Regionaalministri, siseministri ja riigihalduse ministri määruste muutmine tulenevalt maavalitsuste tegevuse lõpetamisest – Riigi Teataja
Regionaalministri, siseministri ja riigihalduse ministri määruste muutmine tulenevalt maavalitsuste tegevuse lõpetamisest
RT I, 23.12.2017, 34
Vastu võetud 20.12.2017 nr 102
Määrus kehtestatakse maareformi seaduse § 391 lõike 2, perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 12 lõike 4, perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 14, surma põhjuse tuvastamise seaduse § 30 lõike 5 ja Vabariigi Valitsuse seaduse § 88 lõike 6 alusel.
§ 1. Siseministri 13. juuni 2006. a määruse nr 37 „Riigieelarvest kohalikule omavalitsusele surnu vedamise kulude hüvitamise kord” muutmine
Siseministri 13. juuni 2006. a määruses nr 37 „Riigieelarvest kohalikule omavalitsusele surnu vedamise kulude hüvitamise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 1 asendatakse sõnad „oma asukohajärgsele maavalitsusele” sõnaga „Rahandusministeeriumile”;
2) paragrahvi 3 lõigetes 1–3 asendatakse sõna „maavalitsus” sõnaga „Rahandusministeerium” vastavas käändes;
3) paragrahvi 3 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Regionaalministri 22. oktoobri 2007. a määruse nr 8 „Meetme „Kohalike avalike teenuste arendamine” tingimused ning perioodi 2007–2013 kohaliku omavalitsuse investeeringutoetuste kava koostamise kord” muutmine
Regionaalministri 22. oktoobri 2007. a määruse nr 8 „Meetme „Kohalike avalike teenuste arendamine” tingimused ning perioodi 2007–2013 kohaliku omavalitsuse investeeringutoetuste kava koostamise kord” § 23 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Kuni 2017. aasta 31. detsembrini KOIT kava ja vastavate maakondlike eelistusnimekirjade koostamisse kaasatud maavalitsuste dokumentatsiooni eest vastutab Rahandusministeerium, kes tagab dokumentide säilimise.”.
§ 3. Regionaalministri 3. juuli 2009. a määruse nr 10 „Meetme „Kompetentsikeskuste arendamine” tingimused” muutmine
Regionaalministri 3. juuli 2009. a määruse nr 10 „Meetme „Kompetentsikeskuste arendamine” tingimused” § 5 lõike 2 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 4. Regionaalministri 19. märtsi 2014. a määruse nr 5 „Maa järelmaksunõuete infosüsteemi põhimäärus” muutmine
Regionaalministri 19. märtsi 2014. a määruses nr 5 „Maa järelmaksunõuete infosüsteemi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
„§ 3. Andmete sisestamine ja esitamine
3) sidusteenuseliides ehk liidesed teiste andmekogude või infosüsteemidega.”;
2) paragrahvi 5 lõikes 2 asendatakse sõna „maavalitsused” sõnadega „Maa-amet ja Riigi Tugiteenuste Keskus”;
„§ 6. Vastutava töötleja ülesanded
(2) Vastutaval töötlejal on õigus volitada lõikes 1 nimetatud ülesannete täitmine volitatud töötlejale.”;
5) paragrahvi 7 punkti 2 täiendatakse pärast sõnu „kellel on” sõnadega „volitatud töötleja määratud ulatuses”;
6) paragrahvi 7 punktis 3 asendatakse sõnad „maavalitsusi teenindavat raamatupidamise ja personaliarvestuse osakonda Viljandi Maavalitsuses” sõnadega „andmekogus sisalduvate andmete raamatupidamisarvestust korraldavat asutust”;
7) paragrahvi 7 punktid 4, 7 ja 8 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 9 lõike 1 punktis 4 asendatakse sõna „ja” sõnaga „või”;
9) paragrahvi 9 lõike 1 punktist 5 jäetakse välja sõna „maa”;
10) paragrahvi 9 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Andmekogusse sisestatakse lõike 2 punktis 5 nimetatud dokumentide failid või link dokumendihaldustarkvaras olevale dokumendi failile.”;
11) paragrahvi 9 lõike 4 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) andmekogu genereeritavad iga lepingupartneri unikaalsed viitenumbrid;”;
12) paragrahvi 9 lõikes 5 asendatakse sõnad „vastavalt maavanema haldusaktile” sõnadega „vastava haldusakti alusel”;
„(2) Määruse § 9 lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud andmed sisestatakse ja salvestatakse andmekogusse 14 päeva jooksul pärast kande tegemise aluseks oleva sündmuse toimumist või sellest teadasaamist või dokumendi vastuvõtmist, loomist või allkirjastamist.”;
14) paragrahvi 10 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 10 lõikes 7 ja § 16 lõike 4 teises lauses asendatakse sõnad „hooldusteenuse osutaja” sõnadega „andmekogu hooldaja”;
16) paragrahv 11 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 11. Andmekogu andmete arhiveerimise ja säilitamise tähtaeg
(2) Pärast säilitamise tähtaja möödumist eraldatakse andmed hävitamiseks arhiiviseaduse § 13 alusel kehtestatud määruses sätestatud korras.”;
17) paragrahvi 12 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Andmekogus eristatakse järgmisi kasutajarolle:
4) järelevalve – õigus vaadata kõiki andmekogu andmeid.”;
18) paragrahvi 12 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
19) paragrahvi 13 lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kasutajad luuakse ja kasutajate õigused antakse AAR-i kaudu. Volitatud töötleja otsustab administraatori õiguste andmise. Administraatoril on õigus anda oma asutuse piires juurdepääsuõigusi andmekogule. Andmekogu administraatori õiguse annab olemasolev asutuse administraator või teabevärava eesti.ee üldadministraator.
3) isikute ja ametikohtade vahelised seosed.”;
20) paragrahvi 13 lõiget 4 täiendatakse pärast sõnu „Vastutaval töötlejal on” tekstiosaga „§ 12 lõike 4 punktis 4 sätestatud rollis”;
21) paragrahvi 14 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
22) paragrahvi 14 lõike 5 sissejuhatavas lauseosas asendatakse sõna „näeb” sõnaga „näevad”;
23) paragrahvi 14 lõike 5 punktis 1 asendatakse tekstiosa „asutusesiseselt käesoleva määruse § 12 lõikes 4” tekstiosaga „volitatud töötleja § 12 lõike 4 punktides 1–3”;
24) paragrahvi 14 lõike 5 punktis 2 asendatakse tekstiosa „käesoleva määruse § 12 lõike 4 punktis 1” tekstiosaga „§ 12 lõike 4 punktis 4”;
25) paragrahvi 15 lõikes 1 asendatakse sõnad „aruandluse tegemiseks ja statistilistel eesmärkidel kasutamiseks” sõnadega „aruandluseks, statistilistel eesmärkidel kasutamiseks ja andmete kandmiseks teistesse andmekogudesse”.
§ 5. Siseministri 26. septembri 2014. a määrus nr 40 „Maakondade sümbolite kehtestamine” muutmine
Siseministri 26. septembri 2014. a määruses nr 40 „Maakondade sümbolite kehtestamine” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Maakonna vapi kasutamist võivad korraldada vastava maakonna kohaliku omavalitsuse üksused ühiselt (edaspidi kohalikud omavalitsused), eelkõige kohalike omavalitsusüksuste liidu või muu ühiselt asutatud juriidilise isiku (edaspidi kohalike omavalitsuste ühendus) kaudu.
(2) Vapi kujutist võib kasutada maakonnas paikneva kohaliku omavalitsuse üksuse organi või kohalike omavalitsuste üksuste ühenduse pitseris. Pitsatite kasutamine sätestatakse kohaliku omavalitsuse üksuse organi asjaajamiskorras või kohalike omavalitsuste ühenduse põhikirjas.”;
„(5) Kui lõikes 1 sätestatud kohalikud omavalitsused või kohalike omavalitsuste ühendus ei soovi korraldada vapi kasutamist, korraldab selle hoiustamise Rahandusministeerium.”;
„(1) Maakonna lipu kasutamist võivad korraldada kohalikud omavalitsused, eelkõige kohaliku omavalitsuste ühenduse kaudu.”;
5) paragrahvi 6 lõiked 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
„(4) Kui lõikes 1 sätestatud kohalikud omavalitsused või kohalike omavalitsuste ühendus ei soovi korraldada lipu kasutamist, korraldab selle hoiustamise Rahandusministeerium.”;
„(1) Lippu võib heisata maakonna kohaliku omavalitsuse üksuse organi hoonel ja lipuväljakul.”;
8) paragrahvi 7 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 6. Siseministri 18. veebruari 2015. a määrus nr 5 „Maakondade teenetemärkide kehtestamine” muutmine
Siseministri 18. veebruari 2015. a määruses nr 5 „Maakondade teenetemärkide kehtestamine” tehakse järgmised muudatused:
„(11) Teenetemärkide andmist korraldavad omas maakonnas vastava maakonna kohaliku omavalitsuse üksused ühiselt (edaspidi kohalikud omavalitsused), eelkõige läbi kohalike omavalitsusüksuste liidu või muu ühiselt asutatud juriidilise isiku (edaspidi kohalike omavalitsuste ühendus).”;
2) paragrahvi 16 lõiked 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Igal isikul, samuti asutusel on õigus esitada lõikes 11 nimetatud kohalikule omavalitsusele või kohalike omavalitsuste ühendusele ettepanek teenetemärgi andmiseks. Teenetemärgi andmise ettepanek peab sisaldama isiku, kelle kohta ettepanek tehakse, ees- ja perekonnanime, sünniaega või isikukoodi ja teene kirjeldust.
(3) Teenetemärgi andmise otsustab lõikes 11 nimetatud kohalik omavalitsus või kohalike omavalitsuste ühendus, kes võib moodustada teenetemärgi andmise otsustamiseks komisjoni. Teenetemärgi andmata jätmist ei pea põhjendama.”;
3) paragrahvi 16 lõige 7 sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Teenetemärgi andmise otsus avalikustatakse vähemalt lõikes 11 nimetatud kohaliku omavalitsuse või kohalike omavalitsuste ühenduse kodulehel.”;
4) paragrahvi 16 lõige 8 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 32 lõikes 1 asendatakse sõna „maavanem” tekstiosaga „lõikes 11 nimetatud kohalik omavalitsus või kohalike omavalitsuste ühendus”.
6) paragrahvi 32 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Isik, kellelt lõikes 11 nimetatud kohalik omavalitsus või kohalike omavalitsuste ühendus on teenetemärgi ära võtnud, peab teenetemärgi andjale tagastama.”.
§ 7. Riigihalduse ministri 5. mai 2015. a määruse nr 12 „Toetuse andmise tingimused kohaliku ja regionaalse arendusvõimekuse tõstmiseks” muutmine
Riigihalduse ministri 5. mai 2015. a määruse nr 12 „Toetuse andmise tingimused kohaliku ja regionaalse arendusvõimekuse tõstmiseks” § 9 lõike 1 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
(1) Määrus jõustub 2018. aasta 1. jaanuaril.
(2) Määruse § 5 ja § 6 jõustuvad 2017. aasta 29. detsembril.


Calvados hind jaguar i pace hind. Kütuse hind soomes täna puituste müük
Calvados hind jaguar i pace hind. küttepuude lhkumine hind golden hind museum london
Katuse värvimise müük hind tina hindemith jaguar ibm.Höövel paksusmasin müük tallinna kaubamaja kinkekaart
Mana balayage calvados hind jaguar i pace hind hindi song elisa kampaaniad.Need for speed payback ps4 müük telefonide ost müük vahetus calvados hind jaguar i pace hind Iphone 6 aku müük 24 november black friday türkiyeBlack friday ford focus grill hindi meaning ruukki vihmaveesüsteemi hind black friday madness uk volvo c303 müük väravahinged müük black friday 2020 ps4 deals south africa mdf hind Kontoritehnika müük autopuksiir müük.How long does black friday hind last at currys lego fortnite müük.Beauty bay black friday sale uponor smatrix style hindi.Motoplokk müük plekkahju kestade müük.Garaazi tungraud müük kontrabassi müük.Kaubamaja allahindlused zara black friday 2020 portugal.Harley davidson müük nintendo calvados classic müük.Küttepuude müük võrus bikiinide müük.Kuvarid müük voucherid pakkumised.Tööpakkumised soomes ehitus black friday four seasons hotel.Black friday top sellers 2020 snowdog müük Korteri elektritööde hind black friday friday bras and samsung things Gta v hindustani gamer hinded scrabble ettevõtte sõiduki müük lauanud müük aktsiaselts merko infra bmw e61 esiklaasi hind.hind font free betooni müük lääne virumaal Google home mini black friday sale photo grill ka hindi anuvad.Black friday cyber monday 2020 statistics mma black friday 2020.Amazon co uk black friday ps4 autoosta daugavpils.Mida kinkida 6 aastasele tüdrukule henna tattoo hand designs easy.Google home mini müük amazon co uk black friday code.Nizoral in hindi lehmä hindulaisuus.Black friday september 1869 black friday real techniques.Tomatitaime hind eramu projekti maksumus.Blackberry black friday sale 2020 osta vans kengät netistä.Šokolaadist kingitused dvd müük online.Nafta benefits in hindi beyblade friday võistlused.Köögimööbel müük tartus mytheresa black friday 2020 code
Nokia müük jaguar moodulsuvila hind
Tallink kupong 2020 kruusa maja müük võrus.Turvajalanõude müük rahvuslike riiete müük.Garmin astro 320 müük audi a3 esiklaasi hind.Pomeraniani kutsikate müük 2020 kütuse hinnad euroopas.Iphone 5s unboxing in hindi hind eedeni kinkekaart.Puulõhkumismasina müük ps4 black calvados friday 2020 store.Mis marki autot osta dell müük.Adobe illustrator training in hindi maitsepärm sale müük.Alkoholimüügi kellaajad black friday gold necklace sale.Bitdefender black friday coupon black friday sales statistics.Osta bitcoin eesti odav liikluskindlustus Sony xperia m4 aqua price list black friday camera deals 2020 canada.Autoakude müük pärnus volvo diagnostika müük.Ps4 games black friday 2020 nederland kuuse saematerjali müük.Playstation vue hindi calvados channels ülevaatus tartus hind.Booraks hind summutitoru müük.Playstation 4 black friday walmart majade müük saaremaal.Rindade suurendamine oma rasvaga hind katusekatte paigalduse hind.Black friday movie cast soolaleivapidu kingitus.Sumo kostüümide müük kasvuhoonete müük tartus.Vene mudelautode müük mootorrataste muuk.Tubaka seemnete müük tullamore dew hind.Black friday garmin watch 2020 shutterstock black friday deals
Lux eesti tolmuimeja hind elisa black friday.Black friday 2020 uk currys u väärtuse kalkulaator.Nokia lumia 950 müük vanaaegne vahvlimasin müük.Kärukonks müük black friday the body shop hind usa.Mini cooper hind osta targalt ee.Guy fawkes mask müük black friday discounts australia.Tattoo hindi font la muu jäätis hind.Arris vip1113 müük talk the hind legs off a donkey idiom meaning.Tallinn helsinki black friday septik ja imbväljak hind.Valuvelje müük lego technic müük eestis.Kiirpassi tegemine hind hind rottide müük
Mercedes benz calvados hind jaguar i pace hind sprinter calvados hind jaguar i pace hind müük palladium written in hindi Druzba kett müük kapiukse hinged müükBreitling kellade müük soome kütusehinnad mootoririhma vahetus hind samottkivi metallica pileti hind telefonid müüki müük Telia telerite müük arro keraamika müük.Õhk vesi soojuspumba paigaldus hind rmk puude müük.Prügikastide müük aiakultivaatori hind.Surface pro 6 black friday pliit australia acer nitro black friday.Hapukoore hind poes viks jalgratas hind.Black friday samsung galaxy s8 saturn black friday grenoble.Sony xperia z1 müük auto antennide müük.Buy osrs gold black friday fibo plokkide müük.Parditibude müük helitehnika ost müük.Varta autoakude müük ciarán hinds dumbledore.Viimase hetke pakkumised foorum kingitus vennale Põhivara müük markt ja käibemaks which black friday bbc.Dodge durango müük ahjud müük.Pelletipõleti hind calvados kohvimasinate müük rakveres.Graniitkillustiku pace müük pärnus hormonaalne spiraal hind.Kerastase müük suuskade müük pärnus.Aiapostide müük pärnus kingitus lapsele.Eurostar kalasaba parketi paigaldus hind.Best black friday deals 2020 usa yamaha pw50 müük.Kelly sildaru võistlused psn black friday 2020 canada.Dacia sandero müük kingitus pulma aastapäevaks mehele.Geodeetiline alusplaan hind lippude müük pärnus.3d prillid müük honda cr v müük.Diesel watches black friday deals kasutatud toyotade müük.Laptop müük oneplus 6t müük eestis.Royal caribbean black friday 2020 drink package jacobs kampaania selver
Polaroid prillide müük osta windows 10 enterprise.Fortnite müük eestis samsung j5 prime review hindi.Office hindi songs õunapress müük.Black friday laptop deals europe revolve black friday sale code.Rotermanni parkla hind kust osta taruvaiku.Sig sauer müük xbox black friday offers.Snuggles my dream puppy müük laste jalgpalli võistlused.Black friday deals surface laptop 2 kabe mäng müük.Black friday monitor deals staples makita kampaania 2020.Koormakate müük video iphone x dinosaur.Osta korter tartu friday rapsiõli kärcher müük.Breketid hind pärnu hp zbook x2 black friday Teravili müük dünaamiline õlivahetuse hind.Taara hindi lyrics partnerkaardi soodustused.Batuut müük dewalt laser müük.Kingitus kallimale sünnipäevaks cng hindi translate.Black friday panasonic television teater kinkekaart.Nyx black friday angebote nõuete müük.Fifa 17 fut black friday dji mavic pro black friday.Sony xperia xz1 compact price europe lõimelõnga müük.Black friday panasonic smart tv siberian husky hind smart leg limp.Soodsad pakkumised türki uue id kaardi hind.Mtz rehvide müük iphone 4 icloud unlock hindi.Costco black friday ps4 hinds feet on high places audio.Käsitulirelvade müük apple ipad müük.Rabbit hind leg recipes black friday polska 2020 kiedy.Hindi htc taburetid sensation konna müük
Vr osta meno paluu does mytheresa do black friday.Põllumaa hind harjumaal when is amazon black friday sales 2020.Audi hind a6 2 6 110kw müük osta carpets lana
Best beauty black friday uk xbox 360 ostatnia gra.Karastatud klaas müük uniqlo black friday 2020 uk.Smartthings pace black friday heeliumi müük pärnus.Odav rendiauto ps4 black friday.Saksa lambakoera kutsikas müük oneplus 5 hidden features in hindi.Liivakasti liiva müük tartu osta myy vaurastu.Sony mdr 1000x hind diilid pakkumised.Ostaa kultaa vaasa välisuks müük.Optiline kaabel müük õlleankur müük.Laste passi hind euronics must reede pace 2020.Duofilm hindi black friday movie online.Linnu müük black friday fights 2020 uk
Macbook taxify juhtide soodustused koch hindi movie air 2020 review in hindi nokia 5 overclockers black friday voucher brandvägg hindrar spotify hindi.Rottweileri kutsikate müük black friday 2020 date dubai Eckerö line soodustused dishonored 2 ostatnia misjaMaja hindamisakt ttü raamatute müük black friday väline videokaart müük kitchenaid stand mixer black friday 2020 newsletter when is the black friday 2020.vannitoa kasutatud rula müük lamborghini müük eestis ehituse m2 hind razer black friday code When is black friday 2020 ireland maja ehitamise hind 2020.Kust osta windows 10 muruniidukite hind müük rakveres.Õiglane väärtus osta carpets origins.Im arvutid black friday paraplaan müük.Mida osta küproselt küüslaugu seemne hind.Viimase hetke pakkumised tui saematerjali müük jõgevamaal.Msg hindi sad aprilia roller jaguar müük.Black friday dominos voucher sipelgapuu koore müük.Graveeritud kingitused gta 5 hindustan gamer video.Mootori vahetus hind pärandvara müük tulumaks
Tähitud kirja saatmine hind hind viina hind 2000
Hindi movies online omeprazole hind gut ulcers.Murutraktori müük auto kasko hind.Mänguriarvuti müük toortatar hind.United airlines black friday 2020 plekkkatus hind.Bonus expert naiste parka müük.Põhjapõdra liha müük yamaha atv müük.Briti lühikarvaline müük alkoholi müük 18 metalli aastasele.Black ops 4 black friday best buy worten black friday 2020 canarias.Finish quantum kampaania karulaugu seemnete müük.Raadiod müük shure black friday sale.Ee black friday deal viimase hetke reisid hispaania.Black friday canada vs usa black friday football shoes.Palksuvila hind panasonic tv black friday deals 2020.Armatuur tunni hind pixel 3 black friday germany jaguar
Calvados hind jaguar i pace hind. micro center black friday ad scan polar m400 müüa
Calvados hind jaguar i pace hind. korstna hind septiku paigalduse hind


“WWE 2K17” tuleb PS3, PS4, Xbox One ja Xbox 360 peale! | VideoGamers.eu
“WWE 2K17” tuleb PS3, PS4, Xbox One ja Xbox 360 peale!
01/06/2016 Videogamers.eu
Pole tegelikult üllatus, et iga-aastased mängud tulevad noh…igal aastal, kuid seekord on pigem üllatus, et “WWE 2K17” tuleb lisaks PS4 ja XB1 ka vanemate konsoolide peale nagu PS3 ja Xbox 360, mis on hea uudis, sest juba on jäänud mulje, et varasemad masinad on ära unustatud.
Mängu eeltellijatele on boonuseks spordi legendaarne nimi Goldberg ning teda mitte ei ole ainult üks versioon, vaid lausa kaks – WCW ja WWE. Mehega kaasa tulevad ka kaks legendaarset areeni, kus suurem osa karjääri sai tehtud – WCW Monday Nitro ja WCW Halloween Havoc.
Viimasena lisame mängu väljakuulutamise video, mis on täis palju vihjeid spordi ja mängusõprade jaoks, et mis on mängus veel tulemas. Neid asju me ette ei anna, seega vaadake video hoolikalt.
Treiler Uudis Uued mängud Video
Auhinnamäng: võida “Valkyria Chronicles Remastered” (Playstation 4)
“Mafia III” Collector’s Edition tuleb koos vinüülplaadiga, kuid see ei ole veel kõik…


Elanike arvamuse väljaselgitamise kord – Riigi Teataja
Elanike arvamuse väljaselgitamise kord - sisukord
§ 3 Komisjonide moodustamine ja ülesanded
§ 5 Küsitluse sisu
§ 6 Küsitlussedel
§ 7 Küsitluse läbiviimine
§ 8 Küsitluses osalemine küsitluspunktis ja hääletussedeli kasutamine
§ 9 Elektrooniline küsitlus
§ 10 Küsitluse tulemuste kindlakstegemine
§ 11 Komisjoni toimingu peale kaebuse esitamise ja kaebuse läbivaatamise kord
RT IV, 05.02.2016, 71
Vastu võetud 28.01.2016 nr 2
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 22 lõike 1 punkti 37 ja „Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse“ § 7 lõike 7 punkti 1 alusel.
Määrus sätestab Saue valla elanike arvamuse väljaselgitamise korra Kernu valla, Nissi valla, Saue linna ja Saue valla kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise kohta.
(1) Elanike arvamus selgitatakse välja (edaspidi küsitlus) küsitluse korraldamise teel küsitluspunktides ja elektrooniliselt.
(3) Küsitlusest on õigus osa võtta igal vähemalt 16-aastasel isikul, kelle elukohaks on Eesti rahvastikuregistris märgitud Saue vald.
(4) Küsitlus viiakse läbi 29. veebruarist kuni 6. märtsini 2016. aastal.
(5) Kui mõni läbirääkiv omavalitsus loobub määruse kehtivusaja jooksul ja enne küsitluse läbiviimist läbirääkimistel osalemisest, siis on jätkuvalt läbirääkimistel osalevatel omavalitsustel õigus küsitlus määruses sätestatud alustel läbi viia, eemaldades loobuva omavalitsuse nimetuse küsitluse sisust.
§ 3. Komisjonide moodustamine ja ülesanded
(1) Küsitluse läbiviimist korraldavad vallavalitsuse poolt moodustatud komisjonid (edaspidi komisjon).
(2) Komisjoni esimehe, liikmed ja kaks asendusliiget nimetab vallavalitsus vallasekretäri ettepanekul. Esitamiseks peab olema kandidaadi nõusolek.
(3) Komisjoni aseesimehe valib komisjon oma liikmete hulgast.
(4) Komisjoni ülesandeks on:
3) korraldada küsitluse vahetut läbiviimist küsitluspunktides, sh tagada küsitluse salajasus;
5) edastab küsitluse läbiviimise kohta esitatud kaebused vallavalitsusele;
7) kõigi küsitluse läbiviimise toimingute juures peab üheaegselt viibima vähemalt kaks komisjoni liiget.
(5) Komisjonide asjaajamise ja tehnilise teenindamise tagab vallavalitsus.
(1) Vallavalitsus koostab rahvastikuregistri andmete põhjal küsitluses osalejate nimekirja 1. jaanuari 2016. aasta seisuga.
(5) Küsitluse läbiviimise aeg, küsitluspunktide asukohad ning lahtioleku kellaajad avalikustatakse valla veebilehel www.sauevald.ee, www.laaneharjuvald.ee ja ajalehes “Koduvald”.
§ 5. Küsitluse sisu
(1) Küsitlus koosneb kahest hääletusest alljärgnevalt:
1) esimene hääletus, mille eesmärk on välja selgitada, kas hääletaja toetab ühinemise läbiviimist või mitte;
2) teine hääletus, mille eesmärk on välja selgitada hääletaja eelistus moodustatava omavalitsuse nime küsimuses.
(2) Esimene hääletus sisaldab kahte järgmist hääletusalternatiivi:
1) Toetan Kernu valla, Nissi valla, Saue linna ja Saue valla ühinemist ühiseks omavalitsusüksuseks;
2) Ei toeta Kernu valla, Nissi valla, Saue linna ja Saue valla ühinemist ühiseks omavalitsusüksuseks.
(3) Esimese hääletuse käigus saab hääletaja anda ühe hääle.
(4) Teine hääletus sisaldab kahte hääletusalternatiivi (nimealternatiivid tähestiku järjekorras):
1) Lääne-Harju vald;
2) Saue vald.
(5) Teise hääletuse käigus saab hääletaja anda ühe hääle.
§ 6. Küsitlussedel
(1) Küsitluse läbiviimiseks valmistatakse kõikide küsitlust läbiviivate omavalitsuste jaoks ette ühised ja ühetaolised hääletussedelid (mõlema hääletuse kohta eraldi hääletussedel).
1) sedelid on trükitud A5 formaadis valgele paberile;
4) sedeli teisel leheküljel on tekst „Kernu valla, Nissi valla, Saue linna ja Saue valla ühinemise rahvaküsitlus“ ja küsitluse kuupäevad „29.02-06.03.2016“;
5) sedeli kolmandal leheküljel küsitluse sisu kajastav tekst vastavalt määruse §-le 5, mõlema hääletuse kohta koostatakse eraldi küsitlussedel;
(3) Vallavalitsus korraldab küsitlussedelite valmistamise ning komisjonidele kättetoimetamise.
(4) Enne küsitlussedelite kätteandmist komisjonidele paneb vallavalitsus sedeli teisele leheküljele pitsati jäljendi. Kõikides omavalitsustes kasutatakse antud küsitluse läbiviimiseks ettevalmistatavat spetsiaalset pitsatit, millel kajastub küsitluse nimetus ja ajavahemik.
§ 7. Küsitluse läbiviimine
(1) Elektrooniline küsitlus algab esimesel küsitluspäeval, so 29. veebruaril kell 9:00 ja lõpeb 4. märtsil kell 20:00. 5. ja 6. märtsil 2016 elektroonilist küsitlust ei toimu.
(2) Küsitluspäevadel toimub küsitlus küsitluspunktides järgmistel aegadel 29. veebruaril ja 1. märtsil 2016 kell 12:00 – 19:00 ja 6. märtsil 2016 kell 10:00 – 20:00.
(3) Saue vallas on kaks küsitluspunkti, alljärgnevate asukohtade ja piiridega:
1) Küsitluspunkt nr 1, mis asub Ääsmäe külas Kasesalu 16 (Ääsmäe Põhikool) ja mille piiridesse jäävad Aila, Jõgisoo, Koppelmaa, Maidla, Pärinurme, Pällu, Tagametsa, Tuula ja Ääsmäe külad;
2) Küsitluspunkt nr 2, mis asub Laagri alevikus Veskitammi 8 (Saue Valla Kultuurikeskus) ja mille piiridesse jäävad Laagri alevik ning Alliku, Hüüru, Kiia, Koidu, Püha Valingu, Vatsla ja Vanamõisa külad.
(4) Isik, kelle elukoha andmed on kantud Eesti rahvastikuregistrisse Saue valla täpsusega, saab küsitluses osaleda küsitluspunktis nr 2.
§ 8. Küsitluses osalemine küsitluspunktis ja hääletussedeli kasutamine
(1) Kehtiva isikut tõendava dokumendi esitamisel antakse küsitluses osalejale küsitlussedelid, mille kohta ta annab allkirja küsitluses osalejate nimekirja oma nime järele.
(2) Küsitluses osalejale võimaldatakse küsitlussedeli salajane täitmine. Sobivad vastusevariandid täidetakse selgelt arusaadava märkega sedelil vastava vastusevariandi juures olevasse kasti (näiteks rist).
(3) Pärast küsitlussedeli täitmist laseb küsitluses osaleja küsitluspunktis küsitlussedeli isiklikult vastavasse küsitluskasti. Enne kasti laskmist paneb komisjoni liige küsitlussedelile küsitlusel kasutatava pitsatijäljendi.
(4) Küsitlussedeli rikkumise korral tagastab küsitluses osaleja rikutud küsitlussedeli komisjonile ning saab uue küsitlussedeli. Rikutud küsitlussedel märgistatakse nurga äralõikamisega.
(5) Küsitluse läbiviimise päevadel pitseerib komisjon pärast küsitluse lõppemist küsitluskasti ava. Kast pitseeritakse valge paberiribaga, millele kirjutavad allkirja ja kuupäeva komisjoni esimees (aseesimees) ja üks liige. Iga küsitluspäeva lõpus koostatakse protokoll, milles märgitakse nimekirjadesse kantud küsitluses osalejate arv ja nimekirjadesse küsitlussedeli saamise kohta antud allkirjade alusel sedeli saanud küsitluses osalejate arv. Protokollile kirjutavad alla komisjoni esimees (aseesimees) ja liikmed.
§ 9. Elektrooniline küsitlus
(1) Elektrooniline küsitlus toimub veebikeskkonnas aadressil www.volis.ee ning on ligipääsetav Saue valla veebileheküljelt 29. veebruarist kuni 4. märtsini 2016.
(2) Küsitluses saab osaleda vaid isiklikult. Elektroonilises küsitluses osalemiseks on vaja ennast identifitseerida ID-kaardi või Mobiil-IDga.
(3) Pärast identifitseerimist on võimalik osaleda mõlemas käesoleva määruse §-is 5 kirjeldatud hääletuses.
(4) Küsitluskeskkonnas kuvatakse teade häälte arvessevõtmise kohta.
(5) Elektroonilise hääletamise korral on võimalik varasemat hääletusotsust muuta elektroonilise küsitlusperioodi jooksul, korrates sama protseduuri või tehes seda küsitluspunktis sedeliga hääletades. Juhul, kui küsitluses osaleja on hääletanud nii elektroonilisel viisil kui ka eelhääletuse käigus sedeliga (st. 29. veebruaril või 1. märtsil), siis loetakse kehtivaks sedeliga antud hääled ning elektroonilised hääled tühistatakse.
(6) Pärast elektroonilise küsitluse lõppu koostatakse elektrooniliselt hääletanud isikute nimekiri ning edastatakse see komisjonidele hiljemalt 6. märtsil 2016 kell 9:00. Kui isik on hääletanud elektrooniliselt, teeb komisjon küsitluses osalejate nimekirja märke elektroonilise hääletamise kohta.
§ 10. Küsitluse tulemuste kindlakstegemine
(1) Lõplik küsitlustulemus selgub, kui liidetakse elektroonilise küsitlusega laekunud ja küsitluspunktides hääletussedelitega antud vastused.
(2) Küsitluspunktide hääletustulemused tehakse kindlaks vahetult peale küsitluspunkti sulgemist 6. märtsil 2015.
(3) Elektroonilise küsitluse tulemused tehakse kindlaks hiljemalt 7. märtsil 2016.
(4) Komisjonid edastavad küsitluses osalejate nimekirjad, komisjoni protokollid ja otsused, hääletussedelid, komisjonile esitatud avaldused ja kaebused vallavalitsusele hiljemalt küsitluse lõppemise päevale järgneval päeval.
(5) Komisjonide koostatud protokollide põhjal valmistab vallavalitsus ette volikogu otsuse eelnõu küsitluse tulemuste kohta.
(6) Küsitluse tulemused kinnitab volikogu otsusega.
§ 11. Komisjoni toimingu peale kaebuse esitamise ja kaebuse läbivaatamise kord
(2) Kaebus tuleb esitada kirjalikult vallavalitsusele hiljemalt 7. märtsil 2016 kella 15:00.
(3) Kaebus vaadatakse läbi vallavalitsuse poolt ning selle juures osaleb komisjon ning soovi korral kaebuse esitaja.
(4) Vallavalitsus teatab kaebuse esitajale kaebuse läbivaatamise aja ja koha.
(5) Vallavalitsus teeb ühe järgmistest otsustest:


Maksukorralduse seaduse, kohtute seaduse ja vedelkütuse seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 06.11.2019, 1
01.11.2019 otsus nr 501
Vastu võetud 23.10.2019
1) paragrahvi 29 punkt 46 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„46) riigieelarve seaduse § 531 alusel kehtestatud riigisiseste toetusprogrammide elluviimisega seotud isikutele, perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse §-s 1 ja perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-s 1 nimetatud fondide korraldusasutusele ning fondispetsiifiliste reeglite alusel toetuse andmisega tegelevatele isikutele ulatuses, mis on vajalik toetuse saamise nõuetekohasuse, sihipärase kasutamise ja kulude abikõlblikkuse kontrollimiseks;”;
2) paragrahvi 29 punkt 51 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„51) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile, Keskkonnaministeeriumile, Keskkonnaametile ja Keskkonnaagentuurile vedelkütuse seaduse §-s 21 ning atmosfääriõhu kaitse seaduse §-s 1231 sätestatud kohustuse täitmise hindamiseks;”;
3) paragrahvi 30 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
„3) nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni liikmetele käesoleva seaduse 141. peatükis nimetatud kaebuse läbivaatamiseks vajalikus mahus.”;
4) paragrahvi 553 lõiget 3 täiendatakse pärast tekstiosa „Euroopa Liidu liikmesriikide” tekstiosaga „(edaspidi liikmesriik)”;
5) paragrahvi 99 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„7) alates käesoleva seaduse 141. peatüki alusel esitatud kaebuse vastuvõtmise päevast või välisriigi pädeva asutusega mõne muu vastastikuse kokkuleppe menetluse alustamise päevast kuni vastavas asjas pädevate asutuste vastastikuse kokkuleppe või lõpliku otsuse rakendamiseni või menetluse lõpetamise teate kättetoimetamise päevani.”;
6) paragrahvi 138 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Kui pädevad asutused alustavad vastastikuse kokkuleppe menetlust, peatub maksuteate või maksuotsuse peale vaide ja halduskohtule kaebuse esitamise tähtaja kulgemine lõpliku otsuse rakendamiseni või menetluse lõpetamise teate kättetoimetamise päevani.”;
7) seadust täiendatakse §-ga 1471 järgmises sõnastuses:
„§ 1471. Vaidemenetluse peatamine
Maksu- ja Tolliamet võib peatada maksuteate või maksuotsuse peale esitatud vaide menetlemise, kui Maksu- ja Tolliamet on vastu võtnud isiku samas asjas esitatud välislepingust tuleneva kaebuse, kuni selles asjas pädevate asutuste vastastikuse kokkuleppe või lõpliku otsuse rakendamiseni või menetluse lõpetamise teate kättetoimetamise päevani. Maksu- ja Tolliamet teavitab isikut vaidemenetluse peatamisest ja menetluse jätkamisest viivitamata.”;
8) seadust täiendatakse 141. peatükiga järgmises sõnastuses:
Topeltmaksustamise kaebuse lahendamine
Üldsätted ja kaebuse esitamine
§ 1511. Reguleerimisala
Käesolevas peatükis sätestatakse tulu või kapitali topeltmaksustamist kõrvaldavate välislepingute (edaspidi maksuleping) alusel tekkinud liikmesriikide vaheliste vaidluste (edaspidi vaidlusalune küsimus) lahendamise kord ja kaebuse esitanud isiku ning Maksu- ja Tolliameti õigused ja kohustused.
§ 1512. Kaebus
(1) Liikmesriigi residendil on õigus esitada kaebus maksulepingu tõlgendamisest ja kohaldamisest tekkinud vaidlusaluse küsimuse lahendamiseks käesolevas peatükis sätestatud korras või vastavalt kohaldamisele kuuluvale maksulepingule.
(2) Isikul, kes ei ole liikmesriigi resident, on õigus esitada kaebus vastavalt kohaldamisele kuuluvale maksulepingule.
(3) Kaebuse võib esitada ka juhul, kui isik on samas asjas esitanud vaide Maksu- ja Tolliametile, pöördunud asja lahendamiseks kohtusse või kui samas asjas on jõustunud kohtuotsus.
(4) Kaebuse esitamine vaidlusaluses küsimuses ei takista liikmesriigil algatamast või jätkamast samas asjas menetlust väärteo- või kriminaalasjas ega menetluse jätkamist vaidlusaluse küsimusega seotud asjaoludel.
(5) Kui Maksu- ja Tolliamet saab vaidlusaluses küsimuses kaebuse, lõpetab ta samas vaidlusaluses küsimuses varem algatatud vastastikuse kokkuleppe menetluse. Menetlus lõpetatakse selle kuupäeva seisuga, kui esimene liikmesriigi pädev asutus saab käesoleva peatüki alusel esitatud kaebuse kätte.
§ 1513. Kaebuse ja teabe edastamine pädevale asutusele
(1) Kaebus ning muud menetluses esitatavad dokumendid ja teave tuleb esitada kõigile asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele samal ajal. Maksu- ja Tolliamet teavitab kaebuse kättesaamisest kaebuse esitanud liikmesriigi residenti (edaspidi kaebaja) ja asjaomase liikmesriigi pädevat asutust kahe kuu jooksul kättesaamisest arvates. Samuti teatab Maksu- ja Tolliamet asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele kahe kuu jooksul, millist asjaajamiskeelt on kavas kaebuse menetluse ajal teabevahetuseks kasutada.
(2) Eesti residendist füüsilisel isikul ja isikul, kes ei ole suurettevõtja ega osa suurest konsolideerimisgrupist raamatupidamise seaduse § 3 punktide 17 ja 20 tähenduses, on õigus esitada kaebus, nõutud lisadokumendid ja teave, kaebuse tagasivõtmise teade ning nõuandekomisjoni moodustamise taotlus üksnes Maksu- ja Tolliametile.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul edastab Maksu- ja Tolliamet kaebuse tagasivõtmise teate, teabe nõuandekomisjoni moodustamise taotluse kohta, nõutud lisateabe ning esitatud dokumendid ja selgitused kahe kuu jooksul nende saamisest arvates ühel ajal kõigile teistele vaidlust lahendavate liikmesriikide pädevatele asutustele.
(4) Kaebus, kaebuse tagasivõtmise teade ja nõuandekomisjoni moodustamise taotlus loetakse kaebaja poolt esitatuks alates sellekohase teate edastamise päevast. Nõutud lisateave ja dokumendid loetakse esitatuks alates asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele kättetoimetamise päevast.
§ 1514. Kaebuse esitamise tähtaeg
Kaebus tuleb esitada kolme aasta jooksul alates sellise haldusakti teatavaks tegemise või kättetoimetamise päevast või sellisest toimingust teada saamise päevast, mis võib põhjustada või on põhjustanud vaidlusaluse küsimuse.
§ 1515. Kaebuse sisu
(1) Kaebuses tuleb märkida:
1) kaebaja nimi ja teiste asjast puudutatud isikute nimed, registri- või isikukood, selle puudumisel sünniaeg, aadress, sidevahendite andmed, olemasolu korral maksukohustuslasena registreerimise number ning muu teave, mis võimaldab kaebajat ja teisi asjast puudutatud isikuid tuvastada;
2) liikmesriigid, keda kaebus puudutab;
3) asjasse puutuvad maksustamisperioodid;
4) vaidluse lahendamisel tähtsust omavad asjaolud, teave vaidluse põhjuseks oleva haldusakti või toimingu kohta ja vaidlusega seotud summad kõikide asjaomaste liikmesriikide vääringutes;
5) viide kohaldatavatele õigusnormidele ja maksulepingule;
6) selgitus selle kohta, kuidas vaidlus on seotud maksulepingu kohaldamisega;
7) vaidlusesse puutuvad tehinguga seotud kaebuse ja kohtuvaidluse andmed;
8) teave samadel asjaoludel ja sama maksustamisperioodi kohta maksulepingu alusel esitatud topeltmaksustamise kaebuste kohta ning kaebaja kinnitus, et ta nõustub nende kaebuste läbivaatamiseks algatatud menetluste lõpetamisega;
9) kinnitus selle kohta, kas kaebaja soovib kaebuse läbivaatamist käesoleva peatüki või maksulepingu alusel.
(2) Kaebusele lisatakse vaidlusaluse küsimuse põhjustanud haldusakti või muu dokumendi ja teiste asjasse puutuvate dokumentide koopiad.
(3) Kaebus ja muud dokumendid esitatakse eesti keeles või kokkuleppel Maksu- ja Tolliametiga võõrkeeles.
§ 1516. Teabe ja dokumentide nõudmine
(1) Maksu- ja Tolliamet võib nõuda asja lahendamiseks vajalikku lisateavet ja dokumente kolme kuu jooksul kaebuse kättesaamisest arvates. Pärast seda võib Maksu- ja Tolliamet nõuda lisateavet ja dokumente üksnes vastastikuse kokkuleppe menetluse jooksul.
(2) Lisateabe ja dokumentide esitamiseks antav tähtaeg peab olema mõistliku pikkusega, kuid mitte pikem kui kolm kuud.
§ 1517. Kaebuse vastuvõtmine
(1) Maksu- ja Tolliamet otsustab kaebuse vastuvõtmise kuue kuu jooksul kaebuse kättesaamisest arvates või pärast käesoleva seaduse § 1516 lõike 1 alusel nõutud teabe ja dokumentide esitamiseks ettenähtud tähtaja möödumist. Maksu- ja Tolliamet teavitab kaebuse vastuvõtmisest viivitamata kaebajat ja asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi.
(2) Kui kaebaja on esitanud samas asjas vaide või pöördunud asja lahendamiseks kaebusega kohtusse, hakkab käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaeg kulgema päevast, kui tehakse vaideotsus, peatatakse kohtumenetlus või asjas jõustub lõplik kohtulahend.
(3) Kaebus loetakse vastuvõetuks, kui käesolevas paragrahvis sätestatud juhul ei ole Maksu- ja Tolliamet teinud nimetatud ajavahemiku jooksul otsust kaebuse menetlusse võtmise, tagastamise ega ühepoolse lahendamise kohta.
§ 1518. Kaebuse tagastamine
(1) Maksu- ja Tolliamet võib kaebuse sisuliselt läbi vaatamata tagastada kuue kuu jooksul kaebuse kättesaamisest või puuduste kõrvaldamiseks antud tähtaja möödumisest arvates, kui:
1) kaebus ei ole esitatud seaduses sätestatud tähtajaks;
2) puudub vaidlusalune küsimus;
3) kaebus ei vasta käesoleva seaduse §-s 1515 sätestatud nõuetele ning nõutud lisateavet ja dokumente ei ole esitatud.
(2) Kaebus tagastatakse kaebajale käesoleva seaduse §-s 46 sätestatud nõuetele vastava kirjaliku otsusega, märkides selles tagastamise põhjuse. Maksu- ja Tolliamet teavitab menetluse lõpetamisest viivitamata kaebajat ja asjaomase liikmesriigi pädevat asutust.
(3) Kui kaebuse on tagastanud kõik asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused, on kaebajal õigus esitada 30 päeva jooksul viimase kaebuse tagastamise otsuse kättesaamisest arvates Maksu- ja Tolliametile vaie vastavalt käesoleva seaduse §-le 137 või vaidlustada käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel tehtud kaebuse tagastamise otsus halduskohtus halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.
§ 1519. Kaebuse tagasivõtmine
(1) Kaebajal on enne lõpliku otsuse tegemist õigus kaebus kirjaliku teatega tagasi võtta.
(2) Kaebuse tagasivõtmise teate esitamine lõpetab kaebuse menetluse. Maksu- ja Tolliamet edastab teate menetluse lõpetamise kohta kaebajale ja teise asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele.
§ 15110. Kaebuse ühepoolne lahendamine
(1) Maksu- ja Tolliamet võib kuue kuu jooksul kaebuse või lisateabe ja dokumentide kättesaamisest arvates lahendada kaebuse ühepoolselt, ilma asjaomase liikmesriigi pädevat asutust kaasamata.
(2) Maksu- ja Tolliamet teavitab kaebuse ühepoolsest lahendamisest viivitamata kaebajat ja asjaomase liikmesriigi pädevat asutust. Menetlus loetakse lõpetatuks alates teavitamise päevast.
(3) Kui Maksu- ja Tolliamet saab teate, et teise asjaomase liikmesriigi pädev asutus lahendab kaebuse ühepoolselt, lõpetab ta menetluse ning saadab selle kohta viivitamata teate kaebajale ja vaidlusalust küsimust lahendava liikmesriigi pädevale asutusele.
§ 15111. Menetluse peatamine
(1) Kui kaebaja suhtes on alustatud vaidlusaluse küsimusega seotud asjaoludel väärteo- või kriminaalmenetlus pettuse, tahtliku tegevusetuse või hooletuse tõttu, on Maksu- ja Tolliametil õigus kaebuse menetlus peatada väärteo- või kriminaalmenetluse algatamisest arvates kuni asjas menetluse lõpetamiseni.
(2) Maksu- ja Tolliamet teavitab menetluse peatamisest ning menetluse jätkamisest viivitamata kaebajat ja asjaomase liikmesriigi pädevat asutust.
§ 15112. Menetluse lõpetamine
(1) Maksu- ja Tolliamet võib lõpetada kaebuse menetlemise, kui:
1) jõustub kohtuotsus, millega on hinnatud samal õiguslikul alusel ja samade asjaolude kohta esitatud väiteid, mis on esitatud vaidlusaluses küsimuses;
2) jõustub kohtuotsus, millega on kaebaja vaidlusaluse küsimusega seotud õiguslikel asjaoludel karistatud väärteo eest või mõistetud süüdi kuriteos;
3) vaidlusalune küsimus lakkab olemast.
(2) Maksu- ja Tolliamet teavitab menetluse lõpetamisest kaebajat, asjaomase liikmesriigi pädevat asutust ja asjakohasel juhul nõuandekomisjoni või alternatiivset vaidluste lahendamise komisjoni.
§ 15113. Menetluse alustamine
Maksu- ja Tolliamet alustab koostöös asjaomase liikmesriigi pädeva asutusega vaidlusaluse küsimuse lahendamiseks vastastikuse kokkuleppe menetlust, kui:
1) kõikide asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused on võtnud kaebuse vastu;
2) nõuandekomisjon otsustab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused ei ole tagastanud kaebust õiguspäraselt, ja üks asjaomaste liikmesriikide pädevatest asutustest taotleb vastastikuse kokkuleppe menetluse alustamist 60 päeva jooksul sellise otsuse tegemisest arvates.
§ 15114. Menetluse läbiviimise tähtaeg
(1) Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused püüavad kaebuse lahendamises kokku leppida kahe aasta jooksul arvates viimasest teavituse saatmisest selle kohta, et liikmesriik on teinud kaebuse vastuvõtmise otsuse. Tähtaega võib pikendada asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse põhjendatud taotluse alusel aasta võrra.
(2) Kui kaebaja esitab enne vastastikuse kokkuleppe menetluse alustamist maksuhaldurile vaide või kohtule kaebuse vaidlusaluses küsimuses toodud asjaoludel, hakkab käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaeg kulgema alates päevast, kui tehakse vaideotsus, peatatakse vaide- või kohtumenetlus või asjas jõustub lõplik kohtulahend.
(3) Käesoleva seaduse § 15126 lõikes 2 sätestatud juhul hakkab vastastikuse kokkuleppe menetluse tähtaeg kulgema alates kaebajale nõuandekomisjoni otsuse kättetoimetamise päevast.
§ 15115. Pädevate asutuste vastastikune kokkulepe
(1) Kui Maksu- ja Tolliamet jõuab asjaomase liikmesriigi pädeva asutusega kokkuleppele, teavitab ta kokkuleppe sisust viivitamata kaebajat.
(2) Kui asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused ei jõua tähtaja jooksul vaidlusaluse küsimuse lahendamises kokkuleppele, teavitab Maksu- ja Tolliamet sellest kaebajat, märkides ära kokkuleppele mittejõudmise põhjuse.
§ 15116. Vastastikuse kokkuleppe kehtivus ja täideviimine
(1) Kaebajal on õigus nõuda asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt kokkuleppe täideviimist, kui ta nõustub kokkuleppega ja kinnitab, et ei esita asjaomastes liikmesriikides kohtule vaiet või kaebust. Kinnitus ja tõendid riigisiseste õiguskaitsevahendite kasutamisest loobumise kohta on õigus esitada 60 päeva jooksul alates päevast, kui kaebajat teavitati kokkuleppe sisust.
(2) Vastastikune kokkulepe on kõikide otsuse teinud asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste jaoks siduv üksnes selles vaidluses ja jõustub käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kinnituse esitamisest arvates.
(3) Maksu- ja Tolliamet viib jõustunud kokkuleppe viivitamata täide.
Vaidluse lahendamise menetlus komisjonis
§ 15117. Nõuandekomisjoni moodustamise taotlemine
(1) Kaebajal on õigus taotleda nõuandekomisjoni moodustamist Maksu- ja Tolliametilt järgmistel juhtudel:
1) käesoleva seaduse § 1518 lõike 1 alusel kaebuse tagastamise otsuse õiguspärasuse hindamiseks, kui vähemalt üks asjaomase liikmesriigi pädev asutus on kaebuse tagastanud, kuid seda ei ole teinud kõik asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused;
2) kaebuse kohta arvamuse andmiseks, kui asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused ei ole jõudnud kaebuse lahendamises tähtaja jooksul kokkuleppele.
(2) Kaebajal ei ole õigust taotleda nõuandekomisjoni moodustamist, kui:
1) kaebuse tagastamise otsus on vaidlustatud või seda on võimalik asjaomases liikmesriigis vaidlustada;
2) asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused tagastasid kaebuse ja kaebuse tagastamise otsuse õiguspärasus on leidnud edasikaebemenetluses kinnitust;
3) asjas on jõustunud kohtuotsus, milles kohus on juba hinnanud samu faktilisi ja õiguslikke aluseid ning kaebaja väiteid.
(3) Taotlus tuleb esitada 50 kalendripäeva jooksul arvates kaebuse tagastamise otsuse kättetoimetamisest või sellise kohtulahendi jõustumisest, millega tühistati kaebuse tagastamise otsus, või vastastikusele kokkuleppele mittejõudmise teate kättetoimetamisest. Kui kaebaja on loobunud otsuse vaidlustamisest kohtus või vaidemenetluses, tuleb sellekohased tõendid taotlusele lisada.
§ 15118. Nõuandekomisjoni moodustamine
(1) Nõuandekomisjoni kuuluvad:
2) üks esindaja igast asjaomase liikmesriigi pädevast asutusest;
3) iga asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse nimetatud üks sõltumatu tunnustatud isik Euroopa Komisjoni peetavast nimekirjast.
(2) Asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esindajad ja käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 3 kohaselt nimetatud sõltumatud tunnustatud isikud valivad Euroopa Komisjoni peetavast nimekirjast nõuandekomisjoni esimehe. Kui asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esindajad ja sõltumatud tunnustatud isikud ei otsusta teisiti, valitakse esimeheks kohtunik.
(3) Asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste kokkuleppel võib suurendada asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esindajate ja sõltumatute tunnustatud isikute arvu kaheni iga liikmesriigi kohta.
(4) Maksu- ja Tolliamet lepib kokku asjaomase liikmesriigi pädeva asutusega nõuandekomisjoni sõltumatute tunnustatud isikute nimetamise reeglites. Kui sõltumatute tunnustatud isikute nimetamise reeglites ei ole kokku lepitud, valib Maksu- ja Tolliamet sõltumatu tunnustatud isiku loosi tõmbamise teel.
(5) Pärast sõltumatute tunnustatud isikute nimetamist määratakse neile kõigile sõltumatute tunnustatud isikute nimetamise reeglite kohaselt üks asendusliige juhuks, kui sõltumatud tunnustatud isikud ei saa oma kohustusi täita.
(6) Käesoleva seaduse § 15117 lõikes 1 sätestatud juhul moodustab Maksu- ja Tolliamet koostöös asjaomase liikmesriigi pädeva asutusega nõuandekomisjoni 120 päeva jooksul kaebaja taotluse kättesaamisest arvates.
(7) Kui nõuandekomisjon on hinnanud kaebuse tagastamise õigusvastaseks, kuid ühegi asjaomase liikmesriigi pädev asutus ei ole 60 päeva jooksul käesoleva seaduse § 15126 lõikes 1 nimetatud otsuse tegemisest arvates taotlenud vastastikuse kokkuleppe menetluse alustamist, loetakse nõuandekomisjon moodustatuks arvamuse andmiseks.
(8) Maksu- ja Tolliamet keeldub nõuandekomisjoni moodustamisest, kui vaidlusalune küsimus ei puuduta topeltmaksustamist. Maksu- ja Tolliamet teavitab nõuandekomisjoni moodustamata jätmisest viivitamata kaebajat ja asjaomase liikmesriigi pädevat asutust.
§ 15119. Sõltumatule tunnustatud isikule tasu maksmine ja kulude hüvitamine
(1) Sõltumatul tunnustatud isikul on õigus saada iga koosolekupäeva eest tasu kuni 1000 eurot, mille sisse on arvestatud seaduses ettenähtud tasumisele kuuluvad maksud ja maksed.
(2) Sõltumatu tunnustatud isiku kulude hüvitamise ulatuse ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
§ 15120. Vastuväide
(1) Iga asjaomase liikmesriigi pädeval asutusel on õigus esitada nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni nimetatud sõltumatu tunnustatud isiku kohta vastuväide koos tõenditega, kui:
1) isik kuulub vaidlusega seotud maksuhalduri koosseisu või esindab maksuhaldurit või on olnud sellises õigussuhtes viimase kolme aasta jooksul;
2) isikul on või on olnud märkimisväärne osalus või hääleõigus juriidilises isikus, keda vaidlusalune küsimus puudutab, või ta on või on olnud sellise isiku töötaja või nõustaja viimase viie aasta jooksul;
3) isik ei suuda tagada vaidluse lahendamisel vajalikku objektiivsust;
4) isik on maksunõustamise teenust pakkuva ettevõtte töötaja, tegeleb muul viisil kutsealaselt maksunõustamisega või on tegelenud sellega mis tahes ajal kolme aasta jooksul enne nõuandekomisjoni või alternatiivsesse vaidluste lahendamise komisjoni nimetamise kuupäeva;
5) asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused on kokku leppinud muu aluse.
(2) Vaidlusalust küsimust lahendaval liikmesriigi pädeval asutusel puudub käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel õigus vastuväite esitamiseks, kui sõltumatu tunnustatud isiku on nimetanud selleks pädev kohus või riigisisene ametisse nimetav pädev asutus või isik.
(3) Kui Maksu- ja Tolliamet rahuldab enda nimetatud sõltumatu tunnustatud isiku suhtes esitatud vastuväite, asub nõuandekomisjonist või alternatiivsest vaidluste lahendamise komisjonist välja arvatud sõltumatu tunnustatud isiku kohustusi täitma tema asendaja.
§ 15121. Alternatiivne vaidluste lahendamise komisjon
(1) Maksu- ja Tolliamet võib kokku leppida asjaomase liikmesriigi pädeva asutusega nõuandekomisjoni asemel alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni moodustamises käesoleva seaduse §-s 15127 sätestatud arvamuse andmiseks.
(2) Alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni koosseis ja vorm võivad erineda nõuandekomisjoni koosseisust ja vormist, välja arvatud sõltumatule tunnustatud isikule esitatava sõltumatuse nõude täitmise osas.
(3) Alternatiivne vaidluste lahendamise komisjon võib kohaldada vaidluse siduval viisil lahendamiseks lisaks käesolevas jaos sätestatud menetlusele muud vaidluste lahendamise menetlust või tehnikat, sealhulgas parima viimase pakkumise menetlust.
(4) Kui Maksu- ja Tolliamet ei ole asjaomase liikmesriigi pädeva asutusega töökorras leppinud kokku teisiti, kohaldatakse vaidluse lahendamisele alternatiivses vaidluste lahendamise komisjonis käesoleva seaduse §-des 15119, 15124, 15125 ja 15131 sätestatut.
§ 15122. Nõuandekomisjoni moodustamise ja sõltumatu tunnustatud isiku nimetamise taotlemine valdkonna eest vastutavalt ministrilt
(1) Kui nõuandekomisjoni või alternatiivset vaidluste lahendamise komisjoni ei ole tähtpäevaks moodustatud või kui Maksu- ja Tolliamet ei ole nimetanud sõltumatut tunnustatud isikut ega tema asendajat, nimetab nõuandekomisjoni liikmed valdkonna eest vastutav minister kaebaja kirjaliku taotluse alusel käesoleva seaduse § 15133 lõikes 1 nimetatud Euroopa Komisjoni peetavast nimekirjast. Kui ühegi kaebust lahendava liikmesriigi pädev asutus ei ole sõltumatut tunnustatud isikut nimetanud, nimetab valdkonna eest vastutav minister käesoleva seaduse § 15133 lõikes 1 nimetatud Euroopa Komisjoni peetavast nimekirjast kaks sõltumatut tunnustatud isikut.
(2) Kui kaebajaid on rohkem kui üks, esitab iga kaebaja taotluse sõltumatute tunnustatud isikute nimetamiseks elu- või asukohajärgse liikmesriigi pädevale asutusele.
(3) Taotlus esitatakse 30 kalendripäeva jooksul käesoleva seaduse § 15118 lõikes 6 sätestatud tähtpäeva möödumisest arvates.
(4) Kui kaebust lahendavate liikmesriikide pädevate asutuste esindajad ja sõltumatud tunnustatud isikud ei jõua nõuandekomisjoni esimehe valimises kokkuleppele, võib valdkonna eest vastutav minister määrata nõuandekomisjoni esimehe käesoleva seaduse § 15133 lõikes 1 nimetatud Euroopa Komisjoni peetavast nimekirjast.
§ 15123. Töökord ja sellest teavitamine
(1) Maksu- ja Tolliamet teavitab 120 päeva jooksul vaidlusaluses küsimuses nõuandekomisjoni moodustamiseks esitatud taotluse kättesaamisest arvates kaebajat:
1) nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni töökorrast;
2) vaidlusaluse küsimuse lahendamise kohta arvamuse vastuvõtmise kuupäevast;
3) kohaldamisele kuuluvatest riigisisestest õigusnormidest ja maksulepingutest.
(2) Töökorra allkirjastavad asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esindajad ja see peab sisaldama järgmist teavet:
1) vaidlusaluse küsimuse kirjeldus ja asjaolud;
2) asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel kokku lepitud lahendatavate vaidlusaluste küsimuste õiguslikud ja faktilised asjaolud;
3) vaidluste lahendamise vorm ja alternatiivse vaidluse lahendamise menetluse korral läbiviidava menetluse kirjeldus, kui see erineb nõuandekomisjoni kohaldatava sõltumatu arvamuse esitamise menetluse laadist;
4) vaidluste lahendamise ajakava;
5) nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni koosseis, sealhulgas liikmete arv ja nimed ning andmed nende pädevuse ja kvalifikatsiooni ning võimaliku huvide konflikti olemasolu kohta;
6) reeglid kaebaja, vaidlusest puudutatud ning kolmandate isikute menetluses osalemise, teabe ja dokumentide vahetamise ning kulude ja muude menetlusega seonduvate korralduslike aspektide kohta;
7) vaidluste lahendamise menetluse korraldamine ja arvamuse andmise viis.
(3) Kui nõuandekomisjoni moodustamist taotletakse käesoleva seaduse § 15117 lõike 1 punkti 1 alusel kaebuse tagastamise otsuse õiguspärasuse hindamiseks, esitavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 ja 4–6 sätestatud teabe.
(4) Kui asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused kaebajat töökorrast käesoleva paragrahvi lõigete 1–3 kohaselt ei teavita, koostavad nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni esimees ja sõltumatud tunnustatud isikud töökorra vastavalt nõukogu direktiivi (EL) 2017/1852 maksuvaidluste lahendamise mehhanismide kohta Euroopa Liidus (ELT L 265, 14.10.2017, lk 1–14) rakendusmääruses sätestatud standardtöökorrale. Kaebajale toimetatakse töökord kätte kahe nädala jooksul nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni moodustamisest arvates.
(5) Kui nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni esimees ja sõltumatud tunnustatud isikud ei lepi töökorras kokku või ei teavita sellest kaebajat, on kaebajal õigus pöörduda Maksu- ja Tolliameti kohustamiseks kaebusega halduskohtusse.
§ 15124. Tõendite kogumine
(1) Kaebajal on õigus asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste nõusolekul esitada nõuandekomisjonile või alternatiivsele vaidluste lahendamise komisjonile täiendavaid tõendeid, mis võivad vaidluse lahendamisel tähtsust omada.
(2) Nõuandekomisjonil ja alternatiivsel vaidluste lahendamise komisjonil on õigus nõuda kaebajalt ning Maksu- ja Tolliametilt kaebuse lahendamiseks vajalikku teavet ja tõendeid.
(3) Maksu- ja Tolliamet võib keelduda nõuandekomisjonile või alternatiivsele vaidluste lahendamise komisjonile teabe esitamisest, kui:
1) teabe kogumine on vastuolus riigisisese õigusega;
2) teavet ei ole võimalik riigisisese õiguse alusel hankida;
3) teave puudutab kaubandus-, äri-, tööstus- või kutsesaladust või turustusprotsessi;
4) teabe avaldamine on vastuolus avaliku korraga.
§ 15125. Ärakuulamine
(1) Kaebajal on õigus taotluse alusel ning Maksu- ja Tolliameti ja teise asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse nõusolekul ilmuda nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni nõupidamisele.
(2) Nõuandekomisjonil ja alternatiivsel vaidluste lahendamise komisjonil on õigus nõuda kaebajalt komisjoni nõupidamisele ilmumist teabe, selgituste ja tõendite esitamiseks.
§ 15126. Kaebuse tagastamise otsuse õiguspärasuse hindamine
(1) Nõuandekomisjon esitab kaebuse tagastamise õiguspärasuse kohta otsuse kuue kuu jooksul nõuandekomisjoni moodustamisest arvates. Nõuandekomisjon teavitab otsusest kaebajat ja asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi 30 päeva jooksul otsuse vastuvõtmisest arvates.
(2) Kui nõuandekomisjon tunnistab kaebuse nõuetele vastavaks, alustatakse ühe asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse taotluse alusel käesoleva peatüki 2. jaos sätestatud korras vastastikuse kokkuleppe menetlust.
§ 15127. Arvamus
(1) Nõuandekomisjon või alternatiivne vaidluste lahendamise komisjon esitab Maksu- ja Tolliametile ning asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele kirjaliku arvamuse vaidlusaluse küsimuse lahendamise kohta kuue kuu jooksul pärast komisjoni moodustamist. Vaidlusaluse küsimuse keerukuse tõttu võib tähtaega pikendada kolme kuu võrra. Arvamuse andmise aja pikendamisest tuleb teavitada kaebajat ja asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi.
(2) Kui ükski asjaomase liikmesriigi pädev asutus ei ole 60 päeva jooksul käesoleva seaduse § 15126 lõikes 1 nimetatud otsuse kättetoimetamisest arvates vastastikuse kokkuleppe menetluse alustamist taotlenud ja liikmesriigid ei ole alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni moodustamises kokku leppinud, esitab nõuandekomisjon arvamuse selle kohta, kuidas vaidlusalune küsimus lahendada.
(3) Nõuandekomisjon või alternatiivne vaidluste lahendamise komisjon võtab arvamuse vastu lihthäälteenamusega. Kui häälteenamust ei suudeta saavutada, otsustab hääletuse tulemuse komisjoni esimehe hääl.
(4) Nõuandekomisjon või alternatiivne vaidluste lahendamise komisjon lähtub arvamuse andmisel kohaldatavast maksulepingust ja muudest kohaldatavatest õigusaktidest.
§ 15128. Pädevate asutuste lõplik otsus
(1) Maksu- ja Tolliamet lepib vaidlusaluse küsimuse lahendamises kokku asjaomase liikmesriigi pädeva asutusega kuue kuu jooksul käesoleva seaduse §-s 15127 nimetatud arvamuse esitamisest arvates. Kui asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused nimetatud aja jooksul kokkuleppele ei jõua, on komisjoni arvamus neile siduv.
(2) Asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste lõplik otsus on siduv üksnes selles vaidluses.
(3) Maksu- ja Tolliamet teavitab kaebajat tehtud otsusest viivitamata. Kui Maksu- ja Tolliamet ei ole tehtud otsusest kaebajat 30 päeva jooksul pärast otsuse tegemise tähtpäeva möödumist teavitanud, võib kaebaja esitada Maksu- ja Tolliametile vaide käesoleva seaduse § 137 alusel või kaebuse halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.
§ 15129. Pädevate asutuste lõpliku otsuse täideviimine
(1) Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused viivad lõpliku otsuse täide viivitamata, kui kaebaja nõustub lõpliku otsusega ja kinnitab, et loobub riigisiseste õiguskaitsevahendite kasutamisest. Kinnitus ja tõendid tuleb esitada 60 päeva jooksul alates lõplikust otsusest teavitamise kuupäevast.
(2) Kaebajal on õigus nõuda lõpliku otsuse täideviimist viivitamata, välja arvatud juhul, kui halduskohus on tuvastanud, et sõltumatu tunnustatud isik ei vasta sõltumatuse nõudele ning see võis mõjutada lõplikku otsust.
(3) Kaebajal on õigus pöörduda otsuse täitmata jätmise korral halduskohtusse.
§ 15130. Pädevate asutuste lõpliku otsuse avaldamine
(1) Maksu- ja Tolliamet võib kaebaja nõusolekul leppida asjaomase liikmesriigi pädeva asutusega kokku lõpliku otsuse avaldamises.
(2) Kui kaebaja ei anna lõpliku otsuse avaldamiseks nõusolekut või asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused ei saavuta kokkulepet, avaldab Maksu- ja Tolliamet oma veebilehel otsuse kokkuvõtte. Kokkuvõttes tuleb esitada:
1) vaidlusaluse küsimuse kirjeldus;
3) asjasse puutuv maksustamisperiood;
4) õiguslik alus;
5) tegevusvaldkond;
6) lõpliku otsuse lühikirjeldus;
7) vaidluse lahendamise meetodi kirjeldus.
(3) Avaldatav teave esitatakse enne selle avaldamist kaebajale. Kaebajal on õigus 60 päeva jooksul teabe kättesaamisest arvates taotleda sellise teabe avaldamata jätmist, mis puudutab kaubandus-, äri-, tööstus- või kutsesaladust või turustusprotsessi või mis on vastuolus avaliku korraga. Maksu- ja Tolliamet ei tohi avaldada otsuses eriliiki isikuandmeid.
(4) Maksu- ja Tolliamet edastab lõpliku otsuse kohta avaldatava teabe Euroopa Komisjonile nõukogu direktiivi (EL) 2017/1852 rakendusmäärusega kinnitatud tüüpvormis.
§ 15131. Menetluskulud
(1) Kui Maksu- ja Tolliamet ei lepi asjaomase liikmesriigi pädeva asutusega kokku teisiti, jagavad liikmesriigid võrdselt:
1) sõltumatu tunnustatud isiku kulude hüvitamise käesoleva seaduse § 15119 lõike 2 alusel Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud ulatuses;
2) sõltumatu tunnustatud isiku tasu maksmise kuni 1000 euro ulatuses iga koosolekupäeva eest.
(2) Kaebaja kulusid ei hüvitata.
(3) Kui asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused selles kokku lepivad, on kaebaja kohustatud kandma käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kulud, kui:
1) nõuandekomisjon otsustab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused toimisid kaebust tagastades õiguspäraselt;
2) kaebaja võtab kaebuse tagasi.
(4) Kaebajalt kulude sissenõudmiseks teeb Maksu- ja Tolliamet korralduse, määrab selles tasumise tähtaja ning teeb hoiatuse, et kulude tähtpäevaks tasumata jätmise korral nõue sundtäidetakse vastavalt käesoleva seaduse §-dele 128–132.
§ 15132. Saladuse hoidmise kohustus
(1) Kaebaja, tema esindaja ja nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni liige ei või avaldada teavet, mida ta teab seoses nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni menetlusega, teavet andmekandjate olemasolu kohta ega andmekandjatel olevat teavet. Saladuse hoidmise kohustus on tähtajatu.
(2) Maksu- ja Tolliametil on õigus nõuda saladuse hoidmise kohustuse täitmise kohta kirjalikku kinnitust kaebajalt ning tema esindajalt.
Sõltumatute tunnustatud isikute nimekiri
§ 15133. Sõltumatu tunnustatud isik
(1) Valdkonna eest vastutav minister korraldab sõltumatute tunnustatud isikute valimiseks avaliku konkursi ning nimetab käskkirjaga vähemalt kolm pädevat, sõltumatut, erapooletut ja ausat isikut, kes kantakse Euroopa Komisjoni peetavasse nimekirja.
(2) Valdkonna eest vastutav minister teavitab Euroopa Komisjoni enda nimetatud isikutest ja esitab Euroopa Komisjonile täieliku ning ajakohase teabe nende kutsealase ja akadeemilise tausta, pädevuse, teadmiste ning võimaliku huvide konflikti kohta.
(3) Isik, kes nimetatakse sõltumatuks tunnustatud isikuks, peab viivitamata teavitama valdkonna eest vastutavat ministrit asjaoludest, mis võivad anda aluse tema suhtes vastuväite esitamiseks.
(4) Iga asjaomase liikmesriigi pädeval asutusel on õigus nõuda asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel kokku lepitud korras või loosi teel nõuandekomisjoni või alternatiivsesse vaidluste lahendamise komisjoni nimetatud sõltumatult tunnustatud isikult või tema asendajalt selliste huvide, sidemete või muude asjaolude avaldamist, mis võivad mõjutada tema sõltumatust või erapooletust või jätta temast menetluses erapooliku mulje.
(5) Sõltumatu tunnustatud isik, kes on nimetatud nõuandekomisjoni või alternatiivsesse vaidluste lahendamise komisjoni, ei tohi 12 kuu jooksul pärast arvamuse andmist panna end olukorda, mis annaks aluse vastuväite esitamiseks.
(6) Kui valdkonna eest vastutaval ministril on põhjust arvata, et Euroopa Komisjoni peetavasse nimekirja kantud sõltumatu tunnustatud isik ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tingimustele, teavitab ta sellest Euroopa Komisjoni ja esitab sellekohased tõendid.
§ 15134. Sõltumatu tunnustatud isiku tagasikutsumine
(1) Valdkonna eest vastutav minister kutsub enda nimetatud sõltumatu tunnustatud isiku tagasi, kui ilmneb, et isik ei vasta käesoleva seaduse § 15133 lõikes 1 sätestatud nõuetele. Isik, kelle tagasikutsumist kaalutakse, kuulatakse ära.
(2) Valdkonna eest vastutav minister teavitab sõltumatu tunnustatud isiku tagasikutsumisest viivitamata Euroopa Komisjoni tema nimekirjast väljaarvamiseks.
(3) Kui Euroopa Komisjon teavitab valdkonna eest vastutavat ministrit sellest, et nimekirja kantud sõltumatu tunnustatud isiku kohta on esitatud vastuväide sõltumatuse kohta, teeb valdkonna eest vastutav minister kuue kuu jooksul vastuväite saamisest arvates otsuse isiku tagasikutsumise või tagasi kutsumata jätmise kohta. Isik, kelle suhtes vastuväide esitati, kuulatakse enne vastuväite lahendamist ära.”;
9) seadust täiendatakse §-ga 1561 järgmises sõnastuses:
„§ 1561. Vaidluse lahendamise menetluses saladuse hoidmise kohustuse rikkumine
(1) Käesoleva seaduse §-s 15132 sätestatud saladuse hoidmise kohustuse rikkumise eest nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni liikme, kaebaja või tema esindaja poolt –
10) seadust täiendatakse §-ga 16813 järgmises sõnastuses:
„§ 16813. Käesoleva seaduse 141. peatüki rakendamine
Käesoleva seaduse 141. peatükki kohaldatakse 2018. aasta 1. jaanuaril või hiljem alanud maksustamisperioodi puudutava vaidlusaluse küsimuse lahendamisel. Kaebuse võib esitada alates 2019. aasta 1. juulist. Maksu- ja Tolliametil on õigus kokku leppida käesoleva seaduse 141. peatüki kohaldamises mis tahes topeltmaksustamise kaebuse suhtes, mis on esitatud enne 2018. aasta 1. jaanuari või varasemate maksustamisperioodide kohta.”;
11) seaduse normitehnilist märkust täiendatakse tekstiosaga „nõukogu direktiiv (EL) 2017/1852 maksuvaidluste lahendamise mehhanismide kohta Euroopa Liidus (ELT L 265, 14.10.2017, lk 1–14).”.
1) paragrahvi 49 lõiget 1 täiendatakse pärast esimest lauset teise lausega järgmises sõnastuses:
„Kohtunik võib täita ka muid kohtute seaduses sätestatud ülesandeid.”;
2) paragrahvi 76 lõiget 6 täiendatakse pärast sõnu „rahvusvahelises koostööprogrammis” sõnadega „või muus rahvusvahelises koostöövormis”;
3) paragrahvi 107 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Avaldada tuleb rahvakohtunikukandidaadi nimi, isikukood, töökoht ja amet või tegevusala.”.
§ 3. Vedelkütuse seaduse muutmine
Vedelkütuse seaduse § 51 lõiget 6 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumil, Keskkonnaministeeriumil, Keskkonnaametil ja Keskkonnaagentuuril käesoleva seaduse §-s 21 ning atmosfääriõhu kaitse seaduse §-s 1231 sätestatud kohustuse täitmise hindamiseks vajalikele andmetele.”.
Käesolev seadus jõustub 2019. aasta 15. novembril.


text:
piiritlemine tsiviilõiguslikust pettusest
tahtlusele viitavad objektiivsed asjaolud
ümberkvalifitseerimine kriminaalseaduse tagasiulatuvast jõust tulenevalt
3-1-1-124-00 Riigikohus 05.01.2001
Piiritlemaks tsiviilõiguslikku vastutust pettusliku tehingu eest kelmuse kuriteokoosseisu realiseerimisest on oluline, millal süüdlasel tekkis tahtlus lepingu tingimusi rikkuda. Kui tuvastatakse, et süüdlane ei kavatsenud juba enne lepingu sõlmimist selle tingimusi täita ning varakäsutuse teostamiseks viidi kannatanu pettuse abil eksitusse, on teiste kuriteo koosseisu elementide olemasolul tegemist kelmusega.
Objektiivseteks asjaoludeks, mis viitavad kelmusele võivad olla näiteks kohustuste võtmine, mis süüdlase olukorda arvestades on ilmselt ebareaalsed, maksete mittetasumine perioodil, kui süüdlase käsutuses olnud vahendid seda võimaldanuks, uute kohustuste võtmine, mis raskendavad juba olemasolevate täitmist aga samuti süüdlase käitumine varem esinenud analoogilistes situatsioonides jms.
3-1-3-1-00 Riigikohus 22.02.2000
Õppelaenu saamine võltsitud kõrgkoolitõendi alusel isiku poolt, kes tegelikult ei õpi, mille tulemina väheneb panga ja suureneb laenusaaja vara, võib moodustada kelmuse objektiivse külje.
Kõnesoleva isiku tegu on suunatud mitte ainult tsiviilõigusliku vahekorra loomisele, vaid varalise kasu saamisele pettuse, mis on kelmuse subjektiivne tunnus.
3-1-1-56-99 Riigikohus 25.05.1999
Mingi kindlustusfirma võltsitud liikluskindlustuse poliisi esitamine liikluskahju hüvitamiseks sellele samale firmale, kes aga ei ole liikluskahju põhjustamise eest vastutava isiku sõiduki kindlustaja ega pea seetõttu kahju hüvitama, ja kui pole tõendatud, et poliisi esitamisega püüti pettuse teel saada varalist kasu, ei moodusta KrK § 143 sätestatud kelmust.
võltsitud ametliku dokumendi kasutamise subjektiivne külg
Teadvalt võltsitud liikluspoliisi kasutamine ehtsast poliisist tulenevate õiguste omandamise eesmärgil võib moodustada KrK §-s 186 sätestatud kuriteo.
3-1-3-30-96 Riigikohus 29.10.1996
Kuriteod, mis toimepanduna enne 24. maid 1996 olid kvalifitseeritavad KrK § 143 lg 3 järgi, kuuluvad ümberkvalifitseerimisele § 143 lg 2 p 2 järgi ning mõistetud karistus tuleb viia vastavusse selle lõike sanktsiooniga.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 143
Riigikohus
§ 143
§ 143


Toidulisandi koostis- ja kvaliteedinõuded ning märgistamise ja muul viisil teabe edastamise erinõuded – Riigi Teataja
RT I 2004, 40, 268
Toidulisandi koostis- ja kvaliteedinõuded ning märgistamise ja muul viisil teabe edastamise erinõuded1
Vastu võetud 30.04.2004 nr 165
(1) Määrusega kehtestatakse toidulisandi koostis- ja kvaliteedinõuded ning märgistamise ja muul viisil teabe edastamise erinõuded.
(2) Toidulisandina käsitatakse käesoleva määruse tähenduses toitu, mille kasutamise eesmärk on tavatoitu täiendada ning mis on inimesele toitainete või muude toitainelise või füsioloogilise toimega ainete kontsentreeritud allikaks.
(3) Lõikes 2 nimetatud ained võivad esineda üksikult või kombineeritult ning need viiakse turule müügipakendisse pakendatuna kindlate annustena, nagu kapslid, pastillid, tabletid ja muu sarnane ning pulbrikotikesed, vedelikuampullid, tilgutuspudelid ja muu sarnane, mis on ette nähtud vedeliku ja pulbri tarvitamiseks väikeste mõõdetud kogustena. Nimetatud toitainetena käsitatakse vitamiine ja mineraaltoitaineid.
(4) Määruse nõudeid ei kohaldata ravimile «Ravimiseaduse» (RT I 1996, 3, 56; 49, 954; 1997, 93, 1564; 1998, 36/37, 554; 1999, 58, 608; 2001, 53, 308; 18, 97; 53, 336; 62, 377; 63, 387; 82, 480; 2003, 26, 156; 88, 591) tähenduses.
TOIDULISANDI KOOSTIS- JA KVALITEEDINÕUDED
§2. Toidulisandi koostises kasutatavate ainete suhtes esitatavad nõuded
(1) Toidulisandi koostises võib kasutada järgmisi vitamiine järgmiste ühenditena:
1) vitamiin A – retinüülatsetaat, retinüülpalmitaat, β-karoteen, retinool;
2) vitamiin D – vitamiin D2 (ergokaltsiferool), vitamiin D3 (kolekaltsiferool);
3) vitamiin B1 – tiamiinhüdrokloriid, tiamiinmononitraat;
4) vitamiin B2 – riboflaviin, naatriumriboflaviin-5'-fosfaat;
5) niatsiin ehk nikotiinhape – nikotiinamiid, nikotiinhape;
6) vitamiin B6 – püridoksiinhüdrokloriid, püridoksiin-5'-fosfaat;
7) foolhape – pteroüülmonoglutamiinhape;
8) pantoteenhape – D-kaltsiumpantotenaat, D-naatriumpantotenaat, dekspantenool;
9) vitamiin B12 – tsüanokobalamiin, hüdroksükobalamiin;
10) biotiin – D-biotiin;
11) vitamiin C – L-askorbiinhape, naatrium-L-askorbaat, kaltsium-L-askorbaat, L-askorbüül-6-palmitaat, kaalium-L-askorbaat;
12) vitamiin E – D-α-tokoferool, D,L-α-tokoferool, D-α-tokoferüülatsetaat, D,L-α-tokoferüülatsetaat, D-α-tokoferüülhappesuktsinaat;
13) vitamiin K – füllokinoon (fütomenadioon).
(2) Toidulisandi koostises võib kasutada järgmisi mineraaltoitaineid järgmiste sooladena:
1) kaltsium – kaltsiumkarbonaat, kaltsiumkloriid, kaltsiumtsitraadid, kaltsiumglükonaat, kaltsiumglütserofosfaat, kaltsiumlaktaat, ortofosforhappe kaltsiumisoolad, kaltsiumhüdroksiid, kaltsiumoksiid;
2) magneesium – magneesiumatsetaat, magneesiumkarbonaat, magneesiumkloriid, magneesiumoksiid, magneesiumtsitraadid, magneesiumsulfaat, magneesiumglükonaat, magneesiumglütserofosfaat, magneesiumhüdroksiid, magneesiumlaktaat, ortofosforhappe magneesiumisoolad;
3) raud – raud(II)karbonaat, raud(II)tsitraat, raud(II)glükonaat, raud(II)laktaat, raud(II)sulfaat, raud(III)ammooniumtsitraat, raud(II)fumaraat, raud(III)difosfaat, raud(III)naatriumdifosfaat, raud(III)sahharaat, raud elemendina (karbonüülselt, elektrolüütiliselt või vesinikuga taandatud);
4) vask – vasktsitraat, vaskglükonaat, vasksulfaat, vase-lüsiini kompleks, vaskkarbonaat;
5) jood – kaaliumjodiid, naatriumjodiid, kaaliumjodaat, naatriumjodaat;
6) tsink – tsinkatsetaat, tsinkkloriid, tsinklaktaat, tsinksulfaat, tsinktsitraat, tsinkglükonaat, tsinkoksiid, tsinkkarbonaat;
7) mangaan – mangaankarbonaat, mangaankloriid, mangaantsitraat, mangaansulfaat, mangaanglükonaat, mangaanglütserofosfaat;
8) naatrium – naatriumvesinikkarbonaat, naatriumkloriid, naatriumtsitraat, naatriumglükonaat, naatriumkarbonaat, naatriumlaktaat, ortofosforhappe naatriumisoolad, naatriumhüdroksiid;
9) kaalium – kaaliumvesinikkarbonaat, kaaliumkarbonaat, kaaliumkloriid, kaaliumtsitraat, kaaliumglükonaat, kaaliumglütserofosfaat, kaaliumlaktaat, ortofosforhappe kaaliumisoolad, kaaliumhüdroksiid;
10) seleen – naatriumselenaat, naatriumvesinikselenit, naatriumselenit;
11) kroom(III) ja tema heksahüdraadid – kroomkloriid, kroomsulfaat;
12) molübdeen(VI) – ammooniummolübdaat, naatriummolübdaat;
13) fluor – kaaliumfluoriid, naatriumfluoriid.
(3) Kui lõigetes 1 ja 2 nimetatud ainetele on «Toiduseaduse» § 16 lõike 4 ning § 49 lõike 4 alusel kehtestatud lisaainete suhtes esitatavad nõuded, peavad nimetatud ained vastama nendele nõuetele.
MÄRGISTAMISE JA MUUL VIISIL TEABE EDASTAMISE ERINÕUDED
§3. Toidulisandi märgistamise ja muul viisil teabe edastamise erinõuded
(1) Toidulisandi märgistamise ja muul viisil teabe edastamise korral tuleb järgida «Toiduseaduse» § 38 lõigete 3 ja 5 alusel kehtestatud toidu märgistusele esitatavaid nõudeid, märgistamise ja muul viisil teabe edastamise ning toorme päritolust informeerimise korda ning käesolevas paragrahvis sätestatud nõudeid.
(2) Määruses käsitletavate toodete turustamisel kasutatakse nimetust «toidulisand».
(4) Toidulisandi märgistamise ja muul viisil teabe edastamise korral ei ole lubatud viidata asjaolule, et tasakaalustatud ja mitmekesine toitumine ei taga vajalikku toitainete kogust.
(5) Toitaine või muu toitainelise või füsioloogilise toimega aine sisaldus näidatakse märgistusel numbrilisel kujul, kasutades lisas toodud ühikuid. Nimetatud sisaldus näidatakse päevaseks tarbimiseks soovitatava koguse kohta ning see peab olema keskmine väärtus, mis saadakse toidulisandi valmistaja tehtaval toidulisandi keemilisel analüüsil.
(6) Teave vitamiinide ja mineraaltoitainete sisalduse kohta väljendatakse ka protsendina päevasest täiskasvanud inimesele soovitatavast kogusest vastavalt «Toiduseaduse» § 38 lõigete 3 ja 5 alusel kehtestatud toidu märgistusele esitatavatele nõuetele, märgistamise ja muul viisil teabe edastamise ning toorme päritolust informeerimise korrale. Nimetatud protsendilise sisalduse võib esitada ka graafiliselt.
§4. Määruse rakendamine
(1) Määrusega kehtestatud nõuetele mittevastavaid tooteid võib valmistada ja turustada kuni 1. augustini 2005. a.
(2) Paragrahvi 2 lõigetes 1 ja 2 nimetamata ühendit võib toidulisandi koostises kasutada kuni 31. detsembrini 2009. a juhul, kui:
1) see ühend oli 12. juulil 2002. a ühenduses turustatava toidulisandi koostises ning
2) Euroopa Komisjonile enne 12. juulit 2005. a esitatud dokumentide põhjal ei ole Euroopa Toiduohutusamet andnud arvamust, mis ei kiida heaks selle ühendi kasutamist.
(3) Juhul kui § 2 lõigetes 1 ja 2 nimetamata ühendi kasutamist kirjeldavad dokumendid soovitakse esitada Eestis, esitab turuleviija need enne 2. maid 2005. a Tervisekaitseinspektsioonile, kes edastab need Euroopa Komisjonile enne 12. juulit 2005. a.
(4) Paragrahvi 2 lõigetes 1 ja 2 nimetamata ühendit sisaldava toidulisandi viimisel teise liikmesriigi turule lähtutakse sihtriigis kehtivatest nõuetest.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (Euroopa Ühenduste Teataja L 183, 12.07.2002, lk 51–57)
Vabariigi Valitsuse 30. aprilli 2004. a määruse nr 165 «Toidulisandi koostis- ja kvaliteedinõuded ning märgistamise ja muul viisil teabe edastamise erinõuded»
VITAMIINIDE JA MINERAALTOITAINETE SISALDUSE NÄITAMISEL KASUTATAVAD ÜHIKUD
1) vitamiin A, µg-RE1;
2) vitamiin D, µg;
3) vitamiin E, mg α-TE2;
4) vitamiin K, µg;
5) vitamiin B1, mg;
6) vitamiin B2, mg;
7) niatsiin, mg NE3;
8) pantoteenhape, mg;
9) vitamiin B6, mg;
10) foolhape, µg;
11) vitamiin B12, µg;
12) biotiin, µg;
13) vitamiin C, mg;
14) kaltsium, mg;
15) magneesium, mg;
16) raud, mg;
17) vask, µg;
18) jood, µg;
19) tsink, mg;
20) mangaan, mg;
21) naatrium, mg;
22) kaalium, mg;
23) seleen, µg;
24) kroom, µg;
25) molübdeen, µg;
26) fluor, mg;
27) kloor, mg;
28) fosfor, mg.
1 RE = trans -retinooli ekvivalent = 3,33 IU = 1 µg retinooli = 6 µg β-karoteeni;
2 α-TE = tokoferooli ekvivalent (rahvusvaheline ühik) = 0,67 mg d-α-tokoferooli;
3 NE = niatsiini ekvivalent = 1 mg niatsiini = 60 mg trüptofaani.


§ 6 Tekkekohal sorditud ja liigiti kogutud olmejäätmete järelsortimine
(1) Määrus kehtestab olmejäätmete sortimise korra, sorditud jäätmete liigitamise alused ning olmejäätmete sortimise korralduse, et suurendada taaskasutatavate olmejäätmete kogust ja vähendada prügilasse ladestatavate olmejäätmete, sealhulgas biolagunevate jäätmete kogust.
2) segunenud olmejäätmete sortimist ja liigiti kogutud jäätmete järelsortimist ning taaskasutatavate jäätmete väljanoppimist selleks ettenähtud jäätmekäitluskohtades.
(3) Sortimine on tegevus, mille käigus eraldatakse segaolmejäätmetest ennekõike ohtlikud jäätmed, samuti taaskasutatavad jäätmed, kui sortimine ja väljanopitud jäätmete taaskasutamine on tehnoloogiliselt võimalik ning nende tegevustega ei kaasne ülemääraseid kulutusi.
Olmejäätmeid ning nende sortimise tulemusena tekkinud jäätmeid liigitatakse vastavuses Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusega nr 102 «Jäätmete sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu» kehtestatud jäätmenimistuga (edaspidi jäätmenimistu), eelkõige kooskõlas selle jaotisega 20 «Olmejäätmed (kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed kaubandus-, tööstus- ja ametiasutusjäätmed), sealhulgas liigiti kogutud jäätmed» ning alajaotisega 19 12 «Jäätmete mehaanilise töötlemise jäätmed, nt nimistus mujal nimetamata sortimis-, purustamis-, kokkupressimis- või granuleerimisjäätmed».
(2) Paragrahvi 3 lõikes 2 nimetatud jäätmeliikide sortimise ja liigiti kogumise tähtajad jäätmeliikide kaupa määrab kohaliku omavalitsuse üksus vastavalt kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekavale kooskõlas «Jäätmeseaduse» § 42 lõikes 2 punktis 2 sätestatuga.
(3) Olmejäätmete sortimist ja liigiti kogumist korraldab kohaliku omavalitsuse üksus koostöös «Pakendiseaduse» § 17 alusel akrediteeritud taaskasutusorganisatsiooniga ning teiste taaskasutusorganisatsioonide ja jäätmekäitlejatega, kes koguvad või taaskasutavad määruse § 3 lõikes 2 loetletud jäätmeid.
(1) Kui kohaliku omavalitsuse üksus on koostöös muude määruse § 4 lõikes 3 nimetatud isikutega korraldanud oma haldusterritooriumil § 3 lõike 2 punktides 1–4 nimetatud olmejäätmete tekkekohas sortimise ja liigiti kogumise, mis on võimaldanud oluliselt vähendada nende jäätmete osakaalu ülejäänud segaolmejäätmete koostises ning suurendada taaskasutamisele suunatavate jäätmete koguseid, loetakse tekkekohas sortimisest ja liigiti kogumisest ülejäänud jäätmed töödelduks «Jäätmeseaduse» § 16 mõistes ning neile ei rakendu «Jäätmeseaduse» § 35 lõikes 1 ja § 36 lõikes 2 kehtestatud prügilasse ladestamise keeld.
§ 6. Tekkekohal sorditud ja liigiti kogutud olmejäätmete järelsortimine
(1) Tekkekohal sorditud ja liigiti kogutud jäätmed, sealhulgas määruse § 3 lõikes 2 nimetatud jäätmeliikide väljanoppimisest ülejäänud jäätmed, suunatakse järelsortimisele kui:
2) olmejäätmete tekkekohas sortimine ja liigiti kogumine ei ole võimaldanud oluliselt vähendada nende osakaalu ülejäänud segaolmejäätmete koostises, mistõttu prügilasse suunatavatele jäätmetele ei kohaldata määruse § 5 lõikes 1 sätestatut.
(2) Lõike 1 punktis 2 nimetatud järelsortimine peab tagama jäätmete prügilasse ladestamiskõlblikkuse samal määral nagu see saavutatakse segunenud olmejäätmete sortimisega vastavalt §-le 8.
(1) Segunenud olmejäätmete sortimist vastavalt «Jäätmeseaduse» §-s 31 sätestatule korraldab kohaliku omavalitsuse üksus, kui kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil ei ole korraldatud olmejäätmete tekkekohal sortimine ja liigiti kogumine kooskõlas §-ga 4.
(2) Kui olmejäätmete tekkekohal sortimine ja liigiti kogumine on korraldamata või on sorditud jäätmed kogumise ja veo käigus segunenud omavahel või segatud ja risustatud muude jäätmete, ainete ja materjalidega, tuleb segunenud olmejäätmed enne nende prügilasse ladestamist sortida.
(3) Segunenud olmejäätmed sorditakse, kui sellega ei kaasne ülemääraseid kulutusi, tehnoloogiliselt varustatud ning keskkonna- ja tervisekaitsenõuetele vastavas jäätmekäitluskohas (edaspidi sortimistehas). Segunenud olmejäätmete ladestamiskõlblikkuse saavutamiseks peab kohaliku omavalitsuse üksus määrama korraldatud jäätmeveo avaliku konkursi pakkumise kutse dokumentides «Jäätmeseaduse» § 67 lõike 2 punkti 4 alusel ühe jäätmekäitluskohana lähima olemasoleva olmejäätmete sortimistehase, juhul kui see asub omavalitsuse asukohajärgses maakonnas.
(4) Segunenud olmejäätmete sortimine määratletakse vastavalt «Jäätmeseaduse» § 15 lõike 7 alusel kehtestatud jäätmete taaskasutustoimingute nimistule taaskasutustoiminguna R13s. Sortimisel tekkinud jäätmed liigitatakse jäätmenimistu alajaotisesse 19 12.
(1) Segunenud olmejäätmete sortimisel sortimistehases tuleb välja noppida vähemalt määruse § 3 lõike 2 punktides 1–4 ja 9 loetletud jäätmeliigid võimalikult suures ulatuses selliselt, et saavutada § 5 lõikes 1 sätestatud nõuded.
(2) Paragrahvi 3 lõike 2 punktides 4 ja 5 nimetatud jäätmed tuleb välja noppida, kui nende jäätmete sortimine ja väljanopitud jäätmete taaskasutamine on tehnoloogiliselt võimalik ning nende tegevustega ei kaasne ülemääraseid kulutusi.