text:
Süstemaatiline liigitus: KOHTUMENETLUSÕIGUS → Halduskohtumenetlus
§ 91 Kaebuse esitamine maakohtu kaudu
§ 14 Menetlusosalised
§ 15 Menetlusosaliste õigused ja kohustused
§ 201 Asja lahendamine kirjalikus menetluses menetlusosaliste nõusolekul
§ 21 Kaebusest ja protestist loobumine ning kompromiss
§ 22 Menetluse peatumine ja peatamine
§ 23 Kaebuse ja protesti läbi vaatamata jätmine
§ 241 Asja arutamise uuendamine
§ 28 Kohtulahendi teatavakstegemine
§ 30 Haldustoiminguks antud loa tühistamine ja määruse vaidlustamine
§ 321 Toimiku väljanõudmine
§ 33 Apellatsioonkaebuse menetlusse võtmise otsustamine
§ 341 Ringkonnakohtu koosseis apellatsioonkaebuse läbivaatamisel
§ 38 Apellatsioonkaebusest loobumine ja kompromiss
§ 41 Apellatsioonkaebuse ja määruskaebuse läbivaatamise tähtaeg
§ 47 Ringkonnakohtu otsus
§ 471 Määruskaebuse esitamise õigus
§ 472 Määruskaebuse menetlemine
§ 473 Määruskaebuse lahendamine
§ 561 Menetlusdokumentide väljanõudmine
§ 57 Kassatsioonkaebuse käiguta jätmine
§ 58 Kassatsioonkaebuse saatmine menetlusosalistele
§ 601 Kassatsioonkaebuse läbi vaatamata jätmine
§ 602 Kassatsioonkaebusest loobumine ja kompromiss
§ 73 Riigikohtu otsus
§ 741 Määruskaebuse esitamise õigus
§ 742 Määruskaebuse menetlemine
§ 743 Määruskaebuse lahendamine
§ 77 Teistmisavalduse menetlemine
10 MENETLUSKULUD
§ 83 Menetluskulude koosseis ja arvestus
§ 89 Tunnistaja-, eksperdi- ja tõlgikulud ning muud tõendamisega seotud kulud
§ 92 Menetluskulude jaotus
§ 93 Menetluskulude väljamõistmine
§ 94 Riigipoolse menetlusabi andmine
§ 100 Menetlusosalise, tunnistaja ja kohtusaalis viibija vastutus
11.02.2003 RT I 2003, 23, 140 01.01.2004
15.06.2005 RT I 2005, 39, 308 21.07.2005 , 1.01.2006
24.01.2007 RT I 2007, 12, 66 25.02.2007
27.01.2011 RT I, 23.02.2011, 3 01.01.2012, osaliselt § 315 lõike 2 kohaselt jõustatakse uue halduskohtumenetluse seadustiku § 292. Halduskohtusse pöördumise õigus keskkonnaasjades (vt väljavõtet käesoleva teksti lõpus) üldises korras, s.o 05.03.2011.
Halduskohtuks on eraldi moodustatud halduskohtud, samuti ringkonnakohtud ja Riigikohus.
(1) Halduskohus juhindub käesoleva seadustikuga reguleerimata küsimustes tsiviilasjade hagimenetlusele kohaldatavatest sätetest, kui seadusega ei ole ette nähtud hagita menetluse sätete kohaldamine.
(11) Kui mitme asutuse, ametniku või avalik-õiguslikke haldusülesandeid täitva muu isiku haldusakti või toimingu peale kaebuse esitamise korral asuvad asutuste, ametnike või muude isikute asu- või teenistuskohad ühe halduskohtu tööpiirkonnas, ent erinevate kohtumajade teeninduspiirkondades, märgib kaebuse esitaja, millises kohtumajas asja arutatakse. Kui kaebuse esitaja seda ei märgi, määrab asja arutamise koha kohus.
(22) Kinnipeetav või vahistatu esitab kaebuse vangla või arestimaja asukoha järgi. Väljasaatmiskeskusesse paigutatud isik esitab kaebuse väljasaatmiskeskuse asukoha järgi.
(23) Kui kaebus esitatakse nii haldusakti või toimingu kui ka selle kohta tehtud vaideotsuse peale, ei mõjuta vaideorgani asukoht kohtualluvust.
(5) Kui kohus on pärast kaebuse või protesti vastuvõtmist kindlaks teinud, et asi ei allu sellele kohtule, teeb kohus määruse asja üleandmiseks kohtualluvuse järgi. Eelnimetatud kohtumääruse peale võib esitada määruskaebuse ringkonnakohtule. Ringkonnakohtu määruse peale määruskaebuse lahendamise kohta edasi kaevata ei saa.
(51) Asjaolude või seaduse muutumine pärast kaebuse esitamist ei muuda kohtualluvust. Asi allub halduskohtule ka juhul, kui teised menetlusosalised vastavad kaebusele või osalevad kohtuistungil, vaidlustamata kohtualluvust.
(6) Kõrgema astme kohus ei muuda omal algatusel kohtualluvust, kui keegi menetlusosalistest ei ole kohtualluvuse kohta tehtud kohtumääruse peale kaevanud.
(4) Kaebuse avalik-õiguslikus suhtes tekitatud kahju hüvitamiseks võib esitada kolme aasta jooksul, arvates päevast, millal kaebuse esitaja kahjust ja selle põhjustanud isikust teada sai või pidi teada saama, kuid mitte hiljem kui kümne aasta jooksul kahju tekitanud avaliku võimu kandja tegevusest või tegevusetusest, sealhulgas haldusakti andmisest või toimingu sooritamisest arvates.
(62) Kaebuse õiguskantsleri poolt lepitusmenetlusnormi olulise rikkumise tuvastamiseks võib esitada 30 päeva jooksul kokkuleppe kinnitamise teatavakstegemisest arvates.
(9) Kui haldusakti ei ole kaebuse esitajale teatavaks tehtud, kuid ta on haldusaktist muul viisil teada saanud, ent viivitanud kaebuse esitamisega ebamõistlikult, loetakse kaebuse esitamise tähtaeg möödunuks.
§ 91. Kaebuse esitamine maakohtu kaudu
(1) Kaebuse võib esitada halduskohtule vahetult või maakohtu kaudu.
(2) Maakohus saadab kaebuse ja sellele lisatud dokumendid viivitamatult halduskohtule.
(1) Kaebus vormistatakse ja esitatakse vastavalt tsiviilkohtumenetluses menetlusosaliste avaldustele ja taotlustele kehtestatud nõuetele. Kaebuses ja protestis märgitakse:
1) menetlusosaliste nimed, aadressid ja sidevahendite andmed;
2) halduskohtu nimetus;
3) taotlus vastavalt käesoleva seadustiku §-le 6;
4) kaebust või protesti põhjendavad asjaolud;
5) kaebuse või protesti lisade nimekiri.
3) põhjused, miks kaebuse või protesti esitaja leiab, et haldusakt või toiming on õigusvastane;
(31) Kaebuses mittevaralise kahju hüvitamiseks võib nõutava hüvitise summa märkimata jätta ja taotleda õiglast hüvitist kohtu äranägemisel.
(32) Kaebuses või protestis võib esitada mitu nõuet, sealhulgas mitu nõuet selliselt, et kaebuse või protesti esitaja palub rahuldada mõne nõude üksnes juhul, kui esimest nõuet ei rahuldata.
(33) Kaebuse või protesti esitaja peab kaebuses või protestis märkima, kas ta nõustub asja lahendamisega kirjalikus menetluses. Vastasel korral loetakse, et ta soovib asja läbivaatamist kohtuistungil.
(5) Kaebus või protest koos ärakirjadega esitatakse vastavalt menetlusosaliste arvule.
(7) Iga isik esitab kohtule individuaalse kaebuse. Kaebusele või protestile kirjutab alla selle esitaja või tema esindaja. Juriidilise isiku ja juriidiliseks isikuks mitteoleva ühenduse nimel esitatud kaebusele kirjutab alla selleks volitatud isik. Kaebuse esitaja esindaja lisab volikirja või muu volitusi tõendava dokumendi. Kui kaebuse allkirjastab esindajana advokaat, ei pea volikirja esitama, kuid kohtul on õigus selle esitamist nõuda.
(9) Kaebus halduskohtule esitatakse eesti keeles. Kohus tagab kaebuse ja teiste vajalike dokumentide tõlkimise isikule, kellelt on võetud vabadus ning kelle õiguste kaitseks on kohtupoolne tõlke tagamine vajalik, isiku enda kulul.
2) kontrollib, kas kaebus või protest kuulub halduskohtu pädevusse;
3) kontrollib, kas kaebuses on esitatud selle eesmärgi saavutamiseks võimalikud ja asjakohased taotlused, ning teeb vajaduse korral kaebuse esitajale ettepaneku kaebust muuta.
(2) Kui halduskohus leiab, et kaebuses või protestis on kõrvaldatavaid puudusi, teeb ta selle käiguta jätmise määruse, annab puuduste kõrvaldamiseks kuni 15-päevase tähtaja ja saadab määruse viivitamata täitmiseks kaebuse või protesti esitajale.
(31) Halduskohus tagastab kaebuse või protesti määrusega selle esitajale samuti juhul, kui:
1) kaebuse või protesti esitaja ei ole kinni pidanud seda liiki asjade eelnevaks kohtuväliseks lahendamiseks seadusega sätestatud kohustuslikust korrast;
2) samas asjas on olemas jõustunud kohtuotsus või kohtumäärus menetluse lõpetamise kohta;
3) kohtu menetluses on samade poolte vahel asi sama eseme kohta samal alusel;
4) samade poolte vahel on sama eseme kohta samal alusel vahekohtumenetluses tehtud kehtiv lahend või kui toimub vahekohtumenetlus sellises asjas;
5) kaebuse või protesti esitajal ei saa ilmselgelt olla halduskohtusse pöördumise õigust, eeldades, et tema väidetavad asjaolud on tõendatud.
(5) Kui halduskohus leiab, et kaebuse või protesti lahendamine kuulub tsiviilasju lahendava kohtu pädevusse ja tsiviilasju lahendav kohus on eelnevalt samas asjas leidnud, et see ei kuulu tsiviilasju lahendava kohtu pädevusse, määrab asja lahendamiseks pädeva kohtu Riigikohtu tsiviil- ja halduskolleegiumi vaheline erikogu tsiviilkohtumenetluses sätestatud korras.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud asjaolude ilmnemisel edastab halduskohus asja viivituseta Riigikohtule, teavitades sellest menetlusosalisi.
(8) Määruse peale, millega halduskohus kaebuse või protesti tagastab, võib esitada määruskaebuse ringkonnakohtule kümne päeva jooksul määruse kättesaamisest arvates.
(9) Pärast asja kohtulikuks arutamiseks ettevalmistamist teeb halduskohus asja menetlusse võtmise määruse, kui käesoleva paragrahvi lõigetest 3, 31 ja 4 ei tulene teisiti.
1) teeb kindlaks vastustaja ja otsustab käesoleva seadustiku § 14 lõikes 3 nimetatud isikute kaasamise;
2) toimetab teistele menetlusosalistele kätte kaebuse või protesti ja nõuab neilt kirjalikku vastust, määrates selle esitamise tähtaja;
3) annab menetlusosalistele tähtaja tõendite esitamiseks ja nende kogumise taotlemiseks ning vajaduse korral kogub tõendeid omal algatusel;
4) selgitab välja, kas asja lahendamine on võimalik kompromissi sõlmimisega või muul viisil määrusega;
5) nõuab vajaduse korral täiendavalt, et menetlusosalised teataksid kohtule, kas nad nõustuvad asja lahendamisega kirjalikus menetluses, kui nad ei ole seda teinud kaebuses või kirjalikus vastuses;
6) määrab kindlaks asja läbivaatamise vormi ja kohtukoosseisu;
7) teeb menetlusosalistele teatavaks asja kohtus läbivaatamise aja ja koha, kui asi tuleb arutamisele kohtuistungil või asja läbivaatamise kirjalikus menetluses käesoleva seadustiku §-s 201 sätestatud korras, ning teeb menetlusosalistele teatavaks täiendavate taotluste ja tõendite esitamise tähtaja.
(3) Halduskohus kontrollib eelmenetluses, kas kaebus on esitatud tähtaegselt ja lahendab pärast teiste menetlusosaliste arvamuse saamist kaebuse esitamise tähtaja ennistamise taotluse. Halduskohus rahuldab tähtaja ennistamise taotluse, kui ta loeb tähtaja möödalastuks mõjuval põhjusel. Kui halduskohus leiab, et kaebus on esitatud tähtaega rikkudes ja taotlust tähtaja ennistamiseks ei ole esitatud, samuti juhul, kui halduskohus jätab tähtaja ennistamise taotluse rahuldamata, lõpetab ta määrusega asja menetluse. Tähtaja ennistamise taotluse lahendamise ja menetluse lõpetamise määruse peale võib esitada määruskaebuse ringkonnakohtule kümne päeva jooksul, arvates määruse kättesaamisest.
(4) [Kehtetu – RT I 2006, 31, 235 - jõust. 01.09.2006]
(5) [Kehtetu – RT I 2001, 58, 355 - jõust. 01.01.2002]
(7) Kohus nõuab kaebuse või protesti esitajalt teise menetlusosalise vastuse või taotluse kohta kirjaliku arvamuse, kui see on vajalik asja kiirema ja õigema lahendamise huvides, ning annab selle esitamiseks mõistliku tähtaja.
(8) Eelmenetluse ülesannete täitmiseks võib kohus pidada eelistungi.
4) rakendada tsiviilkohtumenetluse seadustikus ettenähtud hagi tagamise abinõusid;
5) vara arestida, sealhulgas registris vara käsutamise keelumärke teha, samuti kohtuvaidluse kohta registris märke teha.
(1) Esialgse õiguskaitse määruse tegemiseks võib taotluse esitada koos kaebusega või pärast kaebuse või kohustuslikus kohtueelses menetluses vaide esitamist.
(2) Esialgse õiguskaitse taotlus vaadatakse läbi kirjalikus menetluses või kohtuistungil. Esialgse õiguskaitse taotlust tuleb põhistada vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-le 235. Tõendite esitamist ja teiste protsessiosaliste arvamust võib nõuda üksnes juhul, kui see on võimalik ilma viivituseta. Esialgse õiguskaitse määruse tegemisel tuleb arvestada avalikku huvi ja kolmanda isiku õigusi. Määrus võib olla tingimuslik. Esialgse õiguskaitse määrus, sealhulgas määrus, millega jäetakse esialgse õiguskaitse taotlus rahuldamata ning muudetakse esialgse õiguskaitse määrust või tühistatakse see, jõustub teatavakstegemise hetkest, kui määruse teinud kohus või määruse peale esitatud määruskaebust läbivaatav kohus ei määra teisiti.
(3) Kohus võib menetlusosalise taotluse alusel või oma algatusel esialgse õiguskaitse määruse igas menetlusstaadiumis tühistada või seda muuta.
(5) Esialgse õiguskaitse määruse või esialgse õiguskaitse taotluse rahuldamata jätmise määruse peale võib menetlusosaline esitada määruskaebuse. Ringkonnakohtu määruse peale, millega ringkonnakohus halduskohtu esialgse õiguskaitse määrust või esialgse õiguskaitse taotluse rahuldamata jätmise määrust muudab või sellise määruse tühistab, edasi kaevata ei saa. Kui määruse esialgse õiguskaitse kohta tegi ringkonnakohus, võib selle peale esitada määruskaebuse Riigikohtule, välja arvatud juhul, kui selline määrus tehti halduskohtu määruse peale esitatud määruskaebuse lahendamisel.
(1) Kui seaduses ei ole sätestatud tähtaega, lahendab halduskohus asja mõistliku aja jooksul.
§ 14. Menetlusosalised
(1) Halduskohtumenetluses on menetlusosalisteks pooled ja kohtu poolt kaasatud isikud.
2) haldusorgan, kelle tegevuse peale on kaebus esitatud (vastustaja);
(41) Määruse peale, millega kohus käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 1 nimetatud isiku menetlusse kaasab või kaasamata jätab või menetlusest kõrvaldab, võib pool või kolmas isik esitada määruskaebuse. Halduskohtu määruse peale esitatud määruskaebuse kohta tehtud ringkonnakohtu määruse peale ei saa Riigikohtule edasi kaevata.
(5) Menetlusosaline võib halduskohtus asja ajada isiklikult või esindaja kaudu. Esindusele kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse sätteid, arvestades käesoleva seadustikuga sätestatud erisusi. Haldusülesandeid täitva asutuse seaduslik esindaja halduskohtus on asutuse juht. Haldusülesandeid täitvat ametnikku võib esindada isik, keda on selleks volitanud asutus, kus ametnik töötab.
(51) Advokaadi puhul eeldatakse esindusõiguse olemasolu. Kui menetlusdokumendile on esindajana alla kirjutanud advokaat, ei pea menetlusdokumendile volikirja lisama, kuid kohtul on õigus selle esitamist nõuda.
(7) Menetlusosalised kutsutakse kohtuistungile ja neile toimetatakse menetlusdokumendid kätte tsiviilkohtumenetluses sätestatud korras.
§ 15. Menetlusosaliste õigused ja kohustused
(1) Menetlusosalisel on õigus tutvuda toimikuga, teha sellest ärakirju, võtta osa kohtuistungitest, teada asja arutava kohtu koosseisu, esitada taandusi ja taotlusi, anda kohtule seletusi, esitada põhjendusi ja kaalutlusi kõigi asja kohtulikul arutamisel tõusetunud küsimuste kohta, esitada tõendeid, osa võtta tõendite vaatlusest ja uurimisest, vaielda vastu teiste menetlusosaliste taotlustele, põhjendustele ja kaalutlustele, esitada küsimusi teistele menetlusosalistele, tunnistajatele ning ekspertidele, saada eraldi dokumendina vormistatud kohtulahendi tõestatud ärakirju. Menetlusosalisel on ka muud käesolevas seadustikus sätestatud protsessiõigused.
(2) Menetlusosaline on kohustatud kasutama oma protsessiõigusi heauskselt. Menetlusosaline ei või oma õigusi kuritarvitada, menetlust venitada ega kohut eksiteele viia. Asja õiget, kiiret ja võimalikult väikeste kuludega menetlemist pahatahtlikult takistavat menetlusosalist võib kohus trahvida.
(4) Menetlusosaliste kohtuistungile mitteilmumine ei takista kaebuse või protesti läbivaatamist, kui nendele on asja arutamise aeg ja koht teatavaks tehtud.
(5) Menetlusosaline peab kohtule ja teistele menetlusosalistele viivitamata teatama oma aadressi või sidevahendite andmete muutumisest.
(1) Halduskohtumenetluses on tõenditeks kõik tsiviilasja hagimenetluses lubatud tõendid.
(2) Menetlusosaline peab halduskohtumenetluses tõendama neid asjaolusid, millele tuginevad tema väited, kui seadusest ei tulene teisiti. Halduskohus teeb ettepaneku, et menetlusosalised esitaksid vajalikud tõendid, või vajadusel kogub tõendeid omal algatusel.
(3) Ühelgi tõendil ei ole halduskohtu jaoks ette kindlaks määratud jõudu. Kohus hindab kõiki tõendeid nende kogumis ja vastastikuses seoses. Poolte kokkuleppega ei saa halduskohtumenetluses anda tõendile ette kindlaks määratud jõudu ega piirata tõendi liiki ega vormi.
(6) Halduskohus võib menetlusosaliselt, samuti menetlusväliselt haldusorganilt nõuda asja lahendamiseks vajalikku teavet, kui seadus ei sätesta teisiti. Menetlusosaline või haldusorgan on kohustatud teavet andma kohtu määratud tähtaja jooksul. Kohustuse rikkujat võib kohus trahvida.
(1) Varasema jõustunud kohtulahendi motiivides tuvastatud asjaolusid hindab kohus kogumis teiste tõenditega.
(2) Tõendada ei ole vaja asjaolu, mida kohus loeb üldtuntuks. Üldtuntuks võib kohus lugeda asjaolu, mille kohta saab usaldusväärset teavet menetlusvälistest allikatest.
(3) Kohus võib lugeda menetlusosalise faktilise väite tõendatuks, kui teised menetlusosalised võtavad selle omaks ning omaksvõtt ei kahjusta menetlusvälise isiku õigusi ega avalikke huve. Omaksvõttu hindab kohus koos muude tõenditega. Muus osas kohaldatakse omaksvõtu suhtes tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-s 231 sätestatut.
(1) Kui tõendeid on vaja koguda väljaspool asja menetleva kohtu tööpiirkonda, võib asja läbivaatav kohus teha määruse menetlustoimingu erinõude korras tegemiseks halduskohtus, kelle tööpiirkonnas on võimalik tõendeid koguda.
(1) Pärast eelmenetlust vaadatakse asi läbi kohtuistungil või käesolevas seaduses sätestatud juhtudel kirjalikus menetluses. Halduskohus võib kaebaja taotlusel või omal algatusel ning kooskõlastatult vastava maakohtu esimehega otsustada kohtuistungi pidamise kaebajale lähima maakohtu ruumides.
(5) Asja läbivaatamisel uurib halduskohus tõendeid vahetult.
(8) Kaebuses või protestis esitatud taotlust võib kaebuse või protesti esitaja muuta kuni kohtuvaidluseni halduskohtus või kirjalikus menetluses täiendavate taotluste ja tõendite esitamise tähtaja möödumiseni, kui ülejäänud menetlusosalised annavad selleks nõusoleku või kui kohus peab seda otstarbekaks.
(9) Menetlusosalise nõusolekut kaebuses või protestis esitatud taotluse muutmiseks eeldatakse, kui ta ei ole taotluse muutmisele vastu vaielnud või on kohtule esitatud dokumendis või asja suulisel arutamisel kohtuistungil end muudetud kaebuse või protestiga sidunud.
Kohtuistung ja väljaspool kohtuistungit toimuv menetlustoiming protokollitakse vastavalt tsiviilkohtumenetluse sätetele.
§ 201. Asja lahendamine kirjalikus menetluses menetlusosaliste nõusolekul
(1) Kohus võib asja lahendada ilma seda kohtuistungil arutamata, kui kõik menetlusosalised on nõustunud asja arutamisega kirjalikus menetluses. Sel juhul määrab kohus tähtaja, mille jooksul on võimalik esitada täiendavaid taotlusi ja dokumente, samuti otsuse avalikult teatavakstegemise aja ning teatab neist menetlusosalistele.
(2) Menetlusosaline võib nõusoleku asja lahendamiseks kirjalikus menetluses tagasi võtta üksnes menetlusliku olukorra olulisel muutumisel.
(3) Olenemata menetlusosaliste nõusolekust ning asja määramisest lahendamiseks kirjalikus menetluses, võib kohus kuni otsuse tegemiseni määrata asja arutamiseks kohtuistungi, kui see on vajalik asja õigeks lahendamiseks.
§ 21. Kaebusest ja protestist loobumine ning kompromiss
(1) Kaebuse või protesti esitajal on õigus kaebusest või protestist loobuda kuni asja läbivaatamise lõpetamiseni kohtuistungil või kirjalikus menetluses täiendavate taotluste ja tõendite esitamise tähtpäeva möödumiseni.
(2) Kui kaebusest või protestist loobumise avaldus esitatakse väljaspool kohtuistungit, teatab kohus enne menetluse lõpetamise otsustamist vastustajale avalduse esitamisest, määrates vastustajale vastamise tähtaja. Kui vastustaja soovib menetluskulude väljamõistmist kaebuse või protesti esitajalt, peab ta seda vastuses märkima.
(3) Menetlusosalised võivad kuni asja läbivaatamise lõpetamiseni kohtuistungil või kirjalikus menetluses täiendavate taotluste ja tõendite esitamise tähtpäeva möödumiseni lõpetada menetluse kompromissiga. Kohus ei kinnita kompromissi, kui see on vastuolus heade kommetega või seadusega või rikub olulist avalikku huvi või kui kompromissi ei ole võimalik täita.
(4) Enne kaebusest või protestist loobumise vastuvõtmist või kompromissi kinnitamist selgitab halduskohus kaebuse või protesti esitajale kaebusest loobumise või kompromissi tagajärgi.
(5) Kaebusest või protestist loobumise või kompromissi kinnitab kohus määrusega, millega lõpetab asja menetluse.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud määruse peale, samuti halduskohtu määruse peale, millega ei võeta kaebusest või protestist loobumist vastu või ei kinnitata kompromissi, saab esitada määruskaebuse.
§ 22. Menetluse peatumine ja peatamine
Menetluse peatumine, peatamine ja uuendamine toimub tsiviilkohtumenetluse sätete kohaselt.
§ 23. Kaebuse ja protesti läbi vaatamata jätmine
(1) Halduskohus jätab määrusega kaebuse või protesti läbi vaatamata, kui:
1) kaebuse või protesti esitaja ei ole kinni pidanud seda liiki asjade eelnevaks kohtuväliseks lahendamiseks seadusega sätestatud kohustuslikust korrast ja selle korra rakendamise võimalust ei ole minetatud;
2) kohtueelses menetluses on samade poolte vahel asi sama nõude kohta samal alusel ja seadusest tulenevalt ei ole asjas lubatud enne kohtueelse menetluse lõppemist kohtusse pöörduda;
4) on alustatud vahekohtumenetlust samal alusel sama vaidluseseme üle;
5) õigustatud isiku nimel kaebuse või protesti esitanud isik ei ole tõendanud oma esindusõiguse olemasolu;
6) kaebuse või protesti esitaja ei täida kohtu nõuet leida endale tõlk või eesti keelt oskav esindaja;
7) kaebuse esitaja ei ole tasunud riigilõivu.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 5–7 sätestatud juhtudel annab kohus esmalt kaebuse või protesti esitajale tähtaja puuduse kõrvaldamiseks. Tähtpäevaks puuduse kõrvaldamata jätmisel jätab kohus asja läbi vaatamata.
(3) Halduskohus võib määrusega jätta kaebuse või protesti läbi vaatamata ka juhul, kui:
1) ilmneb, et selle esitajal ei saa ilmselgelt olla halduskohtusse pöördumise õigust, eeldades, et kaebuse või protesti esitaja poolt väidetavad asjaolud on tõendatud;
2) kaebuse või protesti esitaja ei ole mõjuva põhjuseta kohtuistungile ilmunud.
(4) Kui kaebuse või protesti esitaja tõendab, et tal oli kohtusse ilmumata jäämiseks mõjuv põhjus, on tal õigus taotleda menetluse taastamist samas kohtus 15 päeva jooksul mõjuva põhjuse äralangemisest arvates. Kohus taastab menetluse määrusega.
(5) Kaebuse või protesti läbi vaatamata jätmise korral loetakse, et kaebust või protesti ei ole kohtu menetluses olnud ja kaebuse või protesti esitaja võib sama kaebuse või protestiga uuesti halduskohtu poole pöörduda.
(1) Halduskohus lõpetab menetluse:
1) kui asi ei kuulu halduskohtu pädevusse;
2) kui kohus võtab vastu kaebuse või protesti esitaja loobumise kaebusest või protestist;
3) kui kohus kinnitab kompromissi;
4) kui kaevatav või protestitav haldusakt on kehtetuks tunnistatud, välja andmata jäetud haldusakt on välja antud, peatatud haldusakt on täidetud või toiming sooritatud, välja arvatud, kui kaebuse esitajal on asja läbivaatamiseks põhjendatud huvi;
5) kui samas asjas on olemas jõustunud kohtuotsus või kohtumäärus menetluse lõpetamise kohta;
6) kaebuse esitaja või üksikisiku, kelle vastu kaebus on esitatud, surma korral, kui vaieldav õigussuhe ei võimalda õigusjärglust, samuti juriidilise isiku lõppemisel õigusjärgluseta.
(3) Menetluse lõpetamise määruse peale on õigus esitada määruskaebus.
§ 241. Asja arutamise uuendamine
Kohus võib asja arutamise määrusega uuendada, kui pärast asja arutamise lõpetamist ja enne lahendi tegemist:
1) tuvastab kohus menetluses vea, mis on otsuse tegemisel oluline ja mille saab kõrvaldada;
2) peab kohus asja õigeks lahendamiseks vajalikuks koguda täiendavaid tõendeid;
3) kaebuse või protesti läbi vaatamata jätmise üle otsustamisel ilmneb asjaolu, mis võib olla menetluse taastamise alus.
(2) Kohtuotsus peab olema seaduslik ja põhjendatud ning rajanema üksnes asjas esitatud ja kogutud tõenditel.
(3) Otsust tehes hindab kohus tõendeid ning otsustab, mis asjaolud on tuvastatud, millist õigusakti tuleb asjas kohaldada ja kas kaebus või protest tuleb rahuldada. Kui asjas on esitatud mitu nõuet, teeb kohus otsuse kõigi nõuete kohta. Alternatiivse nõude rahuldamisel ei pea teise alternatiivse nõude rahuldamata jätmist põhjendama. Kohus otsustab ka menetluskulude jaotuse.
(4) Kohus ei või otsuses ületada nõude piire ega teha otsust nõude kohta, mida ei ole esitatud.
(5) Kohtuotsus koosneb sissejuhatusest, resolutsioonist, kirjeldavast ja põhjendavast osast, mille sisule, samuti kohtuotsuse vormistamisele kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse sätteid. Isiku- ja registrikoodi kohtuotsuses ei märgita, kui selleks ei ole erilist vajadust.
(6) Otsuses vigade parandamisel, samuti vajaduse korral täiendava otsuse, vaheotsuse või osaotsuse tegemisel lähtub halduskohus tsiviilkohtumenetluse sätetest.
(7) Määrusena vormistatakse kohtulahend, millega halduskohus tagastab kaebuse või protesti, jätab kaebuse või protesti läbi vaatamata, lõpetab menetluse, lahendab menetlusosaliste menetluslikud taotlused või juhib või korraldab menetlust.
(8) Määruse tegemisele, vormistamisele ja määruse sisule kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse sätteid.
(9) Halduskohus jätab kohtuasja lahendamisel kohaldamata iga seaduse või muu õigustloova akti, kui see on vastuolus Eesti Vabariigi põhiseadusega (edaspidi põhiseadus).
(10) Kui halduskohus on kohtuasja lahendamisel jätnud kohaldamata mis tahes asjassepuutuva õigustloova akti või välislepingu, tunnistades selle põhiseadusega vastuolus olevaks, või on tunnistanud õigustloova akti andmata jätmise põhiseadusega vastuolus olevaks, edastab ta kohtuotsuse või -määruse Riigikohtule, millega käivitub põhiseaduslikkuse järelevalve menetlus Riigikohtus.
(2) Kui kaebuse esitaja taotleb haldusakti täielikku või osalist tühistamist või toimingu sooritamist ning taotlus on seotud teatud rahasumma väljamaksmisega, määrab halduskohus kaebuse rahuldamise korral otsuses kindlaks väljamaksmisele kuuluva summa suuruse ja mõistab selle kaebuse esitaja või kaebuse esitaja nõudel kolmanda isiku kasuks välja.
§ 27. [Kehtetu – RT I 2004, 46, 329 - jõust. 01.07.2004]
§ 28. Kohtulahendi teatavakstegemine
(1) Kohtuotsus tehakse avalikult teatavaks kuulutamisega või kohtukantselei kaudu 20 päeva jooksul pärast kohtuistungi lõppu. Kohtuistungi lõpetamisel teatab kohus otsuse kuulutamise või avalikult teatavakstegemise aja ja koha.
(2) Kohtuotsuse avalikult teatavakstegemise aeg ja selle muutmine avaldatakse viivitamata pärast selle kindlaksmääramist kohtu veebilehel, märkides ära haldusasja numbri.
[RT I 2007, 12, 66 - jõust. 25.02.2007]
(3) Põhjuse korral, mis võib vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustikule tingida menetluse kinniseks kuulutamise, võib kohus põhjendatud määruse alusel avalikult teatavaks teha üksnes otsuse resolutsiooni.
(4) Menetlusosaline võib soovi korral saada kohtuotsuse või selle ärakirja kohtu kantseleist pärast selle kuulutamist või avalikult teatavakstegemist. Kui otsus on tehtud elektrooniliselt, antakse menetlusosalisele kohtuotsuse väljatrükk. Ärakirjale või väljatrükile annab allkirja ja paneb kohtu pitseri kohtukantselei volitatud töötaja. Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud juhul võib menetlusosaline nõuda ka kohtuotsuse väljavõtet. Väljavõte peab sisaldama kohtuotsuse sissejuhatust ja resolutsiooni.
(5) Kohus toimetab otsuse viivitamata menetlusosalistele kätte.
(6) Täitedokumendiks olevad määrused ja määrused, mille peale saab esitada määruskaebuse, toimetatakse menetlusosalistele kätte. Muud menetlusosalist puudutavad kirjalikud määrused tehakse menetlusosalisele teatavaks kohtu valitud viisil.
(7) Määrused, millega kohus tagastab kaebuse või protesti või jätab kaebuse või protesti läbi vaatamata või lõpetab menetluse, tehakse ka avalikult teatavaks kohtuotsuse avalikult teatavakstegemise korras.
(6) Määruses haldustoiminguks loa andmise kohta märgitakse määruse tegemise aeg ja koht, määruse teinud kohtu nimetus, halduskohtuniku ja kohtuistungi sekretäri nimi, taotleja, isiku, kelle suhtes sooritatavaks toiminguks luba anti, nimi, sünniaeg- ja koht, kohtu resolutsioon, määruse aluseks olevad asjaolud, kohaldatavad õigusnormid ja muud seadusega sätestatud andmed. Määruse ärakiri saadetakse taotlejale.
§ 30. Haldustoiminguks antud loa tühistamine ja määruse vaidlustamine
(1) Haldustoiminguks antud loa võib halduskohtunik oma määrusega tühistada seadusega sätestatud juhul.
(2) Haldustoiminguks loa andmise määrusele, loa andmisest keeldumise määrusele ja loa tühistamise määrusele võib käesolevas seadustikus sätestatud korras esitada määruskaebuse:
(3) Poolel ja kolmandal isikul on õigus esitada halduskohtule eraldi dokumendina vormistatud määruse peale määruskaebus, kui see õigus on sätestatud käesolevas seadustikus.
(4) Apellatsioonkaebuse võib esitada kohtualluvuse järgsele ringkonnakohtule 30 päeva jooksul otsuse avalikult teatavakstegemisest arvates.
(5) Apellatsioonkaebus halduskohtu otsuse peale isiku välisriigile väljaandmise kohta tuleb esitada ringkonnakohtule kolme päeva jooksul kohtuotsuse kuulutamisest või avalikult teatavakstegemisest arvates.
(6) Kui halduskohus tunnistas asja lahendamisel kohtuotsuse resolutsioonis kohaldamisele kuuluva õigustloova akti põhiseadusega vastuolus olevaks ja jättis selle kohaldamata, arvestatakse apellatsioonkaebuse esitamise tähtaega kohaldamata jäetud õigustloova akti kohta Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve korras tehtud lahendi kuulutamisest arvates.
(7) Kui apellatsioonitähtaja jooksul tehakse asjas täiendav otsus, hakkab apellatsioonitähtaeg kulgema täiendava otsuse avalikult teatavakstegemisest arvates uuesti ka esialgselt tehtud otsuse suhtes.
(8) [Kehtetu – RT I 2006, 31, 235 - jõust. 01.09.2006]
3) teiste menetlusosaliste nimed, aadressid ja seisund protsessis, samuti sidevahendite numbrid, kui need on teada;
(2) Apellatsioonkaebus koos ärakirjadega esitatakse vastavalt menetlusosaliste arvule.
(3) Koos apellatsioonkaebusega esitab apellant kohtule tõendi riigilõivu tasumise kohta.
(31) Kui apellatsioonkaebus esitatakse pärast käesolevas seaduses sätestatud tähtaja möödumist, tuleb koos apellatsioonkaebusega esitada tähtaja ennistamise taotlus ning tähtaja möödalaskmise põhjused.
(5) Kui apellant soovib asja arutamist kohtuistungil, peab ta seda apellatsioonkaebuses märkima. Vastasel juhul loetakse, et ta on nõus asja lahendamisega kirjalikus menetluses.
(6) Apellatsioonkaebusele kirjutab alla selle esitaja. Apellandi poolt volitatud isik lisab kaebusele volikirja või esindaja volitust tõendava muu dokumendi, kui seda ei ole tehtud esimese astme kohtus. Teistes riikides tõestatud volikiri või esindaja volitust tõendav muu dokument peab olema kehtivas korras legaliseeritud, kui välislepingust ei tulene teisiti.
(8) Apellant võib kuni apellatsioonitähtaja lõpuni apellatsioonkaebust muuta ja täiendada, muu hulgas laiendada kaebust kohtuotsuse neile osadele, mille peale esialgselt ei kaevatud. Apellatsioonkaebuse muutmisele kohaldatakse apellatsioonkaebuse kohta sätestatut.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 8 sätestatu ei välista ega piira apellandi õigust esitada väiteid õiguse tõlgendamise kohta ja vastuväiteid teiste menetlusosaliste poolt apellatsioonimenetluses esitatule ega uusi asjaolusid, mis tekkisid või said apellandile teatavaks pärast apellatsioonitähtaja möödumist.
§ 321. Toimiku väljanõudmine
(1) Ringkonnakohus nõuab asja menetlenud esimese astme kohtult viivitamata pärast apellatsioonkaebuse kohtule saabumist välja asja toimiku. Esimese astme kohtu kantselei saadab nõutud toimiku ringkonnakohtule viivitamata pärast üleandmisnõude saamist. Samuti saadab halduskohus ringkonnakohtule elektroonilise kohtulahendi.
(2) Pärast apellatsioonimenetluse lõpetamist saadetakse toimik esimese astme kohtule tagasi, välja arvatud juhul, kui see tuleb edasi saata Riigikohtule.
§ 33. Apellatsioonkaebuse menetlusse võtmise otsustamine
(1) Ringkonnakohus otsustab viivitamata pärast apellatsioonkaebuse saamist määrusega kaebuse menetlusse võtmise või selle tagastamise, kontrollides, kas apellandil on apellatsioonkaebuse esitamise õigus, kas apellatsioonkaebus on esitatud tähtaegselt ning kas see vastab käesoleva seadustiku §-s 32 sätestatud nõuetele.
(2) Kui apellatsioonkaebuse menetlusse võtmist takistava puuduse saab ilmselt kõrvaldada, jätab kohus määrusega apellatsioonkaebuse käiguta ja annab apellandile mõistliku tähtaja puuduse kõrvaldamiseks. Kui apellant jätab kohtu nõudmise tähtpäevaks täitmata, tagastab kohus apellatsioonkaebuse määrusega apellandile.
(3) Ringkonnakohus tagastab apellatsioonkaebuse määrusega selle esitajale samuti, kui:
1) apellatsioonkaebus ei allu sellele ringkonnakohtule;
2) apellatsioonkaebus on esitatud pärast apellatsioonitähtaja möödumist ning ringkonnakohus ei ennista tähtaega;
3) apellatsioonkaebuselt ei ole tasutud riigilõiv;
4) apellatsioonkaebuse apellandi nimel esitanud isik ei ole põhistanud oma esindusõiguse olemasolu;
5) apellatsioonkaebuses toodud väidete õigsust eeldades ei saaks kaebust ilmselt rahuldada.
(4) Kui apellatsioonkaebust ei võeta menetlusse põhjusel, et asi ei allu sellele ringkonnakohtule, edastab kohus apellatsioonkaebuse kohtualluvuse järgi õigele ringkonnakohtule. Kaebus loetakse esitatuks selle esimesse ringkonnakohtusse saabumise ajast arvates. Seda kohaldatakse ka juhul, kui apellatsioonkaebus esitatakse otsuse teinud esimese astme kohtule.
(5) Apellatsioonkaebuse tagastamise määrus peab olema tehtud asja lahendava kohtukoosseisu poolt ühehäälselt.
(6) Apellatsioonkaebuse tagastamise määruses tuleb märkida muu hulgas apellatsioonkaebuse kohtusse saabumise aeg.
(7) Kohus toimetab apellatsioonkaebuse tagastamise määruse menetlusosalistele kätte. Koos määrusega tagastab ringkonnakohus apellandile apellatsioonkaebuse koos lisadega.
(8) Määruse peale, millega kohus keeldub apellatsioonkaebust menetlusse võtmast, võib apellant esitada määruskaebuse Riigikohtule.
(9) Kui kohus keeldub apellatsioonkaebust menetlusse võtmast ja tagastab selle määrusega, loetakse, et apellatsioonkaebust ei ole esitatud.
(1) Ringkonnakohus vaatab käesoleva seadustikuga sätestatud korras läbi apellatsioonkaebusi halduskohtu otsuste peale ning määruskaebusi halduskohtu määruste peale.
§ 341. Ringkonnakohtu koosseis apellatsioonkaebuse läbivaatamisel
Apellatsioonkaebus vaadatakse läbi ringkonnakohtus kollegiaalselt vähemalt kolme kohtuniku osavõtul.
(1) Pärast apellatsioonkaebuse menetlusse võtmist valmistab asja lahendamise ette ringkonnakohtu koosseisu määratud liige, lähtudes tsiviilkohtumenetluse sätetest, sellise põhjalikkusega, et asja saaks kohtuistungi korraldamisel lahendada ühel kohtuistungil.
(2) Ringkonnakohus teatab teistele menetlusosalistele apellatsioonkaebusest ning nõuab neilt apellatsioonkaebusele vastamist, lähtudes tsiviilkohtumenetluse sätetest.
(3) [Kehtetu – RT I 2006, 31, 235 - jõust. 01.09.2006]
(4) Kui ringkonnakohus asja ettevalmistamisel leiab, et esimese astme halduskohtu poolt kontrollitud, samuti menetlusosaliste poolt täiendavalt esitatud tõendid ei ole küllaldased asja õigeks otsustamiseks, võib ta teha menetlusosalistele ettepaneku esitada täiendavaid tõendeid või koguda neid omal algatusel kooskõlas käesoleva seadustiku §-dega 16-18.
(5) Ringkonnakohtul on õigus rakendada esialgset õiguskaitset vastavalt käesoleva seadustiku §-dele 121 ja 122.
(1) Ringkonnakohus võib asja otsustada üksnes kaebuse põhjal ilma menetlusosalisi välja kutsumata, kui ta üksmeelselt leiab, et halduskohus on oluliselt rikkunud kohtumenetluse norme, mis vastavalt käesoleva seadustiku § 45 lõikele 1 toob igal juhul endaga kaasa kohtuotsuse tühistamise. Sel juhul kaevatud otsus või määrus tühistatakse ja asi saadetakse esimese astme kohtusse uueks läbivaatamiseks.
(2) Ilma menetlusosalisi välja kutsumata tehtud ringkonnakohtu otsuse või määruse ärakiri saadetakse menetlusosalistele viie päeva jooksul otsuse või määruse allakirjutamisest.
(1) Ringkonnakohus võib kohtuistungit korraldamata lahendada apellatsioonkaebuse kirjalikus menetluses, kui kohus on saatnud apellatsioonkaebuse ärakirja teistele menetlusosalistele ja selgitanud nende seisukoha apellatsioonkaebuse kohta ning apellant ja teised menetlusosalised ei ole apellatsioonkaebuses või vastuses apellatsioonkaebusele märkinud, et nad soovivad asja arutamist kohtuistungil.
(2) Kui kohus kirjalikus menetluses leiab, et asja tuleb lahendada kohtuistungil, määrab ta kohtuistungi. Kui menetlusosaline on ringkonnakohtule esitanud uue tõendi, mille kohus vastu võtab, võib asja lahendada kirjalikus menetluses üksnes siis, kui mõni menetlusosalistest ei taotle uue tõendi hindamiseks asja arutamist kohtuistungil.
(3) Määruskaebused võib ringkonnakohus lahendada kirjalikus menetluses, sõltumata menetlusosaliste taotlustest.
(4) Kui apellatsioonkaebus lahendati kirjalikus menetluses, saadetakse otsuse või määruse ärakiri menetlusosalistele viie päeva jooksul otsuse või määruse allakirjutamisest.
§ 38. Apellatsioonkaebusest loobumine ja kompromiss
Apellatsioonkaebusest loobumisele ja kompromissile kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse sätteid.
(1) Kui apellatsioonkaebus tagastati apellandile ringkonnakohtu nõudmistele vastamata jätmise tõttu (§ 35 lõige 2), uuendab ringkonnakohus apellandi taotlusel apellatsioonimenetluse, kui apellandil ei olnud võimalik täita kohtu nõudmisi määratud tähtajaks ja ta ei saanud sellest ringkonnakohtule õigeaegselt teatada.
(2) Kui ringkonnakohus jättis apellatsioonkaebuse läbi vaatamata seetõttu, et apellant ega tema esindaja kohtuistungile ei ilmunud ega teatanud kohtule ilmumist takistanud mõjuvast põhjusest (§ 40 lõige 4), uuendab kohus menetluse apellandi avalduse alusel, kui kohtuistungilt puudumiseks oli mõjuv põhjus, millest ei saadud õigel ajal kohtule teatada. Apellant peab mõjuva põhjuse olemasolu ja teatamise võimatust põhistama.
(3) Menetluse uuendamise avalduse võib apellant esitada ringkonnakohtule kümne päeva jooksul kaebuse läbi vaatamata jätmise määruse talle kättetoimetamisest arvates.
(4) Menetluse uuendamata jätmise määruse peale võib esitada määruskaebuse Riigikohtule.
(1) Kui asi on eelmenetluse korras ette valmistatud, määrab ringkonnakohus asja arutamise aja, koha ja vormi ning teeb need teatavaks menetlusosalistele.
(2) Apellant ja teised menetlusosalised kutsutakse ringkonnakohtusse tsiviilkohtumenetluses sätestatud korras.
(3) Kui mõni menetlusosaline kohtuistungile ei ilmu, lahendab ringkonnakohus kaebuse tema osavõtuta või lükkab asja arutamise edasi.
(4) Kui apellant kohtuistungile ei ilmu ega ole teatanud ilmumata jätmise mõjuvast põhjusest või ei ole seda põhistanud, võib kohus vastustaja taotlusel jätta kaebuse läbi vaatamata. Kohus ei jäta kaebust läbi vaatamata, kui apellant ei taotlenud asja läbivaatamist kohtuistungil või palus kohut lahendada kaebus istungil tema osavõtuta.
§ 41. Apellatsioonkaebuse ja määruskaebuse läbivaatamise tähtaeg
Ringkonnakohus vaatab apellatsioonkaebuse ja määruskaebuse läbi mõistliku aja jooksul.
§ 42–43. [Kehtetud – RT I 2006, 31, 235 - jõust. 01.09.2006]
Ringkonnakohus võib menetluse peatada tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud alustel ja korras.
1) jätta kaebus rahuldamata ja halduskohtu otsus muutmata;
2) muuta või tühistada halduskohtu otsus ja teha uus otsus asja uueks läbivaatamiseks saatmata;
5) tühistada halduskohtu otsus ja lõpetada menetlus käesoleva seadustiku §-s 24 nimetatud alustel.
(2) [Kehtetu – RT I 2006, 31, 235 - jõust. 01.09.2006]
§ 47. Ringkonnakohtu otsus
(1) Ringkonnakohtu otsuse tegemisel ja vormistamisel lähtub ringkonnakohus käesoleva seadustiku § 28 ja tsiviilkohtumenetluse sätetest.
(2) Kui ringkonnakohus teeb otsuse asja uueks läbivaatamiseks saatmata, kohaldatakse käesoleva seadustiku § 26.
(3) Ringkonnakohtu otsuse kättetoimetamisele ja jõustumisele kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse sätteid.
§ 471. Määruskaebuse esitamise õigus
(1) Halduskohtu määruse peale võib määrusega puudutatud menetlusosaline esitada määruskaebuse ringkonnakohtule üksnes juhul, kui määruskaebuse esitamine on seaduse järgi lubatud või kui määrus takistab asja edasist menetlust. Muu määruse kohta võib esitada vastuväite apellatsioonkaebuses, kui seadusest ei tulene teisiti.
(2) Määruskaebus esitatakse ringkonnakohtule määruse teinud halduskohtu kaudu kirjalikult.
(3) Määruskaebuse esitamise tähtaeg on kümme päeva, menetluse lõpetamise ja kaebuse või protesti läbi vaatamata jätmise määruse puhul 30 päeva määruse määruskaebuse esitajale kättetoimetamisest arvates.
(4) Kui kohus tunnistas asja määrusega lahendamisel kohaldamisele kuuluva õigustloova akti põhiseadusega vastuolus olevaks ja jättis selle kohaldamata, ei hakka määruse peale määruskaebuse esitamise tähtaeg kulgema enne, kui kohaldamata jäetud õigustloova akti kohta Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve korras tehtud otsus on kuulutatud.
(5) Määruskaebuse sisule kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse sätteid.
(6) [Kehtetu – RT I 2009, 68, 463 - jõust. 10.01.2010]
§ 472. Määruskaebuse menetlemine
(1) Määruskaebuse menetlemisel halduskohtus, selle kontrollimisel ringkonnakohtus, samuti määruskaebusega vaidlustatud määruse täitmise peatamisel ja määruskaebuse tagamisel lähtutakse tsiviilkohtumenetluse sätetest.
(2) Ringkonnakohtus vaatab määruskaebuse läbi ringkonnakohtunik ainuisikuliselt või vaadatakse see läbi kollegiaalselt vähemalt kolme kohtuniku osavõtul.
§ 473. Määruskaebuse lahendamine
(1) Määruskaebus lahendatakse põhjendatud määrusega.
(2) Kui ringkonnakohus leiab, et määruskaebus on põhjendatud, tühistab ta vaidlustatud määruse ja teeb võimaluse korral ise uue määruse. Vajaduse korral saadab ringkonnakohus asja uueks lahendamiseks tagasi tühistatud määruse teinud kohtule.
(3) Määruskaebus lahendatakse kirjalikus menetluses, kui kohus ei pea vajalikuks kohtuistungit korraldada. Määruskaebust läbivaatav kohus võib vajaduse korral koguda uusi tõendeid.
3) [kehtetu – RT I 2006, 31, 235 - jõust. 01.09.2006]
4) asja lahendamiseks pädeva kohtu määramine kohtute seaduses sätestatud korras.
(2) Poolel ja kolmandal isikul on õigus esitada ringkonnakohtu eraldi dokumendina vormistatud määruse peale määruskaebus, kui käesolev seadustik ei sätesta teisiti.
(3) Riigikohus võib kassatsioon- või määruskaebuse esitaja taotlusel määrusega tähtaja ennistada, kui ta loeb selle möödalastuks mõjuval põhjusel.
(1) Kassatsioonkaebus esitatakse kirjalikult Riigikohtule ja selles märgitakse:
2) kassaatori nimi, elukoht (juriidilise isiku asukoht), postiaadress ja seisund protsessis, samuti sidevahendite numbrid;
7) kassaatori selgelt väljendatud taotlus;
(2) Kassaator peab kaebuses märkima, kas ta soovib kohtuistungist osa võtta. Kui kassaator ei ole kaebuses märkinud, et ta soovib kohtuistungist osa võtta, loetakse, et ta seda ei soovi.
(4) Kaebusele kirjutab alla kassaator või tema esindaja. Kui kaebuse esitab esindaja, lisatakse volikiri või esindaja volitust tõendav muu dokument, kui seda ei ole tehtud apellatsiooni- või esimese astme kohtus. Teistes riikides tõestatud volikiri või esindaja volitust tõendav muu dokument peab olema kehtivas korras legaliseeritud, kui välislepingust ei tulene teisiti.
(5) Kassatsioonkaebus esitatakse kohtule koos ärakirjadega vastavalt menetlusosaliste arvule.
(6) Kassaator võib kuni kassatsioonitähtaja lõpuni kaebust muuta ja täiendada, muu hulgas laiendada kaebust kohtuotsuse neile osadele, mille peale esialgselt ei kaevatud. Kaebuse muutmisele kohaldatakse kassatsioonkaebuse kohta sätestatut.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatu ei välista ega piira kassaatori õigust esitada väiteid õiguse tõlgendamise kohta ja vastuväiteid vastustaja poolt kassatsioonimenetluses esitatule.
§ 55–56. [Kehtetud – RT I 2006, 31, 235 - jõust. 01.09.2006]
§ 561. Menetlusdokumentide väljanõudmine
(1) Kui kassatsioonkaebus on Riigikohtule esitatud, nõuab Riigikohus asja menetlenud ringkonnakohtult viivitamata, et see edastaks Riigikohtule toimiku ja elektrooniliselt kohtulahendi. Ringkonnakohus saadab toimiku ja kohtulahendi viivitamata pärast üleandmisnõude saamist Riigikohtule.
(2) Pärast kassatsioonimenetluse lõpetamist tagastab Riigikohus toimiku vastavasse kohtusse.
§ 57. Kassatsioonkaebuse käiguta jätmine
(1) Riigikohus jätab kassatsioonkaebuse määrusega käiguta ja annab kassaatorile puuduse kõrvaldamiseks tähtaja, kui:
1) kassatsioonkaebus ei vasta seaduses sätestatud vorminõuetele;
2) kassatsioonikautsjon on tasumata;
3) ilmneb muu kassatsioonimenetlust takistav oluline asjaolu, mida on võimalik kõrvaldada.
(2) Kui kassaator jätab kohtu nõudmise tähtpäevaks täitmata ja kaebust ei ole selle puuduse tõttu võimalik kassatsiooni korras läbi vaadata, jätab Riigikohus kassatsioonkaebuse menetlusse võtmata ja tagastab määrusega kassaatorile.
§ 58. Kassatsioonkaebuse saatmine menetlusosalistele
(1) Pärast seaduse nõuetele vastava kassatsioonkaebuse vastuvõtmist toimetab Riigikohus kassatsioonkaebuse ärakirja teistele menetlusosalistele kätte.
(2) Ühes kaebuse saatmisega võib Riigikohus nõuda menetlusosalistelt Riigikohtu määratud tähtajaks kirjalikku vastust kassatsioonkaebusele. Menetlusosalised võivad esitada kirjalikud vastuväited ka omal algatusel.
2) menetlusosalise nimi, postiaadress ja seisund protsessis, samuti sidevahendi number;
5) põhjendatud vastuväited kaebuse nõudmiste ja põhjenduste kohta ning asjaolud ja seadus, millele menetlusosaline oma vastuväited rajab.
(11) Vastuse esitamise tähtaeg peab olema vähemalt 20 päeva kassatsioonkaebuse kättetoimetamisest arvates.
(2) Kui menetlusosaline soovib kohtuistungist osa võtta, peab ta seda vastuses märkima. Kui menetlusosaline ei ole vastuses märkinud, et ta soovib kohtuistungist osa võtta, loetakse, et ta seda ei soovi.
(3) Vastusele kirjutab alla menetlusosaline või tema esindaja. Kui vastuse esitab esindaja, lisatakse volikiri või esindaja volitust tõendav muu dokument, kui seda ei ole tehtud apellatsiooni- või esimese astme kohtus. Teistes riikides tõestatud volikiri või esindaja volitust tõendav muu dokument peab olema kehtivas korras legaliseeritud, kui välislepingust ei tulene teisiti.
(4) Vastus esitatakse kohtule koos ärakirjadega vastavalt menetlusosaliste arvule.
(5) Vajaduse korral võib Riigikohus nõuda menetlusosalistelt määratud tähtajaks kirjalikku vastust kohtu küsimustele.
2) kassatsioonkaebuse lahendamisel on sõltumata käesoleva lõike punktis 1 sätestatust põhimõtteline tähendus õiguskindluse tagamiseks, ühtse kohtupraktika kujundamiseks või õiguse edasiarenduseks.
(3) Riigikohus otsustab kaebuse menetlusse võtmise menetlusosalisi välja kutsumata. Kaebuse menetlusse võtmine otsustatakse pärast käesoleva seadustiku § 58 lõikes 2 nimetatud dokumentide nõudmist. Kui Riigikohtule on selge kaebuse menetlusse võtmise taotluse põhjendatus või põhjendamatus, võib Riigikohus kaebuse menetlusse võtta või võtmata jätta dokumente eelnevalt nõudmata.
(4) Kaebuse menetlusse võtmata jätmisel märgitakse määruses ära kaebuse menetlusse võtmata jätmise alus.
(5) Kui kaebust menetlusse ei võeta, tagastatakse kohtutoimikud vastavatesse kohtutesse ja kaebus ühes menetlusse võtmata jätmise määrusega jääb ringkonnakohtu toimikusse. Määruse ärakiri saadetakse kõigile menetlusosalistele.
(6) Riigikohtul on õigus rakendada esialgset õiguskaitset vastavalt käesoleva seadustiku §-dele 121 ja 122.
§ 601. Kassatsioonkaebuse läbi vaatamata jätmine
(1) Kohus jätab kassatsioonkaebuse põhjendatud määrusega läbi vaatamata, kui pärast kaebuse menetlusse võtmist ilmneb, et kassatsioonkaebus ei vasta seadusega sätestatud nõuetele või et kassatsioonkaebus on esitatud pärast kassatsioonitähtaja möödumist ning Riigikohus ei ennista tähtaega.
(2) Kui esineb kassatsioonkaebuse läbivaatamist takistav puudus, mida ilmselt saab kõrvaldada, annab kohus määrusega kassaatorile mõistliku tähtaja puuduse kõrvaldamiseks. Kui kassaator jätab kohtu nõudmise tähtpäevaks täitmata, jätab kohus kassatsioonkaebuse läbi vaatamata.
§ 602. Kassatsioonkaebusest loobumine ja kompromiss
Kassatsioonkaebusest loobumisele ja kompromissile kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse sätteid.
(1) Riigikohus võib kohtuistungit korraldamata lahendada kassatsioonkaebuse kirjalikus menetluses, kui kassaator või teised menetlusosalised ei ole käesoleva seadustiku § 54 lõike 2 ja § 59 lõike 2 kohaselt avaldanud soovi kohtuistungist osa võtta.
(2) Määruskaebuse võib Riigikohus läbi vaadata kirjalikus menetluses, sõltumata menetlusosaliste taotlustest.
(3) Kirjalikus menetluses tehtud otsuse või määruse ärakiri saadetakse menetlusosalistele viie päeva jooksul otsuse või määruse tegemisest. Otsuse või määruse tegemise päevaks on selle allakirjutamise päev.
(1) Riigikohtu halduskolleegium vaatab kassatsioonkaebuse kohtuistungil läbi mõistliku aja jooksul.
(2) Riigikohtu halduskolleegium teatab menetlusosalistele istungi aja ja koha. Koos teatisega kohtuistungi aja ja koha kohta saadetakse kassaatorile ärakirjad vastustest kassatsioonkaebusele. Kui kaebus vaadatakse läbi kirjalikus menetluses, kohtuistungit ei korraldata.
(3) Menetlusosalisele saadetakse kohtukutse, kui Riigikohtu halduskolleegium peab tema isiklikku osavõttu kohtuistungist vajalikuks. Kohtukutses näidatakse ära võimalikud õiguslikud tagajärjed, kui menetlusosaline kohtuistungile ei ilmu.
(4) Menetlusosalise puudumine kohtuistungilt ei takista asja läbivaatamist.
§ 63. [Kehtetu – RT I 2006, 31, 235 - jõust. 01.09.2006]
(3) Pärast ettekannet kõneleb kassaator, seejärel vastustaja ja tema järel teised menetlusosalised. Kohus võib kohtukõne kestust piirata, tagades kõigile menetlusosalistele võrdse kõneaja ja teatades sellest kohtuistungi alguses.
(4) Kohus võib menetlusosalisi küsitleda. Poolte vaidlusi Riigikohtu istungil ei toimu.
(1) Pärast menetlusosaliste ärakuulamist asub Riigikohus lahendit tegema.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul tehakse määrus asja halduskolleegiumi kogu koosseisule läbivaatamiseks andmise kohta, mille ärakiri saadetakse menetlusosalistele. Menetlusosalistele teatatakse uue kohtuistungi toimumise aeg ja koht.
(1) Kui halduskolleegiumi kolmeliikmelise koosseisu või halduskolleegiumi kogu koosseisu enamus ei nõustu asja arutamisel Riigikohtu mõne teise kolleegiumi varasema seisukohaga seaduse kohaldamisel, annab halduskolleegium määrusega asja läbivaatamiseks kahe erineval seisukohal oleva kolleegiumi vahelisele erikogule. Erikogusse valib kumbki kolleegium kaks riigikohtunikku.
(2) Kui halduskolleegiumi kolmeliikmelise koosseisu või halduskolleegiumi kogu koosseisu enamus ei nõustu asja arutamisel Riigikohtu tsiviil- ja kriminaalkolleegiumi vahelise erikogu varasema seisukohaga seaduse kohaldamisel, annab halduskolleegium asja määrusega läbivaatamiseks kolme kolleegiumi vahelisele erikogule. Erikogusse valib iga kolleegium kaks riigikohtunikku.
(4) Erikogu istungi aeg ja koht tehakse teatavaks kassaatorile ja teistele menetlusosalistele.
(2) Asja üldkogule üleandmine, samuti üldkogu istungi aeg tehakse teatavaks kassaatorile ja teistele menetlusosalistele.
1) jätta kassatsioonkaebus rahuldamata ja ringkonnakohtu otsus muutmata;
3) tühistada ringkonnakohtu otsus ja jätta kaebus või protest läbi vaatamata või lõpetada asja menetlus;
4) muuta ringkonnakohtu otsust või teha uus otsus asja uueks arutamiseks saatmata, kui asjas ei ole vaja täiendavaid tõendeid koguda või neile apellatsioonis antud hinnangut muuta;
6) tühistada ringkonnakohtu otsus ja jätta jõusse esimese astme kohtu otsus.
§ 73. Riigikohtu otsus
(1) Riigikohtu otsuse sisule kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse sätteid.
(2) Riigikohtu otsus toimetatakse menetlusosalistele kätte ja avaldatakse Riigikohtu veebilehel.
(3) Riigikohtu otsus ja kassatsioonkaebuse menetlusse võtmisest keeldumise määrus jõustuvad nende avalikult teatavakstegemise päeval ja nende peale ei saa edasi kaevata.
§ 741. Määruskaebuse esitamise õigus
(1) Ringkonnakohtu määruse peale võib määrusega puudutatud menetlusosaline esitada määruskaebuse Riigikohtule üksnes juhul, kui määruskaebuse esitamine on seadusega lubatud või kui määrus takistab asja edasist menetlust. Muu määruse kohta võib esitada vastuväite kassatsioonkaebuses, kui seadusest ei tulene teisiti.
(2) Määruskaebus võib tugineda üksnes asjaolule, et ringkonnakohus on määruse tegemisel kohaldanud valesti materiaalõiguse normi või rikkunud määruse tegemisel oluliselt menetlusõiguse normi ja see võis kaasa tuua ebaõige kohtulahendi.
(3) Määruskaebus esitatakse Riigikohtule 15 päeva jooksul määruse määruskaebuse esitajale kättetoimetamisest arvates, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti.
(4) Kui kohus tunnistas asja lahendamisel määrusega kohaldamisele kuuluva õigustloova akti põhiseadusega vastuolus olevaks ja jättis selle kohaldamata, ei hakka määruse peale määruskaebuse esitamise tähtaeg kulgema enne kohaldamata jäetud õigustloova akti kohta Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve korras tehtud otsuse kuulutamist.
(5) Määruskaebuse sisule kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse sätteid. Vaidlustatud määruse ärakirja määruskaebusele lisada ei tule.
§ 742. Määruskaebuse menetlemine
Määruskaebuse menetlemisel Riigikohtus, samuti määruskaebusega vaidlustatud määruse täitmise peatamisel ja määruskaebuse tagamisel lähtutakse tsiviilkohtumenetluse sätetest.
§ 743. Määruskaebuse lahendamine
(1) Määruskaebus lahendatakse põhjendatud määrusega kirjalikus menetluses, kui kohus ei pea vajalikuks kohtuistungi korraldamist.
(2) Kui Riigikohus leiab, et määruskaebus on põhjendatud, tühistab ta vaidlustatud määruse ja teeb võimaluse korral uue määruse. Vajaduse korral saadab Riigikohus asja uueks lahendamiseks tagasi määruse teinud ringkonnakohtule või teisele ringkonnakohtule.
(1) Jõustunud kohtuotsuseid ja -määrusi võib menetlusosalise avalduse alusel uute asjaolude ilmsikstulekul uuesti läbi vaadata (teistmine).
(2) Halduskohtumenetluses tehtud kohtulahendi teistmise alusteks on tsiviilkohtumenetluses sätestatud teistmise alused.
(1) Teistmisavalduse esitamisele, sealhulgas tähtajale ning kautsjoni tasumisele, samuti teistmisavalduse vormistamisele kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse sätteid.
(11) Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 702 lõike 2 punktis 8 nimetatud alusel võib teistmisavalduse esitada ka isik, kes on sarnases asjas ja samal õiguslikul alusel esitanud Euroopa Inimõiguste Kohtule individuaalkaebuse või kellel on sarnases asjas ja samal õiguslikul alusel sellise kaebuse esitamise õigus Euroopa Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 35 lõikes 1 sätestatud tähtaega arvestades.
(2) Teistmisavalduse esitamisele ei kohaldata tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 704 lõikes 3 sätestatut. Teistmisavalduse võib tagastada läbi vaatamata, kui kohtulahendi tegemisest, mille teistmist taotletakse, on möödunud üle kümne aasta.
§ 77. Teistmisavalduse menetlemine
Riigikohus lähtub teistmisavalduse läbivaatamise ettevalmistamisel, selle menetlusse võtmisel ning lahendamisel tsiviilkohtumenetluse sätetest.
(1) Pärast teistmisavalduse saamist Riigikohus kontrollib selle nõuetekohasust.
(5) Vastuvõetud teistmisavalduse ärakirja saadab Riigikohus menetlusosalistele ja nõuab määratud tähtpäevaks kirjalikku vastust.
§ 79–80. [Kehtetud – RT I 2006, 31, 235 - jõust. 01.09.2006]
[Kehtetu – RT I 2006, 31, 235 - jõust. 01.09.2006]
§ 81–82. [Kehtetud – RT I 2006, 31, 235 - jõust. 01.09.2006]
10. peatükk MENETLUSKULUD
§ 83. Menetluskulude koosseis ja arvestus
(1) Menetluskulud on menetlusosaliste kohtukulud ja kohtuvälised kulud.
(2) Kohtukulud on riigilõiv, kautsjon ning asja läbivaatamise kulud.
(3) Asja läbivaatamise kulud on:
1) tunnistaja-, eksperdi- ja tõlgikulud;
2) dokumentaalse tõendi ja asitõendi saamise kulud;
3) vaatluse kulud, muu hulgas sellega seotud vajalikud kohtu sõidukulud;
4) menetlusdokumentide kohtutäituri vahendusel ning välisriigis ja eksterritoriaalsetele Eesti Vabariigi kodanikele kättetoimetamise ja edastamise ning menetlusdokumentide väljastamise kulud;
5) väljaandes Ametlikud Teadaanded või ajalehes kutse või teate avaldamise kulud.
(4) Kohtuvälised kulud on:
1) menetlusosaliste esindajate ja nõustajate kulud;
2) menetlusosaliste sõidukulud;
3) menetlusosaliste saamata jäänud töötasu või muu püsiv sissetulek;
4) menetluskulude kandmisel menetlusabi taotlemise avalduse menetlemise kulud.
(5) Igas kohtuastmes peab kohus arvestust asjas kantud menetluskulude, muu hulgas asja läbivaatamise kulude kohta.
(1) Kaebuse esitamisel halduskohtusse, samuti apellatsioonkaebuse esitamisel tasutakse riigilõiv vastavalt seadusele. Kaebuses mitme nõude, sealhulgas alternatiivsete nõuete esitamisel tasutakse riigilõivu, lähtudes nõudest, mille esitamisel on ette nähtud suurim riigilõiv.
(2) Kui kaebuse esitaja ei ole riigilõivu tasunud või on tasunud riigilõivu seaduses sätestatust vähem, määrab kohus riigilõivu või täiendava riigilõivu tasumiseks tähtaja ning riigilõivu määratud tähtpäevaks tasumata jätmise korral jäetakse kaebus läbi vaatamata, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti. Kui ühes kaebuses on esitatud mitu nõuet ja vähemalt ühe eest on riigilõiv tasutud, ei või seda nõuet jätta riigilõivu tasumata jätmise tõttu läbi vaatamata.
(3) Kui riigilõivu tuleb tasuda vastavalt kaebuse esemeks oleva või vaidlusaluse rahasumma suurusele või vara väärtusele, tasutakse nõude suurendamisel täiendavat riigilõivu vastavalt kaebuse esemeks oleva või vaidlusaluse rahasumma või vara väärtuse suurenemisele. Kui kaebuse esitaja täiendavat riigilõivu ei tasu, loetakse nõue esitatuks esialgses ulatuses.
(4) Tasutud riigilõiv tagastatakse:
1) enam tasutud osas, kui riigilõivu on tasutud ettenähtust rohkem;
2) kui kohus tagastab kaebuse selle esitajale, välja arvatud juhul, kui see toimub seetõttu, et kaebuse esitajal ei saa ilmselgelt olla halduskohtusse pöördumise õigust;
3) kui kaebus jäetakse läbi vaatamata, välja arvatud juhul, kui see toimub seetõttu, et kaebuse esitaja ei ilmu mõjuva põhjuseta kohtuistungile, kaebuse esitaja ei täida kohtu nõuet leida endale tõlk või eesti keelt oskav esindaja, või seetõttu, et kaebuse esitajal ei saa ilmselgelt olla halduskohtusse pöördumise õigust;
4) menetluse lõpetamisel, kui kaebuse esitamise tähtaeg on mõjuva põhjuseta mööda lastud, kui asi ei kuulu halduskohtu pädevusse või kui kaevatav haldusakt on kehtetuks tunnistatud, välja andmata jäetud haldusakt on välja antud, peatatud haldusakt on täidetud või toiming sooritatud.
(5) Kui tasutud riigilõivu suurus on enam kui 12 eurot, tagastatakse pool menetluses tasutud riigilõivust, kui:
1) pooled sõlmivad kompromissi ja kohus võtab selle vastu;
2) kaebuse esitaja loobub kaebusest.
(6) Käesoleva seadustiku § 11 lõikes 5 ja § 24 lõikes 4 nimetatud juhul riigilõivu ei tagastata.
(7) Riigilõiv tagastatakse määruse alusel. Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 2 ja 3 nimetatud juhul arvatakse tagastatavast summast maha asja läbivaatamise kulud. Rohkem tasutud riigilõiv tagastatakse isiku nõudel.
(8) Kaebusest loobumine ei piira vastustaja õigust nõuda kaebuse või protesti esitajalt tema menetluskulude tervikuna väljamõistmist.
§ 85–87. [Kehtetud – RT I 2006, 31, 235 - jõust. 01.09.2006]
(1) Tunnistaja- ja eksperditasu, samuti paikvaatluse tegemise kulud tasub ette see menetlusosaline, kes esitas taotluse, millega kulud kaasnevad. Kui taotluse on esitanud mõlemad pooled või kui tunnistajad ja eksperdid kutsutakse välja või paikvaatlus tehakse kohtu algatusel, tasuvad pooled kulud ette võrdselt.
(2) Väljaandes Ametlikud Teadaanded või ajalehes kutse või muu menetlusdokumendi avaldamise kulud tasub ette kaebuse või protesti esitaja.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kulude katteks makstakse raha selleks ettenähtud kohtukontole või tasutakse kohtus sularahas või elektroonilise maksevahendiga. Sularaha võetakse kohtus vastu samas ulatuses nagu riigilõivu.
(4) Kui dokument tuleb ärakirjana kätte toimetada ja menetlusosaline ei ole esitanud nõutaval arvul ärakirju, mõistab kohus ärakirjade või väljatrükkide tegemise kulu välja menetlusosaliselt, kes pidi ärakirjad esitama.
§ 89. Tunnistaja-, eksperdi- ja tõlgikulud ning muud tõendamisega seotud kulud
Tunnistaja-, eksperdi- ja tõlgikuludele ning muudele tõendamisega seotud kuludele kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse sätteid.
(1) Kassatsioonkaebuse või määruskaebuse või teistmisavalduse esitamisel tasutakse kautsjon summas 25 eurot Riigikohtu arvele.
(2) Kaebuse või avalduse osalise või täieliku rahuldamise korral tagastatakse kautsjon Riigikohtu otsuse või määruse alusel. Kaebuse või avalduse rahuldamata jätmise korral arvatakse kautsjon riigituludesse. Riigituludesse arvatakse kautsjon ka siis, kui kassatsioonkaebust või määruskaebust või teistmisavaldust ei võetud menetlusse.
(1) Isiku taotlusel võib kohus määrusega vabastada isiku täielikult või osaliselt riigilõivu tasumisest riigituludesse, kui kohus leiab, et isik on maksujõuetu. Äriühingu ja mittetulundusühingu maksujõuetust tõendab pankrotiotsus või kohtumäärus, millega pankrotimenetlus on lõpetatud raugemise tõttu, kui võlgnikul ei jätku vara pankrotikulude katteks. Riigilõivu tasumisest vabastamine esimese astme kohtus ei vabasta riigilõivu tasumisest esimese astme kohtulahendile esitatud apellatsioonkaebuselt. Taotlus riigilõivu tasumisest vabastamiseks apellatsioonkaebuselt esitatakse ringkonnakohtule koos apellatsioonkaebusega.
(2) Taotlus kautsjoni tasumisest vabastamiseks esitatakse Riigikohtule koos kassatsioonkaebusega.
(3) Kohtumäärusele, millega kohus ei vabastanud isikut riigilõivu või kautsjoni tasumisest, saab esitada määruskaebuse.
§ 92. Menetluskulude jaotus
(1) Menetluskulud kannab pool, kelle kahjuks otsus tehti.
(2) Kaebuse osalise rahuldamise korral, samuti halduslepingust tuleneva vaidluse lahendamisel jagatakse kohtukulud proportsionaalselt kaebuse rahuldamisega.
(3) Kui kaebus rahuldatakse osaliselt ja ulatuses, nagu on kohtumenetluses kompromissina pakkunud üks pool, võib kohus jätta menetluskulud tervikuna või suuremas osas poole kanda, kes kompromissiga ei nõustunud.
(4) Kaebuse esitaja kannab menetluskulud kaebuse läbi vaatamata jätmise ja menetluse lõpetamise korral, kui käesolevas paragrahvis ei sätestata teisiti.
(5) Vastustaja kannab kohtukulud, kui kohus lõpetab menetluse käesoleva seadustiku § 24 lõike 1 punktis 4 sätestatud alusel.
(6) Kaebuse esitaja, kes loobub kaebusest, kannab kohtukulud. Kui menetlusosalised ei ole kompromissi sõlmides kohtukulude jagamises kokku leppinud, jäävad kohtukulud menetlusosaliste kanda.
(7) Kolmanda isiku menetluskulud hüvitab tema poole vastaspool samade reeglite järgi kui poolele. Kui vastaspool ei pea kulusid hüvitama, jäävad kolmanda isiku kulud tema enda kanda.
(8) Kui menetlusosaline kuritarvitab oma menetluslikke õigusi, jättes mõjuva põhjuseta kohtuistungile ilmumata, või muul viisil venitab pahatahtlikult menetlust, võib kohus mõista temalt välja osa teiste menetlusosaliste kantud kohtukuludest.
(9) Vastustaja taotlusel jätab kohus apellatsioon- või määruskaebuse menetluskulud täielikult või osaliselt apellandi või määruskaebuse esitaja kanda, kelle kasuks otsus tehakse, kui ta võidab uue esitatud asjaolu põhjal, millele ta oleks võinud tugineda juba halduskohtus.
(10) Kohus võib jätta kulud täielikult või osaliselt poolte endi kanda, kui vastaspoole kulude väljamõistmine poolelt, kelle kahjuks otsus tehti, oleks tema suhtes äärmiselt ebaõiglane või ebamõistlik.
§ 93. Menetluskulude väljamõistmine
(1) Menetluskulude väljamõistmiseks esitatakse kohtule enne kohtuvaidlusi kohtukulude nimekiri ja kuludokumendid. Nende esitamata jätmise korral menetluskulusid välja ei mõisteta.
(2) Asja menetlenud kohus esitab menetluskulude jaotuse menetlusosaliste vahel ning mõistab menetluskulud välja kohtuotsuses või menetlust lõpetavas määruses. Asja järgmisena menetleva kohtu lahendis esitatakse kogu seni kantud menetluskulude jaotus.
(3) Kohus mõistab poolelt, kelle kanda jäävad menetluskulud, Eesti Vabariigi kasuks välja menetlusabikulud ja muud menetluskulud, mis ei ole tekkinud riigi ega riigi haldusorgani osalemisest kohtus menetlusosalisena. Vastava kohtulahendi, samuti trahvimääruse ja muu sellesarnase raha sissenõudmise lahendi ärakirja saadab kohus pärast lahendi jõustumist viivitamata Justiitsministeeriumile või justiitsministri määratud Justiitsministeeriumi valitsemisala asutusele.
(4) Kui kõrgema astme kohus muudab alamalseisva kohtu lahendit või teeb lahendi asja uueks arutamiseks saatmata, muudab ta kohtukulude jaotust.
(5) Kohus mõistab välja üksnes vajalikud ja põhjendatud menetluskulud.
§ 94. Riigipoolse menetlusabi andmine
Riigipoolse menetlusabi andmine toimub tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud tingimustel ja korras, kui käesolevas seadustikus ei ole sätestatud teisiti.
(2) Kui kaebuse esitajale anti riigi õigusabi, mõistab kohus kaebuse rahuldamise korral vastavalt asutuselt, ametnikult või avalik-õiguslikke haldusülesandeid täitvalt muult isikult riigi õigusabi tasu ja riigi õigusabi kulud riigituludesse.
Kohtulahend jõustub vastavalt tsiviilasja hagimenetluses tehtud kohtulahendi jõustumise sätetele.
§ 97. [Kehtetu – RT I 2006, 31, 235 - jõust. 01.09.2006]
(2) Kohus peatab määrusega lahendi täitmise, kui ta ennistab apellatsiooni- või kassatsioonitähtaja. Kohus ei saa peatada kohtuotsuse täitmist, kui kohtuotsus kuulub täitmisele viivitamata.
(3) Kohtuotsuse ettekirjutuse või kohtu kinnitatud kompromissi täitmata jätmise eest määrab kohus süüdiolevale protsessiosalisele rahatrahvi kuni 6400 eurot. Rahatrahvi määramine ei vabasta kohtuotsuse ettekirjutuse või kohtu kinnitatud kompromissi täitmata jätnud protsessiosalist kohustusest ettekirjutust või kompromissi mõistliku tähtaja jooksul täita ega võta protsessiosaliselt, kelle huvides ettekirjutus on tehtud või kompromiss kinnitatud, õigust taotleda kohtult kohtuotsuse ettekirjutuse või kompromissi täitmata jätmise eest uue rahatrahvi määramist.
(2) Menetlusosalise taotluse alusel võib kohus pöörata viivitamata täitmisele:
1) avaliku teenistuse seaduse §-st 56 tulenevas nõudes tehtud otsuse;
(3) Kui viivitamata täitmist ei lahendatud kohtuotsuses, vaadatakse menetlusosalise taotlus otsuse viivitamata täitmiseks läbi kohtuistungil ja lahendatakse kohtumäärusega. Menetlusosalistele teatatakse kohtuistungi aeg ja koht, kuid nende puudumine ei takista asja läbivaatamist.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kohtumääruse peale võib esitada määruskaebuse.
§ 100. Menetlusosalise, tunnistaja ja kohtusaalis viibija vastutus
(1) Halduskohus võib määrata rahatrahvi menetlusosalisele, tunnistajale või kohtusaalis viibijale:
(1) Kuni 2001. aasta 1. jaanuarini on halduskohtuks lisaks käesoleva seadustiku §-s 2 sätestatule ka maakohtute juures tegutsevad halduskohtunikud.
Isik, kes on käesoleva seadustiku jõustumisel halduskohtu menetluses olevas asjas menetlusosalise esindaja, võib samas asjas olla esindaja Riigikohtus ka pärast seadustiku jõustumist.
§ 104. – § 110. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
Väljavõte 27.01.2011 Riigikogus vastu võetud "Halduskohtumenetluse seadustikust" - jõust. 05.03.2011:
§ 292. Halduskohtusse pöördumise õigus keskkonnaasjades
(1) Keskkonnakaitse valdkonnas kehtestatud haldusakti või sooritatud toimingu vaidlustamisel valitsusvälise keskkonnaorganisatsiooni poolt eeldatakse, et nimetatud keskkonnaorganisatsioonil on põhjendatud huvi või et tema õigusi on rikutud, kui vaidlustatud haldusakt või toiming on seotud keskkonnaorganisatsiooni keskkonnakaitseliste eesmärkide või senise keskkonnakaitselise tegevusvaldkonnaga.
(2) Valitsusväline keskkonnaorganisatsioon käesoleva seadustiku tähenduses on:
(3) Keskkonnakaitse edendamiseks lõike 2 tähenduses loetakse ka keskkonnaelementide kaitset inimese tervise ja heaolu eesmärgil, samuti looduse ja loodusliku kultuuripärandi uurimist ja tutvustamist.
(4) Keskkonnakaitse edendamise hindamisel tuleb arvesse võtta ühenduse võimekust oma põhikirjaliste eesmärkide elluviimiseks, arvestades ühenduse senist tegevust, selle puudumisel aga organisatsioonilist ülesehitust, liikmete arvu ja liikmeks saamise põhikirjalisi eeldusi.
[RT I, 23.02.2011, 3 - jõust. 01.01.2012, osaliselt § 315 lõike 2 kohaselt jõustatakse uue halduskohtumenetluse seadustiku § 292. Halduskohtusse pöördumise õigus keskkonnaasjades üldises korras, s.o 05.03.2011.]

matches:
§ 91
§ 14
§ 15
§ 201
§ 21
§ 22
§ 23
§ 241
§ 28
§ 30
§ 321
§ 33
§ 341
§ 38
§ 41
§ 47
§ 471
§ 472
§ 473
§ 561
§ 57
§ 58
§ 601
§ 602
§ 73
§ 741
§ 742
§ 743
§ 77
§ 83
§ 89
§ 92
§ 93
§ 94
§ 100
§ 315
§ 292
kohus
kohus
kohus
§ 91
Kohus
kohus
§ 14
Kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
§ 14
kohus
§ 15
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
§ 201
Kohus
kohus
kohus
§ 21
kohus
Kohus
kohus
§ 22
§ 23
kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
§ 241
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
Kohus
§ 27
§ 28
kohus
kohus
Kohus
kohus
§ 30
§ 321
§ 33
kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
§ 341
§ 45
kohus
kohus
kohus
§ 38
kohus
kohus
Kohus
§ 41
§ 42
§ 47
§ 28
§ 26
§ 471
kohus
§ 472
§ 473
kohus
kohus
Riigikohus
§ 55
§ 561
Riigikohus
Riigikohus
§ 57
Riigikohus
Riigikohus
§ 58
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 58
Riigikohus
§ 601
Kohus
Riigikohus
kohus
kohus
§ 602
Riigikohus
§ 54
§ 59
Riigikohus
§ 63
Kohus
Kohus
Riigikohus
§ 73
§ 741
kohus
§ 742
§ 743
kohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 702
§ 704
§ 77
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 79
§ 81
§ 83
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 11
§ 24
§ 85
kohus
§ 89
kohus
kohus
kohus
§ 92
kohus
kohus
§ 24
kohus
kohus
Kohus
§ 93
kohus
Kohus
kohus
kohus
Kohus
§ 94
kohus
§ 97
Kohus
Kohus
kohus
kohus
§ 100
§ 104
§ 110
§ 292
§ 315
§ 292


Loodushoiutoetuse taotlemise, taotluse läbivaatamise ja toetuse maksmise kord, nõuded toetuse maksmiseks ja toetuse määrad – Riigi Teataja
Loodushoiutoetuse taotlemise, taotluse läbivaatamise ja toetuse maksmise kord, nõuded toetuse maksmiseks ja toetuse määrad
27.04.2006 nr 31 (RTL 2006, 39, 669) 12.05.2006
21.08.2007 nr 53 (RTL 2007, 70, 1228) 10.09.2007
Määrus kehtestab kaitseala, hoiuala või püsielupaiga poollooduslike koosluste säilimiseks kaitse-eeskirjaga või kaitsekorralduskavaga määratud vajaliku töö toetamiseks kinnisasja valdajale makstava loodushoiutoetuse (edaspidi toetus) taotlemisele, taotluse läbivaatamisele, tööde tegemisele, toetuse maksmisele esitatavad nõuded ja tingimused, toetuse maksmise korra ning toetuste määrad.
(1) Kaitsealal, hoiualal või püsielupaigas asuvate poollooduslike koosluste, mis ei asu Natura 2000 võrgustiku alal või asuvad määruse lisas 5 toodud kaartidel1 märgitud projektialal hooldamiseks antavad toetuse määrad on:
1) Natura 2000 võrgustiku alal asuva puisniidu hooldamine 3600 kr/ha;
2) puisniidu, mis ei asu Natura 2000 võrgustiku alal, hooldamine 3100 kr/ha;
3) Natura 2000 alal asuva rannaniidu, loopealse, lamminiidu, soostunud niidu, sooniidu, puiskarjamaa, aruniidu, LKS § 69 punktis 1 nimetatud linnualal asuva poldri niidu hooldamine 2800 kr/ha;
4) rannaniidu, loopealse, lamminiidu, soostunud niidu, sooniidu, puiskarjamaa, aruniidu, mis ei asu Natura 2000 alal, hooldamine 2300 kr/ha.
[RTL 2007, 70, 1228 – jõust. 10.09.2007]
(11) Kaitsealal, hoiualal või püsielupaigas asuvate poollooduslike koosluste taastamiseks antavad toetuse määrad on:
1) niidu või loopealse puhastamine hõredast võsast (liituvusega 0,2–0,4), kui võsa on:
a) kuni 1,5 m kõrgune 2800 kr/ha;
b) üle 1,5 m kõrgune 3900 kr/ha;
2) niidu või loopealse puhastamine keskmise tihedusega võsast (liituvusega 0,5–0,7), kui võsa on:
a) kuni 1,5 m kõrgune 3600 kr/ha;
b) üle 1,5 m kõrgune 5300 kr/ha;
3) niidu või loopealse puhastamine tihedast võsast (liituvusega 0,8–1), kui võsa on:
a) kuni 1,5 m kõrgune 5000 kr/ha;
b) üle 1,5 m kõrgune 6800 kr/ha;
4) puisniidul ja puiskarjamaal puurinde liituvuse vähendamine puistu grupilise struktuuri taastamise eesmärgil:
a) 1 kuni 2 liituvusastme võrra 2500 kr/ha;
b) 3 kuni 4 liituvusastme võrra 3900 kr/ha;
5) poollooduslikel kooslustel loomade selle korra kohaseks karjatamiseks vajalike tarade ehitamine iga viie aasta järel 15 kr/m;
6) rannaniidu või lamminiidu tihedast pilliroost puhastamine, ebatasase või mätastunud lamminiidu, soostunud niidu või sooniidu niitmine koos kuni 1,5 meetri kõrgusest hõredast võsast puhastamisega 3600 kr/ha.
(2) Loodushoiutoetust ei maksta, kui samal aastal hüvitatakse rändel viibivate lindude sellel maatükil tekitatud kahju «Looduskaitseseaduse» § 61 alusel.
(1) Taotleja esitab Keskkonnaametile (edaspidi korraldaja) määruse lisas 1 esitatud vormi kohase taotluse jooksva aasta 17. septembriks ning täidab võimaluse korral internetiaadressil http://niidud.envir.ee asuva andmevormi.
1) kinnisasja valdamise õiguslikku alust tõendav dokument;
2) hooldatava ala skeemkaart.
(1) Toetust makstakse tingimusel, et poolloodusliku koosluse hooldamisel või taastamisel kohustub taotleja:
6) puisniidu hooldamisel tuleb niitmist alustada pärast 1. juulit, hein riisuda ja ära vedada, hoida puistu ja põõsastik hõredana (liituvusega 0,2–0,5), niitmisjärgsel karjatamisel mitte ületada karjatamiskoormust 0,5 lü/ha;
7) lamminiidu (luha), soostunud niidu ja sooniidu hooldamisel tuleb niitmist alustada pärast 1. juulit, niita keskelt-lahku või servast-serva meetodil, hein riisuda ja ära vedada;
8) lamminiidul karjatamise korral peab karjatamiskoormus jääma vahemikku 0,2–1,0 lü/ha;
9) aruniidu hooldamisel tuleb niita keskelt-lahku või servast-serva meetodil, hein riisuda ja ära vedada;
10) aruniidu hooldamisel karjatamisega peab karjatamiskoormus jääma vahemikku 0,2–1,2 lü/ha;
11) loopealse hooldamisel tuleb karjatada koormusega 0,2–1,0 lü/ha või niita lamminiidule kehtestatud nõuete kohaselt, hoides põõsastik hõredana (liituvusega 0–0,4) ning rohustu madalmurune;
12) rannaniidu hooldamisel tuleb karjatada koormusega 0,4–1,3 lü/ha või niita lamminiidule kehtestatud nõuete kohaselt, karjatamise tulemusena peab vähemalt pool karjatatavast alast olema madalmurune;
13) rannaniidu või lamminiidu puhastamisel tihedast pilliroost tuleb pilliroogu niita korduvalt või peale niitmist karjatada loomi. Niitmise ja karjatamise tulemusena ei tohi pilliroog olla kõrgem kui 0,5 m;
14) puiskarjamaa hooldamisel tuleb tagada puistu liituvus vähemalt 0,2, karjatada koormusega 0,3–1,0 lü/ha, vajadusel hõrendada puistut ja põõsastikku;
15) niitude või loopealsete võsast või tihedast pilliroost puhastamisel ning puisniidul ja puiskarjamaal puurinde liituvuse vähendamisel puistu grupilise struktuuri taastamise eesmärgil tuleb raiutud võsa või eemaldatud pilliroog koristada, põletada või peenestada;
16) ebatasase või mätastunud lamminiidu, soostunud niidu või sooniidu niitmisel ja kuni 1,5 meetri kõrgusest hõredast võsast puhastamisel võib jätta raiutud võsa koristamata, põletamata või peenestamata;
18) linnualal asuva poldri hooldamisel tuleb niitmist alustada pärast 1. juulit, niita keskelt-lahku või servast-serva meetodil, hein riisuda ja ära vedada.
(2) Kontrollimise tulemusi, toetuseks määratud rahasumma suurust ja alade eelisjärjestust arvestades otsustab korraldaja taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise hiljemalt jooksva aasta 24. septembriks.
(3) Pärast § 4 lõikes 1 nimetatud tähtpäeva esitatud taotlused vaadatakse läbi ühe kuu jooksul ja, kui teised sellest korrast tulenevad tingimused on täidetud ning raha on olemas, rahuldab korraldaja taotluse.
(4) Taotluse rahuldamata jätmise põhjendatud otsuse ärakiri saadetakse taotlejale viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(2) Taotlusi läbi vaadates ja hinnates määrab korraldaja taotlustes esitatud andmete alusel hooldatavate alade eelisjärjestuse. Kui eelisjärjestuses eespool olevatele taotlejatele toetuse määramisega lõpeb toetuse maksmiseks ettenähtud raha, jäetakse järgmised taotlused rahuldamata, sellele vaatamata, et taotleja vastab kõigile toetuse saamiseks selles määruses ja teistes tema tegevust reguleerivates õigusaktides sätestatud nõuetele.
(3) Juhul kui toetuse taotleja on avaldanud, et ei taotle analoogilise tegevuse eest Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel antavaid pindalapõhiseid toetusi, koostatakse alade eelisjärjestus järgmiselt:
1) maaüksused, kus vastavalt keskkonnaregistri (Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskuse Eesti looduse infosüsteemi) andmetele on registreeritud rohunepi mängupaik;
2) maaüksused, millest vastavalt keskkonnaregistri andmetele jääb suur-konnakotka või väike-konnakotka pesitsemispaik kuni 2 km kaugusele;
3) maaüksused, kus vastavalt keskkonnaregistri andmetele on registreeritud harivesiliku, mudakonna, rohe-kärnkonna või kõre kudemisveekogu või kus on apteegikaani elupaik;
4) ülejäänud maaüksused, eelistades kõrgema ja keskmise looduskaitseväärtusega alasid madala looduskaitseväärtusega aladele.
(31) Juhul kui toetuse taotleja on avaldanud, et taotleb sama maaüksuse suhtes Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel antavaid pindalapõhiseid toetusi, teavitatakse täiendava toetuse taotlemisest ühise põllumajanduspoliitika toetusabinõude rakendamise makseagentuuri. Alade eelisjärjestamisel kasutatakse eelmises sättes nimetatud tingimusi ja käesoleva sätte alusel tekkinud alade järjekord paigutatakse taotluste üldjärjestuses pärast eelmise lõike alusel tekkinud järjestust.
2) taotleja kohustused §-s 2 nimetatud tööde tegemise osas;
3) toetussumma § 2 lõikes 1 nimetatud tööde tegemiseks iga töö kohta eraldi;
4) taotleja vastutus kohustuste täitmata jätmise ja mittenõuetekohase täitmise korral.
(2) Leping sõlmitakse taotluse rahuldamise otsuse tegemisest arvates 10 tööpäeva jooksul.
(1) Toetust makstakse toetusesaajale proportsionaalselt valmis tööde mahuga pärast seda, kui korraldaja esindaja on töö tulemused üle vaadanud ja vormistanud määruse lisas 3 esitatud vormi kohase akti, kuid mitte hiljem kui jooksva aasta 1. detsembril.
3) vähendada toetuse saajale makstavat toetust 60% võrra toetusemäärast, kui niitmise järel ei ole hein alalt koristatud.
Korraldaja koostab hiljemalt järgmise aasta 15. jaanuariks:
1) sõlmitud loodushoiutoetuse andmise lepingute ja tehtud kulutuste määruse lisas 4 esitatud vormi kohase aruande;
2) kaardimaterjali iga sõlmitud lepingu alusel hooldatava maatüki kohta paberil, kasutades maakatastri aluskaarti mõõtkavas 1:10 000, millele on kantud hooldatava maatüki piir ja digitaalselt MapInfo formaadis.
[RTL 2006, 39, 669 – jõust. 12.05.2006]
Keskkonnaministri 1. juuni 2004. a määruse nr 62 «Loodushoiutoetuse taotlemise, taotluse läbivaatamise ja toetuse maksmise kord, nõuded toetuse maksmiseks ja toetuse määrad»
LOODUSHOIUTOETUSE TAOTLUS
1. Taotleja:
2. Taotleja aadress:
Küla/alev:
Tänav/maja:
3. Hooldatava maatüki asukoht:
Kaitstav loodusobjekt:
Kariloomade arv:
4. Taotlen loodushoiutoetust järgmiste poollooduslike koosluste hooldamiseks ja/või taastamiseks:
Loodushoiutöö Pindala jätkuvalt riigimaal, ha Pindala kasutamiseks antud riigimaal, ha Pindala eramaal, ha Töö maksumus, kr
5. Lisad: 1) maatüki asukoha plaan;
2) maa kasutusõigust tõendavad dokumendid, kui toetuse saaja ei ole selle kinnistu omanik.
«KINNITAN, et hooldatava maatüki osas:
1) on/ei ole looduskaitseseaduse § 61 kohaselt taotletud rändel olevate lindude tekitatud kahjude hüvitamist;
2) on/ei ole taotletud Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel antavaid pindalapõhiseid toetusi (poolloodusliku koosluse hooldamise toetus, ühtne pindalatoetus, täiendav otstoetus, ebasoodsamate piirkondade toetus, põllumajanduslik keskkonnatoetus, Natura 2000 toetus põllumajandusmaale, kaitsemetsa rajamise toetus, energiavõsa rajamise toetus, Natura 2000 toetus erametsamaale).»
Allkiri .................................................. Kuupäev ...........................
LOODUSHOIUTOETUSE LEPING nr ...............
........................................................., ............................... 200.... a
Lähtudes «Looduskaitseseaduse» (edaspidi LKS) §-st 17, mis näeb ette kaitseala, hoiuala või püsielupaiga poollooduslike koosluste ilme ja liigikoosseisu tagamiseks vajalike tööde tegemise, ja tulenevalt LKS § 18 lõikest 1, mille järgi poolloodusliku koosluse säilimiseks kaitse-eeskirjaga või kaitsekorralduskavaga määratud tööde toetamiseks makstakse loodushoiutoetust, on
Keskkonnaamet (edaspidi korraldaja), keda
põhimääruse alusel esindab /direktor ________________________________________, ja
maaomanik/maakasutaja ________________________________________
ees- ja perekonnanimi, isikukood, kontakttelefon
(______________________) _______________________________________________
registreerimisnumber aadress
arvelduskonto number ja panga nimetus (edaspidi valdaja), sõlminud
järgmise lepingu (edaspidi leping):
1. Hooldatav maatükk
1.1. Hooldatav maatükk paikneb
kaitseala, hoiuala või püsielupaiga nimetus
_____________________________________________________ ning kannab nimetust
maakond, vald, küla
____________________________, katastriüksuse tunnus ________________________
Loodushoiutöödeks kasutatava ala (edaspidi maatükk) pindala on ____________ ha ning
selle piirid on määratud lepingu lahutamatu lisaga.
1.2. Valdaja kinnitab, et:
1.2.1 tal on õigus maatükki lepingus kirjeldatud loodushoiutöö tegemiseks kasutada ning et ta ei tegutse omaniku nimel volikirja või käsundi alusel;
1.2.2 kui ta ei ole maatüki (ainu)omanik, on ta kokku leppinud maatüki omaniku või omanikega loodushoiutöö käigus tekkivate viljade (nt heina vms) omandiõiguses või tulu kuuluvuses;
1.2.3 ta on omaniku(e)ga kokku leppinud tingimuses, et kinnistu võõrandamisel kohustub omanik enne võõrandamislepingu sõlmimist informeerima uut omanikku maatükil tehtavast loodushoiutööst;
1.2.4 ta on teadlik, et aastal, mil «Looduskaitseseaduse» § 61 alusel hüvitatakse kahju, mille maatükile on tekitanud rändel viibivad linnud, loodushoiutoetust ei maksta ning et samal aastal analoogilise tegevuse eest Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel antavate pindalapõhiste toetuste taotlemisest teavitab korraldaja ühise põllumajanduspoliitika toetusabinõude rakendamise makseagentuuri ja paigutab antud maatüki määruse § 7 lõike 31 kohaselt koostatavasse eelisjärjestusse.
1.3. Kui valdaja on maatüki omanik, kohustub ta enne võõrandamislepingu sõlmimist informeerima uut omanikku käesolevast lepingust.
2. Valdaja kohustused
2.1. Valdaja võtab endale kohustuse teha maatükil järgmisi loodushoiutöid (lepingu sõlmimisel mittevajalik tekstist välja jätta, vajaduse korral teksti täiendada):
x) hooldama maatükil asuvat puisniitu, kusjuures alustama niitmist pärast 1. juulit, riisuma ja ära vedama heina, tagama puistu ja põõsastiku hõreduse (liituvuse 0,2–0,5), niitmisjärgsel loomade karjatamisel mitte ületama karjatamiskoormust 0,5 lü/ha;
x) hooldama maatükil asuvat lamminiitu või soostunud niitu või sooniitu, kusjuures alustama niitmist pärast 1. juulit, niitma keskelt lahku või servast serva meetodil, riisuma ja ära vedama heina;
x) hooldama maatükil asuvat lamminiitu loomade karjatamisega, kusjuures karjatamiskoormus jääb vahemikku 0,2–1,0 lü/ha;
x) hooldama maatükil asuvat aruniitu, niites keskelt lahku või servast serva meetodil, riisuma ja ära vedama heina;
x) hooldama maatükil asuvat aruniitu loomade karjatamisega, kusjuures karjatamiskoormus jääb vahemikku 0,2–1,2 lü/ha;
x) hooldama maatükil asuvat loopealset loomade karjatamisega, kusjuures karjatamiskoormus jääb vahemikku 0,2–1,0 lü/ha või niitma rohtu lamminiidule kehtestatud nõuete kohaselt, hoidma põõsastikku hõredana (liituvusega 0–0,4) ning rohustu madalmurusena;
x) hooldama maatükil asuvat rannaniitu loomade karjatamisega, kusjuures karjatamiskoormus jääb vahemiku 0,4–1,3 lü/ha või niitma rohtu lamminiidule kehtestatud nõuete kohaselt. Karjatamise tulemusena peab vähemalt pool alast, kus loomi karjatati, olema madalmurune;
x) puhastama rannaniidu tihedast pilliroost, selleks niitma pilliroogu korduvalt või peale niitmist karjatama seal loomi, mille tulemusena ei tohi pilliroog olla kõrgem kui 0,5 m;
x) puhastama luhaniidu tihedast pilliroost, selleks niitma pilliroogu korduvalt või peale niitmist karjatama seal loomi, mille tulemusena ei tohi pilliroog olla kõrgem kui 0,5 m;
x) hooldama maatükil asuvat puiskarjamaad, tagama seejuures puistu liituvuse vähemalt 0,2, karjatama loomi koormusega 0,3–1,0 lü/ha, vajaduse korral hõrendama puistut ja põõsastikku;
x) hooldama maatükil asuvat ebatasast või mätastunud lamminiitu, soostunud niitu või sooniitu, puhastades seda kuni 1,5 meetri kõrgusest hõredast võsast, kusjuures raiutud võsa võib jätta koristamata;
x) puhastama maatükil asuva niidu kuni 1,5 meetri või üle 1,5 meetri kõrgusest hõredast võsast, mille liituvus on 0,2–0,4;
x) puhastama maatükil asuva niidu kuni 1,5 meetri kõrgusest või üle 1,5 meetri kõrgusest keskmise tihedusega võsast, mille liituvus on 0,5–0,7;
x) puhastama maatükil asuva niidu kuni 1,5 meetri või üle 1,5 meetri kõrgusest tihedast võsast, mille liituvus on 0,8–1,0;
x) koristama, põletama või peenestama raiutud võsa või eemaldama jäägid niitude tihedast pilliroost puhastamise või loopealsete võsast puhastamise või puisniidul puistu grupilise struktuuri taastamise või puiskarjamaal puude liituvuse vähendamise korral;
x) mitte vähendama puisniidul ja puiskarjamaal puurinde liituvust korraga rohkem kui 4 astme võrra;
x) rajama võrkaia või okastraataia või elektritara või kohalikust materjalist tara pikkusega … meetrit;
x) mitte kasutama kasvuregulaatoreid;
x) mitte kündma ja külvama;
x) mitte rajama kuivendussüsteeme;
x) mitte kasutama pestitsiide või väetisi (sh meliorante) lepingu kehtivuse ajal ega aasta kestel pärast selle lõppemist;
x) mitte kasutama lindude peletamise vahendeid.
2.2. Loodushoiutööde tulemusena peab olema tagatud:
2.3. Loodushoiutööde tegemisel kohustub valdaja arvestama looduskaitseseaduse, kaitse-eeskirja, metsaseaduse ja teiste õigusaktide nõudeid.
2.4. Valdaja kohustub lõpetama loodushoiutööd hiljemalt ________________, seejärel teavitama sellest korraldajat ja koos korraldajaga koostama loodushoiutööde lõpetamise akti.
2.5. Valdaja ei või lepingust tulenevaid kohustusi üle anda kolmandatele isikutele (v.a perekonnaliikmed) ilma korraldaja kirjaliku nõusolekuta.
2.6. Valdaja kohustub teavitama korraldajat oma kontaktandmete, elukoha või pangarekvisiitide muutumisest hiljemalt ühe nädala jooksul muudatuste toimumisest arvates.
2.7. Valdaja kohustub kohe teavitama korraldajat kõikidest asjaoludest, mis takistavad või võivad takistada loodushoiutööde eesmärgi saavutamist, samuti lepingu kohaselt hooldataval maal rändel viibivate lindude tekitatud kahju hüvitamise taotluse esitamisest vastavalt looduskaitseseaduse §-le 61.
2.8. Valdaja teeb loodushoiutööd omal vastutusel ja tagab loodushoiutöödel enda ja teiste inimeste, samuti karjatatavate loomade ohutuse ja karjatatavate loomade nõuetekohased pidamistingimused.
2.9. Valdaja kohustub järgima loodushoiutööde tegemisel korraldaja juhiseid ja soovitusi, samuti kehtestatud kaitse-eeskirju.
3. Korraldaja kohustused
3.1. Korraldaja kohustub tasuma valdajale loodushoiutööde tegemise eest kokku __________ krooni loodushoiutööde lõppemise akti koostamisele järgneva kuu 15. kuupäevaks.
3.2. Korraldaja kohustub valdaja nõudmisel andma juhiseid hooldustööde tegemiseks.
3.3. Kui valdaja informeerib korraldajat loodushoiutööde lõppemisest, kohustub korraldaja kuu aja jooksul koos valdajaga maatüki üle vaatama ja koostama loodushoiutööde lõppemise kohta akti, milles märgitakse tehtud tööde maht ja korraldaja hinnang, kas loodushoiutööd on nõuetekohaselt tehtud. Kui ilmnenud puuduste kõrvaldamine on 15 päeva kestel võimalik, annab korraldaja valdajale võimaluse puudused kõrvaldada.
4. Loodushoiutoetuse maksmata jätmine
4.1. Korraldajal on õigus loodushoiutoetuse maksmisest keelduda, taganeda lepingust ning sõlmida kaitsealal, hoiualal või püsielupaigas asuva maatüki loodushoiutööde tegemiseks uus leping teise isikuga juhul, kui valdaja ei täida oma kohustusi, loodushoiutööde tulemus ei vasta lepingu või õigusaktiga kehtestatud nõuetele, valdaja ei võimalda tutvuda lepingu alusel tehtavaga, viibida kinnisasjal või hoones ning samuti juhul, kui pärast lepingu sõlmimist ilmneb, et valdaja on esitanud valeandmeid ning tegelikult tal ei ole õigust toetusele.
4.2. Kui valdaja teeb loodushoiutööd kokkulepitust väiksemas mahus või halvema kvaliteediga, kuid korraldaja ei pea vajalikuks rakendada lepingu punkti 4.1, makstakse loodushoiutoetust proportsionaalselt loodushoiutööde tulemusele. Juhul kui tegemist on alaga, millelt ei ole pärast niitmist hein koristatud, vähendatakse niitmise eest makstavat toetust 60% võrra toetuse määrast.
4.3. Kui korraldaja taganeb lepingust punkti 4.1 alusel, kohustub valdaja tasuma riigi tuludesse korraldaja nimetatud arvelduskontole leppetrahvi, mille suurus on 10% lepingujärgsest summast.
5.1. Pool ei vastuta lepingust tulenevate kohustuste täitmisega viivitamise või nende osalise või täieliku täitmata jäämise eest, kui lepingu täitmise teevad võimatuks vääramatud asjaolud (force majeure) nagu näiteks tulekahju, loodusõnnetus ja muud sarnased pooltest sõltumatud põhjused, mis tulevad ilmsiks pärast lepingu sõlmimist.
5.2. Poolel lasub kohustus teatada kohe teisele poolele vääramatu jõu ilmnemisest ja lakkamisest ning võtta tarvitusele kõik abinõud selle mõju vältimiseks, kõrvaldamiseks või leevendamiseks.
5.3. Kui maatükil lepinguga kavandatud hooldustööd jäävad lepingu kehtivusajal tegemata vääramatu jõu tõttu, makstakse valdajale tasu proportsionaalselt tegelikult tehtud loodushoiutööde mahule, arvestades lepingu punktis 4.2 esitatud tingimust.
6.1. Leping jõustub selle allakirjutamisel ja kehtib kuni lepingukohustused on täidetud.
6.2. Lepingu täitmisel tekkivad vaidlused lahendatakse läbirääkimiste teel. Kui kokkulepet ei saavutata, lahendatakse vaidlus Eesti Vabariigis kehtivate õigusaktidega sätestatud korras.
6.3. Kõik lepingu muudatused jõustuvad, kui mõlemad pooled on nendele alla kirjutanud, või poolte kirjalikult määratud tähtpäeval.
6.4. Leping on vormistatud kahes identses võrdset juriidilist jõudu omavas eksemplaris, millest üks jääb valdajale ja teine korraldajale.
7. Lepingu lisad
7.1. Kõik lepingu lisad ning lepingu muudatused ja täiendused on nende allakirjutamise hetkest alates lepingu lahutamatud osad.
7.2. Allakirjutamise hetkel on lepingu lisad:
a) maatüki asukoha plaan;
b) maatüki kasutusõigust tõendava dokumentatsiooni koopia, kui toetuse saaja ei ole selle kinnistu omanik.
8. Poolte allkirjad
Korraldaja Valdaja
LOODUSHOIUTOETUSE LEPINGU ALUSEL TEHTUD TÖÖDE
ÜLEANDMISE-VASTUVÕTMISE AKT nr .........
Akti koostamise koht ja kuupäev: ................................................................................................
Valdaja/valdaja esindaja nimi: .....................................................................................................
Korraldaja: ...................................................................................................................................
Loodushoiutoetuse lepingu nr: ......................................... kuupäev: .........................................
Sõlmitud leping
Täidetud leping
Tehtud töö Pindala, ha / pikkus jm Toetuse summa lepingu järgi,
kr Pindala, ha / pikkus jm Toetuse summa täidetud lepingu
eest Selgitus lepinguga võrreldes tekkinud erinevuste kohta
Tööde ülevaatamisel:
1) puudusi ei ilmnenud
2) esinesid järgmised puudused:
Puuduste kõrvaldamiseks antud tähtaeg: ........................................................................
Lepingukohaste tööde täitmise eest on toetuse kogusumma (sõnadega)
............................................................................................................................... krooni,
mis kuulub väljamaksmisele.
Valdaja:
Töö vastuvõtja:
(nimi, allkiri)
Koostab Keskkonnaamet tööde teostamisele järgneva aasta 15. jaanuariks
Loodushoiutoetuse saamiseks sõlmitud lepingud ja tehtud kulutused
Koosluse tüüp, tehtud töö, mõõtühik
Toetuse määr kr/ha/m
Täidetud lepingud
Hulk, tk
Toetuse summa lepingu järgi, kr
Toetuse summa tehtud tööde eest, kr
Jätkuvalt riigimaa Renditud riigimaa Eramaa Jätkuvalt riigimaa Renditud riigimaa Eramaa
Puisniidu hooldamine, ha
Rannaniidu hooldamine, ha
Rannaniidu või luhaniidu tihedast pilliroost puhastamine, ha
Loopealse hooldamine, ha
Lammi- ja sooniidu hooldamine, ha
Puiskarjamaa hooldamine, ha
Aruniidu hooldamine, ha
Linnualal asuva poldri niidu hooldamine, ha
Tarade ehitamine, m
Niidu või loopealse puhastamine kuni 1,5-m võsast, ha
Niidu või loopealse puhastamine üle 1,5-m võsast, ha
Ebatasase lammi- või sooniidu puhastamine kuni 1,5 m võsast, ha
Puisniidul või puiskarjamaal puurinde liituvuse vähendamine, ha
1–2 astet
3–4 astet
Tasutud käibemaks, kr
Kulud kokku, kr
Lisa 13132945 Lisa 5


Majandus- ja taristuministri 3. juuli 2015. a määruse nr 87 „Küttegaasi kasutavale gaasipaigaldisele, selle ehitamisele ja gaasiseadme paigaldamisele ning gaasiballooni ladustamisele ja gaasianuma täitmisele esitatavad nõuded” muutmine – Riigi Teataja
Majandus- ja taristuministri 3. juuli 2015. a määruse nr 87 „Küttegaasi kasutavale gaasipaigaldisele, selle ehitamisele ja gaasiseadme paigaldamisele ning gaasiballooni ladustamisele ja gaasianuma täitmisele esitatavad nõuded” muutmine
RT I, 10.03.2017, 7
Vastu võetud 06.03.2017 nr 14
Määrus kehtestatakse ehituseadustiku § 11 lõike 4, § 12 lõike 5 ning seadme ohutuse seaduse § 5 lõike 3, § 6 lõike 3 ja § 7 lõike 3 alusel.
Majandus- ja taristuministri 3. juuli 2015. a määruses nr 87 „Küttegaasi kasutavale gaasipaigaldisele, selle ehitamisele ja gaasiseadme paigaldamisele ning gaasiballooni ladustamisele ja gaasianuma täitmisele esitatavad nõuded” tehakse järgmised muudatused:
1) määruse preambulit täiendatakse pärast sõna „seaduse” tekstiosaga „§ 5 lõike 3, § 6 lõike 3 ja”;
2) paragrahvi 1 punktist 18 jäetakse välja sõnad „ning mida teisaldatakse kui komplekti”;
3) paragrahvi 1 täiendatakse punktiga 20 järgmises sõnastuses:
„20) gaasiseade Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/426, mis käsitleb küttegaasi põletavaid seadmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/142/EÜ (ELT L 81, 31.3.2016, lk 99–147), kohane seade;”;
4) paragrahvi 10 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kui Eesti, Euroopa või rahvusvahelises standardis on märgistamise nõuded teistsugused kui on sätestatud käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2, võib järgida standardis sätestatud nõudeid.”;
5) paragrahvi 14 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(11) Sisetorustikku ei tohi paigaldada selleks otstarbeks mitteettenähtud lõõri või selle seinale, šahti ega tahkekütuse hoiukohta. Sisetorustikku ei tohi juhtida läbi korstna.”;
6) paragrahvi 16 lõike 2 tabelist jäetakse välja tekstiosa „0,5”;
7) paragrahvi 16 lõike 2 tabelis asendatakse tekstiosa „Naaberkinnistu piir” tekstiosaga „Naaberkinnisasja piir, välja arvatud naaberkinnisasja omaniku nõusolekul,”;
8) paragrahvi 19 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui maapealse mahuti või mahutigrupi arvestuslik mahtuvus on üle 7,5 tonni, tuleb mahuti või mahutigruppi kuuluvate mahutite jaoks paigaldada vesikustutussüsteem või mahuti ümbritsevast tulekindlalt isoleerida selliselt, et isolatsioon säilitaks isolatsioonivõime vähemalt 90 minuti jooksul.
1) kui mahuti või mahutigrupi läheduses on tuletõrje veevõtukoht ja käesoleva määruse § 16 lõikes 2 sätestatud vahekaugused on vähemalt kolmekordsed;
2) krüogeense mahuti puhul.”;
9) paragrahvi 22 lõikes 5 asendatakse sõna „veekustutussüsteemiga” sõnaga „vesikustutussüsteemiga”;
10) määruse 3. peatüki ja 1. jao pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Gaasiseadme paigaldamine ja korrashoid
Gaasiseadme paigaldamisele, korrashoiule ja põlemisgaaside eemaldamisele esitatavad nõuded”;
11) paragrahvi 45 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Eluruum, kuhu on paigaldatud korstnaga ühendatud gaasiseade, peab olema varustatud vingugaasianduriga. Vingugaasiandur ei ole kohustuslik, kui tehniliste ja ehituslike abinõudega on välistatud vingugaasi teke ja ruumi sattumine.”;
12) määruse 3. peatüki 1. jagu täiendatakse §-ga 461 järgmises sõnastuses:
„§ 461. Gaasiseadme korrashoid
(1) Gaasiseadme omanik tagab gaasiseadme korrashoiuks vajalike toimingute tegemise vastavalt vajadusele. Gaasiseadme korrashoidu tuleb kontrollida vähemalt kord kolme aasta jooksul ja see peab olema dokumenteeritud.
(2) Gaasiseadme korrashoid hõlmab gaasiseadme tootja ettenähtud kontrolli- ja hooldusprotseduure ja gaasiseadme nõuetekohaseks tööks vajalike muude tehnosüsteemide kontrolli ja korrashoidu.”;
13) määrust täiendatakse peatükiga 7 järgmises sõnastuses:
Käesoleva määruse § 45 lõikes 11 sätestatud nõue tuleb täita esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 2018. aasta 1. jaanuariks.”.