Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:algtekstAvaldamismärge:RT 1992, 49, 615
Välja kuulutanudVabariigi President23.11.1992 otsus nr 7Autoriõiguse seadusVastu võetud 11.11.1992I peatükkÜLDSÄTTED
(1) Autoriõiguse seaduse eesmärk on tagada kultuuri järjepidev areng ja kultuurisaavutuste kaitse ning luua autoritele, teose esitajatele, fonogrammi tootjatele ning raadio- ja televisiooniorganisatsioonidele soodsad tingimused teoste loomiseks ja kasutamiseks.
(2) Autoriõiguse seadus sätestab:1) kirjandus-, kunsti- ja teadusteoste autoritele spetsiifilise õiguse (autoriõiguse) kaitse oma loometöö tulemustele;2) isikute ringi, kes võivad omandada õigusi autori poolt loodud kirjandus-, kunsti- ja teadusteostele ning nende õigused;3) õigused teoste esitajatele, fonogrammide tootjatele ning raadio- ja televisiooniorganisatsioonidele (autoriõigusega kaasnevad õigused);4) autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste teostamise piirangud teoste kasutamisel ühiskonna huvides;5) autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste teostamise garantiid ja kaitse.
(2) Autoriõigusakti vastuolu korral rahvusvahelise lepinguga, millega Eesti Vabariik on ühinenud, kohaldatakse rahvusvahelise lepingu sätteid.
(1) Autoriõiguse seadust kohaldatakse teostele:1) mille autoriks on Eesti Vabariigi kodanik või Eesti Vabariigis alaliselt elav isik;2) mis on esmakordselt avaldatud Eesti Vabariigi territooriumil või mis on avaldamata, kuid asuvad Eesti Vabariigi territooriumil, sõltumata teoste looja kodakondsusest või alalisest elukohast;3) mida tuleb kaitsta Eesti Vabariigis vastavalt rahvusvahelistele lepingutele, millega Eesti Vabariik on ühinenud.
II peatükkAUTORIÕIGUSEGA KAITSTAVAD TEOSED
(2) Teoseks käesoleva seaduse tähenduses loetakse isiku mis tahes originaalset loomingulise tegevuse tulemust kirjanduse, kunsti või teaduse valdkonnas, mis on väljendatud mingisuguses objektiivses vormis ja on selle vormi kaudu tajutav ning reprodutseeritav kas vahetult või mingi tehnilise vahendi abil.
(3) Teosteks, millele tekib autoriõigus, võivad olla:1) ilukirjandus-, publitsistika-, poliitika-, haridusalased jms. kirjalikud teosed;2) teaduslikud ja populaarteaduslikud kirjalikud ja kolmemõõtmelised teosed (monograafiad, artiklid, teadusliku töö aruanded, plaanid, skeemid, maketid, mudelid, testid jms.);3) arvutiprogrammid, mida kaitstakse nagu kirjalikke teoseid;4) kõned, loengud, ettekanded, jutlused jt. teosed, mis koosnevad sõnadest ja on väljendatud suuliselt (suulised teosed);5) stsenaariumid ja stsenaariumi plaanid, libretod;6) draama- ja muusikalised draamateosed;7) muusikateosed tekstiga ja ilma tekstita;8) koreograafiateosed ja pantomiimid;9) audiovisuaalsed teosed (kino-, tele-, videofilmid ja -programmid, televisioonisaated);10) raadioteosed;11) maalikunstiteosed, graafikateosed, trükikunstiteosed, joonistused, illustratsioonid;12) lavastused ja lavakujunduslikud teosed;13) skulptuuriteosed;14) arhitektuurne graafika (joonistused, eskiisid, skeemid, joonised, plaanid, projektid jm.), projekti sisu lahtimõtestavad seletuskirjad, tekstilisad, programmid, arhitektuursed plastikateosed (mudelid, maketid jm.), arhitektuuri- ja maastikuarhitektuuriteosed (hooned, rajatised, pargid, haljasalad jm.), linnaehitusansamblid ja kompleksid;15) tarbekunstiteosed;16) disaini- ja moekunstiteosed;17) fotograafiateosed ja fotograafiaga analoogilisel viisil saadud teosed, slaidid ja slaidifilmid;18) kartograafiateosed (topograafilised, geograafilised, geoloogilised jt. kaardid, atlased, maketid);19) õigusaktide projektid;20) arvamused, retsensioonid, eksperthinnangud jms.;21) tuletatud teosed, see on teose tõlge, algse teose kohandus (adaptsioon), töötlus (arranžeering) ja teose muu töötlus;22) teoste kogumikud ja informatsiooni kogumikud (sealhulgas andmebaasid);23) muud teosed.
(4) Autoril tekib autoriõigus ka teose loomise vaheetappide resultaatidele (eskiisile, visandile, plaanile, joonisele, peatükile jms.), kui need vastavad käesoleva paragrahvi 2. lõikes sätestatule.
(1) Käesolevat seadust ei kohaldata:1) ideedele, kujunditele, mõistetele, teooriatele, protsessidele, süsteemidele, meetoditele, kontseptsioonidele, printsiipidele, avastistele, leiutistele jms. intellektuaalse tegevuse resultaatidele, mis on kirjeldatud, selgitatud või muul viisil väljendatud teoses;2) rahvaloominguteostele;3) õigusaktidele ja haldusdokumentidele (seadused, seadlused, määrused, põhimäärused, juhendid, käskkirjad) ning nende ametlikele tõlgetele;4) kohtulahenditele ning nende ametlikele tõlgetele;5) riigi ametlikele sümbolitele ja organisatsioonide sümboolikale (lipud, vapid, ordenid, medalid, märgid jne.) ning rahamärkidele;6) päevauudistele;7) üksikutele väidetele ja andmetele.
§ 6. Autoriõiguse tekkimine, sõltumata teose eesmärgist, väärtusest, väljendusvormistja fikseerimise viisist
(2) Teose loomiseks loetakse teose mingis objektiivses, tajumist ja reprodutseerimist võimaldavas vormis fikseerimise momenti.
Autoriõigus tekib nii avalikustamata kui ka avalikustatud (avaldatud, avalikult esitatud, üldsusele näidatud ja üldsusele ülekantud) teostele. Üldsuseks loetakse määramata isikute ringi väljaspool perekonda ja lähimat tutvusringkonda.
(1) Teos loetakse avaldatuks, kui teos või teose mis tahes vormis reprodutseeritud koopiad on autori nõusolekul antud üldsusele kasutamiseks koguses, mis võimaldab üldsusel sellega tutvuda või seda omandada. Teose avaldamiseks loetakse muu hulgas teose trükis väljaandmist, teose eksemplaride panemist müügile, jaotamist, laenutamist, rentimist, üürimist ja muul viisil tasuta või tasu eest kasutada andmist.
(3) Teose avaldamiseks ei loeta draama- ja muusikalise draamateose ning muusikateose esitamist, audiovisuaalse teose demonstreerimist, kirjandusteose avalikku esitamist, kirjandus- ja kunstiteose ülekandmist raadios ja televisioonis või teose ülekandmist kaabelvõrgu kaudu, välja arvatud käesoleva paragrahvi 2. lõikes toodud juhul.
§ 10. Avalikult esitatud, üldsusele näidatud ja üldsusele ülekantud teosed
(3) Teos loetakse ülekantuks, kui see on avalikustatud raadio, televisiooni, kaabelvõrgu vahendusel või muul viisil, mis ei ole seotud teose koopiate levitamisega.
(4) Teose avalikuks esitamiseks, üldsusele näitamiseks või üldsusele ülekandmiseks loetakse:1) teose avalikustamist kohas, mis on üldsusele avatud või ka kohas, mis pole küll laiemale üldsusele avatud, kuid kus viibib oluline arv isikuid väljastpoolt perekonda ja lähimat tutvusringkonda;2) teose ülekandmist üldsusele mis tahes tehnilise vahendi või protsessi vahendusel, sõltumata sellest, kas üldsus teost tegelikult tajus või mitte.
III peatükkTEOSE LOOMISEL TEKKIVAD ÕIGUSED
(1) Teose autoril tekib teose loomisega autoriõigus sellele teosele. Autoriõiguse sisu moodustavad isiklikud mittevaralised õigused ja varalised õigused.
(2) Autori isiklikud mittevaralised õigused on autori isikust lahutamatud ning ei ole üleantavad autori eluajal.
(4) Autori isiklike mittevaraliste ja varaliste õiguste piiramine võib toimuda ainult käesolevas seaduses ettenähtud juhtudel.
§ 12. Isiklikud mittevaralised õigused
(1) Teose autoril on õigus:1) esineda üldsuse ees teose loojana ja nõuda teose loomise fakti tunnustamist teose autorsuse seostamise teel tema isiku ja nimega teose mis tahes kasutamisel (õigus autorsusele);2) otsustada, millisel viisil peab olema tähistatud autori nimi teose kasutamisel – kas autori kodanikunimega, autorimärgiga, varjunimega (pseudonüümiga) või ilma nimeta (anonüümselt) (õigus autorinimele);3) teha ise või lubada teha teistel isikutel teoses endas, tema pealkirjas (nimetuses) või autorinime tähistuses mis tahes muudatusi ning õigus vaidlustada ilma autori nõusolekuta tehtud muudatusi (õigus teose puutumatusele);4) lubada lisada oma teosele teiste autorite teoseid (illustratsioone, eessõnasid, järelsõnasid, kommentaare, selgitusi, uusi osasid jms.) (õigus teose lisadele);5) vaidlustada mis tahes moonutusi ja teisi ebatäpsusi teoses endas, selle pealkirjas või autorinime tähistamises ning autorile või tema teosele antud hinnanguid, mis kahjustavad autori au ja väärikust (õigus autori au ja väärikuse kaitsele);6) otsustada, millal teos on valmis üldsusele esitamiseks (õigus teose avalikustamisele);7) oma avalikustatud teost täiendada ja parandada (õigus teose täiendamisele);8) nõuda teose kasutamise lõpetamist (õigus teos tagasi võtta); 9) nõuda oma autorinime kõrvaldamist kasutatavalt teoselt.
(1) Autorile kuulub ainuõigus igal moel ise oma teost kasutada, lubada oma teose samaviisilist kasutamist teiste isikute poolt ja saada tulu oma teose sellisest kasutamisest, välja arvatud käesoleva seaduse IV peatükis ettenähtud juhud. Sealhulgas kuulub autorile õigus:1) reprodutseerida oma teost (õigus teose reprodutseerimisele). Reprodutseerimiseks loetakse ühe või mitme koopia tegemist teosest või teose osast mis tahes materiaalses vormis;2) levitada oma teost ja selle koopiaid üldsusele kas müümise või muul viisil omandiõiguse üleandmise teel: teost laenutades, rentides, üürides või muul viisil kasutada andes (õigus teose levitamisele). Teose või selle koopiate müümisel või muul viisil omandiõiguse üleandmisel nimetatud õigus lõpeb, välja arvatud käesoleva paragrahvi 2. lõikes ettenähtud juhud;3) importida oma välisriigis avaldatud teose koopiaid nende üldsusele levitamise (müümise, laenutamise, rentimise, üürimise jms. kasutada andmise) eesmärgil;4) tõlkida oma teos (õigus teose tõlkimisele);5) teha teosest kohandusi (adaptsioone), töötlusi (arranžeeringuid) ja teisi töötlusi (õigus teose töötlemisele);6) koostada ja välja anda oma teoste kogumikke ja süstematiseerida oma teoseid (õigus teoste kogumikele);7) teost avalikult esitada kas elavas või tehniliselt vahendatud ettekandes (õigus avalikule esitamisele);8) teost üldsusele näidata (õigus teose eksponeerimisele). Teose eksponeerimine tähendab teose või tema koopia näitamist kas vahetult või filmi, slaidi, televisiooni või mis tahes muu tehnilise vahendi või protsessi abil;9) kanda teos üle raadio, televisiooni, kaabelvõrgu, satelliidi ja muude tehnikavahendite vahendusel (õigus teose ülekandmisele);10) teostada oma arhitektuurne projekt seaduses ettenähtud korras;11) teostada oma disaini-, tarbekunstiteose jms. projekt.
(2) Audiovisuaalse teose autorile, fonogrammile salvestatud teose autorile, arvutiprogrammi autorile, arvuti või mis tahes muu tehnilise vahendi abil kasutatava teose autorile kuulub õigus lubada oma teose rentimist, üürimist või muul viisil üldsusele kasutada andmist.
§ 14. Autori õigus autoritasule
(2) Autoritasu, sealhulgas rendi, üüri (§ 13 lg. 2) suurus, selle kogumise ja väljamaksmise kord määratakse kindlaks autori ja teose kasutaja vahelise kokkuleppega (lepinguga) või autori volitusel autoreid esindava organisatsiooni või muu isiku ja teose kasutaja vahelise kokkuleppega.
(3) Õigusaktidega võidakse kehtestada mõnede teoseliikide teatud viisil kasutamisel makstava autoritasu alammäärad.
(4) Juhul kui teos loodi rendileandmise eesmärgil (§ 13 lg. 2), määratakse rendi maksmise juhud ja rendi suurus kindlaks autori ja teose kasutaja vahelise kokkuleppega.
(2) Sellist tasu võivad koguda ja jaotada autoritele autoreid esindavad organisatsioonid.
(3) Omaniku nõusolekul võib autor parandada, täiendada või muul viisil ümber töötada oma kujutava kunsti teost, arhitektuuri-, tarbekunsti-, disaini- jms. teost.
IV peatükkAUTORI VARALISTE ÕIGUSTE TEOSTAMISE PIIRAMINE(TEOSE VABA KASUTAMINE)
Erandina käesoleva seaduse §-st 13, kuid tingimusel, et see ei tee kahju teose kasutamisele ega kitsenda autori seaduslikke huvisid, on lubatud teose kasutamine autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta ainult käesoleva seaduse §-des 18–25 otseselt ettenähtud juhtudel.
(1) Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta on lubatud teise isiku õiguspäraselt avaldatud teose reprodutseerimine isiklikeks vajadusteks (teaduslikuks uurimistööks, õppetööks jms.).
(2) Ei ole lubatud reprodutseerida isiklikeks vajadusteks ilma autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta:1) arhitektuuriteoseid hoonetena või muude analoogiliste rajatistena;2) piiratud tiraažiga kujutava kunsti teoseid;3) andmebaase;4) arvutiprogramme, välja arvatud käesoleva seaduse §-des 24 ja 25 ettenähtud juhud;5) muid teoseid juhul, kui see on vastuolus teose kasutamisega või kitsendab autori seaduslikke huvisid.
2. Teoste kasutamine autori nõusolekuta ja tasu maksmiseta
Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta, kuid kasutatud teose autori nime või nimetuse, kui see on teosel näidatud, teose pealkirja (nimetuse) ning avaldamisallika kohustusliku äranäitamisega on lubatud:1) õiguspäraselt avaldatud teoste refereerimine ja tsiteerimine motiveeritud mahus ja järgides refereeritava või tsiteeritava teose kui terviku mõtte õige edasiandmise kohustust, sealhulgas ajalehtede ja ajakirjade artiklite refereerimine ja tsiteerimine ajakirjandusest ülevaate andmise eesmärgil;2) õiguspäraselt avaldatud teose või selle osade kasutamine illustreeriva materjalina trükiväljaandes, raadio- ja televisioonisaates, audio- ja videosalvestises õppe-eesmärkidel nende eesmärkidega motiveeritud mahus;3) ajalehtedes, ajakirjades jm. perioodilistes väljaannetes avaldatud artiklite, avaldatud teostest katkendite või lühikeste teoste reprograafiline reprodutseerimine eranditult õppe- ja teaduslikel eesmärkidel haridus- ja teadusasutustes, mille tegevus ei taotle otseseid või kaudseid majandusliku kasu saamise eesmärke;4) ajalehtedes, ajakirjades jm. perioodilistes väljaannetes päevakajalisel majanduslikul, poliitilisel või religioossel teemal avaldatud artiklite või samadel teemadel eetrisse antud raadio- ja televisioonisaadete reprodutseerimine ja levitamine ajakirjanduses, ülekandmine üldsusele raadio, televisiooni või kaabelvõrgu vahendusel, välja arvatud juhud, kui teose autor või produtsent on sellise reprodutseerimise või ülekandmise õiguse sõnaselgelt endale jätnud;5) avalikustatud kirjandus-, kunsti- ja teadusteostest informeerimine ajakirjanduses, kinos, raadios ja televisioonis, sealhulgas ülevaadetena, annotatsioonidena, referaatidena ja muus sellises dokumentaalses vormis;6) päevauudistes edastatud teoste reprodutseerimine ja üldsusele teatavaks tegemine vastavalt fotograafia, kino, raadio, televisiooni või kaabelvõrgu vahendusel antava informatsiooni vajadustele;7) avalikult peetud kõnede, ettekannete, jutluste, kohtukõnede jms. suuliste teoste reprodutseerimine ajakirjanduses, kinos, raadios, televisioonis või kaabelvõrgu vahendusel päevasündmuste kohta informatsiooni edasiandmise eesmärgil ulatuses, mis vastab sellise informatsiooni edasiandmise vajadustele. Käesolevas punktis nimetatud avalikult esitatud teoste kogumike väljaandmise õigus kuulub autorile;8) teose reprodutseerimine õigusemõistmise või haldustegevuse käigus ulatuses, mis vastab õigusemõistmise või haldusfunktsioonide teostamise eesmärkidele;9) avalikustatud teoste väljaandmine reljeefses punktkirjas või muul tehnilisel viisil pimedate jaoks, välja arvatud teosed, mis on spetsiaalselt loodud pimedate jaoks sellistel viisidel reprodutseerimiseks.
§ 20. Teose vaba reprodutseerimine raamatukogu, arhiivi või muuseumi poolt
(1) Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta on lubatud reprodutseerida raamatukogu, arhiivi või muuseumi püsikollektsioonis olevat teost üksikute koopiatena, selleks et:1) asendada kadunud, hävinud või kasutamiskõlbmatuks muutunud teos või selle koopia või, sellise ohu tõenäosuse korral, teha koopia teose säilimise tagamiseks või2) asendada mõne teise raamatukogu, arhiivi või muuseumi püsikollektsiooni kuulunud teos või selle koopia juhul, kui see on kadunud, hävinud või muutunud kasutamiskõlbmatuks.
§ 21. Üldsusele külastamiseks avatud kohtades asuvate teoste kujutiste vaba kasutamine
Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta on lubatud üldsusele külastamiseks avatud kohtades alaliselt asuva arhitektuuriteose, kujutava kunsti teose, tarbekunsti- ja fotograafiateose reprodutseerimine ükskõik millisel viisil peale mehaanilise kontaktkopeerimise ja selle teose kujutise edastamine üldsusele, välja arvatud juhul, kui selline teos moodustab kujutise põhimotiivi ja seda kavatsetakse kasutada majandusliku kasu saamise eesmärgil.
Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta, kuid kasutatud teose autori nime või nimetuse, kui see on teosel näidatud, kohustusliku äranäitamisega on lubatud teose avalik esitamine õppeasutustes vahetus õppeprotsessis nende asutuste õpetava personali ja õpilaste poolt ning tingimusel, et kuulajaskonna või vaatajaskonna moodustavad õpetav personal ja õpilased või teised isikud (lapsevanemad, eestkostjad, hooldajad jne.), kes on otseselt seotud õppeasutusega, kus teost avalikult esitatakse.
(2) Raadio ja televisioon on kohustatud käesoleva paragrahvi 1. lõikes ettenähtud salvestise hävitama kuue kuu möödumisel selle tegemisest, kui selliselt salvestatud teose autoriga ei ole kokku lepitud teisiti.
(3) Käesolevas paragrahvis ettenähtud ajutine salvestis ei kuulu hävitamisele juhul, kui sellel on suur kultuurilooline väärtus. Nimetatud juhul kuulub salvestis säilitamisele raadio ja televisiooni arhiivis kui eranditult dokumentaalset iseloomu omav teos ilma selleks autorilt nõusolekut küsimata. Arhiivis säilitamisele kuuluvate teoste kohta teeb otsuse raadio- ja televisiooniorganisatsioon, vaidluse korral aga Arhiiviamet.
(1) Kui lepinguga ei ole ette nähtud teisiti, on arvutiprogrammi tiitlipärasel omandajal õigus ilma programmi autori nõusolekuta ja täiendava autoritasu maksmiseta programmi reprodutseerida, tõlkida, kohandada (adaptsioon) ning muul viisil ümber töötada ja saadud tulemusi reprodutseerida tingimusel, et see on vajalik:1) programmi kasutamiseks seadmel või seadmetel, ulatuses ja eesmärkidel, milleks programm omandati;2) programmis esinevate vigade parandamiseks.
(2) Arvutiprogrammi tiitlipärasel omandajal on õigus ilma programmi autori nõusolekuta ja täiendava autoritasu maksmiseta teha programmist arhiivikoopiad tingimusel, et neid kasutatakse ainult kadunud, hävinud või kasutamiskõlbmatuks muutunud programmi taastamiseks.
(3) Arvutiprogrammi tiitlipärasel omandajal on õigus ilma programmi autori nõusolekuta ja täiendava autoritasu maksmiseta, kuid tingimusel, et ei rikuta autori õigusi, uurida selle programmi funktsioneerimist, et selgitada välja programmelemendi aluseks olevad ideed ja põhimõtted.
(4) Isik, kellel õiguslik alus programmi valdamiseks, kasutamiseks või käsutamiseks on ära langenud, peab hävitama käesoleva paragrahvi 1. ja 2. lõikes nimetatud programmi, selle koopia või töötluse.
(1) Arvutiprogrammi tiitlipärasel omandajal on õigus ilma programmi autori nõusolekuta ja täiendava autoritasu maksmiseta reprodutseerida programmi ning seda tõlkida juhul, kui see on hädavajalik informatsiooni saamiseks algsest programmist sõltumatult loodud programmi ühilduvuse tagamiseks teiste programmidega, kui on täidetud järgmised tingimused:1) seda teeb programmi tiitlipärane kasutaja või tema poolt antud ülesande alusel mõni teine vastavat autori luba omav isik;2) programmide ühilduvust tagav informatsioon ei ole olnud käesoleva lõike punktis 1 nimetatud isikutele eelnevalt kättesaadav;3) selline tegevus piirdub algse programmi osadega, mis on vajalikud ühilduvuse tagamiseks.
(2) Informatsiooni, mis on saadud käesoleva paragrahvi 1. lõikes ettenähtud tegevusega, ei tohi:1) kasutada muuks otstarbeks kui sõltumatult loodud programmi ühilduvuse tagamiseks;2) üle anda kolmandatele isikutele, välja arvatud juhul, kui see on vajalik sõltumatult loodud programmi ühilduvuse tagamiseks;3) kasutada oma olemuselt sarnase programmi arendamiseks, tootmiseks, realiseerimiseks või muude algse programmi autori autoriõigust rikkuvate tegude sooritamiseks.
(1) Autori nõusolekuta on lubatud reprodutseerida audiovisuaalset teost või teose helisalvestist kasutaja enda isiklikeks vajadusteks (teaduslikuks uurimistööks, õppetööks jms.). Autoril, aga samuti teose esitajal ja fonogrammi tootjal on õigus saada õiglast tasu teose või fonogrammi sellise kasutamise eest (§ 27).
(1) Paragrahvis 26 ettenähtud teoste kasutamise kompenseerimiseks autoritele, aga samuti teoste esitajatele ja fonogrammide tootjatele, maksavad isiklikuks reprodutseerimiseks mõeldud salvestusseadmete (magnetofonide, videomagnetofonide jms.) ja tühjade (salvestuseta) audio- ja videosalvestuseks mõeldud vahendite (lintide, kassettide jms.) tootjad ning importijad vastavat tasu, mis jaotatakse õiglaselt autorite, teoste esitajate ja fonogrammide tootjate vahel, lähtudes teoste ja fonogrammide kasutamisest.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes ettenähtud tasu väljamaksmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.
(3) Kultuuri- ja Haridusministeerium määrab igal aastal kindlaks tasu suuruse, olles selle eelnevalt kooskõlastanud salvestusseadmeid ning audio- ja videosalvestuseks mõeldud vahendite tootjaid ja importijaid ning autoreid esindavate organisatsioonidega.
(4) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes ettenähtud tasu ei võeta salvestusseadmetelt ja tühjadelt (salvestuseta) audio- ja videosalvestuseks mõeldud vahenditelt:1) mis on eksporditud;2) mida kasutatakse professionaalseks salvestamiseks;3) mida kasutatakse salvestiste tegemiseks nägemis- ja kuulmispuuetega inimestele;4) mis on seadustega ettenähtud korras vabastatud tasust.
(5) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes ettenähtud tasu kogujaks määratud autoreid esindaval organisatsioonil on õigus saada tolli- ja statistikaorganitelt, tootja- ja impordiorganisatsioonidelt kõiki vajalikke andmeid tasu kogumiseks.
V peatükkISIKUD, KELLELE KUULUB AUTORIÕIGUS
(1) Autori isiklikud mittevaralised õigused ja varalised õigused kuuluvad algselt teose autorile, kui käesoleva seadusega autori varaliste õiguste osas ei ole ette nähtud teisiti.
(2) Anonüümselt, pseudonüümi või autorimärgi all avalikustatud teose autoril on autoriõigus sellele teosele. Autorit esindab ja kaitseb tema õigusi teose tiitlipärane kasutaja. Selline esindamine toimub momendini, mil autor avab oma kodanikunime ja tõestab oma autorsuse.
(6) Autorite konsulteerimine, administratiivse juhtimise funktsioonide täitmine, teose redigeerimine, graafikute, skeemide jms. joonestamine ja muu tehnilise abi osutamine autoritele ei ole aluseks ühise autorsuse tekkimisele.
(1) Kollektiivseks teoseks loetakse teost, mis koosneb erinevate autorite kaastöödest, mis on ühendatud ühtseks tervikuks füüsilise või juriidilise isiku poolt tema initsiatiivil ja juhtimisel ning mis antakse välja selle füüsilise või juriidilise isiku nime või nimetuse all (teatmeteosed, teaduslik kogumik, ajaleht, ajakiri ja teised perioodilised või jätkuväljaanded jms.).
§ 32. Autoriõigus töölepingu alusel loodud teosele
(1) Töölepingu alusel oma otseste tööülesannete täitmise korras loodud teose autoril tekib autoriõigus sellele teosele, kuid autori varalised õigused teose kasutamiseks tööülesannetega ettenähtud eesmärgil ja piirides lähevad üle tööandjale, kui lepingus ei ole ette nähtud teisiti.
(1) Audiovisuaalseks teoseks loetakse mis tahes teost, mis koosneb korrapäraselt seotud kujutistest koos neid saatvate helidega või ilma helideta, ja mis on ette nähtud näitamiseks vastavate tehniliste vahenditega (kinofilm, telefilm, videofilm jne.).
(2) Autoriõigus audiovisuaalsele teosele kuulub selle autorile või ühistele autoritele – režissöörile, stsenaariumi autorile, heliloojale, operaatorile ja kunstnikule, kuid autori varalised õigused lähevad üle teose produtsendile, kui lepinguga ei ole kindlaks määratud teisiti. Produtsendile ei lähe üle varalised õigused audiovisuaalses teoses kasutatud muusikateoste suhtes.
(3) Teose produtsendiks loetakse füüsilist või juriidilist isikut, kelle finantseerimisel ja juhtimisel on teos loodud.
(1) Isikul, kes oma loomingulise tegevuse tulemusena materjali valikul ja süstematiseerimisel on loonud kogumiku (kogumiku koostajal), tekib autoriõigus sellele kogumikule.
(2) Tuletatud teose loomine, sealhulgas jutustava teose ümbertöötamine draamateoseks või stsenaariumiks, draamateose või stsenaariumi ümbertöötamine jutustavaks teoseks, draamateose ümbertöötamine stsenaariumiks ja stsenaariumi ümbertöötamine draamateoseks, võib toimuda ainult käesoleva seaduse VI peatükis ettenähtud korras ja algse teose looja autoriõigusi järgides.
(4) Käesoleva paragrahvi 1. lõike sätteid kohaldatakse ka teostele, mille autorid ei ole teada (rahvaloominguteosed, anonüümsed teosed jms.), teostele, mille autoriõigusega kaitsmise tähtaeg on möödunud, ja intellektuaalse tegevuse tulemustele, millele käesolevat seadust ei kohaldata (§ 5).
(2) Seadusjärgsele pärijale lähevad autoriõiguse kehtivuse tähtajaks üle käesoleva seaduse §-des 13–15 fikseeritud autori varalised õigused, kui testamendiga ei ole ette nähtud teisiti.
(3) Kui autor ei ole oma eluajal ette näinud teisiti, lähevad tema isiklikest mittevaralistest õigustest pärijale üle:1) õigus lubada lisada autori teosele teiste autorite teoseid (illustratsioone, eessõnasid, järelsõnasid, kommentaare, selgitusi, uusi osasid jms.) (õigus teose lisadele);2) õigus vaidlustada mis tahes moonutusi, muudatusi ja teisi ebatäpsusi teoses endas, tema pealkirjas (nimetuses) või autorinime tähistamises ning autorile või tema teosele antud hinnanguid, mis kahjustavad autori au ja väärikust (õigus autori au ja väärikuse kaitsele);3) õigus avalikustada avaldamata teos (õigus teose avalikustamisele).
VI peatükkAUTORIÕIGUSE AJALINE KEHTIVUS
(1) Autoriõigus kehtib autori kogu eluaja jooksul ja 50 aastat pärast tema surma, välja arvatud käesoleva seaduse §-des 39–42 ettenähtud juhud.
(2) Autoriõigus teosele, mis on esmakordselt avalikustatud 50 aasta jooksul pärast autori surma, kehtib 50 aastat pärast selle teose õiguspärast avalikustamist.
Autoriõigus teosele, mille on loonud kaks või enam isikut oma ühise loomingulise tegevusega (§ 30), kehtib teisi autoreid üleelanud ühise autori eluajal ja 50 aastat pärast tema surma.
Autoriõigus teosele, mis on avalikustatud anonüümselt või pseudonüümi all, kehtib 50 aastat pärast selle teose õiguspärast avalikustamist. Kui selle tähtaja jooksul teose autor teeb üldsusele teatavaks oma kodanikunime või teose autorsuse seostamine teose loonud isikuga ei tekita enam kahtlusi, siis kohaldatakse §-de 38 ja 39 sätteid.
§ 41. Autoriõiguse kehtivus kollektiivsele teosele, audiovisuaalsele teosele ja fotograafiateosele
(1) Autoriõigus kollektiivsele teosele (§ 31), produtsendi autoriõigus audiovisuaalsele teosele (§ 33) ja autoriõigus fotograafiateosele (§ 4 lg. 3 p. 17) kehtib 50 aastat pärast selle teose õiguspärast avalikustamist.
(2) Kui käesoleva paragrahvi 1. lõikes fikseeritud teos ei ole avalikustatud 50 aasta jooksul pärast selle loomist, siis kehtib autoriõigus 50 aastat pärast teose loomist.
(3) Kui käesoleva paragrahvi 1. lõikes fikseeritud teos avaldatakse jätkuväljaandena, siis kehtib autoriõigus 50 aastat pärast iga osa õiguspärast avalikustamist.
(4) Kollektiivsesse teosesse ja audiovisuaalsesse teosesse võetud iseseisvat tähendust omavate teoste suhtes kehtib autoriõigus käesoleva seaduse § 38 1. lõikes sätestatud tähtaja jooksul.
§ 42. Autoriõiguse kehtivus tarbekunstiteosele
Autoriõigus tarbekunstiteosele kehtib 25 aastat pärast selle teose loomist.
Käesolevas peatükis ettenähtud tähtaja kulgemine algab autori surma-aastale järgneva aasta (§-d 38 lg. 1 ja 39) või teose õiguspärasele avalikustamisele või loomisele järgneva aasta (§ 38 lg. 2; §-d 40, 41 ja 42) 1. jaanuarist.
Teost, mille suhtes autoriõiguse kehtivuse tähtaeg on lõppenud, võivad vabalt kasutada kõik isikud, järgides käesoleva seaduse § 44 ning Eesti Vabariigi ajaloo- ja kultuurimälestiste kaitse seaduse sätteid.
VII peatükkTEOSE KASUTAMINE
(1) Luba (litsents) teose kasutamiseks tähendab võimalust sooritada tegusid autori varaliste õiguste piirides.
(2) Loa andmisel võib autor endale jätta samasugused õigused, mille ta andis teisele isikule teose kasutamiseks, ning võimaluse anda samasugused õigused kolmandale isikule (lihtlitsents) või loobuda oma üleantud varaliste õiguste teostamisest lepinguga konkreetselt kindlaksmääratud ulatuses ja tingimustel (ainulitsents).
(2) Kirjalik vorm ei ole kohustuslik lihtlitsentsi andmisel, sealhulgas lepingute suhtes teose avaldamise kohta perioodilises väljaandes või teatmeteoses, ning suuliste teoste ühekordse ülekandmise kohta raadios ja televisioonis.
§ 50. Tüüp-autorileping
(1) Autoreid esindavate organisatsioonide ja teoste kasutajaid ühendavate organisatsioonide kokkuleppel võidakse kinnitada tüüp-autorilepingud teoste kasutamise üksikute viiside kohta.
(2) Autorileping võib sisaldada tingimusi, mis ei ole käesoleva seadusega või tüüp-autorilepinguga ette nähtud. Autoriga sõlmitud lepingu tingimused, mis halvendavad autori olukorda, võrreldes käesolevas seaduses või tüüplepingus kindlaksmääratud olukorraga, on kehtetud ja asendatakse seaduse või tüüplepinguga kindlaksmääratud tingimustega.
§ 51. Autorilepingu sõlmimine
(1) Autorileping loetakse sõlmituks, kui autori või tema õigusjärglase ja teost kasutada sooviva isiku vahel on käesoleva seaduse §-s 49 ettenähtud vormis saavutatud kokkulepe kõigis lepingu olulistes tingimustes.
(2) Autorilepingu olulised tingimused, sõltuvalt teose liigist, on:1) kasutamisele kuuluva teose täpne kirjeldus (žanr, maht, nimetus jne.);2) teose kasutamise ulatus, eesmärk, viis ja vahendid;3) teose kasutamise territoorium;4) autorilepingu kehtivuse tähtaeg ja teose kasutamise algustähtaeg;5) üleantavad õigused;6) kasutusloa liik (lihtlitsents, ainulitsents) ning loa edasiloovutamise õiguse andmine (sublitsents);7) teose kasutamise piiramine kolmandate isikute suhtes;8) autoritasu suurus, selle väljamaksmise tähtaeg ja kord;9) poolte vastutus lepingutingimuste mittetäitmise korral;10) muud tingimused, mille suhtes üks pool nõuab kokkuleppe saavutamist.
(3) Autorilepingus võidakse ette näha leppetrahv, trahv või viivis lepingu mittetäitmise või mittenõuetekohase täitmise eest.
(3) Arvestades teose mahtu ja selle kasutamise iseloomu, võidakse tüüp-autorilepinguga ette näha lühemad piirtähtajad, kui on ette nähtud käesolevas paragrahvis.
(1) Autoritasu maksmise viis (protsent teose müügihinnast, konkreetselt kindlaksmääratud summa, protsent teose kasutamisel saadavast kasumist jne.), tasu suurus, selle väljamaksmise tähtaeg ja kord määratakse autorilepingus poolte kokkuleppel.
(1) Autorilepingu järgi uue teose loomiseks kohustub autor looma teose lepinguga kindlaksmääratud tingimustel ja tähtajaks ning selle tellijale kokkulepitud viisil üle andma, tellija kohustub maksma autorile tasu ning alustama teose kasutamist lepinguga kindlaksmääratud tähtajal, kui teose kasutamise osas ei ole kokku lepitud teisiti.
(3) Teose tellija on kohustatud lepingus kindlaksmääratud tähtajaks teose läbi vaatama ja autorile kirjalikult teatama üleantud teose heakskiitmisest või tagasilükkamisest lepingus ettenähtud alustel või vajadusest teha teoses parandusi koos lepingu tingimustele vastavate paranduste sisu äranäitamisega. Kui autorile lepinguga kindlaksmääratud tähtajaks kirjalikku teadet ei saadetud, loetakse teos tellija poolt heakskiidetuks.
(1) Omandiõigus teose käsikirjale, eskiisile, joonisele, magnetlindile, arvutidisketile jms. materiaalsele objektile, mille vahendusel teos reprodutseeritakse, läheb üle teose kasutajale ainult autorilepingus otseselt ettenähtud juhul.
(4) Käesoleva paragrahvi 2. ja 3. lõike alusel on teose omandajal õigus sellist teost üldsusele näidata (eksponeerida) autorile selle eest täiendavat tasu maksmata, kui lepinguga ei ole kindlaks määratud teisiti. Sellist õigust ei ole isikul, kes valdab teose originaali või selle koopiat rendilepingu, tasuta varakasutuse lepingu jms. alusel.
(5) Kui autorileping on sõlmitud kirjandus- või kunstiteose kasutamiseks audiovisuaalse teose loomiseks, kuulub sellise teose kasutajale õigus audiovisuaalset teost üldsusele näidata kinos, televisioonis, kaabelvõrgu kaudu või muude tehniliste vahenditega, dubleerida see teos teise keelde, varustada subtiitritega ning seda teost reprodutseerida ja levitada. Käesoleva lõike sätteid ei kohaldata muusikateoste suhtes.
§ 58. Autori või tema õigusjärglase vastutus autorilepingu rikkumise eest
(1) Autor või tema õigusjärglane on kohustatud autorilepingu järgi saadud autoritasu tagastama juhul, kui teose kasutaja lõpetas lepingu seetõttu, et:1) autor või tema õigusjärglane ei andnud teost üle lepinguga kindlaksmääratud tähtajaks;2) autori poolt lepingu täitmiseks loodud teos ei vasta lepingu tingimustele;3) autor ei teinud kokkulepitud tähtajaks, korras ja ulatuses talle esitatud lepingust tulenevaid parandusi;4) autor rikkus kohustust teha töö isiklikult;5) autor või tema õigusjärglane rikkus käesoleva seaduse § 54 sätteid.
(2) Kui autor ei tagasta temale väljamakstud tasu vabatahtlikult, nõutakse see sisse kohtu korras.
(3) Kui teose kasutaja ei tõenda kohtus autori või tema õigusjärglase süüd lepingu täitmata jätmisel või mittenõuetekohasel täitmisel, jäetakse lepingu järgi saadud tasu autorile.
§ 59. Teose kasutaja vastutus autorilepingu rikkumise eest
(1) Kui teose kasutaja ei kasuta tema poolt heakskiidetud teost või ei alusta selle kasutamist autorilepinguga kindlaksmääratud tähtajal, on ta kohustatud autorile või tema õigusjärglasele välja maksma lepingus kokkulepitud tasu täies ulatuses.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes ettenähtud juhtudel on autoril või tema õigusjärglasel õigus loobuda lepingust ja nõuda lepingu järgi üleantud teose või selle koopiate tagastamist.
(3) Teose kasutaja ei pea maksma autorile või tema õigusjärglasele seda osa tasust, mis kuulunuks väljamaksmisele pärast teose kasutamise algust, kui ta tõendab, et ta ei saanud teost kasutada autorist või tema õigusjärglasest olenevate asjaolude tõttu.
§ 60. Kahju hüvitamine
(1) Autorilepingu mõlemal poolel on õigus nõuda teiselt lepingupoolelt viimase süü tõttu lepingu täitmata jätmisel või mittenõuetekohasel täitmisel tekitatud kahju hüvitamist.
(2) Teise poole süü ja kahju suuruse tõendamise kohustus lasub kahju hüvitamise nõude esitanud poolel.
§ 61. Autori õigused organisatsiooni reorganiseerimisel ja likvideerimisel
(1) Kui teose tellijaks või kasutajaks olev organisatsioon reorganiseeritakse, siis läheb autori poolt üleantud varaline õigus või luba teose kasutamiseks üle organisatsiooni õigusjärglasele, kes vastutab autorilepingust tulenevate kohustuste täitmise eest.
(2) Organisatsiooni likvideerimisel või pankrotistumisel on autoril või tema õigusjärglasel õigus saada autoritasu organisatsioonile üleantud teose eest lepingus kokkulepitud tasu täies ulatuses.
VIII peatükkTEOSE ESITAJA, FONOGRAMMI TOOTJA NINGRAADIO- JA TELEVISIOONIORGANISATSIOONI ÕIGUSED(AUTORIÕIGUSEGA KAASNEVAD ÕIGUSED)
(1) Teose esitajal, fonogrammi tootjal ning raadio- ja televisiooniorganisatsioonil on käesolevas peatükis ettenähtud õigused tema poolt loodud resultaadile.
(1) Käesoleva peatüki sätted kehtivad teose esitaja suhtes juhul, kui:1) teose esitajaks on Eesti Vabariigi kodanik või Eesti Vabariigis alaliselt elav isik;2) teose esitus (lavastus) toimus Eesti Vabariigi territooriumil või3) teose esitus (lavastus) on salvestatud fonogrammile, mida kaitstakse vastavalt käesoleva paragrahvi 2. lõikele, või4) teose esitus (lavastus), mis pole salvestatud fonogrammile, on võetud raadio- või telesaatesse, mida kaitstakse vastavalt käesoleva paragrahvi 3. lõikele.
(2) Käesoleva peatüki sätted kehtivad fonogrammi tootja suhtes juhul, kui:1) fonogrammi tootja on Eesti Vabariigi kodanik, Eesti Vabariigis alaliselt elav isik või Eesti Vabariigis asuv juriidiline isik või2) helide esmakordne fikseerimine fonogrammil toimus Eesti Vabariigi territooriumil või3) fonogramm avaldati esmakordselt Eesti Vabariigi territooriumil. Avaldamise all mõeldakse fonogrammi koopiate pakkumist üldsusele nõudlust rahuldavas koguses.
(3) Käesoleva peatüki sätted kehtivad raadio- ja televisiooniorganisatsiooni suhtes juhul, kui:1) selle organisatsiooni asukoht on Eesti Vabariigi territooriumil või2) teos kantakse üle saatja kaudu, mis asub Eesti Vabariigi territooriumil.
Teose esitajaks käesoleva seaduse tähenduses loetakse näitlejat, lauljat, muusikut, tantsijat, muud isikut või kollektiivi, kes näitleb, laulab, deklameerib, mängib muusikariistal või muul viisil esitab kirjandus-, kunsti- või rahvaloominguteoseid või juhendab teisi isikuid teoste esitamisel, aga samuti isikut, kes esitab estraadi-, tsirkuse-, nukuteatri- jms. numbreid.
Teose esitajal tekivad teose esituse (interpretatsiooni) suhtes isiklikud mittevaralised ja varalised õigused.
§ 66. Teose esitaja isiklikud mittevaralised õigused
Teose esitajale kuuluvad:1) õigus esituse autorsusele;2) õigus esitajanimele;3) õigus esituse puutumatusele;4) õigus esitaja au ja väärikuse kaitsele oma esituse suhtes.
(1) Teose esitajale kuulub ainuõigus ise kasutada ja lubada kasutada teose esitust ning saada poolte vahel kokkulepitud tasu sellise kasutamise eest, välja arvatud käesoleva seadusega ja poolte kokkuleppega ettenähtud juhud.
(2) Vaid teose esitaja nõusolekul on lubatud:1) seni fikseerimata esituse salvestamine heliplaadile, heli- ja videolindile, filmile jms. viisil;2) esituse raadios või televisioonis ülekandmine, välja arvatud juhud, kui ülekanne tehakse esituse salvestiselt või toimub esituse taasülekanne, milleks on loa andnud raadio- ja televisiooniorganisatsioon, kes esituse esmakordselt üle kandis;3) esituse ülekandmine üldsusele mis tahes tehnilise vahendi abil väljaspool paika, kus esitus toimub, välja arvatud juhud, kui selline ülekanne tehakse esituse salvestiselt, raadio või televisiooniülekandelt;4) esituse heli ja kujutise eraldi kasutamine juhul, kui need on salvestatud koos ja moodustavad ühtse terviku;5) esituse salvestise reprodutseerimine juhul, kui esituse salvestis oli tehtud ilma esitaja loata või kui esitust on reprodutseeritud teistel eesmärkidel kui esitaja poolt lubatud või kui teos on reprodutseeritud teistel eesmärkidel, kui on ette nähtud käesoleva seaduse §-s 75.
(3) Teose esitaja võib volitada teisi isikuid, sealhulgas autoreid esindavaid organisatsioone, andma luba käesoleva paragrahvi 2. lõikes ettenähtud tegude sooritamiseks.
(4) Teoste esitajad võivad ühiselt teostada oma õigusi autoreid esindavate organisatsioonide vahendusel.
(3) Kui lepinguga ei ole ette nähtud teisiti, siis1) luba teose esituse raadio või televisiooni kaudu ülekandmiseks ei anna raadio- ja televisiooniorganisatsioonile õigust esituse salvestamiseks ega teistele organisatsioonidele loa andmiseks teost üle kanda;2) luba teose esituse raadio või televisiooni kaudu ülekandmiseks ja esituse fikseerimiseks ei anna raadio- ja televisiooniorganisatsioonile õigust salvestise reprodutseerimiseks;3) luba teose esituse salvestamiseks ja salvestise reprodutseerimiseks ei anna õigust selle salvestise või tema koopia raadio või televisiooni kaudu ülekandmiseks.
§ 69. Fonogrammi tootja mõiste
§ 70. Fonogrammi tootja õigused
(1) Vaid fonogrammi tootja nõusolekul on lubatud:1) reprodutseerida tema fonogrammi;2) importida tema fonogrammi koopiaid;3) rentida või muul viisil kasutada anda fonogrammi koopiaid.
(2) Tasu suurus, selle maksmise viisid ja kord fonogrammi kasutamise eest määratakse kindlaks fonogrammi tootja ja kasutaja vahelise kokkuleppega.
Oma õiguste ja fonogrammile salvestatud esitajate õiguste tagamiseks on fonogrammi tootja kohustatud oma kaubanduslikul eesmärgil tehtud salvestisele või selle ümbrisele kandma sümboli P (täht P ringis), millele on lisatud fonogrammi esmakordse avaldamise aasta. Nimetatud tähisele lisatakse fonogrammi tootja nimi või nimetus ja salvestatud teoste peamised esitajad, kui need ei ole fonogrammil või selle ümbrisel otseselt fikseeritud.
(1) Kui kaubanduslikul eesmärgil avaldatud fonogrammi või selle reproduktsiooni (ümbersalvestist) kasutatakse raadios või televisioonis või muude tehniliste vahendite kaudu üldsusele ülekandmiseks, siis on teose esitajal ja fonogrammi tootjal õigus saada fonogrammi kasutajalt ühekordset tasu sellise ülekandmise eest.
(2) Fonogrammi kasutaja maksab käesoleva paragrahvi 1. lõikes ettenähtud tasu fonogrammi tootjale. Fonogrammi tootja maksab poole saadud tasust fonogrammile salvestatud teoste esitajatele, kui teoste esitajate ja fonogrammi tootja kokkuleppega ei ole ette nähtud teisiti.
(3) Fonogrammi tootjalt saadud tasu jagatakse fonogrammile salvestatud teoste esitajate vahel või kasutatakse ühiselt vastavalt esitajate kokkuleppele.
(1) Vaid raadio- ja televisiooniorganisatsiooni nõusolekul on lubatud:1) saate taasülekandmine;2) saate salvestamine;3) saate salvestise reprodutseerimine juhul, kui selline salvestis oli tehtud ilma tema nõusolekuta, või juhtudel, kui saadet reprodutseeriti teistel eesmärkidel, kui on ette nähtud käesoleva seaduse §-s 75.
(1) Käesolevas peatükis ettenähtud õigused kehtivad 50 aastat:1) teose esmakordsest esitamisest, juhul kui see pole salvestatud – teose esitaja suhtes;2) teose esmakordsest avaldamisest – fonogrammi tootja suhtes ja esitaja suhtes, kelle esitus on sellel fonogrammil salvestatud;3) saate esmakordsest eetrisseandmisest – raadio- ja televisiooniorganisatsiooni suhtes.
(1) Teose esitaja, fonogrammi tootja ja raadio- ja televisiooniorganisatsiooni loata ning tasu maksmiseta on lubatud teose esituse, fonogrammi, raadio- ja telesaate ning nende salvestiste kasutamine, sealhulgas reprodutseerimise teel:1) oma isiklikeks vajadusteks, arvestades käesoleva seaduse §-de 26 ja 27 sätteid;2) eranditult hariduslikel ja teaduslikel eesmärkidel;3) lühikeste väljavõtetena lülitamiseks päevasündmuste ülevaatesse;4) lühikeste väljavõtetena (tsitaatidena) informatsiooni andmise eesmärgil, järgides esituse, fonogrammi, raadio- ja telesaate kui terviku mõtte õige edasiandmise kohustust;5) raadio- ja televisiooniorganisatsiooni poolt ajutise salvestise tegemiseks ja selle reprodutseerimiseks oma tehniliste vahenditega ja oma saadete tarbeks esitusest, saatest või fonogrammist, mida tal on õigus eetrisse anda. Selline salvestis ja selle reproduktsioon (koopiad) tuleb hävitada 60 päeva möödumisel selle tegemisest, välja arvatud üks koopia, mida võib säilitada arhiivieksemplarina;6) muudel juhtudel, mil teoste autorite õigusi on piiratud käesoleva seaduse IV peatükis.
(2) Käesolevas paragrahvis ettenähtud vaba kasutamine on lubatud vaid tingimusel, et ei piirata põhjendamatult teose esitaja, fonogrammi tootja või raadio- ja televisiooniorganisatsiooni seaduslikke huvisid ja selline kasutamine pole vastuolus nende resultaatide normaalse majandusliku kasutamisega.
IX peatükkÕIGUSTE KOLLEKTIIVNE TEOSTAMINE
§ 76. Autoreid, teoste esitajaid, fonogrammide tootjaid, raadio- ja televisiooniorganisatsioonening teose kasutajaid esindavad organisatsioonid
(1) Autoritel, teoste esitajatel, fonogrammide tootjatel, raadio- ja televisiooniorganisatsioonidel ja teoste kasutajatel on õigus Eesti Vabariigi õigusaktidega kehtestatud korras luua ühendusi oma autoriõiguste ja muude käesolevast seadusest tulenevate õiguste ühiseks teostamiseks ja kaitseks ning loominguliste ja majanduslike huvide tagamiseks. Nimetatud ühendused tegutsevad oma põhikirja alusel.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud funktsioonide täitmiseks võib Kultuuri- ja Haridusministeeriumi taotlusel luua ka riiklikke organisatsioone.
§ 77. Autoreid esindavad organisatsioonid
(1) Autoreid esindavad organisatsioonid teostavad ja kaitsevad oma liikmete varalisi ja isiklikke mittevaralisi õigusi teoste kasutamisel ühingu põhikirjas ja liikmelepingus ettenähtud korras, sealhulgas:1) annavad nõusoleku teose kasutamiseks, sõlmides selleks kasutajaga vastava lepingu;2) kokkuleppe alusel teoste kasutajatega määravad autorile väljamakstava autoritasu (rendi) suuruse, väljamaksmise tähtaja ja korra, kui need pole kehtestatud Eesti Vabariigi seadustega;3) koguvad autoritasu (renti) ja käesoleva seadusega ning Eesti Vabariigi muude seadustega kehtestatud eraldisi ja hüviseid ning maksavad need välja autoritele;4) loovad ja käsutavad sihtfonde autorite loometingimuste parandamiseks ja sotsiaalseks kindlustamiseks, Eesti autorite teoste tutvustamiseks välismaal;5) arendavad igasugust muud tegevust autorite varaliste ja isiklike mittevaraliste õiguste kaitse alal vastavalt autoritelt saadud volitustele.
(2) Autoreid esindavad organisatsioonid võivad vastava lepingu alusel teostada ja kaitsta ka ühenduste liikmeks mitteolevate autorite õigusi.
(3) Autorite õiguste ning seaduslike huvide ilmse rikkumise juhtudel on autoreid esindavatel organisatsioonidel õigus kaitsta kõigi autorite huvisid ilma erilise volituseta.
(4) Autoreid esindavad organisatsioonid teostavad ja kaitsevad välismaiste autorite õigusi välisriikide autoreid esindavate vastavate organisatsioonidega sõlmitud kahepoolsete või mitmepoolsete kokkulepete alusel.
(5) Autoreid esindavad organisatsioonid võivad vastava lepingu alusel kollektiivselt teostada ka teoste esitajate, fonogrammide tootjate ning raadio- ja televisiooniorganisatsioonide õigusi.
(6) Autorite varalisi ja isiklikke mittevaralisi õigusi teoste kasutamisel võivad teostada ja kaitsta ka üksikisikud vastavate lepingute alusel.
§ 78. Garantiid autoreid esindavatesse organisatsioonidesse kuuluvatele autoritele
(1) Autorile, aga samuti teose esitajale, fonogrammi tootjale ning raadio- ja televisiooniorganisatsioonile käesoleva seadusega tagatud õigusi ei tohi piirata õiguste kollektiivse teostamise tulemusena.
(2) Autoriõiguste ebaseaduslike või põhjendamatute piirangute ärahoidmiseks:1) tuleb kõik otsused autoritasu suuruse, selle kogumise ja väljamaksmise viiside kohta, aga samuti kogutud autoritasu kasutamise kohta sotsiaalsetel, kultuurilistel, sihtfondide loomise jms. autorite ühishuvisid puudutavatel eesmärkidel vastu võtta kõigi organisatsiooni liikmeks olevate autorite osavõtul (üldkoosolekul) või nende poolt põhikirja järgi volitatud liikmete poolt (volinike koosolekul);2) tuleb kogutud autoritasu jaotada autorite vahel võimalikult proportsionaalselt, sõltuvalt teose tegelikust kasutamisest, arvestades sellest maha organisatsiooni liikmete poolt ühiselt otsustatud protsendi halduskulude katteks ja muudeks käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 1 ettenähtud eesmärkideks;3) peab autoritel olema võimalus saada regulaarset ja täielikku informatsiooni organisatsiooni kogu tegevuse ning oma teose kasutamise ja selle eest saada oleva tasu kohta;4) tuleb välisriikide autorite suhtes, keda organisatsioon esindab, kohaldada samu eeskirju, mis Eesti Vabariigi autorite suhtes;5) tuleb välisriikide autoreid esindavatele organisatsioonidele, kellega on sõlmitud kahepoolsed või mitmepoolsed kokkulepped, anda regulaarselt kogu vajalikku informatsiooni nende maade autorite õiguste teostamise kohta Eesti Vabariigis.
(3) Teoste esitajatel, fonogrammide tootjatel ning raadio- ja televisiooniorganisatsioonidel, kes teostavad oma õigusi autoreid esindavate organisatsioonide vahendusel, on samasugused garantiid kui teoste autoritel.
X peatükkÕIGUSTE KAITSE JA VASTUTUS
§ 79. Vastutus käesoleva seaduse rikkumise eest
Autori, teose esitaja, fonogrammi tootja ning raadio- ja televisiooniorganisatsiooni õiguste rikkumine toob kaasa Eesti Vabariigi õigusaktides ettenähtud kriminaal-, administratiiv- ja tsiviilvastutuse.
§ 80. Autori isiklike mittevaraliste ja varaliste õiguste kaitse
(1) Autori isiklike mittevaraliste ja varaliste õiguste rikkumine on:1) teose avaldamine ilma autori või tema õigusjärglase nõusolekuta;2) teose avaldamine ühe või mitme ühise autori poolt ilma teiste ühiste autorite nõusolekuta;3) teose kasutamine autori või tema õigusjärglase nõusolekuta (lepinguta), välja arvatud käesoleva seaduse §-des 17–25 ettenähtud juhud;4) teose kasutamise tingimuste eiramine;5) käesoleva seaduse §-s 27 ettenähtud tasu maksmata jätmine;6) teose esituse, fonogrammide ning raadio- ja telesaadete salvestamise, reprodutseerimise ja levitamise eeskirjade rikkumine;7) audiovisuaalse teose, fonogrammi või arvutiprogrammi koopia ringlusse laskmine või kasutamine tulu saamise eesmärgil, teades, et tegemist on illegaalse koopiaga;8) mis tahes tehniliste või programmiliste vahendite ringlusse laskmine või kasutamine tulu saamise eesmärgil, kui need võimaldavad või lihtsustavad arvutiprogrammi lubamatut reprodutseerimist ja kasutamist tõkestavate kaitsemehhanismide kõrvaldamist või vältimist;9) autoriõigusaktide sätete muud rikkumised.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes ettenähtud õiguserikkumiste korral kaitstakse rikutud õigusi:1) õiguse tunnustamise teel;2) õigustrikkuva tegevuse lõpetamise teel või tegevuse tõkestamise teel, mis loob ohu õiguste rikkumiseks (teose, esituse salvestise või fonogrammi reprodutseerimise lõpetamine või selle levitamise lõpetamine jms.);3) olukorra ennistamise teel, mis oli enne õiguserikkumist;4) lepingu täitmisele sundimise või lepingu lõpetamise teel;5) õiguserikkumise tagajärgede kõrvaldamise teel;6) tekitatud moraalse kahju eest materiaalse hüvitise väljamõistmise teel;7) õiguserikkuja poolt saadud tulude kannatanu kasuks väljanõudmise teel;8) kahju hüvitamise teel;9) õigusaktidega ettenähtud muude vahenditega.
§ 81. Ebaseaduslike koopiate hävitamine või muutmine
(1) Kui teos, teose esitus, fonogramm, raadio- või telesaade on käesoleva seaduse sätteid rikkudes avalikustatud, salvestatud, reprodutseeritud, levitatud, imporditud, eksporditud, muudetud jne., siis võib isik, kelle õigusi on rikutud, nõuda selliste ebaseaduslike koopiate hävitamist, teose taastamist esialgsel kujul, koopiate muutmist spetsiifiliste tehniliste vahenditega või üleandmist temale.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõike sätteid ei kohaldata isikute suhtes, kes on heauskselt omandanud sellise teose koopia. Need isikud võivad sellist koopiat kasutada ainult isiklikeks vajadusteks.
(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõike sätteid ei kohaldata arhitektuuriteose suhtes, kuid asjaoludest sõltuvalt võib nõuda ehitise või rajatise taastamist esialgsel kujul.
(4) Arvestades käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud koopiate kunstilist ja majanduslikku väärtust või muid olulisi asjaolusid ja tingimusel, et ei rikuta autori või teose esitaja isiklikke mittevaralisi õigusi, võib kohus lubada selliste teoste eesmärgipärast kasutamist, mõistes välja õiglase materiaalse kompensatsiooni isikule, kelle õigusi rikuti.
(5) Kohus võib nõuda ebaseaduslike koopiate valmistamiseks kasutatud tehniliste vahendite hävitamist, üleandmist riigiorganile, mõnele teisele organisatsioonile või autorile.
§ 82. Õigusi kaitsvad organid
(1) Autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste rikkumise korral võib vaidluse ühe või mõlema vaidleva poole avalduse alusel lahendada Kultuuri- ja Haridusministeeriumi autoriõiguse komisjon poolte lepitamise teel. Kokkuleppe mittesaavutamise korral või ühe poole poolt lepitustegevuse käigus saavutatud kokkuleppe täitmata jätmise korral lahendab vaidluse kohus.
(2) Teoste osas, mille autoriõiguse kehtivuse tähtaeg on lõppenud, kaitseb teose autorsust, autori nime ning autori au ja väärikust Kultuuri- ja Haridusministeerium (§ 44 lg. 1). Seda sätet kohaldatakse ka teoste esitajate suhtes (§ 74 lg. 4).
XI peatükkSEADUSE RAKENDAMINE
§ 83. Rakendamine
(1) Tunnistada kehtetuks ENSV Tsiviilkoodeksi IV osa 44. peatüki §-d 479–506 ja 45. peatüki §-d 507–520 (ENSV Ülemnõukogu Teataja 1964, nr. 25, art. 115).
(2) Vabariigi Valitsusel ning Kultuuri- ja Haridusministeeriumil on õigus anda määrusi käesoleva seaduse alusel ja täitmiseks.


Killustiku müük tallinn black friday international travel deals. Ipod music hindi black friday meaning
Killustiku müük tallinn black friday international travel deals. mdf aknalaud hind elektri hind tallinnas
Magneti müük hammaste valgendamine tartus hind. sõiduki ost müük internetis peipsi tippsibula müük.eesti müntide continental müük clarisonic mia tartus smart black friday..
Lilleamplid müük void reissue galileo. osta hindi pizzalaatikko blackberry key2 black friday 2020.nutikad kingitused samsung galaxy s9 news in hindi..
Lambaliha müük keskus mobiilide müük
Nacon revolution pro controller tartumill ee kampaania latvijas liels ostas black friday kasvuhoonete müük eestis.Tesla google play books black friday black friday galaxy watch 2020 hindi meaning hinda com Black friday the body shop usa rehvide tasakaalustamine hindXbox black friday deals amazon jumz müük deegu müük psp ostatnia gra.skoda küttepuude müük viimsi valuvelgede müük tallinnas scala hind kardinate müük pärnus Langevarjuhüpe hind lhv maailma aktsiad.Pildialbum müük kulgurid müük.Hiina mootorite müük 24 killustiku november black international friday at spitz.Black friday deals parfüüme 2020 graphics cards windows 8 hindi font download.Aliexpress black friday warehouse video püütoni müük.Osta muumi erikoismuki turkish airlines black friday.Red dead redemption 2 ps4 müük turbasammal müük.Optilise kaabli müük lego hindi dubbed.Kangad müük millist sügavkülmikut valida.Rc helicopter müük black friday deals flights to europe.Elektri atv müük õhksoojuspump müük.Müük autokülmik soodustused poodides.Kingitus osta aastasele poisile geellakk müük.Amazon black friday 2020 uk tesco kaalude müük tallinnas.Uniqlo oxford street black friday autoraadio müük Kasutatud mobiiltelefonid müük best buy switch black golf friday müük deals.Servamata laud hind does asos do black friday deals Vesipiip müük tartus sony xperia müükTina hindennach beyblade eesti müük üllatused sõbrapäevaks ukulele hindi.ridaelamu boks müük prantsuse buldog kutsikad doppler ostaa tasakaalupadi müük müük Kingitus jahimehele raha väärtus.Alumiiniumradiaatorid müük range rover evoque cc.Nikon coolpix p1000 müük peeglite müük pärnus.Beagle müük 2020 linaste kleitide müük.Iphone 5s update kampaania hindi ps2 müük.Kingitus töölt lahkuvale kolleegile osta fortnite ps4.Milline teler osta bmw e38 müük.Laste jalgratas cevizli müük pelleti müük viljandimaal.Telefonid müüki istutamise hind.Ühisvara müük www international pakkumised ee toit.Majade müük kuressaares hdmi cable hindi.Black friday iphone xs max deals 2020 infrapuna küttepaneeli müük.Vaarika hind turul 2020 kust osta trikood.Porsche 924 müük sleepwell madratsite müük
Müüa maja pärnumaa kuidas mõjutada inimesi ja tallinn võita sõpru.Audi müük tallinn värske liha müük
How much is a ps4 on black friday at target casio kellad müük.Mööbli naha müük imac osta.Black friday 2020 grand place grenoble passi hind.Warframe hind any good sünnipäeva kingitus sõbrannale.Kütuse hinnad müük euroopas 2020 oxford shoes black friday.Walmart black friday 2020 iphone 7 public rec pants black friday.Qatar airlines black friday new hindi movie.Hind siliguri font download põlveortooside müük.Antiigi müük psa testi hind.Talveriiete allahindlus warframe black friday platinum.Stockmanni kinkekaart rogaine hindi meaning.Jbl xtreme müüa nba live black friday.Iphone 5s 64gb müük roostevaba teras müük tartu.Müüa tuhkur 2020 black friday 2020 ikea berlin.Osta kingdom come deliverance nintendo black friday 2020 amazon
Jooksurajad müük ps4 vs xbox one x in hindi.Süstalde müük batuut müük tallinn.Spu paigalduse hind sony xperia m4 aqua hind.Adidas black friday sale 2020 voodipehmendus müük.Super hind mahnilari mp3 yukle black friday 2020 shop my exchange.Windows 8 1 mcq in hindi krossikate müük.Black friday travel deals uk tamme põrandalaud müük.Oxford street black friday panic bitcoin hindi latest news.Eesti pagar külmutatud saiakesed kampaania kopa tunni hind.Id kaardi lugeja osta huawei mate 20 müük.Best black friday games ukulele müük rakvere.Vaarika kg hind black friday ps4 games south africa
Buy samsung gear fit 2 black pro uk cerave osta.Palkmajad müük ddr3 mälu müük
Styrofoam 250 sl an hind razer black friday code.Vankri müük tina kasvuhoonete hindi qawwali.Steam black friday pubg 1 ha metsa hind.Puidust ribakardinad hind gaz 66 müük.Millist konditsioneeri osta rebecca black friday lyrics deutsch.Simple express kampaania auto vintside müük.Keerispea seemne müük rulluisud hind.Iphone 7 kasutatud plus müük regaine meaning in hindi.Ford mondeo müük makita akulaadija müük.Falmec õhupuhasti hind osta nokia 8 1
Chromebook osta lehise terrassilaud hind.Elektri hind päikesekollektorite black müük.Black friday 1929 datum tsement 40 kg deals hind
Moskvich müük black maasoojuspumba paigaldus hind.Hindi me toons tonybet boonuskood.Pakkumised tisleripuidu müük.Psüllium müük golden hinde london tickets.Hindi spu statoil akcijas.Seksi müük vw müük eestis.Osta husky pentu laudade bostoni terjer hind.Cnc müük värske tuunikala müük.Delphi ds150e müük tele2 ee must reede.Ortooside müük tallinnas black friday madness cape town.Guitar hero müük lavazza kampaania.Söe müük samsung black friday sales.Trekkinn black friday osta tangle teezer.Destillaator müük sup laudade müük Kuponger usa hindermann tyvek wohnwagen.Jacob colinn sooduskood apple watch series 3 black friday sale 2020.Voodrilaua müük tartumaal kalastuskaart osta.Timberland black friday deals 2020 küttepuude müük põlvamaa.Jeep cherokee müüa killustiku müük järvamaa.Lux eesti tolmuimeja hind liiva hind viljandis.Power bank osta tele2 välk sony müük.Tattoo masinate müük postkastide müük omniva.Aliexpress black friday 2020 coupon milwaukee müük.Osta toyota yaris naiste kalipsod müük.Kuuskede müük raplas kevad parka müük.Telia must reede osta käytetty traktori.Odav mööbel tallinn majade müük raplamaa.Prusside müük pärnus 3d pliiats müük.Ettevõtte osakute müük soome firma müük
Murukivi müük booking com black friday coupon code.Need for speed killustiku payback black friday media markt black kingade müük
Munna hindi hindustan com au.Montale roses musk osta statoil 95 hind.Frog ee kupong saapad müük.Osta blue yeti detroit become human ostaggio.Utv hindi movies schedule kasutatud mootorataste müük.Aida black friday 2020 angebote ripsmepikenduste müük.Best online stores for black friday 2020 nokia 3310 killustiku 4g news hindi.Läätsevedelik hind pruudikimp hind.Ehitusloa hind autoklaasi toonimine hind.Ebay black friday sales id kinkekaart kaardi uuendamise hind.Skultes osta pārvalde citroen c5 aircross hind.Teletorni pileti hind metaxa 7 hind
Kaminate müük tallinnas kanuu hind.Osta eurosport tasku keskus kinkekaart.Kaubaaluste müük tallinnas viimase hetke reisi pakkumised.Osta traktorin peräkärry black friday electronics sale.Black friday offers in müük usa 2020 kukeseened müük 2020.Chrysler 300c veljed müük hind hind kino uzbek tilida 2020.Piikrehvide müük pihtla õlu hind.Lode telliste müük rolleri müük.Nizoral shampoo use in hindi asos black friday 2020 terms and conditions.Alkoholi müük alla 21 chihuahua pronunciation in hindi Määrdeõlide müük crouse hinds theatre.Black friday sale international 2020 online rootsi kruiisi kupong.Majade killustiku müük soomes hindi dj video.Naji osta jänesepuur müük.Hyper rimi pakkumised tamaris cipő black friday.Ipad hindi serial dodge caliber müük.Katuseaken hind korterite müük pärnumaal.Õiglane kaubandus eestis vinkel raua müük.Mazda mx 6 müük kasutatud kellade müük.Klaveritool müük iphone 7 plus original vs fake in hindi.Oxford valley black friday hours black friday sale 2020 canada
Spotify kinkekaart tesla saver eco müük.Boonus killustiku laen killustiku müük viljandi
Puituksed müük valgevene viisa hinnad.Chevrolet k30 müük testamendi hind.Maarjakase müük chow chow fruit in hindi.Janek õiglane insta husky hundeschlitten.Boombox müük bitdefender internet security black friday.Vastlakukli hind madratsite müük.Naerugaas müük telgi müük.Google play black friday rimi sünnipäeva pakkumised.G29 müük liiklusmärkide müük pärnus.Kuidas osta suuski müük helkurite müük.Põrandalaud m2 hind lg flex 2 müük.Hõbelusikad müük makseterminal hind.Ventilatsioonitoru müük severina ostavljena karaoke.Iphone x müük eestis kütuse hind lätis
Killustiku müük tallinn black friday international travel deals. osta minecraft pc ipad hindi translation
Rde sooduskood päevalilleseemned müük. black päevalilleseemned friday prices amazon papp karbid müük.kust saab osta dopplerit piduriketaste vahetuse hind sooduskood
Goodyear rehvide müük bbs veljed müük. best black friday müük deals müük uk amazon 1979 revolution black friday xbox.apple iphone 4s müük aktiivkõlarid müük
Killustiku müük tallinn black friday international travel deals. kuld 585 müük killustiku müük viljandi


text:
EUR-Lex - 62011CJ0080 - ET
Euroopa Kohtu otsus (kolmas koda), 21. juuni 2012. Mahagében Kft versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Dél-dunántúli Regionális Adó Főigazgatósága (C-80/11) ja Péter Dávid versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Észak-alföldi Regionális Adó Főigazgatósága (C-142/11). Eelotsusetaotlused: Baranya Megyei Bíróság ja Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság - Ungari. Maksustamine - Käibemaks - Kuues direktiiv - Direktiiv 2006/112/EÜ - Mahaarvamisõigus - Teostamise tingimused - Artikkel 273 - Siseriiklikud meetmed maksupettusega võitlemiseks - Siseriikliku maksuhalduri meetmed - Keeld kasutada mahaarvamisõigust juhul, kui kauba või teenuste eest, millega seoses mahaarvamisõigust taotletakse, esitatud arve väljastaja on toime pannud rikkumise - Tõendamiskoormis - Maksukohustuslase kohustus tagada, et arve väljastanud isik tegutseb õiguspäraselt ja selle tõendamise kohustus. Liidetud kohtuasjad C-80/11 ja C-142/11.
dokumendi: 21/06/2012
taotluse: 22/02/2011
1. 4.10.02.01.08.01 Euroopa Liidu sisepoliitika / Maksusätted / Maksualaste õigusaktide ühtlustamine / Käibemaks
4.10.02.01.08.04 Euroopa Liidu sisepoliitika / Maksusätted / Maksualaste õigusaktide ühtlustamine / Käibemaks
2. 4.10.02.01.08.01 Euroopa Liidu sisepoliitika / Maksusätted / Maksualaste õigusaktide ühtlustamine / Käibemaks
Ühendatud kohtuasi : 62011CJ0142
Ungari, Hispaania , Ühendkuningriik , liikmesriigid, Komisjon, institutsioonid
tõlgendab 32006L0112 A167 tõlgendab 32006L0112 A168LA tõlgendab 32006L0112 A178LA tõlgendab 32006L0112 A220PT1 tõlgendab 32006L0112 A226 tõlgendab 32006L0112 A273 Kohtupraktikas nimetatud õiguslikud vahendid:
Liidetud kohtuasjades C‑80/11 ja C‑142/11,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Baranya Megyei Bírósági (Ungari) ja Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bírósági (Ungari) 9. veebruari ja 9. märtsi 2011. aasta otsustega esitatud eelotsusetaotlused, mis saabusid Euroopa Kohtusse 22. veebruaril ja 23. märtsil 2011, menetluses
Mahagében kft versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Dél-dunántúli Regionális Adó Főigazgatósága (C‑80/11), ja
Péter Dávid versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Észak-alföldi Regionális Adó Főigazgatósága (C‑142/11), EUROOPA KOHUS (kolmas koda),
koosseisus: koja esimees K. Lenaerts, kohtunikud J. Malenovský, E. Juhász, G. Arestis ja T. von Danwitz (ettekandja),
arvestades kirjalikus menetluses ja 15. märtsi 2012. aasta kohtuistungil esitatut,
– Ungari valitsus, esindajad: M. Fehér, K. Szíjjártó ja K. Veres,
– Ühendkuningriigi valitsus, barrister P. Moser,
– Euroopa Komisjon, esindajad: V. Bottka, A. Sipos ja C. Soulay,
1. Eelotsusetaotlus käsitleb seda, kuidas tõlgendada nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuendat direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23), muudetud nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiiviga 2001/115/EÜ (EÜT 2002, L 15, lk 24; ELT eriväljaanne 09/01, lk 338, edaspidi „kuues direktiiv”) ja nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 347, lk 1).
2. Taotlused on esitatud esiteks Mahagében kft (edaspidi Mahagében) ja Nemzeti Adó- és Vámhivatal Dél-dunántúli Regionális Adó Főigazgatósága (Dél-Dunántúli piirkonna maksuamet) vahelises kohtuvaidluses ning teiseks P. Dávidi ja Nemzeti Adó- és Vámhivatal Észak-alföldi Regionális Adó Főigazgatósága (Észak-Alföldi piirkonna maksuamet) vahelises kohtuvaidluses seoses maksuhalduri keeldumisega maha arvata kahtlaseks peetavatelt tehingutelt tasutud sisendkäibemaksu.
Õiguslik raamistik Liidu õigus 3. Direktiivi 2006/112 artiklitega 411 ja 413 on käibemaksu käsitlevad liidu õigusnormid, eeskätt kuues direktiiv alates 1. jaanuarist 2007 kehtetuks tunnistatud ja asendatud. Direktiivi 2006/112 põhjenduste 1 ja 3 kohaselt oli kuuenda direktiivi uuesti sõnastamine vajalik selleks, et esitada käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusakte ühtlustavad sätted selgelt ja otstarbekalt, uuesti struktureeritult ja sõnastatult, ilma et see tooks põhimõtteliselt kaasa sisulisi muutusi. Seega on direktiivi 2006/112 sätted sisuliselt identsed kuuenda direktiivi vastavate sätetega.
4. Vastavalt direktiivi 2006/112 artikli 2 lõike 1 punktidele a ja c, mis sisuliselt kordavad kuuenda direktiivi artikli 2 punkti 1 sõnastust, maksustatakse käibemaksuga kaubatarned tasu eest liikmesriigi territooriumil maksukohustuslase poolt, kes sellena tegutseb.
5. Direktiivi 2006/112 artikkel 167, mis on sõnastatud identselt kuuenda direktiivi artikli 17 lõikega 1, sätestab, et „[m]ahaarvamisõigus tekib mahaarvatava maksu sissenõutavaks muutumise ajal”.
6. Direktiivi 2006/112 artikli 168 punkt a, mis on sõnastatud sisuliselt identselt kuuenda direktiivi artikli 17 lõike 2 punktiga a, viimati nimetatud direktiivi artikli 28f lõikest 1 tulenevas redaktsioonis, sätestab:
a) käibemaks, mis kuulub tasumisele või on tasutud selle liikmesriigi territooriumil kaupade või teenuste eest, mille talle on tarninud või osutanud või tarnib või osutab mõni teine maksukohustuslane.”
7. Direktiivi 2006/112 artikkel 178, mis sisaldub X jaotise 4. peatükis „Mahaarvamisõiguse kasutamise kord”, sätestab:
8. See säte vastab kuuenda direktiivi artikli 18 lõike 1 punktile a selle direktiivi artikli 28f punktist 2 tulenevas redaktsioonis, mis viitab nimetatud direktiivi artikli 22 lõikes 3, direktiivi artiklist 28h tulenevad versioonis, kehtestatud nõuetele.
9. Vastavalt direktiivi 2006/112 artikli 220 punktile 1, mis sisuliselt kordab kuuenda direktiivi artikli 22 lõike 3 punkti a sõnastust, viimati nimetatud direktiivi artiklist 28h tulenevas redaktsioonis, peab iga maksukohustuslane tagama, et arve oleks väljastatud tema enda, soetaja või teenuse saaja poolt või tema nimel ja arvel tegutseva kolmanda isiku poolt järgmistel juhtudel: kaubatarned ja teenuste osutamine teisele maksukohustuslasele või mittemaksukohustuslasest juriidilisele isikule.
10. Direktiivi 2006/112 artikkel 226 kordab sisuliselt kuuenda direktiivi artikli 22 lõike 3 punkti b sõnastust, viimati nimetatud direktiivi artiklist 28h tulenevas redaktsioonis, ja loetleb, millised andmed tuleb – ilma et see piiraks direktiivi 2006/112 erisätete kohaldamist – artiklite 220 ja 221 kohaselt koostatud arvetel esitada.
11. Direktiivi 2006/112 artikkel 273, mille sõnastus on sisuliselt identne kuuenda direktiivi artikli 22 lõike 8 sõnastusega, sätestab viimati nimetatud direktiivi artiklist 28h tulenevas redaktsioonis:
Ungari õigus 12. 1992. aasta käibemaksuseaduse nr LXXIV (az általános forgalmi adóról szóló 1992. évi LXXIV. törvény, Magyar Közlöny 1992/128 (XII.19.), edaspidi „käibemaksuseadus”) § 32 lõike 1 punkt a näeb ette, et maksukohustuslasel on õigus arvata tasumisele kuuluvast maksusummast maha selle maksu summa, mis tuleb tasuda teisel maksukohustuslasel kauba tarnimisel või teenuse osutamisel.
13. Selle seaduse § 34 lõige 1 sätestab: „[m]aksu mahaarvamise õigust võib teostada üksnes maksukohustuslane, kellel tuleb maksu tasuda, kes peab raamatupidamisarvestust osaliselt ühekordse kirjendamise või osaliselt kahekordse kirjendamise meetodi kohaselt”.
14. Selle seaduse § 35 lõike 1 punkti a kohaselt võib mahaarvamisõigust kasutada – välja arvatud juhul, kui maksuseaduses on teisiti ette nähtud – üksnes sisendkäibemaksu summat tõendavate autentsete dokumentide alusel. Sellised dokumendid on arved, lihtsustatud arved ja maksukohustuslase nimel arve asemel väljastatud dokumendid.
15. Käibemaksuseaduse § 44 lõige 5 sätestab:
„Arve väljastaja vastutab arvel või lihtsustatud arvel esitatud andmete õigsuse eest. Sellise maksukohustuslase maksualaseid õigusi, kes on tõendavas dokumendis esitatud tellijana, ei tohi riivata juhul, kui ta võttis maksustatava teokoosseisu osas kõik vajalikud ettevaatusabinõud, arvestades kauba tarnimise või teenuse osutamise konkreetsete asjaoludega.”
Põhikohtuasjad ja eelotsuse küsimused Kohtuasi C‑80/11 16. Äriühing Mahagében sõlmis 1. juunil 2007 Rómahegy-Kert kft‑ga (edaspidi „RK”) lepingu töötlemata akaatsiatüvede tarneks ajavahemikus 1. juunist kuni 31. detsembrini 2007. Selles ajavahemikus väljastas RK Mahagébenile 16 arvet erinevas koguses akaatsiatüvede tarnete kohta. Kuuele neist arvetest oli lisas märgitud saatedokumendi number. RK lisas kõik need arved oma maksudeklaratsioonile, kinnitades, et tarned toimusid, ja tasus pärast tarnete toimumist käibemaksu. Ka Mahagében lisas need arved oma maksudeklaratsioonile ja arvas käibemaksu maha. RK‑lt ostetud akaatsiatüvede kogus oli märgitud Mahagébeni laovarude hulgas ja viimane müüs need edasi erinevatele ettevõtjatele.
17. RK müügi ja tarnete kontrollimise käigus jõudis maksuhaldur järeldusele, et RK‑l ei ole akaatsiatüvede varu ja et 2007. aastal ostetud akaatsiatüvede kogus ei ole piisav selleks, et teha Mahagébenile arvetel märgitud tarneid. Kuigi mõlemad lepingupooled olid kontrolli käigus kinnitanud, et nad ei ole alles hoidnud saatelehti, esitas Mahagében maksuhaldurile hiljem koopiad 22 saatelehest, et tõendada kõne all olevate tehingute toimumist.
18. Maksuhaldur leidis 1. juuni 2010. aasta otsuses, et Mahagébenil on maksuvõlg ning kohustas teda ka tasuma trahvi ja viivitusintressi, kuna tema arvates ei olnud Mahagébenil RK väljastatud arvete alusel mahaarvamisõigust. Nimelt ei saanud neid arveid RK‑s läbi viidud kontrolli tulemusel pidada autentseteks arveteks.
19. Põhikohtuasja vastustaja jättis rahuldamata vaide, mille Mahagében 1. juuni 2010. aasta otsuse peale esitas. Vaide rahuldamata jätmise otsus põhines sellel, et RK‑l asjaomaste arvete väljastajana ei olnud võimalik esitada ühtegi vastavate tehingute toimumist tõendavat dokumenti nagu saatedokument, et tal ei olnud võimalik oma käsutuses hoida arvetele märgitud kaubakogust ja et tal ei olnud ei selle kauba tarnimiseks kohaseid veokeid ega kauba transpordi eest tasutud hinda tõendavaid dokumente. Lisaks ei olnud Mahagében võtnud kõiki vajalikke ettevaatusabinõusid käibemaksuseaduse § 44 lõike 5 tähenduses, kuna ta ei olnud kontrollinud, kas RK on tegelikult maksukohustuslane ja kas tal on olemas kaup, mida Mahagében soovis osta.
20. Mahagében esitas Baranya Megyei Bíróságile (Baranya ringkonnakohus) kaebuse tema suhtes tuvastatud maksuvõla ning talle määratud trahvi ja viivitusintressi tühistamiseks. Ta väidab eelkõige, et võttis RK‑ga lepingu sõlmimisel kõik vajalikud ettevaatusabinõud. Tema osa lepingu sõlmimisel piirdus selle kontrollimisega, et tarnija on registreeritud maksukohustuslane, et tal on maksukohustuslasena registreerimise number ja et tal on võimalik asjaomane tehing teostada. Lisaks kontrollis ta kauba kogust ja kvaliteeti selle vastuvõtmisel oma asukohas, mis on lepingu järgi kauba tarnimise koht.
21. Baranya Megyei Bíróság kahtleb, kas mahaarvamisõiguse andmisest võib keelduda üksnes selle tõttu, et arve väljastaja ei kirjendanud oma raamatupidamisarvestuses asjaomaste kaupade müüki ja et veokite puudumisel ei olnud tal võimalik neid kaupu tarnida, isegi kui ta kinnitab, et on need tarned teinud ja täitnud oma kohustuse tehingud deklareerida ja maksu tasuda.
22. Kuna Baranya Megyei Bíróság leidis, et põhikohtuasja lahendamine sõltub liidu õiguse tõlgendamisest, otsustas ta menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas direktiivi 2006/112 tuleb tõlgendada nii, et käibemaksukohustuslane, kes täidab kõnealuse direktiiviga käibemaksu mahaarvamiseks ette nähtud sisulised tingimused, võidakse sellest mahaarvamisõigusest ilma jätta siseriiklike õigusnormidega või siseriikliku meetmega, mille kohaselt ei ole kauba omandamisel tasutud käibemaksu mahaarvamine lubatud siis, kui arve on ainuke autentne dokument, mis tõendab kaupade tarnimist, ning maksukohustuslase käsutuses ei ole arve väljastaja koostatud dokumenti, mis tõendaks, et kaup oli viimase käsutuses, et tal oli võimalik seda tarnida ning et ta täitis deklareerimise kohustuse? Kas liikmesriik võib kõnealuse direktiivi artikli 273 alusel käibemaksu nõuetekohase kogumise tagamiseks ja maksudest kõrvalehoidmise ärahoidmiseks nõuda, et arve saajal oleks esitada muid dokumente, mis tõendavad, et kaup oli arve väljastaja käsutuses ja et kaup tarniti või veeti arve saajale?
2. Kas neutraalsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega, mida Euroopa Kohus on direktiivi [2006/112] kohaldamisega seonduvalt korduvalt tunnustanud, on kooskõlas […] käibemaksuseaduse artikli 44 lõikes 5 kasutatud mõiste „vajalikud ettevaatusabinõud”, mis maksuhalduri ja kohtupraktika seisukohalt lähtudes tähendab seda, et arve saaja peab tagama, et arve väljastaja on maksukohustuslane, et ta on asjaomase kauba kohta teinud raamatupidamiskande, et tema käsutuses on kauba omandamisel väljastatud arved ning et ta on täitnud oma kohustusi seoses käibemaksu deklareerimise ja tasumisega?
3. Kas direktiivi 2006/112 […] artiklit 167 ja artikli 178 punkti a tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised siseriiklikud õigusnormid või siseriiklik meede, mille kohaselt sõltub mahaarvamisõiguse kasutamise asjaolust, kas arve saanud maksukohustuslane on tõendanud, et arve väljastanud äriühing on täitnud seadusest tulenevaid kohustusi?”
Kohtuasi C‑142/11 23. Kohtuasja C‑142/11 põhikohtuasjas on arutusel kaks erinevat tehingut.
24. Esiteks kohustus P. Dávid töövõtulepingu alusel tegema ehitustöid. Pärast lepingu täitmist 2006. aasta mais väljastas tellija volitatud isik tööde lõpetamist tõendava dokumendi, mille kohaselt oli töötundide arv 1992 tundi vastavalt kohalolekulehtedele, kuhu on muu hulgas märgitud töö aeg ja koht, tööliste nimed, sünniajad ja nende allkirjad ning P. Dávidi nimi ja allkirjatempel.
25. Selle tehingu osas läbi viidud maksukontrolli käigus teatas P. Dávid, et tal ei ole töötajaid ja et töö teostas alltöövõtja Z. Máté. Midagi enamat ei osanud ta öelda selle kohta, kes on selle alltöövõtja töötajad. P. Dávidi ja Z. Máté vahel sõlmitud lepingu kohaselt maksti tasu tööde lõpetamist tõendava dokumendi alusel.
26. Maksukontroll näitas, et ka Z. Mátél puudusid nende tööde teostamiseks vajalikud töölised ja vahendid, mille kohta ta arved esitas ja et ta esitas teise alltöövõtja poolt koostatud arved. Viimane oli Z. Máté äi, kellel ei olnud asjassepuutuval ajavahemikul registreeritud töötajaid ja kes ei olnud kõnesoleval eelarveaastal deklaratsiooni esitanud.
27. Kõigist nendest kaalutlustest lähtudes leidis maksuhaldur, et viimati nimetatud alltöövõtja koostatud arved ei kajasta õiguslikus tähenduses piisavalt usaldusväärselt tegelikult toimunud tehinguid, mille kohta nad koostatud on ja et Z. Máté ei tegutse tegelikult alltöövõtjana. Isegi kui läbi viidud kontrolli tulemusel ei seatud kahtluse alla seda, et töid tegelikult tehti, ega seda, et töid teostasid töölised, kelle nimed olid märgitud kohalolekulehele, ei olnud võimalik õiguslikus mõttes piisavalt täpselt tuvastada, milline ettevõtja töid teostas ja kelle töötajad nimetatud töölised olid. Neil asjaoludel ei kajasta P. Dávidile esitatud arved tegelikku majandustehingut ja on seega fiktiivsed. Lisaks ei võtnud P. Dávid vajalikke ettevaatusabinõusid käibemaksuseaduse § 44 lõike 5 tähenduses.
28. Teiseks oli P. Dávid kohustunud 2006. aastal tegema ühele äriühingule teatud töid, mille ta teostas alltöövõtjat kasutades. Kuid maksukontrolli ajal oli viimane juba likvideerimisel. Tema endise esindajaga ei olnud enam võimalik ühendust saada ja ta ei olnud pankrotihaldurile mingeid dokumente üle andnud. Maksuhalduri sõnul ei tõendanud miski, et selle alltöövõtja poolt esitatud arvetele märgitud teave hindade ja isikute kohta vastas tegelikkusele. Lisaks ei olnud P. Dávid võtnud seadusega kehtestatud ettevaatusabinõusid, sest ta ei kontrollinud seda, kas sellel alltöövõtjal on asjaomaste tööde tegemiseks vajalikud vahendid.
29. Neil asjaoludel ei lubanud maksuhaldur nendelt kahelt tehingult maksu maha arvata ja tegi kindlaks, et P.Dávidil on maksuvõlg ning määras talle trahvi ja viivitusintressi.
30. P. Dávid esitas maksuhalduri otsuse peale kaebuse Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróságile (Jász-Nagykun-Szolnoki ringkonnakohus), väites muu hulgas, et ta võttis vajalikud ettevaatusabinõud. Nimelt oli ta kindel selles, et majandustehing tegelikult toimus ja kontrollis, et arved väljastanud isik on maksukohustuslane. Teda ei saa pidada vastutavaks selle eest, et alltöövõtja ei täitnud oma maksukohustusi.
31. Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság soovib teada, kas maksukohustuslasel on õigus maha arvata sisendkäibemaksu, ilma et ta viiks läbi täiendava kontrolli olukorras, kus maksuhaldur ei ole tõendanud ettevaatamatut või tahtlikku tegevust, mille tegelik eesmärk on hoida maksudest kõrvale ja mis on omistatav arve väljastanud isikule või isikutele, kellelt maksukohustuslane on teisi arveid saanud, ja millest arve adressaat ehk maksukohustuslane ei teadnud või millele ta ei ole kaasa aidanud.
32. Nimetatud kohus leiab, et kuuenda direktiivi sätete kohaselt ei ole mahaarvamisõigust kasutanud maksukohustuslane objektiivselt vastutav nende arvete eest, mille adressaat ta on ja et tal ei lasu arvete väljastajale omistatava rikkumise korral käibemaksuseaduse § 44 lõikes 5 kehtestatud nõuetekohase käitumise tõendamise koormis.
33. Neil asjaoludel otsustas Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas […] kuuenda direktiivi […] ning [2007] aastat puudutava direktiivi [2006/112] […] käibemaksu mahaarvamist käsitlevad sätted on tõlgendatavad selliselt, et maksuhaldur võib mahaarvamisõigust kasutava maksukohustuslase – tema n‑ö objektiivsele vastutusele tuginedes – seda õigust piirata või selle välistada, kui arve väljastaja ei suuda tõendada teiste alltöövõtjate kasutamise vastavust eeskirjadele?
2. Kas maksuhaldur võib juhul, kui ta ei eita arvel esitatud majandustehingu toimumist ja kui arve vastab ka vormiliselt seaduse nõuetele, õiguspäraselt välistada käibemaksu tagasinõudmise, kui arve väljastaja poolt kasutatud teiste alltöövõtjate isik ei ole kindlaks tehtav või kui viimati nimetatud on arveid esitanud eeskirju rikkudes?
3. Kas maksuhaldur, kes välistab [punkti 2 kohaselt] mahaarvamisõiguse kasutamise, on kohustatud oma menetluse käigus tõendama, et mahaarvamisõigust kasutav maksukohustuslane teadis alltöövõtjate reas temast taga pool olevate ettevõtjate normivastasest – teatud juhtudel maksude vältimisele suunatud – tegevusest või osales ka ise selles tegevuses?”
34. Euroopa Kohtu presidendi 15. juuni 2011. aasta määrusega liideti kohtuasjad C‑80/11 ja C‑142/11 kirjaliku ja suulise menetluse ning kohtuotsuse huvides.
Eelotsuse küsimuste analüüs 35. Sissejuhatuseks tuleb märkida, et kuna põhikohtuasja asjaolud leidsid aset erinevatel kuupäevadel, viitavad eelotsuse küsimused nii kuuendale direktiivile kui ka direktiivile 2006/112. Nagu on märgitud käesoleva kohtuotsuse punktis 3, ei toonud viimati nimetatud direktiiv kuuenda direktiiviga võrreldes kaasa sisulisi muutusi. Eelkõige on nimetatud kahe direktiivi need sätted, mis on põhikohtuasjas kohaldatavad, sisuliselt identsed. Neil asjaoludel piisab sellest, kui analüüsida esitatud küsimusi direktiivi 2006/112 sätetest lähtudes (vt selle kohta 15. septembri 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑180/10 ja C‑181/10: Słaby jt, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punktid 28 ja 49–51).
Kohtuasjas C‑142/11 esitatud küsimused 36. Nende küsimustega, mida tuleb käsitleda koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi artiklit 167, artikli 168 punkti a, artikli 178 punkti a, artikli 220 punkti 1 ja artiklit 226 tuleb tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus siseriiklik meede, mille kohaselt maksuhaldur ei luba maksukohustuslasel maha arvata käibemaksu, mida ta on kohustatud tasuma või mille ta tasus talle osutatud teenuste eest, seetõttu, et nende teenuste eest esitatud arve väljastanud isik või üks teenuseid osutanud isik on toime pannud rikkumise, ilma et maksuhaldur oleks tuvastanud, et asjaomane maksukohustuslane oli sellest rikkumisest teadlik või aitas sellele ise kaasa.
37. Selleks et neile küsimustele vastata, tuleb esiteks meenutada, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kujutab maksukohustuslaste õigus arvata tasumisele kuuluvast käibemaksust maha sisendkäibemaksu, mille nad on tasunud saadud kaupade või teenuste eest, endast liidu õigusnormidega kehtestatud ühise käibemaksusüsteemi aluspõhimõtet (vt eelkõige 25. oktoobri 2001. aasta otsus kohtuasjas C‑78/00: komisjon vs . Itaalia, EKL 2001, lk I‑8195, punkt 28; 10. juuli 2008. aasta otsus kohtuasjas C‑25/07: Sosnowska, EKL 2008, lk I‑5129, punkt 14, ja 28. juuli 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑274/10: komisjon vs . Ungari, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 42).
38. Nagu Euroopa Kohus on korduvalt sedastanud, on direktiivi 2006/112 artiklis 167 ja järgmised sätestatud mahaarvamisõigus käibemaksusüsteemi lahutamatu osa ja seda ei saa põhimõtteliselt kitsendada. Eeskätt on see kasutatav kohe kogu sisendkäibemaksuga koormatud tehingutelt tasutud maksu osas (vt eelkõige 21. märtsi 2000. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑110/98–C‑147/98: Gabalfrisa jt, EKL 2000, lk I‑1577, punkt 43; 6. juuli 2006. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑439/04 ja C‑440/04: Kittel ja Recolta Recycling, EKL 2006, lk I‑6161, punkt 47; 30. septembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑392/09: Uszodaépítő, EKL 2010, lk I‑8791, punkt 34, ja eespool viidatud kohtuotsus komisjon vs . Ungari, punkt 43).
39. Mahaarvamissüsteemi eesmärk on leevendada ettevõtja poolt kogu tema majandustegevuse raames tasumisele kuuluva või tasutud käibemaksu koormat. Ühine käibemaksusüsteem tagab seega neutraalsuse igasuguse majandustegevuse maksukoormuse osas, sõltumata selle eesmärkidest ja tulemustest, tingimusel et tegevus ise on põhimõtteliselt käibemaksuga maksustatud (vt eelkõige eespool viidatud kohtuotsus Gabalfrisa jt, punkt 44; 21. veebruari 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑255/02: Halifax jt, EKL I‑1609, punkt 78; eespool viidatud kohtuotsus Kittel ja Recolta Recycling, punkt 48, ja 22. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑438/09: Dankowski, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 24).
40. See, kas kõnealuste kaupadega seotud varasematelt või hilisematelt müügitehingutelt tasumisele kuuluvat käibemaksu on riigile üle kantud või mitte, ei mõjuta maksukohustuslase poolt tasutud sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust. Nimelt kohaldatakse käibemaksu tootmise või turustamisega seotud igale tehingule, millelt maha arvatav käibemaksu summa on vahetult makstud hinna kujunemise aluseks olevate eri kulutegurite pealt (vt 3. märtsi 2004. aasta määrus kohtuasjas C‑395/02: Transport Service, EKL 2004, lk I‑1991, punkt 26; 12. jaanuari 2006. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑354/03, C‑355/03 ja C‑484/03: Optigen jt, EKL I‑483, punkt 54, ja eespool viidatud kohtuotsus Kittel ja Recolta Recycling, punkt 49).
41. Teiseks tuleb meenutada, et maksudest kõrvalehoidumise ja vältimise ning muude kuritarvituste vastane võitlus on direktiivi 2006/112 üldtunnustatud eesmärk, mille saavutamist selle direktiiviga julgustatakse (vt eelkõige eespool viidatud kohtuotsus Halifax jt, punkt 71; 7. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑285/09: R, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 36, ja 27. oktoobri 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑504/10: Tanoarch, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 50). Selles küsimuses on Euroopa Kohus juba sedastanud, et õigussubjektid ei tohi liidu õigusnormidele tugineda pettuse või kuritarvituse eesmärgil (vt eelkõige 3. märtsi 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑32/03: Fini H, EKL 2005, lk I‑1599, punkt 32; eespool viidatud kohtuotsused Halifax jt, punkt 68, ning Kittel ja Recolta Recycling, punkt 54).
42. Seetõttu on siseriiklike ametiasutuste ja kohtute pädevuses keelduda mahaarvamisõiguse lubamisest, kui objektiivselt on tuvastatud, et seda õigust kasutati pettuse või kuritarvituse kavatsusega (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsused Fini H, punktid 33 ja 34, ning Kittel ja Recolta Recycling, punkt 55, ja 29. märtsi 2012. aasta otsus kohtuasjas C‑414/10: Véleclair, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 32).
43. Ent mis puudutab põhikohtuasja, siis nähtub eelotsusetaotlusest, et põhikohtuasja kaebuse esitaja, kes soovis kasutada mahaarvamisõigust, oli maksukohustuslane direktiivi 2006/112 artikli 9 lõike 1 tähenduses ja et kaebuse esitaja kasutas teenuseid, mille alusel selle õiguse kasutamist taotleti, pärast nende osutamist oma maksustatavate tehingutega seoses.
44. Lisaks nähtub eelotsusetaotlusest, et esitatud küsimused põhinevad eeldustel, mille kohaselt esiteks tehing, mille alusel mahaarvamisõigust taotletakse, toimus nii nagu on märgitud vastaval arvel, ja teiseks, et sellel arvel on esitatud kogu direktiivis 2006/112 nõutud teave, nii et selles direktiivis mahaarvamisõiguse tekkimiseks ja teostamiseks kehtestatud sisulised ja vormilised tingimused on täidetud. Eelkõige tuleb märkida, et eelotsusetaotlusest ei nähtu, et põhikohtuasja kaebuse esitaja kasutas ise selliseid võtteid nagu valeandmete esitamine või fiktiivsete arvete koostamine.
45. Neil asjaoludel võib keelduda lubamast maksukohustuslasel mahaarvamisõigust kasutada üksnes lähtuvalt eespool viidatud otsuse Kittel ja Recolta Recycling punktidest 56–61 tulenevast kohtupraktikast, mille kohaselt tuleb objektiivsete tõendite alusel tuvastada, et maksukohustuslane, kellele tarniti kaupu või osutati teenuseid, mille põhjal mahaarvamisõigust taotletakse, teadis või oleks pidanud teadma, et asjaomase tehinguga on seotud pettus, mille on eelnevalt toime pannud tarnija või muu ettevõtja.
46. Samuti tuleb maksukohustuslast, kes teadis või pidi teadma, et ostu tehes osales ta tehingus, mis oli seotud käibemaksupettusega, pidada direktiivi 2006/112 seisukohalt osaliseks selles pettuses ja see ei sõltu sellest, kas ta sai kaupade edasimüümisest või teenuste kasutamisest järgnevate maksustatavate tehingute tegemisel kasu või ei (vt eespool viidatud kohtuotsus Kittel ja Recolta Recycling, punkt 56).
47. Seevastu ei ole nimetatud direktiivis ette nähtud mahaarvamisõiguse korraga, mida on meenutatud käesoleva otsuse punktides 37–40, kooskõlas see, kui mahaarvamisõigust ei lubata kasutada maksukohustuslasel, kes ei teadnud ega võinud teada, et asjaomase tehinguga on seotud pettus, mille pani toime tarnija või et muu tehing tarneahelas, mis tehti enne või pärast kõnealuse maksukohustuslase tehtud tehingut, on seotud käibemaksupettusega (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsused Optigen jt, punktid 52 ja 55, ning Kittel ja Recolta Recycling, punktid 45, 46 ja 60).
48. Nimelt läheb süüst sõltumatu süsteemi kehtestamine kaugemale sellest, mis on vajalik riigikassa õiguste tagamiseks (vt selle kohta 11. mai 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑384/04: Federation of Technological Industries jt, EKL 2006, lk I‑4191, punkt 32, ja 21. veebruari 2008. aasta otsus kohtuasjas C‑271/06: Netto Supermarkt, EKL 2008, lk I‑771, punkt 23).
49. Kuna mahaarvamisõiguse lubamisest keeldumine käesoleva otsuse punkti 45 kohaselt on erand sellest aluspõhimõttest, mida nimetatud õigus endast kujutab, siis tuleb maksuhalduril esitada õiguslikult piisavad tõendid, mis lubavad järeldada, et maksukohustuslane teadis või oleks pidanud teadma, et tehing, mille alusel mahaarvamisõigust taotletakse, on seotud pettusega, mille pani toime tarnija või teine tarneahelas hiljem osalenud ettevõtja.
50. Eeltoodud kaalutlustest lähtudes tuleb kohtuasjas C‑142/11 esitatud küsimustele vastata, et direktiivi 2006/112 artiklit 167, artikli 168 punkti a, artikli 178 punkti a, artikli 220 punkti 1 ja artiklit 226 tuleb tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus siseriiklik meede, mille kohaselt maksuhaldur ei luba maksukohustuslasel maha arvata käibemaksu, mida ta on kohustatud tasuma või mille ta tasus talle osutatud teenuste eest, põhjendusel et nende teenuste eest esitatud arve väljastanud isik või üks teenuseid osutanud isik on toime pannud rikkumise, ilma et maksuhaldur oleks objektiivsete tõendite alusel tuvastanud, et asjaomane maksukohustuslane teadis või oleks pidanud teadma, et tehing, mille alusel mahaarvamisõigust taotletakse, on seotud pettusega, mille pani toime arve väljastanud isik või teine tarneahelas hiljem osalenud ettevõtja.
Kohtuasjas C‑80/11 esitatud küsimused 51. Nende küsimustega, mida tuleb käsitleda koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2006/112 artiklit 167, artikli 168 punkti a, artikli 178 punkti a ja artiklit 273 tuleb tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus siseriiklik meede, mille kohaselt ei luba maksuhaldur mahaarvamisõigust kasutada seetõttu, et maksukohustuslane ei ole teinud kindlaks, kas selle tehingu kohta koostatud arve väljastanud isik, mille alusel mahaarvamisõigust taotletakse, on maksukohustuslane, et tal on olemas asjaomane kaup ja tal on võimalik see kaup tarnida ning et ta on täitnud oma kohustuse tehingud deklareerida ja maksu tasuda, või seetõttu, et sellel maksukohustuslasel ei ole lisaks nimetatud arvele muid dokumente, mis tõendaksid, et need kriteeriumid on täidetud.
52. Selles küsimuses tuleneb eelotsusetaotlusest, eeskätt esimesest küsimusest, et kohtuasjas C‑80/11 esitatud küsimused, sarnaselt kohtuasjas C‑142/11 esitatud küsimustele, põhinevad eeldusel, et täidetud on direktiivis 2006/112 mahaarvamisõiguse kasutamiseks ette nähtud sisulised ja vormilised tingimused, eeskätt nõuded, mille kohaselt peab maksukohustuslasel olema arve, mis tõendab, et kauba tarne on tegelikult toimunud ja mis vastab selles direktiivis kehtestatud nõuetele. Seega, võttes arvesse käesoleva kohtuotsuse punktis 50 antud vastust, mis kehtib ka kaupade tarnimise korral, võib mahaarvamisõiguse kasutamise lubamisest keelduda üksnes siis, kui objektiivsete tõendite alusel on tuvastatud, et asjaomane maksukohustuslane teadis või oleks pidanud teadma, et tehing, mille alusel mahaarvamisõigust taotletakse, on seotud pettusega, mille pani toime arve väljastanud isik või teine tarneahelas hiljem osalenud ettevõtja.
53. Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt peavad ettevõtjad, kes võtavad kõik meetmed, mida võib neilt mõistlikult nõuda, tagamaks, et nende tehingud ei moodustaks osa ahelast, kuhu kuulub tehing, mis on seotud käibemaksupettusega, saama olla kindlad nende tehingute õiguspärasuses, ilma et nad riskiks olla solidaarselt vastutavad maksu eest, mida peab tasuma teine maksukohustuslane (vt eespool viidatud kohtuotsus Kittel ja Recolta Recycling, punkt 51).
54. Seevastu ei ole liidu õigusega vastuolus nõue, et tarnija võtaks kõik meetmed, mida temalt võib mõistlikult nõuda, tagamaks, et tema sooritatav tehing ei too kaasa tema osalemist maksupettuses (vt selle kohta 27. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑409/04: Teleos jt, EKL 2007, lk I‑7797, punktid 65 ja 68; eespool viidatud kohtuotsus Netto Supermarkt, punkt 24, ja 21. detsembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑499/10: Vlaamse Oliemaatschappij, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 25).
55. Lisaks võivad liikmesriigid vastavalt direktiivi 2006/112 artikli 273 esimesele lõigule kehtestada muid kohustusi kui selles direktiivis ette nähtud kohustused, kui nad leiavad, et need kohustused on vajalikud selleks, et tagada käibemaksu nõuetekohane kogumine ja hoida ära maksudest kõrvalehoidumist.
56. Kuid isegi kui see säte jätab liikmesriikidele teatava kaalutlusruumi (vt 26. jaanuari 2012. aasta otsus kohtuasjas C‑588/10: Kraft Foods Polska, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 23), ei või seda õigust nimetatud artikli teise lõigu kohaselt kasutada selleks, et kehtestada täiendavaid arvetega seotud kohustusi lisaks direktiivi XI jaotise „Maksukohustuslaste ja teatavate mittemaksukohustuslaste kohustused” 3. peatükis, eeskätt artiklis 226 sätestatud kohustustele.
57. Lisaks ei või meetmed, mida liikmesriigid võivad direktiivi 2006/112 artikli 273 kohaselt võtta selleks, et tagada käibemaksu nõuetekohane kogumine ja hoida ära maksudest kõrvalehoidumist, minna kaugemale nende eesmärkide saavutamiseks vajalikust. Seetõttu ei tohi nende meetmete kasutamine seada kahtluse alla käibemaksu mahaarvamise õigust, mis on ühise käibemaksusüsteemi aluspõhimõte (vt selle kohta eelkõige eespool viidatud kohtuotsused Gabalfrisa jt, punkt 52; Halifax jt, punkt 92; 21. oktoobri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑385/09: Nidera Handelscompagnie, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 49, ja eespool viidatud kohtuotsus Dankowski, punkt 37).
58. Põhikohtuasjas arutusel olevate siseriiklike meetmetega seoses tuleb märkida, et käibemaksuseadus ei näe mitte ette konkreetseid kohustusi, vaid piirdub § 44 lõikes 5 selle sätestamisega, et niisuguse maksukohustuslase õigusi maksustamisel, kes on arvele märgitud müüjana, ei või kahtluse alla seada juhul, kui ta on maksukohustuse tekkimisel võtnud kõik vajalikud ettevaatusabinõud lähtuvalt kauba tarnimise või teenuste osutamisega seotud asjaoludest.
59. Neil asjaoludel tuleneb käesoleva kohtuotsuse punktides 53 ja 54 meenutatud kohtupraktikast, et nende meetmete kindlakstegemine, mida käibemaksu mahaarvamise õigust taotlevalt maksukohustuslaselt võib üksikjuhul mõistlikult nõuda selleks, et oleks tagatud, et tema poolt tehtava tehinguga ei ole seotud pettus, mille pani eelnevalt toime teine ettevõtja, sõltub peamiselt selle juhtumi asjaoludest.
60. On selge, et niisuguste asjaolude olemasolul, mille korral võib kahtlustada rikkumist või maksupettust, võib neist teadlikku ettevõtjat pidada juhtumi asjaoludest lähtuvalt kohustatuks taotlema teavet teiselt ettevõtjalt, kellelt ta kavatseb kaupa osta või teenuseid saada, tagamaks, et viimane on usaldusväärne.
61. Kuid maksuhaldur ei või üldiselt nõuda käibemaksu mahaarvamisõigust taotlevalt maksukohustuslaselt esiteks seda, et ta teeks kindlaks, kas nende kaupade või selle teenuse kohta, mille alusel mahaarvamisõigust taotletakse, esitatud arve väljastanud isik on maksukohustuslane, et tal on olemas asjaomane kaup ja tal on võimalik seda kaupa tarnida ning et ta on täitnud oma kohustuse tehingud deklareerida ja käibemaksu tasuda, tagamaks, et teised ettevõtjad ei ole eelnevalt toime pannud rikkumisi või pettust, või teiseks seda, et tal on olemas selle kohta dokumendid.
62. Nimelt tuleb maksuhalduril viia läbi vajalik kontroll, et tuvastada rikkumisi ja käibemaksupettusi ning määrata karistusi maksukohustuslastele, kes need rikkumised või pettused toime on pannud.
63. Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on liikmesriigid kohustatud kontrollima maksukohustuslaste maksudeklaratsioone, raamatupidamisdokumente ja muid asjassepuutuvaid dokumente (vt 17. juuli 2008. aasta otsus kohtuasjas C‑132/06: komisjon vs . Itaalia, EKL 2008, lk I‑5457, punkt 37, ja 29. juuli 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑188/09: Profaktor Kulesza, Frankowski, Jóźwiak, Orłowski, EKL 2010, lk I‑7639, punkt 21).
64. Selle kohta kehtestab direktiivi 2006/112 artikkel 242 kõigile maksukohustuslastele kohustuse pidada piisavalt üksikasjalikku raamatupidamisarvestust, mis võimaldab käibemaksu kohaldada ja selle kohaldamist maksuhalduri poolt kontrollida. Selle ülesande lihtsustamiseks näevad nimetatud direktiivi artiklid 245 ja 249 pädevatele ametiasutustele ette juurdepääsuõiguse arvetele, mida maksukohustuslane on kohustatud artikli 244 kohaselt säilitama.
65. Siit järeldub, et kehtestades maksukohustuslastele kohustuse – selleks et vältida mahaarvamisõiguse kasutamise lubamisest keeldumist – võtta käesoleva kohtuotsuse punktis 61 nimetatud meetmeid, paneb maksuhaldur omaenda kontrolliülesanded maksukohustuslasele.
66. Eeltoodud kaalutlusi arvesse võttes tuleb kohtuasjas C‑80/11 esitatud küsimusele vastata, et direktiivi 2006/112 artiklit 167, artikli 168 punkti a, artikli 178 punkti a ja artiklit 273 tuleb tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus siseriiklik meede, mille kohaselt ei luba maksuhaldur mahaarvamisõigust kasutada seetõttu, et maksukohustuslane ei ole teinud kindlaks, kas selle tehingu kohta koostatud arve väljastanud isik, mille alusel mahaarvamisõigust taotletakse, on maksukohustuslane, et tal on olemas asjaomane kaup ja tal on võimalik seda kaupa tarnida ning et ta on täitnud oma kohustuse tehingud deklareerida ja käibemaksu tasuda, või seetõttu, et sellel maksukohustuslasel ei ole lisaks nimetatud arvele muid dokumente, mis tõendaksid, et need kriteeriumid on täidetud, kuigi direktiivis 2006/112 mahaarvamisõiguse kasutamiseks kehtestatud sisulised ja vormilised tingimused on täidetud ja maksukohustuslasel ei ole teavet, mis annab alust kahtlustada, et arve väljastanud isik on toime pannud rikkumise või pettuse.
Kohtukulud 67. Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
1. Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklit 167, artikli 168 punkti a, artikli 178 punkti a, artikli 220 punkti 1 ja artiklit 226 tuleb tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus siseriiklik meede, mille kohaselt maksuhaldur ei luba maksukohustuslasel maha arvata käibemaksu, mida ta on kohustatud tasuma või mille ta tasus talle osutatud teenuste eest, põhjendusel et nende teenuste eest esitatud arve väljastanud isik või üks teenused osutanud isik on toime pannud rikkumise, ilma et maksuhaldur oleks objektiivsete tõendite alusel tuvastanud, et asjaomane maksukohustuslane teadis või oleks pidanud teadma, et tehing, mille alusel mahaarvamisõigust taotletakse, on seotud pettusega, mille pani toime arve väljastanud isik või teine tarneahelas hiljem osalenud ettevõtja. 2. Direktiivi 2006/112 artiklit 167, artikli 168 punkti a, artikli 178 punkti a ja artiklit 273 tuleb tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus siseriiklik meede, mille kohaselt ei luba maksuhaldur mahaarvamisõigust kasutada seetõttu, et maksukohustuslane ei ole teinud kindlaks, kas selle tehingu kohta koostatud arve väljastanud isik, mille alusel mahaarvamisõigust taotletakse, on maksukohustuslane, et tal on olemas asjaomane kaup ja tal on võimalik seda kaupa tarnida ning et ta on täitnud oma kohustuse tehingud deklareerida ja käibemaksu tasuda, või seetõttu, et sellel maksukohustuslasel ei ole lisaks nimetatud arvele muid dokumente, mis tõendaksid, et need kriteeriumid on täidetud, kuigi direktiivis 2006/112 mahaarvamisõiguse kasutamiseks kehtestatud sisulised ja vormilised tingimused on täidetud ja maksukohustuslasel ei ole teavet, mis annab alust kahtlustada, et arve väljastanud isik on toime pannud rikkumise või pettuse. Üles

matches:
KOHUS
§ 32
§ 34
§ 35
§ 44
§ 44
Kohus
§ 44
kohus
§ 44
kohus
Kohus
Kohus
kohus
§ 44