text:
Lõhkematerjalilaole, lõhkematerjali ja pürotehnilise toote hoidmisele esitatavad nõuded – Riigi Teataja
Lõhkematerjalilaole, lõhkematerjali ja pürotehnilise toote hoidmisele esitatavad nõuded
Lõhkematerjalilaole, lõhkematerjali ja pürotehnilise toote hoidmisele esitatavad nõuded - sisukord
§ 2 Lao projekt
§ 3 Nõuded lao territooriumile
§ 4 Nõuded laole
§ 5 Nõuded lõhkematerjali ja pürotehnilise toote hoidmisele
§ 6 Nõuded lõhkematerjali hoidmisele väljaspool lõhkematerjaliladu
§ 7 Lao ohutud kaugused
§ 8 Nõuded pürotehnilise toote ettevalmistamise kohale
RT I, 25.08.2017, 5
Vastu võetud 07.08.2012 nr 57
RT I, 10.08.2012, 7
jõustumine 13.08.2012
22.05.2017 RT I, 26.05.2017, 11 29.05.2017
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse nõuded:
1) lõhkematerjalilaole (edaspidi ladu);
2) lõhkematerjali ja pürotehnilise toote hoidmisele, sealhulgas hoidmisele väljaspool ladu;
3) pürotehnilise toote ettevalmistamise kohale.
(2) Laole esitatavad nõuded kehtivad ka pürotehnilise toote laole, arvestades käesolevast määrusest tulenevate erisustega.
§ 2. Lao projekt
[Kehtetu - RT I, 25.08.2017, 2 - jõust. 28.08.2017]
§ 3. Nõuded lao territooriumile
(1) Lao territooriumil tuleb tagada:
1) ligipääs päästetöödeks;
2) tuleohutus ja vajadusel ka inimeste evakuatsioon;
3) vajadusel veeäravool;
4) tingimused, mis välistavad kõrvaliste isikute sattumise lao territooriumile;
5) territooriumi ohuala tähistav märgistus;
6) nähtavalt paigaldatud tuleohust ja muudest ohtudest hoiatavad märgid ning keelumärgid;
7) territooriumil käitumise üldreeglid, mis on paigaldatud territooriumile sisenemise kohta nähtavalt.
(2) Pürotehnilise toote lao territooriumile ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 4–7 sätestatud nõudeid.
(3) Käesoleva paragrahvi nõudeid ei kohaldata allmaa-lõhkematerjalilaole (edaspidi allmaaladu).
§ 4. Nõuded laole
(1) Ladu peab vastama ehitisele esitatavatele nõuetele ja täiendavalt järgmistele tingimustele:
1) laoehitis on 1-korruseline;
2) põrandad on tasased ja puhastatavad;
3) elektriseadmed peavad olema vähemalt kaitseastmega IP 52;
4) elektromagnetilised mõjutused on hinnatud ning vajadusel on võetud kasutusele meetmed nende mõjutuste vähendamiseks;
5) ladu on varustatud asjakohaste keelu- ja hoiatusmärkidega selliselt, et kõrvalisele isikule oleksid need selgelt nähtavad;
6) kõrvaliste isikute pääsemine lattu on välistatud.
(2) Allmaaladu on lõhkematerjali hoidmiseks kohandatud ja allmaakaeveõõnes asuv ladu. Allmaaladu koosneb hoidlatest ning abikambritest.
(3) Kui ladu koosneb erinevatest hoidlatest, siis tuleb rakendada meetmeid, et ühes hoidlas hoiustatavate materjalide plahvatus või põleng ei kutsuks esile plahvatust või põlengut teises hoidlas.
§ 5. Nõuded lõhkematerjali ja pürotehnilise toote hoidmisele
(1) Lõhkematerjali või pürotehnilise toote hoidmisel ja muudel toimingutel tuleb tagada ohutus ja võimalike kahjustuste vältimiseks tuleb rakendada abinõusid.
(2) Tuleohutuse tagamiseks ei tohi laos suitsetada ega kasutada lahtist tuld. Samuti ei tohi lõhkematerjali või pürotehnika läheduses hoida teisi kergestisüttivaid kemikaale, sealhulgas bensiini ja atsetooni.
(3) Niiskustundliku lõhkematerjali või pürotehnilise toote hoidmisel tuleb vältida selle niiskumist.
(4) Lõhkematerjal või pürotehniline toode tuleb paigutada hoidlasse selliselt, et oleks tagatud selle ohutu kättesaadavus ja et selle asetusest ei tuleneks ohtu. Muud asjad peavad olema paigutatud eraldi selliselt, et need ei põhjustaks täiendavat ohtu lõhkematerjalile või pürotehnilisele tootele ja ümbritsevale keskkonnale.
(5) Lõhkematerjali või pürotehnilise toote ladustamise, arvelevõtmise, mahakandmise ja lao hooldamise kohta peab olema koostatud juhend. Juhend peab olema kättesaadav asjassepuutuvatele isikutele.
(6) Pürotehnilise toote hoidmise kohta tuleb pidada arvestust. Arvestus peab kajastama igapäevast lao seisu, sissetulekut ja väljaminekut. Pürotehniliste toodete kogused peavad olema tuvastatavad igal ajahetkel ohuklasside kaupa.
(7) Virnad ja riiulid peavad olema lattu paigutatud selliselt, et lõhkematerjali või pürotehnilise toote kättesaamiseks poleks vaja kasutada abivahendeid, välja arvatud statsionaarselt paigaldatud tõstmiseks ja teisaldamiseks kasutatavad seadmed.
(8) Lõhkematerjal või pürotehniline toode tuleb ladustada arvestades nende kooshoidmise sobivusrühmi ja selliselt, et hoitava lõhkematerjali või pürotehnilise toote ohuklass oleks tuvastatav.
(9) Lao tehnosüsteemid ei tohi ohustada lõhkematerjali või pürotehnilisi tooteid.
(10) Kui tootja on määratlenud toote hoidmise nõuded, peab laos olema seade, mis võimaldab jälgida lao sisekliimat (õhu temperatuur ja suhteline niiskus). Sisekliima peab vastama laos hoitava toote hoidmise nõuetele.
(11) Lõhkematerjali või pürotehnilise toote laos tuleb kasutada staatilist elektrit mittetekitavat põrandakatet või tagada staatilise elektri ohutu mahalaadimine.
§ 6. Nõuded lõhkematerjali hoidmisele väljaspool lõhkematerjaliladu
§ 7. Lao ohutud kaugused
(1) Lao ohutu kaugus teistest ehitistest peab olema selline, et laos toimuva põlengu või plahvatuse korral oleks sellest tulenev negatiivne mõju võimalikult väike.
(2) Lao ohutu kauguse määramisel võetakse arvesse laos hoitavate ainete ja toodete omadusi ning koguseid. Lao ohutu kauguse määramisel lähtutakse käesoleva määruse lisas esitatust.
(3) Kui lao käitaja tõestab, kasutades üldtunnustatud metoodikat, et lao ohutud kaugused erinevad käesoleva määruse lisas sätestatust, võib lisas sätestatud ohutuid kauguseid suurendada või vähendada. Samuti arvestatakse ohutu kauguse määramisel laoehitise ehituslikke omadusi ja ohtude vähendamiseks rakendatud meetmeid.
(4) Lõhkematerjalitehase juurde kuuluvate ladude ohutute kauguste määramisel lähtutakse majandus- ja kommunikatsiooniministri 1. juuni 2005. a määrusest nr 63 „Lõhkematerjalitehasele ja lõhkematerjalitehase projektile esitatavad nõuded”.
(5) Käesolevas paragrahvis sätestatud nõudeid kohaldatakse ka lõhkematerjali hoidmisele välitingimustes asuvas konteineris.
§ 8. Nõuded pürotehnilise toote ettevalmistamise kohale
(1) Pürotehnilise toote ettevalmistamise koht on koht, kus pürotehnilist toodet valmistatakse ette müügiks või kasutamiseks (sealhulgas ilutulestikuks).
(2) Pürotehnilise toote ettevalmistamise kohas peavad olema sobivad tulekustutusvahendid.
(3) Kui pürotehnilise toote ettevalmistamise kohas käideldakse pürotehnilisi tooteid koguses, mis vastab kemikaaliseaduses sätestatud alammäärale või ületab seda, siis kohaldatakse sellise ettevalmistamise koha suhtes kemikaaliseadusest tulenevaid nõudeid arvestades käesoleva määruse § 5 lõigetes 1–3 ja 8–11 ning §-s 7 sätestatud nõudeid.
(4) Kui pürotehnilise toote ettevalmistamise kohas käideldakse pürotehnilisi tooteid koguses, mis jääb alla kemikaaliseaduses sätestatud alamäära, kuid ületab 100 kg (neto), kohaldatakse sellise ettevalmistamise koha suhtes käesoleva määruse § 5 lõigetes 1–3 ja 8–11 ning §-s 7 sätestatud nõudeid.
Käesolevast määrusest tulenevaid ohutute kauguste määramise nõudeid ei kohaldata ladude suhtes, mis on õiguspäraselt kasutusele võetud enne käesoleva määruse jõustumist. Selliste ladude puhul kohaldatakse enne käesoleva määruse jõustumist kehtinud metoodikaid.
Lisa Lao ohutud kaugused teistest ehitistest

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 5
§ 5


text:
Tallinna Haridusameti hallatavate asutuste töötajate töötasustamise alused
Tallinna Linnavolikogu 05.03.2009 määrus number 6
Jõustumine: 12.03.2009
Redaktsiooni kehtivus: 08.04.2016 - 02.09.2016 [RT IV, 05.04.2016, 84]
jõustumine 02.09.2017, Tvk m 24.08.2017 nr 14
jõustumine 03.09.2016, Tvk m 25.08.2016 nr 22
jõustumine 08.04.2016, Tvk m 24.03.2016 nr 12
jõustumine 07.12.2015, Tvk m 26.11.2015 nr 24
jõustumine 28.03.2015, Tvk m 19.03.2015 nr 5
jõustumine 26.12.2014, Tvk m 11.12.2014 nr 33
jõustumine 30.09.2014, Tvk m 18.09.2014 nr 25
jõustumine 05.05.2014, Tvk m 17.04.2014 nr 8
jõustumine 27.05.2013, Tvk m 16.05.2013 nr 27
jõustumine 01.04.2013, Tvk m 21.03.2013 nr 22
jõustumine 01.01.2011, Tvk m 02.12.2010 nr 59
jõustumine 12.03.2009,
Tvk m 24.03.2016 nr 12 [RT IV, 05.04.2016, 58 - jõust. 08.04.2016]
Tvk m 26.11.2015 nr 24 [RT IV, 04.12.2015, 36 - jõust. 07.12.2015], § 2 lg 4, § 4 lg 31 ja § 5 lg 2 rakendatakse alates 01.10.2015 ning § 2 lg 5, 6, 7 ja § 4 lg 3 rakendatakse alates 01.12.2015
Tvk m 19.03.2015 nr 5 [RT IV, 25.03.2015, 21 - jõust. 28.03.2015], rakendatakse alates 01.01.2015
Tvk m 11.12.2014 nr 33 [RT IV, 23.12.2014, 1 - jõust. 26.12.2014], rakendatakse alates 01.11.2014
Tvk m 18.09.2014 nr 25 [RT IV, 27.09.2014, 7 - jõust. 30.09.2014], rakendatakse alates 01.09.2014
Tvk m 17.04.2014 nr 8 [RT IV, 02.05.2014, 4 - jõust. 05.05.2014], rakendatakse alates 01.01.2014
Tvk m 16.05.2013 nr 27 [RT IV, 24.05.2013, 2 - jõust. 27.05.2013], rakendatakse alates 01.05.2013
Tvk m 21.03.2013 m 22 [RT IV, 29.03.2013, 4 - jõust. 01.04.2013]
Tvk m 02.12.2010 nr 59, jõustumine 01.01.2011
5. märts 2009 nr 6
[RT IV, 29.03.2013, 4 - jõust. 01.04.2013]
(1) Käesoleva määrusega kinnitatakse Tallinna Haridusameti hallatavate põhikoolide ja gümnaasiumide direktorite töötasumäärad kuus ning teiste Tallinna Haridusameti hallatavate asutuste (edaspidi koos haridusasutused) juhtide ja töötajate töötasu alammäärad ja töötasustamise alused.
(Tvk m 02.12.2010 nr 59, jõustumine 01.01.2011)
(2) Tallinna haridusasutuste töötajate töötasustamise põhimõtted toetavad Tallinna kohaliku omavalitsuse mainet atraktiivsest tööandjast ja aitavad värvata, säilitada ja motiveerida kõrge tasemega pedagooge ja teisi töötajaid.
(5) Töötasustamise põhimõtted toetavad haridusasutuse juhi iseseisvat otsustusõigust haridusasutuse eesmärke toetava ja tulemustele suunatud töötasukorralduse rakendamisel. Haridusasutuse juht töötab koostöös hoolekoguga välja haridusasutuse töötasujuhendi, lähtudes asutusele eelarves töötasudeks ette nähtud vahenditest. Töötasujuhendi kinnitab haridusasutuse juht.
§ 2. Haridusasutuste juhtide töötasu määrad ja alammäärad kuus
(1) Põhikooli ja gümnaasiumi direktori töötasu alammäär kuus on lähtuvalt õpilaste arvust järgmine:
1) kuni 350 õpilast 1470 eurot;
2) 351-700 õpilast 1635 eurot;
3) 701-900 õpilast 1795 eurot;
4) üle 900 õpilase 1960 eurot.
[RT IV, 05.04.2016, 58 - jõust. 08.04.2016]
(11) Tallinna Kadaka Põhikooli, Ristiku Põhikooli, Tallinna Laagna Lasteaia-Põhikooli, Tallinna Tondi Põhikooli, Lasnamäe Põhikooli ja Tallinna Heleni Kooli direktori töötasu alammäär on 1635 eurot kuus.
(2) Munitsipaalkutseõppeasutuse direktori töötasu alammäär on 1960 eurot kuus.
(3) [Kehtetu - RT IV, 27.09.2014, 7 - jõust. 30.09.2014]
(4) Koolieelse lasteasutuse direktori töötasu alammäär kuus on lähtuvalt lasteasutuse rühmade arvust järgmine:
1) 1-3 rühma 1260 eurot;
2) 4-10 rühma 1423 eurot;
3) 11 ja enam rühma 1536 eurot.
[RT IV, 04.12.2015, 36 - jõust. 07.12.2015]
(5) Munitsipaalhuvikooli direktori töötasu alammäär kuus on lähtuvalt huvikooli õpilaste arvust järgmine:
1) kuni 900 õpilast (v.a Tallinna Muusikakool ja Nõmme Muusikakool) 1423 eurot;
2) 901-1400 õpilast (sh Tallinna Muusikakool ja Nõmme Muusikakool) 1536 eurot;
3) üle 1400 õpilase 1811 eurot.
(6) [Kehtetu - RT IV, 05.04.2016, 58 - jõust. 08.04.2016]
(7) Tallinna Õpetajate Maja direktori töötasu alammäär on 1536 eurot kuus..
§ 3. Haridusasutuste juhtide täiendavad tasud, preemiad ja toetused
(1) Haridusameti juhatajal on õigus haridusasutuse juhile haridusasutusele eelarves töötasudeks ette nähtud vahendite piires määrata:
[RT IV, 24.05.2013, 2 - jõust. 27.05.2013]
2) täiendavat tasu kuus kokku kuni 50% haridusasutuse juhile määratud töötasumäärast kuus nõutavast tulemuslikuma töö eest või haridusasutuse juhiga peetud tulemusvestluse põhjal või täiendavate tööülesannete täitmise eest. Täiendava tasu määramisel täiendavate tööülesannete täitmise eest tuleb kirjalikus kokkuleppes või käskkirjas näidata, milliste tööülesannete täitmise ja millise perioodi eest on täiendav tasu määratud.
(2) Haridusameti juhatajal on õigus haridusasutuse juhile haridusasutuse eelarves töötasudeks ette nähtud vahendite piires määrata preemiaid ja toetusi, mille maksmise tingimused ja korra kehtestab haridusameti juhataja käskkirjaga.
§ 4. Pedagoogide töötasu alammäärad kuus
(1) Klassiõpetaja, põhikooli aineõpetaja, gümnaasiumi aineõpetaja, õpiabirühma õpetaja, kutseõppeasutuse üldharidusainete õpetaja ja kutseõpetaja töötasu alammäär on 958 eurot. Vastavalt atesteerimisel antud ametijärgule on pedagoog-metoodiku töötasu alammäär 990 eurot.
(2) Klassijuhataja ülesandeid täitvate õpetajate täiendava tasu alammäär on:
1) põhikoolis 130 eurot;
2) gümnaasiumis 100 eurot.
(3) Pedagoogi (v.a käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 31 nimetatud) töötasu alammäär kuus on järgmine:
1) noorempedagoog, pedagoog ja vanempedagoog 900 eurot;
2) pedagoog-metoodik 922 eurot.:
(31) Koolieelse lasteasutuse pedagoogi töötasu alammäär kuus on lähtuvalt atesteerimisel omistatud ametijärgust järgmine:
2) pedagoog-metoodik 922 eurot.
(4) Määruses esitatud töötasu alammäärad kuus on tagatud kõrgharidusega pedagoogile. Kutsekesk- või keskeriharidusega ja pedagoogide kvalifikatsiooninõuetele vastava pedagoogi või kvalifikatsiooninõuetele mittevastava pedagoogi töötasu alammäär kuus võib olla kõrgharidusega pedagoogi töötasu alammäärast kuni 15% madalam.
(1) Haridusasutuse halduspersonali (v.a asutuse juht), spetsialistide, kantseleitöötajate, tööliste ja abipersonali töötasustamise põhimõtted sätestatakse haridusasutuse töötasujuhendis.
(2) Koolieelse lasteasutuse õpetaja abi töötasu alammäär on 480 eurot kuus.
(1) Haridusasutuse juhil on õigus haridusasutusele eelarves töötasudeks ette nähtud vahendite piires ning lähtudes haridusasutuse töötasujuhendist määrata:
1) pedagoogidele kehtestatud töötasu alammäärast kõrgem töötasumäär kuus, näidates ära selle suurendamise põhjendused;
2) täiendavat tasu kokku kuus kuni 50% ametikohale määratud töötasumäärst kuus pedagoogidele ja teistele töötajatele täiendavate tööülesannete täitmise või nõutavast tulemuslikuma töö eest. Täiendava tasu määramisel täiendavate tööülesannete täitmise eest tuleb kirjalikus kokkuleppes või käskkirjas näidata, milliste tööülesannete täitmise ja millise perioodi eest on täiendav tasu määratud.
Määrus jõustub 12. märtsil 2009.
Määrust rakendatakse alates 1. jaanuarist 2009.

matches:
§ 2
§ 4
§ 5
§ 2
§ 4
§ 2
§ 3
§ 4


Ühistranspordiseaduse, liiklusseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Ühistranspordiseaduse, liiklusseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seadus
RT I, 04.07.2017, 8
22.06.2017 otsus nr 132
„(2) Taksovedu on teeliikluses sõitjate vedu tellija soovitud sihtkohta või sõitjale tellitud kohta järele sõitmine, samuti taksopeatuses või sõitjaga kokkulepitud kohas sõitja ootamine. Taksoveoks ei loeta sõitjate vedu sõiduautoga, kui veo teostaja teeb seda isiklikul otstarbel planeeritud marsruudil ja kui selle eesmärk ei ole tulu saamine.”;
2) paragrahvi 13 lõike 1 punkt 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„14) võib liiklusohutust ja -intensiivsust, parkimisvõimalusi ning sõitjate vajadusi arvestades määrata munitsipaalmaal taksopeatused, kus kliendi ootel võib seista ainult sõiduk, millele on antud sõidukikaart taksoveoks ning mis vastab käesoleva seaduse § 64 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele.”;
3) paragrahvi 44 lõikes 5 asendatakse sõna „taksojuhi” sõnaga „autojuhi”;
4) paragrahvi 45 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Tasulisel sõitjateveol, välja arvatud kuni üheksa istekohaga sõiduautoga ühenduse tegevusloa alusel teostataval tasulisel sõitjateveol ja taksoveol, mille tellimine ja hinna arvestamine toimub infoühiskonna teenuse seaduse tähenduses infoühiskonna teenuse (edaspidi infoühiskonna teenus) vahendusel, kasutatava sõiduki parempoolsel välisküljel peab olema nähtav vedaja nimi või kaubamärgiseaduse § 5 tähenduses õiguskaitset omav vedajale kuuluv või talle lepingu alusel kasutada antud kaubamärk. Liiniveol kasutataval ühissõidukil peab nähtaval kohal olema ka liini number ja nimetus.”;
5) paragrahvi 54 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna „vedajale” sõnadega „või teenindajakaardi omajale”;
6) paragrahvi 54 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Taksovedu on ilma taksoveoloa, sõidukikaardi ja teenindajakaardita keelatud.”;
7) paragrahvi 55 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Valla- või linnavalitsus või tema volitatud valla või linna ametiasutus, mille haldusterritooriumil vedaja soovib taksovedu korraldada või sõidukijuht sõidukijuhina töötada (edaspidi teeninduspiirkond), annab vedajale taksoveoloa, sõidukijuhile teenindajakaardi ning nende alusel vedajale ja sõidukijuhile sõidukikaardi.”;
8) paragrahvi 57 lõike 1 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 58 lõike 2 kaks esimest lauset ja kolmanda lause sissejuhatav lauseosa muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„Sõidukikaarti saab taotleda mootorsõidukile, mis on kantud liiklusregistrisse ning mis vastab käesolevast seadusest tulenevatele nõuetele. Tehnonõuetele vastavuse kontroll peab olema läbitud hiljemalt sõidukikaardi andmise ajaks. Sõidukikaardi taotleja esitab sõidukikaardi andjale lisaks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 või lõike 3 punktis 1 nimetatud dokumendile:”;
10) paragrahvi 58 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) taksomeetri kohandamistunnistuse, kui sõidukiga soovitakse teostada taksovedu, mille tellimine ja hinna arvestamine toimub infoühiskonna teenuse vahenduseta;”;
11) paragrahvi 58 lõiget 2 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
„3) vedaja taksoveoloa numbri, kui sõidukikaarti taotleb teenindajakaardi omaja, kes ei ole ise vedaja.”;
12) paragrahvi 58 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud taksomeetri kohandamistunnistuse võib esitada ka vahetult enne sõidukikaardi andmist.”;
13) paragrahvi 58 lõike 3 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
14) paragrahvi 59 lõikes 1 asendatakse arv „30” sõnaga „seitsme”;
15) paragrahvi 59 lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu „majandustegevuse registris” sõnadega „või teenindajakaardi olemasolu ühistranspordiregistris”;
16) paragrahvi 59 lõikes 3 asendatakse arv „15” sõnaga „seitsme”;
17) paragrahvi 61 lõiget 2 täiendatakse läbivalt pärast sõna „taksoveoloa” sõnadega „või teenindajakaardi”;
18) paragrahvi 62 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) taksoveoloa, ja kui sõidukikaarti taotleb teenindajakaardi omaja, siis ka teenindajakaardi number;”;
19) paragrahvi 62 lõiget 2 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
„41) taksomeetri ja hinnakirja kasutamise kohustus;”;
20) paragrahvi 62 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Teenindajakaardi kohta avalikustatakse riiklikus ühistranspordiregistris käesoleva seaduse § 73 lõike 3 alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud andmed.”;
21) paragrahvi 63 lõiked 2–4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Teenindajakaardi ja sõidukikaardi andja võib selle omajale teha puuduste kõrvaldamiseks ettekirjutuse või teenindajakaardi ja sõidukikaardi kehtivuse kindlaksmääratud ajaks peatada või selle kehtetuks tunnistada, kui:
(4) Kui teenindajakaardi kehtivus on peatatud või kui see on tunnistatud kehtetuks ja kui isikule on väljastatud käesoleva seaduse § 62 lõike 3 kohaselt teenindajakaart väljatrükitud dokumendina, tuleb dokument selle andjale viivitamata, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul tagastada.”;
22) paragrahvi 64 lõiked 2–6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Taksoveol võib teenindada sõitjat taksopeatusest ja kasutada sõitja vedamisel ühissõidukirada, kui sõidukile on paigaldatud plafoon ja sõiduki parempoolsel välisküljel on nähtav vedaja nimi või kaubamärgiseaduse § 5 tähenduses õiguskaitset omav vedajale kuuluv või talle lepingu alusel kasutada antud kaubamärk. Nõuded vedaja nime tähistamisele sõidukil kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(6) Sõidukile on keelatud paigaldada plafooni, taksomeetrit ja hinnakirja matkivaid tunnuseid. Samuti on keelatud mis tahes teenuse osutamine sõidukiga, millel on plafooni, taksomeetrit või hinnakirja matkiv tunnus. Taksomeetrit matkivaks tunnuseks ei loeta infoühiskonna teenuse osutamiseks kasutatavat elektroonilist vahendit, kui taksoveo tellimine ja hinna arvestamine toimub infoühiskonna teenuse vahendusel.”;
23) paragrahvi 64 lõiget 10 täiendatakse pärast sõna „määrusega” tekstiga „käesoleva paragrahvi lõikes 2 või 3 sätestatud nõuetele vastaval”;
24) paragrahvi 65 lõike 1 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kui taksoveo tellimine ja hinna arvestamine toimub infoühiskonna teenuse vahenduseta, on sõidukijuht kohustatud:”;
25) paragrahvi 65 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kui taksoveo tellimine ja hinna arvestamine toimub infoühiskonna teenuse vahendusel, peab vedaja kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis:
2) esitama sõitjale sõidu kokkuvõtte, mis sisaldab sõidukijuhi ees- ja perekonnanime, fotot, teenindajakaardi numbrit, sõiduki registreerimisnumbrit, teenuse osutamise kuupäeva, alguse ja lõpu kellaaega, sõidu lähte- ja sihtpunkti, sõidu kogukestust ja -pikkust ning teenuse hinda ja tasutud summat.”;
26) paragrahvi 65 lõike 2 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taksoveol on sõidukijuhil keelatud:”;
27) paragrahvi 65 lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taksoveol tasub sõitja hinnakirja alusel kujuneva taksomeetri näidu järgi. Lõikes 11 nimetatud taksoveol tasub sõitja infoühiskonna teenuse vahendusel arvestatava hinna järgi. Kui sõidukijuht rikub lõikes 1 või 2 või vedaja lõikes 11 sätestatut, on sõitjal õigus tasumisest keelduda.”;
28) paragrahvi 66 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui taksoveo tellimine ja hinna arvestamine toimub infoühiskonna teenuse vahenduseta, peab sõidukikaardi omaja taksoveol teeliikluses osutatavate teenuste hinnad programmeerima sõidukile paigaldatud taksomeetrisse ja need peavad olema kantud taksomeetri kohandamistunnistusele ning hinnakirjale. Mis tahes teenuse hinna eraldi esiletõstmine, kui see võib sõitjat eksitada, on keelatud.”;
29) paragrahvi 66 lõike 3 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Valla- või linnavolikogu võib taksoveole, mille tellimine ja hinna arvestamine toimub infoühiskonna teenuse vahenduseta, määrusega kehtestada:”;
30) paragrahvi 66 lõike 3 punkti 3 täiendatakse pärast sõna „öösel” sõnadega „või mõne muu ajalise kriteeriumi alusel”;
31) paragrahvi 83 lõike 1 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„6) taksoveol teenindajakaart, kui see on nõutav, ja taksoveol, mille tellimine ja hinna arvestamine toimub infoühiskonna teenuse vahenduseta, taksomeetri kohandamistunnistus;”;
32) paragrahvi 90 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 90. Plafooni, taksomeetri ja hinnakirja või neid matkivate tunnuste kasutamine sõidukikaardita sõidukil
33) paragrahvi 96 täiendatakse lõikega 131 järgmises sõnastuses:
„(131) Käesoleva seaduse § 44 lõikes 5 nimetatud veokorraldaja ametialast pädevust tõendab ka enne 2017. aasta 1. novembrit välja antud kehtiv taksojuhi kutsetunnistus.”.
1) paragrahvi 2 punkt 98 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„98) ühissõidukirada on ühistranspordiseaduse kohaselt liinivedu teostavale ühissõidukile, samuti sõitjat vedavale ühistranspordiseaduse § 64 lõike 2 nõuetele vastavale taksole ja sõitjat vedavale bussile liiklemiseks ettenähtud sõiduteeosa, mis on tähistatud asjakohaste liiklusmärkide või teekattemärgistega;”;
2) paragrahvi 21 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 8 nimetatud D-kategooria ühissõiduki peatuskohas võivad peatuda D-kategooria ühissõidukid ning taksopeatuses võivad peatuda ja parkida ühistranspordiseaduse § 64 lõigete 2 ja 3 nõuetele vastavad taksod.”;
3) paragrahvi 37 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Ühissõidukirajal võib sõita ühistranspordiseaduse kohast liinivedu teostava ühissõidukiga, sõitjat vedava ühistranspordiseaduse § 64 lõike 2 nõuetele vastava taksoga ja sõitjat vedava bussiga.”.
Riigilõivuseaduse § 226 tekstis asendatakse sõnad „või taksojuhi ametikoolituse” sõnadega „ja vähendatud mahus autojuhi ametikoolituse”.
Käesolev seadus jõustub 2017. aasta 1. novembril.


Lugeja küsib: Töötaja tegi tööandja autoga liiklusõnnetuse, milles töötaja jäi süüdlaseks. Autol on kaskoleping. Varalise vastutuse lepingut töötajaga sõlmitud ei ole. Kas võib töötajalt omavastutuse summat nõuda?
Vastab Tööinspektsiooni Lääne inspektsiooni tööinspektor-jurist Ülle Mustkivi: Töötaja varaline vastutus on sätestatud töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 72 – 78. Üldpõhimõttena jaguneb töötaja vastutus kaheks: süüline ja lepinguline. Juhul kui TLS § 75 nõuetele vastavat varalise vastutuse kokkulepet pole töötajaga sõlmitud, siis saab olla tegemist ainult süülise vastutusega.
Kui tööülesandeid täites tekitatakse tööandjale varalist kahju, lähtutakse kahju hüvitamisel TLS § 72 sätestatust, mille kohaselt töötaja vastutab oma kohustuste rikkumise eest juhul, kui ta on kohustusi rikkunud (ja seeläbi kahju tekitanud) süüliselt. Süü vormid on hooletus, raske hooletus ja tahtlus. Hooletuseks tuleb lugeda olukorda, kus töötaja on jätnud kohustuse täitmisel järgimata vajaliku hoole. Raskeks hooletuseks on vajaliku hoole olulisel määral järgimata jätmine ja tahtluseks õigusvastase tagajärje soovimine. Süü vormist sõltub töötaja vastutuse ulatus, st kui suur osa kahjusummast tuleb hüvitada (TLS § 74). Süü puudumisel ei saa tööandja töötajat kohustada kahju hüvitama.
Tööandja peab seega esmalt välja selgitama, kas töötaja on kohustusi rikkunud süüliselt. Töötaja vastutuse kindlakstegemisel tuleb lähtuda sellele töösuhtele omasest hoolsuse määrast. TLS § 16 lg 1 kohaselt peab töötaja täitma töökohustusi lojaalselt, oma teadmiste ja oskuste kohaselt tööandja kasu silmas pidades ning töö iseloomust tuleneva vajaliku hoolsusega. Vajaliku hoolsuse määra kindlakstegemisel tuleb arvestada tööandja tegevuse ja töötaja tööga seotud tavalisi riske, töötaja väljaõpet, töötaja ametialaseid teadmisi, töötaja võimeid ja omadusi (TLS § 16 lg 2). Kui on selge, millist hoolsust töötajalt eeldatakse, saab hinnata, kas töötaja on hoolsuskohustust rikkunud või mitte. Kui töötaja on tööülesannete täitmisel vajalikku hoolsust järginud, siis ei ole ta ka töökohustuste rikkumises süüdi.
Kui sõidukile on sõlmitud kaskokindlustus ja kindlustusselts nõuab tööandjalt omavastutuse osa tasumist, saab tööandja selle omakorda sisse nõuda töötajalt juhul, kui tuvastatakse, et töötaja oli süüdi liiklusõnnetuse põhjustamises.
Kui tööandja on töötajale esitanud nõude kahju hüvitada ja töötaja keeldub põhjusest olenemata kahju hüvitamisest, on tööandjal võimalik vastava nõudega pöörduda töövaidlusorgani ( kohtu või töövaidluskomisjoni) poole.


Urge Raamatukogu põhimäärus – Riigi Teataja
Urge Raamatukogu põhimäärus
Urge Raamatukogu põhimäärus - sisukord
§ 2 Tegevuse eesmärk ja ülesanded
§ 3 Raamatukogu tegevuse korraldamine
§ 4 Raamatukogu juhtimine
§ 5 Raamatukogu vara, finantseerimine, aruandlus ja järelevalve
§ 6 Ümberkorraldamine ja lõpetamine
RT IV, 05.04.2014, 39
Vastu võetud 29.09.2008 nr 34
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus“ § 6 lõike 2 ja lõike 2 punkti 1, § 35 lõike 2, „Rahvaraamatukogu seaduse“ § 6 lõike 1 alusel ning kultuuriministri 12. juuli 2004 määruse nr 9 „Rahvaraamatukogu töökorralduse juhend“ alusel.
(1) Raamatukogu ametlik nimi on Urge Raamatukogu.
(2) Urge Raamatukogu (edaspidi raamatukogu) on Sauga Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus, mis on registreeritud riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
(3) Raamatukogu asub Urge külas Sauga vallas Pärnu maakonnas.
(4) Raamatukogu on üldkasutatav rahvaraamatukogu.
(5) Raamatukogu põhimääruse ja selle muudatused kinnitab Sauga Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
(6) Raamatukogul on oma nimega pitsat ja vallavalitsuse kinnitatud sümboolika.
(7) Raamatukogu teavikute kogu on koostiselt universaalne, sisaldades teeninduspiirkonna elanike põhivajadustele vastavaid erinevates keeltes, eri tüüpi ja laadi teavikke.
(8) Raamatukogu juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist, käesolevast põhimäärusest, vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidest.
§ 2. Tegevuse eesmärk ja ülesanded
(1) Raamatukogu eesmärk on tagada elanikele juurdepääs informatsioonile, teadmistele ning kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
(2) Raamatukogu põhiülesanne on osutada lugejatele raamatukogu põhiteenuseid vastavalt rahvaraamatukogu seadusele ja teistele õigusaktidele. Ülesannete täitmiseks raamatukogu:
1) täiendab kogusid vahetuse, annetuste ja ostudega, säilitab ja teeb kasutajatele kättesaadavaks neile vajalikud trükised, auvised ja teised teavikud ning avalikud andmebaasid;
2) tagab kasutajatele juurdepääsu avalikule teabele;
3) arvestab ja töötleb raamatukokku saabunud teavikud ja koostab nende kohta info saamiseks kataloogi;
4) osutab teatme- ja teabeteenindust;
5) tellib kasutaja soovil ja kulul raamatukogus puuduvad teavikud raamatukogudevahelise laenutuse kaudu;
6) korraldab raamatukogu töö arvestust, esitab vastavad aruanded, peab arvestust kogude suuruse, koostise ja selles tehtud muudatuste kohta;
7) osutab kasutajatele tasulisi eriteenuseid (paljundamine, väljatrükid jne);
8) kogub ja säilitab oma valla kohta ilmunud materjalid;
9) teeb koostööd teiste raamatukogudega ning valla- jm asutuste ja ühendustega;
10) osaleb valla kultuuritegevuses.
§ 3. Raamatukogu tegevuse korraldamine
(1) Raamatukogu töö korraldatakse vastavalt kultuuriministri kehtestatud rahvaraamatukogu töökorralduse juhendile.
(2) Raamatukogu teeninduse korraldus, lugejate õigused, kohustused ja vastutus on sätestatud raamatukogu kasutamise eeskirjas, mille kinnitab volikogu. Eeskirja teeb igale kasutajale teatavaks raamatukogu juhataja.
(3) Asjaajamise korraldamisel lähtub raamatukogu arhiiviseaduses, avaliku teabe seaduses, isikuandmete kaitse seaduses, digitaalallkirja seaduses, märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seaduses, asjaajamiskorra ühtsetes alustes sätestatust.
(4) Asjaajamine reguleeritakse Sauga Vallavalitsuse asjaajamiskorraga, mille kehtestab vallavalitsus.
(5) Raamatukogu struktuuri ja koosseisu kinnitab vallavalitsus.
(6) Raamatukogu teeninduspiirkonna määrab vallavolikogu.
§ 4. Raamatukogu juhtimine
(1) Raamatukogu tööd juhib ja korraldab juhataja, kes vastab rahvaraamatukogu seaduses kehtestatud haridus- ja kutsenõuetele.
(2) Juhataja vaba ametikoha täitmiseks korraldab vallavalitsus avaliku konkursi. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse ja vabastab ametist vallavanema ettepanekul vallavalitsus.
(3) Töötamine raamatukogus toimub töölepingu alusel ja seda reguleeritakse tööseadustega.
Juhatajaga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem.
(4) Juhataja kohustused ja õigused:
1) korraldab raamatukogu tegevust ja vastutab selle eest;
2) koostab raamatukogu eelarveprojekti ja vastutab eelarvest kinnipidamise eest;
3) esindab raamatukogu selle tööd puudutavates küsimustes;
4) tagab raamatukogu valduses oleva vallavara säilimise, korrashoiu ja sihtotstarbelise kasutamise;
5) teeb vallavalitsusele ettepanekuid raamatukoguga seotud küsimuste lahendamiseks;
6) täidab muid õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest tulenevaid ülesandeid.
(5) Valla raamatukoguteeninduse korraldamise kohta ettepanekute tegemiseks, raamatukogude töö hindamiseks ja muude raamatukogu tegevust puudutavate oluliste küsimuste läbiarutamiseks moodustatakse Sauga ja Urge raamatukogu ühine viieliikmeline raamatukogude nõukogu.
1) Nõukogu koosseisu määrab vallavalitsus, nimetades nõukogu esimehe ja neli liiget kolmeks aastaks.
2) Nõukogu kutsub kokku esimees vastavalt vajadusele vähemalt kaks korda aastas.
3) Nõukogu töövorm on koosolek. Nõukogu otsus on vastu võetud, kui selle poolt on vähemalt kolm liiget.
§ 5. Raamatukogu vara, finantseerimine, aruandlus ja järelevalve
(1) Raamatukogu kasutuses oleva vara moodustavad talle sihtotstarbeliseks valdamiseks ja kasutamiseks antud teavikud, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Raamatukogu valduses olev vara on Sauga valla omand. Raamatukogu vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub volikogu poolt kehtestatud korras.
(3) Raamatukogul on oma eelarve Sauga valla eelarves.
(4) Raamatukogu finantseeritakse:
3) eriteenuste maksetest;
4) laekumistest sihtasutustelt ja sihtkapitalidelt;
5) annetustest.
(5) Raamatukogu esitab oma tegevuse kohta õigusaktides ettenähtud aruandeid.
(6) Raamatukogu raamatupidamisarvestust ja -aruandlust korraldab vallavalitsus.
(7) Teavikute olemasolu kontrollimiseks teeb raamatukogu inventuuri iga 10 aasta järel või vajadusel (vastutava töötaja vahetus, avarii, milles kogu sai kannatada jne). Vallavalitsus võib nõuda inventuuri igal ajal. Inventuur viiakse läbi vastavalt rahvaraamatukogu töökorralduse juhendile.
(8) Teenistuslikku järelevalvet raamatukogu ja juhataja tegevuse üle teostab vallavalitsus.
(9) Eelarve täitmist ja vara sihipärast kasutamist kontrollib vallavalitsus ja volikogu revisjonikomisjon.
§ 6. Ümberkorraldamine ja lõpetamine
(1) Raamatukogu ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu ning korraldab vallavalitsus seaduses sätestatud korras.
(2) Raamatukogu ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest teatab vallavalitsus Kultuuriministeeriumile vähemalt üks kuu aega enne kavandatavat tähtaega.
(1) Tunnistatakse kehtetuks Sauga Vallavolikogu 31.03.2000 määrus nr 18 „Urge Raamatukogu põhimääruse kinnitamine“.
(2) Määrus jõustub 1. novembril 2008. a.
Uno Annus


text:
Selle üle, millal on tegemist AÕS § 72 lg 1 ja § 74 lg 1 järgi kaasomanike häälteenamusega tehtava otsusega või kõigi kaasomanike kokkuleppel tehtava otsusega, tuleb otsustada asjaolude alusel. Nii sõltub ka parkla ehitamise või laiendamise üle otsustamisel viidatud sätete kohaldamine sellest, kui suur on tuvastatud asjaoludel parkla kaustusse minev maa-ala, milline on selle maa-ala varasem majanduslik otstarve ja kas seda muudetakse vms. AÕS § 74 lg 1 kohaldamisel tuleb hinnata nii seda, kas asja oluliselt muudetakse, kui ka seda, kas asja majanduslikku otstarvet oluliselt muudetakse. Neid kriteeriume ei saa samastada. Nii võib nt asja otstarbe muutmine küll kaasa tuua ka asja olulise muutmise, kuid mitte alati. (p 11)
Isik saab kahju hüvitamise nõude esitamisel tugineda korteriühistu kodukorra sätte ja üldkoosoleku otsuse kehtetusele ainult siis, kui need on (tagantjärele) kehtetuks tunnistatud kas korterihoonestusõiguste omanike hilisema üldkoosoleku otsusega või hagita asjas tehtud kohtumäärusega, millega kohus on rahuldanud isiku KOS § 15 lg 4 alusel TsMS § 613 lg 1 järgi esitatud hagita menetluse avalduse üldkoosoleku otsuse tühisuse tuvastamiseks või kehtetuks tunnistamiseks. (p 13)
3-2-1-107-15 Riigikohus 21.10.2015
Korteriomandite ühiseks kasutamiseks vajalikud seadmed, mis on üks tervik ega saa olla jaotatud osadeks, on korteriomandite omanike kaasomandis. Ka korterelamu elektrisüsteem ja sellest lahutamatud seadmed (nt elektrikilbid) on üldjuhul korteriomanike kaasomandis. Tegemaks kindlaks, kas elektrisüsteemi seadmed on käsitatavad korteriomaniku reaalosa või kõigi korteriomanike kaasomandina, tuleb üldjuhul mh arvestada sellega, kas elektrienergiaga varustaja on sõlminud elektrilepingu iga korteriomanikuga eraldi või kõigi korteriomanikega ühiselt ehk kas maja varustatakse elektriga ühe või mitme liitumispunkti kaudu. (p 13)
Korteriomandi omanik võib vastutada teisele korteriomandi omanikule tekkinud kahju eest ka juhul, kui kahju tekkis korteriomanike kaasomandis olevast seadmest. Kaasomanikel on ühine üldine kohustus tagada, et kaasomandiese oleks sellises korras, millest ei tekiks kellelegi kahju. See kohustus hõlmab mh kohustust kontrollida perioodiliselt elamu elektrisüsteemide korrasolekut ning rakendada puuduste ilmnemisel vajalikke abinõusid ohu või puuduse kõrvaldamiseks. Kui korteriomanikud jätavad oma kohustused kaasomandieseme korrashoiu tagamiseks täitmata ja seetõttu tekib mõnele korteriomanikule kahju, võivad kahju hüvitamise eest vastutada kõik oma kohustusi rikkunud korteriomanikud, kelle rikkumine ei ole vabandatav. Kui tekkinud kahju eest vastutab kaasomanikuna ka kahjustatud korteri omanik, kuna ka tema rikkus kaasomandi korrashoiu kohustust, kohaldub korteriomanike solidaarse vastutuse asemel VÕS § 137 lg 2 (vt ka 3-2-1-129-13 p-d 48–51). (p 14)
3-2-1-12-15 Riigikohus 29.04.2015
KOS § 15 lg 1
VÕS § 72 lg 3
Korteriomanikud on kaasomandi eset valitsedes suhtes valitsejaga ühisvõlausaldajad. Üks korteriomanik saab esitada hagi valitseja vastu remondifondi kogutud raha tagastamiseks teiste korteriomanike nõusolekul selliselt, et kohustus tuleb täita kõikidele korteriomanikele ühiselt. (p 10)

matches:
§ 72
§ 74
§ 74
kohus
§ 15
§ 613
Riigikohus
§ 137
Riigikohus
§ 15
§ 72


text:
Tagasi Eestis!: Tarmo istung - tõendid ja tõde!
Uh, uh, kust siis õige alustadagi?
Võibolla kõige pealt sellest, mis hagi nõueteks üldse olid, sest selle asja algusest on juba nii palju möödas, et ei mäleta enam isegi :):)
Nõueteks olid siis:
Õiglane ehitusalane tunnipalk
Õiglane metalliala tunnipalk
Pühapäevatöö hüvitis
Metalliala pekkased
Nipet-näpet oli veel nagu iseseisvuspäeva palk ja ületööd jne, aga kuna asi läheb liiga segaseks, siis jätan selle tilu-lilu välja.
Tööandja ei nõustunud loomulikult ühegi nõudega, sest töölisele maksti ju ometigi nii nagu seadus ette näeb!
Seda, kuidas tema tunnistajad kohtus konkreetselt valetamas käisid, selgitan ma teile nüüd.
Võtame kohtuotsuse aga ette ja hakkame mööda seda minema. Otsuses olen perekonnanimed maha võtnud ja noh, "suvalised" eesnimed asemele pannud.
Otsuses:
Tarmo oli 23.7-14.8.2011 ajavahemikul tööl katusefirmas ja selle aja eest ei makstud talle metalliala pekkaseid.
Tunnistaja Risto tunnistas, et nende tööaeg firmas on 37,5 tundi/nädalas ja seetõttu ei ole töölisele kohtustus pekkaseid maksta. Väidab veel, et ka Tarmo tööaeg on olnud 37,5 tundi nädalas.
Kohus on leidnud, et võttes arvesse tunnistaja Risto TÕEPÄRAST selgitust ja kohtule esitatud palgalehte, siis Tarmo enda selgitus ei ole piisav tõendamaks, et tema tööaeg tõesti oli 40 tundi nädalas.
Tööandja esitas kohtule muide sellised palgalehed, kus oligi juhtumisi kirjas 35 tunnised nädalad, üks palgalehtedest ei puudtanud kusjuures üldse seda ajavahemikku. Kohus aga aktspteeris seda (!?).
Tõde:
Esiteks Tarmo töötunnid selle ajavahemiku kohta. Originaal, muide - kellaajad ja puha :):)
Kolme nädala kohta 141 tundi!
Ja siit palgalehed, et need tunnid ka reaalselt välja maksti:
Reaalselt on 23.7.2011-14.8.2011 ajavahemiku sees 3 töönädalat ehk 15 tööpäeva.
Töötunde kogunes selle ajavahemiku kohta 141 ehk lihtne matemaatiline tehe näitab, et nädalas kogunes tegelikult 47 töötundi (141:3 = 47).
Tunnistaja Risto väitis, et nädalas tehti tööd 37,5 tundi!
Pole vaja vist pikalt mõelda ja ajusid ragistada, kes valetas ja kohtus valetunnistust andis!
Ehitusalane tunnipalk
Tunnistaja Avo on viinud Tarmoga läbi tööintervjuu, mille tulemusena selgus, et Tarmol on ainult keskharidus ja töökogemust pole peaaegu üldse. Tööavaldusele on Tarmo kirjutanud, et ta olnud Kvaliteet Majas Oü-s tööl "2006", tööülesanneteks on ta kirjutanud eestikeelse sõna, mida eesti keelt valdav Avo on tõlkinud segatöö/abitöölisetöödeks.
Tunnistaja Avo on rääkinud, et Tarmo puuduva töökogemuse tõttu oli teda võimalik palgata ehitusalal ainult abitöödele. Töövestlusel ei olnud Tarmol kaasas töötõendit. Tarmo ei osanud üldse soome keelt ja seoses sellega, et keele oskus oli puudulik, ei olnud teda võimalik palgata mujale, kui abitöödele.
Kohus leiab, et tunnistaja Avo TÕEPÄRASUSES ei ole põhjust kahelda.
Lisaks leiab kohus, et kui Tarmol oleks päriselt varasem töökogemus olemas olnud, siis oleks ta selle kindlasti ka tööavaldusele kirjutanud. Kohus leidis ka seda, et kuna eelmiselt tööandjalt on töötõend küsitud vahetult enne hagi esitamist, siis see nõrgendab selle õigsust.
Tarmo käis Avo juures töövestlusel ja loomulikult ta rääkis oma varasemast töökogemusest. Kuna ta otsis ainult ehitusalast tööd, siis sai sinna tööavaldusele infona ka ainult ehitusala jutt kirjutatud. Avo ütles talle, et kirjutagu, mis ajast alates ta ehitusalal olnud on, siis ta teab, kui palju tal kogemust on. Täpselt nii oligi!
Olgem ausad, mitte keegi ei jätaks ju kirjutamata töökogemusest, mis sul tegelikult olemas on!
Kuna Tarmo tegi üldehitust, siis sinna avaldusele kirjutas ta samuti üldehitus.
Avo tõlkis kohtus üldehituse aga sega- ja abitöödeks!? Mina julgeks küll seda tahtlikuks vale-tõlkeks pidada.
Igaüks teab, et üldehitaja nimi on kirvesmies, mitte apumies!
Siit originaal tööavaldus:
Ja siit vandetõlgi tõlgitud avaldus:
Kui vandetõlk selle ikka ära tõlgib, siis keda me rohkem usume? Kas tunnistaja Avot või vandetõlki.
See on ka muidugi lahe väide, et Tarmo ei esitanud varasemat töötõendit! Ma tean küll, kuidas neid tööintervjuusid Ülemistes läbi viiakse ja ei vii keegi ühtegi töötõendit. Selgitatakse ära, mis töid tehtud on ja sellega asi piirdubki!
Et töökogemuse olemasolu ka paberitel kinnitada, siis võtsin Maksu- ja Tolliametist tõendi, kus oli kirjas kõik ehitusalane töökogemus, lisaks ka kõik muud, mis enne seda oli. Ei hakka seda üles riputama, sest seal oleks liiga palju peita vaja - ei viitsi kustutada.
Ilmselt ikka usute, et see on olemas ;)
Kuna ma nägin, et tavalise töötõendiga võib põhimõtteliselt peput pühkida, siis küsisin töötõendist laiema versiooni ka, kus on selgelt kirjas, milliseid töid Tarmo nende aastate jooksul seal tegi. Põhimõtteliselt vundamendist katuseni.
Kummaline ongi see, et kohtule esitatud töötõend ei loe midagi, aga see sodi, mida tööandja või tema tunnistajad suust välja ajavad, võetakse puhta kullana.
Et koogile kirsike peale panna, siis pean siia veel lisama, et Tarmo sai peale SEDA tööandjat kohe ühte Soome plaatimise firmasse tööle, kus tema tunnipalk oli juba esimest päevas alates IV taseme oma. Kuna firma juhtkond ja nokkamiehet olivat kõik soomlased, siis käis tööintervjuu ja vestlus loomulikult soome keeles.
Töökogemus ja soome keel tuli siis üleöö ja tänus sellele, et kõikidel objektidel eestlastega koos tööd tehti!
Ühesõnaga Avo ei saa mitte kuidagi väita nagu Tarmol poleks töökogemust olnud või tema soome keele oskus oli üks suur ümmargune null.
Ilmselt on nad sellest aru saanud, et nad seda enam väita ei saa, sest nad on teise astme istungile juba uute väidetaga tulnud:
Põhimõtteliselt väidavad nad, et töövestlusel rääkis Tarmo nagu ta oleks Eestis SEGATÖID (mis kuradi asi see segatöö üldse on?) teinud, mingit koolitust tal ei olnud ja tööintervjuu toimus vähese keeleoskuse pärast eesti keeles.
Noh, kõik teavad ju, et vestlus toimub eesti keeles selle pärast, et tööintervjuul on mõlemad pooled eestlased ;)
Nagu väites näeme, siis tööintervjuu põhjal palgati ta ehitusfirmasse abitööliseks, KOGENUMA eestlasest ehitaja paarimeheks, kes oli ühtlasi ka töömaal tõlgiks!!!
Muhahahah, vot see on ikka tase!
Mainin ära, et see "kogenum" eestlane on Tarmost muidu 11 aastat noorem ja aastal 2011 oli ta suisa 23-aastane.
Kui tal sel ajal ehitusalast töökogemust rohkem oli, kui Tarmol, siis ta oleks pidanud peale põhikooli kohe tööl käima hakkama! Tean, et ei hakanud, käis isegi veel sõjaväes.
Kummaline on muidugi ka see, et kui see teine tööline oli "kogenum", siis miks talle täpselt sama tunnipalka maksti, ta oleks pidanud ju siis ikka IV taseme palkka saama!
10,80 € oli tõesti kogenud töölise palk!
Rääkisin sellesama töölisega ja küsisin, et kas ta ikka teab, mis jama see tööandja suust välja ajab. Tema ei teadnud asjast loomulikult midagi. Palusin tal seejärel küsimustele vastata (kirjalikult loomulikult, sest muidu tuleb tööandja taas midagi muud väitma), kus asjaolusid küsisin ja et ta oma vastustega kinnitaks, kuidas asi tegelikult oli.
Loomulikult ta tunnistab, et tegid täpselt sama tööd ja et ta ei olnud Tarmole mitte mingisugune tõlk.
Täielik naljanumber!
Ma ei oskagi ette ennustada, mida nad järgmisena välja mõtlevad.
Ehitusalase töökogemusega on meil niisiis kõik selge, seda oli Tarmol kuhjaga ja kõik on tõendatud.
Metalliala tunnipalk
Tunnistaja Juha tõdeb, et Tarmo tegi telakal detail- ja plekitöid. Kuna ta tunneb metalliala kollektiivlepingut väga hästi, siis ta teab, et need tööd kuuluvad 1 ja 2 palgarühma.
Tunnistaja Avo, kes on ise varem telakal samade tööülesannetega kokku puutunud, kinnitab Juha arvamust.
Kohus ei leia, et tunnistaja Juha sõnades oleks alust kahelda, liiati, kui ka tunnistaja Avo on Juhaga ühte meelt.
Tarmo tegi laeval selliseid töid nagu piikide ja villa paigaldamine, kerget keevitust (tapitus) ja metall-detailide väljalõikamist ning nende paigaldamist. Need kõik tööd kuuluvad tegelikult 4 palgarühma. Tarmole maksti palka 3 palgarühma järgi. Tunnistajad väidavad aga, et tööd kuulusid koguni 1 ja 2 palgarühma. Kui need tööd tõesti oleks kuulunud 1 ja 2 rühma, siis oleks talle ka selle tasema palka makstud, see firma küll vabatahtlikult midagi rohkem ei maksa.
Siit ehe näide sellest, kuidas 16 senti tagasi võeti!
Ja nüüd tullakse väitma nagu töölisele oleks heast tahtest mitu eurot tunnis rohkem makstud! Njaa
Toon siinkohal ka võrdluseks selle, et mehed, kes panid ainult villa, said TÄPSELT sama palkka, mis Tarmogi (tööandja loomulikult sama!).
Üks paneb ainult villa, teine kasutab pinke, millega metalli lõigata, paigaldab metalli, piigitab, lisaks kergemat keevitust.
Kas tõesti sama töö, et palk sama on?
Tööandja rõhub kohtus selle peale, et 4 taseme töölised peavad enne tööde tegemist 2-5 aastat töökogemust omandama. Tarmo ju ometi ei omandanud, seega ei saa palk 4 tase olla!
Metallialal TES ütleb, aga konkreetselt, et palk kujuneb tehtavate tööde alusel. Siit pügal otse seadusest:
Pelti ja teollisuuseristysalan työehtosopimuksen 6 § mukaan työntekijän perustuntipalkka määräytyy hänen tekemänsä työn tai tekemiensä töiden vaativuuden ja hänen työsuorituksena perusteella.
Kõik! Mille üle me üldse vaidleme?
Loomulikult tulevad tööandja tunnistajad taas kohtusse ja tunnistavad, et Tarmo tehtavad tööd olid nii kerged ja need kuulusid 1 ja 2 palgarühma!
Tõe korral mõlema rahakott ju kannataks - ühel otseselt, teisel kaudselt ;)
Kusjuures enne kohut ma käisin Juhaga ise ka rääkimas (siis olid Juha ja see tööandja omavahel riius). Ta tunnistas ise ka, et oleks pidanud kõrgemat palka maksma.
Kui ütlesin talle, et kavatsen asjaga kohtusse minna, siis ta vastas, et seda summat tuleb tööandja hiljem temalt välja nõudma. Nii olekski olnud, sest muidu nad ühes paadis ei istuks.
Tunnistaja Avo on rääkinud, et tööintervjuul tehakse selgeks, et pühapäeviti EI TEHTA TÖÖD. Kui klient palub pühapäevaks tööle, peab tööline tööandjale sellest teada andma.
Tunnistaja Juha kohaselt ei tehtud telakal pühapäeviti ÜLDSE tööd ja tema ei ole Tarmot tööle palunud.
Kohtule esitatud tunnilehtede alusel, mille tööandja esitas, ei olnud Tarmot pühapäeval 16.12.2012 tööl, küll aga oli ta see eest tööl hoopis 19.12.2012 kuupäeval.
Kohus leidis, et kui Tarmo isegi oleks unustanud tunnilehele pühapäeva kirja panna, siis alust hüvitist saada ei oleks, sest tööandja sõnade kohaselt ju pühapäeviti tööl käia EI TOHI.
Ma tean samast firmast vähemalt 5 töölist, kes on pühapäeviti tööl käinud ja kes loomulikult tööandjale midagi teatama ei pidanud. Kui tööd oli vaja teha, siis lihtsalt tehtigi. Kolme töölise kohta on mul isegi palgalehtede näol tõendid olemas!
Nii palju siis väitest, et pühapäeviti tööd teha ei tohi.
Nüüd on neil võibolla küll mingid eri reeglid, aga sel ajal polnud.
Kõige parem on asja juures see, et meil on olemas kiipkaardi väljavõte, kus on selgelt näha, et pühapäeval on tööl käidud. Samuti näeb väljavõttest, et 19.12.2012 Tarmo ei käinud tööl!
16.12 on olemas, 19.12 ei ole
Nende tunnilehtedega, mis tööandja kohtule esitas, oli ka tore lugu.
Esiteks esitati nad kohtule koopiatena. Mitte eraldi kahe inimese tunnilehed vaid ühel lehel.
Teiseks tuli välja, et ühel on novembrikuu tunnid, teisel detsembri.
Kolmandaks oli Tarmole juurde tekkinud 19.12.2012 tööpäev, mida ta 100% teha ei saanud, sest sõitsime 19.12.2012 kell 8.00 laevaga juba Eestisse, samuti ei kajastu see tööpäev ka kiipkaardi väljavõttes.
Siit ka laevapilet, et tõesti ära sõitsime:
Põhimõtteliselt on 16.12 lihtsalt välja võetud ja 19.12 tööpäev juurde lisatud.
detsembrikuu tunnid + 19.detsembri tööpäev
novembrikuu tunnid?
Kuidas saab kohus üldse aktsepteerida paberit, mis ei näita mitte midagi - need on ju erinevad kuud?
Tarmo tegelikud tunnid, 85 tundi
Palgaleht, kus töötunnid välja maksti.
Kuna tunnistaja Juha konkreetselt valetas kohtus nagu telakal ei tehtudki pühapäeviti tööd, siis kirjutasin Turu telaka asepresidendile ja palusin temal, suure firma juhtival töötajal, väikest inimest aidata. Palusin, et ta väljastaks mingi tõendi või paberi või ükskõik mida, millega tõendada, et sel pühapäeval, 16.12.2012, tehti telakal tööd. Naiivne oli kirjutada ja vastust loota, aga võta sa näpust - mulle vastati juba samal päeval ja vastuses seisis, et sel päeval oli telakal tööl 572 inimest ja pole kahtlust, et nende hulgas ka Tarmo.
Naljaks on see, et kogu töösuhte ajal klapivad tunnid 100%, aga just see 16.12.2012 pühapäevane tööpäev peaks nagu vale olema!?
Tegelikult oleks neid pisidetaile veel, aga see läheks juba liiga keeruliseks ;)
Ühesõnaga kõik, mida tööandja tunnistajad kohtus rääkisid või väitsid ja mille põhjal kohus oma otsuse tegi, ei vasta tegelikult tõele.
Kuna teine aste ei võtnud meie uusi tõendeid arvesse, siis tuleb lihtsalt loota, et sel korral võtab kohus meie varasemaid tõendeid (kiipkaardi väljavõte ja varasema tööandja töötõendit) ikkagi arvesse. Samuti tuleb sel korral loota, et ka töölise ütlusi peetakse usutavateks, mitte nii, et tööandja tunnistajate ütlusi võetakse puhta kullana ja töölise juttu ei panda tähelegi.
Kohtuistungid on avalikud, seega kes on huvitatud, see saab vabalt seda palagani vaatama tulla.
Istung toimub 16.6.2015 kell 10, Turun hovioikeus (Hämeenkatu 11, Turku), saal nr 150.
Postitaja: virxross kell 02:10
L. 10. juuni 2015 09:17
Jääb mulje, et kohtunik ei olnud erapooletu. Minu silmis on see ka juhtum, mille võit peaks 100% kindel olema, tõendeid on piisavalt. Kui nüüd paremini ei lähe, siis asi meediasse suure kella külge! :)
Imetlen teie tugevust ja sihikindlust. Me oleme mehega mõlemad sellised, et närvikava ei pea taolisele stressile vastu ja lööme kohe käega.

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus


text:
3-4-1-3-11 Riigikohus 02.06.2011
KrMS § 199 lg 1 p 2
AVVKHS § 1 lg 1
õigus saada hüvitist riigi tekitatud kahju eest
AVVKHS § 1 lõike 1 punkt 1 kohtleb isikuid erinevalt alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju eest hüvitise saamisel sõltuvalt menetlusetapist, milles kriminaalmenetlus kuriteo aegumise tõttu lõpetati. Tegemist on võrdsuspõhiõiguse riivega, mille põhiseaduspärasuse hindamiseks tuleb leida legitiimne eesmärk. (p 21)
AVVKHS § 1 lõike 1 alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamise aluste loetelu hakkas kehtima AVVKHS jõustumise tõttu 1. jaanuaril 1998. Sel ajal kuritegu kohtumenetluse kestel ei aegunud ja seega sisaldas AVVKHS § 1 lõike 1 loetelu kuni 31. augustini 2002 kõik võimalikud erinevas menetlusetapis kuriteo aegumise alusel kriminaalmenetluse lõpetamise juhud. 1. septembril 2002 jõustunud karistusseadustiku § 81 kohaselt aegub kuritegu ka kohtumenetluse ajal. Karistusseadustiku rakendamise seadusega muudeti AVVKHS § 1 lõiget 1, sh muudeti § 1 lõike 1 punkti 1 sõnastust, kuid jäeti seejuures tõenäoliselt tähelepanuta aegumise instituudi uus korraldus karistusseadustikus ja sätestamata alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamine isikutele, kes viibisid kohtu loal vahi all ja kelle kriminaalmenetlus lõpetati kuriteo aegumistähtaja möödumise tõttu kohtuliku arutamise ajal. (p 22) Seadusandjal ei olnud legitiimset eesmärki kohelda isikuid AVVKHS § 1 lõikes 1 alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju eest hüvitise saamisel erinevalt sõltuvalt menetlusstaadiumist, milles kriminaalmenetlus kuriteo aegumistähtaja möödumise tõttu lõpetati. (p 23)
eristamise alused

matches:
Riigikohus
§ 199
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 81
§ 1
§ 1
§ 1


Mida toob endaga kaasa uus töötervishoiu ja tööohutuse seadusemuudatus, mis jõustub 01.01.2019? - Ergoway | Ergoway
Ergoway viis läbi seminari teemal „Töötervishoiu ja ergonoomika suunad aastal 2019“. Toome teieni kokkuvõtte olulisematest muudatustest Töötervishoiu ja tööohutuse seaduses, mis hakkab kehtima alates 01.01.2019. Seadusest rääkis üle 10 aastase kogemusega töötervishoiu ja ergonoomika lektor, Euroopa ergonoom Triinu Sirge.
Füüsikaliste ohutegurite hulka lisandub plahvatusoht.
Füsioloogilised ja psühholoogilised ohutegurid → täpsemalt määratletud psühhosotsiaalse ohuteguri mõiste
Töötervishoiu ja –ohutuse nõuete rikkumise eest rahatrahv kuni 2600 euro asemel kuni 32 000 eurot.
Töökeskkonnaspetsialist on töökeskkonnaalaste teadmiste ja oskustega töötaja (mitte pädev insener või muu töökeskkonnaõpetust saanud spetsialist), keda tööandja on volitanud ettevõttes täitma töötervishoiu- ja tööohutusalaseid kohustusi.
Töökeskkonnaspetsialistide arv ettevõttes peab olema piisav, et korraldada kaitse- ja ennetusmeetmete rakendamist, võttes arvesse ettevõtte suurust ja ohutegureid, millega töötajad kokku puutuvad.
Tööandja võib ise täita töökeskkonnaspetsialisti kohustusi, kui tal on töökeskkonnaalased teadmised ja oskused.
Tegevuse alustamisest ei pea enam Tööinspektsiooni teavitama.
§ 141 Tööandja ja töötaja võivad kokku leppida kirjalikult leppetrahvi töötervishoiu ja tööohutuse nõuete rikkumise eest, kui tööandja on töötajat eelnevalt juhendanud ja välja õpetanud. Leppetrahvi kokkuleppes määratakse kindlaks nii töötaja kui ka tööandja tegevused, mida saab käsitada töötervishoiu ja tööohutuse nõuete rikkumisena ja mis võivad kaasa tuua ohu töötaja tervisele. Leppetrahv ei tohi ületada töötaja ühe kuu keskmist töötasu, mis arvutatakse töötaja keskmise tööpäevatasu alusel.
§ 11 – tööandja tagab, et olmeruumid hoitakse puhtana (ja neid koristatakse vähemalt üks kord päevas).
Tööandja rakendab abinõusid alaealise töötaja terviseriskide vältimiseks riskianalüüsi tulemuste alusel. Alaealise töötaja riske tuleb hinnata enne alaealise tööle asumist ja juhul, kui töötingimustes on toimunud oluline muudatus.
Tööandja peab tagama, et ohualal töötab ainult asjakohase juhendamise ja väljaõppe saanud töötaja või tööd tehakse sellise töötaja järelevalve all.
Tööandja peab teavitama töötajaid, töökeskkonnanõukogu, töökeskkonnavolinikke ja teisi töötajate esindajaid ohuteguritest, töökeskkonna riskianalüüsi tulemustest ning tervisekahjustuste vältimiseks rakendatavatest abinõudest.
Tööandja peab oma kulul andma töötajale isikukaitsevahendid, tööriietuse ning puhastus- ja pesemisvahendid, kui töö laad seda nõuab, ning korraldama töötajale isikukaitsevahendi kasutamise väljaõppe.
Tööandja peab kontrollima töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmist.
Tööandja peab korraldama töötaja juhendamise ja väljaõppe ning koostama ohutusjuhendi tehtava töö ja kasutatava töövahendi kohta.
Tööandja peab täitma Tööinspektsiooni ettekirjutuse tähtpäevaks ja teavitama selle täitmisest Tööinspektsiooni kliendiportaali kaudu või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
Töökeskkonnanõukogu moodustatakse vähemalt 150 (mitte 50) töötajaga ettevõttes. Sõltuvalt ettevõtte ohuteguritest ning ettevõttes asetleidnud tööõnnetuste ja kutsehaigusjuhtude arvust on Tööinspektsioonil õigus nõuda töökeskkonnanõukogu moodustamist ka alla 150 töötajaga ettevõttes.
Enam ei pea töökeskkonnanõukogu moodustamisest ega viimase 12 kuu tegevustest Tööinspektsiooni teavitama.
Tööandja peab korraldama töökeskkonnavolinikule ja töökeskkonnanõukogu liikmele tema kohustuste täitmiseks vajaliku koolituse kahe kuu jooksul tema valimisest arvates (kui töökeskkonnas on uued ohutegurid või terviseriskid; kui töötervishoidu ja tööohutust reguleerivates õigusaktides on toimunud olulisi muudatusi; kui töökeskkonnavolinik, töökeskkonnanõukogu liige, tööandja või Tööinspektsioon peab seda vajalikuks).
Tööandja peab tagama töötajale esmaabi ja esmaabivahendite kättesaadavuse töökohal.
§ 132 Tööandja peab esmaabi andmiseks määrama töötajate hulgast vähemalt ühe esmaabiandja, korraldama talle omal kulul ja tööajal koolituse ühe kuu jooksul arvates tema määramisest ja täienduskoolituse iga kolme aasta järel, makstes esmaabiandjale koolituse ja täienduskoolituse ajal keskmist tööpäevatasu.
Töökeskkonnavolinikule lisandub töötajate tervisekontrolli läbimise jälgimise kohustus.
Töötaja tuleb tervisekontrolli saata nelja (mitte ühe) kuu jooksul tööle asumisest arvates.
Tööandja korraldab töötaja tervisekontrolli enne bioloogiliste ohutegurite, kantserogeenide, mutageenide, plii ja selle ühendite ning asbestitolmuga kokkupuute algust ja öötöötaja tervisekontrolli enne öötööle asumist.
Tööandja uurib kõiki tööõnnetusi ja kutsehaigestumisi. Tööõnnetuse ja kutsehaigestumise uurimise eesmärk on välja selgitada tööõnnetuse ja kutsehaigestumise asjaolud ja põhjused ning kindlaks määrata abinõud samalaadse juhtumi kordumise vältimiseks.
Kui tööõnnetus on toimunud füüsilisest isikust ettevõtjaga käesoleva seaduse § 12 lõikes 8 sätestatud olukorras, teeb kõik käesolevas peatükis sätestatud tööõnnetusega seotud toimingud töid korraldav ettevõtja.
Tööõnnetuse uurimise tulemuste kohta tuleb raport koostada juhul, kui tööõnnetuse tagajärg on ajutine töövõimetus, raske kehavigastus või surm, st kergete tööõnnetuste puhul enam raportit pole vaja koostada. Tööandja esitab raporti kannatanule või tema huvide kaitsjale ja Tööinspektsioonile.
Tööandja peab tööõnnetuse ja kutsehaigestumise andmed ja uurimise tulemused tegema teatavaks töökeskkonnaspetsialistile, töökeskkonnanõukogule, töökeskkonnavolonikule, lisaks ka kannatanule.
Muudatused Tööinspektsiooni töös
Tööinspektsioon ei uuri tööõnnetust, millega seoses toimub kriminaalmenetlus.
Lisandub: Pärast kriminaalmenetluse lõpetamist uurib Tööinspektsioon surmaga lõppenud tööõnnetusi, raske tervisekahjustusega lõppenud tööõnnetusi, mille puhul alustati kriminaalmenetlust töötervishoiu ja tööohutuse nõuete eiramise tõttu, ja vajaduse korral tööõnnetusi, mille puhul alustati kriminaalmenetlust ettevaatamatusest töötervishoiu ja tööohutuse nõuete eiramise tõttu.
Tööinspektsioon on kohustatud uurima vajaduse korral tööõnnetusi ja kutsehaigestumisi, st surmaga lõppenud tööõnnetusi enam ei uuri.
Lisanduvad punktid seaduses
Kaob ära § 272. Tööõnnetuse või kutsehaiguse varjamine
Kavandatud: § 273-275. Füüsikalistest, keemilistest, bioloogilistest, füsioloogilistest või psühhosotsiaalsetest ohuteguritest mõjutatud töökeskkonnale kehtestatud nõuete rikkumise eest tööandja poolt / töötaja juhendamise või väljaõppe korraldamata jätmise eest tööandja poolt / tööõnnetuse või kutsehaigestumise uurimata jätmise või kirjaliku raporti koostamata jätmise eest tööandja poolt vastavalt käesoleva seaduse §-le 24 , kui sellega kaasnes oht töötaja tervisele või elule – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut. Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik – karistatakse rahatrahviga kuni 32 000 eurot.
Teksti autorid: Kätlin Kindsiko ja Leila Juhanson.
Fotomeenutused Ergoway seminarist SPARK Demo keskuses Tartus 16.10.2018. Fotode autor: Kätlin Kindsiko.
This entry was tagged ergonoom, ergonoomika, ergonoomiline hiir, ergonoomiline töökeskkond, ergoway, euroopaergonoom, hea töökeskkond, koolitus, mugavus, seadus, seadusemuudatus, tervis, tervishoid, tööohutus, töötervishoid, töötervishoiu ja tööohutuse seadus 2019, triinusirge, TTOS. Bookmark the permalink.
← RollerMouse Red säästab ühe tunni tööaega päevas
Võimlemispall aitab vabaneda pingetest →


Kalender veebruar 2018
Algab kannatusaeg
Kuulake mu häält, siis ma olen teie Jumal ja teie olete minu rahvas. Jr 7,23 Jeesus ütleb: "Kui te jääte minu sõnasse, siis te olete tõesti minu jüngrid ning tunnetate tõe, ja tõde teeb teid vabaks." Jh 8,31-32 Pole mõtet kriipida Piibli pühadust. See ei pane Loojat paremini paistma, kui peegliklaasi ära rikume. See ei peegelda meile selgemini taevast valgust, kui endi koleduse ja patu varjamiseks peegli täis sodime. Arne Hiob Mt 6,16-21; 5Ms 21,1-9
Palvepäev tagakiusatud kristlaste eest
Õigus ja õiglus on su aujärje alus; heldus ja ustavus käivad su palge ees. Ps 89,15 Õndsad on need, keda õiguse pärast taga kiusatakse, sest nende päralt on taevariik. Mt 5,10 Tea, et laim ja häbistamine, ehkki neid on ebameeldiv taluda, on meile väga kasulikud ja päästvad; kui hakkad ennast rangemalt silmas pidama, saad kogemuse kaudu teada. Hoopis kiitust on tarvis karta, sest see kasvatab auahnust ja suurelisust: häda, kui kiitus ületab tegude suuruse. Õigeusu kirikust
1. veebruar 4. nädala neljapäev 1Kn 2:1–4,10–12; [Ps] 1Aj 29:10cde-11abc,11de-12; Mk 6:7–13 R: Sina, Issand Jumal, valitsed kõike.
† isa Paweł Kontny SChr (1945, Lędziny)
3. veebruar 3. nädala laupäev 1Kn 3:4–13; Ps 119:9–10,11–12,13–14; Mk 6:30–34 R: Issand, õpeta mulle oma tarku seadus. või p. Blasius, piiskop ja märter või p. Ansgar (Oskar), piiskop või Maarjalaupäev
4. veebruar AASTARINGI 5. PÜHAPÄEV Ii 7:1-4,6-7; Ps 147:1bc-2,3-4,5-6; 1Kr 9:16-19,22+23; Mk 1:29-39 R: Issand parandab need, kelle süda on murtud.
5. veebruar p. Agata, neitsi ja märter 1Kn 8:1–7,9–13; Ps 132:6–7,9–10c; Mk 6:53–56 R: Tõuse, Issand, asu oma hingamispaika.
6. veebruar p-d Paulus Miki ja kaaslased, märtrid 1Kn 8:22–23,27–30; Ps 84:3,4,5+10,11; Mk 7:1–13 R: Kui armas on Sinu tempel, Issand.
7. veebruar 5. nädala kolmapäev 1Kn 10:1-10; Ps 37:5-6,30-31,39-40; Mk 7:14-23 R: Õige suu kõneleb tarkust.
8. veebruar 5. nädala neljapäev 1Kn 11:4-13; Ps 106:3-4,35-36,37+40; Mk 7:24-30 R: Mõtle meile, Issand, Sinu head meelt mööda oma rahva vastu. või p. Hieronimus Emilianus või p. Josephina Bakhita, neitsi
9. veebruar 5. nädala reede 1Kn 11:29-32, 12:19; Ps 81:10-11ab,12-13,14-15; Mk 7:31-37 R: Mina olen Jumal; kuula mind, mu rahvas.
10. veebruar p. Scholastica, neitsi 1Kn 12:26-32, 13:33-34; Ps 106:6-7ab,19-20,21-22;Mk 8:1-10 R: Mõtle meile, Issand, Su head meelt mööda oma rahva vastu.
† isa Vincas Dejnis (1951, Orland Park)
11. veebruar AASTARINGI 6. PÜHAPÄEV 3Ms 13:1-2,44-46; Ps 32:1bcd-2,5,11; 1Kr 10:31-11,1; Mk 1:40-45 R: Issand Sina oled minu pelgupaik ja hõiskamine.
12. veebruar 6. nädala esmaspäev Jk 1:1-11; Ps 119:67-68,71-72,75-76; Mk 8:11-13 R: Tulgu Sinu halastused minu peale, et ma elaksin.
13. veebruar 6. nädala teisipäev Jk 1:12-18; Ps 94:12-13a,14-15,18-19; Mk 8:14-21 R: Õnnis on mees, keda Sina õpetad.
14. veebruar Tuhkapäev: ALGAB PAASTUAEG Jl 2:12-18; Ps 51:3-4,5-6abcd,12-13,14+17; 2Kr 5:20-6:2; Mt 6:1-6,16-18 R: Ole meile armuline, Jumal, sest me oleme patused.
15. veebruar Tuhkaneljapäev 5Ms 30:15-20; Ps 1:1-2,3,4+6; Lk 9:22-25 R: Õnnistatud on mees, kes loodab Issanda peale.
16. veebruar Tuhkareede Js 58:1-9abc; Ps 51:3-4,5-6abcd,18-19; Mt 9:14-15 R: Jumal ei põlga murtud ja purukslöödud südant.
17. veebruar Tuhkalaupäev Js 58:9de-14; Ps 86:1bc-2,3-4,5-6; Lk 5:27-32 R: Õpeta mind, Issand, ma tahan käia Sinu tões. või kollekt: Pühima Neitsi Maarja Teenijate (Serviitide) Ordu seitse püha asutajat
18. veebruar PAASTUAJA 1. PÜHAPÄEV 1Ms 9:8-15; Ps 25:4-5abc,6+7def,8-9, 1Pt 3:18-22; Mk 1:12-15 R: Kõik Issanda teerajad on heldus ja tõde.
19. veebruar 1. paastuesmaspäev 3Ms 19:1-2,11-18; Ps 19:8-9,10+15; Mt 25:31-46 R: Issanda sõnad on vaim ja elu.
20. veebruar 1. paastuteisipäev Js 55:10-11; Ps 34:4-5,6-7,16-17,18-19; Mt 6:7-15 R: Õiged Issand tõmbab välja kõigist nende kitsikustest.
21. veebruar 1. paastukolmapäev Jn 3:1-10; Ps 51:3-4,12-13,18-19; Lk 11:29-32 R: Jumal ei põlga murtud ja purukslöödud südant. või kollekt: p. Petrus Damianus, piiskop ja Kiriku doktor
23. veebruar 1. paastureede Hs 18:21-28; Ps 130:1bc-2,3-4,5-6ab+7a,7bc-8;Mt 5:20-26 R: Kui sina, Issand, peaksid meeles kõik pahateod, kes siis püsiks? või kollekt: Smürna p. Polycarpus, piiskop ja märter
24. veebruar 1. paastulaupäev 5Ms 26:16-19; Ps 119:1-2,4-5,7-8; Mt 5:43-48 R: Õndsad on need, kelle elutee on laitmatu.
25. veebruar PAASTUAJA 2. PÜHAPÄEV 1Ms 22:1-2,9-13,15-18; Ps 116:10+15,16-17,18-19ab; Rm 8:31b-34; Mk 9:2-10 R: Ma käin Issanda ees elavate maal.
26. veebruar 2. paastuesmaspäev Tn 9:4b-10; Ps 79:8,9,11+13; Lk 6:36-38 R: Issand, ära tee meile meie pattu mööda.
27. veebruar 2. paastuteisipäev Js 1:10,16-20; Ps 50:8-9,16bcd-17,21+23; Mt 23:1-12 R: Õigetele ma annan näha Jumala päästet.
28. veebruar 2. paastukolmapäev Jr 18:18-20; Ps 31:5-6,14,15-16; Mt 20:17-28 R: Issand, päästa mind oma helduses.
1. veebruar Kui suur on Sinu headus, mille Sa oled tallele pannud neile, kes Sind kardavad, ja oled osutanud neile, kes Sinu juures pelgupaika otsivad inimlaste nähes. Ps 31:20 Ps 105:1,39-45;Ef 2:8-10;Ho 11:1-9
Jeesus ütles: „Valgus on veel pisut aega teie seas. Käige, kuni teil valgus on, et teid ei tabaks pimedus. Kes käib pimeduses, ei tea, kuhu ta läheb.“ Jh 12:35
Issanda templissetoomise püha ehk küünlapäev Kristus – Jumala kirkuse sära Tulge ja vaadake Jumala tegusid, kes on kardetav oma tegemistes inimlaste juures. Ps 66:5 KLPR 62 Ps 48:10-15;Ml 3:1-2;1Jh 1:5-7;Lk 2:22-33 Kõigeväeline ja igavene Jumal, Maarja ja Joosep tõid Jeesus-lapse käsuõpetuse kohaselt templisse Sinu ette. Anna meile, Sinu lastele, oma armu, et meiegi võiksime pattudest puhastatuna kord seista Sinu püha palge ees. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
3. veebruar Issand ju ütleb Moosesele: "Ma halastan, kellele ma halastan, ja heidan armu, kellele ma heidan armu.? Nõnda siis ei sõltu see inimese tahtest ega pingutusest, vaid Jumalast, kes halastab. Rm 9:15-16 Ps 87;Gl 2:16;
Ansgar, Hamburgi ja Breemeni piiskop, skandinaavlaste misjonär († 865) Js 52:7-10 Rm 10:11-15;
4. veebruar Jeesus ütles: "Taevariik on haputaigna sarnane, mille naine võttis ja segas kolme vaka jahu sekka, kuni kõik läks hapnema." Mt 13:33
2. pühapäev enne paastuaega Sexagesima Jumala sõna külv Täna, kui teie Tema häält kuulete, ärge tehke oma südant kõvaks. Hb 3:15 KLPR 183 Ps 44:2-5;Js 5:1-7;1Kr 1:20-25;Mt 13:31-33 Issand Jumal, ärata meie südamed, et me Sinu päästvatel tegudel meie keskel sündida laseksime ja Sinu armastuse sõna rõõmuga vastu võtaksime. Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
Srk 27:4-8
5. veebruar Virgu, Issand! Miks Sa magad? Ärka üles, ära tõuka meid ära jäädavalt! Tõuse meile appi ja lunasta meid oma helduse pärast! Ps 44:24,27 Ps 31:20-25;5Ms 32:44-47;Jh 5:39-47
6. veebruar Jumal, me oleme oma kõrvaga kuulnud, meie isad on meile jutustanud: suure teo oled Sa teinud nende päevil, muistsel ajal. Ps 44:2 Ps 105:1,23-38;2Ms 7:1-13;Hs 33:30-33
7. veebruar Kuna maailm Jumala tarkuses ei tundnud Jumalat ära tarkuse abil, siis oli Jumalale meelepärane päästa selle narri kuulutuse kaudu need, kes usuvad. 1Kr 1:21 Ps 80:5-15a;Mk 6:1-6;Js 28:23-29
8. veebruar Jeesus ütles: "Sõnad, mis ma teile olen rääkinud, on vaim ja elu." Jh 6:63 Ps 105:1,39-45;Lk 6:43-49;1Ts 1:2-10
9. veebruar Mitte oma mõõgaga ei omandanud meie isad maad ja nende käsivars ei aidanud neid, vaid see oli Sinu parem käsi, Sinu käsivars ja Sinu palge valgus, sest Sul oli neist hea meel. Ps 44:4 Ps 7:2-12,18;Hb 5:11-14;Jr 23:23-29
10. veebruar Neile, kes on kutsutud, olgu juutidele või kreeklastele, on ristilöödu Kristus, Jumala vägi ja Jumala tarkus. Sest Jumala narrus on inimestest targem ja Jumala nõtrus inimestest tugevam. 1Kr 1:24-25 Ps 87;1Ts 2:13-14a;
11. veebruar Jeesus ütles oma jüngritele: "Kes iganes teie seas tahab saada suureks, olgu teie teenija, ning kes iganes teie seas tahab olla esimene, olgu kõigi sulane." Mk 10:43-44
Pühapäev enne paastuaega Esto mihi; Quinquagesima Jumala armastuse ohvritee Vaata, me läheme üles Jeruusalemma ja seal viiakse lõpule kõik see, mis prohvetid on kirjutanud Inimese Pojast! Lk 18:31 KLPR 317 Ps 31:1-6;Hs 18:30-32;1Kr 13 või 1Tm 2:4-6;Mk 10:32-45 Armuline Jumal, Sa näitasid oma Poja kannatuses ja surmas maailmale oma armastust. Ava meie südamesilmad, et me mõistaksime Tema ohvri saladust ja järgneksime Talle kuuletumise ja armastuse teel. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Srk 2:1-6
12. veebruar Ole mulle kaitsjaks kaljuks, mäelinnuse hooneks mu päästmiseks! Ps 31:3 Ps 31:20-25;1Jh 3:16;Mk 4:21-25
13. veebruar Ma mõistan kohut teie igaühe üle ta eluviiside kohaselt, ütleb Issand Jumal. Pöörduge ja taganege kõigist oma üleastumistest, et teie süü ei saaks teile komistuseks. Hs 18:30 Ps 105:1,23-38;Lk 5:33-39;1Tm 1:14-15
14. veebruar Et nüüd Kristus on ihulikult kannatanud, relvastuge teiegi sellesama meelsusega, sest kes on kannatanud ihulikult, see on lakanud patustamast, nii et ta maises elus allesjäänud aega ei ela enam inimlike himude, vaid Jumala tahtmise järgi. 1Pt 4:1-2 Ps 94:3-15;1Kn 21:1-4,7-11,16-21,27-29 või As 29-31,38-43;
Palvepäev Patukahetsus ja paast KLPR 215 12Ps 57:2-4,11-12;Jl 2:12-17;2Pt 1:1-11 või 1Pt 4:1-5;Mt 6:16-21 või Lk 13:22-30 Kõigeväeline ja igavene Jumal, Sina ei soovi ühegi patuse surma, vaid annad kahetsejaile armu. Uuenda meie südamed ja juhi meid meeleparandusele, et me võiksime Sinult, kõige halastuse Jumalalt, vastu võtta pattude andeksandmise. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
2Mak 1:23-27
Kyrillos, munk († 869), ja Methodios, piiskop († 885), slaavlaste misjonärid Ps 96:1–3,7–8a Mk 16:15–20;
15. veebruar Aita meid, meie pääste Jumal, oma nime auhiilguse pärast, ja tõmba meid välja ning tee lepitus meie pattude eest oma nime pärast! Ps 79:9 Ps 141:1-5,8;Sk 7:1-14;Kl 3:5-11
16. veebruar Ole mulle armuline, Jumal; ole mulle armuline, sest Sinu juures otsib mu hing pelgupaika ja ma kipun Su tiibade varju, kuni õnnetus möödub! Ps 57:2 Ps 31:10-18a;Jl 1:12-14;Est 4:12-17 või Jdt 4:1-3,9-15
17. veebruar Põhjatuist sügavusist hüüan ma sinu poole, Issand! Issand, kuule mu häält! Ps 130:1-2 Ps 42:7-12;Esr 8:21-23;
18. veebruar Kohe ajas Vaim Jeesuse kõrbe ja Ta oli kõrbes nelikümmend päeva saatana kiusata. Ja Ta oli metsloomade seas ning inglid teenisid Teda. Mk 1:12-13
Paastuaja 1. pühapäev Invocavit Jeesus - kiusatuste võitja Selleks ongi Jumala Poeg saanud avalikuks, et Ta tühistaks kuradi teod. 1Jh 3:8b KLPR 316 Ps 91:1-4,11-12,15;Js 1:16-20 või 1Ms 3:1-7(8-19);Hb 2:9,17-18;Mk 1:12-13 Issand, meie Jumal, Sina lasid oma Pojal kõrbes kiusatustega võidelda, et Ta võiks aidata inimesi, kes on kiusatustes. Anna meile jõudu Temale järgneda ning lase meil Tema abiga kõik kurja rünnakud ära võita. Kuule meid Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Srk 36:1-7,13-22
Martin Luther, kiriku õpetaja ja reformaator († 1546) Rm 1:16-17 Jh 15:1-11;
19. veebruar Ta hüüab mind appi ja ma vastan Temale; mina olen Ta juures, kui Ta on kitsikuses, ma vabastan Tema ning teen Ta auliseks. Ps 91:15 Ps 15;1Jh 3:7-12;Jh 8:37-47
20. veebruar Peske endid, puhastage endid, saatke oma tegude kurjus mu silme eest, lakake paha tegemast! Js 1:16 Ps 38:2-5,10,16-23;Ii 1:1-22;Mk 14:17-31
21. veebruar Seetõttu, et Jeesus ise on kannatanud kiusatuna, võib Ta aidata neid, keda kiusatakse. Hb 2:18 Ps 94:3-15;1Kr 10:7-13;1Sm 18:6-16
22. veebruar Inimene ei ela üksnes leivast, vaid inimene elab kõigest, mis lähtub Issanda suust. 5Ms 8:3 Ps 141:1-5,8;Jk 4:1-10;1Ts 3:1-13
23. veebruar Issand annab oma inglitele sinu pärast käsu sind hoida kõigil su teedel. Kätel nad kannavad sind, et sa oma jalga ei lööks vastu kivi. Ps. 91:11-12 Ps 31:10-18a;Jr 2:1-13;Rm 6:12-19
Polykarpos, Smyrna piiskop, märter († 155) Ilm 2:8-11;
24. veebruar Kui te tahate ja kuulate, siis te saate süüa maa parimat vilja. Aga kui te tõrgute ja panete vastu, siis sööb teid mõõk. Jah, Issanda suu on kõnelnud. Js 1:19-20 Ps 42:7-12;Ilm 20:1-6;
25. veebruar Jeesus ütles Siimonale: "Seepärast on sellele naisele palju patte andeks antud, sest ta on palju armastanud. Aga kellele antakse andeks pisut, see armastab pisut.? Lk 7:47
Paastuaja 2. pühapäev Reminiscere Palve ja usk Jumal teeb nähtavaks oma armastuse meie vastu sellega, et Kristus suri meie eest, kui me olime alles patused. Rm 5:8 KLPR 327 Ps 25:1-10;1Ms 32:23-32;Jk 1:2-6;Lk 7:36-50 Kõigeväeline igavene Jumal, Sina tunned meie häda ja nõrkust paremini kui meie ise. Aita meid oma armastuse väega ja kinnita meid usus. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Srk 23:1-12
26. veebruar Tuleta meelde, Issand, oma halastust ja heldust, sest need on maailma ajastu algusest! Ps 25:6 Ps 15;Jr 14:19-22 või Srk 2:7-11;Mk 8:22-26
27. veebruar Issand, anna mulle teada oma teed, õpeta mulle oma teeradu! Ps 25:4 Ps 38:2-5,10,16-23;Ii 2:1-10 või Brk 2:16-18;Mk 14:32-42
28. veebruar Pidage seda lausa rõõmuks, mu vennad, kui te satute mitmesugustesse kiusatustesse, kuna te teate, et teie usu läbikatsumine teeb teid kannatlikuks. Jk 1:2-3 Ps 94:3-15;Mt 9:27-31;Rm 5:1-5
1. Neljapäev Ap 11:19-30 Koguduse keskel
2. Reede Tartu rahulepingu 98. aastapäev, lipuheiskamise päev, Issanda templissetoomise püha e küünlapäev Rm 11:13-24 Koguduse keskel
3. Laupäev Ap 12:1-19 Koguduse keskel
4. Pühapäev Ülemaailmne baptismi päev Mk 1:29-39; Ii 7:1-7; Ps 147:1-6; 1Kr 9:16-23 Elamine koos Kristusega
5. Esmaspäev Rm 12:1-21 Elamine koos Kristusega
6. Teisipäev 1Kr 13:1-13 Elamine koos Kristusega
7. Kolmapäev 2Ts 1:1-12 Elamine koos Kristusega
8. Neljapäev Tt 3:1-11 Elamine koos Kristusega
9. Reede 1Pt 2:1-10 Elamine koos Kristusega
10. Laupäev Fm 1:1-20 Elamine koos Kristusega
11. Pühapäev Mk 1:40-45; 3Ms 13:1-6; Ps 32:1-11; 1Kr 10:31-33 Elu ristteedel
Evangeeliumi Kristlaste Pärnu Saalemi Vabakogudus, Tallinna Mustamäe Kristlik Vabakogudus, Tartu International Fellowship
12. Esmaspäev 1Kn 22:1-23 Elu ristteedel
13. Teisipäev Vastlapäev Na 2:1-13 Elu ristteedel
14. Kolmapäev Palvepäev - kirikliku paastuaja algus Mt 19:16-30 Elu ristteedel
15. Neljapäev Lk 23:13-25 Elu ristteedel
16. Reede Vanematekogu koosolek, Leedu iseseisvuspäev Ap 21:1-14 Elu ristteedel
17. Laupäev "EKB Liidu talvekonverents ""Vaba kogudus, vaba riik"", Tartu" 1Kr 2:1-16 Elu ristteedel
18. Pühapäev Mk 1:12-15; 1Ms 9:8-15; Ps 25:4-9; 1Pt 3:18-22 Hea sõnumi kuulutamine
19. Esmaspäev Sf 3:14-20 Hea sõnumi kuulutamine
20. Teisipäev Mk 1:14-20 Hea sõnumi kuulutamine
21. Kolmapäev Mk 6:7-13 Hea sõnumi kuulutamine
22. Neljapäev 1Kr 9:19-27 Hea sõnumi kuulutamine
23. Reede 2Tm 4:1-8 Hea sõnumi kuulutamine
24. Laupäev ISESEISVUSPÄEV, Eesti Vabariigi 100. aastapäev zx Rm 1:1-17 Hea sõnumi kuulutamine
25. Pühapäev Eesti baptismi 134. aastapäev Mk 9:2-10; 1Ms 22:1-18; Ps 116:10-19; Rm 8:31-34 Palugem!
26. Esmaspäev 1Ms 18:16-33 Palugem!
27. Teisipäev 2Ms 17:8-16 Palugem!
28. Kolmapäev 3Ms 16:1-22 Palugem!


text:
Ülikerglennuki käitamise eeskiri - sisukord
§ 2 Ülikerglennukite liigitus
§ 3 Nõuded ülikerglennuki varustusele
§ 4 Ülikerglennuki hooldus
§ 5 Nõuded ülikerglennuki käitamisele
§ 7 Üldnõuded lendamisel ülikerglennukiga
§ 8 Erinõuded lendamisel ülikerglennukiga
(4) Tüübisertifikaati mitteomava ülikerglennuki kabiinis peab olema nähtaval kohal informatsioon «Õhusõiduk kuulub eksperimentaalkategooriasse ja ei ole ette nähtud inimeste vedamiseks», kui lennukäsiraamat ei sätesta teisiti.
[RTL 2004, 71, 1175 - jõust. 07.06.2004]
(1) Ülikerglennukit võib hooldada sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, lennundusloaga lennundustehniline töötaja või ülikerglennuki piloot Lennuameti poolt heaks kiidetud hooldusprogrammi järgi.
(2) Vähemalt üks kord aastas tuleb ülikerglennukile teha baashooldus (baashoolduseks loetakse 100 või enama lennutunni järgne hooldus, kui hooldusprogrammis ei ole sätestatud teisiti), mille teostab sertifitseeritud hooldusorganisatsioon või lennundusloaga lennundustehniline töötaja. Baashooldust võib teostada litsentseeritud piloot, kui lennuki või mootori hoolduskäsiraamat ei sätesta teisiti.
(4) Ülikerglennukeid ei või kasutada ärilistel eesmärkidel.
(2) Ülikerglennukil võib lennata ainult visuaallennureeglite (VFR) järgi päevasel ajal.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 7
§ 8


(1) Rahvastikuregistri vastutav töötleja korraldab rahvastikuregistri andmete alusel iga jaoskonna hääletajate nimekirja koostamise ja trükkimise ning selle jaoskonnakomisjonidele kättetoimetamise hiljemalt seitsmendaks päevaks enne rahvahääletuse päeva. Hääletajate elektroonilised nimekirjad edastatakse Vabariigi Valimiskomisjonile hiljemalt üheteistkümnendaks päevaks enne rahvahääletuse päeva.
(2) Hääletajate nimekirja koostamise aluseks on § 21 lõikes 3 ettenähtud andmed rahvahääletuse päevale eelneva 30. päeva seisuga. Hääletajate nimekirja koostamisel võetakse arvesse ka § 21 lõike 3 punktides 1–5 nimetatud andmetes pärast rahvahääletuse päevale eelnevat 30. päeva tehtud muudatused. Elukoha aadressiandmetes pärast rahvahääletuse päevale eelnevat 30. päeva tehtud muudatusi arvesse ei võeta.
3) kümnendast päevast kuni neljanda päevani enne rahvahääletuse päeva elektrooniliselt. Hääletamine algab kümnendal päeval enne rahvahääletuse päeva kell 9.00 ja kestab ööpäevaringselt kuni hääletamise lõpuni neljandal päeval enne rahvahääletuse päeva kell 20.00.
(1) Hääletaja hääletab selles jaoskonnas, mille hääletajate nimekirja ta on kantud, välja arvatud §-des 34–38 ja 40 ning 8. peatükis ettenähtud juhtudel.
(1) Hääletajal on eelhääletamise päevadel (§ 31 lõige 2) võimalik hääletada väljaspool oma elukohajärgset jaoskonda valla- või linnavalitsuse poolt määratud jaoskonnas.
(3) Hääletaja tõendab oma isikut digitaalset tuvastamist võimaldava sertifikaadiga, mis on välja antud isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel.
(5) Hääletaja märgib vastuse «jah» või «ei» ning kinnitab hääletamist digitaalallkirja seaduse nõuete kohase digitaalallkirjaga.
(3) Hääletamist korraldavad vähemalt kaks jaoskonnakomisjoni liiget § 27 lõiget 3, § 32 lõikeid 4–6 ning § 35 lõikeid 1, 2 ja 4 järgides.
(7) Vabariigi Valimiskomisjon edastab ajutiselt välisriigis viibivate hääletajate hääletamissedelitega ümbrikud maakonna valimiskomisjonide kaudu hiljemalt rahvahääletuse päevale eelneval päeval jaoskonnakomisjonidele, kus sedeleid arvestatakse hääletamistulemuste kindlakstegemisel § 41 lõigete 4–7 kohaselt.
(1) Jaoskonnakomisjon avab eelhääletamisel kasutatud hääletamiskasti häälte lugemiseks rahvahääletuse päeval pärast kella 19.00. Avamise juures peab olema vähemalt kolm komisjoni liiget või asendusliiget.
(2) Kordushääletamise suhtes ei kohaldata §-des 33–38, 40 ning 8. peatükis ettenähtut.


text:
Tõendite kogumine - Malta
Tõendamiskohustus lasub isikul, kes midagi väidab. See põhimõte tuleneb kohtukorralduse ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklist 562, kus on sätestatud, et asjaolu tõendamise kohustus lasub igal juhul menetlusosalisel, kes seda väidab.
Jah, sellised normid on olemas ning need on esitatud kohtukorralduse ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 627 ja sellele järgnevates artiklites. Artiklis 627 on loetletud järgmised dokumendid, mida võib kasutada tõendina ja mille autentsus ei vaja täiendavat tõendamist:
Malta valitsuse aktid, mille on allkirjastanud minister või akti väljastanud osakonna juhataja või tema asetäitja, assistent või muu hierarhias järgmisel kohal olev ametnik, kellel on volitused selliste aktide allkirjastamiseks;
Malta valitsuse mis tahes osakonna registrite väljavõtted;
kõik avalik-õiguslikud aktid, mille on allkirjastanud pädevad asutused ja mis on avaldatud ametlikus väljaandes;
Malta valitsuse aktid, mis on trükitud valitsuse volituse alusel ja mis on nõuetekohaselt avaldatud;
Malta kohtute ja kiriklike kohtute aktid ja registrite väljavõtted;
riikliku perekonnaseisuregistri ja kinnistusregistri väljastatud tõendid;
tsiviilkohtu esimese kolleegiumi järelevalve all koostatud mereprotest;
muud kaubanduslikku meresõitu käsitlevas seaduses nimetatud dokumendid (sealhulgas registreerimistunnistused, mille on allkirjastanud registripidaja või muu volitatud ametnik, ning mis tahes muud andmed, mis on kirja pandud registreerimistunnistusel, mille paistab olevat allkirjastanud registripidaja või mõni muu volitatud ametnik).
On olemas ka muid dokumente, mille võib tõendina esitada ja mille sisu ei pea tõendama, kuid tõendada tuleb siiski nende autentsust. Nende dokumentide hulka kuuluvad järgmised dokumendid:
seadusega või valitsuse poolt volitatud või tunnustatud mis tahes asutuse või avalik-õigusliku organi aktid ja registriväljavõtted;
kohaliku omavalitsuse aktid ja registriväljavõtted, mis käsitlevad sünde, abielusid ja surmasid, ning seaduse kohaselt kirikukihelkonna preestri juuresolekul tehtud avaldused;
Malta notarite aktid ja registriväljavõtted;
seaduse kohaselt peetavad äriühingute raamatupidamisdokumendid, kuid üksnes kaubanduslikku laadi kokkulepete või muude tehingute puhul;
seaduse kohaselt peetavad avalikud tehinguraamatud seoses mis tahes sündmustega, mis on võinud aset leida kaubandusasjades lepingupoolte vahel.
Seda laadi dokumentide sisu ümberlükkamiseks võib esitada tõendeid.
Lisaks neile dokumentidele on olemas veel üks eeldus, mis on reguleeritud Malta seadustekogu 16. peatükiga, s.t tsiviilseadustikuga – nimelt käsitatakse abielust sündinud last naise abikaasa lapsena. See õiguslik eeldus võidakse ümber lükata, esitades vande all koostatud avalduse tsiviilkohtu perekonnaasjade osakonnale ning esitades tõendid selle kohta, et selline eeldus ei ole kehtiv.
ele ja omaksvõtt oli tingitud ebaõigest ettekujutusest asjaolust. Sel juhul ei loeta asjaolu omaksvõetuks.
Selleks et teha otsus tsiviilasjas, peab kohus olema veendunud, et tõenäosuste tasakaalustamiseks on esitatud piisavad tõendid.
Iga menetlusosaline võib olenemata oma huvidest anda ütlusi kas omal algatusel, teise menetlusosalise taotluse alusel või siis, kui kohus kutsub ex officio teda ütlusi andma. Kui menetlust alustatakse vande all koostatud avalduse alusel, tuleb koostada tunnistajate nimekiri. Sama kehtib vande all koostatud vastuse suhtes – see peab sisaldama tunnistajate nimekirja. Kui menetlusosaline peab kutsuma ütlusi andma tunnistaja, keda ei ole sellesse nimekirja kantud, tuleb selleks esitada asjakohane avaldus.
Kui avaldus tõendite kogumiseks rahuldatakse, kutsutakse tunnistajad kohtusse kohtukutsega, mis väljastatakse pärast seda, kui pool, kes soovib neid tõendeid esitada, on esitanud selleks avalduse. Sellise kohtukutse väljastamise taotluse võib Malta magistraadikohtule ja Gozo magistraadikohtule (madalama astme pädevuses) esitada suuliselt.
Kohus võib lükata tagasi menetlusosalise avalduse tõendite kogumiseks, kui ütlusi andma kutsutud isik on advokaat, advokaadi abi või preester. Peale selle ei saa üldjuhul kutsuda kohtuasjas ütlusi andma ühtegi isikut, kes osaleb kohtuistungil. Kuid kohtule on antud kaalutusõigus seda eeskirja konkreetses asjas mitte kohaldada, kui selleks on mõjuvad põhjused. Peale selle on olemas eriõigusnormid, millega reguleeritakse ametisaladuse hoidmise kohustust ning mille kohaselt ei ole lubatud avaldada salastatud ja konfidentsiaalset teavet. Tunnistaja kutsumise avalduse võib rahuldamata jätta ka siis, kui kohus on veendunud, et selle tunnistaja kutsumine ei ole asjakohane.
Kasutatavaid tõendamisviise on kolm: dokumendid, suulised ütlused (viva voce) ja vande all antud kirjalikud tunnistused.
damiseks piisavaks ka muu tõendusvahendi muu hulgas menetlusosalise seletuse, mis ei ole antud vande all.
Kehtib üldreegel, et tunnistajat küsitletakse kohtuasja arutamiseks toimuval avalikul istungil suuliselt (viva voce). Samas on õigusaktidega ette nähtud ka muud viisid kasutatavate tõendite kogumiseks.
Tõendeid võib esitada vande all antud kirjalike tunnistuste abil, mille on andnud Malta residendist või välisriigi residendist tunnistajad.
Kui isik kavatseb Maltalt lahkuda või on haige või eakas või kui isik tõenäoliselt sureb või muutub teovõimetuks enne asja arutamiseks peetavat istungit või kui isik ei saa ilmuda istungile, võib kohus määrata kohtunikuabi selle isiku ärakuulamiseks. Sel juhul pannakse tunnistajale esitatud küsimused koos tema vastustega kirja ning tunnistaja allkirjastab tõendusmaterjali või teeb allkirja asemel ristimärgi.
Kohus võib määrata ka täiendava kohtuniku konkreetse tunnistaja ärakuulamiseks, kui tegemist on tunnistajaga, kes ei saa oma vanuse tõttu kodunt lahkuda.
Kui tunnistaja elab välismaal, võib advokaat avalduse esitamisega taotleda ärakuulamist õigusabitaotluse alusel – selle tunnistaja küsitlemist sooviv menetlusosaline peab esitama kirjalikud küsimused ning selle isiku nime ja aadressi, kes asendab teda tunnistaja küsitlemisel.
Kui kohus peab seda asjakohaseks, võib ta lubada teha heli- või videosalvestise tunnistaja esitatavatest tõenditest.
Kohus võib kaasata vahekohtunikud, andes neile volitused tunnistajate ärakuulamiseks ja vande võtmiseks.
Kui tõendite kogumisse kaasatakse vahekohtunik, on tema käsutuses samad vahendid nagu kohtul.
Leitakse, et kõigil tõendamisviisidel on ühesugune tõendusjõud.
Ei, kuid alati tuleb esitada parimad tõendid.
Jah, seaduse kohaselt peavad kõik kohtusse kutsutud tunnistajad ütlusi andma. Tunnistajat ei saa siiski sundida küsimusele vastama, kui antud vastuse alusel võidakse talle esitada kriminaalsüüdistus.
Kohtuasja mis tahes menetlusosalise abikaasa on pädev tunnistaja ning teda võidakse kohustada asjas ütlusi andma mis tahes menetlusosalise avalduse alusel. Samas ei saa ühte abikaasat sundida avaldama teavet, mille teine abikaasa võib talle olla konfidentsiaalselt usaldanud nende abielu jooksul. Samuti ei pea üks abikaasa vastama küsimustele, kui tema vastuse alusel võidakse tema abikaasale esitada kriminaalsüüdistus.
Muud asjaolud, mida ei pea avaldama, hõlmavad advokaatidele, advokaadi abidele või preestritele avaldatud asjaolusid. Kuid kui advokaat või advokaadi abi saab oma kliendilt nõusoleku või kui preester saab nõusoleku pihil käinud isikult, võidakse neid küsitleda seoses asjaoludega, mis neile teatavaks said (nõusoleku olemasolul) – advokaati või advokaadi abi võidakse küsitleda seoses sellega, mida klient on talle kohtuasjaga seoses usaldanud, ning preestrit võidakse küsitleda seoses nende asjaoludega, mida ta on saanud teada pihisaladusena või pihtimise käigus.
Kui puudub vastav kohtumäärus, ei saa paluda raamatupidajatel, arstidel, sotsiaaltöötajatel, psühholoogidel ja abielunõustajatel avaldada teavet, mida klient on neile usaldanud ja mis on kaitstud ametisaladuse hoidmise kohustusega või millest nad said teadlikuks oma ametikohustusi täites. Seda eesõigust laiendatakse ka tõlgile, kes on kaasatud sellise salastatud teabe edastamisse.
Ametisaladuse hoidmise kohustusega seotud tunnistaja ei tohi paljastada mis tahes saladust ja konfidentsiaalset teavet, välja arvatud nende juhtumite suhtes teatavatel asjaoludel kohaldatavate eriõigusnormide alusel.
Kui nõuetekohaselt kohtusse kutsutud tunnistaja ei ilmu kohtusse ettenähtud ajal, on ta kohut solvanud ning ta mõistetakse viivitamatult süüdi ja talle määratakse rahatrahv. Kohus võib ka kohtusse toomise määruse või vahistamismääruse abil kohustada isikut ilmuma kohtusse ja sundida teda andma ütlusi järgmisel kohtuistungil. Kuid kohus võib jätta rahatrahvi sisse nõudmata, kui isik suudab esitada mõjuvad põhjused kohtusse mitteilmumise õigustamiseks.
Tunnistajana võib ära kuulata terve mõistuse juures oleva mis tahes isiku, kui tema pädevusest lähtuvalt ei ole kehtestatud erandeid. Tunnistajana võib ära kuulata mis tahes vanuses isiku, tingimusel et ta on teadlik asjaolust, et valeütluste andmine ei ole lubatud.
Küsitlemise või ristküsitlemise käigus võib kohus esitada tunnistajale küsimusi, mida ta peab vajalikuks või asjakohaseks. Samas võib iga menetlusosaline olenemata oma huvidest anda ütlusi omal algatusel, teise menetlusosalise taotluse alusel või siis, kui kohus kutsub ex officio teda ütlusi andma.
Alaealisi hõlmavate kohtuasjade raames küsitleb kohtunik alaealist üldjuhul kinnisel istungil või määratakse alaealist küsitlema lasteadvokaat.
Väljaspool Maltat elavaid tunnistajaid võib küsitleda videokonverentsi vahendusel.
Kui tõendid ei ole saadud ebaseaduslikul viisil, ei ole kohtul mingeid piiranguid otsuse tegemisel. Ainus erand on see, et üldjuhul ei võta kohus arvesse tõendeid asjaolude kohta, mille tunnistaja on oma sõnade kohaselt saanud teada teistelt isikutelt, või asjaolude kohta, mida väidavad teised isikud, keda ennast on võimalik nende asjaolude kohta ütlusi andma kutsuda.
Jah, menetlusosalise avaldusi võetakse tõendina arvesse.

matches: kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus


Maksumaksja portaal - Maksuküsimused - Teenused välismaal, nullmäär, pöördmaksustamine - Ettevõte teeb tootele reklaamikulutusi, küsib sisendkäibemaksu tagasi ja seejärel teeb arve edasi tootjale. Küsimus on et kui tootja on EL liige siis arvele k/m ei lisa ja kui tootja ei ole EL liige siis panen?
Ettevõte teeb tootele reklaamikulutusi, küsib sisendkäibemaksu tagasi ja seejärel teeb arve edasi tootjale. Küsimus on et kui tootja on EL liige siis arvele k/m ei lisa ja kui tootja ei ole EL liige siis panen?
Küsis Maksumaksja ja vastas EML Jurist 01.06.2006 05:57 (1601 korda)
Eeldades, et küsimus puudutab reklaamiteenuse edasimüüki.
1) Kui on EL käibemaksukohustuslane või piiratud käibemaksukohustuslane, siis KMS § 10 lg 2 p 2 ja § 10 lg 5 p 7 koostoimes KMS § 15 lg 4 p-ga 1 näeb ette 0% maksumäära rakendamise.
2) Kui tegemist on ühendusevälise riigi isikule (st nii ettevõtjad, käibemaksukohustuslased kui ka eraisikud) osutatava reklaamiteenusega, siis tuleb samuti rakendada 0% maksumäära (KMS § 10 lg 2 p 2 ja § 10 lg 5 p 7 koostoimes KMS § 15 lg 4 p-ga 1).