1 Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 18 lõike 1 punkti 6 põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 17.04.2020 17.10.2020
2 Vabariigi Presidendi taotlus tunnistada Kaitseväe korralduse seaduse muutmise seadus põhiseadusega vastuolus olevaks Riigikohtu PSK o 19.12.2019 19.12.2019
3 Siseministri 27. septembri 2011. a määruse "Arestimaja sisekorraeeskiri" § 31 lg 3 (interneti kasutamine) põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 41 18.12.2019 18.12.2019
4 Sotsiaalmaksuseaduse § 6 lõike 1 punkti 8 põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 18.12.2019 18.12.2019
5 Narva Linnavolikogu määruste ja õigustloova akti andmata jätmise põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 09.12.2019 09.12.2019
6 Perehüvitiste seaduse § 37 lg 3 teise lause põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 30.10.2019 30.10.2019
7 Täitemenetluse seadustiku § 100 lõike 4 teise lause põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 21.06.2019 21.06.2019
8 Välismaalaste seaduse ja siseministri 18. detsembri 2015. a määruse nr 83 "Tähtajalise elamisloa ja selle pikendamise ning pikaajalise elaniku elamisloa ja selle taastamise taotlemise kord ning elamisloa taotlemise vormid" põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu ÜK o 21.06.2019 21.06.2019
9 Vangistusseaduse § 94 lõike 5 põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu ÜK o 11.06.2019 11.06.2019
10 Tallinna Vanalinna Soroptimistide Klubi mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist kustutamine (registriasi nr M10048540) Riigikohtu ÜK o 02.10.2018 02.10.2018
11 Inessa Kovaljova kaebus Tallinna kohtutäituri Elin Vilippuse 5. novembri 2015. a otsuse peale täiteasjas nr 022/2015/3237 Riigikohtu ÜK o 25.01.2018 25.01.2018
12 Töövõimetoetuse seaduse § 40 punkti 4 põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 19.12.2017 19.12.2017
13 Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 83 lõike 1 põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 09.11.2017 09.11.2017
14 Tartu Maakohtu taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks riikliku pensionikindlustuse seaduse § 28 lg 2 p 12 koosmõjus § 24 lg-tega 7, 8 ja 9 Riigikohtu PSK o 08.11.2017 08.11.2017
15 Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 6 lõike 5 punkti 4 ja töötuskindlustuse seaduse § 6 lõike 1 punkti 1 põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 11.05.2017 11.05.2017
16 Ain Tammvere määruskaebus ja Eesti Vabariigi (Justiitsministeeriumi kaudu) määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 28. juuni 2016. a määruse peale Interfurgo OÜ (pankrotis) pankrotimenetluses ärikeelu kohaldamiseks Riigikohtu ÜK o 02.05.2017 02.05.2017
17 Haldusreformi seaduse põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 3 20.12.2016 20.12.2016
18 Margit Toominga kaebus Sotsiaalkindlustusameti 27. juuni 2014. a ettekirjutuse nr 9.TL15.2-2/9946 tühistamiseks Riigikohtu ÜK o 86 30.06.2016 30.06.2016
19 Aune Poki esindaja vandeadvokaat Veljo Viiloli taotlus riigi õigusabi tasu suuruse ja riigi õigusabi kulude hüvitamise ulatuse kindlaksmääramiseks Riigikohtu ÜK o 40 26.04.2016 26.04.2016
20 L. O. kaebus Maksu- ja Tolliameti 4. novembri 2013. a vastutusotsuse nr 13-7/381-8 tühistamiseks Riigikohtu ÜK o 35 12.04.2016 12.04.2016
21 Vello Jõgisoo kaebus Kose Vallavolikogu 16. jaanuari 2014. a otsuse nr 42 tühistamiseks ja Kose Vallavolikogu 3. detsembri 2013. a otsuse nr 20 õigusvastasuse tuvastamiseks osas, millega jäeti kaebajale määramata kuue kuu ametipalga suurune hüvitis, ning vastustaja kohustamiseks otsustama kaebajale tema kuue kuu ametipalga suuruse hüvitise määramine ja väljamaksmine Riigikohtu ÜK o 67 11.04.2016 11.04.2016
22 Riigilõivuseaduse § 57 lõigete 1 ja 15 koostoimes lisaga 1 (1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2014 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 500 000 euro tuli tasuda riigilõivu 3200 eurot 0,25 protsenti tsiviilasja hinnast, kuid mitte üle 10 000 euro Riigikohtu PSK o 32 09.02.2016 09.02.2016
23 Hageja hagi kostjate IV vastu kostja I üldkoosoleku otsuse kehtetuks tunnistamiseks ja otsuse teises sõnastuses vastuvõtmise tuvastamiseks, alternatiivselt tahteavaldusi andma kohustamiseks, 4 221 283 euro 77 sendi suuruse dividendi ja viivise ning alternatiivselt 1 606 287 euro suuruse kahjuhüvitise ja viivise väljamõistmiseks Riigikohtu ÜK o 146 01.02.2016 01.02.2016
24 Kohtute seaduse § 132.5 põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 21 22.10.2015 22.10.2015
25 1. septembrist 2013 kuni 29. novembrini 2013 ja 31. maist 2014 kuni 30. juunini 2014 kehtinud redaktsioonides riigilõivuseaduse § 57 lg 1 koostoimes lisaga 1 põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 25 01.10.2015 01.10.2015


“Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.1 “Ühistegevused” tegevuse “Muud ühistegevused” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Vastu võetud 27.08.2009 nr 92
RTL 2009, 70, 1030
11.11.2009 nr 107 (RTL 2009, 85, 1238) 20.11.2009
Määruses sätestatakse rakenduskava meetme 3.1 «Ühistegevused» tegevuse «Muud ühistegevused» (edaspidi muu ühistegevus) raames toetatavad tegevused, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, nõuded muu ühistegevuse toetuse (edaspidi toetus) taotleja ja taotluse kohta, toetuse maksimaalne määr, taotluse menetlemise tingimused ja kord, taotluse hindamise kriteeriumid ja kord, taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise tingimused ja kord, toetuse väljamaksete tegemise tingimused ja kord ning toetuse saaja kohustused.
(1) Muu ühistegevuse raames toetatakse tegevusi, mis aitavad:
1) kalavarusid säästvalt majandada ja säilitada;
2) edendada keskkonnasõbralikke selektiivseid püügimeetodeid või -vahendeid ja vähendada kaaspüüki (v.a uurimuslik kalapüük);
3) parandada töötingimusi ja -ohutust;
4) suurendada kala- ja vesiviljelustoodete turu selgust ja jälgitavust;
5) parandada toidu kvaliteeti ja ohutust;
6) korraldada elukestvat õpet, mis hõlmab erialaoskuste parandamist ning uute koolitusmeetodite ja -vahendite arendamist;
7) edendada teadlaste ja kalandussektoris tegutsevate isikute partnerlust;
8) korraldada erinevate kalandussektori sidusrühmade koostööd ning vahetada kogemusi ja parimaid tavasid.
(1) Toetust antakse üksnes toetuse kasutamise kavas toodud projekti elluviimiseks. Toetuse kasutamise kava, mis sisaldab projekti nimetust, toetuse maksimaalset suurust ning projekti sisu ja elluviimise tingimusi, kehtestab põllumajandusminister, arvestades toetuse andmiseks ette nähtud eelarve mahtu ning «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 66 alusel moodustatud kalandusnõukogu arvamust.
(2) Toetuse kasutamise kava avalikustatakse Ameti veebilehel kümne tööpäeva jooksul arvates kava kehtestamisest.
(3) Toetust antakse abikõlblike kulude maksumuse hüvitamiseks kuni 100% abikõlblike kulude maksumusest.
(2) Tegevuse kulud peavad olema mõistlikud ja vastavuses heade finantsjuhtimise põhimõtetega, eelkõige ökonoomsuse ja tasuvuse põhimõttega.
7) tulumaksuga maksustatav reisikindlustuse, sõidu- ja majutuskulu;
12) töölepingu ning töövõtu-, käsundus- või muu teenuse osutamiseks sõlmitud võlaõigusliku lepingu alusel makstud tasu, mille suurus ületab Eesti keskmise tasu suuruse sarnase töö eest;
NÕUDED TOETUSE TAOTLEJA KOHTA
(1) Paragrahvi 2 lõike 1 punktides 1–8 nimetatud tegevuste elluviimiseks võib toetust taotleda avalik-õiguslikust juriidilisest isikust teadus- ja arendusasutus «Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse» § 3 tähenduses ning riigiasutus.
(2) Paragrahvi 2 lõike 1 punktis 6 nimetatud tegevuste elluviimiseks võib lisaks punktis 1 nimetatud asutusele taotleda toetust ka koolitusluba omav täiskasvanute koolitusasutus «Täiskasvanute koolituse seaduse» § 2 tähenduses.
(1) Kui taotleja soovib võlaõigusliku lepingu alusel tellida kolmanda isiku käest projekti elluviimiseks vajaliku töö või teenuse, mille käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni, või soetada projekti elluviimiseks vajalikku vara, mille käibemaksuta maksumus ületab nimetatud summa, teeb taotleja hinnapakkumuse esitamise ettepaneku vähemalt kolmele asjakohast teenust osutavale või vara müüvale isikule. Kui käibemaksuta maksumus ei ületa 156 466 krooni, teeb taotleja hinnapakkumuse esitamise ettepaneku ühele asjakohast teenust osutavale või vara müüvale isikule.
(2) Taotleja võib teha vähem kui kolm hinnapakkumuse esitamise ettepanekut, kui asjakohast teenust osutab või vara müüb vähem kui kolm isikut.
(3) Taotleja valitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes sarnase töö või teenuse või vara keskmise maksumusega. Kui taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust, peab ta tehtud valikut põhjendama.
(2) Ühe taotluse alusel võib taotleda toetust üksnes ühe toetuse kasutamise kavas toodud projekti elluviimiseks.
6) riikliku maksu maksuvõla olemasolu korral mitte varasema kui taotluse esitamise kuule eelnenud kuu esimese päeva seisuga väljastatud Maksu- ja Tolliameti tõend maksuvõla ajatamise ja maksude ajakava kohaselt tasumise kohta.
(2) Kui taotleja andmed ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse, esitab taotleja toetuse esmakordsel taotlemisel koos lõikes 1 nimetatud dokumentidega avalduse oma andmete kandmiseks registrisse.
(1) Kui toetuse kasutamise kavas toodud ühe projekti kohta on nõuetekohaseks tunnistatud vähemalt kaks taotlust, hindab Amet nõuetekohaseks tunnistatud taotlusi.
(1) Toetuse kasutamise kavas toodud projekti kohta teeb Amet ühe taotluse rahuldamise otsuse. Kui toetuse kasutamise kavas toodud ühe projekti kohta on esitatud vähemalt kaks taotlust, teeb Amet selle taotluse rahuldamise otsuse, mis tuli taotluste hindamise tulemuste alusel moodustatud paremusjärjestuses esimesele kohale.
TOETUSE VÄLJAMAKSE TEGEMINE JA TOETUSE SAAJA KOHUSTUSED
(2) Toetus makstakse välja üksnes siis, kui toetuse saaja on tegevuse elluviimisel järginud kõiki «Kalandusturu korraldamise seaduses», selles määruses ja toetuse kasutamise kavas sätestatud asjakohaseid nõudeid.
(5) Toetus makstakse välja üksnes siis, kui projekti elluviimise käigus tekkinud autori varalised õigused on tasuta üle antud riigile, kusjuures tehingus määratakse riigivara valitsejaks Põllumajandusministeerium (edaspidi ministeerium).
(7) Ministeerium võib loobuda projekti elluviimise käigus tekkinud autori varaliste õiguste ülevõtmisest, kui õiguste ülevõtmiseks puudub avalik huvi. Sellisel juhul ei kohaldata toetuse väljamakse tegemise suhtes lõiget 5.
(2) Amet teeb toetuse väljamakse tegemisest keeldumise otsuse, kui taotleja ei ole täitnud §-s 16 toodud toetuse väljamakse tegemise tingimusi või ei ole esitanud § 17 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud dokumente või kui tehakse kindlaks taotluse rahuldamata jätmise alus.
(11) Koos väljamaksetaotlusega esitab toetuse saaja Ametile projekti elluviimise kohta kirjaliku ülevaate, mis koosneb järgmistest osadest:
2) tehtud tegevuste ja olulisemate tulemuste kirjeldus ja analüüs, sh käsitletakse tulemuste originaalsust ja tähtsust ning lahendamata jäänud probleeme ja töö edasiarendamise võimalusi;
3) tulemuste praktilise väärtuse kirjeldus, milles selgitatakse, kus ja mil moel on tulemusi võimalik rakendada;
4) projekti tulemuste annotatsioon nii eesti kui ka inglise keeles.
[RTL 2009, 85, 1238 – jõust. 20.11.2009]
(12) Amet avalikustab lõikes 11 nimetatud ülevaate oma veebilehel 30 päeva jooksul arvates ülevaate saamisest.
(2) Kuni Ameti poolt viimase toetuseosa väljamaksmiseni teavitab toetuse saaja viivitamata Ametit kirjalikult käibemaksukohustuslaseks registreerimisest «Käibemaksuseaduse» § 19 alusel.
(3) Kuni seitsme aasta möödumiseni taotluse rahuldamise otsuse tegemisest teavitab toetuse saaja viivitamata Ametit kirjalikult:
§ 21. Toetuse taotlemine 2009. aastal
Toetuse taotlemisel 2009. aastal ei kohaldata § 2 lõiget 2, kui tegevuse elluviimist ei ole alustatud ning kuludokumendid ei ole väljastatud varem kui 1. jaanuaril 2009. a.


§ 4 Koduteenuste loetelu ja maht
§ 5 Teenuste taotlemine
§ 6 Taotluse menetlemine, määramine või määramata jätmine
RT IV, 12.04.2016, 32
Vastu võetud 30.03.2016 nr 105
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja sotsiaalhoolekandeseaduse § 16 lõike 1 ja § 17 alusel.
(1) Koduteenuste loetelu ning nende osutamise tingimused ja kord (edaspidi kord) sätestab koduteenustele õigustatud isikute ringi, koduteenuste loetelu ning nende osutamise tingimused ja korra Kohtla-Järve linnas.
(3) Koduteenust osutab Kohtla-Järve Sotsiaalhoolekandekeskus (edaspidi keskus) Kohtla-Järve linnaeelarves selleks ettenähtud vahenditest.
(4) Koduteenused on tasuta või tasulised. Tasuliste teenuste hinnakirja kehtestab Kohtla-Järve Linnavalitsus (edaspidi valitsus) korraldusega.
2) hooldustöötaja – keskuse töötaja, kes osutab töölepingu alusel koduteenuseid;
3) hoolekandetöötaja – keskuse erialase ettevalmistusega ja haridusega töötaja, kes korraldab hoolekandeteenuseid;
4) põhiteenused – teenused, mis on hädavajalikud isiku toimetulekuks kodus ning aitavad tal harjumuspärases keskkonnas toime tulla;
5) tugiteenused – täiendavad teenused isiku toimetuleku soodustamiseks kodus ja väljaspool kodu;
6) hindamisakt – hindamisvahend koduteenuse vajaduse väljaselgitamiseks;
7) ülalpidamiskohustusega isik (edaspidi seadusjärgne ülalpidaja) – perekonnaseaduse mõistes abikaasa, täiskasvanud lapsed, täiskasvanud lapselapsed, vanemad.
(1) Koduteenuseid on õigus saada rahvastikuregistri andmetel Kohtla-Järve linnas elukohta omavatel isikutel, kellel tulenevalt tervislikust seisundist, funktsioonihäirest ja/või elukeskkonnast on vajadus kõrvalisele abile igapäevastes majapidamistoimingutes ja eneseteeninduses.
3) kellel on seadusjärgsed ülalpidajad, kes on nõus tasuma koduteenuste eest vastavalt valitsuse poolt kehtestatud hinnakirjale;
4) kelle seadusjärgsete ülalpidajatega ei ole keskusel ega koduabi taotleval isikul võimalik kontakti või ühendust saada (näiteks elavad välismaal, on teadmata kadunud või muu selline).
(3) Koduteenuseid osutatakse nii üksi kui ka kooselavatele isikutele, kellest üks või mitu vajavad kõrvalist abi igapäevaeluga toimetulekul.
(4) Koduteenuseid vajavatele isikutele, kes rahvastikuregistri andmetel ei ole registreeritud Kohtla-Järve linna elanikeregistris, kuid elavad linna territooriumil, osutatakse teenuseid vabade ressursside olemasolul kooskõlastatult isiku elukoha valla- või linnavalitsuse ja lähedastega.
§ 4. Koduteenuste loetelu ja maht
(1) Koduteenused jagunevad põhiteenusteks ja tugiteenusteks.
(2) Koduteenuse põhiteenused on:
(3) Koduteenuse tugiteenused on:
4) transporditeenuse osutamise korraldamine;
(4) Koduteenuste vajaduse hindamiseks kasutatakse koduabivajaduse ja sotsiaalteenuste määramise hindamisakti (Lisa 1) millest lähtuvalt määrab teenuste konkreetse sisu ja mahu hoolekandetöötaja.
(5) Koduteenuseid osutatakse mitte rohkem kui neli tundi isiku kohta nädalas, mille hulka kuulub kohaletuleku, põhi- ja tugiteenuste osutamise aeg.
§ 5. Teenuste taotlemine
(1) Koduteenuste määramiseks esitab abivajaja, tema seadusjärgne ülalpidaja või asjast huvitatud isik keskusele põhjendatud vormikohase taotluse (Lisa 2).
(3) Tasuta teenuse taotlemisel ja seadusjärgsete ülalpidajate olemasolul tuleb esitada põhjendus, miks ülalpidajatel ei ole võimalik kõrvalabi ise korraldada. Selleks lisatakse avaldus vastavate selgitustega ning väljavõte seadusjärgse ülalpidaja pangakontost viimase kuue kuu kohta.
(4) Keskusel on õigus vajaduse korral nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid ja dokumente, sealhulgas väljavõtet koduteenust vajava isiku pangakontost viimase kuue kuu kohta.
(5) Taotluse menetlus lõpetatakse ning esitatud dokumendid tagastatakse, kui taotleja ei esita keskuse poolt antud tähtajaks nõutavaid dokumente.
§ 6. Taotluse menetlemine, määramine või määramata jätmine
(1) Keskuse hoolekandetöötaja külastab viie tööpäeva jooksul taotluse esitamisest abivajajat tema kodus. Kodukülastuse käigus viiakse läbi koduteenuste vajaduse hindamine ja täidetakse hindamisakt. Hindamisakti põhjal selgitatakse välja teenuste vajadus ja maht. Hoolekandetöötajal on õigus vajadusel kaasata taotleja tervisliku seisundi ja igapäevaeluga toimetuleku hindamiseks seadusjärgseid ülalpidajaid, pere- või raviarsti.
(2) Koduteenuste määramise vajaduse ja esitatud dokumentide õigsuse selgitab välja hoolekandetöötaja ning vormistab ja esitab teenuste määramise või põhjendatud juhtudel mittemääramise haldusakti eelnõu Kohtla-Järve Linnavalitsuse sotsiaalkomisjonile (edaspidi komisjon).
(4) Teenuse määramise või määramisest keeldumise ja lepingu sõlmimise otsustab komisjon kümne tööpäeva jooksul taotluse ja kõigi nõutavate dokumentide esitamisest, tuginedes hoolekandetöötaja ettepanekule ja hindamisakti tulemustele. Otsusest teavitatakse taotlejat kirjalikult.
3) koduteenuse vajaduse hindamisel käitub ebaviisakalt, agressiivselt või on alkoholi- või narkosõltuvuses.
(6) Koduteenuste määramisest keeldumisest teavitatakse taotlejat kirjalikult viie tööpäeva jooksul alates otsuse tegemisest, esitades keeldumise põhjused, mis tulenevad kõrvalabi ja teenuste vajaduse hindamisaktist.
(1) Koduteenuste osutamiseks sõlmitakse keskuse abivajaja ja/või tema seadusjärgse ülalpidaja vahel kirjalik koduteenuste osutamise leping, kus märgitakse osutatavate teenuste loetelu, maht ja tingimused ning poolte õigused ja kohustused.
(4) Kord aastas viib keskuse hoolekandetöötaja läbi korduvhindamise teenuse sisu ja mahu muutmise vajaduse hindamiseks, kasutades selleks hindamisakti. Korduvhindamise tulemustele tuginedes koostatakse vajadusel lepingu lisa, millega kinnitatakse uuesti teenuse saajale osutatavad teenuste loetelu ja maht komisjoni otsuse alusel.
1) teenuse saaja surmaga;
2) teenuse vajaduse äralangemisega;
3) koduteenuse asendamisel teise sotsiaalteenusega.
(6) Keskusel on õigus leping hoolekandetöötaja ettepanekul komisjoni otsusega ennetähtaegselt lõpetada:
1) teenuse vajaduse äralangemisel korduvhindamise tulemuse alusel;
4) teenuse saaja käitumise (ebaviisakas käitumine, agressiivsus, alkoholi kuritarvitamine või muu selline) tõttu ei ole võimalik teenust osutada. Teenuse saaja korduv ebasobiv käitumine fikseeritakse hooldustöötaja kirjaliku selgituse alusel, mis on lepingu lõpetamise aluseks.
(7) Kui leping lõpetatakse käesoleva määruse § 7 lõike 6 punktis 4 toodud põhjustel, võib keskus lepingu viivitamatult üles öelda.
(1) Teenust osutab keskuse hooldustöötaja.
(2) Hooldustöötaja lähtub koduteenuse osutamisel selleks sõlmitud vastavast lepingust ja keskuse direktori poolt kinnitatud ametijuhendist.
(3) Hooldustöötaja võib korraga teenindada kaheksa kuni kümme kõrvalabi vajavat isikut, sõltuvalt nende vanusest, vaimsest ja füüsilisest seisundist ning abi osutamise ulatusest.
(4) Hooldustöötaja täidab abistatava külastamisel päevikut, kuhu märgitakse kodukülastuse aeg ja tehtud tegevused. Iga kodukülastuse kohta võetakse päevikusse teenuse saaja allkiri.
(2) Koduteenuste tasumise arvestuse aluseks on kalendrikuu. Teenuste eest tasumise aluseks on arve, mis esitatakse teenuse osutamise kuule järgneva kuu 10. kuupäevaks. Teenuste eest tasutakse teenuse osutamise kuule järgneva kuu 20. kuupäevaks.
1) kes elavad üksi ja kellel puuduvad seadusjärgsed ülalpidajad ning kelle igakuine sissetulek on väiksem kui Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud töötasu alammäära netosissetulek;
2) kellel on seadusjärgsed ülalpidajad, kuid isiku enda ja seadusjärgsete ülalpidajate rahalised võimalused ei ole piisavad isikule vajaliku kõrvalabi kindlustamiseks, kahjustamata enda tavalist ülalpidamist ning isiku seadusjärgsetel ülalpidajatel ei ole võimalik ise vajalikku abi tagada;
3) kellel seadusjärgsete ülalpidajatega ei ole keskusel ega koduabi taotleval isikul võimalik ühendust või kontakti saada. Seadusjärgsete ülalpidajatega ühenduse saamisel on keskusel õigus nõuda koduteenust vajavale isikule osutatud teenuste eest tasumist tagasiulatuvalt.
(4) Keskusel on õigus erandjuhtudel (näiteks tavalisest suuremad väljaminekud arsti poolt määratud ravimitele, suurenenud kommunaalteenuste kulu kütteperioodil või muu ootamatu põhjendatud väljaminek) komisjoni kaalutlusotsuse alusel osutada koduteenuseid tasuta isikutele, kelle igakuine sissetulek on suurem kui § 9 lõike 3 punktis 1 sätestatu.
(5) Juhul kui keskus nõuab tasuta koduteenuse taotlejalt täiendavate andmetena väljavõtet pangakontolt, siis hinnangu tasuta või tasulise teenuse osutamise vajaduse kohta annab komisjon kaalutlusotsuse alusel. Otsuse langetamisel võetakse arvesse koduteenust vajava isiku igapäevane rahaline toimetulek, võimalikud väljaminekud lähitulevikus, sealhulgas isiku tervislikust seisundist tulenevad kulutused.
(1) Järelevalvet koduteenuste osutamise üle teostavad linnavalitsus ja maavalitsus.
(2) Koduteenuste korraldamise eest vastutab keskuse direktor vastavalt oma pädevusele.
(1) Isikutega, kes on käesoleva määruse jõustumisel koduteenusel, sõlmitakse uus leping käesolevas määruses sätestatud korras ja alustel kehtiva lepingu lõppemisel, kuid mitte hiljem kui 31. märts 2017. a.
(2) Kohtla-Järve Linnavolikogu 2. juuli 2003. a määrus nr 28 „Kohtla-Järve Sotsiaalhoolekandekeskuse poolt osutatavate koduteenuste osutamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Määrust rakendatakse 1. aprillist 2016. a.
Lisa 1 Hindamisakt


Tallinna teise elamuehitusprogrammi rakendamiseks Raadiku tänaval asuvate eluruumide üürileandmise kord – Riigi Teataja
Tallinna teise elamuehitusprogrammi rakendamiseks Raadiku tänaval asuvate eluruumide üürileandmise kord
Tallinna teise elamuehitusprogrammi rakendamiseks Raadiku tänaval asuvate eluruumide üürileandmise kord - sisukord
§ 2 Eluruumi üürimist taotlema õigustatud isikud
§ 3 Eluruumi üürimise taotluse esitamine
§ 4 Eluruumi üürimise taotluste lahendamise pädevus
§ 5 Taotleja eluruumi üürimist taotleva isikuna arvelevõtmine
§ 6 Andmete uuendamise ja kinnitamise kohustus
§ 7 Taotluse lahendamine taotleja elukoha muutumise korral
§ 8 Eluruumi üürimist taotleva isiku arvelt kustutamine
§ 9 Eluruumi üürile andmise ettepaneku tegemine
§ 10 Eluruumi üürile andmise otsustamine
§ 11 Üürilepingu kestus
§ 12 Tallinna Linnavalitsuse 19. augusti 2009 määruse nr 66 alusel esitatud eluruumi üürimise taotluste lahendamine
RT IV, 28.05.2013, 37
Vastu võetud 22.02.2010 nr 17
jõustumine 26.02.2010
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja § 30 lg 1 p 4, Tallinna Linnavolikogu 17. oktoobri 2002 määruse nr 56 „Tallinna linna omandis olevate eluruumidega seotud õigusaktide kinnitamine" p 3 alusel ja kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 12. juuni 2008 otsusega nr 116 kinnitatud „Tallinna teise elamuehitusprogrammiga".
Määrusega kehtestatakse Tallinna Linnavolikogu 12. juuni 2008 otsusega nr 116 kinnitatud „Tallinna teise elamuehitusprogrammi" rakendamiseks Tallinnas Raadiku tänaval asuvate asustamata eluruumide üürimise taotluste esitamise ja läbivaatamise ning eluruumide üürileandmise otsustamise kord.
§ 2. Eluruumi üürimist taotlema õigustatud isikud
(1) Määruse §-s 1 nimetatud eluruumide üürimist võivad taotleda Tallinna linnale vajalikud töötajad ning noored pered:
1) kelle elukohana on Eesti rahvastikuregistrisse kantud Tallinna linn;
2) kelle enda omandis või kellega koos ühist eluruumi üürida soovivate isikute omandis ei ole Harju maakonnas asuvat eluruumi või hooneühistu liikmesust, mis annab õiguse kasutada eluruumi.
(2) Tallinna linnale vajalikud töötajad käesoleva määruse mõttes on:
1) Tallinna linnas asuvate koolieelsete lasteasutuste, põhikoolide, gümnaasiumide, huvikoolide, kutseõppeasutuste, rakenduskõrgkoolide ja ülikoolide töötajad ning doktorandid;
2) Tallinna linnas asuvate hoolekandeasutuste töötajad;
3) Tallinna linnas asuvate muuseumide, raamatukogude ja teatrite töötajad;
4) Tallinna ühtse piletisüsteemi liine teenindavate ühistranspordiettevõtete töötajad;
5) Tallinna linnas asuvates tervishoiuteenust osutavates äriühingutes ja sihtasutustes töötavad õed, ämmaemandad, hooldajad ja põetajad;
6) Tallinna linna teenindavad politseiametnikud ja päästeteenistujad.
(3) Noor pere on perekond või üksikvanem, kes kasvatab vähemalt ühte alla 16-aasta vanust last.
§ 3. Eluruumi üürimise taotluse esitamine
(1) Eluruumi üürimise taotlus (edaspidi taotlus) esitatakse kirjalikult määruse lisas 1 või 2 sätestatud vormil rahvastikuregistris registreeritud elukoha järgse linnaosa eluasemekomisjonile (edaspidi eluasemekomisjon).
1) taotleja ees- ja perekonnanimi ning sünniaeg;
2) taotlejaga koos ühist eluruumi üürida soovivate isikute ees- ja perekonnanimed ning sünniajad;
3) andmed olemasolevate elamistingimuste kohta;
4) andmed alla 16-aastaste laste ja ülalpeetavate kohta;
5) andmed töötamise kohta;
6) taotleja kinnitus, et tema enda omandis ega temaga koos ühist eluruumi üürida soovivate isikute omandis ei ole Harju maakonnas asuvat eluruumi või hooneühistu liikmesust, mis annab õiguse kasutada eluruumi;
7) eluruumi üürimise taotlemine kas Tallinna linnale vajaliku töötaja või noore perena;
8) nõusolek isikuandmete töötlemiseks;
9) kontaktandmed (aadress, telefon, faks, e-posti aadress jms).
(3) Taotlusele kirjutavad alla kõik taotlejaga koos ühist eluruumi üürida soovivad täisealised isikud.
(4) Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid:
1) taotleja isikut tõendava dokumendi koopia;
2) taotlejaga koos ühist eluruumi üürida soovivate isikute isikut tõendavate dokumentide koopiad;
3) määruse § 2 lõikes 2 nimetatud taotleja puhul töösuhet ja töötamise aega tõendav tõend;
4) alla 16-aastase lapse sünnitunnistuse koopia või isikut tõendava dokumendi koopia;
5) üle 16-aastase ülalpeetava isiku isikut tõendava dokumendi koopia.
(5) Eluasemekomisjon või eluasemekomisjoni sekretär võib vajaduse korral nõuda, et taotlusele lisataks teisi dokumente, mis on olulised taotluse põhjendatuse ja eluasemevajaduse hindamiseks. Lisadokumentide nõudmisest teavitab eluasemekomisjoni sekretär taotlejat kas suuliselt avalduse esitamisel, kirjalikult või e-posti teel.
§ 4. Eluruumi üürimise taotluste lahendamise pädevus
Käesoleva määruse alusel taotluse esitanud isikute arvelevõtmise ja eluruumi üürileandmise ettepaneku tegemise otsustavad eluasemekomisjonid.
§ 5. Taotleja eluruumi üürimist taotleva isikuna arvelevõtmine
(1) Eluasemekomisjoni sekretär kontrollib taotleja esitatud andmete õigsust ja taotleja vastavust käesoleva korra nõuetele.
(2) Taotleja eluruumi üürimist taotleva isikuna arvelevõtmise otsustab eluasemekomisjon ühe kuu jooksul pärast seda, kui eluasemekomisjoni sekretär on taotluse ja sellele lisatavad dokumendid eluasemekomisjonile esitanud.
(3) Eluasemekomisjoni otsusest võtta taotleja eluruumi üürimist taotleva isikuna arvele teavitab eluasemekomisjoni sekretär taotlejat kirjalikult kümne tööpäeva jooksul pärast asjaomase otsuse vastuvõtmist. Arvelevõtmise teates märgitakse arvelevõtmise kuupäev ning selgitatakse taotleja andmete uuendamise ja kinnitamise kohustust. Kui eluasemekomisjon on otsustanud isikut mitte arvele võtta, teavitatakse taotlejat arvelevõtmisest keeldumise põhjusest.
(4) Eluruumi üürimist taotleva isikuna arvele võetud taotlejate arvestust peetakse Tallinna linnale vajalike töötajate ja noorte perede kohta eraldi.
(5) Eluruumi üürimist taotleva isikuna arvele võetud taotlejate nimed avalikustab eluasemekomisjon Tallinna veebilehel.
§ 6. Andmete uuendamise ja kinnitamise kohustus
Eluruumi üürimist taotleva isikuna arvele võetud taotleja on kohustatud:
1) teatama eluasemekomisjonile eluruumi üürimist taotleva isikuna arvel olemise aluse äralangemisest või muutumisest ühe kuu jooksul muutuse toimumisest arvates;
2) teavitama kohe eluasemekomisjoni isiku- ja kontaktandmete muutumisest;
3) iga aasta esimese kolme kuu jooksul esitama eluasemekomisjonile kirjaliku kinnituse selle kohta, et esinevad jätkuvalt eluruumi üürimist taotleva isikuna arvel olemise alused.
§ 7. Taotluse lahendamine taotleja elukoha muutumise korral
Kui eluruumi üürimist taotleva isikuna arvele võetud taotleja elukohaandmed muutuvad, edastab eluasemekomisjon taotleja taotluse tema uue elukoha järgse linnaosa eluasemekomisjonile. Taotleja uue elukoha järgse linnaosa eluasemekomisjon võtab taotleja arvele ja lahendab taotluse, lähtudes taotleja esmasest arvelevõtmise kuupäevast.
§ 8. Eluruumi üürimist taotleva isiku arvelt kustutamine
(1) Taotleja kustutatakse eluasemekomisjoni otsuse alusel eluruumi üürimist taotlevate isikute arvelt, kui:
1) langeb ära eluruumi üürimist taotleva isikuna arvele võtmise alus;
2) taotleja on esitanud ebaõigeid andmeid;
3) taotleja on keeldunud talle pakutud eluruumi üürimisest;
4) taotleja ei täida määruse §-s 6 nimetatud kohustusi;
5) taotleja esitab vastava avalduse;
6) taotleja on võetud arvele teises linnaosas.
(2) Kui taotlejal, kes on eluruumi üürimist taotlevate isikute arvelt kustutatud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3−5 sätestatud alusel, esineb eluruumi üürimist taotleva isikuna arvelevõtmise alus, võtab eluasemekomisjon isiku uue taotluse alusel arvele.
§ 9. Eluruumi üürile andmise ettepaneku tegemine
(1) Taotlejale eluruumi üürile andmise ettepaneku tegemisel arvestab eluasemekomisjon sellega, et taotlejale üürile antava eluruumi suurus vastaks Vabariigi Valitsuse 26. jaanuari 1999 määrusega nr 38 kinnitatud eluruumi sotsiaalselt põhjendatud normile või et eluruumi tubade arv oleks võrdne sellesse eluruumi alaliselt elama asuvate inimeste arvuga või sellest väiksem.
(2) Eluasemekomisjon lähtub eluruumi üürile andmise ettepaneku tegemisel taotleja eluasemevajadusest vastavalt määruse lisas 3 sätestatud eluasemevajaduse hindamise juhendile.
§ 10. Eluruumi üürile andmise otsustamine
Eluruumi üürile andmise otsustab Tallinna Linnavalitsus, arvestades eluasemekomisjoni ettepanekut.
§ 11. Üürilepingu kestus
Üürileping sõlmitakse kuni viieks aastaks. Üürilepingut võib pikendada, kui esinevad jätkuvalt eluruumi üürimise taotlemise ajal esinenud käesoleva määruse §-s 2 sätestatud asjaolud, mis olid üürilepingu sõlmimise aluseks.
§ 12. Tallinna Linnavalitsuse 19. augusti 2009 määruse nr 66 alusel esitatud eluruumi üürimise taotluste lahendamine
(1) Tallinna Linnavalitsuse 19. augusti 2009 määruse nr 66 alusel Tallinna Linnavaraametile esitatud taotlused edastab linnavaraamet hiljemalt 1. märtsil 2010 eluasemekomisjonidele vastavalt sellele, millises linnaosas on registreeritud taotleja elukoha andmed.
(2) Eluasemekomisjon kontrollib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluste puhul, kas taotlejad soovivad jätkuvalt taotleda eluruumi üürimist, ning vaatab taotlused läbi ja lahendab need käesolevas määruses kehtestatud korras.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse esitanud isikute arvelevõtmise otsustab eluasemekomisjon 15. märtsil 2010.
Tallinna Linnavalitsuse 19. augusti 2009 määrus nr 66 „Tallinna teise elamuehitusprogrammi põhimõtted" tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 26. veebruaril 2010.
Lisa 1 Noore pere eluruumi üürimise taotluse vorm
Lisa 2 Tallinna linnale vajaliku töötaja eluruumi üürimise taotluse vorm
Lisa 3 Tallinna linnale vajalike töötajate ja noorte perede eluasemevajaduse hindamise juhend


02.03.1999 otsus nr 536
Käesolev seadus kehtestab dokumendikohustuse ja reguleerib Eesti Vabariigi poolt Eesti kodanikele ja välismaalastele isikut tõendavate dokumentide väljaandmist.
(1) Isikut tõendav dokument (edaspidi dokument) on riigiasutuse poolt väljaantud dokument, kuhu on kantud kasutaja nimi ja sünniaeg või isikukood ning foto, kui seadus või selle alusel kehtestatud õigusakt ei sätesta teisiti.
9) tagasipöördumistunnistus.
(1) Eesti kodanik või välismaalane võib oma isikut tõendada ka käesolevas seaduses sätestamata dokumendiga, kui dokumenti on kantud kasutaja nimi, foto ja sünniaeg või isikukood ning dokument on kehtiv. Alla nelja-aastase Eesti kodaniku või välismaalase dokumenti ei pea olema kantud fotot.
DOKUMENDIKOHUSTUS
(1) Eestis vähemalt üheaastase kehtiva elamisloa alusel püsivalt viibival (elaval) välismaalasel peab olema isikutunnistus.
(2) Isikutunnistust ei pea olema alla 15-aastasel Eestis vähemalt üheaastase elamisloa alusel viibival (elaval) välismaalasel, kui tal on reisidokument või tema nimi, sünniaeg, kodakondsus, elamisloa andmed ja foto on kantud vanema reisidokumenti. Alla seitsmeaastase välismaalase foto ei pea olema kantud vanema reisidokumenti.
(1) Eestisse saabuval, Eestis ajutiselt viibival ja Eestist lahkuval välismaalasel peab olema kehtiv välisriigi reisidokument, Eesti välismaalase reisidokument või tagasipöördumistunnistus, kui välisleping ei näe ette teisiti.
DOKUMENDI VÄLJAANDMINE, VÄLJAVAHETAMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE
9) käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud andmed.
(4) Vanema taotlusel kantakse Eesti kodaniku või välismaalase reisidokumenti tema alla 15-aastase lapse nimi, sünniaeg, isikukood, kodakondsus ja foto. Alla seitsmeaastase alaealise foto ei pea olema kantud Eesti kodaniku või välismaalase reisidokumenti. Dokumendi kasutaja taotlusel võib isikutunnistusele kanda käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetamata isikuandmeid, kui selline võimalus on ette nähtud seaduse või selle alusel antud muu õigustloova aktiga.
(1) Dokument vahetatakse välja, kui dokumendi andmise (omamise) alus ei ole ära langenud ning:
1) dokumenti kantud andmed on muutunud või ebaõiged;
2) dokument on muutunud kasutamiskõlbmatuks, hävinud või kaotsi läinud;
3) reisidokumendi viisaleheküljed on kannetega täitunud.
(2) Dokumenti kantud andmete muutumisest on dokumendi kasutaja kohustatud teatama dokumendi väljaandnud valitsusasutusele ühe kuu jooksul andmete muutumisest arvates.
(3) Dokumendi kasutamiskõlbmatuks muutumisest, kaotsiminekust või hävimisest on dokumendi kasutaja kohustatud teatama dokumendi väljaandnud valitsusasutusele kolme tööpäeva jooksul dokumendi kasutamiskõlbmatuks muutumise, kaotsimineku või hävimise või sellest teada saamise päevast arvates.
§ 12. Dokumendi väljaandmisest ja väljavahetamisest keeldumine
(1) Dokumendi väljaandmisest ja väljavahetamisest keeldutakse, kui nimetatud toiminguteks puudub seaduses sätestatud alus.
(2) Eestkosteasutuse ettepanekul või käesoleva seaduse § 10 lõikes 2 nimetatud nõusoleku puudumisel võidakse keelduda reisidokumendi väljaandmisest või väljavahetamisest alla 15-aastasele isikule, kui reisidokumendi väljaandmine või väljavahetamine võib kahjustada alla 15-aastase isiku huve.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ka lapse andmete kandmisel vanema dokumenti.
(4) Dokumendi väljaandmisest keeldutakse, kui isikul on juba vastavat liiki dokument ja seadus ei näe ette mitme üheliigilise dokumendi kasutamist.
§ 13. Dokumendi tagastamine
(1) Dokumendi kasutaja on kohustatud tagastama dokumendi selle väljaandnud valitsusasutusele dokumendi väljavahetamisel, välja arvatud dokumendi hävimise või kaotsimineku korral. Dokumendi andmise (omamise) aluse äralangemisel on dokumendi kasutaja kohustatud tagastama dokumendi selle väljaandnud valitsusasutusele kolme tööpäeva jooksul aluse äralangemise päevast arvates.
(2) Dokumendi kasutaja surma või surnuks või teadmata kadunuks tunnistamise korral tagastatakse dokument selle väljaandnud valitusasutusele.
(3) Dokumendi väljavahetamisel või kehtetuks tunnistamisel käesoleva seaduse § 14 punktis 4 toodud juhul võib dokumendi väljaandnud valitsusasutus jätta tagastatud dokumendi selle kasutajale pärast dokumenti vastava märke kandmist.
§ 14. Dokumendi kehtetuks tunnistamine
Dokument tunnistatakse kehtetuks:
2) kui dokument on alusetult välja antud, välja vahetatud või selle kehtivusaega on alusetult pikendatud;
3) kui dokument või selles sisalduv kanne või andmed, välja arvatud viisa või elamis- ja tööloa andmed, on võltsitud või ebaõiged;
5) dokumendi kasutaja surma korral;
6) dokumendi kaotsimineku või hävimise korral.
§ 15. Dokumendi väljaandmise, väljavahetamise ja kehtetuks tunnistamise korraldamine
1) dokumendi väljaandmise, väljavahetamise ja kehtetuks tunnistamise korra ja tähtajad;
2) dokumendi väljaandmise ja väljavahetamise taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu.
(2) Siseminister kehtestab määrusega isikutunnistuse, Eesti kodaniku passi, välismaalase passi, ajutise reisidokumendi, pagulase reisidokumendi, meremehe teenistusraamatu ja meresõidutunnistuse väljaandmise ja väljavahetamise taotluste vormid.
(3) Välisminister kehtestab määrusega diplomaatilise passi ja tagasipöördumistunnistuse väljaandmise ja väljavahetamise taotluste vormid ning välisriigi reisidokumendi tunnustamise korra.
(4) Kodakondsus- ja Migratsiooniamet annab välja, vahetab välja ja tunnistab kehtetuks:
(5) Välisministeerium annab välja, vahetab välja ja tunnistab kehtetuks diplomaatilise passi ja tagasipöördumise tunnistuse.
DOKUMENDI KEHTIVUS JA KONTROLLIMINE
4) dokumenti (välismaalase pass, pagulase reisidokument) on kantud kehtiva elamisloa andmed.
3) kontrollib dokumendi kehtivust.
(2) Kontrollimise käigus dokumendi kehtetuks tunnistamise aluse ilmnemisel tunnistatakse dokument motiveeritud kirjaliku otsusega kehtetuks. Otsus tehakse teatavaks dokumendi kasutajale.
(3) Kui välisriigi reisidokumendi kontrollimisel ilmnevad selle kehtetuks tunnistamise alused, edastatakse dokument motiveeritud kirjaliku otsuse alusel välisriigi pädevale ametiasutusele. Otsus tehakse teatavaks dokumendi kasutajale.
(5) Dokument tagastatakse või tunnistatakse kehtetuks ilma põhjendamatu viivituseta, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul kontrollimiseks võtmise päevast arvates. Dokumendi kontrollimiseks võtnud asutuse juht võib dokumendi kontrollimise keerukuse korral pikendada dokumendi kontrollimise tähtaega, näidates kirjalikult ära dokumendi kontrollimise tähtaja pikendamise põhjuse. Dokumendi kontrollimise tähtaja pikendamisest teatatakse dokumendi kasutajale kirjalikult.
2) Eestis püsivalt viibivale (elavale) välismaalasele, kellele on antud elamisluba kehtivusajaga vähemalt üks aasta.
(1) Eesti kodanikule ja välismaalasele, kellel on kehtiv Eesti elamisluba, antakse isikutunnistus välja kehtivusajaga kuni viis aastat.
EESTI KODANIKU REISIDOKUMENDID
(1) Eesti kodaniku pass antakse välja vähemalt 15-aastasele Eesti kodanikule isikliku taotluse alusel.
(2) Alla 15-aastasele Eesti kodanikule võidakse tema seadusliku esindaja taotlusel välja anda Eesti kodaniku pass, kui ta reisib välisriiki eraldi vanemast, kelle reisidokumenti tema andmed on kantud, või kui ta reisib välisriiki koos vanematega, kelle reisidokumenti tema andmeid ei ole kantud.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 loetletud isikud on kohustatud tagastama diplomaatilise passi Välisministeeriumile ühe kuu jooksul ametist vabastamisest või ametiülesannete täitmise lõppemisest arvates. Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud isik on kohustatud tagastama diplomaatilise passi ühe nädala jooksul riigi ülesannete täitmise lõppemisest arvates.
Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni «Meremeeste riiklike isikut tõendavate dokumentide kohta» (RT II 1996, 38, 142) nõuetele vastav meremehe teenistusraamat antakse Eesti kodanikust meremehele.
VÄLISMAALASE DOKUMENDID
(1) Välismaalase pass on välismaalasele Eesti Vabariigi poolt antav reisidokument, millesse kantakse elamisloa ja vajaduse korral tööloa andmed.
(1) Välismaalase pass antakse välja isikliku taotluse alusel välismaalasele, kellel on kehtiv Eesti elamisluba, ning kui on tõendatud, et välismaalasel puudub välisriigi reisidokument ja tal ei ole võimalik seda saada.
(2) Alla 15-aastasele välismaalasele võidakse tema seadusliku esindaja taotlusel välja anda välismaalase pass, kui ta vastab käesoleva paragrahvi lõikes 1 kehtestatud tingimustele ning reisib välisriiki eraldi isikust, kelle reisidokumenti on kantud tema andmed.
Välismaalase pass antakse välja kehtivusajaga kuni viis aastat, kusjuures kehtivusaeg ei tohi ületada välismaalasele antud elamisloa kehtivusaega.
(3) Ajutine reisidokument võidakse anda Eestis elamisloa alusel elavale välismaalasele ühekordseks Eestist lahkumiseks ja siia tagasipöördumiseks, kui tal puudub kehtiv reisidokument ja tal ei ole õigust saada välismaalase passi ning välisriigi reisidokumendi saamiseks peab ta pöörduma välisriigis asuva riigiasutuse poole.
(2) Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni «Meremeeste riiklike isikut tõendavate dokumentide kohta» nõuetele vastav meresõidutunnistus antakse Eestis elamisluba omavale välismaalasest meremehele tema isikliku taotluse alusel.
§ 37. Isikut tõendavate dokumentide register
Käesoleva seaduse alusel väljaantavate dokumentide kohta peetakse riiklikku isikut tõendavate dokumentide registrit.
Käesoleva seaduse §-sid 5 ja 6 rakendatakse alates 2002. aasta 1. jaanuarist.
(1) Välismaalaste seaduse 3. peatükk tunnistatakse kehtetuks.
(2) Kaitseväeteenistuse seadust (RT I 1994, 23, 384; 1995, 18, 240; 62, 1056; 1996, 25, 519; 49, 953; 1997, 95/96, 1575; 1998, 57, 865; 1999, 10, 150) täiendatakse §-ga 102 järgmises sõnastuses:
«§ 102. Kaitseväeteenistuse tunnistus
(1) Kaitseväeteenistuse tunnistus on kaitseväelase ja reservväelase isikut ning tema kaitseväelist eriala, sõjaväelist auastet ja teenistuskäiku tõendav dokument. Välislepingus sätestatud juhtudel võib kaitseväeteenistuse tunnistust kasutada reisidokumendina.
(2) Kaitseväeteenistuse tunnistus antakse:
1) kutsealuse aja- või asendusteenistusse kutsumisel;
2) tegevteenistuse ohvitserile, allohvitserile ja reakoosseisu liikmele;
3) reservväelasele.
(3) Kaitseväeteenistuse tunnistus on tähtajatu.
(4) Kui välisleping ei sätesta teisiti, ei ole Eestist lahkumisel lubatud kaitseväeteenistuse tunnistust kaasa võtta. Kaitseministeerium võib anda erandina ühekordse tähtajalise või alalise loa kaitseväeteenistuse tunnistuse kaasavõtmiseks Eestist lahkumisel.
(5) Kaitseväeteenistuse tunnistuse vormi määrab Vabariigi Valitsus. Kaitseväeteenistuse tunnistuse väljaandmist korraldavad Kaitseministeerium ja väeosad. Kaitseväeteenistuse tunnistus antakse välja isikut tõendavate dokumentide seaduses sätestatud isikut tõendava dokumendi ning Kaitseministeeriumi ja väeosa andmete alusel.
(6) Alaliselt välisriiki elama asumisel tagastatakse kaitseväeteenistuse tunnistus Kaitseministeeriumile, maakonna või linna riigikaitseosakonnale või väeosale.
(7) Kaitseväeteenistuse tunnistuse kadumisest, kõlbmatuks muutumisest või hävimisest on kaitseväelane või reservväelane kohustatud teatama kaitseväeteenistuse tunnistuse väljaandnud asutusele kolme päeva jooksul kaitseväeteenistuse tunnistuse kadumisest, kõlbmatuks muutumisest või hävimisest või sellest teada saamise päevast arvates.
(8) Kaitseväeteenistuse tunnistusse kantud andmete muutumisel on kaitseväelane või reservväelane kohustatud esitama kaitseväeteenistuse tunnistuse selle väljaandnud asutusele paranduste tegemiseks seitsme päeva jooksul andmete muutumisest arvates.»
(3) Riigipiiri seaduses (RT I 1994, 54, 902; 1997, 77, 1315) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 11 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
2) seadust täiendatakse §-dega 111 ja 112 järgmises sõnastuses:
«§ 111. Dokumendikohustus riigipiiri ületamisel
(1) Eestist lahkudes riigipiiri ületaval Eesti kodanikul peab olema reisidokument. Eestisse saabudes riigipiiri ületaval Eesti kodanikul peab olema reisidokument, tagasipöördumistunnistus või muu dokument, mis on välislepinguga ette nähtud välisriigi külastamiseks.
(3) Riigipiiri ületaval välismaalasel peab olema kehtiv välisriigi reisidokument, Eesti Vabariigi poolt antud välismaalase reisidokument või tagasipöördumistunnistus, kuhu on kantud viisa või elamisloa andmed, kui seadus või välisleping ei sätesta teisiti.
(1) Alla 15-aastasel Eesti kodanikul ei pea riigipiiri ületamisel olema reisidokumenti ega tagasipöördumistunnistust, kui tema nimi, sünniaeg, kodakondsus ja foto on kantud teda Eestisse sissesõitmisel või Eestist väljasõitmisel saatva vanema reisidokumenti. Foto ei pea olema kantud saatja reisidokumenti, kui Eesti kodanik on alla seitsmeaastane.
(2) Alla 15-aastasel välismaalasel ei pea olema reisidokumenti, kui ta sõidab Eestisse sisse, viibib Eestis ja sõidab Eestist välja isiku saatel, kelle reisidokumenti on kantud tema nimi, sünniaeg, viisa või elamisloa andmed, juhul kui välismaalasele kehtib Eestis viisa- või elamisloa kohustus, ja foto. Foto ei pea olema kantud saatja reisidokumenti, kui alaealine on alla seitsmeaastane.»
(4) Pagulaste seaduses (RT I 1997, 19, 306; 1999, 18, 301) tehakse järgmised muudatused:
«(1) Pagulasele antakse isikut tõendavate dokumentide seaduses sätestatud alustel pagulase reisidokument.»
2) paragrahvi 18 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
(1) Eesti kodaniku isikut ja kodakondsust tõendavate dokumentide seadus (RT I 1993, 43, 618) tunnistatakse kehtetuks.
(2) Ajutise reisidokumendi seadus (RT I 1994, 41, 658) tunnistatakse kehtetuks.