Türi valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Türi valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
§ 3 Jäätmehoolduse korraldaja
1 Jäätmehoolduse üldised alused
§ 4 Jäätmehoolduse eesmärk ning aluspõhimõte
§ 5 Jäätmekäitluse üldised nõuded
2 Nõuded jäätmemahutile ja selle paiknemisele
§ 6 Tehnilised nõuded jäätmemahutile
§ 7 Nõuded jäätmemahuti märgistusele
§ 8 Nõuded jäätmemahuti paiknemiskohale ja juurdepääsuteele
§ 9 Prügiurn
3 Jäätmete vedamine
§ 10 Nõuded jäätmeveole
4 Jäätmete põletamine
§ 11 Jäätmete põletamine
3 TÜRI VALLA KORRALDATUD JÄÄTMEVEDU
1 Korraldatud jäätmeveo alused
§ 12 Korraldatud jäätmeveo piirkond
§ 13 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid
§ 14 Segaolmejäätmete kogumine
§ 15 Korraldatud jäätmeveo sagedus
§ 16 Korraldatud jäätmeveo aeg
§ 17 Korraldatud jäätmeveo teenustasu arvestamise alused
§ 18 Korraldatud jäätmeveo teenustasu suuruse muutmine
§ 19 Lisateenus
§ 20 Korraldatud jäätmeveoga liitumine
3 Erisused korraldatud jäätmeveos
§ 21 Korraldatud jäätmeveost vabastamine
§ 22 Erisus jäätmeveo sageduses
§ 23 Ühise jäätmemahuti kasutamine
§ 24 Korraldatud jäätmeveos vabastuste ja erisuste lõppemine või lõpetamine
§ 25 Korraldatud jäätmeveoga seotud taotluste menetlemine
4 Korraldatud jäätmeveo õiguse lõpetamine
§ 26 Korraldatud jäätmeveoks sõlmitud hankelepingu ennetähtaegne lõpetamine
5 Jäätmevaldajate register
§ 27 Jäätmevaldajate register
4 KORRALDATUD JÄÄTMEVEOGA HÕLMAMATA JÄÄTMETE KÄITLEMINE
1 Majapidamises ning ettevõtluses liigiti kogutavad jäätmed ja nende käitlemine
§ 28 Jäätmete liigiti kogumine
§ 29 Liigiti kogutud jäätmete käitlemise põhimõtted
§ 30 Biolagunevate jäätmete kompostimine
§ 31 Tagatisrahata pakendijäätmete käitlemine
§ 32 Kodumajapidamises tekkivate ohtlike jäätmete käitlemine
§ 33 Korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmete üleandmise ja kogumiskohad vallas
2 Korraldatud jäätmeveoga hõlmamata ehitus- ja lammutusprahi käitlemine
§ 34 Ehitusjäätmete käitlemise üldnõuded
§ 35 Ehitusjäätmete valdaja kohustused
§ 36 Ohtlikud ehitusjäätmed
3 Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemine
§ 37 Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise üldnõuded
§ 38 Bioloogilised jäätmed
§ 39 Teravad ja torkivad jäätmed
§ 40 Ohtlikud tervishoiujäätmed
§ 41 Diskreetne vanapaber
§ 42 Tehnilised nõuded tervishoiu- ja veterinaarasutuse jäätmehoidlatele
6 JÄÄTMEHOOLDUSE ARENDAMINE
§ 43 Jäätmete liigiti kogumise ja sortimise arendamise põhimõtted
§ 44 Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
§ 45 Riiklik järelevalve
§ 46 Teenistuslik järelevalve
RT IV, 05.07.2019, 25
Vastu võetud 27.06.2019 nr 7
Määrus on antud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktide 365 ja 366 ja lõike 2, jäätmeseaduse § 66 lõike 4 ning § 71 lõigete 1 ja 2 ning § 71¹ lõike 1 ja pakendiseaduse § 15 lõike 1 alusel.
(1) Türi valla jäätmehoolduseeskirjaga (edaspidi eeskiri) kehtestatakse täiendavad nõuded jäätmehoolduse korraldamiseks Türi valla haldusterritooriumil (edaspidi nimetatud vald).
(2) Eeskiri sätestab vallas jäätmehoolduse üldised põhimõtted ning jäätmekäitluse ja jäätmete hoidmise korralduse, lähtudes jäätmeseaduse § 71 lõikes 2 ja pakendiseaduse § 15 lõikes 1 sätestatust.
(3) Eeskirja rakendatakse koos jäätmeseaduse ja selle alusel antud riiklike jäätmealaste õigusaktidega.
(1) Eeskirjas kasutatakse mõisteid jäätmeseaduse ja pakendiseaduse ning nende rakendusaktides sätestatu tähenduses, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel sõna üldlevinud tähenduses.
(2) Tiheasustusala määruse mõistes on Türi valla üldplaneeringus tiheasustusalana määratletud asula või ala. Türi valla üldplaneeringu kehtestamiseni või kui üldplaneeringuga ei sätestata teisti, on määruse mõistes tiheasustusalad järgmised valla asulad: Türi linn, Käru alevik, Oisu alevik, Särevere alevik, Väätsa alevik, Türi-Alliku küla ja Kabala küla.
(3) Hajaasustusega alad määruse mõistes on käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetamata asulad või alad.
§ 3. Jäätmehoolduse korraldaja
Vallas korraldab jäätmehooldust, sealhulgas jäätmeseaduse alusel korraldatud jäätmeveost vabastamise otsustamist, selleks vastavate haldusaktide andmist ja jäätmevaldajate registri pidamist ning täidab kohalikule omavalitsusele seadusega pandud jäätmehoolduse järelevalve ülesandeid Türi Vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi ametiasutus), kui seaduse või seaduse alusel antud riiklike õigusaktidega ei ole jäätmehoolduse korralduslikud ülesanded antud volikogu või valitsuse (täitevorgani) pädevusse.
1. jagu Jäätmehoolduse üldised alused
§ 4. Jäätmehoolduse eesmärk ning aluspõhimõte
(1) Jäätmehoolduse eesmärk on hoida keskkond puhtana, tõrjuda seeläbi oht, mis võib kahjustada inimeste ja loomade elu ning tervist, ja suunata jäätmevaldajaid tegutsema viisil, et lõppladestusse ehk prügilasse jõuab võimalikult vähe jäätmeid.
(2) Türi valla jäätmehoolduse nõuded tulenevad Euroopa Liidu jäätmete raamdirektiivis (2008/98/EÜ) sätestatud jäätmehierarhiast. Jäätmehierarhia kohaselt tuleb esmajärjekorras püüda jäätmeteket vältida. Kui jäätmetekke vältimine on võimatu, tuleb jäätmeobjekti nii palju kui võimalik taaskasutada või jäätmed ette valmistada korduskasutuseks ning võtta uuesti või uuel moel kasutusringlusse. Jäätmed, mille tekkimist ei ole võimalik vältida ning uuesti kasutusele võtta (taaskasutus või ringlussevõtt), tuleb nõuetekohaselt prügilas ladestada.
(3) Jäätmehierarhiast võib erandkorras kõrvale kalduda, kui jäätmeobjekti kogu olelusringi arvestades annavad muud jäätmehooldusvõtted jäätmehierarhiast parema keskkonnahoiu tulemuse.
§ 5. Jäätmekäitluse üldised nõuded
(1) Jäätmekäitluse nõuded tuginevad jäätmehoolduse eesmärgil ja aluspõhimõttel.
(2) Jäätmed, mille tekkimist ei ole võimalik vältida, tuleb sorteerida jäätmeliikide kaupa. Jäätmete sorteerimise eesmärk on tagada jäätmete võimalikult suurel hulgal korduskasutus või materjali ringlussevõtt. Eelduslikult tuleb jäätmed sorteerida nende tekkemomendil ning jäätmete tekkekohas. Liigiti kogutud jäätmeid tuleb hoida jäätmeliikide kaupa ning sorteeritud jäätmed antakse üle vastavat tegevusõigust omavale jäätmekäitlejale või viiakse selleks ette valimistatud kogumiskohta.
(3) Taaskasutatavad jäätmed tuleb suunata ringlusse kolme aasta jooksul jäätmete tekkimisest arvates ning kõrvaldamisele kuuluvate jäätmete puhul tuleb jäätmete kõrvaldamine tagada ühe aasta jooksul jäätmete tekkimisest arvates.
(4) Hoonestatud maaüksusel selle majandamise käigustekkinud segaolmejäätmeid tuleb koguda ja käidelda kuni nende korraldatud jäätmeveo korras üleandmiseni jäätmetekke kohal ning jäätmeid ei tohi üldjuhul paigutada väljaspoole kinnisasja piire ega teisaldada ühelt kinnisasjalt teisele. Segaolmejäätmeid võib teisaldada ühelt kinnisasjalt teisele, kui eeskirjas sätestatud alustel on jäätmevaldajatel õigus segaolmejäätmete kogumiseks ja üleandmiseks kasutada ühist jäätmemahutit.
(5) Majandustegevuseks avalikult kasutatavate ehitiste vahetusse lähedusse ning avalikult kasutatavatele teedele ja ühiskondlikele aladele (nt park, supelrand, kalmistu, tervisekompleks, mänguväljak, jalg- ja kergliiklustee) tuleb paigaldada vastava jäätmeliigi kogumiseks sobivad ning võimalusel visuaalselt keskkonda sobituvad jäätmemahutid või prügiurnid. Jäätmemahutite ja prügiurnide paigaldamise eest vastutab tegevuskoha või ala omanik või valdaja.
(6) Avaliku ürituse või tänavakaubanduse korraldaja peab tagama ürituse või kaubandustegevuse ajal ürituse või kaubandustegevuse alal sobilikud jäätmemahutid või prügiurnid, võimalusel jäätmete sorteerimist jäätmeliikide kaupa.
(7) Jäätmemahuteid tuleb tühjendada sellise sagedusega, et on välditud nende ületäitumine ning tõrjutud oht keskkonnareostusele.
(8) Jäätmemahuti, mille seisukord on ohtlik jäätmevedaja laadimis- või veotehnikale või laadimis- ja veotöid tegevale töötajale või mis sisaldavad jäätmemahuti märgistusega sobimatut jäädet, on õigus jätta vedajal tühjendamata ning jäätmemahuti tühjendamise peab tagama jäätmemahuti omanik või valdaja.
2. jagu Nõuded jäätmemahutile ja selle paiknemisele
§ 6. Tehnilised nõuded jäätmemahutile
(1) Jäätmemahuti eeskirja mõistes on kaanega suletav konteiner või suletav kilekott, milles antakse jäätmed nende ära vedamiseks üle. Jäätmemahutina ei käsitleta eeskirja §-s 9 sätestatud prügiurne.
(2) Jäätmekonteiner peab olema terve, puhas, kinnine, veega pestav ning ei tohi põhjustada terviseohtu ega keskkonnareostust. Konteineri mahutavus peab olema vastavuses konkreetse jäätmeliigi tegeliku jäätmetekkega, jäätmete kaaluga ja veosagedusega. Jäätmekonteineri valdaja peab tagama selle korrashoiu ja puhastamise.
(3) Nõuetele vastavateks loetakse jäätmemahutid, mida saab laadida veokile koos jäätmetega nende äraveoks või tühjendada jäätmeveoki mehhanismidega. Nõuetele vastavad jäätmemahutid on järgmised:
1) ühepereelamutes 50 l jäätmekott (kuni 10 kg), mis vastupidavuselt peab tagama jäätmete üleandmise, olema keskkonnaohutu ning tagama, et loomad ja linnud ei saa ligi jäätmekoti sisule;
2) pakendi üleandmiseks pakendiringlust korraldava ettevõtte jagatav jäätmekott või kuni 150‑liitrine jäätmekott;
3) suletav ning käsitsi teisaldatav ratastel plastmassist mahuti (põhiliselt 80, 140, 240, 360, 660, 800, 1100 liitrit), mida on võimalik tõstemehhanismiga varustatud jäätmeveokiga tühjendada;
4) 1500- kuni 4500-liitrine kaanega suletav mahuti, mida on võimalik mehhaanilisel teel jäätmeveokisse tühjendada või toimetada käitluskohta;
5) maasse paigaldatud süvamahuti;
6) pressmahuti.
(4) Erandkorras ning kokkuleppel jäätmevedajaga võib jäätmevaldaja kasutada korraldatud olmejäätmeveos käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatust erinevaid jäätmemahuteid, mis ei põhjusta ohtu keskkonnale ja muus osas vastavad eeskirja nõuetele.
§ 7. Nõuded jäätmemahuti märgistusele
(1) Kinnisasjalt jäätmete äraveoks kasutatavale jäätmemahutile tuleb kanda kirje kinnisasja koha-aadressi lähiaadressi elementidega (väikekoha nimi või liikluspinna nimi; maaüksuse või hoone number või maaüksuse või hoone number ja täht).
(2) Üldkasutuses olevad jäätmemahutid peavad eri liiki jäätmete kogumiseks olema tähistatud erinevete värvide või nähtavas kohas kleebiste, kirja või muu märgistusega, mis kirjeldab jäätmemahutisse kogutavat jäätmeliiki. Kui jäätmemahuti on üheselt mõistetavalt märgistamata, käsitletakse seda kui segaolmejäätmeid sisaldavat jäätmemahutit.
(3) Erinevate jäätmeliikide kogumiseks kasutatakse erivärvides jäätmemahuteid järgmiselt:
1) must, hall, roheline – olmejäätmed;
2) pruun – biolagunevad jäätmed;
3) sinine – paberi- ja kartongijäätmed;
4) kollane – pakendijäätmed;
(4) Taaskasutusorganisatsiooni paigutatud jäätmemahutile tuleb lisaks eelmärgitule kanda taaskasutusorganisatsiooni sümboolika, kontaktandmed ning jäätmete sortimise lühijuhend.
§ 8. Nõuded jäätmemahuti paiknemiskohale ja juurdepääsuteele
(1) Jäätmemahuti asukoha valikul tuleb arvestada esteetilisi, tuleohutuse- ja tervisekaitsealaseid aspekte ning jäätmemahutile peab nii jäätmemahuti kasutajatel kui ka jäätmevedajal olema tagatud ohutu juurdepääs.
(2) Kuni 1100-liitrised käsitsi teisaldatavad ratastel väikemahuteid tuleb paigutada tasasele ja kõvale maapinnale või neid mahuteid tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale alusele nähtavasse kohta, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatuskohast kaugemal kui 10 meetrit. Pikema vahemaa korral lepitakse juurdepääsu tingimused jäätmevedajaga eraldi kokku.
(3) Jäätmemahuti tühjendamiseks on lubatud kuni 1100-liitrine käsitsi teisaldatav ratastel jäätmemahuti paigutada jäätmeveo päeval või sellele eelneva päeva õhtul väljaspoole kinnisasja piire juurdepääsutee äärde nii, et see ei häiri sõidukite ega jalakäijate liiklust.
(4) Jäätmemahuti, mis ei ole käsitsi teisaldatav, tuleb paigutada seda tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett, kruus jms) alusele selliselt, et seda saab tühjendada vahetult jäätmeveoki peatumiskohas.
(5) Jäätmemahuti võib paigutada vastavatesse jäätmemajadesse, katusealusesse või aedikutesse, kuid jäätmevaldaja kohustus on tagada selle avamine tühjenduspäeval ning tagatud peab olema vaba juurdepääs mahutile ja jäätmeveoki piisav manööverdamisruum.
(6) Jäätmekott tuleb kinnisasjale paigutada nii, et see on kaitstud niiskumise ja loomadele liigipääsu eest.
(7) Ehituse ajal kasutatav eriotstarbeline jäätmemahuti paigaldatakse projektijärgse ehituse puhul ehitusprojektis ettenähtud asukohta ja ajaks. Muudel juhtudel paigaldatakse eriotstarbeline jäätmemahuti kinnistule, kus jäätmed tekivad.
(8) Jäätmemahuti ajutiselt sõidu- või kõnniteele paigutamiseks, tuleb eratee puhul erateeomanikult või avalikus kasutuses oleva tee puhul Maanteeametilt või ametiasutuselt taotleda luba tee või või selle osa ajutiseks sulgemiseks.
(9) Juurdepääsutee mahutile peab olema piisava kandevõimega ja tasane, talvisel ajal lumest puhastatud ja vaba muudest transporti takistavatest esemetest.
§ 9. Prügiurn
(1) Prügiurn eeskirja mõistes on majandustegevuseks avalikult kasutatavate ehitiste vahetusse lähedusse ning avalikult kasutatavatele teedele ja ühiskondlikele aladele segaolmejäätmete kogumiseks mõeldud anum.
(2) Valla avalikus ruumis kasutatakse 20-110-liitrise mahutavusega prügiurne, mis on kergesti
tühjendatavad ning võimalusel kaane või sellise tootelahendusega, mis hoiab ära prügiurni
pandud jäätmete tuulega laialikandumise ning jäätmete laiali kandmise lindude ja loomade poolt.
3. jagu Jäätmete vedamine
§ 10. Nõuded jäätmeveole
(1) Jäätmevedu vallas peab toimuma jäätmeveoks määratud ajal ning viisil, mis ei kahjusta isikute õigusi ega keskkonda.
(2) Türi valla korraldatud olmejäätmete vedu peab toimuma vastavalt jäätmevaldajale teatavaks tehtud veograafikule ning jäätmeveoks määratud ajal.
(3) Jäätmeveo käigus peab jäätmevedaja koristama jäätmemahuti tühjendamisel või jäätmeveokist pudenenud jäätmed.
(4) Liigiti kogutavaid jäätmeid tuleb vedada teistest jäätmeliikidest eraldi või viisil, et liigiti kogutud jäätmed ei seguneks ning on võimalik asjaomasele jäätmekäitlejale liigiti üle anda.
(5) Jäätmevaldaja, kes eeskirjas sätestatud alustel transpordib oma jäätmed jäätmekäitluskohta ise, peab jäätmete vedamisel järgima kõiki õigusaktide ja eeskirjaga jäätmeveoks sätestatud reegleid.
4. jagu Jäätmete põletamine
§ 11. Jäätmete põletamine
(1) Jäätmete põletamine on üldjuhul keelatud. Käesolevas paragrahvis nimetamata jäätmeid võib põletada ainult vastavat luba omav jäätmekäitleja.
(2) Ohtlikke jäätmeid võib põletada vastavat jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omav jäätmekäitleja.
(3) Jäätmevaldaja võib hoone küttekoldes põletada ainult immutamata ja värvimata puitu ning tule süütamiseks paberit ja kartongi.
(4) Jäätmevaldaja võib oma kinnistu piires põletada aiajäätmeid tingimusel, et järgitakse kehtivaid tuleohutusenõudeid.
3. peatükk TÜRI VALLA KORRALDATUD JÄÄTMEVEDU
1. jagu Korraldatud jäätmeveo alused
§ 12. Korraldatud jäätmeveo piirkond
Vald moodustab ühe korraldatud jäätmeveo piirkonna ning korraldatud jäätmeveoga on hõlmatud kõik valla hoonestatud maaüksused.
§ 13. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid
(1) Korraldatud jäätmeveo korras võetakse jäätmevaldajalt vastu ning veetakse
jäätmekäitluskohta segaolmejäätmed (kood vastavalt jäätmenimistule 20 03 01).
(2) Korraldatud jäätmeveoga ei ole hõlmatud tänavatel, ühistranspordipeatustes, avalikes parkides, randades, kalmistutel, haljasaladel, avalikel üritustel (k.a tänavakaubanduses) tekkivad segaolmejäätmed.
§ 14. Segaolmejäätmete kogumine
(1) Segaolmejäätmed tuleb koguda segaolmejäätmete jäätmemahutisse ning keelatud on segaolmejäätmete ladustamine väljapoole jäätmemahutit.
(2) Segaolmejäätmete jäätmemahutisse on keelatud panna:
3) tule- ja plahvatusohtlikke jäätmeid, sh üle 30°C kuuma tuhka;
5) biolagunevaid aia- ja haljastusjäätmeid (sh puuviljad);
6) biolagunevaid köögi- ja sööklajäätmeid;
7) suurjäätmeid;
8) probleemtooteid või nendest tekkinud jäätmeid;
9) kogumiskaevude sh käimlate setteid;
10) nakkust tekitavaid ja bioloogilisi jäätmeid;
11) ehitus- ja lammutusjäätmeid;
12) aineid ja esemeid, mis oma kaalu, mõõtmete või kuju tõttu või muul põhjusel võivad ohustada jäätmemahutite hooldajat, jäätmekäitlejat või teisi isikuid.
(3) Segunenud olmejäätmed ning muud kergesti riknevad, halvasti lõhnavad või kergesti lenduvad jäätmed tuleb paigutada mahutisse paber- või kilekotti pakitult ning selliselt, et need ei levitaks lõhna, ei põhjustaks ohtu inimestele ega määriks mahuteid.
(4) Tuhka võib segaolmejäätmete mahutisse panna ainult siis, kui tuhk on jahtunud toatemperatuurini ja see ei põhjusta jäätmete süttimist. Soovitav on tuhk enne mahutisse paigutamist pakendada.
§ 15. Korraldatud jäätmeveo sagedus
Korraldatud jäätmeveo sagedus toimub järgmise intervalliga:
1) tiheasustusaladel vähemalt üks kord nelja nädala tagant;
2) hajaasustusega aladel vähemalt üks kord 12 nädala tagant.
§ 16. Korraldatud jäätmeveo aeg
(1) Korraldatud jäätmevedu toimub üldjuhul tööpäevadel ajavahemikul kell 07:00-22:00.
(2) Erandkorras ja põhjendatud juhtudel võib segaolmejäätmete vedu ametiasutuse kirjalikul loal toimuda ametiasutuse määratud ajal, mis erineb käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ajast.
§ 17. Korraldatud jäätmeveo teenustasu arvestamise alused
(1) Korraldatud jäätmeveo teenuse osutajal on õigus võtta jäätmevaldajalt olmejäätmete
kogumise ja jäätmekäitluskohta viimise eest tasu (jäätmeveo teenustasu). Jäätmeveo teenustasu arvestamisel lähtutakse jäätmeseaduse § 66 lõigetes 5 ja 6 sätestatust.
(2) Kui jäätmevaldaja ei ole jäätmeveo päeval kogumismahutit või jäätmekotti välja pannud või
võimaldanud jäätmevedajal juurdepääsu kogumismahutile või kui jäätmevedajal on õigus jätta kogumismahutisse pandud jäätmeliikide tõttu jäätmemahuti tühjendamata, on jäätmevedajal õigus rakendada teenustasuna tasu tühisõidu eest. Tasu tühisõidu eest arvestatakse jäätmeveo teenustasu arvestamisega sarnastel alustel, v.a asjaolu, et tasu tühisõidu eest ei tohi sisaldada jäätmete käitlemise kulu jäätmekäitluskohas.
(3) Jäätmeveo teenustasu ning tasu tühisõidu eest määrab korraldatud jäätmeveos teenust osutada sooviv vedaja riigihanke menetluses.
§ 18. Korraldatud jäätmeveo teenustasu suuruse muutmine
Eeldatakse, et korraldatud jäätmeveo teenustasu (sh tasu tühisõidu eest) on korraldatud jäätmeveo õiguse perioodil muutumatu. Korraldatud jäätmeveo teenustasu võib muuta riigihanke seaduse ja hankedokumentidega sätestatud alustel ning korras.
§ 19. Lisateenus
(1) Lisateenus korraldatud jäätmeveo tähenduses on korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmekäitlusteenus või täiendav segaolmejäätmete veo teenus, mida korraldatud jäätmevedu teostav jäätmevedaja jäätmevaldajale poolte kokkuleppel osutab.
(2) Lisateenuste osutamisel lähtuvad pooled lepinguvabaduse ning võlaõigusseadusega sätestatud teenuslepingu põhimõtetest.
§ 20. Korraldatud jäätmeveoga liitumine
(1) Valla jäätmevaldaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks jäätmeseaduse § 69 lõike 1 alusel.
(2) Jäätmevaldaja osaleb korraldatud jäätmeveos jäätmeseaduse alusel ning tal ei ole kohustust korraldatud jäätmeveoks jäätmevedajaga eraldi lepingut sõlmida. Jäätmevaldaja täidab korraldatud olmejäätmeveoks jäätmeseadust, selle alusel antud riiklikke õigusakte (eeskätt keskkonnaministri määrust „“Olmejäätmete sortimise kord ning sorditud jäätmete liigitamise alused“) ning eeskirjaga kehtestatud nõudeid.
(3) Kui jäätmevedaja pakub jäätmevaldajale võimalust korraldatud olmejäätmeveoks leping sõlmida, ei tohi lepingu tingimused erineda eeskirja ja kontsessiooniteenuse tellimiseks korraldatud hanke alusdokumentide tingimustest.
(4) Korraldatud jäätmeveoga liitunud jäätmevaldajal ei ole lubatud anda korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeid üle vedajale, kes ei ole tema piirkonnas korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja.
3. jagu Erisused korraldatud jäätmeveos
§ 21. Korraldatud jäätmeveost vabastamine
(1) Jäätmevaldajal on õigustaotleda erandkorras korraldatud jäätmeveost vabastamist (edaspidi korraldatud jäätmeveost vabastamine) jäätmeseaduse § 69 lõike 4 alusel, st kui kinnistul ei elata või seda ei kasutata või kui teatud perioodil kinnistut ei kasutata.
(2) Korraldatud jäätmeveost vabastamise taotlus esitatakse ametiasutusele ja selles märgitakse:
2) hoonestatud maaüksuse, millelt jäätmete äraveoks vabastust soovitakse, aadress;
3) põhjused, miks jäätmevaldaja soovib korraldatud jäätmeveost vabastamist;
4) tähtaeg, mille jooksul jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveost vabastust soovib.
(3) Taotluse menetleja võib nõuda lisaks taotlusele dokumenti, millega on võimalik tõendada, et hoonestatud kinnisasja ei kasutata või kasutatakse teatud perioodi jooksul (näiteks kinnistu elektritarbimisteatis taotluse esitamise kuupäeva seisuga eelneva aasta kohta).
§ 22. Erisus jäätmeveo sageduses
(1) Jäätmevaldajal on õigustaotleda tiheasustusalal korraldatud jäätmeveoks harvemat veosagedust, mis ei või olla pikema intervalliga kui üks kord 12 nädala tagant. Harvemat veosagedust võib taotleda vaid juhul, kui segaolmejäätmete tekke kohal on tagatud eeskirja § 29 kohaselt biolagunevate jäätmete kompostimine.
(2) Tiheasustusalal korraldatud jäätmeveoks harvema veosageduse õiguse saamiseks esitatakse ametiasutusele taotlus ja selles märgitakse:
2) hoonestatud maaüksuse, millelt korraldatud jäätmeveoks erisust soovitakse, aadress;
3) sooviavaldus harvemaks veosageduseks ning harvema veosageduse aeg;
4) kinnitus biolagunevate jäätmete nõuetekohase kompostimise kohta ning kompostimise viis.
§ 23. Ühise jäätmemahuti kasutamine
(1) Lähestikku asetsevatel kinnistutel või ühise õuealaga korter- ja ridaelamutes tekkivate olmejäätmete kogumiseks ning korraldatud olmejäätmeveo korras üleandmiseks on jäätmevaldajatel õigustaotleda ühise jäätmemahuti kasutamist.
(2) Ühise jäätmemahuti kasutamise õiguse saamiseks esitatakse ametiasutusele taotlus, milles märgitakse:
1) ühist jäätmemahutit kasutada soovivate jäätmevaldajate nimed ja kontaktandmed ning kinnistute aadressid;
2) ühise jäätmemahuti kirjeldus ning paiknemise asukoha aadress;
3) ühise jäätmemahuti kasutajate kirjalik nõusolek ühise jäätmemahuti kasutamiseks ning korraldatud jäätmeveos kontaktisiku nimi ja kontaktandmed.
§ 24. Korraldatud jäätmeveos vabastuste ja erisuste lõppemine või lõpetamine
(1) Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamine lõpeb, kui:
2) vabastatud jäätmevaldaja ei esita õigeaegselt vabastusele järgneval aastal hiljemalt 20. jaanuariks jäätmeseaduse § 69 lõikes 5 nimetatud kirjalikku kinnitust;
3) korraldatud jäätmeveost vabastamise asjaolude muutumisel või äralangemisel.
(2) Korraldatud jäätmeveost vabastatud jäätmevaldajal on vabastuse aluseks olevate asjaolude säilimisel õigus enne korraldatud jäätmeveost vabastamise lõppemist esitada uus taotlus jäätmeveost vabastamiseks uueks perioodiks, arvestades jäätmeseaduse § 69 lõike 5 sätestatud tähtpäeva.
(3) Ametiasutusel on õigus lõpetada jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveost vabastamine või jäätmeveo erisus, kui:
2) jäätmevaldaja esitab asjakohase taotluse ametiasutusele;
3) vabastamise aluseks olnud asjaolud või jäätmeveos erisuse lubamise asjaolud on muutunud või ära langenud.
§ 25. Korraldatud jäätmeveoga seotud taotluste menetlemine
(1) Korraldatud olmejäätmeveo taotlusi menetleb ametiasutus haldusmenetluse seaduse ja jäätmeseadusega sätestatud alustel.
(2) Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveost vabastamine, jäätmevaldaja õigus jäätmeveo erisuse kohaldamiseks või vastavate õiguste lõpetamiseks vormistatakse ametniku haldusaktiga. Haldusakti ei anta, kui jäätmevaldaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks jäätmeseaduse § 69 lõike 51 alusel.
(3) Korraldatud olmejäätmeveo erisusi lubava haldusakti alusel kantakse andmed jäätmevaldajate registrisse.
4. jagu Korraldatud jäätmeveo õiguse lõpetamine
§ 26. Korraldatud jäätmeveoks sõlmitud hankelepingu ennetähtaegne lõpetamine
(1) Ametiasutusel on õigus öelda korraldatud jäätmeveoks sõlmitud hankeleping enne tähtaja lõppu üles ja sellega võtta jäätmevedajalt ära jäätmeveo õigus korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete vedamiseks, kui esineb vähemalt üks allnimetatud asjaolu:
1) jäätmevedaja ei ole esitanud korraldatud jäätmeveo loa taotlust pärast seda, kui on teatavaks tehtud hanke tulemus, millega on jäätmevedaja pakkumus korraldatud jäätmeveo teenuse riigihankel edukaks tunnistatud või on keeldutud talle jäätmeloa väljastamisest või on väljastatud jäätmeluba tühistatud;
2) jäätmevedaja ei ole alustanud veopiirkonnas korraldatud jäätmeveo teenuse osutamist kolme päeva jooksul alates hankelepingus määratud tähtajast;
3) jäätmevedaja on korduvalt jätnud jäätmemahutid graafikujärgselt tühjendamata ja tühjendamata jätmine ei ole vabandatav;
4) jäätmevedaja on rikkunud jäätmekäitlust reguleerivate või muude õigusaktide nõudeid või hankelepingut.
(2) Kui esineb lõikes 1 nimetatud asjaolu, teavitab ametiasutus sellest jäätmevedajat ning nõuab temalt kirjalikku selgitust. Jäätmevedaja peab selgituse esitama viivitamatult alates sellekohase nõude saamisest.
5. jagu Jäätmevaldajate register
§ 27. Jäätmevaldajate register
(1) Jäätmehoolduse korraldatud jäätmeveo korras tagamiseks, arendamiseks ning segaolmejäätmete käitlemise üle järelevalve teostamiseks peetakse jäätmevaldajate registrit.
(2) Jäätmevaldajate registrisse kantakse
1) jäätmeveopiirkonna andmed;
2) jäätmevedaja andmed;
3) jäätmevaldaja andmed;
4) jäätmetekkekoha andmed;
5) jäätmete kogumise ja üleandmisega seotud andmed, sh andmed korraldatud jäätmeveo
erisuste kohta.
(3) Jäätmevaldajate registri asutab ja selle põhimääruse kehtestab Türi Vallavalitsus (täitevorgan).
4. peatükk KORRALDATUD JÄÄTMEVEOGA HÕLMAMATA JÄÄTMETE KÄITLEMINE
1. jagu Majapidamises ning ettevõtluses liigiti kogutavad jäätmed ja nende käitlemine
§ 28. Jäätmete liigiti kogumine
(1) Jäätmevaldajal on kohustus kodumajapidamises ning ettevõtlustegevuses ja asutuse tegevuses tekkivaid jäätmeid sorteerida ning koguda neid käesolevas paragrahvis nimetatud jäätmeliikide kaupa, eraldades liigiti kogutavad jäätmed segaolmejäätmetest.
(2) Segaolmejäätmetest tuleb eraldada ning liigiti koguda järgmised kodumajapidamisjäätmed ning samalaadsed kaubandus-, tööstus- ja ametiasutusjäätmed ( sulgudes on märgitud jäätmekood vastavalt jäätmenimistule):
2) klaas (20 01 02);
3) biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed (20 01 08);
4) rõivad ja tekstiil (20 01 10, 20 01 11);
5) kasutuselt kõrvaldatud elektri- ja elektroonikaseadmed (20 01 36);
6) puit (20 01 38);
7) plastid (20 01 39);
9) patareid ja akud (20 01 34);
10) biolagunevad aia- ja haljastujäätmed (20 02 01);
11) bioloogiliselt mittelagunevad aia- ja haljastusjäätmed, sealhulgas pinnas ja kivid (20 02 02, 20 02 03);
12) suurjäätmed (20 03 07);
13) ohtlikud olmejäätmed - jäätmenimistus koodi 20 01 alajaotises tärniga märgitud jäätmed, sh
luminestsentslambid ja muud elavhõbedat sisaldavad jäätmed (20 01 21*), ohtlikke aineid sisaldavad vedelikud, õlid, värvid, liimid ja vaigud (20 01 13*, 20 01 14*, 20 01 15*, 20 01 17*, 20 01 19*, 20 01 26*, 20 01 27*, 20 01 29*), ohtlikke aineid sisaldav puit (20 01 37*), ravimid (20 01 31*, 20 01 95*, 20 01 96*, 20 01 97*, 20 01 98*), klorofluorosüsivesinikke sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seadmed (20 01 23*), patareid ja akud (20 01 33*), ohtlikke osi sisaldavad elektri- ja elektroonikaseadmed (20 01 35*).
(3) Lisaks olmejäätmetele tuleb liigiti koguda veel
1) pakendid (15 01), sealhulgas paber- ja kartongpakendid (15 01 01), plastpakendid (15 01 02), puitpakendid (15 01 03), metallpakendid (15 01 04), komposiitpakendid (15 01 05), klaaspakendid (15 01 07), tekstiilpakendid (15 01 09), ohtlikke aineid sisaldavad või nendega saastatud pakendid (15 01 10*);
2) vanarehvid (16 01 03).
§ 29. Liigiti kogutud jäätmete käitlemise põhimõtted
(1) Eeskirja §-s 28 nimetatud liigiti kogutud jäätmed ei ole hõlmatud korraldatud jäätmeveoga ning neid käideldakse eeskirja § 5 lõigetes 2 ja 3 ning § 10 lõikes 4 sätestatust lähtuvalt.
(2) Liigiti kogutud jäätmed tuleb üle anda eeskirja §-s 33 nimetatud kogumiskohtades või vastava jäätmeliigi käitlemise õigust omavale jäätmekäitlejale.
(3) Korduskasutusse suunatavaid jäätmeid võib lisaks eeskirja §-s 33 nimetatud kogumiskohtadele üle anda ka realiseerimiskeskustesse või müügikohtadesse, mis tegelevad taaskasutuse ja vastava tooteliigi müügiga.
(4) Kui tootjale on jäätmeseaduse §-st 26 tulenevalt kehtestatud turule lastud probleemtootest tekkivate jäätmete kogumise, taaskasutamise ja kõrvaldamise nõue, tagastatakse vastavat liiki probleemtoode (nt patareid ja akud, kasutatud rehvid, põllumajandusplast, elektri- ja elektroonikaseadmed, mootorsõidukid ja haagised või nende osad) vastavalt Vabariigi Valitsuse kehtestatud korrale tootja kulul kas tootja tegevuskohas või toote müügikohas.
(5) Tagatisrahaga pakendid ehk pandipakend tagastatakse müügikohta või taaravastuvõtu punkti.
(6) Ravimid võib lisaks käesoleva paragrahvi lõikele 2 tagastada apteeki.
(7) Töötlemata puidujäätmete käitlemisel tuleb eelistada puidujäätmete põletamist kütmise eesmärgil või muud taaskasutust.
(8) Bioloogiliselt mittelagunevaid aia- ja haljastujäätmeid (nt kivid ja pinnas) võib Keskkonnaameti väljastatud vastavasisulise registreerimistõendi alusel taaskasutada registreerimistõendis määratud tingimustel.
§ 30. Biolagunevate jäätmete kompostimine
(1) Biolagunevaid aia- ja haljastujäätmeid ning köögi- ja sööklajäätmeid võib lisaks jäätmete üleandmisele kompostida.
(2) Kinnistul tekkivaid biolagunevaid aia- ja haljastusjäätmeid ning toidujäätmeid on lubatud kompostida jäätmete tekkekoha kinnistul kinnistes kompostimiskastides ehk kompostrites, kuhu ei pääse ligi linnud ega loomad, ning aia- ja haljastusjäätmeid (ilma toidujäätmeteta) ka kompostiaunas.
(3) Kompostiaun või komposter peab paiknema vähemalt ühe meetri kaugusel naaberkinnistust, kui naabrid ei lepi kokku teisiti, ja vähemalt kümne meetri kaugusel kaevust.
(4) Kompostitavat materjali peab paigutama, ladustama ja käitlema tervisele ja ümbruskonnale kahjutult ning nii, et see ei põhjustaks kahjurite ja haisu levikut. Biolagunevate jäätmete kompostimisel tuleb tagada, et toimuksid aeroobsed lagunemisprotsessid.
(5) Korrastamata, roiskuva, haisva, prügise, taimehaigusi levitava, keskkonnale ja tervisele ohtliku ning mittesobivasse kohta rajatud kompostimiskoha peab omanik omal kulul likvideerima.
§ 31. Tagatisrahata pakendijäätmete käitlemine
(1) Pakendimahutisse võib panna ainult tagatisrahata pakendeid. Pakendid pannakse pakendimahutisse lahtiselt või kilekotti (soovitatavalt läbipaistvasse) pakendatult. Pakendid ja pakendijäätmed peavad olema tühjad, võimalusel kokku pressitud ning vastama pakendiettevõtja või pakendiorganisatsiooni vastavas juhendis toodud pakendi käitlemise nõuetele.
(2) Tagatisrahata pakendi jäätmete kogumiskohad vallas määratletakse taaskasutusorganisatsiooni ja Türi valla (ametiasutuse esinduses) vahel sõlmitavas lepingus, arvestades pakendiseaduse §-s 171 sätestatud tingimusi. Ametiasutusel on õigus kokku leppida, et pakendijäätmete kogumist korraldatakse ka nende tekkekohal kogumisena, st pakendijäätmete äravedu jäätmevaldajalt otse, ning sellisel juhul võib pakendijäätmete kogumiskohtade tihedust ning kogumiseks ettenähtud konteinerite arvu ja mahtu vallas vähendada. Pakendijäätmete kogumiskohtadest teavitab ametiasutus avalikkust Türi valla veebilehe www.tyri.ee kaudu.
(3) Pakendeid tuleb koguda pakendiliikide kaupa. Kui pakendiorganisatsioon tagab pakendite järelsortimise ja taaskasutusse suunamise, on pakendi tekkekohas või kogumiskohas õigus koguda pakendimaterjali selle pakendiorganisatsioonile üleandmiseni ühte mahutisse.
(4) Pakendimahutil peab olema kirjas kasutajale nähtavas kohas ja selgelt loetavalt, mis liiki pakendeid või pakendijäätmeid sinna tohib paigutada, pakendiliiki täpsustav näidisloetelu, pakendeid koguva pakendiorganisatsiooni nimi, veebilehe aadress, kontaktandmed ja seda pakendimahutit tühjendava jäätmekäitleja nimetus ja kontaktandmed.
(5) Pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon on kohustatud vältima liigiti kogutud või pakendimaterjalide kaupa sorditud pakendite ja pakendijäätmete segunemist teiste jäätmete või pakendimaterjalidega.
(6) Pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon on kohustatud:
1) hoidma pakendipunktis olevad mahutid terved ja puhtad, tagades vajadusel nende puhastamise illegaalsest grafitist, tahmast, roostest ja mustusest;
2) tagama, et kaane, luugi vmt suletavad mahutid on ohutud ja kergelt avatavad ka lastele, eakatele ning puudega isikutele;
3) vältima jäätmemahuti ületäitumist ning mahutite tühjendamisel koristama tühjendamise käigus ja ületäituvuse tõttu maha kukkunud pakendijäätmed ning need pakendijäätmed, mis on pandud mahuti kõrvale maha, kuna neid ei ole oma suuruse tõttu võimalik mahutisse paigutada;
4) kui pakendipunkti ümbruse koristamise kohustuses ei ole maaomaniku ja pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni vahel kokku lepitud teisiti ja pakendimahutid on olnud ületäitunud, korraldama pakendijäätmete koristamise kuni 3 m raadiuses pakendipunktist.
§ 32. Kodumajapidamises tekkivate ohtlike jäätmete käitlemine
(1) Kodumajapidamises, sh ettevõtlustegevuse ja asutuse tegevuse käigustekkivad ohtlikud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi liikide kaupa.
(2) Vedelal kujul ohtlike jäätmete kogumiseks kasutusse võetud mahutid peavad olema suletavad ja lekkekindlad. Mahuti tuleb vastavalt jäätmeliigile märgistada.
(3) Ohtlike jäätmete kodumajapidamises hoidmisel tuleb kasutusele võtta meetmed, mis tõrjuvad ohuolukorra inimeste ja loomade elu või tervise või keskkonna kahjustumisele.
§ 33. Korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmete üleandmise ja kogumiskohad vallas
(1) Eeskirja 4. peatüki 1. jaos käsitletud liigiti kogutud jäätmeid saab üle anda valda rajatud jäätmejaamades, viia jäätmete kogumiskohtadesse või eri liiki jäätmete kogumiseks mõeldud ja valda paigaldatud konteineritesse ning lõppladestusena vallas asuvasse Väätsa prügilasse.
(2) Kõiki eeskirja § 28 lõigetes 2 ja 3 nimetatud liigiti kogutud jäätmeid saab üle anda Türi linnas asuvas jäätmejaamas (aadress Türi vald, Türi linn, Viljandi mnt 17b).
(3) Lisaks jäätmejaamadele saab kasutuselt kõrvaldatud elektri- ja elektroonikaseadmeid, suurjäätmeid, ohtlikke olmejäätmed ja vanarehve viia jäätmekogumispunktidesse. Jäätmekogumispunktid asuvad Oisu alevikus (aadress Türi vald, Oisu alevik, Tehnika tänav 2), Kabala külas (aadress Türi vald, Kabala küla, Jäätmejaama (kü 83501:001:0314)) ja Käru alevikus (aadress Türi vald, Käru alevik, Lai tänav 11a).
(4) Jäätmeid võib üle anda liigiti ja lõppladestamiseks vallas asuvasse Väätsa prügilasse, mis asub aadressil Türi vald, Roovere küla.
(5) Eri liiki jäätmeid võib panna ka valda paigaldatud eri liiki jäätmete kogumise konteineritesse (eeskätt paber ja papp ning pakend). Eri liiki jäätmete kogumiskohtade asukohad ja informatsioon, millist liiki jäätmeid vastavas jäätmete kogumiskohas saab üle anda, määrab ametiasutus.
(6) Suurjäätmeid kogutakse käesoleva paragrahvi lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud jäätmekäitluskohtades, millega on tagatud jäätmevaldajale võimalus suurjäätmed ära anda jäätmevaldaja asu- või elukohast 15 km kaugusel.
(7) Korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmete käitlemiseks ja üleandmiseks võib Türi vald ametiasutuse esinduses sõlmida lepinguid teiste kohalike omavalitsuste ja juriidiliste isikutega.
(8) Teave korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmete üle andmise võimalustest, kogumiskohtadest ning jäätmejaamade tegutsemisaegade kohta avaldatakse Türi valla veebilehel www.tyri.ee.
2. jagu Korraldatud jäätmeveoga hõlmamata ehitus- ja lammutusprahi käitlemine
§ 34. Ehitusjäätmete käitlemise üldnõuded
(1) Ehitusjäätmete käitlemine tuleb kajastada ehitusprojektis. Ehitusprojektile (sh lammutusprojekt) peavad olema lisatud järgmised andmed:
1) jäätmete hinnanguline kogus ja liigitus;
4) jäätmete kavandatavad käitlustoimingud ja -kohad.
(2) Kui ehitamise käigustekib ehitusjäätmeid üle 10 m3, tuleb jäätmetekkekohal korraldada nende liigiti kogumine ning ehitise kasutusloa taotlemise dokumentidele tuleb lisada ehitusjäätmete õiend ehitusjäätmete nõuetekohase käitlemise kohta.
(3) Lammutustööde lõpetamisel tuleb esitada õiend ehitusjäätmete käitlemise ning üleandmise kohta.
(4) Võimalusel tuleb eelistada ehitusjäätmete korduskasutust ning need selleks ette valmistada. Kõrvaldada võib ainult selliseid jäätmeid, mille taaskasutamine pole võimalik. Tekkinud ehitusjäätmete taaskasutamiseks või ehitusjäätmete tekkekohas kõrvaldamiseks peab olema Keskkonnaameti luba või vastava tegevuse registreering.
(5) Ehitusjäätmed, mida ei saa taaskasutada või jäätmetekkekohal kõrvaldada, võib üle anda vedamiseks, kõrvaldamiseks või jäätmete väljaspool nende tekke kohta taaskasutamiseks isikule, kellel on asjakohane keskkonnakompleksluba, jäätmeluba või kes on nende jäätmete käitlejana Keskkonnaametis registreeritud. Ohtlike jäätmete üleandmisel peab jäätmevaldaja eelnevalt kontrollima, et isikul, kellele jäätmed üle antakse, on lisaks ka ohtlike jäätmete käitluslitsents.
(6) Ehitamise käigus välja kaevatud pinnas tuleb ladustada eraldi ja seda võib kasutada samal kinnistul maastiku kujundamiseks. Kaevist võib väljaspool kinnisasja kasutada kooskõlastatult Keskkonnaametiga.
§ 35. Ehitusjäätmete valdaja kohustused
(1) Ehitusjäätmete ohutu hoidmise ja käitlemise eest vastavalt eeskirja nõuetele vastutab jäätmevaldaja. Ehitusjäätmete valdaja on ehitise omanik, kui tema ja ehitusettevõtja või kinnisvaraarendaja vaheline leping ei näe ette teisiti, või isik, kellele on välja antud ehitusluba, või muu isik, kelle valduses on jäätmed.
1) vältima ja vähendama jäätmete teket;
2) koguma ehitusjäätmed nende tekkekohal liigiti, kui ehitusjäätmeid tekib eeldatavasti kokku üle 10 m3, kasutades selleks vastavalt tähistatud mahuteid või selleks eraldatud ala ehitusobjektil. Liigiti tuleb koguda vähemalt
a) puit;
b) paber ja kartong;
c) metall;
d) mineraalsed jäätmed (kivid, tellised, krohv, betoon jms);
e) klaas;
f) pinnas;
g) plastijäätmed;
h) ohtlikud jäätmed;
i) korduskasutuseks sobivad materjalid;
j) pakendid;
4) andma käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 2 nimetatud jäätmed üle vaid isikule, kellel on vastav õigus nende jäätmete korduskasutamise ettevalmistamiseks, ringlussevõtuks või muul moel taaskasutamiseks, kui tal endal pole võimalik neid jäätmeid korduskasutada või taaskasutada;
5) võtma tarvitusele abinõud tolmu tekke vältimiseks ehitusjäätmete paigutamisel jäätmemahutisse, laadimisel jäätmeveokitele ja nende veol või nende kohapeal taaskasutamisel;
6) valmistama ette tasase kõvakattelise aluspinna jäätmemahutite paigutamiseks ja tagama juurdepääsu jäätmeveokile mahutite teenindamiseks;
7) kooskõlastama ametiasutusega jäätmemahuti paigutamise tänavale, sõidu- või kõnniteele ning parklasse või parki ja haljasalale;
8) tagama, et kinnistul või krundil oleksid eraldi märgistatud jäätmemahutid eri liiki jäätmete kogumiseks;
9) teavitama oma töötajaid kehtivast jäätmehoolduse korrast ning käesoleva eeskirja nõuetest.
§ 36. Ohtlikud ehitusjäätmed
2) värvi-, laki-, liimi- ja vaigujäätmed, sh nende jääke sisaldav taara ja nimetatud jäätmetega immutatud materjalid;
(2) Vedelad ohtlikud jäätmed, nagu kasutuskõlbmatud värvid, lakid, lahustid, liimid jne ning nende jäägid tuleb koguda nende algpakendisse või vastavalt märgistatud kindlalt suletavasse mahutisse.
(4) Pinnas loetakse saastunuks, kui see sisaldab ohtlikke aineid üle keskkonnaministri määrusega kehtestatud piirnormi (keskkonnaministri määrus „Ohtlike ainete sisalduse piirväärtused pinnases“).
3. jagu Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemine
§ 37. Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise üldnõuded
(1) Käesolevas jaos sätestatud kord on kohustuslik kõikidele vallas asuvatele tervishoiu-, hoolekande- ja veterinaarasutustele ning nende laboratooriumitele ja uurimisasutustele ning muudele asutustele (edaspidi tervishoiuasutused), kus tekivad jäätmed, mis on jäätmenimistu jaotises 18 (edaspidi tervishoiujäätmed).
(2) Tervishoiuasutused peavad välja töötama asutusesisesed juhised jäätmete liigiti kogumiseks.
2) teravad ja torkivad jäätmed;
8) eeskirja § 28 lõigetes 2 ja 3 nimetatud jäätmed;
(4) Mahuteid, mis sisaldavad tervishoiujäätmeid, tuleb hoida tervishoiuasutuses piisava suurusega sobivas lukustatavas hoiuruumis. Hoiuruum peab olema jahe ja ventileeritud, kergesti puhastatavatest materjalidest seinte ja põrandatega.
(5) Kõik tervishoiuasutustes tekkivad jäätmed tuleb üle anda isikule, kes omab asjakohast keskkonnakompleksluba, jäätmeluba või on Keskkonnaametis nende jäätmete käitlejana registreeritud. Ohtlike jäätmete üleandmisel peab jäätmevaldaja eelnevalt kontrollima, et isikul, kellele ohtlikud jäätmed üle antakse, on lisaks ka ohtlike jäätmete käitluslitsents.
§ 38. Bioloogilised jäätmed
Bioloogilised jäätmed (operatsiooni käigustekkinud jäätmed, sh amputeeritud kehaosad ja elundid, vananenud verekotid verega, verekomponendid, vereülekandesüsteemid, verine või niiske sidumismaterjal, aspiratsioonitorud, kateetrid jt patsiendi kehavedelikega kokku puutunud meditsiinitarbed ja katseloomade jäänused) tuleb koguda ja pakkida tekkekohas plastikkotti, millel on markeering,,Bioloogilised jäätmed”. Pakendile tuleb märkida jäätmete tekitaja (tervishoiuasutuse nimi) ja pakkimise kuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda ja käidelda käesolevas peatükis sätestatud korras.
§ 39. Teravad ja torkivad jäätmed
Teravad ja torkivad jäätmed (nõelad, skalpelliterad, ampullikillud, kasutatud katseklaasid, tilkinfusioonivoolikute teravad osad, ühekordsed süstlad jms) tuleb koguda raskesti läbitorgitavast materjalist valmistatud suletavasse kanistrisse, millel on markeering „Teravad ja torkivad jäätmed”. Pakendile tuleb märkida jäätmete tekitaja (tervishoiuasutuse nimi) ja pakkimise kuupäev ja käidelda käesolevas peatükis sätestatud korras.
§ 40. Ohtlikud tervishoiujäätmed
(3) Laboratooriumides tekkinud ohtlikud jäätmed tuleb autoklaavida kohapeal. Teravad esemed, nagu süstlanõelad, skalpellid, noad ja klaasikillud, autoklaavitakse raskesti läbitorgatavast materjalist nõus. Pärast autoklaavimist käideldakse neid jäätmeid olmejäätmetena.
§ 41. Diskreetne vanapaber
§ 42. Tehnilised nõuded tervishoiu- ja veterinaarasutuse jäätmehoidlatele
(1) Tervishoiuteenust osutava asutuse jäätmehoidla on ruum või ruumide kompleks (koos- või eraldiasuvad), mis vastab alljärgnevatele tehnilistele nõuetele:
1) jäätmehoidla tuleb võimaluse korral rajada tervishoiuasutuse madalaimale korrusele, soovitavalt eraldi väljapääsuga hoonest;
2) jäätmehoidlaks kohaldatud ruum peab olema jahe, varjatud päikese eest ning seal ei tohi olla närilisi ega putukaid;
3) jäätmehoidla lagi, seinad, põrand ja tulekindel uks (tulepüsivusklass vähemalt EI-30) peavad olema siledad, pragudeta, ruumi siseviimistlus peab võimaldama niisket puhastamist, desinfitseerivate ja kahjuritõrjevahendite kasutamist;
4) põranda ja seina liitekoht peab olema teostatud ümarnurgana;
5) jäätmehoidla ruum peab olema ventileeritav, lukustatav ja ei tohi olla jäätmešahti.
(2) Veterinaarteenust osutava asutuse jäätmehoidla all mõistetakse muust ruumist eraldatud ruumiosa, milles on loodud tekkivate jäätmete hoidmiseks ja säilitamiseks vajalikud tingimused. Veterinaarteenust osutava asutuse jäätmehoidla peab vastama Veterinaar- ja Toiduameti esitatud nõuetele.
6. peatükk JÄÄTMEHOOLDUSE ARENDAMINE
§ 43. Jäätmete liigiti kogumise ja sortimise arendamise põhimõtted
(1) Jäätmehoolduse arendamise eesmärk on suunata jäätmevaldajat järjest enam tegutsema keskkonnahoidlikult ning jäätmehierarhia põhimõtteid järgivalt.
(2) Jäätmete sorteerimine ning liigiti üleandmine peab muutuma jäätmevaldajale mugavaks ning lihtsaks. Selleks on eesmärk hõlmata kodumajapidamistest korraldatud jäätmeveoga või korraldada eraldi jäätmeveo teenusena järgmiste jäätmeliikide kogumine:
1) hiljemalt 1. jaanuarist 2024 biojäätmed;
2) hiljemalt 1. jaanuarist 2025 tekstiilijäätmed ja ohtlikud jäätmed.
(3) Järjest enam tuleb liigiti kogutud jäätmeid suunata taas- või korduskaustamisele eesmärgiga, et aastaks 2030 on taaskasutuses
1) 30% puidujäätmetest;
2) 60% olmejäätmetest;
3) 70% pakendijäätmetest;
4) 75% klaasijäätmetest;
5) 80% mustametallijäätmetest;
6) 85% paberi- ja papijäätmetest.
§ 44. Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
(1) Jäätmekäitluskoha järelhooldus on suletud jäätmekäitluskoha keskkonnaseire ja võimaliku negatiivse keskkonnamõju, sealhulgas keskkonnahäiringu tõrje.
(2) Tegevuse lõpetanud jäätmekäitluskoha viimane käitaja on kohustatud suletud jäätmekäitluskoha ja selle vahetu ümbruse korrastama, puhastama seal leiduvatest jäätmetest ning taastama jäätmekäitluseelse olukorra.
(3) Järelhoolduse kulud kannab suletud jäätmekäitluskoha viimane käitaja või selle puudumisel jäätmekäitluskoha maaomanik.
(5) Jäätmekäitluskoha järelhoolduse konkreetsed nõuded esitatakse vajaduse korral Keskkonnaameti väljastatavas jäätme- või kompleksloas.
§ 45. Riiklik järelevalve
Riiklikku järelevalvet jäätmeseaduseset ja eeskirjast tulenevate nõuete täimise üle teevad Keskkonnainspektsioon ja ametiasutus.
§ 46. Teenistuslik järelevalve
Teenistuslikku järelevalvet eeskirjast tulenevate ametiasutuse ülesannete täitmise üle teeb Türi Vallavalitsus (täitevorgan).
Haldusreformi seaduse § 16 lõikest 1 ja Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 141 lõikest 41 tulenevalt tunnistada kehtetuks
1) Käru Vallavolikogu 15. juuni 2011 määrus nr 4 „Käru valla jäätmehoolduseeskiri“ (RT IV, 12.02.2013, 3);
2) Väätsa Vallavolikogu 16. juuni 2011 määrus nr 4 „Väätsa valla jäätmehoolduseeskiri“ (RT IV, 28.12.2013,75);
3) Türi Vallavolikogu 26. juuni 2014 määrus nr 25 „Türi valla jäätmehoolduseeskiri“ (RT IV, 03.07.2014, 18).


Riigikogu 21.04.2004 seadus; jõustumiskuupäev 01.06.2004
redaktsioon 15.03.2019 - 01.01.2021 [RT I, 13.03.2019, 103]
(3) Toote määramisel pakendite hulka tuleb vajaduse korral arvestada selgitavaid näiteid, mida sätestab I lisas Euroopa Komisjoni direktiiv 2013/2/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (ELT L 037, 08.02.2013, lk 10-12).
1) müügipakend ehk esmane pakend - lõppkasutajale või tarbijale müügikohas üleandmiseks määratud müügiühiku osa. Müügipakendiks loetakse ka käesoleva seaduse § 2 lõike 2 punktis 2 nimetatud pakend;
2) rühmapakend ehk teisene pakend - mõeldud teatud hulga müügiühikute rühmitamiseks müügikohas, sõltumata sellest, kas rühmapakend müüakse koos kaubaga lõppkasutajale või tarbijale või kasutatakse seda vaid kauba käsitsemise lihtsustamiseks, kauba kaitsmiseks või esitlemiseks, kusjuures rühmapakendit on võimalik eemaldada toote omadusi muutmata;
3) veopakend ehk kolmandane pakend - mõeldud teatud arvu müügiühikute või rühmapakendis kaupade käsitsemiseks ja veoks, et vältida veol kauba füüsilisi kahjustusi, siia ei kuulu maantee-, raudtee-, mere- ja õhuveokonteinerid.
1) korduskasutuspakend - mõeldud ja kavandatud läbima oma olelusringi jooksul korduskasutussüsteemis vähemalt mitu käiku või ringi, sõltuvalt pakendi kasutusotstarbest, -võimalusest ja -kõlblikkusest;
2) ühekorrapakend - mõeldud üksnes ühekordseks kasutamiseks.
1) klaas - kõik sulatatud anorgaanilise klaasi liigid, mille kombineeritud nomenklatuuri grupp on 70 vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühtse tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 07.09.1987, lk 1-675);
2) plast - polümeer Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1-850), artikli 3 punkti 5 tähenduses ja kõik looduslikel või tehispolümeeridel põhinevad materjalid nii ühe- kui ka mitmekihilises teostuses, mille kombineeritud nomenklatuuri grupp on 39 vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87;
3) metall - teras, mille kombineeritud nomenklatuuri grupp on 73, alumiinium, mille kombineeritud nomenklatuuri grupp on 76, ja muud pakendimaterjalidena kasutatavad kombineeritud nomenklatuuri jaotusse XV (mitteväärismetallid ja nendest valmistatud tooted) kuuluvad metallid vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87;
1) õhuke plastkandekott - plastkandekott, mis on õhem kui 50 mikronit;
2) eriti õhuke plastkandekott - plastkandekott, mis on õhem kui 15 mikronit ning mida kasutatakse hügieeni tagamiseks või lahtise toidukauba esmaseks pakendamiseks, kui see aitab vältida toidu raiskamist;
3) oksüdantide toimel lagunev plastkandekott - plastkandekott, mis on valmistatud plastist, mis sisaldab mikroosakesteks lagunemist põhjustavaid lisaaineid.
(3) Käesoleva paragrahvi lõiget 1 ei kohaldata plastkastidele ja -alustele vastavalt Euroopa Komisjoni otsusele 1999/177/EÜ, millega kehtestatakse erandi tingimused plastkastide ja -aluste jaoks seoses pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivis 94/62/EÜ kehtestatud raskmetallide kontsentratsioonitasemetega (ELT L 056, 04.03.1999 , lk 47-48), ning klaaspakendile vastavalt Euroopa Komisjoni otsusele 2001/171/EÜ, millega kehtestatakse erandi tingimused klaaspakendi jaoks seoses pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivis 94/62/EÜ kehtestatud raskmetallide kontsentratsioonitasemetega (ELT L 062, 02.03.2001, lk 20-21).
(5) Pakendite taaskasutamise määra arvutamisel võetakse arvesse Euroopa Komisjoni otsuse 2005/270/EÜ, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta kehtestatakse andmebaasisüsteemi vormid (ELT L 086, 05.04.2005, lk 6-12), artikli 2 punktis 2 ja artikli 3 punktides 2-4 ning artiklites 4-6 sätestatut.
1) kui tiheasustusega alal on asustustihedus rohkem kui 1000 elanikku ühel ruutkilomeetril - vähemalt üks kogumiskoht jäätmevaldajast 500 meetri raadiuses;
2) kui tiheasustusega alal on asustustihedus rohkem kui 500 elanikku ühel ruutkilomeetril - vähemalt üks kogumiskoht jäätmevaldajast 1000 meetri raadiuses;
3) kui asustustihedus on alla 500 elaniku ühel ruutkilomeetril - kohaliku omavalitsuse territooriumil paiknevates asulates, arvestusega üks kogumiskoht 500 elaniku kohta.
2) pakendimaterjali iseloomustava märgistuse vastavalt Euroopa Komisjoni otsusele 97/129/EÜ, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta kehtestatakse pakendimaterjalide identifitseerimissüsteem (ELT L 050, 20.02.1997, lk 28-31), ja informatsiooni vastava pakendi looduses lagunemise aja kohta;
(1) Pakendi tootja, tühja pakendi sisse- ja väljavedaja, pakendiettevõtja, kes laseb turule pakendatud kaupa, isik, kes veab välja pakendatud kaupa, ning pakendijäätmekäitleja on kohustatud pidama pakendimaterjali massi üle pidevat arvestust käesoleva seaduse § 3 lõigetes 1-3 nimetatud pakendi ja pakendimaterjali liikide kaupa, sealhulgas eraldi pakendiaktsiisi seaduses sätestatud pakendite osas, järgmiselt:
§ 28 <!- END 27 -!> . Pakendi raskmetallide sisalduse piirangute eiramine
(1) Pakendi raskmetallide sisalduse piirangute eiramise eest -
(1) Pakendijäätmete taaskasutamise kohustuse täitmata jätmise eest -
(1) Taaskasutamise tõendis valeandmete ja puudulike andmete esitamise eest -
(1) Pakendi ja pakendijäätmete tagasivõtmise kohustuse täitmata jätmise või tagasivõtmise nõuete rikkumise eest -
§ 32 <!- END 31 -!> . Pakendi ja pakendijäätmete kohta arvestuse pidamise ja andmete esitamise kohustuse täitmata jätmine
(1) Käesoleva seaduse §-des 28-30 nimetatud väärtegude menetlemisel kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 29-30 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon.
§ 34. - § 35. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10-23), muudetud direktiividega 2004/12/EÜ (ELT L 047, 18.02.2004, lk 26-32), 2005/20/EÜ (ELT L 070, 16.03.2005, lk 17-18), 2013/2/EL (ELT L 037, 08.02.2013, lk 10-12) ja (EL) 2015/720 (ELT L 115, 06.05.2015, lk 11-15);
Euroopa Komisjoni otsus 97/129/EÜ, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/62/EÜ pakendi ja pakendijäätmete kohta kehtestatakse pakendimaterjalide identifitseerimissüsteem (EÜT L 050, 20.02.1997, lk 28-31);
Euroopa Komisjoni otsus 1999/177/EÜ, millega kehtestatakse eranditingimused plastkastide ja -aluste jaoks seoses pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 94/62/EÜ kehtestatud raskmetallide kontsentratsioonitasemetega (EÜT L 056, 04.03.1999, lk 47-48);
Euroopa Komisjoni otsus 2001/171/EÜ, millega kehtestatakse eranditingimused klaaspakendi jaoks seoses pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 94/62/EÜ kehtestatud raskmetalli kontsentratsioonitasemetega (EÜT L 062, 02.03.2001, lk 20-21);
Euroopa Komisjoni otsus 2005/270/EÜ, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta kehtestatakse andmebaasisüsteemi vormid (ELT L 086, 05.04.2005, lk 6-12);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT 312, 22.11.2008, lk 3-30).


text:
Sellel lehel esitatakse teave Eesti õigussüsteemi kohta ja antakse ülevaade Eesti õigusest.
Õigusaktide avaldamine
Eesti kuulub Mandri-Euroopa õigussüsteemi (tsiviilõiguse süsteem). Kõige tähtsamad õiguse allikad on õigusaktid, nagu põhiseadus, Euroopa Liidu õigus, rahvusvahelised lepingud, seadused ja määrused.
Samuti võetakse eeskujuks kõrgeima kohtu – Riigikohtu – tõlgendused ja asjatundjate kommentaarid (nt põhiseaduse kommenteeritud väljaanne). Kohtuotsustega õigusi ei looda ja kõrgema astme kohtute otsused ei ole reeglina madalama astme kohtute jaoks siduvad. Samas on Riigikohtul, mis on ühtlasi ka põhiseadusliku järelevalve kohus, õigus tunnistada kehtetuks õigusaktid, mis ei ole kooskõlas põhiseaduse või kõrgemalseisvate õigusaktidega. Konkreetsete kohtuasjade lahendamisel ei või ükski kohus sellist õigusakti kohaldada ja kohtutel on õigus jätta põhiseadusega vastuolus olev õigusakt kohaldamata. Seejärel menetleb asja edasi Riigikohus kui põhiseaduslikkuse järelevalve kohus ning võib kuulutada kõnealuse õigusakti põhiseadusevastaseks (kuid mitte kehtetuks).
Rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtted ja normid on Eesti õigussüsteemi lahutamatu osa.
Õigusaktid jagunevad üldaktideks ehk õigustloovateks aktideks ja üksikaktideks ehk õigust rakendavateks aktideks.
Põhiseadus – põhiseaduse § 3 lõike 1 kohaselt teostatakse riigivõimu üksnes põhiseaduse ja sellega kooskõlas olevate seaduste alusel.
Seadus – põhiseaduse § 65 kohaselt võtab seadusi vastu parlament – Riigikogu -, kellele kuulub seadusandlik võim. Seadused võetakse vastu vastavalt põhiseadusele ning avaldatakse selleks ettenähtud viisil Riigi Teatajas. Täitmiseks on kohustuslikud vaid avaldatud seadused.
Seadlus – seaduse jõuga õigusakt. Kui Riigikogu ei saa kokku tulla, võib Vabariigi President põhiseaduse § 109 kohaselt anda edasilükkamatute riiklike vajaduste korral seaduse jõuga seadlusi, mis kannavad Riigikogu esimehe ja peaministri kaasallkirja. Põhiseaduse kohaselt võib president anda:
nn eriseadlusi, edasilükkamatute riiklike vajaduste korral, kui Riigikogu ei saa kokku tulla;
nn erakorralisi seadlusi, edasilükkamatute riiklike vajaduste korral, mis väljenduvad Vabariigi Valitsuse kehtestatud erakorralistes seisukordades, kui Riigikogu ei saa kokku tulla või tal ei ole kogunemiseks piisavalt aega.
Vabariigi Presidendi seadlus jõustub kümnendal päeval pärast selle avaldamist Riigi Teatajas, kui seadluses ei ole sätestatud teisiti.
Kui Riigikogu on kokku tulnud, esitab Vabariigi President seadlused Riigikogule, kes võtab viivitamata vastu nende kinnitamise või tühistamise seaduse. Põhiseaduse § 110 kohaselt ei saa Vabariigi Presidendi seadlusega kehtestada, muuta ega tühistada põhiseadust ega põhiseaduse §-s 104 loetletud seadusi, riiklikke makse kehtestavaid seadusi ega riigieelarvet.
Määrus – põhiseaduse §-de 87 ja 94 alusel on Vabariigi Valitsusel ja ministril õigus anda seaduse alusel ja täitmiseks määrusi. Kohaliku tähtsusega küsimuste korraldamiseks või seaduses sätestatud juhtudel on õigus anda määrusi ka kohalike omavalitsuste volikogudel. Lisaks võivad määrusi anda Eesti Panga president, riigikontrolör ja avalik-õiguslike ülikoolide nõukogud. Määrusi võib anda üksnes seaduses sätestatud volituse alusel ja ulatuses.
Vabariigi Valitsusel ja ministritel on õigus anda intra legem määrusi. Määrused jõustuvad kolmandal päeval pärast nende avaldamist Riigi Teatajas, kui määruses ei ole teisiti sätestatud.
Üksikaktid
Korraldus – halduse üksikakt, millega avaliku õiguse valdkonnas administratsioon otsustab ja korraldab õigusliku elu üksikjuhtumeid. Põhiseaduse § 87 punkti 6 kohaselt annab Vabariigi Valitsus seaduse alusel ja täitmiseks korraldusi. Korralduste andmise õigus on ka peaministril, maavanemal, kohaliku omavalitsuse valitsusel.
Otsus – halduse üksikakt, mis tehakse haldusvaiete või -kaebuste alusel või millega määratakse karistusi. Samuti võtavad otsuseid vastu Riigikogu, kohaliku omavalitsuse volikogu, Vabariigi Valimiskomisjon ja kohus.
Käskkiri – põhiseaduse § 94 alusel annab minister seaduse alusel ja täitmiseks käskkirju. Käskkiri sisaldab üldkohustuslikke käitumiseeskirju ministeeriumi siseselt teenistusküsimustes või ministeeriumi valitsemisalas tegutsevate riigivalitsemisasutuste struktuuri määramiseks ja tegevuse korraldamiseks.
Õigusaktide hierarhia
Õigusaktide hierarhia on järgmine: põhiseadus, Euroopa Liidu õigus, välisleping, seadused ja seadlused, Vabariigi Valitsuse määrused ning ministri määrused. Õiguse üldaktide kõrval on ka õiguse üksikaktid, mida antakse seaduse alusel ning mis asuvad hierarhias seadustest ja määrustest allpool. Iga tasandi õigusaktid peavad olema kooskõlas kõrgema tasandi õigusaktidega.
Õigusaktide vastuvõtmise eest vastutavad institutsioonid
Eesti institutsioonilises korralduses järgitakse võimude lahususe ja tasakaalustatuse põhimõtet (põhiseaduse § 4).
Seadusandlik võim kuulub Riigikogule. Seaduste algatamise õigus on põhiseaduse § 103 kohaselt Riigikogu liikmel, Riigikogu fraktsioonil, Riigikogu komisjonil, Vabariigi Valitsusel ja Vabariigi Presidendil. Vabariigi President võib siiski algatada üksnes põhiseaduse muutmist. Riigikogu arutab eelnõusid ning otsustab eelnõude seadusena vastuvõtmise või tagasilükkamise üle.
Riigikogul on õigus koosseisu häälteenamusega tehtud otsuse põhjal pöörduda Vabariigi Valitsuse poole ettepanekuga algatada Riigikogu poolt soovitav eelnõu.
Riigikogul on õigus panna seaduseelnõu või mõni riigielu küsimus rahvahääletusele. Rahva otsus tehakse hääletamisest osavõtnute häälteenamusega. Rahvahääletusel vastuvõetud seaduse kuulutab Vabariigi President viivitamata välja. Rahvahääletuse otsus on kõikidele riigiorganitele kohustuslik. Kui rahvahääletusele pandud seaduseelnõu ei saa poolthäälte enamust, kuulutab Vabariigi President välja Riigikogu erakorralised valimised. Rahvahääletusele ei saa panna eelarve, maksude, riigi rahaliste kohustuste, välislepingute ratifitseerimise ja denonsseerimise, erakorralise seisukorra kehtestamise ja lõpetamise ning riigikaitse küsimusi.
Täidesaatvat riigivõimu teostab Vabariigi Valitsus. Enamikul juhtudel esitab eelnõud Riigikogu menetlusse Vabariigi Valitsus. Vabariigi Valitsusele esitavad seaduse eelnõusid ministeeriumid, kes peavad need enne omavahel kooskõlastama.
Vabariigi Valitsuse istungil osalevad sõnaõigusega õiguskantsler ja riigikontrolör, kelle ettepanekud ei ole küll valitsusele siduvad, kuid kelle soovitusi ja ettepanekuid võetakse sageli arvesse. Kui õiguskantsler ja riigikontrolör peavad vajalikuks, võivad nad esitada oma ettepanekud otse Riigikogu vastavale komisjonile, kes tegeleb õigusakti eelnõuga. Õiguskantsler analüüsib põhiseaduse § 139 kohaselt seaduste muutmise, uute seaduste vastuvõtmise ja riigiasutuste töö kohta talle tehtud ettepanekuid ning esitab vajaduse korral Riigikogule ettekande. Kui õiguskantsler leiab, et seadusandliku või täidesaatva riigivõimu või kohaliku omavalitsuse õigustloov akt on põhiseaduse või seadusega vastuolus, teeb ta akti vastu võtnud organile ettepaneku viia see kahekümne päeva jooksul põhiseaduse või seadusega kooskõlla. Kui akt ei ole selle aja jooksul põhiseaduse või seadusega kooskõlla viidud, teeb õiguskantsler Riigikohtule ettepaneku tunnistada see akt kehtetuks põhiseaduse § 142 alusel.
Vabariigi President kuulutab Riigikogus vastu võetud seadused välja või jätab need välja kuulutamata. Viimasel juhul saadab Vabariigi President seaduse koos motiveeritud otsusega Riigikogule tagasi uueks arutamiseks ja otsustamiseks.
Justiitsministeerium avaldab vastu võetud ja Vabariigi Presidendi poolt väljakuulutatud seaduse Eesti riigi ametlikus väljaandes Riigi Teataja.
Õigusloome protsess Riigikogus koosneb järgmistest etappidest:
õigusakti eelnõu algatamine;
õigusakti eelnõu menetlemine;
õigusakti eelnõu vastuvõtmine.
Õigusakti eelnõu algatamise õigus on põhiseaduse § 103 kohaselt Vabariigi Valitsusel, Riigikogu liikmetel, Riigikogu fraktsioonidel, Riigikogu komisjonidel ja Vabariigi Presidendil. President võib siiski algatada üksnes põhiseaduse muutmise eelnõu. Õigusakti eelnõu peab vastama Riigikogu juhatuse kehtestatud normitehnika eeskirjale, samuti Vabariigi Valitsuse kehtestatud hea õigusloome ja normitehnika eeskirjale. Riigikogu juhatus suunab õigusakti eelnõu ühte Riigikogu alatisse komisjoni, kes on eelnõu juhtivkomisjoniks.
Eelnõu menetlemine
Õigusakti eelnõu valmistab Riigikogu täiskogu istungiks ette Riigikogu alatine komisjon (õiguskomisjon, põhiseaduskomisjon, majanduskomisjon jt). Juhtivkomisjoni ettepanekul võetakse eelnõu Riigikogu täiskogu istungi päevakorda.
Eelnõu esimene lugemine peab toimuma Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse kohaselt Riigikogu täiskogu seitsme töönädala jooksul eelnõu menetlusse võtmisest arvates. Seaduseelnõusid arutatakse Riigikogu täiskogu istungil kolmel lugemisel, kus esimesel lugemisel toimub eelnõu üldpõhimõtete arutelu. Kui juhtivkomisjon ega läbirääkimiste käigus ükski fraktsioon ei tee eelnõu tagasilükkamise ettepanekut, lõpetatakse eelnõu esimene lugemine ilma hääletamiseta. Pärast eelnõu esimese lugemise lõpetamist võivad Riigikogu liikmed, komisjonid ja fraktsioonid kümne tööpäeva jooksul esitada eelnõu muutmise ettepanekuid. Juhtivkomisjoni ettepanekul võib Riigikogu esimees määrata teistsuguse muudatusettepanekute esitamise tähtaja.
Juhtivkomisjon vaatab läbi kõik eelnõu muutmiseks esitatud ettepanekud ning otsustab nende arvestamise eelnõu uue teksti koostamisel. Juhtivkomisjon koostab eelnõu teiseks lugemiseks eelnõu uue teksti, millesse lisatakse kõik arvestatud muudatused ja juhtivkomisjoni enda tehtud muudatused. Juhtivkomisjon koostab eelnõu teiseks lugemiseks seletuskirja, mis sisaldab eelnõu menetlemisega seonduvat teavet, nagu muudatusettepanekute arvestamise ja arvestamata jätmise põhjendused, eelnõu algataja või esitaja, eelnõu menetlemisest osa võtnud ekspertide ja teiste isikute seisukohad.
Eelnõu võetakse teiseks lugemiseks päevakorda juhtivkomisjoni ettepanekul. Riigikogu juhatuse, juhtivkomisjoni või eelnõu algataja ettepanekul katkestab Riigikogu eelnõu teise lugemise ilma hääletamiseta. Kui fraktsiooni teeb ettepaneku lugemine katkestada, pannakse see hääletamisele. Kui eelnõu teine lugemine katkestatakse, võib esitada veel muudatusettepanekuid. Kui Riigikogu eelnõu teist lugemist ei katkesta, loetakse teine lugemine lõpetatuks ning eelnõu saadetakse kolmandale lugemisele.
Juhtivkomisjon koostab eelnõu kolmandaks lugemiseks eelnõu lõppteksti, mida ta pärast teise lugemise lõpetamist keeleliselt ja tehniliselt täpsustab. Juhtivkomisjon võib koostada eelnõu kolmandaks lugemiseks seletuskirja, milles antakse ülevaade eelnõuga pärast teise lugemise lõppemist tehtust. Eelnõu kolmandal lugemisel avatakse läbirääkimised, mille käigus esinevad sõnavõttudega fraktsioonide esindajad. Eelnõu kolmandal lugemisel viiakse läbi eelnõu lõpphääletus.
Seadused ja Riigikogu otsused võetakse vastu Riigikogus toimuval avalikul hääletamisel. Seaduseelnõude kolmandal lugemisel toimub lõpphääletus. Seaduse vastuvõtmiseks nõutav Riigikogu liikmete häältearv tuleneb põhiseaduse §-dest 73 ja 104, mille kohaselt jagunevad seadused:
konstitutsioonilisteks ehk Riigikogu koosseisu häälteenamust nõudvateks seadusteks (101-st Riigikogu liikmest peab üle poole liikmetest seaduse vastuvõtmise poolt hääletama) ning
lihtseadusteks ehk poolthäälte enamust nõudvateks seadusteks (seaduse vastuvõtmiseks peab selle poolt hääletama enam Riigikogu liikmeid kui vastu).
Ainult Riigikogu koosseisu häälteenamusega võib vastu võtta ja muuta järgmisi seadusi:
kodakondsuse seadus;
Väljakuulutamine
Pärast vastuvõtmist ja allakirjutamist saadetakse seadus Vabariigi Presidendile väljakuulutamiseks. Vabariigi President võib jätta Riigikogu poolt vastu võetud seaduse välja kuulutamata ning saata selle koos motiveeritud otsusega neljateistkümne päeva jooksul, arvates saamise päevast, Riigikogule uueks arutamiseks ja otsustamiseks. Kui Riigikogu võtab Vabariigi Presidendi poolt tagasi saadetud seaduse muutmata kujul uuesti vastu, kuulutab Vabariigi President seaduse välja või pöördub Riigikohtu poole ettepanekuga tunnistada seadus põhiseadusega vastuolus olevaks. Kui Riigikohus tunnistab seaduse põhiseadusega kooskõlas olevaks, kuulutab Vabariigi President seaduse välja.
Seadus jõustub kümnendal päeval pärast selle avaldamist Riigi Teatajas, välja arvatud juhul, kui seaduses endas on sätestatud teisiti.
Tähtsamad õigusaktid ja välislepingud avaldatakse Riigi Teatajas. Seadused ja määrused saavad õigusjõu alles pärast Riigi Teatajas avaldamist.
Riigi Teataja on Eesti ametlik võrguväljaanne ja õigusaktide keskne andmebaas. Alates 2010. aasta 1. juunist antakse Riigi Teatajat välja ainult Internetis ilmuva võrguväljaandena.
Alates 2011. aasta 1. jaanuarist annab Riigi Teatajat välja Justiitsministeerium.
Lühike sisukirjeldus
Riigi Teatajas avaldatakse seadused ja määrused, välislepingud, Riigikogu otsused, Vabariigi Valitsuse korraldused ning tehakse kättesaadavaks muu oluline teave, näiteks õigusaktide tõlked ja õigusakti eelnõu menetlusteave.
Riigi Teatajas on kättesaadav enamik akte alates 1990. aastast.
Alates 2002. aasta 1. juunist on Riigi Teatajas avaldatud seaduste, Vabariigi Presidendi seadluste, valitsuse määruste ja korralduste, ministrite määruste, Eesti Panga presidendi määruste ja Vabariigi Valimiskomisjoni määruste ametlikud terviktekstid. 2010. aasta 1. juunist avaldatakse Riigikogu otsuste terviktekste ja 2011. aasta lõpust kohalike omavalitsuste määruste terviktekste.
Nende õigusaktide igakordse muutmise korral koostatakse muudatusi sisaldav ajakohane terviktekst ja avaldatakse muutva aktiga samal ajal koos teabega selle kehtivusaja kohta. Terviktekstid on ametlikud ja nendele saab õiguse rakendamisel tugineda. Nad omavad õigusjõudu.
Kõik avaldatud õigusaktid saavad avaldamisel digitaalse templi, mida igaühel on võimalik kontrollida ja mis tagab akti muutumatuse pärast avaldamist. Lisaks on kõik avaldatud aktid seotud ajatempliga, mis tagab loata töötlemise juhtumite avastamise.
Terviktekste võib vaadata mis tahes kuupäeva kehtivuse seisuga. Samuti on juurdepääs kõnealuste õigusaktide võimalikele tulevikuredaktsioonidele. Tervikteksti iga redaktsioon on seotud sellele eelneva ja sellele järgneva redaktsiooniga. See võimaldab kasutajatel liikuda kronoloogiliselt tervikteksti eelmiselt redaktsioonilt järgmisele ja vastupidi. Võimalik on ühe ja sama õigusakti tervikteksti eri redaktsioone omavahel võrrelda nii, et kasutaja näeb, millised muudatused on õigusaktis tehtud.
Seaduse terviktekstilt on võimalik linkide kaudu avada seaduse alusel kehtestatud määrusi ja määruselt liikuda seadusesätetele, mille alusel määrused on kehtestatud.
Riigi Teatajas avaldatud aktidele lisatakse viide menetlusteabele, mille abil on leitavad seletuskirjad (lingid kooskõlastamise infosüsteemile ja menetlusele Riigikogus), seosed Euroopa Liidu õigusaktidega, tõlked jm lisateave, mis on õigusakti mõistmiseks vajalik.
Riigi Teataja veebilehel on võimalik otsida jõustunud maa- ja ringkonnakohtu ning Riigikohtu lahendeid. Samuti leiab teavet kohtuistungite toimumise aja ja koha kohta.
Riigikohtu lahenditest ja Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) lahenditest avaldatakse kokkuvõtteid ja ülevaateid. Kokkuvõtted on süstematiseeritud ja Riigikohtu lahendite kokkuvõtteid saab otsida märksõnade või õigusakti viidete abil. EIK lahendite kokkuvõtted on leitavad artiklite kaupa.
Riigi Teatajas avaldatakse ka erinevaid seadus- ja õigusuudiseid.
2013. aasta 30. oktoobril võeti kasutusele Riigi Teataja ingliskeelne leht, kus on avaldatud seaduste terviktekstide ingliskeelsed tõlked ajakohases seisus. Kõikidest seaduste terviktekstidest (välja arvatud ratifitseerimisseadused) on ingliskeelsed tõlked kättesaadavad alates 2014. aasta lõpust. Seaduseid tõlgivad vandetõlgid. Ajakohaste tekstide tõlkimist inglise keelde alustati Justiitsministeeriumi korraldamisel 2011. aastast. Kuigi tõlked ei oma õigusjõudu, hoitakse neid ajakohases seisus. MyRT teenust kasutades on igaühel võimalik uusi tõlkeid oma e-postile tellida.
Lisaks on võimalik kasutada ka õigusaktide eelnõude otsingut, mis võimaldab otsida juba vastuvõetud õigusaktide ja menetluses olevate eelnõude erinevaid menetlusetappe ning nende kaudu juurde pääseda kõikidele menetlusandmetele ja koostatud dokumentidele. Teavet õigusakti eelnõu liikumise kohta eelnevast menetlusetapist järgmisesse on võimalik tellida ka MinuRT teenust kasutades oma e-posti aadressile.
Igaühel on võimalik luua oma isiklik kasutajaportaal Minu RT teenust kasutades ja märkida seal aktid lingimärkmikusse ning tellida endale portaali kaudu teavitusi uutest aktidest ja lisandunud uuest teabest oma e-posti aadressil.
Kas juurdepääs Eesti õigusaktide andmebaasile on tasuta?
Juurdepääs Riigi Teatajale, samuti kõik õigusteabeteenused on kasutajale tasuta.
Kohaliku omavalitsuse üksustes ja rahvaraamatukogudes (ligikaudu 600) võimaldatakse soovijatel tasuta kasutada Internetis ilmuvat Riigi Teatajat ja neid abistatakse aktide leidmisel. Kuni 20 lehekülge väljatrükki peab kasutajale võimaldama tasuta.
Eesti õigusaktide andmebaasi ajalugu
Riigi Teataja on Eesti Vabariigi ametlik väljaanne, mis ilmub alates 1918. aasta 27. novembrist. 1940. aastal Riigi Teataja väljaandmine katkes, kuid seda jätkatakse 1990. aastast.
Alates 1996. aastast alustati Riigi Teataja väljaandmist Internetis ja alates 2002. aasta 1. juunist on ametlik Internetis ilmuv Riigi Teataja väljaanne.
Alates 2010. aasta 1. juunist ilmub Riigi Teataja ainult Internetis ametliku võrguväljaandena. Sellest ajast Riigi Teatajat paberil välja ei anta.
2010. aasta novembris võeti kasutusele uus kasutajasõbralikum ja rohkem õigusteavet pakkuv Riigi Teataja infosüsteem. Infosüsteem on Riigikantselei juhtimisel välja töötatud Euroopa Liidu regionaalarengu fondi finantseeringuga.
Riigikohtu ja EIK lahendite kokkuvõtted, erinevaid õigusuudiseid ning teave jõustunud kohtulahendite ja kohtuistungite toimumise kohta on kättesaadav Riigi Teataja veebilehel alates 2012. aasta 20. jaanuarist.
Õigusaktide eelnõude otsing võeti kasutusele 2012. aasta lõpus.
2013. aastast avaldatakse Riigi Teatajas kõigi omavalitsuste vastuvõetud määrused ja nende ajakohases seisus terviktekstid.
Alates 2013. aasta 24. septembrist pannakse kõikidele õigusaktidele nende avaldamisel Riigi Teatajas väljaandja digitaalne tempel ja ajatempel.
2013. aasta 30. oktoobril võeti kasutusele Riigi Teataja ingliskeelne leht.
Elektroonilise Riigi Teataja uue süsteemi arendamise osana luuakse ühendus Euroopa N-Lex portaaliga.
Viimati uuendatud: 23/10/2019

matches:
kohus
Riigikohus
kohus
§ 3
§ 65
§ 109
§ 110
§ 87
§ 94
§ 4
§ 103
§ 139
§ 142
§ 103
Riigikohus


text:
Külmaliit – Riigihanke blogi – Etapiviisiline Elu
Silt: Külmaliit
Olen olnud mõnda aega „võlas“ ühe tähelepanuväärse VAKO otsuse kajastamisega (VAKO otsus nr 161-19/212069). Nimelt leidis sügisel otsustamist kaasus, kus vaidlustus esitati MTÜ Eesti Külmaliit korraldatud avatud hankemenetluses. Asi ei jõudnud aga sisulise aruteluni, sest VAKO jättis vaidlustuse läbivaatamata põhjusel, et MTÜ Eesti Külmaliit ei ole hankija RHSi mõttes. Ja seda väga üllataval põhjusel.
Eelmise aasta lõpp oli üldse hankija staatuse ümberdefineerimise aasta. Nimelt arvas Riigikohus Halulaeva kaasuses, et üksnes avaliku rahastuse aspekt ei saa muuta eraõiguslikku juriidilist isikut avalikes huvides tegutsevaks isikuks ja seega ka hankijaks, mis kirjutab kindlasti ümber keskkonnakaitsega seotud MTÜ-de ja SA-de saatust, mida on minu teada peaaegu alati peetud avaliku huviga seotud isikuteks. Halulaeva kaasuse kohta kirjutas pikemalt Mario siin.
Külmaliidu lahendis taandus asi aga palju formaalsemale küsimusele. Nimelt näeb RHS § 5 lg 2 p 5 ette, et hankijaks on eraõiguslik juriidiline isik, mida põhiliselt rahastavad või mille juhtimis- või järelevalveorgani liikmetest rohkem kui poole määravad või mille juhtimist muul viisil kontrollivad koos või eraldi käesoleva lõike punktides 1–3 nimetatud hankijad või mõne muu Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi vastavad isikud ja mis on asutatud eesmärgiga täita põhi- või kõrvaltegevusena ülesannet avalikes huvides, millel ei ole tööstuslikku ega ärilist iseloomu.
Eraõiguslike juriidiliste isikute hankijaks klassifitseerumisel on oluline hinnata mitmeid aspekte, millest esimene on hankijate poolne kontroll või nendepoolne rahastus. Konkreetne MTÜ ei olnud seotud hankijatega, kuid sai projektitoetust SA-st Keskkonnainvesteeringute Keskus, mis on, pange tähele, sihtasutus. RHS § 5 lg 2 p 5 viitab sama lõike punktidele 1-3, milles on hankijatena defineeritud riik või riigiasutus; kohaliku omavalitsuse üksus, kohaliku omavalitsuse asutus või kohaliku omavalitsuse üksuste ühendus; muu avalik-õiguslik juriidiline isik või avalik-õigusliku juriidilise isiku asutus. Sihtasutused kuuluvad selles loetelus punkti 4 alla.
VAKO tuvastas, et sellisena on RHS § 5 lg 2 p 5 Euroopa Liidu õigusega vastuolus, sest direktiiv hõlmab rahastusklausliga ka sihtasutuste poolt antud rahastuse ega luba teha niivõrd formaalset eristust rahastaja juriidilise vormi osas (otsuse p 11).
Kuigi liikmesriigid peavad olema EL õigusele lojaalsed ei saa kohtud alati igas vaidluses tugineda EL õigusega vastuolu korral direktiivile. Esmalt analüüsis VAKO, kas vastuolu RHS-is on võimalik ületada kooskõlalise tõlgendamise teel, kuid kuna see viiks õiguse contra legem tõlgendusele, siis ei ole see siiski võimalik õlekõrs (otsuse p 14). Contra legem tõlgendus seisneks selles, et kohus või VAKO peaks RHS § 5 lg 2 p 5 sõnastuses „juurde mõtlema“ ka viite sama lõike punktile 4, kuid see väljub tavapärastest tõlgendamisargumentidest ja viib vastuoluni kehtiva sättega.
VAKO hinnangul ei tule siin ka abiks direktiivi otsekohaldamine, sest teadupärast ei saa direktiivist otse tuleneda isikutele kohustusi ning hankijaks olemine on kindlasti kohustuseks (otsuse p 15).
Kuna MTÜ ei vastanud rahastuskriteeriumile, siis ei hakanud VAKO üldse analüüsima, kas MTÜ tegutseb avalikes huvides, millel pole ärilist ega tööstuslikku iseloomu. Kokkuvõttes leidis VAKO, et kuna MTÜ ei vasta hankija tunnustusele, siis ei allu vaidlus riigihangete vaidlustuskomisjonile ning vaidlustus tuleb jätta läbivaatamata. Kuna otsust edasi ei kaevatud, siis on ta sellisena ka jõustunud.
Seega senikaua kuni seadusandja ei ole väikest viiteviga RHS § 5 lg 2 p-s 5 kooskõlastamisel oleva muudatuseelnõuga parandanud, võivad SA Keskkonnainvesteeringute Keskuse, SA Innove ja SA Archimedes’e poolt toetuse saanud MTÜ-d hingata kergendunult, sest on vabanenud hankeikkest. Või kas ikka saavad?
Nagu ka VAKO märkis, on seadus sellisel kujul ilmselgelt vastuolus EL õigusega. Kui Euroopa Komisjon hakkab auditeerima toetuse saajate tegevusi ja leiab, et ostude tegemine väljaspool RHSis sätestatud korda on vastuolus EL riigihankeõigusega, siis kas sellega kaasnevad sanktsioonid üksnes Eesti Vabariigile või on toetuse andjatel siiski ka kohustus toetust tagasi nõuda?
Teiseks on võimalik anda otsekohaldumise argumendile ka hoopis teine lähenemine. Tõsi on see, et ebakohaselt üle võetud direktiivi ei saa otse kohaldada kui üle võtmata norm ei anna isikule õigusi. VAKO leidis, et direktiiv paneb hankijale kohustuse elik ei ole otsekohaldatav, kuid kui läheneda hoopis vaidlustaja vaatevinklist? Vaidlustajal on õiguskaitsemeetmete direktiivist 89/665/EMÜ tulenev õigus vaidlustada direktiivi kohaldamisalasse jäävate lepingute osas tehtud hankijate otsuseid (art 1 4. taane). Vaidlustajal ei olnud võimalik saada tõhusat ja võimalikult kiiret õiguskaitset (potentsiaalselt) RHSiga vastuolus oleva otsuse tühistamiseks, sest selle õiguse välistas hankija määratlus RHSis. Direktiivi otsekohaldamiseks peaks konkreetne ost siiski olema üle rahvusvahelise piirmäära või omama muul moel piiriülest huvi, mida praegusel juhul siiski ei esinenud, kuid VAKO tuvastas siiski vastuolu EL õigusega.
Tõenäoliselt ei jõua kohtuni sel teemal sügavamaid juriidilisi vaidluseid, sest Rahandusministeerium on juba koostanud RHS muudatuseelnõu, mille üheks punktis on ka küsimuse all oleva viitevea parandamine. Kuid hilisemate auditite käigus võib see teema siiski ringiga lauale tulla, sest hankijad peaksid ka omast tarkusest olema EL õigusele lojaalsed ja direktiivi sätet otse kohaldama, kui RHS on sellega vastuolus ehk kohus või VAKO ei pea tuvastama RHSi vastuolu EL õigusega.
Seega minu soovitus SA-de poolt rahastatud eraõiguslikele isikutele, mis vastaksid riigihanke direktiivi alusel hankija definitsioonile ja kellel on EL rahastus hankele, mis ületab rahvusvahelist piirmäära või omab muul põhjusel piiriülest huvi, on siiski igaks juhuks järgida RHSi ja viia hange läbi registris. Vaid sellisel juhul on toetuse saaja maandanud võimalikult suures ulatuses tagasinõuetega seotud riske.
Author kadrimatteusPosted on veebruar 15, 2020 Categories UncategorizedTags hankija staatus,Külmaliit,vastuolu EL õigusega1 Kommentaar autorilt Eraõigusliku hankija staatus Külmaliidu lahendis

matches:
Riigikohus
§ 5
§ 5
§ 5
kohus
§ 5
§ 5
kohus


Jäätmed tooteks | Estonian Environmental Board
Home Jäätmed tooteks
Jäätmed tooteks - korduskasutuseks ettevalmistamine, ringlussevõtt, lakkamine
Õiguslikult on jäätmete muutumine tooteks võimalik läbi erinevate juriidiliste mõistete ning seetõttu on ka nõuded selle tõendamiseks erinevad. Jäätmed saavad õiguslikult uuesti tooteks kolmel erineval viisil: korduskasutuseks ettevalmistamise teel; ringlussevõtu teel või lakkamise teel.
Korduskasutuseks ettevalmistamine (JäätS § 15 lg 3)
Korduskasutuseks ettevalmistamine on kontrolliv, puhastav või parandav taaskasutamismoodus, millega jäätmeteks muutunud tooteid või nende komponente valmistatakse ette selliselt, et neid oleks võimalik korduskasutada nende esialgsel otstarbel ilma mis tahes muu eeltöötluseta. Korduskasutamiseks ettevalmistamine on näiteks jalgratta või mööbli, mis on omaniku poolt ära visatud, parandamine selliselt, et seda saab uuesti kasutada esialgsel otstarbel. Toimingukoodid on R3k, R5k, R9.
Jäätmete korduskasutuseks ettevalmistamiseks tuleb taotleda Keskkonnaametilt jäätmeluba või registreerida oma tegevus jäätmekäitlejana.
Ringlussevõtt (JäätS § 15 lg 4)
Ringlussevõtt on jäätmete taaskasutamistoiming, mille käigus jäätmematerjalid töödeldakse toodeteks, materjalideks või aineteks, et kasutada neid nende esialgsel või muul eesmärgil. See ei hõlma jäätmete energiakasutust ja töötlemist materjalideks, mida kasutatakse kütusena või tagasitäiteks. Jäätmete ringlussevõttu tuleb tõendada asjakohase tootestandardiga või õigusaktiga või kui jäätmete töötlemise aste ei võimalda saadud materjali eristada looduslikust toorainest toodetud materjalist, siis tuleb seda tõendada vastavate analüüside või uuringutega. Ringlussevõtuks saab lugeda igat füüsikalis-keemilist või bioloogilist töötlust, mille tulemusena saadud materjal ei ole enam jääde. Toimingukoodid on R3o, R3m, R3f, R5m, R5o, R5c, R5f, R5l, R6.
Jäätmete ringlussevõttu on võimalik tõendada mitmel viisil. Tõenduseks võib esitada asjakohase tootestandardi või teatud õigusakti tingimustele vastamist tõendavad analüüsid ja muud tõendamisdokumendid, mis on nõutud standardis või õigusaktis, nt tootesertifikaat, toimivusdeklaratsioon, tootmisohjesertifikaat, vms. Olenevalt toodetavast materjalist on tõendamisvõimalused erinevad:
1) Toodetav materjal vastab kehtiva õigusakti nõuetele, kui:
jäätmetest soovitakse toota teedeehituses kasutatavaid materjale või tooteid, peavad need vastama majandus- ja taristuministri 22. septembri 2014. a määrusega nr 74 „Tee-ehitusmaterjalidele ja -toodetele esitatavad nõuded ja nende nõuetele vastavuse tõendamise kord“ kehtestatud nõuetele;
jäätmetest soovitakse toota ehitusmaterjale või tooteid, peavad need vastama majandus- ja kommunikatsiooniministri 26. juuli 2013 a määrusele nr 49 „Ehitusmaterjalidele ja -toodetele esitatavad nõuded ja nende nõuetele vastavuse tõendamise kord“;
materjali kasutatakse väetisena, siis peab väetis vastama põllumajandusministri 17. novembri 2014. a määrusega nr 101 “Nõuded väetise koostisele väetise liikide kaupa” kehtestatud nõuetele.
2) Toodetav materjal vastab rahvusvahelisele või riigisisesele tootestandardile.
3) Toodetav materjal on töödeldud sellisele tasemele, et see on saanud tagasi oma algsed omadused. Sellisel juhul tuleb esitada asjakohased analüüsid.
Jäätmete ringlussevõtuks tuleb taotleda Keskkonnametilt jäätmeluba või keskkonnakompleksluba. Tõendamaks, et jäätmekäitlustoimingu tulemusena on jäätmed ringlusse võetud jäätmeseaduse § 15 lg 4 mõistes, tuleb Keskkonnaametile esitada jäätmeloa või keskkonnakompleksloa taotlusega koos tõendamisdokumendid, mis on nõutud eelnimetatud määrustes, õigusaktides või standardites. Nt tootesertifikaat, toimivusdeklaratsioon, tootmisohjesertifikaat, vms.
Lakkamine (JäätS § 2¹)
Jäätmete lakkamist tõendab toote vastamine lakkamise kriteeriumidele ehk õigusaktidele, kus on sätestatud vastavad tingimused. Jäätmete lakkamine saab toimuda sellise materjali osas, mille puhul on nähtavalt endiselt tegemist jäätmetega, kuid kui see materjal vastab teatud kriteeriumidele, siis võib seda lugeda tooteks ja mitte käsitleda enam jäätmetena. Asjakohased kriteeriumid kehtestatakse õigusaktiga kas Euroopa Liidu tasemel või riigisiseselt. Jäätmeseaduse § 2¹ lõigete 1 ja 2 järgi saavad jäätmed saavutada jäätmete lakkamise staatuse vaid Euroopa Liidu tasemel ja keskkonnaministri poolt kehtestatud õigusaktide alusel.
Euroopa Liidu tasemel vastu võetud õigusaktid (raamdirektiivi 2008/98EÜ artikkel 6 lg 2):
raua-, terase- ja alumiiniumimurrule Euroopa Nõukogu määrusega nr 333/2011;
klaasimurrule Euroopa Komisjoni määrusega nr 1179/2012
vasemurrule Euroopa Komisjoni määrusega nr 715/2013
Eestis on kehtestatud Keskkonnaministri määrused, mis on leitavad Riigi Teatajast:
Keskkonnaministri 8. aprilli 2013. a määrus nr 7 „Biolagunevatest jäätmetest komposti tootmise nõuded“.
Keskkonnaministri 2. novembri 2015 a määrus nr 60 „Põlevkivi kaevandamis- ja rikastamisjäätmetest kütuselisandi tootmise nõuded“
Keskkonnaministri 10. mai 2016 a määrus nr 12 „Nõuded biolagunevatest jäätmetest biogaasi tootmisel tekkiva kääritusjäägi kohta“
Tõendamaks, et jäätmed lakkavad jäätmeseaduse § 2¹ mõistes, tuleb Keskkonnaametile esitada koos jäätmeloa või keskkonnakompleksloa taotlusega tõendamisdokumendid, mis on nõutud eelnimetatud määrustega, nt vastavusdeklaratsioon ja sertifikaat.
Keskkonnaministeerium: jäätmete lakkamine
Standardikeskus
EJKL juhend "Taaskasutatavate täitematerjalide nõuetele vastavuse hindamine" (805.4 KB, PDF)