05.2016]
§ 72. Nõuded sisseseadele, aparatuurile ja töövahenditele õe vastuvõtuteenuse osutamiseks
(1) Õe vastuvõtuteenuse osutamiseks peab vastuvõtu- ja protseduuriruumis olema järgmine sisseseade:
1) toolid patsiendile ja tema saatjale;
2) õe töölaud ja tool;
3) arvuti (riist- ja tarkvara);
6) kohtvalgustus;
7) kapp või riiul õppevahendite ja -materjalide hoidmiseks;
8) tööpinnaga kapp töövahendite paigutamiseks;
9) lukustatav ravimikapp;
10) uuringulaud või -tool;
11) lukustatav kapp dokumentide säilitamiseks.
(2) Õe vastuvõtuteenuse osutamise kohas peavad olema järgmised aparaadid ja töövahendid:
1) näitlikud õppevahendid patsiendiõpetuse läbiviimiseks;
2) vererõhuaparaat erinevas mõõdus mansettidega;
4) termomeeter kehatemperatuuri mõõtmiseks;
5) kaal;
6) pikkusemõõtja;
7) mõõdulint;
8) ühekordsed hügieeni- ja kaitsevahendid;
9) esmaabivahendid, sealhulgas vahendid §-s 73 loetletud ravimite manustamiseks;
10) antiseptilised ja desinfitseerivad vahendid.
(3) Õe vastuvõtuteenuse osutamiseks peavad õel olema vajaduse korral sõltuvalt tegevuse spetsiifikast täiendavad aparaadid ja töövahendid.
§ 73. Nõuded ravimitele õe vastuvõtuteenuse osutamiseks
Õe vastuvõtuteenuse osutamiseks peavad olema järgmised ravimid:
2) 0,9% naatriumkloriidilahus;
3) antihistamiinikumi süstelahus.
(2) Määruse §-d 5 ja 6 jõustuvad 1. jaanuaril 2011. a.
(3) Määruse § 7 kehtib kuni 1. jaanuarini 2011. a.


text:
Justiitsministri 28. detsembri 2005. a määrusega nr 59 kehtestatud kohtule dokumentide esitamise korra § 20^3 lg-st 5 tulenevalt on dokumendi salvestamine e-toimikusse seotud saatjale sellekohase automaatse vastuvõtukinnituse saatmisega. Juhul, kui dokumendi saatja ei ole saanud automaatset vastuvõtukinnitust dokumendi esitamise kohta, ei saa ta ka eeldada, et ta on dokumendi esitanud. (p 17) Kui riik on teinud menetlusosalisele dokumentide esitamisel kohustuslikuks tema enda tehnilise kontrolli all oleva infosüsteemi kasutamise, ei saa panna selle süsteemi võimalikke tõrkeid vähemalt üldjuhul süsteemi kasutaja kanda. Arvutisüsteemi võimalik tõrge (nt automaatse kinnituse saatmata jätmine) tuleb siiski tõendada menetlusosalisel, pöördudes selleks otse või ka kohtu abil e-toimiku halduri poole asjakohaste andmete saamiseks e-toimikus tehtud toimingute kohta. (p 18) E-kirjaga menetlusdokumendi esitamisel kannab e-kirja saatja e-kirja kaotsimineku riisikot kuni kinnituse saamiseni, sest kohtusüsteem ei saa tehniliselt vastutada e-kirja saatja arvuti või tarkvara rikke või puudujäägi eest või e-kirja saatmisel enne kirja kohtuserverisse jõudmist kasutatud serveri võimaliku rikke eest (vt ka Riigikohtu 10. detsembri 2008. a kohtumäärus tsiviilasjas nr 3-2-1-115-08, p 9; Riigikohtu 11. juuni 2014. a kohtumäärus tsiviilasjas nr 3-2-1-63-14, p 10). Sama kehtib dokumendi tavapostiga saatmise korral, mil nn postiriski kannab dokumendi saatja. (p 18) Failide üleslaadimist e-toimikusse ei saa võrdsustada dokumentide esitamisega kohtule, sest pärast failide üleslaadimist on nende failide kohtule esitamiseks avalikult kättesaadava e-toimiku kasutamise tehnilise juhendi kohaselt vajalik läbida veel vähemalt kaks etappi. Alles pärast seda kuvatakse arvutiekraanil teade, et dokument on menetlejale edastatud, ja saadetakse korra § 20^3 lg-st 5 tulenevalt automaatne kinnitus dokumendi esitaja e-kirja aadressile. (p 19)
3-2-1-63-14 Riigikohus 11.06.2014
TsMS § 637 lg 1 p 2
TsMS § 637 lg 1 p 2 ei võimalda jätta apellatsioonkaebust menetlusse võtmata, kui see on esitatud tähtaegselt. (p 11)
Tulenevalt TsMS § 336 lg-st 2 ja justiitsministri 28. detsembri 2005. a määrusega nr 59 kehtestatud kohtule dokumentide esitamise korra § 7 lg-st 1 on dokumendi salvestamine kohtudokumentide vastuvõtmiseks ettenähtud andmebaasi seotud saatjale sellekohase automaatse elektroonilise kinnituse saatmisega ning saatja ei saa eeldada e-kirja jõudmist saajani kuni hetkeni, mil ta on saanud sellekohase elektroonilise kinnituse (vt Riigikohtu 10. detsembri 2008. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-115-08, p 9). (p 10)

matches:
§ 20
§ 20
Riigikohus
§ 637
§ 637
§ 336
§ 7


text:
Õiguskantsler Ülle Madise: aastatega üha segasemaks kirjutatud seadused tuleb selgeks teha | Õiguskantsler /g,""),i=t[r]||t._default;e=i[1]+e+i[2],n.innerHTML=e;for(var a=i[0]+1;a--;)n=n.lastChild}else n.innerHTML=e,n=n.lastChild;return n};!function(){function e(){if(!o.isReady){try{document.documentElement.doScroll("left")}catch(t){return void setTimeout(e,1)}o.ready()}}var t,n,o=function(e,t){},r=(window.jQuery,window.$,!1),i=[];o.fn={ready:function(e){return o.bindReady(),o.isReady?e.call(document,o):i&&i.push(e),this}},o.isReady=!1,o.ready=function(){if(!o.isReady){if(!document.body)return setTimeout(o.ready,13);if(o.isReady=!0,i){for(var e,t=0;e=i[t++];)e.call(document,o);i=null}o.fn.triggerHandler&&o(document).triggerHandler("ready")}},o.bindReady=function(){if(!r){if(r=!0,"complete"===document.readyState)return o.ready();if(document.addEventListener)document.addEventListener("DOMContentLoaded",n,!1),window.addEventListener("load",o.ready,!1);else if(document.attachEvent){document.attachEvent("onreadystatechange",n),window.attachEvent("onload",o.ready);var t=!1;try{t=null==window.frameElement}catch(i){}document.documentElement.doScroll&&t&&e()}}},t=o(document),document.addEventListener?n=function(){document.removeEventListener("DOMContentLoaded",n,!1),o.ready()}:document.attachEvent&&(n=function(){"complete"===document.readyState&&(document.detachEvent("onreadystatechange",n),o.ready())}),window.jQuery=window.$=o}();var n=function(){var e=document.getElementById("block-delta-blocks-logo"),t=highContrast.logoPath;if(document.querySelectorAll&&"undefined"!=typeof t&νll!==e){var n=e.querySelectorAll("img");"undefined"==typeof n[0].logoPathOriginal&&(n[0].logoPathOriginal=n[0].src),n[0].src=t}},o=function(){var e=document.getElementById("block-delta-blocks-logo"),t=highContrast.logoPath;if(document.querySelectorAll&&"undefined"!=typeof t&νll!==e){var n=e.querySelectorAll("img");"undefined"!=typeof n[0].logoPathOriginal&&(n[0].src=n[0].logoPathOriginal)}},r=function(){var o=highContrast.cssFilePath;if("undefined"!=typeof o){var r=document.getElementById("high-contrast-css");null===r&&(r=t('')),e.parentNode.insertBefore(r,e.nextSibling)}n(),Cookies.set("highContrastActivated","true","/")},i=function(){var e=document.getElementById("high-contrast-css");null!==e&&e.parentNode.removeChild(e),o(),Cookies.set("highContrastActivated","false","/")},a=function(){var e=Cookies.get("highContrastActivated");return"undefined"==typeof e?!1:"false"===e?!1:!0},d=function(){a()?(i(),Cookies.set("highContrastActivated","false","/")):(r(),Cookies.set("highContrastActivated","true","/"))},c=function(){var e=highContrast.link;e=t(e),e.onclick=function(){return d(),this.blur(),!1},document.getElementById("skip-link").appendChild(e)};drupalHighContrast.enableStyles=r,drupalHighContrast.disableStyles=i,drupalHighContrast.toggleHighContrast=d,a()&&r(),$.fn.ready(function(){a()&&n(),c()})}();
Õiguskantsler Ülle Madise: aastatega üha segasemaks kirjutatud seadused tuleb selgeks teha
ERR, 14. märts 2018
Tundliku silmavaatega õiguskantsler Ülle Madise täpselt kaalutud sõnad ja mõõdetud laused lõikavad vahedalt – läbi rumaluse ja pahatahtlikkuse, läbi riigikogu ja valitsuse, et siis öelda: süüdlaste otsimise asemel tasub kõigil saada paremaks. Ajakirjanik Toomas Sildam käis teda küsitlemas.
Kui suure huvi või kartusega vaatate järgmise aasta algusesse, kui toimuvad järjepanu kahed valimised – 3. märtsil riigikogu ja kaks kuud hiljem Euroopa Parlamendi valimised?
Valimiste vastu olen ma tundnud huvi nii kaua kui mäletan. Ootan huviga. Aga õiguskantsleri ametist lähtuvalt on muresid ka. Möödunud valimiste pinnalt tegime riigikogule ettekande mitmetest probleemidest. Ja neid on terve hulk, sealhulgas ka välireklaami keeld 40 päeva enne riigikogu ja europarlamendi valimispäeva.
Siin mul ongi küsimus. Riigikogu valimised on 3. märtsil ja 1. märtsil kleebib üks erakond Tallinna üle enda poliitikute plakatitega „Meie inimesed meie parlamenti!“. Mis siis?
Siis peab politsei selle asemel, et tegeleda raskete kuritegude avastamisega ning korra hoidmisega teedel ja tänavatel, minema seda olukorda hindama.
Aga mida on politseil hinnata, kui see erakond ütleb, et nad valmistuvad maikuisteks Euroopa Parlamendi valimisteks, kus needsamad poliitikud kandideerivad?
Sellepärast me ettekande riigikogule tegimegi, sest oletame, et seaduste lünk kasutatakse ära ja niipea, kui algab enne riigikogu valimisi välireklaami keeld, algab Euroopa Parlamendi valmiskampaania. Ega muud, kui et minul on väga kahju, kui meie hästi väljaõpetatud politseinikud peavad oma aega kulutama sedalaadi reklaamide hindamisele. Reklaamitegijad on meil andekad, müts maha. Aga riigiõiguslikult ei ole rõõmustada millegi üle.
Sõnaga, välireklaami praegune keeld tuleks teie arvates kaotada?
Minu arvates oleks see mõistlik.
Selle keelu algne eesmärk aastal 2005 oli muuta valimiskampaania sisulisemaks, et arutelu keskmes oleksid õiglus ja Eesti riigi arengusuunad, et arutaksime, kas tahame rohkem tööstust, Soomega tunnelit, Saaremaa silda, kas oleme valmis kehtestama astmelise tulumaksu või milliseid makse, et aidata järele ühiskonnas kehvemal järjel inimesi...
Kõike seda pole juhtunud ja enne välireklaamiks kulunud raha läks televisiooni ja sotsiaalmeediasse.
Usun, et kõik need suured teemad tulevad ka debattidesse, aga kindlasti meeldiks erakondadele samuti visuaalne nähtavus linnaruumis.
Küllap see meeldiks. Euroopas on tavaline, et tänavapildist saad aru – valimised tulevad. Maitsetus ja raiskamine, millele vastuseks [välireklaami] keeld kehtestati, said valijatelt tõsise hinnangu. Nii ma ei usu, et majasuurused plakatid tagasi tuleksid ja kui see on probleem, mida tahetakse lahendada, saab kehtestada välireklaamile suuruse piirangud.
Mida riigikogu vastas teie ettepanekule?
Arutasime seda parlamendi põhiseaduskomisjonis ja mitmes fraktsioonis. Tundub, et erakondade huvid on erinevad, ei suudeta kokku leppida, mida täpselt teha.
Kuna tegemist on õiguskantsleri ettekandega, mille puhul riigikogul ongi vabad käed, siis riigikohtusse siin minna ei saa. Mina loodan muidugi parimat, sest järgmiste valimiste puhul läheb politsei kurnamine tõenäoliselt juba üle igasuguse piiri. Aga näeme.
Kui palju nõustute erakondade rahastamise järelevalve komisjoni (ERJK) esimehe Ardo Ojasalu hinnanguga, et Eestis puudub poliitiline tahe tõmmata kriips peale parteide võimalusele saada varjatud annetusi?
Ju ta teab, millest räägib. Nende komisjon teeb päris head tööd. Kui nüüd vaadata äsja ilmunud ajakirjanik Holger Roonemaa artiklile...
Ta kirjutas ERR-i portaalis Eesti erakondade rahastamise lahtisest tagauksest, ehk sotsiaalmeedia kasutamisest valimiskampaanias...
Ja kasutatakse ka!
See võib tõesti olla uks, kust varjatult võib tulla raha Eesti poliitikasse Eesti valijate otsustusi mõjutama. Tegemist võib olla mööda minemisega juriidilise isiku annetuste piirangust või miks mitte ka võõrriigi või suure ärihuvi toega, mis kõik peaks olema justnimelt valijale teada. Ja kui see on keelatud, siis peabki olema keelatud ja karistatav, mitte nii, et kellel on rohkem osavust ja jultumust, see saab kõiki neid vahendeid kasutada.
Teine koht, kust on võimalik sellisel viisil raha sisse tuua või vähemalt konflikte ja vaidlusi tekitada, on erakondade sidusorganisatsioonid. Ehk siis need, kes formaalselt erakonnaga seotud ei ole, kuid valimiskampaanias toetavad ühte või teist seisukohta või on nimelt kellegi vastu.
Ma ei taha kuidagi kutsuda üles piirama nende õigust end poliitikas väljendada. Ei, see on nende õigus ja väga hea, kui ka kodanikuühendused toovad valimiste eel oma eelistused välja, et keda ja millist maailmavaadet nemad toetavad. Aga see ei tohiks olla koht, kus juriidilised isikud või teadmata jõud varjatult poliitikat mõjutavad. Ka nendelt peaks olema võimalik küsida, kust raha tuli. Seda ei pea avalikustama, aga kontrollorgan võiks seda teada.
Aga kuidas sulgeda valimiskampaaniaks sotsiaalmeedia tagauks, näiteks Facebook’is või YouTube’is valimisreklaamide avaldamine, kus ERJK-l puudub igasugune võimalus kontrollida, kui palju kulutavad Eesti erakonnad ja kandidaadid sealsetele kampaaniatele raha või kes tegelikult tasub sotsiaalmeedia reklaamide eest?
Kui ma oskaksin seda öelda, siis oleksin juba üle maailma kuulus. Aga eks ma loomulikult jälgin selle valdkonna uudiseid nii saksa, inglise kui ka eesti keeles. Minu arusaamist mööda ei ole seni välja mõeldud mõistlikku lahendust, mis jätaks alles vaba ühiskonna, vaba sõna.
Ega see lahendus saa olla kuskil mujal, kui et nende platvormide pakkujad kehtestavad ise reeglid ja nõuavad nendest kinni pidamist. Jälgime huviga, kas Eesti 2019. aasta valimisteks mingi lahendus juba leitakse... Mulle meeldib olla optimist ja loota, kindel ma siiski ei ole. Ülle Madise Autor: Anna
Miks teile Jüri Ratase valitsus ei meeldi?
Minu asi ei ole valitsusele hinnanguid anda ja seda ma ei teegi. Pigem on minu koostöö valitsuse ja riigikogu liikmetega olnud väga hea, minu arvates on ministrid, eriti peaminister, käitunud vägagi riigimehelikult...
Imekena, aga te lähete juba teist korda selle valitsuse vastu riigikohtusse.
Mind ei huvita, kes on parasjagu valitsuses, mina vaatan üksnes õigusaktide kooskõla põhiseadusega.
Eelmise valitsuse ajal oli hulk vaidlustusi nii riigikogus kui ka riigikohtus. Võtame või töötuskindlustuse teema, ehk olukorra, kus äriühingu juhatuse liikmed, kelle palgatöölt oli makstud töötuskindlustuse makseid, jäid kindlustusjuhtumi saabumisel töötuskindlustusest ilma ainult põhjusel, et nad olid kirjas ettevõtjatena. Selle probleemi viisin riigikohtusse, kes leidis: tõepoolest, ettevõtjaks olemise tõttu ei tohi inimest diskrimineerida. Tänaseks on asi lahendatud.
Mis selles halba on, et valitsus otsustas mullu detsembris eraldada omandireformi reservfondist sõja ja okupatsiooni käigus tehtud ülekohtu heastamiseks Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule 1,55 miljonit ja Eesti Evangeelse Luterliku Kirikule 6,75 miljonit eurot? Need kirikud ongi ju kannatanud sõjas ja ebaõigluses?
Poliitiliste argumentidega mina kaasa ei lähe. Mind huvitab ainult, kas valitsuse määrus on põhiseaduspärane või mitte. Seaduses ei ole punkti, mis lubab sellisel viisil kirikute toetuseks raha eraldada. See ongi vaidluse tuum – kas selleks tohib omandireformi reservist raha võtta. Mina olen veendunud, et ei tohi. Seda saab otsustada ainult riigikogu, see ei saa olla valitsuse otsus. Ütlesin ministritele pikalt ette, et kavatsen selle vaidlustada, tegin neile ametliku ettepaneku, mis ei leidnud toetust.
Möödunud neljapäeval juhtus Eesti õigusriikluse ajaloos üks päris kurb asi. Õige must pretsedent...
Olete öelnud, et see oli kas riigiõiguslik asjatundmatus, õigusriikluse eitamine või nihilism.
Kahjuks jah. Pahelise juriidilise trikiga üritati muuta mõttetuks ka riigikohtu võimalik tulevane otsus. Sellele ei saanudki reageeriti teisiti kui jõuliselt. See on õiguskantsleri ülesanne, meeldib see kellelegi või mitte.
Kui rikutakse põhiseadust või tehakse selliseid pahelisi trikke nagu möödunud neljapäeval, siis on minu kohustus sekkuda.
Lühidalt – mis oli selle pahelise triki sisu?
Kirikutele raha eraldamise korralduse alus on ja saab olla vaid see määruse norm, mille seadusevastasuse tõttu vaidlustasin. Kartes, et riigikohus tunnistabki tolle normi põhiseadusevastaseks, lisati kunstlikult veel üks alus, selline, mille alusel rahaeraldist kuidagi otsustada ei saa. Kui saaks, poleks ju seda vaidlustatud normi tarviski olnud. Ilmselt loodeti sisuliselt õigusvastane korraldus formaalselt kehtima jätta.
On aga päris selge: kui riigikohus otsustab, et parlamendist mööda minnes ei tohtinud sellist raha eraldamist teha, siis ka pahelise trikiga tehtud normitehniliselt kõlbmatu lisandus ei päästa. Kõike vist ikka ei mõeldud läbi.
Kirikutele toetuse eraldamine ei ole omandireformi läbiviimine. Omandireformi läbiviimine ja sellega seotud kulud on seaduses selgelt defineeritud. See tähendab maa ja hoonete tagastamist või kompenseerimist, milleks on selged reeglid.
Aga Niguliste kiriku vaidlus oleks nüüd sellega lõppenud?
Õigusriigis ei soovitaks võtta sellist positsiooni, et teeme ühe juhtumi puhul erandi, lootes, et äkki keegi ei vaidlusta. Reeglite ja nendest kinnipidamise mõte ongi ju see, et saaksime rahulikult elada, usaldades, et ühiskonnas on kokkulepped, millest peetakse kinni, paku sa altkäemaksu ja või anna ilusaid lubadusi, põrista tähtsalt trummi, aga see ei aita. Kokkuleppeid tuleb täita ja kui kokkulepe enam ei sobi, tuleb seda – st seadust – muuta, aga kõiki peab kohtlema võrdselt.
Üks nüanss veel. Mitte kellelegi ei ole sõja ja okupatsiooni käigus hävinud vallasvara kompenseeritud. Seadus seda ei luba.
Omandireformi reservi on kogunenud üle 17 miljoni euro – miks see seal niisama seisab?
See on väga hea küsimus. Siiamaani on vastuseid teadnud riigikogu. Ehk siis raha, mis ei kulu omandireformi läbiviimiseks, on võimalik kasutada ka muudel eesmärkidel, mis on seaduses kirjas.
Põhiprobleem on siis selles, et valitsus võttis endale riigikogu ülesanded?
Täpselt nii. Ja sellega jäi ära riigikogu vaidlus, sest küsimus, mida teha 17 miljoni euroga, ongi väga tõsine küsimus. Neid, kes on kannatanud ja vajaksid praegu toetust, on ka teisi. Ainult riigikogu saab otsustada, keda eelistada.
Kas ja kuivõrd ohustab valitsuse otsus hüvitada kirikutele okupatsioonikahju, Eesti riigi õiguslikku järjepidevust?
Liigitan sellise arutelu poliitika valdkonda. Minu analüüs selle tahuga ei tegele.
Pöördute valitsuse vastu riigikohtusse ja palusite ministritel enne riigikohtu otsust mitte allkirjastada kirikule raha andmise lepinguid. Aga kui nad seda siiski teevad?
Tahan väga loota, et nad selle peale ei lähe. EELK peapiiskop Urmas Viilma ütles samuti, et tema ei soovi mingit õigusvastast raha ja soovib, et asjad oleksid selged. Loodan väga, et ministrid teavad, mida nad teevad ja mõtlevad enne väga selgelt läbi, kui nii suure summa eraldamisele oma allkirja annavad.
Mullu te juba läksite valitsuse vastu riigikohtusse, sest leidsite, et alkoaktsiiside ennaktõstmine riivab alkotootjate ettevõtlusvabadust ja rikub nende õiguspärast ootust, kuid riigikohus andis tookord õiguse valitsusele: „Olukord, kus maksumäärad on aastateks ette kindlaks määratud ja seadusandjal puudub võimalus neid muuta, arvestades muutunud majanduslikke ning sotsiaalseid olusid, ei pruugi olla demokraatia põhimõttega kooskõlas.“ Kas nii anti tegevusvabadus kõigile uutele valitsuskoalitsioonidele muuta eelkäijate otsuseid?
Küllap seda saab ka niimoodi näha. Kui 2016. aasta lõpus lepiti kokku uut koalitsioonilepingut, mis nägi ette solidaarsemat hüvede jaotust, siis tuli kuskilt saada ka tulusid – tõsta makse, sh aktsiise. Kõik muudatused menetleti päris kiiresti. Aga siis tekkis olukord, kus aktsiiside ennaktempos tõstmise ja ka sotsiaalmaksu langetamise ärajätmise tõttu taotleti juba vabariigi presidendilt, et ta ei kuulutaks välja tervet rida uusi seadusi, isegi 2017. aasta riigieelarvet.
President tegi riigimeheliku ja õige otsuse, ta kuulutas need seadused välja, küll aga palus minul vaadata kahtlusalused sätted üle ja vajaduse korral need vaidlustada.
Pidasin õigeks vaidlustada alkoholiaktsiisid ennaktempos tõstmise, mis tekitas ühiskonnas terava vaidluse ja küsimuse, kas tähtajalised lubadused nagu aktsiisimäärade määratlemine aastateks ette, on siduva tähendusega või mitte.
Siin on küsimus, mis on uue valitsuse võimalus teha oma poliitikat?
Täpselt nii. See oli ka minu ettepanekus kirjas, et tegelikult ei tohi järgmiste valitsuste käsi siduda, kui on vähegi võimalik seda mitte teha.
Riigikohus ütles, et ettevaatavate maksuredelite puhul ei tasu ettevõtjatel tulevikus eeldada, et need on püsivad, sest uutel koalitsioonidel on õigus neid muuta. Sellist selgust oligi tarvis. Mina tegin oma töö ära.
Tagasi Jüri Ratase valitsuse juurde. Kas ja kui palju olete teie kui kodanike ühiskonna kirglik toetaja mõelnud, et Keskerakonna tulek valitsusse on päris hea, sest võtab nende paljudelt toetajatelt mahajäetuse tunde, mida nad on pikalt kogenud?
Sellised muudatused riigi juhtimises ongi head ja vajalikud. Rahvas peab nägema, et võimu kandjad vahetuvad. See on demokraatia üks eesmärk. Nii on see presidentidega, kes kõik on olnud oma ametis väga head ning valituks osutudes on rõõmustanud mõnda ühiskonnagruppi ja ajanud mingit liini, mida varem pole nii tugevalt aetud. Täpselt sama lugu on valitsustega.
Mina ei sekku poliitikasse, aga riigiõiguse eksperdina ütlen, et jah, see on mõistlik, et aegajalt võim vahetub ja kõik usuvad sellesse, et valimistel on mingi mõte.
Olete öelnud, et me peaksime häbenema „paksu naha“ soovimist ja suhtumist „ära võta isiklikult, see on ju kõigest poliitika“. Kas meie poliitikud peaksid muudkui solvuma ja pikka viha pidama?
Ei, seda ma küll silmas ei pidanud. Solvumistööstus ja vihapidamiskultuur pole nüüd küll midagi, mida soovida.
Asi, mis mind häirib, on ükskõiksus. Kui ei saada aru, et [hääletamise] nupule vajutamisest või [poliitiku/ametniku] allkirjast sõltubki paljude Eesti inimeste saatus ja ka meeleolu, mis pole samuti vähetähtis. Mulle ei meeldi, kui seadustesse on peidetud konfliktid, mille peale öeldaksegi, et küll loksub paika või ära võta isiklikult või see on ju ainult poliitika. Arvan, et seal, kus konflikte saab vältida, tuleb neid vältida.
Iseseisvuspäeva eel kirjutasite Postimehe kirglises essees, et „inimeste omakasuline ässitamine üksteise ja Eesti vastu on amoraalne, nagu ka tegelike probleemide eitamine, vigade kinnimätsimine ja segane jutt“. Tegelikult see kõik ongi ju poliitika ja te teate seda väga hästi, arvan ma.
Tean küll, mis maailmas toimub ja Eestis ka. Aga minule tundub, et Eestis võiks olla parem kui mujal. Ja see on võimalik.
Just omakasuline ässitamine on halb. Kui võitled oma ideede eest, näiteks solidaarsema ühiskonnakorralduse või rohelise mõtteviisi eest või ekspluateerimise vastu, siis see on aus võitlus. See võib ajada kedagi küll närvi, mis on närvi läinute probleem, aga seal ei peaks keegi solvuma. Üks inimene näeb asju ühte-, teine teistmoodi. Kellelegi on näiteks astmeline tulumaks absoluutselt õiglane, teisele ebaõiglane. Need ongi maailmavaatelised valikud, mis võivad põhjustada väga kirglikke vaidlusi, aga isiklikke rünnakuid, omakasulist ässitamist – seda ei saa Eesti küll endale lubada.
Teile ei meeldi, et nõnda upitatakse rooli meelelahutuslikud poliitikud, äärmuslikud vaated ja kõva sõna. Kas EKRE tõusu eest vastutavad kõik teised erakonnad, eriti need, kes valitsuses olnud või seal praegu on?
Olen varemgi öelnud: minu meelest on hea, et EKRE on tulnud parlamenti, sest ta esindab ühiskonnas levinud mõtteviisi ning proportsionaalse valimisüsteemi mõtte kohaselt peavadki kõik suurema kandepinnaga mõtteviisid ja huvid olema parlamendis esindatud. Seepärast ma ei otsiks ka süüdlasi.
Aga vaadates olukorda laiemalt, Eestis ja ka Euroopas, siis näen, kuidas kõva sõna ja teatava kurjuse esiletõusu taga on poliitikute, ekspertide, ametnike enda tegevus. Seal on nii ülemäärast poliitkorrektsust, mis enam ei ole suunatud teisele mitte haiget tegemisele, vaid mõeldakse välja kunstlikke sõnu ja konstruktsioone ka siis, kui võimalikku haiget saajat silmapiiril ei ole. Tervele inimesele hakkab see vastu.
Teiseks on liiga pikka aega ülevalt alla dotseeritud täiskasvanutele, mida nad peaksid tundma, mida nad tohivad karta ja mida mitte... Täiskasvanud inimene ei salli seda, see vihastab. Kolmandaks, eksperdid, ametnikud, osalt ka poliitikud on väljendunud viisil, mis ei ole inimestele arusaadav, mis on udune vahutamine ja see mõjub ülbelt. Ajab jälle inimesed vihale.
Süüdlaste otsimise asemel tasub kõigil saada paremaks.
Seepärast toetangi selge sõnumi liikumist, mille patroon ma olen. Kui sa tead, mida tahad öelda, siis katsu öelda nii, et teised aru saavad. Kui räägid viisil, et keegi sust aru ei saa, ei tee see sind targaks.
Kui kahju on teil Vabaerakonnast, kes praegu võitleb enda elu eest valimiskünnisel, üheks suureks põhjuseks nende otsus jääda erakonnana kõrvale kohalikest valimistest?
See on nüüd jälle poliitika, millega mina ei tegele. Aga siin on hea võimalus rääkida, mis Euroopas praegu toimub ja millel võib olla oma seos ka Vabaerakonna püüdlustega. Emmanuel Macron ja En Marche! – sarnaseid liikumisi tekib kõigis riikides ja teadagi tahaks Macron ka Europarlamendis tekitada olukorra, kus vanad harjumispärased parteid kas kaovad või minetavad oma positsiooni ning tulevadki uued, uut tüüpi liidritega liikumised. Küllap näeme seda ka Eestis ja meediast jäänud pildi järgi, küllap ka Vabaerakond seda suunda otsib.
Kas teie näete Eestis kohta veel mõnele erakonnale, lisaks neile kuuele, kes praegu parlamendis, pluss rohelised?
Eesti põhiseadus lubab uusi erakondi luua. Politoloogilisi hinnanguid ei tahaks mina anda, kardan, et olen siin kehv oraakel. Aga, et otsitakse uut hingamist, uut lähenemist sarnaselt prantslaste En Marche!’iga, seda ma sugugi ei välistaks.
Kuid kas meie parlamenti mahuks jälle niisugune hulk rühmitusi nagu oli 1992. või 1995. aastal? Arvan, et seda ei juhtu. Mahuks küll, aga seda lihtsalt ei juhtu ja tollast ebastabiilust ei taha ka keegi tagasi.
On ju kena loota, et valimiste ja parlamendidebati keskne küsimus oleks vabadus ja õiglus, nagu olete unistanud. Kui paljude erakondade juures näete samasugust soovi?
Eks mulle meeldib märgata, et selline soov on. Õiguskantsleri ametis tuleb kogu aeg inimestele, kes siia kirjutavad, selgitada, et õiglus on üldjoontes valimiste keskne teema ja seda saab otsustada riigikogu.
Näiteks on meil praegu terve hulk kirjasaatjad, kes ei ole rahul pensionisüsteemiga. Nad tahaksid võtta oma raha [pensioni]sammastest välja. Ja neid ei rahulda vastus, et riigikogul on olnud põhiseaduslik õigus otsustada nii nagu otsustas. Või töötavad pensionärid, kes kurdavad, et neid maksustatakse. Jällegi – see on riigikogu otsus ja kui leiad, et see ei ole hea, õiglane ja mõistlik, siis tulebki see viia valimiste teemaks ning selle üle arutada.
Minul on ääretult kurb, kui järjekordselt hakatakse arutama teemade üle, mis enamikku ühiskonnast ei puuduta ja Eesti arenguga seotud ei ole.
Vabadus ja õiglus... Kuidas sellega haakuvad lood, kus inimesed mõistetakse süüdi enne õigusemõistmist? Me näeme neid ju päris sageli.
Kahjuks jah. See on teemadering, mis õiguskantslerini sageli jõuab. Väga raske öelda, mida siin annaks teha, et olukorda parandada. Ise olen mõelnud ja ka riigi peaprokuröriga arutanud – kas oleks võimalik, et juhul kui kellegi kohta tekib kahtlus, et ta on rikkunud näiteks tehingu- või toimingupiiranguid korruptsioonivastase seaduse järgi, siis kahtlust kontrollitakse niimoodi, et see ei ole kohe järgmise päeva ajalehtedes, et inimest ei mõisteta juba ette süüdi, vaid asjal lastakse rahulikult jõuda kohtuni. Võibolla saaks seda teha.
See on mõeldamatu, kui näiteks linnavalitsuses võetakse hommikul kaks abilinnapead kinni, siis kõik teavad sellest kohe.
Kui neid nähakse, siis küll. Eesti on vaba maa, kus kõigil on õigus mobiiltelefoniga filmida.
Eesti on väike küla.
Põhimõtteliselt nõus. Mida mina soovin ja peaprokurör kinnitas, et sellele ka mõeldakse, et seda laadi avalikku tähelepanu tõmbavaid toiminguid püütakse teha inimest säästes.
Kas neid hakatakse tulevikus hoolikalt kaaluma, sest seni pole seda tehtud?
Tulemus, teinekord, jätab tõesti soovida. Vahel küll paratamatult.
Teiseks on tähtis, et õigusemõistmine võimalikult kiiresti toimuks. Kuigi Eesti on menetlustähtaegadega Euroopa Liidus pigem hea, siis saab ka oluliselt paremini.
Võib tuua ka näiteid, kus inimesi on marineeritud aastaid ja me ikka ei tea, kas nad on milleski süüdi või ei, aga kahtlused on muudkui üleval.
Täpselt nii. Ja me teame ka avaliku elu tegelasi, kes on lõpuks õigeks mõistetud, aga enne pidid nad väga pikka aega elama süükoormaga. Ja vähemalt minule tundub, et nende iseloomule on see paratamatult jätnud jälje, sest kui inimene oleks nii paksu nahaga, et tema vastu käiv kriminaalmenetlus teda üldse ei kõiguta, siis ei sobi ta ei ametnikuks ega poliitikuks.
Aga – kuidas saada menetlustähtajad lühemaks? Kohtunike juurde palkamine kindlasti lahendus ei ole, sest riigireformi idee on selles mõttes õige, et peame muutma kõike, mida teeme, mõtestatumaks, loogilisemaks ja tõmbama kokku. Küll aga saavad kõik menetlusosalised kaasa aidata seeläbi, et nad väljenduvad selgelt, nad ei venita, ei tooda kümnete lehekülgede viisi asjasse puutumatut teksti. See on võimalik.
Ja muidugi üks oluline asi on normid ise. Mina kuulun nende hulka, kes arvavad, et viimastel aastatel on Eesti õigusnormid läinud kehvemaks. Kehvemaks on läinud ka karistusnormid ja silmas pean, et liialt sageli on inimesel võimatu või raske ette näha, mille eest teda võidakse karistada. Minu jaoks on see õigusriigis päris suur probleem.
Kuidas seda nüüd lihtsalt seletada? Et inimene teeb kogemata kuriteo?
Üldiselt peaks olema lihtne mõista, mis on see tegu, mis ühiselu reegleid rängalt rikub.
Inimene teeb teo, mille puhul ta ei tea, et see on kuritegu?
Jah. Ja siis on palju selliseid norme, mille puhul pole selge, kas see on karistatav või ei. Eks kohtupraktika loksutab need asjad pika.
Muidugi, korruptantidel ei tohigi lasta vabalt ringi joosta, aga kui juristina vaatan mõnda normi, siis mõistan, kui keerulises seisus võivad olla paljud inimesed, kes heas usus tahavad näiteks omavalitsuste elu arendada.
Veel hullem on see, mis puudutab meid kõiki. Võtame karistusseadustiku 262. paragrahvi, mis võimaldab karistada avalikus kohas käitumise üldnõuete rikkumise eest. Ja kõik. Mis täpsemalt keelatud, on hoopis korrakaitseseaduses ja sealgi mitte päris kindlalt: sa ei tohi käituda teist inimest häirival viisil. Nii olemegi jõudnud sinnani, kus vaat et igaühe suhtes on võimalik algatada asi. Õnneks politsei seda ei tee, sest tal pole nii palju ressurssi.
Kedagi võib ainuüksi minu nägu häirida?
Kedagi võin mina häirida sellepärast, et ma olemas olen. Või ei meeldi riided. Või et laulad tänaval viisijupikest. Või laps kuulab muusikat... Kui mõistlik see kõik on?
Õigusriigis peaks olema absoluutselt selge: mis on keelatud ja mis lubatud. Ebaselgus on siin ohtlik, kuigi võib olla taotluslik. Sest nagu kunagi selgitas üks poliitik: see on tegelikult väga hea, sest nii saab iga inimest kriminaalvastutusele võtta.
See meenutab siiski minevikulist suhtumist: oleks inimene, leiab ka paragrahvi.
Kui arusaadav on Eesti riik oma kodanikele?
See võikski olla riigireformi põhisisu – teha segaseks aetu uuesti selgeks. Ma arvan, et riik ei ole arusaadav. Nii seadused kui ka riigieelarve on aastatega kirjutatud üha segasemaks, neist on üha raskem aru saada nii igaühel, kes lihtsalt huvi tunneb, kuidas elu on korraldatud kui ka rahvaesindajatel ja lõpuks kohtunikelgi.
Viimati olid minu laual täitevmenetluse seadustiku mõned normid, mis puudutavad sissetuleku arestimist. See ei ole inimese moodi tekst, kuigi seda saab lihtsalt ja selgelt öelda.
Hiljuti olin nõupidamisel, kus teemaks kohtunikele valveaja eest lisatasu maksmine. Võiks öelda lihtsalt, et kui kohtunik teeb edasilükkamatuid toiminguid ajavahemikus 18.00 kuni 09.00, puhkepäevadel ja riigipühadel, siis makstakse talle lisatasu. Selle asemel oli välja pakutud terve hulk segases ja erinevas sõnastuses muudatusi erinevatesse normidesse. Ega see riiki arusaadavamaks küll tee.
Eelarvega on sama lugu. Tegelikult peaksid olema tulud ühel ja kulud teisel pool, tänu tehnoloogilistele võimalustele on üpris lihtne minna linkide kaudu sisse, et näiteks kui palju on meil õpetajaid, millised on nende palgad. Selle asemel on mindud ääretult keeruliseks ja ääretult läbipaistmatuks.
Seega peaks riigireformi esimene mõte olema, et riik hakkaks inimestega lihtsamas ja arusaadavamas keeles rääkima?
Jah, ja mitte ainult rääkima, vaid ka mõtlema. Mul on viimasest nädalast laual täiesti paradoksaalsed, kafkalikud juhtumid. Üks puudutab PRIA toetusi. Ja kujutate pilti? Infosüsteem on tehtud niimoodi, et Hiiumaa karjamaal tuleb lugeda pilliroog ja kadakad puudeks kuni lehm neid ära pole söönud. Puudealuse maa eest toetust ei maksta, sest veised puid ei söö.
Või teine juhtum, kus möödunud aasta detsembris oli inimene haiglas ja ei saanud seetõttu pensioni kätte. Kui ta jaanuaris selle lõpuks sai, oli eelmine pension allutatud juba uuele maksurežiimile, ehk ta kaotas 61 eurot, kui õigesti mäletan. Sotsiaalkindlustusamet ütleb, jah, nii see on, kahjuks infosüsteem ei võimalda meil teistmoodi teha. Inimesed ei saa sellest aru.
Või kolmas asi, kui väga raske puudega lapse emale tahetakse öelda, et ta ei saa lapsele täiendavaid mähkmeid ja selleks on kirjutatud mitu lehekülge tehnokraatlikku sõnavahtu. Selmet öelda kahe lausega, et ei saa, sest arst ei ole kirjutatud ühte lahtrisse ühte sõna...
... ja mida tuleb teha selleks, et saaks?
Just. Keegi muidugi ehk ütleb, et need on pisiasjad, aga nendest pisiasjadest tulebki kokku rahva arvamus oma riigist. Nii et riigireform on vajalik, aga see ei peaks seisnema suurte kastide joonistamises ja utoopiliste ideede välja mõtlemises, vaid pigem just selles, et iga ametnik ja iga asutus mõtleks, kuidas tema saab oma tööd teha kõige paremini inimesi teenides. Lihtsalt, selgelt ja õiglaselt, jättes ära kõik ebavajalikud menetlusetapid.
Tegelikult tolles samas mähkmeloos ei ole vaja kirju vahetada, vaid kui on näha, et selle diagnoosiga laps peaks need abivahendid saama, siis tuleb asi võimalikult ruttu korda ajada, mitte korraldada haldusaktide pillerkaari. Sellistest väikestest segastest asjadest muutubki riik inimestele mittearusaadavaks.
Ja küsimus, kas riigikogu liikmeid on 101, 81 või 61 ei ole riigireformi võtmes kõige olulisem?
Mina soovitan sel puhul alati küsida: millist probleemi lahendatakse? Mis läheb inimestele paremaks, kui riigikogu on väiksem? Kui vastus on „ei tea“, pole mõtet aega kulutada. Tegelikult tähendaks see, et mõni väiksem fraktsioon jääb riigikogust välja.,
Paar aastat võiks Eestis elada nii, et uusi seadusi ei tehtaks juurde, aga kui mõnda on siiski vaja, tuleks esmalt mõni varasem seadus tühistada, ütles ettevõtja Indrek Neivelt ETV saates „Foorum“. Teie nõustusite temaga. Miks? Kas Eestis on liiga palju seadusi?
Arvan, et on jah.
Küsimus on selles, kui suures ulatuses elu reguleeritakse ja iga pisiasja ette kirjutatakse. Siin arvan tõesti, et vabadust, vastutust ja mõistlikkust võiks olla rohkem ja kõike ei pea viimseni reguleerima. Siin näen ka sõnade ja tegude lahknevust: samad inimesed, kes kutsuvad õigusloome mahtu vähendama, toetavad ise mittevajalike normide tegemist. See on üks kurb asi küll.
Kas Eesti hümn on ohustatud?
Mina ei ole tundnud, et oleks ohustatud. Üks tugev riigiõiguslik tava – mis on hümn, kuidas seda esitatakse – on palju kindlam, kui üks norm.
Olite valitsuse istungil, kui kõik ministrid – erandiks kultuuriminister Indrek Saar – põhimõtteliselt toetasid EKRE koostatud hümni kaitsvat seaduseelnõu. Mida teie selle peale ütlesite?
See ei ole minu ametiülesannetesse puutuv küsimus, kuivõrd tegemist oli ilmselgelt poliitilise aruteluga. Ega ju keegi [ministritest] tõsiselt mõelnud, et hümn oleks ohus. Ja kui soovitakse hümni seaduses nimetada, siis sobiv koht on Eesti lipu seadus.
Nagu nüüd ka riigikogus läheb.
Tõenäoliselt läheb. Vajadust sellise seaduseelnõu järele ei ole, hümn õnneks ei ole ohus ja minu arvates ei ole vajalik hümni reguleerimine seadusega.
Mis toimus Eestis 12. märtsil 1934?
Riigivanem Konstantin Päts otsustas, et vabadussõjalaste tegevus tuleb peatada, tuleb rakendada erakorralisi meetmeid, toimusid arreteerimised, mõned inimesed pagendati ähvardustega välismaale...
Kas see oli riigipööre?
Jah, ma arvan küll, see oli riigipööre.
Esmaspäeval korraldas sihtasutus Terve Rahvas riigikogu ees meeleavalduse rahvaalgatuse õiguse taastamiseks, kuna nende sõnul läks just 1934. aasta 12. märtsi pöörde mõjul kaotsi nii 1920. kui ka 1933. aasta põhiseadustega kodanikele tagatud võimalus algatada seaduseelnõusid ja rahvahääletusi, nii uute seaduste vastuvõtmiseks kui ka juba vastuvõetud seaduste tühistamiseks. Kas see õigus tuleks taastada?
Teatud ulatuses on Eestis rahvaalgatus olemas. Kui hulk inimesi kirjutab ühele ettepanekule alla, siis see jõuab riigikogus arutusele ja parlament otsustab, kas minna ette pandud teed pidi või mitte.
Esmaspäeval räägiti aga rahvaalgatusest, mis viib rahvahääletuseni ning sellise sätte põhiseadusesse lisamisest. Siin tasuks väga kriitiliselt ja hoolikalt uurida Šveitsi kogemust. Mulle tundub, et see ei lahenda ühiskonnas konflikte, sest Šveitsis on rahvas rõhuva enamuse rahvaalgatusi rahvahääletustel maha hääletanud ja küllalt suure ülekaaluga. Vähemusse jäänud algatajad ei ole sellega sugugi rahul, pigem kiputakse pärast süüdistama valitsust, ametnikke, kõiki teisi.
Nii et kui keegi loodab rahvaalgatuse kaudu vähendada ühiskonnas konflikte, siis nii ei pruugi minna.
Pigem mind huvitaks, mis on see teema, mida Eesti rahvas tahab hääletada, mille arutelu Eesti rahvas sooviks, aga mida üles ei võeta.
Väga lihtne...
Presidendi otsevalimine?
Ei. Vaatame Tartusse, kus volikogu otsustas, et riigi kehtestatud eriplaneering tselluloositehase rajamiseks Emajõe äärde tuleb lõpetada, tehast ei tohi sinna ehitada ja mingeid uuringuid ei pea enam tegema. Ligi 10 000 allkirja, volikogu üksmeelne otsus. Kas riik peabki niimoodi talitama?
Kui mõelda rahvaalgatuse vaatenurgast, siis ma küll ei tea, mis oleks selles küsimuses üle-Eesti rahvahääletuse tulemus. Sõltuks kampaaniast.
Kui liikuda aga riigi eriplaneeringu juurde, mida veab riik, mitte asjaomane kohalik omavalitsus, siis siin tõesti omavalitsusel vetoõigust ei ole, kuigi ta peab olema menetlusse kaasatud.
Kas riik peab nende sõna kuulda võtma?
Igasuguses planeerimismenetluses tuleb kõik huvid, kõik vastu- ja pooltargumendid kokku koguda, objektiivselt ära hinnata ning vaidluse korral otsustab halduskohus.
Ma ei ole selliste juhtumite puhul kindel, kas parem on rahvaalgatus ja rahvahääletus, ehk tunnetele ja emotsioonidele rajatud kampaania või on parem, et asjatundlikult tehakse selgeks kõik huvid, kõikide osapoolte arvamused, kõik mõjud ning siis vaidluse korral kohus otsustab. Eesti kohtutes on planeeringute üle otsustamise kogemus päris hea.
Soovitan kõigil – kes konfliktsete küsimuste lahendusena näevad rahvaalgatust ja rahvahääletust – läbi mõelda, mis võib tegelikult juhtuda. Väga sageli inimesed usuvad, et teised mõtlevad nii nagu nemad ning pärast võib tekkida suur pettumus ja üllatus, et enamikku ei huvitagi see teema ja suur osa mõtleb teisiti. Ma ei taha laita neid, kes on praegu väga mures, oleksin ise ka. Aga ma selgitan, et planeeringu menetlus koos igaühe õigusega pöörduda kohtusse on kindlam garantii, et keskkonnavaenulikke asju ei tehtaks.
Kui suured on omavalitsuse võimalused vastandada end keskvõimule ja keskvõimu voli kehtestada enda tahe mingi omavalitsuse üle?
Sõltub valdkonnast. Tartu puhul saanuks omavalitsus esimese asjana vaidlustada eriplaneeringu algatamise, sest seadus ütleb, millistel juhtudel seda teha saab ja kohus võib otsustada, et siin sellise juhtumiga tegu ei olnud. Edasi on võimalik vaidlustada kõiki planeeringu etappe, kuni kehtestamiseni välja. See õigus on igaühel.
Lõpuks midagi isiklikku. Sügisel 2016, kui presidendivalimised olid valimiskogus ummikusse jõudnud, helistas teile sotside üks olulisi tegijaid Andres Anvelt ja küsis, kas olete valmis parlamendis riigipeaks kandideerima. Miks te eitavalt vastasite?
Mulle meeldib õiguskantsleri töö. Ei ole seni midagi pooleli jätnud ja minul on töö pooleli.
Parlamendis arutatakse suletud uste taga, kas ja mida muuta vabariigi presidendi valimise korras. Kas peaks selles midagi muutma?
Riigikogul on see õigus ja võimalus, kuigi mina tõsist põhjust ei näe. Põhiseadust muutmata on võimalik lõpetada [valimiskogus] tühjade sedelitega manipuleerimine ja valida president poolthäälte enamusega.
Aga jällegi küsiksin – millist probleemi lahendatakse? Ükski kuitahes hea norm ei aita väga tõsise huvi korral välja mõeldud poliitiliste manipulatsioonide vastu. Presidendi valimistel on tänaseks ära proovitud kõik nõksud, kõik süsteemi kuritarvitamise võimalused. Kasutamata on veel ainult üks, et riigikogus ei esitata üldse ühtegi kandidaati. Loodan, et selle peale ka ei minda, sest mulle näib, et rahvas mõistaks selle hukka.
Professor Madise, kas teil pole kordagi tekkinud mõtet osaleda Tartu Ülikooli rektori valimistel?
Teie nime on ju nimetatud.
See on mulle suureks auks. Aga asi on tõesti nii, et mina tahan praegu teha õiguskantsleri tööd. Ei sooviks saada kuulsaks sellega, et näe, tema lammutab ja siis kõnnib poole pealt minema.
Ettepanek Türi valla jäätmehoolduseeskirja § 34 lõike 4 seadusega kooskõlla viimiseks 15.05.2019
Selgitustaotlusele ja märgukirjale vastamine 15.05.2019
Planeeringute ja ehitustegevuse korraldamine riigi maal 13.05.2019

matches:
riigikohus
riigikohus
riigikohus
Riigikohus
kohus
kohus
§ 34


text:
Mõõtevahendite direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate mõõtevahendite olulised ja erinõuded, nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord ning mõõtevahendite märgistamise nõuded – Riigi Teataja
Mõõtevahendite direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate mõõtevahendite olulised ja erinõuded, nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord ning mõõtevahendite märgistamise nõuded
Mõõtevahendite direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate mõõtevahendite olulised ja erinõuded, nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord ning mõõtevahendite märgistamise nõuded - sisukord
§ 1 Mõõtevahendite direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate mõõtevahendite nõuded, nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord
§ 2 Turujärelevalveasutus
RT I, 23.07.2019, 18
Mõõtevahendite direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate mõõtevahendite olulised ja erinõuded, nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord ning mõõtevahendite märgistamise nõuded1
Vastu võetud 29.03.2016 nr 29
RT I, 31.03.2016, 1
jõustumine 20.04.2016
18.07.2019 RT I, 23.07.2019, 15 26.07.2019
Määrus kehtestatakse toote nõuetele vastavuse seaduse § 5 lõike 4 ning Vabariigi Valitsuse 26. augusti 2010. a määruse nr 123 „Volituste andmine tootele nõuete ja vastavushindamise korra kehtestamiseks ning turujärelevalveasutuse määramiseks” § 1 lõike 1 punkti 16 ja lõike 2 alusel.
[RT I, 23.07.2019, 15 - jõust. 26.07.2019]
§ 1. Mõõtevahendite direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate mõõtevahendite nõuded, nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/32/EL mõõtevahendite turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 29.03.2014, lk 149–250) kohaldamisalas olevad mõõtevahendid, milleks on vee-, aktiivelektrienergia-, soojus- ja gaasiarvestid ja gaasi leppekoguse mõõturid, kestva dünaamilise toimimisega mõõtesüsteemid vedelike, välja arvatud vesi, koguste mõõtmiseks, automaatkaalud, taksomeetrid, materiaalmõõdud, dimensioonimõõtevahendid ja heitgaasianalüsaatorid, peavad turule laskmisel ja kasutusele võtmisel vastama nimetatud direktiivis sätestatud nõuetele.
(2) Mõõtevahendite direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate mõõtevahendite nõuetele vastavust tõendatakse turule laskmisel ja kasutusele võtmisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/32/EL kohaselt.
(3) Eestis välistingimustes kasutusele võetava mõõtevahendi töötemperatuuri alumine piirväärtus peab olema –25 ºC ja ülemine piirväärtus 40 ºC. Mõõtevahendi kasutusele võtja võib valida mõõtevahendi, mille töötemperatuuri alumine ja ülemine piirväärtus vastavad rangematele nõuetele.
§ 2. Turujärelevalveasutus
Käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise üle teeb järelevalvet Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet mõõteseaduses ja toote nõuetele vastavuse seaduses sätestatud korras.
Määrus jõustub 2016. aasta 20. aprillil.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/32/EL mõõtevahendite turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 29.03.2014, lk 149–250), muudetud direktiiviga 2015/13/EL (ELT L 3, 07.01.2015, lk 42–43).

matches:
§ 1
§ 2
§ 5
§ 1
§ 1
§ 2


Sotsiaalmajutusteenuse osutamise kord – Riigi Teataja
Sotsiaalmajutusteenuse osutamise kord - sisukord
§ 3 Taotluse hindamine ja otsuse tegemine
RT IV, 29.03.2016, 132
Vastu võetud 08.10.2009 nr 125
RT IV, 05.02.2013, 85
jõustumine 01.11.2009
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja § 22 lg 1 p 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 5 lg 1 ja § 14 lg 1 alusel.
(1) Sotsiaalmajutusteenuse osutamise kord (edaspidi kord) määrab sotsiaalmajutusteenuse sisu, sotsiaalmajutusteenuse taotlemise, taotluse hindamise ja otsuse tegemise ning sotsiaalmajutusteenuse osutamise põhimõtted ja tingimused ning sotsiaalmajutusteenuse osutamise lõpetamise alused.
(2) Sotsiaalmajutusteenus (edaspidi teenus) on sotsiaalteenus, mis koosneb teenuse saaja kasutusse tasu eest antavast osast eluruumist koos abiruumide ja esemete kasutamise õigusega ning isikule osutatavatest nõustamis- ja tugiteenustest.
(3) Teenuse eesmärk on teenuse saajale elukoha võimaldamine ning tema toimetulekuvõime ja -oskuste parandamine, mis võimaldab tal edaspidi iseseisvalt eluruumi kasutada ja sellega kaasnevaid kohustusi täita.
(4) Teenust on õigustaotleda täisealisel isikul, kelle elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Tartu linn ja kes alaliselt viibib Tartu linnas.
(5) Tasu suuruse eluruumi osa kasutamise eest kehtestab ning teenuse saajaga sõlmitava lepingu tüüpvormi kinnitab Tartu Linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakond (edaspidi osakond).
(1) Teenust on õigustaotleda isikul, kellel puudub eluruumi kasutamise võimalus ja kes vajab eluruumi kasutamiseks ning igapäevaelu korraldamiseks individuaalset nõustamist ja juhendamist ning tugiteenuseid.
(2) Teenuse saamiseks esitab isik vormikohase taotluse osakonna piirkonnakeskuse sotsiaaltöötajale. Taotluse vormi kinnitab osakond.
2) taotleja tugivõrgustiku andmed;
3) elukoha või ööbimiskoha andmed;
4) materiaalse seisundi andmed (sissetulekud, andmed vara kohta jms);
5) sotsiaalse toimetuleku kirjeldus (tegevused, milles vajab abi jms);
6) taotleja kinnitust, et ta ei põe nakkushaigusi.
2) tõend, et isikut on viimase aasta jooksul kontrollitud tuberkuloosi osas ning haigust ei ole tuvastatud või haigus on taotluse esitamise hetkeks välja ravitud.
§ 3. Taotluse hindamine ja otsuse tegemine
(1) Sotsiaaltöötaja hindab taotluses esitatud ja täiendavate kogutud andmete põhjal isiku sobivust teenusele ja esitab Tartu Linnavalitsuse sotsiaalhoolekande komisjonile (edaspidi komisjon) motiveeritud arvamuse isiku teenusele sobivuse kohta.
(2) Komisjon teeb kaalutlusotsuse isikule teenuse osutamise kohta, määrates tähtaja, kui pikka aega isikule teenust osutatakse.
(3) Komisjon teeb otsuse isikule teenuse mitteosutamise kohta, kui isik:
1) ei vasta käesolevas korras sätestatud nõuetele;
2) on nakkusohtlik;
3) ei ole suuteline kasutama teenust materiaalse seisundi, sotsiaalse toimetulematuse või muu põhjuse tõttu.
(4) Otsus isikule teenuse osutamise või mitteosutamise kohta tehakse 10 tööpäeva jooksul taotluse esitamisest.
(5) Kui puuduvad võimalused isikule kohe teenust osutama hakata põhjusel, et kõik teenuse osutamiseks olemasolevad kohad on täidetud, kuid isik vastab teenuse saamiseks ette nähtud nõuetele, teeb komisjon otsuse isikule teenuse osutamise kohta ning isik jäetakse teenuse vajajana ootele kuni teenuse osutamiseks koha vabanemiseni. Teenuse vajajana ootele võetud isikut informeeritakse koha vabanemisest esimesel võimalusel.
(6) Komisjoni otsusest teavitatakse isikut viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(1) Teenuse osutamiseks sõlmitakse isikuga sotsiaalmajutusüksuse üürileping (edaspidi leping) ja koostatakse isikule individuaalne tegevuskava (edaspidi tegevuskava).
(2) Isik on kohustatud sõlmima lepingu ja asuma teenust kasutama kolme tööpäeva jooksul otsuse kättesaamisest, vastasel juhul tunnistab komisjon otsuse isikule teenuse osutamise kohta kehtetuks.
(3) Isikule koostatakse ühe kuu jooksul lepingu sõlmimisest isiku toimetuleku parandamiseks tegevuskava, arvestades isiku ja sotsiaaltöötaja ning teiste spetsialistide arvamusi. Tegevuskava koostamisel osalemine ja tegevuskava täitmine on isikule kohustuslik. Tegevuskava koostamisel määratakse isikule juhtumikorraldaja.
(4) Teenuse osutamine lõpetatakse ning isikuga sõlmitud leping lõpetatakse, kui:
1) lõpeb teenuse osutamise tähtaeg;
2) kui isiku tegevuskavas sätestatud eesmärgid on täidetud ning isikul on võimalus kasutada mõnda teist eluruumi ning ta on suuteline iseseisvalt eluruumi kasutama ja sellega kaasnevaid kohustusi täitma;
3) isik ei osale mõjuva põhjuseta tegevuskava koostamisel või selle täitmisel;
4) isik ei kasuta teenust üle viie kalendripäeva ning ta ei ole teenuse mittekasutamisest ja selle põhjustest juhtumikorraldajale teada andnud;
5) isik ei maksa eluruumi osa kasutamise eest ettenähtud tasu;
6) isik ei täida ühiselureegleid, rikub tema kasutusse antud vara või rikub teiste isikute rahu.
(5) Teenuse osutamise lõpetamise otsustab komisjon, välja arvatud lõige 4 punktis 1 sätestatud juhul. Leping lõpetatakse komisjoni otsuse alusel.
(6) Üks kuu enne teenuse osutamise tähtaja lõppemist hindab juhtumikorraldaja isiku võimalusi leida teine eluruum ning tema suutlikust iseseisvalt eluruumi kasutada ja sellega kaasnevaid kohustusi täita.
(7) Kui isik vajab juhtumikorraldaja hinnangul jätkuvalt teenuse osutamist, esitab juhtumikorraldaja sotsiaaltöötajale arvamuse isikule teenuse osutamiseks uueks tähtajaks. Arvamusele lisatakse isiku avaldus selle kohta, et ta soovib jätkata teenuse kasutamist. Sotsiaaltöötaja teeb komisjonile ettepaneku isikule teenuse osutamiseks uueks tähtajaks.
Määrus jõustub 1. novembril 2009. a.