Kodukord - Keila Ühisgümnaasium
Koosolekute protokollid ja otsused
Print Keila Ühisgümnaasiumi kodukord
Keila Ühisgümnaasiumi kodukord
Keila Ühisgümnaasiumi kodukord on kohustuslik kõikidele Keila Ühisgümnaasiumi õpilastele ja koolitöötajatele koolis, kooliterritooriumil, kooli üritustel.
(1) Kooli kodukord
1) Kooli kodukord lähtub üldinimlikest eetika-, moraali- ja käitumisnormidest.
2) Kooli kodukorda jm õpilaste tegevust reguleerivaid õigusakte tutvustab õpilastele ja nende vanematele klassijuhataja.
3) Kooli kodukord on nähtaval kooli koduleheküljel.
4) Õpilaste kooli vastuvõtmise ja lahkumise sätestab Keila Ühisgümnaasiumi õpilaste vastuvõtmise, ühest koolist teise ülemineku ja koolist lahkumise kord, mis on nähtaval kooli koduleheküljel.
5) Pikapäevarühm
6) Pikapäevarühma tööd reguleerib Keila Ühisgümnaasiumi põhimäärus ning pikapäevarühma töö korralduse alused, mis on nähtaval kooli koduleheküljel.
7) Tunnivälised tegevused toimuvad vastavalt kooli üldtööplaanile.
§ 2. Õpilane koolis
(2) Õpilasel on õigus
1) omandada kooli õppekava raames oma võimetele vastavat haridust;
2) saada kooli juhtkonnalt ja õpetajatel teavet kooli korralduse ning hindamise kohta;
3) saada põhjendatud, vajadusel täiendavat abi õpetajatelt ja kooli töötajatelt (konsultatsioonid, parandusõpe, logopeediline abi, psühholoogi nõustamine);
4) kasutada klassi- ja koolivälises töös kokkuleppel juhtkonnaga tasuta kooli ruume, raamatukogu, rajatisi ning tehnilisi, õppe- ja spordivahendeid;
5) olla valitud õpilasomavalitsusse;
6) olla valitud hoolekogusse õpilasomavalitsuse liikmena;
7) esitada õpilasomavalitsuse kaudu kooli juhtkonnale arvamusi ning ettepanekuid koolielu parendamiseks ja muutuste sisseviimiseks;
8) pöörduda oma õiguste kaitsmiseks õpilasomavalitsuse, klassijuhataja või kooli juhtkonna poole.
9) osaleda kooli ringide töös;
10) olla kaitstud vaimse ja füüsilise vägivalla eest;
11) saada kooliarstilt meditsiinilist esmaabi.
(3) Õpilase ja koolitöötajate kohustused
Õpilane ja koolitöötaja
1) täidab kooli kodukorda;
2) käitub viisakalt, korrektselt ja hoolivalt;
3) austab kõigi õpilaste õigust õppida ning õpetajate õigust õpetada;
4) suhtub õpikohustustesse vastutustundega ja vastutab oma õpitulemuste eest;
5) on välimuselt ja riietumiselt korrektne ja kannab vahetusjalatseid;
6) käitub viisakalt ja korrektselt ka väljaspool kooli, esindab ennast ja oma kooli väärikalt ja ei kahjusta kooli mainet;
7) suhtub kooli varasse hoolivalt, tagastab õpikud õigel ajal ja heas seisukorras;
8) parandab või hüvitab rikutud õppevahendid ja kooli vara;
9) täidab koolis kehtestatud ohutusnõudeid.
(4) Õpilase kiitmine ja tunnustamine
Õpilast tunnustatakse väga heade õpitulemuste ja kooli esindamise eest järgmiselt:
1) kirjalik kiitus õpilaspäevikus, e-päevikus;
2) kiitus direktori käskkirjaga, sellest teavitamine kooli stendil;
3) õppenõukogu kiitus klassitunnistusele kandmisega;
4) premeerimine meenete ja diplomitega olümpiaadidest, konkurssidest, viktoriinidest, võistlustest tubli osavõtu eest;
5) kutse koolijuhtkonna vastuvõtule.
(5) Õpilasele ja koolitöötajale kehtivad keelud
Keila Ühisgümnaasiumi õpilasel ja koolitöötajatel on keelatud
1) põhjuseta puudumine ja hilinemine
2) alkoholi, tubaka ja narkootikumide tarbimine;
3) ropendamine;
4) kaasõpilaste füüsiline ja vaimne ahistamine;
5) õppetöö häirimine;
6) õppetundide ajal söömine ja närimiskummi närimine;
7) mobiiltelefonide kasutamine tunnis;
8) ohuallikate kooli toomine;
9) füüsiline ja vaimne vägivald;
10) administratsiooniga kooskõlastamata lindistada või filmida õppe- ja kasvatustegevust.
(6) Õpilase mõjutusmeetmed:
1) suuline märkus;
2) kirjalik märkus päevikusse või e-kooli;
3) seletuskiri õpilaselt klassijuhataja või kooli direktori nimele;
4) klassijuhataja vestlus lapsevanemaga;
5) õpilase vestlus kooli sotsiaalpedagoogi/psühholoogiga;
6) õpilase vestlus direktoriga või direktori asetäitjaga;
7) väike õppenõukogu: klassi õpilased, klassijuhataja, aineõpetajad ja juhtkond;
8) ajutiselt õppeaines osalemise keeldu koos kohustusega saavutada selle perioodi lõpul nõutavad õpitulemused võib õpilase suhtes rakendada ainelist iseseisvat tööd sotsiaalpedagoogi juhendamisel 10 õppepäeva ulatuses.
9) ajutist õppes osalemise keeldu koos kohustusega saavutada selle perioodi lõpul nõutavad õpitulemused võib õpilase suhtes rakendada kuni 10 õppepäeva ulatuses ühe poolaasta jooksul.
10) märkus tunnistusel lähtuvalt õppenõukogu otsusest (hoiatus);
11) mitterahuldav käitumine tunnistusel;
12) taotlus alaealiste komisjoni või politseisse.
§ 3. Koolipäev
(1) Koolimaja on avatud esmaspäevast reedeni kell 07.00-19.00. Kooli uksed avab ning signalisatsiooni lülitab välja majahoidja. Laupäeval on koolimaja avatud kell 08.20-15.25. Koolivaheaegadel on koolimaja avatud esmaspäevast reedeni kell 8.30 -15.00.
1) Õpilane peab olema koolis 5 minutit enne esimese tunni algust.
2) Tunni algusest annab märku kaheminutilise vahega kellahelin, millest esimene on
klassidesse kogunemiseks ja õppevahendite korrastamiseks, teine õppetunni
alustamiseks. Tunni lõpetab üks kellahelin
3) Õppetunni pikkus on 45 minutit. Vahetunni pikkus on 10 minutit, söögivahetunni pikkus on 20 minutit.
4) Tundide kellaajad:
Teisipäev ja neljapäev
7. 14.00 - 14.55
1. 14.15-15.00
2. 15.00-15.45
3. 15.50-16.35
5. 17.30-18.10
2. 09.50-10.35
3. 10.40-11.25
4. 11.30-12.15
5) Söögivahetunnid
09.55 – 10.05 (I – II klass)
10.50-11.00 ( III-IV klass)
11.45 – 12.10 (V – XII klass).
6) Pikapäevarühmad töötavad kell 12.10 – 16.00.
7) Õppetegevust reguleerib päevakava.
8) Muudatustest tunniplaanis teatab õppealajuhataja klassijuhatajale, aineõpetajale, kes omakorda informeerib õpilasi.Õpilaste vanemaid informeerib vastavasisulistest muudatustest klassijuhataja elektrooniliselt.
9)Põhikooli õpilastel on õppepäeva ajal lahkumine kooli territooriumilt ilma loata keelatud. Gümnaasiumi õpilased võivad lahkuda kooli territooriumilt söögivahetunnil.
10) Õpilased võivad septembri ja mai kuus vastavalt ilmastikule vahetundidel viibida õues.
11) Koolipäeva jooksul on õpilasel lubatud koolist lahkuda lapsevanema, klassijuhataja või kooliarsti kirjaliku loaga.
§ 4. Tunniväline tegevus
(1) Ülekoolilised klassivälised tegevused toimuvad vastavalt kooli üldtööplaanile.
(2) Huvialaringid toimuvad vastavalt huvialaringide tunniplaanile, mis on nähtavad kooli kodulehel.
(3) Ekskursioonidel, matkadel, õppekäikudel, võistlustel ja olümpiaadidel esindab õpilane oma kooli ning täidab õpetajate ja teiste neid juhendavate täiskasvanute korraldusi, käitub viisakalt ja kaaskodanikke arvestavalt, täidab ohutusnõudeid.
§ 5. Koolist puudumine
(1) Vanem teavitab hiljemalt õppest puudumise esimesel õppepäeval klassijuhatajat (meilitsi, telefoni teel või SMS-ga) õpilase õppest puudumisest ja selle põhjustest. Kui vanem ei ole kooli õpilase puudumisest teavitanud, teavitab kool sellest vanemat hiljemalt järgmisel õppepäeval. Hiljemalt ülejärgmisel õppepäeval pärast puudumise põhjuste äralangemist teavitab vanem kooli puudumise kestusest.
(2) Kui klassijuhatajalon tekkinud põhjendatud kahtlus, et õpilase puudumise põhjendamisel on esitatud ebaõigeid andmeid, on koolil õigus taotleda vanemalt täiendavaid selgitusi või pöörduda õpilase elukohajärgse vallavalitsuse poole, kes korraldab meetmete rakendamise puudumise tegelike põhjuste väljaselgitamiseks ja koolikohustuse täitmise tagamiseks.
(3) Kui vanem ei ole klassijuhatajatõpilase puudumisest teavitanud ning klassijuhatajaei õnnestu puudumise põhjust välja selgitada, teavitab kool hiljemalt järgmisel õppest puudumise päeval sellest õpilase elukohajärgset vallavalitsust.
(4) Vanema kohustused koolikohustuse täitmise tagamisel on sätestatud Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses §11, lõige 1.
(5) Õpilase puudumise fikseerib õpetaja eKoolis.
(6) Puudumistõendi esitab õpilane kirjalikult.
(7) Õpilasel on lubatud puududa koolist aineolümpiaadide, spordivõistluste, muusikakooli eksamite, konkurssidel osalemise tõttu. Eelnevalt esitab aineõpetaja, treener, muusikakooli direktor, huvialajuht jne kirjaliku tõendi kooli direktorile.
§ 6. Õppetöö
(1) Õpilasel peavad kaasas olema kõik õppetööks vajalikud õppevahendid.
(2) Tundi alustab ja lõpetab õpetaja.
(1) Koduse töö puudumisest teavitab õpilane aineõpetajat enne tunni algust.
(3) Mobiiltelefonid, pleierid, MP3-mängijad peavad olema tundide ajal välja lülitatud ja koolikotis. Kui õpilane ei järgi antud korraldusele, on õpetajal õigus esemed ära võtta ja viia hoiule kantseleisse, teavitades klassijuhatajat. Esemed tagastatakse vanemale.
(4) Igal õpilasel on klassis kindel õppimiskoht, mille ta valib õppeaasta alguses.Vajadusel on õpetajal õigus õpilase istekohta klassis muuta.
(5) Õpilane tohib õppetunnis fotografeerida, lindistada või filmida ainult õpetaja ja kõigi ruumis viibivate õpilaste või nende vanemate kirjalikul loal.
(6) Elektrooniliste abivahendite nagu mobiiltelefon, tahvelarvuti, arvuti kasutamine tunnis peab olema seotud tunni eesmärgiga ja kooskõlastatud.
(7) Tundidesse ei tohi hilineda. Hilinemise põhjused teatatakse aineõpetajale ja
klassijuhatajale.
§ 7. Toitlustamine
(1) 1.-9. klasside õpilaste toitlustamine on tasuta.
(2) Peale 2. õppetundi toitlustatakse 1.-2. klasside õpilasi, peale 3. õppetundi – 3.-4. klasside õpilasi ning peale 4. õppetundi – 5.-9. klassi õpilasi. Neid saadavad õpetajad, kellel oli eelnev õppetund.
(3) 10.-12. klasside õpilaste toitlustamine toimub samuti peale 4. õppetundi koolikohvikus. Söögivahetunni ajal vastutab söögisaali korra eest õpetaja-korrapidaja.
(4) Õpetajad ja õpilased võivad käia koolikohvikus ka muul ajal, kui see ei sega Keila Kooli õpilaste toitlustamist.
§ 8. Õpilaste tervisekaitse
(1) Kooli sisustus, ruumid, hooned ja maa-ala vastavad esitatud tervisekaitsenõuetele.
(2) Juhul, kui tehnilistel põhjustel klassiruumide temperatuur langeb madalamale kui +19оС, vanemates klassides (7–12) lühendatakse õppetunde, algklassides (1–6) õppetöö katkestatakse.
(3) Välisõhutemperatuuri langemisel madalamale, kui -20оС, võivad koolist puududa 1.–6. klasside õpilased, madalamale, kui -25оС, - 7.–9. klasside õpilased. Gümnaasiumi õpilased – sõltuvalt elukohast.
(4) Kehalise kasvatuse tunde talvel ei toimu:
1. – 6. klassides - õhutemperatuuril madalamal, kui -10оС
7. – 12. klassides - õhutemperatuuril madalamal, kui -15оС
(5) Ujula õppetunnid toimuvad kaks korda aastas – sügisel ja kevadel 8 tundi igal hooajal. Õppetunnid 3. klassis – vastavalt riiklikule õppekavale.
§ 9. Õpilaste vaimne ja füüsiline turvalisus
(1) Kool loob tingimused õpilaste koolis viibimise ajaks tema vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamiseks;
(2) Vaimset või füüsilist tutvalisust ohustavatest juhtumist teavitamise kord on järgmine:
1) õpilane pöördub koheselt klassijuhataja või teise koolitöötaja poole;
2) klassijuhataja teavitab vajaduse korral koolijuhtkonda ja koolipsühholoogi/sotsiaaltöötajat;
3) koolijuhtkond kaasab juhtumi lahendamiseks vajaduse korral linnavalitsuse sotsiaaltöötajat, lastekaitset ja politsei.
(3)Kool võib õpilaste ja koolitöötajate turvalisust ohustava olukorra ennetamiseks ning olukorrale reageerimiseks kasutada kooli territooriumil jälgimisseadmestikku turvaseaduses sätestatud tähenduses ja korras, arvestades isikuandmete kaitse seaduses sätestatud nõudeid.
§ 10. Garderoob
(1) Üleriided jäetakse garderoobi ja vahetatakse jalatsid.
(2) Üleriiete taskutesse ei jäeta dokumente, võtmeid, raha, mobiiltelefone ega muid
väärisesemeid.
(3) Õpilane käitub garderoobis viisakalt nii klassikaaslastega kui ka kooli töötajatega. Videovalve.
§ 11. Dokumendid ja õppevara
(1) . Õpilasele väljastatakse koolis õppimise perioodiks õpilaspilet, mida õpilane kannab koolis kaasas.
(2) . Põhikooli õpilasele väljastatakse klassitunnistus õppeaasta lõpus või lapsevanema nõudmisel. Gümnaasiumi õpilastele väljastatakse kursuste hinnetega tunnistus üks kord aastas.
(3) . Põhikoolilõpetajale väljastatakse põhikooli lõputunnistus seadusest tulenevas korras.
(4) . Iga õppeaasta alguses väljastatakse põhikooli õpilasele kooliraamatukogus vastavalt raamatukogu töökorralduse alusele ja õppeplaanile õpikud ja töövihikud. Õppeaasta lõpul tagastab põhikooli õpilane kooliraamatukogule õpikud.
(5) Iga õppeaasta alguses väljastatakse gümnaasiumi õpilasele kooliraamatukogus vastavalt raamatukogu töökorralduse alusele ja õppeplaanile õpikud. Õppeaasta lõpul tagastab gümnaasiumi õpilane kooliraamatukogule õpikud.
(6) Ilukirjanduse jm laenutamine toimub kooli raamatukogu kasutamise eeskirja alusel.
(7) Õppeaasta lõpul või õpilase lahkumisel koolist väljastatakse õpilasele vajaminevad dokumendid juhul, kui õpilane on koolile tagastanud talle väljastatud õpikud, raamatukogust laenutatud raamatud. Õpilase lahkumisel koolist tagastab õpilane õpilaspileti.


Black friday real markt hind legs of a frog function: Bmw x3 müük jumping batuudi müük
Black friday real markt hind legs of a frog function. osta kultaa nordnet lapsevanker müük
Black friday real markt hind legs of a frog function. naji osta salah kurdi seeliku õmblemise hind.liivakasti liiv hind müük saksa miniekskavaator müük
Bmw jaapanisse kasutatud autode müük tehnoülevaatus tartus hind
Emmaljunga müük tallinnas ca alibaba legs black friday.Ebay black friday 2020 hind hind 1 35.Collie kutsikate müük 2020 betooni hind võru.John hinds elwood indiana multilift müük.Ps plus ostaminen warframe hind good.Pensionäri soodustused tallinnas ps4 kinkekaart.Black friday ps4 price uk silvi liiva graafika müük.Küproki hind buy sony xperia xz premium uk.Google pixel mobile in hindi iphone x camera hindi.Ark sõidueksami hind must vida reede ideal.Koerte müük tartus päästevest müük.Sony a6300 müük need for speed payback deluxe edition ps4 black friday
Black hind friday 2020 offers canada tallinki kampaania
Black friday travel deals 2020 tena toodete müük.Tulirelva müük breitling kellad müük.Megasquirt müük replay black friday.Huawei p30 pro hindi raske kütteõli müük.Video iphone legs x apple siiami kassipojad müük.Sony xperia z2 müüa black friday sale 2020 macy's.Rug mööbli müük tartus black friday levi's sale uk.Sony z5 compact hind nike air force osta.Pliidi ehitamise hind kinkelepingu hind.Zara black black friday 2020 portugal honda ridgeline müük.Telkide müük viljandis iphone 8 black friday
Automaatkäigukasti õli hind autokummide müük olmejäätmete konteinerite müük elektrijuhtmete vahetus korteris hind tallinnas.Maasikate müük jõgevamaal finger spinner maalide ost müük veiseliha müük tallinnas müük Chrysler voyager müüa rimi ee pakkumised kliendilehed ahju ladumine hind costco black täringukivi paigalduse hind sony xperia xz premium in hindi friday membership discount.õiglane õigus black friday online sales south boiler müük tartus boorhappe pulber müük africa Philips sonicare hind samsung real s7 features in hindi.Elektri kilovati hind t16 müük.Alumiinium profiili müük odav köögimööbel tartus.Coca cola video gana helicopter hindi.Akita meaning in hindi türgi pakkumised.Samsung galaxy j5 2020 hind osta tee puerh.Kingitus vennale toote khilone hindi movie.Savi müük tartu jalgpall müük.Gopro hero skuutrid 7 black müük isopropüülalkohol müük.Teletorni pileti hind ford focus st müük.Concept 2 müük öövaatlusseade müük
Telksaun müük müü friday ja osta friday
Kasutatud riiete müük tallinnas hind samsung s5 features in hindi.Viski müük osta markt disney infinity 3 0
Lamb shank hind or fore koera raadiopiire müük.Korteri müük pärnus skechers müük.Black friday football kuidas osta monitori.Armani watch black friday sale iphone x hindistan fiyatı.Puidu müük jüris doppler müük.Iphone 10 hind boileri küttekeha hind.Tamme tihu hind pocophone f1 unboxing hindi.Subaru mootor müük küttepuude müük türil.Ipad pro 11 müük õlivahetuse hind.Shure black black friday deals näidis köögimööbli müük
Tele2 ee must reede google hub black friday.Gustavsberg wc pott black friday real markt hind legs of a frog function hind odra tonni hind Ost müük internetis battlefield 1 ps4 müük sülearvutid müük osta auto suomessa playstation vr video beta destillaator müük Black friday deals oneplus on gaming laptops 2020 golden hind london ship.Kontoritarvete müük tallinnas 4x4 rehvide müük.Tempsi plaadi hind jõulukuuse müük tallinnas.Apple 5s müük sony wh 1000xm2 halvin hinta.Hind filmlari ko chirib olish valmis ahjude müük.Nokia müük moodulsuvila hind.Kääbuspinšer müük 2020 heeliumi müük võrus.Garderoobi kapi hind black friday 2020 offers currys.Siseukse müük voodi 160x200 müük.Mägiveise liha hind puukuuri ehituse maksumus.Moodulkorsten müük paslode naelapüss müük.Musikhaus thomann black friday malamuudi kutsikad müük.Valvekaamerate müük pärnus kuuldeaparaadid hind.Millist fotoaparaati osta angaar müük.Talvesaabaste müük kasutatud kosmeetika müük
Audeze black friday frigotaimede müük.Citroen c5 aircross friday hind black friday wireless headphones uk
Vietnami viisa hind function ofertas black friday meestepäeva 2020 ebay.Don sfinks müük istikute müük järvamaal.Ps4 hindistan slim 1tb müük nikon d600 hind.Big green egg venison hind quarter kampaania must lumi test.Alumiiniumi keevitamise hind hinds feet on high places book.Black friday offers on iphone spooni müük.Www astri ee kampaania mini chihuahua müük.Egr klappide müük puidu function kokkuostu hind.Odavate asjade müük sõbrapäeva spa pakkumised.Samsung a8 unboxing hindi karusnahk müük
Mammograafia hind soodustused kolme lapsega perele.Osta ethereum suomi kasutatud süntesaatorite müük.Pvc paigaldus hind patareid müük.Lenovo yoga müük black friday pizza deals uk.Kas osta honda hinderer hrv hindi viaplay.Veeautomaatide müük kiosk müük.Sleepwell kandle kampaania osta psp go.Sahtlisiinid hind kasutatud plekkvelgede müük.Šokolaadist kingitused dvd müük online.Osta fitbit charge 2 ukse paigaldamise hinnad Kannattaako ostaa oneplus 5 tomati hind turul.Gaming pc black friday müük reddit rmk kingitus eesti 100.Kassasüsteemide müük xiaomi mi max 2 müük.Ipad mini 4 osta hotlips allahindluse kood.Voodipesu müük apple tv 4k video.Millist kasutatud autot osta kostüümide müük tallinnas.Vundamendi m2 hind fifa 19 black friday ps4.Bernhardiin müük wifi ruuteri müük.Asos black friday coupon ülemiste must reede.Antiikmööbel müük battlefield v origin black friday
Rimi hind putukad kampaania friday antiikmööbli müük tallinnas.Köögi näidiste müük plaatimistööd hind.Ural müük kasutatud toyota avensis müük
Kivikatus m2 hind ipad hindi font.Palgi lintsaag müük office hindi jokes.Särje müük iphone 8 information in hindi.Lõhe hind rimis kasutatud tööstuslik beebi õmblusmasin rimi müük.Raha väärtuse muutumine ajas spordirõivaste müük.Autoosta ogre riiete kataloogid.Lamborghini gallardo hindi stevia müük.Sony wh1000xm3 black friday deals osta lego ninjago.Kinkekaart mehele kalorifeeride müük.Itic soodustused auto kõlarite müük.Keevisvõrk hind ülemiste keskuse allahindlused.Kuldsõrmuste müük k rauta allahindlus.Samsung note 9 müük black friday deals 2020 costco Arvuti roolide müük funny playstation vr videos.Seljavenituspink müük statoil uzlīmes akcija.Oneplus 6 osta surströmming osta.Sauna renoveerimise hind triki tõukeratta müük.Taara hindi rimi kampaaniad.Numbrimärkide müük razer friday blade 15 black friday.Kinnitusvahendite müük massaaž tartus kinkekaart.Tilguti müük jää müük.Huawei p30 osta beagle hund.Tax free müük õhuniisutaja müük.Pellet translate into hindi wii müük eesti.Fifa 16 ps4 müük black friday makeup sale uk.Killustiku müük saaremaa veinipudelite müük.Marineeritud silmud müük avant 750 müük
Black friday auto 2020 video iphone 8 silver keskkütte paigalduse hind elektri rollerite müük blue label in india lle hind saksamaal Hindi rula dene wala song matkaauto müük pinotex kampaania ps3 hindi black friday sale banner free black friday cycling deals video.hamba väljatõmbamine hind tartus pleksiklaas müük tartu Psp disorder in hindi elektri kilovati hind.Ülemiste kinkekaart jääk kaatrite müük.Pelletkaminate müük rehvide müük paides.Soojuskaamera müük turbabrikett müük tartu.Emadepäeva pakkumised 2020 pelletid hind.Betoon kaevurõngad müük piibel osta 1884.Osta sarms for sale iphone se unboxing hindi.Lõngade müük tartus windows frog 7 ostatnia legs znana konfiguracja.Volkswagen golf 4 müük kingitus ee ülemiste.Kasutatud palgi müük kaarhalli hind Kuller kingitus patune pool video.Best müük black real friday deals games uk vanametalli hind maailmaturul.Piletilevi kinkekaart kehtib audide müük tallinnas.Gta 5 hindi hind bint maktoum bin juma al maktoum pics.Pictures of dogs standing on hind legs aiad hind.Thermia diplomat optimum g3 hind maasikate hinnad turul.Kasutatud mootorsaanide müük mu kingitus oled sa.Hindi logo design & name generator kinkekaart kristiine.When is next black friday 2020 gopro 7 black müük.Fitbit versa müüa gaz 69 müük


Elanike küsitlused Elva linnas ning Rannu, Rõngu, Alatskivi, Konguta, Laeva, Palupera, Peipsiääre, Piirissaare, Puhja, Tabivere, Tartu ja Vara vallas - Uudised, teated, eelinfo - Tartu maavalitsus
Elanike küsitlused Elva linnas ning Rannu, Rõngu, Alatskivi, Konguta, Laeva, Palupera, Peipsiääre, Piirissaare, Puhja, Tabivere, Tartu ja Vara vallas
Elanike küsitlus Elva linnas
Vabariigi Valitsuse 28.07.2016 määruse nr 87 § 18 alusel korraldab Tartu Maavalitsus Elva linna elanike küsitluse seoses haldusterritoriaalse korralduse muutmise kavatsusega.
Elva linna elanik saab vastata küsimusele, kas ta toetab Elva linna, Konguta valla, Nõo valla, Palupera valla, Puhja valla, Rannu valla ja Rõngu valla ühendamist Elva vallaks. Küsitluslehele on kantud vastusevariandid JAH ja EI.
Küsitlus korraldatakse küsitluspunktis, mis asub Elvas, Kesk tn 32, Elva Linnavalitsuses.
Küsitlus toimub küsitluspunktis reedel, 19.05.2017 kell 8.00– 6.00 ja pühapäeval, 21.05.2017 kell 9.00– 17.00.
Küsitlusel on võimalik elektrooniliselt osaleda läbi hääletussüsteemi VOLIS, mille veebilink on leitav küsitluse ajal Tartu Maavalitsuse veebilehel tartu.maavalitsus.ee. Elektrooniline küsitlus toimub 19.05.2017 kell 8.00–20.00.
Küsitluspunkti tuleb kaasa võtta kehtiv isikut tõendav dokument. Isik, kelle tervislik seisund või mõni muu mõjuv põhjus on takistuseks tema vahetule osalemisele küsitluspunktis, võib taotleda küsitluslehe täitmist kodus. Küsitluslehe kodus täitmise taotluse saab esitada kuni 21.05.2017 kell 14.00, tel 5110278 või e-aadressile Margit.Kiin@elva.ee.
Vabariigi Valitsuse 28.07.2016 määruse nr 87 § 18 alusel korraldab Tartu Maavalitsus Rõngu valla elanike küsitluse seoses haldusterritoriaalse korralduse muutmise kavatsusega.
Rõngu valla elanik saab vastata küsimusele, kas ta toetab Elva linna, Konguta valla, Nõo valla, Palupera valla, Puhja valla, Rannu valla ja Rõngu valla ühendamist Elva vallaks. Küsitluslehele on kantud vastusevariandid JAH ja EI.
Küsitlus korraldatakse küsitluspunktis, mis asub Rõngus, Valga mnt 6A, Rõngu Vallavalitsuses. Küsitlus toimub küsitluspunktis pühapäeval, 21.05.2017 kell 8.00–16.00 ja neljapäeval, 25.05.2017 kell 10.00–18.00.
Küsitlusel on võimalik elektrooniliselt osaleda läbi hääletussüsteemi VOLIS, mille veebilink on leitav küsitluse ajal Tartu Maavalitsuse veebilehel tartu.maavalitsus.ee Elektrooniline küsitlus toimub 21.05.2017 kell 8.00 – 20.00.
Küsitluspunkti tuleb kaasa võtta kehtiv isikut tõendav dokument. Isik, kelle tervislik seisund või mõni muu mõjuv põhjus on takistuseks tema vahetule osalemisele küsitluspunktis, võib taotleda küsitluslehe täitmist kodus. Küsitluslehe kodus täitmise taotluse saab esitada kuni 25.05.2017 kell 13.00, tel 525 6194.
Elanike küsitlus Rannu vallas
Küsitlus korraldatakse küsitluspunktis, mis asub Rannu Rahvamaja raamatukogus (Elva tee 7, Rannu alevik) Küsitlus toimub küsitluspunktis teisipäeval 23. mail kell 10.00–18.00 ja pühapäeval 28. mail kell 10.00–18.00. Küsitlusel on võimalik elektrooniliselt osaleda läbi hääletussüsteemi VOLIS, mille veebilink on leitav küsitluse ajal Tartu Maavalitsuse veebilehel http://tartu.maavalitsus.ee
Elanike küsitlus Alatskivi vallas
Vabariigi Valitsuse 28.07.2016 määruse nr 87 § 18 alusel korraldab Tartu Maavalitsus Alatskivi valla elanike küsitluse seoses haldusterritoriaalse korralduse muutmise kavatsusega. Alatskivi valla elanik saab vastata küsimusele, kas ta toetab Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühendamist Kodavere vallaks. Küsitluslehele on kantud vastusevariandid JAH ja EI.
Küsitlus korraldatakse küsitluspunktis, mis asub Alatskivi alevikus, Tartu mnt 1, Alatskivi Vallavalitsuses. Küsitlus toimub küsitluspunktis reedel 26. mail kell 8.00–16.00 ja pühapäeval 28. mail kell 10.00–18.00.
Küsitlusel on võimalik elektrooniliselt osaleda läbi hääletussüsteemi VOLIS, mille veebilink on leitav küsitluse ajal Tartu Maavalitsuse veebilehel: http://tartu.maavalitsus.ee Elektrooniline küsitlus toimub 26.05.2017 kell 8.00–20.00.
Isik, kelle tervislik seisund või mõni muu mõjuv põhjus on takistuseks tema vahetule osalemisele küsitluspunktis, võib taotleda küsitluslehe täitmist kodus. Küsitluslehe kodus täitmise taotluse saab esitada kuni 28.05 kell 15.00, Alatskivi vallamajja või e-aadressile sekretär@alatskivi.ee.
Elanike küsitlus Konguta vallas
Vabariigi Valitsuse 28.07.2016 määruse nr 87 § 18 alusel korraldab Tartu Maavalitsus Konguta valla elanike küsitluse seoses haldusterritoriaalse korralduse muutmise kavatsusega. Konguta valla elanik saab vastata küsimusele, kas ta toetab Elva linna, Konguta valla, Nõo valla, Palupera valla, Puhja valla, Rannu valla ja Rõngu valla ühendamist Elva vallaks. Küsitluslehele on kantud vastusevariandid JAH ja EI.
Küsitlus korraldatakse küsitluspunktis, mis asub Annikoru külas Konguta Rahvamajas. Küsitlus toimub küsitluspunktis reedel 26. mail kell 8.00–16.00 ja pühapäeval 28. mail kell 10.00–18.00.
Isik, kelle tervislik seisund või mõni muu mõjuv põhjus on takistuseks tema vahetule osalemisele küsitluspunktis, võib taotleda küsitluslehe täitmist kodus. Küsitluslehe kodus täitmise taotluse saab esitada kuni 28.05 kell 15.00, tel 506 9817.
Elanike küsitlus Laeva vallas
Vabariigi Valitsuse 28.07.2016 määruse nr 87 § 18 alusel korraldab Tartu Maavalitsus Laeva valla elanike küsitluse seoses haldusterritoriaalse korralduse muutmise kavatsusega. Laeva valla elanik saab vastata küsimusele, kas ta toetab Laeva valla, Piirissaare valla, Tabivere valla ja Tartu valla ühendamist Tartu vallaks. Küsitluslehele on kantud vastusevariandid JAH ja EI.
Küsitlus korraldatakse küsitluspunktis, mis asub Laeva külas, Väänikvere tee 8, Laeva vallamajas. Küsitlus toimub küsitluspunktis reedel 26. mail kell 8.00–16.00 ja pühapäeval 28. mail kell 10.00–18.00.
Isik, kelle tervislik seisund või mõni muu mõjuv põhjus on takistuseks tema vahetule osalemisele küsitluspunktis, võib taotleda küsitluslehe täitmist kodus. Küsitluslehe kodus täitmise taotluse saab esitada kuni 28.05 kell 15.00, e-post maa@laeva.ee , tel 5347 6179.
Vabariigi Valitsuse 28.07.2016 määruse nr 87 § 18 alusel korraldab Tartu Maavalitsus Palupera valla elanike küsitluse seoses haldusterritoriaalse korralduse muutmise kavatsusega. Palupera valla elanik saab vastata küsimusele, kas ta toetab Elva linna, Konguta valla, Nõo valla, Palupera valla, Puhja valla, Rannu valla ja Rõngu valla ühendamist Elva vallaks. Küsitluslehele on kantud vastusevariandid JAH ja EI.
Küsitlus korraldatakse küsitluspunktis, mis asub Hellenurme külas, Palupera vallamajas. Küsitlus toimub küsitluspunktis pühapäeval 28. mail kell 8.00–16.00 ja esmaspäeval 29. mail kell 8.00–16.00.
Küsitlusel on võimalik elektrooniliselt osaleda läbi hääletussüsteemi VOLIS, mille veebilink on leitav küsitluse ajal Tartu Maavalitsuse veebilehel: http://tartu.maavalitsus.ee Elektrooniline küsitlus toimub 28.05.2017 kell 8.00–20.00.
Isik, kelle tervislik seisund või mõni muu mõjuv põhjus on takistuseks tema vahetule osalemisele küsitluspunktis, võib taotleda küsitluslehe täitmist kodus. Küsitluslehe kodus täitmise taotluse saab esitada kuni 29.05 kell 13.00, tel 525 6194.
Elanike küsitlus Peipsiääre vallas
Vabariigi Valitsuse 28.07.2016 määruse nr 87 § 18 alusel korraldab Tartu Maavalitsus Peipsiääre valla elanike küsitluse seoses haldusterritoriaalse korralduse muutmise kavatsusega. Peipsiääre valla elanik saab vastata küsimusele, kas ta toetab Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühendamist Kodavere vallaks. Küsitluslehele on kantud vastusevariandid JAH ja EI.
Küsitlus korraldatakse küsitluspunktis, mis asub Kolkja alevikus, Peipsiääre Vallavalitsuses. Küsitlus toimub küsitluspunktis reedel 26. mail kell 8.00–16.00 ja pühapäeval 28. mail kell 10.00–18.00.
Isik, kelle tervislik seisund või mõni muu mõjuv põhjus on takistuseks tema vahetule osalemisele küsitluspunktis, võib taotleda küsitluslehe täitmist kodus. Küsitluslehe kodus täitmise taotluse saab esitada kuni 28.05 kell 15.00, tel 745 3431 või 745 3441.
Elanike küsitlus Piirissaare vallas
Vabariigi Valitsuse 28.07.2016 määruse nr 87 § 18 alusel korraldab Tartu Maavalitsus Piirissaare valla elanike küsitluse seoses haldusterritoriaalse korralduse muutmise kavatsusega. Piirissaare valla elanik saab vastata küsimusele, kas ta toetab Laeva valla, Piirissaare valla, Tabivere valla ja Tartu valla ühendamist Tartu vallaks. Küsitluslehele on kantud vastusevariandid JAH ja EI.
Küsitlus korraldatakse küsitluspunktis, mis asub Tooni külas, Piirissaare vallamajas. Küsitlus toimub küsitluspunktis reedel 26. mail kell 10.00–18.00 ja pühapäeval 28. mail kell 9.00–17.00.
Isik, kelle tervislik seisund või mõni muu mõjuv põhjus on takistuseks tema vahetule osalemisele küsitluspunktis, võib taotleda küsitluslehe täitmist kodus. Küsitluslehe kodus täitmise taotluse saab esitada kuni 28.05 kell 15.00, e-post piirissaare@piirissaare.ee või tel 5866 8145.
Vabariigi Valitsuse 28.07.2016 määruse nr 87 § 18 alusel korraldab Tartu Maavalitsus Puhja valla elanike küsitluse seoses haldusterritoriaalse korralduse muutmise kavatsusega. Puhja valla elanik saab vastata küsimusele, kas ta toetab Elva linna, Konguta valla, Nõo valla, Palupera valla, Puhja valla, Rannu valla ja Rõngu valla ühendamist Elva vallaks. Küsitluslehele on kantud vastusevariandid JAH ja EI.
Elanike küsitlus Tabivere vallas
Vabariigi Valitsuse 28.07.2016 määruse nr 87 § 18 alusel korraldab Tartu Maavalitsus Tabivere valla elanike küsitluse seoses haldusterritoriaalse korralduse muutmise kavatsusega. Tabivere valla elanik saab vastata küsimusele, kas ta toetab Laeva valla, Piirissaare valla, Tabivere valla ja Tartu valla ühendamist Tartu vallaks. Küsitluslehele on kantud vastusevariandid JAH ja EI.
Küsitlus korraldatakse küsitluspunktis, mis asub Tabivere alevikus, Tuuliku tn 11, Tabivere vallamajas. Küsitlus toimub küsitluspunktis reedel 26. mail kell 8.00–16.00 ja pühapäeval 28. mail kell 10.00–18.00.
Isik, kelle tervislik seisund või mõni muu mõjuv põhjus on takistuseks tema vahetule osalemisele küsitluspunktis, võib taotleda küsitluslehe täitmist kodus. Küsitluslehe kodus täitmise taotluse saab esitada kuni 28.05 kell 15.00, e-post tiina@tabivere.ee, tel 5214 855.
Elanike küsitlus Tartu vallas
Vabariigi Valitsuse 28.07.2016 määruse nr 87 § 18 alusel korraldab Tartu Maavalitsus Tartu valla elanike küsitluse seoses haldusterritoriaalse korralduse muutmise kavatsusega. Tartu valla elanik saab vastata küsimusele, kas ta toetab Laeva valla, Piirissaare valla, Tabivere valla ja Tartu valla ühendamist Tartu vallaks. Küsitluslehele on kantud vastusevariandid JAH ja EI.
Küsitlus korraldatakse küsitluspunktis, mis asub Kõrveküla alevikus, Haava tn 6, Tartu Vallavalitsuses. Küsitlus toimub küsitluspunktis reedel 26. mail kell 8.00–16.00 ja pühapäeval 28. mail kell 10.00–18.00.
Isik, kelle tervislik seisund või mõni muu mõjuv põhjus on takistuseks tema vahetule osalemisele küsitluspunktis, võib taotleda küsitluslehe täitmist kodus. Küsitluslehe kodus täitmise taotluse saab esitada kuni 28.05 kell 15.00, tel 7337750.
Elanike küsitlus Vara vallas
Vabariigi Valitsuse 28.07.2016 määruse nr 87 § 18 alusel korraldab Tartu Maavalitsus Vara valla elanike küsitluse seoses haldusterritoriaalse korralduse muutmise kavatsusega. Vara valla elanik saab vastata küsimusele, kas ta toetab Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühendamist Kodavere vallaks. Küsitluslehele on kantud vastusevariandid JAH ja EI.
Küsitlus korraldatakse küsitluspunktis, mis asub Vara külas Vara vallamajas. Küsitlus toimub küsitluspunktis pühapäeval 28.05.2017 kell 10.00–18.00 ja esmaspäeval 29.05.2017 kell 8.00–16.00.
Isik, kelle tervislik seisund või mõni muu mõjuv põhjus on takistuseks tema vahetule osalemisele küsitluspunktis, võib taotleda küsitluslehe täitmist kodus. Küsitluslehe kodus täitmise taotluse saab esitada kuni 29.05 kell 13.00, tel 731 5840 ja 525 3398.


text:
Trašanov sai ajapikendust - Lõuna-Eesti - Tartu Postimees
(32)	09:08 Skandaalset Oa maja Tartus ootab osaline lammutamine
(32)	Inimene	Väike jalutuskäik ühest laternast teiseni	(3)	Inimene	Söödi pärandist elab rahvas tänini	Inimene	Mobiilita mees Michiganist SÜNNIPÄEV
http://f2.pmo.ee/f/2010/12/10/481776t20h7da7.jpg
http://f1.pmo.ee/f/2010/12/10/481776t41h3866.jpg
http://f6.pmo.ee/f/2010/12/10/481776t40ha99e.jpg
Trašanov sai ajapikendust 16.05.2011 15:11
Kommenteeri | Prindi	Tartu maakohus rahuldas endise Valga maavanema Georg Trašanovi (56) taotluse ning lükkas talle määratud vanglakaristuse täitmise kahe kuu võrra edasi.
Maakohus rahuldas Trašanovi taotluse ja lükkas talle Tartu maakohtu 10. märtsi 2010 kohtuotsusega mõistetud kandmisele kuuluva kuue kuu pikkuse vangistuse täitmisele pööramise edasi kahe kuu võrra, kinnitas Tartu kohtute pressiesindaja Krista Tamm. Trašanov kohustub ilmuma Tartu vanglasse karistust kandma 18. juulil.
Esialgu saatis kohus Trašanovile teatise, et ta kohustub ilmuma vanglasse karistust kandma 16. mail ehk täna. Kuid 5. mail esitas Trašanov kohtule taotluse vangistuse täitmisele pööramise edasilükkamiseks kolme kuu võrra tervislikel põhjustel.
Oma taotluse tõendamiseks on ta kohtule esitanud ka meditsiinilise dokumentatsiooni oma tervisliku seisundi kohta ning arsti saatekirja täiendavatele uuringutele, lisas Tamm.
Seega on antud juhul vangistuse täitmisele pööramise edasilükkamise alusena silmas peetud kriminaalmenetluse seadustiku sätet, mille kohaselt võib täitmiskohtunik karistuse täitmisele pööramise oma määrusega edasi lükata kuni kuue kuu võrra, kui süüdimõistetu on raskelt haigestunud ja vanglas ei ole võimalik teda ravida.
Tartu vangla toetas vangistuse täitmisele pööramise edasilükkamist selle ajani, kuni vajalikud terviseuuringud on läbi viidud ja määratud on ravi. Viidatud uuringuid ei ole võimalik vanglas teha, küll aga on vanglas võimalik jätkata uuringute järgselt määratud ravi ja tervisliku seisundi jälgimist.
Lõuna ringkonnaprokurör Marge Püss aga vaidles Trašanovi esitatud taotlusele vastu, leides, et süüdimõistetu ei ole välja toonud tervislikke põhjusi, mis annaksid aluse kohtuotsuse täitmise edasilükkamiseks.
Kas Trašanov on tõepoolest nii raskelt haigestunud, et teda pole võimalik vanglas ravida, pole kohtu hinnangul üheselt tuvastatav. Küll aga annab terviseuuringute vajadus vangistuse edasilükkamiseks piisava aluse, leidis õigusemõistja.
Seetõttu pidas kohus hetkel kohtuotsuse täitmisele pööramisest kaalukamaks süüdimõistetu huvi oma tervisliku seisundi ja ravivajaduste täpseks väljaselgitamiseks. Kohus nõustus aga ka vangla esitatud seisukohaga, et vangistuse täitmisele pööramise edasilükkamine ei ole põhjendatud kolme kuu võrra.
Et süüdimõistetu põhjendamatult ei venitaks vajaliku ravi ja uuringute tegemisega, pidas kohus otstarbekaks vangistuse täitmisele pööramine edasi lükata kahe kuu võrra. Kuna 16. juuli on aga laupäev, siis määras kohus Trašanovi vanglasse ilmumise ajaks järgneva esmaspäeva, 18. juuli.
Riigilt hüvitist ja palka taotlenud Valga maavanem jäi kohtus lõplikult kaotajaks
Trašanov kaotas rahavaidluse siseministeeriumiga
Endine Valga maavanem saab vanglast välja
Kohus ootab Trašanovit vangistust kandma
Trašanov vaidlustas oma vanglasse saatmise
Riigikohus jättis Trašanovi taotluse läbi vaatamata
Trašanov peab minema vangi
Valitsus vabastas Trašanovi ametist
Valitsus vabastab Trašanovi Valga maavanema ametist 25.03.10
Prokurör esitas Trašanovi süüasjas apellatsioonkaebuse 13.03.10
Go Bus ostis sularaha eest lepinguid 30.10.08
Trašanov võis salaraha võtta kuus korda
Valga kohtunikud loobusid endise maavanema süüasja arutamisest VAATA SIDUSTEEMADE KATALOOGE
georg trašanov ·	go bus ·	kriminaalasi	REKLAAM
17:08 22.05 Sõiduautot ramminud veok põhjustas Viljandimaal ahelavarii

matches: kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus Riigikohus


en Pärnu linn - Riigilõivud
Ehitustegevuse riigilõivud
- Riigilõivuseadus (RLS)
Riigilõiv tasutakse Pärnu linnavalitsuse arveldusarvele EE821010220041186012 (SEB Pank)
KIndlasti lisada viitenumber
1003201805 Ehitusloa taotluse läbivaatamine
1003201818 Projekteerimistingimuste taotluse läbivaatamine
1003203201 Kasutusloa taotluse läbivaatamine
Selgitusse tuleb märkida mille eest riigilõivu tasutakse ja aadress (nt: riigilõiv Pärnu linn, Aida tn 1 ehitusloa eest, või riigilõiv Paikuse alev, Ringi tn 10 kasutusloa eest).
Hoone ehitusloa taotluse läbivaatamine (RLS § 3311)
- elamu ja seda teenindava rajatise ehitusloa taotluse läbivaatamise eest
- elamu ja seda teenindava rajatise lammutamiseks vajaliku ehitusloa taotluse läbivaatamise eest
- mitteelamu ja seda teenindava rajatise ehitusloa taotluse läbivaatamise eest
- mitteelamu ja seda teenindava rajatise lammutamiseks vajaliku ehitusloa taotluse läbivaatamise eest
Kui ehitusloa taotlus sisaldab mitut hoonet ja seda teenindavat rajatist, siis tasutakse riigilõivu iga taotluses sisalduva ehitusloakohustusliku hoone eest eraldi
Rajatise ehitusloa taotluse läbivaatamine (RLS § 3312)
- raudteerajatise, auditikohustusliku surveseadme või gaasipaigaldise, jaotusvõrgu elektrirajatise, side- ja telekommunikatsiooniehitise, kanalisatsiooniehitise, pinnaveehaarde, puurkaevu, puuraugu, spordi- või puhkerajatise, supelranda teenindava kaldaga püsivalt ühendamata spordi- või puhkerajatise ning erirajatise ehitusloa taotluse läbivaatamise eest
- nimetatud rajatiste lammutamiseks vajaliku ehitusloa taotluse läbivaatamise eest
- avalikkusele ligipääsetava eratee, õhutranspordirajatise, sadama- ja avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendatud rajatise, muu avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendamata rajatise, sealhulgas kaldaga funktsionaalselt seotud rajatise, veevärgi- ja kanalisatsioonitorustiku, kanalisatsiooniehitise, tammi, paisu, kaldakindlustusrajatise, veehoidla, niisutus- ja kuivendusrajatise, tõsteseadme, põhivõrgu elektrirajatise ja prügimäerajatise ehitusloa taotluse läbivaatamise eest
Kui ehitusloa taotlus sisaldab mitut iseseisvat rajatist, siis tasutakse riigilõivu iga taotluses sisalduva rajatise eest eraldi
Hoonete kasutusloa taotluse läbivaatamine (RLS § 3313)
- elamu ja seda teenindava rajatise kasutusloa taotluse läbivaatamise eest
- mitteelamu ja seda teenindava rajatise kasutusloa taotluse läbivaatamise eest
Kui kasutusloa taotlus sisaldab mitut hoonet ja seda teenindavat rajatist, siis tasutakse riigilõivu iga taotluses sisalduva kasutusloakohustusliku hoone eest eraldi
Rajatise kasutusloa taotluse läbivaatamine (RLS § 3314)
- raudteerajatise, auditikohustusliku surveseadme või gaasipaigaldise, jaotusvõrgu elektrirajatise, side- ja telekommunikatsiooniehitise, kanalisatsiooniehitise, pinnaveehaarde, puurkaevu ning spordi- või puhkerajatise kasutusloa taotluse läbivaatamise eest
- avalikkusele ligipääsetava eratee, õhutranspordirajatise, avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendamata rajatise, sealhulgas kaldaga funktsionaalselt seotud rajatise, veevärgi- ja kanalisatsioonitorustiku, veehoidla, niisutus- ja kuivendusrajatise, tõsteseadme, põhivõrgu elektrirajatise ja prügimäerajatise kasutusloa taotluse läbivaatamise eest
Kui kasutusloa taotlus sisaldab mitut iseseisvat rajatist, siis tasutakse riigilõivu iga taotluses sisalduva rajatise eest eraldi
Projekteerimistingimuste taotluse läbivaatamise eest (RLS § 3315)
Enne ehitusseadustiku jõustumist ebaseaduslikult ehitatud ehitise ehitisregistrisse kandmise eest (RLS § 3316)
Ehitisregistrisse kandmisel ei ole vajalik täiendavalt tasuda riigilõivu ehitus- või kasutusloa eest.
Ehitisregistri andmete kinnitatud väljavõtte väljastamise eest (RLS § 3317)
2 € / 1 lk


Meditsiiniseadme turule laskmisest, kasutuselevõtust, esmakordsest levitamisest ja esmakordsest professionaalsest kasutamisest ning meditsiiniseadmel tehtud olulisest muudatusest teavitamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Meditsiiniseadme turule laskmisest, kasutuselevõtust, esmakordsest levitamisest ja esmakordsest professionaalsest kasutamisest ning meditsiiniseadmel tehtud olulisest muudatusest teavitamise tingimused ja kord
Meditsiiniseadme turule laskmisest, kasutuselevõtust, esmakordsest levitamisest ja esmakordsest professionaalsest kasutamisest ning meditsiiniseadmel tehtud olulisest muudatusest teavitamise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Meditsiiniseadme turule laskmisest, kasutuselevõtust, esmakordsest levitamisest või esmakordsest professionaalsest kasutamisest teavitamisel edastatavad andmed
§ 3 Olulistest muudatustest teavitamisel esitatavad andmed
§ 4 Andmete registreerimine ja säilitamine ning teavitamistõend
RT I, 30.04.2014, 8
Vastu võetud 10.03.2011 nr 10
RT I, 17.03.2011, 9
jõustumine 20.03.2011
Määrus kehtestatakse «Meditsiiniseadme seaduse» § 26 lõike 5 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse meditsiiniseadme turule laskmisest, kasutuselevõtust, esmakordsest levitamisest ja esmakordsest professionaalsest kasutamisest ning meditsiiniseadmel tehtud olulisest muudatusest teavitamise tingimused ja kord.
§ 2. Meditsiiniseadme turule laskmisest, kasutuselevõtust, esmakordsest levitamisest või esmakordsest professionaalsest kasutamisest teavitamisel edastatavad andmed
(1) I klassi meditsiiniseadme, tellimusmeditsiiniseadme ja meditsiiniseadmete süsteemi või protseduuripaketi turule laskmisest teavitamisel esitab turule laskja Terviseametile meditsiiniseadmete andmekogu kaudu vähemalt järgmised andmed:
9) tellimusmeditsiiniseadme puhul kinnituskiri.
(2) In vitro diagnostikameditsiiniseadme ja uue in vitro diagnostikameditsiiniseadme turule laskmisest teavitamisel esitab turule laskja lisaks lõikes 1 nimetatule Terviseametile andmed seadmes kasutatavate reagentide, reaktsioonisaaduste, kalibraatorite ja kontrollainete kohta.
(3) A- ja B-nimekirja kuuluvate in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja enesetestimise meditsiiniseadmete turule laskmisest teavitamisel esitab turule laskja Terviseametile andmed seadme analüütiliste ning diagnostiliste parameetrite kohta, kui see on kohaldatav, samuti toimivuse hindamise tulemuste ja väljastatud sertifikaatide kohta.
(4) II a, II b ja III klassi meditsiiniseadme ning aktiivse siirdatava meditsiiniseadme Eestis turule laskmise, kasutuselevõtu ja esmakordse Eestis levitamise kohta esitab turule laskja, kasutuselevõtja ja levitaja Terviseametile meditsiiniseadmete andmekogu kaudu vähemalt järgmised andmed:
(6) Terviseametil on õigus küsida täiendavaid andmeid turule lastavate, kasutusele võetavate, esmakordselt levitatavate ja professionaalselt kasutatavate seadmete kohta.
§ 3. Olulistest muudatustest teavitamisel esitatavad andmed
Meditsiiniseadme turule laskja teavitab Terviseametit meditsiiniseadmete andmekogu kaudu turule lastud meditsiiniseadmel tehtud olulisest muudatusest, mis võib mõjutada seadme kasutustingimusi või selle nõuetele vastavust, ning esitab järgmised andmed:
1) tehtud muudatuse sisu;
2) meditsiiniseadme kirjeldus;
3) muudetud kasutusjuhend, kui see on kohaldatav.
§ 4. Andmete registreerimine ja säilitamine ning teavitamistõend
(1) Terviseamet registreerib saadud andmed meditsiiniseadmete andmekogus 10 tööpäeva jooksul alates nõutud andmete kättesaamisest ning väljastab §-des 2 ja 3 nimetatud andmete esitaja nõudmisel temale teavitamistõendi, milles sisaldub järgmine teave:
(2) Terviseameti väljastatud teavitamistõend kehtib kõigi samade identifitseerimisandmetega meditsiiniseadmete turule laskmisel, kasutuselevõtul või levitamisel ja professionaalsel kasutamisel sama isiku poolt.
(3) Terviseamet säilitab temale edastatud andmeid vähemalt 10 aastat alates käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teavitamistõendi väljastamise kuupäevast.
(2) Määruse § 2 lõige 5 jõustub 2011. aasta 1. septembril.


Vinni valla finantsjuhtimise kord – Riigi Teataja
Vinni valla finantsjuhtimise kord
Vinni valla finantsjuhtimise kord - sisukord
§ 7 Eelarve liigendus ja detailsus
1 Eelarve koostamine
2 Kogukondliku kokkuleppe alusel eelarve osa koostamine
§ 10 Kogukondliku kokkuleppe alusel eelarvesse kulude planeerimise põhimõtted
§ 11 Kogukondliku kokkuleppe alusel eelarve planeerimise menetlustoimingud
3 Eelarve eelnõu menetlemine, vastuvõtmine ja avalikustamine
§ 12 Eelarve vallavolikogule esitamine ja eelnõu avalikustamine
§ 13 Eelarve eelnõu muutmiseks ettepanekute tegemine
§ 14 Eelarve vastuvõtmine ja avalikustamine
4 Lisaeelarve koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ja avalikustamine
§ 15 Lisaeelarve eelnõu koostamine
§ 16 Lisaeelarve vallavolikogule esitamine ja avalikustamine
§ 17 Lisaeelarve menetlemine
§ 18 Lisaeelarve vastuvõtmine ja avalikustamine
§ 19 Eelarveaasta alguseks vastu võtmata eelarvest väljaminekute tegemine
§ 20 Eelarve täitmine
§ 21 Aruandlus eelarve täitmise kohta
6 EELARVE RESERVFONDI KASUTAMINE
§ 22 Reservfondist raha eraldamise alused
§ 23 Reservfondi kasutamine
7 VINNI VALLA MAJANDUSAASTA ARUANDE KOOSTAMINE, MENETLEMINE, KINNITAMINE JA AVALIKUSTAMINE
§ 25 Majandusaasta aruande koostamine
§ 26 Majandusaasta aruande menetlemine
§ 27 Majandusaasta aruande avalikustamine
§ 28 Finantsdistsipliini tagamise üldised nõuded
RT IV, 11.09.2018, 15
Vastu võetud 30.08.2018 nr 15
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 1, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5 lg 1, 6 ja 7, § 21 lg 1 ja § 28 lg 31 ning Vinni valla põhimääruse § 54 lg 4 § 55 lg 6 alusel.
(1) Vinni valla finantsjuhtimise kord (edaspidi kord) sätestab Vinni vallas kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse (edaspidi KOFS) täitmise korraldamise tingimused ja korra.
1) Vinni valla eelarve (edaspidi eelarve) liigendamise põhimõtted;
2) eelarve ja Vinni valla lisaeelarve (edaspidi lisaeelarve) eelnõu koostamise, eelnõu Vinni Vallavolikogus (edaspidi vallavolikogu) menetlemise ning eelnõu avalikustamise nõuded;
4) reeglid eelarvest väljaminekute tegemiseks, kui eelarve on eelarveaasta alguseks vastu võtmata;
5) eelarve täitmise reeglid, sh eelarve täitmise tulude kavandatust väiksema laekumise korral eelarves ettenähtud väljaminekute tegemise piiramise tingimused, ulatus ja ajaline kestus;
6) tingimused ja nõuded eelarve reservfondi kasutamiseks;
7) Vinni valla majandusaasta aruande koostamise, aruande vallavolikogus menetlemise reeglid ning majandusaasta aruande kinnitamise ja avalikustamise nõuded;
(3) Vinni valla raamatupidamisarvestuse tingimused ja kord kehtestatakse raamatupidamise sise-eeskirjas, mille kinnitab Vinni vallavanem käskkirjaga.
Vinni valla finantsjuhtimise üldised nõuded tulenevad KOFSist ja teistest kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimist reguleerivatest riiklikest õigusaktidest. Määrust kohaldatakse eelarvest raha taotlemisele ning eelarvest eraldatud raha jaotamisele, kasutamisele, aruandlusele ja kontrollimisele juhul, kui seadusest või muust õigusaktist või välisabist rahastatava projekti kohta kehtivatest reeglitest ei tulene teistsugust regulatsiooni.
(1) Korras kasutatakse mõisteid KOFSi ja raamatupidamisseaduse ning nende alusel antud õigusaktide tähenduses.
1) ametiasutus – Vinni valla asutus, mida finantseeritakse valla eelarvest ning mille ülesandeks on avaliku võimu teostamine;
2) ametiasutuse hallatav asutus – vallavolikogu poolt teenuste osutamiseks moodustatud asutus, mis ei teosta avalikku võimu;
3) asutus – ametiasutus ja ametiasutuse hallatavad asutused koos;
Eelarve osad on:
§ 7. Eelarve liigendus ja detailsus
1) maksutulud, s.h füüsilise isiku tulumaks ja maamaks;
3) saadavad toetused tegevuskuludeks, sh tasandusfond ja toetusfond;
4) muud saadud toetused tegevuskuludeks;
5) muud tegevustulud
(2) Põhitegevuse tulude eelarveosas võib planeerida ja kogusummas arvesse võtta tuludega seotud nõuete ja kohustuste muutusi, kui prognoositakse nende olulist mõju likviidsete varade muutuse eelarveosas kajastatavale raha ja pangasaldode muutusele.
(3) Põhitegevuse kulude eelarveosas jaotatakse kulud majandusliku sisu järgi:
2) muud tegevuskulud, sh tööjõukulud, majandamiskulud, muud kulud.
(4) Põhitegevuse kulude eelarveosas võib planeerida ja kogusummas arvesse võtta kuludega seotud nõuete ja kohustuste muutusi, kui prognoositakse nende olulist mõju likviidsete varade muutuse eelarveosas kajastatavale raha ja pangasaldode muutusele.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 5 punktides 2, 6 ja 8 nimetatud müügid planeeritakse müügist saadava tuluna, mitte müügist saadava kasumi või kahjumina.
(7) Finantseerimistegevus jaotatakse majandusliku sisu järgi järgmisteks liikideks:
(8) Likviidsete varade muutuse eelarveosa arvestatakse koondsummana, mis koosneb:
(9) Vallavolikogu liigendab eelarve põhitegevuse kulud tegevusalade ja vallaasutuste lõikes.
(10) Vallavalitsus kinnitab hallatavate asutuste ja ametiasutuse alaeelarved tegevusalade kaupa vastavalt tegevusvaldkonnale järgmiste kululiikidena:
1) materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine;
3) tegevuskulud;
4) personalikulud;
5) majandamiskulud;
(11) Valla raamatupidamises toimub tulude ja kulude arvestus vastavalt Rahandusministri 11.12.2003 määrusega nr 105 „Avaliku sektori finantsarvestuse ja -aruandluse juhendis“ kinnitatud kontoplaanile.
1. jagu Eelarve koostamine
(1) Eelarve koostatakse, lähtudes Vinni valla arengukavas sätestatud eesmärkidest, Vinni valla eelarvestrateegia põhimõtetest, õigusaktidega Vinni vallale pandud ning õigusaktide või lepingutega Vinni vallale võetud kohustustest ning avalikust huvist.
(2) Avalikust huvist tulenev eelarveosa planeeritakse Vinni valla elanikke eelarve koostamise menetlusse kaasates. Huvitatud isikute eelarve eelnõu koostamisse kaasamisega antakse kohaliku kogukonna liikmetele võimalus eelarve koostamisel eelarves selleks määratud summa osas kaasa rääkida, tehes ettepanekuid valla elu edendamiseks ja osaleda hääletamisel parimate ettepanekute väljaselgitamiseks. Eesmärgiks on vallakodanike kaasamine eelarve prioriteetide seadmisesse ning teadlikkuse tõstmine valla finantsjuhtimisest ja eelarve koostamise alustest.
(3) Eelarvesse planeeritakse reservfond ettenägematute väljaminekute tegemiseks. Reservfond moodustab vähemalt 0,5% valla iga aastase põhitegevuse tulude eelarve kogusummast.
(4) Eelarve eelnõu koostamist koordineerib ametiasutus, kes koostab ametiasutusele teada olevate ning talle esitatud andmete alusel eelarve eelnõu.
(5) Eelarve eelnõu koostamine algab eelarve eelnõu koostamise ajakava ja vajadusel eelarves arengudokumentidest tulenevalt valdkondlike alaeelarvete piirsummade, eelarve koostamise tingimuste ning vormide kehtestamise ning kogukonda eelarve eelnõu menetlusse kaasamise algatamisega.
(6) Eelarve eelnõu koostamise ajakava, tingimused, piirsummad, kaasava eelarve summa ja vormid kehtestab ametiasutuse finantsjuhi ettepanekul vallavalitsus hiljemalt 1. septembriks. Eelarve eelnõu selle osa, mille koostamisse kaasatakse ka kogukond, koostamise algatamisest ning menetluse põhimõtetest tuleb teavitada hiljemalt 1. oktoobril. Eelarve eelnõu menetlus kogukonna kaasamisel toimub käesoleva korra 3. peatüki 2. jaos sätestatud korras.
(7) Hiljemalt 1. oktoobriks võivad eelarvesse raha planeerimiseks esitada taotlusi füüsilised ja juriidilised isikud, kellel on õigus saada eelarvest hüvitist või toetust või nõuda kulude katmist seaduse, seaduse alusel antud õigusakti või Vinni valla sisepädevusest tulenevalt antud vallavolikogu otsuse alusel. Taotlus eelarvesse raha planeerimiseks esitatakse ametiasutuse struktuuriüksuse (teenistuse) kaudu, kelle pädevuses on tegevusvaldkonna, milles taotleja tegutseb, koordineerimine, kui seaduse või muu õigusaktiga ei ole sätestatud teisiti. Kui taotleja ei tegutse ühegi ametiasutuse struktuuriüksuse pädevuses olevas tegevusvaldkonnas või ta ei oska struktuuriüksust valida, esitatakse taotlus ametiasutusele. Taotlus peab sisaldama taotlevat rahasummat ja selgitust selle suuruse ja kasutamise otstarbe kohta.
(8) Eelarve eelnõu koostamiseks esitavad ametiasutuse struktuuriüksused ning ametiasutuse hallatavad asutused taotluse vastava tegevusvaldkonnaga seotud alaeelarve kavandamiseks. Koos eelarvesse raha kavandamise ettepanekuga esitatakse ka seletuskiri, milles märgitakse põhjendused eelarvesse taotletud rahasummade suuruse ja kasutamise otstarbe kohta. Seletuskirjas märgitakse eelarve eelnõu koostamise alusandmed (nt laste, klasside, päevade, hoolealuste, koosseisuüksuste arv) ja kulude arvestus, tuues eraldi välja arvestused ja selgitused lisanduvatele kuludele, mis on seotud uute objektide kasutusele võtmise või muudatustega õigusaktides. Samuti esitatakse ülevaade kavandatavaks eelarvesaastaks lõppenud erinevate kulude (projektid, üritused, uute ruumide sisustamine jne) mahu ja sisu kohta.
(9) Ametiasutuse finantsteenistus koostab ametiasutuse struktuuriüksustelt ja asutustelt laekunud taotlustest koondi.
(10) Eelarvesse raha kavandamise taotlusi menetletakse arutelude vormis koondi alusel. Arutelus osalevad vallavanem, finantsteenistuse ametnikud ning ametiasutuse struktuuriüksuse juht või valdkonda koordineeriv ametnik. Ametiasutuse hallatavate asutuste eelarvete eelnõu arutelus osaleb ka vastava asutuse juht või asutuse eelarve koostanud töötaja.
(1) Eelarve esialgse eelnõu koostab ametiasutuse finantsteenistus ning esitab selle vallavalitsusele hiljemalt 15. oktoobriks. Vallavalitsus arutab eelnõu vallavalitsuse istungil ning annab finantsteenistusele edasised suunised eelnõu muutmiseks.
(2) Eelarve eelnõule lisatakse seletuskiri, milles märgitakse:
1) KOFSis § 22 lõikes 2 sätestatu;
2) tabelite või graafikute kujul ülevaade eelarve põhinäitajatest;
3) eelarveaastasse planeeritud uued algatused koos maksumustega.
2. jagu Kogukondliku kokkuleppe alusel eelarve osa koostamine
§ 10. Kogukondliku kokkuleppe alusel eelarvesse kulude planeerimise põhimõtted
(1) Kogukonda eelarve koostamise kaasamisse eesmärk on eelarvesse sellisteks kuludeks raha planeerimine, mis eelarveaastal enim teenib kogukonna huve.
(2) Kogukonda kaasavas eelarvemenetluses planeeritakse eelarvesse raha selliste objektide rajamiseks või parendamisek, mis pakuvad avalikku hüve ja on vallas avalikus kasutuses. Kaasava eelarve menetluse kaudu eelarvesse planeeritud raha abil rajatud või parendatud objekt ei tohi tekitada valla järgnevate aastate eelarvetele ebamõistlikke kulusid.
(3) Kogukonda kaasava eelarve osa igal eelarveaastal on kuni 0,25 % eelarve põhituludest.
(4) Objekti, mille rajamise või parendamise rahastamise kohta võib teha ettepaneku ja maksimaalne kulu ei või ületada kaasava eelarve summat.
(5) Kogukondliku kokkuleppe alusel koostatava eelarve osa menetluses võivad osaleda kõik Vinni valla arengust huvitatud vähemalt 16 aastased füüsilised isikud, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri alusel on Vinni vallas.
§ 11. Kogukondliku kokkuleppe alusel eelarve planeerimise menetlustoimingud
(1) Kogukonna eelarve eelnõu koostamisse kaasamiseks avaldab ametiasutus infolehes „Koduvalla Sõnumid“ ja valla veebilehel www.vinnivald.ee teate eelarve eelnõu kogukonda kaasava osa menetlemise alustamise, ettepanekute esitamise aja ning ettepanekute menetlemise ja otsustamise asjaolude kohta.
(2) Ettepanekuid eelarvesse kogukonna huvides raha planeerimiseks võivad korra § 10 lõikes 5 nimetatud isikud teha perioodil 1. november – 31.detsember (viimane kuupäev kaasa arvatud).
(3) Ettepanekud (ideed) esitatakse kirjalikult ametiasutuse postiaadressile või e-postiaadressile vallavalitsus@vinnivald.ee märgusõnaga „Kaasav eelarve“.
(4) Ettepanekute (idee) esitamisel peab olema märgitud:
3) ettepaneku eesmärk ja olulisus (lühike kirjeldus, millisele Vinni valla vajadusele ettepanek vastab, millise probleemi lahendab või millise uue võimaluse avab, miks on ettepaneku teostamine eelarvest vajalik ja oluline);
4) idee kirjeldus (lühike kirjeldus, kus ja millal ettepankus toodud idee ellu viiakse, kas ettepanek investeeringu puhul on 12 kuu jooksul teostatav);
(5) Esitatud ettepanekute hindamiseks ning teostatavuse kohta seisukoha andmiseks moodustab vallavalitsus ajutise komisjoni. Ajutise komisjoni koosseisu kuulub vallavolikogu eelarve-, arengu- ja õiguskomisjoni liikmed ning 2 vallavalitsuse esindajat.
(6) Komisjon analüüsib kõiki esitatud ettepanekuid ja annab idee teostatavuse kohta oma hinnangu ning valib esitatud taotluste alusel välja kuni 10 ideed, mis esitatakse hääletamiseks kogukonnale. Ideede analüüsimise (sõelumise) käigus võib komisjon sarnaseid ideid liita või ideid täiendada. Komisjoni analüüsi tulemused avaldatakse Vinni valla veebilehel hiljemalt 31.jaanuaril.
(7) Komisjoni valitud ideed esitatakse avaliku huvi väljaselgitamiseks kogukonnale. Korra § 10 lõikes 5 nimetatud isik võib hääletada ühe hääletusele esitatud idee poolt. Hääletamine toimub perioodil 01. -28.veebruar.
(8) Hääletamise täpsema korra kehtestab vallavalitsus.
(9) Kogukonna hääletustulemusena reastatakse ideed vastavalt saadud häälte arvule, alustades enim hääli saanud ideest. Eelarve eelnõusse kavandatakse raha paremusjärjestuses enim hääli saanud ideest alustades, mille eeldatav maksumus kokku ei ületa kaasava eelarve summat, kuni olukorrani, kus paremusjärjekorras järgmist ideed ei ole võimalik enam täies ulatuses rahastada. Kui lõpphääletusel saavad mitu ideed, mille kogumaksumus ei ületa kaasava eelarve summat, ühepalju hääli, siis komisjon otsustab objekti rahastamise liisu heitmise teel. Juhul, kui leitakse idee esitaja poolt lisarahastus, siis võib komisjon otsustada rahastamise ka objektile, mis esimesena oleks jäänud rahastamata. Hääletustulemusena selgunud objektid edastab komisjon finantsteenistusele, kes viib objektide jaotuse sisse eelarve eelnõusse ja seletuskirja.
3. jagu Eelarve eelnõu menetlemine, vastuvõtmine ja avalikustamine
§ 12. Eelarve vallavolikogule esitamine ja eelnõu avalikustamine
(1) Vallavalitsuse heaks kiidetud eelarve eelnõu koos seletuskirjaga esitletakse hiljemalt üks kuu enne eelseisva eelarveaasta algust vallavolikogule.
(2) Vallavolikogu esimees edastab eelarve eelnõu menetlemiseks vallavolikogu alatistele komisjonidele.
(3) Eelarve vastuvõtmiseks korraldatakse vallavolikogus vähemalt kaks lugemist. Pärast esimest lugemist avalikustab ametiasutus eelarve koos seletuskirjaga ning ettepanekute esitamise tähtajaga veebilehel.
§ 13. Eelarve eelnõu muutmiseks ettepanekute tegemine
(1) Pärast esimest lugemist ja eelarve eelnõu avalikustamist on vallavolikogu alalistel komisjonidel ning isikutel õigus esitada eelarve eelnõusse muudatuste tegemiseks ettepanekuid.
(2) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekutele, mis tingib ettenähtud tulude või kulude vähendamise, suurendamise või ümberpaigutamise, lisatakse algatajapõhjendused ja arvutused kavandatavate muudatustega kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate kohta. Püsiva iseloomuga väljaminekute korral kirjeldatakse mõju vähemalt kolmele eelseisvale eelarveaastale.
(3) Muudatusettepanekute alusel koostab ametiasutuse finantsteenistus koondi ning esitab selle vallavalitsusele seisukoha võtmiseks.
(4) Muudatusettepanekute koond koos vallavalitsuse seisukohtadega esitatakse juhtivkomisjonile.
(5) Vallavalitsus võib teha juhtivkomisjonile ettepaneku muudatusettepaneku tagasilükkamiseks juhul, kui see on vormistatud puudulikult, selle mõjusid või katteallikaid ei ole piisavalt selgitatud või see ei ole kooskõlas Vinni valla kehtiva arengukava ja eelarvestrateegiaga. Samuti juhul, kui muudatusettepanekud suurendavad kulude kogusummat, kuid katteallikaid ei ole lisatud või katteallikad ei ole reaalsed.
(6) Muudatusettepaneku koondis on märgitud vallavalitsuse seisukoht ning juhtivkomisjon lisab koondile ka oma seisukohad.
(7) Vallavolikogule esitatakse teiseks lugemiseks muudatusettepanekute koond ning vallavolikogu hääletab teisel lugemisel eelarvesse muudatuste tegemise.
(8) Kui vallavolikogu otsustab eelarve teise lugemise katkestada, võib eelarve eelnõusse kuni teise lugemise lõpetamiseni teha täiendavaid muudatusettepanekuid.
§ 14. Eelarve vastuvõtmine ja avalikustamine
(1) Pärast muudatuste läbihääletamist otsustab vallavolikogu eelarve eelnõu vastuvõtmise või suunamise kolmandale lugemisele.
(2) Eelarve teise ja kolmanda lugemise vahel võib ametiasutuse finantsteenistus täiendada eelarve eelnõu sihtotstarbeliste laekumistega seotud kulu ja tuluga.
(3) Eelarve võetakse vastu poolthäälteenamusega.
(4) Eelarve koos seletuskirjaga avalikustatakse 7 tööpäeva jooksul valla veebilehel. Veebilehel avalikustatakse eelarve menetlemist käsitlevad vallavolikogu istungite ja vallavolikogu komisjonide protokollid. Avalikustamise tagab ametiasutus.
4. jagu Lisaeelarve koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ja avalikustamine
§ 15. Lisaeelarve eelnõu koostamine
(1) Eelarveaasta jooksul võib eelarvet muuta lisaeelarvega. Lisaeelarvet ei pea koostama, kui eelarve muutub KOFS § 26 lõikes 4 sätestatud asjaoludest tulenevalt.
(2) Lisaeelarve vajaduse selgitab välja ning lisaeelarve eelnõu koostab ametiasutuse finantsteenistus, lähtudes KOFSiga lisaeelarvele sätestatud nõuetest. Lisaeelarve eelnõule lisatakse seletuskiri, milles märgitakse põhjendus lisaeelarve vajaduse ning lisaeelarve jaotuse kohta.
(3) Eelarve tulude alalaekumise korral on vallavalitsusel õigus piirata eelarves ettenähtud väljaminekute tegemist ning vajadusel esitada vallavolikogule negatiivne lisaeelarve.
(4) Lisaeelarve eelnõu peab enne vallavolikogule menetlemiseks heaks kiitma vallavalitsus.
(5) Vallavalitsus võib teha enne lisaeelarve vastuvõtmist lisaeelarve eelnõus kavandatud väljaminekuid, kui nende tegemise tähtaeg saabub enne lisaeelarve vastuvõtmist ja need tulenevad:
2) investeeringute elluviimiseks sõlmitud lepingust või välja kuulutatud riigihankest;
3) põhivara soetamiseks sõlmitud antud sihtfinantseerimise lepingust;
4) sõlmitud lepingu alusel saadud sihtfinantseerimisest.
(6) Kui eelarveaasta jooksul lisaeelarvet ei koostata, esitatakse ülevaade sihtotstarbeliselt eraldatud raha ja annetuste kasutusse võtmise kohta vallavolikogule eelarve täitmise aruande koosseisus.
§ 16. Lisaeelarve vallavolikogule esitamine ja avalikustamine
(1) Vallavalitsuse heaks kiidetud lisaeelarve eelnõu esitatakse menetlemiseks vallavolikogule.
(2) Vallavolikogu esimees edastab lisaeelarve eelnõu menetlemiseks vallavolikogu alalistele komisjonidele.
(3) Pärast vallavolikogu esimehele eelnõu edastamist avalikustab finantsteenistus lisaeelarve eelnõu valla veebilehel.
§ 17. Lisaeelarve menetlemine
(1) Kui lisaeelarve eelnõu muutmiseks ei ole selle avalikustamise ja vallavolikogu alatistes komisjonides menetlemise tulemusel tehtud muudatusettepanekuid, otsustab vallavolikogu lisaeelarve vastuvõtmise esimesel lugemisel.
(2) Kui lisaeelarve eelnõusse tehakse avalikustamise ajal ning vallavolikogu alaliste komisjonide poolt muudatusettepanekuid, otsustab juhtivkomisjon, kas eelnõu saadetakse teisele lugemisele.
§ 18. Lisaeelarve vastuvõtmine ja avalikustamine
(1) Vallavolikogu võib otsustada, et ühel ja samal istungil teha lisaeelarve kaks lugemist.
(2) Lisaeelarve võtab vallavolikogu vastu poolthäälteenamusega.
(3) Lisaeelarve avalikustatakse korra § 14 lõikes 5 sätestatud korras.
§ 19. Eelarveaasta alguseks vastu võtmata eelarvest väljaminekute tegemine
(2) Kui alanud eelarveaasta eelarve eelnõus on väljaminekud kavandatud väiksemas mahus eelmise aasta eelarve vastavate väljaminekutega võrreldes, võib ametiasutus teha neid väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses alanud eelarveaasta eelarve eelnõus kavandatust.
(3) Eelarve täitmisel on lubatud kajastada arvestuspõhimõtetest tulenevaid amortisatsioone, allahindlusi, mahakandmisi, väärtuste muutusi, ebatõenäoliselt laekuvaks hindamisi, valuuta kursi muutusest tingitud kasumeid ja kahjumeid, eraldiste moodustamist ja korrigeerimist ning muid raamatupidamise arvestuspõhimõtetest tulenevaid ümberhindlusi ja korrigeerimisi, olenemata sellest, kas need olid eelarve ette nähtud või mitte.
(4) Vallavalitsusel, ametiasutusel ning ametiasutuse hallatavatel asutustel on keelatud teha tehinguid, mida ei ole valleelarves ette nähtud, välja arvatud seadustes või Vinni vallavara eeskirjas sätestatud korras ja juhtudel.
(5) Vallavalitsus, ametiasutus ja ametiasutuse hallatav asutus võivad rahaliselt hinnatavaid kohustusi võtta või tagada eelarveaastast pikemaks perioodiks Vinni vallavara eeskirjas sätestatud juhtudel ja korras.
(6) Vallavalitsus informeerib vallavolikogu eelarves kirjendamata väljaminekutest, kui lisaeelarve koostamine ei ole nõutav.
§ 21. Aruandlus eelarve täitmise kohta
(1) Eelarve täitmise kohta koostab ametiasutuse finantsteenistus vähemalt üks kord kvartalis aruande.
(2) Ametiasutuse hallatavatele asutustele saadetakse nende eelarve täitmise eelarveaasta algusest arvestatuna vähemalt üks kord kvartalis
(3) Vähemalt üks kord kvartalis edastab ametiasutuse finantsjuht eelarve täitmisest vallavalitsusele kokkuvõtte.
(4) Vallavalitsus annab vallavolikogu juhtivkomisjonile eelarve täitmise kohta informatsiooni komisjoni esimehe nõudmisel.
(5) Vallavalitsus annab vallavolikogule eelarve täitmisest ülevaate ühel korral kvartalis vallavolikogu istungil.
(6) Ametiasutus esitab Rahandusministeeriumile saldoandmikke süsteemi andmed eelarve, lisaeelarve ja eelarve täitmise kohta tegevusalade lõikes igale kvartalile järgneva kuu viimaseks kuupäevaks.
6. peatükk EELARVE RESERVFONDI KASUTAMINE
§ 22. Reservfondist raha eraldamise alused
(1) Reservfondi võib kasutada ainult ettenägematutel juhtudel, st üksnes selliste väljaminekute tegemiseks, mida eelarve koostamise käigus ei olnud võimalik ette näha ja eelarvesse planeerida.
(2) Reservfondist eraldatakse raha sihtotstarbeliselt järgmistel juhtudel:
1) kriisiolukordade ja õnnetusjuhtumite ennetamiseks ning õnnetusjuhtumite tagajärgede likvideerimiseks;
2) kuluks, mille katmiseks ei ole eelarvesse raha planeeritud, kuid mis on hädavajalik valla tegevuse korraldamiseks
3) kulu katmiseks, mis on eelarvesse planeeritud, kuid tegelik kulu on planeeritust suurem ja kulu ületamine on põhjendatud, eeskätt vallale seadustega pandud kohustuste täitmiseks, valla asutuste tegevuse ning Vinni Vallavolikogu kehtestatud kordade alusel isikute subjektiivsete õiguste tagamiseks;
4) valla asutuste koondamishüvitiste kulu katmiseks, mida ei olnud eelarve koostamisel võimalik ette näha;
5) projektide omaosaluste katmiseks, kui selleks ei ole valla eelarvesse vahendeid planeeritud või planeeritud vahendid on ebapiisavad;
§ 23. Reservfondi kasutamine
(2) Reservfondist raha eraldamiseks esitatakse vallavalitsusele taotlus. Taotlus peab sisaldama andmeid raha kasutamise eesmärgi ja perioodi ning ettenägemata kulu kohta.
(3) Ametiasutuse vastava eluvaldkonnaga tegeleva teenistuse juht või vastav ametnik kontrollib taotletava summa põhjendatust ja vastavust korras sätestatud nõuetele mille aluse koostab ametiasutuse finantsjuht vallavalitsuse korralduse eelnõu.
(4) Kui taotlus ei vasta nõuetele, määrab eelnõu koostaja tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.
(5) Vallavalitsusel on õigus jätta taotlus rahuldamata või rahuldada see osaliselt või täielikult.
(6) Vallavalitsus vormistab oma otsuse korraldusega. Korralduse koopia edastatakse ametiasutuse raamatupidamisele.
(1) Reservfondist raha saaja on kohustatud pidama raha kasutamise kohta eraldi arvestust ning kasutamata raha eelarvesse tagastama.
(2) Vallavalitsusel on õigus nõuda reservfondist finantseeritud kulu kuludokumentidega tõestamist.
(3) Reservfondi kasutamise kohta esitab vallavalitsus aruande vallavolikogule koos eelarve täitmise aruandega või vallavolikogu igakordsel nõudmisel.
7. peatükk VINNI VALLA MAJANDUSAASTA ARUANDE KOOSTAMINE, MENETLEMINE, KINNITAMINE JA AVALIKUSTAMINE
§ 25. Majandusaasta aruande koostamine
(1) Majandusaasta aruande koostamisel lähtutakse raamatupidamise seaduses sätestatud põhimõtetest ja KOFSi 5. peatükis sätestatud nõuetest.
(2) Majandusaasta aruande koostamist korraldab finantsteenistus.
(3) Majandusaasta aruande kiidab heaks vallavalitsus.
(4) Vinni valla valitseva ja olulise mõju all olev äriühing, sihtasutus ja mittetulundusühing peavad majandusaasta lõppemisest arvates hiljemalt nelja kuu jooksul majandusaasta lõppemisest arvates esitama vallavalitsusele kinnitatud majandusaasta aruande ja vandeaudiitori aruande, kui raamatupidamise aastaaruande audiitorkontroll on audiitortegevuse seaduse alusel kohustuslik.
(5) Vallavalitsus kiidab majandusaasta aruande heaks, vormistades protokollilise otsuse.
(6) Vallavanem allkirjastab majandusaasta aruande koos kuupäeva märkimisega viivitamata pärast seda, kui vallavalitsus on aruande heaks kiitnud.
(7) Vallavalitsus esitab heakskiidetud ja allkirjastatud majandusaasta aruande vallavolikogule kinnitamiseks hiljemalt 31. maiks. Majandusaasta aruandele lisatakse vandeaudiitori aruanne ja vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta.
§ 26. Majandusaasta aruande menetlemine
(1) Majandusaasta aruanne edastatakse vallavolikogu esimehe poolt menetlemiseks vallavolikogu alatistele komisjonidele.
(2) Kui komisjonil on majandusaasta aruande kohta märkusi või tähelepanekuid või kui komisjon ei ole majandusaasta esitatud kujul kinnitamise poolt, esitab komisjoni esimees vallavolikogule sellekohase kirjaliku arvamuse.
(3) Enne majandusaastaaruande kinnitamist vallavolikogus vaatab revisjonikomisjon vallavolikogule esitatud majandusaasta aruande läbi ja koostab selle kohta kirjaliku aruande, mis esitatakse volikogule. Aruandes avaldab revisjonikomisjon, kas ta toetab vallavalitsuse koostatud majandusaasta aruande kinnitamist. Lisaks annab revisjonikomisjon aruandes ülevaate oma tegevuse kohta.
(4) Majandusaasta aruannet menetletakse vallavolikogus üldises korras ning majandusaasta aruanne kinnitatakse vallavolikogu poolthäälteenamusega.
§ 27. Majandusaasta aruande avalikustamine
Majandusaasta aruanne, vandeaudiitori aruanne, vallavalitsuse korraldus aruande heakskiitmise kohta ning vallavolikogu otsus aruande kinnitamise kohta avaldatakse pärast nende kinnitamist seitsme tööpäeva jooksul valla veebilehel. Avalikustamise tagab ametiasutus.
§ 28. Finantsdistsipliini tagamise üldised nõuded
(3) Likviidseid varasid ei tohi fondidesse paigutada.
(4) Börsiettevõtte aktsiaid ei tohi soetada.
(5) Võlakohustusi võib võtta ainult investeeringuteks või võlakohustuste refinantseerimiseks.
(6) Arvelduskrediiti või lühiajalist laenu käibevahendite juhtimiseks võib võtta ainult tingimusel, et see makstakse aasta lõpu seisuga tagasi.
1) Laekvere Vallavolikogu 29.12.2015 määrus nr 14 „Laekvere valla finantsjuhtimise kord“;
2) Rägavere Vallavolikogu 15.03.2007 määrus nr 39 „Rägavere valla eelarve reservfondi käsutamise kord“;
3) Vinni Vallavolikogu 29.03.2012 määrus nr 4 „Reservfondi kasutamise kord“.


text:
3-1-1-18-06 Riigikohus 15.03.2006
3-1-1-125-05 Riigikohus 14.11.2005
Eeluurimiskohtuniku määrust ja kohtumäärust, mille alusel isik ametist kõrvaldatakse, tuleb käsitada loana menetlustoimingu tegemiseks KrMS § 385 p 6 mõttes ja neid määrusi ei saa vaidlustada määruskaebuse lahendamise menetluses.
Riigikohtu varasemas praktikas on esinenud juhtumeid, kus ebaseaduslik kohtulahend on tühistatud vaatamata sellele, et menetluskord kohtulahendi vaidlustamist ette ei näe, kuid seda üksnes olukorras, kus ebaseadusliku kohtulahendiga rikuti isiku põhiseaduslikke õigusi (nt õigust vabadusele). Antud juhul ringkonnakohtu ebaseaduslik määrus ei toonud kaasa kahtlustatava põhiseaduslike õiguste kahjustamist.
3-1-1-45-04 Riigikohus 17.05.2004
Edasikaebeõigus ei ole isiku piiramatu põhiõigus. Seadusandja on ette näinud menetluslikud tähtajad kohtuotsuse vaidlustamiseks, mille möödumisel asja õiguslik lahendamine lõpeb.
3-1-1-25-04 Riigikohus 30.04.2004
Kohtu alla andmise määrus ei kuulu nende määruste hulka, mida tulenevalt AKKS § 68 lg-st 1 oleks võimalik erikaebe korras vaidlustada ning samuti ei lahendata kohtu alla andmise määrusega kriminaalasja lõplikult. Erikaebe korras kohtumääruse vaidlustamise võimalus on nähtud erandina ette nendeks juhtudeks, kui kaebuses tõstatatud küsimus on vaja lahendada kiiresti ja seda on võimalik teha lahus kriminaalasjast kui tervikust.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 385
Riigikohus
Riigikohus
§ 68