§ 8 Korraldatud jäätmeveo ulatus ja veopiirkonnad
§ 10 Jäätmevedaja leidmine
§ 11 Teenustasu suuruse määramise kord
§ 12 Teenustasu suuruse muutmise kord
§ 13 Lisateenused
§ 14 Korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemine
§ 15 Jäätmeveolepingu sõlmimine jäätmevaldajaga
§ 16 Jäätmevaldaja erandkorras vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest
§ 18 Korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamise lõppemine
§ 19 Korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamise lõpetamine enne tähtaega
§ 20 Kogumismahutite tühjendamissagedus
§ 21 Jäätmete vedamine
§ 22 Jäätmete käitluskohad
§ 23 Ohtlike jäätmete käitlemine
§ 24 Tervishoiu riskijäätmete käitlemine
§ 25 Pakendi ja pakendijäätmete käitlemine
§ 26 Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemine
§ 28 Jäätmekäitluskohad
§ 32 Varasema määruse kehtetuks tunnistamine
RT IV, 24.04.2015, 8
Vastu võetud 20.06.2013 nr 16
RT IV, 27.06.2013, 26
jõustumine 30.06.2013
16.04.2015 RT IV, 24.04.2015, 1 01.12.2017, jõustus jäätmeveo hankelepingu jõustumisest
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, lõike 3 punkti 1 ja § 22 lõike 1 punktide 365 ja 366, jäätmeseaduse § 66 lõigete 2 ja 4, § 67 lõike 6, § 70, § 71 lõigete 1 ja 2, pakendiseaduse § 15 lõike 1 ning keskkonnaministri 16. jaanuari 2007 määruse nr 4 “Olmejäätmete sortimise kord ning sorditud jäätmete liigitamise alused” § 4 lõigete 1 ja 2 alusel
(1) Jäätmehoolduseeskirjaga (edaspidi eeskiri) kehtestatakse jäätmehoolduse korraldamise nõuded, korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid, veopiirkonnad, vedamise sagedus ja aeg, jäätmeveo teenustasu suuruse määramise kord ning järelevalve teostamine jäätmekäitluse üle Pärnu linnas.
Jäätmehoolduse arendamist Pärnu linna haldusterritooriumil korraldab Pärnu Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) vastavalt oma pädevusele.
11) biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed on kodumajapidamises, jaemüügikohas ja toitlustusasutuses tekkinud toidu- ja köögijäätmed nagu puu- ja köögiviljade puhastamise jäägid, liha- ja kalajäägid, poolfabrikaadid, kohvi- ja teepuru sh filtrid, pagaritooted jmt;
[RT IV, 24.04.2015, 1 - jõust. 27.04.2015]
2) jäätmekäitleja on juriidiline või füüsiline isik, kes tegeleb jäätmete kogumise, vedamise, taaskasutamise või kõrvaldamise, sealhulgas vahendamise või edasimüümisega majandus- või kutsetegevusena ja kellel on selleks tegevuseks jäätmeluba, keskkonnakompleksluba või kes on Keskkonnaametis jäätmekäitlejana registreeritud;
3) jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle valduses on jäätmed. Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveo tähenduses on ka korteriühistu, selle puudumisel aga selle kinnisasja omanik, millel asub suvila, elu- või äriruum;
4) jäätmevedaja on korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja, kes on leitud riigihanke korras ja kellele on antud teenuste kontsessioon kestusega mitte rohkem kui viis aastat või isik, kellel on õigus vedada korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmeid;
5) jäätmeveoleping on jäätmevaldaja ja jäätmevedaja vahel sõlmitav kahepoolne leping, millega jäätmevedaja võtab endale kohustuse jäätmete vedamiseks ja nõuetekohaseks käitlemiseks üleandmiseks ning jäätmevaldaja võtab endale kohustuse selle eest tasumiseks;
6) kogumispunkt on üldkasutatavas kohas paiknev vastavalt märgistatud pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni hallatav avalik pakendite või pakendijäätmete kogumismahutite komplekt, mis on mõeldud tasuta kasutamiseks kõigile Pärnu linna haldusterritooriumil viibivatele füüsilistele isikutele;
7) pakend on mis tahes materjalist valmistatud toode, mida kasutatakse kauba mahutamiseks, kaitsmiseks, käsitsemiseks, kättetoimetamiseks või esitlemiseks selle kauba olelusringi vältel toormest kuni valmiskaubani ning tootja käest tarbija kätte jõudmiseni;
8) segaolmejäätmed on liigiti kogumisest üle jäänud olmejäätmed või nende sortimisjääk;
10) [kehtetu - RT IV, 24.04.2015, 1 - jõust. 27.04.2015]
11) veopiirkond on eeskirjaga kindlaksmääratud ala, kust korraldatud jäätmeveo raames kogutakse kokku korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed.
(2) Käesoleva paragrahvi 1.lõikes nimetamata mõiste kasutamisel lähtutakse jäätmeseaduses, pakendiseaduses, riigihangete seaduses ja teistes jäätmehooldust reguleerivates õigusaktides sisalduvatest legaaldefinitsioonidest, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel aga sõna üldlevinud tähendusest.
(3) Jäätmeid tuleb tekkekohas sortida ja liigiti koguda, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses. Tekkekohas tuleb eraldi koguda ja käitlemiseks üle anda selleks vastavat õigust omavale isikule või nõuetekohaselt käidelda järgmised jäätmed:
5) probleemtoodetest tekkivad jäätmed, sealhulgas romusõidukid ja nende osad, vanarehvid, elektroonikaromud ja nende osad, patareid ja akud;
8) metallid;
9) tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkinud jäätmed;
10) ehitus- ja lammutusjäätmed.
11) biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed.
[RT IV, 24.04.2015, 1 - jõust. 01.12.2017jõustus jäätmeveo hankelepingu jõustumisest]
(4) [Kehtetu - RT IV, 24.04.2015, 1 - jõust. 01.12.2017jõustus jäätmeveo hankelepingu jõustumisest]
(5) Segaolmejäätmete, paberi ja kartongi, pakendite ning biolagunevate köögi- ja sööklajäätmete kogumismahutisse on keelatud panna:
(7) Jäätmete käitlemine, sh põletamine, selleks mitteettenähtud kohas ja viisil on keelatud. Küttekolletes võib põletada ainult immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata paberit või kartongi.
(8) Jäätmete ladestamine väljaspool prügilat on keelatud.
(9) Prügilasse võib ladestada vaid neid jäätmeid, mille taaskasutamine ei ole tehnoloogiliselt võimalik või mõnel muul põhjusel õigustatud.
(10) Kogumismahutite tühjendamine ja jäätmete vedu võib elurajoonides toimuda ajavahemikul 7.00.-22.00. Elurajoonides ei tohi elamumaa sihtotstarbega kinnistutelt vedada segaolmejäätmeid pühapäeviti.
(11) Jäätmevedaja peab koristama kogumismahutite tühjendamisel ja jäätmete vedamisel maha kukkunud jäätmed.
3) kasutama jäätmete kogumiseks ja hoiustamiseks piisavas koguses ja suuruses kogumismahuteid või kokkuleppe alusel ühismahuteid ning tagama nende tühjendamise sagedusega, mis väldib nende ületäitumise, ümbruse reostumise, haisu ja kahjurite tekke ning leviku. Ühismahutit, va kilekotti, on lubatud kasutada üksnes naaberkinnisasjadel või ühise õuealaga korterelamutes tekkivate jäätmete kogumiseks;
4) hoidma jäätmeid selliselt, et need ei levitaks haisu ega põhjustaks ohtu. Segaolmejäätmete kogumismahutisse tuleb jäätmed haisu ja reostuse leviku, sh kogumismahuti tühjendamisel jäätmete lendumise, tõkestamiseks paigutada pakitult;
5) kasutama vanapaberi ja kartongi kogumiseks kogumismahutit elamumaa sihtotstarbega kinnistul, kus on 8 või enam korterit, välja arvatud juhul kui elamus on tahkekütusel põhinev lokaalküte;
6) kasutama vanapaberi ja kartongi kogumiseks kogumismahutit mitteelamumaa sihtotstarbega kinnistul, kus tekib üle 20 kg vanapaberit nädalas;
61) kasutama biolagunevate köögi- ja sööklajäätmete kogumiseks kogumismahutit toitlustusega tegelevas asutuses ja mitteelamumaa sihtotstarbega kinnistul, kus tekib üle 20 kg biolagunevaid köögi- ja sööklajäätmeid nädalas, ning elamumaa sihtotstarbega kinnistul, kus on 16 või enam korterit. Muul juhul tuleb biojäätmeid võimalusel koguda liigiti ning kompostida nõuetele vastavalt samal kinnistul või anda üle asjakohast jäätmeluba omavale isikule. Biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed tuleb vastavasse kogumismahutisse paigutada biolagunevasse kotti või paberkotti pakituna või lahtiselt juhul kui kasutatakse konteineris biolagunevast materjalist vooderduskotti;
7) korraldama tekkinud jäätmete veo jäätmekäitluskohtadesse või kogumispunktidesse, v.a jäätmete osas, mis on hõlmatud korraldatud jäätmeveoga. Info jäätmete kogumis- ja käitluskohtade kohta on kättesaadav Pärnu linna koduleheküljel.
1) suletavaid käsitsi teisaldatavaid (ratastel) kogumismahuteid (põhiliselt 140, 240, 360, 660, 800 liitrit), mida on võimalik tõstemehhanismiga varustatud jäätmeveokiga tühjendada;
4) biolagunevate aia-ja haljastusjäätmete puhul kuni 150 liitriseid biolagunevast materjalist jäätmekotte. Täidetud jäätmekoti kaal ei tohi ületada 20 kg.
(4) Kogumismahuti paigaldamise nõuded:
1) kogumismahutid tuleb tühjendamise ajaks paigutada jäätmeveokile ligipääsetavasse kohta tasasele kõvale alusele. Kogumismahutite asukoha valikul tuleb arvestada esteetilisi, tuleohutuse ja tervisekaitsealaseid aspekte;
3) käsitsi teisaldatavad kogumismahutid tuleb paigutada selliselt, et jäätmeveok pääseks takistamatult vähemalt 10 m kaugusele kogumismahutist;
4) kogumismahutid peavad paiknema hoonetest ja sõidukitest ohutus kauguses ning olema küllaldaselt valgustatud;
5) kogumismahuti peab paiknema naaberkinnistul paiknevast eluhoonest vähemalt 5 meetri kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(6) Kogumismahutid ei tohi olla paigutatud sõiduteele ega häirida muul viisil liiklust. Kõnniteele võib kogumismahuteid paigutada ainult tühjenduspäeval ja nii, et need ei segaks kõnniteel liikumist.
(61) Kui ligipääs kogumismahutile on takistatud tee/tänava sulgemise tõttu, peab tee/tänava sulgeja korraldama kogumismahuti tühjendamise.
§ 8. Korraldatud jäätmeveo ulatus ja veopiirkonnad
(1) Pärnu linna haldusterritoorium kuulub tiheasustusalana tervikuna piirkonda, kus korraldatud jäätmeveoga liitumine on kohustuslik. Piirkondades, kus on rakendunud korraldatud jäätmevedu, on jäätmevaldaja kohustatud andma korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed üle eeskirjas sätestatud tingimustel.
(2) Pärnu linna haldusterritoorium on jaotatud kaheks veopiirkonnaks:
1) veopiirkond 1: Pärnu jõe paremkaldale jäävad linnaosad (Tammiste, Rääma, Ülejõe, Vana-Pärnu);
2) veopiirkond 2: Pärnu jõe vasakkaldale jäävad linnaosad (Raeküla, Papiniidu, Mai, Eeslinn, Rannarajoon, Kesklinn).
2) biolagunevad köögi ja sööklajäätmed;
4) biolagunevad aia- ja haljastusjäätmed.
(2) Korraldatud jäätmeveoga ei ole hõlmatud tänavatel, ühistranspordipeatustes, avalikes parkides, randades, kalmistutel, haljasaladel ning avalikes liigiti kogutud jäätmete kogumispunktides paiknevate kogumismahutite tühjendamine ning jäätmete vedamine.
§ 10. Jäätmevedaja leidmine
(1) Pärnu Linnavalitsuse majandusosakond (edaspidi majandusosakond) korraldab veopiirkondadesse 1 ja 2 jäätmevedaja leidmise teenuste kontsessiooni vastavalt jäätmeseaduses ja riigihangete seaduses kehtestatud korrale ning sõlmib edukaks tunnistatud pakkujaga hankelepingu kestusega kuni viis aastat.
§ 11. Teenustasu suuruse määramise kord
(2) Jäätmete veo ja veo ettevalmistamisega seotud toimingud on jäätmeveolepingu sõlmimine, muutmine, peatamine, jätkamine ja lõpetamine, selle täitmisega seotud teadete, arvete ja veograafikute väljastamine ja edastamine (v.a kordusarvete ja võlateadete väljastamine ja edastamine), käsitsi teisaldatava kogumismahuti käsitransport jäätmeveokini kuni 10 m, jäätmevedaja poolt jäätmevaldajale üürile antavate või müüdavate kogumismahutite esimene paigaldamine korraldatud jäätmeveo perioodil. Hankijal on õigus täiendada hankedokumentides korraldatud jäätmeveoga hõlmatud toimingute loetelu.
§ 12. Teenustasu suuruse muutmise kord
(1) Jäätmevedajal ja jäätmekäitlejal puudub õigus ühepoolselt muuta jäätmeveo teenustasusid. Jäätmeveo teenustasu suuruse muutmine on lubatud üksnes käesolevas eeskirjas ja hankedokumentides sätestatud tingimustel.
(2) Jäätmevedaja ja/või jäätmekäitleja võib taotleda iga konkreetse jäätmeliigi osas jäätmeveo teenustasu muutmist erineva protsendi võrra, kuid mitte rohkem kui 10%, kui pärast hankelepingu sõlmimist esinevad objektiivsed asjaolud, mis oluliselt mõjutavad jäätmete veokulusid või jäätmete käitluskulusid.
(3) Jäätmevedaja ja/või jäätmekäitleja esitab teenustasu muutmise taotluse majandusosakonnale. Taotlus peab sisaldama hindade muutmise vajaduse põhjendust ning taotlusele tuleb lisada taotletavate teenustasude kalkulatsioon, näidates ära muudatused võrreldes pakkumuse ajal tehtud teenustasude kalkulatsiooniga. Majandusosakonnal on õigus nõuda täiendavate selgituste ja dokumentide esitamist, mis on vajalikud taotluse hindamiseks.
(4) Teenustasude muutmise taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine otsustatakse linnavalitsuse korraldusega maksimaalselt kuuekümne päeva jooksul nõuetekohase taotluse laekumisest. Linnavalitsuse korralduse eelnõu jäätmeveo teenustasu muutmise taotluse kohta valmistab ette majandusosakond.
(5) Muudetud teenustasud rakenduvad mitte varem kui kolmkümmend päeva pärast seda, kui majandusosakond on avalikustanud uued teenustasud ajalehes Pärnu Postimees.
§ 13. Lisateenused
§ 14. Korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemine
Jäätmevaldaja loetakse korraldatud jäätmeveoga elu- või tegevuskohajärgses jäätmeveo piirkonnas liitunuks jäätmeseaduse §69 lõike1 alusel. Korraldatud jäätmeveoga liitunud jäätmevaldajal ei ole lubatud anda korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeid üle vedajale, kes ei ole tema piirkonnas korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja.
§ 15. Jäätmeveolepingu sõlmimine jäätmevaldajaga
(1) Jäätmevaldaja ja jäätmevedaja juhinduvad vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel käesolevast eeskirjast ja teistest korraldatud jäätmevedu reguleerivatest õigusaktidest. Jäätmeveolepingu sõlmimine või sõlmimata jätmine jäätmevedaja ja jäätmevaldaja vahel ei avalda jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemisele mõju.
(2) Juhul kui jäätmevaldaja ja jäätmevedaja ei ole kokku leppinud teisiti, lähtutakse kogumismahutite tühjendamisel eeskirja § 20 kindlaks määratud kogumismahutite tühjendamise sagedusest ning arvestades kogumismahuti suuruseks:
1) eramutele ja vähem kui 10 töötajaga juriidilistele isikutele, riigi või kohaliku omavalitsuse asutustele – segaolmejäätmetel 140 l. Ülejäänud jäätmeliikide osas lähtutakse jäätmevaldaja vajadusest;
2) kuni 8 korteriga elamutele – segaolmejäätmetel 140 l korraldatud jäätmeveoga hõlmatud korteri kohta. Ülejäänud jäätmeliikide osas lähtutakse jäätmevaldaja vajadusest;
3) 8 või enama korteriga elamutele – segaolmejäätmetel 35 l korraldatud jäätmeveoga hõlmatud korteri kohta nädalas ning vanapaberi ja kartongijäätmetel 600 l. Ülejäänud jäätmeliikide osas lähtutakse jäätmevaldaja vajadusest;
4) 10 või enama töötajaga juriidilistele isikutele, riigi või kohaliku omavalitsuse asutustele – segaolmejäätmetel 140 l ning vanapaberi ja kartongijäätmetel 600 l. Ülejäänud jäätmeliikide osas lähtutakse jäätmevaldaja vajadusest;
5) 16 või enama korteriga elamutele, toitlustusega tegelevatele asutustele ning mitteelamumaa sihtotstarbega biolagunevate köögi- ja sööklajäätmete kogumiskohustusega kinnistutele - biolagunevad köögi ja sööklajäätmed 140 l.
(4) Ühismahuti kasutamisel on jäätmeveolepingu sõlmimine kohustuslik. Ühismahuti kasutamiseks korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumisel esitavad jäätmevaldajad majandusosakonnale vormikohase ühismahuti kasutamise taotluse (eeskirja lisa 1). Ühismahuti kasutaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks.
§ 16. Jäätmevaldaja erandkorras vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest
(1) Jäätmevaldaja võib taotleda erandkorras teatud tähtajaks korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamist, kui kinnisasjal ei elata või kinnisasja ei kasutata. Korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamiseks esitab jäätmevaldaja majandusosakonnale vormikohase taotluse (eeskirja lisa 2).
(3) Korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastatud jäätmevaldaja (edaspidi vabastatud jäätmevaldaja) esitab üks kord aastas, järgmise aasta 20.jaanuariks, majandusosakonnale kirjaliku kinnituse, et kinnisasjal ei ole aasta kestel või korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise perioodi kestel elatud või kinnisasja ei ole kasutatud. Kui vabastatud jäätmevaldaja 20.jaanuariks kinnitust ei esita, loetakse ta 21.jaanuarist korraldatud jäätmeveoga liitunuks.
(4) Vabastatud jäätmevaldaja on kohustatud teavitama majandusosakonda korraldatud jäätmeveoga erandkorras liitumisest vabastamise asjaolude muutumisest või äralangemisest hiljemalt kolmekümne päeva jooksul alates nende asjaolude talle teatavaks saamisest.
(1) Majandusosakond kontrollib taotluse vastavust eeskirja §16 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele. Kui taotlus ei vasta nõuetele, määrab majandusosakond taotluse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, märkides, et tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võib jätta taotluse läbi vaatamata.
(2) Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise taotluse vaatab läbi majandusosakond alates nõuetekohase taotluse laekumisest kolmekümne päeva jooksul. Mõjuval põhjusel võib taotluse menetlustähtaega pikendada kahekümne kalendripäeva võrra.
(3) Majandusosakond kontrollib eelnevalt kohapeal, kas jäätmevaldaja esitatud korraldatud jäätmeveoga erandkorras liitumisest vabastamise asjaolud on tõesed ja võimaldavad vabastamist.
(4) Jäätmevaldaja erandkorras vabastamise või vabastamata jätmise korraldatud jäätmeveoga liitumisest otsustab majandusosakond otsusega, kus näidatakse vabastamise või vabastamata jätmise põhjus ja vabastamise kestus. Majandusosakonnal on õigus vabastada jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest põhjendatud taotluse alusel kuni viieks aastaks. Otsuses viidatakse eeskirja §16 lõigetes3 ja 4 esitatud kohustustele.
(5) Majandusosakond teeb otsuse korraldatud jäätmeveoga erandkorras liitumisest vabastamise või vabastamata jätmise kohta jäätmevaldajale teatavaks hiljemalt viie tööpäeva jooksul otsuse vastuvõtmisest.
(6) Majandusosakond teavitab jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamisest vastava piirkonna jäätmevedajat hiljemalt viie tööpäeva jooksul otsuse jõustumisest.
§ 18. Korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamise lõppemine
1) majandusosakonna otsuses märgitud tähtaeg on möödunud;
2) vabastatud jäätmevaldaja ei esita vabastusele järgneval aastal hiljemalt 20.jaanuariks eeskirja § 16 lõikes 3 nimetatud kirjalikku kinnitust.
(2) Kaks kuud enne kui jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamine lõppeb, on vabastatud jäätmevaldajal õigus esitada majandusosakonnale uus taotlus. Taotluse menetlemisel juhindutakse eeskirja §-dest 16 ja 17.
§ 19. Korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamise lõpetamine enne tähtaega
Majandusosakonnal on õigus otsusega lõpetada jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamine enne tähtaja lõppu, kui:
2) jäätmevaldaja esitab asjakohase taotluse majandusosakonnale;
§ 20. Kogumismahutite tühjendamissagedus
1) eramutele, kuni 8 korteriga elamutele ja vähem kui 10 töötajaga juriidilistele isikutele, riigi või kohaliku omavalitsuse asutustele – segaolmejäätmed 1 kord nelja nädala jooksul, vanapaberi ja kartongijäätmed, suurjäätmed ning biolagunevad aia- ja haljastusjäätmed vastavalt vajadusele;
2) 8 või enama korteriga elamutele, 10 või enama töötajaga juriidilistele isikutele, riigi või kohaliku omavalitsuse asutustele – segaolmejäätmed 1 kord nädalas, vanapaberi ja kartongijäätmed 1 kord nelja nädala jooksul, suurjäätmed ning biolagunevad aia- ja haljastusjäätmed vastavalt vajadusele.
3) 16 või enama korteriga elamutele, toitlustusega tegelevatele asutustele ning mitteelamumaa sihtotstarbega biolagunevate köögi- ja sööklajäätmete kogumiskohustusega kinnistutele 1 kord nädalas.
(2) Juhul, kui korraldatud jäätmeveoga liitunud isik pole jäätmeveo toimumise ajaks kogumismahutit nõuetekohaselt paigaldanud, on jäätmevedajal õigus nõuda tühisõidu tasu ehk jäätmeveo teenustasu suuruses, millist ta võiks nõuda kogumismahuti tegeliku tühjendamise korral. Kui mis tahes jäätmete kogumismahutis olevad jäätmed ei vasta sellesse mahutisse kogutavale jäätmeliigile, on jäätmevedajal õigus rakendada sama suurusega segaolmejäätmete mahuti tühjendamise tasu või jätta mahuti tühjendamata ja rakendada tasu tühisõidu eest.
(3) Jäätmevaldajal on õigustaotleda, et tema kogumismahutite tühjendamine toimuks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust harvemini, kuid segaolmejäätmete osas mitte vähem kui 1 kord nelja nädala jooksul.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud taotluse esitamine ja menetlemine toimub eeskirja §-des 16 ja 17 sätestatud korras.
§ 21. Jäätmete vedamine
(3) [Kehtetu - RT IV, 24.04.2015, 1 - jõust. 01.12.2017jõustus jäätmeveo hankelepingu jõustumisest]
(4) Jäätmete vedamisel kasutatavad veokid peavad vastama vähemalt EURO 4 nõuetele, kui hankedokumentides ei nähta ette kõrgemat nõuet.
§ 22. Jäätmete käitluskohad
(1) Majandusosakond korraldab veopiirkondadest 1 ja 2 kogutud jäätmete käitluskoha määramiseks teenuste kontsessiooni vastavalt riigihangete seaduses kehtestatud korrale ning sõlmib edukaks tunnistatud pakkujaga hankelepingu kestusega kuni viis aastat. Hankija lähtub seejuures põhimõttest, et jäätmed toimetatakse taaskasutamiseks tekkekohale võimalikult lähedal asuvasse tehnoloogiliselt sobivasse ning tervisekaitse- ja keskkonnanõuetele vastavasse jäätmekäitluskohta.
(2) Jäätmevedaja kohustub kogu lepingu kehtivusaja jooksul toimetama piirkonnas 1 ja 2 kogutud jäätmed käesoleva paragrahvi lõikes 1 määratud sihtkohta.
(3) Jäätmete käitlemisel tuleb järgida jäätmehierarhiat.
§ 23. Ohtlike jäätmete käitlemine
(5) Kodumajapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (värvide jt olmes kasutatavate kemikaalide jäägid ning nendega saastunud taara, kõlbmatuks muutunud patareid, akud, vanaõli, õlifiltrid, ravimid ja päevavalguslambid) tuleb viia ohtlike jäätmete kogumispunkti või anda käitlemiseks üle ohtlike jäätmete käitluslitsentsi ja jäätmeluba omavale isikule.
(6) Juriidiliste isikute ning riigi või kohaliku omavalitsuse asutuste tegevuses tekkinud ohtlike jäätmete kogumine ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõtjale üleandmine:
1) juriidiliste isikute ning riigi või kohaliku omavalitsuse asutuste tegevuses tekkinud ohtlike jäätmete kogumiskohale peab olema takistatud kõrvaliste isikute juurdepääs;
2) segunenud ohtlikud jäätmed lahutatakse, kui see on tehniliselt teostatav ja sellega ei kaasne ülemääraseid kulutusi või kui see on vajalik tervisele või keskkonnale tekkida võiva ohu vältimiseks;
3) ohtlikud jäätmed tuleb jäätmete kogumisel, vaheladustamisel ja veol pakendada, et vältida neist tulenevat ohtu tervisele ja keskkonnale ning hõlbustada nende taaskasutamist või kõrvaldamist;
4) jäätmevaldaja, kellel ei ole ohtlike jäätmete taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks jäätmeluba, on kohustatud ohtlikud jäätmed üle andma jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale isikule;
5) jäätmevaldaja on kohustatud märgistama ohtlikud jäätmed või nende pakendid enne jäätmekäitlejale üleandmist vastavalt keskkonnaministri määrusega kehtestatud ohtlike jäätmete ja nende pakendite märgistamise korrale;
6) ohtlike jäätmete tekitaja, välja arvatud päästeasutus tuletõrje- ja päästetöödel kokkukogutud ohtlike jäätmete üleandmisel, esitab ohtlike jäätmete vedajale ja vastuvõtjale vormikohase saatekirja koos ohtlike jäätmete saadetisega;
7) ohtlike jäätmete tekitaja on kohustatud andma järelevalveametnikele informatsiooni ohtlike jäätmete hoidmise ja käitlemise kohta.
(7) Probleemtoodetest tekkivate jäätmete kogumine:
§ 24. Tervishoiu riskijäätmete käitlemine
§ 25. Pakendi ja pakendijäätmete käitlemine
(2) Pakendijäätmete avalikud kogumispunktid paigutab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon selliselt, et oleks tagatud pakendiseaduses sätestatud pakendite kogumisvõrgustiku tihedus. Kogumispunktis kogutud jäätmete veo käitluskohta korraldab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon.
(21) Pakendite kogumismahutitel peab olema kasutajale nähtavas kohas, selgelt, loetavalt, suurte tähtedega, eesti ja vene keeles pakendijäätmete sorteerimisjuhend ja pakendimahuti valdaja või seda teenindava jäätmekäitleja nimi ja telefoninumber.
(22) Klaaspakendi kogumismahuti täiteavad peavad olema vähemalt 20 cm läbimõõduga ning segapakendi kogumismahutite täiteavad peavad olema vähemalt 30 cm läbimõõduga või 20*30 cm küljepikkustega.
(3) Pakendikotiteenuse kasutamisel tuleb järgida teenusepakkuja kehtestatud sorteerimise nõudeid. Pakendikotiteenus, sh pakendikott, peab olema jäätmevaldajale tasuta.
(4) Tagatisrahaga pakendi vastuvõtmine peab olema korraldatud vahetult müügikohas või selle teenindusmaa piires. Tagatisrahaga pakendisse pakendatud kaupa müüv isik ei pea tagatisrahaga pakendit tagasi võtma, kui müügikoha suurus on alla 20m2.
(5) Pakendatud kauba müüja, kelle müügikoha suurus on alla 200 m2, võib majandusosakonna nõusolekul korraldada tagatisrahaga pakendi tagasivõtmise väljaspool oma müügikoha teenindusmaa piire müügikoha kauplemisajal.
(6) Tagasivõtmise nõue hõlmab vaid pakendit, mille tüüp, kuju ja suurus vastavad selles müügikohas müüdava kauba pakendile ja selle kauba müüja poolt üleantava kauba pakendile.
(7) Majandusosakond kooskõlastab pakendijäätmete avalike kogumiskohtade asukohad. Pakendiettevõtjad ja taaskasutusorganisatsioonid sõlmivad majandusosakonnaga kirjaliku lepingu, milles määratakse kindlaks pakendipunktide asukohad, kogumismahutite miinimumarv ja miinimummaht iga pakendipunkti kohta, tüüp, välimus, tühjendamissagedus ja vajadusel muud olulised tingimused.
(8) Üleantavad pakendid ja pakendijäätmed peavad olema tühjad ja vastama pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni kehtestatud nõuetele. Üleantavad pakendid ja pakendijäätmed ei tohi levitada haisu ega määrida teisi kogumismahutis olevaid pakendeid ja pakendijäätmeid. Vältimaks pakendijäätmete lendumist kogumismahuti täitmisel, tühjendamisel ja pakendijäätmete veol, tuleb pakendijäätmed panna kogumismahutisse pakitult, soovitavalt läbipaistvasse kotti.
§ 26. Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemine
(5) Ehituse ja lammutuse ajal, ehitusjäätmete kogumisel, jäätmeveokile laadimisel ja veol tuleb vältida tolmu ja jäätmete levikut, sh pinnase levikut veoki rataste abil teedele ja tänavatele.
(1) Eramutes tekkivate biolagunevate jäätmete kompostimine on lubatud oma kinnistu piirides.
(2) Kompostitavaid biolagunevaid jäätmeid peab paigutama, ladustama ja käitlema tervisele ja ümbruskonnale kahjutult ning nii, et need ei põhjustaks kahjurite ja haisu teket.
(3) Eramutes tekkivaid biolagunevaid köögijäätmeid võib kohapeal kompostida ainult selleks ettenähtud ja kahjurite eest kaitstud kompostimisnõudes ehk kompostrites.
§ 28. Jäätmekäitluskohad
(1) Jäätmekäitluskoha järelhooldus on suletud jäätmekäitluskoha keskkonnaseire ning võimaliku negatiivse keskkonnamõju, sealhulgas keskkonnahäiringu, tõrje.
(5) Jäätmekäitluskohtade järelhoolduse konkreetsed nõuded esitatakse vajadusel Keskkonnaameti Pärnu-Viljandi regiooni poolt väljastatavas jäätme- või kompleksloas.
Järelevalvet käesoleva eeskirja täitmise üle teostavad Pärnu Linnavalitsuse poolt määratud ametiisikud ja keskkonnakaitseinspektori õigusi omavad isikud käesolevas eeskirjas, jäätmeseaduses, pakendiseaduses ja keskkonnajärelevalve seaduses sätestatud korras.
Eeskirja nõuete rikkumise eest karistatakse jäätmeseaduse §-de 120–12611 ja pakendiseaduse §‑de 29–31 alusel.
§ 32. Varasema määruse kehtetuks tunnistamine
Lisa 2 Taotlus korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemiseks