text:
35. loeng: Meie Isa Palve: II
Avaldatud: Kolmapäev, 30 Juuli 2014 13:59
591. Miks palvetame Sinu tahtmine sündigu – nagu Taevas, nõnda ka maa peal?
2822-2827, 2860
Jumal „tahab, et kõik inimesed pääseksid” (1Tm 2:4). Jeesus tuli selleks, et Isa päästmisplaan täiuslikult teoks teha. Me palume Jumal-Isa liita meie tahtmine Tema Poja omaga, nii nagu seda tegid Neitsi Maarja ja pühad inimesed. Me palume, et see armastav kavatsus täituks maa peal täies ulatuses, nii nagu see on juba toimunud Taevas. Palve läbi saab meile selgeks, „mis on Jumala tahtmine” (Rm 12:2) ja kuidas seda tahtmist „kannatlikkuses” täita (Hb 10:36).
592. Mis mõte on palumisel meie igapäevast leiba anna meile tänapäev?
2828-2834, 2861
Jumalalt lapselikus usalduses meile vajalikku igapäevast toitu paludes me tunnistame, kui kõikeületavalt hea on Jumal. Ühtlasi palume armu, et mõista, kuidas toimida nii, et õiglus ja ühtekuuluvustunne laseksid ühtede küllusest leevendada teiste viletsust.
593. Mis on selle pöördumise eriliselt kristlik tähendus?
2835-2837, 2861
Kuna „inimene ei ela üksnes leivast, vaid igast sõnast, mis tuleb Jumala suust” (Mt 4:4), siis käib see pöördumine ühtlasi ka nälja kohta nii Jumala sõna ja Armulaual pakutava Kristuse Ihu kui ka Püha Vaimu järele. Suure usaldusega palume neid ande tänapäev – Jumala “täna” – ning saamegi need kõigepealt Euharistias, mis annab aimu Jumalariigi tulevasest pidusöömaajast.
594. Miks ütleme anna meile andeks meie võlad, nagu meiegi andeks anname oma võlglastele?
2838-2839, 2862
Jumal-Isalt andekspalumisega me tunnistame Tema ees, et oleme patused. Samas kuulutame Tema halastust, sest Tema Pojas ja sakramentide läbi on meil „Lunastus” ja „pattude andeksandmine” (Kl 1:14). Siiski võetakse meie palumist kuulda alles siis, kui oleme enne ise omalt poolt andeks andnud.
595. Kuidas on andeksandmine võimalik?
2840-2845, 2862
Halastus pääseb meie südamesse ainult siis, kui me ise oleme õppinud andeks andma ka oma vaenlastele. Isegi kui sellise nõudmise täitmine näib olevat võimatu, suudab enda Pühale Vaimule avanud süda siiski Kristuse eeskujul armastada lõpuni, muuta oma haavad kaastundeks ja haiget saamised eestpalveks. Andeksandmine on osalemine Jumala halastuses ja kristliku palvetamise kõrgpunkt.
596. Mida tähendab ära saada meid kiusatusse?
2846-2849, 2863
Me palume Jumal-Isa, et Ta ei jätaks meid üksi ega kiusatuse kätte. Me palume Püha Vaimu, et Ta aitaks meil mõista, kuidas teha vahet sellel, mis on katsumus ja mis on kiusatus, ning mille poolest erinevad kiusatuse talumine ja kiusatusega nõustumine. Katsumus kasvatab headust, kiusatus viib pattu ja surma. See palve ühendab meid Jeesusega, kes võitis kiusatuse palvega. Me palume endale valvsust ja lõpuni kindlaks jäämist.
597. Miks ütleme Meie Isa palve lõpus vaid päästa meid ära Kurjast?
2850-2854, 2864
Kuri märgib Saatana isikut, kes hakkab Jumalale vastu ja „eksitab kogu ilmamaad” (Ilm 12:9). Kristus saavutas täieliku võidu Saatana üle – nüüd me palume, et kogu inimsugu vabastataks Saatana ja tema tegude käest. Samuti palume kallist rahu andi ja armu püsida ustavalt Kristuse tulemise ootuses, kes meid lõplikult Kurjast päästab.
598. Mida ütleb palve viimane sõna aamen?
2855-2856, 2865
Sa ütled palvet lõpetades „aamen“. Sõnaga „aamen“, mis tähendab „nõnda sündigu“,
paned sa käe alla kõigele sellele, mis Jumala õpetatud palves seisab.
(Jeruusalemma püha Kyrillos)
34. loeng: Meie Isa Palve: I
Avaldatud: Kolmapäev, 30 Juuli 2014 13:58
578. Kust pärineb Meie Isa palve?
2759-2760, 2773
Jeesus õpetas meile selle asendamatu kristliku palve päeval, kui üks Tema õpilastest nägi Teda palvetamas ja ütles: „Õpeta meid palvetama!” (LkMt 6:9-13).
11:1). Kiriku liturgiline pärimus on alati kasutanud seda palvet püha Matteuse sõnastuses (
KOGU EVANGEELIUMI KOKKUVÕTE
579. Mis on Meie Isa palve koht Pühakirjas?
2761-2764, 2774
Meie Isa palve on „kogu Evangeeliumi kokkuvõte” (Tertullianus) ja „täiuslik palve” (Aquino püha Thomas). Mäejutluse keskel (Mt 5-7) võtab Ta palve kujul kokku Evangeeliumi põhilise sisu.
580. Miks hüütakse seda Issanda palveks?
2765-2766, 2775
Meie Isa palvet kutsutakse ka Issanda palveks (Oratio Dominica), sest selle õpetas meile Issand Jeesus ise.
581. Mis koht on Meie Isa palvel Kiriku palveelus?
2767-2772, 2776
Meie Isa on Kiriku palve selle kõige puhtamal kujul. See palve antakse edasi ristimisel märgina uuest sündimisest jumalikku ellu Jumala lapsena. Selletäistähenduse avab püha Missa, sest Meie Isa pöördumised toetuvad juba teostunud päästmise saladusele ja saavad täieliku vastuse Issanda tulekul. Meie Isa on tunnipalve oluline osa.
MEIE ISA, KES SA OLED TAEVAS
582. Miks võime täie usaldusega Jumala ette astuda?
2777-2778, 2797
Sest Jeesus, meie Lunastaja, viib meid Isa palge ette ja Püha Vaim teeb meist Tema lapsed. Nõnda võime palvetada Meie Isa palvet lihtsa ja lapseliku usalduse, rõõmsa kindluse ja alandliku söakusega, olles kindlad, et Jumal armastab ja kuuleb meid.
583. Kuidas on võimalik pöörduda Jumala poole sõnaga Isa?
2779-2785, 2789, 2798-2800
Me saame öelda Jumalale „Isa!”, sest inimeseks saanud Jumala Poeg on Teda meile ilmutanud ja Püha Vaim Teda tundma õpetanud. Pöördumine „Isa!” laseb meil siseneda Isa saladusse alati ja uuesti imetlustundega ning äratab meis soovi olla Tema lapsed. Sel moel palvetame Meie Isa palvet teadmises, et Pojas oleme ka meie Isa lapsed.
584. Miks me ütleme meie Isa?
2786-2790, 2801
Sõna meie väljendab täiesti uut suhet Jumalaga. Isa poole palvetades me kummardame ja ülistame Teda koos Poja ja Püha Vaimuga. Kristuses me oleme Tema rahvas ning Tema on meie Jumal, nüüd ja igavesti. Me ütleme „meie Isa” ka sellepärast, et Kristuse Kirik on suure hulga vendade ja õdede osadus, kellel on „üks süda ja üks hing” (Ap 4:32).
585. Millises osaduse ja missiooni vaimus palvetame Jumala kui meie Isapoole?
2791-2793, 2801
Kuna meie Isa poole palvetamine on kõigi ristitute ühine õnnistus, tunneme endas suurt tungi ühineda üheskoos Jeesuse palves Tema õpilaste ühtsuse eest. Palvetada Meie Isa palvet tähendab palvetada koos kõigi inimestega ja kõigi inimeste eest, et nad tunneksid ära ainsa tõelise Jumala ning leiaksid tee ühtsusse.
586. Mida tähendab väljend kes Sa oled taevas?
2794-2796, 2802
See piibliväljend ei tähenda kohta, vaid olemise viisi: Jumal on teisel pool kõike ja kõrgemal kõigest. Väljend viitab Jumala suurusele ja pühadusele ning samuti Tema olemasolule õigete südames. Taevas kui Isa kodu on meie tõeline kodumaa, mille poole me siin maa peal olles lootusega rändame. Elades „koos Kristusega Jumalas” (Kl 3:3), elame sellel kodumaal juba praegu.
SEITSE PALUMIST
587. Milline on Meie Isa palve ülesehitus?
2803-2806, 2857
Selles pöördutakse Jumal-Isa poole seitsme palumisega. Kolm esimest keskenduvad rohkem Jumalale ning juhatavad meid Tema auks Tema suunas – armastusele on omane mõelda ennekõike armastatu peale. Need pöördumised näitavad, mida peaksime Temalt eriti paluma: Tema nime pühitsemist, Tema riigi tulemist ja Tema tahte täitmist. Neli viimast pöördumist toovad halastava Isa ette meie viletsuse ja ootused: me palume, et Ta meid toidaks, meile andestaks, toetaks meid kiusatuste ajal ja päästaks Kurjast.
588. Mida tähendab pühitsetud olgu Sinu nimi?
2807-2812, 2858
Jumala nime pühitsemine on ennekõike ülistuspalve, mis tunnustab Jumala pühadust. Jumal ilmutas oma püha nime Moosesele ning tahtis, et Tema rahvas oleks Tema jaoks pühitsetud püha rahvana, kelle keskel Ta võib elada.
589. Kuidas pühitsetakse Jumala nime meis ja maailmas?
2813-2815, 2858
Jumal kutsub meid „pühitsusele” (1Ts 4:7). Tema nime pühitsemine tähendab tahtmist, et meie ristimispühitsus hingestaks kogu meie elu. Lisaks tähendab see, et me palume oma elu ja palvetamisega, et Jumala nime tunneks ja õnnistaks iga inimene.
590. Mida palub Kirik, kui ta palvetab Sinu riik tulgu?
2816-2821, 2859
Kirik palub Jumalariigi lõplikku saabumist Kristuse Taastulemisega kirkuses. Kirik palub samuti, et Jumalariik kasvaks juba nüüd inimeste pühitsemise läbi Vaimus ning nende pühendumise läbi õigluse ja rahu teenimisele Õndsakskiitmiste kohaselt. See palve on Vaimu ja Mõrsja kutse: „Tule, Issand Jeesus!” (Ilm 22:20).
33. loeng: Mis on palve? Kuidas palvetada?
Avaldatud: Kolmapäev, 30 Juuli 2014 13:57
1. ptk JUMALA ILMUTUS PALVEST
535. Miks on kõik kutsutud palvetama?
2566-2567, 2591
Sest Jumal on loomise läbi kõik olendid olematusest ellu kutsunud. Ka pärast pattulangemist jääb inimesele alles võime oma Loojat ära tunda ning igatsus Tema järele, kes on inimese loonud. Kõik usundid, erilisel viisil aga kogu päästmise ajalugu, tunnistavad inimese igatsusest Jumala järele. Siiski on eelkõige Jumal ise see, kes lakkamatult tõmbab inimest endaga müstilisse kokkupuutesse palves.
VANA TESTAMENDI ILMUTUS PALVEST
536. Kuidas on palvetajale eeskujuks Aabraham?
2568-2573, 2592
Aabraham on palvetaja eeskuju, sest ta „käis Jumala palge ees” (1 Ms 17,1), kuulis ja kuulas Tema sõna. Tema palve oli usuvõitlus, sest ta jäi Jumala sõnapidamisse uskuma ka katsumustes. Pealegi, pärast seda, kui ta võõrustas oma telgis Issandat, kes andis talle seal teada oma kavatsused, söandas ta patuste eest paluda julge veendumusega.
537. Kuidas palvetas Mooses?
2574-2577, 2593
Moosese palve oli tüüpiline kaemuslik palve: Jumal, kes kutsus teda põlevast põõsast, jäi temaga tihti ja kaua kõnelema „palgest palgesse, nagu mees sõbraga” (2Ms 33:11). Sellest jumalalähedusest ammutas Mooses jõudu oma rahva eest visalt paluda. Nõnda on tema palve eelkujuks meie ainsa vahemehe, Jeesuse Kristuse eestpalvele.
538. Mis seos on Vanas Testamendis kuninga ja Templi ning palve vahel?
2578-2580, 2594
Jumala rahva palve arenes Jumala eluaseme – alguses Seaduselaeka, seejärel Templi – ümber oma karjaste juhtimise all. Üks neist oli Taavet, kuningas „Jumala südame järgi”: karjane, kes palvetas oma rahva eest. Tema palve oli eeskujuks rahva palvetamisele, sest see hoidis kinni Jumala tõotusest ja oli tulvil armastust Jumala vastu, kes on ainus Kuningas ja Issand.
539. Mis osa oli palvel prohvetite kuulutuses?
2581-2584, 2595
Prohvetid ammutasid palvest valgust ja väge rahva kutsumiseks usule ja meeleparandusele. Jõudnud Jumalale väga lähedale, kostsid nad oma vendade ja õdede eest ning kuulutasid neile, mida nad Issanda juures nägid ja kuulsid. Prohvetite, Jumala palge otsijate isa oli Eelija. Karmeli mäel pöördus rahvas usku tagasi, kui Jumal Eelija palve peale sekkus: „Vasta mulle, Issand! Vasta mulle!” (1Kn 18:37).
540. Mis tähtsus on palveelu jaoks psalmidel?
2585-2589, 2596-2597
Psalmid on Vana Testamendi palve tipp: siin saab Jumala sõna inimese palveks. Pühast Vaimust sisendatud psalmides, mille puhul isikliku ja ühise palve element on lahutamatult seotud, lauldakse Looja aulistest tegudest loomises ja õndsusloos. Kristus palvetas psalmidega ja viis need täiuseni. Seepärast jäävad psalmid Kiriku palve oluliseks ja püsivaks osaks, mis sobivad igale inimesele igal pool ja igal ajal.
PALVE TÄIELIK ILMUTAMINE JA TEOSTUMINE JEESUSES
541. Kellelt õppis Jeesus palvetamist?
2598-2599
Inimesena õppis Jeesus palvetamist oma Emalt ja juudi pärimusest, kuid Tema palve pärines peidetumast allikast, sest Ta on Jumala igavene Poeg, kelle püha inimloomus pöördub täiuslikus lapsemeelses palves Isa poole.
542. Millal Jeesus palvetas?
2600-2604, 2620
Evangeelium näitab meile sageli Jeesust palves. Me näeme Teda minemas üksildasse paika palvetama isegi öösiti. Ta palvetab enne otsustavaid hetki enda ja oma apostlite võitlustes. Tegelikult on kogu Jeesuse elu palve, sest Tema armastuse osadus Isaga on katkematu.
543. Kuidas palvetas Jeesus oma Kannatuse ajal?
2605-2606, 2620
Jeesuse palve Ketsemani aia heitlustes ja Tema viimased sõnad Ristil toovad välja Tema pojaliku palve sügavuse. Jeesus viib täide Isa armastava kavatsuse ning võtab enda kanda kõik inimsoo ängid ning kõik õndsusloo appihüüud ja anumised. Ta esitab need Isale, kes võtab need kuulda ning annab neile kõiki lootusi ületava vastuse, äratades oma Poja surnuist üles.
544. Kuidas õpetab Jeesus meile palvetamist?
2607-2614, 2621
Jeesus ei õpeta meile palvetamist mitte üksnes Meie Isa palve abil, vaid ka siis, kui Ta ise palvetab. Nõnda õpetab Ta lisaks sisule ka iga tõelise palve puhul hädavajalikku seesmist hoiakut: südamepuhtust, mis otsib Jumalariiki ja andestab vaenlastele; julget ja lapsemeelset usku, mis läheb kaugemale sellest, mida me tunneme ja mõistame, ning valvsust, mis kaitseb jüngrit kiusatuses.
545. Miks on meie palve mõjus?
2615-2616, 2621
Meie palve on mõjus, kuna see on usus ühendatud Jeesuse palvega. Temas muutub kristlik palve armastuse osaduseks Isaga. Kui me sel viisil esitame oma soovid Jumalale, võetakse meid kuulda: „Paluge, ja te saate, et teie rõõm oleks täielik!” (Jh 16:24).
546. Kuidas palvetas Neitsi Maarja?
2617-2618, 2622, 2674
Neitsi Maarja palvet iseloomustas usk ning enese täielik ja suuremeelne loovutamine Jumalale. Jeesuse Ema on ühtlasi uus Eeva, „kõige elava Ema”. Ta palub Jeesust kõigi inimeste vajaduste eest.
547. Kas evangeeliumis on olemas Neitsi Maarja palve?
2617, 2622
Lisaks Maarja palvele Galileas Kaana pulmas annab evangeelium meile Maarja ülistuslaulu (ld Magnificat, Lk 1:46-55), mis on Jumalaema ja kogu Kiriku kiituslaul, rõõmus tänutoomine, mis tõuseb vaeste südameist, sest Jumal on nende lootustele vastanud ja oma tõotused teoks teinud.
PALVE KIRIKU AJASTUL
548. Kuidas palvetas algristikogudus Jeruusalemmas?
Apostlite tegude raamatu alguses on kirjas, et Jeruusalemma algkoguduse usklikud, keda Püha Vaim palvetama õpetas, „püsisid apostlite õpetuses ja osaduses, leivamurdmises ja palvetes” (Ap 2:42).
549. Kuidas võtab Püha Vaim osa Kiriku palvest?
2623, 2625
Püha Vaim kui kristliku palve sisemine õpetaja kasvatab Kiriku palveelu ja laseb tal pääseda üha sügavamalt Kristuse sõnulseletamatu saladuse sisekaemusse ja ühendusse sellega. Kristliku palve normiks jäävad apostellikes ja kanoonilistes kirjutistes esitatud palvevormid.
550. Mis on kristliku palve olemuslikud vormid?
Need on õndsakskiitmine, kummardamine, palumine ning eestpalve, tänu ja ülistus. Kõiki palvevorme sisaldab ja väljendab püha Missa.
551. Mis on õndsakskiitmine?
2626-2627, 2645
Õndsakskiitmise palve on inimese vastus Jumala andidele: me kiidame Kõigeväelist õndsaks, sest Tema on meid esimesena õnnistanud ja oma andidega täitnud.
552. Mida tähendab kummardamine?
Kummardamisega tunnistavad inimesed alandlikult, et nad on püha kolmainsa Looja loodud.
553. Missugused erivormid on palumise palvel?
2629-2633, 2646
See võib olla andekspalumine või alandlikult ja usaldusega mis tahes meile vajaliku vaimse või materiaalse vajaduse pärast palumine. Esimene asi, mida paluda, on siiski Jumalariigi tulemine.
554. Milles seisneb eestpalve?
2634-2636, 2647
Eestpalve seisneb kellegi teise eest palumises. See ühendab ja kujundab meie palve sarnaseks Jeesuse palvega, kes koos Isaga kostab kõikide, eriti patuste eest. Eestpalvet tuleb pidada ka vaenlaste eest.
555. Millal tuuakse Jumalale tänu?
2637-2638, 2648
Kirik tänab Jumalat lakkamatult, eriti püha Missat pühitsedes, milles Kristus annab talle võimaluse koos Temaga Isale tänu tuua. Kristlasele annab iga elusündmus põhjust Jumalat tänada.
556. Mis on ülistuspalve?
2639-2643, 2649
Ülistus on see palvevorm, mis tunnistab kõige otsesemalt Jumala Jumalaks. See on täiesti omakasupüüdmatu palve: ta toob Jumalale ülistust üksnes Jumala enda pärast ja annab Talle au lihtsalt seepärast, et Tema on.
2. ptk PALVEPÄRIMUS
557. Kui tähtis on Pärimus palveelu jaoks?
2650-2651, 2661
Kirikus õpetab Püha Vaim Jumala lapsi palvetama elava Pärimuse raames. Palvet ei saa taandada spontaanseks sisemise meeleliigutuse puhanguks, vaid sellega käib kaasas sisekaemus, õppimine ja kogetava vaimse reaalsuse mõistmine.
PALVEALLIKATE JUURES
558. Mis on kristliku palve allikad?
2652-2660, 2662
Need on Jumala sõna, mis annab meile „Issanda Kristuse Jeesuse kõikeületava tunnetuse” (Fl 3:8); Kiriku liturgia, mis kuulutab, toob kohale ja vahendab päästmise müsteeriumi; jumalikud voorused ning igapäevased elujuhtumid, sest nendes me kohtame Jumalat.
Issand, ma armastan Sind, ja ainus arm, mida ma Sinu käest palun, on armastada Sind igavesti. Mu Jumal – kui ka mu keel igal silmapilgul ei suuda öelda, et Sind armastan, korraku mu süda seda igal hingetõmbel. (Püha Jean-Marie Vianney, Ars’i küree)
PALVE TEE
559. Kas Kirikus on mitmeid palvetamise viise?
Tulenevalt erisugusest ajaloo, ühiskonna ja kultuuri taustast leidub Kirikus erinevaid palvetamisviise. Kiriku Õpetusameti ülesanne on otsustada selle üle, kas need palveviisid vastavad apostlite usu Pärimusele. Hingekarjaste ja usuõpetajate ülesanne on selgitada nende tähendust, mis osutab alati Jeesusele Kristusele.
560. Kes on meie palve tee?
2664-2669, 2680-2681
Meie palve tee on Kristus, sest palve on küll suunatud Jumal-Isale, ent Temani jõuame üksnes siis, kui palvetame Jeesuse nimel, isegi kui teeme seda vaikimisi. Jeesuse Kristuse inimloomus ongi ainus tee, mida mööda Püha Vaim õpetab meid Isa paluma. Seepärast lõpevad liturgilised palved väljendiga „Jeesuse Kristuse, meie Issanda nimel”.
561. Mis osa on palves Pühal Vaimul?
Kuna Püha Vaim on kristliku palve sisemine õpetaja ning meie ise „ju ei tea, kuidas palvetada, nõnda nagu peab” (Rm 8:26), siis kutsub Kirik meid Teda igal võimalusel appi hüüdma ja anuma: „Tule, Püha Vaim!”
562. Kuidas on kristlik palve maarjalik palve?
2673-2679, 2682
Maarja koostöö Püha Vaimu tegevusega oli ainulaadne. Seepärast armastab Kirik palvetada Maarja poole ning Maarjaga, kes on “täiuslik palvetaja”, ning ülistada ja anuda Issandat koos temaga. Maarja näitab meile kätte “Tee”, kes on tema poeg Jeesus, meie ainus Vahendaja.
563. Kuidas pöördub Kirik Maarja poole?
2676-2678, 2682
Eelkõige Ingli tervituse (Lk 1:26-38) palvega, milles Kirik küsib Neitsi eestpalvet. Maarjapalved on ka Roosipärg, hümn Akathistos, Paraklees ning suur hulk muid erinevate kristlike pärimuste hümne ja vaimulikke palvelaule.
PALVETAMISE TEEJUHID
564. Kuidas on pühakud teejuhiks palve juurde?
2683-2684, 2692-2693
Pühakud on meile palvetamises eeskujuks. Me palume neil ka kosta meie ja kogu maailma eest Pühima Kolmainsuse ees. Pühakute eestpalved on nende kõrgeim Jumala kavatsuste teenimise viis. Pühade osaduses on nad Kirikus aegade jooksul arendanud erisuguseid vaimsusi, mis õpetavad meid, kuidas palvetada ja palves elada.
565. Kes saab meid õpetada palvetama?
2685-2690, 2694-2695
Esimene koht palve õppimiseks on kristlik perekond. Eriti soovitab Kirik igapäevast perepalvet, sest see on lastele esmane tunnistus Kiriku palveelust. Ka usuõpetus, palvetamise rühmad ja vaimulik juhtimine on palvetamise kool ja abi.
566. Millised paigad soodustavad palvetamist?
Palvetada saab kõikjal, ent kohase paiga valimine ei ole palvetamise puhul vähetähtis asi. Liturgilise ühispalve ja adoratsiooni õige paik on pühakoda. Palvetada aitavad muudki paigad – palvenurk kodus, klooster või palverännupühamu.
3. ptk PALVEELU
567. Millised ajad sobivad palveks?
2697-2698, 2720
Palvetada võib igal ajal, kuid Kirik soovitab usklikele kindlat palverütmi, mis toetaks pidevat palvetamist – hommiku- ja õhtupalve, palve enne ja pärast söömist, tunnipalved, pühapäevane Missa, Roosipärg, kirikupühad.
Me peame mõtlema Jumalale sagedamini kui hingame. (Nazianzi püha Gregorius)
568. Mis väljendusviisid on palveelul?
2699, 2721
Kristlik Pärimus on alles hoidnud kolm palve väljendamise ja palves elamise viisi: suulise, mõtiskleva ja sisekaemusliku palve. Nende kõigi ühine joon on südame keskendumus.
PALVEVÄLJENDUSED
569. Mis iseloomustab suulist palvet?
2700-2704, 2722
Suulises palves ühineb keha südame sisemise palvega. Suulise palveta ei tule toime ka kõige sügavaim sisim palve. Igal juhul peab palve lähtuma palvetaja isiklikust usust. Meie Isa palve näol õpetas Jeesus meile suulise palve täiusliku vormi.
570. Mis on mõtisklev palve (meditatsioon)?
2705-2708, 2723
Mõtisklev palve on palveline järelemõtlemine, mille lähtekoht on eelkõige Jumala sõna Piiblis. See palveviis rakendab mõistust, kujutlusi, tundmusi ja igatsusi, et süvendada meie usku, pöörata meie südant ning kinnitada meie tahet Kristust järgida. Mõtisklev palve on esimene samm armastuse osaduse poole meie Issandaga.
571. Mis on sisekaemuslik palve (kontemplatsioon)?
2709-2719, 2724
Sisekaemuslik palve on lihtne pilk Jumalale vaikuses ja armastuses. See on Jumala and, puhta usu hetk, mil palvetaja otsib Kristust, annab end Isa armastava tahte alla ning üleni Püha Vaimu käsutusse. Avila püha Teresa sõnul on sisekaemuslik palve lähim sõbrasuhe, „milles võtame sageli aega, et olla Jumalaga omavahel, teades, et Ta meid armastab”.
PALVEVÕITLUS
572. Miks on palvetamine võitlus?
2725, 2752
Palve on Jumala armu and, ent eeldab alati meie otsusekindlat vastust, sest palvetaja peab võitlema iseenda, ümbruse ja eelkõige Kiusajaga, kes teeb kõik, mida suudab, et teda palvest eemale eksitada. Palvevõitlus on lahutamatu edenemisest vaimses elus. Me palvetame nagu elame, kuna me elame nagu palvetame.
573. Mis on vastuväited palvetamise vastu?
2726-2728, 2753
Peale selle, et esineb palju väärkäsitusi palvest, arvavad paljud, et neil pole palveks aega või et palvest pole kasu. Palvetajaid võivad heidutada raskused ja näiline edutus. Nende takistuste ületamiseks läheb tarvis alandlikkust, usaldust ja visadust.
574. Missuguseid raskusi tuleb ette palvetamisel?
2729-2733, 2754-2755
Üks sagedasemaid raskusi on hajameelsus. See viib meie tähelepanu Jumalalt kõrvale ning võib meile paljastada, kus on meie tegelikud huvid. Siis peame oma südames alandlikult Jumala poole tagasi pöörduma. Sageli ahistab palvet hingeline põud. Selle raskuse ületamine lubab meil jääda usus Issanda juurde ka siis, kui me ei leia sellest mingitki lohutust. Üks vaimulaiskuse vorme, mis tuleneb vähenenud valvsusest ja südame ükskõiksusest, on tüdimus.
575. Kuidas kinnitada oma lapselikku usaldust?
2734-2741, 2756
Lapseliku usalduse paneb proovile mõte, et meie palveid ei võeta kuulda. Siis tuleb endalt küsida: kas Jumal on tõesti Isa, kelle tahtmist ma püüan täita, või hoopis vahend minu tahtmise täitmiseks. Kui meie palve on ühenduses Jeesuse omaga, siis teame, et Tema annab meile palju enam kui selle või teise kingituse. Me saame Püha Vaimu, kes teeb uueks meie südamed.
576. Kas palvetada on võimalik kogu aeg?
2742-2745, 2757
Palvetamine on alati võimalik, sest aeg on kristlasele ülestõusnud Kristuse aeg, kes on meie juures „iga päev” (Mt 28, 20). Seepärast on palve ja kristlik elu lahutamatud.
Alati on võimalik innukalt palvetada – nii turuplatsil, üksi ringi jalutades kui oma poes istudes ostmise ja müümise, koguni toidukeetmise ajal.
(Püha Johannes Chrysostomos)
577. Mis on Jeesuse tunnipalve?
2604, 2746-2751, 2758
Jeesuse tunni palveks nimetatakse Jeesuse ülempreesterlikku palvet Viimsel Õhtusöömaajal. Jeesus, Uue Lepingu ülempreester, pöördub oma Isa poole, kui on tulemas Tema ohverdamise tund, Tema Isa juurde ülemineku tund.
32. loeng: Ülestõusmisnädala Liturgia
Avaldatud: Kolmapäev, 30 Juuli 2014 13:56
31. loeng: Kümme Käsku: 9–10
Üheksas käsk: ÄRA HIMUSTA OMA LIGIMESE NAIST
527. Mida nõuab üheksas käsk?
2514-2517, 2528-2530
Üheksas käsk nõuab lihahimust ülesaamist mõttes ja soovis. Võitlus sellise himu vastu nõuab südame puhastamist ja mõõdukuse vooruse harjutamist.
528. Mida keelab üheksas käsk?
2518-2519, 2531
Üheksas käsk keelab jääda mõtete ja soovidega kuuendas käsus keelatud tegevuste juurde.
529. Kuidas saavutada südamepuhtus?
2520, 2530
Korrastamata himude vastu võideldes on kristlane Jumala armu toel võimeline saavutama südamepuhtuse, kui ta toetub karskuse voorusele ja annile, taotluste aususele, nii ihu- kui vaimusilma puhtusele, tundmuste ja kujutlusvõime valitsemisele ning palvele.
530. Mida südamepuhtus veel nõuab?
2521-2527, 2533
Südamepuhtus nõuab kombekust, mis kaitseb inimese sisimat ja väljendab tema karsket peenetundelisust. See ohjab tema silmavaadet ja käitumist teiste inimeste suhtes kooskõlas isikuväärikuse ja inimestevahelise suhtlemise väärikusega. Südamepuhtus vabastab laialtlevinud erotomaaniast ning hoiab eemal sellest, mis äratab ebatervet uudishimu. Samuti nõuab südamepuhtus ühiskonna vaimse atmosfääri puhastamist
pideva võitlusega inimese vabaduse väärkäsitusest tuleneva kõlbelise kõikelubatavuse vastu.
Kümnes käsk: ÄRA HIMUSTA OMA LIGIMESE VARA
531. Mida nõuab ja mida keelab kümnes käsk?
2534-2543, 2551-2554
Kümnes käsk, mis on üheksanda täiendus, nõuab sisemist austavat hoiakut võõra omandi suhtes ning keelab ahnitsemise, talitsematu soovikadeduse, mis on meelehärm teiste heaolu ja vara pärast koos ihaga see endale saada.
teiste asju endale saada ning
532. Mida tähendab Jeesuse kutse vaesusele vaimus?
2544-2547, 2555-2556
Jeesus kutsub oma järgijaid eelistama Teda kõigele ja kõigile. Varandusest loobumine evangeeliumis nõutud vaesuse vaimus ja enda usaldamine Jumala ettehoolduse alla teeb meid vabaks murest tuleviku pärast ning valmistab meid ette õndsuseks: „Õndsad on vaesed vaimus, sest nende päralt on Taevariik” (Mt 5:3).
533. Mis on inimese suurim igatsus?
2548-2550, 2557
Üle kõige igatseb inimene näha Jumalat, kogu tema olemus hüüab: „Ma tahan näha Jumalat!” Inimene saavutab tõelise ja täiusliku õnne üksnes selles, kui ta näeb ja tunneb õndsust Jumalas, kes on ta armastusest loonud ning teda ääretu armastusega enda poole tõmbab.
Kes näeb Jumalat, on võitnud kätte kõik varandused, mida üldse on võimalik ette kujutada. ( Nyssa püha Gregorius)
30. loeng: Kümme Käsku: 7–8
Avaldatud: Kolmapäev, 30 Juuli 2014 13:55
Seitsmes käsk: ÄRA VARASTA
503. Millest räägib seitsmes käsk?
See käsib austada varade määratust üleüldiseks otstarbeks ja nende õiglast jaotamist, nende eraomandit, ning austada inimesi, nende vara ja loodu puutumatust. Kirik näeb selles käsus ka oma sotsiaaldoktriini alust, mis hõlmab õiget käitumisviisi majandus-, ühiskonna- ja poliitilises elus, inimese õigust ja kohustust töötada, rahvusvahelist õiglust ja solidaarsust ning vaeste armastamist.
504. Mis tingimustel on olemas õigus eraomandile?
2403, 2452
Õigus eraomandile on olemas eeldusel, et omand on hangitud või saadud õiglasel viisil ning et varade üleüldine otstarve – rahuldada kõikide põhivajadused – jääb esikohale.
505. Mis on eraomandi otstarve?
Eraomandi otstarve on tagada üksikisiku vabadus ja väärikus, võimaldades tal rahuldada nii temast sõltuvate kui ka teiste inimeste põhivajadusi.
506. Mida nõuab seitsmes käsk?
2407-2415, 2450-2451
Seitsmes käsk nõuab teistele kuuluvate hüvede austamist õigluse ja armastuse, mõõdukuse ja solidaarsuse praktiseerimise alusel. Eriti nõuab see seda, et peetaks kinni antud lubadustest ja sõlmitud kokkulepetest; et toimepandud ülekohus hüvitataks ja varastatud asjad tagastataks; et austataks loodu puutumatust, kasutades maapõue-, taime- ja loomavarusid arukalt ja mõõdukalt, pidades eelkõige silmas väljasuremisohus liike.
507. Mis hoiak peaks inimestel olema loomade suhtes?
2418, 2456-2457
Loomi – Jumala loomingut – tuleb kohelda heatahtlikult, hoidudes nii liialdavast armastusest kui ka hoolimatust kohtlemisest, eriti teaduslikes eksperimentides, mis ületavad mõistlikke piire ning põhjustavad loomadele asjatut piina.
508. Mida keelab seitsmes käsk?
2408-2414, 2453-2455
Kõigepealt keelab see käsk varguse, s.t võõra vara võtmise või kasutamise omaniku mõistliku tahte vastaselt. See võib toimuda ka ebaõiglase töötasu maksmisega, hindadega spekuleerimisega saavutamaks kasu teiste arvel, maksutõendite ja arvete võltsimisega. See käsk ei luba äri- ja maksupettust, era- või avaliku omandi tahtlikku rikkumist. Keelatud on ka liigkasuvõtmine, korruptsioon, ühisvara kasutamine isiklikes huvides, meelega lohakalt tehtud töö ning pillamine.
509. Mida sisaldab Kiriku sotsiaaldoktriin?
Kiriku sotsiaaldoktriin on inimese väärikust ja ühiskondlikkust puudutavate evangeelsete tõdede loomulik edasiarendus, mis pakub lähtealuseid järelemõtlemiseks, kriteeriumeid hindamiseks ning tegevuse norme ja juhiseid.
510. Millal sekkub Kirik ühiskonnaellu?
2420, 2458
Kirik sekkub kõlbelise hinnangu andmisega majanduslikes ja sotsiaalsetes küsimustes siis, kui seda nõuavad põhilised inimõigused, ühine hüve või hingede päästmine.
511. Kuidas kujundada ühiskonna- ja majanduselu?
2426, 2459
Seda tuleb kujundada valdkonnaomaste meetodite järgi kõlbluskorra ja ühiskondliku õigluse piires, nii et see teeniks inimest ja ühiskonda täies ulatuses. Ühiskonna- ja majanduselu tegija, kese ja eesmärk peab olema inimene.
512. Mis on Kiriku sotsiaaldoktriiniga vastuolus?
Kiriku sotsiaaldoktriiniga on vastuolus ühiskondlikud ja majanduslikud süsteemid, mis toovad ohvriks inimese põhiõigused või mis teevad kasumist ainsa normi ja lõppeesmärgi. Seepärast lükkab Kirik tagasi ideoloogiad, mida kaasajal seostatakse kommunismiga või sotsialismi ateistlike ja totalitaarsete vormidega. Kuid kapitalismi praktikas lükkab Kirik samuti tagasi enesekeskse individualismi ning turuseaduste absoluutse ülimuslikkuse inimtöö suhtes.
513. Mis tähendus on tööl?
2427-2428, 2460-2461
Töö on ühtaegu kohustus ja õigus, mille kaudu inimesed teevad koostööd Loojaga. Hoolsalt ja oskuslikult tehtud tööga teostame oma loomusesse kuuluva potentsiaali, austame Loojalt saadud andeid, kanname hoolt iseenda ja oma pere eest ning teenime kogu ühiskonda. Jumala armu abiga võib töö meid ka pühitseda ning saada koostööks Kristusega teiste päästmiseks.
514. Missugust tööd on õigus saada igaühel?
2429-2430, 2433-2434
Igaühel peab olema võimalik teha kindlat ja ausat tööd ilma diskrimineerimiseta ning pidades aus õiglast tasumist ning vaba majanduslikku algatust.
515. Mis vastutus on riigil töö osas?
2431, 2433
Riigi roll on tagada isikuvabaduse ja eraomandi kaitse, rahakursi stabiilsus ja avalike teenuste toimimine. Riik peab ka jälgima ja suunama inimõiguste järgimist majanduselus. Võimaluse piires peab riik aitama kodanikel tööd leida.
516. Mis on ärijuhtide ülesanne?
Ärijuhid vastutavad oma tegevuse majanduslike ja keskkonnatagajärgede eest. Nad peavad võtma arvesse inimeste heaolu, mitte ainult kasumi kasvu, kuigi ka kasum on vajalik investeeringute, ettevõtte tuleviku, tööhõive ja majanduselu arenemise tagamiseks.
517. Mis on töötajate kohustused?
Nad peavad tegema tööd südametunnistusega, oskuslikult ja pühendunult, püüdes mis tahes vastuolusid lahendada dialoogi abil. Vägivallavabale streigile minek on kõlbeliselt lubatav, kui see osutub vajalikuks hüvede õiglase jaotamise saavutamiseks ning võtab arvesse ühist hüve.
518. Kuidas saavutada õiglust ja solidaarsust rahvusvahelistes suhetes?
Rahvusvahelisel tasandil peavad kõik riigid ja institutsioonid järgima solidaarsuse ja subsidiaarsuse põhimõtteid, et välja juurida või vähemalt leevendada vaesust, ressursside ja majandusliku potentsiaali ebavõrdsust, majanduslikku ja sotsiaalset ülekohut, inimeste ekspluateerimist, vaeste riikide võlakoorma kuhjumist ning rikutud mehhanisme, mis pärsivad vähem edasijõudnud riikide arengut.
519. Mil viisil võtavad kristlased osa poliitilisest ja ühiskondlikust elust?
Ilmikutest usklikud osalevad otseselt poliitilises ja ühiskondlikus elus, hingestades ajalikku reaalsust kristliku vaimuga ning tehes koostööd kõigi tõeliste Evangeeliumi tunnistajate ning rahu ja õigluse eest seisjatega.
520. Millest saab innustust vaeste armastamine?
2443-2449, 2462-2463
Vaeseid armastama innustavad evangeeliumi õndsakskiitmised* ja Jeesuse eeskuju, kellel olid vaesed alati südamel: „Mida te iganes olete teinud kellele tahes mu kõige pisematest vendadest, seda te olete teinud mulle!” (Mt 25:40). Armastus vaeste vastu näitab ennast võitlusena niihästi ainelise kui ka kultuurilise, kõlbelise ja usulise vaesuse vastu. Vaimsed ja ihulikud halastusteod ning paljud heategevusasutused, mis on loodud sajandite jooksul, näitavad selgesti, et Jeesuse järgijatele on vaeste eriline armastamine tüüpiline joon.
*Mt 5, 2-22
Kaheksas käsk: ÄRA TUNNISTA VALET OMA LIGIMESE VASTU
521. Milleks kohustab inimest tõde?
2464-2470, 2505
Kõik on kutsutud siirusele ja tõemeelele nii sõnas kui teos. Kõik on kohustatud tõde otsima, selle omaks võtma ja korraldama kogu oma elu tõe nõudmiste kohaselt. Kogu Jumala tõde on saanud ilmsiks Jeesuses Kristuses: Tema on Tõde ise. Need, kes Teda järgivad, elavad tõe Vaimus ning hoiduvad kahekeelsusest, valskusest ja silmakirjalikkusest.
522. Kuidas anda tunnistust tõe kohta?
2471-2474, 2505-2506
Kristlane peab tunnistama Evangeeliumi tõde kõikjal oma tegevuses, nii avalikus kui ka eraelus ning vajaduse korral Evangeeliumi eest ka elu andma. Märtrisurm on ülim tunnistus usutõele.
523. Mida keelab kaheksas käsk?
2475-2487, 2507-2509
Kaheksas käsk keelab:
• tunnistada või vanduda valet ja valetada; eksimuse raskus oleneb tõest, mida moonutatakse, asjaoludest, valetaja kavatsustest ning kahjust, mida vale kannatajatele põhjustab;
• põhjuseta hukka mõista, taga rääkida, levitada laimu või kuulujutte, mis riivavad või rikuvad head nime ja au, millele igal inimesel on õigus;
• libekeelsuse, pugemise, onupojapoliitika, eriti kui see on suunatud raskele patule või põhjendamatute eeliste saavutamisele.
Patt tõe vastu nõuab hüvitust, kui see on põhjustanud teistele kahju.
524. Mida nõuab kaheksas käsk?
2488-2492, 2510-2511
Kaheksas käsk nõuab tõe austamist, mida saadab armastusest kantud kaalutlusoskus:
• teabelevis, kus tuleb silmas pidada nii era- kui ühishüve, eraelu kaitstust ja skandaaliohtu;
• ametisaladuste pidamisel, välja arvatud erandjuhtudel raske ja olulise põhjuse olemasolul;
• usalduslike saladuste hoidmisel.
525. Kuidas kasutada teabevahendeid?
2493-2499, 2512
Meedias edastatav teave peab teenima ühist hüve. Selle sisu peab vastama tõele ning olema õigluse ja armastuse piires ka ammendav. Edastamisel tuleb olla aus ja asjakohane ning pidada kõrvalekaldumatult kinni kõlblusest, seaduslikkusest ja inimväärikusest.
526. Mis suhtes on omavahel tõde, ilu ja sakraalne kunst?
2500-2503, 2513
Tõde on kaunis, ta kannab endas vaimse ilu sära. Lisaks tõe väljendamisele sõnadega on olemas täiendavaid tõe väljendusi, eelkõige kunstiteoste ilu kujul. Need on niihästi Jumala kingitud annete kui ka inimlike pingutuste vili. Sakraalne kunst, mis on ehe ja kaunis, aitab näha ja ülistada Kristuses nähtavaks saanud Jumala saladust ning juhatab kummardama ja armastama Jumalat, Loojat ja Päästjat, kes on ülim, nähtamatu tõe ja armastuse ilu.
29. loeng: Kümme Käsku: 6
Avaldatud: Kolmapäev, 30 Juuli 2014 13:54
Kuues käsk: ÄRA RIKU ABIELU
487. Mis vastutus on inimestel omaenda sugulise identiteedi suhtes?
1331-2336, 2392-2393
Jumal lõi inimese meheks ja naiseks, võrdse väärikusega isikuteks, kutsumusega elada armastuses ja osaduses. Igal inimesel tuleb aktsepteerida oma identiteeti kas mehe või naisena ning tunnustada selle tähtsust isiku kui terviku jaoks nii sugude erinevuse kui vastastikuse täiendamise mõttes.
488. Mis on suguline karskus? (ld castitas)
2337-2338, 2395
Suguline karskus tähendab seksuaalsuse positiivset lõimumist isiksusse. Seksuaalsus saab tõeliselt inimlikuks, kui see toimib isikutevahelises suhtes õigel viisil. Karskus on kõlbeline voorus, Jumala kingitus – arm ja Püha Vaimu vili.
489. Mis käib kaasas karskuse voorusega?
2339-2343, 2346
Karskuse voorusega käib kaasas enesevalitsemise harjutamine kui inimese vabaduse väljendus, mis on suunatud eneseandmisele. Selle eesmärgi saavutamiseks on vajalik terviklik ja pidev, aste-astmeline kasvatus.
490. Mis vahendid aitavad elada karskuses?
Käepärast on palju vahendeid: Jumala arm, sakramentide abi, palve, iseenda tundmaõppimine, erinevatele olukordadele vastav askees, kasvamine voorustes, eriti mõõdukuse vooruses, mis taotleb, et kirgi juhiks mõistus.
491. Mil viisil on kõik kutsutud elama karsket elu?
2348-2350, 2394
Kristust, karskuse kõrgeimat eeskuju järgides on kõik ristitud kutsutud elama karskelt, igaüks vastavalt oma seisusele elus. Mõned on valinud neitsilikkuse või pühendunud tsölibaadi, mis lubab neil kinkida ennast jagamatu südamega erilisel viisil ainuüksi Jumalale. Teised, kui nad on abielus, elavad abielulises karskuses, või loobumises, kui nad on vallalised.
492. Missugused on peamised patud karskuse vastu?
2351-2359, 2396
Rasked patud karskuse vastu erinevad oma objekti poolest: abielurikkumine, eneserahuldamine, liiderdamine, pornograafia, prostitutsioon, vägistamine, homoseksuaalsed teod. Neis kõigis väljendub himuruse pahe. Need patud on veelgi raskemad, kui nendega rikutakse alaealiste füüsilist ja kõlbelist puutumatust.
493. Miks keelab kuues käsk, mis ütleb ainult Ära riku abielu, kõik patud karskuse vastu?
Olgugi et Piibli käsutekst ütleb vaid: „Sa ei tohi abielu rikkuda!” (2Ms 20:14), järgib Kiriku Pärimus kõikehõlmavalt kogu Vana ja Uue Testamendi kõlblusõpetust ning koondab kõik karskusevastased patud kuuenda käsu alla.
494. Mis on ametivõimude kohus karskuse suhtes?
Kuna ametivõimude kohus on edendada inimväärikuse austamist, peavad nad kujundama karskusesõbralikku elukeskkonda. Ennetamaks ülalmainitud raskeid eksimusi eriti alaealiste ning teiste ühiskonna nõrgemate liikmete vastu, tuleks tal kehtestada kohane seadusandlus.
495. Mis on abielulise suguelu hüved, mis korrastavad seksuaalsust?
2360-2361, 2397-2398
Abielulise armastuse hüved, mida ristitute jaoks pühitseb abielusakrament, on ühtsus, truudus, lahutamatus, avatus soojätkamiseks.
496. Mis on abielulise suguakti tähendus?
Abielulisel suguaktil on kahetine tähendus: ühekssaamine (kaasade täielik andumine teineteisele) ja soojätkamine (avatus elu edasiandmiseks). Mitte keegi ei tohi rikkuda Jumala seatud lahutamatut seost nende kahe tähenduse vahel, välistades ühe või teise.
497. Millal on sündide reguleerimine kõlbeliselt õige?
2368-2369, 2399
Sündide reguleerimine, mis on üks vanemliku vastutuse aspekte, on kõlbeliselt vastuvõetav, kui kaasad teevad seda välise sunni ja egoistlike taotlusteta tõsistel põhjustel ning kõlbluse objektiivseid kriteeriume järgivatemeetodite abil. See tähendab suguühtest hoidumist viljakate perioodide ajal ja selleks viljatute perioodide valimist.
498. Missugused sündide reguleerimise vahendid on kõlblusvastased?
Olemuselt kõlblusvastane on iga toiming, mille sihiks on takistada soojätkamist kas eesmärgi või vahendina, nii enne abielulist suguakti, selle ajal kui ka pärast seda selle loomulike tagajärgede arenemisel. Siia kuuluvad näiteks otsene steriliseerimine või rasestumisvastaste vahendite kasutamine.
499. Miks on kõlblusvastased kunstlik seemendamine ja kunstlik viljastamine?
Need on kõlblusvastased, sest nii lahutatakse soojätkamine aktist, milles kaasad anduvad teineteisele, ning antakse ülemvõim inimisiku päritolu ja saatuse üle tehnoloogia kätte. Paariväline kunstlik seemendamine või viljastamine, mille puhul abielupaarile lisandub kolmas isik, riivab otseselt ka lapse õigust põlvneda isast ja emast, keda ta tunneb, kes on ühendatud abielus ja kellel on eriline õigus saada lapsevanemaks ainult läbi teineteise.
500. Kes on laps?
2378, 2398
Laps on Jumala and, abielu suurim kingitus. Õigust last saada („laps iga hinna eest“) ei ole olemas. Küll aga on lapsel õigus olla oma vanemate ühekssaamise vili, samuti kuulub lapse õiguste hulka, et teda austataks kui isikut viljastumise hetkest peale.
501. Mida võivad teha abikaasad, kel ei ole lapsi?
Kui abielupaarile pole kingitud lapsi ja arstiteaduse pakutavad loomuseaduse kohased võimalused on ammendunud, võivad abikaasad näidata oma suuremeelsust tugivanemaks olemise või lapsendamisega või teistele tähtsaid teenuseid pakkudes. Sel kombel teevad nad teoks hinnalise vaimse viljakuse anni.
502. Mis on abieluväärikuse rikkumised?
2380-2391, 2400
Need on abielurikkumine, lahutamine, polügaamia, verepilastus, vabad liidud (kooselu, konkubinaat), suguelu enne ja väljaspool abielu.
Copyright © 2014 Katoliku Kirik Eestis. Kõik õigused on kaitstud. Designed by JoomlArt.com.
28. loeng: Kümme Käsku: 5
Avaldatud: Kolmapäev, 30 Juuli 2014 13:53
Viies käsk: ÄRA TAPA
466. Miks peab austama inimelu?
2258-2262, 2318-2320
Inimese elu tuleb austada, kuna see on püha. Inimelu vajab algusest peale Jumala loovat tegevust ning see jääb igavesti eriliselt seotuks Loojaga, oma ainsa eesmärgiga. Mitte kellelgi ei ole luba süütut inimest surma saata: see on ränk eksitus inimväärikuse ja Looja pühaduse vastu. „Sa ei tohi tappa süütut ega õiget” (2Ms 23:7).
467. Miks ei ole selle käsuga vastuolus inimeste ja ühiskonna õigustatud kaitsmine?
2263-2265, 2321
Sest valides õigustatud enesekaitse, austatakse enese või teiste õigust elada ega valita tapmist. Mõnede jaoks, kes vastutavad teiste elu eest, võib õigustatud enesekaitse osutuda mitte ainult õiguseks, vaid tõsiseks kohustuseks, mille juures aga ei tohi kasutada ülearust jõudu.
468. Mis on karistuse mõte?
Seadusliku võimuorgani määratud karistuse eesmärgiks on kaotada süüteo läbi tekkinud korratus, kaitsta avalikku korda ja inimeste kindlustunnet ning aidatasüüdlasel ennast parandada.
469. Mis laadi karistust võib rakendada?
Karistus peab vastama kuriteo raskusele. Kuna riigil on tänapäeval võimalusi kuritegevust tõhusalt ennetada ja takistada süüdlasi
Viies käsk keelab rasked eksimused kõlblusseaduse vastu:
• otsene ja tahtlik mõrv ning sellele kaasaaitamine;
• otsene abort – nii eesmärgi kui vahendina – ja sellele kaasaaitamine. Selle patuga kaasneb sakramendiosadusest eraldamise (ekskommunikatsiooni) karistus. Inimelu tuleb tingimusteta austada ja puutumatuna kaitsta viljastumise hetkest alates;
• otsene eutanaasia – vigase, haige või surija elu lõpetamine teoga või vajaliku teo tegematajätmisega;
• enesetapp ning sellele tahtlik kaasaitamine, sest see on raske patt Jumala, iseenda ja kaasinimese õiglase armastamise vastu. Avaliku pahameele (skandaali) tekitamine võib raskendada enesetapja vastutust, vaimne häiritus ja sügav hirm võivad seda kergendada.
471. Missugused surmaeelsed arstlikud meetmed on lubatud?
Kui konstateeritakse haige peatset surma, ei tohi tema tavalist hooldamist katkestada. Lubatud on kasutada valuvaigisteid, mis ei ole suunatud surmale, ning võib loobuda erakorralistest arstlikest meetmetest, mis ei tõota paranemist.
472. Miks peab ühiskond kaitsma iga loodet?
2273, 2323
Iga inimese võõrandamatu õigus elule viljastumise hetkest alates on tsiviilühiskonna ja tema seadusandluse põhialuseid. Kui riik ei rakenda oma võimu kõigi kodanike ja eriti kõige haavatavamate, sealhulgas sündimata laste õiguste teenistusse, õõnestab ta sellega õigusriigi aluseid.
473. Kuidas hoiduda hukutamast?
2284-2287, 2326
Hukutamise, teiste ahvatlemise kurjale teole, hoiab ära lugupidamine inimese hinge ja ihu vastu. Kes tahtlikult ahvatleb rasket pattu tegema, teeb ise rasket pattu.
474. Mis kohustused on meil oma ihu suhtes?
Meie kohuseks on mõistlik hoolitsus enese ja teiste tervise eest, hoidudes siiski kehakultusest ja igasugustest liialdustest. Samuti tuleb hoiduda
elu ja tervist tõsiselt kahjustavatest narkootilistest ainetest, aga ka liigsest toidust, alkoholist, tubakast ja arstimite tarbimisest.
475. Millal on teaduslikud, meditsiinilised või psühholoogilised eksperimendid inimestega või inimrühmadega kõlbeliselt lubatavad?
Need on kõlbeliselt lubatavad, kui nad teenivad inimisiku ja ühiskonna hüve tervikuna, seadmata liigselt ohtu asjaosaliste elu, nende ihulikku ja vaimset tervist. Katsealused peavad olema tingimustest teadlikud ja nendega nõus.
476. Kas elundite siirdamine ja doonorlus enne ja pärast surma on lubatav?
Siirdamine on kõlbeliselt vastuvõetav doonori nõusolekul ja kui see pole talle liigselt ohtlik. Elundi pärandamise õilsa teo puhul tuleb veenduda, et loovutaja on enne elundi eemaldamist tõesti surnud.
477. Missugused teod on vastuolus kehalise puutumatuse austamisega?
Need on inimrööv ja pantvangiks võtmine, terrorism, piinamine, vägivald ja sundsteriliseerimine. Kehaosade amputeerimine või vigastamine on kõlbeliselt lubatav ainult üheselt terapeutilistel põhjustel.
478. Kuidas tuleb hoolitseda surijate eest?
Surijal on õigus maise elu väärikatele viimsetele hetkedele, eelkõige eestpalvete ja sakramentide abile, mis valmistavad teda ette kohtumiseks elava Jumalaga.
479. Kuidas tuleb käituda surnukehaga?
Lahkunu surnukeha tuleb kohelda armastuse ja austusega. Tuhastamine on lubatud, kui sellega ei taheta näidata, et eitatakse usku ihu ülestõusmisesse.
480. Mida nõuab Issand igalt inimeselt selles, mis puutub rahusse?
2302-2303, 2330
Issand kuulutas: „Õndsad on rahutegijad” (Mt 5:9). Ta kutsus üles südamerahule ja mõistis hukka kõlblusvastase viha, mis on soov maksta kätte kogetud ülekohtu eest, ning vaenamise, mis kavatseb kurja kaasinimese vastu. Kui need hoiakud on olulise tähtsusega asjade puhul tahtlikud ja nendega sisimas nõustutakse, on nad rasked patud armastuse vastu.
481. Mis on rahu selles maailmas?
Rahu maailmas, mis on vajalik inimelu austamise ja arenemise pärast, ei tähenda üksnes sõja puudumist või vaenupoolte jõutasakaalu. Rahu on „korrast lähtuv rahu” (ld tranquillitas ordinis – püha Augustinus), „õigluse vili” (Js 32:17) ja armastuse tulemus. Maapealne rahu on Kristuse rahu kuju ja vili.
482. Mida on vaja teha rahu heaks maailmas?
Rahu maailmas nõuab inimeste hüvede õiglast jagamist ja kaitsmist, vaba suhtlemist inimeste vahel, üksikisiku ja rahvaste väärikuse austamist, õigluse ja vennalike suhete pidevat viljelemist.
483. Millal on relvajõu kasutamine kõlbeliselt lubatav?
2307-2309
Relvajõu kasutamine on moraalselt õigustatud, kui on täidetud kõik alljärgnevad tingimused:
• ründaja poolt põhjustatav kannatus on kauakestev, raske ja kindel;
• on ilmnenud, et kõigist muudest rahumeelsetest vahenditest pole kasu;
• väljavaated edule on hästi põhjendatud;
• relvajõu kasutamine ei tohi põhjustada suuremat kurja kui see, mida likvideerima asuti, eriti arvestades tänapäeva massihävitusrelvade võimsust.
484. Kelle kohustus on sõjaohu korral läbi kaaluda, kas need tingimused on täidetud?
2309-2311
See kohustus on arukat hinnangut andvatel valitsusjuhtidel, kellel on ka õigus kohustada kodanikke oma riiki kaitsma. Erandiks sellest kohustusest on isiklik õigus südametunnistuse alusel keelduda, kuid sel juhul tuleb kohustust täita ühiskonda mõnel muul viisil teenides.
485. Milliseid nõudeid esitab kõlblusseadus sõjaolukorras?
2312-2314, 2328
Kõlblusseadus kehtib ka sõjaolukorras ning nõuab tsiviilelanikkonna, haavatud sõdurite ja sõjavangide inimlikku kohtlemist. Tahtlik tegu rahvusvahelise õiguse vastu nagu ka selle teostamiseks antud käsk on kuritegu, mida ei õigusta pimeda kuuletumise argument. Massiline hukkamine, samuti mõne rahva või etnilise grupi hävitamine on üliraske kuritegu. Iga inimene on kõlbeliselt kohustatud keelduma sellist kuritegu nõudva käsu täitmisest.
486. Mida peab tegema, et vältida sõda?
2315-1217, 2327-2330
Kurja ja ebaõigluse tõttu, mida sõda kaasa toob, peame tegema kõik, mis on mõistlikult võimalik, et seda vältida. Sel põhjusel on eriti tähtis vältida:
• relvade kogumist ja müüki väljaspool võimuorganite korraldusi;
• igat laadi majanduslikku ja ühiskondlikku ebaõiglust;
• etnilist ja religioosset diskrimineerimist;
• kadedust, usaldamatust, ülbust ja kättemaksuvaimu.
Kõik, mida tehakse nende ja teiste ebakõlade kõrvaldamiseks, aitab edendada rahu ja hoida ära sõda.
27. loeng: Kümme Käsku: 4
Avaldatud: Kolmapäev, 30 Juuli 2014 13:52
Neljas käsk: AUSTA OMA ISA JA EMA
455. Mida nõuab neljas käsk?
2196-2200, 2247-2248
See nõuab, et austaksime oma vanemaid ja neid, kellele Jumal on meie heaks andnud oma meelevalla.
456. Missugune on perekond Jumala kava kohaselt?
2201-2206, 2249
Perekonna moodustavad abielus ühinenud mees ja naine koos oma lastega. Perekonna lõi ja perekonnale andis põhiolemuse Jumal. Abielu ja perekonna sihiks on kaasade heaolu ning laste soetamine ja kasvatamine. Ühe perekonna liikmed loovad omavahel isiklikud suhted ja esmase vastutuse. Kristuses saab perekonnast kodukirik, sest see on usu, lootuse ja armastuse kogukond.
457. Milline koht on perekonnal ühiskonnas?
Perekond on ühiskonna algrakk ning on seepärast esmane mistahes ühiskondliku võimu tunnustuse suhtes. Perekondlikud väärtused ja põhimõtted moodustavad ühiskondliku elu aluse. Perekonnaelu on sissejuhatus ühiskonnaellu.
458. Mis kohustused on ühiskonnal perekonna ees?
2209-2213, 2250
Ühiskonna kohus on toetada ja kindlustada nii abielu kui perekonda, austades subsidiaarsuse põhimõtet. Avalik võim peab tunnustama, kaitsma ja edendama abielu ja perekonna tõelist loomust, avalikku kõlblust, vanemlikke õigusi ja perede majanduslikku kindlustatust.
459. Mis kohustused on lastel vanemate ees?
2214-2220, 2251
Lapsed võlgnevad vanematele (lapselikult vaga) austuse, tänu, tähelepanu ja kuulekuse. Austades vanemaid ja pidades häid suhteid õdede-vendade vahel, aitavad nad kaasa terve perekonna üldisele kasvamisele kooskõlas ja pühaduses. Täiskasvanud laste kohus on anda oma vanematele materiaalset ja moraalset tuge, kui nad on hädas, haiged, üksinduses või vanad.
460. Mis kohustused on vanematel laste ees?
Osalistena Jumala isaksolemises kannavad vanemad esmavastutust oma laste kasvatamise eest ning on neile ka esimesed usukuulutajad. Nende kohus on armastada ja austada oma lapsi kui isikuid ja Jumala lapsi ning kanda võimalust mööda hoolt nende ihu ja hinge vajaduste eest. Nad peaksid valima lastele sobiva kooli ning andma neile arukat nõu kutse ja eluviisi valikul. Eriliselt on nende ülesandeks laste kasvatamine ristiusus.
461. Kuidas peavad vanemad lapsi ristiusus kasvatama?
Vanemad kasvatavad neid eeskuju, palve, koduse usuõpetuse ning Kiriku elust osavõtmise varal.
462. Kas perekondlikud sidemed on absoluutne hüve?
Perekondlikud sidemed on tähtsad, ent mitte absoluutsed, sest kristlase esmane kutsumus on järgida Kristust ja Teda armastada: „Kes isa ja ema armastab enam kui mind, see ei ole mind väärt, ja kes poega või tütart armastab enam kui mind, see ei ole mind väärt” (Mt 10:37). Vanemad peaksid rõõmuga toetama oma laste valikut mis tahes viisil Jeesust järgida – ka pühendunud elus või pühas preestriteenistuses.
463. Kuidas tuleb rakendada võimu ühiskonna erinevates valdkondades?
2234-2237, 2254
Võimu tuleb alati rakendada teenimisena, austades põhilisi inimõigusi, õiglast väärtuste hierarhiat, seadusi ning väljajagava õigluse (ld justitia distributiva) ja subsidiaarsuse põhimõtteid. Kõik, kes rakendavad võimu, peaksid seadma kogukonna huvid enda huvidest kõrgemale ning oma otsustes juhinduma tõest Jumala, inimese ja maailma kohta.
464. Mis kohustused on kodanikel võimuorganite ees?
2238-2241, 2255
Need, kes alluvad võimule, peaksid nägema võimu omajates Jumala esindajaid ning tegema nendega lojaalselt koostööd avaliku ja ühiskondliku elu õigeks toimimiseks. See koostöö hõlmab kodumaa-armastust ja -teenimist, valimisõigust ja -kohustust, maksude maksmist, kodumaa kaitsmist ning konstruktiivse kriitika tegemise õigust.
465. Millal on kodanikul keelatud võimuorganitele kuuletuda?
2242-2246, 2256-2257
Kodanikel on kohustus oma südametunnistuse järgi mitte kuuletuda võimuorganite seadustele, mis on vastuolus kõlbluskorra nõuetega: „Jumala sõna tuleb enam kuulata kui inimese sõna” (Ap 5:29).
26. loeng: Kümme Käsku: 1–3
Avaldatud: Kolmapäev, 30 Juuli 2014 13:51
434. „Õpetaja, mis head ma peaksin tegema, et saaksin igavese elu?” (Mt 19:16)
2052-2054, 2075-2076
Noormehele, kes seda küsis, ütles Jeesus: „Kui sa tahad ellu minna, siis pea käsud!” ning lisas: „Tule, käi minu järel!” (Mt 19:16-21). Käskude pidamine kuulub Jeesuse järgimise juurde: need pole tühistatud, vaid inimest kutsutakse taasavastama Seadust jumaliku Õpetaja isikus. Tema täitis Seadust täiuslikult, ilmutas täies ulatuses selle tähenduse ning kinnitas selle jäävat kehtivust.
435. Kuidas seletas Jeesus Seadust?
Jeesus seletab Seadust üheainsa, olgugi kahetise armastamise käsu valguses, mis ongi Seaduse täitumus: „Armasta Issandat, oma Jumalat, kõigest südamest, kõigest hingest ja kõigest meelest! See on suurim ja esimene käsk. Teine on selle sarnane: Armasta oma ligimest nagu iseennast! Neis kahes käsus on koos kogu Seadus ja Prohvetid” (Mt 22:37-40).
436. Mida tähendab sõna dekaloog?
See tähendab „kümmet käsusõna” (2Ms 34:28). Need sõnad võtavad kokku Seaduse, mille Jumal andis Iisraeli rahvale Moosese vahendatud liidulepingu raames: armastada Jumalat (esimesed kolm) ja armastada kaasinimest (ülejäänud seitse). Nendega näitab Jumal kogu äravalitud rahvale ja igale üksikisikule teed ellu, mis on patu orjusest vaba.
437. Milline on dekaloogi seos Vana Lepinguga?
2058-2063, 2077
Dekaloogi tuleb mõista Lepingu valguses, milles Jumal ennast ilmutas ja tegi teatavaks oma tahte. Käskude pidamisega näitas rahvas, et ta kuulub Jumalale ning vastas tänulikkusega Tema armastuse osutamisele.
438. Kui tähtsaks peab dekaloogi Kirik?
2064-2068, 2078
Kirik on ustav Pühakirjale ja Jeesuse eeskujule ning tunnistab dekaloogi põhjapanevat tähtsust ja tähendust. Kristlase kohus on sellest kinni pidada.
439. Miks moodustab dekaloog ühtse terviku?
2069, 2079
Kümme käsku moodustavad ühtse ja jagamatu terviku, sest iga käsk viitab teistele ja tervele dekaloogile. Ühe käsu rikkumine tähendab seega kogu Seaduse rikkumist.
440. Miks käivad dekaloogiga kaasas tõsised kohustused?
2070-2073, 2080-2081
See on nii, sest kümme käsku väljendavad inimese põhikohustusi Jumala ja kaasinimeste suhtes.
441. Kas on võimalik kümnest käsust kinni pidada?
2074, 2082
On küll, sest Kristus, kelleta me ei suuda teha midagi, teeb selle meile võimalikuks oma Vaimu ja armu andidega.
ptk „ARMASTA ISSANDAT, OMA JUMALAT, KOGU SÜDAMEST,
KOGU HINGEST JA KOGU MEELEST”
Esimene käsk: MINA OLEN ISSAND, SINU JUMAL.
ÄRGU OLGU SUL TEISI JUMALAID
442. Mida tähendab Jumala kinnitus: Mina olen Issand, sinu Jumal (2Ms 20:2)?
2083-2094, 2133-2134
See tähendab, et uskliku kohus on hoida ja kasvatada endas jumalikke voorusi ning hoiduda nende vastu patustamast. Usk tähendab uskuda Jumalasse ning lükata tagasi kõik, mis usule vastandub nagu tahtlik kahtlemine, uskumatus, hereesia (väärõpetus), apostaasia (usust taganemine), skisma (allumatus). Lootus tähendab oodata usaldusega Jumala õndsat nägemist ja Tema abi, vältides meeleheidet või jultumust. Armastus tähendab armastada Jumalat üle kõige ning jätta seepärast ükskõiksus, tänamatus, leigus, vaimulik laiskus ning uhkusest sündiv jumalavihkamine.
443. Mida tähendavad meie Issanda sõnad: Kummarda Issandat, oma Jumalat, ja teeni ainult teda! (Mt 4:10)?
2095-2105, 2135-2136
Need sõnad tähendavad Jumala kummardamist kõige oleva Issandana, Tema väärilist teenimist üksinda ja kogukonnas; kiituse, tänu ja vajaduste Tema ette toomist palves; ohverdamist Temale, eelkõige oma elu toomist vaimulikuks ohvriks ühenduses Kristuse täiusliku Ohvriga; ning kõige Jumalale lubatu või tõotatu täitmist.
444. Kuidas rakendab inimene oma õigust teenida Jumalat tões ja vaimus?
2104-2109, 2137
Igal inimesel on õigus ja moraalne kohus otsida tõde, eriti Jumalasse ja Tema Kirikusse puutuvas. Kui tõde on teada saadud, on igal inimesel õigus ja moraalne kohus see omaks võtta, seda ustavalt hoida ning Jumalat õigesti teenida. Samas nõuab inimese väärikus, et usulistes asjades ei sunnita kedagi tegema midagi oma südametunnistuse vastast või jätma avaliku korra õiglastes raamides tegemata midagi südametunnistuse kohast. See kehtib nii era- kui avalikus elus, nii üksinda kui koos teistega.
445. Mida keelab Jumal oma käsuga: Sul ei tohi olla muid jumalaid minu palge kõrval! (2Ms 20:2)?
2110-2128, 2138-2140
See käsk keelab
• mitme- või ebajumalausu: millegi loodu, võimu, raha või isegi deemonite jumaldamise;
• ebausu: kõrvalekaldumise tõelise Jumala teenimisest, mis võib väljenduda „selgeltnägemises“, maagias, nõidumises, spiritismis;
• usupõlguse: Jumala kiusamise sõnas ja teos; pühaduseteotuse (sakrileegi) – pühitsetud isikute ja esemete, eriti Euharistia rüvetamise; simoonia ehk vaimulike asjade, ametite vms müütamise;
• ateismi: Jumala olemasolu eitamise, mis tugineb tihti väärale arusaamale inimese sõltumatusest;
• agnostitsismi: väite, et Jumalat ei saa tunnetada – mis tähendab usulist ükskõiksust ja praktilist ateismi.
446. Kas Jumala käsk „Sa ei tohi endale teha mingit pilti või kuju Jumalast…” (2Ms 20:4) keelab piltide ja kujude austamise?
2129-2132, 2141
Vana Testament keelas selle käsuga igasuguse kujutise Jumalast, kes on absoluutselt meelteülene (transtsendentne). Seevastu kristlikku pühapiltide ja -kujude austamist õigustab Jumala Poja Lihakssaamine (nagu kinnitas 787. aastal Nikaia Kirikukogu), sest selle austamise aluseks on inimeseks sündinud Jumala Poja müsteerium, mille läbi transtsendentne Jumal saab ka nähtavaks. See ei tähenda kujutise kummardamist, vaid sellel kujutatud isiku – Kristuse, ülipüha Neitsi Maarja, inglite või pühakute – austamist.
Teine käsk: ÄRA KURITARVITA JUMALA NIME
447. Kuidas austatakse Jumala nime pühadust?
2142-2149, 2160-2163
Jumala nimele antakse au seda õnnistades, kiites ja ülistades. Seepärast on keelatud kasutada Jumala nime selleks, et õigustada kuritegu. Samuti on vale kasutada Jumala püha nime igasugusel sobimatul viisil nagu Jumalat needa (see on loomu poolest raske patt), kiruda või murda tõotust, mis on antud Tema nimel.
448. Miks on valevanne keelatud?
2150-2151, 2163-2164
See on keelatud, sest siis kutsutakse valet õigeks tunnistama Jumal, kes on Tõde ise.
Ära vannu midagi ei Looja ega loodu nimel, kui puudub tõde, hädavajadus või aukartus!
(Loyola püha Ignatius).
449. Mis on vande murdmine?
Vande murdmine on millegi vande all tõotamine, mida tõotaja ei kavatsegi teha, või vandega kinnitatud tõotuse rikkumine. See on raske patt Jumala vastu, kes peab alati oma lubadusi.
Kolmas käsk: PÜHITSE PÜHAPÄEVA
450. Miks Jumal „õnnistas hingamispäeva ja pühitses selle” (2Ms 20:11)?
2168-2172, 2189
Jumal tegi seda, sest hingamispäev meenutab seitsmendat loomispäeva, mil Jumal hingas (puhkas), samuti Iisraeli vabastamist Egiptuse orjapõlvest ning lepingut, mille Issand sõlmis oma rahvaga.
451. Kuidas toimis Jeesus hingamispäeva suhtes?
Jeesus tunnistas hingamispäeva pühadust ning andis oma jumaliku autoriteediga sellele õige tõlgenduse: „Hingamispäev on seatud inimeste jaoks, mitte inimene hingamispäeva jaoks” (Mk 2:27).
452. Mis põhjusel on hingamispäev (algselt laupäev, sabat) asendunud kristlastel pühapäevaga?
2174-2176, 2190-2191
Põhjus on see, et pühapäev on Kristuse Ülestõusmise päev. „Nädala esimese päevana” (Mk 16:2) meenutab see loomise algust ja hingamispäevale järgneva „kaheksanda päevana” sümboliseerib Kristuse Ülestõusmisega sisse juhatatud uut loomist. Nii on sellest saanud kristlaste jaoks esimene kõigi päevade ja pühade hulgas. See on Issanda päev, mil Kristus viis Paasaohvrina täide juutide hingamispäeva vaimse mõtte ja kuulutas välja inimese igavese rahu Jumalas.
453. Kuidas pühitseda pühapäeva?
2177-2185, 2192-2193
Kristlane pühitseb pühapäeva ja seatud kirikupühi pühast Missast osavõtmisega ning hoidub tegevustest, mis võiksid takistada Jumala teenimist või häirida Issanda päevale omast rõõmu või ka hingele ja ihule vajalikku puhkust. Lubatud on perekondlikest kohustustest või tähtsatest ühiskondlikest ülesannetest tulenev tegevus, kui sellest ei kujune harjumust, mis võiks kahjustada pühapäeva pühadust, perekondlikku elu ja tervist.
454. Miks on pühapäeva tunnustamine seadusliku puhkepäevana tähtis?
2186-2188, 2194-2195
See on tähtis, et kõik saaksid tõelise võimaluse küllalt puhata ja leida aega, et hoolitseda oma usu-, perekonna-, kultuuri- ja ühiskondliku elu eest. See on tähtis ka selleks, et leida sobiv aeg mediteerimiseks, mõtisklemiseks, vaikimiseks, õppimiseks ja heategevuseks (eriti haigete ja eakate hulgas).

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


UUSMÄRTRID KANONISEERITUD – Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik
Avaleht/Uncategorized/UUSMÄRTRID KANONISEERITUD
9. jaanuaril tunnistas Konstantinoopoli patriarhaadi Püha Sinod oma otsusega nr. 21 pühakuks kaheksa inimest, kes olid surmatud või hukkunud vangilaagrites 1944-1955. Esildise nende kanoniseerimiseks oli teinud EAÕK Püha Sinod. Uusimate märtrite ühiseks mälestuspäevaks on seatud 20. august, piiskopmärter Peetri taevane sünnipäev, mis on samas ka Eesti taasiseseisvumispäev.
Pühad uusmärtrid arreteerimiskuupäeva järgi:
Ülempreester Vladimir Irodionov(1885-15.11.1945). Isa Vladimir oli Eestis II Maailmasõja põgenikuna Venemaalt. Osales „õigeusu misjoni“ tegevuses sakslaste poolt okupeeritud Oudova linnas. „Õigeusu misjon“ korraldas kirikuelu sõjas laastatud aladel, kus olid purustatud kirikud ja tapetud, küüditatud vaimulikud. Teenis Narva katedraalis 1943-44, Tallinna kalmistu ja püha Nikolai kirikus 1944. Arreteeriti 20.11.1944.a. „Religioosse kultuse teenrit-vaimulikku“ Vladimir Irodionovit süüdistati VNFSV kriminaalkoodeksi §58-3 alusel „kodumaa reetmises“, kuna olles „õigeusu misjonär Saksa okupatsiooni ajal (jäi okupeeritud territooriumile)“ tegi „nõukogudevastast agitatsiooni (propagandat)“ ja „koostööd“ sakslastega. Hukkus kinnipidamiskohas Leningradi oblastis.
Preester Leonid Lavrov(4.04.1882-10.05.1954). Alates 1919.a. Eestis. Preestripühitsus 25.02.1939.a. Teenis Narva Issandamuutmise katedraali abipreestrina, Varnjas ja Piirisaarel 1939-41, Tallinna-Kopli kirikus 1941-44. Arreteeriti 31.10.1944.a. Tribunali otsus 15.03.1945.a. §58-3: määrata isa Leonidile 10+3 aastat. Ta hukkus Kasahhi NSV Karaganda laagris. Süüdistus: „Koostöö „sakslaste poolt seatud“ metropoliit Aleksandriga, kelle poolele jäi kirikulõhes.“ „Tegi jutlustes nõukogudevastast agitatsiooni ja valetas kommunistide ja Vene Õigeusu Kiriku kohta“.
Kirikuteener Aleksander Gadalin(20.08.1878-10.10.1951). Eestisse saabus sõjapõgenikuna 5.02.1944.a. Töötas Tallinna püha Siimeoni kiriku juures kojamehena. Arreteeriti 9.10.1944.a. KGB süüdistus oli, et „arreteeritu teeb nõukogudevastast agitatsiooni ja ei usu nõukogude süsteemi võitu“. 26.12.1944.a. esitati Aleksander Gadalinile süüdistus ja mõisteti talle 10.a. vangilaagrit. Kirikuteener Aleksander hukkus Karaganda surmalaagris.
Piiskop Peeter(Pähkel, 31.12.1875-20.08.1948). Hiiumaalt pärit vaimulik pühitseti diakoniks 4. ja preestriks 11.03.1901.a. Alates 1933.a. oli isa Peeter Petseri vaimuliku seminari õppejõud. 25.07.1943.a. pühitseti Tartu ja Petseri piiskopiks. Moskva patriarhaat ei tunnistanud tema piiskopipühitsust ja ta pandi keelu alla. Arreteeriti piiskop Peeter 26.06.1945.a. Valitseja Peeter võttis kogu „süü“ punavõimu ees kui esikarjane enda peale, et päästa kohalikud vaimulikud ülekuulamistest (vrdl. Joh.15,13: “ Ei ole olemas suuremat armastust kui see, et keegi annab elu oma sõprade eest!“). Pihkva oblasti Siseasjade rahvakomissariaadi vägede sõjatribunali otsuse järgi 14.09.1945.a. mõisteti süüdi §58 põhjal. Piiskop Peeter mõisteti 10.a. ja ta saadeti Kemerovo obl. Arljuki linna lähedale vangilaagrisse, hukkus kinnipidamiskohas.
Arhimandriit Aliipi(kodanikunimega Aleksander Ivlev, 1.08.1877- 29.01.1950). Pärast sõjaväeteenistust algas tema kloostrielu, 1911 õnnistati mungaks, 1914.a. pühitseti diakoniks, 1917.a. preestriks, 1932.a. arhimandriidiks. Teenis erinevates kogudustes ja oli pidevalt taga kiusatud punavõimu poolt. Eestiga oli isa Alipi seotud alates juunist 1948, kui ta tuli teenima Kuremäe kloostrisse. Arreteeriti 3.05.1949.a. 24.09. esitati tribunali poolt „kurjategijale ja kultuse teenrile-papile süüdistus: aktiivne nõukogude võimu vastane tegevus ja agitatsioon kirikutegelaste (tserkovniki) grupeeringus“. Süüdi mõisteti isa Alipi NSV Liidu Erinõupidamisotsusega 24.09.1949.a. §58-10 lg.2 ja §58-11 alusel ja ta saadeti 17.10.1949.a. tähtajatule sundasumisele Sverdlovski „paranduslike tööde laagrisse“, hukkus kinnipidamiskohas.
Johannes (Juhan) Värk(3.08.1904-20.05.1952) sündis Ilmjärve külas. Diakoniks pühitseti ta 16.12.1934.a. ja preestriks 9.06.1935.a. Isa Johannese abikaasa Leida (Liidia) arreteeriti 25.03.1949.a. Ilmjärve kiriklas, preester viibis sel ajal talitusel. Kuna Johannes ja Leida olid lubanud abielludes teineteist mitte kunagi jätta, läks isa Johannes vabatahtlikult küüditajate juurde, et naisega sama saatust kanda. Preester näitas eeskujuga, kui tähtis on õigeusulisele perekond ja abielusidemed. Nad küüditati Siberisse, 5.10.1949.a. määrati erikomisjoni poolt 5 aastaks sundasumisele Omski obl. Kormilovski rajooni Tsernogorski külla, isiklik vara konfiskeeriti. Isa Johannes hukkus kinnipidamiskohas. Abikaasa Leida vabanes 1957.a. ja tuli tagasi Eestisse.
Andres Punšun(24.07.1882-20.06.1955) sündis Ilmjärvel. Töötas köster-kooliõpetajana Tartu Jumalaema uinumise (Uspenski) koguduses ja õpetajana Laatre koolis. Oli EAÕK revisjonikomisjoni liige ja Sinodi liige (aseesimees) saksa okupatsiooni ajal kuni Sinodi laialisaatmiseni märtsis 1945.a. Töötas jurist-konsultandina. Arreteeriti 21.02.1950, määrati nõukogude võimu poolt vangi 25+5.a. Hukkus Siberi vangilaagris.
Preester Serafim Uljanov(2.02.1906-8.10.1955) sündis Narvas. Peale II Maailmasõda astus Serafim vaimulikku seminari ja ta pühitseti diakoniks 22.02. ja 1.03.1953.a. preestriks. See oli tol ajal kangelastegu, sest preestripühitsusega kaasnesid KGB kius, pere ahistamine jm. Kui isa Serafim ootas kogudusse määramist, arreteeriti ta 20.03.1953.a. Kuressaares. Talle mõisteti 30.05.1953.a. ENSV Ülemkohtu otsusega §58-10 lg.2 põhjal (kodumaa reetmine ja nõukogudevastane propaganda) 25+5.a. ja ta saadeti Borovitši vanglasse Novgorodimaal. Laagris tehti vangidega muuhulgas ka inimkatseid ja ülimalt kurnatud isa Serafim saadeti pärast Stalini surmajärgset amnestiat koju surema. Ta uinuski teel koju Tallinnas ja puhkab Rahumäe kalmistul.


2-17-12712/24 Riigikohtu tsiviilkolleegium 09.10.2019
TsÜS § 166 lg 1
PärS § 118 lg 2
PärS § 119 lg 1
VÕS § 227 lg 1
Pärimistunnistusel ei ole õigustloovat tähendust. Pärandi üleminek pärijale ei eelda täiendavate formaalsuste täitmist, sh pärimistunnistuse väljastamist. Pärand läheb pärijale üle üldõigusjärgluse põhimõtte kohaselt seaduse jõul pärandi avanemisel ehk pärandaja surmaga. (p 15) TsÜS § 166 lg-s 1 sätestatud pärandi vastuvõtmise ja pärimistunnistuse väljastamise aeg ei ole samastatavad. (p 16)
Pärandi üleminek pärijale ei eelda täiendavate formaalsuste täitmist, sh pärimistunnistuse väljastamist. Sõltumata sellest, kas pärijad selgitatakse välja viimse tahte või seadusjärgse pärimise reeglite alusel, läheb pärand pärijale üldõigusjärgluse põhimõtte kohaselt üle seaduse jõul pärandi avanemisel ehk pärandaja surmaga. Nii lähevad pärandaja õigused ja kohustused, mis ei olnud pärandajaga lahutamatult seotud, pärijale üle tagasiulatuvalt alates pärandaja surmast, sõltumata sellest, millal ja millisel viisil on pärija pärandi vastu võtnud või loetakse ta pärandi vastu võtnuks. (p 15) TsÜS § 166 lg-s 1 sätestatud pärandi vastuvõtmise ja pärimistunnistuse väljastamise aeg ei ole samastatavad. TsÜS § 166 lg-t 1 saab tõlgendada loobumissüsteemi arvestades selliselt, et pärandvarasse kuuluva nõude aegumine on peatunud ajani, mil pärija on pärandi PärS § 118 lg 2 kohaselt vastu võtnud, või ajani, mil ta loetakse PärS § 118 lg 1 kohaselt pärandi vastu võtnuks. (p 16) Pärimisõigusest teada saamine eeldab üldjuhul vaid seda, et pärija teab või peab teadma elulisi asjaolusid, millest tema subjektiivne pärimisõigus tuleneb. Pärijal ei pea olema õiguslikku arusaama pärimissüsteemi või pärimise õigusliku aluse kohta. (p 19)
TsÜS § 166 lg-t 1 saab tõlgendada loobumissüsteemi arvestades selliselt, et pärandvarasse kuuluva nõude aegumine on peatunud ajani, mil pärija on pärandi PärS § 118 lg 2 kohaselt vastu võtnud, või ajani, mil ta loetakse PärS § 118 lg 1 kohaselt pärandi vastu võtnuks. (p 16)


text:
Tartu koolieelsete munitsipaallasteasutuste eelarvestamise põhimõtted – Riigi Teataja
Tartu koolieelsete munitsipaallasteasutuste eelarvestamise põhimõtted
Tartu koolieelsete munitsipaallasteasutuste eelarvestamise põhimõtted - sisukord
§ 2 Õppe- ja kasvatustegevuse kulud
§ 4 Majandamis- ja halduskulud
§ 5 Toitlustamiskulud
§ 6 Täiendavad tööjõukulud
§ 7 Sihtotstarbelised kulud
RT IV, 16.07.2020, 1
Vastu võetud 07.07.2020 nr 44
Tartu koolieelsete munitsipaallasteasutuste eelarvestamise põhimõtted sätestavad koolieelsete munitsipaallasteasutuse (edaspidi lasteasutus) eelarve koostamisel Tartu linna eelarvest kaetavate kulude jaotamise põhimõtted.
§ 2. Õppe- ja kasvatustegevuse kulud
(1) Lasteasutuste eelarvesse kavandatakse vahendid õppe- ja kasvatustegevuse korraldamiseks pearahana lapse kohta.
(2) Pearaha arvestuse aluseks on lasteaiarühma tööjõukulud (2,25 õpetaja ametikoha, kuni 0,2 eripedagoogi/logopeedi ametikoha ning 1,0 õpetaja abi ametikoha tööjõukulud) lapse kohta, arvestusega 20 last lasteaiarühmas. Ametikohale vastav tööjõukulu sõltub kokkulepitud töötasu alammääradest.
(3) Erinevate rühmaliikide korral korrigeeritakse pearaha järgmiste koefitsientidega:
1) sõimerühmas kohta kasutava lapse koefitsient on 1,4;
2) lasteaiarühmas kohta kasutava lapse koefitsient on 1,0;
3) liitrühmas kohta kasutava lapse koefitsient on 1,1;
4) tasandusrühmas või kehapuudega laste rühmas kohta kasutava lapse koefitsient on 2,2;
5) meelepuudega laste rühmas kohta kasutava lapse koefitsient on 2,7;
6) arendusrühmas kohta kasutava lapse koefitsient on 3,5;
7) liitpuudega laste või pervasiivsete arenguhäiretega laste rühmas kohta kasutava lapse koefitsient on 6,1;
8) sobitusrühmas kohta kasutava haridusliku erivajadusega lapse koefitsient on 3,0.
(4) Kui sõimerühmas, lasteaiarühmas või liitrühmas on laste arvu suurendatud üle koolieelse lasteasutuse seaduses sätestatud rühma registreeritud laste arvu, siis on tööjõukuludeks kavandatud pearaha koefitsient 0,25 iga täiendava lapse kohta.
(5) Lasteasutuste eelarvesse kavandatakse kulupõhiselt täiendavad vahendid õpetajate tööjõukulude katteks, kui lasteasutuses töötab magistrikraadiga või sellele vastava kvalifikatsiooniga pedagoog, vanempedagoogi või pedagoog-metoodiku ametijärku omav õpetaja.
(6) Lasteasutuste eelarvesse kavandatakse vahendid õppetööd ja seda toetavate tegevuste korraldamiseks (sh õppevahendite, inventari, info- ja kommunikatsioonivahendite soetamiseks, koolituste ja ürituste läbiviimiseks, lähetuskuludeks jms) pearahana lapse kohta arvestusega kuni 20% lapsevanema poolt kaetava osa määrast.
(7) Õppe- ja kasvatustegevuse kulude planeerimisel arvestatakse lasteasutuse laste arvu eelarveaastale eelneva aasta 10. septembri seisuga. Laste arvu muutumisel eelarveaasta alguseks korrigeeritakse lasteasutuse eelarvet, lähtudes laste arvust eelarveaasta 10. jaanuari seisuga.
(1) Lasteasutuse eelarvesse kavandatakse 1,0 direktori ametikoha tööjõukulu, mille arvestamisel lähtutakse töötajaga kokkulepitud töötasust.
(2) Lasteasutuse eelarvesse kavandatakse õppealajuhataja tööjõukuludeks 80% direktori tööjõukuludest. Kuue ja ja vähema rühmaga lasteasutustes rakendatakse koefitsienti 0,5.
(3) Lasteasutuse eelarvesse kavandatakse majandusjuhataja tööjõukuludeks 70% direktori tööjõukuludest. Nelja ja vähema rühmaga lasteasutustes ning lasteasutustes, kus korraldatakse laste toitlustamine hanketeenusena, rakendatakse koefitsienti 0,5.
§ 4. Majandamis- ja halduskulud
(1) Lasteasutuste eelarvesse kavandatakse vahendid majandamis- ja halduskulude katteks järgmiste normide kohaselt:
1) siseruumide, v.a rühmaruumide, korrashoiuks iga 700 m² koristatava põrandapinna kohta kaksteist Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuutöötasu alammäära koos maksudega;
3) tööjõukuludeks, lähtudes lasteasutuse laste arvust ja kaheteistkordsest Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuutöötasu alammäärast koos maksudega, järgmiste normide kohaselt, arvestades lasteasutuste vajadusi ja Tartu Linnavalitsuse haridusosakonna hinnangut kulude vajalikkusele:
Laste arv Arvestuslik ametikohtade arv
kuni 160 kuni 1
161 ja enam kuni 3
4) muudeks majandamiskuludeks (sh koristusvahenditeks, valvekuluks, korrashoiuteenusteks, administreerimiskuludeks, hügieeni- ja meditsiinikuludeks jms) ühe ruutmeetri siseruumi pinna kohta kuni 1,5% Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuutöötasu alammäärast;
5) lasteasutuse hoone jooksvaks remondiks kuni 2 eurot ühe ruutmeetri siseruumi pinna kohta, arvestades hoone seisundit.
(2) Lasteasutuste eelarvesse kavandatakse vahendid kütte-, elektri-, vee- ja kanalisatsioonikuludeks vastava lasteasutuse viimase kolme eelarveaasta tegeliku keskmise naturaalnäitajate arvu ja eelarve koostamise ajal kehtivate hindade alusel, arvestades vajadusel lasteasutuste hoonetes toimunud ehitustöid.
(3) Lasteasutus võib kütte-, elektri-, vee- ja kanalisatsioonikuludeks ettenähtud vahendeid kavandada ainult sihipäraste kulude katmiseks.
§ 5. Toitlustamiskulud
(1) Lasteasutuste eelarvesse kavandatakse vahendid toitlustamise korraldamise tööjõukuludeks, mille arvutamisel lähtutakse toidupäevade ja laste arvust ning lapse toitlustamiskulu päevamaksumusest.
(2) Lasteasutustes, kus toitlustamine toimub erinevates hoonetes, kohaldatakse jaotusköögiga hoones lapse kohta ettenähtud toitlustamiskulusid koefitsiendiga kuni 1,5.
(3) Lasteasutustes, kus toitlustamine toimub hankelepingu alusel, eraldatakse vahendid hankelepingust tulenevate määrade alusel.
§ 6. Täiendavad tööjõukulud
(1) Lasteasutuste eelarvesse kavandatakse vahendid täiendavate tööjõukulude (äraolevate töötajate asendamine, täiendavate tööülesannete täitmine, töötulemuslikkuse tasustamine jne) katteks vähemalt 2 eurot lapse kohta kuus.
(2) Täiendavate tööjõukulude planeerimisel arvestatakse lasteasutuse laste arvu eelarveaastale eelneva aasta 10. septembri seisuga. Laste arvu muutumisel eelarveaasta alguseks korrigeeritakse lasteasutuse eelarvet, lähtudes laste arvust eelarveaasta 10. jaanuari seisuga.
§ 7. Sihtotstarbelised kulud
(1) Lasteasutuse eelarvesse kavandatakse järgmised kulud sihtotstarbeliselt:
1) eesti keelest erineva õppekeelega 3-7-aastaste laste rühmas eesti keele õpetamiseks 0,125 eesti keele õpetaja ametikoha tööjõukuludeks;
2) basseiniga hoones iga 2-7-aastaste laste rühma kohta 0,125 ujumisõpetaja ametikoha tööjõukuludeks ja lasteasutuse kohta 1,0 basseini õpetaja abi ametikoha tööjõukuludeks;
3) töötervishoiu korraldamiseks vähemalt 15 eurot iga töötaja kohta;
4) hariduslike erivajadustega laste koordinaatori tööjõukulud vähemalt 0,2 ametikoha ulatuses, lähtudes kollektiivlepingus kokkulepitud koolieelse lasteasutuse logopeedi töötasu alammäärast koos maksudega.
(2) Vajadusel kavandatakse lasteasutuse eelarvesse muud sihtotstarbelised kulud kulupõhiselt (sh tugiisikud, tugispetsialistid, ühel asutusel mitu tegevuskohta jne).
(3) Lasteasutus võib sihtotstarbeliselt ettenähtud vahendeid kavandada ainult sihipäraste kulude katmiseks.
(1) Tartu Linnavalitsuse 12. aprilli 2016. a määrus nr 10 "Tartu koolieelsete munitsipaallasteasutuste eelarvestamise alused" tunnistatakse kehtetuks.

matches:
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7