Sonda valla ehitusmääruse kehtestamine – Riigi Teataja
Sonda valla ehitusmääruse kehtestamine
Sonda valla ehitusmääruse kehtestamine - sisukord
§ 1 Ehitusmääruse eesmärk ja ülesanded
2 Ülesannete jaotus planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel
§ 5 Vallavalitsuse ametiisikute pädevus
3 Ruumiline planeerimine
§ 6 Ruumilise planeerimise põhimõtted
§ 7 Planeeringu koostamise algatamine
§ 10 Valla osade, sealhulgas miljööväärtuslike hoonestusalade planeerimise põhimõtted ja nõuded
§ 11 Ehitusprojekti koostamise alused
§ 12 Projekteerimistingimuste taotlemine
§ 13 Projekteerimistingimuste määramine ja väljastamine
§ 14 Ehitise arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste määramise kord
§ 15 Ehitusluba ning nõuded ehitamisele
§ 17 Väikeehitise ehitamise kord
5 Ehitiste kasutamine
§ 18 Kasutusluba
§ 19 Ehitise lammutamine
§ 20 Ehitusjärelevalve korraldamine
§ 21 Riiklik ehitisregister
§ 22 Vallavalitsuse volitamine
RT IV, 15.01.2014, 8
Vastu võetud 28.12.2010 nr 8
Määrus kehtestatakse planeerimisseaduse § 5, ehitusseaduse § 19 lõike 4, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 29 ja lõike 2 alusel.
§ 1. Ehitusmääruse eesmärk ja ülesanded
(1) Sonda valla ehitusmääruse eesmärgiks on Sonda valla territooriumi või selle osa planeerimise ja ehitamise reeglite seadmine, Sonda Vallavolikogu ja Vallavalitsuse siseste ülesannete jaotuse määramine ning täpsema menetluskorra seadmine planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel.
(2) Määrus reguleerib Sonda Vallavolikogu (edaspidi Vallavolikogu), Sonda Vallavalitsuse (edaspidi Vallavalitsus) ja teiste isikute ning pädevate asutuste vahelisi suhteid planeeringute koostamisel, ehituslikul projekteerimisel, ehitamisel ja ehitiste kasutamisel.
(1) Planeerimis- ja ehitusalane tegevus on avalik. Vallavalitsus tagab huvitatud isikutele juurdepääsu planeeringutele ja projekteerimistingimustele ning kõigile planeeringuga ja keskkonnamõju strateegilise hindamisega seotud materjalidele. Informeerib avalikust, avaldab teated ja avalikustab planeeringu- ja ehitustegevusega seonduvaid materjale ajalehes "Põhjarannik", vallalehes "Sonda sõnumid" ja Sonda valla veebilehel.
(2) Vallavalitsus avaldab teabe järgmiste toimingute kohta:
1) planeeringute ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine;
2) keskkonnamõju hindamise programmi ja aruande avaliku väljapaneku, tulemuste avaliku arutelu aeg, koht ja tulemused;
3) planeeringu avaliku väljapaneku aeg ja koht ning tulemused;
4) planeeringu avaliku arutelu aeg ja koht ning tulemused;
5) planeeringu kehtestamine ja kehtetuks tunnistamine;
6) kehtestatud planeeringu ülevaatamise tulemused.
2. peatükk Ülesannete jaotus planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel
Vallavolikogu pädevusse kuulub seadusega volikogu ainupädevusse antud ehitus- ja planeerimisala küsimuste otsustamine ning lisaks:
1) Valla üldise ehituspoliitika suunamine ja kujundamine läbi valla üldplaneeringu ning valla arengukava;
3) üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine, lähteseisukohtade kinnitamine ja muutmine, planeeringu vastuvõtmine, avaliku väljapaneku väljakuulutamine, planeeringu kehtestamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine;
4) strateegilise planeerimisdokumendi keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine või algatamata jätmine;
5) detailplaneeringu osaline või täielik kehtetuks tunnistamine;
6) riiklikult tähtsa ehitise asukohta määrava üldplaneeringu ja detailplaneeringu kooskõlastamine ja asukohaettepaneku heakskiitmine või sellest keeldumine;
7) naaberomavalitsuste üldplaneeringute kooskõlastamine;
8) detailplaneeringu koostamise algatamine aladel ja juhtudel, millele ei ole sätestatud detailplaneeringu koostamise kohustust;
9) detailplaneeringu algatamine ja kehtestamine planeerimisseaduse § 10 lg 61 loetletud juhtudel;
10) kinnisasja sundvõõrandamise taotluse esitamine kinnisasja sundvõõrandamise seaduses ettenähtud alusel, kui see on vajalik üldplaneeringu või detailplaneeringu elluviimiseks;
11) kinnisasja omaniku nõudel kinnisasja võõrandamise otsustamine, kui kehtestatud planeeringuga nähakse ette kinnisasja kasutamine avalikul otstarbel või piiratakse oluliselt kinnisasja senist kasutamist või muudetakse senine kasutamine võimatuks;
12) kinnisasja omaniku nõudel planeeringuga seatud kitsendustest või detailplaneeringu kehtetuks tunnistamisest tuleneva kahju hüvitamise otsustamine;
13) maavanemale ettepaneku tegemine maakonnaplaneeringu korrigeerimiseks, kui kehtestatud valla üldplaneering või selle muutmiseks koostatud teema- või detailplaneering sellist ettepanekut sisaldab;
14) üldplaneeringu või vallavolikogu poolt kehtestatud detailplaneeringu seaduslikkust vaidlustava ettepaneku kohta otsuse vastuvõtmine ning ettepaneku tegija informeerimine otsusest ja ettepaneku vastuvõtmise või tagasilükkamise põhjustest;
15) hiljemalt kuue kuu jooksul pärast kohalike omavalitsuste korralisi valimisi valla üldplaneeringu ülevaatamise tulemuste kohta otsuse vastuvõtmine;
16) arvamuse andmine looduskaitse- ja maastikukaitsealade moodustamise kohta vastavalt Looduskaitseseadusele;
17) loodusobjekti kohaliku kaitse alla võtmise menetluse algatamine ja kaitse alla võtmise otsustamine;
18) olulise ruumilise mõjuga objekti planeeritava maa-ala suuruse määramine;
19) riiklikult tähtsa ehitise valla territooriumile paigutamise ettepaneku kohta otsuse tegemine ning kirjaliku põhjenduse esitamine riiklikult tähtsa ehitise oma territooriumile paigutamisest keeldumise kohta kuue kuu jooksul pärast ministeeriumi kirjaliku asukohaettepaneku esitamist.
(1) Valla planeerimis- ja ehituspoliitika elluviimine ning planeerimis-, projekteerimis- ja ehitusalase tegevuse korraldamine vallavalitsuse kaudu.
(2) Vallavalitsuse pädevusse planeerimis- ja ehitusvaldkonnas kuulub seadusega kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani korraldada antud ülesannete täitmine, kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti.
(3) Vallavalitsuse pädevuses maa-alade planeerimisel on:
1) üldplaneeringu ja detailplaneeringu koostamise korraldamine, detailplaneeringu algatamine, väljaarvatud üldplaneeringut muutva ja planeerimisseaduse § 10 lg 61 nimetatud juhul, detailplaneeringu lähteülesande kinnitamine või muutmine;
2) olulise ruumilise mõjuga objekti asukoha eelvaliku tegemine ja planeeritava maa-ala suuruse määramise otsuse eelnõu esitamine Vallavolikogule;
3) üldplaneeringu ja detailplaneeringu koostamise korraldamine, sealhulgas koostamise finantseerimiseks võlaõiguslike lepingute sõlmimine;
4) halduslepingu sõlmimine detailplaneeringu koostamisest huvitatud isikuga planeeringu koostamise korraldamise osaliseks üleandmiseks, väljaarvatud planeerimisseaduse § 10 lg 61 nimetud juhul. Põhjendatud vajadusel halduslepingu ühepoolne lõpetamine ja sellega seoses planeerimismenetluse lõpetamine;
5) planeeringu koostamise ajal ajutise ehituskeelu kehtestamine planeeringualal või selle osal, kui algatatud üldplaneeringu või detailplaneeringuga kavatsetakse muuta selle maa-ala kohta varem kehtinud detailplaneeringut, sellega määratletud maakasutus- ja ehitustingimusi või krundi ehitusõigust;
6) kehtestatud üldplaneeringu alusel koostatud detailplaneeringule kooskõlastamise vajaduse määramine;
7) detailplaneeringu kehtestamine, välja arvatud sellise detailplaneeringu kehtestamine, mille puhul planeerimisseaduse kohane järelevalve teostamine planeeringute koostamise üle on kohustuslik või planeerimisseaduse § 10 lg 61 nimetatud juhul;
8) detailplaneeringute lihtsustatud korras koostamise otsustamine;
9) Vallavalitsuse poolt kehtestatud detailplaneeringu seaduslikkust vaidlustava ettepaneku kohta otsuse vastuvõtmine ning ettepaneku tegija informeerimine otsusest ja ettepaneku vastuvõtmise või tagasilükkamise põhjustest;
10) olulise ruumilise mõjuga objekti planeeritava maa-ala suuruse määramine valla üldplaneeringu alusel;
11) kinnisasja sundvõõrandamise taotluse eelnõu ettevalmistamine ja esitamine Vallavolikogule;
12) detailplaneeringu algatamise avalduse vormi kinnitamine;
13) naaberomavalitsuste detailplaneeringute kooskõlastamine;
14) loa andmise otsustamine ehitusgeoloogiliste uurimistööde tegemiseks;
15) kehtestatud planeeringute järgimise tagamine.
(4) Vallavalitsuse pädevuses ehitusvaldkonnas on:
1) detailplaneeringu kohustuseta aladel ehitise püstitamiseks ja laiendamiseks projekteerimistingimuste kinnitamine ja väljastamine hiljemalt 30 päeva jooksul huvitatud isiku taotluse saamisest;
2) detailplaneeringu koostamise kohustuse korral lisaks kehtestatud detailplaneeringule nende olemasolevate lisatingimuste väljastamine, mis täpsustavad ehitise arhitektuurseid ja ehituslikke tingimusi, mida detailplaneering ei sisalda;
3) projekteerimistingimuste taotluse vormi ning muude dokumentide vormide kinnitamine;
4) mitme omavalitsuse maa-alal paiknevate rajatiste (teed, tehnovõrgud vms) projekti koostamiseks projekteerimistingimuste väljastamine;
5) ehitusprojektide kooskõlastamine;
6) munitsipaalehitiste projekteerimiseks ja ehitamiseks riigihangete korraldamine;
7) ehitamiseks või ehitise lammutamiseks kirjaliku nõusoleku või ehitusloa väljastamine, väljastamisest keeldumine ja kirjaliku nõusoleku või ehitusloa kehtetuks tunnistamine seadusega sätestatud tähtaja jooksul;
8) enne kirjaliku nõusoleku andmist nõuda põhjendatud juhtudel taotlejalt ehitusprojekti;
9) nõuda põhjendatud juhtudel ehitise ohutusest lähtuvalt enne ehitusloa väljastamist ehitusprojekti või selle osa ekspertiisi tulemi või ehitusuuringu või selle osa esitamist;
10) ehitusloa taotluse esitamisel, põhjendatud vajadusel, keskkonnamõju hindamise algatamine või algatamata jätmine ehitusloa taotluse menetlemise aja jooksul;
11) ehitise rekonstrueerimisel otsustada ehitusloa väljastamisel, kas on tegemist olulise rekonstrueerimisega;
12) detailplaneeringukohase avalikult kasutatava tee ja üldkasutatava haljastuse, välisvalgustuse ja vihmaveekanalisatsiooni ehituskrundini väljaehitamise korraldamine, sealhulgas lepingute sõlmimine detailplaneeringu koostamise taotlejaga või ehitusloa taotlejaga tema poolt nende tööde tegemiseks;
13) ehitusjärelevalve korraldamine valla territooriumil;
14) ehitisregistrile andmete esitamine;
15) ehitise kasutusloa väljastamine ja kasutusloa kehtetuks tunnistamine hiljemalt 20 päeva jooksul kasutusloa väljastamiseks vajaliku viimase dokumendi esitamise päevast arvates;
16) ehitise ohutusest lähtuvalt ehitise või selle osa ekspertiisi tulemi esitamise nõude seadmine enne kasutusloa väljastamist;
17) tähtaja määramine õigusliku aluseta püstitatud ehitise või ajutise ehitise lammutamiseks või muul viisil likvideerimiseks;
18) inimese elule, tervisele või varale või keskkonnale ohtliku ehitise, õigusliku aluseta püstitatud ehitise või ajutise ehitise määratud tähtpäevaks nõuetele vastavusse viimata või lammutamata jätmisel ehitise nõuetega vastavusse viimise või lammutamise korraldamine asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras;
19) kalda ehituskeeluvööndi vähendamiseks taotluse esitamine Keskkonnaametile;
20) ehitusseaduse §-des 65-69 sätestatud väärtegude kohtuväline menetlemine;
21) ehitusuuringute tulemuste, ehitusprojektide ja ehitistega seotud dokumentatsiooni säilimise tagamine.
§ 5. Vallavalitsuse ametiisikute pädevus
(1) Vallavanema pädevusse kuulub:
1) volitada Sonda valla ametiisikuid tegema ehitusjärelevalve pädevusse kuuluvaid toiminguid ja menetlema väärtegusid Vallavalitsuse nimel;
(2) maanõuniku pädevusse kuulub:
1) valla ehitus- ja planeerimisalaste õigusaktide eelnõude ja projekteerimistingimuste koostamine;
2) planeeringute algatamise, koostamise, kooskõlastamise, avalikustamise, kehtestamise ja kehtetuks tunnistamise menetluse korraldamine;
3) planeeringute lähteseisukohtade koostamine;
4) osalemine planeeringute koostamisel, vajalike andmete koostamine ja edastamine planeeringu koostajale;
5) planeeringute menetlusega seotud materjalide ja eelnõude esitamine Vallavalitsusele ja Vallavolikogule ning Vallavolikogu komisjonidele;
6) planeeringute menetlemisest ja keskkonnamõju hindamisest teatamine ajalehes "Põhjarannik", väljaandes Ametlikud Teadaanded ja vallalehes "Sonda Sõnumid";
7) teadete koostamine ja kinnisasja omanike teavitamise korraldamine seaduses sätestatud tähtaja jooksul, kui detailplaneeringu algatamisel on teada, et algatatav detailplaneering võib kaasa tuua kinnisasja või selle osa sundvõõrandamise vajaduse;
8) seaduses sätestatud korras ja tähtajal puudutatud isikute ja avalikkuse teavitamine kehtestatud planeeringutest;
9) kehtestatud planeeringute edastamise korraldamine maavanemale ja riigi maakatastri pidajale koos seaduses nõutava lisainformatsiooniga hiljemalt ühe kuu jooksul planeeringu kehtestamise päevast arvates;
10) kehtestatud üldplaneeringute ülevaatamise tulemustest avalikkuse informeerimine vastavas ajalehes;
11) isikute konsulteerimine ehitus- ja planeerimisküsimustes;
12) volituse alusel valla territooriumil ehitusjärelevalve toimingute tegemine;
13) vajadusel Vallavalitsuse nimel ehitusprojekti nõude esitamine väikeehitise ehitamise ja tehnosüsteemide muutmise korral;
14) ehitise ülevaatuse läbiviimine majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt kehtestatud korras ning seisukoha andmine ehitise ülevaatusel avastatud puuduste likvideerimise või ehitise kasutamiskõlblikkuse (kasutusloa väljastamise) kohta;
15) ehitise ülevaatusel tehnilistes küsimustes tekkinud erimeelsuste puhul ettepaneku tegemine erapooletu ehitusekspertiisi määramiseks;
16) ehituslubade ja ehitise kasutuslubade väljastamise ja kehtetuks tunnistamise kohta ettepaneku tegemine Vallavalitsusele;
17) kirjalike nõusolekute andmise ja kehtetuks tunnistamise kohta ettepanekute tegemine Vallavalitsusele;
18) volituse alusel väärteomenetluse korraldamine Vallavalitsuse nimel;
19) omavoliliste ehitiste seadustamise või likvideerimisega seotud küsimuste lahendamine;
20) avariiohtlike ehitiste väljaselgitamine ning hoonete ja rajatistega toimunud avariide põhjuste uurimise korraldamine;
21) ehitustegevuse kohta laekunud kaebuste ja vaidluste lahendamiseks seisukoha esitamine Vallavalitsusele;
22) ehituslubade, kasutuslubade ning väikeehitiste püstitamiseks kirjalike nõusolekute vormistamine riiklikus ehitisregistris ja väljastamine Vallavalitsuse korralduse alusel;
23) ehitisregistrile andmete esitamine ja ehitisregistri andmete kinnitatud väljavõtete väljastamine.
3. peatükk Ruumiline planeerimine
§ 6. Ruumilise planeerimise põhimõtted
Ruumiline planeerimine Sonda Valla haldusterritooriumil tagatakse:
1) Valla arengukavadega;
2) Valla või selle osade üldplaneeringute või kehtivat üldplaneeringut täpsustavate ja täiendavate teemaplaneeringutega;
3) detailplaneeringutega või kehtivat üldplaneeringut muutvate detailplaneeringutega;
4) kokkuleppel mitme kohaliku omavalitsuse territooriumile ühiselt koostatavate üldplaneeringute ja teemaplaneeringutega;
5) osalemisega maakonnaplaneeringu koostamisel;
6) osalemisega olulise ruumilise mõjuga objekti planeeritava maa-ala suuruse määramisel maakonnaplaneeringu alusel;
7) osalemisega riiklikult tähtsa ehitise asukohta määrava planeeringu koostamisel.
§ 7. Planeeringu koostamise algatamine
(1) Iga isik võib teha planeeringu koostamise algatamise ettepaneku, näidates ära planeeringu koostamise eesmärgi, ulatuse või kavandatava tegevuse.
(2) Valla või selle osa üldplaneeringu, detailplaneeringu, kehtiva üldplaneeringu täpsustamiseks või täiendamiseks teemaplaneeringu või üldplaneeringut muutva detailplaneeringu ja mitme kohaliku omavalitsuse territooriumile kavandatava ühise üldplaneeringu algatamise ettepanek esitatakse Vallavalitsusele. Vallavalitsus selgitab välja keskkonnamõju strateegilise hindamise vajalikkuse, koostab planeeringute lähteseisukohad ja planeeringute algatamise otsuse eelnõu ning esitab need Vallavolikogule.
(3) Planeeringu koostamise algatamise ettepanek esitatakse Vallavalitsusele planeeringu koostamise algatamise taotluse vormil. Taotluse vormi kinnitab Vallavalitsus.
(4) Planeeringu algatamine on Vallavolikogu või Vallavalitsuse otsus või korraldus planeeringu koostamisele asumiseks. Planeeringu algatamise või sellest keeldumise otsus võetakse vastu 30 päeva jooksul nõuetekohase algatamise taotluse esitamisest.
(5) Juhul, kui algatatakse planeeringu ellu viimisega kaasneda võivate keskkonnamõjude strateegiline hindamine ühendatakse võimaluse korral keskkonnamõju strateegilise hindamise menetlus planeeringu koostamise menetlusega.
(6) Planeeringu algatamisest on õigus keelduda kui:
1) algatamise ettepanek on vastuolus vastava piirkonna väljakujunenud ehitusliku- või maastikulise miljööga;
2) algatamise ettepanek on vastuolus vastava piirkonna kaitsekorralduskavaga;
3) maa-ala kohta on kehtiv planeering;
4) algatamise ettepanek on vastuolus valla või selle osa arengukava või kehtiva üldplaneeringuga või kehtiva maakonnaplaneeringuga;
5) planeeringu kehtestamine võib kaasa tuua avalikule sektorile või kinnistute omanikele põhjendamatuid kulutusi või olulise keskkonnamõju;
(7) Detailplaneeringu algatamise otsustamisel võib Vallavalitsus kehtestada planeeringu koostamise ajaks ajutise ehituskeelu. Vallavalitsus teatab kinnisasja omanikule, keda ajutine ehituskeeld puudutab, ajutise ehituskeelu kehtestamise kavatsusest ja põhjustest hiljemalt kaks nädalat enne selle kehtestamist.
(1) Üldplaneering on omavalitsuse ruumilist arengut määrav strateegiline dokument. Üldplaneeringu algatab vallavolikogu ning selle koostamise aluseks on valla arengukava ja kinnitatud lähteülesanne. Üldplaneeringu koostamisel võetakse arvesse keskkonnamõju strateegilise hindamise ning hädaolukorra riskianalüüsi tulemusi.
(2) Lähteülesande kinnitab vallavolikogu ning sellega määratakse kindlaks üldplaneeringu graafilise osa koosseis ja graafilise materjali mõõtkava, samuti kooskõlastavate ametkondade ja muude asutuste nimekiri ning valla lähteseisukohad planeeringu koostamiseks.
(3) Kehtiva üldplaneeringu täpsustamiseks ja täiendamiseks koostatakse valla haldusterritooriumi või selle osa või kitsama valdkonna teemaplaneering.
(4) Uue tee ehitamisel kui tee asukoht erineb üldplaneeringus sätestatust, peab algatama üldplaneeringu muutmise.
(5) Üldplaneeringu koostamise menetlus viiakse läbi vastavuses planeerimisseadusega.
(6) Üldplaneeringu kehtestab Vallavolikogu.
(1) Detailplaneering koostatakse valla territooriumi osa kohta ja see on maakasutuse ja lähiaastate ehitustegevuse aluseks. Valla territooriumi väiksem osa on minimaalselt üks krunt.
(2) Detailplaneeringu koostamine on kohustuslik Erra ja Sonda alevike detailplaneeringu kohustusega aladel ning Koljala külas aianduskooperatiivi selgelt piiritletaval kompaktse asustusega territooriumil ja Uljaste järve äärne kämpingu maa-ala ratta- ja automatkajatele, supelranna maa-ala, puhke- ja virgestusmaa-alad kui:
1) kavandatakse uute hoonete ehitamist, välja arvatud üksikelamu kõrvalhoone, suvila kõrvalhoone, aiamaja kõrvalhoone või kuni 20 m2 ehitusaluse pindalaga väikehoone;
2) kavandatakse olemasoleva hoone, välja arvatud üksikelamu, suvila, aiamaja või nende kõrvalhooned, maapealse osa kubatuuri laiendamist üle 33 protsendi;
3) maa-ala kruntideks jaotamise korral. Krunt on ehitamiseks kavandatud maaüksus detailplaneeringu koostamise kohustusega alal. Ehitise, välja arvatud teede ning tehnovõrgu ja -rajatise püstitamiseks maatulundusmaa sihtotstarbega katastriüksusele, millel ei asu ehitisi, moodustatakse iseseisev ehitise alust ning selle teenindamiseks vajalikku maad hõlmav katastriüksus detailplaneeringu alusel.
(3) Detailplaneeringu koostamine on kohustuslik üldplaneeringuga määratud juhtudel või kui planeeritakse:
1) üle 20 m2 ehitusaluse kogupinnaga tehnorajatist, välja arvatud tehnovõrgud;
2) üle 1000 m2 ehitusaluse kogupinnaga tootmishoone(te) või laohoone(te) või tootmiskomleksi koos selle teenindamiseks vajaliku maaga;
3) üle 5 000 m2 ehitusaluse pinnaga kämpingu või motelli maa-ala;
5) spordikompleksi maa-ala või avalikuks kasutamiseks vee-ala;
6) sadama, lennuvälja, autolammutuse või bensiinijaama ala koos nende teenindamiseks vajaliku maaga;
8) kinnistute jagamisel kruntideks ranna ja kalda piiranguvööndis;
9) põhjendatud vajadusel vallavalitsuse ettepanekul vallavolikogu otsuse alusel.
(4) Detailplaneeringu algatamiseks esitab huvitatud isik vallavalitsusele vormikohase taotluse, millel on lisatud:
2) maakasutusõigust tõendav dokument või selgitus selle puudumise kohta.
(5) Vajadusel võib vallavalitsus nõuda planeeringu eesmärki täiendavaid selgitusi või muid dokumente.
(6) Pärast avalduse registreerimist seatakse sisse planeeringu toimik, kus säilitatakse kõiki selle planeeringuga seotud dokumente.
(7) Vallavalitsus võtab ühe kuu jooksul planeerimistaotluse ning lähteseisukohtade väljastamiseks vajalike lisamaterjalide esitamise päevast arvates, vastu otsuse detailplaneeringu algatamise või algatamisest keeldumise kohta.
(8) Detailplaneering koostatakse lähteseisukohtades fikseeritud mahus ja vormis. Detailplaneeringu lähteseisukohtades määratakse muuhulgas:
1) planeeringu koostamise eesmärk ja õiguslikud alused;
2) planeeritava ala suurus ja piirid;
3) arvestamisele kuuluvad kehtivad planeeringud;
5) detailplaneeringu kehtestamiseks vajalikud kooskõlastused;
6) keskkonnamõju strateegilise hindamise vajalikkus, lähtudes seadustest ja kavandatavast tegevusest;
7) planeeritava ala kruntideks jaotamise korral krundi miinimum suurus ja/või maksimaalne kruntide arv planeeritaval maa-alal;
8) infrastruktuuriobjektide planeerimise vajadus;
9) liikluskorralduse põhimõtted või ümberkorraldamise vajadus;
10) planeeringu eskiislahenduse lähteseisukohti tutvustavate arutelude vajadus ja arv.
(9) Algatatud planeering sisestatakse Maa-ameti detailplaneeringute registrisse, mis kajastab planeeringute menetlemise käiku.
(10) Vallavalitsusel on õigus otsustada detailplaneeringut hõlmava maa-ala suurus, et tagada piirkonna ühtne ja otstarbekas areng arvestades kehtiva planeeringuga määratud kruntide suurusega.
(11) Uue elamu ehitusõigusega krundi planeerimisel on ehituskrundi minimaalseks suuruseks 3000m2.
(12) Olemasolevate aiandusühistute maa-alade planeerimisel võib lubada väiksemate elamumaa ehitusõigusega kruntide moodustamist, kuid mitte väiksemaid kui 300 m2.
(13) Sonda vallavalitsusel on õigus hinnata kõigis detailplaneeringu menetlusetappides lähteseisukohtade vastavust algatatud planeeringu eesmärgile, ehituslikele, majanduslikele, sotsiaalsetele, kultuurilistele ja looduskeskkonna vajadustele. Juhul, kui väljastatud detailplaneeringu lähteseisukohad ei võimalda eeltoodud tingimustele vastavat detailplaneeringut koostada, siis on vallavalitsusel õigus lähteseisukohti täpsustada või muuta.
(14) Vallavalitsus võib sõlmida lepinguid detailplaneeringu finantseerimiseks ja koostamise õiguse osaliseks üleandmiseks kinnisasja omanikule või huvitatud isikutele.
(15) Vallavalitsus korraldab vähemalt ühe detailplaneeringu lähteseisukohtade ja eskiisprojekti tutvustamise, mille eesmärgiks on välja selgitada selle vastavus lähteseisukohtadele, avalikele huvidele ja kehtivatele õigusaktidele. Eskiisprojektis esitatakse põhimõttelised lahendused, milleks on planeeritava ala kruntideks jaotamine, krundi ehitusõigus, tänavate maa-alad ja liikluskorralduse põhimõtted, haljastus ja heakorrastus, ehitistevahelised kujad, tehnovõrkude ja rajatiste paigutus. Eskiisprojekti illustreerimiseks esitatakse vähemalt üks põhilahendusi kajastav joonis.
(16) Detailplaneeringu koostamise menetlus viiakse läbi kooskõlas planeerimisseaduse nõuetega.
§ 10. Valla osade, sealhulgas miljööväärtuslike hoonestusalade planeerimise põhimõtted ja nõuded
(1) Valla osa planeerimiseks võib koostada üldplaneeringu, kehtivat üldplaneeringut täpsustava ja täiendava teemaplaneeringu või kehtivat üldplaneeringut muutva detailplaneeringu.
(2) Planeeringus tuleb arvestada valla arengukavaga määratud eesmärkidega tagades valla eriosade seostatud ja tasakaalustatud arengu.
(3) Valla miljööväärtuslik hoonestusala määratakse üldplaneeringuga. Planeeringus esitatakse:
1) miljööväärtuslike hoonestusalade, väärtuslike põllumaade, parkide, haljasalade, maastike, maastiku üksikelementide ja looduskoosluste määramine ning nende kaitse- ja kasutamistingimused;
2) kaitsealuste üksikobjektide asukohad, säilitatavad ning avatavad vaated ning esitatakse tingimused väärtusliku haljastuse säilitamiseks;
3) määratakse säilitatavad ja restaureeritavad ehitised, ehitus- ja üldised arhitektuurinõuded (katusekalded, katuseharja joon, välisviimistluse materjalid, säilitatavad väikevormid hoonetel, piirete tüübid ja kõrgus);
§ 11. Ehitusprojekti koostamise alused
Ehitise püstitamiseks ja laiendamiseks koostatava ehitusprojekti aluseks on:
2) projekteerimistingimused detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumise korral;
4) miljööväärtuslike hoonestusalade ehitamise põhimõtted ja nõuded;
5) kaitsealal ehitamise eritingimused;
7) muud eriseadustes ehitamisele sätestatud nõuded.
§ 12. Projekteerimistingimuste taotlemine
(1) Ehitise projekteerimistööde alustamiseks tuleb taotleda Vallavalitsuselt ehitise projekteerimistingimused. Taotluse ja projekteerimistingimuste vormid kinnitab Vallavalitsus ja avalikustab valla veebilehel.
(2) Projekteerimistingimuste taotlus peab sisaldama:
1) kavandatava ehitise asukohta ja nimetust;
2) ehitise kasutusotstarvet;
3) taotluse lisana projekteerimise lähteülesanne.
(3) Ehitusprojekt on nõutav:
1) ehitise püstitamisel;
2) ehitise laiendamisel;
3) ehitise rekonstrueerimisel;
4) ehitise tehnosüsteemi või selle osa muutmisel või tehnosüsteemi terviklikul asendamisel;
5) ehitise lammutamisel.
(4) Vallavalitsusel on õigus kuni 60 m2 ehitusaluse pinnaga ehitisele enne kirjaliku nõusoleku andmist nõuda järgmistel juhtudel taotlejalt ehitusprojekti:
1) ehitise ohutuse tagamise vajadusel;
2) ehitise või ehitamise tehnilisest keerukusest tulenevalt;
3) detailplaneeringust, projekteerimistingimustest või ehitise arhitektuursetest ja ehituslikest lisatingimustest tulenevate nõuete alusel või kui muudetakse tehnosüsteemi või selle osa toimimise põhimõtteid;
4) kasutusloa väljastamisel.
§ 13. Projekteerimistingimuste määramine ja väljastamine
(1) Projekteerimistingimused on Vallavalitsuse korraldusega kinnitatud konkreetsele ehitisele, konkreetses asukohas kohaldatavad arhitektuursed ja ehituslikud tingimused.
(2) Vallavalitsus koostab ja väljastab projekteerimistingimused huvitatud isiku taotluse alusel hiljemalt 30 päeva jooksul sellekohase taotluse esitamise päevast arvates.
(3) Projekteerimistingimused avalikku veekogusse kaldaga püsivalt ühendatud ehitise ehitamiseks koostab ja väljastab Vallavalitsus 60 päeva jooksul sellekohase taotluse esitamise päevast arvates.
(4) Kohalike teede projekteerimise tingimused väljastab vallavalitsus huvitatud isiku taotluse alusel. Projekt koostatakse kooskõlas üldplaneeringuga.
(5) Põhjendatud juhul on Vallavalitsusel õigus projekteerimise tingimuste väljastamise tähtaega pikendada, teavitades tähtaja pikendamisest ja selle põhjusest projekteerimistingimuste taotlejat.
(6) Vallavalitsus avalikustab kinnitatud projekteerimistingimused 10 päeva jooksul otsuse jõustumisest valla veebilehel.
§ 14. Ehitise arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste määramise kord
(1) Maa- ja veealadele üldised kasutamis- ja ehitustingimused määratakse planeeringuga. Ehitise arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused kinnitab ja väljastab Vallavalitsus koos projekteerimistingimustega.
(2) Kui planeeringus ei ole sätestatud teisiti on uute ehitiste püstitamisel ja olemasolevate hoonete ümberehitamisel järgmised lisatingimused:
1) ühekorruselise hoone lubatud suurim katuseharja kõrgus kuni 9,0 m;
2) üksikelamu või aiamaja suurim lubatud korruste arv 2;
3) tiheasustusega alal vähim ehitusjoone kaugus kinnistu tänavapoolsest piirist on väljakujunenud ehitusjoon kuid mitte vähem kui 10 m;
4) hoonete kaugus naaberkinnistu piirist peab olema üldjuhul pool hoone kõrgusest kuid mitte vähem kui 5 m, kui naaberkinnistu omanike kirjalikust kokkuleppest ei tulene teisiti;
5) naaberkinnistute hoonete vaheline kaugus peab vastama nõutavale kujale võttes arvesse hoonete tulekaitse tingimusi;
6) kokkuehitatud, kuid reaalosadena käitletavate hoonete või nende osade rekonstrueerimisel, laiendamisel või viimistlemisel tuleb arvestada kogu hoone arhitektuurilise välisilme ja värvilahendusega;
7) tee- või tänavapoolne piirdeaed peab olema läbinähtav;
8) krundi piirdeaia maksimaalne kõrgus alevike tiheasustusega aladel on üldjuhul 1,5 m;
9) piirdeaia materjaliks võib kasutada keevis- või punutud metallvõrku, loodusliku kivi või puitu;
10) aadressinõude olemasolul tuleb hoone varustada valgustatava majanumbri ja vajadusel tänavanimega Vallavalitsuse kehtestatud korras;
11) kuni 800 m2 krundi täisehitusprotsent on kuni 30%;
12) 801–1000 m2 krundi täisehitusprotsent on kuni 25%;
13) 1001–3000 m2 krundi täisehitusprotsent on kuni 10%.
(3) Korterelamute ümberehitamisel ja uute ehitiste püstitamisel on lisatingimused:
1) rõdude lodžade kinniehitamine on lubatud korteriomanike enamuse kirjalikul nõusolekul ja elamu kohta koostatud ühtse ehitusprojekti ning Vallavalitsuse kirjaliku nõusoleku alusel;
2) akende vahetamisel tuleb lähtuda hoone terviklikust fassaadikujundusest, säilitades ühtse aknajaotuse, suuruse ja värvilahenduse;
3) korteri siseseinte lammutamine või ümberehitamine või sisemiste ukseavade kinniehitamine on lubatud ainult ehitusprojekti alusel;
4) krundipiirete ehitamine on üldjuhul keelatud. Piirinaabriga kokkuleppel võib krundipiirile rajada madala heki;
5) kõrghaljastuse rajamine nähakse ette haljastusprojektiga;
6) krundi suurim täisehitusprotsent võib olla kuni 30%;
7) krundile rajatakse puhke- ning mänguväljak ja jäätmemaja või jäätmekonteinerite koht;
8) parkimine tuleb korraldada kinnistu piires, kinnistul näha ette parkimisvõimalus vähemalt 0,8 autokohta korteri kohta.
§ 15. Ehitusluba ning nõuded ehitamisele
(1) Ehitisi püstitada, laiendada, rekonstrueerida või lammutada võib ainult ehitusloa alusel. Ehitusluba antakse ehitusloa taotlejale või kaldakinnisasja omanikule või hoonestajale.
(2) Ehitusloa taotluse võib esitada maaüksuse või ehitise omanik või ehitise kaasomanik kaasomanike enamuse otsuse kohaselt, kui sellele enamusele kuulub suurem osa ühises asjas, või korteriomanik korteriomanike häälteenamuse alusel.
(3) Vallavalitsus väljastab ehitusloa või keeldub selle väljastamisest 20 päeva jooksul ehitusloa taotluse ja ehitusprojekti või ehitusprojekti ekspertiisi tulemuste esitamise päevast arvates.
(4) Kirjaliku nõusoleku nõude korral ehitusseaduse § 16 lõikes 1 nimetatud alustel väljastab Vallavalitsus kirjaliku nõusoleku või keeldub selle andmisest 10 päeva jooksul kirjaliku nõusoleku taotluse saabumise päevast arvates või ehitusprojekti nõude korral ehitusprojekti esitamise päevast arvates.
(5) Ehitamisel tuleb järgida järgmisi nõudeid:
1) Ehitis peab olema ehitatud hea ehitustava ja seadustes ja nende alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete kohaselt;
2) Tiheasustusega alal paigutatakse hoone fassaad planeeringuga või projekteerimistingimustega ette nähtud kohustuslikule ehitusjoonele. Ehitusjoonest üle ei või ehitada ehitist või selle osa, välja arvatud trepp, trepi varikatus või katuseräästas;
3) Ehitis peab olema ehitatud nii, et oleks tagatud vaba juurdepääs sellele ehitisele ehitise remondiks, hooldamiseks, tulekahjude ja muude avariide ning õnnetuste likvideerimiseks;
4) Üle krundi piiri väljaulatuva ehitiseosa ehitamise vajadusel peab kinnisasja kasuks olema kinnistusraamatusse kantud kinnisasja piiriülest ehitamist lubav asjaõigus;
5) Ühele krundile võib ehitada reeglina kuni kolm hoonet, kui detailplaneering ei sätesta teisiti;
6) Kaasomandis olevate kortermajade abihoonete ehitamisel tuleb arvestada kõikide korteriomanike vajadustega. Lubatud on üks abihoone kortermaja kohta, kui planeeringust ei tulene teisiti;
7) Ehitise omanik on kohustatud tagama ehitise juurde kuuluval krundil korrashoiu ja ohutuse ehituse ajal, ehitise kasutamisel ja selle lammutamisel vastavalt Sonda valla heakorra- ja jäätmekäitluseeskirjale;
8) Hoone arhitektuurilise lahenduse muutmisel, rõdude või lodžade kinniehitamisel, ehitise värvilahenduse muutmisel, elementide paigutamisel fassaadile (sildid, viidad, reklaamtahvlid jne) või muul viisil hoone välisilme muutmisel tuleb tegevus eelnevalt kooskõlastada Vallavalitsusega. Ehitusloa väljaandmise tingimuseks on kirjaliku kooskõlastuse olemasolu;
9) Hoone fassaadi välisilme ja värvilahenduse muutmise loa saamiseks on vaja esitada Vallavalitsusele vabas vormis avaldus, millele lisatakse uue välisilme kirjeldus ja kasutatava värvi toon;
10) miljööväärtuslikul hoonestusaladel tuleb ehitustegevuses järgida hoonestuse ja ehituse traditsioone (kinnistute suurus, ehitusjoon, hoonete korruselisus, paigutus ja mastaap, traditsioonilised ehitusmaterjalid ja kujundusvõtted, haljastustavad jms) ning soodustada hoonestusala terviklikkuse säilimist või taastumist;
11) miljööväärtuslikule hoonestusalale on keelatud projekteerida ja ehitada hoonestusala arhitektuuri ja hoonestustavadega kokkusobimatuid ehitisi;
12) Ehitise vahetus lähedusse ja ehitistele paigaldatav reklaam ei tohi varjata ega segada vaadet arhitektuuriväärtuslikele hoonetele või selle detailidele.
(1) Ajutine ehitis on piiratud ajavahemikuks, kuid mitte kauemaks kui viieks aastaks ehitatud ehitis. Ajutise ehitise ehitamise korral määrab Vallavalitsus ehitise kasutamise aja kirjalikus nõusolekus, ehitusloas või kasutusloas.
(2) Ajutise ehitise ehitamine on lubatud ajutise iseloomuga tehnorajatiste teenindushoonena, jahipidamise, spordi- ja vabaaja või puhkemajanduse rajatistena ning hoonete püstitamisel ehitustegevuse teenindamise otstarbeks valla hajaasustusega aladel. Sonda ja Erra alevike detailplaneeringu aladel on lubatud ehitada laste mänguväljaku ja vabaaja ajutisi rajatisi, ning hoonete ehitamise ajaks ajutisi ehitisi.
(3) Ajutiste ehitiste rajamis- ja likvideerimistingimused määratakse projekteerimistingimustega või arhitektuursete ja ehituslike lisatingimustega.
(4) Ajutise ehitise ehitamiseks on vajalik kirjalik nõusolek või ehitusluba. Loa taotlemiseks tuleb esitada ehitusprojekt.
(5) Ajutise ehitise kasutamiseks tuleb taotleda kasutusluba, välja arvatud alla 20 m2 väikeehitise puhul.
§ 17. Väikeehitise ehitamise kord
(1) Detailplaneeringu kohustusega aladel kuni 20 m2 ehitusaluse pinnaga hoone või olemasolevate ehitiste teenindamiseks vajaliku tehnorajatise (elektri-, vee-, gaasi-, kanalisatsiooni- või siderajatis) püstitamise kavatsusest teavitab ehitise omanik Vallavalitsust 10 tööpäeva enne alustamist majandus- ja kommunikatsiooniministri kehtestatud vormil taotlusega ehitise püstitamiseks ja lisab ehitise asukoha plaani ning kirjelduse krundil.
(2) Kui asendatakse kahe ja mitme korteriga elamus korteri, trepikoja või keldri piires välimisi avatäiteid (uksed, aknad, võred), kui vahetamisel jääb avatäidete asukoht konstruktsioonis samaks ning ei halvene ehitise tuleohutusomadused, kuid muutub ehitise välisilme on kaasomanike enamuse otsuse või korteriomanike häälteenamuse alusel tehtud otsuse lisamine kirjaliku nõusoleku taotlusele nõutav.
(3) Kirjaliku nõusoleku taotluse esitab maaüksuse omanik või ehitise omanik maaüksuse omanikuga sõlmitud asjaõigusliku kokkuleppe alusel või ehitise kaasomanik või korteriomanik.
(4) Vallavalitsusel on õigus 10 tööpäeva jooksul esitada väikeehitise püstitamisele täiendavaid tuleohutus- või keskkonnanõudeid või krundi ja ümbruse varasemast hoonestusest tulenevaid nõudeid või nõuda ehitise omanikult lisaandmeid.
(5) Ehitise omanik on kohustatud detailplaneeringu kohustusega aladel esitama ehitise teatise viie tööpäeva jooksul väikeehitise püstitamise päevast arvates.
(6) Vallavalitsus tagab teatise vormi kättesaadavuse valla veebilehel.
5. peatükk Ehitiste kasutamine
§ 18. Kasutusluba
(1) Ehitise kasutusluba on Vallavalitsuse nõusolek, et valminud ehitis või selle osa vastab ehitisele ettenähtud nõuetele ja ehitusprojektile ning seda võib kasutada vastavalt kavandatud ehitise kasutamise otstarbele.
(3) Vallavalitsusel on õigus põhjendatud juhtudel ehitise ohutusest lähtuvalt enne kasutusloa väljastamist nõuda ehitise või selle osa ekspertiisi tulemi esitamist.
(4) Kasutusluba väljastatakse pärast ehitise ülevaatust ja nõuetele vastavaks tunnistamist. Ehitise ülevaatuse viib läbi ja hindab nõuetele vastavust Vallavanema poolt ehitusjärelevalveks volitatud isik ehitise omaniku taotluse alusel.
(5) Kasutusloa väljastamisel ehitise ülevaatuse ajaks peab ehitise välisilme olema korda tehtud. Seinte välisviimistlus, uksed, aknad, karniisid, vihmaveetorud ja muud hoone fassaadi elemendid peavad olema terviklikud ja hooldatud.
(7) Ehitise omanik on kohustatud taotlema ehitamise lõpetamisel ehitisele kasutusluba või esitama ehitise likvideerimise korral ehitise teatise.
(8) Vallavalitsus tunnistab kasutusloa kehtetuks 10 päeva jooksul vastava taotluse esitamise päevast või ehitusseaduse § 38 lõikes 1 nimetatud asjaoludest teadasaamise päevast arvates.
§ 19. Ehitise lammutamine
(1) Kasutusest väljalangenud ehitise või ajutise ehitise on ehitise omanik kohustatud korda tegema või lammutama või muul moel likvideerima Vallavalitsuse poolt määratud tähtpäevaks.
(2) Ehitise lammutamiseks või likvideerimiseks esitab ehitise omanik või kaasomanikud ühiselt Vallavalitsusele taotluse ehitusloa väljastamiseks. Taotlusele tuleb lisada Vallavalitsuse nõudel lammutusprojekt. Projektiga tuleb lahendada tehnovõrkudest lahtiühendamine, lammutusplatsi piirded, tööde tehnoloogiline käik, ehitusjäätmete käitlemine ja platsi lammutamise järgne heakorrastamine.
(3) Kui ehitis on muutunud avariiohtlikuks, peab ehitise omanik avariiohu kõrvaldama. Avariiohu kõrvaldamata jätmisel teeb ehitusjärelevalve ametnik ehitise omanikule ettekirjutuse, millega määrab tähtaja avariiohu kõrvaldamiseks. Ettekirjutuse täitmata jätmisel korraldab Vallavalitsus ehitise ohutusnõuetega vastavusse viimise või lammutamise asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
§ 20. Ehitusjärelevalve korraldamine
(1) Ehitusjärelevalvet ehitusseaduse § 59 mõistes teostab Vallavalitsus ehitusjärelevalvet teostavate ametiisikute kaudu. Vallavalitsus teostab ehitusjärelevalvet ka avalikus veekogus ehitiste üle, mis on kaldaga püsivalt ühendatud.
(2) Ehitusjärelevalvet teostaval ametiisiku pädevus ja kohustused on sätestatud ehitusseaduse § 60.
(3) Enne planeerimis- ja ehitusseaduse jõustumist asjaõigusseaduse rakendamise seaduse tähenduses õiguslikul alusel ehitatud ehitisele võib Vallavalitsus väljastada kasutusloa ehitise mõõdistamise projekti alusel. Vallavalitsus ei pea kontrollima ehitise vastavust ettenähtud nõuetele.
(4) Tehnovõrkude ehitamiseks ja remondiks, puurimistöödeks ja muudeks mullatöödeks Sonda Valla territooriumil tuleb taotleda Vallavalitsuselt kaeveluba vastavalt "Kaevetööde eeskirjale". Kaeveluba ei ole nõutav kui antud objektile on väljastatud kirjalik nõusolek või ehitusluba või kui kaevetöid teostab krundiomanik omal kinnistul.
(5) Vallavalitsus kehtestab kaevloa taotluse ja kaeveloa vormi ning avalikustab valla veebilehel.
§ 21. Riiklik ehitisregister
Riiklikku ehitisregistrisse edastab andmeid, kinnitab ehitusregistri väljavõtted ja väljastab Vallavalitsus ehitusjärelevalvet teostava ametiisiku kaudu.
§ 22. Vallavalitsuse volitamine
Vallavalitsust volitatakse keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduses, planeerimisseaduses, ehitusseaduses ja maakatastriseaduses ning nende alusel antud õigusaktides kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimusi otsustama, kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti.
(1) Sonda Vallavolikogu 29.04. 2003.a. määrus nr. 13 “Ehitusmääruse kehtestamine” tunnistatakse kehtetuks.
(2) Määrus jõustub 01. jaanuarist 2011.a.


Koha-aadresside korrastamine - Alutaguse vald
Alutaguse Vallavalitsus arutas 14.11.2018. a toimunud istungil korralduse eelnõu „Kohanime määramine", mis otsustati vastavalt Kohanimeseadusele avalikustada valla kodulehel 16.- 30.11.2018. a ettepanekute ja vastuväidete esitamiseks.
Alajõe Vallavolikogu võttis 27.12.2016. a vastu otsuse nr 33 „Alajõe külas Metsa kinnistu ja lähiala detailplaneeringu kehtestamine". Detailplaneeringualale on planeeritud 7 krunti, millest 6 elamumaa ja 1 transpordimaa krunt, kus on vajalik määrata liikluspinnale kohanimi aadressiobjektide adresseerimiseks.
Võttes aluseks ruumiandmete seaduse § 44 punkt 1, kohanimeseaduse § 3 lõike 7 punkti 1, § 4 lõike 1 punkti 4, § 5 lõike 1 punkti 3 ja lõike 4 ja § 6 lõiked 1 ja 2, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2 ja § 30 lõike 1 punkti 2 ning Alutaguse Vallavolikogu 21.12.2017. a määruse nr 13 "Kohanimeseaduses ja ruumiandmete seaduses kohalikule omavalitsusele pandud ülesannete delegeerimine Alutaguse Vallavalitsusele", valla kodulehel 16.11.-30.11.2018 avalikustatud eelnõu, mille kohta esitati/ei esitatud ettepanekuid:
Alutaguse vallavalitsus annab korralduse:
1. Määrata Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Alajõe külas Metsa detailplaneeringu alal asuvale kavandatavale liikluspinnale kohanimi Kapteni tee vastavalt skeemile (Lisa 1).
Kapteni tee 2000.png


Kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootja või töötleja praktikatoetus – Riigi Teataja
Kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootja või töötleja praktikatoetus
Kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootja või töötleja praktikatoetus - sisukord
§ 2 Toetatavad tegevused ja abikõlblikud kulud
§ 3 Toetuse määr ja maksimaalne suurus
§ 4 Toetuse saamiseks esitatavad nõuded
§ 6 Taotluse menetlemise ja toetuse maksmise tingimused ning kord
§ 7 Dokumentide säilitamine
RT I, 04.01.2019, 10
Vastu võetud 26.05.2015 nr 62
RT I, 29.05.2015, 4
20.12.2018 RT I, 04.01.2019, 1 01.03.2019
Määrus kehtestatakse kalandusturu korraldamise seaduse § 48 lõike 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootjale või töötlejale antava praktikatoetuse (edaspidi toetus) andmise ja kasutamise tingimused ning kord.
§ 2. Toetatavad tegevused ja abikõlblikud kulud
(1) Toetust antakse kutsekeskhariduse, kutseseaduses kehtestatud kvalifikatsiooniraamistiku teise kuni viienda taseme kutsehariduse või kõrghariduse omandamiseks kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootmise või töötlemise ettevõttes läbi viidud praktika juhendamise ja korraldamise eest järgmistel erialadel:
1) kalanduse tehnoloogiate majandamine ja juhtimine;
2) kalakasvatus;
3) kalakasvataja;
4) kalandus ja vesiviljelus;
5) 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees;
6) siseveelaeva laevajuht;
7) 750-kilovatise ja suurema peamasina efektiivse koguvõimsusega mootorlaeva vahimehaanik;
8) vanemmadrus;
9) laevamotorist;
10) laevaelektrik;
11) toidutehnika ja tootearendus.
(2) Abikõlblik on kulu, mis on tekkinud kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootjal või töötlejal oma ettevõttes läbi viidud praktika juhendamise ja korraldamise tõttu.
§ 3. Toetuse määr ja maksimaalne suurus
(1) Taotlejale antava toetuse maksimaalne suurus on kuni neljakordne Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäär ühe praktikandi kohta.
(2) Lõikes 1 sätestatud toetuse maksimaalse suuruse piires ning lähtudes toetuseks ettenähtud rahasumma suurusest, nõuetekohaste taotluste järgsest praktikantide arvust ja praktika kestusest, otsustab maaeluminister eelarveaastal antava toetuse määra käskkirjaga.
§ 4. Toetuse saamiseks esitatavad nõuded
(1) Toetust võib taotleda kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootja või töötleja (edaspidi koos taotleja), kes korraldab oma ettevõttes kalandusega seonduval erialal õppiva õpilase või üliõpilase (edaspidi koos praktikant) praktikat.
(2) Toetust võib taotleda sellise praktika kulude osaliseks hüvitamiseks, mille alguskuupäev ei ole varasem kui taotluse esitamise aastale eelnenud aasta 1. september ega hilisem kui taotluse esitamise aasta 30. november ning mille kestus ei ületa õppekavas määratud ajavahemikku.
(3) Toetust võib taotleda sellise praktika kulude osaliseks hüvitamiseks, mille korraldamise kohta on enne praktika algust õppeasutuse, praktikandi või tema seadusliku esindaja ja praktikat läbiviiva isiku vahel sõlmitud leping, milles on kokku lepitud praktika toimumise täpsem korraldus ning praktikalepingu poolte õigused ja kohustused.
(4) Toetuse saamiseks peab taotleja vastama järgmistele nõuetele:
1) taotlejal või tema ettevõtte töötajal, kes praktikanti juhendab (edaspidi praktika juhendaja), on erialane ettevalmistus ja ta on töötanud kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise või töötlemise alal vähemalt viimased kolm aastat, millest viimase aasta ettevõttes, kus praktika läbi viiakse;
2) praktika juhendaja juhendab samal ajal kuni kaht praktikanti;
3) taotleja on sõlminud õppeasutuse ja praktikandiga praktika läbiviimiseks lepingu.
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu taotluse ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi koos taotlus) selleks ettenähtud tähtajal. Taotluse esitamise tähtaja teatab PRIA ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(2) Taotleja esitab taotluses järgmised andmed:
1) taotleja ärinimi ja registrikood;
2) taotleja esindaja nimi;
3) taotleja kontakttelefon;
4) praktikantide ja praktika juhendajate arv.
(3) Taotleja esitab PRIA-le järgmised dokumendid:
1) praktika juhendaja erialast ettevalmistust tõendava diplomi või tunnistuse koopia;
2) taotluse esitamise aastale eelnenud viimase kolme aasta kohta praktika juhendaja töölepingu või tööraamatu koopia või selle väljavõte või kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootmise või töötlemise alal füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist tõendava dokumendi koopia;
3) õppeasutuse kinnitatud § 4 lõikes 3 nimetatud lepingu koopia;
4) praktika korraldamise aruanne, kui praktika on läbi viidud enne toetuse taotluse esitamist.
(4) Taotleja esitab praktika korraldamise aruandes lõike 2 punktides 1–3 nimetatud andmed ja lisaks praktika korraldamise kohta järgmised andmed:
1) praktikandi ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
2) praktikandi õppeasutus;
3) praktika alguse ja lõpu kuupäevad;
4) praktikapäevade arv kuude kaupa;
5) praktika juhendaja ees- ja perekonnanimi.
(5) Praktika puhul, mille läbiviimist ei ole alustatud või mille läbiviimine ei ole taotluse esitamise päevaks lõppenud, tuleb pärast praktika lõppu esitada PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le iga praktikandi kohta lõikes 4 toodud nõuetele vastav praktika korraldamise aruanne 20 tööpäeva jooksul praktika lõppemisest arvates.
[RT I, 04.01.2019, 1 - jõust. 01.03.2019]
§ 6. Taotluse menetlemise ja toetuse maksmise tingimused ning kord
(1) PRIA kontrollib toetuse saamise nõuetele vastavust ja otsustab taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise 45 tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates.
(2) PRIA otsustab taotluse rahuldamata jätmise kalandusturu korraldamise seaduse § 48 lõikes 5 sätestatud alustel.
(3) PRIA arvutab taotlejale makstava toetuse suuruse, arvestades ettenähtud toetuse määra, praktikantide arvu ja praktika kestust.
(4) Kui PRIA teeb toetuse määramise otsuse sellise praktika kulude osaliseks hüvitamiseks, mis on läbi viidud enne toetuse taotluse esitamist ning mille kohta on PRIA-le koos taotlusega esitatud praktika korraldamise aruanne, maksab PRIA toetuse taotleja märgitud arvelduskontole mitte varem kui kümnendal tööpäeval toetuse määramise otsuse tegemisest arvates.
(5) Kui praktika lõpeb pärast toetuse määramise otsuse tegemist, võib PRIA maksta kogu toetuse korraga taotleja märgitud arvelduskontole, kui praktika korraldamise aruanne esitatakse PRIA-le üheksa tööpäeva jooksul toetuse määramise otsuse tegemisest arvates. PRIA ei maksa toetust varem kui kümnendal tööpäeval toetuse määramise otsuse tegemisest arvates.
(6) Kui praktika kestus on taotluses esitatuga võrreldes lühenenud, vähendab PRIA toetuse suurust, arvestades praktika tegelikku kestust.
§ 7. Dokumentide säilitamine
PRIA säilitab esitatud taotlusi ja nendes esitatud andmeid tõendavaid dokumente kümme aastat toetuse maksmisest arvates.
Lisa 1 Kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootja või töötleja praktikatoetuse taotlusele esitatavad nõuded
[Kehtetu - RT I, 04.01.2019, 1 - jõust. 01.03.2019]
Lisa 2 Kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootja või töötleja praktikatoetuse praktika korraldamise aruandele esitatavad nõuded


Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlemiseks vajalike täiendavate dokumentide loetelu ja taotluse andmete loetelu – Riigi Teataja
Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlemiseks vajalike täiendavate dokumentide loetelu ja taotluse andmete loetelu - sisukord
§ 2 Puudega lapse toetuse taotlemise täiendavad dokumendid
§ 4 Puudega vanema toetuse taotlemise täiendavad dokumendid
§ 5 Õppetoetuse taotlemise täiendavad dokumendid
§ 51 Töötamistoetuse taotlemise täiendavad dokumendid
§ 6 Rehabilitatsioonitoetuse taotlemise täiendavad dokumendid
§ 7 Täienduskoolitustoetuse taotlemise täiendavad dokumendid
§ 8 Sotsiaaltoetuste taotlemine võõras- või kasuvanemale, eestkostjale ja hoolduspere vanemale
§ 9 Muud dokumendid
§ 10 Dokumentide esitamine
§ 101 Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlusele kantavad andmed
RT I, 31.01.2018, 9
[RT I, 05.01.2016, 9 - jõust. 01.07.2016]
06.02.2003 RTL 2003, 22, 322 16.02.2003
26.03.2004 RTL 2004, 35, 581 10.04.2004
04.01.2008 RTL 2008, 5, 57 20.01.2008 (rakendatakse alates 1.01.2008)
15.01.2009 RTL 2009, 10, 123 01.02.2009 , osaliselt 1.03.2009
15.12.2014 RT I, 18.12.2014, 16 01.01.2015
Määrusega kehtestatakse puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlemiseks vajalike täiendavate dokumentide loetelu ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlusele kantavate andmete loetelu.
Puudega lapse toetuse taotlemiseks esitatakse täiendavalt lapse sünnitunnistus, kui andmed ei ole kättesaadavad rahvastikuregistrist.
§ 3. [Kehtetu – RTL 2009, 10, 123 - jõust. 01.03.2009]
1) lapse sünnitunnistus, kui andmed ei ole kättesaadavad rahvastikuregistrist;
2) õppeasutuse teatis, kui toetust taotleb 16-19-aastast välismaal õppivat last kasvatav vanem;
3) perekonnaseisu tõendav dokument või toetuse taotleja omakäeline kinnitus, et ta kasvatab last üksinda, kui andmed ei ole kättesaadavad rahvastikuregistrist ning toetust taotleb last üksi kasvatav puudega isik;
4) teise vanema kirjalik nõusolek, kui toetust taotleb üks puudega vanematest.
[RT I, 18.12.2014, 16 - jõust. 01.01.2015]
1) õppeasutuse teatis välisriigis õppimise kohta;
1) tööraamat või muu töötamist tõendav dokument, kui andmeid töötamise kohta ei ole kantud maksukorralduse seaduse §-s 251 sätestatud töötamise registrist riiklikku pensionikindlustuse registrisse;
§ 8. Sotsiaaltoetuste taotlemine võõras- või kasuvanemale, eestkostjale ja hoolduspere vanemale
Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlemiseks võõras- või kasuvanemale, eestkostjale või hoolduspere vanemale esitatakse täiendavalt eestkostja määramise kohtumäärus, hoolduspere vanemaga sõlmitud leping või valla- või linnavalitsuse korraldus.
Sotsiaalkindlustusametil on õigus nõuda vajaduse korral muid dokumente, mis tõendavad sotsiaaltoetuste taotleja õigust toetusele.
§ 101. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlusele kantavad andmed
Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlusele kantakse lisaks puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 16 lõike 2 punktis 1 nimetatud andmetele andmed taotleja elamisloa kohta, kui taotleja viibib Eestis elamisloa alusel, ja informatsioon kojukande vajaduse kohta.
[Kehtetu - RT I, 05.01.2016, 9 - jõust. 01.07.2016]
[Kehtetu - RTL 2008, 77, 1068 - jõust. 01.10.2008]


Tehnilise normi ja standardi seaduse ning telekommunikatsiooniseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Tehnilise normi ja standardi seaduse ning telekommunikatsiooniseaduse muutmise seadus
RT I 2000, 78, 495
Vastu võetud 26.09.2000
Vabariigi Presidendi 5. oktoobri 2000. a otsusega nr 893
I. Tehnilise normi ja standardi seaduses (RT I 1999, 29, 398; 2000, 29, 169) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 2 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Tehnospetsifikaat, tehnospetsifikatsioon või tehniline spetsifikatsioon (edaspidi tehnospetsifikaat) on toote omaduste loetelu, samuti neid omadusi mõjutavate tootmisprotsesside ja -meetodite kirjeldus. Tehnospetsifikaat esitatakse tehnilises normis või standardis.»
« § 3. Tehnospetsifikaat
Tehnospetsifikaat hõlmab:
1) kvaliteeti, toimivust ja ohutust;
2) nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise protseduure, katseid ja katsemeetodeid;
3) pakendamist, märgistamist ja etikettimist;
4) sümboleid ja terminoloogiat;
5) nime, mille all toodet müüakse;
6) klassifitseerimist;
7) valmistamist, kasutamist ja säilitamist;
8) vedu;
9) koostist, mõõtmeid ja muid tehnilisi näitajaid.»
§ 3. Paragrahvi 4 lõiked 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Tehniline norm sätestatakse vastavas seaduses või vastava seaduse alusel Vabariigi Valitsuse või asjaomase ministri määruses.
(2) Tehnilist normi sisaldava õigusakti ettevalmistamisel arvestatakse rahvusvahelistes ja Euroopa standardiorganisatsioonide standardites või nende lõplikes kavandites määratletud tehnospetsifikaatidega.»
« § 5. Eesti standard
(1) Eesti standard on Eesti standardiorganisatsiooni poolt vastuvõetud standard.
(2) Eesti standard loetakse vastuvõetuks, kui selle vastuvõtmise kohta on avaldatud teade Eesti standardiorganisatsiooni ametlikus väljaandes.
(3) Eesti standardiorganisatsioon tagab standardi kättesaadavuse avalikkusele, arvates käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud teate avaldamise kuupäevast.
(5) Eesti standardi eristuseks kasutatakse tähtlühendit EVS.
(6) Eesti standard võetakse vastu eesti keeles. Rahvusvahelise ja Euroopa standardiorganisatsiooni standardi võib üle võtta Eesti standardiks selle standardi vastu võtnud standardiorganisatsiooni ühes ametlikus keeles.
(7) Autoriõigus standardile kuulub selle vastu võtnud standardiorganisatsioonile. Standardi järgimine on tasuta.»
« § 6. Ühtlustatud Eesti standard
(1) Toode loetakse asjakohasele tehnilisele normile vastavaks, kui see on nimetatud tehnilise normiga ühtlustatud Eesti standardi kohane.
(2) Eesti standardi võib tunnistada tehnilise normiga ühtlustatud Eesti standardiks (edaspidi ühtlustatud standard), kui see arvestab tehnilise normi nõudeid ja annab selles sätestatud nõuete täitmiseks lahendusvariante.
(3) Eesti standardi tunnistab ühtlustatud standardiks majandusminister. Majandusminister otsustab Eesti standardi ühtlustatud standardiks tunnistamise käesoleva seaduse § 91 alusel moodustatud komisjoni ettepanekul.»
§ 6. Paragrahvi 7 lõikes 3 asendatakse sõnad «vastuvõtmise kuupäeva» sõnadega «vastuvõtmise aastat».
§ 7. Paragrahvi 9 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Eesti standardiorganisatsioon on kohustatud:
1) täitma välislepingutega võetud ja riigi delegeeritud standardimiskohustusi, sealhulgas Eesti riiklikku standardimiskava (edaspidi standardimiskava);
2) osalema rahvusvaheliste ja Euroopa standardiorganisatsioonide töös;
3) koostama standardimisprogramme ja osalema standardimiskava koostamises;
4) informeerima avalikkust, välisriike, riikide ühendusi ja rahvusvahelisi standardiorganisatsioone ettevalmistatavatest ja vastuvõetud standarditest, standardimisprogrammidest ning standardimiskavast vastavalt kehtivatele õigusaktidele.»
§ 8. Seadust täiendatakse §-ga 91 järgmises sõnastuses:
« § 91. Standardimiskomisjon
(1) Vabariigi Valitsus moodustab standardimiskomisjoni (edaspidi komisjon), kelle ülesanded on:
1) majandusministrile ettepanekute esitamine käesoleva seaduse § 9 lõikes 5 nimetatud lepingusse puutuvalt;
2) standardimiskava koostamine ja majandusministrile kinnitamiseks esitamine;
3) majandusministrile ettepanekute tegemine Eesti standardi tehnilise normiga ühtlustatuks tunnistamise kohta;
4) muude ülesannete täitmine, kui need tulenevad käesoleva lõike punktides 1–3 loetletud ülesannetest.
(2) Komisjoni moodustamise korra ja töökorra kehtestab Vabariigi Valitsus.
(3) Iga asjaomane ministeerium määrab komisjoni liikmeks oma volitatud esindaja.
(4) Asjaomase ministeeriumi volitatud esindaja edastab komisjonile kirjalikult ettepanekud Eesti standardite lülitamise kohta standardimiskavasse.
(5) Komisjon esitab oma ettepanekud kirjalikult majandusministrile.»
§ 9. Seadust täiendatakse §-ga 92 järgmises sõnastuses:
« § 92. Riiklik standardimiskava
(1) Standardimiskava on dokument, millesse koondatakse nende standardite loend, mille koostamise või ülevõtmisega saavutatakse ühtlustatus tehnilise normiga, ja muud standardid, mida asjaomased ministeeriumid käsitavad olulistena. Standardimiskava koostamisel lähtutakse seadustest, Eesti standardiorganisatsiooni ja Vabariigi Valitsuse vahel sõlmitud lepingust ning Vabariigi Valitsuse ja asjaomaste ministeeriumide tööplaanidest.
(2) Standardimiskava struktuuri nõuded kehtestab majandusminister.
(3) Standardimiskava koostatakse kaks korda aastas.
(4) Standardimiskava kinnitab majandusminister iga aasta 1. märtsiks ja 1. septembriks.»
« § 10. Eesti standardi koostamise ja Eesti standardiorganisatsiooni finantseerimine
(1) Eesti standardi koostamiskulud katavad asjast huvitatud isikud.
(3) Eesti standardiorganisatsiooni liikmete kohustus standardimist finantseerida sätestatakse standardiorganisatsiooni asutamislepingus ja põhikirjas.
(4) Riigi poolt Eesti standardiorganisatsioonilt tellitud infoteenuste osutamise, sealhulgas Eesti standardiorganisatsiooni teabekeskuse ja raamatukogu, samuti ametliku väljaande koostamise ja publitseerimise kulud ning rahvusvaheliste ja Euroopa standardiorganisatsioonide liikmemaksud kaetakse riigieelarvest. Nimetatud kulud nähakse ette asjaomase ministeeriumi eelarves.»
II. Telekommunikatsiooniseaduses (RT I 2000, 18, 116) tehakse järgmine muudatus:
§ 11. Paragrahvi 96 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Sideamet esitab telekommunikatsioonialase Eesti standardi tehnilise normi ja standardi seaduse (RT I 1999, 29, 398; 2000, 29, 169) tähenduses Eesti standardiorganisatsioonile vastuvõtmiseks.»
III. Rakendussäte
§ 12. Käesolev seadus jõustub Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval, välja arvatud § 9, mis jõustub 2001. aasta 1. jaanuaril.


Finantsinspektsiooni seaduse rakendamisega seotud seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Finantsinspektsiooni seaduse rakendamisega seotud seaduste muutmise seadus
RT I 2001, 48, 268
Vabariigi Presidendi 17. mai 2001. a otsusega nr 1063
I. Kindlustusseaduse muutmine
§ 1. Kindlustusseaduse (RT 1992, 48, 601; RT I 1995, 26–28, 355; 1996, 23, 455; 40, 773; 1998, 61, 979; 1999, 10, 155; 27, 389; 2000, 53, 343; 2001, 43, 238) § 68 tunnistatakse kehtetuks.
II. Investeerimisfondide seaduse muutmine
Investeerimisfondide seaduses (RT I 1997, 34, 535; 1998, 61, 979; 2000, 10, 55; 57, 373) tehakse järgmised muudatused:
§ 2. Kogu seaduse tekstis asendatakse sõna «Väärtpaberiinspektsioon» sõnaga «Finantsinspektsioon» vastavas käändes.
§ 3. Paragrahvi 4 lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu «Eesti Panga» sõnadega «või Finantsinspektsiooni».
§ 4. Paragrahvi 16:
1) lõike 10 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
«Tunnistuse taotluste vastuvõtmist ning eksamite ettevalmistamist ja läbiviimist korraldab Rahandusministeerium.»;
2) lõike 11 punkti 3 täiendatakse pärast sõna «Rahandusministeeriumis» sõnaga «, Väärtpaberiinspektsioonis».
§ 5. Paragrahvi 19:
1) lõikes 2 asendatakse sõnad «rahandusminister oma käskkirjaga» sõnadega «Finantsinspektsiooni juhatus oma otsusega»;
« (5) Otsuse tegevusloa väljastamise või selle pikendamise kohta teeb Finantsinspektsiooni juhatus kuue kuu jooksul pärast Finantsinspektsioonile vastava avalduse laekumist, kuid mitte hiljem kui kahe kuu jooksul pärast kõigi vajalike dokumentide ja andmete saamist. Tegevusloa väljastamisest või selle pikendamisest keeldumise, samuti tegevusloa tühistamise korral peab otsus sisaldama põhjendust.
(6) Ärakiri Finantsinspektsiooni juhatuse otsusest ja tegevusluba edastatakse väljastamise või kehtivuse pikendamise taotlejale hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemist.»
« (2) Finantsinspektsioon võib vajaduse korral nõuda esitamisele kuuluvate andmete kohta täpsustavat teavet ja dokumente.»
§ 7. Paragrahvi 23 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 8. Paragrahvi 25:
2) lõikes 4 asendatakse sõna «rahandusminister» sõnaga «Finantsinspektsioon»;
« (5) Ärakiri Finantsinspektsiooni juhatuse otsusest, millega tühistati fondivalitseja tegevusluba, edastatakse viivitamata otsuses nimetatud isikule, samuti tema poolt valitsetavatele aktsiaseltsina asutatud fondidele ning tema poolt valitsetavate lepinguliste fondide depoopankadele.»
§ 9. Paragrahvi 26 lõike 4 esimeses lauses asendatakse sõna «rahandusministri» sõnaga «Finantsinspektsiooni».
§ 10. Paragrahvi 27 lõike 1 punktis 5, § 51 lõikes 4 ning § 129 lõikes 1 asendatakse sõna «peadirektor» sõnaga «juhatus» vastavas käändes.
§ 11. Paragrahvi 133:
1) lõikes 2 asendatakse sõnad «Eesti Pank» sõnaga «Finantsinspektsioon»;
§ 12. Paragrahvi 134:
1) lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad «selle alusel rahandusministrile ettepaneku» sõnaga «otsuse»;
« 2) otsustab fondivalitseja tegevusloa tühistamise või käesoleva seaduse § 25 lõikes 4 sätestatud tähtaja määramise;»;
3) lõikes 2 asendatakse sõna «peadirektor» sõnaga «juhatus»;
4) täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Finantsinspektsioon avalikustab oma veebilehel rahandusministri poolt kehtestatud ulatuses ja korras andmed fondivalitsejate, pensionifondivalitsejate, investeerimisfondide, pensionifondide, depoopankade ning fondijuhtide kohta.»
§ 13. Paragrahvi 139 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõna «peadirektoril» sõnaga «juhatusel».
§ 14. Paragrahv 141 tunnistatakse kehtetuks.
§ 15. Paragrahvi 142 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks.
§ 16. Paragrahvi 144 lõikes 2 asendatakse sõna «peadirektoril» sõnaga «juhatusel».
Riigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344; 2000, 5, 32; 10, 58; 19, 117; 26, 150; 29, 168 ja 169; 39, 237; 49, 300; 54, 346 ja 349; 55, 365; 57, 372 ja 373; 59, 379; 60, õiend; 78, 498; 84, 534; 92, 597 ja 598; 95, 607 ja 611; 2001, 2, 2; 3, 4; 16, 69 ja 72; 27, 151; 31, 171; 34, 188 ja 189; 36, 201; 42, 235; 43, 238 ja 239) tehakse järgmised muudatused:
§ 17. Paragrahvi 3 lõike 2 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 10) krediidiasutuste, kindlustusandjate, kindlustusvahendajate, väärtpaberituru kutseliste osaliste, fondivalitsejate ja investeerimisfondidega seotud toimingud;».
§ 18. Paragrahvi 5 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Riigilõivu võtja käesoleva seaduse tähenduses on valitsus- ja kohaliku omavalitsuse asutus, valitsusasutuse hallatav riigiasutus ja kohaliku omavalitsuse asutuse hallatav asutus, muu avalik-õiguslikke ülesandeid täitev asutus, kohus, valla- või linnasekretär, kes teostab riigilõivuga maksustatud toimingu.»
§ 19. Paragrahvi 23 täiendatakse pärast sõnu «Eesti riigi, Eesti Panga või Hüvitusfondi poolt emiteeritavate väärtpaberite avalike väljalasete» sõnadega «ja avalike pakkumiste».
§ 20. Seaduse 7. peatüki 3. jagu muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Krediidiasutuste, kindlustusandjate, kindlustusvahendajate, väärtpaberituru kutseliste osaliste, fondivalitsejate ja investeerimisfondidega seotud toimingud
§ 74. Krediidiasutuse tegevusluba
(1) Krediidiasutuse tegevusloa taotlemisel tasutakse riigilõivu 25 000 krooni.
(2) Välisriigis registreeritud krediidiasutuse filiaali asutamiseks Eestis loa taotlemisel tasutakse riigilõivu 25 000 krooni.
§ 741. Kindlustusandja tegevusluba
(1) Kindlustusandja esmase tegevusloa taotlemisel tasutakse riigilõivu 10 000 krooni.
(2) Välisriigis registreeritud kindlustusandja filiaali asutamiseks Eestis loa taotlemisel tasutakse riigilõivu 10 000 krooni.
(3) Kindlustusandja täiendava tegevusloa taotlemisel tasutakse riigilõivu 4000 krooni iga soovitava kindlustustegevuse põhiliigi kohta.
§ 742. Kindlustusvahendajate registreerimise taotlemine
(1) Kindlustusmaakleri kindlustusvahendajate registrisse kandmise taotlemisel tasutakse riigilõivu 2000 krooni.
(2) Kindlustusagendi kindlustusvahendajate registrisse kandmise taotlemisel tasutakse riigilõivu 1000 krooni.
§ 743. Investeerimisühingu tegevusluba
(1) Investeerimisühingu tegevusloa taotlemisel tasutakse riigilõivu 10 000 krooni.
(2) Välisriigis registreeritud investeerimisühingu filiaali asutamiseks Eestis loa taotlemisel tasutakse riigilõivu 10 000 krooni.
(3) Täiendava tegevusloa taotlemisel investeerimisteenuste osutamiseks tasutakse riigilõivu 4000 krooni.
§ 744. Olulise osaluse omandamise loa taotlemine
Krediidiasutuses, kindlustusandjas või investeerimisühingus olulise osaluse omandamise loa taotlemisel tasutakse riigilõivu 7500 krooni.
§ 75. Reguleeritud väärtpaberituru korraldaja tegevusluba
(1) Reguleeritud väärtpaberituru korraldaja tegevusloa taotlemisel tasutakse riigilõivu 10 000 krooni.
(2) Tegevusloa taotlemisel täiendava reguleeritud väärtpaberituru korraldamiseks tasutakse riigilõivu 4000 krooni.
§ 76. Väärtpaberite arveldussüsteemi korraldaja tegevusluba
Väärtpaberite arveldussüsteemi korraldaja tegevusloa taotlemisel tasutakse riigilõivu 10 000 krooni.
§ 77. Fondivalitseja tegevusluba
(1) Fondivalitseja tegevusloa taotlemisel tasutakse riigilõivu 10 000 krooni.
(2) Fondivalitseja tegevusloa pikendamise eest tasutakse riigilõivu 5000 krooni.
(3) Vabatahtliku pensionifondi valitseja tegevusloa taotlemisel tasutakse riigilõivu 10 000 krooni.
(4) Kohustusliku pensionifondi valitseja tegevusloa taotlemisel tasutakse riigilõivu 15 000 krooni.
§ 78. Väärpaberite avaliku pakkumise prospekti registreerimise taotlemine
(1) Väärtpaberite avaliku pakkumise prospekti registreerimise taotlemisel tasutakse riigilõivu 10 000 krooni.
(2) Võlakohustuste avaliku pakkumise prospekti registreerimise taotlemisel tasutakse riigilõivu 5000 krooni.
§ 79. Ülevõtmispakkumise kooskõlastamise taotlemine
Ülevõtmispakkumise kooskõlastamise taotlemisel tasutakse riigilõivu 10 000 krooni.
§ 80. Investeerimisfondi tingimuste registreerimise taotlemine
(1) Lepingulise investeerimisfondi tingimuste ja nende muudatuste registreerimise taotlemisel tasutakse riigilõivu 5000 krooni.
(2) Kohustusliku pensionifondi tingimuste ja nende muudatuste registreerimise taotlemisel tasutakse riigilõivu 10 000 krooni.
§ 81. Investeerimisfondi osakute või aktsiate müügi registreerimise taotlemine
(1) Euroopa Liidu liikmesriigis asuva investeerimisfondi osakute või aktsiate müügi registreerimise taotlemisel tasutakse riigilõivu 5000 krooni.
(2) Väljaspool Euroopa Liidu liikmesriiki asuva investeerimisfondi osakute või aktsiate müügi registreerimise taotlemisel tasutakse riigilõivu 10 000 krooni.
§ 82. Kvalifikatsioonitunnistuse taotlemine
Fondijuhi kvalifikatsioonitunnistuse taotlemisel tasutakse riigilõivu 4000 krooni.»
IV. Pensionifondide seaduse muutmine
Pensionifondide seaduses (RT I 1998, 61, 979) tehakse järgmised muudatused:
§ 21. Kogu tekstis asendatakse sõna «Väärtpaberiinspektsioon» sõnaga «Finantsinspektsioon» vastavas käändes.
§ 22. Paragrahvi 5:
« (1) Pensionifondi valitsemise tegevusloa (edaspidi tegevusluba) annab ja tühistab Finantsinspektsiooni juhatus oma otsusega. Tegevusloa andmisest keeldumise ning tegevusloa tühistamise korral peab otsus sisaldama põhjendust.»;
§ 23. Paragrahvi 8:
1) lõikes 1 asendatakse sõna «rahandusminister» sõnadega «Finantsinspektsiooni juhatus»;
« (2) Fondivalitseja ja depoopank on kohustatud esitama Finantsinspektsiooni nõudmisel täiendavaid dokumente ja andmeid.»;
« (4) Tegevusluba ja ärakiri Finantsinspektsiooni juhatuse otsusest tegevusloa andmise või sellest keeldumise kohta, samuti ärakiri käesoleva seaduse § 20 lõikes 3 nimetatud otsusest saadetakse taotlejale hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemist.»
§ 24. Paragrahvi 10:
1) lõikes 2 asendatakse sõnad «rahandusminister anda oma käskkirjaga» sõnadega «Finantsinspektsiooni juhatus oma otsusega määrata»;
« (3) Ärakiri Finantsinspektsiooni juhatuse otsusest, millega tegevusluba tühistati või määrati käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaeg, saadetakse viivitamata otsuses nimetatud isikule, samuti tema poolt valitsetava pensionifondi depoopangale.»
§ 25. Paragrahvi 14 lõike 5 esimeses lauses asendatakse sõna «peadirektor» sõnaga «juhatus» ning teises lauses sõnad «käskkirja andmist» sõnadega «otsuse tegemist».
§ 26. Paragrahvi 20:
1) lõikes 1 asendatakse sõna «rahandusministri» sõnaga «Finantsinspektsiooni»;
2) lõikes 3 asendatakse sõnad «rahandusminister oma käskkirjaga» sõnadega «Finantsinspektsiooni juhatus».
§ 27. Paragrahvi 32 lõikes 6 ning § 33 lõikes 1 asendatakse sõna «peadirektor» sõnaga «juhatus» vastavas käändes.
V. Krediidiasutuste seaduse muutmine
Krediidiasutuste seaduses (RT I 1999, 23, 349; 2000, 35, 222; 40, 250) tehakse järgmised muudatused:
§ 28. Paragrahvi 7 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Finantsinspektsioonil on õigus emaettevõtjaks lugeda ka äriühingut, kes omab muul viisil tegelikku ja valitsevat mõju teise äriühingu (tütarettevõtja) üle.»
§ 29. Seaduse tekstis asendatakse sõna «Pangainspektsioon» sõnaga «Finantsinspektsioon» vastavas käändes.
§ 30. Paragrahvi 13 lõikes 1, § 14 lõikes 1 ning § 14 lõike 2 esimeses lauses asendatakse sõnad «Eesti Pank» sõnaga «Finantsinspektsioon» vastavas käändes.
§ 31. Paragrahvi 14 lõikest 2 jäetakse viimane lause välja.
§ 32. Paragrahvi 15 lõikes 1, § 16 punktides 3 ja 5 ning §-s 17 asendatakse sõnad «Eesti Pank» sõnaga «Finantsinspektsioon» vastavas käändes.
§ 33. Paragrahvi 18:
« (2) Krediidiasutuse tegevusloa tühistab Finantsinspektsiooni juhatus oma motiveeritud otsusega.»
§ 34. Paragrahvi 20 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (8) Eesti krediidiasutuste välisriikides asuvate tütarkrediidiasutuste, filiaalide ja esinduste kohta peab Finantsinspektsioon nimekirja.»
§ 35. Paragrahvi 21:
1) lõikes 1 asendatakse sõnad «Eesti Pangalt» sõnaga «Finantsinspektsioonilt»;
2) lõikes 3 asendatakse sõnad «Eesti Pangalt» sõnaga «Finantsinspektsioonilt» ning lõike teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Finantsinspektsioonile esitatakse loa taotlus ja sellele lisatakse:»;
3) lõike 4 teises lauses ning lõikes 7 asendatakse sõnad «Eesti Pank» sõnaga «Finantsinspektsioon» vastavas käändes;
« (8) Loa andmise või sellest keeldumise motiveeritud otsuse teeb Finantsinspektsiooni juhatus kolme kuu jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1, 2 või 3 nimetatud taotluse ja kõigi andmete ning dokumentide saamisest arvates.»
§ 36. Paragrahvi 22 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Välisriikide krediidiasutuste esinduste kohta peab Finantsinspektsioon nimekirja, millesse kantavate andmete loetelu kehtestab Eesti Pank.»
§ 37. Paragrahvi 31 lõikes 5 ja § 50 lõikes 2 asendatakse sõnad «Eesti Pank» sõnaga «Finantsinspektsioon» vastavas käändes.
§ 38. Paragrahvi 71:
« 3) likviidsusnõuded;»
§ 39. Paragrahvi 73 lõike 1 punktis 7 asendatakse sõnad «Eesti Panga» sõnaga «Finantsinspektsiooni».
§ 40. Paragrahvi 80 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 41. Paragrahvi 88 lõike 5:
1) esimest lauset täiendatakse pärast sõnu «Eesti Pangale» sõnadega «ja Finantsinspektsioonile»;
2) punkt 9 tunnistatakse kehtetuks.
§ 42. Paragrahvi 90 lõikes 5 ning § 91 lõikes 2 asendatakse sõnad «Eesti Pank» sõnaga «Finantsinspektsioon» vastavas käändes.
§ 43. Paragrahvi 91 lõikest 3 jäetakse välja sõnad «ning ühekordset».
§ 44. Paragrahvi 94 lõikes 3 asendatakse sõnad «Eesti Panga» sõnaga «Finantsinspektsiooni».
§ 45. Paragrahvi 96:
« (1) Krediidiasutuste tegevuse üle teostab järelevalvet Finantsinspektsioon Finantsinspektsiooni seaduses, käesolevas seaduses ja nende alusel väljaantud õigusaktides sätestatud korras.»;
§ 46. Paragrahv 98 tunnistatakse kehtetuks.
§ 47. Paragrahvi 99:
1) lõike 1 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
« (2) Järelevalvetegevuse eesmärgil on Finantsinspektsioonil õigus nõuda krediidiasutuselt ja krediidiasutuse konsolideerimisgruppi kuuluvalt äriühingult täiendavate andmete ja aruannete esitamist.»
§ 48. Paragrahvi 101 lõikes 1 asendatakse sõnad «Eesti Panga» sõnaga «Finantsinspektsiooni».
§ 49. Paragrahvi 102 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Erakorralise kontrolli või ekspertiisi läbiviimisega seotud kulud kaetakse Finantsinspektsiooni eelarvest.»
§ 50. Paragrahvi 104 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
« 51) nõuda käesoleva seadusega või Eesti Panga poolt kehtestatud määrast kõrgema kapitali adekvaatsuse määra või kõrgemate likviidsusnõuete täitmist.»
§ 51. Paragrahvis 106 asendatakse sõnad «Eesti Panga» sõnaga «Finantsinspektsiooni».
§ 52. Paragrahvi 107 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kui Finantsinspektsiooni arvamuse kohaselt ei ole krediidiasutuse tervendamiskava realiseeritav või see ei taga klientide ja võlausaldajate huvide kaitset või kui krediidiasutus ei ole võimeline tähtaegselt ellu viima tervendamiskavas esitatud tegevusi ja meetmeid, on Finantsinspektsioonil õigus kehtestada krediidiasutusele moratoorium või tühistada krediidiasutuse tegevusluba või rakendada muid käesolevast seadusest tulenevaid meetmeid.»
§ 53. Paragrahvi 108 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Krediidiasutuste, nende filiaalide, esinduste, samuti tütarettevõtjate ja sidusettevõtjate ning nende audiitorkontrolli tulemuste kohta peab Finantsinspektsioon nimekirja, millesse kantavate andmete loetelu kehtestab Eesti Pank.»
§ 54. Paragrahv 109 tunnistatakse kehtetuks.
§ 55. Paragrahvi 110:
« (1) Kui Finantsinspektsiooni ametnikud või teised Finantsinspektsiooni volitusel järelevalvet teostavad isikud ületavad krediidiasutuse kontrollimisel neile Finantsinspektsiooni seadusega või käesoleva seadusega antud volitusi, on krediidiasutusel õigus lisada kontrollaktile või -õiendile sellekohane arvamus, tehes krediidiasutuse esindaja allkirja juurde vastavasisulise märkuse.»;
2) lõiked 2, 4 ja 5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 56. Paragrahvi 112:
1) lõikes 1 asendatakse sõnad «Eesti Pank» sõnaga «Finantsinspektsioon»;
3) lõigetes 3, 6 ja 7 asendatakse sõnad «Eesti Pank» sõnaga «Finantsinspektsioon» vastavas käändes.
§ 57. Paragrahvi 113 lõike 5 teises lauses, § 115 lõigetes 1, 3 ja 5, § 116 lõike 1 punktis 2, § 117 lõike 2 esimeses lauses ja lõikes 3, § 118 lõikes 1, § 119 lõike 2 teises lauses ja lõikes 3, §-s 122, § 123 lõike 1 punktis 3, § 124 pealkirjas ning lõigetes 1 ja 2, § 125 lõike 2 esimeses lauses ja lõike 3 teises lauses, § 126 lõigetes 1, 3, 4 ja 6, § 127 lõikes 4, § 128 lõikes 5, § 129 lõigetes 1 ja 2, § 134 lõikes 1 ning lõike 2 esimeses lauses asendatakse sõnad «Eesti Pank» sõnaga «Finantsinspektsioon» vastavas käändes.
§ 58. Paragrahvi 135 lõikes 6 asendatakse sõnad «juhatajal ning tema asetäitjal» sõnaga «juhatusel».
§ 59. Paragrahvi 139 lõikes 2 asendatakse sõna «juhatajal» sõnaga «juhatusel».
VI. Kindlustustegevuse seaduse muutmine
Kindlustustegevuse seaduses (RT I 2000, 53, 343; 2001, 43, 238) tehakse järgmised muudatused:
§ 60. Kogu tekstis asendatakse sõna «Kindlustusinspektsioon» sõnaga «Finantsinspektsioon» vastavas käändes.
§ 61. Paragrahvi 11:
1) lõikes 1 asendatakse sõnad «rahandusministri käskkirjaga» sõnadega «Finantsinspektsiooni juhatuse otsusega»;
2) lõikes 2 asendatakse sõnad «rahandusministri käskkirjale» sõnadega «Finantsinspektsiooni juhatuse otsusele»;
3) lõikes 3 asendatakse sõna «käskkirja» sõnaga «otsuse».
§ 62. Paragrahvi 13 lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõna «rahandusminister» sõnadega «Finantsinspektsiooni juhatus».
§ 63. Paragrahvis 14 asendatakse sõnad «Rahandusminister võib oma motiveeritud käskkirjaga» sõnadega «Finantsinspektsiooni juhatus võib oma motiveeritud otsusega».
§ 64. Paragrahvi 16 lõigetes 4 ja 5 asendatakse sõna «rahandusminister» sõnadega «Finantsinspektsiooni juhatus».
§ 65. Paragrahvi 20 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
« 6) kviitung riigilõivu tasumise kohta.»
§ 66. Paragrahvi 23 lõikes 3 asendatakse sõna «peadirektor» sõnaga «juhatus».
§ 67. Paragrahvi 32:
« 5) kviitung riigilõivu tasumise kohta.»;
2) lõikes 6 asendatakse sõna «peadirektor» sõnaga «juhatus»;
3) lõike 7 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Otsus lähetatakse taotlejale tema taotluses märgitud asukohta ja Eesti väärtpaberite keskregistrile otsuse tegemisele järgneval tööpäeval.»
§ 68. Paragrahvi 51 lõikes 1, § 53 lõikes 3, § 54 lõikes 5, § 57 lõikes 5, § 58 lõikes 1 ja § 60 punktis 1 asendatakse sõna «peadirektor» sõnaga «juhatus» vastavas käändes.
§ 69. Paragrahvi 68 lõiget 3 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
« 7) kviitung riigilõivu tasumise kohta.»
§ 70. Paragrahvi 70 lõiget 3 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
« 5) kviitung riigilõivu tasumise kohta.»
§ 71. Paragrahv 77 tunnistatakse kehtetuks.
§ 72. Paragrahvi 78:
«§ 78. Garantiifondi teavitamine»;
§ 73. Paragrahv 79 tunnistatakse kehtetuks.
§ 74. Paragrahvi 81 lõikes 4 asendatakse sõna «peadirektori» sõnaga «juhatuse».
§ 75. Paragrahv 85 tunnistatakse kehtetuks.
§ 76. Paragrahv 86 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 86. Finantsinspektsiooni poolt teabe avaldamine
Finantsinspektsioon avalikustab oma veebilehel rahandusministri poolt kehtestatud ulatuses ja korras andmed kindlustusandjate, tema filiaalide, tütarettevõtjate, sidusettevõtjate ning samuti kindlustusvahendajate kohta.»
§ 77. Paragrahvi 87 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Finantsinspektsiooni juhatuse esimees annab teenistusalastes küsimustes käskkirju. Konkreetsete üksikjuhtude kohta teeb otsuseid ja ettekirjutusi Finantsinspektsiooni juhatus.»
§ 78. Paragrahvi 88:
1) lõiked 1–5 tunnistatakse kehtetuks;
2) lõikes 6 asendatakse sõna «peadirektori» sõnaga «juhatuse».
§ 79. Paragrahvi 91 lõikes 1 asendatakse sõnad «peadirektor või tema asetäitja» sõnaga «juhatus».
§ 80. Paragrahvi 92 lõikes 2 asendatakse sõna «peadirektoril» sõnaga «juhatusel».
VII. Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse muutmine
Eesti väärtpaberite keskregistri seaduses (RT I 2000, 57, 373) tehakse järgmised muudatused:
§ 81. Paragrahvi 10 lõike 2 punktis 3 asendatakse sõna «Väärtpaberiinspektsiooni» sõnaga «Finantsinspektsiooni».
§ 82. Paragrahvi 24:
1) lõike 2 esimeses lauses asendatakse sõna «rahandusministri» sõnaga «Finantsinspektsiooni» ning kolmandas lauses asendatakse sõna «Rahandusminister» sõnaga «Finantsinspektsioon»;
2) lõike 4 esimeses lauses asendatakse sõna «rahandusministri» sõnaga «Finantsinspektsiooni» ning kolmandas lauses asendatakse sõna «Rahandusminister» sõnaga «Finantsinspektsioon».
§ 83. Paragrahvi 26 lõikes 3 asendatakse sõna «rahandusministri» sõnaga «Finantsinspektsiooni».
§ 84. Paragrahvi 28:
1) lõikest 1 jäetakse välja sõnad «, kusjuures selle paragrahvi lõike 2 punktis 4 nimetatud volitused on rahandusministril»;
2) lõigetes 2, 3, 5, 6 ning lõike 7 esimeses ja teises lauses asendatakse sõna «rahandusminister» sõnaga «Finantsinspektsioon» vastavas käändes;
3) lõikes 4 asendatakse sõnad «väärtpaberituru kutseline osaline» sõnaga «investeerimisühing».
§ 85. Paragrahvi 38:
1) lõikes 1 asendatakse sõnad «Rahandusministeerium või tema volitusel Väärtpaberiinspektsioon» sõnaga «Finantsinspektsioon»;
2) lõikes 2 asendatakse sõnad «Eesti Panga Pangainspektsioon» sõnaga «Finantsinspektsioon».
§ 86. Paragrahv 45 tunnistatakse kehtetuks.
VIII. Rakendussätted
§ 87. Vabariigi Valitsus tagab ühe kuu jooksul käesoleva seaduse avaldamisest Riigi Teatajas riigilõivuseaduse tervikteksti avaldamise Riigi Teatajas koos kõigi tehtud muudatuste ja täiendustega.
§ 88. (1) Käesolev seadus jõustub 2002. aasta 1. jaanuaril.
(2) Käesoleva seaduse § 84 punkt 3 ja § 87 jõustuvad seaduse Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.