Süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seadus – Riigi Teataja
Eurovoc: 12 ÕIGUS → 1216 kriminaalõigus → süütegu
Eurovoc: 12 ÕIGUS → 1221 õigus → õigusmenetlus → kriminaalmenetlus
Eurovoc: 12 ÕIGUS → 1221 õigus → õigusmenetlus → tsiviilasja menetlus → kahju hüvitamise nõude menetlus
Süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seadus (lühend - SKHS)
Süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seadus - sisukord
§ 2 Kahju hüvitama kohustatud isik
§ 3 Kahju hüvitamine kolmandatele isikutele
2 Kahju hüvitamise alused
§ 4 Õigus nõuda süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamist
§ 5 Kahju hüvitamine sõltuvalt süüteomenetluse lõpptulemusest
§ 6 Kahju hüvitamine teistmise korral
§ 7 Kahju hüvitamine sõltumata süüasja lõpptulemusest
§ 8 Kahju hüvitamist välistavad asjaolud
3 Kahju hüvitamise ulatuse erisused
§ 9 Kahju hüvitamise ulatus
§ 10 Varalise kahju hüvitamine
§ 11 Mittevaralise kahju hüvitamine
4 Kahju hüvitamise menetlus
1 Kahju hüvitamise taotlemine
§ 12 Kahju hüvitamise taotlus
§ 13 Taotluse ja kaebuse läbi vaatamata jätmine
2 Kahju hüvitamise kord kriminaalasja kohtueelses menetluses ja väärteoasja kohtuvälises menetluses
§ 14 Kahjuhüvitise taotlemine kohtueelses ja kohtuvälises menetluses
§ 15 Taotluse lahendamine prokuratuuris ja kohtuvälise menetleja juures
§ 16 Kaebuse menetlemine Riigiprokuratuuris
§ 17 Kaebuse menetlemine maakohtus
3 Kahju hüvitamise kord kohtumenetluses
§ 18 Kahju hüvitamine süüteoasja menetlemisel maakohtus
§ 19 Maakohtu lahendi vaidlustamine
§ 20 Ringkonnakohtu lahendi vaidlustamine
§ 21 Taotluse esitamine pärast maakohtu menetlust
5 Kahjuhüvitis uuendatud kriminaalmenetluses
§ 22 Kahjuhüvitise tagasinõudmine
§ 24 Kriminaalmenetluse seadustiku muutmine
§ 25 Riigi poolt isikule alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamise seaduse kehtetuks tunnistamine
§ 26 Tulumaksuseaduse muutmine
§ 27 Täitemenetluse seadustiku muutmine
§ 28 Väärteomenetluse seadustiku muutmine
RT I, 20.11.2014, 1
13.11.2014 otsus nr 521
Süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seadus
Vastu võetud 05.11.2014
(1) Käesolev seadus sätestab menetleja poolt süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise alused, ulatuse ja korra.
(2) Kui seadusega pole sätestatud teisiti, kohaldatakse süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamisel lisaks käesolevale seadusele ka eraõiguse kahju hüvitamise sätteid, arvestades süüteomenetluse erisusi.
(3) Riigivastutuse seadust kohaldatakse süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamisele üksnes käesolevas seaduses sätestatud juhul.
§ 2. Kahju hüvitama kohustatud isik
(1) Menetleja poolt kriminaalmenetluses ja väärteomenetluses tekitatud kahju hüvitab Eesti Vabariik Rahandusministeeriumi kaudu.
(2) Kui väärteomenetluse kohtuväline menetleja on valla- või linnavalitsus, hüvitab menetleja poolt väärteomenetluses tekitatud kahju kohalik omavalitsus.
(3) Menetleja tekitatud kahjuks loetakse riigivastutuse seaduse § 12 lõikes 2 nimetatud kahju.
(4) Kui kahju põhjustanud meedet on kohaldatud rahvusvahelises kriminaalmenetlusalases koostöös, loetakse menetleja tekitatud kahjuks:
1) käesoleva seaduse § 5 või 6 kohane süüteomenetluses tekitatud kahju, kui Eesti Vabariik on taotlev riik;
2) käesoleva seaduse § 7 kohane süüteomenetluses tekitatud kahju, kui Eesti Vabariik on täitev riik.
§ 3. Kahju hüvitamine kolmandatele isikutele
Kahju hüvitamine kolmandatele isikutele toimub riigivastutuse seaduse § 10 kohaselt.
2. peatükk Kahju hüvitamise alused
§ 4. Õigus nõuda süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamist
Isik võib nõuda talle menetleja poolt süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamist käesolevas seaduses sätestatud alustel, ulatuses ja korras.
§ 5. Kahju hüvitamine sõltuvalt süüteomenetluse lõpptulemusest
(1) Kui isik mõistetakse õigeks või tema suhtes lõpetatakse kriminaalmenetlus kriminaalmenetluse seadustiku § 199 lõike 1 punkti 1, 2 või 5 alusel, võib ta nõuda kahju hüvitamist juhul, kui see tekitati:
1) vahistamisega;
2) kahtlustatavana kinnipidamisega;
3) elukohast lahkumise keeluga;
4) ametist kõrvaldamisega;
5) vara arestimise või äravõtmisega;
6) ebamõistliku menetlusajaga.
(2) Kui isiku suhtes lõpetatakse väärteomenetlus väärteomenetluse seadustiku § 29 lõike 1 punkti 1, 2, 3, 5 või 6 alusel, võib ta nõuda kahju hüvitamist juhul, kui see tekitati:
1) tema kinnipidamisega väärteomenetluses;
2) ebamõistliku menetlusajaga.
(3) Kui isikule tekitati kriminaalmenetluses kahju käesoleva paragrahvi lõike 1 tähenduses ja pärast kriminaalmenetluse lõpetamist kriminaalmenetluse seadustiku § 199 lõike 1 punkti 1 alusel alustati tema suhtes sama teoga seoses väärteomenetlust, mis lõpetati käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud alusel, on isikul õigus nõuda temale tekitatud kahju hüvitamist. Kui isikule tekitati kahju käesoleva paragrahvi lõike 2 tähenduses ja pärast väärteomenetluse lõpetamist väärteomenetluse seadustiku § 29 lõike 1 punkti 4 alusel alustati tema suhtes sama teoga seoses kriminaalmenetlust, mis lõpetati käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud alusel, on isikul õigus nõuda temale tekitatud kahju hüvitamist.
(4) Süüdimõistva otsuse korral on süüdistataval või menetlusalusel isikul õigus nõuda käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 nimetatud meetmega tekitatud kahju hüvitamist juhul, kui tema suhtes kohaldatud meede on oluliselt koormavam võrreldes talle mõistetud või määratud karistusega. Ka on isikul süüdimõistva otsuse korral õigus nõuda ebamõistliku menetlusajaga tekitatud kahju hüvitamist juhul, kui tema karistust mõistliku menetlusaja ületamisest hoolimata ei kergendata.
(5) Kui vara arestides tekitati kahju kolmandale isikule karistusseadustiku 7. peatüki tähenduses, võib ta nõuda kahju hüvitamist vara konfiskeerimata jätmise korral, välja arvatud juhul, kui vara jäetakse konfiskeerimata karistusseadustiku § 831 lõike 3 alusel.
(6) Kui vara võeti ära isikult, kes ei olnud kriminaalmenetluses kahtlustatav või süüdistatav või väärteomenetluses menetlusalune isik, on tal kahju tekkimise korral õigus nõuda kahju hüvitamist juhul, kui süüteomenetlus lõpeb käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 nimetatud alusel.
§ 6. Kahju hüvitamine teistmise korral
(1) Kui teistmise tõttu uuendatud kriminaalasja uue arutamise tulemusel mõistetakse isikule varasemaga võrreldes kergem karistus, isik mõistetakse õigeks või isiku suhtes lõpetatakse kriminaalmenetlus kriminaalmenetluse seadustiku § 199 lõike 1 punkti 1, 2 või 5 alusel, võib isik nõuda talle varasema karistusega tekitatud kahju hüvitamist.
(2) Kui teistmise tõttu uuendatud väärteoasja uue arutamise tulemusel mõistetakse isikule varasemaga võrreldes kergem karistus või isiku suhtes lõpetatakse väärteomenetlus väärteomenetluse seadustiku § 29 lõike 1 punkti 1, 2, 3, 5 või 6 alusel, võib isik nõuda talle varasema karistusega tekitatud kahju hüvitamist.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut kohaldatakse ka juhul, kui isiku suhtes kohaldati teistmise tõttu tühistatud kohtulahendiga muid mõjutusvahendeid karistusseadustiku 7. peatüki tähenduses.
§ 7. Kahju hüvitamine sõltumata süüasja lõpptulemusest
(1) Kui menetleja rikub süüliselt menetlusõigust ja põhjustab seeläbi isikule kahju, on isikul õigus nõuda sellise kahju hüvitamist sõltumata sellest, milline on selle süüasja lõpptulemus, mille raames isikule kahju tekitati.
(2) Menetleja vabaneb vastutusest, kui ta tõendab, et ta ei olnud kahju tekitamises süüdi.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kahju tekitab kohus, vastutab riik riigivastutuse seaduse kohaselt.
(4) Isikul on õigus nõuda talle kriminaalmenetluse seadustiku alusel sundkorras raviasutusse paigutamisega tekitatud kahju hüvitamist, kui kohtumäärus tema raviasutusse paigutamise kohta on tühistatud.
§ 8. Kahju hüvitamist välistavad asjaolud
(1) Isikul ei ole õigust nõuda kahju hüvitamist, kui:
1) ta mõistetakse õigeks või tema suhtes lõpetatakse süüteomenetlus seetõttu, et ta ei olnud õigusvastase teo toimepanemises süüdi karistusseadustiku 2. peatüki 3. jao tähenduses, välja arvatud kahju hüvitamisel käesoleva seaduse § 7 alusel;
2) ta põhjustas kahju kaasa toonud meetme kohaldamise tahtlikult või ettevaatamatult, sealhulgas jättis avaldamata teistmise aluseks oleva asjaolu, rõõnas ennast, hoidus menetlusest kõrvale, rikkus tõkendist tulenevat kohustust mitte lahkuda loata oma elukohast või läks pakku;
3) ebamõistlik menetlusaeg oli tingitud kahju kandnud isikust või tema kaitsjast.
(2) Erandlike asjaolude korral võib isik nõuda kahju hüvitamist ka juhul, kui esinevad käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alused ning kahju hüvitamata jätmine oleks isikule ülemäära koormav. Sellisel juhul võib vähendada isikule makstava hüvitise suurust.
3. peatükk Kahju hüvitamise ulatuse erisused
§ 9. Kahju hüvitamise ulatus
(1) Kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti, lähtutakse kahju hüvitise suuruse määramisel riigivastutuse seaduse § 13 lõikest 1, arvestades süüteomenetluse erisusi.
(2) Menetleja võib käesolevas peatükis sätestatud hüvitise suurust muuta, kui see hüvitis ei ole õiglane, arvestades üksikjuhtumi olulisi asjaolusid ja põhjendatud huve.
§ 10. Varalise kahju hüvitamine
(1) Käesoleva seaduse § 5 või 6 alusel hüvitatakse pangakonto või raha arestimise või äravõtmisega tekitatud kahju maksimaalselt summas, mis vastab arestitud või äravõetud rahasummalt arvestatud intressile kuus protsenti aastas. Sama piirmäära kohaldatakse juhul, kui tagastatakse rahatrahvi või rahalise või varalise karistusena tasutud või sissenõutud rahasumma.
(2) Käesoleva seaduse § 5 või 6 alusel hüvitatakse varaline kahju maksimaalselt summas, mis saadakse, kui nõude esitamise kuule eelnenud viimane Statistikaameti avaldatud kvartali keskmine brutokuupalk korrutatakse 48-ga.
§ 11. Mittevaralise kahju hüvitamine
(1) Käesoleva seaduse § 5 või 6 alusel hüvitatakse füüsilisele isikule mittevaraline kahju üksnes juhul, kui isikult on süüteomenetluses võetud vabadus või on rikutud tema õigust mõistlikule menetlusajale.
(2) Käesoleva seaduse § 7 alusel hüvitatakse füüsilisele isikule mittevaraline kahju üksnes juhul, kui isikult on süüteomenetluses võetud vabadus; teda on piinatud või ebainimlikult või alandavalt koheldud; kahjustatud tema tervist, kodu või eraelu puutumatust; rikutud tema sõnumi saladust või teotatud tema au või head nime. Menetleja süü ei ole mittevaralise kahju hüvitamise eelduseks, kui menetlusõiguse rikkumisega on isikut piinatud või teda on ebainimlikult või alandavalt koheldud.
(3) Mittevaralise kahju tekkimist eeldatakse. Mittevaraline kahju hüvitatakse rahas ulatuses, milles see ei ole heastatav muude vahenditega, sealhulgas eksimuse tunnistamise ja vabandamisega.
(4) Vabaduse võtmise korral hüvitatakse mittevaraline kahju päevamäära alusel iga alanud kalendripäeva kohta, kui isikult oli vabadus võetud. Päevamäära suurus on kahju hüvitamise nõude esitamise kuule eelnenud viimane Statistikaameti avaldatud kvartali keskmine brutokuupalk, mis on jagatud 30-ga.
(5) Ebamõistliku menetlusaja korral on mittevaralise kahju hüvitis iga viivitatud aasta eest nõude esitamise kuule eelnenud viimane Statistikaameti avaldatud kvartali keskmine brutokuupalk.
4. peatükk Kahju hüvitamise menetlus
1. jagu Kahju hüvitamise taotlemine
§ 12. Kahju hüvitamise taotlus
Kahju hüvitatakse kahju kandnud isiku kirjaliku taotluse alusel. Taotluses märgitakse:
1) taotleja nimi, isikukood või selle puudumise korral sünniaeg või registrikood, aadress, sidevahendite andmed ning arveldusarve number;
2) taotleja esindaja või kaitsja nimi, aadress ja sidevahendite andmed, kui taotlejal on esindaja või kaitsja;
3) tekkinud kahju ja hüvitise suurus;
4) mittevaralise kahju eest hüvitise nõudmisel, samuti juhul, kui taotlejal on võimatu või ebamõistlikult keeruline varalise kahju suurust kindlaks teha, võib taotleja jätta hüvitise suuruse taotluses märkimata ja taotleda õiglast hüvitist;
5) meede, millega kahju tekitati;
6) meetme sisu, meetme kohaldamiseks antud dokumendi nimetus, kuupäev, number ja selle andnud või meedet kohaldanud ametnik või menetleja, kui nimetatud andmete esitamine on võimalik;
7) taotluse faktiline põhjendus;
8) tõendid, mis kinnitavad taotleja väidetavaid asjaolusid, viidates konkreetselt, millist asjaolu millise tõendiga tõendada soovitakse;
9) millal sai taotleja teada määrusest või otsusest, mille alusel tekkis tal õigus nõuda kahju hüvitamist, või kahju tekkimisest;
10) taotluse lisade nimekiri.
§ 13. Taotluse ja kaebuse läbi vaatamata jätmine
(1) Kui taotlus või kaebus ei vasta nõuetele ja selles on puudused, mida saab kõrvaldada, määrab menetleja taotluse või kaebuse esitajale esimesel võimalusel mõistliku tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Menetleja selgitab, et tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmise korral võib menetleja jätta taotluse või kaebuse läbi vaatamata ja tagastada, kui puudus on selline, mis takistab taotluse või kaebuse läbi vaatamist.
(2) Kui taotlus või kaebus esitatakse pärast tähtaja möödumist, märgitakse selles tähtaja ennistamise taotlus ja tähtaja möödalaskmise põhjused. Menetleja tagastab taotluse või kaebuse läbi vaatamata, kui selle esitamise tähtaeg on möödunud ja seda ei ennistata.
(3) Kui isikul puudub ilmselgelt õigus nõuda kahju hüvitamist, võib taotluse või kaebuse jätta läbi vaatamata.
(4) Taotluse või kaebuse läbi vaatamata jätmisest teavitatakse taotlejat. Taotluse või kaebuse läbi vaatamata jätmist peab kirjalikult põhjendama.
2. jagu Kahju hüvitamise kord kriminaalasja kohtueelses menetluses ja väärteoasja kohtuvälises menetluses
§ 14. Kahjuhüvitise taotlemine kohtueelses ja kohtuvälises menetluses
(1) Kui prokuratuur, uurimisasutus või kohtuväline menetleja koostab määruse, mille alusel tekib isikul õigus nõuda kahju hüvitamist vastavalt käesoleva seaduse §-le 5 või 6, selgitab ta õigustatud isikule käesolevas seaduses sätestatud hüvitise taotlemise korda.
(2) Taotluse kahju hüvitamiseks käesoleva seaduse § 5, 6 või 7 alusel esitab isik kriminaalmenetluses prokuratuurile ja väärteomenetluses kohtuvälisele menetlejale.
(3) Taotluse kahju hüvitamiseks käesoleva seaduse § 5 või 6 alusel esitab isik kuue kuu jooksul arvates päevast, kui ta sai teada või pidi teada saama prokuratuuri, uurimisasutuse või kohtuvälise menetleja määrusest, mille alusel tal tekkis õigus nõuda kahju hüvitamist.
(4) Taotluse kahju hüvitamiseks käesoleva seaduse § 7 alusel esitab isik kolme aasta jooksul arvates päevast, kui ta sai teada või pidi teada saama kahjust, sõltumata teadasaamisest aga mitte hiljem kui kümne aasta jooksul kahju tekitamisest või selle põhjustanud sündmusest arvates.
§ 15. Taotluse lahendamine prokuratuuris ja kohtuvälise menetleja juures
(1) Prokuratuur või kohtuväline menetleja lahendab taotluse kahe kuu jooksul selle nõuetekohasest esitamisest arvates. Asja mahukuse või keerukuse korral võib seda tähtaega määrusega pikendada ühe kuu võrra.
(2) Kui kriminaalmenetluse lõpetamine vaidlustatakse kriminaalmenetluse seadustiku §-des 207 ja 208 sätestatud korras, peatab prokuratuur käesoleva seaduse § 5 või 6 alusel esitatud taotluse menetluse kuni kriminaalmenetluse lõpetamise kohta tehtud otsustuse jõustumiseni.
(3) Prokuratuur või kohtuväline menetleja võib määrusega:
2) rahuldada taotluse osaliselt ja määrata isikule hüvitise osas, milles taotlus rahuldati, või
3) rahuldada taotluse ja määrata hüvitise vastavalt taotlusele.
§ 16. Kaebuse menetlemine Riigiprokuratuuris
(1) Kui prokuratuur jätab taotluse osaliselt või täielikult rahuldamata või läbi vaatamata, võib isik esitada prokuratuuri määruse peale kirjaliku kaebuse Riigiprokuratuurile 30 päeva jooksul arvates päevast, kui ta sai teada või pidi teada saama vaidlustatavast määrusest. Kui prokuratuur jätab taotluse tähtaja jooksul lahendamata, võib isik esitada kirjaliku kaebuse Riigiprokuratuurile 30 päeva jooksul arvates päevast, kui prokuratuur oleks pidanud taotluse lahendama.
(2) Riigiprokuratuur lahendab kaebuse kahe kuu jooksul selle nõuetekohasest esitamisest arvates. Asja mahukuse või keerukuse korral võib seda tähtaega määrusega pikendada ühe kuu võrra.
(3) Riigiprokuratuur võib määrusega:
1) jätta kaebuse rahuldamata;
2) rahuldada kaebuse osaliselt ja määrata isikule hüvitise osas, milles kaebus rahuldati;
3) rahuldada kaebuse ja määrata hüvitise vastavalt taotlusele;
4) tühistada prokuratuuri määruse, millega jäeti taotlus rahuldamata.
§ 17. Kaebuse menetlemine maakohtus
(1) Kui Riigiprokuratuur või kohtuväline menetleja jätab kaebuse või taotluse osaliselt või täielikult rahuldamata või läbi vaatamata või tähtaja jooksul lahendamata, võib isik esitada Riigiprokuratuuri või kohtuvälise menetleja määruse peale kirjaliku kaebuse maakohtule, kelle tööpiirkonnas käesoleva seaduse §-s 5 või 6 alusel antav määrus on koostatud või kelle tööpiirkonnas tekitati kahju käesoleva seaduse § 7 tähenduses.
(2) Kaebus esitatakse 30 päeva jooksul arvates päevast, kui isik sai teada või pidi teada saama vaidlustatavast määrusest. Taotluse tähtaja jooksul lahendamata jätmise korral esitatakse kaebus 30 päeva jooksul arvates päevast, kui vastavalt Riigiprokuratuur või kohtuväline menetleja oleks pidanud taotluse lahendama.
(3) Maakohus võib määrusega:
(4) Maakohtu määruse peale võib esitada määruskaebuse ringkonnakohtule kriminaalmenetluse seadustiku 15. peatükis sätestatud korras. Määruskaebus esitatakse 30 päeva jooksul arvates päevast, kui isik sai teada või pidi teada saama vaidlustatavast kohtumäärusest.
3. jagu Kahju hüvitamise kord kohtumenetluses
§ 18. Kahju hüvitamine süüteoasja menetlemisel maakohtus
(1) Kriminaalasja või väärteoasja kohtumenetluse kestel esitab isik taotluse kahju hüvitamiseks kohtule. Taotlus esitatakse maakohtu menetluses enne kohtuliku uurimise lõpetamist.
(2) Kohus otsustab kahju hüvitamise kohtumääruse või kohtuotsusega.
§ 19. Maakohtu lahendi vaidlustamine
(1) Maakohtu otsuse kriminaalmenetluses tekitatud kahju hüvitamise kohta võib vaidlustada kriminaalmenetluse seadustiku 11. või 15. peatüki kohaselt.
(2) Kui maakohus arutas väärteoasja väärteomenetluse seadustiku 11. peatüki alusel, võib maakohtu otsuse kahju hüvitamise kohta vaidlustada ringkonnakohtus väärteomenetluse seadustiku 13. või 16. peatüki kohaselt. Kui maakohus arutas väärteoasja väärteomenetluse seadustiku 12. peatüki alusel, võib maakohtu otsuse kahju hüvitamise kohta vaidlustada Riigikohtus väärteomenetluse seadustiku 14. või 16. peatüki kohaselt.
(3) Maakohtu määruse kahju hüvitamise kohta võib vaidlustada kriminaalmenetluses kriminaalmenetluse seadustiku 15. peatüki kohaselt ja väärteomenetluses väärteomenetluse seadustiku 16. peatüki kohaselt.
§ 20. Ringkonnakohtu lahendi vaidlustamine
(1) Ringkonnakohtu otsuse kriminaalmenetluses tekitatud kahju hüvitamise kohta võib vaidlustada kriminaalmenetluse seadustiku 12. või 15. peatüki kohaselt.
(2) Ringkonnakohtu otsuse väärteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise kohta võib vaidlustada väärteomenetluse seadustiku 14. või 16. peatüki kohaselt.
(3) Ringkonnakohtu määruse kahju hüvitamise kohta võib vaidlustada kriminaalmenetluses kriminaalmenetluse seadustiku 15. peatüki kohaselt ja väärteomenetluses väärteomenetluse seadustiku 16. peatüki kohaselt.
§ 21. Taotluse esitamine pärast maakohtu menetlust
(1) Kui isik jättis kriminaalmenetluses maakohtule kahju hüvitamise taotluse esitamata mõjuval põhjusel, võib ta selle pärast maakohtu lahendi kuulutamist esitada kriminaalmenetluse seadustiku 11. või 15. peatüki kohaselt ringkonnakohtule.
(2) Kui isik jättis väärteoasja väärteomenetluse seadustiku 11. peatüki alusel arutanud maakohtule taotluse esitamata mõjuval põhjusel, võib ta selle pärast maakohtu lahendi kuulutamist esitada väärteomenetluse seadustiku 13. või 16. peatüki kohaselt ringkonnakohtule.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud taotluse võib esitada kuue kuu jooksul maakohtu lahendi kuulutamisest arvates.
(4) Kui isik jättis mõjuval põhjusel taotluse ringkonnakohtule esitamata või kui kahju hüvitamise nõude aluse olemasolu selgus alles kassatsioonimenetluses ning isik jättis mõjuval põhjusel taotluse Riigikohtule esitamata, võib taotluse esitada prokuratuurile või kohtuvälisele menetlejale. Taotlus tuleb esitada kuue kuu jooksul ringkonnakohtu või Riigikohtu lahendi jõustumisest arvates. Taotluse lahendamisel järgitakse käesoleva seaduse 4. peatüki 2. jaos sätestatut.
5. peatükk Kahjuhüvitis uuendatud kriminaalmenetluses
§ 22. Kahjuhüvitise tagasinõudmine
(1) Kui kahju kannatanud isiku suhtes uuendatakse kriminaalmenetlus sama kuriteoga seoses, lõpeb tema õigus saada hüvitist käesoleva seaduse § 5 või 6 alusel.
(2) Kui hüvitis on välja makstud, nõuab uuendatud kriminaalmenetlust läbiviiv menetleja selle tagasi, välja arvatud juhul, kui menetleja teeb otsustuse, mille alusel tekiks isikul õigus nõuda kahju hüvitamist.
(1) Enne käesoleva seaduse jõustumist alustatud, kuid veel lõpetamata süüteomenetlusega tekitatud kahju hüvitamiseks esitatakse taotlus käesolevas seaduses sätestatud alusel ja korras.
(2) Enne käesoleva seaduse jõustumist esitatud taotlus riigi poolt isikule alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamiseks vaadatakse läbi enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud alusel ja korras.
(3) Kui käesolev seadus näeb ette süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise juhul, mida riigi poolt isikule alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamise seadusega ei ole ette nähtud, kohaldatakse käesolevat seadust tagasiulatuvalt.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kahju hüvitamiseks tuleb esitada taotlus prokuratuurile või kohtuvälisele menetlejale. Taotlus tuleb esitada halduskohtumenetluse seadustikus hüvitamiskaebuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul, kuid mitte hiljem kui kolme aasta jooksul käesoleva seaduse jõustumisest arvates. Taotluse lahendamisel järgitakse käesoleva seaduse 4. peatüki 2. jaos sätestatut.
(5) Haldus-, ringkonna- ja Riigikohus lahendavad kahju hüvitamise kaebuse käesolevas seaduses sätestatud alustel üksnes siis, kui halduskohus on kahju hüvitamise kaebuse menetlusse võtnud.
§ 24. Kriminaalmenetluse seadustiku muutmine
1) paragrahvi 177 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seaduse alusel kriminaalmenetluses makstavad summad;”;
2) paragrahvi 190 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) kas ja millises ulatuses rahuldada isiku taotlus hüvitada talle süüteomenetluses tekitatud kahju süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seaduse kohaselt.”;
3) paragrahvi 206 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seaduse § 14 lõikes 1 nimetatud selgitus kahju hüvitamise taotlemise korra kohta, kui isikul tekib õigus nõuda kahju hüvitamist süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seaduse § 5 või 6 kohaselt;”;
4) paragrahvi 262 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Kui kohus leiab, et asja lahendamine kuulub halduskohtu pädevusse, kuid halduskohus on eelnevalt leidnud, et sama asja lahendamine ei kuulu tema pädevusse, määrab asja lahendamiseks pädeva kohtu Riigikohtu kriminaal- ja halduskolleegiumi vaheline erikogu tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-s 711 sätestatud korras.”;
5) paragrahvi 306 lõiget 1 täiendatakse punktiga 16 järgmises sõnastuses:
„16) kas ja millises ulatuses rahuldada isiku taotlus hüvitada talle süüteomenetluses tekitatud kahju süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seaduse kohaselt.”;
6) paragrahvi 312 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
„81) otsus taotluse kohta hüvitada süüteomenetluses tekitatud kahju süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seaduse kohaselt;”;
7) paragrahvi 313 lõiget 1 täiendatakse punktiga 121 järgmises sõnastuses:
„121) otsus taotluse kohta hüvitada süüteomenetluses tekitatud kahju süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seaduse kohaselt;”;
8) paragrahvi 314 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„6) otsus taotluse kohta hüvitada süüteomenetluses tekitatud kahju süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seaduse kohaselt;”.
§ 25. Riigi poolt isikule alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamise seaduse kehtetuks tunnistamine
Riigi poolt isikule alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamise seadus tunnistatakse kehtetuks.
§ 26. Tulumaksuseaduse muutmine
Tulumaksuseaduse § 12 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Füüsilise isiku tulu ei ole teise isiku kasuks tehtud dokumendiga tõendatud kulu hüvitis, riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse makstud või kohtu väljamõistetud mittevaralise kahju hüvitis ega otsese varalise kahju hüvitis, välja arvatud hüvitis, mida makstakse seoses ettevõtlusega. Käesolevat lõiget ei kohaldata hüvitistele, mille maksustamisele on kehtestatud eraldi tingimused ja piirmäärad.”.
§ 27. Täitemenetluse seadustiku muutmine
Täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punkti 10 täiendatakse pärast sõnu „kohtueelses menetluses” sõnadega „, samuti prokuratuuri määrus süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitise tagasinõudmise kohta”.
§ 28. Väärteomenetluse seadustiku muutmine
1) paragrahvi 85 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
2) paragrahvi 108 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) kuidas lahendada taotlus hüvitada süüteomenetluses tekitatud kahju süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seaduse kohaselt.”;
3) paragrahvi 111 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
4) paragrahvi 112 lõikesse 1 lisatakse teine lause järgmises sõnastuses:
„Määruses märgitakse otsus taotluse kohta hüvitada süüteomenetluses tekitatud kahju süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seaduse kohaselt.”;
5) paragrahvi 133 täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
„10) kuidas lahendada taotlus hüvitada süüteomenetluses tekitatud kahju süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seaduse kohaselt.”.
Käesolev seadus jõustub 2015. aasta 1. mail.


Narva Soldino Gümnaasiumi vastuvõtu tingimused ja kord – Riigi Teataja
Narva Soldino Gümnaasiumi vastuvõtu tingimused ja kord
Narva Soldino Gümnaasiumi vastuvõtu tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Õpilase esimesse klassi vastuvõtmine
§ 3 Õpilase põhikooli klassidesse vastuvõtmine
§ 4 Õpilase keelekümblusklassi vastuvõtmine
§ 5 Õpilase 10. klassi vastuvõtmine
§ 6 Õpilase gümnaasiumisse vastuvõtmine
§ 7 Õpilase kooli vastuvõtmisest või kooli vastuvõtmisest keeldumisest teavitamise kord
RT IV, 20.12.2016, 3
Vastu võetud 14.12.2016 nr 35
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 27 lõike 5, ja Narva Linnavolikogu 10.02.2011 määruse nr 2 „Põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega kooli pidaja pädevusse antud ülesannete lahendamise delegeerimine Narva Linnavalitsusele“ § 1 lõike 2 alusel
(1) Määrusega kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ning haridus- ja teadusministri 19. augusti 2010. a määruses nr 43 „Õpilase kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord" reguleerimata küsimustes õpilase kooli vastuvõtu tingimused ja kord Narva Soldino Gümnaasiumis.
(2) Määruses sätestatakse teadmiste ja oskuste hindamise kord gümnaasiumi vastuvõtmisel ning õpilase kooli vastuvõtmisest või kooli vastuvõtmisest keeldumisest teavitamise kord.
(3) Õpilane arvatakse kooli õpilaste nimekirja ja kooli õpilaste nimekirjast välja direktori käskkirjaga.
(4) Määruses nimetatud taotluste vormid ja nende täitmise juhendid on kättesaadavad kooli kantseleist ja kooli veebilehelt www.soldino.edu.ee.
§ 2. Õpilase esimesse klassi vastuvõtmine
(1) Esimesse klassi vastuvõtmiseks esitab õpilase vanem või tema seaduslik esindaja taotluse kooli sekretärile, millele lisab:
1) sisseastuja isikut tõendava dokumendi (selle puudumisel sünnitunnistuse või -tõendi) ametlikult kinnitatud ärakirja või väljavõtte;
2) õpilase vanema või seadusliku esindaja isikut tõendava dokumendi ametlikult kinnitatud ärakirja;
3) koolivalmiduskaart;
4) ametlikult kinnitatud väljavõtte õpilase tervisekaardist selle olemasolul.
(2) Sisseastuja ja vanema isikust tõendavast dokumendist saab ärakirja ametlikult kinnitada kooli sekretäri juures, kes vormistab originaaldokumendi põhjal ametlikult kinnitatud ärakirja vastavalt haldusmenetluse seaduse § 24 sätestatud nõuetele ja tingimustel.
(3) Vanem ei pea taotlusele lisama enda isikut tõendavat dokumenti digitaalallkirjaga kinnitatud taotluse esitamise korral.
§ 3. Õpilase põhikooli klassidesse vastuvõtmine
(1) Narva Soldino Gümnaasiumi põhikooli võetakse vastu kõiki selleks soovi avaldanud koolikohustuslikke isikuid, kellele on kool elukohajärgne kool. Kooli võetakse vastu ka teised isikud, kui koolis on vabu kohti.
(2) Põhikooli klassidesse vastuvõtmiseks esitab vanem taotluse kooli sekretärile, millele lisab:
3) ametlikult kinnitatud väljavõtte õpilasraamatust;
4) väljavõtte õpilase tervisekaardist;
5) direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse, kui õpilane arvatakse koolist välja pärast õppeperioodi lõppu;
6) kooli direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse ning hinnetelehe jooksva õppeperioodi hinnetega, kui õpilane arvatakse koolist välja õppeperioodi kestel.
(3) Sisseastuja ja vanema isikust tõendavast dokumendist saab ärakirja ametlikult kinnitada kooli sekretäri juures, kes vormistab originaaldokumendi põhjal ametlikult kinnitatud ärakirja vastavalt haldusmenetluse seaduse § 24 sätestatud nõuetele ja tingimustel.
(4) Vanem ei pea taotlusele lisama enda isikut tõendavat dokumenti digitaalallkirjaga kinnitatud taotluse esitamise korral.
§ 4. Õpilase keelekümblusklassi vastuvõtmine
(1) Lapsi võetakse keelekümblusklassi lapsevanema avalduse alusel.
(2) Varasesse keelekümblusklassi võetakse lapsed koolivalmidustesti tulemusel.
(3) Eelisjärjekorras võetakse varasesse keelekümblusklassi lapsed, kes on käinud koolieelikute kooli keelekümblusklassis.
(4) Varajase keelekümbluse klassi ei võeta last:
1) kellel ei ole koolivalmiduse kaarti kooli sisseastumisel;
2) kellel esinevad tõsised logopeedilised probleemid ja eriarsti soovitusel ei soovitata õppida keelekümblusklassis.
(5) Kooli otsusega mittenõustamisel koolil on õigus suunata laps Ida-Virumaa Rajaleidja Keskuse spetsialistide poole soovituste ja kokkuvõtte saamiseks.
(6) Hilise keelekümbluse klassi (HKK) võetakse lapsi lapsevanema avalduse alusel ja lapse nõusolekul. HKK vastuvõtmise avaldus esitatakse kooli sekretärile.
(7) HKK võetakse lapsed, kelle aastahinne eesti keeles ja vene keeles on „4“ või 5“ ning käitumine on hea või väga hea.
§ 5. Õpilase 10. klassi vastuvõtmine
(1) 10. klassi vastuvõtmist võib taotleda põhihariduse omandanud või sellele vastava välisriigi haridustaseme omandanud isik olenemata tema rahvastikuregistrijärgsest elukohast.
(2) Narva Soldino Gümnaasiumi 10. klassi saab hakata taotlusi esitama alates põhikooli lõputunnistuse ja hinnetelehe kättesaamist.
(3) 10. klassi vastuvõtmiseks esitab sisseastuja taotluse kooli sekretärile, millele lisab:
2) ametlikult kinnitatud väljavõtte õpilase tervisekaardist selle olemasolul;
3) sisseastuja põhihariduse omandamist tõendava dokumendi ametlikult kinnitatud ärakirja.
(4) Sisseastuja isikust tõendavast dokumendist ja põhihariduse omandamist tõendavast dokumendist saab ärakirja ametlikult kinnitada kooli sekretäri juures, kes vormistab originaaldokumendi põhjal ametlikult kinnitatud ärakirja vastavalt haldusmenetluse seaduse § 24 sätestatud nõuetele ja tingimustel.
(5) Sisseastuja ei pea taotlusele lisama enda isikut tõendavat dokumenti digitaalallkirjaga kinnitatud taotluse esitamise korral.
(6) Vastuvõtt 10. klassi toimub põhikooli lõputunnistuse hinnete ja eksamihinnete alusel.
(7) 10. klassi vastuvõtu kriteeriumideks on põhikooli lõputunnistuse aastahinnete keskmine vähemalt 3,5 ning eesti keele teise keelena ja matemaatika lõpueksamite tulemus punktides.
(8) Kui 10. klassi astuda soovivate isikute arv on suurem kui õpilaskohtade arv koolis, siis võetakse õpilased vastu pingerea alusel kõrgemate tulemustega. Eelisjärjekorras võetakse õpilased, kes on osalenud või keda on kutsutud osalema üleriigilisele aineolümpiaadile ja/või kes on osalenud või keda on kutsutud osalema rahvusvahelistele olümpiaadidele.
(9) Taotlusi ei võeta vastu õpilaselt, kelle põhikooli lõputunnistusel on puudulik või nõrk aasta- või eksamihinne või on käitumise hinne mitterahuldav.
(10) 10. klassi vastuvõetud isikute nimekiri kinnitatakse 25. augustiks. Täpsem info tulemuste kohta on kättesaadav alates nimetatud kuupäevast kooli kantseleis.
§ 6. Õpilase gümnaasiumisse vastuvõtmine
(1) Vastuvõtt gümnaasiumisse toimub vabade kohtade olemasolul.
(2) Õpilase vastuvõtmise aluseks on gümnaasiumiosa kursuste hinded, eesti keeles läbitud kursuste arv ja kohustuslike õppeainete sobivus kooli õppekavaga. Vastu ei võeta õpilasi, kellel on mõni kursus hinnatud puuduliku või nõrga hindega ja/või käitumine on mitterahuldav.
(3) Gümnaasiumisse vastuvõtmiseks esitab sisseastuja taotluse kooli sekretärile, millele lisab:
2) sisseastuja põhihariduse omandamist tõendava dokumendi ametlikult kinnitatud ärakirja;
5) direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud õpinguraamatu jooksva õppeaasta kohta, kui õpilane arvatakse koolist välja pärast õppeperioodi lõppu;
6) kooli direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud õpinguraamatu ning hinnetelehe jooksva kursuse hinnetega, kui õpilane arvatakse koolist välja õppeperioodi kestel.
(4) Sisseastuja isikust tõendavast dokumendist ja põhihariduse omandamist tõendavast dokumendist saab ärakirja ametlikult kinnitada kooli sekretäri juures, kes vormistab originaaldokumendi põhjal ametlikult kinnitatud ärakirja vastavalt haldusmenetluse seaduses § 24 sätestatud nõuetele ja tingimustel.
§ 7. Õpilase kooli vastuvõtmisest või kooli vastuvõtmisest keeldumisest teavitamise kord
(1) Narva Soldino Gümnaasiumi mitte vastuvõetud isikuid teavitatakse kirjalikult viie tööpäeva jooksul pärast vastava otsuse tegemist.
(2) Direktori tehtud otsuse vaidlustamine toimub vastavalt haldusmenetluse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(1) Tunnistatakse kehtetuks Narva Linnavalitsuse 09.03.2011. a määrus nr 246 „Narva Soldino Gümnaasiumi vastuvõtu tingimused ja kord ".


3-2-1-168-11 Riigikohus 15.02.2012
TsMS § 312 lg 1
TsMS § 313 lg 5
PostiS § 36 1 lg 4
TsMS § 489 1 lg 2 p 1
TsMS 36. ptk võimaldab lugeda menetlusdokumendi kätte toimetatuks ka juhul, kui tehtud on menetlusdokumendi kättetoimetamiseks ette nähtud toimingud ja dokument on jõudnud kohta, kust kättesaamise riski peab kandma saaja. See kehtib ka siis, kui dokument saajani tegelikult ei jõuagi või jõuab selle kättetoimetatuks lugemise ajast hiljem. Tegemist on nn kättetoimetamis-fiktsioonidega, mil seadus loeb kättetoimetamise toimunuks sõltumata dokumendi tegelikust üleandmisest. Seda õigustab mh menetluse seiskumise vältimise vajadus nt juhul, kui menetlusosaline hoidub dokumentide vastuvõtmisest. Postiteenust majandustegevusena osutava isiku vahendusel võib menetlusdokumendi kätte toimetada tähitult väljastusteatega või lihtkirjana. PostS § 7 lg 4 p-s 1 sätestatud tähitud kirja saajale allkirja vastu üleandmine on üksnes esmane ja eelistatud viis tähitud kirja üleandmiseks. Kui see ei ole võimalik, saab kasutada ka TsMS 36. ptk-s ettenähtud võimalusi. Samuti ei piira TsMS § 312 lg 1 kättetoimetamist postiteenuse osutaja vahendusel nt kullerpostisaadetisena PostS § 4 lg 9 mõttes. Postiteenuse osutaja võib jätta menetlusdokumendi TsMS § 326 tingimustel saaja postkasti ka siis, kui saatja selle kohta sõnaselget juhist ei ole andnud. Seadus ei eelista TsMS § 327 järgset kirja hoiustamist § 326 järgsele saadetiste postkasti panekule. Kirja ei tohi maha jätta, kui saatja on sellisel viisil kättetoimetamise välistanud, kuid kättetoimetamise kehtivus ei sõltu ka selle juhise järgimata jätmisest. Kättetoimetamine mh TsMS § 326 alusel on lubatud mh maksekäsu kiirmenetluses, kus TsMS § 484 lg 3 kolmanda lause järgi on keelatud üksnes avalik kättetoimetamine dokumendi väljavõtte avaldamisega väljaandes Ametlikud Teadaanded (TsMS § 317 mõttes). Keeldu selleks ei tulene ka TsMS § 4891 lg 2 p-st 1. Üksnes juhul, kui kättetoimetamist ei ole võimalik dokumenteeritult tõendada, saab lähtuda TsMS § 307 lg-st 3 menetlusdokumendi saajani jõudmise aja kättetoimetamise ajaks lugemise kohta.


Põhimäärus |
Tagastuskast ja kohviautomaat
Maakondlik infootsingu võistlus 2015
Valga “ 23 “ november 2007 nr 10
põhimääruse
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 2, § 22 lõike 1 punkti 34 ja § 35 lõike 2 ning rahvaraamatukogu seaduse § 6 lõike 1 alusel
§ 1. Valga Keskraamatukogu
(1) Valga Keskraamatukogu (edaspidi raamatukogu) on Valga linna asutus, mille eesmärgiks on tagada Valga linna ja maakonna elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele ja inimmõtte saavutustele ning kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
(2) Raamatukogu juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, teistest õigusaktidest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist ja käesolevast põhimäärusest.
(3) Raamatukogu ametlik nimetus on Valga Keskraamatukogu.
(4) Raamatukogu asukoht on Eesti Vabariik, Valga linn ja postiaadress on Aia 12, Valga, 68203.
(5) Raamatukogul on linna vapi kujutise ja oma nimega pitsat. Raamatukogul on oma sümboolika.
(6) Raamatukogu põhimääruse kinnitab ja muudab Valga Linnavolikogu.
Raamatukogu eesmärgiks on tagada Valga linna ja maakonna elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele ja inimmõtte saavutustele ning kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
1) teenindab Valga linna ja maakonna elanikke ning teisi soovijaid vastavalt raamatukogu kasutamise eeskirjale ning korraldab vastavalt vajadusele koduteeninduse;
8) kogub ja säilitab oma teeninduspiirkonda puudutavat kirjandust, peab koduloolisi andmebaase;
10) koordineerib raamatukoguteenindust oma teeninduspiirkonnas, sealhulgas juhendab teisi teeninduspiirkonna raamatukogusid ja korraldab nende metoodilist juhendamist ja raamatukogutöötajate täiendkoolitust;
11) korraldab lugejakoolitust raamatukogus olevate infosüsteemide ja Interneti kasutamiseks;
12) teeb koostööd teiste raamatukogude, kultuuriasutustega ja välisriikide vastavate asutustega.
1) esitada Valga Linnavalitsusele raamatukogu tegevust puudutavaid õigusaktide eelnõusid;
(2) Raamatukogu on kohustatud tagama kehtivate õigusaktidega ja käesoleva põhimäärusega talle padud ülesannete täitmise kooskõlas raamatukogu kinnitatud eelarvega.
§ 5. Raamatukogu struktuuri kuuluvad:
(1) komplekteerimis- ja töötlusosakond;
(2) teenindusosakond;
(3) lastekirjandusosakond;
(4) avalik internetipunkt.
§ 6. Raamatukogu teeninduse korraldus
(1) Raamatukogu lugejaks registreerimise alused ja kord, kogude ja andmebaaside kasutamise korraldus ning lugeja vastutus kehtestatakse raamatukogu kasutamise eeskirjas, mille kinnitab Valga Linnavolikogu. Raamatukogu kasutamise eeskiri tehakse igale lugejale teatavaks.
(2) Eriteenused (kopeerimine, köitmine jms) võivad olla tasulised. Eriteenuste eest võetava tasu suuruse kinnitab Valga Linnavalitsus.
(3) Raamatukogu võib temale mittevajalikke teavikuid tasuta võõrandada või müüa Valga Linnavolikogu kehtestatud korras.
(4) Raamatukogu lahtiolekuaja kinnitab Valga Linnavalitsus raamatukogu direktori ettepanekul.
§ 7. Raamatukogu direktor
(1) Raamatukogu tööd juhib direktor, kellega sõlmib töölepingu linnapea.
5) teeb korraldusi ja annab käskkirju, mis on raamatukogu töötajatele kohustuslikud;
6) kinnitab raamatukogu töötajate koosseisu ning määrab töötasu suuruse eelarves ettenähtud palgafondi piires;
7) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud raamatukogu töötajatega, kohaldab neile ergutusi ja määrab distsiplinaarkaristusi;
8) kehtestab raamatukogu sisekorra eeskirja, töökaitsealased juhendid ning töötajate ametijuhendid;
9) koostab raamatukogu eelarve kavandi ning vastutab kinnitatud eelarve täitmise eest;
10) esindab raamatukogu ning sõlmib raamatukogu nimel lepinguid ilma erivolitusteta oma pädevuse piires;
11) valdab, kasutab ja käsutab raamatukogu valduses olevat linnavara linnavolikogu poolt kehtestatud korras;
12) täidab muid raamatukogu juhtimisega seotuid ning linnavolikogu või linnavalitsuse poolt antud ülesandeid.
(2) Nõukogu koosseisu kinnitab linnavalitsus, nimetades nõukogu esimehe ja neli liiget. Esimees kutsub nõukogu kokku vastavalt vajadusele, kuid mitte vähem kui kolm korda aastas.
RAAMATUKOGU VARA, FINANTSEERIMINE JA JÄRELVALVE
(1) Raamatukogu valduses ja kasutuses olev vara on Valga linna omandis. Vara kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt Valga Linnavolikogu poolt kehtestatud korrale.
(2) Raamatukogul on Valga Linnavolikogu poolt linnaeelarve koosseisus kinnitatud eelarve.
(3) Eelarve tulud on laekumised riigieelarvest, linnaeelarvest, sihtasutustest, teiste juriidiliste ja füüsiliste isikute eraldistest ja annetustest ning põhitegevusega seotud tasuliste teenuste eest laekuvatest maksetest.
(4) Raamatukogu raamatupidamist korraldab Valga Linnavalitsuse rahandusamet vastavalt linnavalitsuse raamatupidamise sisekorra eeskirjadele.
(1) Raamatukogule pandud ülesannete täitmist kontrollib Valga Linnavalitsus.
(2) Raamatukogu finantsmajanduslikku tegevust kontrollib Valga Linnavalitsus ja Valga Linnavolikogu revisjonikomisjon linna õigusaktidega kehtestatud korras.
(3) Järelvalvet maakonnaraamatukogu ülesannete täitmise üle teostab maavanem.
Raamatukogu reorganiseerimine ja sulgemine toimub Valga Linnavolikogu otsusel rahvaraamatukogu seaduse ja Valga linna õigusaktidega kehtestatud korras.
Määrus jõustub 05. detsembril 2007.aastal
Feliks Rõivassepp


Avaliku konkursi läbiviimise kord kolmanda põlvkonna mobiiltelefonivõrgu sagedusloa andmiseks
Majandus- ja kommunikatsiooniminister 26.06.2006 määrus number 61; jõustumiskuupäev 07.07.2006
redaktsioon 01.03.2019 [RT I, 26.02.2019, 4]
25.03.2008 RTL 2008, 26, 383 05.04.2008
Vastu võetud 26.06.2006 nr 61
RTL 2006, 52, 960
jõustumine 07.07.2006
Määrus kehtestatakse «Elektroonilise side seaduse» § 9 lõike 4 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse avaliku konkursi läbiviimise kord neljanda üleriigilise kolmanda põlvkonna mobiiltelefonivõrgu (Universal Mobile Telecommunication System - UMTS) sagedusloa andmiseks (edaspidi konkurss).
(2) Konkursi korraldab ja sagedusloa annab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet.
§ 2. Konkursi korraldamise objekt
Konkursi korraldamise objektiks on neljas üleriigiline kolmanda põlvkonna mobiiltelefonivõrgu sagedusluba, mis annab õiguse raadiosagedusalade 1915,2-1920,0 MHz ja 1920,3-1935,3 / 2110,3-2125,3 MHz kasutamiseks UMTS maapealseks rakenduseks.
§ 3. Konkursi väljakuulutamine
(1) Konkursi korraldaja avaldab konkursi väljakuulutamise teate vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes.
2) konkursi korraldamise objekt ja selle iseloomustus, sealhulgas sagedusloa tingimused ja kehtivusaeg;
3) konkursi korraldamise objekti alghind ja tasutavate riigilõivude suurus;
4) konkursi korraldamise objekti eest ühekordse tasu ja riigilõivude tasumise kord, sealhulgas arveldusarvete numbrid, kuhu kantakse konkursi korraldamise objekti eest ühekordne tasu ja riigilõivud;
5) pakkumise esitanud isiku (edaspidi pakkuja) kvalifitseerimise tingimused;
6) viited pakkumise esitamiseks vajalikele dokumentidele ja õigusaktidele;
7) pakkumise esitamise viis ja tähtpäev;
8) pakkumiste avamise koht, aeg ning tähtpäev;
9) pakkumise vormistamise keel või keeled;
10) märge konkursi korraldaja kontaktisikult konkurssi puudutava lisateabe saamise õiguse kohta.
§ 4. Konkursi tingimuste kohta selgituste andmine
(2) Konkursi korraldaja on kohustatud andma selgitusi konkursi tingimuste kohta viie tööpäeva jooksul, kuid mitte hiljem kui pakkumiste esitamise tähtpäevaks, alates vastava taotluse registreerimisest.
§ 5. Pakkumise esitamine ja esitamise tähtaeg
(1) Pakkumine esitatakse konkursi korraldajale kirjalikult, kinnises pakendis ja konkursi väljakuulutamise teates märgitud tähtpäevaks.
(2) Pakkumiste esitamise tähtaeg ei või olla lühem kui 30 kalendripäeva alates konkursi väljakuulutamisest.
(3) Iga pakkuja võib esitada ühe pakkumise.
(4) Pakkumine esitatakse eesti või inglise keeles. Ingliskeelsed dokumendid esitatakse koos pakkuja poolt kinnitatud eestikeelse tõlkega. Ingliskeelse dokumendi ja tõlke vastuolu korral lähtutakse ingliskeelsest dokumendist.
(5) Pakkumine edastatakse konkursi korraldajale isiklikult või saadetakse posti teel. Konkursi väljakuulutamise teates määratud tähtpäeval postitatud pakkumine loetakse tähtaegselt esitatuks.
(6) Pakkuja võib enne pakkumise esitamise tähtpäeva oma pakkumist muuta, selle tagasi võtta või esitada uue pakkumise.
(7) Pakkumist, mis edastatakse korraldajale isiklikult pärast konkursi väljakuulutamise teates määratud tähtpäeva, vastu ei võeta. Pakkumist, mis on postitatud pärast konkursi väljakuulutamise teates määratud tähtpäeva, ei avata ja see tagastatakse.
2) vormikohane neljanda üleriigilise kolmanda põlvkonna mobiiltelefonivõrgu sagedusloa taotlus;
3) konkursil osalemise avaldus äriühingu blanketil, millele on alla kirjutanud juhatuse liige või tema volitatud esindaja ning mis sisaldab kinnitust, et pakkuja on teadlik sagedusloa tingimustest ja õigusaktidest tulenevatest kohustustest;
4) pakutav konkursi korraldamise objekti hind;
8) volitatud esindaja volitusi tõendav volikiri, kui pakkumise on allkirjastanud pakkuja volitatud esindaja.
(1) Konkursi korraldaja avab tähtpäevaks laekunud pakkumised konkursi väljakuulutamise teates määratud kohas ja ajal.
(2) Pakkumiste avamise juures võivad viibida pakkujad või nende volitatud esindajad, kes esitavad isikut tõendava dokumendi ja vajadusel volikirja. Ühte pakkujat võib esindada kuni kaks esindajat.
(3) Pakkumiste avamisel tehakse teatavaks pakkujate nimed, postiaadressid, äriregistri või isikukoodid ning kontrollitakse esitatud dokumentide ja andmete vastavust §-s 6 toodud loetelule. Pakkumiste avamise kohta koostatakse protokoll, kuhu kantakse pakkujate nimed, postiaadressid ja äriregistri või isikukoodid, pakkumiste avamise juures viibivate isikute nimed ning avaldused ja märkused, mis on tehtud pakkumiste avamisel.
§ 8. Pakkuja kvalifitseerimine
(1) Konkursi korraldaja kontrollib pakkuja kvalifitseerimisel enne pakkumiste sisulist läbivaatamist, et pakkuja:
1) on maksevõimeline, tema vara ei ole sekvestreeritud, tema suhtes ei ole algatatud likvideerimis- ega pankrotimenetlust või et ta ei ole pankrotis;
2) on registreeritud Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi äriregistris või muus vastavas registris;
3) on andnud konkursi korraldajale nõusoleku järelepärimise tegemiseks Maksu- ja Tolliametile või muule vastavale õiguspädevale institutsioonile.
(2) Konkursi korraldajal on õigus pakkuja konkursilt igal ajal kõrvaldada, kui selgub, et pakkuja on esitanud ebaõigeid andmeid või dokumente.
1) ei vasta lõikes 1 sätestatud nõuetele või
2) ei ole esitanud kõiki konkursi väljakuulutamise teates kvalifikatsiooni hindamiseks nõutud andmeid või dokumente.
(4) Konkursi korraldaja otsus pakkuja kvalifitseerimise, kvalifitseerimata jätmise või konkursilt kõrvaldamise kohta edastatakse kõigile pakkujatele üheaegselt kolme tööpäeva jooksul vastava otsuse tegemisest arvates.
(5) Pakkuja kirjalikul taotlusel teatab konkursi korraldaja pakkuja kvalifitseerimata jätmise või konkursilt kõrvaldamise aluse hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates vastava taotluse registreerimisest.
§ 9. Pakkumise täpsustamine
Pakkumises sisalduvate andmete täpsustamiseks võib konkursi korraldaja nõuda pakkujalt täiendavate andmete ja dokumentide esitamist, määrates tähtaja nende esitamiseks.
(1) Konkursi korraldaja kontrollib pakkumise vastavust pakkumisele esitatud nõuetele.
(2) Pakkumine tunnistatakse vastavaks, kui see sisaldab § 6 lõikes 1 nimetatud dokumente ja andmeid.
(3) Konkursi korraldaja lükkab pakkumise tagasi, kui pakkumine ei vasta pakkumisele esitatud nõuetele.
(4) Konkursi korraldajal on õigus lükata pakkumine tagasi igal ajal, kui selgub, et pakkumises on esitatud ebaõigeid andmeid.
(5) Konkursi korraldaja otsus pakkumise vastavaks tunnistamise või tagasilükkamise kohta edastatakse kvalifitseerunud pakkujatele kolme tööpäeva jooksul vastava otsuse tegemisest arvates.
(6) Pakkuja kirjalikul taotlusel teatab konkursi korraldaja pakkumise tagasilükkamise aluse hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates vastava taotluse registreerimisest.
§ 11. Konkursi võitja ja teabe avaldamine
(1) Konkursi korraldaja otsusega tunnistatakse konkursi võitjaks pakkuja, kes esitas kõrgeimat hinda sisaldava vastavaks tunnistatud pakkumise.
(2) Teate konkursi võitja ja pakkumise edukaks tunnistamise kohta edastab konkursi korraldaja kõigile pakkujatele kolme tööpäeva jooksul vastava otsuse tegemisest.
(3) Pärast eduka pakkumise vastuvõtmist avalikustab konkursi korraldaja pakkumised esitanud isikute ning konkursi võitnud pakkuja ärinime ja aadressid 10 tööpäeva jooksul samades väljaannetes, kus avaldati konkursi väljakuulutamise teade.
§ 12. Konkursi korraldamise objekti tasu ja riigilõivude tasumine
(1) Konkursi võitja on kohustatud tasuma sagedusloa andmise eest ettenähtud riigilõivu ja pakkumises esitatud konkursi korraldamise objekti ühekordse tasu viie tööpäeva jooksul pärast sellekohase teatise ja konkursi võitjaks tunnistamise otsuse koopia kättesaamist.
(2) Kui konkursi võitja ei täida lõikes 1 sätestatud kohustust, tunnistab konkursi korraldaja konkursi võitjaks tunnistamise otsuse kehtetuks ning tunnistab kahe tööpäeva jooksul uueks võitjaks pakkuja, kes esitas järgmise kõrgeimat hinda sisaldava konkursi tingimustele vastavaks tunnistatud pakkumise.
§ 13. Sagedusloa andmine
(1) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet annab §-s 2 nimetatud sagedusloa konkursi võitjale kolme tööpäeva jooksul peale §-s 12 nimetatud konkursi korraldamise objekti ühekordse tasu ja riigilõivude tasumist.
(2) Kolmanda põlvkonna mobiiltelefonivõrgu sagedusloa tingimused määratakse vastavalt «Elektroonilise side seaduse» §-le 1901.
1) konkursi võitjale antakse §-s 2 nimetatud sagedusluba;
2) konkursi võitja ei ole § 12 lõikes 1 sätestatud tähtajaks täies ulatuses tasunud sagedusloa andmise eest ettenähtud riigilõivu ja konkursi korraldamise objekti ühekordset tasu ning ei ole võimalik kohaldada § 12 lõikes 2 sätestatut;
4) tähtajaks ei esitatud ühtegi pakkumist või
5) esitati võrdsete hindadega pakkumised.
(2) Konkursi lõppemise kohta lõike 1 punktides 2-5 sätestatud alustel koostatakse protokoll, mille koopia edastatakse pakkumise esitanud isikutele hiljemalt otsuse tegemisele järgneval tööpäeval.
(3) Konkursi lõppemisel lõike 1 punktis 5 sätestatud alusel korraldatakse uus konkurss.


text:
Euroopa Komisjon - Euroopa Justiitsvõrgustik - Kohtuotsuste jõustamine - Sloveenia
Viimati muudetud: 22-04-2009
Kohtuotsuste jõustamine - SloveeniaKäesolevat lehekülge ei eksisteeri enam. Esialgset keeleversiooni on ajakohastatud ning selle võib nüüd leida Euroopa e-õiguskeskkonna portaalist.
Täitmisele pööramise tingimused 3.
Milline on kõnealuste meetmete kehtivus? 4.
Kas sellise meetme kohaldamise otsust on võimalik edasi kaevata? 5.
Mida peab isik tegema teise liikmesriigi kohtulahendi tunnustamiseks ja täitmiseks Sloveenias? 5.1.
Milline on välisriigi kohtulahendi tunnustamise ja täitmise avalduse vorm ja selle lisad? 5.2.
Millisele organile või kohtule tuleb täitmise avaldus esitada? 5.3.
Millises keeles tuleb täitmise avaldus koostada? 5.4.
Kas on vaja maksta kohtutasu? Kas on vaja maksta muid tasusid? 5.5.
Kas kõnealustel juhtudel peab taotlejat esindama advokaat? Kui jah, siis kuidas leida Sloveenias advokaati? 1. Mida tähendab täitmine tsiviil- ja kaubandusasjades?
Sloveenia Vabariigis reguleerib kohtuotsuste täitmist ühtselt tsiviilasjades kohtuotsuste täitmise ja nõuete tagamise seadus (Zakon o izvršbi in zavarovanju -ZIZ).(Palun määratlege mõiste „täitmine”).Sloveenia õiguskorras tähendab täitmine nõude (st maksekohustus või teenuse osutamise kohustus, vabastus või loa andmine) rahuldamiseks välja antud täitedokumendi kohtulikku sundtäitmist. Perekonnaasjades võib täitmine erandkorras hõlmata ka õigussuhte muutumisega seotud nõude rahuldamist.(Kirjeldage kokkuvõtlikult täitemeetmeid, millega saab kostjat sundida midagi tegema, millegi tegemisest hoiduma või maksekohustust täitma).Rahaliste nõuete rahuldamiseks kasutatavad täitemeetmed on võlgniku vallas- või kinnisvara sundmüük, võlgniku võlanõude üleminek, võlgniku muude rahaliste või materiaalsete õiguste või registreeritud väärtpaberite likvideerimine, osaluse müük aktsia- või osakapitalis ja maksetehingute sooritamise õigusega organisatsioonides (st pankades) hoiustatavate summade võõrandamine.Täitemeetmed mitterahaliste nõuete puhul on vallasvara üleandmine, kinnisvara vabastamine ja üleandmine, võlgniku kulul asendusteenuse osutamine, võlgniku sundimine rahalise karistusega, töötaja tööle ennistamine, esemete jagamine, tahteavalduse tegemine ja lapse äravõtmine.
Täitedokumendid on järgmised:täitmisele pööratav kohtulahend (kohtu või vahekohtu määrus, otsus või maksekäsk või muu kohtu või vahekohtu korraldus) ja kohtulik kokkulepe (sõlmitud kohtus või vahekohtus);täitmisele pööratav notariaalakt;muu täitmisele pööratav otsus või õigusdokument, mis on täitedokument vastavalt seadusele, ratifitseeritud ja avaldatud välislepingule või Sloveenia Vabariigis vahetult kohaldatavale Euroopa Liidu õigusaktile.Täitedokument on täitmiseks nõuetekohane, kui selles on märgitud võlausaldaja ja võlgniku nimi ning kohustuse ese, liik, ulatus ja täitmise tähtaeg (ZIZi artikli 21 lõige 1)Kui otsuse täitmise taotlus esitatakse kohtule, kes ei teinud otsust esimese astme kohtuna, tuleb kohtule esitada täitmisotsuse aluseks oleva täitedokumendi originaal või tõestatud ärakiri (ZIZi artikli 42 lõige 1).
(Kas täitmisele saab pöörata nii kohtuotsuseid kui ka kohtuvälise menetleja otsuseid?)Nagu vastuses eelmisele küsimusele on öeldud, on lisaks kohtulahenditele ja kohtulikele kokkulepetele täitmisele pööratavad ka notariaalaktid, muud otsused ja õigusdokumendid, mis on seaduse, ratifitseeritud ja avaldatud välislepingu või Sloveenia Vabariigis vahetult kohaldatava Euroopa Liidu õigusakti kohaselt vastavalt ZIZis sätestatud tingimustele täitmisele pööratavad.(Kas nõude täitmisele pööramiseks tuleb kohtult luba taotleda?)Kohtu luba on vajalik; nõude täitmisele pööramiseks on nõutav täitmisotsus.(Kes on pädev tegema otsust täitmise kohta?)Täitmise kohta teeb otsuse piirkonnakohus.
(Kohtutäiturite õiguslik seisund, roll, kohustused ja õigused?)Kohtutäitur on isik, kes teostab täite- ja nõuete tagamise toiminguid (isik, kes otseselt tegeleb täitmisega - arestib vara/summad, määrab tagatise jne). Kohtutäiturid, kes tegutsevad kindla piirkonnakohtu tööpiirkonnas, määrab ametisse justiitsminister. Täitmise erijuhtudel määratakse kohtutäitur kohtu poolt ja võlausaldaja ise võib samuti valida konkreetse kohtutäituri. Erijuhtudel võib kohtutäitur teha toiminguid kogu Sloveenia Vabariigi territooriumil. Kohtutäituri teenus on avalik teenus, mille osutamisel on kohtutäitur sõltumatu. Kohtutäitur vastutab täitetoimingute tegemisel ja nõuete tagamisel oma tegevusega või rakendusmäärustes ning kohtumäärustes ette nähtud kohustuste täitmata jätmisega põhjustatud kahjude eest.Kohustuste täitmisel ilmnenud väga tõsiste rikkumiste korral võib justiitsminister kohtutäituri ametist tagandada.(Kas täitemenetluse algatamise avaldus tuleks esitada advokaadi või mõne muu õigusesindaja kaudu?)Ei. Võlausaldaja võib esitada täitemenetluse algatamise avalduse otse. Täitemenetluse algatamise avaldused esitatakse tavaliselt siiski vajalikke õigusteadmisi omava advokaadi kaudu.(Tooge ära eri tüüpi täitemeetmete tasude astmestik).Kui võlausaldaja tegutseb täitemenetluses iseseisvalt, peab ta kohtule maksma lõivu iga avalduse ja kohtu poolt kõnealuse avalduse alusel tehtud otsuse eest. Kui aga võlausaldaja kasutab advokaati, tasub ta advokaadi teenuste eest vastavalt advokaadi hinnakirjale. Tsiviil- ja täitemenetluste puhul makstavaid lõivusid reguleerib kohtulõivude seaduse (Zakon o sodnih taksah - ZST) tasude astmestik nr I. Lõiv, mis konkreetse täitetoimingu taotluse esitanud isikul tuleb maksta, sõltub nõude suurusest.
a) Kohtukulud (sõltuvad nõude suurusest)Kohtukulud sõltuvad nõude suurusest. Kui nõude suurus on näiteks 1000 eurot, on kohtukulud järgmised (arvutus on üksnes informatiivne):täitemenetluse algatamise avaldus: 28 eurot,täitmisotsus: 28 eurot,vaidlusavaldus: 56 eurot.b) Kohtutäituri kulud ja tasustaminepüsikulud ja -maksed: tegelikud sõidukulud, majutuskulud, toimiku läbivaatamise kulud (10 eurot), dokumendi isiklikult kättetoimetamise kulud (10 eurot), viivise arvutamise kulud (10 eurot), kulude arvutamise kulud (4 eurot);muutuvkulud ja -maksed, mis sõltuvad nõude summast (1000 euro suuruse nõude puhul on kulud järgmised: sularaha arestimine - 83 eurot, võlgnikupoolne vabatahtlik sularahas maksmine - 10 eurot, vallasvara arestimine - 312 eurot, avaliku enampakkumise korraldamine ja teostamine - 312 eurot, vallasvara müük otselepinguga - 156 eurot, müük vahendaja kaudu - 62 eurot, esemete füüsiline jagamine - 156 eurot);muud kulud: arestitud vallasvara hoidmisega seotud kulud, mis on erinevad sõltuvalt vallasvara kaalust (näiteks kuni 100 kg kaaluva vara puhul on tasu 0,42 eurot hoiustamise iga seitsmepäevase perioodi või selle osa eest, kuid mitte vähem kui 3 eurot), arestitud vallasvara käsitlemise kulud, mis samuti sõltuvad vallasvara kaalust (näiteks kuni 30 kg kaaluva vara puhul on tasu 2,5 eurot).
2.2. Täitmisele pööramise tingimused
(Mis tingimustel võib kohus kohaldada täitemeetmeid)Esimene täitmisele pööramise tingimus on täitedokumendi või autentse dokumendi olemasolu kooskõlas täitmise aluseks olevate õigusnormidega (mis on tegelikult täitmise aluseks).
Teine tingimus on täitemenetluse algatamise avalduse esitamine; avaldus peab sisaldama järgmist teavet: võlausaldaja ja võlgniku nimi, täitedokument või autentne dokument, võlgniku kohustus, täitemeede ja täitmise ese ning muu täitmiseks vajalik teave (autentsel dokumendil põhinev täitemenetluse algatamise avaldus peab sisaldama ka kohtule esitatud taotlust kohustada võlgnikku tasuma nõude summa ja määratud kulud kaheksa päeva jooksul otsuse kättetoimetamisest või riigi võlakirjade ja tšekkidega seotud kohtumenetluse korral kolme päeva jooksul otsuse kättetoimetamisest).Pärast seda, kui kohus on saanud täitemenetluse algatamise avalduse koos täitedokumendi või autentse dokumendiga, kontrollib ta saadud dokumente (kas need vastavad ZIZi sätetele) ja teeb täitmisotsuse või määruse avalduse tagasilükkamise (põhjendamatuse tõttu) või rahuldamata jätmise (menetluslikel põhjustel) kohta.(Seoses nõuetega) Nõue peab olema tekkinud ja kohustuse vabatahtliku täitmise tähtaeg peab olema möödunud.(Seoses võlgnikuga)Täitedokumendis või autentses dokumendis peab olema selgelt nimetatud võlgnik. Lisaks tuleb võlgniku nimi ja aadress (või tegevuskoht) märkida täitemenetluse algatamise avalduses.Võlgnik peab olema tegelik isik (ei tohi olla surnud isik või äriregistrist kustutatud). Kui täitemenetluse algatamise avaldus esitatakse isiku suhtes, keda ei ole olemas, tuleb avaldus tagasi lükata, kuid kui isik lakkab olemast täitemenetluse ajal, siis menetlus peatatakse seaduse alusel (ex lege) (selle kohta ei ole vaja teha eriotsust).Nii võlgniku kui ka võlausaldajaga seotud eeltingimusi (teovõime, kvalifikatsioon), mis kooskõlas tsiviilkohtumenetluse seaduse sätetega (Zakon o pravdnem postopku - ZPP) koostoimes ZIZi artikliga 15 peavad olema täidetud tsiviilkohtumenetluses, kohaldatakse ka täitmisele pööramise suhtes.
ZIZis on sätestatud eri liiki täitemeetmed (ZIZi artikkel 30):vallas- ja kinnisvara müük, rahalise nõude üleminek, muude rahaliste või majanduslike õiguste ja registreeritud väärtpaberite likvideerimine, osaluse müük aktsia- või osakapitalis ja maksetehingute sooritamise õigusega organisatsioonides hoiustatavate summade võõrandamine.Eespool nimetatud täitemeetmeid võib kohaldada kõikide täitemenetluse esemete suhtes (kõikide võlgnikule kuuluvate asjade või rahaliste või materiaalsete õiguste suhtes), v.a need, millele ei saa vastavalt seadusele sissenõuet pöörata või mille suhtes on keelatud täitemeetmeid rakendada - ZIZi artikkel 32.Nimetage vara liigid või rahalised nõuded, mille suhtes täitemeetmeid rakendada ei saa.Täitemeetmeid ei saa rakendada järgmise suhtes:esemed, millega ei saa teha õigustehinguid;maavarad ja muud loodusvarad;ruumid, seadmed ja muud esemed, mis on riigile või sõltumatule kohalikule omavalitsusele hädavajalikud nende ülesannete täitmiseks, ning riigikaitseks ette nähtud vallas- ja kinnisvara;muud esemed ja õigused, mille suhtes ei saa seaduse kohaselt täitemeetmeid rakendada (nt laste ülalpidamiseks ette nähtud vahendid, isiklikud esemed, sotsiaaltoetus, vanematoetus, lapsetoetus, puudetoetus, toit, küte, jooksvad varud ja paljunduskari, põllukultuurid, medalid, invaliidsustoetus, põllumaa ja tootmishooned, mida talunik vajab enda ülalpidamiseks jne).
Kõikide täitemeetmete peamine mõju ja eesmärk on võlausaldaja nõuete rahuldamine.
(võlgniku suhtes, kes ei järgi täitemeetmeid):Täitmisotsuse teinud kohus võib trahvida võlgnikku, kes tegutseb vastuolus kohtu otsusega, näiteks varjab, kahjustab või hävitab oma vara, paneb toime teo, mis võib põhjustada võlausaldajale korvamatut või raskesti korvatavat kahju, takistab nõude tagamist, annab oma varade kohta valeteavet, takistab või ei luba teostada kinnisvara uurimist ja hindamist.Kui võlgnik võõrandab vastuolus täitmisotsuse teinud kohtu otsusega oma vara, on võõrandamine kehtiv üksnes juhul, kui vara oli amortiseerunud ja kui teine lepingupool tegutses vara võõrandamise või koormamise ajal heas usus (ei teadnud ega pidanud teadma, et võlgnikul puudus vara võõrandamise õigus).Võlgnik, kes võlausaldajale maksmise takistamiseks hävitab, kahjustab või varjab sundvõõrandamise ajal osa oma varadest, tekitades sellega võlausaldajale kahju, kannab kriminaalvastutust ja teda võib trahvida või karistada kuni üheaastase vangistusega.(kolmandate isikute suhtes):a) Pangapoolne rikkuminePank on kohustatud esitama kohtule viimase nõudmisel kõik selgitused ja dokumendid, millest nähtub, kas ja kuidas pank on kohtu täitmisotsuse täitnud ja kuidas ta on järginud seaduses sätestatud nõuete rahuldamise järjekorda. Samuti on pank kohustatud esitama võlausaldajatele ja kohtule võlgniku pangakontode andmed. Pank peab täitmisotsuse alusel blokeerima võlgniku vahendid täitmisotsuses näidatud ulatuses ja maksma blokeeritud summa välja võlausaldajale.Pangale, kes jätab võlguolevad summad vastuolus kohtulahendiga arestimata, üle kandmata ja välja maksmata, võib kohus anda korralduse maksta kõnealused summad võlausaldajale välja mitte võlgniku, vaid panga enda vahenditest. Sellisel juhul vastutab pank ka võlausaldajale tekitatud kahju eest, sest ta tegutses vastuolus täitmisotsusega või rikkus andmete esitamise kohustust, täitmisotsuses nimetatud kohustuste täitmise järjekorda, ulatust või viisi käsitlevaid seaduse sätteid.
b) Tööandjapoolne rikkumineTööandja on kohustatud maksma täitmisotsuse alusel võlausaldajale rahasumma või rahasummad, mis oleks muul juhul makstud võlgnikule töötasuna. Seda tehes peab ta jätma võlgniku käsutusse vähemalt jooksva kuu miinimumpalga. Tööandjale, kes vastuolus kohtulahendiga jättis võlguolevad summad kinni pidamata ja võlausaldajale välja maksmata, võib kohus anda korralduse maksta kõnealused summad mitte võlgniku, vaid enda vahenditest. Sellisel juhul vastutab tööandja ka võlausaldajale tekitatud kahju eest, sest ta tegutses vastuolus täitmisotsusega.c) Võlgniku teiste võlgnike rikkumisedVõlgniku võlgnik on kohustatud teatama, kas ta tunnustab arestitud nõuet ja kui ta seda teeb, siis millises summas, või kas nõude rahuldamise kohustus sõltub muude kohustuste täitmisest. Kui ta seda ei tee või esitab valeandmeid, vastutab ta võlausaldajale tekitatud kahju eest.
(Kas tähtaeg on määratud seadusega või kohtumäärusega?)Täitmisotsuse teinud kohtu poolt kohaldatud täitemeetmete kehtivuse sõltub meetme liigist. Üldjuhul lõpeb täitemenetlus (ja seega ka täitmisotsuse kehtivus) võlausaldaja nõude rahuldamisel. Kui aga otsust ei saa õiguslike või materiaalsete takistuste tõttu täitmisele pöörata, tuleb menetlus lõpetada ja sellega tühistatakse kõik täitetoimingud, v.a juhul, kui see rikuks kolmandate isikute (näiteks arestitud vallasvara ostja) omandatud õigusi. Võlausaldaja võib igal ajal teha ettepaneku lükata täitemenetlus teatavaks ajaks edasi ja säilitada sellega täitmisotsuse kehtivuse ka juhul, kui võlgnikul otsuse tegemise ajal varad puuduvad (ja seega ei saa võlausaldaja nõuet rahuldada materiaalsetel põhjustel).
Juhul kui võlgniku pangas oleva vara suhtes täitemeetmete rakendamise ajal puuduvad võlgniku pangakontol vahendid või ta ei saa neid kasutada, sest need on broneeritud, peab pank säilitama täitmisotsust veel üks aasta ja maksma võlausaldajale siis, kui vahendid laekuvad võlgniku pangakontole või ta saab õiguse neid kasutada. Kuni selle ajani täitemenetlust ei lõpetata.Kui kohtutäitur ei leia vallasvara arestimise ajal esemeid, mille suhtes saab rakendada täitemeetmeid, või arestitud esemetest võlausaldaja nõude rahuldamiseks ei piisa, võib võlausaldaja esitada kohtutäiturile ühe aasta jooksul alates arestimise kuupäevast piiramatul arvul taotlusi uute varade arestimiseks. Kuni selle ajani täitemenetlust ei lõpetata.
Tavaliselt võib esimese astme kohtu otsuse peale esitada apellatsioonkaebuse. Täitmisotsus on siin erandiks. Võlgnik ja kolmas isik, kellel on täitemenetluse eseme suhtes õigus, mis takistab täitmisele pööramist, võib esitada sellise otsuse peale vastuväite. Täitemenetluses ei ole üldjuhul kassatsioonkaebuse esitamine lubatud.(Kes saab täitmisotsuse edasi kaevata?)Täitmisotsuse teinud kohtu otsuse saavad edasi kaevata võlgnik, võlausaldaja, kolmas isik, kellel on täitemenetluse eseme suhtes õigus, mis takistab täitmisele pööramist, ja kauba müügi puhul selle ostja.(Millisele pädevale kohtule tuleb kaebus esitada?)Kaebus ja vastuväide esitatakse edasikaevatava otsuse teinud kohtule. Üldjuhul teeb vastuväite kohta otsuse sama kohus, kes tegi täitmisotsuse, ja kaebuse kohta teeb otsuse teise astme kohus.
(Milline on kaebuse esitamise tähtaeg?)Vastuväite ja kaebuse võib esitada kaheksa päeva jooksul alates esimese astme kohtu otsuse kättetoimetamise kuupäevast. Erakorralistel juhtudel, kui vastuväide põhineb nõudega seotud asjaoludel, mis ilmnesid pärast otsuse täitmisele pööramist ning neile ei saanud tugineda tähtaja jooksul, on võimalik esitada vastuväide ka pärast nimetatud tähtaja möödumist kuni täitemenetluse lõpuni.(Milline on kaebuse esitamise tagajärg?)Kaebuse või vastuväite esitamise tõttu täitetoimingute tegemist, v.a nõuete rahuldamise etapp, edasi ei lükata. Üldjuhul ei tohi võlausaldajale maksta enne, kui täitmisotsus on lõplik.
5. Mida peab isik tegema teise liikmesriigi kohtulahendi tunnustamiseks ja täitmiseks Sloveenias?
Seoses teise liikmesriigi
kohtulahendi täitmisele pööramise tunnustamisega Sloveenias kohaldatakse otse
Brüsseli I ja II määrust ja Euroopa täitekorraldust. ZIZis on sätestatud, et
poole nõudmisel peab nõude kohta otsuse teinud esimese astme kohus või
autentse dokumendi koostanud organ väljastama otsuse või autentse dokumendi
täitedokumendi, mis põhineb vahetult kohaldataval ELi õigusaktil. Sloveenias
on teises liikmesriigis tehtud otsuse tunnustamise ja selle täitmisele
pööramise pädevus piirkonnakohtul, kelle tööpiirkonnas asub võlgniku alaline
või ajutine elukoht. Kõnealust otsust võib parandada või selle tühistada
täitedokumendi välja andnud organ.
5.1. Milline on välisriigi kohtulahendi tunnustamise ja täitmise avalduse vorm ja selle lisad?
Välisriigi kohtulahendi
tunnustamise ja täitmise avaldust ei pea esitama mingis kindlas vormis: see
on taotlus, millele on kooskõlas Euroopa õigusaktide lisadega lisatud
välisriigi kohtulahend või selle tõestatud koopia ja täitedokument.
5.2. Millisele organile või kohtule tuleb täitmise avaldus esitada?
Kohtulahendi tunnustamise ja
täitmise avaldus esitatakse piirkonnakohtule, kelle tööpiirkonnas asub
võlgniku alaline või ajutine elukoht.
5.3. Millises keeles tuleb täitmise avaldus koostada?
Avaldus koostatakse sloveeni
5.4. Kas on vaja maksta kohtutasu? Kas on vaja maksta muid tasusid?
Täitmisele pööramise tunnustamise menetluse puhul tuleb maksta kohtulõiv avalduse esitamise eest (umbes 8 eurot) ja otsuse tasu (umbes 16 eurot). Täitemenetluse tasude kohta vt vastus küsimusele 2.1.
5.5. Kas kõnealustel juhtudel peab taotlejat esindama advokaat? Kui jah, siis kuidas leida Sloveenias advokaati?
Piirkonnakohtus võib poolt esindada advokaat või isik, kes on sooritanud riigieksami õiguses. Sloveenia advokaatide nimekiri on järgmisel veebisaidil: http://www.odv-zb.si/eng/ - « Kohtuotsuste jõustamine - Üldteave | Sloveenia - Üldteave »

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Koolimaja rekonstrueerimine
Palgakorralduse juhend
Riidaja Põhikooli põhimäärus
Põdrala Vallavolikogu 31. jaanuari 2014 määrus nr 1
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja § 35 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõigete 1 ja 2 ning koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3 alusel.
Kooli nimi on Riidaja Põhikool (edaspidi kool).
(1) Kool asub Valga maakonnas, Põdrala vallas. Kooli aadress on Riidaja küla, Põdrala vald, 68716 Valgamaa.
(2) Kooli tegutsemiskoht on Põdrala vald.
(2) Kool on Põdrala valla munitsipaalomandis olev Põdrala Vallavalitsuse hallatav õppeasutus, mis võimaldab koolieast nooremate laste hoidu ja alushariduse omandamist ning õpilastele põhihariduse omandamist.
(3) Kool on õppe-, kasvatus- ja arendustegevuses õigusaktidega kehtestatud raamides iseseisev.
(4) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi haridusseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, käesolevast põhimäärusest ning muudest õigusaktidest.
(5) Kooli tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid,
arvestades koolieelse lasteasutuse seaduse ja põhikooli ja gümnaasiumiseaduse erisusi.
(2) Kooli õppetöö toimub statsionaarses õppevormis.
(2) Koolil on oma lipp.
(3) Kool võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab kooli
direktor kooskõlastades eenevalt korra vallavalitsusega.
§ 6. Struktuur, hariduse liik ja hariduse tase
(1) Kool koosneb põhikoolist ning Riidaja lasteaiarühmast.
(2) Lasteaias antava hariduse tase on alusharidus. Lasteaed tegutseb liitrühmana, võimaldades päevahoidu ja alushariduse omandamist lastele vanuses kahest kuni seitsme aastani.
(3) Koolis antava hariduse tase on põhiharidus (hariduse I tase). Kool tegutseb põhikooli osas kõigis kolmes kooliastmes üheksa klassikomplektiga vastavas vanuses laste olemasolul. Kooli direktoril on õigus moodustada liitklasse vastavalt seadusandlusele.
(4) Koolis töötavad pikapäevarühm, õpiabirühmad ja huviringid vastavalt õpilaste ja vanemate soovile ning kooli võimalustele.
§ 7. Tegevuse alusväärtused ja ülesanded
(1) Kooli tegevuse alusväärtusteks on:
1) toetada laste/õpilaste vaimset, füüsilist, kõlbelist, sotsiaalset ja emotsionaalset arengut;
2) luua tingimused laste/õpilaste võimete tasakaalustatud arenguks ja eneseteostuseks ning teaduspõhise maailmapildi kujunemiseks;
3) olulised väärtused, mis tulenevad Eesti Vabariigi põhiseaduses, ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis, lapse õiguste konventsioonis ning Euroopa Liidu alusdokumentides nimetatud eetilistest põhimõtetest.
(2) Kooli ülesanneteks on:
1) võimaldada koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist, luua võimalused ja tingimused tervikliku isiksuse kujunemiseks, arvestades lapse ealisi, soolisi ja individuaalseid vajadusi;
2) aidata kaasa lapse/õpilase kasvamisele loovaks, mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides ning valida oma huvide ja võimete kohast õpiteed;
3) luua lapsele/õpilasele eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õpikeskkond, mis toetab tema õpihuvi ja oskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist.
ÕPPE- JA KASVATUSE KORRALDUSE ALUSED
§ 8. Lasteaia õppekava
(2) Kooli lasteaia osa (edaspidi lasteaed) õppe-ja kasvatuskorralduse alusdokumendiks on õppekava, mis on koostatud koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava alusel.
(3) Lasteaia õppekava ning tegevus- ja päevakava kehtestab kooli direktor kooli õppenõukogu
ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
(4) Alushariduse õppekava läbinutele antakse välja koolivalmiduskaart. Vanem esitab koolivalmiduskaardi kooli, kus laps asub täitma koolikohustust.
§ 9. Põhikooli õppekava, õppevahendid
(1) Kooli põhikooli osa (edaspidi põhikool) õpingute alusdokumendiks on põhikooli õppekava, mis on koostatud põhikooli riikliku õppekava alusel.
(2) Põhikooli õppekava kehtestab kooli direktor, kuulates ära kooli hoolekogu, õpilasesinduse ja õppenõukogu arvamuse.
(3) Õppeks vajalikud õpikud, töövihikud ja tööraamatud valib kool hariduse infosüsteemi õppekirjanduse alamregistrist ning need on õpilasele tasuta.
(4) Õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede kasutamise ning õpikute koolile tagastamise tingimused ja kord sätestatakse kooli kodukorras.
§ 10. Õppe- ja kasvatuse korraldus lasteaias
(2) Lasteaiarühm töötab viiel päeval nädalas.
(3) Lasteasutuse lahtioleku aja otsustab vallavalitsus, lähtudes hoolekogu ettepanekust.
(4) Planeeritud õppe- ja kasvatustööst vabad nädalad on koolivaheajaga kattuvad nädalad.
(5) Lasteaias on õppemaks õppe- ja töövahendite soetamiseks. Õppemaksu suuruse kinnitab volikogu hoolekogu nõusolekul.
§ 11. Õppe- ja kasvatuse korraldus põhikoolis
(1) Õppeaasta kestab 1. septembrist 31. augustini ja õppeperioodi pikkus on 175 õppepäeva (35 õppenädalat). Lõpuklassis on õppeveerandites kokku vähemalt 185 õppepäeva.
(2) Koolivaheajad ja õppeperioodi kestus on määratud haridus- ja teadusministri määrusega.
(4) Ühes õppenädalas on kuni viis õppepäeva, õppetundide nädalakoormus klasside kaupa on
määratud põhikooli õppekavaga.
(5) Õppetunni arvestuslik pikkus on 45 minutit. Õppetund vaheldub vahetunniga, mille pikkus on vähemalt 10 minutit.
(6) Kooli õppe- ja kasvatustöö on korraldatud kooli päevakava järgi. Päevakava kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
§ 12. Haridusliku erivajadusega õpilased ja lapsed
(1) Haridusliku erivajadusega on õpilane ja laps, kelle eriline andekus, õpiraskused, terviserike, puue, käitumis- ja tundeeluhäired, pikemaajaline õppest eemal viibimine või kooli õppekeele ebapiisav valdamine toob kaasa vajaduse teha muudatusi või kohandusi õppe sisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas või taotletavates õpitulemustes.
(3)Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamise põhimõtted sätestatakse kooli õppekavas.
(3) Individuaalse õppekava koostamisele kaasatakse vanem ning vajadusel õpetajaid ja tugispetsialiste.
ÕPPEKAVAVÄLISE TEGEVUSE KORRALDAMINE
(1) Kooli direktor võib vallavalitsuse nõusolekul moodustada kooli pikapäevarühma, mis pakub õpilasele järelevalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel.
(2) Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja -meetodeid, sh huviringid ja stuudiod.
(3) Õpilasel on õigus kasutada huvitegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras.
LAPSED, ÕPILASED, VANEMAD
§ 17. Lasteaeda vastuvõtt ja väljaarvamine
(1) Laste lasteaeda vastuvõtt ja väljaarvamine toimub vanema kirjaliku avalduse alusel Põdrala Vallavalitsuse sätestatud korras. Kord avalikustatakse kooli veebilehel.
(2) Kui valla territooriumil on ajutiselt vajadus lasteasutuse koha järele suurem kui olemasolevate lasteasutuste üldkohtade arv, võib vallavalitsus võimaldada soovijatel saada lasteasutuses osaajaline koht.
§ 18. Põhikooli vastuvõtt ja väljaarvamine
(1) Koolikohustuslik on laps, kes jooksva aasta 1. oktoobriks saab 7-aastaseks. Õpilane on koolikohustuslik põhihariduse omandamiseni või 17-aastaseks saamiseni.
(2) Õpilaste kooli vastuvõtt toimub vanema kirjaliku avalduse alusel haridus- ja teadusministri
kehtestatud tingimustel ja korras. Kord avalikustatakse kooli veebilehel.
(3) Õpilase või piiratud teovõimega õpilase vanema taotlusel väljastatakse õpilasele tasuta kooli õpilaspilet. Õpilaspileti väljaandmise korra ja õpilaspileti vormi kehtestab haridus- ja teadusminister.
(4) Õpilaste koolist väljaarvamine toimub haridus- ja teadusministri sätestatud korras.
§ 19. Õppetegevuses osalemine
(1) Kool peab arvestust õppest puudumiste üle, teeb kokkuvõtte õppeveerandi jooksul ning teavitab vanemat.
§ 20. Lasteaialaste õigused
(1)Lastel on õigus:
3) õpetajate igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel.
(1) Õpilaskonnal on õigus:
1) omandada tasuta põhiharidus õppekava ulatuses;
2) otsustada ja korraldada iseseisvalt, kooskõlas seaduste ja seaduse alusel antud õigusaktidega, õpilaselu küsimusi;
3) moodustada teiste õpilaskondadega õigusaktides sätestatud alustel ning korras liite ja organisatsioone, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlustega;
4) astuda Eesti ja rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks või arendada nendega koostööd õpilasesinduse kaudu;
5) otsustada ja korraldada kõiki muid koolielu küsimusi, mis kuuluvad seaduse või seaduse alusel antud õigusaktide kohaselt õpilaskonna pädevusse ega ole antud samadel alustel kellegi teise otsustada ja korraldada;
6) valida koolis õpilasesindus;
7) pöörduda oma õiguste kaitseks õpetaja, direktori, hoolekogu, vallavalitsuse, riiklike järelevalveorganite, lastekaitseametnike või organisatsioonide poole;
8) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ning vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
9) saada õpetajalt täiendavat ainealast juhendamist õpetaja üldtööaja piires;
10) saada teavet ja selgitusi koolikorralduse ja õpilaste õiguste ja kohustuste kohta ning esmast teavet õppimisvõimaluste kohta;
11) saada ettenähtud korras ainelist abi selleks eraldatud summadest või fondidest;
12) kasutada teisi õigusaktidest tulenevaid õigusi.
3) lugupidavalt suhtuma kaasinimestesse, käituma väärikalt nii koolis kui väljaspool kooli;
5) hoidma kooli mainet;
6) hoidma loodust ja elama keskkonda säästvalt;
§ 22. Õpilasesindus
§ 23. Esimese õpilasesinduse valimised
(2) Esimese õpilasesinduse moodustavad 5. - 9. klassi õpilased.
§ 24. Õpilasesinduse põhimäärus
(2) Põhimäärus kiidetakse õpilaskonna poolt heaks. Klassijuhatajad tutvustavad põhimäärust klassides. Põhimäärus on klassi poolt heaks kiidetud, kui 2/3 õpilastest on avaldanud arvamust. Kui 2/3 klassidest on avaldanud arvamust õpilasesinduse põhimääruse kohta, esitatakse see kinnitamiseks direktorile. Kahe nädala jooksul saab iga õpilane teha ettepanekuid õpilasomavalitsuse põhimäärusesse esitades need kirjalikult oma klassi õpilasomavalitsuse esindajale.
§ 25. Vanemate õigused, kohustused ja vastutus
1) eelneval kokkuleppel tuua last lasteaiarühma ja viia sealt ära vanemale sobival ajal lasteaia päevakava järgides;
2) nõuda vajalike tingimuste loomist laste mitmekülgseks arenguks ja kasvamiseks;
5) olla kaasatud õpilase individuaalse õppekava koostamisel;
7) saada teavet ja selgitusi kooli vastuvõtu tingimuste ja korra, koolikorralduse ning õpilaste õiguste ja kohustuste kohta;
8) vähemalt üks kord aastas osaleda lastevanemate koosolekul;
9) kandideerida vanemate esindajana kooli hoolekogusse;
10) pöörduda kooli hoolekogu poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral.
1) looma lapsele kodus soodsad tingimused arenemiseks ning alushariduse omandamiseks lasteaias;
2) kinni pidama lasteaiarühma päevakavast ja laste tervise edendamise nõuetest;
3) informeerima õpetajat või direktorit lapse/õpilase õppest puudumisest kooli kodukorras sätestatud korras;
4) maksma lasteaias koha kasutamise eest vanema poolset osalustasu, mis koosneb lasteasutuse majandamiskuludest ja õppevahendite kuludest;
7) kasutama meetmeid, mida talle pakub kool või vallavalitsus;
8) pöörduma kooli ettepanekul nõustamiskomisjoni poole;
9) taotlema vajaduse korral koolilt ja vallavalitsuselt õigusaktidega sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist.
(3) Vanem vastutab koolikohustuse täitmise tagamata jätmise eest vastavalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusele.
KOOLIELU KORRALDAMINE
(1) Kooli direktori tegevuse eesmärk on tagada kooli tulemuslik töö ning kindlustada koolile seadusega ja seaduse alusel antud õigusaktidega pandud kohustuste täitmine.
(2) Oma tegevuse eesmärkide saavutamiseks täidab direktor talle seadustega ja seaduste alusel antud õigusaktidega, sealhulgas käesoleva põhimäärusega, töölepinguga ja ametijuhendiga pandud ülesandeid.
(3) Kooli juhib direktor, kes:
(5) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss.
(6) Direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab konkursi välja kooli pidaja.
(7) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli pidaja, esitades selle enne arvamuse andmiseks hoolekogule.
(1) Koolil on õppenõukogu, mille ülesandeks on õppe ja kasvatuse korraldamine, analüüsimine, hindamine ja kooli juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(2) Õppenõukogu liikmeteks on kõik kooli õpetajad ning esimees on kooli direktor.
(3) Õppenõukogu tegevusse kaasatakse õpilasesinduse määratud õpilaste esindaja.
(4) Õppenõukogu pädevus ja tegutsemise kord on määratud haridus- ja teadusministri määrusega.
(2) Hoolekogu moodustamise ja selle töökorra kehtestab volikogu.
§ 29. Koolitöötajad
(3) Koolitöötajatega sõlmib töölepingud kooli direktor.
§ 30. Õpetajad
(1) Põhikoolis töötavad klassiõpetaja ja ühe või mitme õppeaine õpetaja.
§ 31. Koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus
(1) Koolitöötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks töölepingu, ametijuhendi, direktori poolt kehtestatud töökorralduse reeglite, kooli põhimääruse ja muude õigusaktidega.
MAJANDAMINE JA ASJAAJAMINE
§ 32. Vara valdamine, kasutamine ja käsutamine
(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad talle Põdrala valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub Põdrala vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
§ 33. Eelarve ja rahalised vahendid
(1) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide täitmisel ja pidamisel lähtub kool haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelust, vormidest ja nende täimise korrast.
(2) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilise ja tegevusaruande õigusaktidega kehtestatud
tähtaegadel ja korras.
(1) Riiklikku järelevalvet kooli õppe-ja kasvatustegevuse üle teostavad Haridus-ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel Valga maavanem.
(2) Teenistuslikku järelevalvet kooli ja direktori tegevuse seadulikkuse ja otstarbekuse üle teeb vallavalitsus.
§ 36. Sisehindamine
(1) Koolis viiakse läbi sisehindamist eesmärgiga analüüsida õppe-ja kasvatustegevust ja juhtimist ning hinnatakse nende tulemuslikkust. Sisehindamise aruanne koostatakse üks kord kolme aasta jooksul.
(2) Kooli sisehindamise korra ja aruande koostab direktor, kuulates ära vallavalitsuse ja hoolekogu arvamuse.
KOOLI ÜMBERKORRALDAMINE, KOOLI PIDAMISE ÜLEANDMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 37. Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(2) Kooli pidaja tagab tegevuse lõpetanud kooli õpilastele võimaluse jätkata õpinguid muus koolis.
§ 38. Kooli pidamise üleandmine
(1) Vallal on õigus anda munitsipaalkooli pidamine üle riigile või teisele vallale või linnale.
(2) Kooli pidamine antakse üle pärast viimase õppeveerandi lõppu. Kooli pidamise üleandmise otsusest teatatakse kooli õpilastele ja töötajatele hiljemalt kaks kuud enne uue õppeaasta algust.
§ 39. Kooli põhimääruse kinnitamine ja muutmine
(1) Kooli põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks Põdrala Vallavolikogu.
(1) Tunnistada kehtetuks Põdrala Vallavolikogu 22. veebruari 2005. a määrus nr 6 "Riidaja Põhikooli põhimäärus".
(2) Määrus jõustub pärast Riigi Teatajas avaldamist kolmandal päeval.
René Rahnu
Riidaja küla Tõrva vald Valgamaa 68716
Telefonid: Direktor +372 767 9740 | Õpetajate tuba +372 767 9741
E-post: kool@riidaja.edu.ee


3-1-1-87-12 Riigikohus 26.10.2012
Tulenevalt KrMS §-st 431 saab täitmiskohtunik oma määrusega lahendada vaid kohtulahendi täitmisel ilmnevaid kahtlusi ja ebaselgusi, mitte aga muuta juba jõustunud kohtulahendist tulenevaid õiguslikke järelmeid (vt RKKKm 3-1-1-57-12, p 13).
KrMS § 202 alusel tehtav kohtumäärus kujutab endast kriminaalasja terviklahendust, mis jõustub kahtlustatava poolt kohustuste täitmisega. KrMS § 202 alusel tehtava kriminaalmenetluse lõpetamise määruse vaidlustamine on võimalik olukorras, mil määrusega on lahendatud küsimus, mis ei ole kahtlustatava või süüdistatava nõusolekust hõlmatud, mis lahendati nõusolekust hälbivalt või mille suhtes otsustuse tegemisest kahtlustatavat või süüdistatavat eelnevalt ei teavitatud ja nõusolekut ei küsitud. (RKKKo 3-1-1-113-10, p 12).
Kuna KrMS § 202 lg 2 järgi menetluse lõpetamise otsustuse tegemine eeldab terviklikku kokkulepet kõigi KrMS §-s 202 ja § 206 lg-s 1 toodud tingimuste, sh konfiskeerimise suhtes, siis sellise otsustuse jõustumise järel kohaldub topeltkaristamise keelu põhimõttest tulenevalt keeld kriminaalmenetluse jätkamiseks samadel asjaoludel; samuti puudub alus konfiskeerimise otsustamiseks KarS § 83 kohaselt. Tulenevalt topeltkaristamise keelust (PS § 23 lg 3) ei või kedagi teist korda kohtu alla anda teo eest, milles teda vastavalt seadusele on mõistetud lõplikult süüdi või õigeks. Selline keeld hõlmab KrMS § 199 lg 1 p 5 alusel ka kriminaalmenetluse lõpetamist kohtus otstarbekuse kaalutlusel, kui kohtu selline määrus on seadusjõustunud. KrMS § 202 alusel tehtav kohtumäärus kujutab endast kriminaalasja terviklahendust, sest juhul, mil isik täidab talle pandud kohustused, on kriminaalmenetluse uuendamine välistatud ja määruses väljendatu jääb viimaseks kriminaalmenetlusega kaasnenud reaktsiooniks väidetava kuriteo toimepanemisele (RKKKm 3-1-1-113-10, p 8). Seega saab prokuratuur KrMS § 202 lg-te 7 ja 6 kohaselt KrMS § 202 lg 2 järgi lõpetatud kriminaalmenetluse uuendada üksnes siis, kui isik, kelle suhtes menetlus lõpetati, ei täida talle pandud kohustusi, st lõpetamise määrus ei ole veel jõustunud. Siiski on KrMS § 366 aluste esinemisel võimalik ka seadusjõustunud kohtulahendi tühistamine teistmismenetluses.
Konfiskeerimine on KarS § 83 lg 4 aluste sedastamisel küll obligatoorne, kuid selle rakendamine ilma isiku nõusolekuta on võimalik üksnes süüdistatava üld- või lühimenetluse korras süüditunnistamisel kohtuotsusega. Kokkuleppest kriminaalmenetluse otstarbekuse kaalutlusel lõpetamiseks ei või eraldada selle olulisi tingimusi, sh asitõendina äravõetud esemete konfiskeerimist. Kui isiku nõusolekut mõne asjaolu kohta küsitud ei ole, on tegemist kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisega ja kriminaalmenetluse lõpetamine tuleb tühistada tervikuna ning tagastada kriminaalasi KrMS § 202 lg 5 alusel prokuratuurile menetluse jätkamiseks (vt RKKKm 3-1-1-113-10, p-d 8 ja 11).


Hiiu Valla Raamatukogu põhimäärus – Riigi Teataja
Hiiu Valla Raamatukogu põhimäärus
Hiiu Valla Raamatukogu põhimäärus - sisukord
§ 4 Raamatukogu sümboolika ja kodulehekülg
§ 12 Raamatukogu majandustegevus
RT IV, 28.11.2014, 23
Vastu võetud 20.11.2014 nr 28
Määrus kehtestatakse rahvaraamatukogu seaduse § 6 lg 1 ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 34 ja § 35 lg 2 alusel.
Määrusega sätestatakse Hiiu Valla Raamatukogu (edaspidi raamatukogu) tegevuse eesmärgid ja ülesanded, tegevuse korraldamise, majandamise ja asjaajamise alused.
(1) Raamatukogu ametlik ja täielik nimi on Hiiu Valla Raamatukogu. Raamatukogu ametlik nimi inglise keeles on Public Library of Hiiu Municipality.
(2) Raamatukogu asukoht on Kärdla vallasisene linn, Hiiu vald, Hiiu maakond ja aadress Rookopli 18, Kärdla 92413, Hiiu vald, Hiiu maakond.
(3) Raamatukogu osutab teenuseid:
1) Kärdlas aadressil Rookopli 18;
2) Kõrgessaares aadressil Tööstuse tee 16a;
3) Laukal Lauka külas;
4) Kõpus Kõpu külas.
(4) Raamatukogu teeninduspiirkond on Hiiu vald.
(5) Raamatukogu lahtiolekuajad kehtestab direktori taotluse alusel Hiiu Vallavalitsus.
(1) Hiiu Valla Raamatukogu on Hiiu Vallavalitsuse (edaspidi valitsus) hallatav asutus, mis osutab rahvaraamatukogu teenuseid.
(2) Raamatukogu täidab maakonnaraamatukogu ülesandeid.
(3) Raamatukogu juhindub oma tegevuses UNESCO rahvusraamatukogude manifestist, riigi ja Hiiu valla õigusaktidest, arengukavast ja põhimäärusest.
(4) Raamatukogu on Kärdla Linnaraamatukogu ja Kõrgessaare Raamatukogu õigusjärglane.
(5) Raamatukogu tegevust juhendab ja koordineerib vallavalitsuse haridus- ja kultuuriosakond.
(6) Raamatukogul on oma arengukava.
§ 4. Raamatukogu sümboolika ja kodulehekülg
(1) Raamatukogul on oma nimega pitsat ja sümboolika, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab raamatukogu direktor (edaspidi direktor) oma käskkirjaga.
(2) Raamatukogul on kodulehekülg aadressiga raamatukogu.hiiuvald.ee.
(1) Raamatukogu asjaajamise keel on eesti keel.
(2) Raamatukogu asjaajamise korraldust reguleeritakse asjaajamiskorraga, mille kehtestab raamatukogu direktor käskkirjaga.
Raamatukogu eesmärk on tagada elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele ning kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
(1) Seatud eesmärkide täitmiseks raamatukogu:
1) osutab teavikute kojulaenutuse ja kohapeal kasutamise teenust;
2) komplekteerib, säilitab ja teeb oma kogud ja elektroonilised andmebaasid kasutajatele kättesaadavaks;
3) korraldab raamatukogus puuduvate teavikute tellimist raamatukoguvahelise laenutuse kaudu lugeja soovil ja kulul;
4) teeb otsinguid nii kodu kui välismaa allikatest ja andmebaasidest, vastab päringutele ning annab konsultatsioone, teeb teatmebibliograafiatööd;
5) võimaldab juurdepääsu rahvusvahelistele elektroonilistele andmebaasidele;
6) korraldab tasuta koduteenindust Hiiu valla elanikele, kes tervisliku seisundi tõttu ei ole võimelised raamatukogu külastama;
7) korraldab koolitusi, üritusi, näitusi ja muid tegevusi;
8) osutab tasulisi teenuseid vastavalt valitsuse kehtestatud hinnakirjale;
9) teeb koostööd teiste Eesti ja välismaa raamatukogudega ning haridus- ja muude asutustega;
10) tagab üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu juurdepääsu avalikule teabele.
(2) Maakonna raamatukoguna:
1) juhendab metoodiliselt teiste Hiiu maakonna raamatukogude tööd ja korraldab raamatukogutöötajate täiendkoolitust;
2) korraldab maakonna rahvaraamatukogude aruandlust ja analüüsi;
3) koostab maakonna koduloo andmebaasi;
4) kogub, säilitab ja teeb kättesaadavaks Hiiu maakonna kohta informatsiooni sisaldavad teavikud;
5) korraldab kogude komplekteerimist.
(1) Raamatukogu juhib direktor, kelle kinnitab ametisse vallavalitsus vallavanema ettepanekul.
(2) Direktoriga sõlmib, muudab, peatab ning lõpetab töölepingu vallavanem.
(3) Raamatukogu tegevuse korraldamisel ja raamatukogu tegevusega seotud küsimuste lahendamisel nõustab direktorit raamatukogu nõukogu ja vallavalitsuse haridus- ja kultuuriosakond.
(4) Raamatukogu koosseisu kinnitab vallavalitsus direktori ettepanekul.
1) juhib raamatukogu tegevust
3) on tööandja õigust omavaks isikuks raamatukogu töötajatele kõigi sellest tulenevate õiguste ja kohustustega;
4) vastutab raamatukogu vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise eest;
5) esindab raamatukogu kõigis õigustoimingutes;
8) esitab raamatukogu tegevust kajastavad andmed ja dokumendid järelevalveasutusele;
9) esitab vallavalitsusele raamatukogu eelarve eelnõu ja vastutab eelarve täitmise eest;
11) esitab vallavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonnale ettepanekuid valdkondlike õigusaktide väljatöötamiseks või muutmiseks;
(2) Direktori äraolekul täidab direktori ülesandeid direktori käskkirjaga volitatud töötaja või vallavanema poolt käskkirjaga määratud isik.
(1) Raamatukogu edukaks tööks vajalike tingimuste loomiseks, tegevuse ja arenguga seotud küsimuste koordineerimiseks ja nõustamiseks kinnitab vallavalitsus direktori ettepanekul kuni 6-liikmelise nõukogu (edaspidi nõukogu).
3) Hiiu valla kooli esindaja;
4) Hiiu valla lasteaia esindaja;
5) kaks Hiiu valla lugejate esindajat arvestades piirkondlikku esindatust.
1) raamatukogu tegevuse analüüsimine ja hindamine ning selle kohta ettepanekute tegemine;
3) raamatukogu põhimääruse ja arengukava kooskõlastamine;
4) raamatukogu tegevuse aastaaruande ning eelarve kooskõlastamine;
5) muude oluliste küsimuste arutamine ja vastavate ettepanekute tegemine direktorile.
1) nõukogu esimese koosoleku kutsub kokku direktor, kes osaleb nõukogu koosolekutel, kuid ei ole nõukogu liige;
3) nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kord aastas ning koosolekud kutsub kokku nõukogu esimees;
(1) Raamatukogul on oma eelarve, mis on Hiiu valla eelarve osa.
(2) Raamatukogu eelarve tulud moodustuvad:
(3) Direktor esitab ruumide ja inventari kasutamise ning teenuste hinnakirja vallavalitsusele kinnitamiseks.
(4) Raamatukogu valduses olev vara on Hiiu valla omand.
(5) Raamatukogu vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub vastavalt Hiiu valla vallavara valitsemise korrale.
§ 12. Raamatukogu majandustegevus
(1) Raamatukogul on õigus osutada tasulisi teenuseid juriidilistele ja füüsilistele isikutele, korraldada tasulisi üritusi ja koolitusi vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirjale.
(2) Raamatukogu kasutab oma vara ja rahalisi vahendeid heaperemehelikult raamatukogu põhiülesannete ja tegevuste täitmiseks ning halduskuludeks.
(4) Raamatukogu eelarvedistsipliinist kinnipidamist ja finantstegevust kontrollib vallavalitsus.
(1) Tunnistada kehtetuks Kärdla Linnavolikogu 23. aprill 2009 määrus nr 65 „Kärdla Linnaraamatukogu põhimäärus“ ja Kõrgessaare Vallavolikogu 12. november 2007 määrus nr 40 „Kõrgessaare Raamatukogu põhimäärus“.