text:
Keskkonnaõiguse uudiskiri / mai 2018 (2018-05-18 08:12:16)
Iga-aastasel looduskaitsekuul pööratakse mitmete üritustega üle Eesti tavalisest veelgi rohkem tähelepanu loodusele, selle väärtustamisele ja kaitsele. Tähistamaks nii inimese kui looduse tervist kannab tänavune looduskaitsekuu teemapealkirja "Terve Eesti".
Looduskaitsekuu puhul ilmuvad Keskkonnaõiguse uudiskirjas külalisautorite lood looduskaitsest. Lugude teravik on suunatud kaitsealadele, veelgi spetsiifilisemalt Natura aladele, kuhu kuulub enamik Eesti kaitsealadest.
Miks ja kellele on Natura alad olulised ning kuidas nende alade kaitse-eesmärke paremini saavutada, kirjutavad Kadri Möller ja Herdis Fridolin Keskkonnaministeeriumi looduskaitse osakonnast ning Silvia Lotman Eestimaa Looduse Fondist. Täname autoreid kaastöö eest!
Ka kolmas pikem artikkel räägib Natura teemadel, käsitledes Euroopa Kohtu värsket lahendit metsaraiete kohta Natura alale jäävas loodusmetsas.
Euroopa Kohus tegi 17. aprillil otsuse kohtuasjas C 441/17, milles lahendas küsimust, kas Poola Vabariik rikkus EL loodus- ja linnudirektiivist tulenevaid kohustusi, kui ta lubas suures ulatuses metsaraiet kuuse-kooreüraski leviku peatamiseks Białowieża metskonnas. Białowieska Natura 2000 ala on üks Euroopa paremini säilinud loodusmetsi, millele on iseloomulik suur hulk surnud ning vanu, sealhulgas üle saja aasta vanuseid puid. Sellel territooriumil on väga hästi säilinud looduslikud elupaigad, mis on määratletud elupaikade direktiivi tähenduses esmatähtsana, samuti esineb seal mitmeid kaitsealuseid mardika- jt putukaliike ja linnuliike. Kohus leidis, et Poola rikkus raieid lubades oma kohustusi.
Euroopa Komisjon vaatab üle keskkonnaasjades EL-institutsioonide otsuste vaidlustamise reeglid
Euroopa Komisjon asus analüüsima, kas EL õigusraamistik on vastavuses Aarhusi konventsiooniga, mis kohustab konventsiooniga liitunuid (sh ELi) tagama avalikkusele keskkonnaasjades tõhusa õiguskaitse kättesaadavuse.
Aarhusi konventsiooni nn kontrollikomitee (Compliance Committee) leidis aasta tagasi, et EL on rikkunud Aarhusi konventsiooni nõudeid, jättes avalikkuse (nii üksikisikuid kui ka VVO-d) võimaluseta minna keskkonnaasjades EL institutsioonide vastu Euroopa Kohtusse. Ühtlasi leiti, et vaidlustada peab saama ka selliseid EL õigusakte, mis puudutavad vaid keskkonda, mitte ainult otseselt keskkonnaõiguse nime all vastu võetud õigusakte. Kajastasime otsust ka oma 2016. a augusti uudiskirjas.
Konventsiooniosalised kohtusid 2017. a septembris, kuid lükkasid selle küsimuse üle otsustamise edasi järgmise kohtumise ajaks, mis leiab aset 2021. aastal. EL lubas otsida konventsiooni järgimiseks võimalusi ja vahendeid, mis on kooskõlas EL fundamentaalsete põhimõtete ja kohtuliku kontrolli süsteemiga. Sellega soovis EL vältida rikkumise tunnistamist konventsiooniosaliste poolt ning võita aega meetmete kaalumiseks.
Mai alguses algatas Euroopa Komisjon Aarhusi konventsioonile vastavuse tagamise analüüsi, mille raames on kõik EL kodanikud oodatud kuni 6. juunini andma tagasisidet konventsiooni rakendamise osas ja tegema ettepanekuid.
Algatuse ja tagasiside andmise veebileht (ingl k)
Keskkonnaministeerium kaardistas võimalused kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks
Keskkonnaministeeriumi tellimusel on valminud uuring, milles kaardistati kasvuhoonegaaside heite vähendamise võimalusi Eestis. Uuringu eesmärk oli välja selgitada, millised on kõige kulutõhusamad meetmed kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks aastatel 2021-2030 väljaspool valdkondi, kus toimub kasvuhoonegaasidega kauplemine (nt elektritootmine jms suurtööstus).
Euroopa Liidus reguleerib suurte tööstuste kasvuhoonegaaside heite vähendamist kasvuhoonegaasidega kauplemise süsteem (Emission Trading System - ETS). Lisaks on aga reguleeritud muud valdkonnad, kus liikmesriikidel endil tuleb leida kõige sobivamad viisid kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks. Valminud uuring keskendubki viie sektori heitele, mida ETS ei hõlma - transport, põllumajandus, jäätmekäitlus, tööstuslikud protsessid, väikesemahuline energiatootmine. Nimetatud sektorite kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustus tuleneb nn EL-i jagatud kohustuste otsusest (lähitulevikus asendatakse see vastavasisulise määrusega). Uue määruse eelnõu kohaselt on Eestil heite vähendamise miinimumeesmärk 2030. aastaks 13% võrreldes 2005. aasta tasemega.
Kõige suurema heitekogus pärineb transpordisektorist, moodustades kõigi viie sektori heitest ligikaudu 40%. Samas on selles sektoris ka suurima heite vähendamise potentsiaal. Analüüsis toodi välja 14 meedet, millest kõige suurema mõjuga on autode teekasutustasud, sõiduautode aastamaks ja ühistranspordi teenuse arendamine. Mujal maailmas kasutusel, ent Eesti jaoks uudsed on sellised meetmed nagu Tallinna ummikumaks ja autode kooskasutus. Energiasektoris on kõige mõjusamad meetmed hoonete ja katlamajade renoveerimine, põllumajandussektoris nt otsekülvi viljelemine.
Eesti kasvuhoonegaaside koguheide aastal 2016 oli 19,6 miljonit tonni. ETS süsteemiga on hõlmatud sellest ligikaudu 70% (13,4 miljonit tonni). Ülejäänu 6,2 miljonit tonni on pärit nendest viiest sektorit, mida uuringus käsitleti. Analüüsis esitatud meetmed peaksid aitama Eestil 2030. aastaks saavutada eesmärgi, milleks on vähendada KHG heiteid vähemalt 13% võrra võrreldes 2005. a tasemega. Uuringu koostajate hinnangul aitaks uuringus toodud kõigi meetmete rakendamine miinimumeesmärki isegi 40% ulatuses ületada, mis tähendab et Eesti KHG heide aastaks 2030 väheneks koguni 18,2%.
Euroopa Parlament andis oma heakskiidu uuele hoonete energiatõhususe direktiivile
17.aprillil andis Euroopa Parlament rohelise tule uuele hoonete energiatõhususe direktiivile, mis on samanimelise EL direktiivi 2010/31/EL (millest oli juttu meie 2010. aasta juuli uudiskirjas) täiendatud variant. Muudatusi on vaja, sest juba 2011. aastal tõdes EL nõukogu, et liit ei suuda senisel viisil jätkates saavutada energiatõhususe eesmärki. 2016. aastal käis Euroopa Komisjon välja laiaulatuslikuma nn puhta energia plaani, mille peamiseks eesmärgiks on loodussõbralikum energiamajandus. Plaani üks osa on energiasääst hoonetelt.
Kogu maailm on üha suuremas energiasõltuvuses, aga ressursid energia tootmiseks on napid. See paneb aina suurema surve meie loodusressurssidele ning põhjustab kasvuhoonegaaside hulga suurenemist Maa atmosfääris. Kasvuhoonegaasid on aga tihedalt seotud kliimamuutustega. Paljud riigid pingutavad kliimamuutuste pidurdamise nimel (sh rahvusvahelise Pariisi kokkuleppe alusel, mille allkirjastasid 195 riiki), nende hulgas ka EL oma liikmesriikidega. Selleks püütakse muuhulgas vähendada CO 2 õhkupaiskamist ja rakendada loodussõbralikumaid energiatootmisviise. EL-is on hooned ühed suurimad energiatarbijad. Hoonete kütmisele ja jahutamisele kulub 40 % lõppenergiast. Energiatõhususe suurendamine selles sektoris omaks suurt positiivset mõju EL kliima-eesmärkide saavutamisel.
Uus direktiiv sisaldab meetmeid, mis kiirendavad olemasolevate hoonete renoveerimist energiasäästlikumaks ja suurendavad uute ehitiste energiatõhusust, muutes need "nutikateks". Uue direktiiviga nähakse ette, et liikmesriigid töötavad välja pikaajalise hoonete renoveerimise strateegia ja täiustavad elektrisõidukite laadimisvõrku. Kavandatakse ehitiste intelligentsuse näitajat ning lihtsustatakse kütte- ja kliimaseadmete kontrollimist. Küttesüsteemide kontrollimist puudutavate muudatuste fookus on pööratud keskkütte- ja kliimaseadmete poole ning väikesed küttesüsteemid (nagu elektrikerised ja puudega köetavad ahjud) muudatustest puudutatud ei saa. Kontrollimine annab kindlustunde, et kasutatakse loodust säästvaid tehnoloogiaid ja hoone energiatase vastab normidele. Intelligentsuse näitaja eesmärgiks on anda tagasisidet hoone digitaalsest võimekusest ning eriti selle võimekuse kasust energia kokkuhoiu osas. Direktiivis rõhutatakse energiavarustuse digitaliseerimise olulisust. Näiteks on digitaalsete lahendustega võimalik paremini jälgida küttesüsteemide tööd ja neid optimeerida.
Edasi liigub direktiiv EL Nõukogusse, kus liikmesriikide esindajad peavad selle samuti heaks kiitma. Pärast ametlikke heakskiite Parlamendilt ja Nõukogult saab selle EL-i ametlikus väljaandes avaldada. Peale avaldamist jõustub direktiivi 20 päeva pärast ning siis on liikmesriikidel 20 kuud aega, et riigisisene õigus uute EL nõuetega vastavusse viia.
Valitsus saatis Riigikokku välisõhu saasteainete heitkoguseid piirava nn NEC-direktiivi ülevõtva eelnõu
Aprilli lõpus esitas Vabariigi Valitsus Riigikogule atmosfääriõhukaitse seaduse (AÕKS) muutmise seaduse eelnõu, millega võetakse üle uuendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2016/2284/EL (nn NEC-direktiiv), mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist. Direktiiviga on iga EL liikmesriigi jaoks kehtestatud ülemmäärad viiele peamisele õhusaasteainele: eriti peened osakesed (PM2,5), vääveldioksiid (SO2), lämmastikoksiidid (NOx), mittemetaansed lenduvad orgaanilised ühendid (LOÜ) ja ammoniaak (NH3) ning seatud eesmärgid heitkoguste vähendamiseks aastateks 2020 ja 2030.
Eesmärkide saavutamiseks peavad riigid vastavalt direktiivi nõuetele koostama, vastu võtma ja ellu viima teatavate õhusaasteainete heitkoguste vähendamise riikliku programmi aastateks 2020-2030. Programmi koostamine on üks osa direktiivi ülevõtmisest Eesti õigusesse.
Riigikogule esitatud eelnõu paneks riigile kohustuse koostada õhusaasteainete vähendamise programm aastateks 2020-2030, mille raames selgitatakse välja heitkoguste vähendamiseks vajalikud siseriiklikud tegevused, uuringud, vähendamismeetmed ja investeeringud. Programmi tuleks ajakohastada vähemalt iga nelja aasta tagant. Esimese õhusaasteainete vähendamise programmi peab Keskkonnaministeerium esitama Euroopa Komisjonile hiljemalt järgmise aasta 1. aprilliks. Muudatused näeks ette ka täiendavad ja üksikasjalikud nõuded, mida tuleb järgida õhusaasteainete vähendamise programmi koostamisel. Lisaks nähake eelnõuga ette riiklike heitkoguste vähendamise kohustuste täitmise nn paindlikkusmeetmed. EL direktiiv võimaldab riigil piirkoguste täitmisel kombineerida erinevaid meetmeid vastavalt vajadusele ja võimalusele, kui on oht, et heitkoguste vähendamise kohustust ei suudeta täita. Sellised meetmed on kavas välja selgitada õhusaasteainete vähendamise programmi koostamise raames. Samuti võetakse eelnõukohase muudatusega kasutusele mitmed uued terminid, nt osooni eeldusained, inimtekkeliste saasteainete heitkogused, tahm e must süsinik, heiteinventuur jt.
Eelnõukohased muudatused aitavad koostajate hinnangul täita direktiiviga pandud riiklikke saasteainete vähendamise kohustusi, avaldavad positiivset mõju õhusaaste vähendamisele ja seeläbi ka elu- ja looduskeskkonnale, aitavad saavutada ELi õhukvaliteedi eesmärke ja leevendada kliimamuutuste mõju. Eelnõu kohaselt peaks seadus jõustuma juba 1. juulil, mis on ka direktiivi ülevõtmise tähtaeg.
Õhusaasteainete vähendamise programmist
Vabariigi Valitsuse 26.04.2018. a istungi kommenteeritud päevakord (p 2)
Euroopa Kohus: nn Natura hindamisel ei tohi eelhinnangut andes leevendavate meetmetega arvestada (C-323/17)
Aprilli keskpaigas langetas Euroopa Kohus olulise tähendusega otsuse, milles leidis, et Natura 2000 alasid mõjutada võivate tegevuste puhul tohib võimalikke mõjusid leevendavate meetmetega arvestada alles põhjalikumas mõju hindamise etapis. Varasemalt vaid Komisjoni vastavasisulises juhendis väljendatud seisukoht sai seega nüüd kinnituse ka Euroopa Kohtu poolt. Lahendil võib olla oluline mõju ka Eesti praktikale.
Vaidlus sai alguse Iirimaal, kus sooviti rajada tuuleparki elektrivõrguga ühendavat kaabelliini. Liini rajamisel võiks olla potentsiaalselt mõju Natura 2000 võrgustikku kuuluvale Barrow ja Nore'i jõe loodusalale. Jõed on elupaigaks ohustatud ja halvas seisundis pärlkarbi liigile. Kaabli rajamisel võiks jõkke sattuda setteid, mis võiks liiki negatiivselt mõjutada. Vaidlus sai alguse Iiri valitsusasutuse otsusest mitte algatada tegevusele nn Natura hindamist, kuna eksperthinnangus leiti, et kui rakendada projekti osaks olevaid leevendusmeetmeid, puudub tegevusel negatiivne mõju ala kaitse-eesmärkidele.
Euroopa Kohus on oma varasemas praktikas leidnud, et kui kavandatakse projekti, mis võiks avaldada mõju Natura 2000 alale, tuleb enne tegevuse lubamist läbi viia nn Natura hindamine, mille käigus tuleb parimatest teadussaavutustest lähtudes välja selgitada kõik mõjud, mida tegevus võiks alale avaldada. Praktikas koosneb selline hindamine kahest etapist. Esmalt viiakse läbi nn eelhindamine, mille käigus tuleb hinnata, kas tegevus võib avaldada olulist mõju Natura-alale ning kui vastus on jaatav, viia läbi põhjalikum mõjude hindamine (viimane on Eestis võimalik vaid KMH või KSH vormis). Euroopa Kohus on varasemalt rõhutanud, et nn eelhindamise tulemusena võidakse põhjalikum hindamine läbi viimata jätta vaid juhul, kui negatiivsed mõjud ala kaitse-eesmärkidele on välistatud.
Tuginedes eelkirjeldatud kohtupraktikale järeldas Euroopa Kohus uues vaidluses, et eelhindamise käigus ei tohiks arvestada negatiivseid mõjusid leevendavate meetmetega (nt väljapumbatava vee filtreerimise vms-ga). Kohus rõhutas, et põhjaliku ja igakülgse mõjude hindamise tagamiseks ning reeglite kuritarvitamise vältimiseks on leevendavate meetmete väljatöötamine ning nende tõhususe hindamine võimalik alles põhjalikuma Natura hindamise raames. Sarnaselt varasemaga rõhutas kohus taaskord, et leebemate reeglitega pole võimalik Natura 2000 võrgustikuga seotud eesmärke täita. Lisaks rõhutas kohus, et kuna põhjalikumasse mõju hindamisse tuleb kaasata ka avalikkuse esindajad (vt meie 2016. a novembrikuu uudiskirjas kajastatud lahendit), siis ka seetõttu on oluline, et leevendavaid meetmeid liiga vara arvesse ei võetaks.
Lahendil on oluline tähendus ka Eesti õiguse ja praktika seisukohalt. Senises praktikas on Eestis nn Natura eelhindamises leevendavate meetmetega sageli arvestatud, loobudes seetõttu põhjalikuma mõju hindamise läbiviimisest. Kuna viimane on kehtiva õiguse põhjal võimalik vaid keskkonnamõju hindamise (KMH) või keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) vormis, on põhjalikum mõju hindamine menetluslikult keeruline, aja- ja rahamahukas protsess ning soov ebaproportsionaalseid kulusid vältida mõneti arusaadav. Keskkonnaõiguse Keskuse hinnangul tuleks Keskkonnaministeeriumil aga uue lahendi valguses kehtiv süsteem kiiremas korras üle vaadata, eriti kuna kohus ei aktsepteerinud eelhindamise käigus ka "projekti osaks olevate" leevendusmeetmetega arvestamist. Üheks lahenduseks oleks Natura hindamise läbiviimise lubamine ka ilma KMHd läbi viimata, eraldi menetluse raames. Senise praktika jätkudes on üpriski tõenäoline, et Eesti suhtes algatatakse Euroopa Komisjoni poolt EL õiguse rikkumise tõttu menetlus, mis võib päädida vaidlusega Euroopa Kohtus ning viimase poolt trahvide määramisega.
Euroopa Kohtu otsus asjas C-323/17
Euroopa Komisjon asub üle vaatama ringmajanduse-alaseid õigusakte
Euroopa Komisjon avaldas 7. mail tegevuskava, mille käigus hinnatakse, kas praegune EL ringmajanduse õigusraamistik on sobiv seatud eesmärkide täitmiseks. Hindamise ajendiks on soov edendada vastupidavamate, taaskasutatavate ja parandatavate toodete arendamist. Hindamise tulemustel selguvad esialgsed valikud edasisteks tegevusteks, kui see peaks vajalikuks osutuma.
Et paljud loodusvarad on piiratud, on vaja leida keskkonnaalaselt ja majanduslikult jätkusuutlik viis nende kasutamiseks. Ringmajanduse põhimõtte eesmärgiks on säilitada materjalide ja toodete väärtust võimalikult kaua. Selleks on võetud siht vähendada jäätmeteke ja materjalikasutus miinimumini ning pärast toote kasutusaja lõppu hoida materjali tootmises, kasutades seda üha uuesti.
Tänasel päeval osa EL poliitikast toetab ringmajandust, kuid on ka valdkondi, mis seda hoopis piirab. Euroopa Komisjoni sõnul käsitleb tegevuskava ka neid tooteid, mille osas praegu konkreetsed eeskirjad puuduvad, kuid millel on ringmajanduse seisukohalt suur potentsiaal. Eelkõige on sellisteks toodeteks tekstiil, ehitustooted, kosmeetika, toit ja joogid ning mööbel. Kuni 4. juunini on võimalik tegevuskava osas avaldada oma arvamust ja teha ettepanekuid.
EL liikmesriigid otsustasid keelustada mesilasi ohustavad taimekaitsevahendid
Euroopa Ülemnõukogu kiitis 27. aprillil heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku keelustada täielikult neonikotinoidide kasutamine põllukultuuride avamaakasvatuses. Toimeaineid klotianidiin, tiametoksaam ja imidaklopriid sisaldavate putukamürkide kasutamist on juba varem järk-järgult piiratud. Näiteks keelas komisjon nende toimeainetega töödeldud seemnete müügi kultuuride osas, mis tõmbavad ligi mesilasi ja teisi tolmeldajaid (millest oli juttu meie 2013. aasta juuni uudiskirjas). Nüüd on jõutud pea täieliku keelustamiseni. Ainsaks erandiks jäävad veel vaid püsivad kasvuhooned, kus põllukultuur püsib kogu elutsükli ja puudub kokkupuude mesilastega.
Neonikotinoidid on putukatõrjevahendid, mille toimeaine transporditakse taime kõikide osade kudedesse ja see muudab nad kahjuritõrjes väga efektiivseks. Neid kasutatakse seemnete töötlemiseks (Eestis eriti rapsi ohustava maakirbu vastu) või pritsitava preparaadina. Mitmetes uurimustes on aga leitud, et neonikotinoidid omavad tolmeldajatele negatiivset mõju. Näiteks suurendavad need ained mesilaste suremust (lüheneb eluiga ning väheneb talve üleelamise tõenäosus) ja langeb nende paljunemisedukus. Probleemiks on ka see, et need pestitsiidid püsivad pinnases mitmeid aastaid, mesilased puutuvad neonikotinoididega kokku kogu taimede kasvuperioodi ja nende ainete kahjulikku toimet võimendavad teised taimekaitsevahendid. Negatiivsete mõjude olemasolu mesilastele tõdes ka Euroopa Toiduohutusamet (EFSA). 2014. aastal tõi IUCN välja, et lisaks tolmeldajatele omavad neonikotinoidid negatiivset mõju ka näiteks vihmaussidele, magevee tigudele ja lindudele. Läbi toiduahela saavad omakorda mõjutatud teised rühmad, näiteks roomajad vähenenud toiduobjektide hulga tõttu.
Tööstustel on aga mängus suured majanduslikud huvid ja nemad probleemi nii must-valgena ei näe. Keemiatööstusettevõtted leiavad, et neonikotinoidide kasutamine on teatud tingimustel ohutu. Lisaks leiavad nad, et hetkel puuduvad taimede kaitseks kahjurite eest sobivad alternatiivid. Neonikotinoide tootvad rahvusvahelised suurfirmad Bayer ja Syngenta on kaevanud juba varasema (2013. a.) pestitsiidinõudeid karmistava otsuse Euroopa Kohtusse. Selles asjas on otsust oodata lähiajal ning kajastame seda otsust kindlasti ka oma uudiskirjas.
Pesticide Action Network Europe pressiteade (ing.k).
EFSA 2013. a. aruanne neonikotinoidide negatiivsest mõjust mesilastele (ing.k).
Valitsus saatis Riigikokku radooni täiendavalt reguleeriva eelnõu
Aprillis saatis Vabariigi Valitsus Riigikogule kiirgusseaduse muutmise eelnõu. Muudatustega võetaks üle EL direktiivi 2013/59/Euratom nõuded. Selle direktiiviga reguleeritakse kogu radioaktiivse materjali olelusringi, mh radioaktiivse materjali valmistamist, käitlemist, hoiustamist ja transporti. Lisaks reguleeritakse inimtegevust, mille tulemusel suureneb oluliselt inimeste poolt saadav looduslikku päritolu kiiritus. Viimase alla kuuluvad, näiteks kiiritus siseruumide õhus leiduvast radoonist, samuti ehitusmaterjalidest tulenevat väliskiiritus.
Eelnõukohased muudatused seisnevad peamiselt uute ja täpsustavate terminite lisamises. Muudatused puudutavad erinevaid valdkondi, nt meditsiinikiiritust, looduskiiritust, õhu radoonisisaldus, radioaktiivsed jäätmed jm. Eelnõu koostajate hinnangul avaldab suurimat mõju muudatus, millega kehtestatakse töökohtade siseruumide õhu radoonisisalduse riiklik viitetase. Radoon on looduslikku päritolu radioaktiivne aine, mille lagunemisel maapinna sees tekkiv gaasiline radoon võib levida kümnete meetrite kaugusele, jõudes maapinnale ja hoonete siseruumidesse. Kui töökoht asub kõrgendatud radooniriskiga alal (nt hoone maa-alusel või esimesel korrusel), peab tööandja korraldama õhu radoonisisalduse mõõtmise. Kui mõõtmise tulemusel töökeskkonna õhu radoonisisaldus vastab kehtestatud viitetasemele (300 Bq/m 3), siis risk töötajate tervisele puudub ja mingeid meetmeid võtma ei pea. Kui viitetase on ületatud, tuleb võtta vajalikke meetmeid õhu radoonisisalduse vähendamiseks ning töötajate tervise kaitseks. Mõõtmise üle hakkab kontrolli teostama Tööinspektsioon, kelle ülesandeks on vaadata, kas mõõtmistulemused vastavad viitetasemele ning et mõõtmised on teinud pädev (akrediteeritud) mõõtja.
Nõue puudutab paljusid Eesti tööandjaid, kuna Eesti Geoloogiakeskuse koostatud kõrgendatud radooniriskiga haldusüksuste nimekirja kuulub 37 omavalitsust üle Eesti, sh Tallinna ja Tartu linn. Eelnõu koostajate hinnangul jääb ühe mõõtmise maksumus 60 euro piirimaile.
Eelnõu toob kaasa ka muudatuse, mille kohaselt edaspidi toimuks kiirgustegevuslubade taotlemine ja menetlus ning arvestuse pidamine keskkonnaotsuste infosüsteemis. Sellest tulenevalt peaks oluliselt lihtsamaks muutuma taotluse sisestamine ja aastaaruannete esitamine, mis senini käis e-posti või posti teel. Lisaks saadab süsteem automaatseid meeldetuletusi loast tulenevate kohustuste täitmiseks.
Kiirgustöötajate kaitseks täpsustatakse kiirgustegevusloa omaja kohustusi ja vastutust. Muu hulgas lisanduvad kohustused seoses tervisekontrolliga. Näiteks peab A-kategooria kiirgustöötaja (puutub kokku suure kiirgusohuga e rohkem kui kuus millisiivertit aastas) läbima tervisekontrolli enne tööle asumist või A-kategooria kiirgustöötajaks klassifitseerimist.
Lisaks täpsustataks eelnõuga ka vastutust radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise eest ja ohutu käitlemise korda. Terviseametile on kavas kehtestada kohustus edendada kiirgusteadlikkust ning anda välja kiirgus- ja tuumaohutuse juhend- ja teabematerjal
Eelnõu kohaselt jõustuksid muudatused üldises korras. Keskkonnaotsuste infosüsteemi puudutavad sätted jõustuksid 1. juulist 2018.
Eelnõu materjalid Eelnõu infosüsteemis
Vabariigi Valitsuse 16. juuni 2016. a määruse nr 65 "Kalapüügieeskiri" muutmine
Riigi Teatajas avaldatud määruse muudatustega muudeti püügivahendite silmasuuruse nõudeid, tulenevalt Maaülikooli ettepanekutest. Muudeti ja pikendati ka kevadist haugipüügi keeluaega. Sisulised muudatused jõustuvad järgmise aasta 1. jaanuarist.
Maist juuni alguseni toimetab koos meiega praktikant Maris Markus. Maris on magistrikraadiga ökoloog ja õpib praegu lisaks õigusteadust. Ökoloogina on Maris eelkõige teinud välitöid -seiranud kahepaikseid ja roomajaid. Juura juurde tõi Marise tahtmine saada teadmisi, mis annavad laiema arusaamise õiguslikust raamistikust, milles elame, ja teisalt soov lisada loodusteaduslikele teadmistele uut aspekti.
MTÜ Eesti Roheline Liikumine andis Riigikogule üle rahvaalgatuse "Eesti vajab põlevkivienergeetikast väljumise strateegiat ehk PÕXITit" pöördumise koos 1079 toetusallkirjaga. Ühispöördumisele allakirjutanud soovivad riigilt selget otsust ning laiapõhjalist plaani, kuidas tulevikus põlevkivienergiast loobuda ning järk-järgult taastuvatele energialahendustele üle minna.

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus


text:
Lapsi löönud soome ema sai tingimisi vanglakaristuse - eestinen
Kohus mõistis lapsi neljal korral löönud 49-aastasele Lõuna-Soomes elavale emale tingimisi vanglakaristuse. Ema oli ühte last löönud isegi sotsiaaltöötaja juuresolekul.
Vanemate laste väitel oli ema väiksena nende päid omavahel kokku kolksatanud. Kui nad kooli läksid, siis see lõppes, aga muu löömine jätkus, vahendab Iltalehti.
Pere lastest vanim elab juba iseseisvat elu. Süüdistused teda ei puuduta, aga tema oli kohtus tunnistajana. Suur pere elab Soome lõunaosas väga kesistes tingimustes, aga looduskaunis kohas. Suvila tüüpi elukoha valik on olnud naise ja tema praeguse mehe vaba valik. Nad kohtusid linnas ja oleks saanud omale lubada kõigi mugavustega üürikorterit.
Pere elamises pole voolavat vett. Vanemate laste sõnul on vee kandmine olnud alati nende ülesanne. Üks lastest ütles, et tal jäi vee kandmisest selg haigeks. Asja paikapidavuse kohta infot pole, sest kohus arutas asja kinnisel istungil suletud uste taga. Ainult löömise asja arutati avalikult.
Kohtu poolt eelmisel teisipäeval tehtud otsuse järgi jäi naine süüdi vanuselt teise lapse löömises aastatel 2009-2017. Algul oli naine peksnud kahe vanema tütre päid omavahel kokku. See lõppes, kui lapsed kooli läksid.
Kooliajal kujutas vägivald peamiselt käega vastu pead löömist. Vahetevahel oli ema löönud last rusikaga. Vanemad lapsed rääkisid, et vägivald oli peres tavaline asi. Kohtus kannatanu rollis olnud tüdruk rääkis, et „löömine tundus normaalne”.
Ema oli löönud tütart täiesti arusaamatutel põhjustel. Näiteks 2016. aasta suvel oli ema löönud teismelist tütart selle eest, et ta rääkis anekdooti.
Teismelise tütre väitel oli ema löönud väiksemaid lapsi „misiganes põhjusel”. Näiteks see, kui lapsed naersid, ajas ema närvi. Pärast vägivalda lapsed nutsid ja läksid oma tuppa. Teismelise tütre väitel oli ta saanud 7-8-aastaselt haavad, aga polnud neid arstile näidanud. Alles põhikooli lõpuklassides oli tütar rääkinud asjast kooli sotsiaaltöötajale ja sealt edasi ka arstile. Kooli sotsiaaltöötaja ja lastepsühhiaater olid kohtus tunnistajaks.
Naist süüdistati lisaks teismelise tüdruku peksmisele ja ka väiksemate tüdrukute peksmises. Praegu 49-aastane naine end süüdi ei tunnistanud. Tema väitel pole ühtegi löömist olnud. Lisaks olid võimalikud teod naise väitel aegunud ja seetõttu oleks tulnud süüdistusest loobuda.
Naise abielumees tunnistas naise kasuks. Tema väitel pole ta kunagi näinud naist lapsi löömas ja ta ei suuda naist selles isegi kahtlustada. Kohus aga ei pidanud naise ja tema mehe juttu usutavaks. Kolme löömise episoodi kinnitasid nii pere vanemad lapsed kui asjatundjad.
Kohtu hinnangul väärtustasid vanemad lapsed oma peret, nad olid lugupidavad ema suhtes ja muretsesid nooremate õdede pärast. Kõige hullemad olid vanemate tütarde väitel nooremaid õdesid puudutavad teod. Lisaks löömisele oli teismeline tütar näinud, kuidas ema võttis noorematel tütardel valusasti käest kinni.
Vanemad tütred rääkisid ka ema ja laste isa omavahelistest tülidest, pärast mida sattus ema koos lastega turvakodusse. Pere võeti sotsiaaltöötajate luubi alla 2017. aasta lõpus, kui vanim tütar sai täisealiseks ja kodust lahkus. Siis löömised lõppesid – ühe erandiga. Möödunud suvel lõi naine oma 6-aastast tütart käega sotsiaaltöötaja juuresolekul.
Sotsiaaltöötaja oli pere kodus visiiti tegemas. 6-aastane laps oli värvinud mingit pilti ja ema aitas teda. Mees tegi samal ajal süüa ja palus naist appi. Laps oli küsinud sotsiaaltöötajalt, kas ta oleks nõus ema asemel temaga pilti värvima. Ema oli aga selle peale reageerinud karmilt ja jõuliselt. Ta ütles lapsele, et niiviisi ei paluta ja lõi last vastu pead.
Sotsiaaltöötaja väitel oli laps hirmunud ja ei hoolinud tema lohutusest. Sotsiaaltöötaja oli kuulnud laksu ja nägi, kuidas lapsel juuksed liikusid. Tegemist polnud tema väiteks mänguhoos toimunud löögiga. Naine ei võtnud ka seda löömist omaks. Ta märkis, et polnud enam teo ajal lapse hooldaja.
Kohus aga pidas naise tegu löömiseks. See, et süüalune polnud siis lapse hooldaja, ei omanud kohtu hinnangul tähtsust. Kohtu hinnangul kasutas naine aastate jooksul laste peal vägivalda. Otsuse tegi kohus nelja löömise põhjal.
Kohus mõistis 49-aastasele naisele 45 päeva pikkuse tingmisi vanglakaristuse ja laste kasuks kokku 1200 euro suuruse hüvitise. Otsus pole veel jõustunud.
Oikeus tuomitsi 49-vuotiaan naisen neljästä pahoinpitelystä ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Vanhimpien lasten mukaan äiti oli heidän ollessaan pieniä kolauttanut heidän päitään yhteen. Heidän ehdittyä kouluikään tämä loppui, mutta äiti ryhtyi lyömään. Perheen lapsista vanhin on jo lähtenyt kotoa. Syytteet eivät koske tätä nuorta. Hän oli kuitenkin oikeudessa todistajana.
5. juuni 2020, 18:37

matches: Kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus


§ 1 Määruse reguleerimisala ja eesmärgid
§ 2 Taotleja
§ 3 Toetuse taotlemine ja taotluse läbivaatamine
§ 4 Taotluse rahuldamata jätmine
§ 5 Toetuse saaja kohustused
§ 6 Aruande esitamine toetuse kasutamise kohta
RT IV, 11.10.2018, 4
Vastu võetud 26.09.2018 nr 28
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 alusel ning arvestades noorsootöö seaduse § 15¹ kohaselt antava toetuse kasutamise reegleid.
§ 1. Määruse reguleerimisala ja eesmärgid
(1) Huvihariduse ja huvitegevuse toetuse andmise kord (edaspidi kord) reguleerib noorsootöö seaduse ja riigieelarve seaduse kohaselt Kohtla-Järve linnale eraldatud toetuse kasutamist huvitegevuse ja huvihariduse kava realiseerimiseks.
(2) Toetuse andmise eesmärgid on:
1) parandada huvihariduse ja -tegevuse kättesaadavust;
2) suurendada uuenduslike huvialade ja -tegevuste arvu;
3) pakkuda noortele mitmekesisemaid osalusvõimalusi järgmistes valdkondades: noorsootöö, kultuur, sport, muusika, kunst, loodus- ja täppisteadused ning tehnoloogia.
(3) Toetatavate tegevuste alla kuuluvad:
1) uute huviringide ja treeningrühmade loomine;
2) huvikoolides uute õpperühmade loomine ning õppe- või ainekavade käivitamine ja rakendamine;
4) noorteühingute huvitegevus;
5) huvikoolide õppurite praktika korraldamine;
6) vähekindlustatud ja/või paljulapselistest peredest ning hariduslike erivajadustega (edaspidi HEV) noorte huvitegevuse ja huvihariduse toetamine.
(4) Toetatavad tegevused peavad olema suunatud 7-19- aastastele noortele ning toimuma planeeritult ja juhendatult.
(5) Toetuse suurus ühe taotluse kohta ei ületa 24000 eurot aastas.
§ 2. Taotleja
Toetust saab taotleda Kohtla-Järve Linnavalitsuse hallatav asutus (edaspidi hallatav asutus) ning linna territooriumil huviharidust ja huvitegevust korraldav eraõiguslik juriidiline isik, kus osalejateks on noored ning HEV noore seaduslik esindaja.
§ 3. Toetuse taotlemine ja taotluse läbivaatamine
(1) Taotlus esitatakse Kohtla-Järve Linnavalitsusele (edaspidi valitsus) elektrooniliselt aadressile linnavalitsus@kjlv.ee vastavalt kinnitatud vormile
(Lisa 1).
(2) Kohtla-Järve Linnavalitsuse Sotsiaalteenistus (edaspidi sotsiaalteenistus) kontrollib esitatud taotluse vastavust nõuetele ja edastab taotluse Kohtla-Järve Linnavalitsuse Finantsteenistusele (edaspidi finantsteenistus) valitsuse korralduse eelnõu koostamiseks.
(3) Toetuse andmise, andmisest keeldumise ja toetuse suuruse otsustab valitsus korraldusega.
(4) Eraõigusliku juriidilise isikuga ja HEV noore seadusliku esindajaga sõlmib toetuse kasutamise lepingu linnapea valitsuse korralduse alusel.
§ 4. Taotluse rahuldamata jätmine
(1) Taotlus jäetakse rahuldamata, kui kontrollimise käigustehakse kindlaks, et taotlus ei vasta määruses sätestatud nõuetele.
(2) Taotlus jäetakse rahuldamata alljärgnevatel juhtudel:
3) taotlejal on muu võlgnevus valitsuse ees;
4) huvihariduse ja huvitegevuse kava elluviimiseks riigi poolt eraldatud linna eelarves ettenähtud vahendid puuduvad;
(3) Finantsteenistus esitab valitsusele põhjendatud korralduse eelnõu taotluse rahuldamata jätmise ja toetuse andmisest keeldumise kohta.
§ 5. Toetuse saaja kohustused
2) teavitama kirjalikult valitsust tegevuse muudatustest;
4) pidama toetusena saadud raha kohta eraldi arvestust ja kasutama kuludokumentidel vastavat märgistust (välja arvatud hallatava asutuse puhul);
6) esitama finantsteenistusele toetuse kasutamise kohta vahe- ja lõpparuanded määratud tähtajaks;
7) andma eraõigusliku juriidilise isiku lõpetamise korral toetuse eest soetatud vara üle valitsusele, kui lõpetamine toimub enne kolme aasta möödumist toetuse saamisest.
§ 6. Aruande esitamine toetuse kasutamise kohta
(1) Toetuse saaja esitab finantsteenistusele toetuse kasutamise kohta vahe- ja lõpparuanded vastavalt kinnitatud vormile (Lisa 2).
(2) Vahearuanne esitatakse jooksva aasta 15. juuliks.
(3) Lõpparuanne esitatakse järgmise aasta 5. jaanuariks.
(4) Toetuse saaja, kelle taotlus on rahuldatud pärast 1. juulit ei pea esitama vahearuannet.
(5) 2018. aasta toetuse kasutamise lõpparuande esitamise tähtajaks on 15. juuni 2019. a.
(1) Järelevalvet toetuse kasutamise üle teostab finantsteenistus.
(2) Järelevalvet tegevuse sisu kohta teostab sotsiaalteenistus.
Kohtla-Järve Linnavolikogu 29. novembri 2017. a määrus nr 1 „Huvihariduse ja huvitegevuse toetuse andmise kord“ tunnistatakse kehtetuks.


text:
Kohtutegevus Archives - Agroskoop
Euroopa Kohtu otsus uute taimebiotehnoloogia meetodite teemal
Posted by: Evelin Hillep
Category:	Kohtutegevus
25. juulil 2018. aastal kuulutas Euroopa Kohus otsuses C-528/16, et mutageneesi teel saadud organisme tuleb pidada geneetiliselt muundatud organismideks. Otsuse analüüs Esiteks selgitas Euroopa Kohus selles otsuses, et mutatsioonid, mille on põhjustanud sellised mutageneesi menetlused/meetodid, mida rakendatakse herbitsiidiresistentsete taimesortide saamise eesmärgil, on organismi geneetilise materjali muudatused direktiivi artikli 2 punkti 2 tähenduses. Seda järeldust kinnitas ka asjaolu,
Euroopa Üldkohus kinnitas neonikotinoidide piirangute asjakohasust
Category:	Kohtutegevus, Taimekaitse
2013. aastal andis Euroopa Komisjon välja memorandumi, millega keelustati neonikotinoidide kasutamine massiliselt kasvatatavatel õistaimedel. Selle eesmärk oli näha, kas aine kasutamise vähenemine peegeldub ka mesilaste populatsioonis. Euroopa Komisjoni otsuse vaidlustasid toimeainete tootjad. Liidus toodab ja turustab imidaklopriidi ja klotianidiini kontsern Bayer ning tiametoksaami toodab ja turustab kontsern Syngenta. Euroopa Üldkohus kinnitas 17. mai 2018 otsusega, et
Euroopa Kohus: peremeestaimede hävitamine oli asjakohane
Teenimatult varju on jäänud kohtuotsus Pesce jt (C-78/16 ja C-79/16), milles Euroopa Kohus otsustas taimetervise kaitsemeetmete direktiivi 2000/29 alusel vastu võetud rakendusotsuse 2015/789 artikli 6 lõike 2 punkti a kehtivuse üle. Taimetervise kaitse tagamise eesmärgist lähtudes kohustab rakendusotsuse 2015/789 artikli 6 lõike 2 punkt a, mille eesmärk on Xylella fastidiosa bakteri hävitamine, liikmesriike viivitamatult
Euroopa Liidu Kohus vaagib, kas uutele taimebiotehnoloogia meetoditele ehk nn uutele aretustehnikatele peaks kohaldama geneetiliselt muundatud organisme käsitlevaid reegleid. Otsuse peaks Euroopa Kohus langetama 2018. a alguses. Liikmesriikide kohtud võivad kohtumenetluse käigus paluda Euroopa Liidu Kohtult eeslotsust selle kohta, kuidas tõlgendada ja kohaldada Euroopa Liidu õigust. Prantsusmaa kohus Conseil d’Etat esitas 3. oktoobril 2016 Euroopa
Kas taimekaitsevahendid on keskkonda sattuvad heitmed?
Keskkonda puudutava informatsiooni parem kättesaadavus on tõstnud oluliselt avalikkuse huvi keskkonda puudutavate andmete vastu. Eelmise aasta üks olulisemaid kohtulahendeid taimekaitse valdkonnas puudutab avalikku juurdepääsu keskkonnateabele, täpsemalt väljendit “keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave”. Euroopa Kohus langetas 23. novembril otsused kahes analoogses kohtuasjas (C-442/14 ja C‑673/13 P), kus organisatsioonid olid esitanud apellatsiooni varasematele EL Üldkohtu otsustele. Esialgse kohtuvaidluse
Juurdepääs keskkonnateabele ei õõnesta otsustusprotsessi
Septembri lõpus tegi Euroopa Üldkohus otsuse (T-51/15) asjas, mis puudutas dokumentidele juurdepääsu osalist keelamist. Kohus leidis, et Euroopa Komisjon on põhjendamatult keelanud juurdepääsu dokumentidele, mis sisaldavad informatsiooni hormoonsüsteemi häirivate ainete kohta. Lisaks ei nõustunud kohus Komisjoni väitega, et dokumentide avalikustamine õõnestab kuidagi otsustusprotsessi. Keskkonnaorganisatsioon PAN Europe soovis 2014. a jaanuaris ligipääsu 55le dokumendile, mis sisaldavad
Arhiiv Vali kuu november 2018 oktoober 2018 juuli 2018 mai 2018 aprill 2018 november 2017 oktoober 2017 juuli 2017 mai 2017 aprill 2017 märts 2017 veebruar 2017 jaanuar 2017 detsember 2016 november 2016
TOP 5 robotitehnoloogiat põllumajanduses 07/11/2018
Turule on tulemas autonoomne umbrohtu tõrjuv robot 31/10/2018
Euroopa Kohtu otsus uute taimebiotehnoloogia meetodite teemal 26/10/2018

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus


§ 5 Toetus ravimite ja prillide ostmiseks
§ 6 Toetus meditsiiniliste abivahendite ostmiseks või laenutamiseks
§ 7 Raviteenuste transpordi toetus
§ 8 Toetus raviteenuse ja haiglavoodipäevatasu hüvitamiseks
§ 9 Toetus kriisiolukorra puhul
§ 10 Hooldajatoetus
§ 11 Tugiisiku toetus
§ 13 Eakate tervisetoetus
§ 16 Kooli lõpetamise toetus
RT IV, 02.02.2013, 28
jõustumine 07.02.2013
(1) Valla eelarvest makstavad sissetulekust sõltuvad sotsiaaltoetused on:
5) toetus õnnetusjuhtumi või kriisiolukorra puhul.
(2) Valla eelarvest makstavad sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused on:
1) hooldajatoetus;
2) tugiisiku toetus;
3) sünnitoetus;
4) eakate tervisetoetus;
5) matusetoetus;
6) ranitsatoetus;
7) kooli lõpetamise toetus.
(1) Täiendavaid sotsiaaltoetusi makstakse Albu valla vähekindlustatud või erivajadustega isikutele ja perekondadele hädavajalike kulude osaliseks katmiseks, mida ei ole võimalik hüvitada teiste riiklike või kohalike toetustega ja piisavate elatusvahenditeta isikutele vältimatu sotsiaalabi osutamiseks.
(2) Määruses sätestatud toetust makstakse üldjuhul riikliku rahvastikuregistri andmetel Albu vallas elavatele isikutele.
1) toetuse saaja nimi, isikukood, aadress;
(2) Taotlusele lisatakse määruse § 2 lg 1 nimetatud toetuste taotlemise korral:
1) sissetulekuid ja kulutusi tõendavad dokumendid, mis põhjendavad toetuse saamise vajadust;
2) vajadusel dokument, mis tõendab raviteenuse osutamist, ravimite ostmist, meditsiinilise abivahendi ja prillide vajalikkust.
(3) Taotlus suunatakse menetlemiseks sotsiaal- ja lastekaitsenõunikule, kes kontrollib taotluse põhjendatust ja esitab ettepaneku toetuse maksmise kohta vallavalitsusele. Matusetoetuse määramise otsustab sotsiaal- ja lastekaitsenõunik.
(4) Vallavalitsus vaatab taotluse läbi ja teeb otsuse toetuse määramise või sellest keeldumise kohta, näidates ära põhjenduse, hiljemalt ühe kuu jooksul taotluse esitamisest. Vallavalitsus otsustab toetuse andmise oma korraldusega.
(5) Määruse § 2 lg 1 sätestatud toetuse määramisest keeldutakse, kui:
2) taotleja ja tema perekonnaliikmete sissetulekud ületavad riiklikult kehtestatud toimetulekupiiri kahekordse määra;
3) taotleja on kasutanud eelnevalt määratud toetusi mittesihipäraselt;
4) taotlejale on jooksva kalendriaasta jooksul juba makstud toetust määruses sätestatud piirmäära ulatuses.
(6) Toetus kantakse üle taotleja pangaarvele või makstakse taotleja soovil välja sularahas vallavalitsuse kassast.
§ 5. Toetus ravimite ja prillide ostmiseks
(1) Toetust retseptiravimite ostmiseks makstakse raske või sügava puudega isikule ja riikliku toimetulekutoetuse saajale. Toetuse suurus on kuni 51 eurot aastas.
(2) Toetust prillide ostmiseks makstakse kuni 16 aastastele lastele ning 17-18 aastastele päevases õppevormis õppivatele noortele kuni 50% prillide maksumusest kuid mitte rohkem kui 32 eurot.
(3) 18 aastasele ja vanemale raske või sügava nägemispuudega isikule makstakse toetust prillide ostmiseks kuni 64 eurot prillide maksumusest.
§ 6. Toetus meditsiiniliste abivahendite ostmiseks või laenutamiseks
Toetust makstakse haiguse või puude tõttu meditsiinilist abivahendit vajavale isikule vastava abivahendi ostmiseks või laenutamiseks kuni 25% ulatuses isiku kanda jäävast maksumusest ja lapsele ning raske või sügava puudega isikule kuni 50% isiku kanda jäävast abivahendi maksumusest, kuid mitte rohkem kui 200 euro ulatuses.
§ 7. Raviteenuste transpordi toetus
(1) Toetust raviteenuste saamiseks tehtud transpordikulude hüvitamiseks makstakse puudega lapsele kuni 128 eurot aastas, raske või sügava puudega täiskasvanule või riikliku toimetulekutoetuse saajale kuni 51 eurot aastas.
(2) Transpordikulude hüvitamisel võetakse arvesse ühistranspordi sõidupileti maksumust või isikliku sõiduauto kasutamisel läbitud teekonna pikkust tariifiga 0,14 eurot/km.
§ 8. Toetus raviteenuse ja haiglavoodipäevatasu hüvitamiseks
(1) Toetust raviteenuste saamiseks ning psühholoogilise nõustamise kulude katteks makstakse riskigruppi kuuluvatele, ravikindlustuseta isikutele tervishoiuteenuse osutaja poolt väljastatud arve alusel kuni 26 eurot aastas.
(2) Voodipäevatasu hüvitatakse maksedokumendi alusel kuni 32 eurot aastas.
§ 9. Toetus kriisiolukorra puhul
(1) Toetust makstakse vähekindlustatud perele, kus lapse kasvatamisel ja koolitamisel tekivad ajutised rahalised raskused ning vähekindlustatud või riskigruppi kuuluvale isikule ettenägematute elukondlike vajaduste korral, et tagada pere või isiku toimetulek.
(2) Toetust võib maksta ulatuses, mis tagab isiku või pere kehtiva toimetulekupiiri.
(3) Toetuse määr isikule või perekonnale, kes on sattunud kriisiolukorda tulekahju, üleujutuse või mõne muu õnnetuse tagajärjel sõltub konkreetsest juhtumist ning olukorrast, kuid ei ole suurem kui 320 eurot.
§ 10. Hooldajatoetus
(1) Toetust makstakse 18-aastase ja vanema raske või sügava puudega inimese hooldajale või eestkostjale. Toetust ei maksta pensionärile, kes elab hooldatavaga samas eluruumis, välja arvatud sügava puudega inimese hooldajale.
(2) Hooldajatoetuse suurus on:
1) raske puudega inimese hooldajale 25 eurot kuus;
2) sügava puudega inimese hooldajale 70 eurot kuus.
(3) Hooldaja eest maksab sotsiaalmaksu Albu Vallavalitsus.
(4) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse hoolduse lõppemisel.
§ 11. Tugiisiku toetus
(1) Tugiisiku toetust makstakse isikule, kes on perele toeks laste hoolekande korraldamisel ning laste arenguks soodsa keskkonna kujundamisel.
2) 3 ja enam lapsega pere tugiisikule 55 eurot.
(1) Sünnitoetust makstakse ühele vanemale, üksikvanemale või lapsendajale.
(2) Toetuse taotlemisel lisatakse avaldusele sünnitõendi koopia.
§ 13. Eakate tervisetoetus
(3) Toetuse taotlemisel lisatakse avaldusele surmatõendi koopia.
(2) Ranitsatoetuse suurus on 100 eurot.
§ 16. Kooli lõpetamise toetus
(1) Albu Vallavolikogu 24. märtsi 2005. a määrus nr 4 „Albu valla eelarvest sotsiaaltoetuste maksmise tingimused ja kord“ ja Albu Vallavolikogu 23. märtsi 2006. a määrus nr 8 “Albu valla eelarvest makstavate perekonna sissetulekust mittesõltuvate sotsiaaltoetuste maksmise tingimused ja kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Määrus jõustub 7. veebruaril 2013. a.


RT I 2010, 46, 276
Vastu võetud 05.07.2010 nr 45
Määrus kehtestatakse «Ravikindlustuse seaduse» § 48 lõike 4, § 63 lõigete 1, 2 ja 3 ning § 65 alusel.
§ 1. Sotsiaalministri 16. detsembri 2002. a määruses nr 145 «Täiskasvanute hambaraviteenuse hüvitise määrad, maksmise kord ning hambaravihüvitise saamiseks vajalike dokumentide loetelu, neis sisalduvate andmete koosseis ja dokumentide esitamise kord» (RTL 2002, 144, 2116; 2009, 1, 11) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõike 5 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 5 lõike 5 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«3) koondarve;»;
3) paragrahvi 8 lõike 2 punktidesse 2, 3 ja 7 lisatakse pärast sõna «arsti» sõnad «või ämmaemanda»;
5) määrust täiendatakse §-ga 121 järgmises sõnastuses:
«§ 121. Koondarve
Koondarve vormistab hambaraviteenuse osutaja. Koondarve sisaldab «Raamatupidamise seaduse» §-s 7 nimetatud andmeid.»;
6) paragrahvi 14 lõike 4 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«2) hambaraviteenuse osutaja esitab pärast isiku hambaproteeside valmimist läbi infosüsteemide andmevahetuskihi X-tee (edaspidi X-tee) haigekassale päringu, mis sisaldab lisaks määruse § 10 lõike 2 punktides 1, 2, 5 ja 51 nimetatud andmetele hüvitist taotleva isiku isikukoodi;»;
7) paragrahvi 14 lõike 4 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«3) hambaraviteenuse osutaja päring salvestatakse ravikindlustuse andmekogus ning hambaraviteenuse osutaja saab läbi X-tee vastuseks haigekassa hüvitatava summa suuruse, mille hambaraviteenuse osutaja arvestab maha hambaraviteenuse eest tasutavast summast;»;
8) paragrahvi 14 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
«(41) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 1 nimetatud avaldust säilitab hambaraviteenuse osutaja 3 aastat.»;
9) paragrahvi 15 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Paragrahvi 3 lõikes 5 nimetatud hüvitise maksmise kohustuse ülevõtmiseks haigekassa poolt edastab hambaraviteenuse osutaja koondarve läbi X-tee haigekassale hambaraviteenuse osutamisele järgneva kalendrikuu 10. päevaks.»;
10) paragrahvi 17 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Sotsiaalministri 9. jaanuari 2009. a määruse nr 5 «Eesti Haigekassa meditsiiniseadmete loetelu ja meditsiiniseadmete loetellu kantud meditsiiniseadme eest tasu maksmise kohustuse ülevõtmise kord» (RTL 2009, 4, 56; 2010, 10, 183) § 12 lõikes 1 esitatud tabelis asendatakse sõnad «Reservuaar MMT-326/A 3 ml» sõnadega «Reservuaar MMT-326/A 1,5 ml» ning sõnad «Reservuaar MMT-332/A 1,5 ml» sõnadega «Reservuaar MMT-332/A 3 ml».
Määruse § 1 punktid 1–2 ja 4–10 jõustuvad 2011. aasta 1. jaanuaril.


text:
15 Juul 2019 19:54
§ 21. Otsuse vastuvõtmine koosolekut kokku kutsumata (3) Otsus on vastu võetud, kui selle poolt on antud üle poole korteriomanike häältest, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet. (4) Hääletustulemuste kohta koostab juhatus hääletusprotokolli ja saadab selle viivitamata korte...
Korteriomandi- ja korteriühistuseadus § 20. Korteriomanike üldkoosolek (1) Käesoleva seaduse või korteriomanike kokkuleppe kohaselt häälteenamusega tehtavad otsused võetakse vastu korteriomanike üldkoosolekul.... (3) Kui korteriomanike üldkoosoleku päevakorras on põhikirja muutmine, majanduskava keh...
Ise tõid teksti: "Otsustamisel selle üle, kas tegemist on töösuhtega, tuleb eelkõige kaaluda töötaja ja tööandja vahelist sõltuvussuhet: millisel määral on töötaja allutatud tööandjale ehk teisisõnu, milline on töötaja iseseisvuse määr (Seda on ka Riigikohus rõhutanud oma lahendis 3-2-1-3-05)" Mida ...
"Majahoidjaks" on kõik elanikud ja juhatus, hoiavad maja. Koristajaks ei pea olema töölepinguga töötaja. Küllalt on KÜ-sid, kelledel maja ja selle ümbruse hooldust teevad haldusfirmad või VÕS lepinguga koristusteenuse osutajatest eraisikud, kus ei ole mitte ühtegi töölepinguga töötajat. § 1. Töölepi...
Reservkapital on sisuliselt kü aastakeskmine ühe kuu rahalise sissetuleku suurus, liidad kõikide arved kokku ja saad ligikaudse summa, mis võiks reserviks olla. Jah, selle eesmärgiks on ühistu likviidsusriski maandamine. Jätab mõni oma arved maksmata, siis kü ise võlgu veel ei jää. Kui on ette näha ...
Töölepingu puhul on võimalik mitmel juhul maksta sotsiaalmaksu vähem kui nõutavalt miinimumsummalt, 500-lt, paljud lihtsalt ei tea seda. Näiteks makstakse sotsmaksu vaid väikese, alla igasuguse miinimumi, palga pealt: 3) töötaja või ametniku puhul, kes kasvatab vanema või eestkostjana alla kolmeaast...
Teema: Eesti Ehituse Asjatundjad
Re: Eesti Ehituse Asjatundjad
Ei tea sellest midagi, kuid internetis on põhiandmed olemas. Eesti Ehituse Asjatundjad https://www.e-krediidiinfo.ee/12731447-EESTI%20EHITUSE%20ASJATUNDJAD%20O%C3%9C Firma on suht uus, loodud 06.10.2014, 1,5 aastat vana, aastaaruanded veel puuduvad. Mõtlema paneb: •2016 I kvartalis puudub info riikl...
29 Mär 2016 11:11
Teema: KÜ osakapital, mida pole, kuidas käituda?
Re: KÜ osakapital, mida pole, kuidas käituda?
Ja ma ei saa aru, kuidas KÜ moodustamine teil ilma osakapitalita registrisse sai, seda ju kontrollitakse. Kes kontrollib? Võimalik, et põhikirjas on osakapitali moodustamise punkt olemas, kuid seda ei ole lihtsalt täidetud. MTÜ-de, milledeks on ka korteriühistud, osakapitali suurust ei kontrolli mi...
19 Mär 2016 18:50
Teema: kommunaalmaksed
Re: kommunaalmaksed
Kas on lubatud haldusfirmal võtta kommunaal makseid sularahas? Haldusfirma nimelt tahab meelsasti sularaha. Miks? Kas mõnes K\Ü-s toimub kommunaalide maksmine panka otsekorraldusena? Mis see maksab? Tänasel päeval on kuidagi kummaline maksta haldusfirmale arveid sularahas, kuid keelatud ei ole. Mei...
07 Veebr 2016 10:02
Vaatamisi: 14134
http://www.glikmanalvin.ee/et/gap-estonia/uudised/uudis?nid=1647 Kohtuasjas nr 3-2-1-155-14 pidi Riigikohus lahendama järgmised küsimused: • kas korteriühistu ja korteriomanikud saavad nõuda elamu projektijärgse küttesüsteemi taastamist, • kas korteriomanikel on õigus teha oma korterisse ukseava ilm...
16 Jaan 2016 17:42
Teema: Talvel Kütmine
Vaatamisi: 17913
Re: Talvel Kütmine
Küttekaabel veetorudesse pannakse sellistesse ruumidesse või sellistesse kohtadesse, kus veetorudel on oht külmuda, ka välistrassi, mis maapinna lähedal. Andur hoiab temperatuuri teatud tasemel, millest allapoole ei lähe ja veetorud ei külmu. Vahet ju pole kas ruumi vahel köetakse või üldse mitte ei...
09 Jaan 2016 14:32
Küttekaabel veetorudesse teeb elu tunduvalt lihtsamaks. Ühekordne investeering ja edaspidi väike elektrikulu.
https://www.google.ee/search?q=elektrik ... TF-8&hl=et
28 Dets 2015 11:56
Teema: elektri käidukontroll.
Re: elektri käidukontroll.
Tere.Mida tähendab elektri käidukontroll?Ja kas ma olen kohustatud selle läbi viima korteriühistus?Tänan. Googeldades leiab elektrikäidu kohta üht koma teist: https://www.google.ee/search?q=elektrik%C3%A4it&ie=UTF-8&hl=et#hl=et&q=elektrik%C3%A4it+viljandi Otsi üles mõni kodule lähim firma, kel elek...
28 Dets 2015 11:43
Teema: Prügi?
Re: Prügi?
Keegi peaks prügikonteineri kõrval ööpäevaringselt valvet pidama ja kõigi inimeste prügikotid üle kaaluma. Kes rohkem tarbib, see rohkem maksab, kilo pealt - nii oleks ehk kõige õiglasem :roll: Samas, prügiautot ei ole enam vist kusagil võimalik tellida siis, kui konteiner täis saab, vaid auto käib ...
20 Dets 2015 12:23
Teema: Juhatuse liikme töö tasustamine.
Re: Juhatuse liikme töö tasustamine.
Kas käsunduslepingule ei rakendu sotsiaalmaksu miinimummäär 117€ ning maksuvaba tulu 154€? Maksuvaba tuluosa võib arvestada kõigil, kes on kirjalikult sellekohase avalduse teinud. 2106. aastal on maksuvaba tulu 170 eurot kuu kohta. Võlaõigusliku lepingu puhul makstakse sotsiaalmaks brutosummalt, mi...
20 Dets 2015 12:05
Teema: maja renoveerimine
Vaatamisi: 4577
Re: maja renoveerimine
On plaanis 1989.a. ehitatud 60-korteriga paneelika renoveerimine. Haldaja teatas, et renoveerimise käigus pannakse majas kõik 3-kordsed aknad. Kusjuures majas on umbes 2/3 korteritel uued 2-kordsed aknad. Inimesed panid ette, et vahetatakse ainult vanad aknad. Haldaja ütleb, et sellisel juhul me ei...
16 Dets 2015 21:40
Vello, Sinu tekst: "Lisaks leidis Riigikohus, et VÕS § 113 lg-st 6 tulenev keeld küsida viivist intressi tasumisega viivitamise korral võib üldse olla välistatud ( ehk viivist võib nõuda ka intressilt ), kui poolte uus kokkulepe on oma sisult käsitletav kompromissilepinguna ja ei ole lihtsalt makset...
16 Dets 2015 08:17
Arvan, et see puudutab vaid neid KÜ-sid, kes ei suuda tähtajaks tasuda pangalaene ja nende intresse. Nii laenu kui ka intressi tasumine sellelt on laenulepinguga paika pandud. Ilmselt mõeldakse siin lepingulisi laenuintresse, millede hilinenud maksmiselt tahetakse hakata arvestama viivist. Tasumata ...
08 Dets 2015 08:46
Re: Kas kõik KÜ liikmed peavad nõus olema puu maha võtmi
Vastu on ainult 1 korteriomanik 24-st, mõned ei vasta ja ca 20 on poolt. Tahan teada, kas kirjaliku üldkoosoleku poolthäälteenamuse otsuse alusel on seaduslik see puu maha võtmine. Kirjalik üldkoosolek , selleks peavad olemas olema 100% allkirjad ja kõik need 100% liikmetest peavad olema otsuse poo...
08 Dets 2015 08:33
suisse kirjutas: Küsimus ei ole "KOV-i luba puu raiumiseks", kuna KOV-ilt luba olemas.
Küsimuseks on selles, et otsus ei osutuks pärast tühiseks.
Saatsin Sulle vastuse postkasti.
07 Dets 2015 17:19
Igal kohalikul omavalitsusel peaks olemas olema kohaliku omavalitsuse raielubade andmise kord . Sellest tulebki alustada. Omast käest tean, et 100% kü liikmetest ei pea nõus olema ja ega ei ole kah enamasti. Olenevalt raiutavast puust ja tema tüve suurusest, tuleb mõnel pool istutada kuhugi mujale a...
07 Dets 2015 10:42
Vaatamisi: 22055
Ainuke võimalus, tuleb läbida koolitused. Ükski koolitus ei pane paika KÜ parkimiskorda. Need Riigikohtu lahendid on selle kohta, et ebaseaduslikult kinnitati kellelegi kindel parklakoht, üht KÜ liiget eelistati teisele. Enamasti ei ole kü parklates kindlaid parklakohti. Põhimõte on: kes ees, see m...
Teema: Kuidas leida KÜ liiget, kes on soomlane
Re: Kuidas leida KÜ liiget, kes on soomlane
Kirjutasin Sulle ülal paremal olevasse postkasti.
Enne üldkoosoleku otsuse formuleerimist tuleks veelkord juristidega kosnulteerida kuidas peab olema otsuse õige ja täpne sõnastus, et see aulikule kohtunikule kõlbaks.

matches:
§ 21
§ 20
Riigikohus
§ 1
Riigikohus
§ 113