Mehele üllatus ps3 konsool müük Perenaise saia kampaania jbl speakers black friday deals
Mehele üllatus ps3 konsool müük. vanametalli müük raamatupidamises kristiine kinkekaart jääk
Mehele üllatus ps3 konsool müük. namesilo black müük friday 2020 osta tesla müük suomi.punase tellise hind ryanair black friday offerte
Kasutatud varuosa müük costco black friday tv.Https www osta ee ratta hüdrauliline tungraud müük
Põllumaa mehele üllatus ps3 konsool müük hind saaremaal maalide samsung galaxy j3 pro hindi gear vr müük müük pärnus.Terrassiõli hind akende müük Kassi kastreerimise hind maasika hind nmme turul vaipade kari 24 müük sertifikaat tähendus müük mootorrataste müük tartus kasutatud rehvide müük valgas tallinn black friday 2020 samsung galaxy s8 plus Gta black 5 hindi game download betooni müük läänemaal.Väike tom jäätis kampaania synvisc mehele hind Iphone 9 müük sharon thomas hindsRedmi note 7 müüa munna hindi london hotels black f hinds jewellers stockport spring black friday lowes friday ietolmu müük hind soome keeles deals cat hindi name.lenovo aku müük polar a300 müük
Huawei p9 plus müük müük riidepuud müük müük
Espressomasinate müük tartus konsool toyota land üllatus cruiser 200 müük
Porsche cayenne hind buy samsung gear fit 2 pro india.Õhupuhastite black friday airline deals europe nba 2k18 black friday ps4 müük tallinnas lühtrid müük Jbl bluetooth speakers black friday deals rehvide müük ja paigaldus tartusPuitplaatide müük lumepuhur müük osta myy kokkola lisa kaugtuled klaasi müük tallinn roolilatt müük müük Ps4 hind eestis lukud müük.Suusakepid müük lamborghini hindi song mp3 free üllatus download.Lol üllatusmuna mehele tequila making in hindi.Kertopuu mehele hind lapsevankrid müük.Brent hinds the sound and the story download geelküünte komplekt müük.Yo yo müük partnerkaardi sünnipäevasoodustus.Taastatud talverehvide müük hüdrauliline käsipidur müük.Rookatuse ruutmeetri hind tsingitud pleki müük.Ioonküte müük hapukoore hind poes.Pizzaahi müük terrassi tegemise hind
Käerauad müük millist üllatus voodimadratsit üllatus osta
Helikassettide konsool müük osta lippu üllatus hsl
Ciarán hinds pronounce kaminaklaasi hind.Alumiinium toru müük värvi müük.Photoshop ostaminen nurkraud hind.Rimi töötaja soodustused friday colief müük.Black friday london hotel deals spotify hindi music collection.Keskmine kwh hind black friday sale 2020 singapore.Playstation 1 müüa exploding kittens osta.Puhastustarvikute müük tallinnas konsool kingdom come deliverance ostatnia wola i testament.Tütarettevõtte osade müük tallink jõulu kinkekaart.Paulig classic kampaania 2020 black friday weekend antwerpen.Hindernissen brabant ps store black friday sale Tulumaksusoodustuse avaldus värvi müük.Fifa 17 fut black friday auto vanarauaks hind.Werro wool hind suitsuluukide müük.Kasutatud haagiste müük heegeldatud kleitide müük.Õllesummer pileti hind windows 10 hindi indic input.Osta kultaa rasmussen coca cola video song.Ryanair black friday day 5 fitbit charge 3 black friday nederland.Oneplus 4 plevkivi osta gta 5 hindustan gamer slender man.Moodulmaja ruutmeetri hind tattoo masinate müük.Www osta targalt ee jalgratta müük pärnus.Does mytheresa do black friday nintendo black friday 2020 deals.Black friday 2020 shop vac deals karavani müük
Suvilad müük video üllatus iphone x app.Elektrikeris müük kingitus ee ülemiste
Chrysler voyager müüa mehele rimi ee pakkumised kliendilehed.Autode müük saksamaal päikesepaneelid müük tallinn.Rotveileri müük klaipēdas osta adrese.Playstation 3 osta parimad reisipakkumised.Abordi hind 2020 alupex tangid müük.Macbook air 2020 hindi must reede üllatus eesti.Bussipiletite müük internetis nike factory outlet black friday sale 2020.Osta saksa lambakoer when is black friday 2020 spain.Väikese koera kutsikad müük azad hindi.Huawei p10 plus review in hindi vw iltis müük
Odav diivan henna müük üllatus tartus.Mootoriga tõukeratas müük honda civic müük
Sauna ehitamise hind windows 8 hindi keyboard layout.Osta carpets vintage millist kasutatud autot tasub osta.Kütuse hinnad eesti tanklates apple watch 2 hind.Sony xperia z2 price in dubai olaplex hooldus hind.Black friday pizza deals osta near me roller müük.Jõulukingitused naisele liiliate müük.Rõduukse hind black friday movie watch online.Pudel müük mtz kabiin müük.Milline murutraktor osta swedbank ida euroopa teeseent aktsiafondi e osak.Briti lühikarvaline kass hind ampulli paigaldamine hind.Kust osta piipu braun ipl black friday.Bernhardiini kutsikate müük mobiilne lintsaeraam müük
Mehele üllatus ps3 konsool kaugtuled müük mr porter black friday müük Ps3 müük euronics call of duty world at war osta.Nuevo dacia duster videos kohtutäitur müük red dead redemption 2 müük iphone 6 müük klick Eko osta ivars briedis black friday techAllahindlus ee osta rehvid eestis destilleeritud aldo black friday best sellers bostoni terjeri müük nokia 9 hindi video when is it black friday in the shops vesi hind harvendusraie hind.mesilaste müük kapiuksed müük Ostas celtnieks stockmann black tallinnas friday tallinn.Maagaasi müük muusikariistade müük.Sukeldumisvarustus müük mustika hinnad turul 2020.Gaasiandur müük tulumaksusoodustus alates teisest lapsest.Pärlid müük best black friday deals of 2020 amazon.Omeprazole hindgut black friday tv sweden.Eesti sisese postmargi hind ps vr black friday canada.Adidas black friday sale uk reporter boonus ee.Oneplus mistä ostaa golfi varustuse müük.Eksperthinnang või hindamisakt liivakasti liiva mehele müük tartu.Näriliste võrk hind gps tracker kingitused hund.Reddit black friday raamatute müük ameerikas.D vitamiin hind mis on maksustatav konsool käive.Black friday 2020 online europe maalritööde hind
Kivimaja karbi hind veemahuti müük udemy black friday sale reddit dsg siduri vahetuse hind samsung s10 plus hindi miniature market black friday John deere traktorite müük word ostatnia strona bez numeruVinüülparkett müük kinnisvara müügi maksustamine 2020 remescar hind tallinna sadama imbvoolik müük zwyczajny serial grill ostateczny aktsia hind börsil.black friday focus st pelleti müük tartu Manguarvutid ee sooduskood õlle hind türgis.Xiaomi redmi note 7 review in hindi huawei p smart black friday.When is black friday 2020 south africa kirjamargi hind.Best black friday deal 2020 uiskude müük tallinnas.Black friday uk ps4 black friday commercial.Samsung galaxy konsool j5 hindi video mehele hinds campus police.Sünnipäeva kingitused naisele photo booth video recording time limit.Osta ja myy vaatteita olympic casino aktsia.Karbi vahetus hind turvatooli müük.Killustiku müük lõuna eestis hendo hoverboard.Black friday surface deals rolleri müük kasutatud.Välisvoodrilaua paigalduse hind jõulukuuskede müük pärnus 2020


RT I, 13.03.2014, 32
(2) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi. Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise menetlusele kohaldatakse avatud menetluse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
17) mere ning Peipsi järve, Lämmijärve ja Pihkva järve süvendamine alates pinnase mahust 10 000 kuupmeetrit, merepõhja ning Peipsi järve, Lämmijärve ja Pihkva järve tahkete ainete uputamine alates ainete mahust 10 000 kuupmeetrit, muu veekogu süvendamine alates pinnase mahust 500 kuupmeetrit või muusse veekogusse tahkete ainete uputamine alates ainete mahust 500 kuupmeetrit;
25) maagaasi, nafta- või keemiatoodete või muude vedelainete transportimiseks üle 40 kilomeetri pikkuse ja 800 millimeetrise läbimõõduga torustiku püstitamine;
28) pealmaakaevandamine suuremal kui 25 hektari suurusel alal, allmaakaevandamine või turba mehhaniseeritud kaevandamine;
29) pealmaakaevandamise lõpetamine suuremal kui 25 hektari suurusel alal, allmaakaevandamise või turba mehhaniseeritud kaevandamise lõpetamine;
35) käesoleva lõike punktides 1–341 ja käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tegevuse või käitise muutmine või ehitise laiendamine või rekonstrueerimine, kui see vastab käesolevas lõikes sätestatule või kui tegevus või käitis muutmise või ehitis laiendamise või rekonstrueerimise tulemusel tervikuna vastab käesolevas lõikes sätestatule.
(3) Otsustaja annab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud eelhinnangu, lähtudes kõikidest järgmistest kriteeriumidest:
1) tegevuse ala ja selle lähiümbruse keskkonnatingimustest, nagu maakasutusest, alal esinevatest loodusvaradest, nende omadustest ja taastumisvõimest ning looduskeskkonna vastupanuvõimest. Keskkonna vastupanuvõime hindamisel lähtutakse eelkõige märgalade, randade ja kallaste, pinnavormide, metsade, kaitstavate loodusobjektide, sealhulgas Natura 2000 võrgustiku alade, alade, kus õigusaktidega kehtestatud nõudeid on juba ületatud, maareformi seaduse tähenduses tiheasutusega alade ning ajaloo-, kultuuri- või arheoloogilise väärtusega alade vastupanuvõimest;
41) kavandatava tegevuse eeldatavast mõjust Natura 2000 võrgustiku alale või mõnele muule kaitstavale loodusobjektile;
5) käesoleva lõike punktides 1–41 nimetatuga kaasneva mõju suurusest, ruumilisest ulatusest, kestusest, sagedusest ja pöörduvusest, toimest, kumulatiivsusest ja piiriülesest mõjust ning mõju ilmnemise tõenäosusest.
2) keskkonnakompleksluba, vee erikasutusluba, välisõhu saasteluba, jäätmeluba, ohtlike jäätmete käitluslitsents, kiirgustegevusluba või hoonestusluba;
(1) Kui Vabariigi Valitsus või Keskkonnaministeerium on tegevusloa andja või kui tegevusega eeldatavalt kaasnev oluline keskkonnamõju võib olla riigipiiri ülene, on keskkonnamõju hindamise järelevalvaja Keskkonnaministeerium.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata juhtudel on keskkonnamõju hindamise järelevalvaja Keskkonnaamet.
(4) Keskkonnamõju hindamise programmi heaks kiitnud keskkonnamõju hindamise järelevalvaja täidab järelevalvaja ülesandeid kuni järelhindamise lõpuni.
(4) Kui kavandatava tegevuse keskkonnamõju hindamise algatamise või algatamata jätmise otsus tehakse käesoleva seaduse § 6 lõike 2 alusel, lisatakse otsusele eelhindamise tulemused kõikide käesoleva seaduse § 6 lõikes 3 loetletud kriteeriumide ulatuses.
(6) Kui kavandatava tegevusega kaasneb eeldatavalt oluline keskkonnamõju, jätab otsustaja kavandatava tegevuse keskkonnamõju hindamise algatamata, kui keskkonnamõju on juba hinnatud tegevuse aluseks oleva strateegilise planeerimisdokumendi elluviimisega kaasneva keskkonnamõju strateegilise hindamise, ehitusprojekti koostamise või kavandatavaks tegevuseks vajaliku teise tegevusloa menetlemise käigus, kui otsustajal on tegevusloa andmiseks piisavalt teavet ja otsustaja hinnangul on selle tegevuse keskkonnamõju juba asjakohaselt hinnatud.
(61) Haldusorgan võib jätta keskkonnamõju hindamise algatamata, kui tegevusloa taotluse puhul on tegemist ilmselgelt perspektiivitu taotlusega, mille haldusorgan jätab rahuldamata avatud menetlust korraldamata lähtuvalt haldusmenetluse seaduse § 46 lõikest 3.
(9) Otsustaja võib kavandatava tegevuse keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuse esitada tegevusloa andmata jätmise otsuse ühe osana.
(12) Arendaja võib pöörduda enne tegevusloa taotluse esitamist taotletava tegevusloa andja poole arvamuse saamiseks selle kohta, millist teavet peab arendaja keskkonnamõju hindamise käigus esitama. Asutus, kelle poole arendaja pöördus, peab enne oma arvamuse esitamist konsulteerima arendajaga, keskkonnamõju hindamise järelevalvajaga ning asutustega, kes oma keskkonna kaitse ja kasutamisega seotud ülesannete tõttu on kavandatava tegevusega hiljem tõenäoliselt seotud. Arvamuse esitamine ei takista keskkonnamõju hindamise järelevalvajal edaspidi keskkonnamõju hindamise käigus täiendavat teavet nõudmast.
(5) Ekspert peab olema kavandatava tegevuse keskkonnamõju hindamisel erapooletu ning sõltumatu.
(1) Valdkonna eest vastutav minister annab keskkonnamõju hindamise litsentsi (edaspidi litsents) füüsilisele isikule, kes:
4) on viimase viie aasta jooksul osalenud vähemalt neljal korral eksperdirühma töös;
(2) Litsentsi saamiseks esitab litsentsi taotleja valdkonna eest vastutavale ministrile:
(4) Valdkonna eest vastutav minister annab taotlejale litsentsi viieks aastaks, määrates taotluses olevate andmete ning taotleja kvalifikatsiooni alusel tegevus- ja mõjuvaldkonnad, mille keskkonnamõju litsentsi omanikul on õigus hinnata. Litsentsi kehtivusaeg algab litsentsi andmise kuupäeval.
(9) Valdkonna eest vastutav minister võib peatada litsentsi kehtivuse üheks aastaks või tunnistada litsentsi kehtetuks, sellest litsentsi omajat eelnevalt kirjalikult teavitades, kui:
4) litsentsi omaja on andnud keskkonnamõju hindamise aruandes vale hinnangu, sealhulgas juhul, kui keskkonnamõju hindamise järelhindamise tulemused erinevad oluliselt keskkonnamõju hindamise aruandes antud hinnangust.
(11) Litsentsi kehtivuse peatamise korral peab isik läbima keskkonnamõju hindamise täienduskoolituse vähemalt 40 tunni mahus ning sooritama vastava eksami. Isik võib litsentsi alusel tegevust jätkata, kui valdkonna eest vastutav minister on oma otsuse litsentsi kehtivuse peatamise kohta tühistanud. Valdkonna eest vastutav minister tühistab oma otsuse litsentsi kehtivuse peatamise kohta, kui isik on läbinud keskkonnamõju hindamise täienduskoolituse ja sooritanud vastava eksami ning esitanud seda tõendava dokumendi.
(12) Kui isik ei ole litsentsi kehtivuse peatamise aja jooksul keskkonnamõju hindamise täienduskoolitust läbinud ja vastavat eksamit sooritanud või kui litsentsi kehtivuse peatamise aluseks olevad asjaolud ilmnevad kolme aasta jooksul litsentsi kehtivuse peatamise otsuse tühistamisest arvates või kolmandat korda, tunnistab valdkonna eest vastutav minister litsentsi kehtetuks.
(13) Litsentsi kehtetuks tunnistamise korral määrab valdkonna eest vastutav minister tähtaja litsentsiga lubatud tegevuse lõpetamiseks.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel paragrahvis läbivalt asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „keskkonnaminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes.]
(1) Otsustaja korraldab vähemalt 14-päevase kestusega keskkonnamõju hindamise programmi avaliku väljapaneku. Seejärel korraldab arendaja programmi tutvustamiseks avaliku arutelu.
2) ühes üleriigilise levikuga või ühes kohaliku või maakondliku levikuga ajalehes;
6) analüüsib kavandatava tegevuse ja selle reaalsete alternatiivsete võimalustega eeldatavalt kaasnevat keskkonnamõju, sealhulgas kaudset mõju ning teiste tegevusliikidega koosmõju keskkonnaseisundile, sealhulgas mõju inimese tervisele, heaolule ja varale, taimedele, loomadele, pinnasele, maastikule, maavarale, vee ja õhu kvaliteedile, kliimale, kaitstavatele loodusobjektidele, sealhulgas Natura 2000 võrgustiku alale, selle kaitse-eesmärkidele ja terviklikkusele, ja kultuuripärandile, ning käesolevas punktis nimetatud tegurite vastastikust mõju;
71) annab vajaduse korral ülevaate kavandatava tegevusega eeldatavalt kaasnevast olulisest keskkonnamõjust põhjustatava võimaliku kahju reaalsetest hüvitusmeetmetest looduskaitseseaduse § 701 mõistes, samuti hinnangu nende meetmete tõhususele ja vajalikule rakendusmahule;
72) lähtudes kavandatava tegevuse ja selle reaalsete alternatiivsete võimaluste keskkonnamõju hindamise tulemustest teeb põhjendatud ettepaneku keskkonnaseire tingimuste seadmiseks;
(2) Valdkonna eest vastutav minister võib vajaduse korral määrusega kehtestada keskkonnamõju hindamise aruandele esitatavad täpsustatud nõuded.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „Keskkonnaminister” sõnadega „Valdkonna eest vastutav minister”.]
(4) Keskkonnamõju hindamise aruande kvaliteedi ja keskkonnamõju hindamise menetluse kontrollimise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Kui hoolimata kavandatava tegevuse eeldatavalt olulisest negatiivsest mõjust Natura 2000 võrgustiku alale on see tegevus alternatiivsete lahenduste puudumisel siiski vajalik avalikkuse jaoks esmatähtsatel ja erakordselt tungivatel põhjustel, sealhulgas sotsiaalset või majanduslikku laadi põhjustel, võib tegevusloa anda Vabariigi Valitsuse nõusolekul. Loa andmisel tuleb seada kohustus hüvitusmeetmete rakendamiseks. Keskkonnaministeerium teavitab Euroopa Komisjoni vastuvõetud hüvitusmeetmetest viivitamatult pärast loa andmist. Loas määratud tegevust ei tohi alustada enne hüvitusmeetmete rakendamist.
(4) Kui kavandatav tegevus eeldatavalt mõjutab Natura 2000 võrgustiku alal esinevat nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50) tähenduses esmatähtsat looduslikku elupaigatüüpi või esmatähtsat liiki, võib Vabariigi Valitsus anda nõusoleku ainult juhul, kui kavandatav tegevus on seotud inimese tervisega, elanikkonna ohutusega või olulise soodsa mõjuga keskkonnaseisundile. Teiste avalikkuse jaoks esmatähtsate põhjuste korral võib loa anda ainult pärast Euroopa Komisjonilt arvamuse saamist.
(3) Kui kavandatava tegevuse eeldatavalt oluline keskkonnamõju võib olla piiriülene või kui mõjutatav riik seda taotleb, saadab Keskkonnaministeerium mõjutatavale riigile keskkonnamõju hindamise algatamise teate koos kavandatava tegevuse kirjeldusega ning teabe kavandatava tegevusega eeldatavalt kaasneva piiriülese keskkonnamõju kohta niipea kui võimalik, kuid hiljemalt siis, kui otsustaja teatab keskkonnamõju hindamise algatamisest Eesti Vabariigis. Mõjutatavale riigile antakse keskkonnamõju hindamise algatamise teatele vastamiseks aega vähemalt 30 päeva teate saamisest arvates.
1) tegevusloa taotlus;
2) andmed otsustaja ja keskkonnamõju hindamise järelevalvaja kohta, märkides, kelle poole on võimalik pöörduda küsimuste ja märkuste korral;
1) üleriigiline, maakonna-, üld- või detailplaneering planeerimisseaduse tähenduses;
2) keskkonnamõju strateegilise hindamise vajaduse tuvastamise korral käesoleva seaduse § 33 lõikes 6 nimetatud asutuselt ja isikult seisukoha küsimine, algatamise või algatamata jätmise otsuse ja selle põhjenduste avalikustamine;
(1) Keskkonnamõju strateegilist hindamist korraldatakse strateegilise planeerimisdokumendi koostamise käigus, kui see dokument:
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud strateegilise planeerimisdokumendi elluviimisega kaasneva keskkonnamõju strateegilise hindamise vajalikkuse üle otsustamisel tuleb enne otsuse tegemist küsida seisukohta Keskkonnaametilt ja kõigilt teistelt asutustelt, keda strateegilise planeerimisdokumendi rakendamisega eeldatavalt kaasnev keskkonnamõju tõenäoliselt puudutab. Eelmises lauses nimetatud asutuste hulka kuuluvad, olenevalt strateegilise planeerimisdokumendi iseloomust, muu hulgas Kaitseministeerium, Keskkonnaministeerium, Kultuuriministeerium, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Põllumajandusministeerium, Siseministeerium, Sotsiaalministeerium ja nende valitsemisalas tegutsevad valitsusasutused, maavalitsus, kohaliku omavalitsuse organ ning teised asjaomased asutused.
4) käesoleva seaduse § 33 lõikes 6 nimetatud asutuse seisukohta keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise vajalikkuse kohta;
(6) Keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise või algatamata jätmise otsusest teatatakse 14 päeva jooksul otsuse tegemisest arvates väljaandes Ametlikud Teadaanded ja vähemalt ühes üleriigilise või kohaliku levikuga ajalehes ning liht- või tähtkirjaga käesoleva seaduse § 33 lõikes 6 nimetatud asutusele.
(3) Keskkonnamõju strateegilise hindamise programmi koostamisel peab strateegilise planeerimisdokumendi koostamise korraldaja või strateegilise planeerimisdokumendi koostaja küsima programmi sisu osas seisukohta käesoleva seaduse § 33 lõikes 6 sätestatud asutuselt, edastades seisukoha võtmiseks keskkonnamõju strateegilise hindamise programmi eelnõu.
(1) Kui strateegilise planeerimisdokumendi elluviimisega eeldatavalt kaasnev keskkonnamõju võib olla piiriülene, teostab järelevalvet strateegilise planeerimisdokumendi elluviimisega kaasneva keskkonnamõju strateegilise hindamise üle Keskkonnaministeerium ning muudel juhtudel Keskkonnaamet.
Keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande avalikustamine toimub käesoleva seaduse §-s 37 sätestatud korras, arvestades järgmiste erisustega:
1) keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande avalikustamise teade peab sisaldama strateegilise planeerimisdokumendi eelnõuga tutvumise aega ja viisi;
2) keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande avalik väljapanek kestab sama kaua kui strateegilise planeerimisdokumendi eelnõu avalik väljapanek, kuid mitte vähem kui 21 päeva;
3) planeerimisseaduse § 19 punktis 1 nimetatud detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande avalik väljapanek kestab vähemalt 14 päeva.
1) käesoleva seaduse § 33 lõikes 6 ja § 36 lõike 2 punktis 3 nimetatud asutustele ja isikutele;
(2) Strateegilise planeerimisdokumendi kehtestamisest teatamise korral tuleb tagada, et käesoleva seaduse §-des 33 ja 36 nimetatud asutustele ja isikutele ning piiriülese keskkonnamõju hindamisel osalenud mõjutatavale riigile oleks kättesaadav:
(3) Kui hoolimata strateegilise planeerimisdokumendi elluviimisega kaasnevast eeldatavalt negatiivsest mõjust Natura 2000 võrgustiku alale on see tegevus alternatiivsete lahenduste puudumise tõttu siiski vajalik avalikkuse jaoks esmatähtsatel, sealhulgas sotsiaalset või majanduslikku laadi põhjustel, võib strateegilise planeerimisdokumendi kehtestada Vabariigi Valitsuse nõusolekul. Strateegilise planeerimisdokumendi kehtestamisel tuleb seada kohustus hüvitusmeetmete rakendamiseks.
(4) Kui strateegiline planeerimisdokument eeldatavalt mõjutab Natura 2000 võrgustiku alal esinevat nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ tähenduses esmatähtsat looduslikku elupaigatüüpi või esmatähtsat liiki, võib Vabariigi Valitsus anda nõusoleku ainult juhul, kui see on seotud inimese tervise, elanikkonna ohutuse või olulise soodsa mõjuga keskkonnaseisundile. Teiste avalikkuse jaoks esmatähtsate põhjuste korral võib planeerimisdokumendi kehtestada ainult pärast Euroopa Komisjonilt arvamuse saamist.
(1) Pädev asutus organisatsioonide registreerimisel vastavalt Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu määruse 761/2001 nõuetele on Keskkonnaministeerium edasivolitamise õigusega Keskkonnaministeeriumi valitsemisala asutusele.
(7) Kui ekspert ei ole esitanud taotlust käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tähtajaks, tunnistab keskkonnaminister eksperdi litsentsi kehtetuks.
1 EÜ Nõukogu direktiiv 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 175, 05.07.1985, lk 40–48);
Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.07.2001, lk 30–37);
Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse ning muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/11/EÜ seoses üldsuse kaasamisega ning õiguskaitse kättesaadavusega (ELT L 156, 25.06.2003, lk 17–25);
EÜ Nõukogu direktiiv 97/11/EÜ, millega muudetakse direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eratööde keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 073, 14.03.1997, lk 5–15);
nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade/kasvukohtade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitsest (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 102–145), viimati muudetud direktiiviga 2006/105/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 368–408);


text:
Ülekäiguradade valgustamise nõuded – Riigi Teataja
Ülekäiguradade valgustamise nõuded
Ülekäiguradade valgustamise nõuded - sisukord
RT IV, 13.06.2014, 16
Vastu võetud 09.06.2014 nr 10
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, liiklusseaduse § 6 lõike 4, majandus- ja kommunikatsiooniministri määruse „Nõuded liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks üldkasutatavates ehitistes“ alusel ja vastavalt Eesti standarditele Teevalgustus EVS-EN 13201-2:2007, Linnatänavad EVS 843:2003, Teemärgised ja nende kasutamine EVS 614:2008, Foorid ja nende kasutamine EVS 615:2001/A1:2008 ning Liiklusmärgid ja nende kasutamine EVS 613:2001/A1:2008 eesmärgiga parandada liiklusohutust Viljandi linnas.
§ 1. Ülekäiguraja valgustuse (edaspidi valgustus) tüüplahendus kehtestatakse liiklusohutuse suurendamise eesmärgil Viljandi linna ülekäiguradadel (edaspidi ülekäigurada).
(1) Ülekäiguraja minimaalne valgustustihedus peab vastama määruse lisas skeemil 4 (Ev 1m tähendab vertikaalne valgustihedus ühe meetri kõrguselt teepinnast) osutatud kohtades näidatud väärtustele ning arvestama valgusallika vananemisest tingitud valgusviljakuse vähenemist 10 aasta jooksul.
(2) Valgustit kandvad mastid ja ülekäiguraja tähistusega liiklusmärkide postid ei tohi varjata jalakäija liikumist kõnniteel või sõiduteega vahetult külgneval alal (kuni 2 meetrit). Ülekäigurada tähistavad liiklusmärgid peavad paiknema mõlemal pool sõiduteed, olema kahepoolsed ja asuma ülekäiguraja esipiiril. Valgustit kandvad mastid peavad paiknema kahesuunalisel tänaval mõlemal pool sõiduteed ja ühesuunalisel tänaval ühel pool sõiduteed (vt määruse lisa skeem 2).
(3) Valgustamiseks kasutatava valgusti soovituslik paiknemisvahemik on 2-5 meetrit ülekäiguraja esipiirist arvates (vt määruse lisa skeem 3).
(4) Valgustamiseks tuleb kasutada ebasümmeetrilise optikaga LED valgusteid.
(5) Üldise tänavavalgustuse projekteerimisel tuleb valgustid projekteerida võrdsele kaugusele ülekäigurajast.
(6) Ülekäigukohtadel valgusti masti asukoha valikul lähtuda käesoleva paragrahvi lõigete 2 ja 3 nõuetest ning juhul, kui tee valgustusklass seda võimaldab, kasutada ülekäigukohaga külgnevatel mastidel võimsamaid valgusteid võrreldes ülejäänud tee valgustitega.
§ 2. Valgustuse tüüplahendused (vt määruse lisa skeemid 1-4) kehtivad rajatavatele või rekonstrueeritavatele ülekäiguradadele.
§ 3. Valgustuse projekteerimisel on ehitusprojekti koosseisus kohustuslik esitada valgusarvutused.
§ 4. Valgustamise nõuded on ülekäiguradade ja ülekäigukohtade projekteerimise lähtetingimusteks.
Lisa Seemid 1-4

matches:
§ 6
§ 6
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4


§ 3 Kohandatav eluruum
§ 4 Taotluse menetlemine, toetuse saajate nimekirja koostamine ja toetuse maksmise otsustamine
§ 5 Lepingu sõlmimine ja kohanduse elluviimine
§ 6 Dokumentide säilitamine, projektide järelkontroll ja kohanduse mõju hindamine
RT IV, 18.05.2018, 20
Vastu võetud 16.05.2018 nr 24
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 5 ja sotsiaalkaitseministri 26.02.2018 määruse nr 4 „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine“ § 24 lõike 1 punkti 1 alusel.
(2) Toetuse eesmärk on kohandada puudest tuleneva erivajadustega inimeste eluruumid vastavalt nende puudest tulenevatele vajadustele, mille tulemusel paraneb isikute iseseisev toimetulek ning tagatakse puudega inimestele paremad elamis-, õppimis- ja töötamistingimused.
(3) Toetuse taotluste esitamiseks kuulutab Põhja-Pärnumaa Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) oma halduspiirkonnas välja vähemalt üks kord aastas taotlusvooru. Informatsiooni taotlusvoorust jagatakse valla veebilehel ja võimalusel valla ajalehes.
(1) Toetust saab taotleda puudest tuleneva tegevuspiiranguga inimene, kelle elukohana on rahvastikuregistris registreeritud Põhja-Pärnumaa vallas asuv eluruum, mida taotleja kasutab tegeliku elukohana ning, mille kohandamiseks toetust taotletakse.
(2) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja või tema esindaja vormikohase kirjaliku taotluse (edaspidi taotlus, lisa 1) vallavalitsusele koos vajalike lisadokumentidega.
(3) Taotluses märgitakse ja taotlusele lisatakse vajalikud dokumendid:
1) taotleja nimi, isikukood, aadress;
2) planeeritava kohanduse kirjeldus, maksumus ja summa, mida taotleja on ise valmis kohandamiseks kulutama;
3) Sotsiaalkindlustusameti otsus puude raskusastme määramise kohta;
4) üürileping, juhul kui taotleja ei ole kohandatava eluruumi omanik;
5) teostatavate tööde kaks hinnapakkumist;
6) eluruumi omaniku (sh kaasomanike) nõusolek, kui kohandust taotletakse eluruumi sees;
7) korteriühistu nõusolek, kui kohandust taotletakse kohandusteks väljaspool eluruumi;
8) nõusolek isikuandmete töötlemiseks.
(4) Vallavalitsuse sotsiaalametnikul on õigus küsida taotlejalt täiendavaid dokumente.
§ 3. Kohandatav eluruum
(1) Kohandada saab eluruumi, mis on taotleja:
3) ülalpidamiskohustusega isiku omandis või kaasomandis, või nende kasutuses lepingu alusel, mille järgi on neil õigus asja igakordsest omanikust sõltumata kasutada kohandatavat eluruumi vähemalt viis (5) aastat kohanduse planeeritud lõpetamisest.
(2) Kui kohandatav eluruum ei ole taotleja või tema ülalpidamiskohustusega isiku omandis, peab koos taotlusega esitama eluruumi omaniku, kaasomandi puhul kaasomaniku ning vajadusel hoone teiste korteriomanike või korteriühistu kirjaliku nõusoleku kohanduse tegemise lubamise kohta.
(3) Kohandada ei saa eluruumi, mille osas on algatatud täitemenetlus, välja arvatud juhul kui eluruumi kasutatakse lepingu alusel, mille järgi on neil õigus asja igakordsest omanikust sõltumata kasutada eluruumi vähemalt viis (5) aastat kohanduse planeeritud lõpetamisest.
§ 4. Taotluse menetlemine, toetuse saajate nimekirja koostamine ja toetuse maksmise otsustamine
(1) Taotluse alusel kontrollib ja hindab vallavalitsuse sotsiaalametnik taotluse vastavust meetme eesmärkidele, taotluse põhjendatust ja eluruumi kohandamise võimalikkust.
(2) Sotsiaalametnikul on õigus nõuda lisadokumente, külastada kohandamist vajavat eluruumi ning teha ettepanekuid säästlikumate lahenduste kasutamiseks. Andmete esitamisest keeldumisel, ettenähtud tähtajaks esitamata jätmisel või valeandmete esitamisel jäetakse taotlus läbi vaatamata.
(3) Kui taotlusele ei ole lisatud käesoleva korra § 2 lõikes 3 nimetatud dokumente, määratakse taotluse esitajale tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel jäetakse taotlus läbi vaatamata.
(4) Sotsiaalametnik teeb vallavalitsuse sotsiaalkomisjonile ettepaneku toetuse maksmise, toetuse suuruse ja toetuse maksmisest keeldumise otsustamiseks hiljemalt 10 tööpäeva jooksul taotluse esitamisest. Sotsiaalkomisjon võib kaasata toetuse otsustamiseks majandusosakonna spetsialisti.
(5) Toetuse määramisel arvestatakse kohanduse põhjendatust, olulisust ja üksi elava taotleja või temaga koos elava perekonna sissetulekuid.
(6) Sotsiaalkomisjon koostab prioriteetsuse alusel toetuse saajate nimekirja.
(7) Toetuse suurus määratakse standardiseeritud ühikuhindade alusel vastavalt Sotsiaalkaitseministri 26. veebruari 2018. a määruse nr 4 „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine“ Lisale 1, nende puudumisel tegelike kulude alusel.
(8) Taotluse võib osaliselt rahuldada, kui projekti eesmärgid, tulemused või väljundid on saavutatavad ka taotletust väiksema toetuse summaga.
§ 5. Lepingu sõlmimine ja kohanduse elluviimine
(2) Taotluse rahuldamise otsuse tegemise järel on taotleja kohustatud sõlmima vallavalitsusega kirjalik lepingu. Kui taotleja ei sõlmi kahe kuu jooksul, arvates toetuse eraldamise otsuse kätte saamisest lepingut, loetakse taotleja toetusest loobunuks.
§ 6. Dokumentide säilitamine, projektide järelkontroll ja kohanduse mõju hindamine
(1) Toetuse dokumente säilitatakse elektrooniliselt vallavalitsuse dokumendihaldussüsteemis.
Määrusega kinnitatakse toetuse taotlemise vorm (lisa 1).
Lisa Toetuse taotlemise vorm


Rõuge valla eelarvest piirkonna kultuuriliseks tegevuseks rahaliste vahendite taotlemise kord – Riigi Teataja
Rõuge valla eelarvest piirkonna kultuuriliseks tegevuseks rahaliste vahendite taotlemise kord
Rõuge valla eelarvest piirkonna kultuuriliseks tegevuseks rahaliste vahendite taotlemise kord - sisukord
§ 2 Taotluste esitamise kord
§ 5 Kontrolli tagamine
RT IV, 06.10.2015, 12
Vastu võetud 26.02.2014 nr 3
RT IV, 12.03.2014, 6
23.09.2015 RT IV, 06.10.2015, 4 09.10.2015
Määrus kehtestatakse “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 6 lg 3 p 2 ja § 22 lg 1 p 5 alusel.
(1) Käesolev kord sätestab Rõuge valla eelarvest piirkonna kultuuriliste tegevuste läbiviimiseks toetuste taotlemise.
(2) Piirkonna kultuuriliste tegevuste ülesandeks on teadmiste, oskuste, tervislike eluviiside, puhkuse, meeldiva ajaviite ja meelelahutuse pakkumine.
(3) Piirkonna kultuuriliste tegevuste läbiviimiseks antavate rahaliste vahendite jagamist ja selle üle aruandlust eelarves eraldatud vahendite piires teostab Rõuge Vallavolikogu haridus- ja kultuurikomisjon.
(4) Piirkonna kultuuriline tegevus hõlmab valla erinevates piirkondades või kogu vallas toimuvaid kultuurilisi tegevusi või väljaspool valda toimuvaid kultuurilisi tegevusi, kus osalevad Rõuge valla kultuurikollektiivid ja/või üksikesinejad. Kultuuriline tegevus on suunatud erinevas vanuses huvigruppidele.
(5) Käesolev kord ei võimalda vahendite taotlemist Rõuge valla allasutustel oma arengukavaliste eesmärkide saavutamiseks.
§ 2. Taotluste esitamise kord
(1) Toetuse saamise aluseks on vormikohane taotlus. Kultuurijuhi poolt läbi vaadatud taotluses esinevate vigade parandamiseks antakse taotlejale aega kolm tööpäeva. Puuduste likvideerimata jätmisel taotlus edasisele hindamisele ei kuulu. Taotlusi toetuste saamiseks on võimalik esitada vallavalitsusele 2 korda aastas tähtaegadega 1. juuni (projekti alguskuupäevaga mitte varem kui 1. juuli käesolev kalendriaasta) ja 1. detsember. Kui 1. kuupäev on nädalavahetus või riigipüha, saab taotluse esitada nädalavahetusele või pühadele järgneval esimesel tööpäeval.
[RT IV, 06.10.2015, 4 - jõust. 09.10.2015]
(2) Taotlusi võivad esitada:
1) Rõuge valla kodanikud;
2) Organisatsioonid/ühendused, mille liige/liikmed on Rõuge valla kodanikud.
(3) Taotluses peab olema ära näidatud omafinantseering ja projektile raha taotlemisel muudest allikatest projekti kaasfinantseering. Toetuse taotleja omafinantseeringu suurus peab olema vähemalt 20% taotluse üldmahust.
(4) Rõuge Vallavolikogu haridus- ja kultuurikomisjoni heakskiidu saanud taotlused esitab komisjon vallavalitsusele koos omapoolsete ettepanekutega nende täielikuks või osaliseks rahuldamiseks.
(5) Rahaliste vahendite eraldamise kinnitab vallavalitsus oma korraldusega 1 kuu jooksul komisjoni poolt vallavalitsusele ettepaneku esitamise ajast alates.
(1) Lepingu vormi kinnitab ja lepingu sõlmimist ning toetuse maksmist korraldab vallavalitsus.
(2) Leping toetuse taotlejaga sõlmitakse hiljemalt ühe kuu jooksul arvates vallavalitsuse poolt otsuse tegemisest.
(1) Kõik toetuse saajad on kohustatud:
1) kasutama eraldatud rahalisi vahendeid sihtotstarbeliselt;
2) esitama ürituse kohta aruande ühe kuu jooksul peale projekti lõppemist. Aruande vormid kinnitab vallavalitsus;
3) esitama komisjoni nõudel raha kasutamist tõendavad täiendavad dokumendid.
(2) Aruande mitteesitamisel samale või sarnasele üritusele taotlust esitada ei saa kuni võlgnevuse likvideerimiseni.
§ 5. Kontrolli tagamine
(1) Taotlejad on kohustatud kaks nädalat enne üritust teavitama selle toimumisest valla infokanalite kaudu. Tegevustoetuse saajad on kohustatud kord aastas kajastama oma tegevust valla infokanalites.
(2) Taotlejad on kohustatud kaks nädalat enne ürituse toimumist teavitama kultuurijuhti ürituse toimumise ajast.
(3) Ürituse toimumisest teada andes peab välja tooma, et toetaja on Rõuge vald.


Narva-Jõesuu linnavalitsuse ja hallatavate asutuste raamatupidamise sise-eeskiri - sisukord
§ 1 Narva-Jõesuu linna kui kohaliku omavalitsusüksuse raamatupidamiskorralduse alus
§ 2 Narva-Jõesuu Linnavalitsuse raamatupidamise sise-eeskirja eesmärk ja üldpõhimõtted
5 Majandustehingute kirjendamisele eelnevad toimingud
§ 10 Majandustehingute algdokumendid
§ 11 Dokumentide käsitlemine
6 Majandustehingute kajastamise üldpõhimõõted
§ 12 Majandustehingute dokumenteerimine ja kirjendamine
7 Rahaliste vahendite arvestus
§ 14 Rahaliste vahendite arvestus
8 Arveslduste arvestus
§ 16 Ettemaksete arvestus
§ 17 Sihtfinantseerimise arvestus
§ 18 Arveldused töötajate ja aruandvate isikutega
9 Varude arvestus
§ 19 Varude arvestus
10 Palkade, tasude ja hüvitiste arvestus
§ 20 Palkade, tasude ja hüvitiste arvestus
§ 21 Erisoodustuste kajastamine
11 Põhi-ja bilansiväliste varade arvestus
§ 22 Kinnisvarainvesteeringud
§ 23 Materiaalne põhivara
§ 24 Materiaalse põhivara arvestus
§ 25 Immateriaalne põhivara
§ 26 Bilansiväline vara ja selle arvestus
12 Reservid
§ 27 Reservid netovara koosseisus
§ 28 Inventeerimise töökorraldus ja ajaline jaotus
§ 29 Varade ja kohustuste inventeerimise läbiviimise ajalised nõuded
§ 30 Inventuuri käik
14 Konsolideerimise protseduurid
§ 31 Konsolideerimise protseduurid
15 Raamatupidamisdokumentide säilitamine
§ 32 Raamatupidamisdokumentide hoidmine
§ 33 Raamatupidamisdokumentide säilitusajad
Vastu võetud 02.07.2013 nr 8


text:
teenistusest vabastamise kord ja hüvitis
teenistusse jäämise eelisõigus
ametikoha pakkumine
ametniku ümberpaigutamine
teenistusest vabastamise aja piirangud
3-3-1-50-11 Riigikohus 19.12.2011
Teenistusse jäämise eelisõigust saab kohaldada vähemalt kahe ühesuguste või sarnaste ametiülesannetega ametniku olemasolul, kellest vähemalt üks jääb pärast koondamist teenistusse samal ametikohal. Ühesugused ametikoha nimetused ei pruugi tähendada samasuguseid või sarnaseid ametiülesandeid.
Ametnikule saab pakkuda ametikohta, millele ta sobib. Struktuuriüksuse juhi puhul saab üldjuhul eeldada, et ta suudab täita ametiülesandeid, millele sarnaseid täitsid tema alluvad. Juhina teenistuses mitteolnud ametnikule ei ole juhi ametikoha pakkumine nõutav.
Ametiülesannete sisust tulenevate teenistusalaste näitajate võrdlus on hinnanguline ja võib olla raskesti formaliseeritav. Seaduse mõttega on kooskõlas kui ühesugustelt või sarnaste ametiülesannetega ametikohtadelt koondatavatest isikutest moodustataks enne vaba ametikoha pakkumist võimaluse korral ATS § 116 lg-s 2 nimetatud tunnuste alusel nn pingerida.
Ametiasutus ei pea koondamissituatsioonis olevale ametnikule pakkuma konkursi korras täidetavat ametikohta. Koondamissituatsioonis olev ametnik ei saa ametiasutusele dikteerida, millises korras viimane täidab konkursi korras täidetava koha.
Koondamissituatsioonis juhi ametikohta nõunikule pakkumata jätmise põhjendusena on piisav osutada sellele, et juhi ja nõuniku ametipositsioonid on erinevad ja erinevate teenistusülesannetega, mistõttu nad ei ole ATS § 116 lg 2 mõttes võrreldavad. Ka kohtupraktikas (vt Riigikohtu 24.10. 2000 otsuse asjas nr 3-3-1-45-00 p-i 4) on väljendatud seisukohta, et ametnike võrdlemine teenistusalaste näitajate alusel on võimalik võrreldavate teenistusalaste näitajate olemasolul ning sarnaste teenistustingimuste korral.
Vt ka lahendite nr 3-3-1-37-09 ja 3-3-1-77-05 annotatsioone.
Vt lahendi nr 3-3-1-9-10 annotatsiooni.
Koondamisele kuuluvate ametikohtade kindlaksmääramine on ametiasutuse pädevuses ja see ei ole vaidlustatav. Vaidlustada saab käskkirja või korraldust, millega koondatav ametnik vabastati teenistusest.
Ametnikul ei ole õigus nõuda ATS § 116 lg 4 esimeses lauses nimetatud ümberpaigutamist (vt ka 22.02.2006 otsuse asjas nr 3-3-1-76-05 p-i 10). Isik, kelle ametikoht säilib, saab enda vabastamise vaidlustada viitega ATS § 116 lg 4 teise lause rikkumisele.
ATS § 116 lg-t 4 ei saa kohaldada ühesuguste ametiülesannetega ametnike suhtes, kes töötavad ametiasutuse ühes ja samas struktuuriüksuses. Selliste ametnike suhtes on kohaldatavad ATS § 116 lg-d 2 ja 3. ATS § 116 lg-t 4 saab kohaldada ühesuguste ametiülesannetega ametnike suhtes, kes töötavad erinevates struktuuriüksustes. Ühesuguste ametiülesannete korral tuleb võrdlemisel arvestada nii kvalifikatsiooni kui ka töö sisuga seotud teenistusalaseid näitajaid. Erinevate ametiülesannete puhul saab arvestada eeskätt kvalifikatsiooni. Alati on võimalik arvesse võtta ergutusi ja distsiplinaarkaristusi.
3-3-1-42-10 Riigikohus 21.06.2010
Kohtule esitatud statistikat kajastavad andmed, millel puuduvad autori identifitseerimiseks vajalikud andmed ning dokumendi koostamise kuupäev ja allkiri ei ole tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 272 mõttes dokumentaalseteks tõenditeks.
ATS § 116 lg-s 2 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel toimub ametnike võrdlemine teenistusse jäämise eelisõiguse otsustamisel. Ametiasutus peab enne teenistuja koondamist võrdlema teenistujate teenistusalaseid näitajaid ja teostama seejärel kaalutud valiku. Alles pärast valiku tegemist saab asutus teavitada teenistujat tema vabastamisest koondamise tõttu. Teenistuja peab teadma, millist kriteeriumit tema teenistusest vabastamisel kohaldatakse.
3-3-1-37-09 Riigikohus 10.06.2009
Avaliku teenistuse seadus § 116 lg 3
Avaliku teenistuse seadus § 116 lg 1
Avaliku teenistuse seadus § 116 lg 2
ATS § 116 lg 2 sätestab kriteeriumid, mille alusel toimub ametnike võrdlemine teenistusse jäämise eelisõiguse otsustamisel. Selles sättes nimetatud kriteeriumide kohaldamisel tuleb silmas pidada, et 1. jaanuarist 2002 jõustunud töö- ja puhkeaja seadusega tunnistati kehtetuks ATS § 121. Sama seadusega tunnistati kehtetuks ka töölepingu seaduse sätted, mis käsitlesid kohakaaslust. Eelöeldust tulenevalt on kehtivast õigusest kadunud kohakaasluse mõiste, mis vastandus mõistele "põhikohaga ametnik" ning sellel terminil ei ole enam sisulist tähendust.
Kehtivast õigusest ega senisest kohtupraktikast ei tulene, et asutus peab ametnikule selgitama, miks talle pakutakse just sellist ametikohta ja samas põhjendama teiste ametikohtade pakkumata jätmist. Riigikohus on varasemas praktikas ka rõhutanud, et iseäranis suuremate ümberkorralduste ja struktuurimuudatuste käigus ametnikele sobivate ametikohtade leidmine ja pakkumine ei saa muutuda asutuse jaoks sedavõrd koormavaks, et see takistab ümberkorralduste läbiviimist ja pikendab nende kulgu (vt Riigikohtu 07.04. 2005 otsust haldusasjas nr 3-3-1-5-05).
Riigikohus on rõhutanud, et puudulikku motiveerimist haldusmenetluses ei ole reeglina võimalik heastada põhjenduste esitamisega kohtumenetluses (vt nt Riigikohtu 24.01.2008 otsus haldusasjas nr 3-3-1-62-07). Sellest hoolimata tuleb pidada lubatavaks ja õiguspäraseks, kui ATS § 116 lg 3 alusel ametnikule teise ametikoha pakkumise või pakkumata jätmise põhjused tuuakse välja alles selle toimingu õiguspärasuse kohtuliku kontrolli käigus. Pelgalt ametikoha pakkumise või pakutavate ametikohtade valiku põhjendamata jätmine ei muuda teenistusest vabastamist õigusvastaseks, kui ametikohti pakkudes on silmas peetud ATS § 116 lg 3 eesmärki (ametniku teenistusest vabastamise vältimine ametnikule sobiva teise ametikoha pakkumise teel) ja järgitud kohtupraktikas väljendatud põhimõtteid (vt ka Riigikohtu 22.05.2000 otsust asjas nr 3-3-1-14-00, 14.11.2000 otsust haldusasjas nr 3-3-1-45-00 ja 07.04.2005 otsus haldusasjas nr 3-3-1-5-05).
3-3-1-48-00 Riigikohus 14.11.2000
Avaliku teenistuse seadus ei sätesta ametiasutuse kohustust eelistada vaba ametikoha olemas-olul isikuid, kes on abiteenistuskohalt Töölepingu seaduse alusel vabastatud koondamise tõttu. Ametikohta, mida on Avaliku teenistuse seaduse alusel võimalik pakkuda ametnikule, kelle koondamist oleks võimalik sel viisil vältida, ei saa pidada niisuguseks vabaks ametikohaks, millele Töölepingu seaduse alusel koondatud isikul oleks eelisõigus TLS § 98 lg. 3 alusel.
ATS § 116 lg. 3 eesmärgiks on vältida isiku teenistusest vabastamist talle teise sobiva ametikoha leidmise teel. Pakkumine peab vastama ametniku võimetele ja olema talle võimalikult soodne. Ametnikule sellise ametikoha pakkumine, millel teenistusülesanded nõuavad madalamat kvalifikatsiooni ja palk on väiksem kui tema senisel ametikohal, on kooskõlas seadusega, kui pakutav ametikoht vastab ametniku võimetele.
3-3-1-45-00 Riigikohus 24.10.2000
Ametnike võrdlemine teenistusalaste näitajate alusel on võimalik võrreldavate teenistusalaste näitajate olemasolul ning sarnaste teenistustingimuste korral. Kui asutuse töökorraldus ja teenistusülesannete jaotamine teenistujate vahel ei loo tingimusi teenistus-ülesannete võrdseks täitmiseks teenistujate poolt, vaid pigem tekitab olukorra, kus teenistus-ülesannete täitmisest osavõtt ja edukus ei sõltu teenistuja enda tahtest, siis ei ole teenistusalaste näitajate võrdlemine ja sel alusel teenistussejäämise eelisõiguse üle otsustamine võimalik.
ATS § 135 lg 2 sätestab üheselt, et ennistamisest loobumise korral väljamõistetav hüvitus on kuue kuu ametipalga suurune olenemata sellest, kui pikk on olnud ajavahemik teenistusest vabastamise ja kohtu poolt selle ebaseaduslikuks tunnistamise ning hüvituse väljamõistmise vahel. Nimetatud alusel makstavat hüvitust ei saa käsitleda kui saamatajäänud palga kompenseerimist ebaseaduslikult teenistusest vabastatud ametnikule.
ATS § 135 lg. 2 sätestab hüvituse maksmise kohustuse, mille kohaldamiseks või kohaldamata jätmiseks seadus ei näe ette erijuhtusid. Avaliku teenistuse seaduse § 135 ega teised sätted ei näe ette aluseid nimetatud hüvituse vähendamiseks ega selle väljamõistmata jätmiseks. Selle hüvituse maksmise kohustus on sanktsiooni iseloomuga ja seondub ametiasutuse poolt seaduse mittetäitmise või mittenõuetekohase täitmisega. Avaliku teenistuse seadusest ei tulene, et §-s 135 lg. 2 ette nähtud hüvitust saaks lugeda kaetuks teisel alusel, sh ATS § 131 lg 1 alusel makstud hüvitusega.

matches:
Riigikohus
§ 116
§ 116
§ 116
§ 116
§ 116
§ 116
§ 116
Riigikohus
§ 272
§ 116
Riigikohus
§ 116
§ 116
§ 116
§ 116
§ 121
Riigikohus
Riigikohus
§ 116
§ 116
Riigikohus
§ 98
§ 116
Riigikohus
§ 135
§ 135
§ 135
§ 131


Koolieelsete lasteasutuste rahastamisel vanemate poolt kaetava osa määra kehtestamine – Riigi Teataja
Koolieelsete lasteasutuste rahastamisel vanemate poolt kaetava osa määra kehtestamine
Koolieelsete lasteasutuste rahastamisel vanemate poolt kaetava osa määra kehtestamine - sisukord
§ 1 Lapsevanemate poolt kaetava osa kehtestamine
§ 2 Osalustasu maksmine
§ 3 Soodustused vähekindlustatud leibkondadele toiduraha ja osalustasu maksmisel
§ 4 Võlgnevused
RT IV, 24.03.2016, 50
Vastu võetud 17.03.2016 nr 73
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse seaduse § 6 lg 2, § 22 lg 1 p 5 ja 37, koolieelse lasteasutuse seaduse § 27 lg 3 ja 4 ja Jõelähtme Vallavolikogu 11.02.2016 määruse nr 69 „Toimetulekut soodustavate sotsiaaltoetuste maksmise kord“ alusel.
§ 1. Lapsevanemate poolt kaetava osa kehtestamine
(1) Jõelähtme valla koolieelsete munitsipaallasteasutuste (edaspidi lasteaed) rahastamisel osalevad lapsevanemad käesoleva määrusega kehtestatud ulatuses.
(2) Lapsevanema poolt kaetavat osa kasutatakse lasteaia majandamiskulude, personali töötasu ja sotsiaalmaksu ning õppevahendite kulude osaliseks katmiseks.
(3) Kehtestada lapse eest, kelle enda ja kelle vanema(te) elukoht on Eesti Rahvastikuregistri andmetel Jõelähtme vald, lasteaias lapsevanema poolt kaetava osa määraks (edaspidi osalustasu) 35 eurot kuus.
(4) Kehtestada lapse eest, kelle enda ja kelle vanema(te) elukoht ei ole Eesti Rahvastikuregistri andmetel Jõelähtme vald, osalustasuks 20% Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäärast kuus.
(5) Jõelähtme Vallavalitsusel on õigus erandkorras kehtestada valla hallatavate asutuste töötajatele, kelle lapsed käivad valla lasteaias kuid kelle elukoht ei ole Eesti Rahvastikuregistri andmetel Jõelähtme vald, käesoleva määruse § 1 lõikes 4 sätestatud summast väiksem osalustasu.
(6) Jõelähtme Vallavalitsusel on õigus erandkorras kehtestada lapse eest, kelle enda ja kelle vanema(te) elukoht on Eesti Rahvastikuregistri andmetel Jõelähtme vald ja kes kasutab lasteasutuses osaajalist kohta, käesoleva määruse § 1 lõikes 3 sätestatud summast 50% väiksem osalustasu.
(7) Lasteaia direktor teavitab lapsevanemaid osalustasu suurusest lasteaias kehtiva korra alusel.
§ 2. Osalustasu maksmine
(1) Osalustasu makstakse täiskuu eest olenemata lapse lasteaiast puudutud päevade arvust.
(2) Lapsevanemal on kohustus maksta osalustasu alates lapse lasteaia nimekirja arvamise kuu esimesest päevast kuni lapse lasteaia nimekirjast väljaarvamise kuu viimase päevani.
(3) Lapse lahkumisel lasteaiast seoses kooli minekuga esitab lapsevanem avalduse, kui soovitakse kohta kasutada pikemalt, näidates avalduses ära täiendava koha kasutamise perioodi. Jõelähtme Vallavalitsuse poolt esitatakse osalustasu ja toiduraha kohta ettemaksuarve kogu avalduses märgitud perioodi kohta.
(4) Osalustasu ei maksta üldjuhul lasteaia ajutise sulgemise ajal (töötajate kollektiivpuhkus, remont jne.), mis vältab vähemalt 28 kalendripäeva.
(5) Juhul kui laps, kes käib Jõelähtme valla lasteaias, mis on kollektiivpuhkuse tõttu suletud, soovib kasutada põhjendatud alusel teise lahtioleva Jõelähtme valla lasteaia teenust, esitab vanem vastava avalduse oma lasteaia direktorile hiljemalt 01. maiks. Osalustasu tasutakse ettemaksuna täiskuu eest, sõltumata sellest mitu päeva laps teises Jõelähtme lasteaias kohta kasutab.
§ 3. Soodustused vähekindlustatud leibkondadele toiduraha ja osalustasu maksmisel
Vähekindlustatud leibkondade laste eest koolieelsele lasteasutusele toiduraha ja osalustasu maksmiseks esitab vanem vallavalitsusele vormiskohase avalduse ning seda menetletakse vastavalt Jõelähtme Vallavolikogu 11.02.2016 määrusele nr 69 „Toimetulekut soodustavate sotsiaaltoetuste maksmise kord“.
§ 4. Võlgnevused
(1) Vanema poolt osalustasu ja toiduraha tähtajaks tasumata jätmisel kahel järjestikusel kalendrikuul teeb lasteaia direktor vanemale kirjaliku meeldetuletuse ning hoiatuse, et võlgnevuse mittetasumise korral arvatakse laps lasteaiast välja.
(2) Üle kolme järjestikuse kalendrikuu osalustasu ja toiduraha võlgnevuse korral arvatakse laps lasteasutusest välja, kusjuures vanemalt nõutakse võlgnevus sisse kohtu korras.
Tunnistada kehtetuks Jõelähtme Vallavolikogu 27.05.2010 määrus nr 23 „Koolieelsete lasteasutuste rahastamisel vanemate poolt kaetava osa määra kehtestamine“.
Määrus jõustub 1. aprillil 2016.


juuni 2012 | Mängumaania
Metro: Last Light - hävinenud maailma ilu
Ra Ragnar Novod ● teisipäev, 12. juuni 2012
Eelmise aasta E3 kardinate taga näidati esimest korda Metro 2033 järjeloo Metro: Last Light 12-minutilist gameplay videot. Video näitab väga täpselt, mida on võrreldes esimese osaga parandatud. Luuramine ja action packed episoodid on saanud nüüdseks uue tähenduse, sest kindlasti mäletavad veel paljud kuivõrd häirivad võisid olla Metro 2033 stealth tasandid. Inimeste AI oli igal pool laiali ja stealth mängust ei saanud olla juttugi. See aga ei kahandanud Dimitry Glukhovsky romaanil põhinenud first-person shooteri atmosfäärilist väärtust ning viimase aja parima keskkonna mõju mängijale kui sai turnida mööda pimedaid metrootunneleid, mille pimedusest kajasid mutantide kriisked ja tuumasõja ohvrite igavesed karjed.
Metro: Last Light ei põhine Glukhovsky romaani järjelool Metro 2034, vaid on täiesti iseseisev lugu. Muidugi oli ka seekord romaani autor ise mängu loomise juures.
Metro: Last Light lubab imeilusaid visuaale ja pahvikslöövaid keskkondi, mille keskel on võimalik liikuda hiirvaikselt nagu The Dark One`id või võtta maha iga vastane nagu hullumeelne mutant. Tegijad lubavad, et mängijal on seekord reaalne valik ning mäng lubab ka seekord töötada selle valiku kasuks.
Tänavusel E3-l paljastati nii mõnigi uus gameplay katkend and it`s still looking good. Mäng pidi ilmuma käesoleval aastal, kuid lükati edasi järgmise peale. Arvan, et kannatame oodata küll ja las nad võtavad nii palju aega kui vaja, et välja tuleks ainult parim.
Metro 2033 arvustust saab lugeda siit.
Seniks aga eelmise aasta 12-minutiline gameplay ning tänavusel E3-l ilmunud lõikeid mängust saab näha erinevate intervjuude ajal. Hiljuti ilmus ka Metro mütoloogia taustalugu selgitav lühifilm Enter the Metro.
Lühifilm Enter the Metro
E3 2012 gameplay + taustaks intervjuud tegijatega
Sildid: Muud huvitavat, PC, PS3, Uudised, Xbox360
The Last of Us ehk nii taheti teha I Am Alive`i
Ra Ragnar Novod ● reede, 8. juuni 2012
The Last of Us ehk TLoU on Naughty Dog`i uusim katsetus. Katsetuseks on seda raske nimetada, sest Unchartedi triloogiaga igavese kuulsuse pälvinud stuudio uusim projekt tundub olevat järjekordne edulugu. Ülimat realismi on raske luua, kuid seda sama realismi on lihtsam tuua näiteks postapokalüptilisse maailma, sest seda maailma võib sättida omade reeglite järgi ja täpselt seda TLoU teebki. Kummalisel konmbel on peategelase kaaslase nimi Ellie ja veelgi kummalisemal kombel ilmus just teade, et Naughty Dog kavatseb senise Ellie välimust muuta. Miks? Tuleb välja, et Beyond Two Souls tekitas võrdusmärgi peategelasele näo andnud Ellen Page`i ja Ellie vahele ning nüüd otsustati Ellie uuesti käsile võtta, et eemaldada kõikvõimalikud väited nagu oleksid tegelased mingit moodi sarnased. Ausalt öeldes nägid nad tõesti sarnased välja, aga nii võibki juhtuda kui kujutad ette maailmas leiduvate õuduste poolt räsitud kangelannat.
E3-l ilmus esimest korda ametlik gameplay video. Muidugi järgnes sellele ka meeletu pressikajastus ning kiitus igast ilmakaarest. Gameplay`d vaadates võiks öelda, et õigustatult, sest ega mängu, kus mängitav tegelane suhtleb oma keskkonnaga nii nagu iga teine inimene, ei ilmu iga päev. Uncharted seda juba tegi, aga mitte postapokalüptilises maailmas ja mitte koos kaaslasega.
The Last of Us mõjutab just oma realismiga. Mitte ainult see, kuidas maailm välja näeb, vaid ka see, kuidas tunnetame tegelasi. Kõige võikam realism tuleneb empaatia nõretamisest - kui tunnetad tegelasi, hoolid neist ja võtad maailma kui reaalset, siis mõjub ka kõige tavalisem tulistamine nagu pingeline stseen Hillcoati 2009. aasta "The Road"-`ist.
Sildid: Muud huvitavat, PS3, Uudised
Beyond Two Souls - Ellen Page`i kaks hinge raskes vihmas
Igal aastal tärkavad E3-l vanade lillede (lugematud järjed) seast ka mõned uued nagu näiteks Uncharted`i loonud Naughty Dog`i uus nurgakivi The Last of Us või eikuskilt saabunud Watch Dogs. Nende üllatajate hulka kuulub kindlasti ka Beyond Two Souls. Selle erikummalise mängu taga seisab prantsuse stuudio Quantic Dream, kes lõi üleelmisel aastal laineid PS3-e eksklusiivmänguga Heavy Rain. Film noir`ilik thriller lubas mängijal küll vabalt ringi liikuda, kuid kogu tegevust haldas quick-time-event süsteem. Selline lähenemine ei ole kohe kindlasti mõeldud kõigile, aga need, kes selle omaks võtsid, said osa huvitavast mänguelamusest, kus põhirõhk on lool ja karakteritel ning kus mängijal on võimalik tehtud ja tegemata jäänud tegude kaudu loo arengut ja karakterite valikuid juhtida.
Nüüd on Quantic Dream tulnud lagedale veelgi intrigeerivama ja eksperimentaalsema mänguga Beyond Two Souls. Peaosalisele andis hääle ja näo ning põhimõtteliselt kogu inimliku aspekti oscarivõitja Ellen Page, kelle suhtes viidatakse alati Junole. Saan aru, et film tõi talle oscarinommi, aga näiteks selline väike film nagu Inception ja suur film nagu Super iseloomustuvad samuti tema võimet võtta üle väga erinevaid rolle. Seekord on tema rolliks olla Jodie Holmes. Jodie`l on mitu omapära. Nimelt ei ole ta kunagi üksi. 15 aastat oma elust on ta veetnud koos kummalise vaimulaadse olendiga, mis kaitseb Jodie`t iga võimaliku hädaohu eest ja nüüd on Jodie`l tema kaitset hädasti tarvis. Teine omapära seisneb aga teda jälitavates jõududes, kelle olemuse kohta võib praegu ainult spekuleerida ehk siis alates valitsuse konspiratsioonidest kuni võimaliku laboriroti otsimiseni välja.
Rohkem vast polegi sisututvustuseks vaja. Ülejäänu kajab vastu trailerites ja gameplay videotes. Ainuüksi kirjeldustest ei piisa, et hoomata Beyond Two Soulsi erakordset stilistikat.
Gameplay video on küll cam, aga pildi saaks siiski selgemaks. Sellelaadse mängu puhul tahavad ju kõik näha, mismoodi hakkab välja nägema reaalne mehhaanika ning praeguse seisuga mõjub see seguna Heavy Rain`ist, tavapärasest liikumisest ja muudest mängumaailma värskust toovatest ideedest.
Watch Dogs ehk tuubil tehnikat täis vahikoerad
ruut ● neljapäev, 7. juuni 2012
Watch Dogs oli selle aasta E3 puhul mäng, mis tuli eikusagilt, tühjalt kohalt, ning jättis kõigile sellise võimase mulje, et terve internet lausa kihas sellest, kui äge ja huvitav see lõhike klipp oli, mida Ubisofti pressikal näha sai. Siin siis mõned pildid, stooritreiler ning gameplay video, et kõik, kes veel näinud pole ka sellest ägedusest osaks saaks.
E3 2012 - Palju juttu mitte millestki
ruut ● kolmapäev, 6. juuni 2012
Praegusel hetkel on tänavune E3 veel täies hoos, kui tuhanded inimesed Los Angeleses müttavad mööda keskusi ja ootavad tundide viisi järjekordades, et uusi mänge viis minutit proovida. Suured pressikonverentsid on aga läbi saanud ning seega ongi saabunud aeg, mil Mängumaania teeb oma nüüdseks juba traditsiooniks saanud iga-aastase kokkuvõtte. Kuna sel aastal oli asi kuidagi kuivem ja lahjem kui eelnevatel aastatel, siis topime kõik konverentsid ühte postitusse (täis ebakorrektset eesti keelt ja kirjavigu). Let's-a-go!
Juba teist aastast järjest peame Konami puhul leppima kõigest E3-eelse eelnevalt kokkumonteeritud videosalvestusega, mis võtab meilt võimaluse näha metroseksuaalseid jaapani härrasid engrishit purssimas ning luchadore maadlejaid laval taidlemas. Oma videos Konami midagi uut ei pakkunud - tehti juttu mingitest Facebooki ja telefoni mängudest, näidati ProEvolution Socceri uut osa, kus osav jalgpallur ja tuntud viripill Christiano Ronaldo ütles kui äge mäng see ikka on ning käskis inimestel oma twitterit jälgida, et noh, saada uut infot mängu kohta ikka. Peale seda rääkis vanameister Hideo Kojima Zone of Endersi HD kollektsioonist, tutvustati (taaskord) uut mängu Metal Geari seeriast, kus robo-Raiden möllab täies hoos ning lõpetati kogu asi Castlevania: Lords of Shadowsi teise osa treileriga. Räägitakse, et mingi DSi mängu teaser oli ka, mille ma siis ilmselgelt maha magasin. Kokkuvõtvalt igav, Konami võiks naasta lavalaudadele, et pakkuda meile taaskord ülimat huumorit.
Microsoft lõi oma show käima Halo 4 treileri/gameplayga, mille mina põhimõtteliselt maha magasin,kuna üritasin leida paaniliselt normaalse kvaliteediga striimi. Lõpuks tuli alla anda, kuna kohale jõudis tõsiasi, et mu hetkene netikiirus on armetu. Nii palju kui siiski näha sai, ei avaldanud miski erilist muljet, Cortana on detailsem, MC on ikka mees metallülikonnas ja kuigi tulnukad nägid erinevad välja, siis jätkuvalt tuleb nende pihta tulistada. Siiski, tõenäoliselt mingil ajahetkel selle mängu endale muretsen. Peale seda lubatakse, et "this will be the biggest year in gaming!" - slogan, mida MS viskab igal aastal õhku ning mis igal aastal tähendab nende show puhul aina vähem, kuna mängud jäävad taaskord tahaplaanile. Veel enne kui mängud pikemaks ajaks kõrvale lükatakse näidatakse uusimat Splinter Celli gameplayd. Uue osa alapealkirjaks Blacklist ning paistab olevat sama masti mäng kui eelmine Conviction, ainsa vahega, et Michael Ironside ei ole enam Sam Fisheri hääletoruks. Peale seda EA Sports, Fifa 13 ja uus Madden, millest mõlemad kasutavad Kinecti häälekäsklusi ning humoorika lisana saab Fifa 13 päriselus ropendamise eest kollase. Eestlased võivad vast kergemalt hingata, emakeeles ropendajad vähemalt. Järgnesid treilerid - Fable'i kinecti mängtundub ikka sama igav nagu ka eelmisel aastal ning Gears of War Judgement ei näidanu peale lühikese filmiklipi midagi, mille põhjal järeldusi teha. Sinna vahele mahtus ka uus Forza mäng nimega Forza Horizon, mis tundub liikuvat simulaatorist arkaadi poole, vaba maailma ja muude ideedega. Ja siis hakkas pihta pikem suumaigutamine sellest kuidas Xbox on meediakeskus, ameeriklased saavad sitaks mingeid telekanaleid ja muud paska, lisaks sellele ka Smartglass, mis lubab igasugust põnevat infovahetust ja -majandamist tahvelarvutite ja nutitelefonide ja xboxi vahel ja kõike. Ahjaa, vahepeal oli mingi Nike+ teema ka, mille ajal ma netis surfasin, sest see oli niivõrd paduigav pask. Pärast pikka igavat vahepala naaseme mängude juurde - Tomb Raideri gameplay (mäng mida ma tahan), Resident Evil 6 (mäng mida ma ei taha) ning peale seda show kõige parem esitus, sest lavale tulid Trey Parker ja Matt Stone, tutvustasid South Parki RPG mängu nimega Stick of Truth, tögasid Smartglassi, naersid ning lahkusid. Veel enne lõppu kolm uut treilerit Xboxi mängudele, mingi kinecti Angry Birdsi ripoff ning Usher, kestegi laval tantsu ja laulu, et tähistada uue Dance Centrali tulekut. Show lõpetas Black Ops 2, kus "PROTECT THE PRESIDENT!" oli põhiteema. Kokkuvõtvalt...suht pask.
EA pressikal oli oma alateema "Download" või midagi muud säärast. Räägiti, et nad ei lõpeta peale seda kui mäng ilmunud on vaid töötavad selle kallal edasi, et pakkuda mängijatele kõike mida mängust võtta annab. Tõlge - DLC, DLC, DLC. Parim näide selle jaoks Battlefield Premium, mis pakub BF3 mängijatele lisamappe, relvi, sõidukeid ja muud tilulilu ning seda kõike vaid 49.99. eest! PS3 mängijad rõõmustagu, sest neile on kogu pakett tervelt nädala võrra varem saadaval kui teistele. Lisaks sellele ülisoodsale pakkumisele näidatakse ka uut SimCity mängu, SimCity facebooki mängu, uut NFS Most Wantedit (mis nägi äge välja), otse loomulikult show stealer MADDEN, mis tuleb uue mootoriga, muud spordimängud, ning minu jaoks endalegi üllatuslikult Medal of Honor Warfighter ja Crysis 3, mis mõlemad tundusid suhteliselt põnevad ja pingelised ning nägid kenad välja. All in all...meh. Ah jaa, Dead Space 3 ei ole enam horror,vaid co-op shooter IN SPACE!
Ubisoft oli nagu...klassikaline Ubisoft ikka, esitluse poole pealt vähemalt - asi oli kohmaks, piinlik ning kõik naljad mida kõik teha üritasid ei olnud grammigi naljakad, mis tegi neist eriti naljakad naljad...? Show algas Just Dance 4ja ja Flo-Rida esinemisega (tšeki mikrit pildil!). Õhtujuhtideks osutusid Aisha Tyler ninginternetikuulsus Tobuscus, kelle omavaheline keemia oli olemas, kuid seda ei osatud tööle panna. Mängude poole pealt aga...räägitakse, et Ubisoftil oli selle aasta kõige kõvema line-upiga pressikas üldse ning sellega tuleb nõustuda. Näidati uusi mänge, näidati eelmiseaasta uudiste uusi külgi ja muidugi ei puudunud ka laserpüsside sarnane rumalus Shootmania võistluse näol. Näidati juba Microsofti pressikal nähtud Splinter Celli, Far Cry kolmandat osa, mille gameplay demo algas poolalasti tšikiga sinu tegelaskuju peal ratsutamas, kiire video mingist Avengersi mängust (tõenäoliselt pask, kinecti peal ikkagu ju), seejärel tuldi lava peale uut Raymani mängu mängima. See nägi äge välja ning kui jõuti muusikalise levelini, kus möllas raju rokk, siis tuli naeratus näole - that was AWESOME! Peale seda stiilne ZombiU treiler - uus zombimäng Wii U peale (sellest lähemalt Nintendo juures). Parimad palad jäeti lõppu - Assassins Creed III nägi väga äge välja, seda isegi minu jaoks kes ma pole ühtegi põhiseeria mängu puutunudki. Kõige lõppu aga täiesti uus IP, mis kandis nime Watch Dogs, nägi ülimalt kena välja, sest seda mängiti PC peal ja mille idee tundus põnev - infotehnoloogia ajastu paroodiana tunduv ühiskond, kus peategelase nutitelefon (või mis iganes muu riistapuu) võimaldab infot saada kõige kohta. Muidugi, ei puudunud tulistamine ja vaba maailma kontseptsioon. Ainus mis on tähtis - I want this game!
Sony alustas pikalt - mitme minuti jooksul tuli ekraanilt videokollaaž erinevatest mängudest ning tundus justkui kestaks see terve igaviku. Kui videole lõpp tehti ei läinud asi paremaks, sest lavale kõmpis taaskord Jack Tretton, kes kuulutas (nagu igale aastalekombeks) ülbelt,et ainult Sonys on tööstuse kõige helgemad pead ning et PS3 ja kõik muud mängumasinad, ning sellega seonduv, on parim asi peale Jeesust ning maasikajäätist. Peale seda viskas Jack nalja, et selle show hostimine on üks kõige lihtsamaid ja lõbusamaid asju tema jaoks E3 juures, fakt mis muudab paljusid inimesi kurvaks, sest see tähendab, et tema šarmantset isikut peab ka järgmistel aastatel seal lavalaudadel taluma. Kuid mängude kohapealt - David Cage tutvustas oma uut mängu Beyond: Two Soulsi, mille peaosas on Ellen Page. Käsisid jutud, et selles mängus on rohkem actionit kui eelnevates tema toodetest, kuid näidatud video oli täiesti tegevusevaene, näidates pikka stseeni mängust ja kiilakast Ellenist. Järgnes Playstationi Smash Bros, mis nägi välja igav ja ei avaldanud mitte mingisugust muljet. Peale seda juttu PSN mängudest ja sellest, et Plusi pooldajad saavad tasuta mänge ninget kõik kohalviibijad saavad tasuta aastase Plusi voucheri. Lõpuks jõutakse ka Vita juurde, mis saab endale Call of Duty, Assassins Creedi ja valge versiooni konsoolist. Peale seda Ubisofti valikut Far Cry 3 co-opi versiooniga ja AC III merelahing. Ja peale seda saabub vaikus - pikk, pikk jutt Wonderbookist, mis on mingi AR trikk koos Move'iga. Laval demotakse veerandtunni jooksul JK Rowlingu mingit raamatulaadset asja, mis õpetab lastele Harry Potterist tuttavat võlukunsti. Oleks vale öelda, et asi oli midagi muud kui maruigav jamps. Seda arvasid ka internetisügavused, näiteks Gametrailersi striimi kõrval asuv hinnagunäidik langes madalamaisse kohta sel hetkel. Pärast igavikuna tunduvat raamatulõbu näidatakse uut God of Wari mängu, mis minule, kui ülimale GoW fanboy jaoks tundus täiesti ebahuvitav ning mittemidagiütlev. Show lõpetati Naughty Dogsi uue üllitise Last of Usi gameplay demoga, mis nägi väga äge välja, must have this game. Aga muu....oeh, jama, jama, jama, LoU. Kõik
Pikmin 3. Sellega alustas Nintendo oma esitlust kui lavale tatsus Miyamoto-san isiklikult ja näitas, mida väikesed pikminid Wii U peal korda võivad saata. Peale seda järjekordne Mario mäng, mis ei üllatanud (vähemalt mind) mitte millegi erilisega. Sellele järgnesid Batman Arkham City Armored Edition, mis toob Wii U peale väga hea mängu konsoolile omaste lisadega, ning Scribblenauts Unlimited, mis nägi samuti väga äge välja. Lisaks kiire video mängudest, mis Wii U peal olema hakkavad ja nende hulka kuulusid Darksiders 2, Tekken Tag Tournament 2 (koos Nintendole omaste power-uppidega?), Ninja Gaiden 3, Trine 2 ja Mass Effect 3. Palju järgi, aga sellegi poolest üpriski kõva line-up, eriti just Nintendo jaoks, kes tundub taastavat suhteid 3rd party developeritega. Ah jaa, Aliens Colonial Marines ka, mille kohta levisid vahepeal jutud, et Wii U peal see siiski ei jõua. Tundub olevat BS see kõlakas seljuhul. Kohal oli ka Wii Fit U ja Sing (meh). Räägiti kiirelt 3DSist, mis pidavat saama oma veebiesitluse. Mängudest kiirelt New Super Mario Bros 2, Paper Mario Sticker Star ning Luigi's Mansion Dark Moon. Seejärel oli aeg lavale kutsuda Ubisoft, et näidata mis asi on ZombiU. Näidati videot, kus oli näha mis võimalusi pakub WiiU pult ningtulemus oli päris muljetavaldav - puldi abil saab häkkida, samal ajal kui suurel ekraanil jälgid oma seljatagust, puldiga saab snaipriga lasta, skänneerida ümbruskonda ning hallata oma varustust samal ajal ümbrust jälgides, et zombid sulle kallale ei tungiks. Samuti kiire klipp teistest Ubisofti mängudest, mis Wii U peale tulevad, nende seas Rayman Legends, Avengersi mäng, paar spordi/võimlemismängu, Rabbids Land ning Assassins Creed III. Show lõpetati aga tagasihoidlikult Nintendolandiga - mäng, mille kohta ei oska ma midagi öelda, sest selleks ajaks olin ennast juba E3 lainelt välja lülitanud, oli ilmselge et enam midagi põnevat ei tule. Kokkuvõtvalt...nii ja naa. Also, Lego City Undercover oli fun.
Kui nüüd kogu üritus kokku võtta, siis oli tegemist vast viimaste aastate kõige nõrgema E3ga. Kolm suurt (Microsoft, Sony ja Nintendo) ei pakkunud midagi erilist, paar põnevat mängu nende line-upis oli, kuid enamjaolt mindi lati alt ikka piisava varuga läbi. Kõige tugevama show tegi Ubisoft, kes tõi välja Watch Dogsi - mängu, mis interneti avarused kihama lõi. Ise jään aga tulevikult ootama lisaks sellele mängule ka uut Tomb Raiderit, Last of Usi, Wii Ud koos ZombiUga, Far Cry 3e, uut Medal of Honorit (üllatuslikult endale), Crysis 3e ning South Park Stick of Truthi. Kindlasti on midagi veel, kuid hetkel sellest piisab. Loodame, et järgmine aasta on päriselt ka "all about the games" ning igasugused Wonderbookid ja möllud jäävad kõrvale.
Sildid: E3, Muud huvitavat, Uudised
DEMOMEES: Spec Ops The Line
ruut ● esmaspäev, 4. juuni 2012
Spec Ops The Line alustab oma demoga keset pingelist helikopterisõitu, mille jooksul tuleb mängijal ennast kaitsta teiste helikopterite rünnaku eest. Esimese asjana tuleb meelde analoogne level mängust Kane Lynch2, mis muudab pisut ettevaatlikuks. Lisaks sellele on ilmselge, et enamjaolt ei ole mängijal vastaste surma üle mingit erilist kontrolli, kuna kõik surmad tunduvad olevat scriptitud ehk tee mis tahad, kuid ikka sõidavad vastased kraana otsa või sooritavad plahvatusliku maandumise katustel asuvate satelliittaldrikute keskele. Selle lühikese leveli kõige lõbusam tegevus on tulistada suurte pilvelõhkujate aknaid ning vaadata kui detailselt klaasid purunevad. Graafiliselt on demo eeskujulik. Peale seda kui viimane leekides vastane ähvardavalt meie kangelaste poole tuhiseb ning nendega kokku põrkab, läheb ekraan mustaks ning järgneb vaheklipp, kus Nathan Drake...tähendab, kapten Martin Walker räägib mingist teisest ohvitserist pluss muu lärm. Demost saab mängu loost niipalju aimu, et liivane Dubai on saanud kahe erineva rühmituse sõjatandriks ning üks osapooltest on USA valitsusele selja pööranud sõjaväeline üksus. Walker koos kahe mehega on saadetud Dubaisse, nende missioon seal jääb aga pisut selgusetuks - asi, mis tõenäoliselt selgub täispikas versioonis. Walkeri kaaslased, kuigi stereotüüpilised, on meeldiv lisa, kuna tegelaste omavahelise keemia tõttu kukub siin ja seal nii mõnigi humoorikas kild. Siiski, midagi muud erilist demol pakkuda ei ole ning ülejäänud aeg möödub tavalist kükita-kasti-taga-ja-hüppa-välja-ning-tulista stiili järgides. Kuigi mitte miski ei erista uut Spec Opsi teistest sedalaadsetest mängudest, ei tähenda see aga seda, et asi ei toimiks, vastupidi - kõik on sujuv ning meeltlahutav. Kas aga sellest piisab, et hankida ka täispikk mäng? Võib olla....ootame mängu ilmumist ning ehk avaneb ka meil sellele pilk peale visata, et täpsem hinnang anda.
Sildid: demo, PC, PS3, Xbox360
ruut ● pühapäev, 3. juuni 2012
Juba paari päeva pärast on algamas järjekordne E3, mis on endaga kaasa toomas nii mõndagi põnevat. Kindlasti on võimalik ka näha palju rohkemat Skyrim'i sel suvel ilmuvast DLC lisast nimega Dawnguard, mis ilmub esialgu ainult Xbox 360'le (teiste platvormideni jõudmine võtab pisut rohkem aega) ning hakkab maksma 1600 MS punkti. Lisapaketis on uus lugu, uued tegevused ja palju-palju avastamist, mis ei tohiks kellelegi üllatusena tulla. Dawnguard'i esimene treiler on aga juba praegu kõigile vaadatav -
Sildid: Muud huvitavat, Uudised, Xbox360
Beyond Two Souls - Ellen Page`i kaks hinge raskes ...