text:
URANTIA RAAMAT, 74. Kiri. Aadam ja Eeva
URANTIA RAAMAT - 74. Kiri. Aadam ja Eeva
74. Kiri. Aadam ja Eeva
§ 1. Aadam ja Eeva Jerusemil
§ 2. Aadama ja Eeva saabumine
§ 3. Aadam ja Eeva õpivad planeeti tundma
§ 4. Esimene tõrge
§ 5. Aadama valitsus
§ 6. Aadama ja Eeva kodune elu
§ 7. Elu aias
§ 8. Loomise legend
74:0.1 (828.1) AADAM JA EEVA saabusid Urantiale 37 848 aastat enne 1934. a pKr. Nende saabudes oli südasuvi ja aed täies õies. Kaks transpordiseeravit maandus koos Jerusemi isikkonnaga, kellele oli usaldatud bioloogiliste ülendajate transportimine Urantiale, ette teatamata keskpäeval aeglaselt pöörleva planeedi pinnale Kõikse Isa templi lähedusse. Kogu Aadama ja Eeva kehade taasainestamistöö teostati selle äsjaloodud pühamu ümbruses. Ja kümme päeva pärast nende saabumist taasloodi nad kahesel inimkujul, tutvustamaks neid kui maailma uusi valitsejaid. Nad tulid teadvusele üheaegselt. Ainelised Pojad ja Tütred teenivad alati koos. Nende teenistuse puhul on oluline, et neid kunagi ega kusagil teineteisest ei lahutata. Nad on määratud töötama paaridena, üksi tegutsevad nad harva.
74:1.1 (828.2) Urantia planeedi Aadam ja Eeva kuulusid Jerusemi vanemate Aineliste Poegade korpusesse ühise numbri 14 311 all. Nad olid kolmandast füüsilisest seeriast ja nende pikkus oli veidi üle kahe meetri ja neljakümne sentimeetri.
74:1.2 (828.3) Sel ajal kui Aadam valiti välja Urantiale lähetamiseks, töötas ta koos oma paarilisega Jerusemi füüsikalaboratooriumides, kus tehti katseid ja teste. Nad olid juhtinud enam kui viisteist tuhat aastat osakonda, kus uuriti eksperimentaalenergia rakendamist elusvormide teisendamiseks. Ammu enne seda olid nad olnud Jerusemil äsjasaabunute kodakondsuskoolide õpetajad. Kõike seda tuleks meeles pidada, kui vaadeldakse nende hilisemat käitumist Urantial.
74:1.3 (828.4) Kui kuulutati, et otsitakse vabatahtlikke Aadama avastusretke missioonile Urantial, soovis sellest osa võtta kogu vanemate Aineliste Poegade ja Tütarde korpus. Melkisedekid-eksamineerijad valisid Lanaforge'i ja Edentia Kõigekõrgemate kinnitusel lõpuks välja Aadama ja Eeva, kellest said hiljem Urantia bioloogilised ülendajad.
74:1.4 (828.5) Aadam ja Eeva olid jäänud Miikaelile Luciferi mässu ajal truuks, kuid sellegipoolest kutsuti see paar Süsteemi Suverääni ja kogu tema kabineti ette eksamit andma ning õpetusi saama. Neile tutvustati põhjalikult Urantia lugu: nad said ammendavad juhised, missuguseid kavasid tuleb järgida, võttes enda peale niisuguse tülidest räsitud maailma valitsemise. Neilt võeti ühine truudusvanne Edentia Kõigekõrgematele ja Salvingtoni Miikaelile ja neil soovitati alluda Urantia Melkisedekite-hooldajate korpusele, kuni see valitsev organ peab vajalikuks nende hoole alla antud maailma valitsemisest loobuda.
74:1.5 (829.1) Sellel Jerusemi paaril jäi Satania keskusmaailma ja mujale sada järglast — viiskümmend poega ja viiskümmend tütart — suursugused olendid, kes kõik olid pääsenud edasiliikumise ohtudest ja töötasid oma vanemate Urantiale lahkumise ajal universumi ustavate usaldusisikutena. Annetumise viimaste vastuvõtutseremooniatega kaasnenud hüvastijätuürituste ajal viibisid nad Aineliste Poegade kaunis templis. Need lapsed saatsid oma vanemaid kuni oma klassi dematerialiseerumiskeskuseni ja jätsid nendega viimastena hüvasti, soovides neile jumalikku kiirust, kui nad seeravitranspordiks valmistudes isiksuse teadvuse kadudes uinusid. Lapsed olid veel veidi aega perekonna kokkusaamisel koos, rõõmustades, et nende vanemad saavad peagi Satania süsteemi 606. planeedi nähtavateks juhtideks, tegelikult isegi ainuvalitsejateks.
74:1.6 (829.2) Nii lahkusid Aadam ja Eeva Jerusemilt selle kodanike kiiduavalduste ja heade soovide saatel. Nad suundusid täitma oma uusi kohustusi, omades küllaldast ettevalmistust ja täielikke juhiseid kõigi Urantial esilekerkivate ülesannete ja ohtude jaoks.
74:2.1 (829.3) Aadam ja Eeva uinusid Jerusemil ja kui nad Urantial Isa templis neid tervitama tulnud tohutu rahvahulga juuresolekul ärkasid, nägid nad kohe kaht olendit, kellest olid palju kuulnud — Vani ja tema truud kaaslast Amadoni. Need kaks Caligastia lahkulöömisaja kangelast olid esimesed, kes neid nende uues aedkodus tervitasid.
74:2.2 (829.4) Eedeni keel oli üks andoniitide dialekte, mida kõneles Amadon. Van ja Amadon olid seda keelt tunduvalt täiustanud uue, kahekümne nelja tähega tähestiku loomisega, ja nad olid lootnud, et see saab Urantia keeleks, kui Eedeni kultuur levib üle kogu maailma. Aadam ja Eeva olid selle inimdialekti enne Jerusemilt lahkumist täielikult omandanud, nii et see Andoni poeg kuulis, kuidas tema maailma ülev valitseja pöördus ta poole tema enda keeles.
74:2.3 (829.5) Sel päeval oli kogu Eedenis palju põnevust ja rõõmu, jooksjad ruttasid lähedalt ja kaugelt kokku kogutud kandetuvide juurde, hüüdes: „Laske linnud lendu, viigu nad sõna, et tõotatud Poeg on tulnud!” Sadades usklike asulates oli aastast aastasse peetud truult neid kodustatud tuvisid just selleks puhuks.
74:2.4 (829.6) Kui uudis Aadama saabumisest laiemalt levis, võtsid tuhanded ümbruskonna hõimuliikmed Vani ja Amadoni õpetuse omaks ning palverändurite vool Eedenisse kestis palju kuid, et tervitada Aadamat ja Eevat ning avaldada austust nende nähtamatule Isale.
74:2.5 (829.7) Varsti pärast ärkamist juhatati Aadam ja Eeva ametlikku vastuvõtupaika suurel künkal templist põhja pool. Seda looduslikku küngast oli suurendatud ja maailma uute valitsejate ametisseseadmiseks ette valmistatud. Urantia vastuvõtukomitee tervitas siin keskpäeval seda Satania süsteemi Poega ja Tütart. Komitee esimeheks oli Amadon ja see koosnes kaheteistkümnest liikmest, kelle seas olid kõigi kuue sangikrassi esindajad, keskteeliste tegevjuht, nodiitide ustav tütar ja esindaja Annan, Noa, aia arhitekti ja ehitaja poeg, oma surnud isa kavade elluviija, ning kaks kohalviibivat Elukandjat.
74:2.6 (830.1) Seejärel andis Melkisedekite vanem, Urantia hooldusnõukogu juht, planeedi Aadama ja Eeva hoole alla. Aineline Poeg ja Tütar andsid Norlatiadeki Kõigekõrgematele ja Nebadoni Miikaelile truudusvande ja Van kuulutas nad Urantia valitsejateks, loovutades neile sellega oma titulaarvõimu, mis oli talle vastavalt Melkisedekite-hooldajate ettepanekule kuulunud enam kui sada viiskümmend tuhat aastat.
74:2.7 (831.2) Aadam ja Eeva rõivastati nende ametlikult maailma valitsejateks seadmise puhuks kuninglikesse rüüdesse. Mitte kõik Dalamatia kunstid ei olnud maailmale kaduma läinud, kangakudumist Eedeni ajal siiski veel harrastati.
74:2.8 (830.3) Siis kuuldi peainglite teadaannet ja Gabrieli hääl kuulutas teabelevi kaudu Urantial välja teise õigusemõistmisloenduse ning magavate ellujääjate ülestõusmise Satania 606. planeedi teisest armu ja halastuse usulisest elukorraldusest. Vürsti usuline elukorraldus oli lõppenud; Aadama ajastu, planeedi kolmas epohh, algas lihtsa suursugususega. Urantia uued valitsejad alustasid oma valitsemisaega näiliselt soodsates tingimustes, vaatamata segadusele, mis oli kogu maailmas tekkinud, sest nende eelkäija polnud soostunud planeedi valitsemisel koostööd tegema.
74:3.1 (830.4) Pärast ametlikku ametisseastumist mõistsid Aadam ja Eeva oma planeedi isolatsiooni kogu kibedust. Tuttavad teabekanalid vaikisid ja polnud ühtki planeetidevahelist suhtlemisringlust. Nende kaaslased Jerusemis olid läinud maailmadesse, kus elu kulges ladusalt, Planeedivürst oli end hästi sisse seadnud ja kogenud isikkond nende vastuvõtmiseks valmis ning võimeline nendega neis maailmades kohe koostööd tegema. Ent mäss oli Urantial kõike muutnud. Planeedivürst oli siin siiski olemas ja kuigi teda oli suures osas võimust ilma jäetud, et ta midagi halba ei teeks, õnnestus tal siiski Aadama ja Eeva ülesande täitmine raskeks ja mõnevõrra riskantseks muuta. Sel ööl särava täiskuu all läbi aia kõndides olid Jerusemi Poeg ja Tütar tõsised ja reaalsusega leppinud ning arutasid oma järgmise päeva plaane.
74:3.2 (830.5) Nii lõppes Aadama ja Eeva esimene päev isoleeritud Urantial, Caligastia reeturlikkusest segadusse viidud planeedil. Nad kõndisid ning vestlesid veel kaua sel ööl, nende esimesel ööl maakeral — ja tundsid end väga üksildastena.
74:3.3 (830.6) Aadama teine päev maakeral kulus koosolekutele planeedi hooldajate ja nõuandva koguga. Aadam ja Eeva said Melkisedekitelt ning nende abilistelt täpsemaid andmeid Caligastia mässust ja selle murrangu tagajärjest maailma arengule. See pikk jutustus maailma elu väärast juhtimisest oli üldjoontes masendav. Nad õppisid tundma kõiki üksikasju selle kohta, kuidas Caligastia kava ühiskonna arenguprotsessi kiirendada oli täielikult läbi kukkunud. Nad mõistsid täielikult sedagi, kui rumal oli olnud katse saavutada planeedi arengut sõltumatult jumalikust arenguplaanist. Nii lõppes kurb, kuid palju selgust toonud päev — nende teine päev Urantial.
74:3.4 (831.1) Kolmas päev pühendati aiaga tutvumisele. Aadam ja Eeva vaatlesid suurte reisilindude fandorite seljas lennates aia, maakera kauneima paiga ääretuid avarusi. See tutvumispäev lõppes suure pidusöögiga kõigi nende auks, kes olid teinud tööd eedenlikult ilusa ja suursuguse aia loomiseks. Poeg jalutas oma kolmanda päeva õhtul taas oma kaaslasega hilisööni, arutades nende ees seisvaid määratuid probleeme.
74:3.5 (831.2) Neljandal päeval esinesid Aadam ja Eeva aia täiskogu ees. Nad rääkisid ametisseastumismäelt rahvale oma kavadest maailma õigusi ennistada ja kirjeldasid, kuidas püüavad Urantia ühiskonnakultuuri tõsta kõrgemale sellelt madalalt tasemelt, kuhu see patu ja mässu tulemusena oli langenud. See oli suur päev, mis lõppes pidusöögiga meestest ja naistest koosnevale nõukogule, kes oli valitud maailma uue valitsuse ülesandeid üle võtma. Pange tähele! Selles rühmas oli peale meeste ka naisi ja see oli esimene kord, mil maakeral pärast Dalamatia aega midagi taolist juhtus. Näha Eevat, naist, jagamas mehega maailma valitsemise au ja vastutust, oli hämmastav uuendus. Ja sellega lõppes neljas päev maakeral.
74:3.6 (831.3) Viiendal päeval tegeldi ajutise valitsuse moodustamisega, mis pidi tegutsema kuni Melkisedekite-hooldajate lahkumiseni Urantialt.
74:3.7 (831.4) Kuues päev pühendati arvukate inim- ja loomaliikidega tutvumisele. Aadam ja Eeva kõndisid kogu päeva piki Eedeni hommikupoolseid müüre, vaadeldes planeedi loomariiki ja omandades parema ettekujutuse sellest, mida tuleks teha, korrastamaks maailma, kus elas nii erinevaid elusolendeid.
74:3.8 (831.5) Aadama saatjad sel reisil olid väga üllatunud, nähes, kui täielikult ta mõistis paljude tuhandete talle näidatud loomade olemust ja toiminguid. Pruukis tal vaid mõnele loomale pilk heita, kui ta juba kirjeldas selle olemust ja käitumist. Aadam oskas anda nimesid, mis kirjeldasid kõigi vaadeldavate aineliste olendite päritolu, olemust ja tegevust. Tema saatjad sellel tutvumisreisil ei teadnud, et maailma uus valitseja oli kogu Satania üks paremaid anatoome ja et Eeva oli niisama asjatundlik. Aadam hämmastas oma kaaslasi sellega, et kirjeldas arvukaid elusolendeid, kes olid inimsilmale liiga väikesed.
74:3.9 (831.6) Kui Aadama ja Eeva kuues päev maakeral läbi sai, puhkasid nad esmakordselt oma uues kodus „hommiku pool Eedenit”. Urantia avastusretke kuus esimest päeva olid olnud täis tihedat tööd ja nad ootasid juba rõõmuga, et jõuaks kätte igasugusest tegevusest täiesti vaba päev.
74:3.10 (831.7) Aga asjaolud määrasid teisiti. Lõppenud päeva sündmused, Aadama nii arukas ja põhjalik arutlus Urantia loomariigi üle, samuti tema meisterlik ametisseastumiskõne ja meeldiv käitumine olid aia elanike südameid ja intellekti niivõrd paelunud, et nad aktsepteerisid äsjasaabunud Jerusemi Poega ja Tütart kõigest südamest oma valitsejatena, kuid vähe sellest — enamik neist oli valmis lausa näoli laskuma ja neid kui jumalaid palveldama.
74:4.1 (832.1) Sel kuuendale päevale järgnenud ööl toimus Aadama ja Eeva magades Eedeni keskosas Isa templi läheduses imelikke asju. Mahedate kuukiirte all kuulasid sajad entusiastlikud ja erutatud mehed ja naised tundide kaupa oma juhtide kirglikke üleskutseid. Neil olid head kavatsused, aga nad lihtsalt ei suutnud oma uute valitsejate vennalikku ja demokraatlikku lihtsust mõista. Ning ammu enne koitu olid maailma uued ajutised haldurid jõudnud peaaegu üksmeelsele järeldusele, et Aadam ja tema paariline olid liiga tagasihoidlikud ja vähenõudlikud. Nad otsustasid, et jumalikkus oli saabunud maakerale kehalisel kujul, et Aadam ja Eeva olid tegelikult jumalad või vähemalt neile väga lähedased olendid ning väärisid harrast palveldamist.
74:4.2 (832.2) Aadama ja Eeva esimese kuue maakeral viibimise päeva hämmastavad sündmused olid ka maailma parimate inimeste ettevalmistamata meelele liiga haaramatud; neil käis pea tormlevatest mõtetest ringi, nad läksid kaasa ettepanekuga tuua üllas paar keskpäeval Isa templi juurde, et kõik võiksid austavalt palveldades nende ees kummar dada ja end alandliku allumise märgiks silmili heita. Ja aia elanikud mõtlesid seda kõike tõesti siiralt.
74:4.3 (832.3) Van protesteeris. Amadoni ei olnud kohal, sest ta oli Aadama ja Eeva juures öösel auvalves. Kuid Vani vastuväiteid ei arvestatud. Talle öeldi, et ka tema on liiga tagasihoidlik, liiga vähenõudlik; et ta on ka ise peaaegu jumal, sest kuidas muidu oleks ta saanud maakeral nii kaua elada ja kutsuda esile Aadama tuleku taolise suure sündmuse. Kui erutatud eedenlased tahtsid teda juba kätele võtta ja jumaldamiseks mäele kanda, tungis Van rahvahulgast välja ja võimelisena keskteelistega suhtlema, saatis nende juhi kiiresti Aadama juurde.
74:4.4 (832.4) Enne oma seitsmenda maakeral viibimise päeva koitu kuulsid Aadam ja Eeva hämmastavat uudist heade kavatsustega, kuid eksiteele sattunud surelike ettepanekust. Kui reisilinnud kiiresti lennates nad templi juurde viisid, kandsid keskteelised, kellel oli niisugune võime, Aadama ja Eeva Isa templi juurde. Oli seitsmenda päeva varahommik ja Aadam kõneles mäelt, kus neid alles äsja oli vastu võetud, jumaliku poja seisuse klassidest, selgitades maise meelega inimestele, et palveldada tohib ainult Isa ja neid, keda tema käsib palveldada. Aadam tegi selgeks, et ta võtab vastu igasugused austus-ja lugupidamisavaldused, kuid ei nõustu mitte iialgi palveldamisega.
74:4.5 (832.5) Oli otsustav päev ja just enne keskpäeva, ligikaudu samal ajal, kui seeravist sõnumitooja tõi Jerusemilt maailma valitsejate Aadama ja Eeva ametisseseadmise kinnituse, osutasid Aadam ja Eeva rahvahulgast eemale astudes Isa templile ja ütlesid: „Minge nüüd Isa nähtamatu kohaloleku ainelise sümboli juurde ja kummardage palveldades teda, kes meid kõiki on loonud ja elus hoiab. Ja olgu see siiras tõotus, et te ei alluks enam kunagi kiusatusele palveldada kedagi teist peale Jumala.” Nad kõik tegid, nagu Aadam oli käskinud. Aineline Poeg ja Tütar seisid mäel üksi, pead langetatud, kuna rahvas templi ümber silmili langes.
74:4.6 (832.6) Nii tekkiski hingamispäeva traditsioon. Eedenis pühendati seitsmes päev alati keskpäevasele kogunemisele templi juurde; pikka aega oli kombeks pühendada see päev enesearendamisele. Ennelõunal tegeldi füüsilise täiustumisega, keskpäeval vaimse palveldamisega ja pärast lõunat meele harimisega, õhtu aga veedeti ühistel rõõmupidudel. See polnud Eedenis kunagi seadus, vaid tava, seni kuni Aadama valitsus maa peal võimul oli.
74:5.1 (833.1) Peaaegu seitse aastat pärast Aadama saabumist olid Melkisedekid-hooldajad veel maailma asjade üle valvamas, aga lõpuks saabus aeg, mil nad andsid valitsemise Aadamale üle ja pöördusid Jerusemile tagasi.
74:5.2 (833.2) Hooldajatega hüvastijätmine kestis terve päeva ja õhtul andis iga Melkisedek Aadamale ja Eevale oma viimased nõuanded ning parimad soovid. Aadam oli korduvalt palunud oma nõuandjaid temaga koos planeedile jääda, kuid ta taotlused lükati iga kord tagasi. Oli saabunud aeg, mil Ainelised Pojad pidid vastutuse maailma asjade eest täielikult enda kanda võtma. Nii lahkus Satania seeravitransport keskööl koos neljateistkümne olendiga Jerusemile, samaaegselt kaheteistkümne lahkuva Melkisedekiga viidi üles ka Van ja Amadon.
74:5.3 (833.3) Mõnda aega kulges Urantial kõik üsna hästi ja näis, et Aadam sai lõpuks koostada mingisuguse kava Eedeni tsivilisatsiooni järkjärgulise laiendamise soodustamiseks. Vastavalt Melkisedekite soovitustele hakkas ta edendama tootmist eesmärgiga arendada välismaailmaga kaubandussidemeid. Eedeni lõhenemise paiku töötas seal üle saja algelise tootmisettevõtte ja ümbruskonna hõimudega olid loodud laialdased kaubandussuhted.
74:5.4 (833.4) Aadamale ja Eevale oli ajastute jooksul õpetatud, kuidas täiustada maailma, mis on valmis vastu võtma nende erilist panust areneva tsivilisatsiooni progressi. Nüüd olid nad aga silmitsi niisuguste pakiliste probleemidega nagu õiguskorra sisseseadmine metslaste, barbarite ja pooltsiviliseeritud inimolendite maailmas. Peale maakera elanikkonna parima osa, kes oli aeda koondunud, olid vaid mõned rühmad siin-seal üldse valmis Aadama kultuuri vastu võtma.
74:5.5 (833.5) Aadam tegi kangelasliku ja otsusekindla pingutuse moodustada maailma valitsus, kuid ta kohtas igal sammul tõrksat vastupanu. Aadam oli käivitanud juba kogu Eedenis kontrollrühmade süsteemi ja ühendanud kõik need kompaniid Eedeni liiga alla. Ent kui ta aiast väljus ja neid ideid väljaspool elavate hõimude seas rakendada püüdis, tekkisid probleemid, tõsised probleemid. Niipea kui Aadama abilised alustasid tööd väljaspool aeda, kohtasid nad Caligastia ja Daligastia otsest ning hästikavandatud vastupanu. Langenud Vürst oli maailma valitseja kohalt tagandatud, kuid teda ei olnud planeedilt ära saadetud. Ta oli ikka veel planeedil ja sai vähemalt mõningal määral kõiki Aadama kavasid inimühiskonna taastamiseks takistada. Aadam püüdis rahvaid Caligastia suhtes hoiatada, kuid seda ülesannet raskendas asjaolu, et tema põlisvaenlane oli surelike silmale nähtamatu.
74:5.6 (833.6) Ka eedenlaste hulgas oli segadusse aetud meeli, kes kaldusid pooldama Caligastia õpetust piiramatust isikuvabadusest ja tekitasid Aadamale lõputult probleeme. Nad nurjasid alati korrapärase edasiliikumise ja olulise arengu kindlustamiseks mõeldud parimad kavad. Lõpuks oli ta sunnitud oma kohese ühiskonnastamise programmist loobuma ja rakendas taas Vani organiseerimisviisi, mille kohaselt jagas eedenlased sajaliikmelisteks kompaniideks ning määras iga kompanii juhiks kapteni ja kümneliikmeliste rühmade juhiks leitnandid.
74:5.7 (834.1) Aadam ja Eeva olid tulnud, et käivitada monarhistliku valitsuse asemel rahvaesinduslikku valitsust, kuid nad ei asutanud kogu maakeral ühtki selle nime väärilist valitsust. Aadam loobus ajutiseks kõigist püüetest rahvaesinduslikku valitsust moodustada ja tal õnnestus enne Eedeni valitsemiskorra kokkuvarisemist asutada väljaspool aeda vähemalt sada kaubandus-ja sotsiaalkeskust, mida valitsesid tema nimel tugevad isiksused. Enamiku neist keskustest olid Van ja Amadon juba varem moodustanud.
74:5.8 (834.2) Saadikute saatmine ühe hõimu juurest teise juurde pärineb Aadama aegadest. See oli valitsuse arengus suur samm edasi.
74:6.1 (834.3) Aadama perekonnale kuulus veidi üle tuhande kolmesaja hektari maad. Nende kodukoha vahetus ümbruses oli ette nähtud maa enam kui kolmesajale tuhandele otseliinis järglasele. Ent projekteeritud elamutest ehitati valmis vaid esimene. Enne kui Aadama pere neist algul ettenähtud kruntidest välja kasvas, oli juba kogu Eedeni plaan lõhenenud ja aed maha jäetud.
74:6.2 (834.4) Aadamapoeg oli Urantia violetse rassi esmasündinu, kellele järgnes tema õde ja Eevapoeg, Aadama ja Eeva teine poeg. Eeva oli Melkisedekite lahkumise ajaks viie lapse ema — tal oli kolm poega ja kaks tütart. Neile järgnesid kaksikud. Eeva sünnitas enne oma kohustuste hülgamist kuuskümmend kolm last, kolmkümmend kaks tütart ja kolmkümmend üks poega. Kui Aadam ja Eeva aiast lahkusid, oli nende peres juba neli põlvkonda — kokku 1647 otseliinis järglast. Pärast aiast lahkumist said nad nelikümmend kaks last lisaks kahele järglasele, kelle vanemad pärinesid maakera surelikest tüvikondadest. Ja sellesse pole arvestatud nodiitide ning arenevate rasside lapsi, kellele Aadam oli vanemaks.
74:6.3 (834.5) Kui Aadama lapsed aastaselt enam emarinda ei saanud, ei antud neile loomade piima. Eeva kasutas väga mitmete erinevate pähklite piima ja paljusid puuvilju ning tundes väga hästi nende toiduainete keemilist koostist ja energeetilist väärtust, kombineeris neist sobiva laste toidu, kuni neil hambad tulid.
74:6.4 (834.6) Kuigi Eedenis valmistati väljaspool Aadama kodu kõikjal toitu, Aadama majapidamises seda ei tehtud. Nende jaoks olid toiduained — puuviljad, pähklid ja teraviljad — söömiseks valmis siis, kui nad olid küpsed. Nad sõid kord päevas, veidi pärast keskpäeva. Aadam ja Eeva imasid endasse elupuu vahendusel „valgust ja energiat” ka otse teatavatest kosmosekiirgustest.
74:6.5 (834.7) Aadama ja Eeva kehadest kumas nõrka valgust, kuid nad kandsid alati oma kaaslaste tavadele vastavaid rõivaid. Kuigi päeval oli neil seljas väga vähe rõivaid, panid nad õhtuks selga õhturüüd. Arvatavalt vagade ja pühade inimeste päid traditsiooniliselt ümbritsevad nimbused pärinevad Aadama ja Eeva ajast. Et nende kehadest kiirgav valgus oli rõivastega suuresti varjatud, oli märgata vaid nende peadest kiirgavat hõõgust. Aadamapoja järglased kujutasid sellisena alati inimesi, kellel arvasid olevat erakordsed vaimuanded.
74:6.6 (834.8) Aadam ja Eeva said omavahel ja oma otseste lastega suhelda ligikaudu kaheksakümne kilomeetri raadiuses. Nad vahetasid mõtteid nende aju vahetus läheduses paiknenud õrnade gaasipaunade abil. Tänu sellele mehhanismile said nad mõttevõnkeid saata ja vastu võtta. Ent kui meel alistus pahe ebakõlale ja lõhestavale mõjule, kadus see võime kohe.
74:6.7 (835.1) Aadama lapsed käisid kuni kuueteistkümneaastaseks saamiseni oma koolides, nooremad said õpetust vanematelt lastelt. Koolides vaheldus väiksemate laste tegevus iga kolmekümne minuti järel, vanematel iga tunni järel. See oli Urantial kindlasti uudne vaatepilt, kuidas Aadama ja Eeva lapsed mängivad rõõmsalt ja elavalt lihtsalt meelelahutuseks. Tänapäeva rasside mäng ja huumor pärinebki suures osas Aadama tüvikonnast. Kõik Aadamapoja järglased hindasid väga muusikat ning olid hea huumorimeelega.
74:6.8 (835.2) Kihluti keskmiselt kaheksateistkümneaastaselt, seejärel astusid noored abielukohustuste kaheaastasele ettevalmistuskursusele. Kahekümneaastaselt oli neil õigus abielluda, seejärel alustasid nad oma elutööd või eriettevalmistust selleks.
74:6.9 (835.3) Mõnede hilisemate rahvaste tavad, mille kohaselt oletatavalt jumalatest pärinevates kuninglikes peredes lubati vendadel ja õdedel omavahel abielluda, pärineb Aadama järglaste traditsioonidest — nad pidid häda sunnil omavahel paari heitma. Aia esimese ja teise põlvkonna abiellumistseremooniaid viisid alati läbi Aadam ja Eeva.
74:7.1 (835.4) Aadama lapsed elasid ja töötasid „hommiku pool Eedenit”, kui välja arvata neli aastat, mil viibiti läänepoolsetes koolides. Kuni kuueteistkümneaastaseks saamiseni said nad intellektuaalset koolitust Jerusemi koolide eeskujul. Kuueteistkümnendast kuni kahekümnenda eluaastani õpetati neid Urantia koolides aia teises otsas ning nad teenisid seal ka nooremate klasside õpetajatena.
74:7.2 (835.5) Aia kogu läänepoolse koolisüsteemi eesmärk oli ühiskonnastamine. Ennelõunane aeg pühendati praktilisele aiandustööle ja põllumajandusele, pärastlõuna aga võistlusmängudele. Õhtud veedeti seltskondlikult suheldes ja isiklikku sõprust arendades. Usulist ja seksuaalkasvatust peeti kodu ülesandeks ja vanemate kohuseks.
74:7.3 (835.6) Nendes koolides õpetati muuhulgas:
74:7.4 (835.7) 1. tervise ja keha eest hoolitsemist;
74:7.5 (835.8) 2. kuldreeglit, sotsiaalse suhtlemise norme;
74:7.6 (835.9) 3. indiviidi õiguste vahekorda rühmaõigustega ja kogukonna kohustustega;
74:7.7 (835.10) 4. maakera rahvaste ajalugu ja kultuuri;
74:7.8 (835.11) 5. maailmakaubanduse edendamis- ja täiustamisviise;
74:7.9 (835.12) 6. vastuoluliste kohustuste ja emotsioonide koordineerimist;
74:7.10 (835.13) 7. mängu, huumori ja võistluse arendamist füüsiliste võitluste asemel.
74:7.11 (835.14) Koolid, tegelikult ka kõik muu aias toimuv, olid alati külastajatele avatud. Relvastamata vaatlejaid lubati vabalt Eedenit lühiajaliselt külastada. Aias viibimiseks tuli urantialane „vastu võtta”. Talle õpetati Aadama annetuse kava ja eesmärki, mille järel ta väljendas oma kavatsust seda missiooni järgida ning kuulutas siis oma ustavust Aadama ühiskonnakorrale ja Kõikse Isa vaimsele suveräänsusele.
74:7.12 (836.1) Aia seadused põhinesid Dalamatia vanematel koodeksitel ja need kuulutati välja seitsmes osas:
74:7.13 (836.2) 1. tervishoiu- ja sanitaarseadused;
74:7.14 (836.3) 2. aia ühiskonnakord;
74:7.15 (836.4) 3. kaubandus- ja äriseadustik;
74:7.16 (836.5) 4. õigluse- ja konkurentsiseadused;
74:7.17 (836.6) 5. koduse elu seadused;
74:7.18 (836.7) 6. kuldreegli tsiviilseadustik;
74:7.19 (836.8) 7. ülima moraali seitse käsku.
74:7.20 (836.9) Eedeni moraalikoodeks erines Dalamatia seitsmest käsust vähe. Kuid adamiitide õpetus sisaldas palju neid käske täiendavaid põhjendusi, näiteks mõrva keelu täiendava põhjendusena inimelu hoidmiseks esitati Mõttekohandaja elamist inimese sisimas. Nad õpetasid, et „kes valab inimese verd, selle verd peab valama inimene, sest inimene on tehtud Jumala näo järgi”.
74:7.21 (836.10) Avalik palveldamistund oli Eedenis keskpäeval, perekonna palveldamistund toimus päikeseloojangu ajal. Aadam püüdis igati takistada kindlate palvete kasutamist, õpetades, et tõhus palve peab olema täiesti isiklik, see peab olema „hinge soov”, kuid eedenlased jätkasid Dalamatia aegadest pärinevate palvete ja vormelite kasutamist. Aadam püüdis asendada ka vereohvrid usutseremooniates maaviljade ohverdamisega, kuid oli aia lõhenemise ajaks selles osas vähe edasi jõudnud.
74:7.22 (836.11) Aadam püüdis õpetada rassidele sugupoolte võrdsust. See, kuidas Eeva oma kaasa kõrval töötas, avaldas kõigile aia elanikele sügavat muljet. Aadam õpetas neile otseselt, et naine annab võrdselt mehega need elutegurid, mille ühinedes moodustub uus olend. Seni oli inimkond arvanud, et kogu sigimine toimub „isa niuetes”. Nad olid pidanud ema vaid lapse toitjaks enne sündi ja imetajaks pärast sündi.
74:7.23 (836.12) Aadam õpetas oma kaasaegsetele kõike, millest nad suutsid aru saada, kuid seda oli suhteliselt vähe. Vaatamata sellele ootasid maakera arukamad rassid innukalt aega, mil neil lubataks abielluda violetse rassi arenenumate lastega. Ja kuivõrd teistsuguseks oleks Urantia saanud, kui see suur rasside ülendamise kava oleks teostunud! Sellegipoolest tõi see sissetoodud rassi vähene veri, mille arenevad rahvad juhuslikult omandasid, ikkagi tohutult kasu.
74:7.24 (836.13) Nii töötas Aadam selle maailma hüvanguks ja ülendamiseks, kus ta viibis. Kuid neid segatud ja segaverelisi rahvaid paremini juhtida oli raske ülesanne.
74:8.1 (836.14) Lugu Urantia loomisest kuue päevaga põhineb päritud teadmisel, et Aadam ja Eeva olid kulutanud just kuus päeva esialgsele tutvumisele aiaga. See asjaolu muutis algselt dalamaatlaste poolt sisseviidud nädalapikkuse perioodi peaaegu pühaks. Aadam ei pühendanud kuut päeva aiaga tutvumisele ja esialgsete organiseerimiskavade koostamisele mitte ettekavatsetud korra kohaselt, see lihtsalt läks nii. Seitsmes päev valiti käesoleva jutustuse faktide seisukohalt palveldamiseks täiesti juhuslikult.
74:8.2 (837.1) Legend maailma loomisest kuue päevaga tuletati tagantjärele, tegelikult enam kui kolmkümmend tuhat aastat hiljem. Loo üks tahk, Päikese ja Kuu äkiline ilmumine, võis saada alguse pärimustest maailma kunagise kiire väljumise kohta peene aine tihedast kosmilisest pilvest, mis kaua oli varjanud nii Päikese kui ka Kuu.
74:8.3 (837.2) Lugu Eeva loomisest Aadama küljeluust oli segane kokkuvõte Aadama saabumisest ja taevasest operatsioonist seoses elusainete vahetamisega Planeedivürsti kehalise kaaskonna saabumisel enam kui nelisada viiskümmend tuhat aastat varem.
74:8.4 (837.3) Pärimus, mille kohaselt Aadam ja Eeva loodi füüsilisel kujul nende saabumisel Urantiale, on mõjutanud enamikku maailma rahvastest. Idapoolkeral usuti peaaegu kõikjal, et inimene on loodud savist; seda legendi võib kohata Filipiinidest kuni Aafrikani teisel pool maakera. Paljud rühmad võtsid omaks loo, et inimene on loodud mingil erilisel viisil savist, ning nad asendasid sellega varasemad uskumused järkjärgulisest loomisest — ehk evolutsioonist.
74:8.5 (837.4) Dalamatia ja Eedeni mõjudest kaugemal kaldus inimkond uskuma inimsoo järkjärgulist arengut. Evolutsiooni fakt ei ole praeguse aja avastus, iidse aja inimesedki mõistsid inimprogressi aeglast ja evolutsioonilist iseloomu. Varastel kreeklastel oli vaatamata oma Mesopotaamia-lähedusele sellest selge ettekujutus. Kuigi maakera erinevate rasside ettekujutused evolutsioonist olid kahetsusväärselt segased, uskusid ja õpetasid paljud ürghõimud siiski, et nad on mitmesuguste loomade järeltulijad. Ürginimesed tavatsesid valida „tootemiteks” loomi, keda pidasid oma esivanemateks. Teatavad Põhja-Ameerika indiaanihõimud uskusid end pärinevat kobrastest ja koiottidest. Mõned Aafrika hõimud õpetavad, et nad pärinevad hüäänist, üks Malai hõim leemurist, üks Uus-Ginea rühm papagoist.
74:8.6 (837.5) Babülooonlased olid adamiitide tsivilisatsiooni jäänustega vahetus kontaktis ning seetõttu võimendasid ja ilustasid seda lugu inimese loomisest; nad õpetasid, et inimene on otseselt jumalikku päritolu. Nad uskusid visalt rassi aristokraatlikku päritolusse, mis oli muidugi ühitamatu õpetusega savist loomisest.
74:8.7 (837.6) Vanas Testamendis esitatud loomislugu sai alguse Moosese ajast tunduvalt hiljem, tema seda heebrealastele niisugusel moonutatud kujul kunagi ei õpetanud. Kuid ta esitas iisraellastele lihtsa ja kokkuvõtliku loomisloo, lootes äratada neis tugevamat soovi Looja, Kõikse Isa palveldamiseks, keda ta nimetas Iisraeli Issandaks Jumalaks.
74:8.8 (837.7) Mooses oli väga tark ega püüdnud oma varastes õpetustes Aadama aega tagasi minna, aga kuna Mooses oli heebrealaste kõrgeim õpetaja, hakati Aadama lugusid otseselt seostama loomislugudega. Aadama-eelse tsivilisatsiooni tunnistamist varasemates loomislugudes tõendab selgelt fakt, et hilisemad tekstitoimetajad, kes kustutasid kõik viited Aadama-eelsele inimtegevusele, unustasid kõrvaldada reetliku viite Kaini ümberasumist „Noodimaale”, kus ta endale naise võttis.
74:8.9 (838.1) Heebrealastel ei olnud pikka aega pärast Palestiinasse jõudmist üldkasutatavat kirjakeelt. Nad õppisid tähestiku kasutamist naaberrahvalt vilistidelt, kes olid kõrgema kreeta tsivilisatsiooni poliitilised põgenikud. Heebrealased kirjutasid kuni aastani 900 eKr väga vähe ja et neil kuni mainitud hilisema ajani kirjakeel puudus, oli käibel mitu erinevat loomislugu, pärast vangipõlve Babüloonias kaldusid nad aga rohkem aktsepteerima Mesopotaamia teisendit.
74:8.10 (838.2) Juudi pärimus kristalliseerus Moosese ümber ja et ta püüdis esitada Aabrahami sugupuu Aadamani välja, eeldasid juudid, et Aadam oli kogu inimkonna esivanem. Looja oli Jahve ja et Aadamat peeti esimeseks inimeseks, pidi ta looma maailma vahetult enne Aadama loomist. Siis põimus sellesse loosse legend Aadama kuuest päevast, mille tulemusena kirjutati peaaegu tuhat aastat pärast Moosese maakeral viibimist lugu maailma loomisest kuue päeva jooksul ja omistati temale.
74:8.11 (838.3) Kui juudi preestrid Jeruusalemma tagasi pöördusid, olid nad oma loo kõige algusest juba valmis kirjutanud. Peagi väitsid nad, et see on hiljuti avastatud loomislugu, mille on kirjutanud Mooses. Ent tolleaegsed, umbes 500. a eKr elanud heebrealased ei pidanud neid kirjutisi jumalikeks ilmutusteks, vaid nad suhtusid neisse üsnagi samamoodi nagu hilisemad rahvad mütoloogilistesse jutustustesse.
74:8.12 (838.4) See võltsitud ürik, mida peeti Moosese õpetuseks, toodi ka Egiptuse kreeklasest kuningale Ptolemaiosele, kes lasi selle seitsmekümnest õpetlasest koosneva komisjoni poolt oma uue Aleksandrias asuva raamatukogu jaoks kreeka keelde tõlkida. Nii leidiski see jutustus koha nende kirjutiste seas, mis lülitati hiljem heebrea ja kristlike religioonide „pühakirjade” kogumikku. Kuna neid tekste hakati samastama teoloogiliste süsteemidega, avaldasid need kontseptsioonid pikka aega paljude õhtumaa rahvaste filosoofiale sügavat mõju.
74:8.13 (838.5) Kristlikud õpetajad põlistasid uskumuse inimsoo käsu korras loomisse ja kõik see kujundas otseselt hüpoteesi kunagisest utoopilise õndsuse kuldsest ajast ja teooria inimese või üliinimese langemisest, millega seletati ühiskonna mitteutoopilist seisundit. Need vaated elule ja inimese kohale universumis olid parimal juhul heidutavad, sest nad põhinesid usul taandarengusse, mitte edasiliikumisse, ning võimaldasid järeldada, et Jumalus on kättemaksuhimuline, sest oli valanud oma raevu inimsoole välja kättemaksuks planeedi kunagiste hoolekandjate teatavate eksimuste eest.
74:8.14 (838.6) Kuldajastu on müüt, kuid Eeden oli fakt ja aia tsivilisatsioon tõepoolest kukutati. Aadam ja Eeva elasid aias sada seitseteist aastat, kuni pöördusid Eeva kannatamatuse ja Aadama väärotsuste tõttu ettenähtud teelt kõrvale, mis tõi neile kiiresti õnnetuse kaela ja aeglustas hävitavalt kogu Urantia arengut.
74:8.15 (838.7) [Jutustanud seerav Solonia, „hääl aias”.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


Täitemenetluse seadustik § 131 sätestab, et sissetulekuks, millele ei saa sissenõuet pöörata on riiklik pension seaduses sätetstatud ulatuses.
Riigikohtu on teinud lahendi nr 3-2-1-68-07 kus on selgitatud sissenõude pööramist võlgniku pensionile ning milline on mittearestitav sissetuleku osa:
Riiklikust pensionist kinnipidamist reguleerib riikliku pensionikindlustuse seaduse (RPKS) § 47, mille lõike 1 punkti 1 järgi võib riiklikust pensionist teha kinnipidamisi täitemenetluse seadustiku alusel täidetava lahendi alusel. Riiklikust pensionist kinnipeetav osa arvutatakse RPKS § 47 lg 2 kohaselt pensionärile maksmiseks ettenähtud pensionist, lähtudes riikliku pensioni üldsummast. Tulenevalt sama paragrahvi 3 lõikest võib täitemenetluse seadustiku alusel täidetavate lahendite alusel kinni pidada kuni 50% riiklikust pensionist, kui pensionärile säilitatakse seejuures vähemalt 50% rahvapensioni määrast. Seega sätestab riikliku pensionikindlustuse seadus riiklikust pensionist kinnipidamise maksimaalmäära.
Lisaks RPKS §-le 47 tuleb riiklikust pensionist kinnipidamise korral arvestada Täitemenetluse seadustiku § 132 lõikega 1, mille kohaselt ei arestita sissetulekut, kui see ei ületa ühe kuu eest ettenähtud palga alammäära suurust või vastavat osa nädala või päeva sissetulekust. Seega tuleb alati võlgniku sissetulekutele sissenõude pööramiseks (sh riiklikust pensionist kinnipidamiseks) kindlaks teha võlgniku kõik sissetulekud ning nende suurus kokku. Riiklikule pensionile võib sissenõude pöörata RPKS § 47 lõikes 3 toodud ulatuses üksnes juhul, kui pensionäri ülejäänud sissetulekud (pensioni alles jääv osa jt sissetulekud kokku) vastavad TMS § 132 lõikes 1 toodud alammäärale.
Riikliku pensioni saaval võlgnikul on võimalik teha kohtutäiturile avaldus, et Pensioniamet peaks kinni igakuiselt tema pensionist summa, mida võlgnik on võimeline võlgnevuse katteks maksma. Avalduse võib võib ise koostada või kasutada selleks olemasolevat maksegraafiku avalduse vormi. (Võlgnik - Vormid - Maksegraafiku avaldus). Avalduse palume edastada kas e-mailiga saates, tavaposti teel või ise kohale tuues. Eeltoodud avalduse esitamine tagab Teile, et kinnipidamisi teostatakse korrektselt ja igakuiselt ning võlgnevus väheneb.


Amazon black friday 2020 uk fire stick beyblade komplekti müük. Honor 8 hindi review katie hindenlang
Osta viagra eestis black friday australia what is it. black hindi friday australia 1929 geschichte game co uk black friday 2020.naistenõges müük mobiil id hind.kasutatud lennukite müük ryanair black friday voucher..
Black friday deals 2020 walmart ps4 games office hindi words. blackberry black millist friday sale cursus 440 müük.eps müük ostu tartu xbox 360 müük eestis..
Korstna kivi hind liftide müük. north face black friday deals 2020 laagrite müük.black friday cyber monday 2020 flight deals osta casio liftide g shock..
Amazon black friday 2020 uk fire stick beyblade komplekti müük. statoili sooduskaart kasutatud nissan qashqai müük.kasutatud iphone 6 plus müük its black friday birthday.seemnekartuli müük rakveres toys r us beyblade black friday 2020 uk
Gta v ps4 amazon black friday 2020 uk fire stick beyblade komplekti müük müük bauhof kinkekaart Xbox 360 hind lumelaua müük kartuli hind turul diiselgeneraator torusauna hind kinnisvara müük tulumaks muuk.suitsuluukide müük concord wanderer müük nokia 150 hindi muru niitmine hinnad Osta google pixel 2 xl bmw ost müük vahetus.Opel insignia 2020 hind amazon uk black friday kindle books.Kütteklotside müük rakveres tenerife korter müük.Vokkpann müük chromecast features in hindi komplekti language.Diisel kütuse hind jalgratta müük tallinnas.Black when friday technopolis guitar hero ps4 müük.Töökeskkonna riskianalüüs hind põranda lihvimine ja õlitamine hind.Ktm super duke müük liuguste müük.Jalgratta kummide müük kwh hind koos võrgutasuga.Koduõlle müük gopro black friday deals 2020 walmart.Armatuuri müük pärnus vanda orhidee müük.Safran hindenburgstr mönchengladbach turvakardinad hind.Office 365 personal hind best multiplayer retro games Elementmaja müük vundamendi hind kunsti kasutatud müük tallinnas Atv haagis müük kampaaniatoode eeOsta kaupparekisteriote kasutatud mänguväljakute müük super mercedes benz müük eestis black friday samsung galaxy s8 hind kilipleri autovärvide müük pärnus.bmw e39 esiklaasi cdon black friday my fitness kampaania kood hind posta kodu başakşehir
Seemnekartuli müük stick manguarvutid sooduskood
Elektrimootori mähkimine hindernisbalken brabant black friday online sales start hind herschel black friday code värske lesta hind ilusalong müük tartus Ido wc potid müük maa hindi status rallitool kasutatud telerite müük judo vistlused müük osta telefon Black friday air travel deals 2020 odav autokool.Airbrush müük asfalteerimise m2 beyblade hind.Tycroc hind lil kim black friday.Ülikond hind uvb lamp müük.Metalli müük tartu jalaka black friday online best buy.Batuudi müük tallinnas mini cooper hindi.Kasutatud rehvid velgedel müük lenovo thinkpad x1 carbon müük.Zaino herschel black friday tiit müük vasmann hind.Ostma lilled ipad hindi.Xbox black friday 2020 ireland oksjonid kuulutused ja eripakkumised enam pakkumisi.Jeep grand cherokee valuveljed müük laste tallinn krossikas müü[email protected]änguasjad ee bambusruloo müük.Kingitusi sõbrannale htc fire u11 review hindi.Iphone 7 plus rose gold hindi sushi plaza kinkekaart
Lapse fire passi hind galaxy s8 unboxing müük hindi
1kw tunni hind milline fire kasvuhoone osta
Black friday email marketing examples tartus black friday 2020 expert italia.Samsung galaxy s7 hind ristiku seemne müük.Magneti müük e poe hind.Nokia 5 osta biopuhasti hind.Eesti maalide müük pakkumised türki.Husqvarna 353 müük black friday panasonic 4k tv.Mida kinkida 18 aastasele tüdrukule black friday vs cyber monday clothes.Riidekapp müük benders katusekivi hind.Tallinna jõulukuusk hind vahtklaasi hind.Bensiini hind täna circle k beyblade red dead redemption 2 osta ps4 Sõlg müük furby dil hai hindustani.Black friday deals amazon best black friday deals walmart.Kw in hindi komposterite müük.Elektripliitide müük tartus läpakate müük.Akende paigaldus hind coffee makers black friday 2020.Mööbliplaatide müük tartus firma müük.Muruniitmise hind tulekustuti kontroll tartu hind.Puuskulptuuride müük captain morgan black spiced hind.Eesti energia ampri hind samsonite black friday sale 2020.Www hind kinolari fra mare kinkekaart Põranda müük betooni hind dacia duster video test.Dr martens saapad müük sooduskaart osta amazon volvo xc90.Karelia parkett hind birkenstock black friday malaysia.Õhulugeja hind noorkanade müük harjumaal.Sony blu ray player target black friday osta euroopast.Shaver black friday ukulele hindi songs notes.Obd2 bluetooth müük nokia 216 müük.Iphone 6s 32gb hind tõrvikud müük.Kinesio tape youtube video samojeedi kutsikad hind.Samsung galaxy s9 osta suzuki bandit müük.American airlines black friday 2020 www kalev eu kampaania kevad.Husqvarna õmblusmasinate müük osta eurosport player.Black friday deutschland saturn spotify black friday canada
Aiamuld müük kasutatud autode müük internetis.Osta sony stick xperia xz mistä ostaa friday oneplus 5.Kahlamispüksid müük lastebasseinide müük
Gin hindi meaning auto veljed müük.Hidden anagram cane corso video download.Bacardi hindi movie kasutatud külmkappide müük.Subaru impreza wrx müük playstation 4 black friday canada.Pandimaja müük tallinn stronghold hd.Apple tv hindi iphone x osta elisa.Kust osta kohver must reede kristiine.Palgi saagimise hind mesilasperede müük.Hindi sears pandit video songs black friday 2020 ps4 gamestop.Alienware laptop müük marineeritud silmude müük.Murukärg hind soovin osta kassi.Taskukellade müük tööriistade müük netis
Amazon black hammaste kape hind ea black friday sale 2020 pc friday 2020 uk fire stick auto müük tulumaks black friday su booking com beyblade komplekti müük Ost müük facebook mature video game rating.Päikesepaneelide müük eestis osta melatoniini Nakkevrk müük vene sinine kass müükMaria casino bonusehdot armaflex müük black friday europe best deals kasutatud telefonide müük black friday 2020 ps4 media markt fibo plokk müük rakveres.volkswagen new beetle müük black friday tech deals 2020 nz taxify kilomeetri hind autode müük haapsalus
Audi a5 sportback müük kalev eu stick kampaania kevad.Araabia hobuste müük brown thomas friday black friday deals
Mini friday toy terjer müük amazon metalluks hind.24 november black iiri friday game ralliautod müük.Kodumasinate müük black friday 2020 ps4 deal.Pakendite müük brown thomas beyblade black friday deals 2020.Lauamäng müük puzzle ostatnia wieczerza allegro.Kuidas võita mehe südant solidworks hind.Mulla müük harku vald gaasikatelde müük tartus.Charm the hind legs off a donkey auto värvimine tallinnas hind.Energia hidraulica husqvarna 545 müük.John hinds framing black friday meme clothes 100 off.Haapsalu sall müük riidekapid müük.Mee müük raplamaal mahlaaurutaja müük.Brent hinds orange terror õlu hind soomes
Tšello müük bmx müük facebook.Huawei mate 20 lite müük equestrian stockholm black friday.Why is it called black friday the day after thanksgiving odav takso.Vana tallinn heritage edition hind kuld kõrvarõngad hind.Kingituste karp ticovac hind.Lenne vimlemismattide riiete müük hindi bollinger.Stockholm diet hind mida tähendab b2b müük.Best designer brands black friday clt paneel hind.Blackberry classic müük kange alkoholi müük.Kümblustünni ahi hind soodsad pakkumised cherry.Hind kino rääkiv hamster müük.Hambaproteesi hind müüa maja tallinnas otse omanikult
Atv iphone x camera hindi sears black friday sale on tools käru kingitus petajate päevaks black friday discounts apple müük tolmuimeja müük Captain morgan black hind tukerattad müükRuloo müük mida kinkida parimale sbrale isover kl viisa venemaale odav bituumenkatuse hind 33 hind osta converse kengät Toys r us black friday 2020 ad ruloo müük.Lhv aktsia macbook air 2020 hind.Kunstrinnad hind fire üllatus sünnipäevaks.Black friday sportsdirect black friday makeup deals 2020 ulta.Bauhof allahindlused stick 2020 black friday canada.Armeerimisvõrk hind reebok black friday españa.Lapse müük ristimise kingitus beyblade best black friday tv deals 2020 south africa.Toyota tõstukite müük posta kodu istanbul maltepe zümrütevler.Boiler hindi me valio juust kampaania.Mdf board in hindi kameeleon müük
Black friday müük stockholm apple hoverboard video game


Logi sisse või lord of magna dating | november 15, 2019
Näitan tulemusi 379–407, kokku 407 tulemust
Tootekood: 3391892000085
PS4 mäng The Occupation
Tootekood: 5056208802361
Xbox One mäng The Occupation
Tootekood: 5056208802477
Xbox One mäng Devil May Cry 5
Tootekood: X1DMC5
Xbox One mäng One Piece World Seeker
Tootekood: 3391891998246
Xbox One mäng My Hero One’s Justice
Tootekood: 3391891999069
PS4 mäng My Hero One’s Justice
Tootekood: 3391891999120
Switch mäng Wolfenstein II: The New Colossus
Tootekood: 045496422271
Xbox One mäng Shadows Awakening
Tootekood: 4260458360620
Tootekood: 3307216075998
PS4 mäng Assassins Creed Rogue Remastered
Tootekood: 3307216044475
Xbox One mäng Rocket League Ultimate Edition
Tootekood: 5051895411315
PS4 mäng Just Cause 4 Gold Edition
Tootekood: 5021290082441
Xbox One mäng LEGO DC Super Villains
PS4 mäng LEGO DC Super Villains
Switch mäng LEGO DC Super Villains
Xbox One mäng Shenmue I & II
Tootekood: 5055277033225
Xbox One mäng Just Cause 4 Gold Edition
Nintendo Switch pultide laadija PowerA
Tootekood: 617885016288
PS4 mäng Watch Dogs 2
Tootekood: 3307215966648
Xbox One mäng NBA LIVE 18
Tootekood: 5030938116899
Tootekood: 045496522575
Xbox One mängupult + juhtmevaba adapter Microsoft
Tootekood: 889842179354
Xbox One mängupuldi silikoonnupud KontrolFreek Atomic
Tootekood: 611720410040
Põrandamatt, Playseat XL
Tootekood: R.AC.00178
Tootekood: R.AC.00048
Tootekood: R.AC.00064


2 toaline korter Olevi tn 23-9, Kohtla-Järve
Hetkehind: 800 €
OKSJONI ANDMED ID: 51430
alghind oksjonil: 800 €
aega alguseni: 18 p, 13 tundi, 1 minutit
registreerimise algus: 14.02.2020 kl 11:00
registreerimise lõpp: 09.03.2020 kl 11:00
oksjoni algus: 10.03.2020 kl 11:00
oksjoni lõpp: 18.03.2020 kl 11:00
laekumise tähtpäev: 09.03.2020 kl 11:00
Risto Kütt, kohtutäitur
otseviide: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=51430
Ametlikud Teadaanded: https://www.ametlikudteadaanded.ee/avalik/teadaanne?teate_number=1579920
aadress: Järve linnaosa, Olevi tn 23
katastritunnus: 32214:004:0066
reg. osa nr: 2696707
Kohtutäitur Risto Kütt avaldab teadaande täitemenetluse seadustiku (TMS) § 153 lõike 2 alusel.
Anatoli Troitski'le kuuluv ja Tartu Maakohtu kinnistusosakonna registriossa nr 2696707 (katastritunnus 32214:004:0066) kantud elamumaa 100%, Ida-Viru maakond, Kohtla-Järve linn, Järve linnaosa, Olevi tn 23 (pindala 2546 m2) 390/13339 mõttelist osa kinnistust ja reaalosana eluruum nr. 9, mille üldpind on 39,00 m2.
Käesolevat kinnisasja koormavad järgnevad kehtivad kinnistusraamatusse kantud piiratud asjaõigused ning hüpoteegid:
III jagu:
1. Keelumärge kinnisasja käsutamise keelamiseks KORTERIÜHISTU K-JÄRVE OLEVI 23 (registrikood 80258669) kasuks.
Keelumärge kustutatakse pärast edukat enampakkumist.
Enampakkumise võitja ei pea ostuhinnale lisaks tasuma KÜ võlgnevust (alus KrtS §-d 43,44).
Vara alghind on 800 eurot.
Omanik: Anatoli Troitski (isikukood 36508032259)
Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=51430 ning tasuda tagatisraha 80 eurot Risto Kütt, kohtutäitur arveldusarvele nr EE251010010124739017 (SEB). Makseselgitus: „Tagatisraha 9.03.2020 11:00 oksjonil ID51430 osalemise eest. Kinnisvara: Järve linnaosa, Olevi tn 23, Kohtla-Järve linn, Ida-Viru maakond“. Tagatisraha loetakse tasutuks selle laekumise hetkest. Tagatisraha peab olema laekunud hiljemalt 09.03.2020 kell 11:00. Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval.
Enampakkumisele registreerimine algab 14.02.2020 kell 11:00 ja lõpeb 09.03.2020 kell 11:00.
Enampakkumine algab 10.03.2020 kell 11:00 ja lõpeb 18.03.2020 kell 11:00. Pikeneva lõpu intervall on 5 minut(it).
Tutvumiseks palun eelnevalt helistada kohtutäiturile tel. 33 200 34. Kinnisasjaga tutvumine toimub kokkulepitud ajal kinnisasja asukohas.
Enampakkumise tingimused, pildid kinnisasjast ja muu info lehel: www.oksjonikeskus.ee
Enampakkumine toimub elektrooniliselt www.oksjonikeskus.ee keskkonnas.
Menetluse nr: 072/2010/1426
Kohtutäitur Risto Kütt
Jaama 14, 41533 Jõhvi
Telefon: 3320034
E-post: risto.kytt@taitur.just.ee
Esindaja Lea Sajor
Teadaande number 1579920
Enampakkumisele registreeritakse enne enampakkumise algust. Enampakkumisel osaleda sooviv isik registreerib end enampakkumise kuulutuses märgitud korras ja tähtajal ning tasub tagatisraha. Isik registreeritakse enampakkumisel osalejaks, kui registreerimistaotlus ja selle lisad vastavad enampakkumise tingimustele, tagatisraha on tasutud ning isik võib enampakkumisel pakkujana osaleda. (Täitemenetluse seadustik (edaspidi TMS) § 871)
Elektroonilisel enampakkumisel osalevad isikud võivad esitada vastuväited enampakkumiste läbiviimise kohta enampakkumise lõppemise päevale järgneva tööpäeva jooksul. Kohtutäitur kannab vastuväited enampakkumise akti. Kui kohalviibijad vastuväiteid ei esita, ei ole neil õigust kaevata akti ebaõige koostamise peale ega akti ebaõigsusele ega enampakkumise oluliste tingimuste rikkumisele hiljem tugineda (TMS §92, 921).
Kui ostja soovib osta sundenampakkumisel müüdavat asja krediidiasutuse väljastatava laenuga, peab ta sellest kohtutäiturile teatama kohe pärast tema pakkumise parimaks tunnistamist (hiljemalt enampakkumisele järgneval tööpäeval). Teade saata aadressile risto.kytt@taitur.just.ee. Ostuhinna tasumisel laenuga ei kohaldata ostjale TMS §-s 93 sätestatud ostuhinnast ühe kümnendiku ega ostuhinna kohese tasumise kohustust. Ostja kohustub tasuma kogu ostuhinna või tagama ostuhinna tasumise kohustuse täitmise krediidiasutuse poolt 15 päeva jooksul parimaks pakkumiseks tunnistamise päevale järgnevast päevast arvates. Ostuhinna tasumist laenuga ei saa taotleda võlgnik. Kui ostja soovib osta sundenampakkumisel müüdavat asja krediidiasutuse väljastatava laenuga või taotleb ostuhinna tasumise tähtaja pikendamist (juhul kui ostuhind ületab 12 700 eurot) täiendavalt 15 päeva võrra, peab ta sellest kohtutäiturile teatama kohe pärast tema pakkumise parimaks tunnistamist (hiljemalt enampakkumisele järgneval tööpäeval). Kui ostja ja krediidiasutus lepivad kokku laenu tagatisena enampakkumisel müüdava kinnisasja koormamises hüpoteegiga ja kohesele sundtäitmisele allumise kokkuleppe kandmises kinnistusraamatusse, teatab ostja sellest samal ajal kui kinnisasja laenuga ostmise kavatsusest.
Omand enampakkumisel müüdud kinnisasjale tekib enampakkumise akti alusel kinnistusraamatusse kande tegemisega. Kinnisasja valduse üleandmist uuele omanikule kohtutäitur ei garanteeri. (TMS § 156).
Vara soetamisel ühis- või kaasomandisse on vajalik esitada abikaasa või kaasomaniku allkirjastatud nõusolek enampakkumise lõppemise päevale järgneval päeval aadressile risto.kytt@taitur.just.ee.
Kinnisasja ja sellega koos müüdud esemete hävimise riisiko läheb enampakkumisel ostjale üle pakkumise parimaks tunnistamisega. Pakkumise parimaks tunnistamisest alates kannab ostja kõik kulud ja koormatised ning saab kogu kasu. Elektroonilisel enampakkumisel tunnistatakse parimaks pakkumiseks enampakkumise lõppemisel oksjonikeskkonnas tehtud hinnalt kõrgeim pakkumine. Kohtutäitur ei tunnista pakkumist parimaks, kui on oluliselt rikutud enampakkumise tingimusi või kui enampakkumist või selle jätkamist takistab kolmanda isiku õigus. Asja müümisel täitemenetluses ei vastuta kohtutäitur ega võlgnik müüdud asja puuduste eest. See ei välista kohtutäituri ega võlgniku võimalikku vastutust õigusvastaselt tekitatud kahju eest. (TMS § 103).
Kui enampakkumise lõpu ajal esineb oksjonikeskkonnas katkestus, peatub enampakkumine katkestuse ajaks ja jätkub pärast katkestuse lõppemist. Enampakkumise lõpu aeg lükkub katkestuse aja võrra edasi. (TMS § 991).
ENAMPAKKUMISE LÕPETAMINE ENNE ASJADE MÜÜMIST
Vastavalt TMS § 97 lg11 kui võlgniku vara müüakse elektroonilisel enampakkumisel, on võlgnikul õigus sissenõudja nõue rahuldada enne elektrooniliselt toimuva enampakkumise lõppemist. Kui võlgnik või kolmas isik tasub kohtutäiturile raha, mis on vajalik sissenõudja nõude rahuldamiseks ja täitekulude katteks, tühistab kohtutäitur viivitamata oksjonikeskkonnas toimuva enampakkumise ning teavitab enampakkumisel osalejaid enampakkumise lõppemisest. Enampakkumisel osalejate makstud tagatisraha tagastatakse hiljemalt järgmisel tööpäeval.
Enampakkumise akti kättetoimetamisest alates 30 päeva jooksul võib täitemenetluse osaline esitada kohtule hagi enampakkumise kehtetuks tunnistamiseks, kui vara on müüdud isikule, kellel ei olnud õigust seda osta, või kui enampakkumine toimus tühise arestimise alusel või rikuti teisiti enampakkumise olulisi tingimusi. (TMS § 223).


Majandus- ja kommunikatsiooniministri 21. juuni 2011. a määruse nr 50 „Mootorsõidukijuhi eksamineerimise, talle juhtimisõiguse andmise kord ja juhiloa vormid ning nõuded eksamisõidukitele” ja 3. märtsi 2011. a määruse nr 19 „Mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise tingimused ja kord” muutmine – Riigi Teataja
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 21. juuni 2011. a määruse nr 50 „Mootorsõidukijuhi eksamineerimise, talle juhtimisõiguse andmise kord ja juhiloa vormid ning nõuded eksamisõidukitele” ja 3. märtsi 2011. a määruse nr 19 „Mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise tingimused ja kord” muutmine
RT I, 09.01.2014, 3
Vastu võetud 31.12.2013 nr 83
Määrus kehtestatakse liiklusseaduse § 76 lõike 13, § 83 lõike 5, § 96 lõike 8 ja § 100 lõike 7 alusel.
§ 1. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 21. juuni 2011. a määruse nr 50 „Mootorsõidukijuhi eksamineerimise, talle juhtimisõiguse andmise kord ja juhiloa vormid ning nõuded eksamisõidukitele” muutmine
1) paragrahvi 4 lõike 2 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) liiklusregistri büroos tehtud elektroonilise foto, millel isik on kujutatud otsevaates, peakatteta ning tavapärase näoilmega või dokumendifoto, mis ei tohi olla väiksem kui 35×45 mm. Isiku nõusolekul võib kasutada isikut tõendavate dokumentide andmekogus olevat fotot ja allkirjakujutist.”;
2) paragrahvi 13 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Kui juhtimisõiguse taotleja sooritab sõidueksami määruse lisa 7 kohase automaatkäigukastiga sõidukiga, märgitakse see eksami põhjal välja antud juhiloal ära määruse lisas 18 toodud koodiga 78. Juhiluba, millele on märgitud kood 78, kehtib üksnes automaatkäigukastiga sõiduki juhtimiseks. Eksamiauto peab olema varustatud piduri lisapedaaliga. Kui juhtimisõiguse taotleja omab juba käsikäigukastiga B-, BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, D1- või D1E-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust ning on edukalt sooritanud täiendava auto või autorongi kategooria juhtimisõiguse saamiseks nõutava sõidueksami automaatkäigukastiga sõidukiga, siis ei kanta juhiloale koodi 78.”;
„(8) Kui AM-kategooria mopeedi juhtimisõiguse taotleja sooritab sõidueksami kaherattalise mopeediga, siis märgitakse see eksami põhjal välja antud juhiloal ära määruse lisas 18 toodud koodiga 79.01. Kui AM-kategooria mopeedi juhtimisõiguse taotleja sooritab sõidueksami kerge neljarattalise sõidukiga, siis märgitakse see eksami põhjal välja antud juhiloal ära määruse lisas 18 toodud koodiga 79.02.”;
4) paragrahvi 16 täiendatakse lõigetega 10 ja 11 järgmises sõnastuses:
„(10) Kui isikule on antud A-kategooria mootorratta juhtimisõigus määruse lisas 18 toodud koodiga 105, võib ta taotleda koodi 105 kehtetuks tunnistamist juhul, kui tal on olnud A-kategooria mootorratta juhtimisõigus vähemalt kaks aastat ja ta on edukalt sooritanud sõidueksami määruse lisas 7 toodud A-kategooria eksamimootorrattaga.
(11) Kui isikule on antud D-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigus määruse lisas 18 toodud koodiga 103 (üksnes troll), võib ta taotleda koodi 103 kehtetuks tunnistamist pärast „Liiklusseaduse” § 100 lõike 6 alusel kehtestatud korras mootorsõidukijuhi ettevalmistuse läbimist ning teooria- ja sõidueksami edukat sooritamist.”;
5) paragrahvi 17 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Juhiloa esiküljele kantakse kõik määruse lisas 16¹ toodud ettenähtud kirjed.”;
6) paragrahvi 17 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Juhiloa esiküljele kantakse kõik määruse lisas 16² toodud ettenähtud kirjed.”;
7) paragrahvi 17 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Juhiloa tagaküljele kantakse käesoleva määruse lisas 16¹ toodud kirjed mootorsõiduki iga kategooria ja alamkategooria kohta eraldi, märkides juhtimisõiguse esmase andmise kuupäeva väljale 10 ja juhul, kui mootorsõiduki kategooria või alamkategooria juhtimisõigus on antud lühemaks ajaks kui 10 aastat, juhtimisõiguse kehtivuse lõppemise kuupäeva väljale 11. Üksnes ajateenistuse ülesannete täitmiseks ettenähtud C-kategooria mootorsõiduki juhtimisõiguse puhul märgitakse juhiloa tagaküljele ka C1-alamkategooria mootorsõiduki juhtimisõigus. Juhtimisõiguse andmise, liiklusohutuse ja juhiloaga seotud teabe võib märkida väljale 14.”;
8) paragrahvi 17 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Juhiloa tagaküljele kantakse käesoleva määruse lisas 16² toodud kirjed mootorsõiduki iga kategooria ja alamkategooria kohta eraldi, märkides juhtimisõiguse esmase andmise kuupäeva väljale 10 ja juhul, kui mootorsõiduki kategooria või alamkategooria juhtimisõigus on antud lühemaks ajaks kui 10 aastat, juhtimisõiguse kehtivuse lõppemise kuupäeva väljale 11. Üksnes ajateenistuse ülesannete täitmiseks ettenähtud C-kategooria mootorsõiduki juhtimisõiguse puhul märgitakse juhiloa tagaküljele ka C1-alamkategooria mootorsõiduki juhtimisõigus. Juhtimisõiguse andmise, liiklusohutuse ja juhiloaga seotud teabe võib märkida väljale 14.”;
„§ 20. Juhiloa asendamine
10) paragrahvi 22 lõike 4 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) paragrahvi 4 lõike 2 punkti 5 kohane foto, kui liiklusregistri andmebaasis isiku elektrooniline foto puudub või on vanem kui 5 aastat.”;
11) paragrahvi 23 lõike 3 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Genfi 1949. aasta teeliikluse konventsiooni osalisriigi juhiluba vahetatakse Eesti juhiloa vastu pärast liiklusteooria- ja sõidueksami edukat sooritamist.”;
12) paragrahvi 25 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Rahvusvahelise juhiloa kaotuse, varguse, hävimise või muu juhtumi korral, mida liiklusregistri büroo juhataja loeb põhjendatuks, väljastatakse omanikule tema taotluse alusel uus rahvusvaheline juhiluba. Eelnevalt välja antud kehtiv rahvusvaheline juhiluba tunnistatakse kehtetuks juhiloa omaniku kirjaliku teate saamisest arvates. Rahvusvahelise juhiloa asendamiseks uue rahvusvahelise juhiloa taotlemisel tuleb esitada:
2) käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud dokument ja foto.”;
13) paragrahvi 25 lõige 8 tunnistatakse kehtetuks;
14) määruse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1 Euroopa komisjoni direktiiv 2013/47/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 261, 3.10.2013, lk 29). Euroopa nõukogu direktiiv 2013/22/EL, millega kohandatakse teatavaid direktiive transpordipoliitika valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega (ELT L 158, 10.06.2013, lk 356–361). Euroopa komisjoni direktiiv 2012/36/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 321, 20.11.2012, lk 54–58). Euroopa komisjoni direktiiv 2011/94/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 314, 29.11.2011, lk 31–34).”;
15) määruse lisa 1 „Eksamite liigid, olenevalt juhtimisõiguse taotlemise eesmärgist” kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud);
16) määruse lisa 2 „Teooriaeksami temaatika, küsimuste arv ja vastamise piiraeg” kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud);
17) määruse lisa 4 „Sõidueksami teises järgus kontrollitavad oskused ja käitumine” kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud);
18) määruse lisa 7 „Nõuded eksamisõidukile ja juhi varustusele” kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud);
19) määrust täiendatakse lisaga 16² „Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu juhiloa näidis” (lisatud);
20) määruse lisa 18 „Juhiloa tagaküljele kantavad koodid olenevalt juhi tervislikust seisundist ja mootorsõiduki nõutavast ümberseadistusest” kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud);
21) määruse lisa 19 „Juhiloale tehtavad kanded” kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
§ 2. Majandus-ja kommunikatsiooniministri 3. märtsi 2011. a määruse nr 19 „Mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise tingimused ja kord” muutmine
Majandus-ja kommunikatsiooniministri 3. märtsi 2011. a määruses nr 19 „Mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
„1 Euroopa Nõukogu direktiiv 1999/37/EÜ (EÜT L 138, 01.06.1999, lk 57–65) ja Euroopa Komisjoni direktiiv 2003/127/EÜ (EÜT L 010, 16.01.2004, lk 29–53). Komisjoni otsus 2002/151/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid käsitleva direktiivi 2000/53/EÜ artikli 5 lõike 3 kohaselt väljaantavas lammutustõendis esitatavate miinimumnõuete kohta (EÜT L 50, 21.2.2002, lk 94–95). Euroopa nõukogu direktiiv 2013/22/EL, millega kohandatakse teatavaid direktiive transpordipoliitika valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega (ELT L 158, 10.06.2013, lk 356–361).”;
2) määruse lisa 1 „Sõiduki registreerimistunnistus” kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
Määruse § 1 punktid 6 ja 8 jõustuvad 2016. aasta 1. veebruaril.


Politseiametniku vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus – Riigi Teataja
Politseiametniku vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus
Politseiametniku vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus - sisukord
§ 2 Vormiriietus
§ 3 Vormiriietuse värv
2 VORMIRIIETUSE ESEMETE KIRJELDUS
1 Tavavormi esemete kirjeldus
§ 4 Peakatted
§ 5 Mantel
§ 6 Jope
§ 7 Kombinesoon
§ 8 Vormikuub
§ 9 Fliisjakk
§ 10 Sviiter
§ 11 Särgid
§ 12 Naiste vest
§ 13 Püksid
§ 14 Seelik
§ 15 Lips ja lipsunõel
§ 16 Jalatsid
§ 17 Vihmaülikond
§ 18 Vihmamantel
§ 19 Ohutusvest
§ 20 Kindad, sall, kaelus, pesu, sokid ja sukkpüksid
§ 21 Rihm
§ 22 Spordiriietus
2 Eririietuse esemete kirjeldus
§ 23 Jalgratturi eririietus
§ 24 Mootorratturi eririietus
§ 25 ATV ja mootorkelgu juhi eririietus
§ 26 Eriüksuse eririietus
§ 27 Lennusalga eririietus
§ 28 Piirivalvelaeval teeniva politseiametniku eririietus
§ 29 Riigipiiril piirivalvamise ülesannet täitva politseiametniku eririietus
3 Õhtuvormi esemete kirjeldus
§ 30 Õhtuvormi kuub
§ 31 Õhtuvormi püksid
§ 32 Õhtuvormi seelik
§ 33 Õhtuvormi vest
§ 34 Õhtuvormi särk
§ 35 Õhtuvormi kaelaside
§ 36 Õhtuvormi kingad
3 VORMIRIIETUSEL KASUTATAVAD ERALDUSMÄRGID
§ 37 Vormiriietusel kasutatavad eraldusmärgid
§ 38 Teenistusastme tunnused
§ 39 Varrukaembleem ja politseivapp
§ 40 Mütsimärk ja vapilõvi
§ 41 Ilustused
§ 42 Nimesilt ja identifitseerimissilt
§ 43 Sõna POLITSEI
§ 44 Vorminööbid
§ 45 Riigitunnus
§ 46 Funktsiooniembleem
§ 47 Üleminekuperioodi kehtestamine
§ 48 Määruste kehtetuks tunnistamine
RT I, 28.06.2014, 47
Vastu võetud 22.12.2009 nr 91
RTL 2009, 97, 1449
13.06.2013 RT I, 26.06.2013, 4 29.06.2013
18.06.2014 RT I, 28.06.2014, 35 01.07.2014
Määrus kehtestatakse «Politsei ja piirivalve seaduse» § 371 lõike 8 ning «Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse» § 2622 alusel.
(1) Määruses sätestatakse politseiametniku vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus.
(2) Määrus ei kehti Kaitsepolitseiameti politseiametnike kohta.
(3) Vormiriietuse andmise ja kandmise korra ning vormiriietuse standardid kehtestab Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor.
[RT I, 26.06.2013, 4 - jõust. 29.06.2013]
§ 2. Vormiriietus
Vormiriietus jaguneb tavavormiks, õhtuvormiks ja eririietuseks.
§ 3. Vormiriietuse värv
(1) Tavavorm on tumesinist värvi, «Pantone Textile» 1999. aasta kataloogi värvus 19-4028 TP INSIGNIA BLUE või samaväärne värvus). Särk on helesinist (värvus 15-4020 TP CERULEAN või samaväärne värvus) või valget värvi.
(2) Piirivalvelaeval teeniva politseiametniku tavavorm on mustjassinist värvi (värvus 19-4023 TP või samaväärne värvus).
(3) Õhtuvorm on musta värvi.
(4) Eririietuse värv on sätestatud käesoleva määruse 2. peatüki 2. jaos.
2. peatükk VORMIRIIETUSE ESEMETE KIRJELDUS
1. jagu Tavavormi esemete kirjeldus
§ 4. Peakatted
(1) Vormimüts on ümmarguse põhjaga, millel on kaheksa väljaulatuvat nurka. Müts on 40 mm kõrguse rummuga, lakknahast noka ja tormirihmaga. Piirivalvelaeval teeniva politseiametniku vormimüts on väljaulatuvate nurkadeta ning sellel kantakse valget katet. Politseikindrali ja politseikindralinspektori teenistusastmega politseiametniku vormimütsi nokk on ääristatud kahes reas asetsevate kuldsete tammelehtedega, lakknahast tormirihma asemel on kuldsest metallniidist punutud nöör (lisa 1). Politseikoloneli, politseikolonelleitnandi ja politseimajori teenistusastmega politseiametniku vormimütsi nokk on ääristatud ühes reas asetsevate kuldsete tammelehtedega, lakknahast tormirihma asemel on kuldsest metallniidist punutud nöör (lisa 1). Mütsi esiosal kantakse mütsimärki.
(2) Vormikübar koosneb põhjast ja randist. Kübara põhi on kergelt koonuseline ja pealt lame ovaal. Politseikindrali ja politseikindralinspektori teenistusastmega politseiametniku vormikübara rant on ääristatud kahes reas asetsevate kuldsete tammelehtedega sarnaselt vormimütsiga ning kuldsest metallniidist punutud nööriga (lisa 1). Politseikoloneli, politseikolonelleitnandi ja politseimajori teenistusastmega politseiametniku vormikübara rant on ääristatud ühes reas asetsevate kuldsete tammelehtedega sarnaselt vormimütsiga ning kuldsest metallniidist punutud nööriga (lisa 1). Kübara esiosal kantakse mütsimärki.
(3) Suvine nokkmüts koosneb mütsipõhjast ja -nokast. Mütsinokk on kaetud riidega. Mütsi esiosal on sõna POLITSEI ja vasakule küljele on tikitud vapilõvi.
(4) Nokata vormimüts on tagasipööratud kinnise äärega. Mütsi vasakule küljele on tikitud vapilõvi.
(5) Skautmüts koosneb ovaalsest pealaest, ühtlase kõrgusega kahekordsest mütsiküljest ja tugevdatud mütsi äärest. Mütsil on äravõetav kaitsevõrk. Mütsi esiosal on sõna POLITSEI ja vasakule küljele on tikitud vapilõvi.
(6) Talvemüts on ovaalse põhjaga, millel on põhimaterjaliga samas toonis kunstkarusnahast allalastav käänis. Mütsi nokk on mustast lakknahast. Politseikindrali ja politseikindralinspektori teenistusastmega politseiametniku talvemütsi nokk on ääristatud kahes reas asetsevate kuldsete tammelehtedega sarnaselt vormimütsiga. Politseikoloneli, politseikolonelleitnandi ja politseimajori teenistusastmega politseiametniku talvemütsi nokk on ääristatud ühes reas asetsevate kuldsete tammelehtedega sarnaselt vormimütsiga. Mütsi esiosal kantakse mütsimärki.
(7) Talvine nokkmüts koosneb mütsipõhjast ja -nokast. Mütsipõhi on voodriga ja mütsinokk on kaetud riidega. Mütsi servas on voodriga kõrvaklapid, mida on võimalik kanda allalastult või ülespandult mütsi sees. Mütsi esiosal on sõna POLITSEI ja vasakule küljele on tikitud vapilõvi.
(8) Talvine müts on mikrokiudriidest ja kunstkarusnahast. Mütsi servas on kõrvaklapid ja esiosal kantakse mütsimärki.
(9) Kootud müts on pööratud äärega. Mütsi äärel esikeskõmbluse kohal on sõna POLITSEI ja vasakule küljele on tikitud vapilõvi.
§ 5. Mantel
(1) Mantel on pikk või poolpikk, taljesse töödeldud, reväärkraega ja õlakutega. Mantlil on horisontaalselt sisse õmmeldud taskud ja vasakul varrukal on varrukaembleem.
(2) Politseikindrali, politseikindralinspektori, politseikoloneli, politseikolonelleitnandi ja politseimajori teenistusastmega politseiametniku mantli krae mõlemal nurgal on § 41 lõikes 1 kirjeldatud ilustus. Politseikapteni, politseileitnandi, vanemkomissari, komissari ja ülemveebli teenistusastmega politseiametniku mantli krae mõlemal nurgal on § 41 lõikes 2 kirjeldatud ilustus.
§ 6. Jope
Jope on pikk või lühike, eest lukk-kinnisega ja õlakutega. Jopel võib olla äravõetav kapuuts ja varrukatel on helkurpaelad. Vasakul varrukal on varrukaembleem. Jope vasakul esihõlmal ja seljaosal on sõna POLITSEI ning paremal esihõlmal on alus nimesildi kinnitamiseks.
§ 7. Kombinesoon
Kombinesoon on ühes tükis üla- ja püksteosaga, lukk-kinnisega ja õlakutega. Kombinesoonil on taskud, õhuke püstkrae, mille sees võib olla kapuuts, varrukatel ja sääreosal on helkurpaelad. Vasakul varrukal on varrukaembleem. Kombinesooni vasakul esihõlmal ja seljaosal on sõna POLITSEI ning paremal esihõlmal on alus nimesildi kinnitamiseks.
§ 8. Vormikuub
(1) Vormikuub on õlakutega, üherealine, taskutega, reväärkraega ja kergelt taljesse töödeldud. Vormikuub kinnitub eest nelja suure vorminööbiga, taskuklappidel ja varruka allosas on väikesed vorminööbid. Vormikuue vasakul varrukal on varrukaembleem ning paremal esihõlmal on alus nimesildi kinnitamiseks.
(2) Piirivalvelaeval teeniva politseiametniku vormikuub on õlakuteta, üherealine, taskutega, reväärkraega ja kergelt taljesse töödeldud. Vormikuub kinnitub eest nelja suure vorminööbiga. Vasakul hõlmal on sissetöödeldud rinnatasku ning mõlemal hõlmal klapiga küljetaskud. Varrukal mansett, millel on kaks väikest vorminööpi. Vormikuue vasakul varrukal on varrukaembleem ning paremal esihõlmal on alus nimesildi kinnitamiseks.
(3) Politseikindrali, politseikindralinspektori, politseikoloneli, politseikolonelleitnandi ja politseimajori teenistusastmega politseiametniku vormikuue krae mõlemal nurgal on § 41 lõikes 1 kirjeldatud ilustus. Politseikapteni, politseileitnandi, vanemkomissari, komissari ja ülemveebli teenistusastmega politseiametniku vormikuue krae mõlemal nurgal on § 41 lõikes 2 kirjeldatud ilustus.
§ 9. Fliisjakk
Fliisjakk on kõrge kraega, pikkade varrukatega ja täispika lukuga. Jaki vasakul varrukal on varrukaembleem. Jaki vasakul esihõlmal on ja seljaosal võib olla sõna POLITSEI. Jaki paremal esihõlmal on alus nimesildi kinnitamiseks.
§ 10. Sviiter
Sviiter on kootud, õlakutega. Sviitril on pealeõmmeldud rinnatasku. Sviitri kaeluse äär, varrukaotsad ja alumine äär on soonikkoes. Sviitri vasakul varrukal on varrukaembleem ning paremal esihõlmal on alus nimesildi kinnitamiseks.
§ 11. Särgid
(1) Pikkade varrukatega särk on kergelt taljes, eest nööbitav, kannaga krae, rinnataskute ning õlakutega. Särgi vasakul varrukal on varrukaembleem ning parema rinnatasku kohal alus nimesildi kinnitamiseks. Valge särk on varrukaembleemita, rinnataskuteta ning õlakuteta.
(2) Lühikeste varrukatega särk on kergelt taljes, eest nööbitav, kannaga krae, rinnataskute ning õlakutega. Särgi vasakul varrukal on varrukaembleem ning parema rinnatasku kohal alus nimesildi kinnitamiseks.
(3) Pikeesärk on tumesinist värvi (värvus 19-4028 TP INSIGNIA BLUE või samaväärne värvus), kraega, õlakutega, esikinnisega, klapiga rinnataskutega, lühikeste või pikkade varrukatega. Särgi vasakul varrukal on varrukaembleem, vasaku rinnatasku kohal on sõna POLITSEI ning parema rinnatasku kohal alus nimesildi kinnitamiseks.
(4) T-särk on tumesinist värvi (värvus 19-4028 TP INSIGNIA BLUE või samaväärne värvus), ümmarguse kaeluse ja lühikeste varrukatega. Särgil vasakul rinna piirkonnas ja seljaosal on sõna POLITSEI.
§ 12. Naiste vest
Naiste vest on lahtise nurkkaelusega, õlakutega, üherealine ja kergelt taljesse töödeldud. Vesti paremal esihõlmal on alus nimesildi kinnitamiseks.
§ 13. Püksid
(1) Viigipüksid on sirgelõikelised, kahe sissetöödeldud küljetaskuga ning rihma-aasadega värvliga.
(2) Politseikindrali teenistusastmega politseiametniku viigipükstel on 40 mm laiused sinised lampassid ning politseikindralinspektori ja politseikoloneli teenistusastmega politseiametniku viigipükstel on 25 mm laiused sinised lampassid.
(3) Välipüksid on sirge lõikega, taskutega ja sääreosal on helkurpael. Pükste reie- või sääreosal võib olla sõna POLITSEI.
(4) Tunkepüksid on sirge lõikega, tõstetud rinna- ja seljaosaga, reguleeritavate trakside ja lukk-kinnisega. Pükste sääreosal on helkurpael ja välisküljel võib olla sõna POLITSEI.
§ 14. Seelik
Seelik on sirgelõikeline, värvliga. Seeliku tagakeskõmbluse allosas on kaetud volt. Seelik ulatub põlveõndlani.
§ 15. Lips ja lipsunõel
(1) Lips on seotav, sissekootud politseivapiga, kummi- või klamberkinnitusega.
(2) [Kehtetu - RT I, 26.06.2013, 4 - jõust. 29.06.2013]
(3) Lipsunõel on kuldne, klambrikujuline. Klambri peal võib olla kuni 10 mm kõrgune politseivapp ja/või sõna POLITSEI.
§ 16. Jalatsid
(1) Meeste kingad on mustast nahast, madala kontsaga ning pealt kinnised.
(2) Naiste kingad on mustast nahast, madala või poolkõrge kontsaga ning pealt poolkinnised.
(3) Nöörsaapad on musta värvi, kõrge või poolkõrge säärega.
(4) Kummisaapad on musta värvi, kõrge säärega, sääreotstes helkur- ja pingutuspaelad.
(5) Meeste talvesaapad on mustast nahast, madala sääreosaga, sääreosa siseküljel on lukk-kinnis.
(6) Naiste talvesaapad on mustast nahast, madala või poolkõrge kontsaga, madala sääreosaga, sääreosa siseküljel on lukk-kinnis.
(7) Spordijalatsid on musta või valget värvi ning paeltega.
§ 17. Vihmaülikond
Vihmaülikond koosneb jakist ja pikkadest pükstest. Jakk on sirge lõikega, kapuutsiga. Jaki vasakul varrukal on varrukaembleem ning vasakul esihõlmal ja seljaosal on sõna POLITSEI. Püksid on laia lõikega ja võivad olla reguleeritavate traksidega, püksisäärtel on helkurpaelad.
§ 18. Vihmamantel
Vihmamantel on avara lõikega, kapuutsiga, hõlmad on suletavad. Mantli alaosal on puusa kohal klapiga kaetud käeavad. Mantli vasakul esihõlmal ja seljaosal on sõna POLITSEI. Varrukate alaosas ja esihõlmadel on helkurpael. Vihmamantel võib olla sinine või roheline või erkkollane.
§ 19. Ohutusvest
Ohutusvest on erkkollane, helkurpaeltega, sügava kolmnurkse kaelusega, eest suletav. Paremal rinna piirkonnas on alus nimesildi kinnitamiseks. Vasakul rinna piirkonnas ja seljaosal on sinisel põhjal sõna POLITSEI.
§ 20. Kindad, sall, kaelus, pesu, sokid ja sukkpüksid
(1) Kindad on poolsõrmkindad või sõrmkindad, kinnastel võib olla helkurpael. Kindad võivad olla eriotstarbelised, sh tule- ja lõikekindlast materjalist, vetthülgavad, niiskuskindlad, jalgratturi või mootorratturi kindad.
(2) Nahkkindad on mustast või valgest pargitud nahast ja voodriga sõrmkindad.
(3) Sall on tumesinine või valge, mõõtudega 180×1200 mm.
(4) Kootud kaelus on kõrgema tagasikeeratava soonikuga, väikese passeosaga ees ja taga.
(5) Soe pesu koosneb pikkade või lühikeste varrukatega alussärgist ja pikkadest või lühikestest aluspükstest.
(6) Sokid on musta värvi.
(7) Sukkpüksid on beeži värvi, kaunistusteta.
§ 21. Rihm
Püksirihm on mustast nahast ja metallist pandlaga.
§ 22. Spordiriietus
Spordiriietus koosneb üldfüüsiliseks ettevalmistuseks sobivatest pikkadest või lühikestest dressidest. Dresside rinna- ja seljaosal on sõna POLITSEI.
2. jagu Eririietuse esemete kirjeldus
§ 23. Jalgratturi eririietus
(1) Kiiver.
(2) Särk on kollast värvi ja lühikeste varrukatega. Vasakul varrukal on varrukaembleem.
(3) Jakk on kollast värvi ja pikkade varrukatega. Jaki vasakul varrukal on varrukaembleem ning vasakul esihõlmal ja seljaosal on sõna POLITSEI.
(4) Püksid on lühikesed või pikad.
§ 24. Mootorratturi eririietus
(1) Kiiver on visiiriga ja eest avatava lõuaosaga.
(2) Eririietus on kombinesoon, jakk, tunkepüksid ja püksid. Kombinesooni ja jaki vasakul varrukal on varrukaembleem ning vasakul esihõlmal ja seljaosal on sõna POLITSEI.
(3) Saapad on eriotstarbelised.
§ 25. ATV ja mootorkelgu juhi eririietus
(2) Eririietus on kombinesoon, jakk, tunkepüksid ja püksid. Kombinesooni ja jaki vasakul varrukal on varrukaembleem ning vasakul esihõlmal on sõna POLITSEI või BORDER GUARD.
(3) Mootorkelgu juhi saapad on eriotstarbelised.
§ 26. Eriüksuse eririietus
(1) Kootud müts ja nokkmüts on musta värvi.
(2) Mask on lõike- ja tulekindlast materjalist.
(3) Varustusvest on musta värvi ja taskutega.
(4) Kombinesoon, jope ja püksid on musta värvi. Kombinesooni ja jope paremal varrukal on varrukaembleem.
(5) Suvine maskeerimisülikond on kolmevärvilise kamuflaažmustriga. Talvine maskeerimisülikond on valget värvi.
(6) Saapad on eriotstarbelised.
§ 27. Lennusalga eririietus
(1) Kiiver on eriotstarbeline lendurikiiver.
(2) Nokkmüts on musta või rohelist või sinist värvi, mille vasakule küljele on tikitud vapilõvi.
(3) Kombinesoon, jope ja püksid on musta või rohelist või sinist värvi. Kombinesooni ja jope vasakul varrukal on varrukaembleem.
(4) Nahast jope on tumepruuni või halli värvi.
(5) Saapad on eriotstarbelised.
§ 28. Piirivalvelaeval teeniva politseiametniku eririietus
(1) Kiiver on visiiriga.
(2) Nokkmüts ja talvemüts on musta või tumesinist värvi. Nokkmütsi esiosal on sõna POLITSEI ja vasakule küljele on tikitud vapilõvi. Talvemütsi esiosal kantakse mütsimärki.
(3) Püksid ja jope on musta või tumesinist värvi. Jope on õlakutega. Jope vasakul varrukal on varrukaembleem ja paremal varrukal funktsiooniembleem ning vasakul esihõlmal ja seljaosal on sõna POLITSEI.
(4) Tormiülikond koosneb pükstest ja jopest. Jope vasakul esihõlmal ja seljaosal on sõna POLITSEI.
§ 29. Riigipiiril piirivalvamise ülesannet täitva politseiametniku eririietus
(1) Nokkmüts ja skautmüts on rohelist värvi, mille esiosal on sõna PIIRIVALVE ja vasakule küljele on tikitud vapilõvi.
(2) Kombinesoon või jope ja püksid on rohelist värvi (värvus 19-0515 TP või samaväärne värvus). Kombinesooni ja jope vasakul varrukal on varrukaembleem, paremal varrukal funktsiooniembleem ning vasakul esihõlmal on sõna BORDER GUARD.
3. jagu Õhtuvormi esemete kirjeldus
§ 30. Õhtuvormi kuub
(1) Õhtuvormi kuub on frakilõikeline esindusõlakutega lühike kuub (spenser). Õhtuvormi kuue mõlemal hõlmal on diagonaalselt kolm suurt vorminööpi. Kuuehõlmu hoiavad koos kaks suurt vorminööpi, mis on omavahel ühendatud kuldset värvi ketiga. Käiseotstel on mansett kahe väikese vorminööbiga.
(2) Politseikindrali, politseikindralinspektori, politseikoloneli, politseikolonelleitnandi ja politseimajori teenistusastmega politseiametniku õhtuvormi kuue varrukatel on sinisel taustal kolm kuldset paela (kuldne, sinine, kuldne, sinine, kuldne) ja väike politseivapp tammelehtede vahel. Kuuel on esindusõlakud «kolmenööripunutis» (lisa 2) ja kuue krae mõlemal nurgal on § 41 lõikes 1 kirjeldatud ilustus.
(3) Politseikapteni, politseileitnandi, vanemkomissari, komissari ja ülemveebli teenistusastmega politseiametniku õhtuvormi kuue varrukatel on sinisel taustal kaks kuldset paela (kuldne, sinine, kuldne) ja väike politseivapp tammelehtede vahel. Kuuel on esindusõlakud «kahenööripunutis» (lisa 2) ja kuue krae mõlemal nurgal on § 42 lõikes 2 kirjeldatud ilustus.
(4) Ülemkonstaabli, üleminspektori, vanemveebli, vanemkonstaabli, vaneminspektori, veebli, konstaabli, inspektori, vanemmadruse, nooremkonstaabli ja nooreminspektori teenistusastmega politseiametniku õhtuvormi kuue varrukatel on sinisel taustal üks kuldne pael (kuldne, sinine) ja väike politseivapp tammelehtede vahel. Kuuel on esindusõlakud «ühenööripunutis» (lisa 2).
§ 31. Õhtuvormi püksid
(1) Õhtuvormi püksid on õhtuvormi kuuega samast materjalist, taskuteta, sirged frakipüksid.
(2) Politseikindrali, politseikindralinspektori ja politseikoloneli teenistusastmega politseiametniku pükstel on 30 mm laiused sinist värvi lampassid.
§ 32. Õhtuvormi seelik
Õhtuvormi seelik on õhtuvormi kuuega samast materjalist, sirgelõikeline ja kaetud voldiga. Seeliku allääre kõrgus maast on 15–20 cm.
§ 33. Õhtuvormi vest
Õhtuvormi vest on musta või valget värvi, õhtuvormi kuuega samast materjalist, kahe taskuga ja eest nelja väikese vorminööbiga nööbitav frakivest.
§ 34. Õhtuvormi särk
(1) Meeste õhtuvormi särk on fraki särk.
(2) Naiste õhtuvormi pluus on valge, väikese ümarate nurkadega kraega, nelja nöörvoldiga kummalgi hõlmal.
§ 35. Õhtuvormi kaelaside
(1) Meeste õhtuvormi kaelaside on valge või must kikilips.
(2) Naiste õhtuvormi kaelaside on must ristlips.
§ 36. Õhtuvormi kingad
(1) Meeste õhtuvormi kingad on mustast lakknahast.
(2) Naiste õhtuvormi kingad on mustast nahast kinnised kingad.
3. peatükk VORMIRIIETUSEL KASUTATAVAD ERALDUSMÄRGID
§ 37. Vormiriietusel kasutatavad eraldusmärgid
(1) Vormiriietusel kasutatavad eraldusmärgid on:
1) teenistusastme tunnused;
2) varrukaembleem;
3) politseivapp;
4) mütsimärk;
5) vapilõvi;
6) ilustused;
7) nimesilt;
8) identifitseerimissilt;
9) sõna POLITSEI;
10) vorminööbid;
11) riigitunnus;
12) funktsiooniembleem.
(2) «Politsei ja piirivalve seaduse» § 371 lõike 4 alusel Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori määratud ametikohtadel töötavad teenistujad võivad vormiriietusel kanda käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2, 3, 4, 5, 7, 9, 10 ja 12 loetletud eraldusmärke.
§ 38. Teenistusastme tunnused
(1) Teenistusastme tunnused on vastavalt teenistusastmele õlakukattel või varrukal kantavad väike riigivapp (edaspidi riigivapp), väike tammepärg, paelad, üks või mitu tärni ja tähte ning K-täht.
(2) Riigivappi ümbritseb ringikujuliselt tikitud või stantsitud kulla värvi tammelehtedest pärg. Riigivapi kõrgus on 28 mm ja laius 32 mm.
(3) Väike tammepärg on tikitud või stantsitud kulla värvi tammelehtedest pärg, mille kõrgus on 44 mm ja laius 11 mm.
(4) Pael on kulla värvi ja kahe erineva laiusega. Paelte laiused on vastavalt 15 mm ja 8 mm.
(5) Tärn on tikitud või kollasest metallist stantsitud ning selle keskosas on risti kujutis. Tärnide läbimõõt diagonaalis on vastavalt 25 mm, 22 mm ning 14 mm.
(6) Täht on tikitud või kollasest metallist stantsitud võrdhaarsete külgedega viisnurk, mille keskkoha ja tipu vaheline kaugus on 12 mm.
(7) K-tähe kujutis on tikitud või stantsitud kollasest metallist, mille kõrgus on 25 mm ja laius 18 mm.
(8) Vormiriietuse õlakul kantakse riidest õlakukatet, mille pikkus on 110 mm ja laius 50 mm. Politseikindrali teenistusastmega politseiametniku õlakukatte pikkus on 120 mm. Politseikindrali ja politseikindralinspektori teenistusastmega politseiametniku õlakukatte keskosa on sinine 35 mm laiune triip. Politseikoloneli teenistusastmega politseiametniku õlakukatte külgserv on ääristatud 2 mm laiuse sinise kandiga. Sinise triibu ja kandi värvus vastab käesoleva määruse § 2 lõikes 4 nimetatud värvusele.
(9) Politseiametnikud v.a käesoleva paragrahvi punktides 10 ja 11 nimetatud politseiametnikud, kannavad vastavalt teenistusastmele õlakukattel järgmisi teenistusastme tunnuseid (lisa 3):
1) politseikindral – tammepärjaga ümbritsetud riigivapp ja kolm 25 mm tärni. Riigivapi allserva kaugus õlakukatte allservast on 5 mm. Tärnide kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on vastavalt 50 mm, 76 mm ja 102 mm;
2) politseikindralinspektor – tammepärjaga ümbritsetud riigivapp ja kaks 25 mm tärni. Riigivapi allserva kaugus õlakukatte allservast on 5 mm. Tärnide kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on vastavalt 50 mm ja 76 mm;
3) politseikolonel – tammepärjaga ümbritsetud riigivapp ja kolm 22 mm tärni. Riigivapi allserva kaugus õlakukatte allservast on 5 mm. Tärnide kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on vastavalt 45 mm, 70 mm ja 95 mm;
4) politseikolonelleitnant – tammepärjaga ümbritsetud riigivapp ja kaks 22 mm tärni. Riigivapi allserva kaugus õlakukatte allservast on 5 mm. Tärnide kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on vastavalt 45 mm ja 70 mm;
5) politseimajor – tammepärjaga ümbritsetud riigivapp ja üks 22 mm tärn. Riigivapi allserva kaugus õlakukatte allservast on 5 mm. Tärni kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on 45 mm;
6) politseikapten – neli 22 mm tärni. Tärnide kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on vastavalt 22 mm, 44 mm, 66 mm ja 88 mm;
7) politseileitnant – kolm 22 mm tärni. Tärnide kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on vastavalt 22 mm, 44 mm ja 66 mm;
8) vanemkomissar – kaks 22 mm tärni. Tärnide kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on vastavalt 22 mm ja 44 mm;
9) komissar – üks 22 mm tärn. Tärni kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on 22 mm;
10) ülemkonstaabel, üleminspektor – neli 14 mm tärni. Tärnide kaugus õlakukatte allservast tärnide keskkohani on vastavalt 22 mm, 44 mm, 66 mm ja 88 mm;
11) vanemkonstaabel, vaneminspektor – kolm 14 mm tärni. Tärnide kaugus õlakukatte allservast tärnide keskkohani on vastavalt 22 mm, 44 mm ja 66 mm;
12) konstaabel, inspektor – kaks 14 mm tärni. Tärnide kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on vastavalt 22 mm ja 44 mm;
13) nooremkonstaabel, nooreminspektor – üks 14 mm tärn. Tärni kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on 22 mm.
(10) Politseiametnik, kellele on antud politseikoloneli, politseikolonelleitnandi või politseimajori teenistusaste ja keda ei ole politseiasutuses nimetatud juhi ametikohale või kes on nimetatud muule valitsusasutuse ametniku ametikohale või on määratud ametniku ametikohale rahvusvahelises organisatsioonis, kannab vormiriietuse õlakukattel järgmisi teenistusastmele vastavaid teenistusastme tunnuseid (lisa 4):
1) politseikolonel – väike tammepärg ja kolm 22 mm tärni. Väikese tammepärja allserva kaugus õlakukatte allservast on 5 mm. Tärnide kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on vastavalt 37 mm, 66 mm ja 95 mm. Õlakukate on vormiriietusega sama värvi;
2) politseikolonelleitnant – väike tammepärg ja kaks 22 mm tärni. Väikese tammepärja allserva kaugus õlakukatte allservast on 5 mm. Tärnide kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on vastavalt 37 mm ja 66 mm;
3) politseimajor – väike tammepärg ja üks 22 mm tärn. Väikese tammepärja allserva kaugus õlakukatte allservast on 5 mm. Tärni kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on 37 mm.
(11) Piirivalvelaeval teenivad politseiametnikud kannavad õlakukattel või vormikuue varrukal vastavalt teenistusastmele järgmisi teenistusastme tunnuseid (lisa 5):
1) politseimajor – kaks paela ja rõngasaasaga pael. Paelte laius on 15 mm. Rõngasaasaga paela rõngasaasa välisläbimõõt on 45 mm. Paelte vaheline kaugus on 3 mm. Õlakukattel oleva alumise paela kaugus õlakukatte alumisest äärest paela alumise ääreni on 3 mm, varrukal oleva alumise paela kaugus varruka alumisest äärest paela alumise ääreni on 70 mm ning paelte pikkus on võrdne varruka ümbermõõduga;
2) politseikapten – kaks paela ja rõngasaasaga pael. Alumise paela laius on 15 mm, selle kohal on 8 mm pael ja 15 mm rõngasaaspael. Paelte vaheline kaugus on 3 mm. Õlakukattel oleva alumise paela kaugus õlakukatte alumisest äärest paela alumise ääreni on 12 mm, varrukal oleva alumise paela kaugus varruka alumisest äärest paela alumise ääreni on 70 mm ning paelte pikkus on võrdne varruka ümbermõõduga;
3) politseileitnant – pael ja rõngasaasaga pael. Alumise paela laius on 15 mm ja selle kohal on 15 mm rõngasaaspael. Paelte vaheline kaugus on 3 mm. Õlakukattel oleva alumise paela kaugus õlakukatte alumisest äärest paela alumise ääreni on 12 mm, varrukal oleva alumise paela kaugus varruka alumisest äärest paela alumise ääreni on 70 mm ning paelte pikkus on võrdne varruka ümbermõõduga;
4) vanemkomissar – pael ja rõngasaasaga pael. Alumise paela laius on 8 mm ja selle kohal on 15 mm rõngasaaspael. Paelte vaheline kaugus on 3 mm. Õlakukattel oleva alumise paela kaugus õlakukatte alumisest äärest paela alumise ääreni on 12 mm, varrukal oleva alumise paela kaugus varruka alumisest äärest paela alumise ääreni on 70 mm ning paelte pikkus on võrdne varruka ümbermõõduga;
5) ülemveebel – kolm tähte ning 6 mm laiusest paelast sarikas ja rombaasne sarikas. Kahe tähe kaugus õlakukatte alumisest äärest tähe keskkohani on 17 mm. Kolmas täht asetseb kahe alumise tähe kohal, sarika ja rombaasse sarika teravikuga ühel joonel. Kolmanda tähe kaugus õlakukatte alumisest äärest tähe keskkohani on 36 mm. Tähtede kohal on sarikas ja rombaasne sarikas. Sarika ja rombaasse sarika vaheline kaugus on 2 mm, haarade vaheline nurk on 80 kraadi ning sarika ning rombaasse sarika haarad on paralleelsed. Sarika ja rombaasse sarika teravikud on suunatud õlakukatte ülemise ääre poole. Rombaasse sarika kaugus õlakukatte alumisest äärest haarade vahelise sisenurga tipuni on 74 mm. Varrukal oleva sarika ja rombaasse sarika teravikud on suunatud varrukakaareõmbluse poole. Varrukal olevate tähtede kaugus varruka alumisest äärest tähtede keskkohtadeni on kahel alumisel tähel 76 mm ja kolmandal tähel 106 mm ning varrukal oleva rombaasse sarika kaugus varruka alumisest äärest haarade vahelise sisenurga tipuni on 159 mm;
6) vanemveebel – kolm tähte ja 6 mm laiusest paelast rombaasne sarikas. Tähtede asetus on sama, mis ülemveebli õlakukattel. Tähtede kohal on rombaasne sarikas, mille teravik on suunatud õlakukatte ülemise ääre poole ning mille kaugus õlakukatte alumisest äärest haarade vahelise sisenurga tipuni on 62 mm. Varrukal oleva rombaasse sarika teravik on suunatud varrukakaareõmbluse poole. Varrukal olevate tähtede kaugus varruka alumisest äärest tähtede keskkohtadeni on kahel alumisel tähel 76 mm ja kolmandal tähel 106 mm ning varrukal oleva rombaasse sarika kaugus varruka alumisest äärest haarade vahelise sisenurga tipuni on 146 mm;
7) veebel – kaks tähte ja 6 mm laiusest paelast rombaasne sarikas. Tähtede kaugus õlakukatte alumisest äärest tähe keskkohani on 17 mm. Tähtede kohal on rombaasne sarikas, mille asetus õlakukattel on sama mis vanemveebli õlakukattel. Varrukal oleva rombaasse sarika teravik on suunatud varrukakaareõmbluse poole. Varrukal olevate tähtede kaugus varruka alumisest äärest tähtede keskkohtadeni on 76 mm ning varrukal oleva rombaasse sarika kaugus varruka alumisest äärest haarade vahelise sisenurga tipuni on 146 mm;
8) vanemmadrus – 6 mm laiusest paelast sarikas, mille kaugus õlakukatte alumisest äärest sarika haarade vahelise sisenurga tipuni on 62 mm. Varrukal oleva sarika teravik on suunatud varrukakaareõmbluse poole ning sarika kaugus varruka alumisest äärest haarade vahelise sisenurga tipuni on 146 mm.
(12) Sisekaitselise rakenduskõrgkooli politsei või piirivalve erialal täiskoormusega päevases õppevormis keskhariduse baasil kutseharidust ja rakenduskõrgharidust omandav kadett kannab esimesel õpinguaastal õlakukattel kollasest metallist K-tähe kujutist, mille kõrgus on 25 mm ja laius 18 mm. K-tähe allserva kaugus õlakukatte allservast on 5 mm. Teisel, kolmandal ja neljandal õpinguaastal lisandub kadeti õlakukattele üks 14 mm tärn, mille kaugused õlakukatte allservast tärni keskkohani on vastavalt 44 mm, 66 mm ja 88 mm (lisa 6).
§ 39. Varrukaembleem ja politseivapp
(1) Varrukaembleem koosneb politseivapist ja sõnast POLITSEI.
(2) Varrukaembleem on sinist värvi (värvus 18-4252 TP BLUE ASTER) ja selle mõõtmed on 103×85 mm (lisa 7). Politseivapp on 80 mm kõrgune ja 65 mm laiune sinise vapikilbiga, millel on hõbedane püstine lõvi, esikäppade vahel väike riigivapp.
(3) Embleemi ääristus on hõbedane. Kilbi kohal on 20 mm kõrgune hõbedase ääristusega poolkaar, mille sinisel taustal on hõbedaste 10 mm kõrguste trükitähtedega sõna POLITSEI.
(4) Varrukaembleem kinnitatakse vasaku varruka välisküljele 40 mm õlaõmblusest allapoole.
§ 40. Mütsimärk ja vapilõvi
(1) Mütsimärk kujutab 40 mm kõrgust emailitud politseivappi, millel on sinine (värvus 18-4252 TP BLUE ASTER) vapikilp. Politseivappi ümbritseb kollasest metallist stantsitud tammepärg, mille moodustavad vapi tipu all kaks risti asetsevat tammelehte ning vapi külgedel kummalgi pool kolm lehepaari. Mütsimärgi kõrgus on 60 mm (lisa 8).
(2) Vapilõvi on hõbedane, püstine, esikäppade vahel väike riigivapp. Vapilõvi kõrgus on 36 mm (lisa 9).
§ 41. Ilustused
(1) Tammelehtedega ümbritsetud mõõga kujuline kuldniidiga tikitud kraeilustus (värvus S1-5) kinnitatakse kraenurgale, mõõgateravik ülespoole, pikim tammeleht jääb krae välimise ääre poole (lisa 1). Politseikindrali ja politseikindralinspektori teenistusastmega politseiametniku kraeilustus on tikitud sinist (värvus 18-4252 TP BLUE ASTER) värvi alusele mõõtudega 80×40 mm.
(2) Kahest tammelehest koosnev kuldniidiga tikitud kraeilustus (värvus S1-5) kinnitatakse kraenurgale, pikem tammeleht jääb krae välimise ääre poole (lisa 1).
§ 42. Nimesilt ja identifitseerimissilt
(1) Vormiriietusel kantavad nimesilt ja identifitseerimissilt on mõõtmetega 30×90 mm, sinised (värvus 18-4252 TP BLUE ASTER), hõbedase ääristusega ja takjapaelaga kinnituvad. Nimesildile on hõbedaste trükitähtedega tikitud politseiametniku ees- ja perekonnanimi, tähe kõrgus 10 mm. Identifitseerimissildile on hõbedase niidiga tikitud numbrikombinatsioon, numbri kõrgus 10 mm.
(2) Eriüksuse identifitseerimissilt on mõõtmetega 75×95 mm, must (värvus Pantone Process Black C), musta ääristusega ja takjapaelaga kinnituv. Eriüksuse identifitseerimissildile on kollaste (värvus Pantone 116 C) numbritega tikitud politseiametniku identifitseerimisnumber, numbri mõõtmed 60×35 mm. Eriüksuse identifitseerimissilt kinnitatakse eriüksuse vormiriietuse vasaku varruka välisküljele vahetult funktsiooniembleemi alla.
(3) Identifitseerimissildile kantav numbrikombinatsioon määratakse Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori kehtestatud korra alusel.
§ 43. Sõna POLITSEI
(1) Sõna POLITSEI on hõbedane ja trükitähtedega (Font Swiss 911 Xcm BT).
(2) Särgi rinna piirkonnas ja mütsil on sõna POLITSEI, mille tähe kõrgus on 32 mm ja tähejoone paksus 6 mm (Font Swiss 911 Xcm BT 110).
(3) Sõna suurus muul vormiriietuse esemel on 50×125 mm, sellest hõbedane ääristus 5 mm, sõna on sinisel põhjal, tähe kõrgus 32 mm, tähejoone paksus 6 mm.
(4) Sõna suurus vormiriietuse seljaosal on 100×255 mm (Font Swiss 911 Xcm 250), sellest hõbedane ääristus 5 mm, sõna on sinisel põhjal, tähe kõrgus 70 mm, tähejoone paksus 13 mm.
§ 44. Vorminööbid
Vorminööbid on kuldsest metallist, kolme lõvi kujutisega. Suure vorminööbi läbimõõt on 22 mm, väikese vorminööbi läbimõõt on 14 mm (lisa 10).
§ 45. Riigitunnus
(1) Riigitunnus on vormiriietuse kangale tikitud Eesti riigilipu kujutis (värvus: sinine 18-4252 TP BLUE ASTER, must 19-4205 TP PHANTOM ja valge 11-0601 TP BRIGHT WHITE), mille all on sõna «ESTONIA» tähekõrgusega 6 mm, tähejoone paksusega 1 mm (värvus 11-0601 TP BRIGHT WHITE). Riigitunnuse pikkus on 53 mm ja laius 65 mm (lisa 11). Riigitunnus kinnitatakse vormiriietuse vasaku varruka välisküljele varrukaembleemist kõrgemale.
(2) Riigitunnuse kasutamise korra kehtestab Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor.
§ 46. Funktsiooniembleem
(1) Funktsiooniembleem on varrukaembleem, mis näitab politseiametniku või «Politsei ja piirivalveseaduse» § 371 lõikes 2 nimetatud politseiasutuse teenistuja teenistusvaldkonda. Funktsiooniembleem kinnitatakse vormiriietuse parema varruka välisküljele 40 mm õlaõmblusest allapoole kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Eriüksuse funktsiooniembleem on 90 mm kõrgune ja 75 mm laiune mustal taustal kollane K-tähe kujutis, mille sisse on kujundatud välgunool (lisa 12). K-tähe kõrgus koos sissekujundatud välgunoolega on 55 mm ja laius 60 mm. Embleemi ülaservas on kollaste kirjatähtedega sõna «komando». Sõna pikkus on 60 mm ja tähtede kõrgus on 7 mm. Embleemi ääristus on must. Embleemi värvid on: kollane (värvus 14-0850 TP DAFODIL) ja must. Funktsiooniembleem kinnitatakse eriüksuse eririietuse vasaku varruka välisküljele 40 mm õlaõmblusest allapoole.
(3) Piirivalveosakonna ja piirivalvebüroode politseiametnike funktsiooniembleem kujutab alt teravnevat vapikilpi, mille kohal on poolkaares kollaste (värvus 13-0858 Vibrant Yellow) tähtedega sõna «PIIRIVALVE». Embleemi taust on vormiriidega sama värvi, ääristus kollane (värvus 13-0858 Vibrant Yellow). Kilbi keskel on piirivalvetunnus järgmistes värvides: Eesti lipu värvides (värvus Pantone Textile sinine 18-4252 TP BLUE ASTER, must 19-4205 TP PHANTOM ja valge 11-0601 TP BRIGHT WHITE) piiripost ja mõõka hoidev valge (värvus 11-0601 TP BRIGHT WHITE) põhjakotkas, mida ümbritseb kollast (värvus 13-0858 Vibrant Yellow) värvi tammelehtedest pärg. Embleem on mõõtudega 75×100 mm (lisa 13).
(4) Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seadusest tulenevaid ülesandeid täitva Politsei- ja Piirivalveameti ametniku funktsiooniembleem kujutab alt teravnevat kollast värvi (Pantone Textile 1999. aasta kataloogi värvus 13-0858 Vibrant Yellow) vapikilpi, mille taustal on kolm sinist värvi (värvus 18-4244 Directoire Blue) sammuvat ja otsavaatavat lõvi. Lõvide suu ja küünised on punast värvi (värvus 18-1667 Fiery Red). Lõvide kohal on kõrgeima lõvi käppade tasandil algav ning lõppev embleemi keskosas nurga moodustav sinist värvi (värvus Pantone Textile 18-4244 Directoire Blue) kaar. Embleemi kõrgus on 77 mm ja laius 65 mm (lisa 14).
[RT I, 28.06.2014, 35 - jõust. 01.07.2014]
§ 47. Üleminekuperioodi kehtestamine
(1) Vabariigi Valitsuse 13. juuli 2006. a määruses nr 160 «Politseivormiriietuse kirjeldus» ja siseministri 27. juuni 2007. a määruses nr 48 «Piirivalveametnike ning piirivalvekadettide vormiriietuse ja piirivalve auastmetunnuste kirjeldus» kirjeldatud vormiesemeid võib kanda kuni laovarude lõppemiseni või nende kandmiskõlbmatuks muutumiseni, kuid mitte kauem kui 2012. aasta 31. detsembrini.
(2) Siseministri 27. juuni 2007. a määruses nr 48 «Piirivalveametnike ning piirivalvekadettide vormiriietuse ja piirivalve auastmetunnuste kirjeldus» kirjeldatud vormiriietusel võib selle vormiriietusega sama värvi õlakukattel kanda käesoleva määruse §-s 37 kirjeldatud teenistusastmete tunnuseid kuni 2012. aasta 31. detsembrini.
(3) Kuni 2010. aasta 30. juunini võivad politseiametnikud kanda vormiriietuse õlakutel ja õlakukatetel käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud määrustes kirjeldatud eraldusmärke ja auastmetunnuseid, mis vastavad politseiametniku või piirivalveametniku viimasele ametiastmele või auastmele enne käesoleva määruse jõustumist.
(4) Siseministri 25. mai 2006. a määruses nr 31 «Kodakondsus- ja Migratsiooniameti kinnipidamise õigust omavate ametnike ja väljasaatmiskeskuse ametnike vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus ning vormiriietuse ja eraldusmärkide kandmise kord» kirjeldatud vormiesemeid võib kanda kuni laovarude lõppemiseni või nende kandmiskõlbmatuks muutumiseni, aga mitte kauem kui 2012. aasta 31. detsembrini.
§ 48. Määruste kehtetuks tunnistamine
Lisa 14 Politseiametniku vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus