Vastu võetud 30.12.1999 nr 437
RT I 2000, 2, 7
11.04.2000 nr 124 (RT I 2000, 32, 190) 23.04.2000
22.08.2000 nr 276 ( RT I 2000, 68, 436) 1.09.2000
13.09.2000 nr 294 ( RT I 2000, 74, 459) 23.09.2000
26.04.2001 nr 151 ( RT I 2001, 41, 230) 1.05.2001
13.08.2002 nr 255 ( RT I 2002, 70, 423) 19.08.2002
29.01.2004 nr 23 ( RT I 2004, 6, 36) 7.02.2004
30.04.2004 nr 173 (RT I 2004, 42, 286) 15.05.2004
22.09.2006 nr 208 (RT I 2006, 42, 322) 8.10.2006
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» paragrahvi 42 lõike 1 alusel.
§ 1. Keskkonnaministeerium (edaspidi ministeerium) on valitsusasutus, kes täidab seadusest tulenevaid ja Vabariigi Valitsuse poolt seaduse alusel antud ülesandeid oma valitsemisalas.
§ 2. Oma ülesannete täitmisel esindab ministeerium riiki.
§ 3. Ministeeriumil on väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat ning oma eelarve ja pangaarved. Ministeeriumi kulud kaetakse riigieelarvest.
§ 4. Ministeerium on aruandekohustuslik Vabariigi Valitsuse ees, kes suunab ja koordineerib tema tegevust ja teostab tema üle teenistuslikku järelevalvet.
§ 5. Ministeerium asub Tallinnas. Ministeeriumi postiaadress on Narva mnt 7a, 15172 Tallinn. Ministeeriumi nende struktuuriüksuste postiaadressid, mis ei paikne ministeeriumi asukohas, tuuakse ära nende põhimäärustes.
[RT I 2006, 42, 322 – jõust. 8.10.2006]
§ 6. Keskkonnaministeeriumi valitsemisalas on riigi keskkonna- ja looduskaitse korraldamine, maaga ja ruumiandmekogudega seotud ülesannete täitmine, loodusvarade kasutamise, kaitse, taastootmise ja arvestamise korraldamine, kiirguskaitse tagamine, keskkonnajärelevalve, ilmavaatluste, loodus- ja mereuuringute, geoloogiliste, kartograafiliste ja geodeetiliste tööde korraldamine, keskkonnaregistri ja maakatastri pidamine, keskkonnakaitse välisvahendite kasutamise korraldamine ning asjaomaste strateegiliste dokumentide ja õigusaktide eelnõude koostamine. Ministeeriumi tegevus on suunatud looduskasutuse ja keskkonnakaitse, majanduse ja sotsiaalsfääri tasakaalustatud arengule, selle saavutamiseks vajaliku hästitoimiva süsteemi tagamisele ning keskkonnakaitseks eraldatavate vahendite sihipärasele ja läbimõeldud kasutamisele.
§ 7. Riigi loodusvarade ja keskkonna kasutamise ning looduskaitse korraldamisel ministeerium oma pädevuse piires:
1) korraldab ühtse keskkonna- ja looduskaitse- ning metsa- ja kalanduspoliitika väljatöötamist ning elluviimist;
2) korraldab loodusobjektide kaitse alla võtmist ja kaitset ning haldab kaitstavaid loodusobjekte;
21) korraldab ohustatud liikidega rahvusvahelise kauplemise reguleerimist ja võõrliikidega seotud tegevust;
3) korraldab riigimetsa majandamist;
4) reguleerib geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimist;
5) korraldab looduskeskkonna seisundi riiklikku jälgimist ja prognoosib keskkonnaseisundit;
6) korraldab keskkonnaalaste normatiivide väljatöötamist;
7) koordineerib ja korraldab keskkonnamõjude ja -riskide hindamist ning koordineerib keskkonnaauditi ja -juhtimissüsteemide evitamist;
8) korraldab ohtlike jäätmete käitlussüsteemi arendamist ja täiustamist;
9) korraldab kiirgusohutusalast tegevust;
10) korraldab keskkonnalubade väljaandmist ning reo- ja saasteainete koguste kontrolli;
11) korraldab meteoroloogiaalase teabe kogumist ja edastamist;
12) korraldab riigi maavarade uuringuid, arvestust ja kasutuselevõtmist;
13) väljastab seadusega ettenähtud juhtudel lubasid ja litsentse;
14) osaleb keskkonnakaitse majandushoobade kasutamises ja arendamises.
§ 8. Maaga seotud ülesannete lahendamisel ministeerium:
1) korraldab riiklikul tasandil maakorralduse ja maa korralise hindamise läbiviimist;
2) [kehtetu - RT I 2004, 42, 286 – jõust. 15.05.2004]
3) korraldab riigi geodeetiliste võrkude rajamis- ja rekonstrueerimistöid;
4) korraldab riigi topograafiliste kaartide valmistamist.
[RT I 2004, 42, 286 – jõust. 15.05.2004]
§ 9. Looduskeskkonna järelevalvel ministeerium oma pädevuse piires:
1) korraldab keskkonna, loodusvarade ja keskkonna kasutamise ning looduskaitsealast järelevalvet ja geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise järelevalvet Eesti riigi territooriumil, samuti majandusvööndis niivõrd, kuivõrd selle teostamine ei ole vastuolus rahvusvaheliste lepingutega;
2) korraldab kiirgusjärelevalvet.
§ 10. Riiklike registrite pidamisel ministeerium:
1) korraldab riigi maakatastri pidamist ja maaregistri arendamist ning tagab andmete kättesaadavuse avalikkusele;
2) korraldab keskkonnaregistri ning teiste ministeeriumi valitsemisala puudutavate andmekogude pidamist ja arendamist ning tagab andmete kättesaadavuse avalikkusele.
§ 11. Õigusaktide eelnõude koostamisel ministeerium:
1) töötab välja ministeeriumi valitsemisala reguleerivate õigusaktide eelnõud ning vastutab nende põhiseadusele vastavuse ja rakendatavuse eest ning osaleb keskkonnakaitsega seonduvate teiste õigusaktide eelnõude väljatöötamisel;
2) annab arvamusi ja kooskõlastusi teiste ministeeriumide poolt ettevalmistatud, kooskõlastamiseks esitatud õigusaktide eelnõude kohta;
3) korraldab ministeeriumi valitsemisala käsitlevate rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonidega ühinemise ettevalmistamist.
§ 12. Muude küsimuste lahendamisel ministeerium:
1) edastab elanikele keskkonnaalast teavet;
2) töötab välja ministeeriumi valitsemisala arengukavad ja programmid, analüüsib ja hindab nende täitmise efektiivsust;
3) abistab oma valitsemisalasse puutuvate küsimuste lahendamisel teisi valitsusasutusi ja teeb nendega koostööd;
4) esindab riiki rahvusvahelises suhtlemises oma valitsemisalas «Välissuhtlemisseadusega» ettenähtud korras;
5) koordineerib rahvusvahelist koostööd ja rahvusvaheliste lepingute täitmist oma valitsemisalas;
6) valmistab ette ministeeriumi eelarve eelnõu, lähtudes ministeeriumi valitsemisalast ja ülesannetest, ning koostab eelarve täitmise aruande;
7) valitseb ministeeriumi valitseda antud riigivara seadusega ja seaduse alusel antud õigusaktides sätestatud korras;
71) teostab aktsionäri või osaniku õigusi äriühingutes, mille aktsiaid või osa ta valitseb, ning asutaja- või liikmeõigusi sihtasutustes või mittetulundusühingutes;
8) kontrollib ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste tegevust;
9) täidab muid talle seaduste, Riigikogu otsuste ja Vabariigi Presidendi seadlustega ning Vabariigi Valitsuse määruste ja korraldustega pandud ülesandeid.
KESKKONNAMINISTER JA ABIMINISTER
[RT I 2004, 6, 36 – jõust. 7.02.2004]
§ 13. Ministeeriumi juhib keskkonnaminister (edaspidi minister).
§ 14. Minister:
2) vastutab põhiseaduse, seaduste, Riigikogu otsuste, Vabariigi Presidendi seadluste, Vabariigi Valitsuse määruste ja korralduste täitmise eest ministeeriumi valitsemisalas;
3) lahendab ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvaid küsimusi, kui nende lahendamine ei ole seaduse või Vabariigi Valitsuse määrusega pandud alluvatele ametiasutustele või ametnikele;
41) esindab ministeeriumi valitsemisala piires riiki kohtus tsiviilasjades ja kriminaalasjades, võib anda üld- ja erivolitusi riigi esindamiseks kohtus ning tal on ministeeriumi valitsemisala piires riigi lepingulise esindaja volitamise õigus tsiviilkohtu-, halduskohtu- ja kriminaalmenetluses;
5) teostab seaduses sätestatud korras teenistuslikku järelevalvet ministeeriumi struktuuriüksuste, ministeeriumi valitsemisalas olevate valitsusasutuste ja nende ametiisikute, samuti ministeeriumi hallatavate riigiasutuste tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle, vajadusel teeb teenistusliku järelevalve korraldamise ülesandeks ministeeriumi kantslerile;
51) tagab riikliku järelevalve süsteemi rakendamise ministeeriumi valitsemisalas;
6) teeb Vabariigi Valitsusele ettepaneku kantsleri ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks;
7) nimetab ametisse ja vabastab ametist kantsleri ettepanekul ministeeriumi asekantslerid, osakonnajuhatajad ja keskkonnateenistuste juhatajad, ministeeriumi valitsemisalas olevate valitsusasutuste juhid, kohaldab neile ergutusi ja määrab distsiplinaarkaristusi ning sõlmib ministeeriumi kantsleri ettepanekul töölepinguid ministeeriumi hallatavate riigiasutuste juhtidega, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti;
71) nimetab vastavalt oma pädevusele Eesti esindajad valitsemisala valdkonnaga tegelevatesse Euroopa Liidu asutustesse ja rahvusvahelistesse organisatsioonidesse;
72) kinnitab enda poolt ametisse nimetatavate ametnike ametijuhendid;
8) kehtestab kooskõlastatult vastava konkursi- ja atesteerimiskomisjoniga ministeeriumi ametnike atesteerimisnõuded;
9) nimetab ametisse ja vabastab ametist ministri nõunikud ja siseauditi eest vastutavad isikud;
10) kinnitab ministeeriumi ja tema valitsemisalas olevate valitsusasutuste teenistujate koosseisu, valitsusasutuste ja ministeeriumi osakondade põhimäärused, ministeeriumi struktuuriüksuste struktuuri ning valitsemisalas olevate valitsusasutuste struktuuri, asjaajamise korralduse ja töökorralduse, välja arvatud juhul, kui see on sätestatud ministri määrusest kõrgemalseisva õigusaktiga;
11) pärib aru ministeeriumi teenistujatelt ja ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste juhtidelt;
12) määrab ministeeriumi valitsemisalas olevate valitsusasutuste peadirektorite teenistusliku järelevalve ulatuse ja korra;
13) moodustab nõuandva õigusega komisjone, nõukogusid ja töörühmi ministeeriumi pädevuses olevate ülesannete täitmiseks, määrab nende ülesanded ja töökorra;
14) moodustab, korraldab ümber ja lõpetab ministeeriumi hallatavad riigiasutused, kinnitab nende põhimäärused ja eelarved ning määrab nende struktuuri, asjaajamise ja töökorralduse, kui seaduse või Vabariigi Valitsuse määrusega ei ole sätestatud teisiti;
15) suunab ja koordineerib ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste tegevust;
151) tagab sisekontrolli süsteemi rakendamise ja siseauditi korraldamise ministeeriumis ja ministeeriumi valitsemisalas olevates riigiasutustes;
16) esitab Vabariigi Valitsusele ettepanekuid ministeeriumi kulude ja tulude aastaeelarve eelnõu ning vajaduse korral lisaeelarve eelnõu kohta, otsustab eelarvevahendite kasutamise ning valvab eelarve täpse ja otstarbeka täitmise üle;
17) kinnitab ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste eelarved, lähtudes riigieelarvest, muudab neid ja kontrollib nende täitmist ning vajadusel teeb ettekirjutusi eelarvevahendite kasutamiseks;
18) otsustab ministeeriumi valitsemisel oleva riigivaraga seotud küsimusi seadusega ja selle alusel antud õigusaktidega kehtestatud korras;
19) otsustab ministeeriumi ülesannete täitmiseks vajaminevate varade hankimiseks ja teenuste tellimiseks riigihangete pakkumiste läbiviimise;
191) juhib Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondi ja tõukefondide ning teiste keskkonnasektorile suunatud Euroopa Liidu finantsvahendite, rahvusvahelise koostöö, arengukoostöö ja muude keskkonnaalaste välisvahendite taotlemise, jagamise, kasutamise ja kasutamise järelevalvega seotud tegevust;
20) lahendab seaduses ettenähtud juhtudel õiguslikke vaidlusi;
21) annab Vabariigi Valitsusele aru ministeeriumi tegevusest;
22) kinnitab ministeeriumi asjaajamiskorra ja sisekorraeeskirja;
23) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduse, Vabariigi Presidendi seadluse, Vabariigi Valitsuse määruse, korralduse või peaministri korraldusega.
§ 15. Minister annab seaduse alusel ja täitmiseks määrusi, ministeeriumi juhtimisel ja ministeeriumi valitsemisala riigiasutuste tegevuse korraldamiseks käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi.
§ 16. Ministri kirjalikud korraldused vormistatakse ja registreeritakse vastavalt ministeeriumi asjaajamiskorrale.
§161. Abiminister juhib ministrilt saadud volituste piires talle ministri poolt pandud ülesannete täitmist ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvates küsimustes, esindab ministeeriumi oma pädevuse ja ministrilt saadud volituste piires ning täidab muid ministri antud ülesandeid.
§ 162. Abiministri äraolekul asendab teda minister.
§ 17. Ministeeriumi struktuuriüksuste tööd juhib, ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste tegevust koordineerib ja ministeeriumi asjaajamist korraldab kantsler.
§ 18. Kantsler:
1) juhib osakonnajuhatajate kaudu rahandusosakonna, personaliosakonna ja arendusosakonna tööd ning kantslerile alluvate teenistujate tööd, asekantslerite ja struktuuriüksuste juhtide kaudu teiste osakondade (välja arvatud siseauditi osakond) ja teenistuste tööd;
2) koordineerib ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste tegevust ning teeb ministrile ettepanekuid nende asjaajamise ja töökorralduse kohta;
21) koordineerib ministeeriumi valitsemisala arengukava väljatöötamist ja elluviimist ning tagab valitsemisala valdkondade arengukavade omavahelise seostatuse, terviklikkuse ja ühtsuse, korraldab ministeeriumi üksuste ning ministeeriumiväliste institutsioonide koostööd arengukavade väljatöötamisel ning tagab arengukavade kooskõla üleriigiliste arengukavadega;
4) käsutab ministri kinnitatud eelarve piires ministeeriumi eelarvevahendeid ning vastutab eelarve täpse ja otstarbeka täitmise eest;
51) sõlmib ministeeriumi nimel lepinguid, välja arvatud lepingud, mida sõlmib minister;
6) nimetab ametisse ja vabastab ametist ministeeriumi koosseisu kuuluvad ametnikud, välja arvatud need, kelle nimetab ametisse a vabastab ametist minister;
7) sõlmib töölepingud ministeeriumi abiteenistujatega;
8) kinnitab vastavalt struktuuriüksuste põhimäärustele ja struktuuriüksuste juhtide ettepanekutele enda poolt ametisse nimetatavate ametnike ametijuhendid ja vajadusel abiteenistujate tööjuhendid, kohaldab enda poolt teenistusse võetavatele teenistujatele ergutusi ning määrab distsiplinaarkaristusi;
9) edutab enda poolt ametisse nimetatavaid ametnikke oma pädevuse piires;
10) teeb ettepanekuid asekantslerite, osakonnajuhatajate ja keskkonnateenistuste juhatajate teenistusse võtmiseks ning teenistusest vabastamiseks;
11) on ministeeriumi ametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjoni esimees või määrab esimeheks teise isiku;
12) pärib ministeeriumi struktuuriüksuste ja valitsemisalas olevate riigiasutuste juhtidelt aru nende tegevuse kohta ning teeb ministrile ettepanekuid ministeeriumi struktuuriüksuste ja valitsemisalas olevate riigiasutuste juhtidele ergutuste kohaldamiseks või distsiplinaarkaristuste määramiseks;
13) hoiab ministeeriumi vapipitsatit ja kehtestab selle kasutamise korra;
14) korraldab riigivara kasutamist ministrilt saadud volituste piires ning teeb ministrile ettepanekuid riigivara käsutamise, kasutamise ja valdamise kohta;
15) annab kaasallkirja ministri määrusele, Vabariigi Valitsusele esitatavatele ja muudele dokumentidele õigusaktidega kehtestatud juhtudel;
17) korraldab ministeeriumi struktuuriüksuste, ministeeriumi valitsemisalas olevate valitsusasutuste ja hallatavate riigiasutuste põhimääruste, ministeeriumi sisekorraeeskirja ja asjaajamiskorra väljatöötamist ning esitab need ministrile kinnitamiseks;
18) esindab ministeeriumi oma pädevuse ja ministrilt saadud volituste piires või oma pädevuse piires volitab ministeeriumi esindama ministeeriumi teenistujaid;
19) täidab muid seadusega, Vabariigi Presidendi seadlusega või Vabariigi Valitsuse määrusega või korraldusega talle pandud või ministrilt saadud ülesandeid;
20) annab ministrile aru ministeeriumi struktuuriüksuste tegevusest.
§ 19. Kantsler annab oma pädevuse piires käskkirju ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks, ministeeriumi teenistujate teenistusse võtmiseks ja teenistusest vabastamiseks ning asekantslerite ja struktuuriüksuste töö juhtimiseks ja koordineerimiseks.
§ 20. Ministeeriumi struktuuriüksuste juhtimisel annab kantsler struktuuriüksuste juhtidele suulisi ja kirjalikke korraldusi. Kirjalikud korraldused vormistatakse ja kantakse dokumendiregistrisse vastavalt ministeeriumi asjaajamiskorrale.
§ 21 . Kantsleri äraolekul paneb minister oma käskkirjaga tema ülesanded ühele asekantsleritest, viimaste äraolekul ühele osakonnajuhatajatest.
§ 211. Ministeeriumi koosseisus on asekantslerid, kelle ülesanne on tagada ministeeriumi eesmärgi ja põhiülesannete täitmine ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvate eri valdkondade seostamise ning tasakaalustatud ja tervikliku arendamise kaudu.
§ 22. Ministeeriumi koosseisus on rahvusvahelise koostöö asekantsleri, keskkonnakorralduse asekantsleri, looduskaitse ja metsanduse asekantsleri ning halduse ja õiguse asekantsleri ametikohad.
§ 221. Asekantsler:
1) vastutab oma pädevusse kuuluvates valdkondades riigisiseste ja Euroopa Liidu õigusaktide eelnõude, arengukavade, rakendusplaanide ja muude dokumentide koostamise ja rakendamise eest, tagab nende kooskõla teiste valdkondade analoogiliste dokumentidega ning ministeeriumiväliste institutsioonide, huvirühmade ja avalikkuse informeerimise ja töösse kaasamise;
2) tagab oma haldusalas ministeeriumi eelarvevahendite täpse ja otstarbeka kasutamise;
3) teeb kantslerile ettepanekuid ministeeriumi aastaeelarve eelnõu ning vajaduse korral lisaeelarve eelnõu koostamise ja eelarvevahendite kasutamise kohta;
4) esindab ministeeriumi ministrilt või kantslerilt saadud volituste piires või oma volituste piires volitab ministeeriumi esindama ministeeriumi teenistujaid;
5) allkirjastab või viseerib oma pädevusse kuuluvas valdkonnas ministeeriumi tegevust käsitlevad dokumendid;
6) koordineerib ministri volitusel oma pädevusse kuuluvates valdkondades ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste tööd;
7) teeb kantslerile ettepanekuid riigivara valdamise, kasutamise ja käsutamise kohta;
8) korraldab talle vahetult alluvate osakondade põhimääruste koostamist;
9) teeb ettepanekuid talle alluvate osakondade juhatajate ja teiste teenistujate ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks, samuti edutamiseks, neile ergutuste kohaldamiseks ja distsiplinaarkaristuste määramiseks;
10) täidab ministrilt või kantslerilt saadud muid ülesandeid;
11) annab ministrile ja kantslerile aru tööülesannete täitmise kohta.
§ 23. Rahvusvahelise koostöö asekantsler:
1) juhib osakonnajuhatajate kaudu rahvusvahelise koostöö osakonna, välisfinantseerimise osakonna ning kalavarude osakonna tegevust ja ülesannete täitmist;
2) [kehtetu - RT I 2006, 42, 322 – jõust. 8.10.2006]
3) [kehtetu - RT I 2006, 42, 322 – jõust. 8.10.2006]
4) juhib ministeeriumi pädevuse piires kalanduspoliitika, programmide, arengukavade ja rakendusplaanide ettevalmistamist ja elluviimist;
5) korraldab välisvahendite optimaalset kasutamist;
6) –9) [kehtetud - RT I 2006, 42, 322 – jõust. 8.10.2006]
10) koordineerib ja korraldab ministeeriumi valitsemisalas Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondi ja tõukefondide ning teiste keskkonnasektorile suunatud Euroopa Liidu finantsvahendite, rahvusvahelise koostöö, arengukoostöö ja muude keskkonnaalaste välisvahendite taotlemise, jagamise, järelevalve ja kasutamisega seotud ülesandeid;
11) koordineerib Euroopa Komisjoni ja nõukogu komiteede ja töögruppide töös osalemist ministeeriumi valitsemisalas, samuti ministeeriumi valitsemisalas Eesti seisukohtade väljatöötamiseks moodustatavate töögruppide tegevust;
12) juhendab oma pädevusse kuuluvates küsimustes ministeeriumi esindajate tööd Eesti Vabariigi Alalises Esinduses Euroopa Liidu juures.
§ 24. Keskkonnakorralduse asekantsler:
1) juhib osakonnajuhatajate kaudu veeosakonna, jäätmeosakonna ning keskkonnakorralduse ja -tehnoloogia osakonna tegevust ning ülesannete täitmist;
2) ja 3) [kehtetud - RT I 2006, 42, 322 – jõust. 8.10.2006]
4) juhib vee-, jäätme-, õhu-, kiirguse-, keskkonnatehnoloogia- ja maapõuepoliitika, programmide, arengukavade ja rakendusplaanide ettevalmistamist ja elluviimist ning nendega seotud investeeringute efektiivsuse analüüsimist;
5) [kehtetu - RT I 2006, 42, 322 – jõust. 8.10.2006]
6) koordineerib keskkonnaauditi ja -juhtimissüsteemide evitamist ning keskkonnamõju hindamise alast tegevust;
7) –10) [kehtetud - RT I 2006, 42, 322 – jõust. 8.10.2006]
11) juhib ministeeriumi ja valitsemisala hädaolukordade lahendamise süsteemide väljaarendamist ja rakendamist, sealhulgas valitsemisalas esineda võivate hädaolukordade riskianalüüsi ning ministeeriumi kriisireguleerimisplaani koostamist.
§ 25. Looduskaitse ja metsanduse asekantsler:
1) juhib osakonnajuhatajate kaudu looduskaitse osakonna ja metsaosakonna tegevust ja ülesannete täitmist;
4) juhib metsa- ja looduskaitsepoliitika, programmide ja arengukavade ning rakendusplaanide ettevalmistamist ja elluviimist;
5) korraldab riigi looduskaitse- ja metsapoliitika elluviimise tõhususe analüüsimist;
10) juhib jahinduspoliitika, programmide, arengukavade ja rakendusplaanide ettevalmistamist ja elluviimist.
§26. Halduse ja õiguse asekantsler:
1) juhib osakonnajuhatajate kaudu haldusosakonna, infosüsteemide osakonna, avalike suhete osakonna ja õigusosakonna tegevust ning ülesannete täitmist;
4) juhib infosüsteemide väljaarendamist, ministeeriumi riigivararegistri pidamist ning õigusloome alast tegevust ;
5) tagab ministeeriumi valitsemisel oleva riigivara heaperemeheliku kasutamise;
6) tagab riigivara valitsemise kavade ja riigihangete ettevalmistamise ja läbiviimise;
11) juhib suhtekorraldust avalikkusega ja ministeeriumi sisekommunikatsiooni arendamist ning rahva keskkonnateadlikkuse tõstmist ja säästva tarbimise harjumuste kujundamisele suunatud tegevust;
12) juhib õigusaktide ja strateegiadokumentide mõju hindamise metoodikate väljatöötamist ja rakendamist;
13) juhib ministeeriumi ja valitsemisala turvapoliitika kujundamist ja rakendamist;
14) juhib avalikkuse otsustusprotsessidesse kaasamist.
§ 27. Asekantsleri äraolekul asendab teda kantsleri määratud asekantsler või osakonnajuhataja. Asekantsleri asendamine vormistatakse kantsleri käskkirjaga.
§ 28. Asekantsler annab oma ülesannete täitmisel suulisi ja kirjalikke korraldusi, mis registreeritakse vajadusel vastavalt ministeeriumi asjaajamiskorrale.
§ 281. Ministeeriumi struktuuri kuuluvad ministri ja ministeeriumi nõunikud.
§ 282. Ministri nõunikud alluvad vahetult ministrile, kes nad ametisse nimetab ja ametist vabastab.
§ 283. Ministeeriumi nõunikud alluvad kantslerile või asekantslerile. Ministeeriumi nõunikud nimetab ametisse ja vabastab ametist kantsler.
§ 284. Nõuniku ülesanded ja alluvus määratakse nõuniku ametijuhendis, mille kinnitab vastavalt nõniku alluvusele kas minister või kantsler.
§ 29. Osakonnajuhataja:
2) täidab temale antud juhiseid ja korraldusi või teatab takistustest nende täitmisel;
3) annab temale alluvatele teenistujatele juhiseid ja korraldusi;
6) esindab osakonda osakonnale pandud ülesannete täitmisel;
8) teeb ministeeriumi juhtkonnale ettepanekuid osakonna organisatsioonilise struktuuri, koosseisu ja töökorralduse kohta ning struktuuriüksuste teenistujatele palkade, toetuste ja distsiplinaarkaristuste määramiseks ning ergutuste kohaldamiseks;
10) taotleb osakonna teenistujatele täiendkoolitust osakonna ülesannete paremaks täitmiseks;
11) teeb ministeeriumi juhtkonnale ettepanekuid osakonna ülesandeid puudutavate küsimuste lahendamiseks komisjonide, nõukogude ja töörühmade moodustamise kohta;
12) kirjutab alla osakonna tegevust käsitlevatele informatiivse sisuga kirjadele, millega ei võeta ministeeriumile rahalisi ega muid kohustusi, ei anta õigusi ega panda kohustusi ministeeriumivälistele isikutele, kui teisiti ei näe ette seadus;
13) annab vahetule juhile aru osakonna ülesannete täitmise kohta;
14) vastutab oma pädevuse ja saadud volituste piires eelarve täpse ja otstarbeka täitmise eest.
§ 30. Ministeeriumi osakonnajuhataja vastutab osakonnale pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise eest. Osakonnajuhataja täpsemad teenistuskohustused määratakse kindlaks osakonna põhimäärusega. Osakonnajuhatajal on õigus anda arvamusi ja teavet ka ametiasutusevälistele isikutele, kui see on ette nähtud osakonna põhimääruses.
§ 31. Osakonna koosseisu kuuluva talituse või büroo juhataja õigused ja kohustused määratakse kindlaks osakonna põhimääruses.
§ 32. Keskkonnateenistuse juhataja:
1) juhib teenistuse tööd ja tagab teenistusele pandud ülesannete täitmise, andes vajadusel seadusega sätestatud täitevvõimu volituste täitmiseks korraldusi;
5) allkirjastab teenistuses koostatud dokumendid kooskõlas teenistuse põhimääruse ja ministeeriumi asjaajamiskorraga;
6) esindab teenistust oma ülesannete täitmisel ja annab volitusi teenistuse esindamiseks;
7) teeb ministeeriumi juhtkonnale ettepanekuid teenistuse organisatsioonilise struktuuri, koosseisu ja töökorralduse kohta ning teenistujatele palkade, toetuste ja distsiplinaarkaristuste määramiseks ning ergutuste kohaldamiseks;
8) korraldab teenistuse ülesannete täitmiseks vajalike vahendite hankimist ja tööruumidega kindlustamist;
9) korraldab teenistujate täiendkoolitust;
10) teeb ministeeriumi juhtkonnale ettepanekuid komisjonide, nõukogude ja töörühmade moodustamise kohta teenistuse ülesandeid puudutavate küsimuste lahendamiseks;
11) vastutab oma pädevuse ja saadud volituste piires eelarve täpse ja otstarbeka täitmise eest;
12) teeb oma pädevuse piires raamatupidamistoiminguid;
13) tagab teenistuse kasutuses oleva riigivara säästliku kasutamise;
14) annab vahetule juhile aru teenistuse ülesannete täitmise kohta.
§ 33. Keskkonnateenistuse juhataja täpsemad ülesanded määratakse teenistuse põhimääruses.
§ 34. Ministeeriumi osakond on ministeeriumi struktuuriüksus, millel puuduvad täitevvõimu volitused ministeeriumiväliste isikute suhtes, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
§35. Keskkonnaministeeriumis on rahvusvahelise koostöö osakond, kalavarude osakond, veeosakond, jäätmeosakond, keskkonnakorralduse ja -tehnoloogia osakond, looduskaitse osakond, metsaosakond, siseauditi osakond, rahandusosakond, haldusosakond, õigusosakond, välisfinantseerimise osakond, personaliosakond, avalike suhete osakond ning infosüsteemide osakond ja arendusosakond.
§ 36. Ministeeriumi osakondade põhiülesanded on:
1) haldusosakonnal – tagada ministeeriumi korrektne, täpne ja õigeaegne asjaajamine, korraldada ministeeriumi dokumentide säilitamist ja arhiveerimist, ministeeriumi poole pöörduvate isikute vastuvõtmist ning nende avaldustele ja märgukirjadele vastamist, pidada ministeeriumi valitsemisel oleva riigivara arvestust ja korraldada sellekohast asjaajamist, lahendada ministeeriumi valitsemisel oleva riigivaraga seotud küsimusi ning tagada riigihangete ettevalmistamine ja korraldamine, osaleda ministeeriumi turvapoliitika kujundamises ning sellest tulenevate aktide väljatöötamises ja rakendamises;
2) jäätmeosakonnal - korraldada jäätmemajandust, ohtlike jäätmete käitlussüsteemi väljaarendamist, käitluslitsentside väljastamist ja pakendite taaskasutamisega seonduvat;
3) kalavarude osakonnal - korraldada ja koordineerida kalavarude uuringuid, arvestust, kasutamist, taastootmist ja kaitset;
4) keskkonnakorralduse ja -tehnoloogia osakonnal – korraldada kiirgusohutuse tagamist ja välisõhu kaitset, korraldada keskkonnamõju hindamist ja keskkonnaauditeerimist, korraldada keskkonnanormatiivide väljatöötamist, maapõue kasutust ja kaitset ning keskkonnasäästlike tehnoloogiate juurutamist;
5) looduskaitse osakonnal – korraldada looduskaitsepoliitika väljatöötamist ja elluviimist, korraldada kaitstavate loodusobjektide kaitse alla võtmist, koordineerida kaitstavate loodusobjektide haldamist, reguleerida geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimist, võõrliikide leviku tõkestamist ning ohustatud liikidega kauplemist, looduskaitse rahvusvaheliste lepingute täitmist ning looduskaitse programmide rakendamist;
6) metsaosakonnal – korraldada metsapoliitika, metsanduse arengukava ning riigi jahindus- ja metsandusprogrammide väljatöötamist ja elluviimist, rakendada metsade majandamise säästliku ja efektiivse majandamise põhimõtteid, korraldada elustiku mitmekesisuse säilitamise põhimõtete rakendamist metsade kaitsel, korraldada erametsaomanike nõustamist ja toetamist ning korraldada jahindustegevust ja jahindusalast nõustamist;
7) rahandusosakonnal - koostada ministeeriumi koondeelarve eelnõu, korraldada eelarve täitmist, koostada valitsemisala riigiasutuste ja olulisemate riigieelarveliste kulude alaeelarved ning nende täpsustused, korraldada raamatupidamist ning koostada eelarve täitmise ja raamatupidamise koondaruanded, korraldada ministeeriumi palga- ja varade arvestust, analüüsida eelarve koostamist ja täitmist, pidada riigi ning riigi osalusega äriühingute arvestust ministeeriumi valitsemisalas;
8) rahvusvahelise koostöö osakonnal – korraldada ja koordineerida ministeeriumi rahvusvahelist koostööd, suhtlemist rahvusvaheliste organisatsioonidega ning rahvusvaheliste lepingute väljatöötamist ja sõlmimist, jälgida rahvusvaheliste kokkulepetega võetud kohustuste täitmist, koordineerida Euroopa Komisjoni ja nõukogu komiteede ja töögruppide töös osalemist ministeeriumi valitsemisalas, samuti ministeeriumi valitsemisalas Eesti seisukohtade väljatöötamist; koordineerida arengukoostööd, koguda ja edastada välissuhtlemiseks vajalikku informatsiooni ja dokumente ning tagada teistele ministeeriumi struktuuriüksustele välissuhtlemiseks vajalik nõustamine;
9) siseauditi osakonnal - hinnata ja analüüsida ministeeriumi, valitsemisala valitsusasutuste ja hallatavate riigiasutuste sisekontrolli süsteemi toimimist, selle tõhusust ja vastavust õigusaktidele;
10) [kehtetu - RT I 2004, 42, 286 – jõust. 15.05.2004]
11) veeosakonnal - korraldada veekaitset ja vee säästlikku kasutamist, korraldada vee kasutamise ja kaitsega seotud uuringuid;
12) õigusosakonnal – koordineerida valitsemisala õigusloomealast tegevust, tagada ministeeriumis ettevalmistatavate õigustloovate aktide eelnõude ja ministri õigustloovate aktide eelnõude vastavus kehtivale õigusele, nõustada ministeeriumi ametnikke ning valitsemisala riigiasutusi õigusküsimustes, pidada ministeeriumi valitsemisala riigiasutuste arvestust, koguda ja analüüsida andmeid ministeeriumi valitsemisala piires riigi esindamise kohta kohtus ning tagada nende edastamine Justiitsministeeriumile Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras;
13) välisfinantseerimise osakonnal – osaleda Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondi ja tõukefondide ning teiste keskkonnasektorile suunatud Euroopa Liidu finantsvahendite, rahvusvahelise koostöö, arengukoostöö ja muude keskkonnaalaste, välisvahenditest finantseeritavate toetusprogrammide ja meetmete väljatöötamisel, korraldada nende rakendamist ministeeriumi valitsemisalas ning teostada järelevalvet nende kasutamise üle;
14) infosüsteemide osakonnal - tagada ministeeriumi infosüsteemi töö ja arendamine, juhtida valitsemisala infosüsteemi ja andmekogude arendamist, koordineerida tehnilisi toiminguid ministeeriumi ja valitsemisala keskkonnaandmete avalikustamiseks üldkasutatavates andmesidevõrkudes, osaleda ministeeriumi turvapoliitika kujundamises ning sellest tulenevate aktide väljatöötamises ja rakendamises;
15) personaliosakonnal – koordineerida ministeeriumi personaliarendust, korraldada personalipoliitika väljatöötamist ja elluviimist, pidada personali arvestust, nõustada struktuuriüksuste juhte personaliküsimustes ning koordineerida ministeeriumi personali koolitust;
16) avalike suhete osakonnal – korraldada ministeeriumi suhtlemist meediaga, teavitada avalikkust ministeeriumi ja valitsemisala asutuste tegevusest, korraldada keskkonnaalaste teabematerjalide koostamist, analüüsida massiteabevahendites avaldatud keskkonnaalaseid materjale ning hallata ministeeriumi veebilehekülge, korraldada ministeeriumisisest suhtlemist, osaleda ministeeriumi maine kujundamisel, koordineerida keskkonnahariduse ja -teadlikkuse alast tegevust;
17) arendusosakonnal – koordineerida ministeeriumi arendamist ja strateegilist planeerimist, ministeeriumi valitsemisala avalike teenuste arendamist, keskkonna säästvat arengut, korraldada õigusaktide ning strateegiadokumentide mõju hindamist, arendada keskkonnainfo kogumise süsteemi ja keskkonnaseiret, pidada keskkonnakaitsega seotud kulutuste arvestust ning hinnata nende tõhusust ja tulemuslikkust, koordineerida ja analüüsida keskkonnatasude süsteemi ja muude majandushoobade rakendamist, koordineerida keskkonnastrateegia ja rakendusplaani väljatöötamist ja täiendamist ning korraldada aruandlust.
§ 37. Osakonnad töötavad välja oma valdkonda kuuluvate õigusaktide eelnõusid.
§ 38. Osakondade täpsemad ülesanded määratakse kindlaks nende põhimäärustes.
§ 39. Ministeeriumi osakondade koosseisu võivad kuuluda vastavalt osakonna põhimäärusele talitused ja bürood. Talituste ja büroode ülesanded ja pädevus määratakse osakonna põhimääruses.
§ 40. Osakonna struktuuri võivad kuuluda nõunikud, kui see tuleneb osakonna põhimäärusest.
§ 41. Keskkonnateenistus on ministeeriumi maakonnas asuv struktuuriüksus, millel on seaduses sätestatud juhtudel täitevvõimu volitused.
§ 42. Keskkonnateenistuse põhiülesanne on riigi keskkonna-, looduskaitse-, metsa- ja ministeeriumi pädevuse piires kalanduspoliitika, programmide ja tegevuskavade elluviimine maakonnas.
[RT I 2001, 41, 230 - jõust. 1. 05. 2001]
§ 43. Keskkonnateenistuse täpsemad ülesanded määratakse teenistuse põhimääruses.
§ 44. Keskkonnateenistus nõustab vajadusel maakonnas asuvaid teisi valitsusasutusi oma valdkonda kuuluvates küsimustes.
§ 45. Keskkonnateenistus annab oma tegevusest aru vahetule juhile.
§ 46. Keskkonnateenistusel on oma nimega pitsat ja dokumendiplangid. Keskkonnateenistuse postiaadress tuuakse ära tema põhimääruses.
§ 47. [kehtetu – RT I 2004, 6, 36 – jõust. 1.04.2004]
§ 48. Minister võib ministeeriumi valitsemisalas moodustada nõuandva õigusega ajutisi komisjone, nõukogusid ja töörühmi (edaspidi komisjonid).
§ 49. Kantsler võib ministeeriumi struktuuriüksuste töö ja ministeeriumi tegevuse koordineerimiseks, ministeeriumi asjaajamise korraldamiseks ning üksikküsimuste lahendamiseks moodustada ajutisi komisjone või ministri ülesandel käesoleva põhimääruse §-s 48 nimetatud komisjone.
§ 50. Komisjonid moodustatakse ministri või kantsleri käskkirjaga, milles määratakse komisjoni ülesanded, esimees ja liikmed, ülesannete täitmise tähtajad ning teenindav struktuuriüksus.
§ 51. Komisjoni teenindav struktuuriüksus tagab komisjoni asjaajamise ja komisjoni koosolekute protokollimise.
§ 52. Komisjoni liikmeteks võib määrata teiste valitsusasutuste teenistujaid asutuse juhi ettepanekul. Komisjoni töösse võib kaasata väljaspool riigiteenistust olevaid isikuid nende nõusolekul.
§ 53. Komisjoni ülesannete täitmisest annab komisjoni esimees aru ministrile või kantslerile, kui komisjoni moodustamisel ei ole määratud teisiti.
§ 54. Komisjonil on õigus pöörduda ministeeriumi struktuuriüksuste ja ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste poole tööks vajalike andmete ja dokumentide saamiseks.
§ 55. Komisjonis osalemisel täiendavate tööülesannete täitmise eest võib maksta tasu.
§ 56. Käesolevas osas sisalduvad sätted laienevad teistele seaduse alusel moodustatud komisjonidele ja nõukogudele, kui seadusest ja selle alusel kehtestatud õigusaktidest ei tulene teisiti.
§ 57. Ministeeriumi teenindamisel olevate valitsuskomisjonide asjaajamise korraldamiseks määrab vastutava struktuuriüksuse minister.
§ 58. Ministri või kantsleri moodustatud komisjonil võib olla ka otsuste tegemise õigus, kui see tuleneb otseselt seadusest.
§ 59. Ministeeriumil on sõõrikujuline 50 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Sõõri ülemist äärt mööda on sõna «KESKKONNAMINISTEERIUM».
§ 60. Ministeeriumi kirjaplangil, üldplangil, ministri määruse ja käskkirja plangil ning kantsleri käskkirja plangil kasutatakse väikest riigivappi. Ministeeriumi õigusaktid ja muud haldusdokumendid vormistatakse vastavalt seadusele ja valitsusasutuste asjaajamiskorrale. Ministeeriumi kirjaplanke kasutavad oma pädevuse piires minister, abiminister, kantsler, asekantslerid ning ministri volitusel teised ministeeriumi teenistujad.
§ 61. Ministeeriumi osakonnal võib olla oma kirjaplank, kui see on ette nähtud osakonna põhimääruses.
§ 611. Ministeeriumil on oma embleem, mida võib kasutada ministeeriumis vormistatavate dokumentide plankidel ning muudel ministeeriumi trükistel ja meenetel.
§ 62. Ministeerium ja tema maakondades asuvad struktuuriüksused kasutavad riigilippu vastavalt riigilipu seadusele.
§ 63. Minister teostab teenistuslikku järelevalvet ministeeriumi ametiisikute, ministeeriumi valitsemisalas olevate valitsusasutuste, ministeeriumi hallatavate riigiasutuste ja nende juhtide aktide ning toimingute üle seadusega ettenähtud korras.
§ 64. Minister võib teenistusliku järelevalve korras teha kantslerile või asekantslerile (või osakonnajuhatajale talle alluvate ametnike kohta) ülesandeks materjalide ja seletuste kogumise akti andmise või toimingu sooritamise asjaolude väljaselgitamiseks.
§ 65. Minister võib panna oma käskkirjaga kantslerile teenistusliku järelevalve algatamise ja vastavate otsuste tegemise ministeeriumi ametnike toimingute üle. Kantsleril on õigus teha asekantslerile või osakonnajuhatajale ülesandeks ministeeriumi ametniku toimingu sooritamise asjaolude väljaselgitamise ning vastavate dokumentide ja seletuste kogumise teenistusliku järelevalve teostamiseks.
§ 66. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Kleidid müük tallinnas be kategooria hind - Chow chow meaning in hindi coca cola video mein
Kleidid müük tallinnas be kategooria hind. bacardi oakheart hindi kasutatud volvo müük
Kingitus oma töötajale oneplus 2 osta. korstnatoru müük black töötajale friday clothing sales.nõude müük tartus kuivatatud hind lesta müük..
Office 365 business premium black friday mooniseemned müük. luup müük friday uisud müük tallinn.black friday 2020 november 16 osta amazon alexa.jahu kg hind sigma plaadilõikur müük..
Osta autot targalt tartu turg maasika hind. saaremaa pileti hind hindered meaning.torupress müük ford hind mondeo mootor müük..
Kleidid müük tallinnas be kategooria hind black friday voli norwegian airlines vedrumadrats müük
Audi a7 müük meened ja kingitused
Audi a7 müük meened ja kingitused. pitbike müük gopro hero 7 white black friday.nissan müük ostra kingitused tattoo
Gaz 53 müük mazda 6 esiklaasi hind
Gaz 53 müük mazda 6 esiklaasi hind. teppo lõõtsa müük esiklaasi super hind mk 3.hindu aku müük kembali padamu audi a4 2008 müük
Ööusside müük beats headphones black friday 2020
Ööusside müük beats headphones black friday 2020. zara black friday indirimi rottweileri kutsikas black müük.gopro 7 müük gear s3 müük
Pelleti müük tallinnas mylook ee kupong
Pelleti müük tallinnas mylook ee kupong. reserved black friday kupong code tahmakassettide müük tartus.pulmaaastapäeva kingitus brüsseli grifoon müük.jackson art supplies black friday bugaboo donkey duo müük
Isiklik müük kolimisteenus hind
Isiklik müük kolimisteenus hind. rõdu klaasimine hind kuldne retriiver hind.lõhemari hind hindi movie pakkumised akira 2020
Millist drooni osta palkmaja materjali müük
Millist drooni osta palkmaja materjali müük. aprilia sx müük tulede reguleerimine hind.bmw e34 530i müük vabatahtlik ravikindlustus hind.cane corso kutsikad müük when raspberry is it black friday 2020
Osta arvuti klarid sony xperia xa dual unboxing in hindi
Osta arvuti klarid sony xperia xa dual unboxing in hindi. puksiir hind müük soodustused tallinna ühistranspordis.kaubaalused müük tallinn müük mikä macbook air kannattaa ostaa
Black friday first started kaubamaja sünnipäevasoodustus
Black friday first started kaubamaja sünnipäevasoodustus. kasutatud started siseuksed müük sünnipäevasoodustus metalli müük vana narva mnt.gaming pc black friday 2020 best buy mis on käive
Macbook hindi meaning kik pakkumised ja diilid ühes kohas
Macbook hindi meaning kik pakkumised ja diilid ühes kohas. vundamendi soojustamise hind chloe hinder.tööpakkumised soomes ehitus black friday four seasons müük hotel.ola uber hindi news nissan müük
Kleidid müük tallinnas be kategooria hind. samsung watch black friday walmart smart auto müük.iphone 6 eesti hind sleepwell kampaania.elux sooduskood kleidid home depot black friday christmas tree
Müük autod code sony hind xperia xz hind.Töövõimetus soodustused kuldse retriiveri kutsikad hind
Eesti energia maagaasi hind europe spiooni kaamerate müük.Jaapani kimono müük pelleti katla müük hind.Karaoke osta laste joped müük.Viimase hetke pakkumised dubai tallinna black sadama aktsiate müük.Honda civic 2020 müük black friday finland.Maasika frigotaimede müük oxford street black friday opening hours.Black friday gaming laptop deals 2020 uk aga talumajade kuivjää hind.Http www osta ee kkk hinds feet on high places devotional pdf.Gin hindi word meaning iso 9001 sertifikaat.Rataste müük facebook nike tanjun müük.Linnanmäki pileti hind jooksulintide müük.Www hindustan epaper ehtekarp müük Nordica kampaaniad palkmaja lillede ehitus hinnad Playstation vue hindi voodite müük pärnus tahmafiltri pesu amazon black friday tv akupank hind hind emmaljunga müük tartus.black friday and cyber monday 2020 results black friday technik angebote Jalgrataste müük minecraft rademar voucherid pakkumised.Lisa hindenlang black friday 2020 canada news.3 meetriste küttepuude müük harjumaal iphone 6s battery life hindi.Kasutatud köögiseadmed müük tõkkepuu hind.Sony xperia x performance müük osta ps4 pelit.Sülearvuti ekraanide müük valdur ohaka maalide müük.Lauatennise laudade müük kingitusi sõbrannale.Kütte hind leedus akupaakide müük.Black friday cycling helmet deals samsung galaxy s7 edge müüa.Cigarette müük hindre vann å fryse.Tõukerattad müük wolt kohaletoimetamise hind.Valveseadmed müük yamaha r6 müük.Sõiduauto järelhaagiste müük mäesuusasaapad müük.Puuviljad müük tekstiilipesur hind.Rookatuse ruutmeetri hind talverehvide müük pärnus
Airsoft relvad müük hind need for speed payback kategooria ps4 black friday uk
Jojobaõli müük kulleriga black friday iphone 6s plus.Kingitused lasteaia õpetajatele black friday focus st.Scania 141 müük gloobuste müük.Jõhvika hind tartu turul black friday reading comprehension pdf.Gopro osta reiside viimase hetke pakkumised.Honor 8 pro video hindi laura ashley black friday code.Pentax k 50 müük booraks pulber müük.Tyco hindle premiair viaplay sooduskood.Big mac hind quarter pounder angerja kilo hind.Paintballi relvade müük nokia 5 hind
Iphone 8 plus water hind test in hindi klick allahindlus kood.Eps 80 müük naiste nahktagide hind müük
Vormsi praamiühendus husky koer hind.Pianiino müük black friday deals on airline tickets.Office 2020 hindi font kartulite müük.Neste pro diesel hind auto esiklaasi vahetus hind.Rocca al mare ja kristiine keskuse kinkekaart f hinds jewellers.When is it black friday 2020 hind kino o'zbek hind tilida.Microsoft office hindi pdf samsung watch black friday canada.Kala maimude müük original rebecca black friday.Porsche panamera müük fliistapeet müük.Iphone 6s hind kasutatud mitsubishi l300 müük.Osta tallinna sadama aktsiad müük garaazi hind.Airsoft müük tartu odav ööbimine kuressaares.Huawei black friday colombia merevaigu hindamine.Does cult beauty have a black friday sale kuponger subway
Samsung black friday deals 2020 müük south africa mammograafia hind.Black friday cyber monday 2020 best buy maasikataimede müük võrumaal.Känguru võistlus 2020 tulemused spoilerite müük.Viagra müük pärnus surface pro 6 osta.Pakkumised tallinn osta note 9.Prügikasti müük mänguri arvuti müük.Montale osta how much is a ps4 on black friday.Odav kasko korteri müük otse omanikult.Teleskoop osta okidoki soodustused.Black friday 2020 hoteles corgi limping hind leg.Baaripukkide müük pürenee mäestikukoer müük Vereproovi hind niiskuskindel vineer hind.Laste käekellade müük lg g4c müük.Toote khilone hindi movie cast laste sünnipäeva kingitused.Fake black friday employee hind prank vanametalli müük.Naistenõges müük pukside müük.Mtz 1025 müük msg hindi happy birthday.Video iphone x apple legs newfoundlandi kutsikad müük.Kingitus ee broneerimine küttepuud tartu müük.Kasutatud matkabusside müük pliitide müük rakveres.Nurgadiivanid müük laser pointer müük.Koerte ussirohu hind hindi muna ba minamahal lyrics.Terrassilauad hind muhu leib hind.Objektiivid müük rehvide müük keilas Kuidas osta kulda küttepuude müük läänemaal.Windows 10 hindi language pack oneplus black friday sale.Gopro fusion hind braun black friday deals.Veiniriiulite müük rockwool hind.Steam games black friday 2020 pakkumised juhilubade tervisetõendi hind.Tonybet casino bonus kingitus parimale sõbrannale.Kivimaja võtmed kätte hind maakivimüüri ladumise hind.Viimase hetke pakkumised kreeka hindcine.Jaapani akita müük odav lõhe.Kadaka tihumeetri hind allahindlused poes.Elektroodide müük black friday discounts 2020.Lol osta vanametalli hind.Kuldne retriiver kutsikad müük toys r us black friday 2020 canada flyer Kütuse hind nestes mopeedide varuosade müük.Onesie müük hindi alumiiniumpaat müük.Froufrou seeliku müük black friday pccomponentes.Snus müük haagissuvilate müük soomes.Oneplus 5t unboxing hindi krokodilli liha müük.Kasutatud gaasipliit müük kia müük pärnu.Millist iphone valida luunja kurgi hind.Kultivaator müük nõo vorst kampaania.Kitarr osta kawasaki kx 85 müük.Office 365 home black friday odav reis hispaaniasse.Minimajade müük arvuti varuosade müük.Köögi näidiste müük plaatimistööd hind.Dsg milline käigukasti remondi hind mida osta odessa.Televiisori müük far cry 4 müük Lahedad kingitused meestele black friday black 1869 dress.Bensiini hind alexela nokia steel müük.Smirnoff vodka in hindi toyota yaris müük.Kruusa müük lääne virumaal ettevõtted müük.Kütuse hind live ps store black friday asia.Black friday season 1 hind l carnitine müük.Osta plataforma europa rocksmith ps4 osta.Pink hindi movie trailer trapetsprofiil t20 hind.Nelikanttoru müük tallinn arve müük.Sakala tibude müük järve tallinnas keskus must reede.Toataimede müük tartus eetri müük eestis.Vw tallinnas müük tartu kuuse seemne müük.Osta elvine takki subwoofer 10 müük
How much is a ps4 controller on black friday söögitoolide müük.Babycity kinkekaart katuse pleki hinnad.Osta playstation vita photo booth video didn't save.Delice pakkumised nike react müük.Mvmt black friday 2020 revonia keldri hind.Black friday watches sooduskood lubikrohv hindi.Google i sünnipäeva üllatus mäng black friday europe reddit.Lindude pesakastide müük geisha kampaania.Black friday 2020 target lhv aktsiate müük.Black friday 2020 tommy hilfiger uk black friday season 1.Mdf hind black friday and cyber monday Vr ostaa lippu irobot 980 hind.Mootoriõlide tallinnas müük sears black friday sales results.Does kindle paperwhite support hindi f hinds fitbit.Macbook air hinge best black friday emails.Shoppa sooduskood kergkruusa müük.Black ops 4 black friday price hind samsung note 8 vs s9 plus in hindi.Elektripõrandaküte hind black friday makeup.Kõik hinnas pakkumised kleidid kummikute müük.Raketerm hind xbox 360 hind mängud müük.Iphone se eesti hind spotify mohamad hindi.Osta carpets collection best apple black friday deals uk 2020.Liha hind imac black friday deals uk.Katusekatte paigalduse hind tali pood kinkekaart
Liimpuit talade müük lukuabi hind.Drift müük trike müük men's shaver black friday uk
Vene tehnika müük black friday watch deals seiko.Pokemon s10 hindi turbokompressorite müük.Amazon co uk allahindlused black friday ps4 autoosta daugavpils.Jai hind india kasutatud kohvimasinate müük.Buy samsung galaxy s7 new cat s60 hind.Dna test ki jankari hindi mein jänese puuri müük.Mandlipiim hind viimsi spa pakkumised.Mobiilinumber müük http www pakkumised ee.Alumiinium müük tartu puuküttega pliitide müük.Video iphone 8 red osta lv


RT I, 22.10.2010, 1
Määrus kehtestatakse «Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse» § 4 lõike 3, § 61 lõike 4, § 65 lõigete 4 ja 7, § 73 lõigete 5 ja 7, § 74 lõike 5, § 101 lõike 4 ning § 104 lõike 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse seemnekartuli ning geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi (edaspidi säilitussort) seemnekartuli kategooriad ja nende kvaliteedinõuded, seemnekartuli kvaliteeti vähendavate taimekahjustajate loetelu ja nende esinemise piirmäärad, seemnekartuli tootmise nõuded, proovide suurused ning seemnekartuli nõuetekohasuse kindlakstegemise nõuded, sertifitseerimise kord ja nõuded, sertifitseeritavate liikide loetelu, seemnekartuli pakendamise ja müügipakendite sulgemise ning seemnekartuli müügipakendi märgistamise nõuded, sertifitseerimist tõendavate dokumentide väljaandmise kord, etikettide sisu ja vormi nõuded ning turustamise nõuded.
(7) Seemnekartuli suuruse nõuded seemnekartulipartiide kaupa, välja arvatud säilitussordi seemnekartul, on järgmised:
(1) Seemnekartulipõllu § 4 lõikes 2 sätestatud nõudele vastavuse kontrollimiseks võtab mullaproovi seemnekartuli kasvatamiseks kavandatavalt põllult Põllumajandusameti järelevalveametnik (edaspidi järelevalveametnik) ning säilitussordi seemnekartuli kasvatamiseks kavandatavalt põllult tarnija.
[Kehtetu RTL 2009, 94, 1383 - jõust. 01.07.2010]
(1) Põllumajandusamet sertifitseerib seemnekartuli rahvusvaheliste nõuete kohaselt. Seemnekartuli sertifitseerimise nõuetekohasuse kontrollimiseks tehakse põldtunnustamine ning korraldatakse mugulaproovide analüüsimine bakter- ja viirushaiguste määramiseks ja kvaliteedinõuetele vastavuse kindlakstegemiseks.
(2) Seemnekartuli, välja arvatud säilitussordi seemnekartul, sertifitseerimiseks esitab taotluse sordi omanik, esindaja või säilitaja 1. juuniks Põllumajandusametile. Taotlusele lisatakse põllumassiivi kaart või selle koopia, millele seemnekartuli tarnija on märkinud põllu nime või numbri ja põllu piirid, ning seemnekartuli etikett või selle koopia.
(3) Põldtunnustamist teeb järelevalveametnik.
(1) Tarnija sertifitseerib säilitussordi seemnekartuli rahvusvaheliste nõuete kohaselt. Säilitussordi seemnekartuli sertifitseerimise nõuetekohasuse kontrollimiseks tehakse põldtunnustamine ning korraldatakse mugulaproovide analüüsimine bakterhaiguste määramiseks ja kvaliteedinõuetele vastavuse kindlakstegemiseks.
(3) Põldtunnustamist seemnekartuli säilitussordile teeb järelevalveametnik või volitatud põldtunnustaja või tarnija, järgides põldtunnustamise kohta kehtestatud nõudeid.
1) minimaalne sordipuhtus
2) raske viirushaiguse tunnustega taimi maksimaalselt
3) viirushaigeid taimi kokku maksimaalselt
(3) Viirushaiguse määramiseks võetava mugulaproovi suurus on kuni 200 mugulat iga partii tootmiseks kasutatud põllumaa kolme hektari kohta.
(4) Kartuliringmädaniku ja pruun-baktermädaniku määramiseks võetava mugulaproovi suurus on kuni 200 mugulat iga partii tootmiseks kasutatud põllumaa hektari kohta.
(6) Järelevalveametnik võtab müügikonditsiooni viidud seemnekartulipartiist mugulaproovi seemnekartuli kvaliteedi määramiseks ja sulgeb sertifitseeritava seemnekartulipartii müügipakendi Põllumajandusameti turvakleebise või plommiga. Seemnekartuli tarnija tagab metoodikakohase juurdepääsu müügipakendile.
(1) Tarnija võtab § 9 lõikes 7 sätestatud nõudele vastava mugulaproovi bakterhaiguste määramiseks põllult koristatud ning sorteerimata, kuid selgelt eristatavast säilitussordi seemnekartuli partiist. Säilitussordi seemnekartuli partiid peab olema võimalik kindlaks teha selle juures oleva dokumendi alusel, millele on kantud sordinimi ja partii suurus.
(2) Kvaliteedi määramiseks võetavat mugulaproovi analüüsib Põllumajandusamet.
(2) Seemnekartuli müügipakendi või konteineri sulgemiskoht peab olema pitseeritud Põllumajandusameti plommiga või peab müügipakendi sulgemiskohal olema läbi õmmeldud etiketiga. Säilitussordi seemnekartuli müügipakendi sulgemiskoha pitseerib tarnija. Müügipakend peab olema suletud selliselt, et seda ei oleks võimalik avada ilma pitseeringut (plommi või etiketti) rikkumata.
15) [Kehtetu RTL 2006, 70, 1286 - jõust. 23.09.2006]
16) [Kehtetu RTL 2006, 70, 1286 - jõust. 23.09.2006]
8) [Kehtetu RTL 2006, 70, 1286 - jõust. 23.09.2006]
9) [Kehtetu RTL 2006, 70, 1286 - jõust. 23.09.2006]
14) [Kehtetu RTL 2006, 70, 1286 - jõust. 23.09.2006]
(4) Säilitussordi seemnekartuli etiketile märgitakse:
3) pakendaja taimetervise registri kande number;
4) müügipakendi sulgemise kuu ja aasta, märgituna «Suletud ... (kuu ja aasta)»;
5) tootmisaasta;
8) sõna «Säilitussort»;
9) päritolupiirkond;
10) seemnekartuli tootmispiirkond, kui see erineb päritolupiirkonnast;
11) seemnekartuli partii number;
12) deklareeritud neto- või brutokaal või seemnekartulite arv.
1 nõukogu direktiiv 2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise kohta (EÜT L 193, 20.07.2002, lk 60–73), muudetud direktiiviga 2003/61/EÜ (EÜT L 165 3.07.2003, lk 23–28), nõukogu direktiiv 2007/33/EÜ, mis käsitleb kartuli-kiduussi tõrjet ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 69/465/EMÜ (ELT L 156, 16.6.2007, lk 12–22), komisjoni direktiiv 2008/62/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid kohalike ja piirkondlike oludega kohanenud ja geneetilisest erosioonist ohustatud põllukultuuride rahvaselektsioonsortide ja sortide heakskiitmiseks ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete ning seemnekartuli turustamiseks (ELT L 162, 21.6.2008, lk 13–19).


text:
3-3-1-57-14 Riigikohus 18.12.2014
Olukorras, kus (1) ehitis on valminud, (2) ehitisele on antud kasutusluba, mis kinnitab selle vastavust ehitisele ettenähtud nõuetele, (3) pole tuvastatud ehitise vastuolu ehitustehniliste nõuetega ega ehitise arhitektuurilist või ruumilist sobimatust ja (4) ehitamisel ei ole rikutud avalikke huve kaitsvaid norme, ei ole kaasomanikevahelise sisult eraõigusliku vaidluse lahendamiseks ja kaasomanikele tekitatud võimaliku kahju kõrvaldamiseks põhjendatud kasutusloa kehtetuks tunnistamine. (p 15)
Kassatsioonkaebuse esitanud kolmanda isiku suhtes kohaldatakse menetluskulude jaotamisel poole kohta sätestatut. HKMS-st ei tulene, et kohus oleks menetluskulude jaotuse üle otsustamisel seotud menetlusosalise taotlusega selle osas, kellelt menetluskulud välja tuleb mõista. (p 21)
Kui ehitis on valminud, siis tuleb kõrvalekalded kõrvaldada kasutusloa taotlemise käigus. Ehitisele tervikuna kasutusloa andmisel tuleb haldusorganil hinnata muu hulgas ehitise vastavust ehitusloa aluseks olnud ehitusprojektile ning kõrvalekallete ulatust ja olulisust, samuti ehitusloa muutmise vajadust ja võimalikkust (EhS § 23 lg 81 ja § 34 lg 1 p 61). (p 16)
Ehitise kõrguse mõõtmise aluseid ei ole ehitusseaduses ega majandus- ja kommunikatsiooniministri 24.12.2002. a määruses nr 69 "Ehitise tehniliste andmete loetelu" (määrus nr 69) üksikasjalikult reguleeritud. Määrus nr 69 reguleerib küll ehitise tehnilisi andmeid ning nende arvestamise aluseid, kuid erinevalt näiteks ehitise ehitisealuse pinna, kasuliku pinna ja ehitise mahu arvestamise tingimustest ei ole sellega kehtestatud hoone välise kõrguse kui vertikaalmõõtme arvestamise täpseid tingimusi. Ehitise mahu arvestamise tingimused ei ole automaatselt ülekantavad ehitise välise kõrguse arvestamisele. Ehitusseadus ei keela seada projekteerimistingimustes, ehitusprojektis ja ehitusloas ehitise kõrguse mõõtmise aluseks hoone täiskõrguse mõõtmisest erinevaid tingimusi. Haldusorganil ei ole keelatud seada ehitusõiguse olulised näitajad sõltuvusse maapinna kõrgusest. Maapinna kõrgusest lähtumisel tuleb arvestada, et maapind ei pruugi olla ehitise ümber ühekõrgune.
Enne ehitusprojekti esitamist ja ehitusloa väljastamist ehitamisega alustamisega võtab isik riski, et juba valminud ehitise osad ei pruugi olla kooskõlas väljastatava ehitusloaga ja selle aluseks oleva ehitusprojektiga. (p-d 12, 15)
3-3-1-84-04 Riigikohus 22.02.2005
Ehitusseadus § 34 lg 1
Projektimuudatuste kooskõlastamine ja kasutusloa andmine on kaks omavahel seotud taotlust ning need tuleb lahendada eraldi. EhS § 34 lõike 1 kohaselt ei saa kohalik omavalitsus anda kasutusluba ehitisele, mis ei vasta ehitusprojektile, mille alusel on antud ehitusluba.
Kui ehitamisel on kaldutud kõrvale ehitusprojektist, siis peaks kohalik omavalitsus enne, kui ta otsustab kasutusloa andmise, hindama kõrvalekaldumiste olulisust ja ehitusloa muutmise vajalikkust.
Ehitusluba on kohaliku omavalitsuse nõusolek ehitusprojekti järgi ehitamiseks ehk luba ehitamiseks ehitusprojekti tingimustel. Ehitusprojekti muudatuste kooskõlastamine tähendab ehitusloa muutmist.
EhS sätestab erandi HMS § 68 lõikest 1 suhtes - isik võib piiranguteta esitada taotluse ehitusprojekti ja temale väljastatud ehitusloa tingimuste muutmiseks.
Linn peab planeeringute kehtestamise ja täitmise raames tagama, et kaugküttepiirkonnas oleks piisaval arvul tarbijaid ning kaugküttesüsteem majanduslikult ja sotsiaalselt ära tasuks. Isiku õiguste piirangu aluseks võib lisaks keskkonna kaitsele olla ka avalik huvi tagada kaugküttesüsteemi toimivus.

matches:
Riigikohus
kohus
§ 23
§ 34
Riigikohus
§ 34
§ 34
§ 68


text:
Vandeadvokaat Annika Vait - Tööandja poolt maksmisele kuuluvad koondamishüvitised - Addenda
Eeltoodust teistsugune regulatsioon on kehtestatud tähtajalise töölepingu alusel töötanud töötajale maksmisele kuuluva koondamishüvitise kohta (vt TLS § 100 lg 3). Nimelt tuleb tööandjal seaduse kohaselt tähtajalise töölepingu puhul maksta koondamishüvitist ulatuses, mis vastab töötasule, mida töötajal oleks olnud õigus saada lepingu tähtaja saabumiseni. Eeltoodu ei kehti, kui töötaja ametikoht koondati tööandja tegevuse lõppemise või tööandja pankroti tõttu (ehk kui koondamine toimus TLS § 89 lg-s 2 sätestatud põhjustel). Sama sätte kohaselt ei maksta hüvitist, kui tööleping öeldakse üles vääramatu jõu tõttu.
Eeltoodust võib nähtuda, justkui kuuluks tähtajalise töölepingu puhul koondamishüvitisena alati maksmisele hüvitis sellises suuruses, mis töötaja oleks muidu saanud töölepingu tähtaja lõpuni töötades (välja arvatud siis olukordades, kus leping lõpetati TLS § 89 lg-s 2 sätestatud põhjustel või vääramata jõu tõttu). Selline arusaam võib aga Riigikohtu praktika kohaselt olla ekslik.
Esiteks kohaldub Riigikohtu lahendites nr 3-2-1-80-15 ja 3-2-1-120-15 avaldatu kohaselt viidatud norm (TLS § 100 lg 3) üksnes juhul, kui tähtajaline tööleping öeldakse ülesse majanduslikul põhjusel ja selline ülesütlemine on kehtiv. Ehk siis tööandjatel tuleb koondamishüvitist maksta ainult olukordades, kus koondamist ei ole vaidlustatud või kui vaidluse korral kohus või töövaidluskomisjon tuvastab, et koondamine oli kehtiv.
Teiseks tuleneb lahendist nr 3-2-1-120-15, et kuivõrd võlaõigusseaduse (VÕS) § 1 lg 1 kohaselt kohaldatakse töölepingule ka VÕSi üldosas sätestatut, kehtivad töölepingule mh ka VÕS §-s 6 sätestatud hea usu põhimõte ning 7.ptk-s sätestatud kahju hüvitamise sätted. Riigikohus leidis viidatud lahendis, et TLS § 100 lg-s 3 sätestatud koondamishüvitise väljamõistmisel tuleks mh arvestada ka VÕS §-s 127 sätestatud kahju hüvitamise eesmärki ja ulatust, sh lg-s 5 sätestatut. Viimase kohaselt tuleb aga kahjuhüvitisest maha arvata igasugune kasu, mida töötaja sai kahju tekkimise tagajärjel. Kohus selgitas, et eeltoodust tulenevalt võimaldab seadus arvestada TLS § 100 lg 3 alusel väljamõistetava hüvitise suuruse määramisel nt asjaoluga, et töötaja sõlmis pärast koondamist (kuid enne töölepingu tähtaja saabumist) tööandja soovitusel teise tööandjaga uue töölepingu. Riigikohus leidis, et sellisel juhul võib olla põhjendatud TLS § 100 lg-s 3 sätestatud hüvitise suuruse muutmine.
Seega ei pruugi TLS § 100 lg-s 3 sätestatud hüvitis siiski alati täismahus väljamõistmisele kuuluda. Selleks tasuks tööandjatel sellises situatsioonis olles aidata töötajal leida võimalikult kiiresti uus töökoht (vähendamaks seeläbi töötajale koondamisega tekkinud kahju suurust) ning vaidluse korral taotleda koondamishüvitise vähendamist. Töötaja abistamisel uue töökoha leidmisel tasuks koheselt mõelda ka sellele, et vaidluse korral suudetaks oma abistamist ka kohtus või töövaidluskomisjonis tõendada (nt pidada vastav suhtlus e-kirja teel).

matches:
§ 100
§ 89
§ 89
§ 100
kohus
§ 1
Riigikohus
§ 100
Kohus
§ 100
Riigikohus
§ 100
§ 100


Tolliagentuuri tegevusloa ja tolliagendi tunnistuse väljastamise ja kehtetuks tunnistamise ning tolliagentuuri tegevuse kord – Riigi Teataja
Tolliagentuuri tegevusloa ja tolliagendi tunnistuse väljastamise ja kehtetuks tunnistamise ning tolliagentuuri tegevuse kord
Tolliagentuuri tegevusloa ja tolliagendi tunnistuse väljastamise ja kehtetuks tunnistamise ning tolliagentuuri tegevuse kord - sisukord
§ 1 Tolliagentuuri tegevusloa taotlemine
§ 2 Tolliagentuuri tegevusloa väljastamine
§ 3 Tolliagendina tegutsemise tunnistus
§ 4 Tolliagendi eksami läbiviimise kord
§ 5 Isikule väljastatavad dokumendid
§ 6 Tolliagentuuri tegevusloa kehtivuse peatamine
§ 7 Tolliagentuuri tegevusloa kehtetuks tunnistamine
RT I, 28.11.2012, 26
Vastu võetud 26.04.2006 nr 30
RTL 2006, 37, 643
Määrus kehtestatakse «Tolliseaduse» § 5 lõike 5 alusel.
§ 1. Tolliagentuuri tegevusloa taotlemine
Tolliagentuuri tegevusloa taotlemisel tuleb isikul esitada:
1) kirjalik taotlus või täita taotluse vorm Maksu- ja Tolliameti elektroonilises andmetöötlussüsteemis, kus märgitakse taotleja nimi, kontaktisik ja tema telefoninumber, aadress, registrikood või isikukood ja toimingud, mida soovitakse teostada;
2) tollivõla limiidi arvestus «Tolliseaduse» § 60 lõike 3 alusel kehtestatud tagatise esitamise, kasutamise ja vabastamise korra ning tagatise suuruse määramise ja arvutamise aluste kohaselt.
§ 2. Tolliagentuuri tegevusloa väljastamine
Toll väljastab tolliagentuuri tegevusloa isikule pärast tolli rahuldava tagatise esitamist ja registreerib isiku tolliagentuurina Maksu- ja Tolliameti elektroonilises andmetöötlussüsteemis.
§ 3. Tolliagendina tegutsemise tunnistus
(1) Tolliagentuur esitab toll taotluse tolliagendina tegutsemise tunnistuse andmiseks isikule, kelle kaudu tolliagentuuri tegevus toimub.
(2) Toll väljastab tolliagendile tunnistuse, kui isik on sooritanud määruse §-s 4 nimetatud korras läbiviidud eksami.
(3) Tolliagendi eksamit võib sooritada isik ka enne, kui tolliagentuur on tollile taotluse esitanud. Sellisel juhul võib toll väljastada tolliagendile tunnistuse kuue kalendrikuu jooksul eksami sooritamisest.
(4) Toll võib aktsepteerida vastavat koolitust läbiviivale ettevõttele sooritatud eksamit, kui isik esitab dokumendi eksami sooritamise kohta eelneva kuue kalendrikuu jooksul.
(5) Toll tunnistab tolliagendina tegutsemise tunnistuse kehtetuks:
1) tolli algatusel, kui tolliagendi tegevuses esineb korduvaid tollieeskirjade rikkumisi;
2) tolliagentuuri kirjaliku taotluse alusel;
3) tolliagendi kirjaliku taotluse alusel.
(6) Kui tolliagendina tegutsemise tunnistus on kehtetuks tunnistatud käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 1 nimetatud põhjusel, saab tolliagendina tegutsemise tunnistust uuesti taotleda kehtetuks tunnistamisest kuue kalendrikuu möödumisel ja isik peab sooritama määruse §-s 4 nimetatud korras läbiviidud eksami.
(7) Kui tolliagendina tegutsemise tunnistus on kehtetuks tunnistatud käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 2 või 3 nimetatud põhjusel, siis ei ole ajalist piirangut tolliagendina tegutsemise tunnistuse uuesti taotlemiseks ja täiendava eksami sooritamist ei nõuta, kui isik on tegutsenud tolliagendina eelneva kuue kalendrikuu jooksul.
§ 4. Tolliagendi eksami läbiviimise kord
(1) Tolli poolt läbiviidav eksam on kirjalik ja jaguneb kaheks osaks: tollideklaratsiooni praktiline täitmine ja tollieeskirjade tundmise test.
(2) Eksamite testid kinnitab Maksu- ja Tolliameti peadirektor või tema volitatud isik. Eksamite testide küsimusi uuendatakse vähemalt üks kord aastas.
(3) Eksamid toimuvad vähemalt üks kord kolme kuu tagant.
(4) Eksam loetakse sooritatuks, kui tollideklaratsioon on tollile vastuvõetavalt täidetud ja testis on õigeid vastuseid vähemalt 65%.
(5) Maksu- ja Tolliameti peadirektor või tema volitatud isik moodustab eksamikomisjoni, mille koosseisu kuuluvad komisjoni esimees, aseesimees ja vähemalt kolm liiget.
(6) Eksami vastuvõtmisel osalevad komisjoni esimees või aseesimees ja vähemalt kolm liiget.
(7) Eksamikomisjon vormistab eksami tulemused eksamiprotokollis kümne kalendripäeva jooksul eksami toimumise päevast arvates.
(8) Eksami tulemused toimetatakse eksamil osalenutele kätte seitsme kalendripäeva jooksul eksamiprotokolli vormistamise päevast arvates.
(9) Eksamit mittesooritanu võib eksamit korrata kahe kuu möödumisel eksami mittesooritamise päevast arvates, kuid mitte rohkem kui kolmel järjestikusel korral.
(10) Eksami sooritamisel väljastab toll isikule eksami sooritamist kinnitava õiendi.
§ 5. Isikule väljastatavad dokumendid
(1) Tolliagentuur väljastab arve isikule, kelle eest ta tasub tollile importimisel kogutavad maksud.
(2) Arvele peavad olema märgitud järgmised andmed:
1) tollideklaratsiooni number;
2) importimisel kogutavate maksude summad maksuliikide lõikes, kusjuures käibemaksusumma käibemaksumäärade kaupa;
3) tolliagentuuri teenustasu koos käibemaksuga.
(3) Tolliagentuur väljastab isikule tollideklaratsiooni pärast tolli poolt kauba vabastamist hiljemalt järgmise kuu 10. kuupäevaks.
§ 6. Tolliagentuuri tegevusloa kehtivuse peatamine
(1) Tolliagentuuri tegevusloa kehtivuse peatamise kohta teeb toll otsuse, mis toimetatakse tolliagentuurile kätte viivitamatult. Otsuses märgitakse kehtivuse peatamise asjaolud ja tolli nõudmiste täitmise tähtaeg.
(2) Tolliagentuuri tegevusloa kehtivuse peatamisel tehakse Maksu- ja Tolliameti elektroonilises andmetöötlussüsteemis sellekohane märge.
§ 7. Tolliagentuuri tegevusloa kehtetuks tunnistamine
(1) Tolliagentuuri tegevusloa kehtetuks tunnistamise kohta teeb toll otsuse, mis toimetatakse tolliagentuurile kätte viivitamatult. Otsuses märgitakse kehtetuks tunnistamise asjaolud.
(2) Tolliagentuuri tegevusloa kehtetuks tunnistamisel tehakse Maksu- ja Tolliameti elektroonilises andmetöötlussüsteemis sellekohane märge.
Määrus jõustub 2006. aasta 1. mail.


text:
piiratud teovõime
teovõime piiramine
piiratud teovõime laiendamine
isiku surnuks tunnistamine
surnuks tunnistatud isiku elusolek
teadmata kadunud isiku vara hooldus
eestkostja määramine
3-2-1-87-11 Riigikohus 09.11.2011
Piiratud teovõimega täisealine isik peab oma asjade ajamiseks teist isikut volitades saama aru volituse tähendusest ja tagajärgedest, st olema volituse andmise ajal volitamise osas teovõimeline, et volitus kehtiks.
Eestkostjat määrava kohtumääruse resolutsioonist peab nähtuma selgelt ja ühemõtteliselt eestkostja ülesannete konkreetne ulatus ning isiku iseseisva tegutsemisvabaduse ulatus.
Eestkostja määramise menetluse eesmärgiks on kontrollida, kas isik on piiratud teovõimega ja kas ta vajab eestkostet, sh tagada vajadusel isiku õiguste ja huvide kaitse. Kohus saab algatada eestkostja määramise menetluse nii selleks õigustatud isiku avalduse alusel kui ka omal algatusel, kui kohut teavitatakse muul viisil eestkostet vajavast isikust. Eestkostjat määrates tuleb eelistada füüsilist isikut juriidilisele isikule ning neid mõlemaid omakorda valla- või linnavalitsusele. Eestkostja määramiseks tuleb kohtul tuvastada, kas ja millises osas on isiku teovõime piiratud, st millises osas ei suuda isik oma tegudest aru saada või neid juhtida ja vajab eestkostet. Isiku eestkostevajaduse ja selle ulatuse tuvastab kohus asjas kogutud tõendite alusel. Eestkostja määramise menetluses saab kohalik omavalitsus anda kohtule ülevaate isiku tegelikust olukorrast, sh sellest, millised on isiku sotsiaalsed suhted ja kuidas tuleb isik igapäevaselt oma eluga toime. Samuti saab valla- või linnavalitsus avaldada arvamust selle kohta, kas isik vajab kohaliku omavalitsuse arvates eestkostet ning kui vajab, siis millises ulatuses. Isikul võib olla üksnes osaliselt piiratud teovõime, s.o osas, milles ta vaimse tervise seisundi tõttu ei saa oma tegude tähendusest aru ega suuda arukalt tegutseda. Neis küsimustes, kus isik saab oma tegude tähendusest aru ja suudab neid juhtida, ei ole isiku teovõime piiratud, st neis küsimustes tuleb austada isiku õigust vabale eneseteostusele ning selles osas võib isik iseseisvalt oma elu puudutavaid otsuseid vastu võtta ning iseseisvalt õiguskäibes osaleda. Eestkostja ülesannete ulatus sõltub eelkõige sellest, milline on isiku eestkostevajadus. Eestkostja ülesandeks saab olla eestkostetava õiguste ja huvide kaitse üksnes neis eluvaldkondades, milles isiku enda teovõime on piiratud. Isik ei vaja hoolimata piiratud teovõimest eestkostet osas, milles tema õigused ja huvid on kaitstud muul viisil, sh kui isik on volitanud kedagi oma asju ajama ja/või tema perekonnaliikmed või muud abilised tagavad tema toimetuleku ja heaolu. Eestkostja määramisele kui kõige äärmuslikumale abinõule tuleb eelistada võimaluse korral muid abinõusid. Mh on võimalik isiku asjade ajamiseks anda volitus. Seejuures peab täisealine isik teist isikut volitades saama aru volituse tähendusest ja tagajärgedest, st olema volituse andmise ajal volitamise osas teovõimeline, et volitus kehtiks. Kui isik on kehtivalt volitanud kedagi enda asju ajama, peab kohus eestkostja ülesannete määramisel seda arvestama. Kohtumääruse resolutsioonist peab nähtuma selgelt ja ühemõtteliselt eestkostja ülesannete konkreetne ulatus ning isiku iseseisva tegutsemisvabaduse ulatus.
tsiviilkohtumenetlusteovõime
Kohus peab algatama menetlusosalisele eestkostja määramise menetluse omal algatusel, kui kohtul on kahtlus isiku tsiviilkohtumenetlusteovõimes, mistõttu võib isik vajada eestkostet.
Kohus peab algatama menetlusosalisele eestkostja määramise menetluse omal algatusel, kui kohtul on kahtlus isiku tsiviilkohtumenetlusteovõimes, mistõttu võib isik vajada eestkostet. Eestkostja määramise menetluses saab kohalik omavalitsus anda kohtule ülevaate isiku tegelikust olukorrast, sh sellest, millised on isiku sotsiaalsed suhted ja kuidas tuleb isik igapäevaselt oma eluga toime. Samuti saab valla- või linnavalitsus nimetatud sätte alusel avaldada arvamust selle kohta, kas isik vajab kohaliku omavalitsuse arvates eestkostet ning kui vajab, siis millises ulatuses. Kohtumääruse resolutsioonist peab nähtuma selgelt ja ühemõtteliselt eestkostja ülesannete konkreetne ulatus ning isiku iseseisva tegutsemisvabaduse ulatus. Eestkoste seadmise menetluseks tuleb piiratud teovõimega täisealisele isikule määrata esindaja, kui see on isiku huvides vajalik, v.a. kui teda esindab advokaat või muu kohane esindaja.
Isikul võib olla üksnes osaliselt piiratud teovõime, s.o osas, milles ta vaimse tervise seisundi tõttu ei saa oma tegude tähendusest aru ega suuda arukalt tegutseda. Neis küsimustes, kus isik saab oma tegude tähendusest aru ja suudab neid juhtida, ei ole isiku teovõime piiratud, st neis küsimustes tuleb austada isiku õigust vabale eneseteostusele ning selles osas võib isik iseseisvalt oma elu puudutavaid otsuseid vastu võtta ning iseseisvalt õiguskäibes osaleda. Eestkostja ülesandeks saab olla eestkostetava õiguste ja huvide kaitse üksnes neis eluvaldkondades, milles isiku enda teovõime on piiratud.
3-2-1-31-11 Riigikohus 11.05.2011
Mitterahaliste nõuete täitmine
toimingu tegemine
Kui piiratud teovõimega naine keeldub ka pärast kohtu loa saamist rasedust vabatahtlikult katkestamast, saab iseenesest nõuda kohtumääruse täitmist täitemenetluse korras, kuid sunniviisiline raseduse katkestamine ei ole võimalik.
Isikul võib olla ka üksnes osaliselt piiratud teovõime, s.o osas, milles ta vaimse tervise seisundi tõttu ei saa oma tegude tähendusest aru ega suuda arukalt tegutseda. Selles ulatuses, milles isik saab oma tegude tähendusest aru ja suudab neid juhtida, ei ole isiku teovõime piiratud. Ulatuses, milles isik on piiratud teovõimega, määrab tema huvide kaitseks talle eestkostja.
Tsiviilkohtumenetlusteovõime sõltub menetlusosalise teovõime piiratuse ulatusest. Sõltumata isiku tsiviilkohtumenetlusteovõimest, on isikul õigus esitada iseseisvalt määruskaebus tema raseduse katkestamist lubava või keelava määruse peale.
Raseduse katkestamist saab pidada tervishoiuteenuse osutamiseks. Piiratud teovõimega patsiendile peab tervishoiuteenuse osutamiseks olema üldjuhul tema seadusliku esindaja nõusolek, kuid piiratud teovõimega patsiendi huve kahjustava keeldumise korral saab tervishoiuteenuse osutaja osutada teenust ka ilma seadusliku esindaja nõusolekuta. Tervishoiuteenuse osutaja ei saa üldjuhul piiratud teovõimega isiku rasedust katkestada ilma piiratud teovõimega isiku soovi väljendava tahteavalduse ja tema seadusliku esindaja nõusolekuta. Sellise tahteavalduse või nõusoleku puudumisel tuleb raseduse katkestamisest huvitatud isikul pöörduda loa saamiseks kohtu poole - üldjuhul enne, erandjuhtudel viivitamatult pärast raseduse katkestamist. Kohus peab raseduse katkestamise üle otsustades hindama üksnes piiratud teovõimega isiku arusaamisvõimet perekonna loomise tähendusest ja tagajärgedest, mitte hindama meditsiinilise näidustuse olemasolu raseduse katkestamiseks, mida peab kontrollima rasedust katkestama asuv arst. Sõltumata isiku tsiviilkohtumenetlusteovõimest, on isikul õigus esitada iseseisvalt määruskaebus ka tema raseduse katkestamist lubava või keelava määruse peale.
Isikul võib olla üksnes osaliselt piiratud teovõime, s.o osas, milles ta vaimse tervise seisundi tõttu ei saa oma tegude tähendusest aru ega suuda arukalt tegutseda. Selles ulatuses, milles isik saab oma tegude tähendusest aru ja suudab neid juhtida, ei ole isiku teovõime piiratud. Kui isik on piiratud teovõimega, määrab kohus tema huvide kaitseks talle eestkostja.

matches: Riigikohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus Riigikohus Kohus kohus


Riikliku DNA-registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus - sisukord
§ 7 Registrile DNA-proovide ja DNA-andmete esitajad
§ 8 Juurdepääs registriandmetele
§ 12 Andmete töötlemine
§ 14 Turvameetmed registri pidamiseks
§ 15 Registrite ja Infosüsteemide Keskuse ülesanded ja õigused
§ 16 Registrisse kantud andmete õigsuse tagamine
§ 17 Ebaõigete andmete parandamine ja täiendamine
§ 20 Registri pidamise finantseerimine
Vastu võetud 07.06.2013 nr 91
RT I, 11.06.2013, 21
Lisa DNA-proovi võtmise vorm