Taastuvenergiaallikate laialdasemaks kasutamiseks energia tootmiseks ning kaugküttevõrkude parendamiseks toetuse andmise tingimuste ja korra kehtestamine – Riigi Teataja
Taastuvenergiaallikate laialdasemaks kasutamiseks energia tootmiseks ning kaugküttevõrkude parendamiseks toetuse andmise tingimuste ja korra kehtestamine
Taastuvenergiaallikate laialdasemaks kasutamiseks energia tootmiseks ning kaugküttevõrkude parendamiseks toetuse andmise tingimuste ja korra kehtestamine - sisukord
§ 4 Toetuse rakendaja
§ 9 Toetuse ja omafinantseeringu suurus
§ 13 Taotluse menetlemine KIKis
§ 14 Taotleja ja taotluse hindamine
§ 15 Taotluse hindamise kriteeriumid
§ 16 Taotluste rahuldamine või rahuldamata jätmise otsus
§ 17 Projekti rahastamise leping
RT I, 07.05.2013, 22
Vastu võetud 30.08.2010 nr 42
RT I 2010, 62, 451
jõustumine 06.09.2010
02.05.2013 RT I, 07.05.2013, 5 10.05.2013
Määrus kehtestatakse «Välisõhu kaitse seaduse» § 1207 lõike 2 alusel ja kooskõlas §-ga 1208 ning Euroopa Komisjoni 10. detsembri 2008. a otsusega K(2008) 7847 «Riigiabi nr N 373/2008 – Regionaalabi – taastuvenergiaallikate laialdasem kasutamine energia tootmiseks – Eesti».
Määrusega sätestatakse «Välisõhu kaitse seaduse» § 1205 kohaste riigi kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemisest saadud ja tulevikus saadavate taastuvenergiaallikate laialdasemaks kasutamiseks energia tootmise ning kaugküttevõrkude parendamise toetamiseks suunatud finantsvahendite kasutamise tingimused ja kord.
Toetuse andmise eesmärk on taastuvate energiaallikate osakaalu kasv energiabilansis ning energia tootmissüsteemist pärinevate saasteainete heitkoguste vähendamine.
1) roheline investeerimisskeem on Kyoto protokolli artikli 17 kohaste riigi kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemisest saadavate vahendite suunamine §-s 5 nimetatud toetatavasse tegevusse;
2) toetus on rahaline abi, mida antakse Kyoto protokolli artikli 17 kohaste riigi lubatud heitkoguse ühikutega kauplemisest saadud vahenditest;
3) projekti rahastamise leping on kokkulepe, mis sõlmitakse toetuse saaja ja sihtasutuse Keskkonnainvesteeringute Keskus vahel riigi lubatud heitkoguse ühikutega kauplemisest saadud vahenditest elluviidava projekti rahastamiseks;
4) abikõlblik kulu on kulu, mis on põhjendatud, mõistlik ja vajalik projekti elluviimiseks ning mis on tehtud kooskõlas käesoleva määrusega ja projekti rahastamise lepingus sätestatud nõuetega ning arvestades Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruses nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» sätestatud põhimõtteid;
5) alginvesteering on investeering materiaalsesse varasse seoses uue käitise rajamisega, olemasoleva käitise laiendamisega, käitise toodangu mitmekesistamisega uute toodete lisamisega või olemasoleva käitise tootmisprotsessi põhjaliku muutmisega;
6) suurettevõtja on ettevõtja, kellel on 250 või rohkem töötajat või kelle ettevõtte aastakäive ületab 50 mln eurot või aastabilanss 43 mln eurot;
7) väikese ja keskmise suurusega ettevõtja on ettevõtja, kes vastab kriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus – ELT L 214, 9.08.2008, lk 3), lisas I;
8) omafinantseering on toetuse saaja rahaline panus projekti. Omafinantseeringu hulka arvatakse ainult toetuse saaja tehtavad abikõlblikud kulud. Omafinantseeringut toetuse hulka ei arvata, samuti ei saa toetust kasutada omafinantseeringuks;
9) projekt on kindla eesmärgi saavutamisele suunatud ajas ja ruumis piiritletud ühekordne tegevus või tööde kogum, mille elluviimiseks toetust taotletakse või kasutatakse;
10) rahastamiskava on toetuse kasutamise prognoos aastate lõikes, mida toetuse saaja on kohustatud täitma ja esitama kavas nimetatud ajaks väljamakse taotlused;
11) kaugküttepiirkond on «Kaugkütteseaduse» § 5 alusel kehtestatud maa-ala;
12) kaugkütte süsteem on soojuse tootmise, jaotamise ja tarbimise tehniline süsteem, mille moodustavad soojuse tootmise, jaotamise ja tarbimise tehnilised vahendid ja nendega seotud ehitised.
§ 4. Toetuse rakendaja
Rohelise investeerimisskeemi rakendaja on sihtasutus Keskkonnainvesteeringute Keskus (edaspidi KIK).
(1) Määruse raames toetatav tegevus on:
1) taastuvatel energiaallikatel põhinevate elektri ja soojuse koostootmisjaamade rajamine koos tootmisseadmete võrguühenduseks vajaliku infrastruktuuriga;
2) taastuvenergiale üleminek katlamajade taastuvenergiaallikate kasutamiseks ümberehitamise kaudu;
3) energiasääst kaugküttevõrgu parendamise ja rekonstrueerimise kaudu, sealhulgas vajalike täiendavate ühenduste rajamine.
1) suurema kui 2 MW installeeritud summaarse elektrivõimsusega elektri ja soojuse koostootmisjaama rajamist või rekonstrueerimist asukohaga väljaspool Eesti saari;
2) suurema kui 4 MW installeeritud summaarse võimsusega kaugkütte katlamaja rajamist või rekonstrueerimist;
3) suurinvesteeringuid (projekt kogueelarvega üle 50 miljoni euro).
(3) Toetust antakse voorupõhiselt.
(1) Määruse raames antav toetus on riigiabi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ning «Konkurentsiseaduse» § 30 lõike 1 mõistes.
(2) Riigiabi andmisel lähtutakse regionaalabi suunistest aastateks 2007–2013 (ELT C 54, 4.03.2006, lk 13) ja Eesti regionaalabi kaardist aastateks 2007–2013 (N 466/2006 – Eesti, Regionaalabi kaart 1.1.2007–31.12.2013, ELT C 286, 23.11.2006, lk 6) ning Euroopa Komisjoni 10. detsembri 2008. a otsusest K(2008) 7847 «Riigiabi nr N 373/2008 – Regionaalabi – taastuvenergiaallikate laialdasem kasutamine energia tootmiseks – Eesti».
(1) Projekti elluviimise periood on ajavahemik, millal projekti tegevus algab ja lõpeb ning projekti teostamiseks vajalikud kulud tekivad.
(2) Projekti algus ei või olla varasem kui taotluste rahuldamise otsuse tegemise päev ja lõpp hilisem kui 30. september 2013. a.
(3) Kui toetuse andmise aluseks olev riigi lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise kokkulepe või selle muudatus võimaldab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud lõpptähtajast pikemat projekti elluviimise perioodi, siis kohaldatakse nimetatud kokkuleppes või selle muudatuses toodud tähtaega, muutes vastavalt asjakohaseid projekti rahastamise lepinguid või muid asjakohaseid projekti rahastamise dokumente.
[RT I, 07.05.2013, 5 - jõust. 10.05.2013]
(1) Abikõlblikud kulud on projekti alginvesteeringud, mis tehakse §-s 2 nimetatud eesmärgi saavutamiseks vahetult §-s 5 nimetatud tegevuse käigus projekti elluviimise perioodil. Paragrahvi 5 lõike 1 punkti 3 raames olemasoleva infrastruktuuri renoveerimist loetakse alginvesteeringuks juhul, kui soojusenergia kaod langevad renoveerimise tulemusena vähemalt 10% ulatuses sisestatud soojusenergiast.
(2) Projekti raames seadmete liisimise kulud on abikõlblikud, kui liisinguleping sisaldab klauslit, et liisingueseme omandiõigus läheb liisingulepingu lõppedes üle toetuse saajale.
(3) Paragrahvi 5 lõike 1 punkti 1 raames toetatakse ainult tõhusat koostootmist ja tootmist vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 3. mai 2007. a määruses nr 30 «Tõhusa koostootmise nõuded» sätestatule.
(4) Abikõlblikud kulud peavad olema põhjendatud, mõistlikud ja projekti elluviimiseks vajalikud ning tehtud projekti elluviimise perioodil.
(5) Abikõlblikud ei ole kulud, mis ei ole loetud käesolevas paragrahvis abikõlblikuks.
(6) Lisaks lõikes 5 nimetatud kuludele ei ole abikõlblikud käibemaks ja kulud maa ostmiseks.
§ 9. Toetuse ja omafinantseeringu suurus
(1) Projekti minimaalne toetuse suurus on 500 000 (viissada tuhat) krooni (31 955,82 eurot).
(2) Toetust võib taotleda järgmiselt
1) kuni 50 (viiskümmend) miljonit krooni (3 195 582,43 eurot) § 5 lõike 1 punktis 1 nimetatud toetatava tegevuse jaoks;
2) kuni 20 (kakskümmend) miljonit krooni (1 278 232,97 eurot) § 5 lõike 1 punktis 2 nimetatud toetatava tegevuse jaoks;
3) kuni 20 (kakskümmend) miljonit krooni (1 278 232,97 eurot) § 5 lõike 1 punktis 3 nimetatud toetatava tegevuse jaoks.
(3) Toetus koos taotleja omafinantseeringuga peab tagama projekti abikõlblike kulude katmise ja projekti finantsilise jätkusuutlikkuse.
(4) Toetuse maksimaalne määr on 50% projekti abikõlblikest kuludest, omafinantseeringu minimaalne määr on 50% projekti abikõlblikest kuludest, välja arvatud suurettevõtja taotletud toetus projektile asukohaga Tallinnas ja Harjumaal, kus toetuse maksimaalne määr on 40% ning omafinantseeringu minimaalne määr 60% projekti abikõlblikest kuludest. Nimetatud 40%lise toetuse piir kehtib ka ettevõttele, millest rohkem kui 25% kuulub suurettevõtja(te)le.
(5) Projekti omafinantseering peab olema täies mahus tagatud, mille kinnituseks peavad toetuse taotleja ja teised projekti rahastamises osalevad isikud esitama garantiikirja.
(6) Omafinantseeringuna ei arvestata Euroopa Liidu asutustelt või fondidelt või muudest abiskeemidest saadud tagastamatut abi.
(7) Kui projekti finantseeritakse lisaks ka teistest riigi, kohaliku omavalitsuse, Euroopa Liidu või välisriikide finantsvahenditest, ei tohi projektile eraldatud kogu riigiabi osakaal kokku ületada § 6 lõikes 2 nimetatud dokumentides sätestatud osakaalu.
(8) Toetuse summa ja toetuse määr sätestatakse projekti rahastamise lepingus.
(1) Taotlejaks võib olla järgmine juriidiline isik, kes osutab kaugkütteteenust projektiga seotud kaugküttepiirkonnas või müüb soojusenergiat projektiga seotud kaugküttepiirkonda:
4) sihtasutus.
3) taotlejal on projekti elluviimiseks vajalikud finantsvahendid;
4) taotleja on varem riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi finantsvahenditest saadud ja tagasimaksmisele kuulunud summa tähtajal tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral tasunud tagasimaksed tähtajaks ja ettenähtud summas;
5) taotleja ei ole varem sama kulu hüvitamiseks riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi finantsvahenditest raha saanud;
6) projektile või projekti üksikutele tegevustele samal ajal muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi finantsvahenditest toetuse taotlemise korral peab taotleja esitama sellekohase teabe;
7) taotlejal on projekti elluviimiseks vajalikud õiguslikud eeldused;
8) residendist taotleja tegevuskoht või mitteresidendist taotleja püsiv tegevuskoht maksukorralduse seaduse tähenduses on Eestis;
9) taotleja ei või olla pankrotis või likvideerimisel, tema äritegevus ei või olla peatatud;
10) taotleja on täitnud kõik kohustused riiklike maksude osas;
11) projekti raames rajatav infrastruktuur peab kuuluma taotlejale, taotlejat täies mahus omavale kohaliku omavalitsuse üksusele või on taotlejal taotluse esitamise tähtajaks sõlmitud leping rekonstrueeritava infrastruktuuri omandamiseks.
(1) Taotleja peab taotluse esitama korrektselt täidetud taotlusvormil, millele on lisatud lõikes 5 nimetatud dokumendid (edaspidi taotlus). Taotlusvorm koos selle täitmise juhendiga on kättesaadav elektroonilisel kujul KIKi veebilehel www.kik.ee.
(2) Taotleja võib ühes taotlusvoorus esitada ühe projekti teostamiseks ühe taotluse iga kaugkütte süsteemi kohta.
(3) Taotluse allkirjastab taotleja allkirjaõiguslik esindaja, lisades esindusõiguse aluseks oleva dokumendi.
1) taotlusvormi kõik taotlejale kohaldatavad lahtrid peavad olema korrektselt täidetud, taotlusest peab selguma projekti eesmärk ning seotus §-s 2 nimetatud eesmärgiga;
2) toetuse kasutamise tegevus-, rahastamis- ja ajakava peab olema reaalselt teostatav §-s 7 sätestatud projekti elluviimise perioodil;
3) taotluses nimetatud projekti eelarve peab olema põhjendatud, seotud otseselt projekti eesmärkidega ning vastama käesolevas määruses nõutavale omafinantseeringu määrale;
4) taotluses planeeritud tegevus peab olema kooskõlas Euroopa Liidu ja riigisiseste õigusaktidega;
5) taotlusest peab selguma kulude abikõlblikkus.
(5) Taotleja peab taotlusele lisama järgmised dokumendid või põhjendama nende lisamata jätmist:
1) projekti elluviimiseks vajalikku omafinantseeringut tõendavad dokumendid;
2) «Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse» mõistes otsustaja seisukoht keskkonnamõju hindamise vajalikkuse kohta. Keskkonnamõju hindamise aruande kokkuvõtte koos järeldustega, kui «Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadus» sätestab selle vajalikkuse projekti elluviimiseks;
3) eelmise majandusaasta aruanne ning kui aruande auditeerimine on seadusest tulenevalt kohustuslik, ka audiitori järeldusotsuse;
4) äriühingu jooksva majandusaasta kasumi prognoosi;
5) äriühingu rahavoogude aruanne ja bilanss, mis ei ole taotluse esitamise päeval vanemad kui kaks kuud;
7) dokumendid, mis tõendavad projekti tegevustega seotud kinnisasja või maatüki kasutusõigust ning infrastruktuuri omandiõigust projekti elluviimise perioodil ning viie aasta jooksul pärast selle lõppemist;
8) eelprojekt ja projekteerimistingimused. Olemasolu korral põhiprojekt;
9) teostatavusuuringu § 5 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevuse korral;
10) tasuvusuuringu § 5 lõike 1 punktis 3 nimetatud täiendavate ühenduste rajamise korral;
11) keskkonnakoormuse vähenemise kalkulatsioon vastavalt keskkonnaministri 16. juuli 2004. a määrusele nr 94 «Välisõhku eralduva süsinikdioksiidi heitkoguse määramismeetod»;
12) kadude vähenemise kalkulatsioon, sealhulgas kadude vähenemisega seotud kütuse kokkuhoid ja võrku antava soojushulga vähenemine § 5 lõike 1 punktis 3 nimetatud tegevuse korral;
13) taotleja viimase kolme aasta jooksul avaliku sektori projektipõhiselt saadud toetuste loetelu ning taotleja arendatud sarnaste projektide loetelu;
14) taotluse eelarvet põhjendavad dokumendid;
15) kui tööde teostaja või teenuse osutaja on valitud, siis valikut põhjendavad dokumendid vastavalt «Riigihangete seaduses» sätestatule;
16) projektiga seotud kaugküttepiirkonda soojaenergia müügiks sõlmitud lepingud või muud dokumendid juhul, kui taotleja ei osuta ise projektiga seotud kaugküttepiirkonnas kaugkütteteenust;
17) elektri tootmise korral võrguettevõtja võrguga liitumise tingimused;
18) kohaliku omavalitsuse otsus kaugküttepiirkonna määramise kohta vastavalt «Kaugkütteseaduse» §-le 5.
(6) KIKil on õigus nõuda täiendavaid dokumente taotluse nõuetele vastavuse hindamiseks.
(1) Toetuse taotlemiseks peab taotleja esitama §-s 11 sätestatud nõuete kohaselt täidetud taotluse.
(2) Taotlusvooru kuulutab välja KIK. Informatsioon taotluse esitamise kohta avaldatakse hiljemalt 60 kalendripäeva enne taotluste esitamise tähtpäeva vähemalt kahes üleriigilises päevalehes ja KIKi veebilehel.
(3) Taotlusvooru rahalise mahu kinnitab keskkonnaminister.
(4) Taotlus esitatakse KIKile hiljemalt taotluste esitamise tähtpäevaks.
(5) Taotlusvooru hilinenult esitatud taotlus tagastatakse taotlejale läbivaatamata.
(6) Taotlus saadetakse KIKi posti teel, tuuakse KIKi käsipostiga või saadetakse e-postiga digiallkirjastatult KIKi nimetatud aadressile väljakuulutamise teates nimetatud tähtpäevaks. Paberil taotlus esitatakse allkirjastatuna ühes eksemplaris. Paberil taotlusele lisatakse taotlus ka elektrooniliselt. Elektrooniliselt esitatava eksemplari failid peavad olema töödeldavas teksti- või tabelformaadis.
§ 13. Taotluse menetlemine KIKis
Taotluse menetlemine KIKis koosneb:
2) taotleja ja taotluse nõuetele vastavaks või mittevastavaks tunnistamisest;
4) taotluse rahuldamata jätmise otsuse tegemisest või projekti rahastamise lepingu sõlmimisest.
§ 14. Taotleja ja taotluse hindamine
(1) Taotleja tunnistatakse nõuetele vastavaks, kui ta vastab §-s 10 esitatud nõuetele.
(2) Taotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks kui:
1) taotlus on esitatud käesolevas määruses sätestatud korras ja vormis ning vastab §-s 11 esitatud nõuetele;
2) toetust taotletakse käesolevas määruses sätestatud toetatavale tegevusele;
4) taotluses sisalduva projekti tegevus planeeritakse lõpetada hiljemalt 30. septembril 2013;
5) taotluses käsitletud projekti eelarves on muu hulgas kavandatud nõutav omafinantseering;
6) taotluse on allkirjastanud taotleja esindusõiguslik isik.
(4) Kui KIK avastab taotluse nõuetele vastavuse kontrollimisel taotluses puudusi, teatab ta sellest viivitamata taotlejale ja määrab puuduste kõrvaldamiseks tähtaja kuni 10 kalendripäeva arvestusega, et taotluse menetlemise aeg ei ole pikem kui § 16 lõikes 1 sätestatud tähtaeg.
(5) Taotluse või taotleja nõuetele mittevastavuse korral teeb KIK taotluse rahuldamata jätmise otsuse ning toimetab selle taotlejale kätte lihtkirjaga või taotleja nõusolekul elektrooniliselt.
(6) Nõuetele vastavaks tunnistatud taotluste järjestamiseks hinnatakse neid §-s 15 esitatud hindamiskriteeriumide alusel KIKi kehtestatud korras.
(7) Hindamise tulemusena koostatakse taotluste pingerida, milles sisalduvate taotluste rahuldamine toimub keskkonnaministri kehtestatud taotlusvooru eelarve võimalustest lähtudes.
§ 15. Taotluse hindamise kriteeriumid
(1) Hinnatakse projekti reaalset teostatavust ning kavandatava tehnoloogia rakendatavust ja töökindlust.
(2) Üldised hindamiskriteeriumid on järgmised:
1) toetuse saaja panus projekti. Mida suurem on omafinantseeringu protsent abikõlblikest kuludest, seda rohkem punkte. Punktide summa arvutatakse järgmist valemit kasutades:
Punktide summa = [(omafinantseeringu osakaal) × 20] – 10
Kokku 0–10 punkti;
2) projekti mõju regionaalarengule. Eelistatakse alasid, kus elanike keskmine sissetulek on väike. Punktide arv arvutatakse järgmist valemit kasutades:
100 × (E[taotleja] – E[hinnatud taotlustest madalaim tulemus]) : (E[hinnatud taotlustest kõrgeim tulemus] – E[hinnatud taotlustest madalaim tulemus]).
– regionaalarengu eelistuskriteerium E arvutatakse järgmiselt:
E = 1 : tulumaks taotleja kohaliku omavalitsuse üksuses elaniku kohta
(3) Arvutuse aluseks võetakse tulumaksu andmed kaks aastat enne taotluse esitamise tähtaega. Näitaja määramisel kasutatakse Rahandusministeeriumi veebilehel avaldatud andmeid ja Statistikaameti andmeid. Parim taotlus saab 100 punkti.
(4) Spetsiifilised hindamiskriteeriumid on järgmised:
1) projekt aitab kaasa keskkonnakoormuse vähendamisele;
2) projekt aitab kaasa energiavarustuskindluse tagamisele Eestis.
(5) Keskkonnakoormuse vähendamise mõistes on esikohal projekt, mille suhtarv (ärahoitud keskkonnakoormus : projekti toetussumma) on suurim. Kuna tarbimata jäetud kogus toorainet (kütust) tähendab oluliselt väiksemat keskkonnakoormust kui teise tooraineliigiga asendamine, korrutatakse võrdluspildi saamiseks kokkuhoiuprojektide korral (kus üht kütuseliiki ei asendata teisega) CO2 heitkogus kahega. Keskkonnakoormuse all mõistetakse CO2 heitkogust aastas.
(6) Elektri ja soojuse koostootmise juures arvutatakse täiendav tinglik ärahoitud CO2 heitkogus järgmist valemit kasutades:
kütteperioodil toodetud elektri kogus × 1,088 kg CO2/kWh.
(7) Energiavarustuskindluse tagamise mõistes on esikohal projekt, mille suhtarv (energiavarustuskindluse tõus) : (projekti toetussumma) on suurim. Energiavarustuskindluse tõus arvutatakse järgmist valemit kasutades:
aastas vähem tarbitava kütuse energiasisaldus × kütuseliigi varustuskindluse tegur – aastas täiendavalt tarbitava kütuse energiasisaldus × kütuseliigi varustuskindluse tegur.
(8) Kütuste energiasisalduse määramisel juhindutakse üldjuhul direktiivi 2006/32/EÜ II lisa andmetest.
(9) Elektri ja soojuse koostootmise juures arvutatakse täiendav tinglik vähem tarbitud fossiilse tahkekütuse kogus järgmist valemit kasutades:
kütteperioodil toodetud elektri kogus × 1,227 kg põlevkivi/kWh.
(10) Varustuskindluse tegurite tabel on esitatud määruse lisas.
(11) Spetsiifiliste kriteeriumide summa arvutatakse järgmist valemit kasutades:
80 × projekti keskkonnakoormuse suhtarv : parima projekti keskkonnakoormuse suhtarv + 20 × projekti energia varustuskindluse suhtarv : parima projekti energia varustuskindluse suhtarv.
(12) Lõplik pingerida arvutatakse järgmist valemit kasutades:
üldiste kriteeriumide punktide summa : 2 × 0,4 + spetsiifiliste kriteeriumide tulemus × 0,6.
(13) Võrdsete näitajatega taotluste korral eelistatakse taotlust, millel on suurem omafinantseeringu määr.
§ 16. Taotluste rahuldamine või rahuldamata jätmise otsus
(1) Ettepaneku projekti rahastamise lepingu sõlmimiseks või taotluse rahuldamata jätmise otsuse teeb KIK hiljemalt 120 kalendripäeva jooksul taotluse esitamise tähtpäevast arvates.
(2) Hindamise tulemusena kõrgema punktiarvu saanud taotluste esitajatele tehakse ettepanek projekti rahastamise lepingu sõlmimiseks lähtuvalt taotlusvooru rahastamise mahust.
(3) Ettepaneku projekti rahastamise lepingu sõlmimiseks teeb KIK taotlejale viivitamata teatavaks tähitud kirjaga või taotleja nõusolekul elektrooniliselt.
(4) Toetuse saaja sõlmib 30 kalendripäeva jooksul pärast projekti rahastamise lepingu sõlmimise ettepaneku kättesaamist KIK-ga projekti rahastamise lepingu. Poolte kokkuleppel on tähtaega võimalik pikendada.
(5) KIK teeb pärast taotluste hindamist taotluse rahuldamata jätmise otsuse, kui:
2) projekti ei hinnata vastavalt § 15 lõikele 1 reaalselt teostatavaks või rakendatavaks;
3) taotlus jääb taotluste hindamisel moodustunud paremusjärjestuses väljapoole taotluste rahastamise eelarvet.
(7) KIK edastab taotluse rahuldamata jätmise otsuse toetuse taotlejale viivitamata, toimetades selle taotlejale kätte tähitud kirjaga või taotleja nõusolekul elektrooniliselt.
§ 17. Projekti rahastamise leping
(1) Toetuse kasutamiseks sõlmivad toetuse saaja ja KIK projekti rahastamise lepingu.
3) erisused võrreldes projekti taotluses nimetatud tegevuse või eelarvega;
4) toetuse summa, abikõlblikud kulud ja projekti elluviimise periood;
5) projekti rahastamiskava aastate lõikes;
6) toetuse maksimaalne summa ning selle maksimaalne osakaal (%) projekti abikõlblikest kuludest;
7) poolte õigused ja kohustused;
8) projekti tegevuse ja eelarve muutmine lepingut muutmata;
9) asjaolu, et toetus on regionaalabi toetuse saajale või projekti tulemi lõppkasusaajale;
10) hangete tegemise reeglid, kui toetuse saaja pole kohustatud täitma «Riigihangete seadust»;
11) vara sihtotstarbelise kasutamise ja säilitamise tingimused ja kord;
12) järelevalve tingimused ja kord;
13) toetuse andmisega ja kasutamisega seotud teabe ja aruannete esitamise tähtajad ja kord;
14) toetuse väljamaksmise tingimused ja kord;
16) lepingu muutmise tingimused;
17) lepingu lõppemine ja ülesütlemine;
18) vaidluste lahendamise kord;
19) teadete kättetoimetamise vorm ja viis;
20) muud tingimused, mis on vajalikud projekti edukaks elluviimiseks ning järelevalve kohaseks teostamiseks.
Lisa Varustuskindluse tegurite tabel


text:
3-15-2058/52 Riigikohtu halduskolleegium 17.11.2017
TuMS § 52 lg 1
Pärast haldusakti andmist toimunud sündmused (sh isiku käitumine) ei muuda haldusakti küll tagantjärele õigusvastaseks, kuid kõnealune põhimõte ei tähenda siiski seda, et hiljem toimunu tuleb jätta täiesti tähelepanuta. Hiljem toimunud tegevus võib olla kaudseks kinnituseks, et juba varem oli isikul kavatsus kinnisvara kasutada ettevõtluses maksustatava käibe tarbeks. Eesmärgi usutavuse hindamisel tuleb aga ühtlasi arvestada ka ohuga, et isiku käitumine ongi tingitud eesmärgist seadustada oma varasem tegevus (vt RKHK otsus asjas nr 3-3-1-53-16, p 22; asjas nr 3-3-1-78-16, p 22). Maksudeklaratsioonide korrigeerimise õigus ei võta kaebajalt õigust tugineda hiljem ilmnenud tõenditele ka vaidlustatud maksuotsuse õiguspärasuse kontrollimisel. Kontrolliperioodist väljuvad tõendid peavad vähemalt kaudselt seonduma algse eesmärgiga. Hinnang hiljem toimunud muudatuste olulisusele ja arvestamise võimalusele sõltub muu hulgas kontrolliobjekti soetamise ja sisustamise ajast ning varaga tehtavate toimingute ajalisest järgnevusest. (p 11)
HKMS § 198 lg-test 2 ja 3 tulenevalt ei piisa ringkonnakohtusse uue tõendi esitamiseks üksnes tõendi asjassepuutuvusest. Apellatsioonimenetluses on uute tõendite esitamine lubatud vaid erandjuhtudel. Esinema peab mõjuv põhjus, mis takistas tõendite esitamist halduskohtus. Samuti on uute tõendite esitamine ringkonnakohtus võimalik siis, kui tõendite esitamine on olnud takistatud halduskohtu poolt menetlusnormide rikkumise tõttu (nt kohtu selgitamiskohustuse või uurimispõhimõtte ebakohase täitmise või tõendite esitamiseks võimaluse andmata jätmise tõttu). (p 12)
istungi või kirjaliku menetluse otsustamine
Kohtu eelhinnang ütluste usaldusväärsusele ei saa olla tunnistaja ülekuulamisest keeldumise aluseks. Hinnang tõendi tähtsusele tuleb siduda selle haldusasja lahendamisel oluliste asjaoludega, mitte selle usaldusväärsusega (vt RKHK otsus asjas nr 3-3-1-76-14, p-d 28-29). (p 13)
KMS § 16 lg 2 p 2 järgi ei maksustata käibemaksuga kinnisasja või selle osa üürile, rendile või kasutusvaldusse andmist. Üldjuhul on eluruumi üürile või rendile andmine (v.a. ruumi üürile või rendile andmine majutustegevuse osutamiseks) käibemaksuvaba (RKHK otsus asjas nr 3-3-1-47-15, p-d 12 ja 16). Kavandades eluruumi üürile või rendile andmist äriühingule või füüsilisele isikule, ei ole KMS § 16 lg 3 p-s 1 sätestatud keelu tõttu võimalik arvele käibemaksu lisada ning seega ei saa korter olla soetatud maksustatava käibe tarbeks. Seetõttu on korteri soetamiselt ning korteriga seotud teistelt kulutustelt sisendkäibemaksu mahaarvamise keelamine õiguspärane. (p 14)
TuMS § 52 lg 1 ja lg 2 p 1 kohaselt on ettevõtlusega mitteseotud väljamakse sama paragrahvi lõike 1 tähenduses ettevõtlusega mitteseotud vara soetamine ja see maksustatakse tulumaksuga. TuMS § 52 kohaldamise eelduseks on, et väljamakset ei ole tehtud tulu teenimise eesmärgil. Ainuüksi asjaolust, et tegemist on esialgse kasutusotstarbe järgi eluruumiga, mida saab kasutada elamiseks, ei saa teha järeldust, et sellist ruumi pole ettevõtluses võimalik kasutada. Äriühingul ei ole keelatud eluruumi üürida välja eluruumina ja saada sellise teenuse eest tasu. Ka sellisel tegevusel on ettevõtluse tunnused, sest vara kasutatakse ettevõtlustulu saamiseks. Ka asjaolust, et äriühingu tegevuse eesmärgiks on äriühingu osaniku või juhatuse liikme vajaduste rahuldamine, ei saa teha järeldust, et selline tegevus pole ettevõtlus. Äriühingu tegevus vastab ettevõtluse tunnustele ka siis, kui äriühing müüb kaupa või osutab teenust äriühingu osanikule. Samuti on äriühingul võimalik tulu teenida kinnisvara hinna tõusust (RKHK otsus asjas nr 3-3-1-78-16, p 25, ja asjas nr 3-3-1-28-16, p 14). (p-d 15-16) Isegi kui sõlmitud rendi- või üürilepingud on näilikud ning kinnisvara kasutas juhatuse liige või temaga seotud isikud elamiseks, kuid selle eest tasuti turuhinnale vastavat tasu, või kui vara kasutas juhatuse liige tasuta, ei ole tegemist iseenesest ettevõtlusega mitteseotud tegevusega. Kui vara anti tasuta kasutada juhatuse liikmele, võib selline tegevus olla käsitatav erisoodustusena TuMS § 48 mõttes. (p 17)
Kui sõlmitud rendi- või üürilepingud on näilikud ning kinnisvara kasutas juhatuse liige tasuta, on tegemist ettevõtlusega seotud tegevusega, mis võib olla käsitatav erisoodustusena TuMS § 48 mõttes. (p 17)
3-15-1758/30 Riigikohtu halduskolleegium 06.11.2017
TuMS § 51 lg 2 p 3 kohaldamine on võimalik nii siis, kui arvel on formaalsed minetused, kui ka siis, kui arve ei ole sisuliselt õige. Kui maksumaksjal puudub teenuse eest tasumist tõendav nõuetele vastav algdokument, maksustatakse väljamakse sõltumata sellest, kas teenus on ettevõtluseks vajalik või mitte. (p 10) Tulumaksukohustust reguleerivate normide eesmärk ei ole tagada äriühingu võimalikult ratsionaalset majandustegevust. Turuhinnast kõrgema hinnaga tehingute tegemine ei tekita tulumaksukohustust, v.a TuMS § 50 lg-s 4 sätestatud juhul. (p 13) Kui arvel näidatud tehingut pole tegelikult toimunud, ei ole TuMS § 51 lg 2 p 3 kohaldamisel MKS § 83 lg-le 4 tuginemine ilmtingimata vajalik (RKHK otsus asjas nr 3-3-1-46-11, p 17). Maksuotsusest nähtuvalt seisneb maksupettus maksuhalduri hinnangul selles, et tegelikult soetas kaebaja kinnistu madalama hinnaga. Sellises olukorras tugineb maksuhaldur sisuliselt sellele, et pooled tegid teadlikult näiliku tehingu, varjates tegelikku, odavama hinnaga tehingut. Sellisel juhul tuleb kontrollida, kas MKS § 83 lg 4 kohaldamise eeldused on asjas täidetud. (p-d 10–11) Tehingu näilikkusele ehk soovile teha tehing muu hinnaga võib lisaks tehingu rahastamise ja tasumise eripäradele põhimõtteliselt viidata ka pärast tehingu tegemist toimuv rahade edasine liikumine. (p 16)
Kui arvel näidatud tehingut pole tegelikult toimunud, ei ole TuMS § 51 lg 2 p 3 kohaldamisel MKS § 83 lg-le 4 tuginemine ilmtingimata vajalik (RKHK otsus asjas nr 3-3-1-46-11, p 17). Maksuotsusest nähtuvalt seisneb maksupettus maksuhalduri hinnangul selles, et tegelikult soetas kaebaja kinnistu madalama hinnaga. Sellises olukorras tugineb maksuhaldur sisuliselt sellele, et pooled tegid teadlikult näiliku tehingu, varjates tegelikku, odavama hinnaga tehingut. Sellisel juhul tuleb kontrollida, kas MKS § 83 lg 4 kohaldamise eeldused on asjas täidetud. (p-d 10–11) Tehingu näilikkusele ehk soovile teha tehing muu hinnaga võib lisaks tehingu rahastamise ja tasumise eripäradele põhimõtteliselt viidata ka pärast tehingu tegemist toimuv rahade edasine liikumine. (p 16)
Tulumaksukohustust reguleerivate normide eesmärk ei ole tagada äriühingu võimalikult ratsionaalset majandustegevust. Turuhinnast kõrgema hinnaga tehingute tegemine ei tekita tulumaksukohustust, v.a TuMS § 50 lg-s 4 sätestatud juhul. (p 13) Majandustegevuses on tavapärane, et ostetud kaup müüakse kallimalt edasi, kusjuures lisandunud hind katab edasimüüja kulud ja sisaldab ka tasu võetud äririski eest. Sellistel tehingutel põhineb kogu kaubandus. Niisuguse tehingu käigus lisanduv hind sõltub üksnes sellest, millistel tingimustel on ostja ja müüja nõus tehingu tegema. Maksuhalduril ega kohtutel ei ole alust niisugusesse hinnakujundusse üldjuhul sekkuda. (p 14)
3-15-1303/37 Riigikohtu halduskolleegium 24.10.2017
TuMS § 38
Kui müüja deklareerib ja tasub tehingult käibemaksu riigile, puudub maksueelis, mida tehingupooled kaebaja sisendkäibemaksu deklareerimisega võiks saavutada. (p 12)
Varjatud tehingu maksustamine MKS § 83 lg 4 alusel eeldab seda, et varjatud tehinguga saavutatakse võrreldes näiliku tehinguga soodsam maksustamine. Kui varjatud tehinguga maksueelist ei saada, puudub maksuhalduril alus MKS § 83 lg 4 alusel maksu määramiseks. (p 9) Maksu ei saa MKS § 83 lg 4 alusel määrata ainuüksi põhjusel, et maksuhalduri hinnangul on maksumenetluses vaatluse all oleva tehingu eesmärk mingi hüve õigusvastane saamine mõnelt teiselt haldusorganilt. (p 9) Näilik tehing tuvastatakse, lähtudes TsÜS §-s 89 sätestatust. Maksueelise olemasolu ei ole TsÜS § 89 järgi näiliku tehingu tuvastamiseks vajalik. (p 10) KMS § 12 lg 14 ja TuMS § 50 lg 4 ei piira MKS § 83 lg 4 ja § 84 kohaldamist, kui maksuhaldur tuvastab näiliku või maksude kõrvalehoidumise eesmärgil tehtud tehingu. (p 16)
1-15-9051/62 Riigikohtu kriminaalkolleegium 06.10.2017
KarS § 389 1 lg 2
TuMS § 48 lg 4 p 2
Riigikohus on selgitanud, et erisoodustus (TuMS § 48 lg 4) on tööandja poolt töötajale antav rahaliselt hinnatav hüve, millest viimane saab otseselt isiklikku kasu. Erisoodustusena tuleb vaadelda sellist hüve, mis antakse töötaja isiklikes huvides ja mida saaks põhimõtteliselt käsitada ka loonuspalgana. Erisoodustus on seega määratlemata õigusmõiste, mille sisustamisel tuleb arvestada iga juhtumi eripära (vt RKHKo 3-3-1-73-09, p 9; RKHKo 3-3-1-27-15, p 14). (p 29) TuMS § 48 lg 4 p 7 sätestab erisoodustusena asja, väärtpaberi, varalise õiguse või teenuse tasuta üleandmise, müügi või vahetuse turuhinnast madalama hinnaga. Tasuta üleandmist osutatud sätte tähenduses tuleb mõista kui vara omandiõiguse üleandmist, mitte vara tasuta kasutada andmist. Vara tasuta kasutada andmine on erisoodustusena sätestatud TuMS § 48 lg 4 p-s 2. Omandiõiguse üleminekule (võõrandamisele) viitavad ka teised TuMS § 48 lg 4 p-s 7 sätestatud alternatiivid, s.o vara müük või vahetus turuhinnast madalama hinnaga. (p 30) Õiguslikult ei ole võimalik võrdsustada asja valdust ja omandit. Riigikohus on selgitanud, et korteri soetamise eesmärk ei muuda korteri kuulumist äriühingule (vt RKHKo 3-3-1-28-16, p 12). Ekslik on ka seisukoht, et erisoodustuse tekkimise puhul ei ole tähtis, kes on korteriomandi omanikuna kinnistusraamatusse kantud. Kohtupraktikast tuleneb, et kuigi tehinguid on võimalik maksustada nende majandusliku sisu järgi, sõltumata nende tsiviilõiguslikust vormist, ei saa varal olla erinevates menetlustes või õigussuhetes erinevad omanikud (vt RKHKo 3-3-1-78-16, p 23). (p 31)
3-3-1-10-15 Riigikohus 07.05.2015
TuMS § 11 lg 4 p 8
TuMS § 11 lg 2 p 1
TuMS § 11 lg 2 p 2
TuMS § 11 lg 4 p 4
TuMS § 11 ei täpsusta, millised maksusoodustused kaasnevad tulumaksusoodustust saavate ühingute nimekirja kandmisega. Need tulenevad teistest tulumaksuseaduse sätetest (TuMS § 27 lg 1, TuMS § 49 lg 2, TuMS § 19 lg 3 p 5 alusel välja antud Vabariigi Valitsuse 20. juuni 2000. a määruse nr 196 "Õppe- ja teadustööks ning loominguliseks ja sporditegevuseks antavate stipendiumide tulumaksust vabastamise tingimused" § 3 p 3 ja § 4, TuMS § 49 lg 4 ja 6). Heategevusega TuMS § 11 lg 2 p 2 tähenduses ei ole tegemist siis, kui sihtasutus korraldab tasulisi koolitusi või nõuab stipendiumi saajalt samaväärset vastuhüve. Vastuhüvena ei saa käsitada stipendiumi saaja võimalikke kohustusi anda selgitusi saadud raha kasutamise kohta või anda ülevaade toimunud koolituse sisust. (p-d 11 ja 16) Arstide täienduskoolituse toetamine vastab Riigikogus 31. mail 2006 vastu võetud tulumaksuseaduse, sotsiaalmaksuseaduse, hasartmängumaksu seaduse ja krediidiasutuste seaduse muutmise seaduse eelnõu (863 SE) seletuskirjas viidatud avaliku huvi kriteeriumile. PS § 28 kohaselt on igaühel õigus tervise kaitsele. Arstide erialane täienduskoolitus aitab kaasa tervishoiuteenuse kvaliteedi tõstmisele ja tagab sellega avalikku huvi igaühe tervise kaitse vastu. (p 15) Haridust ja teadust toetavat tegevust saab tõlgendada avalikes huvides toimuvana, sõltumata sellest, kas konkreetne ühing või sihtasutus on loodud toetama ja arendama ühte või mitut erinevat teadusvaldkonda. (p 17)
3-3-1-76-14 Riigikohus 17.03.2015
KMS § 37 lg 7
KMS § 31 lg 1
RPS § 7 lg 1
HKMS § 65 lg 2
Arvele tuleks vähemalt märkida viide dokumendile, kus on toodud teenuse piisavalt üksikasjalik kirjeldus ja arvandmed. Teenuse kirjeldus on siis piisavalt üksikasjalik, kui sellega tagatakse teenuse identifitseerimise võimalus ja teenuse saamise kontrollitavus. Arvandmed täiendavad teenuse kirjeldust ja peavad võimaldama kontrollida teenuse mahu usutavust. Olukorras, kus teenuseid väidetavalt osutanud äriühingutel ei ole reaalset majandustegevust ja nad on esitanud kaebajale võltsarved, on kõrvaldamata olulised puudused arvetes piisavad, et tuua kaasa maksukohustuse tekkimine ostjal (vt ka RKHK otsused asjades nr 3-3-1-81-12, 3-3-1-57-13 ja 3-3-1-65-13. (p 16)
HKMS § 65 lg-st 2 tuleneb, et kui vaidlustatud haldusaktis on selle isiku ütlustele tuginetud, kelle ülekuulamist tunnistajana kohtumenetluses taotletakse, nendele ütlustele soovib tugineda ka kohus ning taotlus tunnistaja ülekuulamiseks on esitatud õigeaegselt, tuleb selline taotlus üldjuhul rahuldada. Nimetatud norm sätestab selgelt, et taotluse võib rahuldamata jätta üksnes HKMS § 62 lg 3 p-s 2 või lg-s 4 sätestatud juhul. Kohtu antud eelhinnang ütluste usaldusväärsusele ei saa seetõttu olla tunnistaja ülekuulamisest keeldumise aluseks. Hinnang tõendi tähtsusele tuleb siduda selle haldusasja lahendamisel oluliste asjaoludega, mitte selle usaldusväärsusega (p.-d 26, 28-29)
Vastustaja seisukohtade esitamine kohtuotsuse põhjendustena ei ole iseenesest kohtuotsuse tühistamise aluseks. Siiski tuleb objektiivse ja õiglase kohtumõistmise huvides kohtuotsuse sellisel viisil põhjendamisest hoiduda. Kui kohus nõustub menetlusosalise põhjendustega ja kasutab neid kohtuotsuse põhjendamisel, peab ta seda põhjenduste juures märkima. (p 24)
3-3-1-49-13 Riigikohus 17.12.2013
KMS § 37 lg 7 p 2
Kui ei ole selge, kes on kauba või teenuse tegelik müüja ja ostja teadis või pidi sellest teadma, siis käibemaksuarvestuses selliste tehingute kajastamine on õigusvastane ja alusetu.
Arvel märgitud käibemaksukohustuslaseks peab olema isik, kes kaupa müüs või teenust osutas. Selleks, et maksuarvestuse aluseks olev algdokument oleks nõuetekohane, tuleb esitada dokumentaalsed tõendid selle kohta, kes tegelikult teenust osutas ja kellele selle eest tegelikult tasuti.
ostja hoolsuskohustus
Äris mõistlikult käitudes tulnuks suure maksumusega keerulise töö tegemiseks lepingut sõlmides otsustada ehitaja kogemuste, oskuste, võimaluste ja vastutuse üle. Kui selgus, et alltöövõtja asemel teeb töid keegi teine ning sellele ei pööratud tähelepanu, siis on tegemist äris tavapärase hoolsuse järgimata jätmisega. Vt ka otsuseid kohtuasjades nr 3-3-1-81-12 ( p 15) ja nr 3-3-1-60-11 (p 28).
Kui arved polnud nõuetekohased ja äriühing pidi teadma, et arvetel pole näidatud teenuse tegelik osutaja, tuleb vastavad kulutused maksustada TuMS § 51 lg 2 p 3 alusel. Seejuures tuleb MKS § 94 lg 1 kohaldamisel silmas pidada, et TuMS §-d 32 ja 51 pole erisätteks MKS § 94 lg 1 suhtes. Selle kohta vt ka otsuse asjas nr 3-3-1-15-13 annotatsiooni. Reeglina tuleb kogu väljamakse lugeda ettevõtlusest väljaviidud rahaks ning täies ulatuses maksustada, kui äriühing on teinud väljamakse väidetavalt soetatud teenuse (sh ehitustööde) eest, kuid teenuse saamise fakt või teenust osutanud isik pole usaldusväärselt tuvastatav ( otsus asjas nr 3-3-1-60-11, p 33). Tingimusi, millal on ka teenuse puhul tulumaksusumma määramine hindamise teel võimalik, on käsitletud kohtuasjas nr 3-3-1-42-13 (p-d 16–18). Hindamise teel maksustamist on kohtupraktikas korduvalt selgitatud (vt nt otsused asjades nr 3-3-1-70-08, 3-3-1-60-11, 3-3-1-38-12, 3-3-1-81-12, 3-3-1-15-13, 3-3-1-42-13). Hindamise teel maksustamisel tuleb maksukohustuslasel täita kaasaaitamiskohustust sellisel määral, mis võimaldab tegelikult kasutatud materjalide ja seadmete kindlakstegemist ja nende hinna määramist.
3-3-1-60-13 Riigikohus 05.12.2013
TuMS § 51
KMS § 4 lg 1
Kohtupraktika kohaselt saab halduskohtumenetluses välja mõista ainult halduskohtumenetluses kantud menetluskulusid, mitte haldusmenetluses kantud õigusabikulusid (otsus asjas nr 3-3-1-20-11, p 18). Haldusmenetluse seadus ja maksukorralduse seadus ei näe ette võimalust vaidemenetluses tehtud kulutuste hüvitamiseks, mistõttu pole vaidemenetluses tehtud kulutuste väljamõistmine vaidemenetluse teiselt poolelt võimalik (Riigikohtu halduskolleegiumi 16. märtsi 2005. a otsus asjas nr 3-3-1-93-04, p 10). Ka 1. jaanuarist 2012 kehtima hakanud halduskohtumenetluse seadustik ei ole aluseks nende seisukohtade muutmiseks. Vaidemenetluses kantud kulusid ei saa käsitada menetluskuludena, mida saaks MTA-lt HKMS § 109 alusel välja mõista.
Kulusid, mis on kantud äriühingu juhatuse liikme isiklikuks otstarbeks, ei saa pidada ettevõtlusega seotuks. Selliseid kulusid ei kantud äriühingu kasumi teenimise eesmärgil, samuti ei saa neid kulusid pidada vajalikeks ega kohasteks ettevõtluse säilitamiseks või arendamiseks.
Tulenevalt HKMS § 229 lg-st 2 lähtub Riigikohus ringkonnakohtu otsuse õiguspärasuse kontrollimisel nendest asjaoludest, mille on tuvastanud alama astme kohtud. Riigikohus ei saa tuvastada uusi asjaolusid ega anda asjas kogutud tõenditele teistsugust hinnangut, kui on seda teinud haldus- ja ringkonnakohus. Küll saab Riigikohus kontrollida, kas asjas tuvastatud asjaolud on õigesti kvalifitseeritud.
Konkreetsel juhtumil ei saa üle nelja aasta kestnud üksikjuhtumi kontrolli pidada maksukohustuslasele ülemäära koormavaks. Kahe erineva üksikjuhtumi kontrolli raames kontrolliti kahte erinevat perioodi teineteise järel. Kontrolliti sündmuste ja toimingute ahelat, mis moodustasid maksustamise seisukohalt ühe terviku. Samuti ei olnud tegemist ka juba kontrollitu uuesti kontrollimisega.
3-3-1-57-13 Riigikohus 04.12.2013
MKS § 56 lg 2
KMS § 37
Kui tehingu toimumist kirjeldavas tõendis on tehingu majanduslik sisu märgitud ebaõigesti, pole tegemist nõuetekohase algdokumendiga (RPS § 7 lg 1 p 3). Selline asjaolu võib olla piisavaks aluseks, et kohaldada TuMS § 51 lg 2 p 3. Küsimus, kas asjas ilmnevad mõnele teisele sama paragrahvi teises lõikes toodud alusele vastavad asjaolud, pole sel juhul maksukohustuse väljaselgitamisel oluline (otsus kohtuasjas nr 3-3-1-34-07, p 15). Juhul kui ostjal puudub teenuse eest tasumist tõendav nõuetele vastav algdokument, siis maksustatakse väljamakse sõltumata sellest, kas see teenus on ettevõtluseks vajalik või mitte (otsus kohtuasjas nr 3-3-1-46-11, p 11). Teenuse põhjalikumalt dokumenteerimine ei ole õigusaktidest tulenevalt kohustuslik ning maksukohustuslaselt ei saa nõuda ühegi konkreetse dokumendi koostamist lisaks raamatupidamisseaduse järgsetele algdokumentidele. Samas teenuse osutamise dokumenteerimata jätmise korral võtab maksukohustuslane endale riski, et hiljem ei õnnestu põhjendatud kahtluse tekkimisel teenuse saamist tõendada. Kohtupraktika kohaselt on MKS § 56 lg st 2 tulenevalt maksukohustuslasel kontrollitavuse tagamiseks kohustus koguda ja säilitada tõendeid eriti ettevõtja jaoks ebaharilike, põhjendatud kahtlust tekitavate või suure maksustamisväärtusega tehingute asjaolude kohta (otsus kohtuasjas nr 3-3-1-43-09, p 14).
Vt lahendi nr 3-3-1-81-12- annotatsiooni.
Teenuse põhjalikumalt dokumenteerimine ei ole õigusaktidest tulenevalt kohustuslik ning maksukohustuslaselt ei saa nõuda ühegi konkreetse dokumendi koostamist lisaks raamatupidamisseaduse järgsetele algdokumentidele. Samas teenuse osutamise dokumenteerimata jätmise korral võtab maksukohustuslane endale riski, et hiljem ei õnnestu põhjendatud kahtluse tekkimisel teenuse saamist tõendada. Kohtupraktika kohaselt on MKS § 56 lg st 2 tulenevalt maksukohustuslasel kontrollitavuse tagamiseks kohustus koguda ja säilitada tõendeid eriti ettevõtja jaoks ebaharilike, põhjendatud kahtlust tekitavate või suure maksustamisväärtusega tehingute asjaolude kohta (otsus kohtuasjas nr 3-3-1-43-09, p 14).
maksuotsuse õiguslik alus
Maksuotsuses mitme õigusliku aluse nimetamine on maksuotsuse adressaadile eksitav. Kohtupraktika kohaselt ei pruugi selline põhjendamispuudus kaasa tuua haldusakti tühistamist, kui asjakohane regulatsioon on olemas (otsused kohtuasjades nr 3-3-1-46-11, p d 12–14 ja nr 3-3-1-33-07, p 16).
3-3-1-15-13 Riigikohus 04.06.2013
MKS § 150
Maksumenetlusega ja maksuotsusega ei peagi tuvastama, et maksukohustuslane osales maksupettuses (vt ka otsus asjas nr 3-3-1-34-07, p 11). Maksuotsusest peab selguma, miks on maksuhalduril selline põhjendatud kahtlus koos nende asjaolude ja tõendite äranäitamisega, mis kahtlust põhjendavad. Maksupettusele iseloomuliku konspiratiivsuse tõttu on maksuhalduril raske või isegi võimatu esitada maksuotsuses ja ka kohtule otseseid tõendeid rikkumise kohta. Enamasti kinnitavad maksupettuses osalemise põhjendatud kahtlust asjaolud ja kaudsed tõendid kogumis. Põhjendatud kahtluse tõendamise standard on oluliselt madalam kui teo tõendamisel süüteomenetluses. Maksumenetluses piisab mõistlikust kahtlusest, mida põhjendatakse ja mis on eluliselt usutav.
Tõendamiskoormis läheb üle maksukohustuslasele, kui maksuhalduril on põhjendatud kahtlus maksukohustuslase maksupettuses osalemise kohta. Sellisel juhul tuleb maksukohustuslasel esitada täiendavaid tõendeid, et vaidlustatud tehingud on arvetel märgitud äriühinguga siiski toimunud (vt otsus asjas nr 3-3-1-74-09, p 10). Maksukohustuslane peab korraldama oma ettevõtlustegevuse selliselt, et majandustehingud oleksid nõuetekohaselt dokumenteeritud ja maksukohustuse väljaselgitamiseks olulised asjaolud oleksid kontrollitavad.
TuMS § 51 lg 2 p 3 ei saa pidada erisätteks MKS § 94 lg 1 ls 2 suhtes. Hindamise teel maksustamine on võimalik ka siis, kui maksukohustuslasel puudub raamatupidamist reguleerivates õigusaktides ettenähtud nõuetele vastav algdokument või pole see usaldusväärne. Vastupidine tõlgendus viib tulemuseni, kus vähemalt osa MKS § 94 lg 1 regulatsioonist pole kunagi kohaldatav. Selline tõlgendus oleks seadusevastane. Kohtupraktikas on hindamise teel maksustamist selgitatud korduvalt, vt nt otsus asjas nr 3-3-1-70-08, otsus asjas nr 3-3-1-60-11 ja otsus asjas nr 3-3-1-38-12.
Kui abikaasad on esitanud ühise tuludeklaratsiooni ja täitemenetluses on täitmiseks esitatud nõue üksnes ühe abikaasa vastu, kuid tagastatav tulumaks tuleb kanda sellele abikaasale, kelle suhtes täiteasja ei ole, siis ei ole Maksu- ja Tolliametil õigust kanda tagastamisele kuuluv tulumaks kohtutäiturile. Tagastamisele kuuluva tulumaksu kohtutäiturile kandmise õiguspärasuse hindamisel ei ole määravat tähtsust asjaolul, et abikaasad on ühise tuludeklaratsiooni esitanud ekslikul. Kui kehtiva õiguse kohaselt ei oleks lubatud õiguspäraselt esitatud abikaasade ühise tuludeklaratsiooni alusel tagastamisele kuuluvat tulumaksu kanda kohtutäiturile, siis ka abikaasade ühise tuludeklaratsiooni ekslik esitamine ei muudaks seda tegevust õiguspäraseks.
Euroopa Nõukogu määruse (EÜ) nr 118/97 art 10 ei keela makstava pensioni maksustamist tulumaksuga; pensioni maksustamist tuleb eristada pensioni vähendamisest, muutmisest, peatamisest, tühistamisest või konfiskeerimisest teises riigis elamise või viibimise tõttu. Vaidlusalusel perioodil, mis algas 1. jaanuaril 2010 ja lõppes 31. detsembril 2010 laienesid Eesti residendile TuMS § d 23 ja 232 ning mitteresidendile TuMS § 283. Nimetatud regulatsioonid muutusid 1. jaanuaril 2011, kui §-des 23 ja 232 asendati rahasummad Eesti kroonides rahasummadega eurodes ning TuMS § 283 tunnistati kehtetuks ja selle asemele kehtestati § 311 ja § 44 lg 52. Need regulatsioonid lähtuvad sellest, et mitteresidendi puhul mahaarvamiste rakendamisel arvestatakse isiku maksustamisperioodi kogutulu, mis saab selguda alles pärast maksustamisperioodi lõppu. Residendist pensionäri puhul rakendatakse mahaarvamisi, sõltumata töötasu suurusest. Selline regulatsioon ei ole mitteresidendi jaoks diskrimineeriv, sest see põhineb pensionärist residendi ja välisriigis töötulu saava mitteresidendi olukorra objektiivsel erinevusel. Pensionärist residendi puhul lähtutakse vajadusest tagada isikule puutumatu elatusmiinimum elukohariigis. Euroopa Kohus on mitmes asjas (näiteks C 279/93 (Schumacker) p 34, C 169/03 (Wallentin) p 16) leidnud, et reeglina ei ole diskrimineeriv see, et liikmesriik ei anna mitteresidendile teatavaid residendile antavaid maksusoodustusi, võttes arvesse residentide ja mitteresidentide olukorra objektiivseid erinevusi.
3-3-1-70-12 Riigikohus 10.01.2013
TuMS § 11 lg 9
Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja koostamise kord ning asjatundjate komisjoni moodustamise kord ja töökorraldus § 5
Maksuhalduri otsus, millega esitati ettepanek ühingu tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirjast kustutamiseks, ei ole haldusakt, mida saaks vaidlustada halduskohtus. Ühingu nimekirjast kustutamise õigus on Vabariigi Valitsusel. Maksuhaldur teeb oma otsusega üksnes rahandusministrile vastava ettepaneku. Ühingu õiguste muutmine või lõpetamine on võimalik alles Vabariigi Valitsuse korraldusega tema nimekirjast kustutamisel. Rahandusminister ega Vabariigi Valitsus ei ole maksuhalduri ettepanekuga seotud. Seetõttu ei ole maksuhalduri otsus käsitatav ka eelhaldusaktina. Maksuhalduri otsus (ettepaneku tegemine) on käsitatav menetlustoiminguna, millega õigusi või kohustusi ei looda, muudeta ega lõpetata. Riigikohtu praktika kohaselt võib menetlustoimingu peale ilma haldusakti või lõpliku toimingu vaidlustamiseta esitada kaebuse, kui see rikub kaebaja mittemenetluslikke õigusi, sõltumata haldusaktist või lõplikust toimingust. Samuti võib kaebus esitada kui menetlustoimingu õigusvastasus tingiks vältimatult kaebaja õigusi rikkuva haldusakti andmise või lõpliku toimingu tegemise. Praegusel juhul on ühingul võimalik esitada haldusmenetluses oma seisukohad rahandusministrile ja Vabariigi Valitsusele, et nad ei nõustuks Maksu- ja Tolliameti ettepanekuga. Kaebusega kohtusse on võimalik pöörduda kaebusega pärast seda, kui Vabariigi Valitsuse korraldusega on otsustatud ühingu nimekirjast kustutamine.
Maksusumma määramise aegumistähtaeg on kolm aastat, maksusumma tahtliku tasumata jätmise või kinni pidamata jätmise korral kuus aastat. Maksukohustuslase tahtlusttuleb hinnata iga tehingu või tehingupartneri suhtes eraldi. Kohtupraktika kohaselt (otsus asjas nr 3-3-1-54-11 ) peab maksuhaldur pärast kolmeaastase aegumistähtaja möödumist maksusumma määramisel tegema kindlaks maksukohustuslase tahtluse maksusumma tasumata jätmisel. Halduskohtu ülesanne ei ole tuvastada sellistel juhtudel tahtlust, vaid kontrollida, kas maksuhaldur on tahtluse tuvastanud õiguspäraselt. Maksuhalduril tuleb maksuotsuses põhjendada oma hinnangut, miks ta leiab, et maksukohustuslane soovis õigusvastaste tagajärgede saabumist. Tulude ja kulude ebaõigest arvestamisest ei saa automaatselt järeldada maksukohustuslase tahet panna toime maksuõigusrikkumine.
Kui maksukohustuslasel on kaup olemas ja teenuse osutamine on tuvastatud, kuid maksuhalduri hinnangul ei ole kaupa saadud ning teenust osutatud arvetel märgitud äriühingute poolt ning maksukohustuslane pidi seda teadma võib maksuhalduril lasuda kohustus määrata maksusumma hindamise teel (vt otsused asjades nr 3-3-1-70-08, p 21; nr 3-3-1-60-11, p 38). Hindamise teel maksusumma määramine on lubatud ka juhul, kui maksukohustuslaseks on füüsilisest isikust ettevõtja. Kui kaup on olemas ja ebamõistlik on eeldada, et see on saadud tasuta, siis on tulumaksukohustuse väljaselgitamisel oluline tuvastada nimetatud kauba eest makstud tasu tegelik suurus. Kauba eest makstud tasu arvestamata jätmine suurendaks põhjendamatult ja olulisel määral maksukohustuslase tulumaksukohustust, millest omakorda sõltub otseselt sotsiaalmaksukohustuse suurus.
Füüsilise isiku vara võõrandamisest saadud kasu ning FIE tulude maksustamist on selgitatud kohtuotsustes asjades nr 3-3-1-55-03 nr ja 3-3-1-70-08. Praegusel juhul ei ole müüdud kinnistu soetamishinda aastal 2006 ettevõtluskuluna deklareeritud ning kulu kanti enne kinnistu müümist 2008. aastal. Seetõttu ei saa maksukohustuslane kulu TuMS § 32 alusel tõepoolest 2008. a maksudeklaratsioonis maha arvata, kuid see ei tähenda, et maksukohustuslane kaotab maksuarvestuses kinnistuga seotud soetamismaksumuse arvesse võtmise õiguse. Ainult sellise vara võõrandamise korral, mille soetamismaksumuse on maksukohustuslane varem oma ettevõtlustulust maha arvanud, loetakse saadud müügihind täies ulatuses maksumaksja ettevõtlustuluks. Maksuhaldur peab sellega arvestama ja vastavalt vähendama ettevõtlustulu suurust soetamishinna ulatuses TuMS § 37 alusel (kasu vara võõrandamisest).
3-1-1-83-10 Riigikohus 16.11.2010
KarS § 389 1 lg 1
KrMSRS § 2 lg 1
KrMS § 361 lg 1 p 5
KrMS § 179 lg 1 p 2
KrMSRS
KarS §-s 389^1 sätestatud kuriteokoosseis eeldab kavatsetust üksnes maksu- või kinnipidamiskohustuse vähendamise või tagastusnõude suurendamise suhtes. Ülejäänud koosseisutunnuste osas, sh maksuhaldurile esitatavate andmete ebaõigsus ja deklareerimiskohustuse rikkumise tõttu laekumata jääva maksusumma ulatumine suurele kahjule vastava summani, piisab toimepanijal vähemalt kaudse tahtluse olemasolust (RKKKo 3-1-1-61-08, p 17.1.) See reegel kehtib ühtviisi nii maksuhaldurile andmete esitamata jätmise (tegevusetus) kui ka valeandmete esitamise (tegevus) korral. Kui juriidilisest isikust maksumaksja poolt nõuetekohase kuludokumendita nn arvevabrikule üle kantud raha on süüdistuses nimetatud maksustamisperioodide jooksul maksumaksjale tagastatud (eeskätt kantud tagasi maksumaksja pangakontole), ei saa algset rahaülekannet käsitada ettevõtlusega mitteseotud kuluna TuMS § 51 lg 1 ja lg 2 p 3 mõttes (vt ka RKKKo 3-1-1-42-08, p 15 jj). Teatud juhtudel võib kohus isiku teole karistusõigusliku hinnangu andmisel piirduda n-ö minimaalse kahju kindlakstegemisega, tuvastades, et kahju tekitamise vähemalt teatud summas, mis ületab kuriteokoosseisus ette nähtud kahju alampiiri (3-1-1-61-09, p 24). Samasugune põhimõte kehtib mitte üksnes kuriteo koosseisulise kahju, vaid ka teiste n-ö kvantitatiivselt mõõdetavate süüteokoosseisu tunnuste (sh maksukuriteo tagajärjel maksudena laekumata jäänud summa) kindlakstegemisel.
Teatud juhtudel võib kohus isiku teole karistusõigusliku hinnangu andmisel piirduda n-ö minimaalse kahju kindlakstegemisega, tuvastades, et kahju tekitamise vähemalt teatud summas, mis ületab kuriteokoosseisus ette nähtud kahju alampiiri (3-1-1-61-09, p 24). Samasugune põhimõte kehtib mitte üksnes kuriteo koosseisulise kahju, vaid ka teiste n-ö kvantitatiivselt mõõdetavate süüteokoosseisu tunnuste (sh maksukuriteo tagajärjel maksudena laekumata jäänud summa) kindlakstegemisel.
Kriminaalasja madalama astme kohtule uueks arutamiseks saatmine üksnes tsiviilhagi osas süüdimõistva otsuse jõustumist ega täitmisele pööramist edasi ei lükka (RKKKo 3-1-1-3-10, p 41).
KrMS § 361 p-s 5 nimetatud olukorrana, mida ei tohi raskendada, tuleb vaadelda olukorda, millesse on isik asetatud kasseeritud kohtuotsusega (vt RKKKo 3-1-1-85-10, p 12). Kriminaalasja madalama astme kohtule uueks arutamiseks saatmine üksnes tsiviilhagi osas süüdimõistva otsuse jõustumist ega täitmisele pööramist edasi ei lükka (RKKKo 3-1-1-3-10, p 41).
KrMS § 268 lg-st 1 tulenevalt ei saa kohus kuriteo kaastäideviimises süüdistatavale isikule omistada teopanust, mis väljuks süüdistuse piiridest. Kohus ei saa isikut tegevusetusdeliktis süüdi tunnistada, kui süüdistusest ei nähtu, et isik pani talle etteheidetava teo toime tegevusetusega.
Õigeksmõistvas kohtuotsuses peab olema märgitud vähemalt üks AVVKHS § 2 lõikes 2 nimetatud asjaolu - päevade arv, mil isikult oli vabadus alusetult võetud, või kahju hüvitamist välistav asjaolu. Juhul kui otsuses on märgitud kahju hüvitamist välistav asjaolu, ei pea vahi all viibitud päevade arvu märkima. (RKKKo 3-3-1-15-07, p-d 31-33).
Sundraha väljamõistmisel tuleb kohaldada kohtuotsuse tegemise ajal kehtivat sundraha koefitsienti ja lähtuda kohtuotsuse tegemise ajal kehtivast kuupalga alammäärast.
Kaitseõiguse tagamiseks tuleb süüdistuses asjakohaselt välja tuua isikule süüksarvatava kuriteokoosseisu igale objektiivsele ja subjektiivsele tunnusele vastavad faktilised asjaolud. Samas ei pea ega saagi süüdistus sisaldada asjaolusid, millest oleks tuletatav isiku karistamise aluseks olevate asjaolude olemasolu põhjendus. Põhjendus selle kohta, miks loetakse mingi süüdistuses kirjeldatud faktiline asjaolu tõendatuks, peab sisalduma kohtuotsuses (KrMS § 312 p 1), mitte aga süüdistuses endas.
kriminaalmenetlusõiguse ajaline, isikuline ja ruumiline kehtivus
KrMSRS § 2 lg 1 mõtte kohaselt tuleb enne 1. juulit 2004 prokuratuurist kohtusse saadetud kriminaalasja maakohtus arutada kriminaalmenetluse koodeksi sätteid järgides. Seda ka juhul, kui kriminaalasja arutatakse esimese astme kohtus uuesti pärast apellatsiooni- või kassatsioonimenetlust, mis KrMS § 2 lg-st 3 tulenevalt on toimunud kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud korras. Selle nõude rikkumine ei ole aga käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena. KarS § 5 lg-s 2 sätestatud kergendava karistusseaduse tagasiulatuva jõu põhimõte kehtib üksnes materiaalses karistusõiguses ega laiene kriminaalmenetlusõigusele isegi analoogia korras. Seadusandja ei ole kriminaalmenetlusõiguse ajalise kehtivuse reeglite sätestamisel seotud PS § 23 lõikega 2, sest selles sättes ette nähtud põhiõiguse esemeline kaitseala ei hõlma menetlusõiguslikke seadusemuudatusi.
Tuvastamaks, kas ja kui siis, millises summas on riigil tekkinud tsiviilõiguslik kahju hüvitamise nõue deklareerimiskohustust rikkunud äriühingu juhatuse liikme vastu, tuleb esmalt tuvastada deklareerimiskohustuse rikkumise tõttu riigi eest varjatuks jäänud maksukohustuse suurus. Seejärel tuleb kohtul kindlaks teha 1) summa, mille ulatuses olnuks selline maksukohustus äriühingult (maksumaksjalt) sissenõutav maksukohustuse tekkimise ajal ja 2) summa, mille ulatuses olnuks selline maksukohustus äriühingult sissenõutav ajal, mil maksuhalduril oli pärast varjatud maksukohustusest teadasaamist mõistlikult tegutsedes võimalik äriühingut siduvalt kohustada oma maksuvõlga tasuma. Nende summade vahe on käsitatav juhatuse liikme poolt deklareerimiskohustuse rikkumisega riigile tekitatud kahjuna. Lisaks eeltoodule on deklareerimiskohustust rikkunud juhatuse liikme poolt riigile tekitatud kahjuna käsitatav maksuintressi-summa äriühingu varjatud maksukohustuse sellelt osalt, mis oli maksukohustuse tekkimise ajal osaühingult sissenõutav, millest on lahutatud maksuintressisumma see osa, mis olnuks äriühingult sissenõutav ajal, mil maksuhalduril oli mõistlikult tegutsedes võimalik äriühingut siduvalt kohustada maksuintressi tasuma. Tuvastamaks, kas teatud rahaline kohustus (nt maksukohustus) oli mingil ajahetkel sissenõutav, tuleb hinnata võlgniku varalist olukorda sellel ajahetkel tervikuna, võttes arvesse nii võlgniku varaliselt hinnatavaid õigusi kui ka kohustusi (tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 66). Sellest, kas äriühing on mingil aruandeperioodil kasumis või kahjumis, ei saa järeldada, kas ja kui, siis millises ulatuses on äriühing samal perioodil võimeline oma finantskohustusi täitma. Teatud juhtudel võib kohus isiku teole karistusõigusliku hinnangu andmisel piirduda n-ö minimaalse kahju kindlakstegemisega, tuvastades, et kahju tekitamise vähemalt teatud summas, mis ületab kuriteokoosseisus ette nähtud kahju alampiiri (3-1-1-61-09, p 24). Samasugune põhimõte kehtib mitte üksnes kuriteo koosseisulise kahju, vaid ka teiste n-ö kvantitatiivselt mõõdetavate süüteokoosseisu tunnuste (sh maksukuriteo tagajärjel maksudena laekumata jäänud summa) kindlakstegemisel. Deklareerimiskohustust rikkunud äriühingu juhatuse liikme poolt riigile tekitatud kahju suuruse, sh äriühingu maksukohustuse sissenõutavuse määra ning selle muutumise peab üldjuhul tõendama kannatanu (riik maksuhalduri kaudu). Ühe erandina sellest reeglist ei pea aga kannatanu tõendama, et maksukohustuse tekkimise ajal puudusid äriühingul varalised kohustused teiste võlausaldajate ees (mis võinuksid vähendada äriühingu suutlikkust täita oma maksukohustust).
KarS § 5 lg-s 2 sätestatud kergendava karistusseaduse tagasiulatuva jõu põhimõte kehtib üksnes materiaalses karistusõiguses ega laiene kriminaalmenetlusõigusele isegi analoogia korras. Seadusandja ei ole kriminaalmenetlusõiguse ajalise kehtivuse reeglite sätestamisel seotud PS § 23 lõikega 2, sest selles sättes ette nähtud põhiõiguse esemeline kaitseala ei hõlma menetlusõiguslikke seadusemuudatusi.
Laenulepingust tulenev (laenutähtaja lõpus tekkiv) nõudeõigus laenusaaja vastu ei ole käsitatav maksustatava tuluna TuMS § 36 lg 1 mõttes. Laenuandjale tagastamata jäänud laenusummad võivad teatud tingimustel olla käsitatavad laenuandja ettevõtlusega seotud kuluna, mis tuleb üldjuhul ettevõtlustulust maha arvata (3-3-1-21-02 p-d 10-11). Mahaarvamiste tegemine füüsilise isiku ettevõtlustulust võib vaatamata TuMS § 14 lg-s 5 sätestatule olla teatud juhtudel võimalik ka siis, kui isik ei ole end nõuetekohaselt füüsilisest isikust ettevõtjana registreerinud (3-3-1-70-08 p 12). Eelnev raamatupidamiskohustuse rikkumine võib teatud juhtudel tähendada, et süüdistatav, kes tugineb teatud maksunduslikult olulistele faktidele, peab neid ise tõendama (3-1-1-47-07, p-d 19-23). Samasuguse tõendamiskoormise üleminek süüdistatavale ei saa aga kõne alla tulla n-ö negatiivse asjaolu puhul - isikule ei saa panna kohustust tõendada mingi asjaolu mitteesinemist, näiteks seda, et ta ei ole teatud rahasummat kätte saanud. Süüdistatav, kes väidab, et ta on teinud ettevõtlustulu saamiseks vajalikke kulutusi, peab nende kulutuste tegemist tõendama või vähemalt looma menetlejale reaalse võimaluse kulutuste tegemist usaldusväärselt kontrollida.
Tulenevalt KrMS § 61 lg-st 2 hindab kohus tõendeid nende kogumis oma siseveendumuse kohaselt. See tähendab, et kohus kujundab uuritud tõendite alusel veendumuse tõendamiseseme asjaolude esinemise või puudumise kohta. Millised asjaolud ja millistele tõenditele tuginedes kohus tõendatuks luges, peab tulenevalt KrMS § 312 p-st 1 kajastuma kohtuotsuse põhiosas. Sellega seondub nõue, et kohtu siseveendumuse kujunemine peab olema kohtuotsuse põhjenduste alusel lugejale jälgitav. Eelöeldu tähendab muuhulgas sedagi, et kohtuotsuse pinnalt peab olema jälgitav, milliste tõendite alusel luges kohus süüdistatavale omistatud teod tõendatuks. Tõendite loetlemine kohtuotsuses ei ole käsitatav kohtuotsuse põhistusena KrMS § 339 lg 1 p 7 mõttes ja tõendite hindamine nende kogumis tähendab muuhulgas erinevatest tõenditest tulenevate andmete asetamist omavahelisse konteksti sidustatuna kuriteokoosseisu tunnustega (RKKKo nr 3-1-1-100-06 p 18 ja 3-1-1-63-08 p 12.2). Kohtuotsus, mille põhiosas on tõendite analüüsi asemel piirdutud kohtuliku uurimise esemeks olnud tõendite loetlemise, nende sisu kirjeldamise ning kohtuistungi protokolli refereerimisega, ei vasta KrMS § 312 nõuetele. Kohtuliku arutamise käigu talletamiseks on seadusandja KrMS § 155 kohaselt pannud kohtutele kohtuistungi protokolli pidamise kohustuse ning kohtuistungi protokolli kantu veelkordseks kajastamiseks kohtuotsuses puudub igasugune vajadus ja põhjendus. Tulenevalt kohtuistungi protokolli pidamise kohustuslikkusest ei nõua KrMS § 312 p-d 1-3 ka ülekuulatud isikute ütluste taasesitamist kohtuotsuses. Piisab sellest, kui kohtuotsuse põhjendavas osas esitatakse kokkuvõtlikult ütluste sisu, seostades selle konkreetsete tõendamiseseme asjaoludega. (RKKKo nr 3-1-1-22-10). Ringkonnakohtu poolt maakohtu otsuses KrMS § 339 lg 1 p-s 7 sätestatud kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumise ekslik tuvastamata jätmine on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 tähenduses.
Eelnev raamatupidamiskohustuse rikkumine võib teatud juhtudel tähendada, et süüdistatav, kes tugineb teatud maksunduslikult olulistele faktidele, peab neid ise tõendama (3-1-1-47-07, p-d 19-23). Samasuguse tõendamiskoormise üleminek süüdistatavale ei saa aga kõne alla tulla n-ö negatiivse asjaolu puhul - isikule ei saa panna kohustust tõendada mingi asjaolu mitteesinemist, näiteks seda, et ta ei ole teatud rahasummat kätte saanud. Süüdistatav, kes väidab, et ta on teinud ettevõtlustulu saamiseks vajalikke kulutusi, peab nende kulutuste tegemist tõendama või vähemalt looma menetlejale reaalse võimaluse kulutuste tegemist usaldusväärselt kontrollida.
Tulenevalt KrMS § 61 lg-st 2 hindab kohus tõendeid nende kogumis oma siseveendumuse kohaselt. See tähendab, et kohus kujundab uuritud tõendite alusel veendumuse tõendamiseseme asjaolude esinemise või puudumise kohta. Millised asjaolud ja millistele tõenditele tuginedes kohus tõendatuks luges, peab tulenevalt KrMS § 312 p-st 1 kajastuma kohtuotsuse põhiosas. Sellega seondub nõue, et kohtu siseveendumuse kujunemine peab olema kohtuotsuse põhjenduste alusel lugejale jälgitav. Eelöeldu tähendab muuhulgas sedagi, et kohtuotsuse pinnalt peab olema jälgitav, milliste tõendite alusel luges kohus süüdistatavale omistatud teod tõendatuks. Tõendite loetlemine kohtuotsuses ei ole käsitatav kohtuotsuse põhistusena KrMS § 339 lg 1 p 7 mõttes ja tõendite hindamine nende kogumis tähendab muuhulgas erinevatest tõenditest tulenevate andmete asetamist omavahelisse konteksti sidustatuna kuriteokoosseisu tunnustega (RKKKo 3-1-1-100-06 p 18 ja 3-1-1-63-08 p 12.2). Kohtuotsus, mille põhiosas on tõendite analüüsi asemel piirdutud kohtuliku uurimise esemeks olnud tõendite loetlemise, nende sisu kirjeldamise ning kohtuistungi protokolli refereerimisega, ei vasta KrMS § 312 nõuetele. Kohtuliku arutamise käigu talletamiseks on seadusandja KrMS § 155 kohaselt pannud kohtutele kohtuistungi protokolli pidamise kohustuse ning kohtuistungi protokolli kantu veelkordseks kajastamiseks kohtuotsuses puudub igasugune vajadus ja põhjendus. Tulenevalt kohtuistungi protokolli pidamise kohustuslikkusest ei nõua KrMS § 312 p-d 1-3 ka ülekuulatud isikute ütluste taasesitamist kohtuotsuses. Piisab sellest, kui kohtuotsuse põhjendavas osas esitatakse kokkuvõtlikult ütluste sisu, seostades selle konkreetsete tõendamiseseme asjaoludega. (RKKKo nr 3-1-1-22-10). KrMS § 123 lg 1 tähenduses on dokumendi kvaliteet ka originaaldokumendi koopial ja ärakirjal, mis sisaldab teavet tõendamiseseme kohta. Koopia võltsimiskahtluse korral tuleb lahendada küsimus kõnealuse tõendi usaldusväärsusest. Tulenevalt KrMS § 66 lg-st 1 on kriminaalmenetluses tõendina lubatavad ka laenusaajast tunnistaja ütlused oma laenusuhte tekkimise, muutumise või lõppemise asjaolude kohta. Küll aga tuleb selliste ütluste usaldusväärsust eriti põhjalikult kaaluda.
KrMS § 123 lg 1 tähenduses on dokumendi kvaliteet ka originaaldokumendi koopial ja ärakirjal, mis sisaldab teavet tõendamiseseme kohta. Koopia võltsimiskahtluse korral tuleb lahendada küsimus kõnealuse tõendi usaldusväärsusest. Kriminaalmenetluses võib tõendiks olla ka tsiviilkohtumenetluses tehtud kohtuotsus.
Kohtuliku arutamise käigu talletamiseks on seadusandja KrMS § 155 kohaselt pannud kohtutele kohtuistungi protokolli pidamise kohustuse ning kohtuistungi protokolli kantu veelkordseks kajastamiseks kohtuotsuses puudub igasugune vajadus ja põhjendus. Tulenevalt kohtuistungi protokolli pidamise kohustuslikkusest ei nõua KrMS § 312 p-d 1-3 ka ülekuulatud isikute ütluste taasesitamist kohtuotsuses. Piisab sellest, kui kohtuotsuse põhjendavas osas esitatakse kokkuvõtlikult ütluste sisu, seostades selle konkreetsete tõendamiseseme asjaoludega. (RKKKo nr 3-1-1-22-10). Tulenevalt KrMS § 66 lg-st 1 on kriminaalmenetluses tõendina lubatavad ka laenusaajast tunnistaja ütlused oma laenusuhte tekkimise, muutumise või lõppemise asjaolude kohta. Küll aga tuleb selliste ütluste usaldusväärsust eriti põhjalikult kaaluda.
Kokku: 41| Näitan: 1 - 20

matches:
§ 52
§ 198
§ 16
§ 16
§ 52
§ 52
§ 48
§ 48
§ 51
§ 50
§ 51
§ 83
§ 83
§ 51
§ 83
§ 83
§ 50
§ 38
§ 83
§ 83
§ 83
§ 89
§ 12
§ 50
§ 83
§ 84
§ 389
§ 48
Riigikohus
§ 48
§ 48
§ 48
§ 48
Riigikohus
Riigikohus
§ 11
§ 11
§ 11
§ 11
§ 11
§ 27
§ 49
§ 19
§ 3
§ 4
§ 49
§ 11
§ 28
Riigikohus
§ 37
§ 31
§ 7
§ 65
§ 65
kohus
§ 62
kohus
Riigikohus
§ 37
§ 51
§ 94
§ 94
Riigikohus
§ 51
§ 4
§ 109
§ 229
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 56
§ 37
§ 7
§ 51
§ 56
§ 56
Riigikohus
§ 150
§ 51
§ 94
§ 94
§ 283
§ 283
§ 311
§ 44
Kohus
Riigikohus
§ 11
§ 5
§ 32
§ 37
Riigikohus
§ 389
§ 2
§ 361
§ 179
§ 51
kohus
kohus
§ 361
§ 268
kohus
Kohus
§ 2
§ 312
§ 2
§ 2
§ 5
§ 23
§ 66
kohus
§ 5
§ 23
§ 36
§ 14
§ 61
kohus
kohus
kohus
§ 312
kohus
§ 339
§ 312
§ 155
§ 312
§ 339
§ 339
§ 61
kohus
kohus
kohus
§ 312
kohus
§ 339
§ 312
§ 155
§ 312
§ 123
§ 66
§ 123
§ 155
§ 312
§ 66


text:
The investigation stage, the part of the criminal prosecution from its start to the filing of a charge or its termination in a different manner (see )http://158.167.220.151:8180/ejusticeportal/beta/169/ET/defendants_criminal_proceedings?CZECH_REPUBLIC&action=printAllMS&clang=&member=1&useContId=23388#Podstránka_2.
Kui vajate vandeadvokaati, võtke ühendust Tšehhi Vabariigi advokatuuriga ( http://www.cak.cz/või pöörduge otse mõne registrisse kantud advokaadi poole).
Kui te olete vahi all, vaatab teid üle vanglaarst, kes on kohustatud pakkuma asjakohast ravi. Kui teid on toodud ülekuulatamisele või kinni peetud, vt #Podstránka_1vastust siit
Vt #Podstránka_2kriminaalmenetluse alustamine - uurimine (2).
Sellel teabelehel kirjeldatakse teie õigusi kohtumenetluse ajal.
Kriminaalmenetluse ajal on teil õigus:
eeldada, et kriminaalmenetlust teostavad ametiasutused teevad oma tööd nii kiiresti kui võimalik ning kooskõlas teie õiguste ja põhivabadustega;
nõuda, et kriminaalmenetlust teostavad ametiasutused tegutseksid nii, et nõuetekohase otsuse langetamiseks vajalikes faktides ei oleks kahtlust. Nad peavad võrdset tähelepanu pöörama tõenditele nii teie poolt kui ka vastu;
et kriminaalmenetlust teostavad ametiasutused teavitaksid teid teie õigustest ning et teil oleks õigus neid õigusi täiel määral kasutada;
avaldada arvamust süüdistuse kõigi punktide kohta ja tõendite kohta, mis neid toetavad;
keelduda ütlusi andmast;
tutvuda toimikutega, saada väljavõtteid ja teha märkmeid, teha koopiaid oma kulul;
osaleda aruteludes kohtuistungi ajal ja apellatsioonimenetluse käigus peetavate avalike istungite ajal;
esineda lõppsõnaga kohtuistungi ajal ja apellatsioonimenetluse käigus peetavatel avalikel istungitel, samuti õigus esitada viimane palve;
esitada asjaolusid ja tõendeid enda kaitseks;
esitada palveid (tutvuda asitõenditega ja otsustamismeetoditega) ning esitada avaldusi;
kasutada õiguskaitsevahendeid (nendeks on tavaliselt kaebus, apellatsioon, vastuväide, erakorraline palve menetluse taasalustamiseks); algatada kaebus õigusrikkumise kohta või esitada apellatsioon;
valida kaitsja (kui te teda ise ei vali, võib selle valida perekonnaliige või muud asjaomane isik) ja küsida tema nõu, isegi toimingute ajal, mida kriminaalmenetlust teostav ametiasutus viib läbi üksi;
kõnelda oma advokaadiga privaatselt, kui te olete vahistatud või kannate vanglakaristust;
nõuda, et teid kuulataks üle advokaadi juuresolekul ning et ta osaleks eelmenetluse muudes osades;
kasutada kriminaalmenetlust teostavate ametiisikutega rääkides oma emakeelt või mõnda muud keelt, mida te valdate, kui olete teatanud, et te tšehhi keelt ei räägi.
Süüdistuse kohtueelne arutelu
Kui süüdistus esitatakse, hindab seda kohtu eesistuja, kes otsustab, kas kohtueelne arutelu on vajalik või kas võib alustada kohtumenetlust.
Süüdistuse kohtueelse arutamise tulemuseks võib olla kohtu otsus:
kohtualluvuse kohta;
esitada juhtum mõnele teisele institutsioonile (näiteks kui tegemist ei ole kuriteoga, kuid võib olla tegemist väärteoga vms);
katkestada kriminaalmenetlus;
saata juhtum prokurörile tagasi täiendavaks uurimiseks;
katkestada kriminaalmenetlus tingimisi või teha kohtuväline lahend.
Olenevalt kuriteo raskusastmest toimub esimese astme kohtu istung maakohtus või piirkonnakohtus, mille tööpiirkonda kuulub paik, kus kuritegu sooritati, või süüdistatava elukoht või paik, kus kuritegu avastati.
Jah, kohtumenetlus on avalik. Teatud juhtudel võib see olla aga kinnine.
Otsuse langetab kohtunike kolleegium või üks kohtunik.
Kas ma võin esitada vastuväite kohtuniku isiku suhtes?
Jah, vt teabelehte nr 2.
Kas süüdistusi saab kohtumenetluse ajal muuta?
Kohtumenetlus korraldatakse ainult selleks, et teha otsus süüdistuses kirjeldatud teo kohta. Kui peaks aga ilmnema, et te olete pannud toime teisi kuritegusid, võidakse kohtueelse arutelu käigus või kohtuprotsessi lõpus otsustada, et kohtuasi saadetakse prokurörile täiendavaks uurimiseks tagasi.
Muudetud süüdistus sisaldab uusi kahtlustusi. Kohus võib otsustada, et teo eest, mille suhtes kohus otsuse langetab, võidakse esitada süüdistus leebemas või rangemas vormis kui seda tegi prokurör.
Kui te end süüdi tunnistate, hindab kohus sellegipoolest teie kaitseks kõnelevate isikute ütlusi.
Vt põhiõigusi käsitlevat osa käesoleva teabelehe alguses. Konkreetsete menetlusolukordade puhul kehtivad täiendavad eriõigused.
Kas ma pean kohtumenetluse ajal kohal viibima? Kas seda on võimalik toimetada ilma minuta?
Kohtumenetlust võidakse toimetada ka ilma teieta, kuid mitte siis, kui:
te olete vahi all;
te kannate vanglakaristust;
juhtum hõlmab kuritegu, mille eest teile võidakse määrata rohkem kui viieaastane vanglakaristus. Te ei pea aga kohtumenetlusel osalema isegi eespool nimetatud juhtumi puhul, kui te palute kohut, et menetlus viidaks läbi ilma teieta.
Juhtumite korral, kui kaitse on vajalik (vt teabelehte nr 1) ei või kohtumenetlust pidada ilma kaitseta.
Kui ma elan mõnes muus liikmesriigis, kas ma saan osaleda videokonverentsi vahendusel?
Kohtumenetluses sel viisil osaleda ei ole võimalik.
Te viibite kogu menetluse juures. Te ei pea viibima toimingute juures, mida toimetatakse väljaspool kohtumenetlust, kuid teil või teie advokaadil on õigus nendes toimingutes osaleda, kui te seda soovite.
Kas mulle võimaldatakse tõlgi abi, kui ma ei saa aru, mis toimub?
Jah, vt põhiõigusi käsitlevat osa käesoleva teabelehe alguses.
Kas mul peab olema advokaat? Kas advokaat määratakse mulle? Kas ma saan advokaati vahetada?
Juhtumid, mille puhul on advokaat vajalik, on sätestatud kriminaalmenetluse seadustikus. Vt teabelehte nr 1.
Kas mul on õigus või kohustus kohtumenetlusel kõnelda?
Teil on kohtumenetluse käigus õigus kaitsele, s.t õigus kaitsta end ise või advokaadi vahendusel. Kohus lubab teil või teie advokaadil väljendada arvamust kõigi aset leidvate menetluste kohta kogu kohtumenetluse vältel. Te ei ole kohustatud kasutama oma õigust ennast kaitsta ning te võita ütluste andmisest keelduda.
Süüdistatavana ei ole teil kohustust kohtus tõtt rääkida. Aga kui te meelega esitate valesid fakte, et tuua kaasa kriminaalsüüdistus kellegi teise vastu, võidakse teid hiljem süüdistada laimus.
Teil on õigus avaldada arvamust tõendite kohta ja esitada täiendavaid tõendeid või esitada tõendeid enda kaitseks.
Teil on õigus lõppsõnale, et väljendada oma arvamust tõendite kohta pärast iga üksiku tõendi läbivaatamist.
Milliseid tõendeid võin ma omalt poolt esitada? Millistel tingimustel?
Peale oma enda ütluste võite te esitada tõendeid, mis lükkavad teie süü ümber või vähendavad seda, sh näiteks tunnistajad, tõendite kahtluse alla seadmine, tunnistajate isiku tuvastamine, kuriteopaiga rekonstrueerimine, ekspertide ütlused, dokumentaalsed tõendid, läbiotsimine jne.
Teil on õigus esitada kohtule taotlus selliste tõendite läbivaatamiseks. Kohus otsustab, kas teha seda või mitte. Niipea, kui kohtu eesistuja kuulutab tõendusmaterjali lõplikuks, ei tohi uusi tõendeid selles menetluses enam esitada.
Kas ma võin kasutada tõendite saamiseks eradetektiivi?
Eradetektiivi teenuste kasutamine on võimalik. Et sel viisil saadud tõendeid saaks kohtumenetluses kasutada, peab detektiiv tegutsema kooskõlas õigusnormidega. Eradetektiiv ei tohi tunnistajaid mõjutada.
Kas ma võin paluda, et tunnistajad minu kasuks sõna võtaksid?
Te võite teha ettepaneku, et teatavalt isikult ütlused võetaks, kui te arvate, selle isiku esitatavad tõendid tulevad teile teie asjas kasuks. Aga te ei tohi tunnistajad mõjutada.
Teie karistusregistri andmeid võetakse arvesse karistuse määramisel, tingimusel et süüdimõistev otsus ei ole aegunud.
Protsess võib lõppeda ühel järgmisel viisil:
juhtum võidakse saata prokurörile tagasi täiendavaks uurimiseks;
kui sooritatud tegu ei ole kuritegu, kuid võib olla väärtegu, võidakse juhtum edasi anda. Kriminaalmenetlus võidakse lõpetada;
kriminaalmenetlus võidakse lõpetada tingimisi või võidakse heaks kiita kohtuväline lahend;
kohus võib langetada süüdimõistva või õigeksmõistva otsuse.
Karistused, kannatanud poole õigused
Millise karistuse ma võin saada?
Karistusseadustiku sätete kohaselt võidakse teid karistada järgmistel viisidel:
vangistus, mis võib olla reaalne, tingimisi või tingimisi koos järelevalvega, kui seadus ei sätesta sõnaselgelt teisiti. Võimalik on ka erakorraline vangistus. Selleks on kas vanglakaristus üle kahekümne või kolmekümne aasta või eluaegne vanglakaristus;
koduarest;
vara konfiskeerimine;
eseme või muu vara konfiskeerimine;
keeld tegeleda teatud tegevusega;
keeld riigis elada;
keeld osaleda spordi- ja kultuurisündmustel ning muudel ühiskondlikel üritustel;
autiitlite ja autasude äravõtmine;
sõjaväelise auastme kaotamine;
väljasaatmine.
Mis roll on kannatanul kohtumenetluses?
Kannatanul, s.o isikul, kes sai kuriteo tõttu kannatada, kaotas varaliselt või sai vigastada, on õigus:
saada endale esindaja; kui kannatanu tõendab, et tal ei ole selleks rahalisi vahendeid, võib advokaat anda tasuta õigusabi;
esitada taotlusi täiendavate tõendite kohta;
tutvuda toimikutega;
osaleda kohtumenetluses ja apellatsioonimenetluse avalikel istungitel;
avaldada oma arvamust juhtumi kohta enne kohtumenetluse lõppu;
kui ohvril on seadusjärgne õigus kahju hüvitamisele ja otsus on süüdimõistev, võib ohver taotleda, et kohus kohustaks süüdistatavat kahju kompenseerima. Taotlus tuleb esitada hiljemalt enne tõendite esitamise algust kohtumenetlusel;
kui kannatanu on süüdistatava või süüdi mõistetud isiku vabastamise korral ohus, on kannatanul õigus nõuda õigeaegset teavet selle kohta, et süüdistatav on vabastatud, põgenenud, või muude taoliste asjaolude kohta.
Kuriteos kannatanute abistamine

matches: Kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus


Lääne-Saare sotsiaalteenused vastavalt Lääne-Saare Vallavolikogu vastu võetud 26.10.2016 määruse nr 30 "Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord" alusel.
Teenuse saamiseks on vajalik esitada kirjalik taotlus, blanketid leiate siit: doc pdf odt
Sotsiaalteenuste hinnad: Vallavalitsuse 11.04.2017 määrus nr 2-2/17/7
Laste turvakodu ööpäevaringne telefon 51900643
Väljavõte määrusest Sotsiaalteenuste osutamise kord Lääne-Saare vallas:
§ 5. Sotsiaalteenuste loetelu
(1) Lääne-Saare valla poolt osutatavad sotsiaalteenused on:
11) kuulmisnõustamine.
(2) Käesolevas määruses kirjeldatud sotsiaalteenuste loetelu ei ole ammendav ning taotluste menetlemise kord laieneb üldiselt kõigile sotsiaalhoolekande seaduses või sotsiaalministeeriumi kodulehel või käesolevas määruses kirjeldatud sotsiaalteenustele, mille taotlemise ja osutamisega seonduv ei ole reguleeritud eraldi õigusaktidega.
§ 6. Sotsiaalteenuste taotlemine
(1) Sotsiaalteenuseid on õigustaotleda isikul, kelle igapäevane toimetulekuvõime on häiritud ja ta vajab toimetulemiseks kõrvalabi.
(2) Teenuse taotleja või tema seaduslik esindaja esitab ametiasutusele kirjaliku taotluse.
(3) Ametiasutusel on õigus nõuda taotlejalt või tema esindajalt perekonna sissetulekut tõendavaid ja muid dokumente ning täiendavaid andmeid teenuse vajalikkuse hindamiseks.
(4) Sissetulekute hulka ei arvata riigi või valla eelarve vahenditest makstavaid ühekordseid sotsiaaltoetusi.
§ 7. Abivajaduse hindamine
(2) Ametiasutusel on põhjendatud vajaduse korral õigusteha päringuid andmete saamiseks läbi STAR infosüsteemi ja muude infosüsteemide.
(3) Isiku toimetulekuvõime ning abi - või hooldusvajaduse hindamisel kasutatakse selleks olemasolevaid hindamismetoodikaid. Vajadusel suunatakse isik pädevama ametiasutuse või spetsialisti poole ja tehakse isiku nõusolekul koostööd vajadustele vastava teenuse väljaselgitamiseks ja võimaldamiseks
(4) Isikule, kes iseseisva toimetulekuvõime parandamiseks vajab pikaajalist ja mitmekülgset abi rakendatakse juhtumikorraldust ning koostatakse juhtumiplaan STAR infosüsteemis. Teenuste võimaldamisel lähtutakse edaspidi kehtivast juhtumiplaanist.
(5) Sotsiaalteenuseid osutatakse abivajavale isikule järjestatud teenuste süsteemi põhimõttel, mille kohaselt iga järgmist teenust osutatakse isikule vaid juhul, kui eelmise teenusega ei saa isiku vajadusi enam rahuldada või kui isik ei ole suuteline seda teenust kasutama.
(6) Sotsiaalteenust osutatakse abivajava isiku nõusolekul.
(7) Vähemalt kord aastas viiakse läbi kordushindamine, et selgitada teenuse vajalikkust ja mahtu.
§ 8. Sotsiaalteenuste määramine
(1) Sotsiaalteenuste määramise otsustab vastutav ametnik hiljemalt 10 tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest või teenuse taotlemiseks vajaliku viimase dokumendi saamise päevast.
(2) Teenuse taotlejat teavitatakse otsusest 5 tööpäeva jooksul kirjalikult või muul kokkulepitud viisil.
(3) Ametiasutusel on õigus hinnata teenuse taotleja toimetulekut igapäevases keskkonnas.
(4) Sotsiaalteenuste määramisest võib keelduda juhul, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
3) taotleja või tema perekonna omandis või kasutuses olevate vahendite abil on võimalik tagada tema või perekonna toimetulek;
4) teenuste vajadust on võimalik või otstarbekam katta teiste teenuste või muu abiga;
5) abivajaduse katavad riiklikud või Lääne-Saare valla toetused või teenused.
(5) Vajadusel sõlmib ametiasutus sotsiaalteenuse osutamise otsuse alusel halduslepingu teenuse saaja ja teenuse osutaja vahel.
(6) Lääne-Saare vallavalitsus võib delegeerida sotsiaalteenuste osutamise sotsiaalhoolekande seaduses esitatud nõuetele vastavale juriidilisele või füüsilisele isikule või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
(7) Käesolevas määruses ning sotsiaalhoolekande seaduse § 134 lg 4 sätestatud juhtudel kaalutlusõiguse alusel tehtavad otsused ning kõik abi andmise keeldumise otsused võtab vastu vallavalitsus.
(8) Sotsiaalhoolekandelise abi osutamisega seotud kulud kaetakse vallaeelarvest sotsiaaltoetusteks ja sotsiaalteenusteks ettenähtud vahenditest ning riigi eelarvest sotsiaalhoolekande seaduse § 113 lg 4 ja § 156 alusel eraldatud vahenditest või nende jäägist seaduses sätestatud tingimustel.
§ 9. Sotsiaalteenuste maksumus
(1) Sotsiaalteenuse osutamise eest võib võtta tasu. Lääne-Saare valla poolt rahastatavate sotsiaalteenuste tasu tingimused ja suuruse kehtestab vallavalitsus. Riigieelarveliste teenuste puhul toimub teenuste rahastamine riigi poolt.
(2) Isikult võetava tasu suurus oleneb sotsiaalteenuse mahust, teenuse maksumusest ning teenust saava isiku ja tema perekonna majanduslikust olukorrast. Sotsiaalteenuse eest võetava tasu suurus ei tohi olla teenuse saamise takistuseks.


§ 26 Rahvusvahelise sanktsiooni seaduse kehtetuks tunnistamine
§ 27 Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse muutmine
§ 28 Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse muutmine
§ 29 Karistusseadustiku muutmine
§ 30 Krediidiasutuste seaduse muutmine
§ 31 Strateegilise kauba seaduse muutmine
26.05.2010 otsus nr 656
6) Rahandusministeerium – kauba, välja arvatud strateegilise kauba väljaveo, sisseveo ja läbiveo keelu või piirangu korral;
8) Välisministeerium – strateegilise kauba väljaveo, sisseveo ja läbiveo, samuti strateegilise kaubaga seotud teenuse osutamise keelu või piirangu korral; välissuhtlemise ja arengukoostöö keelu või piirangu korral.
§ 26. Rahvusvahelise sanktsiooni seaduse kehtetuks tunnistamine
Rahvusvahelise sanktsiooni seadus (RT I 2002, 105, 612; 2004, 2, 7) tunnistatakse kehtetuks.
§ 27. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse muutmine
Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse (RT I 2008, 3, 21; 2010, 2, 3) § 37 lõike 1 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«9) rahvusvahelise sanktsiooni seadusest tulenevate ülesannete täitmine;».
§ 28. Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse muutmine
Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse (RT I 1998, 98/99, 1575; 2010, 3, 4) § 331 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Rahvusvahelise sanktsiooni seaduse § 7 või § 8 lõike 1 alusel võetud Vabariigi Valitsuse õigusaktis ettenähtud rahvusvahelise sanktsiooni subjekti Eestisse saabumise, Eestis viibimise või Eestist läbisõidu keelu korral kohaldatakse seadusest tulenevat sissesõidukeeldu Euroopa Liidu õigusaktis või Vabariigi Valitsuse asjaomases õigusaktis nimetatud isikute suhtes ja määratud kehtivusajaga.»
§ 29. Karistusseadustiku muutmine
Karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2010, 17, 93) § 931 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 931. Rahvusvahelise sanktsiooni rakendamata jätmine
(1) Teadvalt rahvusvahelise sanktsiooni subjektiga tehingu või toimingu tegemise eest või muu rahvusvahelise sanktsiooni teadva rakendamata jätmise eest –
(3) Kohus konfiskeerib käesolevas paragrahvis sätestatud süüteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud eseme.»
§ 30. Krediidiasutuste seaduse muutmine
Krediidiasutuste seaduse (RT I 1999, 23, 349; 2010, 9, 41) § 88 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(8) Krediidiasutusel on õigus ja kohustus avaldada pangasaladust rahapesu andmebüroole ja Kaitsepolitseiametile rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduses ja rahvusvahelise sanktsiooni seaduses ettenähtud juhtudel ja ulatuses.»
§ 31. Strateegilise kauba seaduse muutmine
Strateegilise kauba seaduses (RT I 2004, 2, 7; 2009, 62, 405) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«1) strateegilise kauba sissevedu, väljavedu ja transiit ning teenuse osutamine rahvusvahelise sanktsiooni subjektile;»;
2) paragrahvi 7 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«(2) Strateegilise kauba sisseveoks, väljaveoks ja transiidiks ning teenuse osutamiseks rahvusvahelise sanktsiooni subjektile annab loa strateegilise kauba komisjon rahvusvahelise sanktsiooni seaduse §-s 10 sätestatud korras.»


Liimitava parketi paigalduse hind osta halpa puhelin - Bitcoin hindi palkmaja palkide müük
Liimitava parketi paigalduse hind osta halpa puhelin sülearvutite müük pärnus colourpop black friday 2020
Canon eos 6d müük kasutatud mäesuusad müük. bituumensindel katuse hind nissan primera müük.best online stores for hind canon black friday 2020 jack russell hind leg problems
Osta ee kontaktid mööblirattad müük. gamestop black friday 2020 ps4 games when is the black friday in canada.porsche tartu cayenne in hindi vaakumpakendaja müük
Skoda roomster müük parketi lihvimine hind. osb plaat müük tartus steam black lihvimine friday sale uk.ryanair black friday madness ipod touch unboxing in hindi
Liimitava parketi paigalduse hind osta halpa puhelin
Liimitava parketi paigalduse hind osta halpa puhelin. black friday paigalduse 1929 facts alpaka lõnga müük.black puhelin friday 2020 apple watch series 3 42mm mma gear black friday sale
Sisalik müük kaasaegse kunsti müük.Korterite üürimine pärnus otse omanikult nokia 105 review in hindi.Sony xperia xz1 compact price ebay noorus spa pakkumised.Olerex kütusehinnad paekivide müük.Sprite kampaania norwegian black friday sale.Vibraatorid müük tuulekasti laudade müük.Victoria overboots osta secret black friday 2020 robe akordionid müük.Huulte täitesüstid hind müük kasutatud suverehvide müük.Lil kim black friday instrumental rīgas tirdzniecības osta sia.Käive tekkimise aeg korteri mytheresa müük tallinnas.Metsamaterjali transpordi hind osta auto turku.Sauna projekti hind samsung a7 2020 camera test hindi.Jõhvika hind 2020 vanametalli müük raamatupidamises.Mulla müük põlvas multicar müük.Juuksepikenduste müük costco black friday hours Elisa telefonide hindi müük kimono hind Prantsuse buldog müük kaltsuvaipade müük pärnus ps2 mängud butterfly knife müük apple watch 3 eesti müük müük udemy black friday free Kaubikute müük hindustan lpg gas sony xperia m4 aqua price list black friday camera deals 2020 canada agency.Ostagram kuponger max hamburgare Powerflex pukside müük xbox one s kinect adapter müükVideo games to buy on black friday amstaff kutsikad müük osakute müük lihaveis vasika hindi.ps4 black friday 2020 canada jagermeister sports direct black friday sale lle hind lätis in hindi Butterfly garden t1 hind kargud müük.Samsung galaxy s8 plus hind battlefield v ps4 black friday sale.Kodukindlustus hind ciaran hinds shetland.Samsung galaxy s7 edge müüa warframe hind.Adobe lightroom hindi macbook unboxing in hindi.Black friday memes south africa office chair black friday sale.Elektrimopeed müük sumo kostüümide hind müük.Monopol müük konfiskeeritud varade müük.Marmoroc müük velje tallinnas müük.Koduvalve hind gaz 24 müük
Tesla aku hind victoria's secret black friday 2020.Ipadi hindi liimitava liimitava kasvuturvas hind
Best headphones black friday 2020 ford kampaaniad.Akulaadija hind adidas black friday españa.Näriliste puur müük horizon zero dawn müüa.Nokia 5 müük viisa venemaale hinnad.Seljavenituspink müük facebook kampaania.Forza horizon 4 xbox one müük forelli hind.Mootorsõiduki tervisetõendi hind babycity kinkekaart.Reisikohvrite müük forza horizon 3 xbox 360 müük.Lhv aktsiate kasutatud ost black friday 2020 perfumerias primor.Shure black friday deals näidis köögimööbli müük
Kasutatud köögimööbel müük gopro session liimitava 5 müük
Kust osta laptop black friday amazon us.Vana tallinna hind osta emmaljunga.Bmw e39 roolilatt müük söödavate lillede müük.Kaubaaluste kõrgendused hind korteri müük ja maksud.Webasto thermo call hind isase koera steriliseerimine hind.Vedel lämmastik müük küünlad müük.Laelampide müük sünnipäeva luuletused 1 aastasele.Kingitus lasteaia kasvatajale abort hind.Eesti maasika hind turul aprilia sr 50 müük.Gear s3 frontier müük visiitkaardi kujunduse hind.Hõbeda hind partner kaart sünnipäeva soodustus.Pandi hindi meaning toalillede müük tartus.Osta ps4 slim meresuu spa kinkekaart.Korteri müük valgas best beauty vans black friday.Kulla hindi meaning osta myy osakkeet
Merko aktsia tõus 144hz monitor müük.Kust osta jalgratast kingitus ristimise puhul.Hakkepuidu kokkuostuhind superdry black friday sales 2020.Soolaleiva kingitused kartuli müük valgamaal.Icandy raspberry black friday plastkastide müük.Huawei mate 20 osta telefoni ekraanide müük.Pihlaka istikute müük dell latitude müük.Viimsi klubikaart tattoo hindu symbols.Savonlinja osta lippu diivani vedrude müük.Dil hai hindustani 2020 niiskusekoguja hind
Pohla halpa hind turul rabarberi taimede müük.Polar loop aktiivisuusranneke hinta kingitus noorpaarile
Cane corso video carattere pelleti müük ida virumaal.Aktsia bilansiline paigalduse väärtus black friday halpa 2020 baku.Laptopide müük termo kile müük.Termotöödeldud puit hind hinds feet on high places liimitava bible verse.Zara black friday 2020 indirimi vans old skool müük.Sony xperia z2 price in malaysia tycroc plaadi hind.Kasutatud printerite müük note 8 hindi review.Estonia spa kinkekaart kingitus naisele jõuludeks.Ostma lilled ipad osta hindi.Madude müük eestis t16 müük
Metsa väärtus reebok black friday uk.Süntesaator müük stange värvimine hind.Implantaat koos krooniga hind kitarrikeeled müük.Paadimootorite varuosade müük jawa varuosade müük.Seb isic soodustused black friday cyber monday flight deals.Hind traktorite on word treipink müük.Rae kivi hind sinise diisli müük.Kile ka rahasya hindi serial täispuhutavate batuutide müük.Samsung galaxy j7 osta kuld 585 hind.Müüa maja tartu tammelinn veetorude hind.Marjapõõsaste müük kiirkeedupott müük.Kinnisvara müük maksud kummipaatide müük.Fitbit charge 2 review in hindi samsung s9 plus camera review in hindi.Estfield müük muruniiduki terade müük.Huawei t5 müük roostevaba kilohind Köögi töötasapinna hind galaxy note 7 hind müük.Tahan osta koera müük black friday deals on gaming laptops 2020.Russian hind helicopter oculus rift video demo.Loomade müük tartus tallink kupong.Honor 8 lite müük telia eripakkumised.Viimase hetke pakkumised soome hindered.Dumbo rott müük tänavakivi paigalduse hind.Maja ostaszewska instagram mecard eesti müük.Black friday camera deals usa vähi müük eestis.Smart black friday õhksoojuspump müük saaremaal.Adidas terrex müük black friday ps4 pro price 2020.Puude müük tartu vihmaveetorude müük tallinnas.Sinu naine hind cheetos kampaania 2020.Super hind mahnisi mutleq izleyin yukle päranduseks saadud metsa müük Liimitava parketi paigalduse hind how to activate windows 8 1 hindi gimbal müük osta halpa puhelin Iphone 6s vs 6s plus hindi tiibeti piimaseene müük.Mini cooper hindi song huawei mate 10 hind samsung note 4 hind when is black friday sale in india Veiniriiul müük aade lng hind sony xperia xz2 müük reebok black viaplay sport kupong hea ja odav söök friday 2020 uk.elektrimootorite müük kust osta telefoni
Katuse vahetuse hind bonsai paigalduse puu hind.Osta elvine takki õõnespaneelid hind.Htc hindi meaning bmw f11 ostamassa
Sony z3 compact müük müük plokkvibu müük.Kukeseen müük astelpaju marjade aktsiate müük.Arvutikomponentide müük seebimassi müük tartus.Watch dogs 2 osta tallinna vee aktsiate ostmine.Black kasutatud friday euronics la via lattea nissan note müük.Kuldne retriiver kutsikas hind viimase hetke pakkumised tenerifele.Gopro hero5 müük metsa müük ost.Diiselgeneraator muuk jägermeister 0 7 parketi hind.Iphone müük kasutatud ehitusliiva müük tartus.Kukupesa sooduskood viirpuu marjade müük Spotify hindi video sadulate ost müük vahetus.Meilleur offre black hind friday ps4 huawei p8 lite hindi.Paugutajate müük sony xperia z2 price in lebanon.Ettevõtluse auhind puhelin galerii sony m4 aqua müük.S90 müük ostas iela.Kleebiste müük samsung black friday 2020 uk.Electric scooter osta jeti mootor müük.Samsung galaxy paigalduse s8 active osta eos 600d hind.Elektri hind täna korsettide müük.Iphone hindi laste jalgrattad müük.Oxford ms black friday parajumpers damen osta black friday.Beebicenter kinkekaart air france black friday maroc
Best online black friday deals tv sapna hindi puhelin song halpa
Samsung galaxy s8 hindi information forellimari kg hind.Husqvarna müük liimitava rakveres sims 4 osta netistä.Kasutatud objektiivide müük krundid müük.Projektori müük kütuse hind poolas.Eps hindi news porsche müük eestis.Black friday y cyber monday 2020 polar loop hind.Tõukoerte halpa müük betoonpõranda valamine hind.Küttepuud müük tartus jõulukuuskede müük tartus 2020.Värske lõhe müük pukspuu hind.Professional logo design hindi mulla müük raplas


text:
Välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindusele kinnisomandi ja kinnisasja valduse üleandmise tingimused ja kord ning taotluse vorm – Riigi Teataja
Välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindusele kinnisomandi ja kinnisasja valduse üleandmise tingimused ja kord ning taotluse vorm
Välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindusele kinnisomandi ja kinnisasja valduse üleandmise tingimused ja kord ning taotluse vorm - sisukord
§ 2 Välisriigi esinduse teavitamiskohustus
§ 3 Kinnisasja üleandmise loa taotlemine
§ 4 Kinnisasja üleandmise loa andmine
RTL 2006, 92, 1719
Vastu võetud 20.12.2006 nr 13
Määrus kehtestatakse «Välissuhtlemisseaduse» § 9 lõike 13 alusel.
(1) Määrus reguleerib kinnisomandi ja kinnisasja valduse üleandmist kinnisasja, selle mõttelise osa või hoonestusõiguse omandamise, kasutusvalduse või hoonestusõiguse seadmise, üürimise või tasuta kasutusse andmise teel (edaspidi kinnisasja üleandmine) välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindusele (edaspidi välisriigiesindus).
(2) Välisriigi esindusele üleantavaks kinnisasjaks käesoleva määruse tähenduses on Eesti Vabariigi territooriumil asuv maa ning hooned, hooneosad või rajatised ja nende juurde kuuluv maa, mida välisriigi esindus hakkab kasutama esinduse vajadusteks, sealhulgas esinduse juhi residentsina.
(3) Kinnisasja üleandjaks on selle omanik või tema volitatud esindaja.
1) Välisministeeriumi valitsemisel oleva kinnisasja üleandmisel välisriigi esindusele;
2) kui välislepingus on sätestatud teisiti.
§ 2. Välisriigi esinduse teavitamiskohustus
Välisriigi esindus teavitab Välisministeeriumi kirjalikult kinnisasja, selle mõttelise osa või hoonestusõiguse omandamise, kasutusvalduse või hoonestusõiguse seadmise, üürimise või tasuta kasutusse võtmise kavatsusest ning kinnisasja asukohast ja üleandjast.
§ 3. Kinnisasja üleandmise loa taotlemine
(1) Välisministeerium teavitab pärast §-s 2 nimetatud teabe saamist välisriigi esindust ja kinnisasja üleandjat kirjalikult kinnisasja üleandmise loa taotlemise vajadusest.
(2) Määruse lisas kehtestatud vormi kohase kinnisasja üleandmise loa taotluse esitab Välisministeeriumile kinnisasja üleandja.
(3) Välisministeerium vaatab kinnisasja üleandmise loa taotluse läbi 30 kalendripäeva jooksul alates taotluse registreerimise päevast. Taotluse läbivaatamise käigus esitab Välisministeerium vajaduse korral asjakohase päringu kinnisasja asukohajärgsele valla- või linnavalitsusele seisukoha võtmiseks.
(4) Kinnisasja üleandmise loa taotluse vorm avaldatakse Välisministeeriumi veebilehel.
§ 4. Kinnisasja üleandmise loa andmine
(1) Luba välisriigi esindusele kinnisasja üleandmiseks antakse haldusmenetluse korras, välisministri käskkirjaga.
(2) Kinnisasja välisriigi esindusele üleandmise loa andmisel arvestatakse «Kinnisasja omandamise kitsendamise seaduse» § 3 lõikes 1 sätestatud riigikaitselisi kitsendusi.
(3) Välisminister võib kinnisasja üleandmise loa andmisest keelduda, kui see:
1) võib ohustada riigi julgeolekut;
2) on vastuolus rahvusvahelise tavast tuleneva vastastikkuse põhimõttega;
3) võib sattuda vastuollu avaliku huviga.
(4) Välisministeerium teavitab välisriigi esindust kirjalikult kinnisasjaüleandjale antud loast või loa andmisest keeldumisest 5 tööpäeva jooksul pärast loa andmist või selle andmisest keeldumist.
Välisministri 20. detsembri 2006. a määruse nr 13 «Välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindusele kinnisomandi ja kinnisasja valduse üleandmise tingimused ja kord ning taotluse vorm»
Välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindusele kinnisomandi ja kinnisasja valduse üleandmise loa taotlus
Füüsilisest isikust taotleja:
– ees- ja perekonnanimi ______________________________________________________
– isikukood/sünniaeg ________________________________________________________
– postiaadress _____________________________________________________________
Juriidilisest isikust taotleja:
– asukoha aadress __________________________________________________________
– registrikood _____________________________________________________________
Taotlen välisriigi / rahvusvahelise organisatsiooni esindusele kinnisasja üleandmise luba, millega seoses teatan järgmised andmed:
– Välisriigi / rahvusvahelise organisatsiooni nimetus ja asukoht _________________________
– Kinnisasja asukoht ja nimi (kui on olemas) _____________________________________
– Kinnisasja omaniku nimi ja aadress ___________________________________________
– Kinnisasja suurus (m2/ha) ja katastritunnus ____________________________________
– Kinnisasja senine sihtotstarve _______________________________________________
– Kinnistul asuvad hooned ja rajatised ning nende sihtotstarve
– Kinnisasja üleandmise liik:
Kinnisasja omandamine ____________
Kinnisasja mõttelise osa omandamine ____________
Hoonestusõiguse omandamine ____________
Kasutusvalduse seadmine ____________
Hoonestusõiguse seadmine ____________
Kinnisasja üürimine ____________
Kinnisasja tasuta kasutusse andmine ____________
Taotleja esindaja isikuandmed:
– ees- ja perekonnanimi _____________________________________________________
Kuupäev: ________________ Taotleja / taotleja esindaja allkiri: _______________________
Lisad: 1) väljavõte maaregistrist või väljatrükk elektroonilisest katastriüksuse plaanist;
2) väljavõte kinnistusraamatust või väljatrükk elektroonilisest kinnistusraamatust;
3) taotleja esindaja volikiri.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 9
§ 2
§ 3
§ 4
§ 3