Korterelamute rekonstrueerimise toetuse andmise tingimused – Riigi Teataja
Korterelamute rekonstrueerimise toetuse andmise tingimused - sisukord
§ 13 Toetuse osakaalud ja piirsumma
§ 14 Üld- või detailplaneeringu alusel miljööväärtuslikule hoonestusalale jääva või väärtusliku üksikobjektina määratletud või kultuurimälestiseks tunnistatud või muinsuskaitsealal muinsuskaitseseaduse alusel asuva või UNESCO maailmapärandi nimekirja kuuluva korterelamu ja korterelamu kaugküttevõrgu ühendusest tulenevad rekonstrueerimise erisused
§ 16 Nõuded taotlejale
§ 17 Taotleja ja toetuse saaja kohustused
§ 20 Taotluse registreerimine ja läbivaatamine
§ 21 Taotleja nõuetele vastavaks tunnistamine
§ 22 Taotluse nõuetele vastavaks tunnistamine
§ 23 Projektide valikukriteeriumid ja kord
§ 24 Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise tingimused ja kord
§ 25 Taotluse osaline ja kõrvaltingimusega rahuldamine
5 Toetuse maksmine ja aruannete esitamine
§ 28 Maksetaotluse menetluse peatamine ja toetuse maksmisest keeldumine
§ 29 Teabe ja aruannete esitamise tähtajad ja kord ning aruannete vormid
§ 30 Toetuse saaja õigused ja kohustused
RT I, 24.03.2015, 2
Vastu võetud 20.03.2015 nr 23
(1) Määrus on kehtestatud „Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014–2020” prioriteetse suuna „Energiatõhusus” meetme „Energiatõhususe saavutamine elamumajanduses” tegevuse „Korterelamute rekonstrueerimise toetamine” eesmärkide elluviimiseks.
(2) Toetust antakse vastavalt Vabariigi Valitsuse 8. mai 2014. a korraldusega nr 199 heakskiidetud uuendatud „Konkurentsivõime kava „Eesti 2020”” ja selle tegevuskavas aastateks 2014–2018 toodud valitsuse poliitika põhisuuna „Majanduse üldise ressursi- ja energiamahukuse vähendamine” meetmele „Energiasääst”, mis on suunatud energia lõpptarbimise vähendamise saavutamisele hoonete energiatõhusust suurendavate meetmete elluviimisel.
(3) Toetust antakse käesoleva määruse §-s 8 sätestatud tegevuste elluviimiseks enne 1993. aastat ehitatud ja kasutusse võetud korterelamu suhtes, milles on moodustatud korteriühistu või mis on tervikuna linna või valla omandis.
(4) Tervikuna valla või linna omandis olevatele korterelamute projektidele eraldatakse toetusteks taotluste rahastamise eelarvest maksimaalselt üks kolmandik.
(5) Toetust ei anta taotlejale nende §-s 8 sätestatud tegevuste elluviimiseks, milleks on taotleja varasemalt rakendusüksuselt toetust saanud.
(1) Toetuse andmise ja käesoleva määruse §-s 8 sätestatud tegevuste elluviimise eesmärk on:
1) olemasoleva elamusektori kaasajastamine ning avaliku ruumi ja elukeskkonna parendamine;
2) olemasolevate korterelamute energiatõhususe ja parema sisekliima saavutamine ning taastuvenergia kasutuselevõtu soodustamine;
3) kodumajapidamiste energiakulude vähendamine ja
4) energiasõltuvuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine, energiasäästu ja -varustuskindluse tagamine, läbi mille avaldatakse positiivset mõju keskkonnale ja majandusele.
(2) Määrus panustab meetme järgmiste väljund- ja tulemusnäitajate saavutamisesse:
1) paranenud energiakasutusega kodumajapidamiste (korterite) arv;
2) rekonstrueeritud hoonete netopindala;
3) arvestuslik keskmine energiasääst rekonstrueeritud korterelamutes.
(1) Rakendusüksus on vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse (edaspidi struktuuritoetuse seadus) § 12 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmete nimekirjale” sihtasutus KredEx.
(2) Rakendusasutus on vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 12 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmete nimekirjale” Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.
Käeoleva määruses kasutatakse termineid järgmises tähenduses:
1) energiamärgis – ehitusseaduse § 31 lõikes 1 sätestatud dokument, mis peab vastama majandus- ja kommunikatsiooniministri 23. aprilli 2013. a määrusele nr 30 „Energiamärgise vorm ja väljaandmise kord”;
2) korterelamu – elamu, milles on kolm või enam korteriomandit, sealjuures peavad korteriomandid olema vähemalt kolme erineva isiku omandis, välja arvatud kui korterelamu on tervikuna valla või linna omandis või 3 korteriomandiga elamu üks omanikest on omavalitsusüksus;
3) projekt – omafinantseeringuga või renoveerimislaenuga või muude laenuvahenditega teostatavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele vastav rekonstrueerimiseks vajalik tehnilise konsultandi teenuse osutamine, ehitusprojekti koostamine, rekonstrueerimistööd ja omanikujärelevalve, millega kaasnevate kulude hüvitamiseks toetust taotletakse või kasutatakse;
4) rekonstrueerimine – hoone põhikonstruktsioonide (kande- ja piirdetarindite) ja tehnosüsteemide parendamiseks rekonstrueerimistööde teostamine, mille tulemusena suureneb hoone energiatõhusus ja paraneb sisekliima;
5) rekonstrueerimistööd – käesoleva määruse § 8 punktides 1–13 nimetatud tegevused;
6) renoveerimislaen – korterelamu rekonstrueerimisele ja energiasäästu saavutamisele suunatud sihtotstarbeline krediidi- või finantseerimisasutuse poolt väljastatav laen;
7) sisekliima standard – standard EVS-EN 15251, mis määrab parameetrid olemasolevate hoonete sisekliima järelevalveks ning esitamiseks ja eelnimetatud standardi muudatused või standardi kehtetuks tunnistamisel samasisuline ja samaväärne kehtestatav standard;
8) sisekliima tagamine – energia kasutamine ruumiõhu kvaliteedi tagamiseks, sealhulgas temperatuuri hoidmiseks, tõstmiseks või langetamiseks vastavalt käesolevas määruses sätestatud ventilatsiooni- ja ruumi temperatuuride nõuetele ning valgustamine vastavalt hoone tüüpilisele kasutusele;
9) lokaalne taastuvenergia – hoones või kinnistul päikese-, tuule-, vee- või pinnaseenergiast toodetud elekter või soojusenergia. Soojuspumpade puhul võetakse energiaallikast saadud taastuvenergia energiaarvutuses arvesse soojuspumba soojusteguriga;
10) ventilatsioon – õhuvahetusprotsess siseruumide ja väliskeskkonna vahel, mille eesmärgiks on tagada puhas ja tervislik ruumiõhk;
11) põhiprojekt – korterelamu rekonstrueerimiseks vajalik ehitusprojekt, mis on koostatud vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 17. septembri 2010. a määrusele nr 67 „Nõuded ehitusprojektile” ja vastab põhiprojekti nõuetele. Põhiprojekt peab sisaldama ülevaadet kõikidest planeeritud töödest (sh näiteks akende vahetuse osas vahetatavate akende arv);
12) energiatõhususarv [kWh/(m²·a)] – arvutuslik summaarne tarnitud energiate kaalutud erikasutus hoone tüüpilisel kasutusel, millest arvatakse maha summaarne eksporditud energiate kaalutud erikasutus. Energiatõhususarv kajastab hoone kompleksset energiakasutust nii sisekliima tagamiseks, tarbevee soojendamiseks kui ka olme- ja muude elektriseadmete kasutamiseks ning see arvutatakse hoone köetava pinna ruutmeetri kohta hoone tüüpilisel kasutamisel; energiatõhusus arvutatakse vastavalt õigusaktides kehtestatud hoone energiatõhususe arvutamise metoodika järgi;
13) energiakasutus – soojus- või elektrienergia kasutus vaadeldavas süsteemipunktis. Energiakasutus arvutatakse netoenergiavajadusest, võttes arvesse süsteemikaod ja energia muundumised. Tehnosüsteemi lõpp-punktis (üldjuhul liitumispunkt energiavõrguga) võrdub tehnosüsteemi energiakasutus tarnitud energia ja lokaalse taastuvenergia summaga;
14) põhiprojekti ekspertiis – ehitusseaduse § 21 lõikes 1 sätestatud tegevus, mille käigus kontrollitakse ehitusprojekti kui tervikut või ehitusprojekti osa koosmõjus ehitusprojekti kui tervikuga vastavalt ehitusprojekti ekspertiisi lähteülesandele.
Rakendusüksuse toimingu või otsuse peale tuleb enne halduskohtusse kaebuse esitamist esitada rakendusüksusele vaie vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 51. Vaie vaadatakse läbi haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.
Tulu teenivale projektile, milles rekonstrueeritav korterelamu on tervikuna valla või linna omandis ja projekti abikõlblikud kulud enne puhastulu mahaarvamist on üle 1 000 000 euro, kohaldatakse Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” (edaspidi ühendmäärus) §-s 5 sätestatut ning puhastulu määratakse diskonteeritud puhastulu meetodil.
(1) Kui määruse alusel antav toetus on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antav riigiabi, siis kohaldatakse abi andmisel Euroopa Komisjoni 20. detsembri 2011. a otsuse „Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes” sätestatud tingimusi (edaspidi komisjoni 20. detsembri 2011. a otsus).
(2) Kui määruse alusel antav toetus on vähese tähtsusega abi, kohaldatakse Euroopa Komisjoni määruses (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8) või Euroopa Komisjoni määruses (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.04.2012, lk 8–13) ja konkurentsiseaduse §-des 31 ja 33 sätestatut.
Käesoleva määruse alusel toetatakse järgmisi tegevusi:
1) korterelamu fassaadi rekonstrueerimine ja soojustamine ning nendega kaasnevad tööd;
2) korterelamu rõdude ja lodžade korrastamine ja projektijärgne kinni ehitamine;
3) korterelamu katuse ja katuslae rekonstrueerimine ja soojustamine;
4) korterelamu akende ja välisuste vahetamine või renoveerimine ning nendega kaasnevad tööd;
6) korterelamu küttesüsteemi asendamine, rekonstrueerimine või tasakaalustamine ja küttesüsteemi tasakaalustamise protokolli koostamine;
7) korterelamu vee- ja kanalisatsioonisüsteemi (sealhulgas sadeveedrenaaž, heitvee jääksoojuse kasutamise seadme paigaldamine, vee soojendamise seadme või sooja vee jaotamise süsteemi paigaldamine) asendamine või rekonstrueerimine;
8) korterelamule uue soojustagastusega ventilatsioonisüsteemi ehitamine või ventilatsioonisüsteemi rekonstrueerimine ja ventilatsioonisüsteemi mõõdistamise protokolli koostamine;
9) korterelamus taastuvenergia kasutamiseks vajalike seadmete ostmine ja paigaldamine;
10) korterelamu liftide juhtimissüsteemi ja ajami osaline või täielik rekonstrueerimine ning sellega kaasnevad tööd;
11) korterelamu üldkasutatavatel pindadel asuva hoone elektrisüsteemi asendamine või rekonstrueerimine;
12) rekonstrueerimistööde teostamisel üldkasutatavate pindade ja korterite akende soojustuse tasapinda paigaldamise ning kütte- ning ventilatsioonisüsteemi väljaehitamisest tuleneva siseviimistluse taastamine;
13) korterelamu rekonstrueerimisel liikumispuuetega isikutele hoonesse sissepääsu tagamiseks trepimademetele panduste ja käsipuude paigaldamine;
15) käesoleva paragrahvi punktides 1–13 nimetatud tööde teostamiseks vajaliku ehitusprojekti koostamine;
16) korterelamu rekonstrueerimistöödeks tehnilise konsultandi teenuse kasutamine vastavalt käesoleva määruse § 10 lõikes 3 sätestatule;
(1) Abikõlblikud kulud on taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud toetatavate tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud, mis vastavad ühendmääruse §-s 2 nimetatud kulu abikõlblikkuse ning käesolevas määruses sätestatud tingimustele.
(2) Käesoleva määruse §-s 8 sätestatud rekonstrueerimistööde elluviimiseks vajalikud kulud on abikõlblikud juhul, kui nimetatud tegevused on kajastatud nõuetekohases põhiprojektis.
(3) Toetatavate kulude hulka võib arvata ainult neid abikõlblikke kulusid, mis on tekkinud projekti abikõlblikkuse perioodil, välja arvatud käesoleva määruse § 12 lõikes 2 sätestatud kulud. Abikõlbliku kulu eest peab olema tasutud projekti abikõlblikkuse perioodil või 45 kalendripäeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi, kuid mitte hiljem kui 31. augustil 2023. a.
(4) Omanikujärelevalve kulud on abikõlblikud, kui korterelamu rekonstrueerimistööde tegemiseks on taotleja sõlminud vastava lepingu omanikujärelevalve tegevusalal tegutseva ettevõtjaga, kellel on vastavasisuline õigussuhe ehitusseaduse § 47 lõikes 1 sätestatud vastutava spetsialistiga või kui omanikujärelevalve teenust pakkuv füüsilisest isikust ettevõtja on ise vastutav spetsialist. Omanikujärelevalvet peab tegema eelnimetatud vastutav spetsialist, kes on märgitud majandustegevuse registris vastava ettevõtja vastutavaks spetsialistiks omanikujärelevalve tegevusala alaliigil.
(5) Tehnilise konsultandi teenuse kulud on abikõlblikud, kui taotleja on sõlminud lepingu käesoleva määruse § 10 lõikes 6 sätestatud nimekirja kantud isikuga.
(6) Käesoleva määruse § 8 punktis 12 sätestatud tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud on abikõlblikud mitte rohkem kui 15% ulatuses rekonstrueerimistööde kogumaksumusest.
(1) Toetuse, mille osakaal on 25% või 40% (Ida-Viru maakonnas vastavalt 35% või 50%), taotlemisel peab taotleja sõlmima lepingu tehnilise konsultandiga või ettevõtjaga, kelle kaudu osutab tehniline konsultant teenust. Tehniline konsultant nõustab taotlejat projekti elluviimisel.
(2) Tehnilise konsultandina võib tegutseda füüsiline isik, kes on läbinud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi poolt heaks kiidetud koolitusmooduli alusel läbiviidud korterelamute rekonstrueerimise pädevuskoolituse ja sooritanud koolituse läbimist tõendava eksami nõutud tasemel ning kellel peab olema täidetud vähemalt üks järgnevatest nõuetest:
2) vastavalt kõrgharidusstandardi lisale 3 „Õppekavagrupid õppevaldkondades, nendes kõrgharidustaseme õpet läbiviivad õppeasutused ning nende antavate diplomite ja akadeemiliste kraadide nimetuste loetelu” diplom või akadeemiline kraad tehnika, tootmise ja ehituse õppevaldkonda kuuluvas õppekavagrupis;
(3) Tehnilise konsultandi ülesandeks on koostöös taotlejaga hoone rekonstrueerimise ehitusprojekti (eel-, põhi- ja tööprojekti) projekteerimistööde ja ehitushangete korraldamine ja/või rekonstrueerimistööde koordineerimine vastavalt käesolevas määruses toodud tingimustele, sealhulgas suhtlemine korteriühistu või kohaliku omavalitsusega ning projekteerijate ja töövõtjatega. Tehniline konsultant võib teostada ka omanikujärelevalvet, kui ta on käesoleva määruse § 9 lõikes 4 sätestatud vastutav spetsialist ja vastab nimetatud lõikes sätestatule.
(4) Tehniline konsultant osutab teenust kirjaliku lepingu alusel, mis on sõlmitud taotleja ja tehnilise konsultandi vahel või taotleja ja ettevõtja vahel, kelle kaudu tehniline konsultant teenust osutab. Tehniline konsultant võib tegutseda ka füüsilisest isikust ettevõtjana.
(5) Tehniline konsultant peab pakkuma sõltumatut teenust. Tal ei tohi olla majanduslikke huvisid ettevõtjate suhtes, kellelt võetakse projekteerimistöödeks või rekonstrueerimistöödeks hinnapakkumisi ning kes teostavad nimetatud töid ja kellelt võetakse hinnapakkumisi omanikujärelevalve teostamiseks, välja arvatud juhul, kui omanikujärelevalvet teostaval ettevõtjal on ehitusseaduse § 41 lõikes 1 sätestatud õigussuhe tehnilise konsultandiga.
(6) Rakendusüksus avaldab oma kodulehel nimekirja käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud nõuetele vastavatest isikutest. Taotleja on kohustatud valima tehnilise konsultandi ainult rakendusüksuse kodulehel avaldatud nimekirjast.
(7) Rakendusüksusel on õigus tehniline konsultant nimekirjast eemaldada, kui selgub, et isik ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud nõuetele või kui on kahtlusi tema töö kvaliteedi osas. Toetuse saajal on õigus teavitada rakendusüksust tehnilise konsultandi tegevuses esinevatest vajakajäämistest ja pretensioonidest.
(1) Lisaks ühendmääruse §-s 4 sätestatud mitteabikõlblikele kuludele on mitteabikõlblikud järgmised kulud:
2) taastuvenergia tootmisseadme jaotusvõrguga (elekter, kaugküte, gaas) liitumine, sealhulgas liitumiseks vajalikud seadmed (näiteks uus arvesti, liitumiskilp) ning seadmete paigaldamine;
3) kinnistu piirete ja parklate ehitamine;
4) muud ehitustööd, mida ei ole nimetatud §-s 8 toetatava tegevusena ja mis ei ole seotud korterelamu sisekliima parandamisega, väliste piirdetarindite või küttesüsteemide rekonstrueerimisega ning taastuvenergia kasutamiseks seadmete paigaldamisega ning mis ei taga toetuse saamiseks vajaliku energiatõhususarvu saavutamist.
(2) Elamu lisakorrus(t)e ehitamine, pööningukorruse väljaehitamine, soklikorruse väljaehitamine või muu korterelamu laiendamine ja eelpool nimetatud tegevustega seotud ettevalmistavad tööd ei ole abikõlblikud ja peavad olema teostatud enne toetuse taotluse esitamist. Taotleja peab tõendama eelnimetatud tööde teostamise lõpetamist.
(1) Projekti abikõlblikkuse periood on toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud ajavahemik, millal projekti tegevused algavad ja lõpevad ning projekti elluviimiseks vajalikud abikõlblikud kulud tekivad.
(2) Projekti abikõlblikkuse periood algab taotluse rakendusüksusele esitamise kuupäevast ja lõpeb taotluse rahuldamise otsuses sätestatud kuupäeval, kuid mitte hiljem kui 31. augustil 2023. a. Alates 1. jaanuarist 2014. a on abikõlblik tehnilise konsultandiga sõlmitud lepingust tulenev kulu, rekonstrueerimistööde ehitusprojektide (eel-, põhi- ja tööprojektid) koostamise kulu ja energiaauditi koostamise kulu. Kui tehnilise konsultandiga sõlmitud lepingu kohaselt teostab tehniline konsultant ka omanikujärelevalvet, ei ole omanikujärelevalve teostamise kulud abikõlblikud enne rakendusüksusele taotluse esitamise kuupäeva. Ehitusprojekti koostamise ja rekonstrueerimistöö alguskuupäevaks loetakse selle tegemiseks sõlmitava lepingu jõustumise kuupäev või kui lepingus on sätestatud ehitusprojekti koostamise või rekonstrueerimistööde alguskuupäev, siis see kuupäev.
(3) Taotleja ei tohi alustada muude, käesoleva paragrahvi lõikes 2 erandina mitte nimetatud, tegevuste elluviimist ega võtta kohustusi rekonstrueerimistööde elluviimiseks enne taotluse esitamist rakendusüksusele. Kohustuste võtmine on lubatav ainult juhul, kui kohustuste täitmine taotleja poolt on seatud sõltuvusse taotluse rahuldamise otsuse kehtima hakkamisest (ka omanikujärelevalve teostamine). Eelnimetatud tegevuste elluviimise alustamisel või kohustuste võtmisel enne taotluse rahuldamise otsuse kehtima hakkamist, on taotleja kohustatud tekkinud kulud ise kandma. Alates 1. jaanuarist 2014. a abikõlblikuks loetavad kulud on taotleja kohustatud kogu ulatuses ise kandma, kui taotlust ei rahuldata.
(4) Projekti abikõlblikkuse perioodi kestus on kuni 24 kuud.
(5) Toetuse saaja võib taotleda projekti abikõlblikkuse perioodi pikendamist üks kord projekti abikõlblikkuse perioodi jooksul maksimaalselt 18 kuu võrra, kui projekti elluviimisel on ilmnenud toetuse saajast sõltumatud erakorralised asjaolud ja tingimusel, et abikõlblikkuse periood ei ületa 42 kuud ning projekti tegevused planeeritakse lõpetada hiljemalt 2023. aasta 31. augustil. Kui projekti abikõlblikkuse perioodi pikendamise taotlus on rahuldatud, loetakse projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemise kuupäevaks taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsuses sätestatud kuupäev.
(6) Projekt loetakse lõppenuks pärast lõpparuande kinnitamist rakendusüksuse poolt ja toetuse saajale toetuse maksmisest. Kui toetuse saaja taotleb toetuse maksmist kahes osas, siis viimase makse tegemisest.
§ 13. Toetuse osakaalud ja piirsumma
(1) Toetuse osakaalud on 15%, 25% või 40% käesoleva määruse § 8 punktides 1–14 nimetatud rekonstrueerimistööde ja tegevuste abikõlblikest kuludest ja 50% käesoleva määruse § 8 punktides 15–17 nimetatud tegevuste abikõlblikest kuludest vastavalt käesolevas paragrahvis sätestatule. Toetuse taotlemisel Ida-Viru maakonnas asuva korterelamu rekonstrueerimiseks suurendatakse toetuse osakaalu 10% võrra, välja arvatud juhul, kui toetuse osakaal on 50%. Omafinantseeringu määr peab abikõlblikest kuludest katma selle osa, mida toetus ei kata.
(2) Rekonstrueerimistööde abikõlblikest kuludest 15% suuruse osakaaluga toetust ei saa taotleda, kui korterelamu asub Tallinna või Tartu linnas, välja arvatud, kui esineb vähemalt üks järgnevatest tingimustest:
(3) Korterelamu energiaauditi koostamisega seotud kulude hüvitamiseks antakse toetust samas osakaalus nagu elamu rekonstrueerimistööde abikõlblikele kuludele.
(4) Rekonstrueerimistööde abikõlblikest kuludest 15% osakaaluga toetuse, Ida-Viru maakonnas paikneva korterelamu puhul 25% osakaaluga toetuse, saamiseks peab taotleja projekti elluviimise tulemusena:
1) saavutama korterelamu rekonstrueerimistööde tulemusena vähemalt energiatõhususarvu klassi E (energiatõhususarv ETA ≤220 kWh/(m²·a));
2) tagama korterelamu rekonstrueerimisel ventilatsiooni vastavalt sisekliima standardi II klassi nõuetele või vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 5;
3) saavutama korterelamu rekonstrueerimisega vähemalt 20%-lise arvutusliku energiasäästu soojusenergia tarbimiselt.
(5) Taotleja, kes ei taga käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud osakaaluga toetuse saamiseks käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 2 sätestatud nõuet, peab tagama kõikide järgmiste nõuete täitmise:
2) sissepuhke või -võetavad välisõhuvooluhulgad vähemalt 10 l/s magamis- ja elutubades müratasemel mitte üle 25 dB(A);
3) väljatõmbe õhuvooluhulgad 1-toaliste korterite pesuruumis vähemalt 10 l/s ja köögis 6 l/s, 2-toaliste korterite pesuruumis vähemalt 15 l/s ja köögis 8 l/s, 3- ja enamatoaliste korterite WC-s vähemalt 10 l/s , pesuruumis 15 l/s ja köögis 8 l/s;
4) juhul, kui ventilatsioonisüsteemi projekteerimisel, ehitamisel või mõõdistamisel selgub, et mõne ruumi väljatõmbe õhuvooluhulka ei ole võimalik objektiivsetel põhjustel täita (näiteks puudub korteril vajalik arv ventilatsioonišahte, olemasoleva ventilatsioonišahti ristlõike pindala ei ole piisav), siis loetakse käesoleva lõike punktides 2 ja 3 toodud õhuvooluhulkade nõue täidetuks kogu korteri õhuvahetuskordsuse 0,5 1/h saavutamisega.
(6) Rekonstrueerimistööde abikõlblikest kuludest 25% osakaaluga toetuse, Ida-Viru maakonnas paikneva korterelamu puhul 35% osakaaluga toetuse, saamiseks peab taotleja projekti elluviimise tulemusena:
1) saavutama korterelamu rekonstrueerimistööde tulemusena vähemalt energiatõhususarvu klassi D (energiatõhususarv ETA ≤180 kWh/(m²·a));
2) rekonstrueerima korterelamu keskküttesüsteemi vähemalt korteripõhiselt reguleeritavana ja paigaldama radiaatoritele piirajatega varustatud termostaatventiilid, mis võimaldaks reguleerida ruumi temperatuuri vahemikus 18–23 kraadi;
3) soojustama ja rekonstrueerima korterelamu välisseinad täies mahus kaalutud keskmise soojusläbivuse tasemega U≤0,25 W/(m²·K);
4) vahetama kõik projekti alustamise hetkel vahetamata aknad kolmekordse klaaspaketiga energiasäästlike akende vastu, mille avatäite kompleksne soojusläbivuse tase paigaldatuna on U≤1,10 W/(m²·K) või olema korterelamu kõik aknad eelnevalt vahetanud soojapidavamate akende vastu. Aknad, mille vahetamata jätmine ei mõjuta hoone energiakulu, võib jätta vahetamata;
5) soojustama ja rekonstrueerima korterelamu katuse soojusläbivuse tasemega U≤0,15 W/(m²·K);
6) korterelamu rekonstrueerimisel tagama ventilatsiooni vastavalt sisekliima standardi II klassi nõuetele või vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 7.
(7) Taotleja, kes ei taga käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud osakaaluga toetuse saamiseks käesoleva paragrahvi lõike 6 punktis 6 sätestatud nõuet, peab tagama kõikide järgmiste nõuete täitmise:
4) juhul, kui ventilatsioonisüsteemi projekteerimisel, ehitamisel või mõõdistamisel selgub, et mõne ruumi väljatõmbe õhuvooluhulka ei ole võimalik objektiivsetel põhjustel täita (näiteks puudub korteril vajalik arv ventilatsioonišahte, olemasoleva ventilatsioonišahti ristlõike pindala ei ole piisav), siis loetakse käesoleva lõike punktides 2 ja 3 toodud väljatõmbe õhuvooluhulkade nõue täidetuks kogu korteri õhuvahetuskordsuse 0,5 1/h saavutamisega;
5) keskkütte puhul peab värske õhu klapi paiknemine tagama õhu eelsoojendamise (paiknema näiteks radiaatori taga või kohal või paigaldatakse värske õhu radiaator).
(8) Rekonstrueerimistööde abikõlblikest kuludest 40% osakaaluga toetuse, Ida-Viru maakonnas paikneva korterelamu puhul 50% osakaaluga toetuse, saamiseks peab taotleja projekti elluviimise tulemusena:
1) saavutama korterelamu rekonstrueerimistööde tulemusena vähemalt energiatõhususarvu klassi C (energiatõhususarv ETA ≤150 kWh/(m²·a));
3) soojustama ja rekonstrueerima korterelamu välisseinad täies mahus kaalutud keskmise soojusläbivuse tasemega U≤0,22 W/(m²·K);
4) vahetama kõik projekti alustamise hetkel vahetamata aknad kolmekordse klaaspaketiga energiasäästlike akende vastu, mille avatäite kompleksne soojusläbivuse tase paigaldatuna on U≤1,10 W/(m²·K) ning paigaldama need soojustuse tasapinda või lisasoojustama aknapaled. Soojustuse tasapinda paigaldamise või aknapalede lisasoojustamise tulemusena peab välisseina ja akna liitekoha arvutuslik joonsoojusläbivus olema ≤0,05 W/(m·K). Aknad, mille vahetamata jätmine ei mõjuta hoone energiakulu, võib jätta vahetamata;
5) soojustama ja rekonstrueerima korterelamu katuse (soojusläbivuse tase U≤0,12 W/(m²·K);
6) paigaldama korterelamusse soojustagastusega sissepuhke ja väljatõmbe ventilatsioonisüsteemi, mis teenindab kõiki korterite ruume või soojuspumbaga soojustagastusega väljatõmbe ventilatsioonisüsteemi, mis tagab võrdväärse sisekliima ja on varustatud välisõhu eelsoojendamise ja filtreerimise seadmetega nagu värske õhu radiaatorid;
7) korterelamu rekonstrueerimisel tagama ventilatsiooni vastavalt sisekliima standardi II klassi nõuetele või vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 9.
(9) Taotleja, kes ei taga käesoleva paragrahvi lõikes 8 sätestatud osakaaluga toetuse saamiseks käesoleva paragrahvi lõike 8 punktis 7 sätestatud nõuet, peab tagama kõikide järgmiste nõuete täitmise:
(10) Toetuse osakaal on 50% järgmistest abikõlblikest kuludest:
1) rekonstrueerimistööde teostamiseks vajalike ehitusprojektide (eel-, põhi- ja tööprojektide) koostamise kulu;
2) rekonstrueerimistööde teostamisega seotud tehnilise konsultandi teenuse osutamise kulu;
3) rekonstrueerimistööde teostamisega seotud omanikujärelevalve teenuse osutamise kulu.
(11) Hoone energiatõhusust mõjutavad eelnevalt teostatud rekonstrueerimistööd võetakse arvesse hoone energiatõhususarvu arvutuses. Käesoleva paragrahvi lõigetes 4, 6 ja 8 sätestatud osakaaluga toetuse saamise eelduste täitmisel arvestatakse ka enne taotluse esitamist teostatud käesolevas määruses toetuse saamiseks nõutud rekonstrueerimistöid järgmiselt:
1) käesoleva paragrahvi lõigetes 6 ja 8 toodud välisseina ja katuse soojusläbivusele seatud nõuete täitmiseks juba teostatud välisseinte ja katuse lisasoojustamise tööde ümbertegemine ei ole kohustuslik ja soojusläbivuse taseme nõue tuleb tagada toetuse taotluses toodud välisseinte ja katuse soojustamise tööde ulatuses;
2) käesoleva paragrahvi lõikes 8 toodud akna ja välisseina külmasilla arvutusliku joonsoojusläbivuse nõue ei kohaldu, kui korterelamu välisseinad on rakendusüksuse poolt varasemalt eraldatud korterelamute rekonstrueerimistoetuse raames soojustatud;
3) kui rekonstrueeritava korterelamu ventilatsioonisüsteem on eelnevalt ehitatud või rekonstrueeritud kasutades rakendusüksuse poolt väljastatud varasemat korterelamute 25% või 35% osakaaluga rekonstrueerimistoetust, siis eelmise perioodi 25% osakaaluga toetust saanud elamute puhul tuleb eelnevalt paigaldatud värske õhu klappidele lisaks lahendada ka mehaaniline väljatõmme, juhul kui seda ei ole tehtud. Nimetatud perioodil 35% osakaaluga toetust saanud korterelamute puhul võib ventilatsioonisüsteem jääda muutmata.
(12) Toetuse maksimaalne summa on 1 200 000 eurot projekti kohta.
(13) Omafinantseeringuna ei käsitleta teisi riigi, kohalike omavalitsuste või muude Euroopa Liidu institutsioonide või fondide poolt antud tagastamatuid või tagastatavaid toetusi.
§ 14. Üld- või detailplaneeringu alusel miljööväärtuslikule hoonestusalale jääva või väärtusliku üksikobjektina määratletud või kultuurimälestiseks tunnistatud või muinsuskaitsealal muinsuskaitseseaduse alusel asuva või UNESCO maailmapärandi nimekirja kuuluva korterelamu ja korterelamu kaugküttevõrgu ühendusest tulenevad rekonstrueerimise erisused
(1) Toetuse taotlemisel üld- või detailplaneeringu alusel miljööväärtuslikule hoonestusalale jääva või väärtusliku üksikobjektina määratletud või kultuurimälestiseks tunnistatud või muinsuskaitsealal muinsuskaitseseaduse alusel asuva või UNESCO maailmapärandi nimekirja kuuluva korterelamu rekonstrueerimiseks kehtivad alljärgnevad erisused:
1) korterelamu aknad võib jätta uute vastu vahetamata, kui kohalik omavalitsusüksus ei ole andnud luba akende vahetamiseks kultuuriväärtuse või miljööväärtuse kaitse või tuleohutuse kaalutlustel. Sellisel juhul tuleb nõutav energiatõhususarvu klass või energiatõhususarv tagada akende renoveerimisega (näiteks klaaside vahetamisega, klaaspaketi paigaldamisega ja tihendamisega) või teiste rekonstrueerimistöödega;
2) korterelamu fassaad võib olla nõutud soojusläbivuse tasemest vähem soojustatud või soojustamata, kui kohalik omavalitsusüksus on motiveeritult keelanud välisseinte lisasoojustamise kultuuriväärtuse või miljööväärtuse kaitse kaalutlustel;
3) korterelamu rekonstrueerimisel peab tagama ventilatsiooni vastavalt sisekliima standardi II klassi nõuetele või vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 2.
(2) Kui korterelamu rekonstrueerimisel ei tagata ventilatsiooni käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 sätestatule, tuleb tagada kõikide järgmiste nõuete täitmine:
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud korterelamu terviklahendusena rekonstrueerimisel tuleb rekonstrueerimistööde elluviimisel saavutada 15% osakaaluga toetuse saamiseks energiatõhususarv, mis vastab vähemalt energiatõhususarvu klassile „F”, 25% osakaaluga toetuse saamiseks energiatõhususarv, mis vastab vähemalt energiatõhususarvu klassile „E” ja 40% osakaaluga toetuse saamiseks energiatõhususarv, mis vastab vähemalt energiatõhususarvu klassile „D”.
(4) Kaugküttevõrguga mitte ühendatud ja kaugkütte piirkonnas mitte asuva korterelamu või kaugküttega, mis töötab ainult kütteperioodil, ühendatud korterelamu, kus sooja tarbevett valmistatakse lokaalselt elektriboileritega, terviklahendusena rekonstrueerimisel, tuleb rekonstrueerimistööde elluviimisel saavutada 15% osakaaluga toetuse saamiseks energiatõhususarv, mis vastab vähemalt energiatõhususarvu klassile „F”, 25% osakaaluga toetuse saamiseks energiatõhususarv, mis vastab vähemalt energiatõhususarvu klassile „E” ja 40% osakaaluga toetuse saamiseks energiatõhususarv, mis vastab vähemalt energiatõhususarvu klassile „D”.
(2) Rakendusüksus teavitab üleriigilise levikuga päevalehes ja oma kodulehel taotluste vastuvõtmise alustamise kuupäevast ja vastuvõtmise lõppemise kuupäevast toetuste eelarve lõppemisel. Rakendusüksusel on õigus peatada taotluste vastuvõtmine ka muudel alustel, teavitades sellest oma kodulehel.
(3) Taotlus esitatakse taotleja esindusõigusliku isiku poolt digitaalselt allkirjastatuna rakendusüksuse poolt kinnitatud taotlusvormil, mis on kättesaadav elektrooniliselt täidetavana rakendusüksuse kodulehel või läbi struktuuritoetuse registri (edaspidi register). Toetuse taotlemine ja toetuse kasutamisega seotud dokumentide ja teabe esitamine ning rakendusüksuse otsuste edastamine toimub kas elektrooniliselt elektronposti teel või läbi registri. Rakendusüksus teavitab taotluse esitamise viisist oma veebilehel.
§ 16. Nõuded taotlejale
1) korterelamut haldav korteriühistu, mida esindab taotluse esitamisel mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud juhatuse liige või üldkoosoleku protokolli kantud volituse alusel käesoleva määruse §-s 10 sätestatud nõuetele vastav tehniline konsultant;
2) vald või linn, kui korterelamu on tervikuna valla või linna omandis. Taotlejat võib esindada ka vastava kirjaliku volituse alusel käesoleva määruse §-s 10 sätestatud nõuetele vastav tehniline konsultant.
(2) Ärieesmärkide saavutamisele suunatud taotleja taotlust ei rahuldata. Ühes korterelamus asuvatest korteriomanditest vähemalt 80% peavad kuuluma füüsilistest isikutest omanikele. Kui korterelamu on tervikuna valla või linna omandis peavad kõik korteriomandid olema kohaliku omavalitsuse sotsiaal- või munitsipaaleluruumid.
(4) Taotlejale Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8) (edaspidi vähese tähtsusega abi määrus), kohaselt antud abi koos käesoleva määruse raames antava abiga ja Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1408/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris (ELT L 352, 24.12.2013, lk 9–17) ja Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 717/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandus- ja vesiviljelussektoris (ELT L 190, 28.6.2014, lk 45–54) antud vähese tähtsusega abiga ei tohi jooksva majandusaasta ja kahe eelneva majandusaasta jooksul kokku ületada 200 000 eurot.
(5) Taotlejale Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.04.2012, lk 8‒13), alusel antud abi ja vähese tähtsusega abi määruse kohaselt antud abi kogusumma ei tohi jooksva majandusaasta ja kahe eelneva majandusaasta jooksul koos käesoleva määruse raames taotletava toetusega ületada 500 000 eurot.
§ 17. Taotleja ja toetuse saaja kohustused
2) esitama rakendusüksuse nõudmisel taotleja ja taotluse kohta lisateavet või täiendavaid dokumente nõutud vormis ja tähtajal;
4) võimaldama kontrollida taotluse ja taotleja vastavust nõuetele, sealhulgas võimaldama teha ette teatamata paikvaatlust rekonstrueeritavale korterelamule rekonstrueerimistööde teostamise ajal;
6) saama korterelamu rekonstrueerimise investeeringute katmiseks sihtotstarbelist laenu väljastavast krediidi- või finantseerimisasutusest positiivse otsuse asjaomase laenulepingu sõlmimiseks või omama osas, mida toetus ei kata, projekti elluviimiseks omafinantseeringut;
7) teostama korterelamu rekonstrueerimistööd vastavalt käesolevas määruses ja taotluse rahuldamise otsuses toodud tingimustele;
8) 25% või 40% (Ida-Viru maakonnas vastavalt 35% või 50%) osakaaluga toetuse taotlemisel kaasama rekonstrueerimistööde planeerimisse ja teostamisse tehnilise konsultandi, kes vastab käesoleva määruse §-s 10 esitatud tingimustele ning kellega peab leping tehnilise konsultandi teenuse osutamiseks olema sõlmitud hiljemalt taotluse esitamise hetkeks, kehtivusega vähemalt kõigi rekonstrueerimistöö(de) vastuvõtmise akti(de) jõustumiseni;
9) toetuse sihipäraseks kasutamiseks sõlmima rekonstrueerimistööde teostajaga lepingu, mille kohaselt annab tööde teostaja rekonstrueerimistöödele garantii vähemalt viieks aastaks pärast tööde üleandmise-vastuvõtmise kuupäeva ja sõlmima tehnosüsteemide regulaarse hooldusjuhise täitmise tagamiseks hoolduslepingud kehtivusega vähemalt viis aastat pärast tööde üleandmise-vastuvõtmise kuupäeva;
10) tagama, et korteriühistust taotlejal on üldkoosoleku kehtiv otsus toetuse abil plaanitavate rekonstrueerimistööde teostamise kohta ning renoveerimislaenu võtmise vajadusel üldkoosoleku kehtiv otsus renoveerimislaenu võtmiseks ulatuses, mida ei kata taotletava osakaaluga toetus ja muu olemasolev omafinantseering;
11) täitma teisi struktuuritoetuse seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud kohustusi.
(1) Taotluses sisalduv projekt peab olema suunatud meetme tegevuse eesmärkide saavutamisele ja toetavate tegevuste elluviimisele.
(2) Taotlus peab lisaks taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 1 sätestatule vastama järgmistele nõuetele:
1) taotlus sisaldab käesolevas määruses nõutud teavet, mis on asjakohane, ammendav ja õige;
2) taotluses nimetatud tegevused panustavad otseselt meetme tulemuse saavutamiseks vajalike väljundite loomisesse;
3) taotletava toetuse suurus ja selle osakaal abikõlblikest kuludest ei ületa §-s 13 sätestatud toetuse osakaalu ega § 13 lõikes 12 sätestatud maksimaalset toetuse summat;
4) toetatavad tegevused tehakse käesoleva määruse § 12 lõikes 2 nimetatud abikõlblikkuse perioodil;
5) toetust taotletakse käesoleva määruse §-s 8 sätestatud toetatavatele tegevustele;
6) taotluses sisalduva projekti tegevused lõpetatakse projekti abikõlblikkuse perioodil;
7) kõik projekti elluviimisega seonduvad abikõlblikud kulud peavad olema kirjeldatud vastavalt taotlusvormil esitatud jaotisele;
8) taotluses esitatud andmed on taotleja teadmise kohaselt täielikud ja õiged.
(3) Taotlus peab sisaldama lisaks taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 2 sätestatud kinnitustele järgmiseid andmeid ja dokumente:
2) projekti eesmärk, kavandatavate toetatavate tegevuste kirjeldus ja tegevuste elluviimise koht;
3) toetatavate tegevuste orienteeruv ajakava ja toetuse maksmise orienteeruv ajakava;
4) taotletav toetuse osakaal;
5) teave taotluses nimetatud projekti kuludele teisest meetmest või muudest välisabi vahenditest toetuse taotlemise ja saamise kohta;
6) kinnitus, et toetuse saaja on teadlik sellest, et vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 39 lõikele 3 avalikustatakse toetuse saamisega seotud andmed;
7) kinnitus, et toetuse saaja on teadlik, et toetust võidakse vähendada või tühistada ja sealjuures tuleb saadud toetus tagasi maksta, kui esinevad struktuuritoetuse seaduse § 45 lõikes 1 nimetatud finantskorrektsiooni alused, või taotluse rahuldamise otsus võidakse struktuuritoetuse seaduse § 22 lõikes 3 sätestatud aluste esinemisel täielikult või osaliselt kehtetuks tunnistada;
9) korterelamu energiaaudit ja korterelamu mõõdetud energiatarbimisel põhinev energiamärgis;
10) korterelamu rekonstrueerimiseks vajalik(ud) ehitusprojekti(d), mis peavad olema koostatud vähemalt põhiprojekti staadiumis vastavalt majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 58 lõike 1 punktile 1 teatamiskohustuse täitnud teenusepakkuja poolt ja toetuse tingimustele vastava energiatõhususe tõendamise energiaarvutus;
11) korteriühistust taotleja puhul üldkoosoleku otsuse protokoll, milles on fikseeritud rekonstrueerimistööde teostamise otsus, kohalikust omavalitsusest taotleja puhul vastav haldusakt, milles on fikseeritud rekonstrueerimistööde teostamise otsus, rekonstrueerimistööde ja kaasnevate teenuste kirjeldus, vajadusel renoveerimislaenu võtmise otsus projekti elluviimiseks, laenu võimalik maksimaalne summa, vajadusel tehnilise konsultandi volikiri;
12) kehtiv ehitusluba või kohaliku omavalitsuse kirjalik nõusolek, kui nimetatud dokumendid on vastavalt ehitusseadusele teostatavatele töödele nõutud;
13) 25% ja 40% (Ida-Viru maakonnas vastavalt 35% ja 50%) osakaaluga toetuse taotlemisel tehnilise konsultandiga sõlmitud leping rekonstrueerimistööde juhtimiseks;
14) korteriühistust taotleja puhul korteriühistu liikmete nimekiri taotluse esitamise kuupäeva seisuga;
15) ülesande andmise akt komisjoni 20. detsembri 2011. a otsuse artikli 4 tähenduses juhul, kui tegemist on üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajaliku taristu arendamisega.
(4) Toetuse taotlemisel osakaaluga 25% või 40% (Ida-Viru maakonnas vastavalt 35% ja 50%) esitab taotleja 90 kalendripäeva jooksul taotluse rahuldamise otsuse kehtima hakkamisest projekti kogueelarve, iga käesoleva määruse §-s 8 nimetatud tegevuse või rekonstrueerimistööde kogumi kohta hinnapakkumised koos ventilatsiooniseadmete tootespetsifikatsioonidega ning teostatavate tegevuste lühikirjelduse vastavalt käesoleva määruse § 25 lõikele 4.
(5) Toetuse taotlemisel osakaaluga 15% esitab taotleja lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatule:
1) projekti kogueelarve, eristades sealhulgas abikõlblike ja mitteabikõlblike kulude summa, ning iga käesoleva määruse § 8 punktides 1–13 nimetatud tegevuse või rekonstrueerimistööde kogumi kohta vähemalt kolme omavahel sõltumatu pakkuja poolt esitatud hinnapakkumise koos teostatavate tegevuste lühikirjeldusega rakendusüksuse poolt etteantud vormil. Paragrahvi 8 punktides 14–17 tegevuste osas võib hinnapakkumised esitada vabas vormis. Kui toetuse saajal ei ole võimalik esitada kolme sõltumatut hinnapakkumist, tuleb rakendusüksusele esitada põhjus ning võimalusel lisada isiku, kellelt pakkumist sooviti, hinnapakkumise tegemisest loobumise teade. Kui toetuse saaja ei vali odavaimat pakkumist, tuleb esitada sellekohane põhjendus. Kui toetuse saaja tellib mitu või kõik tööd ühelt pakkujalt, võtab ta pakkumused vastavalt rekonstrueerimistööde kogumile;
2) renoveerimislaenu väljastava krediidi- või finantseerimisasutuse positiivse otsuse asjaomase laenulepingu sõlmimiseks summas, mida toetatavate tegevuste elluviimiseks antav toetus ei kata või nimetatud summas omafinantseeringu olemasolu tõendava dokumendi.
(6) Toetuse abil finantseeritavad korterelamu rekonstrueerimistööd peavad olema ehitusprojektis loetletud ja kuuluma abikõlblike rekonstrueerimistööde hulka.
(7) Koostatav tööprojekt ei tohi olla vastuolus ekspertiisi läbinud põhiprojektiga. Juhul kui tööprojektis tehakse olulisi muudatusi, siis peab selle heaks kiitma ekspertiis, mille kulu ei ole abikõlblik ning mille peab iseseisvalt tellima taotleja.
(1) Taotluse menetlemine koosneb selle registreerimisest, taotluse menetlusse võtmisest või võtmata jätmisest, selgituste ja lisainformatsiooni või taotluse täienduste või muudatuste küsimisest, taotluse ja taotleja nõuetele vastavuse kontrollist, nõuetele vastavaks tunnistatud taotluse, sealhulgas selles sisalduva projekti nõuetele vastavuse hindamisest ning 25% ja 40% (Ida-Viru maakonnas vastavalt 35% ja 50%) osakaaluga toetuse taotlemisel põhiprojekti ja energiaarvutuste ekspertiisi tegemise korraldamisest ning taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemisest. Taotlusi menetletakse nende registreerimise järjekorras.
(2) Toetuse taotlemisel osakaaluga 25% ja 40% (Ida-Viru maakonnas vastavalt 35% ja 50%) tagab põhiprojekti ja energiaarvutuste esmase ekspertiisi rakendusüksus, kes korraldab ekspertiisi koostamise alustamise 10 tööpäeva jooksul taotluse menetlusse võtmisest.
(4) Rakendusüksusel on õigus teha taotlejale ettepanek taotlust muuta, kui taotluse täielik rahuldamine ei ole võimalik taotluste rahastamiseks ette nähtud eelarve mahu tõttu või kui taotluse täielik rahuldamine ei ole põhjendatud, arvestades taotletud toetuse summat, projekti tegevusi, kulusid ja projektiga saavutatavaid tulemusi või mõju meetme tegevuste tulemustesse, tingimusel, et taotleja on nõus taotletud toetuse summa vähendamisega või projektis kavandatud tegevuste muutmisega või kui muudatuste vajalikkust näeb ette põhiprojektile tehtud ekspertiis.
(5) Kui taotleja ei ole nõus toetuse summa või tegevuste muutmisega vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 4, tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(6) Vastuvõetud taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 60 tööpäeva alates taotluse rakendusüksuses registreerimisest. Menetlemise tähtaja kulgemine peatub põhiprojekti ja energiaarvutuste ekspertiisi teostamise ajaks. Kui taotluses avastatakse puudusi, teatatakse sellest viivitamatult taotlejale ja antakse puuduste kõrvaldamiseks kuni 10-tööpäevane tähtaeg, mille võrra pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg.
§ 20. Taotluse registreerimine ja läbivaatamine
(1) Taotlus registreeritakse ja vaadatakse läbi rakendusüksuses. Taotluse läbivaatamise tähtaeg on 10 tööpäeva alates taotluse registreerimisest. Taotluse läbivaatamise käigus kontrollitakse, kas taotlus on täidetud nõuetekohaselt ja laekunud koos kõigi nõutud dokumentidega.
(2) Rakendusüksus ei ole kohustatud taotlust registreerima ega läbi vaatama, kui taotluse esitamise hetkel ei ole taotleja lisanud taotlusele energiaauditit, energiamärgist, mis kajastab hoone tegelikku energiatarbimist ega korteriühistust taotleja puhul üldkoosoleku kehtivat otsust ja kohalikust omavalitsusest taotleja puhul vastavat haldusakti, milles on fikseeritud rekonstrueerimistööde teostamise otsus. Nimetatud dokumentide puudumisel teavitab rakendusüksus taotlejat puuduste kõrvaldamise vajadusest.
(3) Taotlus jäetakse vastu võtmata ja tagastatakse puuduste kõrvaldamiseks tähtaega andmata, kui taotlus ei vasta olulises osas §-s 18 sätestatud taotlusele esitatavatele nõuetele või taotleja ei ole § 19 lõikes 6 sätestatud tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud.
§ 21. Taotleja nõuetele vastavaks tunnistamine
(1) Rakendusüksus kontrollib menetlusse võetud taotluse puhul taotleja nõuetele vastavust.
(2) Taotleja tunnistatakse nõuetele vastavaks juhul, kui taotleja vastab käeoleva määruse §-s 16 sätestatud kõikidele nõuetele.
(3) Taotleja nõuetele vastavaks tunnistamise korral teeb rakendusüksus taotleja nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse. Taotleja nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse ja taotluse nõuetele vastamist ei kontrollita.
§ 22. Taotluse nõuetele vastavaks tunnistamine
(1) Rakendusüksus kontrollib menetlusse võetud taotluse nõuetele vastavust.
(2) Taotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks, kui on täidetud kõik käesoleva määruse §-18 sätestatud taotlusele esitatud nõuded.
1) taotlus ei vasta kasvõi ühele käesoleva määruse §-s 18 sätestatud nõudele ja taotleja ei ole taotluses esinevaid puudusi määratud tähtaja jooksul kõrvaldanud;
(4) Taotluse nõuetele vastavaks tunnistamise korral teeb rakendusüksus taotluse nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse. Taotluse nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
§ 23. Projektide valikukriteeriumid ja kord
(1) Taotluses kirjeldatud projektide rahastamise otsustamisel lähtutakse asjaolust, kas taotlus ja selles kirjeldatud projekt vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele ja meetme tegevuse eesmärgile. Taotlus loetakse lävendi ületanuks, kui esinevad kõik järgnevad tingimused:
1) taotluses kirjeldatud projekt vastab määruses sätestatud nõuetele ja meetme tegevuse eesmärgile;
2) taotlusest ja sellele lisatud materjalidest nähtub, et taotleja suudab projekti elluviimise tulemusena saavutada käesoleva määruse § 13 lõigetes 4 kuni 9 sätestatu, olenevalt taotletava toetuse osakaalust;
3) taotleja ja taotlus on tunnistatud nõuetele vastavaks.
(2) Taotluses kirjeldatud projekt vastab meetme tegevuse eesmärgile, kui selles on ette nähtud käesoleva määruse §-s 8 sätestatud tegevuste elluviimine ning on täidetud §-s 13 toodud toetuse osakaaludele vastava projekti elluviimise tulemused ja täidetud esitatud nõuded.
§ 24. Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise tingimused ja kord
(1) Taotluse rahuldamise kohta teeb rakendusüksus taotluse rahuldamise otsuse. Taotluse rahuldamata jätmise korral teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(2) Rekonstrueerimistööde kogumaksumusest 25% ja 40% osakaaluga (Ida-Viru maakonnas paikneva korterelamu puhul vastavalt 35% ja 50% osakaaluga) toetuse taotlemise korral teeb rakendusüksus taotluse rahuldamise otsuse kõrvaltingimusega vastavalt käesoleva määruse § 25 lõikes 3 sätestatule.
1) taotlus ei ületa käesoleva määruse § 23 lõikes 1 sätestatud lävendit;
2) projekti toetamine ei ole võimalik taotluste rahastamise eelarve mahu tõttu;
3) taotlust ei ole võimalik osaliselt rahuldada;
4) taotleja ei ole nõus toetuse vähendamise või projektis kavandatud toetatavate tegevuste muutmisega;
5) kui taotluse hindamisel selgub, et taotluses on esitatud teadlikult valeandmeid või esinevad asjaolud, mille tõttu taotlejat või taotlust ei saa nõuetele vastavaks tunnistada;
6) taotleja mõjutab pettuse või ähvardusega või muul õigusvastasel viisil taotluse menetlemist;
7) taotleja ei täida §-s 17 sätestatud kohustusi.
1) toetatavate tegevustega saavutatavad väljundid või tulemused ja nende saavutamise ajakava;
2) vajadusel kõrvaltingimus;
4) käesoleva määruse § 13 lõigetes 3 ja 10 sätestatud kulude hüvitamine pärast rekonstrueerimistööde nõuetekohast ellu viimist vastavalt käesoleva määruse § 13 lõigetele 4, 6 ja 8.
(5) Taotlus ja selle kohta täiendavalt esitatud teave on taotluse kohta tehtud otsuse lahutamatu lisa.
(6) Taotleja ja taotluse nõuetele vastavaks või mittevastavaks tunnistamise ja taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus toimetatakse taotlejale elektrooniliselt kätte 10 tööpäeva jooksul nimetatud otsuse vastuvõtmisest arvates.
§ 25. Taotluse osaline ja kõrvaltingimusega rahuldamine
(2) Taotluse rahuldamise otsuse võib teha haldusmenetluse seaduse § 53 tähenduses kõrvaltingimusega, kui on tõenäoline, et lõpliku otsuse tegemiseks vajalik eeldus saabub või täidetakse hiljemalt kõrvaltingimuses märgitud tähtaja jooksul ning kõrvaltingimuse seadmine on mõistlik.
(3) Toetuse taotlemisel 25% ja 40% osakaaluga (Ida-Viru maakonnas paikneva korterelamu puhul vastavalt 35% ja 50% osakaaluga) rekonstrueerimistööde abikõlblikest kuludest tehakse taotluse rahuldamise otsus kõrvaltingimusega, sätestades taotluse rahuldamise otsuse kehtima hakkamise kõikide järgmiste tingimuste saabumisel:
2) juhul kui rakendusüksuse poolt tellitava põhiprojekti ja energiaarvutuste ekspertiisi tulemusena põhiprojekt muutub, on taotleja vajadusel küsinud täiendavad hinnapakkumised, mis tulenevad muudetud projektist, korraldanud vajadusel uue üldkoosoleku ning esitanud uued hinnapakkumised ja üldkoosoleku kehtiva otsuse plaanitavate rekonstrueerimistööde teostamise kohta rakendusüksusele või kohalikust omavalitsusest taotleja puhul esitanud vajadusel uue haldusakti;
(4) Kõrvaltingimusega tehtud otsuse kehtima hakkamisest 90 kalendripäeva jooksul esitab toetuse saaja rakendusüksusele projekti kogueelarve, eristades sealhulgas abikõlblike ja mitteabikõlblike kulude summa, ning käesoleva määruse § 8 punktides 1–13 nimetatud tegevuse või rekonstrueerimistööde kogumi kohta vähemalt kolme omavahel sõltumatu pakkuja poolt esitatud hinnapakkumise koos teostatavate tegevuste lühikirjeldusega rakendusüksuse poolt etteantud vormil. Paragrahvi 8 punktides 14–17 sätestatud tegevuste osas võib hinnapakkumised esitada vabas vormis. Koos hinnapakkumistega tuleb esitada ka ventilatsiooniseadmete tootespetsifikatsioonid. Kui toetuse saajal ei ole võimalik esitada kolme sõltumatut hinnapakkumist, tuleb rakendusüksusele esitada põhjus ning võimalusel lisada isiku, kellelt pakkumist sooviti, hinnapakkumise tegemisest loobumise teade. Kui toetuse saaja ei vali odavaimat pakkumist, tuleb esitada sellekohane põhjendus. Kui toetuse saaja tellib mitu või kõik tööd ühelt pakkujalt, võtab ta hinnapakkumised vastavalt rekonstrueerimistööde kogumile.
(5) Taotluse tingimusliku rahuldamise otsuse põhjal ei teki otsuse saajal õigust toetuse maksetele. Õigus toetusega seotud maksetele tekib toetuse saajal pärast rakendusüksuse poolt kõrvaltingimuse saabumise kohta vastava kinnituse vormistamist toetuse rahuldamise otsuse juurde.
(6) Taotluse osalise või kõrvaltingimusega rahuldamise otsus vormistatakse lähtudes käesoleva määruse § 24 lõikest 4.
(2) Taotluse rahuldamise otsust võib muuta kuni projekti lõppenuks lugemiseni.
(3) Taotluse rahuldamise otsuse muutmine vormistatakse otsusena taotluste menetlemise määruse § 10 lõikes 2 sätestatud juhtudel.
(5) Kui muudetakse taotluse rahuldamise otsuses märgitud tegevuse ulatust, lisatakse täiendav toetatav tegevus, muudetakse toetuse summat või osakaalu abikõlblikest kuludest, hindab rakendusüksus enne otsuse tegemist muudatuse asjakohasust ja vajalikkust.
(6) Rakendusüksusel on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest juhul, kui soovitav muudatus mõjutab oluliselt projekti oodatavaid tulemusi ja mõju või nende vastavust meetme tegevuse eesmärkidele.
(7) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsustab rakendusüksus 30 tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise taotluse saamist.
(9) Taotluse rahuldamise otsus tunnistatakse täielikult või osaliselt kehtetuks, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
3) toetuse saaja avaldust taotluse rahuldamise otsuse muutmiseks ei rahuldata ja toetuse saajal ei ole toetuse kasutamist ettenähtud tingimustel võimalik jätkata;
5) kõrvaltingimusega taotluse rahuldamise otsuse korral kõrvaltingimus ei saabu või seda ei suudeta tähtaegselt täita;
6) toetuse saaja ei ole maksetaotluse esitamise hetkeks esitanud põhiprojekti muudatuste vastavust kinnitavat ekspertiisi.
5. peatükk Toetuse maksmine ja aruannete esitamine
(1) Rakendusüksus maksab toetust või teeb viimase makse rekonstrueerimistööde lõppemist kinnitava akti alusel ja tingimusel, et projekti tegevuste elluviimine on tõendatud. Käesoleva määruse § 13 lõikes 10 sätestatud osakaaluga toetust makstakse ainult juhul, kui käesoleva määruse alusel toetatavad rekonstrueerimistööd on nõuetekohaselt ellu viidud.
(2) Maksetaotluse menetlemisel ja toetuse maksmisel lähtutakse struktuuritoetuse seaduse §-dest 28 ja 29, ühendmääruse §-dest 11 kuni 14 ning käesolevas määruses ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud maksete tegemise täpsustavatest tingimustest ja korrast. Toetus makstakse välja pärast kõigi projekti tegevuste nõuetekohast elluviimist, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 8 sätestatud juhul, tegelike kulude alusel vastavalt ühendmääruse § 14 lõikele 1.
(3) Toetuse maksmisel ühendmääruse § 14 lõike 1 punktis 2 sätestatud viisil võib rakendusüksus teha makse otse tarnijale või töövõtjale, kui on täidetud ühendmääruse § 14 lõikes 2 sätestatud tingimused ning rakendusüksusel on võimalik menetleda maksetaotlust arvel märgitud maksetähtajaks. Makse tegemisel toetuse saajale, on viimane kohustatud esitama rakendusüksusele maksmist tõendavad dokumendid 10 kalendripäeva jooksul makse saamisest arvates vastavalt ühendmääruse § 14 lõikele 5.
(4) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele maksetaotluse pärast kõigi projekti tegevuste elluviimist. Maksetaotlusele peab olema lisatud standardis EVS-EN 12599:2012 toodud metoodikale tuginev ventilatsioonisüsteemi õhuvooluhulkade mõõdistamise protokoll ning küttesüsteemi tasakaalustamise protokoll ja kulude tekkimist tõendavad dokumendid.
(5) Toetus makstakse välja vastavalt taotluse rahuldamise otsuses nimetatud osakaalule abikõlblikust kulust ning kuni antud otsuses märgitud summani. Kui rekonstrueerimistööde maksumus kujuneb odavamaks, kui taotluses märgitud toetuse summa, makstakse toetust lähtuvalt projekti tegelikust maksumusest vastavalt taotluse rahuldamise otsuses märgitud toetuse osakaalule.
(6) Kulude tekkimist tõendavateks dokumentideks on vastava majandustehingu toimumist tõendavad dokumendid, sealhulgas arve, maksekorraldused, tööde vastuvõtu aktid ja lepingud.
(7) Pärast maksetaotluse saamist kontrollib rakendusüksus kulude abikõlblikkust, sealhulgas toetuse saaja kohustuste täitmist ning teostab väljamakse hiljemalt 90 kalendripäeva jooksul alates maksetaotluse saamisest ja kinnitab maksetaotluse struktuuritoetuse registris hiljemalt kaks tööpäeva enne väljamaksmise tähtpäeva.
(8) Toetuse saaja, kellele anti toetust osakaaluga 25% või 40% (Ida-Viru maakonnas vastavalt 35% või 50%), võib toetuse maksmist taotleda kahes osas. Toetuse saajal on õigus esitada maksetaotlus toetuse osaliseks makseks, kui vastu on võetud vähemalt 80% rekonstrueerimistööde kogumahust. Osaline makse tehakse vastavalt teostatud rekonstrueerimistööde üleandmis-vastuvõtmisaktile ning sellele vastavale arvele, sealjuures ei või toetuse teine makse olla väiksem kui 15% rekonstrueerimistööde kogumahust. Teine osa toetusest makstakse välja pärast kõigi projekti tegevuste elluviimist, vastuvõtmist ja maksetaotluse esitamist.
(9) Juhul kui maksetaotluses on puudusi või toetuse saajalt on vaja küsida täiendavaid dokumente või teavet, annab rakendusüksus toetuse saajale kuni 10-tööpäevase tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, mille võrra pikeneb maksetaotluse menetlemise tähtaeg. Põhjendatud juhul võib rakendusüksus kontrollimise aega pikendada, teavitades sellest toetuse saajat viivitamatult.
§ 28. Maksetaotluse menetluse peatamine ja toetuse maksmisest keeldumine
(2) Rakendusüksus võib toetuse maksmisest osaliselt või täielikult keelduda, kui toetuse saaja ei tõenda maksetaotluses sisalduvate kulude abikõlblikkust või kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud peatamise aluseks olev asjaolu ei ole tähtaegselt kõrvaldatud.
(3) Rakendusüksus jätab toetuse täies ulatuses välja maksmata, kui toetuse saaja ei ole maksetaotluse esitamise hetkeks esitanud põhiprojekti muutmisel selle vastavust kinnitavat ekspertiisi.
§ 29. Teabe ja aruannete esitamise tähtajad ja kord ning aruannete vormid
(1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele projekti elluviimise kohta lõpparuande vastavalt toetuse taotluse rahuldamise otsuses märgitule rakendusüksuse kinnitatud vormil 30 tööpäeva jooksul pärast toetuse viimase makse saamist. Kui toetust makstakse toetuse saajale vastavalt ühendmääruse § 14 lõike 1 punktile 2, esitab toetuse saaja 10 kalendripäeva jooksul pärast toetuse saamist rakendusüksusele maksekorraldused, mis tõendavad väljamakstud toetuse sihipärast kasutamist.
(2) Kinnitatud lõpparuande esitab rakendusüksus rakendusasutusele teadmiseks läbi struktuuritoetuse registri. Juhul kui lõpparuande esitamine läbi struktuuritoetuse registri ei ole registri tehnilistest probleemidest tulenevalt võimalik, esitatakse lõpparuanne rakendusüksusele elektronposti teel.
(3) Projekti lõpparuandes peab olema kajastatud vähemalt järgmine informatsioon:
1) taotluse rahuldamise otsuses sätestatud andmed projekti kohta (projekti nimi, projekti number, toetuse saaja nimi jne);
4) andmed toetuse maksete kohta (võrdlus taotluses toodud ajakavaga);
(4) Toetuse saaja, kes sai toetust korterelamu rekonstrueerimiseks, on kohustatud esitama rekonstrueerimise projekti lõppemisele järgneva kalendriaasta mõõdetud tarbimisandmete baasil koostatud elamu energiamärgise pärast projekti elluviimist rakendusüksuse poolt sätestatud viisil kas elektrooniliselt digitaalallkirjaga allkirjastatult, paberkandjal omakäeliselt allkirjastatult või läbi struktuuritoetuste e-keskkonna hiljemalt ühe kuu möödudes asjakohase kalendriaasta lõppemisest.
§ 30. Toetuse saaja õigused ja kohustused
(1) Toetuse saajal on õigus saada rakendusüksuselt informatsiooni ja nõuandeid, mis on seotud õigusaktides sätestatud nõuete ja toetuse saaja kohustuste täitmisega.
(2) Toetuse saajale antakse võimalus esitada oma seisukohad vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-s 23 sätestatule.
(3) Toetuse saaja tagab lisaks struktuuritoetuse seaduse §-s 24 sätestatud kohustustele järgmiste kohustuste täitmise:
1) võimaldama rakendusüksuse volitatud isikul viia läbi rekonstrueerimistööde ja omanikujärelevalve teostamise kontrollimiseks paikvaatlust rekonstrueerimistööde teostamise perioodil;
2) eristama raamatupidamises projektiga seotud abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud;
3) täitma teavitamisega seotud kohustusi vastavalt Vabariigi Valitsuse 12. septembri 2014. a määrusele nr 146 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse andmisest avalikkuse teavitamise, toetusest rahastatud objektide tähistamise ning Euroopa Liidu osalusele viitamise nõuded ja kord”;
4) täitma muid taotluse rahuldamise otsuses kehtestatud kohustusi.
(4) Juhul kui rekonstrueerimisprotsessi käigus soovib toetuse saaja muuta rekonstrueerimistöö(de) põhiprojekti, on toetuse saaja kohustatud põhiprojekti muutmisel esitama rakendusüksusele ekspertiisi, mis tõendab muudetud põhiprojekti ja vastavalt muudetud põhiprojektile teostatud energiaarvutuse vastavust toetuse saamiseks vajalike rekonstrueerimistööde mahule, kvaliteedile ja energiatõhususele. Nimetatud korduvat ekspertiisi käesoleva määruse raames ei toetata.
1) teostada toetuse saaja territooriumil kontrolli vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 42;
5) peatada maksetaotluse menetlus ja vähendada toetuse summat vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 30 lõigetes 1 ja 3 sätestatule.
(2) Rakendusüksus on kohustatud täitma lisaks struktuuritoetuse seaduse § 8 lõikes 2 sätestatule järgmiseid kohustusi:
3) üks kord aastas rakendusasutusele aruande esitamine rakendusasutuse koostatud vormil, kajastades aruandes muuhulgas rakendusüksuse otsuseid, mis puudutavad toetuse taotluse rahuldamist, selle muutmist või kehtetuks tunnistamist;
4) toetuse kasutamise aruandlus, sealhulgas toetuse saaja poolt koostatud projekti lõpparuande läbivaatamine, vajadusel täiendamine ja kooskõlastamine toetuse saajaga, struktuuritoetuse registrisse sisestamine ning edastamine kinnitatult rakendusasutusele teadmiseks;
9) projektidele järelkontrolli teostamine hiljemalt viie aasta jooksul pärast projekti abikõlblikkuse tähtaja lõppu veendumaks, et projekti elluviimise tulemusena soetatud vara ning rajatud või rekonstrueeritud infrastruktuuriobjekti kasutatakse sihtotstarbeliselt;
11) säilitama vähese tähtsusega ja riigiabi andmist käsitlevaid andmeid kümne majandusaasta jooksul alates päevast, mil käesoleva määruse alusel anti viimast korda üksikabi;
12) teostama komisjoni 20. detsembri 2011. a otsuse artiklis 6 nimetatud kontrolli liigse hüvitamise üle;
13) tegema muid struktuuritoetuse seaduses ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses sätestatud toimingud.
Põllumajandusminister majandus- ja taristuministri ülesannetes


Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Vabariigi Presidendi 29. mai 2009. a otsusega nr 486
Tervishoiuteenuste korraldamise seaduses (RT I 2001, 50, 284; 2008, 58, 329) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 42 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimisel on kohustuslik kasutada riigi infosüsteemi klassifikaatoreid, loendeid, aadressiandmeid ja tervise infosüsteemi standardeid.»;
2) paragrahvi 42 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
«(11) Tervishoiuteenuse osutamist tõendavaid dokumente võib luua ja säilitada digitaalselt ning luua digitaalarhivaale, kui on tagatud nende terviklikkuse ja autentsuse säilimine ettenähtud säilitustähtaja jooksul ning need on korrastatud ja kirjeldatud arhiiviseaduse kohaselt.
(12) Tervishoiuteenuse osutaja võib tervishoiuteenuse osutamist tõendavad paberdokumendid digitaliseerida, kui on tagatud nende terviklikkus ja autentsus vastavalt paberdokumentide suhtes arhiiviseaduses ja isikuandmete kaitse seaduses sätestatud nõuetele. Tervishoiuteenuse osutamist tõendavad paberdokumendid, mis on digitaliseeritud, võib ennetähtaegselt hävitada avaliku arhiivi hindamisotsuse alusel.»;
3) paragrahvi 14 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Üldarstiabi osutaval äriühingul ei või olla teist tegevusala peale üldarstiabi, iseseisvalt osutatava õendusabi, iseseisvalt osutatava ämmaemandusabi, sotsiaalteenuste osutamise ning tervishoiualase õppe- ja teadustöö.
(2) Füüsilisest isikust ettevõtjana äriregistrisse kantud perearst võib äriregistrisse kantud ärinime all osutada ainult üldarstiabi, iseseisvalt osutatavaid õendusabi teenuseid, iseseisvalt osutatavaid ämmaemandusabi teenuseid, sotsiaalteenuseid ning tegeleda tervishoiualase õppe- ja teadustööga.»;
4) seaduse 2. peatükki täiendatakse jaoga 51 järgmises sõnastuses:
«51. jagu
(2) Ravikindlustusega hõlmamata isik tasub iseseisva ämmaemandusabi eest ise.»;
5) paragrahvi 40 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
«4) iseseisvalt ämmaemandusabi osutamiseks.»;
6) paragrahvi 42 lõiget 11 täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
«10) tervishoiuteenuse osutajate nimi, perekonnanimi ja eriala.»;
7) paragrahvi 43 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
«(6) Tervishoiuamet avalikustab veebilehel kõik § 42 lõike 11 punktides 1–10 loetletud andmed.»;
8) paragrahvi 48 lõiget 1 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
«21) iseseisvalt ämmaemandusabi osutamise ruumid, sisseseade, aparatuur või töövahendid ei vasta käesoleva seaduse alusel kehtestatud nõuetele;»;
9) paragrahvi 501 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Tervishoiuteenuse osutamise tegevuslubade riikliku registri asutamise ja kasutusele võtmise eesmärk on pidada arvestust kiirabi, eriarstiabi, iseseisvalt õendusabi osutamise ning iseseisvalt ämmaemandusabi osutamise õiguse saanud füüsilisest ja juriidilisest isikust ettevõtjate üle ning tagada ministeeriumidele, Eesti Haigekassale ja maavalitsustele seadustest ja teistest õigusaktidest tulenevate tervishoiuvaldkonna juhtimise ja korraldamise ülesannete täitmiseks ning tervisestatistika korraldamiseks vajalikud andmed.»;
10) paragrahvi 60 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Tervishoiuameti selleks volitatud ametnikud teostavad järelevalvet perearstide, kiirabi osutajate, eriarstiabi osutajate, iseseisvalt õendusabi osutajate ja iseseisvalt ämmaemandusabi osutajate tegevuse üle.»
Avaliku teenistuse seaduse (RT I 1995, 16, 228; 2009, 15, 94) § 51 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Ametnikul on arsti või ämmaemanda vormistatud haiguslehe alusel raseduse ajaks õigus teenistustingimuste ajutisele kergendamisele või ajutisele üleviimisele teisele ametikohale, välja arvatud konkursi korras täidetav ametikoht. Palgavahe hüvitatakse ravikindlustuse seaduses sätestatud korras.»
Ravikindlustuse seaduses (RT I 2002, 62, 377; 2009, 15, 93) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõike 4 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1) rase naine, kelle rasedus on arsti poolt tuvastatud;»;
«1) rase naine, kelle rasedus on arsti või ämmaemanda poolt tuvastatud;»;
«(11) Käesoleva seaduse § 5 lõike 4 punktis 1 nimetatud isiku kindlustuskaitse lõpeb kolme kuu möödumisel arsti või ämmaemanda poolt määratud eeldatavast sünnitamise kuupäevast.»;
4) paragrahvi 36 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
«(51) Haigekassa sõlmib vähemalt viieaastase tähtajaga ravi rahastamise lepingu kinnitatud perearsti nimistu alusel üldarstiabi osutava isikuga.»;
5) paragrahvi 41 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Haigekassa võtab üle ainult selliste ravimite eest tasu maksmise kohustuse, mille kohta väljastatud retsept vastab sotsiaalministri määrusega ravimiseaduse alusel kehtestatud tingimustele ja vormile. Retsepti väljakirjutamise õigus on perearsti nimistu alusel tegutseval perearstil, tegevusluba omaval eriarstil, hambaarstil ja ämmaemandal, eriarstiabi osutamise tegevusluba omava tervishoiuteenuse osutaja juures töötaval arstil (välja arvatud kiirabi osutamisel), hambaarstil ja ämmaemandal ning kaitsejõududes töötaval Tervishoiuametis registreeritud arstil ja hambaarstil. Retsepti väljastanud arst, hambaarst ja ämmaemand vastutavad retsepti väljastamise põhjendatuse ja õigusaktidele vastavuse eest.»;
6) paragrahvi 52 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Töövõimetusleht on kindlustatud isiku ajutist töövõimetust ja töö- või teenistuskohustuse täitmisest vabastatust tõendav dokument, mille väljastab kindlustatud isikule teda raviv arst, hambaarst või teenust osutav ämmaemand.
(2) Töövõimetuslehe väljakirjutamise õigus on perearsti nimistu alusel tegutseval perearstil, tegevusluba omaval eriarstil, hambaarstil ja ämmaemandal ning eriarstiabi tegevusluba omava tervishoiuteenuse osutaja juures töötaval arstil (välja arvatud kiirabi osutamisel), hambaarstil ja ämmaemandal. Töövõimetuslehe väljastaja vastutab ajutise töövõimetuse kindlustusjuhtumi õigesti määramise ja ajutise töövõimetuse põhjendatuse eest.»;
7) paragrahvi 52 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
«(21) Ämmaemandal on töövõimetuslehe väljakirjutamise õigus ainult raseda töötingimuste ajutiseks kergendamiseks või ajutiselt teisele tööle üleviimiseks töölepingu seaduse § 18 lõigete 1 ja 2 alusel ja teenistustingimuste ajutiseks kergendamiseks või ajutiselt teisele ametikohale üleviimiseks avaliku teenistuse seaduse § 51 alusel ning isiku rasedus- ja sünnituspuhkuse korral.»;
8) paragrahvi 53 lõikes 3 lisatakse pärast sõna «arsti» sõna «, ämmaemanda»;
9) paragrahvi 55 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Kalendripäeva keskmine tulu arvutatakse, lähtudes Maksu- ja Tolliameti esitatud kindlustatud isikule arvestatud või makstud sotsiaalmaksu alusel arvutatud tulu andmetest ja käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punktides 1, 2, 4 ja 5 ning lõikes 3 nimetatud isikute esitatud hüvitise saamise õigust tõendavatest andmetest. Kalendripäeva keskmise tulu arvutamisel ei võeta arvesse sotsiaalmaksuseaduse § 6 lõike 1 punktide 1–3 ja 6–13 ning lõike 11 alusel riigi, valla või linna poolt makstavat sotsiaalmaksu.
(2) Käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punkti 1 või 2 alusel kindlustatud isiku kalendripäeva keskmine tulu võrdub töövõimetuslehel märgitud töö- või teenistuskohustuste täitmisest vabastuse alguspäeva kalendriaastale eelnenud kalendriaastal kindlustatud isikule arvestatud sotsiaalmaksu alusel arvutatud tulu ja arvu 365 jagatisega.»;
10) paragrahvi 56 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(11) Kui haigushüvitise maksmise kohustuse aluseks on töötaja ajutine keeldumine tööülesannete täitmisest töölepingu seaduse § 18 lõike 2 alusel või teenistuskohustuste täitmisest ajutine vabastamine, siis arvutatakse haigushüvitist teisest päevast, millal töötaja või teenistuja keeldus tööülesannete ajutisest täitmisest või vabastati ajutiselt teenistuskohustuste täitmisest.»;
11) paragrahvi 56 lõike 12 tekstist jäetakse välja tekstiosa «vähemalt 12-nädalase»;
12) paragrahvi 56 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
«(13) Kui haigushüvitise maksmise aluseks on käesoleva seaduse § 54 lõike 1 punktid 6 ja 7, tekib õigus saada haigushüvitist käesoleva seaduse § 51 lõike 1 punktis 1 sätestatud kindlustusjuhtumi korral töövõimetuslehel märgitud töö- või teenistuskohustuste täitmisest või majandus- või kutsetegevusest vabastuse teisest päevast alates.»;
13) paragrahvi 58 lõigetes 1 ja 2 lisatakse pärast sõna «arsti» sõnad «või ämmaemanda»;
14) paragrahvi 69 lõikest 3 ja § 70 lõike 5 punktist 1 jäetakse välja tekstiosa «alates raseduse 12. nädalast.»;
15) paragrahvi 89 lõige 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(14) Isiku suhtes, kelle töövõimetuslehel märgitud töö- või teenistuskohustustest või majandus- või kutsetegevusest vabastus algas enne 2009. aasta 1. juulit, kohaldatakse töö- või teenistuskohustustest või majandus- või kutsetegevusest vabastuse lõpuni 2009. aasta 1. juulini kehtinud ravikindlustuse seaduses sätestatut.»
Riigilõivuseaduses (RT I 2006, 58, 439; 2009, 25, 150) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 249 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 249. Kiirabi, eriarstiabi, õendusabi ja ämmaemandusabi osutamise tegevusloa taotluse läbivaatamine»;
2) paragrahvi 249 lõike 1 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kiirabi, eriarstiabi, iseseisvalt õendusabi osutamise ja iseseisvalt ämmaemandusabi osutamise tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu:»;
3) paragrahvi 249 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
«4) iseseisvalt ämmaemandusabi osutamise tegevusloa puhul 2200 krooni iga tegevuskoha kohta.»;
4) paragrahvi 250 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
«5) iseseisvalt ämmaemandusabi osutamise tegevusloa duplikaadi väljastamise eest – 200 krooni.»
§ 5. Töölepingu seaduse muutmine
Töölepingu seaduse (RT I 2009, 5, 35; 11, 67) § 18 lõikesse 3, § 59 lõigetesse 2 ja 3, § 60 esimesse lausesse ja § 93 lõikesse 3 lisatakse pärast sõna «arsti» sõnad «või ämmaemanda».
Töötervishoiu ja tööohutuse seaduses (RT I 1999, 60, 616; 2009, 15, 93) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 10 lõikes 4 lisatakse pärast sõna «arsti» sõnad «või ämmaemanda»;
2) paragrahvi 122 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Tööandja maksab töötajale hüvitist haigestumise või vigastuse neljanda kuni kaheksanda päeva eest 80% töölepingu seaduse § 29 lõikes 8 sätestatud korras arvutatud töötaja keskmisest töötasust (edaspidi haigushüvitis).
2) ravikindlustuse seaduse §-s 60 sätestatud juhtudel.»
(1) Käesolev seadus jõustub 2010. aasta 1. aprillil.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 1, 2, 6 ja 7, § 3 punktid 1, 9–12, 14 ja 15 ning § 6 punkt 2 jõustuvad 2009. aasta 1. juulil.
(3) Käesoleva seaduse § 3 punkt 4 jõustub üldises korras.


< Eelmine 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 Järgmine > (9060 kirjet)
Küsimus: Kas pensionärist korteriühistu liikme(majavanema) töötasult peab tasuma sotsmaksu?14.12.2019
Kas pensionärist korteriühistu liikme(majavanema) töötasult peab tasuma sotsmaksu?
Tööandja ei pea minimaalse sotsiaalmaksu tasumise kohustust täitma, kui töötaja saab riiklikku pensioni või kui töötajal on vastavalt töövõimetoetuse seadusele tuvastatud osaline või puuduv töövõime.
Küsimus: Kas tööandjal on õigus nõuda seletuskirja kui antud töötajaga pole sõlmitud töölepingut?14.12.2019
Kas tööandjal on õigus nõuda seletuskirja kui antud töötajaga pole sõlmitud töölepingut?
Kuna küsimuses on räägitud töötajast ja tööandjast, siis eeldan vastuse andmisel, et pooltel on töösuhe. Kirjaliku töölepingu puudumine ei takista töösuhte tekkimist. Kuigi korrektne on sõlmida tööleping kirjalikult, siis töölepingu seaduse § 4 lg 2 kohaselt loetakse tööleping sõlmituks ka juhul, kui töötaja asub tegema tööd, mille tegemist võib vastavalt asjaoludele eeldada üksnes tasu eest.
Nimetatud säte on eelkõige töötaja kaitseks. Kui töötaja asub tööd tegema, kuid kirjalik tööleping puudub, siis soovib töötaja sellegipoolest saada seadusest tulenevaid õiguseid ja hüvesid, näiteks õigus saada töötasu, ületunnitöötasu, põhipuhkust jne. Seega, kui töötaja on asunud tööandja heaks täitma tööülesandeid, siis on tal kehtiv töösuhe, millele kohaldub töölepingu seadus koos kõikide õiguste ja kohustustega.
Muuhulgas on tööandjal õigus töötajat rikkumiste eest hoiatada ja töötajal on õigus kirjutada seletuskiri selgitamaks olukorda enda vaatenurgast.
Küsimus: Kas tööandja võib keelduda meil kolleegiga tööpäevade vahetamisest, kuna ma ei soovi avaldada talle põhjust?14.12.2019
Soovime töökaaslasega vahetada omavahel tööpäevad. Meile mõlemale vahetamine sobib ja jääb kooskõlla ka töölepinguseadusega, jääb norm puhkeaeg jne. Tööandja aga pole nõus vahetama, kuna ma ei soovi avaldada vahetamise põhjust. Ütleb, et tal on õigus seda teada. Kas on nii?
Töölepingu seaduse § 47 kohaselt vastutab töökorralduse eest tööandja, sh koostab tööajakava. Tööajakavas võivad töötaja muudatusi teha tööandja nõusolekul. Kuigi tööajakava muutmiseks on tarvis tööandja nõusolekut, siis kõlab tööandja põhjendus keeldumiseks Teie kirjeldatud olukorras arusaamatult. Kuna tööandja vastutab töökorralduse eest (sh töö- ja puhkeaeg, üle- ja alatunnid jms) ning töötajate omavahelised vahetused tööajakavas võivad tuua kaasa töö- ja puhkeaja rikkumised või üle- või alatunnitöö, millega tööandja pole arvestanud, siis on tööandja soov vahetustest teadlik olla, arusaadav. Sellegipoolest tuleb pooltel töösuhetes käituda heausklikult ja mõistlikkuse põhimõtete silmas pidada.
Küsimus: Kas oleks õigem edaspidi või ka uute kaasajastatud tööülesannete korral vormistada ametijuhend?14.12.2019
Seni on asutuses kehtinud tööülesannete kirjeldused. Kas oleks õigem edaspidi või ka uute kaasajastatud tööülesannete korral vormistada ametijuhend? On siin mingit vahet?
Töölepingu seaduse § 5 lg 1 p 3 kohaselt sisaldab töölepingu kirjalik dokument tööülesannete kirjeldust. Kui ettevõttes on tavaks koostada ametijuhendid, siis on ametijuhend töölepingu lahutamatu osa.
Töölepingu seadus ei täpsusta, kas mõistlikum oleks koostada tööülesannete kirjeldus või ametijuhend, kuivõrd ametijuhend oma olemuselt ongi tööülesannete kirjeldus. Oluline on, et tööülesanded oleksid töötajale arusaadavad. Üldjuhul tekib töötaja ja tööandja vahel tööülesannete üle vaidlus siis, kui pooled mõistavad kirjapandut erinevalt, nt tööülesanded on kirjas väga üldiselt. Seetõttu on võimalikult põhjalik ülevaade/kirjeldus/ametijuhend hea vahend, mis aitab vältida arusaamatusi ja annab töötajale kindlustunde selles osas, mida temalt oodatakse.
Küsimus: Kas töölepingut saab kahel korral üles öelda ja kumb ülesütlemine on sel juhul kehtiv?14.12.2019
Tere. Tööandja teatas 21.10.19 töötajale, et temaga sõlmitud tööleping öeldakse erakorraliselt üles TLS § 89 ja 90 lg 1 alusel ja viimaseks tööpäevaks on 23.12.19.
05.11.19 sai töötaja tööandjalt teatise töölepingu erakorralisest ülesütlemisest TLS § § 88 lg 1 p 2,3 ja 5 alusel.
Kas töölepingut saab kahel korral üles öelda ja kumb ülesütlemine on antud juhul kehtiv?
Töösuhe lõpeb ülesütlemisavalduse alusel. Kui tööandja on andnud töötajale kirjaliku avalduse 21. oktoobril, mille kohaselt lõpeb töösuhe 23. detsembril, siis on tegemist kehtiva avaldusega, kuivõrd avaldus muutub kehtivaks selle kättesaamisega (tsiviilseadustiku üldosa seadus § 69 lg 1).
Nii kaua kuni kehtib töösuhe kehtivad ka töösuhtele omased reeglid. Ehk teisisõnu, kuna töösuhe on kehtiv 23. detsembrini, siis saavad pooled (nii töötaja kui tööandja) kuni selle kuupäevani anda ka uusi ülesütlemisavaldusi. Kui tööandja andis Teile 5. novembril uue ülesütlemisavalduse ja Te saite selle sel päeval ka kätte, siis muutus uus avaldus 5. novembril kehtivaks täpselt sellisel kujul nagu see oli tehtud. Kui uue avalduse järgi lõppes töösuhe varem kui 23. detsember, siis on kehtiv uus avaldus.
Ülesütlemist saab vaidlustada 30 kalendripäeva jooksul alates avalduse saamisest. Ehk kui Te saite avalduse 5. novembril, siis alates sellest kuupäevast on Teil õigus töösuhte ülesütlemine vaidlustada 30 kalendripäeva jooksul töövaidluskomisjonis või kohtus.
Küsimus: Kas töölepingu allkiri lubab tööandjal töötaja lõpparvest kinni pidada nt tööriista maksumus, mille ta lõhkus?14.12.2019
Lõik allkirjastatud töölepingust vastutuse kohta:
Töötaja võib talle tööülesannete täitmiseks antud vajalikku inventari, tehnikat, materjale ja muud vahendeid kasutada üksnes tööülesannete täitmiseks. Töötaja peab tema valduses olevasse Tööandja varasse suhtuma heaperemehelikult ning tagama selle säilimise. Vara hävimise või kahjustumise korral kohustub Töötaja selle Tööandjale hüvitama.
Kui töötaja on allkirjastanud lepingu, kas ikka peab olema töötaja nõusolek, et tema lõpparvest kinni pidada nt tööriista maksumus, mille ta lõhkus?
Töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 78 lg 1 ja 3 kohaselt ei või tööandja töötaja lõpparvest ilma töötaja kirjaliku nõusolekuta tasaarvestamisi teha, välja arvatud enammakstud põhipuhkusetasu eest.
Mis puudutab Teie toodud lõiku töölepingust, siis tegemist on tavapärase hoolsuskohustusega, mis kohaldub töötajale juba TLSist tulenevalt. TLS § 74 järgi vastutab töötaja täielikult ainult tahtliku rikkumise korral (TLS § 74 lg 1), hooletuse puhul on töötaja vastutus üldjuhul piiratud. TLS § 74 lõikest 2 tulenevalt, kui töötaja on töölepingut rikkunud hooletuse tõttu, vastutab ta tööandjale tekitatud kahju eest ulatuses, mille määramisel arvestatakse töötaja tööülesandeid, süü astet, töötajale antud juhiseid, töötingimusi, töö iseloomust tulenevat riski, tööandja juures töötamise kestust ja senist käitumist, töötaja töötasu, samuti tööandja mõistlikult eeldatavaid võimalusi kahjude vältimiseks või kindlustamiseks. Hüvitist vähendatakse tööandja tegevusega seonduva tüüpilise kahju tekkimise riski tagajärjel tekkinud kahju võrra.
Kui ettevõttes on tekkinud kahju, siis teeb tööandja töötajale kirjaliku ettepaneku kahju suuruse osas. Kui töötaja on nõus sellega, siis annab ta kirjaliku nõusoleku kahju mahaarvamiseks tema töötasust. Kui töötaja leiab, et kahju pole tekkinud, ta ei ole süüdi või nõutav summa ei vasta tema süüastmele, siis võib töötaja keelduda kirjaliku nõusoleku andmisest. TLS § 78 lg 1 kohaselt võib tööandja oma nõudeid töötaja töötasu nõudega tasaarvestada üksnes töötaja kirjaliku nõusoleku alusel. Seega kui töötaja kirjalikku nõusolekut töötasust tasaarvestamiseks ei anna, siis ei saa tööandja seda ka teha.
Kui tööandja seda siiski teeb, siis on töötajal õigus pöörduda töövaidluskomisjoni poole saamata jäänud töötasu nõudega. Kui töötaja kirjalikku nõusolekut ei anna, kuid tööandja leiab, et töötaja on kahju siiski tekitanud, siis on tööandjal õigus pöörduda töövaidluskomisjoni poole ja nõuda kahju hüvitamist. Töövaidluskomisjonis peab tööandja suutma tõendada kahju tekkimist, töötaja süüd ning tema süüastet.
Küsimus: Kas mind tahetakse koondamisrahadest ilma jätta, sest firma kuhu vormistatakse, on uus, aga mind koondati eelmisest firmast?14.12.2019
Ma sain koondamisteate kaks kuud tagasi, teatati ette kolm kuud ette nagu seadus ette näeb. Kolm päeva tagasi tuli teade MTA-st, et mind on kantud ühest OÜ-st teise OÜ-sse, juhataja on mõlemal OÜ-l sama isik. Nüüd nõutakse minult allkirja paberile minu üleviimisest ühest firmast teise, mulle seda paberit ei anta, et saaksin juristilt nõu küsida. Kas on võimalik, et mind tahetakse koondamisrahadest ilma jätta, sest firma uus, aga mind koondati eelmisest firmast?
Ülesütlemisavaldus on ühepoolne tahteavaldus, mis muutub kehtivaks selle kättesaamisega (tsiviilseadustiku üldosa seadus § 69 lg 1). See tähendab seda, et kui tööandja on Teile andnud kirjaliku avalduse koondamise tõttu ja Te olete selle kätte saanud, siis on tegemist kehtiva avaldusega. Kehtivat avaldus saab tagasi võtta või muuta üksnes siis, kui sellega on nõus nii töötaja kui tööandja.
N-ö ühest firmast teise kandmine tähendab üleminekut töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 112 mõistes. Ettevõtte üleminek võib toimuda mis tahes õiguslikul alusel (juriidiliste isikute ühinemine, jagunemine, ümberkujundamine, müügileping, rendileping jne), mille raames lähevad üleandjalt omandajale üle ettevõtte majandamisega seotud ja selle majandamist teenivad asjad, õigused ja kohustused, muuhulgas ka ettevõttega seotud lepingud ning ettevõtte jätkab sama majandustegevust.
Töölepingud lähevad üle muutumatul kujul (TLS § 112 lg 1). See tähendab, et uus ettevõtte ei sõlmi uusi lepinguid, vaid töölepingud lähevad muutumatul kujul üle. Muutub üksnes tööandja nimi. Midagi muud ei tohi töötajate jaoks muutuda – tööülesanded, töötasu, töökoormus ja töötamise asukoht jäävad samaks. Muutub üksnes tööandja nimi. Tööandja nime muutmiseks ei ole töötajate nõusolekut tarvis. Lisaks lepingutele lähevad üle ka väljateenitud, kuid aegumata puhkused. Samuti ei katke tööstaaž.
Üleminekut tuleb eristada olukorras, kus esimene ettevõte lõpetab töötajatega töösuhted (koondamine, poolte kokkulepe või muul alusel) ja teine ettevõte alustab töötajate uut töösuhet. Töölepingute lõpetamisel tuleb vanal ettevõttel töösuhte viimasel päeval üle kanda lõpparve. Lõpparve sisaldab väljateenitud, kuid saamata jäänud töötasu ja väljateenitud, kuid aegumata põhipuhkusehüvitist.
Tulles konkreetsemalt Teie küsimuse juurde, siis esimene ettevõte on andnud Teile ülesütlemisavalduse koondamise tõttu, mis on kehtiv dokument, mis saab kehtetuks muutuda üksnes siis, kui Te olete sellega kirjalikult nõus. Teiseks paistab, et tööandja on teinud ülemineku, milleks pole küll tarvis töötaja nõusolekut, kuid üleviimisest peab ette teatama vähemalt 30 kalendripäeva.
Ei ole päris selge, millised on tööandja motiivid. On võimalik, et Teie allkirja nõutakse dokumendile, kus olete nõus koondamisest loobuma. Samas on võimalik, et tööandja soovib Teid üle viia ainult üheks kuuks enne töösuhte lõppemist. Igal juhul oleks lõpliku hinnangu andmiseks tarvis näha kõnealust dokumenti. Koondamine on nii kaua jõus, kui Te ei ole sellest kirjalikult loobunud.
Küsimus: Kas tööandjal on õigus õppepuhkuse tühistamiseks?14.12.2019
Esitasin tööandjale õppepuhkuse avalduse 2. novembril sooviga saada õppepuhkust detsembri viimaseks 10 päevaks. Tööandja tühistas õppepuhkuse 6. detsembril ning tõi põhjenduseks järgmised asjaolud: TLS 69 lg 5, hädavajalik kõikide töötajate maksimaalne panustamine töösse arvestades külastajate suurt arvu ja müüginumbrite suurenemist.
Kas see on aluseks õppepuhkuse tühistamiseks?
Töötan graafiku alusel kaupluses teenindaja/laotöötajana. Ükski teine töötaja sel ajal puhkusel ei viibi. Õppepuhkust olen sel aastal kasutanud 10 päeva.
Seega tööandja ei saa õppepuhkust tühistada, ta saab selle andmisest keelduda üksnes eelpool nimetatud põhjustel. Külastajate ja käibe suurenemine aasta lõppedes kauplustes tavapärane, mistõttu on tegemist ka tavapärase töökorralduse organiseerimisega. Seega tegemist ei ole hädavajadusega, mille tõttu saaks õppepuhkuse andmisest keelduda.