text:
3-1-1-114-09 Riigikohus 22.12.2009
VTMS § 29 lg 3
Erinevalt kriminaalmenetlusest, mille puhul kriminaalmenetluse seadustiku § 199 lg 3 kohustab menetlejat jätkama kriminaalmenetlust ka pärast kuriteo aegumistähtaja möödumist, kui seda taotleb süüdimõistetu rehabiliteerimise eesmärgil, on VTMS § 29 lg 3 järgi aegumine väärteomenetluses absoluutne menetlustakistus, mis ei võimalda asja edasist menetlemist (vt RKKKo nr 3-1-1-64-09, p 7).
3-1-1-107-09 Riigikohus 14.12.2009
TubS § 39 lg 1
ATKEAS § 28 lg 4 1
VTMS § 99 lg 8 kohaselt võib kohus tunnistaja kohtuvälises menetluses antud ütlusi küll avaldada, kuid see on lubatav vaid juhul, mil tunnistaja oli kohtuistungile kutsutud, kuid ta ei saanud asja arutamisele ilmuda mõjuvatel põhjustel (vt RKKKo nr 3-1-1-74-07 ja nr 3-1-1-74-08).
3-1-1-105-09 Riigikohus 25.11.2009
Väärteomenetlus ei anna menetluse lõpetamise otstarbekuse kriteeriume, kuid need võib tuletada kriminaalmenetlusõigusest. Menetluse võib lõpetada juhul, kui menetlusaluse isiku süü on väike ja kui avalik menetlushuvi ei nõua asja menetlemist (RKKKo nr 3-1-1-146-03, p 8).
KOKS § 66^2 lg 1 sisustamisel hoone fassaadi määrdumise ja vigastuste korral ei pea fassaadi korrasolek ehitise omaniku poolt olema tagatud igal ajahetkel, kuna selline kohustus oleks faktiliselt mittetäidetav ja õiguslikult ebaproportsionaalne. Ehitise omanik või temaga võrdsustatud isik peab mõistliku aja jooksul tegema kohaseid jõupingutusi kõrvalise isiku poolt rikutud fassaadi korrastamiseks. Mõistliku aja ja kohaste jõupingutuste kriteeriumide sisustamisel tuleb arvestada erinevaid asjaolusid. (RKKKo nr 3-1-1-22-05). Igal ajahetkel ei saa kohustatud isikult nõuda ka kõnnitee lumest puhtana hoidmist. Lume koristamise peab isik tagama mõistliku aja jooksul lume sadamisest arvates kohaseid jõupingutusi rakendades.
3-1-1-103-09 Riigikohus 11.11.2009
Laeva sadamasse tuleku ning pardal olevate kalakoguste kohta teate edastamise aeg, kord ja edastatavate andmete nimistu1
Nõue, et väärteoasja arutatakse väärteoprotokollis sätestatud ulatuses tähendab seda, et väärteoprotokoll peab kajastama kõiki neid faktilisi asjaolusid, mille alusel on menetlejal võimalik lugeda vastav süüteokoosseis täidetuks (vt RKKKo nr 3-1-1-80-06, nr 3-1-1-84-07, nr 3-1-1-2-08, nr 3-1-1-9-08).
3-1-1-93-09 Riigikohus 02.11.2009
VTMS § 194 lg 3
VTMS § 137 lg 5
Möödalastud kaebetähtaja ennistamisel tuleb mõjuva põhjusena mõista vaid sellist objektiivset takistust, mis tegi võimatuks kaebuse tähtaegse esitamise (vt ka RKKKo nr 3-1-1-14-04, nr 3-1-1-152-05, nr 3-1-1-5-07).
3-1-1-92-09 Riigikohus 02.11.2009
VTMS § 55 lg 1
VTMS § 55 lg 3 p 1
VTMS § 56 lg 2 p 8
VTMS § 55 lg 3 p-st 1 ja § 56 lg 2 p-st 8 järeldub, et menetlusaluse isiku nõusolek kiirmenetluses peab olema antud tema ülekuulamise protokollis (RKKKo nr 3-1-1-75-03, p 6).
Väärteoasjas menetlustoimingute tegemisel peab menetlejal olema selge, kes on toimingule allutatud menetlusalune isik (juriidiline isik oma seadusliku esindaja kaudu või füüsiline isik), millest ta peab toimingus osalevat isikut ka teavitama. VTMS § 19 lg 1 p-de 1 ja 5 kaudu tagatakse isiku õigus teada, et teda süüdistatakse karistatava teo toimepanemises, võimaldades tal teha menetluslikke otsustusi, sh nõustuda enda suhtes kiirmenetluse kohaldamisega. Olukord, kus füüsiline isik osaleb väärteomenetluses üksnes menetlusaluse isiku seadusliku esindajana, ei ole võrdsustatav menetluse läbiviimisega tema enda suhtes (vt RKKKo nr 3-1-1-131-04, p 8).
Kiirmenetluse kohaldamine, kui ei ole täidetud selle tingimused, on oluline väärteomenetlusõiguse rikkumine. VTMS ei võimalda maakohtul saata asja kohtuvälisele menetlejale uueks menetlemiseks, s.o üldmenetluse alustamiseks. Samuti ei saa kohus tulenevalt VTMS §-st 87 arutada väärteoasja üldmenetluses ilma väärteoprotokollita. Seetõttu tuleb maakohtul tühistanud kohtuvälise menetleja kiirmenetluse otsus ja lõpetada väärteomenetlus, kui kohtuväline menetleja ei ole täitnud kiirmenetluse kohaldamise tingimusi. (Vt ka RKKKo nr 3-1-1-109-03, p 7 ja nr 3-1-1-100-03, p 9.)
3-1-1-89-09 Riigikohus 20.10.2009
VTMS § 198
3-1-1-94-09 Riigikohus 20.10.2009
VTMS § 137 lg 1
RÕS § 7 lg 1 p 2
3-1-1-75-09 Riigikohus 12.10.2009
KrMS § 280
Kohtunik rakendab VTMS § 95 p 4 alusel tõlgi, eksperdi ja tunnistaja, järgides seejuures kriminaalmenetluse sätteid. Kohtu poolt KrMS § 280 alusel tehtud toimingud kantakse ka kohtuistungi protokolli. Kohtusse ilmunud tunnistajalt võetakse hoiatamise kohta allkiri kohtuistungi protokolli või eraldi hoiatamislehele (vt RKKKo nr 3-1-1-49-08, p-d 7 ja 8 ja nr 3-1-1-72-07). Tunnistajalt allkirja võtmine on käsitatav tema hoiatamise osana ka kohtuistungi rakendamisel, veendumaks, et tunnistaja on mõistnud oma rolli süüteomenetluses ning on valmis andma vaid tõeseid ütlusi. Kohtus nõuetekohaselt rakendamata tunnistaja ütlus ei ole lubatud tõend, sest selle saamisel on kohus rikkunud oluliselt väärteomenetlusõigust VTMS § 150 lg 2 tähenduses.
Kohtus nõuetekohaselt rakendamata tunnistaja ütlus ei ole lubatud tõend, sest selle saamisel on kohus rikkunud oluliselt väärteomenetlusõigust VTMS § 150 lg 2 tähenduses.
Kohtunik rakendab VTMS § 95 p 4 alusel tõlgi, eksperdi ja tunnistaja, järgides seejuures kriminaalmenetluse sätteid. Kohtu poolt KrMS § 280 alusel tehtud toimingud kantakse ka kohtuistungi protokolli. Kohtusse ilmunud tunnistajalt võetakse hoiatamise kohta allkiri kohtuistungi protokolli või eraldi hoiatamislehele (vt RKKKo nr 3-1-1-49-08, p-d 7 ja 8 ja nr 3-1-1-72-07). Tunnistajalt allkirja võtmine on käsitatav tema hoiatamise osana ka kohtuistungi rakendamisel, veendumaks, et tunnistaja on mõistnud oma rolli süüteomenetluses ning on valmis andma vaid tõeseid ütlusi.
3-1-1-85-09 Riigikohus 05.10.2009
Tulenevalt VTMS § 123 lg-st 2 arutab maakohus väärteoasja täies ulatuses (ab ovo), sõltumata esitatud kaebuse piiridest, kontrollides kohtuvälise menetleja otsuse tegemise aluseks olnud faktilisi ja õiguslikke asjaolusid. Olukorras, mil isik vaidlustab temale kohtuvälise menetleja otsusega väärteo toimepanemise eest määratud põhikaristuse raskust või lisakaristuse kohaldamise põhjendatust, pole kohtul võimalik märgitud küsimusi lahendada, kontrollimata eelnevalt väärteo koosseisupärasuse, õigusvastasuse ja süülisusega seonduvaid asjaolusid. Teisisõnu tuleb kohtul kirjeldatud tingimustel kaebuse piiridest olenemata hinnata, kas kaebuses nimetatud teole kohtuvälise menetleja poolt antud õiguslik hinnang on tervikuna õiguspärane või mitte (vt RKKKo nr 3-1-1-20-09, p 12). Juhul, kui kohtulikul arutamisel tõusetuvad kahtlused menetlustoimingu käigu ja tulemuste usaldusväärsuse suhtes, tuleb need lähtuvalt uurimispõhimõttest täiendavate tõendite kogumise teel kõrvaldada (vt nt RKKKo nr 3-1-1-73-08, p 11).
Pelgalt fakt, et menetlusalune isik möönab mingil menetlusetapil väärteo toimepanemist, ei võimalda kohtul jätta kohtuvälises menetluses tehtud otsuse aluseks olnud faktilisi ja õiguslikke asjaolusid kontrollimata. Tuginedes kohtueelses menetluses koostatud kirjalikele tõenditele ja jättes nende pinnalt tõusetunud kahtlused kohtulikul arutamisel kõrvaldamata, rikub kohus oluliselt väärteomenetlusõigust VTMS § 150 lg 2 mõttes, mis toob vastavalt VTMS § 175 p-le 2 kaasa kohtuotsuse tühistamise.
3-1-1-74-09 Riigikohus 30.09.2009
VTMS § 31 lg-st 1 tulenevalt peab tõendamisel väärteomenetluses üldjuhul järgima kriminaalmenetluse seadustiku vastavaid sätteid. Kooskõlas KrMS § 63 lg-ga 1 tähendab see, et väärteoasjas võib iseseisvaks tõendiks olla muuhulgas ka foto või film või muu teabesalvestis ning seega videosalvestiski. Kuid nii nagu mistahes muudegi tõendite puhul on selle videosalvestise kui tõendi kontrollimise, hindamise ja lõppkokkuvõttes ka kasutamise lubatavuse vältimatu eeldus, et salvestis oleks tõendina nõuetekohaselt vormistatud. Tõendi nõuetekohasest vormistatusest ei saa rääkida siis, kui seda tõendit väärteoasja materjalide juures ei ole. KrMS § 63 lg-s 1 on seadusandja salvestiste kui iseseisva tõendiliigi all pidanud eeskätt silmas uurimistoimingute käigus tehtud ning nende toimingute käiku ja tulemusi kajastavaid salvestusi, mis kokkuvõttes vormistatakse vastava uurimistoimingu protokolli lisana ja mille seos kriminaalasjaga nähtub selle protokolli tekstist. Tulenevalt KrMS § 113 lg-st 4 võidakse jälitusprotokollilegi vajadusel lisada jälitustoiminguga saadud salvestusi. Välistatud ei ole seegi, et tõendite kogumisel võtavad menetlejad isikutelt ära mitmesuguseid varem saadud salvestisi. Samuti võivad erinevad isikud selliseid salvestisi anda menetlejaile üle omal initsiatiivil. Kuid sellised salvestised saavad sõltuvalt nende sisust olla käsitatavad kas asitõenditena või dokumentidena ja nende vormistamisel tuleb järgida KrMS III peatüki 9. jaos sätestatut. Mistahes muul salvestisel, mida ei ole eelnevalt nimetatud ei saa süüteomenetluses olla tõenduslikku tähendust. (Vt RKKKo nr 3-1-1-21-09).
3-1-1-66-09 Riigikohus 28.09.2009
Kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebuse läbivaatamisel saab maakohus tulenevalt VTMS §-st 2 ja KrMS § 15 lg-st 1 tugineda otsuses vaid tõenditele, mida on kohtulikul arutamisel suuliselt esitatud ja vahetult uuritud ning mis on protokollitud (vt RKKKo nr 3-1-1-84-08, p 10 ja nr 3-1-1-16-06, p 14.2). Tuginemine tõenditele, mida ei ole kohtulikul arutamisel suuliselt esitatud, vahetult uuritud ega protokollitud, on oluline väärteomenetlusõiguse rikkumine VTMS § 150 lg 2 mõttes ja toob kaasa väärteoasja saatmise maakohtule uueks arutamiseks (vt ka RKKKo nr 3-1-1-30-09, p 6).
Väärteomenetluse seadustiku § 87 kohaselt arutatakse väärteoasja ainult menetlusaluse isiku suhtes ja väärteoprotokollis sätestatud ulatuses. VTMS §-s 87 sisalduva nõude tõttu ei ole väärteoasja arutamisel väärteokirjelduse piiridest väljumine võimalik (vt nt RKKKo nr 3-1-1-75-03, p 7 ja nr 3-1-1-65-04, p 11).
3-1-1-58-09 Riigikohus 18.09.2009
Olukorda, mil tõendite hindamise eelselt seatakse mõne tõendi kvaliteet kahtluse alla, tuleb käsitada VTMS § 31 lg-s 1 ja KrMS §-s 64 sätestatud tõendite vaba hindamise põhimõtte eiramisena ja selle kaudu ka väärteomenetluse õiguse olulise rikkumisena VTMS § 150 lg 2 mõttes.
Turvavöö kinnitamata jätmist saab LE § 69 lg- le 3 tuginevalt õigustada vaid sõidukijuht, kes just nimelt tööülesannete tõttu on sunnitud vältimatult auto peatama vähem kui iga 100 meetri järel ja autost väljuma. LE § 69 lg 3 ei ole kohaldatav siis, kui puudub tööülesannetest tingitud autost väljumise ja seega ka LE mõttes auto peatamise vältimatu vajadus.
Tõendi kõrvalejätmine tähendab selle lubamatuks tunnistamist. Tõendi lubatavuse hindamisel tuleb arvestada sellega, et mitte igasugune tõendite kogumise korra rikkumine ei too kaasa tõendi kuulutamist lubamatuks. Tõend on lubamatu üksnes siis, kui tõendi kogumise korda on oluliselt rikutud. Seejuures tuleb hinnata rikutud normi eesmärki ning seda, kas selliseid tõendeid poleks saadud, kui normi rikutud ei oleks. Erinevate tõendite puhul võib samasuguse rikkumise mõju olla erinev. (RKKKo nr 3-1-1-19-05).
3-1-1-65-09 Riigikohus 08.09.2009
3-1-1-54-09 Riigikohus 26.06.2009
Tulenevalt VTMS §-st 87 on kohus väärteoasja arutamisel seotud väärteoprotokolli piiridega, mis tähendab eelkõige kohtu seotust protokollis toodud teokirjeldusega. Seega peavad väärteoprotokollis olema kajastatud andmed, mille alusel on võimalik hinnata, kas süüteokoosseis on täidetud. Kohus ei tohi karistada menetlusalust isikut teo eest, mida ei ole väärteoprotokollis kirjeldatud, samuti ei ole kohtul võimalik tuvastada väärteoprotokollis kajastamata koosseisulisi asjaolusid (vt RKKKO nr 3-1-1-71-07, p 7).
Maakohus võib muuta väärteo kvalifikatsiooni, s.t anda teole kohtuvälisest menetlejast erineva õigusliku hinnangu, raskendamata seejuures menetlusaluse isiku olukorda (vt RKKKo nr 3-1-1-75-03, p 7). Blanketse süüteokoosseisu puhul ei ole väärteomenetlusõiguse rikkumiseks loetud viitamist väärteoprotokollis nimetamata blankettnormi sisustavatele sätetele (vt RKKKo nr 3-1-1-80-05, p 8), kui seejuures ei muudeta etteheidetava teo sisu. Sarnaselt kriminaalmenetlusega peab menetlusalusel isikul olema võimalik esitada kohtu õiguslikule hinnangule vastuväiteid, et oleks tagatud isiku kaitseõigus kooskõlas VTMS § 19 lg 1 p-ga 1 (vt ka RKKKo nr 3-1-1-46-08, p-d 34-35).
3-1-1-51-09 Riigikohus 03.06.2009
VTMS § 174 lg 1 p 4
VTMS § 174 lg 1 p 6
VTMS § 174 lg 1 p 8
VTMS § 132 lg 1 p 2
Kuriteo tunnuste sedastamine süüdlase käitumises kujutab endast VTMS § 29 lg 1 p 4 järgi väärteomenetlust välistavat asjaolu, mille ilmnemisel tuleb juhinduda VTMS §-s 61 sätestatud korrast. VTMS § 61 lg 1 kohaselt võib kriminaalmenetluse alustamise otsustuse teha kuni väärteo eest karistamise otsuse tegemiseni. Siiski võib väärteomenetluse VTMS § 29 lg 1 p-s 4 toodud alusel lõpetada ka kohus, kuid vaid neil juhtudel, mil maakohus arutab väärteoasja VTMS §-s 83 sätestatud tingimustel, tehes asjas esmase otsuse isiku karistamise kohta. Vastavalt VTMS § 107 lg-le 2 teeb maakohus kirjeldatud olukorras väärteomenetluse lõpetamise määruse, kusjuures seda võib teha enne kohtuotsuse tegemist ja menetlusaluse isiku süüküsimuse lõplikku lahendamist. Kui aga maakohus vaatab läbi kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebust, ei ole väärteomenetluse lõpetamine VTMS § 29 lg 1 p-s 4 sätestatud alusel enam võimalik.
Vastavalt VTMS § 29 lg 1 p-le 5 ei alustata väärteomenetlust ja alustatud väärteomenetlus tuleb lõpetada, kui väärteo aegumistähtaeg on möödunud. Väärteomenetluse seadustiku § 29 lg 3 kohaselt on aegumine väärteomenetluses absoluutseks menetlustakistuseks, mis ei võimalda asja edasist menetlemist (vt RKKKo nr 3-1-1-77-08, p 9).
3-1-1-35-09 Riigikohus 06.05.2009
VTMS § 31 lg 2
Vt nt RKKKo nr 3-1-1-105-03, p 12; nr 3-1-1-18-05, p 6; nr 3-1-1-45-06, p 9; nr 3-1-1-8-08, p 8; nr 3-1-1-66-08, p 8 ja nr 3-1-1-74-08, p 7.
KarS § 218 lg 1 ei näe ette sellist iseseisvat süüteokoosseisu nagu varavastane süütegu väheväärtusliku asja või väheolulise varalise õiguse vastu, vaid sätestab vastutuse varguse, omastamise jm varavastase süüteo (v.a röövimine, väljapressimine jt KarS § 218 lg 1 dispositsioonis nimetatud erandid) eest, mis on suunatud väheväärtusliku asja või väheolulise varalise õiguse vastu (vt RKKKo nr 3-1-1-57-08, p 12; RKKKo nr 3-1-1-56-08, p 6 ja RKKKo nr 3-1-1-81-06,, p 9). KarS §-s 205 kirjeldatud tegu - asja rikkumine või hävitamine ettevaatamatusest -, kui sellega ei põhjustata olulist kahju, KarS § 218 lg 1 järgi karistatav ei ole.
KarS § 16 lg 4 kohaselt paneb isik teo toime kaudse tahtlusega, kui ta peab võimalikuks süüteokoosseisule vastava asjaolu saabumist ja möönab seda. Tahtlus koosneb kahest elemendist: intellektuaalsest küljest, ehk koosseisuasjaolude teadmisest ning voluntatiivsest küljest, ehk koosseisuasjaolude tahtmisest (vt nt RKKKo nr 3-1-1-13-07, p 12). Isiku poolt enda joobeseisundisse viimine või joobeseisundis olek ei tähenda seda, et isik peab KarS § 16 lg 4 mõttes võimalikuks mis tahes asjaolusid, mille esinemise tõenäosust võib tema joobeseisund suurendada. Sõltumata joobeseisundist ei saa ei saa isikul olla tahtlust asjaolu suhtes, mille esinemise võimalikkust ta ei ole endale teadvustanud, sest sellisel juhul puudub juba tahtluse intellektuaalne element.
3-1-1-77-08 Riigikohus 22.12.2008
VTMS § 87 kohaselt toimub väärteoasja arutamine ainult menetlusaluse isiku suhtes ja väärteoprotokollis sätestatud ulatuses. See tähendab seda, et kohtud on asja arutamisel seotud väärteoprotokollis sisalduva teokirjeldusega, s.o kohus ei tohi karistada menetlusalust isikut teo eest, mida ei ole väärteoprotokollis kirjeldatud (vt nt RKKKo nr 3-1-1-53-06, p 5 ja nr 3-1-1-52-08, p 10).
Kokku: 53| Näitan: 1 - 20

matches:
Riigikohus
§ 29
§ 199
§ 29
Riigikohus
§ 39
§ 28
§ 99
kohus
Riigikohus
§ 66
Riigikohus
Riigikohus
§ 194
§ 137
Riigikohus
§ 55
§ 55
§ 56
§ 55
§ 56
§ 19
kohus
Riigikohus
§ 198
Riigikohus
§ 137
§ 7
Riigikohus
§ 280
§ 95
§ 280
kohus
§ 150
kohus
§ 150
§ 95
§ 280
Riigikohus
§ 123
kohus
§ 150
§ 175
Riigikohus
§ 31
§ 63
§ 63
§ 113
Riigikohus
§ 15
§ 150
§ 87
Riigikohus
§ 31
§ 150
§ 69
§ 69
Riigikohus
Riigikohus
kohus
Kohus
§ 19
Riigikohus
§ 174
§ 174
§ 174
§ 132
§ 29
§ 61
§ 29
§ 107
§ 29
§ 29
§ 29
Riigikohus
§ 31
§ 218
§ 218
§ 218
§ 16
§ 16
Riigikohus
§ 87
kohus


Nordica sooduskood saunaahi hind Shaun the sheep hindi movie kelly sildaru võistlused 2020
Nordica sooduskood saunaahi hind. korterite müük rakveres soome kelk hind
Kuuse seemne müük htc vive black friday gamestop. savi müük tartu maine coon kassi hind.remescar hind milline tallinna sadama aktsia hind börsil..
Yo yo müük kasutatud välikäimla müük. lähituled müük tv müük.hinds office välikäimla 365 kasutatud poolhaagiste välikäimla müük..
Nordecon aktsia hind uste restaureerimine hind. tattoo hinduism gopro black friday deals walmart.kingitus abi pvc plaat metalli hind.sotka must müük talude müük harjumaal..
Nordica sooduskood saunaahi hind pilliroo müük telkide müük
Hakkepuidu m3 hind rulaator hind
Hakkepuidu m3 hind rulaator hind. instant pot smart rulaator black friday rīgas tirdzniecības osta lursoft.lümfiteraapia hind henna tattoo hand haltbarkeit.sony a6500 müüa black friday luxury watches rulaator 2020
Langevarjuhüpe kingitus kuusakoski vase hind
Langevarjuhüpe kingitus kuusakoski vase hind. vr osta oneplus lippu black friday shopping facts.black friday deals 2020 airpods mänguriarvuti müük
Mini autode müük reddit black friday ps4
Mini autode müük reddit black friday ps4. fibo black hind rabatt kuponger airbnb.osta autode käytetty ipad black friday idlewild season pass
Nordica sooduskood saunaahi hind. grossi pood hind pakkumised sinilillekampaania anname au.samsung a8 plus hindi hind review black friday 2020 garmin fenix 5x
Bensiini hind statoil when is black friday uk.Xbox black friday 2020 walmart video iphone best black friday deals of 2020 clothes elementmaja hind foorum 7 black Käibemaksukohuslane firma müük iphone xr 128gb hindMis on aktsiaselts viimase hetke pakkumised kik hinnas puud müük bensiini generaator müük.black friday kia carnival müük blizzard black friday 2020 diablo discounts apple maa müük pärnus Black friday sale game 2020 black korterite müük põlvamaal Milline tahvelarvuti osta lauamäng müük parajumpers nike jooksujalatsid müük rasvaimu khult hind müük lehtmetalli costco black friday tire deals tohru honda hind
Tallinki kupongid apple watch 3 38mm müük.Silikageel müük sooduskoodid laevale.Viimase hetke pakkumised egiptus swedbank kampaania võitjad.Hindustan ambassador sony sooduskood xperia xz price in qatar.Koduõlu müük ipad pro hind 11 müük.Jõulukingitused kalev kampaania 2020.Skf laagrite müük odav bensiin.Rock õlu hind pluuside müük.Valguskaabli paigalduse hind bombay sapphire gin hind.Mrt uuringu hind cnc masin müük.Reserved must reede odav veebimajutus.Microsoft office in hindi language huawei p10 pro müük.Ross black friday 2020 votex sooduskood.Bose revolve black friday deals beefeater hindhead.Vinkit eko ostajalle ruutmeetri hind
Iphone 5s aku vahetus hind gaasi hind kodutarbijale.Partner e kinkekaart pakkepaberi müük.Karkude müük tartus fibo 3 200 hind.Rehvirõhu andurid müük ps4 black friday walmart.Selveri kinkekaart koera võistlused.Huawei mate 10 lite hind gigantti black friday deals.Liiva hind viljandis must müük.Vann müük õunte purustaja müük.Kaevurõngas hind happy socks black friday.Merevaigu restorani grammi hind black friday clothes steamer.F hinds jewellers cwmbran lisa chapman hinderwell
Oneplus 6t müük hind sünnipäeva luuletus sooduskood mehele.Huawei honor 5x müük osta laptop.Tallinn peterburi rongipileti hind microsoft office 365 müük
Suured kaisukarud müük pllumaa kasutatud sooduskood ehitussoojakute müük.Mylook ee sooduskood rc lennukite müük.Saada kingitus kulleriga bacardi carta oro hind.Vineeri müük tartu vitamiini raua müük tallinnas.Malelaud müük killustiku hind viljandi.Käekellade müük internetis männi palgi hind.Kus saab osta koera neste oil sooduskaart.3d põrand hind 4x100 valuveljed müük.Gta 5 franklin ostatnia misja vannitoa remondi hinnad.Rmk puude müük spotify black friday.Kernel season's müük primark uk black friday sale Elektrirula müük nintendo 3ds black friday games.Lg g7 thinq blue müük need for speed payback black friday ps4.Atv sahk müük puidust kastide müük.Autoakude müük viljandis osta nikon d800.Kingitused kahele õllekastide müük.Eelpensioni soodustused sünnipäeva kingitused naisele.Odav auto küttepuude müük põlvamaa.Osta asus nexus 7 nintendo 3ds black friday price.Teisaldatav konditsioneer müük õunapresside müük.Sony xperia xa müük plaatina hind.Purjetamise puurkaevupumbad võistlused skultes osta papīrmalka.Battlefield 5 black friday xbox one nintendo switch hind.Auto numbrimärgi tellimine hind bmx eesti müük.Elektriauto noble hind id kaardi taotlemine riigilõiv
Nissan micra müük elisa mobiil id hind.Telia black tv nordica osta peli kia stonic hind.Saeketi teritamine hind cd plaatide müük tallinnas.Mi 24 hind in action diil pakkumised.Kinect sensor müük mootorratas müük.Auto müügist tulumaks spring black friday 2020 best buy.Maria casino boonuskood 2020 koeravillast lõnga müük.Best headphones black friday 2020 amazon black friday sale uk.Best black friday deals osta fiat.Utv hind diiselkütuse hind hind eestis.Black friday meaning in us windows 8 1 hindi language pack.Kasko meaning in hindi lipumastide müük
Nahkistmed müük lpg hind lätis ps4 slim hind autoosta jelgava hüpnotisöör marissa hind when is black friday in usa Peeglite müük mustika kokkuostuhindKrvitsa kilohind best black friday smartphone deals 2020 munchkin ostu müügileping eraisikuga blankett fifa 19 black friday release time müük veorihmade ms office 2020 hindi pdf nissan skyline r32 müük müük Avant laadurite müük mängurite arvutite müük.Just cause 3 müük eksootiliste loomade müük.Karaoke ostatni dzwonek black friday nordica deals uk ps4 pro.Black friday video game deals 2020 canada mis on käive.Viks jalgratas hind tööstuslik hakklihamasin müük.Nokia 8 hind mcm backpack black friday.Black friday seasonal flyer bundle felix nordica kampaania.Raua kg sooduskood hind spordivarustus müük.Espresso kohvimasinate müük how much is a ps4 on black friday best buy.Mäesuusa saapad müük õunad müük.Godaddy black friday deals osta linnajalgratas Bmw e30 touring müük männipuidust kapiuksed müük.Kinkekarbid müük lahedad kingitused hind meestele.Lisa hindermann myy ja osta.F hinds leeds videokaamerad müük.Next black friday 2020 uk spotify hind.Kasutatud diivanvoodi müük nafta hind täna.Samsung galaxy s7 hindi pampers diapers in hindi.Kinkekaart erisoodustus volkswagen golf müük.Transparent black friday sale õunapurustaja müük.Millist pardlit osta töörõivaste müük.Norra lõhe müük sportsummutite müük.Lõõtspillide müük korterite müük võrus.Organicup hind kipsi ruutmeetri hind soomes.Skrillex longboard video hindenburg grill friedrichsfeld


1. mai Jah, igaüks, kes on sündinud Jumalast, võidab ära maailma. Ja see ongi võit, mis on võitnud ära maailma - meie usk. 1Jh 5:4 Ps 118:1-14;1Pt 1:22-25;Js 66:6-13
Apostlite Filippuse ja Jaakobus Noorema päev ehk viilipipäev Ps 145:3-7 Js 30:15–21 1Kr 4:9–15 (Ef 1:3-10) Jh 14:1-14 Kõigeväeline Jumal, õpeta meid tundma Sinu Poega Jeesust Kristust kui teed, tõde ja elu, aita meil käia Sinu apostlite Filippuse ja Jaakobuse jälgedes ning Sinu juurde jõuda. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
2. mai Jeesus tuli, jäi seisma nende keskele ja ütles: "Rahu teile!" Jh 20:26 Ps 114;Ap 26:13-18;1Pt 2:1-5
Athanasios Suur, Aleksandria piiskop, kirikuisa († 373) Srk 4:20-28 Mt 10:24-27
3. mai Issand hoiab kohtlasi; ma olin nõder ja Tema aitas mind. Ps 116:6 Ps 116:10-19;Fl 3:10-11;Ilm 7:13-17
4. mai Jumal on andnud meile igavese elu ja see elu on Tema Pojas. Kellel on Poeg, sellel on elu; kellel ei ole Jumala Poega, sellel pole elu. 1Jh 5:11-12 Ps 29;Jh 12:44-50;
Õhtul: Ps 18:2,8-17;Js 43:14-21
5. mai Jeesus ütleb: "Mina olen hea karjane ja tunnen omi ja minu omad tunnevad mind, nõnda nagu Isa tunneb mind ja mina tunnen Isa." Jh 10:14-15
Ülestõusmisaja 3. pühapäev Misericordia Domini Hea Karjane Mina olen Hea Karjane. Minu lambad kuulevad minu häält ja mina tunnen neid ja nad järgnevad mulle ning ma annan neile igavese elu. Jh 10:11a,27-28a KLPR 317 Ps 23;Hs 34:11-16;1Pt 2:21-25;Jh 10:11-16 Armuline Jumal, halastaja Isa, Jeesuses Kristuses annad Sa meile Hea Karjase, kes juhib meid Sinu teedel ja kogub Sinu rahvaks. Me palume Sind, toida, kaitse ja tervenda meid ning hoia alati Sinu osaduses. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Õhtul: Ps 18:2,8-17;Mt 9:35-10:7
6. mai Issanda heldus täidab maa. Issanda sõnaga on tehtud taevad ja Tema suu hingusega kõik nende väed. Ps 33:5-6 Ps 136:1,11-17,21-26;4Ms 7:12-23;Sk 9:14,16-17 või Sk 10:1-3,6-7
7. mai Mina ise hoian oma lambaid ja mina viin nad hingama, ütleb Issand Jumal. Hs 34:15 Ps 9:2-12;1Kr 4:9-16;4Ms 17:16-26
8. mai Kristus kannatas teie eest, jättes teile eeskuju, et te käiksite Tema jälgedes. 1Pt 2:21 Ps 118:1-14;Js 63:8b-14;Js 3:14-18
9. mai Jeesus ütleb: "Mina olen hea karjane. Hea karjane annab oma elu lammaste eest." Jh 10:11 Ps 114;Ef 4:11-16;Ap 20:28-32
Nikolaus Ludwig von Zinzendorf, Eesti vennastekoguduse tegevuse edendaja ja vaimuliku kirjanduse väljaandmise toetaja († 1760) Jh 13:34-35
10. mai Issand on mu karjane, mul pole millestki puudust. Ps 23:1 Ps 116:10-19;Mt 26:30-35;Hs 34:23-31
11. mai Tema kosutab mu hinge. Ta juhib mind õiguse rööbastesse oma nime pärast. Ps 23:3 Ps 29;Js 40:9-11;
Õhtul: Ps 18:2,8-17;1Ms 1:1-5
12. mai Jeesus ütles jüngritele: "Nüüd on teilgi muretsemist, aga kui ma näen teid jälle, on teie süda rõõmus ja keegi ei võta teie rõõmu teilt ära." Jh 16:22
Ülestõusmisaja 4. pühapäev Jubilate Jumala rahva koduigatsus Kui keegi on Kristuses, siis ta on uus loodu, vana on möödunud, vaata, uus on sündinud! 2Kr 5:17 KLPR 120 Ps 66:1-9 või Ps 126;Js 40:26-31;Hb 13:12-16;Jh 16:16-23 Jumal, meie taevane Isa, valgusta meid oma tõe säraga, kui me eksleme pimeduses. Juhi meid oma teel ja aita pärale jõuda igavesse ellu, mida oled omadele tõotanud. Täida meid rõõmuga, mida maailm ei suuda anda. Kuule meid Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Brk 1:15-22; 2:6-13
Õhtul: Ps 18:2,8-17;1Ms 1:6-8
13. mai Hõisake Jumalale, kõik ilmamaa! Ps 66:1 Ps 136:1,11-17,21-26;1Pt 2:11-12;1Ms 1:9-13
14. mai Tema ei väsi ega tüdi, Tema mõistus on uurimatu. Tema annab rammetule rammu ja jõuetule jõudu. Js 40:28-29 Ps 9:2-12;Js 11:6-9;1Ms 1:14-19
Apostel Mattiase päev ehk madisepäev (võib pidada ka 24. veebruaril) Ps 145:3–7 Js 22:15–25 Ap 1:15–26 (1Kr 4:1–7) Jh 15:9–17 (Mt 11:25–30) Kõigeväeline Jumal, Sina valisid oma ustava tunnistaja Mattiase kaheteistkümnendaks apostliks, äraandja Juuda asemele. Me palume Sind, kaitse oma Kirikut valeõpetajate eest, anna talle ustavad ja targad karjased. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
† 2006 Udo Petersoo, E.E.L.K. peapiiskop 1990–2006
15. mai Jeesus, et enese vere läbi pühitseda rahvast, on kannatanud väljaspool väravat. Mingem siis Tema juurde väljapoole leeri, kandes Tema teotust. Hb 13:12-13 Ps 118:1-14;Hb 6:16-20;1Ms 1:20-23
16. mai Teie süda on rõõmus ja keegi ei võta teie rõõmu teilt ära. Jh 16:22 või Jeesus ütleb: "Nüüd on teilgi muretsemist, aga kui ma näen teid jälle, on teie süda rõõmus ja keegi ei võta teie rõõmu teilt ära." Jh 16:22 Ps 114;Hb 11:32-39;1Ms 1:24-31
17. mai Kes silmaveega külvavad, lõikavad hõiskamisega. Kes minnes kõnnib nuttes, kui ta külviseemet kannab, see tuleb ja hõiskab, kandes oma vihke. Ps 126:5-6 Ps 116:10-19;Jh 18:36-37;1Ms 2:1-3
18. mai Ärge unustage teha head ja pidada osadust, sest sellistest ohvritest on Jumalal hea meel! Hb 13:16 Ps 29;Ilm 22:1-5;
Õhtul: Ps 18:2,8-17;Õp 8:22-32
Erik, Rootsi kuningas, märter († 1160) Lk 9:23-26
19. mai Jeesus ütles: "Ma ütlen teile tõtt: teile on parem, et ma lahkun, sest kui ma ei lahkuks, ei tuleks Lohutaja teie juurde, aga kui ma ära lähen, siis ma saadan Tema teie juurde." Jh 16:7
Ülestõusmisaja 5. pühapäev Cantate Taevariigi kodanikuna maailmas Laulge Issandale uus laul, sest Ta on teinud imetegusid. Ps 98:1 KLPR 115 Ps 98:1-9;Js 63:7-9;Jk 1:17-21;Jh 16:5-15 Issand, meie Jumal, Sina äratasid oma Poja surnuist ja andsid meie hinge uue laulu, millega võime Sind kiita ja ülistada. Julgusta meid kuulutama Sinu tegusid sõnade ja muusikaga, et taevane rõõm täidaks meie südamed. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Brk 3:9-38
Õhtul: Ps 18:2,8-17;2Ms 15:1-11,19-21
20. mai Laulge Issandale uus laul, sest Ta on teinud imetegusid: Tema parem käsi ja Tema püha käsivars on toonud Temale võidu! Ps 98:1 või Ma meenutan Issanda heldust, Issanda kiiduväärsust, kõige selle pärast, mida Issand meile on osutanud. Js 63:7 Ps 136:1,11-17,21-26;Js 42:10-16;Jos 6:1-5, 15-20 või Jdt 16:1,14-17
21. mai Armastuse ja kaastunde pärast Ta lunastas nad, tõstis nad üles ja kandis neid kõigil muistseil päevil. Js 63:9 Ps 9:2-12;Lk 19:37-40;1Sm 16:14-23
22. mai Teadke seda, mu armsad vennad! Iga inimene olgu aga kärmas kuulama, pikaldane rääkima, pikaldane vihastama. Sest mehe viha ei soeta õigust Jumala ees. Jk 1:19-20 Ps 118:1-14;Rm 15:14-21;2Sm 6:12-16,20-22 või Tb 13:7-11
23. mai Jeesus ütleb: "Ma annan teile uue käsu: armastage üksteist!" Jh 13:34 Ps 114;1Kr 14:6-9, 15-19;Ne 12:27-31,38-43
Gustav Reinhold Nyländer, misjonär Sierra Leones Lääne–Aafrikas ja piiblitõlkija (Matteuse evangeeliumi tõlkija bulomi keelde), esimene eestimaalasest misjonär († 1825)
24. mai Hõisake Issandale, kogu ilmamaa, tõstke hõisates häält ja mängige Temale! Mängige Issandale kandle, kandle ja laulude häälega! Ps 98:4-5 Ps 116:10-19;Mt 26:30-32;Ilm 5:6-10
25. mai Jeesus ütles: "Kui Tema, Tõe Vaim, tuleb, juhib Ta teid kogu tõesse, sest Tema ei räägi iseenesest, vaid Ta räägib, mida kuuleb, ja Ta kuulutab teile tulevasi asju." Jh 16:13 Ps 29;Ilm 14:1-3;
Õhtul: Ps 18:2,8-17;Tn 6:4-12
Urbanus, paavst, märter († 230), urbanipäev Ps 116:1–4,7–9,15–17 Õp 3:13–20 2Kr 1:3–7 Mt 25:14–23
Villem Reiman, pastor, ajaloolane ja rahvusliku liikumise tegelane, rahvakiriku mõtte eestkõneleja († 1917)
26. mai Jeesus ütles jüngritele: "Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, mida te iganes palute Isalt, seda Ta annab teile minu nimel." Jh 16:23
Ülestõusmisaja 6. pühapäev. Palvepühapäev Rogate Südame kõne Jumalaga Tänu olgu Jumalale, kes ei ole heitnud kõrvale mu palvet ega ole mult ära võtnud oma heldust! Ps 66:20 KLPR 315 Ps 40:2,4-6;Jr 29:11-14;Ef 3:14-21;Jh 16:23-33 Taevane Isa, kes Sa kuuled kõiki meie palveid. Kingi meile palve vaimu, et me ainult ise ei räägiks, vaid ka kuulaksime, mida Sina tahad meile öelda. Vabasta meid kõigest, mis meid koormab, et saaksime andeksandmist ja elaksime Sinu armastuse keskel, Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Tb 3:1-5
Õhtul: Ps 18:2,8-17;Lk 18:1-8
Augustinus Canterburyst, Canterbury piiskop, misjonär Inglismaal († u 605) 1Ts 2:2b-8 Mt 13:31-33;
27. mai Rõõmuhüüdega andke teada, kuulutage seda, levitage maailma ääreni, öelge: "Issand on lunastanud oma sulase Jaakobi." Js 48:20 Ps 136:1,11-17,21-26;1Kn 3:5-15;Mk 6:30-33
28. mai Mina tunnen mõtteid, mis ma teie pärast mõlgutan, ütleb Issand: need on rahu, aga mitte õnnetuse mõtted, et anda teile tulevikku ja lootust. Js 29:11 Ps 9:2-12;2Ms 32:7-14;1Jh 5:13-15 või Srk 35:16-22a
29. mai Ma põlvitan Isa ees, et Kristus usu kaudu elaks teie südameis ning te oleksite juurdunud ja kinnitatud armastuses. Ef 3:17 Ps 118:1-14;Lk 11:1-4;
Õhtul: Ps 48:2-15;Ef 6:18-24
30. mai See Jeesus, kes teilt võeti üles taevasse, tuleb samal kombel, nagu te nägite Teda taevasse minevat. Ap 1:11
Kristuse taevaminemise püha Ülendatud Issand Kristus ütleb: Kui mind maa pealt ülendatakse, siis ma tõmban kõik enese juurde! Jh 12:32 KLPR 124 Ps 47:6-9;Ps 110:1-4;Ap 1:1-11;Mk 16:14-20 Kõigeväeline Issand ja Jumal, Sinu armas Poeg on läinud üles taevasse. Anna, et meiegi elaksime oma südamega taevas ja otsiksime seda, mis on üleval, ja ootaksime Kristust, et Ta võtaks meid oma kuningriiki, kus Ta koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 51:12-21;Ilm 4:1-11
31. mai Palju oled Sina, Issand, mu Jumal, teinud imetegusid ja mõelnud mõtteid meie kohta; ei ole kedagi Sinu sarnast. Kui ma hakkaksin neid kuulutama ja neist kõnelema, siis oleks neid rohkem kui jõuab ära lugeda. Ps 40:6 Ps 103:1-5,14-22;Lk 22:66-69;Kl 3:1-4
Maarja külaskäigu päev (võib pidada ka 2. juulil) Ps 113:1–8 Sf 3:14–18 (Js 11:1–5) Rm 12:9–16 (Gl 4:3–7) Lk 1:39–49(50–56) Halastaja Jumal, Sinu armu pärast rõõmustas Eliisabet koos Maarjaga ja tervitas teda kui Issanda ema. Vaata armuga meie peale, et meiegi ülistaksime üheskoos Maarjaga Sinu püha nime ja rõõmuga võtaksime vastu tema Poega, meie Päästjat, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Esimene Eesti kirikukongress Tartus, EELK asutamise aastapäev (1917)


Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
18.12.2013 otsus nr 346
1) paragrahvi 13 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Õigustatud subjekt on kohustatud vara kompenseerimise menetluses tegema Vabariigi Valitsuse kehtestatud tähtaegadel ja korras menetluseks vajalikke toiminguid. Kui õigustatud subjekt mõjuva põhjuseta ei tee talle kirjalikult teatatud tähtaja jooksul vajalikke toiminguid, loetakse ta nõudest loobunuks ja kompenseerimismenetlus lõpetatakse. Kui õigustatud subjekt ei esita mõjuva põhjuseta kolme kuu jooksul pärast kompenseerimise otsuse kättesaamist rahandusministrile avaldust kompensatsiooni väljamaksmiseks tema näidatud pangakontole, siis lõpetab rahandusminister kompenseerimise menetluse ja tühistab kompenseerimise otsuse.”;
2) paragrahvi 16 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Pärast 2013. aasta 31. detsembrit esitatakse vara tagastamise ja kompenseerimise otsuste kohta käivad andmed Rahandusministeeriumile rahandusministri määrusega kehtestatud vormis, korras ja tähtaegadel.”;
„(9) Järelevalvet vara tagastamise ja kompenseerimise üle teostab Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras maavanem, kellel on õigus rakendada Vabariigi Valitsuse seaduses sätestatud abinõusid käesoleva paragrahvi lõikes 10 sätestatud erisusega. Rahandusministril on õigus teha maavanemale taotlus järelevalvemenetluse alustamiseks.”;
5) paragrahvi 17 täiendatakse lõikega 10 järgmises sõnastuses:
„(10) Kui maavanem leiab, et kohaliku omavalitsusüksuse haldusakt või selle andmata jätmine on õigusvastane ja rikub avalikku huvi, teeb ta 90 päeva jooksul haldusakti andmisest või sellest keeldumisest teadasaamisest arvates kirjaliku ettepaneku tunnistada haldusakt kehtetuks, viia see õigusaktidega vastavusse või anda nõutav haldusakt välja.”.
§ 2. Õigusvastaselt võõrandatud vara maksumuse määramise ja kompenseerimise seaduse muutmine
1) paragrahvi 14 lõike 11 teine ja kolmas lause jäetakse välja;
„(4) Rahandusminister võib kehtestada määrusega kompensatsiooni väljamaksmise korraldamiseks juhendeid ja vorme.”.
§ 3. Vabariigi Valitsuse seaduse muutmine
Vabariigi Valitsuse seaduse § 85 täiendatakse lõikega 33 järgmises sõnastuses:
„(33) Teiste seadustega võib käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tähtajale sätestada erisusi.”.
§ 4. Erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse muutmine
Erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse § 11 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
„(9) Alates 2014. aasta 1. jaanuarist kantakse riigimaa erastamisest laekuv raha, millest on maha arvatud käesoleva seaduse § 2 lõikes 2 nimetatud võlad ja kulud, Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfondi.”.


text:
3-4-1-12-04 Riigikohus 16.04.2004
KOKS § 43 lg 1
Ehkki kohaliku omavalitsuse korralduse seadus ei sätesta volikogu liikmete õigust omaalgatuslikult koguneda volikogu istungile, võib volikogu teatud tingimustel istungile koguneda ka siis, kui volikogu esimees keeldub volikogu istungi kokku kutsumisest vähemalt neljandiku volikogu koosseisu poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks. Seda põhjusel, et kohaliku omavalitsuse volikogu põhiseaduslike ülesannete täitmine ei saa sõltuda ühe isiku meelevaldsest tegevusest või tegevusetusest. (p 21)
Umbusalduse avaldamisele peab eelnema umbusalduse algatamine. Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus umbusalduse algatamist ei reguleeri. Umbusalduse avaldamise algatamine peab toimuma volikogu istungil. Kui volikogu istungil ei ole umbusalduse avaldamist veel algatatud, ei saa volikogu liikmed koguneda omaalgatuslikult istungile umbusalduse avaldamiseks volikogu esimehele. (p 25)
3-4-1-8-04 Riigikohus 04.03.2004
Volikogu istungi seaduslikkus pole välistatud ka siis, kui istungit ei juhata volikogu esimees, aseesimees või volikogu koosseisu vanim liige. Volikogu istungi saab teatud tingimustel toimunuks lugeda ka juhul, kui istungit juhatab vanim kohalviibiv volikogu liige (vt mutatis mutandis Riigikohtu halduskolleegiumi 27. juuni 2001. a otsus asjas nr 3-3-1-35-01 - (RT III 2001, 23, 250). (p 12)
KOKS § 19 lg 1 järgi tähendab volikogu liikme volituste peatumine volikogu liikme ajutist vabanemist volikogu liikme ülesannete täitmisest. Sama paragrahvi 2. lõike punkt 4 sätestab, et volikogu liikme volitused peatuvad, "kui ta on puudunud kolme järjestikuse kuu jooksul toimunud volikogu istungitelt". Kolleegiumi arvates tuleb seda sätet tõlgendada nii, et volikogu liikme volitused peatuvad, kui ta on volikogu istungitelt puudunud kolmel järjestikusel kalendrikuul, mil toimuvad volikogu istungid. Järjestikuste kalendrikuude all peetakse selles sättes silmas järjestikuseid istungikuid. Volituste peatamisel ei saa arvesse võtta kuid, mil volikogu istungeid ei toimunud. Viimatinimetatud kuude ajaks kolmekuulise tähtaja kulgemine peatub. Teistsugune tõlgendus võib olukorras, kus volikogu istungeid igal kuul ei toimu, kaasa tuua volikogu liikme volituste peatumise ja asendusliikme määramise isegi ühelt istungilt puudumise tõttu. See ei tagaks kohaliku omavalitsuse stabiilset ja efektiivset toimimist. (p 10)
KOVVS § 64 lg 6 punkt 2 annab maakonna valimiskomisjonile pädevuse tunnistada valla või linna valimiskomisjoni otsus üksnes seadusevastaseks. Nimetatud sätet ei saa aga mõtestada isoleeritult sama seaduse teistest sätetest. KOVVS § 62 järgi saab kaebuses maakonna valimiskomisjonile või Vabariigi Valimiskomisjonile taotleda valimiskomisjoni otsuse tühistamist. Sama seaduse § 64 lg 5 p-d 2 ja 3 annavad maakonna valimiskomisjonile õiguse rahuldada kaebus täielikult või osaliselt. Kaebuse osalise või täieliku rahuldamise õigus on ka Vabariigi Valimiskomisjonil (KOVVS § 65 lg 5 p-d 2 ja 3). Vastavalt KOVVS § 65 lg 6 p-le 2 on Vabariigi Valimiskomisjonil õigus tühistada valla või linna valimiskomisjoni või maakonna valimiskomisjoni otsus. Nende sätete koostoimest tuleneb, et KOVVS § 64 lg 6 p-ga 2 maakonna valimiskomisjonile antud õigus tunnistada valla või linna valimiskomisjoni otsus üksnes seadusevastaseks on eksitav. Tegemist on seaduse sõnastusliku ebatäpsusega. Seadusandja tahe oli varustada kõik kaebusi läbivaatavad valimiskomisjonid pädevusega tühistada vaidlustatud otsus. (p 9)

matches:
Riigikohus
§ 43
Riigikohus
§ 19
§ 64
§ 62
§ 64
§ 65
§ 65
§ 64


Kaadrikaitseväelaste väliõppusel, rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil, õhuväe õhusõiduki pardal ja teenistusel mereväe laevadel tasuta toitlustamise kord ja ulatus – Riigi Teataja
Kaadrikaitseväelaste väliõppusel, rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil, õhuväe õhusõiduki pardal ja teenistusel mereväe laevadel tasuta toitlustamise kord ja ulatus
Kaadrikaitseväelaste väliõppusel, rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil, õhuväe õhusõiduki pardal ja teenistusel mereväe laevadel tasuta toitlustamise kord ja ulatus - sisukord
§ 2 Tasuta toitlustamise määr
§ 3 Toitlustamine väliõppustel
§ 4 Toitlustamine rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil
§ 5 Toitlustamine teenistusel mereväe laevadel
§ 6 Toitlustamine õhuväe õhusõiduki pardal
RT I, 14.10.2011, 12
Vastu võetud 16.02.2007 nr 6
RTL 2007, 19, 295
11.10.2007 RTL 2007, 78, 1357 01.01.2008
09.06.2010 RT I 2010, 33, 172 21.06.2010
11.10.2011 RT I, 14.10.2011, 8 17.10.2011, osaliselt 1.01.2012
Määrus kehtestatakse «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 158 lõike 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse kaadrikaitseväelasele väliõppusel, rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil, õhuväe õhusõiduki pardal ja teenistusel mereväe laevadel tasuta toitlustamise kord ja ulatus.
§ 2. Tasuta toitlustamise määr
(1) Kaadrikaitseväelase toiduraha arvestuslik suurus ööpäevas on 5,55 eurot.
[RT I, 14.10.2011, 8 - jõust. 01.01.2012]
(2) Joogivesi kuni kolm liitrit ööpäevas tagatakse kaadrikaitseväelasele koos tasuta toitlustamisega väljaspool ööpäevase toiduraha määra.
§ 3. Toitlustamine väliõppustel
(1) Väliõppus on õppus, mis toimub välitingimustes ja millest osalejate toitlustamine korraldatakse väliköögist või kuivtoidupakkidega.
(2) Kaadrikaitseväelasele tagatakse tasuta toitlustamine väliõppusel, mis kestab järjestikku üle 24 tunni.
(3) Lähtuvalt õppuse iseloomust ja toitlustamise korraldusest võib õppust korraldava kaitseväe struktuuriüksuse ülem suurendada kaadrikaitseväelase ööpäevase toiduraha arvestuslikku suurust toitlustamisel väliköögist kuni 35% ning Kaitseväe Logistikakeskuse ülem toitlustamisel kaitseväe kuivtoidupakkidega kuni 200% § 2 lõikes 1 nimetatud toitlustamise määrast.
[RT I 2010, 33, 172 - jõust. 21.06.2010]
§ 4. Toitlustamine rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil
(1) Rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil «Rahvusvahelise sõjalise koostöö seaduse» mõistes osalevale kaadrikaitseväelasele tagatakse operatsiooni piirkonnas teenistusülesannete täitmisel tasuta toitlustamine täies ulatuses vastavalt operatsiooni toitlustuse korraldusele ning nende suhtes ei kohaldata määruse §-s 2 sätestatud toitlustamise määra.
(2) Toitlustamisel teekonnal rahvusvahelise sõjalise operatsiooni piirkonda ja sealt tagasi suurendatakse kaadrikaitseväelase ööpäevase toiduraha arvestuslikku suurust kuni 400%.
(3) Teekonnal korraldab toitlustamise vajalikus ulatuses üksuse ülem, kellele hüvitatakse tehtud kulud aruande ja kuludokumentide alusel.
§ 5. Toitlustamine teenistusel mereväe laevadel
(1) Kaadrikaitseväelasele tagatakse teenistusülesannete täitmisel tasuta toitlustamine mereväe laeval laeva päevakorraga kinnitatud toidukordadel ajavahemikul, kui laev on merel (ka ankrus) või on sildunud teise sadamasse väljaspool kodusadamat.
(2) Väljaspool Eesti merepiiri viibimise ajal, kui viibimine ületab 24 tundi, võib laeval laevakomandöri nõusolekul toiduainete soetamisel suurendada kaadrikaitseväelase ööpäevase toiduraha arvestuslikku suurust kuni 100%.
[RT I, 14.10.2011, 8 - jõust. 17.10.2011]
§ 6. Toitlustamine õhuväe õhusõiduki pardal
Kaadrikaitseväelasest õhusõiduki meeskonnaliikmele tagatakse teenistusülesannete täitmisel tasuta toitlustamine õhusõiduki pardal, kui lend kestab kauem kui kolm tundi. Meeskonnaliikme toidukorra maksumust võib suurendada kuni 70% ööpäevase toiduraha arvestuslikust suurusest.


Sotsiaalhoolekande seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 28.11.2017, 2
20.11.2017 otsus nr 177
Vastu võetud 15.11.2017
1) seadust täiendatakse §-ga 11 järgmises sõnastuses:
„§ 11. Seaduse kohaldamisala
(1) Kui käesolevas seaduses on sätestatud kohustus taotleda sotsiaalteenuse osutamiseks tegevusluba, käsitatakse käesolevas seaduses sätestatud sotsiaalteenuse osutamise nõudeid ühtlasi majandustegevuse nõuetena.
(2) Käesolevas seaduses reguleeritud eraõigusliku juriidilise isiku ja füüsilise isiku majandustegevuse alustamisele, teostamisele ja lõppemisele kohaldatakse majandustegevuse seadustiku üldosa seadust, võttes arvesse käesolevas seaduses sätestatud erisusi. Majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses ning käesolevas seaduses tegevusloa taotlemise ja sotsiaalteenuste osutamise kohta sätestatut kohaldatakse avalik-õigusliku juriidilise isiku ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste kohta niivõrd, kuivõrd nende eripärast ei tulene teisiti.”;
2) paragrahvi 3 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Sotsiaalteenuse osutaja peab sotsiaalteenuse osutamisel lähtuma üldtunnustatud kvaliteedipõhimõtetest: isikukesksus, teenuse võimestav iseloom, tulemustele orienteeritus, vajaduspõhine lähenemine, terviklik lähenemine, isiku õiguste kaitse, kaasamine, töötaja pädevus ja eetika ning organisatsiooni hea töökorraldus ja kvaliteetne juhtimine.”;
3) paragrahvi 10 lõiked 2–4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Enne asendushooldusele suunamist koostab lapse eestkostja ülesandeid täitev või eestkostjaks määratud kohaliku omavalitsuse üksus käesoleva seaduse § 459 lõikes 1 nimetatud lapsele juhtumiplaani. Enne järelhooldusele suunamist koostab eestkostja ülesandeid täitev või isiku täisealiseks saamisel elukohajärgne kohaliku omavalitsuse üksus käesoleva seaduse § 4516 lõikes 1 nimetatud isikule juhtumiplaani.
(3) Eestkostja ülesandeid täitev või eestkostjaks määratud kohaliku omavalitsuse üksus täiendab lapse juhtumiplaani pärast lapse asendushooldusele suunamist koostöös asendushooldusteenuse osutajaga. Asendushooldusele suunatud lapse juhtumiplaan vaadatakse üle vähemalt üks kord aastas. Järelhooldusele suunatud isiku elukohajärgne kohaliku omavalitsuse üksus vaatab isiku juhtumiplaani üle vähemalt üks kord aastas.
(4) Saatjata alaealise välismaalase suhtes teeb käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud tegevused Sotsiaalkindlustusamet.”;
4) paragrahvi 10 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Asendushooldusele suunatud lapsele koostatud juhtumiplaan on asendushooldusteenuse osutamise lepingu lisa.”;
5) paragrahvi 11 lõiked 1–3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Hoolekandeasutused, sõltumata nende rahastamisest riigi- või kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvest, esitavad statistilised aruanded kohaliku omavalitsuse üksusele või Sotsiaalkindlustusametile.
(2) Kohaliku omavalitsuse üksus esitab statistilised aruanded Sotsiaalkindlustusametile.
(3) Sotsiaalkindlustusamet esitab statistilised aruanded koondaruandena Sotsiaalministeeriumile.”;
6) paragrahvi 23 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Last kasvatavaks isikuks ei loeta isikut, kes on käesoleva seaduse tähenduses asendushooldusteenust vahetult osutav isik.”;
7) paragrahvi 36 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) isikut ei ole kõrvaldatud eestkostja, hooldaja või hoolduspere vanema kohustuste täitmisest;”;
8) paragrahvi 37 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 451 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Lapsehoiuteenuse eesmärk on toetada last kasvatava isiku toimetulekut või töötamist või vähendada lapse erivajadusest tulenevat hoolduskoormust.”;
10) seaduse 2. peatüki 2. jagu täiendatakse 12. ja 13. jaotisega järgmises sõnastuses:
„12. jaotis
§ 455. Asendushooldusteenuse eesmärk ja sisu
(1) Asendushooldusteenus on kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on pika- või lühiajaliselt lapse heaolu ja õiguste tagamine, lapsele tema põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, lapsele turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna loomine ning lapse ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täisealisena.
(2) Asendushooldusteenuse osutaja on hoolduspere, perekodu ja asenduskodu (edaspidi käesolevas jaotises teenuseosutaja). Asendushooldusteenust vahetult osutav isik on hoolduspere vanem, perevanem ja kasvataja (edaspidi käesolevas jaotises koos last vahetult kasvatav isik).
1) pikaajalise ööpäevaringse teenusena käesoleva seaduse § 459 lõikes 1 nimetatud juhul;
(4) Turvakoduteenust, asendushooldusteenust käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 1 nimetatud juhul ning asendushooldusteenust käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 2 ja 3 nimetatud juhtudel osutatakse erinevates ruumides.
§ 456. Asendushooldusteenuse osutamine hooldusperes
(1) Asendushooldusteenuse osutamine hooldusperes on lapse hooldamine sobivas peres, kelle liikmete hulka ta ei kuulu.
(2) Hooldusperes võib samal ajal olla kuni neli hooldatavat, sealhulgas hooldaja enda kuni 14-aastased lapsed ja teised hooldamist vajavad isikud.
(3) Hooldusperes võib olla rohkem kui neli hooldatavat juhul, kui see on asendushooldusel olevate laste huvides ja selle jaoks annavad loa perre paigutatud ja perre paigutatavate laste eestkostjad.
(4) Hoolduspereks saada soovija esitab avalduse Sotsiaalkindlustusametile, kes teeb hoolduspere sobivuse hindamise ja ettevalmistamisega seotud toimingud.
(5) Sotsiaalkindlustusameti poolt hoolduspere sobivuse hindamiseks kogutavate dokumentide ja esitatavate andmete loetelu ning hoolduspere sobivuse hindamise toimingud kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 457. Asendushooldusteenuse osutamine perekodus
(1) Asendushooldusteenuse osutamine perekodus on teenuse osutamine kuni kolme perevanemaga peres, kus on samal ajal kuni kuus last.
(2) Asendushooldusteenuse osutamisel perekodus peab seal olema perevanem ja vajaduse korral laste heaolu tagamiseks käesoleva seaduse § 4513 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastav abiline.
§ 458. Asendushooldusteenuse osutamine asenduskodus
(1) Asendushooldusteenuse osutamine asenduskodus on teenuse osutamine kasvatajatega peres, kus on samal ajal kuni kuus last.
(2) Kui asenduskodu pere lapsed viibivad asenduskodus, peab seal iga pere kohta ööpäev läbi olema vähemalt üks kasvataja ja vajaduse korral laste heaolu tagamiseks käesoleva seaduse § 4513 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastav abiline.
§ 459. Kohaliku omavalitsuse üksuse kohustused
(1) Kohaliku omavalitsuse üksus tagab lapsele asendushooldusteenuse kuni lapse 18-aastaseks saamiseni, kui:
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud laps on enne 18-aastaseks saamist asunud õppima ja jätkab õppimist statsionaarses õppes või tervislikel näidustustel muus õppevormis põhikoolis, gümnaasiumis või kutseõppe tasemeõppes, siis tagab kohaliku omavalitsuse üksus lapsele asendushooldusteenuse:
(3) Kohaliku omavalitsuse üksus võib tagada asendushooldusteenuse abivajavale lapsele, kelle hooldusõiguslik vanem või füüsilisest isikust eestkostja on andnud nõusoleku, et asendushooldusteenust osutatakse kuni 90 päeva või periooditi.
(4) Asendushooldusteenuse korraldamisel kohaliku omavalitsuse üksus:
1) hindab lapse heaolust lähtuvalt asendushooldusteenuse osutamise vajadust;
2) teeb otsuse paigutada laps hooldusperre või lapse olulisi huve arvestades erandina perekodusse või asenduskodusse;
3) katab lapse ülalpidamisega seotud kulud ja tasub teenuseosutajale teenuse eest;
4) külastab asendushooldusel olevat last tema õiguste tagamise ja lapse heaolu hindamise eesmärgil vähemalt kaks korda aastas;
5) kogub ja säilitab asendushooldusel oleva lapse dokumente ning annab hooldusele suunatud lapse asendushooldusteenuse osutamiseks vajalikud dokumendid üle teenuseosutajale;
6) tagab lapse sidemete säilimise vanemate ja kodukohaga ning loob lapsele tingimused sinna tagasitulekuks.
§ 4510. Asendushooldusteenuse osutamine
(1) Asendushooldusteenuse osutamiseks, välja arvatud asendushooldusteenuse osutamiseks hooldusperes, peab olema tegevusluba vastavalt käesoleva seaduse § 151 punktile 2.
(2) Asendushooldusteenuse osutamisel hooldusperes võib teenust osutada füüsiline isik, kelle Sotsiaalkindlustusamet on kandnud käesoleva seaduse § 141 lõike 1 alusel asutatud registrisse.
§ 4511. Asendushooldusteenuse rahastamine
(2) Lapse ülalpidamist ja erivajadusest tulenevaid lisavajadusi rahastatakse muu hulgas lapsele riigieelarvest igakuiseks ülalpidamiseks ja puudest tingitud lisakulude osaliseks hüvitamiseks ettenähtud sissetulekutest.
(4) Hoolduspere vanemat, kes hooldab vähemalt nelja last, toetatakse vähemalt töölepingu seaduse § 29 lõike 5 alusel kehtestatud töötasu alammääras. Ühe lapse hooldamisel toetatakse hoolduspere vanemat vähemalt ühe neljandiku ulatuses nimetatud töötasu alammäärast.
§ 4512. Teenuseosutaja kohustused
(1) Teenuseosutaja tagab:
1) asendushooldusel oleva lapse hooldamise, kasvatamise, arendamise ja turvalisuse;
2) asendushooldusel oleva lapse kohta käiva teabe ja vajalike dokumentide kogumise;
3) temaga lepingulises suhtes oleva perevanema ja kasvataja vastavuse käesoleva seaduse § 4513 lõikes 1 sätestatud nõuetele;
4) asendushooldusteenuse kohta statistiliste aruannete koostamise ja esitamise käesoleva seaduse § 11 lõike 4 alusel kehtestatud korras;
5) asendushooldusteenuse lõpetamisel tema valduses olevate asendushooldusel olnud lapse dokumentide üleandmise eestkostja ülesandeid täitvale kohaliku omavalitsuse üksusele;
6) hoolduspere eluruumidena kasutatavate ruumide vastavuse ehitusseadustiku § 11 lõike 4 alusel kehtestatud eluruumile esitatavatele nõuetele;
7) asendushooldusteenuse osutamisel asenduskodus või perekodus teenuse osutamise ruumide, nende sisustuse, maa-ala ja teenuse, sealhulgas toitlustamise vastavuse rahvatervise seaduse § 8 lõike 2 punkti 81 alusel kehtestatud teenuse osutamise nõuetele.
(2) Teenuseosutaja peab laste heaolu tagamiseks koostöös lapsed teenust saama paigutanud kohalike omavalitsuste üksustega vajaduse korral piirama käesoleva seaduses § 456 lõikes 2, § 457 lõikes 1 ja § 458 lõikes 1 sätestatud maksimaalselt lubatud laste arvu peres.
§ 4513. Nõuded last vahetult kasvatavale isikule ja tema pereliikmetele
(1) Last vahetult kasvatav isik peab vastama vähemalt järgmistele nõuetele:
2) ta on täisealine, välja arvatud perevanem, kes peab olema vähemalt 25-aastane;
3) tal on lapse kasvatamiseks vajalikud isikuomadused;
4) temalt ei ole perekonnaseaduses sätestatud alustel hooldusõigust ära võetud või seda ei ole piiratud;
5) teda ei ole kõrvaldatud eestkostja kohustuste täitmiselt;
6) ta vastab lastekaitseseaduse §-s 20 sätestatud nõuetele;
7) tal ei ole sõltuvust alkoholist ega narkootilistest ega psühhotroopsetest ainetest;
8) tal on lastega töötamise kogemus, välja arvatud hoolduspere vanemal;
9) tal on vähemalt keskharidus;
10) ta esitab vastavalt nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse § 13 lõike 1 punktile 3 nakkushaiguste suhtes tervisekontrolli läbimise kohta tervisetõendi ning läbib edaspidi tervisekontrolli perioodiliselt vastavalt nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse § 13 lõikele 6;
11) hoolduspere vanem peab olema läbinud käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel kehtestatud täienduskoolituse;
12) perevanem, asenduskodu kasvataja ja perevanema või asenduskodu kasvataja abiline peavad olema läbinud käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel kehtestatud täienduskoolituse või peavad kohustuma selle läbima ühe aasta jooksul tööleasumisest arvates.
(2) Kui asendushooldusteenust osutatakse last vahetult kasvatava isiku eluruumides, peab last vahetult kasvatava isikuga ühist eluruumi kasutav täisealine isik esitama vastavalt nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse § 13 lõike 1 punktile 3 nakkushaiguste suhtes tervisekontrolli läbimise kohta tervisetõendi ning läbima edaspidi tervisekontrolli perioodiliselt vastavalt nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse § 13 lõikele 6.
(3) Kui asendushooldusteenust osutatakse last vahetult kasvatava isiku eluruumides, peab sama eluruumi kasutav täisealine isik vastama käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 4–7 sätestatud nõuetele. Last vahetult kasvatav isik ja temaga samas eluruumis koos elav täisealine isik kinnitavad oma nõuetekohasust allkirjaga.
(4) Last vahetult kasvatava isikuna võib töötada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Sotsiaalministeerium.
(5) Asendushooldusteenuse osutamisel last vahetult kasvatava isiku täienduskoolituse tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 4514. Perevanema leping
(1) Kui asendushooldusteenust osutatakse perekodus, sõlmib perekodu perevanemaga perevanema lepingu.
(2) Kui asendushooldusteenust osutavad kaks kuni kolm perevanemat ühes perekodus, peab perevanema leping sisaldama vähemalt järgmist:
1) teenuse osutamise koht;
2) minimaalne teenuse osutamise aeg, mis üldjuhul ei tohi olla lühem kui kümme ööpäeva ühes kalendrikuus, ning katkematu teenuse osutamise aeg, mis ei tohi olla lühem kui viis ööpäeva;
3) maksimaalne teenuse osutamise aeg, mis üldjuhul ei tohi olla pikem kui 20 ööpäeva ühes kalendrikuus, ning erand, mis on osapoolte kokkuleppel lubatud maksimaalselt viie ööpäeva ulatuses;
4) õigus puhkusele töölepingu seaduses sätestatud korras;
5) lepingu korralise ülesütlemise puhul etteteatamise tähtaeg, mis on vähemalt 30 kalendripäeva;
6) teenuse osutamise korraldus, mis hõlmab eelkõige teenuse osutamise algust ja lõppu;
7) igakuise tasu maksmise kord.
(3) Kui teenust osutab üks perevanem, peab perevanema leping sisaldama:
1) käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 ja 5–7 sätestatut;
2) perevanema õigust asendushooldusteenuse osutamisel kasutada käesoleva seaduse § 4513 lõikes 1 kehtestatud nõuetele vastava kolmanda isiku abi 42 kalendripäeva aastas.
(4) Kui lepingu teine pool teatab lepingu lõppemisest ette vähem aega, kui on sätestatud käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 5, on perevanemal õigus saada hüvitist ulatuses, milles tal oleks olnud õigus seda saada etteteatamise tähtaja järgimise korral.
(5) Perevanema lepingu alusel teenuse osutamisele kohaldatakse töötervishoiu ja tööohutuse seadusest tulenevaid nõudeid.
(6) Perevanema lepingu muudele tingimustele kohaldatakse võlaõigusseaduses käsunduslepingu kohta sätestatut.
13. jaotis
§ 4515. Järelhooldusteenuse eesmärk ja sisu
(1) Järelhooldusteenus on kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on asendushoolduselt ja eestkostelt lahkuva isiku iseseisva toimetuleku ja õpingute jätkamise toetamine.
(2) Järelhooldusteenust osutatakse lähtuvalt juhtumiplaanist, mille alusel kohaliku omavalitsuse üksus tagab isikule eluaseme ning vajaduspõhised tugiteenused ja toetused.
§ 4516. Kohaliku omavalitsuse üksuse kohustused
(1) Kohaliku omavalitsuse üksus tagab järelhooldusteenuse käesoleva seaduse § 459 lõike 1 alusel asendushooldusel viibivale täisealisele isikule, kes pärast põhi-, kesk-, kutse- või kõrghariduse omandamist jätkab järgmisel õppeaastal õppimist kutseõppe tasemeõppes, rakenduskõrgharidusõppes, ülikooli bakalaureuse- või magistriõppes või bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppes:
§ 4517. Järelhooldusteenuse rahastamine
(1) Järelhooldusteenust rahastatakse teenust saava isiku rahvastikuregistrisse kantud elukoha järgse kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvest ning järelhooldusel oleva isiku sissetulekutest.
(2) Isiku isiklike kulude katmisel tuleb lähtuda käesoleva seaduse § 4511 lõikes 3 sätestatust.”;
11) paragrahvi 66 punkt 3 jäetakse välja;
12) paragrahvi 68 lõiget 2 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
„61) kutseseaduse alusel antud muusikaterapeudi kutse, riiklikult tunnustatud kõrgharidus muusikateraapias või sellele vastav kvalifikatsioon;”;
13) paragrahvi 83 lõike 1 punkt 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„12) koostama statistilisi aruandeid erihoolekandeteenuste kohta käesoleva seaduse § 11 lõike 4 alusel kehtestatud korras ja esitama need Sotsiaalkindlustusametile;”;
14) seaduse 3. peatüki 6. jagu tunnistatakse kehtetuks;
15) seaduse 3. peatükki täiendatakse 61. jaoga järgmises sõnastuses:
„61. jagu
Asendushooldusteenuse osutamine saatjata alaealisele välismaalasele
§ 1261. Asendushooldusteenuse osutamine saatjata alaealisele välismaalasele
Asendushooldusteenust osutatakse saatjata alaealisele välismaalasele käesoleva seaduse 2. peatüki 2. jao 12. jaotises sätestatud tingimustel ja korras.
§ 1262. Saatjata alaealisele välismaalasele osutatava asendushooldusteenuse rahastamine
(1) Saatjata alaealisele välismaalasele osutatavat asendushooldusteenust rahastatakse riigieelarvest Sotsiaalkindlustusameti kaudu.
(2) Käesoleva seaduse § 459 lõike 4 punktides 2–5 sätestatud kohustusi täidab Sotsiaalkindlustusamet.”;
16) seaduse 3. peatüki 7. jagu tunnistatakse kehtetuks;
17) paragrahvi 132 lõikes 7 asendatakse sõna „asenduskoduteenust” sõnaga „asendushooldusteenust”;
18) paragrahvi 141 lõikes 2 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsus” sõnadega „Valdkonna eest vastutav minister”;
19) paragrahvi 1421 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) lapsendamise ja hoolduspere sooviavalduse esitanud isiku üldandmed – isikukood, sugu, sünniaeg, perekonna- ja eesnimi, kontaktandmed;”;
20) paragrahvi 1421 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) hoolduspere sooviavalduse esitanud isiku ja tema pereliikmete muud andmed – erivajaduse, puude, töövõime, sotsiaalse seisundi, ravikindlustuse, hariduse, rahvuse, usulise kuuluvuse, eluaseme, peres hooldamisel olevate laste, perre soovitava lapse, pereuuringu ja tehtud otsuse andmed ning käesoleva seaduse § 4513 lõigetes 1 ja 2 loetletud nõuetele vastavust kinnitavad andmed.”;
21) paragrahvi 144 lõike 1 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) käesoleva seaduse §-des 455 ja 4515 sätestatud asendus- ja järelhooldusteenuse rahastamise, osutamise ja saajate andmed;”;
22) paragrahvi 144 lõike 1 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;
23) paragrahvi 144 lõiget 1 täiendatakse punktidega 11–14 järgmises sõnastuses:
„11) kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatava sotsiaalteenuse taotlemise ja teenust saama suunamise otsuse andmed;
12) kohaliku omavalitsuse üksuse poolt makstava individuaalsest abivajadusest, toimetulekuvõimest ja majanduslikust olukorrast sõltuva sotsiaaltoetuse taotlemiseks ja maksmiseks vajalikud andmed;
13) eestkoste korraldamise ja seadmise ning eestkostja ülesannete täitmisega seotud andmed;
14) kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatava vältimatu sotsiaalabi andmisega seotud andmed.”;
24) paragrahvi 144 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Nende kohaliku omavalitsuse üksuse makstavate sotsiaaltoetuste kandmine sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse, mida makstakse isikutele sõltumata nende individuaalsest abivajadusest, toimetulekuvõimest või majanduslikust olukorrast, on vabatahtlik.”;
25) paragrahvi 144 lõike 5 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„1) andmed käesoleva paragrahvi lõike 1 punktide 5, 7 ja 11 alusel isikule teenuse osutamise kohta;
2) andmed käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud teenust saama suunatud isiku asukoha kohta.”;
26) paragrahvi 144 lõiget 6 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) andmed hoolduspere sooviavalduse ning hoolduspere ettevalmistamisega seotud dokumentide ja toimingute kohta.”;
27) seaduse 5. peatükk tunnistatakse kehtetuks;
28) paragrahvi 151 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) asendushooldusteenus, välja arvatud asendushooldusteenuse osutamine hooldusperes;”;
29) paragrahvi 152 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Sotsiaalteenuse osutaja tegevusloa taotluse lahendab käesoleva seaduse §-s 151 nimetatud teenuste osutamiseks Sotsiaalkindlustusamet tegevusloa andmise või andmisest keeldumisega 30 päeva jooksul taotluse esitamisest arvates.”;
30) paragrahvi 152 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
31) paragrahvi 152 lõike 3 punktis 2 asendatakse sõnad „kasvatusala töötajate” sõnaga „kasvatajate”;
32) paragrahvi 152 lõikes 4 ja § 153 punktis 1 asendatakse sõnad „kasvatusala töötaja” sõnaga „kasvataja” vastavas käändes;
33) paragrahvi 152 lõigetes 4 ja 5 asendatakse läbivalt sõna „asenduskoduteenus” sõnaga „asendushooldusteenus” vastavas käändes;
34) paragrahvi 153 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) käesoleva seaduse § 151 punktides 1–3 nimetatud teenuse puhul on täidetud lastekaitseseaduse §-s 20 sätestatud nõuded.”;
35) paragrahvi 156 täiendatakse lõigetega 34 ja 35 järgmises sõnastuses:
„(34) Riigieelarvest määratakse vastavalt riigieelarve võimalustele toetus kohaliku omavalitsuse üksustele asendus- ja järelhooldusteenuse osutamiseks ja korraldamiseks ning hooldusperede toetamiseks. Toetus jaotatakse kohaliku omavalitsuse üksuste vahel proportsionaalselt vastavalt käesoleva seaduse § 455 lõike 3 punkti 1 ja § 4516 lõike 1 alusel asendus- ja järelhooldusel viibinud isikute arvule, lahutades tulemusest kohaliku omavalitsuse üksusele jooksvale aastale eelnenud aastatel samaks otstarbeks antud vahendite jäägi. Seejuures korrutatakse järelhooldusel olevate isikute arv 1,0-ga, hooldusperes asendushooldusel olevate isikute arv 2,0-ga, asenduskodus asendushooldusel olevate isikute arv 2,3-ga ja perekodus asendushooldusel olevate isikute arv 2,4-ga.
(35) Kohaliku omavalitsuse üksus võib kasutada käesoleva paragrahvi lõikes 34 nimetatud toetust asendus- ja järelhooldusteenuse osutamiseks ja korraldamiseks ning hooldusperede toetamiseks.”;
36) paragrahvi 156 lõikes 4 asendatakse arv „33” arvuga „35”;
37) paragrahvi 157 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Riiklikku järelevalvet käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete, välja arvatud käesoleva seaduse § 453 lõike 4 punktis 2 ja § 4513 lõikes 2 sätestatud nõuete täitmise üle teeb Sotsiaalkindlustusamet (edaspidi ka korrakaitseorgan).
(2) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse § 453 lõike 4 punktis 2 ja § 4513 lõikes 2 sätestatud nõuete täitmise üle teeb Terviseamet (edaspidi korrakaitseorgan).
(3) Haldusjärelevalvet käesoleva seaduse alusel antud kohaliku omavalitsuse üksuse haldusaktide õiguspärasuse ning sotsiaalteenuste ja muu abi kvaliteedi, samuti riigi poolt sotsiaalhoolekandeks eraldatud sihtotstarbeliste vahendite kasutamise üle teeb Sotsiaalkindlustusamet. Haldusjärelevalvet kajastav aruanne esitatakse Sotsiaalministeeriumile vähemalt üks kord aastas 1. märtsiks.
(4) Sotsiaalkindlustusametil on õigus saada järelevalve tegemiseks vajalikku informatsiooni ja kontrollida andmete õigsust maksukorralduse seaduse §-s 251 sätestatud töötamise registri andmete alusel.”;
38) paragrahvis 159 asendatakse arv „640” arvuga „2500”;
39) paragrahvi 160 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „võib” sõnadega „perekodu ja”;
40) paragrahvi 160 täiendatakse lõigetega 11–16 järgmises sõnastuses:
„(11) Kohaliku omavalitsuse üksus võib enne 2018. aasta 1. jaanuari sõlmitud perekonnas hooldamise lepinguid jätkata, arvestamata käesoleva seaduse § 4511 lõikes 4 sätestatut, kuni lapse asendushooldusteenuse osutamise vajaduse äralangemiseni, lapse 18-aastaseks saamiseni või § 459 lõikes 2 nimetatud ajani, kui see on lapse huvidest lähtuvalt vajalik.
(12) Enne 2018. aasta 1. jaanuari sõlmitud asenduskoduteenuse osutamise lepingud kehtivad edasi, need loetakse sõlmituks kohaliku omavalitsuse üksuse ja asendushooldusteenuse osutaja vahel ning nende sisu tuleb viia vastavusse käesoleva seaduse nõuetega 2018. aasta 31. detsembriks.
(13) Teiste seaduste rakendamisel käsitatakse hoolduspere vanemana ka käesoleva seaduse kuni 2017. aasta 31. detsembrini kehtinud redaktsioonis nimetatud lapse perekonnas hooldajat.
(14) Enne 2018. aasta 1. jaanuari välja antud asenduskoduteenuse tegevusloa alusel asenduskoduteenust osutanud teenuseosutaja võib jätkata sama tegevusloa alusel asendushooldusteenuse osutamist perekodus ja asenduskodus.
(15) Käesoleva seaduse § 4513 lõike 1 punktis 12 nimetatud täienduskoolituse nõue peab olema täidetud 2020. aasta 31. detsembriks.
(16) Enne 2018. aasta 1. jaanuari asenduskodusse suunatud ja seal täisealiseks saanud isikud võivad asendushooldusel viibida käesoleva seaduse §-s 4516 nimetatud tingimustel kuni 2018. aasta 31. detsembrini.”;
41) paragrahvi 160 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
42) paragrahvi 160 täiendatakse lõigetega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
„(31) Kohaliku omavalitsuse üksus on kohustatud kandma käesoleva seaduse § 144 lõike 1 punktides 11–14 nimetatud ning 2020. aasta 1. jaanuari seisuga kehtivad andmed sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse 2021. aasta 31. detsembriks.
(32) Sotsiaalteenuse osutaja, keda rahastatakse riigi- või kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvest, on kohustatud kandma käesoleva seaduse § 144 lõike 1 punktis 11 nimetatud ning 2020. aasta 1. jaanuari seisuga kehtivad andmed sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse 2021. aasta 31. detsembriks.”;
43) paragrahvi 184 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Käesoleva seaduse § 176 punkt 10 jõustub 2018. aasta 1. juulil.”.
§ 2. Karistusregistri seaduse muutmine
Karistusregistri seaduse § 36 tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Kogumispensionide seaduse muutmine
Kogumispensionide seaduse § 10 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „hooldaja, kellega on sõlmitud kirjalik lapse perekonnas hooldamise leping sotsiaalhoolekande seaduse § 130 lõike 3 alusel” tekstiosaga „hoolduspere vanem sotsiaalhoolekande seaduse § 455 lõike 2 tähenduses”.
§ 4. Koolieelse lasteasutuse seaduse muutmine
Koolieelse lasteasutuse seaduse § 10 lõike 3 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Asendushooldusel viibiva lapse elukohaks loetakse hoolduspere elukoht või perekodu või asenduskodu tegevuskoht.”.
§ 5. Kunstiteoste tellimise seaduse muutmine
Kunstiteoste tellimise seaduse § 2 lõike 21 punkti 6 täiendatakse pärast sõna „ehitatakse” sõnadega „perekodu või”.
§ 6. Käibemaksuseaduse muutmine
Käibemaksuseaduse § 16 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) sotsiaalhoolekande seaduse §-des 17, 20, 23, 26, 41, 455, 4515, 56, 87, 91, 94, 97, 100 ja 1301 nimetatud sotsiaalteenus ning §-s 451 nimetatud riigi- või kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvest rahastatav sotsiaalteenus;”.
§ 7. Lastekaitseseaduse muutmine
Lastekaitseseaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvist 11 ja § 38 lõikest 1 jäetakse välja sõna „, maavanem”;
2) paragrahvi 15 lõiget 3 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) hooldusperede sobivuse hindamine ja hooldusperede ettevalmistamisega seotud toimingute tegemine;”;
3) paragrahv 16 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 18 lõikest 1 jäetakse välja sõna „, maavalitsuse”;
5) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud piirangut kohaldatakse ka isikutele, keda on karistatud enne karistusseadustiku jõustumist tegude eest, mis on kvalifitseeritud kriminaalkoodeksi §-de 100–102, § 115 lõike 2 punkti 3, § 115 lõike 3, § 1151 lõike 2, §-de 116 ja 117, § 118 lõike 2, §-de 200, 2003 ja 202 ning § 2026 lõike 3 punkti 2 järgi, samuti isikutele, keda on karistatud välisriigis toime pandud samaväärsete kuritegude eest.”;
6) paragrahvi 38 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Sotsiaalkindlustusamet teostab riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse §-des 19–21, § 22 lõigetes 2–4, § 24 lõikes 3, §-des 27 ja 28, § 29 lõigetes 2–5, §-s 31, § 32 lõigetes 1–4 ja lõike 5 punktides 1 ja 2 ning §-des 33, 34, 36 ja 37 sätestatud nõuete täitmise üle.”;
7) paragrahvi 38 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 41 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Enne käesoleva seaduse jõustumist tööle asunud lastekaitsetöötaja ja lapsega töötava isiku suhtes peavad käesoleva seaduse § 20 lõigetes 1–3 sätestatud nõuded olema täidetud 2017. aasta 1. jaanuariks, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud juhul.”;
9) paragrahvi 41 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Enne käesoleva lõike jõustumist tööle asunud lastekaitsetöötaja ja lapsega töötava isiku suhtes, keda on karistatud enne karistusseadustiku jõustumist tegude eest, mis on kvalifitseeritud kriminaalkoodeksi §-de 100–102 järgi, peavad käesoleva seaduse § 20 lõikes 11 sätestatud nõuded olema täidetud 2019. aasta 1. jaanuariks.”.
§ 8. Maksukorralduse seaduse muutmine
„12) Sotsiaalkindlustusametile sotsiaalhoolekande seaduses, riikliku pensionikindlustuse seaduses, perehüvitiste seaduses ja ohvriabi seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks, sealhulgas pensionide, toetuste, teenuste ja hüvitiste määramiseks ning järelevalve tegemiseks, samuti Euroopa Liidu sotsiaalkindlustust koordineerivate õigusaktide rakendamiseks;”.
Ohvriabi seaduse § 31 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõnad „asenduskoduteenust või perekonnas hooldamist” sõnaga „asendushooldusteenust”.
§ 10. Perehüvitiste seaduse muutmine
1) paragrahvi 5 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „hooldajaks määramise kohta” tekstiosaga „sotsiaalhoolekande seaduse tähenduses hoolduspere vanemaks (edaspidi hoolduspere vanem) olemise kohta”;
2) paragrahvi 9 punktis 2, § 21 lõikes 1, § 22 lõikes 3, § 25 lõikes 1, § 33 lõikes 2 ning § 34 lõikes 2 asendatakse sõna „hooldaja” sõnadega „hoolduspere vanem” vastavas käändes;
3) paragrahvist 10 jäetakse välja tekstiosa „peres hooldamise lepingu sõlmimisest,” ning asendatakse sõna „asenduskodusse” sõnaga „asendushooldusele”;
4) paragrahvi 12 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 12 lõikest 3 jäetakse välja sõnad „või 2”;
6) paragrahvis 13 asendatakse tekstiosa „tehakse perekonnas hooldamise leping või laps paigutatakse asenduskodusse” tekstiosaga „laps suunatakse asendushooldusele sotsiaalhoolekande seaduse § 459 lõike 1 alusel”;
7) paragrahvi 16 lõike 1 punktist 4 jäetakse välja sõnad „või hooldatava”;
8) paragrahvi 16 lõike 2 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 18 lõikes 7 asendatakse tekstiosa „hooldajal, kellega on sõlmitud kirjalik perekonnas hooldamise leping,” tekstiosaga „hoolduspere vanemal”;
10) paragrahv 20 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 20. Eestkostetava lapse toetus
(4) Eestkostetava lapse toetuse suurus on 240 eurot iga eestkostetava lapse kohta.”;
11) paragrahv 24 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 25 lõike 1 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahvi 27 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Sünnitoetust ja lapsendamistoetust makstakse toetuse saamise õiguse tekkimise päeval kehtinud toetuse suuruses.”;
14) paragrahvi 28 lõikes 4 asendatakse sõna „hooldajale” sõnadega „hoolduspere vanemale” ja sõnad „perekonnas hooldamise” sõnadega „hoolduspere vanemaga”;
15) paragrahvi 30 lõikes 2 asendatakse sõna „asenduskodus” tekstiosaga „asendushooldusel perekodus või asenduskodus sotsiaalhoolekande seaduse § 459 lõike 1 alusel”;
16) paragrahvi 33 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „hooldajal, kellega on sõlmitud kirjalik lapse perekonnas hooldamise leping sotsiaalhoolekande seaduse § 130 lõike 3 alusel” sõnadega „hoolduspere vanemal”.
§ 11. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse muutmine
1) paragrahvi 25 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „raskusastet” sõnadega „, puude liiki”;
2) paragrahvi 6 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna „vanemale” sõnadega „või eestkostjale”;
3) paragrahvis 9 asendatakse sõna „hooldajale” sõnadega „hoolduspere vanemale”;
4) paragrahvi 19 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 19 lõikes 3 asendatakse sõnad „lõigetes 1 ja 2” sõnadega „lõikes 1”;
6) paragrahvi 19 lõikes 4 asendatakse tekstiosa „tehakse perekonnas hooldamise leping või laps suunatakse asenduskodu teenust saama” tekstiosaga „laps suunatakse asendushooldusele sotsiaalhoolekande seaduse § 459 lõike 1 alusel”.
§ 12. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmine
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 8 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Asendushooldusel oleva isiku elukohaks loetakse hoolduspere elukoht või perekodu või asenduskodu tegevuskoht.”.
§ 13. Rahvatervise seaduse muutmine
1) paragrahvi 8 lõike 2 punkt 81 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„81) lapsehoiuteenus ja asendushooldusteenus asenduskodus ja perekodus;”;
2) paragrahvi 8 lõike 2 punkti 9 täiendatakse pärast sõna „asenduskodu” sõnaga „, perekodu”.
§ 14. Riigilõivuseaduse muutmine
Riigilõivuseaduse 12. peatüki 2. jao 1. jaotist täiendatakse §-dega 2861 ja 2862 järgmises sõnastuses:
„§ 2861. Lapsehoiuteenuse osutamise tegevusloa taotluse läbivaatamine
Lapsehoiuteenuse osutamise tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 32 eurot.
§ 2862. Asendushooldusteenuse osutamise tegevusloa taotluse läbivaatamine
Perekodus ja asenduskodus asendushooldusteenuse osutamise tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 32 eurot.”.
§ 15. Riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmine
1) paragrahvi 10 lõike 1 punktides 1–3 asendatakse sõna „hooldajal” sõnadega „hoolduspere vanemal”;
2) paragrahvi 24 lõike 11 punktides 1–2 ja § 28 lõike 2 punktis 12 asendatakse sõnad „peres hooldaja” sõnadega „hoolduspere vanem” vastavas käändes;
3) seaduse 13. peatükki täiendatakse §-ga 6120 järgmises sõnastuses:
„§ 6120. Lapse perekonnas hooldaja pensioniõigus
Käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktides 1–3, § 24 lõike 11 punktides 1–2 ja § 28 lõike 2 punktis 12 nimetatud hoolduspere vanemana käsitatakse ka enne 2018. aasta 1. jaanuari kehtinud käesoleva seaduse redaktsioonis nimetatud lapse hooldajat.”.
§ 16. Sotsiaalmaksuseaduse muutmine
1) paragrahvi 6 lõike 1 punktis 1 asendatakse tekstiosa „hooldaja, kellega on sõlmitud kirjalik perekonnas hooldamise leping,” sõnadega „hoolduspere vanem”;
2) paragrahvi 6 lõike 1 punktis 10 asendatakse tekstiosa „hooldaja, kellega on sõlmitud perekonnas hooldamise leping ja” sõnadega „hoolduspere vanem,”.
§ 17. Töölepingu seaduse muutmine
Töölepingu seaduse § 65 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „isikul, kellega on sõlmitud lapse perekonnas hooldamise leping,” sõnadega „hoolduspere vanemal”.
§ 18. Töövõimetoetuse seaduse muutmine
Töövõimetoetuse seaduse § 12 lõikes 3 asendatakse tekstiosa „hooldajal, kellega on sõlmitud kirjalik perekonnas hooldamise leping” sõnadega „hoolduspere vanemal”.
§ 19. Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse muutmine
Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse § 17 lõikes 12 asendatakse läbivalt tekstiosa „asenduskoduteenusele, täisealise sugulase juurde või perekonnas hooldamisele” tekstiosaga „asendushooldusele või täisealise sugulase juurde”.
§ 20. Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse muutmine
Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse § 12 lõikes 9 asendatakse sõna „asenduskoduteenust” sõnaga „asendushooldusteenust”.
§ 21. Õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmine
Õppetoetuste ja õppelaenu seaduse § 51 lõikes 21 asendatakse tekstiosa „asenduskoduteenusele või perekonnas hooldamisele” sõnaga „asendushooldusele”.


RT I, 03.01.2019, 1
21.12.2018 otsus nr 368
1) paragrahvi 4 lõikest 11 jäetakse välja sõnad „või kui ta elab Eestis püsivalt välismaalaste seaduse § 6 tähenduses”;
2) paragrahvi 4 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
„(4) Kui isik elab välisriigis, millega Eesti on sõlminud välislepingu, määratakse ja makstakse välislepingu kohaldamisalas olevaid pensione välislepingu alusel.
(5) Isikule, kellele on määratud pension välislepingu alusel, ei määrata lepingu kohaldamisalas olevat pensioni enam käesoleva seaduse alusel.”;
3) paragrahvi 7 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Õigus vanaduspensionile on isikul, kes on saanud 65-aastaseks ja kellel on vähemalt 15-aastane Eestis omandatud käesoleva seaduse 8. peatükis sätestatud pensionistaaž.”;
4) paragrahvi 7 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Õigus vanaduspensionile on isikul, kes on käesoleva paragrahvi lõike 7 alusel kehtestatud vanaduspensionieas ja kellel on vähemalt 15-aastane Eestis omandatud käesoleva seaduse 8. peatükis sätestatud pensionistaaž.
(12) Vanaduspension määratakse eluajaks.”;
5) seadust täiendatakse §-ga 71 järgmises sõnastuses:
„§ 71. Vanaduspensioniiga aastatel 2027–2029
(3) Vanaduspensioniea arvutamise baasperioodiks on aastad 2018–2022 ja lähteperioodiks ajavahemik neli kuni kaheksa aastat enne aastat, mille kohta vanaduspensioniiga arvutatakse.
(4) Aastaks t vanaduspensioniea arvutamisel liidetakse 65-le aastale lähteperioodi aritmeetiline keskmine 65-aastaste isikute eeldatav eluiga ning lahutatakse baasperioodi aritmeetiline keskmine 65-aastaste isikute eeldatav eluiga järgmise valemi järgi:
(5) Vanaduspensioniiga leitakse ühe kuu täpsusega. Eeldatava eluea muutuses olevad komakohad teisendatakse kuudeks.
(6) Vabariigi Valitsus kehtestab määrusega iga aasta 1. jaanuariks vanaduspensioniea, mis hakkab kehtima kahe aasta pärast.
(7) Vanaduspensioniiga võib tõusta kõige rohkem kolm kuud aastas. Kui arvutuste järgi tõuseb vanaduspensioniiga rohkem kui kolm kuud aastas, siis korrigeeritakse vanaduspensioniea tõusul arvestamata jäänud kuude võrra järgmiste aastate vanaduspensioniiga.
(8) Isikule vanaduspensioni määramisel lähtutakse käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel kehtestatud vanaduspensionieast, mis kehtis sellel aastal, kui isikul tekkis esimest korda õigus vanaduspensionile.
(9) Isikule käesoleva seaduse § 91 alusel vanaduspensioni määramisel enne vanaduspensioniikka jõudmist lähtutakse käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel kehtestatud vanaduspensionieast, mis kehtib sellel aastal, kui isik pensioniavalduse esitab.”;
6) paragrahvi 71 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Vanaduspensioniea arvutamisel lähtutakse käesoleva seaduse §-s 7 sätestatust.”;
7) paragrahvi 71 lõiked 3–9 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvid 8 ja 9 tunnistatakse kehtetuks;
„§ 91. Paindlik vanaduspension
(5) Isikule, kellele on määratud pension eriseaduse alusel või soodustingimustel vanaduspension, ei määrata paindlikku vanaduspensioni.”;
10) paragrahvi 10 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kui üks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 nimetatud isikutest ei anna teisele isikule soodustingimustel vanaduspensioni õiguse kasutamiseks kirjalikku nõusolekut ja mõlemal isikul on õigus soodustingimustel vanaduspensionile, määratakse soodustingimustel vanaduspension mõlemale, lähtudes iga isiku enda vanaduspensionieast. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 sätestatud aastad, mille võrra on õigus enne vanaduspensioniikka jõudmist soodustingimustel vanaduspensionile, jaotatakse võrdselt mõlema isiku vahel.”;
11) paragrahvi 11 lõiked 1–3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Vanaduspension koosneb:
(3) Kui pensioni taotlejal puudub mõni käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud pensioniosa, määratakse pension olemasolevate pensioniosade alusel.”;
12) paragrahvi 11 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahvi 11 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Kindlustusosaku, kindlustusosa ja ühendosa arvutamise juhendi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
14) seadust täiendatakse §-ga 111 järgmises sõnastuses:
„§ 111. Vanaduspensioni suuruse arvutamisel suurendava ja vähendava kordaja rakendamine
(9) Käesolevas paragrahvis sätestatut ei kohaldata eriseaduse alusel määratud pensioni arvutamisel.”;
15) paragrahvi 12 lõike 21 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Pensionikindlustatu kindlustusosaku arvutamisel võetakse arvesse summad, mis on laekunud pensionikindlustatu kohta riikliku pensionikindlustuse vahenditesse vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 04.03.1968, lk 1–7).”;
16) seaduse 2. peatükki täiendatakse §-ga 131 järgmises sõnastuses:
„§ 131. Pensionikindlustatu solidaarosak
(7) Kohustusliku kogumispensioniga liitunutel on solidaarosaku väärtus ühe kalendriaasta kohta kuni 0,800.”;
17) paragrahvi 21 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) toitja käesoleva seaduse § 11 alusel arvutatud vanaduspension;”;
18) paragrahvi 24 lõike 11 punktides 1–2 asendatakse sõnad „ühele vanematest” sõnaga „vanemale”;
19) paragrahvi 24 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Kui üks käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud isikutest ei anna teisele isikule pensionilisa taotlemiseks kirjalikku nõusolekut ja mõlemal isikul on õigus pensionilisale, jaotatakse pensionilisa võrdselt mõlema vanema vahel.”;
20) seaduse 7. peatüki pealkirja ja § 39 täiendatakse pärast sõna „ümberarvutamine” tekstiosaga „, maksmise peatamine” vastavas käändes;
21) paragrahvi 25 lõike 1 sissejuhatavast lauseosast jäetakse välja sõna „Määratud”;
22) seadust täiendatakse §-ga 251 järgmises sõnastuses:
„§ 251. Vanaduspensioni suuruse ümberarvutamine ja maksmise peatamine
(6) Sotsiaalkindlustusamet teeb vanaduspensioni suurendamise või vähendamise, maksmise peatamise või jätkamise otsuse viie tööpäeva jooksul vastava avalduse esitamisest arvates. Vanaduspensioni maksmine peatatakse, maksmist jätkatakse või seda makstakse suurendatult või vähendatult järgmise kalendrikuu algusest.”;
23) paragrahvi 27 lõikes 4 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsus” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister määrusega”;
24) paragrahvi 28 lõike 2 punktis 12 asendatakse sõnad „ühel vanematest” sõnaga „vanemal”;
25) paragrahvi 28 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Isikud lepivad kokku, kelle pensioniõigusliku staaži hulka arvatakse käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 12 nimetatud aeg. Kui vanemad ei saavuta kokkulepet, kuid mõlemal on õigus arvata nimetatud aeg pensioniõigusliku staaži hulka, jaotatakse see võrdselt mõlema vanema vahel.”;
26) paragrahvi 422 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõna „ennetähtaegne” sõnaga „paindlik”;
27) paragrahvi 422 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Isikule, kes elab välisriigis, millega Eesti on sõlminud välislepingu, ei kohaldata käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi välislepingu kohaldamisalas olevate pensionide määramisel ja maksmisel.”;
28) paragrahvi 46 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Kui isikule makstakse käesoleva seaduse § 251 alusel vanaduspensioni, mille suurus on 50 protsenti talle määratud vanaduspensionist, või kui pensioni maksmine on peatatud, määrab Sotsiaalkindlustusamet käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud pensionärile vanaduspensioni, mille suurus on 100 protsenti talle arvutatud vanaduspensionist.”;
29) paragrahvi 47 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kui isikule makstakse käesoleva seaduse § 251 alusel vanaduspensioni, mille suurus on 50 protsenti talle määratud vanaduspensionist, või kui pensioni maksmine on peatatud, määrab Sotsiaalkindlustusamet isikule vanaduspensioni, mille suurus on 100 protsenti, ning tasaarvestatav osa arvutatakse vanaduspensionist, mille suurus on 100 protsenti talle arvutatud vanaduspensionist.”;
30) paragrahv 54 tunnistatakse kehtetuks;
31) paragrahvi 57 lõike 1 punktist 1 jäetakse välja tekstiosa „(sealhulgas soodustingimustel, ennetähtaegsed ja edasilükatud vanaduspensionid)”;
32) paragrahvi 618 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Kui kohustatud isik ei ole kogumispensionide seaduse § 723 lõike 7 alusel valinud täiendava sissemakse tegemist, siis arvutatakse isikule pensionilisa käesoleva seaduse § 24 lõike 11 punkti 2 alusel, arvestades erisusena, et see kehtib iga 2020. aasta 1. juuli ja 31. detsembri vahel sündinud lapse kohta.”;
33) paragrahvi 6111 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „§ 7 lõikes 22” tekstiosaga „§-s 7”;
34) seaduse 13. peatükki täiendatakse §-dega 6121–6125 järgmises sõnastuses:
„§ 6121. Ennetähtaegse vanaduspensioni määramine kuni 2025. aasta 31. detsembrini
Isikule, kellele makstakse töövõimetuspensioni ja kellele määratakse töövõimetuse kestuse ajal paindlik vanaduspension, hakatakse maksma paindlikku vanaduspensioni. Kui töövõimetuspension lõpeb enne, kui isik jõuab vanaduspensioniikka, jätkatakse paindliku vanaduspensioni maksmist ilma pensioniavaldust nõudmata töövõimetuse lõppemise päevale järgnevast päevast.”;
35) paragrahvi 68 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Käesoleva seaduse § 71 kehtib kuni 2029. aasta 31. detsembrini.”.
§ 2. Kogumispensionide seaduse muutmine
1) paragrahvi 40 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Õigus kohustuslikule kogumispensionile tekib osakuomanikul riikliku pensionikindlustuse seaduses sätestatud vanaduspensioniikka jõudmisel või siis, kui talle on määratud sama seaduse § 91 alusel paindlik vanaduspension.”;
„(3) Kindlustatud isik ei pea ühise pensionilepingu sõlmimise ajal ega käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul olema osakuomanik ega jõudnud vanaduspensioniikka, kuid õigus pensionimaksetele tekib tal vanaduspensioniikka jõudmisel või pärast paindliku vanaduspensioni määramist.”;
3) paragrahvi 49 lõike 6 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) osakuomanik ei ole jõudnud vanaduspensioniikka ja talle ei ole määratud paindlikku vanaduspensioni;”;
4) paragrahvi 523 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) kaksteist pensioniaastat, kui osakuomanik on 59–60-aastane;”;
5) paragrahvi 523 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kui fondipension lepitakse kokku täiendavateks väljamakseteks käesoleva seaduse § 42 lõike 4 alusel, on fondipensioni minimaalne arvestuslik kestus:
1) kuus pensioniaastat, kui osakuomanik on 59-aastane;
2) viis pensioniaastat, kui osakuomanik on 60–64-aastane;
3) neli pensioniaastat, kui osakuomanik on 65–69-aastane;
4) kolm pensioniaastat, kui osakuomanik on 70–74-aastane;
5) kaks pensioniaastat, kui osakuomanik on 75-aastane või vanem.”;
6) paragrahvi 66 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 66. Makse maksmise kohustuse rakendamine ja valikuavalduse esitamise erisused aastatel 2002–2010”;
7) seaduse 4. peatükki täiendatakse §-ga 723 järgmises sõnastuses:
„§ 723. Valikuavalduse esitamise erisused aastal 2020
(7) Täiendavate sissemaksete tegemise taotlemiseks tuleb esitada Sotsiaalkindlustusametile käesoleva seaduse § 10 lõikes 3 nimetatud avaldus.”.
1) paragrahvi 73 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „riikliku pensionikindlustuse seaduse tähenduses”;
2) paragrahvi 73 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kui isikule makstakse riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel vanaduspensioni, mille suurus on 50 protsenti, või kui isik on esitanud avalduse pensioni maksmise peatamiseks, määrab Sotsiaalkindlustusamet isikule vanaduspensioni, mille suurus on 100 protsenti tema vanaduspensioni suurusest.”;
3) paragrahvi 134 lõiget 4 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
„9) isikule on määratud vanaduspension, aga isik on esitanud avalduse riikliku pensionikindlustuse seaduse § 251 alusel pensioni suuruse vähendamiseks või pensioni maksmise peatamiseks.”.
§ 4. Sotsiaalmaksuseaduse muutmine
1) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 61 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„61) isik, kes on töötuna arvele võetud tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 6 alusel, kui tema eest ei maksta sotsiaalmaksu käesoleva lõike punkti 6 või 7 alusel või käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punkti 8 alusel või kui talle on määratud paindlik vanaduspension riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel;”;
2) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„11) tööturuteenuste ja -toetuste seaduse §-s 13 sätestatud vähemalt 80 tundi kestvas tööturukoolituses, §-s 15 sätestatud tööpraktikas või §-s 17 sätestatud tööharjutuses osalev isik, kui riik ei maksa tema eest sotsiaalmaksu käesoleva lõike punkti 6, 61 või 7 alusel või käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punkti 8 alusel või kui talle on määratud paindlik vanaduspension riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel;”;
3) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 16 järgmises sõnastuses:
„(16) Käesolevas seaduses sätestatud riikliku pensioni saaja on ka isik, kellele määratud vanaduspensioni maksmine on peatatud riikliku pensionikindlustuse seaduse § 251 alusel.”.
1) paragrahvi 26 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
„(9) Kui töötule on määratud paindlik vanaduspension riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel, ei ole tal õigust saada töötutoetust, välja arvatud juhul, kui paindlikku vanaduspensioni makstakse tagasiulatuvalt töötutoetuse maksmise perioodiga kattuva ajavahemiku eest.”;
2) paragrahvi 33 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Töötutoetuse maksmine lõpetatakse ennetähtaegselt, kui:
(4) Kui paindlikku vanaduspensioni makstakse tagasiulatuvalt töötutoetuse maksmise perioodiga kattuva ajavahemiku eest, lõpetatakse töötutoetuse maksmine paindliku vanaduspensioni määramise otsuse tegemise päevale eelneva viimase töötutoetuse arvutamise päevale järgnevast päevast.”.
§ 6. Töötuskindlustuse seaduse muutmine
1) paragrahvi 3 lõike 2 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) jõudnud riikliku pensionikindlustuse seaduse § 7 lõike 7 alusel kehtestatud vanaduspensioniikka (edaspidi vanaduspensioniiga) või kellele on määratud sama seaduse alusel ennetähtaegne või paindlik vanaduspension;”;
2) paragrahvi 13 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel paindliku vanaduspensioni määramise päevast arvates.”;
3) paragrahvi 42 lõike 1 punkti 1 täiendatakse pärast sõna „ennetähtaegse” sõnadega „või paindliku”.
§ 7. Väljateenitud aastate pensionide seaduse muutmine
Väljateenitud aastate pensionide seaduse § 14 punktis 7 asendatakse tekstiosa „§ 7 lõikes 1 või 2” tekstiosaga „§ 7 lõike 7 alusel”.
(1) Käesolev seadus jõustub 2021. aasta 1. jaanuaril.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 1, 2, 10, 18, 19, 24, 25, 27 ja 32 ning § 2 punktid 6 ja 7 jõustuvad üldises korras.
(3) Käesoleva seaduse § 1 punktid 5 ja 35 jõustuvad 2024. aasta 1. jaanuaril.
(4) Käesoleva seaduse § 1 punktid 4, 6, 7 ja 33 jõustuvad 2027. aasta 1. jaanuaril.