text:
Poe kasutustingimused - Delta
Top Poe kasutustingimused
Ostja ja Müüja saavad lepingu sõlmida kahel viisil. Enne tellimuse esitamist on Ostjal õigus Müüjaga läbi rääkida kõik lepingutingimused, kaasa arvatud õigus teha muudatusi nendesse lepingutingimustesse. Lepingutingimuste läbirääkimisi tuleb pidada kirjalikult ning kirjad saata aadressil Delta-Opti Monika Matysiak 60-713 Poznań, Graniczna 10, Poola. Juhul kui Ostja loobub lepingutingimuste läbirääkimisest, siis laienevad lepingule järgnevad lepingutingimused ja kohalduvad kehtivad seadused.
1. Postiaadress koosneb ees- ja perekonnanimest või asutuse nimest, asukohast (tänavateks jagatud asukoha korral tänava nimi, hoone number ja korteri number või tänavateks jagamata asukoha puhul kohanimi ja kinnistu number), postiindeksist ja asulast.
2. Kaebuste esitamise aadress on Delta-Opti Monika Matysiak, 60-713 Poznań, Graniczna 10, Poola
3. Tarne hinnakiri – pakutavate toodete ja hindade loetelu, mis on saadaval aadressil delta.poznan.pl ja shopdelta.eu.
4. Kontaktandmed: Delta-Opti Monika Matysiak, 60-713 Poznań, Graniczna 10, e-post: info@delta.poznan.pl, telefon: +4861 866 71 48
5. Tarne – transporditeenuse tüüp koos veoettevõtja nime väljatoomise ja aadressil delta.poznan.pl ja shopdelta.eu asuvas ostukorvis olevate kaupade kulu väljatoomisega
6. Ostu tõendav dokument – vastavalt Poola 11. märtsi 2004 käibemaksuseadusele, selle muudatustele ja muudele kohalduvatele seadustele väljastatud arve või kviitung.
7. Tooteleht – veebisaidi alamleht, kus kuvatakse teavet ühe toote kohta.
8. Klient – täiskasvanud teovõimeline isik, kel on õigus teha juriidilisi toiminguid, või juriidiline isik või organisatsiooni iseseisva õigusvõimega allüksus, kes sooritab Müüjalt ostu, mis on otseselt seotud oma äri- või kutsetegevusega.
9. Poola tsiviilkoodeks – 23. aprillil 1964 vastu võetud seadus koos muudatustega.
10. Head tavad – käitusmisreeglite kogumik, mis hõlmab eetilisi ja kutsealaseid nõudeid, mis on sätestatud Poola 23. augusti 2007 ebaõiglaste kauplemistavade vältimise seaduse paragrahviga 2 (5) ja selle muudatustega.
11.Tarbija – täiskasvanud teovõimeline isik, kel on õigus teha juriidilisi toiminguid ja kes sooritab Müüjalt ostu, mis on otseselt seotud oma äri- või kutsetegevusega.
12. Ostukorv – poes saadaval olevate toodete valiku nimekiri, mile on koostanud Ostja oma eelistuste põhjal.
13. Ostja – nii Tarbija kui Klient.
14. Eseme üleandmise aadress – postiaadress või kauba vastuvõtmise koht, mille Ostja on tellimusele märkinud.
15. Eseme üleandmise hetk – hetk, mil Ostja või Ostja poolt määratud kolmas pool võtab üle eseme omandi.
16. Tasumine – tasumisviis lepingu eseme eest ja leheküljel delta.poznan.pl ja shopdelta.pl valitud transpordi eest.
17. Poola tarbijaseadus – Poola 30. mai 2014 tarbija õiguste seadus.
18. Toode – tellimuse esemeks oleva objekti minimaalne jaotamatu kogus, millele Müüja on poes määranud mõõteühiku ja hinna (hind/tk).
19. Lepingu ese – Lepingu esemeks olevad tooted ja tarne.
20. Tellimuse ese – lepingu ese.
21. Väljaveo koht – toote üleandmise koht, mis ei ole postiaadress, ja mille nimekirja Müüja on teatavaks teinud poes.
22. Toode – vallasvara, mis võib olla või on lepingu ese.
23. Pood – aadressil delta.poznan.pl ja shopdelta.eu asuv veebileht, läbi mille Ostja võib esitada tellimuse.
24. Müüja: Delta-Opti, Monika Matysiak, 60-713 Poznań, Graniczna 10, Poola; Poola maksukohustuslase number NIP: PL525-129-52-25, Poola riikliku majandusregistri REGON number: 634517778, BDO:000006196, Kunden-Nr.- 5603786, isikuandmete kaitse riigikontrolör GIODO: 7033/2013 registreeritud ja nähtav Poola ettevõtluse teabe- ja registreerimiskeskuse (CEIDG) kodulehel https://prod.ceidg.gov.pl/CEIDG/CEIDG.Public.UI/SearchDetails.aspx?Id=3faad9e3-0361-49f7-b408-8db6ab417c8f, pangakonto: PL54 2490 0005 0000 4530 8626 0628
25. Süsteem – koos töötavate IT-seadmete ja tarkvara kombinatsioon, mis tagab andmete töötlemise ja salvestamise ning saatmise ja vastuvõtmise läbi IKT võrkude, millel on vastavad terminalid ja mida kutsutakse Internetiks.
26. Tellimuse täitmise tähtaeg – tundide või tööpäevade arv, mis on määratud toote lehel.
27. Leping – Tarbijate puhul tähendab leping väljaspool ettevõtja kontorit või distantsilt sõlmitud lepingut vastavalt Poola tarbijaseadusele 30. maist 2014 ja Ostjate puhul tähendab leping müügilepingut Poola 23. aprilli 1964 tsiviilkoodeksi paragrahvi 535 tähenduses.
28. Defekt – nii füüsikaline kui juriidiline defekt
29. Füüsikaline defekt – müüdud eseme mittevastavus lepingule ja mille puhul ese:
a) ei ole omadustega, mis seda tüüpi esemel peaksid olema vastavalt lepingu tingimustele või selle ettenähtud kasutusotstarbele;
b) ei ole omadustega, mille olemasolu Müüja kinnitas Tarbijale;
c) ei sobi pärast lepingu sõlmimist kasutamiseks eesmärgil, milleks Müüja Tarbijale toodet soovitas ja Müüja ei välistanud toote sellise kasutamist;
d) väljastati Tarbijale mittetäielikult;
e) on paigaldatud ja käivitatud mittekorrektselt ja need toimingud on teostanud Müüja või kolmas pool, kelle eest Müüja on vastutav, või Tarbija, kes järgis Müüja käest saadud juhiseid;
f) ei ole omadusega, mille olemasolu on kinnitanud tootja, tootja esindaja või isik, kes pakub toodet osana oma äritegevusest ja kes on müüdavale tootele lisanud nime, kaubamärgi või muu tunnusmärgi ja kes esitab ennast tootjana, välja arvatud juhul, kui Müüja ei olnud eelpoolnimetatud esindamistest teadlik ja mõistlikult kaalutledes ei oleks saanud neid teada ning mõjutada Tarbija otsust Lepingu sõlmimise kohta või kui esindussuhted olid muutunud enne lepingu sõlmimist.
30. Juriidiline defekt – olukord, kus müüdav vara kuulub kolmandale poolele või see on koormatud kolmanda poole õigustega või on kasutus- või käsutuspiirangud seatud pädeva asutuse otsusega.
31. Tellimus – Ostja tahteavaldus, mis on edastatud läbi poe ja kus selgesõnaliselt määratletakse toodete tüüp ja kogus, transporditüüp, makseviis, toote üleandmise koht ja Ostja andmed ning mille otsene eesmärk on sõlmida leping Ostja ja Müüja vahel.
32. Isikuandmete vastutav töötleja:
§2 Üldised lepingutingimused
1. Leping sõlmitakse poola keeles vastavalt Poola seadustele ja järgnevatele sätetele.
2. Toote üleandmise koht peab asuma Poola Vabariigis.
3. Müüja on kohustatud pakkuma teenuseid ja tarnima ilma defektideta esemeid.
4. Kõik hinnad on toodud Poola valuutas ning need on täishinnad (st käibemaks sisaldub hinnas). Toodete hind ei sisalda transpordi hinda, mis on eraldi välja toodud transpordi hinnakirjas.
5. Kõik tähtajad on arvutatud vastavalt Poola tsiviilkoodeksi paragrahvile 111, mis tähendab, et päevade arvuga väljendatud periood lõpeb viimasel päeval ja kui päevade arvuga väljendatud perioodi algus on mõni konkreetne sündmus, siis sündmuse toimumise päeva ei loeta perioodi arvutamisel sisse
6. Käesoleva lepingu kohta teabe saamiseks, et lepingu olulisi punkte kinnitada, kättesaadavaks teha ja salvestada, tuleb tegutseda järgnevalt:
a) saata tellimuse kinnitus mainitud e-posti aadressile: tellimus, esialgne kaubaarve, teave lepingust taganemise õiguse kohta, käesolevad lepingutingimused PDF-vormingus, lepingust taganemise avalduse täidetud blankett PDF-vormingus, link eraldiseisvalt kokkulepitud tingimustele ja lepingust taganemise blanketile;
b) täidetud ja üleandmise kohas üleantud tellimuse kohta tuleb välja trükkida järgnev teave: tõend ostu sooritamise kohta, teave lepingust taganemise õiguse kohta, käesolevad lepingutingimused ja lepingust taganemise avalduse täidetud blankett.
c) Platvormil on elektroonilisel kujul võimalik arvete koostamine, arvete muutmine, tellimuste ajaloo vaatamine, kirjavahetuse lugemine, pakkumistega tutvumine ning sõnumite ja laekumiste vaatamine.
7. Müüja ei võta eraldi tasu endaga suhtlemisel sidekanalite kasutamise eest, kuid Ostja kanda jäävad täielikult kõik muud kulud, mis on seotud kolmandate poolte tasudega sidekanalite kasutamise eest eest.
8. Müüja tagab Ostjale poe süsteemi korrektse toimimise järgnevate veebilehitsejatega: IE versioon 7 või uuem, FireFox versioon 3 või uuem, Opera versioon 9 või uuem, Chrome versioon 10 või uuem ja Safari koos kõige uuemate JAVA ja FLASH-i versioonidega ekraanidel, mille horisontaalne resolutsioon on vähemalt 1024 pikslit. Kui koos veebilehitsejatega Internet Explorer, FireFox, Opera või Safari kasutatakse kolmandate poolte tarkvara, mis mõjutab veebilehitseja toimimist ja omadusi, siis võib kannatada poe korrektne kuvamine ekraanil, seega tuleb poe delta.poznan.pl ja shopdelta.eu täieliku funktsionaalsuse tagamiseks lülitada kõik need lisaprogrammid välja.
9. Järgmiste tellimuste esitamise hõlbustamiseks võib Ostja valida võimaluse salvestada oma andmed poes. Selleks peaks Ostja looma kasutajatunnuse ja parooli, et pääseda ligi oma kontole. Kasutajatunnus ja parool on sümbolite järjestus, mille Ostja on valinud ja mille Ostja peab säilitama konfidentsiaalselt ja kaitsma kolmandate poolte volitamata ligipääsu nendele andmetele. Ostja võib mis tahes ajal oma kontole ligi pääseda, teha muudatusi või uuendada andmeid või kustutada oma konto poes.
10. Müüja on kohustatud järgima häid tavasid.
§3 Lepingu sõlmimine ja täitmine
1. Tellimusi võib esitada 24 tundi päevas.
2. Tellimuse esitamiseks peab Ostja tegema vähemalt järgnevaid toiminguid, kusjuures mõningaid toimingud võib korrata:
a) kauba lisamine ostukorvi;
b) transpordiviisi valimine;
c) makseviisi valimine; First Data, WireCard, https://www.wirecardbank.com/GDPR, Tpay, PayPal
d) kauba üleandmise kohta valimine;
e) Tellimuse esitamine poes, kasutades selleks nuppu "Olen tutvunud detailidega. Soovin esitada tellimuse".
3. Leping Tarbijaga sõlmitakse tellimuse esitamisel.
4. Tarbija lunasaadetisega tellimused teostatakse viivitamatult ning pangaülekandega või elektroonilise maksesüsteemi kaudu makstavad tellimused täidetakse pärast Tarbija summa laekumist Müüja kontole.
5. Leping Kliendiga sõlmitakse siis, kui Müüja on tellimuse vastu võtnud, mille kohta Müüja peab Klienti teavitama 48 tunni jooksul alates tellimuse esitamisest.
6. Kliendi lunasaadetisega tellimus täidetakse viivitamatult pärast lepingu sõlmimist ning pangaülekandega või elektroonilise maksesüsteemi kaudu makstavad tellimused täidetakse pärast lepingu sõlmimist ja Kliendi makstava summa laekumist Müüja kontole.
7. Kliendi tellimuse täitmine võib eeldada kogu või osa maksumuse tasumist või kaubanduskrediidi tagamist vähemalt tellimuse väärtuse ulatuses või Müüja nõusolekut lunasaadetise saatmiseks (tasumine toimub kättesaamisel).
8. Lepingu ese saadetakse tootelehel näidatud tähtaja jooksul; mitmest tootest koosnevate tellimuste puhul jääb kehtima tootelehtedel märgitud pikim tähtaeg. Saatmise tähtaja alguseks loetakse tellimust täitmist.
9. Lepingu alusel ostetud tootega saadetakse ka müügidokument, mis saabub Ostja poolt tellimuses valitud transpordimeetodi kaudu üleandmise kohta koos lisadega vastavalt paragrahvile 2 (6b).
§4 Lepingust taganemise õigus
h) kui tarnitakse päevalehti, perioodikaväljaandeid või ajakirju, välja arvatud lepingu alusel tellimine.
§5 Seadusega ette nähtud garantii
1. Müüja on Klientide ees täielikult vabastatud vastutusest füüsikaliste ja juriidiliste defektide eest vastavalt Poola tsiviilkoodeksi paragrahvile 558 (1) (seadusejärgne garantii).
2. Müüja on Tarbija ees vastutav defektide eest vastavalt Poola tsiviilkoodeksi paragrahvis 556 määratud põhimõtetele ja nende uuendustele (seadusejärgne garantii).
3. Kui Tarbijaga sõlmitud lepingu korral leitakse füüsikaline defekt enne ühe aasta pikkuse perioodi möödumist alates eseme üleandmisest, siis loetakse defekt eksisteerinuks ka riski üleminemise hetkel Tarbijale.
4. Kui müüdud esemel on defekt, siis Tarbija võib:
a) esitada avalduse hinnaalanduse nõudmiseks;
b) esitada avalduse lepingust taganemiseks;
välja arvatud juhul, kui Müüja suudab Tarbijale asendada defektse toote tasuta uue defektivaba toote vastu ilma viivitusteta ja ülemäärase ebamugavuseta. Kuid kui Müüja on eseme juba asendanud või parandanud või Müüja ei täitnud kohustust ese asendada uue defektivaba esemega või kõrvaldada defekt, siis pole õigust ese asendada või defekt kõrvaldada.
5. Tarbija võib Müüja poolt pakutud defekti parandamise asemel nõuda eseme asendamist defektivaba esemega või nõuda defektivaba esemega asendamise asemel defekti parandamist, välja arvatud juhul, kui Tarbija valitud meetodiga eseme viimine vastavusse lepinguga on võimatu või kui see nõuaks ülemääraseid kulutusi võrreldes Müüja pakutud meetodiga, kusjuures kulude ülemäärasuse hindamisel võetakse arvesse defektivaba toote hinda, leitud defekti tüüpi ja olulisust ning seda, mil määral põhjustaks Tarbijale ebamugavust mõnel muul meetodil Tarbija nõudmiste täitmine.
6. Tarbijal ei ole õigust lepingust taganeda, kui defekt on väheoluline.
7. Kui müüdaval esemel on defekt, siis Tarbija võib lisaks:
a) nõuda eseme asendamist defektivaba esemega;
b) nõuda defekti parandamist.
8. Müüja on kohustatud defektse eseme asendama defektivaba esemega või defekti kõrvaldama mõistliku aja jooksul ilma Tarbijale liigset ebameeldivust põhjustamata.
9. Müüja võib keelduda Tarbija nõudmise rahuldamisest, kui defektse eseme viimine vastavusse lepinguga Ostja valitud meetodil on võimatu või võrreldes järgmise võimaliku meetodiga eseme viimiseks vastavusse lepinguga nõuaks see ülemääraseid kulutusi.
10. Juhul kui defektne ese on paigaldatud, siis Tarbija võib nõuda Müüjalt selle lahtimonteerimist ja uuesti paigaldamist pärast defektivaba esemega asendamist või defekti parandamist, kuid Tarbijal on kohustus kanda sellega seotud kulutused, mis ületavad müüdud eseme hinda, või nõuda Müüjalt sisse osa lahtimonteerimise ja uuesti paigaldamise kuludest kuni müüdud eseme väärtuseni. Kui Müüja jätab selle kohustuse täitmata, siis on Tarbijal õigus need toimingud teostada Müüja kulul ja riskil.
11. Tarbija, kes teostab oma õigusi seoses seadusjärgse garantiiga, on kohustatud transportima Müüja kulul defektse eseme kaebuste esitamise aadressile; kui eseme tüüp või selle lahtimonteerimise viisi tõttu oleks selle transportimine ülemääraselt keeruline, siis on Tarbija kohustatud tegema eseme Müüjale ligipääsetavaks eseme asukohas. Kui Müüja jätab kohustuse täitmata, siis on Tarbijal õigus saata ese Müüja kulul ja riskil.
12. Asendamise või parandamise kulud kannab Müüja, välja arvatud paragrahvi 4 (10) kirjeldatud olukorras.
13. Kui defektne ese asendatakse defektivaba esemega või kui lepingust taganetakse, siis on Müüja kohustatud Tarbija juurest defektse eseme ära transportima.
14. Müüjal on kohustus vastata 14 päeva jooksul:
a) hinna alandamisnõude taotlusele;
b) lepingust taganemise avaldusele;
c) nõudele asendada defektne toode defektivaba tootega;
d) nõudele parandada defekt.
Vastasel juhul loetakse, et Müüja on nõustunud Tarbija avalduse või nõudega.
15. Müüjal on seadusjärgsest garantiist tulenevad kohustused füüsikalise vea leidmisel kahe aasta jooksul alates eseme üleandmisest Tarbijale ja kasutatud eseme müümise puhul ühe aasta jooksul alates eseme üleandmisest Tarbijale.
16. Tarbija nõudeõigus parandada defekt või asendada müüdud ese defektivaba esemega on piiratud ühe-aastase kestusega alates defekti avastamisest, kuid see ei rakendu enne kui kaks aastat alates eseme üleandmisest Tarbijale ja kasutatud eseme puhul enne kui üks aasta alates eseme üleandmisest Tarbijale.
17. Kui Müüja või tootja seadusjärgse garantii periood ehk kaks aastat alates eseme üleandmisest Tarbijale on möödunud, siis on Müüja vastavalt seadusjärgsele garantiile vastutav füüsikaliste defektide eest, mis esemel tuvastati enne selle kaheaastase perioodi möödumist.
18. Vastavalt paragrahvis 4 (15-17) määratud tingimustele võib Tarbija esitada avalduse lepingust taganemiseks või hinna alandamiseks müüdud eseme füüsikalise defekti tõttu ja kui Tarbija on nõudnud eseme asendamist defektivaba esemega või defekti parandamist, siis lepingust taganemise avalduse või hinnaalanduse nõudmise taotluse esitamise tähtaeg algab alates hetkest, mil eseme asendamise tähtaeg või defekti parandamise tähtaeg möödub ja vajalikke meetmeid ei ole võetud.
19. Kohtumenetluse algatamisel või arbitraažikohtu poole pöördumisel seoses seadusjärgse garantii õigustega peatuvad Tarbija muude õiguste tähtajad seoses antud tootega kuni menetluse lõpuni. Eelnev kehtib ka arbitraažikohtu menetluses, mille puhul on Tarbija muude seadusjärgse garantii õiguste teostamise tähtaeg algab päevast, mil kohus otsustas keelduda vahekohtuniku kokkuleppest või mil arbitraaž lõppes ilma tulemusteta.
20. Paragrahv 4 (15-16) kohalduvad õiguste teostamisele seadusjärgse garantii juriidiliste defektide osas, kusjuures tähtaeg algab päevast, mil Tarbija sai teada defekti kohta, ja juhul kui Tarbija sai defektist teadlikuks tänu kolmandale poolele, siis alates päevast, mil kolmas pool andis vaidluses teada oma lõplikust otsusest.
21. Kui seoses eseme defektiga on Tarbija esitanud avalduse lepingust taganemiseks või hinna alandamiseks, siis võib nõuda kahju hüvitamist seoses sellega, et sõlmiti leping ja ei oldud teadlik defekti olemasolust, isegi kui kahju on põhjustanud Müüjast sõltumatud asjaolud; täpsemalt võib nõuda hüvitist selliste kulude eest nagu lepingu sõlmimine, eseme üleandmise kulud, eseme transport, eseme hoiustamine ja eseme kindlustamine kuni ulatuseni mil määral jäi eelpoolmainitu eest saamatu kasu, eeldusel, et antud kahjude eest ei tasu kolmas pool ning kohtukulude hüvitamine, olenemata kulude hüvitamisest vastavalt üldistele põhimõtetele.
22. Defekti avastamise tähtaja möödumise alla ei kuulu juhud, kui seadusjärgse garantii õigusi tuleb teostada põhjusel, et Müüja on defekti ebaausalt varjanud.
23. Kui Müüja on kohustatud pakkuma Tarbijale soodustust või rahalist soodustust, siis on ta kohustatud seda tegema ilma viivitustega ja mitte hiljem kui seaduses ette nähtud aja jooksul.
§6 Privaatsuspoliitika ja isikuandmete turvalisus
2. Müüja on kohustatud isikuandmeid kaitsma vastavalt Poola 29. augusti 1997 isikuandmete kaitse seadusele ja Poola 18. juuli 2002 elektrooniliste teenuste osutamise seadusele. Isikuandmete andmisega Müüjale tellimuse esitamisel ühtlasi Ostja nõustub oma isikuandmete töötlemisega Müüja poolt eesmärgiga esitatud tellimus täita. Ostjal on õigus igal ajal saada ligipääsu oma isikuandmetele ning neid parandada, uuendada või kustutada.
3. Isikuandmete kogumise, töötlemise ja salvestamise täpsemad reeglid tellimuste täitmiseks poes on kirjeldatud privaatsuspoliitikas aadressil: delta.poznan.pl/polityka-bezpieczenstwa ja shopdelta.eu/safety_policy
§7 Lõppsätted
1. Mitte ükski selle lepingu tingimustest ei ole mõeldud rikkuma Ostja õigusi. Lisaks kinnitab Müüja, et juhul, kui käesoleva lepingu tingimused on vastuolus kehtiva seadusega, siis kohaldatakse alati tingimusteta seadust vaidlusaluse lepingutingimuste osa asemel.
2. Registreeritud Ostjaid informeeritakse lepingutingimuste muudatustest ja nende ulatusest e-postile (registreerimisel või tellimuse esitamisel antud e-posti aadressile). Vastavasisuline teade saadetakse vähemalt 30 päeva enne lepingutingimuste muudatuste jõustumist. Muudatuste tegemise eesmärk on ühtlustada lepingutingimusi ja hetkel kehtivaid seadusi.
3. Ostjal on alati võimalik kätte saada hetkel kehtiv lepingutingimust versioon lepingutingimuste lehelt (delta.poznan.pl ja shopdelta.eu/regulamin). Tellimuse täitmise aja jooksul ja kogu müügijärgse teeninduse ajal on Ostja kohustatud järgima neid lepingutingimusi, millega nõustuti tellimuse esitamise ajal; juhul kui Tarbija leiab, et varasemalt kehtinud lepingutingimused on vähem soodsad kui hetkel kehtivad, siis võib ta anda teada hetkel kehtivate lepingutingimuste valimisest kohaldatavateks lepingutingimusteks.
4. Kõigi siin käsitlemate teemade puhul kohaldatakse asjassepuutuvaid seadusi. Kui Tarbija sellega nõustub, siis lahendatakse vaidlused lepitusmenetluse või arbitraažikohtu menetluse teel. Viimase võimalusena lahendatakse asi kohaliku pädeva valdkonna kohtus.
Versioon 13.0 (Poznan, 25-05-2018)
Lepingutingimuste varasemad versioonid:
Versioon 12.0 (Poznań, 24.12.2014)

matches: §2 §3 §4 §5 kohus §6 §7


Korduma Kippuvad Küsimused COVID-19 kohta - Tööelu.ee
Viimati uuendatud: 11.05.2020
Tööinspektsioon kutsub tööandjaid üles järgima Terviseameti soovitusi seoses COVID-19 leviku tõkestamisega. Töökohal tuleb kasutada desinfitseerimis- ja isikukaitsevahendeid. Alates 17.03 peavad kõik Eestisse tulijad jääma isolatsiooni, st Eestisse saabumisest 14 kalendripäeva jooksul püsima sisenemisel täidetud tervisedeklaratsioonis märgitud elukohas. Sellistel isikutel on tööl käimine keelatud!
Hetkel ei ole veel töösuhetes erimeetmeid kehtestatud, kuid Vabariigi Valitsus võib need iga hetk kehtestada. Millal ja millised erimeetmed kehtestatakse, ei ole hetkel teada. Seega lähtume selgituste andmisel kehtivast töölepingu seaduse ja töötervishoiu ja tööohutuse seaduse regulatsioonist.
Küsimused-vastused käesolevas artiklis:
Töötasu vähendamine kolmeks kuuks tööandjast mitteolenevate majanduslike asjaolude tõttu (TLS § 37)
Tööandja poolt sundpuhkuse / palgata puhkuse / eriolukorra kehtestamine.
Tasustatud põhipuhkus: puhkuse ajakava muutmine, erikokkulepped puhkusetasu maksmise osas ning puhkusetasu arvutamine.
Mida teha, kui töötaja ei saa liikumispiirangu tõttu tööle tulla?
Töökoormuse vähenemine, mitmes kohas töötamine ning hüvitise saamise ajal lisatöö tegemine
Töötasu hüvitise jaoks keskmise töötasu teate vormistamine
Kas tööandja saab sundida haiguslehte võtma?
Kas kollektiivlepinguga töötavate tervishoiutöötajate töötasu võib erandolukorra tõtta alandada?
Kas töö juures COVID-19 nakkuse saamine on tööõnnetus?
Kui töötaja ei saa suletud piiride tõttu koju naasta, siis kas tema lähetus kestab edasi? Kas tööandja peab selle eest töötasu maksma?
Kaugtöö kohustus
Kas ja kuna võib kasutada TLS § 37 ehk töötasu vähendamist kolmeks kuuks tööandjast mitteolenevate majanduslike asjaolude tõttu?
Koroonaviiruse levik on üks sellistest ettenägematutest asjaoludest, mille esinemise korral võib tööandja töölepingu seaduse (TLS) § 37 alusel ühepoolselt töötaja töökoormust ja töötasu kolmeks kuuks vähendada, kui kokkulepitud töötasu maksmine on tööandjale ebamõistlikult koormav. Töötasu võib vähendada kuni Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäärani (584 eurot kuus või 3,48 eurot tunnis).
Vt ka Tööelu artikleid:
Kuidas rakendatakse TLS § 37 ehk töötasu vähendamist kolmeks kuuks tööandjast mitteolenevate majanduslike asjaolude tõttu ja kas töötaja saab töösuhte üles öelda?
Töötasu vähendamine välismaalastel, kellele kehtib Eesti keskmise brutokuupalga töötasu alammäär
Meil on tööl välismaalased. Nende töötasu alamäär tuleneb välismaalaste seadusest, mille kohaselt tuleb neile maksta tasu, mille suurus on vähemalt võrdne Statistikaameti viimati avaldatud Eesti aasta keskmise brutokuupalgaga. Kas välismaalaste puhul võib rakendada töötasu vähendamist TLS § 37 lg 1 alusel ja maksta Vabariigi Valitsuse kehtestatud alammäära?
Töölepingu seaduse § 37 ehk töötasu vähendamine ei ole rakendatav välismaalasest töötajatele, kellele kehtib välismaalaste seaduse alusel palgakriteeriumi nõue, sest tekib vastuolu välismaalaste seadusega. Politsei- ja Piirivalveamet on andnud sel teemal selge suunise, et käesoleval hetkel ei ole välismaalaste töötamise osas ühtegi erikorraldust. Seega tuleb endiselt lähtuda välismaalaste seadusest ja inimene peab saama palgakriteeriumiga ettenähtud palka.
Kui aga välismaalastega on kokku lepitud töökoormuse muutmine, siis tuleb inimesele maksta vastavalt koormusele ikkagi kriteeriumist tulenevat tunnitasu. Täpsemaid selgitusi välismaalaste töötasu kohta annavad Politsei- ja Piirivalveameti migratsiooninõustajad, kelle kontaktid leiab siit: https://www.politsei.ee/et/migratsiooninoustajad.
Kas ühe töötajaga ettevõtete jaoks kehtib erisusi?
Ettevõtete suhtes, kus töötab üks töötaja, ei ole erisusi. Töötaja suhtes kehtivad kõik TLS-st tulenevad tingimused.
Koondamisel on tööandja kohustatud järgima TLS § 97 lõikes 2 sätestatud etteteatamistähtaegasid. Etteteatamistähtajad on seotud töötaja töösuhte kestusesega tööandja juures. Tööandja peab töötajale koondamisest ette teatama, kui töötaja töösuhe tööandja juures on kestnud:
Kas koondamist saab Töötukassa hüvitise taotlemise eesmärgil tagasi võtta?
Tööandja esitas mulle märtsis ülesütlemisavalduse, et koondab mind. Nüüd ütles ta, et võttis ülesütlemisavalduse tagasi, sest saab Töötukassast töötasu hüvitist taotleda. Olin koondamisega arvestanud ning olen leidnud ka teise töökoha. Kas tööandja saab nii lihtsalt ülesütlemisavalduse tagasi võtta?
Töölepingu ülesütlemisavaldus on tahteavaldus, millel on õiguslik tagajärg – töölepingu lõppemine. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 69 lg 1 kohaselt muutub tahteavaldus kehtivaks kui teine pool on selle kätte saanud. See tähendab, et kui töötaja on kätte saanud tööandja esitatud ülesütlemisavalduse, on see muutunud kehtivaks ning töösuhe vastavalt avaldusele lõpeb. Seega saab tööandja töötajale antud ülesütlemisavalduse tagasi võtta ainult töötaja nõusolekul ning kui töötaja nõus ei ole, toimub töösuhte lõppemine koondamise tõttu nii nagu teates kirjas.
On vaid üks erand. Tahteavaldust ei loeta tehtuks, kui enne tahteavaldust või sellega ühel ajal jõuab tahteavalduse saajani tahteavaldust tagasivõttev tahteavaldus. See on võimalik aga ainult olukordades, kui töölepingu ülesütlemisavaldus saadetakse näiteks e-kirja või postiga ehk tahteavaldus tehakse eemalviibijale, mis annab võimaluse veel kiirelt reageerides anda enne ülesütlemisavalduse kohalejõudmist teada, et seesama avaldus on tagasi võetud. Üldjuhul aga seda teha ei jõuta ning nii muutubki töölepingu ülesütlemisavaldus töötajani jõudmisega kehtivaks.
Töölepingu ülesütlemisavalduse kehtima hakkamiseks pole tarvis tööataja nõusolekut, sh allkirja. Piisab üksnes kättesaamisest ning vaidluse korral peab tööandja suutma tõendada, et on ülesütlemisavalduse töötajale kätte toimetanud.
Kui töötaja on naasnud riskipiirkonnast, siis tuleb tööandjal ja töötajal kokku leppida, kuidas toimub edasine töötamine. Kõige mõistlikum oleks võimaldada töötajal töötada kodust ehk leppida kokku kaugtöö tegemises. Kui see aga võimalik ei ole, siis tuleb pooltel saavutada kokkulepe.
Tasustamata puhkuses peavad pooled omavahel kokku leppima. Kui saavutatakse kokkulepe, siis võib töötaja kasutada tasustamata puhkust. Kui töötaja tasustamata puhkusega nõus ei ole, kuid tööandja töötajat töökohale ei luba, siis rakendub TLS § 35.
Kas tööandja võib puhkuse ajakava muuta ja teha erikokkuleppeid puhkusetasu maksmise osas?
Töölepingu seaduse (TLS) § 69 lg 4 kohaselt on puhkuste ajakava õigus muuta tööandja ja töötaja kokkuleppel. Seega kui tööandja ja töötaja saavutavad puhkuse ajakava muutmise osas kokkuleppe, saab puhkuse ajakava vastavalt kokkuleppele muuta.
Seega kui tööandja soovib töötajate puhkusi nihutada varasemaks, et töötajad kasutaks hetkel nt põhipuhkust, siis selleks on vaja ka töötaja nõusolekut, st töötajal on õigus keelduda. Arvestades hetkeolukorda oleks mõistlik tööandjal ja töötajal kõikvõimalikud variandid/võimalused töösuhtes läbi arutada ning leida võimalikult parim lahendus mõlemale poolele.
Puhkusetasu maksmisele ei saa tööandja kehtestada erireegleid, vaid peab lähtuma TLS §-st 70. Puhkusetasu arvestatakse töötaja keskmise töötasu põhjal ehk arvestuse aluseks võetakse töötaja viimasel kuuel kuul teenitud töötasud. Kui tööandja arvestab töötajale puhkusetasu vähem kui seadus ette näeb, on töötajal tööandja vastu saamata jäänud puhkusetasu nõue, millega on võimalik pöörduda ka töövaidlusorganisse (s.o kohus või töövaidluskomisjon). Tähtaeg puhkusetasu nõudmiseks on neli kuud arvates ajast, kui isik sai teada või pidi teada saama oma õiguse rikkumisest (TLS § 31).
Põhipuhkus suvel, kas töötasu hüvitis arvestatakse puhkusetasu arvutamisel sisse?
Vastavalt Vabariigi Valitsuse määruse nr 130 „Tööhõiveprogramm 2017-2020“ § 191 lg-le 5 käsitletakse töötasu hüvitist tööandja makstud töötasuna, mille töötukassa maksab töötajale tööandja nimel ja töötukassa arvel. Puhkusetasu arvestatakse puhkusele eelneva kuue kuu töötasu põhjal. Seega, kuivõrd töötasu hüvitise näol on tegemist töötaja töötasuga, siis arvestatakse see ka puhkusetasu arvutamisel sisse.
Põhipuhkus suvel, kas TLS § 37 lg 1 alusel vähendatud töötasu arvestatakse puhkusetasu arvutamisel sisse?
Puhkusetasu arvestatakse puhkusele eelneva kuue kuu töötasu põhjal. Seega, kuivõrd ka vähendatud töötasu on töötaja töötasu, siis arvestatakse see puhkusetasu arvutamisel sisse.
Lisaks eelpool nimetatud võimalustele (kaugtöö, tasustamata puhkus, TLS §§ 35 ja 37 rakendamine) on võimalik leppida kokku, et töötaja kasutab põhipuhkust. Kui puhkuse ajakava on tehtud, siis saab põhipuhkuse aegasid muuta üksnes kokkuleppel. Kui töötaja ei soovi kasutada põhipuhkust, tuleb leida muu lahendus.
Vt ka artiklit: Kas koroonaviiruse oht on piisav põhjus tööst keeldumiseks?
Mida peab tööandja tegema, kui töötaja ei saa liikumispiirangu tõttu tööle tulla?
Kujunenud olukorras tuleks lähtuda sellest, et töötaja töö tegemine on takistatud temast mittetuleneval põhjusel. See tähendab, et töötaja ei ole tekitanud ise olukorda, kus tal ei ole võimalik tööle tulla. Seega rakendub antud juhul töölepingu seadus § 38, mille kohaselt peab tööandja maksma mõistliku aja eest keskmist töötasu, kui töötaja ei saa tööd teha temast mitteoleneval põhjusel. Milline on antud juhul mõistlik aeg, peavad pooled ise hindama, kuid kindlasti ei ole õigustatud töötasu maksmine terve aja eest, mil töötaja tööd ei tee.
Antud juhul peavad pooled leidma mõlemale poolele sobivad lahendused. Näiteks sõlmima poolte kokkuleppe töötaja põhipuhkuse või tasustamata puhkuse kasutamiseks või muul moel (nt muuta kokkuleppel tööülesandeid, mida saaks teha kaugtööna). Töösuhte pooled peavad adekvaatselt hindama riigis toimuvat ning arvestama seejuures ka teineteise huvidega ja leidma seeläbi mõistlikud lahendused.
Kui mu töökohas on vähendatud töötasu alammäärani ja töökoormus on väga väike, kas ma võin minna samal ajal kuhugi mujale tööle?
Hetkel kehtiva töölepingu seaduse kohaselt ei ole töötajal keelatud töötada mitme tööandja juures. Seega on töötajal võimalik töötada samal ajal mitme tööandja juures. Oluline on seejuure tähele panna, et töötaja peab suutma ka kõiki sõlmitud lepinguid täita. See tähendab, et töötaja peab arvestama, et kui ta töötab nt kahe tööandja juures, peab ta mõlema tööandja juures vastavalt töölepingule ka tööd tegema.
Kui tööandja taotleb töötukassast töötasu hüvitist, kas ma võin minna samal ajal kuhugi mujale ajutiselt tööle?
Hetkel kehtiva töölepingu seaduse kohaselt ei ole töötajal keelatud töötada mitme tööandja juures. Seega on töötajal võimalik töötasu hüvitise saamisel ajal töötada teise tööandja juures. Oluline on seejuures tähele panna, et töötaja peab suutma ka kõiki sõlmitud lepinguid täita. See tähendab, et töötaja peab arvestama, et kui ta töötab nt kahe tööandja juures, peab ta mõlema tööandja juures vastavalt töölepingule ka tööd tegema.
Tööandja sunnib mind võtma haiguslehte, aga ma ei ole haige. Kas ma pean avama haiguslehe?
Haigekassa veebilehel oleva info kohaselt saavad haigus- või hoolduslehte võtta töötavad inimesed, kes on ise haiged, põetavad haiget last või lähedast (see kehtib jätkuvalt kõikide haiguste puhul). Samuti on võimalik haigusleht võtta siis, kui inimene on koroonaviiruse haigega kokku puutunud, kuid haigussümptomid veel avaldunud ei ole. Seega kui töötaja haige ei ole, ei ole tal õigust haiguslehte avada, isegi kui tööandja selleks kohustab.
Kui töötajal ei ole tegelikkuses alust haiguslehte võtta, jääb ta ilma haigushüvitisest ja ka töötasust. Samuti võib tööandja hiljem käsitleda seda ka tööluusina, kuna töötajal ei olnud alust töö tegemisest keelduda.
Täiendavat informatsiooni haiguslehe avamise kohta leiab siit: https://www.haigekassa.ee/uudised/tanasest-saab-haiguslehte-ajutiselt-veebis-vormistada.
Kas tervishoiuvaldkonna töötajate, kelle töötasu on määratud kollektiivlepinguga, töötasu on samuti võimalik TLS § 37 alusel vähendada Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäärani?
Töölepingu seaduse (TLS) § 37 lg 1 kohaselt võib tööandja töötaja töötasu kuni kolmeks kuuks 12-kuulise ajavahemiku jooksul vähendada mõistliku ulatuseni, kuid mitte alla Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäära, kui kokkulepitud töötasu maksmine oleks tööandjale ebamõistlikult koormav ning kui tööandja ei saa ettenägematutest, temast mitteolenevatest majanduslikest asjaoludest tulenevalt anda töötajale kokkulepitud ulatuses tööd.
Ehkki antud juhul on töötajate töötasu suurused määratud kollektiivlepinguga, siis TLS § 37 lg-s 1 on sätestatud tööandjale võimalus vähendada töötaja töötasu kuni Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäärani (584 eurot kuus või 3,48 eurot tunnis). Kuivõrd TLS §-s 37 sätestatud tingimuste kasutamine on ja peab olema erandlik, see tähendab, et täidetud peavad olema teatud tingimused (tööandjast mitteolenevad majanduslikud põhjused), siis on lubatud ka töötajate, kelle töötasu on reguleeritud kollektiivlepinguga, töötasu vähendada kuni Vabariigi Valituse kehtestatud töötasu alammäärani. Juhime tähelepanu asjaolule, et TLS § 37 lg 3 kohaselt on töötajal õigus keelduda töö tegemisest võrdeliselt töötasu vähendamisega.
Kui nakatun töö juures COVID-19 viirusesse, siis kas see on tööõnnetus või pean haiguslehe võtma?
Tööõnnetus on töötaja tervisekahjustus või surm, mis toimus tööandja antud tööülesannet täites või muul tema loal tehtaval tööl, tööaja hulka arvataval vaheajal või muul tööandja huvides tegutsemise ajal. Tööõnnetusena ei käsitata tervisekahjustust või surma, mis toimus loetletud juhtudel, kuid mis ei ole põhjuslikus seoses töötaja töö või töökeskkonnaga (töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 22 lõige 1). Tööõnnetusena käsitletakse pigem nn äkktervisekahjustust näiteks kukkumise tõttu, aga ka kemikaaliaurude sissehingamisest tekkinud mürgituse tõttu.
Haigestumise nt koroonaviirusesse haigestumise puhul võib tegemist olla tööga seotud haigestumisega. Tööga seotud haigused jagatakse kaheks – tööst põhjustatud haigus ja kutsehaigus. Kutsehaigus on haigus, mille on põhjustanud kutsehaiguste loetelus nimetatud töökeskkonna ohutegur või töö laad. Tööst põhjustatud haigus on töökeskkonna ohuteguri põhjustatud haigus, mida ei loeta kutsehaiguseks.
Koroonaviirusesse haigestumise puhul võib tegemist olla kutsehaigusega Sotsiaalministri 09.05.2005 määrus nr 66 „Kutsehaiguste loetelu“ § 3 lõige 7 järgi, mille kohaselt on kutsenakkushaigused ja kutseparasiithaigused ka muud nakkus- ja parasiithaigused, mida põhjustavad töökeskkonna bioloogilised ohutegurid. Koroonaviirus liigituks muude kutsenakkushaiguste alla.
Kui te kahtlustate, et teie haigestumine võib olla tööst tingitud st nakatusite tööl, tööülesandeid täites, siis andke sellest arstile teada. Perearst või muu arst, kes kahtlustab, et töötajal võib olla kutsehaigus suunab inimese töötervishoiuarstile kutsehaiguse diagnoosimiseks. Töötervishoiuarst teeb kindlaks töötaja terviseseisundi ning kogub andmed töötaja tööolude ning töö laadi kohta. Otsuse selle kohta, kas haigus on tööst põhjustatud või mitte teeb töötervishoiuarst.
Töötaja on saadetud välislähetusse, töö on tehtud, kuid tagasi koju ei saa naasta. Kas seda aega, mil töötaja on välisriigis, tuleb käsitleda välislähetusena ning kas tööandjal on kohustus maksta päevaraha?
Kui tööandja on töötaja saatnud välislähetusse, on tal kohustus maksta töötajale välisriigis viibimise aja eest välislähetuse päevaraha vähemalt selle alammääras (22,37 eurot). See kohustus kehtib tööandjale ka praeguses olukorras ehk kui töötaja saadetakse välisriiki lähetusse, mis ei ole tema tavapärane töö tegemise koht, peab tööandja maksma välislähetuse päevaraha. Päevaraha maksmise kohustus on tööandjal ka juhul, kui töötaja tööd tee, sest tööandjal ei ole töötajale tööd anda (ehk töötaja on n-ö tööootel).
Kui tööandja ja töötaja lepivad kokku, et töötaja kasutab välisriigis olles puhkust (nt muudetakse kokkuleppel põhipuhkuse aega või lepitakse kokku tasustamata puhkuses), siis välislähetuse päevaraha maksmise kohustust ei ole.
Kas pean kodus töötama peale lähetust?
Alates 17.03.2020 peavad kõik Eestisse tulijad jääma isolatsiooni, st Eestisse saabumisest 14 kalendripäeva jooksul püsima sisenemisel täidetud tervisedeklaratsioonis märgitud elukohas. Sellistel isikutel on tööl käimine keelatud! Kui töötajal on võimalik teha kaugtööd, siis tuleks Eestisse naasmisel töötada võimalusel kodust.
Külastusi 31832, sellel kuul 31832


Viru-Nigula valla kaevetööde ning teede ja tänavate sulgemise eeskiri – Riigi Teataja
Viru-Nigula valla kaevetööde ning teede ja tänavate sulgemise eeskiri
Viru-Nigula valla kaevetööde ning teede ja tänavate sulgemise eeskiri - sisukord
§ 3 Kaevetöö tegemise üldnõuded
§ 5 Kaevetöö tegemine
§ 6 Taastamistööd
§ 7 Avariitöö tegemine
§ 8 Tehnovõrkude kaitsmine kaevetööl
§ 9 Kaevetööväline tänava sulgemine
§ 11 Kaevetöö järelevalve
§ 12 Kaevetöö tegija vastutus
§ 14 Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
RT IV, 07.05.2019, 9
Vastu võetud 25.04.2019 nr 53
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 361 ning liiklusseaduse § 6 lõike 4, § 72 lõike 3 ja § 12 lõike 1 alusel.
(1) Kaevetööde ning teede ja tänavate sulgemise eeskiri (edaspidi eeskiri) määrab kindlaks kaevetööde ning teede ja tänavate (edaspidi tänav) sulgemise korra Viru-Nigula valla haldusterritooriumil ja on kohustuslik kõikidele kaevetöid ja tänavate sulgemisi teostavatele isikutele.
1) kaevetööl juriidiliste või füüsiliste isikute omandis olevatel kinnistutel ning erateedel ja veel kinnistusraamatusse kandmata maa-aladel juhul, kui need ei ole avalikus kasutuses, seal ei asu tehnovõrke ja -rajatisi ning ei ole tegemist nende ehitamise või remondiga;
2) kalmistutel.
(3) Kaevetööd on:
1) süvendi kaevamine sügavamal kui 30 cm algsest maapinnast;
2) töö, mille tegemisel eemaldatakse tee- või pinnakate (asfaltbetoon, sillutis, murukate jne) ja mis ei ole teehoiutöö ehitusseadustiku mõistes;
3) planeerimise käigus pinnase esialgse kõrguse muutmine;
4) ehitusgeoloogilised puurimistööd.
(1) Eeskirja tähenduses määratletakse Viru-Nigula Vallavalitsust kui täitevorganit (edaspidi vallavalitsus) ja Viru-Nigula vallavalitsust kui ametiasutust (edaspidi ametiasutus). Ametiasutuse sisemise töö korraldamine ja ülesannete jagamine määratakse ametijuhenditega.
(2) Eeskirjas kasutatakse mõisteid alljärgnevas tähenduses:
1) kaevetöö tegija – füüsiline või juriidiline isik, kes teeb kaevetööd;
2) tänava sulgeja – füüsiline või juriidiline isik, kes sulgeb tänava;
3) vastutav isik – kaevetöö tegija või tänava sulgeja poolt kirjalikult määratud isik, kes vastutab kaevetöö või tänava sulgemise eest. Kui vastutavat isikut ei ole määratud, loetakse vastutavaks isikuks kaevetöö teostaja tegevjuht või juhatuse esimees. Kui kaevetöö teostaja on füüsiline isik, siis on ta ise vastutavaks isikuks;
5) kaeveloa ja tänava sulgemisloa väljastaja – ametiasutuse ametnik, kellel on õigusteha täiendavaid ettepanekuid kaevetöö ja tänava sulgemise tingimuste kohta;
6) kaeveloa avaldus – avaldus, mis täidetakse ja esitatakse kaevetöö tegija poolt kaeveloa väljastajale;
7) tänava sulgemisloa avaldus – avaldus, mis täidetakse ja esitatakse tänava sulgeja poolt kaeveloa ja tänava sulgemisloa väljastajale;
8) kaeveluba – ametiasutuse luba, mis annab õiguse kaevetöö tegemiseks, määrab tingimused ja tähtaja;
9) tänava sulgemise luba – ametiasutuse luba, mis annab õiguse tänava sulgemiseks, määrab tingimused ja tähtaja.
§ 3. Kaevetöö tegemise üldnõuded
(1) Kaevetööd on lubatud teha kaeveloa alusel. Kui kaevetöö kaasneb ehitamisega ehitusseadustiku mõistes, peab eelnevalt olema vormistatud ehitusluba. Ehitusloa olemasolul ei ole kaeveluba vaja eraldi taotleda.
(2) Ehitusgeoloogilisi töid tehakse kooskõlas ehitusseadustikuga. Ehitusgeoloogilisteks puurimistöödeks tuleb taotleda kaeveluba ning esitada koos avaldusega geodeetiline alusplaan, kuhu on kantud rajatavate puuraukude võišahtide asukohad. Ehitusgeoloogiliste tööde aruanded esitatakse ametiasutusele kaeveloa lõpetamisel ja säilitatakse digitaalsel kujul ametiasutuse arhiivis.
(3) Kaevetöö tuleb teha tehnoloogiliselt võimaliku lühima aja jooksul ja teekatet vähimal kahjustaval viisil.
(4) Viie aasta jooksul pärast valla omandis olevatele avalikult kasutatavatele teedele uute asfaltbetoon- või monoliitsete betoonkatete ehitamist on kaevetöö nendel reeglina keelatud. Erandid on lubatud eelkõige tehnovõrkude avarii puhul või muudel juhtudel ametiasutuse eelneval kirjalikul nõusolekul ja tingimustel.
(5) Kaevetöö tegija on kohustatud tee taastamisel kinni pidama kehtivatest tee ehitamise normidest ja nõuetest ning taastama kaevekoha samatüübilise kattega. Lahendus tuleb kooskõlastada ametiasutusega.
(6) Kaevetöö tegija vastutab teekatte ja haljastuse taastamistööde kvaliteedi eest 24 kalendrikuu jooksul pärast taastamistööde vastuvõtmist. Kui kaevetöö tegija ei ole kõrvaldanud ilmsiks tulnud vigasid ametiasutuse poolt määratud tähtajaks, võib ametiasutus tellida taastamistööd kolmandalt isikult kaevetööde eest vastutava isiku kulul.
(1) Kaeveloa ja tänava sulgemise loa vormistab ning väljastab ametiasutuse ametnik kaevetöö tegijale või tänava sulgejale. Selleks esitab kaevetöö tegija või tänava sulgeja ametiasutuse ametnikule kaeveloa või tänava sulgemise avalduse. Ametiasutuse ametnikul on õigus vajadusel nõuda lisaks avaldusele ka tööde teostamise ajagraafikut, liikluskorralduse skeemi koos kasutatavate liiklusmärkide, piirete ning valgustuse äranäitamisega, katete ja haljastuse taastamise plaani jm täiendavaid dokumente.
(2) Kaeveloa või tänava sulgemise avaldus esitatakse vähemalt kolm tööpäeva enne kaevamise või tänava sulgemise algust, välja arvatud avariilistel töödel.
(3) Ametiasutuse ametnikul on õigusteha ettepanekuid kaevetöö tegemise aja, võimalike eritingimuste ja täiendavate kooskõlastuste suhtes.
(4) Kaevetööde läbiviimise tingimusi, sh tähtaega ja korda võib muuta üksnes neid seadnud ametiisik.
(5) Kultuurimälestisi ohustada võivaid töid tehakse kooskõlastatult Muinsuskaitseametiga, kusjuures kaevetöö tellija on kohustatud finantseerima mälestise kahjustamist ennetavad tööd ning tagama nende läbiviimiseks vajalikud tingimused.
(6) Kaeveloa väljastamisest keeldutakse, kui:
2) kaevetöö tegijal või tema alltöövõtjal puudub vastav pädevus;
3) kaevetöö tegija on eelnevalt ehitustöid teostades eiranud kaevetöö eeskirja nõudeid ning ei ole ehitustöid läbi viinud hea tava kohaselt;
4) eelnevalt tähtajaliselt lõpetamata kaks või enam kaeveluba;
5) tähtajaliselt täitmata ametiasutuse poolt tehtud ettekirjutus.
(7) Kaeveloa väljastaja võib kaeveloa kehtetuks tunnistada, kui kaevetöid ei ole alustatud 10 tööpäeva jooksul loal märgitud kaevetööde algustähtajast. Kaeveloa väljastajal on õigus peatada kaeveloa kehtivus, kui kaevetöö käigus on rikutud loas toodud või käesoleva eeskirja tingimusi. Kui tegemist on omavolilise kaevetööga, peatab ametnik kaevetöö viivitamatult.
(8) Kaeveloa muutmisel, pikendamisel või peatamisel teeb kaeveloa väljastaja sellele vastavasisulise märke.
§ 5. Kaevetöö tegemine
(1) Kaevetöö tegemise ajal peavad kaeveluba, ehitusprojekt ja töö toimumise ajagraafik olema töö tegemise kohas. Kui kaevetöö kestus on üle viie ööpäeva, tuleb töökohale üles panna infotahvel, kuhu on märgitud töö tellija ja tegija nimi, vastutava isiku nimi, telefoninumber ning töö lõpetamise tähtaeg.
(2) Kaevetöö puhul, millega kaasneb üldkasutatava tänava, väljaku, tee, pargi või puhkeala või selle osa sulgemine, peab kaevetöö tegija kooskõlastama ajutise liikluskorraldusskeemi ametiasutuse vastava ametnikuga.
(3) Kaevetöö tegija peab ametiasutuse nõudmisel avaldama oma kulul liikluskorralduse muudatuse kohta teate valla ajalehes. Kokkuleppel võib seda teha ametiasutuse kaudu.
(4) Kaevetöö tegija peab teekatte nõuetekohase taastamiseni tagama häireteta ja ohutu liikluse, sh vajadusel ajutise ümbersõidu teekatte korrashoiu oma kulul.
(5) Kaevetöö tsoon tuleb tähistada piirete ja liiklust reguleerivate ajutiste liiklusmärkidega. Liiklusmärgid tuleb paigaldada vastavalt kehtivatele eeskirjadele ja ajutisele liikluskorraldusskeemile. Töö lõpetamisel tuleb ajutised märgid ja piirded koheselt kõrvaldada ning informeerida liikluse taasavamisest kaeveloa väljastanud ametnikku.
(6) Kaevetöö tegija peab kindlustama piirete ja ajutiste sildade abil ohutu läbipääsu liiklusvahenditele ja jalakäijatele kohtadesse, kus läbisõit või juurdepääs olid varem olemas.
(7) Kui puude alumised oksad segavad kaevetöid, kooskõlastada nende kärpimine ametiasutusega. Kõrghaljastuse likvideerimiseks taotleda ametiasutusest raieluba.
(8) Puude juurestik, tüved ja võrad peavad olema kaitstud võimalike vigastuste eest. Puudele lähemal kui 2 meetrit tehtavate kaevetööde jaoks, välja arvatud avariitööd, on vajalik ametiasutuse keskkonnaspetsialisti nõusolek.
(9) Kaevetööde tegemisel piirkonnas, kus on kergesti varisev pinnas ja kaevatakse puule lähemal kui nende võra projektsioon maapinnal, rajatakse tõkendid, mis väldivad juurestiku kahjustumist pinnase nihkumise tagajärjel. Kaevetööde tsoonis paigaldada puudele tüvekaitsed.
(10) Kui pole võimalik vältida töid puude juurestiku ulatuses, tuleb näha ette kaevetööde tegemine käsitsi vahetult enne tehnovõrgu või ehituselemendi paigaldamist, et vältida puujuurte läbiraiumist ja kuivamist.
(11) Kaevetöö käigus inimtegevuse tagajärjel ladestunud arheoloogilise kultuurikihi avastamisel (sh inimluud või kultuuriväärtusega leid), on kaevetöö tegija kohustatud töö seiskama, säilitama leiukoha muutumatul kujul ning viivitamatult informeerima Muinsuskaitseametit ja ametiasutust. Lõhkekehade leidmisest tuleb viivitamatult informeerida Päästeametit.
(12) Kaevikutest väljapumbatava vee juhtimine kanalisatsiooni või kaevekoha ümbrusesse tuleb eelnevalt kooskõlastada võrgu või maa-ala valdajaga.
(13) Kaevetöö tegija tagab tolmu- või lumetõrje, kui kaevamisel tekib tolmu või on takistatud regulaarse lumetõrje tegemine. Kaevetöö tegija hoiab porist puhtad väljaspool kaevetööde tsooni olevad tänavad, kui pori on sinna sattunud kaevetöö tsoonist väljuva transpordiga.
(14) Enne kaeviku tagasitäitmist peab kaevetöö tegija tagama paigaldatud tehnorajatise digitaalse teostusmõõdistamise topo-geodeetiliste mõõdistustööde õigust omava isiku poolt. Teostusmõõdistused koostatakse maa-aluste tehnorajatiste kohta, kusjuures üks eksemplar säilitatakse ametiasutuse arhiivis.
§ 6. Taastamistööd
(1) Asfaltbetoonkatendi erinevate kihtide vaheline pind, samuti ka uue ja vana kihi vaheline eelnevalt puhastatud kontaktpind krunditakse bituumeni või bituumenemulsiooniga. Vuukide liitekohad töödeldakse bituumeni, bituumenemulsiooni, vuugiliimi või vuugilindiga.
(2) Tükkmaterjalist teekatte taastamise puhul on taristu valdajal õigus nõuda betoonist või tsemendiga stabiliseeritud materjalidest aluskonstruktsiooni rajamist. Juhul, kui antud töö toimub avariikaevetööde raames, vormistatakse tähtaja pikendamiseks kaeveluba.
(3) Tee katend taastatakse astmeliselt vastavalt taastatavatele kihipaksustele kihtide kaupa. Iga järgnev katendi kiht peab olema ülekattega alumise suhtes vähemalt 30 cm.
(4) Kaevetöödega rikutud maa-ala taastatakse kaevetöö tegija kulul kogu ulatuses endisel kujul hiljemalt kaeveloal märgitud tähtajaks. Kaevetöö tegija taastab ja korrastab tema poolt lõhutud või rikutud äärekivid, tehnovõrkude kaevud ja kaaned.
(5) Tee taastamisel täidetakse kaevik ainult dreeniva pinnasega (liiv, kruus), kasutades kihtide viisi tihendamist. Täitematerjali tihedus peab vastama tihedustegurile 0,98. Kaeviku täitmiseks ja taastamiseks mittekõlblik materjal tuleb teisaldada.
(6) Tänavaga pikisuunalise kaevetöö korral tuleb kaeviku serva ja äärekivi või tänavakatte serva vaheline alla 1,0 meetri laiune ala katta samuti uue asfaltbetoonkatendiga.
(7) Taastatava asfaltbetoonkatte ääred lõigatakse sirgeks ja kiht taastatakse mõlemalt poolt vähemalt 30 cm võrra laiemalt kui killustik alus. Asfaltbetoonkatendi erinevate kihtide pind ning uue ja vana kihi vaheline kontaktpind krunditakse bituumeniga. Pealmise kihi vuugikohad kaetakse bituumeniga ja puistatakse üle graniitsõelmetega.
(8) Tänavakatte täielik taastamine peab olema tehtud viie tööpäeva jooksul arvestades kaeviku tagasitäitmise päevast. Juhul, kui on vaja liiklust kiiresti avada või kui töötatakse talvistes tingimustes, taastatakse kate ajutiselt.
(9) Tänava, väljaku, parkla või selle osa, millel ei ole kaevetööde lõppemisel või teekatte taastamisel koheselt tagatud nõutav teeseisund ja liiklusohutus, peab olema tähistatud liikluskorraldusvahenditega vastavalt Eesti Vabariigis kehtivale standardile.
(10) Kuni 5 aastat vana asfaltbetoonkatendi üleskaevamisel tuleb taastada katend mõlemalt poolt kaevet vähemalt 2 meetrit laiemalt. Kõnnitee kaevamisel tuleb paigutada uus asfaltbetoonkate kogu kõnnitee laiuselt.
(11) Kaevetöö tegija on kohustatud taastama tee katte ja teekattemärgistuse samatüübilise materjaliga. Taastatava tänava sõidu- ja kõnnitee, kergliiklusega tee ja jalgrattatee kattekonstruktsioon ning selleks kasutatavad materjalid kooskõlastatakse taristu valdajaga.
(12) Haljastuse taastamisel võib tagasitäiteks kasutada kaevekohast väljavõetud pinnast. Pealmine külvialune kiht peab olema 10 cm paksuse kihina täidetud taimede kasvuks sobiliku mullaga (millest on üle 2 cm läbimõõduga osised – kivid, killustik jm praht eelnevalt välja sõelutud). Pinnas tihendada ja tasandada. Murukatte või rohukamara taastamiseks külvatakse muruseeme või paigaldatakse murumättad.
(13) Piki kõnniteed (kõnnitee ja sõidutee vahelisel alal) kulgevate kaevetööde korral tuleb taastada haljastus kogu haljasriba laiuselt, kui eelnevalt pole kokku lepitud teisiti.
(14) Murupinna kõrguse planeerimisel on aluseks äärekivid. Kus äärekivid puuduvad, ei tohi taastatav murupind oma kõrguse tõttu takistada sademevee äravoolu.
(15) Puude juurte piirkonnas teha tagasitäide 30-40 cm paksuse kasvumulla kihiga, kuid mitte kõrgemale juurekaelast.
(16) Ametiasutusel on õigus nõuda katete taastamisel kvalifitseeritud ettevõtte koostatud ehitusprojekti ja/või katete taastamise tööde teostamist kvalifitseeritud ettevõtte poolt projektiala raames.
§ 7. Avariitöö tegemine
1) saadetud on teade ametiasutusele avarii põhjuste, kaevetöö tegija ja töö alguse äranäitamisega;
2) avariikohale on kutsutud kõikide läheduses asuvate tehnovõrkude valdajad või on nendega kooskõlastatud avariikoha skeem;
3) kaevamisest puude juurekaelale lähemal kui 2 meetrit on informeeritud ametiasutuse keskkonnaspetsialisti (töövälisel ajal tuleb kaevetöö tegijal enne kaeviku tagasitäitmist fikseerida võimalik puujuurestiku vigastuse ulatus).
(2) Avariitöö tegemiseks, mis võtab aega üle kolme ööpäeva, tuleb samaaegselt töö alustamisega taotleda kaeveluba.
§ 8. Tehnovõrkude kaitsmine kaevetööl
(1) Olemasolevate tehnovõrkude kaitsevööndis tuleb kaevetöö teha kooskõlastatult neid valdavate võrguettevõtetega.
(2) Olemasoleva tehnovõrgu vigastamisest tuleb viivitamatult selle valdajale teatada. Vigastusega tekitatud kahju hüvitab kaevetöö tegija.
(3) Projektdokumentatsioonis märkimata tehnovõrgu avastamisel tuleb töö katkestada kuni olukorra selgitamiseni tehnovõrgu valdajaga. Olemasolevat tehnovõrku võib ümber paigutada üksnes selle omaniku loal ja kooskõlastatud projekti alusel.
(4) Keelatud on hävitada, vigastada või kooskõlastamata ümber paigutada liikluskorraldusvahendeid ja geodeetilisi märke. Hävitatud või vigastatud märgid taastatakse kaevetöö tegija kulul. Märgi ümberpaigutamise vajadusel kooskõlastab kaevetöö tegija selle ametiasutusega.
§ 9. Kaevetööväline tänava sulgemine
(1) Kaevetööväline tänava sulgemine on seotud tänava remondi, tänavat läbiva raske veose, tänaval toimuva ühiskondliku ürituse või muuga, mis ei seondu kaevetöödega.
(2) Kaevetööväline tänava sulgemine on lubatud tänava sulgemisloa alusel.
(3) Kaevetöövälisel tänava sulgemisel tuleb juhinduda käesoleva eeskirja § 5 lõigete 2 kuni 5 nõuetest tänava sulgemise kontekstis.
(1) Tee maa-alal tehtud kaevetöö lõpetatakse pärast teekatte ja haljastuse lõplikku ja nõuetekohast taastamist ning kaevekoha heakorrastamist. Kaevetöö loa lõpetamise vormistamiseks on kaevetöö tegija kohustatud esitama valdajale või tema esindajale ehitusseadustikuga kehtestatud kvaliteedinõuetele vastavuse kinnitamiseks kaevetööde tellija omanikujärelevalve tegija ja taristu valdaja esindaja allkirjastatud dokumentatsiooni. Kaevetöö lõpetamise ja üleandmise fikseerib taristu valdaja aktiga.
(2) Kaevetöö on lõpetatud, kui:
1) kaevetööga rikutud maa-ala on nõuetekohaselt taastatud ja korrastatud ning üle antud maa-ala valdajale;
2) tee kohta on ametiasutusele esitatud:
a) õiend kaevetöö käigus välja veetud pinnase ja/või teekatte koguse ladustamise kohta;
b) täitematerjali vastavussertifikaat (ehitatud või renoveeritud objekt);
c) asfaltbetooni vastavussertifikaat (ehitatud või renoveeritud objekt);
3) tehnorajatiste teostusdokumentatsioon paberil ja digitaalsel andmekandjal on üle antud ametiasutusele (ehitatud või renoveeritud objekt);
4) loa väljastajale on tagastatud maa-ala valdaja poolt allkirjastatud kaeveluba taastamistööde vastuvõtmise kohta.
(3) Loa tähtaja pikendamiseks peab tööde teostaja pöörduma ametiasutuse poole vähemalt kolm päeva enne kaevetööde lõpetamise tähtaega ja esitama põhjendatud taotluse.
§ 11. Kaevetöö järelevalve
(1) Järelevalvet käesoleva eeskirja täitmise üle teostavad ametiasutus ja Politsei- ja Piirivalveamet vastavalt oma pädevusele.
(2) Eeskirja rikkumisel võib kohtuväline menetleja teha rikkujale ettekirjutuse kaevetöö peatamiseks.
§ 12. Kaevetöö tegija vastutus
(1) Kaevetöö tegija kannab täielikku vastutust teostatud töö tehnoloogia, ohutustehnika, tähtaegade, kvaliteedi, liiklusohutuse ning ehitusprojekti ja selle juurde käivate kooskõlastuste nõuete täitmise eest.
(2) Kaevetööga tekitatud kahju hüvitab kaevetöö tegija vastavalt kehtivatele õigusaktidele.
(3) Kui kaevetöö tegija ei lõpeta objekti taastamistöid tähtajaks seoses pankroti väljakuulutamise ja juriidilise isiku tegevuse lõpetamisega, läheb kaeveobjekti taastamise kohustus üle kaevetöö tellijale.
(4) Kaevetööde eeskirja rikkumise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 662 sätestatud korras.
Vallavalitsus kinnitab kaeveloa avalduse, kaevetööde aktide ja kaeveloa vormid ning tänava sulgemise avalduse ja tänava sulgemise loa vormid.
§ 14. Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
1) Kunda Linnavolikogu 04.11.2008 määrus nr 22 „Kunda linna kaevetööde ja tänava sulgemise eeskiri“;
2) Aseri Vallavolikogu 25.02.2010 määrus nr 13 „Aseri valla kaevetööde eeskiri“;
3) Viru-Nigula Vallavolikogu 20.05.2010 määrus nr 18 „Heakorra- ja kaevetööde eeskiri“.


Veiste enzootilise leukoosi tõrje eeskiri – Riigi Teataja
Veiste enzootilise leukoosi tõrje eeskiri
Veiste enzootilise leukoosi tõrje eeskiri - sisukord
§ 2 Veiste enzootilise leukoosi määratlus
2 VEISEKARJA, RIIGI JA PIIRKONNA LEUKOOSIALANE STAATUS
§ 3 Ametlikult leukoosivaba veisekarja staatus
§ 4 Ametlikult leukoosivaba riigi ja selle piirkonna staatus
§ 5 Vaktsineerimine
§ 6 Leukoosi ennetamine
§ 7 Leukoosi seirekava
§ 8 Nõuded uute veiste karja toomisel
4 TÕRJE
§ 9 Leukoosi kahtlusest või diagnoosimisest teavitamine
§ 10 Veisekarja ametlikult leukoosivaba staatuse peatamine ning kitsenduste ja abinõude kehtestamine
§ 11 Leukoosi kahtluse korral rakendatavad kitsendused ja abinõud
§ 12 Leukoosi kahtluse lõpetamine
§ 13 Leukoosi diagnoosimine ning proovide võtmine ja laboratooriumisse toimetamine
§ 14 Ravi
§ 15 Leukoosi diagnoosimise või seropositiivse looma kindlakstegemise korral rakendatavad kitsendused ja abinõud
§ 16 Tõrjeprogramm
§ 17 Epidemioloogiline uurimine ja karja ülevaatus
§ 18 Puhastus ja desinfektsioon
§ 19 Veisekarja ametlikult leukoosivaba staatuse taastamine
§ 20 Rakendussäte
RTL 2007, 21, 369
Veiste enzootilise leukoosi tõrje eeskiri1
Vastu võetud 28.02.2007 nr 17
(1) Määruses sätestatakse tegutsemisjuhised veiste enzootilise leukoosi ennetamiseks ja tõrjeks ning taudikahtlastelt ja taudistunud loomadelt pärinevate saaduste käitlemiseks.
(2) Selle määruse mõistes on veis loomaliiki veis (Bos taurus), pühvel (Bubalus bubalus) või piison (Bison bison) kuuluv isend.
§ 2. Veiste enzootilise leukoosi määratlus
Veiste enzootiline leukoos (edaspidi leukoos) on veiste leukoosiviiruse (edaspidi leukoosiviirus) põhjustatud kasvajaline krooniliselt kulgev nakkushaigus. Leukoositekitaja kuulub onkogeensete RNA-viiruste hulka ja paljuneb lümfoidrakkudes. Vasikate juveniilleukoos, noorloomade tüümusleukoos ja nahaleukoos ei ole nakkuslikud.
2. peatükk VEISEKARJA, RIIGI JA PIIRKONNA LEUKOOSIALANE STAATUS
§ 3. Ametlikult leukoosivaba veisekarja staatus
(1) Ametlikult leukoosivaba veisekarjana käsitatakse karja, mis vastab vähemalt ühele järgmistest nõuetest:
1) kliiniliste tunnuste ja laboratoorsete uuringute tulemuste alusel ei ole karjas viimase kahe aasta jooksul kinnitatud leukoosijuhtumeid ning kõiki üle 24 kuu vanuseid veiseid on viimase 12 kuu jooksul uuritud nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (EÜT L 121, 29.07.1964, lk 1977–2012) D lisa 2. peatükis sätestatud nõuete kohaselt kaks korda vähemalt neljakuuse intervalliga ning tehtud uuringute tulemused on negatiivsed;
2) kari asub ametlikult leukoosivabas riigis või selle piirkonnas, mille pindala on vähemalt 2000 km2 ning mis on veterinaarjärelevalve all ja mis hõlmab vähemalt üht maakonda (edaspidi piirkond).
(2) Ametlikult leukoosivaba veisekarja kohta väljastab Veterinaar- ja Toiduameti (edaspidi Amet) kohaliku asutuse juht loomapidajale sellesisulise teatise.
(3) Veisekari säilitab ametlikult leukoosivaba staatuse, kuni ta vastab järgmistele nõuetele:
1) kliiniliste tunnuste ja laboratoorsete uuringute tulemuste alusel ei ole karjas viimase kahe aasta jooksul kinnitatud leukoosijuhtumeid;
2) karja toodav veis on pärit ametlikult leukoosivabast veisekarjast;
3) kõiki üle 24 kuu vanuseid veiseid on uuritud nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ D lisa 2. peatükis sätestatud nõuete kohaselt kolmeaastase intervalliga ja tehtud uuringute tulemused on negatiivsed;
4) ühendusevälisest riigist karja toodud aretusloom on imporditud «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» §-s 18 sätestatud nõuete kohaselt.
§ 4. Ametlikult leukoosivaba riigi ja selle piirkonna staatus
(1) Ametlikult leukoosivaba riigi ja selle piirkonnana nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ tähenduses käsitatakse riiki või piirkonda, mis vastab vähemalt ühele järgmistest nõuetest:
1) paragrahvi 3 lõike 1 nõuded on täidetud ja vähemalt 99,8% riigi või selle piirkonna veisekarjadest on ametlikult leukoosivabad;
2) riigis või selle piirkonnas ei ole viimase kolme aasta jooksul kinnitatud leukoosijuhtumeid. Leukoosist põhjustatud kasvaja esinemisest teatada on kohustuslik ja neid juhtusid uurib pädev asutus. Riigis on vähemalt 10% juhuslikult valitud karjade kõiki üle 24 kuu vanuseid veiseid või piirkonnas kõiki üle 24 kuu vanuseid veiseid uuritud viimase 24 kuu jooksul nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ D lisa 2. peatükis sätestatud nõuete kohaselt ning tehtud uuringute tulemused on negatiivsed;
3) muu meetod annab 99%-lise usaldusväärtusega tulemuse, et nakatunud on alla 0,2% karjadest või nakatunud karju ei ole.
(2) Eesti või selle piirkonna ametlikult leukoosivabaks tunnistamiseks esitab Amet andmed Eesti või selle piirkonna kohta Euroopa Komisjonile nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ artikli 8 alusel. Euroopa Komisjon teeb asjakohase otsuse Ameti esitatud andmete põhjal.
(3) Riik või selle piirkond säilitab ametlikult leukoosivaba staatuse, kui:
1) riigis või selle piirkonnas tapetud veis esitatakse tapajärgsele kontrollile, mille käigus leitud kasvaja, mis võib olla põhjustatud leukoosiviirusest, saadetakse laboratoorsetele uuringutele;
2) kõikidest leukoosijuhtumitest teavitatakse Euroopa Komisjoni;
3) veis, kellelt võetud nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ D lisa 2. peatükis sätestatud proovi tulemus on leukoosi suhtes positiivne, tapetakse ning karja suhtes jäävad kehtima kitsendused, kuni on täidetud §-s 10 sätestatud nõuded;
4) üle kahe aasta vanuseid veiseid on testitud kas üks kord esimese viie aasta jooksul pärast riigile või piirkonnale ametlikult leukoosivaba staatuse andmist nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ D lisa 2. peatüki nõuete kohaselt või neid on esimese viie aasta jooksul pärast riigile või piirkonnale ametlikult leukoosivaba staatuse andmist testitud muul viisil, mille puhul on võimalik näidata 99%-lise usaldusväärtusega, et nakatunud on alla 0,2% karjadest või nakatunud karju ei ole.
(4) Kui Eestis on kolme järjestikuse aasta jooksul olnud nakatunud karju 0,01% või vähem, esitab Amet Euroopa Komisjonile asjakohased andmed ning taotleb testide vähendamist. Euroopa Komisjoni asjakohase otsuse puhul säilitab riik ametlikult leukoosivaba staatuse, kui vähemalt 1%-l juhuslikult valitud karjadest uuritakse kõiki üle 12 kuu vanuseid veiseid nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ D lisa 2. peatüki nõuete kohaselt ja veistele tehtud uuringu tulemused on negatiivsed.
(5) Euroopa Komisjon peatab riigi või selle piirkonna ametlikult leukoosivaba staatuse, kui lõike 2 kohaselt tehtud uuringute tulemusena esineb ametlikult leukoosivabaks tunnistatud riigis või selle piirkonnas tõendeid leukoosi olukorra olulise muutuse kohta. Euroopa Komisjon võib ametlikult leukoosivaba staatuse taastada, kui Euroopa Komisjoni kehtestatud asjakohased nõuded on täidetud.
§ 5. Vaktsineerimine
Leukoosivastane vaktsineerimine on keelatud.
§ 6. Leukoosi ennetamine
Leukoosi ennetamine seisneb Eesti leukoosivaba staatuse säilitamises, milleks järgitakse haigusele vastuvõtlike loomade ja nendelt pärinevate saaduste importimisel Eestisse ning loomade ühest karjast teise viimisel asjakohaseid nõudeid ning korraldatakse karjas nakatunud veise võimalikult varaseks avastamiseks ja vajalike tõrjemeetmete rakendamiseks veiste süstemaatilist uurimist leukoosiviiruse antikehade suhtes.
§ 7. Leukoosi seirekava
(1) Leukoosi seirekava koostab ja seiret korraldab Amet.
(2) Seroloogiliseks uuringuks võetakse veise piima- või vereproov. Vereproov võetakse looma veenist, kasutades iga looma puhul steriilset või ühekordset verevõtunõela. Piimaproov võetakse steriilsesse proovinõusse.
(3) Veise piima- või vereproovid võib koondada. Koondproovi koondatavate proovide arv sõltub laboratooriumis kasutatavast uurimismeetodist. Koondproovi uurimisel tuleb tagada, et veist, kellelt võetud proov sisaldub koondproovis, oleks võimalik pärast proovide tulemuste selgumist kindlaks teha.
(4) Proov märgistatakse ning varustatakse kaaskirjaga. Kaaskirjas märgitakse teave, mis võimaldab kindlaks teha karja, kuhu veis kuulub (loomakasvatushoone, -rajatise või piiritletud ala, kus karja peetakse, registreerimise number), veise, kellelt proov on võetud, loomapidaja ning proovi võtmise aja. Proovi säilitatakse ja veetakse lekkekindlas konteineris temperatuuril +2 … +4 °C.
(5) Laboratoorsed uuringud tehakse Veterinaar- ja Toidulaboratooriumis (edaspidi laboratoorium).
(6) Veiste nakatatus leukoosiviirusega tehakse kindlaks seroloogiliselt kas agar-geeli immuundifusioonmeetodil või ensüüm-immuunsorbtsioonmeetodil, järgides Rahvusvahelise Epizootiate Büroo (Office International des Epizooties, OIE) välja antava käsiraamatu «OIE Manual of Standards for Diagnostic Tests and Vaccines» (edaspidi käsiraamat) viimase väljaande juhiseid ning nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ D lisa 2. peatükis sätestatud nõudeid.
§ 8. Nõuded uute veiste karja toomisel
(1) Karja toodav veis pärineb ametlikult leukoosivabast veisekarjast.
(2) Ametliku leukoosivaba staatuseta veisekarjast on keelatud viia veist teise karja aretus- või tootmisveisena.
(3) Loomapidamishoonesse või -rajatisse ning loomaoksjoni ja loomalaada pidamiseks kasutatavasse loomapidamishoonesse või -rajatisse, kuhu loomad kogutakse ja kus nad rühmitatakse enne vedu uude karja või tapamajja (edaspidi kogumiskeskus), võib tuua üksnes looma, kes on nõuetekohaselt märgistatud ja kes pärineb ametlikult leukoosivabast karjast.
(4) Veiseid, kes on märgistatud, pärit ametlikult leukoosivabast veisekarjast ning on selles paragrahvis sätestatud nõuete kohased võib vahendada «Loomatauditõrje seaduse» § 15 mõistes.
(5) Veisekarjast, kus esineb leukoosiviirusega nakatunud veiseid (edaspidi leukoosne kari), on keelatud veist välja viia muul eesmärgil kui tapamajja tapmiseks.
(6) Põllumajandusloomi vahendav isik või kogumiskeskuse eest vastutav isik tagab, et veise vastuvõtmisel kontrollitakse tema nõuetekohast märgistust, veisepassi ja veisega kaasas olevat veterinaartõendit või -sertifikaati ning et veist ja veiserühma, kelle märgistusel või kellega kaasas oleval veisepassil, veterinaartõendil või -sertifikaadil esineb vigu või vasturääkivusi, ei vahendata ega võeta kogumiskeskusesse vastu või et selline veis isoleeritakse muudest kogumiskeskuses peetavatest ja sinna toodavatest loomadest.
§ 9. Leukoosi kahtlusest või diagnoosimisest teavitamine
(1) Leukoosikahtlane on veis, kellel on leukoosile iseloomulikud sümptomid, kuid kellel haiguse diagnoosi ei ole histoloogilise või hematoloogilise uuringu tulemusel kinnitatud.
(2) Seropositiivne on veis, kes seroloogilise uuringu tulemuse alusel on leukoosi suhtes positiivne.
(3) Veisel leukoosi kahtluse, eriti lümfoidsüsteemi ja teiste organite kasvaja esinemise või leukoosi diagnoosimise korral teavitatakse sellest Ameti kohalikku asutust hiljemalt ühe tööpäeva jooksul. Leukoosi diagnoosiv laboratoorium teavitab ühe tööpäeva jooksul Ametit nii leukoosi diagnoosimisest kui ka seroloogilise uuringu positiivsest tulemusest.
(4) Leukoosi kahtlusest või diagnoosimisest teatatakse «Loomatauditõrje seaduse» 4. peatüki 2. jaos kehtestatud korras.
§ 10. Veisekarja ametlikult leukoosivaba staatuse peatamine ning kitsenduste ja abinõude kehtestamine
(1) Ameti kohaliku asutuse juht peatab veisekarja ametlikult leukoosivaba staatuse, kui:
1) paragrahvi 3 lõikes 3 sätestatud nõudeid ei täideta;
2) karja veisel kahtlustatakse laboratoorsete uuringute tulemuste või kliiniliste tunnuste alusel leukoosi esinemist;
3) veise karja toomisel ei järgita §-s 8 sätestatud nõudeid või kari ei vasta mõnele muule selles määruses sätestatud nõudele, mille tulemusena tekib veiste leukoosi nakatumise oht või ei ole võimalik tagada karja ametlikult leukoosivaba staatuse säilimist;
4) kari on olnud otseses või kaudses kokkupuutes veisega, kellel kahtlustatakse leukoosi või kellel on diagnoositud leukoos.
(2) Kui ametlikult leukoosivaba veisekarja vähemalt ühel veisel on nõukogu direktiivi 64/432EMÜ D lisa 2. peatükis sätestatud nõuete kohase uuringu tulemus positiivne või kui karja ühel veisel kahtlustatakse leukoosi, jääb veisekarja ametlikult leukoosivaba staatus peatatuks, kuni täidetud on järgmised nõuded:
1) leukoosi suhtes positiivse uurimistulemuse andnud veis ja lehma puhul vasikas viiakse viivitamata tapmisele järelevalveametniku kontrolli all;
2) kolm kuud pärast punktis 1 nimetatud looma tapmisele viimist uuritakse karjas peetavaid üle 12 kuu vanuseid veiseid seroloogiliselt kaks korda intervalliga 4–12 kuud ning nimetatud uuringute tulemused on negatiivsed;
3) karjas on tehtud epidemioloogiline uurimine ning nakatunud karjaga epidemioloogiliselt seotud karjas on tehtud punkti 2 kohaselt seroloogilised uuringud, mille tulemused on negatiivsed;
4) Amet võib lubada jätta hukkamata nakatunud lehma vasika, kes on pärast poegimist emast kohe eraldatud. Sellisel juhul rakendatakse vasika suhtes lõike 3 punktis 3 sätestatud nõudeid.
(3) Kui ametlikult leukoosivaba veisekarja vähemalt kahel veisel on nõukogu direktiivi 64/432EMÜ D lisa 2. peatükis sätestatud nõuete kohase uuringu tulemus positiivne või kui muul põhjusel kahtlustatakse karjas vähemalt kahel veisel leukoosi, jääb veisekarja ametlikult leukoosivaba staatus peatatuks, kuni täidetud on järgmised nõuded:
3) ülejäänud samas karjas peetavad veised jäävad pärast identifitseerimist ettevõttesse kuni 24 kuu vanuseks saamiseni ja neid uuritakse pärast 24-kuuseks saamist seroloogiliselt. Amet võib lubada veise saata otse tapmisele järelevalveametniku kontrolli all;
4) karjas on tehtud epidemioloogiline uurimine ning nakatunud karjaga epidemioloogiliselt seotud karjas on tehtud punkti 2 kohaselt seroloogilised uuringud, mille tulemused on negatiivsed;
5) Amet võib lubada jätta hukkamata nakatunud lehma vasika, kes on pärast poegimist emast kohe eraldatud. Sellisel juhul rakendatakse vasika suhtes punktis 3 sätestatud nõudeid.
(4) Amet kehtestab pärast ametlikult leukoosivaba veisekarja staatuse peatamist taudipunktis kitsendused ning annab vajaduse korral «Loomatauditõrje seaduse» §-s 45 nimetatud korraldusi ja rakendab seal toodud abinõusid.
§ 11. Leukoosi kahtluse korral rakendatavad kitsendused ja abinõud
Pärast leukoosi kahtlusest teate saamist rakendab Ameti kohaliku asutuse juht taudipunktis järgmisi kitsendusi ja abinõusid:
1) peatab leukoosikahtlase karja ning sellega epidemioloogiliselt seotud karja ametlikult leukoosivaba staatuse;
2) keelab veist karjast välja viia muul eesmärgil kui tapmiseks tapamajas järelevalveametniku kontrolli all. Leukoosikahtlane loom tapetakse tapamajas viivitamata;
3) keelab leukoosikahtlase veise piima kasutada toiduks ja söödaks enne kuumtöötlemist, mis hävitab leukoositekitaja;
4) korraldab leukoosikahtlase veise vereproovi võtmise ning seroloogilise uuringu tegemise veise leukoosiviirusega nakatatuse kindlakstegemiseks. Lümfoidsüsteemi ja teiste organite kasvaja esinemise korral uuritakse tabandunud organit histoloogiliselt.
§ 12. Leukoosi kahtluse lõpetamine
Leukoosi kahtluse lõpetab Ameti kohaliku asutuse juht, kui § 11 punktis 4 nimetatud uuringute tulemused on negatiivsed.
§ 13. Leukoosi diagnoosimine ning proovide võtmine ja laboratooriumisse toimetamine
(1) Veiste kliinilist leukoosi diagnoositakse histoloogilise või hematoloogilise uuringu tulemuse alusel. Veise nakatatus leukoosiviirusega tehakse kindlaks seroloogilise uuringuga.
(2) Histoloogiliseks uurimiseks võetakse proov veise lümfisõlmedest, põrnast, südamelihasest, neerudest, maksast, libedikust ja kasvajatest.
(3) Leukoosi ametlik diagnoos pannakse «Loomatauditõrje seaduse» § 37 lõikes 3 kehtestatud korras.
(4) Proov märgistatakse, varustatakse kaaskirjaga, säilitatakse ning toimetatakse § 7 lõike 4 kohaselt viivitamata laboratooriumisse.
§ 14. Ravi
Leukoosi ravi on keelatud.
§ 15. Leukoosi diagnoosimise või seropositiivse looma kindlakstegemise korral rakendatavad kitsendused ja abinõud
(1) Pärast leukoosi ametliku diagnoosi panekut või seropositiivse looma kindlakstegemist rakendab Ameti kohaliku asutuse juht järgmisi kitsendusi ja abinõusid:
1) peatab karja ametliku leukoosivaba staatuse;
2) rakendab § 10 lõigetes 2 ja 3 sätestatud meetmeid;
3) korraldab epidemioloogilise uurimise;
4) korraldab viivitamata leukoosse ja seropositiivse veise tapmise. Selline veis tapetakse pärast tervete veiste tapmist ning nende rümpade ja tapasaaduste eemaldamist taparuumist;
5) keelab koguda leukoosse ja seropositiivse veise verd, endokriin- ja muid organeid veterinaarsel või meditsiinilisel otstarbel;
6) korraldab veisel kasvaja avastamise korral lihakontrolli tegeva veterinaararsti poolt asjakohaste proovide võtmise ning saadab proovid histoloogiliseks uurimiseks laboratooriumisse;
7) korraldab surnud või hukatud veise korjuse nõuetekohase säilitamise. Korjus kahjutustatakse viivitamata volitatud veterinaararsti või järelevalveametniku kontrolli all viisil, mis hävitab leukoositekitaja;
8) korraldab leukoossest kasvajast tabandunud organi kahjutustamise Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 1774/2002 (EÜ), milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad (EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1–95), VI lisa kohaselt. Generaliseerunud kasvajalise leukoosi puhul kahjutustatakse kogu rümp ja siseelundid;
9) seropositiivse lehma piima võib kasutada toiduks ja veiste söödaks, kui seda on kuumtöödeldud viisil, mis hävitab leukoosiviiruse.
(2) Seropositiivse veise liha käitlemisele kitsendusi ei kehtestata.
(3) Lisaks selles paragrahvis sätestatud meetmete rakendamisele võib Amet kohaldada «Loomatauditõrje seaduse» §-s 45 sätestatud meetmeid.
§ 16. Tõrjeprogramm
(1) Leukoosi likvideerimiseks koostab Amet lisa 1 kohase leukoosi tõrjeprogrammi ning esitab selle Euroopa Komisjonile. Aruanne leukoosi tõrjeprogrammi raames tehtud järelevalvetoimingute ja nende tulemuste kohta esitatakse Euroopa Komisjonile igal aastal kuni Eestile ametlikult leukoosivaba staatuse andmiseni või selle taastamiseni.
(2) Amet peab arvestust tõrjeprogrammiga hõlmatud ning sellega hõlmamata veiste ja karjade, leukoosikahtlaste ja leukoossete veiste ning karjade, samuti nakatumise tõttu Ameti korraldusel tapetud veiste kohta.
§ 17. Epidemioloogiline uurimine ja karja ülevaatus
(1) Epidemioloogilise uurimise käigus selgitatakse välja:
1) võimalik nakkusallikas ja nakkuse leviku teed;
2) muud ettevõtted ja epidemioloogiliselt seotud karjad, kus peetakse leukoosile vastuvõtlikke loomi, kes võisid punktis 1 nimetatud nakkusallikaga otseselt või kaudselt kokku puutuda.
(2) Lõike 1 punktis 2 nimetatud ettevõttes korraldab järelevalveametnik või volitatud veterinaararst leukoosile vastuvõtlike loomade kliinilise ülevaatuse ning võtab proovid seroloogiliseks uuringuks.
§ 18. Puhastus ja desinfektsioon
(1) Pärast nakatunud veise tapmisele saatmist puhastatakse ja desinfitseeritakse järelevalveametniku kontrolli all looma pidamise koht, selle ümbrus ja piirded, samuti veise hooldusvahendid.
(2) Nakatunud veisega kokku puutunud veovahend, konteiner ja varustus puhastatakse ja desinfitseeritakse pärast nakatunud looma vedu, samuti pärast selliselt loomalt pärinevate saaduste vedu või pärast selliste saaduste või materjalide vedu, mis on olnud kokkupuutes leukoosse karja veisega. Laadimisestakaad puhastatakse ja desinfitseeritakse pärast kasutamist.
(3) Desinfitseerimiseks kasutatakse üksnes Ameti lubatud desinfitseerimisvahendit, järgides selle tootja etteantud kasutamisjuhiseid ning järelevalveametniku korraldusi ja juhiseid.
§ 19. Veisekarja ametlikult leukoosivaba staatuse taastamine
(1) Ameti kohaliku asutuse juht taastab veisekarja ametlikult leukoosivaba staatuse, mis on peatatud § 10 lõike 1 alusel, kui staatuse peatamise tinginud asjaolud on ära langenud ja karjas tehtud uuringute tulemused on negatiivsed.
(2) Haige loomaga epidemioloogiliselt seotud karja ametlikult leukoosivaba staatuse taastab Ameti kohaliku asutuse juht, kui on täidetud § 10 lõikes 2 või 3 sätestatud nõuded.
§ 20. Rakendussäte
(1) Põllumajandusministri 29. veebruari 2000. a määrus nr 8 «Veiste enzootilise leukoosi tõrje eeskiri» (RTL 2000, 32, 430) tunnistatakse kehtetuks.
(2) Paragrahvi 8 lõiked 1–4 jõustuvad 2008. aasta 1. jaanuaril.
1 nõukogu direktiiv 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (EÜT P 121, 29.07.1964, lk 1977–2012); muudetud direktiividega 75/379/EMÜ (EÜT L 172, 03.07.1975, lk 17); 77/98/EMÜ (EÜT L 026, 31.01.1977, lk 81–84); 80/1274/EMÜ (EÜT L 375, 31.12.1980, lk 75); 81/476/EMÜ (EÜT L 186, 08.07.1981, lk 20–21); 82/893/EMÜ (EÜT L 387, 31.12.1982, lk 57); 84/336/EMÜ (EÜT L 177, 04.07.1984, lk 22); 84/643/EMÜ (EÜT L 339, 27.12.1984, lk 27–29); 3768/85/EMÜ (EÜT L 362, 31.12.1985, lk 8–16); 85/586/EMÜ (EÜT L 372, 31.12.1985, lk 44–45); 87/231/EMÜ (EÜT L 099, 11.04.1987, lk 18–19); 87/489/EMÜ (EÜT L 280, 03.10.1987, lk 28–29); 89/662/EMÜ (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13–22); 90/423/EMÜ (EÜT L 224, 18.08.1990, lk 13–18); 90/425/EMÜ (EÜT L 224, 18.08.1990, lk 29–41); 91/687/EMÜ (EÜT L 377, 31.12.1991, lk 16–17); 92/65/EMÜ (EÜT L 268, 14.09.1992, lk 54–72); 92/102/EMÜ (EÜT L 355, 05.12.1992, lk 32–36); 97/12/EÜ (EÜT L 109, 25.04.1997, lk 1–37); 98/46/EÜ (EÜT L 198, 15.07. 1998, lk 22–39); 2000/15/EÜ (EÜT L 105, 03.05.2000, lk 34–35); 2000/20/EÜ (EÜT L 163, 04.07.2000, lk 35–36); 2001/298/EÜ (EÜT L 102, 12.04.2001, lk 63–68); 535/2002/EÜ (EÜT L 080, 23.03.2002, lk 22–28); 1226/2002/EÜ (EÜT L 179, 09.07.2002, lk 13–18)
Põllumajandusministri 28. veebruari 2007. a määruse nr 17 «Veiste enzootilise leukoosi tõrje eeskiri1»
LEUKOOSI TÕRJEPROGRAMMIS KAJASTATAVATE ANDMETE LOETELU
Leukoosi tõrjeprogrammis (edaspidi tõrjeprogramm) kajastatakse järgmised andmed:
1) ülevaade leukoosi esinemisest ja levikust Eestis;
2) tõrjeprogrammi kasutusele võtmise põhjused;
3) geograafiline piirkond, kus hakatakse tõrjeprogrammi rakendama;
4) tõrjeprogrammiga hõlmatud karjade leukoosialane staatus, ettevõtete klassifitseerimise põhimõtted ning nende leukoosialase staatuse kindlaksmääramiseks tehtavad uuringud;
5) tõrjeprogrammi rakendamise üle teostatavate järelevalvemenetluste ja nende tulemuste kirjeldus;
6) ametlikult leukoosivaba veisekarja staatuse peatamise korral rakendatavate meetmete kirjeldus;
7) tegevusjuhend juhuks, kui tõrjeprogrammi raames tehtava uuringu käigus avastatakse nakatunud veis või veisekari.


1.1. Lubade integreerimise eesmärk on lihtsustada menetlust ning tagada parem keskkonnainfo ja haldusotsuste kättesaadavus, sest sel juhul piisab ühe loa taotlemisest ning ühe avatud menetluse (vajaduse korral ka KMH) läbiviimisest. Senisest õigusest tulenev eraldi lubade taotlemise nõue on toonud kaasa olukorra, kus avatud menetluse raames vastuväidete esitamise korral ei pruugi olla teada ka teiste lubade hilisem taotlemine. Seega kattuvad keskkonnalubade integreerimise eesmärgid keskkonnakompleksloa eesmärkidega, kuid keskkonnakompleksloa menetlusele esitatavad nõuded EL õiguses oleksid integreeritud keskkonnaloa jaoks liiga suured, arvestades keskkonnale avaldatava mõju väiksemat ulatust.
2. Keskkonnakaitseloa liikide sätestamine on jätkuvalt võimalik ka keskkonnaseadustiku eriosa seadustes. Nende hulka kuuluvad nt raiet lubav märge metsateatisel (MS § 41 lg 8) ja kaitsealuse loomaliigi isendi surmamise luba (LKS § 55 lg 5). Selliste lubade puhul ei ole üldreeglina tegemist mitmele keskkonnaelemendile häiringuid põhjustava tegevusega, puudub vajadus integreeritud hindamiseks ja haldusaktide andmise menetlus on lihtsam. KeÜS § 40 lg 1 p-s 3 nimetatud load tuleb ette näha eraldi seadustega ning KeÜS nendega seonduvat ei reguleeri.
2.1. Keskkonnalubade kõrval kaitsevad KeÜS eesmärke, milleks pole ainult looduskeskkonna kaitse, vaid ka inimkeskkonna, inimese heaolu ja tervise kaitse (vt KeÜS § 1), ka teised avaliku õiguse valdkonnad, kus loa olemasolu on mõneks tegevuseks nõutav. Seetõttu pole ka keskkonnakaitselubade ammendav loetlemine võimalik.
2.2. KeÜS ei reguleeri peale keskkonnalubade ühtki teist keskkonnakaitselubade andmise menetlust. KeÜS § 40 lg 1 p-s 3 viiteliselt kirjeldatud lubade kui üksnes looduskeskkonna kaitset tagavate lubade (tegemist on nt LKS-s sätestatud lubadega) andmise menetlus on reguleeritud niivõrd spetsiifiliselt, et ühtsete menetlusnormide loomine täiendavalt HMS-le ei tooks seaduse kohaldajale ja adressaadile kasu, sest vajadus erandite ja KeÜS kõrval teistes seadustes vastavat luba spetsiifiliselt käsitlevate normide järele tooks kaasa vajaduse rakendada ühe loa andmise menetlusele kolme seadust (HMS, KeÜS ja vastavad spetsiifilised normid). KeÜS regulatsioon oleks seejuures minimaalne.
4. KeÜS § 40 lg-s 3 on näidatud keskkonnakompleksloa nõutavuse tingimused viiteliselt seadusele (selleks on THS) ja ühtlasi toodud seda luba iseloomustav tingimus, mille kohaselt on loa andmise eesmärk keskkonnahäiringute vähendamine võimalikult suures ulatuses (seega keskkonna kõrgetasemeline kaitse, vt KeÜS § 8 kommentaari). Tegevust, milleks pole seadusega ette nähtud kompleksloa nõuet, saab teha ilma seda luba taotlemata. KeÜS § 40 lg-s 3 väljendatud põhimõtet kordab THS § 7 lg 2 esimene lause.
5. Kui KeÜS § 8 sätestab keskkonna kui terviku kaitse põhimõtte, siis KeÜS § 40 lg-s 4 on keskkonnakomplekslubade andmisel selle põhimõtte realiseerimiseks ette nähtud tegevusega kaasnevate keskkonnahäiringute kompleksne, integreeritud kaardistamine ja hindamine. Selline põhimõte keskkonnakomplekslubade andmise menetluses on väljendatud tööstusheidete direktiivi 2010/75/EÜ preambuli p-s 3 ja art-s 1. Direktiivis selgitatakse, et erinevad meetodid heidete õhku, vette ja pinnasesse väljutamise kontrollimiseks võivad keskkonna kui terviku kaitsmise asemel hoopiski soodustada saastuse üleminekut ühest keskkonnaelemendist teise. Sellist tulemust tuleb KeÜS § 40 lg 4 rakendamisega vältida. Hindamine lõike 4 tähenduses ei ole vaid KMH menetluse raames toimuv hindamine, vaid keskkonnakaitsega seotud aspektide arvessevõtmine loa andmise otsustamisel laiemalt. KeÜS § 40 lg 4 teises ja kolmandas lauses väljendatuga analoogne on ka THS § 7 lg 2 teine lause.
5.1. KeÜS §-s 40 ei ole keskkonna kui terviku kaitse põhimõtte tagamiseks keskkonnakomplekslubadega analoogset integreeritud menetlust keskkonnalubade andmisel ette nähtud, kuid samas pole see keskkonnalubade andmise menetluse jaoks ka välistatud. Integreeritud menetlus on peamine nõue, mis eristab keskkonnakompleksloa menetlust keskkonnaloa menetlusest. Kui EL õigusest tuleneb keskkonna kui terviku kaitse põhimõtte rakendamine komplekslubade andmise menetluses, siis võib oodata selle põhimõtte rakendamise ulatuse laienemist kohtu- või halduspraktika kaudu. Kohtupraktika suunajaks saab siin olla nii EL Kohus kui ka siseriiklikud kohtud. Arvestama peab aga seejuures ka halduse piiratud suutlikkust integreeritud hindamiseks keskkonnahäiringuid vähesel määral põhjustada võivate tegevuste lubamisel. Kui on alust arvata, et keskkonnakompleksloa nõudega hõlmamata tegevuse tagajärjed võivad aga keskkonnale kui tervikule olla lubamatult rasked, on lõikes 4 nimetatud nõuded kohaldatavad ka keskkonnalubade andmisel.
6. KeÜS § 40 lg 5 on keskkonnaõigust reguleerivate seaduste rakendamist selgitav norm. Keskkonnaloa andmise menetluse kohaldamine keskkonnakompleksloa andmisele või teiste keskkonnakaitselubade andmisele saab toimuda juhul, kui mõnes teises seaduses on see otsesõnu ette nähtud. Seega tuleb lähtuda teises seaduses selgesõnaliselt sätestatust. Menetlust puudutava regulatsiooni osas võib teistes seadustes teha viiteid KeÜS 5. peatükile.


Sadama, sadamarajatise ning laeva turvateabe edastamise ja vastuvõtmise kord – Riigi Teataja
Sadama, sadamarajatise ning laeva turvateabe edastamise ja vastuvõtmise kord - sisukord
§ 2 Ööpäevaringsed kontaktpunktid turvateabe edastamisel
§ 3 Kehtivast turvatasemest teavitamine
§ 4 Laeva turvahäirest teavitamine
§ 5 Erakorralise turvateabe edastamine
§ 6 Turvaintsidendist teavitamine
§ 7 Teabe edastamine ja vastuvõtmine
RT I, 29.03.2016, 3
Sadama, sadamarajatise ning laeva turvateabe edastamise ja vastuvõtmise kord1
Vastu võetud 24.03.2016 nr 39
Määrus kehtestatakse sadamaseaduse § 23 lõike 3 ja meresõiduohutuse seaduse § 113 lõike 5 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse sadama, sadamarajatise ning laeva turvateabe edastamise ja vastuvõtmisega seotud asutuste ja isikute teavitamise kord.
(2) Turvateabena käsitatakse sadama, sadamarajatise ning Eesti riigilippu kandva laeva turvataseme kehtestamisega, laeva turvahäirega ja toimunud turvaintsidendiga seonduvat teavet ning teavet meetmete kohta, mida sadamas, sadamarajatisel või laeval tuleb võtta nende kaitsmiseks võimaliku rünnaku eest.
§ 2. Ööpäevaringsed kontaktpunktid turvateabe edastamisel
(1) Ööpäevaringne kontaktpunkt, kuhu sadamad, sadamarajatised ning Eesti merealal sõitvad laevad saavad pöörduda turvateabe edastamiseks või vastuvõtmiseks, on Veeteede Amet.
(2) Ööpäevaringne kontaktpunkt laevade turvahäire vastuvõtmisel on Politsei- ja Piirivalveamet.
§ 3. Kehtivast turvatasemest teavitamine
(1) Siseministeerium teavitab viivitamata Veeteede Ametit, Politsei- ja Piirivalveametit, Kaitsepolitseiametit, Kaitseministeeriumi, Kaitseväge, Maksu- ja Tolliametit, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning Välisministeeriumi sadama ja sadamarajatise ning Eesti riigilippu kandva laeva turvataseme kehtestamisest või kehtestatud turvataseme muutmisest.
(2) Veeteede Amet teavitab kehtivast sadama ja sadamarajatise turvatasemest viivitamata sadama ja sadamarajatise turvaülemat ning Eesti riigilippu kandva laeva turvatasemest reederi turvaülemat.
(3) Sadama või sadamarajatise turvaülem teavitab kehtivast sadama või sadamarajatise turvatasemest viivitamata sadamas viibivaid ja sadamasse suunduvaid laevu.
(4) Reederi turvaülem teavitab kehtivast laeva turvatasemest viivitamata oma Eesti riigilippu kandvat laeva.
§ 4. Laeva turvahäirest teavitamine
(1) Laevalt edastatud turvahäire võtab vastu Politsei- ja Piirivalveamet, kes teavitab nimetatud turvahäire vastuvõtmisest viivitamata Veeteede Ametit.
(2) Kui turvahäire edastati Eesti riigilippu kandvalt laevalt, teavitab Veeteede Amet laeva turvahäire vastuvõtmisest viivitamata vastava laeva reederi turvaülemat, kes kontrollib turvahäire õigsust. Reederi turvaülem teavitab turvahäire õigsusest Veeteede Ametit. Kui reederi turvaülemal ei ole võimalik Eesti riigilippu kandva laevaga mõistliku aja jooksul ühendust saada, käsitatakse turvahäiret õigena ning reederi turvaülem esitab teabe selle kohta Veeteede Ametile.
(3) Saades kinnituse Eesti riigilippu kandva laeva turvahäire õigsuse kohta, teavitab Veeteede Amet turvahäirest viivitamata Siseministeeriumi, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Politsei- ja Piirivalveametit, Kaitsepolitseiametit ning Kaitseväge.
(4) Saades kinnituse Eesti riigilippu kandva laeva, mis ei viibi Eesti merealal, turvahäire õigsuse kohta, teavitab Veeteede Amet turvahäire vastuvõtmisest peale lõikes 3 nimetatud asutuste viivitamata Välisministeeriumi ning välisriiki või -riike, mille vahetus läheduses turvahäire edastanud laev asub.
(5) Saades Politsei- ja Piirivalveametilt teabe välisriigi lippu kandva laeva turvahäire vastuvõtmise kohta, teavitab Veeteede Amet turvahäire vastuvõtmisest viivitamata laeva lipuriigi kontaktpunkti, ning saades kinnituse laeva turvahäire õigsuse kohta, lõigetes 3 ja 4 nimetatud asutusi.
§ 5. Erakorralise turvateabe edastamine
(1) Kui on tuvastatud oht, et Eesti merealal viibivat laeva rünnatakse, teavitab Siseministeerium Veeteede Ametit ning Kaitseväge Eesti riigilippu kandva laeva ning vajaduse korral vastava Eesti sadama ja sadamarajatise kehtivast turvatasemest ning turvameetmetest, mida laeval, sadamas ja sadamarajatisel tuleks võtta nende kaitsmiseks võimaliku rünnaku eest, samuti turvameetmetest, mida Eesti oma territooriumil selles olukorras võtab.
(2) Kui on tuvastatud oht, et Eesti riigilippu kandvat sellist laeva rünnatakse, mis ei viibi Eesti merealal, teavitab Siseministeerium Veeteede Ametit laeva kehtivast turvatasemest ning turvameetmetest, mida laeval tuleks võtta enda kaitseks võimaliku rünnaku eest.
(3) Veeteede Amet edastab lõigetes 1 ja 2 nimetatud teabe viivitamata Eesti riigilippu kandva laeva reederi turvaülemale, laeva lipuriigi kontaktpunktile, kui tegemist on välisriigi lippu kandva laevaga, ning vajaduse ja võimaluse korral vastava sadama ja sadamarajatise turvaülemale.
(4) Kui lõikes 1 või 2 nimetatud oht, et Eesti riigilippu kandvat laeva rünnatakse, on tuvastatud muul viisil kui laeva turvahäire alusel, edastab reederi turvaülem viivitamata teabe laevale.
§ 6. Turvaintsidendist teavitamine
(1) Veeteede Amet annab sadama ja sadamarajatise turvaülemale ja Eesti riigilippu kandva laeva reederi turvaülemale juhiseid turvateabe äratundmiseks ja turvaintsidentidest teavitamiseks.
(2) Turvaintsidendi toimumise korral teavitab sadama, sadamarajatise ning Eesti riigilippu kandva laeva reederi turvaülem sellest viivitamata Veeteede Ametit.
(3) Veeteede Amet edastab lõikes 2 nimetatud teabe viivitamata Siseministeeriumile, Politsei- ja Piirivalveametile ning Kaitseväele.
§ 7. Teabe edastamine ja vastuvõtmine
(1) Paragrahvides 2–6 nimetatud turvateabe vastuvõtja saadab teabe edastajale enda kontaktandmed, mille kaudu on võimalik teavet ööpäev läbi vastu võtta, ning teavitab kontaktandmete muutumise korral viivitamata asjassepuutuvaid isikuid.
(2) Turvateabe vastuvõtja teavitab teabe edastajat teabe kättesaamisest viivitamata.
Vabariigi Valitsuse 5. jaanuari 2012. a määrus nr 1 „Sadama ja sadamarajatise turvaalase teabe edastamise ja vastuvõtmise kord“ tunnistatakse kehtetuks.


Home > Valik kohtulahendeid > Lõhkeainega seotud kuriteod
Plahvatuse tekitamine, salakaubavedu, lõhkeaine ja lõhkeseadeldise ebaseaduslik käitlemine
Harju Maakohus mõistis 23.03.2009 Märt Ringmaa süüdi KrK §-de 15 lg 2 - 144 lg 1 ja 2074, KarS §-de 114 p 2,3,7 - 25 lg 2; 203 - 25 lg 2; 405 lg 2 - 25 lg 2 ja 415 lg 1, KrK § 186 ja KarS § 209 lg 1 järgi. M. Ringmaa mõisteti süüdi kahe plahvatuse korraldamises ja karistuseks mõisteti talle 15-aastane vangistus. Süüdistuse kohaselt korraldas M. Ringmaa aastatel 1994–2005 12 plahvatust, milles hukkus 7 ja sai vigastada 6 inimest.
Tallinna Ringkonnakohus jättis 27.11.2009 muutmata M. Ringmaale Harju Maakohtu määratud karistuse ja rahuldamata esitatud apellatsiooni kaebused.
Aleksandr Kaldma tunnistati kohtus süüdi KarS § 418¹ lg 2 p 1,2, § 392 lg 2 p 2, § 189 lg 1, § 392 lg 2 p 2, § 184 lg 2 p 1,2,Sergei Lodi § 418 lg 1, § 418¹ lg 2 p 1,2, § 420 lg 1, § 414 lg 4 p 2, § 415 lg 1, § 184 lg 1, § 189 lg 1, Margo Mittal § 418¹ lg 2 p 1,2, § 392 lg 2 p 2, § 189 lg 1, § 392 lg 2 p 2, Alex Kozlowski § 280, § 418¹ lg 2 p 1,2, § 392 lg 2 p 2 järgi ning neile mõisteti karistuseks vangistus.
Nimetatud isikud panid toime suures koguses relvade ja laskemoona salakaubaveo ning ebaseadusliku käitlemise. Kaitsepolitsei võttis kriminaalasjas ära mh 105 püstolkuulipildujat PPS ja 3062 padrunit. Tehtud otsuse peale on esitatud apellatsioon S. Lodi süüdimõistmise osas.
Pikemalt selle kriminaalasja kohta vt Kaitsepolitsei aastaraamatut 2008.
Kaido Niitmäe tunnistati kohtus süüdi KarS §-de 414 lg 2, 415 lg 1, § 418 lg 4 p 2 järgi ning karistuseks määrati vangistus. K. Niitmäe hoidis ja toimetas ebaseaduslikult Kaitseliidu Harju Maleva Kose malevkonnast edasi endale kuuluvas sõiduautos lõhkematerjali, lõhkeseadeldise olulisi osi (sh 11 käsigranaati, 76 elektridetonaatorit) ja suures koguses tulirelva laskemoona.
Vadim Šerstnjov tunnistati kohtus süüdi KarS § 184 lg 2 p 2, § 414 lg 3 p 1,2, § 418 lg 1 Sergei Džavakjan § 184 lg 2 p 2;Roman Botškarjov § 118 p 1, § 121, § 405 lg 2, § 414 lg 3 p 1,2, § 415 lg 1, § 418 lg 3 p 1 alusel ja neile määrati karistuseks vangistus. R. Botškarjov viskas Tallinnas asuva baari juures asetleidnud konflikti käigus tapmise eesmärgil isevalmistatud lõhkeseadeldise baari ees seisvate inimeste hulka, tekitades plahvatuse. S. Džavakjan hoidis ebaseaduslikult suures koguses narkootilist ainet, kuni ta andis selle edasi V. Šerstnjovile. V. Šerstnjov käitles ka ebaseaduslikult lõhkematerjali ja laskemoona (osa sellest oli omandatud R. Botškarjovilt).
Kirill S. tunnistati kohtus süüdi KarS § 414 lg 2 ja Sergei G. § 22 lg 3 - § 414 lg 2 järgi ja määrati karistuseks vangistused. Kirill S. soetas 147 g tsiviilkäibes keelatud ja kasutuskõlblikku lõhkeainet heksogeeni ja alumiiniumpulbri segu ning hoidis seda oma tuttava Sergei G. elukohas.
Vadim A. tunnistati kohtus süüdi KarS § 414 lg 3 p 2, § 418 lg 3 p 2, § 418 lg 4 p 2 alusel ja Sergei S. § 189 lg 1, § 392 lg 1 - § 22 lg 3 alusel ning karistuseks määrati vangistus. S.ergei S. aitas organiseerida amfetamiini valmistamiseks vajaliku lähteaine salakaubaveo Leedust Eestisse. Vadim A. soetas, valdas ja hoidis suures koguses ebaseaduslikult lõhkeainet, lõhkeseadeldisi, laskemoona, tulirelvi ja nende olulisi osi.
Jaan G. tunnistati kohtus süüdi KarS § 414 lg 2 § 418 lg 1 järgi; Mati H. § 414 lg 1,2, § 418 lg 1; Rein I. § 418 lg 3 p 2 alusel ja karistuseks määrati neile vangistus. Jaan G. hoidis oma elukohas keelatud lõhkematerjali, laskemoona ja relvarauda, millest osa müüs talle tuttav Mati H. Kaitseliitu kuuluv Rein I. hoidis ebaseaduslikult Kaitseliidu Tartu Maleva kasutuses olevas garaažis suures koguses laskemoona.
Kohtus tunnistati süüdi kaitseväelased Edmund T. KarS § 201 lg 2 p 1,2, § 418 lg 3 p 1,2, § 418 lg 4 p 1,2, Jüri T. § 418 lg 3 p 1,2, § 418 lg 4 p 1,2, § 414 lg 3 p 2, Jaan K. § 22 lg 3- § 418 lg 4 p 2, Aramis T. § 22 lg 3- § 418 lg 4 p 2 järgi ja karistuseks määrati neile vangistus.
Need isikud tegelesid Paldiski Rahuoperatsioonide Keskusest omastatud lõhkematerjali müügiga.
Sergei B. tunnistati kohtus süüdi KarS § 414 lg 1, § 415 lg 1 ja § 418 lg 1 järgi ja karistuseks määrati vangistus. S. B. korraldas vihavaenust ajendatuna plahvatuse isevalmistatud lõhkeseadeldisega, mille tagajärjel sai kahjustada A. A. kuuluva eramu fassaad.
Pjotr P. tunnistati kohtus süüdi KrK § 17 lg 4 - § 144 lg 1, § 15 lg 2 - § 143 lg 2 p 2 ja § 142 lg 2 p 1, 4 alusel ja Dmitri P. KrK § 144 lg 1, § 2074 alusel ning kohus karistas neid vangistusega. P. P. maksis D. P.-le OÜ-le Lukumeister kuuluva kaupluse-töökoja lõhkeseadeldise abil hävitamiseks. Peale selle mõisteti P. P. süüdi väljapressimises ja kelmuse katses.
Rainer L. tunnistati kohtus süüdi KrK § 15 lg 2 ja § 101 p 9, § 2074 alusel ning teda karistati vangistusega. R. L. üritas Pärnu kaubanduskeskuse fuajees sooritada enesetappu omavalmistatud lõhkeseadeldise abil, eesmärgiga tappa koos endaga ka läheduses viibivad inimesed. Valesti valitud detonaatori tõttu lõhkeaine ei plahvatanud ja inimohvreid see tegu endaga kaasa ei toonud.


text:
Aldo Vassar - Elatise nõude esitamine uue kohtupraktika valguses - Advokaadibüroo LINDEBERG
Aldo Vassar – Elatise nõude esitamine uue kohtupraktika valguses
Riigikohus tegi 2017. a olulise lahendi laste elatise suurendamise nõudes, mis täiendab senist kohtupraktikat elatise suuruse määramisel. Uued juhised on juba mõju avaldanud ka madalamate astmete kohtupidamises. Riigikohtu praktika kaotab elatise nõude lihtsa ja kiire menetluse ning edaspidi on inimestel äärmiselt keeruline ilma advokaadi abita elatise vaidlustes enda õigusi kaitsta.
Perekonnaseadusest tuleneva põhimõtte kohaselt määratakse ülalpidamise ulatus kindlaks ülalpidamist saama õigustatud isiku vajadustest ja tema tavalisest elulaadist lähtudes. Praktikas on aga alimentide väljamõistmisel peamiselt lähtutud elatisraha miinimumist. Nimelt ei või igakuine elatis ühele lapsele olla väiksem kui pool Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäära. See põhimõte on igapäeva praktikas tähendanud aastaid seda, et minimaalses suuruses elatise nõudmisel ei pea lapsevanem oma nõuet kohtus põhjendama ning sellekohaseid lapse kuludokumente kohtule esitama. Tegemist on summaga, mis peaks seadusandja hinnangul tagama laste huvide rahuldamise minimaalses ulatuses.
Seadusest tulenevalt on erandina võimalus maksta elatist vähem kui miinimummääras. Selline otsustusruum on kohtule antud mõjuva põhjuse esinemisel. Mõjuvate põhjuste loetelu on seaduseandja jätnud lahtiseks. Seaduses on mainitud vanema töövõimetus või olukord, kus vanemal on teine laps, kes elatise väljamõistmisel miinimummääras osutuks varaliselt vähem kindlustatuks kui elatist saav laps.
Kohus saab iga üksikjuhtumi asjaolusid arvestades hinnata, kas asjas esineb mõjuv põhjus miinimumelatisest väiksema elatise väljamõistmiseks. Mõjuva põhjuse hindamisel tuleb arvestada esmajoones sellega, et ebaproportsionaalselt ei saaks kahjustada elatise maksmise eesmärk. See tähendab, et ka miinimumelatisest väiksema elatise maksmisel saaksid lapse igapäevased vajadused rahuldatud ja tema arenguks piisavad vahendid tagatud. Samas tuleb arvestada, et kohustatud vanemale tagataks elatise maksmise järel lapsega ühetaoline toimetulek.
Riigikohus on mõjuvaks põhjuseks pidanud lapse miinimumist väiksemaid vajadusi, näiteks mastaabisäästu tõttu. Samuti näiteks olukorda, kui lapsevanem katab kulutused muul viisil: vahetu ülalpidamise kaudu lapsega suhtlemisel, tekkivate kulude jooksva katmise teel ja lapsetoetustega. Veel on kohtupraktikas mõjuvaks põhjuseks peetud vanema halba varalist seisundit juhul, kui see on piisavalt kaalukas, arvestades samal ajal lapse õigustatud huve.
2017. a tehtud lahendis muutis riigikohus seniseid põhimõtteid ja laiendas oluliselt võimalusi mõista elatis välja alla seaduses sätestatud miinimummäära. Veelgi enam, võib asuda seisukohale, et riigikohtu juhistest lähtudes võideldakse edaspidi elatise vaidlustes iga euro pärast ning juba lähitulevikus võib kohtulahendeid analüüsides selguda, et miinimummääras elatise väljamõistmine on erand, mitte reegel.
Eelviidatud 2017. a lahendis tegi riigikohus õiguspoliitilise etteheite hetkel kehtiva miinimumelatise korra kohta. Riigikohtu hinnangul taandub paljudel juhtudel vaidlus tõendamisele, kas on mõjuvat põhjust elatise väljamõistmiseks alla miinimummäära. Seetõttu tuleb kohtupraktikas aina laiendada mõjuvate põhjuste ringi, tagamaks regulatsiooni proportsionaalne rakendamine.
Riigikohus seda oma lahendis ka tegi, täiendades ja selgitades mõjuvate põhjuste loetelu. Seni on olnud tavapärane olukord, kus lapsevanem maksab miinimummääras elatist ning samas veedavad lapsed ka osa oma aega selle vanema juures teda külastades või pikemalt tema juures aega veetes. Vastavas lahendis sedastas riigikohus, et mõjuvaks põhjuseks elatise vähendamiseks alla miinimummäära võib olla muu hulgas see, et laps elab mingi osa ajast lahuselava vanema juures. Riigikohus selgitas ka seda, et ajal, mil laps viibib lahuselava vanema juures, saab eeldada, et lahuselav vanem kannab lapse vajaduste rahuldamiseks tehtavad kulud vahetult proportsionaalselt ajaga, mil laps tema juures viibib. Seega ka olukorras, kus laps on näiteks kõik nädalavahetused lahuselava vanema juures, võiks taotleda, et elatise summat vähendatakse 2/7 võrra. Hetkel, mil elatise miinimum on juba 250 eurot kuus, annab see võimaluse vähendada igakuist elatist enam kui 70 euro võrra, mis on suur summa.
Lisaks täiendas riigikohus seisukohta, mis puudutab peretoetuste arvestamist miinimumelatisest väiksema elatise väljamõistmisel. Nimelt ei anna ainuüksi riiklike peretoetuste maksmise fakt iseenesest alust elatist automaatselt alla miinimummäära vähendada. Peretoetused võivad olla mõjuvaks põhjuseks koostoimes muude asjaoludega: näiteks vanemate halb varaline seisund või kui pool on tõendanud, et laste vajadused on miinimummäärast väiksemad.
Riigikohus täiendas viidatud lahendiga järjekordselt mõjuvate põhjuste loetelu, mil elatist maksma kohustatud lapsevanem saab lapsele elatist maksta vähem, kui seaduses sätestatud miinimummäär ette näeb. Kohtutel on seega rohkem võimalusi vastavasisuliste vaidluste korral lapse kasuks väljamõistetava elatise vähendamiseks. Selle taustal on oluline välja tuua lahendis riigikohtu osutatu, et praeguseks ajaks võib poole miinimumpalgana määratud miinimumelatise maksmine olla miinimumpalga kiire tõusu tõttu muutunud ebaproportsionaalselt suureks ning suurelt osalt vanematelt tuleks jõukohane elatis välja mõista väiksemas ulatuses.
Riigikohtu juhiseid arvestades on lahuselaval vanemal äärmiselt ebamõistlik nõustuda elatise nõude lahendamisega maksekäsu kiirmenetluse raames. Üldjuhul on alati soovitatav esitada vastuväide, võtta endale hea advokaat ja asuda juba tavamenetluses elatise suuruse üle vaidlema. Sama põhimõte kehtib ka teisele poolele – kuigi elatise nõude esitamine on jätkuvalt lihtne, ei saa sama öelda nõude esitamisele järgneva menetluse kohta. Kui lahuselaval vanemal on menetluses esindaja, on menetluses vaja esindajat ka lapsele, et kohtule ei jääks olulised argumendid ning tõendid esitamata.
Artikkel on avaldatud Raamatupidamisuudiste profiblogis.

matches: Riigikohus Kohus Riigikohus riigikohus riigikohus Riigikohus Riigikohus riigikohus Riigikohus