Siseministri määruste muutmine seoses Euroopa Liidu isikuandmete kaitse üldmääruse rakendumisega – Riigi Teataja
Siseministri määruste muutmine seoses Euroopa Liidu isikuandmete kaitse üldmääruse rakendumisega
RT I, 18.09.2018, 1
Vastu võetud 12.09.2018 nr 21
Määrus kehtestatakse politsei ja piirivalve seaduse § 42 lõike 2, § 1086 lõigete 8 ja 9, § 10810 lõike 2 ja § 10813, päästeseaduse § 9 lõike 3, § 91 lõike 3, § 33 lõike 2, § 35 lõike 5, § 38 lõike 8 ja § 41 lõike 14, päästeteenistuse seaduse § 72 lõike 2 ning riigipiiriseaduse § 84 lõike 1 alusel.
§ 1. Siseministri 21. detsembri 2016. a määruse nr 38 „Päästeinfosüsteemi asutamine ja päästeinfosüsteemi pidamise põhimäärus” muutmine
Siseministri 21. detsembri 2016. a määruses nr 38 „Päästeinfosüsteemi asutamine ja päästeinfosüsteemi pidamise põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
„(2) Infosüsteemi kantud andmed on juurdepääsupiiranguga õigusaktides sätestatu kohaselt.”;
2) paragrahvi 10 lõike 6 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Infosüsteemi vastutav töötleja otsustab kolmandale isikule infosüsteemi andmetele juurdepääsu andmise kooskõlas õigusaktidega.”;
3) paragrahvi 17 tekstiosa sõnastatakse järgmiselt:
„Järelevalvet infosüsteemi pidamise üle teeb Riigi Infosüsteemi Amet ja Andmekaitse Inspektsioon õigusaktides sätestatud pädevuse kohaselt.”.
§ 2. Siseministri 21. detsembri 2016. a määruse nr 36 „Hädaabiteadete menetlemise andmekogu asutamine ja andmekogu pidamise põhimäärus” muutmine
Siseministri 21. detsembri 2016. a määruses nr 36 „Hädaabiteadete menetlemise andmekogu asutamine ja andmekogu pidamise põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 9 lõiked 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Andmekogusse kantud andmed on juurdepääsupiiranguga õigusaktides sätestatu kohaselt.
(3) Andmekogusse kantud andmetele tagatakse juurdepääs õigusaktides sätestatu kohaselt.”;
2) paragrahvi 9 lõike 7 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Andmekogu vastutav töötleja otsustab kolmandale isikule andmekogu andmetele juurdepääsu andmise õigusaktides sätestatu kohaselt.”;
„Järelevalvet andmekogu pidamise üle teeb Riigi Infosüsteemi Amet ja Andmekaitse Inspektsioon õigusaktides sätestatud pädevuse kohaselt.”.
§ 3. Siseministri 23. mai 2016. a määruse nr 15 „Päästetööl osalenud vabatahtliku päästja hukkumise, surma või osalise või puuduva töövõime korral makstava hüvitise ja kulude arvutamise, määramise ning maksmise kord ja ulatus” muutmine
Siseministri 23. mai 2016. a määrust nr 15 „Päästetööl osalenud vabatahtliku päästja hukkumise, surma või osalise või puuduva töövõime korral makstava hüvitise ja kulude arvutamise, määramise ning maksmise kord ja ulatus” täiendatakse §-ga 51 järgmises sõnastuses:
„§ 51. Hüvitiste maksmiseks kogutud andmete säilitamise tähtaeg
Hüvitise maksmiseks kogutud andmeid säilitatakse kümme aastat hüvitise määramisest arvates.”.
§ 4. Siseministri 12. septembri 2012. a määruse nr 10 „Nõuded vabatahtlikule merepäästjale, vabatahtliku merepäästja välja- ja täiendusõppele, vabatahtliku merepäästja tunnistusele ja vabatahtliku merepäästja eritunnusele ja selle kandmise korrale” muutmine
Siseministri 12. septembri 2012. a määrust nr 10 „Nõuded vabatahtlikule merepäästjale, vabatahtliku merepäästja välja- ja täiendusõppele, vabatahtliku merepäästja tunnistusele ja vabatahtliku merepäästja eritunnusele ja selle kandmise korrale” täiendatakse §-ga 101 järgmises sõnastuses:
„§ 101. Vabatahtliku merepäästja tunnistuse väljastamiseks esitatud andmete säilitamise tähtaeg
Vabatahtliku merepäästja tunnistuse väljastamiseks esitatud andmeid säilitatakse kümme aastat isiku vabatahtlikuks merepäästjaks kandideerimisest või tema vabatahtliku merepäästja staatuse lõppemisest.”.
§ 5. Siseministri 30. detsembri 2011. a määruse nr 34 „Päästeteenistusse päästeametniku ametikohale kandideeriva isiku isikuankeedi vorm” muutmine
Siseministri 30. detsembri 2011. a määruses nr 34 „Päästeteenistusse päästeametniku ametikohale kandideeriva isiku isikuankeedi vorm” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvis 1 asendatakse sõna „delikaatsetele” sõnaga „eriliiki”;
2) paragrahvi 2 pealkirja täiendatakse pärast sõna „hoidmine” sõnadega „ja isikuankeedis küsitud andmete säilitamine”;
3) paragrahvi 2 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Isikuankeedis küsitud andmeid säilitatakse viis aastat isiku päästeteenistusse kandideerimisest või päästeteenistusest lahkumisest.”.
§ 6. Siseministri 10. novembri 2010. a määruse nr 57 „Vabatahtliku päästja kutsesobivuse nõuded ja nendele vastavuse kontrollimise kord ning väljaõppe ja arvestuse läbiviimise kord” muutmine
Siseministri 10. novembri 2010. a määrust nr 57 „Vabatahtliku päästja kutsesobivuse nõuded ja nendele vastavuse kontrollimise kord ning väljaõppe ja arvestuse läbiviimise kord” täiendatakse §-ga 91 järgmises sõnastuses:
„§ 91. Vabatahtliku päästja kutsesobivuse ja füüsilise ettevalmistuse nõuetele vastavuse kontrollimiseks kogutud andmete säilitamise tähtaeg
Vabatahtliku päästja kutsesobivuse ja füüsilise ettevalmistuse nõuetele vastavuse kontrollimiseks kogutud andmeid säilitatakse kümme aastat vabatahtliku päästja staatuse lõppemisest.”.
§ 7. Siseministri 11. augusti 2010. a määruse nr 34 „Piiriületuse ootejärjekorra andmekogu põhimäärus” muutmine
Siseministri 11. augusti 2010. a määruses nr 34 „Piiriületuse ootejärjekorra andmekogu põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 17 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Andmekogusse kantud andmetele võimaldatakse juurdepääs vastavalt õigusaktides sätestatule.”;
2) paragrahvi 18 lõike 1 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) andmesubjektile või tema seaduslikule esindajale tema kohta käivaid isikuandmeid õigusaktides sätestatu kohaselt;”.
§ 8. Siseministri 28. detsembri 2009. a määruse nr 96 „Isikuankeedi vorm” muutmine
Siseministri 28. detsembri 2009. a määruses nr 96 „Isikuankeedi vorm” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 pealkirja täiendatakse pärast sõna „hoidmine” sõnadega „ja isikuankeedis küsitud andmete säilitamine”;
2) paragrahvi 2 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Isikuankeedis küsitud andmeid säilitatakse viis aastat isiku politseiteenistusse kandideerimisest või politseiteenistusest lahkumisest.”.


Majandusliku mõjuga tolliprotseduuride rakendamise täiendavad juhised – Riigi Teataja
Majandusliku mõjuga tolliprotseduuride rakendamise täiendavad juhised
Majandusliku mõjuga tolliprotseduuride rakendamise täiendavad juhised - sisukord
1 MAJANDUSLIKU MÕJUGA TOLLIPROTSEDUURI (V.A TOLLILADUSTAMINE) LUBA
1 Tavaline luba
§ 1 Taotluse esitamine
§ 2 Töövõtuleping
§ 4 Loa väljastamise otsusest teatamine
§ 5 Loa väljastamine
§ 6 Loa kehtivusaja pikendamine või loal olevate andmete muutmine
§ 7 Loa kehtivuse peatamine või loa kehtetuks tunnistamine
2 Lihtsustatud luba
§ 8 Lihtsustatud loa taotlemine
§ 9 Lihtsustatud loa taotluse läbivaatamine, tagatise määramine ja loa väljastamine
§ 10 Lihtsustatud loa väljastamisest keeldumine
2 TOLLIPROTSEDUURI RAKENDAMINE
1 Kauba suunamine tolliprotseduurile
§ 11 Kauba ja dokumentide esitamine tolliprotseduuri rakendamiseks
§ 12 Tagatis lihtsustatud tollideklaratsiooni esitamisel
§ 13 Importkauba, kompensatsioonitoodete ja töödeldud toodete identifitseerimine
§ 14 Töötlemise koht
§ 15 Arvestus
§ 16 Kauba üleandmine
§ 17 Kauba vedu
2 Tolliprotseduuri lõpetamine
§ 18 Tollideklaratsiooni esitaja
§ 19 Tolliprotseduuri lõpetamine kauba ühenduse tolliterritooriumilt reeksportimisega või vabatsooni või vabalattu toimetamisega
§ 20 Tolliprotseduuri kokkuvõtte esitamine
§ 21 Tolliprotseduuri kokkuvõtte säilitamine
3 TOLLILADUSTAMINE
§ 22 Kauba tolliladustamine väljaspool tolliladu
§ 23 Kauba ladustaja
§ 24 Omandiõiguse üleminek ja tollideklaratsiooni andmete muutumine
§ 25 Tollideklaratsiooni esitamise erijuhud
4 SEESTÖÖTLEMINE
§ 26 Taotlusele lisatavad dokumendid
§ 27 Seestöötlemise rakendamisel esitatav kaup ja dokumendid
§ 28 Peatamissüsteemiga seestöötlemise lõpetamise juhud
§ 29 Kaubanduslikku väärtust omavate kaasnevate toodete vabasse ringlusse lubamine
5 AJUTINE IMPORTIMINE
§ 30 Juhud, mil tagatist ei nõuta
§ 31 Loa kehtivusaja määramine
§ 32 Tolliformaalsuste teostamise käigus esitatavad lisadokumendid
§ 33 Reisija poolt tollideklaratsiooni täitmine maanteesõiduki korral
§ 34 Osalise tollimaksudest vabastamisega ajutise impordi rakendamine
6 VÄLISTÖÖTLEMINE
§ 35 Kompensatsioonitoodete reimport ilma vastava loata
§ 36 Asendustoodete importimine ilma vastava loata
§ 37 Reimpordi ja importimise tähtaeg
RT I, 13.11.2012, 17
Vastu võetud 27.04.2004 nr 147
RT I 2004, 35, 241
16.12.2004 RT I 2004, 86, 592 01.02.2005
04.01.2008 RT I 2008, 2, 16 19.01.2008
15.04.2010 RT I 2010, 16, 86 01.06.2010
Määrus kehtestatakse «Tolliseaduse» § 52 lõike 5 alusel.
1. peatükk MAJANDUSLIKU MÕJUGA TOLLIPROTSEDUURI (V.A TOLLILADUSTAMINE) LUBA
1. jagu Tavaline luba
§ 1. Taotluse esitamine
(1) Komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1–766) (edaspidi ühenduse tolliseadustiku rakendussätted), lisas 67 toodud näidise kohane taotlus esitatakse tollile kirjalikult või täidetakse elektroonilises andmetöötlussüsteemis.
(2) [Kehtetu - RT I, 13.11.2012, 13 - jõust. 01.12.2012]
(3) Taotlusele lisatakse tollivõla limiidi arvestus, ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 515 nimetatud arvestuse sise-eeskirjad ja aruannete vormid ning seestöötlemise ja välistöötlemise tolliprotseduuride korral ka töövõtuleping, kui töötlemine toimub selle alusel.
(4) Taotlusele kantakse lisatud dokumentide loetelu.
(5) Paberkandjal esitatavale taotlusele märgitakse selle esitamise kuupäev ning taotlusel peab olema loa taotleja esindaja allkiri. Taotluse esitamisel elektroonilisel teel peab see olema allkirjastatud digitaalallkirjaga „Digitaalallkirja seaduses” sätestatud korras või esitatud elektroonilise andmetöötlussüsteemi kaudu.
[RT I 2008, 2, 16 - jõust. 19.01.2008]
§ 2. Töövõtuleping
Ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 539 lõike 2 punkti a alapunktis ii nimetatud töövõtuleping peab üldjuhul sisaldama:
1) andmeid tellija kohta;
2) andmeid loa omaniku ja kauba töötleja (töövõtja) kohta;
3) töötlemistoimingu kirjeldust;
4) importkauba või ajutiselt väljaveetava kauba kogust, väärtust ja kirjeldust;
5) kompensatsioonitoodete kogust, väärtust, kirjeldust, tulemimäära ning kaasnevate toodete ja loomuliku kao protsenti;
6) andmeid töötlemistoimingul tekkivate kaasnevate toodete kasutamise kohta.
(1) [Kehtetu - RT I, 13.11.2012, 13 - jõust. 01.12.2012]
(2) Taotluse läbivaatamise käigus hindab toll tolliprotseduuri rakendamise põhjendatust ning peatamismenetluse korral määrab üldjuhul tagatise suuruse.
(3) [Kehtetu - RT I 2008, 2, 16 - jõust. 19.01.2008]
§ 4. Loa väljastamise otsusest teatamine
(1) Loa väljastamise või väljastamisest keeldumise otsus toimetatakse loa taotlejale kätte ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 506 sätestatud tähtaja jooksul taotluse või täiendavate andmete tollile esitamise päevast arvates.
(2) Taotluse rahuldamata jätmisel põhjendab toll oma otsust.
(3) [Kehtetu - RT I, 13.11.2012, 13 - jõust. 01.12.2012]
§ 5. Loa väljastamine
Kui vastavalt määruse § 4 lõikes 1 nimetatud otsusele on tagatise esitamine nõutav, väljastatakse luba pärast otsuses määratud tagatise esitamist.
§ 6. Loa kehtivusaja pikendamine või loal olevate andmete muutmine
(1) Loa kehtivusaja pikendamiseks esitatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 497 lõikes 2 nimetatud taotlus hiljemalt üks kuu enne loa kehtivusaja lõppemist ja loal olevate andmete muutmiseks hiljemalt kümne kalendripäeva jooksul pärast loal märgitud andmete muutumist.
(3) Toll väljastab uue loa või muudab andmeid kehtival loal, tehes otsuse loa muutmise kohta kümne kalendripäeva jooksul nimetatud taotluse saamise päevast arvates.
(4) Kui loal olevate andmete muutumise tõttu peab toll hindama majanduslikke tingimusi ühenduse tolliseadustiku mõistes, väljastab toll uue loa või teeb loa väljastamisest keeldumise otsuse ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 506 sätestatud tähtaja jooksul.
§ 7. Loa kehtivuse peatamine või loa kehtetuks tunnistamine
(1) Kui toll on peatanud loa kehtivuse vastavalt «Tolliseaduse» § 52 lõikele 2, ei ole lubatud kaupa protseduurile deklareerida. Protseduuril olevat kaupa võib edasi töödelda või kasutada.
(3) Otsus loa kehtivuse peatamise või loa kehtetuks tunnistamise kohta toimetatakse loa omanikule viivitamata kätte.
2. jagu Lihtsustatud luba
§ 8. Lihtsustatud loa taotlemine
(1) Ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 499 kohane lihtsustatud loa taotlus esitatakse artiklis 498 nimetatud tolliasutusele.
(2) Ajutise impordi korral märgitakse taotlusele viide ühenduse tolliseadustiku rakendussätete vastavale artiklile, mille alusel taotletakse täielikku vabastust tollimaksudest.
§ 9. Lihtsustatud loa taotluse läbivaatamine, tagatise määramine ja loa väljastamine
Taotluse läbivaatamine, tagatise määramine ja loa väljastamine toimub vastavalt määruse §-dele 3 ja 5.
§ 10. Lihtsustatud loa väljastamisest keeldumine
Lihtsustatud loa väljastamisest keeldumise otsus toimetatakse lihtsustatud loa taotlejale kätte kuue tööpäeva jooksul tollideklaratsiooni aktsepteerimise päevast arvates. Vajaduse korral võib nimetatud tähtaeg olla ka pikem. Lihtsustatud loa taotleja soovil peab toll tähtaja pikenemist kirjalikult põhjendama.
2. peatükk TOLLIPROTSEDUURI RAKENDAMINE
1. jagu Kauba suunamine tolliprotseduurile
§ 11. Kauba ja dokumentide esitamine tolliprotseduuri rakendamiseks
[RT I 2004, 86, 592 - jõust. 01.02.2005]
(1) Kaubale tolliprotseduuri rakendamiseks esitab loa omanik või tolliladustamise korral määruse §-s 23 nimetatud kauba ladustaja tolliformaalsuste teostamise käigus järelevalve tolliasutusele kauba ja tollideklaratsiooni koos ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 220 nimetatud lisadokumentidega.
(2) [Kehtetu - RT I 2008, 2, 16 - jõust. 19.01.2008]
§ 12. Tagatis lihtsustatud tollideklaratsiooni esitamisel
Kui kaubale tolliprotseduuri rakendamiseks esitatakse lihtsustatud tollideklaratsioon vastavalt ühenduse tolliseadustiku artiklile 76, ei nõua toll loa omanikult täiendava tagatise esitamist.
§ 13. Importkauba, kompensatsioonitoodete ja töödeldud toodete identifitseerimine
Importkauba, kompensatsioonitoodete ja töödeldud toodete identifitseerimiseks on tollil õigus:
1) nõuda deklarandilt või kauba töötlejalt selgitavaid dokumente, fotosid, skeeme, jooniseid ja muid materjale;
2) kontrollida töötlemise kohas töötlemiseks sisseveetud kaupa ja kompensatsioonitooteid või töödeldud tooteid ning loa omaniku või kauba töötleja raamatupidamisdokumente.
§ 14. Töötlemise koht
(1) Seestöötlemise ja tollikontrolli all töötlemise korral tehakse töötlemistoiminguid tolli poolt aktsepteeritud kohas (edaspidi töötlemise koht).
(2) Töötlemise kohas on lubatud hoida või töödelda ka muud kaupa, kui selle tagajärjel ei raskendata oluliselt või ei muudeta võimatuks tollikontrolli teostamist.
§ 15. Arvestus
(1) Ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 515 nimetatud arvestus peab olema järelevalve tolliasutusele kättesaadav, et võimaldada tal teostada vajalikku kontrolli tolliprotseduuri nõuetekohase rakendamise üle.
(2) Kui töötlemistoiminguid tehakse rohkem kui ühes töötlemise kohas, peab arvestus kajastama andmeid tolliprotseduuri rakendamise kohta iga töötlemise koha kohta eraldi.
(3) Kaup kantakse arvestusse selle vastuvõtmisel kauba ladustamise, töötlemise või kasutamise kohta. Arvestuses peab igal hetkel kajastuma kauba tegelik kogus ja asukoht.
§ 16. Kauba üleandmine
(1) Kauba üleandmine samas loas märgitud eri ladustamise või töötlemise kohtade vahel vastavalt ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 512 lõikele 1 toimub kaubaveo saatedokumendi alusel.
(2) Lõikes 1 nimetatud üleandmisel kantakse see kaup eelmise koha arvestusest välja, kui kaup võetakse vastu teises ladustamise või töötlemise kohas ja kantakse seal arvestusse. Esimesest kohast väljastamisel märgitakse arvestusse kaubaveo selle saatedokumendi number, mille alusel kaup teise kohta viiakse.
(3) Kauba üleandmisel väljumistolliasutusse vastavalt ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 512 lõikele 3 esitatakse reekspordi tollideklaratsioon tolliprotseduuri lõpetavale tolliasutusele. Kauba reekspordil tollilaost tollilao pidaja vastutusel saab nii tollideklaratsiooni esitada kui ka lihtsustatud tollideklaratsiooni esitamist taotleda vaid kauba ladustajast tollilao pidaja.
(4) Kui lõike 3 rakendamisel asub tolliprotseduuri lõpetav tolliasutus teises liikmesriigis, tuleb tolliprotseduuri kasutamiseks taotleda ühtset luba ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 500 kohaselt.
(5) Kauba üleandmisel tolliprotseduurile suunavast tolliasutusest kauba ladustamise või töötlemise kohta vastavalt ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 512 lõikele 2 esitatakse tollideklaratsioon tolliprotseduuri alustavale tolliasutusele. Kauba üleandmisel tolliprotseduurile suunavast tolliasutusest tollilattu tollilao pidaja vastutusel saab nii tollideklaratsiooni esitada kui ka lihtsustatud tollideklaratsiooni esitamist taotleda vaid kauba ladustajast tollilao pidaja.
§ 17. Kauba vedu
(1) Määruse §-s 16 nimetatud kauba üleandmisel tuleb kaup ühest kohast teise vedada mõistliku aja jooksul, arvestades veo lähte- ja sihtkohta.
(2) Kauba üleandmisel toimub selle vedu loa omaniku vastutusel. Kauba puutumatuse tagamiseks kauba veo ajal võib toll panna veokile tollitõkendi.
2. jagu Tolliprotseduuri lõpetamine
§ 18. Tollideklaratsiooni esitaja
[Kehtetu - RT I 2008, 2, 16 - jõust. 19.01.2008]
§ 19. Tolliprotseduuri lõpetamine kauba ühenduse tolliterritooriumilt reeksportimisega või vabatsooni või vabalattu toimetamisega
(1) Kui majandusliku mõjuga peatamismenetlus lõpetatakse kauba ühenduse tolliterritooriumilt reekspordi tollikäitlusviisi rakendamisega, võib kauba väljumistolliasutusse toimetada kas:
1) transiidi tolliprotseduuriga või
2) lõpetatava tolliprotseduuri raames vastavalt määruse § 16 lõikele 3.
(2) Kui majandusliku mõjuga peatamismenetlusel olev kaup paigutatakse vabatsooni või vabalattu, lõpetatakse tolliprotseduur transiidi tolliprotseduuri rakendamisega.
(3) Lõike 1 punkti 1 ja lõike 2 kohaldamisel ei rakendata siiski transiidi tolliprotseduuri, kui kaup asub tollikontrolli tsoonis, kust see vahetult ühendusevälisesse riiki või samas tollikontrolli tsoonis asuvasse vabatsooni või vabalattu toimetatakse. Samas tollikontrolli tsoonis asuvasse vabatsooni või vabalattu toimetamisel lõpetatakse tolliprotseduur kauba vabatsooni või vabalao arvestusse kandmisega.
§ 20. Tolliprotseduuri kokkuvõtte esitamine
Tolli nõusolekul võib ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 521 nimetatud tolliprotseduuri kokkuvõtte esitada elektrooniliselt või koostada kokkuvõte järgneva tollikäitlusviisi rakendamiseks esitatud tollideklaratsioonil, kui tolliprotseduuri kokkuvõte sisaldab kõiki sama artikli lõikes 2 nimetatud andmeid.
§ 21. Tolliprotseduuri kokkuvõtte säilitamine
Järelevalve tolliasutus säilitab tolliprotseduuri kokkuvõtte ning sellega seotud dokumendid vähemalt kolm kalendriaastat selle koostamise aasta lõpust arvates.
3. peatükk TOLLILADUSTAMINE
§ 22. Kauba tolliladustamine väljaspool tolliladu
(1) Vastavalt ühenduse tolliseadustiku artikli 98 lõikele 3 võib järelevalve tolliasutuse loal rakendada tolliladustamise tolliprotseduuri tolli poolt aktsepteeritud kohas laopidaja vastutusel või B-tüüpi tollilao korral ladustaja vastutusel kaupa tollilattu paigutamata.
(2) Lõikes 1 nimetatud loa võib toll anda siis, kui kauba tollilattu paigutamine on seotud tehniliste raskustega või ei ole tehniliselt võimalik ning kaup on lihtsalt identifitseeritav ja tollijärelevalve all hoitav.
§ 23. Kauba ladustaja
Ühenduse tolliterritooriumile toimetatud kauba ladustajaks on avaliku tollilao korral asjaomane ühenduse isik, kes esitab või kelle esindaja esitab tollideklaratsiooni kaubale tolliladustamise tolliprotseduuri rakendamiseks. Eratollilao korral on kauba ladustajaks tollilao pidaja.
§ 24. Omandiõiguse üleminek ja tollideklaratsiooni andmete muutumine
(1) Tollilaos tolliladustamisel oleva kauba omandiõigus võib ühelt isikult teisele üle minna.
(3) Kui tolliladustamise tolliprotseduurile suunatud kaubaga tehakse tavalisi käitlemistoiminguid, mille tagajärjel kauba kohta tollideklaratsioonile märgitud andmed enam ei vasta tegelikele andmetele, teeb laopidaja vastavasisulised kanded laoarvestusse.
§ 25. Tollideklaratsiooni esitamise erijuhud
[Kehtetu - RT I 2010, 16, 86 - jõust. 01.06.2010]
4. peatükk SEESTÖÖTLEMINE
Seestöötlemise rakendamiseks esitatavale taotlusele lisatakse üldjuhul järgmised dokumendid:
1) töötlemise koha asendiplaan;
2) vedelike töötlemiseks ettenähtud mahutipargi ja torustike skeemid ning Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni poolt aktsepteeritud ametlikeks mõõtmisteks sobivate mahutite ja mõõtevahendite loetelu.
§ 27. Seestöötlemise rakendamisel esitatav kaup ja dokumendid
(1) Kui kasutatakse ekvivalentkaubaga asendamist, peavad tollideklaratsioonis esitatud andmed võimaldama kontrollida ekvivalentkauba vastavust ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 541 sätestatud nõuetele.
(2) Seestöötlemist rakendatakse ka sellele importkaubale, millele rakendatakse ekvivalentkaubaga asendamist.
§ 28. Peatamissüsteemiga seestöötlemise lõpetamise juhud
Kui rakendatakse eelnevat väljavedu, lõpetatakse seestöötlemise tolliprotseduur, kui toll on aktsepteerinud tollideklaratsiooni, mille alusel rakendatakse seestöötlemist importkaubale, mis toimetati tolliterritooriumile töötlemistoimingutel kasutatud ekvivalentkauba asemel.
§ 29. Kaubanduslikku väärtust omavate kaasnevate toodete vabasse ringlusse lubamine
Peatamissüsteemiga seestöötlemise korral tekkinud kaasnevatele toodetele, mida ei viida tolliterritooriumilt välja ning millel on kaubanduslik väärtus, rakendatakse vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuri.
5. peatükk AJUTINE IMPORTIMINE
§ 30. Juhud, mil tagatist ei nõuta
§ 31. Loa kehtivusaja määramine
Loa väljastamisel määrab toll loa kehtivusaja igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse loa väljastamise tingimusi ja loa taotleja vajadusi. Loa kehtivusaeg on kuni kaks aastat. Luba hakkab kehtima selle väljastamise päevast, kui loal ei ole märgitud hilisemat kuupäeva.
§ 32. Tolliformaalsuste teostamise käigus esitatavad lisadokumendid
Lisaks ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 220 nimetatud lisadokumentidele esitatakse ajutise importimise rakendamisel järelevalve tolliasutusele kasutatud sõiduki (sõiduki, mis on või on olnud kantud mõne teise riigi registrisse) registreerimistunnistus.
§ 33. Reisija poolt tollideklaratsiooni täitmine maanteesõiduki korral
§ 34. Osalise tollimaksudest vabastamisega ajutise impordi rakendamine
Osalise tollimaksudest vabastamisega ajutise importimise rakendamise korral tasutakse ühenduse tolliseadustiku artikli 143 lõike 1 kohaselt 3% tollimaksu nende kalendrikuude eest, mille jooksul taotluse alusel kaupa tolliprotseduuril kasutada soovitakse. Vastav maksusumma tasutakse ajutise importimise tollideklaratsiooni aktsepteerimise päeval «Tolliseaduse» § 65 lõike 3 alusel kehtestatud deklareeritud kauba impordi- ja eksporditollimaksu summa arvestusse kandmise, teatamise ja tasumise korra alusel.
6. peatükk VÄLISTÖÖTLEMINE
§ 35. Kompensatsioonitoodete reimport ilma vastava loata
Tolli jaoks piisavalt põhjendatud taotluse alusel ja juhul, kui kõik tingimused kompensatsioonitoodete reimpordiks on täidetud ning kui tegemist ei ole eelneva sisseveoga ühenduse tolliseadustiku artikli 154 lõike 4 tähenduses, võib standardvahetussüsteemi kasutada asendustoodete sisseveo asemel ka kompensatsioonitoodete reimpordiks.
§ 36. Asendustoodete importimine ilma vastava loata
Tolli jaoks piisavalt põhjendatud taotluse alusel ja juhul, kui kõik tingimused eelneva sisseveota standardvahetussüsteemi kasutamise loa saamiseks on täidetud, võib toll loa omanikul lubada importida asendustooteid, kuigi loas ei ole selle süsteemi kasutamine ette nähtud.
§ 37. Reimpordi ja importimise tähtaeg
(1) Vastavalt ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 588 lõikele 1 märgitakse loale tähtaeg, mis on vajalik töötlemistoimingute tegemiseks või standardvahetussüsteemi korral eksporditava kauba asendamiseks asendustoodetega ning ajutiselt eksporditava kauba ja kompensatsioonitoodete veoks.
(2) Lõikes 1 nimetatud välistöötlemise lõpetamise tähtaja määramisel võetakse arvesse aeg, mis on vajalik töötlemistoimingute tegemiseks või eksporditava kauba asendamiseks asendustoodetega, samuti aeg, mis on vajalik kompensatsioonitoodetele või asendustoodetele tollikäitlusviisi määramiseks, ning taotleja erivajadused.
(3) Välistöötlemise lõpetamise tähtaeg hakkab kulgema välistöötlemiseks esitatud tollideklaratsiooni aktsepteerimise päevast arvates.


Eesti Vabariigi Riigikogu valimisseadus – Riigi Teataja
Eesti Vabariigi Riigikogu valimisseadus
RT 1992, 13, 201
(õ) 24.10.2008
(2) Riigikogu liikmeks võib kandideerida iga valimisõiguslik Eesti Vabariigi kodanik, kes on valimispäeval vähemalt 21-aastane.
(3) Valimisõiguslikud ei ole kodanikud, kes on kohtuotsusega tunnistatud teovõimetuks.
(4) Valimisest ei võta osa kodanikud, kes valimise ajal kannavad kinnipidamisasutuses vabaduskaotuslikku karistust jõustunud kohtuotsuse alusel.
§ 4. Otsene valimisõigus
Valimistulemused selgitatakse valimisest vahetult osa võtnud isikute tahteavalduse alusel.
§ 5. Salajane hääletamine
Hääletamine on Riigikogu valimisel salajane.
VALIMISRINGKONNAD JA -JAOSKONNAD
§ 6. Valimisringkondade moodustamine
(1) Riigikogu valimiseks moodustatakse 12 mitmemandaadilist valimisringkonda:
valimisringkond nr. 1 – Lõuna-Tallinn;
valimisringkond nr. 2 – Põhja-Tallinn;
valimisringkond nr. 3 – Lääne-Tallinn;
valimisringkond nr. 4 – Ida-Tallinn;
valimisringkond nr. 5 – Harju- ja Raplamaa;
valimisringkond nr. 6 – Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa;
valimisringkond nr. 7 – Ida-Virumaa koos Narva, Sillamäe ja Kohtla-Järvega;
valimisringkond nr. 8 – Järva- ja Lääne-Virumaa;
valimisringkond nr. 9 – Jõgeva- ja Viljandimaa;
valimisringkond nr. 10 – Tartumaa koos Tartuga;
valimisringkond nr. 11 – Põlva-, Valga- ja Võrumaa;
valimisringkond nr. 12 – Pärnumaa koos Pärnuga.
(2) Eesti Vabariigi kodanikud, kes elavad Eesti Vabariigi territooriumi selles osas, mis käesoleval ajal ei allu Eesti Vabariigi jurisdiktsioonile, hääletavad vastavalt valimisringkonnas nr. 7 ja nr. 11.
(3) Riigikogusse valitakse 101 liiget. Mandaadid jaotatakse valimisringkondade vahel proportsionaalselt valimisõiguslike kodanike arvuga.
(4) Mandaatide jaotamise arvestuse teeb Eesti Vabariigi Valimiskomisjon hiljemalt 70 päeva enne valimisi.
(1) Hääletamise ja häältelugemise korraldamiseks jaotatakse maakondade ja vabariiklike linnade territoorium valimisjaoskondadeks.
(2) Valimisjaoskondi võidakse moodustada ka Eesti Vabariigi välisesindustes. Need jaoskonnad kuuluvad valimisringkonda nr. 1
§ 8. Valimisjaoskondade moodustamise kord ja normid
(1) Valimisjaoskonnad moodustatakse maavalitsuste ja vabariiklike linnade linnavalitsuste poolt. Välisesindustes moodustab valimisjaoskonnad Eesti Vabariigi Välisministeerium, teatades nende asukoha ja eeldatava valijate arvu Eesti Vabariigi Valimiskomisjonile.
(2) Valimisjaoskonnad moodustatakse valijate nimekirja alusel kahe nädala jooksul pärast valimise väljakuulutamist. Teadaanne valimisjaoskondade piiride ning jaoskonnakomisjonide ja hääletusruumide asukoha kohta avaldatakse hiljemalt 20 päeva enne valimisi.
§ 9. Valimiskomisjonide süsteem
(1) Eesti Vabariigi Riigikogu valimisi valmistavad ette ja viivad läbi järgmised valimiskomisjonid:
1) Eesti Vabariigi Valimiskomisjon;
2) maakondade ja vabariiklike linnade valimiskomisjonid ehk valimiste territoriaalkomisjonid;
3) valimiste jaoskonnakomisjonid.
(2) Valimiskomisjonide volituste aeg on neli aastat.
(3) Valimiskomisjonide liikmeteks saavad olla vaid valimisõiguslikud Eesti Vabariigi kodanikud.
§ 10. Eesti Vabariigi Valimiskomisjoni moodustamine
(1) Eesti Vabariigi Valimiskomisjoni moodustab ja teeb selle koosseisus muudatusi Riigikogu.
(2) Ettepanekud Eesti Vabariigi Valimiskomisjoni isikulise koosseisu kohta esitavad maakondade ja vabariiklike linnade volikogud. Erakonnad võivad määrata komisjoni juurde oma esindajad, kes osalevad komisjoni koosolekutel sõnaõigusega.
(3) Eesti Vabariigi Valimiskomisjoni organisatsioonilise ja tehnilise teenindamise tagab Riigikogu Kantselei.
(4) Eesti Vabariigi Valimiskomisjoni koosseisu ei täiendata valimise väljakuulutamise ja valimistulemuste kinnitamise vahelisel ajal.
§ 11. Eesti Vabariigi Valimiskomisjoni volitused
Eesti Vabariigi Valimiskomisjon:
1) kontrollib valimisseaduse täitmist ja tagab selle ühetaolise kohaldamise kogu Eesti Vabariigi territooriumil, andes selleks juhendeid ja korraldusi;
2) koostab Riigikogu erakorralise valimise ettevalmistamise ja läbiviimise kalenderplaani;
3) kehtestab valimisdokumentide vormid ja nende hoidmise korra, valimiskastide ja -pitsatite näidised;
4) jaotab mandaadid valimisringkondade vahel;
5) määrab vastavalt seadusele kindlaks kandidaadi esitamisel makstava kautsjoni suuruse;
6) registreerib valimisliidud;
7) registreerib vastavalt ringkondadele kõik ülesseatud kandidaadid ja nende nimekirjad ning annab sellekohast informatsiooni;
8) võtab vastu registreeritud kandidaadi avalduse kandideerimisest loobumise kohta ning kustutab ta kandidaatide nimekirjast;
9) kinnitab valimissedelite vormi ja teksti, korraldab nende trükkimise ja annab need üle territoriaalkomisjonidele;
10) teeb kindlaks Riigikogu valimise tulemused ning avaldab teadaandeid häältelugemise tulemuse kohta;
11) registreerib valitud Riigikogu liikmed ja avaldab nende nimekirja;
12) määrab asendusliikme Riigikogu väljalangenud liikme asemele;
13) teeb Riigikogule ettepanekud Riigikogu liikmete volituste lõpetamiseks või peatatud volituste taastamiseks;
14) kinnitab valimise eelarve ja valimiskuludeks raha eraldamise;
15) otsustab valimise materiaal-tehnilise kindlustamise küsimusi;
16) vaatab läbi avaldused ja kaebused valimiste territoriaalkomisjonide otsuste ja tegevuse kohta ning teeb nende suhtes otsused.
§ 12. Valimiste territoriaalkomisjonide moodustamine
(1) Valimiste territoriaalkomisjoni moodustab ja teeb selle koosseisus muudatusi vastava maakonna või vabariikliku linna volikogu. Komisjoni koosseisu kuulub 10 kuni 20 liiget.
(2) Ettepanekuid valimiste territoriaalkomisjoni isikkoosseisu kohta võivad teha kõik omavalitsusorganid. Erakondade territoriaalsed esindusorganid võivad määrata komisjoni juurde oma esindajad, kes osalevad komisjoni koosolekutel sõnaõigusega.
(3) Valimiste territoriaalkomisjoni tehnilise teenindamise tagab maavalitsuste või vabariiklike linnade linnavalitsuste kantselei.
(4) Valimiste territoriaalkomisjonide koosseisu ei täiendata valimise väljakuulutamise ja valimistulemuste kinnitamise vahelisel ajal.
§ 13. Valimiste territoriaalkomisjonide volitused
Valimiste territoriaalkomisjon:
1) kontrollib valimisseaduse täitmist ja valimise läbiviimise õigsust;
2) moodustab valimiste jaoskonnakomisjonid ja teeb nende koosseisus muudatusi;
3) teeb kindlaks valimistulemused maakonnas või vabariiklikus linnas;
4) täidab Eesti Vabariigi Valimiskomisjoni poolt antud juhendeid ja korraldusi;
5) otsustab valimise materiaal-tehnilise kindlustamise küsimusi Eesti Vabariigi Valimiskomisjoni poolt eraldatud summade piires;
6) vaatab läbi avaldused ja kaebused valimiste jaoskonnakomisjonide otsuste ja tegevuse kohta ning teeb nende suhtes otsused.
§ 14. Valimiste jaoskonnakomisjonide moodustamine
(1) Valimiste jaoskonnakomisjonid moodustab vastav valimiste territoriaalkomisjon hiljemalt 25 päeva enne valimispäeva. Jaoskonnakomisjonid välisesindustes moodustab Eesti Vabariigi Välisministeerium. Komisjoni koosseisu kuulub 3 kuni 10 liiget.
(2) Kandidaate valimiste jaoskonnakomisjonide koosseisu seavad üles esmatasandi omavalitsuste täitevorganid.
§ 15. Valimiste jaoskonnakomisjonide volitused
Valimiste jaoskonnakomisjon:
1) võtab valijate nimekirjast väljavõtte oma jaoskonna kohta ja tagab soovijatele võimaluse sellega tutvuda;
2) teeb valijatele teatavaks jaoskonnakomisjoni asukoha ja tööaja, hääletamise aja ja koha:
3) võtab enne valimispäeva vastu sel päeval eemal viibivatelt valijatelt ümbrikud nende valimissedelitega;
4) tagab hääletusruumi ja valimiskastide ettevalmistamise;
5) korraldab valimispäeval hääletamist;
6) loeb valimisjaoskonnas antud hääled;
7) vaatab läbi valimise ettevalmistamise ja hääletamise korraldamisega seotud avaldused ja kaebused ning teeb nende suhtes otsused.
§ 16. Valimiskomisjonide töökorraldus
(1) Valimiskomisjoni esimees, aseesimees ja sekretär valitakse komisjoni koosolekul. Komisjon, milles on vähem kui 5 liiget, valib esimehe ja sekretäri.
(2) Valimiskomisjoni koosolekud kutsub kokku esimees või tema äraolekul aseesimees. Valimiskomisjoni esimese koosoleku kutsub kokku teda moodustanud organ. Komisjon on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt pool komisjoni koosseisust. Komisjoni otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Komisjoni liikmetel, kes ei ole nõus komisjoni otsusega, on õigus lisada oma eriarvamus koosoleku protokollile.
(3) Komisjonide volituste piires vastuvõetud otsused on alamastme valimiskomisjonidele, kohalikele omavalitsustele ja riiklikele ettevõtetele, asutustele ja organisatsioonidele kohustuslikud.
(4) Valimiste jaoskonnakomisjoni otsuste ja tegevuse peale võib kaevata territoriaalkomisjonile, kelle otsuste ja tegevuse peale võib kaevata Eesti Vabariigi Valimiskomisjonile. Eesti Vabariigi Valimiskomisjoni otsused kandidaatide ja nende nimekirjade registreerimise ning valimistulemuste kohta on vaidlustatavad Riigikohtu kaudu.
(5) Valimiskomisjoni liikmed võidakse komisjoni otsuse alusel vabastada valimise korraldamise ajaks töö- või ametikohustuste täitmisest.
(6) Valimiskomisjonide liikmetele tasutakse valimise korraldamiseks eraldatud summadest Eesti Vabariigi Valimiskomisjoni poolt kehtestatud korras.
(7) Valimiskomisjoni liikmetel pole õigust agiteerida kandidaatide, erakondade ja valimisliitude poolt või vastu.
§ 17. Muudatuste tegemine valimiskomisjonide koosseisus
(1) Valimiskomisjoni liikme võib kohustuste täitmisest vabastada selle komisjoni koosseisu moodustanud organ. Vabastamisotsuse aluseks võib olla komisjoniliikme isiklik avaldus või valimiskomisjoni põhjendatud otsus.
(2) Komisjoni uue liikme nimetamine toimub komisjoni moodustamiseks kehtestatud korras.
§ 18. Valimiskomisjonide töö avalikkus
Valimiskomisjonid informeerivad elanikke oma koosolekutest, tehtud otsustest ja korraldatavatest üritustest. Komisjonide koosolekud on avalikud.
§ 19. Valimiskomisjonide abistamine
(1) Kohalikud omavalitsused, riiklikud asutused, ettevõtted ja organisatsioonid ning nende ametiisikud on kohustatud abistama valimiskomisjone nende volituste täitmisel ning andma tööks vajalikke andmeid ja materjale.
(2) Valimiskomisjonidel on õigus pöörduda valimise korraldamise küsimustes kohalike omavalitsuste, riiklike asutuste, ettevõtete ja organisatsioonide ning nende ametiisikute poole, kes on kohustatud andma valimiskomisjonile vastuse hiljemalt kolme tööpäeva jooksul.
§ 20. Kandidaatide ülesseadmine
(1) Kandidaatide ülesseadmine on vaba. Kandidaadid seatakse üles nimekirjadena või üksikkandidaatidena vastavalt valimisringkondadele ning üleriigiliste nimekirjadena. Organisatsioon või ühendus saab esitada oma kandidaate ainult ühes nimekirjas ning kuuluda ainult ühte valimisliitu. Kandidaatide ülesseadmine algab pärast mandaatide jaotuse teatavakstegemist Eesti Vabariigi Valimiskomisjoni poolt.
(2) Andmed kandidaatide kohta ja kandidaatide nimekirjad esitatakse Eesti Vabariigi Valimiskomisjonile hiljemalt 45 päeva enne valimispäeva vastavalt esitusnimekirja vormile. Üleriigilistes nimekirjades saavad olla vaid need kandidaadid, kes on üles seatud territoriaalsetes valimisringkondades sama nimetusega nimekirjades. Iga kandidaat võib olla üles seatud vaid ühes territoriaalses valimisringkonnas. Kandidaatide järjestuse nimekirjades määrab ülesseadja.
(3) Kandidaatide kohta peab ülesseadmisel esitama järgmised andmed: ees- ja perekonnanimi isikutunnistuse järgi, sünniaeg ja elukoht, samuti kandidaadi allkirjaga tõendatud nõusolek kandideerida antud valimisringkonnas ja kinnitus, et kandidaat on Eesti Vabariigi kodanik ja valdab piisavalt eesti keelt, et osaleda Riigikogu töös.
(4) Iga nimekiri kannab nimetust. Kui nimekirja nimetus langeb kokku registreeritud erakonna nimega, siis peab see olema kinnitatud erakonna kahe volitatud esindaja allkirjaga. Valimisliidu nimekiri peab olema kinnitatud kõigi selles osalevate erakondade volitatud esindajate allkirjadega. Keelatud on kasutada nimekirja nimetust, mis on äravahetamiseni sarnane registreeritud erakonna või valimisliidu nimega.
(5) Kandidaatide või nimekirja esitaja kannab Eesti Vabariigi Valimiskomisjoni arvele kautsjonina summa, mille suurus on pool Riigikogu liikme kuupalgast iga ülesseatud kandidaadi kohta. Kautsjon makstakse tagasi, kui kandidaat osutub valituks või saab valimisringkonnas hääli vähemalt poole lihtkvoodi ulatuses või üleriigiline nimekiri osaleb kompensatsioonimandaatide jaotamises. Tagastamata kautsjoni kannab Eesti Vabariigi Valimiskomisjon riigi tuludesse.
§ 21. Kandidaatide registreerimine
(1) Eesti Vabariigi Valimiskomisjon registreerib hiljemalt 40 päeva enne valimispäeva kõik nõuetekohaselt esitatud kandidaadid ja nende nimekirjad.
(2) Kandidaatide ja nimekirjade registreerimine toimub vastavalt nende esitamise järjekorrale. Registreerimisel antakse igale kandidaadile registreerimisnumber. Registreerimisnumbrid algavad 101-st.
(3) Vigade avastamisel mõne kandidaadi või nimekirja puhul teeb Eesti Vabariigi Valimiskomisjon esitajale ettepaneku kõrvaldada vead kolme tööpäeva jooksul.
(4) Kui vigade kõrvaldamine ei ole võimalik, siis jäetakse nimekiri tervikuna registreerimata. Kui vead puudutavad ainult üht või mõnda ülesseatud kandidaati, siis kustutab Eesti Vabariigi Valimiskomisjon nende nimed nimekirjast.
(5) Pärast nimekirjade registreerimist ei ole lubatud teha muudatusi esitatud nimekirjades, välja arvatud kandidaadi loobumine kandideerimisest isikliku avalduse alusel 10 päeva jooksul pärast registreerimist või kandidaadi surma korral.
(6) Igale registreeritud kandidaadile annab Eesti Vabariigi Valimiskomisjon sellekohase tõendi, millele on märgitud kandidaadi nimi, registreerimisnumber ja valimisringkonna number.
(7) Kandidaadiks ülesseatud isik, kes kuulub mõnda valimiskomisjoni, loetakse vabastatuks komisjoniliikme kohustustest tema kandidaadiks registreerimise hetkest.
§ 22. Valimissedel
(1) Valimissedelid trükitakse eesti keeles.
(2) Valimissedelile kantakse kõik antud valimisringkonnas üles seatud nimekirjad koos nimekirja nimetuse ja kõigi nimekirjas olevate kandidaatide registreerimisnumbri ning ees- ja perekonnanimega. Nimekirjad järjestatakse valimissedelil vastavalt nende esitamise järjekorrale lõplikul kujul. Nimekirjade järel kantakse valimissedelile kõik selles ringkonnas üksikisikutena ülesseatud kandidaadid. Valimisliitude nimekirjade puhul kantakse valimissedelile lisaks valimisliidu nimele ka kõigi selles osalevate erakondade täielikud nimed.
(3) Valimissedelile kantakse tekst: «Hääletan kandidaadi nr. ..... poolt», kuhu valija kirjutab eelistatud kandidaadi registreerimisnumbri.
(4) Valimissedelid antakse valimiste jaoskonnakomisjonidele üle hiljemalt 16 päeva enne valimispäeva.
KANDIDAATIDE TEGEVUSE PÕHITAGATISED
§ 23. Kandidaadi õigused
(1) Registreeritud kandidaat võib kokkuleppel tööandjaga katkestada oma töökohustuste täitmise kuni valimiseni. Selle aja jooksul säilitatakse talle töökoht.
(2) Registreeritud kandidaatidele ei tohi teha takistusi valimiseelsetel koosolekutel esinemiseks.
§ 24. Valimisega seotud kulud
(1) Valimise korraldamise kulud kaetakse riigieelarvest. Kandidaatide, erakondade ja valimisliitude valimisagitatsiooni riigieelarvest ja kohalike omavalitsuste eelarvetest ei finantseerita.
(2) Riiklikud asutused ja kohalikud omavalitsused annavad valimise korraldamiseks vajalikud ruumid ja sisseseade valimiskomisjonide käsutusse tasuta.
HÄÄLETAMINE JA VALIMISTULEMUSTE KINDLAKSTEGEMINE
§ 25. Hääletamise aeg ja koht
(1) Valimispäeval algab hääletamine kell 9 hommikul ja lõpeb kell 8 õhtul.
(2) Hääletamine toimub valimiste jaoskonnakomisjoni poolt selleks määratud ruumis.
(3) Valimisjaoskonnas võib valimise kuulutada lõppenuks mis tahes ajal, kui on hääletanud kõik nimekirja kantud valijad. Häältelugemist ei või alustada varem kui kell 8 õhtul.
(4) Valija, kes ajutiselt lahkub oma elukohast ja viibib valimispäeval eemal, võib 15 päeva jooksul enne valimisi jätta täidetud valimissedeli suletud ümbrikus valimiste jaoskonnakomisjonile. Ümbrik avatakse valimispäeval häältelugemisel ja ümbrikus olev valimissedel pannakse teiste hääletamisest osa võtnud sedelite hulka. Valija annab valimissedeli ja ümbriku saamise kohta valijate nimekirja allkirja.
§ 26. Hääletamine
(1) Valija saab hääletada ainult oma elukohajärgses valimisjaoskonnas. Välismaal viibiv valija saab hääletada Eesti Vabariigi välisesinduses avatud valimisjaoskonnas.
(2) Igas valimisjaoskonnas peavad olema salajase hääletamise kabiinid ja valimiskastid.
(3) Igas valimisjaoskonnas peab olema valijale kättesaadav informatsioon üleriigiliste valimisnimekirjade kohta.
(4) Hääletusruumis tagab korra valimiste jaoskonnakomisjon, kelle volituste piires antud korraldused on kohustuslikud kõigile hääletusruumis viibivatele isikutele.
(5) Enne hääletamise algust kontrollib valimiste jaoskonnakomisjoni esimees komisjoni liikmete juuresolekul valimiskaste ja pitseerib need.
(6) Valimiste jaoskonnakomisjon annab valijale valijate nimekirja alusel isikut tõendava dokumendi esitamisel välja valimissedeli. Valimissedeli saamise kohta annab valija nimekirja allkirja.
(7) Hääletamisel kirjutab valija valimissedelile selleks ettenähtud kohta ühe kandidaadi registreerimisnumbri ja laseb täidetud valimissedeli valimiskasti.
(8) Iga valija hääletab isiklikult. Valijal, kellel pole võimalik valimissedelit iseseisvalt täita, on õigus kutsuda kabiini oma äranägemisel teine isik.
(9) Kui valija kogemata rikkus valimissedeli, siis on tal sedeli tagastamisel jaoskonnakomisjonile õigus saada uus valimissedel.
(10) Valijate taotlusel, kes tervisliku seisundi tõttu või mõnel muul mõjuval põhjusel ei saa tulla hääletusruumi, teeb valimiste jaoskonnakomisjon vähemalt kahele komisjoni liikmele koos ülesandeks korraldada hääletamine valijate viibimise paigas. Nende valijate kohta koostatakse nimekiri, kuhu valija annab oma allkirja.
§ 27. Häältelugemine valimisjaoskonnas
(1) Enne valimiskastide avamist peab valimiste jaoskonnakomisjon üle lugema ja kustutama kõik valijatele välja andmata jäänud valimissedelid. Pärast seda tehakse kindlaks rikutud sedelite arv, väljaspool hääletusruumi valimiskasti lastud valimissedelite arv ja loetakse üle enne valimispäeva jaoskonnakomisjonile jäetud ümbrikud valimissedelitega.
(2) Valimiste jaoskonnakomisjon avab valimiskastid pärast hääletamiseks määratud aja möödumist.
(3) Valimiste jaoskonnakomisjon teeb valijate nimekirja alusel kindlaks valijate üldarvu valimisjaoskonnas, samuti valimissedeli saanud valijate arvu. Valimiskastides olevate sedelite alusel teeb valimiste jaoskonnakomisjon kindlaks hääletamisest osavõtnud valijate arvu.
(4) Valimiste jaoskonnakomisjon loeb hääli iga kandidaadi ja iga nimekirja kohta eraldi.
(5) Kehtetuks tunnistatakse valimissedelid, millele pole kirjutatud ühegi kandidaadi registreerimisnumbrit või on neid kirjutatud rohkem kui üks või mis pole Eesti Vabariigi Valimiskomisjoni poolt kehtestatud vormi kohased. Kahtluse korral otsustab valimissedeli kehtivuse valimiste jaoskonnakomisjon hääletamise teel.
(6) Häältelugemise tulemused kantakse valimiste jaoskonnakomisjoni koosoleku protokolli. Protokollile kirjutavad alla komisjoni esimees ja sekretär ning see saadetakse kohe koos valimissedelite ja valijate nimekirjadega vastavale valimiste territoriaalkomisjonile. Protokollile lisatakse komisjoni liikmete eriarvamused, komisjonile tulnud avaldused ja kaebused hääletamise käigus või häältelugemisel esinenud valimisseaduse rikkumise kohta ning akt valimiskastil oleva pitseri seisukorra kohta.
(7) Häältelugemine on avalik.
§ 28. Valimistulemuste kindlakstegemine valimisringkondades
(1) Valimiste jaoskonnakomisjonidelt laekunud protokollide alusel teeb valimiste territoriaalkomisjon kindlaks valijate üldarvu, valimisest osavõtnud valijate arvu, igale kandidaadile ja igale nimekirjale antud häälte arvu. Saadud tulemust kontrollitakse valimissedelite ülelugemise teel.
(2) Kõigilt territoriaalkomisjonidelt laekunud andmete alusel teeb Eesti Vabariigi Valimiskomisjon kindlaks valijate üldarvu, valimisest osavõtnud valijate arvu ja kehtivate häälte koguarvu ning vastavalt valimisringkondadele igale kandidaadile ja igale nimekirjale antud häälte arvu valimisel.
(3) Kui mingis valimisjaoskonnas rikuti valimisseadust, võib Eesti Vabariigi Valimiskomisjon tunnistada valimise selles valimisjaoskonnas ja kõik seal antud hääled kehtetuks.
(4) Iga valimisringkonna kohta arvutatakse lihtkvoot, mis saadakse valimisringkonnas antud kehtivate häälte arvu jagamisel mandaatide arvuga.
(5) Valituks osutub kandidaat, kellele antud häälte arv ületab lihtkvoodi või on sellega võrdne.
(6) Nimekirjades, mis osalevad üleriigiliselt kompensatsioonimandaatide jaotamises, reastatakse kandidaadid vastavalt saadud häälte arvule. Ühes nimekirjas kandideerinud kandidaatidele antud hääled liidetakse. Nimekiri saab nii mitu mandaati, kui mitu korda ületab valimisringkonnas saadud häälte arv lihtkvoodi. Valituks osutuvad nimekirjas eespool olevad kandidaadid.
(7) Valimistulemused maakondades ja vabariiklikes linnades kantakse jaoskondade kaupa vastava valimiste territoriaalkomisjoni protokolli. Lõplikud valimistulemused kantakse Eesti Vabariigi Valimiskomisjoni protokolli. Protokollidele kirjutavad alla vastava valimiskomisjoni esimees ja sekretär. Protokollidele lisatakse komisjoni liikmete eriarvamused, komisjonile tulnud avaldused ja kaebused hääletamise käigus, häälte lugemisel või valimistulemuste kindlakstegemisel esinenud valimisseaduse rikkumiste kohta.
(8) Valimistulemuste kindlakstegemine on avalik.
§ 29. Kompensatsioonimandaatide jaotamine
(1) Valimisringkondades lihtkvoodi alusel jaotamata jäänud mandaadid jaotatakse kompensatsioonimandaatidena nende erakondade ja valimisliitude üleriigiliste nimekirjade vahel, mille kandidaadid kogusid üleriigiliselt vähemalt 5% häältest või milles kandideerinud isikutest vähemalt 3 osutusid valituks lihtkvoodi alusel, aga mitte vähem kui kahe nimekirja vahel.
(2) Kompensatsioonimandaatide jaotamisel kasutatakse modifitseeritud d’Hondti jagajate meetodit jagajate jadaga 1, 20,9, 30,9, 40,9 jne. Seejuures jäetakse iga nimekirja võrdlusarvude arvutamisel vahele nii mitu jada esimest elementi, kui mitu mandaati jaotati samale nimekirjale territoriaalsetes valimisringkondades lihtkvoodi alusel.
(3) Igas üleriigilises nimekirjas saavad kompensatsioonimandaadi kandidaadid, kes on esitatud nimekirjas eespool. Nimekirjas jäetakse mandaatide jaotamisel vahele nende kandidaatide nimed, kes osutusid valituks lihtkvoodi alusel territoriaalses valimisringkonnas.
(4) Ükski nimekiri ei või saada rohkem mandaate, kui on nimekirjas kandidaate.
RIIGIKOGU LIIKME ASENDAMINE
§ 30. Riigikogu liikme volituste peatumine ja ennetähtaegne lõppemine
(1) Riigikogu liikme volitused peatuvad tema nimetamisel vabariigi valitsuse liikmeks ja taastuvad tema vabastamisel valitsuse liikme kohustest.
1) tema astumisega mõnda teise riigiametisse;
3) kui ta astub seaduses ettenähtud korras tagasi;
(3) Riigikogu liikme volituste peatamisel või ennetähtaegsel lõppemisel astub tema asemele asendusliige. Asendusliikmel on kõik Riigikogu liikme õigused ja kohustused.
(4) Riigikogu liikme volituste taastumisel lõpevad asendusliikme volitused.
§ 31. Asendusliikme määramine
(1) Asendusliikmeks määratakse esimene valimata jäänud kandidaat sama üleriigilise nimekirja kandidaatide hulgast valimisel, milles kandideeris asendatav Riigikogu liige.
(2) Kui esimene valimata jäänud kandidaat ei saa mingil põhjusel Riigikogusse tööle tulla, siis määratakse asendusliige järgmiste sama nimekirja valimata jäänud kandidaatide hulgast vastavalt nende järjekorrale üleriigilises nimekirjas.
(3) Kui asendatav Riigikogu liige kandideeris väljaspool nimekirju või samas nimekirjas rohkem kandidaate polnud, siis jaotatakse üleriigiliste nimekirjade vahel üks lisamandaat.
(4) Asendusliikme määrab Eesti Vabariigi Valimiskomisjon.
§ 32. Riigikogu liikmete registreerimine
Eesti Vabariigi Valimiskomisjon registreerib valitud Riigikogu liikmed ning avaldab Riigi Teatajas teadaande Riigikogu valimise lõplike tulemuste kohta koos valitud isikute täieliku nimekirjaga hiljemalt 10. päeval pärast valimist.
Tallinn, 6. aprillil 1992.


text:
§ 2 Külavanemale esitatavad nõuded
§ 8 Külavanemale umbusalduse avaldamine
§ 9 Külavanema kulude hüvitamine
RT IV, 31.03.2016, 42
Vastu võetud 23.03.2016 nr 16
(1) Aleviku- või külavanem (edaspidi külavanem) on aleviku- või külaelanike (edaspidi külaelanike) esindaja, ühistegevuse eestvedaja ning kohaliku omavalitsuse koostööpartner, kes juhindub oma tegevuses kehtivatest õigusaktidest ja küla ühistest seisukohtadest ning huvidest. Olukordades, kus tegevus ei ole määratletud olemasolevate seadustega, tegutseb külavanem üldinimlikest seisukohtadest ning headest tavadest lähtudes.
(2) Kui külas tegutseb aktiivselt Külaselts, siis võib külaseltsi eestvedaja asendada suhetes vallaga külavanemat.
(3) Külavanema volituste kestus ei ole piiratud vallavolikogu volituste kestusega.
(4) Külavanem on usaldusamet, ülesandeid täidetakse vabatahtlikult ja ühiskondlikel alustel.
(5) Külaelanik on isik, kellel on alevikus või külas (edaspidi külas) alaline elukoht või kinnisvara.
(6) Küla on Lääne-Saare valla territooriumil paiknev asula.
§ 2. Külavanemale esitatavad nõuded
(1) Külavanema kandidaat peab olema vähemalt 18 aastane isik, kellel on külas alaline elukoht.
(2) Külavanema kandidaadiks saab esitada külaelaniku tema kirjalikul nõusolekul.
(1) Külavanem valitakse külaelanike poolt kokku kutsutud küla koosolekul, mille toimumise aeg, koht ja päevakord on vastava(te) küla(de) teadetetahvlitel, valla kodulehel ja vallalehes Põhjatäht ette teatatud vähemalt kaks nädalat.
(2) Koosolekul osaleja registreerib end registreerimislehel. Registreerimislehele kantakse koostamise kuupäev, asjaolu mille kohta leht on koostatud (külavanema valimine). Iga hääleõigusega koosolekul osaleja kirjutab oma nime, perekonnanime ja annab allkirja kinnituseks, et ta on osalenud koosolekul. Registreerimislehele peab alla kirjutama koosoleku juhataja ja protokollija, see leht on koosoleku protokolli lahutamatu lisa.
(3) Koosolekule võib saata ka oma esindaja vastava volikirja alusel. Volikiri lisatakse registreerimislehe juurde.
(4) Külavanem valitakse viieks aastaks. Koos külavanemaga võib valida ka tema asendaja, kes täidab külavanema kohustusi külavanema äraolekul. Külavanema asendaja valitakse külavanema ettepanekul ja samas korras, mis külavanem.
(5) Külavanem valitakse avalikul või salajasel hääletusel kohalolevate külaelanike poolt. Külavanema kandidaadi võib üles seada ja külavanema valimisel osaleda iga vähemalt 16 aastane külaelanik. Igal koosolekul osaleval külaelanikul on külavanema valimisel üks hääl.
(6) Salajane hääletamine viiakse läbi, kui vähemalt üks külaelanik seda nõuab. Salajase hääletamise korraldamiseks valivad külaelanikud endi hulgast vähemalt kolmeliikmelise valimiskomisjoni. Hääled loetakse ja tulemused avalikustatakse koheselt. Hääled loeb kokku koosoleku juhataja ning teatab tulemuse koheselt.
(7) Koosoleku alguses valitakse koosoleku juhataja ja protokollija. Külavanem valitakse poolthäälte enamusega. Koosolekul koostatakse protokoll külavanema valimise kohta, millele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokoll edastatakse vallavalitsusele kümne (10) päeva jooksul koosoleku toimumise päevast arvates. Külavanema volitused algavad valituks osutumisest.
(8) Vallavalitsus kinnitab külavanema ametisse valimise.
(9) Külavanema võib valida avaliku hääletamise teel juhul, kui külavanemaks kandideerib üks inimene ja kõik koosolekul viibijad on avaliku hääletamise poolt. Hääletamisel avaldatakse kandidaadile toetust käetõstmisega. Hääled loeb kokku koosoleku juhataja ning teatab tulemuse koheselt.
(10) Omavahel tihedalt seotud külad võivad valida ühise külavanema.
1) esindada küla ja külaelanikke kohalikus omavalitsuses ja muudes asutustes oma volituste piires;
3) taotleda külaelanike huve puudutavate küsimuste arutusele võtmist vallavolikogus ja vallavalitsuses;
4) esitada ettepanekuid ja avaldada arvamust vallavolikogu istungitel ning vallavolikogu komisjonide koosolekutel ja osaleda kutsutuna vallvalitsuse istungitel, kui arutatakse otseselt või kaudselt vastavat küla puudutavaid küsimusi. Istungite ja koosolekute toimumisest informeeritakse eelnevalt külavanemat;
5) taotleda küla nimel rahalisi vahendeid valla eelarvest ja erinevatest allikatest
6) saada vallavalitsuselt oma tegevuseks vajalikku teavet ja koolitust;
7) juhtida külaelanike ja küla territooriumil viibivate isikute tähelepanu heakorda, avalikku korda, keskkonnakaitset, loomapidamiseeskirja jms. puudutavatele probleemidele ja teha sellekohaseid märkusi;
8) korraldada külas ühistegevust ja ärgitada külaelanikke koostööle, moodustada külaelanikest seltsinguid, töögruppe ning korraldada küla arengukava koostamist jms;
9) astuda külavanema kohalt tagasi, kutsudes selleks kokku küla üldkoosoleku; kui külavanemale on valitud asendaja, siis annab külavanem tagasiastumise avalduse asendajale ja asendaja korraldab koosoleku ja külavanema valimise;
10) saada tagasivalituks uueks ametiajaks.
Külavanema ülesanded on:
1) edastama külaelanike ühised soovid ja ettepanekud vallavolikogule või vallavalitsusele ja muudele asutustele;
2) näitama üles aktiivsust külas ühistegevuse organiseerimisel, toetades külaelanike omaalgatusvõimet ja ärgitada külaelanikke koostööle.
3) edastama külaelanikele omavalitsusest või mujalt tulnud külaelu puudutavat informatsiooni;
4) teavitama omavalitsust külas tekkinud (sotsiaalsetest jt.) probleemidest;
5) korraldama küla arengukava koostamist ja elluviimist;
6) korraldama küla koosolekutel vastu võetud otsuste täitmist;
7) olema kursis Lääne-Saare valla, Saare maakonna ja üle-eestilist külaelu ja kodukandi liikumist puudutavate õigusaktidega, aktuaalsete probleemide ning üritustega;
8) juhatama küla koosolekut v.a § 7 p. 3 toodud juhul;
9) vähemalt üks kord aastas kokku kutsuma külaelanike koosoleku ja esitama külaelanikele aruande oma tegevuse kohta;
10) tegelema küla mainekujundusega.
1) külavanema kirjalikul loobumisel ametist;
3) külaelanike poolt umbusalduse avaldamisel.
§ 8. Külavanemale umbusalduse avaldamine
(1) Külavanema umbusaldamiseks kutsutakse kokku küla koosolek, mille toimumise aeg, koht ja päevakord on valla kodulehel ja vastava(te) küla(de) teadetetahvlitel ja vallalehes Põhjatäht ette teatatud vähemalt kaks nädalat. Umbusaldust saavad algatada vähemalt 5 külaelanikku.
(2) Koosoleku alguses valitakse koosoleku juhataja ja protokollija. Igal külaelanikul on üks hääl. Koosolekul koostatakse protokoll, millele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija ning protokoll edastatakse vallavalitsusele.
(3) Külavanema umbusalduse hääletus on salajane.
(4) Hääletuse läbiviimiseks valivad külaelanikud endi hulgast vähemalt kolmeliikmelise valimiskomisjoni.
(5) Komisjon loeb hääled ja avalikustab tulemused koheselt.
(6) Külavanem loetakse umbusaldatuks, kui selle poolt on üle poole koosolekul osalenud vähemalt 16 aastastest külaelanikest.
§ 9. Külavanema kulude hüvitamine
Külavanemale kompenseeritakse külavanema kohustuste täitmisest tulenevad otsesed kulutused, kulude hüvitamise piir määratakse iga-aastaselt koos valla eelarve kinnitamisega.
1) Kaarma Vallavolikogu 22.02.2011 määrus nr 1 “Aleviku- ja külavanema statuut”.
2) Lümanda vallavolikogu 25.09.2009 määrus nr 92 „Lümanda valla külavanema statuut“

matches:
§ 8
§ 9
§ 2
§ 7
§ 8
§ 9