text:
3-3-1-20-12 Riigikohus 28.05.2012
VMS § 178 lg 1 reguleerimisalasse kuulub nii tööandja tasu maksmise kohustus kui ka selle tasu suurus, mis on välismaalase Eestis töötamise üheks tingimuseks ning lepitakse kokku ja kajastatakse töölepingus. Tööandja poolt oma kohustuse reaalselt täitmist kontrollib PPA tagantjärele ning tal on õigus esitada päringuid Maksu- ja Tolliametile välismaalasele makstud tasu kohta.
VMS § 185 lg 1 kohaselt tuleb töötamiseks antud tähtajalises elamisloas kindlaks määrata vähemalt tööandja, töötamise koht ja töökoht. Nimetatud säte lubab kindlaks määrata ka muid tingimusi. Seejuures tuleb arvestada, et elamisloaga töötamise tingimuste kindlaksmääramisega sekkub avalik võim töösuhte poolte õigusesse leppida ise kokku töötamise tingimused. Selline sekkumine peab olema saavutatava eesmärgiga proportsionaalne ning ei tohi ülemääraselt piirata töösuhte poolte õigust ise kujundada oma töösuhteid lähtuvalt töölepingu seadusest.
VMS § 178 lg-st 1 ei tulene tööandjale kohustust maksta välismaalasele tasu, kui ta tööd ei tee. Samuti ei tulene sellest, et tööandja ja välismaalasest töötaja ei võiks kokku leppida palgata puhkuse andmises ega saamises. Kuna töötamiseks antud tähtajalises elamisloas ei olnud määratud kindlaks välismaalase puhkeaja tingimusi ja seadus ei keela palgata puhkuses kokku leppida, oli pooltel õigus kujundada oma sellesisulisi töösuhteid töölepingu seadusest lähtuvalt. Sellest tulenevalt ei olnud õige tasu suuruse nõude täitmise hindamisel võtta arvesse perioodi, millal välismaalane viibis palgata puhkusel.
VMS § 12 lg 1 loetleb tähtajalise elamisloa andmise alused. Vastavalt välismaalaste seaduse teistele sätetele ja välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seadusele on tähtajalise elamisloa andmise aluste ring laiem kui nähtub VMS § 12 lg 1 p-st 3. Kuna erinevatel alustel elamisloa andmiseks on sätestatud erinevad tingimused, siis sõltub elamisloa taotlemise alusest taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine. Elamisloa andmise alusest sõltuvad ka elamisloa lõppemise alused. Ei saa välistada, et tähtajalise elamisloa andmise alusest võivad sõltuda ka isiku õigusi puudutavad muud õigused, mida elamisloa taotlemisel silmas peeti.
Välismaalaste seaduses puudub säte, mis võimaldaks alaealise lapse vanemale anda elamisluba, kui alaealine laps on Eesti kodanik või viibib Eestis elamisloa alusel. Sellise aluse puudumine võib (ilmselt sagedamini lapsega tihedat sidet omava isa puhul, kes pole lapse emaga abielus või pole lapse emaga enam abielus) olla vastuolus Eesti põhiseadusega kaitstava perekonnapõhiõigusega. Kui tähtajaline elamisluba jääb andmata sellise sätte puudumise tõttu, siis on kõrvuti elamisloa andmisest keeldumise otsusega kohtus võimalik vaidlustada sellise regulatsiooni puudumise põhiseaduse vastasust.
3-3-1-42-09 Riigikohus 18.06.2009
Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon pole välisleping VMS § 12 lg 1 p 5 tähenduses. Selles sättes peetakse silmas lepinguid, millega reguleeritakse elamisloa andmist. Küll aga saab Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kasutada selleks, et hinnata, kas elamisloa andmisest keeldumisel või väljasaatmisel on rikutud õigust perekonna- või eraelule. Kohasem on siiski tugineda põhiseadusele, mis võib anda isikule tõhusama kaitse.
Kaalutlusõiguse teostamata jätmine VMS § 12 lg 10 p 1 kohaldamisel ei too tulenevalt HMS § 38 lg 3 teisest lausest kaasa otsuse tühistamist näiteks siis, kui elamisloa (soodustava haldusakti) taotleja ei ole haldusorganile teinud teatavaks kaalumist vajavaid asjaolusid. Kui taotleja pole haldusorganile kaalumiseks midagi andnud, siis ei saa ta ka kaalumata jätmist ning VMS § 12 lg 10 p-s 1 silmas peetud avaliku huvi välja selgitamata jätmist hiljem vaidlustada. Kaalutlusõiguse teostamata jätmine VMS § 12 lg 10 p 1 kohaldamisel ei too kaasa otsuse tühistamist ka näiteks siis, kui haldusakti taotleva isiku poolt esitatud tõendite ja väidete hindamine poleks ilmselgelt saanud tuua kaasa otsust anda taotlejale elamisluba. HMS § 38 lg 3 teises lauses sätestatud õigust tuleb kasutada mõõdupäraselt. Haldusorganilt nõutav aktiivsus uurimispõhimõtte rakendamisel on VMS § 12 lg 10 p-s 1 nimetatud isikute puhul märgatavalt väiksem kui isikute puhul, kelle suhtes ei esine selles sättes nimetatud asjaolu. VMS § 12 lg 10 p-s 1 nimetatud isik peab taotluse esitamisel ära näitama, et tal on ülekaalukas erahuvi ning esitama tõendid oma erahuvi kohta või taotlema selliste tõendite hankimist haldusorgani poolt, kui isik ise ei saa tõendeid hankida. Selliste erahuvide selge äranäitamata jätmise puhul peab haldusorgan siiski ilmutama tavapärasest suuremat aktiivsust, kui on asjaolusid, mis ilmselgelt viitavad taotleja kogenematusele või sellele, et ta muudel tema tahtest sõltumatutel asjaoludel, näiteks kõrge ea tõttu, ei suuda oma huve haldusmenetluses esitada.
Eestis asuv omand või äriühing iseenesest ei saa olla elamisloa andmist tingivaks asjaoluks. Äriühingu ja/või kinnisvara omamisega võib aga olla seotud VMS § 12 lg 1 p 11 alusel tähtajalise elamisloa andmine ettevõtluseks.
3-3-1-74-07 Riigikohus 20.12.2007
Halduskohtumenetluses on tõendiks ka dokumentaalne tõend (TsMS 29. ptk). Kohtumenetluse seaduse sätteid ja uurimispõhimõtet on oluliselt rikutud, kui kohus on lugenud tunnistaja ütlusteks isikuga peetud vestluse alusel ametniku vormistatud kokkuvõtte. Kui ka isikuga peetud vestlust kohtueelses menetluses on protokollitud ja tehtud vestlustest kokkuvõtteid, ei saa kokkuvõtet käsitada tunnistaja ütlusena kohtumenetluslikus mõttes. Isik tulnuks sellisel juhtumil kutsuda kohtusse tunnistajana ja sellisena üle kuulata.
"Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes" tekstist ega mõttest ei tulene eesmärki kindlustada sotsiaalseid tagatisi Eesti Vabariigi territooriumil sõjaväepensionäridele, kes on otsustanud Eestist lahkuda ja tegelikult lahkusidki. Lahkudes Eesti Vabariigist ja asudes elama Vene Föderatsiooni loobus isik Kokkuleppega talle garanteeritud tagatistest ning seetõttu ei saa teda käsitada Kokkuleppejärgse sõjaväepensionärina. Seega kohaldub sellise isiku suhtes VMS § 12 lg 4 p 7 ning pädevus anda käskkirja tema elamisloa taotluse kohta on siseministril.
3-3-1-73-07 Riigikohus 13.12.2007
Välismaalaste seadus ei sätesta elamisloa andmise alust puhkudel kui elamisloa pikendamist takistab erandlik ning ootamatu sündmus. Ettenägematu sündmuse tagajärjel isiku lahtikiskumine keskkonnast, millega tal on tihedad sidemed, kujutaks endast aga intensiivset sekkumist eraelu puutumatusse. Euroopa Liidu Nõukogu 22. septembri 2003. a direktiiv 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (edaspidi Direktiiv) sätted kinnitavad, et ennast elukohariigiga pikaajaliste plaanidega sidunud ning ootamatult erandlikel asjaoludel elamisloa saamise aluse kaotanud isikule elamisloa mitteandmine võib osutuda ebaproportsionaalseks põhiõigusesse sekkumiseks. Direktiiv sätestab võimaluse anda eraldi elamisluba kolmanda riigi kodaniku abikaasale, kes on kaotanud elamisloa saamise aluse lesestumise või lahuselu tõttu. Samuti tuleb Direktiivi kohaselt elamisloa andmine tagada perekonda tabanud eriti raskete asjaolude korral. Kuigi direktiivi art 3 p 3 kohaselt ei kohaldata direktiivi Euroopa Liidu kodanike perekonnaliikmete suhtes, puudub mõistlik põhjus, miks Eesti kodanike pereliikmed peaksid nimetatud ootamatute või eriti raskete asjaolude esinemisel olema elamisloa saamisel halvemas olukorras, kui Eestis elamisloa alusel elavate teiste riikide kodanike pereliikmed. Seetõttu tuleks taolisse olukorda sattunud isikul esitada taotlus elamisloa saamiseks. Juhul, kui taotlus jäetakse rahuldamata pöörduda halduskohtusse, kes saab otsustada keeldumise õiguspärasuse ning Välismaalaste seaduses asjakohase regulatsiooni puudumise Põhiseadusele vastavuse üle.
3-3-1-89-04 Riigikohus 03.02.2005
Ei saa nõustuda sellega, et seaduseelnõu 189 SE seletuskiri annab alust väita, et Riigikohtu poolt haldusasjas nr 3-3-1-43-02 Välismaalaste seaduse varasemale redaktsioonile antud tõlgendust tuleb muuta. Seletuskirjast saab järeldada vaid tahet mitte anda pärast eelnõu seaduseks saamist kokkuleppejärgsetele sõjaväepensionäridele alalisi elamislube. Ka Vabariigi Valitsus tõlgendas 1999. aasta 23. novembri määrusega nr 362 kinnitatud korra punktis 108 Kokkulepet ja Välismaalaste seadust viisil, mis võimaldab anda kokkuleppejärgsele pensionärile ka alalise elamisloa.
Väismaalaste seadusesse paragrahv 12 lõike 9 punkti 4 sisseviimisel on Riigikogus seaduseelnõu menetlemisel ühemõtteliselt silmas peetud isikuid, kes olid rahvusvahelise abiprogrammi alusel enne seadusemuudatust saanud välismaal korteri, kuid ei lahkunud Eestist. Seadusandja on omistanud VS § 12 lg 9 p-le 4 tagasiulatuva mõju. Nimetatud abiprogrammi raames korteri saanud isikud võtsid aga ise endale vabatahtlikult kohustuse jätta maha senine korter (kodu) ning lahkuda Eestist ja edaspidi viibida Eestis välismaalasena üldistel alustel. Seega ei saa 1999. aastal Välismaalaste seaduses sätestatud regulatsioon, mis lõppkokkuvõttes võimaldab sellistel isikutel Eestis viibida vaid viisa alusel, olla isikule üllatuslik. Usalduse kaitse seisukohalt pole see regulatsioon põhiseadusevastane.

matches:
Riigikohus
§ 178
§ 185
§ 178
§ 12
§ 12
Riigikohus
§ 12
§ 12
§ 38
§ 12
§ 12
§ 38
§ 12
§ 12
§ 12
Riigikohus
kohus
§ 12
Riigikohus
Riigikohus
§ 12


Leedu keeleseadus mittejuristi pilguga
tekst: LEO KAAGJÄRV
Eesti Keele Kaitse Ühingu kõnekoosolekul Tartus 24. mail 2005 peetud ettekandes tõdes juhatuse liige Leo Kaagjärv, et võrreldes Leeduga on meie emakeele lugupeetavus Eestimaal nukras madalseisus.
Leedu ja Eesti keeleseaduse praeguse variandi leiab huvitatu Internetist, kus Leedu seadus on saadaval ka ingliskeelses tõlkes. Leedulased nimetavad oma seadust riigikeele seaduseks, meie lihtsalt keeleseaduseks. Mõlemad seadused võeti vastu enam-vähem ühel ja samal ajal, 1995, kuid Eesti seadust on seejärel muudetud 16 korda, Leedu oma aga nähtavasti mitte kordagi. Jutt on iseseisvate riikide keeleseadustest. Meie esimene taasärkamisjärgne keeleseadus kehtestati aga juba 1989, kui Eesti polnud veel iseseisvunud.
Leedu riigikeele seadus rõhutab keelekorrektsust
Leedu seadus on Eesti omast tunduvalt lühem - 27 paragrahvi ühtekokku 37 lõikega, Eesti praeguses keeleseaduses on 40 paragrahvi kokku 77 lõikega. Koguka osa, umbkaudu poole meie praeguse seaduse mahust võtavad nii või teisiti enda alla mitmesugused sätted võõrkeele kasutamise õigusest, tasemeeksamitest, keeleoskusnõuetest ja vastutusest. Mõistagi peegeldab see meie rasket demograafilist olukorda. Leedulastel seda probleemi pole. Nende seaduses sisaldub neid elemente minimaalselt. Seevastu rõhutab Leedu seadus meie omast märksa rohkem keele korrektsust.
Keeleseaduste kontrastid
Eesti praeguses keeleseaduses räägib kirjakeele normist vaid § 1 lg. 2: "Eesti keele ametliku kasutamise aluseks käesoleva seaduse mõttes on eesti kirjakeele norm Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras." § 21 lg. 1, millest 1996. aastal uue äriseadustiku jõustumisel loobuti, nõudis Eesti asutuse, ettevõtte või organisatsiooni nimetuse eestikeelsust, järelikult nimetuse vastavust kirjakeele normile. Nimetust võis vajadusel tõlkida võõrkeelde, nimetuse koosseisu kuuluv nimi aga pidi jääma tõlkimata. Nüüd pole neist nõuetest enam midagi järel.
Meenutame siinkohal nimetuse ja nime mõistet. Võtame lähiajaloost sellise näite: Naha- ja Jalatsitootmiskoondis "Kommunaar". Või kaugemast minevikust: Betooni- ja Katusepapitööstus "Järve". Need mitmesõnalised ühendid on nimetused, mille sees on nimed Kommunaar ja Järve. Mõnel organisatsioonil on ainult nimetus, näiteks Eesti Naisüliõpilaste Selts.
1996. aasta äriseadustik ei teinud vahet nime ja nimetuse vahel, vaid rääkis ainult nimedest (järelikult ka ülalmainitud mitmesõnalised ühendid on nüüd seaduse mõttes nimed), ega esitanud ka "nimede" eestikeelsuse nõuet. Sellega seoses loobutigi keeleseaduse 21. paragrahvi 1. lõikest. Seadusandjad lootsid, et aeg ja turuseadused ise panevad kõik paika, kuid selle lühinägelikkuse tagajärg on valusasti käes. Asutuste ja ettevõtete nimede/nimetuste valdkonnas valitseb Eestis täna niisugune põhjalik korralagedus, mida Eesti iseseisvumisel poleks vist keegi osanud ette kujutada ja kuhu keelenormil pole enam üldse asja. Arvamusel, et ärinimed korrastavad end ise, pole vähimatki realistlikku väljavaadet. Neid saaks korrastada üksnes riigivõim.
Huvitav on lisada, et see äriseadustik, mis tühistas ühe tähtsa sätte meie keeleseadusest, polnud ilmselt ei venelaste ega Euroopa surve tagajärg, vaid oli täielikult meie oma Riigikogu algupärane ebardlik sünnitis.
Meie tänaste asutuste ja ettevõtete nime(tuse)d on enamikul juhtudel täis- või poolingliskeelsed (United Motors, Mareen Catering, Saar Poll, Ehitus Service, Kunda Nordic Tsement) või justkui eestikeelsed, kuid grammatiliselt või ortograafiliselt vigased (Tiit Reisid, Toom Tekstiil, Elion Ettevõtted Aktsiaselts, Sisustus E Kaubamaja, sööklad Vanaema Juures ja Õlle Tare; viimased peavad olema Vanaema juures ja Õlletare).
Mõned justkui eestikeelsed nimed sisaldavad eesti tähestikus mitteolevaid tähti (Liiwi Heliis, Waide motell, Alpiexpress, Koduextra, Kyyrix, Võrqtaja Kohtvõrgud). Ajaleht Postimees on taas läinud eesti õigekirja narritamisele, võttes oma laupäevanumbri pealkirjaks Postimees Extra. Selles oleva n.-ö noortelisa pealkiri «Hip!» on kirjapildi poolest eesti ortograafia seisukohalt võimatu.
Kontrastina nõuab Leedu riigikeele seaduse § 16: "Kõigi Leedu Vabariigis tegutsevate ettevõtete, büroode ja organisatsioonide nimed (nimetused) moodustatakse kooskõlas leedu keele normidega ning reeglitega, mis on heaks kiidetud Leedu Vabariigi Seimile alluvas Leedu Riiklikus Keelekomisjonis." § 17 nõuab muu hulgas, et kõik Leedus müüdavate kaupade ja osutatavate teenuste nimed ning nende kirjeldused peavad olema leedukeelsed.
Kontrastiks vaatame näiteks Eesti ettevõtetes toodetavate jookide pudelitele ja kartongpakkidele meie poeriiuleil. "Aura" kaubamärgi all on turul mahlajoogid sarjast "Fresh" (GRAPE DRINK, MULTIVITAMIN DRINK ja rida teisi). Kui hoida pakki vastu valgust ja uurida läbi luubi, võib leida kusagilt ka minikirjas eestikeelse teksti. On olemas sari "Aura cocktail" (raspberry juice + milk, apple juice + milk) ning mitmed Eesti ettevõtete toodetud ja siin müüdavad, kuid inglise keeles sildistatud alkohoolsed ja karastusjoogid. McDonald's pakub Eestis toodet "McEine" ning teenust "McDrive". Et viimane tähendab autossemüüki, seda võib mõista üksnes inglise keele põhjal.
Leedu riigikeele seadus edendab korrektse leedu keele prestiizi
Leedu riigikeele seaduse IX peatüki pealkiri on "Riigikeele korrektsus". Sealsest §-st 19 loeme, et riik "edendab korrektse leedu keele prestiizi" ning "loob tingimused keelenormide, isikunimede, kohanimede, murrete ja kirjalike mälestiste kaitseks, kindlustab riigikeele toimimise ainelist baasi, annab üldabi leedu keele uurimisele kui eelisteadusharule". § 21 lisab, et "riigikeele korrektne valdamine on osa riigiametnike, pedagoogide, massimeedia ja kirjastuste töötajate kvalifikatsiooninõuetest". § 22 nõuab, et Leedu massimeedia ning kõik raamatute ja muude väljaannete kirjastused "peavad järgima korrektse leedu keele norme" ja § 23 ütleb: "Kõik avalikud sildid peavad olema keeleliselt korrektsed."
§-st 24 leiame sätte: "Käesoleva seaduse rikkujad võetakse vastutusele seaduses ette nähtud korras."
Jutt oli leedu keele prestiizist. Muide, kas keegi on pannud tähele, mis on Leedu rahvusliku lennukompanii nimi, nagu see esineb Leedu lennukite külgedel? See on Lietuvos Avialinijos, mitte ingliskeelne Lithuanian Airlines. Leedulased ei häbene oma keelt maailmale näidata. Leedu keele prestiiz on leedulaste silmis kõrge.
Nagu leedulaste seadus ütleb 23. paragrahvis, peavad kõik avalikud sildid olema keeleliselt korrektsed.
Ka Eesti keeleseaduse sama numbriga paragrahvis, s.t. §-s 23, öeldakse, et avalikud sildid, viidad, kuulutused, teadaanded ja reklaam on eestikeelsed, välja arvatud teatud juhtudel, mis on kindlaks määratud. Nagu juba ütlesin, nõuab meie keeleseadus, et "eesti keele ametliku kasutamise aluseks käesoleva seaduse mõttes on eesti kirjakeele norm Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras". Juhtumisi olin hiljuti Viljandis ja nägin seal peatänaval ühe kena hoone fassaadil kaugele paistvat grammatikavigast sõnaühendit MAINOR KESKUS, hotelli lähedal aga parkimiskeelumärki, mille juures oli silt pealdisega "Välja arvatud Grand Hotel lubadega". Kui organisatsioonide nimetused on vigased ning keeleseadus meid siin kahjuks ei aita, sest ta ei nõua nimetuste või nimede eestikeelsust, siis siltidel oleva n.-ö käibekeele osas peaks seaduse § 23 ometi jõus olema.
Eesti keel kui sandike uksepiida kõrval
Võidakse öelda, et makrotasandil on meil ju kõik korras, sest Euroopa Liidus on eesti keel formaalselt võrdväärne teiste liikmesmaade keeltega, tohime pöörduda Euroopa Liidu institutsioonide poole oma emakeeles ning kõik Euroopa Liidu seadused ja normatiivid tõlgitakse eesti keelde. Areneb keeletehnoloogia, mis peaks tagama keele toimimise infotehnoloogilises keskkonnas. Mitte kunagi varem pole õpetatud eesti keelt nii paljudes maailma ülikoolides kui praegu. See on muidugi tore.
Kuid siinkohal pean silmas keele prestiizi allakäiku keele kodumaal ja oma rahva hulgas, n.-ö mikrotasandil. Eks nõua Leedugi seadus «korrektse leedu keele prestiii» kõige enne just sellel tasandil. Kui meie avalikkuses lõhutakse karistamatult keele ehitust, moonutatakse siltidel sõnu (Centrum, Zelluloos, Zeppelin), segatakse oma keelt võõrkeelega või eelistataksegi puhtalt võõrkeelt, ei takistata keeleoskamatut reklaami ning lubatakse võõrettevõttel tegutseda nime all, mis oleks noorsugu eksitavalt justkui vigaselt eestikeelne (Viking Lotto), siis on eesti keele lugupeetavus oma kodumaal nukralt madalseisus. Meenutan kadunud keelemehe Henn Saari ütlust, et eesti keel ei ole enam enesekindel riigikeel, vaid seisab sandikesena uksepiida kõrval (Henn Saari "Keelehääling", Tallinn 2004, lk 823).


§ 7444 Mootorsõidukijuhile kehtestatud päevase sõiduaja nõuete rikkumine
§ 7447 Mootorsõidukijuhile kehtestatud igapäevase puhkeaja nõuete rikkumine
§ 7457 Menetlus
12.05.2005 RT I 2005, 31, 228 03.06.2005 , osaliselt 1. 08. 2005
[Lõike 4 sõnastus kuni 31. 07. 2005]
[Lõike 4 sõnastus alates 1. 08. 2005]
(4) Ratastraktorite ja nende haagiste tüübikinnitamise eeskirja kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
§ 19. [Kehtetu - RT I 2005, 31, 228 - jõust. 03.06.2005]
3) kui sõiduki rikke, heitmete saasteainesisalduse, mürataseme või muu puuduse tõttu on sellega sõidu jätkamine keelatud;
4) kui sõidumeerikuga mootorsõiduki juht ei ole täitnud käesoleva seaduse §-s 203 sätestatud puhkeaja nõudeid, kuni asjakohaste nõuete täitmiseni.
(1) Sõitjaid vedava üle üheksa istekohaga (kaasa arvatud juhi koht) või veost vedava üle 3500-kilogrammise registrimassiga auto või autorongi juhi sõidu- ja puhkeaja kestuse, autoveol kehtestatud nõuete täitmisest vabastatud vedude loetelu ning juhi ja tema tööandja kohustused sätestab EÜ Nõukogu määrus 3820/85/EMÜ teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 1–7).
(2) Juhi tööaeg on EÜ Nõukogu määruse 3820/85/EMÜ kohaste vahe- või puhkeaegade ja muu tööõigust reguleeriva õigusakti kohaste vahe- või puhkeaegade vaheline aeg, millal juht on kohustatud autovedu sooritama, korraldama või ette valmistama.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud määruses sätestatud nõudeid ei rakendata riigisisesel autoveol erandina juhtide suhtes, kui:
2) sõidukit kasutatakse müügiks või töötlemiseks sobimatute tapamaja jäätmete või korjuste veol;
3) sõidukit kasutatakse elusloomade veol põllumajandustootjalt turgudele ja vastupidi või turgudelt tapamajadesse;
4) sõiduk on kohandatud kauplusautoks kauba turgudel või ostjatele kojuviimisega müügiks, liikuvaks pangaks või hoiukassaks, jumalateenistuse pidamiseks, raamatute, plaatide või kassettide laenutamiseks, kultuuriüritusteks või näitusteks;
5) sõiduk veab juhile isiklikuks tarbeks vajalikke materjale või seadmeid kuni 50 kilomeetri raadiuses kohast, kus sõiduk tavaliselt paikneb, tingimusel, et juhi põhitegevusalaks ei ole autovedu;
6) sõiduk töötab elektriga ja seda kasutatakse veoseveol;
7) sõidukit kasutatakse ainult õppesõidul juhiloa saamise eesmärgil;
8) sõidukiks on ratastraktor või liikurmasin.
(10) Käesoleva paragrahviga määratlemata juhtudel kohaldatakse juhi töö- ja puhkeajale töö- ja puhkeaja seaduses (RT I 2001, 17, 78; 102, 675; 2002, 56, 347; 61, 375; 99, 576; 2003, 23, 137; 2004, 86, 584) ja muudes tööõiguslikes õigusaktides sätestatut.
(1) Mootorsõidukijuhi sõidu- ja puhkeaja arvestus toimub EÜ Nõukogu määruse 3821/85/EMÜ autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8–21) lisa I kohase mehaanilise sõidumeeriku salvestuslehtede või lisa IB kohase digitaalse andmesalvestusega sõidumeeriku (edaspidi digitaalne sõidumeerik ) mällu salvestatud andmete järgi.
2) mida kasutatakse EÜ Nõukogu määruse 3820/85/EMÜ nõuete täitmisest vabastatud vedudel.
(1) Digitaalse sõidumeerikuga mootorsõiduki juhil, juhi tööandjal, sõidumeeriku paigaldamise töökojal (edaspidi töökoda ) ja kontrollijal peab olema asjakohane sõidumeeriku kaart, mis võimaldab kaardi kasutajat kindlaks teha, andmeid salvestada ja säilitada.
(2) Töökoja kaarti võib avalduse alusel taotleda äriregistrisse kantud ettevõtja, kelle on mõõteseaduse (RT I 2004, 18, 132; 2005, 9, 33) § 5 lõikes 5 nimetatud akrediteerimisasutus tunnistanud tema erialal pädevaks.
4) täitma juhi tööaja arvestuse dokumentide alalhoidmisel raamatupidamise seaduse (RT I 2002, 102, 600; 2003, 88, 588; 2004, 90, 616) § 12 nõudeid;
(2) Tööandja võib juhi sõidu- ja puhkeaega käsitlevate elektroonsel kujul salvestatud andmete arhiveerimisel kasutada äriregistrisse kantud teise ettevõtja või seaduse alusel registrisse kantud teise isiku teenust, kellel on selleks sobivad tehnilised võimalused; tööandja tagab andmete nõuetekohase alalhoidmise ja käesoleva seaduse § 46 1 lõikes 1 nimetatud kontrollijatele andmete kättesaadavuse.
(2) [Kehtetu - RT I 2005, 20, 125 - jõust. 01.06.2005]
4) mootorsõidukijuhi terviseseisund ei vasta käesoleva seaduse § 281 lõikes 4 nimetatud nõuetele;
5) juhi suhtes on jõustunud karistamisotsus väärteomenetluses, mille eest on vastavalt käesoleva seaduse §-le 41 3 ette nähtud juhtimisõiguse peatamine. Juhtimisõiguse peatamist ei või kohaldada isiku suhtes, kes kasutab mootorsõidukit seoses invaliidsusega, välja arvatud juhul, kui ta juhtis mootorsõidukit joobeseisundis.
(7) Juhtimisõigus taastatakse pärast käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 1-4 sätestatud aluste äralangemist või käesoleva seaduse §-s 413 nimetatud tähtaja möödumist.
(6) Juhiloa väljaandnud asutus peatab juhtimisõiguse 12 kuuks, kui isikut on kolmandat korda karistatud käesoleva seaduse «§ 7417või 7433 või § 7435 lõike 2 rikkumise eest ja selle kohta on jõustunud otsus ning karistusandmed eelmise karistuse kohta käesolevas lõikes loetletud paragrahvide rikkumise eest ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud.
(1) Järelevalvet käesoleva seaduse §-s 203 nimetatud juhi töö-, sõidu- ja puhkeaja kohta kehtestatud nõuete täitmise üle teostavad ettevõtja juures tööinspektor või Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja ning teel politseiametnikud, abipolitseinikud ja teised selleks seadusega volitatud isikud EÜ Nõukogu direktiivi 88/599/EMÜ, milles käsitletakse standardseid kontrolliprotseduure teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist käsitleva määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja autovedudel kasutatavaid sõidumeerikuid käsitleva määruse (EMÜ) nr 3821/85 rakendamiseks (EÜT L 325, 29.11.1988, lk 55–57), artiklites 2, 3 ja 4 sätestatud ulatuses ja tingimustel.
(3) Tööinspektoril või Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhatajal on õigus mootorsõidukijuhi töö-, sõidu- ja puhkeaja nõuete rikkumise korral teha ettekirjutus töö- ja puhkeaja seaduses ettenähtud korras.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud ettekirjutuse tähtajaks täitmata jätmise korral võib tööinspektor või Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras.
8) käesoleva seaduse § 502lõikes 1 nimetatud juhul määratud viivistasu;
(1) Liiklusregister on Vabariigi Valitsuse poolt majandus- ja kommunikatsiooniministri ettepanekul asutatud riiklik register andmekogude seaduse (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 18, 107; 26, 158; 2004, 30, 204) tähenduses, mille eesmärk on pidada arvestust sõidukite (välja arvatud kaitsejõudude sõidukid), väikelaevade, alla 12-meetrise kogupikkusega laevade ja jettide, juhilubade ja muude juhtimisõigust tõendavate dokumentide, digitaalse sõidumeeriku kaartide ja juhtide ametikoolituse üle. Liiklusregistri pidamise põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus.
(3) Väikelaevade, alla 12-meetrise kogupikkusega laevade ja jettide andmebaasis peetakse arvestust meresõiduohutuse seaduse (RT I 2002, 1, 1; 61, 375; 63, 387; 2003, 88, 591 ja 594; 2004, 24, 164; 46, 331) nõuetele vastavate Eestis registreeritud väikelaevade, alla 12-meetrise kogupikkusega laevade ja jettide, nende omanike ja õigustatud kasutajate ning kasutamisele ja käsutamisele seatud piirangute üle.
(7) Juhtide ametikoolituse andmebaasis peetakse arvestust autoveoseaduse (RT I 2000, 54, 346; 2002, 32, 190; 53, 336; 61, 375; 63, 387; 102, 601; 2003, 88, 591; 2004, 30, 205) kohase juhtide ametikoolituse üle.
3) ametiasutus või kohus ajutise juhiloa väljaandmisel, juhtimisõiguse peatamisel, äravõtmisel ja kehtetuks tunnistamisel;
(4) Trammijuht ja trammi juhtimisõiguse taotleja peavad läbima tervisekontrolli § 281 lõigetes 1–3 ja 5 sätestatud tingimustel ja korras. Trammijuhi ja trammi juhtimisõiguse taotleja kas perioodilise või eelneva tervisekontrolli tingimused ja korra, tervisenõuded ja tervisetõendite vormid kehtestab Vabariigi Valitsus . Trammijuhi kvalifikatsiooninõuded, trammijuhi ettevalmistamise, eksamineerimise ja temale trammi juhtimise õiguse andmise eeskirjad ning trammi juhtimisel kohustuslikult kaasas olevate dokumentide loetelu kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
§ 7428. [Kehtetu - RT I 2005, 31, 228 - jõust. 03.06.2005]
§ 7434. [Kehtetu - RT I 2005, 31, 228 - jõust. 03.06.2005]
§ 7441. [Kehtetu - RT I 2005, 31, 228 - jõust. 03.06.2005]
Kehtestatust pikema nädalase sõiduaja kasutamise eest mootorsõidukijuhi poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
§ 7444. Mootorsõidukijuhile kehtestatud päevase sõiduaja nõuete rikkumine
Kehtestatust pikema päevase sõiduaja kasutamise eest mootorsõidukijuhi poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
Kehtestatust pikema kahe järjestikuse nädala sõiduaja kasutamise eest mootorsõidukijuhi poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
(1) Kehtestatud vaheaja kasutamata jätmise eest pärast 4,5-tunnist sõiduaega mootorsõidukijuhi poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
(2) Kehtestatust lühema vaheaja kasutamise eest pärast 4,5-tunnist sõiduaega mootorsõidukijuhi poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
§ 7447. Mootorsõidukijuhile kehtestatud igapäevase puhkeaja nõuete rikkumine
Kehtestatust lühema igapäevase puhkeaja kasutamise eest mootorsõidukijuhi poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
Kehtestatust lühema iganädalase puhkeaja kasutamise eest mootorsõidukijuhi poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
(1) Regulaarsel sõitjateveol, kui liini pikkus on alla 50 km, kehtestatud töögraafiku esitamata jätmise eest mootorsõidukijuhi poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
(2) Regulaarsel sõitjateveol, kui liini pikkus on alla 50 km, kehtestatud töögraafiku järgimata jätmise eest mootorsõidukijuhi poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
Regulaarsel sõitjateveol, kui liini pikkus on alla 50 km, nõuetekohase töögraafiku juhile andmata jätmise või töö- ja puhkeaja nõudeid eirava graafiku koostamise eest mootorsõiduki valdaja poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
Kehtestatust pikema iganädalase tööaja kasutamise eest mootorsõidukijuhi poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
Trammijuhile kehtestatud töö- ja puhkeaja nõuete rikkumise eest trammijuhi poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
Mootorsõidukijuhile ebaseadusliku töökäsu andmise eest, millega mõjutatakse rikkuma õigusaktiga kehtestatud töö- ja puhkeaja nõudeid, välja arvatud §-s 7450 nimetatud juhud, – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
Ohtlike ainete, esemete või jäätmete autoveol inimese elule, tervisele või keskkonnale kõrgendatud ohuga seonduvate nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
Ohtlike ainete, esemete või jäätmete autoveol inimese tervisele või keskkonnale keskmise ohuga seonduvate nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
Ohtlike ainete, esemete või jäätmete autoveol inimese tervisele või keskkonnale väikese ohuga seonduvate nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 50 trahviühikut.
§ 7457. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 741–74 56 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601; 2004, 7, 40; 46, 329; 54, 387; 56, 401; 88, 600; 2005, 20, 126) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 110, 654; 2003, 26, 156; 83, 557; 88, 590; RT III 2004, 9, 96; RT I 2004, 46, 329; 54, 387 ja 390; 56, 403) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 741–74 56 sätestatud väärtegude kohtuvälised menetlejad on Politseiamet, politseiprefektuur, Keskkriminaalpolitsei ja Julgestuspolitsei.
1Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (EÜT L 080, 23.03.2002, lk 35–39).


RT I, 14.11.2015, 1
12.11.2015 otsus nr 692
„(2) Käesoleva seaduse 20. peatüki tähenduses mõistetakse emitendi all lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule:
1) teise lepinguriigi füüsilist isikut või varakogumit, kes on väärtpabereid emiteerinud või võtnud kohustuse väärtpabereid emiteerida;
2) aktsiaid esindavate hoidmistunnistuste puhul selliste hoidmistunnistuste emiteerimise aluseks olevate aktsiate emitenti.”;
2) seadust täiendatakse §-ga 52 järgmises sõnastuses:
„§ 52. Kauplemise taotleja
Kauplemise taotleja käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes taotleb väärtpaberite reguleeritud turul kauplemisele võtmist või kelle taotlusel on väärtpaberid reguleeritud turul kauplemisele võetud, sealhulgas emitendi nõusolekuta.”;
„Korraldatud teave käesoleva seaduse tähenduses on kogu teave, mille emitent või kauplemise taotleja on kohustatud avalikustama vastavalt käesoleva seaduse 20. peatükis ning §-des 1887 ja 1889 sätestatule.”;
4) paragrahvi 10 lõike 3 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„9) hääleõigus, mis on esindatud emiteeritud aktsiatega, mida isikul on õigus omandada tema otseselt või kaudselt hoitavast väärtpaberist tuleneva õiguse teostamise või kohustuse täitmise tähtpäeva saabudes tagasivõtmatult või valikuõiguse alusel ja siduva kokkuleppe põhjal vastavalt selle suhtes kohaldatavale õigusele;”;
5) paragrahvi 10 lõiget 3 täiendatakse punktiga 91 järgmises sõnastuses:
„91) hääleõigus, mis on esindatud isiku otseselt või kaudselt hoitava ning emitendi emiteeritud aktsiatega seotud ja selliste aktsiate omamise või omandamise õigusega sarnase majandusliku mõjuga väärtpaberiga;”;
„(5) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 9 ja 91 nimetatud väärtpaberitena käsitatakse käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktides 1–3, 6 ja 7 nimetatud väärtpabereid ning mis tahes lepinguid, mida saab täita natuuras või rahas.”;
7) paragrahvi 131 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Päritolulepinguriik käesoleva seaduse tähenduses on:
1) Eestis registreeritud emitendi puhul Eesti;
2) muu lepinguriigi emitendi puhul lepinguriik, mis on väärtpaberi emitendi registreeritud asukoht või, kui see on asjakohane, elukoht;
3) selle välisriigi, mis ei ole lepinguriik (edaspidi kolmas riik), emitendi, pakkuja või kauplemise taotleja valikul Eesti või muu lepinguriik, kus kolmanda riigi emitendi väärtpabereid esimest korda avalikult pakuti või taotleti esimest korda nende reguleeritud turul kauplemisele võtmist, või korraldatud teabe avalikustamisel emitendi valikul üks lepinguriikidest, kus kolmanda riigi emitendi väärtpaberid on reguleeritud turul kauplemisele võetud.
(2) Mittekapitaliväärtpaberite emitent, pakkuja või kauplemise taotleja võib valida päritolulepinguriigiks Eesti või muu lepinguriigi, kus on nimetatud mittekapitaliväärtpaberite emitendi registreeritud asukoht või, kui see on asjakohane, elukoht või kus need mittekapitaliväärtpaberid on võetud või võetakse reguleeritud turul kauplemisele või neid avalikkusele pakutakse, juhul kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
1) mittekapitaliväärtpaberite emissiooni kuuluva väärtpaberi nimiväärtus on vähemalt 1000 eurot või muus valuutas ligilähedane 1000 eurole;
2) mittekapitaliväärtpaberite emissiooni kuuluvad väärtpaberid annavad õiguse omandada muu vabalt võõrandatav väärtpaber või saada rahasumma kas nende väärtpaberite vahetamise või neist tulenevate õiguste teostamise tulemusena, seda tingimusel, et mittekapitaliväärtpaberite emitent ei ole ise nende alusvaraks olevate väärtpaberite emitent ega kuulu temaga ühte konsolideerimisgruppi.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud mittekapitaliväärtpaberite emitent võib päritolulepinguriigiks valida üksnes ühe lepinguriigi ja see valik jääb kehtima vähemalt kolmeks aastaks, välja arvatud juhul, kui selle emitendi väärtpabereid ei ole enam ühegi lepinguriigi reguleeritud turul kauplemisele võetud või sellele emitendile kohaldatakse kolme aasta jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 4 sätestatut.
(4) Emitent võib valida uue päritolulepinguriigi lepinguriikide hulgast, kus tema väärtpaberid on reguleeritud turul kauplemisele võetud või kus on selle emitendi registreeritud asukoht või, kui see on asjakohane, elukoht, juhul kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
1) kolmanda riigi emitendi päritolulepinguriigi valiku tegi pakkuja või kauplemise taotleja;
2) emitendi väärtpabereid ei ole enam valitud päritolulepinguriigis reguleeritud turul kauplemisele võetud, kuid on võetud kauplemisele ühes või mitmes vastuvõtjalepinguriigis.”;
8) paragrahvi 132 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Vastuvõtjalepinguriik käesoleva seaduse tähenduses on Eesti või muu lepinguriik, kus väärtpabereid avalikult pakutakse, kus taotletakse nende reguleeritud turul kauplemisele võtmist või kus emitendi väärtpaberid on reguleeritud turul kauplemisele võetud, kui see riik ei ole päritolulepinguriik.”;
9) paragrahvi 142 lõige 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(21) Kui väärtpaberite pakkumise lõplikud tingimused ei sisaldu põhiprospektis ega selle lisas, tehakse iga avaliku pakkumise korral lõplikud tingimused investoritele teatavaks ja esitatakse päritolulepinguriigi väärtpaberiturujärelevalve asutusele. Kui emitendi päritolulepinguriik on Eesti, teeb inspektsioon lõplikud tingimused teatavaks vastuvõtjalepinguriigi väärtpaberiturujärelevalve asutusele võimalikult kiiresti ja võimaluse korral enne avaliku pakkumise algust või väärtpaberite kauplemisele võtmist. Inspektsioon edastab väärtpaberite pakkumise lõplikud tingimused Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele. Lõplikud tingimused sisaldavad ainult väärtpaberikirjeldusega seotud teavet ja neid ei kasutata põhiprospekti täiendamiseks. Eelmises lauses nimetatud juhul kohaldatakse käesoleva seaduse § 17 lõikes 3 sätestatud nõudeid.”;
10) paragrahvi 15 lõike 3 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) emitendi või käesoleva lõike punktis 2 nimetatud muu isiku veebilehel;”;
11) paragrahvi 17 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega nende väärtpaberite, mis kuuluvad lepinguriikides pakkumisse koguväärtusega vähem kui 5 000 000 eurot väärtpaberite emiteerimise või pakkumise üheaastase ajavahemiku jooksul, avaliku pakkumise, kauplemis- ja noteerimisprospektile esitatavad täpsed nõuded.”;
12) paragrahvi 17 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Kui väärtpabereid garanteerib lepinguriik, on emitendil, pakkujal või kauplemise taotlejal õigus prospektis jätta avalikustamata seda lepinguriiki käsitlev teave, seda ka juhul, kui prospekt avalikustatakse hoolimata käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 sätestatust.”;
13) paragrahvi 721 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Olulise osaluse määramisel tuleb lisaks käesoleva seaduse §-des 9 ja 10 sätestatule arvesse võtta ka käesoleva seaduse § 1854 lõikes 1 ning § 1871 lõike 1 punktides 1 ja 2 ning sama paragrahvi lõikes 2 sätestatu.”;
14) paragrahvi 88 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Investeerimisühingul ei ole lubatud kasutada kliendile kuuluvaid väärtpabereid oma huvides, välja arvatud juhul, kui klient on andnud selleks kirjalikus vormis sõnaselge nõusoleku. Kliendi raha võib oma huvides kasutada üksnes krediidiasutuse arvel ja nimel krediidiasutuste seaduse § 4 lõigetes 1 ja 2 sätestatu kohaselt.”;
15) paragrahvi 883 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Investeerimisühing on kliendi raha saamisel kohustatud selle viivitamata kandma ühele või enamale keskpangas või lepinguriigis või kolmandas riigis tegevusloa saanud krediidiasutuses avatud kontole või kokkuleppel kliendiga investeerima selle vastava rahaturufondi aktsiatesse või osakutesse.”;
16) paragrahvi 106 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Investeerimisühing peab viivitamata teavitama inspektsiooni ning esitama omapoolse selgituse, kui investeerimisühingu omavahendite suurus väheneb rohkem kui viie protsendi võrra.”;
17) paragrahvi 1322 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) emitendi või käesoleva lõike punktis 3 nimetatud muu isiku veebilehel;”;
18) paragrahvi 1323 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kui kauplemisele võetakse väärtpaberid, mis kuuluvad lepinguriikides pakkumisse koguväärtusega vähem kui 5 000 000 eurot väärtpaberite emiteerimise või pakkumise üheaastase ajavahemiku jooksul, peab avaliku pakkumise, kauplemis- ja noteerimisprospekti koostama ning avalikustama kas prospektimäärusega või käesoleva seaduse § 17 lõike 4 alusel prospekti ja selles esitatava teabe kohta kehtestatud nõuetele vastavalt.”;
19) paragrahvi 184 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesolevas peatükis sätestatut kohaldatakse Eesti või muu lepinguriigi turul kauplemisele võetud väärtpaberite emitendiga seotud korraldatud teabe avalikustamisele, kui selle emitendi päritolulepinguriigiks on Eesti.
(2) Käesolevas peatükis sätestatut ei kohaldata rahaturuinstrumentidele ega selliste investeerimisfondide, mis ei ole investeerimisfondide seaduse tähenduses kinnised, osakutele või aktsiatele.”;
20) paragrahv 1844 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 1844. Päritolulepinguriigi valiku avalikustamine
(1) Kui käesoleva seaduse § 131 kohaselt on päritolulepinguriigiks Eesti, avalikustab emitent või kauplemise taotleja selle kohta teabe käesoleva seaduse §-s 1846 sätestatu kohaselt ja esitab sama teabe samaaegselt selle lepinguriigi pädevale järelevalveasutusele, kus on emitendi registreeritud asukoht või, kui see on asjakohane, elukoht, ja kõigi vastuvõtjalepinguriikide pädevatele järelevalveasutustele.
(2) Kui emitent ei ole avalikustanud päritolulepinguriigi valikut käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras kolme kuu jooksul emitendi väärtpaberite turul kauplemisele võtmisest arvates, on emitendi päritolulepinguriigiks see lepinguriik, kus emitendi väärtpaberid on turul kauplemisele võetud. Kui selliseid lepinguriike on mitu, on emitendi päritolulepinguriigid kõik need lepinguriigid, kuni emitent valib nende hulgast ühe ja avalikustab selle valiku vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule.”;
21) paragrahv 1845 tunnistatakse kehtetuks;
22) paragrahvi 1846 lõigetes 1 ja 2 asendatakse tekstiosa „isik, kes on emitendi nõusolekuta taotlenud väärtpaberite turul kauplemisele võtmist,” sõnadega „kauplemise taotleja” vastavas käändes ning § 1848 lõikes 7 asendatakse tekstiosa „isiku valikul, kes on ilma emitendi nõusolekuta taotlenud väärtpaberite turul kauplemisele võtmist,” sõnadega „kauplemise taotleja valikul”;
23) paragrahvi 1846 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Käesoleva seaduse §-des 18410–18412 nimetatud aruannete puhul arvatakse käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud nõue täidetuks ka juhul, kui korraldatud teabega seotud teade esitatakse meediakanalitele, märkides ära, millisel veebilehel lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud süsteemile on aruanded kättesaadavad.”;
24) paragrahv 1847 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 1847. Inspektsiooni teavitamine
Korraldatud teabe avalikustamisel peab emitent või kauplemise taotleja esitama sama teabe samaaegselt ka inspektsioonile, välja arvatud juhul, kui teave on avalikustatud vastavalt käesoleva seaduse §-s 186, 1887 või 1889 sätestatule. Inspektsioon võib avalikustada talle esitatud teabe oma veebilehel.”;
25) paragrahvi 1848 lõikes 5 asendatakse tekstiosa „isik, kes on emitendi nõusolekuta taotlenud väärtpaberite turul kauplemisele võtmist” sõnadega „kauplemise taotleja” vastavas käändes;
26) paragrahvi 1848 lõikes 6 asendatakse tekstiosa „§ 185 lõigetes 1 ja 2” tekstiosaga „§ 185 lõikes 1”;
27) paragrahvi 1849 lõike 1 teisest lausest jäetakse välja tekstiosa „ja selle alusel antud õigusaktides”;
28) paragrahvi 1849 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;
29) paragrahvi 1849 lõikes 11 asendatakse tekstiosa „§ 185 lõigetes 1 ja 2” tekstiosaga „§ 1852 lõikes 1”;
30) paragrahvi 18410 lõikes 1 asendatakse sõna „viie” sõnaga „kümne”;
31) paragrahvi 18411 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Aktsiate või võlaväärtpaberite emitent on kohustatud majandusaasta esimese kuue kuu kohta kolme kuu jooksul nimetatud perioodi lõppemisest arvates avalikustama poolaastaaruande ja korraldama, et see poolaastaaruanne on avalikult kättesaadav vähemalt kümne aasta jooksul.”;
32) paragrahvi 18411 lõike 3 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Aktsiaemitendi tegevuse vahearuanne peab kajastama ka olulise tähtsusega tehinguid seotud osapooltega.”;
33) paragrahvi 18411 lõike 7 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Aktsiaemitent esitab tegevuse vahearuannetes teabe vähemalt järgmiste seotud osapooltega toimunud olulise tähtsusega tehingute ja tehingumuudatuste kohta:”;
34) paragrahv 18412 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 18412. Aruanne valitsusasutustele tehtud maksete kohta
Emitent, kes tegutseb mäetööstuses või looduslikult tekkinud metsade raietööstuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.06.2013, lk 19–76), artikli 41 tähenduses, koostab igal aastal konsolideeritud aruande valitsusasutustele tehtud maksete kohta vastavalt nimetatud direktiivi 10. peatükile, avalikustab selle aruande hiljemalt kuue kuu möödumisel majandusaasta lõppemisest arvates ja korraldab, et see aruanne on avalikult kättesaadav vähemalt kümne aasta jooksul.”;
35) paragrahvi 18413 lõike 1 sissejuhatav lauseosa ja punkt 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva seaduse §-des 18410–18411 sätestatut ei kohaldata järgmistele emitentidele:
1) riik, riigi regionaalse või kohaliku omavalitsuse üksus, rahvusvaheline organisatsioon või muu rahvusvaheline avalik-õiguslik institutsioon, mille liikmeks on vähemalt üks lepinguriik, Euroopa Keskpank, Euroopa stabiilsusmehhanism, euroala finantsstabiilsuse säilitamise ja lepinguriikidele finantsabi osutamise eesmärgil asutatud muu mehhanism või lepinguriigi keskpank, olenemata sellest, kas nad emiteerivad aktsiaid või teisi väärtpabereid;”;
36) paragrahvi 18413 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
37) seaduse 20. peatüki 3. jao 1. jaotise pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1. jaotis
Aktsiaosalustega seotud teave”;
38) paragrahv 185 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 185. Häälte arvust teavitamise kohustus
(1) Kui isikule vastavalt käesoleva seaduse §-des 9 ja 10 sätestatule kuuluvate häälte arv aktsiaemitendis moodustab 5, 10, 15, 20, 25 või 50 protsenti või 1/3 või 2/3 kõigist nimetatud emitendi emiteeritud aktsiatega esindatud häältest (edaspidi teavitamiskünnis) või ületab mis tahes teavitamiskünnist kas suurenedes või vähenedes, teatab isik talle kuuluvate häälte arvu aktsiaemitendile ja inspektsioonile.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teavitamiskohustust kohaldatakse ka juhul, kui isikule aktsiaemitendis kuuluvate häälte arv saavutab teavitamiskünnise või ületab seda ühel järgmistest viisidest:
1) käesoleva seaduse § 1875 kohaselt avalikustatud hääleõiguste jaotust muutva sündmuse tõttu;
2) kolmandas riigis registreeritud aktsiaemitendi puhul käesoleva lõike punktis 1 nimetatule samaväärse sündmuse tõttu;
3) käesoleva seaduse § 10 lõike 3 punktis 9 või 91 ning käesoleva seaduse §-des 9 ja 10 sätestatud muudel alustel isikule kuuluvate hääleõiguste koosmõjus;
4) käesoleva seaduse § 10 lõike 3 punktis 9 või 91 nimetatud aktsiate omandamisel, sealhulgas juhul, kui isik on eelnevalt teavitanud käesoleva seaduse § 10 lõike 3 punktis 9 või 91 nimetatud häälte arvust käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
(3) Kui käesoleva seaduse § 10 lõike 3 punktides 9 ja 91 nimetatud väärtpaber on seotud mitme alusvaraks oleva aktsiaga, teatatakse teavitamiskünnise saavutamisest või ületamisest eraldi igale alusvaraks oleva aktsia emitendile.”;
39) paragrahv 1851 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 1851. Teavitamiskohustuslane
(1) Käesoleva seaduse §-s 185 sätestatud teavitamiskohustus on igal aktsionäril ja käesoleva seaduse § 10 lõikes 3 nimetatud muul isikul.
(2) Kui teavitamiskohustus on rohkem kui ühel isikul, võib esitada ühise ühekordse teate. Ühise ühekordse teate esitamine ei vabasta ühtegi isikut tema teavitamiskohustusega seotud vastutusest.
(3) Käesoleva seaduse § 10 lõike 3 punktis 4 sätestatud kokkuleppe osapooled esitavad teate iga kord ühiselt.
(4) Kui käesoleva seaduse § 10 lõike 3 punktis 12 nimetatud aktsionär annab volituse üheks aktsionäride koosolekuks või kui samas punktis nimetatud volitatud isik saab ühe või mitu volitust üheks aktsionäride koosolekuks, võib teate esitada ühekordse teatena kas volituse andmise või saamise hetkel tingimusel, et teates on selgelt märgitud, milliseks kujuneb hääleõigustega seotud olukord, kui volitatu ei saa enam hääleõigusi teostada iseenda äranägemisel.
(5) Isik ei pea teadet esitama juhul, kui teavitamiskohustuse täidab isiku emaettevõtja.”;
40) seadust täiendatakse §-dega 1852–1855 järgmises sõnastuses:
„§ 1852. Teavitamistähtaeg
(1) Käesoleva seaduse § 185 lõikes 1 sätestatud teavitamiskohustus tuleb täita viivitamata, kuid mitte hiljem kui neljandal kauplemispäeval arvates kauplemispäevast, mis järgneb sellele päevale, kui isik:
1) sai teada aktsiaosaluse omandamisest või võõrandamisest, teavitamiskünnise ületamisest või hääleõiguse teostamise võimalusest;
2) pidi asjaolusid arvesse võttes aktsiaosaluse omandamisest või võõrandamisest, teavitamiskünnise ületamisest või hääleõiguse teostamise võimalusest teada saama, hoolimata aktsiaosaluse omandamise või võõrandamise, teavitamiskünnise ületamise või hääleõiguste teostamise võimaluse kehtima hakkamise kuupäevast, või
3) sai teada käesoleva seaduse § 1875 kohaselt avalikustatud häälte jaotust muutvast sündmusest.
(2) Käesoleva seaduse tähenduses mõistetakse kauplemispäeva all komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 artikli 2 lõikes 5 ja artiklis 4 sätestatut.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaldamisel, välja arvatud käesoleva seaduse § 1875 kohaselt avalikustatud häälte jaotust muutva sündmuse korral, loetakse, et aktsionär või käesoleva seaduse § 10 lõikes 3 nimetatud isik sai teada või pidi teada saama aktsiaosaluse omandamisest või võõrandamisest, teavitamiskünnise ületamisest või hääleõiguse teostamise võimalusest hiljemalt kahe kauplemispäeva möödumisel tehingu tegemisest.
(4) Käesoleva seaduse § 185 lõike 1, lõike 2 punktide 1, 3 ja 4 ning käesoleva seaduse §-de 186 ja 187 kohaldamisel lähtutakse Eesti kauplemispäevade kalendrist. Inspektsioon avaldab oma veebilehel Eestis asuvate või tegutsevate turgude kauplemispäevade kalendri.
§ 1853.Teavitamiskünnise saavutamise või ületamise teade
(1) Käesoleva seaduse §-s 185 nimetatud teavitamiskohustus loetakse täidetuks, kui on esitatud vähemalt järgmine teave:
1) hääleõiguste jagunemine vastavalt kujunenud olukorrale;
2) võimaluse korral teave nende kontrollitavate äriühingute kohta, kelle kaudu selliseid hääleõigustega seotud väärtpabereid faktiliselt hoitakse;
3) teavitamiskünnise saavutamise või ületamise kuupäev;
4) andmed aktsionäri kohta, kaasa arvatud juhul, kui aktsionäril ei ole käesoleva seaduse § 10 lõikes 3 sätestatud tingimuste alusel hääleõiguse teostamise õigust, ja isiku kohta, kellel on õigus teostada hääleõigust selle aktsionäri eest.
(2) Käesoleva seaduse § 10 lõike 3 punktides 9 ja 91 nimetatud hääleõigusega seotud teave peab lisaks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 nimetatule sisaldama järgmist:
1) eraldi jaotus käesoleva seaduse § 10 lõike 3 punktides 9 ja 91 ning käesoleva seaduse §-des 9 ja 10 sätestatud muudel alustel isikule kuuluvate hääleõiguste kaupa;
2) eraldi jaotus natuuras ja rahas täitmise õigusega väärtpaberite kaupa;
3) kui väärtpaberist tuleneva õiguse kasutamiseks on määratud kindel ajavahemik, siis aktsiate omandamise või omandamise võimaluse tekkimise aeg;
4) väärtpaberi lunastus-, kasutamis- või aegumistähtaeg;
5) andmed väärtpaberi hoidja kohta;
6) alusvaraks olevaid aktsiaid emiteerinud emitendi nimi.
§ 1854. Häälte arv
(1) Käesoleva seaduse § 185 lõikes 1 nimetatud häälte arv leitakse kõikide ühte liiki aktsiate põhjal, millega on hääleõigused esindatud, sealhulgas juhul, kui nende aktsiate hääleõiguste teostamine on peatatud.
(2) Käesoleva seaduse § 10 lõike 3 punktides 9 ja 91 nimetatud väärtpaberitega seotud käesoleva seaduse §-s 185 nimetatud teabe esitamisel:
1) summeeritakse kõik sama emitendi emiteeritud alusvaraks olevate aktsiatega seotud väärtpaberid käesoleva seaduse § 10 lõike 5 tähenduses;
2) arvutatakse hääleõiguste protsent häälte koguarvust ja aktsia- või osakapitali suurusest, mis on vastavalt käesoleva seaduse §-le 1875 viimati avaldatud;
3) arvutatakse käesoleva lõike punktis 2 nimetatud häälte koguarv käesoleva lõike punkti 1 kohaselt summeeritud väärtpaberite alusvaraks olevate aktsiate tingliku koguse põhjal;
4) arvutatakse häälte koguarv juhul, kui väärtpabereid võib täita üksnes rahas, korrutades käesoleva lõike punktis 3 nimetatud aktsiate tingliku koguse käesoleva seaduse § 10 lõike 3 punktides 9 ja 91 nimetatud väärtpaberite deltaga, võttes arvesse vaid sellistes väärtpaberites võetud pikki positsioone ja jättes sellised pikad positsioonid lühikeste positsioonidega tasaarvestamata.
§ 1855. Aktsiaosaluse omandamise ja võõrandamise tõendamine
(1) Inspektsiooni või aktsiaemitendi nõudmisel on käesoleva seaduse § 185 alusel häälte arvu teatanud isik kohustatud inspektsioonile või emitendile tõendama talle otseselt või kaudselt kuuluvate häälte arvu, aktsiaosaluse suurust, omandamist, omamist või võõrandamist.
(2) Kui inspektsioonil on tekkinud kahtlus, et isik on rikkunud käesoleva seaduse §-s 185 sätestatud teavitamiskohustust, kuid välisriigis registreeritud isik või asutus põhjendamatult keeldub inspektsioonile teavet andmast sellele välisriigi isikule või asutusele kuuluvate või talle kuuluda võivate häälte kohta aktsiaseltsis, loetakse teavitamiskohustuse rikkumise kahtlus põhjendatuks.”;
41) paragrahvi 1871 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva seaduse §-s 185 sätestatud teavitamiskohustust ei kohaldata:
1) aktsiate suhtes, mis omandatakse üksnes arveldamiseks tavalise lühikese arveldustsükli raames;
2) aktsiate suhtes, mis kuuluvad aktsiate hoidmise teenust osutavale isikule selle teenuse osutamise pädevuse piires tingimusel, et nimetatud teenusepakkuja võib nende aktsiatega esindatud hääleõigusi teostada üksnes kirjalikult või elektrooniliste vahendite kaudu saadud juhendite alusel;
3) turutegemise eesmärgil omandatud või võõrandatud viieprotsendilise osaluse suhtes juhul, kui turutegija ei sekku emitendi juhtimisse ega avalda emitendile mõju sellele turutegijale kuuluvate aktsiate ostmiseks või nende aktsiate hinna tagamiseks;
4) krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelli kuuluvate aktsiatega esindatud hääleõiguste suhtes tingimusel, et nimetatud hääleõigused ei ületa viit protsenti kõigist emitendi poolt emiteeritud aktsiatega esindatud hääleõigustest ja nimetatud hääleõigusi ei teostata ega kasutata muul viisil emitendi juhtimisse sekkumiseks;
5) krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 2273/2003 tähenduses stabiliseerimise eesmärgil omandatud aktsiatega esindatud hääleõiguste suhtes tingimusel, et nimetatud hääleõigusi ei teostata ega kasutata muul viisil emitendi juhtimisse sekkumiseks;
6) Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmetele või nende liikmete poolt antud aktsiate suhtes seoses rahandusasutuste funktsioonide täitmisega, kaasa arvatud aktsiate suhtes, mis on antud nimetatud liikmetele või nende poolt pantimise, tagasiostu või muu sarnase kokkuleppe alusel rahapoliitika eesmärkidel või maksesüsteemi siseselt, tingimusel, et nimetatud kokkulepped on lühiajalised ning et nimetatud aktsiatega esindatud hääleõigusi ei teostata.”;
42) paragrahvi 1871 lõige 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(13) Kui emaettevõtja kavatseb kasutada käesoleva paragrahvi lõigetes 6 ja 7 sätestatud erandit ainult käesoleva seaduse § 10 lõike 3 punktides 9 ja 91 nimetatud väärtpaberite suhtes, esitab ta inspektsioonile üksnes käesoleva paragrahvi lõike 11 punktis 1 sätestatud teabe.”;
43) paragrahvi 1871 lõiked 16 ja 17 tunnistatakse kehtetuks;
44) paragrahvist 1872 jäetakse välja tekstiosa „ja selle alusel antud õigusaktides”;
45) paragrahv 1874 tunnistatakse kehtetuks;
46) paragrahvi 1883 lõiked 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Käesolevas peatükis sätestatud turukuritarvituse keelde ja käesoleva seaduse 25. peatükis sätestatud vastutust turukuritarvituse keeldude rikkumise eest ei kohaldata tehingutele, mis on teostatud Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 2273/2003 nõuete kohaselt.
(5) Kui inspektsioonil on tekkinud kahtlus, et isik on rikkunud käesolevas peatükis sätestatud turukuritarvituse keeldu, kuid välisriigis registreeritud isik või asutus põhjendamatult keeldub turukuritarvituse keelu rikkumisega seotud isiku või asjaolude kohta inspektsioonile teavet andmast, loetakse, et turukuritarvituse keelu rikkumise kahtlus on põhjendatud.”;
47) paragrahvi 230 täiendatakse lõigetega 41 ja 42 järgmises sõnastuses:
„(41) Inspektsioon avalikustab korraldatud teabe avalikustamise kohustuse rikkumisega seoses väärteoasjas tehtud lahendi või haldusakti viivitamata pärast selle jõustumist, märkides vähemalt rikkumise liigi ja laadi, rikkumise eest vastutava isiku andmed (juriidilise isiku puhul ärinimi ja registrikood selle olemasolul, füüsilise isiku puhul ees- ja perekonnanimi ning isikukood või selle puudumisel sünniaeg) ja teabe lahendi või haldusakti vaidlustamise kohta.
(42) Inspektsioonil on õigus väärteoasjas tehtud lahendi või haldusakti avalikustamine edasi lükata või jätta rikkuja isik avalikustamata, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
1) füüsilisele isikule määratud karistuse puhul on isikuandmete avaldamine määratud karistusega võrreldes ebaproportsionaalne;
2) väärteoasjas tehtud lahendi, haldusakti või rikkuja isiku avalikustamine ohustaks tõsiselt finantssüsteemi stabiilsust või pooleliolevat järelevalvemenetlust;
3) väärteoasjas tehtud lahendi, haldusakti või rikkuja isiku avalikustamine põhjustaks asjassepuutuvatele isikutele ebaproportsionaalset ja olulist kahju.”;
48) paragrahvi 2301 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(9) Kui investeerimisühingu emaettevõtja on finants- või segavaldusettevõtja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 20 või 21 tähenduses, teostatakse investeerimisühingu kui krediidiasutuse konsolideerimisgruppi kuuluva ettevõtja üle konsolideeritud järelevalvet vastavalt krediidiasutuste seaduse §-s 97 sätestatule.”;
49) paragrahvi 234 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(11) Inspektsioonil on õigus ettekirjutusega nõuda käesoleva seaduse § 94 lõikes 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud nõudeid ületavaid omavahendeid, kui investeerimisühingu kõik riskid ei ole piisavalt kaetud omavahenditega või riskijuhtimine ei ole korraldatud käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide nõuete kohaselt.”;
50) paragrahvi 2341 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Haldusakti täitmata jätmise või ebakohase täitmise korral on sunniraha ülemmäär füüsilise isiku puhul esimesel korral kuni 1200 eurot ja järgmistel kordadel kokku kuni 3200 eurot ühe ja sama kohustuse täitmisele sundimiseks, kuid olenevalt sellest, kumb summa on suurem, kokku kuni 2 000 000 eurot või kuni kahekordsele rikkumise tulemusel teenitud kasumile või kuni kahekordsele rikkumise tulemusel ära hoitud kahjumile vastav summa, kui sellist kasumit või kahjumit on võimalik kindlaks teha.”;
51) paragrahvi 2341 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Haldusakti täitmata jätmise või ebakohase täitmise korral on sunniraha ülemmäär juriidilise isiku puhul esimesel korral kuni 3200 eurot ja järgmistel kordadel kokku kuni 32 000 eurot ühe ja sama kohustuse täitmisele sundimiseks, kuid olenevalt sellest, milline summa on suurem, kokku kuni 10 000 000 eurot või kuni viis protsenti aastasest kogukäibest vastavalt viimasele kättesaadavale juhtimisorgani kinnitatud raamatupidamise aastaaruandele või kuni kahekordsele rikkumise tulemusel teenitud kasumile või kuni kahekordsele rikkumise tulemusel ära hoitud kahjumile vastav summa, kui sellist kasumit või kahjumit on võimalik kindlaks teha. Juhul kui juriidiline isik on emaettevõtja või sellise emaettevõtja tütarettevõtja, kes peab koostama konsolideeritud raamatupidamise aruandeid, siis on käesoleva lõike eelmises lauses nimetatud kogukäive kas aastane kogukäive või asjaomase tululiigi kogukäive viimase kättesaadava konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande järgi, mille on heaks kiitnud kõrgeima taseme emaettevõtja juhtimisorgan.”;
52) paragrahvi 235 täiendatakse punktiga 77 järgmises sõnastuses:
„77) käesoleva seaduse §-s 185 sätestatud häälte arvust teavitamise kohustuse rikkumise korral keelata käesoleva seaduse § 184 lõikes 1 nimetatud emitendi aktsiakapitalis otsest või kaudset osalust omaval isikul hääleõiguse või muude kontrolli võimaldavate õiguste teostamine või piirata seda;”;
53) paragrahvist 23724 jäetakse välja tekstiosa „1874 või”;
54) paragrahvi 23731 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 23731. Häälte arvust teavitamise kohustuse rikkumine
(1) Käesoleva seaduse §-s 185 sätestatud häälte arvust teavitamise kohustuse rikkumise eest –
55) paragrahv 23734 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 23734. Valitsusasutustele tehtud maksete aruande avalikustamise kohustuse rikkumine
(1) Emitendi poolt valitsusasutustele tehtud maksete aruande avalikustamise kohustuse rikkumise eest –
56) paragrahvi 2654 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
57) paragrahvi 2654 lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Emitent, kelle registreeritud asukoht on kolmandas riigis ja kelle päritolulepinguriik vastavalt käesolevale seadusele on Eesti, ei ole kohustatud koostama käesoleva seaduse §-des 18410 ja 18411 nimetatud raamatupidamisaruandeid nimetatud paragrahvide kohaselt, kui see emitent koostab oma aruanded Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 9 nimetatud rahvusvaheliselt tunnustatud standardite kohaselt.
(4) Emitent, kelle päritolulepinguriik vastavalt käesolevale seadusele on Eesti, ei ole kümne aasta jooksul alates 2005. aasta 1. jaanuarist kohustatud järgima käesoleva seaduse §-s 18411 võlaväärtpaberite kohta sätestatut, kui need võlaväärtpaberid on võetud kauplemisele lepinguriigi reguleeritud turul enne 2005. aasta 1. jaanuari ning kui päritolulepinguriik oli otsustanud kohaldada selle emitendi suhtes nimetatud võlaväärtpaberite kauplemisele võtmise hetkel prospektidirektiivi artikli 27 alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud erandit.”;
58) seadust täiendatakse §-ga 2657 järgmises sõnastuses:
„§ 2657. Üleminekusätted § 1844 rakendamisel
(1) Käesoleva seaduse § 1844 lõikes 1 sätestatud päritolulepinguriigi valiku avalikustamise kohustust ei kohaldata, kui emitent valib käesoleva seaduse § 131 kohaselt päritolulepinguriigiks Eesti ja teavitab sellest valikust inspektsiooni enne 2015. aasta 27. novembrit, välja arvatud, kui see emitent valib pärast 2015. aasta 27. novembrit uue päritolulepinguriigi.
(2) Kui emitendi väärtpaberid on Eestis reguleeritud turul kauplemisele võetud enne 2015. aasta 27. novembrit ja emitent ei ole oma päritolulepinguriigi valikut enne 2015. aasta 27. novembrit avalikustanud, algab käesoleva seaduse § 1844 lõikes 2 sätestatud kolmekuulise tähtaja kulgemine 2015. aasta 27. novembrist.”;
59) seaduse normitehnilise märkuse tekstiosa „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ (ELT L 35, 11.02.2003, lk 1–27), viimati muudetud direktiiviga 2010/78/EL (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120–161);”
asendatakse tekstiosaga „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ (ELT L 35, 11.02.2003, lk 1–27), viimati muudetud direktiiviga 2013/36/EL (ELT L 176, 27.06.2013, lk 338–436);”;
60) seaduse normitehnilise märkuse tekstiosa „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta (ELT L 345, 31.12.2003, lk 64–89), viimati muudetud direktiiviga 2010/78/EL (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120–161);”
asendatakse tekstiosaga „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta (ELT L 345, 31.12.2003, lk 64–89), viimati muudetud direktiiviga 2013/50/EL (ELT L 294, 06.11.2013, lk 13–27);”;
61) seaduse normitehnilise märkuse tekstiosa „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 38–57), viimati muudetud direktiiviga 2010/78/EL (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120–161);”
asendatakse tekstiosaga „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 38–57), viimati muudetud direktiiviga 2013/50/EL (ELT L 294, 06.11.2013, lk 13–27);”;
62) seaduse normitehnilise märkuse tekstiosa „komisjoni direktiiv 2007/14/EÜ, milles sätestatakse direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 69, 09.03.2007, lk 27–36).”
asendatakse tekstiosaga „komisjoni direktiiv 2007/14/EÜ, milles sätestatakse direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 69, 09.03.2007, lk 27–36), viimati muudetud direktiiviga 2013/50/EL (ELT L 294, 06.11.2013, lk 13–27).”.


Saarde valla üldhariduskoolide hoolekogude moodustamise kord ja töökord – Riigi Teataja
Saarde valla üldhariduskoolide hoolekogude moodustamise kord ja töökord
Saarde valla üldhariduskoolide hoolekogude moodustamise kord ja töökord - sisukord
§ 4 Hoolekogu liikmete volituste kestus
RT IV, 18.12.2013, 52
Vastu võetud 15.12.2010 nr 19
RT IV, 01.11.2012, 3
jõustumine 22.12.2010
06.12.2013 RT IV, 18.12.2013, 12 21.12.2013
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 lg 1 alusel.
Määrusega kehtestatakse Saarde valla üldhariduskoolide (edaspidi kool) hoolekogu moodustamise kord ja hoolekogu töökord.
(1) Hoolekogusse liikmete nimetamisel lähtutakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §-s 73 sätestatust.
(1) Hoolekogu moodustab ja selle koosseisu kinnitab Saarde Vallavalitsus kooli direktori ettepaneku ja volikogu otsuse alusel.
(2) Volikogu esindaja määrab Saarde Vallavolikogu oma otsusega.
(3) Saarde Vallavalitsusele hoolekogu liikmete kandidaatide esitamisel lähtub kooli direktor järgmistest põhimõtetest:
§ 4. Hoolekogu liikmete volituste kestus
(1) Vallavolikogu esindaja volitus kestab volikogu poolt uue liikme nimetamiseni, kuid mitte kauem, kui tema volikogu koosseisu kuulumise lõpuni.
(2) Vanemate esindaja volitus kestab kuni liikme lapse koolist välja arvamiseni või uue esindaja valimiseni.
(3) Õpilaste esindaja volitus kestab kuni õpilase koolist väljaarvamiseni või õpilasesinduse poolt uue liikme valimiseni.
(4) Vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajate volitused lõpevad uute esindajate kinnitamisel.
(5) Kõikidel hoolekogu koosseisu valitud esindajatel on õigus oma volitustest loobuda.
(6) Hoolekogu koosseisu muutmine toimub analoogselt selle moodustamisega.
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse (PGS) § 73 lõikes 1 sätestatud ülesande täitmiseks hoolekogu lähtub PGS § 73 lõikest 11.
[RT IV, 18.12.2013, 12 - jõust. 21.12.2013]
(1) Kiirete ja edasilükkamatute küsimuste otsustamiseks kutsub hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, omal initsiatiivil või vähemalt kolme hoolekogu liikme nõudmisel või kooli direktori või Saarde Vallavalitsuse ettepanekul kokku erakorralise koosoleku hiljemalt viie tööpäeva jooksul ettepaneku saamisest.
(3) Hoolekogu koosolekust võtab sõnaõigusega osa kooli direktor.
(4) Hoolekogu koosolekust võivad osa võtta kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostavad ametiisikud. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe kutsel või loal.
(3) Hoolekogu protokollid koos muude hoolekogu tööd puudutavate dokumentidega säilitatakse vastavalt kooli asjaajamiskorrale.
(1) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa kaks kolmandikku hoolekogu liikmetest, sealhulgas esimees, tema äraolekul aseesimees.
(2) Nõutud kvoorumi puudumisel kutsub hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, uue koosoleku kokku hiljemalt viie tööpäeva jooksul vastavalt § 9 lg 2.
(2) Hoolekogu otsused tehakse adressaatidele teatavaks koosolekule järgneva 3 (kolme) tööpäeva jooksul.


Loteriiseaduse eelnőu muudatusettepanekud
1. Asendada Loteriiseaduse eelnőu §-s 4 lg 1 olev väljend “loterii reklaamimine” väljendiga “loterii reklaami tellimine”.
Pőhjendus: vastavalt Reklaamiseadusele eristatakse reklaami tellimist, vahendamist, avalikku esitamist, tootmist, üldsusele näitamist. Täpsuse mőttes on vaja seaduses piiritleda, mida mőeldakse reklaamimise all. Loterii korraldamisega on otseselt seotud ainult reklaami tellimine. 2. Muuta Loteriiseaduse eelnőu §-s 6 lg 4 toodud summat “300 000 krooni” ja asendada see summaga “1 000 000 krooni”.
Pőhjendus: Käesoleval ajal korraldatakse kaubandusloteriisid juba tunduvalt suuremas summas kui 300 000 krooni. Sellised kaubanduslikud loteriid on viidud läbi majanduslikult väga edukate äriühingute poolt ning leidnud tarbijaskonna seas hea vastuvőtu. Pole otstarbekas selliste edukate äriühingute tegevuse piiramiseks, kes soovivad teha suuremas koguses kingitusi tarbijaskonnale. 3. Täiendada Loteriiseaduse eelnőu § 9 lg 1 pärast sőna “Loteriis” sőnadega “(välja arvatud kaubanduslikus loteriis)”.
Pőhjendus: Kaubanduslikus loteriis osalemise piirangud sätestatakse kaubandusliku tehingu tegemise őigusega. See on sätestatud Tsiviilseadustiku üldosa seaduses teovőime piiriga. Alla 7 aastased isikud vőivad teha pisitehinguid - osta jäätist, limonaadi, ajalehte . Nende tehingute tegemise őiguse keelamine alla 7 aastastel isikutel selle toote kaubandusliku loterii toimumise ajal ei ole praktiliselt teostatav ning ka otstarbekas. Tavaloteriides jääks selline vanuseline piirang sisse. 4. Jätta välja Loteriiseaduse eelnőust § 14. Pőhjendus: Loterii korraldamisel on juba seatud aktsia- vői osakapitalile ning äriühingu omakapitalile piiriks 400 000 krooni. Panga garantiide nőudmine koormab asjatult loteriikorraldaja tegevust. Enamuse suurte kaubandusloteriide tegemine toimub rahvusvahelisel kapitalil tegutsevate äriühingute poolt, kelle maksejőulisuses poel alust kahelda. Väiksemate äriühingute jaoks seab piirangu juba omakapitali nőue.
5. Jätta välja Loteriiseaduse eelnőust § 16 lg 5. Pőhjendus: vt punkt 4 pőhjendust
6. Jätta Loteriiseaduse eelnőu § 19 lg 1 p2 välja sőnad “... ja jooksva aasta kasumiaruandest, bilansist ja lisadest koosnev vahearuanne, mis on koostatud mitte varem kui kaks kuud enne korraldusloa taotlemist.”.
Pőhjendus: Suurte äriühingute vahearuande tegemine kestab tavaliselt üle kahe kuu. Samuti maksab suurte äriühingute vahearuande tegemine rohkem kui 100 000 krooni. Selliste kulutuste tegemise nőue ei ole mőistlik. Sellist nőuet ei ole ühegi teise tegevusloa taotlemisel kehtestatud. Vahearuannete auditeerimise kohustus puudub isegi börsiettevőtetel. 7. Jätta Loteriiseaduse eelnőu § 19 lg 1 p 3 esimesest lausest välja sőnad “ja elulookirjeldused” .
Pőhjendus: Elulookirjelduste esitamise nőue ei ole otstarbekas. Elulookirjelduste nőude kehtestamine on seotud Eelnőu § 21 p3 alusel keeldumise aluse sisseviimisega, kui isiku elulookirjeldusest selgub, et tema varasem tegevus annab aluse kahelda tema varasemas tegevuses äriühingute juhtimises. Oma sisult on tegemist teatud tegevusalal tegutsemise piiranguga, kusjuures § 21 p3 sőnastuse kohaselt ei eeldata, et isikule oleks kehtestatud teatud tegevusalal tegevuse piirangud kohtu otsusega. Eelnőu § 21 p3 sőnastuse kohaselt vőidakse keelduda tegevusloa andmisest ka juhul, kui isiku varasem tegevus annab aluse kahtluseks. Üksnes kahtluse alusel kellegi tegevuse piiramine riigi poolt on demokraatlikus őigusriigis väga kaheldava väärtusega ning vajaks kindlasti sügavamat őigusteoreetilist analüüsi. 8. Asendada Loteriiseaduse eelnőu §-s 20 sőnad “kolme kuu” sőnadega “kahe nädala”.
Pőhjendus: Oma äritegevuse planeerimisel peab olema äriühingutel vőimalik saada riigi poolt taotluste läbivaatamine mőistliku aja jooksul. Kaks nädalat on vőetud analoogiana Äriregistri pidajale kehtestatud menetluse tähtaegadest. 9. Jätta Loteriiseaduse eelnőu §-st 21 p 1 välja teine lause. Pőhjendus: Ettevőtte suutlikust oma kohustusi täita näitab netovara ehk vaba omakapitali olemasolu, mis peab olema seaduses sätestatud piirides. Selliste andemete kontrollimiseks annab aluse sama punkti esimene lause.
10. Jätta Loteriiseaduse eelnőust välja § 21 p 3. Pőhjendus: Vaata pőhjendusi punkti 7 juures.


text:
3-2-1-81-05 Riigikohus 27.09.2005
Apellatsioonikohus peab tunnistajana üle kuulama isiku, kellel ei olnud tervisliku seisundi tõttu võimalik esimese astme kohtus ütlusi anda.
Kohus ei pea omal algatusel koguma tõendeid kahjuhüvitise suurust mõjutada võivate asjaolude kohta.
LennS §-st 53 tulenevalt kohaldatakse Eesti siseriiklike õhuvedudega tekitatud kahju hüvitamise nõuetele Varssavi ja Guadalajara konventsioonide sätteid ning siseriiklikud normid on rakendatavad üksnes osas, milles need konventsioonid kahju hüvitamise kohustust ei reguleeri. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsuseid nr 3-2-1-34-05 ja 3-2-1-51-05.
Kohus ei pea omal algatusel koguma tõendeid mittevaralise kahju eest väljamõistetava hüvitise suurust mõjutada võivate asjaolude kohta.
3-2-1-181-00 Riigikohus 20.12.2000
Apellatsioonikohtule esitatud taotlus apellatsioonkaebuselt riigilõivu tasumisest vabastamiseks tuleb lahendada määrusega.
3-2-3-23-96 Riigikohus 10.10.1996
Ringkonnakohtu õigus lahendada asi TsKS §-s 298 sätestatud tingimustel kirjalikus menetluses kohtuistungit pidamata ei vabasta teda kohustusest lahendada protsessiosaliste taotlusi (TsKS § 307).
Kui ringkonnakohus tühistab kohtuotsuse ja uue otsusega jätab hagi rahuldamata, siis TsKS §-de 313 lg 1 ja 232 lg 3 ning 4 kohaselt peab ta seisukoha võtma ka hageja väite osas, mida tühistatud kohtuotsus ei sisaldanud seoses hagi rahuldamisega.

matches:
Riigikohus
Kohus
Kohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 307


text:
archive-ee.com: kohus.ee - Kohus mõistis mehe tapmise eest kaheksaks aastaks vangi | Eesti kohtud
Kohus mõistis mehe tapmise eest kaheksaks aastaks vangi | Eesti kohtud
Rohu 27 süüdi tapmises ja kehalises väärkohtlemises ning mõistis talle liitkaristuseks kaheksa aasta pikkuse vangistuse Karistuse kandmise algusajaks loetakse kohtuotsuse kuulutamise päev Roht vahistati kohtusaalis Rohult mõisteti riigi tuludesse sundraha esimese astme kuriteo eest 975 eurot ja menetluskulud 1015 eurot Kohus rahuldas kannatanute esitatud tsiviilhagid ja Roht peab hüvitama ühele kannatanule põhjustatud kahju 4232 eurot ning on juba hüvitanud teisele kannatanule kahju 664 50 eurot Põhja Ringkonnaprokuratuuri esitatud süüdistuse kohaselt on eeluurimisega tuvastatud et 15 märtsil 2014 kell 09 38 tekkis Tallinnas J Kunderi tänaval asuva Laine baari ees taksos istunud Rohu ja takso juurde tulnud Tarmo vahel sõnelus Roht väljus autost võttes vasakusse kätte pipragaasiballooni ja paremasse kätte kruvikeeraja Jätkuva vastastikuse sõimlemise käigus lasi ta Tarmole pipragaasiballoonist kaks korda gaasi näkku ning lõi Tarmot kruvikeerajaga pähe Tarmo viidi kiirabiga teadvuseta olekus SA Põhja Eesti Regionaalhaiglasse kus ta järgmisel päeval saadud vigastuste tõttu suri 11 juunil 2013 kell 02 30 Tallinnas Suur Karja 18 asuva toitlustuskoha Taco Express ees lõi Roht sõidukis istuvat Valerit ümara metallist kraanikäepidemega näkku ning jätkas autost väljunud Valeri peksmist sama käepidemega pähe Oma tegevusega põhjustas Roht kannatanule füüsilist valu ja vigastuse Peksmise ajal purunes ka kannatanu mobiiltelefon Kohtuistungil tunnistas Roht end süüdi kehalises väärkohtlemises kuid
Original URL path: http://www.kohus.ee/et/ajakirjanikule/uudised/kohus-moistis-mehe-tapmise-eest-kaheksaks-aastaks-vangi (2015-12-04)
Estonian Courts | Eesti kohtud
content Search form Search EST ENG RUS Estonian Courts Court Proceedings Databases Media Home Estonian Courts Estonian Court System Contacts Judges Speeches and materials Estonian Courts A A A Jaga
Original URL path: http://www.kohus.ee/en/estonian-courts (2015-12-04)
Court Proceedings | Eesti kohtud
content Search form Search EST ENG RUS Estonian Courts Court Proceedings Databases Media Home Court Proceedings Registration Department Land Registry Department International judicial cooperation Court Proceedings A A A Jaga
Original URL path: http://www.kohus.ee/en/court-proceedings (2015-12-04)
Databases | Eesti kohtud
Search EST ENG RUS Estonian Courts Court Proceedings Databases Media Home Databases Database of Court Decisions Estonian Centre of Registers and Information Systems State Portal eesti ee State Gazette Databases
Original URL path: http://www.kohus.ee/en/databases (2015-12-04)
Media | Eesti kohtud
Search EST ENG RUS Estonian Courts Court Proceedings Databases Media Home Media Media communication principles of Estonian courts Press officers and contact details of Estonian courts Recommendations for the Courts Media Relations by the Council for Administration of Courts Media
Original URL path: http://www.kohus.ee/en/media (2015-12-04)
Estonian Court System | Eesti kohtud
of courts of first instance shall be heard by courts of second instance Courts of appeal are courts of second instance sometimes also called circuit courts or district courts The courts of appeal are situated in Tartu and Tallinn The Supreme Court situated in Tartu is the court of the highest instance A statement of claim is filed with the court of first instance an appeal with the court of
Original URL path: http://www.kohus.ee/en/estonian-courts/estonian-court-system (2015-12-04)
kohus ee Tartu County Court Address Kalevi 1 51010 Tartu Estonia Phone 372 7500 615 Fax 372 7500 611 E mail tartumk info kohus ee Pärnu County Court Address Kuninga 22 80099 Pärnu Estonia Phone 372 447 9500 Fax 372 447 9590 E mail parnumk info kohus ee Administrative Courts Tallinn Administrative Court Address Pärnu mnt 7 15082 Tallinn Estonia Phone 372 6282 728 Fax 372 6282 737 E mail
Original URL path: http://www.kohus.ee/en/estonian-courts/contacts (2015-12-04)
Judges | Eesti kohtud
Chief Justice of the Supreme Court shall be appointed to office by the Riigikogu on the proposal of the President of the Republic The Minister of Justice has no right of command or disciplinary authority over the judges A judge can be removed from office only on the basis of a court judgement that has entered into force The following shall not be appointed judge a person who is convicted of a criminal offence a person who has been removed from the office of judge notary public or bailiff a person expelled from the Estonian Bar Association a person who has been released from public service for a disciplinary offence a bankrupt person Judges shall not be employed other than in the office of judge except for teaching or research Employment other than in the office of judge shall not damage the performance of official duties of a judge or the independence of a judge upon administration of justice A judge shall not be a member of the Riigikogu or member of a rural municipality or city council a member of a political party a founder managing partner member of the management board or supervisory board of a company or director of a branch of a foreign company a trustee in bankruptcy member of a bankruptcy committee or compulsory administrator of an immovable an arbitrator chosen by the parties to a dispute A judge shall perform his or her official duties in an impartial manner and without personal interest and shall also comply with service interests outside service A judge shall behave impeccably in service and outside service and refrain from acts which may damage the reputation of the court A judge is required to develop the knowledge and skills of his or her specialty on a regular basis and
Original URL path: http://www.kohus.ee/en/estonian-courts/judges (2015-12-04)

matches: Kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus


§ 161 Kasutada lubatud vähipüügivahendite piirarv
§ 162 Ühe vähipüügivahendiga harrastuspüügiõiguse tasu
§ 163 Vähipüügi ajutised kitsendused
RT I, 26.06.2019, 16
20.06.2019 RT I, 26.06.2019, 15 29.06.2019
[RT I, 26.06.2019, 15 - jõust. 29.06.2019]
(21) Pirita jõel Veneküla raudteesillast kuni Lükati sillani on 20. oktoobrist 30. novembrini kalapüük harrastuskalapüügivahenditega keelatud.
(8) Pärnu jõel Jändja paisu kehast 200 m üles- ja allavoolu ning Pärnu maakonnas Sindi linnas lõigul, mis paikneb punktide 58º24.830'N, 24º39.876'E ja 58º24.887'N, 24º39.696'E ühendavast sirgest allavoolu kuni punktide 58º24.429'N, 24º38.945'E ja 58º24.423'N, 24º38.834'E ühendava sirgeni, on alates käesoleva sätte jõustumisest 31. detsembrini kalapüük keelatud.
(1) Purtse, Selja, Pirita, Vääna, Loobu ja Pühajõel on lõikes 2 nimetatud lõikudes keelatud püüda lõhet ning meriforelli 20. oktoobrist 30. novembrini.
(11) Pärnu jõestikus on keelatud püüda lõhet ning meriforelli käesoleva sätte jõustumisest 31. detsembrini.
3) Selja jõele Arkna sillast Rutja-Karepa sillani käesoleva sätte jõustumisest 19. oktoobrini ja 1. detsembrist 31. detsembrini;
5) Vääna jõele Vahiküla astangutest suudmeni käesoleva sätte jõustumisest 19. oktoobrini ja 1. detsembrist 31. detsembrini;
6) Purtse jõele Püssi paisjärve paisust suudmeni käesoleva sätte jõustumisest 19. oktoobrini ja 1. detsembrist 31. detsembrini;
8) Pühajõele Mägara oja suubumiskohast suudmeni käesoleva sätte jõustumisest 19. oktoobrini ja 1. detsembrist 31. detsembrini.
(4) Kalastuskaart spinningu ja lendõngega püügiks ning lõhe ja meriforelli püügiks kehtib ühel ajal kõigil lõike 2 punktides 1–6 nimetatud veekogudel.
(41) Kalastuskaart spinningu ja lendõngega püügiks ning lõhe ja meriforelli püügiks kehtib lõike 2 punktides 7 ja 8 nimetatud veekogudel eraldi.
§ 161. Kasutada lubatud vähipüügivahendite piirarv
(2) Harrastusvähipüügil järgmistes maakondades või veekogudes kasutada lubatud vähipüügivahendite ööpäevade piirarv 2019. aastal, kui luba taotletakse Keskkonnaametist, on:
(3) Harrastusvähipüügil järgmistes maakondades või veekogudes kasutada lubatud vähipüügivahendite ööpäevade piirarv 2019. aastal, kui luba taotletakse elektroonilise kanali kaudu, on:
§ 162. Ühe vähipüügivahendiga harrastuspüügiõiguse tasu
Ühe vähipüügivahendiga harrastuspüügiõiguse tasu üheks ööpäevaks ühes § 161 lõigetes 2 ja 3 nimetatud piirkonnas ja veekogus ning § 161 lõikes 4 nimetatud juhul ühes maakonna veekogus on 3 eurot.
§ 163. Vähipüügi ajutised kitsendused
(13) Saare maakonnas antakse kalastuskaarte 2019. aastal ühele isikule kuni viie vähipüügivahendiga püügiks üheks ööpäevaks.


«Maareformi seaduse» § 22 lõikes 1² sätestatud maa erastamise kord – Riigi Teataja
«Maareformi seaduse» § 22 lõikes 1² sätestatud maa erastamise kord
«Maareformi seaduse» § 22 lõikes 1² sätestatud maa erastamise kord - sisukord
§ 3 Kinnisasjaga liitmiseks sobiva maa väljaselgitamine ning plaani koostamine
§ 7 Katastriüksuse moodustamine ja piiriprotokolli koostamine
4) enne « Maareformi seaduse muutmise seaduse » jõustumist kehtestatud detailplaneeringu alusel rajatav või olemasolev ehitis või selle osa paikneb nii eraomandis oleval kinnisasjal kui ka sellega piirneval «Maareformi seaduse» § 31 lõikes 2 nimetatud maal;
(2) Pärast katastriüksuse registreerimist maakatastris esitab katastripidaja erastamise korraldajale katastriüksuse registreerimist tõendava õiendi (2 eksemplari), katastriüksuse plaani kinnitatud eksemplari (2 eksemplari) ja piiriprotokolli (2 eksemplari).


Tehnilised nõuded hoiatus- ja signaalrelvadele ning akustilistele relvadele – Riigi Teataja
Tehnilised nõuded hoiatus- ja signaalrelvadele ning akustilistele relvadele - sisukord
§ 2 Tehnilised nõuded hoiatus- ja signaalrelvadele
§ 3 Tehnilised nõuded akustilistele relvadele
RT I, 26.03.2019, 20
Tehnilised nõuded hoiatus- ja signaalrelvadele ning akustilistele relvadele1
Vastu võetud 21.03.2019 nr 13
Määrus kehtestatakse relvaseaduse § 871 lõike 2 ja § 875 lõike 3 alusel.
Määrusega kehtestatakse hoiatus- ja signaalrelvadele ning akustilistele relvadele esitatavad tehnilised nõuded.
§ 2. Tehnilised nõuded hoiatus- ja signaalrelvadele
(9) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–7 sätestatud nõuded ei laiene hoiatus- ja signaalrelvale, mille kaliiber on 26,5 mm või suurem.
§ 3. Tehnilised nõuded akustilistele relvadele
(1) Akustilise püssi relvarauda peab olema keevitatud takistus läbimõõduga pool kaliibrist. Takistus peab asuma 80–110 mm kaugusel padrunipesa luku poolsest servast arvates.
(2) Akustilise püstoli või revolvri relvarauda peab olema keevitatud takistus läbimõõduga pool kaliibrist. Takistus peab relvarauas asuma järgmiselt:
1) püstolil 30–40 mm kaugusel padrunipesa lukupoolsest servast arvates;
2) revolvril 5–20 mm kaugusel trumlipoolsest servast arvates.
(3) Akustilise relva, mis on automaattulirelvast ümberehitatud tulirelv, relvarauda keevitatud takistus võib relva ehitusliku eripära tõttu asetseda käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud kaugusest kaugemal juhul, kui see on vajalik relva automaatseks ümberlaadimiseks. Vahetatav relvaraud peab olema jäädavalt kinnitatud relvaraami külge. Nõue ei ole kohustuslik juhul, kui see muudab relvast laskude sooritamise tehniliselt võimatuks.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 ja 2 nimetatud takistus peab olema:
1) valmistatud materjalist, mis on vastupidav lõikamise, puurimise, viilimise või freesimise suhtes ja mille kõvadus on Vickersi kõvaduse testi järgi vähemalt 700HV30;
2) poolkuukujuline või sirge.
(5) Akustilisel relval on lubatud kasutada kompensaatorit, või muud tehnilist täiendust, mis tagab relva automaatse ümberlaadimise.
Relvale, mis on Eestisse imporditud enne 17. jaanuari 2020. aastal, ei laiene käesoleva määruse § 2 lõikes 3 ja lõikes 7 ning § 3 lõike 4 punktis 1 sätestatud nõuded.
1 Nõukogu direktiiv 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (EÜT L 256, 13.09.1991, lk 51–58), muudetud direktiiviga 2008/51/EÜ (ELT L 179, 08.07.2008, lk 5–11) ja direktiiviga 2017/853 (ELT L 137, 24.05.2017, lk 22–39);
komisjoni rakendusdirektiiv 2019/69, millega nähakse ette hoiatus- ja signaalrelvade tehnilised nõuded vastavalt nõukogu direktiivile 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (ELT L 15, 17.1.2019, lk 22–26).


Kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabastamise materjalide ettevalmistamise kord - sisukord
§ 2 Kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabastamise materjalid
§ 3 Kriminaalhooldusametniku arvamus
§ 4 Kinnipeetava iseloomustus
2 KINNIPEETAVA TEAVITAMINE TÄHTAEGADEST
§ 5 Kinnipeetava teavitamine tähtaegadest
3 TINGIMISI ENNE TÄHTAEGA VABASTAMISE ETTEVALMISTAMINE
§ 6 Menetluse algus
§ 7 Kriminaalhooldusametniku arvamus
§ 8 Kinnipeetava kriminogeensete riskide hindamine
§ 9 Kinnipeetava iseloomustuse koostamine
§ 10 Menetluse pikendamine
§ 11 Materjalide esitamine kohtule
§ 12 Muutustest teatamine
§ 13 Käitumiskontrolli kohaldamata jätmisest teavitamine
4 ELEKTROONILISE VALVE KOHALDAMISEGA TINGIMISI VABASTAMISE ETTEVALMISTAMINE
§ 14 Elektroonilise valve kohaldamine
§ 15 Kriminaalhooldusametniku arvamus kinnipeetava vangistusest tingimisi enne tähtaega vabastamiseks elektroonilise valve kohaldamisega
§ 16 Elektroonilise valve kohaldamise eeltingimused
§ 17 Eelneva nõusoleku tagasi võtmine
§ 18 Kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabastamise materjalide ettevalmistamine üleminekuperioodil
RT I, 15.03.2013, 31
Vastu võetud 12.08.2010 nr 28
RT I 2010, 58, 394
23.03.2011 RT I, 29.03.2011, 15 01.04.2011
Määrus kehtestatakse vangistusseaduse § 76 lõike 4 ja kriminaalmenetluse seadustiku § 4191 lõike 5 alusel ning kooskõlas vangistusseaduse § 762 lõikega 2.
Määrusega sätestatakse kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vanglast vabastamise materjalide ettevalmistamise ja vabastamise tähtaegadest teavitamise kord.
§ 2. Kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabastamise materjalid
Kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabastamise materjalid (edaspidi materjalid) on:
1) kinnipeetava isiklik toimik;
2) kinnipeetava iseloomustus, milles antakse hinnang uue kuriteo toimepanemise võimalikkusele, kinnipeetava ohtlikkusele ja tema enne tähtaega vabastamise kohta;
3) kriminaalhooldusametniku arvamus katseaja ja kinnipeetava suhtes kohaldatavate kohustuste valiku ja kohaldamise tähtaja kohta;
4) kinnipeetava nõusolek elektroonilise valve kohaldamiseks.
§ 3. Kriminaalhooldusametniku arvamus
Kriminaalhooldusametniku arvamuse eesmärk on:
1) analüüsida kinnipeetava võimaliku vabanemise järgset sotsiaalset ja majanduslikku olukorda ning muid teda vabaduses mõjutavaid tegureid;
2) [kehtetu - RT I, 29.03.2011, 15 - jõust. 01.04.2011]
3) anda arvamus katseajaks kinnipeetavale kohaldatavate kohustuste valiku ja nende kohaldamise tähtaja kohta.
[RT I, 29.03.2011, 15 - jõust. 01.04.2011]
§ 4. Kinnipeetava iseloomustus
(1) Kinnipeetava iseloomustus koostatakse tema kriminogeensetele riskidele antud hinnangu (edaspidi riskihinnang) ja kriminaalhooldusametniku arvamuse alusel käesolevas määruses sätestatud korras.
(2) Kinnipeetava iseloomustuse eesmärk tingimisi enne tähtaega vabastamise menetluses on:
1) anda hinnang kinnipeetava ohtlikkusele, uue kuriteo toimepanemise võimalikkusele ja seda soodustavatele asjaoludele ning tema tingimisi enne tähtaega vabastamise kohta;
2) hinnata individuaalse täitmiskava täitmist;
3) esitada arvamus kohaldatavate kohustuste valiku ja nende kohaldamise tähtaja kohta.
2. peatükk KINNIPEETAVA TEAVITAMINE TÄHTAEGADEST
§ 5. Kinnipeetava teavitamine tähtaegadest
(1) Kui kinnipeetav võetakse vanglasse vastu, arvutab vangla arvestusosakond välja ja teeb kinnipeetavale, välja arvatud vangistuse ositi kandmise korral, viie tööpäeva jooksul allkirja vastu teatavaks:
3) kuupäeva, millal kohtul tekib õigus otsustada tema tingimisi enne tähtaega vangistusest vabastamine elektroonilise valve kohaldamisega.
(2) Kinnipeetavale, kes kannab süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisel eelvangistust vangla eelvangistusosakonnas, tehakse lõikes 1 nimetatud tähtajad teatavaks viie tööpäeva jooksul süüdimõistva otsuse täitmisele pööramisest teadasaamisest.
(3) Kui kohus mõistab kinnipeetavale liitkaristuse, juhindudes «Karistusseadustiku» §-st 65, siis käesoleva paragrahvi lõikest 1 tulenevate tähtpäevade muutumise korral arvutatakse ja tehakse kinnipeetavale uued kuupäevad teatavaks jõustunud kohtuotsuse täitmisele pööramisest teadasaamisest viie tööpäeva jooksul.
(4) Kui kinnipeetav viibib ajutiselt väljaspool paigutusjärgset vanglat, hakkab teavitamistähtaeg kulgema kinnipeetava vanglasse naasmisest.
3. peatükk TINGIMISI ENNE TÄHTAEGA VABASTAMISE ETTEVALMISTAMINE
§ 6. Menetluse algus
(1) Arvestusosakond teavitab kaks kuud enne käesoleva määruse § 5 lõike 1 punktis 2 või 3 nimetatud õiguse tekkimist kontaktisikut vajadusest valmistada kohtule ette materjalid. Karistusjärgse käitumiskontrolli kohaldamise küsimuse otsustamise ettevalmistamiseks algatatakse materjalide koostamine hiljemalt neli kuud enne vangistuse ärakandmise tähtaja lõppemist.
(2) Kontaktisik alustab info kogumist ja koostab kolme tööpäeva jooksul arvestusosakonna teate saamisest kriminaalhooldusosakonnale esitatava taotluse arvamuse esitamiseks käesoleva määruse lisa 1 kohaselt ja edastab selle välja saatmiseks arvestusosakonnale.
(3) Arvestusosakond edastab taotluse arvamuse esitamiseks pärast selle saamist hiljemalt järgmisel tööpäeval kinnipeetava tulevase elukoha järgsele kriminaalhooldusosakonnale.
(4) Kui kinnipeetava elukoht ei ole teada või on teada, et kinnipeetav ei kavatse asuda elama senisesse elukohta, edastatakse taotlus arvamuse esitamiseks kriminaalhooldusosakonnale, arvestades võimaluse korral kinnipeetava soove elukoha valikul.
§ 7. Kriminaalhooldusametniku arvamus
(1) Taotluse saanud kriminaalhooldusosakonna juhataja määrab kriminaalhooldustalituse või -ametniku, kes koostab arvamuse.
(2) Arvamuse andmeteks on justiitsministri 1. juuli 2004. a määruses nr 51 «Kriminaalhooldusregistri asutamine ja kriminaalhooldusregistri põhimäärus» kriminaalhooldaja arvamuse andmed.
(3) Kriminaalhooldusametniku arvamus kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabastamise kohta koostatakse käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud määruse lisa 7 kohaselt.
(4) Arvamus koostatakse ja edastatakse taotluse esitanud vanglale 12 tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates.
§ 8. Kinnipeetava kriminogeensete riskide hindamine
(1) Riskihinnangu koostab ja kinnitab kontaktisik.
(2) Riskihinnangu koostamisel arvestatakse kinnipeetava varasemat elukäiku, käitumist karistuse kandmise jooksul, individuaalse täitmiskava täitmist vangistuse jooksul, vestlusi kinnipeetavaga, teiste vanglateenistujatega ja asjaomaste spetsialistidega, andmekogudest saadud informatsiooni, kriminaalhooldaja arvamust ja muud asjakohast informatsiooni.
(3) Riskihinnangus on analüüsitud kinnipeetava:
2) ohtlikkust;
3) sõltuvusainete tarbimist ja probleemkäitumist;
5) eluaset;
6) tööd ja haridust;
10) suheteid.
§ 9. Kinnipeetava iseloomustuse koostamine
(1) Kontaktisik koostab kinnipeetava iseloomustuse (lisa 2).
(2) Iseloomustusse märgitakse:
3) vanglas riskide maandamiseks toimunud tegevused ja nende tulemused;
4) riskihinnangu kokkuvõte kinnipeetava isiksuseomadustest, elukäigust ja käitumisest tulenevate riskide kohta;
6) arvamus katseaja ja kohaldatavate kohustuste kohta.
(3) Koostatud iseloomustuse allkirjastab kontaktisik.
(4) [Kehtetu - RT I, 15.03.2013, 23 - jõust. 18.03.2013]
(5) Iseloomustus koostatakse ja allkirjastatakse neljateistkümne tööpäeva jooksul kriminaalhooldusametniku arvamuse saamisest arvates.
§ 10. Menetluse pikendamine
Üksuse juhil või vangistusosakonna juhatajal vanglates, kus ei ole üksusi, on põhjendatud juhul õigus menetlust pikendada kuni viis tööpäeva.
§ 11. Materjalide esitamine kohtule
(1) Arvestusosakond edastab materjalid vangla asukohajärgsele kohtule.
(2) Iseloomustuse ja kriminaalhooldusametniku arvamuse ärakirja saadab arvestusosakond vangla asukohajärgsele prokuratuurile.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud materjalidele lisatakse Politsei- ja Piirivalveameti vastus päringule elamisloata või tähtaegse elamisloaga välismaalasest kinnipeetava kohta. Vastuse koopia saadetakse vangla asukohajärgsele prokuratuurile.
§ 12. Muutustest teatamine
Kui vangla või kriminaalhooldusosakond tuvastab pärast materjalide kohtule edastamist kinnipeetava käitumises või varem esitatud andmetes muutusi, mis võivad mõjutada kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabastamist, teavitab vangla viivitamata sellest kirjalikult kohut.
§ 13. Käitumiskontrolli kohaldamata jätmisest teavitamine
Kui kohus vabastab tingimisi enne tähtaega kinnipeetava, kes on riigist väljasaadetav, ja seetõttu otsustab loobuda tema suhtes käitumiskontrolli kohaldamisest, teavitab vangla direktor või tema määratud isik vabastamisest viivitamata kirjalikult Politsei- ja Piirivalveametit.
4. peatükk ELEKTROONILISE VALVE KOHALDAMISEGA TINGIMISI VABASTAMISE ETTEVALMISTAMINE
§ 14. Elektroonilise valve kohaldamine
(1) Menetledes kinnipeetava nõusolekut tingimisi enne tähtaega vangistusest vabastamiseks elektroonilise valve kohaldamisega (edaspidi nõusolek), kohaldatakse käesoleva määruse 2. peatükis sätestatut käesolevast peatükist tulenevate erisustega.
(2) Kinnipeetav võib esitada nõusoleku arvestusosakonnale mitte varem kui kolm kuud enne käesoleva määruse § 5 lõike 1 punktis 3 nimetatud õiguse tekkimist.
(3) Nõusolek peab olema kirjalik ja sisaldama kinnipeetava nõusolekut elektroonilise valve kohaldamiseks ning tema tulevase elukoha andmeid.
(4) Arvestusosakond kontrollib nõusoleku esitamise tähtaja õigsust ja algatab käesoleva määruse § 6 lõike 1 kohaselt materjalide ettevalmistamise menetluse.
(5) Nõusoleku koopia lisatakse käesoleva määruse § 6 lõikes 2 sätestatud taotlusele.
§ 15. Kriminaalhooldusametniku arvamus kinnipeetava vangistusest tingimisi enne tähtaega vabastamiseks elektroonilise valve kohaldamisega
Kui kinnipeetav taotleb vangistusest tingimisi enne tähtaega vabastamist elektroonilise valve kohaldamisega, hindab kriminaalhooldusametnik ka elektroonilise valve kohaldamise võimalikkust ja otstarbekust ning teeb ettepaneku elektroonilise valve tähtaja pikkuse kohta.
§ 16. Elektroonilise valve kohaldamise eeltingimused
(1) Kriminaalhooldusametnik on kohustatud arvamuse koostamise käigus kontrollima kinnipeetava vabanemisjärgset elukohta, et selgitada välja, kas elukoht sobib elektroonilise valve kohaldamiseks.
(2) Kinnipeetava vabanemisjärgsesse elukohta elektroonilise valve seadmete paigaldamise eeltingimused on järgmised:
1) kinnipeetaval peab olema seaduslik alus elukoha kasutamiseks või elukoha omaniku kirjalik nõusolek selleks;
2) elukohas peab olema tagatud elektrienergiaga varustatus;
3) elukoht peab asuma GSM-i levialas;
4) elukohas elavad täisealised isikud peavad olema nõus elektroonilise valve seadmete paigaldamisega ja andma selle kohta allkirja.
(3) Elektroonilise valve seadmeid ei paigaldata elukohta, mille üldine seisukord seda ei võimalda, samuti juhul, kui puudub elukoha lukustamise võimalus.
§ 17. Eelneva nõusoleku tagasi võtmine
(1) Kinnipeetav võib nõusoleku elektroonilise valve kohaldamiseks tagasi võtta, esitades selleks kirjaliku avalduse.
(2) Nõusolekust loobumisel lõpetatakse materjalide ettevalmistamine, kui menetlust on alustatud kinnipeetava esitatud nõusoleku alusel.
(3) Kui vangla, millele kinnipeetav on esitanud nõusoleku tagasivõtmise avalduse, ei ole vangla, kuhu ta on karistuse kandmiseks paigutatud, siis teavitab avalduse saanud vangla sellest viivitamata menetlust läbiviivat vanglat.
(4) Menetlust läbiviiv vangla teatab nõusoleku tagasivõtmisest kriminaalhooldusosakonnale, kui kinnipeetav võtab nõusoleku tagasi pärast seda, kui kriminaalhooldusosakonnale on esitatud taotlus arvamuse andmiseks. Kui materjalid on edastatud kohtule, siis teavitab vangla ka kohut.
§ 18. Kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabastamise materjalide ettevalmistamine üleminekuperioodil
Enne käesoleva määruse jõustumist algatatud menetlustele tuleb kohaldada menetluse alguses kehtinud norme.
Lisa 1 Taotlus arvamuse esitamiseks
Lisa 2 Kinnipeetava iseloomustus


Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses kooli pidaja pädevusse antud ülesannete osaline delegeerimine Tallinna Linnavalitsusele ja Tallinna Haridusameti juhatajale
Tallinna Linnavolikogu 02.12.2010 määrus number 60 [RT IV, 21.05.2013, 42]
Jõustumine: 09.12.2010
Redaktsiooni kehtivus: 09.12.2010 - ... [RT IV, 21.05.2013, 42]
2. detsember 2010 nr 60
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 2 ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 16 lg 3, § 24 lg 7, § 26 lg-te 2 ja 3, § 27 lg 5, § 38 lg-te 1 ja 3, § 39 lg-te 5 ja 6, § 44 lg 2, § 51 lg 2, § 54 lg 1, § 63 lg 2, § 66 lg 2, § 67 lg 2, § 71 lg-te 5 ja 6, § 73 lg 1 ning § 78 lg 3 alusel.
§ 1. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 16 lõikes 3, § 66 lõikes 2, § 67 lõikes 2 ja § 71 lõikes 6 ning § 73 lõikes 1 kooli pidaja pädevusse antud ülesanded delegeeritakse Tallinna Linnavalitsusele.
§ 2. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 24 lõikes 7, § 26 lõigetes 2 ja 3, § 27 lõikes 5, § 38 lõigetes 1 ja 3, § 39 lõigetes 5 ja 6, § 44 lõikes 2, § 51 lõikes 2, § 54 lõikes 1, § 63 lõikes 2, § 71 lõikes 5 ning § 78 lõikes 3 kooli pidaja pädevusse antud ülesanded delegeeritakse Tallinna Haridusameti juhatajale.
§ 3. Määrus jõustub 9. detsembril 2010.