Koolieelse eralasteasutuse ja -lapsehoiu rahastamise kord – Riigi Teataja
Koolieelse eralasteasutuse ja -lapsehoiu rahastamise kord
Koolieelse eralasteasutuse ja -lapsehoiu rahastamise kord - sisukord
§ 3 Teenuse rahastamise alused
§ 4 Rahastamine
§ 5 Rahastuse taotlemine, määramine ja maksmine
RT IV, 10.08.2018, 4
Vastu võetud 19.06.2018 nr 45
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5, koolieelse lasteasutuse seaduse § 10 lg 1, § 27 lg 3, lg 4 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 451 ja 45² alusel.
Käesolev kord reguleerib Kastre valla eelarvest koolieelses munitsipaallasteasutuses mittekäiva eelkooliealise lapse eralasteaia või -lapsehoiu (edaspidi eralasteasutus) rahastamise aluseid, taotlemist, rahastuse määra ja järelevalvet.
3) taotleja - eralasteaed või -lapsehoid, mis pakub vastavat teenust Kastre valla elanikuna rahvastikuregistrisse kantud eelkooliealisele pooleteise kuni seitsmeaastasele lapsele (või kuni koolis õppima asumiseni) ning kelle vanemal puudub õigus saada vanemahüvitist;
4) lapsevanem - lisaks lapse seaduslikule vanemale ka lapse eestkostja või hooldaja.
§ 3. Teenuse rahastamise alused
(1) Rahastust on õigustaotleda eralasteasutusel, kui pooleteise kuni seitsmeaastase lapse ja vähemalt ühe lapsevanema elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Kastre vald.
(2) Eralasteasutuse teenust rahastatakse tingimusel, et:
1) lapsevanem on kirjalikult taotlenud lapsele kohta Kastre valla elukohajärgse teeninduspiirkonna munitsipaallasteasutuses ja vastavas lasteasutuses puudub soovitud tähtajaks lasteaiakoht;
2) eralasteasutuse ja vanema vahel on sõlmitud teenuse osutamise leping;
3) eralasteasutus lapsehoiuteenuse osutajana vastab õigusaktides esitatud nõuetele.
(3) Eralasteasutus võib toetust kasutada tegevuskulude katteks.
(5) Ühe lapse eest rahastatakse teenust samal ajaperioodil ainult ühele eralasteasutusele. Ajaperioodi minimaalseks ühikuks on kalendrikuu.
(6) Eralasteasutus on kohustatud Kastre Vallavalitsust (edaspidi vallavalitsus) kirjalikult teavitama eralasteasutuses käivate laste andmete muutumisest ning teenuse osutamise lõppemisest hiljemalt viie tööpäeva jooksul.
§ 4. Rahastamine
1) kui laps on pooleteise- kuni seitsmeaastane ning Kastre valla elukohajärgse teeninduspiirkonna munitsipaallasteasutuses puudub vaba lasteaia- või lastehoiukoht;
2) kui laps on pooleteise- kuni seitsmeaastane ning lapse tõendatud erivajadusest tulenevalt on lapsele määratud koolieelse lasteasutuse seaduse mõistes eri- või sobitusrühma vajadus ja vallavalitsuse hallatavates koolieelsetes lasteasutustes puudub võimalus pakkuda kohandatud teenust erivajadusega lapsele.
(2) Eralasteasutuse teenust ei rahastata:
1) kui pooleteise- kuni seitsmeaastasele lapsele on pakutud vanema poolt taotletud Kastre valla elukohajärgse teeninduspiirkonna munitsipaallasteasutuses lasteaiakohta ning vanem on kirjalikult teatanud kohast loobumisest või vanem ei ole sõlminud munitsipaallasteasutusega kohakasutuse lepingut.
2) kui vanem ei ole taotlenud kohta Kastre valla elukohajärgse teeninduspiirkonna munitsipaallasteasutuses ning on valinud eralasteasutuse.
(4) Lapse toidukulu ja muud lisateenustega seotud kulud tasub lapsevanem täies ulatuses.
§ 5. Rahastuse taotlemine, määramine ja maksmine
2) tegevusloa koopia (esmakordsel taotlemisel);
3) käesolevaks aastaks kinnitatud teenuse hinnakiri (esmakordsel taotlemisel);
(2) Sotsiaalosakond menetleb kümne tööpäeva jooksul taotluse vastavust käesoleva korra tingimustele. Puuduste esinemisel teavitatakse sellest taotlejat ning antakse puuduste kõrvaldamiseks tähtaeg. Juhul, kui taotleja ei kõrvalda nimetatud tähtajaks puudusi, jäetakse taotlus rahuldamata.
(3) Taotluse rahuldamise või mitterahuldamise otsustab vallavalitsus korraldusega.
(4) Taotluse rahuldamisest või rahuldamata jätmisest teavitatakse eralasteasutust kirjalikult kümne tööpäeva jooksul alates nõuetekohase taotluse ja muude vajalike dokumentide laekumisest.
(5) Teenust rahastatakse lapse eralasteasutusse koha kasutamise lepingu sõlmimise kuupäevast ning rahastamine lõpetatakse lapse eralasteasutusest koha kasutamise lepingu lõpetamise kuupäevast.
(6) Teenuse eest tasumine toimub teenuse osutaja esitatud arve alusel igakuiselt eelmisel kuul osutatud teenuse eest. Vallavalitsus kontrollib arvel esitatud andmete õigsust ja vajadusel täpsustab andmed.
(1) Vallavalitsusel on õigus nõuda selgitusi teenuse osutajale eraldatud toetuse kasutamise vastavust sihtotstarbele.
(2) Eralasteasutus on kohustatud informeerima vallavalitsust riikliku järelevalve ettekirjutustest ja nende täitmisest. Ettekirjutuste põhjendamatul täitmata jätmisel või eiramisel kaotab nimetatud eralasteasutus õiguse rahastusele alates ettekirjutuse tähtajale järgnevast kalendrikuust.
(3) Vallavalitsusel on õigus osaliselt või täies mahus lõpetada teenuse rahastamine ja/või nõuda teenuse eest makstud raha osalist või täielikku tagastamist, kui:
4) eralasteasutus ei ole vallavalitsust õigeaegselt teavitanud teenuse lõppemise kuupäevast;
5) eralasteasutus ei täida õigusaktides kehtestatud nõudeid.
(1) Eralasteasutuse rahastuse taotluse vormi kinnitab vallavalitsus.
(2) Enne käesoleva määruse jõustumist sõlmitud lapsehoiuteenuse rahastamise otsused kehtivad kuni korralduses ja/või teenuseosutamise lepingus märgitud kuupäevani või uue otsuse tegemiseni.
1) Haaslava Vallavolikogu 16.04.2014 määrus nr 13 „Lapsehoiuteenuse toetamise kord“;
2) Mäksa Vallavolikogu 25.01.2016 määrus nr 1 „Sotsiaaltoetuste maksmise tingimused ja kord“ § 15.


Kultiveerimismaterjali tarnija enesekontrollile, mikropaljundamist kasutavale laboratooriumile, pakendamisele, müügipakendi sulgemisele ja märgistamisele esitatavad nõuded ning kultiveerimismaterjali teise liikmesriiki turustamise teatis ja selle edastamise kord – Riigi Teataja
Kultiveerimismaterjali tarnija enesekontrollile, mikropaljundamist kasutavale laboratooriumile, pakendamisele, müügipakendi sulgemisele ja märgistamisele esitatavad nõuded ning kultiveerimismaterjali teise liikmesriiki turustamise teatis ja selle edastamise kord
Kultiveerimismaterjali tarnija enesekontrollile, mikropaljundamist kasutavale laboratooriumile, pakendamisele, müügipakendi sulgemisele ja märgistamisele esitatavad nõuded ning kultiveerimismaterjali teise liikmesriiki turustamise teatis ja selle edastamise kord - sisukord
§ 2 Kultiveerimismaterjali tootmise tegevusloa taotlemine, loa sisu ja andmine
§ 3 Kultiveerimismaterjali mikropaljundamist kasutatavale laboratooriumile esitatavad nõuded
§ 4 Metsapuude seemnete pakendamiskohale esitatavad nõuded
§ 5 Kultiveerimismaterjali turustamisotstarbelisele pakendamisele, müügipakendamise sulgemisele ja märgistamisele esitatavad nõuded
§ 6 Kultiveerimismaterjali tarnija enesekontrollisüsteemile esitatavad nõuded
§ 7 Kultiveerimismaterjali teise liikmesriiki turustamise teatise sisu ja teatise esitamise kord
RT I, 21.11.2014, 32
Kultiveerimismaterjali tarnija enesekontrollile, mikropaljundamist kasutavale laboratooriumile, pakendamisele, müügipakendi sulgemisele ja märgistamisele esitatavad nõuded ning kultiveerimismaterjali teise liikmesriiki turustamise teatis ja selle edastamise kord1
Vastu võetud 21.12.2006 nr 86
RTL 2007, 1, 2
Määrus kehtestatakse taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse § 64 lõike 6, § 65 lõike 6, § 96 lõike 3, § 101 lõike 5 ja § 105 lõike 8 alusel.
1) [kehtetu - RT I, 21.11.2014, 6 - jõust. 24.11.2014]
2) mikropaljundamise meetodil kultiveerimismaterjali tootvale laboratooriumile esitatavad nõuded;
3) metsapuude seemnete pakendamiskohale esitatavad nõuded;
4) kultiveerimismaterjali pakendamisele ja müügipakendi sulgemisele, märgistamisele ning etikettide sisule esitatavad nõuded;
5) kultiveerimismaterjali tarnija enesekontrollisüsteemile esitatavad nõuded;
6) Euroopa Liidu liikmesriikide vaheliste kultiveerimismaterjali vedude teatise sisule esitavad nõuded ja kultiveerimismaterjali vedudest teatamise kord.
§ 2. Kultiveerimismaterjali tootmise tegevusloa taotlemine, loa sisu ja andmine
[Kehtetu - RT I, 21.11.2014, 6 - jõust. 24.11.2014]
§ 3. Kultiveerimismaterjali mikropaljundamist kasutatavale laboratooriumile esitatavad nõuded
Kultiveerimismaterjali tootmisel mikropaljunduse meetodit kasutav laboratoorium peab vastama järgmistele tingimustele:
1) kvaliteedinõuetele vastava kultiveerimismaterjali tootmiseks peab laboratoorium olema varustatud mikropaljunduse tehnoloogiaks vajalike seadmetega;
2) laboratooriumi töötajad peavad olema kompetentsed tootma kultiveerimismaterjali mikropaljunduse meetodil;
3) laboratoorium peab välja töötama, dokumenteerima ja rakendama meetodid ning protseduurid ulatuses, mis on toodangu kvaliteedi tagamiseks vajalik;
4) laboratoorium peab omama enesekontrolli süsteemi vastavalt käesoleva määruse § 6 nõuetele;
5) laboratooriumil peab olema kehtestatud kultiveerimismaterjali tootmiseks kasutatava algmaterjali päritolu dokumenteeritud tõestamise kord;
6) laboratoorium peab pidama mikropaljundamise meetodil toodetud kultiveerimismaterjali kohta täpset arvestust ning tagama, et ühest baasisendist (ortetist) võib mikropaljunduse meetodil metsa uuendamise eesmärgil Eestis turustamiseks toota maksimaalselt üks miljon isendit (rametit).
§ 4. Metsapuude seemnete pakendamiskohale esitatavad nõuded
(1) [Kehtetu - RT I, 21.11.2014, 6 - jõust. 24.11.2014]
(2) Keskkonnaamet annab ettevõttele metsapuude seemnete pakendamise loa, kui pakendajal on kasutada:
2) külmutusagregaadiga varustatud külmkamber või laiatarbekülmik(ud) seemnete ladustamiseks ja säilitamiseks;
4) seemnepartii esmaformeerijal peab olema kasutada käbide töötlemise tehnoloogia, mis välistab partiide segunemise.
(3) [Kehtetu - RT I, 21.11.2014, 6 - jõust. 24.11.2014]
§ 5. Kultiveerimismaterjali turustamisotstarbelisele pakendamisele, müügipakendamise sulgemisele ja märgistamisele esitatavad nõuded
(1) Turustamiseks pakendatava kultiveerimismaterjali partii peab selle tootmise kõigil etappidel kuni turustamiseni olema identifitseeritav järgmiste andmete alusel:
1) põhitunnistuse number;
2) liigi botaaniline nimi eesti ja ladina keeles;
3) kategooria: algallikas tuntud, valitud, kvalifitseeritud või katsetatud, sealhulgas ka materjal, mis on vaid esialgselt katsetatud;
4) kasutamise eesmärk;
5) algmaterjali tüüp: seemneallikas, puistu, seemla, perekondade vanemad, kloon või kloonisegu;
6) algmaterjali andmenimistu kordumatu registreerimistähis või päritolupiirkonna kood;
7) kategooriasse algallikas tuntud ja valitud kuuluva või vajaduse korral ka muu materjali pärinemiskoht;
8) vajaduse korral materjali autohtoonne või muu kui autohtoonne, indigeenne või muu kui indigeenne või teadmata päritolu;
9) seemneliste üksuste puhul seemnete valmimise aasta;
10) seemikuna või pistikutest paljundatud taimede tüüp ja taimlas kasvatamise aeg (taimede vanus);
11) teave selle kohta, kas algmaterjali on geneetiliselt modifitseeritud või mitte.
(2) Kategooriasse valitud, kvalifitseeritud või katsetatud kuuluvat tunnustatud kultiveerimismaterjali üksust võib kasutada vegetatiivseks paljundamiseks tingimusel, et saadud materjali hoitakse ja identifitseeritakse eraldi.
(3) Kultiveerimismaterjali tootmiseks kasutatava algmaterjali kannab Keskkonnaamet algmaterjali andmenimistusse, kooskõlas Euroopa Komisjoni määrusega nr 1597/2002, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 1999/105/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad metsapaljundusmaterjali algmaterjali riiklike loetelude vormi osas (EÜT L 240, 7.9.2002, lk 34–38). Nimistu kokkuvõte avalikustatakse Keskkonnaameti veebilehel.
(4) Keskkonnaamet kontrollib algmaterjali nimistut iga viie aasta tagant. Kui teave algmaterjali kohta ei vasta keskkonnaministri 6. juuli 2006. a määruse nr 45 «Kultiveerimismaterjali kategooriad, kultiveerimismaterjali algmaterjalile ning kultiveerimismaterjali kvaliteedile esitatavad nõuded» lisa 1 A, B, C või D osas kehtestatud miinimumnõuetele, kustutatakse see algmaterjal nimistust.
(5) Kultiveerimismaterjali turustamisotstarbelisel pakendamisel tuleb jälgida, et:
1) segada võib ühe päritolupiirkonna kahte või enamat kategooriasse algallikas tuntud või valitud kuuluvat kultiveerimismaterjali üksust;
2) segada võib ühe tunnustatud üksuse eri aastatel valminud kultiveerimismaterjali, kusjuures etiketile märgitakse tegelikud valmimisaastad ja iga aasta kultiveerimismaterjali osakaal segus;
3) segades ühe ja sama päritolupiirkonna, kategooriasse algallikas tuntud kuuluvat, seemneallikaist ja puistutest pärinevat kultiveerimismaterjali tuleb see uus partii sertifitseerida kui «seemneallikast pärinev»;
4) segades muust kui autohtoonsest või muust kui indigeensest algmaterjalist pärit kultiveerimismaterjali sellise kultiveerimismaterjaliga, mille algmaterjali päritolu on teadmata, tuleb see uus partii sertifitseerida kui «teadmata päritoluga».
(6) Kultiveerimismaterjali segamisel peavad segukomponentide tähised olema algmaterjali andmenimistu kohaselt identifitseeritavad ning segatud kultiveerimismaterjalipartiile tuleb anda uus põhitunnistus.
(7) Turustatavad metsapuude seemned peavad olema hermeetiliselt suletud pakenditesse nii, et pakendeid ei oleks võimalik avamise järel teist korda pakendamisnõude kohaselt sulgeda. Turustuspakendi sulgemiskoht peab olema turvakleebisega pitseeritud.
(8) Turustatav sertifitseeritud kultiveerimismaterjali partii peab lisaks sertifitseerimist kinnitavale põhitunnistusele olema varustatud tarnija etiketiga, millel peab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmetele olema märgitud:
2) tarnitav kogus;
3) seemnete korral nende puhtuse protsent, idanevuse või eluvõime protsent, 1000 puhta seemne mass, idanemisvõimeliste seemnete arv ühes kilogrammis ja pakendamise kuupäev;
4) istutusmaterjali korral taimede minimaalne pikkus;
5) märge selle kohta, kas materjal on vegetatiivselt paljundatud;
6) kategooriasse katsetatud kuuluval kultiveerimismaterjalil, mille algmaterjali on esialgu ajutiselt kuni 10 aastase tähtajaga tunnustatud, peab etiketil olema tähistus sõnadega «ajutiselt tunnustatud».
(9) Kultiveerimismaterjali väikeste seemnekoguste korral, mis ei ületa järgmiste puuliikide seemnekoguseid grammides, ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõike 8 punktis 3 esitatud nõuet märkida etiketile andmed seemnete idanevuse või eluvõime ning ühes kilogrammis seemnetes idanemisvõimeliste seemnete arvu kohta:
1) harilik mänd Pinus sylvestris 200 g;
2) keerdmänd Pinus contorta 90 g;
3) harilik kuusk Picea abies 200 g;
4) harilik ebatsuuga Pseudotsuga menziesii 300 g;
5) euroopa lehis Larix decidua 170 g;
6) siberi lehis Larix sibirica 100 g;
7) jaapani lehis Larix kaempferi 100 g;
8) eurojaapani lehis Larix x eurolepis (Larix x marschlinsii) 160 g;
9) arukask Betula pendula 50 g;
10) sookask Betula pubescens 50 g;
11) sanglepp Alnus glutinosa 40 g;
12) hall lepp Alnus incana 20 g;
13) harilik saar Fraxinus excelsior 2000 g;
14) harilik vaher Acer platanoides 3500 g;
15) harilik haab Populus tremula 20 g;
16) harilik tamm Quercus robur 40 000 g;
17) punane tamm Quercus rubra 40 000 g;
18) harilik pärn Tilia cordata 900 g.
(10) Hiljemalt ühe kuu jooksul pärast kultiveerimismaterjali kevadist turustamisperioodi, mis loetakse lõppenuks 31. mail või pärast sügisest turustamisperioodi, mis loetakse lõppenuks 31. detsembril, esitavad tarnijad Keskkonnaametile kõigi turustatud ja tarbimisest välja arvatud kultiveerimismaterjali partiide kohta aruande, mis peab sisaldama käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 8 nimetatud andmeid.
(11) Juhul kui kultiveerimismaterjali partii märgistamiseks kasutatakse värvilist etiketti, peab tarnija etiketi värv olema kategooria algallikas tuntud korral kollane, kategooria valitud korral roheline, kategooria kvalifitseeritud korral roosa ja kategooria katsetatud korral sinine.
(12) Turustatava kultiveerimismaterjali partii etikett peab olema täisnurkne, pikkuse ja laiuse suhtega 1,4:1, valmistatud veekindlast materjalist ja kinnitatud metsakultiveerimismaterjali pakendile või transpordivahendile viisil, mis välistab selle teist korda kasutamise.
(13) Kui sertifitseeritavate metsapuuliikide loetelusse kuuluvate liikide kultiveerimismaterjali turustatakse muuks otstarbeks kui metsanduses kasutamiseks, ei kohaldata selle suhtes direktiivist 1999/105/EÜ tulenevaid ja käesoleva määrusega kehtestatud nõudeid ning materjalile lisatakse dokument, millel on märge: «Kasutamiseks mittemetsanduslikul eesmärgil».
(14) Kui kultiveerimismaterjali varumise või tootmisega seotud ajutiste raskuste ületamiseks turustatakse direktiivi 1999/105/EÜ artikli 18 lõike 1 kohaselt vähem rangetele nõuetele vastavat kultiveerimismaterjali, tuleb selle partii tarnija etiketile märkida: «Materjal vastab vähem rangetele nõuetele».
§ 6. Kultiveerimismaterjali tarnija enesekontrollisüsteemile esitatavad nõuded
(1) Metsakultiveerimismaterjali tarnija enesekontrollisüsteem peab sisaldama dokumenteeritud kujul:
1) kasutatavate tehnoloogiate ja seadmete kirjeldusi;
2) kultiveerimismaterjali kasvatamise või säilitamise tehnoloogiast, kasvukeskkonnast ja töötajate oskusest tulenevalt esineda võivate kahjustuste identifikatsiooni ja analüüsitulemusi;
3) protseduurireegleid, mille abil saab kontrollida, kas kultiveerimismaterjali kasvatamisel või säilitamisel esineda võiva ohu vähendamise või kõrvaldamise meetmed toimivad (seirekava ja kriteeriumid);
4) korrigeerivaid meetmeid, mis tuleb kasutusele võtta, kui seire käigus on ilmnenud kõrvalekalle kehtestatud kriteeriumitest.
(2) Taimede tervise tagamiseks peab tarnija koostama igaks kalendriaastaks taimehaiguste ja kahjustuste vältimise kava. Kava kohaselt võetud meetmed dokumenteeritakse taimlaraamatus, kuhu märgitakse nende toimumise aeg ja koht, tööde teostaja nimi ning tehtud tööde ja kasutatud materjalide nimetused.
(3) Taimekahjustuste ilmnemisel on tarnija kohustatud märkima nende dokumenteerimisel kahjustuse aja, koha ning kahjustuse ulatuse.
(4) Kultiveerimismaterjali tarnija teeb taimede kvaliteedi kindlakstegemiseks nii taimede kasvatamise kohas kui ka turustamiseks ettevalmistatud pakendites oleva kultiveerimismaterjali korralist ülevaatust ja hindamist. Taimede kasvatamise kohas tehtud hindamise tulemused dokumenteeritakse taimlaraamatus. Turustamiseks ettevalmistatud kultiveerimismaterjali sertifitseerimiseks kannab tarnija hindamise tulemused hindamislehele.
(5) Kui metsapuude taimede tarnija on kehtestanud enda jaoks rangemad kvaliteedikriteeriumid, kui seaduses on sätestatud, esitatakse nende kriteeriumide kirjeldus enesekontrollisüsteemi protseduurireeglistikus.
(6) Kultiveerimismaterjali partii peab olema identifitseeritav ja jälgitav tootmise kõigil etappidel ning tootmine peab olema dokumenteeritud.
§ 7. Kultiveerimismaterjali teise liikmesriiki turustamise teatise sisu ja teatise esitamise kord
(1) Kultiveerimismaterjali teise liikmesriiki turustamisel edastab tarnija Keskkonnaametile määruse lisas esitatud vormikohase teatise lähetatud kultiveerimismaterjali partii kohta.
(2) Teatise teise liikmesriiki kultiveerimismaterjali saatmise kohta esitab tarnija Keskkonnaametile kas posti teel, e-postiga või faksiga hiljemalt ühe kuu jooksul kultiveerimismaterjali partii teise liikmesriiki saatmise kuupäevast arvates.
(3) Kui sertifitseeritavate metsapuuliikide loetelusse kuuluvate liikide kultiveerimismaterjal on määratud ekspordiks või reekspordiks kolmandatesse riikidesse, ei kohaldata selle suhtes direktiivist 1999/105/EÜ tulenevaid ja käesoleva määrusega kehtestatud nõudeid.
Lisa Kultiveerimismaterjali teise liikmesriiki turustamise teatis


Keskkonnatasude seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 22.12.2018, 1
14.12.2018 otsus nr 357
„(3) Keskkonnakasutusest riigile laekuvast tulust eraldatakse riigieelarvega Keskkonnaministeeriumile vahendid sihtotstarbeliseks kasutamiseks keskkonnaseadustiku üldosa seaduse §-s 1 sätestatud eesmärkide täitmiseks, sealhulgas taastuvate loodusvarade taastootmiseks ja kaitseks.”;
3) paragrahvi 5 lõike 2 punkt 8 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 7 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 9 lõige 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(10) Maavara, millega võrdväärseks maavarana arvele võtmata kivim, setend, kaevis või katend tunnistatakse, määrab olemasoleva teabe põhjal Keskkonnaamet. Kaevandamisõiguse tasu maksmisel kohaldatakse võrdväärseks määratud maavara madalaima tasumääraga alaliigi tasumäära. Kui maavarana arvele võtmata kivim, setend, kaevis või katend ei ole olemuselt ega kasutusalalt võrdväärne ühegi käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud maavaraga, siis selle eest maavara kaevandamisõiguse tasu ei nõuta.”;
6) paragrahvi 20 lõike 5 esimest lauset täiendatakse pärast sõna „näitajad” tekstiosaga „, välja arvatud käesoleva seaduse § 24 lõikes 4 sätestatud juhul üldlämmastik,”;
7) paragrahvi 23 lõiked 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 30 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) loaga lubatud, maapõueseaduse § 61 lõike 1 alusel määratud või asjakohasel juhul ka maapõueseaduse § 63 lõike 6 või § 64 lõike 9 alusel loa andja poolt kinnitatud kogusest suurema kaevandatud maavara koguse eest, arvestades maapõueseaduse § 58 lõikes 4 sätestatut;”;
9) paragrahvi 31 lõike 4 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Tasumisele kuuluv keskkonnatasu summa, samuti tagastusnõude summa, ümardatakse sendi täpsusega.”;
10) paragrahvi 334 lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu „elektroonilist andmesidet kasutades” sõnadega „või keskkonnaotsuste infosüsteemi või muu infosüsteemi kaudu”;
11) paragrahv 335 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 335. Elektroonilisel teel esitatavate dokumentide vormingu- ja allkirjanõuded ning muud elektroonilise teabevahetuse nõuded
(3) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega nõuded Keskkonnaametile elektroonilisel teel esitatavate dokumentide vormingu ja allkirjastamise kohta ning elektroonilise teabevahetuse kohta.”;
12) seadust täiendatakse §-ga 336 järgmises sõnastuses:
„§ 336. Automaatsed haldusaktid ja dokumendid
(3) Automaatsete haldusaktide ja dokumentide loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister käesoleva seaduse § 335 lõikes 3 nimetatud määrusega.”;
13) paragrahvi 40 lõigetes 1 ja 2, §-des 41 ja 42 ning § 43 lõikes 2 asendatakse läbivalt sõna „Maaeluministeerium” sõnadega „Veterinaar- ja Toiduamet” vastavas käändes;
14) paragrahvi 45 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kalapüügiõiguse tasu või jahipidamisõiguse tasu tagastamise taotlemisel esitatakse kirjalik avaldus ja keskkonnatasu maksmist tõendav dokument Keskkonnaametile ning kutselise kalapüügi korral Veterinaar- ja Toiduametile.”;
15) paragrahvi 45 lõikes 4 ja § 47 lõikes 1 asendatakse sõnad „keskkonnaloa andja” sõnadega „Keskkonnaamet või Veterinaar- ja Toiduamet” vastavas käändes;
16) paragrahvi 47 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kui avaldaja ei nõustu käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ettepanekuga või kui avaldajal ei ole enam keskkonnatasu maksmise kohustust, tagastab keskkonnaloa andja avaldajale keskkonnatasu 20 tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud keskkonnatasu tagastamise otsuse tegemisest arvates või kohtu poolt tehtud keskkonnatasu tagastamise otsuse jõustumisest arvates.”;
17) paragrahvi 47 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
18) seaduse 8. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
KESKKONNATASUDEST LAEKUVA RAHA JAOTUS JA KESKKONNAKAITSE VALDKONNA TOETAMINE”;
19) paragrahvi 551 lõike 11 sissejuhatav lauseosa ning punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(11) Kui aruandekvartalis kehtiv põlevkivi kaevandamisõiguse tasu on võrdne 0,37 euroga tonni kohta või sellest suurem, kohaldatakse selle aruandekvartali eest arvestatud põlevkivi kaevandamisõiguse tasu jaotamisel riigieelarve ja kohaliku omavalitsuse üksuste eelarvete vahel järgmiseid nõudeid:
1) põlevkivi kaevandamisõiguse tasust kantakse 0,24 eurot ühe kaevandatud tonni eest põlevkivi kaevandamisala asukoha kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvesse, 0,08 eurot ühe kaevandatud tonni eest põlevkivi termilise töötlemisega vedelkütust või elektrienergiat tootva käitise asukoha kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvesse ja 0,05 eurot ühe kaevandatud tonni eest põlevkivi mäeeraldiste asukoha kohaliku omavalitsuse üksuste eelarvetesse, jaotades selle kohaliku omavalitsuse üksuste vahel kohaliku omavalitsuse üksuse mäeeraldistega kattuva pindalaühiku arvestusliku väärtuse järgi;”;
20) paragrahvi 551 lõike 6 punktis 5 asendatakse sõna „Albu” sõnaga „Järva”;
21) paragrahvi 551 lõike 6 punktis 6 asendatakse sõna „vallale” sõnaga „linnale”;
22) paragrahvi 551 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Põlevkivi lend- ja koldetuha tonni kõrvaldamise saastetasust kantakse 0,08 eurot ühe kõrvaldatud tonni eest kõrvaldamise asukoha kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvesse.”;
23) paragrahvi 551 lõike 7 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2–25 ning lõigetes 4, 5 ja 61 nimetatud tasu ületav osa;”;
24) paragrahvi 551 lõike 7 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) saastetasu, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 61 nimetatud tasu.”;
25) paragrahvi 551 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
„(8) Keskkonnatasu andmete muutmise korral tehakse ümberarvestus tagasiulatuvalt ning kohaliku omavalitsuse üksustele eraldatavat keskkonnatasu korrigeeritakse ülekandmata või rohkem ülekantud eraldiste summaga.”;
26) paragrahvi 56 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 56. Keskkonnakaitse valdkonna toetamine
(1) Keskkonnaministeerium korraldab käesoleva seaduse § 4 lõike 3 alusel keskkonnakaitse valdkonna toetusprogrammi (edaspidi keskkonnaprogramm) elluviimist talle selleks otstarbeks riigieelarvest eraldatud vahenditest riigi sihtasutuse kaudu, mille asutajaõiguste teostajaks on Keskkonnaministeerium (edaspidi sihtasutus). Keskkonnaprogrammi elluviimiseks eraldab Keskkonnaministeerium aastas summa, mille suurus vastab vähemalt eelmisel aastal vee erikasutusõiguse tasudest riigieelarvesse laekunud rahalisele mahule.”;
27) paragrahvi 56 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sihtasutus korraldab keskkonnaprogrammi vahendite kasutamist projektipõhiselt keskkonnakaitse valdkondade rahastamise kaudu vastavalt Keskkonnaministeeriumi ja sihtasutuse vahel sõlmitud halduslepingule, mille sõlmimisele kohaldatakse riigieelarve seaduse § 531 lõikes 2 sätestatut.”;
„(6) Keskkonnaprogrammist rahastatavate keskkonnakaitse valdkondade nimekirja ja valdkondade vahel raha jagunemise proportsioonid kinnitab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga.”;
29) paragrahvid 561 ja 58 tunnistatakse kehtetuks;
30) paragrahvi 59 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 59. Keskkonnakaitse valdkonna rahastamiseks esitatud projektitaotluste hindamine”;
31) paragrahvi 59 lõike 3 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
32) paragrahvi 59 lõike 4 esimest lauset täiendatakse pärast sõna „kriteeriumid” sõnadega „, toetatavad tegevused”;
33) paragrahvi 60 lõike 1 sissejuhatavat lauseosa täiendatakse pärast tekstiosa „käesoleva seaduse §-s 56 nimetatud sihtasutusega” tekstiosaga „sama paragrahvi lõikes 2 sätestatud korras”;
34) paragrahvi 61 lõike 1 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
35) paragrahvi 681 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Maapõueseaduse alusel väljastatud maa-ainese kaevandamise loa alusel riigile kuuluva kivimi või setendi kaevandamise eest tuleb tasuda kaevandamisõiguse tasu käesoleva seaduse § 9 lõike 2 alusel kehtestatud määruse kohaselt. Maa-ainese kaevandamise loa alusel kaevandatava kivimi või setendi kaevandamisõiguse tasu suurus määratakse käesoleva seaduse § 9 lõike 10 alusel.”.
1) paragrahvi 30 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Käesolevas seaduses sätestatud õhukvaliteedi hindamiseks võib Keskkonnaministeerium halduskoostöö seaduses sätestatud korras sõlmida halduslepingu riigi omandis oleva äriühinguga, kelle põhitegevus on keskkonnauuringute läbiviimine. Sellise halduslepingu sõlmimisele ei kohaldata halduskoostöö seaduse §-e 6 ja 14.”;
2) paragrahvi 121 lõiget 1, § 143, § 184 lõiget 1 ja § 190 täiendatakse teise ning kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Keskkonnaministeerium võib selle ülesande täitmiseks sõlmida halduskoostöö seaduses sätestatud korras halduslepingu riigi omandis oleva äriühinguga, kelle põhitegevus on keskkonnauuringute läbiviimine. Sellise halduslepingu sõlmimisele ei kohaldata halduskoostöö seaduse §-e 6 ja 14.”.
Halduskoostöö seaduse § 13 lõiget 11 täiendatakse punktidega 27 ja 28 järgmises sõnastuses:
„27) atmosfääriõhu kaitse seaduse § 30 lõikes 5, § 121 lõikes 1, §-s 143, § 184 lõikes 1 ja §-s 190 nimetatud halduslepingud;
28) keskkonnaseire seaduse § 5 lõike 2 punktis 3 nimetatud haldusleping.”.
1) paragrahvi 5 lõike 2 punkti 2 lõppu lisatakse sõna „, või”;
2) paragrahvi 5 lõiget 2 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
„3) riigi omandis olev äriühing, kelle põhitegevus on keskkonnauuringute läbiviimine ja kellega valdkonna eest vastutav minister on sõlminud selleks halduslepingu halduskoostöö seaduses sätestatud korras.”;
„(21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud halduslepingu sõlmimisele ei kohaldata halduskoostöö seaduse §-e 6 ja 14.”.
(1) Käesoleva seaduse § 1 punktid 1, 2, 9–18 ja 26–33 ning §-d 2–4 jõustuvad 2019. aasta 1. jaanuaril.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 19 ja 22–24 jõustuvad 2020. aasta 1. jaanuaril.


Nõo kalmistu andmekogu põhimäärus – Riigi Teataja
Nõo kalmistu andmekogu põhimäärus
Nõo kalmistu andmekogu põhimäärus - sisukord
§ 4 Andmekogu pidamise eesmärk
§ 5 Andmekogu pidamise põhimõtted
§ 6 Andmekogu pidamise viis
§ 7 Andmekogu pidamise kulud
§ 9 Vastutav töötleja
§ 10 Volitatud töötleja
2 Andmekogu ülesehitus ja andmekogusse kogutavad andmed
§ 11 Andmekogusse kogutavad andmed
§ 13 Andmete andmekogusse kandja ja tähtajad
§ 15 Andmete õigsuse tagamine
§ 16 Andmete õiguslik tähendus
§ 17 Andmetele juurdepääsu õigus
§ 18 Andmekogu kasutamise õiguse andmine
§ 19 Andmekogu kasutamise õiguse lõppemine ja äravõtmine
§ 20 Järelevalve andmekogu pidamise üle
§ 21 Andmekogu pidamise lõpetamine
RT IV, 10.06.2015, 26
Vastu võetud 28.05.2015 nr 33
Määrus kehtestatakse “Kalmistuseaduse“ § 6 lõike 1 ja § 11 lõike 1 ning „Avaliku teabe seaduse“ § 433 lõike 1 ja § 435 lõike 1 alusel.
(1) Määrusega asutatakse kohaliku omavalitsuse andmekogu ametliku nimetusega "Nõo kalmistu andmekogu".
(2) Andmekogu asutab, selle põhimääruse kehtestab ja muudab Nõo Vallavolikogu.
(3) Registri omanik on Nõo vald.
(1) Kalmistu andmekogu (edaspidi andmekogu) põhimäärusega kehtestatakse andmekogusse kogutavate andmete koosseis ning andmekogu pidamise, selle järelevalve ja lõpetamise kord.
(2) Andmekogusse kogutakse andmeid ainult Nõo kalmistu kohta.
Käesolevas määruses ja andmekogus kasutatakse mõisteid Kalmistuseaduse, Nõo kalmistu kasutamise eeskirja ning teiste õigusaktide tähenduses.
§ 4. Andmekogu pidamise eesmärk
1) hõlbustada igapäevast tööd kalmistul ja kasutusele võtta paberivaba asjaajamine;
2) süstematiseerida kalmistul asuvate hauaplatside andmeid, hauaplatside kasutamisega seotud andmeid ning parendada avalike ülesannete täitmiseks nende kasutamise ja analüüsimise võimalusi;
3) võimaldada kalmistu arhiivimaterjalide tänapäevast andmetöötlust;
4) lihtsustada hauaplatside kasutusse andmist, haldamist ja taaskasutusse võtmist;
5) luua tänapäevane infosüsteeme, kasutajaid ja andmesisestajaid üheaegselt teenindav andmekogu, muutes andmete haldamise tsentraalseks, hoides ära andmete dubleerimist ja tagades kasutajatele aktuaalsete andmete kättesaadavuse;
6) võimaldada kasutajal leida vajalik hauaplats;
7) võimaldada avalikkusele kalmistuga seotud e-teenuseid kalmistute andmekogu avaliku vaate vahendusel.
§ 5. Andmekogu pidamise põhimõtted
(1) Andmekogu peetakse vastavalt käesolevale põhimäärusele, kooskõlas avaliku teabe seadusega, isikuandmete kaitse seadusega ja kalmistute kasutamist reguleerivate õigusaktidega.
(2) Andmevahetus Eesti rahvastikuregistriga toimub X-tee kaudu.
§ 6. Andmekogu pidamise viis
(1) Andmekogu peetakse veebipõhise andmekoguna.
(2) Andmeid töödeldakse digitaalselt andmekogu pidamise tarkvaraga Haudi, millega on liidestatud avalikkusele suunatud kalmistute portaal (www.kalmistud.ee).
§ 7. Andmekogu pidamise kulud
Andmekogu pidamisega seotud kulud kaetakse valla eelarvest.
(1) Andmekogu turvaklass on K2T1S1.
(2) Andmekogu turbeaste on keskmine (M).
(3) Andmekogu vastutav ja volitatud töötleja tagavad organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste turvameetmetega andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse.
§ 9. Vastutav töötleja
(1) Vastutav töötleja on vallavalitsus.
(2) Vastutava töötleja õiguste teostaja, kellele antakse andmekogu kasutajaõigused, määrab vastutava töötleja juht.
1) korraldab andmekogu tööd;
2) korraldab andmekogu pidamist reguleerivate õigusaktide koostamist ja kehtestamist;
3) korraldab ja juhib andmekogu kasutuselevõttu ning andmekogu tarkvara majutamist ja rentimist;
4) lahendab andmekogu pidamisel tekkinud küsimusi;
5) vastutab andmekogu pidamise seaduslikkuse eest;
6) täidab muid õigusaktidest tulenevaid kohustusi;
§ 10. Volitatud töötleja
(1) Andmekogu volitatud töötleja on Spin TEK AS.
1) majutab, hooldab ja haldab andmekogu;
2) tagab andmekogu andmete turvalisuse ja säilimise;
3) täidab vastutava töötleja korraldusi andmekogu pidamisel;
4) rakendab meetmeid andmetele juurdepääsu, andmekaitse ja nende säilimise tagamiseks.
2. jagu Andmekogu ülesehitus ja andmekogusse kogutavad andmed
§ 11. Andmekogusse kogutavad andmed
(1) Kalmistu üldandmed:
3) kontakttelefon.
(2) Hauaplatsi andmed:
1) kvartal;
2) rida/sektor;
4) staatus;
5) matmiskohtade arv;
6) matuse liik;
7) hauaplatsil asuvate hauatähiste ja piirete kirjeldus.
(3) Maetu isikuandmed:
4) matmise kuupäev;
5) surmatõendi või surmateatise number ja väljastaja;
6) matmisviis (kirstumatus, urnimatus);
7) vabal tahtel antud andmed maetu usutunnistuse kohta.
(4) Hauaplatsi kasutaja andmed:
3) sideandmed (telefoninumber, postiaadress, e-posti aadress).
(5) Hauaplatsi kasutuslepingu andmed:
1) lepingu number;
2) lepingu algus- ja lõpukuupäev;
3) lepingu lõpetamise põhjus.
(6) Hauaplatsi jälgimise ja ülevaatamise andmed:
1) kuupäev;
2) põhjus;
3) hoiatussedeli number;
4) protokolli kuupäev;
5) protokolliline otsus.
(1) Andmekogusse kantavate andmete alusdokumendid on:
1) maetu andmed (X-tee kaudu saadud andmed rahvastikuregistrist);
2) platsi kasutajate andmed (X-tee kaudu saadud andmed rahvastikuregistrist);
3) kalmistu hauaplatside register;
4) ülevaatuse protokoll vastavalt kalmistu kasutamise eeskirjale;
5) hauaplatsi kasutamise leping;
6) platsi kasutajaks saamise taotlus avalikust veebist;
7) kiriku- või kalmisturaamatud.
(2) Andmete andmekogusse kandmise aluseks on isiku taotlus, mis on esitatud kalmistute andmekogu avalikust veebiportaalist, paberkandjal või suusõnaliselt registriga tegelevale ametnikule.
§ 13. Andmete andmekogusse kandja ja tähtajad
(1) Määruses nimetatud andmete andmekogusse kandmise ning uuendamise kohustus on vastutaval töötlejal.
(2) Vastutaval töötlejal on õigus keelduda andmete andmekogusse kandmisest, kui esitatud andmed on ebaõiged või ei ole kooskõlas õigusaktidega. Vastutaval töötlejal on õigusteha järelevalve eesmärgil päringuid riigi registritest § 11 lõikes 4 nimetatud andmete osas.
(3) Uue hauaplatsi loomisel kannab vastutav töötleja andmed andmekogusse, sidudes selle kaardiga.
(4) Hauaplatsi liitmise ja jagamise toimingud andmekogus teeb vastutav töötleja vastavalt vajadusele.
(5) Määruse paragrahvis 11 nimetatud andmete muutumise korral uuendab vastutav töötleja andmekogu esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui 90 päeva jooksul.
(1) Kui vastutav töötleja avastab andmekogust ebaõiged andmed või teda on ebaõigetest andmetest teavitatud, korraldab ta viivitamata andmete parandamise.
(2) Kui ebaõiged andmed on seotud hauaplatsi kasutajaga, siis teavitab vastutav töötleja andmete parandamisest andmetega seotud isikut.
§ 15. Andmete õigsuse tagamine
Vastutav töötleja vastutab andmekogusse kantud andmete vastavuse eest esitatud alusdokumentidele.
§ 16. Andmete õiguslik tähendus
Andmekogusse kantud andmetel on informatiivne tähendus.
§ 17. Andmetele juurdepääsu õigus
(1) Kalmistuportaalis on avalikkusel võimalik tutvuda järgmiste andmekogusse sisestatud andmetega:
1) kalmistu üldandmed;
2) maetute andmed;
3) kalmistu kaardid;
4) muinsuskaitseliste ja kultuuriväärtustega hauaplatside andmed.
(2) Kalmistuportaalis ei kuvata § 11 lõike 2 punktides 5-7, ning lõigetes 4-6 nimetatud andmeid.
(3) Kalmistuportaalis on võimalik teha otsinguid:
1) maetu ees- või perekonnanime alusel;
2) maetu sünni-, surma- või matusekuupäeva alusel.
(4) Kaardiga seostatud hauaplatsi puhul on võimalik kuvada otsingutulemus kalmistu kaardil.
(5) Kalmistuportaali kaardimoodulis on võimalik näha:
1) hauaplatsi asukoht;
2) maetu nime ja matmise kuupäev;
3) näha hauaplatsi staatus.
(6) Kalmistuportaalis on võimalik esitada avaldusi hauaplatsi kasutaja registreerimiseks.
(7) Registreeritud hauaplatsi kasutaja näeb kõiki endaga seotud andmekogusse kantud hauaplatside andmeid riigiportaali või kalmistute veebi vahendusel.
(8) Registreeritud hauaplatsi kasutaja võib teha avalduse endaga seotud hauaplatsidele maetute andmete parandamiseks, hauaplatsist loobumiseks või hauaplatsi üleandmiseks teisele isikule.
(9) Andmekogusse kantud andmed väljastatakse järgmiselt:
1) andmesubjekti kohta käivad andmed isikule endale või tema seaduslikule esindajale kooskõlas isikuandmete kaitse seadusega;
2) riigi ja kohaliku omavalitsuse asutustele ning teistele avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele ja eraõiguslikele juriidilistele isikutele, kui see on vajalik avaliku ülesande täitmiseks;
§ 18. Andmekogu kasutamise õiguse andmine
(1) Juurdepääs andmetele on reguleeritud õiguste süsteemiga.
(2) Vastutava töötleja taotlusel loob volitatud töötleja kasutajakonto vastutava töötleja õiguste teostajale.
(3) Konto loomiseks esitab vastutav töötleja volitatud töötlejale avalduse, milles märgib järgmised andmed:
1) vastutava töötleja õiguste teostaja ees- ja perekonnanimi;
2) vastutava töötleja õiguste teostaja isikukood;
3) kalmistu, mille andmeid soovib töödelda;
4) vajadusel loetelu andmekogu pidamisega seotud ülesannetest.
(4) Volitatud töötleja teavitab konto loomisest taotlejat kolme tööpäeva jooksul alates lõikes 2 nimetatud taotluse saamisest.
§ 19. Andmekogu kasutamise õiguse lõppemine ja äravõtmine
(1) Konto ennetähtaegseks sulgemiseks esitab konto loomist taotlenud vastutav töötleja volitatud töötlejale taotluse, milles märgib järgmised andmed:
2) registri kasutamise õiguse lõppemise aeg.
(2) Volitatud töötleja sulgeb konto registri kasutamise õiguse lõppemisel.
§ 20. Järelevalve andmekogu pidamise üle
(1) Järelevalvet andmekogu pidamise üle teostab vastutav töötleja ja teised isikud, kellel on selleks seadusest tulenev õigus.
§ 21. Andmekogu pidamise lõpetamine
(1) Andmekogu pidamise lõpetamise otsustab volikogu.
(3) Andmekogu likvideerimisel otsustab vastutav töötleja andmete üleandmise teise andmekogusse või arhiivi või nende hävitamise ning määrab üleandmise või hävitamise tähtaja.
(4) Andmed antakse üle andmekogu vastutava töötleja vastutusel.
(5) Andmete üleandmise või hävitamise korral koostatakse vastav akt.


Käibemaksugrupi registreerimise kord, registreerimisavalduse vorm, registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm ning käibemaksugrupi registrist kustutamise kord – Riigi Teataja
Käibemaksugrupi registreerimise kord, registreerimisavalduse vorm, registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm ning käibemaksugrupi registrist kustutamise kord
Käibemaksugrupi registreerimise kord, registreerimisavalduse vorm, registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm ning käibemaksugrupi registrist kustutamise kord - sisukord
§ 1 Avalduse esitamine käibemaksugrupina registreerimiseks
§ 2 Otsuse tegemine ja registreerimine
§ 3 Käibemaksugrupi registrist kustutamine
RTL 2009, 96, 1435
Vastu võetud 18.12.2009 nr 67
Määrus kehtestatakse «Käibemaksuseaduse» § 26 lõike 14 alusel.
§ 1. Avalduse esitamine käibemaksugrupina registreerimiseks
(1) Käibemaksugrupina registreeritakse isikud, kes on Eestis ettevõtlusega tegelevad maksukohustuslased. Käibemaksugrupina võib registreerida:
1) emaettevõtja ja tütarettevõtjad äriseadustiku tähenduses;
2) majanduslikult ja organisatsiooniliselt seotud maksukohustuslased, kui iga käibemaksugrupi koosseisus registreeritava äriühingu aktsiatest, osalusest või häältest kuulub samale isikule rohkem kui 50 protsenti või kui isikud on seotud frantsiisilepingu alusel.
(2) Käibemaksugrupina registreerimiseks esitavad lõikes 1 nimetatud maksukohustuslased käesoleva määruse lisas 1 toodud vormil KRÜ kirjaliku avalduse koos avalduse lisaga vormil KRL Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule maksu- ja tollikeskusele (edaspidi maksuhaldur). Avaldus esitatakse esindusisiku kaudu. Avalduse lisa vorm KRL täidetakse iga maksukohustuslase kohta.
§ 2. Otsuse tegemine ja registreerimine
(1) Maksuhaldur teeb ja edastab oma otsuse käesoleva määruse lisas 2 toodud vormil KRO käibemaksugrupina registreeritud maksukohustuslastele 30 päeva jooksul avalduse saamisest arvates.
(2) Maksukohustuslased registreeritakse käibemaksugrupina maksuhalduri otsuse tegemise kuule järgneva kalendrikuu esimesest päevast. Maksuhaldur võib avalduse esitajate soovil registreerida maksukohustuslased käibemaksugrupina tagasiulatuvalt maksuhalduri otsuse tegemise kalendrikuu esimesest päevast.
(3) Kui käibemaksugrupp kustutatakse registrist mõne maksukohustuslase pankroti või äriregistrist kustutamise tõttu, võib maksuhaldur uuesti registreerida maksukohustuslased käibemaksugrupina selle kustutamisele järgneva päeva seisuga. Käesolevat lõiget rakendatakse juhul, kui registreeritavast käibemaksugrupist jäetakse välja üksnes äriregistrist kustutatud äriühingud ja äriühingud, mille pankrot on välja kuulutatud.
§ 3. Käibemaksugrupi registrist kustutamine
(1) Maksuhaldur kustutab käibemaksugrupi registrist, kui:
1) käesoleva määruse § 1 lõikes 1 nimetatud asjaolusid ei esine;
2) käibemaksugrupi esindusisik esitab taotluse käibemaksugrupi kustutamiseks registrist, kui muutub grupi koosseis või muul põhjusel;
3) käibemaksugrupi koosseisu kuuluvale äriühingule kuulutatakse välja pankrot või ta kustutatakse registrist.
(2) Käibemaksugrupina registreerimise otsuse kehtetuks tunnistamiseks esitavad maksukohustuslased käibemaksugrupi esindusisiku kaudu maksuhaldurile käibemaksugrupi registrist kustutamise taotluse vabas vormis. Taotluses märgitakse registrist kustutamise põhjus ning andmed maksukohustuslaste kohta, mis on nõutavad käesoleva määruse § 1 lõikes 2 nimetatud avalduses. Avalduse lisas nõutavaid andmeid taotluses ei märgita.
Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määrus nr 71 «Ühe maksukohustuslasena registreerimise kord, registreerimise vorm, registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm ning maksukohustuslaste taotlusel nende ühe maksukohustuslasena registreerimise otsuse kehtetuks tunnistamise kord» (RTL 2004, 44, 754; 2005, 80,1135) tunnistatakse kehtetuks.
Määruse lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 21.12.2009. a resolutsioon nr 17-1/09-06253.


§ 3 Puu raieks loa andmise põhimõtted
§ 5 Raieloa andmise kõrvaltingimused
§ 6 Raieloa taotluse menetlemine
§ 7 Raieloa väljastamine
§ 8 Raieloa kehtivus
§ 9 Raieloa väljastamisest keeldumine
§ 10 Hoolduslõikuse nõuded
§ 11 Valla raiekomisjon
§ 12 Asendusistutus
§ 13 Asendusistutuse garantiikiri
§ 14 Asendusistuse teostamine
§ 15 Raieloa muutmine, kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
§ 16 Raieloa saaja vastutus raie teostamisel
§ 18 Vallavalitsuse pädevus
RT IV, 10.05.2019, 5
Vastu võetud 26.04.2019 nr 8
(1) Raieloa andmise kord (edaspidi kord) reguleerib Saaremaa valla (edaspidi vald) haldusterritooriumil puu raieks loa taotlemist, loa andmist ning loa väljastamisel võimalike kõrvaltingimuste seadmist.
(2) Korda kohaldatakse valla alevike kompaktse asustusega aladel, kalmistutel, muinsuskaitsealustel objektidel ja Kuressaare linna territooriumil.
(3) Korda ei kohaldata raiele kasvavas metsas metsaseaduse tähenduses ja viljapuude (va avalikul haljasalal kasvav viljapuu) raiumiseks.
Käesoleva määruse tähenduses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
1) puu – pikaealise tüvega puittaim, mille rinnasdiameeter (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt juurekaelast) on vähemalt 12 cm või istutusplaani järgi istutatud mistahes puu või dekoratiivne väärtuslik põõsas;
2) raie – puu likvideerimine juurekaelalt või puu hoolduslõikus;
3) puu hoolduslõikus - lõikus puu võra hooldamiseks ja/või kujundamiseks, mille käigus säilib puu elujõulisus;
4) raieluba – luba, mis annab õiguse puu likvideerimiseks juurekaelalt või võra hoolduslõikuseks ning määrab vajadusel raie kõrvaltingimused;
6) raierahu periood – ajavahemik lindude pesitsemise ja puude aktiivse vegetatsiooni ajal, millal puu raiumist võib mitte lubada (aprillist kuni augusti lõpuni);
7) asendusistutus- raiutava puu asemele puu või põõsa asendusistutamine garantiikirjas märgitud kohas ja hulgal;
8) kõrghaljastus - maastikku ilmestavad puudegrupid, üksikpuud, pargid, kalmistud, hiiepuud, hiied ja muud kavakindlalt puittaimedega haljastatud alad ning metsaosad maatükil, kus projekteerimistingimused või detailplaneering näevad ette metsa majandamisest erinevat maakasutust.
§ 3. Puu raieks loa andmise põhimõtted
(1) Luba tuleb taotleda:
1) puu raieks juurekaelalt, mille rinnasdiameeter on vähemalt 12 cm ja istutusplaani järgi istutatud mistahes puule ja olulise väärtusega põõsale;
2) puu hoolduslõikuseks Kuressaare linna territooriumil.
(2) Puu raieks väljastab loa Saaremaa Vallavalitsuse (edaspidi valitsus) nimel majandus- ja haldusosakond (edaspidi osakond) osakonnajuhataja isikus.
(3) Raie teostatamisel valla omandis oleval kõrghaljastusega kinnistul kohustub kinnistu valitseja või valitseja poolt määratud vastutav isik või asutus raie eelnevalt osakonnaga kooskõlastama.
(4) Raieloa taotluse sisuliseks läbivaatamiseks võib osakond kaasata nõuandva organina valla raiekomisjoni.
(5) Raieks ei ole vaja raieluba taotleda:
1) tormiheite, -murru või teistel põhjustel osaliselt või täielikult murdunud ning kohest likvideerimist nõudvale puule või okstele;
2) kuivanud okste ja vesivõsude kõrvaldamiseks.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 1 nimetatud juhul kohustub puu kasvukoha kinnistu omanik või omaniku esindaja viivitamatult teatama osakonnale maha langenud või murdumisohtlikest puudest, märkides puude arvu, liigid, asukoha, lisades asjakohase foto ning korraldab ohtliku olukorra või tuuleheite või -murru likvideerimise.
(7) Raieloa saanud isik kannab puu raiel tekkiva raiese ja okste äraveoga kaasnevad kulud.
(1) Raieloa taotlus esitatakse valitsuse poolt korraldusega kinnitatud vormil.
(2) Raieluba võib taotleda puu kasvukoha kinnistu omanik või omaniku esindaja lihtkirjaliku volituse alusel.
1) puu kasvukoha kinnistu plaan, millel on märgitud raiutavad puud;
2) pildimaterjal olemasolevast olukorrast;
3) taotleja esindusõigust tõendav dokument, kui taotluse esitab esindaja;
4) korteriühistu juhatuse või muu pädeva organi asjakohane otsus, kui luba taotletakse korteriühistule kuuluval kinnistul oleva puu raieks;
5) kaasomanike kirjalik nõusolek, kui kaasomandi eset ei valitseta korteriühistu kaudu;
6) ehitusloa või –teatise andmed ja ehitusprojekti asendiplaan, kui luba taotletakse ehituse alla jääva puu raieks.
§ 5. Raieloa andmise kõrvaltingimused
(1) Raieloa andmisel on õigus seada täiendavaid kõrvaltingimusi, eelkõige nõudeid:
1) puu kännu või/ja juurestiku eemaldamiseks;
2) puu asendusistutuse korraldamiseks, istutatud puu hoolduseks;
3) puu hoolduslõikuse aja, lõikuse viisi ja ulatuse, arboristi kaasamise vm osas;
4) olemasoleva kõrghaljastuse hooldustegevusteks;
5) ohutusnõuete tagamiseks raie teostamisel (sh tee või tänava ajutine sulgemine vm);
6) raierahu perioodil raie keelamise osas.
§ 6. Raieloa taotluse menetlemine
(1) Osakond:
1) registreerib raieloa taotluse ja kontrollib taotluse vastavust käesoleva määruse §-s 4 sätestatud nõuetele ning vajadusel nõuab taotlejalt täiendavaid dokumente ja selgitusi;
2) vaatab läbi taotluse ja otsustab puu(de) raieloa andmise või andmisest keeldumise;
3) määrab vajadusel käesoleva määruse § 5 lõikes 1 sätestatud raieloa kõrvaltingimused;
4) hindab kavandatava raie põhjendatust, vajadusel otsustab taotlejalt dendropatoloogilise seisundihindamise või haljastusprojekti nõudmise;
5) märgistab vajadusel raiutava puu looduses;
6) nõuab puu asendusistutuse korral garantiikirja, milles on näidatud raieloa taotleja kohustus istutada puid määratud ajaks, hulgas ja märgitud istutuskohas;
7) taotleb kaitstava loodusobjekti valitseja (Keskkonnaaamet vm) nõusoleku, kui see on nõutav kaitstava loodusobjekti kaitse-eeskirjas;
8) taotleb Muinsuskaitseameti nõusoleku, kui puu asub muinsuskaitsealal, kinnismälestisel või selle kaitsevööndis.
(2) Dendropatoloogilist seisundihindamist on õigus nõuda eelkõige, kui soovitakse likvideerida puud, mis on kaitstava loodusobjektina looduskaitse või muinsuskaitse all või kui tegemist on muul põhjusel väärtusliku puuga ning raiutava puu tervise ja elujõulisuse osas tekib raieloa taotlejaga eriarvamus.
§ 7. Raieloa väljastamine
(2) Raieloa saaja kohustub teatama osakonnale raie aja kolm päeva enne või pärast raie teostamist.
(3) Väljastatud raieloal oleva teabe raie iseloomu, asukoha, puude arvu ja raieloa väljaandmise kuupäeva kohta avalikustab osakond valla veebilehel.
§ 8. Raieloa kehtivus
§ 9. Raieloa väljastamisest keeldumine
(1) Raieloa väljastamisest on õigus keelduda:
1) kui taotluse raieloa saamiseks ei vasta käesoleva määruse §-s 4 esitatud nõuetele;
2) kui taotluse esitaja ei ole raiumise vajadust põhjendanud või põhjendused osutuvad ebapiisavateks või ei vasta tõele.
(2) Raieloa andmisest võib keelduda, kui kavandatud raie ei ole põhjendatud, eelkõige kui:
3) puu on riikliku või kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstava loodusobjektina looduskaitse või muinsuskaitse all;
4) puu on olulise tähtsusega põlispuu, eripärase võra või muul põhjusel väärtuslik puu (sh hiied, hiiepuud), mille likvideerimine kahjustaks väärtuslikku loodus-ja kultuurmaastikku, rohevõrgustikku, rikuks vaateid või oleks muul viisil vastuolus avaliku huviga;
5) puu kasvukoha kinnistu osas on käimas planeerimismenetlus või on esitatud taotlus projekteerimistingimuste määramiseks kuni planeeringu kehtestamiseni või ehitusloa väljastamiseni.
(3) Puu likvideerimiseks taotletud raieloa andmise asemel on õigus anda raieluba puuvõra hoolduslõikuseks, kui taotluses nimetatud puu raiumise põhjus on võimalik kõrvaldada puu üksikute okste eemaldamisega.
§ 10. Hoolduslõikuse nõuded
Hoolduslõikuse teostamisel Kuressaare linna territooriumil tuleb arvestada järgmisi nõudeid:
1) töövõtted ja lõikuse intensiivsus peavad lähtuma puu bioloogiast;
2) järgida hoolduslõikuse loal kirjeldatud tingimusi etteantud majandamissuuna, puuliigile sobiva lõikusviisi, -ulatuse ja lõikamise aja kohta;
3) tagada puu ohutus, elujõulisus, dekoratiivsus, liigiomane võrakuju, võra tasakaal, puuvõra visuaalne välimus ja võra proportsioonide säilimine.
§ 11. Valla raiekomisjon
(1) Raieloa taotluse sisuliseks läbivaatamiseks võib osakond kaasata nõuandva organina valla raiekomisjoni.
(2) Valla raiekomisjoni koosseisu kinnitab vallavanem oma käskkirjaga. Valla raiekomisjoni esimees on osakonna juhataja.
(3) Valla raiekomisjoni kutsub osakond kokku vastavalt vajadusele.
§ 12. Asendusistutus
(1) Raieloa kõrvaltingimusena võib nõuda asendusistutust eelkõige:
1) puu likvideerimisel, va käesoleva määruse § 3 lõike 5 punktis 1 nimetatud juhul;
2) kui puuvõra kärpimisega ei tagatud puu elujõulisust ja puu sureb kärpimise tagajärjel kahe aasta jooksul peale hoolduslõikuseks loa väljastamist.
(2) Asendusistutust võib ette näha detailplaneeringuga, projekteerimistingimustega ja ehitusprojektiga või ehitusloa ja kasutusloa väljaandmise kõrvaltingimusena.
(3) Ühe likvideeritava puu asemele võib nõuda kuni kahe puu või samas visuaalses vääringus põõsaste istutamist.
§ 13. Asendusistutuse garantiikiri
(1) Asendusistutuse kohustus märgitakse raieloale ning vormistatakse raieloa lisana asendusistutuse garantiikiri.
(2) Asendusistutuse garantiikirja väljastamisel määratakse asendusistutuse täpsemad tingimused, eelkõige istutavate istikute arv, vanus, liik, istutamise koht ja aeg.
§ 14. Asendusistuse teostamine
(1) Asendusistutus viiakse võimaluse korral läbi samas asukohas, kus raiet teostati, või sama aleviku või linna piires, arvestades avalikku huvi.
(2) Asendusistutus antakse kohe pärast töö valmimist üle osakonnale üleandmise-vastuvõtmise aktiga. Üleandmisel kontrollitakse asendusistutuse vastavust nõuetele. Kui istutustöö ei vasta nõuetele, siis on õigus nõuda puuduste kõrvaldamist.
(3) Kui asendatud püsihaljastus hävib asendusistutuse nõuete rikkumise tõttu kahe aasta jooksul istutuse aktiga fikseerimisest, võib nõuda samaväärse haljastuse rajamist samasse istutuskohta raieloa taotleja poolt ja kulul.
(4) Asendusistutuse kohustuse täitmise tähtaja pikendamist on võimalik taotleda juhul, kui istutust pole võimalik teha seoses pooleliolevate ehitustöödega või muudel mõjuvatel põhjustel.
(5) Asendusistutuse kohustuse täitmisega kaasnevad kulud kannab isik, kellele väljastatakse raieluba, kui ei ole määratud teisiti.
§ 15. Raieloa muutmine, kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
2) rikutakse loaga seatud kõrvaltingimusi;
3) raiutakse loale mittekantud puid või rikutakse hoolduslõikuse nõudeid;
4) puu kasvukoha kinnistule antud ehitusluba tunnistatakse kehtetuks.
§ 16. Raieloa saaja vastutus raie teostamisel
(1) Raieloa saaja kohustub tagama raietööde tehniliselt õige teostamise, raie ohutuse ja raiekoha tähtajaks heakorrastamise.
(2) Raieloa saaja vastutab raie teostamisel kolmandate isikute varale, elule või tervisele põhjustatud kahju eest.
(1) Järelevalvet käesoleva korra ja selle alusel väljastatud raielubade täitmise üle teostab osakond ja valitsuse järelevalveteenistus.
(2) Raiekoha korrastamata jätmisel ja asendusistutuse kohustuse mittetäitmisel on järelevalve teostajal õigus teha ettekirjutus, mille tähtajaks täitmata jätmise korral võib rakendada asendustäitmist asendustäitmise ja sunniraha seaduses ettenähtud korras.
(3) Käesoleva korra nõuete rikkumise eest kohaldatakse looduskaitseseaduses ja muinsuskaitseseaduses sätestatud vastutust.
§ 18. Vallavalitsuse pädevus
Vallavalitsus kinnitab oma korraldusega:
1) raieloa taotluse vormi;
2) raieloa vormi;
3) asendusistutuse garantiikirja vormi.
(1) Käesoleva määrusega tunnistatakse kehtetuks Kuressaare Linnavolikogu 23. oktoobri 2014. a määrus nr 29 "Raieloa andmise kord".