text:
Artikli autor: Tanel Riivits, Themis Õigusbüroo OÜ jurist
Soomes võlgnevust sisse nõudes võib selle jaotada tinglikult kaheks: vaieldavad võlad (riita asia) ja vaieldamatud võlad (riidatonasia). Kui võlasuhe on jõudnud faasi, kus omavahel pole enam võimalik kokkulepet saavutada (lõputud võla tasumise lubadused, kontakti vältimine jms), siis ei jää võlausaldajal muud üle, kui oma õiguste kaitseks kohtusse pöörduda.
Käesolevas artiklis keskendub autor Euroopa maksekäsu esitamisele ja sellega seonduvale. Olulisim eeldus maksekäsu esitamiseks on asjaolu, et poolte vahel on lepinguline suhe (nt kauba müük, teenuse osutamine, laen, üürimine vms) ning selle tõendamiseks on kas leping, arve, kauba vastuvõtmise akt või muu kirjalikult nähtuv kokkulepe. Mida rohkem dokumente, seda parem. Vajadusel peab võlausaldaja suutma kirjalike materjalidega võlasuhet tõendada, kuigi eelnimetatud dokumente Euroopa maksekäsule kaasa lisama ei pea.
Näiteks tekitatud kahjunõuet (eseme lõhkumine vm) ei saa Euroopa maksekäsu vormis esitada, kui just kahju tekitajaga ei ole kirjalikku kokkulepet vormistatud. Samas kui on olemas kokkulepe võlgnikuga, saab igasugust võlgnevust, mh elatisevõlgnevust, Euroopa maksekäsuna vastaspoolelt sisse nõuda. Kokkulepe ei pea tingimata olema kirjalik. Kui pooled on milleski kokku leppinud, kas nt e-kirja vahendusel või Facebooki dialoogis, on see samuti tõlgendatav kokkuleppena ehk lepingulise suhtena.
Kohtuväline sissenõudmine enne kohtusse pöördumist
Enne kohtusse pöördumist peaks sissenõudja (võlausaldaja) läbima kohtueelse sissenõudmise etapi. Tõsi küll, see pole tingimata kohustuslik eeldus, mis takistaks hiljem kohtumenetluse alustamist, kuid hea tava kohaselt püütakse enne kohtumenetluse alustamist võlatüli lahendada omavahel. Etapi läbimiseks ei pea tingimata omama õigusteadmisi. Piisab kirjaliku võlanõude esitamisest võlgnikule. Äärmiselt oluline on seda teha kirjalikult, sest kirjaliku nõude esitamist saab võlausaldaja kohtumenetluses vajadusel tõendada, erinevalt suulisest. Võlanõue tuleks esitada võlgnikule läbi kõikvõimalike sidekanalite, st e-postiga ja samuti tähtkirjaga. Paha idee pole edastada see kasvõi läbi Facebooki või Skype'i. Siin on võlausaldajal võimalik kasutada enda fantaasiat.
Korrektne võlanõue peab sisaldama järgmist: selgelt sõnastatud võlgnevuse tekkimise alus (nt tasumata arve number ja kuupäev koos summa ja sellele eelnenud sündmuste kirjeldusega) ning maksetähtaeg koos võla tasumise kontoga. Nõudele on soovitatav lisada selgesõnaline hoiatus, et nõude maksmata jätmisel ettenähtud tähtajaks (võlausaldaja peab selgelt määrama tähtaja), on võlausaldaja sunnitud pöörduma Soome kohtusse ja sellega seoses võlgniku kulud kasvavad.
Mis keeles peaks nõudekirja koostama? Hilisemate vaidluste vältimiseks, nt arusaamatu eesti keele kasutus vm, tuleks võlanõue esitada kas soome- või ingliskeelsena, kui võlgnik on mitte-eestlane. Võlanõuet ja selle saatmist puudutav dokumentatsioon tuleb säilitada.
Euroopa maksekäsu esitamine ja tasud
Soome Vabariik on kakskeelne riik, mis tähendab, et kohtusse saab pöörduda kas soome või rootsi keeles. Euroopa maksekäsu esitamiseks eksisteerib rangelt kindel vorm. See on tasuta leitav Euroopa e-õiguskeskkonna portaalist.
Oma olemuselt sarnaneb Euroopa maksekäsk väga palju Eestis kasutatavale maksekäsu kiirmenetlusele: kohus saadab võlausaldaja poolt täidetud vormi võlgnikule võlasuhte sisulisi asjaolusid kontrollimata. Kui võlgnik sellele kohtu poolt määratud aja jooksul vastuväidet ei esita, teeb kohus kohtumääruse ja rahuldab võlausaldaja nõude, st võlausaldaja saab kohtutäiturile esitatava kõlbuliku dokumendi.
Erinevus Eesti maksekäsust seisneb selles, et õigusabikulusid (või muid maksekäsuga seotud kulusid) saab Euroopa maksekäsu kaudu küsida kuni 110 euro ulatuses. Sellele saab lisada riigilõivu 86 eurot (fikseeritud tasuna). Võrdluseks - Eesti maksekäsuga saab sissenõudja küsida vaid 20 eurot menetluskuludena ning riigilõivu, mille suurus on sõltuv nõude suurusest.
Teine erinevus väljendub riigilõivu suuruses ja selle maksmise ajas. Euroopa maksekäsu puhul on riigilõiv fikseeritud, st alati 86 eurot sõltumata rahalise nõude suurusest. Riigilõivu peab tasuma alles pärast positiivse lahendi saamist vastava arve alusel.
Oluline on veel märkida, et Euroopa maksekäsuga nõutaval võlasummal pole piirmäära ja kohtuistungit ei kaasne. Euroopa maksekäske menetleb vaid Helsingi kohus (Helsingin käräjäoikeus), kuhu saab täidetud ja allkirjastatud maksekäsu saata e-postiga. Selguse huvides tuleb märkida, et Soome kohus sisuliselt veel ei tunnusta Eesti digitaalallkirja, st dokumentidel peab olema käsitsi kirjutatud allkiri.
Kui võlausaldaja ise valdab piisavalt soome või rootsi keelt, pole tingimata juristi või advokaadi kaasamine vajalik. Viimase abi läheks vaja juhul, kui võlgnik esitab maksekäsule vastuväite. Siis teavitab kohus sissenõudjat palvega teatada, kas soovitakse asi lõpetada või jätkata hagimenetlusega kohtus. Hagimenetlus on juba tunduvalt spetsiifilisem menetlus, seda nii õiguslikult kui ka keeleliselt. Selles orienteerumiseks ja oma õiguste maksimaalseks kaitseks on õigusteadmiste ja kogemustega isiku abi soovitatav.
Euroopa maksekäsu menetlus kestab tavaliselt 2-6 kuud (suvekuudel kauemgi). Ennekõike võib menetlus venida siis, kui kohtul pole esimesel katsel võimalik võlgnikule dokumente kätte toimetada. Kui kohus on kasutanud ära kõikvõimalikud viisid dokumentide kättetoimetamiseks ja see on ebaõnnestunud, teavitab kohus sellest sissenõudjat ja soovitab asja lõpetada. Eeltoodu korral tuleb sissenõudjal tasuda riigilõivu 86 eurot.
Sissenõudjal on olemas jõustunud Eesti kohtuotsus, kuid võlgnik elab Soomes. Kuidas kohtuotsust täita?
Üsna laialt on levinud tüüpolukord, kus Eesti kohtutäitur annab teada, et Eestis tehtud kohtuotsust on ta võimetu Soomes sisse nõudma. Sellisel juhul saab pöörduda Soome kohtutäituri poole vastava avaldusega.
Kohtulahenditele, mis on tehtud enne 10.01.2015, tuleb kohalikust maakohtust taotleda kohtulahendi täidetavuse tunnistust ehk Euroopa Liidu täitekorraldust või Brüssel I tõendit. Kohus väljastab küsijale täitekorralduse või tõendi, mis sõltub kohtulahendi asjaoludest. Detailsemalt saab lugeja tutvuda nende asjaoludega siin. Dokumendi väljastamine on riigilõivuvaba toiming. Autor selgitab lühidalt kohtute poolt väljastatava täitekorralduse ja tõendi vahet.
Saades kohtult Euroopa Liidu täitekorralduse koos kohtulahendi kinnitatud koopiaga, on tegemist Soome kohtutäiturile kõlbuliku täitedokumendiga, millega saab alustada täitemenetlust. Dokumendi koos soomekeelse täitemenetluse algatamise avaldusega saab otse saata võlgniku elupiirkonna kohtutäiturile. Alates Eesti kohtust vajaliku dokumendi saamisega kuni Soome kohtutäiturilt täitemenetlusega alustamise kinnituse saamiseni võtab protsess keskmiselt aega kuni 1,5 kuud ja suvekuudel puhkuste tõttu kauemgi.
Kui kohus väljastab tõendi (juhul, kui täitekorraldust pole võimalik väljastada), siis sellest kohtuotsuse resolutsiooni osa tuleb vandetõlgil lasta tõlkida soome keelde. Seejärel tuleb koostada soome- või rootsikeelne avaldus Soome kohtule, millega palutakse Eesti kohtuotsus tunnistada Soome Vabariigis sundtäidetavaks. Nimetatud menetlus võtab Soome kohtus aega umbes 1,5 kuud. Eelnev kehtib kohtulahendite puhul, mis on langetatud enne 10.01.2015. a.
Alates 10.01.2015 tehtud kohtulahendite puhul ei ole Soome kohtus täidetavaks tunnistamist enam vaja läbida.
Samas on äärmiselt oluline eelneva läbides välja selgitada võlgniku täpne või vähemalt viimane teadaolev elukoht Soomes. Tihti võib see info olla olemas ka Eesti kohtul. Samas on võlglase elukohta võimalik pärida ka Soome rahvastikuregistrilt, mis on tasuline teenus. Elukoha määramine on vajalik, et määrata, millise kohtutäituri tööpiirkonda asi Soomes kuulub ehk kuhu avaldus koos dokumentidega saata. Isegi kui dokumente Soome kohtutäiturile saates hiljem selgub, et tegelik võlglase elukoht on mujal (täitur kontrollib dokumentide saamisel seda), siis edastab täitur omal algatusel dokumendid võlgniku elupiirkonnajärgsele kolleegile.
Sissenõudjal tuleb arvestada, et Soome kohtutäitur tavaliselt inglise keeles ei suhtle. Seega on täitemenetluse avalduse koostamine (kindel blankett) üpris spetsiifiline ja selle täitmisel peab olema täpne. Kui kohtutäituril tekib küsimusi, siis ta kindlasti informeerib sissenõudjat ja palub täpsustusi. Sellega aga kaotab sissenõudja aega, mis omakorda viitab asjaolule, et kindlam on lasta avaldus koostada kogenud isikul. Kui võlausaldaja kannab kulusid õigusabile kirjeldatud toimingute läbiviimiseks, siis need kulud saab võlgnikult eraldi menetluse kaudu sisse nõuda hiljem.
Täitemenetluse praktikast Soome Vabariigis
Üldjuhul suhtlevad Soome kohtutäiturid sissenõudjaga valdavalt tavaposti teel. Kui täiturile on avaldus koos lisadega sobivas keeles esitatud, saadab täitur sissenõudjale esimese kirja, milles teatab, et tema avalduse põhjal on algatatud täitemenetlus. Täitur tagastab originaaldokumendid.
Seejärel algab võlgnikult vabade vahendite kinnipidamine ja hiljem varade realiseerimine võlgnevuse katteks kui viimaseid eksisteerib. Kui kohtutäiturilt tuleb laekumine, saadab ta selle kohta sissenõudjale tavapostiga vastava õiendi.
Tuleb arvestada, et kohe ei pruugi võlgnikult õnnestuda midagi kinni pidada. Seda põhjusel, et võlgnikul puudub Soomes ametlik töötasu ja varad või töötasu jääb alla vaesuspiiri. Mittearestitav palgaosa on 2016. aastal 678 eurot (neto). Kui võlgnikul on lapsi, lisandub mittearestitavale osale juurde iga lapse pealt 8,11 eurot päevas, mida arvestatakse 30 päeva kohta kuus. Samas kuuluvad arestimisele ka tuludeklaratsiooni alusel saadavad väljamaksed, mille maksab Soome maksuamet (Vero) välja igal aastal detsembri alguses otse kohtutäiturile. Seega kui võlgnikul on õigus Soome riigilt enammakstud tulumaks saada tagasi ja Soomes on võlgniku suhtes algatatud täitemenetlus, siis selle tulu peab kohtutäitur võlgnikult kinni.
Kui võlgnik elab allpool elatusmiinimumi, jäetakse täitemenetlus passiivsele režiimile (passiiviperintää) ja selle eest tuleb tasuda täitetasu 20 eurot. Passiivsest täitmisest teavitatakse ka sissenõudjat. Sisuliselt tähendab see seda, et täitur kontrollib iga teatud perioodi järel võlgniku rahalise olukorra võimalikku muutust. Kohtutäiturilt tasub umbes korra kahe kuu jooksul e-posti vahendusel paluda informatsiooni täitemenetluse käigust. Taolisi päringuid tuleb autori kogemuse põhjal saata teinekord mitmeid, et vastust saada. Päring peab kindlasti sisaldama viidet täiteasja numbrile ja võlgniku nimele. Viimased saab sissenõudja täituri poolt tagastatud dokumentidest, millega anti kinnitus täitemenetluse alustamisest koos täitemenetluse halduri andmetega.
Oluline on veel märkida, et täitemenetlust alustades täitur edastab meie mõistes maksehäireteregistrile (luottotietorekisteri) info võlgniku võlast. See välistab võlgnikul täielikult järelmaksu ja laenude saamise võimaluse. Seevastu näiteks Eestis taoline asjade kulg pole võimalik ja kohtutäitur seda ka ei tee.
Lõpetuseks tuleb märkida, et võrreldes Eestiga on Soomes võla sissenõudmise protsess pisut aeglasem. Seda ka seetõttu, et Soomes ei aktsepteerita Eesti digitaalallkirja, mistõttu tuleb allkirjastatud dokumentide edastamiseks kasutada tavaposti. Samas on positiivne asjaolu, et riigilõiv on fikseeritud ja suhteliselt väike ning astmelisest tulumaksusüsteemist tulenevalt on sissenõudjal võimalik võla katteks saada võlgniku tulumaksutagastus.
Artikkel on avaldatud raamatupidamis- ja maksuinfoportaalis www.rmp.ee

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus


Eesti territooriumi haldusjaotuse seadus – Riigi Teataja
Eesti territooriumi haldusjaotuse seadus (lühend - ETHS)
Eesti territooriumi haldusjaotuse seadus - sisukord
§ 2 Eesti territooriumi haldusjaotus
§ 21 Haldusterritoriaalne korraldus
§ 3 Haldusüksuste nimistu
§ 4 Haldusüksuse piiride kaardistamine
§ 41 Maakonna piirid planeerimisseaduse tähenduses
§ 5 Pealinn
§ 6 Asustusüksused
2 Haldusterritoriaalse korralduse ning haldusüksuste piiride ja nime muutmine
§ 7 Haldusterritoriaalse korralduse ning haldusüksuste piiride ja nime muutmise alused
§ 71 Haldusterritoriaalse korralduse ning haldusüksuste piiride ja nime muutmise otsustamine ning valla ja linna maakondliku kuuluvuse ja liigi muutmine
§ 8 Haldusterritoriaalse korralduse ja haldusüksuste piiride muutmine valdade ja linnade osas Vabariigi Valitsuse algatusel
§ 81 Piiride muutmine valdade ja linnade osas volikogu algatusel
§ 9 Haldusterritoriaalse korralduse muutmine valdade ja linnade osas volikogu algatusel
§ 91 Ühinemisleping
§ 92 Õigusvõime ja õigusjärglus
§ 10 Haldusterritoriaalse korralduse muudatuste rakendumine
§ 11 Osavalla ja linnaosa piiride muutmine
§ 12 Haldusüksuse nime muutmine
§ 13 Osavalla ja linnaosa nime muutmine
§ 14 Haldusüksuse piiride tähistamine
§ 141 Rakendussätted
§ 142 Maksude ja toetuste ülekandmine pärast ühinemist
§ 17 Käesoleva seaduse § 16 punktide 1 ja 3–6 jõustumine
RT I, 04.07.2017, 28
§ 5. Pealinn
(15) Kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise soodustamise seaduse §-s 4 ja § 6 lõigetes 6‒9 sätestatut kohaldatakse ka Vabariigi Valitsuse algatatud kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemisel.
§ 15. – § 16. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
§ 17. Käesoleva seaduse § 16 punktide 1 ja 3–6 jõustumine
Käesoleva seaduse § 16 punktid 1 ja 3–6 jõustuvad 1995. aasta 1. septembril.


Investeerimisfondide seaduse, kindlustustegevuse seaduse, krediidiasutuste seaduse, väärtpaberituru seaduse ja Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Investeerimisfondide seaduse, kindlustustegevuse seaduse, krediidiasutuste seaduse, väärtpaberituru seaduse ja Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 22. juuni 2009. a otsusega nr 504
§ 1. Investeerimisfondide seaduses (RT I 2004, 36, 251; 2009, 12, 71) tehakse järgmised muudatused:
«§ 7. Oluline osalus ja kontrollitav äriühing
Olulise osaluse ja kontrollitava äriühingu määramisel lähtutakse väärtpaberituru seaduse §-des 9, 10 ja 721 sätestatust.»;
2) paragrahv 44 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 44. Olulist osalust omandavatele ja omavatele isikutele esitatavad nõuded
Fondivalitsejas võib olulise osaluse omandada, seda omada ja suurendada ning fondivalitseja üle kontrolli saavutada, seda omada ja suurendada igaüks (edaspidi käesolevas jaos isik):
1) kes on laitmatu ärialase mainega ning kelle tegevus seoses omandamisega vastab fondivalitseja kindla ja usaldusväärse juhtimise põhimõtetele;
2) kes pärast osaluse omandamist või suurendamist valib, nimetab või määrab fondivalitseja juhiks üksnes sellise isiku, kes vastab käesoleva seaduse §-s 51 sätestatud nõuetele;
3) kelle finantsseisund on piisavalt tugev, et tagada fondivalitseja korrapärane ja usaldusväärne tegevus, ning juriidilise isiku puhul võimaldavad tema raamatupidamise aruanded nende olemasolu korral adekvaatselt hinnata tema finantsseisundit;
4) kes on võimeline tagama, et fondivalitseja on suuteline järgima käesolevas seaduses sätestatud usaldatavusnõudeid, juriidilise isiku puhul eelkõige nõuet, et konsolideerimisgrupil, mille osaks fondivalitseja saab, on olemas struktuur, mis võimaldab teostada tõhusat järelevalvet, vahetada teavet ja teha koostööd finantsjärelevalve asutuste vahel;
5) kelle suhtes ei ole põhjendatud kahtlust, et osaluse omandamine, omamine või suurendamine või kontroll fondivalitseja üle on seotud rahapesu või terrorismi rahastamisega või selle katsega või suurendab selliseid riske.»;
3) paragrahvi 45 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Isik, kes kavatseb omandada olulise osaluse fondivalitsejas või suurendada osalust nii, et see ületab 20, 30 või 50 protsenti fondivalitseja aktsiakapitalist või aktsiatega esindatud häälte arvust, või teha tehingu, mille tulemusel muutuks fondivalitseja tema kontrollitavaks äriühinguks (edaspidi omandaja), teavitab eelnevalt oma kavatsusest Finantsinspektsiooni ning esitab käesoleva seaduse § 46 lõikes 1 nimetatud andmed ja dokumendid.»;
4) paragrahvi 45 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «20, 33 või 50» tekstiosaga «20, 30 või 50»;
5) paragrahvi 45 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Finantsinspektsioon teavitab omandajat kirjalikult kahe tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 nimetatud teate või käesoleva seaduse § 46 lõikes 4 nimetatud lisaandmete ja -dokumentide kättesaamisest ning §-s 461 sätestatud menetlustähtaja võimalikust lõppkuupäevast.»;
6) paragrahvi 46 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Finantsinspektsioonile teatatakse selle äriühingu nimi, milles oluline osalus omandatakse või seda suurendatakse või mis muudetakse omandaja poolt kontrollitavaks, samuti selles äriühingus omandatava osaluse suurus ning esitatakse järgmised andmed ja dokumendid:
3) juriidilisest isikust omandaja omanike või liikmete nimekiri ning andmed igale omanikule või liikmele kuuluvate aktsiate hulga või kuuluva osa suuruse ja häälte arvu kohta;
4) juriidilisest isikust omandaja või varakogumit valitseva juriidilise isiku nimetus, asukoht, registrikood, registritunnistuse kinnitatud ärakiri ja põhikirja olemasolu korral selle ärakiri;
6) kinnitus, et osaluse omandamise tulemusel fondivalitseja juhiks saavat isikut ei ole karistatud majandusalase, ametialase, varavastase või avaliku usalduse vastase süüteo eest ja karistusandmed on karistusregistri seaduse kohaselt karistusregistrist kustutatud. Välisriigi kodaniku puhul on aktsepteeritav tema päritoluriigi karistusregistri tõend või pädeva kohtu- või haldusorgani väljastatud samaväärne dokument tingimusel, et selle väljastamisest ei ole möödunud rohkem kui kolm kuud;
8) kinnitus, et käesoleva lõike punktis 6 nimetatud isiku puhul ei ole esinenud ega esine asjaolusid, mis seaduse kohaselt välistavad tema õiguse olla fondivalitseja juht;
9) olemasolu korral omandaja kolme viimase majandusaasta aruanded. Kui viimase majandusaasta lõppemisest on möödunud rohkem kui üheksa kuud, esitatakse auditeeritud vahearuanne majandusaasta esimese poolaasta kohta. Aruannetele tuleb lisada audiitori järeldusotsus, kui selle koostamine on õigusaktiga ette nähtud;
11) konsolideerimisgruppi kuuluva omandaja puhul konsolideerimisgrupi struktuuri kirjeldus koos andmetega sinna kuuluvate äriühingute osaluse suuruse kohta ja konsolideerimisgrupi kolme viimase majandusaasta aruanded ning audiitori järeldusotsused;
16) fondivalitseja kontrollitavaks äriühinguks muutumise korral äriplaan ning muud kontrolli saamise ja teostamisega seotud asjaolud;
17) ülevaade fondivalitsejas rakendatavast strateegiast, kui ta omandamise tulemusel ei muutu kontrollitavaks äriühinguks.»;
«(11) Rahandusminister võib kehtestada määruse, milles täpsustatakse Finantsinspektsioonile esitatavaid käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmeid ja dokumente.
(12) Finantsinspektsioonile esitatavad andmed ja dokumendid peavad olema eesti keeles. Finantsinspektsiooni nõusolekul võib nimetatud andmed ja dokumendid esitada ka mõnes muus keeles.»;
8) paragrahvi 46 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Finantsinspektsioon võib kirjalikult nõuda käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete ja dokumentide täpsustamiseks ja kontrollimiseks lisaandmeid ja -dokumente. Sealjuures täpsustatakse, millist lisateavet tuleb Finantsinspektsioonile esitada.»;
9) seadust täiendatakse §-ga 461 järgmises sõnastuses:
«§ 461. Menetlus ja menetlustähtajad
(1) Finantsinspektsioon hindab omandaja vastavust käesoleva seaduse §-s 44 esitatud nõuetele ning otsustab osaluse omandamise keelamise või lubamise 60 tööpäeva jooksul (edaspidi menetlustähtaeg) Finantsinspektsiooni poolt hindamiseks vajalike andmete ja dokumentide saamist kinnitava § 45 lõikes 3 sätestatud teate esitamisest arvates.
(2) Finantsinspektsioonil on õigus käesoleva seaduse § 46 lõikes 4 nimetatud lisaandmeid ja -dokumente nõuda 50 tööpäeva jooksul menetlustähtaja algusest arvates.
(3) Finantsinspektsiooni poolt käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud lisaandmete ja -dokumentide esmakordse nõude esitamise ja omandajalt nõutud lisaandmete ja -dokumentide saamise vaheliseks perioodiks menetlustähtaeg peatub, kuid peatumine ei kesta kauem kui 20 tööpäeva. Täiendava lisaandmete ja -dokumentide nõudmise korral menetlustähtaeg ei peatu.
(5) Finantsinspektsioon teeb olulise osaluse omandamise ja suurendamise ning fondivalitseja kontrollitavaks äriühinguks muutmise hindamisel koostööd lepinguriigi finantsjärelevalve asutusega, kui omandaja on:
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud koostöö raames konsulteerib Finantsinspektsioon teiste finantsjärelevalve asutustega. Finantsinspektsioon edastab viivitamata teistele finantsjärelevalveasutustele kõik andmed, mis on olulised olulise osaluse omandamise ja suurendamise ning fondivalitseja kontrollitavaks äriühinguks muutmise hindamisel.
(7) Kui olulist osalust soovib üheaegselt omandada rohkem kui üks isik, peab Finantsinspektsioon neid kohtlema võrdsete asjaolude korral võrdselt.»;
10) paragrahvi 47 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Finantsinspektsioon võib ettenähtud tähtaega pikendada, kuid tähtaeg ei või kokku ületada 12 kuud.»;
11) paragrahvi 47 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Olulise osaluse võib omandada, seda suurendada või fondivalitseja kontrollitavaks äriühinguks muuta, kui Finantsinspektsioon ei keela oma ettekirjutusega olulise osaluse omandamist, selle suurendamist või fondivalitseja kontrollitavaks äriühinguks muutmist, lähtudes käesoleva seaduse §-s 461 ja § 48 lõikes 1 sätestatust.»;
12) paragrahvi 48 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 48. Osaluse omandamise keelamise alused ja otsus omandamise kohta»;
13) paragrahvi 48 lõiked 1–3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Finantsinspektsioon võib oma ettekirjutusega keelata olulise osaluse omandamise ja suurendamise ning fondivalitseja kontrollitavaks äriühinguks muutmise, kui:
1) omandaja ei vasta käesoleva seaduse §-s 44 sätestatud nõuetele;
3) Finantsinspektsioonile esitatud andmed või dokumendid ei vasta õigusaktidega sätestatud nõuetele või need on ebaõiged, eksitavad või puudulikud või esitatud andmete või dokumentide alusel ei saa kõrvaldada Finantsinspektsiooni mõistlikku kahtlust omandamise ebasobivuses ning selles, et omandamine ei vasta käesolevas seaduses sätestatud nõuetele;
4) fondivalitseja muutuks kolmandas riigis elava või asuva isiku kontrollitavaks äriühinguks ning selle isiku üle ei teostata tema elu- või asukohariigis piisavat järelevalvet või selle kolmanda riigi finantsjärelevalve asutusel ei ole õiguslikku alust või võimalust teha Finantsinspektsiooniga koostööd.
(2) Finantsinspektsioon esitab omandajale otsuse olulise osaluse omandamise lubamise kohta või keelava ettekirjutuse kahe tööpäeva jooksul pärast vastava otsuse vastuvõtmist, kuid enne menetlustähtaja lõppu. Kui omandaja üle teostab finantsjärelevalvet teise lepinguriigi finantsjärelevalve asutus, tuleb otsuses muu hulgas märkida tema hinnang olulise osaluse omandamise või suurendamise või fondivalitseja kontrollitavaks äriühinguks muutmise kohta.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolud ilmnevad pärast olulise osaluse omandamist või suurendamist või fondivalitseja kontrollitavaks äriühinguks muutmist, võib Finantsinspektsioon teha ettekirjutuse, mille kohaselt arvatakse osaluse omandamine või fondivalitseja kontrollitavaks äriühinguks muutmine käesoleva seadusega vastuolus olevaks.»;
14) paragrahvi 48 lõike 4 viimane lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Finantsinspektsioon võib ettekirjutuse avalikustada oma veebilehel, sealhulgas võib omandaja ise nõuda ettekirjutuse avalikustamist.»;
15) paragrahvi 49 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«4) tehing on tehtud pärast käesoleva seaduse § 47 lõikes 1 nimetatud tähtaja möödumist või enne, kui olulise osaluse omandamine oli käesoleva seaduse alusel lubatud.»;
16) paragrahvi 49 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Kui niisuguse tehingu tulemusel, mille puhul esines mõni käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolu, omandatud või suurendatud olulist osalust esindavad hääled arvati üldkoosoleku kvoorumisse ja need mõjutasid üldkoosoleku otsuse vastuvõtmist, on üldkoosoleku otsus tühine. Kohus võib Finantsinspektsiooni, fondivalitseja aktsionäri või nõukogu või juhatuse liikme avalduse alusel tuvastada üldkoosoleku otsuse tühisuse, kui avaldus on esitatud kolme kuu jooksul üldkoosoleku otsuse vastuvõtmisest arvates.»;
17) paragrahvi 49 lõikes 4 asendatakse sõna «kehtetuks» sõnaga «tühiseks»;
18) paragrahvi 50 lõikest 1 jäetakse välja tekstiosa «ning käesoleva seaduse § 46 lõike 1 punktis 1 nimetatud andmed isiku kohta, kelle aktsiaid võõrandatakse»;
19) paragrahvi 50 lõikes 4 asendatakse tekstiosa «väärtpaberituru seaduse §-dele 9 ja 10» tekstiosaga «väärtpaberituru seaduse §-dele 9, 10 ja 721»;
20) paragrahvi 71 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Fondivalitsejale, kes osutab investeerimis- ja investeerimis-kõrvalteenuseid, kohaldatakse väärtpaberituru seaduse §-des 811, 821, 823, 824, 826, 827 ja 828, § 85 punktides 1–12, §-des 852, 853, 86, 87, 871, 873–876, 88, 8813, 891 ja 90 ning väärtpaberituru seaduse VI osas sätestatut ning nende sätete täpsustamiseks kehtestatud õigusakte.»;
21) seadust täiendatakse §-dega 761 ja 762 järgmises sõnastuses:
«§ 761. Kohustusliku pensionifondi fondivalitsejas huvide konflikti maandamine ja vältimine
(1) Fondivalitseja kehtestab õiguslikud, tehnilised ja organisatsioonilised meetmed ning rakendab neid, et maandada või vältida kohustusliku pensionifondi valitsemisel (edaspidi fondivalitsemise teenuse osutamine) fondivalitseja sisest huvide konflikti, fondivalitsejaga kontrollsuhet omava isiku huvide konflikti, osakuomanike omavahelisi ning osakuomanike ja fondivalitseja muude klientide omavahelisi huvide konflikte ja nende kahjulikku mõju osakuomanike huvidele. Nimetatud meetmed peavad võtma arvesse fondivalitseja suurust ja struktuuri ning äritegevuse iseloomu, ulatust ja keerukust. Fondivalitseja kehtestab nimetatud protseduurid ja meetmed sise-eeskirjadega.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud meetmed peavad hõlmama fondivalitseja sisese huvide konflikti puhul vähemalt fondivalitseja juhte ja fondivalitseja neid töötajaid, kes on seotud kohustusliku pensionifondi valitsemisega (edaspidi tegevisik), ning juhul, kui fondivalitseja kuulub konsolideerimisgruppi, peab ta lisaks võtma arvesse kõiki asjaolusid, millest fondivalitseja on või peaks olema teadlik juhul, kui selle konsolideerimisgrupi teiste liikmete struktuurist või äritegevusest võib tuleneda huvide konflikt.
(3) Fondivalitseja peab fondivalitsemise teenuse osutamisest tulenevate osakuomaniku huve kahjustada võivate huvide konfliktide liikide kindlaksmääramisel miinimumnõuetena arvesse võtma seda, kas tegevisik või fondivalitsejaga kontrollsuhtes olev isik on fondivalitsemise teenuse osutamisel või muul põhjusel järgmises olukorras:
1) on tõenäoline, et fondivalitseja, tegevisik või fondivalitsejaga kontrollsuhtes olev isik saab osakuomaniku arvel rahalist kasu või väldib varalist kahju;
2) fondivalitseja, tegevisiku või fondivalitsejaga kontrollsuhtes oleva isiku huvid osakuomanikule osutatud teenuse või fondi nimel tehtud tehingu tulemuse puhul erinevad osakuomaniku huvidest;
3) fondivalitsejal, tegevisikul või fondivalitsejaga kontrollsuhtes oleval isikul on rahaline või muu motiiv eelistada osakuomaniku huvidele mõne teise tema poolt valitsetava fondi osakuomanike, teiste klientide või klientide rühma huve;
4) fondivalitseja, tegevisik või fondivalitsejaga kontrollsuhtes olev isik on tegev osakuomanikuga samas ärivaldkonnas;
5) fondivalitseja, tegevisik või fondivalitsejaga kontrollsuhtes olev isik saab fondiga mitteseotud isikult osakuomanikule osutatava teenusega seoses rahana või kaubana hüvesid, mis ei ole selle teenuse eest tavapäraselt makstav vahendus- või teenustasu ja mis ei ole käesoleva seaduse § 151 lõigete 6 ja 7 kohaselt lubatud.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud meetmed ei taga osakuomaniku huvide kahjustamise riski vältimist, avalikustab fondivalitseja kohustusliku pensionifondi prospektis konfliktide üldise laadi ja võimalusel konflikti allika.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt kehtestatud huvide konflikti vältimise meetmetega määratakse:
1) fondivalitseja või tema nimel osutatava iga teenusega seotud asjaolud, millest tuleneb või võib tuleneda huvide konflikt või mis toovad kaasa osakuomanike huvide kahjustamise olulise riski;
2) protseduurid ning meetmed, mida tuleb rakendada huvide konflikti lahendamiseks.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 2 nimetatud protseduurid ja meetmed peavad tagama, et isikud, kes on seotud äritegevusega, millega kaasneb käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 1 nimetatud huvide konflikt, teostavad äritegevust sellisel viisil, mis on osakuomaniku huvide kahjustamise riski maksimaalselt maandav. Nimetatud protseduurid ja meetmed peavad hõlmama järgnevast loetelust seda, mis on fondivalitseja nõutava sõltumatuse taseme tagamiseks vajalik ja asjakohane:
1) protseduurid, millega välditakse või kontrollitakse teabevahetust tegevisikute vahel, kes on seotud sellise tegevusega, millega kaasneb huvide konflikti risk, kui nimetatud teabe vahetamine võib kahjustada osakuomanike huve;
2) eraldi kontroll isikute üle, kelle põhiülesannete hulka kuulub fondi nimel tehingute tegemine või fondiga seotud teenuste osutamine, kelle huvid võivad konflikti sattuda või kes muul moel esindavad erinevaid huve, mis võivad konflikti sattuda, sealhulgas fondivalitseja huvidega;
3) meetmed, mis kõrvaldavad mis tahes seose erinevate tegevustega hõlmatud tegevisikute tasustamise ja nende poolt fondivalitsejale või fondile tekitatud tulude vahel, kui nimetatud tegevustega seoses võib tekkida huvide konflikt, sealhulgas kui sellega seatakse ohtu fondi investeerimispoliitika realiseerumine;
4) protseduurid, millega takistatakse või piiratakse mis tahes isikut avaldamast ebakohast mõju sellele, millisel viisil tegevisik fondivalitsemise teenust osutab;
5) protseduurid, millega takistatakse või kontrollitakse tegevisiku samaaegset või järjestikust tegutsemist eraldiseisvate fondide valitsemisteenuste osutamisel, kui selline tegutsemine võib kahjustada huvide konfliktidest tulenevate riskide nõuetekohast juhtimist.
(7) Fondivalitseja peab selliste tekkinud ja tekkida võivate huvide konfliktide kohta, millega kaasneb osakuomanike huve kahjustada võiv oluline risk, ja nendega seotud täpsemate asjaolude kohta registrit ning ajakohastab seda regulaarselt.
§ 762. Kohustusliku pensionifondi fondivalitseja juhi, töötaja ja muu seotud isiku isiklik tehing
(1) Fondivalitseja peab sise-eeskirjadega määrama temaga seotud isikute isiklike väärtpaberitehingute tegemise korra ja tagama kohustusliku pensionifondi osakuomanike huvide kaitse.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud seotud isikuteks on tegevisik ning tema abikaasa, ülalpeetav laps, võõraslaps, kasulaps ning isik, kellel on tehingu tegemise päevaks olnud tegevisikuga ühine majapidamine vähemalt ühe aasta jooksul (edaspidi käesolevas paragrahvis lähedane).
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikliku tehingu tegemine on tegevisiku poolt või tema jaoks väärtpaberiga tehingu tegemine, kui:
1) tegevisik tehingu tegemisel tegutseb väljaspool oma tavapäraseid tööülesandeid või ametivolitusi;
2) tehing tehti tegevisiku või tema lähedase arvel;
3) tehing tehti isiku arvel, kellel on tegevisikuga märkimisväärne seos;
4) tehing tehti isiku arvel, kellel on tegevisikuga selline lepinguline õigussuhe, kus tegevisikul on tehingu tegemise tulemusega seoses muud olulised huvid kui kauplemise eest saadav teenus- või vahendustasu.
(4) Fondivalitseja on kohustatud kehtestama sise-eeskirjadega korra, mille eesmärk on selliste tehingute vältimine, millega on seotud mõni tegevisik, kelle puhul võib tekkida huvide konflikt seoses kohustusliku pensionifondi valitsemisega või kellel on juurdepääs siseteabele väärtpaberituru seaduse tähenduses või osakuomanikega seonduvale konfidentsiaalsele teabele.
(5) Fondivalitseja on kohustatud asjakohaste meetmetega tagama, et:
1) iga tegevisik oleks teadlik käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel kehtestatud korrast ja seal sisalduvatest piirangutest isiklike tehingute tegemisel;
2) rakenduks süsteem, mille alusel fondivalitsejat teavitatakse viivitamata tegevisiku poolt tehtud isiklikust tehingust või mis võimaldab fondivalitsejal endal nimetatud tehingu kindlaks teha;
3) säilitatakse kõik andmed isiklike tehingute toimumise, sealhulgas nende lubamise ja keelamise kohta. Nimetatud andmete kohta tuleb pidada eraldi registrit.»;
22) paragrahvi 151 täiendatakse lõigetega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
«(6) Pensionifondi arvel võib tasuda või katta üksnes sellised käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3 ja 4 sätestatud tasud ja kulud, mis ei ületa vastava teenuse eest tavapäraselt makstavat vahendus- või teenustasu või mis on vältimatult vajalikud pensionifondi valitsemiseks.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud tasude ja kuludena ei käsitata tasusid ega kulusid, mis tulenevalt nende olemusest ei tekita osakuomaniku ja fondivalitseja vahelist huvide konflikti fondivalitsemise teenuse ausal, asjatundlikul ja osakuomaniku parimatest huvidest lähtuval osutamisel.»;
23) seadust täiendatakse §-dega 3141 ja 3142 järgmises sõnastuses:
«§ 3141. Huvide konflikti avalikustamise nõuete rikkumine
Fondivalitseja poolt käesolevas seaduses sätestatud huvide konflikti avalikustamise nõuete rikkumise eest või käesoleva seaduse § 761 lõikes 7 nimetatud registri pidamata jätmise, registrisse andmete kandmata jätmise või registrisse ebaõigete andmete kandmise eest –
§ 3142. Huvide konflikti maandamise nõuete rikkumine
Fondivalitseja poolt fondi valitsemisega ja osakuomanikega seoses tekkida võiva huvide konflikti ärahoidmiseks meetmete kehtestamata või rakendamata jätmise eest –
24) paragrahvi 3342 lõikes 4 asendatakse tekstiosa «1. juulit» tekstiosaga «1. augustit»;
25) paragrahvi 3342 täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
«(5) Kuni 2011. aasta 1. jaanuarini ei registreerita kohustusliku pensionifondi tingimuste muudatusi ega võeta vastu sellekohaseid taotlusi, kui muudatustega suurendatakse kohustusliku pensionifondi tingimustes sätestatud pensionifondi vara investeeringute osakaalu aktsiafondidesse, aktsiatesse ja muudesse aktsiasarnastesse instrumentidesse.
(6) Kohustusliku pensionifondi fondivalitseja on kohustatud viima oma tegevuse kooskõlla käesoleva seaduse §-des 761 ja 762 sätestatuga 2009. aasta 31. detsembriks.»;
26) seaduse normitehnilist märkust täiendatakse tekstiga järgmises sõnastuses:
«Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/44/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (ELT L 247, 21.09.2007, lk 1–16).»
§ 2. Kindlustustegevuse seaduses (RT I 2004, 90, 616; 2008, 59, 330) tehakse järgmised muudatused:
«Olulise osaluse määramisel, samuti kontrollitava äriühingu, hääleõiguse kuuluvuse ning märkimisväärse seose määramisel lähtutakse väärtpaberituru seaduse §-des 82, 9, 10 ja 721 sätestatust.»;
«§ 60. Olulist osalust omandavatele ja omavatele isikutele esitatavad nõuded
Kindlustusandjas võib olulise osaluse omandada, seda omada ja suurendada ning kindlustusandja üle kontrolli saavutada, seda omada ja suurendada igaüks (edaspidi käesolevas jaos isik):
1) kes on laitmatu ärialase mainega ning kelle tegevus seoses omandamisega vastab kindlustusandja kindla ja usaldusväärse juhtimise põhimõtetele;
2) kes pärast osaluse omandamist või suurendamist valib, nimetab või määrab kindlustusandja juhiks üksnes sellise isiku, kes vastab käesoleva seaduse §-s 48 sätestatud nõuetele;
3) kelle finantsseisund on piisavalt tugev, et tagada kindlustusandja korrapärane ja usaldusväärne tegevus, ning juriidilise isiku puhul võimaldavad tema raamatupidamise aruanded nende olemasolu korral adekvaatselt hinnata tema finantsseisundit;
4) kes on võimeline tagama, et kindlustusandja on suuteline järgima käesolevas seaduses sätestatud usaldatavusnõudeid, juriidilise isiku puhul eelkõige nõuet, et konsolideerimisgrupil, mille osaks kindlustusandja saab, on olemas struktuur, mis võimaldab teostada tõhusat järelevalvet, vahetada teavet ja teha koostööd finantsjärelevalve asutuste vahel;
5) kelle suhtes ei ole põhjendatud kahtlust, et osaluse omandamine, omamine või suurendamine või kontroll kindlustusandja üle on seotud rahapesu või terrorismi rahastamisega või selle katsega või suurendab selliseid riske.»;
«(1) Isik, kes kavatseb omandada olulise osaluse kindlustusandjas või suurendada osalust nii, et see ületab 20, 30 või 50 protsenti kindlustusandja aktsiakapitalist või aktsiatega esindatud häälte arvust, või teha tehingu, mille tulemusel muutuks kindlustusandja tema kontrollitavaks äriühinguks (edaspidi omandaja), teavitab eelnevalt oma kavatsusest Finantsinspektsiooni ning esitab käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud andmed ja dokumendid.»;
4) paragrahvi 61 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «20, 33 või 50» tekstiosaga «20, 30 või 50»;
5) paragrahvi 61 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
«(21) Finantsinspektsioon teavitab omandajat kirjalikult kahe tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 nimetatud teate või lõikes 4 nimetatud lisaandmete ja -dokumentide kättesaamisest ning käesoleva seaduse §-s 611 sätestatud menetlustähtaja võimalikust lõppkuupäevast.»;
6) paragrahvi 61 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Finantsinspektsioonile teatatakse selle äriühingu nimi, milles oluline osalus omandatakse või seda suurendatakse või mis muudetakse omandaja poolt kontrollitavaks, samuti selles äriühingus omandatava osaluse suurus ning esitatakse järgmised andmed ja dokumendid:
6) kinnitus, et osaluse omandamise tulemusel kindlustusandja juhiks saavat isikut ei ole karistatud majandusalase, ametialase, varavastase või avaliku usalduse vastase süüteo eest ja karistusandmed on karistusregistri seaduse kohaselt karistusregistrist kustutatud. Välisriigi kodaniku puhul on aktsepteeritav tema päritoluriigi karistusregistri tõend või pädeva kohtu- või haldusorgani väljastatud samaväärne dokument tingimusel, et selle väljastamisest ei ole möödunud rohkem kui kolm kuud;
8) kinnitus, et käesoleva lõike punktis 6 nimetatud isiku puhul ei ole esinenud ega esine asjaolusid, mis seaduse kohaselt välistavad tema õiguse olla kindlustusandja juht;
11) konsolideerimisgrupi koosseisu kuuluva omandaja puhul konsolideerimisgrupi struktuuri kirjeldus koos andmetega sinna kuuluvate äriühingute osaluse suuruse kohta ja konsolideerimisgrupi kolme viimase majandusaasta aruanded ning audiitori järeldusotsused;
16) kindlustusandja kontrollitavaks äriühinguks muutumise korral äriplaan ning muud kontrolli saamise ja teostamisega seotud asjaolud vastavalt väärtpaberituru seaduse §-dele 9 ja 10;
17) ülevaade kindlustusandjas rakendatavast strateegiast, kui ta omandamise tulemusel ei muutu kontrollitavaks äriühinguks.»;
7) paragrahv 61 täiendatakse lõigetega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
«(31) Rahandusminister võib kehtestada määruse, milles täpsustatakse Finantsinspektsioonile esitatavaid käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud andmeid ja dokumente.
(32) Finantsinspektsioonile esitatavad andmed ja dokumendid peavad olema eesti keeles. Finantsinspektsiooni nõusolekul võib nimetatud andmed ja dokumendid esitada ka mõnes muus keeles.»;
8) paragrahvi 61 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Finantsinspektsioon võib kirjalikult nõuda käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumentide täpsustamiseks ja kontrollimiseks lisaandmeid ja -dokumente. Sealjuures täpsustatakse, millist lisateavet tuleb Finantsinspektsioonile esitada.»;
9) seadust täiendatakse §-ga 611 järgmises sõnastuses:
«§ 611. Menetlus ja menetlustähtajad
(1) Finantsinspektsioon hindab omandaja vastavust käesoleva seaduse §-s 60 esitatud nõuetele ning otsustab osaluse omandamise keelamise või lubamise 60 tööpäeva jooksul (edaspidi menetlustähtaeg) Finantsinspektsiooni poolt hindamiseks vajalike andmete ja dokumentide saamist kinnitava § 61 lõikes 21 sätestatud teate esitamisest arvates.
(2) Finantsinspektsioonil on õigus käesoleva seaduse § 61 lõikes 4 nimetatud lisaandmeid ja -dokumente nõuda vastavalt sätestatule 50 tööpäeva jooksul menetlustähtaja algusest arvates.
(5) Finantsinspektsioon teeb olulise osaluse omandamise ja suurendamise ning kindlustusandja kontrollitavaks äriühinguks muutmise hindamisel koostööd lepinguriigi finantsjärelevalve asutusega, kui omandaja on:
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud koostöö raames konsulteerib Finantsinspektsioon teiste finantsjärelevalve asutustega. Finantsinspektsioon edastab viivitamata teistele finantsjärelevalveasutustele kõik andmed, mis on olulised olulise osaluse omandamise ja suurendamise ning kindlustusandja kontrollitavaks äriühinguks muutmise hindamisel.
10) paragrahvi 62 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 62. Osaluse omandamise tingimused, keelamise alused ja otsus omandamise kohta»;
11) paragrahvi 62 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
12) paragrahvi 62 lõiked 2–5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Olulise osaluse võib omandada, seda suurendada või kindlustusandja kontrollitavaks äriühinguks muuta, kui Finantsinspektsioon ei keela oma ettekirjutusega olulise osaluse omandamist, selle suurendamist või kindlustusandja kontrollitavaks äriühinguks muutmist, lähtudes käesoleva seaduse §-s 611 ja käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatust.
(3) Finantsinspektsioon võib oma ettekirjutusega keelata olulise osaluse omandamise ja suurendamise ning kindlustusandja kontrollitavaks äriühinguks muutmise, kui:
1) omandaja ei vasta käesoleva seaduse §-s 60 sätestatud nõuetele;
2) omandaja ei ole ettenähtud tähtpäevaks Finantsinspektsioonile esitanud käesolevas seaduses sätestatud või Finantsinspektsiooni poolt käesoleva seaduse alusel nõutud andmeid või dokumente;
4) kindlustusandja muutuks kolmandas riigis elava või asuva isiku kontrollitavaks äriühinguks ning selle isiku üle ei teostata tema elu- või asukohariigis piisavat järelevalvet või selle kolmanda riigi finantsjärelevalve asutusel ei ole õiguslikku alust või võimalust teha Finantsinspektsiooniga koostööd.
(4) Finantsinspektsioon esitab omandajale otsuse olulise osaluse omandamise lubamise kohta või keelava ettekirjutuse kahe tööpäeva jooksul pärast vastava otsuse vastuvõtmist, kuid enne menetlustähtaja lõppu. Kui omandaja üle teostab finantsjärelevalvet teise lepinguriigi finantsjärelevalve asutus, tuleb otsuses muu hulgas märkida tema hinnang olulise osaluse omandamise või suurendamise või kindlustusandja kontrollitavaks äriühinguks muutmise kohta.
(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud asjaolud ilmnevad pärast olulise osaluse omandamist või suurendamist või kindlustusandja kontrollitavaks äriühinguks muutmist, võib Finantsinspektsioon teha ettekirjutuse, mille kohaselt arvatakse osaluse omandamine või kindlustusandja kontrollitavaks äriühinguks muutmine käesoleva seadusega vastuolus olevaks.»;
13) paragrahvi 62 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(7) Finantsinspektsioon võib käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud ettekirjutuse avalikustada oma veebilehel, sealhulgas võib omandaja ise nõuda ettekirjutuse avalikustamist.»;
14) paragrahvi 63 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«4) tehing on tehtud pärast käesoleva seaduse § 62 lõikes 1 nimetatud tähtaja möödumist või enne, kui olulise osaluse omandamine oli käesoleva seaduse alusel lubatud.»;
15) paragrahvi 63 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Kui niisuguse tehingu tulemusel, mille puhul esineb mõni käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolu, omandatud või suurendatud osalust esindavad hääled arvati üldkoosoleku kvoorumisse ja need mõjutasid üldkoosoleku otsuse vastuvõtmist, on üldkoosoleku otsus tühine. Kohus võib Finantsinspektsiooni, kindlustusandja aktsionäri, nõukogu või juhatuse liikme avalduse alusel tuvastada üldkoosoleku otsuse tühisuse, kui avaldus on esitatud kolme kuu jooksul üldkoosoleku otsuse vastuvõtmisest arvates.»;
16) paragrahvi 63 lõikes 4 asendatakse sõna «kehtetuks» sõnaga «tühiseks»;
17) paragrahvi 64 lõikest 1 jäetakse välja tekstiosa «ning käesoleva seaduse § 61 lõike 3 punktis 1 nimetatud andmed isiku kohta, kelle aktsiaid võõrandatakse»;
18) paragrahvi 64 lõikes 4 asendatakse tekstiosa «väärtpaberituru seaduse §-dele 9 ja 10» tekstiosaga «väärtpaberituru seaduse §-dele 9, 10 ja 721»;
19) paragrahvi 67 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Kindlustusandja omavahendite hulka kuuluvad:
1) rahas sissemakstud aktsiakapital ja sellega kaasnev ülekurss;
2) aktsiakapital ja ülekurss, mis on moodustunud vastavalt käesoleva seaduse § 57 lõikele 3;
3) eelmiste aastate jaotamata kasumist või puhaskasumist vastavalt õigusaktidele või põhikirjale moodustatud reservid;
4) eelmiste aastate jaotamata kasum;
5) aruandeaasta kasum, mille suurust on kontrollinud kindlustusandja audiitor ja millest on maha arvatud dividendid.»;
20) paragrahvi 70 lõikes 4 asendatakse sõna «aastaaruande» sõnaga «aruande»;
21) paragrahvi 71 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Kindlustusandja omavahendite miinimum on 3,5 miljonit eurot, kui kindlustusandjal on õigus tegeleda edasikindlustusega, elukindlustusega või käesoleva seaduse § 12 punktides 10–15 sätestatud kahjukindlustuse liikidega, ning 2,3 miljonit eurot, kui kindlustusandjal on õigus tegeleda käesolevas lõikes nimetamata kahjukindlustuse liikidega.»;
22) paragrahvi 71 lõige 31 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(31) Käesoleva seaduse § 56 lõikes 21 nimetatud edasikindlustusandja omavahendite miinimum on 1,1 miljonit eurot.»;
23) paragrahvi 71 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
«(41) Kindlustusandja omavahendite suurus ja normatiiv arvutatakse rahandusministri poolt käesoleva seaduse alusel kehtestatud järelevalvelise raamatupidamise aruande andmete alusel.»;
24) paragrahvi 71 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(5) Kindlustusandja konsolideeritud omavahendite normatiiv arvutatakse rahandusministri poolt käesoleva seaduse alusel kehtestatud konsolideeritud järelevalvelise konsolideeritud raamatupidamise aruande andmete alusel.»;
25) paragrahvi 72 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «53,1 miljonit eurot» tekstiosaga «57,5 miljonit eurot»;
26) paragrahvi 72 lõikes 4 asendatakse tekstiosa «37,2 miljonit eurot» tekstiosaga «40,3 miljonit eurot»;
27) paragrahvi 78 lõige 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud piirangut võib ületada tingimusel, et piirangut ületavate investeeringute summa kokku ei ületa 40 protsenti ja ükski investeering ei ületa 10 protsenti kindlustustehniliste eraldiste ja finantskohustuste kogusummast koos edasikindlustusandja osaga.»;
28) paragrahvi 99 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Kindlustusandjate ühinemise korral määrab Finantsinspektsioon ühinevate kindlustusandjate ettepanekul vähemalt ühe ühise audiitori kõikidele ühinevatele kindlustusandjatele. Finantsinspektsioon võib jätta ühise audiitori määramata, kui selle on juba määranud lepinguriigi ühineva kindlustusandja asukohariigi kohus või haldusasutus.»;
29) paragrahvi 130 lõike 4 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Vahendusega tegeleva isiku suhtes ei kohaldata käesolevat seadust, kui tema vahendatav kindlustusleping vastab käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatule ja täidetud on kõik järgmised tingimused:»;
30) paragrahvi 134 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«2) kindlustussumma on vähemalt 1,2 miljonit eurot ühe kindlustusjuhtumi kohta ja 1,7 miljonit eurot aastas kõigi esitatud nõuete kohta;»;
31) paragrahvides 199, 203, 2031, 204 ning §-de 200, 201, 205 ja 207 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «50 000 krooni» tekstiosaga «500 000 krooni»;
32) seadust täiendatakse §-dega 2001 ja 2002 järgmises sõnastuses:
«§ 2001. Kindlustuslepingut sõlmida soovivale isikule teabe esitamata jätmine
(1) Enne kindlustuslepingu sõlmimist lepingu sõlmimise eelduseks oleva kohustusliku teabe kindlustusvõtjale esitamata jätmise või vale või eksitava teabe esitamise või avalikustamise eest –
§ 2002. Kindlustusvõtjale teabe esitamata jätmine
(1) Kindlustuslepingu kohta kohustusliku teabe esitamata jätmise või vale või eksitava teabe esitamise või avalikustamise eest –
33) paragrahvi 262 lõige 11 tunnistatakse kehtetuks;
34) paragrahvi 263 täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
«(5) Enne 2009. aasta 10. juunil vastuvõetud kindlustustegevuse seaduse redaktsiooni jõustumist nimekirja kantud kindlustusmaaklerid peavad 2009. aasta 1. juuliks esitama Finantsinspektsioonile käesoleva seaduse §-s 134 sätestatud tingimustele vastava kehtiva vastutuskindlustuslepingu või kindlustusandja, krediidi- või finantseerimisasutuse garantiilepingu ärakirja.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud tähtpäevani peab nimekirja kantud kindlustusmaakleri vastutuskindlustuslepingu kindlustussumma või kindlustusandja, krediidi- või finantseerimisasutuse garantiilepingu garantiisumma olema vähemalt üks miljon eurot ühe kindlustus- või garantiijuhtumi kohta ja 1,5 miljonit eurot aastas kõigi esitatud nõuete kohta.»;
35) seaduse normitehnilist märkust täiendatakse tekstiga järgmises sõnastuses:
§ 3. Krediidiasutuste seaduses (RT I 1999, 23, 349; 2008, 59, 330) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 29 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 29 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(5) Kontrollitava äriühingu määramisel ning häälte kuuluvuse ja arvu määramisel lähtutakse väärtpaberituru seaduse §-des 10 ja 721 sätestatust.»;
«§ 291. Olulist osalust omandavatele ja omavatele isikutele esitatavad nõuded
Pangas võib olulise osaluse omandada, seda omada ja suurendada ning panga üle kontrolli saavutada, seda omada ja suurendada igaüks (edaspidi käesolevas jaos isik):
1) kes on laitmatu ärialase mainega ning kelle tegevus seoses omandamisega vastab panga kindla ja usaldusväärse juhtimise põhimõtetele;
2) kes pärast osaluse omandamist või suurendamist valib, nimetab või määrab panga juhiks üksnes sellise isiku, kes vastab käesoleva seaduse §-s 48 sätestatud nõuetele;
3) kelle finantsseisund on piisavalt tugev, et tagada panga korrapärane ja usaldusväärne tegevus, ning juriidilise isiku puhul võimaldavad tema raamatupidamise aruanded nende olemasolu korral adekvaatselt hinnata tema finantsseisundit;
4) kes on võimeline tagama, et pank on suuteline järgima käesolevas seaduses sätestatud usaldatavusnõudeid, juriidilise isiku puhul eelkõige nõuet, et konsolideerimisgrupil, mille osaks pank saab, on olemas struktuur, mis võimaldab teostada tõhusat järelevalvet, vahetada teavet ja teha koostööd finantsjärelevalve asutuste vahel;
5) kelle suhtes ei ole põhjendatud kahtlust, et osaluse omandamine, omamine või suurendamine või kontroll panga üle on seotud rahapesu või terrorismi rahastamisega või selle katsega või suurendab selliseid riske.»;
4) paragrahvi 30 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Isik, kes soovib pangas otseselt või kaudselt olulise osaluse omandada või suurendada osalust nii, et see ületab 20, 30 või 50 protsenti panga aktsiakapitalist või aktsiatega esindatud häälte arvust, või teha tehingu, mille tulemusel muutuks pank tema kontrollitavaks äriühinguks (edaspidi omandaja), teavitab eelnevalt oma kavatsusest Finantsinspektsiooni ning esitab käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud andmed ja dokumendid.»;
5) paragrahvi 30 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «20, 33 või 50» tekstiosaga «20, 30 või 50»;
«(21) Finantsinspektsioon teavitab omandajat kirjalikult kahe tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 nimetatud teate või lõikes 4 nimetatud lisaandmete ja -dokumentide kättesaamisest ning käesoleva seaduse §-s 301 sätestatud menetlustähtaja võimalikust lõppkuupäevast.»;
7) paragrahvi 30 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
2) füüsilisest isikust omandaja elulookirjeldus, mis sisaldab muu hulgas omandaja nime, elukohta, senist haridus-, töö- ja teenistuskäiku ning isikukoodi, selle puudumise korral sünniaega;
5) andmed juriidilisest isikust omandaja juhatuse ja nõukogu liikmete kohta, mis sisaldavad neist igaühe ees- ja perekonnanime, isikukoodi või selle puudumise korral sünniaega, haridus-, töö- ja teenistuskäiku, ning nende isikute usaldusväärsust, kogemusi, kompetentsust ja laitmatut ärialast mainet kinnitavad dokumendid;
6) kinnitus, et osaluse omandamise tulemusel panga juhiks saavat isikut ei ole karistatud majandusalase, ametialase, varavastase või avaliku usalduse vastase süüteo eest ja karistusandmed on karistusregistri seaduse kohaselt karistusregistrist kustutatud. Välisriigi kodaniku puhul on aktsepteeritav tema päritoluriigi karistusregistri tõend või pädeva kohtu- või haldusorgani väljastatud samaväärne dokument tingimusel, et selle väljastamisest ei ole möödunud rohkem kui kolm kuud;
8) kinnitus, et käesoleva lõike punktis 6 nimetatud isiku puhul ei ole esinenud ega esine asjaolusid, mis seaduse kohaselt välistavad tema õiguse olla panga juht;
14) osaluse omandamisega seotud asjaolud vastavalt käesoleva seaduse §-le 29 ja väärtpaberituru seaduse §-dele 10 ja 721;
15) pärast osaluse omandamist omatava olulise osaluse suurus ja selle omamisega seotud asjaolud vastavalt käesoleva seaduse §-le 29 ja väärtpaberituru seaduse §-dele 10 ja 721;
16) panga kontrollitavaks äriühinguks muutumise korral äriplaan ning muud kontrolli saamise ja teostamisega seotud asjaolud vastavalt käesoleva seaduse §-le 29 ja väärtpaberituru seaduse §-le 10;
17) ülevaade pangas rakendatavast strateegiast, kui ta omandamise tulemusel ei muutu kontrollitavaks äriühinguks.»;
8) paragrahvi 30 täiendatakse lõigetega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
9) paragrahvi 30 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 301. Menetlus ja menetlustähtajad
(1) Finantsinspektsioon hindab omandaja vastavust käesoleva seaduse §-s 291 esitatud nõuetele ning otsustab osaluse omandamise keelamise või lubamise 60 tööpäeva jooksul (edaspidi menetlustähtaeg) Finantsinspektsiooni poolt hindamiseks vajalike andmete ja dokumentide saamist kinnitava § 30 lõikes 21 sätestatud teate esitamisest arvates.
(2) Finantsinspektsioonil on õigus käesoleva seaduse § 30 lõikes 4 nimetatud lisaandmeid ja -dokumente nõuda 50 tööpäeva jooksul menetlustähtaja algusest arvates.
(3) Finantsinspektsiooni poolt käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud lisaandmete ja -dokumentide esmakordse nõudmise ja omandajalt nõutud lisaandmete ja -dokumentide saamise vaheliseks perioodiks menetlustähtaeg peatub. Peatumine ei kesta kauem kui 20 tööpäeva.
(4) Täiendava lisaandmete ja -dokumentide nõudmise korral menetlustähtaeg ei peatu.
(5) Kui omandaja üle ei teostata finantsjärelevalvet või omandaja üle teostab järelevalvet kolmanda riigi finantsjärelevalve asutus, võib Finantsinspektsioon käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud menetlustähtaja peatamist pikendada kuni 30 tööpäevani.
(6) Finantsinspektsioon teeb olulise osaluse omandamise ja suurendamise ning panga kontrollitavaks äriühinguks muutmise hindamisel koostööd lepinguriigi finantsjärelevalve asutusega, kui omandaja on:
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud koostöö raames konsulteerib Finantsinspektsioon teiste finantsjärelevalve asutustega. Finantsinspektsioon edastab viivitamata teistele finantsjärelevalveasutustele kõik andmed, mis on olulised olulise osaluse omandamise ja suurendamise ning panga kontrollitavaks äriühinguks muutmise hindamisel.
(8) Kui olulist osalust soovib üheaegselt omandada rohkem kui üks isik, peab Finantsinspektsioon neid kohtlema võrdsete asjaolude korral võrdselt.»;
11) paragrahvi 31 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 31. Osaluse omandamise tingimused, keelamise alused ja otsus omandamise kohta»;
12) paragrahvi 31 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Finantsinspektsioon võib ettenähtud tähtaega pikendada, kuid tähtaeg ei või ületada kokku 12 kuud.»;
13) paragrahvi 31 lõiked 2–5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Olulise osaluse võib omandada, seda suurendada või panga kontrollitavaks äriühinguks muuta, kui Finantsinspektsioon ei keela oma ettekirjutusega olulise osaluse omandamist, selle suurendamist või panga kontrollitavaks äriühinguks muutmist, lähtudes käesoleva seaduse §-s 301 ja käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatust.
(3) Finantsinspektsioon võib oma ettekirjutusega keelata olulise osaluse omandamise ja suurendamise ning panga kontrollitavaks äriühinguks muutmise, kui:
1) omandaja ei vasta käesoleva seaduse §-s 291 sätestatud nõuetele;
2) omandaja ei ole ettenähtud tähtpäevaks Finantsinspektsioonile esitanud käesoleva seadusega ettenähtud või Finantsinspektsiooni poolt käesoleva seaduse alusel nõutud andmeid või dokumente;
4) pank muutuks kolmandas riigis elava või asuva isiku kontrollitavaks äriühinguks ning selle isiku üle ei teostata tema elu- või asukohariigis piisavat järelevalvet või selle kolmanda riigi finantsjärelevalve asutusel ei ole õiguslikku alust või võimalust teha Finantsinspektsiooniga koostööd.
(4) Finantsinspektsioon esitab omandajale otsuse olulise osaluse omandamise lubamise kohta või keelava ettekirjutuse kahe tööpäeva jooksul pärast vastava otsuse vastuvõtmist, kuid enne menetlustähtaja lõppu. Kui omandaja üle teostab finantsjärelevalvet teise lepinguriigi finantsjärelevalve asutus, tuleb otsuses muu hulgas märkida tema hinnang olulise osaluse omandamise või suurendamise või panga kontrollitavaks äriühinguks muutmise kohta.
(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud asjaolud ilmnevad pärast olulise osaluse omandamist või suurendamist või panga kontrollitavaks äriühinguks muutmist, võib Finantsinspektsioon teha ettekirjutuse, mille kohaselt arvatakse osaluse omandamine või panga kontrollitavaks äriühinguks muutmine käesoleva seadusega vastuolus olevaks.»;
14) paragrahvi 31 lõike 6 viimane lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
15) paragrahvi 32 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«4) tehing on tehtud pärast käesoleva seaduse § 31 lõikes 1 nimetatud tähtaja möödumist või enne, kui olulise osaluse omandamine oli käesoleva seaduse alusel lubatud.»;
16) paragrahvi 32 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Kui niisuguse tehingu tulemusel, mille puhul esineb mõni käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolu, omandatud või suurendatud osalust esindavad hääled arvati üldkoosoleku kvoorumisse ja need mõjutasid üldkoosoleku otsuse vastuvõtmist, on üldkoosoleku otsus tühine. Kohus võib Finantsinspektsiooni, aktsionäri või äriühingu nõukogu või juhatuse liikme avalduse alusel tuvastada üldkoosoleku otsuse tühisuse, kui avaldus on esitatud kolme kuu jooksul üldkoosoleku otsuse vastuvõtmisest arvates.»;
17) paragrahvi 32 lõikes 4 asendatakse sõna «kehtetuks» sõnaga «tühiseks»;
18) paragrahvi 33 lõikest 1 jäetakse välja tekstiosa «, ning esitama käesoleva seaduse § 30 lõike 3 punktis 1 nimetatud andmed isiku kohta, kelle aktsiaid võõrandatakse»;
19) paragrahvi 33 lõikes 4 asendatakse tekstiosa «väärtpaberituru seaduse §-le 10» tekstiosaga «väärtpaberituru seaduse §-dele 10 ja 721»;
20) paragrahvides 1347, 1348, 13413 ja §-de 1349–13411 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «50 000 krooni» tekstiosaga «500 000 krooni»;
21) seaduse normitehnilist märkust täiendatakse tekstiga järgmises sõnastuses:
§ 4. Väärtpaberituru seaduses (RT I 2001, 89, 532; 2009, 12, 71) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 72 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 72. Olulist osalust omandavatele ja omavatele isikutele esitatavad nõuded
Investeerimisühingus võib olulise osaluse omandada, seda omada ja suurendada ning investeerimisühingu üle kontrolli saavutada, seda omada ja suurendada igaüks (edaspidi käesoleva seaduse §-des 72–78 isik):
1) kes on laitmatu ärialase mainega ning kelle tegevus seoses omandamisega vastab investeerimisühingu kindla ja usaldusväärse juhtimise põhimõtetele;
2) kes pärast osaluse omandamist või suurendamist valib, nimetab või määrab investeerimisühingu juhiks üksnes sellise isiku, kes vastab käesoleva seaduse §-s 79 sätestatud nõuetele;
3) kelle finantsseisund on piisavalt tugev, et tagada investeerimisühingu korrapärane ja usaldusväärne tegevus, ning juriidilise isiku puhul võimaldavad tema raamatupidamise aruanded nende olemasolu korral adekvaatselt hinnata tema finantsseisundit;
4) kes on võimeline tagama, et investeerimisühing on suuteline järgima käesolevas seaduses sätestatud usaldatavusnõudeid, juriidilise isiku puhul eelkõige nõuet, et konsolideerimisgrupil, mille osaks investeerimisühing saab, on olemas struktuur, mis võimaldab teostada tõhusat järelevalvet, vahetada teavet ja teha koostööd finantsjärelevalve asutuste vahel;
5) kelle suhtes ei ole põhjendatud kahtlust, et osaluse omandamine, omamine või suurendamine või kontroll investeerimisühingu üle on seotud rahapesu või terrorismi rahastamisega või selle katsega või suurendab selliseid riske.»;
«§ 721. Osaluse määramise tingimused ja erisused
(1) Olulise osaluse määramisel tuleb lisaks käesoleva seaduse §-des 9 ja 10 sätestatule arvesse võtta ka käesoleva seaduse § 185 lõikes 5, § 1871 lõike 1 punktides 1 ja 2 ning sama paragrahvi lõikes 2 sätestatut.
(2) Olulise osaluse määramisel ei arvestata aktsiakapitali väljendavaid neid hääleõigusi, mille investeerimisühing või krediidiasutus võib omandada või mida omada seoses käesoleva seaduse § 43 lõike 1 punktis 6 nimetatud teenuse osutamisega tingimustel, et neid õigusi ei kasutata ükskõik millisel viisil selle äriühingu juhtimisse sekkumiseks ning et need õigused võõrandatakse ühe aasta jooksul alates omandamisest.
(3) Olulise osaluse arvutamisel ei summeerita eurofondi fondivalitseja ja lepinguriigi eurofondi fondivalitseja emaettevõtja puhul käesoleva seaduse § 185 lõikes 1 nimetatud osalusi nende osalustega, mida fondivalitseja ise valitseb, eeldusel, et ta teostab oma hääleõigust emaettevõtjast sõltumatult.
(4) Olulise osaluse arvutamisel ei summeerita Eesti ja lepinguriigi investeerimisühingu emaettevõtja puhul käesoleva seaduse § 185 lõikes 1 nimetatud osalusi nende osalustega, mida see investeerimisühing valitseb iga kliendi suhtes eraldi, arvestades käesoleva seaduse § 1871 lõikes 7 nimetatud tingimusi.»;
3) paragrahvi 73 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Isik, kes soovib investeerimisühingus otseselt või kaudselt olulise osaluse omandada või osalust suurendada nii, et see ületab 20, 30 või 50 protsenti investeerimisühingu aktsiakapitalist või aktsiatega esindatud häälte arvust, või teha tehingu, mille tulemusel investeerimisühing muutuks tema kontrollitavaks äriühinguks (edaspidi omandaja), teavitab eelnevalt oma kavatsusest inspektsiooni ning esitab käesoleva seaduse § 74 lõikes 1 ja lõike 11 alusel kehtestatud määruses nimetatud andmed ja dokumendid.»;
4) paragrahvi 73 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «20, 33 või 50» tekstiosaga «20, 30 või 50»;
5) paragrahvi 73 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Inspektsioon teavitab omandajat kirjalikult kahe tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 nimetatud teate või käesoleva seaduse § 74 lõikes 3 nimetatud lisaandmete ja -dokumentide kättesaamisest ning §-s 741 sätestatud menetlustähtaja võimalikust lõppkuupäevast.»;
6) paragrahvi 74 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Inspektsioonile teatatakse selle äriühingu nimi, milles oluline osalus omandatakse või seda suurendatakse või mis muudetakse omandaja poolt kontrollitavaks, samuti selles äriühingus omandatava osaluse suurus ning esitatakse järgmised andmed ja dokumendid:
6) kinnitus, et osaluse omandamise tulemusel investeerimisühingu juhiks saavat isikut ei ole karistatud majandusalase, ametialase, varavastase või avaliku usalduse vastase süüteo eest ja karistusandmed on karistusregistri seaduse kohaselt karistusregistrist kustutatud. Välisriigi kodaniku puhul on aktsepteeritav tema päritoluriigi karistusregistri tõend või pädeva kohtu- või haldusorgani väljastatud samaväärne dokument tingimusel, et selle väljastamisest ei ole möödunud rohkem kui kolm kuud;
8) kinnitus, et käesoleva lõike punktis 6 nimetatud isiku puhul ei ole esinenud ega esine asjaolusid, mis seaduse kohaselt välistavad tema õiguse olla investeerimisühingu juht;
14) osaluse omandamisega seotud asjaolud vastavalt käesoleva seaduse §-dele 10 ja 721;
15) pärast osaluse omandamist omatava olulise osaluse suurus ja selle omamisega seotud asjaolud vastavalt käesoleva seaduse §-dele 10 ja 721;
16) investeerimisühingu kontrollitavaks äriühinguks muutumise korral äriplaan ning muud kontrolli saamise ja teostamisega seotud asjaolud vastavalt käesoleva seaduse §-le 10;
17) ülevaade investeerimisühingus rakendatavast strateegiast, kui ta omandamise tulemusel ei muutu kontrollitavaks äriühinguks.»;
7) paragrahvi 74 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
«(11) Rahandusminister võib kehtestada määruse, milles täpsustatakse Inspektsioonile esitatavaid käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmeid ja dokumente.
(12) Inspektsioonile esitatavad andmed ja dokumendid peavad olema eesti keeles. Inspektsiooni nõusolekul võib nimetatud andmed ja dokumendid esitada ka mõnes muus keeles.»;
8) paragrahvi 74 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Inspektsioon võib kirjalikult nõuda käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentide täpsustamiseks ja kontrollimiseks lisaandmeid ja -dokumente. Sealjuures täpsustatakse, millist lisateavet tuleb Inspektsioonile esitada.»;
9) seadust täiendatakse §-ga 741 järgmises sõnastuses:
«§ 741. Menetlus ja menetlustähtajad
(1) Inspektsioon hindab omandaja vastavust käesoleva seaduse §-s 72 esitatud nõuetele ning otsustab osaluse omandamise keelamise või lubamise 60 tööpäeva jooksul (edaspidi menetlustähtaeg) Inspektsiooni poolt hindamiseks vajalike andmete ja dokumentide saamist kinnitava § 73 lõikes 3 sätestatud teate esitamisest arvates.
(2) Inspektsioonil on õigus käesoleva seaduse § 74 lõikes 3 sätestatud lisaandmeid ja -dokumente nõuda 50 tööpäeva jooksul menetlustähtaja algusest arvates.
(3) Inspektsiooni poolt käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud lisaandmete ja -dokumentide esmakordse nõudmise ja omandajalt nõutud lisaandmete ja -dokumentide saamise vaheliseks perioodiks menetlustähtaeg peatub. Peatumine ei kesta kauem kui 20 tööpäeva.
(5) Kui omandaja üle ei teostata finantsjärelevalvet või omandaja üle teostab järelevalvet kolmanda riigi finantsjärelevalve asutus, võib Inspektsioon käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud menetlustähtaja peatamist pikendada kuni 30 tööpäevani.
(6) Inspektsioon teeb käesolevas paragrahvis sätestatud menetlusaja jooksul koostööd teise lepinguriigi pädeva järelevalve asutusega, kui omandajaks on lepinguriigis registreeritud fondivalitseja, krediidiasutus, investeerimisühing, investeerimisfond, kindlustusandja, muu finantsjärelevalve alla kuuluv isik või nimetatud isikutega ühte konsolideerimisgruppi kuuluv isik.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud koostöö raames konsulteerib inspektsioon teiste lepinguriikide järelevalve asutustega. Inspektsioon edastab viivitamata teistele finantsjärelevalveasutustele kõik andmed, mis on olulised olulise osaluse omandamise ja suurendamise ning investeerimisühingu kontrollitavaks äriühinguks muutmise hindamisel.
(8) Kui olulist osalust soovib üheaegselt omandada rohkem kui üks isik, peab Inspektsioon neid kohtlema võrdsete asjaolude korral võrdselt.»;
10) paragrahvi 75 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Inspektsioon võib ettenähtud tähtaega pikendada, kuid tähtaeg ei või kokku ületada 12 kuud.»;
11) paragrahvi 75 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Olulise osaluse võib omandada, seda suurendada või investeerimisühingu kontrollitavaks äriühinguks muuta, kui Inspektsioon ei keela oma ettekirjutusega olulise osaluse omandamist, selle suurendamist või investeerimisühingu kontrollitavaks äriühinguks muutmist, lähtudes käesoleva seaduse §-s 741 ja § 76 lõikes 1 sätestatust.»;
12) paragrahvi 76 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 76. Osaluse omandamise keelamise alused ja otsus omandamise kohta»;
13) paragrahvi 76 lõiked 1–3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Inspektsioon võib oma ettekirjutusega keelata olulise osaluse omandamise ja suurendamise ning investeerimisühingu kontrollitavaks äriühinguks muutmise, kui:
1) omandaja ei vasta käesoleva seaduse §-s 72 sätestatud nõuetele;
2) omandaja ei ole ettenähtud tähtpäevaks Inspektsioonile esitanud käesolevas seaduses sätestatud või seaduse alusel nõutud andmeid või dokumente;
3) Inspektsioonile esitatud andmed või dokumendid ei vasta õigusaktidega sätestatud nõuetele või need on ebaõiged, eksitavad või puudulikud või esitatud andmete ja dokumentide alusel ei saa kõrvaldada Inspektsiooni mõistlikku kahtlust omandamise ebasobivuses ning selles, et omandamine ei vasta käesolevas seaduses sätestatud nõuetele;
4) investeerimisühing muutuks kolmandas riigis elava või asuva isiku kontrollitavaks äriühinguks ning selle isiku üle ei teostata tema elu- või asukohariigis piisavat järelevalvet või selle kolmanda riigi finantsjärelevalve asutusel ei ole õiguslikku alust või võimalust teha Inspektsiooniga koostööd.
(2) Inspektsioon esitab omandajale otsuse olulise osaluse omandamise lubamise kohta või keelava ettekirjutuse kahe tööpäeva jooksul pärast vastava otsuse vastuvõtmist, kuid enne menetlustähtaja lõppu. Kui omandaja üle teostab finantsjärelevalvet teise lepinguriigi finantsjärelevalve asutus, tuleb otsuses muu hulgas märkida tema hinnang olulise osaluse omandamise või suurendamise või investeerimisühingu kontrollitavaks äriühinguks muutmise kohta.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolud ilmnevad pärast olulise osaluse omandamist või suurendamist või investeerimisühingu kontrollitavaks äriühinguks muutmist, võib Inspektsioon teha ettekirjutuse, mille kohaselt arvatakse osaluse omandamine või investeerimisühingu kontrollitavaks äriühinguks muutmine käesoleva seadusega vastuolus olevaks.»;
14) paragrahvi 76 lõike 4 viimane lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Inspektsioon võib ettekirjutuse avalikustada oma veebilehel, sealhulgas võib omandaja ise nõuda ettekirjutuse avalikustamist.»;
15) paragrahvi 77 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«4) tehing on tehtud pärast käesoleva seaduse § 75 lõikes 1 nimetatud tähtaja möödumist või enne, kui olulise osaluse omandamine oli käesoleva seaduse alusel lubatud;»;
16) paragrahvi 77 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Kui niisuguse tehingu tulemusel, mille puhul esines mõni käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolu, omandatud või suurendatud olulist osalust esindavad hääled arvati üldkoosoleku kvoorumisse ja need mõjutasid üldkoosoleku otsuse vastuvõtmist, on üldkoosoleku otsus tühine. Kohus võib Inspektsiooni, aktsionäri või äriühingu nõukogu või juhatuse liikme avalduse alusel tuvastada üldkoosoleku otsuse tühisuse, kui avaldus on esitatud kolme kuu jooksul üldkoosoleku otsuse vastuvõtmisest arvates.»;
17) paragrahvi 77 lõikes 4 asendatakse sõna «kehtetuks» sõnaga «tühiseks»;
18) paragrahvi 78 lõikest 1 jäetakse välja tekstiosa «, ning esitama käesoleva seaduse § 74 lõike 1 punktis 1 nimetatud andmed isiku kohta, kellele aktsiad võõrandatakse»;
19) paragrahvi 174 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
«(5) Kui valitseva mõju all oleva sihtemitendi üldkoosoleku või nõukogu otsusel oma aktsiate omandamisele järgneva kuue kuu jooksul teeb sihtemitendi üle valitseva mõju omaja või temaga kooskõlastatult tegutsev isik ülevõtmispakkumise selle sihtemitendi aktsionäridele, siis hüvitab ülevõtja üldkoosoleku või nõukogu otsusel oma aktsiate omandamise käigus sihtemitendile aktsia võõrandanud isikule aktsia eest tasutud hinna ja ülevõtmispakkumises makstava ostuhinna vahe, kui ostuhind ülevõtmispakkumises on kõrgem ja kui Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 2273/2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/6/EÜ seoses tagasiostuprogrammidele ja finantsinstrumentide stabiliseerimisele ettenähtud eranditega (ELT L 336, 23.12.2003, lk 33–38), nõuetele vastavas aktsiate tagasiostuprogrammis või muus samaväärses dokumendis ei avalikustatud ülevõtmispakkumise tegemise kavatsust.»;
20) seaduse normitehnilist märkust täiendatakse tekstiga järgmises sõnastuses:
§ 5. Eesti väärtpaberite keskregistri seaduses (RT I 2000, 57, 373; 2009, 12, 71) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 28 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 28. Osalus registripidajas ning olulist osalust omandavatele ja omavatele isikutele esitatavad nõuded
5) kelle suhtes ei ole põhjendatud kahtlust, et osaluse omandamine, omamine või suurendamine või kontroll registripidaja üle on seotud rahapesu või terrorismi rahastamisega või selle katsega või suurendab selliseid riske.»;
2) seadust täiendatakse §-dega 281–285 järgmises sõnastuses:
«§ 281. Osaluse omandamisest teavitamine ja esitatavad andmed
(4) Registripidaja esitab koos majandusaasta aruandega Finantsinspektsioonile andmed isikute kohta, kellel majandusaasta lõpu seisuga oli registripidajas oluline osalus, näidates ära isikule kuuluva osaluse suuruse ja selle omamisega seotud asjaolud vastavalt väärtpaberituru seaduse §-dele 9, 10 ja 721.»;
3) paragrahvides 461–463 ja § 464 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «50 000 krooni» tekstiosaga «500 000 krooni».
Käesoleva seaduse § 2 punktid 21, 25 ja 26 jõustuvad 2010. aasta 1. jaanuaril.


Kaitstava piirkonna taimetervisenõuded – Riigi Teataja
Kaitstava piirkonna taimetervisenõuded
Kaitstava piirkonna taimetervisenõuded - sisukord
§ 2 Kaitstavad piirkonnad
§ 3 Kaitstavale piirkonnale ohtlikud taimekahjustajad
§ 4 Taimed, taimsed saadused ja muud objektid, mille kaitstavasse piirkonda toimetamine ja turustamine on keelatud
§ 5 Nõuded taimele, taimsele saadusele või muule objektile selle kaitstavasse piirkonda toimetamisel ja turustamisel
§ 6 Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide toimetamine läbi kaitstava piirkonna
§ 7 Viljapuu-bakterpõletiku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) kaitstava piirkonna taimetervisenõuded
RT I, 01.08.2019, 8
Kaitstava piirkonna taimetervisenõuded1
Vastu võetud 29.04.2005 nr 50
RTL 2005, 49, 687
21.03.2017 RT I, 24.03.2017, 4 27.03.2017
Määrus kehtestatakse «Taimekaitseseaduse» § 10 lõike 5 alusel.
Määrusega kehtestatakse komisjoni määrusega (EÜ) nr 690/2008, millega tunnistatakse kaitstavaid alasid, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad (ELT L 193, 22.07.2008, lk 1–6), kaitstavaks piirkonnaks tunnistatud piirkonna taimetervisenõuded.
[RT I, 24.03.2017, 4 - jõust. 27.03.2017]
§ 2. Kaitstavad piirkonnad
[Kehtetu RT I, 24.03.2017, 4 - jõust. 27.03.2017]
§ 3. Kaitstavale piirkonnale ohtlikud taimekahjustajad
(1) Ühendusevälisest riigist on keelatud kaitstavasse piirkonda toimetada ja seal levitada Euroopa Liidu Nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide Ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.07.2000, lk 1–112) lisa I osas B nimetatud ohtlikke taimekahjustajaid.
(2) Ühendusevälisest riigist on keelatud kaitstavasse piirkonda toimetada ja seal levitada Euroopa Liidu Nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ lisa II osas B nimetatud ohtlikke taimekahjustajaid, kui nad esinevad teatud taimedel, taimsetel saadustel või muudel objektidel.
§ 4. Taimed, taimsed saadused ja muud objektid, mille kaitstavasse piirkonda toimetamine ja turustamine on keelatud
Ühendusevälisest riigist on keelatud kaitstavasse piirkonda toimetada ja turustada Euroopa Liidu Nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ lisa III osas B nimetatud taimi, taimseid saadusi ja muid objekte.
§ 5. Nõuded taimele, taimsele saadusele või muule objektile selle kaitstavasse piirkonda toimetamisel ja turustamisel
Nõuded taime, taimse saaduse või muu objekti päritolu, omaduste ja töötlemisviisi kohta taime, taimse saaduse või muu objekti ühendusevälisest või ühendusesisesest riigist kaitstavasse piirkonda toimetamisel ja turustamisel on nimetatud Euroopa Liidu Nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ lisa IV osas B.
§ 6. Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide toimetamine läbi kaitstava piirkonna
Taimed, taimsed saadused ja muud objektid, mida toimetatakse ühest piirkonnast teise läbi kaitstava piirkonna, ei pea vastama Euroopa Liidu Nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ lisa I osa B, lisa II osa B ja lisa IV osa B nõuetele, kui kaubasaadetis läbib kaitstava piirkonna avamatult ja muutumatul kujul.
§ 7. Viljapuu-bakterpõletiku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) kaitstava piirkonna taimetervisenõuded
(1) Perekondade toompihlakas (Amelanchier Med.), ebaküdoonia (Chaenomeles Lindl.), tuhkpuu (Cotoneaster Ehrh.), viirpuu (Crataegus L.), küdoonia (Cydonia Mill.), villpööris (Eriobotrya Lindl.), õunapuu (Malus Mill.), astelpihlakas (Mespilus L.), tuliastel (Pyracantha Roem.), pirnipuu (Pyrus L.) ja pihlakas (Sorbus L.) ning Davidi fotiinia (Photinia davidiana (Dcne.) Cardot) taimi ja tolmeldamiseks ettenähtud õietolmu on viljapuu-bakterpõletiku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) suhtes kaitstavasse piirkonda lubatud toimetada või turustada üksnes siis, kui nad on varustatud ühe ametliku kinnitusega selle kohta, et nad:
1) pärinevad Šveitsi kantonist Valais või ühendusevälisest riigist, mis on tunnistatud viljapuu-bakterpõletikust (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) vabaks, või ühendusevälisest piirkonnast, mis on tunnistatud viljapuu-bakterpõletiku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) suhtes kahjustajavabaks piirkonnaks;
2) pärinevad teisest viljapuu-bakterpõletiku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) suhtes kaitstavast piirkonnast.
(2) Lõikes 1 nimetatud taimi ja taimseid saadusi on lubatud viljapuu-bakterpõletiku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) suhtes kaitstavasse piirkonda toimetada või turustada ka siis, kui nad on toodetud või nende viimisel puhvertsooni säilitatud seal vähemalt 7 kuu jooksul, kaasa arvatud viimase kasvuperioodi 1. aprilli ja 31. oktoobri vahelisel ajavahemikul, tootmiskohas:
1) mis asetseb vähemalt 50 km2 pindalaga puhvertsooni piirist vähemalt 1 km seespool;
2) mis on kahe viimase kasvuperioodi jooksul kuulunud riikliku järelevalve alla;
3) kus viimase kasvuperioodi ajal korra juuni ja augusti vahelisel ajal ning korra augusti ja novembri vahelisel ajal teostatud riikliku järelevalve tulemuste alusel viljapuu-bakterpõletikku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) ei esine;
4) kus taimedelt on võetud proove, mida on laboratoorsete meetoditega kontrollitud latentse nakkuse avastamiseks;
5) mida ümbritsevas vähemalt 500 meetri laiuses vööndis viimase kasvuperioodi augusti ja novembri vahelisel ajal teostatud riikliku järelevalve tulemuste alusel viljapuu-bakterpõletikku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) ei esine;
6) mille ümber asuvas puhvertsoonis kasvavad viljapuu-bakterpõletiku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) peremeestaimed on kuulunud riikliku järelevalve alla kahe viimase kasvuperioodi jooksul ja kus viimase kasvuperioodi jooksul vähemalt korra on kontrollitud viljapuu-bakterpõletiku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) peremeestaimi ja kõik haigustunnustega peremeestaimed on eemaldatud.
(3) Viljapuu-bakterpõletiku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) suhtes kaitstavasse piirkonda võib 15. märtsist 30. juunini toimetada ja turustada mesilasperesid, kui need:
1) pärinevad viljapuu-bakterpõletiku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) suhtes kahjustajavabaks piirkonnaks tunnistatud ühendusevälisest riigist;
2) pärinevad Šveitsi kantonist Valais;
3) pärinevad teisest viljapuu-bakterpõletiku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) suhtes kaitstavast piirkonnast;
4) on enne kaitstavasse piirkonda toimetamist või turustamist hoitud karantiinis pimedas jahedas kohas 48 tunni jooksul.
Määrus jõustub 15. mail 2005. a.