Hoiu-laenuühistu bilansi ja kasumiaruande koostamise nõuded ning aruannete Eesti Pangale esitamise kord – Riigi Teataja
Hoiu-laenuühistu bilansi ja kasumiaruande koostamise nõuded ning aruannete Eesti Pangale esitamise kord
Hoiu-laenuühistu bilansi ja kasumiaruande koostamise nõuded ning aruannete Eesti Pangale esitamise kord - sisukord
§ 5 Aruandeperiood ja aruannete esitamise tähtajad
3 Lisades kasutatud mõisted
§ 7 Kasutatud mõisted
§ 8 Klientide ja emitentide kohta kasutatud mõisted
§ 9 Nõuete ja kohustuste kohta kasutatud mõisted
RT I, 14.11.2012, 1
Vastu võetud 06.11.2012 nr 8
Määrus kehtestatakse Eesti Panga seaduse § 34 lõike 1 alusel.
Määrusega kehtestatakse nõuded hoiu-laenuühistu bilansi ja kasumiaruande sisule ja vormile ning aruannete Eesti Pangale esitamise kord.
Määrust kohaldatakse kõikidele Eestis tegutsevatele hoiu-laenuühistutele.
Hoiu-laenuühistu on kohustatud koostama ja esitama järgmised aruanded:
1) „Hoiu-laenuühistu bilanss” koodiga 26 (lisa 1);
2) „Hoiu-laenuühistu kasumiaruanne” koodiga 28 (lisa 2).
(1) Hoiu-laenuühistu bilanss (edaspidi bilanss) ja hoiu-laenuühistu kasumiaruanne (edaspidi kasumiaruanne) koostatakse kooskõlas raamatupidamise seaduse § 17 lõikega 1.
(2) Bilansi ja kasumiaruande koostamisel lähtutakse määruse järgmistest lisadest:
1) „Hoiu-laenuühistu bilansi skeem” (lisa 3);
2) „Hoiu-laenuühistu bilansi koostamise juhend” (lisa 4);
3) „Hoiu-laenuühistu kasumiaruande skeem” (lisa 5);
4) „Hoiu-laenuühistu kasumiaruande koostamise juhend” (lisa 6).
(3) Hoiu-laenuühistu bilanss ja kasumiaruanne koostatakse eurodes ümardatuna täisühikuteni. Välisvaluutas fikseeritud summad arvutatakse ümber eurodesse aruandeperioodi viimase pangapäeva Euroopa Keskpanga päevakursi alusel.
(5) Hoiu-laenuühistu varad kajastatakse bilansis vastavatel kirjetel ka juhul, kui vara on hoiu-laenuühistu enda või teiste kohustuste tagatisena hoiu-laenuühistu poolt panditud.
(6) Kõik nõuded näidatakse bilansis kuni nende bilansist mahakandmiseni ka juhul, kui osa nendest on kantud ebatõenäoliselt laekuvate nõuetena kuludesse. Ebatõenäoliselt laekuvad nõuded kajastatakse bilansis vastavatel varakirjetel miinusmärgiga.
§ 5. Aruandeperiood ja aruannete esitamise tähtajad
(1) Hoiu-laenuühistu bilansi aruandeperiood on kuu. Hoiu-laenuühistu kasumiaruande aruandeperiood on kvartal.
(2) Aruanded esitatakse kümnendaks kuupäevaks pärast aruandeperioodi lõppu.
(3) Kui aruande esitamise tähtaeg on puhkepäev, esitatakse aruanne puhkepäevale järgneval esimesel tööpäeval.
(1) Aruanded esitatakse Eesti Pangale elektrooniliselt XML-is (eXtensible Markup Language) vormindatud dokumentidena Eesti Panga presidendi 9. detsembri 2011. aasta määruse nr 9 „Nõuded XML-dokumentidena vormindatud aruannete esitamisele” kohaselt.
(2) Vigade tuvastamisel ja arvestuspõhimõtete muutmisel esitatakse Eesti Pangale elektrooniliselt uued korrigeeritud aruanded.
3. peatükk Lisades kasutatud mõisted
§ 7. Kasutatud mõisted
Määruse lisades kasutatakse mõisteid määruse §-des 8 ja 9 esitatud tähenduses.
§ 8. Klientide ja emitentide kohta kasutatud mõisted
(1) Keskvalitsus hõlmab alljärgnevaid institutsioone:
1) Riigikogu, Vabariigi Presidendi Kantselei, Riigikontroll, õiguskantsler, Riigikohus, Riigikantselei, ministeeriumid ja maavalitsused ning nende valitsemisala asutused (sealhulgas Eesti Vabariigi saatkonnad ja konsulaadid);
2) muud avalik-õiguslikud juriidilised isikud tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 25 lõike 2 mõistes, välja arvatud Eesti Pank, Tagatisfond, Eesti Haigekassa, Eesti Töötukassa ja avalik-õiguslikud kutseühendused;
3) riigi ja avalik-õiguslike juriidiliste isikute asutatud sihtasutused, mille kuludest üle poole on katnud neid asutanud isikud.
(2) Kohalikud omavalitsused on kõik kohalikud omavalitsusüksused, sealhulgas kohaliku omavalitsuse poolt hallatavad munitsipaalasutused ja kohalike omavalitsusüksuste asutatud sihtasutused, mille kuludest üle poole on katnud neid asutanud isikud.
(3) Riiklikud sotsiaalkindlustusfondid on kõik riiklikud ja kohalikud institutsionaalsed üksused, mille põhitegevusala on sotsiaaltoetuste pakkumine ja mis vastavad järgnevale kahele kriteeriumile:
1) seaduse või muu õigusakti kohaselt on teatud rahvastikurühmadel kohustus osaleda selle üksuse pakutavates sotsiaalkindlustuse skeemides või maksta talle osamakseid;
2) valitsemissektor vastutab selle üksuse juhtimise eest, kehtestades või heaks kiites osamakseid ja sotsiaaltoetusi sõltumata oma rollist järelevalvet teostava organi või tööandjana.
Riiklikud sotsiaalkindlustusfondid on näiteks Eesti Haigekassa ja Eesti Töötukassa.
(4) Kindlustusandja on kindlustustegevuse seaduse § 3 lõikes 1 nimetatud äriühing.
(5) Pensionifond on kogumispensionide seaduse § 3 lõikes 1 nimetatud lepinguline investeerimisfond.
(6) Muu finantseerimisasutus on krediidiasutuste seaduse §-s 5 nimetatud tunnustele vastav äriühing (näiteks investeerimisfond, investeerimisühing, hoiu-laenuühistu, fondivalitseja, makseasutus, e-raha asutus, liisinguettevõte, valuutavahetusettevõte, reguleeritud väärtpaberituru korraldaja, väärtpaberiarveldussüsteemi korraldaja, väärtpaberite registreerimise teenust osutav ettevõtja, finantskonsultatsioone osutav ettevõtja, kindlustusmaakler ning muu finantsvahendusettevõte ja finantsvahenduse abiettevõte). Muude finantseerimisasutuste hulka kuulub ka Tagatisfond.
(7) Krediidiasutus on krediidiasutuste seaduse § 3 lõikes 1 nimetatud äriühing.
(8) Riigi ja kohaliku omavalitsuse äriühing on äriühing, kelle üle keskvalitsus, kohaliku omavalitsuse üksus või muu avalik-õiguslik juriidiline isik omab valitsevat mõju (kontrolli) väärtpaberituru seaduse tähenduses, välja arvatud väärtpaberituru seaduse § 6 lõikes 2 sätestatud kutselised investorid. Riigi ja kohaliku omavalitsuse äriühingute hulka kuuluvad ka riigitulundusasutused (näiteks Riigimetsa Majandamise Keskus).
(9) Muu äriühing on eelnevates lõigetes nimetamata äriühing. Muude äriühingute hulka kuulub ka füüsilisest isikust ettevõtja, kui ta on tööandja kümnele või enamale töötajale.
(10) Mittetulundusühing on isikute vabatahtlik ühendus või muu eraõiguslik juriidiline isik vastavalt mittetulundusühingute seaduse §-le 1 ja sihtasutuste seaduse §-le 1, välja arvatud sihtasutused, mida peetakse keskvalitsuseks või kohalikuks omavalitsuseks.
(11) Eraisik on füüsiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja, kes on tööandja kuni üheksale töötajale. Eraisik on ka füüsilisest isikust ettevõtja, kui ei ole teada, kas ta on palganud töötajaid.
(12) Keskpank on juriidiline isik, kelle peamine funktsioon on raharingluse korraldamine nii oma koduriigis kui ka välisriikidega ning riigi rahvusvaheliste reservide osaline või täielik hoidmine (näiteks Eesti Pank).
§ 9. Nõuete ja kohustuste kohta kasutatud mõisted
(1) Laen on võlaõigusseaduse § 396 lõikes 1 sätestatud laenulepingu tingimustele vastava lepingu alusel tekkinud rahaline nõue.
(2) Arvelduskrediit on võlaõigusseaduse § 407 lõigete 1–4 kohastel tingimustel kliendi käsutusse antud laenuressurss.
(3) Allutatud laen on nõue, mis võlgniku lõpetamise või pankroti väljakuulutamise korral rahuldatakse pärast kõigi teiste võlausaldajate õigustatud nõuete rahuldamist, või kohustus, mis vastab krediidiasutuste seaduse §-s 721 sätestatud tingimustele.
(4) Hoius on kontopidaja rahaline kohustus konto omaniku ees, mis tuleneb kontopidaja ja konto omaniku vahel sõlmitud arvelduskonto- või hoiuselepingust. Hoiusena käsitletakse ka hoiuse kohta välja antud nimelist võlatunnistust (hoiusertifikaati), kui see ei ole võõrandatav.
(5) Nõudmiseni hoius on hoius, mille puhul on täidetud järgmised tingimused:
1) hoius on ette nähtud arveldusteks;
2) hoius on tähtajatu;
3) hoiustatud vahendeid võib vabalt (kuni 24-tunnise etteteatamisega) kasutada ja käsutada.
(6) Tähtajaline hoius on hoius, mille puhul on täidetud järgmised tingimused:
1) hoius on ette nähtud raha hoiustamiseks;
2) hoius ei ole ette nähtud arveldusteks kolmandate isikutega;
3) hoiustamise tähtaeg on lepinguliselt fikseeritud;
4) hoiustatud summa suurus ja makstav intress on lepinguliselt fikseeritud ning intressi arvutamise aluseid ei saa muuta;
5) lepingutingimuste rikkumisel võib rakendada leppetrahvi (sealhulgas maksta madalamat intressi).
(7) Säästuhoius on hoius, mille puhul on täidetud järgmised tingimused:
1) hoius on ette nähtud raha kogumiseks ja hoiustamiseks;
3) hoiustamise tähtaeg võib olla seotud mõne eritingimusega (näiteks pulmapäev, teatud rahasumma kogumine);
4) hoiustatud summat võib suurendada;
5) lepingutingimuste rikkumisega kaasnevad trahvisanktsioonid;
6) hoiuse väljavõtmise õigus võib olla seotud etteteatamisnõude täitmisega.
(8) Sihtotstarbeline laenuressurss on ressurss, mis on eraldatud hoiu-laenuühistule edasilaenamiseks kindlale sihtrühmale ja/või ettemääratud tingimustel.
(9) Aktsia on omakapitaliinstrument, mis tõendab selle omaniku õigust osale aktsiaseltsi varast ja kasumist ning annab selle omanikule (aktsionärile) õiguse osaleda aktsiaseltsi aktsionäride üldkoosolekul ning kasumi ja aktsiaseltsi lõpetamisel allesjäänud vara jaotamisel, samuti muud seaduses sätestatud ja põhikirjaga ettenähtud õigused.
(10) Osa on omakapitaliinstrument, mis tõendab selle omaniku õigust osale osaühingu varast ja kasumist ning annab selle omanikule (osanikule) õiguse osaleda osaühingu juhtimises ning kasumi ja osaühingu lõpetamisel allesjäänud vara jaotamisel, samuti muud seaduses ja põhikirjas ettenähtud õigused.
Tunnistada kehtetuks Eesti Panga presidendi 7. novembri 2008. aasta määrus nr 10 „Hoiu-laenuühistu bilansi ja kasumiaruande sisu- ja vorminõuete kehtestamine” (RTL 2008, 92, 1289; RT I 2010, 51, 324).
Määrus jõustub 1. jaanuaril 2013 ja seda kohaldatakse aruannete koostamisel ja esitamisel kõigi aruandeperioodide kohta, mis lõpevad 31. jaanuaril 2013 või hiljem.
Lisa 1 Hoiu-laenuühistu bilanss
Lisa 2 Hoiu-laenuühistu kasumiaruanne
Lisa 3 Hoiu-laenuühistu bilansi skeem
Lisa 4 Hoiu-laenuühistu bilansi koostamise juhend
Lisa 5 Hoiu-laenuühistu kasumiaruande skeem
Lisa 6 Hoiu-laenuühistu kasumiaruande koostamise juhend


text:
KKK – kuidas jõustada kasuliku mudeli õigusi? : Intellektuaalomand
Tööstusomandi vaidluse korral annavad abi patendivolinikud (vt riiklik patendivolinike register), kelle poole tuleks pöörduda kohe õigusrikkumise märkamisel. Patendivolinik võib olla õiguste omaniku esindajaks maakohtus ja ringkonnakohtus. Riigikohtus võib patendivolinik olla esindajaks koos vandeadvokaadiga (vt advokatuur).
Iga isik võib esitada kohtusse hagi teise isiku kasuliku mudeli tühistamiseks, kui see ei vasta registreerimise nõuetele (uudsus, leiutustase, tööstuslik kasutatavus); leiutise olemus ei ole leiutiskirjelduses avatud nii selgelt ja täpselt, et asjatundja võiks selle teostada; leiutis ei vasta esialgses registreerimistaotluses avatud olemusele, vt kasuliku mudeli seadus § 47.
Kes võib esitada nõude minu kasuliku mudeli õiguste tühistamiseks?
Nõude võib esitada iga isik, kes leiab, et kasuliku mudeli taotlus ei vasta registreerimise nõuetele, vt kasuliku mudeli seadus § 47.
Taotleja võib esitada kaebuse Tööstusomandi apellatsioonikomisjonile 2 kuu jooksul Patendiameti otsuse tegemise kuupäevast arvates, tasudes riigilõivu, vt kasuliku mudeli seadus § 27. Apellatsioonikomisjoni otsusega mittenõustumisel võib taotleja selle vaidlustada, esitades kaebuse maakohtusse 3 kuu jooksul otsuse avaldamise päevast arvates, vt kasuliku mudeli seadus § 49.
Kasulikku mudelit saab vaidlustada ja selle tühistamist nõuda kohtus, kes teeb tühistamise otsuse.
Kas võimalus kasulikku mudelit vaidlustada on ajaliselt piiratud?
Kasuliku mudeli vaidlustamine kohtus ei ole ajaliselt piiratud, seda saab teha ka pärast kasuliku mudeli kehtivuse lõppemist, vt kasuliku mudeli seadus § 47.
IO õiguste valdaja või volitatud kasutaja võib esitada tolliametitele taotluse tollimeetme rakendamisekst, vt Euroopa meetmetaotlus.
Kohtumenetluse ajal või mõjuval põhjusel enne menetluse algatamist võib kohus ühe menetluspoole taotlusel korraldada eeltõendamismenetluse, kui vastaspool sellega nõustub või on eeldatav, et tõendid võivad kaduma minna või nende kasutamine võib raskeneda. Kohus algatab isiku taotlusel eeltõendamismenetluse tõendite tagamiseks ka siis, kui isik põhistab, et tema autoriõigusi, autoriõigustega kaasnevaid õigusi või tööstusomandiõigusi on rikutud või on olemas nende rikkumise oht, vt tsiviilkohtumenetluse seadustik 26. peatükk.

matches:
§ 47
§ 47
§ 27
§ 49
§ 47
kohus
Kohus