Elektri tootmise eest perioodil 2013–2019 tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute kasutamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Elektri tootmise eest perioodil 2013–2019 tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute kasutamise tingimused ja kord
Jõustumine: 01.01.202101.01.2017
RT I, 30.11.2016, 1
Määrus kehtestatakse atmosfääriõhu kaitse seaduse § 165 lõike 1 alusel.
Määrusega sätestatakse elektri tootmise eest perioodil 2013–2019 tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute eest tehtavate investeeringute riikliku kava (edaspidi investeeringute kava) alusel tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute kasutamise tingimused ja kord.
§ 2. Investeeringute kava
Investeeringute kava käesoleva määruse tähenduses on elektri tootmise eest perioodil 2013–2019 tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute eest tehtavate investeeringute riiklik kava.
§ 3. Investeering
Investeering käesoleva määruse tähenduses on tasuta lubatud heitkoguse ühikute eraldamiseks esitatavas taotluses nimetatud investeering.
§ 4. Tasuta lubatud heitkoguse ühik
Tasuta lubatud heitkoguse ühik käesoleva määruse tähenduses on pärast investeeringu aruande kinnitamist Keskkonnaministeeriumi poolt tasuta eraldatav lubatud heitkoguse ühik.
Taotleja on atmosfääriõhu kaitse seaduse § 164 lõikes 2 seatud tingimustele vastav isik.
§ 6. Taotlus
Taotlus käesoleva määruse tähenduses on investeeringute kavasse investeeringu arvamise taotlus.
§ 7. Saaja
Saaja käesoleva määruse tähenduses on elektri tootmise eest tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute saaja.
§ 8. Tasuta lubatud heitkoguse ühikute eraldamine
Perioodil 2013–2019 eraldatakse tasuta elektri tootmise eest lubatud heitkoguse ühikuid Vabariigi Valitsuse kinnitatud investeeringute kavas (edaspidi kinnitatud investeeringute kava) nimetatud investeeringute elluviimiseks.
§ 9. Riigiabi andmise reeglite kohaldamine
Tasuta lubatud heitkoguse ühikute eraldamine on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi, mille andmisel järgitakse Euroopa Komisjoni riigiabi otsuses ja konkurentsiseaduse 6. peatükis sätestatut.
§ 10. Investeeringu abikõlblikkuse periood
Investeeringu abikõlblikkuse periood on 25. juuni 2009 kuni 31. detsember 2019.
§ 11. Taotluse hindamine investeeringute kavasse arvamiseks
(1) Taotlus investeeringu arvamiseks investeeringute kavasse esitatakse Keskkonnaministeeriumile keskkonnaministri määratud tähtajaks.
(2) Keskkonnaministeerium hindab taotluses esitatud investeeringu vastavust atmosfääriõhu kaitse seaduse § 164 lõigetes 6 ja 7 loetletud tingimustele. Kui Keskkonnaministeerium avastab taotluse tingimustele vastavuse kontrollimisel taotluses puudusi, teatab ta sellest taotlejale ja määrab puuduste kõrvaldamiseks tähtaja.
(3) Kui taotluses esitatud investeering vastab käesoleva paragrahvi lõikes 2 viidatud tingimustele, siis arvab Keskkonnaministeerium investeeringu investeeringute kavasse.
(4) Kui taotluses esitatud investeering ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 2 viidatud tingimustele ja taotleja ei ole tähtajaks puudusi kõrvaldanud, teeb Keskkonnaministeerium taotluse osalise või täieliku mitterahuldamise otsuse.
§ 12. Investeeringute elluviimine investeeringute kava alusel
Investeeringuid viiakse ellu kinnitatud investeeringute kavas toodud ajakava ja maksumuse kohaselt. Saaja peab katma ka need investeeringu elluviimisega seotud kulud, mis ületavad saajale eraldatud tasuta lubatud heitkoguse ühikute väärtust.
§ 13. Investeeringu aruanne ja investeeringu lõpparuanne
(1) Saaja esitab iga aasta 15. jaanuariks Keskkonnaministeeriumile investeeringu aruande (edaspidi aruanne) eelmisel kalendriaastal tehtud investeeringu kohta. Esimene aruanne esitatakse hiljemalt 15. jaanuariks 2014.
(2) Pärast investeeringute kavas nimetatud investeeringu elluviimist peab saaja esitama Keskkonnaministeeriumile investeeringu lõpparuande (edaspidi lõpparuanne), mis tuleb koostada kinnitatud investeeringute kavas märgitud investeeringu abikõlblikkuse perioodi kohta tervikuna.
(3) Lõpparuande Keskkonnaministeeriumile esitamise tähtaeg on kolm kuud pärast tasuta lubatud heitkoguse ühikute eraldamisega seotud investeeringu elluviimist.
(4) Aruanne ja lõpparuanne peab sisaldama järgmist:
1) andmed saaja ja investeeringu kohta;
2) investeeringu kirjeldus;
3) elluviidud tegevused ja ajakava vastavus kinnitatud investeeringute kavale;
4) andmed investeeringu elluviimiseks sõlmitud lepingute kohta;
5) investeeringuga kaasnenud kulude ülevaade;
6) kui on esinenud kõrvalekaldumisi kinnitatud investeeringute kavast, siis kõrvalekaldumise põhjendus ning meetmed investeeringu vastavusse viimiseks investeeringute kavaga;
7) järelevalve käigus tehtud tähelepanekute ja soovituste alusel kasutusele võetud meetmed;
8) aruande või lõpparuande koostaja ja saaja esindaja allkirjastatud kinnitus andmete õigsuse kohta.
(5) Aruande vorm on esitatud käesoleva määruse lisas 1.
(6) Lõpparuande vorm on esitatud käesoleva määruse lisas 2.
§ 14. Aruande ja lõpparuande auditeerimine
(1) Saaja peab korraldama aruande ja lõpparuande auditeerimise sõltumatu audiitori poolt. Saaja esitab auditeerimisaruande Keskkonnaministeeriumile koos aruande või lõpparuandega.
(2) Sõltumatu audiitor koostab ja väljastab aruande ja lõpparuande auditeerimise kohta auditeerimisaruande, milles kinnitatakse investeeringu täpne nimetus, investeeringu liik ja auditeeritaval perioodil investeeritud täpne summa.
(3) Saaja peab osutama sõltumatule audiitorile auditeerimisel igakülgset abi, sealhulgas võimaldama aruandes ja lõpparuandes esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks juurdepääsu asjassepuutuvatele andmetele ja dokumentidele ning lubama viibida tasuta lubatud heitkoguse ühikute eraldamise ja kasutamisega seotud ruumides ja territooriumil.
§ 15. Aruande ja lõpparuande kinnitamine
(1) Keskkonnaministeerium kontrollib aruande ja lõpparuande vormikohasust ning esitatud andmete õigsust. Kui aruandes või lõpparuandes on puudusi või on vaja esitada täiendavat informatsiooni, teavitab Keskkonnaministeerium sellest saajat ning määrab tähtaja puuduste kõrvaldamiseks ja täiendava informatsiooni esitamiseks.
(2) Kui aruanne ja lõpparuanne on nõuetekohane ja selles esitatud andmed on õiged ja täielikud, kinnitab Keskkonnaministeerium aruande või lõpparuande 30 kalendripäeva jooksul ning teavitab sellest saajat e-posti teel.
§ 16. Tasuta lubatud heitkoguse ühikute eraldamine saajale
(1) Keskkonnaministeerium eraldab tasuta lubatud heitkoguse ühikud saajale pärast aruande või lõpparuande kinnitamist aruandes või lõpparuandes esitatud investeeringute väärtuse alusel hiljemalt iga aasta 28. veebruariks. Kui saajal on kinnitatud investeeringute kava kohaselt õigus saada tasuta lubatud heitkoguse ühikuid lõpparuande esitamisele järgnevatel kalendriaastatel, eraldatakse need lõpparuande alusel hiljemalt iga vastava aasta 28. veebruariks.
(2) Saajale eraldatakse tasuta lubatud heitkoguse ühikuid elluviidud investeeringule või käesoleva määruse § 18 lõike 5 kohaselt makstud tagatissummale vastavas mahus, ületamata seejuures kinnitatud investeeringute kavas sellele saajale määratud aastast tasuta lubatud heitkoguse ühikute kogust.
(3) Keskkonnaministeerium võib jätta tasuta lubatud heitkoguse ühikud eraldamata, kui:
1) saaja ei ole täitnud käesoleva määrusega kehtestatud aruandluse nõudeid;
2) Keskkonnaministeerium on järelevalve käigus avastanud puudusi ja määranud tähtaja puuduste kõrvaldamiseks ning saaja ei ole puudusi määratud tähtaja jooksul kõrvaldanud.
(4) Keskkonnaministeerium teavitab saajat viivitamata kirjalikult tasuta lubatud heitkoguse ühikute eraldamata jätmisest.
(5) Keskkonnaministeerium suunab eraldamata jäänud tasuta lubatud heitkoguse ühikud enampakkumisele.
§ 17. Kinnitatud investeeringute kavas oleva investeerimiskohustuse edasilükkamine ühe kalendriaasta võrra
(1) Saaja võib Keskkonnaministeeriumile esitada avalduse investeerimiskohustuse edasilükkamiseks ühe kalendriaasta võrra, kuid ületamata abikõlblikkuse perioodi. Järgmisel kalendriaastal peab saaja tegema investeeringu vähemalt edasilükatud investeerimiskohustuse maksumuses. Avalduses esitatakse kinnitatud investeeringute kavast kõrvalekaldumise põhjendus ja meetmed investeeringu vastavusse viimiseks investeeringute kavaga.
(2) Keskkonnaministeerium teavitab saajat kirjalikult käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse rahuldamisest või rahuldamata jätmisest. Keskkonnaministeerium peab avalduse rahuldamata jätmist põhjendama.
(3) Kui avaldus vastab käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud nõuetele, rahuldab Keskkonnaministeerium selle. Kui avalduses esinevad puudused, määrab Keskkonnaministeerium avalduse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, selgitades, et tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel jäetakse avaldus rahuldamata.
(4) Keskkonnaministeerium ei rahulda avaldust, kui:
1) avaldus ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 1 esitatud nõuetele ja avalduse esitaja on jätnud puudused määratud tähtajaks kõrvaldamata;
2) avalduses on esitatud andmeid, mis ei vasta tegelikkusele.
§ 18. Kinnitatud investeeringute kavas oleva investeerimiskohustuse edasilükkamine rohkem kui ühe kalendriaasta võrra
(1) Saaja võib Keskkonnaministeeriumile esitada avalduse investeerimiskohustuse edasilükkamiseks rohkem kui ühe kalendriaasta võrra, kuid ületamata abikõlblikkuse perioodi. Avalduses esitatakse investeerimiskohustuse edasilükkamise põhjendus, vajaduse korral kinnitatud investeeringute kavast kõrvalekaldumise põhjendus ja meetmed investeeringu vastavusse viimiseks investeeringute kavaga.
(5) Kui Keskkonnaministeerium rahuldab avalduse, määrab ta tagatise konto, kuhu saaja peab tegema ülekande edasilükatud investeerimiskohustuse maksumuses (edaspidi tagatissumma). Saaja teeb ülekande 30 kalendripäeva jooksul pärast teavituse kättesaamist.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud tagatissumma maksmise korral eraldab Keskkonnaministeerium saajale tasuta lubatud heitkoguse ühikud käesoleva määruse §-s 16 sätestatud korras.
(7) Edasi lükatud investeerimiskohustuse täitmist kajastatakse käesoleva määruse §-s 13 nimetatud aruannetes. Kui Keskkonnaministeerium kinnitab asjakohase aruande, tagastab Keskkonnaministeerium 30 kalendripäeva jooksul saajale elluviidud investeeringule vastava osa käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud tagatissummast.
(8) Kui saaja ei täida edasi lükatud investeerimiskohustust käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel esitatud avalduses nimetatud tähtpäevaks, rakendatakse käesoleva määruse §-des 20 ja 21 sätestatud korda. Pärast seda, kui saaja on täitnud nimetatud paragrahvides sätestatud kohustused, tagastab Keskkonnaministeerium 30 kalendripäeva jooksul saajale käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud tagatissumma.
§ 19. Teavitamiskohustus
Saaja peab viivitamata kirjalikult teavitama Keskkonnaministeeriumi, kui:
1) investeeringu tegemise käigus on ilmnenud investeeringu elluviimist takistavad asjaolud, samuti investeeringuga seotud kohtumenetlusest või selle võimalikkusest ja saaja riigihanke vaidlustamisest;
2) investeeringu maksumus osutub väiksemaks kinnitatud investeeringute kavas esitatust.
§ 20. Investeeringute kava täitmata jätmise väärtuses raha tasumine
(1) Kui saaja ei täida tasuta eraldatud lubatud heitkoguse ühikute kasutamise tingimusi ega korda sellises ulatuses, et selle tagajärjena ei viida investeeringute kavas sisalduvat investeeringut õigel ajal ellu, peab saaja kandma Keskkonnaministeeriumi määratud kontole investeeringute kava alusel talle eraldatud lubatud heitkoguse ühikute väärtuses raha ja maksma ühikute väärtuselt intressi. Saaja peab raha üle kandma 90 kalendripäeva jooksul sellekohase ettekirjutuse saamisest.
(2) Keskkonnaministeerium võib põhjendatult peatada tasuta lubatud heitkoguse ühikute eraldamise saajale tema investeeringute kava täitmata jätmisega seotud investeeringuks või saaja kõikideks investeeringuteks kuni käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustuse täitmiseni.
§ 21. Intressid ja viivis
(1) Käesoleva määruse § 20 lõike 1 alusel raha tasumise kohustuse korral peab saaja maksma lisaks intressi. Intressimäär on kuue kuu Euribor, millele lisandub 5 protsenti aastas. Intressiarvestuse baasiks on 360-päevane periood.
(2) Intressi arvestatakse saajale eraldatud lubatud heitkoguse ühikute väärtuses tasumisele kuuluva summa pealt.
(3) Intressi arvestatakse tagasinõudmise otsuse kehtima hakkamise päevast arvates, võttes aluseks otsuse tegemise kalendrikuule eelnenud kuu viimasel tööpäeval kehtinud intressimäära. Kui tasuta lubatud heitkoguse ühikute taotlemisel või kasutamisel on toime pandud kuritegu, arvestatakse intressi tasuta lubatud heitkoguse ühikute eraldamise päevast arvates, võttes aluseks sellel päeval kehtinud intressimäära.
(4) Intressi arvestatakse kuni saajale eraldatud lubatud heitkoguse ühikute väärtuses raha tasumiseni, kuid mitte kauem kui saajale eraldatud lubatud heitkoguse ühikute väärtuses raha tasumise tähtpäevani, ajatamise korral saajale eraldatud lubatud heitkoguse ühikute raha tasumise lõpliku tähtpäevani.
(5) Intressiarvestus peatub saaja pankroti väljakuulutamisel.
(6) Kui saaja ei ole talle eraldatud lubatud heitkoguse ühikute väärtuses raha tasunud tagasinõudmise otsuses ettenähtud tähtpäevaks, peab saaja maksma viivist 0,1 protsenti talle eraldatud lubatud heitkoguse ühikute eelneva kvartali keskmiselt turuväärtuselt iga tasumisega viivitatud kalendripäeva eest.
(7) Saajale eraldatud lubatud heitkoguse ühikute väärtuses raha tasumisel tehtavad maksed loetakse sooritatuks järgmises järjekorras:
1) esimesena viivis;
2) teisena intressid nende ajalise tekke järgi, alustades varaseimast;
3) kolmandana saajale eraldatud lubatud heitkoguse ühikute väärtuses raha või selle osad.
§ 22. Aruandlus Euroopa Komisjonile
(1) Keskkonnaministeerium koostab ja esitab igal aastal Euroopa Komisjonile käesoleva määruse § 13 lõigete 1 ja 2 alusel saadud aruannete põhjal investeeringute riikliku aastaaruande.
(2) Keskkonnaministeerium avalikustab investeeringute riiklikud aastaaruanded oma veebilehel.
RT I, 05.11.2019, 8


text:
Tööandja kindlustatud | Eesti Haigekassa
Sa oled siinAvalehtInimeseleKindlustusTööandja kindlustatud Tööandja kindlustatud Ravikindlustustatud on Eestis töölepingu alusel töötavad inimesed, võlaõigusliku lepingu alusel töö- või teenustasude saajad, juriidilise isiku juhtimis- ja kontrollorgani liikmed ning füüsilisest isikust ettevõtjad ja nende tegevuses osalevad abikaasad.
Ravikindlustatud on: ● üle ühekuulise töölepingu alusel töötav töötaja;
● töövõtu-, käsundus- või muu teenuse osutamiseks sõlmitud ühe või mitme võlaõigusliku lepingu alusel töö- või teenustasusid saav isik, kes ei ole kantud äriregistrisse füüsilisest isikust ettevõtjana ja kelle eest lepingu teine pool maksab või teised pooled maksavad sotsiaalmaksu sotsiaalmaksuseaduse § 9 lõike 1 punkti 2 alusel ühes kuus kokku vähemalt sotsiaalmaksu miinimumkohustuse ulatuses (2017. aastal on kuumäär 430 eurot);
● juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liige tulumaksuseaduse § 9 tähenduses, kelle eest juriidiline isik maksab või juriidilised isikud maksavad sotsiaalmaksu sotsiaalmaksuseaduse § 9 lõike 1 punkti 2 alusel ühes kuus kokku vähemalt eelarveaastaks riigieelarvega kehtestatud kuumääralt arvutatuna (2017. aastal on kuumäär 430 eurot).
Ravikindlustuse kehtivust saab kontrollida riigiportaalist eesti.ee teenuses „Ravikindlustuse ja perearsti info“ või haigekassa klienditelefonil 669 6630.
02.04.2015 jõustus ravikindlustuse seaduse §5 lõike 1 muudatus, mille alusel on ravikindlustusele õigus ka ajutise viibimisalusega Eestis seaduslikult viibival ja töötaval isikul, kelle eest on tasutud sotsiaalmaks. Kindlustuse andmed laekuvad Haigekassale Töötamise Registrist.
Töölepingu alusel töötavad töötajad:
Ravikindlustuse peatumine
Õigus kindlustusele on üle ühekuulise tähtajaga või määramata ajaks sõlmitud töölepingu alusel töötavatel inimestel, kelle eest on kohustatud maksma sotsiaalmaksu tööandja.
Töötaja kindlustus tekib töötamise registrisse kantud töötamise alustamise kuupäevast arvestatava neljateistkümnepäevase ooteaja möödumisel.
Kui töötamise registrisse kantud töötamise alustamise kuupäev jääb kehtiva kindlustuse ajavahemikku, jätkub ravikindlustus uuel alusel ilma katkemiseta.
Kindlustus peatub kahe kuu möödumisel töötamise registrisse kantud töötamise peatumise alguskuupäevast (näiteks töötaja astub tegevteenistusse, läheb lapsehoolduspuhkusele jne).
Kindlustus ei peatu poolte kokkuleppel antava tasustamata puhkuse korral, kui isiku eest makstakse sotsiaalmaksu vastavalt sotsiaalmaksuseadusele.
Kindlustus jätkub töötamise registrisse kantud töötamise peatumise lõppkuupäevale järgnevast päevast.
Töötamise peatumine tuleb registreerida töötamise registris kümne päeva jooksul töötamise peatumise päevast arvates. Täpsem info Maksu- ja Tolliametist.
Töötajana kindlustatud isikute ravikindlustus lõpeb kahe kuu möödumisel töötamise registrisse kantud töötamise lõppemise päevast.
Töötamise lõpetamine tuleb registreerida töötamise registris kümne päeva jooksul töötamise lõpetamise päevast arvates. Täpsem info Maksu- ja Tolliametist.
Võlaõigusliku lepingu alusel töö- või teenistustasusid saavad isikud
Ravikindlustus tekib TSD esitamise tähtpäevast järgmisel päeval juhul, kui TSD-l on väljamaksed deklareeritud koodidega 17, 18, 19, 123 või 125. Ravikindlustuse saamiseks peab sotsiaalmaks olema deklareeritud kas ühe tööandja TSD-lt või mitme tööandaja TSD-delt summeerituna vähemalt sotsiaalmaksu miinimumkohustuse ulatuses (2017.a on sotsiaalmaksu minimaalne kohustus 141,90 eurot kuus);
Peatunud kindlustuskaitse jätkub järgmisel päeval pärast deklareeritud sotsiaalmaksu miinimumkohustuse täitmist tõendavate andmete laekumist haigekassasse.
Kindlustatud isiku kindlustuskaitse peatub järgmisel päeval pärast isiku eest Maksu- ja Tolliametilt saadud andmete kohaselt sotsiaalmaksu miinimumkohustuse ulatuses sotsiaalmaksu deklareerimata jätmist sotsiaalmaksuseaduse § 9 lõike 1 punktis 4 sätestatud tähtpäevaks.
Juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmed
Õigus ravikindlustusele on juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmetel, kelle eest üks või mitu juriidilist isikut maksavad sotsiaalmaksu sotsiaalmaksuseaduse § 9 lõike 1 punkti 4 alusel ühes kuus kokku vähemalt sotsiaalmaksu miinimumkohustuse ulatuses.
Ravikindlustus tekib TSD esitamise tähtpäevast järgmisel päeval juhul, kui TSD-l on väljamaksed deklareeritud koodidega 21, 22, 29, 30, 156 või 158. Ravikindlustuse saamiseks peab sotsiaalmaks olema deklareeritud kas ühe tööandja TSD-lt või mitme tööandaja TSD-delt summeerituna vähemalt sotsiaalmaksu miinimumkohustuse ulatuses (2017.a on sotsiaalmaksu minimaalne kohustus 141,90 eurot kuus);
Ravikindlustuse kehtivust saab kontrollida riigiportaali teenuses „Ravikindlustuse ja perearsti info“ või haigekassa klienditelefonil 669 6630.
NB ! 1. jaanuarist 2016 muutusid ravikindlustuse seaduse sätteid, mis reguleerivad juriidilise isiku juhtimis- ja kontrollorgani liikme ning võlaõigusseadusliku lepingu alusel töö- ja teenustasusid saava isiku kindlustuskaitse tingimusi.
Neile kehtib ravikindlustuskaitse süsteem, mille kohaselt kindlustuskaitse algus ja peatamine on seotud TSD deklaratsiooni esitamisega Maksu- ja Tolliametile, kusjuures kindlustuskaitse saamiseks peab olema isiku eest deklareeritud sotsiaalmaksu ühes kuus vähemalt eelarveaastaks riigieelarvega kehtestatud kuumääralt arvutatuna. Kindlustuskaitse saadakse ühe või mitme VÕS lepingu alusel töötamisel, ühe või mitme juriidilise isiku juhtimis- ja kontrollorgani liikmeks olemisel kui sotsiaalmaksu miinimum on deklareeritud ja TSD-del on väljamakse koodid 17, 18, 19, 21, 22, 29, 30, 123, 125, 156 või 158. TSD Lisa 1 väljamakseliikide koodide tabel on leitav Maksu-ja Tolliameti kodulehel. Kindlustuskaitse tekib peale TSD esitamist ja peatub, kui järgmise deklaratsiooni esitamiseks ei ole täidetud sotsiaalmaksu miinimumkohustuse täitmine. Nimetatud kindlustusliigi puhul ei kohaldata enam 14 päevast ooteaega ega 2 kuulist garantiiaega nagu töölepinguga töötajate puhul. Kindlustuskaitse ei peatu ajal, millal isikul on õigus saada ajutise töövõimetuse hüvitist (näiteks haigushüvitist, sünnitushüvitist jne).
Tööandjal on kohustus deklareerida sotsiaalmaks väljamaksele järgneva kuu 10.-ndaks kuupäevaks. Andmed isikute kohta, kelle kohta on väljamakseid deklareeritud vähemalt sotsiaalmaksu miinimumkohustuse ulatuses, laekuvad haigekassasse järgneval päeval.
Kui 10. kuupäev langeb puhkepäevale või riigipühale, laekuvad andmed sellele järgneval tööpäeval.
Kui TSD esitatakse enne tähtpäeva, laekuvad andmed TSD esitamise tähtpäevale (näiteks 10. kuupäev) järgneval kuupäeval.
Kui tööandja parandab eelneva kalendrikuu deklaratsiooni väljamakse andmeid, laekuvad andmed deklaratsiooni parandamise järgneval päeval. Varasemate perioodide parandusandmeid haigekassasse ei edastata.
Töövõtjate ja juhatuse liikmete ravikindlustuse katkemise vältimiseks palume esitada deklaratsioonid õigeaegselt.
Andmete esitaja vastutus
Kui kindlustuskaitse tekkimiseks vajalikud dokumendid ei ole õigeaegselt esitatud ning kindlustuskaitset taotleval isikul oleks tekkinud õigeaegse esitamise korral õigus saada ravikindlustushüvitist, peab kindlustuskaitset taotlevale isikule ravikindlustushüvitise saamata jäämisest tekkinud kahju hüvitama kohustuse rikkuja. Näide 1: Töövõtuleping sõlmitakse 1.jaanuaril. Isikule tehakse väljamakse 31.jaanuaril, TSD esitatakse 10.veebruaril ja ravikindlustus kehtib 11.veebruar kuni 10.märts. NB! Ravikindlustus antakse igakuiselt peale TSD esitamist.
Näide 4: Isik töötab käsunduslepinguga mitme erineva tööandja juures. Kõikide lepingute pealt summeerituna makstakse isiku eest sotsiaalmaksu vähemalt miinimummäära ulatuses. NB! Ravikindlustus antakse igakuiselt peale TSD esitamist. Korduma kippuvad küsimused

matches:
§ 9
§ 9
§ 9
§5
§ 9
§ 9


Puhkusetasu - Tööelu.ee
Avaleht / Töötajale / Töösuhted / Puhkus / Puhkusetasu
Puhkusetasu, sealhulgas põhipuhkuse, lapsepuhkuse ja õppepuhkuse tasu tuleb töötajale maksta erineva kokkuleppe puudumisel välja hiljemalt eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust. Pooled võivad kokku leppida, et puhkusetasu makstakse töötajale puhkuse kasutamisele järgneval palgapäeval, kuid hilisem puhkusetasu maksmine lubatud ei ole. Juhul kui tööandja viivitab puhkusetasu maksmisega, on töötajal õigus nõuda viivist võlaõigusseaduses sätestatud tingimustel ja korras.
Puhkust ei tohi töösuhte kestuse ajal hüvitada rahas või muude hüvedega, kuid töösuhte lõppedes peab tööandja kasutamata ja aegumata puhkusepäevad töötajale rahas hüvitama.
Puhkusetasu arvutamisel tuleb tööandjal lähtuda keskmise töötasu arvutamise põhimõtetest, mille kohta leiad rohkem infot siit.
Külastusi 31038, sellel kuul 31038
Töötaja oli puhkusel ja tööandja ei maksnud talle puhkusetasu. Tööandjalt küsides sai vastuse, et võib maksta ka palgapäeval. Kas tööandja võib ise otsustada, millal maksta puhkusetasu?
Puhkusetasu makstakse töölepingu seaduse § 70 lg 2 kohaselt hiljemalt eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust. Ainult poolte kokkuleppel on võimalik puhkusetasu maksta puhkuse kasutamisele järgneval palgapäeval.
Töötaja naases lapsehoolduspuhkuselt lapse kolmeaastaseks saamisel ning soovib realiseerida oma töölepingu seadusest tulenevat õigust kasutada põhipuhkust vahetult pärast lapsehoolduspuhkust. Tööandjal on küsimus, kuidas arvestada töötajale puhkusetasu, kui töötaja pole kolm aastat tööl käinud.
Töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 70 lg 1 kohaselt on töötajal õigus saada TLS § 29 lg-s 8 sätestatud korras arvutatud puhkusetasu. TLS § 29 lg 8 viitab omakorda Vabariigi Valitsuse 11. juuni 2009.a. määrusele nr 91 „Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord” (edaspidi määrus nr 91).
Puhkusetasu arvestamiseks tuleb kõigepealt välja arvutada keskmine töötasu. Kui töö tegemisest keeldumise tõttu ei ole töötajale rohkem kui kaheteistkümne kuu jooksul töötasu makstud, korrigeeritakse töötaja töötasu keskmise töötasu arvutamise vajaduse tekke kuul kehtiva töötasu indeksiga (määrus nr 91 § 2 lg 5). Indeksit arvutatakse järgmiselt: keskmise töötasu arvutamise vajaduse tekke kuu töötasu alammäär tuleb jagada lapsehoolduspuhkusele jäämise kuu töötasu alammääraga.
See tähendab, et keskmise töötasu arvutamiseks tuleb töötaja rasedus- ja sünnitspuhkusele jäämisel kehtinud töötasu korrutada saadud indeksiga.
Indekseerimist ei kasutata, kui töötasu on kollektiivlepingus kokku lepitud või see on suurem kui Statistikaameti avaldatud viimase kvartali riigi keskmine brutokuupalk.
Seejärel tuleb välja arvestada kalendripäevatasu, kuna puhkust antakse kalendripäevades. Antud juhul tuleks kalendripäevatasu arvutamiseks jagada saadud tulemus (vajadusel indekseeritud keskmine töötasu) töötasu arvutamise vajaduse tekke kuu kalendripäevade arvuga (määrus nr 91 § 4 lg 4).
Et välja arvestada, kui palju tuleks töötajale puhkusetasu maksta, tuleks saadud tulemus (kalendripäevatasu) korrutada puhkuse päevadega.
Näide: Töötaja jäi 2012. a augustis rasedus- ja sünnitspuhkusele ning soovib nüüd selle katkestada ning 15. oktoobrist 2014 jääda 28-päevasele põhipuhkusele. Töötaja töölepingujärgne töötasu oli 2012. aastal 750 eurot, mis ei ole suurem Statistikaameti poolt avaldatud viimase kvartali riigi keskmisest brutokuupalgast, samuti ei reguleeri töötaja töösuhet kollektiivleping. Indeksi arvutamiseks tuleks jagada 2014.a kehtiv töötasu alammäär (355€) 2012.a kehtiva töötasu alammääraga (290€) ning tulemuseks on 1,22. Seejärel korrutatakse 2012. a kehtinud töötasu indeksiga ning tulemuseks saame 915 €. See ongi töötaja keskmine töötasu puhkusetasu arvestamise seisuga. Kuna puhkusetasu arvestamise vajadus oli oktoober, siis tuleb jagada saadud tulemus (915) oktoobrikuu kalendripäevade arvuga (31) – nii saame keskmise kalendripäevatasu, mis on antud juhul 29,52 €. Kuna töötaja puhkab 28 kalendripäeva, siis tuleb keskmine kalendripäevatasu korrutada 28-ga. Näites kirjeldatud töötaja saab puhkusetasu kokku (28*29,52=) 826,56 €.
Töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 70 lõige 3 kohaselt ei ole töösuhte kestuse ajal puhkuse rahas või muudes hüvedes hüvitamine lubatud. Seadusega ettenähtud põhipuhkuse eesmärk on eelkõige töölt eemalviibimine ja taastumine, et seejärel puhanuna tööle naasta.
Tööandjal on kohustus koostada puhkuse ajakava hiljemalt märtsi lõpuks (TLS § 69 lõige 2). Puhkuse ajakavasse on tööandjal kohustus kanda põhipuhkus ja kasutamata põhipuhkus ning poolte kokkuleppel muud puhkused, näiteks isapuhkus, lapsepuhkus, õppepuhkus. Puhkuse ajakava on pooltele siduv ja sinna märgitud puhkusi antakse vastavalt ajakavale (TLS § 69 lõige 4). Kui tööandja ei ole koostanud märtsi lõpuks puhkuse ajakava, siis on töötajal õigus 14 kalendripäeva ette teatada ning jääda puhkusele. Samasugune õigus on töötajal ka siis, kui puhkuste ajakava on küll koostatud, kuid seal ei ole näidatud kõiki kasutamata puhkusi, ka siis võib töötaja seda märkimata osa kasutada tööandjale vähemalt kaks nädalat ette teatades.
Töötaja saab oma põhipuhkust kasutada jooksval kalendriaastal ja sellele järgneval aastal ehk kokku kahe aasta jooksul. Seejärel puhkusenõue aegub. Näiteks 01.01.2013–31.12.2013 kalendriaasta põhipuhkust 28 kalendripäeva sai kasutada 2013.aastal ja veel käesoleval aastal, kuid 01.01.2015 selle aja eest ettenähtud puhkus aegub. Puhkusenõude aegumisel kaotab töötaja õiguse seda puhkust kasutada ning õiguse nõuda kasutamata põhipuhkuse hüvitamist rahas ka töösuhte lõppemisel.
Tööandja peab puhkuste kavandamisel arvestama, et puhkuse kasutamise järjekorra määramisel on oluline võimaldada töötajale väljatöötatud puhkuste kasutamist mõistliku aja jooksul enne puhkusenõude aegumist.


Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise kord – Riigi Teataja
Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise kord
Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise kord - sisukord
§ 3 Hoolduse seadmine, hooldaja ja hooldajatoetuse määramine
§ 4 Hooldajatoetuse määr ja suurus
§ 6 Hoolduse ja hooldajatoetuse maksmise lõpetamine
RT IV, 23.03.2016, 29
Vastu võetud 23.12.2013 nr 22
RT IV, 03.01.2014, 64
14.03.2016 RT IV, 23.03.2016, 3 26.03.2016
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse §-de 14 ja 26 alusel.
[RT IV, 23.03.2016, 3 - jõust. 26.03.2016]
Määrus reguleerib hoolduse seadmist ja hooldaja määramist Eesti rahvastikuregistri andmetel Tõlliste vallas elavale täisealisele isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamisel ja kohustuste täitmisel, kui eeskoste seadmine sellele isikule ei ole vajalik.
(1) Taotluse hoolduse seadmiseks esitab hooldust vajav isik Tõlliste Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) koos isikut tõendava dokumendi ja arstliku ekspertiisi otsusega puude raskusastme kohta.
(2) Hoolduse seadmiseks vajaliku hooldusvajaduse hindamise viib läbi Tõlliste valla sotsiaaltöö spetsialist hiljemalt 10 tööpäeva jooksul, arvates taotluse registreerimisest.
(3) Hooldusvajaduse hindamisel tehakse kindlaks hooldust vajava isiku abivajadus hügieenitoimingutel, söömisel, riietumisel, liikumisel, suhtlemisel ning järelevalve vajadus.
(4) Hooldusvajadust hindab Tõlliste Vallavolikogu sotsiaalkomisjon täidetud hindamisinstrumendi alusel, fikseerides selle vallavalitsusele tehtavas ettepanekus hoolduse seadmise ja hooldaja määramise otsustamiseks.
(5) Hooldust ei seata, kui hindamise tulemusel selgub, et isikul ei ole tegelikku hooldusvajadust või hooldus tagatakse isikule muul viisil.
§ 3. Hoolduse seadmine, hooldaja ja hooldajatoetuse määramine
(1) Hooldajaks võib olla täisealine teovõimeline isik, kes on võimeline täitma hooldaja kohustusi ja andnud nõusoleku enda hooldajaks määramiseks.
(2) Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse hooldust vajava isiku nõusolekul.
(3) Hoolduse seadmine, hooldaja ja hooldajatoetuse määramine otsustatakse vallavalitsuse korraldusega. Hoolduse seadmisel määratakse kindlaks hooldaja ülesanded.
§ 4. Hooldajatoetuse määr ja suurus
(1) Hooldajatoetuse määra kehtestab volikogu.
1) 18-aastase ja vanema sügava puudega isiku hooldajale 100% hooldajatoetuse määrast.
2) 18-aastase ja vanema raske puudega isiku hooldajale 60% hooldajatoetuse määrast.
Hooldajatoetus määratakse otsuse tegemisele järgneva kuu 1. kuupäevast ja makstakse välja hiljemalt 25. kuupäevaks.
§ 6. Hoolduse ja hooldajatoetuse maksmise lõpetamine
(1) Vallavalitsus lõpetab hoolduse, kui seda soovib hooldatav või kui hoolduse seadmise alus on ära langenud.
(2) Hooldajatoetuse saaja on kohustatud vallavalitust teavitama asjaolude tekkimisest, mis toovad kaasa hoolduse lõpetamise ja hooldajatoetuse maksmise lõpetamise. Vallavalitsust teavitatakse kirjalikult 10. päeva jooksul vastava asjaolu tekkimisest.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 asjaoludest mitteteatamisel on vallavalitsusel õigus enammakstud hooldajatoetus tagasi nõuda.
(4) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse maksmise lõpetamist tingiva asjaolu tekkimise kuule järgnevast kuust.


Maaelu arengu toetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, toetatud objektide tähistamise ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) osalusele viitamise täpsem kord perioodil 2014–2020 – Riigi Teataja
Maaelu arengu toetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, toetatud objektide tähistamise ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) osalusele viitamise täpsem kord perioodil 2014–2020
Maaelu arengu toetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, toetatud objektide tähistamise ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) osalusele viitamise täpsem kord perioodil 2014–2020 - sisukord
§ 2 Toetuse saaja kohustused
2 Toetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, toetatud objektide tähistamise ning EAFRD osalusele viitamise täpsem kord
§ 3 Toetatava objekti ja tegevuse tähistamine
§ 4 Kleebise kasutamine
§ 5 Plakati kasutamine
§ 6 Tahvli kasutamine
§ 7 Stendi kasutamine
§ 8 Tähistamise algus ja kestus
§ 9 Arengukava logo komponendid ja tekst
§ 10 Arengukava logo kasutamine ja kirjatüüp
§ 11 Arengukava logo värvid
§ 12 Embleemi kasutamine
§ 13 LEADERi logo kasutamine
RT I, 29.12.2015, 51
Vastu võetud 22.12.2015 nr 26
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 84 alusel.
Määrusega kehtestatakse maaelu arengu toetuse (edaspidi toetus) andmisest ja kasutamisest teavitamise, toetatud objektide tähistamise ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (edaspidi EAFRD) osalusele viitamise täpsem kord.
§ 2. Toetuse saaja kohustused
(1) Toetuse saaja teavitab avalikkust, et asjakohane toetatav objekt või tegevus on viidud ellu või viiakse ellu EAFRD-st saadud toetuse abil.
(2) Avalikkuse teavitamiseks tähistab toetuse saaja asjakohase toetatava objekti või tegevuse „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” logo (edaspidi arengukava logo) ja Euroopa Liidu embleemiga (edaspidi embleem) või § 13 lõike 1 kohaselt LEADERi logo ja embleemiga määruses sätestatud korras.
2. peatükk Toetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, toetatud objektide tähistamise ning EAFRD osalusele viitamise täpsem kord
§ 3. Toetatava objekti ja tegevuse tähistamine
(1) EAFRD osalusele viitamiseks tähistatakse toetatav objekt või tegevus arengukava logo või LEADERi logoga (edaspidi koos ka logo) ja embleemiga.
(2) Logo ja embleem paigaldatakse plakatile, stendile, tahvlile, dokumendile, veebilehele, m-lahendusele, muule teabekandjale või objektile määruses sätestatud tingimustel ja korras.
(3) Kui ese, dokument või muu teabekandja on mõeldud avalikkusele või toetusega seotud sihtrühmale või kui toetatavat tegevust või objekti kajastatakse veebilehel, tähistatakse need logo ja embleemiga.
(4) Kui toetatava objekti või tegevuse eripärast tulenevalt ei ole võimalik seda logo ja embleemiga tähistada, viidatakse kirjalikult „Eesti maaelu arengukavale 2014–2020” ja EAFRD-le. Meenele või väiksemale töövahendile paigutatakse üksnes §-s 12 sätestatud nõuete kohane embleem.
(5) Juhul kui toetuse saajal on olemas toetatava objekti või tegevusega seotud veebileht:
1) avaldatakse veebilehel lisaks logole ja embleemile objekti või tegevuse lühikirjeldus;
2) kirjeldatakse toetatava objekti või tegevuse lühikirjelduses ka eesmärke ja oodatavaid tulemusi, kui toetus ületab 10 000 eurot.
(6) Logo ja embleem paigaldatakse kergesti märgatavale kohale ja ta peab olema selgelt nähtav. Digitaalne logo on kättesaadav veebilehel www.agri.ee/mak.
(7) Logo ja embleem paigaldatakse pärast objekti ostmist, kasutusse saamist või ehitus- või muu tegevusega alustamist.
(8) Logo ja embleemi kasutatakse üksnes objektil, mis on toetuse abil rahastatud või mis on seotud toetuse andmisest või kasutamisest teavitamisega.
(9) Kui kleebis, plakat, stend või tahvel, millele logo ja embleem on paigutatud, saab kahjustada enne § 8 lõikes 3 nimetatud tähtaja möödumist, asendatakse see uuega.
§ 4. Kleebise kasutamine
(1) Objekt, millele ei ole logo ja embleemi paigaldatud tootmise käigus, tähistatakse kleebisega.
(2) Kleebist kasutatakse järgmiselt:
1) väikesele objektile paigutatakse vertikaalne 26 × 45 millimeetri suurune kleebis (lisa, joonis 1 a) või horisontaalne 45 × 26 millimeetri suurune kleebis (lisa, joonis 1 b);
2) suurele objektile paigutatakse vertikaalne 70 × 120 millimeetri suurune kleebis (lisa, joonis 2 a) või horisontaalne 120 × 70 millimeetri suurune kleebis (lisa, joonis 2 b).
§ 5. Plakati kasutamine
(1) Kui toetus ületab 10 000 eurot, paigaldatakse toetatava objekti või tegevuse asukohta avalikkusele hõlpsasti nähtavasse kohta logoga ja embleemiga plakat. Kui plakatit ei ole võimalik paigaldada objekti või tegevuse asukohta, võib selle paigaldada taotleja esindusruumi või rajatisele.
(2) Plakat peab olema üleval toetatava objekti või tegevuse abikõlblikkuse perioodil. Kui plakatit kasutatakse üksiktegevusest teavitamiseks, hoitakse plakat üleval tegevuse toimumise ajal.
(3) Plakat peab olema suurusega vähemalt A3 ning sellel peab asetsema logo koos embleemiga, millele eraldatakse vähemalt 25 protsenti plakati pindalast, ja projekti nimetus, mis moodustab plakati kõrgusest vähemalt 30 protsenti. Plakat võib olla vertikaalne (lisa, joonis 3) või horisontaalne (lisa, joonis 4). Kui plakatit kasutatakse välitingimustes, peab see olema tehtud vastupidavast ja ilmastikukindlast materjalist.
(4) Plakatil võib esitada ka muud teavet.
§ 6. Tahvli kasutamine
(1) Kui toetus ületab 50 000 eurot, tähistatakse toetatav objekt või tegevus selgitava tahvliga. Kui tahvlit ei ole võimalik paigaldada objekti või tegevuse asukohta, võib selle paigutada taotleja esindusruumi või rajatisele.
(2) Selgitav tahvel paigaldatakse ka kohaliku tegevusgrupi toetuse ja LEADER-projektitoetuse saajast kohaliku tegevusrühma asukohta.
(3) Kui tahvli kasutamine toetatava objekti või tegevuse asukohas on keelatud või kui see on muul põhjusel võimatu, kasutatakse plakatit kohas, kus see täidab kõige paremini avalikkuse teavitamise eesmärki.
(4) Tahvel võib olla vertikaalne (lisa, joonis 5) või horisontaalne (lisa, joonis 6). Tahvli kasutamisel peab järgima järgmisi nõudeid:
1) tahvel paigaldatakse avalikkusele hõlpsasti nähtavasse kohta, mis asub objekti küljes või objekti või tegevuse vahetus läheduses;
2) tahvlile paigutatakse logo ja embleem, millele eraldatakse vähemalt 25 protsenti tahvli pindalast;
3) tahvlile märgitakse objekti või tegevuse nimetus ja peamine eesmärk, millele eraldatakse vähemalt 30 protsenti tahvli kõrgusest;
4) tahvli minimaalne suurus on 500 × 300 millimeetrit;
5) kui tahvlit kasutatakse välitingimustes, peab see olema tehtud vastupidavast ja ilmastikukindlast materjalist.
(5) Tahvlil võib esitada ka muud teavet.
§ 7. Stendi kasutamine
(1) Kui toetus tegevuse kohta, mis seisneb taristu või ehitustööde rahastamises, ületab 500 000 eurot, paigaldatakse selle asukohta ajutine stend.
(2) Hiljemalt kolm kuud pärast tegevuse lõpetamist püstitab toetuse saaja alalise stendi iga tegevuse kohta, mille kohta saadud toetus ületab 500 000 eurot ja mis seisneb füüsilise eseme ostmises või taristu või ehitustööde rahastamises.
(3) Stendi hoitakse üleval abikõlblikkuse perioodi lõpuni. Kui taristu või ehitustööde objektid asuvad eri asukohtades, püstitatakse stend iga asukoha juurde.
(4) Kui stendi kasutamine taristu või ehitustööde objekti asukohas on keelatud või kui see on muul põhjusel võimatu, kasutatakse tahvlit kohas, kus see täidab kõige paremini avalikkuse teavitamise eesmärki.
(5) Stend võib olla vertikaalne (lisa, joonis 7) või horisontaalne (lisa, joonis 8). Stendi kasutamisel peab järgima järgmisi nõudeid:
1) stend paigaldatakse avalikkusele hõlpsasti nähtavasse kohta, mis asub objekti vahetus läheduses;
2) stendile paigutatakse logo ja embleem, millele eraldatakse vähemalt 25 protsenti stendi pindalast;
3) stendile kirjutatakse tegevuse nimetus ja peamine eesmärk, millele eraldatakse vähemalt 30 protsenti stendi kõrgusest;
4) stendi minimaalne suurus on 1500 × 1000 millimeetrit;
5) kui stendi kasutatakse välitingimustes, peab see olema tehtud vastupidavast ja ilmastikukindlast materjalist.
(6) Stendil võib esitada ka muud teavet.
(7) Kui ellu viidi erinevaid lõikes 1 nimetatud tegevusi, võib lõikes 2 nimetatud juhul kanda teabe ühele stendile.
§ 8. Tähistamise algus ja kestus
(1) Toetuse saaja tähistab toetatava objekti logo ja embleemiga selle soetamisest või valmimisest arvates või tootmise käigus, kui tema taotluse kohta on tehtud taotluse rahuldamise otsus.
(2) Tegevuse puhul tähistab toetuse saaja logo ja embleemiga tegevuse toimumise koha selle toimumise ajavahemikuks ja tegevuse kohta käiva teavitusmaterjali vastavalt selle valmimisele.
(3) Paigaldatud tähistus peab säilima vähemalt viis aastat viimase toetusosa väljamaksmisest arvates.
§ 9. Arengukava logo komponendid ja tekst
(1) Arengukava logo koosneb maaelu sümboliseerivast ringikujulisest kujutisest ja selle juurde kuuluvast tekstist „Euroopa Liit maaelu arenguks” (lisa, joonis 9).
(2) Arengukava logo kasutatakse määruses ja selle lisas esitatud kujul.
§ 10. Arengukava logo kasutamine ja kirjatüüp
(1) Arengukava logo võib kasutada ringtaustaga (lisa, joonis 10 a) või ilma ringtaustata (lisa, joonis 10 b).
(2) Ühtlasel valgel või rohelisel taustal kasutatakse ilma ringtaustata arengukava logo. Ebaühtlasel, kitsal või logo nähtavust muul moel vähendaval taustal kasutatakse ringtaustaga arengukava logo.
(3) Arengukava logo kirjatüüp on Baker Signet (Regular). Kaldkirja, allajoonitud teksti ja teisi teksti esiletõstmise viise ei tohi kasutada.
(4) Arengukava logo väikseim lubatud läbimõõt on 15 millimeetrit (lisa, joonis 11).
(5) Kui arengukava logo ja embleemi või LEADERi logo ja embleemi kõrval paikneb teisi logosid, siis ei tohi need olla kõrguselt ja laiuselt suuremad selles paragrahvis nimetatutest.
(6) Arengukava logo kasutatakse koos embleemiga, mis paigutatakse võrdses suuruses horisontaalselt või vertikaalselt. Horisontaalse paigutuse korral asub embleem paremal ja arengukava logo vasakul. Vertikaalse paigutuse korral asub embleem all ja arengukava logo ülal (lisa, joonis 12).
(7) Arengukava logo on kättesaadav aadressil www.agri.ee/mak.
§ 11. Arengukava logo värvid
(1) Arengukava logo kasutatakse värvilisena.
(2) Kui trükitehnilistel põhjustel ei ole arengukava logo võimalik värviliselt kujutada, võib logo kasutada mustvalgena (lisa, joonis 13).
(3) Arengukava logo värvikoodid on:
1) roheline (Spotvärv: Pantone 362; CMYK C 75% M 15% Y 100% K 2%; RGB hex=#479D23);
2) pruun (Spotvärv: Pantone 175; CMYK C 35% M 84% Y 100% K 51%; RGB hex=#662401);
§ 12. Embleemi kasutamine
(1) Embleemi kasutatakse vastavalt graafilistele standarditele, mis on esitatud veebilehel http://europa.eu/about-eu/basic-information/symbols/flag/index_en.htm.
(2) Embleemi all kasutatakse teksti „Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond: Euroopa investeeringud maapiirkondadesse”.
§ 13. LEADERi logo kasutamine
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetuse ja LEADER-projektitoetuse raames toetatava objekti või tegevuse puhul kasutatakse nende tähistamiseks Eesti LEADERi logo koos embleemiga ning Euroopa Liidu LEADERi logo (lisa, joonis 14).
(2) Eesti LEADERi logo värvikoodid on:
1) roheline (Spotvärv: Pantone 369; CMYK C 59% M 0% Y 100% K 7%; RGB hex=#7AB010);
2) sinine (Spotvärv: Pantone 647; CMYK C 100% M 56% Y 0% K 23%; RGB hex=#004E92).
(3) LEADERi logo kasutamise korral ei pea kasutama arengukava logo.
(4) LEADERi logo on kättesaadav veebilehel www.agri.ee/mak.
Lisa Objektide tähistamine logode ja embleemiga


§ 36 Inspektsiooni pädevus
jõustumine 01.05.2004, osaliselt 1.01.2005.
(2) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117; 78, 527) sätteid, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.
(1) Mõõtetulemuste jälgitavus on tõendatud, kui mõõtmised on teinud pädev mõõtja, kes kasutab kalibreeritud või taadeldud mõõtevahendeid või sertifitseeritud etalonaineid, järgides asjakohast mõõtemetoodikat.
(2) Kuni käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asutuse moodustamiseni täidab legaalmetroloogia asutuse ülesandeid Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus Tehnilise Järelevalve Inspektsioon.
Käesolevas seaduses, välja arvatud 4. peatükk, ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle teostab riiklikku järelevalvet Tehnilise Järelevalve Inspektsioon (edaspidi inspektsioon) ning kaubandustegevuses kasutatavate mõõtevahendite üle kaubandustegevuse seaduses sätestatud pädevuse piires Tarbijakaitseamet.
§ 36. Inspektsiooni pädevus
(4) Järelevalvet teostav ametiisik tähistab nõuetele mittevastava mõõtevahendi hoiatuskleebisega, mis peab olema pingutuseta nähtav huvitatud osapooltele. Hoiatuskleebise võib eemaldada kas järelevalvet teostav ametiisik või taatluslabor taatlemise käigus. Viimasel juhul on taatluslabor kohustatud toimingust teavitama inspektsiooni.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib riiklikku järelevalvet teostav ametiisik rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 30 000 krooni.
(1) Isikul, kelle suhtes riiklikku järelevalvet teostav ametiisik tegi ettekirjutuse või muu toimingu, on õigus see vaidlustada, esitades inspektsiooni peadirektorile kirjaliku vaide kümne tööpäeva jooksul, arvates ettekirjutusest või muust toimingust teadasaamise päevast.
(4) Inspektsiooni peadirektor vaatab vaide läbi ja teeb otsuse 14 tööpäeva jooksul, arvates vaide esitamise päevast.
(1) Inspektsioonil on riikliku järelevalve käigus õigus võtta õiglase tasu eest mõõtevahendi tootjalt või isikult, kes lasi mõõtevahendi turule, vajalik kogus turule lastud mõõtevahendeid või nende osi nõuetele vastavuse kontrollimiseks ja põhjendatud juhtudel tellida mõõtevahendi või nende osade nõuetele vastavuse kontrollimiseks hindamisteenus.
(2) Nõuetele vastavuse kontrollimiseks tellitud hindamisteenuse kulud kannab inspektsioon.
(3) Kui tuvastatakse, et mõõtevahend või selle osa ei vasta kehtestatud nõuetele, peab selle tootja või isik, kes lasi mõõtevahendi turule, tagastama inspektsioonile käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tasu ja hüvitama nõuetele vastavuse kontrollimiseks tellitud hindamisteenuse dokumentaalselt tõendatud kulud.
(1) Käesoleva seaduse § -des 41–47 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601; 2004, 7, 40) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 110, 654; 2003, 26, 156; 83, 557; 88, 590) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse § -des 41–47 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tehnilise Järelevalve Inspektsioon.
2) oli Standardiamet või Tehnilise Järelevalve Inspektsioon väljastanud tüübikinnitustunnistuse, kuid mõõtevahend on ümber ehitatud nii, et see ei vasta tüübikinnituse aluseks olnud tehnilisele dokumentatsioonile või selle märgistus ei vasta tüübikinnitustunnistusele.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tüübikinnitustunnistus on välja antud EL-i liikmesriigi tähtajatu siseriikliku tüübikinnitustunnistuse alusel, on tüübikinnitustunnistuse omajal õigus taotleda ja Tehnilise Järelevalve Inspektsioonil õigus pikendada siseriiklikku tüübikinnitustunnistust kuni 2016. aasta 30. oktoobrini.
(1) Enne käesoleva seaduse jõustumist mõõteseaduse (RT I 1994, 71, 1224; 2000, 71, 442; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 88, 594) alusel tegutsenud taatluslabor, kes soovib oma tegevust jätkata, peab vastama käesoleva seaduse § 14 nõuetele hiljemalt tegevusloa kehtivusaja lõppemise hetkeks.
(5) Kuni 2006. aasta 1. jaanuarini piisab liiklusseaduse (RT I 2001, 3, 6; 2002, 92, 531; 90, 521; 105, 613; 110, 654 ja 655; 2003, 26, 156; 32, õiend; 78, 522; 2004, 30, 208; 46, 329) § 20 lõike 6 ja § 46 lõike 2 alusel kehtestatud õigusaktide kohaselt teostatava riikliku järelevalve käigus läbiviidavatel mõõtmistel saadud mõõtetulemuste jälgitavuse tõendamiseks ning § 13 lõike 3 alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud mootorsõiduki ja selle haagise tehnoseisundi nõuetele vastavuse kontrollimiseks nõuetekohaselt kontrollitud mõõtevahendi kasutamisest. Eespool nimetatud juhtudel ei pea mõõtja pädevus olema hinnatud ja tõendatud käesoleva seaduse § 5 lõike 3 kohaselt. Kasutatavad mõõtevahendid, mis on kantud käesoleva seaduse § 7 lõike 3 alusel kehtestatud metroloogilisele kontrollile kuuluvate mõõtevahendite nimistusse, peavad olema taadeldud, teised kasutatavad mõõtevahendid kalibreeritud.


Strateegilise kauba tolliformaalsuste ning tolli teavitamise kord Euroopa Liidu sisesel edasitoimetamisel ja relva transportimisel õhu kaudu – Riigi Teataja
Strateegilise kauba tolliformaalsuste ning tolli teavitamise kord Euroopa Liidu sisesel edasitoimetamisel ja relva transportimisel õhu kaudu
Strateegilise kauba tolliformaalsuste ning tolli teavitamise kord Euroopa Liidu sisesel edasitoimetamisel ja relva transportimisel õhu kaudu - sisukord
§ 2 Tolliformaalsused
§ 3 Tolli teavitamise kord sõjalise kauba ja nõukogu määruses loetletud kahesuguse kasutusega kauba Euroopa Liidu sisesel edasitoimetamisel ning strateegilise kauba eriloa alusel tulirelva piiriülesel transportimisel õhu kaudu
§ 4 Tollile esitatavate andmete loetelu
RT I, 29.12.2011, 48
Vastu võetud 22.12.2011 nr 163
Määrus kehtestatakse „Strateegilise kauba seaduse” § 3 lõike 7, § 78 lõike 6 ja § 79 lõike 6 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse:
1) strateegilise kauba tolliformaalsuste kord;
2) tolli teavitamise kord sõjalise kauba ja nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (ELT L 134, 29.05.2009, lk 1–269), I lisa 5. kategooria II osas loetletud, kuid IV lisas nimetamata (edaspidi nõukogu määruses loetletud) kahesuguse kasutusega kauba Euroopa Liidu liikmesriigist Eestisse ja Eestist Euroopa Liidu liikmesriiki toimetamisel (edaspidi Euroopa Liidu sisene edasitoimetamine) ning strateegilise kauba eriloa alusel tulirelva piiriülesel transportimisel õhu kaudu;
3) sõjalise kauba ja nõukogu määruses loetletud kahesuguse kasutusega kauba Euroopa Liidu sisese edasitoimetamise ja strateegilise kauba eriloa alusel tulirelva piiriülese õhu kaudu transportimise teatises tollile esitatavate andmete loetelu.
(2) Määrust kohaldatakse strateegilise kauba kogusest ja väärtusest sõltumata.
(3) Eriloal märgitud kaubakogust võib üle Eesti riigipiiri toimetada ühe või mitme saadetisena.
§ 2. Tolliformaalsused
(1) Tolliametnik kontrollib eriloa või selle kasutamise õiguse olemasolu ja kehtivust ning kauba vastavust neis seatud tingimustele, samuti saatedokumentidele ja tollideklaratsioonile.
(2) Tolliametnik märgib eriloa originaalile kauba koguse, väärtuse, piiriületuse kuupäeva ja tollideklaratsiooni aktsepteerimise numbri ning kinnitab need andmed oma allkirja ja pitseriga.
(3) Eriloa märgistamisel piiripunktis märgitakse tollideklaratsiooni aktsepteerimise numbri lahtrisse ülddeklaratsiooni või transiididokumendi number.
(4) Kui ühe eriloa alusel veetakse kaupa mitme saadetisena, kontrollib tolliametnik, et kaubasaadetiste üldkogus ei ületaks eriloal märgitud üldkogust.
(5) Tolliametnik tagastab eriloa originaali selle esitajale.
§ 3. Tolli teavitamise kord sõjalise kauba ja nõukogu määruses loetletud kahesuguse kasutusega kauba Euroopa Liidu sisesel edasitoimetamisel ning strateegilise kauba eriloa alusel tulirelva piiriülesel transportimisel õhu kaudu
(1) Sõjalise kauba ja nõukogu määruses loetletud kahesuguse kasutusega kauba Euroopa Liidu sisesel edasitoimetamisel esitab isik, kes kauba edasi toimetab (edaspidi edasitoimetaja), tollile elektrooniliselt teatise vähemalt 24 tundi enne kauba Eestist välja või Eestisse toimetamist. Elektroonilise teatise näidisvorm on toodud käesoleva määruse lisas.
(2) Strateegilise kauba eriloa alusel tulirelva piiriülesel transportimisel õhu kaudu esitab isik, kes kauba edasi toimetab, tollile elektrooniliselt teatise vähemalt 24 tundi enne kauba Eestist välja või Eestisse toimetamist. Elektroonilise teatise näidisvorm on toodud käesoleva määruse lisas.
(3) Toll saadab teatise esitajale esimesel võimalusel kinnituse teatise kättesaamise või esitatud andmete muutumise kohta.
(4) Vajaduse korral saadab toll teatise esitajale 24 tunni jooksul pärast teatise esitamist nõude esitada eriluba, kauba saatedokumendid ja kaup tolli määratud ajal ja kohas.
§ 4. Tollile esitatavate andmete loetelu
Käesoleva määruse § 3 lõigetes 1 ja 2 nimetatud teatises esitatakse järgmised andmed:
1) strateegilise kauba edasitoimetaja ja vastuvõtja nimi, aadress, telefoninumber ning e-posti aadress, füüsilise isiku isikukood või sünniaeg või juriidilise isiku registrikood;
2) kauba nimetus, kirjeldus, kogus, väärtus ja päritoluriik;
3) kauba koondnomenklatuuri kood vastavalt nõukogu määrusele 2658/87/EMÜ tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.09.1987, lk 1–675);
4) eriloa nimetus ja number;
5) kaubaarve number;
6) transpordivahendi nimetus, registreerimisnumber ja konteineri number;
7) Eesti riigipiiri ületamise kuupäev ja arvatav kellaaeg;
8) kauba mahalaadimise koht;
9) teatise esitaja nimi, telefoninumber ning elektronposti aadress;
10) andmete esitamise kuupäev ja kellaaeg;
11) muu teave, mille esitamist peetakse oluliseks.
Lisa Teatis Maksu- ja Tolliametile


text:
Kompromisskokkuleppe alusel hüvitise nõudmine - Pluss
Kompromisskokkuleppe alusel hüvitise nõudmine
http://www.nc.ee/?id=11&tekst=222582968
Riigikohtu 10.02.2017 lahend nr 3-2-1-148-16
VÕS § 6 lg 2
VÕS § 186 p 4
VÕS § 207 lg 1
VÕS § 578 lg 2
Üürnik sõlmis kostjaga kompromisskokkuleppe, mille kohaselt kohustus üürnik loobuma kostja vastu esitatud hagist ning kostja tasuma üürnikule hüvitise. Kostja ei tasunud hüvitist. Üürnik loovutas oma nõuded hagejale. Hageja esitas maakohtule kostja vastu hagi, milles palus kostjalt enda kasuks välja mõista võlgnevuse ja leppetrahvi. Maakohus jättis hagi rahuldamata. Hageja esitas apellatsioonkaebuse ringkonnakohtule, mille kohus jättis rahuldamata. Hageja esitas kassatsioonkaebuse Riigikohtule.
1.Kohtud on jätnud käsitlemata kokkuleppe kui terviku ja pole arvestanud lepingu olemuse (VÕS § 578), eesmärgi ning kõikide muude tingimustega.
2.VÕS § 578 lg 2 loob vaid eelduse, et lepingupooled on oma senistest nõuetest loobunud.
3.Hindamata on lepingu p-s kokku lepitud võlasuhte lõpetamine ja üürniku lepingu p-s sisalduv kinnitus, et üürilepingust tulenevad nõuded üürileandja vastu puuduvad. Seega võivad üürniku üürilepingust tulenevad nõuded olla lõppenud VÕS § 186 p 4 ja VÕS § 207 lg 1 alusel. Sellega võib olla saavutatud kostjast üürileandja peamine eesmärk – lõpetada üürisuhe ja välistada sellest tulenenud üürniku nõuded.
4.Kokkuleppe ja praeguse ringkonnakohtu otsuse jõustumise tagajärjel oleks võinud tekkida olukord, kus üürnikul puuduvad üürilepingust tulenevad mistahes nõuded üürileandja vastu ning üürnikul ja hagejal puudub lepingust tulenev hüvitise nõue. Küll aga säilivad üürileandja nõuded üürniku vastu.
5.Hea usu põhimõtte (VÕS § 6 lg 2) kohaldamine on õiguse kohaldamise küsimus, mida saavad Riigikohtu praktika kohaselt teha kõik kohtud, sõltumata poolte õiguslikest väidetest.
Riigikohus rahuldas kassatsioonkaebuse, tühistas ringkonnakohtus otsuse ja saatis asja uueks läbivaatamiseks samale ringkonnakohtule. Otsusele on lisatud eriarvamus.

matches:
§ 6
§ 186
§ 207
§ 578
kohus
§ 578
§ 578
§ 186
§ 207
§ 6
Riigikohus


§ 3 Loomapidamise nõuded
§ 5 Loomapidaja on kohustatud:
§ 7 Narva-Jõesuu linna lemmikloomade register (edaspidi register)
§ 8 Registrist andmete väljastamine
§ 9 Vastutus ja menetlus
RT IV, 11.04.2014, 4
Vastu võetud 26.03.2014 nr 16
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 1, § 7 lg 1, ja § 22 lg 362 alusel, loomakaitseseaduse § 5 lõike 3, loomatauditõrje seaduse § 11 lg 1 ja Põllumajandusministri 24.07.2008. a määruse nr 76 “Lemmikloomade pidamise nõuded” alusel.
(1) Koerte ja kasside pidamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab koerte ja kasside pidamise korra Narva-Jõesuu linna haldusterritooriumil.
(2) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile juriidilistele ja füüsilistele isikutele, kelle omandis või valduses on koer või kass.
Käesoleva eeskirja tähenduses on:
1) loom - koer ja kass;
2) loomapidaja - looma eest vastutav isik, kellele kass või koer kuulub (loomaomanik) või kes tegeleb loomapidamisega rendi- või muu õigussuhte alusel loomaomanikuga;
3) hulkuv loom - loom, kes viibib loomapidaja juuresolekuta väljaspool loomapidajale kuuluvat või tema valduses olevat territooriumi või kes on identifitseerimata ja kelle omanikku ei ole võimalik tuvastada;
4) teenistuskoer - koer, kes on saanud erialase koolituse vastavalt koerajuhtide põhikursuse õppele ja omab vastavat kvalifikatsiooni ja keda kasutatakse politseis, piirivalves, päästeteenistuses või pimeda juhtkoerana;
5) avalik koht - igasugune territoorium, rajatis, hoone, ruum või sõiduk, mis on antud üldiseks kasutamiseks või on üldkasutatav;
6) häirimine - kaaskodanike igapäevaseid käitumisharjumusi takistav tegevus;
7) ohustamine - kaaskodanike elu, vara või tervist ohtu seadev või kahjustav tegevus;
8) Narva-Jõesuu linna lemmikloomade registri registripidaja - Narva-Jõesuu Linnavalitsus (registritöötleja - linnavalitsuse poolt määratud isik);
(1) Looma võib pidada loomapidajale kuuluvas ehitises või territooriumil, mis on piiratud nii, et loom sealt omal tahtel välja ei pääse ning kus on loodud tingimused, mis vastavad lemmikloomade pidamise nõuetes sätestatule. Koera pidamisel ketis ei ole territooriumi piiramine kohustuslik juhul kui on välistatud looma ärajooksmine ja inimestele või teistele loomadele kallaletungimine.
(2) Kui loomapidajaks on juriidiline isik, on ta kohustatud määrama looma heaolu eest vastutava isiku.
(4) Looma toitmine ning pidamine korterelamu üldkasutatavates ruumides või territooriumil on keelatud.
(5) Loomapidamine ei tohi rikkuda avalikku korda, ohustada ega häirida kaaskodanikke või teisi loomi.
(6) Keelatud on looma hüljata, vigastada, abitusse seisundisse jätta, tekitada valu või välditavaid füüsilisi ja vaimseid kannatusi, põhjustada looma hukkumist või panna toime muud looma suhtes lubamatut tegu.
(7) Keelatud on looma hukkumist, vigastamist või loomale kannatusi põhjustav tegu, kui see ei ole tingitud vajadusest looma ravida või veterinaarsest menetlusest.
(8) Koera pidamine
1) aastaringselt võib õues pidada vaid sellist koera, kes on kohastunud pidevaks õues olemiseks;
2) välistingimustes peetaval koeral peab olema kuut või loomale ebasoodsate ilmastikutingimuste eest kaitset pakkuv muu ruum või ehitis;
3) selles paragrahvis sätestatud nõudeid kohaldatakse ka koerale ebasoodsate ilmastikutingimuste eest kaitset pakkuva muu ruumi või ehitise suhtes;
4) kuudi suurus, ehitus ja varustatus peavad olema koerale sobivad. Kuudi seinad, katus ja põrand ei tohi tuult läbi lasta ning peavad vajaduse korral olema varustatud soojusisolatsiooniga. Kuudi põhi peab asuma maapinnast kõrgemal;
5) kuudi sissepääsuava peab sobima seal peetava koera suurusega ning ei tohi põhjustada koerale vigastusi. Sissepääsuava varustatakse vajaduse korral sobiva kattega, mis kaitseb koera ebasoodsate ilmastikutingimuste eest;
6) kuudi põrand tuleb hoida puhta ja kuivana;
7) koeral peab kuudis olema magamisalus;
8) ketis peetava koera kaelarihm ei tohi olla metallist ega poov;
9) kui koera kett on kinnitatud jooksutrossile, peab koer saama liikuda piki trossi 10 m ulatuses ja vähemalt 2 m laiuselt kummalegi poole;
10) kui koera kett on kinnitatud muule sobivale vahendile, peab koer saama liikuda vähemalt 40 m2 ulatuses;
11) kui koera kett on metallist, siis peab keti ja jooksutrossi või muu sobiva vahendi ühenduskoht olema sellisest materjalist, mis koera liikumise ajal ei tekitaks koera häirivat heli;
12) koera kett peab paiknema nii, et oleks välistatud selle keerdumine puu või muu eseme ümber;
13) koerale tuleb tagada võimalus rahuldada liikumisvajadust, arvestades tema suurust ja temperamenti.
(9) Kassi pidamine
1) kassi pidamise ruumis või ehitises peab olema kassile sobiv varustus küünte teritamiseks ning liivakast väljaheidete jaoks;
2) toas või muus suures ruumis kassi pidamise korral peab ruumi pindala kassi kohta olema vähemalt 1 m2, kusjuures ruumi kogupindala peab olema vähemalt 5 m2;
3) puuris või muus selletaolises ruumis kassi pidamise korral peab puuri pindala kassi kohta olema vähemalt 1 m2. Kui samas puuris peetakse mitut kassi, peab puuri pindala iga kassi kohta olema vähemalt 0,7 m2.
(1) Loomapidaja võib avalikus kohas viibida loomaga, kes on nõuetekohaselt vaktsineeritud ja registreeritud. Avalikus kohas on keelatud viibida nakkusohtliku loomaga.
(2) Avalikus kohas viibides peab koer olema kaaskodanike ja teiste loomade ohutuse tagamiseks kuni 1,5 m jalutusrihma otsas ja vajadusel ka suukorvis.
(3) Jalutusrihmaga ohjamata võib koeraga avalikus kohas viibida koerte treenimisaladel ning inimasustusest eemalasuvates kohtades, kui on tagatud loomapidaja pidev järelevalve koera üle ning võimalus koer vajaduse korral koheselt jalutusrihma külge kinnitada. Avalikus kohas on lubatud jalutusrihmata viibida teenistuskoeral teenistusülesannete täitmisel.
(4) Ühistranspordis peab koer olema rihma otsas ja kandma suukorvi. Sülekoera ja kassi võib hoida ka kinnises korvis või spetsiaalses transpordikastis või -puuris, mis ei ole loomale ohtlik.
(5) Koera võib jätta lahtipääsemist välistaval moel kinniseotuna ja vajaduse korral suukorviga avalikku kohta ajaks, mil loomapidaja viibib lähedalasuvas hoones või lähedalasuval territooriumil, kui sellega ei ohustata koera tervist, avalikku korda ja teisi inimesi või loomi ning loomapidaja eemalviibimine jääb mõistliku aja piiridesse.
1) lubada lemmikloomal reostada avalikku kohta, sealhulgas hoonete ja korterelamute ühiskasutuses olevaid ruume;
2) lubada lemmikloomal viibida avalikus kohas (s.h. kauplustes, toitlustusasutustes, ametiasutustes, spordiväljakutel, laste mänguväljakutel, liivakastides, kalmistul),
3) viibida lemmikloomaga avalikus supelrannas alates 1.maist – 30.septembrini;
4) viibida lemmikloomaga rahvakogunemistel ja avalikel üritustel, kui see võib häirida ürituse läbiviimist või on korraldaja poolt keelatud;
5) ujutada ja pesta looma avalikes supelrandades ning supluskohtades, kus puudub nimetatud tegevust lubav silt.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 6 punktides 2 - 4 sätestatud nõudeid ei rakendata vaegnägija juhtkoera ja teenistusülesannet täitva erikoolituse saanud teenistuskoera suhtes.
§ 5. Loomapidaja on kohustatud:
1) tähistama sissepääsu tema omandis või valduses olevale territooriumile sildiga koera olemasolu kohta ning tagama etteteatamise korral ametiülesannet täitvate isikute ohutu liikumise territooriumil. Kui territoorium on kaasomandis, tuleb tagada territooriumi õiguslikul alusel kasutajate ja nende külaliste ohutu pääs territooriumile;
3) tagama, et loom ei reostaks üldkasutatavaid kohti (trepikojad, välistrepid ja selle ümbruses olev maa-ala, üldkasutatavad ruumid, kõnniteed, pargid, mängu- ja spordiväljakud jne);
4) järgima veterinaar-, sanitaar- ja hügieeninõudeid ning heakorra eeskirjas sätestatud nõudeid, sh koristama väljaheited oma looma järelt;
5) tagama, et loomapidamisega ei kaasneks naabrite rahu rikkumine;
6) tagama, et loom ei pääseks inimesi hammustama või muud kahju tekitama;
7) korraldama looma kadumisel viivitamata looma otsimise;
8) looma haigestumise või teadmata põhjusel suremise korral pöörduma veterinaararsti poole haigestumise või surma põhjuse väljaselgitamiseks;
9) teatama koheselt veterinaararstile inimest või teist looma hammustanud loomast;
10) laskma vaktsineerida kolme kuu vanuse looma marutaudi vastu ja hilisemad vaktsineerimised tegema veterinaararsti poolt määratud tähtajal;
11) tagama koera ja kassi varustamise mikrokiibiga ja registreerimise Narva-Jõesuu Linnavalitsuse lemmikloomade registris;
(1) Narva-Jõesuu linnas korraldab hulkuvate loomade püüdmist Narva-Jõesuu Linnavalitsus. Juhul, kui on võimalik kinnipüütud looma omanik hiljem tuvastada, kannab looma püüdmise ja pidamisega seotud kulud omanik.
(2) Püütud loomad paigutatakse varjupaika, kus neid hoitakse 14 päeva arvates kuulutuse avaldamisest varjupaiga interneti koduleheküljel või ajakirjanduses. Nimetatud aja jooksul võib loomapidaja looma tagasi nõuda. Peale 14 päeva möödumist on õigus loom anda uuele loomapidajale või hukata.
§ 7. Narva-Jõesuu linna lemmikloomade register (edaspidi register)
(1) Registri asutamise ja kasutusele võtmise eesmärgid on:
1) registreeritud koerte, kasside ja teiste lemmikloomade üle arvestuse pidamine;
2) koerte ja teiste lemmikloomade kohta informatsiooni väljastamine;
3) registreeritud järelevalveta koera või muu lemmiklooma omanike kiire leidmine ning lemmiklooma tagastamine omanikule;
4) registri registripidaja on Narva-Jõesuu Linnavalitsus (registritöötleja - linnavalitsuse poolt määratud isik).
(2) Loomade registreerimine
1) Koer ja kass tuleb registreerida Narva-Jõesuu linna lemmikloomade registris viie päeva jooksul arvates päevast, mil ta sai kolme kuuseks.
2) Vanem kui kolmekuune koer või kass, kes ei ole eelnevalt registreeritud, tuleb registreerida viie päeva jooksul arvates omandamise päevast. Kui koer või kass on eelnevalt registreeritud, siis kohustub uus loomaomanik teavitama lemmikloomade registri registritöötlejat looma omaniku vahetumisest ja edastama uue omaniku andmed viie päeva jooksul looma omandamise päevast.
(3) Looma registreerimiseks esitab loomapidaja registritöötlejale järgmistega andmetega taotluse:
1) loomaomaniku ees- ja perekonnanimi, isikukood, telefoninumber ja elukoht;
2) looma tõug, sugu, nimi, sünniaeg, värv, eritunnused või looma kirjeldus, vaktsineerimise tõend, viimase vaktsineerimise kuupäev;
3) registreerimise taotlusele lisatakse lemmiklooma passi koopia.
(4) Looma registreering kehtib 20 aastat, mille järel registrikanne kustutatakse.
(5) Koera või kassi kadumisest või surmast peab omanik 14 päeva jooksul teatama registritöötlejale.
(6) Registrisse kantavad lemmiklooma andmed on:
1) järjekorranumber - tarkvara poolt omistatav looma registrikande identifikaator;
2) registreerimisnumber - volitatud veterinaararsti poolt antud märgistusnumber-(mikrokiip)
9) kiibi paigaldanud veterinaararsti nimi;
11) viimase kande teinud isiku nimi ja kande kuupäev
4) telefoninumber ja e-posti aadress;
(9) Registritöötleja võtab lemmiklooma registreerimisel omanikult kirjaliku nõusoleku andmete avaldamise kohta.
(10) Registrisse andmete esitamise kohta peab arvestust registritöötleja.
(11) Avastatud ebaõiged andmed parandatakse.
(12) Registrisse andmete kandmine, muutmine või kustutamine on tasuta.
§ 8. Registrist andmete väljastamine
(2) Registrist väljastab andmeid registritöötleja, talle esitatud avalduse alusel, kuhu on märgitud taotleja nimi, kontaktandmed, soovitud andmed ja nende kasutamise eesmärk.
2) elektrooniliselt.
(4) Kui andmete kasutamine on põhjendatud, väljastatakse soovitud andmed kirjaliku ja elektroonilise päringu korral kolme tööpäeva jooksul alates avalduse laekumisest.
1) avalikus kohas järelevalveta lemmiklooma leidnud isik soovib lemmiklooma tagastada omanikule;
2) avalikus kohas ilma järelevalveta viibinud loom on põhjustanud kahju.
(6) Registrist ametlike väljavõtete saamise õigus on registritöötlejal.
Ametliku väljavõtte korral kuuluvad avaldamisele kõik registris sisalduvad andmed, kui päringus ei ole määratud teisiti.
(7) Andmete väljastamise kohta peetakse elektroonilist kanderaamatut, kuhu märgitakse kellele, millal, mis põhjusel ja millised andmed on väljastatud.
(8) Registriandmete kaitsmine ja säilitamine
1) Andmetele juurdepääsu haldamine on registripidaja ülesanne.
2) Järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostavad registripidaja ja andmekaitse järelevalveasutus vastavalt oma pädevusele.
(9) Registri likvideerimise otsustab Narva-Jõesuu Linnavolikogu ning registri likvideerimine toimub seaduses ettenähtud korras.
1) Registri likvideerimisel otsustatakse andmete üleandmine teise andmekogusse, linnavalitsuse arhiivi või nende hävitamiseks. Linnavolikogu määrab üleandmise või hävitamise tähtaja;
2) andmete üleandmisel või hävitamisel koostatakse vastav akt.
§ 9. Vastutus ja menetlus
1) Koerte ja kasside pidamise eeskirja nõuete rikkumise eest eeskirja rikkujat karistatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 663 alusel.
2) Vastavalt Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 664 p 1 sätestatule kohaldatakse käesoleva määruse rikkumisel karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
3) Käesoleva määruse kohtuväline menetleja on: Narva-Jõesuu linnavalitsus, Politsei- ja Piirivalveamet.
4) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad Narva-Jõesuu linnavalitsus ja Politsei- ja Piirivalveamet vastavalt oma pädevusele.
(1) Koerad ja kassid on vaja varustada mikrokiibiga ja registreerida Narva-Jõesuu linna lemmikloomade registris hiljemalt 31.12.2014.
(2) Tunnistada kehtetuks Narva-Jõesuu Linnavolikogu 01.04.2003 määrusega nr 26 § 1 lg 3 kinnitatud "Koerte ja kasside pidamise eeskiri“.
(3) Määrus jõustub kolmandal päeval peale avalikustamist.


Ravimite käitlemise ja vahendamise tegevusluba | Ravimiamet
6. jagu Ravimite käitlemise ja vahendamise tegevusluba
§ 38. Loakohustus
1) ravimite tootmine;
2) ravimite hulgimüük;
3) apteegiteenuse, sealhulgas üldapteegiteenuse, haiglaapteegiteenuse ja veterinaarapteegiteenuse osutamine;
4) ravimite vahendamine.
(3) Tegevusloaga antakse tegevusloa omajale õigus käesoleva seaduse ja selle alusel vastuvõetud õigusaktidega kehtestatud korras ja tingimustel tegutseda kindlaksmääratud ajavahemikul tegevusloal märgitud tegevusalal, tegutsemiskohas ja tingimustel.
(31) Ravimiamet võib erandkorras kohaliku omavalitsuse põhjendatud taotluse alusel anda apteegiteenuse tegevusloa omajale õiguse haruapteegi avamiseks püsiasustusega väikesaarel käesolevas seaduses ja käesoleva seaduse § 31 lõike 6 punkti 3 alusel kehtestatud määruses sätestatust erinevatel tingimustel.
(41) Ravimiamet edastab andmed inimtervishoius kasutatavate ravimite ja toimeainete tootmise ning hulgimüügi tegevuslubade kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ artikli 111 lõikes 6 nimetatud andmebaasi.
(5) Ravimiamet võib anda kehtiva üldapteegi tegevusloa omajale tema sellekohase taotluse alusel erandkorras kuni üheks nädalaks loa müüa massiüritustel ja muudel erakorralistel juhtudel väljaspool tegevusloale märgitud tegutsemiskohta ravimpreparaate, mille väljastamiseks apteegis ei ole nõutav retsept (edaspidi käsimüügiravim).
§ 39. Ravimiameti tegevuslubade register
(7) Tegevuslubade registrile kohaldatakse majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses registri kohta sätestatut, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.
(1) Ettevõtjale antakse tegevusluba tegutsemiseks vaid ühel käesoleva seaduse § 38 lõikes 1 nimetatud tegevusalal, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul.
(4) Veterinaarapteegi tegevusluba omava eraõigusliku juriidilise isiku osanikuks, aktsionäriks või liikmeks ei või olla ravimite tootmise või tervishoiuteenuste osutamise tegevusloa omaja ega tema tütarettevõtja, ravimite väljakirjutamise õigust omav isik ega veterinaararsti kutsetegevuse loa omaja. Nimetatud nõue ei kehti ravimite tootmise tegevusloa omaja kohta, kellele on ravimite tootmise tegevusluba antud kooskõlas käesoleva paragrahvi lõikega 2.
(5) Üldapteegi tegevusluba omava eraõigusliku juriidilise isiku osanikuks, aktsionäriks või liikmeks ei või olla ravimite hulgimüügi, tootmise või tervishoiuteenuste osutamise tegevusloa omaja ega konkurentsiseaduse tähenduses nende ettevõtjatega valitseva mõju kaudu seotud ettevõtjad, ravimite väljakirjutamise õigust omav isik ega veterinaararsti kutsetegevuse loa omaja. Ravimiametil on õigus küsida Konkurentsiametilt valitseva mõju kaudu seotud ettevõtja tuvastamist.
11) rakendama kvaliteedisüsteemi, milles on muu hulgas kehtestatud vastutus, protsessid ja riskijuhtimise meetmed;
21) tegema kindlaks, et tootjad, importijad ja hulgimüüjad, kellelt inimtervishoius kasutatavate ravimite tootmiseks toimeaineid hangitakse, on saanud oma asukohaliikmesriigi pädevalt asutuselt selleks tegevuseks õiguse;
22) tegema inimtervishoius kasutatavate ravimite hankimisel hulgimüüjalt kindlaks, et tal on ravimite hulgimüügi tegevusluba ja ta järgib Euroopa Majanduspiirkonna häid turustamistavasid;
23) tegema ravimite hankimisel tootjalt või importijalt kindlaks, et tal on ravimite tootmise tegevusluba;
24) tegema ravimite hankimisel vahendaja kaudu kindlaks, et ta järgib Euroopa Majanduspiirkonna häid turustamistavasid ja muid tema kohta sätestatud nõudeid;
25) kontrollima inimtervishoiu ravimite tootmiseks kasutatavate toimeainete ja abiainete ehtsust ja kvaliteeti;
26) tegema ravimi sisseveol kindlaks ravimi pakendi vastavuse müügiloale ning inimtervishoius kasutatava ravimi vastuvõtmisel veenduma, et ravim ei ole võltsitud, kontrollides pakendi turvaelemente Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54a lõigetes 2a ja 2d osundatud nõuete kohaselt;
41) teavitama kord aastas Ravimiametit muudatustest imporditavate, toodetavate ja turustatavate inimtervishoiu ravimite tootmiseks kasutatavate toimeainete nimekirjas ning viivitamata igast tegevusega seotud muudatusest, mis võib mõjutada toimeainete kvaliteeti või ohutust;
6) avalikustama käesoleva seaduse § 26 lõikes 4, § 27 lõikes 1 ja § 28 lõikes 1 nimetatud isikutele kättesaadavalt oma müügipakkumuse ja tagama müügipakkumuses esitatud ravimite kättesaadavuse;
(11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkte 22–26 ei kohaldata juhul, kui ravim on hangitud ühendusevälisest riigist, kuid seda ei ole imporditud ja seda soovitakse turustada ühendusevälisesse riiki.
5) tagama müügiloa või turustamisloa alusel Eestis turustatava ravimi kättesaadavuse mõistliku aja jooksul;
9) tagama nende ravimite müügil, millele on kehtestatud ravikindlustuse seaduse alusel piirhind ja sõlmitud hinnakokkulepe, vähemalt ühe sama toimeaine sisaldusega ravimpreparaadi müügiloleku;
§ 46. Tegevusloa taotlemine
(1) Tegevusloa taotluse lahendab Ravimiamet tegevusloa andmise või andmisest keeldumisega 60 päeva jooksul taotluse esitamisest arvates.
(7) Ravimiamet keeldub ravimite vahendamise tegevusloa andmisest, kui tegevusloa taotleja esitatud andmed on ebaõiged või puudulikud, taotleja alaline asukoht ei ole Eestis, taotleja ei esita lisaselgitusi või taotletavaks tegevuseks on vajalik ravimite käitlemise tegevusluba.
§ 47. Tegevusloa kontrolliese
Tegevusluba antakse, kui taotleja vastab käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides ning teistes ravimite käitlemist reguleerivates õigusaktides sätestatud nõuetele.
§ 50. Tegevusloa kõrvaltingimused
4) ravimite tootmise tegevusloa ja ravimite hulgimüügi tegevusloa omaja õigus käidelda narkootilisi ja psühhotroopseid aineid;
§ 51. Tegevusloa kehtetuks tunnistamise erisused
(1) Tegevusloa osalisel või täielikul kehtetuks tunnistamisel võib Ravimiamet määrata tegevusloa omajale tähtaja ja tingimused ravimivarude müümiseks ja aruandluse esitamiseks.
(2) Tegevusloa osalise kehtetuks tunnistamise korral antakse välja uus tegevusluba muudetud andmetega.
Rahkendussätted:
Isikud, kes alustasid ravimite vahendustegevust (RavS § 3 lg 4) enne seaduse jõustumist, esitavad Ravimiametile tegevusloa saamiseks vajalikud andmed ja dokumendid kahe kuu jooksul pärast § 3 lõike 4 jõustumist, st 27. juuniks 2013
§ 1162. Linnas või vallasiseses linnas asuvate haruapteekide tegevus
4000 või enama elanikuga linnas või vallasiseses linnas asuv üldapteegi struktuuriüksuseks olev haruapteek, mis on asutatud enne 2014. aasta 9. juunit, võib linnas või vallasiseses linnas tegutsemiskohta muutmata haruapteegina tegutseda kuni 2019. aasta 9. juunini.
§ 1163. Paragrahvi 42 lõike 5 kohaldamine
Enne 2014. aasta 9. juunit väljastatud üldapteegi tegevusload, mis ei vasta § 42 lõikes 5 sätestatud tingimustele, tuleb kehtestatud nõuetega vastavusse viia hiljemalt 2017. aasta 9. juuniks.
§ 1164. Paragrahvi 53 lõike 2 punkti 2 rakendamine
Üldapteegi tegevusloa omaja määratud pädevad isikud, kes osutavad apteegiteenust 4000 või enama elanikuga linnas või vallasiseses linnas, osutades samaaegselt ka apteegiteenust teise apteegiteenuse osutamise tegevusloa alusel tegutsevas apteegis, võivad üldapteegi tegevusloa omaja määratud pädeva isikuna tegutseda kuni 2015. aasta 1. juulini.
§ 1165. Üldapteegi tegevusloa väljaandmine ja üldapteegi tegevusloa muutmine perioodil 2014. aasta 9. juunist kuni 2015. aasta 9. juunini
(7) Käesoleva seaduse kuni 2014. aasta 9. juunini kehtinud § 421 alusel toimunud liisuheitmise tulemusena üldapteegi või selle struktuuriüksuse avamiseks õiguse saanud isikul on õigus esitada taotlus tegevusloa saamiseks ja tegevusluba antakse välja käesoleva seaduse 2014. aasta 9. juunini kehtinud § 421 sätete alusel.


Viljandi valla hankekord – Riigi Teataja
Viljandi valla hankekord - sisukord
§ 3 Hankekorra kohaldamine
§ 4 Hangete jagunemine
2 HANGETE ETTEVALMISTAMINE JA PLANEERIMINE
§ 5 Hangete planeerimine ja iga-aastane hankeplaan
§ 6 Piirmäärade rakendamine hankemenetluse liigi valimisel
§ 9 Hankekomisjoni töökord
4 HANKETEADE JA HANKE ALUSDOKUMENDID
§ 10 Hanketeade
§ 11 Hanke alusdokumendid
5 HANKEMENETLUSE KORRALDAMINE
§ 12 Hankeplaanis sisalduvate hangete hankemenetluse korraldamise põhimõtted
§ 13 Hankeplaanis sisalduva hanke kriteeriumitele vastava hanke korraldamine, kui hankeplaani ei ole kinnitatud
§ 14 Hankeplaanis mittesisalduvate hangete hankemenetluse korraldamise üldised põhimõtted
§ 15 Lihthankemenetluse korraldamine
§ 16 Väikehanke hankemenetluse korraldamine
§ 17 Sotsiaal- ja eriteenuste hanke hankemenetluse korraldamine
§ 18 Minihanke hankemenetluse korraldamine
§ 19 Ühishangetes osalemine
§ 20 Meetmed huvide konflikti ennetamiseks, tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks riigi-hankel
§ 21 Teabe edastamine hankemenetluses
RT IV, 14.08.2018, 3
Vastu võetud 06.08.2018 nr 9
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 2, riigihangete seaduse § 9 lõike 1, § 9 lõigete 3-5 ning Viljandi Vallavolikogu 27.06.2018. a määruse nr 35 „Vallavara valitsemise kord“ § 7 alusel.
(1) Viljandi valla hankekord (edaspidi hankekord) reguleerib Viljandi Vallavalitsuse ametiasutuses ja Viljandi Vallavalitsuse ametiasutuse hallatavates asutustes korraldavate riigihangete planeerimist, riigihanke eest vastutavate isikute määramist ja riigihangete, sh alla riigihanke piirmäära jäävate hangete ning sotsiaal- ja eriteenuste riigihangete korraldamist.
(2) Riigihange (edaspidi hange) on hankekorra kohaselt asja ostmine, teenuse tellimine, ideekavandi saamine, ehitustöö tellimine või kontsessioonilepingu sõlmimine hankija poolt.
(3) Hanke maksumused ja hanke piirmäärad on hankekorras esitatud ilma käibemaksuta.
(4) Hankekorda rakendatakse koostoimes riigihangete seaduse (edaspidi RHS) ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega ning vallavara valitsemise korraga.
§ 3. Hankekorra kohaldamine
(1) Hankekorda kohaldatakse hangetele, milles Viljandi valla nimel on hankijaks:
1) Viljandi Vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi ametiasutus, koos hallatava asutusega nimetatud vallaasutus või hankija);
2) Viljandi Vallavalitsuse ametiasutuse hallatav asutus (edaspidi hallatav asutus, koos ametiasutusega nimetatud vallaasutus või hankija).
(2) Hangete puhul, milles hankelepingu eset rahastatakse osaliselt või täielikult mõne teise kohaliku omavalitsuse eelarvest või riigieelarvest, sealhulgas mõnest Euroopa Liidu programmist, fondist või muust sarnasest allikast, kohaldatakse hankekorda, arvestades rahastaja nõuete ja juhenditega.
§ 4. Hangete jagunemine
Lähtudes RHS-is sätestatud riigihangete piirmääradest ning hankelepingute eeldatavatest maksumustest, mis ei sisalda käibemaksu, jagunevad hanked hankekorra mõistes järgmiselt:
1) rahvusvaheline hange on hange, mille hankelepingu maksumus on võrdne RHS-is sätestatud rahvusvahelise piirmääraga või ületab seda;
2) riigihange on hange, mille hankelepingu maksumus on võrdne RHS-is sätestatud riigihanke piirmääraga või ületab seda;
3) lihthange on hange, mille hankelepingu maksumus on võrdne RHS-is sätestatud lihthanke piirmääraga või ületab seda ja jääb alla riigihanke piirmäära;
4) väikehange on hange, mille hankelepingu maksumus asjade ostmisel ja teenuste tellimisel on 15 000 eurot või rohkem ning ehitustööde tellimisel on 30 000 eurot või rohkem, kuid jääb alla lihthanke piirmäära;
5) minihange on hange, mille hankelepingu maksumus asjade ostmisel ja teenuste tellimisel jääb alla 15 000 euro ning ehitustööde tellimisel alla 30 000 euro;
6) sotsiaal- ja eriteenuste hange on RHS-is § 126 lõikes 1 viidatud teenuste hange, mille puhul kohaldatakse RHS-i § 126 lõigetes 2–11 ja § 127 ning hankekorras sätestatud sotsiaal- ja eriteenuste hanke hankemenetluse reegleid.
2. peatükk HANGETE ETTEVALMISTAMINE JA PLANEERIMINE
§ 5. Hangete planeerimine ja iga-aastane hankeplaan
(1) Hangete planeerimisel tuleb lähtuda ametiasutuse või hallatava asutuse vajadustest, järgmiseks eelarveperioodiks kavandatud eesmärkidest ja tegevustest ning rahalistest võimalustest.
(2) Rahvusvahelised hanked, riigihanked ja lihthanked, mille maksumus on võrdne või mis ületab riigihanke piirmäära, korraldatakse vastavalt hankeplaanile.
(3) Paragrahvi 5 lõikes 2 nimetatud hanked planeeritakse iga-aastases hankeplaanis.
(4) Valla hankeplaani koostamise korraldab ametiasutuse majandusvaldkond ja selle kinnitab Viljandi Vallavalitsus kui täitevorgan (edaspidi Viljandi Vallavalitsus) korraldusega ühe kuu jooksul valla eelarve vastuvõtmisest.
(5) Hallatava asutuse hankeplaani koostamise korraldab ja kinnitab hallatava asutuse juht käskkirjaga ühe kuu jooksul valla eelarve vastuvõtmisest.
(6) Hankeplaani ei kinnitata § 5 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tähtajal, kui valla eelarves ei ole vastavale asutusele kavandatud kulu, mis tingiks rahvusvahelise hanke, riigihanke, lihthanke või sellise sotsiaal- ja eriteenuste hanke, mille maksumus on võrdne või mis ületab riigihanke piirmäära, korraldamist. Kui aasta jooksul hankeplaani koostamise aluseks olevad asjaolud muutuvad (nt hankija eelarve muutmine, täiendava finantseeringu tagamine või muud objektiivsed asjaolud) ning asjaoludest johtuvalt tekib vajadus hange korraldada, tuleb hankeplaan enne hanke korraldamist kinnitada.
(7) Hankeplaani koostamiseks esitavad ametiasutuse valdkonna juhid ja hallatavate asutuste juhid hiljemalt iga aasta 1. novembriks ametiasutuse finantsnõunikule järgmisel eelarveaastal planeeritavate hangete kohta järgmise informatsiooni:
1) planeeritava hanke nimetus ja lühikirjeldus;
(8) Valla arengu pikaajaliseks kavandamiseks ja tegevuste planeerimiseks võib hankeplaan sisaldada ka järgnevateks aastateks kavandatud hankeid.
(9) Hankeplaanis kajastatakse vähemalt järgmised andmed iga hanke kohta:
2) hanke eesmärk, hankelepingu eseme kirjeldus;
5) hankemenetluse eest vastutav isik;
7) hankelepingu eeldatav maksumus;
8) eeldatav hankelepingu täitmise tähtaeg kvartaalselt.
(10) Hankeplaani võib muuta ja täiendada hankeplaani koostamise aluseks olevate asjaolude muutumisel (nt hankija eelarve muutmine, täiendava finantseeringu tagamine, muud objektiivsed asjaolud).
(11) Kui kavandatava hankelepingu sõlmimisega kaasneb väljaminek tulevastel eelarveaastatel, on hanke korraldamine lubatud, kui sellega on arvestatud eelarvestrateegias. Kui väljaminekutega ei ole eelarvestrateegias arvestatud, võib hanke korraldada ainult Viljandi Vallavolikogu loal.
(12) Hankeplaani muudab ja täiendab Viljandi Vallavalitsus.
(13) Hankeplaan avaldatakse Viljandi valla veebilehel viivitamata pärast selle kinnitamist.
§ 6. Piirmäärade rakendamine hankemenetluse liigi valimisel
(1) Hankemenetluse ettevalmistamisel on hankija kohustatud määrama hankelepingu eeldatava maksumuse RHS-is sätestatud viisil.
(2) Hankija on kohustatud kontrollima tema määratud hankelepingu eeldatava maksumuse vastavust Euroopa Liidu Teatajas ja Internetis Rahandusministeeriumi veebilehel avaldatava rahvusvahelise piirmäära ning RHS-is sätestatud muude hanke piirmäärade suurustele ning kohaldama RHS-is ja hankekorras sätestatud menetluskorda vastavalt hankelepingu eeldatavale maksumusele.
(1) Hanke eest vastutav isik määratakse Viljandi Vallavalitsuse korraldusega (hankeplaani kinnitamisel). Hanke eest vastutav isik on üldjuhul abivallavanem, struktuuriüksuse juht või vallavalitsuse poolt määratud isik.
3) korraldab hankemenetluses vajalike Viljandi Vallavalitsuse või vajadusel Viljandi Vallavolikogu haldusaktide eelnõude koostamise;
7) tagab vajadusel hanke kohta teabe avaldamise Viljandi valla veebilehel;
8) täidab muid määrusest tulenevaid hanke eest vastutava isiku ülesandeid.
(3) Hankedokumendid peavad vastama RHS-is nõutud tingimustele ning sisaldama pakkujale kogu vajalikku teavet riigihanke hankemenetluses osalemiseks.
(1) Iga hankeplaanis sisalduva hanke korraldamiseks moodustatakse Viljandi Vallavalitsuse korraldusega hankekomisjon (edaspidi hankekomisjon).
1) hanketeate ja hanke alusdokumentide koostamine;
2) hankemenetluses hanketeate ja hanke alusdokumentide kohta informatsiooni ja selgituste andmiseks hankemenetluse eest vastutavale isikule arvamuse andmine;
3) pakkumuste avamine;
4) pakkujate kõrvaldamise aluste puudumise ja kvalifitseerimise tingimustele vastavuse kontrollimine ning pakkujate kõrvaldamise, kvalifitseerimise või kvalifitseerimata jätmise otsuse tegemiseks otsustajale ettepaneku esitamine;
5) pakkumuste hanke alusdokumentidele vastavuse kontrollimine ning pakkumuste vastavaks tunnistamise või tagasilükkamise otsuse tegemiseks ettepaneku esitamine;
6) pakkumuste hindamine, eduka pakkumuse kriteeriumitele vastava pakkumuse väljaselgitamine ning edukaks pakkumuseks tunnistamise otsuse tegemiseks otsustajale ettepaneku esitamine.
(3) Hankekomisjon teeb Viljandi Vallavalitsusele ettepanekud hankemenetluses otsuste vastuvõtmiseks.
(4) Hankekomisjoni volitused kestavad vastava hanke hankemenetluse lõppemiseni.
§ 9. Hankekomisjoni töökord
(1) Hankekomisjon on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole hankekomisjoni liikmetest, sh hankekomisjoni esimees. Hankekomisjoni koosolekut juhatab hankekomisjoni esimees.
(2) Hankekomisjoni koosolekutel teostatavad hankemenetluse toimingud ning vastuvõetud otsused (põhjendatult) vormistatakse hankekomisjoni protokollis, protokollid registreeritakse ametiasutuse dokumendihaldusregistris.
(3) Hankekomisjoni protokollile kirjutavad alla kõik koosolekul osalenud hankekomisjoni liikmed (sh esimees). Hankekomisjoni liikmel on õigus lisada protokollile oma kirjalik eriarvamus.
4. peatükk HANKETEADE JA HANKE ALUSDOKUMENDID
§ 10. Hanketeade
(1) Iga hankeplaanis sisalduva hanke, väikehanke ja sotsiaal- ning eriteenuste hanke kohta koostatakse hanketeade.
(2) Hanketeade avaldatakse hanke algatamiseks:
1) RHS-is sätestatud juhul riigihangete registris ning informatsioon selle avaldamise kohta Viljandi valla veebilehel;
2) RHS-is sätestamata juhtudel Viljandi valla veebilehel.
(3) Riigihangete registris avaldatav hanketeade peab vastama RHS-is sätestatud nõuetele.
(4) Hanketeade, mida ei avaldata riigihangete registris, peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
2) pakkumuste esitamise tähtpäev ja koht;
3) teave hanke alusdokumentide olemasolu, selle kättesaamise koha ja viisi kohta;
4) hanke kohta selgituste saamise kord ja selgitusi andvate isikute kontaktandmed.
(5) Kui hankemenetluses ei koostata hanke alusdokumente, tuleb hanketeates avaldada ka järgmine teave:
3) nõuded pakkujale erinõuete olemasolul;
4) juhised pakkumuse koostamiseks;
5) hankemenetluse kord (eduka pakkumuse väljaselgitamise metoodika, läbirääkimiste kord jm);
6) asjaolu, kas hankeleping sõlmitakse nõustumise andmisega või lepingudokumendi allkirjastamisega.
(6) Hankijal on õigus pärast hanketeate avaldamist informeerida potentsiaalseid pakkujaid korraldatavast hankest ning edastada neile hanketeadet muul viisil.
§ 11. Hanke alusdokumendid
(1) Iga hankeplaanis sisalduva hanke algatamiseks koostatakse hanke alusdokumendid.
(2) Hankeplaanis mittesisalduva hanke alusdokumentide koostamise vajaduse otsustab hankemenetluse ja hankelepingu täitmise eest vastutav isik.
(3) Hanke alusdokumendid, mille koostamise kohustus on sätestatud RHS-is, peavad vastama sätestatud nõuetele. Hanke alusdokumendid, mille koostamise kohustus ei tulene seadusest, tuleb koostada vastavalt hankekorras sätestatud nõuetele.
5. peatükk HANKEMENETLUSE KORRALDAMINE
§ 12. Hankeplaanis sisalduvate hangete hankemenetluse korraldamise põhimõtted
(1) Hankeplaanis sisalduvate hangete korraldamisel tuleb lähtuda hankeplaanist, RHS-is ja hankekorras vastavat hankemenetlust reguleerivatest normidest.
(2) Hankemenetluse algatab hankeplaanis määratud hankemenetluse eest vastutav isik hanketeate avaldamise ja hanke alusdokumentide kättesaadavaks tegemisega.
(3) Pakkujate kvalifitseerimise või kvalifitseerimata jätmise, pakkumuste vastavaks tunnistamise või tagasilükkamise ning pakkumuse edukaks pakkumuseks tunnistamise otsustab ametiasutuse hangete puhul Viljandi Vallavalitsus korraldusega ning hallatava asutuse hangete puhul hallatava asutuse juht käskkirjaga.
§ 13. Hankeplaanis sisalduva hanke kriteeriumitele vastava hanke korraldamine, kui hankeplaani ei ole kinnitatud
(1) Erandkorras võib rahvusvahelise hanke, riigihanke, lihthanke ning sotsiaal- ja eriteenuste hanke, mille maksumus on võrdne või mis ületab riigihanke piirmäära, korraldada ka uue eelarveaasta alguse ja hankeplaani kinnitamise vahelisel ajaperioodil.
(2) Paragrahvi § 13 lõikes 1 nimetatud ajaperioodil võib hankeplaanis sisalduva hanke kriteeriumitele vastava hanke algatada:
1) eelmise aasta hankeplaani alusel, kui vastav hange on eelmise aasta hankeplaanis kajastatud;
2) Viljandi Vallavalitsuse haldusakti alusel.
(3) Paragrahvi § 13 lõike 2 alusel algatatud hankemenetlustele kohaldatakse kõiki hankeplaanis sisalduva hanke hankemenetlusele kehtestatud reegleid.
(4) Paragrahvi § 13 lõike 2 alusel algatatud hanked kajastatakse nende algatamise aasta hankeplaanis hankeplaani koostamise üldises korras.
§ 14. Hankeplaanis mittesisalduvate hangete hankemenetluse korraldamise üldised põhimõtted
(1) Väikehanked, minihanked ja sellised sotsiaal- ja eriteenuste hanked, mille maksumus on väiksem riigihanke piirmäärast, korraldatakse RHS-is sätestatud riigihanke korraldamise üldpõhimõtete ja hankekorra vastavate sätete kohaselt.
(2) Paragrahvi § 14 lõikes 1 nimetatud hangete korraldamisel võib osaliselt või täielikult kohaldada ka hankeplaanis sisalduvate hangete korraldamise reegleid. Nimetatud reeglite kohaldamise otsustab hankemenetluse ja hankelepingu täitmise eest vastutav isik.
§ 15. Lihthankemenetluse korraldamine
(1) Lihthankemenetluse korraldamiseks koostab hankekomisjon hanketeate ja hanke alusdokumendid.
(2) Hanke alusdokumentides peavad olema vähemalt järgmised andmed:
2) hanke eesmärk;
4) hankelepingu eseme tehniline kirjeldus;
5) hankelepingu põhilised tingimused või hankelepingu dokumendi projekt või hankelepingu sõlmimise vorm ning asjaolu, kas hankeleping sõlmitakse nõustumise andmisega või lepingudokumendi allkirjastamisega;
6) pakkujatele kehtestatud kvalifikatsiooninõuded ja nende tõestamiseks vajalikud andmed või dokumendid;
7) kõik need asjaolud, mille kohta hankija soovib võistlevaid pakkumusi;
8) lihthankemenetluse kord, sealhulgas pakkumuse nõuetele vastavuse ja pakkuja kvalifikatsiooni kontrollimise ning eduka pakkumuse väljaselgitamise metoodika või nende alused;
9) läbirääkimiste võimalus ja kord;
10) pakkumuse struktuur ja nõutud dokumentide loetelu, pakkumuse esitamise ning märgistamise nõuded;
11) hankedokumentide kohta selgituste saamise kord ja selgitusi andvate isikute kontaktandmed;
12) pakkumuste esitamise tähtpäev ja koht;
13) pakkumuste jõusoleku minimaalne tähtaeg;
14) informatsioon pakkumuste avamise kohta.
(3) Hankedokumentide kättesaadavaks tegemise viis, aeg ja koht avaldatakse hanketeates.
§ 16. Väikehanke hankemenetluse korraldamine
(1) Väikehanke hankemenetluse korraldamiseks koostatakse hankekorra § 10 lõigete 4 ja 5 nõuetele vastav hanketeade.
(2) Olenevalt hankelepingu eseme keerukusest ja selle tehnilise kirjelduse mahust võib väikehanke korraldamiseks koostada täiendavalt ka hanke alusdokumendid, mis peavad sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
5) hankelepingu põhilised tingimused või hankelepingu dokumendi projekt ning hankelepingu sõlmimise vorm ning asjaolu, kas hankeleping sõlmitakse nõustumuse andmisega või lepingudokumendi allkirjastamisega;
8) eduka pakkumuse väljaselgitamise metoodika või selle alused;
11) hanke alusdokumentide kohta selgituste saamise kord ja selgitusi andvate isikute kontaktandmed;
14) informatsioon pakkumuste avamise koha ja viisi kohta.
(3) Hankemenetluses otsustab pakkujate ja pakkumuste hanketeates esitatud nõuetele vastavaks tunnistamise ja pakkumuse edukaks pakkumuseks tunnistamise ametiasutuse hangete puhul Viljandi Vallavalitsus korraldusega ning hallatava asutuse hangete puhul vastava hallatava asutuse juht käskkirjaga.
(4) Väikehanke hankelepingu sõlmib vallaasutuse juht kirjalikult.
(5) Kui väikehanke hankemenetluses ei esitata hanketeatele vastavaid pakkumusi, võib väikehanke hankemenetluses kohaldada hankekorras sätestatud minihanke hankemenetluse reegleid.
§ 17. Sotsiaal- ja eriteenuste hanke hankemenetluse korraldamine
(1) Sotsiaal- ja eriteenuste tellimisel tuleb lähtuda RHS-i § 15 lõikes 3, § 126 ja § 127 sätestatud reeglitest ning käesolevast paragrahvist.
(2) 15 000 eurose või suurema, kuid riigihanke piirmäärast väiksema maksumusega sotsiaal- ja eriteenuste hanke algatamise otsustab ametiasutuses Viljandi Vallavalitsus korraldusega ning hallatavas asutuses asutuse juht käskkirjaga, milles sisaldub vähemalt:
3) hankemenetluse liik, algatamise viis ja koht;
6) hankekomisjoni koosseis, kui algatamise otsustaja peab vajalikuks hankekomisjoni moodustada;
7) hanketeate või hanke alusdokumentide koostaja;
8) pakkumuse edukaks tunnistaja.
(3) 15 000 eurose või suurema maksumusega sotsiaal- ja eriteenuste hanke hankemenetluse korraldamiseks koostatakse hankekorra § 10 lõigete 4 ja 5 nõuetele vastav hanketeade.
(4) Olenevalt hankelepingu eseme keerukusest ja selle tehnilise kirjelduse mahust võib sotsiaal- ja eriteenuste hanke korraldamiseks koostada hankekorra § 16 lõikes 2 sätestatud nõuetele vastavad hanke alusdokumendid.
(5) 15 000 eurose või suurema maksumusega sotsiaal- ja eriteenuste hanke hankemenetluses otsustab pakkujate ja pakkumuste hanketeates esitatud nõuetele vastavaks tunnistamise ja pakkumuse edukaks pakkumuseks tunnistamise ametiasutuse hangete puhul Viljandi Vallavalitsus korraldusega ning hallatava asutuse hangete puhul hallatava asutuse juht käskkirjaga.
(6) Sotsiaal- ja eriteenuse hankelepingu, mille maksumus on 15 000 eurot või suurem, sõlmib vallaasutuse juht kirjalikult.
(7) Alla 15 000 eurose maksumusega sotsiaal- ja eriteenuse hankemenetlusele kohaldatakse minihanke hankemenetluse reegleid.
§ 18. Minihanke hankemenetluse korraldamine
(1) Minihanke korraldamise otsustab hankemenetluse eest vastutav isik.
(2) Minihanke korraldamiseks ja hankelepingu sõlmimiseks selgitab minihanke korraldamise otsustaja välja hankijale sobivaima pakkumuse turul lähtudes objektiivsetest tingimustest, turusituatsioonist ning riigihanke korraldamise üldpõhimõtetest.
(3) Minihanke hankeleping dokumenteeritakse vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldaval viisil (kassatšekk, arve, maksekorraldus vms).
(4) Kui lepingupool soovib kirjalikku lepingudokumenti, allkirjastab selle vallaasutuse juht.
(5) Kui minihanke hankelepingu sõlmib isik, kes ei ole vallaasutuse juht, on lepingu sõlmija aruandekohustuslik vallaasutuse juhi ees.
§ 19. Ühishangetes osalemine
Ametiasutuse osalemise ühishankes otsustab Viljandi Vallavalitsus korraldusega.
§ 20. Meetmed huvide konflikti ennetamiseks, tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks riigi-hankel
(1) Hanke korraldamise eest vastutav struktuuriüksuse juht, hanke eest vastutav isik ja hankekomisjoni liige on kohustatud enne hanke korraldamise alustamist kirjalikult kinnitama, et tal ei esine hanke korraldamisega seoses huvide konflikti.
(2) Hanke korraldamise eest vastutav struktuuriüksuse juht, hanke eest vastutav isik ja hankekomisjoni liige on kohustatud informeerima hanke eest vastutavat isikut ja/või vallasekretäri ja/või siseaudiitorit asjaoludest, mis võivad tema osalemisel hanke korraldamisel põhjustada huvide konflikti ning vajadusel taandatakse vastav isik hanke korraldamisest.
(3) Hanke ettevalmistamise protsessist ja selle korraldamisest ei või osa võtta isik, kelle puhul tuvastatakse huvide konflikt.
(4) Vallaasutuse juht või hankekomisjoni esimees korraldab huvide konfliktist teavitanud isiku asendamise teise isikuga.
§ 21. Teabe edastamine hankemenetluses
Hankemenetluses edastatakse teavet kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis ning koheldes kõiki hankemenetluses osalevaid isikuid võrdselt. Hankemenetluses loodud ja saadud dokumendid tuleb riigihangete seadusega sätestatud alustel registreerida riigihangete registris, dokumendid, mida ei registreerita riigihangete registris, registreeritakse vallaasutuse dokumendihaldusregistris.
Hankekorra täitmise eest vastutab riigihanget korraldava vallaasutuse juht.
Järelevalvet hankekorra täitmise üle teeb Viljandi Vallavalitsus kui täitevorgan.
Viljandi Vallavalitsuse 07.04.2015 määrus nr 4 „Viljandi valla hankekord“ tunnistatakse kehtetuks.