Maaparandussüsteemi projekteerimisnormid – Riigi Teataja
Maaparandussüsteemi projekteerimisnormid
Maaparandussüsteemi projekteerimisnormid - sisukord
§ 2 Maaparandussüsteemi projekteerimise üldnormid
2 ETTEVALMISTUSTÖÖDE PROJEKTEERIMISNORMID
§ 3 Ettevalmistustööde projekteerimine
3 HÜDROLOOGILISTE KARAKTERISTIKUTE MÄÄRAMINE
§ 4 Hüdroloogilised karakteristikud
§ 5 Hüdroloogiliste karakteristikute määramine
4 KUIVENDUSSÜSTEEMI PROJEKTEERIMISNORMID
1 Hüdrauliliselt arvutatava eesvoolu projekteerimisnormid
§ 6 Voolusängi karakteristikud
§ 7 Eesvoolu trassi projekteerimine
§ 8 Eesvoolu ristlõike projekteerimine
§ 9 Voolusängi sügavuse määramine
§ 10 Eesvoolu põhja langu projekteerimine
§ 111 Eesvoolu rekonstrueerimise vajadus
2 Põllumajandusmaa kraavkuivendussüsteemi projekteerimisnormid
§ 12 Kraavi trassi projekteerimine
§ 13 Kraavi ristlõike projekteerimine
§ 14 Reguleeriva võrgu projekteerimine
3 Põllumajandusmaa drenaažkuivendussüsteemi projekteerimisnormid
§ 15 Drenaažisüsteemi koosseis ja projekteerimise üldnormid
§ 16 Dreenide projekteerimisnormid
§ 17 Drenaažikollektori projekteerimisnormid
§ 18 Drenaažiarmatuuri koosseis ja projekteerimisnormid
§ 19 Pinnavee äravoolu projekteerimine
§ 20 Drenaažisüsteemi rekonstrueerimise vajadus
§ 21 Drenaažisüsteemi rekonstrueerimisnormid
4 Metsakuivenduse projekteerimisnormid
§ 22 Metsakuivenduse projekteerimisnormid
5 MAAPARANDUSSÜSTEEMI TEENINDAVA TEE PROJEKTEERIMISNORMID
§ 23 Üldnormid
§ 24 Tee põhiparameetrid
§ 25 Tee plaan ja pikiprofiil
§ 26 Tee muldkeha
§ 27 Tee muldkeha erilahendused
§ 28 Veeviimarid
§ 29 Katend
§ 30 Ristmik
§ 31 Teerajatis
§ 32 Teepäraldised
§ 33 Tehnovõrgud
6 MAAPARANDUSSÜSTEEMI KESKKONNAKAITSERAJATISE PROJEKTEERIMISNORMID
§ 34 Maaparandussüsteemi keskkonnakaitserajatise rakendamise vajadus ja keskkonnakaitserajatiste tüübid
§ 35 Veekaitsevööndi laiendi projekteerimine
§ 36 Settebasseini projekteerimine
§ 37 Puhastuslodu projekteerimine
§ 38 Eesvoolu põhjavalli projekteerimine
§ 39 Eesvoolu nõlvapuistete projekteerimine
§ 40 Eesvoolu soodi avamiskraavi projekteerimine
§ 41 Eesvoolu koelmupadjandi projekteerimine
§ 42 Vähkide urupuiste projekteerimine eesvoolu
§ 43 Reguleeritava äravooluga drenaaži projekteerimine
§ 44 Kuivendusvee korduvkasutuse tiigi projekteerimine
§ 45 Tuletõrjetiigi projekteerimine
§ 46 Tuuletõkkeriba projekteerimine
§ 47 Rakendussätted
RT I, 14.12.2010, 9
Vastu võetud 17.02.2005 nr 18
RTL 2005, 27, 377
jõustumine 11.03.2005
31.10.2007 RTL 2007, 85, 1430 17.11.2007
16.05.2008 RTL 2008, 43, 590 31.05.2008
15.07.2009 RTL 2009, 61, 888 01.08.2009
08.12.2010 RT I, 14.12.2010, 5 17.12.2010
Määrus kehtestatakse «Maaparandusseaduse» § 9 lõike 6 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse projekteerimisnormid järgmistele maaparandussüsteemi projekteerimistöödele:
1) ettevalmistustööde projekteerimine;
2) hüdroloogiliste karakteristikute määramine;
3) hüdrauliliselt arvutatava eesvoolu projekteerimine;
4) põllumajandusmaa kraavkuivendussüsteemi projekteerimine;
5) põllumajandusmaa drenaažkuivendussüsteemi projekteerimine;
6) metsamaaparanduse kuivendussüsteemi projekteerimine;
7) maaparandussüsteemi teenindava tee projekteerimine;
8) maaparandussüsteemi keskkonnakaitserajatise projekteerimine.
[RTL 2007, 85, 1430 - jõust. 17.11.2007]
(2) Määrusega kehtestatud maaparandussüsteemi projekteerimisnormid (edaspidi projekteerimisnormid) on üheks aluseks uue ja rekonstrueeritava maaparandussüsteemi ehitusprojekti (edaspidi ehitusprojekt) koostamiseks.
[RTL 2009, 61, 888 - jõust. 01.08.2009]
§ 2. Maaparandussüsteemi projekteerimise üldnormid
(1) Kraavid ja teed projekteeritakse haritaval maal tehniliste võimaluste olemasolu korral võimalikult sirgetena ning omavahel paralleelsetena, kulgema mööda kõlviku pikemat külge, mullastikuliselt sarnaseid kõlvikuid võimalikult vähe tükeldades.
(2) Eesvoolu kohta tehakse hüdrauliline arvutus, kui tema valgala on põllumajandusmaal üle 2 km2 ja metsamaal üle 5 km2.
(21) Eesvoolu rekonstrueerimisel kaevemahuga üle 2000 m3 kavandatakse rekonstrueeritava eesvoolu tööpiirkonna alumisse ossa tehnoloogiline settebassein mahuga vähemalt 1% kaevetööde arvutuslikust mahust, kui:
1) rekonstrueeritakse üle 10 km2 valgalaga eesvoolu, mis on täies pikkuses kaevatud või täies pikkuses reguleeritud vooluveekogu;
2) alla 10 km2 valgalaga eesvoolu rekonstrueeritav lõik asub lähemal kui 1 km eesvoolu suubumiskohast § 34 lõikes 1 nimetatud reostustundlikku veekogusse.
[RTL 2008, 43, 590 - jõust. 31.05.2008]
(3) Keskkonnakaitse tagamiseks projekteeritakse vajaduse korral asjakohane keskkonnakaitserajatis.
(4) Keskkonnakaitserajatist projekteerides välditakse maaparandussüsteemi toimimisvõime võimalikku kahjustamist.
(5) Maaparandussüsteemi rekonstrueerimise projekteerimisel võib reguleeriva võrgu pindala suureneda kuni 10%, kuid mitte üle 10 ha võrreldes olemasoleva maaparandussüsteemi reguleeriva võrgu pindalaga.
(6) Tehniliste jooniste vormistamisel võib juhinduda projekteerimisnormide alusel koostatud kogumikus “Maaparandusrajatiste tüüpjoonised1” toodud joonistest.
2. peatükk ETTEVALMISTUSTÖÖDE PROJEKTEERIMISNORMID
§ 3. Ettevalmistustööde projekteerimine
(1) Võsa ja metsa raiumist ning kändude juurimist projekteerides arvutatakse töömahud maaparanduse uurimistööl määratud maa-ala puittaimedega kattuvuse ja puistu tihedusgruppide lõikes.
(2) Kännuvalli laialiajamine projekteeritakse koos kändude ja kivide jäägi äraveoga ja vallialuse maa tasandamisega. Kui kännuvallis on üle 10% mahust kände või kive, nähakse ette täiendav kändude või kivide äravedu.
(3) Haritavalt maalt kavandatakse koristada:
1) enne maaharimist maapinnalt ja 30 cm sügavusest kihist maapinnale väljatulnud kivid;
2) maa kasutamist segavad kivivared ja maavaldaja soovil sellised lagunenud kiviaiad, mida ei taastata;
3) maa harimisel või tasandamisel maapinnale väljatulnud üle 12-cm läbimõõduga kivid;
4) künnikihi aluse mullakihi sügavkobestamisega maapinnale väljatulnud kivid.
(4) Maaomaniku huvist tingitud erinevused ettevalmistustööde projekteerimisnormidest nähakse ette projekteerimistingimustes.
3. peatükk HÜDROLOOGILISTE KARAKTERISTIKUTE MÄÄRAMINE
§ 4. Hüdroloogilised karakteristikud
Hüdroloogilised karakteristikud maaparandussüsteemi projekteerimisel on:
1) valgala pindala – F, km2 või ha;
2) äravoolumoodul – q, l/s km2 või l/s ha;
3) äravoolu maht – V, 1000 m3;
4) vooluhulk – Q, m3/s või l /s.
§ 5. Hüdroloogiliste karakteristikute määramine
(1) Hüdroloogilised karakteristikud määratakse:
1) hüdromeetriliste vaatlusandmete alusel;
2) ebapiisavate hüdromeetriliste vaatlusandmete korral vaatlusrea pikendamise teel analoog-veejuhtme pika vaatlusrea andmete järgi;
3) vaatlusandmete puudumise korral seni kasutatud empiiriliste valemite ja asjakohaste kartogrammide abil ning tulemuste võrdlemise teel analoog-veejuhtme vaatlusandmete järgi arvutatud karakteristikutega.
(2) Analoog-veejuhtmeks valitakse:
1) määratavale veejuhtmele võimalikult lähedal paiknev veejuhe;
2) võrreldavate äravoolu moodustumise tingimustega veejuhe;
3) veejuhe, mille valgala pindala ei erine määratava veejuhtme valgala pindalast üle kümne korra;
4) veejuhe, mille looduslikku äravoolu inimtegevuse mõju oluliselt ei moonuta.
4. peatükk KUIVENDUSSÜSTEEMI PROJEKTEERIMISNORMID
1. jagu Hüdrauliliselt arvutatava eesvoolu projekteerimisnormid
§ 6. Voolusängi karakteristikud
(1) Voolusängi karakteristikud on:
1) voolusängi sügavus – H, m;
2) voolusängi pealtlaius – b, m;
3) voolusängi nõlvustegur – m;
4) voolusängi karedusarv – n;
5) voolusängi põhja lang – I, ‰;
6) voolusängi kõverusraadius – R0, m;
7) voolusängi hüdrauliline raadius – R, m;
8) voolu sügavus – h, m;
9) voolu ristlõike pindala – ω, m2;
10) voolukiirus – v, m/s.
(2) Eesvoolu ja selle koosseisu kuuluvate ehitiste projekteerimisel nõutavad arvutusperioodid, arvutuslikud veeseisud ja vooluhulgad on esitatud lisa tabelis 1.
§ 7. Eesvoolu trassi projekteerimine
(1) Eesvoolu trass projekteeritakse reljeefi madalamat kohta mööda võimalikult püsivasse ja kergesti kaevatavasse pinnasesse. Turbas arvestatakse mineraalse aluspõhja reljeefi ja trass projekteeritakse võimaluse korral aluspõhja madalamale kohale.
(2) Trassi käänakud projekteeritakse sujuvatena. Vastassuunaliste käänakute ühendamisel jäetakse kõverate vahele vähemalt kõverusraadiuse pikkune sirge lõik. Käänaku minimaalseks kõverusraadiuseks projekteeritakse:
Q maks ≤ 5 m3/s korral R0 ≥ 5 b m;
Q maks > 5 m3/s korral R0 = 100 R1,5 m.
§ 8. Eesvoolu ristlõike projekteerimine
(1) Eesvoolu ristlõige projekteeritakse, lähtudes pinnasest, voolusängi maksimaalsest sügavusest (H maks) ja arvutuslikust vooluhulgast (Q).
(2) Kui Q 10 m3/s ja H maks ≤ 2,5 m, projekteeritakse püsivas pinnases trapetsikujuline ristlõige. Kui Q = 10–25 m3 /s ja H maks 3,5 m, projekteeritakse pinnases, milles fraktsiooni Ø ≥ 2 mm massi osakaal on üle 25%, voolusängi ristlõige trapetsikujuline. Peeneteralises ja tolmjas pinnases ning liival lasuvas turbas projekteeritakse paraboolikujuline ristlõige või kombineeritud ristlõige, mis alumises osas on paraboolikujuline ja ülemises osas trapetsikujuline.
(3) Trapetsikujulise ristlõikega voolusängi nõlvustegurid valitakse lisa tabelist 2.
(4) Kihilises pinnases ja voolusängi suure sügavuse (H maks > 5 m) puhul määratakse voolusängi projektparameetrid nõlvade püsivusarvutuste alusel.
§ 9. Voolusängi sügavuse määramine
(1) Voolusängi sügavus määratakse, lähtudes suubuva veejuhtme põhja kõrgusest või suubuva veejuhtme arvutuslikust veeseisust. Eesvoolu põhi projekteeritakse suubuva veejuhtme põhja kõrgusele või eesvoolu veeseis suubuva veejuhtme arvutusliku veeseisu kõrgusele. Hüdrauliline arvutus tehakse eesvoolu järgmistes punktides:
1) põllumajandusmaal profiilis, kus valgala pindala on 2 km2, ja metsamaal profiilis, kus valgala pindala on 5 km2;
2) hüdrauliliselt arvutatud veejuhtme suubumiskohas;
3) langu murdepunktis mõlema langu järgi; kui voolu sügavus erineb üle 0,3 m, arvutatakse lang- või paisjoon;
4) ühtlase languga lõigus, kui valgala pindala muutub üle 20%.
(2) Hüdraulilisel arvutusel valitakse voolusängi karedusarv lisa tabelitest 3 ja 4.
§ 10. Eesvoolu põhja langu projekteerimine
(1) Eesvoolu vähim lubatud põhja lang on 0,3‰.
(2) Eesvoolu põhja langu projekteerimisel kontrollitakse voolusängi settimise või uhtumise ohtlikkust. Vähim lubatav voolukiirus arvutatakse seosest V min = 0,3R0,25 m/s. Settimise takistamiseks peab voolukiirus olema üle 0,2 m/s. Uhtumisohu määramiseks võrreldakse maksimaalset arvutuslikku voolukiirust lisa tabelites 6, 7 ja 8 toodud asjakohasele pinnaseliigile lubatud voolukiiruse ülempiiriga. Kui arvutuslik maksimaalne voolukiirus on suurem kui sellele pinnaseliigile lubatud, valitakse tabelist 9 voolukiirusele sobiv kindlustise tüüp.
§ 11. [Kehtetu – RTL 2008, 43, 590 - jõust. 31.05.2008]
§ 111. Eesvoolu rekonstrueerimise vajadus
(1) Kui kavandatava inimtegevuse tulemusena suureneb eesvoolu valgala või sademete ja muu vee juhtimine eesvoolu, kontrollitakse arvutustega eesvoolu ristlõike ja eesvoolul asuvate rajatiste avade suuruse vastavust nõuetele.
(2) Eesvool rekonstrueeritakse, kui:
1) lõikes 1 nimetatud arvutuse tulemusena selgub, et eesvoolu ristlõike ja eesvoolul asuvate rajatiste avade suurus ei vasta nõuetele;
2) sette keskmine maht eesvoolu ühe meetri kohta on üle 1,2 m3 või kui üle 10 km2 valgalaga eesvoolu settekihi keskmine paksus on üle 0,5 m.
2. jagu Põllumajandusmaa kraavkuivendussüsteemi projekteerimisnormid
§ 12. Kraavi trassi projekteerimine
(1) Kraavid projekteeritakse vähemalt mõõtkava 1:10 000 täpsusele vastavale kaardile:
1) võimalikult sirged ja lühikesed;
2) reguleeriva võrgu paigutust arvestades;
3) kulgema omavahel ja kõlviku pikema küljega võimalikult paralleelselt;
4) kulgema mineraalpinnases reljeefi võimalikult madalat kohta mööda ja turbapinnases turbalasundi sügavamat kohta mööda;
5) püsiva voolusängiga;
6) maa-aluste kommunikatsioonide ja õhuliinidega minimaalse lõikumisega. Ristumisel teega projekteeritakse kraavi ja tee telje vaheline nurk 70–110°.
(2) Kraavid suunatakse eesvoolu või ühendatakse omavahel 45–90° nurga all.
§ 13. Kraavi ristlõike projekteerimine
(1) Kraavi ristlõige projekteeritakse trapetsikujuline. Põhja vähim laius kraavi teljelt kaevamisel rähavabas pinnases projekteeritakse 0,4 m ja rähases pinnases 0,6 m. Külgkaevamisel projekteeritakse kraavi põhja vähimaks laiuseks 0,8 m. Voolusängi ristlõike nõlvustegurid on toodud lisa tabelites 2 ja 10.
(2) Kraavide ühinemisel projekteeritakse veeseisud ja kraavipõhjad järgmiselt:
1) hüdrauliliselt arvutatud eesvoolu suubumisel projekteeritakse suubuva kraavi põhi 10 cm allapoole eesvoolu arvutuslikku veeseisu;
2) ülejäänud juhtudel projekteeritakse kraavi põhi vett vastuvõtva kraavi põhja kõrgusele.
(3) Kuivenduskraavi keskmiseks sügavuseks projekteeritakse mineraalpinnases 1,0 m ja turbapinnases turba arvutuslikku vajumist arvesse võttes 1,3 m.
(4) Kuivenduskraavi põhja lubatud vähim lang on 0,5‰.
§ 14. Reguleeriva võrgu projekteerimine
(1) Põllumajandusmaa kuivendusviis ja kuivendusintensiivsusaste määratakse lisas toodud tabeli 9 alusel.
(2) Põllumajandusmaal projekteeritakse kuivenduskraavide vahekaugus kuni kolm korda suurem samale alale vajalikust dreenide vahekaugusest, kuid mitte vähem kui 30 m, kui maaomaniku huvist tingitult ei ole projekteerimistingimustes ette nähtud muud vahekaugust.
(3) Kuivendamata maa-alalt pealevalguva pinnavee ärasuunamiseks projekteeritakse vähemalt 1 m sügavune piirdekraav. Kui piirdekraav peab ära suunama juurdevalguva põhjavee, projekteeritakse vähemalt 1,3 m sügavune kraav.
3. jagu Põllumajandusmaa drenaažkuivendussüsteemi projekteerimisnormid
§ 15. Drenaažisüsteemi koosseis ja projekteerimise üldnormid
(1) Drenaažisüsteem koosneb:
1) dreenidest;
2) drenaažikollektoritest;
3) drenaažiarmatuurist.
(2) Drenaažisüsteem projekteeritakse vähemalt mõõtkava 1: 2000 täpsusele vastavale topograafilisele kaardile, millele on peale kantud mullastiku ja muud projekteerimistingimustes nõutud andmed. Dreenide projekteerimisel arvestatakse järgmist:
1) maapinna üle 5‰-lise langu korral mis tahes pinnases põhjaveelise ja segatoitumise ning savi- ja liivsavipinnases ka sademeveega toitumise korral projekteeritakse dreenid võimalikult risti maapinna languga;
2) maapinna alla 5‰-lise langu korral, eriti sademeveega toituvas kerges pinnases projekteeritakse dreenid maapinna langu suunas.
§ 16. Dreenide projekteerimisnormid
(1) Plaaniliselt lahenduselt kavandatakse drenaažisüsteemid võimalikult lihtsad, korrapärase kuju ja pikkade dreenidega. Üle 250 m pikkuse dreeni alumise osa läbimõõt määratakse hüdraulilise arvutusega.
(2) Dreenid projekteeritakse drenaažisüsteemidesse reljeefi, mulla lõimise ja mulla liigniiskuse astme järgi.
(3) Olemasoleva kraavi asendamisel dreeniga nähakse ette dreeni paigaldamine loodusliku struktuuriga pinnasesse.
(4) Dreenide arvutuslik sügavus t (m), vahekaugus E (m) ja läbimõõt määratakse sõltuvalt projekteeritava kuivenduse intensiivsusest ja mullastiku andmetest. Kuivendatavate muldade liigniiskuse astmed on toodud lisa tabelis 11.
(5) Dreeni keskmiseks arvutuslikuks sügavuseks projekteeritakse mineraalpinnases 1,0 m ja turbapinnases turba arvutuslikku vajumist arvesse võttes 1,3 m. Dreeni vähimaks sügavuseks võib mineraalpinnases üksikutes punktides projekteerida 0,7 m ja turbapinnases 0,9 m. Dreeni rajamissügavus to (m) oleneb dreeni arvutuslikust sügavusest ja turba lagunemisastmest ning määratakse lisa tabelist 12.
(6) Kuivendusjärgne turbakihi tüsedus määratakse lisa tabeli 13 andmete alusel. Dreenide vahekaugus mineraalmullas määratakse lisa tabeli 14 andmete alusel ja sügavas madalsoos lisa tabeli 15 andmete alusel. Äravoolumoodul määratakse lisa tabeli 16 andmete alusel.
(7) Dreeni vähim lubatud lang on 3‰.
(8) Drenaažitorustiku konstruktsioon projekteeritakse uurimistulemustest lähtudes järgmiselt:
1) savipinnases (S; l’’’S) ja alla 35% lagunenud turbas drenaažitorustikku kattematerjaliga ei kaeta;
2) liivapinnases (L; sL) kaetakse drenaažitorustik kogu toru perimeetri ulatuses kattematerjaliga;
3) punktides 1 ja 2 nimetamata pinnases kaetakse drenaažitorustik pealt 2/3 toru perimeetri ulatuses kattematerjaliga;
4) savipinnases ja üle 35% lagunenud turbas kaetakse drenaažitorustik vähemalt 5 cm paksuse filtermaterjali kihiga;
5) rauaookriga ummistumise ohu korral on drenaažitorustiku vähim läbimõõt 75 mm.
§ 17. Drenaažikollektori projekteerimisnormid
(1) Drenaažikollektor projekteeritakse:
1) kulgema võimalikult sirgena reljeefi madalamat kohta mööda;
2) pajudest ja paplitest vähemalt 20 m kaugusele ning teistest puittaimedest vähemalt 10 m kaugusele;
3) puittaimestikuga ala läbivas lõigus veetiheda toru seinaga;
4) suubuma kraavi pärivoolu 60–90° nurga all.
(2) Kollektori vähim lubatud lang on:
1) läbimõõdul 75 mm 2‰;
2) läbimõõdul 100–200 mm 1‰;
3) läbimõõdul üle 200 mm 0,5‰;
4) rauaookriga ummistumise ohus olevas pinnases, voolavas või varisemisohtlikus pinnases projekteeritakse kollektori vähimaks languks 3‰, kui toru läbimõõt on 75 mm, ja 2‰, kui toru läbimõõt on 100–200 mm.
§ 18. Drenaažiarmatuuri koosseis ja projekteerimisnormid
(1) Drenaažiarmatuuri hulka kuuluvad:
1) suue;
2) settekaev;
3) ühenduskaev;
4) astangkaev;
5) kraavikaev ja kraavifilter;
6) neelukaev;
7) dreenifilter;
8) allikakaev;
9) dreenivõimendi;
10) erikonstruktsioonid;
11) ühendusdetailid.
(2) [Kehtetu – RTL 2009, 61, 888 - jõust. 01.08.2009]
§ 19. Pinnavee äravoolu projekteerimine
(1) Kuivendatavale alale koguneva pinnavee ärajuhtimiseks projekteeritakse olenevalt konkreetsetest tingimustest:
1) agromelioratiivsed võtted;
11) sellise raske liivsavi- ja savimulla lupjamine, mille happesus (pH) on väiksem kui 7 ja milles liikuva kaltsiumi sisaldus on alla 4000 mg/kg;
2) pinna planeerimine;
3) voolunõvad;
4) neelukaevud;
5) drenaažifiltrid;
6) pilutäidisdrenaaž;
7) dreenivõrgu tihendamine.
(2) Agromelioratiivsed võtted (vesivaod, kobestamine) projekteeritakse languta savimaale ja muule kriitilist kõvadust (P > 45 kg/cm 2) ületavale mineraalmaale, kus ei ole võimalik eristada märgatavaid vee kokkuvoolu alasid.
(21) Raske liivsavi- ja savimulla puhul kavandatakse mulla veeläbilaskvuse suurendamiseks lupjamine lisa tabelis 161 toodud lubjatarbe alusel.
(3) Pinna planeerimisega tagatakse pinnavee äravool 10–15 cm sügavusest sulglohust. Suurema sulglohu täitmisel või selle avamisel säilitatakse maksimaalselt huumushorisont.
(4) Voolunõva nähakse ette kraavi laialiaetud mullavalli taha sulglohku koguneva vee juhtimiseks kraavi või neelukaevu valgalalt vee äravoolu kiirendamiseks. Nõva sügavus projekteeritakse 0,4–0,6 m; nõlvus 1:5–1:10 ja põhja lang vähemalt 1‰.
(5) Neelukaev projekteeritakse maastikul selgelt määratava, 2–3 ha suuruse valgalaga sulglohu põhja. Väiksema valgala pindala puhul projekteeritakse dreenifiltrid. Kui sulglohu madalaim koht ei ole määratav, projekteeritakse kombineeritud drenaaž või tihendatakse kergemas pinnases dreenivõrku kuni kaks korda. Pinnavee ärajuhtimise rajatise mõõtmed määratakse lisa tabelis 17 toodud andmete järgi.
§ 20. Drenaažisüsteemi rekonstrueerimise vajadus
(1) Drenaažisüsteem rekonstrueeritakse, kui selle maa-ala soovitakse kasutada põllumajandusmaana, kuid olemasolev drenaažisüsteem ei taga maaviljeluseks sobivat veerežiimi.
(2) Drenaažisüsteemi rekonstrueerimiseks projekteeritakse asendamine uue drenaažiga olemasolev:
1) rauaookri ja mineraalsettega täielikult ummistunud drenaaž;
2) turbapinnasesse rajatud drenaaž, mis turba vajumise ja mineraliseerumise tõttu on jäänud liiga madalaks;
3) kasutusotstarbe kaotanud puit- ja klaastorudrenaaž.
§ 21. Drenaažisüsteemi rekonstrueerimisnormid
(1) Drenaažisüsteemi rekonstrueerimise projekteerimisel lähtutakse põllumajandusmaa drenaažkuivendussüsteemi projekteerimisnormidest, arvestades selles paragrahvis sätestatud erinevusi. Projekteerimisel kavandatakse drenaažikonstruktsioon puudulikult kuivendatud maa-ala uurimistööl tuvastatud tõrke põhjuse põhjal.
(2) Kriitilise kõvaduseni tihenenud mullakihist põhjustatud ülaveelise liigniiskuse korral nähakse ette künnialuse kihi kobestamine. Rekonstrueeritava drenaaži piirkonnas projekteeritakse kobestamise sügavus 30 cm võrra väiksem dreenide tegelikust sügavusest.
(3) Purunenud, nihkunud või taimejuurtega ummistunud drenaažitorudest põhjustatud puudulikult kuivendatud alal nähakse ette torude asendamine.
(4) Mineraalsettega ummistunud drenaaži rekonstrueerimise korral nähakse projektis ette sobiva kattematerjaliga ümbritsetud torude kasutamine.
(5) Rauaookriga ummistunud drenaaži rekonstrueerimise korral nähakse ette:
1) sobiva filtermaterjaliga ümbritsetud torude ja hakkepuidust filterkeha kasutamine;
2) drenaažisuudmete projekteerimine kraavi veepinna alla.
(6) Puudulikult kuivendatud alal olemasoleva dreenivõrgu tihendamine uute dreenide vaheleehitamisega projekteeritakse drenaaži toimimisvõime, pinnase filtratsioonimooduli ja põhjavee juurdevoolu uurimise andmete alusel. Üldreeglina projekteeritakse uus dreen olemasolevate dreenide vahekauguse keskkohta. Uue ja olemasoleva drenaaži lõikumise korral nähakse ette vähemalt 50 m pikkuse olemasoleva dreenilõigu ühendamine uue dreeniga või olemasoleva dreeniga ühenduse taastamine. Uue süsteemiga ühendamine nähakse ette allikadreeni, kaevust väljuva dreeni ja filtriga dreeni puhul olenemata dreeni pikkusest.
(7) Kuivenduse rekonstrueerimisel sügavas madalsoos kasutatakse kuivendusdreenide vahekauguse määramisel lisa tabeli 18 andmeid.
(8) Savi- ja liivsavipinnases projekteeritakse drenaaži veevastuvõtuvõime suurendamiseks pilutäidisdrenaaž. Pilutäidisdreenide võrk projekteeritakse risti olemasolevate dreenidega, keskmise sügavusega 0,6–0,8 m. Projekteerimisel kavandatakse pilutäidisdreeni kaeviku täitmine filtermaterjaliga ja kaeviku lõikumisel dreenitoruga nähakse ette ühendusfiltri rajamine. Pilutäidisdreenide vahekauguseks projekteeritakse olenevalt pinnasest:
1) savis ja raskes liivsavis 10 m;
2) keskmises liivsavis 15 m;
3) kerges liivsavis 20 m.
4. jagu Metsakuivenduse projekteerimisnormid
§ 22. Metsakuivenduse projekteerimisnormid
(1) Metsakuivenduse projekteerimisel määratakse kuivenduskraavide vahekaugus sõltuvalt:
1) metsa kasvukohatüübist, puuliigist ja vanusest ning boniteediklassist;
2) kraavide sügavusest ja mullastikust;
3) olemasolevast kvartalivõrgust;
4) kavandatavast kuivenduse intensiivsusastmest;
5) metsa uuenemis- või uuendamistingimustest;
6) vagukraavide kavandamisest.
(11) Kraav projekteeritakse vähemalt mõõtkava 1:10 000 täpsusele vastavale kaardile.
(2) Kraavi projekteerimisel arvestatakse järgmist:
1) kraav kavandatakse kvartalisihi või tee äärde, vältides võimalikku teega lõikumist;
2) pinnavee eemaldamiseks lageraie lankidelt projekteeritakse madal vagukraavitus, kusjuures vagukraavid projekteeritakse võimalikult risti maapinna languga;
3) üleujutuval metsamaal projekteeritakse kuivenduskraavid võimalikult paralleelselt eesvooluga;
4) kraavid suunatakse eesvoolu pärivoolu 60–90° nurga all;
5) kraavi pikkus on ühe kvartali pikkus (900 m) või laius (400 m).
(3) Kraavi keskmine sügavus turbamullas projekteeritakse 1,1 m, arvestades turba arvutuslikku vajumist.
(4) Kraavi ristlõike muud parameetrid valitakse, arvestades pinnase liiki ja teemulde rajamisel mulde vajalikku mahtu.
(5) Kraavide ligikaudsed sügavused ja vahekaugused metsa kasvukohatüüpide järgi on toodud lisa tabelis 19.
(6) Kraavi mullavall kavandatakse selliselt, et oleks võimalik metsamaterjali esmaselt laoplatsile koondada. Mullavallilt mahasõidu kohad projekteeritakse raadiusega vähemalt 10 meetrit.
(7) Kvartaliäärsel sihil juuritakse kraavi muldel liiklemist takistavad kännud.
5. peatükk MAAPARANDUSSÜSTEEMI TEENINDAVA TEE PROJEKTEERIMISNORMID
§ 23. Üldnormid
(1) Maaparandussüsteemi teenindav tee on metsa- ja põllumajandusmaa maaparandussüsteemi teenindav tee (edaspidi tee).
(2) Liikluskvaliteet erinevate projekteerimise lähteandmete kasutamise korral ja tee klassid on toodud lisa tabelites 21 ja 22.
(3) Metsamaa teedevõrgu tihedus määratakse puistute boniteedist lähtudes. Arvutuse aluseks võetakse tingimus, et 1 km tee kohta tuleks 2000 tihumeetrit väljaveetavat puitu 10 aasta kestel pärast tee väljaehitamist, kui projekteerimistingimustes ei ole ette nähtud muud tingimust. Tootmismahu prognoosile ja majanduslikele uuringutele tuginev eeldatav maksimaalne veomaht kuus on I-M kategooria tee puhul üle 10 000 tonni (neto) ja II-M tee kategooria puhul kuni 10 000 tonni (neto). Optimaalne teedevõrgu tihedus majandusmetsas on 1,2 km/km2 kohta. Laiendus möödasõiduks projekteeritakse ca 500 m järgi.
(4) Tee katendi tugevusarvutusel võetakse sõiduki arvutuslikuks teljekoormuseks 100 kN, kui projekteerimistingimustes ei ole ette nähtud aluseks võtta muud teljekoormust.
(5) Põllumajandusmaal valitakse tee trassi võimaluse korral väheväärtuslikule mineraalmaale mööda maastikulist või maakasutuse piiri, metsamaal mööda kuivemaid kruusa-, liiva- või savipinnaseid läbi kõrgeboniteediliste puistute.
(6) Tee projektis nähakse ette huumuskihi koorimisel kokkulükatud mulla säilitamine või kasutamine.
(7) Projektis nähakse ette meetmed teerajatise põhjustatud pinnasevee taseme ebasoodsa mõju kõrvaldamiseks.
§ 24. Tee põhiparameetrid
(1) Tee põhiparameetrid, mis sõltuvad üksiku veoki suurimast ohutust kiirusest (edaspidi projektkiirus), on:
1) plaanikõveriku raadius;
2) nähtavuskaugus;
3) püstkõveriku raadius;
4) pikikalle;
5) viraaži põikkalle.
(2) Projektkiirus, millele vastavad projekteeritava tee põhiparameetrid, valitakse lisa tabeli 23 andmete alusel.
(3) Liiklejate, teede ja rajatiste piirmõõtmed määratakse lisa tabeli 24 andmete alusel.
(4) Ristprofiili elemendid, nende laiused ja põikkalded määratakse lisa tabelite 25 ja 26 järgi.
(5) Plaanikõverikul raadiusega 800 m ja vähem nähakse ette sõidutee sisekülje laiend. Sõidutee laiend määratakse vastavalt lisa tabelile 27.
§ 25. Tee plaan ja pikiprofiil
(1) Tee plaan koosneb sirglõigust, plaanikõverikust, eelkõverikust või eelkõveriku puudumise korral üleminekulõigust.
(2) Tee plaanikõveriku kavandamisel ringkõverikuna tagatakse õige suhe projektkiiruse ja ringkõveriku raadiuse vahel. Projektkiirusele ja viraažikaldele vastav vähim plaanikõveriku raadius on toodud lisa tabelis 28.
(3) Tee suurim lubatud pikikalle valitakse sõltuvalt projektkiirusest ja projekteerimise lähtetasemest lisa tabelist 29.
(4) Püstkõverikena kasutatakse ringkõveraid, mis olenevalt projektjoone järjestikuste kaldlõikude omavahelisest liitumisest jagunevad kumerateks või nõgusateks. Püstkõverike raadiused on toodud lisa tabelites 30 ja 31.
§ 26. Tee muldkeha
(1) Tee muldkeha ehitustingimused määravad niiskuspaikkonna tüüp, pinnase omadused, reljeef ning geoloogilised ja hüdrogeoloogilised tingimused.
Niiskuspaikkonna tüübid on toodud lisa tabelis 32 ning pinnaste liigitus tabelites 33 ja 34.
(2) Tee muldkeha ülaosa ja katendi tugevuse tagamiseks projekteeritakse teekatte allpinna vähim kõrgus vastavalt lisa tabeli 35 normidele. Teekatte allpinna vähima kõrguse nõuded võib jätta arvestamata, kui muldkeha töökihi tugevuse ja püsivuse tagamiseks või katendi tugevdamiseks on rakendatud järgmisi meetmeid:
1) külmakaitsekihi rajamine;
2) muldkeha vee-soojusrežiimi reguleerimine hüdroisolatsiooniga, soojusisolatsiooniga, drenaažiga või kapillaare katkestava kihiga;
3) töökihi pinnase tugevdamine ja parendamine sideainete jt lisandite kasutamisega;
4) armeeritud kihi kasutamine;
5) muldkeha eriristprofiilide kasutamine.
(3) Muldkeha ülakiht projekteeritakse vett hästi läbilaskvast pinnasest.
(4) Liivapinnasest muldkeha tihendustegur on kuni 0,4 m sügavusel katte allpinnast vähemalt 0,98 ja suurematel sügavustel vähemalt 0,95. Kruuspinnast ja tehnogeenset pinnast kasutades määratakse vajalik kandevõime arvutustega. Rajatavas kihis ei tohi suuremate pinnaseosiste läbimõõt ületada tihendatava kihi 2/3 tüsedust.
(5) Pinnast ja tööstusjäätmeid, mille tugevusomadused ei muutu niiskudes, võib muldkehas kasutada piiranguteta. Pinnast ja tööstusjäätmeid, mille tugevusomadused niiskudes muutuvad, lubatakse kasutada piirangutega, põhjendades nende kasutamist katsete alusel saadud tulemustega.
(6) Muldkehas kasutatava pinnase tegelik maht arvutatakse valemiga V=V0K1, kus V0 – muldkeha profiilne maht ja K1 – pinnase suhteline tihendustegur, mis näitab loodusliku pinnase mahu kasvu tihendamisel nõutava tihendustegurini. Suhteline tihendustegur tihendusteguri 0,95 puhul võetakse liiva ja saviliiva puhul 1,05; liivsavi ja savi puhul 1,00 ning tööstusjäätmete puhul 1,15.
(7) Muldkeha nõlvus projekteeritakse vastavalt lisa tabeli 36 normidele. Süvendi nõlvus määratakse lisa tabeli 37 järgi, kui nõlva tasakaalu ei mõjuta pinnasevee voolamisest põhjustatud hüdrodünaamiline jõud.
(8) Muldkeha projekteerimisel savipinnasest, mille niiskus ületab 70% voolamispiiri niiskusest, nähakse ette meetmed muldkeha vajaliku püsivuse tagamiseks. Sellisteks meetmeteks võivad olla:
1) pinnase kuivamine loomulikul teel;
2) pinnase töötlemine aktiivsete ainetega (kustutamata lubi, aktiivsed põlevkivi heittuhad jms);
3) liigniiske pinnase tihenemise kiirendamine (drenaaž jms).Kergkatte võib sellisele muldkehale rajada pärast muldkeha tihenemise lõppemist.
§ 27. Tee muldkeha erilahendused
(1) Kuni 6 m sügavusega soos võib soo pinnast kuni 3 m kõrguse muldkeha projekteerida tüüplahendusena, arvestades soo tüüpi:
I tüüp – soopinnas, mille tugevus looduslikus olekus tagab kuni 3 m kõrguse muldkeha rajamise ilma nõrga aluspinnase külgsuunalise väljasurumiseta;
II tüüp – soopinnas, milles on kas või üks kiht, mis kuni 3 m kõrguse muldkeha intensiivsel rajamisel võidakse välja suruda;
III tüüp – soopinnas, milles on kas või üks kiht, mis kuni 3 m kõrguse mulde rajamisel, sõltumata koormise intensiivsusest, välja surutakse.
(2) Kui muldkeha rajatakse soopinnasele, tuleb lisaks muldkeha projekteerimise üldnõuetele arvestada järgmisega:
1) kasutusajal peab olema välistatud muldkeha allkihi nõrga pinnase külgsuunaline väljasurumine;
2) aluse intensiivne vajumine peab olema lõppenud enne katendi rajamist. Intensiivse vajumise lõpuks loetakse ajahetke, millal mulde konsolidatsioon on saavutanud 90% oma lõppväärtusest või kergkatendi puhul aega, kui vajumiskiirus langeb alla 2 cm aastas;
3) muldkeha aluse püsivust ja vajumeid, samuti elastseid võnkumisi prognoositakse arvutuslikult;
4) soos projekteeritakse muldkeha alaosa, mis vajub 0,2–0,5 m allapoole soopinda, heade dreenivate omadustega jämedateralisest pinnasest. Teiste pinnaste (kaasa arvatud turvas) kasutamist põhjendatakse arvutustega;
5) soosse rajatava muldkeha mõlemale poole nähakse ette bermiga äravoolukraavid;
6) geotekstiile kasutades arvestatakse neile esitatavate nõuetega.
(3) Muldkeha üleujutuval lammil projekteeritakse, arvestades lainete mõju, vee hüdrostaatilist survet ja erosioonilist mõju üleujutuse ajal.
(4) Muldkeha tugevdamiseks, dreenimiseks, kihtide eraldamiseks või isoleerimiseks kasutatakse geotekstiile järgmiselt:
1) nõrgal pinnasel oleva muldkeha aluse pinnase tihendamise kiirendamiseks vertikaaldreenidega, kandevõime suurendamiseks tugevduskangaste või -võrkudega;
2) eralduskihina erineva lõimisega pinnasekihtide vahel, kaitsefiltrina dreenikonstruktsioonides, nõlva pinna kindlustamiseks;
3) süvendite rajamisel ebasoodsates hüdrogeoloogilistes tingimustes, et tagada ehitusmasinate liikumine.
(5) Geotekstiilid paigaldatakse piki teed vähemalt 0,5 m ülekattega. Päikese käes ei tohi geotekstiilid olla laotatuna üle nädala. Geotekstiilide peale laotatakse vähemalt 0,3 m tüsedune kaitsekiht.
(6) Geotekstiile kasutades määratakse selle klass sõltuvalt aluspinnase kandevõimest ja muldkehas kasutatava materjali omadusest vastavalt lisa tabelile 38. Geotekstiilide klassidele esitatavad nõuded on toodud lisa tabelis 39.
§ 28. Veeviimarid
(1) Muldkeha kaitseks uhtumise ja üleniiskumise eest, samuti muldkeha ehitustööde võimaldamiseks projekteeritakse pinnavee ärajuhtimissüsteem: kraavide, dreenide, küvettide, rennide, imbkaevude jne rajamine ja teeäärse maa-ala planeerimine.
(2) Kraavi ja küveti põhja lang projekteeritakse vähemalt 0,5%, erandina soos 0,2%. Kui kraavi põhja lang savi- või liivsavipinnases on üle 3% või liiv- või saviliivpinnases on üle 2%, nähakse ette kraavi põhja ja nõlva kindlustise rajamine.
(3) Teepeenarde ja muldkeha nõlvade kaitsmiseks uhtumise eest teelõikudel, mille pikikalle on üle 3% või muldkeha kõrgus üle 4 m, samuti pikiprofiili nõgusatel püstkõverikel nähakse ette kindlustusmeetmed ja projekteeritakse sademevee ärajuhtimissüsteem.
(4) Tee serva kõrgus truubi pealesõidul projekteeritakse arvutuslikust veeseisust:
1) truubi rõhuta töörežiimi puhul vähemalt 0,5 m kõrgem;
2) truubi rõhuga ja osalise rõhuga töörežiimi puhul vähemalt 1,0 m kõrgem.
(5) Külgkaevendita mulde mäepoolsele küljele projekteeritakse pikikraav.
(6) Väljaspool maaparandussüsteemi maa-ala projekteeritakse mõlemale poole muldkeha kraav, kui maa-ala pikikalle on alla 2% ja mulde kõrgus on alla 1,5 m või vahelduva põikkaldega alal.
(7) Kraavide vähimad parameetrid on toodud lisa tabelis 40.
§ 29. Katend
(1) Katendi (kate, alus ja dreenkiht) konstruktsiooni valikul lähtutakse projekteeritava tee klassist, liikluse nõuetest, perspektiivsest liiklussagedusest ning liikluskoosseisust, paikkonna kliima-, pinnase- ja hüdrogeoloogilistest tingimustest ning keskkonnahoiust.
(2) Katend projekteeritakse vastavalt Maanteeameti 4. märtsi 2002. a käskkirjaga nr 39 kinnitatud «Elastsete teekatete projekteerimise juhendile» 2001-52 (Maanteeamet 2001).
(3) Katendi konstrueerimisel kasutatakse järgmisi tüüplahendusi:
1) töötlemata killustikust ja kruusmaterjalist katendi vähim tüsedus on 15 cm;
2) töötlemata killustikust ja kruusmaterjalist katendi vähim tüsedus on liivalusel 20 cm;
3) sideainega tugevdatud materjalist ja pinnasest katendi vähim tüsedus on 10 cm;
4) aherainest katendi vähim paksus on 40 cm ja katteliiva paksus on 10 cm, kui maaomaniku huvist tingitult ei ole projekteerimistingimustes ette nähtud muud tüsedust.
(4) Katendis ja aluses kasutatava pideva terakooslusega kivimaterjalile esitatavad nõuded on toodud lisa tabelis 41.
(5) Katendi projekteerimisel võib kasutada lisa tabelis 42 esitatud tüüplahendusi.
§ 30. Ristmik
(1) Ristmik projekteeritakse üldjuhul naaberristmikust vähemalt 100 m kaugusele. Ristmik kavandatakse hea nähtavusega lõikuva tee sirgele lõigule.
(2) Teede lõikumisnurk projekteeritakse 70–110°. Erandina võib põhjendatud juhtudel II–M kategooria teel vähendada ristumise nurka 45°-ni, III–M kategooria teel kuni 30°-ni.
(3) Ristmikku ei projekteerita väikese raadiusega kumerale kõverikule, kus on piiratud nähtavus.
(4) Projektis tagatakse ristmikul pöördeliiklusele projektkiirusest tulenev vähim peatumisnähtavus vastavalt lisa tabelile 43.
(5) Ristmikul, kus liiklus kõrvalteelt korraldatakse «Anna teed» või «Peatu ja anna teed» liiklusmärkide abil, tagatakse kõrvalteelt pööret sooritavale sõidukijuhile enne pöörde alustamist peateele nii paremale kui ka vasakule nähtavus sellises ulatuses, et pööret lõpetades ei häiriks ta peateel liiklejaid.
(6) Ristmiku geomeetriline lahendus projekteeritakse vastavalt kõige ebasoodsamat tüüpi sõidukile, mis vaadeldaval ristmikul võib liikuda. Sadulrongi tüüpi veoki pöörderaadius pöörde soorituse kiirusel 15–25 km/h on 17,5 m ja kiirusel 25–35 km/h on 21,5 m.
(7) Tee ja raudtee lõikumine projekteeritakse, juhindudes «Teeseaduse» ja «Raudteeseaduse» nõuetest.
§ 31. Teerajatis
(1) Silla või truubi ehitusprojekt peab võimaldama:
1) sõiduki ohutu ja sujuva liiklemise ning teerajatise töökindluse, pikaealisuse ja pideva kasutamise;
2) kevadise suurvee ja jää ohutu läbilaskmise;
3) materjalide ja energiaressursside ökonoomse kasutamise;
4) loodushoiu nõuete täitmise.
(2) Sild ja truup projekteeritakse lisa tabeli 1 ja asjakohaste projekteerimisnormide või nomogrammide alusel.
(3) Truup läbimõõduga 0,5–0,9 m võib olla kuni 30 m pikk. Pikem truup projekteeritakse vähemalt 1 m läbimõõduga.
(4) Truup projekteeritakse rõhuta või osalise rõhu all töötavana, sisse- ja väljavoolu otsakutega ning kindlustatuna olenevalt voolurežiimist.
(5) Truubi vähim pikikalle on 1%.
(6) Täitepinnase ja katendi tüseduseks truubi peal projekteeritakse vähemalt 0,5 m, kui truubitoru valmistanud tehas ei ole pidanud võimalikuks väiksemat täitepinnase ja katendi tüsedust.
§ 32. Teepäraldised
Tee projekti liikluskorralduse osa koostatakse, lähtudes järgmistest standarditest:
1) Liiklusmärgid ja nende kasutamine EVS 613:2001;
2) Teemärgised ja nende kasutamine EVS 614-2008.
§ 33. Tehnovõrgud
Teega paralleelselt kulgevad tehnorajatised ja maaparandussüsteemi ehitised projekteeritakse väljapoole mullet.
6. peatükk MAAPARANDUSSÜSTEEMI KESKKONNAKAITSERAJATISE PROJEKTEERIMISNORMID
§ 34. Maaparandussüsteemi keskkonnakaitserajatise rakendamise vajadus ja keskkonnakaitserajatiste tüübid
(1) Merre, järve ja üle 10 km2 suuruse valgalaga vooluveekogusse (edaspidi reostustundlik veekogu) põllumajandusliku hajureostuse (edaspidi hajureostus) leviku ohu ja erosiooniohu korral projekteeritakse:
1) veekaitsevööndi laiend;
2) settebassein;
3) puhastuslodu.
(11) Lõikes 1 nimetatud hajureostuse leviku oht ja erosioonioht määratakse, lähtudes põllumajandusministri 30. septembri 2004. a määruse nr 163 “Maaparanduse uurimistööle esitatavad nõuded” §-s 251 kehtestatud kriteeriumitest.
(2) Maaparandussüsteemi vooluveesliikuva sette kinnipüüdmiseks projekteeritakse settebassein.
(3) Eesvoolu isepuhastusvõime suurendamiseks ning kalade ja vähkide elupaikadega mitmekesistamiseks ja rändetingimuste parandamiseks projekteeritakse:
1) eesvoolu põhjavall;
2) eesvoolu nõlvapuiste;
3) eesvoolu soodi avamiskraav;
4) eesvoolu koelmupadjand;
5) vähkidele eesvoolu tehisurupuiste.
(4) Kohaliku veevaru säästmiseks projekteeritakse:
1) reguleeritava äravooluga drenaaž;
2) kuivendusvee korduvkasutuse tiik.
(5) Metsapõlengust tingitud keskkonnakahjude vähendamiseks projekteeritakse tuletõrjetiik.
(6) Mulla kaitseks ja mikrokliima parandamiseks projekteeritakse tuuletõkkeriba.
(7) “Veeseaduse” § 263 lõike 2 alusel määratud nitraaditundlikul alal põhjavette hajureostuse leviku ohu korral projekteeritakse lõikes 1 nimetatud keskkonnarajatis.
§ 35. Veekaitsevööndi laiendi projekteerimine
(1) Veekaitsevööndi laiend projekteeritakse reostustundliku veekogu või reostustundlikku veekokku suubuva eesvoolu pervele väljapoole veekaitsevööndit lõigus, kus hajureostuse leviku tõkkeriba laiusmääratuna lisa joonisel 2 toodud nomogrammi alusel ületab “Veeseaduse” § 29 lõike 2 punktides 2 ja 3 sätestatud veekaitsevööndi laiuse.
(2) Kui veekaitsevööndi laiendil kasvab puittaimestik, kavandatakse sinna kujundusraidega põõsasrindeta puistu, mille puuvõrade liituvus on 0,6–0,8.
(3) Veekaitsevööndi laiendisse projekteeritakse kõrgusjoontega võimalikult paralleelselt 1 m vahekaugusega vall-nõvad valli harja kõrgusega nõva põhjast vähemalt 20 sentimeetrit.
§ 36. Settebasseini projekteerimine
(1) Erosiooniohu korral projekteeritakse settebasein vähemalt 1 m sügavuse süvendina reostustundlikusse veekogusse suubuvale kraavile või eesvoolule või looduslikule voolunõvalevooluvees liikuva sette kinnipüüdmiseks.
(2) Hüdrauliliselt arvutatud veejuhtmel peab projekteeritud basseini laius tagama basseinis voolukiiruse alla 0,2 m/s.
(3) Settebasseini veemahu määramisel lähtutakse tingimusest 1,5–2 m3 vett basseini valgala hajureostuse leviku ohtliku ala hektari kohta. Settebasseini minimaalne veemaht on 25 m3. Settebassein projekteeritakse voolu suunas puhastuslodu ette.
(4) Kraavi sirgel osal projekteeritakse settebassein sümmeetriliselt kraavi telje suhtes, kraavi käänakul projekteeritakse settebassein nihutatuna käänaku siseküljele.
§ 37. Puhastuslodu projekteerimine
(1) Puhastuslodu on 0,3–0,5 m sügavune veega ja makrofüütidega, soovitavalt pilliroo ja hundinuiaga, kaetud märgala.
(2) Puhastuslodu hajureostuse leviku ohtlikult maa-alalt voolava pinna- ja drenaaživee bioloogiliseks puhastamiseks projekteeritakse kraavi, üle 10 ha suuruse drenaažisüsteemi ja üle 5 ha suuruse mikrovalgalaga reljeefi voolunõva suubumiskohta reostustundlikusse veekogusse või hajureostuse leviku ohtliku ala piirile.
(3) Pinnavee puhastuslodu põhja pindala on vähemalt 25 m2 ja külgede suhe on 1 : 2.
(4) Drenaaživee puhastuslodu põhja pindala on vähemalt 1 m2 drenaažisüsteemi hajureostuse leviku ohtliku ala hektari kohta.
(5) Lõikes 2 nimetatud puhastuslodude kogupindala peab moodustama vähemalt 0,5% maaparandussüsteemi või selle osa hajureostuse leviku ohtliku ala suurusest. Kui reostunud vesi voolab reostustundlikusse veekogusse hea isepuhastusvõimega(veetaimestikuga kattuvus 20–30%) eesvoolu kaudu, võib puhastuslodu jätta rajamata, kui eesvoolu pikkus on vähemalt 200 m hajureostuse leviku ohtliku maa-ala ühe hektari kohta.
§ 38. Eesvoolu põhjavalli projekteerimine
(1) Eesvoolu põhjavall projekteeritakse eesvoolu lõiku, kus põhjalang on vähemalt 2‰.
(2) Eesvoolu põhjavall projekteeritakse mineraalpinnases kivipuistena, turbapinnases palktõkkena risti voolu suunaga voolusängi põhja. Üle 2 m laiuse põhjaga eesvoolul projekteeritakse eesvoolu põhjavall 70–80? nurgaga.
(3) Eesvoolu põhjavalli kõrgus peab madalvee perioodil tagama valli ees vee sügavuse vähemalt 30 cm.
(4) Eesvoolu põhjavall projekteeritakse selliselt, et oleks tagatud kalade rändevõimalus üle põhjavalli ka madalvee perioodil.
§ 39. Eesvoolu nõlvapuistete projekteerimine
(1) Eesvoolunõlvapuisted projekteeritakse eesvoolu lõigule, mis asub uhtumise seisukohalt stabiilses pinnases – kruusases või rähkses pinnases.
(2) Eesvoolu nõlvapuisted projekteeritakse kivimaterjalist vahekaugusega 10–20-kordne voolusängi põhja laius.
(3) Eesvoolu nõlvapuisted võivad vähendada sängi põhjalaiust kuni 2/3 võrra, seejuures tohib nõlvapuiste võimalikult vähe kitsendada eesvoolu suurveeaegset voolu ristlõiget.
§ 40. Eesvoolu soodi avamiskraavi projekteerimine
Eesvoolu soodi avamiskraav projekteeritakse selliselt, et oleks tagatud:
1) eesvoolu aasta keskmise veetaseme puhul veevahetus eesvoolu soodis;
2) eesvoolu miinimumveetaseme puhul kalade pääs eesvoolust sooti ja soodist eesvoolu.
§ 41. Eesvoolu koelmupadjandi projekteerimine
(1) Eesvoolu koelmupadjand tüsedusega vähemalt 20 cm projekteeritakse kruusast lävendina eesvoolu põhja.
(2) Eesvoolu koelmupadjandi voolusuunaline pikkus on vähemalt kolm eesvoolu voolusängi laiust.
(3) Eesvoolu koelmupadjandi kõrgus peab kalade kudemisajal tagama vee sügavuse eesvoolus koelmupadjandi kohal vähemalt 20 cm.
§ 42. Vähkide urupuiste projekteerimine eesvoolu
(1) Eesvoolu projekteeritakse vähkide urupuiste eesvoolu nõlvakattena või eesvoolul paiknevasse paisjärve põhjakuhikuna.
(2) Vähkide urupuiste projekteeritakse keskmiselt 30 cm läbimõõduga kividest, soovitavalt paekividest.
(3) Nõlvakattena vähkide urupuiste laiuseks kavandatakse vähemalt 1 m ja põhjakuhiku mahuks kavandatakse vähemalt 1 m3.
(4) Vähkide urupuiste kõrgus peab olema madalam eesvoolu või paisjärve eeldatavast jäätumispiirist.
§ 43. Reguleeritava äravooluga drenaaži projekteerimine
(1) Reguleeritava äravooluga drenaažisüsteemil projekteeritakse äravoolu reguleeriv ehitis või seade drenaažisüsteemi kollektorile või eesvoolule.
(2) Lõikes 1 nimetatud äravoolu reguleeriva ehitise või seadmena ei käsitata poldri pumbajaama seadet või poldri vabavoolu regulaatorit.
(3) Reguleeritava äravooluga drenaažisüsteemi reguleeriv ehitis või seade peab võimaldama tõsta põhjavee taset ja hoida seda maapinnast 0,3–0,5 m sügavusel. Reguleeritava äravooluga drenaažisüsteemi maa-alaks loetakse kuivendusvõrgu maa-ala, kus paisutusest tingitud põhjavee tase on kuni 50 cm sügavusel maapinnast.
§ 44. Kuivendusvee korduvkasutuse tiigi projekteerimine
(1) Kuivendusvee korduvkasutuse tiik projekteeritakse läbivooluta seisuveekoguna, kuhu vesi kogutakse kuivendussüsteemist niisutusvee tarbeks.
(2) Kuivendusvee korduvkasutuse tiigi põhi ja nõlvad peavad olema vettpidavad.
§ 45. Tuletõrjetiigi projekteerimine
(1) Tuletõrjetiik koos veevõtukoha, juurdepääsu tagava tee ning tuletõrjetehnika tagasipööramise kohaga projekteeritakse ligikaudu iga 250 ha metsamaa kohta.
(2) Tuletõrjetiik projekteeritakse eesvoolule, alaliselt veega täituvale kuivenduskraavile või tugeva põhjaveelise toitumisega maaparandussüsteemi maa-alale.
(3) Tuletõrjetiigi mahuks nähakse ette vähemalt 500 m3 ja tuletõrjetiigi vee sügavuseks suvisel madalveeperioodil vähemalt 2 m.
(4) Tuletõrjetiigi nõlvad projekteeritakse olenevalt pinnasest nõlvusega, mis tagab nende stabiilsuse kindlustust rajamata. Üks nõlv kavandatakse loomade joomiskohaks nõlvusega 1:3.
(5) [Kehtetu – RTL 2008, 43, 590 - jõust. 31.05.2008]
§ 46. Tuuletõkkeriba projekteerimine
(1) Tuuletõkkeriba projekteeritakse deflatsiooniohtlikule üle 2 km pikkuse tuulekoridoriga haritavale maale kohta, kus see ei takista maaparandussüsteemi nõuetekohast toimimist.
(2) Deflatsiooniohtlikuks haritavaks maaks loetakse maa, millel on järgmised mullad:
1) parasniisked ja kuivendatud õhukese huumushorisondiga liiv- ja saviliivmullad;
2) kuivendatud turvastunud mullad ja soomullad.
(3) Tuuletõkkeriba projekteeritakse valdavale tuule suunale võimalikult risti (± 30o).
(4) Tuuletõkkeriba projekteeritakse vähemalt kaherealise okas- ja lehtpuu segapuistuna istikute vahekaugusega reas 1–1,5 m ning ridadevahelise kaugusega 1,5–3 m.
(5) Tuuletõkkeriba kavandatakse keskkonnaministri 27. detsembri 2006. a määruse nr 88 “Metsa majandamise eeskiri” (RTL 2007, 2, 16; 2009, 11, 130) § 15 lõikes 1 nimetatud puuliikide metsapuutaimedest.
§ 47. Rakendussätted
Enne 2009. aasta 1. augustit välja antud projekteerimistingimuste alusel koostatud maaparandussüsteemi ehitusprojektile kohaldatakse sel ajal kehtinud maaparandussüsteemi projekteerimisnorme.
1 Põllumajandusministeeriumi 2008. aasta kogumik “Maaparandusrajatiste tüüpjoonised” on avalikustatud Põllumajandusameti veebilehel aadressil http://www.pma.agri.ee
[RT I, 14.12.2010, 5 - jõust. 17.12.2010]


Energiamärgise vorm ja väljastamise kord – Riigi Teataja
Energiamärgise vorm ja väljastamise kord
Energiamärgise vorm ja väljastamise kord - sisukord
2 ENERGIAARVUTUSEL PÕHINEVA ENERGIAMÄRGISE VÄLJASTAMINE
§ 7 Hoone energiatõhususarvu määramine
§ 9 Energiaarvutusel põhineva energiamärgise väljastamise ja kehtivuse kuupäeva määramine
3 OLEMASOLEVA HOONE ENERGIAMÄRGISE VÄLJASTAMINE
2 Olemasoleva hoone energiamärgise väljastamiseks vajalike andmete määramine
§ 13 Köetava pinna määramine
§ 14 Kraadpäevade määramine
§ 15 Kaalutud energiaerikasutuse määramine
4 ENERGIAMÄRGISE ANDMETE AVALDAMINE JA LEVITAMINE
§ 18 Energiaarvutusel põhineva energiamärgise andmete kandmine ehitisregistrisse
§ 19 Olemasoleva hoone energiamärgise andmete kandmine ehitisregistrisse
§ 20 Energiamärgise koopia levitamine kortermajas
5 MÄÄRUSTE MUUTMINE JA MÄÄRUSE JÕUSTUMINE
§ 21 Majandus- ja kommunikatsiooniministri määruse «Ehitise tehniliste andmete loetelu» muutmine
§ 22 Määruse jõustumine ja rakendamine
RT I, 29.12.2010, 34
Energiamärgise vorm ja väljastamise kord1
Vastu võetud 17.12.2008 nr 107
RTL 2008, 100, 1428
Määrus kehtestatakse «Ehitusseaduse» § 31 lõike 4 alusel.
9) elamute kategooriasse kuuluva hoone korral viimase kütteperioodi jaanuari-, veebruari- ja märtsikuus ruumide kütte või energiaarve, vajatud energia või kütuse arve, väljendatud eurodes eluruumi üldpinna ühe ruutmeetri kohta. Kui elamus kasutatakse muid õigusaktist tulenevaid majandamiskulude arvestamise aluseid, antakse näitajad lähtuvalt elamus rakendatavatest majandamiskulude arvestamise alustest;
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta (EÜT L 1, 04.01.2003, lk 65–71).
Määruse lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 17.12.2008. a resolutsioon nr 17-1/08-07947.
Lisad 1-9


text:
Huvihariduse stipendium 2019 – Riigi Teataja
Huvihariduse stipendium 2019
Huvihariduse stipendium 2019 - sisukord
§ 2 Toetuse menetlemise keskkond
§ 3 Huvihariduse stipendium
§ 6 Stipendiumi andmine
§ 7 Stipendiumi saaja kohustused
§ 8 Aruanne
§ 9 Stipendiumi tagasinõudmine
RT IV, 21.05.2019, 13
Vastu võetud 16.05.2019 nr 69
Määrus reguleerib noorsootöö seaduse paragrahvi 151 ja riigieelarve seaduse kohaselt Tartu linnale eraldatud toetuse kasutamist Tartu linna 2019. aasta huvitegevuse ja huvihariduse kava realiseerimiseks.
§ 2. Toetuse menetlemise keskkond
Käesolevas määruses nimetatud stipendiumi taotletakse ja stipendiumi kasutamise kohta esitatakse aruanne Tartu linna eelarvest sihtotstarbeliste toetuste taotlemise ja menetlemise infosüsteemis.
§ 3. Huvihariduse stipendium
(1) Huvihariduse stipendiumi (stipendium) andmise eesmärk on anda loodus-, tehnika- ja täppisteaduste (LTT) valdkonnas tegutsevale ringijuhendajale või huvikooli õpetajale (ringijuhendaja) võimalus enesetäiendamiseks, et kaasajastada LTT valdkonna huviringis kasutatavaid metoodikaid ja lähenemisviise. LTT valdkonna huviring on käesoleva määruse mõistes üldhariduskooli või muu huvitegevuse pakkuja huviring või huvikooli aine- või õppekava.
(2) Stipendiumi suurus ühe taotleja kohta on 2000 eurot.
(3) Stipendiumi võib taotleda füüsiline isik, kes töötab Tartu linnas tegutsevas huvitegevuse ühingus, huvikoolis, üldhariduskoolis või muu huvitegevust või huviharidust pakkuva juriidilise isiku juures. Taotlejal peab olema vähemalt ühe õppeaasta pikkune kogemus LTT valdkonna ringijuhendajana.
(4) Stipendiumi taotlemiseks tuleb esitada hiljemalt 1. septembriks 2019. a taotlus, mis peab sisaldama järgmisi andmeid:
2) taotleja arvelduskonto number;
3) taotleja senise LTT valdkonna töökogemuse tutvustus ning LTT valdkonnas juhendamise tulemuslikkuse kirjeldus, millele tuleb lisada veebilingid tulemuslikkust tõendavatele allikatele või tulemuslikkust tõendavate dokumentide koopiad;
4) stipendiumi kasutamise eesmärk ja põhjendus, sealhulgas enesetäiendamise meetodi ja tegevuskava kirjeldus;
5) 2019/2020. õppeaastal (vähemalt üheksa kuud kestva) taotleja juhendatava LTT valdkonna huviringi kirjeldus ning selle seos stipendiumi abil ellu viidava enesetäiendusega;
6) paragrahvi 3 lõikes 3 nimetatud nõuetele vastavuse kirjeldus, millele tuleb lisada veebilingid tõendavatele allikatele või tõendavate dokumentide koopiad.
(5) Stipendiumit ei saa taotleda juba toimunud tegevuseks.
(1) Linnavalitsuse kultuuriosakond (kultuuriosakond) kontrollib esitatud taotluse nõuetekohasust ning taotleja nõuetele vastavust.
(2) Kui kontrollimise käigustehakse kindlaks, et taotleja või taotlus ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele, jäetakse taotlus läbi vaatamata.
(1) Taotlusi hindab kultuuriosakonna juhataja moodustatud komisjon, kuhu kaasatakse linnavalitsuse, valdkonna organisatsioonide ja noorte esindajad.
(2) Komisjon hindab taotlusi järgmiste kriteeriumite alusel:
1) enesetäiendamise oodatavad tulemused toetavad edasist tulemuslikku tööd LTT valdkonna ringijuhendajana, sealhulgas uue LTT valdkonna huviringi käivitamist või uue metoodika kasutuselevõtmist olemasolevas LTT valdkonna huviringis;
2) enesetäiendamise meetodite valik on hästi põhjendatud;
3) enesetäiendamise tegevuskava on mitmekesine;
4) taotleja varasem töö LTT valdkonna ringijuhendajana on olnud tulemuslik;
5) enesetäiendamise seos enesetäiendamise ajal või järel kavandatavate juhendamistegevustega on põhjalikult kirjeldatud.
(3) Iga käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kriteeriumi eest on võimalik saada maksimaalselt 20 punkti, kokku saab üks taotlus maksimaalselt 100 punkti.
(4) Iga komisjoni liige hindab taotlust iseseisvalt, andes igale taotlusele iga hindamiskriteeriumi eest punkte. Punkte antakse viiepunktise intervalliga (0, 5, 10, 15 ja 20).
(5) Taotlused järjestatakse paremuse alusel. Komisjon teeb kultuuriosakonna juhatajale ettepaneku stipendiumi andmiseks kuni 20 parema taotluse esitanud taotlejale eeldusel, et taotlus on kogunud hindamisel vähemalt 67 punkti.
§ 6. Stipendiumi andmine
Stipendiumi saajad kinnitab kultuuriosakonna juhataja hiljemalt 1. oktoobriks 2019. a.
§ 7. Stipendiumi saaja kohustused
Stipendiumi saaja kinnitab, et ta:
1) kohustub stipendiumi taotluses nimetatud enesetäienduse läbima;
2) juhendab 2019/2020. õppeaastal vähemalt üht LTT valdkonna huviringi, mis tegutseb vähemalt üheksa kuud;
3) esitab kultuuriosakonnale aruande stipendiumi kasutamise ja LTT valdkonna huviringi toimumise kohta.
§ 8. Aruanne
Stipendiumi kasutamise kohta tuleb esitada hiljemalt 1. oktoobriks 2020. a aruanne, mis peab sisaldama:
1) läbitud enesetäiendamise ning saadud teadmiste ja kogemuste ülevaade (läbitud enesetäiendamise kohta tuleb lisada tunnistus, diplom või muu tõend);
2) läbi viidud LTT valdkonna huviringi kirjeldus ja tegevuskava, sealhulgas kavandatud ja tegelikult toimunu erinevuse korral põhjendus;
3) hinnang stipendiumi kasutamise õnnestumisele ja mõjule ning juhendatava huviringi jätkusuutlikkusele.
§ 9. Stipendiumi tagasinõudmine
Kultuuriosakonnal on õigus nõuda stipendium tagasi, kui:
1) stipendiumit ei ole kasutatud sihtotstarbeliselt;
2) kavandatud enesetäiendamist ei ole läbitud või huviringi ei käivitatud;
3) stipendiumi taotlemisel on esitatud valeandmeid;
4) nõuetekohast aruannet ei ole esitatud;
Kultuuriosakonna juhataja võib Tartu linna 2019. aasta huvitegevuse ja huvihariduse kava realiseerimiseks saadud vahendeid ümber jagada kava realiseerimise erinevate meetmete vahel, kui ilmneb, et vahendid võivad vastasel juhul sobivate taotluste puudumisel jääda kasutamata.

matches:
§ 2
§ 3
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 2
§ 3
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


text:
3-2-1-9-09 Riigikohus 04.03.2009
Põhjendamatu on vaheotsuse tegemine olukorras, kus tasaarvestuse aluseks olevate nõuete põhjendatuse kohta pole kohus seisukohta võtnud. Seaduse mõtte kohaselt peaks kohus kõigepealt võtma seisukoha põhinõude põhjendatuse või põhjendamatuse kohta ja alles siis lahendama tasaarvestamise võimalikkuse küsimuse, mitte vastupidi. Samuti märgib kolleegium, et kohus ei ole seotud poolte taotlustega vaheotsuse tegemiseks, vaid peab hindama, kas vaheotsuse tegemine on võimalik ja põhjendatud. Tulenevalt TsMS § 173 lg-st 5 ei märgi kohus menetluskulude jaotust vaheotsuses, tasaarvestuse reservatsiooniga osaotsuses ja vaidlustamise reservatsiooniga otsuses dokumendimenetluses, kui kohus jätkab neil juhtudel asja lahendamist. Menetluskulud jaotatakse sel juhul lõppotsuses.
Seadus (VÕS § 171 lg-d 1 ja 3) ei piira võlgnikul vastuväidete esitamist ja tasaarvestuse tegemist üksnes nende nõuetega, mis tulenevad loovutatud nõuete aluseks olevatest lepingutest. Võlgnik võib tasaarvestamiseks esitada ka nõudeid, mis tulenevad senise võlausaldajaga sõlmitud teistest lepingutest. Seejuures tuleb kostjal tõendada, et tal on olemas nõue senise võlausaldaja vastu ning et täidetud on VÕS §-s 197 sätestatud tasaarvestamise eeldused.

matches:
Riigikohus
kohus
kohus
kohus
§ 173
kohus
kohus
§ 171


Üksikpuude raieloa andmise kord – Riigi Teataja
Üksikpuude raieloa andmise kord
Üksikpuude raieloa andmise kord - sisukord
2 TAOTLUSE ESITAMINE, RAIELOA ANDMINE VÕI SELLE ANDMISEST KEELDUMINE
§ 3 Raieloa andja
§ 4 Isikud, kes saavad luba taotleda
§ 7 Loa andmisest keeldumine:
§ 8 Loa väljastamine
RT IV, 06.09.2013, 10
Vastu võetud 13.08.2008 nr 47
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 22 lg 1 p 37 ja „Looduskaitseseaduse“ § 45 alusel.
Määrusega (edaspidi kord) kehtestatakse Võru valla tiheasustusaladel ja/või kompaktse hoonestusega alal asuvate üksikpuude, välja arvatud metsaseaduse tähenduses metsa ja viljapuude, raiumiseks loa taotlemise ja väljaandmise tingimused.
(1) Raiumiseks vajalik luba, kui puu rinnasdiameeter on vähemalt 8 cm ning puul on selgelt määratav(ad) tüvi(tüved) ja võra.
(2) Raie korra mõistes on:
1) puu langetamine juurekaelalt;
2) puu tavapärase võra vähendamine rohkem kui 25% võrra.
2. peatükk TAOTLUSE ESITAMINE, RAIELOA ANDMINE VÕI SELLE ANDMISEST KEELDUMINE
§ 3. Raieloa andja
Kasvava puu raiumiseks annab raieloa (edaspidi loa) Võru Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus)
§ 4. Isikud, kes saavad luba taotleda
Puu raiumiseks saavad luba taotleda järgmised isikud:
1) puu kasvukoha kinnistu omanik või omaniku esindaja volikirja alusel;
2) maareformi seaduse § 31 lõikes 2 nimetatud maal, Võru valla omandis oleval või hallataval maal kasvava puu puhul lepingu alusel nimetatud maa-aladel heakorratöid tegev ettevõtja või tema esindaja volikirja alusel.
(1) Kasvava puu raiumiseks esitatakse kirjalik taotlus vallavalitsusele. Taotlus peab sisaldama:
1) puu asukoha täpset kirjeldust, võimalusel puu asukoha näitamist asendiplaanil või taotluse esitaja omakäelist joonist puu asukoha selgitamiseks;
2) puu raiumise põhjendust;
3) taotleja andmed (nimi, isiku- või registrikood, aadress, sidevahendite numbrid);
4) teavet selle kohta, kas taotleja on paragrahvi 4 lõike 1 punktis 1 või 2 nimetatud isik;
5) esinduse korral volikirja ärakirja;
6) kinnitust, et puu raiumisel järgitakse ohutusnõudeid ning puu raiumise järel tagatakse raiumiskohas heakord;
(2) Taotluses ei ole vaja esitada puu raiumise põhjendust, kui raiumine tuleneb kehtivast detailplaneeringust.
(3) Ehitusprojekti kohaselt raiumisele määratud puu raiumiseks antakse luba koos ehitusloaga ning käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotlust esitama ei pea.
(4) Kui puu, mida soovitakse raiuda, asub kaitstaval loodusobjektil või on kaitstav looduse üksikobjekt, tuleb enne vallavalitsusele taotluse esitamist saada nõusolek puu raiumiseks kaitstava loodusobjekti valitsejailt. Nõusolek lisatakse loa taotlusele.
(5) Kui puu, mida soovitakse raiuda, asub kinnismälestisel või muinaskaitseala või kinnismälestise kaitseks kehtestatud kaitsevööndis, tuleb enne vallavalitsuselt loa taotlemist saada luba puu raiumiseks Muinsuskaitseametilt. Luba lisatakse vallavalitsusele esitatavalt taotlusele.
(6) Kui puu, mida soovitakse raiuda, asub veekaitsevööndis, tuleb enne vallavalitsusele taotluse esitamist saada nõusolek maakonna keskkonnateenistuselt, välja arvatud juhul, kui raiet soovitakse teha maaparandussüsteemi eesvoolul maaparandustööde tegemiseks.
Loa andmise menetluses vallavalitsus:
2) nõuab vajadusel taotlejalt täiendavaid dokumente ja selgitusi ning annab dokumentidele ja selgituste esitamiseks tähtaja;
3) võib otsustamiseks küsida ekspertidelt arvamust;
4) otsustab loa andmise või sellest keeldumise;
5) vajadusel tähistab raiutava puu looduses.
§ 7. Loa andmisest keeldumine:
Loa andmisest võib keelduda:
1) taotlejal puudub paragrahvi 5 lõikes 5 sätestatud nõusolek või lõikes 6 sätestatud luba;
2) taotluse esitanud isik, kellel korra alusel puudub selleks õigus;
3) taotluse ei ole tähtaegselt esitanud täiendavaid dokumente ja selgitusi;
4) taotleja ei ole puu raiumise vajalikkust põhjendanud, põhjendus on ebapiisav või väär;
6) kinnistu või suurema ala osas, kus puu kasvab, toimub planeerimismenetlus või on esitatud taotlus projekteerimistingimuste määramiseks, kuni praeguse planeeringu kehtestamiseni või ehitusloa väljaselgitamiseni;
7) see on vajalik teiste isikute õiguste või huvide kaitseks või see tuleneb seadusest või seaduse alusel antud õigusaktidest.
§ 8. Loa väljastamine
Luba väljastatakse või kirjalik keeldumine selle andmisest esitatakse taotlejale ühe kuu jooksul nõudekohase taotluse saamisest.
3. peatükk RAKENDUSED
(1) Erandina on loata puu raiumine lubatud avariiolukorras, kui loa taotlemise ajal tekiks oht inimese elule, tervisele või varale. Nimetatud asjaoludel puu raiumisest tuleb esimesel võimalusel teatada vallavalitsusele.
(2) Määrus jõustub 01. septembril 2008. aastal.
Meelis Koppel


text:
Kaasuskonkurss 2018
Daily Raudsepp
Juhendaja: Mari Mikson
Halduskaasus:
Mitu eurot on laps väärt?
Hagejad: Madis ja Kati (esindaja Maria)
Kostja: Ants
Alates 09.12.2018 mõistetakse Antsult välja elatis Madise ja Kati ülalpidamiseks igakuiselt kokkulepitud summas, kuni laste, Kati ja Madise täisealiseks saamiseni.
Menetluskulud jäävad Antsu kanda.
Ants ja Maria olid elukaaslased, kellel oli kaks last: Kati ja Madis, kellel ilmnes mõne aja möödudes kõnehäire, millega tegelemiseks vajab ta professionaalset ja kulukat teenust.
Mõni aeg peale laste sündi kolis Ants eraldi elama. Olenemata sellest tahtis ta siiski olla oma lastele abiks ja toeks. Maria soovib Antsult peale lastega koosolemise ka rahalist toetust. Ants polnud nõus elatist maksma, kuna tal on endal hetkel majanudslikud raskused, mistõttu pöördus Maria elatise saamiseks kohtu poole.
Ants selgitas ka kohtus, et tal pole võimalik oma sissetulekuga maksta elatist, kuna ta teenib miinimumpalka ja palub vähendada nõutud elatise summat.
Peale kohtuotsuse langetamist ei täida Ants siiski oma kohustust lastele elatist maksta.
I OSAPOOLE ARGUMENDID JA NÕUDED
Kuna Madis ja Kati on veel alaealised, siis neid esindab kohtus ema Maria, kelle juures nad suurema osa ajast elavad. Maria, kes on peale Antsu väljakolimist üksikvanem, soovib laste isalt Antsult nõuda igakuist elatist laste kasvatamiseks PKS § 101 lg 1 alusel, mis ütleb, et igakuine elatis ühele lapsele ei või olla väiksem kui pool Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäära (01.01.2018 seisuga on kuutasu alammääraks täistööajaga töötamise korral 500 eurot, mis on kinnitatud Vabariigi Valitsuse 21.12.2017 määrusega nr 189). Nimetatud seaduse alusel soovib ta saada Antsult 700 eurot elatist, millest 250 eurot on Kati ning 450 eurot Madise eest tema erivajaduste tõttu.
II OSAPOOLE ARGUMENDID JA PÕHJENDUSED
Ants, kes soovib igati oma lastele abiks ja toeks olla ütleb, et ta pole võimeline maksma Mariale elatist 700 eurot kuus, kuna ta teenib miinimumpalka 500 eurot kuus. Ants palub kohtul elatist vähendada tulenevalt PKS § 102 lg 2 ls-st 3, mis ütleb,et kohus võib mõjuval põhjusel siiski vähendada elatist alla käesoleva seaduse PKS
§101 lg 1 sätestatud määra. Ühtlasi palub Ants elatise määramisel arvestada ka sellega, et ta ise saaks ära elada (söögi ostmine, üüri maksmine jms), võtta arvesse lastega koosveedetud aega, mis teeb kuus kokku 8 ööpäeva (võttes kuu keskmiseks kestuseks 4 nädalat ning arvesse, et iga nädal veedavad lapsed 2 ööd tema juures, 2x4=8 ööd). Lisaks sellele võiks elatise määramisel võtta arvesse ka lastetoetusi mida Maria saab Kati ja Madise pealt.
KOHTUOTSUS JA PÕHJENDUSED
Lapsevanemate enamlevinud kohustused laste ees on hoida ja armastada neid, hoolitseda nende vaimse- ja materiaalse heaolu eest, õpetada lastele nende endi kohustusi ja õigusi oma perekonna ning ühiskonna ees. Ants on kohustatud oma lapsi ülal pidama ka PKS § 100 lg 2 põhjal. Kuna lapsevanem, kes ei ela oma lastega koos, peab samamoodi panustama laste arengusse ja heaolusse, eelkõige tehakse seda rahaliselt. Küll aga peab siin silmas pidama ka PKS § 102 lg 1 ja lg 2 ls-st 3, kus on öeldud, et mõjuval põhjusel võib kohus alandada elatise määra, et Antsu enese ülalpidamine ei kahjustuks selle maksmise tagajärjel. Lapsevanema väike sissetulek, näiteks miinimumpalk, on mõjuv põhjus elatise vähendamiseks, kui kättejääv summa on alla toimetulekupiiri.
Kõige parem oleks, kui lapsel on kaks armastavat vanemat, aga kuna elu pole alati nii must-valge, siis kahjuks sedasi juhtub, et üks vanematest peab oma kohalolu kompenseerima rahas. Kuna seda pole alati nii palju kui vaja, siis on vaja otsustada, kuidas, kui palju ja kellele. Kõige parem oleks see, et kõik lapsed saavad võrdselt elatist ning juhul, kui peres on (eri)vajadustega laps, et siis tema saab natukene isegi rohkem, kuna tal on ka kulud suuremad, kuid alati see ei lähe nii ja siis tuleb võtta vastu raskeid otsuseid.
Perekonnaseadusega (§ 101 lg 1) on kehtestatud, et igakuine elatis ühele lapsele ei või olla väiksem kui pool Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäära, mis on praegusel hetkel 250 eurot. Ratsionaalselt mõeldes ja tegelikku olukorda vaadates on näha, et see summa on paljudele üle jõu käiv. Inimene, kes teenib miinimumpalka, et saa omale mugavusi lubada, kuna see 500 eurot peale arvetemakseid (ja antud olukorras alimentide maksmist) on praktiliselt olematu ning sellega peab ta katma oma põhivajadused ja ootamatud väljaminekud.
Elatise suurust määrates tuleks arvesse võtta lapsevanema varalist seisundit, lapsega koosveedetud aega, kuna sel ajal, kui laps on tema juures, peab ta siiski tagama lapsele kõikide vajaduste rahuldamise (söömine, puhas magamistkoht, pesemisvõimalus..), aga kui tal ei jää üldse üleliigset raha, ei saa ta seda teha, ilma et tal muid võlgnevusi tekiks. Sellistel juhtudel võiks arvestada sisse ka peretoetused, mida teine lapsevanem oma laste pealt saab, kui lapsevanem, kes peab maksma elatist on rahalistes raskustes, tuleb isegi see 55 eurot kokkuhoid talle kasuks, mis teine vanem riigilt saab. Kuna eelduslikult peavad vanemad täitma lapse ülalpidamiskohustust võrdselt, tuleb riiklikku peretoetust arvestada pooles ulatuses kummagi last kasvatava vanema kasuks. Lapsetoetuse suurus pere esimese ja teise lapse kohta on 55 eurot (PHS § 17 lg 3). Seega peaks vanemate ülalpidamiskohustus praegusel ajal olema 2 × 250 – 110 = 390 eurot, see tähendab, et kummagi vanema ülalpidamiskohustus 195 eurot. Seega on Ants kohustatud mõlema lapse eest maksma kokku 195eurot x 2= 390 eurot. Maria saab Madise eest veel omakorda lisatoetust paragrahv 6 lg 1 põhjal ja eeldades et Madise kõnehäire on vähemalt keskmise raskusastmega puue ning aastal 2017 järgi peaks ta igakuiselt saama toetust vähemalt 69,04 eurot. Seega peab Ants Madisele elatist maksma 125,96 eurot. Antud hetkel on igakuine lasteelatus kokku 320,96 eurot, mis tähendab, et Antsule endale jääks 179.04 eurot kätte. Kuna 2018. aasta toimetulekupiir on 140 eurot, siis 320,96 eurot on summa, mida Ants peaks olema võimeline maksma ja kui ta ei tule oma 179,04 euroga kuus välja on tal alati võimalus taodelda SHS § 22 lg 1 alusel omale toimetulekutoetus sotsiaalministeeriumilt.
Kohus ei näe antud juhtumi puhul vajadust peatada Antsu Eesti kodaniku passi või juhilubade kehtivus, kuna üleliigset raha, tal endal pole, et reisida kuhugi väljapoole Euroopat ning juhilubasid pole ka mõtet tal ära võtta, kuna siin pole mainitud mis tööga ta tegeleb, siis tuleb arvestada juhuga, et nende puudumine võib takistada tema töö tegemise võimalust. Otseselt ei saa teda ka kohustada tasuvama töö otsimiseks, kuna põhjuseid miks ta seda siiani teinud polnud võib olla mitmeid ning üks võimalik võib olla see, et tal pole vastavat haridust. Teda saaks aidata pakkudes talle koolitusi ja kursuseid, mis annaksid talle tööturul paremad väljavaated ja võimalused.
Kuna Ants ei hakanud maksma vabatahtlikult oma lastele elatist ka pärast täitemenetluse algatamist, siis on natuke keerulisem seda ka sunniviisiliselt teostada, kuna Ants kuulub nende hulka, kelle majanduslik olukord seda ei luba, ilma et ta enda elu raskemaks ei teeks. Et aidata Antsul jalad alla saada on otsustatud moodustada katseajaga (üks aasta) maksegraafik, mille põhjal üle ühe kuu maksab ta Katile 195 eurot ja Madisele 125,96 eurot ja vahepealsetel kuudel maksab Katile 97,5 eurot ja Madisele 62,98 eurot. Kui ta selleks ajaks pole suutnud ennast piisavalt kokku võtta, et oma lastele elatist maksma, hakatakse vaatama uusi meetmeid, mille abil motiveerida Antsu seda tegema.
TsMS § 163 lg 2 sätestab, et hagimenetluse kulud kannab pool, kelle kahjuks otsus tehti. Menetluskulud jäävad kostja kanda.

matches:
§ 101
§ 102
kohus
§101
§ 100
§ 102
kohus
§ 17
§ 22
Kohus
§ 163


1 ÜLDSÄTTE D
§ 1 Lasteasutuse nimi ja asukoht
§ 5 Lasteaia põhiülesanded
§ 6 Lasteaia sümboolika
§ 8 Lasteaia struktuur
5 LASTEAIA JUHTIMINE JA PERSONAL.
§ 15 Lasteaia personal
§ 16 Personali ülesanded
6 SISEHINDAMINE
8 ÜMBERKORRALDAMINE ÜMBERKUJUNDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 22 Lasteasutuse ümberkorraldamine ja ümberkujundamine
RT IV, 19.11.2012, 8
Vastu võetud 16.10.2009 nr 92
03.12.2010 07.12.2010
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 34, koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lg 3 alusel.
1. peatükk ÜLDSÄTTE D
§ 1. Lasteasutuse nimi ja asukoht
(1) Tõstamaa Lasteaed (edaspidi lasteaed) on Tõstamaa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav munitsipaallasteaed, mis juhindub oma tegevuses haridusseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest, teistestEesti Vabariigis kehtivatest seadustest ja õigusaktidest, oma põhimäärusest ning Tõstamaa Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) ja vallavalitsuse õigusaktidest.
(2) Lasteaia pidaja on Tõstamaa vald.
(3) Koolieelse lasteasutuse nimi on Tõstamaa Lasteaed.
(4) Lasteaia aadress on Varbla mnt. 24, Tõstamaa alevik, Pärnumaa.
(1) Lasteaia teeninduspiirkond on Tõstamaa valla haldusterritoorium.
(2) Vallavalitsus loob kõigile oma haldusterritooriumil elavatele pooleteise - kuni seitsmeaastastele lastele võimaluse käia teeninduspiirkonna lasteaias.
(3) Väljaspool teeninduspiirkonda elavaid lapsi võetakse vastu vabade kohtade olemasolul.
(1) Lasteaia põhieesmärk on võimaldada Tõstamaa valla haldusterritooriumil alaliselt elavatele koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist kuni koolikohustuse tekkimiseni.
(3) Lasteaia järjepideva arengu tagamiseks koostab lasteaed koostöös hoolekogu ja pedagoogilise nõukoguga lasteaia arengukava, mis määrab lasteaia arenduse põhisuunad ja -valdkonnad, tegevuskava kolmeks aastaks ja arengukava uuendamise korra. Vallavalitsus korraldab arengukava avalikustamise valla veebilehel.
(4) Lasteaial on oma tegevus- ja päevakava, mille kinnitab lasteaia direktor.
(Muudetud Tõstamaa Vallavolikogu 03.12.2010 määrusega nr 10 – jõustus 07.12.2010)
(5) Lasteaial on oma eelarve, mille kinnitab vallavolikogu ning mis on valla eelarve üks osa.
(6) Lasteaial on õigusteha koostööd oma eesmärkide realiseerimiseks riigi- ja munitsipaalasutustega, ühiskondlike organisatsioonide ja üksikisikutega Eesti Vabariigis ja välismaal.
(7) Lasteaed registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris ning andmed lasteaia kohta kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 36.6 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi (EHIS).
§ 5. Lasteaia põhiülesanded
§ 6. Lasteaia sümboolika
(1) Lasteaial võib olla oma sümboolika, milleks on lipp ja logo.
(2) Lasteaed esitab vallavalitsusele kirjaliku taotluse nime ja sümboolika registreerimiseks, millele on lisatud kavandid koos kirjeldustega.
(3) Vallavalitsus vormistab nime ja sümbolite registreerimise oma korraldusega mõistliku aja jooksul. Nimi või sümbol võidakse jätta registreerimata, kui see on vastuolus heade tavade ja kommetega või kunstiliselt sobimatu.
(4) Registreeritud sümboli muudab lasteaia kirjaliku motiveeritud taotluse alusel vallavalitsus.
(5) Lasteaia sümbolite kasutamise korra kinnitab vallavalitsus oma korraldusega direktori ettepanekul.
(2) Lasteaia asjaajamine reguleeritakse asjaajamiskorraga, mille kinnitab direktor oma käskkirjaga.
(3) Lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelu ja nende täitmise kord on kehtestatud haridus- ja teadusministri määrusega.
(1) Lasteaia direktor (edaspidi direktor) moodustab koolieelse lasteasutuse seaduse alusel vastavalt vajadusele ja võimalusele sõime- ja lasteaiarühmad.
(2) Sõimerühmas on kuni kolmeaastased lapsed, kuni 14 last.
1) noorem rühm - kolme- kuni viieaastased, kuni 20 last;
2) keskmine rühm - viie- kuni kuueaastased, kuni 20 last;
3) vanem rühm - kuue- kuni seitsmeaastased, kuni 20 last;
4) liitrühm - kahe- kuni seitsmeaastased, kuni 18 last.
(4) Lasteaia pedagoogilise nõukogu või hoolekogu ettepanekul võib lasteaia õppekavasse lisada ka muid õppe- ja kasvatustegevusega seotud sätteid.
(5) Õppekava läbinuile väljastab lasteaed sellekohase õiendi.
(1) Aktiivne õppetöö lasteaias toimub 10. septembrist kuni 31. maini. Suvisel perioodil korratakse ja süvendatakse aasta jooksul saadud teadmisi ja oskusi.
(2) Lasteaial on oma tegevus- ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse koolieelse lasteasutuse riiklikku õppekava ning kohalikku kultuurilist omapära ja rahvatraditsioone.
(4) Lasteaia tegevus- ja päevakavad kinnitab direktor.
(5) Lapse arengu jälgimiseks ning õppe- ja kasvatustöö hindamiseks peab lasteaia iga rühm päevikut.
(6) Lasteaia ja kodu koostöö korraldamiseks toimuvad lasteaia rühmas vanemate nõupidamised ja vanemate üldkoosolekud ning lapse õpetaja ja vanema vahelised vestlused lapse arengust.
(7) Lasteaed annab lasteaiast lahkuvale lapsele kaasa tema arengumapi.
2) kinni pidama lasteaia päevakavast, kodukorrast ja laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest.
3) informeerima pedagoogi või lasteaia direktorit lapse puudumisest ja tervisehäiretest;
5) õigeaegselt katma täies ulatuses lapse toidukulu ja muud kulud vallavolikogu poolt kehtestatud määras ja korras.
5. peatükk LASTEAIA JUHTIMINE JA PERSONAL.
(2) Direktor kannab vastutust lasteaia arengu ning rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(4) Oma ülesannete täitmiseks direktor õigusaktidega ettenähtud korras:
5) sõlmib lasteaia nimel, eesmärkide saavutamiseks ja täitmiseks vajalikke lepinguid lasteaia kinnitatud eelarve raames;
7) kinnitab asutuse struktuuri, töötajate koosseisu;
8) sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingud lasteaia personaliga;
9) annab välja oma pädevuse piires lasteaia töö korraldamiseks käskkirju ja kontrollib nende täitmist;
11) peab arvestust lapse lasteaeda vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise üle vastavalt vallavalitsuse kehtestatud korrale;
12) tagab personali ohutud töötingimused, organiseerib töökaitsealase instrueerimise;
14) kinnitab töösisekorraeeskirja, tuleohutusjuhendi, ametijuhendid ning muud lasteaia töökorralduslikud dokumendid;
15) koostab lasteaia eelarve projekti ning esitab selle koos hoolekogu arvamusega vallavalitsusele;
16) peab üks kord aastas esitama vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate lasteaia õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest, samuti teatama kirjalikult lasteaia majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveorgani tehtud ettekirjutustest.
(2) Lasteaia hoolekogusse kuuluvad õpetajate esindaja, iga rühma vanemate esindaja ning valla esindaja.
(3) Vanemate esindaja valitakse lastevanemate koosolekul hääletamise teel. Kandidaadiks üles seatud võib olla iga vanem. Valituks osutub enim hääli saanud kandidaat.
(11) Hoolekogu koosolekust etteteatamise aeg hoolekogu liikmetele ja direktorile on seitse kalendripäeva.
(12) Hoolekogu koosolekust võtab osa lasteaia juhataja.
(13) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekul on esindatud vähemalt kolm liiget, sealhulgas hoolekogu esimees või tema äraolekul aseesimees. Hoolekogu otsused võetakse üldjuhul vastu avalikul hääletamisel. Hoolekogu enamuse otsusel võib hääletamine olla salajane. Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Häälte võrdsel jagunemisel on otsustavaks hoolekogu esimehe hääl. Häälte võrdsel jagunemisel salajasel hääletamisel, jääb otsus vastu võtmata ja vajadusel viiakse läbi uus hääletamine.
(14) Hoolekogu koosolekud protokollitakse.
(15) Hoolekogu otsuste täitmist korraldab direktor koostöös vallavalitsusega.
§ 15. Lasteaia personal
(1) Lasteaia töötajad (edaspidi personal) on pedagoogid, logopeed, lasteaia majandamist tagavad ning õpetajaid abistavad töötajad.
(2) Lasteaia personali miinimumkoosseisu kinnitab haridus- ja teadusminister määrusega, millest lähtuvalt määrab lasteaia personali koosseisu direktor kooskõlastatult Tõstamaa Vallavalitsusega.
(4) Pedagoogid kuuluvad lasteaia pedagoogilisse nõukogusse, mille ülesanne on lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning direktorile, hoolekogule ning vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parendamiseks ettepanekute tegemine.
(5) Pedagoogide andmed kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(6) Pedagoogide ning eripedagoogi vabade ametikohtade täitmiseks korraldab direktor konkursi. Konkursi läbiviimise korra kinnitab hoolekogu direktori ettepanekul.
(7) Pedagoogide ning eripedagoogide kutseoskuste ja kutsemeisterlikkuse ning nende kvalifikatsioonitaseme üle otsustamiseks korraldatakse atesteerimine haridus- ja teadusministri määruse alusel.
(8) Personali töötasustamise alused kinnitab Tõstamaa Vallavalitsus.
(9) Pedagoogidega ja lasteasutuse majandamist tagavate ning õpetajaid abistavate töötajatega sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingud direktor.
§ 16. Personali ülesanded
(2) Pedagoogid nõustavad lasteaias käivate laste vanemaid ja teeninduspiirkonnas alaliselt elavate lasteaias mittekäivate laste vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes.
(3) Abipersonal tagab lasteaia majandusliku teenindamise, pedagoogide abistamise ja häireteta töö.
(4) Personali muud tööülesanded sätestatakse töölepinguga ja sinna juurde kuuluva ametijuhendiga
2) Pöörduda kõigis tööalaste küsimuste ja probleemide lahendamiseks direktori poole.
4) taotleda täiendkoolitust;
5) avaldada arvamust ja teha ettepanekuid lasteaia tööd ja arengut puudutavates küsimustes.
6) Saada korralist puhkust kooskõlas seadusandlusega
7) Kasutada töösisekorraeeskirjadega kehtestatud puhkepause.
1) tagama lastele turvalise kasvukeskkonna
2) mitte avalikustama lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta.
3) andma teavet vallavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitseküsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
4) tagama asutuse vara säilimise, selle taastamise ja täiendamise ning sihipärase kasutamise.
5) jälgima lasteaia territooriumi, ruumide ja sisseseade seisukorda, töökaitse- ja tuleohutus vahendite korrasolekut ning rakendama abinõusid nende õigeaegseks remondiks.
6) Muud personali õigused ja kohustused ning vastutus sätestatakse sisekorraeeskirja, käesoleva põhimääruse, ametijuhendi ja töölepinguga.
6. peatükk SISEHINDAMINE
(1) Lasteaias viiakse läbi sisehindamist. Sisehindamine on pidev protsess, mille eesmärk on tagada laste arengut toetavad tingimused ja lasteaia järjepidev areng, selgitades välja lasteaia tugevused ning parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse arengukava tegevuskava. Lasteaia sisehindamisel analüüsitakse õppe- ja kasvatustegevust ja juhtimist ning hinnatakse nende tulemuslikkust.
(3) Lasteaed koostab sisehindamise aruande vähemalt üks kord kolme õppeaasta jooksul ning direktor esitab selle Riiklikule Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskusele haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras. Aruandes tuuakse välja lasteasutuse tegevuse tugevused ja parendusvaldkonnad. Enne sisehindamise aruande kinnitamist direktori poolt esitab ta selle kooskõlastamiseks hoolekogule ja vallavalitsusele.
(1) Lasteaia vara moodustavad talle Tõstamaa vallalt või teistelt isikutelt ja asutustelt lasteaiale sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, rahalised vahendid, inventar ja muu vara, mille kasutamist kontrollib vallavalitsus.
(2) Lasteaia valduses olev vara on Tõstamaa valla omand.
(1) Lasteaia eelarve tulud moodustuvad:
2) täiskasvanute koolituse seaduses sätestatud alustel;
3) lapsevanema poolt kaetavast osast;
4) laekumistest sihtasutustelt;
5) eraldistest ja annetustest äriühingutelt, organisatsioonidelt ning füüsilistelt isikutelt.
(3) Muude kulude (lasteaia majandamiskulud, personali töötasu ja sotsiaalmaks ning õppevahendite kulud) katmine toimub vallaeelarve vahenditest ning vallavolikogu otsusel osaliselt vanemate poolt.
(5) Lasteaia raamatupidamisarvestust ja aruandlust korraldab vallavalitsus koos direktoriga vastavalt Raamatupidamise seadusele, raamatupidamistoimkonna juhenditele ning rahandusministri poolt kehtestatud juhenditele ja Tõstamaa valla õigus- ja haldusaktidele.
(1) Riiklikku järelevalvet lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel maavanem (edaspidi koos nimetatud järelevalveorgan).
(2) Riikliku järelevalve prioriteedid, temaatilise riikliku järelevalve läbiviimise, selle tulemuste vormistamise ning tulemustest teavitamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(3) Lasteaia ja direktori tegevuse õiguspärasuse ja otstarbekuse üle teostab järelevalvet vallavalitsus.
8. peatükk ÜMBERKORRALDAMINE ÜMBERKUJUNDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 22. Lasteasutuse ümberkorraldamine ja ümberkujundamine
(1) Lasteaia korraldab ja kujundab ümber ning tema tegevuse lõpetab vallavolikogu otsusel vallavalitsus, õigusaktidega sätestatud alustel ja korras.
(2) Lasteaia ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise otsusest teavitatakse kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, lapsevanemaid (eestkostjad, hooldajad), personali ning maavanemat vähemalt neli kuud enne ümberkorraldamise, ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise tähtaega.
(1) Lasteaia tegevuse lõpetamine toimub koolieelse lasteasutuse seaduse § 34 lõikes 1 sätestatud korras.
(2) Lasteaia tegevuse lõpetamisel tagab vallavalitsus lastele võimaluse jätkata lasteasutuse teenuse kasutamist teises lasteasutuses.
Lasteaia põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks vallavolikogu lasteaia hoolekogu või vallavalitsuse ettepanekul.
(2) Põhimääruse eelnõu kooskõlastavad pedagoogiline nõukogu ja hoolekogu.
Määrus jõustub 01. novembril.2009.


text:
EUR-Lex - 32008Q0129(01) - EN - EUR-Lex
EUR-Lex - 32008Q0129(01) - EN
Document 32008Q0129(01)
OJ L 24, 29.1.2008, p. 39–41 (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
No longer in force, Date of end of validity: 31/12/2012; mõjud tunnistatud kehtetuks 32012Q1106(01)
eelotsusetaotlused, mis võidakse Euroopa Kohtule esitada Euroopa Liidu lepingu VI jaotisega ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotisega reguleeritud valdkondades, mille eesmärk on säilitada ja arendada välja vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, nõuavad mõnedel juhtudel Euroopa Kohtu kiiret vastust, mille tingib asja kiireloomulisus siseriiklikus kohtus;
tavapärane eelotsusemenetlus, nagu see on sätestatud Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 23 ja Euroopa Kohtu kodukorras, ei võimalda Euroopa Kohtul eespool viidatud juhtudel vastata talle esitatud küsimustele vajaliku kiirusega. Kodukorra artiklis 104a sätestatud eelotsusetaotluste lahendamise kiirendatud menetlus koosneb samadest menetlusstaadiumitest, millest koosneb ka tavapärane eelotsusemenetlus, ja see on ette nähtud vaid erakorralistel juhtudel, kusjuures asja kiire lahendamine saavutatakse peamiselt sellega, et sellele eelotsusetaotlusele antakse eelis kõigis menetlusstaadiumites kõikide teiste menetluses olevate kohtuasjade ees;
suhteliselt suure arvu eelotsusetaotluste kiire läbivaatamine on võimalik vaid kiirmenetluse kehtestamisega, mis piirab ja lihtsustab eelotsusemenetluse staadiume,
nõukogu heakskiidul, mis on antud 20. detsembril 2007,
Euroopa Ühenduste Kohtu 19. juunil 1991 vastu võetud kodukorda (EÜT L 176, 4.7.1991, lk 7 ja selle parandus EÜT L 383, 29.12.1992, lk 117), mida on muudetud 21. veebruaril 1995 (EÜT L 44, 28.2.1995, lk 61), 11. märtsil 1997 (EÜT L 103, 19.4.1997, lk 1 ja selle parandus EÜT L 351, 23.12.1997, lk 72), 16. mail 2000 (EÜT L 122, 24.5.2000, lk 43), 28. novembril 2000 (EÜT L 322, 19.12.2000, lk 1), 3. aprillil 2001 (EÜT L 119, 27.4.2001, lk 1), 17. septembril 2002 (EÜT L 272, 10.10.2002, lk 24 ja selle parandus EÜT L 281, 19.10.2002, lk 24), 8. aprillil 2003 (ELT L 147, 14.6.2003, lk 17), 19. aprillil 2004 (ELT L 132, 29.4.2004, lk 2), 20. aprillil 2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 107), 12. juulil 2005 (ELT L 203, 4.8.2005, lk 19), 18. oktoobril 2005 (ELT L 288, 29.10.2005, lk 51) ja 18. detsembril 2006 (ELT L 386, 29.12.2006, lk 44), muudetakse järgmiselt:
Lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:
„1. Euroopa Kohus moodustab põhikirja artikli 16 kohaselt kolmest ja viiest kohtunikust koosnevad kojad ja määrab nendesse kohtunikud.
Euroopa Kohus määrab viiest kohtunikust koosneva koja või kojad, kes ühe aasta jooksul lahendab või lahendavad artiklis 104b märgitud kohtuasju.
Kohtunike kodadesse määramise otsus ja otsus artiklis 104b märgitud kohtuasju lahendama määratud koja või kodade kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.”
Lõikesse 2 lisatakse kaks järgnevat lõiku:
„Artiklis 104b märgitud kohtuasjades valitakse ettekandja-kohtunik lõike 1 kohaselt määratud koja kohtunike seast selle koja esimehe ettepanekul. Kui koda otsustab, et kohtuasja ei lahendata kiirmenetluses, võib Euroopa Kohtu president määrata ettekandja-kohtunikuks mõnda teise kotta kuuluva kohtuniku.
Ettekandjakohtuniku äraolekul või kui tal esineb takistus võtab Euroopa Kohtu president vajalikud meetmed. ”
Pärast artiklit 104a lisatakse järgmine tekst:
„Artikkel 104b
1. Eelotsusetaotluse, milles esitatakse üks või mitu küsimust EL lepingu VI jaotisega ja EÜ asutamislepingu kolmanda osa IV jaotisega reguleeritud valdkondades, võib siseriikliku kohtu taotlusel või erandkorras Euroopa Kohtu algatusel lahendada kiirmenetluses, kaldudes kõrvale käesoleva kodukorra sätetest.
Siseriikliku kohtu taotlus toob esile faktilised ja õiguslikud asjaolud, millest nähtub asja kiireloomulisus ja mis õigustavad selle erandliku menetluse kohaldamist, ning pakub võimaluse korral vastuse, mille siseriiklik kohus ise eelotsuse küsimustele annaks.
Juhul kui siseriiklik kohus eelotsuse kiirmenetluse kohaldamist ei taotle, võib Euroopa Kohtu president, kui tema esialgsel hinnangul tuleks asjas seda menetlust kohaldada, paluda allpool viidatud kojal uurida vajadust eelotsuse lahendamiseks selles menetluses.
Otsus lahendada eelotsusetaotlus kiirmenetluses tehakse määratud koja poolt ettekandja-kohtuniku ettekande alusel pärast kohtujuristi ärakuulamist. Koja koosseis määratakse kindlaks vastavalt artiklile 11c päeval, mil kohtuasi määratakse ettekandja-kohtunikule, kui kiirmenetluse kohaldamist taotleb siseriiklik kohus või juhul, kui selle menetluse kohaldamist uuritakse Euroopa Kohtu presidendi palvel, päeval, mil see palve esitatakse.
2. Kui kiirmenetluse kohaldamist taotleb siseriiklik kohus või kui president on palunud määratud kojal uurida eelotsuse lahendamise vajadust selles menetluses, edastab kohtusekretär eelmises lõikes nimetatud eelotsusetaotluse viivitamatult siseriikliku kohtu menetluses oleva kohtuasja pooltele, liikmesriigile, kus see kohus tegutseb, ja põhikirja artikli 23 esimeses lõigus nimetatud institutsioonidele vastavalt selles sättes kehtestatud tingimustele.
Otsus kiirmenetluse kohaldamise või kohaldamata jätmise kohta toimetatakse eelmises lõigus nimetatud siseriiklikule kohtule, liikmesriigile ja institutsioonidele viivitamatult kätte. Eelotsusetaotluse kiirmenetluses lahendamise otsuses määratakse kindlaks tähtaeg, mille jooksul võivad viimatinimetatud esitada oma kirjalikud seisukohad ja märkused. Otsuses võib täpsustada, milliseid õigusküsimusi kirjalikud seisukohad või märkused peavad käsitlema ja määrata nende dokumentide maksimaalse pikkuse.
Viivitamatult pärast esimeses lõigus ettenähtud kättetoimetamist saadetakse eelotsusetaotlus ka teistele põhikirja artiklis 23 loetletud huvitatud isikutele, kellele taotlust veel kätte toimetatud ei ole; samuti saadetakse viivitamatult pärast teises lõigus ettenähtud kättetoimetamist nendele teistele huvitatud isikutele otsus kiirmenetluse kohaldamise või kohaldamata jätmise kohta.
Pooltele ja teistele põhikirja artiklis 23 loetletud huvitatud isikutele antakse kohtuistungi ajast teada võimalikult kiiresti.
Kui eelotsusetaotlust kiirmenetluses ei lahendata, toimub menetlus põhikirja artikli 23 ja käesoleva kodukorra asjassepuutuvate sätete kohaselt.
3. Eelotsusetaotlus, mis lahendatakse kiirmenetluses, ning Euroopa Kohtule esitatud kirjalikud seisukohad ja märkused toimetatakse kätte põhikirja artiklis 23 nimetatud muudele huvitatud isikutele kui eelmise lõike esimeses lõigus märgitud huvitatud isikud. Eelotsusetaotlusele lisatakse tõlge või vajadusel kokkuvõte, vastavalt artikli 104 lõikes 1 sätestatud tingimustele.
Esitatud kirjalikud seisukohad ja märkused toimetatakse kätte ka pooltele ja teistele eelmise lõike esimeses lõigus märgitud huvitatud isikutele.
Kohtuistungi toimumise päevast antakse pooltele ja teistele huvitatud isikutele teada samaaegselt eelmistes lõikudes märgitud dokumentide kättetoimetamisega.
4. Eriti kiireloomulise asjade lahendamisel võib koda otsustada käesoleva artikli lõike 2 teises lõigus viidatud kirjaliku menetluse ära jätta.
5. Määratud koda teeb otsuse pärast kohtujuristi ärakuulamist.
Koda võib otsustada asja menetleda kolmeliikmelises koosseisus. Sel juhul kuulub kohtukoosseisu määratud koja esimees, ettekandja-kohtunik ja esimene või vajadusel kaks esimest kohtunikku artikli 11c lõikes 2 märgitud nimekirjast, kes on nendel järjekohtadel määratud koja kohtukoosseisu kindlaksmääramise ajal, mis toimub vastavalt käesoleva artikli lõike 1 neljandale lõigule.
Koda võib ka otsustada saata kohtuasja tagasi Euroopa Kohtule, et see määrataks läbivaatamiseks suuremale kohtukoosseisule. Uus kohtukoosseis jätkab asja lahendamist kiirmenetluses, vajadusel pärast suulise menetluse uuendamist.
6. Käesolevas artiklis ettenähtud menetlusdokumendid loetakse esitatuks, kui nende allkirjastatud originaali ärakiri ning selles viidatud tõendid ja dokumendid koos artikli 37 lõikes 4 märgitud nimekirjaga edastatakse kohtukantseleile faksi või muu Euroopa Kohtu käsutuses oleva tehnilise sidevahendi teel. Eespool nimetatud menetlusdokumentide ja lisade originaalid edastatakse Euroopa Kohtu kohtukantseleile.
Käesolevas artiklis ettenähtud kättetoimetamine ja teavitamine võib toimuda dokumendi ärakirja saatmisega faksi või muu Euroopa Kohtu ja adressaadi käsutuses oleva tehnilise sidevahendiga.”
Vastu võetud Luxembourgis, 15. jaanuaril 2008.

matches: Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus