text:
62010CJ0522
19. juuli 2012 ( *1 )
„Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus — Määrus (EÜ) nr 987/2009 — Artikli 44 lõige 2 — Vanaduspensioni õiguse analüüsimine — Teises liikmesriigis täitunud laste kasvatamise perioodide arvessevõtmine — Kohaldatavus — ELTL artikkel 21 — Kodanike vaba liikumine”
Kohtuasjas C-522/10,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Sozialgericht Würzburg’i (Saksamaa) 29. oktoobri 2010. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 9. novembril 2010, menetluses
Doris Reichel-Albert
Deutsche Rentenversicherung Nordbayern,
koosseisus: koja esimees K. Lenaerts, kohtunikud J. Malenovský, R. Silva de Lapuerta, G. Arestis ja D. Šváby (ettekandja),
kohtujurist: N. Jääskinen,
kohtusekretär: ametnik A. Impellizzeri,
arvestades kirjalikus menetluses ja 12. jaanuari 2012. aasta kohtuistungil esitatut,
Doris Reichel-Albert, esindaja: Rechtsanwalt J. Schwach,
Deutsche Rentenversicherung Nordbayern, esindaja: Direktor W. Willeke,
Saksamaa valitsus, esindajad: T. Henze ja J. Möller,
Austria valitsus, esindaja: C. Pesendorfer,
Euroopa Komisjon, esindajad: V. Kreuschitz ja M. van Hoof,
olles 1. märtsi 2012. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
Eelotsusetaotlus käsitleb seda, kuidas tõlgendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (ELT L 284, lk 1), artikli 44 lõiget 2.
Taotlus on esitatud Doris Reichel-Alberti ja Deutsche Rentenversicherung Nordbayerni (edaspidi „DRN”) vahelises kohtuvaidluses seoses viimati nimetatu keeldumisega arvestada D. Reichel-Alberti tulevase vanadusepensioni arvutamisel Belgias täitunud „laste kasvatamise perioode” ja „arvessevõetavaid perioode”.
Liidu õigusnormid
Määrus (EMÜ) nr 1408/71
Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, lk 2; ELT eriväljaanne 05/01, lk 35) artikli 13 lõige 2 sätestab reeglid kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramiseks selles valdkonnas. Nimetatud lõikes on märgitud, et neid reegleid kohaldades arvestatakse määruse artikleid 14–17, mis sisaldavad mitmesuguseid erireegleid.
Määruse artikli 13 lõike 2 punkt a sätestab:
„liikmesriigi territooriumil töötava isiku suhtes kehtivad selle riigi õigusaktid, seda ka juhul, kui ta elab teise liikmesriigi territooriumil või kui tema tööandjaks oleva ettevõtja või isiku registrisse kantud asukoht või peamine tegevuskoht asub teise liikmesriigi territooriumil”.
Määruse nr 1408/71 artikli 13 lõike 2 punkt f, mis lisati sellesse määrusesse nõukogu 25. juuni 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 2195/91, millega muudetakse määrust nr 1408/71 ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse nr 1408/71 rakendamise kord (EÜT L 206, lk 2), sätestab alates 29. juulist 1991:
„isik, kelle suhtes liikmesriigi õigusaktid ei ole enam kohaldatavad, ilma et teise liikmesriigi õigusaktid oleksid muutunud tema suhtes kohaldatavaks vastavalt mõnele eelmistes punktides sätestatud reeglile või vastavalt artiklites 14–17 ettenähtud erisätetele, allub oma elukohajärgse liikmesriigi õigusaktidele üksnes nimetatud õigusaktide sätete kohaselt.”
Määrus (EÜ) nr 883/2004
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (ELT L 166, lk 1; ELT eriväljaanne 05/05, lk 72; parandus ELT 2009, L 202, lk 90), mis jõustus 20. mail 2004, näeb ette siseriiklike sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise. Vastavalt selle määruse artiklile 91 kohaldatakse määrust alates rakendusmääruse, s.o määruse nr 987/2009 jõustumise kuupäevast ehk 1. maist 2010 ja see määrus asendab varasema regulatsiooni ning ajakohastab ja lihtsustab seda.
Määruse nr 883/2004 artikkel 87 „Üleminekusätted” näeb ette:
„1. Käesolevast määrusest tulenevad õigused ei kehti enne määruse kohaldamiskuupäeva.
2. Kõiki käesoleva määruse kohaldamiskuupäevale asjaomases liikmesriigis eelnenud aja jooksul liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioode ja vajaduse korral ka töötamis-, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise või elamisperioode võetakse arvesse hüvitiste saamise õiguse kindlaksmääramisel käesoleva määruse alusel.
3. Lõike 1 alusel kehtib käesolevast määrusest tulenev õigus ka siis, kui see on seotud enne selle kohaldamiskuupäeva asjaomases liikmesriigis tekkiva olukorraga.
Määrus nr 987/2009
Määrus nr 987/2009 kehtestab alusmääruse nr 883/2004 rakendamise korra vastavalt viimati nimetatud määruse artiklile 89.
Määruse nr 987/2009 artikkel 44 „Lapse kasvatamise aja arvessevõtmine” sätestab:
„1. Käesolevas artiklis tähendab „lapse kasvatamise aeg” perioodi, mis võetakse arvesse pensioni määramisel liikmesriigi pensioniseaduse alusel või mis annab lisapensioni sõnaselgelt väljendatud põhjusel, et isik on kasvatanud last, sõltumata nende perioodide arvutamiseks kasutatavast meetodist ja sellest, kas need omandatakse lapse kasvatamise ajal või kinnitatakse need tagasiulatuvalt.
2. Kui põhimääruse II jaotise kohaselt pädeva liikmesriigi õigusaktides ei võeta arvesse lapse kasvatamise perioodi, on selle liikmesriigi asutus, kelle õigusaktid olid vastavalt põhimääruse II jaotisele kohaldatavad asjaomase isiku suhtes sel põhjusel, et isik töötas või tegeles ettevõtlusega kuupäevani, mil nende õigusaktide alusel algas lapse kasvatamise periood, mida asjaomase lapse puhul arvesse võetakse, jätkuvalt kohustatud arvestama seda perioodi lapse kasvatamise perioodina tema kohaldatavate õigusaktide kohaselt, nagu oleks selline lapse kasvatamine toimunud tema territooriumil.
Sama määruse artikkel 93 „Üleminekusätted” on sõnastatud järgmiselt:
„Põhimääruse artiklit 87 kohaldatakse rakendusmäärusega hõlmatud olukordade suhtes.”
Saksamaa õigusnormid
Saksamaa õigusnormid näevad riikliku pensionikindlustussüsteemi puhul ette kaks laste kasvatamise aja arvessevõtmise viisi. Esimese viisi puhul käsitletakse laste kasvatamise aega (Kindererziehungszeiten) riiklikku pensionikindlustussüsteemi kohustuslike sissemaksete tegemise perioodina, mis võimaldab arvestada seda aega vanaduspensioni jaoks vajaliku pensioniõigusliku staaži arvutamisel. Teise viisi puhul lähtutakse arvessevõetavatest ajavahemikest (Berücksichtigungszeiten), mis ei anna mingeid pensioniõigusi, kuid need ajavahemikud arvatakse teatud juhtudel pensioniõigusliku staaži hulka, et tagada madalama teenimisvõimega isikute kaitse, ja neil arvessevõetavatel ajavahemikel on kasulik mõju mittesissemakselistele perioodidele omistatud väärtusele.
Saksamaa sotsiaalkindlustusseadustiku (Sozialgesetzbuch) kuuenda raamatu (edaspidi „SGB VI”) § 56 „Lapse kasvatamise aeg” sätestab:
„(1) Lapse kasvatamise aeg on lapse eest hoolitsemise aeg kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni. Lapse kasvatamise aeg võetakse arvesse ühel vanematest (esimese raamatu § 56 lõike 1 esimese lause punkt 3 ja lõike 3 punktid 2 ja 3), kui:
last kasvatas asjaomasel ajal see vanem;
lapse kasvatamine toimus Saksamaa Liitvabariigi territooriumil või on sellega võrdsustatud;
sellel vanemal ei ole arvessevõtmine välistatud.
(3) Lapse kasvatamine on toimunud Saksamaa Liitvabariigi territooriumil, kui last kasvatav vanem elas seal alaliselt koos lapsega. Lapse kasvatamine loetakse toimunuks Saksamaa Liitvabariigi territooriumil, kui last kasvatav vanem elas koos oma lapsega alaliselt välismaal ja tegi seal töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise tõttu lapse kasvatamise ajal või vahetult enne lapse sündi kohustuslikke sissemakseid. See kehtib ka abikaasade või kooselupartnerite ühise välismaal viibimise korral, kui last kasvatava vanema abikaasa või kooselupartner tegi selliseid kohustuslikke sissemakseid või ei teinud neid ainult seetõttu, et ta kuulus § 5 lõigetes 1 ja 4 loetletud isikute hulka või oli kohustuslikust kindlustusest vabastatud.
SGB VI § 57 „Arvessevõetavad ajavahemikud” sätestab:
„Samuti võetakse ühel vanemal arvesse lapse kasvatamise aega kuni lapse kümneaastaseks saamiseni, kui lapse kasvatamise aja arvessevõtmise tingimused on selle ajavahemiku osas täidetud. [...]”
Enne 1. jaanuari 1992 sündinud laste puhul vähendab SGB VI § 249 lapse kasvatamisega seotud sissemakseperioodi kolmelt aastalt 12 kuule.
Saksamaa kodanik D. Reichel-Albert töötas ja elas Saksamaal kuni 30. juunini 1980. Seejärel sai ta sellelt liikmesriigilt töötushüvitist, mille maksmine lõppes 10. oktoobril 1980.
D. Reichel-Albert elas 1. juulist 1980 kuni 30. juunini 1986 Belgias koos oma abikaasaga, kes töötas seal. Neil on kaks last, kes sündisid Belgias 25. mail 1981 ja 29. oktoobril 1984.
D. Reichel-Albert tegi alates 1. jaanuarist 1984 vabatahtlikult sissemakseid Saksamaa riiklikku pensionikindlustussüsteemi.
D. Reichel-Albert, tema abikaasa ja nende lapsed registreeriti 1. juulil 1986 ametlikult Saksamaa residentidena.
DRN jättis 2008. aasta 12. augusti ja 28. oktoobri otsustega rahuldamata D. Reichel-Alberti taotluse võtta arvesse ja arvata pensioniõigusliku staaži hulka laste kasvatamise aeg ja tema Belgias viibimise ajal täitunud „arvessevõetavad ajavahemikud”, põhjendades neid otsuseid asjaoluga, et lapsi kasvatati sel ajal välismaal. Laste kasvatamise ajana saab arvesse võtta üksnes perioode alates 1. juulist 1986, kui asjaomase perekonna elukohaks oli ametlikult uuesti Saksamaa. D. Reichel-Albert esitas 1. detsembril 2008 vaide, mille DRN jättis 29. jaanuari 2009. aasta otsusega rahuldamata.
DRN-i otsustest ilmneb, et ajal, kui D. Reichel-Albert elas Belgias, ei olnud jäänud püsima tema seos tööeluga Saksamaal ei tema enda töösuhte ega abikaasa töösuhte kaudu, kuna D. Reichel-Alberti töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise – millega on võrdsustatud töötuse periood – lõpukuupäeva ja lapse kasvatamise aja alguse vahele jääb pikem ajavahemik kui terve kalendrikuu.
D. Reichel-Albert esitas 13. veebruaril 2009 Sozialgericht Würzburgile kaebuse 29. jaanuaril 2009 tehtud otsuse peale, nõudes, et DRN võtaks tema esimese lapsega seoses arvesse ajavahemiku 25. maist 1981 kuni 30. juunini 1986 ja teise lapsega seoses ajavahemiku 29. oktoobrist 1984 kuni 30. juunini 1986. Oma kaebuse põhjendamiseks viitas ta 23. novembri 2000. aasta otsusele kohtuasjas C-135/99: Elsen (EKL 2000, lk I-10409) ja 7. veebruari 2002. aasta otsusele kohtuasjas C-28/00: Kauer (EKL 2002, lk I-1343) ning ta väitis, et asjaomasel ajavahemikul ei olnud ta Saksamaalt Belgiasse täielikult ära kolinud.
Sozialgericht Würzburg asus seisukohale, et SGB VI § 56 lõige 3 koostoimes määruse nr 987/2009 artikli 44 lõikega 2 ei võimalda võtta vaidlusaluseid laste kasvatamise perioode D. Reichel-Alberti puhul arvesse ei Saksamaal ega Belgias, kuna nende perioodide alguses ta ei töötanud ega tegutsenud füüsilisest isikust ettevõtjana, ning tema olukord on ebasoodsam seetõttu, et ta kasutas ELTL artikli 21 kohast õigust Euroopa Liidu territooriumil vabalt liikuda ja elukohta valida.
Neil asjaoludel otsustas Sozialgericht Würzburg menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
Kas [määruse nr 987/2009] artikli 44 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus siseriiklik õigusnorm, mille kohaselt tuleb lapse kasvatamise perioodi, mis on täitunud Euroopa Liidu mõnes teises liikmesriigis, lugeda samaväärseks lapse kasvatamise ajaga Saksamaal ainult juhul, kui last kasvatav vanem elas koos lapsega alaliselt välismaal ja tegi lapse kasvatamise ajal või vahetult enne lapse sündi kohustuslikke sissemakseid töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana või kui abikaasade või kooselupartnerite ühise välismaal viibimise ajal tegi last kasvatava vanema abikaasa või kooselupartner selliseid kohustuslikke sissemakseid või ei teinud neid ainult seetõttu, et ta kuulus SGB VI § 5 lõigetes 1 ja 4 loetletud isikute hulka või oli SGB VI § 6 kohaselt kohustuslikust kindlustusest vabastatud (SGB VI § 56 lõike 3 teine ja kolmas lause, § 57 ning § 249)?
Kas [määruse nr 987/2009] artikli 44 lõiget 2 tuleb selle sõnastusest laiemalt tõlgendada nii, et erandjuhul tuleb lapse kasvatamise aeg arvesse võtta ka siis, kui asjaomane isik ei tegutsenud töötajana ega füüsilisest isikust ettevõtjana, kui vastasel juhul jääb kõnealune aeg arvesse võtmata nii pädeva liikmesriigi kui ka teise liikmesriigi, kus oli asjaomase isiku alaline elukoht laste kasvatamise ajal, õigusnormide alusel?”
Sissejuhatavad märkused määruse nr 987/2009 artikli 44 ajalise kohaldatavuse kohta
Võttes arvesse põhikohtuasjas kõne all olevate faktide kronoloogiat, nagu see nähtub käesoleva otsuse punktidest 15–21, ja määruse nr 987/2009 jõustumise kuupäeva, on kõigepealt vaja kontrollida, kas määruse artikkel 44, mida eelotsusetaotluse esitanud kohus palub tõlgendada, on põhikohtuasjas kõne all olevatele faktidele ajaliselt kohaldatav.
Selle kohta nähtub väljakujunenud kohtupraktikast, et üldjuhul on õiguskindluse põhimõttega vastuolus määrata liidu õigusakti ajalise kehtivuse alguspunkt õigusakti enda avaldamisest varasemaks ajaks, välja arvatud erandjuhul, kui seda nõuab üldine huvi ja kui huvitatud isikute õiguspärase ootuse põhimõttest on nõuetekohaselt kinni peetud ning kui asjaomaste õigusnormide sõnastusest, eesmärgist või ülesehitusest tuleneb selgelt, et neil peab olema selline toime (vt selle kohta 19. märtsi 2009. aasta otsus kohtuasjas C-256/07: Mitsui & Co. Deutschland, EKL 2009, lk I-1951, punkt 32 ja seal viidatud kohtupraktika).
Määruse nr 987/2009 artiklis 97 nägi liidu seadusandja ette määruse jõustumise 1. mail 2010 ning ühtegi määruse põhjendust ega muud sätet ei saa tõlgendada nii, nagu püütaks määruse artikli 44 ajalise kehtivuse alguspunkti määrata selle õigusakti avaldamisest varasemaks ajaks. Vastupidi, määruse nr 883/2004 artikli 87 lõikest 1 – mida kohaldatakse määrusega nr 987/2009 hõlmatud olukordade suhtes vastavalt viimati nimetatud määruse artiklile 93 – nähtuvalt ei kehti määrusest tulenevad õigused enne määruse kohaldamiskuupäeva ehk 1. maid 2010.
Tuleb märkida samamoodi kui kohtujurist oma ettepaneku punktis 40, et ajal, kui DNR võttis vastu põhikohtuasjas vaidlustatud otsused, millega ta keeldus vaidlusaluseid lapse kasvatamise perioode arvesse võtmast, ei olnud määrus nr 987/2009 veel kohaldatav.
Järelikult ei ole määruse nr 987/2009 artikkel 44 põhikohtuasja faktilistele asjaoludele ajaliselt kohaldatav.
Seetõttu tuleb põhikohtuasja faktilistele asjaoludele kohaldada põhimõtteliselt niisuguseid liidu õigusnorme liikmesriikide sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimise valdkonnas nagu määruse nr 1408/71 sätted, mida tuleb tõlgendada lähtuvalt EL toimimise lepingu asjakohastest sätetest, eelkõige isikute vaba liikumist käsitlevatest sätetest, mida eelotsusetaotluse esitanud kohus oma otsuses mainib.
Kuna aga määrus nr 1408/71 ei kehtesta ühtegi konkreetset sätet, mis oleks pensionikindlustuse raames kohaldatav teises liikmesriigis täitunud lapse kasvatamise perioodide suhtes, tuleb eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimusi mõista selliselt, et sisuliselt soovitakse nendega kindlaks teha, kas niisuguses olukorras nagu põhikohtuasjas tuleb ELTL artiklit 21 tõlgendada nii, et isiku puhul, kes laste sündimise ajaks oli lõpetanud töötamise esimeses liikmesriigis ja asunud ajutiselt elama teise liikmesriiki, kus ta ei töötanud ega tegutsenud füüsilisest isikust ettevõtjana, kohustab see artikkel esimese liikmesriigi pädevat asutust võtma vanaduspensioni määramisel arvesse teises liikmesriigis täitunud lapse kasvatamise perioode, nagu oleksid need perioodid täitunud tema enda territooriumil.
Kaks eelotsuse küsimust
Esmalt on vaja kindlaks teha, kumma liikmesriigi õigusaktide järgi tuleb 1981. aasta ja 1986. aasta vahelist perioodi, mil põhikohtuasja kaebuse esitaja kasvatas Belgias oma lapsi, määratleda või tunnustada kui ajavahemikku, mida käsitatakse kindlustusperioodina, ning seejärel – eeldusel et kohaldatavaks osutuvad Saksa õigusaktid – hinnata, kas sellistes õigusaktides ette nähtud laste kasvatamise aja arvessevõtmise kord on ELTL artikliga 21 kooskõlas.
Kohaldatavate õigusaktide kohta märkis Saksamaa valitsus kohtuistungil õigesti, et õigus laste kasvatamise aja arvessevõtmisele saab põhineda üksnes selle liikmesriigi õigusnormidel, kelle õigusaktid olid asjassepuutuva isiku suhtes kohaldatavad lapse sündimise ajal.
Põhikohtuasjas nähtub toimikumaterjalidest, et D. Reichel-Albert elas, töötas ja tegi pensionikindlustuse makseid Saksamaal kuni 30. juunini 1980, asus seejärel elama Belgiasse, kus ta sai jätkuvalt töötushüvitist kuni 30. oktoobrini 1980 ja kus ta sünnitas kaks last, ning 1. juulil 1986 asus ta koos oma perekonnaga ametlikult elama jälle Saksamaale, kus ta jätkas regulaarset kutsealast tegevust.
Neil asjaoludel – isegi kui eeldada, et tuleks arvestada artikli 13 lõike 2 punkti f, mis lisati määrusesse nr 1408/71 määrusega nr 2195/91, s.o pärast nende perioodide täitumist, mille jooksul kasvatas D. Reichel-Albert Belgias oma lapsi – ei ole see säte põhikohtuasja olukorras asjassepuutuv lapse kasvatamise perioodide arvessevõtmisel pensionikindlustuse raames (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Kauer, punkt 31).
Kui isik on nagu D. Reichel-Albert töötanud ja kindlustusmakseid tasunud ainult ühes liikmesriigis nii enne kui ka pärast seda, kui ta üksnes perekondlikel põhjustel asus ajutiselt elama teise liikmesriiki, kus ta ei ole kunagi töötanud ega kindlustusmakseid tasunud, siis tuleb tunnustada piisava seose olemasolu laste kasvatamise perioodide ja esimesena nimetatud liikmesriigis kutsealase tegevuse tõttu täitunud kindlustusperioodide vahel (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Elsen, punktid 25–28, ja kohtuotsus Kauer, punkt 32). Pealegi palus D. Reichel-Albert nimelt nende kindlustusperioodide täitumise tõttu võtta DRN-il arvesse laste kasvatamise perioode tööalase karjääri katkemise ajal.
Seetõttu tuleb asuda seisukohale, et niisuguses olukorras nagu D. Reichel-Alberti olukord on kohaldatavad Saksa õigusaktid, ning mis puudutab pensionikindlustuse raames laste kasvatamise perioodide arvessevõtmist, siis ei saa pidada D. Reichel-Alberti suhtes neil perioodidel kohaldatavaks tema elukohaliikmesriigi õigusakte (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Elsen, punkt 28).
Mis puudutab laste kasvatamise perioodide arvessevõtmise korda, siis tuleb hinnata, kas ELTL artikliga 21 on kooskõlas sellised siseriiklikud sätted nagu SGB VI §-d 56 ja 57, mille kohaselt siis, kui liikmesriigi pädev asutus määrab vanaduspensioni, ei võeta erinevalt oma riigi territooriumil täitunud perioodidest arvesse väljaspool selle liikmesriigi territooriumi täitunud laste kasvatamise perioode, välja arvatud kui last kasvatav vanem elas koos oma lapsega alaliselt välismaal ja tegi seal töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise tõttu lapse kasvatamise ajal või vahetult enne lapse sündi kohustuslikke sissemakseid.
Selles osas on oluline meenutada, et kuigi liikmesriigid säilitavad pädevuse korraldada oma sotsiaalkindlustussüsteemi, peavad nad siiski selle pädevuse teostamisel järgima liidu õigust, ning eelkõige sätteid, mis käsitlevad ELTL artikliga 21 tagatud töötajate vaba liikumist (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Elsen, punkt 33, ja 1. aprilli 2008. aasta otsus kohtuasjas C-212/06: Gouvernement de la Communauté française ja gouvernement wallon, EKL 2008, lk I-1683, punkt 43).
Täpsemalt on Euroopa Kohus eespool viidatud kohtuotsuse Elsen punktis 34 seoses põhikohtuasjas kõne all olevatest sätetest varasema versiooniga juba sedastanud, et niisugused sätted panevad halvemasse olukorda liidu kodanikud, kes on kasutanud ELTL artikliga 21 tagatud õigust liikmesriikides vabalt liikuda ja elada.
Niisuguses olukorras nagu D. Reichel-Albertil viivad asjassepuutuvad sätted selleni, et kui lapsi kasvatav isik ei ole tasunud laste kasvatamise ajal või vahetult enne nende sündi kohustuslikke sissemakseid töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise alusel, kaotab ta pensioni suuruse kindlaksmääramisel õiguse laste kasvatamise perioodide arvessevõtmisele üksnes seetõttu, et ta asus ajutiselt elama teise liikmesriiki, kuigi ta selles teises liikmesriigis ei töötanud ega tegutsenud füüsilisest isikust ettevõtjana.
Kirjeldatud juhul koheldakse seda isikut liikmesriigis, mille kodanik ta on, ebasoodsamalt kui siis, kui ta ei oleks kasutanud aluslepinguga antud liikumisvõimalusi (vt 21. juuli 2011. aasta otsus kohtuasjas C-503/09: Stewart, EKL 2011, lk I-6497, punkt 83 ja seal viidatud kohtupraktika).
Siseriiklikud õigusnormid, mis seavad teatud kodanikud ebasoodsamasse olukorda pelgalt asjaolu tõttu, et nad on kasutanud oma vabadust liikuda ja elada teises liikmesriigis, toovad seeläbi kaasa ebavõrdse kohtlemise, mis on vastuolus liidu kodaniku staatuse aluseks olevate põhimõtetega ehk seaduse ees võrdse kohtlemisega liikumisvabaduse kasutamisel (9. novembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C-520/04: Turpeinen, EKL 2006, lk I-10685, punkt 22).
Pealegi ei ole asjaomane liikmesriik tõendanud ega isegi väitnud, et niisugust õigusakti, nagu on kõne all põhikohtuasjas, võiks pidada õigustatuks objektiivsetel kaalutlustel ja proportsionaalseks siseriikliku õigusega taotletava legitiimse eesmärgi suhtes (vt selle kohta 12. mai 2011. aasta otsus kohtuasjas C-391/09: Runevič-Vardyn ja Wardyn, EKL 2011, lk I-3787, punkt 83 ja seal viidatud kohtupraktika).
Järelikult tuleb asuda seisukohale, et niisuguses kontekstis nagu põhikohtuasjas on ELTL artikliga 21 vastuolus välistada väljaspool riigi territooriumi täitunud laste kasvatamise perioodide arvessevõtmist, nagu näevad ette SGB VI §-d 56 ja 57.
Seetõttu tuleb eeltoodud kaalutlusi arvesse võttes vastata esitatud küsimustele, et niisuguses olukorras nagu põhikohtuasjas tuleb ELTL artiklit 21 tõlgendada nii, et isiku puhul, kes tegeles kutsealase tegevusega vaid esimeses liikmesriigis ning oli laste sündimise ajaks töötamise ajutiselt lõpetanud ja asunud üksnes perekondlikel põhjustel elama teise liikmesriiki, kohustab see artikkel esimese liikmesriigi pädevat asutust võtma vanaduspensioni määramisel arvesse teises liikmesriigis täitunud lapse kasvatamise perioode, nagu oleksid need perioodid täitunud tema enda territooriumil.
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Niisuguses olukorras nagu põhikohtuasjas tuleb ELTL artiklit 21 tõlgendada nii, et isiku puhul, kes tegeles kutsealase tegevusega vaid esimeses liikmesriigis ning oli laste sündimise ajaks töötamise ajutiselt lõpetanud ja asunud üksnes perekondlikel põhjustel elama teise liikmesriiki, kohustab see artikkel esimese liikmesriigi pädevat asutust võtma vanaduspensioni määramisel arvesse teises liikmesriigis täitunud lapse kasvatamise perioode, nagu oleksid need perioodid täitunud tema enda territooriumil.
( *1 )	Kohtumenetluse keel: saksa.

matches:
§ 56
§ 56
§ 5
§ 57
§ 249
§ 56
§ 5
§ 6
§ 56
§ 57
§ 249
kohus
kohus
Kohus


Võlanõustamisteenuse korraldamine – Riigi Teataja
Võlanõustamisteenuse korraldamine
Võlanõustamisteenuse korraldamine - sisukord
§ 2 Võlanõustamisteenuse kirjeldus
§ 3 Teenuse taotluse menetlemine
§ 5 Järelvalve ja arvestuse pidamine
RT IV, 31.01.2019, 65
Vastu võetud 30.01.2019 nr 3
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 15 p 2, sotsiaalhoolekande seaduse § 5 lg 1 ja § 14 lg 1 alusel.
Määrusega sätestatakse Kuusalu Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) poolt korraldatava võlanõustamisteenuse tingimused ja kord.
§ 2. Võlanõustamisteenuse kirjeldus
(1) Võlanõustamisteenus (edaspidi: teenus) on sotsiaalteenus, mille eesmärk on abistada isikut tema varalise olukorra kindlakstegemisel, võlausaldajaga läbirääkimiste pidamisel ja nõuete rahuldamisel, vältida uute võlgnevuste tekkimist toimetulekuvõime parandamise kaudu ning lahendada muid võlgnevusega seotud probleeme. Teenus hõlmab isiku nõustamist, juhendamist ja edasiste võlgade tekkimise ennetamisega seonduvaid toiminguid.
(2) Teenuse sihtgrupiks on võlaprobleemidega isikud, samuti need, kellel on võlgnevuse tekkimise oht ning kes pole võimelised iseseisvalt tekkinud (tekkivaid) rahalisi kohustusi täitma. Võlgnevuse tekkimise ohtu isikule hinnatakse lähtudes konkreetsest olukorrast, millesse isik või perekond on sattunud.
(3) Teenust korraldatakse abivajava isiku või tema seadusliku esindaja nõusolekul.
§ 3. Teenuse taotluse menetlemine
(1) Teenust vajav isik esitab vallavalitsusele kirjaliku taotluse teenuse saamiseks, milles märgitakse teenust vajava isiku:
4) sissetulek ja varaline seis, sh võlgnevused;
5) kinnitus andmete õigsuse kohta ning nõusolek andmete kontrollimiseks ja töötlemiseks.
(2) Vallavalitsuse sotsiaalvaldkonna ametnik hindab abi saamiseks pöördunud isiku abivajadust.
(3) Sotsiaalvaldkonna ametnik võib teenuse taotleja olukorra hindamiseks teha päringuid perekondliku, tervisliku ja majandusliku seisundi välja selgitamiseks ning vajadusel nõuda täiendavaid dokumente.
(4) Teenuse osutamise sagedus ja kestus sõltuvad teenuse vajaduse hindamise tulemustest.
(5) Otsuse teenuse korraldamise või sellest keeldumise kohta teeb vallavalitsus 10 tööpäeva jooksul taotluse ja vajalike lisadokumentide vallavalitsuse dokumendiregistris registreerimisest või vastavate asjaolude teadasaamisest arvates.
(6) Vallavalitsus võib jätta teenuse taotluse rahuldamata, kui:
1) taotleja on teadlikult esitanud valeandmed;
2) vajaduse hindamisest ei tulene teenuse vajalikkus.
Teenus on sihtgrupile tasuta ja teenuse osutamise kulud kaetakse Kuusalu valla eelarvest.
§ 5. Järelvalve ja arvestuse pidamine
(1) Järelevalvet teenuse osutamise üle teostatakse vastavalt sotsiaalhoolekande seaduse sätetele.
(2) Teenuse korraldamise ja teenuse osutamise üle arvestuse pidamise, teenuse saajatelt ja teenuse osutajatelt tagasiside kogumise ning teenuse kasutamise kohta andmete sisestamise eest sotsiaalteenuste ja –toetuste andmeregistrisse STAR vastutab sotsiaalvaldkonna ametnik.
Teenuse korraldamise või sellest keeldumise otsusega seotud vaiet on õigus esitada vastavalt sotsiaalhoolekande seaduses ja haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.
Margus Soom


text:
Loosung aprill 2016
APRILL KUU LOOSUNG: Teie aga olete "valitud sugu, kuninglik preesterkond, püha rahvas, omandrahvas, et te kuulutaksite tema kiidetavust", kes teid on kutsunud pimedusest oma imelisse valgusse. 1Pt 2,9
1. Reede Sind, Issand, ma ülistan, sest sa oled mind toonud välja hädast. Ps 30,2 Sest otsekui meil on küllaga Kristuse kannatusi, nõnda on meil küllaga ka julgustust Kristuse kaudu. 2Kr 1,5 Kristus ei nõua meilt midagi sellist, mille täitmiseks Ta ise jõudu ei anna. Osvald Tärk 1Kr 5,6b-8; 1Pt 1,22-2,3
2. Laupäev Jääge vaikseks ja teadke, et mina olen Jumal! Ps 46,11 Ja Jeesus ütles neile: "Tulge omaette üksildasse paika ja puhake pisut!", sest tulijaid ja minejaid oli palju ja neil polnud parajat aega süüagi. Mk 6,31 Ma jätan oma ekslevad mõtted ja annan ennast Sinule, Issand. Vajun Sinusse nagu suurde kätte. Jörg Zink 2Tm 2,8-13; 1Pt 2,4-10
2. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (QUASIMODOGENITI) Kiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist. 1Pt 1,3 Jh 20,19-29; Js 40,26-31; Ps 122 Jutlus: 1Pt 1,3-9
3. Pühapäev Issand on meie kohtumõistja, Issand on meie käsuandja, Issand on meie kuningas, tema päästab meid. Js 33,22 Aga ustav on Issand, kes teid kinnitab ja kurja eest hoiab. 2Ts 3,3 Ärgem unustagem, et mitte keegi teine ei võta meid nii tõsiselt kui Jumal. Mitte keegi teine ei kaitse meid nii nagu Tema. Isegi kui meie Teda ei märka, on Tema meid märganud. Joosep Tammo
4. Esmaspäev Nõnda nagu ma valvasin neid, et kitkuda ja maha kiskuda, purustada, nõnda ma valvan neid, et üles ehitada ja istutada, ütleb Issand. Jr 31,28 Paulus kirjutab: Mina istutasin, Apollos kastis, kuid Jumal laskis kasvada. 1Kr 3,6-7 Meie hinge vara, hilja püha seemet külvad Sa, tahad, et me kannaks vilja usus armastusega; ise kasvatad ja kastad sõnaseemet Vaimuga, hoiad teda armuga, mis on langend, üles tõstad. Sellepärast tänuga kummardab Sind ilmamaa. KLPR 391:3. Georg Kiviste 1Ms 32,22b-32; 1Pt 2,11-17
5. Teisipäev Issand on mind päästnud, seepärast laulgem ja mängigem Issanda kojas! Js 38,20 Aga tänu olgu Jumalale, kes meile võidu annab meie Issanda Jeesuse Kristuse läbi! 1Kr 15,57 Jumal juhib maailma nii imelisel viisil, et seal, kus arvatakse olevat surm ja kurat, seal on Ta kõige lähemal. Martin Luther Ii 42,7-13(14-17); 1Pt 2,18-25
6. Kolmapäev Issanda Jumala Vaim on mind läkitanud trööstima kõiki leinajaid. Js 61,1.2 Kui Jeesus nädala esimesel päeval vara oli üles tõusnud, näitas ta end esmalt Maarja Magdaleenale, kellest ta oli seitse kurja vaimu välja ajanud, ja too läks ja kuulutas neile, kes olid tulnud koos temaga, kui nad leinasid ja nutsid. Mk 16,9-10 Halleluuja, haud on tühi! Ära leina asjata, vaid sa silmad kuivaks pühi rääkimata rõõmuga, sest et tõusnud on su Looja. Jeesus elab, halleluuja! KLPR 102:2. Jaan Bergmann Js 66,6-13; 1Pt 3,1-7
7. Neljapäev Kogu päeva me kiidame Jumalat ning tahame su nime tänada igavesti. Sela. Ps 44,9 Psalmide, hümnide ja vaimulike lauludega laulge kogu südamest tänulikult Jumalale! Kl 3,16 Tänu, mille täna annan, liiga vaeselt kõlab ta. Sinu arm mind siiski kannab, kannab ilma tänuta. Kui kord maine maha jäänud, poolikusest täius saanud - vahest seal Su rahvaga laulan laulu parema. Arved Paul Jh 17,9-19; 1Pt 3,8-12
8. Reede Ja Issand ise käib su ees, tema on sinuga, tema ei lahku sinust ega jäta sind maha. Ära karda ega kohku! 5Ms 31,8 Sest ma olen veendunud, et ei surm ega elu, ei inglid ega peainglid, ei praegused ega tulevased väed ei suuda meid lahutada Jumala armastusest, mis on Kristuses Jeesuses, meie Issandas. Rm 8,38.39 Lähemale, kui Jumal on tulnud inimesele Jeesuses Kristuses, Ta enam tulla ei saa. Osvald Tärk 1Pt 2,1-10; 1Pt 3,13-17
9. Laupäev Kogudustes ma kiidan sind, Issand! Ps 26,12 Nad viibisid päevast päeva ühel meelel pühakojas, murdsid leiba kodudes ja võtsid rooga juubeldades ning siira südamega, kiites Jumalat. Ap 2,46-47 Ristimine on see tee, mis viib meid nähtavasse kristlikku osalusse. Kui te pole ristitud, peaksite paluma koguduse õpetajat end ristimiseks ette valmistada. Seejärel laske end otsekohe kristlaste ühendusse kaasa tõmmata. Teile võib paljugi tunduda imelik, kuid ärge jääge kõrvaltvaatajaks. Pühapäevane kirikus- või palvelaskäimine on kristlase kindel kohus ning peaaegu iga ristiusu kirik nõustub, et armulaud või pühaõhtusöömaaeg on keskne talitus, mille on loonud Kristus mälestamaks koguduses Tema surma. John Stott Ap 8,26-39; 1Pt 3,18-22
3. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (MISERICORDIAS DOMINI) Kristus ütleb: Mina olen hea karjane. Minu lambad kuulevad minu häält ja mina tunnen neid ja nad järgnevad mulle ning ma annan neile igavese elu. Jh 10,11.27.28 Jh 10,11-16(27-30); Hs 34,1-2(3-9)10-16.31; Ps 136 Jutlus: 1Pt 2,21b-25
10. Pühapäev Ainsatki sõna ei ole langenud tühja kõigist ta headest sõnadest, mis ta oma sulase Moosese läbi on rääkinud. 1Kn 8,56 Ustav on see, kes teid kutsub; küll tema teebki seda. 1Ts 5,24 Usk on sügav usaldus, et Jumala armastus on vägevam kõigist maailma anonüümsetest jõududest, ja et see armastus võib meid muuta pimeduseohvritest valguseteenijaiks. Henri Nouwen
11. Esmaspäev Tooge kõik kümnis täies mõõdus varaaita, et mu kojas oleks toitu, ja proovige mind ometi sellega, ütleb vägede Issand. Tõesti, ma avan teile taevaluugid ja kallan teile õnnistust küllastuseni. Ml 3,10 Aga see on nii: kes kasinasti külvab, see ka lõikab kasinasti, ja kes rohkesti külvab, see ka lõikab rohkesti. 2Kr 9,6 Mitte kellelegi meist ei ole antud nii vähe, et me seda ei saaks kasutada Sinu riigi töös. Ove Sander Jh 10,1-10; 1Pt 4,1-11
12. Teisipäev Vaata, tema on see, kes valmistab mäed ja loob tuule, kes ilmutab inimesele oma mõtteid. Am 4,13 Jeesus ütles: Taeva palge üle otsustada te oskate, aegade tunnustähtede üle aga ei suuda? Mt 16,3 Jumala looming - kõrged mäed ja suured ookeanid - räägivad meile sellest, kui suur on Tema ja kui väikesed oleme meie. Ja siiski julgeme aina suruda oma tahte Jumala tahte vastu ja tõsta mässu kõikvõimsa Looja, Jumala vastu. Oleme kaotanud õige mõõdutunde. Jumala suur loomistöö tahab seda meile õpetada. See kutsub meid kogu oma olemusega kummarduma Jumala ette, paluma Teda ja usaldama Temale oma tahte. Isa tahe on parim, see on armastus. Ema Basilea Schlink Mt 9,35-10,1(2-4)5-7; 1Pt 4,12-19
13. Kolmapäev Jumalas on rõõmus meie süda ja me loodame tema püha nime peale. Ps 33,21 Pange oma lootus armule, mida teile pakutakse Jeesuse Kristuse ilmumises. 1Pt 1,13 Kui on Jeesus sinuga, siis saad rahu maitsta. Jeesus võtab armuga vaenu eest sind kaitsta. Tema peale looda sa, ära lootes väsi! Usu, siis sind aitab Ta, kindel on Ta käsi. KLPR 436:2. Tundmatu autor Jh 17,20-26; 1Pt 5,1-7
14. Neljapäev See rahvas ligineb mulle suuga ja austab mind huultega, aga ta süda on minust kaugel. Js 29,13 Jeesus ütleb: Kes iganes teeb Jumala tahtmist, see on mu vend ja õde ja ema. Mk 3,35 Oh, Jeesus, oma vaimuväes meid aita tööriistaks olla Sinu võimsas käes, Su tahtmist üksnes igal ajal täita ja käia alanduses Sinu ees. Täis julgust, võitlusvaimustust meid saada Su riigi tööle, Kõrge Kuningas, et võime kõikumatult kindlaks jääda ka siis, kui vaenlane on mässamas. KLPR 246:2. A. Vilman Ef 4,(8-10)11-16; 1Pt 5,8-14
15. Reede Issand, teie Jumal, on armuline ja halastaja, ja ta ei pööra teilt oma palet, kui te pöördute tagasi tema juurde. 2Aj 30,9 Parandage siis meelt ja pöörduge, et teie patud kustutataks, nii et Issandalt tuleksid kosumisajad. Ap 3,19-20 Mis juhtub, kui teen pattu? Kas kaotan siis Jumala perekonna ega ole enam Jumala laps? Ei. Võtke võrdluseks inimeste perekond. Poeg on solvavalt jäme oma vanemate vastu, kodu kohale kogunevad pilved. Õhkkond on täis pinget. Isa ja poeg isegi ei räägi enam teineteisega. Mis juhtus? Kas poeg ei olegi enam poeg? On ikka. Nende sugulusside pole muutunud, see on sõprusside, mis on katkenud. Sugulusside pärineb sünnihetkest, sõprusside rajaneb käitumisele. Niipea kui poeg palub andeks, saabki ta andeks. Ning andestus taastab sõpruse osaduse. John Stott Mt 26,30-35; 1Kr 1,1-9
16. Laupäev Sina, Issand, ära ole kaugel, mu vägi, tõtta mulle appi! Ps 22,20 Kui pime kuulis, et Jeesus Naatsaretlane on seal, hakkas ta karjuma: "Jeesus, Taaveti Poeg, halasta minu peale!" Ja paljud sõitlesid teda, et ta vaikiks, tema aga karjus veelgi enam: "Taaveti Poeg, halasta minu peale!" Mk 10,47-48 Luba mind Su ligi tulla, armas taeva Kuningas, et Su Poja risti alla elukoorma panna saaks! Seal on lepitust, on õnne, seal jääb süda rahule. Ei seal enam vaeva tunne, kes on leidnud elutee. KLPR 339:2. Jaan Lattik Jh 14,1-6; 1Kr 1,10-17
4. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (JUBILATE) Kui keegi on Kristuses, siis ta on uus loodu, vana on möödunud, vaata, uus on sündinud. 2Kr 5,17 Jh 15,1-8; 1Ms 1,1-4a.26-31;2, 1-4a; Ps 96 Jutlus: 1Jh 5,1-4
17. Pühapäev Mina hõiskan hommikul sinu heldusest; sest sa oled mulle kindlaks kaitsjaks, pelgupaigaks mu kitsikuse päeval. Ps 59,17 Kiidetud olgu Jumal ja meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, halastuse Isa ja kõige julgustuse Jumal! 2Kr 1,3 Siin usaldust vajan, ei ahastus aita, ei ise ma elule hoida end saa. Vaid Temas võin tänase kartuse võita, kes Issandaks homsele päevale ka. Arved Paul
18. Esmaspäev Taeva Jumal püstitab kuningriigi, mis jääb igavesti hävitamatuks. Tn 2,44 Nägija Johannes kirjutab: Ja ma kuulsin suurt häält taevast hüüdvat: "Nüüd on käes pääste ja vägi ning meie Jumala kuningriik ning tema Kristuse meelevald." Ilm 12,10 Kui Jeesus üles tõusnud on suure auga, siis surma paelust päästet´ sa oled Temaga. Kes võib veel kaebust tõsta, sind, võlglast, hukka mõista? Su Jeesus maksis kõik! ULR 206:3. Friedrich Adolf lampe Rm 1,18-25; 1Kr 1,18-25
19. Teisipäev Issand on hea, tema heldus kestab igavesti ja tema ustavus põlvest põlve. Ps 100,5 Jumal on meid on enesega Kristuse läbi lepitanud. 2Kr 5,18 Elava Jumala kaitse olgu sinuga, armastava Kristuse kaitse olgu sinuga, Püha Vaimu kaitse olgu sinuga igal sinu elupäeva ööl sind aitamas ja hoidmas, sinu elu igal päeval ja ööl. Keldi palve 2Kr 5,11-18; 1Kr 1,26-31
20. Kolmapäev SPöörduge minu juurde, ütleb vägede Issand, siis ma pöördun teie juurde, ütleb vägede Issand! Sk 1,3 Issand on teie vastu pikameelne, sest ta ei taha, et keegi hukkuks, vaid et kõik jõuaksid meeleparandusele. 2Pt 3,9 Püha ja õige Jumal, me tunnistame Sinule üles, et me oleme sagedasti Sinu vastu pattu teinud ja Sinu nuhtluse ära teeninud. Me teame aga, et Sinu halastus on palju suurem kui kogu maailma patt, seepärast palume Sind alandlikult: ole meile armuline ja ära arva meile patte mitte süüks, vaid anna armu, et õiget meeleparanduse vilja kanname, Sinule meelepärases pühitsuses ja õiguses Sind teenime ja õndsaks saame - Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi. Agenda palve Jh 8,31-36; 1Kr 2,1-5
21. Neljapäev Pane mind tähele, mu rahvas, mu hõimud, kuulake mind! Sest minult lähtub Seadus ja mu õigus rahvaile valguseks. Js 51,4 See on hea ja meeldiv Jumala, meie Päästja silmis, kes tahab, et kõik inimesed pääseksid ja tuleksid tõe tundmisele. 1Tm 2,3-4 Kristlik elu on perekondlik olemine, kus lapsed rõõmustavad sõprusest oma Isaga ja üksteisega. Kuid ärge uskuge hetkekski, et see minetab kristlase vastutuse. Kristlased ei ole kitsarinnaline ennast imetlev kildkond, keda keegi peale nende endi ei huvitagi. Vastupidi, iga kristlane peab olema sügavalt huvitatud oma kaasinimese käekäigust. Teenida neid igal võimalikul viisil on kristlase kutsumuse üks osa. John Stott Rm 8,7-11; 1Kr 2,6-16
22. Reede Mina olen see, kelle käed võlvisid taeva ja ma käsutasin kõiki tema vägesid. Js 45,12 Suured ja imelised on sinu teod, Issand Jumal, Kõigeväeline! Ilm 15,3 Suur Jumal, Sinu halastus on igal päeval, aastal uus, ei Sinu heldus lõpe. Sest saanud osa väljal taim, lind tunnetab kui suur Su arm, Sind austab inimene. Maailm Sulle tänu annab, et hoolt kannad väsimata. Sinu arm on arvamata! KLPR 390:1. Jaan Muru Jh 19,1-7; 1Kr 3,1-4
23. Laupäev Vihkamine õhutab riidu, aga armastus katab kinni kõik üleastumised. Õp 10,12 Armastus on pika meelega, armastus hellitab, ta ei ole kade, armastus ei kelgi ega hoople, ta ei käitu näotult, ta ei otsi omakasu, ta ei ärritu. Ta ei jäta meelde paha, tal ei ole rõõmu ülekohtust, aga ta rõõmustab tõe üle. 1Kr 13,4-6 Meie oht on, et nõuame kas tõde või armastust, mitte aga mõlemaid koos. Osvald Tärk Ilm 22,1-5; 1Kr 3,5-8
5. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (CANTATE) Laulge Issandale uus laul, sest ta on teinud imetegusid. Ps 98,1 Mt 11,25-30; Js 12,1-6; Ps 149 Jutlus: Kl 3,12-17
24. Pühapäev Nad tulevad nuttes, aga ma viin nad veeojade äärde tasasel teel, kus nad ei komista; sest ma olen Iisraeli Isa. Jr 31,9 Nüüd on teilgi muretsemist, aga kui ma näen teid jälle, on teie süda rõõmus ja keegi ei võta teie rõõmu teilt ära. Jh 16,22 Ülestõusnud ja elav Jeesus tõi jüngrite eluhoiakusse muutuse: jüngrid said rõõmsaks, kui nad Jeesust nägid. Rahu ja rõõm ei olnud määratud ainult jüngritele. see on varandus kõikidele inimestele. Kõik pidid sellest teada saama. Seepärast annabki Jeesus jüngritele ülesande: nagu Isa on läkitanud mind, nõnda läkitan mina teid. Albert Soosaar
25. Esmaspäev Tuletage meelde endisi asju muistsest ajast, sest mina olen Jumal ja kedagi teist ei ole. Js 46,9 Meie jaoks on ometi ainult üks Jumal, Isa, kellest on kõik asjad, ja meie tema juurde teel, ning üks Issand, Jeesus Kristus, kelle läbi on kõik, ja ka meie tema läbi. 1Kr 8,6 Püha, püha, püha! Kõigekõrgem Jumal, kiidavad Sind maad ja mered ja Su kogudus. Püha, püha, püha! Armurikas Jumal, Sulle, Kolmainus, au ja ülistus! KLPR 142:4. Reginald Heber Õp 8,23-32; 1Kr 3,9-17
26. Teisipäev Eks tema näe mu teed ja loe kõiki mu samme? Ii 31,4 Ükski loodu ei ole tema ees nähtamatu, vaid kõik on alasti ja paljastatud tema silma ees - tema ees, kellele meil tuleb aru anda. Hb 4,13 Issand, Sina näed ja tead minust kõike, mul pole saladusi Sinu ees. Kui tahaksin Sinu eest põgeneda, siis oleks Sinu kõikenägev silm mulle painavaks tõsiasjaks. Täna aga, Sinu halastust ülistades, tunnistan: see, et näed ja tead kõike, on saanud mulle suureks rõõmuks, lootuseks ja vabaduseks! Olen nüüd ju Sinu varju all ning Su õnnistav käsi ulatub minus kõikjale. Võtan Su käe vastu! Marcus Hermen 1Sm 16,14-23; 1Kr 3,18-23
27. Kolmapäev Kus on palju unenägusid ja palju sõnu, seal on ka palju tühisust. Aga sina karda Jumalat! Kg 5,6 Rumalatest vaidlemistest ja arutlustest sugupuude üle ning riiust ja seadusetülidest hoidu kaugele, sest need on kasutud ja tühised. Tt 3,9 Su rahu, Issand, ehib ka koguduse teed. Ta Sinu rahvast juhib - neist rahunõudjad teeb. Ei lõhu vaenu vägi, riid, väiklus mõistmatu. Su rahu on kui jõgi - lai, sügav, otsatu. KLPR 463:3. Arved Paul Rm 15,14-21; 1Kr 4,1-5
28. Neljapäev Mina olen vilets ja vaene, aga Issand mõtleb mu peale! Ps 40,18 Jeesus murdis leivad ning andis jüngrite kätte, et nad viiksid need rahvale, ning jagas ka need kaks kala kõigile. Ja kõik sõid ja said kõhud täis. Mk 6,41-42 Anna, Jumal, oma tarkuse Vaimu meile, et me Sinu armu imesid ei alavääristaks, otsides neis seost mingi juhuslikkusega ega loeks neid mõne erakordse anniga varustatud inimese teeneks, vaid mõistaksime selles näha Sinu heldust ja ainult Sind selle eest tänada. Harri Haamer 1Kr 14,6-9.15-19; 1Kr 4,6-13
29. Reede Jumal ütleb: Mina ei riidle mitte igavesti ega ole jäädavalt vihane. Js 57,16 Jumal on meid päästnud ja kutsunud püha kutsega, mitte meie tegude järgi, vaid omaenese kavatsuse ja armu järgi, mis meile on antud Kristuses Jeesuses. 2Tm 1,9 Ometi jääb ka kõige õiglasem inimene Jumala palge ees kord hätta. Sellepärast on meile nii oluline Jumala arm, Kristuse õigus ja lunastustöö! Siin kohtume armastusega, mis on igasuguse õigluse viimne allikas. Joosep Tammo Ilm 5,6-14; 1Kr 4,14-21
30. Laupäev Ta hoidis oma rahvast nagu oma silmatera. 5Ms 32,10 Ja me oleme tunnetanud ja uskunud armastust, mis Jumalal on meie vastu. 1Jh 4,16 Jäta meile oma Püha Vaimu osadus. Üksnes Vaimus on meie süda tundlik ja käsi abistav kannatajale. Issand, kasuta meid, et meie kaudu võiksid paljud kogeda Sinu armastust. Ove Sander Jh 6,(60-62)63-69; 1Kr 5,1-8
06.46 20.05
06.41 20.10
06.38 20.12
06.32 20.17
noorkuu 14.24
06.29 20.19
06.26 20.22
06.23 20.24
06.20 20.26
06.17 20.29
06.14 20.31
06.11 20.34
I_veerand 06.59
06.08 20.36
06.05 20.38
06.03 20.41
05.57 20.46
05.54 20.48
05.51 20.50
05.48 20.53
täiskuu 08.24
05.45 20.55
05.43 20.58
05.40 21.00
05.37 21.02
05.34 21.05
05.31 21.07
05.26 21.12
viimane_veerand 06.29
05.23 21.14

matches:
Ps 30
Ps 46
Ps 122
Ps 44
Ps 26
kohus
Ps 136
Ps 33
Ps 22
Ps 96
Ps 59
Ps 100
Ps 98
Ps 149
Ps 40


Llekraani müük black friday iphone 8 plus best buy - Black friday wine tasting veovõlli otsa vahetuse hind
Llekraani müük black friday iphone 8 plus best buy. maa müük tallinnas google pixel 3 xl black friday deals
Külmkapi müük paneelide müük.Roosi lok kathayen hindi book black rahvusvaheline juhiluba müük hind
Black friday fights 2020 compilation black friday madness images.Gopro hero 7 black black friday uk süntesaatorite müük tartus.Lõunapakkumised tartu samsung galaxy s6 hind.Ipad pro 9 7 hind bensiini pixel 2 müük.Veoteenuse kilomeetri hind osta ps4 pelejä.Kana hindi in tagalog gaasi hind tanklates.Krokodilli liha müük viimase hetke reisipakkumised kõik hinnas.Purjelaudade müük alibaba black friday sales.Priimus müük messingi hind.Aeroc ploki hind osta imac osamaksulla.Odav kosmeetika e movie pood dobermanni kutsikad müük 2020.Veoautorehvide müük röntgen hind.Black friday 2020 rocca al mare best black friday deals 2020 makeup Horizon zero south dawn müüa rapsi hind 2020.Pärandvara mäng müügi tulumaks veoautode müük rootsis Kust osta bitcoini audi punane müükMopeedautode müük soomes nne rudi hind õõnespaneelid hind auto müügi stockmann tallinn allahindlus akvaariumi filter müük tulumaks.katie hinde facebook stockholm dieet hindi
Ciarán hinds wife iphone mark hinds american family insurance
Black friday deals worldwide iphone shipping klick allahindluse kood.Hakkapeliitta 7 osta black friday date france
Jura j6 elektri boiler müük akutrelli akude müük hind diagnostikaseadme müük Barbora sooduskood hindi movie akira 2020Black friday deals on gaming computer parts raadiote müük tartus migatronic müük kaevu puurimine kingitus juludeks mehele hk vesi soojuspumpade hinnad hind.universaalne katalüsaator hind õiglase kaubanduse märk Riidevärvi müük pampers hindi meaning.Kaaliumpermanganaat müük border collie sitting on hind legs.Samsung best gear 2 müük http www kingitus ee lisainfo.Puksiir müük autode müük kingitused beebile.Katuse remont hind liiva müük hind.Telk müük keskküte hind.Süstalde müük batuut müük tallinn.Relvakappide müük dna test kya hai hindi.Turismimessi pakkumised 2020 jawa 634 müük.Xiaomi redmi 4a osta alex and alexa black friday.Ciarán hinds movies selver soodustused.Tuulekasti plus ehitus hind hind kinolar uzbek tilida.Original black friday website seesamiseemned müük.Pulsikellade müük tartus mecard müük.Odav mänguriarvuti millist televiisorit osta Küttepuude ruumi hind macy's black friday best 2020 perfume.Meniski operatsiooni hind black friday 2020 ps4 games uk.Headphones black friday 2020 kus osta mms.Danske best bank aktsia magamiskoti müük.Laulupidu pileti hind gta 5 ostatnia misja zyczenie smierci.Põhivara müük kanne odav linoleum.Butterfly knife müük eestis telefoni laadija müük.Poola eterniidi hinnad toote kvaliteedi hindamine.Qatar airways black friday deals sisekujundaja töötunni hind.Viks ratta hind id kaardi hind.Kasutatud pulmakleitide müük söegrill müük.Best black friday deals amazon lego hindi dubbed movie download.Nibe f1255 12 hind garmin kellad müük.Garaaziukse automaatika hind müüa batuut
Projektori müük abort meaning in hindi.Safran maitseaine hind milline tasakaaluliikur osta.Roomajad müük osb plaadi hind.Golfi varustuse müük oneplus black friday offer.Naji osta eh na3am bmx müük eestis.Osta battlefield 5 osta mac.Odav kasutatud mööbel tallinnas samsung gear s4 hind.Black friday 2020 tv deals sam's club väikebusside müük.Scandikids sooduskood kuidas osta korter ilma sissemakseta.Prussi tihu hind samsung galaxy plus s3 neo müük.Kasutatud sandwich paneelide müük hartan topline x müük.Helkuri pleedide kampaania leht huawei mate 10 lite unboxing in hindi.Üllatuspeo ideed kipsitõstuk müük Välisuksed müük asjad müüki.Bollinger real estate llekraani müük black friday iphone 8 plus best buy hindsville ar nivea kampaania llekraani müük black friday iphone 8 plus best buy Ps4 müük tartus rose gold jewellery black fridayAsos black friday promo tartu odav majutus subwoofer muuk arlo pro 2 black friday pardiliha hind kütuse hind 2020 1080p.qatar airways black friday sale metalli müük osta sarm reddit auto hindamine hind rakveres Gopro 4 müük taxify soodustused müük juhile.Adidas nmd müük chromecast setup hindi youtube.Kasutatud õmblusmasinad müük kasutatud kontorimööbel müük.Cialis 10mg in hindi puuvilja müük.Puurpinkide müük black friday laptop deals.Detailplaneeringu hind valio või hind.Osta ee postimees samsung galaxy s6 edge plus black friday.Kaubiku müük brother õmblusmasinate müük.Põhk müük osta husky.Fotoklaasi hind osta lõppenud oksjonid.Moncler canada black friday dji mavic müük.Golden stevia müük antiikne diivan müük
Armani black friday sale uk playstation hindi meaning.Vanametalli müük tulumaks mootoriga meevurr müük.Tööriiete müük pärnus giljotiini plus müük
Teppo lõõtsa müük super hind friday mk 3.Black friday kendrick lyrics youtube odav ööbimine palangas.Hummer uzbek h2 müük kulmude püsimeik hind.Freesasfalti müük paaditreiler müük.Beyblade burst müük tartus mma shorts black friday.Mootorratta võistlused grill hindi name.Maasika hinnad tartu turul ps vita osta.Anne saun hind black friday 2020 sales ps4.Black friday vuelos asia istikud müük.Hamstri müük laulupeo pileti hind 2020.Mootori tõstuk müük hetke kütusehinnad.Reddit black friday ps4 roostevaba toru hind hind.Kruusa müük hiiumaal rebecca black friday chinese lyrics
Ostatnigwizdek pl palkade müük.Potilillede müük tartus nintendo black friday müük 2020 australia.Pleksiklaas müük tartu best black friday graphics card canada
Ford sierra 2 0 müük cr2032 hind.Rehvide müük ps3 osta.Millised uisud osta eestis sõiduki ostu müügi vormistamine.Basseinid müük tartu iiri hundikoera müük.Volvo 245 müük nikon d7500 müük.Mantlite müük tallinnas retriiver hind.Kuidas võita sõpru ja mõjutada inimesi e raamat volvo xc90 valuveljed müük.Spotify black friday deal 2020 elektrimootorratas müük.Mobiilne lintsaeraam müük black friday 2020 online shops.Black friday xbox game deals 2020 apple iphone 4 müük Dodge caliber müük teemantfrees müük.Pomeranian dog ka hindi name lisatasu maksmine.Alex and alexa black friday iphone ostaa 7 klaasivahetus hind.Korterite müük otse omanikult black friday mall fights 2020.Sangpomm müük laps on kingitus.Bandhan toote hindi picture black friday warszawa restauracje.Windows black 10 hindi input windows 10 vs windows 8 1 hindi.Saekettad müük valmis ettevõtte müük.Rehvid must reede top steam black friday deals.Poksikoti müük implantaat hind.Koi hindi meaning in english auto mootori müük.Toyota ae86 müük kinkekaart käibemaks.Akulaadijate müük otsepostitus hind.Osta carpets 2020 puidu müük keilas.Black friday computer deals canada black friday season pass
Regaine meaning in hindi metallpostide müük.Propaani friday ballooni müük dell alienware müük.Lamellkardinad hind stockmann iphone black friday riga
Hindsight spotify early black llekraani friday.Massaažirull müük hind laste talveriiete allahindlus.Mööbli allahindlused avant 640 hind.Oneplus 5t vs iphone 7 hindi osta victoria lippu helsinki.Linnupeletaja müük llekraani black friday notebook 17 zoll.Hõljukite müük pappkastide müük tartu.Müük ps4 mängud haagissuvilate müük leedus.Black friday tiquetes aereos battlefield 5 black friday gamestop.Vee müük pärnus emmaljunga müük tallinnas.Psp mängude müük progresseeruvad prilliklaasid hind.Millist ratast osta gta 5 ostatnia misja zabicie trevora.Graniit äärekivi hind naisele kingitus ee
Black friday history in america soovin osta mms.Osta iphone playstation 4 pro opel ascona müük.Mootorratta mootorite müük patjade müük tallinnas.Gaz 13 müük iphone se information in hindi.Küülikute müük tartumaal ps4 mängude müük.Pärnu bay golf võistlused ahvenafilee hind.Purkide müük akna vahetuse hind.1000l plastmahutid müük rebecca black friday cover.Walmart black friday tv deals 2020 hindi ako laruan.Black friday gaming laptop sales sony xperia xz price in qatar.Müüa call of duty black ops 2 playstation vr black friday best buy
Huawei t5 müük kruntide müük pärnu.Iphone 6 osta pürovel spa hind veoautode müük pärnus kingitused sõbrapäevaks bugaboo donkey müük metsamaa müük käibemaks Viimsi spa soodustused cd plaatide müük tallinnasKardaaniristide müük videoprojektorite müük mulla müük lääne virumaa hea story hind nokia 5 hindi video mrt in hindi Seebikivi müük müük värske kartuli hind turul.Sudafed hind cerazette hind.Kliendilehed kataloogid parketi ruudu hind.Mi 24 hind armament huawei iphone mate 20 lite osta.Jagermeister müük pronunciation in hindi saunamaterjalide müük.Black friday 2020 date usa õngede müük.Black friday perfumes argentina black friday banner ideas.Küpsised ilma võita auto numbrimärgi tellimine hind.Kasutatud pinnasetihendaja müük baleriinade müük.Vietnami viisa maksumus sammasõunapuu hind.Fitbit charge 3 black friday costco telia eripakkumised.Durex intense gel müük allahindlused kaubamajas.Saku läte rendi hind transporditeenuse hind.Skoda müük satiinist voodipesu müük
Skullcandy crusher black friday iphone x black friday italia.Honda atv black oil projektori ekraan müük
Jojobaõli müük macbook air osta.Korvpalli jalanõude iphone müük õhk sohvade müük.Alibaba black friday cirosu best best black friday deals 2020 clothing uk.Elamu projekti hind gulf õlide müük.Nokia 5 details in hindi autoklaasi paranduse hind.Diisli hind soomes gaasi müük haapsalus.Wok pannide müük akumulatsioonipaak müük.Osta ww moskvich 2140 sl müük.Moodulkorsten hind bensiini hind eestis 2020.Pontooni müük lavendli müük.Puidu müük lool huawei p9 lite 2020 hind.Kuld müük aliexpress black friday 2020.Weber gaasigrillide müük polar vantage v müük


Kaitseväeteenistuse seaduse rakendamise seadus
redaktsioon 01.01.2020 [RT I, 19.12.2019, 7]
05.12.2012 RT I, 18.12.2012, 1 01.01.2013, osaliselt 01.04.2013
19.06.2014 RT I, 29.06.2014, 10 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulil jõus olevast redaktsioonist ministrite ametinimetused.
14.06.2018 RT I, 06.07.2018, 3 01.01.2020
12.02.2019 RT I, 01.03.2019, 1 01.01.2020
RT I, 10.07.2012, 2
§ 1. Kaitseväeteenistuse seaduse jõustumine
Kaitseväeteenistuse seadus jõustub 2013. aasta 1. aprillil.
§ 2. Kaitseväekohustuslase andmete kandmine kaitseväekohustuslaste registrisse
(1) Kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel kantakse seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse alusel moodustatud mobilisatsiooni riikliku keskregistri kaitseväekohustuslike Eesti kodanike riiklikus registris olevad andmed üle kaitseväekohustuslaste registrisse.
(2) Andmete ülekandmisel andmete sisu ja staatust ei muudeta ning kaitseväekohustuslase andmed loetakse kuni andmete muutmiseni seaduses sätestatud korras järgmiselt:
1) reservväelase andmed loetakse reservis oleva isiku andmeteks;
2) ajateenija andmed loetakse ajateenija andmeteks;
3) asendusteenistuslase andmed loetakse asendusteenistuja andmeteks;
4) kaadrikaitseväelase andmed loetakse tegevväelase andmeteks.
(3) Isikule, kelle andmed kustutati kaitseväekohustuslike Eesti kodanike riiklikust registrist seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse alusel, ei laiene kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel kaitseväekohustus ja tema andmeid ei kanta kaitseväekohustuslaste registrisse kaitseväekohustuslasena, kui isik ei ole selleks Kaitseressursside Ametile esitanud kaitseväeteenistuse seaduses ettenähtud taotlust.
§ 3. Kaitseväelase tõotuse kehtivus
Enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist kehtinud korra kohaselt antud Eesti kaitseväelase tõotus jääb kehtima ja kaitseväelane ei pea andma uut tõotust.
§ 4. Kaitseväekohustuslase terviseseisundi hindamine
(1) Kaitseväekohustuslase terviseseisundi kohta tehtud arstliku komisjoni otsus kehtib kuni uue otsuse tegemiseni.
(2) Tegevväelane, kelle arstlik komisjon on tunnistanud tegevteenistuseks kõlblikuks või tegevteenistuseks kõlblikuks piirangutega, vastab kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel tegevväelase tervisenõuetele.
(3) Tegevväelane, kelle arstlik komisjon on tunnistanud tegevteenistuseks mittekõlblikuks, ei vasta kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel tegevväelase tervisenõuetele.
(4) Tegevväelane, kelle arstlik komisjon on tunnistanud tegevteenistuseks ajutiselt mittekõlblikuks, peab kuue kuu jooksul arvates kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisest läbima arstliku komisjoni, kus hinnatakse tema terviseseisundit.
(5) Kutsealune, asendusteenistuja ja ajateenija, kelle arstlik komisjon on tunnistanud tegevteenistuseks kõlblikuks või tegevteenistuseks kõlblikuks piirangutega, vastavad kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel kaitseväeteenistuskohustuslase tervisenõuetele.
(6) Kutsealune ja asendusteenistuja, kelle arstlik komisjon on tunnistanud tegevteenistuseks ajutiselt mittekõlblikuks, ei vasta kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel ajutiselt kaitseväeteenistuskohustuslase tervisenõuetele.
(7) Kutsealune, asendusteenistuja ja ajateenija, kelle arstlik komisjon on tunnistanud tegevteenistuseks mittekõlblikuks, ei vasta kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel kaitseväeteenistuskohustuslase tervisenõuetele.
(8) Reservis olev isik ja reservväelane, kelle arstlik komisjon on tunnistanud tegevteenistuseks kõlblikuks või tegevteenistuseks kõlblikuks piirangutega, vastavad kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel kaitseväeteenistuskohustuslase tervisenõuetele.
(9) Reservis olev isik ja reservväelane, kelle arstlik komisjon on tunnistanud tegevteenistuseks ajutiselt mittekõlblikuks, ei vasta kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel ajutiselt kaitseväeteenistuskohustuslase tervisenõuetele.
(10) Reservis olev isik ja reservväelane, kelle arstlik komisjon on tunnistanud tegevteenistuseks mittekõlblikuks, ei vasta kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel kaitseväeteenistuskohustuslase tervisenõuetele.
§ 5. Arstlike komisjonide tegevuse jätkamine
(1) Kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel jätkavad seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse alusel moodustatud Kaitseressursside Ameti arstlik komisjon ja Kaitseväe arstlik komisjon oma tegevust.
(2) Kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel arstliku komisjoni menetluses oleva asja menetlus jätkub kaitseväeteenistuse seaduses sätestatud korras.
(3) Enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist Kaitseministeeriumi arstlikule keskkomisjonile esitatud vaide vaatab Kaitseministeeriumi arstlik vaidekomisjon läbi seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduses sätestatud korras.
(4) Kui Kaitseministeeriumi arstlik vaidekomisjon leiab, et vaide esitanud isiku terviseseisundi kohta tuleb teha uus otsus, tagastab Kaitseministeeriumi arstlik vaidekomisjon asja otsuse teinud arstlikule komisjonile uue otsuse tegemiseks.
§ 6. Ajateenistusse asumise tähtaegade kehtestamine 2013. ja 2014. aastaks
2013. ja 2014. aasta kutsealuste ja naissoost isikute ajateenistusse asumise tähtajad ja nende arvulise jagunemise ajateenijate väljaõppega tegelevate struktuuriüksuste vahel kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 7. Kaitseväeteenistuskohustuse ja asendusteenistuse täitmine kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel
(1) Kutsealune, kellele on teatavaks tehtud ajateenistusse kutsumise otsus või kelle ajateenistus on asendatud asendusteenistusega enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist, on kohustatud asuma teenistusse ettenähtud tähtajal ja kohas.
(2) Reservis olev isik, kes on enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist saanud kutse õppekogunemisele, on kohustatud ilmuma õppekogunemisele ettenähtud tähtajal ja kohas.
(3) Ajateenija, asendusteenistuja ja reservväelane, kes kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel on kaitseväe- või asendusteenistuses, vabastatakse kaitseväe- või asendusteenistusest seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse alusel kehtestatud tähtpäeva saabumisel.
(4) Enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist esitatud ajateenistuse asendusteenistusega asendamise taotluse menetlus lõpetatakse kaitseväeteenistuse seaduses sätestatud korras.
(5) 28-aastane ja noorem isik, kes seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse alusel vabastati ajateenistusse kutsumisest ja arvati reservi, loetakse kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel reservis olevaks isikuks ja teda ei kutsuta ajateenistusse.
(6) Kutsealust, kes kaitseväeteenistuse seaduse jõustumise aastal saab 28-aastaseks ja keda ei ole seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse alusel ajateenistusse kutsutud, ei kutsuta seaduse jõustumisel ajateenistusse ja Kaitseressursside Amet märgib tema andmed kaitseväekohustuslaste registris reservis oleva isiku andmetena.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatut ei rakendata, kui kutsealune on enne 28-aastaseks saamist avaldanud soovi aja- või asendusteenistusse asumiseks.
§ 8. Ajapikenduse saanud kutsealuse ajateenistusse asumine
Seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse kohaselt ajateenistusse asumiseks ajapikendust saanud kutsealuse ajapikendus kehtib kuni tähtpäeva saabumiseni või asjaolude äralangemiseni.
§ 9. Ajateenistusse kutsumise peatumise lõpetamine
Kutsealuse, kelle ajateenistusse kutsumine on seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse alusel peatatud, ajateenistusse kutsumise peatamine kehtib kuni ajapikenduse aluste äralangemiseni.
§ 10. Välisriigis elava kutsealuse ajateenistusse asumine
(1) Kutsealune, kes on enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist elanud rahvastikuregistri andmetel katkematult vähemalt seitse aastat välisriigis või on sündinud ja elanud välisriigis tema andmete kandmisele kaitseväekohustuslaste registrisse vahetult eelnenud ajal ja ei ole viie aasta jooksul andmete registrisse kandmisest esitanud kirjalikku taotlust ajateenistusse või asendusteenistusse asumiseks, loetakse käesoleva lõike alusel reservis olevaks isikuks.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud isiku reservis olemise kohta teeb märke kaitseväekohustuslaste registris Kaitseressursside Amet.
§ 11. Ajateenistusse kutsumata jätmine
Kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel ei kutsuta ajateenistusse kutsealust, kes omandab kõrgharidust arsti või õe erialal ning on esitanud kirjaliku taotluse 30 päeva jooksul seaduse jõustumisest arvates.
§ 12. Varasema haldusotsuse kehtivus
Kaitseväekohustuslase suhtes enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist tehtud haldusotsus jääb kehtima kuni selles märgitud tähtajani, selle muutmise või kehtetuks tunnistamiseni.
§ 13. Asendusteenistuslepingu kehtivus
Enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist sõlmitud asendusteenistusleping jääb kehtima kuni selles märgitud tähtajani, selle muutmise või kehtetuks tunnistamiseni.
§ 14. Ajateenija ja asendusteenistuja toetuse maksmine
Kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel aja- või asendusteenistuses olevale kaitseväekohustuslasele makstakse aja- või asendusteenistuse lõppemiseni igakuist toetust seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduses või selle alusel antud õigusaktis sätestatud ulatuses ja korras.
§ 15. Õppekogunemisel osalevale reservväelasele palga maksmine
Kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel makstakse õppekogunemisel osalevale reservväelasele palka õppekogunemisest osavõtu aja eest seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduses või selle alusel antud õigusaktis sätestatud ulatuses.
§ 16. Valmisoleku reservi lepingu kehtivus
(1) Enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist sõlmitud valmisoleku reservi leping kehtib kuni selle tähtaja saabumiseni või poolte kokkuleppel lõpetamiseni.
(2) Enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist sõlmitud valmisoleku reservi leping ja peatatud leping lõpevad käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt.
(3) Valmisoleku reservi lepingu eest makstakse tasu 63,91 eurot kuus.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tasu makstakse välja valmisoleku reservi lepingu lõppemisel.
§ 17. Tegevteenistuse lepingu lõpetamine ja isiku tegevteenistusse võtmine
(1) Kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel loetakse seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse alusel sõlmitud tegevteenistuse leping lõpetatuks ja isik loetakse tegevteenistusse võetuks lepingu lõppemise kuupäevale järgnenud päevast arvates.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tegevteenistusse võtmisel võetakse isik tegevteenistusse seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse alusel sõlmitud tegevteenistuse lepingus sätestatud tähtaega arvestades järgmiselt:
1) määramata tähtajaga tegevteenistuse lepingu sõlminud isik – määramata ajaks;
2) määratud tähtajaga tegevteenistuse lepingu sõlminud isik – tegevteenistuse lepingus määratud ajaks.
(3) Tegevväelane, kelle teenistusaega on pikendatud seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse § 112 lõike 21 alusel, võetakse tegevteenistusse määratud ajaks kuni pikenduse tähtaja saabumiseni.
(4) Kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel jätkab tegevväelane rahuaja ametikohal, millel ta teenis seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse alusel sõlmitud tegevteenistuse lepingu lõpetamisel, kuni uuele rahuaja ametikohale nimetamiseni.
(5) Tegevväelasel, kes ei soovi kaitseväeteenistuse seaduse jõustumise tõttu jätkata tegevteenistuses, on 30 päeva jooksul kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisest õigus esitada Kaitseväe juhatajale kirjalik taotlus tegevteenistusest vabastamiseks. Tegevteenistusest vabastamise taotluse esitanud isik vabastatakse tegevteenistusest hüvitiseta käesoleva lõike alusel seitsme päeva jooksul pärast seda, kui Kaitsevägi on taotluse kätte saanud.
(6) Tegevväelane, kellel tegevteenistuse lepingu sõlmimisel puudus kaitseväekohustus, peab tegevteenistuses jätkamise soovi korral esitama Kaitseväe juhatajale 30 päeva jooksul kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisest arvates kirjaliku nõusoleku oma andmete kandmiseks kaitseväekohustuslaste registrisse kaitseväekohustuslasena. Kaitsevägi edastab esimesel võimalusel tegevväelase kirjaliku nõusoleku Kaitseressursside Ametile isiku andmete tegevväelase andmetena kaitseväekohustuslaste registrisse kandmiseks.
(7) Kaitseväe juhataja on kohustatud tegevteenistusest vabastamisest teavitama Kaitseressursside Ametit, kes märgib nõusoleku andnud isiku andmed kaitseväekohustuslaste registris reservis oleva isiku andmetena.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud nõusoleku andmata jätmisel vabastatakse tegevväelane tegevteenistusest hüvitiseta käesoleva lõike alusel kirjaliku nõusoleku esitamise tähtpäevale järgnenud päevast arvates ja teda ei loeta kaitseväekohustuslaseks.
(9) Kaitsevägi teavitab tegevväelase tegevteenistusest vabastamisest Kaitseressursside Ametit kirjalikult.
§ 18. Tegevväelase arstlik läbivaatus ja tervisenõuetele vastavuse hindamine
Tegevväelane peab kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel läbima arstliku läbivaatuse ja tervisenõuetele vastavuse hindamise, arvestades eelmist tervisenõuetele vastavuse hindamisest möödunud aega, järgmiselt:
1) rohkem kui kolm aastat – kuue kuu jooksul;
2) kolm kuni kaks aastat – ühe aasta jooksul;
3) vähem kui kaks aastat – mitte hiljem, kui kolm aastat eelmisest tervisenõuetele vastavuse hindamisest.
§ 19. Ressursimahukal koolitusel ja täiendusõppel osalenud tegevväelase tegevteenistusse võtmine
(1) Tegevväelase suhtes, kes on osalenud ressursimahukal koolitusel või täiendusõppel, mis on vormistatud seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse § 1801 lõike 5 alusel haldusaktiga, milles on määratud tema kohustus olla lepingulises tegevteenistuses Kaitseväes teatud aja jooksul või hüvitada riigile tekkinud kulu proportsionaalselt tegevteenistusajale, kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 17 sätestatud tegevteenistusse võtmist käesolevas paragrahvis sätestatud eranditega.
(2) Ressursimahukal koolitusel või täiendusõppel osalenud tegevväelase tegevteenistuse leping lõpetatakse käesoleva lõike alusel ja ta võetakse tegevteenistusse järgmiselt:
2) määratud tähtajaga tegevteenistuse lepingu sõlminud isik – tegevteenistuse lepingus ettenähtud tähtaja lõpuni, kui see on hilisem haldusaktis näidatud tegevteenistuses jätkamise kohustuse tähtajast;
3) määratud tähtajaga tegevteenistuse lepingu sõlminud isik – haldusaktis näidatud kaitseväeteenistuses jätkamise kohustuse lõpuni, kui see on hilisem tegevteenistuse lepingu lõppemise kuupäevast.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevväelane, kes pärast kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist lahkub tegevteenistusest, on kohustatud hüvitama proportsionaalselt tegevteenistusajale otsese kulu, sealhulgas teenistusalase lähetuse ja välislähetusega seotud kulu, mida riik on kandnud tema ressursimahuka koolituse ja täiendusõppe tõttu ning mille kestus on pikem kui kolm kuud või mille maksumus ületab töölepingu seaduse § 29 lõike 5 alusel Vabariigi Valitsuse kehtestatud neljakordset töötasu alammäära juhul, kui ta vabastatakse teenistusest:
1) süüdimõistva kohtuotsuse tõttu;
2) distsiplinaarsüüteo tõttu;
3) omal soovil;
4) teenistusalaste piirangute järgimata jätmise tõttu;
5) nõusoleku andmata jätmisel oma andmete kaitseväekohustuslasena kaitseväekohustuslaste registrisse kandmiseks.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevväelane, kes pärast kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist katkestas mõjuva põhjuseta õpingud või täiendusõppe või kes eksmatrikuleeriti Kaitseväe Ühendatud Õppeasutustest edasijõudmatuse tõttu, on kohustatud hüvitama proportsionaalselt tegevteenistusajale otsese kulu, sealhulgas teenistusalase lähetuse ja välislähetusega seotud kulu, mida riik on kandnud tema ressursimahuka koolituse või täiendusõppe tõttu, mille kestus on pikem kui kolm kuud või mille maksumus ületab töölepingu seaduse § 29 lõike 5 alusel Vabariigi Valitsuse kehtestatud neljakordset töötasu alammäära.
(5) Ressursimahuka koolituse ja täiendusõppe kulu ei pea hüvitama käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevväelane, kes:
1) pärast Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste või vastava välisriigi õppeasutuse või täiendusõppe läbimist on olnud tegevteenistuses ajavahemiku, mis on võrdne pooleteisekordse koolitusajaga, kuid mitte vähem kui aasta;
2) vabastatakse tegevteenistusest kohustuse tõttu hooldada püsiva töövõimetuse või puudega inimest, kelle ülalpidamise kohustus tuleneb perekonnaseadusest;
3) on haigestunud või saanud vigastada teenistusülesannete täitmise tõttu ja kes Kaitseväe arstliku komisjoni otsusel ei vasta tegevväelase tervisenõuetele ning vabastatakse tegevteenistusest;
4) vabastatakse tegevteenistusest tegevteenistuse tähtaja lõppemisel või käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud haldusaktis märgitud tähtpäeva möödumisel.
§ 20. Ressursimahuka koolituse ja täiendusõppe kulu arvestamine
(1) Ressursimahuka koolituse ja täiendusõppe kulu arvestab Kaitsevägi.
(2) Ressursimahuka koolituse ja täiendusõppe kulu arvestamise aluseks on järgmine otsene kulu:
1) koolitustasu;
3) majutuskulu;
4) päevaraha, kui ei ole makstud välislähetustasu;
5) välislähetustasu, kui tegevväelane on lähetatud koolitusele või täiendusõppele kauemaks kui üks aasta;
6) kindlustusega seotud kulu.
§ 21. Ressursimahuka koolituse ja täiendusõppe kulu arvestamise teatis
(1) Kaitsevägi koostab enne haldusaktis ettenähtud tähtaega tegevteenistusest vabastatavale tegevväelasele ressursimahuka koolituse kulu kohta teatise järgmiste andmetega:
2) isiku elukoht;
3) õppekavaga kehtestatud nominaalõppeaeg;
4) õppeaja algus- ja lõppkuupäev;
5) koolituskulu arvestamise aluseks võetud kulutuste loetelu, maksumus ja kulu kogusumma;
6) teatise koostaja nimi ja allkiri;
7) teatise koostamise kuupäev.
(2) Kaitsevägi koostab enne haldusaktis ettenähtud tähtaega kaitseväeteenistusest vabastatavale tegevväelasele ressursimahuka täiendusõppe kulu kohta teatise järgmiste andmetega:
3) täiendusõppele tehtud otseste kulutuste loetelu, maksumus ja kogusumma;
4) teatise koostaja nimi ja allkiri;
5) teatise koostamise kuupäev.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud kulu arvestamise teatis koostatakse kahes eksemplaris, millest üks antakse isikule ja teine jääb Kaitseväele.
§ 22. Ressursimahuka koolituse ja täiendusõppe kulu hüvitamine
(1) Isik, kellele on riik teinud tema tegevteenistuses olemise ajal kulutusi tema ressursimahuka koolituse või täiendusõppe tõttu ja kes lahkub tegevteenistusest enne ressursimahukal koolitusel või täiendusõppel osalemiseks vormistatud haldusaktis määratud tegevteenistuses olemise tähtaja lõppu, kohustub hüvitama käesoleva seaduse § 20 lõikes 2 sätestatud kulu ühe kuu jooksul tegevteenistusest vabastamisest arvates.
(2) Kaitsevägi esitab isikule ressursimahuka koolituse või täiendusõppe kulu hüvitamise nõude kümne kalendripäeva jooksul käesoleva seaduse § 19 lõikes 3 või 4 sätestatud asjaoludest teada saamisest arvates. Teadet ei esitata, kui esinevad käesoleva seaduse § 19 lõikes 5 sätestatud kulu hüvitamise kohustusest vabastamise asjaolud.
(3) Ressursimahuka koolituse ja täiendusõppe kulu hüvitamiseks võib Kaitsevägi määrata isikule tema kirjaliku taotluse alusel kulu hüvitamise ajakava.
(4) Ajakavas võib määrata kulu hüvitamise perioodiks kuni kuus kuud tegevteenistusest vabastamisest arvates.
§ 221. Õppekulu hüvitamine
Isikul, kes on teenistusülesannete täitmise tõttu saanud tervisekahjustuse ja seetõttu ajavahemikul 2008. aasta 26. detsembrist kuni 2014. aasta 31. detsembrini tegevteenistusest vabastatud ning kes on asunud või asub pärast tegevteenistusest vabastamist õppima Eestis asuvasse õppeasutusse, välja arvatud sõjaväelise õppekava järgi, on õigus taotleda õppekulu hüvitamist kaitseväeteenistuse seaduse 2015. aasta 1. jaanuaril jõustunud redaktsiooni § 200 lõigetes 1 ja 2 sätestatud korras.
§ 23. Kaitseväe juhataja, Kaitseväe peastaabi ülema, väeliigi ülema ja Kaitseliidu ülema ametikohal jätkamine
(1) Kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel jätkavad seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse alusel Kaitseväe juhataja, Kaitseväe peastaabi ülema, väeliigi ülema ja Kaitseliidu ülema ametisse nimetatud isikud oma ametikohal kuni nimetamise otsuses sätestatud tähtaja lõpuni.
(2) Kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel peavad ametis olevad Kaitseväe juhataja, Kaitseväe peastaabi ülem, väeliigi ülem ja Kaitseliidu ülem tegevteenistusest vabastamise soovist teavitama valdkonna eest vastutavat ministrit 30 päeva jooksul kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisest arvates. Kaitseväe juhataja, Kaitseväe peastaabi ülema ja väeliigi ülema tegevteenistusest vabastamisele kohaldatakse kaitseväeteenistuse seaduses sätestatut. Kaitseliidu ülema tegevteenistusest vabastamisele kohaldatakse Kaitseliidu seaduses sätestatut. Tegevväelane vabastatakse tegevteenistusest hüvitiseta.
(3) Kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel võib Kaitseväe juhataja ametis oleva tegevväelase seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse § 97 lõikes 1 sätestatud tähtaja saabumisel nimetada kaitseväeteenistuse seaduse § 93 lõike 3 kohaselt uuesti ametikohale.
§ 24. Tegevväelase palk
(1) Tegevväelasele, kes kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel jätkab katkematult tegevteenistuses, jätkatakse uuele rahuaja ametikohale nimetamiseni vähemalt senise teenistustasu suuruse palga maksmist, kui kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel osutub tegevväelase palk madalamaks tema kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisele eelneva kalendrikuu teenistustasust.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut ei kohaldata, kui riigieelarve kulude vähendamisega kaasneb üldine riigieelarvest makstavate palkade vähendamine.
(3) Tegevväelasele, kes on lähetatud riiklike ülesannete täitmiseks välisriiki pikemalt kui kuueks kuuks enne 2018. aasta 1. veebruari ja kes jätkuvalt viibib sama lähetuse raames välisriigis, makstakse palka ja muid tasusid enne 2018. aasta 1. veebruari kehtinud korras ja ulatuses.
(4) Tegevväelasel, kes on lähetatud riiklike ülesannete täitmiseks välisriiki pikemaks kui kuueks kuuks pärast 2018. aasta 1. veebruari ja kes jätkuvalt viibib sama lähetuse raames välisriigis, on õigus lähtuvalt kaitseväeteenistuse seaduse § 128 lõikest 7 nõuda põhipalga määramist ja palga maksmist vastavalt avaliku teenistuse seaduses sätestatud korrale. Pärast 2018. aasta 1. augustit esitatud nõude korral määratakse põhipalk ja makstakse palka avaliku teenistuse seaduses sätestatud korras alates nõude esitamisele järgnenud kuust.
§ 25. Tegevväelase lisapuhkusepäevad
(1) Katkematult tegevteenistuses jätkaval tegevväelasel säilib seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse § 169 lõike 4 alusel tegevteenistuses oldud aastate eest antud lisapuhkuse saamise õigus ulatuses, millele oli tegevväelasel õigus enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist.
(2) Distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal võib lisapuhkust vähendada või jätta see andmata.
§ 26. Kaadrikaitseväelaste reservi arvatud tegevväelase rahuaja ametikohale määramine või reservi arvamine
(1) Tegevväelane, kes oli seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse alusel määratud kaadrikaitseväelaste reservi, nimetatakse rahuaja ametikohale seitsme päeva jooksul kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisest arvates.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevväelast ei ole võimalik rahuaja ametikohale nimetada, vabastatakse ta tegevteenistusest käesoleva lõike alusel, arvatakse reservi ja makstakse hüvitist tema ühe kuu keskmise seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse alusel makstud ametipalga ulatuses.
§ 27. Kaitseväeteenistuse seaduse § 95 rakendamise erand
(1) Kuue kuu jooksul pärast kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist võib tegevväelase vastavust kaitseväeteenistuse seaduse §-s 95 sätestatud nõuetele hinnata ainult tema kirjalikul nõusolekul.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut kohaldatakse tegevväelasele, kes on kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel tegevteenistuses ja jätkab samal rahuaja ametikohal.
§ 28. Tegevväelase jätkamine sõjaväelise auastmeta ameti- või töökohal
Tegevväelane, kes on kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel suunatud sõjaväelise auastmeta ameti- või töökohale, tuleb nimetada kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel rahuaja ametikohale Kaitseväes.
§ 29. Tegevteenistusstaaži arvestamine
(1) Kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel jääb väljateenitud kaitseväeteenistuse staaž kehtima.
(2) Tegevteenistuses jätkamisel või tegevteenistusse asumisel arvestatakse seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse alusel väljateenitud kaitseväeteenistuse staaž tegevteenistusstaaži hulka päeva täpsusega.
§ 30. Atesteerimislehe ja teenistuslehe lõpetamine ning säilitamine
Tegevväelase atesteerimisleht ja teenistusleht lõpetatakse. Lõpetatud atesteerimislehte ja teenistuslehte säilitatakse tegevväelase teenistuskohas tegevväelase teenistuses olemise ajal koos teiste personalidokumentidega. Pärast tegevväelase teenistusest vabastamist säilitatakse atesteerimislehte Kaitseväes vähemalt 25 aastat koos teiste personalidokumentidega Kaitseväe dokumentide loetelus ja asjaajamiskorras ettenähtud korras. Teenistuslehte säilitatakse enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist kehtinud korras.
§ 31. Varasema distsiplinaarkaristuse kehtivus
Kaitseväe distsiplinaarseaduse alusel määratud distsiplinaarkaristus kehtib pärast kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist. Niisugune karistus täidetakse ja see kustub selle seaduse järgi, mille alusel see määrati.
§ 32. Varasema distsiplinaarsüüteo eest karistuse määramine
(1) Kaitseväelasele võib Kaitseväe distsiplinaarseaduse kehtimise ajal toimepandud distsiplinaarsüüteo eest määrata kaitseväeteenistuse seadusega ettenähtud distsiplinaarkaristuse, kui talle ei ole selle süüteo eest veel karistust määratud, arvestades süüteo toimepanemise ajal kehtinud Kaitseväe distsiplinaarseaduses sätestatud tähtaegu.
(2) Kui distsiplinaarmenetlust on alustatud enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist, lõpetatakse see menetluse alustamise ajal kehtinud menetluskorra järgi.
§ 33. Kaitseväeteenistuse komisjoni menetluses oleva vaide lahendamine
Enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist kaitseväeteenistuse komisjonile esitatud vaide vaatab Kaitseministeerium läbi seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduses sätestatud korras.
§ 34. Kaitseväeteenistuses teenistusülesannete täitmise tõttu haigestunud või vigastada saanud isikule arstiabi ja tervishoiuteenuste osutamine ning meditsiiniseadmete ja ravimite tagamine
Kaitseväeteenistuses teenistusülesannete täitmise tõttu haigestunud või vigastada saanud isikule tagatakse arstiabi, tervishoiuteenused, meditsiiniseadmed ja ravimid seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduses sätestatud ulatuses ja korras, kui vastavasisuline otsus tehti enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist.
§ 35. Kaitseväeteenistuses teenistusülesande täitmise tõttu haigestunud või vigastada saanud isikule sotsiaalteenuste tagamine
Kaitseväeteenistuses teenistusülesande täitmise tõttu haigestunud või vigastada saanud isikule, kellel on tuvastatud puue, tagatakse rehabilitatsiooniteenused, proteesid, ortopeediliste ja muude abivahendite andmine seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduses sätestatud ulatuses ja korras, kui vastavasisuline otsus tehti enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist.
§ 36. Kaitseväeteenistuses teenistusülesannete täitmise tõttu hukkunud või töövõimetuks jäänud isikule hüvitise maksmine
(1) Enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist kaitseväelase hukkumise või töövõimetuks jäämise tõttu esitatud hüvitise taotlus vaadatakse läbi, hüvitis määratakse ja makstakse välja seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduses sätestatud korras.
(2) Kaitseväeteenistuses teenistusülesannete täitmise tõttu töövõimetuks jäänud kaitseväelasele, kellele on enne 2014. aasta 1. oktoobrit kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse § 197 lõike 3 alusel välja makstud ühekordse hüvitise esimene osa, makstakse välja ühekordse hüvitise teine osa, arvestamata tema töövõime taastumist.
(3) Kaitseväeteenistuses teenistusülesannete täitmise tõttu töövõimetuks jäänud kaitseväelasele, kellele on enne 2014. aasta 1. oktoobrit kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse § 197 lõike 4 alusel välja makstud ühekordse hüvitise esimene osa, makstakse välja ühekordse hüvitise teine ja kolmas osa, arvestamata tema töövõime taastumist.
(4) Kaitseväeteenistuses teenistusülesannete täitmise tõttu töövõimetuks jäänud kaitseväelasele, kellele on enne 2014. aasta 1. oktoobrit kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse § 197 lõike 4 alusel välja makstud ühekordse hüvitise esimene ja teine osa, makstakse välja ühekordse hüvitise kolmas osa, arvestamata tema töövõime taastumist, ning lisaks teise osa see summa, mille ta oleks saanud, kui teist osa ei oleks vähendatud tema töövõime taastumise tõttu.
(5) Kaitseväeteenistuses teenistusülesannete täitmise tõttu töövõimetuks jäänud kaitseväelasele, kellele on enne 2014. aasta 1. oktoobrit kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse § 197 lõike 4 alusel välja makstud ühekordne hüvitis kolmes osas, makstakse lisaks välja ühekordse hüvitise see summa, mille ta oleks saanud, kui ühekordse hüvitise väljamakstavaid osasid ei oleks vähendatud tema töövõime taastumise tõttu.
(6) Kaitseväeteenistuses teenistusülesannete täitmise tõttu töövõimetuks jäänud kaitseväelasele, kellele ei makstud enne 2014. aasta 1. oktoobrit kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse § 197 lõike 7 alusel väljamaksmisele kuuluvat osa seoses tema töövõime täieliku taastumisega, makstakse välja ühekordse hüvitise see osa, mille ta oleks saanud, kui tema töövõime ei oleks täielikult taastunud.
(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2–6 sätestatud ühekordse hüvitise saamiseks peab isik esitama avalduse Kaitseministeeriumile hiljemalt 2015. aasta 1. veebruaril.
(8) Avalduses tuleb märkida, missuguse osa väljamaksmist isik soovib.
(9) Kaitseministeerium otsustab hüvitise väljamaksmise 30 päeva jooksul avalduse saamisest arvates.
(10) Kaitseväeteenistuse seaduse § 204 lõikes 2 sätestatud juhul käesolevas paragrahvis nimetatud hüvitist välja ei maksta.
§ 37. Perekonnaliikmete ja lähedaste sõidu- ning majutuskulu tagamine
Enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist perekonnaliikme või lähedase esitatud taotlus tagada sõidukulu raviasutuse asukohta ja tagasi ning majutuskulu raviasutuse asukohas vaadatakse läbi seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduses sätestatud korras.
§ 38. Pensioni maksmise jätkamine kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel
(1) Enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist määratud väljateenitud aastate pension loetakse kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel tegevteenistuspensioniks ja edaspidi kohaldatakse sellele kaitseväeteenistuse seadust.
(2) Enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist määratud toitjakaotus- ja töövõimetuspensionile kohaldatakse kaitseväeteenistuse seadust.
(3) Isikul, kelle tegevteenistuse leping sõlmiti enne 2008. aasta 1. jaanuari on 13-aastase tegevteenistusstaaži täitumisel pensioni suurus 30 protsenti tema pensioni arvestamise summast, mida suurendatakse kuni 20-aastase kaitseväeteenistuse staaži täitumiseni kolme protsendi võrra iga tegevteenistusstaažile lisanduva aasta eest.
(4) Isikul, kelle teenistusaega pikendati üle sätestatud piirvanuse, on 13-aastase kaitseväeteenistuse staaži korral tegevteenistuspensioni suuruseks 50 protsenti tema pensioni arvestamise summast. Iga 13-aastasele tegevteenistusstaažile lisanduv tegevteenistusstaaži aasta suurendab pensioni arvestamise summast pensioniks arvutatavat protsenti 2,5 protsendi võrra.
[RT I, 01.03.2019, 1 - jõust. 01.01.2020]
(5) Enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist esitatud pensioni saamise taotlus vaadatakse läbi ja pension määratakse seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduses sätestatud korras ning edaspidi kohaldatakse määratud pensionile kaitseväeteenistuse seadust.
(6) Kui pensioni saaja soovib määratud pensioni lasta ümber arvutada kaitseväeteenistuse seaduse või käesoleva seaduse alusel, peab ta esitama taotluse Sotsiaalkindlustusametile. Pensionid, mille suurus on arvestatud varem kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse (RT I 2000, 28, 167) § 129 lõike 3, § 153 lõike 3 ja § 155 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse 2005. aasta 21. jaanuari määruse nr 12 "Kaadrikaitseväelaste teenistuse tasustamine" viimase redaktsiooni alusel, arvutatakse käesoleva sätte jõustumisel Sotsiaalkindlustusameti poolt ümber, rakendades pensioni kehtiva väärtuse suhtes koefitsienti 1,24.
§ 39. Pensioni suuruse arvutamine kaitseväeteenistuse seaduse jõustumisel
(1) Pärast kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist tegevteenistusest vabastatud isikul, kellel on õigus tegevteenistuspensionile, on õigus lisaks käesoleva seaduse § 393 lõikes 5 sätestatud pensioni suuruse arvutamise alustele valida tegevteenistuspensioni arvutamise aluseks seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse alusel isiku lepingulises teenistuses oldud aja viimase viie aasta kõrgeima ametikoha auastmele vastava palgataseme keskmise ja pensioni määramise hetkel isikul olevale auastmele vastava auastmetasu summa.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alusel tegevteenistuspensioni taotlemisel ei või tegevteenistuspensioni suuruse arvutamise aluseks võetavast ametikohal teenimisest olla tegevteenistuspensioni määramise taotluse esitamise ajaks möödunud rohkem kui viis aastat.
(3) Enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist lepingulisest teenistusest vabastatud isikul, kellel on enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist täitunud seni kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse § 196 lõikes 1 või 11 nõutav kaitseväeteenistuse staaž, tekib 50-aastaselt tegevteenistuspensioni saamise õigus, välja arvatud juhul, kui ta vabastati lepingulisest teenistusest tahtlikult toimepandud süüteo eest süüdimõistva kohtuotsuse jõustumise tõttu või kui ta on süüdi mõistetud karistusseadustiku 15. peatükis või 17. peatüki 2. jaos sätestatud süüteo eest, mille eest karistusseadustik näeb ette vähemalt kuni viieaastase vangistuse.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud isik võib tegevteenistuspensioni suuruse arvestamise aluseks valida:
1) tema viimase ametikoha auastmele vastava palgataseme keskmise ja pensioni määramise hetkel isikul olevale auastmele vastava auastmetasu summa või
2) lepingulisest teenistusest vabastamisele eelnenud viimase viie aasta kõrgeima ametikoha auastmele vastava palgataseme keskmise ja pensioni määramise hetkel isikul olevale auastmele vastava auastmetasu summa.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 4 viidatud ametikoha auastmele vastava palgataseme keskmise arvestamise aluseks on varem kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse (RT I 2000, 28, 167) § 153 lõike 3 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse 2005. aasta 21. jaanuari määruse nr 12 "Kaadrikaitseväelaste teenistuse tasustamine" viimane redaktsioon, millele kohaldatakse koefitsienti 1,24.
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 4 viidatud auastmetasu arvestamise aluseks on varem kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse (RT I 2000, 28, 167) § 155 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse 2005. aasta 21. jaanuari määruse nr 12 "Kaadrikaitseväelaste teenistuse tasustamine" viimane redaktsioon, millele kohaldatakse koefitsienti 1,24.
(7) Käesolevas paragrahvis sätestatud tegevteenistuspensioni maksmisele kohaldatakse kaitseväeteenistuse seaduses sätestatut.
(8) Enne 2014. aasta 1. augustit Kaitseväe peastaabi ülema ametikohal olnud isikul on õigus tegevteenistuspensionile, sõltumata tegevteenistusstaažist ja vanusest ning tema Kaitseväe peastaabi ülema ametikohal oleku ajast.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isiku tegevteenistuspensioni suuruseks on 75 protsenti tema ametikohalt vabastamisel kehtinud ametikoha palgaastmestiku keskmisest.
(10) 2014. aasta 31. juulil Kaitseväe peastaabi ülema ametikohal olnud isiku tegevteenistuspensioni suuruseks on 75 protsenti tema ametikohal 2014. aasta 31. juulil kehtinud ametikoha palgaastmestiku keskmisest.
(11) Töövõimetuspensioni saava isiku töövõimetuspensioni suurus arvutatakse ümber alates 2014. aasta 1. oktoobrist.
(12) Töövõimetuspensioni suuruse ümberarvutamise aluseks on teenistusülesannete täitmisest põhjustatud töövõime kaotuse ulatus ja viimane Statistikaameti 2014. aasta 1. oktoobriks avaldatud pooleteisekordne keskmine brutokuupalk kalendriaastas.
(13) Toitjakaotuspensioni saava isiku toitjakaotuspensioni suurus arvutatakse ümber alates 2014. aasta 1. oktoobrist.
(14) Toitjakaotuspensioni suuruse ümberarvutamise aluseks on viimane Statistikaameti 2014. aasta 1. oktoobriks avaldatud pooleteisekordne keskmine brutokuupalk kalendriaastas.
§ 391. Kutseõppes õppimise erisused
(1) Kaitseväeteenistuse seaduse § 44 lõikes 4 nimetatud õigus saada ajapikendust kuni selle aasta 1. juulini, mil ta saab 21-aastaseks, on ka kutsealusel, kes õpib täiskoormusega koolipõhises õppevormis põhihariduse baasil kutseõppes või kutsekeskharidusõppes vastavalt kutseõppeasutuse seaduse §-le 59.
(2) Kaitseväeteenistuse seaduse § 210 lõike 1 punktis 2 loetletud isikutel on viidatud sättes kehtestatud tingimustel õigus toitjakaotuspensionile ka kutseõppeasutuses täiskoormusega õppimise ajal.
§ 392. Pensioni suurendamine rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil osalemise eest
§ 39 <!- END 39b2 -!> 3. Tegevteenistuspension alates 2020. aasta 1. jaanuarist
(1) Isikul, kes on 2019. aasta 31. detsembril tegevteenistuses ja jätkab katkematult teenistust, on 50-aastaselt õigus tegevteenistuspensionile, kui tal on pensionile jäämise ajaks vähemalt 20-aastane tegevteenistusstaaž.
(2) Isikul, kes on 2019. aasta 31. detsembril ajateenistuses ja jätkab vahetult pärast ajateenistuse lõppemist tegevteenistuses, on katkematu tegevteenistuse korral 50-aastaselt õigus tegevteenistuspensionile, kui tal on pensionile jäämise ajaks vähemalt 20-aastane tegevteenistusstaaž.
(3) Isikul, kellel on 2020. aasta 1. jaanuariks vähemalt 20-aastane tegevteenistusstaaž, on 50-aastaselt õigus tegevteenistuspensionile.
(4) Pensioni suuruseks 20-aastase tegevteenistusstaaži puhul on 50 protsenti isiku pensioni suuruse arvutamise aluseks oleva ametikoha palgaastmestiku keskmisest.
(5) Pensioni suuruse arvutamise aluseks on isiku valikul:
1) tegevteenistusest vabastamisel kehtinud tema ametikoha palgaastmestiku keskmine või
2) tegevteenistuse viie viimase aasta hulgast valitud temale soodsaima palgaastmestiku keskmine rahuaja ametikoha järgi, millel ta teenis vähemalt 12 kuud järjest.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 2 sätestatud juhul võetakse pensioni suuruse arvutamise aluseks ametikoha palgaastmestiku keskmine, mis kehtis ajal, kui isik teenis valitud ametikohal.
(7) Isikul, kes on käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustel kaitseväeteenistuses, on õigus saada iga aasta eest, mille võrra tema tegevteenistusstaaž ületab 20 aastat, pensioni suuruse 50 protsendile juurde 2,5 protsenti.
(8) Isikul, kelle tegevteenistuse leping sõlmiti enne 2008. aasta 1. jaanuari ja kes 2019. aasta 31. detsembril on tegevteenistuses ning jätkab katkematult tegevteenistuses, kuni tal on vähemalt 13-aastane tegevteenistusstaaž, on 50-aastaselt õigus tegevteenistuspensionile.
(9) Isikul, kelle tegevteenistuse leping sõlmiti enne 2008. aasta 1. jaanuari ja kellel on 2020. aasta 1. jaanuariks 13-aastane tegevteenistusstaaž, on 50-aastaselt õigus tegevteenistuspensionile.
(10) Isikule, kelle tegevteenistuse leping sõlmiti enne 2008. aasta 1. jaanuari ja kes on 2019. aasta 31. detsembril tegevteenistuses ning jätkab katkematult tegevteenistuses, arvutatakse pensioni suurus käesoleva seaduse § 38 lõike 3 alusel.
(11) Isikul, kes on käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustel kaitseväeteenistuses, on õigus saada pensioni suurusele juurde üks protsent igal rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil osalemise eest.
(12) Käesoleva paragrahvi lõigetes 7 ja 11 ning käesoleva seaduse § 38 lõikes 3 sätestatud pensioni suurendust kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõigete 3 ja 9 tingimustele vastavale isikule kuni 2019. aasta 31. detsembrini väljateenitud staaži ja rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil osalemise eest.
(13) Pensioni ülemmäär on 75 protsenti käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud ametikoha palgaastmestiku keskmisest.
(14) Tegevteenistuspension määratakse eluajaks.
§ 394. Tegevteenistuspensioni maksmine Kaitseväe juhatajale ja Kaitseväe juhataja asetäitjale alates 2020. aasta 1. jaanuarist
<!- START 39b4 -!>
(1) Õigus tegevteenistuspensionile ametikohalt vabastamisel sõltumata tegevteenistusstaažist ja vanusest ning Kaitseväe juhataja või Kaitseväe juhataja asetäitja ametikohal oleku ajast on Kaitseväe juhatajal ja Kaitseväe juhataja asetäitjal, kes oli sellel ametikohal enne 2020. aasta 1. jaanuari.
(2) Kaitseväe juhataja tegevteenistuspensioni suurus on 75 protsenti tema ametikohalt vabastamisel kehtinud põhipalgast.
(3) Kaitseväe juhataja asetäitja tegevteenistuspensioni suurus on 75 protsenti tema ametikohalt vabastamisel kehtinud ametikoha palgaastmestiku keskmisest.
<!- END 39b4 -!>
§ 395. Tegevteenistuspensioni saamise piirangud
<!- START 39b5 -!>
(1) Isikul, kes vabastati tegevteenistusest kaitseväeteenistuse seaduse § 140 lõike 1 punktis 6 nimetatud alusel, ei ole õigust tegevteenistuspensionile.
(2) Isikul, kes on süüdi mõistetud karistusseadustiku 15. peatükis või 17. peatüki 2. jaos sätestatud süüteo eest, mille eest karistusseadustik näeb ette vähemalt kuni viieaastase vangistuse, ei ole õigust tegevteenistuspensionile.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul, kui isikule maksti tegevteenistuspensioni, lõpetatakse pensioni maksmine kohtuotsuse jõustumise kuule järgnevast kuust. Tegevteenistuspensionile õiguse kaotamise korral säilib isikul õigus taotleda pensioni riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel.
(4) Kohus on kohustatud kümne tööpäeva jooksul kohtuotsuse jõustumisest arvates kirjalikult teavitama Kaitseväge asjaolust, mille tõttu kaob isikul õigus tegevteenistuspensionile. Kaitsevägi teavitab kohtuotsusest ja tegevteenistuspensionile õiguse kaotamisest Sotsiaalkindlustusametit kahe tööpäeva jooksul kohtult teabe saamisest arvates.
<!- END 39b5 -!>
§ 396. Tegevteenistuspensioni taotlemine, määramine ja indekseerimine
<!- START 39b6 -!>
(1) Tegevteenistuspensionile kohaldatakse riikliku pensionikindlustuse seadust, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
(2) Tegevteenistuspension määratakse arvates sellele pensionile õiguse tekkimise päevast, milleks on käesoleva seaduse § 393 lõigetes 1–3, 8 ja 9 sätestatud pensioniõigusliku vanuse ja tegevteenistusstaaži täitumisel tegevteenistusest vabastamise päev.
(3) Isikul, kes vabastatakse tegevteenistusest enne, kui tal on täitunud käesoleva seaduse § 393 lõigetes 1–3, 8 ja 9 sätestatud pensioniõiguslik vanus, tekib õigus tegevteenistuspensionile pensioniõigusliku vanuse täitumise päevast.
(4) Tegevteenistuspension määratakse sellele pensionile õiguse tekkimise päevast, kui pensioni määramise taotlus on esitatud kolme kuu jooksul sellest päevast arvates.
(5) Kui pensioni määramise taotlus on esitatud pärast käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud tähtaega, määratakse pension taotluse ja teiste pensioni määramiseks vajalike dokumentide esitamise päevast.
(6) Tegevteenistuses olnud käesoleva seaduse § 393 lõigetes 1–3, 8 ja 9 sätestatud nõuetele vastavale isikule, kellel on töövõimetuks tunnistamise päevaks tegevteenistuspensioni määramiseks nõutav tegevteenistusstaaž, määratakse tema soovil töövõimetuspension tegevteenistuspensioni suuruses.
(7) Tegevteenistuspension, välja arvatud jooksva aasta palga alusel määratud pension, indekseeritakse iga aasta 1. aprilliks riikliku pensionikindlustuse seaduse § 26 alusel.
(8) Isikule, kellel on samal ajal õigus mitmele riiklikule pensionile, määratakse tema valikul üks riiklik pension.
(9) Käesolevas seaduses ettenähtud tegevteenistuspensioni taotlevate isikute üle peab arvestust Kaitsevägi.
<!- END 39b6 -!>
§ 397. Tegevteenistuspensioni maksmine
<!- START 39b7 -!>
(1) Tegevteenistuspension makstakse:
1) enne riikliku pensionikindlustuse seaduse §-s 7 sätestatud vanaduspensioniiga riigieelarvest;
2) riikliku pensionikindlustuse seaduse §-s 7 sätestatud vanaduspensionieas riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel arvutatav pensioniosa sotsiaalmaksust ja seda ületav osa riigieelarvest.
(2) Tegevteenistuspensioni saavale isikule makstakse pension välja täies ulatuses sõltumata sissetuleku suurusest.
(3) Tegevteenistuspensioni ei maksta, kui isik on tegevteenistuses või politseiteenistuses, ja välislepingus ettenähtud juhul.
<!- END 39b7 -!>
§ 398. Pensionisummade tagasinõudmine
<!- START 39b8 -!>
Enammakstud tegevteenistuspension nõutakse pensionisaajalt tagasi sotsiaalseadustiku üldosa seaduses sätestatud korras.
<!- END 39b8 -!>
§ 399. Tegevväelase piirvanus alates 2020. aasta 1. jaanuarist
<!- START 39b9 -!>
Seisuga 2019. aasta 31. detsember tegevteenistuses olevate tegevväelaste piirvanuseks on:
1) reamehest või madrusest kuni staabiveeblini – 55 aastat;
2) ülemveeblil – 60 aastat;
3) lipnikust kuni majori või kaptenmajorini – 55 aastat;
4) kolonelleitnandil, kolonelil, kaptenleitnandil ja mereväekaptenil – 60 aastat;
5) brigaadikindralist või kommodoorist kuni kindrali või admiralini – 65 aastat.
<!- END 39b9 -!>
§ 40. – § 64. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
3. peatükk Seaduse jõustumine
(2) Käesoleva seaduse § 57 punkt 3 jõustub üldises korras ja seda rakendatakse tagasiulatuvalt alates 2010. aasta 10. maist.