text:
2-18-6491/38 Riigikohtu tsiviilkolleegium 07.11.2018
TsMS § 378 lg 3 p 4
Hagi tagamise aluseks olevaid asjaolusid tuleb TsMS § 381 lg 2 kohaselt hagi tagamise avalduses põhistada, mitte tõendada (vt nt Riigikohtu 13. juuni 2018. a määrus tsiviilasjas nr 2-17-16889/38, p 12).
Kui hagi tagamise korras soovitakse kohustada kostjat menetluse kestel elatist tasuma, on üldjuhul mõistlik kostja enne hagi tagamist ära kuulata. Kostja ärakuulamine on kohtu diskretsiooniotsus. TsMS § 384 lg 3 teise lause kohaselt võib kohus kostja enne hagi tagamist ära kuulata, kui see on ilmselt mõistlik, eelkõige, kui taotletud on vaidlusaluse õigussuhte esialgset reguleerimist (vt ka nt Riigikohtu 13. juuni 2018. a määrus tsiviilasjas nr 2-17-16889/38, p 19). (p 16)
Kohus saab hagi tagada vaid siis, kui esinevad TsMS §-s 377 sätestatud eeldused, hagi tagamise taotlus ja hagiavaldus vastavad seaduses sätestatud formaalsetele nõuetele, hagi on lubatav, õiguslikult perspektiivikas ning lisaks on hageja nõude aluseks olevad faktilised asjaolud ja hagi tagamise aluseks olevad asjaolud ka põhistatud (vt Riigikohtu 3. veebruari 2017. a määrus tsiviilasjas nr 3 2 1 83 16, p 16). (p 21)
Hagi tagamisena kostjat menetluse kestel elatist maksma kohustamisel tuleb esmajoones hinnata TsMS § 377 lg 2 eeldusi, mille kohaselt on hagi tagamine põhjendatud juhul, kui see on vajalik olulise kahju või omavoli vältimiseks või muul põhjusel. Hagi tagamine on kohtu diskretsiooniotsus, mille kohus langetab kõigi asjaoludega arvestades (vt nt Riigikohtu 7. veebruari 2018. a määrus tsiviilasjas nr 2-16-15386/57, p 14). TsMS § 377 lg-s 1 nimetatud hagi tagamise eelduseid ei pea TsMS § 378 lg 3 p 4 kohaldamiseks esinema. (p 12)
Hagi tagamisena kostjat elatist maksma kohustamiseks ei pea esinema erandlikke asjaolusid. Piisab sellest, et hagi tagamiseta ei ole võimalik kindlustada alaealistele lastele menetluse kestel piisavat ülalpidamist. (p 14)
Kui hagi on esitatud alaealistele lastele elatise saamiseks, tuleb hagi tagamisel hinnata laste ja ülalpidamist andma kohustatud vanemate varalist seisundit. Hagi tagamine TsMS § 378 lg 3 p 4 alusel eeldab, et hageja on TsMS § 377 lg 2 mõttes põhistanud, milles seisneb vajadus vältida olulist kahju. Lapsevanema, kelle juures alaealised lapsed elavad, varanduslikust seisundist tulenevalt võiks olla hagi tagamine põhjendatud siis, kui hagi tagamata jätmisega kaasneks oht, et alaealiste laste toimetulekuks menetluse kestel ei jätku piisavalt vahendeid. Hagi tagamiseks ei anna alust ainuüksi see, et vanemad on kohustatud oma alaealisi lapsi võrdselt ülal pidama.
Hagi tagamine võib kostja varandusliku seisundi tõttu olla põhjendatud siis, kui oleks oht, et hagi tagamata jätmise korral osutub osaliselt või täielikult võimatuks täita hagi rahuldava kohtulahendi jõustumise ajaks sissenõutavaks muutunud elatise nõuet. Eelnimetatud ohu põhistatuse korral saab kohus hagi TsMS § 378 lg 3 p 4 alusel tagada ka siis, kui lapsevanemal, kelle juures alaealised lapsed elavad, oleks piisavalt vahendeid, et üksi lapsi kohtumenetluse ajal täielikult ülal pidada. (p 15)
Asjakohane on vältida olukorda, mil hagi tagamise korras mõistetakse välja elatis suuremas ulatuses kui see, mis arvestatava tõenäosusega mõistetakse välja asja lõpplahendis. Hagi tagamisel esitatud seisukohad ei ole siiski asja sisulisel lahendamisel asja arutavale kohtule siduvad (vt Riigikohtu 3. veebruari 2017. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-83-16, p 29). (p 17)
Hagi tagamise aluseks olevaid asjaolusid tuleb TsMS § 381 lg 2 kohaselt hagi tagamise avalduses põhistada, mitte tõendada (vt nt Riigikohtu 13. juuni 2018. a määrus tsiviilasjas nr 2-17-16889/38, p 12). (p 16)
2-18-2982/15 Riigikohtu tsiviilkolleegium 07.11.2018
TsMS § 378 lg 1 p 6
Ainuüksi asjaoludest, et ka põhivõlgnik on esitanud sissenõudja vastu sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi, väites, et täitmise aluseks olevast võlatunnistusest talle kohustust ei tulene, ning maakohus võttis selle hagi menetlusse, ei saa järeldada kinnistu omaniku sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi õiguslikku perspektiivikust. TsMS § 457 lg 1 järgi on kohtuotsus üldjuhul kohustuslik üksnes menetlusosalistele, s.o pooltele ja kolmandale isikule (TsMS § 198 lg 1 p 1).
Kui kinnistu omanik ei ole teises tsiviilasjas menetlusosaliseks, kellele oleks selles asjas tehtav kohtulahend kohustuslik, peab ta sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi tagamiseks esitama mh asjaolud, mille kohaselt ei ole võimalik kostjal võlatunnistuse alusel põhivõlgnikult kohustuse täitmist nõuda. Kinnistu omaniku nõue võiks olla õiguslikult perspektiivikas juhul, kui hagis esitatud asjaolude tõendatuse korral on see võimalik nõue mõnel materiaalõiguslikul alusel rahuldada (Riigikohtu 3. märtsi 2014. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-193-13, p 12). (p 15)
täitemenetluse peatamine
Sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi menetlemise ajaks tuleks täitemenetlus üldjuhul TsMS § 377 lg 1 ning TsMS § 378 lg 1 p 6 alusel peatada, kui muud hagi tagamise eeldused on täidetud. (p 12)
Eelöeldu ei tähenda, et hagi tagamise korras täitemenetluse peatamiseks piisab sellest, et täitedokumendi aluseks olev tehing on teises tsiviilasjas vaidlustatud. Kohus peab täitemenetluse hagi tagamise korras peatamisel lisaks TsMS § 377 lg-s 1 sätestatud hagi tagamise alusele hindama ka hagiavalduse ja hagi tagamise taotluse nõuetele vastavuse muid tingimusi ning hagi, nõude ja tagamise aluseks olevate asjaolude põhistatust ja hagi õiguslikku perspektiivikust. Olukorras, kus täitedokumendiks on notariaalselt tõestatud kokkulepe, mille puhul ei ole ükski sõltumatu vaidlusi lahendav organ sundtäitmise eeldusi kontrollinud ega poolte vaidlust läbi vaadanud, piisab sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi tagamiseks sellest, et hageja põhistab hagi tagamise taotluses, et kostjal ei pruugi nõuet olla. Hagi tagamise teiste eelduste täidetuse nõuet täitedokumendi liik aga ei mõjuta. (vt ka Riigikohtu 3. veebruari 2017. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-83-16, p 13-19). (p 13)
Kinnistu omanik võib sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagis esitada vastuväiteid nii võlatunnistusest tuleneva nõude kui ka selle tagatiseks antud hüpoteegi seadmise lepingu (tagatiskokkuleppe) kohta. (p 14)
Ainuüksi asjaoludest, et ka põhivõlgnik on esitanud sissenõudja vastu sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi, väites, et täitmise aluseks olevast võlatunnistusest talle kohustust ei tulene, ning maakohus võttis selle hagi menetlusse, ei saa järeldada kinnistu omaniku sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi õiguslikku perspektiivikust. TsMS § 457 lg 1 järgi on kohtuotsus üldjuhul kohustuslik üksnes menetlusosalistele, s.o pooltele ja kolmandale isikule (TsMS § 198 lg 1 p 1). (p 15)
Selle kohta, mida tuleb kohtul hagi tagamisel kontrollida, vt Riigikohtu 3. veebruari 2017. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-83-16, p-d 13-18.
3-2-1-3-17 Riigikohus 29.03.2017
TsMS § 731 lg 4
TsMS § 720
Hagi tagamise menetlusega seotud kulud otsustab vahekohus TsMS § 749 lg-st 1 lähtudes. Üldkohtusse pöördumisest tingitud kulud, sh hagi tagamise menetluse kulud, tuleb lugeda pooltele vahekohtus käimisest tekkinud kulude hulka viidatud sätte tähenduses. (p 19)
Hagi tagamisel peab kohus TsMS § 377 lg 1 järgi kontrollima, kas hagi tagamata jätmine võib raskendada vahekohtu otsuse täitmist või selle võimatuks teha. (p 16)
Vahekohtu kokkuleppe olemasolu korral kohtus hagi tagamisel kehtib ka TsMS § 383. (p 17)
Hagi tagamisel TsMS § 720 järgi peab kohus hagi tagamise menetluses kontrollima, kas hageja nõude aluseks olevad faktilised asjaolud on põhistatud TsMS § 381 lg 2 ja § 235 tähenduses. Seega võib esineda alus hagi tagamata jätmiseks, kui hageja ei suuda põhistada elulisi asjaolusid, millele tuginedes ta nõude esitab (vt nt RKTKm nr 3-2-1-83-16, p 16). (p 15)
3-2-1-147-16 Riigikohus 08.02.2017
TsMS § 235
3-2-1-83-16 Riigikohus 03.02.2017
TsMS § 377
Tasaarvestusele tugineva sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi tagamise otsustamisel tuleb esiteks kontrollida, millal hageja väidetud tasaarvestusolukord tekkis. Kui täidetakse kohtulahendit, siis peab hagiavaldusest ning ka hagi tagamise taotlusest nähtuma, et tasaarvestuse alus on tekkinud pärast kohtulahendi jõustumist (TMS § 221 lg 2). (p 23)
Asjaolu, et ringkonnakohus ei ole varasemas tsiviilasjas hageja vastuhagi muutmist vastu võtnud, ei ole objektiivseks põhjuseks, et lubada uued menetluses kõrvalekaldumist TMS § 221 lg‑s 2 sätestatust. (p 26)
Puudustega esitatud hagi tagamine ei ole põhjendatud. (p 13)
Kohus peab hagi tagamise menetluses hindama ka hagi lubatavust (eelkõige TsMS § 371 lg 1, § 423 lg 1, § 428) ja seda, kas hageja väidete õigsuse korral oleks tema hagil üldse edulootust, st kas hagi on õiguslikult perspektiivikas (TsMS § 371 lg 2, § 423 lg 2). (p 14)
Hagi tagamisel peab kohus tulenevalt TsMS § 381 lg‑st 2 kontrollima, kas hageja on nõuet ja tagamise aluseks olevaid asjaolusid põhistanud TsMS § 235 mõttes. Väite põhistamine on kohtule väite põhjendamine selliselt, et põhjenduse õigsust eeldades saab kohus lugeda väite usutavaks. Hagi ja hagi tagamise taotluse usutavuse hindamine ei eelda, et kohus kontrolliks, kas kõikide hagis nimetatud asjaolude tõendamiseks on esitatud tõendid, ega ka tõenditele hinnangu andmist. Küll aga saab kohus sealjuures näiteks hinnata, kas hageja väidetud asjaolud on omavahel kooskõlas, samuti võivad hageja väiteid usutavamaks muuta viited asjakohaste tõendite olemasolule. Nõude ja hagi tagamise aluseks olevate asjaolude põhistatust saab määruskaebemenetluses hinnata ka ringkonnakohus. (p 16)
Sundtäitmise lubamatuks tunnistamise nõude põhistatuse hindamisel tuleb üldjuhul arvestada ka seda, millist liiki täitedokumenti täitemenetluses täidetakse, mis ei mõjuta siiski teiste hagi tagamise eelduste täidetuse nõuet. (p 17)
Hagi tagamisel tuleb kontrollida, kas hagi tagamise taotlus vastab TsMS § 381 lg‑s 1 sätestatud nõuetele (sh on esitatud TsMS §‑s 377 nimetatud asjaolud), kas hagiavaldus (kui see on esitatud) vastab TsMS § 363 lg 1 p‑des 1-3 sätestatud nõuetele, kas hagi on lubatav, õiguslikult perspektiivikas ning kas nõude ja tagamise aluseks olevad asjaolud on põhistatud (TsMS § 235 ja § 381 lg 2). (p 18)
Ka sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi tagamise taotluse lahendamisel peab kohus hagi tagamisel alati hindama, kas esinevad kõik hagi tagamise eeldused. Kohtul on võimalik peatada täitemenetlus vaid mingis osas, näiteks keelates vaid osa täitetoimingute tegemise, nagu teatud esemete arestimine, müük täitemenetluses või tulemi jaotamine (koostoimes TsMS § 378 lg 1 p‑d 6 ja 10 ning lg 4). Lisaks on kohtul täitemenetluse peatamise otsustamisel alati võimalik kaaluda erinevate TsMS-is sätestatud meetmete rakendamist, nt küsida enne hagi tagamist ka kostja seisukohta (TsMS § 384 lg 1) või teha hagi tagamine sõltuvaks tagatise andmisest TsMS § 383 lg 1 järgi. Formaalsete puudustega, lubamatut ja õiguslikult perspektiivitut hagi ei ole alust tagada ka tagatise vastu. (p 19)
3-2-1-161-15 Riigikohus 13.01.2016
Tulenevalt TsMS § 377 lg 1 esimesest lausest on hagi tagamise esmaseks eelduseks, et tagamata jätmine võib raskendada kohtuotsuse täitmist või selle võimatuks teha. Sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi puhul on tegemist hagiga, mille eesmärk on täitedokumendi täidetavuse kõrvaldamine ning hagi rahuldamise korral tuleks täitemenetlus lõpetada TMS § 48 p 4 alusel (RKTKo nr 3-2-1-60-11, p 15). Kui hagi menetlemise ajal täitemenetlus jätkub, siis võib hagi tagamata jätmine raskendada kohtuotsuse täitmist või selle võimatuks teha, sest täitedokumendi sundtäitmine võib hagi rahuldamise hetkeks olla lõpuleviidud, nt hüpoteegiga koormatud kinnisasi juba müüdud. Seetõttu tuleks üldjuhul sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi menetlemise ajaks täitemenetlus TsMS § 377 lg 1 ning TsMS § 378 lg 1 p 6 alusel peatada, kui muud hagi tagamise eeldused on täidetud. Eelkõige tuleb kohtul hinnata, ega kostja huvisid hagi tagamisega ebaproportsionaalselt kahjustata (TsMS § 378 lg 4 esimene lause). Kui täitedokumendiks on notariaalselt tõestatud laenuleping, mitte kohtulahend, siis ei ole ükski sõltumatu vaidlusi lahendav organ sundtäitmise eelduste täitmist kontrollinud ega poolte vahel tekkinud vaidlust läbi vaadanud (vt RKTKm nr 3-2-1-138-13, p 14). Sundtäitmise lubamatuks tunnistamise menetlus on võlgniku jaoks ainus võimalus sundtäitmise eeldusi kohtulikult kontrollida. (p 9)
3-2-1-55-15 Riigikohus 25.05.2015
Hagi tagamisel esialgse õiguskaitse korras TsMS § 377 lg 2 alusel ei ole oluline, kas hagi tagamata jätmine võib raskendada kohtuotsuse täitmist või teha selle võimatuks. Kui isiku kohta on avaldatud ebaõigeid väiteid või ebakohaseid väärtushinnanguid, on hagi tagamise korras esialgse õigussuhte reguleerimine viisil, et kostjal keelatakse kuni kohtuotsuse tegemiseni teatud hinnangute ja väidete avaldamine, iseenesest võimalik selleks, et vältida olulise kahju tekkimist või kahju suurendamist. Samas peaks selline tulevikku suunatud sõnavabaduse piiramine olema hagi tagamise korras võimalik vaid erandjuhul, – st ainult siis, kui asjaoludest nähtub, et esineb oht, et kostja võib väiteid ja väärtushinnanguid ka edaspidi avaldada. TsMS § 377 lg 2 kohaldamise kaalumisel tuleks vastaspool enne õigussuhte esialgset reguleerimist ära kuulata. Sellele viitab ka TsMS § 384 lg 3 teine lause, mis sätestab, et kohus võib kostja eelnevalt ära kuulata, kui see on ilmselt mõistlik, eelkõige kui avalduses taotletakse vaidlusaluse õigussuhte esialgset reguleerimist. (p 11)
3-2-1-32-14 Riigikohus 14.05.2014
TsMS § 378 lg 1 p 4
TsMS § 378 lg 1 p-s 4 sätestatud hagi tagamise abinõu on ette nähtud eelkõige juhuks, mil pooled vaidlevad kolmanda isiku käes oleva vara kuuluvuse üle. Selle abinõu rakendamisel ei saa panna kolmandale isikule aktiivseid kohustusi (st temalt raha välja mõista), kuid vaidluse lõpuni saab tagada vaidluse objekti olemasolu, andes selle kohtutäiturile hoiule või makstes vastava summa kohtu deposiitkontole. Hagi tagamise menetluses ei ole lubatud kolmandale isikule sellist aktiivset kohustust panna. Seega ei saa kohus luua menetlusvälise kolmanda isiku vastu täitedokumenti, mille alusel hageja või kohtutäitur saaksid nõuda määratud hagi tagamise abinõu täitmist (3-2-1-135-12, 3-2-1-74-10). (p 9, 10)
Kolmandale isikule pandud kohustus ei pea olema seotud poolte vaidluse esemega. (p 11)
3-2-1-7-12 Riigikohus 31.05.2012
TsMS § 368 lg 1 mõttes õiguslik huvi esitada selline tuvastushagi, mille eesmärgiks on takistada teisel poolel garantiid realiseerimast, on ainult siis, kui hageja toetub asjaolule, et kostja rikuks garantii realiseerimisega pooltevahelist lepingut.
Vt Riigikohtu 27. oktoobri 2010 määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-74-10, p 11. Hagi tagamine, millega keelata garandil teha kostjale garantii alusel väljamakseid kuni asjas tehtava kohtulahendi jõustumiseni võiks olla põhjendatud ainult siis, kui garantii realiseerimine kostja poolt oleks hageja ja kostja vahelises suhtes vastuolus töövõtulepingus kokkulepituga, s.t kostja rikuks garantii esitamisega töövõtulepingut. TsMS § 368 lg 1 mõttes õiguslik huvi esitada selline tuvastushagi, mille eesmärgiks on takistada teisel poolel garantiid realiseerimast, on ainult siis, kui hageja toetub asjaolule, et kostja rikuks garantii realiseerimisega pooltevahelist lepingut. Juhul, kui hageja toetub hagiavalduses asjaolule, et kostja rikuks garantii realiseerimisega pooltevahelist lepingut, tuleb hagi tagamise korras garantii-järgsete väljamaksete peatamiseks garantiiga tagatavast võlasuhtest tuleneva vaidluse lahendamiseni kohtul TsMS § 378 lg-st 4 tulenevalt poolte huve kaaluda. Selleks tuleb hinnata hagi tagamisest või tagamatajätmisest pooltele tekkida võivaid võimalikke negatiivseid tagajärgi. Kui kostja suudab hagejale garantii realiseerimisest tingitud võimalikud negatiivsed tagajärjed (nt garandi tagasinõue, intressi maksmise kohustus) hüvitada (s.h ei ole kahtlust kostja maksevõimes) ja garantii realiseerimine ei põhjusta tõenäoliselt hageja maksejõuetust ega olulisi makseraskusi, ei tuleks vähemalt üldjuhul garantii kui mitteaktsessoorse õigusinstrumendi olemuse säilitamise huvides eelistada hageja huve, ja selline hagi tuleb jätta tagamata. Kaalumiseks vajalikud asjaolud peab esitama hageja, vajaduse korral võib hagi tagamiseks ära kuulata ka kostja seisukoha.
3-2-1-9-12 Riigikohus 24.04.2012
Garantiikirja tagastamise nõuet saab tagada TsMS § 377 lg 1 esimese lause järgi. Selle kohaselt võib kohus hageja taotlusel hagi tagada, kui on alust arvata et tagamata jätmine võib raskendada kohtuotsuse täitmist või teha selle võimatuks. Juhul kui hageja on kehtivalt lepingust taganenud, siis on hagejal lepingu alusel õigus nõuda garantii tagastamist ja selle hagi rahuldamisel oleks kohtuotsuse täitmine sisuliselt võimatu, kui garant on garantiisumma välja maksnud. Kohtul on õigus keelata teha garandil garantiikirja alusel kostjale väljamakseid kuni kohtulahendi jõustumiseni tsiviilasjas. Kui keelata kostjal garandile nõude esitamine, võib see garantii tähtajalisuse tõttu takistada selle realiseerimist hagi tagamise tühistamisel ja osutuda seega kostja jaoks ebamõistlikult koormavaks. Seetõttu on põhjendatud kohaldada vähem koormavat hagi tagamise abinõu ja keelata garantiisumma väljamaksmine. Sellega ei kahjustata ka garandi õigusi.
3-2-1-74-10 Riigikohus 27.10.2010
Garantiist tulenevate väljamaksete tegemise peatamine vaidluse ajaks, kus lahendatakse sisuliselt, kas kostjatel on hageja suhtes õigus garantiinõue maksma panna, st lepingujärgset tasu garantiijärgses ulatuses saada, on põhimõtteliselt võimalik. See võib olla ka mõistlik, kui garantiil on käimasoleva vaidlusega tihe side (kui sellega tagatakse vaidluses lahendatavaid nõudeid), garantii realiseerimine põhjustaks hagejale olulisi kulutusi ning garantii realiseerimise peatamine ei oleks kostjate huve arvestades ebaproportsionaalne, mh kui on tagatud, et kostjad ei kaota seeläbi faktilist võimalust garantiinõuet realiseerida, kui hagi jääb rahuldamata. Tegemist on TsMS § 378 lg 1 p-s 4 nimetatud hagi tagamise abinõuga. Selle rakendamisel ei saa panna kolmandale isikule aktiivseid kohustusi (st sisuliselt temalt raha välja mõista), kuid saab panna keelu anda raha üle just kostjale ja näha ette raha maksmise (kui seda soovitakse teha) nt kohtutäiturile või kohtu deposiitkontole. Sellisel viisil hagi tagamist ei välista põhimõtteliselt ka see, kui kolmanda isiku elu- või asukoht on välisriigis, kolmanda isiku ja kostja vaheline õigussuhe ei allu Eesti õigusele või kui sellest tulenevad vaidlused tuleb lahendada välisriigi kohtus või vahekohtus. Küll ei saa Eesti kohus tagada hagi tagamise määruse tunnustamist ja täitmist välisriigis. Rahalise nõude puhul kolmandal isikul kostja suhtes kohustuse täitmise keelamine selle nõude täitmist ei lihtsusta. Sisuliselt tekitab sellise hagi tagamise abinõu kohaldamine olukorra, kus kostjal on vähem vara kui hagi tagamise abinõu rakendamata, st kohtuotsuse, millega kostjalt raha välja mõistetakse, täitmine muutub pigem raskemaks kui lihtsamaks. Rahalise nõudega hagi tagamise alused sätestava TsMS § 377 lg 1 järgi on aga hagi tagamise eesmärgiks kohtuotsuse, millega hagi rahuldatakse, täitmise lihtsustamine. Rahalise nõudega hagi tagamisest erinev on tuvastusnõudega hagi tagamine. Tuvastushagi tagamise alusena ei ole TsMS § 377 lg 1 üldjuhul kohaldatav, kuna kohtuotsus, millega tuvastushagi rahuldatakse, ei ole üldjuhul sundtäidetav. Tuvastushagi tagamisel tuleb lähtuda TsMS § 377 lg-st 2.
3-2-1-51-10 Riigikohus 25.05.2010
TsMS § 666 lg 2
TsMS § 666 lg 1
TsMS § 377 lg 3
Maakohtu määruse kohta, millega maakohus hagi tagas, tehtud ringkonnakohtu määruse peale, millega hagi tagamine tühistati, võib esitada Riigikohtule määruskaebuse TsMS § 390 lg 1 esimese lause alusel (vt Riigikohtu 9. detsembri 2008. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-130-08, p-d 26 ja 27).
Vaidlusaluse õigussuhte reguleerimisel TsMS § 377 lg 2 järgi on kohtul ulatuslik diskretsiooniõigus. See, et äriühingu juhatuse liikmete määramine on ÄS § 168 lg 1 p 4 ja § 184 lg 1 järgi osanike pädevuses ning äriühingu juhtorganite liikmete määramist kohtu korras reguleerib eraldi menetlusena TsMS 59. ptk, ei välista kohtu õigust määrata TsMS § 377 lg 2 järgi vaidlusaluse õigussuhte esialgseks reguleerimiseks äriühingu juhtorgani liikmeid või nt keelata registrist juhatuse liikme kustutamine.
3-2-1-10-10 Riigikohus 03.03.2010
TsMS § 383 lg 1 2
Rahalise nõude täitmise tagamiseks piisab kohtuliku hüpoteegi seadmisest kinnistutele. Isegi kui hageja on palunud kanda kinnistusraamatusse keelumärke ega ole taotlenud kohtuliku hüpoteegi seadmist, on kohtul kooskõlas TsMS § 378 lg-ga 4 õigus rahalise nõude täitmise tagamiseks seada kostja kinnisasjale kohtulik hüpoteek keelumärke tegemise asemel.
AÕS § 3631 ega TsMS § 388 ei võimalda seada kohtulikku ühishüpoteeki.
Nii majandusaasta aruande esitamata jätmine kui ka majandusaasta aruande hilinenult esitamine võivad olla hagi tagamise aluseks TsMS § 377 lg 1 esimese lause järgi, sest need asjaolud võivad anda alust arvata, et hagi tagamata jätmine võib raskendada kohtuotsuse täitmist või teha selle võimatuks. Kõigi asjaoludega, muu hulgas hageja nõude suuruse ja kostja majandusliku seisundiga arvestades hindab kohus hagi tagamisel, kas tagamata jätmine võib raskendada kohtuotsuse täitmist või selle võimatuks teha.
Hagi tagamine on kostja jaoks põhjendamatult koormav, kui hagi tagamiseks valitud vahend piirab kostjat rohkem, kui on vaja hagi rahuldava kohtuotsuse täitmiseks.
Konto arestimisel peab kohus põhjendama, miks kinnistusraamatusse kantavatest keelumärgetest või kohtulikust hüpoteegist ei piisa hageja nõude tagamiseks.
3-2-1-109-09 Riigikohus 04.11.2009
TsMS-s ei ole sätestatud võimalust esitada määruskaebust hagi tagamise määruse peale teise isiku õiguse või huvi kaitseks. Kui isikud, kes ei ole asjas menetlusosalisteks, leiavad, et nende vara on arestitud, on neil õigus oma rikutud õiguste kaitseks esitada hagi selle vara arestist vabastamiseks.
Kohus saab lapse välisriiki omavolilise viimise takistamiseks reguleerida hagita perekonnaasjas esialgse õiguskaitse korras vanema õigusi ühise lapse suhtes TsMS § 378 lg 3 p 1 mõttes.
Vaidluses lapse üle ei ole vajalik keelata vanemal lapsega Eesti Vabariigist lahkuda, vaid oluline on see, et kohtumenetluse ajal ei viidaks last omavoliliselt välisriiki, mis raskendab lapse ja lahus elava vanema õiguste teostamist. Lapse välisriiki viimine raskendab lapse üle peetava vaidluse kohtulahendi täitmist ja võib muuta selle võimatuks. Seetõttu peab olema vanemal vähemalt kohtumenetluse ajal võimalus ennetada lapse välisriiki viimist. Lapse mõlemad vanemad on ka vanemate lahuselu korral lapse seaduslikuks esindajaks ja neil mõlemal on õigus otsustada last puudutavate oluliste küsimuste üle, sh anda nõusolek lapse välisriiki viimiseks. Sellest tulenevalt on ka lahus elaval vanemal õigus taotleda kohtult esialgse õiguskaitse korras määrata TsMS § 551 lg 1, § 377 lg 1 ja § 378 lg 3 p 1 alusel oma õigusi lapse suhtes, sh lubada lapsel lahkuda välisriiki üksnes siis, kui lahus elav vanem on sellega nõus. Kui vanem esitab ülal nimetatud esialgse õiguskaitse kohaldamise taotluse, peab kohus selle lahendamisel arvestama mh TsMS § 551 lg-s 2 ja § 384 lg-s 4 sätestatuga.
Hagita perekonnaasja lahendamisel peab kohus ka ise olema aktiivne ning vajadusel kohaldama kohtumenetluse ajaks esialgset õiguskaitset omal algatusel.
Vanema õigused ja kohustused on lapse mõlemal vanemal ka siis, kui lapse elukoht on vanemate lahuselu korral ühe vanema juures. Siiski ei saa PKS §-s 49 sätestatud vanemate õiguste ja kohustuste võrdsuse põhimõttest hoolimata tagada lahus elavale vanemale samasugust lapsega suhtlemise ja lapse kasvatamise õigust, nagu see on lapsega koos elaval vanemal.
Lapse mõlemad vanemad on ka vanemate lahuselu korral lapse seaduslikuks esindajaks ja neil mõlemal on õigus otsustada last puudutavate oluliste küsimuste üle, sh anda nõusolek lapse välisriiki viimiseks. Sellest tulenevalt on ka lahus elaval vanemal õigus taotleda kohtult esialgse õiguskaitse korras määrata TsMS § 551 lg 1, § 377 lg 1 ja § 378 lg 3 p 1 alusel oma õigusi lapse suhtes, sh lubada lapsel lahkuda välisriiki üksnes siis, kui lahus elav vanem on sellega nõus. Kui vanem esitab ülal nimetatud esialgse õiguskaitse kohaldamise taotluse, peab kohus selle lahendamisel arvestama mh TsMS § 551 lg-s 2 ja § 384 lg-s 4 sätestatuga.
Kohus saab lapse välisriiki omavolilise viimise takistamiseks reguleerida hagita perekonnaasjas esialgse õiguskaitse korras vanema õigusi ühise lapse suhtes TsMS § 378 lg 3 p 1 mõttes. Ekslik on pidada lahkumise keeldu tehingute ja toimingute tegemise keeluks TsMS § 378 lg 1 mõttes.
Tulenevalt TsMS § 384 lg-st 1 on kohtu otsustada, kas ta peab vajalikuks teisi menetlusosalisi peale valla- või linnavalitsuse ning asjast puudutatud vähemalt kümneaastase lapse ära kuulata. Kui kohus seda vajalikuks ei pea, ei tule muid menetlusosalisi ära kuulata.

matches:
§ 378
§ 381
§ 384
kohus
Kohus
§ 377
kohus
§ 377
§ 378
§ 378
§ 377
kohus
§ 378
§ 381
§ 378
§ 457
§ 198
§ 377
§ 378
Kohus
§ 377
§ 457
§ 198
Riigikohus
§ 731
§ 720
§ 749
kohus
§ 377
§ 383
§ 720
kohus
§ 381
§ 235
Riigikohus
§ 235
Riigikohus
§ 377
§ 221
§ 221
Kohus
§ 371
§ 423
§ 428
§ 371
§ 423
kohus
§ 381
§ 235
kohus
kohus
kohus
§ 381
§ 363
§ 235
§ 381
kohus
§ 378
§ 384
§ 383
Riigikohus
§ 377
§ 48
§ 377
§ 378
§ 378
Riigikohus
§ 377
§ 377
§ 384
kohus
Riigikohus
§ 378
§ 378
kohus
Riigikohus
§ 368
§ 368
§ 378
Riigikohus
§ 377
kohus
Riigikohus
§ 378
kohus
§ 377
§ 377
§ 377
Riigikohus
§ 666
§ 666
§ 377
§ 390
§ 377
§ 168
§ 184
§ 377
Riigikohus
§ 383
§ 378
§ 3631
§ 388
§ 377
kohus
kohus
Riigikohus
Kohus
§ 378
§ 551
§ 377
§ 378
kohus
§ 551
§ 384
kohus
§ 551
§ 377
§ 378
kohus
§ 551
§ 384
Kohus
§ 378
§ 378
§ 384
kohus


Välisõhu kaitse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Välisõhu kaitse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus
03.07.2013 otsus nr 300
2) seadust täiendatakse §-ga 1101 järgmises sõnastuses:
„§ 1101. Klorofluorosüsinikke ja klorofluorosüsivesinikke sisaldavate külmaainete ja neid aineid sisaldavate segude edasise käitlemise kohta teabe esitamine
Klorofluorosüsinikke ja klorofluorosüsivesinikke sisaldavaid külmaaineid või neid aineid sisaldavaid segusid omav isik teatab Keskkonnaministeeriumile hiljemalt 2015. aasta 15. aprilliks temale kuuluvate nimetatud ainete või segude koguse ja edaspidise käitlemise kava, milles kirjeldatakse nende ainete või segude edaspidist plaanitavat käitlemist või käibelt kõrvaldamise viisi.”;
3) seadust täiendatakse §-ga 1152 järgmises sõnastuses:
„§ 1152. Aruandlus osoonikihti kahandavate ainete ebaseaduslike vedude kohta
Maksu- ja Tolliamet esitab Keskkonnaministeeriumile iga aasta 30. aprilliks andmed eelmisel kalendriaastal avastatud osoonikihti kahandavate ainete ebaseaduslike vedude kohta.”;
4) seaduse 7. peatüki 1. jao pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Üldsätted ja kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikute taotlemine, eraldamine ja müük enampakkumisel”;
5) paragrahvi 116 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise register on elektrooniline andmekogu, kus on salvestatud Eesti Vabariigi ja kauplemise süsteemis osalevate isikute arvelduskontode andmed ja nende poolt kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega teostatud tehingud, käitistele eraldatud lubatud heitkoguse ühikud ja nendega teostatud tehingud, käitiste tõendatud ja tagastatud kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikud, käitiste vastavusseisund, ühisrakenduse ja puhta arengu mehhanismi projektide osaliste andmed ning projektide elluviimise tulemusel vähendatud kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikud.”;
6) paragrahvi 116 täiendatakse lõigetega 51–53 järgmises sõnastuses:
„(51) Kasvuhoonegaaside heitkoguse ühik on käesoleva seaduse tähenduses lubatud heitkoguse ühiku, riigi lubatud heitkoguse ühiku, tõendatud heitkoguste vähendamise ühiku ja heitkoguste vähendamise ühiku ühisnimetaja.
(52) Isiku arvelduskonto on käesoleva seaduse tähenduses juriidilise või füüsilise isiku arvelduskonto, mille kaudu saab teostada tehinguid kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registris vastavalt Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele nr 280/2004/EÜ ja nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 920/2010 ja nr 1193/2011 (ELT L 122, 03.05.2013, lk 1–59), artiklile 65.
(53) Isiku kauplemiskonto on käesoleva seaduse tähenduses juriidilise või füüsilise isiku arvelduskonto, mille kaudu saab teostada tehinguid kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registris vastavalt Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artiklile 66.”;
7) paragrahvi 116 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(9) Kauplemise süsteemi siseneja on käesoleva seaduse tähenduses ühel või enamal käesoleva seaduse § 120 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud tegevusalal tegutsev käitaja, kes on saanud kasvuhoonegaaside heitkoguse loa (edaspidi heitkoguse luba) esimest korda pärast 2011. aasta 30. juunit. Kauplemise süsteemi sisenejaks peetakse ka ühel või enamal käesoleva seaduse § 120 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud tegevusalal tegutsevat käitajat, kelle käitises on toimunud märkimisväärne laiendamine pärast 2011. aasta 30. juunit, üksnes nimetatud laiendamise osas.”;
8) paragrahvi 119 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 119. Kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikute taotlemine ja eraldamine”;
9) paragrahvi 119 lõiked 1 ja 2 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvi 119 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
„(3) Kauplemise perioodiks 2013–2020 taotletakse ja eraldatakse paiksete saasteallikate käitajate lubatud heitkoguse ühikuid vastavalt Euroopa Komisjoni otsusele 2011/278/EL, millega määratakse kindlaks kogu liitu hõlmavad üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste tasuta saastekvootide ühtlustatud eraldamiseks (ELT L 130, 17.05.2011, lk 1–45).
(4) Kauplemise perioodiks 2013–2020 eraldatakse õhusõiduki käitajate lubatud heitkoguse ühikuid vastavalt Euroopa Komisjoni otsusele 2011/638/EL, milles käsitletakse võrdlusaluseid, mida kasutatakse kasvuhoonegaaside saastekvootide tasuta eraldamiseks õhusõiduki käitajatele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 3e (ELT L 252, 28.09.2011, lk 20–21).”;
11) paragrahv 1191 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 1193 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kauplemise perioodil 2013–2020 on Euroopa Liidu õhusõiduki käitajate erireservi (edaspidi erireserv) suurus kolm protsenti Euroopa Liidu õhusõiduki käitajatele eraldatavast summaarsest lubatud heitkogusest.”;
13) paragrahvi 1194 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Riik paneb enampakkumisele kõik lubatud heitkoguse ühikud, mida alates 2013. aastast ei eraldata tasuta vastavalt käesoleva seaduse §-le 1195 ning Euroopa Komisjoni otsusele 2011/278/EL.”;
14) paragrahvi 1194 täiendatakse lõigetega 4–18 järgmises sõnastuses:
„(4) Ajavahemikul 2012–2020 paneb riik igal aastal enampakkumisele õhusõiduki käitajate lubatud heitkoguse ühikud, mille Euroopa Komisjon on riigile määranud Euroopa Liidu tõendatud summaarsest lennunduse heitkogusest aastal 2010.
(5) Enampakkumisel saadud tulu laekub riigieelarvesse ning seda kasutatakse kooskõlas riigi eelarvestrateegiaga. Iga-aastases riigieelarves kajastatakse vastava aasta enampakkumise tulude ja kulude maht. Riigi eelarvestrateegias kajastatakse enampakkumisest saadud tulu kasutuse kavandatud jaotus, määratakse kliimapoliitikaga seotud meetmete sihtotstarve ning tulu kasutamise eest vastutavad ministrid. Enampakkumise tulust kaetakse kauplemise süsteemi Eestiga seotud enampakkumise halduskulud.
(6) Vabariigi Valitsus kehtestab määrusega kauplemise perioodi 2013–2020 enampakkumisel saadud tulu kasutamise ja aruandluse üldtingimused.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 5 kohaselt riigi eelarvestrateegias määratud meetmete elluviimiseks võib tulu kasutamise eest vastutav minister kehtestada määrusega enampakkumisest saadud tulu kasutamise tingimused ja korra.
(8) Vähemalt 50 protsenti käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud enampakkumisel saadud tulust, sealhulgas Eestile solidaarsuse ja majanduskasvu eesmärgil eraldatud lubatud heitkoguse ühikute eest saadud kogutulu või selle tuluga samaväärne summa, kasutatakse kasvuhoonegaaside heitkoguse teket piiravate eesmärkide rahastamiseks. Need eesmärgid on:
1) vähem saastavatele transpordiliikidele ja ühistranspordile ülemineku ergutamine;
2) taastuvenergeetika arendamine, et saavutada Eesti eesmärk suurendada taastuvenergia osatähtsust 2020. aastaks 25 protsendini ning teiste tehnoloogiate väljaarendamine, sealhulgas taastuvenergia väikelahenduste edendamine, mis aitavad kaasa üleminekule ohutule ja säästvale ning vähem süsihappegaasi heitmeid tekitavale majandusele, samuti kaasa aitamine Euroopa Liidu eesmärgile suurendada energiatõhusust 2020. aastaks 20 protsendi võrra;
3) energiatõhususe ja puhaste tehnoloogiate alase teadus- ja arendustegevuse rahastamine sektorites, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ;
4) energiatõhususe parendamise ja energiasäästu meetmete kasutusele võtmine;
5) kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamise ja kliimamuutuste mõjuga kohanemise alase teadus- ja arendustegevuse ning näidisprojektide rahastamine;
6) panustamine ülemaailmsesse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi ning kohanemisfondi;
7) kliimamuutuste mõjuga kohanemine;
8) osalemine Eesti ja Euroopa energiatehnoloogiate strateegilise plaani ning Euroopa tehnoloogiaplatvormide algatustes, samuti kliimamuutuste leevendamise poliitika ja energiapoliitika planeerimise ning nende poliitikate tulemuslikkuse seire tegevustes;
9) raadamise vältimise, metsastamise hoogustamise ja metsade ulatuslikuma uuendamise meetmete kasutusele võtmine arenguriikides, kes on ratifitseerinud kliimamuutuste raamkonventsiooni, ning tehnosiirde ja kliimamuutuste kahjuliku mõjuga kohanemise hõlbustamine nendes riikides;
10) süsinikdioksiidi sidumine metsanduses.
(9) Kogu käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud õhusõiduki käitajate lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisel saadud tulu kasutatakse järgmiste kasvuhoonegaaside heitkoguse teket piiravate eesmärkide rahastamiseks:
1) käesoleva paragrahvi lõike 8 punktides 1 ja 5–10 nimetatud eesmärkide elluviimine;
2) kliimamuutuste leevendamis- ja kohanemisprotsessiga seotud teadus- ja arendustegevus, eriti aeronautika ja õhutranspordi valdkonnas.
(10) Enampakkumisel otsepakkumiste esitamiseks kas oma arvel või oma põhitegevusala klientide nimel peavad väärtpaberituru seaduse § 47 lõike 1 punktis 9 nimetatud isikud selleks taotlema loa Finantsinspektsioonilt.
(11) Enda või oma klientide nimel enampakkumistoodete, mis ei ole finantsinstrumendid, enampakkumisel otsepakkumiste esitamiseks peavad investeerimisühingud ja krediidiasutused taotlema loa Finantsinspektsioonilt.
(12) Käesoleva paragrahvi lõike 11 alusel saab luba taotleda Finantsinspektsiooni väljastatud investeerimisühingu tegevusloaga investeerimisühing, mis vastab väärtpaberituru seaduse § 40 lõikele 1.
(13) Käesoleva paragrahvi lõike 11 alusel saab luba taotleda Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (ELT L 177, 30.06.2006, lk 1–200) vastava tegevusloaga krediidiasutus, mis vastab krediidiasutuste seaduse § 3 lõikele 1.
(14) Käesoleva paragrahvi lõigetes 10 ja 11 nimetatud loa menetlus viiakse läbi väärtpaberituru seaduse §-des 51–53, § 54 lõigetes 2 ja 3, § 55 lõigetes 1–41 ning §-des 551 ja 56 sätestatut järgides.
(15) Käesoleva paragrahvi lõigetes 10 ja 11 nimetatud luba antakse üksnes tingimusel, et taotleja täidab Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 59 lõikes 5 sätestatud nõudeid ning esitab seda arvesse võttes väärtpaberituru seaduse § 54 lõike 1 punktides 1–5, 7–10, 12, 13 ja 15 nimetatud dokumendid. Väärtpaberituru seaduse § 54 lõike 1 punktis 12 nimetatud sise-eeskirjade või nende projektide esitamisel tuleb lähtuda ka Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 59 lõikes 2 sätestatust.
(16) Finantsinspektsioon võib käesoleva paragrahvi lõigetes 10 ja 11 nimetatud loa vastavalt väärtpaberituru seaduse §-le 58 kehtetuks tunnistada, tuginedes Euroopa Komisjoni määruses (EL) nr 1031/2010 sätestatud erisustele ja nimetatud määruse artikli 59 lõike 6 punktis c sätestatule. Käesoleva paragrahvi lõigetes 10 ja 11 nimetatud loa kehtetuks tunnistamisel kaasatakse menetlusse käesoleva seaduse § 120 lõikes 12 nimetatud järelevalve asutus.
(17) Järelevalve teostamiseks käesolevas seaduses ja Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 59 lõigetes 2 ja 5 sätestatud nõuete täitmise üle on Finantsinspektsioonil õigus saada tasuta andmeid kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registrist kasvuhoonegaaside heitkoguste aruandluse kohta.
(18) Käesoleva paragrahvi lõigetes 10 ja 11 nimetatud loa taotleja või nimetatud loa saanud isiku suhtes on Finantsinspektsioonil Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 59 lõigetes 2, 3 ja 5 esitatud nõuete täitmise kontrollimisel ja ettekirjutuse tegemisel kõik Finantsinspektsiooni seadusest tulenevad ning väärtpaberituru seaduse § 230 lõigetes 1 ja 5, §-des 2303 ja 233, § 234 lõike 1 punktides 1 ja 3, §-s 2341 ning § 235 punktides 1 ja 5 sätestatud õigused.”;
15) paragrahvi 1195 lõike 13 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kui käitajale on eraldatud investeeringute kava alusel lubatud heitkoguse ühikud ja käitaja ei täida tasuta eraldatud lubatud heitkoguse ühikute kasutamise tingimusi ega korda sellises ulatuses, et selle tagajärjena ei viida investeeringute kavas toodud investeeringut õigeaegselt ellu, peab käitaja kandma Keskkonnaministeeriumi määratud kontole investeeringute kava alusel talle eraldatud lubatud heitkoguse ühikute väärtuses raha ja intressi vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 11 alusel kehtestatud keskkonnaministri määrusele.”;
16) paragrahvi 1195 täiendatakse lõigetega 14–16 järgmises sõnastuses:
„(14) Investeeringute kava täitmise üle teostab järelevalvet Keskkonnaministeerium.
(15) Järelevalve teostamisel on Keskkonnaministeeriumil õigus:
2) saada järelevalve kiireks läbiviimiseks käitajalt või tema esindajalt kirjalikke või suulisi seletusi ning igakülgset muud abi;
3) viibida järelevalve teostamiseks käitaja ja teiste investeeringus osalevate isikute ruumides ja territooriumil, mis on rajatud tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute abil või mis on seotud tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute kasutamisega, ning teostada paikvaatlust;
4) teha ettekirjutus tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute kasutamisega kaasneva rikkumise lõpetamiseks, edasiste rikkumiste ärahoidmiseks ja rikkumise tagajärgede kõrvaldamiseks;
5) ettekirjutuse täitmata jätmise või ebakohase täitmise korral kohaldada käesoleva paragrahvi lõiget 13.
(16) Järelevalve käigus jälgitakse, et investeering vastaks järgmistele näitajatele:
1) investeeringu tulemusena käitises uue tehnoloogia rakendamisega heiteteguri vähenemine võrreldes enne uute osade paigaldamist või käitise moderniseerimist oleva heiteteguriga;
2) investeeringu tulemusena elektritootmisest pärit kasvuhoonegaaside koguheite prognoositud ja saavutatud vähenemine;
3) investeeringu tulemusena elektritootmises peamiselt kasutatava fossiilkütuse osakaalu prognoositud ja saavutatud vähenemine;
4) investeeringu tulemusena kasutusse võetud taastuvenergiaga tootmiseks installeeritud võimsus megavattides;
5) tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute osakaal investeeringu kogumaksumuses;
7) investeeringuga prognoositud finantstulemus.”;
17) seaduse 7. peatüki 2. jao pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Projektitegevus ja kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemine”;
18) paragrahvi 120 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 120. Tegevusalade loetelu ja kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise kord”;
19) paragrahvi 120 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise korra kehtestab keskkonnaminister määrusega.”;
20) paragrahvi 120 lõike 4 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise korraga sätestatakse:”;
21) paragrahvi 120 lõiget 4 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) kasvuhoonegaaside heitkogusega seotud aruandluse kord;”;
22) paragrahvi 120 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(9) Kauplemise perioodil kehtivad kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikud registreeritakse kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registris ja nendega tehakse tehinguid nimetatud registri kaudu järgmiste õigusaktide kohaselt:
1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ;
2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 280/2004/EÜ ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta (ELT L 49, 19.02.2004, lk 1–8; eestikeelne eriväljaanne: peatükk 15, köide 8, lk 57–64);
3) Euroopa Komisjoni määrus (EL) nr 389/2013.”;
23) paragrahvi 120 täiendatakse lõigetega 10–12 järgmises sõnastuses:
„(10) Kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registri toimingute eest tasutakse riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud määra järgi.
(11) Paikse saasteallika käitaja ja õhusõiduki käitaja on vabastatud riigilõivu tasumisest arveldus- ja kauplemiskonto avamise taotluse läbivaatamise ning arveldus- ja kauplemiskonto iga-aastase hooldamise eest.
(12) Järelevalvet kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise üle kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registris teostab Keskkonnaministeerium vastavalt Euroopa Komisjoni määrusele (EL) nr 389/2013.”;
24) paragrahvi 1203 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva seaduse § 120 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud tegevusalal tegutsev käitaja võib kasutada kauplemise süsteemis kõiki tõendatud heitkoguste vähendamise ühikuid ja heitkoguste vähendamise ühikuid, mis on projektitegevusega saadud ja mida võib kasutada kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli ning nende põhjal vastu võetud otsuste kohaselt, välja arvatud:
(2) Ajavahemikul 2008–2020 võib käesoleva seaduse § 120 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud tegevusalal tegutsev paikse saasteallika käitaja kasutada oma kohustuste täitmiseks tõendatud heitkoguste vähendamise ühikuid ja heitkoguste vähendamise ühikuid minimaalselt 11 protsendi ulatuses talle kauplemise perioodil 2008–2012 tasuta eraldatud lubatud heitkoguse ühikute kogusest.
(3) Käesoleva seaduse § 120 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud tegevusalal tegutsev õhusõiduki käitaja võib kauplemise perioodil 2013–2020 kasutada tõendatud heitkoguste vähendamise ühikuid ja heitkoguste vähendamise ühikuid minimaalselt 1,5 protsendi ulatuses oma tõendatud kasvuhoonegaaside heitkogusest samal kauplemise perioodil. Kauplemise süsteemi siseneja võib kauplemise perioodil 2013–2020 kasutada tõendatud heitkoguste vähendamise ühikuid ja heitkoguste vähendamise ühikuid minimaalselt 4,5 protsendi ulatuses oma tõendatud kasvuhoonegaaside heitkogusest samal kauplemise perioodil.”;
25) paragrahv 1204, § 121 lõike 1 punkt 5, § 121 lõike 2 punkt 2 ja § 1211 tunnistatakse kehtetuks;
26) paragrahv 1212 loetakse §-ks 1217 ja seadust täiendatakse §-dega 1212–1216 järgmises sõnastuses:
„§ 1212. Heitkoguse loa andmise otsustamine
(1) Heitkoguse loa andmise või sellest keeldumise otsustab Keskkonnaministeerium esitatud taotluse ja sellele lisatud ning Keskkonnaministeeriumi nõudmisel täiendavalt esitatud andmete alusel, lähtudes seejuures käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatust.
(2) Keskkonnaministeerium teeb otsuse heitkoguse loa andmise või andmisest keeldumise kohta ühe kuu jooksul käesoleva seaduse nõuetele vastava heitkoguse loa taotluse ja kõigi sellele lisanduvate dokumentide ning heitkoguse loa taotlejalt käesoleva seaduse alusel täiendavalt nõutud andmete esitamisest arvates.
§ 1213. Heitkoguse loa andmisest keeldumine
Keskkonnaministeerium keeldub heitkoguse loa andmisest, kui:
1) heitkoguse loa taotleja ei tegutse käesoleva seaduse § 120 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud tegevusalal või ei ületa selle tegevusala jaoks kehtestatud heitkoguse loa omamise läviväärtust;
2) heitkoguse loa taotlejal ei ole välisõhu saasteluba või keskkonnakompleksluba;
3) ilmneb olulisi vasturääkivusi heitkoguse loa taotluses esitatud andmete ja käitisele antud välisõhu saasteloa või keskkonnakompleksloa vahel;
4) loa taotleja ei ole esitanud käesoleva seaduse alusel nõutavaid andmeid või on esitanud eksitavaid või tegelikkusele mittevastavaid andmeid või võltsitud dokumente;
5) heitkoguse loa taotleja on mõistetud mis tahes süüteo eest sundlõpetamisele ning sellekohane kohtuotsus on jõustunud.
§ 1214. Heitkoguse loa omaja kohustus teatada heitkoguse loas esitatud andmete muudatustest ja heitkoguse loa muutmine
(1) Heitkoguse loa omaja peab viivitamata teavitama Keskkonnaministeeriumi oma ärinime, registrikoodi, paikse saasteallika käitaja või muude heitkoguse loale kantud andmete muutumisest.
(2) Heitkoguse luba muudetakse, kui:
1) loa omaja on Keskkonnaministeeriumi teavitanud loale kantud andmete muutumisest;
2) heitkoguse loas esitatud nõuete aluseks olnud õigusnormid on muutunud;
3) esineb muu seaduses sätestatud alus.
(3) Keskkonnaministeerium muudab heitkoguse luba või annab uue heitkoguse loa 30 päeva jooksul sellekohase teate saamisest arvates.
(4) Keskkonnaministeerium vaatab vähemalt iga viie aasta järel heitkoguse lubade nõuded üle ja muudab vajaduse korral heitkoguse lube.
§ 1215. Heitkoguse loa kehtivuse peatamine ja taastamine
(1) Käitise tegevuse peatamise korral pikemaks perioodiks kui kuus kuud teavitab käitaja sellest Keskkonnaministeeriumi kirjalikult vähemalt üks kuu enne käitise tegevuse peatamist. Keskkonnaministeerium peatab heitkoguse loa kehtivuse käitise tegevuse peatamisest arvates.
(2) Keskkonnaministeerium peatab tasuta lubatud heitkoguse ühikute eraldamise käitaja sellele käitisele, mille heitkoguse loa kehtivus on peatatud.
(3) Käitaja teavitab Keskkonnaministeeriumi käitise tegevuse uuesti alustamisest kirjalikult vähemalt üks kuu enne käitise tegevuse alustamist. Keskkonnaministeerium taastab heitkoguse loa kehtivuse käitise tegevuse alustamisest arvates.
§ 1216. Heitkoguse loa kehtetuks tunnistamine
(1) Keskkonnaministeerium tunnistab heitkoguse loa kehtetuks, kui:
1) heitkoguse loa omaja seda taotleb;
2) selgub, et heitkoguse loa omaja on esitanud heitkoguse loa taotlemisel teadlikult eksitavaid või tegelikkusele mittevastavaid andmeid või muud teavet või võltsitud dokumente;
3) heitkoguse loa omaja tegevus ei vasta heitkoguse loaga sätestatud tingimustele;
4) heitkoguse loa omaja on mõistetud mis tahes süüteo eest sundlõpetamisele ning sellekohane kohtuotsus on jõustunud;
5) heitkoguse loa omaja on pankrotistunud või juriidilise isikuna likvideeritud;
6) selgub, et esineb mõni muu asjaolu, mis käesoleva seaduse kohaselt on heitkoguse loa andmise keeldumise aluseks.
(2) Teade heitkoguse loa kehtetuks tunnistamise kohta avaldatakse Keskkonnaministeeriumi veebilehel viie tööpäeva jooksul heitkoguse loa kehtetuks tunnistamisest arvates.”;
27) paragrahv 122 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 122. Aruandlus ja järelevalve aruandluses esitatud teabe õigsuse üle
(1) Käesoleva seaduse § 120 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud tegevusalal tegutsev käitaja esitab Keskkonnaministeeriumile iga aasta 25. märtsiks eelmise kalendriaasta kohta heitkoguse aruande koos tõendaja koostatud tõendamise aruande ja kasvuhoonegaaside heitkoguse tõendamisotsusega ning korraldab eelmise aasta heitkoguse tõendamise kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registris käesoleva seaduse § 120 lõike 3 alusel keskkonnaministri määrusega kehtestatud korra kohaselt.
(2) Kui käesoleva seaduse § 120 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud tegevusalal tegutseva paikse saasteallika või õhusõiduki käitaja eelmise kalendriaasta tõendatud heitkogus ei ole hiljemalt 31. märtsil kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registris akrediteeritud tõendaja poolt kinnitatud, blokeerib Euroopa Komisjon nimetatud registris selle käitaja arvelduskonto, kuni nimetatud heitkogus on kinnitatud.
(3) Järelevalvet kasvuhoonegaaside heitkoguste aruannetes esitatud teabe õigsuse üle teostab Keskkonnainspektsioon.
(4) Järelevalve teostamisel on Keskkonnainspektsioonil õigus teha ettekirjutusi. Järelevalve teostamisele kohaldatakse keskkonnajärelevalve seadust.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib järelevalveametnik rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 3200 eurot.”;
28) paragrahv 1221 tunnistatakse kehtetuks;
29) paragrahvi 1222 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Keskkonnaministeerium avalikustab oma veebilehel teabe tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute eralduskavade, ühisrakenduse ja puhta arengu mehhanismi projektitegevuse ning käitiste kasvuhoonegaaside iga-aastaste heitkoguste kohta.”;
30) paragrahvi 12236 lõiked 4–6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Reeder meresõiduohutuse seaduse tähenduses esitab Keskkonnaministeeriumile iga aasta 20. septembriks aruande tema valduses olevas Eesti Vabariigi lipu all sõitvas veesõidukis kasutusel olevate fluoritud kasvuhoonegaasi sisaldavates jahutusseadmetes, kliimaseadmetes või tuletõrjesüsteemides sisalduvate ainete koguste ja tüüpide ning kasutuse käigus tekkinud ainekao kohta.
(5) Raudteeveo-ettevõtja raudteeseaduse tähenduses esitab Keskkonnaministeeriumile iga aasta 20. septembriks aruande tema valduses oleva raudteeveeremi kohta, mis on registreeritud riiklikus raudteeliiklusregistris ning mida kasutatakse Eestis. Aruandes märgitakse fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate jahutusseadmete, kliimaseadmete või tuletõrjesüsteemidega vagunite ja vedurite arv, neis sisalduvate fluoritud kasvuhoonegaaside kogused ja tüübid ning kasutuse käigus tekkinud ainekadu.
(6) Fluoritud kasvuhoonegaaside käitlemise ja aruandluse korra, aruannete vormid, käitlemise kohta andmeid koondavate asutuste loetelu ja fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate toodete, seadmete või süsteemide käitlemisega tegeleva isiku täpsustatud pädevusnõuded kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.”;
31) paragrahvi 139 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise nõuete rikkumise eest –
karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.”
1) paragrahvi 38 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kindlustusmaakler ja välisriigi äriühingu Eesti filiaal, kes tegutseb investeerimisühingu, kindlustusandja, kindlustusmaakleri, krediidiasutuse, makseasutuse, e-raha asutuse või fondivalitseja tegevusalal, teise lepinguriigi fondivalitseja, kes valitseb Eestis asutatud eurofondi piiriüleselt, ning välisõhu kaitse seaduse § 1194 lõike 10 alusel enampakkumisel otsepakkumiste esitamiseks loa taotlenud isik maksavad üksnes järelevalvetasu mahuosa, välja arvatud käesoleva seaduse § 43 lõigetes 5 ja 6 sätestatud juhtudel.”;
2) paragrahvi 39 lõiget 2 täiendatakse punktiga 13 järgmises sõnastuses:
„13) välisõhu kaitse seaduse § 1194 lõike 10 alusel enampakkumisel otsepakkumiste esitamiseks loa taotlenud isiku korral 0,01–0,5 protsendiga isiku tehtud otsepakkumiste mahust.”;
3) paragrahvi 453 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Välisõhu kaitse seaduse § 1194 lõikes 10 sätestatud loa taotlemisel tasutakse menetlustasu 300 eurot.”
„§ 291. Kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registri toimingute eest riigilõivu tasumisest vabastamine
Paikse saasteallika käitaja ja õhusõiduki käitaja on vabastatud riigilõivu tasumisest arveldus- ja kauplemiskonto avamise taotluse läbivaatamise ning arveldus- ja kauplemiskonto iga-aastase hooldamise eest.”;
2) seaduse 6. peatüki 1. jagu täiendatakse 3. jaotisega järgmises sõnastuses:
§ 881. Kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registri toimingud
(1) Isiku arvelduskonto või isiku kauplemiskonto avamise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 250 eurot.
(2) Isiku arvelduskonto või isiku kauplemiskonto hoolduse eest tasutakse iga aasta kohta riigilõivu 320 eurot jooksva aasta 15. jaanuariks.”;
3) seadust täiendatakse §-ga 3531 järgmises sõnastuses:
„§ 3531. Riigilõivu tasumine kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registri hooldustoimingute eest
Käesoleva seaduse § 881 lõiget 2 rakendatakse alates 2014. aasta 1. jaanuarist.”
Väärtpaberituru seaduse § 237 lõiget 1 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
„31) välisõhu kaitse seaduse § 1194 lõikes 10 sätestatud kehtivat luba omavate isikute kohta;”.


Tee ehitamise ja korrashoiu terminid – Riigi Teataja
Tee ehitamise ja korrashoiu terminid - sisukord
§ 2 Teehoid
§ 3 Tee rajamine
§ 4 Tee ümberehitamine
§ 5 Tee laiendamine
§ 6 Tee osa asendamine samaväärsega
§ 7 Tee lammutamine
§ 8 Tee korrashoid
RT I, 07.08.2015, 2
Vastu võetud 03.08.2015 nr 102
Määrus kehtestatakse ehitusseadustiku § 92 lõike 10 alusel.
Käesolev määrus täpsustab ehitusseadustikus kasutatud tee ehitamise ja korrashoiu termineid.
§ 2. Teehoid
§ 3. Tee rajamine
Tee rajamine on tegevus, mille tulemusena tekib uus tee, sild, viadukt või tunnel.
§ 4. Tee ümberehitamine
Tee ümberehitamine ehk rekonstrueerimine on tegevus, mille tulemusel muutuvad olemasoleva tee omadused oluliselt. Tee rekonstrueerimisena käsitletakse eelkõige tee kandevõime olulist muutmist, ristmiku tüübi muutmist või silla, viadukti või tunneli kande- või jäigastavate konstruktsioonide muutmist.
§ 5. Tee laiendamine
Tee laiendamine on tegevus, mille käigus muudetakse olemasolevat teed sellele juurde- ehk külge ehitamisega. Tee laiendamisena käsitletakse eelkõige tee klassi muutmist ning täiendavate sõiduradade või parkimiskohtade ehitamist.
§ 6. Tee osa asendamine samaväärsega
(1) Tee osa asendamine samaväärsega on tegevus, mille käigus tee kahjustused kõrvaldatakse ja kulunud või kahjustatud osa asendatakse. Tee osa samaväärsega asendamisena käsitletakse eelkõige järgmisi tegevusi:
1) kattega teele ühe- ja kahekihilise ülekatte tegemine, kui alumisi kihte ei asendata;
2) jalgratta- ja jalgtee, jalgtee, jalgrattatee ja kõnnitee remontimine;
3) pindamine;
4) pikiroobaste remontimine;
5) kruusateede remontimine;
6) teepeenarde remontimine;
7) veeviimarite remontimine ja vahetamine;
8) liikluskorraldusvahendite remont ja vahetamine;
9) äärekivide remontimine ja vahetamine;
10) tehnovõrkude kaevude asendamine ja remontimine.
(2) Tee osa asendamine samaväärsega on ka need ehitustööd, mida ei käsitleta rajamise, ümberehitamise, laiendamise või lammutamisena ja mis ei avalda olulist mõju ümbritsevale keskkonnale ja oluliselt ei muuda tee omadusi.
§ 7. Tee lammutamine
Tee lammutamine on tegevus, mille tulemusena eemaldatakse teelt vähemalt kogu katend ning tee ei ole enam inimeste, sõidukite või loomade liikumiseks ja liiklemiseks ette nähtud.
§ 8. Tee korrashoid
Tee korrashoid on tee seisundi vastavuse tagamine ehitusseadusitku § 97 lõike 2 alusel kehtestatud nõuetele.


Geenivaramu volitatud töötlejale esitatavad nõuded – Riigi Teataja
Geenivaramu volitatud töötlejale esitatavad nõuded
RT I 2002, 10, 57
Vastu võetud 23.01.2002 nr 43
Määrus kehtestatakse «Inimgeeniuuringute seaduse» (RT I 2000, 104, 685) § 5 alusel.
Määrusega kehtestatakse nõuded füüsilisele või juriidilisele isikule ja Eesti riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusele, kes soovib saada geenivaramu töötlemise õigust geenivaramu vastutavalt töötlejalt.
§ 2. Üldnõue
Volitatud töötleja kandidaat peab olema võimeline täitma geenivaramu vastutava töötlejaga sõlmitavat lepingut ja geenivaramu töötlemist reguleerivaid õigusakte ning tagama geenidoonorite isikuandmete ja õiguste kaitse.
§ 3. Volitatud töötlejale esitatavad nõuded
(1) Volitatud töötleja peab omama geenivaramu töötlemiseks vajalikke teadmisi, piisavat kogemust ja rahalisi vahendeid.
(2) Volitatud töötleja peab põhjalikult tundma «Inimgeeniuuringute seadust» ja selle seaduse alusel kehtestatud õigusakte ning teisi geenivaramu pidamist ja oma kohustuste täitmist reguleerivaid õigusakte, häid teadustavasid ning eetikanorme.
(3) Volitatud töötleja käsutuses peavad olema geenivaramu töötlemiseks:
1) sobiva kvalifikatsiooni ja koolitusega personal;
2) sobivad ja piisavalt suured ruumid;
3) sobivad seadmed, abiteenistused ja vahendid;
4) vajalikud materjalid, pakendid ja etiketid;
5) vastutava töötleja juhatuse poolt heakskiidetud protseduurireeglid ja tööeeskirjad;
6) sobivad säilitamis- ja transporditingimused;
7) vajalikud intellektuaalse omandi õigused;
8) vajalikud organisatsioonilised ja tehnilised vahendid ning teadmised ja kogemus andmekaitsealaste nõuete järgimise tagamiseks.
(4) Volitatud töötleja peab olema tähtajaliselt täitnud kõik maksuseadustest tulenevad kohustused ning tema suhtes ei tohi olla algatatud pankrotimenetlust.
§ 4. Volitatud töötlejaga sõlmitav leping
(1) Seaduse ja käesoleva määruse nõuetele vastava volitatud töötleja kandidaadiga võib vastutav töötleja sõlmida lepingu.
(3) Lõikes 1 nimetatud lepingus lepitakse muu hulgas kokku järgmiste tingimuste suhtes:
1) volitatud töötleja õiguste ja kohustuste ulatus geenivaramu töötlemisel;
2) volitatud töötleja poolt rakendatavad turva- ja ohutusmeetmed;
3) muud volitatud töötleja töökorraldusele esitatavad nõuded;
4) volitatud töötleja ja tema töötajate koolitamise kord;
5) volitatud töötleja tasustamise kord;
6) koeproovi võtja ja terviseseisundi kirjelduse koostaja materjalide ja seadmetega varustamise kord;
7) poolte vastutus ja vaidluste lahendamise kord.
§ 5. Koeproovi võtjale ja terviseseisundi kirjelduse koostajale esitatavad erinõuded
(1) Koeproovi võtja ja terviseseisundi kirjelduse koostaja peavad edastama geenidoonori isikuandmed, koeproovi, terviseseisundi kirjelduse ja sugupuu võimalikult kiiresti geenivaramu vastutavale töötlejale või geenivaramu vastutava töötleja poolt määratud isikule.
(2) Koeproovi võtja ja terviseseisundi kirjelduse koostaja peab järgima üldarstiabi osutajale kehtestatud nõudeid ning «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» (RT I 2001, 50, 284) § 10 alusel tegevuskoha ruumidele, sisseseadele ja aparatuurile kehtestatud nõudeid.
§ 6. Monitoorijale esitatavad erinõuded
(1) Monitoorija käesoleva määruse tähenduses on isik, kes kontrollib, kas koeproovi võtja ja terviseseisundi kirjelduse koostaja täidavad oma kohustusi nõuetekohaselt ja kas geenivaramu vastutavale töötlejale edastatavad andmed ja koeproovid vastavad nõuetele.
(2) Monitoorijal peab oma ülesannete täitmiseks olema küllaldane meditsiiniline ja teaduslik ettevalmistus.
§ 7. Muud erinõuded
(1) Volitatud töötleja peab täitma «Inimgeeniuuringute seaduse» § 18 lõike 2 alusel kehtestatud kodeeritud koeproovide ja DNA kirjelduste ning terviseseisundi kirjelduste säilitamise tingimusi.
(2) Volitatud töötleja, kelle valduses on koeproov või sellest ekstraheeritud DNA või koeproovi bioloogilised jäägid, peab omama koeproovide ja töötlemisel tekkivate bioloogiliste jäätmete autoklaavis hävitamise võimalust.


text:
Mis on sõltumatu isikute ühendus KMS-i tähenduses? - Raamatupidaja
13. november 2018 12:37
Sõltumatu isikute ühendus ei pea olema juriidiline isik
Käibemaksuseaduse (KMS) § 16 lg 1 p 8 sätestab, et käibemaksuga ei maksustata teenust, mida sõltumatu isikuteühendus osutab oma liikmele, kui on täidetud järgmised tingimused: teenus on otseselt vajalik liikme põhitegevuseks, mis on maksuvaba või ei kuulu käibemaksuga maksustamisele; teenuse eest makstav tasu ei ületa teenuse osutamiseks tehtud kulutusi ja teenuse maksuvabastus ei mõjuta oluliselt konkurentsi. Euroopa Liidu Nõukogu direktiivis 112/2006/EÜ on see sama säte artikkel 132 lg 1 p f.
Rahandusministeeriumi poolt antud KMS kommentaarides on selle sätte kohta öeldud järgmiselt. Näiteks on sõltumatu isikuteühendus Euroopa Majandushuvigrupp (european economic interest grouping – EEIG), mida reguleerib Euroopa Nõukogu määrus nr 2137/85. Ülalnimetatud direktiivi sätet on teistes EL riikides kõige rohkem kasutatud meditsiinivaldkonnas (näiteks meditsiiniseadmete ühiseks soetamiseks ja kasutamiseks)[1]. Samuti täpsustakase selgitustes, et lähtuvalt Euroopa Kohtu praktikast, peab maksuvabastuse saamiseks sõltumatu isikute ühenduse teenus olema tehtud avalikes huvides.
Euroopa Liidu Kohus (Euroopa Kohus) on sõltumatu isikute ühenduse teemat käsitlenud seni päris mitmes lahendis[2]. Üks huvipakkuvam ja rahandusministeeriumi poolt viidatud lahend sõltumatu isikute ühenduse maksukäsitluse kohta oli DNB Banka kaasus[3]. Muuhulgas esitas Läti kohus Euroopa Kohtule küsimuse, kas sõltumatu isikute ühendus käibemaksudirektiivi artikli 132 lõike 1 punkti f tähenduses peab olema iseseisev juriidiline isik või võib see moodustuda ühe kontserni kaudu omavahel seotud ettevõtjatest, mille liikmed osutavad üksteisele teenuseid. Ehk siis küsimus oli selles, kas sõltumatu isikute ühendus võib olla ka pank ja tema teises liikmesriigis asuvad tütarühingud. Mis tähendaks, et näiteks pangad saaksid seda sätet kasutades kulusid omavahel jagada ilma täiendava maksukohustuseta.
Kohus ütles, et sõltumatu isikute ühendus ei pea olema juriidiline isik. Nimelt on Euroopa Kohus mitmel erineval moel väljendanud, et juriidilise isiku staatus ei ole käibemaksudirektiivi artikli 9 tähenduses maksukohustuslaseks olemise tingimus[4]. Siinkohal on otsustavaks ainuüksi asjaolu, kas isik või isikute või vara kogum teostab mis tahes majandustegevust „iseseisvalt“ käibemaksudirektiivi artikli 9 lõike 1 tähenduses.
Euroopa Kohus on iseseisvuse kriteeriumi samuti eelnevalt käsitlenud, milles oli alati tegemist küsimusega, kas isik või varakogum allus teisele maksukohustuslasele ega teostanud seega tegevust iseseisvalt tähenduses, mille annab käibemaksudirektiivi artikli 10 otsene või vastav kohaldamine. Vaidluse ese on aegade jooksul olnud isiku iseseisvus temalt teenuse tellija suhtes[5], osaniku iseseisvus äriühingu[6] ja struktuuriüksuste iseseisvus organisatsiooni enda suhtes[7].
Nimelt peab isikute ühendus käibemaksudirektiivi artikli 132 lõike 1 punkti f tähenduses pakkuma enda liikmetele koostööks ühise struktuuri[8], mis on korralduslikult iseseisev. Struktuuriüksuste puhul on Euroopa Kohus eitanud iseseisvust eelkõige juhul, kui neil ei saa olla enda vara[9]. Kontsernil kui sellisel ei saa olla iseseisvat vara. Kontsern ei saa järelikult olla maksukohustuslane artikli 9 lõike 1 tähenduses ega olla ka sõltumatu isikute ühendus käibemaksudirektiivi artikli 132 lõike 1 punkti f tähenduses. Mis tähendab, et pangad ei saa sellele direktiivi artiklile toetudes omavahel kulusid maksuvabalt jagada.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et sõltumatu isikute ühendus käibemaksudirektiivi artikli 132 lõike 1 punkti f tähenduses ei pea olema juriidiline isik, aga ta peab olema maksukohustuslane käibemaksudirektiivi artikli 9 lõike 1 tähenduses. Kontsern, mis koosneb seotud äriühingutest, iseseisva maksukohustuslase tingimusele ei vasta.
[1]Rahandusministeeriumi kommentaarid käibemaksuseadusele.
[2] C-348/87, C-8/01, C-407/07, C-274/15, C-605/15, C-616/15.
[3]C-326/15
[4]C-23/98, p 8; C-276/14, p 28; C-108/14 ja C-109/14, punkt 37.
[5]C-235/85; C-202/90 ja C-154/08.
[6]C-23/98 ja C-355/06.
[7]C-210/04; C-7/13; C-276/14.
[8]C-407/07, p 37.
[9]C-276/14, p 46 ja C-276/14 p 38; vt lisaks kohtuotsused, C-210/04, p 37 ja C-7/13, p 26, mis seavad tingimuseks äriühingu enda kapitali olemasolu.
Tõnis Elling, Deloitte Advisory maksunõustaja
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2018/11/13/mis-on-soltumatu-isikute-uhendus-kaibemaksuseaduse-tahenduses

matches:
§ 16
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus


BMW 530D - haamer.net internetioksjonid
E 22. mai 2017 kell 10:00 BMW 530D
Oksjon on lõppenud BMW 530D
BMW 530D Nr. 13658
Hind: 4 388 €
, alghind	pakkumise samm: 10€
Tartu mnt 16B III korrus, Tallinn	+372 683 6391	andre.rebenko@taituriabi.just.ee	Platsinumber:13658
Tootmisaasta:2004
VIN kood:WBANJ71090B510617
Kütus:diisel
Reg.number:064BAR
Mootori maht cm3:2993
Mootori võimsus:160
Vedav sild:tagavedu
Lisainfo BMW 530D, reg.märk 064BAR, värvus must, tehasetähis: WBANJ71090B510617, mootori tüüp diisel, ehitusaasta 2004, mootori võimsus 160 kW, mootori maht 2993 cm3. Vallasasjaga tutvumine toimub 02.05.2017 kl 11:00, aadressil Tartu mnt 16b, Tallinn. Tutvumise soovist teatada päev enne kohtutäituri büroole / tel 6836391, 5034550, e-post andre.rebenko@taituriabi.just.ee. Tagatisraha ei ole nõutav.
Teata osalemisestEnne pakkumise tegemist tuleb oksjonile registreeruda. Kui Kohtutäitur registreerimise kinnitatab, tuleb Sinu e-posti peale vastav teade.
Enampakkumise võitja tehakse teatavaks enampakkumise päeval ning võitjaks tunnistatakse isik, kes pakub
kõige kõrgema ostuhinna. Kohtutäituril on õigus lükata esitatud pakkumine tagasi juhul kui see ei ole seaduslik ja kuulutada enampakkumise nurjunuks.
Võitja poolt tasutud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele osavõtjatele tagastatakse tagatisraha järgmise tööpäeva
Kui võitja ei tasu kogu ostuhinda tähtaegselt, tunnistatakse enampakkumine nurjunuks
ning võitja poolt tasutud tagatisraha ei tagastata. Omandi ülekandmisega kaasneda võivad kulud peab tasuma enampakkumise võitja.
Sellisel juhul tuleb minna kohtutäituri büroosse, kus osaleja isik tuvastatakse. Vajadusel aidatakse haamer.net kasutaja registreerida. Kui internetiühenduse võimalust ei ole saab pakkumise kohtutäituri büroos kohapeal teha.
1.1. Tingimused kehtivad kõikide interneti lehekülje http://www.haamer.net (edaspidi
Lehekülg) kasutajaks registreerunud isikute (edaspidi Klient), enampakkumise korraldaja (edaspidi Kohtutäitur) ja Lehekülje omaniku
Oksjoni Korralduse OÜ (edaspidi haamer.net) vahel enampakkumisel osalemisel.
2.1. esitama kasutajaks registreerumisel täielikult tõeseid isikuandmeid, sh registreeruma oma õige ja
täieliku nime all ning kasutama kehtivat posti- ja elektronposti aadressi;
2.2. koheselt elektroposti teel informeerima haamer.net-i kõikidest andmetest, mis on muutunud,
võrreldes Lehekülje kasutajaks registreerumisel esitatuga;
2.4. hoidma Lehekülje kasutamiseks fikseeritud kasutajanime ja parooli nii, et see ei satuks
kolmandate isikute kätte, v.a juhul kui Klient on selliseid kolmandaid isikuid volitanud ennast
esindama enampakkumisel osalema;
2.5. Lehekülje kasutamiseks fikseeritud kasutajanime ja parooli sattumisel kolmandate isikute
valdusesse, vastutama selle isiku poolt Kliendile võetud siduvate kohustuste täitmise eest;
3.1.1. Klient on esitanud Lehekülje kasutajaks registreerumisel informatsiooni, mis on
väär, eksitav ja/või ebatäpne,
3.2. jälgima Leheküljel toimuvat tegevust ja teostama uurimusi kõigi väidetavate rikkumiste osas
kasutades selleks kõiki seaduslikke vahendeid.
4.1.2. salvestades Klientide nimed, isikukoodid ning nende elu- või asukohad, kandes need
vastavasse nimistusse, mis on enampakkumise akti lahutamatu osa;
5.1. Pakkuja peab olema registreerunud haamer.net keskkonna kasutajaks ja läbi
pangalingi tuvastatud.
5.2. Enampakkumisel osaleb ostja enda nimel. Enampakkumisele registreerunud ja
tagatisraha tasunud kasutajale väljastatakse unikaalne kasutajanimi enampakkumisel
osalemiseks.
5.3. Enampakkumisel võib osaleda ka esindaja kaudu. Esindajal peab enampakkumise
parimaks tunnistamise puhul olema kehtiv volikiri ja selle esitama kohtutäiturile
viivitamatult pakkumise parimaks tunnistamise päeval. Esindusõiguse tõendamise
kohustus on volitajal ja volitatul. Enampakkumisel ei või isiklikult ega esindajana osaleda
kohtutäitur ega isik, kes on viibinud manukana vara arestimise juures, samuti isik, kes
korraldab enampakkumist või kes on manukas enampakkumise läbiviimisel, ning sellise
isiku arvel tegutsev isik (TMS § 87).
6.1. Enampakkumisel osaleda sooviv isik peab tasuma tagatisraha, mille suurus on kuni
kümme protsenti alghinnast. Tagatisraha peab olema laekunud kohtutäituri määratud
kontole vähemalt 1 päev enne enampakkumise päeva. Alles peale tagatisraha laekumist
võimaldatakse kasutajal enampakkumisel osaleda.
6.2. Tagatisraha ei pea maksma riik ja kohaliku omavalitsuse üksus ning Eesti Pank
ning sissenõudja ja pandipidaja, kui nende nõue katab nõutava tagatisraha. Kui isik on
tagatisraha maksnud, enampakkumisel ei osale, pakkumist ei tee või ei osutu parimaks
pakkujaks, siis tagatisraha tagastatakse. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna
sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale
järgneval tööpäeval. (TMS § 83 ).
7.1. Enampakkumine lõpeb enampakkumise kuulutuses märgitud ajal. Enampakkumise
võitja on kõrgeima pakkumise esitanud isik (TMS § 881).
7.2. Elektroonilise enampakkumise võitja peab tasuma ostuhinna enampakkumise
lõppemise päevale järgneval tööpäeval TMS § 93 lg 3 sätestatud viisil. Kui
ostuhind ületab 12 700 eurot, tuleb ostuhinnast üks kümnendik tasuda enampakkumisele
järgneval tööpäeval ning ülejäänud hind tuleb tasuda 15 päeva jooksul. Kui ostjaks on
võlgnik, tuleb kogu ostuhind tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval (TMS § 93 lg
7.3. Kui ostjaks on sissenõudja, kelle nõue ületab ostuhinna või on sellega võrdne, tehakse
tasaarvestus tema nõudega ulatuses, mis vastab osale, mida sissenõudjal oleks õigus
saada tema poolt ostetava vara müügist saadud tulemi jaotamisel. Tasaarvestamata jäänud
ostuhinna osa tasub sissenõudja kohtutäituri ametialasele kontole käesolevas paragrahvis
sätestatud korras.
7.4. Kui enampakkumise võitnud ostja ei tasu ostuhinda pannakse asi kohe
kordusenampakkumisele sama alghinnaga. Esialgne ostja ei või sellel
kordusenampakkumisel osaleda. Tema makstud tagatisraha ei tagastata ja see kantakse
koja kohtutäiturite ametikogu eelarveossa. Samuti peab ta tasuma tema pakutud hinna ning
kordusenampakkumisel pakutud hinna vahe, kui kordusenampakkumisel pakutud hind on
tema pakutud hinnast madalam (TMS § 100)
8.1. Elektroonilisel enampakkumisel osalevad isikud võivad esitada vastuväited
enampakkumiste läbiviimise kohta enampakkumise lõppemise päevale järgneva tööpäeva
jooksul kohtutäiturile. Vastuväidete esitamata jätmise korral, ei ole neil õigust kaevata akti
ebaõige koostamise peale ega akti ebaõigsusele ega enampakkumise oluliste tingimuste
rikkumisele hiljem tugineda (TMS § 921)
9.1. Kohtutäitur lükkab tagasi tühise pakkumise. Tühiseks pakkumiseks loetakse eelkõige
pakkumist, mis ei kata alghinda; või selle isiku pakkumist, kes ei tohi enampakkumises
osaleda; või tingimuslikku pakkumist. Kohtutäitur võib tagasi lükata enampakkumise
nurjamise kavatsusega tehtud pakkumise.
9.2. Kui pakkumise kehtivus sõltub pakkujat esindava isiku esindusõiguse ulatusest
või muu isiku nõusolekust, lükkab kohtutäitur pakkumise tagasi, kui esindusõigust või
nõusolekut ei tõendata viivitamata (TMS § 89).
9.3. Asja v.a. kinnisasja müümisel täitemenetluses läheb müüdava asja juhusliku hävimise
riisiko ostjale üle asja üleandmise ajast. Üleandmisest alates kannab ostja kõik asjaga
seotud kulud ja koormatised ning saab kogu kasu.
9.4. Kinnisasja ja sellega koos müüdud esemete hävimise riisiko
läheb enampakkumisel ostjale üle pakkumise parimaks tunnistamisega.
Pakkumise parimaks tunnistamine tehakse enampakkumisel osalejatele
teatavaks elektroonilisel enampakkumisel hiljemalt enampakkumise
päevale järgneval tööpäeval veebikeskkonnas. Pakkumise parimaks
tunnistamisest alates kannab ostja kõik kulud ja koormatised ning saab
kogu kasu. Omand enampakkumisel müüdud kinnisasjale tekib
enampakkumise akti alusel kinnistusraamatusse kande tegemisega.
9.5. Ostja võib üüri- või rendilepingu üles öelda võlaõigusseaduse §-s 323 ettenähtud
tingimustel ja tähtaja jooksul. Ostja ei või üüri- või rendilepingut üles öelda, kui
kinnistusraamatusse on kantud selle kohta märge ja seda märget ei saa kinnistusraamatust
järjekoha tõttu kustutada.
9.6. Asja müümisel täitemenetluses ei vastuta kohtutäitur ega võlgnik müüdud asja
puuduste eest. See ei välista kohtutäituri ega võlgniku võimalikku vastutust õigusvastaselt
tekitatud kahju eest (TMS § 103).
10.1. Pakkumist tehes kinnitab Pakkuja, et on tutvunud ja nõustub
käesolevate protseduurireeglitega ning on tutvunud varaga, seda
iseloomustavate materjalidega ning teadlik vara olukorrast ja ei oma
selles osas pretensioone haamer.net-ile ega kohtutäiturile ning
kinnitab, et oksjonikeskkonnas antud elektroonilisele e-posti
aadressile saadetud dokumendid loetakse kättetoimetatuks dokumendi
saatmisest järgmisel päeval. Kättesaamise kinnitamiseks piisab
dokumendi väljasaatmise tõendamisest.
10.2. Juhul, kui enampakkumisel osaleja osutub enampakkumise võitjaks ning
enampakkumine kinnitatakse, kohustub ta maksma vara eest tema poolt pakutud hinna
ning tasuma kõik vara omandiga ülekandmisega kaasneda võivad kulud.
10.3. Enampakkumise võitja on kõrgema pakkumise teinud isik, kelle pakkumist
dünaamilises oksjonivoorus 75 sekundi jooksul enam üle ei pakuta.
10.4. Enampakkumise tulemused tehakse teatavaks kõigile enampakkumisel osalejatele
10.5. Enampakkumise tulemused kinnitatakse viivitamatult peale enampakkumise
10.6. Pakkumiste tegemise aeg on vähemalt 14 ööpäeva enampakkumise avamisest
10.6.2. Pakkuja sisestab summa, mis peab olema vähemalt sammu võrra suurem
eelmisest pakkumisest.
10.6.4. Kui pakkuja sisestab summa, mis on suurem kui minimaalne võimalik
pakkumine aktiveerub automaatpakkuja. Automaatpakkuja teeb oksjonil osaleja eest
pakkumisi kuni sisestatud summani, mida pakkuja oli nõus maksimaalselt pakkuma.
automaatpakkumise, jääb peale neist suurim, pakkudes väiksema üle maksimaalselt
pakkumise sammu võrra. Vahepealseid samme ei näidata. Kui kaks pakkujat teevad
automaatpakkumise samale summale, eelistatakse ajaliselt esimest pakkujat.
10.6.5. Enampakkumine on dünaamilise lõpuga. Dünaamiline lõpp algab varem välja
kuulutatud kuupäeval ja kellaajal.
10.6.6. Kui dünaamiliseks lõpuks määratu perioodi (75 sekundi) jooksul enne tähtaja
saabumist ei ole laekunud ühtegi uut pakkumist, lõpeb enampakkumine tingimustes
märgitud tähtajal. Kui dünaamiliseks lõpuks määratud perioodi jooksul enne
tähtaja saabumist laekub uus pakkumine, loetakse selle pakkumise laekumise hetk
dünaamiliseks lõpuks määratud perioodi uueks alguseks ja enampakkumine pikeneb.
10.6.7. Dünaamiline lõpp kestab minimaalselt 75 sekundit. Kui selle aja jooksul
uut pakkumist ei tehta, kuulutatakse võitjaks kõrgeima pakkumise teinud Klient.
Oksjonisüsteem teavitab enne pakkumise aja täis saamist kaks korda kasutajaid
teadetega: „Esimest korda“ ja „Teist korda“.
10.6.8. Dünaamilisel oksjonil uusi automaatpakkumisi teha ei saa. Eelvoorus tehtud
pakkumised kanduvad kõik dünaamilisse vooru üle.
10.6.9. Oksjoni tulemused on osalejatele nähtavad kohe pärast oksjoni lõppemist
lõppenud oksjonite all (pakkumiste ajalugu).
Enampakkumise teate avaldamise alus: täitemenetluse seadustik § 78, § 84. Tallinna kohtutäitur Kaire Põlts müüb elektroonilisel enampakkumisel e-oksjonikeskonnas internetis aadressil www.haamer.net HELENA LILLEMÄE´le kuuluva vallasasja:
1) BMW 530D, reg.märk 064BAR, värvus must, tehasetähis: WBANJ71090B510617, mootori tüüp diisel, ehitusaasta 2004, mootori võimsus 160 kW, mootori maht 2993 cm3. Keelumärked / vara kasutamise piirangud ja erimärkused: vara on arestitud kohtutäitur Kaire Põlts poolt 17.02.2014. Registrisse on seatud võlgniku nimel registreeritud varale käsutamise keelumärge käesoleva täitemenetluse raames. Käsutamise keelumärge kuulub kustutamisele peale enampakkumise parimaks tunnistamist. Isikud, kellel on õigused müüdavale asjale tuleb need teha enne enampakkumist kohtutäiturile teatavaks ja kohtutäituri nõudmise korral need põhistada. Isikud, kellel on enampakkumist takistavaid õigusi, peavad saavutama kokkuleppe sissenõudjaga või kohtulahendi alusel enne tulemi jaotamise päeva enampakkumise lõpetamise või peatamise.
Vara alghind on 4388.00 EUR. Tagatisraha määratud ei ole. Enampakkumine algab (pakkumiste tegemise algusaeg) 15.05.2017 kl 10:00. Enampakkumine lõppeb 22.05.2017 kl 10:00. Pikeneva lõpu intervall on 1.15 minutit. Pikeneva lõpu intervall: Kui pikenemise intervalli jooksul tehakse enne enampakkumise lõpu aega uus pakkumine, lükkub enampakkumise lõpp pikenemise intervalli võrra edasi ja enampakkumine kestab seni, kuni pakkumisi tehakse, kuid mitte kauem kui 120 tunni möödumisel kuulutuses märgitud enampakkumise lõpu ajast. Kui enampakkumise lõpu ajal esineb oksjonikeskkonnas katkestus, peatub enampakkumine katkestuse ajaks ja jätkub pärast katkestuse lõppemist. Enampakkumise lõpu aeg lükkub katkestuse aja võrra edasi. Enampakkumisele registreerimise kord:
2. Enampakkumisele registreerimese tähtpäev on 15.05.2017 kell 10.00;
4. Kui enampakkumisel müüakse vallasasja, mille alghind ei ületa 1000 eurot, saab enampakkumisele registreerida vahetult enne pakkumise tegemist. Selleks edastada avaldus enampakkumisel osalemiseks punktis nr 3 viidatud andmetega (sh isikut tõendava dokumendi koopia) ja viide müüdavale varale, kohtutäituri büroole andre.rebenko@taituriabi.just.ee;
5. Enampakkumisel osaleda sooviv isik registreerib end enampakkumise kuulutuses märgitud korras ja tähtajal ning tasub tagatisraha käesoleva seadustiku § 83 lõigetes 2 ja 21 sätestatud korras.
Enampakkumisel võivad pakkujana osaleda kõik isikud, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Enampakkumisel võivad kaasa pakkuda ka võlgnik ja sissenõudja. Enampakkumisel ei või isiklikult ega esindajana osaleda kohtutäitur ega isik, kes on viibinud manukana vara arestimise juures, samuti isik, kes korraldab enampakkumist või kes on manukas enampakkumise läbiviimisel, ning sellise isiku arvel tegutsev isik. Kohtutäitur lükkab tagasi tühise pakkumise. Tühiseks pakkumiseks loetakse eelkõige: pakkumist, mis ei kata alghinda; selle isiku pakkumist, kes ei tohi enampakkumises osaleda; tingimuslikku pakkumist. Kohtutäitur võib tagasi lükata enampakkumise nurjamise kavatsusega tehtud pakkumise. Kui pakkumise kehtivus sõltub pakkujat esindava isiku esindusõiguse ulatusest või muu isiku nõusolekust, lükkab kohtutäitur pakkumise tagasi, kui esindusõigust või nõusolekut ei tõendata viivitamata. Kui parim pakkuja on loovutanud ostja õigused teisele isikule ja see isik võtab üle ka parimast pakkumisest tulenevad kohustused, esitatakse sellekohased avaldused kohtutäiturile ostuhinna tasumise tähtaja jooksul.
Ostuhinna tasumine: Asja müügi korral elektroonilisel enampakkumisel tuleb ostu tasumine teostada hiljemalt järgmisel tööpäeval peale enampakkumist. Kui ostjaks on võlgnik, tuleb kogu ostuhind tasuda peale enampakkumist. Koheseks tasumiseks loetakse ostuhinna tasumist sularahas või kohtutäituri määratud kontole. Kui ostuhind tasutakse kohtutäituri määratud kontole, loetakse ostuhind kohtutäiturile tasutuks kohtutäituri konto krediteerimisest ostuhinna ulatuses. Kohtutäitur võib kohese tasumisena aktsepteerida ka vähemalt ostuhinna suuruses antud Eesti või muu Euroopa Liidu liikmesriigi krediidiasutuse tähtajatut, tagasivõtmatut ja tingimusteta maksegarantiid. Ostmine laenuga: Kui ostja soovib osta sundenampakkumisel müüdavat asja krediidiasutuse väljastatava laenuga, peab ta sellest kohtutäiturile teatama kohe pärast tema pakkumise parimaks tunnistamist. Koheseks teatamiseks loetakse kohtutäiturile teatamist parimaks pakkumiseks tunnistamise päeval. Ostuhinna tasumisel laenuga ei kohaldata ostjale ostuhinnast ühe kümnendiku ega ostuhinna kohese tasumise kohustust. Ostja kohustub tasuma kogu ostuhinna või tagama ostuhinna tasumise kohustuse täitmise krediidiasutuse poolt 15 päeva jooksul parimaks pakkumiseks tunnistamise päevale järgnevast päevast arvates.Ostuhinna tasumist laenuga ei saa taotleda võlgnik.
Varaga tutvumine: Vallasasjaga tutvumine toimub 02.05.2017 kl 11:00, aadressil Tartu mnt 16b, Tallinn. Tutvumise soovist teatada päev enne kohtutäituri büroole / tel 6836391, 5034550, e-post andre.rebenko@taituriabi.just.ee. haamer.net | Oksjoni korralduse OÜ | info@haamer.net | +372 6667 678 | E-R 10.00-17.00


Tagatise esitamise, kasutamise ja vabastamise kord ning tagatise suuruse määramise ja arvutamise alused – Riigi Teataja
Tagatise esitamise, kasutamise ja vabastamise kord ning tagatise suuruse määramise ja arvutamise alused
Jõustumine: 01.05.201623.02.201301.12.201225.04.200915.06.200721.07.2006
RT I, 28.11.2012, 23
Määrus kehtestatakse «Tolliseaduse» § 60 lõike 3 alusel ning kooskõlas «Tolliseaduse» § 61 lõikega 2 ja «Maksukorralduse seaduse» § 120 lõikega 11.
(1) Käesolevas määruses sätestatakse tollivõlast tuleneva imporditollimaksu ja tollivõla tekkimisega seoses tasumisele kuuluva maksusumma (edaspidi importimisel kogutav maksusumma) tasumise tagamiseks nõutava tagatise esitamise, kasutamise ja vabastamise kord ning tagatise suuruse määramise ja arvutamise alused.
(2) Käesolevat määrust ei kohaldata kauba transiitveo tagatiste suhtes.
§ 2. Üld- ja üksiktagatis
Ühe tagatisega võib tagada mitut tollivõlga tekitavat või tekitada võivat toimingut (üldtagatis) või ühte sellist toimingut (üksiktagatis).
§ 3. Kirjalik kohustus
(1) Kui tagatise esitamise kohustus on tollieeskirjade kohaselt valikuline, teatab toll isikule kirjalikult tagatise või kirjaliku kohustuse esitamise nõudest.
(2) Kirjalikus kohustuses, mida toll võib tagatise asemel nõuda, peab isik kinnitama importimisel kogutava maksusumma tasumist tolli esimesel nõudmisel. Kirjalikus kohustuses märgitakse, milliseid toiminguid on lubatud kohustuse alusel läbi viia, millal tekib või võib tekkida tollivõlg, millal on importimisel kogutava maksusumma tasumise tähtaeg ning kirjaliku kohustuse koostamise kuupäev, koht ja volitatud isiku allkiri. Kirjalik kohustus esitatakse tollile kahes eksemplaris.
(3) Kui toll loobub tagatise nõudmisest EÜ Nõukogu määruse nr 2913/92/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1–50) artikkel 189 lõike 5 alusel, nõutakse isikult kirjalikku kohustust importimisel kogutava maksusumma tasumiseks.
§ 4. Üldtagatise esitamise taotlus
Üldtagatise esitamiseks peab isik esitama tollile taotluse. Taotluses tuleb märkida, milliseid toiminguid soovib isik tagatise alusel läbi viia ning tollivõla limiidi arvestus vastavalt käesolevale määrusele.
§ 5. Üld- ja üksiktagatise esitamine
(1) Üldtagatis esitatakse aktsepteerimiseks ja registreerimiseks üldtagatise määranud tolliasutusele.
(2) Üksiktagatis esitatakse aktsepteerimiseks tolliasutusele, kuhu esitatakse tolli- või ülddeklaratsioon.
(3) Tagatis esitatakse 30 kalendripäeva jooksul pärast tagatisotsuse tegemist. Isiku põhjendatud taotluse alusel võib toll pikendada tagatise esitamist 30 kalendripäeva võrra. Kui ettenähtud tähtajaks ei ole tagatist esitatud, tuleb isikul esitada uus tollivõla limiidi arvestus tagatist nõudvate toimingute läbiviimiseks.
§ 6. Tagatise esitamiseks vajalikud andmed ja dokumendid
(1) Käendaja aktsepteerimiseks võib toll nõuda käendajalt andmeid tema majandusliku olukorra ja käendaja poolt kolmandate isikute ees võetud varaliste kohustuste kohta, juriidilise isiku puhul andmeid rentaabluse, maksevõime ja likviidsuse kohta ning juriidilise isiku osanike, nõukogu või üldkoosoleku otsust käendamise kohta.
(2) Käendaja esitab tollile käendusdokumendi allkirjastamise õigusega isikute nimed ja allkirjanäidised.
(3) Käendaja kohustub informeerima tolli kirjalikult kümne tööpäeva jooksul mistahes andmete muutusest ja asjaolude asetleidmisest, mis võivad põhjustada käendaja kohustusest tulenevate kohustuste mittekohast täitmist.
(4) Registerpandi või hüpoteegi korral esitab isik tagatise määranud tolliasutusele pandilepingu sõlmimiseks panditava asja või varalise õiguse omandiõigust puudutavad ning väärtust tõendavad dokumendid, juriidilise isiku puhul vajadusel osanike, nõukogu või üldkoosoleku otsuse pandi seadmise nõusoleku kohta. Tagatise esitamise hetkel peab panditava asja või varalise õiguse väärtus olema vähemalt 115% nõutava tagatise väärtusest.
§ 7. Tagatise kehtivuse lõpetamine käenduse korral
Kui tollil on alust eeldada, et käendaja ei suuda enam täita endale võetud kohustusi, teatab toll isikule ja käendajale tagatise kehtivuse lõpetamisest ning isikule uue tagatise esitamise tähtpäevast kirjalikult.
§ 8. Käendusdokumenti märgitavad andmed
Käendusdokumendis märgitakse käendaja ja käendatava nimi, aadress, käendaja registrikood, käendatava registri- või isikukood ning tagatise suurus, mille ulatuses kohustub käendaja tasuma tähtpäevaks tasumata maksusumma ja sellelt arvestatud intressi, tagatise kehtivuse aeg ning käendusdokumendi väljastamise koht, kuupäev ja käendaja esindaja nimi ja allkiri.
§ 9. Tagatise aktsepteerimine
(1) Toll loeb tagatise aktsepteerituks ja kehtivaks käendusdokumendile selle aktsepteerimise kohta märke tegemise kuupäevast või tagatise laekumisest Maksu- ja Tolliameti pangakontole või pandi korral kande tegemisest seaduses ettenähtud registrisse või keelumärke tegemisest kinnistusraamatusse.
(2) Käendusdokumendile tolliametniku poolt tehtav märge peab sisaldama aktsepteerimise kuupäeva, aktsepteerinud tolliametniku nime ja allkirja.
(3) Pandilepingule kirjutab alla Maksu- ja Tolliameti peadirektor või tema asetäitja või peadirektori poolt volitatud isik.
§ 10. Tolli tegevus maksuvõla tekkimisel
Toll võib importimisel kogutava maksusumma tähtpäevaks tasumata jätmisel:
1) nõuda maksusumma tasumist või
2) maksusumma maha arvata deposiidina esitatud tagatisest või
3) realiseerida maksusumma katteks pandi eseme «Täitemenetluse seadustikus» sätestatud korras.
§ 11. Deposiidina esitatud tagatise tagastamine ja riigieelarvesse kandmine
(1) Deposiidina esitatud tagatise tagastab toll tagatise esitaja taotluse alusel pärast tagatise vabastamist kümne päeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.
[RTL 2007, 47, 840 - jõust. 15.07.2007]
(2) Kui tollivõlg, millest tuleneva importimisel kogutava maksusumma tasumise kindlustamiseks tagatis esitati, on lõppenud või seda ei saa enam tekkida, ning tollile ei ole kolme aasta jooksul tagatise vabastamise otsuse kuupäevast arvates esitatud tagatise tagastamise taotlust, kantakse deposiidi summa tolli otsusega riigieelarve tuludesse.
§ 12. Uue üldtagatise esitamine
Isik peab enne uue üldtagatise esitamist kooskõlastama tolliga uue üldtagatise suuruse. Uue üldtagatise peab isik esitama hiljemalt viis tööpäeva enne üldtagatise kehtivusaja lõppemist.
[RTL 2009, 36, 479 - jõust. 25.04.2009]
2. peatükk TAGATISE SUURUSE MÄÄRAMISE ÜLDMETOODIKA
§ 13. Üld- ja üksiktagatise suuruse määramine
(1) Üldtagatise suurus määratakse tollivõla limiidi arvestuse alusel. Erinevate toimingute limiidi arvestuse alusel määratud tagatissummad liidetakse.
(2) Maksu- ja Tolliameti peadirektor või tema volitatud isik moodustab üldtagatiste suuruse määramise komisjoni, mille koosseisu kuuluvad komisjoni esimees, aseesimees ja veel vähemalt kolm liiget. Tagatise suuruse määramise või tagatisest vabastamise otsustab komisjon vähemalt kolmeliikmelisena, kelle hulgas peab olema komisjoni esimees või aseesimees.
(3) Üksiktagatise suuruse määrab see tolliasutus, kuhu isik esitab tolli- või ülddeklaratsiooni.
(4) Tagatise suuruse määramise otsus tehakse isikule teatavaks kirjalikult kas otsuse või tollideklaratsiooniga.
§ 14. Tollivõla limiit
Tollivõla limiit (edaspidi limiit) koosneb ühest või mitmest tekkivast või tekkida võivast importimisel kogutavast maksusummast.
§ 15. Limiidi arvestus
(1) Eeldatava limiidi arvestuses võtab isik arvesse oma majandustegevust. Kui isik esitab taotluse mitmeid erinevaid toiminguid tagava üldtagatise esitamiseks, esitatakse limiidi arvestus soovitavate toimingute lõikes.
(2) Kui tagatisega tagatava toimingu teostamisel ei ole isikul enam piisavalt vaba limiiti, peatab toll toimingute teostamise.
(3) [Kehtetu – RTL 2007, 47, 840 - jõust. 15.06.2007]
§ 16. Limiidi arvestus erineva tariifse klassifikatsiooniga kaupade korral
(1) Kui limiidi arvestuse aluseks oleva kauba hulgas on kuni kümme erineva tariifse klassifikatsiooni alla kuuluvat kaupa, arvutatakse limiit vastavate määrade alusel.
(2) Kui limiidi arvestuse aluseks oleva kauba hulgas on üle kümne erineva tariifse klassifikatsiooni alla kuuluvat kaupa, rakendatakse limiidi arvutamisel ühtset tollimaksumäära 3,5%.
§ 17. Tagatise suuruse määramine koefitsiendi abil
(1) Tagatise suuruse määramisel korrutatakse limiit käesoleva määruse alusel määratud toimingukoefitsiendiga ja isiku usaldusväärsuse alusel määratud koefitsiendiga, mis näitab määratava tagatise suuruse osakaalu limiidist.
(2) Isiku usaldusväärsuse koefitsiendi määramisel võtab toll arvesse «Tolliseaduse» §-s 62 sätestatud tingimuste täitmist.
(3) Isiku usaldusväärsuse koefitsient ei ole väiksem kui 0,3.
[RTL 2007, 47, 840 - jõust. 15.06.2007]
§ 18. Usaldusväärsuse koefitsiendi rakendamise välistamine
Usaldusväärsuse alusel määratud koefitsienti ei rakendata järgmistel juhtudel:
1) üksiktagatise suuruse määramisel;
2) imporditollimaksu tagamiseks üldtagatise suuruse määramisel määruse §-des 24 ja 26 sätestatud toimingute korral;
3) üldtagatise suuruse määramisel määruse §-s 27 sätestatud toimingute korral.
3. peatükk TAGATISE SUURUSE MÄÄRAMINE
§ 19. Tagatise suuruse määramine kauba sisseveol sisenemisdeklaratsiooni alusel
(1) Limiit kauba sisseveol sisenemisdeklaratsiooni alusel on samaaegselt sisenemisdeklaratsiooni alusel sisseveetavate kaupade pealt arvutatud suurim võimalik importimisel kogutav maksusumma.
(2) Sisseveol sisenemisdeklaratsiooni alusel rakendatakse toimingukoefitsienti 0,8.
§ 20. Tagatise suuruse määramine kauba ladustamisel
(1) Limiit kauba ladustamisel tollilaos, tolliterminalis, hoiukohas või II kontrollitüüpi vabatsoonis on samaaegselt ladustatavate kaupade pealt arvutatud kuue kuu keskmine importimisel kogutav maksusumma ühes päevas. Tegevuse alustamisel on limiit samaaegselt ladustatavate kaupade pealt arvutatud suurim võimalik importimisel kogutav maksusumma.
(2) Tolliladustamisel, ajutisel ladustamisel tolliterminalis või hoiukohas ja kauba II kontrollitüüpi vabatsooni paigutamisel rakendatakse toimingukoefitsienti 0,2.
§ 21. Tagatise suuruse määramine kauba ajutisel importimisel
(1) Limiit kauba ajutisel importimisel on samaaegselt ajutise importimise tolliprotseduuril olevate kaupade pealt arvutatud suurim võimalik importimisel kogutav maksusumma.
(2) Kauba ajutisel importimisel rakendatakse toimingukoefitsienti 0,3.
§ 22. Tagatise suuruse määramine kauba seestöötlemisel või kauba töötlemisel tollikontrolli all
(1) Limiit seestöötlemisel või töötlemisel tollikontrolli all on samaaegselt töödeldavate kaupade pealt arvutatud kuue kuu keskmine importimisel kogutav maksusumma ühes päevas. Tegevuse alustamisel on limiit samaaegselt töödeldavate kaupade pealt arvutatud suurim võimalik importimisel kogutav maksusumma.
(2) Kauba seestöötlemisel või töötlemisel tollikontrolli all rakendatakse toimingukoefitsienti 0,2.
§ 23. Tagatise suuruse määramine kauba eesmärgipärasel kasutusel
(1) Limiit kauba vabasse ringlusse lubamisel eesmärgipärase kasutuse tõttu imporditollimaksu vähendatud või nullmääraga on samaaegselt tolli järelevalve all eesmärgipäraselt kasutatavate kaupade pealt arvutatud suurim võimalik importimisel kogutav maksusumma.
(2) Kauba eesmärgipärase kasutuse tõttu imporditollimaksu vähendatud või nullmääraga vabasse ringlusse lubamisel rakendatakse toimingukoefitsienti 0,4.
§ 24. Tagatise suuruse määramine kauba välistöötlemisel standardvahetuse süsteemis
(1) Limiit välistöötlemisel standardvahetuse süsteemis on samaaegselt vabasse ringlusse lubatud asendustoodete pealt arvutatud suurim võimalik importimisel kogutav maksusumma.
(2) Välistöötlemisel rakendatakse imporditollimaksude tagamisel toimingukoefitsienti 1 ja muude importimisel kogutavate maksude tagamisel toimingukoefitsienti 0,4.
§ 25. Tagatise suuruse määramine käibemaksuvabastusega kauba vabasse ringlusse lubamisel
(1) Limiit käibemaksuvabastusega kauba vabasse ringlusse lubamisel on samaaegselt käibemaksuvabastusega Euroopa Liidu teise liikmesriiki, «Käibemaksuseaduse» § 2 lõike 1 punkti 3 tähenduses, või ühendusevälisesse riiki, «Käibemaksuseaduse» § 2 lõike 1 punkti 5 tähenduses, toimetatavate vabas ringluses olevate kaupade pealt arvutatud suurim võimalik käibemaksu summa.
(2) Käibemaksuvabastusega kauba vabasse ringlusse lubamisel rakendatakse toimingukoefitsienti 0,3.
§ 26. Tagatise suuruse määramine importimisel kogutava maksusumma tasumise tähtaja pikendamisel
Importimisel kogutava maksusumma tasumise tähtaja pikendamisel ja kauba vabasse ringlusse lubamisel lihtsustatud tollideklaratsiooni alusel rakendatakse imporditollimaksude tagamisel toimingukoefitsienti 1 ja muude importimisel kogutavate maksude tagamisel toimingukoefitsienti 0,3.
§ 27. Tagatise suuruse määramine lõpliku tolliväärtuse või lõpliku importimisel kogutava maksusumma määramise edasilükkamisega
(1) Tagatise suurus on kaubalt tasumisele kuuluda võiva importimisel kogutava maksusumma ja esialgselt deklareeritud importimisel kogutava maksusumma vahe.
(2) Lõpliku tolliväärtuse määramise edasilükkamisel arvutatakse tasumisele kuuluda võiv importimisel kogutav maksusumma lähtudes tolli andmebaasis oleva kauba tariifse klassifikatsiooni ühikuhinnast või muudest tollile kättesaadavatest usaldusväärsetest andmetest.
(3) Lõpliku importimisel kogutava maksusumma määramise edasilükkamisel on tagatise suurus kaubalt suurima võimaliku tasumisele kuuluda võiva importimisel kogutava maksusumma ja esialgselt deklareeritud importimisel kogutava maksusumma vahe.
(4) Kauba vabasse ringlusse lubamisel lõpliku tolliväärtuse või lõpliku importimisel kogutava maksusumma määramise edasilükkamisel rakendatakse toimingukoefitsienti 1.
§ 28. Määruse kehtetuks tunnistamine
RT I, 28.04.2016, 4