Tutvustus Maksukäsiraamat annab infot maksuseadustest ja maksustamise probleemidest. Lisaks ettevõtte maksustamisele saab lugeda rahvusvahelisest maksustamisest ja füüsilise isiku maksustamisest.
Käsiraamat on praktiline ja jagab igapäevatööks väärtuslikke nõuandeid. Info uueneb pidevalt. Põhiteemad on maksumaksja õigused ja kohustused, tulumaks, käibemaks, aktsiisid, tollimaks, siirdehinnad, rahvusvaheline maksustamine. Käsiraamat on mõeldud juhtidele, raamatupidajatele, finantsjuhtidele ja maksuspetsialistidele, kuid ka teistele maksuvaldkonnast huvitatuile.
Peatükid Ava kõik Sulge kõik1. Sissejuhatus„Maksukäsiraamat” ilmub Äripäeva ja KPMG koostööna.
Maksuseadused on kiiresti arenev valdkond. Kuna seadusi sageli täiendatakse ja muudetakse ning võetakse vastu nende rakendusakte, ei ole maksustamisprobleemistikus orienteerumine sugugi hõlbus. Soovides abiks olla Eesti maksuseadustes orienteerumisel, on KPMG maksuspetsialistid...2. Märksõnad (ainult paberväljaandes)3. Ettevõtlus Eestis3.1. Ettevõtluse vormidEttevõtja on:
füüsiline isik, kes pakub oma nimel tasu eest kaupu või teenuseid ning kaupade müük või teenuste osutamine on tema püsiv tegevus
;
4. Maksukorraldus: maksumaksja õigused ja kohustused4.1. Eesti maksusüsteemEesti maksusüsteem koosneb maksuseadustega sätestatud ja kehtestatud riiklikest maksudest ning kohalikest maksudest, mida oma haldusterritooriumil kehtestab valla- või linnavolikogu kohalike maksude seaduse alusel. ...4.1.1. Maksukorralduse seaduse tähtsamad muudatused 2016. aastalSiinses peatükis on esitatud maksukorralduse seaduse tähtsamad muudatused. Soovitame lugejatel tutvuda ka seadusega, sest tegemist ei ole kõikehõlmava ülevaatega.
2014. aasta muudatused
Alates 1. juulist 2014 registreeritakse töötamine. See võimaldab koguda infot Eestis töötavate isikute kohta. Töötamise...4.2. Maksukorralduse üldpõhimõtted4.2.1. Maksuhaldur ja tema põhikohustusedMaksuhalduri ülesanded on: 1) kontrollida maksude arvestamise ja tasumise õigsust ning jälgida, et makse tasutakse ja maksusoodustusi kohaldatakse seadusega sätestatud suuruses ja korras; 2) arvestada ja määrata seadusega sätestatud juhtudel tasumisele kuuluv maksusumma ja intress ning tagastada enammakstud või hüvitatavad summad; 3) nõuda sisse maksuvõlad; 4) kohaldada maksuseaduste rikkujate suhtes seadusega lubatud sunnivahendeid ja karistusi. Maksuhaldur viib menetluse läbi võimalikult lihtsalt, kiirelt ja efektiivselt, vältides üleliigseid kulutusi ja ebamugavusi, järgides sealjuures haldusmenetluse üldpõhimõtteid ja tagades menetlusosaliste õiguste kaitse. Ta on maksude tasumise õigsuse kontrollimisel ja maksusumma määramisel kohustatud arvestama kõiki asjas tähendust omavaid, sh nii maksukohustust suurendavaid kui ka vähendavaid asjaolusid.
4.2.2. Maksukohustuslaste registerMaksukohustuslaste registris on andmed 1) maksukohustuslaste, 2) sotsiaalmaksuseaduse alusel kindlustatud isikute, 3) töötuskindlustuse seaduse alusel kindlustatute, 4) töötuskindlustusmaksu tasujate ja kinnipidajate, 5) kogumispensioni seaduse tähenduses kohustatud isikute kohta. Lisaks peetakse registris arvestust ka maksuseadustest tulenevate maksukohustuslase rahaliste õiguste ja kohustuste ning nende täitmise kohta.
4.2.3. MaksusaladusMaksumenetluses kehtib harilikult keeld andmeid avaldada (vrdl haldusmenetluses üldiselt kehtiv põhimõte, mille kohaselt on haldusmenetlus avalik). Maksusaladus on igasugune maksumaksjat käsitlev teave, sh äri- ja pangasaladus, mis 1) maksuhalduri ametnikele ja teistele teenistujatele töökohustuste täitmisel on teatavaks saanud ning 2) mida nad seaduse kohaselt ei tohi avaldada ka pärast teenistussuhte lõppemist. Seaduses on määratud aga ka juhud, mil teabe avaldamine on lubatud. 4.3. Maksudeklaratsioon ja maksu määramine4.3.1. Maksudeklaratsioon ja selle parandamineKolme aasta jooksul võib maksumaksja oma maksudeklaratsiooni parandada – see võimalus on nii inimestel kui äriühingutel. Maksudeklaratsioon on tulu-, käibe-, aktsiisi-, tolli-, sotsiaalmaksu- ja hasartmängumaksudeklaratsioon, maksuaruanne või muu maksuhaldurile esitatav maksu arvutamise dokument. Maksudeklaratsiooni info peab deklaratsiooni esitajale teadaolevalt olema õige ja kinnitatud maksukohustuslase, tema seadusliku esindaja, volitatud esindaja või eestkostja allkirjaga.
4.3.2. Maksusumma määramine maksuhalduri nõudelTeatud juhtudel määrab tasumisele kuuluva maksusumma maksuhaldur. Seda tehakse siis, kui:
deklaratsiooni ei ole esitatud seadusega ette nähtud tähtpäevaks
;
kui maksukohustuslane on maksudeklaratsioonis näidanud tegelikust väiksemat maksusummat
;
kui maksukohustuslane on maksudeklaratsioonis näidanud tegelikust...4.3.3. Maksuotsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamineTeatud tingimustel on lubatud maksuotsust muuta või kehtetuks tunnistada, kui:
maksumaksja nõusolekul või taotlusel (kui see on esitatud tähtajaks);
maksuotsuse on teinud asjas mittepädev haldusorgan
;
maksuotsuse tegemine saavutati pettuse või ähvardusega või muid ebaseaduslikke viise kasutades;
on vaja...4.4. Maksunõuded ja -kohustusedMaksuseadustest või maksukorralduse seadusest tulenevad rahalised kohustused ja nõuded on:
maksukohustus
;
kolmanda isiku kohustus tasuda...4.4.1. Rahalise kohustuse tasumine, tagastamine ja tasaarvestamineMaksukorralduse seaduse kohaselt on maksukohustuslane kohustatud maksusumma ja maksu kõrvalkohustustest tulenevad summad tasuma selleks määratud pangakontole õigusaktides sätestatud ja/või maksuhalduri määratud tähtpäevaks.
Maksuseadustes või tollieeskirjades ette nähtud juhtudel tasutakse maks maksuhaldurile sularahas või...4.4.2. Tagastusnõude tasaarvestamineMaksukohustuslane võib taotleda tagastusnõude tasaarvestamist tasumisele kuuluvate maksusummade, intressi, sunniraha, asendustäitmise kulude või trahvidega.
Taotluse kohta teeb maksuhaldur kirjaliku motiveeritud otsuse 60 päeva jooksul, arvates taotluse saamisest või maksu tasumise tähtpäevast (kui taotlus esitati enne maksu tasumise tähtpäeva, mil enam...4.4.3. Maksuvõla tasumise ajatamine, mahakandmine ja kustutamineMaksuhalduril on õigus makseraskustes maksukohustuslase, v.a maksu kinnipidaja, põhjendatud taotluse alusel ajatada tema maksuvõla tasumine, mis aga ei vabasta maksukohustuslast jooksvate maksukohustuste täitmisest. Maksuvõlg tasutakse selleks kehtestatud graafiku alusel, mille esitab maksukohustuslane ning mida maksuhaldur võib muuta. Kui maksuvõla tasumise ajatamine...4.4.4. IntressKui maksukohustuslane ei ole tasunud maksu (sh avansilised maksed) seadusega sätestatud tähtpäevaks, on ta kohustatud intressi arvestama ja maksma tähtpäevaks tasumata maksusummalt. Intressi arvestatakse alates päevast, mis järgneb päevale, kui maks tuli seaduse järgi tasuda, kuni tasumise või tasaarvestamise päevani, viimane kaasa arvatud. Rahvusvahelise ametiabi osutamisel...4.4.5. SundtäitmineMaksuhaldurile on seadusega pandud kohustus sisse nõuda maksukohustuslase tasumata maksuvõlad. Sundtäitmist reguleerivad peale maksukorralduse seaduse ka teised täitemenetlust reguleerivad õigusaktid.
Maksuvõla sundtäitmine on lubatud, kui:
kohustuse täitmise tähtpäev on saabunud ning nõue on sissenõutav
;
nõuet...4.5. MaksumenetlusÜldreegelina kohaldatakse maksumenetluses haldusmenetluse seaduse sätteid, kui maksukorralduse seadus, muud maksuseadused või tolliseadustik ei sätesta teisiti.
Maksumenetlus toimub eesti keeles, kui ei ole teisiti kokku lepitud. Võõrkeelt kasutatakse maksumenetluses keeleseaduse alusel. Seejuures võib menetlusse alati kaasata tõlgi. Tõlgi kaasamise kulud katab tõlgi kaasamist...4.5.1. Dokumentide kättetoimetamine uusDokumentide, sh kutsete, teadete, haldusaktide jms, kättetoimetamisel on kindlad reeglid, mida kindlasti järgida. Dokumendi kättetoimetaja teadlikkus, mida, millal ja miks teha on väga tähtis. Näiteks, mida teha, kui dokumendi vastuvõtmisest keeldutakse või kodus on vaid 10-aastane pereliige? Kas postiteenust kasutades saata dokument lihtkirjaga või tähtsaadetisena ja millal loetakse dokument kättetoimetatuks? Kuidas käituda, kui menetlusosalise aadress ei ole teada?
...4.5.3. TõendidTõendeid kogub maksuhaldur kas üksikjuhtumite kontrolli või revisjoni ehk üldkontrolli käigus.
Tõendid maksumenetluses on kõik asjas kogutud andmed, teave, dokumendid, asjad, vaatluse teel tuvastatud asjaolud ning eksperdiarvamus, mida maksuhaldur on saanud...4.5.4. RevisjonRevisjoni korraldab konkreetse maksuasja menetlemiseks pädev maksuhaldur või -haldurid, et välja selgitada maksukohustust suurendavad ja vähendavad asjaolud. Revisjon võib korraga hõlmata mitut maksu või maksustamisperioodi.
Maksuhaldur peab määrama revisjoni ulatuse...4.6. Karistused maksuõigusrikkumiste eest uusMaksukorralduse seaduses (MKS) on esile toodud järgmised maksuõigusrikkumiste tüübid, neist kaks esimest võivad kaasa tuua vastutuse karistusseadustiku (KarS) alusel.
Rahatrahv
Maksuõigusrikkumise eest...4.7. VaidemenetlusMaksukohustuslane või muu menetlusosaline, kes leiab, et maksuteate, maksuotsuse, vastutusotsuse, korralduse või maksuhalduri muu haldusaktiga on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, võib nõuda selle haldusakti kehtetuks tunnistamist, muutmist või uue haldusakti väljaandmist.
Lisaks on menetlusosalisel õigus vaidlustada...4.8. Siduv eelotsus1. jaanuarist 2008. a on maksukohustuslasel võimalik taotleda maksu- ja tolliametilt siduvat eelotsust. Sellega antakse maksukohuslasele siduv hinnang tulevikus sooritatava toimingu või toimingukogumi maksustamise kohta.
Kui siduva eelotsuse sätted jõustuvad, suureneb maksukohustuslasele maksustamist käsitlevate üldiste juhiste osatähtsus, sest maksuhaldur...4.9. Töötamise registerAlates 1. juulist 2014 peavad kõik tööd pakkuvad füüsilised ja juriidilised isikud enne töötaja tegelikku tööle asumist isiku töötamise registreerima maksu- ja tolliameti töötamise registris.
Tööd pakkuv isik ehk tööandja töötamise registreerimise tähenduses on
Eesti residendist või mitteresidendist juriidiline isik,...5. Tulu maksustamine 5.1. Maksustatav tulu ja kulu1. jaanuarist 2000. a kehtiva tulumaksuseaduse (TuMS) kohaselt maksavad Eestis registreeritud juriidilised isikud, filiaal või muu Eestis püsiva tegevuskoha kaudu tegutsev mitteresident tulumaksu jaotatud kasumilt (mitte teenitud kasumilt, nagu see oli enne 2000. aastat).
Enne 1. jaanuari 2000. a kehtinud seaduse alusel maksustati tulumaksuga üldjuhul ettevõtte majandusaasta kasumit. Seaduses...5.1.1. Maksustamise alused uusMaksumaksja on isik, kellel tekib maksukohustus oma staatuse, tegevuse või tehingu alusel. Maksuseaduste alusel peavad üldjuhul kõik tulusaajad maksu maksma. Kohustus maksta tulumaksu tekib isikul staatuse alusel siis, kui teda on võimalik käsitada kui residenti või mitteresidenti.
Rahvusvaheliselt on levinud...5.2. Dividendide maksustamine5.2.1. DividendTulumaksuseaduse (TuMS) alusel peetakse dividendiks väljamakset, mis tehakse juriidilise isiku pädeva organi otsuse alusel jaotamisele kuuluvast puhaskasumist või eelmiste majandusaastate jaotamata kasumist, ning mille väljamaksmise alus on dividendi saaja osalus juriidilises isikus (aktsiate või osade omamine, täis- või usaldusühingu osanikuks või tulundusühistu liikmeks olemine või muud...5.2.2. Maksustamine dividendide väljamaksmiselResidendist äriühing, sh ka täisühing (TÜ) ja usaldusühing (UÜ), peab alates 1. jaanuarist 2003 maksma tulumaksu kõikidelt dividendidelt ja muudelt kasumieraldistelt. Alates 2009. aasta 1. augustist rakendatakse dividendide maksustamise sätteid ka riigitulundusasutustele. Dividendidelt ja kasumieraldistelt makstava tulumaksu määr on 20/80 (vt...5.2.3. Maksustamine dividendide saamiselResidendist füüsilise isiku maksustatava tulu hulka kuuluvad kõik välismaa juriidiliselt isikult saadud dividendid ja muud kasumieraldised. 1. jaanuarist 2004 tulumaksuseaduses tehtud muudatuste kohaselt ei maksustata tulumaksuga välismaa juriidiliselt isikult saadud dividendi, kui selle maksmise aluseks olevalt kasumiosalt on tulumaks makstud või kui dividendilt on tulumaks välisriigis kinni...5.2.4. Varjatud kasumieraldiste maksustaminePeale dividendide tehakse aktsionäridele või osanikele sageli mitmesuguseid väljamakseid või soodustusi dividende ametlikult välja kuulutamata. Selliseid soodustusi ja varjatud kasumi jaotamist (nt siirdehinnad) maksustatakse sarnaselt dividendidega, kui väljamakse majanduslik sisu on pigem dividend kui mõni muu väljamakse. Kui residendist juriidilise isiku ja temaga seotud isiku...5.2.5. Dividendide maksustamine aastast 200324. oktoobril 2001 riigikogus vastu võetud tulumaksuseaduse (TuMS) muudatuste alusel maksustatakse dividendidena jaotatud kasum teistel alustel, kui sama seaduse 1. jaanuarist 2000 kehtima hakanud põhimõtted seda sätestasid.
Esiteks muutus TuMS-i maksuobjekti mõiste selliselt, et alates 1. jaanuarist 2002 on maksuobjekt jaotatud kasum...5.2.6. Muude omakapitalist tehtud väljamaksete maksustamine2009. aasta 1. jaanuarist jõustunud tulumaksuseadusega (TuMS) laiendati oluliselt residendist äriühingu tulumaksubaasi.
Nimelt viidi alates 2009. aastast likvideerimisjaotiste ja äriühingu omakapitali vähendamisel tehtud väljamaksete maksustamine neid väljamakseid tegeva äriühingu tasandile. Varem maksustati need väljamaksed väljamakse saaja tasandil.
TuMS-i § 50 lg2 kohaselt...5.3. Erisoodustuste maksustamine uusÜldjuhul on maksukohustuslane füüsiline isik, kes saab maksustatavat tulu. Maksu tasumisel on levinud kaks võimalust:
maksumaksja tasub oma maksu ise või
peetakse temale makstavalt tasult maks eelnevalt kinni....5.3.1. Lähetuskulud uusTöölepingu seaduse (TLS) § 21 kohaselt on töölähetus töötaja lähetamine tööülesande täitmiseks kindlaksmääratud ajavahemikuks väljapoole töölepinguga määratud töötegemise asukohta. Tööandjal on õigus töötajat lähetada kuni 30 päevaks, kokkuleppel töötajaga ka kauemaks.
...5.3.2. Isikliku sõiduauto töösõitudeks kasutamise kulude hüvitamineTulumaksuseaduse (TuMS) § 13 lg 3 alusel ei maksustata tulumaksuga füüsilisele isikule makstud hüvitist tema kasutatava sõiduauto kasutamise eest tööülesannete täitmiseks. Maksuvabastus laieneb TuMS-i § 31 lg 1 alusel ka mitteresidendile. Lisaks ei peeta erisoodustuseks TuMS-i § 48 lg 4 alusel makstud hüvitisi valitsuse kehtestatud piirmäärade ulatuses. ...5.3.3. KoolituskuludSagedased on olukorrad, kus tööandja tasub töötajate eest mitmesuguste õpingute ja koolitustega seotud kulud, nt täiendus-, ümber-, diplomiõppe ja ka magistriõppe kulud. Kui tööandja tasub oma töötaja koolituse eest, kas sel juhul tekib tööandjal maksukohustus?
Tulumaksuseaduses lähtutakse koolituskulude maksustamisel täiskasvanute koolituse seaduses toodud koolituse liigist ja...5.3.4. KindlustuskuludEttevõtluse edendamiseks ja sellest tulenevate riskide maandamiseks kindlustavad ettevõtjad nii ettevõtluses kasutatavat vara kui ka töötajaid. Üldjuhul kindlustatakse töötajad õnnetusjuhtumi vastu, kuid tihti kannab tööandja ka töötaja elukindlustuse kulud.
Kui tööandja tasub töötaja kindlustusmakseid, on see tulumaksuseaduse § 48 kohaselt...5.3.5. Töötervishoiu kuludTöötervishoiu ja tööohutuse seadus sätestab töökeskkonna kohta esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded, mille täitmine on tööandjale kohustuslik. Näiteks peab tööandja
tagama esmaabivahendite olemasolu,
kvaliteetse joogivee ja...5.3.5.1. Kuvariga töötamineTöötervishoiu ja tööohutuse seaduse alusel on kehtestatud kuvariga töötamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded (valitsuse 15. novembri 2000. a määrus nr 362), jõustusid 1. märtsil 2001. Nõuete täitmisega seotud kulusid (töökoha hindamine, tervisekontroll ja selle tulemusel rakendatavad abinõud) käsitatakse maksustamisel ettevõtlusega seotud kuludena, mida ei maksustata kui töötajale antavat...5.3.6. Sõiduauto erisoodustusenaKui tööandja annab töötajale sõiduvahendi või muu tööandja vara tasuta või soodushinnaga kasutada tegevuseks, mis ei ole seotud töö-, ameti-, teenistusülesannete või tööandja ettevõtlusega, siis arvatakse see tulumaksuseaduse kohaselt erisoodustuseks.
Kui tööandja annab oma sõiduauto kasutada erasõitudeks, maksustatakse töötaja saadud hüve....5.3.7. Töötajate transport tööle ja kojuÜldjuhul maksustatakse tööandja kulutused töötajate tööle ja koju sõidutamiseks kui erisoodustus ehk tasuda tuleb tulu- ja sotsiaalmaks. TuMS-i § 48 lg 51 sätestab erandi, et erisoodustuseks ei peeta kulutusi töötajate sõidutamiseks elu- ja töökoha vahel, kui ühissõidukeid kasutades ei ole võimalik seda teekonda läbida mõistliku aja- või rahakuluga. Mõiste „mõistlik aja...5.4. Kingitused, annetused ja vastuvõtukulud uusEttevõttel palutakse rahastada mõnd projekti, teha annetusi või tekib vajadus koostööpartneritele midagi kinkida. Kes on külaline ja keda nimetada koostööpartneriks? Mis kvalifitseerub kingituseks ja mis on annetus? Peatükis käsitletakse residendist äriühingu tehtud kingituste ja annetuste maksustamist. Samad põhimõtted kehtivad ka püsiva tegevuskoha tehtud kingituste, annetuste ja vastuvõtukulude maksustamisel.
5.4.1. Reklaamikulude maksustaminePaljude ettevõtete majandustegevuse huvides on vaja kaupu tasuta võõrandada – olgu need meenetena jagatavad logodega pastapliiatsid, kruusid, T-särgid, lipsunõelad, oma toodangu või vahendatava kauba näidised.
Tulenevalt Eesti maksuseadustest toob kaupade või teenuste tasuta võõrandamine sageli kaasa täiendava kulu maksukohustusena. Maksuhalduril on tülikas kontrollida, kas tasuta...5.5. Ettevõtlusega mitteseotud kuludResidendist äriühing maksab tulumaksu ettevõtlusega mitteseotud kuludelt. Kui need kulud on varem juba maksustatud erisoodustuse, kingituse, annetuse või vastuvõtukuluna, dividendide või muu kasumieraldisena, siis ei tule täiendavalt tulumaksu maksta. Tulumaksuseadus (TuMS) ei defineeri mõistet „ettevõtlusega mitteseotud kulu”, kuid sätestab loetelu kululiikidest, mida ei saa...5.5.1. AlgdokumentTulumaksuseaduse (TuMS) § 51 lg 2 p 3 kohaselt maksustatakse tulumaksuga väljamaksed, mille kohta maksumaksjal puudub raamatupidamise seaduse nõuete kohane algdokument. Tulumaksuarvestus on kassapõhine, seetõttu tuleb tulumaks tasuda väljamaksete tegemisel, mitte kuludokumendi...5.5.2. Nõudest loobumise maksustamineÄritegevuses juhtub sageli, et nõuded ei laeku: ostjad ei tasu arveid, võlgnikud ei täida kohustusi. Lootusetute nõuete lõpmatu raamatupidamises hoidmine ei ole otstarbekas ja moonutab äriühingu finantstulemusi. Seetõttu kantakse lootusetud nõuded tavaliselt bilansist välja ja loobutakse nende sissenõudmisest.
Peale finantskahju võib nõudest loobumisega teatud juhtudel kaasneda...5.6. Muud ettevõtlusega mitteseotud väljamaksed uusTulumaksuseaduse (TuMS) § 52 alusel maksab residendist äriühing tulumaksu ettevõtlusega mitteseotud väljamaksetelt. Erandid on kehtestatud krediidiasutuste analoogsetele väljamaksetele. Kui neid väljamakseid on mõne teise paragrahvi alusel käsitatud erisoodustuse, kingituse, annetuse, vastuvõtukulu, dividendide, muu kasumieraldise või ettevõtlusega mitteseotud kuluna ja tulumaks on juba...5.7. MaksudeklaratsioonidResidendist juriidiline isik on kohustatud esitama maksu- ja tolliameti piirkondlikule asutusele maksudeklaratsiooni vormil TSD kalendrikuul, s.o maksustamisperioodil antud erisoodustuste ja muude maksustamisperioodil tehtud tulumaksuga maksustatavate väljamaksete kohta maksustamisperioodile järgneva kalendrikuu 10. kuupäevaks.Maksumaksja, kes on registreeritud...5.7.1. Maksudeklaratsiooni TSD lisadVorm TSD – tulu- ja sotsiaalmaksu, kohustusliku kogumispenisoni makse ja töötuskindlustusmakse deklaratsioon
Vorm TSD – tulu- ja sotsiaalmaksu, kohustusliku kogumispensioni makse ja töötuskindlustusmakse deklaratsioon
Lisa 1 – residendist füüsilistele isikutele tehtud väljamaksed, kinnipeetud tulumaks, kohustusliku kogumispensioni makse ja töötuskindlustusmakse ning arvutatud...5.7.2. Raieõiguse ning metsamaterjali ostu- ja müügitehingute teatisMetsaseaduse ning keskkonnaministri määruse nr 84 kohaselt tuleb alates 1. jaanuarist 2007 raieõiguse ja metsamaterjali ostjatel ning müüjatel (nii juriidilistel kui ka füüsilistel isikutel) esitada maksu- ja tolliametile andmed müüdud või ostetud raieõiguse või metsamaterjali kohta....5.8. Maksusummade ümberarvestus maksustamise aluse muutumisel uusMaksusumma on võimalik ümber arvestada järgmiste maksuobjektide puhul:
annetused ja vastuvõtukulud (TuMS § 49, vt ptk 5.4);
väljamaksed, mille kohta maksumaksjal puudub raamatupidamist reguleerivate õigusaktide nõuete...5.9. Mitteresidendi maksustamine5.9.1. Välismaa äriühingu filiaal uusÄriseadustiku (ÄS) § 384 kohaselt peab välismaa äriühing oma filiaali kandma äriregistrisse, kui ta tahab enda nimel püsivalt pakkuda kaupu või teenuseid Eestis. ÄS-i kohaselt ei ole filiaal eraldiseisev juriidiline isik, seega vastutab filiaali tegevusest tulenevate kohustuste eest välismaa äriühing. Seaduses sätestatud juhtudel peab äriühing saama Eestis filiaali asutamise loa. ...5.9.2. Püsiv tegevuskohtPeatükis vaatleme püsiva tegevuskohaga seotud kulude maksustamist. Püsiv tegevuskoht hõlmab ka filiaali (vt ka ptk 5.1.1).
Püsiv tegevuskoht on majandusüksus, mille kaudu toimub mitteresidendi...5.10. Juhatuse ja nõukogu tasude maksustamine uusTulumaksuseaduse (TuMS) kohaselt on nii residendist kui ka mitteresidendist füüsilise isiku makstavad juhtimis- või kontrollorgani liikme tasud üks maksustatav tululiik. Juhtimis- või kontrollorgan on ka juhatus ja nõukogu. Järelikult on äriühing, kes maksab oma juhatuse või nõukogu liikmele tasusid, kohustatud tasu maksmisel kinni pidama 20% tulumaksu....5.11. Kulude mahaarvamisega seotud kohtulahendidEesti maksuõigus lubab maksumaksjal ettevõtlusega seotud kuludest tulenevalt teha kahesuguseid mahaarvamisi:
tulumaksuseaduse (TuMS) § 32 lg 1 lubab maksumaksjal arvata ettevõtlustulust maha kõik maksustamisperioodi jooksul tehtud ettevõtlusega seotud kulud, mis on dokumentaalselt tõendatud.
käibemaksuseadus...6. Muud ettevõtja poolt makstavad maksud6.1. Tulumaksu kinnipidamine väljamaksete tegemisel uusSeaduse alusel on tulumaksu kinnipidaja:
• residendist juriidiline isik;
• riigi- või kohaliku omavalitsusüksuse asutus;
• füüsilisest isikust ettevõtja või tööandja;
• Eestis püsivat tegevuskohta omav või tööandjana tegutsev mitteresident, kes teeb füüsilisele isikule või mitteresidendile tulumaksuga maksustatavaid
väljamakseid.
Järgmiste...6.1.1. Välistöötajate maksustamine Eestis uusPärast Eesti liitumist Euroopa Liiduga kehtivad Eestis Euroopa Liidu asutamislepingust tulenevad tööjõu vaba liikumise põhimõtted. Selle tulemusena on Eesti töötajate töötamine teistes liikmesriikides suurenenud. Paratamatult tekib küsimus, kus riigis ja mis ulatuses tuleb nende töötajate töötasusid maksustada.
Äriühingud on suhteid välistöötajatega mitut moodi reguleerinud. Levinuim on...6.2. Sotsiaalmaks uusSotsiaalmaks on maksumaksjale pandud rahaline kohustis, saamaks tulu, et osutada riiklikku pensioni- ja ravikindlustusteenust. Iseseisvuse taastanud Eesti esimese maksuseadusena kehtestati sotsiaalmaksuseadus juba 1990. aastal. Eestis maksab sotsiaalmaksu juriidiline isik, füüsiline isik või Eestis püsivat tegevuskohta omav mitteresident, sh...6.2.1. Sotsiaalmaksuarvestus põhikohaga töötaja eest uusSotsiaalmaksuseaduse § 2 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud sotsiaalmaksu arvestamise põhimõtted põhikohaga töötaja eest. See tähendab, et iga töötaja (kindlustatava) kohta on kehtestatud iga kuu eest makstav minimaalne sotsiaalmaksukohustus. Arvestatud sotsiaalmaksu kohta täidab maksumaksja tulu- ja sotsiaalmaksu maksudeklaratsiooni (vormi TSD lisa 1 või 2). Sotsiaalmaksu arvestatakse tööandja...6.2.2. Sotsiaalkindlustuslepingud uusEesti on oma kodanike sotsiaalkindlustuse õiguste koordineerimiseks sõlminud sotsiaalkindlustuslepingud järgmiste riikidega:
Soome (1997)
;
Ukraina (1998, uus leping 01.02.2012)
;
Kanada (2006)
;
Venemaa (1996 ning 2007);
Moldova (1.08.2012).
Moldova ja Venemaa leping ei koordineeri...6.2.2.1. Sotsiaalmaksu maksmise erijuhudSotsiaalmaksuseaduse § 6 on ette nähtud olukorrad, kus isiku eest maksab sotsiaalmaksu riik, kohalik omavalitsus või avalik-õiguslik juriidiline isik. Sotsiaalmaksu maksmise korda nimetatud erijuhtudel reguleerib rahandusministri 31. jaanuari 2003. a määrus nr 113 „Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel”.
...6.2.3. Euroopa Nõukogu sotsiaalkindlustuse määrused uusEuroopa Liiduga ühinemise ja tööjõuturu avanemise järel on märkimisväärselt hoogustunud nii Eesti kodanike liikumine teistesse liikmesriikidesse kui ka teiste liikmesriikide töötajate liikumine Eestisse töötamise eesmärgil. Seetõttu on kerkinud ka maksustamise küsimused, eelkõige kus ja mis riigi seaduse alusel tuleb tasuda sotsiaalmaksu ja millele tuleks tugineda maksukohuste tekkimise riigi...6.3. Keskmise töötasu arvutamine6.3.1. Ajutise töövõimetuse hüvitise arvutamine ja maksmine uusAlates 1. juulist 2009 muutus haigushüvitiste maksmise kord. Haigushüvitist hakatakse kindlustatule maksma haigestumise või vigastuse 4. päevast. Haigestumise või vigastuse 4. päevast kuni 8. päevani maksab haigushüvitist tööandja 70% töötaja keskmisest töötasust. Alates haigestumise või vigastuse 9. päevast maksab hüvitist haigekassa (70% päevatulust eelneval kalendriaastal makstud...6.3.2. Keskmise töötasu arvestamine uusTöölepingu seaduse, keskmise töötasu maksmise tingimuste ja korra ning avaliku teenistuse seaduse kohaselt tekib keskmise töötasu arvutamise vajadus keskmise töötasu säilitamise, tagamise ja maksmise juhtudel ning ka puhkusetasu arvutamisel. Kohakaaslusega töötavale inimesele arvutatakse keskmist töötasu sama korra alusel kui põhikohaga töötajale. Asjakohane arvutamise kord kehtestati...6.3.3. Puhkusetasu arvutamine uusPuhkusetasu arvutamist reguleerib valitsuse 11. juuni 2009. a määrus nr 91 „Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord”. Määrust kohaldatakse töötaja keskmise töötasu arvutamisel ja maksmisel, sh puhkusetasu arvutamisel.
Kehtib põhimõte, et kollektiiv- ja töölepingus võivad pooled kokku leppida puhkusetasu arvestamises töötajale...6.4. Töötuskindlustus uus1. jaanuarist 2002 kehtiva töötuskindlustuse seaduse (TKindlS) järgi on töötuskindlustus kehtestatud sundkindlustusena, mis tähendab, et selle tasumine on kohustuslik. Töötuskindlustuse eesmärk on maksta hüvitisi töötajatele ja ametnikele töötuks jäämise, koondamise ja tööandja maksejõuetuse korral. Töötuskindlustusmakset peavad tasuma nii kindlustatud isikud kui ka tööandjad, kuid maksete...6.5. Kogumispensionid uusKogumispensionide seadus (KoPS) jõustus 1. oktoobril 2001 ning sellega reguleeritakse pensionisüsteemi teist ja kolmandat sammast.
Pensionisüsteem Eestis
KoPS-i jõustumisega rakendus Eestis nn kolme samba pensionisüsteem:
esimene sammas ehk riiklik...6.6. RiigilõivRiigilõiv ei ole olemuselt maks. Riigilõiv on seadusega kehtestatud määraga summa juriidiliste toimingute tegemise, avalduste läbivaatamise ja dokumentide väljastamise eest. Riigilõivuga maksustatavad toimingud, riigilõivu arvestamise ja tasumise korra alused, riigilõivu määrad ning kontroll riigilõivu võtmise üle on reguleeritud riigilõivuseadusega. Riigilõivu eesmärk on see, et huvitatud...7. Kaudne maksustamine 7.1. Käibemaks uusNii nagu teisteski Euroopa Liidu riikides, rakendatakse ka Eestis käibemaksu lisandunud väärtuse maksuna. Euroopa Liiduga ühinemisel tehti Eesti käibemaksuseaduses (KMS) mitu muudatust, et viia meie käibemaksuseadus kooskõlla EL‑i käibemaksudirektiiviga.
...7.1.1. KäibemaksukohustuslaneKäibemaksukohustuslane on käibemaksuseaduse (KMS) § 3 kohaselt ettevõtlusega tegelev isik, kes on registreeritud või kes on kohustatud ennast registreerima maksukohustuslasena. Käibemaksukohustuslane võib teatud tingimustel olla ka
avalik-õiguslik juriidiline isik või
riigi-, valla- või linnaasutus (vt...7.1.1.1. Ettevõtluse mõiste käibemaksuseadusesKäibemaksukohustuslasena registreerimisel peab isik registreerimiseks tõendama, et ta tegeleb ettevõtlusega või alustab ettevõtlust.
Kui isiku ettevõtlusega tegelemine või ettevõtluse alustamine ei ole piisavalt tõendatud, on maksuhalduril õigus nõuda isikult lisatõendeid või koguda neid oma algatusel.
Maksuhaldur otsustab registreerimise viie tööpäeva jooksul pärast...7.1.1.2. Käibemaksukohustuslaseks registreerimineKäibemaksuseaduse (KMS) § 19 lõike 1 kohaselt tuleb käibemaksukohustuslaseks registreerida päevast, kui maksustatav käive (20%, 9% või 0% maksumääraga),
v.a põhivara võõrandamine, ületab kalendriaasta algusest arvates 16 000 eurot. KMS-i § 20...7.1.1.3. Riigi-, valla- ja linnaasutuste ning avalik-õiguslike isikute tegevuse maksustamineRiigi-, valla- ja linnaasutuse ning avalik-õigusliku juriidilise isiku tegevust käsitatakse maksustamisele kuuluva ettevõtlusena üksnes juhul, kui see kujutab endast majandustegevust, mis on nimetatud Euroopa Liidu käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ lisas 1. Lisaks võivad nimetatud isikud olla käibemaksu maksjad...7.1.1.4. Käibemaksukohustuslase õigused ja kohustusedKäibemaksukohustuslane (ka Eestis käibemaksukohustuslasena registreeritud välisriigi isik), kelle käive tekib Eestis, peab registreerimise päevast alates lisama võõrandatava kauba või osutatava teenuse maksustatavale väärtusele käibemaksu, arvutama tasumisele kuuluva käibemaksu summa, tasuma käibemaksu, säilitama dokumente ja pidama arvestust (vt...7.1.1.5. Piiratud maksukohustuslaneKohustus tasuda käibemaks võib tekkida ka isikutel, kelle igapäevategevus ei ole ettevõtlus, millest tekib maksustatav käive (nt avalik-õiguslik juriidiline isik, riigi-, valla- või linnaasutus või mittetulundusühing).
Käibemaksuseaduse (KMS) alusel tekib maksukohustuslasena registreerimise kohustus kauba soetamisel ühenduse sees, kui...7.1.1.6. KäibemaksugruppEuroopa Nõukogu direktiivi 112/2006/EÜ art 11 annab liikmesriikidele võimaluse mitte maksustada seotud ettevõtete grupisiseseid tehinguid, kui isikud tegutsevad käibemaksugrupina (ingl VAT group). Käibemaksugrupina registreerimist võimaldatakse tavaliselt...7.1.1.7. Käibemaksukohustuslase registrist kustutamineKäibemaksuregistrist võidakse kustutada maksukohustuslase avalduse alusel või maksuhalduri algatusel.
Maksu- ja tolliameti aktiivsem kontrollitegevus käibemaksuregistrisse kantud isikute ettevõtlusega tegelemise üle on seotud pettuste kasvuga käibemaksuvallas (näiteks fiktiivsete arvete kajastamisega maksuarvestuses). Riigikohus on korduvalt juhtinud tähelepanu sellele, et maksu-...7.1.2. Maksustatavad tehingudEesti käibemaksu rakendatakse käibele, mille tekkekoht on Eesti, samuti impordile ja kauba ühendusesisesele soetamisele. Ekspordi ja kauba ühendusesisese käibe, samuti teenuste, mille käibe tekkekoht ei ole Eesti, maksumäär on Eestis null (s.t maksukohustuslane käibemaksu ei maksa, kuid tal on õigus sisendkäibemaks maha arvata). Käibemaksu peab maksma...7.1.2.1. Kaupade ja teenuste maksustamine uusKäibemaksuseaduse (KMS) § 1 kohaselt maksustatakse käibemaksuga järgmised tehingud ja toimingud:
käive, v.a maksuvaba käive, mille tekkekoht on Eesti
;
kauba import Eestisse, v.a maksuvaba import
;
teenuse osutamine, mille käibe tekkekoht ei ole Eesti...7.1.2.2. Mittemaksustatavad tehingudKäibemaksuseaduse (KMS) § 4 lg 2 on loetud tehingud, mida ei peeta käibemaksustamisel käibeks. Selliste tehingute puhul asja üleandmisel maksukohustust ei teki, kuid sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus üleantud varade soetamisel säilib (vt KMS § 29 lg 1).
KMS-i § 4 lg 2...7.1.2.3. Maksuvaba käive ja maksuvaba soetus uusVahet tuleb teha null maksumääraga maksustatava käibe, käibe hulka mittekuuluvate tehingute (vt ptk 7.1.2.2) ja maksuvaba käibe vahel, sest viimase puhul ei ole õigust sisendkäibemaksu maha arvata.
Maksustamise koha määramine on oluline juhtudel, kui...7.1.3.1. Kauba käibe tekkimise kohtKauba käibe tekkimise kohta reguleerib käibemaksuseaduse (KMS) § 9. Kauba käibe tekkimise koht on Eesti, kui:
kaup toimetatakse saajale või tehakse talle muul viisil kättesaadavaks Eestis, eksporditakse Eestist või teostatakse kauba ühendusesisest käivet või tehakse Eestist kaugmüüki teise liikmesriigi mittemaksukohustuslasele (v.a juhul...7.1.3.2. Teenuse käibemaksustamise kohtTeenuse maksustamise kohana mõistetakse riiki, kus teenuselt arvestatakse käibemaks, mis tuleb tasuda. Maksukohustuse täitja selles riigis võib olla müüja, kes märgib käibemaksusumma arvele, või ostja, kellel tekib maksukohustus välisriigi isikult teenuse saamisel (maksustamine pöördmaksustamise kaudu). Käibemaksuseaduses (KMS) reguleerib teenuste maksustamist § 10....7.1.4. Maksustamise aegKäibemaksu kohustuse tekkimise aja määrab käibe toimumise aeg, see on maksustamisperiood, millal käive tuleb deklareerida käibedeklaratsioonis ja maksta riigile arvestatud käibemaksusumma (kui arvestatud käibemaksukohustus ületab soetamiselt maha arvatavat maksu). Samuti on käibe toimumise aja määramine tähtis ka sisendkäibemaksu mahaarvamise õiguse tekkimise aja kindlaksmääramisel.
...7.1.5. Maksustatav väärtus7.1.5.1. Käibe, ühendusesisese kauba soetamise ja saadava teenuse maksustatava väärtuse määramineKäibe maksustatava väärtuse ja saadava teenuse maksustatava väärtuse moodustavad kauba või teenuse müügihind (millest on maha arvatud käibemaks) ning kõik muud summad, mis kauba ostja, teenuse saaja või kolmas isik tasub kauba soetamise või teenuse saamise eest kauba müüjale või teenuse osutajale. Samamoodi arvestatakse maksustatav väärtus kauba ühendusesisesel soetamisel. ...7.1.5.2. Kauba või teenuse tasuta või harilikust väärtusest madalama hinnaga võõrandamineKui kaup antakse tasuta üle või toimetatakse teise liikmesriiki tasuta, võetakse käibemaksusumma arvutamisel aluseks sama kauba
• maksukohustuslase, tema töötaja, teenistuja või juhtimis- või kontrollorgani liikme poolt ettevõtluses kasutatava vara hulka kuuluva kauba kasutamine isiklikuks tarbeks või muul ettevõtlusega mitteseotud...7.1.5.4. Maksustatava väärtuse vähendamineKäibemaksuseaduse (KMS) § 12 lõike 8 kohaselt ei sisalda maksustatav väärtus ostjale võimaldatavat hinnasoodustust, kui soodustust kohaldatakse kauba müümise või teenuse osutamise ajal ning ärieesmärgil. EL-i õigusaktid sätestavad, et maksustatav väärtus ei sisalda ka kaupade või teenuste eest varasema maksmise tõttu tehtavaid hinnaalandusi, kuid seda võimalust meie KMS ei sätesta, kuigi...7.1.5.5. Imporditava ja eksporditava kauba maksustatav väärtusÜldjuhul moodustavad imporditava kauba maksustatava väärtuse
kauba tolliväärtus tolliseadustiku kohaselt ja
kõik importimisel tasuda tulevad maksud ning tolliväärtusesse arvamata vahendustasu, pakkimis-, veo- ja kindlustuskulud kuni esimese sihtkohani Eesti territooriumil.
Euroopa Liiduga ühinemisel 1. maist...7.1.5.6. Tagatisraha maksustatav väärtusTagatisraha ehk pant on pakendile määratud müügiühiku hinnale lisatud ja pakendit väärtustav tasu ühe pakendi eest. Tagatisraha suurus peab olema märgitud pakendatud kauba pakendile või etiketile ja müügiarvel tuuakse see eraldi välja. Kui tarbija tagastab pakendi, millele on kehtestatud tagatisraha, saab ta pakendatud kauba ostmisel tasutud tagatisraha tagasi. Sisuliselt liigub pakend...7.1.5.7. Seotud isikute omavaheliste tehingute maksustatav väärtusAlates 2009. aastast tuleb seotud isikute omavahelistes tehingutes võtta maksustamisel aluseks turuhind, kui täidetud on järgmised tingimused: kaup võõrandatakse või teenus osutatakse seotud isikule TuMS-i § 8 mõistes (vt seotud isiku mõiste kohta ptk 5.2...7.1.6. Sisendkäibemaksu mahaarvamineTeiselt käibemaksukohustuslaselt kauba soetamisel või teenuse ostmisel saab käibemaksukohustuslane maha arvata käibemaksu, kui ta kasutab kaupu või teenuseid oma ettevõtluse tarbeks või omatarbeks. Sisendkäibemaksu mahaarvamise õiguse kasutamiseks tuleb isikul registreerida end käibemaksukohustuslasena. Isik peab registreerimisel tõendama, et ta tegeleb ettevõtlusega või alustab ettevõtlust (...7.1.6.1. Ostja hoolsuskohustusSisendkäibemaksu mahaarvamisel peab maksukohustuslane järgima teatud hoolsusnõudeid. Hoolsusnõuded on seotud heas usus käitumise ning äris nõutava ja tavapärase hoolsusega tegutsemisega. Hoolsusnõuded erinevad tehingu eriliikides ning seega tuleb korrektselt järgida asjaomases valdkonnas kohaldatavatest seadustest või konkreetses tegevusvaldkonnas tavapärastest tingimustest tulenevaid...7.1.7. Käibemaksu tasumine ja tagastamine7.1.7.1. Käibemaksu tasumine ja tagastamine Eesti käibemaksukohustuslasele uusMaksumaksja arvestatud tasumisele kuuluv käibemaksu summa kajastatakse käibedeklaratsiooni 12. lahtris ning tasutakse maksu- ja tolliametile maksustamisperioodile järgneva kuu 20. kuupäevaks. Makse on tähtajaks tasutud ainult siis, kui maksusumma laekub maksu- ja tolliameti pangakontole hiljemalt 20. kuupäeval (kui 20. kuupäev on puhkepäev, siis sellele järgnev esimene tööpäev). Hilisemal...7.1.7.2. Käibemaksu tagastamine mitteresidentideleKäibemaksu tagastamist välisriigi isikutele, kes ei ole Eestis registreeritud käibemaksukohustuslasteks reguleerib käibemaksuseaduse (KMS) § 35.
Välisriigi isikutele käibemaksu tagastamise põhimõtted tuginevad kogu EL-is samadele direktiividele, seepärast on need kõikides liikmesriikides suhteliselt sarnased. Käibemaksu...7.1.8. Maksustamise erijuhud7.1.8.1. Reisiteenuse maksustamise erikordReisiteenuse maksustamise erikord põhineb EL-i käibemaksudirektiivi artiklitel 306–310. Erikorra eesmärk on võimaldada reisiteenuse osutajatel maksustada nende osutatavaid teenuseid lihtsustatud põhimõtte kohaselt. Reisiteenuse osutajad pakuvad sageli oma nimel teenuseid ka teistes riikides ja teevad seejuures teises riigis käibemaksuga kulusid, seetõttu tekib küsimus, kas sellist välisriigis...7.1.8.2. Kasutatud kauba ja kunstiteose maksustamise erikordKasutatud kauba, originaalkunstiteose, kollektsiooni- või antiikeseme edasimüügi korral on võimalik rakendada erikorda, kui asjakohased kaubad on soetatud mittemaksukohustuslaselt või teistelt isikutelt, kellel pole sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust. Erikorra kohaselt on käibe maksustatav väärtus kauba müügi- ja ostuhinna vahe. Erikorra rakendamine on vabatahtlik ja selle eesmärk on vältida...7.1.8.3. Avalikul enampakkumisel müüdud kasutatud kauba, originaalkunstiteose, kollektsiooni- ja antiikeseme müügi maksustamise erikordKMS § 42 sätestab erandi eelmises allpeatükis käsitletud erikorda (vt 7.1.8.2. “Kasutatud kauba ja kunstiteose maksustamise erikord”). Kui kasutatud kaup, originaalkunstiteos, kollektsiooni- või antiikese müüakse avalikul enampakkumisel, on enampakkumise korraldaja käibe maksustatav väärtus kauba müügihinna ja komitendile makstava hinna vahe, mida on vähendatud selles sisalduva...7.1.8.4. Kinnisasjade, metallijäätmete ja väärismetalli maksustamise erikordKMS-i § 411 kehtestab käibemaksustamise erikorra, mille kohaselt pöördmaksustatakse riigi sees
Eesti käibemaksukohustuslaste omavahelised tehingud kinnisasjade, metallijäätmete ja väärismetalliga.
Seetõttu on kinnisasja(de), metallijäätmete ja väärismetalli müügil oluline enne kindlaks teha...7.1.8.5. AheltehingudSageli liigub kaubatehingutes arve tootjalt ostjale ühe või mitme edasimüüja või agendi kaudu, kuid kaup liigub otse tootjalt ostjale. Seega liigub kaup tavaliselt ühest liikmesriigist teise, kuid arved liiguvad eri edasimüüjate või agentide kaudu, kes asuvad eri riikides. Sellise aheltehingu kohta, kus osalevad kolme liikmesriigi ettevõtjad, on seadusega kehtestatud ...7.1.8.6. Tehingud maksulaosEesti käibemaksuseadus kehtestab maksuladude põhimõtted, mille kohaldamine tuleneb EL-i käibemaksudirektiivist (ingl VAT warehouses). Direktiiv lubab liikmesriikidel kohaldada maksuvabastust ühenduse päritoluga kaupadele, mida ladustatakse määratud tingimustel. Varem on Eestis kohaldatud lihtsustatud maksustamise põhimõtteid tolli- ja aktsiisiladudes (vt ptk 7.2...7.1.8.7. Kassapõhise käibemaksuarvestuse erikordAlates 2011. aastast võivad kassapõhist käibemaksuga maksustamise korda kasutada kõik käibemaksukohustuslased, kui maksukohustuslase aastakäive ei ületa 200 000 eurot. Senini said kassapõhist käibemaksuga maksustamise erikorda rakendada vaid füüsilisest isikust ettevõtjad.
Erikorra rakendamine on vabatahtlik, seetõttu tuleb erikorra kasutuselevõtust kirjalikult teavitada kohe...7.1.9. Digiteenuste maksustamineAlates 2015. aastast kehtib telekommunikatsiooni, ringhäälinguteenuste ning elektrooniliselt osutatavate teenuste maksustamisel põhimõte, et kõik need teenused maksustatakse kliendi asukohariigis. See põhimõte on erinev enamiku muude teenuste maksustamisest, sest tavaliselt maksustatakse B2C-olukorras (st olukorras, kus ostja ei ole käibemaksukohustuslane ega ühendusevälise riigi ettevõtja)...7.1.10. Aruandlus ja nõuded arvetelePärast käibemaksukohustuslasena registreerimist tuleb iga kuu esitada käibedeklaratsioon ja selle lisa (KMD INF).
Käibedeklaratsiooni peavad peale registreeritud käibemaksukohustuslase esitama järgmised isikud:
piiratud käibemaksukohustuslane, kes on maksustamisperioodil saanud Eestis maksustavaid kaupu või teenuseid
;
käibemaksukohustuslasena...7.1.11. KäibemaksumääradAlates 2009. aasta 1. juulist on Eesti käibemaksu standardmäär 20% maksustatavast väärtusest.
Lisaks kehtib alandatud käibemaksumäär 9% ning teatud tehingute maksumäär on 0%.
2009. aasta alguses tõsteti Eestis vähendatud käibemaksumäära. Senise 5%-lise maksumäära asemel kehtib 9%-line maksumäär. Lisaks lühenes kaupade ja teenuste nimekiri, millele madalam maksumäär rakendub. ...7.1.11.1. Käibemaksumäära muutus 1. juulist 2009 ja sellega seotud muudatusedAlates 1. juulist 2009 tõsteti käibemaksu standardmäär 18%-lt 20%-le. Seaduse muudatus võeti vastu lühikese etteteatamistähtajaga, mis tekitas palju segadust ning pahameelt. Õiguskantsler leidis, et sellisel viisil seaduse muutmine ei ole kooskõlas põhiseaduse sätetega ja lubas teha ettepaneku riigikohtule seadusemuudatuse kehtetuks tunnistamiseks. Leevendamaks praktikas esile kerkinud...7.1.12. Igapäevase arvestuse pidamise kordKäibemaksuseaduse § 36 sätestab igapäevase arvestuse pidamise põhimõtted maksukohustuslastele ja piiratud maksukohustuslastele. See kirjeldab dokumentide säilitamise korda ja loetleb tehingud, mida kirjendatakse eraldi. Igapäevast arvestust reguleerib täpsemalt rahandusministri 30. aprilli 2004. aasta määrus nr 40.
Igapäevase arvestuse pidamine
...7.1.13. Käibemaksu nullmäära tõendamineKäibemaksuseaduses (KMS) kehtivad erinevad nõuded kauba ja teenusega seotud tehingutele nullmäära rakendamise tõendamisel. Järgnevas peatükis käsitleme neid lähemalt erinevate tehingute lõikes. Kauba ühendusesisene käive
Kauba ühendusesisene käive on tõendatud, kui on täidetud kaks tingimust:
ostja on teise liikmesriigi käibemaksukohustuslane...7.2. AktsiisidEuroopa Liiduga ühinemisest alates reguleerib aktsiisiga maksustavate toodete üldist korraldust, valdamist, liikumist ning järelevalvet liikmesriikides Euroopa Nõukogu direktiiv 92/12/EMÜ.
Alates 1. aprillist 2010 hakkas aktsiisi üldist korda reguleerima Euroopa Nõukogu direktiiv 2008/118/EÜ ja direktiiv 92/12 tunnistati kehtetuks. Suuri muudatusi uue direktiiviga ei kaasnenud, pigem...7.2.1. Aktsiisi maksjadAlkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seadus sätestab isikud, kellel tekib aktsiisikauba tootmisel või riiki toimetamisel aktsiisi maksmise kohustus. Aktsiisi maksmise kohustuse tekkimise aluseid käsitletakse peatükis 7.2.3.
...7.2.2. Aktsiisivabastused (sh ajutine aktsiisivabastus) uusAjutine aktsiisivabastus on maksukohustuse peatamine väljaspool peatamismenetlusega tolliprotseduuri oleva aktsiisikauba tootmisel, ladustamisel, lähetamisel ja veol. Ajutist aktsiisivabastust on õigus rakendada aktsiisilaopidajal. Peatamismenetlusega tolliprotseduuril olevat kaupa ei peeta ajutises aktsiisivabastuses olevaks. Kaup muutub aktsiisiobjektiks tollijärelevalvest...7.2.3. Aktsiisi maksmise kohustuse tekkimine ja täitmine uusAlkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seadus sätestab eri isikutele erinevad aktsiisi maksukohustuste tekkimise alused
Aktsiisilaopidaja maksukohustus...7.2.4. Pakendiettevõtja kohustused ja pakendiaktsiis uusPakendi ja pakendijäätmehoolduse põhimõtted ning eesmärgid on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nr 94/62/EÜ pakendi ja pakendijäätmete kohta. Direktiivi eesmärk on ühtlustada pakendi- ja pakendijäätmekorraldust liikmesriikides, vältida ja vähendada...7.2.5. Raskeveokimaks2003. aasta 1. jaanuarist jõustunud raskeveokimaksu seadus (RTI 2000, 81, 515) kehtestas riikliku maksuna raskeveokimaksu, millega maksustatakse veoste vedamiseks ette nähtud 12-tonnise või suurema registri- või täismassiga veoautod ja autorongid (raskeveokid). Raskeveokimaksu hakati rakendama alates 1. jaanuarist 2004. Raskeveokimaksu peavad maksma Eestis ajutiselt või alaliselt...7.2.6. Tubakaaktsiisi objektid ja määrad uusTubakaaktsiisiga maksustatakse järgmised tubakatooted: sigar, sigarillo, sigaret ja suitsetamistubakas. Aktsiisimäärad
Sigarettide aktsiisimäär koosneb kahest komponendist:
...7.2.7. Alkoholiaktsiisi objektid ja määrad uusAlkoholiaktsiisiga maksustatakse Eestis toodetud, Eestisse teisest liikmesriigist toimetatud ja Eestisse kolmandatest riikidest vabasse ringlusse imporditud alkohol. Aktsiisiga maksustatakse õlu, vein, kääritatud jook, vahetoode (nt 18% etanoolisisaldusega portvein) ja muu alkohol (nt piiritusjook). Alkoholi eri liikidesse määramine tugineb kombineeritud nomenklatuuri ehk KN-kaubakoodidel (...7.2.8. Kütuse- ja elektriaktsiisi objektid ja määradKütuse- ja elektriaktsiisiga maksustatakse teatud energia tooted, mille määratlus tugineb KN-kaubakoodidele,
Aktsiisiga maksustatav kütus on pliivaba, plii- ja lennukibensiin, petrooleum, diislikütus,...7.3. Tollimaks ja kauba deklareerimineEuroopa Liiduga ühinemine 1. mail 2004 tõi kaasa muudatusi tollisuhtlemises nii ühenduse riikide kui ka kolmandate riikidega. Tuli hakata tegutsema uues õigusruumis, mida reguleerivad Euroopa Liidu õigusaktid.
Euroopa Liidu üks põhimõte on kaupade vaba liikumine. See vabadus tugineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu sätetele, millega luuakse ühtne tolliliit ning keelatakse...7.3.1. TolliväärtusImporditud kauba tolliväärtus on tehinguväärtus ehk ekspordiks Euroopa Liidu tolliterritooriumile müüdud kauba eest tegelikult makstud või makstav hind, millele lisanduvad:konteinerite ja pakendite maksumusautori- ja litsentsitasudveo- ja kindlustuskuludlaadimis- ja käitlemiskulud.Imporditud kauba tehinguväärtusele lisatakse vaid Euroopa...7.3.2. Kauba lubamine vabasse ringlusesseVabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuri rakendamist reguleerivad EL-i tolliseadustik ja tolliseadustiku rakendusaktid ning Eesti tolliseadus. Vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuri rakendamise täiendavad juhised kehtestab vabariigi valitsus määrusega.
Vabasse ringlusse lubamine annab ühendusevälisele (välisriigi) kaubale ühenduse kauba tollistaatuse. Vabasse ringlusse...7.3.3. TransiitTransiit on tolliprotseduur, mis võimaldab tollijärelevalve all (maksud tasumata) vedada ühenduseväliseid ja ühenduse kaupu Euroopa Ühenduse tolliterritooriumil lähtetolliasutusest sihttolliasutusse. Transiiti on kerge korraldada ning sellega hoiab kulusi kokku kaupade vedamisel mitme tolliterritooriumi kaudu.
Välistransiidi protseduur T1 võimaldab ühendusevälist kaupa vedada EL-i...7.3.4. TolliladustamineTolliladustamisega seonduvaid sätteid reguleerib EL-i tolliseadustik ja tolliseadustiku rakendusaktid.Tolliladu on koht, mille toll on heaks kiitnud, mis on tollijärelevalve all ja kus kaupa võib ladustada määratud tingimustel.Tolliladustamise tolliprotseduur võimaldab tollilaos ladustada:mitteühenduse kaupa impordimaksude tasumise ja kaubanduspoliitiliste meetmete...7.3.5. SeestöötlemineSeestöötlemise tolliprotseduur võimaldab tolliterritooriumil ühe või mitme töötlemistoimingu käigus kasutada:mitteühenduse kaupa, millelt juhul, kui see kompensatsioonitoote kujul taas välja veetakse, ei tasuta impordimakse, ning mille suhtes sel juhul ei rakendata kaubanduspoliitilisi meetmeid (peatamissüsteem)vabasse ringlusse lubatud kaupa, millelt tasutud impordimaksud...7.3.6. Töötlemine tollikontrolli allTollikontrolli all töötlemise protseduur võimaldab kasutada ühendusevälist kaupa ühenduse tolliterritooriumil toimingutes, mis muudavad kauba laadi või kuju, ilma et selle suhtes kohaldataks imporditollimakse või kaubanduspoliitilisi meetmeid, samuti lubada niisuguste toimingute käigus saadud tooteid vabasse ringlusse asjakohase imporditollimaksu summa tasumisel. Selliseid tooteid nimetatakse...7.3.7. Ajutine importimineAjutise impordi protseduur võimaldab ühenduse tolliterritooriumil kasutada reekspordiks mõeldud ühendusevälist kaupa, mis on täielikult või osaliselt vabastatud imporditollimaksudest, mille suhtes ei ole kohaldatud kaubanduspoliitilisi meetmeid ja mis ei ole läbi teinud mingeid muutusi, välja arvatud kasutamisest tingitud tavaline amortisatsioon. Reekspordi periood on 24 kuud.Ajutise...7.3.8. VälistöötlemineVälistöötlemise protseduur võimaldab ühenduse kaupa ühenduse tolliterritooriumilt ajutise töötlemise eesmärgil eksportida ja töötlemisel saadud tooteid täielikult või osalise imporditollimaksust vabastamisega lubada vabasse ringlusse.Välistöötlemise protseduurile ei või suunataühenduse kaupu:mille eksport toob kaasa imporditollimaksude tagasimaksmise või vähendamise...7.3.9. Ekspordi tolliprotseduurEkspordi tolliprotseduuri rakendatakse Euroopa Liidu tolliterritooriumilt välja toimetatava kauba puhul.
Erandid ekspordil:
välistöötlemine
sisetransiit
Euroopa Liidus asuva kahe punkti vahel liikumine ajutiselt liidu tolliterritooriumilt lahkudes, ilma tolliprotseduuri rakendamiseta
kauba saatmine Helgolandi.
Protseduuri...7.3.10. Vabatsoonid ja vabalaodVabatsoonid ja -laod on ühenduse tolliterritooriumi osad või tolliterritooriumi rajatised, mis on ülejäänud tolliterritooriumist eraldatud ja kus:
ühenduseväline kaup on imporditollimaksude ja kaubanduspoliitiliste impordimeetmete kohaldamise korral väljaspool ühenduse tolliterritooriumi, kui see kaup ei ole lubatud vabasse ringlusse, suunatud mõnele muule tolliprotseduurile ega...7.3.11. TollivõlgKui toll nõuab kooskõlas tollieeskirjadega (EL-i tolliseadustik, EL-i tolliseadustiku rakendussätted, Eesti tolliseadus) tollivõla tasumise kindlustamiseks tagatise esitamist, esitab tagatise isik, kellel tekib või võib tekkida tollivõlg. Ühe tollivõla puhul nõuab toll ainult ühe tagatise esitamist. Toll võib lubada, et selle isiku eest, kellelt tagatise esitamist nõutakse, esitab taga...7.3.12. Tollieeskirjade rikkumineTollieeskirjade rikkumine on tollieeskirjade nõuete eiramine ja kauba ebaseaduslik üle tollipiiri toimetamine või toimetamata jätmine või tollijärelevalve all oleva kaubaga toimingute ja tehingute tegemine tolli loata. Tollieeskirjade rikkumisega seotud sätteid reguleerib Eesti tolliseadustik.Eesti tolliseadustiku kohaselt on tollieeskirjade rikkumine:...7.3.13. Kvoodid, litsentsid ja eksporditoetusedMittetariifsete (koguseliste) kvootidega on määratud aastane impordimaht, kui palju saab importida Euroopa Liidu territooriumile vabasse ringlusesse. Kvoodid on kõigile Euroopa Liidu liikmesriikidele ühised. Koguselisi kvoote rakendatakse terasetoodetele, rõivastele ja tekstiiltootele, jalatsitele ning portselantoodetele. Kvootide haldamiseks kasutatakse kaht...7.3.14. Tollis esindamineTollis esindamist reguleerivad EL-i tolliseadustik, tolliseadustiku rakendusaktid ja Eesti tolliseadus.Isik võib kooskõlas EL-i tolliseadustiku artikli 5 lõikega 1 määrata tolliga suhtlemiseks esindaja. Esindaja teeb tollieeskirjades ette nähtud toiminguid ja täidab tollieeskirjades ette nähtud formaalsusi. Esindaja peab olema Eesti isik, välja arvatud transiidideklaratsioonide või...7.3.15. TagatisTagatise valdkonda reguleerib Eesti tolliseadus ja Euroopa Liidu tolliseadustik. Tagatise esitamise, kasutamise ja vabastamise korra ning tagatise suuruse määramise ja arvutamise alused on kehtestatud rahandusministri 30. juuni 2006. aasta määrusega nr 42.
Tagatis
Tagatis jaguneb üld- ja...7.3.16. Euroopa Liidu ajakohastatud tolliseadustikEuroopa Parlament ja Nõukogu võtsid 23. aprillil 2008 vastu määruse (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik). Tolliseadustiku muutmise tingis asjaolu, et kehtiv tolliseadustik ei ole kooskõlas tähtsate muudatustega rahvusvahelises kaubanduskeskkonnas, eelkõige infotehnoloogia kasutamise kiire ja pöördumatu kasvuga ning elektroonilise...7.3.17. Maksu- ja tolliameti elektroonilised süsteemidMaksuamet on rakendusse võtnud IT-süsteeme, et tagada tolliformaalsuste täitmise kiirus ning täita Euroopa Liidu nõue minna üle paberivabale tollivormistusele.
Complex on andmetöötlussüsteem, kus töödeldakse ja hallatakse tollideklaratsioone.
Complexi süsteemi kaudu saab isik esitada:
lõplikke tollideklaratsioone
lihtsustatud tolli- ja lisadeklaratsioone
...7.3.18. Reisija tolliformaalsused uusReisija on ühendusevälisest riigist Eestisse või Eestist ühendusevälisesse riiki liikuv füüsiline isik, sõltumata tema siirdumise eesmärgist. Reisijatega seonduvaid tolliformaalsusi reguleerivad Euroopa Liidu (EL) tolliseadustik, EL-i tolliseadustiku rakendusaktid, Eesti tolliseadus ja muud õigusaktid.
Reisija ühendusevälisest riigist
Kõik EL-i...7.3.19. Volitatud ettevõtja staatusAlates 1. jaanuarist 2008 on ühenduse territooriumil asutatud ettevõtetel võimalik taotleda volitatud ettevõtja (ingl AEO – authorized economic operator) staatust. Volitatud ettevõtjale (VE) kehtivad ühenduses mitmed tollilihtsustused. Volitatud ettevõtjale staatus antakse asjakohase sertifikaadi väljastamisega, mida võib pidada märgiks usaldusväärsuse kohta. Volitatud ettevõtja staatuse...7.4. Intrastati aruanneIntrastat (Intra EC Trade Statistics) on andmete kogumise süsteem Euroopa Liidu riikide omavahelise kaubanduse kohta. Eestis kogub ja töötleb Intrastati andmeid statistikaamet. Intrastati aruanded asendavad varem Euroopa Liidu riikidega kaubavahetusel kehtinud tollideklaratsioone väliskaubandusstatistika hankimisel. Intrastati aruande esitamise kord
Intrastati...8. Ettevõtete ühinemise, jagunemise ja muude reorganiseerimise juhtumite maksustamise aspektid8.1. Maksustamine ettevõtete ühinemiselÄriühingute ühinemine on sätestatud äriseadustiku 31. peatükis.
Äriühingute ühinemine võib toimuda kahel viisil:
üks äriühing ühineb teisega
Ühinemisel läheb ühendatava...8.2. Ettevõtte jagunemine ja maksustamineÄriühingu jagunemine toimub äriseadustiku 32. peatükis sätestatud korras. Nimetatud sätete alusel on äriühingu jagunemine võimalik likvideerimismenetluseta
jaotumise või
eraldumise teel.
Jaotumisel...8.3. Ettevõtte likvideerimineEttevõtte likvideerimine ehk lõpetamine on sätestatud äriseadustikus.
Kui äriühingu osanikuks või aktsionäriks on füüsiline isik, maksustatakse juriidilise isiku likvideerimisel makstav likvideerimisjaotis inimese tuluna osas, mis ületab
osaluse...9. Rahvusvahelised maksustamise aspektid 9.1. Maksustamise alused uusPeatükis käsitleme maksustamise erisusi olukorras, kus välisfirmad saavad tulu Eestis toimuvast äritegevusest. Tavaliselt on Eesti ettevõttel kohustus mitteresidendile makstavalt tasult tulumaks kinni pidada, kuid kehtivad ka erandid, kus mitteresident on kohustatud iseseisvalt Eestis tulumaksu arvestama ja tasuma. Samuti käsitleme põgusalt asjaolusid, millega peab arvestama välisriigist...9.1.1. Rahvusvahelised maksumäärad uusKPMG International Tax Center on uurinud ettevõtete tulumaksumäärasid alates 2006. aastast.
Tabel 1. Valik ettevõtete...9.2. Mitteresidendi maksustamine tulumaksuseaduse alusel uusMitteresidendi Eestis maksustatava tulu lõplik loetelu on sätestatud tulumaksuseaduse (TuMS) §-s 29 ning talle tehtavatelt väljamaksetelt tulumaksu kinnipidamise tingimused ja määrad §-des 41 ja 43. Järelikult peab Eestis registreeritud äriühing arvestama, et välismaa äripartneriga (kes võib olla ka emaettevõte) tehingute tegemisel tuleb teatud liiki tasudelt Eestis tulumaks kinni pidada ning...9.3. MaksulepingudEt maksumaksja tulu rahvusvaheliste tehingute korral ei muutuks kahekordse maksustamise objektiks või ei jääks teatud tingimustel koguni maksustamata, on laialdaselt levinud riikidevaheliste maksulepingute sõlmimine. Nagu ka maksulepingu täielik nimetus ütleb, taotlevad nimetatud lepingud riikidevahelise tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimist ning määravad...9.3.1. Kehtivate maksulepingute nimekiri uusEestil on sõlmitud ning jõustunud tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise ja maksudest hoidumise tõkestamise lepingud tabelis nimetatud riikidega.
Tabel. Eestiga tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise ja maksudest hoidumise tõkestamise lepingu sõlminud riigid...9.3.2. Lepingutes sätestatud tingimuste rakendamineSelgitame, kuidas toimida, et rakendada maksulepingu soodustingimusi.
Nimetatud artikli esimene paragrahv sätestab, et nende riikide ettevõtete ärikasumit maksustatakse Eestis vaid siis, kui mitteresidendi äritegevus toimub Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu. Kui mitteresidendil Eestis...9.3.4. Dividendi maksustamineDividendide väljamaksmisel tekib tulumaksu tasumise kohustus TuMS-i § 50 lg 1 alusel. Erandid selle kohta on sätestatud TuMS-i § 50 lõikes 11.
Teatud juhtudel rakendatakse alates 1. juulist 2005 Eestis varasema krediidimeetodi asemel vabastusmeetodit....9.3.5. Intresside maksustamine uusMaksulepingutes käsitatakse intressidena tulu iga liiki võlanõuetest ja eriti tulu valitsuse väärtpaberitest, võlakohustustest ja obligatsioonidest, sh selliste väärtpaberite, võlakohustuste ja obligatsioonidega kaasnevatest preemiatest ning auhindadest.
Võlanõuded võivad olla tagatud hüpoteegiga, aga see ei ole siin määrav. Maksulepingus ei käsitata intressidena viivist hilinenud...9.3.6. Kasutustasude maksustamine maksulepingutes uusMaksulepingutes esitatud maksustamise põhimõtteid rakendatakse ainult juhul, kui makstakse selliseid kasutustasusid, millele ei laiene tulumaksuvabastus TuMS-i § 31 lõike 4 alusel (vt lähemalt ptk 9.2 „Sidusettevõtete litsentsitasud”).
...9.3.7. Kinnisvaratulu ja kapitali juurdekasvu maksustamineKinnisvarast saadud tulu maksustatakse selles riigis, kus kinnisvara asub. Kinnisvara määratlemisel lähtutakse tähendusest, mis sel on lepinguosalise riigi seaduste alusel, kus vara tegelikult asub. Igal juhul hõlmab see aga kinnisvara päraldisi, põllumajanduses ja metsanduses kasutatavaid seadmeid ning eluskarja, maaomandit käsitleva üldise seadusega sätestatud õigusi, ehitisi, optsioone ja...9.3.8. Topeltmaksustamise vältimineKui maksuleping võimaldab piiratud või piiramatu maksustamisõiguse riigile, kus tulu tekkis, siis võib juhtuda, et sama tulu maksustatakse kaks korda. Seda on võimalik vältida, kui juba maksustatud tuludele antakse maksuvabastus. Maksuvabastuse tingimused võivad olla sätestatud riigisiseses seaduses (ühepoolne maksuvabastus) või maksulepingus (kahepoolne maksuvabastus).
...9.4. Mõningad maksustamise aspektid investeerimisel Läti ja Leedu Vabariiki9.4.1. Tulude maksustamise põhimõtted LätisPeamised Lätis asutatavad äriühingud on aktsiaseltsid ja osaühingud. Peale äriühingute on Lätis võimalik registreerida ka ettevõtte esindus, mis aga ei tohi äritegevusega tegeleda. Lätis on lubatud registreerida ka välismaa äriühingu püsiv tegevuskoht (filiaal).
Lätis on alates 2004. aastast kehtestatud ettevõtetele tulumaksumäär 15% ning selle järgi maksustatakse nii residendist...9.4.2. Tulude maksustamise põhimõtted LeedusKasutatavamad ettevõtluse vormid Leedus on osaühing ja aktsiaselts. Asutada saab ka filiaale. Samuti võivad välisfirmad avada Leedu esinduse, kuid see ei või äriga tegeleda.
Ettevõtete üldine tulumaksumäär Leedus on alates 2010. aastast 15%. Ettevõtetele, mille keskmine töötajate arv on kuni 10 ja mille maksustatav tulu ei ületa 500 000 litti maksustamisperioodi kohta, kohaldatakse...9.5. Mitteresidendist füüsilise isiku maksustamineTuMS-i kohaselt peetakse füüsilist isikut Eesti residendiks, kui
kui ta viibib Eestis 12 järjestikuse kalendrikuu jooksul...9.5.1. Mitteresidendist füüsilise isiku maksustamine tulumaksuseaduse alusel uusMitteresidendist füüsiline isik maksab Eestis tulumaksu ainult Eestis asuvatest tuluallikatest saadud tulult. Nii Eestis maksustatavate tulude kui ka maksuvabastuste nimekiri on tulumaksuseaduses (TuMS) toodud ammendava loeteluna.
Mitteresidendi maksustatavad tulud on:
...9.5.2. Mitteresidendist füüsilise isiku maksustamine, kui Eestil on tema päritoluriigiga maksuleping uusKui Eestil on sõlmitud välisriigiga maksuleping ning Eesti tuluallikast saadud väljamakse saaja on teise lepinguosalise riigi resident, piirab maksuleping mitmel juhul Eesti maksustamisõigust välisriigi kasuks.
Maksulepingute eesmärk ja nende rakendamine
Topeltmaksustamise...9.5.3. Mitteresidendist füüsilisele isikule tehtud väljamaksete maksustamine sotsiaalmaksuga uusMitteresidendist füüsilisele isikule tehtud väljamaksete maksustamist sotsiaalmaksuga mõjutab töö tegemise koht. Mitteresidendile tehtud väljamaksed maksustatakse sotsiaalmaksuga Eestis, kui mitteresidendi töö tegemise koht on Eesti.
9.6.1. Püsiva tegevuskoha registreerimine maksuametisTulumaksuseaduse (TuMS) § 7 kohaselt on püsiv tegevuskoht majandusüksus, mille kaudu toimub mitteresidendi püsiv majandustegevus Eestis. Püsiv tegevuskoht tekib geograafiliselt piiritletud või liikuva iseloomuga majandustegevuse tulemusena või mitteresidendi nimel lepinguid sõlmima volitatud esindaja kaudu Eestis toimuva majandustegevuse tulemusena. Mitteresidendil võib Eestis tekkida...9.6.2. Töötaja palkamine EestisKui mitteresidendil ei teki püsivat tegevuskohta, sest tema töötajad tegelevad siin näiteks abistava iseloomuga valdkondades või neil ei ole õigust sõlmida lepinguid, võib mitteresident registreerida end Eestis tööandjana.
Eestis tegutsevaks tööandjaks võib pidada mitteresidenti, kes on palganud töötajaid, kelle alaline töökoht on Eesti. Seega ei saa Eesti tegutsevaks tööandjaks pidada...9.6.3. Tegevus sõltuva agendi kaudu uusMitteresidendi agendina võib Eestis tegutseda
Võrreldava hinna meetodit kasutatakse...11. Muud maksustamise juhtumid 11.1. Füüsilise isiku maksustamine11.1.1. Residendist füüsilise isiku tulu uusIgale inimesele on tema heaolu tähtis. Heaolu ühe komponendina soovivad inimesed enamasti näha ka võimalust oma maksukoormust vähendada või makse üldse mitte maksta.
Näiteks kui isik saabub Eestisse 1. oktoobril ja lahkub siit järgmise aasta mais, on ta maksustamisel Eesti resident...11.2. Mittetulundusühingute ja sihtasutuste maksustamineMittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste (edaspidi ühing) maksustamisel peab põhimõtteliselt eraldi käsitlema
ühinguid, kes on kantud valitsuse kinnitatud tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja kantud ning
sellesse nimekirja kandmata ühinguid. ...11.2.1. Tulumaksusoodustusega nimekirja kandmise tingimusedAlates 1. jaanuarist 2015 kinnitab TuMS-i § 11 kohaselt mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja pärast asjatundjate komisjonilt soovituse küsimist maksu- ja tolliamet oma otsusega.
Nimekirja kandmiseks peab ühing täitma järgmisi tingimusi:
...11.2.2. Mittetulundusühingute ja sihtasutuste tulumaksustamineMittetulundusühingutele (MTÜ) ja sihtasutustele (SA) kehtivad tulumaksuseaduse sätted sarnaselt teiste juriidiliste isikutega. Seaduses on kehtestatud mõned maksustamise erisused, mida alljärgnevalt käsitleme. Erisoodustused
Erisoodustuste maksustamisel ei ole sätestatud MTÜ-dele ega SA-dele soodsamaid tingimusi. Maksustatakse samadel alustel teiste...11.2.3. Mittetulundusühingute ja sihtasutuste käibemaksukohustusTeatud tingimuste korral võib ka mittetulundusühingutel ja sihtasutustel tekkida kohustus tasuda käibemaksu (vt ptk 7.1.1).
Kui ühing tegeleb lisaks mittetulunduslikule tegevusele ka ettevõtlusega (ettevõtluse mõiste kohta vt...11.2.4. KäibemaksusoodustusedKuni 1. maini 2004 kehtinud käibemaksuseaduse (KMS) §-s 31 olid sätestatud käibemaksusoodustused riikliku välisabi ja riikliku välislaenu eest saadava kauba importimisel ning kauba ja teenuste ostmisel. Enamasti olid selliste soodustuste taotlejad just mittetulundusühingud (MTÜ) ja sihtasutused, kuid ka riigi-, valla- või linnaasutused.
Uue KMS-i kohaselt need soodustused...11.3. Füüsilisest isikust ettevõtja tulude maksustamine uusFüüsilisest isikust ettevõtja (FIE) puhul maksustatakse tulu- ja sotsiaalmaksuga tema ettevõtlusest saadud tulu, millest on tehtud tulumaksuseadusega (TuMS) lubatud mahaarvamised. Ettevõtlus on isiku iseseisev majandus- või kutsetegevus (sh ka notari,... Lisad Lisa 1. Lähetusotsus Lisa 2. Lähetuskulude aruanne Lisa 1. Avalduste ja deklaratsioonide lingid maksu- ja tolliameti kodulehel_2015 Lisa 1. Avalduste ja tõendite lingid maksu- ja tolliameti kodulehel_2015 Lisa 1. Taotlus tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja kandmiseks Autorid Joel ZernaskJoel on KPMG maksuvaldkonna juht Eestis. Maksunõustajana on Joelile südamelähedased teemad rahvusvaheline maksuplaneerimine ning ühinemiste ja üle võtmistega seotud küsimused.
Kristjan LundKristjan töötab KPMG-s maksunõustajana. Maksukäsiraamatus kirjutab Kristjan peamiselt rahvusvahelisest maksustamisest.
Maike LeppikMaike on spetsialiseerunud siirdehindade dokumentatsioonide koostamisele ning siirdehindadega seotud maksuvaidlustele ja -nõustamisele.
Mart TatrikMart töötab KPMG-s maksunõustajana. Käsiraamatus kirjutab ta peamiselt siirdehindade teemal.
Merike OjaMerike on pikaajalise kogemusega maksunõustaja, kelle vastutusalas on kaudsete maksudega seonduv. Maksukäsiraamatus kannab ta hoolt selle eest, et lugejateni jõuaks oluline käibemaksust.
Anti SalusteAnti töötab KPMG-s maksunõustajana. Maksukäsiraamatus kirjutab Anti peamiselt tollimaksust ja aktsiisidest.
Einar RosinEinar on KPMG maksunõustaja, kes Maksukäsiraamatus vastutab eelkõige ettevõtete maksustatavaid kulusid ja väljamakseid käsitlevate peatükkide eest.
Mikk TerepingMikk on KPMG maksunõustaja, kes jälgib, et Maksukäsiraamatu lugejal oleks olemas ajakohane ülevaade maksukorraldusest.
Uudised 01.07.2016 Käibemaksuseaduses jõustub täna, 1. juulil 2016 mitu olulist muudatustAutor annab nõuKäibemaksuseaduses jõustub mitu olulist muudatust:
1. juulist 2016
Korrigeeritakse reegleid, mis puudutavad
teenuse piiriülesel pikaajalisel osutamisel
käibe tekkimise või teenuse saamise aega juhul,
kui teenuse eest tasumist ei toimu
Uue regulatsiooni järgi loetakse käive tekkinuks või teenus saaduks iga kalendriaasta lõpus.
See tähendab, et juhul, kui teenuse osutamine algab aasta keskel, siis esimene periood, mil käive loetakse tekkinuks või teenus saaduks, lõpeb teenuse osutamise aasta 31. detsembril
Käive loeti tekkinuks teenuse osutamise algusest arvates
järgmise kalendriaasta lõpus
Maksukohustuslase vastavuse määramine tingimustele, kui kauba impordilt deklareeritakse käibemaks
• Hinnatakse kirjaliku teavituse esitamise ajal maksuhaldurile
• Maksuhaldurile kehtestatakse tingimustele vastavuse kohta tagasiside andmiseks tähtaeg 30 päeva
Maksukohustuslase vastavust tingimustele hinnati tollideklaratsiooni esitamise ajal
Lisaks täpsustatakse põhivara võõrandamisel sisendkäibemaksu korrigeerimise tingimusi ning
edaspidi võib kaupa, mida füüsiline isik välja veab, lisaks tollile kontrollida ka politsei- ja piirivalveamet.
käibemaksuseaduse muutmise seadus (siit saad lugeda muudatuste kohta, mis hakkasid kehtima 1. juulil 2016)käibemaksuseaduse terviktekst
07.06.2016 Mitteresidendile tehtud väljamaksed tuleb deklareerida TSD lisal 2 ja kindlasti lisada registrikood (vt ptk 4.2.2)Käsiraamatu uuendus1. jaanuarist 2016 tuleb tulumaksu, sotsiaalmaksu, kohustusliku kogumispensionimakse ja töötuskindlustusmaksete deklaratsiooni vormi TSD lisal 2 märkida väljamaksete puhul väljamakse saaja kohta registrikood Eestis (vt ptk 4.2.2).
Väljamakse tegijal on võimalik registrist kontrollida, kas
väljamakse saaja on mitteresidendina registreeritud;
tulu saaja kohta on esitatud välisriigi residentsustõend.
Kui selgub, et mitteresident pole registrisse kantud, on väljamakse tegijal võimalus esitada andmed maksu- ja tolliametile
ning isik kantakse registrisse. Maksu- ja tolliameti väljastatud registrikood ei tähenda, et mitteresidendist isik muutub Eesti residendiks.
Registrikood Eestis tähendab
füüsiliste isikute puhul Eesti isikukoodi või maksukohustuslaste registri koodi;
juriidiliste isikute puhul äriregistri koodi või maksukohustuslaste registrikoodi.
Registrikood Eestis ei ole käibemaksukohustuslasena registreerimise number.
vt ka Vormi TSD lisa 2 (574,06 KB, PDF) Mitteresidendist füüsilistele või juriidilistele isikutele tehtud väljamaksed, kinnipeetud tulumaks ja töötuskindlustusmakse ning arvutatud sotsiaalmaks ja töötuskindlustusmakse, lepingulistele investeerimisfondidele tehtud väljamaksed ja kinnipeetud tulumaksvt ka TSD lisa 2 täitmise juhend (338,23 KB, PDF)
20.05.2016 Mitteresidendile tehtud väljamaksete maksustamine sotsiaalmaksugaKäsiraamatu uuendusKas olete kursis, mida silmas pidada, kui maksate mitteresidendist töötajale töötasu?
Kummas riigis peaksite tasuma sotsiaalmaksu? Eestis või residendi kodumaal?
Missugused EL-i direktiivid reguleerivad EL-i piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete sotsiaalkindlustuse küsimusi?
Loe seda maksukäsiraamatu äsja, mais 2016 täiendatud peatükist 9.5.3.
31.03.2016 Käibemaksuseaduse muudatused 2016. ja 2017. aastalKäsiraamatu uuendusMaksukäsiraamatu ptk-s 7.1 käibemaksu kohta on avaldatud käibemaksuseaduse muudatused 2016. ja 2017. aastal.
Käibemaksuseaduse muudatused 2016. aastal
2016. a alguses ei jõustunud käibemaksuseaduses suuri muudatusi. Rahandusministeerium on välja töötanud käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu. 2016. aastast jõustus seaduses vaid mõni täpsustav täiendus.
Alandatud 9% käibemaksumäära kohaldatakse vaid meditsiiniseadmetele meditsiiniseadme seaduse tähenduses. Varem polnud käibemaksuseaduses viidet meditsiiniseadme mõistele.
Sotsiaalhoolekande seaduse tekst sõnastati ümber, seetõttu muutus käibemaksuseaduses maksuvabaks käibeks peetav sotsiaalteenuste nimistu. Maksuvaba käive on näiteks järgmistel teenustel: koduteenus, tugiisikuteenus, täisealise isiku hooldamine, eluruumi tagamine, töötamise toetamise teenus, ööpäevaringne erihooldusteenus. KMS‑i 16 lg 1 punktis 4 on viited neile teenustele, millele laieneb maksuvabastus.
Käibemaksuseaduses täpsustati, et sisendkäibemaksu saab täies ulatuses maha arvata ka sellistelt sõitjateveoks kasutatavatelt sõiduautodelt, millele on tegevusluba väljastatud Euroopa Liidu mõnes riigis ja olemas on ühenduse tegevusloa tõendatud koopia.
Käibemaksuseaduse muudatused 2017. aastal
Alates 2017. aastast hakatakse 14% käibemaksumäära alusel maksustama majutusteenuse osutamist. See kehtib ka juhul, kui hommikusöögi maksumus on osa majutuse hinnast. Madalam maksumäär ei rakendu muudele majutusega koos võõrandatavatele kaupadele ja teenustele.
Muudatused kinnisasja mõiste määratlemisel 2017. aastal jõustuvad teatud muudatused kinnisasja mõiste määratlemisel ja sellega seotud teenuste maksustamisel. Muudatused tulenevad Euroopa Liidu rakendusmäärusest nr 282/2011 (täpsemalt selle määruse muutmisest) ja on kindlaks määratud rakendusmäärusega nr 1042/2013. Euroopa Liidu määrus on liikmesriikidele otsekohalduv, seega pole selle sätteid riigisisesesse õigusesse vaja üle võtta.
Alates 2017. aastast lisatakse määrusesse nr 282/2011 artiklid 13b ning 31a ja 31b. Nendes artiklites
määratletakse kinnisasja mõiste ning
esitatakse mitteammendav loetelu kinnisasjaga seotud ja mitteseotud teenustest.
Täpsemini saate artiklite 13b ning 31a ja 31b kohta lugeda käsiraamatu ptk-st 7.1.
30.03.2016 Juhtimisorgani liikme ravikindlustuskaitsest, välislähetuse päevaraha suurusest ja käibemaksuseaduse tulevastest muudatustest Käsiraamatu uuendus„Maksukäsiraamatu” 69. täienduse kokkuvõte
Alates 1. jaanuarist 2016. a on juhtimis- või kontrollorgani liikme ning võlaõigusliku lepingu alusel töö- ja teenustasusid saava isiku ravikindlustuskaitse alus sotsiaalmaksu deklareerimine maksu- ja tolliametile, kes esitab viivitamata andmed isikute kohta, kelle eest on sotsiaalmaksu miinimumkohustus 128,70 € täidetud (vt ptk 5.10).
1. jaanuaril 2016 hakkas kehtima tulumaksuseaduse muudatus, mis võimaldab tööandjal maksta töötajale maksuvabalt välislähetuse päevaraha suuremas ulatuses, kui siiani oli lubatud (vt ptk 5.10, 5.3.1 ja ptk 6.1).
Käibemaksuseaduse kohaselt hakatakse 2017. aastal 14% maksumääraga maksustama majutusteenuse osutamist. See kehtib ka juhul, kui hommikusöögi maksumus on osa majutuse hinnast. Madalam maksumäär ei rakendu muudele majutusega koos võõrandatavatele kaupadele ja teenustele (vt ptk 7.1).
2017. aastal jõustuvad ka teatud muudatused kinnisasja mõiste määratlemisel ja sellega seotud teenuste maksustamise tõttu. Kinnisasja mõiste määratlemine on oluline, et ühetaoliselt maksustada kinnisasjaga seotud teenuseid ennekõike piiriülestes olukordades (vt ptk 7.1). Muudatused tulenevad EL-i rakendusmäärusest nr 282/2011, täpsemini selle määruse muutmisest, ja on määratud rakendusmäärusega nr 1042/2013. Määrus on otsekohalduv ja sellesse lisatakse artiklid 13b ning 31a ja 31b. Nendes määratakse kinnisasja mõiste ning esitatakse mitteammendav loetelu kinnisasjaga seotud ja mitteseotud teenustest. Maksukäsiraamatu lugejal on artiklite sisuga võimalik tutvuda ptk-s 7.1.
maksukäsiraamatu toimetaja
21.03.2016 MTA pakub maksuabi ettevõtjatele, kes registreerivad end käibemaksukohustuslaseks esimest kordaAutor annab nõuMaksu- ja tolliamet (MTA) pakub esmakordselt käibemaksukohustuslaseks registreerivale alustavale ettevõtjale maksunõustamist, aasta algusest alates on maksuabi antud 165 ettevõtjale.
MTA teenindusosakonna talitusejuhataja Monika Jõesaare sõnul on nõustamiste eesmärk anda vajalikke näpunäiteid
ettevõtjatele, kes esmakordselt alustavad käibemaksu arvestamist oma tehingutelt;
neile, kellel on varem olnud väiksemaid eksimusi käibemaksu deklareerimisel ja tasumisel.
„Umbes 40 protsendiga taotluse esitanutest võtame ühendust ja räägime enne numbri andmist üle maksudega seotud baasinfo:
kuidas leida teavet meie kodulehelt,
milline on juhatuse liikme vastutus,
kuidas valida tehingupartnereid, et vältida petuskeemidesse sattumist ning
kust saada täiendavat nõu,“ lisas Jõesaar.
Esimene tagasiside nõustamisteenusega alustamisel on olnud hea, vastanutest pea 80% pidas pakutud abi kasulikuks ja käibemaksunumbri saamist mugavaks. Sellest nädalast on käibemaksukohustuslaseks registreerimisel kasutusel ka lihtsustatud taotlusvorm, mis teeb ettevõtjale käibemaksunumbri taotlemise veel hõlpsamaks.
Pettuste ennetamiseks ja võrdse konkurentsikeskkonna tagamiseks suuname osa taotlusi ka põhjalikumasse kontrolli, aga tänu lihtsamale teenusele vajab varasema 57% asemel seda vaid 10% taotlustest. Kontrolli tulemusel lükatakse tagasi keskmiselt 40 taotlust kuus ehk 5% taotlustest. Põhjused, mis käibemaksunumbri andmisest on keeldutud, on seotud ettevõtja varasema maksekäitumisega, samuti jäädakse hätta reaalse ettevõtluse tõendamisega. Jõesaare sõnul tasub alustaval ettevõtjal eelistada ise oma äriühingu asutamist selle asemel, et käibemaksunumbri saamise eesmärgil osta üles numbrit juba omav äriühing. „Selliseid valmisfirmasid ostetakse meie andmetel kuus umbes 130 ja hinnad ulatuvad 1500 euroni. On aga juhuseid, kus sellise pikalt tegevuseta äriühinguga tulevad kaasa ka tema varasemad probleemid, mis võivad uue tegevusega alustamist hoopis viivitada. Igal juhul on lihtsam ja odavam oma äriühinguga ise alustada ja siis tulla juba meie juurde käibemaksunumbrit registreerima,“ rääkis Jõesaar.
pressiesindaja maksu- ja tolliamet
676 1115, 58 137 759
vt https://www.emta.ee/et/uudised/mta-pakume-alustavatele-ettevotjatele-maksualast-abi
Tööõigus – küsimustele vastavad Advokaadibüroo Leppik ja Partnerid advokaadid.Ehitus – küsimustele vastab jurist ja “Ehituskäsiraamatu” peatoimetaja Tuulikki Laesson.Maksud – küsimustele vastavad KPMG Baltics OÜ maksukonsultandid. Vastuste koostamisel lähtutakse kehtivatest Eesti õigusaktidest.Raamatupidamine – küsimustele vastavad audiitorühingu BDO Eesti konsultandid.Transport ja logistika – vastab logistika käsiraamatu peatoimetaja Kairi Kärner.Sekretär – küsimustele vastab Tallinna Majanduskooli sekretäri- ja ametnikutöö osakonna juhataja, “Juhiabi käsiraamatu” peatoimetaja Janne Kerdo.Lepinguõigus – küsimustele vastab Eva Laks, ER Invest OÜ jurist ja partner.Riigihange – küsimustele vastab jurist ja “Riigihanke käsiraamatu” peatoimetaja Tuulikki Laesson. 27.07.2016
Доходы нерезидента, подлежащие налогообложению
mobiiltelefoi ostu osaline hüvitamine töötajale
Juhiload B kat
Kinnisvarainvesteeringu müük
Eluruumi käibemaks


Rahandusministri 30. märtsi 2004. a määruse nr 39 „Osaliselt mahaarvatud sisendkäibemaksu ümberarvutuse käibedeklaratsioonis kajastamise kord ja soetatud põhivara ning selle tarbeks soetatud kauba või saadud teenuse sisendkäibemaksu korrigeerimise kord” muutmine – Riigi Teataja
Rahandusministri 30. märtsi 2004. a määruse nr 39 „Osaliselt mahaarvatud sisendkäibemaksu ümberarvutuse käibedeklaratsioonis kajastamise kord ja soetatud põhivara ning selle tarbeks soetatud kauba või saadud teenuse sisendkäibemaksu korrigeerimise kord” muutmine
RT I, 24.11.2017, 10
Vastu võetud 20.11.2017 nr 86
Määrus kehtestatakse käibemaksuseaduse § 32 lõike 6 alusel.
§ 1. Rahandusministri 30. märtsi 2004. a määruse nr 39 „Osaliselt mahaarvatud sisendkäibemaksu ümberarvutuse käibedeklaratsioonis kajastamise kord ja soetatud põhivara ning selle tarbeks soetatud kauba või saadud teenuse sisendkäibemaksu korrigeerimise kord” muutmine
Rahandusministri 30. märtsi 2004. a määruses nr 39 „Osaliselt mahaarvatud sisendkäibemaksu ümberarvutuse käibedeklaratsioonis kajastamise kord ja soetatud põhivara ning selle tarbeks soetatud kauba või saadud teenuse sisendkäibemaksu korrigeerimise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõige 11 sõnastatakse järgmiselt:
„(11) Sõiduauto ettevõtluses kasutamise osatähtsuseks loetakse 50%, arvestades käibemaksuseaduse § 29 lõikes 4 ning § 30 lõigetes 4, 7 ja 8 sätestatud erisusi.”;
2) paragrahv 31 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 31. Põhivara sisendkäibemaksu korrigeerimine maksukohustuslase registrist kustutamisel
Maksukohustuslase registrist kustutamisel korrigeeritakse põhivara, sealhulgas kinnisasja sisendkäibemaksu maksukohustuslase registrist kustutamise kuul.”;
„Käesoleva määruse § 2 lõiget 10 kohaldatakse, kui sõiduauto sisendkäibemaksu on korrigeeritud 2017. aasta lõpuni kehtinud käibemaksuseaduse § 30 lõike 7 alusel.”.


Isikut tõendavate dokumentide seaduse, riigilõivuseaduse ja riigipiiri seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
11.03.2014 otsus nr 385
Vastu võetud 27.02.2014
1) paragrahvi 3 lõike 1 punktist 2 jäetakse välja tekstiosa „, mis on tunnustatud Välisministeeriumi poolt”;
2) paragrahvi 7 lõikest 3 jäetakse välja teine ja kolmas lause;
3) paragrahvi 112 lõikes 7, § 114 lõigetes 3 ja 5 ning § 402 lõikes 4 asendatakse sõnad „piiratud teovõimega taotleja” sõnadega „piiratud teovõimega täisealine isik” vastavas käändes;
4) paragrahvi 114 lõikes 53 asendatakse sõnad „piiratud teovõimega” sõnadega „piiratud teovõimega täisealine isik”;
5) paragrahvi 121 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Alla 15-aastane või piiratud teovõimega täisealine isik ei pea dokumendi kättesaamiseks isiklikult dokumendi väljastaja asukohta ilmuma. Dokumendi kasutaja õiguste ja huvide kaitseks võib dokumendi väljastaja nõuda selle väljastamiseks alla 15-aastase või piiratud teovõimega täisealise isiku isiklikku ilmumist.”;
6) paragrahvi 121 lõikes 4 asendatakse sõnad „piiratud teovõimega dokumenditaotleja” sõnadega „piiratud teovõimega täisealise isiku”;
7) paragrahvi 121 lõikes 5 asendatakse sõnad „piiratud teovõimega isiku” sõnadega „piiratud teovõimega täisealise isiku”;
8) paragrahvi 121 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Välisministeeriumi kaudu väljastatava dokumendi võib konsulaarkoostöö raames väljastamiseks üle anda Euroopa Liidu liikmesriigi välisesindusele. Dokument väljastatakse teise Euroopa Liidu liikmesriigi välisesinduse kaudu ainult selle liikmesriigi välisesinduse nõusolekul.”;
9) paragrahvi 13 täiendatakse lõigetega 11–13 järgmises sõnastuses:
„(11) Politsei- ja Piirivalveamet võib turvalise isikutuvastamise ja digitaalallkirja andmise süsteemi korraldamiseks tunnistada isikutunnistusele, elamisloakaardile ja digitaalsele isikutunnistusele kantud digitaalset tuvastamist võimaldava sertifikaadi ja digitaalset allkirjastamist võimaldava sertifikaadi kehtetuks, kui dokumendi kehtivusajal muutuvad käesoleva seaduse § 9 lõike 51 alusel kehtestatud tehnilised nõuded digitaalse dokumendi andmekandja kohta või dokument ei vasta enam tingimustele, mis on vajalikud selle turvaliseks kasutamiseks.
(13) Digitaalsele isikutunnistusele kantud digitaalset tuvastamist võimaldava sertifikaadi ja digitaalset allkirjastamist võimaldava sertifikaadi kehtetuks tunnistamisel kaotab digitaalne isikutunnistus kehtivuse.”;
10) paragrahvi 13 lõikes 3 asendatakse sõna „seaduse” sõnaga „paragrahvi”;
11) paragrahvi 203 tekst muudetakse ja loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(1) Digitaalne isikutunnistus antakse välja kehtivusajaga kuni kolm aastat.
(2) Mobiil-ID vormis digitaalne isikutunnistus antakse välja kehtivusajaga kuni viis aastat.”;
12) paragrahvi 204 täiendatakse lõigetega 7 ja 8 järgmises sõnastuses:
„(7) Mobiilioperaator on kohustatud kooskõlastama mobiil-ID vormis digitaalse isikutunnistuse tehnilise lahenduse enne selle kasutusele võtmist Riigi Infosüsteemi Ametiga, kes küsib menetluse käigus Politsei- ja Piirivalveameti ja sertifitseerimisteenuse osutaja seisukohta.
3) käesoleva paragrahvi lõikes 7 sätestatud kooskõlastuse sisu ja ulatuse, kooskõlastuse andmise korra ja tähtaja ning tähtpäeva, alates millest on kooskõlastuse olemasolu kohustuslik.”;
13) seadust täiendatakse §-ga 211 järgmises sõnastuses:
„§ 211. Sõrmejäljekujutisteta Eesti kodaniku pass
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tingimustel võib Eesti kodaniku passi välja anda üksnes kaks korda järjest.”.
Riigilõivuseaduse § 2572 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Sõrmejäljekujutisteta Eesti kodaniku passi taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 28,76 eurot.”.
1) paragrahvi 111 lõiked 1 ja 11 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Eestist lahkudes või Eestisse saabudes peab välispiiri ületaval Eesti, Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodanikul olema kaasas kehtiv reisidokument või muu dokument, mis on välislepinguga ette nähtud välispiiri ületamiseks. Välislepingus sätestatud juhul võib välispiiri ületada Eesti Vabariigi, Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni väljaantud kehtiva isikutunnistusega.
(11) Eesti, Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodanikul on kohustus sisepiiri ületamisel endaga kaasas kanda Eesti Vabariigi, Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni väljaantud kehtivat reisidokumenti või isikutunnistust.”;
2) paragrahvi 111 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna „elamisluba” sõnadega „või elamisõigust”;
3) paragrahvi 111 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 111 lõikest 5 jäetakse välja sõnad „ja Välisministeeriumi poolt tunnustatud”;
5) paragrahv 112 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 112. Kolmanda riigi kodanikust alaealise dokumendikohustus riigipiiri ületamisel
(3) Alaealisel kolmanda riigi kodanikul, kellel puudub seaduslik alus või kehtiv reisidokument Eestisse sisenemiseks ning kes soovib taotleda Eestis varjupaika või ajutise kaitse alusel elamisluba, lubatakse Eestisse siseneda pärast varjupaigataotluse või ajutise kaitse alusel elamisloa taotluse Politsei- ja Piirivalveametile esitamist juhul, kui ei ilmne välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse § 20 punktides 1 ja 2 ning § 21 lõike 1 punktis 2 sätestatud asjaolusid.”.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 9 ja 12 jõustuvad 2014. aasta 1. mail.
(3) Käesoleva seaduse § 1 punkt 11 jõustub 2015. aasta 1. jaanuaril.