text:
Kriminaalhooldusseaduse, vangistusseaduse, karistusseadustiku, karistusseadustiku rakendamise seaduse ja kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seadus – Riigi Teataja
Kriminaalhooldusseaduse, vangistusseaduse, karistusseadustiku, karistusseadustiku rakendamise seaduse ja kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 17. oktoobri 2006. a otsusega nr 4
§ 1. Kriminaalhooldusseaduses (RT I 1998, 4, 62; 2005, 15, 85) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvis 23 asendatakse sõnad «kohus või prokurör» sõnadega «kohus, prokurör või vangla» vastavas käändes ning sõnad «kahtlustatava, süüdistatava või kohtualuse» sõnadega «kahtlustatava, süüdistatava või süüdimõistetu»;
« (1) Kriminaalhooldusametnik koostab kahtlustatava, süüdistatava või süüdimõistetu kohta kohtueelse ettekande, mis sisaldab kokkuvõtet kahtlustatava või süüdistatava isikuomadustest ja sotsiaalsest olukorrast ning arvamust katseaja ja kahtlustatava, süüdistatava või süüdimõistetu suhtes kohaldatavate kohustuste valiku ja nende kohaldamise tähtaja kohta.»;
3) paragrahvi 24 lõigetes 2–4 asendatakse sõnad «kahtlustatav, süüdistatav või kohtualune» sõnadega «kahtlustatav või süüdistatav» vastavas käändes;
« § 27. Hoolduskava
(6) Kriminaalhooldusalusele, kellele on määratud või mõistetud üldkasuliku töö tegemine, koostatakse üldkasuliku töö tegemise ajakava.»;
5) paragrahvi 30 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kriminaalhooldaja koostab sellise kriminaalhooldusaluse kohta, kelle kriminogeenseid riske ei ole hinnatud, katseaja jooksul korralisi ettekandeid, mis sisaldavad hinnangut senisele katseajale, ülevaadet kohtuotsuse ja hoolduskava täitmisest ning hoolduskava muutmisest.»;
6) paragrahvi 31 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kriminaalhooldusalusele määratud kohustuste kergendamiseks või tühistamiseks või elektroonilise valve tähtaja pikendamiseks või lühendamiseks esitatavas erakorralises ettekandes annab kriminaalhooldusametnik hinnangu katseaja senisele kulgemisele ning esitab põhjendatud ettepaneku.»
§ 2. Vangistusseaduse (RT I 2000, 58, 376; 2006, 26, 191) § 76 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 76. Vabastamine tingimisi enne tähtaega
(1) Kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabastamiseks edastab vangla pärast kinnipeetava poolt karistusseadustiku §-s 76 või 77 sätestatud karistusaja ärakandmist kohtule kinnipeetava isikliku toimiku, kriminaalhooldaja arvamuse katseaja ja kinnipeetava suhtes kohaldatavate kohustuste valiku ja nende kohaldamise tähtaja kohta ning kinnipeetava nõusoleku elektroonilise valve kohaldamiseks, kui kinnipeetav taotleb enda vabastamist karistusseadustiku § 76 lõike 1 punkti 1 või lõike 2 punkti 1 alusel.
(4) Kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabastamise materjalide ettevalmistamise korra kehtestab justiitsminister määrusega.»
1) paragrahvi 73 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Sellisel juhul ei pöörata mõistetud karistust täielikult või osaliselt täitmisele, kui süüdimõistetu ei pane kohtu määratud katseajal toime uut tahtlikku kuritegu ning käesoleva paragrahvi lõigetest 4 ja 5 ei tulene teisiti.»;
2) paragrahvi 73 lõiked 4 ja 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kui süüdimõistetu paneb katseajal toime uue kuriteo, mille eest teda karistatakse vangistusega, mõistetakse liitkaristus vastavalt käesoleva seadustiku § 65 lõikes 2 sätestatule. Kui uus kuritegu pandi toime ettevaatamatusest, võib kohus uuesti kohaldada karistusest tingimisi vabastamist. Vangistuse täitmisele pööramise korral võib kohus asendada selle üldkasuliku tööga käesoleva seadustiku §-s 69 sätestatud korras.
(5) Kui süüdimõistetu paneb katseajal toime uue kuriteo, mille eest teda karistatakse rahalise karistusega, mõistetakse liitkaristus vastavalt käesoleva seadustiku § 65 lõikes 2 sätestatule. Sellisel juhul võib kohus jätta eelmise kuriteo eest mõistetud karistuse täitmisele pööramata, määrates, et uue kuriteo eest mõistetud rahaline karistus viiakse täide iseseisvalt.»;
3) paragrahvi 74 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Sellisel juhul ei pöörata mõistetud karistust täielikult või osaliselt täitmisele, kui süüdimõistetu ei pane kohtu määratud katseajal toime uut kuritegu, täidab talle katseajaks kooskõlas käesoleva seadustiku §-ga 75 pandud kontrollnõudeid ja kohustusi ning käesoleva paragrahvi lõigetest 4–6 ei tulene teisiti.»;
4) paragrahvi 74 lõiked 5 ja 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Kui süüdimõistetu paneb katseajal toime uue kuriteo, mille eest teda karistatakse vangistusega, mõistetakse liitkaristus vastavalt käesoleva seadustiku § 65 lõikes 2 sätestatule. Kui uus kuritegu pandi toime ettevaatamatusest, võib kohus uuesti kohaldada karistusest tingimisi vabastamist. Vangistuse täitmisele pööramise korral võib kohus asendada selle üldkasuliku tööga käesoleva seadustiku §-s 69 sätestatud korras.
(6) Kui süüdimõistetu paneb katseajal toime uue kuriteo, mille eest teda karistatakse rahalise karistusega, mõistetakse liitkaristus vastavalt käesoleva seadustiku § 65 lõikes 2 sätestatule. Sellisel juhul võib kohus jätta eelmise kuriteo eest mõistetud karistuse täitmisele pööramata, määrates, et uue kuriteo eest mõistetud rahaline karistus viiakse täide iseseisvalt.»;
5) paragrahvi 75 lõiget 2 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
« 9) käesoleva seaduse §-s 76 sätestatud juhul alluma elektroonilisele valvele, kui ta on selleks eelnevalt nõusoleku andnud.»;
6) seadustikku täiendatakse §-ga 751 järgmises sõnastuses:
« § 751. Elektrooniline valve
(1) Elektrooniline valve on süüdimõistetule kohtu poolt määratud tähtajaks pandud kohustus alluda liikumisvabaduse piirangute täitmise kontrollimisele elektroonilise seadme abil, mis on kinnitatud süüdimõistetu keha külge ning mille abil on võimalik kindlaks määrata süüdimõistetu asukoht.
(2) Vajaduse korral määrab kohus enne elektroonilise valve kohaldamist süüdimõistetule tervisekontrolli eesmärgiga selgitada, kas süüdimõistetu terviseseisund võimaldab tema allutamist elektroonilisele valvele.
(3) Elektroonilise valve tähtaja võib määrata ühest kuust kuni kaheteistkümne kuuni.
(4) Elektroonilise valve tähtaeg hakkab kulgema päevast, kui elektroonilise valve seade kinnitatakse süüdimõistetu keha külge.
(5) Kriminaalhooldaja ettekande alusel võib kohus pikendada või lühendada süüdimõistetule esialgselt määratud elektroonilise valve tähtaega, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud piirangut.
(6) Kui süüdimõistetu võtab enne elektroonilise valve tähtaja lõppemist tagasi elektroonilise valve kohaldamise nõusoleku, pöörab kohus kandmata jäänud karistuse osa kriminaalhooldusametniku ettekande alusel täitmisele.»;
7) paragrahvi 76 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Teise astme kuriteo või esimese astme kuriteo ettevaatamatus toimepanemises süüdimõistetud isiku võib kohus katseajaga tingimisi enne tähtaega vangistusest vabastada, kui süüdimõistetu on tegelikult ära kandnud:
1) vähemalt ühe kolmandiku mõistetud karistusajast, kuid mitte vähem kui kuus kuud ning isik nõustub käesoleva seadustiku § 75 lõike 2 punktis 9 sätestatud elektroonilise valve kohaldamisega või
2) vähemalt poole mõistetud karistusajast, kuid mitte vähem kui kuus kuud.
(2) Esimese astme kuriteo tahtlikus toimepanemises süüdimõistetud isiku võib kohus katseajaga tingimisi enne tähtaega vangistusest vabastada, kui süüdimõistetu on tegelikult ära kandnud:
1) vähemalt poole mõistetud karistusajast ning isik nõustub käesoleva seadustiku § 75 lõike 2 punktis 9 sätestatud elektroonilise valve kohaldamisega või
2) vähemalt kaks kolmandikku mõistetud karistusajast.»;
8) paragrahvi 76 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
« (41) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 2 või lõike 2 punkti 2 alusel vabastatavale süüdimõistetule võib kohus süüdimõistetu nõusolekul panna täiendavalt kohustuse alluda käesoleva seadustiku § 75 lõike 2 punktis 9 sätestatud elektroonilisele valvele.»;
9) paragrahvi 76 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Kui isik katseajal ei järgi kontrollnõudeid või ei täida talle pandud kohustusi või ei allu elektroonilisele valvele, pöörab kohus kandmata jäänud karistuse osa kriminaalhooldusametniku ettekande alusel täitmisele.»
§ 4. Karistusseadustiku rakendamise seadust (RT I 2002, 56, 350; RT III 2003, 10, 95) täiendatakse §-ga 331 järgmises sõnastuses:
« § 331. Elektroonilise valve kohaldamiseks taotluste esitamise ja läbivaatamise tähtaeg
(3) Süüdimõistetu, kellel on täitunud karistusseadustiku § 76 lõike 1 punktis 2 või lõike 2 punktis 2 ettenähtud tähtaeg võimalikuks vangistusest tingimisi enne tähtaega vabastamiseks ja kelle vabastamise avaldust ei ole kohtu poolt varem läbi vaadatud, vabastamise materjal valmistatakse ette ja vabastamine või vabastamisest keeldumine otsustatakse kuue kuu jooksul arvates karistusseadustiku § 76 lõike 1 punkti 2 või lõike 2 punkti 2 jõustumisest. Karistusseadustiku § 76 lõikes 41 sätestatud kohustust võib kohus süüdimõistetule panna pärast tehniliste võimaluste loomist elektroonilise valve kohaldamiseks.»
§ 5. Kriminaalmenetluse seadustikus (RT I 2003, 27, 166; 2006, 31, 234) tehakse järgmised muudatused:
1) seadustikku täiendatakse §-ga 4191 järgmises sõnastuses:
« § 4191. Elektroonilise valve täitmisele pööramine ja täitmine
(1) Elektroonilise valve täitmisele pööramiseks saadetakse kohtumäärus süüdimõistetu elukoha järgsele kriminaalhooldusosakonnale.
(2) Kohtumääruse saanud kriminaalhooldusosakonna juhataja määrab süüdimõistetule kriminaalhooldaja, kelle ülesanne on valvata kohtulahendis märgitud kohustuste täitmise järele.
(3) Võimaluse korral määrab kriminaalhooldusosakonna juhataja süüdimõistetule kriminaalhooldusametniku, kes on koostanud arvamuse ennetähtaegse vabastamise kohta.
(4) Kui isik rikub elektroonilise valve tingimusi, esitab kriminaalhooldaja kohtule viivitamata ettekande kohustuste täitmata jätmise kohta.
(5) Elektroonilise valve täitmise ja järelevalve korra kehtestab justiitsminister määrusega.»;
2) paragrahv 426 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 426. Tingimisi enne tähtaega vangistusest vabastamine
(1) Karistuse täitmise asukoha järgse maakohtu täitmiskohtunik võib pärast süüdimõistetu poolt karistusseadustiku §-s 76 või 77 sätestatud karistusaja ärakandmist vabastada süüdimõistetu vangistusest tingimisi enne tähtaja lõppemist.
(2) Kui kohus keeldub süüdimõistetu vabastamisest vangistusest tingimisi enne tähtaja lõppemist, võib ta määrata vangistusseaduse § 76 lõikes 3 sätestatud kuuekuulisest tähtajast pikema tähtaja, millal vabastamise küsimust uuesti arutada.
(3) Täitmiskohtunik võib määruses loobuda karistusseadustiku § 76 või 77 alusel vabastatud süüdimõistetu suhtes käitumiskontrolli kohaldamisest, kui süüdimõistetu antakse välja välisriigile või saadetakse riigist välja.
(4) Täitmiskohtunik võib pöörata kandmata jäänud karistuse osa täitmisele, kui väljaantud või väljasaadetud süüdimõistetu pöördub riiki tagasi tema väljaandmisest või väljasaatmisest alates varem kui kümne aasta möödudes.»;
3) paragrahvi 427 täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
« (5) Täitmiskohtunik võib oma määrusega loobuda karistusseadustiku § 74 kohaselt mõistetud käitumiskontrolli täitmisele pööramisest või täitmisest, kui süüdimõistetu antakse välja välisriigile või saadetakse riigist välja.
(6) Täitmiskohtunik võib pöörata karistusseadustiku § 74 kohaselt kohaldamata jäänud vangistuse täitmisele, kui väljaantud või väljasaadetud süüdimõistetu pöördub riiki tagasi tema väljaandmisest või väljasaatmisest alates varem kui kümne aasta möödudes.»

matches:
§ 1
§ 27
§ 2
§ 76
§ 76
§ 76
§ 65
kohus
kohus
§ 65
kohus
§ 65
kohus
kohus
§ 65
kohus
§ 751
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 75
kohus
§ 75
kohus
§ 75
kohus
§ 4
§ 331
§ 76
§ 76
§ 76
kohus
§ 5
§ 4191
§ 426
kohus
§ 76
§ 76
§ 74
§ 74


text:
Õigus õiglasele kohtulikule arutamisele – Eesti Inimõiguste Keskus
Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (EIÕK) artiklis 6 sätestatud põhiõigus puudutab nii juurdepääsu kohtumenetlusele kui ka kohtumenetluse lõpule viimist mõistliku aja jooksul. Juurdepääsu all tuleb mõista kohtumenetluse alustamise kulukust, st kui riigilõiv on liiga kõrge, võib isik jätta oma õiguste kaitseks kohtusse minemata.(!)
Need olid 2011. aastal enim tähelepanu saanud teemad.
Aasta 2011 on meeldejääv erinevate riigilõivude suurust puudutavate arutelude osas. Sõna võtsid nii Riigikohus kui ka õiguskantsler. 2011. aastal esitas õiguskantsler Riigikohtule seitse arvamust, millest kuue puhul leidis õiguskantsler, et riigilõivu suurus ja/või menetlusabi piirangud on põhiseadusevastased.
27. septembril 2011 asus õiguskantsler Indrek Teder seisukohale, et riigilõivude kõrge määr Eestis takistab juurdepääsu õigusemõistmisele. Kõlama jäi mõte, et suurem osa riigilõivuseaduse (RLSi) lisas 1 nimetatud riigilõivudest on põhiseadusevastased.(2)
Õiguskantsleri seisukoha kohaselt peaks riigilõivu määr olema piiranguks juurdepääsule õigusmõistmisele, et piirata pahatahtlikke kohtusse pöördumisi, kuid ei tohiks takistustada kohtusse pöördumist. Õiguskantsler leidis, et õigusriigile on lubamatu olukord, kus loobutakse riigi tegevuse õiguspärasuse kontrollimisest või oma rikutud õiguste kaitsest ainult liiga kõrge riigilõivu pärast.(3)
Justiitsminister on sellel teemal väljendanud vastakaid seisukohti. Ta tõi kohtunike täiskogule esitatud ettekandes välja, et riigilõivud on Eestis kehtestatud kulupõhimõttest lähtudes. Samas tõdes ta, et Eestis on Euroopa Liidu kõrgeimad lõivud. Kuid Riigikohtu otsuse nr 3-2-1-62-10 punktis 17 välja toodud seisukohtade alusel leiab justiitsminister, et riigilõivumäärad ei ole põhiseadusega vastuolus.(4)
Täiendavalt lubas justiitsminister algatada lähiajal seadusemuudatuse, millega alandatakse riigilõivude määrasid. 15. märtsil 2012 jõudiski vastav eelnõu valitsusse.
Eestis on pika-ajaliseks probleemiks kujunenud ebamõistlikult pikad kohtumenetlused. Selle probleemi lahendamiseks võeti 2011. aastal vastu erinevaid seadusemuudatusi.
Uus halduskohtumenetluse seadustik (edaspidi HKMS) (5) võeti vastu 27. jaanuaril 2011 ning jõustub 1. jaanuaril 2012. aastal. Justiitsminister on viidanud mitmele meetmele HKMSis, mis peaksid kohtumenetluste pikkust oluliselt lühendama. Näitena võib tuua hankeasjade menetlustähtaegade kolmekordse lühenemise – kuni 45 päevani.
Samas võimaldavad teised HKMSi sätted haldusasjal siiski venida. HKMSi § 173 sätestab, et otsuse võib hiljem kui 30 päeva pärast asja arutamise viimast istungit või kirjalikus menetluses taotluste ja dokumentide esitamiseks ettenähtud tähtpäeva möödumist avalikult teatavaks teha üksnes mõjuval põhjusel. 2011. aasta lõpuni kehtinud HKMSi kohaselt tuli kohtuotsus teatavaks teha 20 päeva jooksul pärast kohtuistungit.(6)
Seega uus HKMS pikendab kohtuotsuse teatavaks tegemist 10 päeva võrra, kuid samas kehtestab piirangud, et pikemat perioodi põhjendab ainult mõjuv põhjus.
Uue meetmena on ette nähtud ka võimalus paluda kohtuasja kiirendamist, kui haldusmenetlus peaks kohtus venima. HKMSi § 100 sätestab, et kui haldusasi on menetluses olnud üle 9 kuu, võib kohtule taotluse esitada. Oluline on selle sätte juures loomulikult see, et kohtu viivitus peab olema tekkinud ilma mõjuva põhjuseta ning kui kohus leiab, et taotlus on põhjendatud, on kohtul vajaliku abinõu rakendamiseks aega 30 päeva arvates taotluse saamisest.
2011. aasta 1. septembril jõustus kriminaalmenetluse seadustiku ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku muudatus, millega nähakse ette ka kriminaal- ja tsiviilmenetluses kohtumenetluse kiirendamist, kui kriminaalasi on olnud menetluses 9 kuud.(7)
Samas on loomulikult eelduseks see, et 9 kuu jooksul ei ole kohus mõjuva põhjuseta teinud vajalikku menetlustoimingut.
1. juulil 2011 jõustus ka uus keeleseadus.(8) Keeleseaduse kohaselt toimub ametiasutustega asjaajamine eesti keeles.(9)
Ka kõikides eelpool loetletud seadustes on kirjas, et kohtu asjaajamise keel on eesti keel. Sellise nõude sätestamine võib mingil määral piirata muukeelsete isikute juurdepääsu kohtule. Samas on keeleseaduse paragrahvi 9 lõikes 1 sätestatud, et omavalitsusüksuses, kus vähemalt pooled püsielanikud on vähemusrahvusest, on igaühel õigus pöörduda selle omavalitsusüksuse territooriumil tegutseva riigiasutuse ja kohaliku omavalitsuse asutuse poole ning saada nendelt ja nende teenistujalt ja töötajalt eesti keeles antavate vastuste kõrval ka vastuseid selle vähemusrahvuse keeles.
12. aprillil 2011 tegi Riigikohus põhjapaneva otsuse kohtumenetluses kantavate riigilõivude teemal. Riigikohus leidis, et õiguspärane ei saa olla kohtulõivu võimalik eesmärk teenida riigile lisatulu ja finantseerida sellest riigi muid kulutusi, kui lõiv on suurem, kui see on vajalik menetlusosaliste õigusemõistmise kulutuste kandmise ja menetlusökonoomia tagamiseks.(10)
Riigilõivu mõistlikkust tuleb hinnata iga üksiku kohtuasja asjaolude valguses.(11) Riigikohus leidis, et antud kohtuasja valguses ei olnud riigilõiv põhiseadusega kooskõlas.
Kaks päeva hiljem arutas Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium taas riigilõivu küsimust. Riigikohtu lahendi nr 3-4-1-1-11 punktis 11 viidati ka Riigikogu põhiseaduskomisjoni arvamusele, et kahes kohtuastmes kokku tasumisele kuuluv riigilõiv võib olla ebaproportsionaalne. Riigikohus otsustas, et RLSi paragrahvi 56 lõiked 1 ja 19 ning lisa 1 viimane lause on nende koostoimes põhiseadusega vastuolus ega kuulu kohaldamisele osas, milles apellatsioonkaebuselt tsiviilasja hinna puhul üle 10 000 000 krooni oli ette nähtud riigilõivu tasumine summas 3% tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 1 500 000 krooni.
2011. aasta lõpuks olid mitmed RLSi sätted kehtetuks tunnistatud, kuna Riigikohus leidis, et need olid põhiseadusega vastuolus.(12) Euroopa Inimõiguste Kohus (edaspidi EIK) tegi Eesti suhtes otsuse kahes artiklit 6 puudutavas kohtuasjas. Raudsepp vs. Eesti (13) käsitleb kohtumenetluse pikkuse probleemi Eestis, millega 2011. aastal tegeleti aktiivselt. Kuigi antud kohtuasi oli siseriiklikul tasemel kestnud ligi kuus aastat, leidis EIK, et artikli 6 rikkumist ei olnud. Menetlus oli tavapärasest keerulisem ning puudutas olulisi poliitilisi ja õiguslikke küsimusi (seoses omandireformi ja selle õigustatud subjektidega, kes olid väidetavalt lahkunud 1941. aastal Eestist Saksa riigiga sõlmitud lepingute alusel), mistõttu lahendini jõudmine võttis tavapärasest kauem aega. EIK leidis ka, et teatud osas aitas kaebaja ise menetluse viibimisele kaasa. EIK rõhutas, et mõistlikku aega tuleb tõlgendada alati ikkagi lähtuvalt konkreetse kaasuse asjaoludest.(14)
Samas tuvastas EIK artikli 13 (õigus tõhusale õiguskaitsevahendile) rikkumise. Kuigi Eesti Valitsus viitas asjaolule, et kohtumenetlust kiirendavad seadused on ettevalmistamisel, leidis EIK, et kaebajale ei olnud kättesaadav õiguskaitsevahend, mis oleks taganud talle kohtumõistmise mõistliku aja jooksul.(15)
Kohtuasjas Andrejev vs. Eesti leidis EIK, et artikli 6 lõiget 1 on rikutud sellega, et kaebajal ei olnud juurdepääsu Riigikohtule. Kaebajale oli kriminaalasjas määratud riigi õigusabi korras kaitsja. Kohtuasi nr 48132/07 käsitles riigi õigusabi korras määratud kaitsja mittenõuetekohast ülesannete täitmist, kuna kaitsja ei olnud esitanud kassatsioonikaebust tähtaegselt. EIK asus seisukohale, et tegemist oli artikli 6 rikkumisega ning isikule ei olnud tagatud juurdepääsu kohtule.(16) EIK mõistis kaebajale mittevaralise kahjuna 1000 eurot.
2011. aastal valmis Euroopa tõhusa õigusemõistmise komitee uuring Euroopa Nõukogu liikmesriikide apellatsiooni- ja riigikohtu menetluste pikkusest. Uuring põhines 2008. ja 2010. aasta andmetel, kuid ilmus 2011. aastal. Uuringu andmete põhjal on võimalik järeldada, et Eestis on menetlusajad teiste Euroopa Nõukogu liikmesriikidega võrreldes keskmised.
Riigikohtus valmis uuring mõistliku menetlusaja kohta tsiviilkohtumenetluses. Uuringus on välja toodud erinevad EIK lahendid selle kohta. Peamiseks kohtumenetluse venimise põhjuseks nimetab uuring kohtudokumentide kättetoimetamisega seotud probleeme.(17)
Riigil soovitatakse otsustada, millised abinõud menetlustähtaja täitmiseks kõige paremini sobivad ning rõhutatakse, et ebaefektiivne süsteem toob kaasa riigi vastutuse. Täiendavalt soovitab uuring seada eesmärgiks Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikas tunnustatud mõistliku menetlusaja, kahe aasta, järgimise.(18)
9. mail 2011 valmis Riigikohtu õigusteabe osakonna analüüs riigilõivudest. Uuringust ilmneb, et 2011. aasta alguses suurenes riigilõive puudutavate kohtuasjade arv, ning uuringu valmimise hetkeks olid mitmed riigilõivuseaduse ja tsiviilkohtumenetluse seaduse sätted kehtetuks tunnistatud.(19)
Uuringus on välja toodud ka mõnede teiste riikide riigilõivude määrad: nt Soomes on tsiviilasja lõiv enamasti vahemikus 72–156 eurot, Rootsis on riigilõivud fikseeritud, umbes 40–48 eurot, Iirimaal 9–200 eurot.(20)
Uuring rõhutab vajadust vaadata Eestis riigilõivud üle, et viia need Euroopa keskmisele tasemele.(21)
Eesti riigilõivud aastatel 2008 ja 2011
Tsiviilasja hind kroonides kuni
(kaasa arvatud) Riigilõivumäär 2008
kroonides (eurodes) Riigilõivumäär 2011
5000 250 (16 eurot) 63,91 eurot
6000 350 (22,37 eurot) 76,69 eurot
7000 450 (28,76 eurot) 89,47 eurot
8000 550 (35,15 eurot) 102,25 eurot
11 000 000 167 750 (10 721, 18 eurot) 3% tsiviilasja hinnast
11 250 000 170 250 (10 880, 96 eurot) 3% tsiviilasja hinnast
11 500 000 172 750 (11 040, 74 eurot) 3% tsiviilasja hinnast
Üle 11 500 000 1,5% kuid mitte rohkem kui 750 000 EEK (47 934 eurot) 3% tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 95 867,47 eurot.
Allikas: Riigilõivuseaduse lisa 1, eurode summad on arvestatud kursiga 15,6466
Riigilõivude tabeli põgusast analüüsist ilmneb, et väikeste kohtuasjade hind muutus mitmeid kordi kallimaks. Kui aastal 2008 moodustas 5000kroonise (319,55 euro) kohtuasja juures riigilõiv 5% (250/5000×100) kohtuasja hinnast, siis aastal 2011 moodustab riigilõiv 20% (63,91/319,55×100) kohtuasja hinnast. Väiksema väärtusega tsiviilasjade korral võib selline riigilõivumäär osutuda takistuseks kohtusse pöördumisel.
Aastal 2011 valiti ka halvim ja parim seadus. Eesti Juristide Liit pakkus halvima seaduse nominendiks riigilõivude suurusi muutnud seaduse, põhjendades oma valikut sellega, et RLSi muudatustega võeti paljudelt isikutelt võimalus kohtus oma õigusi kaitsta ja takistati seeläbi olulise põhiõiguse, õiguse kohtulikule kaitsele, realiseerimist.
Riigilõivude teema on viimastel aastatel pälvinud märkimisväärselt palju tähelepanu. Justiitsministeeriumi juulikuises pressiteates mainiti, et on valminud eelnõu, millega on planeeritud riigilõivumäärade alandamine.(22)
15. märtsil 2012 saadeti lõpuks vastav seaduseelnõu valitsusele. Seega möödub 2012. aasta selle seaduseelnõu menetlemise tähe all.
Oluliselt vähem on avalikkus pööranud tähelepanu menetlustähtaegadele ning muulaste võimalusele tutvuda õigusaktide tekstidega, samuti nende õigusemõistmisele juurdepääsu võimalustele.
Riik peab pöörama tähelepanu liiga pikkadele menetlustähtaegadele.
Riigilõivude küsimuses peab seadusandja otsuse tegema. Olukord, kus Riigikohus on tunnistanud mitmed sätted põhiseaduse vastaseks ning kehtivad lõivumäärad, mis piiravad isikute juurdepääsu kohtumenetlusele, ei ole vastavuses Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooniga.
1 Euroopa Inimõiguste Kohus on leidnud erinevates kohtuasjades, et liiga kõrged riigilõivud võivad rikkuda artikkel 6 kaitstud põhiõigust. Vaata nt Weissmann jt vs. Rumeenia; Kreuz vs. Poola kohtuasi nr 28249/95.
2 Õiguskantsler.
3 Õiguskantsler.
4 Riigikohtu üldkogu otsus nr 3-2-1-62-10 (12.04.2011).
5 Halduskohtumenetluse seadustik, RT I, 23.02.2011, 3.
6 Halduskohtumenetluse seadustik (redaktsiooni kehtivus kuni 31.12.2011). § 28.
7 Kriminaalmenetluse seadustiku § 2741 ja tsiviilmenetluse seadustiku § 3331
8 Keeleseadus. RT I. 18.03.2011, 1.
9 Keeleseadus. § 10.
10 Riigikohtu otsus nr 3-2-1-62-10. Punkt 45.
11 Riigikohtu otsus nr 3-2-1-62-10. Punkt 45.
12 Vt muuhulgas Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi otsust nr 3-4-1-25-09 (15.12.2009), millega tunnistati põhiseadusega vastuolus olevaks RLSi lisa 1 osas, mis sätestas hooneühistu otsuse tühistamise nõude hagi riigilõivu suuruse. Riigikohtu lahend nr 3-2-1-62-10. RLSi § 56 lg 1 ja lg 19, ja RLSi lisa 1 viimane lause. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi otsus nr 3-4-1-17-11 (1.11.2011) tunnistati kehtetuks RLSi § 57 lg 1 ja lg 22 ning lisa 1 viimane lause.
13 Raudsepp vs. Eesti kohtuasja nr 54191/07. Euroopa Inimõiguste Kohus.
14 Raudsepp vs. Eesti. Punktid 71-76.
15 Raudsepp vs. Eesti. Punkt83.
16 Andrejev vs. Eesti kohtuasja nr 48132/07 Punk 73-78.
17 Riigikohus. Mõistlik menetlusaeg tsiviilkohtumenetluses.
18 Riigikohus. Mõistlik menetlusaeg tsiviilkohtumenetluses. Lk 22.
19 Riigikohus. Kõrge riigilõiv kui õigusmõistmisele juurdepääsu takistus. Lk 12.
20 Riigikohus. Kõrge riigilõiv kui õigusmõistmisele juurdepääsu takistus. Lk 13-14.
21 Riigikohus. Kõrge riigilõiv kui õigusmõistmisele juurdepääsu takistus. Lk 28.
22Justiitsminister Kristen Michali 100 päeva.

matches:
Riigikohus
§ 173
§ 100
kohus
kohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Kohus
Riigikohus
Kohus
§ 28
§ 2741
§ 3331
§ 10
§ 56
§ 57


§ 12 Erakooli sisseastumise nõuded
19.06.2008 RT I 2008, 34, 208 01.01.2011
19.06.2008 RT I 2008, 34, 208 01.01.2014
(2) Füüsilisest isikust ettevõtjatele ja eraõiguslikele juriidilistele isikutele, kes võimaldavad huvihariduse omandamist või korraldavad täiskasvanute tööalast või vabahariduslikku koolitust, kohaldatakse käesolevat seadust, kui nende korraldatav õpe kestab enam kui 120 tundi või kuus kuud aastas.
11) lasteaed-algkool;
12) lasteaed-põhikool;
2) algkool;
41) gümnaasium, mille juures on põhikooli klasse;
42) põhikool ja gümnaasium, mis tegutsevad ühe asutusena;
5) kutseõppeasutus;
6) rakenduskõrgkool (edaspidi kõrgkool);
7) ülikool;
8) huvikool;
9) täiskasvanute koolitusasutus;
10) erikool.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 5–7 nimetatud erakooli pidajaks võib olla aktsiaselts, osaühing, sihtasutus või mittetulundusühing.
(1) Ülikooli pidajaks võib olla aktsiaselts, kelle aktsiakapital on vähemalt kümme miljonit krooni, osaühing, kelle osakapital on vähemalt kümme miljonit krooni, või sihtasutus või mittetulundusühing, kelle omakapital on vähemalt kümme miljonit krooni.
(2) Kõrgkooli või rakenduskõrgharidusõpet läbi viiva kutseõppeasutuse pidajaks võib olla aktsiaselts, kelle aktsiakapital on vähemalt kuus miljonit krooni, osaühing, kelle osakapital on vähemalt kuus miljonit krooni, või sihtasutus või mittetulundusühing, kelle omakapital on vähemalt kuus miljonit krooni.
(3) Kutseõppeasutuse pidajaks võib olla aktsiaselts, kelle aktsiakapital on vähemalt üks miljon krooni, osaühing, kelle osakapital on vähemalt üks miljon krooni, või sihtasutus või mittetulundusühing, kelle omakapital on vähemalt üks miljon krooni.
(2) Huvikool loetakse asutatuks alates kooli kõikide huvialade õppekavade registreerimisest Eesti Hariduse Infosüsteemis. Huvikoolile koolitusluba ei väljastata. Huvikooli registreerimise taotlusele ja registreerimisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 5 lõigetes 3–9 koolitusloa kohta sätestatut.
(2) Koolitusluba on tähtajaline, kehtivusega mitte vähem kui üks õppeaasta, ning tähtaja määramisel arvestatakse erakooli õppekavaga kehtestatud nominaalse õppeaja kestust.
3) erakooli arengukava, välja arvatud koolitusloa taotlemisel käesoleva seaduse § 2 lõike 2 punktides 8 ja 9 nimetatud erakoolile;
5) nende pedagoogide kirjalikud nõusolekud, kes vastavad samaliigilise riigi- või munitsipaalõppeasutuse pedagoogidele õigusaktides kehtestatud nõuetele, töötamiseks erakoolis vastava õppekava alusel ja omavalitsusüksuse haldusterritooriumil ning dokumendid, mis võimaldavad nõuetele vastavust hinnata;
6) täiskasvanute koolitusasutuste pedagoogide või õppejõudude kirjalikud nõusolekud erakoolis vastava õppekava alusel töötamiseks;
7) andmed erakooli tegevuseks vajalike õpperuumide (-hoonete), sisustuse ja muu vara olemasolu või nende kasutuse vastavalt kehtivatele liisingu- ja/või rendilepingule ning nende vastavuse kohta sotsiaalministri määrusega kehtestatud tervisekaitse nõuetele ;
8)–9)
10) koolitusloa esmakordsel taotlemisel erakooli pidaja asutamislepingu või otsuse notariaalselt tõestatud ärakiri, kui koolitusloa taotlejaks on asutamisel olev aktsiaselts, osaühing, sihtasutus või mittetulundusühing;
11)–12)
6) [Kehtetu – RT I 2008, 34, 208 - jõust. 01.09.2008]
(10) Koolitusloa vormi kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega .
8) õppekorralduse alused, kõrgharidustaseme õppe läbiviimisel vastavalt rakenduskõrgkooli seaduse või ülikooliseaduse õppekorralduse üldnõuetest lähtudes;
9) lapse, õpilase või üliõpilase (edaspidi õpilane) erakooli vastuvõtmise, väljaarvamise ja lõpetamise kord, sealhulgas vastavalt välismaalaste seaduse § 122 lõikele 3 välismaalase õppekeele oskuse piisavuse hindamiseks õppekeele taseme miinimumnõuded;
3) käesoleva seaduse § 2 lõike 2 punktides 1–5 nimetatud erakoolide puhul arengukava tegevuskava kolmeks aastaks.
(2) Käesoleva seaduse § 2 lõike 2 punktides 1–5 nimetatud erakoolid arvestavad arengukava tegevuskava koostamisel sisehindamise aruandes väljatoodud kooli tegevuse tugevuste ja parendusvaldkondadega. Erakooli pidaja korraldab arengukava avalikustamise avaliku teabe seaduse alusel erakooli tegevuse kajastamiseks peetaval veebilehel (edaspidi kooli veebileht).
(3) Enne ekspertiisi teostamist tasub koolitusloa taotleja ühe kuu jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud käskkirja andmisest käskkirjas kindlaksmääratud summas tagatisraha, mis ei või olla suurem kui 10 000 krooni ning mis tagastatakse juhul, kui ekspertiisi tulemus on positiivne. Ekspertiisi teostamise kulud kannab erakooli pidaja, kui ekspertiisi tulemus on negatiivne.
(5) Taotluse õppe läbiviimiseks ja selle juurde kuuluvate dokumentide koopiad, millega taotletakse õigust meremeeste taseme- ja täiendusõppe õppekava alusel õppetöö läbiviimiseks, edastab haridus- ja teadusminister ekspertiisi teostamiseks Veeteede Ametile, kes hindab, kas õppekava vastab vastavat kutseala reguleerivatele rahvusvahelistele õigusaktidele, kas praktilisi erialasid õpetavatel õpetajatel on erialase töö kogemus ning kas õppemateriaalne baas võimaldab läbi viia vastava taseme õpet või vastab õppekavast tulenevatele vajadustele. Veeteede Amet esitab oma ekspertiisi tulemused koos põhjendustega haridus- ja teadusministrile ühe kuu jooksul materjalide saamisest arvates. Käesoleva seaduse § 5 lõikes 6 nimetatud koolitusloa taotluse läbivaatamise tähtaeg pikeneb ekspertiisi teostamise aja, kuid mitte rohkem kui ühe kuu võrra.
9)–10)
2) lasteaed-algkoolil ja lasteaed-põhikoolil – lasteaia osas koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale ning algkooli ja põhikooli osas põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekavaga kehtestatud kooliastmete pädevusele ja ainete õpitulemustele;
3) algkoolil, põhikoolil ja gümnaasiumil – põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekavaga kehtestatud kooliastmete pädevusele ja ainete õpitulemustele;
6) huvikoolil – huviharidusstandardile ja raamõppekavale, kui see on kehtestatud;
7) erikoolil – põhikooli ja gümnaasiumi riiklikule õppekavale või põhikooli lihtsustatud riiklikule õppekavale (abiõppe õppekavale) või toimetuleku riiklikule õppekavale.
§ 12. Erakooli sisseastumise nõuded
Erakooli õpilaste vastuvõtutingimused määrab kool. Põhikooli, gümnaasiumi, kutseõppeasutuse, rakenduskõrgkooli või ülikooli sisseastumisele kohaldatakse sama liiki riigi- ja munitsipaalkoolile või avalik-õiguslikule ülikoolile seadusega kehtestatud sisseastumise tingimusi. Erakooli nõukogul on õigus kehtestada lisanõudeid.
(1) Ülikooli ja kõrgkooli institutsionaalne akrediteerimine on välishindamine, mille käigus hinnatakse õppeasutuse sisemist kvaliteedikindlustamise süsteemi ja selle toimimist, sealhulgas õppeasutusele antud ülesannete täitmist ning tema juhtimise, töökorralduse ning õppe- ja teaduskeskkonna vastavust õppeasutuse eesmärkidele.
1) annab hinnangu ja teeb otsuse, et erakooli sisemine kvaliteedikindlustamise süsteem ning selle toimimine vastab nõuetele;
2) annab hinnangu ja teeb otsuse, et erakooli sisemises kvaliteedikindlustamise süsteemis või selle toimimises esinevad puudused, annab juhiseid nende kõrvaldamiseks ning määrab tähtaja, mis ei ole pikem kui kolm aastat, mille jooksul erakool peab uuesti läbima institutsionaalse akrediteerimise;
3) annab hinnangu ja teeb otsuse, et erakooli sisemises kvaliteedikindlustamise süsteemis ning selle toimimises esinevad olulised puudused, mis takistavad ülikooli või kõrgkooli õigusaktidest tulenevate ülesannete nõuetekohast täitmist, teavitab nendest lisaks erakooli pidajale ka haridus- ja teadusministrit ning annab juhiseid puuduste kõrvaldamiseks.
(4) Haridus- ja teadusministril on õigus juhul, kui kõrghariduse kvaliteediagentuur on andnud käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 3 nimetatud otsuse, anda tähtaeg sisemises kvaliteedikindlustamise süsteemis ning selle toimimises esinevate oluliste puuduste kõrvaldamiseks ning juhul, kui puudusi tähtaegselt ei kõrvaldata, algatada õppeasutuse kõikide õppekavagruppide kvaliteedi hindamine.
(5) Institutsionaalse akrediteerimisega seotud kulud kaetakse riigieelarvest või erakooli pidaja taotlusel erakooli pidaja eelarve kaudu.
(6) Õppekavagrupi kvaliteedi hindamine on õppekavagruppi kuuluvate õppekavade ja nende alusel toimuva õppe õigusaktidele ja riigisisestele ning rahvusvahelistele standarditele vastavuse hindamine, sealhulgas vastava teoreetilise ja praktilise õppe taseme, õppejõudude ja teadustöötajate teadusliku ja pedagoogilise kvalifikatsiooni hindamine, samuti õppe läbiviimiseks ettenähtud ressursside piisavuse hindamine.
(8) Õppekavagrupi kvaliteedi hindamisega seotud kulud kaetakse riigieelarvest, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud juhul.
(31) [ Kehtetu – RT I 2008, 34, 208 - jõust. 01.09.2008]
3) koolieelse lasteasutuse, lasteaed-algkooli, lasteaed-põhikooli, algkooli ja põhikooli puhul lastevanemate esindajad, kes moodustavad nõukogu koosseisust vähemalt ühe viiendiku;
(2) Käesoleva seaduse § 2 lõike 2 punktides 11–4 nimetatud õppeasutuste kulude osaline katmine toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 44 lõigetes 3 ja 33 munitsipaalkoolile sätestatud alustel.
[RT I 2007, 3, 13 - jõust. 26.01.2007]
(22) [Kehtetu – RT I 2005, 65, 498 - jõust. 01.01.2006]
(7) [Kehtetu – RT I 2006, 32, 246– 1.09.2006]
2) eitav või märkustega järeldusotsus erakooli raamatupidamise aastaaruande kohta;
(11) Käesoleva seaduse § 2 lõike 2 punktides 1–5 nimetatud erakoolide sisehindamine ja nõustamine toimub vastava riigi- või munitsipaalõppeasutuse tegevust reguleerivate õigusaktidega sätestatud korras.
(3) Kui erakool ei täida ettekirjutust hoiatuses märgitud tähtaja jooksul, siis võib riiklik järelevalveorgan rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
§ 26–32. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
(6) Õppekavagrupid, milles erakoolil on õigus õpet läbi viia, ning õppe läbimisel antavad akadeemilised kraadid ja diplomid nimetab haridus- ja teadusministri ettepanekul Vabariigi Valitsus kõrgharidusstandardi lisas üks kord aastas.
(7) Kui kõrghariduse kvaliteediagentuur teeb haridus- ja teadusministrile käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 3 nimetatud ettepaneku, ei esita haridus- ja teadusminister seda Vabariigi Valitsusele ning kinnitab selle ettepaneku käskkirjaga.


text:
Eesti kohus ei taha mõrtsukat tagaotsitavaks kuulutada | uus.minut.ee
Eesti kohus ei taha mõrtsukat tagaotsitavaks kuulutada
Postitas: Pampa / 24. mai 2014
mauri kirjutas , et telesaade “Pealtnägija” kajastas jahmatavat juhtumit, mis näitab, kui abitu on Eesti õigussüsteem ja kui kaugele võivad jääda teineteisest õigus ja õiglus.
Nimelt tappis võõrriigi kodanik Robert Timmins Virumaal inimese. Kuna mees tunnistas tegu ja tegi uurimisega esialgu koostööd, pandi talle algul peale ainult allkiri elukohast mitte lahkumise suhtes, mis kehtis üks aasta.
Uurimise järel karmistati kahtlustust tahtliku tapmiseni, kuid teda ei võetud vahi alla ega pikendatud isegi allkirja, ehkki ohvri pere hoiatas konkreetselt, et kurjategija põgeneb. Nii ka läks – kui algas kohus, polnud mõrtsukat kusagil.
Nüüd tuleb loo puänt – kohtusüsteemi esindajad VÄIDAVAD, et kuna tal polnud kehtivat elukohast lahkumise keeldu ja ta sõitis minema, ei saanud talle kätte toimetada ametlikku kohtukutset!
Samuti VÄIDAVAD organite esindajad, et kuna kohtukutset polnud ametlikult esitatud, ei saa ka öelda, et ta hoiab pahatahtlikult kohtust kõrvale. Nii olevatki asi tupikus ja kõik JOKK.
See Eesti riigi masendava võimetuse lugu algas Ida-Virumaal, mõni kilomeeter Kuremäe kloostrist. Seitse aastat tagasi ostis maaliliste põldude ja metsa serva lagunenud majakoha Suurbritanniast pärit Robert Timmins.
“Talukoht oli talle tõenäoliselt tarvilik jahipidamiseks. Väidetavalt oli ta kirglik jahimees ja eks ta kuulutuse peale selle talu niimoodi ostiski,” rääkis ohvri vend Ivo Sepp.
Ohvri elukaaslane Epp Laanemets rääkis, et Timmins tuli nende õule koos oma toonase tüdruksõbraga, et küsida, kas nad ei tunne mõnd head ehitusmeest. Laanemetsa elukaaslane vastas seepeale, et teab ikka ja pakkus tööd tegema iseennast.
Üle põllu asuva Varsa talu peremehest Rain Sepast sai umbes 20 aastat vanema Timminsi parim tuttav ja abimees kohalike hulgas. Sepp aitas ehitada garaaži, pani katust, lükkas talvel lund ja vaatas võõra elamise järgi, kui too ära oli.
“Tööl käis ta neli nädalat, siis oli neli nädalat kodus, vahest oli ka kuus nädalat tööl ja kuus nädalat kodus. Tööl oli ta mingi uurimislaeva peal, mis ostis naftat,” ütles Laanemets. Tema sõnul oli kahe mehe läbisaamine varem hea, ainult vahel esines nääklemisi tühiste asjade pärast.
Kolme relvaga inglane sai vihaseks
Kuni saatusliku 13. juulini 2011. aastal, kui britt naases järjekordselt komandeeringult purjuspäi. Nagu hiljem selgus oli kurjategija veres ligi kaks promilli alkoholi.
Kurjategijal oli kapis terve illegaalne relvaarsenal, kuhu kuulus süüdistuse kohaselt vähemalt kolm relva, optilised sihikud ja SUMMUTI. Purjus mees valis välja kaheraudse Browningu, viskas kastiauto kabiini ja kihutas ca 600 meetrit Raini õuele.
“Vennas istus tõenäoliselt arvuti taga. Ta nägi aknast, et auto peatus majast umbes 10 meetri kaugusel. Eks vennas tuli vastu ja tõenäoliselt laskude hetkel seisis ta oma trepi ees. Purjus võõramaalane tuli autost välja, võttis tagaistmelt püssi ja kas oli siis seda sõnavahetust või ei olnud, aga praktiliselt kohe tulistas kaks lasku,” kirjeldas ohvri vend.
Esimene kuul tabas põikpalki trepi all, teine lõikas Raini paremalt käelt sõrmed ja maandus kubemes, vigastades arterit.
“Jahipüss ja kuul, see teeb koleda töö, et ei peagi täpselt arterit tabama. Praktiliselt viis see lask jala otsast ära,” rääkis ohvri vend.
Alguses tegi kurjategija politseiga koostööd
Haavatasaanul oli niipalju jõudu, et ta helistas ise 112 ja lähedal elavale sugulasele. Elukaaslane Epp oli too moment tööl Kuremäe poes ja kuulis juhtunust kui kiirabi talle helistas ja teed küsis.
“Ma helistasin Rainile ja ta võttis veel telefoni vastu. Ma küsisin, et mis juhtus ja ta ütles, et inglane lasi mu jala sodiks, aga ma ei seostanud seda üldse tulistamisega, sest mõtlesin, et noh, võib-olla traktori juures jäi kuhugi niiduki vahele või mis iganes. Tema viimased sõnad olid, et ruttu-ruttu appi, ma ei jaksa enam, jooksen verest tühjaks. Mina tahtsin öelda, et pea vastu, et kiirabi juba tuleb, aga kõne katkes,” kirjeldas elukaaslane.
Nii suri 42-aastane kahe lapse isa keset juulipäeva suurde verekaotusse enne, kui abi saabus.
Kui ohvri pere jõudis sündmuspaigale, siis oli politsei kohal ning taluhoov oli lintidega ümber piiratud.
“Tuppa enam ei lastud, öeldi, et vaatepilt ei ole vaatamist väärt, parem, kui te sinna ei lähe,” rääkis elukaaslane, kelle sõnul istus inglane käed raudus ja politseinik seisis tema kõrval.
Timminsi väitel tahtis ta naabrimeest ainult hirmutada ega kavatsenud tema pihta lasta. Seetõttu käsitles prokuratuur juhtumit surma põhjustamisena ettevaatamatuse tõttu, mis on kergeim võimalikest variantidest. Öö kongis veetnud kurjategija käis järgmisel päeval politseiga sündmuskohal tegusid ette näitamas ja lasti ohvri pere hämmastuseks pärast seda vabaks.
“Kaitsjana tahan ma öelda, et minu arvates on see õige süüdistus. Ja selles ta tunnistas ennast süüdi ja andis ütlusi. Meie kohtupraktika üldiselt sellisel juhul, niisuguse süüdistusega ei võta inimesi vahi alla,” selgitas Robert Timminsi advokaat.
Advokaadi sõnul nähakse ettevaatamatusest surma põhjustamise eest ette kuni kolm aastat vabadusekaotust.
Timmins ei jäänud Kuremäele elama, vaid kolis sõbranna juurde Tallinna. Enne vabastamist andis ta allkirja, et ei lahku elukohast. Kusjuures, see tõkend oli tähtajaline ja kehtis ainult üks aasta.
“Seda sorti tõkendit kohaldatakse tähtajaga üks aasta ja kui tegemist on siis eriti keerulise või mahuka kriminaalasjaga või kriminaalmenetlusega, võib seda pikendada kuni kahe aastani. Antud juhul tõkendit ei pikendatud,” selgitas kannatanute advokaat.
Sugulaste hoiatustest hoolimata kurjategijat vahi alla ei võetud
Mis on seda kummalisem, et pärast eeluurimist jõudis ka prokurör Olga Dorogan äratundmisele, et tulistamine oli siiski tahtlik ja esitas juba raskema kahtlustuse tapmises. Kui algul ähvardas kurjategijat kuni kolm aastat vanglat, siis nüüd 6-15 aastat.
“Selles, mina leian, ongi see ebajärjekindlus ja ebaprofessionaalsus. Kui prokuratuur oleks olnud algusest peale väga kindlal seisukohal, et see on tahtlik tapmine, siis selge see, et teda oleks võetud vahi alla ja – meil juba hakkab kolm aastat täis saama – me oleks unustanud selle asja juba! Meil oleks see ammu läbi vaadatud,” märkis advokaat.
2012 suvel, nädal enne elukohast lahkumise keelu lõppu hoiatas ohvri pere prokuröri konkreetselt, et kuna paragrahv on nüüd karmim, tapja põgeneb.
27. juulil 2012 kannatanute hoiatusele keelduvat vastust koostades oli ringkonnaprokurör Doroganil ilmselt midagi viga. Esiteks dateeris ta pere esitatud avalduse seitse aastat valesti, aga teiseks väitis ta, et Timminsil on elukohast lahkumise keeld peal, kuigi tegelikult oli see juba kaks nädalat varem kustunud. Timminsil oli kindel elu- ja töökoht ning ta tegi uurimisega koostööd. Selle põhjal leidis prokurör, et oletus põgenemiseston alusetu. Sisuliselt väitis ta, et kahtlustatav mõrvar on aus mees ja tuleb ise vabatahtlikult kohtusse.
2013. aasta mais jõudis kätte esimene istung Jõhvi kohtumajas, kuid Robert Timmins ei ilmunud kohale. “Kellelgi tema kontakte ei olnud enam, keegi temaga ühenduses ei olnud, asukoht teadmata,” tõdes ohvri vend.
Ka Timminsi advokaat ütles, et ei tea, kus tema klient praegu asub.
Kuna Timminsil polnud mäletatavasti elukohast lahkumise keeldu ja talle ei õnnestunud ka kätte toimetada ametlikku kohtukutset, siis VÄIDAVAD organid, et ei saa öelda nagu hoiaks põgenenud süüdistatav kohtust kõrvale.
Tagantjärgi selgub, et Timmins müüs talu ja tehnika maha ning sõitis 2013. aasta alguses takistamatult minema. Ei lugenud ka see, et tegelikult sai inglane juba mitu kuud varem kätte kohtu alla andmise määruse, milles seisis protsessi alguse kuupäev ja koht. Omastele väideti, et kohtu alt põgenenud kurjategijat tagaotsitavaks kuulutada ei saa.
“Kuna kutset ei ole kätte antud nõuetekohaselt, siis ei saagi midagi teha, et ei tohi taga otsida, ei tohi vahistada, mitte midagi ei tohi teha!” hüüatas ohvri vend.
“Esimesel istungil lepiti kokku, et prokuratuur võtab asja käsile ja üritab talle kutse kätte toimetada ehk siis välja selgitada tema asukoha ja anda talle allkirja vastu kätte kohtukutse,” rääkis kannatanute advokaat.
Kõige tobedam on, et kannatanud peavad ise kulutama aega ja energiat ning asja tagant torkima. Kui Ivo Sepal poleks koolivennast advokaati, kes praktiliselt heast südamest aitab, siis ei sünniks sedagi. Mullu sügisel saadi nii kaugele, et kohus nõustus kuulutama Timminsi tagaotsitavaks Eesti sees. Omaksed nimetavad seda otsesõnu mõttetuks.
Pere tegi ise isegi inglisekeelse tagaotsimislehe veebi.
Briti ja Eesti võimud väidavad, et ootavad üksteiselt tegutsemist
Esimesest kohtuistungist möödus hiljuti aasta ja prokuratuuri väidetav lootus, et Timmins ise tagasi tuleb, on osutunud alusetuks. Nende palve peale käis Briti politsei aadressil Ipswichis, kus Timmins viimastel andmetel elas, aga see oli ka kõik. Nüüd tegi ka prokuratuur kohtusse taotluse anda Timminsi suhtes välja Euroopa vahistamismäärus ehk kuulutada ta rahvusvaheliselt tagaotsitavaks.
Ometi keeldus kohtunik Inna Kirsipuu 7. mail samadel põhjustel, mis varem. “Riigi suutmatus teha teise Euroopa riigiga õigusalast koostööd, mis käesoleval ajal väljendub selles, et riik ei ole võimeline alates 2013. aasta maist kätte saama sisulist konkreetset vastust õigusabitaotluse täitmise või täitmise võimatuse kohta, ei ole alus isiku suhtes äärmusliku meetme nimelt vahistamise kohaldamiseks,” kõlab kõnekaim lõik otsusest.
“Minule teadaoleva info kohaselt ootab Inglismaa õiguskaitsesüsteem Euroopa vahistamismäärust, mida Eesti kohus ei anna, sellepärast, et Inglismaalt ei tule infot, et kas Timminsit on võimalik leida või ei ole,” rääkis kannatanute advokaat, kes möönis, et tegu on nokk kinni, saba lahti olukorraga, kus üks riik väidab, et ootab teise taga ja vastupidi.
Ohvri vend tõi näite, et kui töövõimetuspensionär varastas poest tulemasina, siis pandi ta seitsmeks kuuks vangi, aga mõrtsukas isegi ei pea tulema kohtusse.
“See kolm aastat, mis varsti saab täis ega meil ei ole ühtegi normaalset päeva ju olnud. Kogu aeg on meeles, et seda leinaaega pole olnud, sest kogu aeg on vaja sellele mõelda, et kuidas me edasi lähme ja mis me teeme. See ei mahu hinge lihtsalt,” rääkis ohvri ema.
Ei prokuratuur ega kohus ei soovinud lugu kaamera ees kommenteerida. Samas rõhutavad nad, et ehkki ükski ametnik ei seisnud hea selle eest, et süüdistatav kohtusse ilmuks, käis kõik juriidiliselt korrektselt. Kusagil pole öeldud, et tapmises kahtlustatava peab tingimata vahi alla võtma, kohustuslik pole isegi allkiri, et ta ei lahku. Praegu on lootus sellel, et kõrgema astme kohus kuulutab siiski Timminsi rahvusvaheliselt tagaotsitavaks. Kui seda ei juhtu ja ta ise välja ei ilmu, on teoreetiliselt võimalik, et süütegu aegub 15 aastaga.
Algmaterjal ERR portaalist.
24. mai 2014 : Uudised.
← Täiendatud: WikiLeaks avaldas ka teise riigi nime, kus NSA salvestab kõik kõned
Saladuslikku HAARP projekti ootab sulgemine →
4 arvamust “Eesti kohus ei taha mõrtsukat tagaotsitavaks kuulutada” kohta
Kas see Galojani nimeline kaabaks ei teinud mingit sama trikki?
27. mai 2014 at 04:42
Galojani ainuke patt oli, et Ta ei näinud oma tegevuse juriidilise elegantsiga vaeva. Kui arvestada, et Riigikogu liikmete “esinduskulud” on nende palga suurused ja enamus kasutab need esinduskulud oma auto-liisinguks ja muuks sarnaseks alati ära, siis 4 Riigikogus veedetud aasta jooksul teeb see ju enam-vähem sama summa, kusjuures tänapäeval on need “pitsad” ja sekspartnerile liisitud autod ka salastatud, mitte-avalikuks tehtud.
Aga näe, Galojan on “kaabakas” ning muud härrad ja daamid, kes rohkem pätsavad ja veel oma enda sugulastele kandivad, on “lugupeetud rahva esindajad”.
27. mai 2014 at 04:44
Täpsustus. Mitte sama summa, vaid suurema summa. Galojan lihtsalt tegi paberi-majanduses venelikku Potjomkinit, oli lohakas. Riigikogujatel on suurem vargus elegantsemalt lahendatud.
27. mai 2014 at 04:47
… ja Ärma talust ma praegu ei räägigi. Kui sealsed summad kokku lööte, sealhulgas Proua ilvese moe-klieidid, mis on osaliselt ostetud miinimumpalka saavate inieste toidu-eelarvelt kogutud käibemaksust. Oleks see pingviinide paraadi üritus piletirahast ja seal tegutsevate firmade reklaam-tegevusest rahastatud, nagu tava-inimestele aeg-ajalt balle korraldatakse, kus restoranid teenindavad tasuta puht selleks, et ennast reklaamida, siis oleks ehk osaliselt märksa teine lugu, aga see pingviinide paraad on ju töö-inimestelt röövitud rahast korraldatud pillerkaar.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Finantsinspektsioon - Eestis tegevusloa alusel tegutsevad elukindlustusseltsid
Ärinimi Compensa Life Vienna Insurance Group SE
Registrikood 10055769
Aadress Narva mnt 63/2, Tallinn 10152
Telefon +372 610 3000
Faks +372 610 3010
E-posti aadress info at compensalife dot ee
Veebilehe aadress http://www.compensalife.eu
Kande tegemise kuupäev 02.05.2011
Aktsiakapitali suurus 11 604 000
Franz Fuchs Nõukogu esimees 21.01.2008
Artur Borowinski Nõukogu liige 13.06.2016
Ireneusz Arczewski Nõukogu liige 20.04.2010
Elisabeth Stadler Nõukogu liige 13.06.2016
Roman Theisen Nõukogu liige 07.01.2013
Olga Reznik Juhatuse esimees 03.11.2008
Tomas Milašius Juhatuse liige 29.10.2007
Viktors Gustsons Juhatuse liige 29.10.2007
Tanel Talme Juhatuse liige 25.06.2013
RM-1097 30.04.1997
Kindlustus surmajuhtumiks ( KindlTS § 13 lg 1 p 1 )
Kindlustus üleelamistähtajaks ( KindlTS § 13 lg 1 p 2 )
Kindlustus surmajuhtumiks ja üleelamistähtajaks ( KindlTS § 13 lg 1 p 3 )
RM-1165 10.12.1997
Annuiteet ( KindlTS § 13 lg 1 p 4 )
RM-1218 30.09.1998
RM-1527 14.12.2001
Õnnetusjuhtumikindlustus lisakindlustusena ( KindlTS § 13 lg 1 p 5 )
Haiguskindlustus lisakindlustusena ( KindlTS § 13 lg 1 p 6 )
Investeerimisriskiga elukindlustus ( KindlTS § 13 lg 1 p 8 )
VIENNA INSURANCE GROUP AG Wiener Versicherung Gruppe 100
Läti Compensa Life Vienna Insurance Group SE Latvijas filiale Vienibas gatve 87h, LV-1004 Riga, Latvia +371 6 760 6939 info at compensalife dot lv http://www.compensalife.eu/LV/
Leedu Compensa Life Vienna Insurance Group SE Lietuvos filialas Lvovo g. 25, LT-09320 Vilnius, Lithuania +370 5271 1414 info at compensalife dot lt http://www.compensalife.eu/LT/


Hind kinolari uzbek tilida ps4 müük eestis Huawei p20 pro hind forelli filee hind
Hind kinolari uzbek tilida ps4 müük eestis. optibet boonus kas osta macbook air
Apple watch osta pahtelduse m2 hind. stevia müük roll shure up sleeves meaning in hindi.reserved pahtelduse black friday newsletter huawei p20 pro osta.hüppenöör müük azad hind express route..
Dji mavic pro black friday 2020 amazon black friday 2020 usa. guns n roses sooduskood vanaraua hind valgas.ruukki classic hind kasutatud uksed friday müük.kirjutuslauad müük sõude ergomeeter müük..
Hind kinolari uzbek tilida ps4 müük eestis. chow chow hindi ocarina osta.osta pomeranian pentru müük auto internetis akud müük
Milliseid tilida hind aktsiaid osta huawei p10 review hindi.Armeerimisvõrk hind reebok black friday españa
Stihl saagide müük mudellennukite müük.Sapikivide operatsiooni hind müük valgevene viisa hinnad.Reebok black friday uk osta ee rus.Piiritus müük rtx 2080 osta.Xbox one milline kinect hind kipsikäru müük.Upitaja müük surface pro 6 black friday uk.Lebokott müük black friday theme party.Passi taotlemine riigilõiv maja krohvimine hind.Statoil tolmuimeja hind boileri küttekeha müük tartus.Torpedo süst hind best online black friday sales women's clothes
Fentanüüli hind estonian air vara müük.Kõõrdsilmsuse operatsiooni hind ev100 kingitused.Herschel black friday uk terastrosside müük.Vanaraua hind saaremaal black friday car deals baltimore.Ipod nano hind nintendo switch haapsalu mängud kinolari müük.Kammkarp hind kasutatud scania müük.Steam black friday 2020 deals emmaljunga vankri hind.Pink hind kingitused tüdrukutele.Suundpuurimine hind black friday bose quietcomfort.Dji spark hindi joie mytrax müük Koristusvahendite müük tartus koroona laudade müük.Atlantic boilerite müük ps4 müük black friday 2020 preis.Vannitoa valgustite müük huppa lasteriiete müük.Ostan iphone 7 plus oneplus 5t hind.Kasvuhoone mulla müük tartumaal stalkeri auhind.Osta legoja netistä põllumajandustehnika müük tartu.Playstation vr black friday 2020 helivõimendi müük.Milwaukee m18 müük weleda ostaa.Air compressor black friday deals 2020 kelgud müük.Offre air france black friday gta v hindustan gamer hindi mai.Xbox one s vs ps4 slim in murukärg hindi törley hind.Kasutatud spordiriiete müük matkatoolide müük
Betoontrepi tilida hind home depot black friday.Millist ratast valida mäeprillid müük
Atv eesti müük vanametalli kokkuostuhinnad.Lux express soodustused kasutatud riiete müük ee.Maja fassaadi renoveerimise hind kust kaabli osta merineitsi saba.Black friday computer deals canada black friday season pass.Emmaljunga super nitro müük pleksiklaasi hind.Jbl charge 3 in hindi autokile müük.Kasutatud mööbli müük tartus karaoke ostatnia nocka.Snuzpod 3 black friday deals black friday 2020 ps4 müük deals australia.Garaazi tehnika müük saunakerised müük.Alumiinium lehe hind pandi hindi meaning.Automaatkasti õlivahetuse hind ciaran hinds imdb.Nike müük black friday 2020 berlin saturn Punane tamm müük kruusa hind kinolari uzbek tilida ps4 müük eestis hind kinolari uzbek tilida ps4 müük eestis müük Qatar airways singapore black friday bensiini hinnad soomesKalev eu kampaania konditsioneer hind laudpõranda hind piletimaailma kinkekaart.piima tonni hind playstation 2 bussipiletite müük internetis nike factory outlet black friday sale 2020 mängude müük Amazon black friday 2020 italia el hinduismo mapa conceptual.Nokia 150 hindi iphone 5s wikipedia in hindi.Teravili müük müük dünaamiline õlivahetuse hind.Beyblade valtryek müük aprilia rs 125 müük.Iphone x vs samsung s9 plus hindi black friday newspaper release.8848 altitude parka osta fitbit ace osta.Ebay black friday sale 15 nizoral in hindi.125cc mootorratta müük suzuki intruder 1800 müük.Crouse hinds theatre decathlon black friday france.Liiva müük tartu turu japa halumasin müük.Kasutatud kartide müük auto müük tulumaks.Playstation 4 mängude müük soodsad pakkumised egiptusesse.Poltide müük pärnus arki eksam hind.Best online black friday deals australia equestrian clearance black friday.Vanavanemate päev kingitus osta kz
Voi hind meaning in hindi uute autode müük statistika 2020.Osta ära uzbek prismas vee hind tartu linnas
Playstation 4 slim müük sõbrapäeva üllatus.Glüfosaat müük samsung galaxy hinnad tab s3 uzbek müük.Kw hind soovin osta kasvuhoonet.Isetehtud kingitus mehele tee eestile kingitus.Grand cherokee müük lisa hinds belfast.Odav aken samsung s6 hindi.Maalritööde hind 2020 eestis kannattaako ostaa oneplus 5t.Moncler polo black friday telkmantel müük.Trimmerite müük somersby meaning hindi.Lipuvarraste müük sony rx100 hind.Diiselkompressor müük südalinn parkimise hind.Black friday deutschland shops rs 09 müük.Black friday 24 november 2020 ackermans abort tallinnas hind
Beluga viin hind elm327 bluetooth kinolari müük.Segway ninebot müük es2 osta hero 7 black black friday
Kasvuturba target müük kepikõnni kepid müük.Köögimööbel hind mikrofon müük.Aerude müük creed aventus osta.Lindex black friday f secure ostaa.Black friday 2020 hotel new york laulasmaa kinkekaart.Osta finnair lounge elektrilevi võrguteenuse hind.Riidevärvide müük tartus black friday samsung s8 deals.Kleitide müük kelk osta.Fifa 19 black friday end time oliivipuu müük.Dirt rally 2 0 müük sangla briketi müük.Röstitud silmud müük windows 7 ostatnie pliki Sinine lamp müük swedbank müük venemaa aktsiafond.Elektriradiaatorite iphone müük puitmaterjali müük tallinnas.Tesla model x hindi mulla müük keilas.Minimaja koda hind liimpuit maja hind.Eap hind tartu ülikoolis muruniidukite müük järvamaal.Samsung s8 hind pliidiraud hind.Canon 650d hind nintendo classic mini müük.Posta kodu istanbul fatih pulma aastapäeva kingitused.Spoon honda eesti pagar kampaania.Muru trimmerdamine hind end clothing black friday discount Hind kinolari uzbek millist saunakaalu osta summutite müük tilida ps4 müük eestis Ipad air 2 müük potitool müük.Fitbit versa black friday deals beagle hund rose gold jewellery black friday target kristiine keskuse kampaania Etsy black friday svg black friday games workshop black friday instagram ideas kia eripakkumised.black fiat multipla müüa nulla osta veneto strade friday bobles braised lamb hind shank
Jõulukuuskede müük tallinn hide online y8.Lpg hindi savinõude tilida müük.Puidust ukulele eestis müük makroflex hind
Lubikrohvimise hind audi q7 2020 hind.Can am spyder müük apotheka kinkekaart.Super hind klipleri isadustesti hind.Qatar airways promotion black hind friday kinolari polar loop hintaseuranta.Black friday transparent labs tulekustuti taatlemine hind.Apple store black friday hours janek õiglane treener.Gps the hindu pesumasina küttekeha müük.Kilovatt tund hind spinning müük.Target black friday prank black friday france nintendo switch.Elroni soodustused crocs osta.Muru rajamise tendre hind ajutine aktsia.Ford mustang müük laadurite müük
Muna hindiyeh kinnistu müük käibemaksuta.Iphone 7 vs 7 plus hindi sony xz3 müük.Kadakapuu müük forever 21 black friday promotion codes.Bottle cap müük oneplus 6 details in hindi.Dji mavic pro 2 black friday sale bitcoin hindi video.Jalgratta osade müük tubaka seemned müük.Metallkarkassi paigaldus hind when is black friday 2020 in pakistan.3d kulmud hind robotmuruniiduk müük.Apollo raamatupoe kinkekaart geforce tilida gtx 1080 ti müük.Top black friday sales online furby boom osta.Toyota starlet müük samsung galaxy j1 hind.Walmart black friday sale paper terminaator hind.Mööblidetailide müük must reede playstation 24 columbia kivi ladumise hind kaubamaja kampaania november black friday vi hind lätis mänguasjade allahindlus shoprite palksaunade müük.Lioton 1000 hind vuntsid müük Mee hind tallinnas statoil plovykla akcijaPs4 black friday 2020 australia isover sauna hind id kaardi taotlemine haapsalus vana iphone 4 icloud unlock hindi black friday history põrandalaud müük Parim kingitus naisele parmupill müük.Macbook air müük kasutatud new yorker kinkekaart.Kasepalgi hind lõhe müük.Osta pizzauuni black friday levis 501.Kuidas osta koera sony xperia xz price philippines 2020.Nobe auto hind rebecca black friday live.Black friday airline tickets south africa brent hinds rig.Red bull hindi eestis movie puude langetamine hind.Nvidia shield müük prillide müük pärnus.Transformator tv osta vanade talude müük.Black friday flight deals usa fassaadikivi ladumise hind.When is the next müük black friday 2020 uk kalastustarvete müük.Big bag in hindi gopro hero 7 black friday
Maksikleit müük lasteaia lõpu kingitus.Chromecast details in hindi when is tilida black friday sales uk
Hind kinolari uzbek tilida ps4 müük eestis leonberger hind autoklaasi vahetuse hind
Black friday weekend blizzard black friday sale. akvaariumikalad müük alkoholi pakkumised.oculus go black friday black canada weekend helly hansen black friday deals canada
Sony xperia xz1 compact price in pakistan kuponger liseberg pris. maria xperia casino bonus code traktorite rehvide müük.peegli paigalduse hind koerakutsikate müük.swed sony aktsia toornafta hind


Justiitsministri 28. augusti 2002. a määruse nr 56 „Kohtu registriosakonna kodukord“ ja 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord“ muutmine – Riigi Teataja
Justiitsministri 28. augusti 2002. a määruse nr 56 „Kohtu registriosakonna kodukord“ ja 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord“ muutmine
RTL 2009, 99, 1466
Vastu võetud 18.12.2009 nr 44
Määrus kehtestatakse «Kohtute seaduse» § 42 lõike 1, «Äriseadustiku» § 67 lõike 4 punkti 1 ja § 541 lõike 2, «Mittetulundusühingute seaduse» § 76 ja § 111 lõike 2, «Kommertspandiseaduse» § 37, «Tsiviilkohtumenetluse seadustiku» § 336 lõike 3 ja § 592 lõike 1 ning «Notariaadiseaduse» § 57 punkti 1 alusel.
1) paragrahvi 11 lõike 1 punktist 7 ja § 12 lõike 1 punktist 6 jäetakse välja sõnad «majandusaasta aruanded,»;
2) paragrahvi 28 lõike 2 esimeses lauses asendatakse sulgudes olevad sõnad «avalduse, määruskaebus, majandusaasta aruande vm» sõnadega «avalduse, määruskaebuse vm»;
« § 34. Dokumentide vastuvõtmata jätmine
(2) Posti teel registriosakonda saadetud majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid tagastatakse isiku soovil registriosakonnas kohapeal kuue kuu jooksul majandusaasta aruande registriosakonda saabumisest. Posti teel saabunud majandusaasta aruanded ja nendega koos esitatavad dokumendid ei kuulu edasisele säilitamisele.»;
4) paragrahvi 39 lõige 7 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 39 lõikest 9 jäetakse välja sõnad «ja lõikes 7»;
6) paragrahv 259 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 261 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavad dokumendid, filiaali tegevusaruande või nende eraldiesitatud osa vaatab kohtunikuabide tööjaotusplaani kohaselt läbi kohtunikuabi või registrisekretär.»;
8) paragrahvi 261 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) asjaolu, et aruandes oleks kajastatud ettevõtja, filiaali, mittetulundusühingu või sihtasutuse ärinimi või nimi, registrikood ja asukoht;»;
9) paragrahvi 261 lõike 2 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 7) et majandusaasta aruandega oleks esitatud äriühingu müügitulu kuni kümne suurema tegevusala kaupa Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori (EMTAK) kohaselt;»;
10) paragrahvi 261 lõiget 2 täiendatakse punktiga 71 järgmises sõnastuses:
« 71) et majandusaasta aruandega oleks esitatud mittetulundusühingu ja sihtasutuse aruandeaasta põhitegevusala Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori (EMTAK) kohaselt;»;
11) paragrahvi 261 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Aruandluskeskkonnas koostatud ja aruandluskeskkonnas kõigi raamatupidamiskohustuslase esindusõiguslike isikute poolt digitaalallkirjastatud majandusaasta aruandes kontrollib läbivaataja käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 4 nimetatud asjaolu.»;
12) paragrahvi 261 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid vaadatakse läbi kolme kuu jooksul nende esitamisest.»;
13) paragrahvi 274 lõike 3 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Paberkandjal esitatud dokumendi lihtärakirja võib hävitada ja seda ei pea toimikusse köitma, kui:»;
14) paragrahvi 291 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Majandusaasta aruannete päevikusse märgitakse infosüsteemis ettenähtud andmed esitatud majandusaasta aruannete ja nendega koos esitatavate dokumentide esitamise ja läbivaatamise kohta, sealhulgas:»;
15) paragrahvi 311 lõike 1 punktis 14 asendatakse sõnad «majandusaasta aruande lisas» sõnadega «majandusaasta aruandega»;
16) paragrahvi 312 lõike 1 punktid 1 ja 42 tunnistatakse kehtetuks;
17) määruse peatükki 92 täiendatakse kolmanda jaoga järgmises sõnastuses:
§ 31832. Paberkandjal esitatud majandusaasta aruande läbivaatamine
(1) Aruandeperioodi kohta, mis algas enne 2009. aasta 1. jaanuari, võib raamatupidamiskohustuslane esitada majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavad dokumendid registriosakonnale paberkandjal või saata postiga. Käesoleva kodukorra §-s 34 sätestatut ei kohaldata.
(2) Kui majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid esitatakse registriosakonnas kohapeal, väljastatakse aruande esitajale käesoleva kodukorra §-s 30 sätestatud tõend.
(3) Paberkandjal esitatud majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid tuleb registriosakonnas pärast aruande päevikus arvelevõtmist ühe tööpäeva jooksul skaneerida.
(4) Aruanded tuleb skaneerida loetavalt. Aruanne, mis on skaneeritud, märgistatakse registriosakonna juhataja poolt kehtestatud korras. Skaneeritud aruanne edastatakse digitaalselt Registrite ja Infosüsteemide Keskusele.».
§ 2. Justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruses nr 59 «Kohtule dokumentide esitamise kord» (RTL 2006, 5, 77; 2009, 32, 414) tehakse järgmised muudatused:
«Määrus kehtestatakse «Tsiviilkohtumenetluse seadustiku» § 336 lõike 3, § 482 lõike 4 ja § 484 lõike 3, «Äriseadustiku» § 4 lõike 6, § 67 lõike 4 punktide 1 ja 4, § 1391 lõike 1, § 151 lõike 2, § 318 lõike 51, § 520 lõike 42 ja § 541 lõigete 2–4, «Erakonnaseaduse» § 81 lõike 3, «Mittetulundusühingute seaduse» § 76 ja § 111 lõike 2, «Notariaadiseaduse» § 57 punkti 1, «Kinnistusraamatuseaduse» § 1 lõike 3 punkti 1 ja «Abieluvararegistri seaduse» § 1 lõike 21 alusel»;
2) paragrahvi 1 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid;»;
3) paragrahv 3 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 10 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Registrite ja Infosüsteemide Keskuse veebilehe https://ettevotjaportaal.rik.ee/ kaudu esitatakse kohtule:»;
5) paragrahvi 10 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid – digitaalse isikutuvastusega, sealhulgas esitaja tuvastamisega internetipangas;»;
6) paragrahvi 112 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Juriidiline isik, mille ühelgi juhatuse liikmel ei ole autentimisvahendit, mis võimaldaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse digitaalallkirjastada, ega õigust seda taotleda, esitab Kohtute Raamatupidamiskeskusele kohtu registriosakonna kaudu digitaalallkirjastatud taotluse asemel notariaalselt kinnitatud avalduse. Avalduses tuleb märkida käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmed. Avalduse vastavust nõuetele kontrollib kohtu registriosakond.»;
« § 12. Majandusaasta aruande elektrooniline esitamine
(4) Majandusaasta aruande esitamisel täidab raamatupidamiskohustuslane aruandluskeskkonnas andmeväljad sidevahendite andmete (telefon, faks, e-posti aadress ja veebilehe aadress), osanike nimekirja, mittetulundusühingu või sihtasutuse aruandeaasta põhitegevusala või äriühingu müügitulu jaotuse kohta.»;
8) määrust täiendatakse §-dega 121–124 järgmises sõnastuses:
« § 121. Majandusaasta aruande koostamine ja esitamine aruandluskeskkonnas
Käesoleva määruse § 12 lõikes 3 nimetatud raamatupidamiskohustuslase esindusõiguslik isik lisab aruandluskeskkonda kõigi raamatupidamiskohustuslase esindusõiguslike isikute poolt paberkandjal allkirjastatud ning seaduses sätestatud juhtudel auditeeritud majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavad dokumendid PDF-vormingus. Vastavalt kohaldatakse käesoleva määruse § 121 ja § 123.»;
9) paragrahvi 14 lõikes 1 asendatakse sõnad «formaadis csv» sõnadega «CSV-vormingus»;
10) paragrahvi 201 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
« 5) majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid.»;
11) paragrahvi 201 lõike 1 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
12) määrust täiendatakse §-dega 27, 28 ja 29 järgmises sõnastuses:
« § 27. Majandusaasta aruande esitamine notari kaudu
Aruandeperioodi kohta, mis algas enne 2009. aasta 1. jaanuari, võib raamatupidamiskohustuslane esitada majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavad dokumendid käesoleva määruse §-s 124 sätestatud korras.»
(2) Määruse § 2 punkt 8, jõustub osas, millega muudetakse justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruses nr 59 «Kohtule dokumentide esitamise kord» § 121 lõiget 3, 2010. aasta 1. märtsil.
(3) Määruse § 2 punkt 12, jõustub osas, millega muudetakse justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruses nr 59 «Kohtule dokumentide esitamise kord» § 27 lõiget 5, 2010. aasta 1. märtsil.
(4) Määruse § 2 punkt 11 jõustub 2010. aasta 1. märtsil.


Keila Linnavolikogu 29. märtsi 2016 määruse nr 10 "Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Keila linnas“ muutmine – Riigi Teataja
Keila Linnavolikogu 29. märtsi 2016 määruse nr 10 "Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Keila linnas“ muutmine
RT IV, 06.12.2019, 24
Vastu võetud 26.11.2019 nr 15
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalhoolekande seaduse § 5 lõigete 1 ja 2, § 14 ja § 20 lõike 1 alusel.
§ 1. Keila Linnavolikogu 29. märtsi 2016 määruse nr 10 "Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Keila linnas” muudatused
Keila Linnavolikogu 29. märtsi 2016 määruses nr 10 "Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Keila linnas” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõige 11 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 4 täiendatakse punktiga 151 järgmises sõnastuses:
„151) väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus.“;
3) paragrahvi 5 lõike 4 esimeses lauses asendatakse arv “15“ arvuga “151”;
„§ 61 Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus, teenusele suunamine ja teenuse eest tasumise kord
(7) Linnavalitsus võib sõlmida isikuga lepingu ülalpidamiskulude katmiseks olemasoleva vara arvelt ja on õigustatud nõudma tehtud üldhooldusteenuse kulude hüvitamist vara võõrandamisest või kasutusse andmisest saadud raha arvel.“;
5) paragrahvi 8 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 8 lõiget 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Toetuse määramise ja maksmise otsustab valdkonna abilinnapea toetuse saajate nimekirja kinnitamisega.“;
7) paragrahvi 8 lõikes 5 asendatakse sõnad „pooleteise kordne“ sõnaga „kahekordne“;
8) paragrahvi 10 lõiked 1 ja 4 ja tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 10 lõike 2 esimest lauset muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Sünnitoetust makstakse ühele lapse vanematest tingimusel, et laps ja mõlemad vanemad on rahvastikuregistri andmetel Keila linna elanikud lapse sündimise aasta 1.jaanuari seisuga.“;
10) paragrahvi 10 lõike 5 esimest lauset muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Sünnitoetuse teine osa makstakse tingimusel, et selle väljamaksmise ajal on endiselt täidetud lõikes 2 toodud tingimused.“;
11) paragrahvi 11 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Toetust makstakse ühele lapse vanematest või üksikvanemale, hooldajale või eestkostjale tingimusel, et laps ja mõlemad vanemad või üksikvanem, hooldaja või eestkostja on rahvastikuregistri andmetel Keila linna elanikud olnud vähemalt jooksva aasta 1. jaanuarist enne lapse esmakordselt kooli minekut.“;
12) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kui jooksva aasta 1. jaanuari seisuga on rahvastikuregistri andmetel Keila linna elanikud laps ja üks vanem, on makstava toetuse suuruseks pool toetuse määrast.“;
13) paragrahvi 14 pealkirja muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Eestkostel oleva lapse toetus“;
14) paragrahvi 14 lõiget 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Toetust makstakse vanemliku hoolitsuseta alaealise lapse eestkostjale tingimusel, et laps on rahvastikuregistri andmetel Keila linna elanik.“;
15) paragrahvi 16 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
16) paragrahvi 17 lõiked 7 ja 8 tunnistatakse kehtetuks;
17) paragrahvi 24 lõiget 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Toetuste määrad jooksvaks eelarveaastaks kehtestab Keila linnavaolikogu linnaeelarve vastuvõtmisel.“.
(1) Keila Linnavolikogu 29. märtsi 2016 määrus nr 8 „Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenusele suunamise ja teenuse eest tasumise tingimused ja kord“ tunnistatakse kehtetuks.