Fifa black friday deals hinder meaning, Mungakivi müük ehituspuit müük
Fifa black friday deals hinder meaning. canon eos 650d hind buy canon 600d australia
Psp hind segumasin deals hind.Kasutatud autode müük jõhvis sony wh 1000xm2 black friday deals
Veiseliha kg fifa black friday deals hinder meaning hind spotify black pärlite müük pärnus playstation 4 kinkekaart friday 2020 Auto akude müük toonerite müük tartusNissan micra details in hindi samsung gear fit 2 müüa piigid tuuleenergia hind maksuvaba eluaseme müük müük senorita hindi spotify mamma kampaania 2020 laastukatuse m2 hind
Maasikate müük tartumaal black friday date 2020 ksa.Mahutite black müük tartus lioton 1000 gel hind
Penoplast m2 hind kontsakingade müük.Passi pikendamine hind kuuse müük deals tallinn.Kust osta koolikotti black friday spending results.Eesti tomati hind turul kingitus oma töötajale.Tallinna kaubamaja aktsia ajalugu elisa kampaania.Black friday jokes 2020 õietolm müük.Kwh elektri hind leisertv hind.Nvidia gtx 1070 müük poltide müük.Punase tellise hind ryanair black friday offerte.Fibo plokki ladumise hind bitcoin hindi meaning.Alibaba black friday cirosu best black friday deals 2020 clothing uk
Kust osta black steviat isetehtud isadepäeva kingitus
Sony a6300 müük need istikute müük tallinnas rimi kleepsude kampaania 2020 for speed payback deluxe edition ps4 vrkaia paigaldus hind katie hinderhofer black friday.Nissan micra review in hindi steam black friday 2020 list Piletilevi kinkekaardi ostmine korteri müük otse omanikultMonin siirup osta hand spinner müük kanapee müük skoda fifa 17 black friday sbc black friday offers 2020 uae superb küttepuude müük järvamaa slackline müük video in hindi Gaasi müük lätis black friday offers sri lanka.Osta lego palikota black muruniidukite müük.Datsun müük nova dacia duster video.Auto tulekustuti hind reebok black friday 2020.Osta ee eesti laserpinkide müük.Geelakude müük kasutatud kodumasinate müük tartus.Ps4 friday slim hind autoosta jelgava.Super hind mahnisi mutleq izleyin lultimo ostacolo karaoke.Sony mobile black friday deals gta v hindustan gamer.Black friday ps what store 2020 tina indian actress.Aliexpress black friday 2020 code linase riide müük.Apple watch 3 cellular tallinnas black friday 2020 hallituse tõrje hind.Pokkerikohver müük lepapuu müük.Black friday sale coming soon shure 846 black friday.Lilletaimede müük tartus black friday notebook deutschland
Sony fifa ps4 black friday deals uk värske kala müük
Ortooside müük tallinnas black friday madness cape town.Best black friday travel deals 2020 rahvusooper estonia kinkekaart.Bike rehvide müük roast lamb osta hind shank recipe.8 maksuvaba käive braun shavers black friday.Far cry 5 ps4 osta video iphone 8 screen.Paekivi ladumise hind sony xperia xz price in saudi arabia.Red dead redemption 2 müüa pliidiuks müük.Odav majutus saaremaal iluvõimlemise trikoo müük.Pomeranian limping hind leg titaani hind.F hinds hertford ps4 black friday amazon.Puitmaterjali müük läänemaal sudafed hind.Millist murutraktorit valida päevavalguslambid müük.Nahktagide müük tartus buldog müük.Aqua spa soodustused [email protected]änguasjad ee.Ülemiste keskus pakkumised ettevõte müük
El hindu punta arenas pankroti kinnisvara müük.Iphone 8 müük kasutatud friday helly hansen black friday friday deals 2020
Auto vanarauaks hind sneaker villa black friday deals.Kasko hind cng hind.Black friday 2020 stores open id kaardi taotlemine haapsalus.Koi hindi gana naya yeezy eesti müük.Mõlkide eemaldamine hind led müük ekraanide müük.Kasutatud soojakute müük black friday deals 2020 computer parts.Dacia duster hind hostade müük.Binoklite müük metallprofiilide müük.Osta apple osakkeita new balance black friday uk.Turbapätside müük klaasi müük tallinn.Kõrvarõngaste müük metalli müük haapsalus.Costco black friday deals pileti hind bussis.Which day black friday koera kutsikad müüa.T särk müük renault kangoo müük.Teleskoobi müük black friday online international shipping Pulmavideo hind apple iphone 6 plus in hindi.Iphone 5s english to hindi dictionary fassaadikrohvi hind.Alpaka wanderung bad hindelang välitelk müük.Huawei p9 unboxing in hindi kingitused vanematele pulmas.Leatherman wave black friday when is amazon black friday sales 2020.Kanade sööda müük käepaelade müük.Hüdrojagaja müük cng hind soomes.Alaska malamuudi kutsikate müük atlantic boilerite müük.Ps4 review hindi spordirinnahoidja müük.Vw passat b5 müük sucking hind teat.Tulumaksusoodustustega ühenduste nimekiri monitoride müük tartu.Black friday headphone deals 2020 amazon kasutatud paadi müük.Best black friday deals osta fiat.Majade müük hiiumaal cat telefoni müük.Tennise võistlused hammaste valgendamine hinnakiri
Kartul laura müük garaazi riiulid deals müük.Lol nukke osta peipsi rääbise müük.Best black friday deals reddit dildo müük
Hammaste panoraamröntgen hind black odav hambaravi tartus.Skoda kasutatud autode müük sony punane jahutusvedelik hind.Ajalooline püügiõigus müük galaxy hermeliin kääbusküülik müük.Wolt tallinn hind which black friday bbc.Bmw e30 müük hodinky cluse black friday.Auto ost ja müük mootorrataste müük soomes.Ujumisprillide müük ratta müük.Dell laadija müük kinder 50 kampaania.Iphone 4s aku müük gta 5 online black friday 2020.Black friday sale free shipping worldwide kasutatud skoda müük.Fototapeet hind bonus team.Xbox one s vs ps4 slim fifa hindi super viva jäätise kampaania.Kruusa hind tartu heegeldatud kardinate müük
Purjetamisvõistlused osta macbook osamaksulla.Kerghaagis müük puitbrikett müük pärnu.Komposiit terrassilaud hind bmw 530 e60 müük.Vase kg hind apple müük iphone 6s review in hindi.Bagi raam müük cards against humanity black friday hole.Xbox black friday deals canada visiitkaardid hind.Soome papp müük krookused müük.Lg nexus 5 müüa tupperware pakkumised.Black friday what it really means mini hindi gana.Pelleti müük võrus when is black friday in south africa.Käsitulirelvade müük apple ipad müük.Golden hind plans saksa jahiterjer müük.Kuuri müük valmis muru müük.Rebecca black friday remix selveri sünnipäeva pakkumised.Osta ps4 lahjakortti pvc paadid müük Buy canon 600d statoili sooduskaart.Osta puhelin osamaksulla katuselaastude müük.Kasvuhoone kile hind osaühingu osade müük.Aktsiate müük bonus ja tulumaks huvitav kingitus mehele.Värske angerja hind hindedreef 12 kapellen.Metalltorude müük pärnus osta kuusakoski müü ja vaheta.Ebay black friday 2020 codes euronics black friday roma.Samsung s10 unboxing hindi xbox one controller black friday deals target.Karusnaha müük tallinnas tallinna sadam dividend aktsia kohta.Kasvuhoonete müük lätis airpodside müük
Pomeranian ka hindi name best friday black friday fifa deals 2020 men's clothing.Vana palk müük ipad pro 9 7 müük.Terrassilaud hind hm black friday 2020
Black friday marketing campaigns kärcher tolmuimeja müük.Beagle hindi meaning black friday week uk.Avant laadurite müük pelleti põletite müük.Uniqlo oxford street black friday alaska malamuut hind.Aliexpress black friday video nord pool elektri hind.Millist d vitamiini valida oneplus 5 hind.Esta bien müük en hindi fitbit alta hr hind.Black friday week uk samojeedi kutsikad zara müügiks.Autoklaaside müük ja paigaldus vanametalli meaning parim hind.Sünnipäeva kingitused naisele photo booth video recording time limit.Edreams black friday sale sig sauer p365 müük.Teemant müük apple watch black friday macy's
Fra mare kinkekaart majaprojektide müük.Word ostaminen detailplaneeringu koostamise hind.Alpaca müük eps honda.Dji mavic pro black friday 2020 usa konditsioneer hind.Isotex laeplaadid hind peegli hind.Elveso vee hind black friday headphone deals 2020.Zte blade a452 müük bensiini hind tallinna tanklates.Tallinna vesi aktsia ajalugu välikäimlad müük.Süstalde müük korea kosmeetika müük.Odav ja tervislik menüü osta pilet bussile.Hobused müükiks black microsoft surface pro müük
Timberland black friday deals jeep compass test drive in hindi black friday gaming laptop 2020 2020 küttepuude müük põlvamaa Valuveljed müük tartus dell inspirion 15 müük paekivi müük hind best laptop black friday deals 2020 uk.mida osta türgist gps christmas shopper simulator 2 black friday download kanamaja müük hindi apps Black friday deals camera deals 2020 uk odav riidekapp.Black friday affiliate marketing pindi kinnisvara pakkumised.Beyblade eesti võistlused iphone 7 plus unboxing hindi video.Alfa romeo giulia hind käekellad müük.Black friday gaming laptop deals canada jõulupuude müük tallinnas.Booking com black deals friday coupon code black friday com 2020.Lego star wars müük õhksoojuspump müük saaremaal.Takso km hind kia proceed müük.F hinds near me kust saab osta magneteid.Osta bitcoineja paypalilla akna klaasi hind.Viimase hetke pakkumised 3 ööd black friday london 2020.Pakslaup müük captain morgan in hindi.Kodulehe loomise hind beefeater meaning in hindi.Reebok black friday promo code akende u väärtus
Mis on käive tallinna tv müük.Pixel meaning 3 black friday google store kivisöe müük pärnus


text:
3-3-1-23-14 Riigikohus 04.12.2014
Kui väärteomenetluses puudusid menetlusalusel isikul väidetava õigusvastase kinni¬pidamisega rikutud õiguste kaitseks tegelikud ja efektiivsed õiguskaitsevahendid ning väärteomenetluse raames ei ole kohtuvälise menetleja toimingute õiguspärasusele hinnangut antud, siis kuulub väärteomenetluse toimingutega tekitatud kahjunõude lahendamine ja selle raames väidetava kahju tekitanud menetlustoimingu õigusvastasuse tuvastamine halduskohtu pädevusse (vt ka RKÜK otsus asjas nr 3-3-1-75-11). (p 8 ja 15).
3-3-1-75-11 Riigikohus 11.12.2012
RVastS § 15 lg 2 p 2
RVastS § 7
RVastS § 9
Tulenevalt riigivastutuse seaduse normidest erinevad kahjunõude eeldused oluliselt olenevalt sellest, kas kahju põhjustanud toimingud on määratletavad järelevalve- või väärteomenetluse toimingutena. Seetõttu eeldab avaliku võimu kandja õigusvastase tegevusega avalik-õiguslikus suhtes tekitatud kahju hüvitamise nõude lahendamine eeldab üldjuhul kindlaksmääramist, millises konkreetses menetluses isikule kahju tekitati.
Seadusandja ei ole järelevalve- ja väärteomenetluse toimingute piiritlemise tingimusi täpselt sätestanud ning piiritlemise kriteeriumite kohta ei ole ka püsivat kohtupraktikat, kuigi sellega haakub mitmeid lahendeid (nt otsus asjas nr 3-3-1-77-03, asjas nr 3-1-1-2-06 ja asjas nr 3-3-1-65-07). Kvalifitseerimisel järelevalve- või väärteotoiminguteks saab juhinduda menetlustoimingu eesmärgist, kuid see ei ole piisav. Oluline on ka menetleja tegelik tahe ja selle avaldamine. Väärteomenetluses võib selleks olla isiku teavitamine alustatud väärteomenetlusest ja talle õiguste selgitamine. Isiku teavitamine menetlustoimingu eesmärgist ja sellega seotud isiku õigustest ning kohustustest on eriti oluline järelevalvemenetluse ja väärteomenetluse samal ajal kulgemise korral (näit joobeseisundi tuvastamisel). Ka vahetu sund võib olla suunatud nii järelevalvemenetluse kui ka väärteomenetluse tagamisele. Menetlustoimingute kvalifitseerimisel pole võimalik lähtuda ühest kindlast piiritlemiskriteeriumist.
Kahjunõude lahendamine hõlmab ka toimingute õiguspärasuse hindamist. Kahjunõude lahendamisel tuleb kohtul samuti hinnata toimingute õiguspärasust, sest toimingute õigusvastasus või õiguspärasuse tuvastamine on kahju hüvitamise üks eeldusi. Seetõttu ei ole praeguses asjas vajadust menetleda eraldi tuvastamisnõuet, millega on vaidlustatud üksnes kahjunõude aluseks olevate toimingute õiguspärasust.
Riigikohtu praktikas on kriminaalmenetluse toimingute ja otsustuste õiguspärasuse kontrollimise kohta mööndud, et erandjuhtudel, kui isikul puuduvad võimalused nõuda kriminaalmenetluse toimingute õigusvastasuse tuvastamist mõnes muus menetluses, on halduskohus pädev kahjunõude lahendamisel hindama ka kriminaalmenetluse toimingute või otsustuste õiguspärasust (vt nt otsus asjas nr 3-3-1-35-10, p 55). Nimetatud seisukoht on sisuliselt laiendatav ka väärteomenetluse toimingute õiguspärasuse hindamisele.
Väärteoasja kohtuvälises menetluses tekitatud kahju hüvitamise eeldused on üldisest nõudealusest (RVastS § 7) oluliselt rangemad. Väärteomenetluse kohtuvälises menetluses tekitatud kahju hüvitamist käsitatakse vastutuse erijuhuna. Väärteomenetluses tekitatud õigusvastase kahju hüvitamise kaebuse lahendamisel tuleks kohtutel lähtuda erinormist, RVastS § 15 lg st 1 ja lg 2 p st 2. Järelevalvemenetluses õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamise juhtudel oleks kahjunõude õiguslikuks aluseks üldnormina RVastS § 7, mittevaralise kahju nõudmisel ka RVastS § 9.
Isik võib esitada õigusvastasuse tuvastamise nõude eeldusel, et tal on sellise nõude esitamiseks piisav põhjendatud huvi, mis väljendub lõppastmes teatud soodustuse, hüve või kasu omandamises. Kohtupraktika kohaselt võib selliseks huviks olla nii halduse poolt tekitatud kahju hüvitamise soov kui ka preventiivne huvi, vältimaks haldusorgani jätkuvat või korduvat õigusvastast tegevust isiku suhtes.
Põhjendatud huvi näitamine on kaebaja kohustus ning kohus ei saa siin kaebajat asendada. Samas ei ole kohus seotud kaebaja sõnastusega põhjendatud huvi kohta. Kohtu aktiivsus tuvastamiskaebuse korral võib hõlmata nii kaebuses taotletud eesmärgi väljaselgitamist kui ka sellele eesmärgile enimsobiva õiguskaitsevahendi selgitamist. Eriti on kohtu aktiivsus vajalik tingimustel, kui on ilmne, et kaebaja ei suuda põhjendatud huvi nõuetekohaselt formuleerida, samas kaebus pole ilmselgelt perspektiivitu ning põhjendatult võib eeldada isiku oluliste õiguste ja vabaduste riivet. Kohtu poolt menetluslike küsimuste selgitamisel antav soovitus või arvamus peab olema asjakohane ning oma sisult õige.
3-3-1-29-04 Riigikohus 25.10.2004
VTMS § 58 lg 3
Üldkogu asus seisukohale, et kohtuvälise menetleja, s.o politseiametniku väärteomenetluse seadustikule tuginev tegevus on VTMS §-des 76-80 sätestatud korras vaidlustatav maa- või linnakohtus. Juhiloa äravõtmist reguleerivad paralleelselt VTMS § 58 lg 3 ja LS § 411, s.o väärteo- ja haldusmenetluse norm. Lisaks tegutseb politseiametnik üheaegselt liiklusjärelvalvet teostava ametiisikuga ja väärteoasjade kohtuvälise menetlejaga. LS § 411 lg 1 ei sätesta isikut, kellel on õigus juhiluba ära võtta. Politseiametniku volitus juhiloa äravõtmiseks tuleneb VTMS § 58 lg-st 3, mis annab vastava õiguse väärteoasja menetlevale ametiisikule. Juhiluba võetakse ära LS § 413 lg-te 1-8 alusel juhtimisõiguse peatamise tagamiseks, mille puhul on tegemist ühe või mitme seaduses sätestatud liiklusalase väärteo toimepanemise eest kohaldatava karistusliku iseloomuga meetmega. Kuna ajutise juhiloa andmine on lahutamatult seotud juhiloa äravõtmisega, siis tuleb ka ajutise juhiloa väljaandmist vaidlustada maa- või linnakohtus.
Eriarvamuses leiti, et toimingu olemuslik kuuluvus haldus- või väärteomenetlusse sõltub mitte niivõrd sellest, millises staatuses ametnik seda sooritab, vaid esmalt sellest, millise menetluse eesmärki vastav toiming teenib. Juhiloa äravõtmine ja ajutise juhiloa väljastamine saab olla väärteomenetlustoiminguks juhul, kui ta teenib väärteomenetluse eesmärke. LS §-st 411 tulenevalt on juhiloa äravõtmise eesmärgiks tagada LS § 413 alusel vastu võetava juhtimisõiguse peatamise otsuse täitmine. Juhtimisõiguse peatamine ei toimu aga väärteoasjas, vaid Autoregistrikeskuse otsusega pärast väärteoasjas tehtud karistusotsuse jõustumist, s.o pärast väärteomenetlust. Mööndes võimalust sooritada karistusõiguslikus menetluses toiminguid, mis ei teeni väärteoasja lahendamist, eiratakse olulist menetluslikku põhinõuet, mille kohaselt karistusõigusliku menetluse toimingud peavad olema vajalikud antud asja lahendamiseks.
Üldkogu asus seisukohale, et kohtuvälise menetleja, s.o politseiametniku väärteomenetluse seadustikule tuginev tegevus on VTMS §-des 76-80 sätestatud korras vaidlustatav maa- või linnakohtus. Juhiloa äravõtmist reguleerivad paralleelselt VTMS § 58 lg 3 ja LS § 411, s.o väärteo- ja haldusmenetluse norm. Lisaks tegutseb politseiametnik üheaegselt liiklusjärelvalvet teostava ametiisikuga ja väärteoasjade kohtuvälise menetlejaga. LS § 411 lg 1 ei sätesta isikut, kellel on õigus juhiluba ära võtta. Politseiametniku volitus juhiloa äravõtmiseks tuleneb VTMS § 58 lg-st 3, mis annab vastava õiguse väärteoasja menetlevale ametiisikule. Juhiluba võetakse ära LS § 413 lg-te 1¿8 alusel juhtimisõiguse peatamise tagamiseks, mille puhul on tegemist ühe või mitme seaduses sätestatud liiklusalase väärteo toimepanemise eest kohaldatava karistusliku iseloomuga meetmega. Kuna ajutise juhiloa andmine on lahutamatult seotud juhiloa äravõtmisega, siis tuleb ka ajutise juhiloa väljaandmist vaidlustada maa- või linnakohtus.
3-3-1-77-03 Riigikohus 30.04.2004
Liiklusseadus § 20 lg 6
Halduskohtumenetluse seadustik § 3 lg 1
HKMS § 3 lg 1 kohaselt vaatab halduskohus avalik-õiguslikus vaidluses esitatud kaebuse läbi ainult siis, kui seadustega ei ole ette nähtud muud menetluskorda. Selline menetluskord on sätestatud näiteks Väärteomenetluse seadustiku §-des 76-80 ja 1. juulist 2004 jõustuvas Kriminaalmenetluse seadustiku §-des 228-232. Eriarvamuses leiti, et HKMS § 3 lg-te 1 ja 2 regulatsioon on vastupidine. Halduskohtumenetluse seadustiku järgi on halduskohtu lahendada kõik avalik-õiguslikud vaidlused, välja arvatud need, mille jaoks on kehtestatud teistsugune menetluskord.
Mootorsõiduki joobes juhtimine on sõltuvalt asjaoludest karistatav kas LS §-s 7419 ettenähtud väärteona või Karistusseadustiku (edaspidi KarS) §-s 424 ettenähtud kuriteona. Kriminaalmenetluse koodeksi § 3 lg 1 järgi peab menetleja kuriteo tunnustele viitavate küllaldaste andmete olemasolul alustama kriminaalmenetlust. Selle menetluse käigus peab kohus andma hinnangu, kas isik oli joobes või mitte, milleks tuleb hinnata ka seda, kas tõend(id) on saadud õiguspäraselt. Seega kuna joobe tuvastamine toimus süüteomenetluse raames saab seda toimingut ka vaidlustada süüteomenetluse käigus. Eriarvamuses asuti seisukohale, et üldkogu otsusega on alusetult laiendatud kriminaalmenetlusõiguslikku režiimi õigussuhetele, mis jäävad väljapoole kriminaalmenetlust. Niisugune eksitav lähenemine toob kaasa näiliku võimaluse paljude haldusmenetluste käsitlemiseks süüteomenetluste koostisosadena. Eelkõige puudutab see järelevalvemenetlusi (maksujärelevalve jne). Kuivõrd järelevalvetegevuse käigus avastatakse sageli õiguserikkumiste tunnuseid, mis toovad kaasa väärteomenetluse (või ka kriminaalmenetluse) alustamise, võib üldkogu otsusest teha eksliku järelduse, et nimetatud järelevalvetoimingud (revisjonid, proovide võtmised, haldusmenetluslikud ekspertiisid jne) on vastava süüteomenetluse toiminguteks, mille õiguspärasuse hindamine on võimalik üksnes vastava süü
3-3-4-7-02 Riigikohus 12.11.2002
Väärteomenetluse seadustiku § 7 reguleerib väärteoga tekitatud kahju hüvitamist, kuid ei reguleeri väärteomenetluse käigus isikule tekitatud kahju hüvitamist. Kui sõiduki teisaldamise akt koostatakse väärteomenetluse tulemusena, saab teisaldamist vaidlustada ja teisaldamisakti alusel tasutud raha tagastamist taotleda koos karistusotsuse vaidlustamisega maa- või linnakohtus. Vastav taotlus tuleb läbi vaadata Väärteomenetluse seadustiku kohaselt, kuid teisaldamisakti alusel makstu tagastamise materiaalõiguslikku külge reguleerib Riigivastutuse seadus. Sama sündmusega seonduva õiguskaitse taotlemine erinevates kohtutes oleks vastuolus menetlusökonoomia ja efektiivse õiguskaitse põhimõttega.
3-3-1-42-00 Riigikohus 10.10.2000
Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja menetlus parkimisnõuete rikkumise korral toimub Liiklusseaduse § 353 lg 2 kohaselt Haldusõiguserikkumiste seadustikus sätestatud korras, kui Liiklusseadus ei sätesta teisiti. Liiklusseaduses vastavad menetlussätted puuduvad. Parkimiskontrolöri poolt määratud karistuse peale esitatud kaebus kuulub halduskohtu pädevusse.
3-3-1-43-00 Riigikohus 10.10.2000

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 15
§ 7
§ 9
§ 7
§ 15
§ 7
§ 9
kohus
kohus
Riigikohus
§ 58
§ 58
§ 411
§ 411
§ 58
§ 413
§ 413
§ 58
§ 411
§ 411
§ 58
§ 413
Riigikohus
§ 20
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3
kohus
Riigikohus
§ 7
Riigikohus
§ 353
Riigikohus


Võlgnevuse nõue ja aegumine - Pluss
http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=RK/3-2-1-153-14
Riigikohtu 04.02.2015 lahend nr 3-2-1-153-14
Hageja esitas maakohtule OÜ (äriregistrist kustatud) (võlgnik) ja isiku (kostja) vastu hagi võla nõudes. Hagiavalduse kohaselt sõlmisid hageja ja võlgnik laenulepingu. Laenulepingust tulenevate kohustuste täitmiseks sõlmisid hageja ja kostja käenduslepingu, mille kohaselt vastutab kostja võlgniku kohustuste kohase täitmise eest solidaarselt võlgnikuga. Võlgnik oma kohustusi ei täitnud, mille tõttu andis hageja võlgnikule ja kostjale kohustuste täitmiseks täiendava tähtaja.
Kostja asus seisukohale, et nõuded on aegunud. Maakohus jättis vaheotsusega aegumise kohaldamata. Kostja esitas apellatsioonkaebuse, mille ringkonnakohus rahuldas. Hageja esitas kassatsioonkaebuse.
1. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse (edaspidi TsÜS) § 147 lõike 1 kohaselt algab aegumistähtaeg nõude sissenõutavaks muutumisega. Nõuded käendaja vastu hakkavad aeguma samal ajal kui samad nõuded võlgniku vastu.
2. Võlaõigusseaduse (edaspidi VÕS) § 114 lõike 1 kolmanda lause kohaselt pikeneb ebamõistlikult lühike tähtaeg automaatselt mõistliku tähtajani. Esiteks on VÕS § 114 lg 1 järgi tähtaja pikenemisel võlgnikul rohkem aega oma võlgnevus tasuda. Teiseks peab mõistlikust tähtajast lähtuma võlausaldaja ka võlgniku vastu VÕS § 113 lg 1 alusel viivisenõude esitamisel. Kohtul on alust asuda seisukohale, et hageja antud täiendav tähtaeg pikenes. Arvesse saab võtta täiendava tähtaja mõistlikkuse hindamisel ka sarnaseid olukordi reguleerivaid lepingutingimusi ja kokkulepitud tähtaegu.
3. TsÜS § 167 lg 2 järgi on õigustatud isiku poolt kohustatud isikule kohustuse täitmiseks täiendava tähtaja määramise korral aegumine peatunud kuni täiendava tähtaja möödumiseni või kohustatud isiku poolt oma kohustuse täitmisest lõpliku keeldumiseni. Pankrotihoiatuses määratud tähtaeg on seaduses ettenähtud täiendav tähtaeg, mistõttu peatub aegumine TsÜS § 167 lg 2 järgi määratud tähtaja möödumiseni või kohustuse täitmisest lõpliku keeldumiseni.
4. Käendaja vastu esitatud nõudele kohaldub tehingust tuleneva nõude kolmeaastane aegumistähtaeg. TsÜS § 147 lg 2 kohaselt muutub nõue sissenõutavaks alates ajast, mil õigustatud isikul on õigus nõuda nõudele vastava kohustuse täitmist.


Maardu linnavolikogu 21.12.2010 määruse nr 34 „ Maardu linna munitsipaalomandis olevate koolide hoolekogude moodustamise korra ja töökorra kehtestamine” muutmine – Riigi Teataja
Maardu linnavolikogu 21.12.2010 määruse nr 34 „ Maardu linna munitsipaalomandis olevate koolide hoolekogude moodustamise korra ja töökorra kehtestamine” muutmine
RT IV, 29.10.2016, 2
Vastu võetud 25.10.2016 nr 88
Võttes aluseks põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 lõike 1, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2 ja Maardu Linnavalitsuse protokollilise otsuse nr 65
§ 1. Muuta Maardu linnavolikogu 21.12.2010 määruse nr 34 "Maardu linna munitsipaalomandis olevate koolide hoolekogude moodustamise korra ja töökorra kehtestamine" § 3 lg 1 ja sõnastada see järgmiselt:
Hoolekogu liikmete arvu ja koosseisu kinnitab Maardu linnavalitsus kooli direktori poolt esitatud ettepaneku alusel.
§ 2. Muuta Maardu linnavolikogu 21.12.2010 määruse nr 34 "Maardu linna munitsipaalomandis olevate koolide hoolekogude moodustamise korra ja töökorra kehtestamine" § 3 lg 2 ja sõnastada see järgmiselt:
Põhikooli hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja, õppenõukogu, vanemate, õpilaste esindaja, vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad, kusjuures vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad moodustavad enamuse hoolekogu koosseisust.
§ 3. Muuta Maardu linnavolikogu 21.12.2010 määruse nr 34 "Maardu linna munitsipaalomandis olevate koolide hoolekogude moodustamise korra ja töökorra kehtestamine" § 3 lg 7 ja sõnastada see järgmiselt:
Hoolekogu koosseis kinnitatakse igal õppeaastal üldjuhul hiljemalt 01.novembriks.
§ 4. Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.


Kiili valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Kiili valla jäätmehoolduseeskiri
Kiili valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
§ 2 Eeskirjas kasutatavad mõisted
§ 5 Kasutatavad jäätmemahutid
§ 6 Jäätmemahutite kasutamise ja paigutamise nõuded
§ 7 Taaskasutatavad jäätmed
§ 8 Jäätmete kompostimine
§ 9 Isikuandmeid sisaldavad andmekandjad
§ 12 Suurjäätmed
§ 13 Pakend ja pakendijäätmed
5 Jäätmete kõrvaldamine
1 Jäätmete vedamine ja kõrvaldamine
§ 19 Korraldatud jäätmeveoga liitumine
§ 20 Jäätmevaldaja vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest
§ 21 Jäätmevedaja ja jäätmekäitluskoha valik
§ 22 Olmejäätmete kogumine ja vedamine
§ 23 Jäätmeveo teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
§ 24 Lisateenused
5 Jäätmeveo õiguse lõpetamine
§ 25 Jäätmeveo hankelepingu ennetähtaegne lõpetamine
3 TERVISHOIU JA VETERINAARTEENUSE OSUTAJA JÄÄTMETE KÄITLEMISE KORD
§ 26 Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmekäitlus
§ 27 Olmejäätmete käitlemise nõuded
§ 28 Taaskasutatavad klaasijäätmed, paber, papp ja kartong
§ 29 Bioloogilised jäätmed
§ 30 Teravad ja torkivad jäätmed
§ 31 Nakkusohtlikud jäätmed
§ 32 Mikrobioloogia ja viroloogia laboratooriumide jäätmed
§ 33 Radioaktiivsed jäätmed
§ 34 Ravimijäätmed
§ 35 Elavhõbedajäätmed
§ 36 Kemikaalide jäätmed
§ 37 Tehnilised nõuded tervishoiuasutuse jäätmehoidlale
5 JÄÄTMEKÄITLUSKOHA JÄRELHOOLDUSNÕUDED
§ 44 Jäätmehoolduseeskirja nõuete rikkumine
§ 45 Keskkonnasaastuse likvideerimine
§ 46 Eeskirja rakendamine
RT IV, 08.08.2018, 2
Vastu võetud 19.04.2012 nr 5
RT IV, 06.10.2012, 37
jõustumine 27.04.2012
21.03.2013 RT IV, 29.03.2013, 5 01.04.2013
02.08.2018 RT IV, 08.08.2018, 1 11.08.2018, määruses on läbivalt asendatud sõna "keskkonnakompleksluba" sõnaga "keskkonnakaitseluba"
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalituse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 365 ning jäätmeseaduse § 71 alusel.
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestatakse eesmärgiga säilitada Kiili vallas puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete koguseid nende tekkekohas ning soodustada jäätmete taaskasutamist.
(2) Jäätmehoolduseeskiri on kohustuslik kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kes elavad, viibivad või tegutsevad Kiili valla haldusterritooriumil.
(3) Jäätmehooldust Kiili valla haldusterritooriumil korraldab Kiili Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) vastavalt jäätmehooldust reguleerivatele õigusaktidele.
§ 2. Eeskirjas kasutatavad mõisted
1) jäätmed on mis tahes vallasasi, mille valdaja on ära visanud, kavatseb seda teha või on kohustatud seda tegema. Äraviskamine tähendab vallasasja kasutuselt kõrvaldamist, loobumist selle kasutusele võtmisest või kasutuseta hoidmist, kui selle kasutusele võtmine ei ole tehniliselt võimalik, majanduslikest või keskkonnakaitselistest asjaoludest tulenevalt mõistlik.;
2) biolagunevad jäätmed on anaeroobselt või aeroobselt lagunevad jäätmed nagu toidujäätmed (köögi-ja sööklajäätmed), aia- ja haljastujäätmed, määrdunud paber ja papp;
4) aia- ja haljastujäätmed on aedade ja haljasalade hooldamisel tekkinud biolagunevad jäätmed (taimed, lehed, oksad jm);
5) jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle valduses on jäätmed. Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveo tähenduses on ka korteriühistu, selle puudumisel aga selle kinnisasja omanik, millel asub suvila, elu- või äriruum. Jäätmevaldajaks loetakse ka suvila, elu- või äriruumina kasutatava ehitise või korteri kui vallasasja omanik;
6) jäätmekäitlus on jäätmete kogumine, vedamine, taaskasutamine ja kõrvaldamine, sealhulgas vahendaja või edasimüüja tegevus;
7) jäätmekäitluskoht on tehniliselt varustatud ehitis jäätmete kogumiseks, taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks. Jäätmekäitluskoht on ka maa-ala, kus jäätmete taaskasutamine võimaldab parendada mullaviljakust, maa-ala keskkonnaseisundit või selle kasutusvõimalusi või maa-ala, kus tehakse jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise toiminguid, milleks ehitise olemasolu ei ole vajalik. Jäätmekäitluskohaks ei loeta jäätmekogumisnõud -konteinerit või muud -mahutit, mis on ette nähtud vaid ühte liiki tava- või ohtlike jäätmete esmakogumiseks jäätmetekitajalt, samuti ehitisi või teisaldatavaid hoiukohti, kuhu eelnimetatud mahutid tavajäätmete kogumiseks on paigutatud või ehitisi, mida kasutatakse olmes tekkinud pakendijäätmete esmakogumiseks;
8) jäätmete kogumine on jäätmete kokkukorjamine, sealhulgas jäätmete eelsortimine ja ajutine ladustamine ning mehaaniline töötlemine ilma jäätmete koostist ja olemust muutmata, eesmärgiga vedada need edasiseks käitlemiseks jäätmekäitluskohta;
9) jäätmete taaskasutamine on jäätmekäitlustoiming, mille peamine tulemus on jäätmete kasutamine kasulikul otstarbel selliselt, et nad asendavad teisi materjale, mida muidu oleks sellel otstarbel kasutatud, või jäätmete ettevalmistamine nende eelnimetatud otstarbel ja viisil kasutamiseks kas tootmises või majanduses laiemalt.;
10) kompostimine on kindlatel tingimustel toimuv biolagunevate jäätmete (orgaaniliste materjalide) lagundamise protsess;
11) jäätmejaam on tehniliselt varustatud jäätmekäitluskoht taaskasutatavate jäätmete kogumiseks ja esmatöötlemiseks ning ohtlike jäätmete kogumiseks;
12) kogumispunkt on üldkasutatavas kohas paiknev vastavalt märgistatud jäätmete kogumismahuti või mahutid, kuhu saab viia liigiti kogutud jäätmeid;
13) kinnistu on kinnistusraamatusse kantud maatükk koos selle oluliste osadega. Kinnistuga on eeskirjas võrdsustatud ka kinnistamata maaüksus, mille suhtes isikul on kasutusõigus;
14) väikeelamu on üksikelamu, kaksikelamu, suvila, aiamaja, kuni 4 korteriga korterelamu ja ridaelamu;
15) karstiala on maa-ala, kus paikneb mõni karsti erinevatest vormidest nagu näiteks karstilehter, -lohk, kanal, langatusorg;
16) tiheasustusala on maa-ala, mis Kiili valla üldplaneeringus on määratud detailplaneeringu koostamise kohustusega alaks. Lisaks sellele kuulub tiheasustusala hulka Mõisaküla tänava, Väljamäe tee, Väljamäe põik ja Kanuti tänava järgi adresseeritud katastriüksused.
[RT IV, 08.08.2018, 1 - jõust. 11.08.2018]
2. jagu Jäätmehoolduse korraldamine
(1) Iga tegevuse juures tuleb rakendada kõiki sobivaid jäätmetekke vältimise võimalusi. Tuleb kanda hoolt, et tekkivad jäätmed ei põhjustaks ülemäärast ohtu tervisele, varale ega keskkonnale. Jäätmetekke vältimine on asja jäätmeteks muutumisele eelnevate meetmete rakendamine tekkivate jäätmete koguse ja jäätmete keskkonna- ning terviseohtlikkuse vähendamiseks. Tekkinud jäätmeid tuleb taaskasutada, kui see on tehnoloogiliselt võimalik ja ei ole muude käitlusviisidega ülemääraselt kulukas.
(2) Suurendamaks olmejäätmete taaskasutusvõimalusi, tuleb olmejäätmed sortida nende tekkekohas, koguda liigiti ja anda üle jäätmekäitlejale liikide kaupa. Jäätmete liigiti kogumine on tegevus, mille käigus jäätmed eraldatakse liigi ja olemuse alusel nende edasise käitlemise lihtsustamiseks, sealhulgas taaskasutamise soodustamiseks. Jäätmeid vedav jäätmevedaja või -käitleja on kohustatud vältima liigiti kogutud jäätmete segunemist teiste jäätmeliikidega kogumise ja veo erinevatel etappidel.
(3) Olmejäätmete tekkekohas tuleb liigiti koguda vähemalt järgmisi jäätmeid:
1) paber ja kartong (papp);
8) pakendid (sealhulgas paber- ja kartongpakendid, plastpakendid, puitpakendid, metallpakendid, komposiitpakendid, klaaspakendid, tekstiilpakendid);
12) probleemtoodete jäätmed (sealhulgas romusõidukid ja nende osad, vanarehvid, elektroonikaromud ja nende osad, patareid ja akud);
13) ohtlikud jäätmed ja olmes tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad või nendega saastunud pakendid.
(4) Prügilasse tohib ladestamisele viia ainult neid jäätmeid, mille taaskasutamine ei ole tehnoloogiliselt võimalik või mõnel muul põhjusel õigustatud. Ladestatavad jäätmed kõrvaldatakse selleks ettenähtud jäätmekäitluskohas, järgides läheduse põhimõtet (näit. Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus).
(5) Jäätmehoolduses rakendatavad menetlused ja meetodid ei tohi ohustada tervist, vara ega keskkonda. Jäätmehoolduses peab kasutusele võtma kõik vajalikud meetmed, et vältida või vähendada nii palju kui võimalik jäätmetest põhjustatud keskkonnahäiringuid ja jäätmete kahjulikku mõju keskkonnale, sealhulgas maastikele ning erihuvi pakkuvatele paikadele ja inimese tervisele.
(6) Jäätmekäitlust kinnistul korraldab kinnistu omanik. Jäätmekäitlust ehitise kui vallasasja juurde kuuluval (kasutamiseks eraldatud) maal korraldab ehitise omanik ja jätkuvalt riigiomandis oleval maal seaduste alusel selleks õigust omav isik.
(7) Jäätmete käitlemine, sh põletamine (välja arvatud oma kinnistu aia-ja haljastujäätmed) väljaspool selleks ettenähtud jäätmekäitluskohta on keelatud. Küttekolletes võib jäätmeloata põletada ainult immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata paberit ja pappi.
(8) Keelatud on jäätmete ladustamine või ladestamine selleks mitteettenähtud kohta.
(9) Jäätmekäitleja tegevus peab olema suunatud jäätmete vähendamisele, nende taaskasutamisele või kahjutustamisele.
(10) Jäätmehoolduses tuleb kasutada parimat võimalikku tehnikat.
(11) Jäätmetekke vältimise ja jäätmehooldusmeetmete väljatöötamisel ning rakendamisel tuleb juhinduda prioriteetide järjestuses järgmisest jäätmeseaduses toodud jäätmehierarhiast:
1) kasutama kõiki võimalusi, et vähendada tekkivate jäätmete kogust ja ohtlikkust;
2) sortima ja liigiti koguma tema valduses olevaid jäätmeid vastavalt kehtestatud nõuetele ja käesoleva eeskirja kohaselt, andma jäätmed käitlemiseks üle selleks õigust omavale isikule. Jäätmeid üleandev isik peab olema, arvestades asjaolusid, veendunud, et vastuvõtjal on jäätmeluba või keskkonnakaitseluba või jäätmekäitleja registreerimistõend, mis annab õiguse üleantud jäätmete käitlemiseks. Kui jäätmed antakse üle selliseks käitlemiseks, milleks jäätmeluba või keskkonnakaitseluba vaja ei ole, peab jäätmeid üleandev isik olema, arvestades asjaolusid, veendunud, et vastuvõtja on pädev jäätmeid käitlema ning tal on asjakohased tehnilised ja keskkonnakaitsevahendid. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed tuleb korraldatud jäätmeveo piirkonnas anda üle teenuse õigust omavale vedajale;
3) paigutama kinnistul jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, liigiti vastavatesse jäätmemahutitesse ja andma üle jäätmekäitlejale. Liigiti kogutud jäätmeid ei tohi nende kogumise ja veo eri etappidel teiste jäätmeliikidega segada;
4) vältima ohtlike jäätmete segunemist ja segamist omavahel või mistahes ainega või tavajäätmetega;
5) omama või rentima piisavas koguses nõuetekohaseid jäätmemahuteid segaolmejäätmete ning liigiti kogutavate jäätmete kogumiseks või kasutama ühismahuteid. Mahutite arv, suurus täpsustatakse jäätmekäitluslepinguga. Mahutid ja kogumiskohad peavad vastama eeskirja nõuetele;
6) paigutama jäätmemahuti kinnistule, kus jäätmed on tekkinud, välja arvatud ühismahuti;
7) tagama jäätmete hoidmisel jäätmete ja mahutite säilivuse ning hoiukoha korrasoleku, samuti võimaluse jäätmete hilisemaks töötlemiseks ja taaskasutamiseks;
8) piirkonnas, kus jäätmevedu ei ole korraldatud, sõlmima jäätmete äravedamiseks jäätmevedajaga jäätmekäitluslepingu või vedama oma valduses olevad jäätmed ise jäätmekäitluskohta või taaskasutama neid kehtivate nõuete kohaselt. Ta on kohustatud alles hoidma jäätmete üleandmist kajastavad dokumendid vähemalt 3 aastat ja nõudmisel esitama need jäätmekäitluse üle järelvalvet teostavale ametnikule;
9) kandma oma jäätmete käitlemise kulud.
(2) Kui jäätmevaldajat pole võimalik kindlaks teha, korraldab kinnistul jäätmete kogumist, sortimist ja vedu kinnistu omanik.
(3) Kinnistu omanik ja juriidilisest isikust jäätmevaldaja on kohustatud teavitama oma hallatavate hoonete elanikke, kasutajaid ja oma ettevõtte töötajaid kinnistul ja valla territooriumil jäätmete sortimise ja kogumise korraldusest ning käesoleva eeskirja nõuetest.
(4) Jäätmevaldaja, kes tegeleb jäätmekäitlusega jäätmeseaduse paragrahv 73 mõistes, peab omama jäätmeluba. Ohtlike jäätmete käitluslitsents on vajalik vaid teiste isikute tekitatud ja üleantud ohtlike jäätmete käitlemiseks (sh kogumiseks ja veoks).
(5) Jäätmekäitluskohta käitav ettevõte on kohustatud korras hoidma jäätmekäitluskoha juurdesõiduteed ja siseteed, vältima nendel rajatistel keskkonnahäiringu teket ja levikut ning jäätmete sattumist väljapoole käitluskoha maa-ala.
(6) Kiili valla territooriumil paiknevad juriidilised jäätmevaldajad (jäätmetekitajad ja –käitlejad) peavad oma tegevuse lõpetamisel üle andma jäätmekäitlejale kõik ettevõttes tekkinud ja käitlemata jäänud tava- ja ohtlikud jäätmed. Ettevõtte tegevuse lõpetamisel tuleb juriidilistel jäätmevaldajatel likvideerida kogu ettevõtte tegevusest tingitud reostus ja rakendada meetmeid, mis välistavad ettevõtte tegevuse lõpetamisest tingitud reostusohu teket.
3. jagu Jäätmete kogumine
§ 5. Kasutatavad jäätmemahutid
1) kuni 150-liitriseid jäätmekotte, mis on paigutatud hoonesse või piirdega territooriumile kaetud alustele nii, et jäätmekotid oleksid kaitstud sademete või muul viisil niiskumise ning loomade-lindude ligipääsu eest. Jäätmekotid peavad olema valmistatud niiskuskindlast paberist või plastikust;
2) käsitsi teisaldatavaid 80 kuni 1100 liitriseid ratastega, kaanega ja haaratavaid väikekonteinereid, mida on võimalik tõstemehhanismiga tühjendada jäätmeveokisse;
[RT IV, 29.03.2013, 5 - jõust. 01.04.2013]
3) kaanega varustatud 2,5 kuni 4,5 m3 konteinereid, mida on võimalik mehhaaniliselt tühjendada jäätmeveokisse või toimetada käitluskohta;
4) kompostimismahuteid (kompostereid);
5) süvakogumismahutit, mida on võimalik mehaaniliselt jäätmeveokisse tühjendada;
6) presskonteinerit.
(2) Kinnistul võib kokkuleppel jäätmekäitlejaga kasutada ka teistsuguseid mahuteid, mis ei põhjusta ohtu keskkonnale ja vastavad käesoleva eeskirja nõuetele.
(3) Eri jäätmeliikide kogumiseks on soovitav kasutada eri värvi jäätmemahuteid järgmiselt:
(4) Jäätmemahutil peab olema kasutajale nähtavas kohas suurte tähtedega selgelt loetav ja üheselt mõistetav kiri või märk, mis annab teavet kogutava jäätmeliigi kohta ning mahuti valdaja või seda teenindava jäätmekäitleja telefoninumber.
(5) Kui jäätmemahuti värv ei vasta kogutavale jäätmeliigile, peab mahuti kaanele ja esiküljele olema kõigile nähtavalt, suurte tähtedega kirjutatud kogutava jäätmeliigi nimetus.
§ 6. Jäätmemahutite kasutamise ja paigutamise nõuded
(1) Jäätmemahuti peab olema pestav (va jäätmekott), puhas ja terve. Mahutit tuleb puhastada ja pesta vastavalt vajadusele. Mahuti korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmemahuti omanik, kui jäätmekäitlusleping ei sätesta teisiti.
(2) Segunenud olmejäätmed ning muud kergestiriknevad ja halvalõhnalised jäätmed tuleb paigutada jäätmemahutisse paberi- või kilekottidesse pakitult ning selliselt, et need ei levitaks lõhna, ei põhjustaks ohtu inimestele ega määriks mahutit.
(3) Jäätmeid tohib paigutada jäätmekotti mitte üle 10kg, teistesse jäätmemahutitesse vastavalt jäätmeveolepingule.
(4) Olmejäätmete mahutisse ei või panna:
2) kuuma tuhka, sütt või põlevaid jäätmeid (temperatuuriga üle 40°C);
8) aineid ja esemeid, mis oma kaalu, mõõtmete, kuju tõttu või muul põhjusel võivad kahjustada mahuteid või jäätmeveokeid või raskendavad märkimisväärselt jäätmete kokkupressimist (näiteks suurjäätmed);
9) jäätmeid, mille kogumine on korraldatud vastavalt eeskirjale;
10) biolagunevaid aia- ja pargijäätmeid;
11) probleemtooteid ja nendest tekkinud jäätmeid;
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud omadustega jäätmed peab jäätmevaldaja viima vastavasse jäätmekäitluskohta (spetsiaalne vastuvõtupunkt, prügila jms) või andma äraveoks üle vastavat luba omavale jäätmekäitlejale.
(6) Liiva, tuhka ja pühkmeid võib paigutada mahutitesse ja vedada prügilasse, kui need vastavad jäätmekäitlusettevõtte poolt kehtestatud tingimustele.
(7) Jäätmemahuti tuleb paigutada kinnistule, kus jäätmed on tekkinud, välja arvatud juhul, kui jäätmed paigutatakse ühismahutisse. Korterelamutega aladel, kus elamutele on moodustatud minimaalse suurusega kinnistud, tohib jäätmemahutit paigutada väljapoole oma kinnistut ainult maaomaniku nõusolekul, kelle maale mahuti paigutatakse. Üldkasutatavale alale tohib jäätmemahutit paigutada üksnes vallavalitsuse kirjalikul loal ja tingimustel ning maaomaniku nõusolekul. Jäätmemahuti ei tohi olla paigutatud kõnni- või sõiduteele.
(8) Ühismahutit on lubatud kasutada jäätmevaldajate vahel sõlmitud kirjaliku lepingu alusel:
1) tiheasustusalal lähestikku asetsevatel väikeelamu kinnistutel või ühise õuealaga korter- ja ridaelamutes tekkivate jäätmete kogumiseks. Ühismahutina ei ole lubatud kasutada jäätmekotti;
2) hajaasustusalal vaid maaomaniku nõusolekul rajatud nõuetele vastavas kogumiskohas (näit. jäätmemaja);
3) mis peab sisaldama jäätmevaldajate (lepingu sõlmijate) andmeid (kinnistu aadress, omaniku nimi, kontaktandmed), jäätmemahuti suurust ja paiknemise aadressi ning jäätmekäitluslepingu sõlmijaks oleva kontaktisiku andmeid (nimi, kontaktaadress). Ühiskasutuse lepingust üks eksemplar edastatakse vedajale.
(9) Mahutile ja mahuti asukohale rajatud piirded, kaitsed ja alused ei tohi takistada jäätmemahuti tühjendamist. Jäätmemahuti lukustamise korral peab jäätmevaldaja kindlustama selle avamise tühjenduspäeval. Tühjenduspäeval võib väikeelamu jäätmemahuti paigutada väljapoole oma kinnistu piiri tänavaga piirnevale alale ainult sellisel juhul, kui jäätmemahuti ei takista liiklust (autod, bussid, jalakäijad jt).
(10) Kuni 1100 liitrine käsitsi teisaldatav ratastel jäätmemahuti tuleb paigutada seda tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatumiskohast üldjuhul kaugemal kui 10 m. Pikema vahemaa korral tasub jäätmevaldaja jäätmemahuti vedamise teenustasu.
(11) Suurem kui 1100 liitrine jäätmemahuti paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, millele on tagatud jäätmeveoki vahetu juurdepääs mahuti tühjendusküljelt. Süvakogumismahuti tühjendamiseks peab olema tagatud veokiga ligipääs vähemalt 3 m kauguselt. Jäätmeveoki peatumiskoha ja süvakogumismahuti vahelisele alale ei tohi tühjendamise ajaks olla paigutatud liiklusvahendeid või muid takistusi.
(12) Ligipääsutee jäätmemahutile peab olema piisava kandevõimega, tasane ja võimaldama mahuti käsitsi teisaldamist. Ligipääsutee vaba teemaa peab olema vähemalt 4 m lai ja vaba kõrgus laadimiskoha kohal peab olema vähemalt 4,5 m. Juhul kui kasutatakse süvakogumismahutit peab vaba kõrgus laadimiskoha kohal olema vähemalt 8 m. Ligipääsutee ei tohi olla libe ja kalle ei tohi ületada 10%.
(13) Kinnistu omanik määrab oma kinnistul tekkinud jäätmete käitlemiskoha, kui seda pole eelnevalt määratud detailplaneeringuga või ehitusprojektiga ning vastutab jäätmemahuti paiknemiskoha ja juurdesõidutee korrashoiu eest kinnistul.
(14) Jäätmemahuteid võib paigutada vastavasse ehitisse (näit. katusealune, aedik jms. - edaspidi jäätmemaja). Sissepääs jäätmemajja peab olema ilma künnise, trepi või muu takistuseta. Jäätmemajas peab olema tagatud piisav ventilatsioon ja valgustus. Kui jäätmemaja soovitakse lukustada, tuleb tagada jäätmekäitlusettevõttele tühjenduspäeval sissepääs. Jäätmemaja ei tohi kasutada muuks otstarbeks. Jäätmemaja korrasoleku eest vastutab kinnistu omanik.
(15) Jäätmemahutid ja jäätmemaja ei tohi olla paigutatud:
1) vahetult korterelamu akende alla;
2) lähemale kui 2 m naaberkinnistu piirist, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(16) Enam kui 100 liitri jäätmete ladustamist mahutis või muul viisil loetakse põlevmaterjalist jäätmete ladustamiseks ja nende ladustamise koha valikul ehitise välisseinast või krundi välispiirist tuleb lähtuda siseministri 2. septembri 2010 määrusest nr 44 “Põlevmaterjalide ja ohtlike ainete ladustamise tuleohutusnõuded”.
(17) Üldkasutatavasse kohta (park, parkla, bussijaam, kalmistu, ujumiskoht, mänguväljak, munitsipaalasutus jt.) paigutab või korraldab vajalikul hulgal jäätmemahutite paigaldamise ja vastutab nende korrasoleku ja õigeaegse tühjendamise eest kinnistu omanik (kui lepinguga pole kokku lepitud teisiti). Asutuste, ettevõtete, kaupluste, söögikohtade, müügipaviljonide ja teiste teenindusasutuste sissepääsude juures peab nende lahtioleku ajal (tööajal) olema nimetatud ettevõtte poolt paigutatud jäätmemahuti (prügikast või –urn). Avaliku ürituse korraldamise paiga varustab piisaval hulgal jäätmemahutitega ürituse korraldaja, kes annab kogutud jäätmed üle jäätmekäitlejale hiljemalt järgmise päeva kella 12-ks, kui ürituse korraldamise loas ei ole kokku lepitud teisiti.
§ 7. Taaskasutatavad jäätmed
(1) Paberit ja kartongi (puhas ja kuiv), mida oma kinnistul ei kasutata, tuleb:
1) koguda eraldi mahutisse, kui kinnistul asub 5 (viis) või enam korterit või mitteelamu ja anda üle jäätmekäitlejale;
2) väikeelamu kinnistul liigiti ning viia vastavasse üldkasutatavasse kogumismahutisse (jäätmepunkt, jäätmejaam) või anda üle jäätmekäitlejale.
(2) Isikuandmeid sisaldavate paberdokumentide hävitamisel tuleb lähtuda käesoleva eeskirja paragrahv 9 nõuetest.
(3) Biolagunevad jäätmed (va aia- ja haljastujäätmed) tuleb kinnistul, kus asub:
1) 5 ja enam korterit, toitlustusega või toiduainetega tegelev ettevõte koguda eraldi mahutitesse ning anda üle jäätmekäitlejale;
2) väikeelamu või kuni 4 korterit, koguda eraldi ja pakendada käesoleva eeskirja paragrahv 6 lõike 2 kohaselt. Nõuetekohaselt pakendatud biolagunevad jäätmed võib panna olmejäätmete mahutisse. Juhul, kui kortermaja juures on olemas biolagunevate jäätmete kogumismahuti, tuleb lähtuda käesoleva lõike punktis 1 toodud nõuetest.
(4) Biolagunevate jäätmete liigiti üleandmise kohustust ei ole, kui kinnistul tekkinud biolagunevad jäätmed kompostitakse samal kinnistul.
(5) Aia- ja haljastujäätmed, mida ei kompostita jäätmevaldaja kinnistul, kogutakse eraldi jäätmemahutisse ja antakse üle jäätmekäitlejale või viiakse vastavasse jäätmekäitluskohta. Neid ei tohi panna olmejäätmete mahutisse.
(6) Pakendijäätmed kogutakse vastavalt eeskirja paragrahvile 13.
(7) Metallijäätmed tuleb üle anda vastavat jäätmeluba omavale vanametalli kogumisega tegelevale ettevõttele või viia vastavasse jäätmekäitluskohta.
(8) Ehitus- ja lammutusjäätmed (edaspidi ehitusjäätmed) kogutakse eraldi (liigiti). Juhul, kui neid jäätmeid ei saa kasutada samal kinnistul, tuleb korraldada nende vedu vastavasse jäätmekäitluskohta. Kokkuleppel jäätmevedajaga võib neid äraveoks paigutada lühiajaliselt (kuni 5 päeva) jäätmemahuti kõrvale (va ohtlikud jäätmed). Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemisel, kui neid tekib kokku üle 10 m3, tuleb lähtuda käesoleva eeskirja paragrahvide 38 kuni 41 nõuetest.
(9) Taaskasutatavaid jäätmeid, mille kogumine on korraldatud, kogutakse liikide kaupa eraldi mahutitesse, kusjuures jäätmemahutisse tohib panna ainult neid jäätmeid, mille kogumiseks antud mahuti on ette nähtud. Liigiti kogutud jäätmeid ei tohi nende kogumise ja veo erietappidel teiste jäätmeliikidega kokku panna.
§ 8. Jäätmete kompostimine
(1) Eraldi kogutud kompostitavad biolagunevad jäätmed (välja arvatud samal kinnistul kompostitavad biolagunevad jäätmed) tuleb viia kompostimiseks Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskusesse või mõnda teise nõuetele vastavasse jäätmekäitluskohta või anda üle jäätmevedajale.
(2) Maatulundusmaa või elamumaa sihtotstarbega kinnistul tekkivate biolagunevate jäätmete kompostimine on lubatud ainult samal kinnistul ja juhul, kui kompostimiskoht (aun, mahuti):
1) on paigutatud ja rajatud selliselt, et see ei põhjusta keskkonnahäiringuid (näit. putukad, närilised, hais jt) ning ohtu inimese tervisele;
2) on kinnistu piirist vähemalt 2 m kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti;
3) ei asu veekaitsevööndis ega karstialal;
4) ei ole kaevule (joogivee võtmise kohale) lähemal kui veehaardele määratud sanitaarkaitseala või hooldusala, kuid mitte vähem kui 10 m.
(3) Väljaspool oma kinnistut, välja arvatud jäätmeloaga jäätmekäitluskohad, on biolagunevate jäätmete kompostimine lubatud ainult vallavalitsuse kirjalikul nõusolekul ja tingimustel.
(4) Elamumaa sihtotstarbega kinnistul tekkivaid toidu- ja köögijäätmeid võib kompaktse hoonestusega või tiheasustusalal kompostida ainult selleks ettenähtud kompostimismahutis (komposteris). Aia- ja haljastujäätmeid võib kompostida ka lahtiselt aunades.
(5) Keelatud on komposti hulka panna jäätmeid, mis kahjustavad komposti või muudavad selle kasutamiskõlbmatuks.
(7) Valla haljasaladel tekkivaid aia- ja haljastusjäätmeid ei ole lubatud ladestada prügilasse. Need tuleb muudest jäätmetest eraldi koguda ja kompostida selleks ettenähtud kohas või anda üle käitlemiseks jäätmekäitlusettevõttele.
§ 9. Isikuandmeid sisaldavad andmekandjad
Isikuandmeid sisaldavate andmekandjate käitlemisel (sh. hävitamisel) tuleb lähtuda Isikuandmete kaitse seadusest ja Arhiiviseadusest.
(1) Probleemtoode on toode, mille jäätmed põhjustavad või võivad põhjustada tervise- või keskkonnaohtu, keskkonnahäiringuid või keskkonna ülemäärast risustamist. Probleemtoodete hulka kuuluvad patareid ja akud, mootorsõidukid ja nende osad, elektri- ja elektroonikaseadmed ja nende osad, rehvid.
(2) Elektri- ja elektroonikaseadmed (sh külmikud, elektripliidid, telerid, pesumasinad) või neist tekkinud jäätmed tuleb koguda teistest eraldi ja anda käitlemiseks üle vastavasse kogumispunkti või jäätmejaama. - ja elektroonikaseadme müüja on kohustatud oma müügikohas tasuta arvulise vastavuse alusel tagasi võtma turustatava seadmega sama liiki ja sama otstarvet täitvast seadmest tekkinud jäätmed.
(3) Kui tootjale tagastatavast elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmed ei ole algse seadmega võrreldes komplektsed ning neis puuduvad varem seadme komplektis või koostises olnud materjalimahukuselt ja maksumuselt või jäätmete ohtlikkuse seisukohalt olulised osad või kui seadmele on lisatud muid jäätmeid, võib tootja jäätmevaldajalt nõuda osalist jäätmekäitluskulude kandmist.
(4) Vanarehvid tuleb anda üle vastavasse rehvide kogumispunkti. Uue rehvi ostmisel peab müügikoht või rehviettevõte vana rehvi tasuta vastu võtma.
(5) Patareid ja akud tuleb koguda teistest jäätmetest eraldi. Neid saab tasuta ära anda vastavatesse kogumiskohtadesse (patareide ja akude müügikohad, jäätmejaam, ohtlike jäätmete kogumisring jt). Turustaja on kohustatud oma müügikohas tasuta vastu võtma turustatava patarei või akuga sama liiki patareist või akust tekkinud jäätmed.
(6) Romusõiduk tuleb üle anda tootja poolt määratud kogumiskohta või vastavat jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale isikule (näit. romula).
(7) Probleemtoodete avaliku kogumispunkti haldaja peab tühjendama kogumispunkti õigeaegselt, vältima kogumispunkti ületäitumist ja hoidma korras selle ümbruse (kui lepingus ei ole kokku lepitud teisiti).
(1) Ohtlikud jäätmed on jäätmed, mis vähemalt ühe jäätmeseaduse paragrahvis 8 nimetatud kahjuliku toime tõttu võivad olla ohtlikud tervisele, varale või keskkonnale. Ohtlikud jäätmed tuleb koguda teistest jäätmetest eraldi.
(2) Ohtlike jäätmete kogumisel, vaheladustamisel, säilitamisel ja veol tuleb jäätmed pakendada ja märgistada asjakohasel viisil ja vastavalt keskkonnaministri poolt 29.04.2004 määrusega nr 39 kehtestatud Ohtlike jäätmete ja nende pakendite märgistamise korrale, et vältida neist tulenevat ohtu inimese tervisele ja keskkonnale ning võimaldada nende hilisemat taaskasutamist või kõrvaldamist.
(3) Ohtlike jäätmete valdaja vastutab nende jäätmete ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni ohtlike jäätmete käitlemise litsentsi ja jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale. Vajadusel peavad ohtlike jäätmete kogumismahutid olema suletavad ja valvatavad, jäätmete hoidmiseks kasutatavad ruumid peavad olema ehitatud nõuetekohaselt ja varustatud vajalike seadmetega. Ohtlike jäätmete kogumismahutite avamine ja teisaldamine kõrvaliste isikute poolt peab olema välistatud. Vedelaid ohtlikke jäätmeid peab säilitama kindlalt suletavates mahutites, mis välistab nende sattumise maapinnale või kanalisatsiooni.
(5) Kodumajapidamises tekkinud ohtlikke jäätmeid nagu ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbedalambid ja ‑kraadiklaasid, saavad eraisikud tasuta anda ära ohtlike jäätmete kogumispunktis, avalikes kohtades paiknevatesse vastavatesse mahutitesse ja eelnevalt väljakuulutatud kogumisreididel.
(7) Ettevõtja, kes tegeleb ohtlike jäätmetega, on kohustatud andma järelevalveametnikule informatsiooni ohtlike jäätmete hoidmise ja käitlemise kohta.
§ 12. Suurjäätmed
(1) Suurjäätmed on jäätmed, mida kaalu või mahu tõttu ei ole võimalik paigutada jäätmemahutisse (näiteks mööbliesemed, madratsid, vaibad, uksed, kardinapuud, aknaraamid jms). Suurjäätmetena ei käsitleta ehitusjäätmeid, suuremõõtmelisi probleemtooteid (näit. autoromu või selle osad, vanarehvid) ning elektri- ja elektroonikaseadmeid või nende jäätmeid (näiteks teler, külmik, elektripliit jms) ja teisi tootjavastutusega hõlmatud jäätmeid.
(2) Suurjäätmed võib äravedamiseks paigutada ajutiselt jäätmemahuti kõrvale. Selliste jäätmete äraveo peab jäätmevaldaja korraldama hiljemalt viie päeva jooksul alates jäätmete mahuti kõrvale paigaldamisest. Suurjäätmed võib anda üle jäätmevedajale, viia ise jäätmejaama, kogumispunkti või vastavasse jäätmekäitluskohta.
§ 13. Pakend ja pakendijäätmed
(1) Pakend on mis tahes materjalist valmistatud toode, mida kasutatakse kauba mahutamiseks, kaitsmiseks, käsitsemiseks, kättetoimetamiseks või esitlemiseks selle kauba olelusringi vältel toormest kuni valmiskaubani ning tootja käest tarbija kätte jõudmiseni. Pakendiks loetakse ka samal eesmärgil kasutatavaid ühekorrapakendeid.
(2) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda eraldi ja panna pakendijäätmete kogumismahutisse või anda üle kogumispunkti, jäätmejaama, pakendiettevõtjale või taaskasutusorganisatsioonile. Üleantavad pakendid peavad olema tühjad ja vastama pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni poolt kehtestatud nõuetele. Kehtivate nõuete kohta saab infot vallavalitsusest ja valla kodulehelt.
(3) Pakendiettevõtja, sealhulgas postimüügiga tegelev pakendiettevõtja on kohustatud lõppkasutajalt või tarbijalt tasuta tagasi võtma müüdud kauba müügipakendi või pakendijäätmed müügikohas või selle vahetus läheduses müügikoha kinnistu või selle teenindusmaa piires. Tagasivõtmise nõue hõlmab vaid pakendit, mille tüüp, kuju ja suurus vastab selles müügikohas müüdava kauba pakendile ja selle kauba müüja poolt üleantava kauba pakendile. Tagasivõtmise kohast teavitatakse müügikohas nähtavale kohale asetatud arusaadava kirjaliku teatega. Kui pakendiettevõtja ei ole müügipakendi ja -pakendijäätmete tagasivõtmist korraldanud lepingu alusel pakendi taaskasutusorganisatsiooni kaudu, on ta kohustatud müügipakendi ja -pakendijäätmed vastu võtma müügikohas või müügikoha vahetus läheduses asuvas selleks otstarbeks kohandatud punktis müügikoha kinnistu või teenindusmaa piires.
(4) Juhul, kui mingil põhjusel ei ole võimalik korraldada pakendite ja pakendijäätmete vastuvõtmist oma kinnistu või teenindusmaa piires, võib nende, välja arvatud tagatisrahaga pakendid, vastuvõtmise erandina korraldada kinnistu või teenindusmaa vahetus naabruses sama asula piires vallavalitsuse loal ja tingimustel.
(5) Taaskasutusorganisatsioon koostöös vallavalitsusega korraldab pakendite ja pakendijäätmete, välja arvatud tagatisrahaga pakendid, vastuvõtupunktid Kiili valla haldusterritooriumil. Ta on kohustatudsõlmima vallavalitsusega kokkuleppe mahutite paiknemise, tühjendamissageduse, haldamise ja korrashoiu kohta. Taaskasutusorganisatsioon on kohustatud tagama enda hallatavate pakendimahutite puhastamise ja vahetu ümbruse (2 m ulatuses ümber mahuti) korrashoiu.
(6) pakendi vastuvõtmine peab olema korraldatud vahetult müügikohas või selle teenindusmaa piires. Tagatisrahaga pakendisse pakendatud kaupa müüv isik ei pea tagatisrahaga pakendit tagasi võtma, kui müügikoha suurus on alla 20 m2.
(7) Pakendatud kauba müüja, kelle müügikoha suurus on alla 200 m2, võib sellise pakendi tagasivõtmise, millele on kehtestatud tagatisraha, korraldada väljaspool oma müügikoha teenindusmaa piire, kuid müügikoha kauplemisajal ja vallavalitsuse kirjalikul nõusolekul.
(8) Pakendijäätmete veo vastuvõtupunktist käitluskohta korraldab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon ise või ühineb valla korraldatud jäätmeveoga.
(9) Pakendiettevõtja või jäätmekäitleja peab pakendijäätmeid kuni taaskasutamiseni või üleandmiseni hoidma vastavates mahutites või hoidmiseks ettenähtud vajalike seadmetega varustatud ruumis.
(10) Pakendiettevõtja on kohustatud vältima liigiti kogutud või pakendimaterjalide kaupa sorditud tagasivõetava pakendi ja pakendijäätmete segunemist teiste jäätmete või pakendimaterjalidega.
4. jagu Jäätmete vedu
(1) Jäätmete vedamine on jäätmesaadetise toimetamine veovahendiga lähtekohast sihtpunkti. Jäätmete vedamine hõlmab jäätmesaadetise peale- ja mahalaadimist ning jäätmeveose komplekteerimist mitmest saadetisest, kuid ei hõlma jäätmete kogumisega hõlmatud toiminguid.
(2) Jäätmevaldaja korraldab jäätmete veo jäätmekäitluskohta. Korraldatud jäätmeveo piirkonnas veab kogutud jäätmed jäätmekäitluskohta riigihanke korras valitud ettevõtja.
(3) Isik, kes veab jäätmeid teenustööna, peab omama jäätmeseaduse tähenduses jäätmeluba või olema vedajana registreeritud Keskkonnaametis.
(4) Jäätmevaldaja või kinnistu omanik on kohustatud tellima jäätmemahuti tühjenduse sellise sagedusega, mis väldib mahuti ületäitumise, haisu tekke ja ümbruskonna reostuse, kusjuures olmejäätmete regulaarne äravedu peab toimuma:
1) tiheasustusalal ja kompaktse hoonestusega alal väikeelamute juurest vähemalt üks kord nelja nädala jooksul, kui biolagunevad jäätmed kompostitakse oma kinnistul ja vähemalt üks kord kahe nädala jooksul, kui kompostimist oma kinnistul ei toimu;
2) korterelamute (5 ja enam korterit), asutuste ja ettevõtete (sealhulgas teenindus-, äri- ja tootmisettevõtete) juurest vähemalt üks kord kahe nädala jooksul;
3) hajaasustusalal väikeelamute juurest vähemalt üks kord 12 nädala jooksul, kui biolagunevaid jäätmeid kompostitakse oma kinnistul;
4) segaolmejäätmete ja biolagunevate jäätmete süvakogumismahutit tuleb tühjendada vähemalt üks kord nelja nädala jooksul.
(5) Biolagunevaid jäätmeid sisaldavaid kogumismahuteid (v.a süvakogumismahutid) tuleb tühjendada vähemalt üks kord kahe nädala jooksul.
(6) Liigiti kogutud taaskasutatavate jäätmete (v.a kompostitavad biolagunevad jäätmed) mahuteid tühjendatakse vastavalt vajadusele. Kui seda tingib oluline avalik huvi, võidakse korraldatud jäätmeveo puhul rakendada nende jäätmeliikide mahutitele kindlaid tühjendussagedusi.
(7) Jäätmed tuleb anda üle vastavat jäätmeluba omavale isikule.
(8) Jäätmete vedu ei tohi põhjustada keskkonnahäiringuid (sealhulgas häirida öörahu).
(9) Jäätmed, mille säilitamine kinnistul kujutab endast vahetut ohtu inimese tervisele, tuleb ära vedada kohe.
(10) Kui kinnistul tekkinud jäätmeid ei saa nende kuju või muude omaduste tõttu vedada koos teiste jäätmetega ja need ei ole haaratud korraldatud olmejäätmeveoga, korraldab nende veo käitluskohta jäätmevaldaja, kinnisvarahalduse või -hoolduse ettevõte või kinnistu omanik vastavalt eeskirja nõuetele.
(11) Jäätmeid peab vedama kinnises veovahendis pakitult või muul asjakohasel viisil nõnda, et jäätmed, sealhulgas nendest imbuvad vedelikud ja nõrgvesi ei satuks laadimise ega vedamise ajal keskkonda.
(12) Kui jäätmevaldaja ei ole viie päeva jooksul korraldanud oma suurjäätmete äravedu, peab lepingukohustusega jäätmevedaja sellised suurjäätmed peale kolme nädala möödumist mahuti juurest ära vedama.
5. jagu Jäätmete kõrvaldamine
(1) Jäätmete kõrvaldamine on nende ladestamine prügilasse, põletamine ilma energiakasutuseta või muu samaväärne toiming, mis ei ole taaskasutamine, kaasa arvatud jäätmete ettevalmistamine kõrvaldamiseks, isegi kui toimingul on osaliselt teisene tagajärg ainete või energia taasväärtustamise näol.
(2) Kiili vallas tekkinud ladestatavad tavajäätmed kõrvaldatakse läheduse põhimõtet järgides nõuetekohases jäätmekäitluskohas (näit. Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus). Ladestatavad jäätmed peavad olema eelnevalt töödeldud (sorditud).
(3) Jäätmekäitluskohti käitavad ettevõtjad on kohustatud korras hoidma jäätmekäitluskoha juurdesõiduteed ja siseteed, vältima nendel rajatistel tolmu teket ja levikut ning jäätmete sattumist väljapoole käitluskoha maa-ala.
(4) Jäätmete kõrvaldamine väljaspool prügilat või jäätmekäitluskohti on keelatud, välja arvatud oma kinnistu aia- ja haljastujäätmed ning kompostitavad biolagunevad jäätmed.
(1) Lahtises tules ehk lõkkes on lubatud tuulevaikse ilmaga põletada ohtlikke jäätmeid mittesisaldavaid puidujäätmeid, lehti ja riisutud kulu tingimusel, et järgitakse tuleohutuse seaduse nõudeid.
(2) Ohtlikke jäätmeid mittesisaldavaid puidujäätmeid, kiletamata paberit ja kiletamata kartongi (pappi) võib põletada hoonete küttesüsteemides ja välikaminas. Muude jäätmete põletamine on lubatud ainult jäätmeluba omavas põletusseadmes.
(3) Puidujäätmete, lehtede ja riisutud kulu põletamine lõkkes väljaspool oma kinnistut on keelatud.
(4) Kogumismahutis olevate jäätmete põletamine on keelatud.
(5) Ohtlike jäätmete põletamiseks on vajalik jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsents.
1. jagu Jäätmete vedamine ja kõrvaldamine
(1) Korraldatud jäätmevedu Kiili vallas korraldab vallavalitsus ise või volitab teist kohalikku omavalitsust või mittetulundusühingut korraldama riigihanke korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni.
(2) Kiili valla haldusterritoorium moodustab ühe veopiirkonna. Vallavolikogu võib ühishankes osalemise korral otsustada veopiirkonna muutmise nii, et Kiili valla veopiirkond moodustab osa suuremast veopiirkonnast.
1) segaolmejäätmed (prügi) 200301;
2) paber ja kartong (papp) 200101;
3) suurjäätmed 200307;
4) biolagunevad jäätmed (biolagunevad toidujäätmed (köögi- ja sööklajäätmed) 200108ning aia- ja haljastujäätmed 200201 ulatuses, mida kogutakse biolagunevate jäätmete ).
(2) Korraldatud jäätmevedu võib hõlmata ka teisi olmejäätmete liike või muid jäätmeid, kui see on vajalik jäätmeseaduse nõuete täitmiseks või seda tingib oluline avalik huvi.
1) [Kehtetu -RT IV, 29.03.2013, 5 - jõust. 01.04.2013]
2) need taaskasutatavad jäätmed (pakend, paber, kartong jt), mida kogutakse eraldi selleks vastavatesse üldkasutavatesse kohtadesse paigutatud mahutitesse;
3) tänaval, avalikus pargis, kalmistul, haljasalal ning bussipeatus paiknevatest üldkasutatavatest (avalikest) jäätmemahutitest jäätmete vedu;
4) avaliku ürituse korraldamise luba vajavatel üritustel tekkivad jäätmed.
§ 19. Korraldatud jäätmeveoga liitumine
(1) Korraldatud jäätmeveoga liitumine on Kiili valla haldusterritooriumil jäätmeveo piirkonnas kohustuslik kõikidele jäätmevaldajatele.
(2) Jäätmevaldaja loetakse liitunuks korraldatud elu- ja tegevuskoha järgses jäätmeveo piirkonnas sõltumata sellest, kas ta on sõlminud jäätmeveo lepingu vallavalitsuse poolt valitud jäätmevedajaga või ei ole seda teinud.
§ 20. Jäätmevaldaja vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest
(1) Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest on vabastatud isikud, kellel on jäätmeluba või keskkonnakaitseluba.
(2) Vallavalitsus võib jäätmevaldaja vabastada erandkorras teatud tähtajaks korraldatud jäätmeveoga liitumisest tema avalduse alusel, kui ta on veendunud, et kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata. Suvisel perioodil kasutatava kinnistu omanik võib korraldatud jäätmeveost taotleda vabastust talviseks perioodiks (01.oktoobrist kuni 30.aprillini).
(3) Avalduses peab olema:
1) kinnistu aadress, mille osas vabastust soovitakse;
2) periood, mille kestel jäätmevaldaja soovib olla vabastatud korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest;
3) korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise põhjus;
4) andmed jäätmevaldaja kohta (nimi, kontaktaadress, telefon, e-posti aadress).
(4) Vallavalitsus kontrollib avaldusevastavust nõuetele. Puuduste esinemisel määratakse avalduse esitajale tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks või täiendava informatsiooni esitamiseks.
(5) Jäätmevaldaja vabastamise menetluse korraldatud jäätmeveoga liitumisest korraldab vallavalitsus.
(6) Vabastuse saanud jäätmevaldaja esitab järgmise aasta 20. jaanuariks vallavalitsusele kirjaliku kinnituse, et kinnistul ei ole eelmise aasta vabastatud perioodi kestel elatud või kinnistut ei ole vabastatud perioodil kasutatud. Jäätmevaldaja, kes ei esita tähtajaks (20. jaanuariks) kinnitust, loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks 21. jaanuarist arvates.
(7) jäätmevaldaja on kohustatud teavitama kirjalikult vallavalitsust vabastamise asjaolude (põhjuste) muutumisest või äralangemisest hiljemalt kolmekümne päeva jooksul alates nende asjaolude talle teatavaks saamisest.
(8) Vallavalitsusel on õigus ennetähtaegselt lõpetada jäätmevaldaja mitteliitunuks lugemine, kui
1) jäätmevaldaja on taotluses või kirjalikus kinnituses esitanud valeandmeid;
2) vabastamise aluseks olnud asjaolud on ära langenud;
3) äätmevaldaja esitab asjakohase taotluse vallavalitsusele.
(9) Vabastatud jäätmevaldajat ei loeta väljaspool korraldatud olmejäätmete kogumissüsteemi olevaks.
§ 21. Jäätmevedaja ja jäätmekäitluskoha valik
(1) Veopiirkonnas veoettevõtja leidmiseks korraldatud riigihankel edukaks tunnistatud ettevõtjal on määratud veopiirkonnas õigus osutada korraldatud jäätmeveo teenust määratud jäätmeliikide osas ja vastavalt hankedokumentides sätestatud ajaks kuid mitte rohkem kuni viis aastat.
(3) Korraldatud jäätmeveo teenuse hanke ja jäätmekäitluskoha või -kohtade hanke läbiviimiseks moodustatakse hankekorraldaja poolt komisjon, millesse kuulub vähemalt üks esindaja Jõelähtme, Kiili, Raasiku ja Rae Vallavalitsustest. Juhul kui korraldatud jäätmevedu korraldab nimetatud vallavalitsuste poolt jäätmeseaduse § 67 lõike 2 alusel volitatud mittetulundusühing, kuulub komisjoni ka vähemalt üks volitatud mittetulundusühingu esindaja.
§ 22. Olmejäätmete kogumine ja vedamine
(1) Jäätmevaldajad sordivad ja koguvad liigiti korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmeid vastavalt eeskirja nõuetele.
(2) Vedaja on kohustatud sõlmima kirjaliku jäätmekäitluslepingu jäätmevaldajaga, kes on selleks kohustatud või kes seda soovivad. Jäätmekäitluslepinguga täpsustatakse korraldatud jäätmeveoga seonduvat. Jäätmekäitluslepingu mittesõlmimisel juhinduvad vedaja ja jäätmevaldaja vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel korraldatud jäätmevedu reguleerivatest õigusaktidest.
(3) Juhul, kui käesolevas eeskirjas sätestatud jäätmemahutite tühjendamise sagedusele vaatamata on jäätmemahuti ületäitunud või levitab tugevat haisu või kui on suurenenud kahjurite tekke või ümbruskonna reostuse oht, on jäätmevaldaja kohustatud tellima mahutite tühjendamise sagedamini.
(4) Kui jäätmevaldaja ei ole jäätmevedajale võimaldanud juurdepääsu jäätmemahutile oma kinnistul või ei ole paigutanud jäätmemahutit äraveo päevaks kokkulepitud kohta, siis on jäätmevedajal õigus rakendada tasu tühisõidu eest. Tasu tühisõidu eest on võrdne jäätmemahuti tühjendamise teenustasuga. Kirjaliku jäätmeveolepingu või jäätmemahuti suuruse kohta info puudumisel arvestatakse tühisõidu eest tasu nagu 80 liitrise segaolmejäätmete mahuti tühjendamise eest. Jäätmemahutile juurdepääsu puudumise tõendamise kohustus on jäätmevedajal.
(5) Kui biolagunevate jäätmete või paberi ja kartongi mahutis olevad jäätmed ei vasta sellesse mahutisse kogutavale jäätmeliigile, siis on jäätmevedajal mahuti tühjendamisel õigus rakendada jäätmeveo teenustasu sama suurusega mahutist segaolmejäätmete vedamise eest või mahuti tühjendamata jätmisel tasu tühisõidu eest. Käesolevas lõikes nimetatud tasu tühisõidu eest on jäätmevedajal õigus rakendada üksnes siis, kui ta jätab mahuti tühjendamata ning ta on täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 10 nimetatud teavitamise tingimuse. Jäätmete sellesse mahutisse kogutavale jäätmeliigile mittevastavuse tõendamise kohustus on jäätmevedajal.
(6) Kui jäätmevaldaja on tellinud suurjäätmete veo ja ei ole kokkulepitud ajaks paigutanud suurjäätmeid mahuti kõrvale või ei ole taganud jäätmevedajale juurdepääsu suurjäätmetele, siis on jäätmevedajal õigus rakendada tasu tühisõidu eest. Tasu tühisõidu eest on 50% suurjäätmete 1 m3 äravedamise teenustasust.
(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 4, 5 ja 6 nimetatud jäätmemahuti tühjendamist või muude vedu takistavate asjaolude ilmnemisel on jäätmevedaja kohustatud jäätmevaldajaga kokkulepitud viisil jäätmevaldajat teavitama kohe, kuid mitte hiljem kui 24 tunni jooksul alates takistuse ilmnemisest, asjaoludest, mis ei võimaldanud jäätmemahutit tühjendada või jäätmeid ära vedada, ning kokkuleppel jäätmevaldajaga tagama tühjendamata jäänud mahuti tühjendamise või äravedamata jäätmete veo kolme päeva jooksul alates takistuse esinemisest. Juhul kui graafikujärgne jäätmevedu toimub reedel, laupäeval või pühapäeval, on jäätmevedaja kohustatud jäätmevaldajat teavitama asjaoludest, mis põhjustasid jäätmemahuti tühjendamata jätmise, algava nädala esimese tööpäeva jooksul. Juhul, kui jäätmevedaja ei teavita jäätmevaldajat käesolevas lõikes ettenähtud tähtaja jooksul, siis ei ole tal õigust rakendada tasu tühisõidu eest.
(8) Juhul kui jäätmevedajal on takistatud mahutile ligipääs seetõttu, et vallavalitsus ei ole suutnud tagada vallale kuuluva juurdepääsutee korrashoidu või tee, tänav on ajutiselt suletud, peab jäätmevedaja teavitama sellest vallavalitsust tööpäeviti koheselt, mittetööpäevadel e-posti aadressil info@kiilivald.ee. Sellise takistuse esinemisel ei ole jäätmevedajal õigust rakendada jäätmevaldajale tasu tühisõidu eest. Jäätmevedu peab toimuma esimesel võimalusel peale takistuse äralangemist ja kokkuleppel.
(9) Juhul, kui jäätmemahuti jääb veopäeval tühjendamata vedaja süül, on vedaja kohustatud jäätmevaldajat teavitama veo mittetoimumisest käesoleva paragrahvi lõikes 7 toodud viisil ja kokku leppima uue veoaja. Järgmise äraveo eest ei ole jäätmevedajal õigus nõuda teenustasu. Jäätmeveo ärajäämisest tuleb informeerida ka vallavalitsust.
(10) Jäätmemahutite tühjendamine peab toimuma sellisel ajal, millal see kõige vähem häirib liiklust. Jäätmemahutite tühjendamine ja olmejäätmete vedu ei tohi häirida elurajoonides öörahu, mis on määratud Kiili valla avaliku korra eeskirjaga. Käesolevas punktis sätestatud nõudeid võib täpsustada olmejäätmete vedaja leidmiseks riigihanke hankedokumentides.
(11) Vedaja on kohustatud vedama jäätmeid mitte harvemini kui käesoleva eeskirjaga on sätestatud. Tellimuse saamisel on vedaja kohustatud tühjendama jäätmemahuti ja vedama ära jäätmemahuti ümbrusesse paigutatud suurjäätmed hiljemalt viie päeva jooksul alates jäätmevaldaja poolt esitatud tellimuse (teate) saamisest.
§ 23. Jäätmeveo teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
(1) Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete jäätmeveo teenustasu suurus on määratud kindlaks jäätmevedaja ja vallavalitsuse või vallavalitsuse poolt volitatud teise kohaliku omavalitsuse või mittetulundusühingu vahel sõlmitavas korraldatud jäätmeveo lepingus. Jäätmevedaja poolt hankes esitatud jäätmeveo teenustasu peab sisaldama tasu jäätmekäitluskoha rajamis-, kasutamis-, sulgemis- ja järelhoolduskulude ning jäätmete veo ja veo ettevalmistamisega seotud kulude ja nendega seotud toimingute eest. Jäätmeveo teenustasu suuruse muutmine on lubatud üksnes käesolevas eeskirjas ja hankedokumentides toodud tingimustel.
(2) Jäätmete vedamisega seotud toimingud on jäätmeveolepingu sõlmimine, peatamine, jätkamine, lõpetamine, selle täitmisega seotud teadete, arvete ja veograafikute väljastamine ja edastamine, va võlateadete väljastamine ja edastamine, jäätmemahuti käsitransport jäätmeveokini kuni 10 m kauguselt, jäätmevedaja poolt jäätmevaldajale üürile antavate või müüdavate mahutite kohalevedu korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise alguses kuni 3 kuu jooksul ja mahutite äravedu teenuse osutamise perioodi lõppemisel. Hankijal on õigus täiendada hankedokumentides korraldatud jäätmeveoga hõlmatud toimingute loetelu. Jäätmeveo teenustasu peab sisaldama jäätmete vedamisega seotud toimingute tasu ja jäätmevedajal ei ole õigust võtta nende toimingute eest eraldi tasu.
(3) Juhul kui jäätmevedu on korraldatud jäätmeseaduse paragrahv 66 lõike 11alusel, määrab korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete jäätmeveo teenustasu suuruse jäätmevaldajale hankija. Teenustasu peab sellisel juhul katma ka jäätmevaldajate registri pidamise ja jäätmevaldajatega arveldamise kulud.
(5) Vedaja esitab teenustasu muutmise taotluse vallavalitsusele. Taotlus peab sisaldama hinna muutmise vajaduse põhjendust ning taotlusele tuleb lisada taotletavate teenustasude kalkulatsioon, näidates ära muudatused võrreldes pakkumuse ajal tehtud teenustasude kalkulatsiooniga. Vallavalitsusel on õigus nõuda täiendavate selgituste ja dokumentide esitamist, mis on vajalikud taotluse hindamiseks. Juhul kui vedaja selgitused ei ole piisavad või ta ei esita täiendavaid dokumente nõutud tähtajaks, lõpetatakse taotluse menetlemine.
(6) Vedaja esitatud jäätmeveo teenustasu muutmise taotluse menetlemise tähtaeg alates viimase nõuetekohase dokumendi esitamisest, on kuni kuuskümmend kalendripäeva. Teenustasude muutmise taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsustab vallavalitsus.
(7) Kehtestatud muudetud teenustasu rakendub mitte varem kui kolmkümmend päeva pärast seda, kui vallavalitsus on avalikustanud uue teenustasu valla kodulehel.
§ 24. Lisateenused
(1) Lisateenus korraldatud jäätmeveo tähenduses on korraldatud jäätmeveoga hõlmamata tasuline jäätmekäitlusteenus (toiming), mida vedaja jäätmevaldajale osutab. Lisateenuseid osutatakse kokkuleppel jäätmevaldajaga.
5. jagu Jäätmeveo õiguse lõpetamine
§ 25. Jäätmeveo hankelepingu ennetähtaegne lõpetamine
(1) Vallavalitsusel on õigus lõpetada hankeleping enne tähtaja lõppu ja sellega jäätmevedajalt võtta ära jäätmeveo õigus korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete veoks, kui esineb vähemalt üks allnimetatud asjaolu:
1) jäätmevedaja ei ole esitanud korraldatud jäätmeveo jäätmeloa taotlust pärast seda, kui on teatavaks tehtud vallavalitsuse korraldus, millega antakse edukaks tunnistatud pakkujale teenuste kontsessioon. Talle on keeldutud jäätmeloa väljastamisest või väljastatud jäätmeluba on tühistatud;
3) jäätmevedaja ei täida kohustust tagada tema poolt üürile antavate või müüdavate jäätmemahutite tasuta laialivedu hiljemalt 3 kalendripäeva jooksul peale korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise algust;
4) jäätmevedaja on korduvalt jätnud jäätmemahutid graafikujärgselt tühjendamata ja tühjendamata jätmine ei ole mõjuva põhjusega;
(2) Kui esineb lõikes 1 nimetatud asjaolu, teavitab vallavalitsus sellest jäätmevedajat ning nõuab temalt kirjalikku selgitust. Jäätmevedaja peab selgituse esitama ühe ööpäeva jooksul alates sellekohase nõude saamisest.
3. peatükk TERVISHOIU JA VETERINAARTEENUSE OSUTAJA JÄÄTMETE KÄITLEMISE KORD
§ 26. Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmekäitlus
(1) Käesolevas peatükis sätestatud kord on kohustuslik kõikidele tervishoiu-, hooldus- ja veterinaarasutustele ning nende laboratooriumitele, uurimisasutustele ja ettevõtjatele (edaspidi tervishoiuasutused), kus tekivad jäätmed, mis on jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistus (edaspidi jäätmenimistu) määratletud "inimeste ja loomade tervishoiul või sellega seonduvatel uuringutel tekkinud jäätmetena".
§ 27. Olmejäätmete käitlemise nõuded
(1) Olmejäätmed käesoleva peatüki tähenduses on sellised tervishoiuasutustes tekkinud jäätmed, mida ei ole võimalik taaskasutada ning mis ei vaja erikäitlust, sh koristusjäätmed.
§ 28. Taaskasutatavad klaasijäätmed, paber, papp ja kartong
(1) Klaasijäätmed on terved või purunenud klaaspudelid, ‑purgid ja ‑anumad.
(2) Klaasijäätmed tuleb paigutada vastavalt klaasi koguva jäätmekäitleja nõuetele eraldi mahutitesse. Mahutid peavad olema kaanega suletavad ja valmistatud raskesti läbitorgatavast materjalist. Täitunud mahutid tuleb jäätmete tekkekohast viia suletuina jäätmehoidlasse. Kogutud klaas antakse sealt üle jäätmekäitlejale.
(3) Paber tuleb sortida tekkekohas. Paber viiakse tekkekohast jäätmehoidlasse ning antakse sealt üle vastavale jäätmekäitlejale.
(4) Isikuandmeid ja tervishoiuasutuse tööd sisaldavate andmetega paberit (edaspidi diskreetne paber) tuleb hoida kõrvalistele isikutele mittekättesaadavas kohas (lukustatud ruumis, kapis jne) ning purustada tervishoiuasutuses või saata purustamiseks vastavasse jäätmekäitlusettevõttesse.
(5) Tervishoiuasutuses purustatud diskreetne paber pannakse taaskasutatavate paberijäätmete mahutisse. Purustatud mittetaaskasutatav diskreetne paber pannakse olmejäätmete mahutisse.
(6) Purustamiseks saadetav diskreetne paber pannakse lukustatud mahutisse, mis antakse üle vastavale jäätmekäitlejale.
(7) Taaskasutatav kartong on puhtad papp-pakendid, mis ei sisalda ümbertöötlemist segavaid aineid (kile, plastmass, metall).
(8) Papp-pakendid tuleb suruda vajaduse korral tekkekohas kokku või lahti lõigata ja viia jäätmehoidlasse. Jäätmehoidlast antakse need üle vastavale jäätmekäitlejale.
§ 29. Bioloogilised jäätmed
(1) Bioloogilised jäätmed on operatsiooni käigus tekkinud jäätmed (amputeeritud kehaosad ja elundid), vananenud verekotid verega, verekomponendid, vereülekandesüsteemid, verine või niiske sidumismaterjal, aspiratsiooni torud, kateetrid jt patsiendi kehavedelikega kokkupuutunud meditsiinitarbed ja katseloomade jäänused.
(2) Bioloogilised jäätmed tuleb pakkida tekkekohas punasesse jäätmekotti, millel on markeering “Bioloogilised jäätmed”. Vajadusel võib kasutada ka muud pakendit, millel on punane silt “Bioloogilised jäätmed”. Jäätmekoti kaal ei tohi ületada 15 kg. Jäätmekotid varustatakse sildiga, millel on märgitud jäätmetekitaja (tervishoiuasutus) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda.
(3) Jäätmed viiakse tekkekohast pakituna iga päev jäätmehoidlasse, kus neid hoitakse teistest jäätmetest eraldi, võimaluse korral omaette ruumis, ning antakse üle vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale.
§ 30. Teravad ja torkivad jäätmed
(3) Kanistreid teravate ja torkivate jäätmetega tuleb hoida jäätmehoidlas eraldi lukustatavas ruumis, kus need pakitakse punasesse jäätmekotti, millel on markeering “Teravad ja torkivad jäätmed”. Vajadusel võib jäätmekanistrid asetada mõnda teisse pakendisse, millel on punane silt “Teravad ja torkivad jäätmed”.
§ 31. Nakkusohtlikud jäätmed
(2) Nakkusohtlikke jäätmeid ei tohi hoiustada jäätmete tekkekohas. Need tuleb viia iga päev jäätmehoidlasse selleks ettenähtud omaette lukustatavasse ruumi ning asetada teise kollasesse jäätmekotti, millel on markeering “Nakkusohtlikud jäätmed”. Pakendi kaal ei tohi ületada 15 kg.
§ 32. Mikrobioloogia ja viroloogia laboratooriumide jäätmed
(1) Mikrobioloogia ja viroloogia laboratooriumide jäätmed on vastavates laboratooriumides tekkinud tervisele ohtlikud jäätmed.
§ 33. Radioaktiivsed jäätmed
(2) Radioaktiivsed jäätmed tuleb pakendada kiirguskindlasse säilituspakendisse, millel on markeering “Radioaktiivsed jäätmed”. Pakendile tuleb märkida ka tervishoiuasutus, kus jäätmed tekkisid ning pakkimiskuupäev.
(4) Vananenud, vähese radioaktiivsusega jäätmed, kui nende kiirgus ei ületa kiirgusohu nõudeid, viiakse peale kiirguskontrolli prügimäele. Vedelad radioaktiivsed jäätmed, kui nende kiirgus ei ületa kiirgusohu nõudeid, võib valada pärast kiirguskontrolli kanalisatsiooni.
§ 34. Ravimijäätmed
(2) Ravimeid ei eemaldata originaalpakenditest. Ravimijäätmed (välja arvatud jäätmenimistus koodiga 18 01 09 tähistatud) pakitakse plastikkotti või ‑purki, mis omakorda pakitakse lukustavasse kasti. Kastile märgitakse asutuse nimi ja markeeritakse sildiga “Ravimijäätmed”.
(3) Pakitud ravimijäätmed kogutakse, asetatakse lukustatavatesse kastidesse ning antakse üle vastavat luba omavale jäätmekäitlejale. Pakendile märgitakse ravimijäätmed tekitanud tervishoiuasutus, ettevõtja.
§ 35. Elavhõbedajäätmed
(1) Elavhõbedajäätmed tekivad kraadiklaasist, vererõhuaparaadist ning elavhõbedat sisaldavast reagendist. Amalgaami jäätmed on elavhõbedajäätmed.
(2) Erineval kujul esinevat elavhõbedat sisaldavad jäätmed tuleb hoida üksteisest eraldi. Need pakitakse plast- või klaaspurki, mis on kaanega tihedalt suletud.
(4) Pakend tähistatakse markeeringuga “Elavhõbedajäätmed”. Pakendile märgitakse ka jäätmed tekitanud tervishoiuasutus, ettevõtja ning jäätmete kirjeldus.
(5) Pakendeid elavhõbedajäätmetega tuleb hoida jäätmehoidlas, kust need saadetakse edasi vastavat luba omavale jäätmekäitlejale.
§ 36. Kemikaalide jäätmed
(3) Pakendile tuleb lisada märge “Kemikaalide jäätmed” ja jäätmed tekitanud tervishoiuasutus.
(4) Kemikaalide jäätmeid tuleb säilitada ohtlike jäätmetena jäätmehoidlas kuni käitlemiseks üle andmiseni vastavat luba omavale jäätmekäitlejale.
(5) Ühiskanalisatsiooni võib kemikaale juhtida ainult ühiskanalisatsiooni valdaja nõusolekul ja vastavuses Kiili valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ja nende kasutamise eeskirjale.
§ 37. Tehnilised nõuded tervishoiuasutuse jäätmehoidlale
Tervishoiuteenust osutava asutuse jäätmehoidla on ruum (ruumid), mis peab olema ventileeritav, kergesti hooldatav (puhastatav), lukustatav ja tagama ohutu ning nõuetekohase jäätmete hoidmise kuni üleandmiseni jäätmekäitlejale.
(1) Ehitusjäätmete hulka kuuluvad ehitamisel, remontimisel ja lammutamisel tekkinud puidu, metalli, betooni, telliste, ehituskivide, klaasi ja muude ehitusmaterjalide jäätmed, sh need, mis sisaldavad asbesti ja teisi ohtlikke jäätmeid.
(2) Käesoleva peatükiga kehtestatud nõudeid tuleb täita juhul, kui ehitustööde käigus tekib ehitusjäätmeid üle 10 m3 (va üksikelamu ja/või abihoone püstitamine). Muudel juhtudel tuleb ehitusjäätmeid käidelda kui olmes tekkinud jäätmeid ja lähtuda jäätmehoolduseeskirja nõuetest.
(3) Ehitusjäätmete käitlemine (kogumine, vedu, taaskasutamine ja kõrvaldamine) on lubatud vallavalitsuse poolt väljastatud ehitusloa alusel. Ehitusprojektis peab olema näidatud:
2) pinnasetööde mahud- näidatakse ära kui palju pinnast kasutatakse kohapeal ja kui palju jääb üle, st vaja vedada ära;
4) jäätmete edasine suunamine, üleandmine käitlemiseks.
(4) Ehitisele kasutusloa saamiseks tuleb esitatavatele dokumentidele lisada õiend ehitusjäätmete nõuetekohase käitlemise kohta (kui see on nõutav), kus on näidatud ära üleantavate jäätmete kogused ja jäätmekäitluskoht (ettevõte). Esitatava õiendi vormi kinnitab vallavalitsus.
(5) Ehitise lammutamiseks peab olema nõuetele vastav lammutusprojekt ja lammutusluba (ehitusluba). Peale lammutustööde lõpetamist, tuleb vormistada tekkinud jäätmete kohta õiend ja esitada see vallavalitsusele.
(6) Ehitusjäätmeid käitlev isik peab omama sellekohast jäätmeluba või olema ehitusjäätmete käitlejana registreeritud Keskkonnaametis.
(7) Tekkinud ehitusjäätmed taaskasutatakse või kõrvaldatakse nõuetele vastavas ehitusjäätmete käitluskohas.
(8) Ehitusjäätmeid, mida jäätmevaldaja ei taaskasuta, ei tohi anda vedamiseks, kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks üle isikule või ettevõttele, kellel puudub vastav jäätmeluba või kes ei ole ehitusjäätmete vedajana registreeritud Keskkonnaametis.
(1) Ehitusjäätmete nõuetekohase käitlemise eest kuni jäätmete üleandmiseni jäätmekäitlejale, vastutab jäätmevaldaja. Ehitusjäätmete valdaja on ehitise omanik, kui tema ja ehitusettevõtja või kinnisvaraarendaja vaheline leping ei näe ette teisiti.
(2) Ehitise omanik on ehitise kui vallasasja omanik, kinnistu omanik, hoonestusõiguse või mõne muu piiratud asjaõiguse alusel kinnistu kasutaja või isik, kellele on välja antud ehitusluba.
1) rakendama kõiki võimalusi ehitusjäätmete sorteerimiseks ja liigiti kogumiseks tekkekohas. Juhul, kui tekkekohas puudub võimalus nende sorteerimiseks või see osutub majanduslikult ebaotstarbekaks, tuleb jäätmed anda töötlemiseks üle vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Eelistada tuleb ettevõtet, kes tagab jäätmete täielikuma käitlemise;
2) rakendama kõiki võimalusi ehitusjäätmete taaskasutamiseks või andma ehitusjäätmed käitlemiseks üle jäätmeluba omavale või jäätmevedajana registreeritud isikule.
3) rakendama kõiki võimalusi keskkonnahäiringute vältimiseks ehitus-, lammutus- ja laadimistöödel;
4) valmistama ette tasase kõvakattelise aluspinna jäätmemahutite paigutamiseks;
5) kooskõlastama vallavalitsusega jäätmemahutite paigutamise üldkasutatavale alale (tänav, sõidu- või kõnnitee, haljasala, park, parkla);
6) tagama, et kinnistul või krundil oleksid eraldi märgistatud mahutid olmejäätmete ja ohtlike jäätmete kogumiseks;
(1) Mitteohtlikud ehitusjäätmed tuleb sortida tekkekohas. Sortimisel lähtutakse jäätmete taaskasutamise võimalustest. Eraldi tuleb sortida:
7) plastik, kiled.
(2) Liikidesse sorditud jäätmed tuleb koguda eraldi mahutitesse, taaskasutada või anda taaskasutamiseks üle vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Ehitusjäätmed, mida ei saa materjalina või tootena taaskasutada, kõrvaldatakse jäätmeloaga jäätmekäitluskohtades või vastavalt käesolevale eeskirjale.
(3) Mahukad ehitusjäätmed, mida oma kaalu või mahu tõttu pole võimalik paigutada jäätmemahutisse ja mida ei anta kohe üle jäätmekäitlejale, paigutatakse krundi piires selleks eraldatud territooriumile nende hilisemaks transportimiseks jäätmekäitluskohta. Mahukad ehitusjäätmed on suuregabariidilised ja rasked ehitus- ja lammutustöödel tekkinud jäätmed (vannid, pliidid, raudbetoon- ja betoondetailid, palgid, metall- ja puittalad jms).
(4) Saastumata pinnase (kaevise) ja sortimisel ülejäänud mineraalsete püsijäätmete segu kõrvaldamine väljaspool ametlikke ladestuspaiku nende taaskasutamise eesmärgil, sh territooriumi planeerimiseks ja täiteks, on lubatud ainult kehtivate nõuete kohaselt vormistatud ehitusprojekti ja ehitusloa alusel või vallavalitsuse kirjalikul nõusolekul. Saastumata pinnast või sorteerimisel ülejäänud mineraalsete püsijäätmete segu võib kinnistu omanik kasutada oma kinnistu heakorrastamiseks. Kaevis on looduslikust olekust eemaldatud kivimi või setendi tahke osis.
(5) Raudbetoon- ja betoondetailide, asfaldi ja eelsorteeritud kivide ja telliste ning puidu ladestamine prügilas või taaskasutamine pinnasetäiteks ilma purustamata, ei ole lubatud. Raudbetoon- ja betoondetailid ning tõrva mittesisaldav asfalt tuleb üle anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks. Eelsorditud kivid ja tellised, puhas puit tuleb kas taaskasutada ehitusmaterjalidena või üle anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks. Tõrva sisaldav asfalt tuleb käidelda ohtliku jäätmena. Kui eelpool nimetatud jäätmeid ei kasutata oma kinnistul, tuleb and käitlemiseks üle anda vastavat luba omavale käitlejale või jäätmeseaduse paragrahv 74 lõige 1 punkt 1 alusel registreeritud isikule, kui isik teostab jäätmete taaskasutamist vastavalt keskkonnaministri 21. aprilli 2004 määrusele nr 21 “Teatud liiki ja teatud koguses tavajäätmete, mille vastava käitlemise korral pole jäätmeloa omamine kohustuslik, taaskasutamise või tekkekohas kõrvaldamise nõuded”.
(6) Kasvupinnas tuleb koorida eraldi. Ülejääva kasvupinnase kasutamine tuleb kooskõlastada vallavalitsusega kui seda on üle 50 m3.
(1) Ohtlikud ehitusjäätmed on ehitustöödel tekkivad jäätmed, mis oma ohtlike omaduste tõttu võivad põhjustada kahju tervisele ja keskkonnale ning nõuavad erimenetlust nende käsitlemisel. Ohtlikud ehitusjäätmed määratakse Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004.a määruse nr 103 “Jäätmete ohtlike jäätmete hulka liigitamise kord” ja jäätmenimistu alusel. Ohtlike ehitusjäätmete hulka kuuluvad:
2) värvi-, laki-, liimi- ja vaigujäätmed, sh neid sisaldanud tühi taara ja nimetatud jäätmetega töödeldud materjalid jne;
(2) Pinnas (sh süvenduspinnas) loetakse saastunuks, kui see sisaldab ohtlikke aineid üle keskkonna ministri 11. augusti 2010.a määrusega nr 38 „Ohtlike ainete sisalduse piirväärtused pinnases“ kehtestatud piirnormide.
(3) Ohtlikud ehitusjäätmed (välja arvatud saastunud pinnas) tuleb koguda liikide kaupa eraldi mahutitesse, mis on märgistatud keskkonnaministri 29. aprilli 2004.a nr 39 määrusega „Ohtlike jäätmete ja nende pakendite märgistamise kord“ kehtestatud korra kohaselt. Ohtlike ehitusjäätmete mahutisse ei tohi kallata vedelaid ohtlikke jäätmeid nagu värvid, lakid, lahustid, liimid jne.
(5) Asbestitööde tegemisel tuleb järgida keskkonnaministri 21. aprilli 2004.a määrust nr 22 “Asbesti sisaldavate jäätmete käitlusnõuded” ja tööandjal peab olema Harjumaa Tööinspektsiooni luba.
(6) Vedelad ohtlikud jäätmed, nagu kasutuskõlbmatud värvid, lakid, lahustid, liimid ning nende jäägid tuleb koguda algpakendisse või vastavalt märgistatud kindlalt suletavatesse mahutitesse neid omavahel mitte segades.
(7) Ohtlikud ehitusjäätmed ja saastunud pinnas tuleb üle ande üle anda jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõttele.
(8) Saastunud pinnast võib kohapeal käidelda ohtlike jäätmete käitluslitsentsi ja jäätmeluba omav ettevõtja vastava projekti alusel, mis on kooskõlastatud vallavalitsusega.
(9) Ohtlike ehitusjäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni jäätmekäitlusettevõttele.
(10) Isikud, kes tekitavad või käitlevad ohtlikke ehitusjäätmeid, on kohustatud andma järelevalveametnikule neid jäätmeid puudutavat informatsiooni.
5. peatükk JÄÄTMEKÄITLUSKOHA JÄRELHOOLDUSNÕUDED
(2) Tegevuse lõpetanud jäätmekäitluskoht ja selle vahetu ümbrus puhastada seal leiduvatest jäätmetest (jäätmed anda üle vastavat jäätmeluba või keskkonnakaitseluba omavale isikule) ning heakorrastada. Ehitiste lammutamiseks vajaliku loa väljastab vallavalitsus.
Eeskirja täitmist kontrollivad vallavalitsus ja teised seadusega volitatud isikud.
§ 44. Jäätmehoolduseeskirja nõuete rikkumine
(1) Käesoleva eeskirja rikkumisel kohaldatakse väärtegude menetlemisel karistusseadustiku ja väärteomenetluse seadustiku sätteid. Väärtegude kohtuväline menetlejad on keskkonnainspektsioon, politseiasutus, vallavalitsus.
(2) Kiili valla jäätmehoolduseeskirjas sätestatud jäätmehooldusnõuete rikkumise eest karistatakse jäätmeseaduse paragrahvide 120 - 12611 alusel ja pakendiseaduse paragrahvide 29 - 31 alusel.
§ 45. Keskkonnasaastuse likvideerimine
(3) Vajaduse korral teeb käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kohustuse täitmiseks ettekirjutuse keskkonnajärelevalve asutus või vallavalitsus. Kui saastaja ettekirjutust ei täida, võib ettekirjutuse teinud keskkonnajärelevalve asutus või vallavalitsus ettekirjutuse täitmise tagamiseks rakendada sunnivahendeid asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(4) Kui saastajat ei ole kindlaks tehtud ühe aasta jooksul jäätmete keskkonda viimise asjas süüteomenetluse alustamisest arvates, samuti juhul, kui jäätmete ja saastuse likvideerimisega ei ole võimalik keskkonnakaitselistest kaalutlustest lähtuvalt viivitada, korraldab jäätmete käitlemise ja saastuse likvideerimise keskkonnajärelevalve asutuse või vallavalitsuse ettekirjutuse alusel maa omanik, kellele kuuluval maal jäätmed või saastus asub. Ettekirjutuse täitmise tagamiseks võib ettekirjutuse teinud isik rakendada sunnivahendeid asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
§ 46. Eeskirja rakendamine
[Kehtetu - RT IV, 08.08.2018, 1 - jõust. 11.08.2018]