Gümnaasiumi põhimäärus | Tartu Annelinna Gümnaasium
Avaleht Meie koolist Dokumendid Gümnaasiumi põhimäärus
Tartu 14. veebruar 2013. a. nr 452
Tartu Annelinna Gümnaasiumi põhimäärus
Põhimäärus kinnitatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lg 2 ja Tartu linna põhimääruse § 47 lg 1 alusel.
Kooli nimetus on Tartu Annelinna Gümnaasium (edaspidi kool).
(1) Kool on Tartu Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) hallatav munitsipaalüldhariduskool, mis tegutseb Tartu Linnavalitsuse haridusosakonna (edaspidi haridusosakond) haldusalas.
Kool asub Tartus. Kooli aadress on Kaunase pst 68, Tartu.
Kool on ühe asutusena tegutsev põhikool ja gümnaasium, kus õpilastel on võimalik omandada põhiharidust ja üldkeskharidust.
(1) Kooli põhikooliosas on õppekeelteks vene keel ja eesti keel. Õpe võib olla korraldatud kakskeelse õppena.
(2) Kooli gümnaasiumiosas on enne 2011/2012. õppeaastat õpinguid alustanud õpilaste õppekeeleks vene keel või nende õpilaste õpe võib olla korraldatud kakskeelse õppena.
(3) Kooli gümnaasiumiosas on alates 2011/2012. õppeaastast õpinguid alustanud õpilaste õppekeeleks eesti keel.
§ 6. Õppevorm
Koolis toimub statsionaarne õpe ja mittestatsionaarne õpe.
§ 7. Asjaajamine
(2) Kooli asjaajamist korraldatakse linnavalitsuse kehtestatud korras.
(3) Koolil on oma veebileht http://www.tag.ee, mille kaudu teeb kool üldsusele kättesaadavaks avalikustamist vajavad dokumendid ja andmed.
§ 8. Pitsat ja sümboolika
(1) Koolil on oma nimetuse ja Tartu vapi kujutisega pitsat, mis vastab Tartu linna põhimääruses kehtestatud nõuetele.
§ 9. Eelarve ja pangakonto
(1) Koolil on oma eelarve Tartu linna eelarve osana.
(2) Kool kasutab linnavalitsuse pangakontosid, mis kuuluvad kontsernikonto koosseisu.
§ 10. Kooli tegevuse eesmärgid
võimaldada õpilastel täita koolikohustust ning omandada põhiharidust ja üldkeskharidust;
toetada õpilase rahvusliku identiteedi kujunemist ja lõimumist Eesti ühiskonda;
tagada eesti keelest erineva ema- või kodukeelega õpilastele eesti keele omandamine tasemel, mis võimaldab jätkata pärast põhikooli või gümnaasiumi lõpetamist õpinguid eesti õppekeelega õppeasutustes;
tagada vene keele omandamine emakeele tasemel.
§ 11. Kooli ülesanded
luua õpilastele tingimused ja võimalused koolikohustuse täitmiseks ning põhihariduse omandamiseks;
luua õpilastele tingimused ja võimalused üldkeskhariduse omandamiseks selliselt, et nad omandaksid teadmised, oskused ja väärtushoiakud, mis võimaldavad tõrgeteta jätkata õppimist kõrghariduse või kutsehariduse tasemel;
luua hariduslike erivajadustega õpilastele tingimused ja võimalused õppimiseks, korraldada eripedagoogilist, psühholoogilist ja sotsiaalpedagoogilist nõustamist ning pakkuda vajadusel teisi tugi- ja nõustamisteenuseid;
pakkuda eesti keelest erineva emakeelega õpilaste vajadustele vastavat ja valikuid võimaldavat õppekava ja õppekorraldust ning turvalist ja kaasaegset vaimset ja füüsilist õppekeskkonda;
kujundada sobiv keele- ja õppekeskkond vene keele kui emakeele ja eesti keele kui teise keele õppimiseks;
kujundada õpilase arengut toetav mitmekultuuriline õppe- ja arengukeskkond, väärtustada õpilaste rahvuskultuuri ning korraldada neile keele- ja kultuuriõpet;
kujundada sotsiaalne keskkond, mis väärtustab inimesi, koostööd ja häid suhteid;
juurutada tervislikku eluviisi;
tagada õpilastele õigusnormide kohane päevakava, õppekorraldus ja –koormus ning toitlustamine;
tagada koolitervishoiuteenuse kättesaadavus;
luua õpilastele tingimused kultuuri- ja sporditegevuseks;
luua koolitöötajatele tingimused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste rakendamiseks ja täiendamiseks ning korraldada koolitöötajatele koolitusi;
kasutada koolile eraldatud ressursse sihipäraselt ja mõistlikult õppe- ja kasvatustegevuse kvaliteedi tagamiseks;
teha kooli eesmärkide täitmisel koostööd õpilaste seaduslike esindajatega (edaspidi vanem), haridusosakonna, sotsiaal- ja tervishoiutöötajate, lastekaitsespetsialistide, teiste koolide ning muude organisatsioonide ja isikutega nii Tartu linna, Eesti kui ka rahvusvahelisel tasandil;
tutvustada oma tegevust üldsusele.
§ 12. Struktuur
põhikool;
gümnaasium;
valdkonnapõhised keskused;
tugikeskus;
Lõuna-Eesti seire- ja nõustamiskeskus.
(2) Kooli põhikooliosa ülesandeks on korraldada koolikohustuse täitmiseks ning põhihariduse omandamiseks vajalike tingimuste loomist. Põhikoolis on õpe korraldatud klassipõhiselt (1.-9. klass).
(3) Kooli gümnaasiumiosa ülesandeks on korraldada üldkeskhariduse omandamiseks vajalike tingimuste loomist. Gümnaasiumis on õpe korraldatud õppekavas ettenähtud kursuste põhiselt.
(4) Valdkonnapõhiste keskuste ülesanne on kavandada, korraldada ja analüüsida (aine)valdkonna õppe- ja metoodilist tegevust. Valdkonnapõhised keskused moodustab kooli direktor käskkirjaga.
(5) Tugikeskuse ülesanne on korraldada õpilaste arengu jälgimist ja tugimeetmete rakendamist, koordineerida hariduslike erivajadustega õpilaste õpet, luua neile tingimused ja võimalused õppimiseks, tagada õpilaste, õpetajate ja vanemate eripedagoogiline, psühholoogiline ja sotsiaalpedagoogiline nõustamine või pakkuda vajadusel teisi tugi- ja nõustamisteenuseid ning korraldada õpiabirühmade tegevust ja õpiabi osutamist.
(6) Raamatukogu ülesanne on toetada trükiste, audiovisuaalsete ja muude teabekandjate hoidmise ja kättesaadavaks tegemisega kooli õppekava järgset õpet, arendada õpilaste iseseisva õpitöö ja teabe hankimise oskust ning lugemishuvi. Raamatukogu tegevus on korraldatud lähtuvalt haridus- ja teadusministri kinnitatud töökorralduse alustest.
(7) Lõuna-Eesti seire- ja nõustamiskeskuse ülesanne on toetada Lõuna-Eesti eesti keele kui teise keele õpetajate ja teises keeles õpetavate aineõpetajate kutsealast tegevust nõustamise ja koolitustega ning koguda ja laenutada õpetajatele teemakohast õppe- ja metoodilist kirjandust. Keskuse tegevust koordineerib Sihtasutus Innove.
(8) Struktuuriüksuste koosseisu, täpsemad ülesanded ja tegevuse korralduse põhimõtted kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
§ 13. Kooli direktor
(1) Kooli juhib direktor. Direktor vastutab kooli tegevuse eesmärkide ja ülesannete elluviimise, õppe- ja kasvatustegevuse ning põhimääruse alusel koolis läbiviidava muu tegevuse korraldamise, kooli üldseisundi ja arengu ning raha õiguspärase, sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest, samuti kooli kasutada antud linnavara heaperemeheliku majandamise, säilimise ning korrashoiu eest.
(2) Kooli direktor kindlustab kooli tulemusliku ja häireteta töö ning kooli kodukorra ja töökorralduse reeglite täitmise, juhib õppe- ja kasvatustegevust koostöös koolielu korraldamiseks loodud organitega (juhtkond, metoodikanõukogu, õppenõukogu, hoolekogu, õpilasesindus ja tervisenõukogu), linnavalitsuse ja selle struktuuriüksuste ning muude organitega.
§ 14. Kooli direktori ülesanded
Käesoleva põhimääruse paragrahvis 13 nimetatud ülesannete täitmiseks ja tulemuste saavutamiseks kooli direktor muuhulgas:
korraldab kooli õppekava koostamist ja kehtestab selle;
korraldab hariduslike erivajadustega õpilaste õpet, moodustab selleks vajadusel põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse paragrahvi 51 lõikes 1 nimetatud rühmi või klasse;
otsustab põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel õpilasele vajalike tugi- või mõjutusmeetmete rakendamise või volitab selleks teist isikut;
koordineerib koolielu korraldamiseks loodud organite tegevust ning tagab nende seaduslike ja pädevuse piires vastuvõetud otsuste täitmise;
korraldab kooli vastuvõtutingimuste koostamise ja kehtestab need linnavolikogu antud pädevuse piires ning haridusosakonnaga kooskõlastatult;
otsustab personalivajaduse üle, jagab töötajate vahel tööülesanded ja –kohustused, teeb haridusosakonna kaudu linnavalitsusele ettepaneku koolitöötajate koosseisu kinnitamiseks;
sõlmib koolitöötajate koosseisus ettenähtud ametikohtade täitmiseks töölepinguid, muudab, lõpetab ja ütleb neid üles ning võtab töötajaid vastutusele töölepingu rikkumise eest;
loob koolitöötajatele töötervishoiu ja tööohutuse seaduses ning selle alusel vastu võetud õigusaktides sätestatud nõuetele vastavad töötingimused;
tagab sisehindamise korraldamise koolis, kehtestab sisehindamise korra ja aruande;
kehtestab kodukorra ja muud kooli tegevust reguleerivad dokumendid (korrad, juhendid, juhised jne);
tagab õpilase arengut toetava õppekeskkonna kujundamise;
korraldab isikuandmete kaitset ja avalikule teabele juurdepääsu, samuti teabele juurdepääsupiirangute kehtestamise;
tagab kooli eelarve täitmise ning õigusaktidega ette nähtud aruannete koostamise ja esitamise;
tagab kooli, õpilaste ja pedagoogidega seotud andmete kandmise Eesti Hariduse Infosüsteemi;
koordineerib kooli osalemist siseriiklikes ja rahvusvahelistes projektides ja programmides ning tagab nende kaudu linnale võetud kohustuste tulemusliku täitmise;
esitab kooli tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente haridusosakonnale.
(2) Oma ülesannete täitmiseks kooli direktor oma pädevuste piires:
esindab kooli ja teeb Tartu linna nimel tehinguid, mis on suunatud käesolevas
põhimääruses, õigus- ja haldusaktides sätestatud ja töölepingus kokkulepitud ülesannete täitmisele;
planeerib kooli eelarve tulud ja kulud;
annab käskkirju ja töötajatele korraldusi;
esitab haridusosakonnale või haridusosakonna kaudu linnavalitsusele kooli tegevuseks vajalike dokumentide eelnõusid;
moodustab ajutisi töörühmi või komisjone;
allkirjastab kooli nimel dokumente, koostab analüüse, korraldab riigihankeid ja teeb teisi vajalikke toiminguid.
Koolielu korraldamiseks loodud organid
§ 15. Kooli õppenõukogu ja hoolekogu
Koolil on õppenõukogu ja hoolekogu, mis tegutsevad õigusaktidega sätestatud alustel ja korras.
§ 16. Kooli õpilasesindus
(1) Koolil on õpilasesindus, mis tegutseb oma põhimääruse alusel.
(2) Kooli esimene õpilasesindus valitakse kooli õpilaskonnas korraldatava valimise teel. Esimese õpilasesinduse valimised kuulutab välja kooli direktor, tehes samas teatavaks ka enda otsuse esimese õpilasesinduse liikmete arvu kohta. Valimised kuulutatakse välja arvestusega, et õpilastel on võimalik ühe kuu vältel seada üles kandidaate. Sellele järgneb õpilaskonnas korraldatav salajane hääletamine, kus igal õpilasel on üks hääl, mille ta saab anda ühe ülesseatud kandidaadi poolt. Esimesse õpilasesindusse kuuluvad enim hääli saanud õpilased sõltuvalt õpilasesinduse liikmete arvust.
(3) Õpilasesinduse põhimääruse eelnõu koostab õpilasesindus, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega. Õpilaskonna poolt heakskiidetud põhimääruse kinnitab kooli direktor käskkirjaga. Õpilasesinduse põhimäärust muudetakse samas korras.
(4) Kooli õpilasesinduse põhimääruse eelnõu esitatakse enne kinnitamist õpilaskonnale arvamuse avaldamiseks. Arvamuse avaldamiseks peab õpilaskonnal olema võimalik õpilasesinduse põhimääruse eelnõuga tutvuda ühe kuu vältel, millele järgneb avalik arutelu, kus õpilased saavad oma ettepanekuid esitada. Avalikuks aruteluks korraldatud koosolekul otsustatakse ettepanekute arvestamine või arvestamata jätmine ning kiidetakse õpilasesinduse põhimäärus heaks. Avaliku arutelu aeg ja koht tehakse õpilastele teatavaks põhimääruse eelnõu arvamuse avaldamiseks esitamisega samal ajal.
§ 17. Kooli juhtkond
(1) Koolil on juhtkond, mille ülesanne on kooli töö korraldamine, kooli õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine, edukuse hindamine ja õppenõukogule vajalike ettepanekute tegemine. Kooli juhtkond on direktorile kooli tegevusega seotud küsimuste lahendamisel nõuandev organ.
(2) Kooli juhtkonda kuuluvad õppealajuhatajad, tugikeskuse juhataja, infojuht ja huvijuht.
(3) Kooli juhtkonna täpsemad ülesanded ja töökorra kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
§ 18. Kooli metoodikanõukogu
(1) Koolis tegutseb metoodikanõukogu, mille ülesanne on õpetajate õppe- ja metoodilise tegevuse kavandamine, korraldamine ja analüüsimine.
(2) Metoodikanõukogu koosseisu, täpsemad ülesanded ja tegevuse korraldamise põhimõtted kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
§ 19. Kooli tervisenõukogu
(1) Koolis tegutseb tervisenõukogu, mille ülesanne on terviseedendamise alase töö korraldamine.
(2) Kooli tervisenõukogu koosseisu kinnitab ning täpsemad ülesanded ja töökorralduse põhimõtted määrab kooli direktor käskkirjaga.
Kooli õppekorraldus, -keskkond ja õppekavaväline tegevus
§ 20. Kooli õppekava
(1) Riiklike õppekavade alusel koostab kool õppekava (edaspidi „kooli õppekava”), mis on koolis õpingute alusdokument. Kooli õppekava kehtestab, muudab ja tunnistab kehtetuks kooli direktor käskkirjaga.
(2) Kool võib teha õpilast õpetades muudatusi või kohandusi tema õppeajas, -sisus, -protsessis ja -keskkonnas, selleks koostab kool õpilasele individuaalse õppekava. Individuaalse õppekava kinnitab kooli direktor käskkirjaga tugikeskuse juhataja esildise alusel.
§ 21. Õppetöö korraldamise alused
(1) Koolis on õpe korraldatud õppeaastati. Õppeaasta koosneb õppeveeranditest ja koolivaheaegadest. Õppeveerandil on õpe korraldatud õppepäevadena. Õppepäevadel on õpilase õppetöö korraldatud õppetundidena.
(2) Õppetund on kooli päevakavas või õpilasele koostatud individuaalses õppekavas juhendatud õppeks ettenähtud ajavahemik. Juhendatud õpe on kooli määratud viisil toimuv õpe, näiteks loeng, individuaaltund, konsultatsioon, e-õpe ja õppekäik, mis on suunatud teadmiste ja oskuste omandamisele ning toimub õppekeskkonnas, milles osalevad nii õpilane kui ka pedagoog.
(3) Õppetunni arvestuslik pikkus on 45 minutit. Õppetund vaheldub vahetunniga. Õppetunni võib jagada mitmeks osaks ning kuni kaks õppetundi võib toimuda järjest ilma vahetunnita. Vahetunni pikkus on vähemalt kümme minutit iga õppetunni kohta.
(4) Kool võib põhikooliosas korraldada suvevaheajal täiendava õppega seotud tegevusi, arvestades, et õpilasele on tagatud vähemalt kümne järjestikuse nädala pikkune puhkus kõigist õppe ja eksamitega seotud tegevustest.
(5) Kooli direktor võib hariduslike erivajadustega õpilaste õppe paremaks korraldamiseks moodustada käskkirjaga põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud klasse või rühmi. Kool korraldab hariduslike erivajadustega õpilaste klassides ja rühmades õpet ja kasvatust ning õpilaste klassi või rühma vastuvõtmist, üleviimist ning väljaarvamist.
§ 22. Kooli päevakava
(1) Koolil on päevakava, mis kajastab õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste järjestust ja ajalist kestust (sh tunniplaani). Kooli päevakava kehtestab direktor käskkirjaga.
(2) Õpilasele ja vanemale tehakse kooli kodukorras sätestatud viisil teatavaks õpilasele kohalduv osa kooli päevakavast.
§ 23. Kooli üldtööplaan
Koolil on üldtööplaan, milles määratletakse kooli ühe õppeaasta tegevuskava, lähtudes kooli arengukavast ja õppekavast, õppeaasta üldeesmärkidest ja eelmise aasta töö kokkuvõttest. Üldtööplaani kinnitab õppenõukogu.
§ 24. Kooli kodukord
(1) Koolil on kodukord, mille kehtestab direktor, ning see on õpilastele ja koolitöötajatele täitmiseks kohustuslik. Kooli kodukorras nähakse muuhulgas ette:
õppes osalemise korraldus;
õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede kasutamise ning õpikute koolile tagastamise tingimused ja kord;
vajadusel täiendavad alused õpilase gümnaasiumist väljaarvamiseks;
kuidas teavitatakse õpilasi ja vanemaid hindamisest ning õpilase õppest puudumisest;
õppest puudumise mõjuvad põhjused või puudumise põhjuste mõjuvaks lugemise tingimused;
õpilasele õppekavaväliseks tegevuseks oma kooli rajatiste, ruumide, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahendite tasuta kasutusse andmise tingimused ja kord;
õpilaste ja koolitöötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, juhtumite lahendamise ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud meetmete rakendamise kord;
jälgimisseadmestiku kasutamise kord;
õpilasele ja vanemale kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa teatavaks tegemise kord;
õpilase tunnustusmeetmed;
kooli hoiule võetud esemete hoiustamise ja nende tagastamise kord;
õpilase suhtes tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitamise kord;
kooli kasutuses olevale linnavarale õpilase poolt süüliselt tekitatud kahju hüvitamise kord;
koolielu korraldamiseks tehtud otsustest või kinnitatud dokumentidest õpilase ja vanema teavitamise kord;
koolihoones ja territooriumil keelatud tegevused;
vastutus kodukorra rikkumise eest.
(2) Kooli direktor esitab kooli kodukorra eelnõu õpilaste ja koolitöötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, juhtumite lahendamise ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud meetme rakendamise korra osas enne kehtestamist kooskõlastamiseks haridusosakonnale.
§ 25. Õpilase kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine
(1) Kool võtab õpilase vastu kooli vastuvõtutingimuste alusel.
(2) Õpilane arvatakse koolist välja põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse paragrahvi 28 lõike 1 alusel või kooli kodukorras loetletud tingimustel.
(3) Õpilase kooli vastuvõtmise ja koolist väljaarvamise otsustab kooli direktor käskkirjaga.
§ 26. Õppekavaväline tegevus
(1) Kooli direktori otsusel korraldab kool õpilastele õppekavavälise tegevusena:
pikapäevarühma tegevust;
huvitegevust, mida korraldatakse muuhulgas ringide ja stuudiotena.
(2) Kooli direktor otsustab lähtuvalt kooli eelarvest, kas õppekavavälist tegevust korraldatakse tasu eest või tasuta. Kui õppekavavälist tegevust korraldatakse tasu eest, kinnitatakse selle hind kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 30 lõigetes 3 ja 4 sätestatud korras.
§ 27. Õpilaste õigused ja kohustused
(1) Õpilasel on õigus ja kohustus täita õpiülesandeid ja osaleda talle kooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes.
(2) Õpilasel on muuhulgas õigus:
nõuda õppe korraldamist vastavalt oma individuaalsetele vajadustele, sobivate õppemeetodite valimist ning vajaduse korral diferentseeritud õppe korraldamist;
nõuda kooli või omandatavas haridusliigis või -tasemel seatud eesmärkidele ja ülesannetele vastava õppe otstarbekat korraldamist;
nõuda riiklikule õppekavale ja kooli õppekavale vastavat õpet;
õppida individuaalse õppekava järgi;
võtta osa koolis korraldatavast õppekavavälisest tegevusest;
õppida koduõppe vormis;
omandada koolis tasuta üldharidust;
saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse, õppimisvõimaluste ning enda õiguste ja kohustuste kohta;
saada õppekavas ettenähtu omandamiseks õpetajalt täiendavat õppetunnivälist õpiabi õpetaja tööaja piires;
olla valitud õpilaskonna esindajana õpilasesindusse;
pöörduda hädaabi saamiseks koolitöötajate poole;
saada koolis õppimise ajaks õpilaspilet;
saada koolilõunat vastavalt päevakavale;
teha ettepanekuid kooli direktorile ja teistele pedagoogidele õppe paremaks korraldamiseks;
kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid vastavalt kooli kodukorrale;
saada haridusosakonnast teavet koolikorralduse ja oma õiguste kohta;
pöörduda oma õiguste kaitseks haridusosakonna, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema, kooli hoolekogu, politseiametniku või sotsiaaltöötaja poole.
(3) Õpilane on muuhulgas kohustatud:
täitma koolikohustust;
osalema õppetöös õpilase jaoks koolis ettenähtud tunniplaani ja õppekorralduse kohaselt;
õppima oma võimete kohaselt;
täitma kooli kodukorda ning kandma vastutust selle rikkumise eest;
täitma mõjutusmeetmeid ja kasutama tugimeetmeid;
käituma koolis väärikalt ja järgima üldtunnustatud moraalinorme;
suhtuma kaasinimestesse lugupidavalt, hoidma loodust ja säästma keskkonda;
hoidma kooli head mainet;
hoidma kooli kasutuses olevat linnavara ja muid esemeid.
(4) Varalise kahju, mille õpilane on koolile tekitanud, hüvitab õpilane või tema vanem kooli kodukorras ja õigusaktides sätestatud korras.
§ 28. Vanemate õigused ja kohustused
(1) Vanematel on muuhulgas õigus:
saada koolist teavet oma lapse kohta ja selgitusi koolikorralduse, õppimisvõimaluste ning enda õiguste ja kohustuste kohta;
taotleda oma lapsele koduõppe rakendamist;
otsustada õigusaktidega sätestatud juhtudel oma lapsele kooli pakutavate tugimeetmete rakendamise üle;
teostada piiratud teovõimega õpilase õigusi;
osaleda vanemate koosolekul;
kandideerida vanemate esindajana kooli hoolekogusse;
teha koolile ettepanekuid õppe ja koolielu paremaks korraldamiseks;
(2) Vanemad on muuhulgas kohustatud:
võimaldama ja soodustama koolikohustuse täitmist;
looma õpilasele kodus õppimist soodustavad tingimused ja õppes osalemise eeldused;
tegema koostööd kooliga, et tagada õpilasele tema individuaalsetest vajadustest lähtuv õpe;
kasutama meetmeid, mida kool pakub;
pöörduma kooli ettepanekul nõustamiskomisjoni poole;
taotlema vajaduse korral koolilt koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist.
§ 29. Koostöö kooli, vanema ja õpilase vahel
(1) Kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks kutsub direktor kokku õpilaste vanemate koosoleku arvestusega, et kõigile vanematele antakse vähemalt üks kord aastas võimalus osaleda vanemate koosolekul. Põhikooliosas on direktor vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel kohustatud kokku kutsuma selle klassi õpilaste vanemate koosoleku ning vähemalt kümne gümnaasiumi õpilase vanema nõudmisel kohustatud kokku kutsuma gümnaasiumi õpilaste vanemate koosoleku.
(2) Õpilase arengu toetamiseks korraldab kool temaga arenguvestlusi, mille põhjal lepitakse kokku edasises õppes ja arengu eesmärkides. Arenguvestluse korraldamise tingimused ja korra kehtestab kooli direktor käskkirjaga.
§ 30. Koolitöötajate tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
(1) Koolitöötajate tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus on määratud töölepingus (sealhulgas ametijuhendis) ja töökorralduse reeglites, kollektiivlepingus, kooli kodukorras, seadustes ja nende alusel antud õigus- ja haldusaktides.
(2) Pedagoogide ülesanne on õpilaste õpetamine kooli õppekava järgi, arvestades kooli ning õpetatavas haridusliigis ja -tasemel seatud eesmärke ja ülesandeid.
(3) Kooli teiste töötajate ülesandeks on tagada kooli häireteta töö, asjaajamise korraldamine, heaperemehelik majandamine, linnavara ja muude esemete säilimine ning korrasolek.
(4) Koolitöötajatel on keelatud avalikustada õpilaselt saadud teavet õpilase ja tema perekonna kohta, välja arvatud juhul, kui andmete avaldamise kohustus tuleneb seadusest.
(5) Koolitöötajad on kohustatud andma teavet linnavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitseküsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
(6) Koolitöötajatel on õigus täiendada oma erialaseid või pedagoogilisi teadmisi vastavalt töölepingu seadusele ja täiskasvanute koolituse seadusele. Pedagoogid osalevad koolitustel vastavalt täiendkoolituskavale.
(7) Koolitöötajatel on õigus töötada töötervishoiu ja tööohutuse seaduses ning selle alusel vastu võetud õigusaktides sätestatud nõuetele vastavates töötingimustes.
(8) Koolitöötajatel on õigus esitada kooli direktorile ettepanekuid õppekorralduse parandamiseks ning pöörduda oma õiguste kaitseks haridusosakonna poole.
Kooli tegevuseks loodud tingimused
§ 31. Vara
§ 32. Rahalised vahendid ja raamatupidamine
(1) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja linnaeelarvest, sihtotstarbelistest ning projektipõhistest eraldistest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ning käesolevas põhimääruses sätestatud tasulisest tegevusest saadud laekumistest.
(2) Lisaks õppekavavälisele tegevusele on kooli tasuliseks tegevuseks tema kasutuses oleva vara üürimine ja rentimine, koolieelikute ettevalmistusrühma tegevus, koolituste korraldamine ja paljundusteenus. Tasulise tegevuse hinnad kinnitatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 30 lõigetes 3 ja 4 sätestatud korras.
(3) Kooli raamatupidamisarvestust korraldab Tartu Linnavalitsuse rahandusosakond koos kooli direktoriga.
(1) Riiklikku järelevalvet kooli tegevuse üle tehakse õigus- ja haldusaktides sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Kui riikliku järelevalve tulemusel tehtud ettekirjutuse täitmata jätmisel rakendatakse sunniraha, tasutakse see kooli eelarvest.
(3) Kooli ja kooli direktori tegevuse õiguspärasuse, sihipärasuse ja otstarbekuse üle teeb järelevalvet (sealhulgas teenistuslikku järelevalvet) linnavalitsus.
(1) Kooli korraldab ümber ja tema tegevuse lõpetab linnavolikogu otsuse alusel linnavalitsus.
(2) Kooli tegevuse lõpetamisel tagab linnavalitsus kooli õpilastele võimaluse jätkata õpinguid teises koolis.
(3) Kooli tegevuse lõpetamisel täidab kooli direktor kooli tegevuse käigus Tartu linnale võetud kohustused ja nõuab sisse võlad, arvestades linnavalitsuse moodustatud likvideerimiskomisjoni otsustega.
§ 35. Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
Kooli põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks linnavolikogu.
§ 36. Kehtetuks tunnistamine
Tartu Linnavolikogu 14. aprilli 2011. a otsus nr 193 „Tartu Annelinna Gümnaasiumi põhimäärus” tunnistatakse kehtetuks.
§ 37. Põhimääruse jõustumine
Põhimäärus jõustub 1. märtsil 2013. a.


text:
Inimõiguste kohus leidis kohtuasjas Saar vs. Eesti, et kohustus olla oma bürooruumide läbiotsimise juures ei olnud isikult vabaduse võtmine | Välisministeerium
Avaleht Uudised Inimõiguste kohus leidis kohtuasjas Saar vs. Eesti...
5. Detsember 2019 - 14:28
5.12.2019 avaldas Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) 12.11.2019 tehtud vastuvõetamatuks tunnistamise otsuse kohtuasjas Saar vs. Eesti (40797/17). Kaebus oli esitatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (konventsioon) artikli 5 lõike 1 (vabaduse võtmise alused) alusel.
1. Kaebuse asjaolud
Kaebaja väitis, et tema kinnipidamine 16.8.2016 ajavahemikul 10.00-16.30 (läbiotsimisprotokolli kohaselt 10.45-15.50) ei olnud seaduslik. Kaebaja väitel võeti temalt vabadus, kui ta eskorditi koos oma äripartneriga relvastatud ametnike saatel teise äriühingu kontorist (kus toimus läbiotsimine AS Tere suhtes) tema enda õigusbüroo kontorisse, kust ta ei tohtinud läbiotsimise ajal lahkuda. Samuti ei tohtinud ta väidetavalt kasutada telefoni ega arvutit. Kaebajale ei esitatud kahtlustust ning tema suhtes ei alustatud kriminaalmenetlust. Kaebaja avaldust ja edasisi kaebusi kriminaalasja alustamiseks karistusseadustiku (KarS) § 136 tunnustel („Vabaduse võtmine seadusliku aluseta“) ei rahuldatud. Riigiprokuratuur selgitas, et isiku allutamiseks menetlustoimingule, ei pea see isik ilmtingimata olema menetlusosaline. Riigiprokuratuur rõhutas, et kaebaja ei olnud esitanud menetlustoimingu läbiviijale põhjendusi, miks tema viibimine läbiotsimise juures oleks olnud ebaproportsionaalne ja objektiivselt välistatud. Tallinna Ringkonnakohus nõustus prokuratuuriga, et KarS § 136 koosseis puudub, kuna puudub tahtevastane vabaduse võtmine. Ringkonnakohus selgitas pikemalt läbiotsimise eesmärki ja olemust ning märkis, et kaebaja ei olnud suvaline isik, vaid läbi otsiti tema enda töökohta.
Kaebaja esitas kriminaalmenetluse seadustiku (KrMS) § 228 alusel eraldi uurimiskaebuse ka Maksu- ja Tolliameti ametnike tegevuse peale. Vastuseks sellele leidis Riigiprokuratuur, et kaebajalt ei ole konventsiooni artikli 5 mõttes vabadust võetud, kuna tema suhtes teostati läbiotsimise regulatsiooniga lubatud menetlustoiminguid. Harju Maakohus jättis Riigiprokuratuuri määruse muutmata. Maakohus kordas, et kaebaja liikumis- ja suhtlemispiirang teenis menetlustoimingu tagamise eesmärke ega väljunud sellele allumise kohustuse piiridest.
EIK küsis riigilt, kas kaebajalt oli vaidlusalusel ajal võetud vabadus, ning kui tegemist oli vabaduse võtmisega, siis kas see oli kooskõlas konventsiooni artikli 5 lõikega 1. Edasi täpsustas EIK oma küsimust ja küsis, mis oli kaebaja kinnipidamise seaduslik alus ehk millisele riigisisesele alusele kaebaja kinnipidamisel tugineti ning kas kaebaja kinnipidamine vastas Eesti seadustes ette nähtud menetlusnõuetele. Teiseks küsis EIK, kas kaebaja kinnipidamine vastas ühele konventsiooni artikli 5 lõike 1 alapunktides a kuni f sätestatud alusele.
2. Valitsuse vastuväited ja EIK seisukoht
Valitsus vaidles esmalt vastu kaebuse vastuvõetavusele ratione materiae. Valitsus oli seisukohal, et korralduste andmine ja seejuures kaebaja liikumis- ja suhtlemisvabaduse ajutine piiramine oli vajalik, et täita läbiotsimise kui menetlustoimingu eesmärke. Selline liikumisvabaduse piiramine ei kvalifitseeru vabaduse võtmiseks konventsiooni artikli 5 tähenduses. Kuna läbiotsimise olemuse ja eesmärgiga on lahutamatult seotud vajadus tagada otsitava tõendusteabe puutumatus, st vältida tõendite kõrvaldamise või kunstliku loomise ohtu, siis läbiotsimise raames antavad korraldused lähtuvad sellest eesmärgist. Isiku, kelle elu- või tööruume läbi otsitakse, eelduslik viibimine toimingu juures on siiski põhjendatav erinevate aspektidega ning väheoluline ei ole isiku enda õiguste kaitse tagamine. Valitsus viitas, et kaebaja ise esitas riigisiseses menetluses vastuolulisi väiteid ning pigem nähtub asjaoludest, et kaebaja ei väljendanud läbiotsimise ajal mingeid vastuväiteid kohustusele juures viibida ega taotlenud võimalust helistada vms, st ta ei leidnud ka ise läbiotsimise ajal, et tema viibima kohustamine oleks olnud vabaduse võtmine. Valitsus pööras suurt tähelepanu faktile, et juristist kaebaja allkirjastas läbiotsimise protokolli ilma mingeid taotlusi, kaebusi või pretensioone esitamata ning viitas vabaduse võtmisele alles hiljem. Igal juhul pidi kaebaja lihtsalt olema ca 6 tundi tavalisel tööpäeval enda tööruumides, mida ei saa pidada vabaduse võtmiseks.
Alternatiivselt leidis valitsus, et kaebus on selgelt põhjendamatu, kuna läbiotsimise juures viibimise kohustus oli kooskõlas konventsiooni artikli 5 lõike 1 punktiga b (kinnipidamine seaduses ette nähtud kohustuse täitmise tagamiseks).
EIK nõustus valitsuse esimese vastuväitega, et kaebus on vastuvõetamatu ratione materiae. EIK märkis, et antud juhul on kaebaja ja valitsus eriarvamusel, kas umbes 6-tunnine kohustus viibida läbiotsimise juures on vabaduse võtmine konventsiooni artikli 5 tähenduses või liikumisvabaduse piiramine konventsiooni protokolli nr 4 artikli 2 tähenduses. EIK selgitas esmalt oma varasema kohtupraktika põhimõtteid, mille kohaselt tuleb selle üle otsustamisel, kas kelleltki on võetud vabadus, hinnata konkreetset olukorda ning võtta arvesse erinevaid aspekte: kohaldatava meetme liik, kestus, mõju ning kohaldamisviis. Vahetegu vabaduse võtmise ja liikumisvabaduse piiramise vahel sõltub kohaldatava meetme määrast ja intensiivsusest (vt nt De Tommaso vs. Itaalia, SK 23.2.2017, 43395/09, p 80 ja selles sisalduvad viited; Khlaifia ja teised vs. Itaalia, SK 15.12.2016, 16483/12, p 64). EIK rõhutas selle tähtsust, millises olukorras meedet on kohaldatud, kuna tänases moodsas maailmas peavad inimesed tihti taluma üldise heaolu huvides liikumispiiranguid.
Hinnates täpsemalt läbiotsimistega seotud olukordi, viitas EIK oma lahenditele, kus on leitud, et kaebajate kohustamine olema läbiotsimise juures ei ole (vähemalt osaliselt) olnud kaetud konventsiooni artikli 5 lõikega 1 (Miķelsons vs. Läti, 46413/10, 3.11.2015; Čamans ja Timofejeva vs. Läti, 42906/12, 28.4.2016; ning Stănculeanu vs. Rumeenia, 26990/15, 9.1.2018). EIK arvestas neis kohtuasjades asjaolu, et konkreetsed kaebajad ei olnud läbiotsimisprotokollide allkirjastamisel kasutanud võimalust esitada mingeid märkusi vabaduse võtmise kohta. Lisaks möönis EIK, et isikute juuresolek läbiotsimise juures täitis menetluse õigluse huve ning ei saa välistada, et see oli ka isikute endi huvides, eriti kui läbiotsimist toimetati nende kodus. Ka võib läbiotsimise juures viibimine olla vajalik tõendite tagamise kaitseks. Lõpetuseks rõhutas EIK siiski, et eeltoodu ei tähenda, et kohustus olla läbiotsimise juures ei võiks olla käsitatav vabaduse võtmisena. Teistsugustel asjaoludel, näiteks kui kaasneb jõu kasutamine, võib tegemist olla ka vabaduse võtmisega.
Minnes konkreetse kohtuasja juurde, märkis EIK, et puudub vaidlus, et kaebajat oli kohustatud minema kaasa tema kontorisse, olema seal läbiotsimise ajal ning mitte kasutama telefoni või arvutit. Kuigi kaebaja ei olnud kahtlustatav, oli ta õigusbüroo, kelle ruume läbi otsiti, juhatuse liige, ning läbiotsimine puudutas ka tema töölauda ja riiuleid, kust võeti kaasa mõned esemed. Samas ei nähtu, et kaebaja oleks läbiotsimise ajal taotlenud lahkumiseks luba või et sellise taotluse rahuldamisest oleks keeldutud. Ka ei väitnud kaebaja, et tal jäi seetõttu minemata muule kohtumisele või ta ei saanud täita perekondlikke kohustusi. EIK nõustus valitsuse väidetuga, et läbiotsimine oli seaduslik ning puudub igasugune alus arvata, et ametnikud ei toimetanud seda tõhusalt. Kuigi kaebaja väitis hiljem, et temalt oli võetud vabadus, ei esitanud ta sellekohaseid – ega ka mingeid muid – vastuväiteid läbiotsimisprotokolli allkirjastamisel. Lisaks märkis EIK, et kuna läbi otsiti kaebaja töökoht ning võeti ära ka talle kuuluvaid esemeid, siis ei saa välistada, et lisaks tõendite kogumise kaitsmisele aitas kaebaja juuresolek kaitsta tema enda huve, isegi kui ta seda eitab.
Eeltoodust tulenevalt asus EIK seisukohale, et kaebaja kaasaviimine teisest kontorist tema enda õigusbüroo ruumidesse ja kohustamine viibida läbiotsimise juures, ei olnud vabaduse võtmine konventsiooni artikli 5 lõike 1 mõttes.
EIK tunnistas kaebuse vastuvõetamatuks ratione materiae.
Eestikeelne otsus on kättesaadav:https://vm.ee/sites/default/files/content-editors/legal/saar_vs._eesti_ee.pdf (PDF)
19.12.2019|Välisministeerium
Inimõiguste kohus kustutas kohtuasjade nimistust Usbekistani kodaniku kaebuse Eesti vastu
19.12.2019 avaldas Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) kolmeliikmeline komitee 26.11.2019 tehtud otsuse kohtuasjas M.A. vs. Eesti (46173/18), millega kustutas kaebuse kohtuasjade nimistust.

matches:
kohus
kohus
Kohus
§ 136
§ 136
§ 228
kohus


Sauga Vallavalitsus: Valla põhimäärus
Teated»ÜldinfoÜldinfoAsuladVapp ja Lipp»VolikoguSauga VallavolikoguKoosseisKomisjonidTöökordTasustamise alused»Istungite päevakorra projektidIstungi päevakorra projekt2012. aasta2011. aasta2010. aasta2009. aasta2008. aasta2007. aastaIstungite protokollidNurme küla»EelnõudEelnõud 2013Eelnõude arhiiv»VallavalitsusVallavalitsusVallaametnikud»AmetijuhendidEhitusnõunikFinantsnõunikHumanitaarnõunikHariduse raamatupidajaKeskkonnaspetsialistMaanõunikMajandusnõunikRaamatupidaja-kassapidajaSekretär-asjaajajaKultuuritöö spetsialistSporditöö spetsialistSotsiaaltöö spetsialistTehnikVallasekretärPalgaandmedTäitmata ametikohadValla põhimäärusDokumendiregister»Dokumendid ja blanketidBlanketidTeabenõueEelarveAvalikud dokumendid»ArengukavadArengukavadArhiiv»Planeeringud»ÜldplaneeringKirjad pärast 15.12.2010 aruteluKirjad 2013. aDetailplaneeringudTeemaplaneeringud»EhitusInfo ja kontakt»KeskkondInfo ja kontaktVeeprogrammJäätmekäitlusLoodusÕigusaktidKasulikud lingid»Euroopa Liidu struktuurifondidest rahastatud projektidSauga noortekeskuse renoveerimineTammiste lasteaia ehitus»HaridusHaridusSauga PõhikoolJänesselja lasteaedTammiste lasteaed»KultuurKultuur»Sauga raamatukoguInfo ja kontaktOtsi raamatutTellitud ajalehed-ajakirjadKasutuseeskiriAIP eeskiriTöötajaAjaluguPõhimäärusAmetijuhendSauga Raamatukogu blogiKasulikud viited»Urge RaamatukoguInfo ja kontaktOtsi raamatutTellitud perioodikaKasutuseeskiriTöötajaAjaluguPõhimäärusSeltsitegevusIsetegevuskollektiivid»NoorsootööNoorsootöö»Sauga Avatud NoortekeskusInfo ja kontaktDokumendidSauga ANKi kodukordMis teoksil»Urge VabaajakeskusInfo ja kontaktKasulikud viited»SportInfo ja kontaktNoorte kompleksvõistlus»Sauga Külade MängudSauga VII Külade MängudAjakava»TulemusedTulemuste arhiiv»SotsiaalSotsiaaltöötajadSotsiaaltoetusedToimetulekutoetusAlaealiste komisjonDokumendidBussiliiklusKasulikud viitedSisukaart » Vallavalitsus » Valla põhimäärus
28. jaanuari 2000. a
Sauga valla põhimäärus
§ 1. Sauga valla põhimääruse eesmärk
Sauga valla põhimääruses sätestatakse Sauga valla omavalitsusorganite, nende komisjonide ja valla ametiasutuste moodustamise kord, õigused, kohustused ja töökord ning valla teenistujate sotsiaalsed tagatised.
§ 2. Sauga valla kohalik omavalitsus
(1) Sauga valla kohalik omavalitsus on tema demokraatlikult moodustatud võimuorganite õigus, võime ja kohustus seaduste alusel iseseisvalt korraldada ja juhtida kohalikku elu, lähtudes vallaelanike õigustatud vajadustest ja huvidest ning arvestades valla arengu iseärasusi.
(2) Kohalik omavalitsus teostub demokraatlikult moodustatud esindus- ja võimuorganite kaudu, samuti kohaliku elu küsimustes rahvaküsitluse või rahvaalgatuse kaudu.
§ 3. Sauga valla kohaliku omavalitsuse õiguslikud alused
(1 Sauga vald kohaliku omavalitsusüksusena juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi põhiseadusest, kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest ja Eesti Vabariigi teistest õigusaktidest, käesolevast põhimäärusest, lepingutest riigiorganitega, teiste omavalitsusüksuste ja nende liitudega.
(2) Sauga vald kohaliku omavalitsusüksusena otsustab ja korraldab kõiki kohaliku elu küsimusi, mis ei ole seadusega antud riigiorganite otsustada, tagades ülesannete täitmise Sauga valla arengukava, eelarve ja maksusüsteemiga.
(3) Sauga valda kui omavalitsusüksust esindavad seaduste ja käesoleva põhimääruse alusel ning sätestatud korras Sauga Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu), vallavolikogu esimees, Sauga Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) ja vallavanem.
§ 4. Sauga valla kohaliku omavalitsuse põhimõtted
Kohalik omavalitsus Sauga vallas rajaneb järgmistel põhimõtetel:
3) vallaelanike õigus osaleda kohaliku omavalitsuse teostamisel;
6) vallaelanikele avalike teenuste osutamine võimalikult soodsatel tingimustel;
§ 5. Sauga valla kui omavalitsusüksuse ülesanded
(1) Omavalitsusüksuse ülesanne on korraldada vallas sotsiaalabi ja -teenuseid, vanurite hoolekannet, noorsootööd, elamu- ja kommunaalmajandust, veevarustust ja kanalisatsiooni, heakorda, vallasisest ühistransporti, juhul kui see ei ole seadusega antud kellegi teise täita, tänavate ja valla teede (avalikuks kasutamiseks määratud erateede lepingulist) korrashoidu ning valla territoriaalplaneerimist.
(2) Omavalitsusüksuse ülesanne on korraldada valla omanduses olevate koolieelsete lasteasutuste, põhikoolide ja spordibaaside, raamatukogude ja muude kultuuriasutuste, tervishoiuasutuste ning muude kohalike asutuste ülalpidamist ja tööd.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud ülesannetele otsustab ja korraldab omavalitsusüksus neid kohaliku elu küsimusi:
(4) Omavalitsusüksuse ülesanne on valla arengustrateegia ja sellest lähtuva arengukava väljatöötamine ja kinnitamine ning valla elu juhtimine vastavuses arengukavas fikseeritud prioriteetide ja põhisuundadega. Arengustrateegiaks on valla võimalustest ning ajaloolis-kultuurilistest iseärasustest lähtuvate pikemaajaliste arengueesmärkide ja nende saavutamise võimalike teede määratlemine.
(5) Omavalitsusüksuse ülesanne on tema omandis ja kasutuses oleva vara heaperemehelik kasutamine valla kui terviku arengu huvides.
(6) Omavalitsus täidab talle seadusega pandud või selleks volitatud riigiorgani ja volikogu vahelisest lepingust tulenevaid riiklikke kohustusi, kusjuures omavalitsusele pandud kohustustega seotud kulud kaetakse riigieelarvest.
§ 6. Sauga valla eelarve
Sauga vallal on eelarve- ja maksuseadustest ning käesolevast põhimäärusest lähtuv iseseisev eelarve, mis koosneb ühe eelarveaasta tuludest ja kuludest, mis kokkuvõttes viiakse tasakaalu.
§ 7. Sauga valla omavalitsusorganid
1) volikogu – kohaliku omavalitsusüksuse esinduskogu, mis valitakse valla hääleõiguslike elanike poolt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel;
2) vallavalitsus – volikogu poolt moodustatav täitevorgan.
§ 8. Sauga valla omavalitsusorganite suhted riigi-, teiste omavalitsus- ja kohtuorganitega
(1) Sauga valla omavalitsusorganite ning riigi valitsusasutuste suhted põhinevad seadusel ja lepingul.
(2) Vallavolikogu valib Pärnu Maakohtu kaasistujad kohtuniku staatuse seaduses sätestatud korras.
(3) Sauga valla omavalitsusorganid võivad ühiste huvide väljendamiseks, esindamiseks, kaitsmiseks või ühiste ülesannete täitmiseks sõlmida lepinguid teiste omavalitsusüksustega, moodustada liite ja ühisasutusi.
§ 9. Sauga valla sümbolid
(1) Sauga vallal on seaduses ettenähtud korras kooskõlastatud, kinnitatud ja registreeritud oma vapp ja lipp, mille kasutamine sätestatakse seadusega ning valla põhimäärusega.
(2) Sauga valla vapiks on rohelisel kilbil ülaservast lähtuv alaservani ulatuv hõbedane teravik, milles samasuunaline roheline teravik kümne kuldse viieharulise tähega 4+3+2+1.
(3) Sauga valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp, millel on horisontaalselt, ülaosaga varda poole, paigutatud valla vapi kujutis. Lipu normaalmõõtmed 105 × 165 cm, laiuse ja pikkuse suhe 7:11 ühikut.
(4) Sauga valla vappi kasutatakse:
1) vallavolikogu, vallavalitsuse, valla asutuste, samuti äriühingute, mille aktsiate või osade ainuomanikuks on Sauga vald, pitsatitel ja dokumendiplankidel;
2) valla autasudel, meenetel ja ametimärkidel, samuti käesoleva lõike punktis 1 nimetatud vallaametiasutuste ümbrikel ja muudel ametlikel trükistel;
3) vallavalitsuse hoonel, valla piiritähistel ja vallavalitsuse ning vallaasutuste siltidel;
4) juhtudel, mis ei ole toodud käesoleva lõike punktides 1, 2 ja 3, võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal.
(5) Sauga valla lipu kasutamine:
1) valla lippu võib heisata riiklikel pühadel, valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega, samuti muudel avalikel üritustel;
2) valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes vallavolikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega;
3) valla lipp heisatakse hoonel (pea)sissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti;
4) kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu või mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna Eesti riigilipust, mõne teise riigi või omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muust lipust vasakul. Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligi kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud valla lipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. Lipp peab olema puhas ja terve;
5) valla lippu võib kasutada kujutisena valla poolt üleantavatel suveniiridel;
6) valla lipu valmistamine ja kasutamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.
§ 10. Asjaajamiskeel Sauga valla omavalitsusorganites
Asjaajamiskeel Sauga valla omavalitsusorganites ja nende struktuurüksustes on eesti keel.
§ 11. Sauga valla piir
(1) Sauga valla piir (edaspidi valla piir) koos piiri kirjeldusega määratakse Eesti Vabariigi haldusjaotuse seaduse alusel.
(2) Valla piiri tähistatakse Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.
§ 12. Aukodanik
Sauga vallale osutatud väljapaistvate teenete eest võib anda füüsilisele isikule Sauga valla aukodaniku nimetuse. Aukodaniku nimetuse annab vallavolikogu vastavalt vallavolikogu poolt kehtestatud Sauga valla aukodaniku statuudile.
II. SAUGA VALLAVOLIKOGU
§ 13. Sauga valla omavalitsusüksuse esinduskogu
(1) Sauga Vallavolikogu on Sauga valla esinduskogu, mis valitakse kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel üldistel, ühetaolistel ja otsestel valimistel kolmeks aastaks, kusjuures hääletamine on salajane.
(2) Kohaliku omavalitsuse pädevusse kuuluvate küsimuste otsustamisel on vallavolikogu sõltumatu ning tegutseb vallaelanike huvides ja nende nimel. Vallavolikogu võib vallaelanike tahte väljaselgitamiseks läbi viia rahvahääletuse või elanike küsitluse.
(3) Vallavolikogu määrab seaduses ettenähtud korras kindlaks oma struktuuri ja töökorra.
§ 14. Vallavolikogu liige
(2) Vallavolikogu liige juhindub seadusest, valla õigusaktidest ning vallaelanike huvidest ja vajadusest.
(3) Vallavolikogu liikmele hüvitatakse vastavalt vallavolikogu otsusele vallavolikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutused ning põhitöökohal saamata jäänud töötasu.
(4) Vallavolikogu liikmel on õigus teha järelepärimisi vallavolikogu poolt valitud või kinnitatud ametiisikutele, saada dokumente ja muud teavet.
(5) Vallavolikogu liikme valimisel või kinnitamisel vallavalitsuse liikmeks või muudel seadusega sätestatud juhtudel vallavolikogu liikme volitused peatuvad.
(6) Vallavolikogu liikme volitused lõpevad ennetähtaegselt seaduses sätestatud juhtudel.
(7) Vallavolikogu liige on kohustatud esitama oma majanduslike huvide deklaratsiooni ja järgima korruptsioonivastases seaduses sätestatut.
(8) Vallavolikogu liige ei tohi võtta osa volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes tal on huvide konflikt vastavalt korruptsioonivastases seaduses sätestatule.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 8 sätestatud juhul on vallavolikogu liige kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel. Vastav märge fikseeritakse volikogu istungi protokollis. Küsimuste arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle volikogu liikme võrra väiksem.
§ 15. Vallavolikogu pädevus
1) valla eelarve vastuvõtmine ja muutmine ning selle täitmise aruande kinnitamine ning audiitori määramine;
2) kohalike maksude kehtestamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine ning valla eelarvesse laekuvate kohalike maksude puhul soodustuste andmise korra kehtestamine;
3) koormiste määramine;
4) toetuste andmise ja valla eelarvest finantseeritavate teenuste osutamise korra kehtestamine;
5) vallavara valdamise, kasutamise ja käsutamise korra kehtestamine;
6) laenude ja teiste varaliste kohustuste võtmine;
8) valla põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine;
9) taotluse esitamine või arvamuse andmine valla halduspiiri muutmiseks ning sellega seotud varaliste või muude vaidluste lahendamiseks;
10) vallavolikogu järgmise koosseisu liikmete arvu määramine;
11) valimisringkondade arvu, piiride ja ühtse numeratsiooni ning igas valimisringkonnas mandaatide arvu määramine, valla valimiskomisjoni ja jaoskonnakomisjoni moodustamine;
12) vallavolikogu esimehe ja aseesimehe valimine;
13) vallavanema valimine ja ametist vabastamine;
14) vallavalitsuse liikmete arvu ja struktuuri kinnitamine;
15) vallavalitsuse liikmete ametisse kinnitamine ja ametist vabastamine;
16) umbusalduse avaldamine vallavolikogu esimehele, vallavolikogu aseesimehele, volikogu komisjoni esimehele, volikogu komisjoni aseesimehele revisjonikomisjoni liikmele, vallavalitsusele, vallavanemale või vallavalitsuse liikmele;
17) vallavolikogu esimehele või aseesimehele töötasu või hüvituse määramine, vallavanemale ja palgalistele valitsuse liikmetele töötasu määramine ning teistele valitsusliikmetele hüvituse maksmise otsustamine ja selle suuruse määramine;
18) vallavolikogu komisjonide moodustamine ja tegevuse lõpetamine, nende esimeeste ja aseesimeeste valimine volikogu liikmete hulgast ja komisjonide koosseisude kinnitamine;
19) vallavolikogu liikmetele vallavolikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste ning vallavolikogu tööst osavõtu eest hüvituse suuruse ja maksmise korra kehtestamine;
20) valla esindamise korra kehtestamine;
21) valla poolt äriühingu, mittetulundusühingu ja sihtasutuse asutamine, lõpetamine ning põhikirja kinnitamine ja muutmine, samuti nendes osalemise otsustamine;
22) kohtukaasistujate valimine;
23) Vabariigi Presidendi valimiskogusse vallavolikogu esindaja valimine;
24) maavanema kandidatuuri kooskõlastamiseks volikogu esindaja valimine;
25) rahvaküsitluste läbiviimise otsustamine;
26) valla ehitusmääruse kinnitamine, muutmine ja tühistamine;
28) üldplaneeringu algatamine, kehtestamine ja tühistamine;
29) üldplaneeringu projekti vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku väljakuulutamine;
30) detailplaneeringu kehtestamine ja tühistamine;
31) valla ametiasutuste ja valla ametiasutuse hallatava asutuse moodustamine, ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine ning ametiasutuse põhimääruse kinnitamine;
32) vallaametnikele sotsiaalsete garantiide kehtestamine;
33) valla ametiasutuste struktuuri ja teenistujate koosseisu ning palgamäärade ja palgatingimuste kinnitamine;
34) muud seadusega volikogu ainupädevusse antud küsimused.
(2) Vallavolikogu võib võtta lisaks lõikes 1 nimetatutele enda pädevusse teisi kohaliku elu küsimusi, mis pole seadusega või vallavolikogu kehtestatud korras antud kellegi teise otsustada ja korraldada.
(3) Seadusega kohaliku omavalitsuse, omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimusi otsustab vallavolikogu, kes võib delegeerida nende küsimuste lahendamise vallavalitsusele.
(4) Vallavolikogu võib delegeerida vallavalitsusele muudatuste tegemise aasta jooksul ametiasutuste struktuuris ja teenistujate koosseisus volikogu poolt kinnitatud teenistujate üldarvu ja palgafondi piires.
§ 16. Sauga valla elanike küsitluste läbiviimine
(1) Vallavolikogul on õigus valla territooriumil korraldada oma ülesannete täitmiseks olulistes küsimustes elanike küsitlusi.
(2) Küsitluse läbiviimise vajaduse otsustab vallavolikogu vastavalt töökorrale vallavolikogu liikmete, vallavalitsuse või vähemalt 1% hääleõiguslike vallaelanike algatusel.
(3) Elanike küsitlus viiakse läbi vastavalt vallavolikogu kehtestatud korrale.
§ 17. Vallavolikogu tööorganid
(1) Vallavolikogu tööorganid on alatised ja ajutised komisjonid.
(2) Vallavolikogu moodustab vallavolikogu liikmete hulgast revisjonikomisjoni. Teised alatised komisjonid moodustatakse vallaelu terviklike probleemvaldkondade osas seisukohtade esitamiseks ja otsustamise ettevalmistamiseks. Vallavolikogu ajutised komisjonid moodustatakse vastavalt vajadusele.
(3) Vallavolikogu asjaajamist ja volikogu kasutuses oleva vara valitsemist korraldab valla(valitsuse) kantselei.
§ 18. Vallavolikogu esimees ja aseesimees
(1) Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe õigused ja kohustused on sätestatud Sauga Vallavolikogu töökorras ja Sauga valla esindamise korras.
(2) Vallavolikogu esimehe või aseesimehe koht võib olla palgaline.
§ 19. Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord
(1) Vallavolikogu esimees ja aseesimees valitakse vallavolikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel vallavolikogu koosseisu häälteenamusega. Aseesimehe kohale kandidaatide esitamist alustatakse alles pärast vallavolikogu esimehe valimise tulemuste kinnitamist vallavolikogu poolt.
(2) Vallavolikogul on üks aseesimees.
(3) Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe kandidaatide ülesseadmine:
3) nimekirjade sulgemise otsustab vallavolikogu lahtisel hääletamisel poolthäälteenamusega.
(4) Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe valimisel on igal vallavolikogu liikmel üks hääl.
(5) Pärast nimekirjade sulgemist valitakse lahtisel hääletamisel poolthäälteenamusega kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon, kes valib oma liikmete hulgast komisjoni esimehe. Häältelugemiskomisjon valmistab ette valimisbülletäänid ja viib läbi salajase hääletamise, hääletamistulemuste kohta koostab komisjon protokolli, millele kirjutavad alla kõik liikmed. Protokolli kinnitab vallavolikogu poolthäälteenamusega lahtisel hääletamisel.
(6) Vallavolikogu esimeheks ja aseesimeheks valituks osutub kandidaat, kes saab vallavolikogu koosseisu häälteenamuse.
(7) Kui vallavolikogu esimehe või aseesimehe valimiste esimeses hääletusvoorus ei saavutatud vajalikku häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletusel jäävad kandideerima kaks enim hääli saanud kandidaati.
(8) Kui kordushääletusel ei saanud kumbki kandidaat vallavolikogu häälteenamust, alustatakse vallavolikogu esimehe või aseesimehe kandidaatide ülesseadmist ning valimist uuesti käesolevas paragrahvis sätestatud korras järgmisel istungil.
§ 20. Vallavolikogu komisjon
(1) Komisjon on vallavolikogu tööorgan. Vallavolikogu moodustab alatisi ja ajutisi komisjone, määrab nende arvu ja tegevuse valdkonnad ning kinnitab komisjoni põhimääruse.
(2) Vallavolikogu komisjoni esimees valitakse vallavolikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel poolthäälteenamusega. Komisjoni liikmed kinnitatakse poolthäälteenamusega komisjoni esimehe esildusel. Komisjoni koosseis ei või olla väiksem kui kolm liiget.
(3) Revisjonikomisjoni esimees ja liikmed valitakse vallavolikogu liikmete hulgast.
(4) Vallavolikogu komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, mis peab vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele.
(5) Vallavolikogu komisjoni koosoleku protokollid on kõigile isikutele kättesaadavad valla kantseleis alates kümnendast päevast pärast komisjoni koosoleku toimumise päeva.
(6) Vallavolikogu komisjoni pädevus ja töökord on täpsemalt sätestatud Sauga Vallavolikogu töökorras ja komisjoni põhimääruses.
(1) Vallavolikogu moodustab oma volituste ajaks vallavalitsuse tegevuse kontrollimiseks vähemalt kolmeliikmelise revisjonikomisjoni, kes tegutseb revisjonikomisjoni koostatud ja vallavolikogu kinnitatud põhimääruse alusel.
(2) Revisjonikomisjon kontrollib vähemalt üks kord aastas vallavalitsuse tegevuse seaduslikkust ning vastavust vallavolikogu määrustele ja otsustele, tulude tähtaegset sissenõudmist ja arvelevõtmist ning kulude vastavust valla eelarvele, vallavalitsuse ja kohaliku omavalitsuse asutuste raamatupidamise õigsust, valla nimel sõlmitud lepingute täitmist ning vallavolikogu ülesandel vallavalitsuse ja selle struktuuriüksuste tegevuse seaduslikkust ja otstarbekust.
(3) Avastatud puudustest ja nende kõrvaldamise ettepanekutest teatab revisjonikomisjon kirjalikult vallavalitsusele, kes esitab kümne päeva jooksul pärast revisjoniakti saamist vallavolikogule kirjaliku arvamuse revisjoniakti kohta.
(4) Revisjonikomisjonil on õigus saada vallavalitsuselt ja valla ametiasutustelt komisjoni tööks vajalikku teavet ja dokumente.
(5) Revisjonikomisjon peab enne valla eelarve täitmise aruande kinnitamist vallavolikogule oma töö tulemustest aru andma ning esitama märkused ja ettepanekud puuduste kõrvaldamiseks.
(6) Revisjonikomisjonile laienevad lisaks Sauga Vallavolikogu töökorra punkti 6 alapunktides sätestatud õigused ja kohustused.
§ 22. Vallavolikogu fraktsioon
(1) Vallavolikogu liikmed võivad moodustada vallavolikogu fraktsioone.
(2) Fraktsiooni moodustamise ja tegevuse kord ning õigused ja kohustused on sätestatud Sauga vallavolikogu töökorras.
(3) Fraktsioonil on õigus algatada ja ette valmistada ning esitada vallavolikogu õigusaktide eelnõusid.
§ 23. Vallavolikogu istung
Vallavolikogu töövorm on istung, mis kutsutakse kokku ja viiakse läbi Sauga Vallavolikogu töökorras sätestatud korras.
§ 24. Vallavolikogu õigusaktid, nende algatamine, vastuvõtmine, avalikustamine ja jõustumine
(1) Vallavolikogu määruste ja otsuste algatamise õigus on:
1) vallavolikogu komisjonil;
3) vallavolikogu liikmel;
6) vähemalt 1% hääleõiguslikel Sauga valla elanikel.
(2) Vallavolikogu õigusaktide muutmine ja kehtetuks tunnistamine toimub seadustes ning Sauga Vallavolikogu töökorras ettenähtud korras. Seaduse ja teiste õigustloovate aktidega vastuolus olevate vallavalitsuse aktide muutmiseks või tühistamiseks on vallavolikogul õigus teha vallavalitsusele ettepanekuid.
(3) Vallavolikogul on õigus anda üldaktidena määrusi ja üksikaktidena vastu võtta otsuseid.
(4) Vallavolikogu võib oma otsusega teha vallavalitsusele ülesandeks välja töötada õigusakti eelnõu.
(5) Vallavolikogu õigusaktid avalikustatakse kümne päeva jooksul pärast vastuvõtmist valla kantseleis.
(6) Vallavolikogu määrused ja otsused on kõigile isikutele kättesaadavad valla kantseleis. Üldise tähtsusega vallavolikogu õigusaktid saadetakse Riigikantseleile avaldamiseks kinnitatud ärakirjana nii paberkandjal kui elektroonilisel kujul Riigikantselei poolt antud tehniliste juhiste kohaselt nädala jooksul pärast aktile allakirjutamist.
(7) Volikogu õigusaktid (määrused) jõustuvad kolmandal päeval pärast nende avalikustamist, kui õigusaktis eneses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise tähtaega.
(8) Vallavolikogu otsused jõustuvad neis sätestatud tähtajal ning need tuleb saata täitjatele ja asjaosalistele.
(9) Vallavolikogu määrustele ja otsustele ning istungite protokollidele kirjutab alla vallavolikogu esimees või aseesimees.
(10) Valla kantselei korraldab vallavolikogu õigusaktide avaldamist, süstematiseerimist ja säilitamist.
(11) Vallavolikogu istungi protokollide vormistamise kord on sätestatud Sauga Vallavolikogu töökorras.
III. SAUGA VALLAVALITSUS
§ 25. Vallavalitsus kui omavalitsuse täitevorgan
(1) Vallavalitsus on valla omavalitsuse kollegiaalne täitevorgan, kes viib praktilise tegevusega ellu seadustega vallale pandud ning vallavolikogu määrustes ja otsustes sätestatud ülesandeid.
(2) Vallavalitsus realiseerib käesoleva põhimääruse paragrahvis 5 nimetatud ülesandeid õigustloovate ja teiste õigusaktide andmise, täitmise ning valla majandustegevuse, elanike kaasamise ja kontrolli kaudu.
(3) Vallavalitsus moodustab ametiasutuste koosseisus ettenähtud struktuuriüksused ja juhib nende ning kohaliku omavalitsuse asutuste tegevust.
(4) Vallavalitsus võib oma täitva ja korraldava tegevuse üksikuid funktsioone lepingu alusel üle anda teistele isikutele, jäädes ise kontrollijaks ja vastutajaks nimetatud ülesannete täitmise eest, v.a funktsioone, mis on seadusega ette nähtud täitmiseks vallavalitsusele.
(5) Vallavalitsuse liikmed, vallavalitsuse struktuuriüksuste juhid ja teised korruptsioonivastase seaduse rakendamise korras loetletud ametiisikud on kohustatud esitama oma majanduslike huvide deklaratsiooni ja järgima eelnimetatud seaduses sätestatud korda.
§ 26. Vallavalitsuse moodustamise põhimõtted
(1) Vallavalitsuse liikmete arvu määrab vallavolikogu vallavanema ettepanekul. Vallasekretär ei kuulu valitsuse koosseisu, kuid ta võtab sõnaõigusega osa valitsuse istungitest.
(2) Vallavalitsuse liikmeks kinnitatud vallavolikogu liikme volitused peatuvad tema vallavalitsuse liikmeks oleku ajaks.
(3) Vallavolikogu uue koosseisu valimiste järel, samuti vallavalitsuse tagasiastumisel lõpevad endise vallavalitsuse ning algavad uue vallavalitsuse volitused vallavolikogu poolt uue vallavalitsuse ametisse kinnitamise päevast.
(4) Vallavanem esitab vallavolikogule kinnitamiseks vallavalitsuse koosseisu. Vallavalitsuse koosseisu kinnitab vallavolikogu poolthäälteenamusega salajasel hääletamisel.
(5) Vallavanema poolt kinnitamiseks esitatud vallavalitsuse liikmete nimed kantakse kõik ühele hääletussedelile. Igale vallavolikogu liikmele antakse üks vallavalitsuse liikmete kandidaatide nimekirjaga hääletussedel. Hääletussedelile märgib hääletaja iga vallavalitsuse liikme kandidaadi nime järele oma seisukoha – poolt või vastu.
(6) Hääletamise läbiviimiseks valitakse lahtisel hääletamisel poolthäälteenamusega kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon, kes valib oma liikmete hulgast komisjoni esimehe.
1) Häältelugemiskomisjon valmistab ette hääletussedelid ja viib läbi salajase hääletuse.
2) Hääletamistulemuste kohta koostab komisjon protokolli, millele kirjutavad alla kõik liikmed.
3) Protokoll esitatakse vallavolikogule kinnitamiseks poolthäälteenamusega lahtisel hääletamisel.
(7) Vallavalitsuse liikmeks kinnitatuks ja ametisse nimetatuks osutub vallavalitsuse liikme kandidaat, kes saab vallavolikogu poolthäälteenamuse.
(8) Vallavalitsuse liikme ametist vabastamise kinnitab vallavolikogu vallavanema ettepanekul. Vallavolikogu kinnitab vallavanema ettepanekul ametisse uue vallavalitsuse liikme.
§ 27. Vallavalitsuse pädevus ja töökord
(1) Vallavalitsus kui kohaliku omavalitsuse kollegiaalne täitevorgan on kohustatud otsustama, korraldama ja lahendama kõiki valla jaoks vajalikke küsimusi, mis seaduse, käesoleva põhimääruse või teiste vallavolikogu õigusaktidega on antud vallavalitsuse pädevusse.
(2) Vallavalitsuse töökord on sätestatud Sauga Vallavalitsuse töökorras.
§ 28. Vallavalitsuse õigusaktid, nende vastuvõtmine, jõustumine ja avalikustamine
(1) Vallavalitsusel on õigus anda üldaktidena määrusi ja vastu võtta korraldusi. Vallavanem annab oma pädevuse piires käskkirju.
(2) Vallavalitsuse õigusaktide muutmine ja kehtetuks tunnistamine toimub seadustes ning Sauga Vallavalitsuse töökorras sätestatud korras. Vallavalitsus võib taotleda vallavolikogu poolt vastuvõetud määruste või otsuste uuesti läbivaatamist.
(3) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise tähtaega. Korraldused jõustuvad neis sätestatud tähtajal.
(4) Vallavalitsuse määrused ja korraldused avalikustatakse vallamajas valla kantseleis.
(5) Vallavalitsuse määrused, korraldused ja istungite protokollid on kõigile isikutele kättesaadavad valla kantseleis.
(6) Vallavalitsuse määrused ja korraldused saadab vallavalitsuse kantselei pärast nende vastuvõtmist täitjatele ja teistele asjaosalistele, määrused järelevalve teostamiseks õiguskantslerile.
(7) Vallavalitsuse määrustele ja korraldustele kirjutavad alla vallavanem ja vallasekretär või nende asendaja(d), istungi protokollile istungit juhatanud vallavanem või asendaja ning protokollija.
(8) Vallavalitsuse kantselei korraldab vallavalitsuse õigusaktide avaldamist, süstematiseerimist ja säilitamist.
§ 29. Vallavanem
(1) Vallavanem on vallavalitsuse juht. Ta esindab Sauga valda kui omavalitsusüksust ja vallavalitsust suhetes riiklike ja mitteriiklike asutuste, teiste juriidiliste isikute ja füüsiliste isikutega nii vallas, Eesti Vabariigis kui ka välismaal vastavalt seadusele, valla põhimäärusele ning Sauga valla esindamise korrale.
1) korraldab vallavalitsuse tööd;
2) esitab vallavolikogule kinnitamiseks vallavalitsuse koosseisu ja teeb ettepanekuid selle muutmiseks;
3) esitab vallavalitsusele ametisse kinnitamiseks vallaasutuse juhi kandidaadi ja nimetab kooskõlastatult vallavalitsusega ametisse vallavalitsuse ametnikud;
4) annab vallavalitsuse sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
5) kirjutab alla vallavalitsuse määrustele ja korraldustele ning korraldab nende täitmist;
6) täidab muid talle seaduste jt õigusaktidega pandud ülesandeid.
(3) Vallavanema äraolekul asendab teda vallavanema käskkirja alusel ametnike koosseisust vallavalitsuse liikmeks kinnitatud isik või mõni teine ametnik vallavanema poolt antud volituste piires.
§ 30. Vallavanema valimise kord
(1) Vallavanema valimiseks tuleb vallavolikogu kokku kutsuda hiljemalt kahe nädala jooksul uue vallavolikogu koosseisu volituste jõustumisest.
(2) Vallavanem valitakse salajase hääletamise teel vallavolikogu koosseisu häälteenamusega.
(3) Vallavanemakandidaatide ülesseadmine:
1) kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse suuline või kirjalik ettepanek;
2) kandidaadid nummerdatakse ülesseadmise järjekorras ning koostatakse nimekiri;
3) nimekirja sulgemise otsustab vallavolikogu lahtisel hääletamisel poolthäälteenamusega;
4) vallavanema valimisel on igal vallavolikogu liikmel üks hääl.
(4) Pärast nimekirja sulgemist valitakse lahtisel hääletamisel poolthäälteenamusega kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon, kes valib oma liikmete hulgast komisjoni esimehe. Häältelugemiskomisjon valmistab ette valimisbülletäänid ja viib läbi salajase hääletamise. Hääletamistulemuste kohta koostab komisjon protokolli, millele kirjutavad alla kõik liikmed. Protokolli kinnitab vallavolikogu poolthäälteenamusega lahtisel hääletamisel.
(5) Vallavanemaks valituks osutub kandidaat, kes saab vallavolikogu koosseisu häälteenamuse.
(6) Kui ükski esitatud kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletusel jäävad kandideerima kaks enim hääli saanud kandidaati.
(7) Kui kordushääletusel ei saa kumbki kandidaat vallavolikogu häälteenamust, alustatakse vallavanemakandidaatide ülesseadmist ning valimist uuesti käesolevas paragrahvis sätestatud korras järgmisel istungil.
(1) Vallasekretäri nimetab ametisse ja vabastab ametist vallavanem. Vallasekretär ei kuulu vallavalitsuse koosseisu, kuid ta võtab sõnaõigusega osa vallavalitsuse istungitest.
(2) Vallasekretär juhib vallavalitsuse kantseleid ning täidab talle valla põhimääruses ja vallavalitsuse töökorras ning seaduses pandud ülesandeid.
(3) Vallasekretäri asendamise korra määrab vallavanem oma käskkirjaga.
§ 32. Vallavalitsuse ametiasutuste struktuur
(1) Vallavalitsus moodustab vallavolikogu kinnitatud ametiasutuste koosseisus ette nähtud vallavalitsuse struktuuriüksused.
(2) Vallavalitsuse struktuuriüksuse töökord ja tegevuse alused sätestatakse vallavalitsuse poolt kinnitatud struktuuriüksuse põhimääruses.
(3) Vallavalitsuse kantselei on vallavalitsuse struktuuriüksus, kelle põhiülesanne on vallavalitsuse töö funktsionaalne kindlustamine. Vallavalitsuse struktuuriüksused täidavad oma haldusalas vahetult omavalitsuse täitevvõimu volitusi, analüüsivad olukorda ja valmistavad ette küsimusi otsustamiseks vallavalitsuses ja vallavolikogus.
IV. KOHALIKU OMAVALITSUSE TEENISTUS
§ 33. Kohaliku omavalitsuse teenistus
(1) Kohaliku omavalitsuse teenistus on töötamine Sauga valla kohaliku omavalitsuse ametiasutuses.
(2) Kohaliku omavalitsuse teenistus toimub vahetult vallavalitsuses ja vallavalitsuse struktuuriüksustes.
(3) Kohaliku omavalitsuse teenistust reguleerib avalikku teenistust käsitlev seadus ja kohaliku omavalitsuse korralduse seadus.
§ 34. Kohaliku omavalitsuse teenistujate sotsiaalsed teenistusalased õigused
(1) Vallavolikogu poolt ametisse valitavatele (vallavolikogu esimees, vallavanem) ja kinnitatavatele ning ametisse nimetatavatele isikutele, kes vabastatakse ametist neile umbusalduse avaldamise tõttu või seoses vallavolikogu või vallavalitsuse volituste lõppemisega, tema enda algatusel seoses terviseseisundiga, mis ei võimalda püsivalt oma teenistuskohustusi täita, makstakse vallavolikogu otsusega hüvitist kuni kolme kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud 2–8 aastat ja kuni kuue kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud vastaval ametikohal rohkem kui kaheksa aastat.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud hüvitust ei maksta, kui vallavolikogu poolt ametisse valitud või nimetatud isik:
1) vabastatakse ametist isiku algatusel;
2) valitakse või nimetatakse ametisse vallavolikogu poolt uueks tähtajaks.
V. SAUGA VALLA VARA
§ 35. Valla vara mõiste
(1) Valla vara on valla kui kohaliku omavalitsusüksuse omandis olevad kinnis- ja vallasasjad, sh avalikud asjad, samuti asjaõigused ning valla varalised õigused ja kohustused.
(2) Valla eelarvesse laekuvad maksud ja valla kasuks seatud reaalkoormatistest tulenevad võlad loetakse vallavaraks neile nõudeõiguse tekkimise päevast.
(3) Vallavara kohta peetakse vallavalitsuses registrit.
(4) Valla osalemise äriühingutes ja fondides otsustab vallavolikogu.
§ 36. Vallavara valdamine, kasutamine ja käsutamine
Vallavara valdamine, kasutamine ja käsutamine on sätestatud Sauga valla vara valdamise, kasutamise ja käsutamise korras.
§ 37. Valla majandustegevus
(1) Valla majandustegevus on:
1) osalemine ettevõtluses;
2) tehingud vallavaraga;
3) ajutiselt vabade eelarvevahendite paigutamine tulu saamiseks;
4) fondide ja sihtkapitalide vahendite suunamine.
(2) Vallavara kasutajate majandustegevus ei tohi rikkuda vastava tegevusala vaba konkurentsi põhimõtteid.
(3) Vallavara valitsejad võivad oma ülesannete täitmiseks sõlmida lepinguid füüsiliste ja juriidiliste isikutega seaduses sätestatud ja vallavolikogu kehtestatud korras.
§ 38. Sauga valla kohalikud maksud ja koormised
(1) Kohalikud maksud ja maksumäärad kehtestab seaduse alusel vallavolikogu enne valla eelarve kinnitamist või muutmist ja neid rakendatakse koos eelarvega.
(2) Seaduse alusel võib vallavolikogu kehtestada koormise füüsilistele ja juriidilistele isikutele kohustuslike tööde tegemiseks valla territooriumil kehtestatud heakorraeeskirja täitmiseks.
VI. SAUGA VALLA ARENGUKAVA
§ 39. Sauga valla arengukava mõiste
(1) Valla arengukava on vallavolikogu poolt kinnitatav dokument, milles on sätestatud Sauga valla sotsiaal-majandusliku olukorra ning keskkonna seisundi analüüs ja prognoos, arengu põhisuunad, territoriaalse üldplaneeringu ja infrastruktuuri arendamise alused.
(2) Valla arengukava koostatakse vähemalt kolmeks eelseisvaks aastaks kooskõlas valla arengustrateegiaga.
(3) Enne arengukava kinnitamist vallavolikogus tehakse see kättesaadavaks kõigile vallaelanikele.
(4) Vallaelanikud esitavad ettepanekud arengukavas muudatuste või täienduste tegemiseks vallavalitsuse kantseleisse vallavolikogu poolt kehtestatud ajaks.
§ 40. Sauga valla üldplaneering
(1) Valla üldplaneering on valla funktsioonide täitmise tagamiseks välja töötatud terviklik maakasutusplaan, mille kehtestab vallavolikogu Eesti Vabariigi õigusaktides ning vallavolikogu määrustes ja otsustes sätestatud nõudeid arvestades.
(2) Detailplaneering on planeering, mis koostatakse valla territooriumi väiksema osa kohta. Detailplaneeringu kehtestab vallavolikogu ja see on aluseks lähiaastate ehitustegevusele.
(3) Valla üldplaneering ja arengukava ei tohi olla vastuolus.
§ 41. Sauga valla kultuuriväärtuste kaitse
(1) Sauga omavalitsusorganite ülesanne on tagada valla territooriumil asuva mis tahes isiku omanduses või kasutuses olevate ajaloo-, ehitus-, arheoloogia-, kunsti- ja muude mälestiste ning väärtuste säilimine.
(2) Kaitset vajavate objektide väljaselgitamine ja vastavate piirangute seadmine toimub Eesti Vabariigi õigusaktides ning vallavolikogu määruste ja otsustega sätestatud korras.
§ 42. Keskkonnakaitse
(1) Valla omavalitsusorganite ülesanne on tagada terviklik elukeskkond, valla territooriumil asuvate kaitstavate looduslike koosluste ja üksikobjektide säilimine.
(2) Sauga vald peab oma arenguprioriteetideks säästvat arengut, mille elluviimiseks koostatakse Sauga Agenda 21.
(1) Valla iseseisev eelarve koosneb ühe eelarveaasta tuludest ja kuludest, mis kokkuvõttes viiakse tasakaalu.
(2) Vallal on keelatud laenu andmine ja tagamine. Laenu võib anda üksnes õppelaenuks vallaeelarves selleks otstarbeks ettenähtud summa piirides.
(3) Eelarveprojekt, vastuvõetud eelarve ning eelarve muudatused ja eelarve täitmise aruanne avaldatakse üldiseks teadmiseks vallaelanikele.
(4) Valla eelarve koostatakse seaduses sätestatud korras arvestades valla arengukava.
(5) Eelarve või selle projekti muutmise ettepanekule, mis tingib nendes ettenähtud tulude vähendamise, kulude suurendamise või kulude ümberjaotamise, tuleb algatajal lisada rahalised arvestused, mis näitavad ära kulude katteks vajalikud tuluallikad.
(6) Volikogule kinnitamiseks esitatavale eelarve täitmise aruandele peab olema lisatud volikogu poolt määratud audiitori arvamus aruande kohta (jõustub 1. jaanuaril 2001. a).
(7) Eelarve täitmise aruande kinnitab volikogu hiljemalt 1. juuniks, olles eelnevalt ära kuulanud revisjonikomisjoni vastava arvamuse. Eelarve täitmise aruanne avalikustatakse valla põhimääruses sätestatud korras.
VII. SAUGA VALLA VÄLISSUHTED
§ 44. Sauga valla välissuhete korraldamise alused
(1) Sauga vallal on õigus iseseisvalt astuda kohalikke omavalitsusi ühendavate rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks või arendada nendega koostööd.
(2) Rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks astumise või nendest lahkumise, samuti nendes valla esindamise küsimuse otsustab vallavolikogu.
(3) Sauga omavalitsusorganitel on õigus vabalt arendada vastastikku huvipakkuvat ja kasulikku koostööd kõikide valdade ja omavalitsustega väljaspool Eesti Vabariiki.
§ 45. Sauga valla suhted sõprusvaldadega ja regionaalne koostöö
(1) Sauga vald arendab vastastikku huvipakkuvat ja kasulikku koostööd eelkõige ametlike sõprusvaldadega ning koostööpartneritega, otsib ja sõlmib uusi koostöösidemeid Sauga valla arengu ja elanike huvides.
(2) Sauga valla omavalitsusorganid ja nende struktuuriüksused teevad Sauga valla ja Eesti regionaalpoliitilise arengu huvides koostööd teiste omavalitsusüksuste ja riigiasutustega ning osalevad rahvusvahelistes arenguprogrammides koos teiste riikide omavalitsustega.
(3) Sauga valla omavalitsusorganite või nende volitatud esinduste või isikute sõlmitud välislepingud kuuluvad läbivaatamisele ja kinnitamisele vallavolikogus, kui nende täitmisega kaasnevad täiendavad kohustused valla eelarvest.
VIII. SAUGA VALLA PÕHIMÄÄRUSE RAKENDUSSÄTTED
§ 46. Sauga valla põhimääruse rakendussätted
(1) Käesoleva Sauga valla põhimääruse jõustumisel tunnistatakse kehtetuks Sauga Vallavolikogu 26. augusti 1994. a määrus nr 16.
(2) Sauga valla omavalitsusorganite, nende komisjonide ja valla ametiasutuste koosseis ja töökord viia vastavusse käesoleva põhimäärusega kolme kuu jooksul arvates käesoleva põhimääruse jõustumisest.
VallavalitsusVallaametnikudAmetijuhendidPalgaandmedTäitmata ametikohadValla põhimäärus
Viimati uuendatud: 27.11.2009. 12:38


Eriolukorra tööle rakendatud isiku hukkumise, surma või osalise või puuduva töövõime korral makstava hüvitise ja kulude arvutamise ning hüvitise määramise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Eriolukorra tööle rakendatud isiku hukkumise, surma või osalise või puuduva töövõime korral makstava hüvitise ja kulude arvutamise ning hüvitise määramise ja maksmise kord
Eriolukorra tööle rakendatud isiku hukkumise, surma või osalise või puuduva töövõime korral makstava hüvitise ja kulude arvutamise ning hüvitise määramise ja maksmise kord - sisukord
RT I, 09.06.2017, 7
Vastu võetud 06.06.2017 nr 24
Määrus kehtestatakse hädaolukorra seaduse § 44 lõike 16 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse eriolukorra tööle rakendatud isiku hukkumise või eriolukorra tööl saadud vigastuse tagajärjel saabunud surma korral makstava hüvitise (edaspidi ühekordne hüvitis), osalise või puuduva töövõime tuvastamise korral makstava hüvitise (edaspidi osalise või puuduva töövõime hüvitis), matuse korraldamise kulude (edaspidi matusekulud) ning ravi- ja ravimikulude hüvitamise taotlemise, arvutamise, määramise ning maksmise kord.
(2) Eriolukorra tööle rakendatud isiku hukkumise või eriolukorra tööl saadud vigastuse tagajärjel saabunud surma, vigastada saamise või haigestumise asjaolud registreeritakse Tööinspektsioonis ja selgitatakse välja eriolukorra juhi, eriolukorra tööde juhi või muu eriolukorra juhi määratud ametiisiku poolt, võttes aluseks töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 24 lõike 6 alusel kehtestatud korra põhimõtted, arvestades hädaolukorra seaduses sätestatud erisusi isiku eriolukorra tööle rakendamisel.
(1) Asutus, kelle kaudu eriolukorra juht, eriolukorra tööde juht või muu eriolukorra juhi määratud ametiisik isiku eriolukorra tööle rakendas, (edaspidi asutus) teavitab talle teadaolevaid õigustatud isikuid ühekordse toetuse saamise õigusest viie tööpäeva jooksul hädaolukorra seaduse § 44 lõikes 2 nimetatud asjaolude tuvastamisest arvates.
(2) Isik, kellel on õigus saada hädaolukorra seaduse § 44 lõikes 2 või 4 ettenähtud hüvitist, esitab asutusele taotluse hüvitise saamiseks. Taotluse peab esitama 90 kalendripäeva jooksul hädaolukorra seaduse § 44 lõikes 2 või 4 nimetatud asjaolude tuvastamise päevast arvates.
1) ühekordse hüvitise taotlemisel eriolukorra tööle rakendatud isiku surmatõend ja dokument, mis tõendab, et taotluse esitaja on hädaolukorra seaduse § 44 lõikes 2 nimetatud õigustatud isik;
2) osalise või puuduva töövõime hüvitise taotlemisel Eesti Töötukassa töövõime hindamise otsus ning eriolukorra juhi või eriolukorra tööde juhi nõudmisel Sotsiaalkindlustusameti otsus põhjusliku seose kohta eriolukorra tööle rakendatud isiku töövõime ulatuse vähenemise ja eriolukorra ajal tööle rakendamise tagajärjel saadud vigastuse või tekkinud haiguse vahel.
(4) Eriolukorra tööle rakendatud isiku matused korraldanud isik esitab asutuse juhile matusekulude kandmise või hüvitamise taotluse, millele on lisatud eriolukorra tööle rakendatud isiku surmatõend ja matuseteenuse osutaja esitatud arved, mis on kuluartiklite kaupa lahti kirjutatud.
(5) Matusekulude kandmise või hüvitamise taotluse peab esitama 90 kalendripäeva jooksul hädaolukorra seaduse § 44 lõikes 2 nimetatud asjaolude tuvastamise päevast arvates.
(1) Eriolukorra tööle rakendatud isik, kelle ravi- ja ravimikulud kannab hädaolukorra seaduse § 44 lõike 15 kohaselt riik, esitab asutusele ravi- ja ravimikulude hüvitamise taotluse, millele on lisatud:
1) väljavõte tervishoiuteenuse osutaja dokumendist, mis tõendab isikule tervishoiuteenuste osutamist ja ravimite määramist eriolukorra tööl saadud vigastuse või tekkinud haiguse tõttu;
2) tervishoiuteenuse osutaja või ravimimüüja esitatud arved, mis on kuluartiklite kaupa lahti kirjutatud.
(3) Eriolukorra tööle rakendatud isiku ravi- ja ravimikulud hüvitatakse osas, mida ravikindlustuse seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide kohaselt ei hüvita Eesti Haigekassa. Tervishoiuteenuste ja ravimite osas, mille ravikindlustuse seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide kohaselt hüvitab Eesti Haigekassa, kannab või hüvitab asutus eriolukorra tööle rakendatud isiku taotlusel omaosaluse, visiiditasu ja voodipäevatasu. Asutus ei tasu teenuse eest, mida on võimalik mõistliku aja jooksul ja vajalikus mahus hankida Eesti Haigekassa teenusena.
(1) Taotluse ja kõigi vajalike dokumentide saamisel koostab asutuse juht kümne tööpäeva jooksul taotluse läbivaatamise kokkuvõtte, millele lisatakse:
(3) Taotluse läbivaatamise kokkuvõtte kinnitab asutuse juht või tema volitatud isik.
(1) Asutus tasub arve või maksab hüvitise taotluses märgitud arvelduskontole 60 kalendripäeva jooksul taotluse läbivaatamise kokkuvõtte kinnitamisest arvates.
(2) Kui eriolukorra tööle rakendatud isiku hukkumise või surma tõttu taotleb hüvitist mitu õigustatud isikut, jagatakse hüvitise summa nende vahel võrdselt.
(3) Eriolukorra tööle rakendatud isiku osalise või puuduva töövõime hüvitis makstakse välja osade kaupa ning selle maksmisele kohaldatakse hädaolukorra seaduse § 44 lõigetes 8–13 sätestatut.
(4) Hädaolukorra seaduse § 44 lõigetes 2, 4 ja 15 ettenähtud hüvitise maksmisega ning eriolukorra tööle rakendatud isiku matusekulude ning ravi- ja ravimikulude hüvitamisega kaasnevad kulud kaetakse selle asutuse eelarvest, kelle ülesannete täitmiseks isik eriolukorra tööle rakendati.
(5) Kui asutuse eelarvest ei ole võimalik hädaolukorra seaduse §-s 44 ettenähtud hüvitiste maksmisega kaasnevaid kulusid katta, edastab asutus taotluse ja taotluse läbivaatamise kokkuvõtte ning kokkuvõtte koostamise aluseks olevad dokumendid kümne tööpäeva jooksul kokkuvõtte kinnitamisest arvates valdkonna eest vastutavale ministeeriumile läbivaatamiseks ning teavitab sellest taotlejat.
(6) Valdkonna eest vastutav ministeerium vaatab käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud dokumendid läbi ja esitab kehtiva korra kohaselt taotluse eraldada raha Vabariigi Valitsuse reservist.


Narva linna reservfondi kasutamise kord – Riigi Teataja
Narva linna reservfondi kasutamise kord
Narva linna reservfondi kasutamise kord - sisukord
2 Eraldised reservfondist
3 Reservfondist raha eraldamise taotlemine
4 Raha eraldamine, arvestus, aruandlus ja kontroll
RT IV, 08.03.2013, 34
Vastu võetud 08.09.2011 nr 8
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5 lõike 7 alusel.
§ 1. Narva linna reservfondi moodustamine
Narva linna reservfond (edaspidi Linnavalitsuse reservfond) moodustatakse iga-aastaselt linna eelarve kulude koosseisus.
2. peatükk Eraldised reservfondist
§ 2. Linnavalitsuse reservfondist tehtavad eraldised on sihtotstarbelised.
§ 3. Eraldised linnavalitsuse reservfondist
(1) Linnavalitsuse reservfondist võib teha eraldisi järgmisteks ettenägemata kuludeks:
1) ülelinnalise tähtsusega kuludeks, mida eelarve koostamise käigus ei olnud võimalik ette näha ja eelarvesse planeerida ning ühekordsete ülelinnalise tähtsusega ürituste toetamiseks;
2) arvestuslike kulude katmiseks summas, mis ületab eelarves kavandatud kulusid ja mille tegemise kohustus tuleneb otseselt riigi ja linna õigusaktidest;
3) välisabist või laenulepingust linnale tulenevate kohustustega seotud täiendavate kulude; samuti kulude, mida ei arvestatud eelarve koostamisel, katmiseks;
4) hüvituse maksmiseks teenistusest vabastamisel;
5) ühekordsete toetuste maksmiseks tegutsevatele mittetulunduslikele organisatsioonidele, mille tegevus on suunatud lastele, noortele, peredele, vanuritele ja puuetega inimestele (sh kultuuri-, spordi- ja huvialategevuseks, ürituste korraldamiseks ja tähtpäevade tähistamiseks), kuid mitte rohkem 50% ürituse eelarve summast;
6) muude ettenägemata kulude katmiseks.
(2) Eelarveaasta kestel linnavolikogu otsusega moodustatavate ametiasutuste või nende struktuuriüksuste finantseerimiseks võib volikogu lubada linnavalitsusel katta vastavad kulud reservfondist.
3. peatükk Reservfondist raha eraldamise taotlemine
§ 4. Taotluse esitamine ja linnavalitsuse korralduse (edaspidi korraldus) eelnõu koostamine raha eraldamiseks linnavalitsuse reservfondist.
(1) Taotluse linnavalitsuse reservfondist raha eraldamiseks esitab taotleja vastava valdkonna eest vastutavale linnavalitsuse ametile või osakonnale (edaspidi linnaasutus). Juhul kui taotlejaks on linnaasutus siis esitab ta nimetatud antud punktis taotluse linnavalitsuse reservfondist raha eraldamiseks Narva Linnavalitsusele. Taotluse esitaja lisab taotlusele seletuskirja üksikasjaliku arvestusega taotletava summa kohta (nii tulu- kui ka kulueelarve) ning põhjendustega raha kasutamise otstarbe ja raha kasutamise eeldatava perioodi kohta.
(2) Linnaasutus, kes ise taotleb või kellele esitati taotlus linnavalitsuse reservfondist raha eraldamiseks vormistab taotluse alusel kirja-taotluse ja seletuskirja, kus tuleb märkida kuluklassifikaator, sh. osa, peatükk, artikkel, alaartikkel ja tegevusala.
(3) Korralduse eelnõu raha eraldamiseks reservfondist koostab Rahandusamet.
(4) Korralduse eelnõus tuleb märkida:
1) linnaasutus, millele raha eraldatakse;
2) juhul kui raha eraldatakse linnaasutuse kaudu muule raha taotlejale, tuleb märkida ka eraldise tegelik saaja;
3) eraldise summa;
4) raha eraldamise sihtotstarve;
5) kuluklassifikaator, sh osa, peatükk, artikkel ja tegevusala.
(5) Taotlus ning selle juurde lisatud materjal säilitatakse Rahandusametis.
§ 5. Korralduse eelnõu esitamine ja menetlemine toimub linnavalitsuse reglemendis sätestatud korras.
(1) Paragrahvi 4 lõikes 2 nimetatud seletuskiri ning korralduse aluseks oleva taotluse ja selle juurde kuuluvad materjalid esitatakse Rahandusametile läbivaatamiseks 7 päeva enne linnavalitsuse korralist istungit.
(2) Rahandusamet vaatab esitatud dokumendid linnavalitsuse reservfondist raha eraldamiseks läbi, hinnates selle põhjendatust ning vastavust käesolevas korras sätestatud tingimustele.
(3) Juhul kui esitatud materjalid on puudulikud, tagastab finantsteenistus materjalid taotluse esitajale puuduste kõrvaldamiseks.
(4) Vajadusel Rahandusametil on õigus teostada eelnevat kontrolli esitatud taotluse põhjenduse üle.
4. peatükk Raha eraldamine, arvestus, aruandlus ja kontroll
§ 6. Raha eraldamise otsustamine ja raha eraldamine.
(1) Raha linnavalitsuse reservfondist eraldatakse linnavalitsuse korralduse alusel ja selle koopia esitatakse Rahandusametile ja eraldise saajale.
(2) Reservfondist eraldise saaja võib reservist eraldatud summa ulatuses teha kulutusi pärast linnavalitsuse vastava korralduse jõustumist. Reservfondist eraldatud raha tuleb kasutada rangelt otstarbekohaselt.
§ 7. Arvestus ja aruandlus.
(1) Rahandusamet avab linnaasutusele, kellele reservfondist raha eraldati, täiendava finantseerimislimiidi ühe nädala jooksul pärast linnavalitsuse korralduse jõustumist ja korralduse koopia kättesaamisest arvates.
(2) Täiendav finantseerimislimiit avatakse korraldusel näidatud klassifikaatori alusel.
(3) Linnaasutused kajastavad reservfondi eraldiste kasutamist oma raamatupidamisarvestuses RF-koodiga (allikas).
(4) Linnavalitsuse reservfondi eraldiste kohta peab arvestust Rahandusamet.
(5) Linnavalitsuse korraldused reservfondist raha eraldamisest on kõigile kättesaadavad.
(6) Linnaasutused esitavad Rahandusametile aruanded reservfondist eraldatud raha kasutamisest 3, 6 ja 9 kuu tulemuste kohta aruandeperioodile järgneva kuu 25. kuupäevaks ja 12 kuu eest asutuse raamatupidamise aastaaruande koosseisus.
(7) Rahandusamet esitab linnavalitsusele ülevaate linnavalitsuse reservfondi kasutamisest koos ülevaatega linna eelarve täitmisest.
(8) Linnavalitsus esitab Linnavolikogule ülevaate reservfondi kasutamise kohta kaks korda aastas – esimese poolaasta kohta ning koos eelarve täitmise aastaaruande esitamisega.
§ 8. Kontrolli teostamine reservfondi vahendite kasutamise kohta.
(1) Linnaasutused tagavad reservfondist eraldatud vahendite sihipärase ja säästliku kasutamise ametiasutuses ja tema hallatavates asutustes. Juhul kui vahendid eraldatakse ametiasutuse kaudu eraõiguslikele juriidilistele isikutele sõlmib ametiasutus nendega eelnevalt lepingu eraldise kasutamise ja aruande esitamise kohta.
(2) Rahandusametil on õigus teostada kontrolli reservfondi vahendite kasutamise osas.
(3) Kui kontrolli käigus tuvastatakse, et asutus on reservfondi vahendeid kasutanud mittesihipäraselt, on Linnavalitsusel õigus vähendada selle summa võrra finantseerimist samal ajal suurendades reservfondi ning karistuseks mitte eraldada (jätta eraldamata) sellele asutusele aasta jooksul vahendeid reservfondist.
(4) Reservfondist eraldatud rahaliste vahendite kasutamata jääk või mittesihipäraselt kasutatud vahendid kantakse tagasi reservfondi.
(5) Paragrahvi 8 lõikes 4 märgitud reservfondist eraldatud vahendite jääk, tagastatakse linnaasutuse poolt järgnevate perioodide jooksva finantseerimise vähendamise teel, vastavalt Linnavalitsuse korraldustele.
(6) Vastavalt antud korra § 8 lõikele 1, reservfondist eraldatud vahendite kasutamise lepingu sõlmimisel, peab aruandluses olema näidatud kohustus tagastada saadud vahendid, kui saaja:
1) kasutas saadud vahendeid mittesihipäraselt;
2) reservfondist rahaliste vahendite saamisel esitas valeandmeid;
3) ei esitanud aruandeid vahendite kasutamise kohta;
4) ei võimaldanud reservfondivahendite kasutamise kontrollimist.
(7) Reservfondist vahendite eraldamise taotlused tagastatakse taotlejale läbivaatamata järgneva kolme aasta jooksul juhul, kui ei ole täidetud vähemalt üks eelpooltoodud kohustusest.
§ 9. Narva Linnavolikogu 29.06.2006.a määrust nr 26 „Narva linna reservfondist raha eraldamise ja kasutamise kord“ tunnistatakse kehtetuks alates 01.01.2012.a.
§ 10. Määrus jõustub alates 01.01.2012.a.


Sõidupiletihinna kehtestamine – Riigi Teataja
Sõidupiletihinna kehtestamine
Sõidupiletihinna kehtestamine - sisukord
§ 3 Sõidupileti hind
§ 4 Sõidusoodustused
RT IV, 10.11.2015, 21
Vastu võetud 28.04.2015 nr 27
RT IV, 06.05.2015, 19
29.10.2015 RT IV, 10.11.2015, 2 13.11.2015, osaliselt 01.01.2017
Määrus kehtestatakse „Ühistranspordiseaduse“ § 13 lõike 1 punktide 8, 10 ja 11, § 13 lõike 4, § 31 lõike 2 punkti 4, § 36 lõike 1 punkti 1, § 36 lõigete 4 ja 5 alusel.
[RT IV, 10.11.2015, 2 - jõust. 13.11.2015]
Määrusega kehtestatakse Sillamäe linnasisese avaliku bussiliiniveo hinnad ja sõidusoodustused.
1) ühiskaart on elektrooniline plastikkaart kontaktivaba isikustatud või isikustamata andmekandja sõiduõiguse tõendamiseks. Ühiskaart on seotud kontoga, kuhu saab laadida raha, millele saab osta sõidupileteid ja aktiveerida sõidusoodustusi. Isikustatud ühiskaart kehtib ainult koos isikut tõendava dokumendiga;
2) ühekordne sõidupilet on juhi käest ostetud paberpilet või ühiskaardi kontole laaditava raha eest ostetud pilet, mis annab ühe sõidu õiguse;
3) kuupilet (30 päeva pilet) on sõidupilet, mis annab sõitjale õiguse kasutada ühistransporti määratud aja jooksul piiramatu arv kordi.
§ 3. Sõidupileti hind
Linnasisese avaliku bussiliiniveo hinnad:
1) ühekordne sõidupilet (juhi käest ostetud paberpilet) 0,50 euro;
2) ühekordne sõidupilet (ühiskaardi kontole laaditava raha eest) 0,45 euro;
3) kuupileti maksumus (ühiskaardi kontole laaditava raha eest) ei tohi ületada 16,00 eurot.
§ 4. Sõidusoodustused
(1) Linnasisese avaliku bussiliiniveo sõidusoodustused sügava puudega isiku saatjale, puudega lapse saatjale, raske puudega isikule, pensionärile:
1) ühekordne sõidupilet (ühiskaardi kontole laaditava raha eest) 0,25 euro;
2) kuupileti maksumus (ühiskaardi kontole laaditava raha eest) ei tohi ületada 8,30 eurot.
(2) Üle 70 aasta vanusel isikul ning päevases õppes põhi-, üldkesk- või kutseharidust omandaval õpilasel on õigus sõita linnasisesel avalikul bussiliinil tasuta.
(21) Tšernobõli aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisest osavõtnul on õigus sõita linnasisesel avalikul bussiliinil tasuta. Sõidusoodustuse tõendamiseks Tšernobõli aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisest osavõtnud on kohustatud ühissõidukisse sisenemisel valideerima isikustatud ühiskaardi (kehtib koos isikut tõendava dokumendiga) või esitama Tšernobõli aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisest osavõtnu tunnistuse.
(22) Kõigil Sillamäe linnas registreeritud elanikel on õigus sõita linnasisesel avalikul bussiliinil tasuta. Sõidusoodustuse tõendamiseks on Sillamäe elanikud kohustatud ühissõidukisse sisenemisel valideerima isikustatud ühiskaardi (kehtib koos isikut tõendava dokumendiga).
[RT IV, 10.11.2015, 2 - jõust. 01.01.2017]
(3) Sõidusoodustusi võimaldatakse käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikutele elektroonilise plastikkaardi kasutamisel ja sõidusoodustuse õigust tõendava dokumendi esitamisel.
(2) Määrus jõustub 1. juulil 2015. a.
(21) Määruse § 4 lõike 22 jõustub 1. jaanuaril 2017. a.