3-2-1-14-10 Riigikohus 06.04.2010
TMS § 145 lg 4
Kinnisasjale arestimise käigus keelumärke seadmise üldnorm on TMS § 145 lg 1, mille kohaselt peab keelumärke seadmisele eelnema kinnisasja arestimisakti koostamine. TMS § 145 lg 4 kui erinormi kohaldamise eeldusena peavad esinema koos kaks asjaolu - täitmisteate kättetoimetamisega tekkiv võimalik ajaline viivitus ja sellest lähtuv oluline oht sundtäitmise eesmärgi saavutamisele. Sundtäitmise eesmärk on sissenõudja nõude rahuldamine võimalikult kiiresti, arvestades sealjuures võlgniku seaduses sätestatud õigustega. TMS § 145 lg 4 kohaldamise eeldusena on vajalik sellise asjaolu olemasolu, mis annab alust arvata, et keelumärke sissekandmisega viivitamine võib seada ohtu sissenõudja nõude rahuldamise. Üheks selliseks erandlikuks asjaoluks võib olla olukord, kus sissenõudja kasuks ei ole seatud hüpoteeki, ning vara võõrandamise või varjamise kahtlus. Samas võib TMS § 145 lg 4 kohaldamine olla võimalik ka hüpoteegi korral, kui muud asjaolud, nt võlgniku tegevus, mille eesmärgiks on võõrandada vara, annavad alust arvata, et sissenõudja nõude rahuldamine ei ole ilma olulise viivituseta võimalik. Vt ka Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 5. märtsi 2010.a määruse p 9 ja p 10. TMS § 145 lg 4 rakendamise otsustamine on kohtutäituri diskretsiooniotsus. Normi rakendamist ei ole vaja põhjendada kohtu kinnistusosakonnale esitatavas keelumärke seadmise avalduses, sest kohtunikuabi sundtäitmisele olulise ohu olemasolu kande tegemise eeldusena ei kontrolli. Soovituslik oleks, kui kohtutäitur märgiks TMS § 145 lg 4 rakendamise lühikese põhjenduse täitetoimikusse. Kindlasti peab aga kohtutäitur suutma TMS § 145 lg 4 rakendamist põhjendada juhul, kui võlgnik esitab sellekohase kaebuse. Kohtutäitur peab TMS § 145 rakendamise otsustamiseks kaaluma ka võlgniku õigustatud huvisid. TMS § 53 lg 1 kohaldamise teeb võimalikuks vara hindamine. Nimetatud säte ei kohusta vara arestima täpselt sellises ulatuses, mis oleks võrdne sissenõudja nõude ja täitekulude suurusega. TMS § 53 lg 1 lubab nt teatud ulatuses arvestada hindade langemise võimalusega täitemenetluse ajal, samuti sellega, et sissenõudja nõue võib nt viivise tõttu täitemenetluse kestel suureneda. Keelumärke seadumine kinnisasjale TMS § 145 lg 4 alusel ei tähenda, et kinnisasja ei ole vaja hinnata. Samas ei pea kinnisasja hindamine olema viivitamatu toiming, kui võlgnik on pärast TMS § 145 lg 4 alusel keelumärke seadmist täitmisteate kätte saanud ja asunud tegema koostööd võla tasumiseks. Kinnisasja täitemenetluse eesmärk ei ole kinnisasja müümine (milleks on vajalik hindamine), vaid sissenõudja nõude rahuldamine. Seega võimaldab TMS kinnisasja hindamise erandjuhul edasi lükata kuni hetkeni, mil on selge, et sissenõudja nõude rahuldamiseks tuleb kinnisasi müüa. Küll annab kinnisasja hindamine mh võimaluse teada saada, kas on järgitud TMS § 53 lg-s 1 sätestatut. Sissenõudja keeldumine vabastada vara osaliselt arestist ei ole kohtutäiturile siduv, kui keelu järgimine tooks kaasa TMS § 53 lg 1 rikkumise.
Kui võlgniku arvates on TMS § 145 lg-t 4 rakendatud valesti, tuleb esitada kaebus kohtutäituri tegevuse peale. Kui menetlusosaline ei esita kaebust, kaotab ta TMS § 217 lg 6 järgi õiguse tugineda hiljem asjaoludele, mida ta oleks võinud esitada kaebuses.


text:
Avaleht > Kohtumenetlus > Kohtusse pöördumine > Isikuandmete töötlemine
Isikuandmete töötlemine maa-, haldus- ja ringkonnakohtutes
Maa-, haldus- ja ringkonnakohtud (edaspidi: kohus) töötlevad isikuandmeid seadusega ette nähtud ülesannete täitmisel. Isikuandmeid töötleb kohus sellises ulatuses ja viisil, mis on ette nähtud menetlusseadustike, avaliku teabe seaduse, isikuandmete kaitse seaduse, kohtute kodukordade, maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukorra ning teiste andmete töötlemist reguleerivate õigusaktidega.
Isikuandmete avalikustamine veebilehel
Info kohtuistungite toimumise aja ja koha [1] ning lahendite teatavakstegemise [2] kohta sisestatavad kohtutöötajad kohtuinfosüsteemi ja andmed on leitavad Riigi Teataja [1] kaudu.
Lisaks istungi toimumise ajale ja kohale [1] avaldatakse veebis:
· Kriminaalasja number, täisealise süüdistatava nimi ja alaealise süüdistatava nimetähed ning kuriteo kvalifikatsioon karistusseadustiku vastava paragrahvi, lõike ja punkti järgi, milles isikut süüdistatakse.
· Väärteoasja number, täisealise menetlusaluse isiku nimi ja alaealise menetlusaluse isiku nimetähed ning väärteoasja kvalifikatsioon või kohtuvälise menetleja nimi ja otsuse number.
· Tsiviilasja number, menetlusosaliste nimed ja tsiviilasja üldine kirjeldus.
· Haldusasja number, menetlusosaliste nimed ja haldusasja üldine kirjeldus.
· Ringkonnakohus avaldab kõigis menetlusliikides asja numbri, apellatsioonkaebuse esitaja, vaidlustatud otsuse kuupäeva ja selle teinud kohtu/kohtumaja.
· Kinnise kohtuistungi kohta avaldatakse üksnes toimumise aeg, asja number ja märge, et kohtuistung on kinnine.
Kohtuistungite toimumise ajad eemaldatakse veebilehelt kriminaal-, väärteo- ja tsiviilasjades seitsme päeva möödumisel kohtuistungi toimumisest ja haldusasjades 30 päeva möödumisel kohtuistungi toimumisest.
Lahendite teatavakstegemise [2] kohta avaldatakse veebis:
· Kriminaalasja kohtuotsuse resolutiivosa kuulutamise ja kohtuotsuse pooltele kättesaadavaks tegemise aeg ning selle muutmine, märkides kriminaalasja numbri, täisealise süüdistatava nime ja alaealise süüdistatava nimetähed ning kuriteo kvalifikatsiooni karistusseadustiku vastava paragrahvi, lõike ja punkti järgi, milles isikut süüdistatakse.
· Väärteoasja kohtuotsuse resolutiivosa kuulutamise ja kohtuotsuse pooltele kättesaadavaks tegemise aeg ning selle muutmine, märkides väärteoasja numbri, täisealise menetlusaluse isiku nime ja alaealise menetlusaluse isiku nimetähed ning väärteoasja kvalifikatsiooni või kohtuvälise menetleja nime ja otsuse numbri.
· Tsiviilasja kohtuotsuse avalikult teatavaks tegemise aeg ja selle muutmine, märkides tsiviilasja numbri, menetlusosaliste nimed ja tsiviilasja üldise kirjelduse.
· Haldusasja kohtuotsuse avalikult teatavakstegemise aeg ja selle muutmine, märkides haldusasja numbri, menetlusosaliste nimed ja vaidluse eseme üldise kirjelduse. Menetlusosalise nime ei avaldata, kui see on vajalik eraelu puutumatuse kaitseks.
· Kinnises menetluses tehtud otsuste kohta avaldatakse üksnes otsuse avalikult teatavakstegemise aeg ja selle muutmine, asja number ning märge, et menetlus on kinnine.
Otsuste avalikult teatavakstegemise aeg eemaldatakse veebilehelt 30 päeva möödumisel otsuse avalikult teatavakstegemisest.
Jõustunud lahendid avaldavad kohtud kohtuinfosüsteemis ning neid on võimalik otsida Riigi Teataja veebilehelt [3].
Isiku taotlusel või kohtu algatusel võidakse tsiviil- või halduskohtumenetluses tehtud lahendis asendada isiku nimi initsiaalidega ning ei avalikustata tema isikukoodi, sünniaega, registrikoodi ega aadressi. Samuti võidakse avaldada ainult otsuse resolutsioon või ei avalikustata otsust, kui otsus sisaldab delikaatseid isikuandmeid ja kui otsuse isikuandmetega avalikustamine võib oluliselt kahjustada isiku eraelu puutumatust. Kriminaal- ja väärteoasjades avaldatud kohtulahendis avalikustatakse süüdistatava nimi ja isikukood, isikukoodi puudumisel sünniaeg. Alaealise süüdistatava nimi ja isikukood või sünniaeg asendatakse initsiaalide või tähemärgiga, välja arvatud juhul, kui avaldatav jõustunud kohtulahend on vähemalt kolmas, milles alaealine on kuriteos süüdi tunnistatud. Teiste isikute nimed ja muud isikuandmed asendab kohus initsiaalide või tähemärgiga. Osal juhtudel võib kohus isikuandmete täiendavaks kaitsmiseks avalikustada ka ainult kriminaal- või väärteoasjas tehtud lahendi sissejuhatuse ja resolutiiv- või lõpposa.
Kodanike pöördumised ja muu kohtu kirjavahetus registreeritakse vastava kohtu dokumendiregistris. Kui isik avaldab soovi, ei märgita dokumendiregistris tema ees- ja perekonnanime, märgitakse üksnes initsiaalid.
Kohus töötleb isikuandmeid kohtumenetluse korraldamiseks ja võib neid edastada ka teistele kohtuastmetele. Isikuandmeid töödeldakse sellisel juhul menetlusseadustikes ette nähtud korras. Menetlustega seotud isikuandmeid kohtud üldjuhul kõrvalistele kolmandatele isikutele ei edasta. Andmeid edastatakse ainult juhul, kui selleks on seadusest tulenev alus.
Kirjavahetusele eraisikutega kehtib üldine juurdepääsupiirang. Kui keegi soovib teise isiku kirjavahetusega tutvuda, siis kohus hindab, kas selle osaline või täielik väljastamine kahjustab oluliselt tema eraelu puutumatust või sisaldab see muud juurdepääsupiiranguga teavet. Juurdepääsupiirangute alused on sätestatud avaliku teabe seaduse paragrahvis 35.
Veebilehekülje külastamisel säilitatavad andmed
Külastades kohtute veebilehte www.kohus.ee [4], salvestatakse ja säilitatakse andmed külastaja kasutatava arvuti või arvutivõrgu internetiaadressi (IP-aadressi), arvuti veebilehitseja, operatsioonisüsteemi tarkvaraversiooni, külastamise aja (kellaaeg, kuupäev, aasta) ja kestuse kohta. Kohus ei seo kogutavat infot isikut tuvastava teabega ja kasutab seda üksnes isikustamata kujul. Andmeid kogutakse ja säilitatakse vaid selle kohta, millist veebilehekülje osa isik külastas ning kui kaua seal peatus. Neid andmeid kasutatakse ainult turvatehnilistel eesmärkidel ja välisveebi külastusstatistika koostamiseks, et selle põhjal välisveebi arendada ja selle kasutusmugavust suurendada.
Enda andmetega tutvumise kord
Isikul on õigus tutvuda andmetega, mida kohtud on tema kohta kogunud. Kui isik soovib andmete väljastamist paberil, vaatab kohus vastava taotluse läbi. Seaduse järgi võtavad kohtud paljundustasu alates 21. leheküljest 19 senti lehekülje eest. Kohtumenetluse ajal esitatud taotluse ärakirja saamiseks lahendab kohus, kelle menetluses asi on. Pärast kohtumenetluse lõppu on taotluse läbivaatamise pädevus toimikut arhiveerival kohtul.
Samuti on isikul õigus nõuda ebaõigete isikuandmete parandamist. Selleks tuleb vastavale kohtule esitada omakäeliselt või digitaalselt allkirjastatud taotlus.
Kui kohtul ei ole isikuandmete kasutamiseks (enam) seaduslikku alust, on isikul õigus nõuda nende kasutamise lõpetamist või kustutamist.
Allikas URL: https://www.kohus.ee/et/kohtusse-poordumine/isikuandmete-tootlemine
[1] https://www.riigiteataja.ee/kohtuteave/kohtuistungid_otsing.html
[2] https://www.riigiteataja.ee/kohtuteave/kohtulahendi_avalikustamine_otsing.html
[3] https://www.riigiteataja.ee/kohtulahendid/koik_menetlused.html
[4] http://www.kohus.ee

matches: kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus


Seltsitegevuse ja kohaliku omaalgatuse toetamise kord – Riigi Teataja
KOV määruste valdkondlik liigitus: Kultuur ja sport → Kultuuriseltsid
Seltsitegevuse ja kohaliku omaalgatuse toetamise kord
Seltsitegevuse ja kohaliku omaalgatuse toetamise kord - sisukord
2 Toetuse liigid, tegevused ja toetuse määrad
§ 4 Toetuse liigid
§ 5 Ühistegevuse toetus
§ 6 Toetusumma ja omafinantseeringu määr
§ 7 Projektitoetus
3 Toetuse taotlemine, menetlemine, eraldamine ja aruandlus
§ 10 Toetuse taotluse finantseerimine ja aruandlus
RT IV, 19.09.2019, 5
Vastu võetud 11.09.2019 nr 76
jõustumine 01.10.2019
Määrus reguleerib Võru valla eelarvest eelarveaastaks seltsitegevuse ja kohaliku omaalgatuse edendamiseks toetuse taotlemist, taotluse menetlemist, toetuse eraldamist ja toetuse kasutamise üle järelevalve teostamist.
Toetuse andmise eesmärk on toetada Võru vallas kodanikualgatuslikku tegevust ning soodustada seltsitegevust.
(1) Toetust võivad taotleda mittetulundusühingud, seltsingud, sihtasutused ja üksikisikud, kes:
1) tegutsevad Võru valla haldusterritooriumil ning tegelevad valla eri piirkondade elanikele erinevate tegevuste pakkumisega;
2) tegutsevad Võru valla haldusterritooriumil ning tegelevad vanade traditsioonide ja rahvakultuuri edendamise ning arendamisega.
(3) Toetuse andmisest võib keelduda, kui taotleja ei esita taotluse menetleja poolt esitatud tähtajaks täiendavaid dokumente ja ei võimalda taotluse asjaolusid kontrollida.
(4) Erandjuhud, mis ei ole käesolevas korras reguleeritud, lahendab Võru Vallavalitsus (edaspidi Vallavalitsus) maaelukomisjoni vabade eelarveliste vahendite olemasolul või nende puudumisel valla reservfondist.
2. peatükk Toetuse liigid, tegevused ja toetuse määrad
§ 4. Toetuse liigid
1) ühistegevuse toetus Võru valla alevike ja külade omaalgatuslike ühistegevuste arendamiseks;
2) projektitoetus, st erinevatest fondidest ja programmidest rahastatavate projektide kaasfinantseerimise (omaosaluse) toetamine.
§ 5. Ühistegevuse toetus
(1) Ühistegevuse toetust antakse:
1) avalikuks kasutamiseks mõeldud hoone või objekti haldamise ja remondiga seonduvate kulude katteks. Juhul kui hoone või hooneosa kasutamisega teenitakse renditulu (renditakse ruume asutustele, eraisikutele jm) on maaelukomisjonil õigus teha ettepanek toetuse vähendamiseks;
2) külade elukeskkonna parendamiseks (sh avaliku ruumi korrastamine ja kaunistamine ning vabaajaveetmise kohtade rajamine);
3) vaatamisväärsuste säilitamiseks ja eksponeerimiseks, infomaterjalide koostamiseks ja avaldamiseks;
4) kogukonna liikmete koolitamiseks ja õppereiside korraldamiseks.
(2) Ühistegevuse teostust ei anta delegeeritud või lepinguga haldusülesannete täitmise korral.
§ 6. Toetusumma ja omafinantseeringu määr
(1) Maksimaalne toetussumma taotluse kohta on kuni 10 000 eurot.
(2) Raamatupidamise teenusega seotud kulude määr on kuni 120 eurot aastas.
(3) Omafinantseeringu minimaalne määr on 10% taotluse kogumaksumusest.
(4) Projektitoetuse summa taotluse kohta on kuni 90%.
§ 7. Projektitoetus
Projektitoetust eraldatakse erinevatest fondidest ja programmidest rahastatavate projektide kaasfinantseerimise (omaosaluse) toetamiseks.
3. peatükk Toetuse taotlemine, menetlemine, eraldamine ja aruandlus
(1) Toetuse taotlemiseks esitatakse Võru Vallavalitsusele (edaspidi Vallavalitsus) vormikohane taotlus järgmise eelarveaasta toetuse saamiseks jooksva eelarveaasta 1. detsembriks.
(2) Taotlus projektitoetuse kaasfinantseeringu saamiseks erinevatest fondidest ja programmidest rahastatavatele projektidele esitatakse Vallavalitsusele jooksvalt eelarveaasta jooksul.
(3) Toetuse taotlemisel märgitakse taotlusesse järgmised andmed:
1) taotleja (esindaja) nimi, kontaktandmed ja arvelduskonto number;
2) tegevusvaldkond, millele toetust taotletakse;
3) tegevuse toetuse taotlemise põhjendus, iseloomustus (eesmärk, vajadus, tegevused, kestvus, ajakava) ning maksumus (taotletav summa, üldmaksumus).
(4) Toetuse taotluses tuleb ära näidata projekti tegevusele muudest programmidest taotletavad või rahuldatud tegevuse toetuse taotlused ja summad.
(1) Tähtajaks esitatud taotlused vaatab 20 tööpäeva jooksul läbi kultuuritööspetsialist või tema asendaja (edaspidi menetleja).
(2) Puuduste esinemisel teavitab menetleja toetuse taotlejat puudustest ning annab täiendava tähtaja kuni 10 tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks. Juhul kui taotleja ei kõrvalda tähtajaks puudusi, tagastatakse talle esitatud taotlus ning menetlus toetuse saamiseks lõpetatakse.
(3) Taotluse menetlejal on õigus nõuda taotlejatelt täiendavat informatsiooni või lisadokumente.
(4) Projektitoetuse kaasfinantseeringu (omaosaluse) toetuse määra otsustab Vallavalitsus.
§ 10. Toetuse taotluse finantseerimine ja aruandlus
(1) Otsuse toetuse määramise või mittemääramise kohta teeb maaelukomisjon (edaspidi Komisjon) arvestades sealjuures:
1) valla eelarveliste vahendite olemasolu;
2) projekti, objekti või tegevuse kooskõla valla arengukavaga või olulisust Võru valla üldise arengu seisukohalt;
3) toetuse eelarve kulude põhjendatust;
4) taotleja võimekust projekti elluviimisel ja edasist jätkusuutlikkust;
5) projekti elluviimiseks vajalike rahaliste vahendite, sh taotleja omafinantseeringu olemasolu.
(2) Komisjon võib teha toetuse taotlejale ettepaneku taotluses sisalduvate tegevuste ja eelarve muutmiseks.
(3) Toetused kuni 300 eurot makstakse toetuse taotlejale komisjoni protokollilise otsuse alusel kuludokumendi ja selle tasumist tõendava dokumendi esitamisel.
(4) Toetused üle 300 euro makstakse välja taotleja ja Vallavalitsuse vahel sõlmitud vastavasisulise toetuslepingu alusel.
(5) Toetus kantakse 30 kalendripäeva jooksul alates toetuse määramisest taotleja arvelduskontole.
(6) Toetuse saaja on kohustatud esitama lepingus märgitud tähtajaks vormikohase aruande toetuse sihipärase kasutamise kohta.
(7) Aruandes märgitakse järgmised andmed:
2) tegevusvaldkond, millele toetust taotleti, üldmaksumus, omaosalus ja eraldatud toetuse suurus;
3) kokkuvõte toetuse kasutamisest, analüüs (tegevused, nõrkused), elluviidud tegevused.
(8) Toetuse eest korraldatud ürituse teavituses või reklaamistuleb viidata Vallavalitsusele kui toetajale.
(9) Korra rakendamiseks vajalike dokumentide vormid kinnitab Vallavalitsus.
(1) Vallavalitsusel on õigus kontrollida toetuse sihipärast kasutamist.
(2) Toetuse sihipärast kasutamist kontrollib menetleja.
(3) Korra nõuete rikkumise korral on Vallavalitsusel õigus peatada toetuse maksmine ja nõuda toetuse tagastamist.
Tunnistada kehtetuks Võru Vallavolikogu 09.05.2018 määrus nr 29 „Seltsitegevuse ja kohaliku omaalgatuse toetamise kord“.
Määrus jõustub 1. oktoobrist 2019.
Georg Ruuda


Töövõimetuslehe registreerimise ja väljaandmise tingimused ja kord ning töövõimetuslehe vormid – Riigi Teataja
Töövõimetuslehe registreerimise ja väljaandmise tingimused ja kord ning töövõimetuslehe vormid
Vastu võetud 26.09.2002 nr 114
RTL 2002, 115, 166
17.06.2003 nr 83 (RTL 2003, 75, 1102) 1.07.2003
22.07.2004 nr 95 (RTL 2004, 102, 1658) 1.08.2004
4.08.2006 nr 48 (RTL 2006, 63, 1146) 1.09.2006
30.03.2007 nr 38 (RTL 2007, 29, 530) 15.04.2007
12.09.2008 nr 48 (RTL 2008, 77, 1068) 1.10.2008
4.06.2009 nr 47 (RTL 2009, 47, 676) 1.07.2009, osaliselt 1.10.2009
Määrus kehtestatakse «Ravikindlustuse seaduse» § 52 lõike 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse töövõimetuslehe registreerimise ja väljaandmise tingimused ja kord ning töövõimetuslehe vormid.
§ 2. Töövõimetuslehe liigid ja väljakirjutamine
(1) Töövõimetuslehe liigid on: haigusleht, hooldusleht, sünnitusleht ja lapsendamisleht.
(2) Töövõimetuslehe väljakirjutamise õigus on «Ravikindlustuse seaduse» § 52 lõikes 2 nimetatud arstil, kes teeb kindlaks ravikindlustuse kindlustuskaitset omava isiku (edaspidi kindlustatud isik) ajutise töövõimetuse ja osutab talle tervishoiuteenust.
(3) Töövõimetusleht kirjutatakse välja «Ravikindlustuse seaduse» § 5 lõike 2 punktide 1, 2, 4, 5 või lõike 3 alusel kindlustatud isikule, kes ajutise töövõimetuse tõttu vajab töö- või teenistuskohustustest või majandus- või kutsetegevusest ajutist vabastust.
[RTL 2009, 47, 676 – jõust. 1.07.2009]
(4) [Kehtetu – RTL 2009, 47, 676 – jõust. 1.07.2009]
§ 3. Töövõimetuslehe plank
(1) Töövõimetuslehe plank trükitakse A4 formaadis valgele paberile käesoleva määruse lisas 3 toodud vormi kohaselt. Töövõimetuslehe plangi vormi vorming ja formaat on kohustuslikud ega kuulu muutmisele.
(2) Töövõimetuslehe plankide numereerimise korra kehtestab neid väljaandev tervishoiuteenuse osutaja. Järjekorranumber on kuni kaheksakohaline arv, mis on ühe tervishoiuteenuse osutaja väljaantud töövõimetuslehtede puhul kolme aasta jooksul unikaalne.
(3) Töövõimetuslehe plangi vorm avaldatakse Eesti Haigekassa Interneti-koduleheküljel.
[RTL 2003, 75, 1102 – jõust. 1.07.2003]
TÖÖVÕIMETUSLEHE REGISTREERIMISE JA VÄLJAANDMISE
§ 4. Töövõimetuslehe registreerimine
(1) – (2) [Kehtetud – RTL 2003, 75, 1102 – jõust. 1.07.2003]
(3) Töövõimetuslehe väljakirjutamine registreeritakse väljakirjutamise kuupäeval tervishoiuteenust osutava juriidilise või füüsilise isiku kehtestatud korras.
(4) Töövõimetuslehe väljaandmise kohta tehakse tervishoiuteenuse osutamist tõendavasse dokumenti sellekohane kanne. Kande tegemisel lähtutakse «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 42 lõike 2 alusel sotsiaalministri määrusega kehtestatud korrast.
§ 5. Haiguslehe väljaandmine
(1) Haigusleht kirjutatakse välja «Ravikindlustuse seaduse» § 51 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud kindlustusjuhtumi korral töövabastuse alguskuupäeval pärast haige läbivaatust ja terviseseisundi ning ajutise töövõimetuse kajastamist tervishoiuteenuse osutamist tõendavates dokumentides määruse § 4 lõikes 4 nimetatud sotsiaalministri määrusega kehtestatud korras.
(2) Üle ühe kuu kestva haiguse, vigastuse või töö- või teenistustingimuste ajutise kergendamise korral väljastatakse uus haigusleht iga 30 kalendripäeva järel, kusjuures uus haigusleht vormistatakse eelmisele järgnevana.
(21) Haigusleht vormistatakse järgnevana ka juhul, kui «Ravikindlustuse seaduse» § 51 lõike 1 punktis 1 nimetatud kindlustusjuhtum leiab aset kindlustatud isiku välisriigis viibimise ajal ja isik pöördub sama haiguse või vigastuse ravimiseks arsti poole Eestis hiljemalt viie kalendripäeva jooksul pärast isikut välisriigis ravinud arsti väljastatud tõendil (edaspidi välisriigi arsti tõend) märgitud viimast tervishoiuteenuse osutamise kuupäeva või välisriigi arsti tõendil märgitud ravi lõppemise eeldatavat kuupäeva.
[RTL 2004, 102, 1658 – jõust. 1.08.2004]
(22) Lõikes 21 nimetatud juhul vormistatakse järgnev haigusleht:
1) alates välisriigi arsti tõendil märgitud viimasest tervishoiuteenuse osutamise kuupäevast või ravi lõppemise eeldatavast kuupäevast;
2) alates isiku läbivaatuse kuupäevast, kui välisriigi arsti tõendile märgitud ravi lõppemise eeldatav kuupäev on hilisem kindlustatud isiku Eestis läbivaatuse kuupäevast.
(3) Järgnevale haiguslehele kantakse esmase haiguslehe töövabastuse alguskuupäev või välisriigi arsti tõendil märgitud ravi alustamise kuupäev.
[RTL 2006, 63, 1146 – jõust. 1.09.2006]
(4) Kindlustatud isiku ajutise töövõimetuse ajal kindlaks tehtud teisest haigusest või vigastusest tingitud ajutise töövõimetuse korral lõpetatakse väljakirjutatud haigusleht ja kirjutatakse välja uus esmane haigusleht.
(5) Kindlustatud isiku ajutise töövõimetuse ajal kindlaks tehtud teisest haigusest või vigastusest tingitud ajutise töövõimetuse korral sama tervishoiuteenuse osutaja juures lõpetab töövõimetuslehe selle väljakirjutanud arst või teda asendav arst. Teise tervishoiuteenuse osutaja juures töötaval arstil ei ole õigust lõpetada eelmise tervishoiuteenuse osutaja juures välja kirjutatud ajutise töövõimetuse lehte.
(6) Kindlustatud isiku ajutise töövõimetuse jätkumisel pärast statsionaarse tervishoiuteenuse osutamist pikendab statsionaarset tervishoiuteenust osutanud arst haiguslehte ambulatoorse ravirežiimiga kuni kaheksaks kalendripäevaks.
(7) Kindlustatud isiku pöördumisel vältimatu abi saamiseks arsti poole, kelle juurde ta ravile ei jää, väljastatakse kindlustatud isikule teatis tervishoiuteenuse osutamise aja (kuupäev, kellaaeg), haige kaebuste, objektiivse leiu, diagnoosi, ajutise töövõimetuse ja osutatud abi kohta. Edasist tervishoiuteenust osutaval arstil on õigus kahe kalendripäeva jooksul nimetatud teatise ning haige läbivaatuse alusel vormistada haigusleht alates teatisel märgitud kuupäevast.
(8) Haigusleht lõpetatakse pärast haige läbivaatust töövõime taastumise või püsiva töövõimetuse kindlakstegemise päeval (kaasa arvatud), välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 6 ja 9 sätestatud juhtudel.
(9) Haiguslehe lõpetamiseks pärast haige läbivaatust võib arst ambulatoorse tervishoiuteenuse osutamise korral kindlustatud isiku ajutisest töövõimetusest tingitud põhjustel pikendada haiguslehte ambulatoorseks raviks ja lõpetada haiguslehe haiget uuesti läbi vaatamata mitte rohkem kui 3 päeva ette.
(10) Enam kui 120 kalendripäeva (tuberkuloosi korral üle 178 kalendripäeva) kestva haiguse või vigastuse korral peab haiguslehe väljakirjutanud arst esitama Sotsiaalkindlustusametile isiku ekspertiisitaotluse, terviseseisundi kirjelduse ning vajalikud dokumendid ravi jätkamise ja haiguslehe pikendamise otsuse tegemiseks. Ekspertiisiks vajalikud dokumendid peab Sotsiaalkindlustusametisse saatma arvestusega, et Sotsiaalkindlustusamet saaks teha otsuse hiljemalt 121. haiguspäevaks, tuberkuloosi korral 178. haiguspäevaks.
[RTL 2008, 77, 1068 – jõust. 1.10.2008]
(11) [Kehtetu – [RTL 2009, 47, 676 – jõust. 1.07.2009]
(12) Ajutiselt töövõimetu kindlustatud isiku suunamisel taastusravile märgib isikut ravile suunanud pere- või eriarst saatekirjale, et taastusravile suunatav kindlustatud isik on ajutiselt töövõimetu, märkides saatekirjas esmase töövõimetuslehe väljaandmise kuupäeva ja numbri. Ajutiselt töövõimetule taastusravi vajavale kindlustatud isikule kirjutab taastusraviteenust osutav arst välja haiguslehe eelmisele järgnevana taastusravi esimesest päevast ja lõpetab selle kindlustatud isiku töövõime taastumise või taastusravi viimase kuupäevaga.
(121) Ajutiselt töövõimetule kindlustatud isikule statsionaarse taastusraviteenuse osutamisel väljastatakse talle esmane töövõimetusleht, kui pere- või eriarsti saatekirjale ei ole märgitud esmase töövõimetuslehe väljaandmise kuupäeva ja numbrit.
(13) Karantiini korral kirjutatakse haigusleht välja maavanema kehtestatud karantiini lõpetamise päevani.
(14) Raseduse tõttu terviseseisundile vastava töö andmisel või teenistuja ajutiselt teisele ametikohale viimisel või teenistustingimuste ajutisel kergendamisel kirjutatakse haigusleht välja paranemiseni või rasedus- ja sünnituspuhkuseni, lähtudes käesoleva määruse § 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest. Terviseseisundile vastava töö andmise, teenistuja ajutiselt teisele ametikohale viimise või teenistustingimuste ajutise kergendamise vajaduse jätkumisel kirjutatakse välja uus haigusleht eelmisele järgnevana.
(15) Raseduse katkestamise korral meditsiinilistel näidustustel või raseduse iseeneslikul katkemisel enne raseduse 28. nädalat vormistatakse haigusleht töövõimetuse ajaks, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 10 kehtestatud piirangutega.
(16) Enne raseduse 28. nädalat toimunud sünnituse korral vormistatakse 28. nädalal elava lapse korral sünnitusleht. Haigusleht lõpetatakse sünnituslehe väljaandmise päevale eelneval päeval.
§ 6. Hoolduslehe väljaandmine
(1) Hooldusleht kirjutatakse välja «Ravikindlustuse seaduse» § 51 lõikes 4 nimetatud kindlustusjuhtumi korral lapse hooldamise või haige põetamise vajaduse tekkimise päevast pärast põetatava lapse läbivaatust ja terviseseisundi kajastamist tervishoiuteenuse osutamist tõendavates dokumentides.
(2) Hooldusleht kirjutatakse välja tegelikule põetajale või hooldajale (edaspidi põetaja), kui hooldamise või põetamise vajadus tuleneb põetatava või «Ravikindlustuse seaduse» § 51 lõike 4 punktis 3 nimetatud juhul lapse hooldaja tervise seisundist.
(3) Ühe isiku või samaaegselt mitme isiku põetamiseks või hooldamiseks ühe haiguse korral (hooldusjuhtum) kirjutatakse üldjuhul välja üks hooldusleht. Kui ühe hooldusjuhtumi korral hooldab või põetab järjestikku mitu põetajat, antakse välja uus hooldusleht eelmisele järgnevana.
(4) Mitme alla 12-aastase haige lapse või perekonnaliikme samaaegsel hooldamisel või põetamisel kirjutatakse tegelikule põetajale välja üks hooldusleht.
(5) Mitme alla 12-aastase lapse või perekonnaliikme osaliselt kattuval haigestumisel lõpetatakse eelmise hooldusjuhu hooldusleht ja avatakse järgmise hooldusjuhu hooldusleht vastavalt haigestumise järjekorrale. Viimase hooldusjuhu hooldusleht lõpetatakse haigete laste hooldamise või perekonnaliikmete põetuse vajaduse lõppemise päevast.
(6) Mitme alla 12-aastase lapse või perekonnaliikme samaaegsel haigestumisel, kui üks haigetest paigutatakse haiglasse ja ta vajab perekonnaliikme põetust või hooldust, antakse vajadusel välja hooldusleht üheaegselt kahele tegelikule põetajale.
(7) Kui haigestub isik, kellele on välja kirjutatud hooldusleht, kirjutatakse talle välja haigusleht ja hooldusleht lõpetatakse haiguslehe väljaandmise päevale eelneval päeval. Vajadusel antakse järgnev hooldusleht välja teisele põetajale.
§ 7. Sünnituslehe väljaandmine
(1) Sünnitusleht kirjutatakse välja «Ravikindlustuse seaduse» § 51 lõikes 2 nimetatud kindlustusjuhtumi korral pärast terviseseisundi kajastamist tervishoiuteenuse osutamist tõendavates dokumentides.
(2) Sünnituslehe väljakirjutamise õigus on günekoloogil ja perearstil.
(3) Kooskõlas «Töölepingu seaduse» §-s 59 sätestatuga kirjutatakse sünnitusleht rasedale välja 140 kalendripäevaks, kui ta on jäänud rasedus- ja sünnituspuhkusele vähemalt 30 kalendripäeva enne arsti määratud eeldatavat sünnitamiskuupäeva. Kui rase hakkab kasutama rasedus- ja sünnituspuhkust hiljem,kui 30 kalendripäeva enne arsti määratud eeldatavat sünnitamiskuupäeva, lühendatakse sünnituslehe kestust vastava arvu päevade võrra. Kooskõlas «Ravikindlustuse seaduse» § 58 lõikes 2 sätestatuga, kui rase, kellele on antud terviseseisundile vastavat tööd või kelle teenistustingimusi on raseduse ajal kergendatud, hakkab kasutama rasedus- ja sünnituspuhkust hiljem,kui 70 kalendripäeva enne arsti määratud eeldatavat sünnitamiskuupäeva, lühendatakse sünnituslehe kestust vastava arvu päevade võrra.
(4) – (5) [Kehtetud – RTL 2004, 102, 1658 – jõust. 1.08.2004]
(6) [Kehtetu – [RTL 2009, 47, 676 – jõust. 1.07.2009]
(7) [Kehtetu – RTL 2003, 75, 1102 – jõust. 1.07.2003]
(8) Kui sünnitus toimub enne sünnituslehe väljakirjutamist ja rasedus on kestnud üle 28 nädala, kirjutatakse sünnitusleht välja alates sünnitamise päevast 140 kalendripäevaks.
(9) [Kehtetu – RTL 2003, 75, 1102 – jõust. 1.07.2003]
§ 8. Lapsendamislehe väljaandmine
(1) Lapsendamisleht kirjutatakse välja «Ravikindlustuse seaduse» § 51 lõikes 3 nimetatud alusel kohtuotsuse alusel lapse perearsti poolt.
(2) Lapsendamisleht kirjutatakse välja 70 kalendripäevaks alates lapsendamise kohtuotsuse jõustumise päevast.
§ 9. Ajutise töövõimetuse hüvitise saamise piirangu kande tegemine töövõimetuslehel
(1) Kui kindlustatud isiku või põetatava isiku haigestumine või vigastus on tingitud »Liiklusseaduse» alusel kehtestatud korras või arsti tehtud ekspertiisiga tuvastatud joobeseisundist, teeb arst haigus- või hoolduslehele sellekohase kande.
[RTL 2004, 102, 1658 – jõust. 01.08.2004]
(2) Kui kindlustatud isik või põetatav isik eirab arsti määratud meditsiiniliselt põhjendatud ravi, mille tõttu on tervenemine takistatud, teeb arst haigus- või hoolduslehele sellekohase kande.
(3) Kui kindlustatud isik ei ilmu arsti poolt määratud ajal arsti vastuvõtule ilma mõjuva põhjuseta, teeb arst haigus- või hoolduslehele sellekohase märkuse.
(4) Kui kindlustatud isik ilmub arsti vastuvõtule pärast arsti poolt määratud vastuvõtu kuupäeva, jätkab arst kindlustatud isiku jätkuva ajutise töövõimetuse korral haiguslehte arsti vastuvõtule ilmumise kuupäevast.
(5) Kui kindlustatud isik ilmub arsti vastuvõtule pärast arsti poolt määratud vastuvõtu kuupäeva töövõimelisena, lõpetatakse haigusleht arsti poolt määratud vastuvõtu kuupäevaga.
(6) Kui kindlustatud isik ei ilmu arsti vastuvõtule kümne kalendripäeva möödumisel pärast arsti poolt määratud vastuvõtu kuupäeva, lõpetab arst haiguslehe arsti poolt määratud vastuvõtu kuupäevaga.
§ 10. Töövõimetuslehe vormistamine
(1) Töövõimetuslehe väljakirjutamise õigust omav arst vormistab töövõimetuslehe käesoleva määruse lisas 3 toodud vormikohasele plangile ja teeb sellele käesoleva paragrahvi lõikega 6 andmeväljadele kehtestatud nõuete kohased kanded.
(2) Töövõimetuslehel tehtava paranduse õigsust tõendab arst allkirja ja pitsati jäljendiga.
(3) Töövõimetusleht antakse kindlustatud isikule esitamiseks tööandjale ja haigekassale. Kui kindlustatud isikul on mitu tööandjat, antakse nii mitu töövõimetuslehte sama numbriga, kui mitu on kindlustatud isikul tööandjaid. Samaaegselt töövõimetuslehe andmisega kindlustatud isikule edastatakse töövõimetuslehele kantud andmed haigekassale läbi riigi infosüsteemide andmevahetuskihi (X-tee).
[RTL 2009, 47, 676 – jõust. 1.10.2009]
(31) Töövõimetuslehe kaotamisel või osalisel hävimisel vormistab selle väljaandnud arst kindlustatud isikule uue töövõimetuslehe märkusega «korduv» lehe ülemisel serval. Korduvale töövõimetuslehele kantakse kaotatud või osaliselt hävinud töövõimetuslehe number. Korduva töövõimetuslehe vormistamisel ei edastata töövõimetuslehe andmeid haigekassale läbi riigi infosüsteemide andmevahetuskihi (X-tee).
(4) Tööandja ja kindlustatud isik teevad töövõimetuslehel käesoleva paragrahvi lõikega 6 andmeväljadele kehtestatud nõuete kohased kanded, kusjuures tööandja teeb kindlustatud isikult saadud haiguslehest, mille alusel tööandja maksab haigushüvitist «Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse» § 122 alusel, koopia ning kannab nõuete kohased kanded haiguslehe koopiale.
(5) Töövõimetusleht täidetakse ladina tähestikus trükikirjas või loetavalt kirjutades.
(6) Töövõimetuslehe andmeväljad ja nende täitmise nõuded on järgmised:
Andmevälja nimetus töövõimetuslehel
Andmevälja täitmise nõuded
TÄIDAB ARST:
Märgitakse töövõimetuslehe järjekorranumber
Hooldusleht
Sünnitusleht
Lapsendamisleht
Märgitakse tähisega «x» vastavalt töövõimetuslehe liigile.
Eeldatav sünnitamiskuupäev
Sünnituslehe korral märgitakse eeldatav sünnitamiskuupäev (pp.kk.aaaa).
Järg
Märgitakse tähisega «x» vastavalt sellele, kas töövõimetusleht antakse välja esmase või järgnevana.
Esmase lehe töövabastuse alguskuupäev
Järgneva töövõimetuslehe korral märgitakse esmase töövõimetuslehe töövabastuse alguskuupäev (pp.kk.aaaa).
Kindlustatu isikukood
Märgitakse kindlustatud isiku, kellele töövõimetusleht välja kirjutatakse, isikukood, eesnimi ja perekonnanimi, mille järgi ta on kantud haigekassa ravikindlustuse andmekogusse.
Hooldatava isikukood
Hoolduslehe korral märgitakse põetatava/hooldatava isikukood, eesnimi ja perekonnanimi.
Tööst vabastamise põhjus
Märgitakse üks töövabastuse põhjus numbri ja sõnadega vastavalt järgmisele loendile:
1. haigestumine;
2. kutsehaigus;
3. olmevigastus;
4. liiklusvigastus;
5. tööõnnetus;
6. tööõnnetus liikluses;
7. tööõnnetuse tagajärjel tekkinud tüsistus/haigestumine;
8. vigastus riigi või ühiskonna huvide kaitsmisel ja kuriteo tõkestamisel;
10. karantiin;
12. haige perekonnaliikme põetamine kodus;
13. alla 3-aastase lapse või alla 16-aastase puudega lapse hooldamine, kui last hooldav isik on haige või talle osutatakse sünnitusabi;
14. alla 12-aastase haige lapse põetamine;
15. rasedus- ja sünnituspuhkus;
16. alla 10-aastase lapse lapsendaja puhkus;
17. terviseseisundile vastava töö andmine või üleviimine kergemale ametikohale;
18. liiklusvigastuse tagajärjel tekkinud tüsistus/haigestumine;
19. haigestumine või vigastus raseduse ajal (märgitakse raseda kaardi või eriarsti poolt väljastatud tõendi alusel).
Ravi liik
Märgitakse ravi liik lühendiga vastavalt järgmisele loendile:
A – ambulatoorne või päevaravi,
H – haiglaravi,
AT – ambulatoorne taastusravi,
HT – statsionaarne taastusravi.
Töövabastuse periood
Märgitakse töövabastuse alguse ja lõpu kuupäevad (pp.kk.aaaa).
Ravi eiramised:
Muu ravi eiramine
Vastuvõtule mitteilmumine
Märgitakse ravi eiramise kuupäev (pp.kk.aaaa) ja tähisega «x» ravi eiramise asjaolu vastavalt loendile.
Joove märgitakse, kui haigus, vigastus või tööõnnetus on tingitud alkoholi, narkootilise või psühhotroopse aine tarvitamisest põhjustatud terviseseisundist.
Vajadusel sõnastatakse muu ravi eiramise korral, milles seisnes ravi eiramine.
Vastuvõtule mitteilmumine märgitakse, kui kindlustatud isik ilma mõjuva põhjuseta ei ilmunud määratud ajal arsti vastuvõtule.
Haigus või vigastus ei ole töövõimetuspensioni määramise põhjuseks
Töövõimetuslehe väljastamisel töövõimetuspensionärile märgitakse tähisega «x», kui haigus või vigastus ei ole töövõimetuspensioni määramise põhjuseks.
Otsus lehe lõpetamisel
Märgitakse töövõimetuslehe lõpetamise otsus numbri ja sõnadega vastavalt järgmisele loendile:
1. asuda tööle alates ….. (pp.kk.aaaa),
2. suunatud teise tervishoiuteenuse osutaja juurde,
3. väljastatud järgnev leht,
4. surnud,
5. määratud püsiv töövõimetus.
Suunatud SKA-sse
Märgitakse Sotsiaalkindlustusametisse suunamise kuupäev (pp.kk.aaaa).
SKA otsuse tegemise kuupäev
Märgitakse Sotsiaalkindlustusameti otsuse tegemise kuupäev (pp.kk.aaaa).
SKA otsus pikendada haiguslehte
Märgitakse tähisega «x», kui Sotsiaalkindlustusamet on teinud otsuse töövõimetuslehe pikendamiseks.
Tervishoiuteenuse osutaja registrikood/isikukood
Märgitakse tervishoiuteenuse osutaja äriregistri kood või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri registrikood või äriregistrisse mittekantud füüsilisest isikust ettevõtja isikukood.
Märgitakse tervishoiuteenuse osutaja nimi.
Märgitakse tervishoiuteenuse osutaja aadress.
Märgitakse tervishoiuteenuse osutaja telefoninumber.
Lehe välja andnud arsti eriala kood
Märgitakse töövõimetuslehe välja andnud arsti eriala kood.
Arsti registreerimistõendi number
Märgitakse töövõimetuslehe välja andnud arsti registreerimistõendi number.
Arsti ees- ja perekonnanimi
Märgitakse töövõimetuslehe välja andnud arsti ees- ja perekonnanimi.
Töövõimetuslehe välja andnud arsti allkiri.
Töövõimetuslehe välja andnud arsti pitsati jäljend.
TÄIDAB TÖÖANDJA:
Tööandja registrikood/isikukood
Tööandja äriregistri kood või riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri registrikood või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri registrikood või äriregistrisse mittekantud füüsilisest isikust ettevõtja isikukood.
Äriühingu ärinimi või riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikku registrisse kantud asutuse nimi või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud juriidilise isiku nimi või äriregistrisse mittekantud füüsilisest isikust ettevõtja ees- ja perekonnanimi.
Kalendrikuu kokkulepitud töötasu töövabastuse alguspäevale eelnenud päeval
Märgitakse kalendrikuu kokkulepitud töötasu suurus kroonides esmasele töövõimetuslehele märgitud töövabastuse alguspäevale eelnenud päeval, kui:
1) kindlustatud isik ei saanud töövabastuse alguse päevale eelnenud kalendriaastal tulu või
2) kindlustatud isiku kehtiva kokkulepitud töötasu ja arvu 30 jagatis on suurem eelmise kalendriaasta keskmisest tulust, kuid ei ületa Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuu töötasu alammäära ja arvu 30 jagatist või
3) tööandjal puuduvad punktides 1 ja 2 nimetatud andmed.
Tööõnnetuse toimumise/
kutsehaigestumise kuupäev
Märgitakse tööõnnetuse või kutsehaigestumise raportis märgitud tööõnnetuse toimumise kuupäev või kutsehaigestumise kuupäev (pp.kk.aaaa).
Ajutiselt terviseseisundile vastava töö või kergemale ametikohale üleviimise periood
Märgitakse arsti otsuse alusel terviseseisundile vastava töö või kergemale ametikohale üleviimise perioodi alguse ja lõpu kuupäevad (pp.kk.aaaa).
Makstav töötasu terviseseisundile vastava töö või kergemale ametikohale üleviimise ajal
Märgitakse arsti otsuse alusel terviseseisundile vastava töö või kergemale ametikohale üleviimise perioodil tööandja poolt makstav töötasu kroonides.
Ajutiselt tööülesannete täitmisest keeldumine või teenistuskohustuste täitmisest vabastamine
Märgitakse kuupäev, millest alates töötaja keeldus «Töölepingu seaduse» § 18 lõike 2 alusel ajutiselt tööülesannete täitmisest või «Avaliku teenistuse seaduse» alusel vabastati teenistuja ajutiselt teenistuskohustuste täitmisest.
Puudub õigus hüvitisele perioodil
Märgitakse perioodi, millal kindlustatud isikul puudub «Ravikindlustuse seaduse» § 60 lõigetest 2 või 4 või § 61 lõikest 2 tulenevalt õigus saada hüvitist, alguse ja lõpu kuupäevad (pp.kk.aaaa.).
Hooldusleht puhkuse ajal
Töötamine töövabastuse ajal
Ravikindlustuse kindlustuskaitse on peatunud «Ravikindlustuse seaduse» § 6 lõike 4 alusel
Loendis märgitakse tähisega «x» põhjus, miks kindlustatud isikul puudub «Ravikindlustuse seaduse» § 60 lõigetest 2 või 4 või § 61 lõikest 2 või § 6 lõikest 4 tulenevalt õigus saada hüvitist.
Kinnitan andmete õigsust:
Märgitakse töövõimetuslehe täitmise kuupäev.
Märgitakse andmete õigsust kinnitava isiku ees- ja perekonnanimi.
Andmete õigsust kinnitava isiku allkiri.
Märgitakse andmete õigsust kinnitava isiku telefoninumber.
TÄIDAB KINDLUSTATU:
Ajutise töövõimetuse hüvitis palun kanda minu kontole number:
Märgitakse hüvitise taotleja konto number.
Hüvitise taotleja ees- ja perekonnanimi
Märgitakse hüvitise taotleja ees- ja perekonnanimi.
Hüvitise taotleja allkiri.
§ 12. Töövõimetuslehe plankide kehtivus
Käesoleva määruse lisades 1 ja 2 toodud töövõimetuslehe plankide vormid kehtivad kuni 1. augustini 2003. a. Nende vormistamisel kohaldatakse käesoleva määruse § 10 lõikes 6 toodud töövõimetuslehe andmeväljade täitmise nõudeid.
Lisa 1 [Kehtetu – RTL 2003, 75, 1102 – jõust. 1.08.2003]
Lisa 2 [Kehtetu – RTL 2003, 75, 1102 – jõust. 1.08.2003]


Toila valla noortevolikogu põhimäärus – Riigi Teataja
Toila valla noortevolikogu põhimäärus
Toila valla noortevolikogu põhimäärus - sisukord
§ 6 Noortevolikogu valimise kord
§ 7 Hääletamiskord
§ 8 Hääletamis- ja valimistulemuste kindlaks tegemine
§ 9 Noortevolikogu juhtimine
§ 11 Noortevolikogu liikmete väljaarvamine
RT IV, 11.10.2018, 29
Käesoleva määrusega kehtestatakse Toila valla noortevolikogu (edaspidi noortevolikogu) valimise ja tegutsemise alused.
(1) Noortevolikogu on Toila Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) juures tegutsev Toila valla noortest koosnev nõuandva õigusega osaluskogu, mis esindab Toila valla noorte huve ja tegutseb vabatahtlikkuse alusel.
(3) Vallavolikogu konsulteerib noortevolikoguga valla noorsootöö kavandamisel, teostamisel ja hindamisel.
(4) Noortevolikogu ettepanekud on vallavolikogule ja vallavalitsusele soovitusliku iseloomuga.
(5) Rahalised vahendid noortevolikogu tegevuseks eraldatakse võimalusel ja vajadusel valla eelarvest.
(6) Noortevolikogu juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi ja Toila valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
1) Toila valla noorte õiguste ja huvide esindamine ning nõuande- ja otsustusprotsessides osalemine;
2) arutab valla võimupädevusse kuuluvaid või talle läbi vaatamiseks suunatud noori puudutavaid küsimusi ning teeb vallavolikogule noorte huvidest ja vajadustest lähtuvaid ettepanekuid;
(1) Noortevolikogul on kuni 15 liiget.
(2) Noortevolikogusse kandideerimisõigus on Toila vallas elavatel või õppivatel noortel vanuses 13-26 aastat.
4) kaasata oma tegevusse spetsialiste, konsulteerida vallavalituse teenistujatega;
2) täitma põhimäärust ja noortevolikogu otsuseid;
3) osalema noortevolikogu koosolekutel (va etteteatamisel ja mõjuvatel põhjustel);
5) arendama noortevolikogu tegevust;
6) noortevolikogu on aruandekohuslane vallavolikogu ees.
§ 6. Noortevolikogu valimise kord
(1) Noortevolikogu valimise korraldab 5-liikmeline valimiskomisjon. Valimiskomisjoni kuuluvad: Voka Avatud Noortekeskuse, Kohtla-Nõmme Noortekeskuse, Järve Avatud Noortekeskuse, Toila Vallavalitsuse ja Toila Vallavolikogu esindajad. Valimiskomisjoni liige ei tohi kandideerida noortevolikokku. Valimiskomisjon valib enda hulgast valimiskomisjoni esimehe ja protokollija.
(2) Valimiskomisjon:
(3) Noortevolikogusse kandideerimiseks esitab 13-26 aastane noor sooviavalduse, märkides sellel ees- ja perekonnanime, sünnikuupäeva ja aasta, rahvastikuregistrijärgse elukoha aadressi, töö- või tegevusala. Sooviavaldus esitatakse valimiskomisjonile 30 päeva enne noortevolikogu valimiste toimumise päeva.
(4) Valimiskomisjoni poolt registreeritud kandidaatide nimekirjaga saab tutvuda Toila valla veebilehel vähemalt 2 nädalat enne valimisi ja valimispäeval valimiste toimumise kohas.
(5) Noortevolikogu valimised toimuvad iga kahe aasta järel novembris. Valimiste toimumise aja ja koha määrab valimiskomisjon.
(6) Teave valimiste toimumisaja (-aegade) kohta, valimiskomisjoni asukoht (-kohad) ja kontaktandmed avaldatakse 30 päeva enne valimisi Toila valla lehes, Toila valla veebilehel ja Toila valla noortekeskuste kodulehekülgedel.
(7) Noortevolikogu volitused kehtivad kuni uue noortevolikogu valimistulemuste selgumiseni.
§ 7. Hääletamiskord
(1) Hääletamisõigus on 13–26 aastastel noortel, kelle registreeritud elukoht on Toila vallas või kes õpivad Toila valla koolides.
(2) Hääletus on salajane või elektrooniline.
(3) Valimiskomisjon väljastab noortele hääletussedelid.
(4) Valija kirjutab hääletamissedelile selleks ettenähtud kohta kandidaadi registreerimisnumbri, kelle poolt ta hääletab.
(5) Kui valija rikub hääletamissedeli, on tal õigus saada valimiskomisjonilt uus sedel. Valija peab rikutud või kasutamata hääletamissedeli valimiskomisjonile tagastama.
(6) Pärast hääletamissedeli täitmist murrab valija sedeli kokku ja laseb sedeli hääletuskasti.
§ 8. Hääletamis- ja valimistulemuste kindlaks tegemine
(7) Valituks osutuvad enim hääli saanud kandidaadid. Valimistulemused teeb kindlaks valimiskomisjon, kes registreerib oma otsusega noortevolikogu liikmete pingerea.
(8) Valimistulemused avaldatakse hiljemalt kolmandal päeval pärast valimisi Toila valla veebilehe noortevolikogu alamlehel, Toila valla noortekeskuste kodulehel ja Toila valla lehes noortevolikokku valitute nimed.
(9) Noortevolikogu uue valitud koosseisu kutsub kokku valimiskomisjoni esimees.
(1) Noortevolikogu esindab ja selle tööd korraldavad esimees, tema äraolekul aseesimees.
(2) Noortevolikogu esimees ja aseesimees valitakse noortevolikogu volituste ajaks salajasel hääletusel uue koosseisu esimesel koosolekul.
(1) Noortevolikogu töövormiks on koosolekud, mis toimuvad reeglina kord kuus, kuid mitte harvem kui üks kord kvartalis. Erakorraline koosolek kutsutakse kokku, kui seda soovivad kaks kolmandikku noortevolikogu liikmetest.
(2) Uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku ja seda juhatab kuni noortevolikogu esimehe valimiseni valimiskomisjoni esimees.
(3) Noortevolikogu kutsub kokku ja koosolekut juhatab noortevolikogu esimees, tema puudumisel aseesimees.
(4) Noortevolikogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole koosseisust.
(6) Noortevolikogu koosolekud on avalikud.
(7) Noortevolikogu koosolekud protokollitakse ning avaldatakse Toila valla veebilehel noortevolikogu alamlehel. Protokollid säilitatakse ning antakse üle vallavolikogule.
§ 11. Noortevolikogu liikmete väljaarvamine
2) liige kahjustab oma tegevusega noortevolikogu mainet;
3) liige ei ole ilma mõjuva põhjuseta osalenud kolmel (3) järjestikusel koosolekul.
(2) Noortevolikogus vabanenud liikme kohale asub pingereas järgmine kandidaat kelle määrab oma otsusega valimiskomisjoni esimees või nende puudumisel väheneb noortevolikogu koosseis.
(3) Noortevolikogu ennetähtaegse tegevuse lõpetamise põhjendatud ettepaneku võib teha kaks kolmandikku noortevolikogu liikmeskonnast.
(4) Noortevolikogu tegevuse lõpetatakse noortevolikogu liikmete arvu vähenemisel alla seitsme liikme.


Tunnustatud tootjarühma põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise investeeringutoetus – Riigi Teataja
Tunnustatud tootjarühma põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise investeeringutoetus
Tunnustatud tootjarühma põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise investeeringutoetus - sisukord
RT I, 22.11.2016, 3
Vastu võetud 30.09.2015 nr 6
RT I, 02.10.2015, 9
jõustumine 05.10.2015
18.01.2016 RT I, 22.01.2016, 2 25.01.2016, rakendatakse alates 5.10.2015
16.11.2016 RT I, 22.11.2016, 1 25.11.2016
Määrusega kehtestatakse „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” (edaspidi arengukava) meetme 4 „Investeeringud materiaalsesse varasse” tegevuse liigi „Investeeringud põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks” raames antava tunnustatud tootjarühma põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) andmise ja kasutamise tingimused ning kord.
[RT I, 22.11.2016, 1 - jõust. 25.11.2016]
Toetust võib taotleda komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 I lisa artikli 2 tähenduses mikro-, väikese või keskmise suurusega ettevõtja nõuetele vastav ettevõtja või suurettevõtja, kellel oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal alla 750 töötaja ja kelle müügitulu nimetatud majandusaastal oli alla 200 miljoni euro, ning kes on:
1) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel ja korras tunnustatud tootjarühm või
2) punktis 1 nimetatud ühe või mitme tunnustatud tootjarühma valitseva mõju all olev ettevõtja (edaspidi koos taotleja).
1) taotleja ei ole raskustes olev ettevõtja komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punkti 18 tähenduses;
2) taotleja on varem riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest saadud ja tagasimaksmisele kuulunud summa tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral tagasimaksed tasunud ettenähtud summas, sealhulgas määruse (EL) nr 651/2014 artikli 1 lõike 4 punktis a sätestatud juhul;
3) kui taotlejal on toiduseaduse või söödaseaduse alusel nõutud tegevusluba, on tal Veterinaar- ja Toiduameti (edaspidi VTA) õiend kavandatava investeeringuobjekti investeeringujärgse nõuetekohasuse kohta;
4) kui investeeringuobjekti alune maa on kaasomandis, on taotlejal § 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud ehitise ehitamise korral kinnistusraamatus asjaõigusseaduse § 79 lõike 2 kohaselt märkus, millest nähtub, et taotlejal on õigus ja võimalus teha kavandatav investeering ning investeeringuobjekti sihtotstarbeliselt kasutada vähemalt kolm aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
5) taotlejal on kaasomaniku kirjalik nõusolek, kui seade, mille kohta toetust taotletakse, paigaldatakse kaasomandis olevasse ehitisse.
(3) Lõike 2 punktis 1 nimetatud majandusliku jätkusuutlikkuse hindamise mudelile ei pea vastama taotleja, kes on tegutsenud enne taotluse esitamist vähem kui aasta või kelle esimese tegutsetud majandusaasta aruande äriregistrile esitamise tähtpäev ei ole taotluse esitamise ajaks saabunud.
1) Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodetest I lisaga hõlmatud või hõlmamata toodete töötlemiseks, turustamiseks või töötlemiseks ja turustamiseks vajaliku seadme ostmine;
2) Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodetest I lisaga hõlmatud või hõlmamata toodete töötlemiseks, turustamiseks või töötlemiseks ja turustamiseks vajaliku ehitise ehitamine ehitusseadustikus sätestatud tingimustel ja korras.
(3) Alkoholi töötlemise korral toetatakse lõikes 1 nimetatud tegevusi üksnes siis, kui valmistatakse Vabariigi Valitsuse 26. aprilli 2004. a määruse nr 134 „Alkoholi määratlemise, kirjeldamise ja müügiks esitlemise nõuded” §-des 5 ja 10 nimetatud alkohoolset jooki või põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi.
1) ehitise kohta on ehitusluba või ehitusteatis, kui see on nõutav ehitusseadustiku kohaselt;
2) ehitis ja selle alune maa on taotleja omandis või on taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt kolmeks aastaks kui taotleja on mikro- või väikeettevõtja ning viieks aastaks kui taotleja on keskmise suurusega ettevõtja või suurettevõtja arvates Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (edaspidi PRIA) poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(5) Kui investeeringuobjektiks on seade, mis paigaldatakse ehitisse või mida kasutatakse ehitises, on ehitis taotleja omandis või on taotleja kasuks seatud kasutusvaldus või sõlmitud kirjalik üüri- või rendileping vähemalt kolmeks aastaks kui taotleja on mikro- või väikeettevõtja ning viieks aastaks kui taotleja on keskmise suurusega ettevõtja või suurettevõtja arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(6) Kavandatava investeeringu tegemist ei või alustada varem ja sellega seotud siduvaid kohustusi ei või olla võetud varem ning investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval.
(1) Toetatava tegevuse abikõlbliku kulu moodustavad hinnapakkumuses esitatud investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ja investeeringuobjekti Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 84 kohaseks tähistamiseks tehtavate kulude käibemaksuta maksumus.
1) seadme ning selle paigaldamise, seadistamise või müüja poolt selle kasutamise väljaõppe maksumus;
(3) Paragrahvi 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud ehitise abikõlbliku kulu moodustab:
2) ehitise rajamise maksumus;
3) ehitise paigaldamise maksumus;
4) ehitise rekonstrueerimise maksumus;
5) ehitise laiendamise maksumus.
(4) Paragrahvi 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud toetatava tegevuse puhul on abikõlblikud ka ehitusseadustiku alusel tehtava omanikujärelevalve kulud.
(5) [Kehtetu - RT I, 22.11.2016, 1 - jõust. 25.11.2016]
(6) Abikõlblik kulu peab olema mõistlik, selge ja üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekas ja toetuse eesmärgi saavutamiseks vajalik. Taotleja tagab kasutatava toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.
2) toetuse taotlemiseks ettevalmistava töö tegemise kulud;
4) standardse tark- ja riistvara ning sidevahendi, sealhulgas mobiiltelefoni ostmise kulud;
6) liisingumakse, kui asja omandiõigus ei ole viie aasta möödudes arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid mitte hiljem kui 2023. aasta 31. detsembril üle läinud toetuse saajale;
71) käibemaks, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320–469), artikli 69 lõike 3 punktis c sätestatud juhul;
8) rendi-, kütuse-, koolitus- või sidekulud;
9) veo- või sõidukulud, kui need ei ole seotud § 4 lõikes 1 nimetatud seadme paigaldamise, seadistamise või kohaletoimetamisega;
11) maa ja olemasoleva ehitise ostmise ning üürimise või rentimise kulud;
18) ehitise juurde kuuluva teevalgustusrajatise ostmise ja paigaldamise kulud, juurdepääsutee või parkla rajamise kulud, veevarustus-, kanalisatsiooni- või reoveepuhastussüsteemi ehitamise kulud, kui nimetatud tegevus ei moodusta osa ehitusprojektis ettenähtud ehitustöödest;
19) kasutatud seadme ostmise kulud;
20) muud kulud, mis ei ole tegevuse elluviimise või investeeringuobjektiga otseselt seotud.
(1) Hinnapakkumus peab sisaldama taotleja ja hinnapakkuja nime, hinnapakkuja kontaktandmeid, hinnapakkumuse väljastamise kuupäeva ning kavandatava investeeringuobjekti või tegevuse käibemaksuta ja käibemaksuga maksumust.
(2) Taotleja peab olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt kolmelt asjakohast teenust osutavalt isikult võrreldavad hinnapakkumused koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile.
(4) Kui taotleja taotleb toetust ehitise ehitamiseks, peab ta olema saanud vähemalt kolmelt asjakohast teenust osutavalt isikult võrreldavad ehitustegevuse hinnapakkumused lisas 3 esitatud vormil.
(5) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase tegevuse ja investeeringuobjekti eest tasutava hinnaga. Taotleja peab väljavalitud hinnapakkumust põhjendama.
(6) Hinnapakkumuses peab iga tegevuse ja investeeringuobjekti hind olema eraldi välja toodud.
(7) Kui taotleja ei ole saanud nõutud arvu hinnapakkumusi, peab ta seda põhjendama.
(8) Taotleja ja hinnapakkuja ning nende osanik, aktsionär, liige või juhtorgani liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise juhatusse või nõukokku.
(9) Hinnapakkuja ja hinnapakkuja osanik, aktsionär või juhtorgani liige ei tohi omada osalust teise hinnapakkuja äriühingus ega kuuluda teise hinnapakkuja juhatusse või nõukokku.
(1) Toetust antakse toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest:
1) mikro- või väikeettevõtjale kuni 40 protsenti;
2) keskmise suurusega ettevõtjale kuni 35 protsenti;
3) suurettevõtjale kuni 25 protsenti.
(2) Toetuse määra suurendatakse viie protsendi võrra, aga mitte rohkem kui 45 protsendini, kui taotleja on mikro- või väikeettevõtja, kelle:
1) ettevõte on tunnustatud mahepõllumajanduse valdkonnas ja kavandatava investeeringu eesmärk on mahepõllumajandustoodete töötlemine, turustamine või töötlemine ja turustamine või
2) kavandatava investeeringu eesmärk on edendada puu- ja köögivilja või põllumajandusloomade turustamist.
(3) Kui taotleja on saanud sama investeeringuobjekti kohta tagastatavat riigiabi või mis tahes muud riigiabi või vähese tähtsusega abi, ei tohi toetuse suurus kokku ületada lõigetes 1 ja 2 sätestatud maksimummäärasid, arvestades komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artiklis 8 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 65 lõikes 11 sätestatud nõudeid.
(4) Toetuse maksimaalne suurus kogu arengukava programmiperioodi jooksul on kaks miljonit eurot ühe taotleja kohta.
(5) Taotleja ja taotlejaga ühte kontserni kuuluv ettevõtja või konkurentsiseaduse § 2 lõike 4 tähenduses valitseva mõju kaudu üksteisega seotud ettevõtjad loetakse üheks ettevõtjaks, kes saavad kokku toetust taotleda lõikes 4 sätestatud ulatuses.
(2) Lisaks esitab taotleja PRIA-le avalduse ja kui asjakohane, siis ka lisas 2 esitatud vormi kohase ehitustegevuse eelarve ja lisas 3 esitatud vormi kohase ehitustegevuse hinnapakkumuse elektrooniliselt Microsoft Exceli tarkvaraga töödeldavas vormingus.
(3) PRIA koostab toetuse saamiseks esitatava avalduse vormi ja avaldab selle oma veebilehel.
(4) PRIA teatab taotluse esitamise tähtaja ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded ja oma veebilehel.
(5) Taotleja võib ettenähtud tähtajal esitada ühe taotluse, millega võib taotleda toetust rohkem kui ühe tegevuse ja investeeringuobjekti kohta.
(6) Taotleja või tema esindusõigust omav isik allkirjastab avalduse elektrooniliselt esitatava taotluse puhul digitaalallkirjaga või paberil esitatava taotluse puhul oma käega.
1) taotleja ärinimi, äriregistri kood, taotleja esindaja nimi ja kontaktandmed;
3) kavandatava investeeringuobjekti kogumaksumus, abikõlblikud kulud;
5) teave, et taotleja vastab toetuse saamiseks esitatavatele nõuetele;
6) teave, kas kavandatav investeeringuobjekt ostetakse liisingulepingu alusel;
61) veebilehe aadress, kui taotlejal on veebileht;
7) teave, kas taotleja vastab §-s 3 sätestatud mikro-, väikese, keskmise suurusega ettevõtjale või suurettevõtjale esitatud nõuetele;
8) muud andmed, mida on vaja taotleja nõuetele vastavuse kontrollimiseks või seireks ja hindamiseks.
(2) Taotleja esitab bilansid ja kasumiaruanded, mis on vajalikud § 31 lõike 2 punktis 1 nimetatud koondhinnangu arvutamiseks, välja arvatud § 31 lõikes 3 sätestatud juhul.
(21) Taotleja esitab:
1) maaeluministri 20. aprilli 2015. a määruse nr 36 „Tootjarühma tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” § 2 lõikes 2 nimetatud kehtiva liikmete nimekirja, kui taotlejaks on § 3 punktis 1 nimetatud tootjarühm;
2) tema üle valitsevat mõju omava ühe või mitme tunnustatud tootjarühma punktis 1 nimetatud nimekirja, kui taotlejaks on § 3 punktis 2 nimetatud ettevõtja.
(3) Taotleja esitab hinnavõrdlustabeli, milles on toodud:
(4) Kui taotlejal on toiduseaduse või söödaseaduse alusel nõutud tegevusluba, siis esitab ta § 31 lõike 2 punktis 3 nimetatud VTA õiendi.
(6) Kui taotleja kuulub kontserni, esitab ta taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastate kinnitatud konsolideeritud aruannete ärakirjad, kuid mitte rohkem kui kolme eelneva majandusaasta kohta.
1) paragrahvi 7 lõikes 2 nimetatud juhul vähemalt kolme hinnapakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakiri ning § 7 lõikes 3 nimetatud juhul vähemalt ühe hinnapakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakiri;
2) kirjalik üüri- või rendileping või kasutusvalduse leping, mille alusel tõendatakse § 4 lõikes 5 sätestatud nõude täitmist;
3) kaasomaniku kirjalik nõusolek, kui seade paigaldatakse kaasomandis olevasse ehitisse;
4) ehitusluba või ehitusteatis, kui see on ehitusseadustiku kohaselt vajalik seadme paigaldamiseks ja see ei ole kättesaadav ehitusregistrist.
1) ehitusluba või ehitusteatis ehitusseadustikus sätestatud tingimustel ja korras, kui see ei ole kättesaadav ehitisregistrist;
3) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et ehitisealune maa kuulub taotleja omandisse või on taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt kolmeks aastaks kui taotleja on mikro- või väikeettevõtja ning viieks aasta kui taotleja on keskmise suurusega ettevõtja või suurettevõtja arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, kui see ei ole kättesaadav kinnistusraamatust;
4) ärakiri § 31 lõike 2 punktis 4 sätestatud märkuse aluseks olevast lepingust, kui investeeringuobjekti alune maa on kaasomandis;
5) ehitustegevuse eelarve lisas 2 esitatud vormil ning ehitise hinnapakkumus lisas 3 esitatud vormil iga ehitise kohta eraldi.
(9) PRIA koostab hinnavõrdlustabeli vormi ja avaldab selle oma veebilehel.
(2) Nõuetele vastavust kontrollitakse üksnes nende taotluste puhul, mis kuuluksid rahuldamisele hindamistulemuste alusel koostatud taotluste paremusjärjestuse kohaselt.
(2) Taotluste hindamiseks ja taotluste paremusjärjestuse koostamise kohta ettepanku tegemiseks moodustab PRIA peadirektor hindamiskomisjoni.
(3) PRIA koostab hindamistulemuste põhjal taotluste paremusjärjestuse, milles loetakse paremaks suurema hindepunktide summa saanud taotlus.
(4) Võrdse hindepunktide summaga taotluste puhul eelistatakse taotlust, milles taotletav toetuse summa on väiksem. Kui ka taotletavad toetussummad on võrdsed, eelistatakse taotlejat, kelle müügitulu oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal väiksem.
(2) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetuseks ettenähtud vahendeid, rahuldatakse taotluste hindamise tulemusel koostatud taotluste paremusjärjestuse alusel nõuetele vastavad taotlused, mis on saanud vähemalt minimaalse hindepunktide summa, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 1 punkti 2 alusel.
(3) Minimaalne hindepunktide summa taotluse rahuldamiseks on vähemalt 20 punkti hindamiskriteeriumite maksimumhinnete summast.
(4) Taotlus vastab nõuetele, kui taotleja, taotlus ja toetatav tegevus vastavad Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, arengukavas ja määruses sätestatud nõuetele.
(7) PRIA teeb taotluse osalise või täieliku rahuldamise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 100 tööpäeva jooksul taotluse esitamise tähtpäevast arvates.
(1) Toetuse saaja täidab toetuskõlblikkuse tingimusi, kui ta vastab § 31 lõike 1 punktis 5 sätestatud nõuetele vähemalt kolm aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, kui taotleja on mikro- või väikeettevõtja, ning viis aastat, kui taotleja on keskmise suurusega ettevõtja või suurettevõtja (edaspidi koos sihipärase kasutamise periood).
1) viib tegevuse ellu ja võtab toetuse abil soetatud või ehitatud investeeringuobjekti sihtotstarbeliselt kasutusse kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest ning tagab tegevuse kestuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 71 sätestatud tingimustel, sealhulgas säilitab investeeringuobjekti ja kasutab seda sihtotstarbeliselt kuni sihipärase kasutamise perioodi lõpuni;
2) ettevõte on tunnustatud mahepõllumajanduse seaduse alusel hiljemalt esimese aasta lõpuks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest ning samaks ajaks turustab toetuse saaja tehtud investeeringu tulemusena mahepõllumajandustoodet, kui kavandatava investeeringu eesmärk on mahepõllumajandustoodete töötlemine, turustamine või töötlemine ja turustamine.
1) võimaldab teostada toetuse sihipärase ja tähtaegse kasutamise üle järelevalvet ja teha muud toetuse saamisega seotud kontrolli ning osutab selleks igakülgset abi, sealhulgas võimaldab viibida toetuse saaja kinnisasjal, ehitises ja ruumis ning läbi vaadata dokumente ja toetuse abil soetatud vara kohapeal;
5) säilitab toetusega seotud dokumente vähemalt sihipärase kasutamise perioodi lõpuni.
2) toetuse saaja esitama investeeringu elluviimist tõendavad dokumendid kalendriaastas kuni neljas osas ühe taotluse kohta viie aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kui investeeringuobjekt ostetakse liisingulepingu alusel;
3) toetuse saajal hiljemalt viimase maksetaotluse esitamise ajal olema ehitisregistris ehitise kasutusluba või kasutusteatis, kui see on nõutud ehitusseadustiku kohaselt.
4) lisas 5 esitatud vormil ehitustegevuse kulud iga ehitise kohta, kui investeeringuobjektiks on ehitis.
(2) Toetuse saaja esitab maksetaotluses järgmised andmed:
2) teave elluviidud tegevuse maksumuse ja selle osalise või täieliku tasumise kohta;
3) teave tegevuse elluviimist tõendavate dokumentide kohta;
(3) Toetuse väljamaksmiseks liisingulepingualusel ostetud investeeringuobjekti puhul esitab toetuse saaja PRIA-le maksetaotluse koos järgmiste dokumentidega:
1) maksetaotluse esmakordse esitamise korral ning liisingulepingu või maksegraafiku muutumise korral liisinguandja ja toetuse saaja vahel sõlmitud liisinguleping, maksegraafiku ärakiri ning liisingueseme üleandmise akt ning selle isiku väljastatud arve-saatelehe või arve ärakiri, kellelt liisinguandja ostis liisingueseme;
(5) Lõike 1 punktis 1 ja lõike 3 punktis 2 nimetatud arve-saatelehe või arve ärakirjal nimetatud üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi ärakirjal näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumusele.
(6) PRIA koostab lõikes 1 nimetatud maksetaotluse vormi ja avaldab selle oma veebilehel.
(1) Toetus makstakse välja üksnes abikõlblike kulude hüvitamiseks juhul, kui toetuse saaja on tegevused nõuetekohaselt ellu viinud.
(2) PRIA teeb toetuse saaja esitatud maksetaotluse alusel toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole kolme kuu jooksul §-s 16 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest arvates.
(3) PRIA teeb toetuse maksmisest keeldumise otsuse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 81 lõikes 3 sätestatud juhtudel 25 tööpäeva jooksul toetuse maksmisest keeldumise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest arvates.
(4) Toetuse maksmisest keeldumise otsuse tegemise korral tunnistab PRIA taotluse rahuldamise otsuse täielikult või osaliselt kehtetuks.
(1) Toetuse võib Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 82 lõike 1 punkti 2 kohaselt riigieelarvelistest vahenditest välja maksta pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist enne töö või teenuse tellimise või vara soetamise eest tasumist tagatist nõudmata, kui töö või teenus on lõpetatud või vara on üle antud ning toetuse saaja on selle vastu võtnud ja selle eest tasunud vähemalt omafinantseeringuga võrdse summa ning kui toetuse saaja on piisavalt usaldusväärne. Nimetatud rahastamisviisi ei kohaldata liisingulepingu alusel ostetava vara puhul.
(2) Lõike 1 kohaselt toetuse väljamaksmist sooviv toetuse saaja esitab pärast tegevuse täielikku või osadena elluviimist PRIA-le maksetaotluse koos §-s 16 nimetatud dokumentidega.
(3) PRIA teeb toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et nimetatud otsuse alusel makstav raha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole kolme kuu jooksul lõikes 2 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest arvates.
(4) Paragrahvi 16 lõike 1 punktis 1 nimetatud arve-saatelehel või arvel märgitud toetatava tegevuse abikõlblike kulude eest peab olema tasutud ja rahalise kohustuse tasumise teatis koos § 16 lõike 1 punktis 2 nimetatud dokumendiga peab olema esitatud PRIA-le seitsme tööpäeva jooksul toetuse maksmise otsuse alusel makstud raha laekumisest arvates.
(5) PRIA koostab lõikes 4 nimetatud rahalise kohustuse tasumise teatise ja avaldab selle oma veebilehel. Rahalise kohustuse tasumise teatisel on esitatud:
Lisa 4 Hindamiskriteeriumid


EENet » EENeti põhimäärus
Põhimäärus .pdf-formaadis
Tallinn 20.10.2015 nr 1-1/67-15
EENeti põhimääruse muudatuste kinnitamine
K Ä S I N
kinnitada EENeti põhimääruse uus redaktsioon tagasiulatuvalt alates 06.10.2015 lisas 1 toodud kujul.
Kinnitatud 12.04.2013
EITSA juhatuse liikme käskkirjaga nr 1-1/13-41
Redaktsioon kinnitatud 20.10.2015
HITSA juhatuse liikme käskkirjaga nr 1-1/67-15
(kehtib tagasiulatuvalt alates 06.10.2015)
(1) Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrk on Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutuse (edaspidi HITSA) struktuuriüksus, mille peamine eesmärk on tagada teaduse, hariduse ja kultuuri (edaspidi sihtgrupp) jaoks vajalik infotehnoloogilise taristu areng ja stabiilne toimimine.
(4) EENet asub Tartus.
Oma ülesannete täitmisel esindab EENet HITSAt ja riigi poolt HITSAle antud volituse piires riiki.
EENet on aruandekohustuslik HITSA juhatuse ees, kes suunab tema tegevust ning teostab tema üle järelevalvet põhikirja ja õigusaktidega sätestatud korras.
EENetil on oma struktuuriüksuse eelarve, mille koostab taristu juht ja kinnitab HITSA juhatus.
§ 5. EENeti tegevusvaldkond
§ 6. EENeti eesmärgid
§ 7. EENeti tegevused
3) osaleb volituste piires riikliku andmesidepoliitika kavandamises ja elluviimises;
6) osaleb rahvusvahelistes projektides ja koostöös;
7) teeb andmeside alal koostööd omavalitsustega, riigi-, haridus-, teadus- ja kultuuriasutustega;
8) korraldab arvutusvõimsuste ühiskasutust;
9) pakub ja vahendab autentimise ja digitaalse sertifitseerimise teenuseid;
10) arendab seire-, turbe- ja muid tugiteenuseid andmeside valdkonnas;
11) annab andmeside valdkonnas konsultatsioone ja teostab ekspertiise ;
12) uurib sihtgrupi vajadusi infotehnoloogiliste teenuste järele;
13) korraldab magistraalvõrgust kliendini kulgeva sideteenuse konsolideerimist ja oma tegevusvaldkonnas klientide soovil nende esindamist kolmandate osapoolte ees.
§ 8. EENeti kliendid
EENet osutab teenuseid sihtgruppi kuuluvatele isikutele, asutustele, organisatsioonidele ja projektidele ning nende koordineerimise või juhtimisega seotud organitele (eelnevalt ja edaspidi kliendid). EENeti kliendiks kvalifitseerumise tingimused ja korra kinnitab taristu juhi ettepanekul HITSA juhatus.
1. jagu Taristu juht
§ 9. EENeti juhtimine
(1) EENetti juhib taristu juht, kes esindab EENetti volituse alusel ja piires ning allub HITSA juhatusele.
(2) Taristu juhiga sõlmib töölepingu HITSA juhatuse esimees.
§ 10. Taristu juhi ülesanded
Taristu juht: 1) vastutab EENetile pandud ülesannete ja kohustuste õiguspärase ja otstarbeka täitmise eest;
3) kinnitab kooskõlastatult HITSA juhatusega töökorralduslikud dokumendid;
4) annab volituste piires välja käskkirju EENeti tegevuse juhtimiseks ja korraldamiseks;
5) korraldab EENeti eelarve projekti koostamise ning esitab selle HITSA juhatusele kinnitamiseks;
7) koostab vastavalt HITSA juhatuse poolt kehtestatud korrale regulaarseid tegevusaruandeid;
8) kooskõlastab HITSA juhatusega EENeti koosseisu ning teeb ettepanekuid EENeti töötajatega töölepingute sõlmimiseks, muutmiseks ja lõpetamiseks;
9) sõlmib, muudab ja lõpetab volituste piires tsiviilõiguslikke lepinguid;
10) esitab HITSA juhatusele kinnitamiseks EENeti osakondade põhimäärused;
11) esitab HITSA juhatusele kooskõlastamiseks ja kinnitamiseks EENeti teenuste nimekirja ja hinnad;
12) esitab HITSA juhatusele kinnitamiseks EENeti kliendiks kvalifitseerumise tingimused ja korra;
15) täidab muid HITSA põhikirjast ja antud volitustest tulenevaid või HITSA juhatuse esimehe poolt antud EENeti tegevusvaldkondadega seonduvaid ülesandeid.
§ 11. Taristu juhi asendamine
Taristu juhi äraolekul täidab taristu juhi ülesandeid taristu juhi poolt volitatud töötaja.
§ 12. EENeti osakonnad
3) annab taristu juhile aru osakonna tegevusest;
5) teeb taristu juhile ettepanekuid komisjonide moodustamiseks osakonna ülesandeid puudutavate küsimuste lahendamiseks;
7) kontrollib osakonna töötajate töökohustuste täitmist ja annab nõusoleku nende osalemiseks täienduskoolitustel. Täienduskoolitusel osalemise peab kinnitama taristu juht;
8) teeb taristu juhile ettepanekuid osakonna struktuuri, koosseisu ja töökorralduse kohta, osakonna töötajatele töötasude, toetuste või distsiplinaarkaristuste määramise ning ergutuste kohaldamise kohta;
9) käsutab taristu juhi volitusel osakonna eelarvelisi vahendeid;
10) täidab muid osakonna põhimäärusega talle pandud või taristu juhi antud täiendavaid ülesandeid.
§ 14. Osakondade ülesanded
(2) Teenuste osakonna põhiülesanne on tagada andmeside- ja sisuteenuste (sealhulgas e-õppe keskkonnad ja materjalid, EENeti hallatavad infosüsteemid, e-post, domeeninimede registreerimine jm) töö ja arendamine, korraldada turvaintsidentide lahendamist ja ennetamist, arendada Eesti teadusarvutuse infrastruktuuri arvutusvõimsust ja vajalikke tugiteenuseid.
(3) Üldosakonna põhiülesanded on klientide teenindamine, asjaajamise korraldamine, sihtgrupi vajaduste uurimine ning EENeti tegevuse tutvustamine.


text:
3-4-1-20-13 Riigikohus 10.12.2013
Riigilõivuseadus § 57 lg 15
Riigilõiv riivab omandipõhiõigust (PS § 32), kuna isik peab kohtusse pöördumiseks ja edasikaebamiseks loobuma osast oma varast. Seejuures peavad need isikud, kes esitavad oma avaldused kohtule muul viisil, loobuma suuremas ulatuses oma omandist kui need, kes esitavad avalduse kohtusse e-toimiku kaudu. (p 49) Menetlusökonoomia on põhiseaduslik õigusväärtus ja sellena PS § 32 riive eesmärgina legitiimne. Menetlusosaliste osalemist õigusemõistmise kulutuste kandmises on Riigikohus küll pidanud põhimõtteliselt riigilõivu tasumisel legitiimseks, kuid see ei saa alati õigustada isikute erinevat kohtlemist riigilõivu tasumisel. Sarnases olukorras olevate menetlusosaliste erinev kohtlemine lõivu tasumisel peab ülekaalukalt aitama kaasa tõhusamale menetluse toimumisele. (p 56)
Menetlusökonoomia on põhiseaduslik õigusväärtus. Menetlusökonoomia tähendab tõhusat menetlust samal ajal riigi ressursside säästmisega. Kohtute tehnilise töö väidetav vähendamine ja elektrooniline asjaajamine ning väljaspool avalikku e-toimikut esitatud avaldustega kaasnevate võimalike lisakulude panemine menetlusosalistele saavad olla vahendid menetlusökonoomia saavutamiseks, mitte iseseisvad eesmärgid põhiõiguste piiramiseks. (p 56) Menetlusökonoomiat ei soodusta, kui kohtu kantselei tehniliste tööoperatsioonide mõningane vähenemine saavutatakse täiendavate õiguslike ja tõenduslike vaidluste hulga suurenemise, st kohtunike ja kohtu õigusteenistuse ametnike töökoormuse kasvuga. (p 64)
Apellatsioonkaebuselt riigilõivu tasumise kohustus ja määr riivavad PS § 24 lõikes 5 sätestatud edasikaebe põhiõigust. Viimane tagab omakorda kohtulahendi kontrolli ja aitab vältida vigu kohtulahendites. Seejuures riivatakse intensiivsemalt nende isikute kohtusse pöördumise ja edasikaebe põhiõigusi, kes esitavad avalduse kohtule muul viisil kui avaliku e-toimiku kaudu. (p 48) Menetlusökonoomia on põhiseadusliku õigusväärtusena PS § 24 lõike 5 riive eesmärgina legitiimne. Menetlusosaliste osalemist õigusemõistmise kulutuste kandmises on kohtupraktikas peetud legitiimseks, kuid see ei saa alati õigustada isikute erinevat kohtlemist riigilõivu tasumisel. Sarnases olukorras olevate menetlusosaliste erinev kohtlemine lõivu tasumisel peab ülekaalukalt aitama kaasa tõhusamale menetluse toimumisele. (p 56) Kuni avalik e-toimik ei ole võimalikult mugav ja kasutajasõbralik ei ole rahaline survestamine selle kasutamiseks ka mõõdukas abinõu. Ebavõrdsust suurendab kohtusse pöördumise viisist sõltuvate riigilõivumääradega tekitatud omandipõhiõiguse riive ulatus (praeguses kohtuasjas 200 eurot). (p 71)
Hagilt riigilõivu tasumise kohustus ja riigilõivu määr riivavad esmajoones õigust lünkadeta kohtulikule kaitsele (PS § 15 lg 1). (p 48) Nimetatud põhiõiguse piiramise õigustusena saab arvestada üksnes teisi põhiõigusi või põhiseaduslikke väärtusi. (p 53) Menetlusökonoomia on põhiseadusliku õigusväärtusena PS § 15 lõike 1 esimese lause riive eesmärgina legitiimne. Kohtupraktikas on peetud legitiimseks menetlusosaliste osalemist õigusemõistmise kulutuste kandmises, kuid see ei saa alati õigustada erinevat kohtlemist riigilõivu tasumisel. Sarnases olukorras olevate menetlusosaliste erinev kohtlemine lõivu tasumisel peab ülekaalukalt aitama kaasa tõhusamale menetluse toimumisele. (p 56) Kohtu ja isikute vahelisel suhtlemisel osa suhtluskanalite täiendav lõivustamine ei saa parandada juurdepääsu kohtutele ega seda edendada. (p 66) Kuni avalik e-toimik ei ole võimalikult mugav ja kasutajasõbralik ei ole rahaline survestamine selle kasutamiseks ka mõõdukas abinõu. Ebavõrdsust suurendab kohtusse pöördumise viisist sõltuvate riigilõivumääradega tekitatud omandipõhiõiguse riive ulatus (praegus asjas 200 eurot). (p 71)
RLS lisas 1 koheldakse erinevalt isikuid, kes esitavad avalduse veebilehe www.e-toimik.ee kaudu, ja isikuid, kes esitavad sama hinnaga avalduse muul viisil. Tegemist on PS § 12 lõikes 1 sätestatud võrdsuspõhiõiguse riivega (p 51). Menetlusökonoomia on põhiseadusliku õigusväärtusena PS § 12 lõike 1, § 15 lõike 1 esimese lause, § 24 lõike 5 ja § 32 riive eesmärgina legitiimne. Kohtupraktikas on peetud menetlusosaliste osalemist õigusemõistmise kulutuste kandmises legitiimseks, kuid sellega ei saa alati õigustada isikute erinevat kohtlemist riigilõivu tasumisel. Sarnases olukorras olevate menetlusosaliste erinev kohtlemine lõivu tasumisel peab ülekaalukalt aitama kaasa tõhusamale menetluse toimumisele (p 56). Kohtu ja isikute vahelisel suhtlemisel osa suhtluskanalite täiendav lõivustamine ei saa parandada juurdepääsu kohtutele ega seda edendada. Juurdepääsu soodustatakse seda enam, mida rohkem on isiku käsutuses suhtluskanaleid ja mida vähem seatakse nende kasutamisele rahalisi ja muid tõkkeid. (p 66) Lõivumäärade eristamine ei ole menetlusökonoomia huvides vajalik (p 70. Rahaline survestamine e-toimiku kasutamiseks ei ole ka mõõdukas abinõu.Ebavõrdsust suurendab samuti kohtusse pöördumise viisist sõltuvate riigilõivumääradega tekitatud omandipõhiõiguse riive ulatus (praeguses asjas 200 eurot). (p 71)

matches:
Riigikohus
§ 57
§ 32
§ 32
Riigikohus
§ 24
§ 24
§ 15
§ 15
§ 12
§ 12
§ 15
§ 24
§ 32


Luunja vallavalitsus algatas Kronska ja Lamba kinnistute detailplaneeringu täpsustamiseks kogu planeeringuga hõlmatud alal projekteerimistingimuste andmise avatud menetluse.
25.03.2019 esitas arendaja Ron OÜ juhatuse liige Toomas Laas projekteerimistingimuste taotluse, millega taotletakse muuta Luunja vallavolikogu 25. juuni 2009.a otsusega nr 43 kehtestatud Kronska ja Lamba kinnistute detailplaneeringut selliselt, et detailplaneeringuga kruntidele määratud kruntide katusekalde ehitusõigus kehtivast 30-45 täpsustada erineva tsoneeringuga 0-5 kraadi ja 10-25 kraadi. Arendajal on soov luua tervikuna elamuala ühtses arhitektuurilises võtmes. Vt kaasasolev skeem.
Ehitusseadustiku § 27 lg 1 p 2 kohaselt võib kohalik omavalitsus anda detailplaneeringu olemasolul, ehitusloakohustusliku hoone ehitusprojekti koostamiseks projekteerimistingimusi, kui detailplaneeringu kehtestamise järel on ilmnenud olulisi uusi asjaolusid, millega täpsustatakse detailplaneeringus käsitletud tingimusi.
See juures ei ole ehitusseadustiku § 27 lg 3 tulenevalt lubatud muuta detailplaneeringut olemuslikult.
Avalik väljapanek kestab 24. aprillist 2019 kuni 8. maini 2019. a. (ka). Avaliku väljapaneku ajal on huvitatud isikul ja isikul, kelle õigusi võib projekteerimistingimuste andmine puudutada, õigus esitada eelnõu või taotluse kohta ettepanekuid ja vastuväiteid.
Vt Katusekallete tsoneeringu eskiis
Vt EELNÕU: Projekteerimistingimuste andmine detailplaneeringu olemasolul
Luunja vallavalitsus algatas Padila kinnistu detailplaneeringu täpsustamiseks Padila tee 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8 kruntidel projekteerimistingimuste andmise avatud menetluse.
10.03.2017 esitas arendaja Karin Raid projekteerimistingimuste taotluse, millega taotletakse muuta Luunja vallavolikogu 23.11.2016. a otsusega nr 8 kehtestatud Padila maaüksuse detailplaneeringut, et muuta detailplaneeringuga kruntidele määratud üksikelamute katusekalde ehitusõigust s.o katusekaldest 30°-45° lamekatuseks 0°-15°. Arendajal on soov luua tervikuna elamuala ühtses arhitektuurilises võtmes.
Avalik väljapanek kestab 17. detsembrist 2018 kuni 2. jaanuarini 2019. a. Avaliku väljapaneku ajal on huvitatud isikul ja isikul, kelle õigusi võib projekteerimistingimuste andmine puudutada, õigus esitada eelnõu või taotluse kohta ettepanekuid ja vastuväiteid.
Asendiplaani eskiis
Luunja vallavalitsus algatas Kronska ja Lamba kinnistute detailplaneeringu täpsustamiseks projekteerimistingimuste andmise avatud menetluse.
23.10.2018 esitas arendaja Ron OÜ juhatuse liige Toomas Laas projekteerimistingimuste taotluse, millega taotletakse muuta Luunja vallavolikogu 25. juuni 2009.a otsusega nr 43 kehtestatud Kronska ja Lamba kinnistute detailplaneeringut.
Taotleja soovib muuta Tamme tee 3, 5, 7, 9, 11, 13 ridaelamukruntide arhitektuurinõudeid. Planeeringu seletuskirja arhitektuurinõuded näevad sektsioonide arvuks ridaelamu krundil kuni 8 sektsiooni. Taotleja soovib seda suurendada kuni 12 sektsioonini kuna „ Põhjus muudatuse tegemiseks on inimeste ootuste ja soovide muutus elamispinna osas. Eelistatakse kompaktsemaid ja praktilistel lahendustega ridaelamubokse mille ostuhind ja ülalpidamiskulud ja on mõistlikud. Pealegi ei ole ridaelamu sektsioonide arv kui arhitektuurinõue piirkonnas , mis on alles väljakujundamisel, asjakohane. ”
Ehitusseadustiku § 27 kohaselt võib kohalik omavalitsus anda detailplaneeringu olemasolul, mille kehtestamisest on möödas üle viie aasta, olulise hoone ehitusprojekti koostamiseks projekteerimistingimusi, millega
täpsustatakse arhitektuurilisi, ehituslikke või kujunduslikke tingimusi.
Muus osas jääb detailplaneering kehtima endisel kujul. Ei muudeta hoonestuslaadi ega ehitusõigust (krundi kasutamise sihtotstarvet, hoonete lubatud arvu
krundil, hoonete suurimat lubatud ehitisealune pinda ega lubatud maksimaalne kõrgust);
Vastavalt ehitusseadustiku § 31 lg 1 kohaselt tuleb omavalitsusel detailplaneeringu olemasolul korraldada projekteerimistingimuste andmine avatud menetlusena.
Avalik väljapanek kestab 7. detsembrist 17. detsembrini 2018. a. Avaliku väljapaneku ajal on huvitatud isikul ja isikul, kelle õigusi võib projekteerimistingimuste andmine puudutada, õigus esitada eelnõu või taotluse kohta ettepanekuid ja vastuväiteid.
Luunja vallavalitsus algatas Kaasiku kinnistu detailplaneeringu täpsustamiseks Ringraja tee 17 krundil projekteerimistingimuste andmise avatud menetluse.
30.10.2018 esitas Kert Eisberg projekteerimistingimuste taotluse, millega taotletakse muuta Luunja vallavolikogu 16.02.2006. a otsusega nr 2 – 6.1 kehtestatud Kaasiku kinnistu detailplaneeringut.
Taotleja soovib detailplaneeringut muuta selliselt, et nihutada detailplaneeringuga määratud Ringraja tee 17 krundi hoonestusala kuni 10% ulatuses, eesmärgiga ehitada kinnistule 1-korruseline üksikelamu sobivamasse asukohta. Samas soovitakse muuta detailplaneeringuga ettenähtud katusekalde (30°-45°) vahemikku 25°kuni 35° -ni ja kogumismahuti asemel rajada reoveesüsteem väikereoveepuhasti ja imbväljaku baasil.
Vastavalt ehitusseadustiku § 27 lg 4 p 2 on lubatud täpsustada hoonestusala tingimusi, sealhulgas hoonestusala suurendamist, vähendamist, keeramist või nihutamist, kuid mitte rohkem kui 10 protsendi ulatuses esialgsest lahendusest.
Avalik väljapanek kestab 29. novembrist kuni 11. detsembrini 2018. a. (ka). Avaliku väljapaneku ajal on huvitatud isikul ja isikul, kelle õigusi võib projekteerimistingimuste andmine puudutada, õigus esitada eelnõu või taotluse kohta ettepanekuid ja vastuväiteid.
Ettepanekud ja vastuväited tuleb esitada kirjalikult e-posti teel aadressil luunjavv@luunja.ee
Hobunurme tee tee 2, 4, 8,9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 25, 27, 29, 31 kruntide projekteerimistingimuste avatud menetlus ja avaliku väljapaneku kuulutus
Kinnistu omanik on esitanud 05.09.2018.a taotluse projekteerimistingimuste saamiseks detailplaneeringu olemasolul. Omanik soovib taotleda detailplaneeringuga
Hobunurme tee 2, 4, 8,9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 25, 27, 29 ja 31
kruntidele määratud katusekalde ehitusõiguse muudatust detailplaneeringuga määratud 35°-45° katusekallet vähendades seda 18°-30° kaldeni.
Kinnistul kehtib Luunja vallavolikogu 25.09.2008. a otsusega nr 11–4.1 kehtestatud Laja kinnistu detailplaneering.
Kuna detailplaneeringu kehtestamisest on möödas üle viie aasta ja projekteerimistingimustega soovitakse muuta või täiendada asjakohasel juhul hoone detailplaneeringu kohast katusekalde vahemikku on võimalik Luunja vallavalitsusel ehitusseadustiku § 27 lõike 1 punkt 1 ja lõike 4 punktide 2 ja 4 alusel väljastada projekteerimistingimused. Projekteerimistingimuste andmine detailplaneeringu olemasolul tuleb korraldada avatud menetlusena.
Luunja alevik, Puiestee 14 vallamaja tööaegadel ja Luunja valla veebilehel www.luunja.ee. Arvamusi projekteerimistingimuste kohta on võimalik esitada avaliku väljapaneku jooksul
Projketeerimistingimuste eelnõu
Elamute näidis
Luunja vallavalitsus algatas Tilia maaüksuse lõunaosa detailplaneeringu täpsustamiseks projekteerimistingimuste andmise avatud menetluse.
15.08.2018 esitas OÜ Roheline Agro esindaja Rainis Rebane projekteerimistingimuste taotluse, millega palus täpsustada Luunja vallavolikogu 15.06.2017. a otsusega nr 40 kehtestatud Tilia maaüksuse lõunaosa detailplaneeringut selliselt, et nihutada Jõeharu põik 9 ja Jõeharu põik 11 krundil paiknevat hoonestusala kuni 10% ulatuses.
Taotleja soovib nihutada ja suurendada hoonestusala kuni 10% ulatuses, eesmärgiga lühendada ja laiendada hoonestusala kuna kavandatud hoonestusala on liiga kitsas, et ette näha tänapäevane mõistlik elamu arhitektuurne lahendus.
Avalik väljapanek kestab 21. septembrist kuni 5. oktoobrini 2018. a. Avaliku väljapaneku ajal on huvitatud isikul ja isikul, kelle õigusi võib projekteerimistingimuste andmine puudutada, õigus esitada eelnõu või taotluse kohta ettepanekuid ja vastuväiteid.
Ettepanekud ja vastuväited tuleb esitada kirjalikult e-posti teel aadressil
Luunja vallavalitsus algatas Lohkva külas Salu tee 4/1 – 4/10 kruntidel kehtiva detailplaneeringu täpsustamiseks projekteerimistingimuste andmise avatud menetluse.
10.04.2018 esitas arendaja esindaja Booden Haldus OÜ juhatuse liige Oliver Piir projekteerimistingimuste taotluse, millega taotletakse muuta Luunja vallavolikogu 16.04.2004. a otsusega nr 4-2.1 kehtestatud liini kinnistu detailplaneeringut.
Taotleja soovib nihutada hoonestusala kuni 10% ulatuses, eesmärgiga lühendada ja laiendada hoonestusala kuna kavandatud hoonestusala on liiga kitsas, et ette näha tänapäevane mõistlik elamu arhitektuurne lahendus.
Taotleja soovib muuta planeeringuala krundijaotust - moodustades Salu tee 4/1 – 4/10 ridaelamute sektsioonide kruntidest kaks iseseisvat ridaelamute krunti. Samas nihutada hoonestusala kuni 10% ulatuses, mis tagab tehniliselt ja ehituslikult ridaelamute parema paigutuse krundil. Sektsioonide arv ridaelamu kruntidel kokku 24 (ühel ridaelamul 12 sektsiooni).
Ehitusseadustiku § 27 kohaselt võib kohalik omavalitsus anda detailplaneeringu olemasolul, mille kehtestamisest on möödas üle viie aasta, olulise rajatise ehitusprojekti koostamiseks projekteerimistingimusi, millega nihutatakse ehitusala kuni 10% ulatuses ja täpsustatakse krundijaotust. See juures ei ole ehitusseadustiku § 27 lg 3 tulenevalt lubatud muuta detailplaneeringut olemuslikult (ei muutu hoonestuslaad).
See juures ei ole ehitusseadustiku § 27 lg 3 tulenevalt lubatud muuta detailplaneeringut olemuslikult (ei muutu hoonestuslaad).
Avalik väljapanek kestab 10. kuni 24. maini 2018. a. (ka). Avaliku väljapaneku ajal on huvitatud isikul ja isikul, kelle õigusi võib projekteerimistingimuste andmine puudutada, õigus esitada eelnõu või taotluse kohta ettepanekuid ja vastuväiteid.
luunjavv@luunja.ee.
Luunja vallavalitsus algatas Palmako ja Mesimummi maaüksustele projekteerimistingimuste andmise avatud menetluse seoses päikeseelektrijaama kavandamisega.
Projekteerimistingimuste andmine detailplaneeringu puudumisel
13.04.2018 esitas AS Palmako esindaja Mahe NRG Ehitus OÜ projekteerija Kaido Rohtmaa projekteerimistingimuste taotluse päikeseelektrijaama projekteerimiseks ja püstitamiseks AS Palmako tootmisterritooriumil (Palmako ja Mesimummi kinnistud).
Eesmärk on paigalda päikeseelektrijaam (0,9 MW) ettevõtte elektrienergiaga osaliseks varustamiseks .
Vastavalt PlanS § 125 lg 5 p 2 võib kohaliku omavalitsuse üksus lubada detailplaneeringu koostamise kohustuse korral detailplaneeringut koostamata (nimetatud kinnistutele ei ole detailplaneeringut koostatud) püstitada või laiendada projekteerimistingimuste alusel olemasoleva hoonestuse vahele jäävale kinnisasjale ühe hoone ja seda teenindavad rajatised, kui: üldplaneeringus on määratud vastava ala üldised kasutus- ja ehitustingimused, sealhulgas projekteerimistingimuste andmise aluseks olevad tingimused, ning ehitise püstitamine või laiendamine ei ole vastuolus ka üldplaneeringus määratud muude tingimustega.
Vastavalt Luunja vallavolikogu 26. juuni 2008.a. määrusega nr 8-1 kehtestatud Luunja valla üldplaneeringule on piirkond, kus paikneb AS Palmako territoorium ja selle lähiala, määratletud tootmisettevõtete piirkonnana ja maa juhtotstarbeks määratletud tootmismaa. Eelpooltoodud päikeseelektrijaam paiknemine on kavandatud nimetatud piirkonda.
Täiendavalt on koostatud „Palmako päikeseelektrijaama keskkonnamõju hindamise eelhinnang“ (koostaja OÜ Alkranel, 01.04.2018). Hinnang toob lõpprezümeena välja, et kavandatava tegevuse suhtes ei ole negatiivsete mõjude esinemine tõenäoline ja puudub vajadus täismahus keskkonnamõju hindamise algatamiseks ja läbiviimiseks. Tegevusega ei kaasne müra, vibratsiooni, lõhna, valguse ega soojuse reostust ega mõjusid inimese tervisele või heaolule ega ümbritsevale keskkonnale.
Avalik väljapanek kestab 26. aprillist kuni 8. maini 2018. a. Avaliku väljapaneku ajal on huvitatud isikul ja isikul, kelle õigusi võib projekteerimistingimuste andmine puudutada, õigus esitada eelnõu või taotluse kohta ettepanekuid ja vastuväiteid.
06.03.2018 esitas OÜ Roheline Agro esindaja Rainis Rebane projekteerimistingimuste taotluse, millega palus täpsustada Luunja vallavolikogu 15.06.2017. a otsusega nr 40 kehtestatud Tilia maaüksuse lõunaosa detailplaneeringut selliselt, et nihutada Jõeharu põik 8 krundil paiknevat hoonestusala kuni 10% ulatuses.
Avalik väljapanek kestab 12. aprillist kuni 26. aprillini 2018. a. (ka). Avaliku väljapaneku ajal on huvitatud isikul ja isikul, kelle õigusi võib projekteerimistingimuste andmine puudutada, õigus esitada eelnõu või taotluse kohta ettepanekuid ja vastuväiteid.
Luunja vallavalitsus algatas Pajula kinnistu detailplaneeringu täpsustamiseks projekteerimistingimuste andmise avatud menetluse.
06.03.2018 esitas arendaja esindaja Enefit Green AS projekteerija Taagi Tellus projekteerimistingimuste taotluse, millega taotletakse muuta Luunja vallavolikogu 24.01.2008. a otsusega nr 2-14 kehtestatud Pajula kinnistu detailplaneeringut.
Taotleja soovib nihutada hoonestusala kuni 10% ulatuses, et paigalda Pajula tee 4 (AS Greif) tootmisterritooriumile päikeseelektrijaam ettevõtte elektrienergiaga osaliseks varustamiseks.
Ehitusseadustiku § 27 lg 1 p 1 kohaselt võib kohalik omavalitsus anda detailplaneeringu olemasolul, mille kehtestamisest on möödas üle viie aasta, olulise rajatise ehitusprojekti koostamiseks projekteerimistingimusi, millega täpsustatakse detailplaneeringus käsitletud tingimusi.
Luunja vallavalitsus algatas Kronska ja Lamba detailplaneeringuala liikluskorralduse täpsustamiseks projekteerimistingimuste andmise avatud menetluse.
26.02.2018 esitas arendaja esindaja Indrek Puhalainen projekteerimistingimuste taotluse, millega taotletakse täpsustada Luunja vallavolikogu 25.06.2009. a otsusega nr 43 kehtestatud Kronska ja Lamba detailplaneeringut.
Taotleja soovib täpsustada haljastuse, heakorra või liikluskorralduse põhimõtteid;
Ehitusseadustiku § 27 lg 1 p 1 kohaselt võib kohalik omavalitsus anda detailplaneeringu olemasolul, mille kehtestamisest on möödas üle viie aasta, olulise rajatise ehitusprojekti koostamiseks projekteerimistingimusi, millega täpsustatakse detailplaneeringus käsitletud tingimusi. See juures ei ole ehitusseadustiku § 27 lg 3 tulenevalt lubatud muuta detailplaneeringut olemuslikult.
Vastavalt ehitusseadustiku § 27 lg 4 p 7 on lubatud täpsustada haljastuse, heakorra või liikluskorralduse põhimõtteid;
Vastavalt ehitusseadustiku § 31 lg 1 antakse projekteerimistingimused detailplaneeringu olemasolul avatud menetluse korras. Avalik väljapanek kestab 29. märtsist kuni 12. aprillini 2018. a. (ka). Avaliku väljapaneku ajal on huvitatud isikul ja isikul, kelle õigusi võib projekteerimistingimuste andmine puudutada, õigus esitada eelnõu või taotluse kohta ettepanekuid ja vastuväiteid.
Lisa : projekteerimistingimuste eelnõu;
Kronska ja Lamba detailplaneeringuala teedeprojekti asendiplaani eskiis.