Tallinna linna abipakett linnaelanikule ja ettevõtjale
Tallinna Linnavolikogu 16.04.2009 otsus number 71
Redaktsiooni kehtivus: 16.04.2009 - ...
16. aprill 2009 nr 71
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 3 ja § 6, Tallinna põhimääruse § 4 lg 2, § 6 lg 1 p‑de 1 ja 3 ning lg‑te 3 ja 4 alusel ning tulenevalt vajadusest aidata Tallinna linna elanikke, soodustada ettevõtteid uute töökohtade loomisel ja tagada linna jätkusuutlik areng
1. Kinnitada lisatud Tallinna linna abipakett linnaelanikule ja ettevõtjale.
2. Tallinna Linnavalitsusel:
2.1 näha abipaketis 2009. aastaks kavandatud meetmete rakendamiseks vajalikud vahendid vajadusel täiendavalt ette Tallinna linna 2009. aasta lisaeelarve eelnõus;
2.2 näha abipaketis 2010. aastaks kavandatud meetmete rakendamiseks vajalikud vahendid ette Tallinna linna 2010. aasta eelarve eelnõus;
2.3 töötada vajaduse korral välja abipaketi rakendamiseks nõutavad õigusaktid;
2.4 avaldada otsus ajalehes, milles Tallinna linn avaldab ametlikke teadaandeid.
Majanduslangus ja selle tugev mõju Tallinna ettevõtetele ja elanikele nõuab kiiret ja kohast tegevust nii riiklikul tasandil kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil. Tallinna linn on välja töötanud abipaketi, mis aitab Tallinna elanikul ja ettevõtjal paremini üle elada raskeid aegu ja väljuda majanduskriisist tugevamana. Keskendutakse kuuele valdkonnale: tööpuuduse leevendamine, toetused ja sotsiaalabi, raskustesse sattunud inimeste nõustamine, eluasemekulude vähendamine, ettevõtluse toetamine ning tarbijate kaitse.
Kaks kõige valusamat teemat on eluasemekulude järsk tõus ja tohutu kiirusega suurenev tööpuudus. Ainuüksi küttehinnad on tõusnud kahel viimasel aastal kokku üle 70%. Samal ajal jääb tööta üha suurem hulk inimesi, kellel tekivad kohe raskused eluasemekulude tasumisel. Kui 2008. aasta alguses oli registreeritud töötuid Tallinnas 1,5%, siis 2009. aasta I kvartali lõpuks on neid ligikaudu viis korda rohkem ehk 7,2%. Viimastel kuudel on Tallinnas registreeritud keskmiselt 160 töötut ühes tööpäevas.
Tööpuuduse hüppeline kasv on suurendanud ka toimetulekutoetuse vajajate arvu. Kui 2008. aasta veebruaris oli toimetulekutoetuse saajaid 790, siis 2009. aasta veebruaris juba 1289. Seega kasvas toimetulekutoetuse saajate hulk 63%, mistõttu jätkub riigieelarvelisi vahendeid ainult esimeseks poolaastaks.
Samas on hea meel tõdeda, et nii tänu positiivsele iibele kui ka inimeste kolimisele Tallinna, on elanike arv viimastel aastatel järjekindlalt kasvanud. Tallinn hoolib oma elanikest ja pakub neile head keskkonda, kus elada ja töötada.
Abipaketi näol ei ole tegemist programmiga, millega ehitame üles nüüdisaegset ühiskonda ja konkurentsivõimelist majandust, vaid see on programm, mille rakendamine võimaldab raskustesse sattunud inimestel paremini toime tulla. Kuid samas on programmis mitmeid olulisi tegevusi, mis on suunatud järgnevate aastate heaolu kasvule, näiteks uue tööstuspargi rajamine, ettevõtluse rahalised toetused ja Nõmme turu avamine.
Abimeetmeid on kokku 41. Need aitavad elanikel ja ettevõtjatel raskeid aegu üle elada ning pidurdada tööpuuduse kasvu. Suur hulk abimeetmetest on täiesti uued, kuid on ka muudetud olemasolevate tegevuste rõhuasetust ja suurendatud mahtu. Abimeetmeid rakendatakse 2009. ja 2010. aastal. 2010. aasta lõpus otsustatakse majanduse olukorrast lähtuvalt, milliste tegevustega jätkatakse pärast 2010. aastat.
2009. aastal planeeritakse abipaketi tegevuste elluviimiseks 136,420 miljonit krooni ning 2010. aastal 174,945 miljonit krooni. Rahalised vahendid tulevad linna eelarve kulutuste ümbersuunamisest, ilma et seejuures vähendataks linna sotsiaaltoetusi. Täiendavad rahalised vahendid abimeetmete finantseerimiseks nähakse ette 2009. aasta lisaeelarvega ja 2010. aasta eelarvega.
1. Tööpuuduse leevendamine
1.1 Sotsiaalsete töökohtade loomine linnale kuuluvates ettevõtetes
Sotsiaalsed töökohad on linna finantseeritavad ajutised töökohad, mis on loodud töötutele perioodiks, kui registreeritud töötus Tallinnas on üle 5%.
Sotsiaalseid töökohti luuakse linna eri valdkondades: ühistransport, liikluse reguleerimine ülekäiguradadel, tänavate, kõnniteede ja haljasalade heakord, laste mänguväljakute hooldus, sotsiaalhoolekanne jms.
2009. aastal kavandatakse luua ligikaudu 1000 sotsiaalset töökohta töötuks jäänud tallinlastele. Töökohad luuakse kahes etapis: esimesed kuni 100 töötut võetakse tööle alates juunist 2009 ning ülejäänud ligikaudu 900 inimest septembrist 2009.
Esmalt alustatakse sotsiaalsete töökohtade loomist Tallinna Autobussikoondise Aktsiaseltsis ning Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise Aktsiaseltsis, kus inimesi rakendatakse ühissõidukite sisekoristusel, trammiteede puhastamisel, ühissõidukites piletimüüjate ja ‑kontrollijatena jms.
Töötud peavad olema registreeritud Tööturuametis ja olema Tallinna elanikud. Töötutele makstakse miinimumpalka 4350 krooni kuus ja nendega sõlmitakse töölepingud tähtajaga kuni 31.12.2009.
Sotsiaalsete töökohtade loomisega jätkatakse 2010. aastal.
28 500 000 krooni
55 500 000 krooni
1.2 Sotsiaalsete töökohtade loomise toetamine erasektoris
Linn toetab eraettevõtet, kus põhikohaga töötajate arv on vähemalt 20 ja kus soovitakse luua 5–30 sotsiaalset töökohta. Toetuse piirmäär ühe töötaja kohta on 4350 krooni kuus, millele lisanduvad sotsiaalmaks ja töötuskindlustuse makse. Toetuse osakaal on kuni 2/3 abikõlblikest kuludest ning minimaalne omafinantseeringu määr 1/3 abikõlblikest kuludest.
Töötud peavad olema registreeritud Tööturuametis ja olema Tallinna elanikud. Sotsiaalsete töökohtade loomise toetamist erasektoris jätkatakse ka 2010. aastal, juhul kui registreeritud töötus Tallinnas on üle 5%.
Tallinna Linnavalitsus esitab linnavolikogule aprillis 2009 määruse eelnõu “Sotsiaalsete töökohtade loomise toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord”. Taotluste vastuvõtmist alustatakse maikuus ja 2009. aastal oleme valmis toetama ligikaudu 400 sotsiaalse töökoha loomist (töölepingu kestus keskmiselt viis kuud).
10 000 000 krooni
15 000 000 krooni
1.3 Uute töökohtade loomise soodustamine
Täiendatakse linnavolikogu määrust “Uute töökohtade loomise toetuse taotlemise ja menetlemise kord”, mille eesmärk on laiendada toetuse taotlejate sihtgruppi ning suurendada toetuse eraldamise piirmäära. Määruse eelnõus tõstetakse taotleva ettevõtte maksimaalne töötajate arv 30‑lt 250‑ni ning vähendatakse eraisikute osakaalu nõuet äriühingu omanikeringis 100%‑lt 51%‑le. Lisaks tõstetakse toetuse ülemmäär 200 000 kroonilt 300 000 kroonile. Toetust on võimalik taotleda juba kahe uue töökoha loomisel.
Linnavolikogu määruse eelnõu “Uute töökohtade loomise toetuse taotlemise ja menetlemise kord” muutmine esitatakse linnavolikogule aprillis 2009.
1 500 000 krooni
1.4 Linnale kuuluvate mitteeluruumide üürihinna vähendamine uusi töökohti loovate ettevõtete puhul
Linnalt mitteeluruumi üürivad ettevõtted, kes loovad vähemalt kolm uut töökohta, saavad taotleda kaheks aastaks üürihinna alandamist kuni 20%. Uueks töökohaks on töökoht, mis luuakse ettevõttesse lisaks ning mille loomisel töökohtade arv ettevõttes kasvab võrreldes töökohtade arvuga 12 kuud tagasi. Uutele töökohtadele peavad inimesed olema asunud kahe kuu jooksul ning sõlmitavad töölepingud peavad olema tähtajatud. Kui töökohtade arv väheneb enne kahe aasta möödumist, tõuseb üürihind varasemale tasemele.
Mitteeluruumide üürihinna ajutise alandamise regulatsioon töötatakse välja mais 2009 ja esitatakse linnavalitsusele.
2 000 000 krooni
1.5 Hoonestusõiguse tasu vähendamine uusi töökohti loovate ettevõtete puhul
Ettevõtted, kelle kasuks on linn seadnud linna maale hoonestusõiguse ning kes loovad vähemalt viis uut töökohta, saavad taotleda kaheks aastaks hoonestusõiguse tasu vähendamist kuni 20%. Uueks töökohaks on töökoht, mis luuakse ettevõttesse lisaks ning mille loomisel töökohtade arv ettevõttes kasvab võrreldes töökohtade arvuga 12 kuud tagasi. Uutele töökohtadele peavad inimesed olema asunud kahe kuu jooksul ning sõlmitavad töölepingud peavad olema tähtajatud. Kui hoonestaja vähendab hoonestusõiguse tasu soodustuse kehtivuse ajal töökohtade arvu, hüvitab hoonestaja kinnistu omanikule summa, mis võrdub vähemmakstud hoonestusõiguse tasu summaga.
Hoonestusõiguse tasu ajutise alandamise regulatsioon töötatakse välja mais 2009 ja esitatakse linnavalitsusele.
1.6 Jäätmeveo ja tänavapuhastusega tegeleva linna äriühingu või asutuse asutamine
Tallinna Linnavalitsuse korraldusega on loodud ajutine komisjon, kes analüüsib linna äriühingu või asutuse loomise vajalikkust jäätmeveo ja tänavapuhastuse korraldamiseks ning teostamiseks Tallinna linnas. Siiani on linn jäätmeveo, tänavapuhastuse ja parkide heakorra teenuseid ostnud erasektorilt. Finants- ja juriidiline analüüs näitab, kas linnal oleks võimalik olemasoleva eelarvega pakkuda teenust ulatuslikumalt, saavutada elanikule parem linnakeskkond ja luua juurde uusi töökohti. Komisjon esitab ettepaneku linna äriühingu või asutuse asutamiseks või asutamata jätmiseks linnavalitsuse istungile 3. juuniks 2009.
1.7 Töötute rakendamine avalikel töödel (hädaabitööd)
Töötutele pakutakse senisest enam ajutist rakendust linna heakorra- ja hädaabitöödel. See annab hea võimaluse nii pikaajalisel töötul kui ka hiljuti töötuks jäänud inimesel saada kas või ajutiselt tööd ja teenida 27–35 krooni tunnis. Linn laiendab töötute rakendamise võimalusi oluliselt, suurendades selleks rahalisi vahendeid üle kahe korra võrreldes eelmise aastaga. Töötuid rakendatakse kõikides linnaosades ning hinnanguliselt saab 2009. aasta jooksul linna heakorratöödel (parkide ja haljasalade hooldus, kõnniteede puhastamine, prügi kokkukorjamine jms) tööd ligikaudu 500 töötut.
1 600 000 krooni
1.8 Avalikel töödel töötutele lubatud töötundide arvu suurendamine
Et suurendada töötute rakendamise võimalust 50 tunnilt 80 tunnini kuus, tuleb muuta tööturuteenuste ja ‑toetuste seadust. Asjakohane ettepanek on edastatud 17. märtsil 2009 Vabariigi Valitsusele.
1.9 Tööharjutuskeskused
Põhja-Tallinna linnaosas aadressil Alasi tn 4 ja 6 asub tööharjutuskeskus, kus koolitatakse ja nõustatakse pikaajalisi töötuid. 2009. aasta esimesel poolel ehitatakse endisesse laohoonesse Lina tn 5 puidu-, metalli- ja savitöökoda, kus töötutel on võimalik õppida uusi käelisi oskusi, mis laiendavad nende võimalusi uue töökoha leidmisel.
Sotsiaal- ja tervishoiuamet on esitanud taotluse raha eraldamiseks Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest, et luua uus tööharjutuskeskus Lasnamäe linnaossa aadressil Punane tn 68.
1.10 Töötute klubide toetamine
Tallinna Kodurahu foorumi programmi raames on käivitatud kaks klubi üle 50‑aastastele töötutele. Igal esmaspäeval kohtuvad töötud Lasnamäel Kultuurikeskuses Lindakivi, et õppida näiteks CV koostamist ja arvuti kasutamist ning valmistuda kogenud psühholoogi juhendamisel töövestlusteks. Väga oluline on see, et neil on võimalus suhelda oma saatusekaaslastega, lugeda ajalehti ja vajaduse korral kasutada arvutit. See võimaldab üle saada tõrjutusest, olla kursis ühiskonnas toimuvaga ja saada konkreetset teavet töökoha leidmiseks. Samuti on töötute klubi liikmetel ja ka teistel töötutel võimalik osaleda linna korraldatud tasuta arvuti-, keeleõppe jt kursustel.
1.11 Puudega inimeste haiguspäevade hüvitamine riigi poolt alates 4. päevast
Alates 1. juulist 2009 jõustub haigushüvitiste maksmise regulatsioon, mille kohaselt on isiku omavastutus haigestumise korral 1–3 päeva, 4.–8. päevani maksab haigushüvitist tööandja 80% töötaja keskmisest töötasust ja alates 9. päevast maksab haigushüvitist haigekassa eelmise aasta kalendripäeva keskmise tulu alusel.
Hoolimata sellest, et õigusaktidega on puudega inimestele ette nähtud toetusi ja abistamismeetmeid, ei ole neil võimalik teistega võrdsel alusel tööd leida, kuna tihtipeale ei soovi tööandja võtta puudega inimese värbamise riski. Eeltoodu on suuresti tingitud arvamusest, et puudega töötajal esinevad sagedamini tervisehäired, mistõttu ta on sunnitud töölt puuduma.
Tallinna linn peab vajalikuks vähendada riski, et tööandja koondab eelisjärjekorras puudega inimese ja väldib uute töötajate värbamisel puudega inimesi.
Tallinna linn pöördub aprillis 2009 Vabariigi Valitsuse poole, et algatada töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ja ravikindlustuse seaduse muutmine selliselt, et puudega isikul oleks haigestumise korral omavastutus 1–3 päeva ning alates 4. päevast maksaks haigushüvitist haigekassa eelmise aasta kalendripäeva keskmise tulu alusel.
2.1 Tallinna linna ettepanek Vabariigi Valitsusele tõsta riikliku toimetuleku piirmäära 1000 kroonilt 1200 kroonile
Viimati tõusis toimetuleku piirmäär 2008. aasta jaanuaris, s.o ligikaudu poolteist aastat tagasi. Inflatsioonitase on aga olnud viimastel aastatel väga kõrge ja on selge, et kehtiv 1000‑kroonine toimetuleku toetuse määr on liiga madal. Kui võtta arvesse Sotsiaalministeeriumi sotsiaalpoliitika info ja analüüsi osakonna andmeid, siis 2007. aastal oli elatusmiinimum Eestis 2341 krooni, millest eluasemekulud moodustasid 798 krooni. Seega toimetuleku määr ilma eluasemekuludeta oli juba 2007. aastal kehtivast piirmäärast poolteist korda suurem. Tallinna linn esitab Vabariigi Valitsusele ettepaneku tõsta toimetuleku piirmäära vähemalt 20% võrra, s.o 1000 kroonilt 1200 kroonile.
2.2 Abivajajaid tasuta toitlustavatele supiköökidele lisavahendite eraldamine
2009. aasta linnaeelarves on tasuta toitlustamisele ette nähtud 670 000 krooni ja seda teenust pakutakse neljas kohas: Laevastiku tn 1a, Kopli tn 100c, Kopli tn 79 ja Eha tn 8. Tulenevalt abivajajate arvu kasvust eraldas linn veebruaris 2009 reservfondist 500 000 krooni ning vajaduse korral eraldatakse 2009. aasta jooksul veel rahalisi vahendeid. Varem toitlustati abivajajaid kolm korda nädalas, alates veebruarist 2009 aga igal päeval. Keskmiselt toitlustatakse tasuta üle 200 abivajaja päevas.
Püütakse tagada, et kõik raskustesse sattunud inimesed teaksid tasuta toitlustamise võimalustest.
1 170 000 krooni
1 200 000 krooni
2.3 Ravikindlustuseta isikutele mõeldud voodikohtade arvu suurendamine
AS Ida-Tallinna Keskhaigla ravikindlustamatute osakonnas aadressil Magasini 34 osutatakse ravikindlustuseta isikutele nii statsionaarset (2008. aastal 182 patsienti 20 voodikohal) kui ka ambulatoorset teenust (2008. aastal 2010 patsienti). Arvestades nimetatud isikute arvu suurenemist kasvava tööpuuduse tõttu on prognoositav eeskätt statsionaarse abi vajajate arvu kasv, mistõttu on vaja suurendada voodikohtade arvu veel viie koha võrra alates 1. maist 2009.
1 160 000 krooni
1 080 000 krooni
2.4 Tallinna linnaametnike abi kodututele ja vähekindlustatud inimestele – programm “Hooliv ametnik”
2009. aasta kevadel alustatakse programmiga “Hooliv ametnik”, mille käigus kogutakse riideid ja majatarbeid Tallinna vähekindlustatud isikute ja kodutute abistamiseks. Programmi raames saavad kõik linna ametkondades töötavad inimesed anda panuse raskustesse sattunud inimeste abistamiseks. Linna ametnike abi kodutule ja vähekindlustatud inimestele korraldab Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuamet.
2.5 Kohtade arvu suurendamine kodutute varjupaikades
2009. aasta jaanuaris oli Tallinnas Alasi tn 8 ja Kopli tn 79 öömaja-varjupaigas kohti kokku 135, alates veebruarist pakutakse ajutiselt öömaja-varjupaiga teenust ka aadressil Männiku tee 92, millega suurendati varjupaiga kohtade arvu Tallinnas 25 võrra.
7 350 000 krooni
2.6 Uute sotsiaalmajutusüksuste avamine
2009. aastal avatakse kaks sotsiaalmajutusüksust, mis on mõeldud hätta jäänud inimeste majutamiseks. 1. mail 2009 alustab tööd sotsiaalmajutusüksus Paljassaare tee 35, kuhu on planeeritud 50 kohta, ja 15. juunil 2009 Kauge tn 4, kuhu on planeeritud 70 kohta. Eeldusel, et Tallinna linn saab toetust Euroopa tõukefondide vahenditest, alustatakse 2010. aastal ettevalmistustöid uue Varre tn 7 sotsiaalmajutusüksuse rajamiseks.
32 900 000 krooni
6 700 000 krooni
2.7 Ühistranspordi piletite hinna alandamine
2009. aastal vähendatakse erinevaid ühistranspordi piletite hindasid. Alates 1. jaanuarist 2009 alandati keskmiselt 20% võrra tunnipiletite hindasid ning 1. juunist soovitakse alandada 25% võrra ekspressbusside piletite hindasid. Selle peamine eesmärk on pakkuda sõitjatele odavamat ühistranspordipiletit praeguses raskes majandusolukorras, kus paljudele on ühistransport ainuke liikumisvõimalus.
1 100 000 krooni
2.8 Tallinna linna poolt pensionäridele makstava toetuse tõstmine
Alates 2003. aastast on Tallinna linn maksnud oma pensionäridele toetust hinnatõusu kompenseerimiseks. Kui 2003. aastal oli toetuse suurus 500 krooni, siis 2009. aastaks on see kahekordistunud. Tallinna linn jätkab pensionäridele toetuse maksmist ning soovib 2010. aastal tõsta toetust 200 krooni võrra, s.o 1200 kroonile. Tallinnas on ligikaudu 92 000 pensionäri, kellele seda toetust makstakse.
Toetust makstakse ainult isikutele, kellel on õigus saada riiklikku pensionit riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel.
18 400 000 krooni
2.9 Taotlus Vabariigi Valitsusele eraldada toimetulekutoetusteks piisavalt vahendeid
Toimetulekutoetuse taotlejate arv ja väljamakstavad summad on 2009. aastal hüppeliselt kasvanud. Kui 2008. aasta veebruaris oli toimetulekutoetuse saajaid 790, siis 2009. aasta veebruaris juba 1289. Seega kasvas toimetulekutoetuse saajate hulk 63%, mistõttu jätkub riigieelarvelisi vahendeid ainult esimeseks poolaastaks. Tallinna linn pöördus 19. veebruaril 2009 Vabariigi Valitsuse poole taotlusega eraldada lisavahendeid, et tagada kõigile abivajajatele toimetulekutoetuse väljamaksmine.
3. Raskustesse sattunud inimeste nõustamine
3.1 Võlanõustamise teenuse laiendamine
Väga paljudel töö kaotanud inimestel on tekkinud raskusi arvete tasumisega ning nad vajavad asjatundlikku nõu. Tallinnas toimub võlanõustamine Tuulemaa tn 6 ja Akadeemia tee 34. Alates 1. juunist alustatakse võlanõustamist ka Tallinna Linnavalitsuse ja Lasnamäe Linnaosa Valitsuse teenindussaalides.
3.2 Perede psühholoogiline nõustamine
Tallinna linn nõustab raskes olukorras peresid, kelle on nõustamisele suunanud linnaosa valitsuste sotsiaalhoolekande osakondade lastekaitsespetsialistid. Teenus sisaldab psühhoteraapiat kogu perele, perenõustamist lapsevanematele ja lastele ning pereliikmete lepitamist. Psühholoogiline nõustamine toimub Tallinna Lastehaigla Kesklinna Lastepolikliiniku noorte nõustamiskeskuses aadressil Ravi tn 27 ja Tallinna Perekeskuses aadressil Asula tn 11.
1 525 000 krooni
3.3 Kriisiabi raskustesse sattunud inimestele
Raskustesse sattunud inimeste kriisinõustamise eesmärk on pakkuda eelkõige Tallinna linna elanikele tasuta lühiajalist psühholoogilist abi vaimse tervise ja töövõime säilitamiseks või taastamiseks. Vastuvõtt toimub aadressil Pärnu mnt 9a. Kriisiabi telefonile 631 4300 vastavad ajavahemikul 20.00–07.00 Mittetulundusühingu Eluliin vabatahtlikud telefoninõustajad.
2 020 000 krooni
3.4 Tööõigusnõustamine ja asjakohaste juriidiliste dokumentide koostamine
Tulenevalt hüppeliselt kasvavast tööpuudusest alustati 1. detsembril 2008 linnavalitsuse teenindussaalis, Vabaduse väljak 7, tööõigusnõustamisega. Esimese nelja kuuga on nõustatud ligikaudu 1750 inimest. Alates veebruarist 2009 on töönõustamisel osalenud inimesel võimalik linna suunamislehega saada tasuta õigusabi dokumentide, avalduste ja kohtuhagide koostamisel. Suunamislehti on väljastatud kahe kuu jooksul ligikaudu 90 korral.
3.5 Tallinna tööhõive ja ettevõtluse kontaktmess “Tallinn töötab”
10. septembril 2009 korraldab Tallinna linn lauluväljaku ruumes tööhõive ja ettevõtluse kontaktmessi “Tallinn töötab”, kus koostöös riigiasutuste ja mittetulundusühingutega jagatakse teavet ning nõustatakse tööõiguse, tööhõive ja ettevõtlusega seotud küsimustes.
4. Eluasemekulude vähendamine
4.1 Soojusenergia hinnatõusu kompenseerimine vähekindlustatud elanikele
Alates 2009. aasta sügisesest kütteperioodist on võimalik vähekindlustatud isikutel taotleda soojusenergia hinnatõusu kompenseerimist. Toetuse määramisel arvestatakse eluruumi maksimaalse pinnana Vabariigi Valitsuse kinnitatud eluruumi sotsiaalselt põhjendatud normi (s.o 18 m2 ühe elaniku kohta ja 15 m2 lisaks perekonna kohta, üksi elava pensionäri puhul 51 m2).
Kütteperioodi kestuseks arvestatakse faktilise kütteperioodi täiskuud, s.o ühe aasta oktoobrist järgmise aasta aprillini, mis on jaotatud kaheks perioodiks: esimene periood oktoobrist detsembrini, teine periood jaanuarist aprillini.
Kui perekonnaliikme keskmine netosissetulek kuus jääb alla Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäära (praegu on alammäär 4350 krooni, millest netosissetulek on 3909 krooni), saab linnalt taotleda soojusenergia hinnatõusu kompenseerimist.
Vastav regulatsioon esitatakse Tallinna Linnavolikogule mais 2009.
4.2 Konkurentsiametile ja kohalikele omavalitsustele soojusenergia hinna muutmise algatamise õiguse taotlemine
6. märtsil 2009 esitati Vabariigi Valitsusele ettepanek muuta kaugkütteseaduse § 9 lõiget 10, et anda konkurentsiametile või valla- või linnavalitsusele õigus algatada kütte piirhinna alandamist, lähtudes soojusettevõtjaga kooskõlastatud hinnavalemist ilma soojusettevõtja taotluseta, kui soojusenergia piirhinda muudetakse soojusettevõtja tegevusest sõltumatute ja soojusenergia hinda mõjutavate tegurite ilmnemisel.
Seaduse muutmise tulemusena on võimalik operatiivselt reageerida soojusettevõtja tegevusest sõltumatute ja soojusenergia hinda mõjutavate tegurite muutusele, eelkõige vedelkütuse ja maagaasi hinna langemisel.
4.3 Elanikele müüdava soojusenergia käibemaksu alandamine 18%-lt 5%-le
Alates 1. juulist 2007 tõsteti soojusenergia käibemaks 5%‑lt 18%‑le, mis koosmõjus vedelkütuse ja maagaasi üldise hinnatõusuga on põhjustanud elanikele hüppelise eluasemekulude suurenemise. Tallinna linn esitab Vabariigi Valitsusele ettepaneku muuta alates 1. juulist 2009 käibemaksuseaduse § 15 lõiget 7 eesmärgiga vähendada soojusenergia ja küttematerjali (kütteturvas, brikett, kivisüsi ja küttepuit) käibemaksumäära kehtivalt 18%‑lt 5%‑le. Käibemaksumäär mõjutab väga otseselt kõikide inimeste toimetulekut ning selle alandamine endisele määrale leevendaks teatud määral tekkinud sotsiaalprobleeme.
4.4 Vee hinnatõusu kompenseerimine vähekindlustatud elanikele
Alates 2005. aastast kompenseerib Tallinna linn veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinnatõusu vähekindlustatud leibkonnale, kus leibkonna liikme keskmine sissetulek kuus on alla 4350 krooni. 2008. aastal maksti 4419 leibkonna liikmele kokku 725 300 krooni. 2009. aastal on toetusteks ettenähtud vahendeid suurendatud. Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinnatõusu kompenseerimise taotluse saab esitada kaks korda aastas elukohajärgsesse piirkondlikku ametisse.
4.5 Korterelamute renoveerimise riigipoolse toetuse taastamine
Suur osa Tallinna eluasemefondist on kuni pool sajandit tagasi ehitatud ning hoonete vanus hakkab juba lähenema normatiividega määratud elueale. Kuigi otsest hävimisohtu ei pruugi olla, vajavad korterelamud rekonstrueerimist. Samuti on enamikul kortermajadel väga suured energiakulud, mistõttu on vaja muuta eluasemefond energiasäästlikumaks.
Tallinna linn on pöördunud Vabariigi Valitsuse poole, et riik taastaks eluasemefondi vastupidavuse ning energiasäästlikkuse suurendamiseks toetuste eraldamise. Riik peab tagama korterelamute renoveerimise laenusid, toetama rekonstrueerimis- ja tehnilise ülevaatuse ning hoonete energiaauditeid.
4.6 Projekti “Fassaadid korda” käivitamine
Projekt “Fassaadid korda” on Tallinna korterelamuid energiasäästlikumaks muutvate ühistute linnapoolse toetamise kord, mis reguleerib energiaauditi soovituste alusel ühistute sihttoetamist vajaliku ehitusprojekti koostamisel ja realiseerimisel.
2009. aasta esimesel poolel esitatakse linnavolikogusse kõnealuse toetuse kord, kus sätestatakse toetuse andmise eesmärk, toetatavad tegevused, nõuded taotlejale ja taotlusele, toetuse määr jms. 2009. aasta sügisel alustatakse korteriühistute teavitustööd, mille käigus tutvustatakse kõnealust toetusmeedet. Projekti “Fassaadid korda” koostamise käigus selgub, kui suuri ressursse selleks järgnevatel aastatel vajatakse.
Projekti kohaselt toetatakse tegevusi elamute energiasäästlikkuse saavutamiseks, et parandada elamute soojapidavust ning vähendada oluliselt inimeste kulutusi hoonete ülalpidamiseks talveperioodil. Samuti aitab projekt “Fassaadid korda” parandada elamute välisilmet ning elanike kodutunnet ja sotsiaalseid suhteid.
4.7 Pöördumine riigi poole, et moodustataks stabilisatsioonifond maksetega hätta jäänud korteriühistutele laenude andmiseks
Seoses üldise majanduslanguse ja kasvava tööpuudusega ning soojusenergia olulise hinnatõusuga on käesoleval kütteperioodil tekkinud paljudel korteriomanikel raskusi eluasemekulude tasumisega. Tallinna linn on pöördunud Vabariigi Valitsuse poole ettepanekuga luua stabilisatsioonifond, mis annaks hätta sattunud korteriühistutele sihtlaenu, et vältida korteriühistute majandatavate elamute kütmata jätmist. Eelnimetatud stabilisatsioonifondi loomine aitaks ära hoida korteriühistute pankrotte.
4.8 Tallinna Energiaagentuuri loomine
Tallinnal kui Põhja-Eesti ja Harjumaa suurimal omavalitsusüksusel on tähtis roll energiasuundumuste kujundamisel. Energiaagentuur on institutsioon, mis toetab ja arendab säästvat energiamajandust, annab säästva energiatarbimisega seonduvat nõu, pakub teenust, mis on seotud kohaliku energiamajanduse rakendamisega. Energiaagentuur on nii energiatootjate, ‑tarbijate kui ka otsustajate partner.
Selleks, et hakata koordineerima kõiki energeetikaga seonduvaid küsimusi, oleks otstarbekas luua pädev ühtne institutsioon, kes haldab kogu linna energeetikategevusi. Energiaagentuuri tegevuste elluviimiseks kaasatakse erinevaid Euroopa Liidu toetusi.
4 000 000 krooni
5. Ettevõtluse toetamine
5.1 Teabepäevad alustavale ja väikeettevõtjale linna toetusmeetmete tutvustamiseks
2009. aastal korraldatakse teabepäevi, seminare ja koolitusprogramme alustavatele ja väikeettevõtjatele. Ettevõtja infopunktis toimub igapäevane ettevõtlusnõustamine. Mentorklubis keskendutakse muuhulgas eksporditurgudele sisenemise koolitusele. Sügisel 2009 korraldatakse juba traditsiooniks saanud Tallinna ettevõtluspäev.
1 400 000 krooni
5.2 Ettevõtluse rahalised toetusmeetmed
Tallinna linnas on kaheksa rahalist ettevõtluse toetamise meedet: stardiabi, koolitustoetus, stipendium välisriigis koolitamiseks, praktikajuhendaja toetus, uute töökohtade loomise toetus, messitoetus, patenditoetus ja ettevõtlusklastrite toetus. Stardiabi on väga oluline, et alustada ettevõtlusega ning luua uusi töökohti. Linna toetusmeetmed on suunatud uute ettevõtete ja töökohtade loomisele ning olemasolevate ettevõtete konkurentsivõime parandamisele.
9 000 000 krooni
12 000 000 krooni
5.3 Uue tööstuspargi rajamine Suur-Sõjamäe tänavale
Tallinna linn on loonud tootmisettevõtetele kaks tööstusparki, kus on välja ehitatud tehniline infrastruktuur ning enamik kinnistuid on tootmisettevõtetele müüdud või on kinnistutele seatud hoonestusõigus. Lasnamäe tööstuspargis on tootmise avanud juba seitse ettevõtet, kus töötab üle 1000 inimese, ning järgmise aasta lõpuks alustab tegevust veel seitse ettevõtet.
Tulenevalt vajadusest luua tööstusettevõtetele Tallinnas oma tootmise alustamise või olemasoleva tootmise laiendamise võimalusi, algatatakse kolmanda tööstuspargi rajamiseks detailplaneering aadressil Suur-Sõjamäe tn 29b. Detailplaneering peaks valmima 2010. aasta alguseks ning seejärel alustatakse tehnilise infrastruktuuri projekteerimist ja väljaehitamist. 2010. aasta lõpuks on Tallinnas 16 uut infrastruktuuriga varustatud tootmismaad, kuhu ettevõtted saavad rajada oma tööstushooned ning luua uusi töökohti.
550 000 krooni
20 000 000 krooni
5.4 Ettevõtlusinkubaatorid ja loomeinkubaatori avamine
Tallinnas on kolm ettevõtlusinkubaatorit: Ülemiste, Kopli ja Mustamäe (Tehnopolis). Ettevõtlusinkubaatorid pakuvad alustavale ettevõtjale olulist tugiteenust, mistõttu suureneb märkimisväärselt ettevõtte jätkusuutlikkus ning võime kasvada sageli kiiremini kui tavatingimustes alustav ettevõte.
2009. aasta sügisel avatakse ettevõtlusinkubaator loomemajandusega tegelevatele ettevõtjatele (eeskätt disaineritele, tarbe- ja meediakunstnikele, moeloojatele, sise- ja välisarhitektidele jne). Loomeinkubaatori tegevuse peamised eesmärgid on loomingul põhineva äritegevuse elavdamine ning mitmekesistamine, konkurentsivõime suurendamine ja nende äritegevuse jätkusuutlikkuse tagamine.
10 455 000 krooni
8 500 000 krooni
5.5 Noorte ettevõtlikkuse suurendamine
Noorte ettevõtlikkuse suurendamiseks on käivitatud koostöö Tallinna kõrgkoolidega, mille raames esinevad ülikoolides regulaarselt linna ettevõtluskonsultandid.
Samuti korraldatakse gümnaasiumiõpilaste kohtumisi ettevõtjatega, et jagada ettevõtja kogemust juba kooliealistele. Tallinna ettevõtluspäeva raames korraldatakse noortekonverents. Koos ettevõtjate ühendustega osaletakse ühisstendiga messil “Teeviit 2009” 3.–5. detsembrini 2009.
Noorte ettevõtlikkuse parandamiseks mõeldud tegevuste toetamine: Mittetulundusühingu AIESEC Eesti “Eesti noorte foorum”, Junior Achievementi Arengufondi “Õpilasfirmade aastalaat 2009”, äriplaanide konkurss “Ajujaht 2009”.
5.6 Linna suuremate investeeringute jätkamine – töökohad
Linna investeeringud säilitavad olemasolevaid töökohti ning aitavad luua uusi. Linna investeeringute mahu märkimisväärne vähendamine tooks kindlasti kaasa raskusi töökohtade säilitamisel ja suurendaks tööpuudust. Seetõttu tuleb linna investeeringuid infrastruktuuri objektidesse jätkata võimalikult suures mahus. Eesmärgiks on säilitada 2009. aasta linnaeelarves investeerimisprojektidele ja ‑objektidele ning partnerlusprojektidele erasektoriga vahendid summas üle 1 miljardi krooni. Nimetatud eesmärgi täitmiseks on vajalik kaasata lisaressurssi, kasutades selleks eelarvelaenu.
2010. aastal alustatakse uute suurte infrastruktuuriobjektide rajamist, mida osaliselt finantseeritakse Euroopa tõukefondide vahenditest. Suurim projekt on Ülemiste ristmiku väljaehitamine, mille kogumaksumuseks kujuneb ligikaudu 1 miljard krooni ning kus hinnanguliselt saavad nii otseselt kui ka kaudselt tööd 500–700 inimest.
6. Tarbijate kaitsmine
6.1 Soodsate ostuvõimaluste loomine renoveeritud Nõmme turule
15. mail k.a avatakse Tallinnas täielikult renoveeritud Nõmme turg, mis on esimene linnale kuuluv, täiesti uue kvaliteediga turg. Nõmme turu renoveerimise eesmärk on luua tallinlasele ja Tallinna külastajale atraktiivne ostu- ja vaba aja veetmise koht. Nõmme turust kujuneb kauplemiskoht, kus on teiste turgude ja kaubanduskeskustega võrreldes soodsamad hinnad. Turul pakutava kaubasortimendi olulise osa moodustavad Eestis kohalikust toorainest toodetud kaubad. Samuti on ka Tallinna elanikul võimalik tulla oma aiasaadusi müüma ja teenida sellega endale täiendavat sissetulekut.
21 350 000 krooni
6.2 Tarbijatele teabepäevade ja seminaride korraldamine
Selleks, et tagada tarbijaõiguste ühtlane kaitse ja aidata tarbijatel kohaneda muutunud olukorraga, alustati 2009. aasta alguses programmiga, mille raames korraldab Tallinna linn igas kuus tarbijaõiguste infopäevi ja seminare. Peamised teemad on sotsiaaltoetused, eluaseme- ja jäätmekäitlusküsimused, tarbija õigused kaupade ja teenuste ostmisel jms.
Suurt tähelepanu on pööratud noortele, kes üldjuhul ei tea oma õigusi ning kellel puudub ka teenuste tellimise ja kaupade ostmise kogemus. Noorte teavitamise eesmärgil korraldatakse õppetunde Tallinna koolides.
150 000 krooni
6.3 Tarbijate nõustamine
Lisaks linnavalitsuse teenindussaalis tegutsevale tarbija infopunktile on alustatud regulaarset tarbijate nõustamist ajalehtedes Pealinn ja Stolitsa, kus ilmub igas kuus rubriik “Tarbija küsib”. Rubriigis vastavad Tallinna Ettevõtlusameti tarbijakaitse spetsialistid, kellel on pikaajalised kogemused tarbijate probleemide lahendamisel.


IBIKUS, Ustav, Juhan s. 1913 Pihkva obl. Novor’zev, arr. 09.11.44 Tallinn, Vene-Balti 74-5, trib. 21.05.45 §58-1a, 10+5, vab. 15.09.54. [ük]
IBRUS, Aleksander, Jaan s. 1894 Viljandi, arr. 20. 05.50 Tallinn, Hermanni 6-10, trib. 21.10.50 §58-1a, 25+5. [ük]
IBRUS, August, Jüri s. 02.10.23 Viljandimaa Kõo v., arr. 03.10.51 Võhma, Tartu 1, trib. 11.12.51 §58-1a, 25+5, vab. 02.03.56. [ük]
IBRUS, Eino, Hans s. 28.11.33 Viljandimaa Kõo v., arr. 28.09.49 Viljandi, Väike 12, ENSV ÜK otsus 16.11.49 §58-10 lg.1, 10a.; Arhangelski obl., vab. 19.02.55. [ar 2639/11361]
IBRUS, Hans, Jakob s. 25.07.1896 Viljandimaa Kõo v., eluk. sama, arr. 06.07.46, trib. 20.12.46 §58-1a, 58-11, 10a.; Viljandi vangla, surn. 08.01.47. [ar 67/9025]
IBRUS, Johanna, Jaan s. 1899 Järvamaa Võhmuta v., arr. 06.03.53 Võhmuta v. Keika k., trib. 30.06.53 §17-58-1a, 10+5, vab. 17.05.56, surn. peale vab. 1975. [ük]
IBRUS, Karl, Hans s. 1910 Abja-Paluoja, eluk. sama, arr. 13.11.44, trib. 30.10.45 §58-1a, 58-11, 15+5. [ük]
IBRUS, Voldemar, Anna s. 1914 Viljandimaa Kõo v., arr. 26.10.51 Pärnu, Liiva 1b-1, trib. 09.01.52 §58-1a, 58-11, 25+5, 18.05.55 väh. 7 a.; Karaganda obl. Steplag, vab. 22.12.55, I inv. [ük 5066]
IDA, Helmi, Jüri s. 25.07.31 Harjumaa Tõdva v., arr. 27.06.51 Tallinn, Alevi 3-8, trib. 28.07.51 §17-58-1a, 25+5, 12.07.55 väh. 8 a.; Karaganda obl. D’zezkazgan. Varjas isa ja vanaonu. [ük]
IDA, Jüri, Mart s. 1892 Harjumaa Tõdva v., arr. 10. 06.51 Nabala v. Arusta k., trib. 28.07.51 §58-1a, 182 lg.1, 25+5, 12.07.55 väh. 10 a. [ük]
IDAVAIN, Herman, Kusta s. 1913 Harjumaa Kolga v. Hara k., arr. 23.04.51 Loksa, trib. 29.06.51 §58-1a, 25+5, 21.03.55 väh. 5 a, vab. 09.04.55. [ük]
IDAVAIN, Magnus, Gustav s. 1924 Harjumaa Kõnnu v., arr. 18.01.46 Loksa, trib. 03.05.46 §58-1a, 10a. [ük]
IDAVAIN, Rudolf, Gustav s. 1921 Harjumaa Kõnnu v., arr. 01.10.48 Kõnnu v. Kolgaküla, trib. 30.12.48 §58-1b, 25+5, vab. 21.06.56. [ük 2944]
IDEL, Erik, Artur s. 1911 Narva, arr. 27.09.46 Elva, trib. 17.12.46 §58-1a, 10+3. [ük]
IDLA, Johannes, Jüri s. 1898 Järvamaa Väätsa v., eluk. sama, arr. 28.12.44, trib. 25.07.45 §58-1a, 58-11, 18+5. [ük]
IDLANE, Karl, Johan s. 1907 Saaremaa, keskharidus, tööline transporrdiettevõttes, arr. 05.11.42 Sverdlovski obl. Berezovski, kohaliku RJK otsus §58, 8a. [kl]
IDNURM, Roman, Juhan s. 14.01.04 Tallinn, arr. 13.07.48 Tallinn, Jakobsoni 14-4, trib. 17.12.48 §58-1a, 58-11, 25a.; Krasnojarski krai Kraslag. [ar 1532/10106]
IDVAN, Jaan, Anna s. 1908 Läänemaa Kirbla v., eluk. sama, arr. 30.10.44, trib. 25.10.45 §58-1a, 17+5, vab. 02.02.56, surn. peale vab. 26.12.78. [ük 8898]
IGGA, Johannes-Julius, Otto s. 1914 Tartu, arr. 20. 08.45 Pärnumaa Abja v., trib. 04.01.47 §58-1a, 6a.; Sverdlovski obl. Karpinsk, vab. 31.07.51. [pr 21888]
IGGE, Vladimir, Aleksander s. 1898 Saaremaa Pöide v., arr. 22.07.41 Kuressaare, Uus 41, trib. 12.08.42 §58-4, 5a.; Irkutski obl., surn. 18.01.44. [pr 20955]
IGNATJEVA, Jelena, Semjon s. 1909 Peterburi kub. Volossovo, arr. 28.11.49 Kiviõli, trib. 06.09.50 §17-58-1a, 58-11, 10a.; Mordva ANSV, vab. 06.05.56. [pr]
IGNATS, Oskar, Karl s. 1915 Tartumaa Äksi v., arr. 24.11.44, trib. 19.06.45 §58-1a, 15+5, 06.07.55 väh. 10 a., vab. 09.03.56. [ük]
IIDNURM, Jüri, Jüri s. 02.06.04 Tallinn, algharidus, autojuht, mehaanik, arr. 22.07.41 Tallinn, Roheline aas 12-6, trib. 22.08.42 §58-10, 6a.; Patarei vangla, Irkutski obl. Taišet, Taišetlag kuni 14.10.43, surn. 14.10.43 Taišetlag, põhjus eadmata. [kl,pr 20853]
IIR, Alma, Märt s. 07.05.1878 Viljandimaa Halliste v., arr. 18.03.49, kohaliku RJK otsus 06.04.49 §60 lg.3, 1a.; Novosibirski obl., vab. 18.03.49. [ük]
IIR, Martin, Märt s. 16.03.29 Pärnumaa Rajangu v., arr. 17.11.45 Abja v., trib. 25.09.46 §17-58-1a, 7+3, vab. 23.07.58. [ük 13764/26657]
IIR, Märt, Peeter s. 1894 Pärnumaa Rajangu v., eluk. sama, arr. 14.10.44, trib. 06.12.44 §58-1a, 10+5; Leningrad, surn. 26.01.46. [ük 26657]
IIS, Mihkel, Jaan s. 1906 Lihula raj. Võhma kn., eluk. sama, arr. 26.05.51, trib. 10.07.51 §58-1a, 25+5; Karaganda obl. Kamõšlag. [ar 3510/13607]
IISAK, Juhan, Anton s. 1902 Viljandimaa Karksi v., arr. 29.10.40 Valgamaa Vaoküla v., trib. 18.11.42 §58-10, 10a., vab. 22.09.43. [pr 18704]
IISAK, Olga, Konstantin s. 27.11.05 Saaremaa Pihtla v., arr. 21.02.47 Pihtla v. Metsaküla, trib. 16.09.47 §58-1a, 15+5, vab. 13.02.56. [ük 454]
IKONEN, Anna-Maria, Juhan s. 1924 Leningradi obl., arr. 05.07.48 Läänemaa Velise v. Mäliste k., trib. 11.12.48 §17-58-1a, 10a, vab. 31.01.56. [pr 23090]
IKONNIKOV, Mihhail, Nikolai s. 02.10.1884 Astrahan, arr. 16.11.40 Tallinn, Roosikrantsi 7-8, trib. 19. 04.41 §58-13, 8a.; Karaganda obl., surn. 30.11.41. [pr 25006]
ILAU, Eduard, Jaan s. 1898 Harjumaa Nissi v., arr. 27.01.51 Keila raj. Laitse kn. Munalaskme k., trib. 17.04.51 §58-1a, 58-11, 25+5, väh. 10 a.; Permi obl. Nõroblag. [ar 3467/13033]
ILBAK, Juhan, Jaan s. 1902 Pärnumaa Abja v., eluk. sama, arr. 28.11.44, trib. 22.08.45 §58-1a, 20+5. [ük]
ILBI, Gustav, Ado s. 1909 Pärnumaa Vändra v., eluk. sama, arr. 29.07.45, trib. 04.10.45 §58-1a, 58-11, 10+5; Leningradi obl., surn. 31.03.47. [ük 8952]
ILBI, Kaarel, Karl, arr. 15.01.45 Järvamaa Käru v. Aua t., trib. 13.07.45 §58-1a, 20+5; Komi ANSV Vorkutlag, vab. 15.11.54. [ük 7861]
ILD, August, Gustav s. 07.01.02 Pärnumaa Halinga v. Rukkiküla, eluk. sama, arr. 31.03.45, trib. 20.03.46 §58-1a, 58-11, 15+5; Permi obl. Ugle-Uralsk, vab. 06.09.56 surn. peale vab. 1960. [ük 11914]
ILDVER, Ferdinand, Aado s. 1912 Narva, arr. 21. 11.44 Mõisaküla, trib. 15.02.45 §58-1a, 58-11; surmaotsus, 15.02.45 asend. 20 a. [ük]
ILISTE, Johannes, Jaan s. 12.09.1894 Tartumaa Nõo v., arr. 23.11.44 Saadjärve v., trib. 27.04.45 §58-1a, 20+5; Irkutski obl. Angarlag, vab. 02.02.56, surn. peale vab. 19.06.79. [ük 6794]
ILJA, Arnold, August s. 1917 Tallinn, arr. 24.12.40 Tallinn, Paldiski mnt. 24-4, trib. 31.03.42 §58-2, 58-3, 58-11; surmaotsus. [pr]
ILJA, Paulina, Karl s. 1912 Võru, eluk. sama, arr. 30.03.51, trib. 19.06.51 §58-10, 10a., vab. 03.08.56. [pr 26307]
ILJO, Kalju, Ivan s. 1924 Petserimaa Mäe v. Puugnitsa k., eluk. sama, arr. 07.09.45, trib. 17.12.45 §58-1a, 20+5, 25.10.46 väh. 10 a. [ük]
ILJO, Natalja, Jemeljan s. 1901 Tartumaa Meeksi v., arr. 06.09.45 Võrumaa Mäe v., trib. 17.12.45 §17-58-1a, 6+5, vab. 1956. [ük 13919]
ILLAK, Johannes, Hans ka Hillak s. 01.09.1894 Tartumaa Võnnu v, arr. 08.06.51 Tartu raj. Kärkna kn., trib. 30.08.51 §58-1a, 58-11, 25a., väh. 10 a.; Omsk. [ar 4553/13701]
ILLARU, Enn, Hendrik s. 1914 Tartu, arr. 09.12.44 Tartu, Näituse 20-7, trib. 08.09.45 §58-1a, 10+5, vab. 04.09.54. [ük]
ILLASTO, Illo, Jüri s. 1915 Virumaa Narva v., arr. 17.05.41 Narva, Uus liin 12-14, trib. 17.03.42 §58-4, 58-11; surmaotsus; kinnip-k. Kirovi linna vangla nr. 1, surn. 14.04.42. [ar 2681/394]
ILLEND, Juhan, Jaak s. 1897 Valgamaa, arr. 1944 Harjumaa Saue v. Laagri, trib. 22.05.45 §58-1a, 15+5, vab. 02.03.55. [ük 6796]
ILLIS, Voldemar, Leena s. 1882 Tartu, arr. 14.12.40 Tartu, Salme 22-5, trib. 31.05.41 §58-10, 5a.; Karaganda obl., surn. 30.07.42. [pr 25044]
ILLISON, arr. 03. Eduard, Juhan s. 1912 Peterburi kub., ilma kindla elukohata, 07.47, trib. 13.12.47 §58-1a, 58-11, 10a.; Mordva ANSV Dubravlag, vab. 03.08.56. [pr 22358]
ILLISON, Karl, Jaan s. 21.12.1900 Tartumaa Nõo v. Aiamaa k., eluk. sama, arr. 14.06.41, trib. 04.03.42 §58-13; surmaotsus, surn. 04.04.42. [pr 20047]
ILLISSON, Herman, Hans s. 1898 Valgamaa Hummuli v., eluk. sama, arr. 16.09.50, trib. 15.12.50 §58-1a, 58-11, 25+5, 26.04.55 väh. 10 a., vab. 25.07.56. [ük 4265]
ILLISSON, Hugo, Hans s. 1904 Valgamaa Hummuli v. Alaküla, eluk. sama, arr. 30.06.50, trib. 15.12.50 §58-1a, 58-11, 25+5, 26.04.55 väh. 10 a. [ük]
ILLISSON, Johannes, Jaak s. 19.02.12 Viljandimaa Tarvastu v., arr. 30.12.51 Viljandi, Jakobsoni 28-1, trib. 20.02.52 §58-1a, 25+5, 06.10.54 väh. 10 a.; Vasalemma; Tatari ANSV I’zimlag, vab. 29.11.55, surn. peale vab. 1967. [ük 4653]
ILLO-ILO, Viktor, Jaan s. 1922 Petserimaa Mäe v., arr. 19.06.41 Tartu, Kalevi 17-1, trib. 21.03.43 §58-10, 3a.; Kirovi obl. Vjatlag, surn. 10.04.43. [pr 23049]
ILO, Heino, Hindrek, arr. 1945, trib. 29.06.45 §58-1a, 15+5; Komi ANSV Vorkutlag, surn. 21.04.47. [ük]
ILOMETS, Heikki, Jaan s. 1923 Järvamaa Väinjärve v., arr. 30.04.49 Tallinn, Kolde 23, trib. 29.06.49 §58-1a, 58-11, 25a.; Karaganda obl. Steplag, vabanes. [ar 1651/10957]
ILOMETS, Udo s. 20.08.04, arr. 1945 Türi, trib. 12.09.45 §58-1a, 10a.; Komi ANSV Vorkutlag; erilaager nr. 6, surn. 23.11.53. [ük 9283]
ILOSTE, Arnold, Enn s. 04.08.07 Pärnumaa Tali v., eluk. sama, arr. 17.12.44, trib. 25.07.45 §58-1a, 58-11, 15+5; Komi ANSV; Krasnojarski krai Norillag, surn. 17.10.45. [ük 7685]
ILOV, Villem, Jüri s. 1880 Läänemaa Varbla v. Vaiste k., arr. 31.08.45 Lihula, Tallinna mnt.30, trib. 04.03.46 §58-1a, 58-11, 5a. [pr 283]
ILOVER, Edgar, Ado s. 1912 Pärnu, arr. 20.02.45 Mõisaküla, trib. 04.12.45 §58-1a, 58-11, 15+5. [ük]
ILSJAN, August, Karl s. 1912 Omski kub., arr. 25.06.41 Tartu, Salme 38-5, trib. 18.11.42 §58-10 lg.1, 5a. [pr 22384]
ILSJAN, Osvald, Peeter s. 1913 Valgamaa Karula v., arr. 20.03.48 Tallinn, Kannikese 9-5, trib. 31.05.48 §58-1a, 25a., väh. 10 a. ; Krasnojarski krai Norillag; Komsomolsk. [ar 1068/9782]
ILSJAN, Valter-Ferdinand, Hans s. 18.10.04 Võrumaa Linnamäe v, arr. 08.04.47 Tartu, Lembitu 24-2, ENSV ÜK otsus 30.07.47 §58-3, 6+3; Komi ANSV; Kasahhi NSV Akmolinski obl., vab. 1957, surn. peale vab. 12.09.79. [ük 16257]
ILSJAN, Valve, Jaan s. 1915 Omski kub., arr. 25. 06.41 Tartu, Salme 38-5, trib. 18.11.42 §58-10, 5a. [pr 22384]
ILUMETS, Emilie-Rosalie, Mihkel s. 16.12.05 Pärnumaa Are v., arr. Are v. Salu k., kohaliku RJK otsus 14.03.50 §60 lg.3, 1+1, surn. 13.10.83. [ük 1-36/950]
ILUMÄE, Osvald, Hans s. 1918 Viljandimaa Võisiku v. Vissuvere k., arr. 14.05.45, trib. 11.06.45 §58-1a, 10+5; Komi ANSV; Vologda obl., surn. 02.01.50. [ük]
ILUMÄE, Villem, Kustav s. 1892 Läänemaa Taebla v., eluk. sama, trib. 28.05.45 §58-1a, 10a., vab. 16.10.54. [ük]
ILUS, Eduard, Hans s. 1903 Pärnumaa Tihemetsa v., arr. 01.11.45 Viljandimaa Viljandi v. Kirikumõisa, trib. 29.01.46 §58-1a, 15+5, surn. 01.01.48. [ük]
ILUS, Eduard, Juhan s. 1892 Viljandimaa Kaarli v., arr. 27.05.49 Harjumaa Iru v., trib. 27.06.49 §58-1a, 58-11, 25a.; Irkutski obl. Ozjorlag. [ar 1740/11035]
ILUS, Jaan, Juhan s. 1903 Viljandimaa Tuhalaane v., arr. 16.05.45 Suislepa v., trib. 11.01.47 §58-1a, 58-11, 7a.; Sverdlovski obl. Bogoslovlag, vab. 06.03.52. [pr 22158]
ILUSTRUM, Gustav, Gustav s. 1895 Harjumaa, arr. 14.06.41 Viljandimaa Kõo v., trib. 21.03.42 §58-13, 10a., surn. 10.04.42. [pr 19081]
ILVES, Aleksander, Jaan s. 1898 Pärnumaa Saarde v., arr. 06.08.45 Tihemetsa v., trib. 11.01.47 §58-1a, 58-11, 5a.; Sverdlovski obl. Bogoslovlag, surn. 28.01.49. [pr 22150]
ILVES, Aleksander, Juhan s. 1895 Viljandimaa Õisu v., ilma kindla elukohata, arr. 19.12.44, trib. 30.05.45 §58-1a, 58-11, 15+5. [ük]
ILVES, Aleksander, Kristjan s. 1896 Narva, arr. 16.07.41 Narva, Vaeselapse 7-4, trib. 16.12.41 §58-13, 10a.; Irkutski obl. Taišet, surn. 24.12.43. [pr 18626]
ILVES, August, Aleksander s. 1912 Jõhvi, arr. 10.01. 45 Kohtla-Nõmme, trib. 11.04.45 §58-1a, 10+5. [ük]
ILVES, August, Hans s. 1911 Viljandimaa Suislepa v., eluk. sama, arr. 27.09.49, trib. 14.06.50; Komi ANSV Vorkutlag, vab. 01.08.56. [pr]
ILVES, August, Jakob s. 1891 Virumaa Rägavere v., eluk. sama, arr. 06.01.45, trib. 24.04.45 §58-1a, 58-11, 15+5; Karaganda obl., vab. 12.05.55. [ük 6786]
ILVES, August-Avksenti, Jakob s. 19.12.01 Võrumaa Lepistu v., eluk. sama, arr. 09.10.44, trib. 11. 01.47 §58-1a, 58-11, 10+5; Irkutski obl. Ozjorlag, vab. 17.11.55. [ük]
ILVES, Edkar, Priidik s. 1922 Läänemaa Karuse v., arr. 08.08.50 Tallinn-Nõmme, Nurme 4-5, trib. 02.12.50 §58-1a, 29a., 17.09.55 väh. 10 a.; Baškiiri ANSV, vab. 29.08.56. [ük]
ILVES, Eduard, Hans s. 1924 Viljandimaa, elas illegaalselt, surn. 13.02.46. Lasti maha tulevahetuse käigus Tuhalaane vallas. [pr]
ILVES, Ella, Jakob s. 1902 Viljandimaa Holstre v., arr. 07.07.45 Viljandi, Koidu 20-1, trib. 25.06.46 §58-3, 5+3. [ük]
ILVES, Ernst, Juhan s. 1897 Tallinn, arr. 21.04.47 Tallinn, Tulika 16-5, erin. 19.08.47 §58-1a, 25a.; Karaganda obl. Dolinka Naasm (?) 06.11.58. [ar 9369/ 354]
ILVES, Ervin, Hendrik s. 25.10.13 Mõisaküla, arr. 28. 10.44 Tallinn, trib. 17.05.45 §58-1a, 10a.; Karaganda obl., vab. 21.04.56. [ük]
ILVES, Ferdinand, Mihkel s. 21.03.11 Tartumaa Otepää v., arr. 02.01.52 Otepää, trib. 13.03.52 §58-1a, 25+5, 22.06.56 väh. 10 a.; Karaganda, vab. 04.07.56. [ük]
ILVES, Haljand, Salme s. 1920 Võrumaa Valgjärve v., arr. 15.01.49 Kooraste v., trib. 26.03.49 §17-59-3, 10a.; Irkutski obl. Taišet, vab. 19.09.54. [pr]
ILVES, Hans, Juhan s. 1894 Viljandimaa Tuhalaane v., arr. 26.06.45, trib. §58-1a, 58-11; Sverdlovski obl., surn. 04.03.46. [pr]
ILVES, Harald, Joosep in ka Johannes s. 1900 Harjumaa, arr. 1945 Virumaa Erra v. Nüri k., trib. 13.09.45 §58-1a, 10+5; Komi ANSV Minerallag, vab. 04.10.54. [ük 16876]
ILVES, Helmut, Osvalt s. 1933 Tartumaa Jõgeva v., arr. 02.09.50, trib. §58-1a, 58-11, 10a.; Omski obl., vab. 03.02.55. [pr]
ILVES, Hudo, Priidik s. 1920 Läänemaa Karuse v., arr. 08.12.50 Tallinn-Nõmme, Nurme 4-9, trib. 02.12.50 §58-1a, 25+5, väh. 10 a.; Sverdlovski obl. Verhoturjelag, vabanes 1955. [ük 3380]
ILVES, Jaan, Karl s. 1900 Valgamaa Sangaste v., eluk. sama, arr. 15.11.44, trib. 26.01.45 §58-1a, 10+5. [ük]
ILVES, Johan, Hendrik s. 17.09.05 Valgamaa Riidaja v., arr. 26.11.51 Viljandi, Uueveski tee 12-2, trib. 06.02.52 §58-1a, 58-11, 25+5, 27.05.55 väh. 10 a.; Kemerovo obl. Siblag; Krasnojarski krai Norilsk, vab. 1956. [ük 4782]
ILVES, Johannes, Hendrik s. 07.01.1895 Viljandimaa Rimmu v., arr. 05.01.45 Pärnumaa Tihemetsa v. Reinse k., trib. 24.07.45 §58-1a, 10+5; Karaganda, vab. 26.10.54, surn. peale vab. 10.04.71. [ük 8269]
ILVES, Juhan, Andres s. 1903 Pärnumaa Saarde v., eluk. sama, arr. 25.12.44, trib. 17.02.45 §58-1a, 58-11, 10+5. [ük]
ILVES, Juhan, Jaan s. 1915 Tartu, ilma kindla elukohata, arr. 27.09.45, trib. 13.08.46 §58-1b, 58-11, 10+5. [ük]
ILVES, Julius, Jaan s. 1890 Tartumaa, arr. 26.06.41 Jõhvi, Sompa 7, trib. 06.05.42 §58-4, 58-13; surmaotsus; kinnip-k. Permi obl., surn. 09.06.42. [pr 20323]
ILVES, Lembit s. 15.12.25, arr. 15.06.45 Tapa, trib. 12.11.45 §58-1a, 7a.; Irkutski obl. Angarlag, vab. 15.06.52. [pr]
ILVES, Lembit-Hans, Hugo s. 10.01.08 Viljandimaa Raudna v., arr. 03.11.52 Kilingi-Nõmme, trib. 24.12.52 §58-1a, 25+5, 23.07.56 väh. 6 a.; Komi ANSV Vorkutlag, vab. 23.10.56, surn. peale vab. 28.12.61. [ük 21143]
ILVES, Leonhard, Aleksander s. 1908 Virumaa Jõhvi v., arr. 02.05.47 Harjumaa Kuimetsa v., trib. 18.06.47 §58-1a, 58-11, 25a., 1956 väh. 15 a.; Mordva ANSV Dubravlag, vab. 26.01.60. [ar 429/9379]
ILVES, Oskar, Anna s. 12.10.1892 Tartumaa Kudina v. Pataste k., arr. 22.02.45 Mustvee, Tartu 65, trib. 10.08.45 §58-1a, 15a.; Kemerovo obl. Siblag, surn. 03.11.45. [ük 7561]
ILVES, Salme, Juhan s. 1908 Pärnumaa Saarde v., arr. 31.12.51 Kilingi-Nõmme raj. Kanaküla, kohaliku RJK otsus 06.12.51 §60 lg.3, 1a. [ük]
ILVES, Õie, Peeter s. 1904 Võrumaa Valgjärve v., arr. 09.03.49 Kanepi v., trib. 26.03.49 §58-8, 59-3, 10a., vab. 05.02.55. [pr]
ILVÄR, Armula, Anna s. 1908 Võrumaa Erastvere v., arr. 14.04.50 Tartumaa Puhja v. Ulila as., ENSV ÜK otsus 08.09.50 §58-10 lg.1, 58-11, 58-14, 25+5; Irkutski obl. Ozjorlag, vab. 09.07.56. [ar 3838/12165]
IMALA, Viktor, Feodor s. 1930 Võrumaa, arr. 12. 10.51 Räpina, ENSV ÜK otsus 18.01.52 §58-10 lg.1, 58-12, 10+5; Arhangelski obl. Mehrenlag, 2. arr. Tartu 18.07.59, kohus 29.09.59, ENSV ÜK,§7 lg.2, 7a. Dubravlag, vab. 18.07.66 (toimik nr. 27250)., vab. 04.05.56. [ük 4673]
IMBLUS, Hans, Matvei s. 1891 Viljandimaa Tarvastu v., arr. 13.01.45 Suislepa v., trib. 08.09.45 §58-1a, 58-11, 4a.; Krasnojarski krai Vladimir, vab. 03.01.49. [pr 18374]
IMELIK, Karl, Jaan s. 1894 Tartu, arr. 16.07.41 Tallinn-Nõmme, Koidu 2, trib. 12.09.42 §58-11, 10a., surn. 13.05.43. [pr 22910]
IMME, Heinrich, Jaan s. 1928 Läänemaa Vigala v., arr. 06.03.50 Tallinn, Paldiski mnt. 69-1, trib. 15.05.50 §58-10 lg.1, 10+5, väh. 3+3 a.; Krasnojarski krai Norillag, vab. 17.05.54. [ük]
IMRE, Miili, Jaak s. 1896 Pärnumaa Laiksaare v., eluk. sama, arr. 13.09.45, trib. 01.02.47 §58-1a, 5a.; Tjumeni obl. [pr 22337]
INDRES, Johannes, Martin s. 1908 Läänemaa Martna v., arr. 07.06.47 Tallinn, Paldiski mnt. 52, trib. 04.10.47 §7-35, 5a., vab. 03.03.51. [pr 22719]
INDRIKSON, Aleksander, Tõnis s. 1899 Viljandimaa Lustivere v., arr. 25.05.45 Imavere v., trib. 11.01.47 §58-1a, 58-11, 7a.; Sverdlovski obl. Bogoslovlag, vab. 23.05.52. [pr 22159]
INDUS, Alma, Jaan s. 1902 Tallinn, arr. 30.09.50 Järvamaa Albu v., trib. 09.06.51 §58-10, 10a. [pr 23708]
INDUS, Artur, Daniel s. 1899 Tallinn, arr. 25.09.50 Järvamaa Albu v., trib. 09.06.51 §58-10, 58-11, 10a.; Irkutski obl., surn. 27.01.54. [pr 23708]
INDUS, Erich, Gustav s. 1905 Harjumaa Ravila v., eluk. sama, arr. 01.12.44, trib. 20.03.45 §58-1a, 18+5, surn. 22.11.47. [ük]
INGEL, Johannes s. 05.10.1895 Järvamaa Lehtse v., arr. 05.11.40 Tallinn, Vabriku 25-23, erin. 13.12.41 §58-4, 58-13, 10a.; Kirovi linna vangla. "Vabadusristi" saaja. Kaitseliit. Saaremaa tööliste ülestõusu mahasuruja. Vaps. [ük ar 2340/814]
INGLIST, Endel, Karl s. 1906 Järvamaa Ambla v., arr. 12.12.44 Tallinn, Kaupmehe 20-14, trib. 28.08.45; surmaotsus, surn. 10.45. [pr]
INGVER, Erich, August s. 1926 Võrumaa Kooraste v. Kaagvere k., elas illegaalselt, arr. 05.11.47, trib. 17.03.48 §58-1b, 58-8, 182 lg.1, 25a., väh. 20 a.; Irkutski obl. Taišetlag; Jakuudi ANSV Indigirka. [ar 958/9611]
INGVER, Paul s. 21.12.19 Võrumaa Kooraste v., trib. 21.12.45 §58-1b, 10a.; Arhangelski obl., vab. 15.12.54. [ük 11538]
INGVERK, Eduard, Juhan s. 1914 Läänemaa Kullamaa v., arr. 27.03.45 Märjamaa v. Päädeva k., trib. 15.10.45 §58-1a, 10a. [ük]
INK, Mihkel, Jakob s. 1907 Saaremaa Kuressaare v., arr. 11.06.45 Viljandimaa Viljandi v., trib. 11.01.47 §58-1a, 58-11, 5a.; Sverdlovski obl. Karpinsk, vab. 11.06.50. [pr 22157]
INN, Raimund, Aleksander s. 1913 Valga, arr. 03. 07.41 Tallinn, Kunderi 12-13, trib.; Permi obl. Ussollag, surn. 13.02.42. [pr]
INNO, Evald, Hans s. 1915 Virumaa Küti v. Kehala k., eluk. sama, arr. 23.10.44, trib. 24.04.45 §58-1a, 10+5; Magadani obl. Kolõma; Kasahhi NSV. [ük]
INNO, Rudolf, Mihkel s. 23.11.1889 Virumaa Küti v., arr. 30.07.46 Küti v. Kehala k., ENSV ÜK otsus 04.08.46 §17-58-1a, 7a.; Narva vangla, surn. 02.04.52. [ük 14434]
INNOS, Aleksander, Jaagup s. 24.04.09 Virumaa Lüganuse v., eluk. sama, arr. 18.12.44, trib. 25.04.45 §58-1a, 58-11, 10+5; Krasnojarski krai Norilsk, vab. 13.04.56. [ük]
INNOS, Ella, Tiido s. 1923 Virumaa Lüganuse v., eluk. sama, arr. 01.11.51, trib. 10.01.52 §58-12, 25+5, 09.02.55 väh. 5 a. ; Sverdlovski obl. Sevurallag, vab. 22.02.55. [ük]
INNOS, Jaan, Johan s. 1897, arr. Virumaa Lüganuse v., kohaliku RJK otsus 26.05.50 §192a lg.2, 60 lg.3, 61 lg.3, 3+3. [ük]
INNOS, Mart, Jakub s. 1923 Virumaa Erra v., elas illegaalselt, arr. 17.07.49, ENSV ÜK otsus 08.10.49 §59-3, 25+5, väh. 15 a. ; Komi ANSV, vab. 12.02.63. Sisse nõuda 63.000 rbl. [ar 1979/11280]
INNOS, Mihkel, Jakob s. 09.09.29 Virumaa Erra v., eluk. sama, arr. 14.01.50, trib. 19.07.51 §58-1a, 25+5; Komi ANSV Vorkutlag ; Mordva ANSV Dubravlag, vab. 14.01.65. [ük 4147]
INNOS, Rudolf, Karl s. 14.07.12 Narva, arr. 26.08.48 Tallinn, Koidu 78-1, trib. 10.01.49 §58-1a, 58-11, 25a.; Krasnojarski krai Kraslag, vab. 01.06.55. [ük 2788/ 10275]
INNOS, Vilma, Gustav s. 1929, kohaliku RJK otsus 26.06.51 §192a lg.2, 2a.; Novosibirski obl., vab. 20. 05.53. [ük]
INNUS, Kaarel, Mihkel s. 1899 Virumaa Erra v., eluk. sama, arr. 29.11.44, trib. 14.11.45 §58-1a, 10+5, vab. 12.04.56. [ük]
INOFLOTSKI, Jankel, Abram s. 1914 Tartu, arr. 14. 06.41 Tartu, Eha 20-2, trib. 08.07.42 §35, 3a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, vab. 21.10.49. [pr 1789]
INSAROV, Platon, Ivan s. 1888 Petseri, arr. 05.11.40 Petserimaa Linnuse v. Sujeva k., trib. 08.03.41 §58-4, 58-13, 8a., vab. 12.11.48. [pr 24831]
INT, Rudolf, Gustav s. 1906 Tartumaa Saare v., eluk. sama, arr. 21.11.44, trib. 14.06.45 §58-1a, 10+5, vab. 25.05.54. [ük 1287]
INTAL, Rudolf-Martin, Jaan s. 23.10.1891 Rakvere, sõjaväelane, arr. 13.06.41 Rakvere, Pikk 58, trib. 01.10.41 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Kirovi linna vangla nr. 1, surn. 07.01.42, põhjus lasti maha. [kl,ar 2269/475]
IPSBERG, Aleksander, Karl s. 1909 Smolensk, arr. 13.10.41, trib. 04.07.42 §58-10, 8a. [pr 25587]
IRAM, Heinrich, Johan s. 13.01.17 Harjumaa Keila v., eluk. sama, arr. 1941, trib. 16.06.42 §58-10 lg.2, 19-58-1b, 58-11, 10+5; Krasnojarski krai Norillag, vab. 13.05.52. Mobiliseeriti Punaarmeesse. [ük]
IRDT, August, Juhan s. 06.02.1888, arr. 1949 Pärnumaa Seli v. Kastna k., trib. 14.07.50 §58-1a, 25+5; Irkutski obl. Angarlag, surn. 24.09.55. [ük 3017]
IRDT, Augustin, Johan s. 1888 Läänemaa Parasmaa k., arr. 19.02.50 Pärnumaa Tõstamaa v., erin. 18.08.50 §58-1a, 25a.; Irkutski obl. Ozjorlag. [ar 3017/11888]
IRIK, Olav, Johannes s. 22.01.20 Tallinn, keskharidus, elektrotehnika, arr. 20.09.48 Kohtla-Järve, trib. 08.11.48 §58-1a, 25+5; Narva, Krasnojarski krai, Patarei vangla, Lasnamäe kuni 03.49, Krasnojarski krai Kraslag 03.49-14.07.54, vab. 14.07.54. Oli Saksa sõjaväes, metsas, varjunud. [kl,ük 16238]
IRS, Elmar, Jüri s. 1901 Viljandimaa Lustivere v., arr. 13.03.48 Tartumaa Jõgeva v. Saduküla sovh., trib. 18.05.48 §19-58-8, 58-2, 25a.; Komi ANSV Intalag. [ar 1067/9769]
IRVAL, Elsa, August s. 1913 Virumaa Lüganuse v. Purtse k., arr. 31.12.44 Tallinn, Türnpu 3-8, trib. 08.09.45 §17-58-1a, 10+5, 07.01.58 asend. pg.58-12; 5+3 a. [ük]
IRVAL, Erik, August s. 1927 Virumaa Lüganuse v., eluk. sama, arr. 19.01.50, trib. 19.07.51 §58-1a, 25+5, 09.02.55 väh. 10 a. [ük]
ISAK, Juhan, Kustav s. 1889 Pärnumaa, arr. 14. 06.41 Pärnu, Suur-Kuke 7-3, trib. 24.06.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl., surn. 17.08.42. [pr 20497]
ISAKANNO, Rudolf, Jüri s. 20.02.12 Läänemaa Velise v., arr. 07.02.45 Harjumaa Tõdva v., trib. 08.05.45 §58-1a, 20+5; Karaganda obl. D’zezkazgan; Steplag, vab. 18.12.55. [ük 13530]
ISAND, Mihkel, Jüri s. 1918 Pärnumaa Tahkuranna v., eluk. sama, arr. 27.04.50, trib. 07.07.50 §58-1a, 25+5; Karaganda obl. Peštšanlag, vab. 1956. [ük 15944]
ISAND, Valdeko, Mihkel s. 1923 Pärnumaa, arr. 05. 11.46, trib. 05.07.47 §58-12, 5a., vab. 17.09.51, surn. peale vab. 1984. Sama grupp - vt. Sandre, Lionell-Raimund, Aleksander. Tartu Riikliku Ülikooli üliõpilane. [ük]
ISAND, Voldemar, Jüri s. 1912 Pärnumaa Uulu v., trib. 04.03.42. [pr 19098]
ISE, Sven-Aleksander, Rudolf s. 24.08.23 Tallinn, arr. 30.01.48 Leningradi obl. Viiburi (ilma kindla elukohata), trib. 10.06.48 §58-1a, 58-11, 25+5, 08.03.55 väh. 10 a.; Krasnojarski krai, vab. 21.04.59. [ük 1193/9739]
ISKÜLL, August, Juhan s. 1915 Virumaa Maidla v., eluk. sama, arr. 27.02.50, trib. 09.06.50 §58-1a, 58-11, 25a., väh. 10 a.; Omski obl., vab. 22.06.56. [ar 2730/11908]
ISOTAMM, Edmund, Mart en ka Eduard s. 08.04.12 Tartumaa Vaimastvere v., arr. 13.01.45 Tartu, Väike kaar 6a-1, trib. 26.04.45 §58-1a, 15+5; Krasnojarski krai Norillag; Komi ANSV Vorkuta, vab. 25.05.57, surn. peale vab. 1986. [ük 1536]
ISOTAMM, Jaan, Aleksander s. 1939 Tartu, arr. 25. 12.56 Tartu, Puiestee 27-3, ENSV ÜK otsus 13.03.57 §58-10 lg.1, 58-11, 7a. [ük]
ISRAEL, Vilhelmine, Jakob ka Uustalu s. 1905 Harjumaa, arr. Rapla raj. Hageri kn. Adila k., kohaliku RJK otsus 29.04.49 §60 lg.3, 61 lg.3, 2+5. [ük 333]
ISSAK, Meinhard, August s. 1923 Võrumaa Kasaritsa v., arr. 24.05.45 Võru, Jaama 34, trib. 14.06.45 §58-1a, 20+5; Komi ANSV Vorkuta; Krasnojarski krai Norilsk, 2. kohus 22.03.67, pg.108 lg.1, 1a. Võru., vab. 1956. [ük]
ISSAK, Osvald, Gustav s. 1913 Jaroslavl, arr. 29. 07.47 Võrumaa Rõuge v., trib. 14.10.47 §58-1a, 58-11, 25a.; Mordva ANSV Dubravlag. [ar 9486]
ISSAK, Voldemar, Ado s. 1923, arr. 09.02.47, trib. 22.04.47 §193-7g, 7a.; Irkutski obl. Ju’zlag, vab. 16. 05.53. [ük]
ISSAKAR, Arnold, Aleksander s. 1910 Narva, arr. 14.12.49 Paide, Pärnu 65-2, trib. 03.03.50 §58-1a, 25+5, väh. 10+3; Permi obl. Solikamsk. [ar 1976/ 11617]
ISSAKOV, Vassili, Pjotr s. 1900, arr. 20.11.44 Petserimaa Senno v. Luki k., trib. §58-1a, 5+5, surn. 02.02.47. [ük 7769]
ISUP, Gerhard, Eduard s. 02.11.01 Tallinn, arr. 15. 02.45 Tartu, Tööstuse 19-1, trib. 14.09.45 §NL ÜN määrus 19.04.43; surmaotsus; kinnip-k. Tallinn, surn. 14.12.45. [ar 4474/473]
ITSKOVITSH, Gedali, Israel s. 1881 Riia, arr. 14.06. 41 Tallinn, Viru 4-6, trib. 24.06.42 §35, 5a.; Tomski obl., surn. 26.01.43. [pr 20172]
ITTER, Hilja s. Väike-Maarja raj. Pandivere k. Kustakse t., eluk. sama, arr. 13.11.1900, trib. 27.02.46 §17-58-1a, 8+3; Rakvere, Tallinn, Magadani obl. kuni 1953. [kl]
IVA, Vello, Andrei s. 1912 Pihkva, arr. 11.05.49 Harjumaa Anija v. Kehra a-k, trib. 22.06.49 §58-1a, 58-11, 25a., vlh. 12a. 6k. ; Karaganda obl. Steplag, vab. 19.06.56. [ar 1678/10981]
IVA-IVANOV, Jevgeni, Nikolai s. 09.02.1890 Tallinn, arr. 20.09.40 Tallinn-Nõmme, Põllu 58, trib. 26.01.41 §58-10 lg.1, 58-13, 8+3. [ük 5225]
IVAN, August, Aleksander s. 1896 Tartu, arr. 14. 06.41 Tartu, Peetri 46-1, trib. 01.07.42 §35, 3a., surn. 20.03.43. [pr 1768]
IVAN, Valter, Osvald s. 1924 Tartumaa Kuremaa v., elas illegaalselt, arr. 04.04.49, trib. 20.07.49 §58-10, 58-11, 25a. ; Karaganda obl. Steplag. [ar 1569/10903]
IVANOV, Aleksei, Matvei s. 1884 Peterburi, arr. 18.10.40 Petseri, Smolenski 5, trib. 19.04.41 §58-13, 8a.; Komi ANSV, surn. 25.05.42. [pr 24882]
IVANOV, Andrei, Ivan s. 1889 Peterburi, arr. 26.02. 50 Võrumaa Saatse v., ENSV ÜK otsus 22.95.50 §58-10 lg.1, 10a., väh. 5 a. ; Narva. [ar 2775/11935]
IVANOV, Arkadi, Stepan s. 1899 Tallinn, arr. 28.07. 51 Tallinn, Sakala 45-1, trib. 16.10.51 §58-1a, 25+5. [ük]
IVANOV, Grigori, Semjon s. 1889 Peterburi, arr. 14. 06.41 Kiviõli, Kalevi 2, trib. 12.03.42 §58-4, 10a.; Sverdlovski obl, surn. 30.11.42. [pr 18816]
IVANOV, Ivan, Kirill s. 16.02.1890 Pihkva, ärimees, arr. 14.06.41 Tapa, Pikk 18; Sverdlovsk 14.06.41-17.08.42, surn. 17.08.42 Sverdlovski obl. Sosva as. [kl]
IVANOV, Jossif, Jakov s. 1885 Jamburg, arr. 29.04. 41 Narva, Posti 55-1, trib. 16.09.41 §58-4, 58-10; surmaotsus; kinnip-k. Permi obl., surn. 11.06.42. [pr 25398]IVANOV, Nikolai, Ivan s. 1923 Petserimaa Vilo v., eluk. sama, arr. 4.06.41, trib. 08.07.42 §35, 3a. [pr 1725]
IVANOV-GAVRILOV, Fjodor, Ivan s. 1881 Peterhof, arr. 23.06.40 Tallinn, Aspe 2, ENSV ÜK otsus 04.11.40 §58-4, 10a. [ük]
IVANOVA, Liidia, Andrei s. 1908 Peterburi, arr. 22. 09.49 Kohtla-Järve, Kaevuri 15-11, trib. 10.03.50, 5a. [pr]
IVANOVA, Luisa, Friedrich s. 1887 Kaunas, arr. 28. 02.49 Tallinn, Kaevu 4-3, trib. 27.05.49, 20a.; Kemerovo obl. Siblag, surn. 06.05.50. [pr]
IVANOVA, Salme, Aleksander ka Hellam s. 17.02.21 Pärnu, arr. 30.06.49 Tallinn-Nõmme, Sakala 5-1, trib. 14.09.49 §58-3, 25+5 ; Permi obl. Ussollag, vab. 10.02.55. [ük 3066]
IVANOVS, Janis-Aleksandris, Janis s. 1902 Riia, arr. 07.08.41 Tartumaa Laiuse v. Tõreda k., trib. 12.08.42 §58-10, 5a.; Irkutski obl. Taišet, surn. 26. 01.43. [pr 21073]
IVANSON, Arnold, Ivan s. 1913 Pihkva obl. Ljadõ raj. Ljadõ as, arr. 10.05.51 Vormsi saar Rälby k., trib. 04.09.51 §58-1a, 25+5, 04.02.55 väh. 10 a., vab. 08.10.55. [ük 4634]
IVANSON, Ivan, Ossip s. 1903 Peterburi kub., arr. 25.06.45 Läänemaa Martna v., trib. 11.01.47 §58-1a, 58-11, 7a.; Komi ANSV, vab. 25.10.51. [pr 22156]
IVARI, Udo, Gustav s. 1925 Tallinn, arr. 17.11.44 Tallinn, Vene-Balti 59a-1, trib. 13.03.45 §58-1a, 15+5, 12.04.55 väh. 10 a. [ük]
IVASK, Aksel, August s. 1916 Tartumaa Saare v., eluk. sama, arr. 24.03.45, trib. 13.09.46 §58-1a, 10+3, vab. 18.09.54. [ük]
IVASK, Artur, Ivan s. 1919 Pihkva kub., arr. 15.12.49 Läänemaa Noarootsi v. Sviby k., trib. 17.05.50 §58-1a, 25a.; Vasalemma, vab. 03.02.55. [ar 2674/11570]
IVASK, August, Juhan s. 1899 Tartumaa Sadala v., arr. 25.08.45 Voore v., trib. 25.01.47 §58-1a, 58-11, 6a.; Sverdlovski obl. Bogoslovlag, vab. 08.07.51. [pr 22272]
IVASK, August, Taniel s. 03.05.02 Võrumaa Vana-Antsla v., arr. 21.09.45 Valgamaa Sangaste v., trib. 14.01.46 §58-1a, 10a.; Irkutski obl. Angarlag, surn. 15.05.56. [ük 10031]
IVASK, Eduard, Aleksander s. 1911 Peterburi kub., arr. 04.09.47 Läänemaa Riguldi v., trib. 04.02.48 §58-1a, 25a., väh. 10 a. ; Magadani obl. Sevvostlag. [ar 1208/9513]
IVASK, Endel, Juhan s. 1907 Tartumaa Rõngu v., arr. 25.03.50 Narva, Masuudi 13-10, trib. 23.06.50 §58-1a, 58-11, 25a.; Magadani obl. Beregovoilag, vab. 17.09.55. [ar 2753/12040]
IVASK, Richard, Andres s. 1901 Tartumaa Rõngu v., eluk. sama, arr. 29.11.48, trib. 14.07.49 §58-1a, 25+5, 11.04.55 väh. 10 a. ; Mordva ANSV Dubravlag Zubova Poljana; Dubravlag, vab. 25.10.55. [ük 3060]
IVASK, Robert, Karl s. 1908 Rakvere, arr. 19.08.40 Tallinn, Vesivärava 36-16, trib. 08.03.41 §58-10, 58-11, 5a.; Tšitaa, surn. 30.07.48. [pr 26021]
IVASK, Rudolf, Liisa s. 1906 Tartumaa Lohusuu v., eluk. sama, arr. 20.08.45, trib. 25.01.47 §58-1a, 58-11, 5a.; Sverdlovski obl., vab. 20.08.50. [pr 22263]
IVERSON, Johann, Mart s. 1901 Tallinn, arr. 19.05. 50 Tallinn, Köie 15-4, trib. 21.10.50 §58-1b, 25+5. [ük]
IVLEV, Atipi, Ivan s. 1877 Tuula kub., arr. 03.05.49 Virumaa Illuka v. Kuremäe k. (Pühtitsa), trib. 24.09.49 §58-10, 58-11, surn. 29.01.50. [pr 23229]


§ 23 Koduõpe vanema taotlusel
4 Haridusliku erivajadusega õpilase õppekorralduse erisused
§ 46 Haridusliku erivajadusega õpilane
§ 47 Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamine
§ 48 Kooli otsusel rakendatavad meetmed haridusliku erivajadusega õpilase arengu toetamiseks
§ 49 Nõustamiskomisjoni soovitusel rakendatavad meetmed haridusliku erivajadusega õpilase arengu toetamiseks
§ 50 Nõustamiskomisjon
RT I, 23.03.2015, 71
2) koolieelne lasteasutus (edaspidi lasteasutus) ja põhikool, mis tegutsevad ühe asutusena ning millega hariduslike erivajadustega õpilastele suunatud kooli puhul võib olla liidetud ka gümnaasium (edaspidi üldhariduskool ja lasteasutus);
(4) Hariduslike erivajadustega õpilaste õppe paremaks korraldamiseks võib asutada ja pidada hariduslike erivajadustega õpilastele suunatud kooli. Riik tagab koolide asutamise ja pidamise nägemis- ja kuulmispuudega õpilastele, liikumispuudega õpilastele, kellel lisaks liikumispuudele esineb täiendav hariduslik erivajadus, tundeelu- ja käitumishäiretega õpilastele, toimetuleku- ja hooldusõppel olevatele õpilastele ning kasvatuse eritingimusi vajavatele õpilastele.
1) kvaliteetne üldharidus on võrdväärselt kättesaadav kõigile isikutele, sõltumata nende sotsiaalsest ja majanduslikust taustast, rahvusest, soost, elukohast või hariduslikust erivajadusest;
(2) Koolikohustuse täitmise ja põhikooli riiklikule õppekavale vastava põhihariduse omandamise võimaluse valla või linna haldusterritooriumil elavatele koolikohustuslikele lastele tagab vald või linn.
(4) Vanema taotlusel peab vald või linn tagama võimalused põhihariduse omandamiseks elukohajärgses koolis koolikohustuslikust east nooremale lapsele, kui nõustamiskomisjon või lasteasutus, kus laps käib, on hinnanud lapse koolivalmidust, sealhulgas sotsiaalset küpsust, ja soovitanud kooli õppima asumist ning vanem on valla- või linnavalitsust õppima asumise soovist teavitanud enne käimasoleva aasta 1. maid. Kui vanem teavitab valla- või linnavalitsust õppima asumise soovist pärast käimasoleva aasta 1. maid, võib elukohajärgne kool võtta selle lapse õpilaseks vastu vaba õppekoha olemasolul koolis.
Käesolevas seaduses käsitatakse isiku elukohana tema Eesti rahvastikuregistrisse kantud elukoha aadressi. Kui registrisse ei ole kantud isiku elukoha aadressi piisava täpsusega, määrab isik puuduvas osas oma elukoha aadressi ise, teavitades sellest elukohajärgset valla- või linnavalitsust. Asenduskodus, koolkodus ja noortekodus viibiva isiku elukohaks loetakse vastavalt asenduskodu, koolkodu või noortekodu aadress.
(3) Koolikohustuslik isik, kes terviseseisundist tulenevalt ei ole koolikohustuslikku ikka jõudes saavutanud õpingute alustamiseks vajalikku koolivalmidust, võib nõustamiskomisjoni soovitusel asuda koolikohustust täitma ühe õppeaasta võrra hiljem. Koolikohustuse täitmise alustamise edasilükkamise taotluse esitab vanem nõustamiskomisjonile. Koolikohustuse täitmise edasilükkamise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
2) korraldab võimaluse korral koolitusi vanematele, kelle lapsed ei täida koolikohustust, et toetada neid tingimuste loomisel koolikohustuse täitmiseks;
3) esitab alaealise mõjutusvahendite seaduse kohaselt alaealiste komisjonile taotluse alaealise õigusrikkumise asja arutamiseks.
(4) Põhiharidust võivad mittestatsionaarses õppes omandada 17-aastased ja vanemad isikud. Nõustamiskomisjoni soovitusel võivad mittestatsionaarses õppes põhiharidust omandada ka koolikohustuslikud isikud, kelle puhul see on tingitud nende hariduslikust erivajadusest või muust põhjusest, mis raskendab hariduse omandamist statsionaarses õppes õppides.
§ 23. Koduõpe vanema taotlusel
(1) Põhiharidust omandavat õpilast võib õpetada vanema taotlusel koduõppes. Vanema taotlusel koduõppe rakendamisel korraldab ja rahastab väljaspool kooli toimuva õppe osa vanem.
(2) Koduõppe tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(3) Õppeveerandites on kokku vähemalt 175 õppepäeva. Lõpuklassis on õppeveerandites kokku vähemalt 185 õppepäeva. Lõpueksami toimumise päeval ja vähemalt kahel päeval enne seda õppetunde ei toimu. Lõpueksami toimumise päev ja sellele eelnevad kaks päeva arvatakse õppepäevade hulka.
(3) Kooli pidaja võib erandjuhul direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul suurendada õpilaste arvu üle käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud piirnormi üheks õppeaastaks konkreetses klassis juhul, kui kõik tervisekaitse- ja ohutusnõuded on täidetud. Käesoleva seaduse § 51 lõikes 1 nimetatud klassides ja rühmades ei tohi õpilaste arvu suurendada üle käesolevas seaduses sätestatud piirnormi.
(2) Kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kooli võetakse isik vastu, lähtudes sellekohasest kohtuotsusest või -määrusest.
9) kui õpilane omandas haridust koolis, mis korraldab õpet vanglas või kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste koolis ning ta vabastati vanglast või kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste koolis viibimise tähtaeg lõppes;
(1) Õpetajad jälgivad õpilase arengut ja toimetulekut koolis ning vajaduse korral kohandavad õpet õpilase vajaduste kohaselt. Õpilase võimete ja annete arendamiseks tuleb koolis selgitada välja õpilase individuaalsed õpivajadused, valida sobivad õppemeetodid ning korraldada vajaduse korral diferentseeritud õpet. Kool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus eeldatavate õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde.
(2) Õpilasele tagatakse koolis tasuta vähemalt eripedagoogi (sealhulgas logopeedi), psühholoogi ja sotsiaalpedagoogi (edaspidi tugispetsialistid) teenus. Tugispetsialistide teenuse rakendamiseks loob võimalused kooli pidaja ning selle korraldab direktor. Direktor võib tugispetsialistide teenust tellida Haridus- ja Teadusministeeriumilt või käesoleva paragrahvi lõikes 22 nimetatud juhul riigi sihtasutuselt, kes pakub vähemalt igas maakonnas koolidele eripedagoogi ja psühholoogi teenust. Teenuste hinnad peavad olema kulupõhised ja need kehtestab käesoleva paragrahvi lõikes 21 nimetatud määrusega valdkonna eest vastutav minister.
(21) Tugispetsialistide teenuse kirjelduse, selle teenuse riigi poolt osutamise ulatuse, tingimused ja korra ning teenuste hinnad kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(22) Valdkonna eest vastutav minister võib käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ülesande täitmiseks sõlmida riigi sihtasutusega halduslepingu. Halduslepingu täitmise üle teostab järelevalvet Haridus- ja Teadusministeerium.
(4) Õpilane võetakse pikapäevarühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori otsusega ja vanema taotluse alusel või alaealise mõjutusvahendite seaduses sätestatud juhul alaealiste komisjoni otsuse alusel.
(6) Kooli pidaja taotlusel ning kooli asukohajärgse maavanemaga kooskõlastatult määrab valdkonna eest vastutav minister maakonnas munitsipaal- või erakooli, mille juures olevas või mille juurde moodustatavas õpilaskodus luuakse riiklikult toetatavad kohad nende perede põhiharidust omandavatele lastele, kellel on raskusi toimetulekuga sotsiaalhoolekande seaduse tähenduses (edaspidi riiklikult toetatav õpilaskodu koht) ning riiklikult toetatavate õpilaskodu kohtade arvu nendes koolides.
(7) Riiklikult toetatavale õpilaskodu kohale õpilase vastuvõtmise aluseks on elukohajärgse valla- või linnavalitsuse põhjendatud taotlus, õpilase elukohajärgse ja õpilaskodu asukohajärgse maavanema nõusolek ning õpilase või piiratud teovõimega õpilase vanema nõusolek.
4. jagu Haridusliku erivajadusega õpilase õppekorralduse erisused
§ 46. Haridusliku erivajadusega õpilane
(1) Haridusliku erivajadusega õpilane on õpilane, kelle andekus, õpiraskused, terviseseisund, puue, käitumis- ja tundeeluhäired, pikemaajaline õppest eemalviibimine või kooli õppekeele ebapiisav valdamine toob kaasa vajaduse teha muudatusi või kohandusi õppe sisus, õppeprotsessis, õppe kestuses, õppekoormuses, õppekeskkonnas (nagu õppevahendid, õpperuumid, suhtluskeel, sealhulgas viipekeel või muud alternatiivsed suhtlusvahendid, tugipersonal, spetsiaalse ettevalmistusega õpetajad), taotletavates õpitulemustes või õpetaja poolt klassiga töötamiseks koostatud töökavas.
(2) Õpilase andekust käsitletakse käesoleva seaduse tähenduses haridusliku erivajadusena, kui õpilane oma kõrgete võimete tõttu omab eeldusi saavutada väljapaistvaid tulemusi ning on näidanud kas eraldi või kombineeritult eelkõige järgmisi kõrgeid võimeid: üldine intellektuaalne võimekus, akadeemiline võimekus, loominguline mõtlemine, liidrivõimed, võimed kujutavas või esituskunstis, psühhomotoorne võimekus.
(3) Haridusliku erivajaduse väljaselgitamisel kasutatakse pedagoogilis-psühholoogilist hindamist, erinevates tingimustes õpilase käitumise korduvat ja täpsemat vaatlust, õpilast ja tema kasvukeskkonda puudutava lisateabe koondamist, õpilase meditsiinilisi ja logopeedilisi uuringuid. Andekate õpilaste väljaselgitamisel lähtutakse ka litsentsitud spetsialistide poolt läbiviidud standardiseeritud testide tulemustest, väga heade tulemuste saavutamisest üleriigilistel või rahvusvahelistel aineolümpiaadidel, konkurssidel või võistlustel ning valdkonna ekspertide hinnangutest.
§ 47. Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamine
(1) Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamisel lähtutakse kaasava õppe põhimõtetest, mille kohaselt üldjuhul õpib haridusliku erivajadusega õpilane elukohajärgse kooli tavaklassis.
(3) Direktor määrab isiku, kelle ülesandeks on haridusliku erivajadusega õpilase õppe ja arengu toetamiseks vajaliku koostöö korraldamine tugispetsialistide, andekate õpilaste juhendajate ja õpetajate vahel (edaspidi haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija).
(4) Haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija toetab ja juhendab õpetajat haridusliku erivajaduse väljaselgitamisel ning teeb õpetajale, vanemale ja direktorile ettepanekuid edaspidiseks pedagoogiliseks tööks, koolis pakutavate õpilase arengut toetavate meetmete rakendamiseks või täiendavate uuringute läbiviimiseks, tehes selleks koostööd õpetajate ja tugispetsialistidega.
§ 48. Kooli otsusel rakendatavad meetmed haridusliku erivajadusega õpilase arengu toetamiseks
(1) Direktori või tema volitatud koolitöötaja otsusel võib haridusliku erivajadusega õpilasele rakendada käesolevas peatükis sätestatud meetmeid, mille rakendamise eeldusena ei ole ette nähtud nõustamiskomisjoni soovitust, sealhulgas tugispetsialisti teenus, individuaalse õppekava rakendamine, pikapäevarühma vastuvõtmine, õpilaskodusse vastuvõtmine ning vanema nõusolekul õpilase üleviimine § 51 lõike 1 punktides 1–4 sätestatud rühma või klassi.
(2) Kui õpilase hariduslik erivajadus tuleneb tema andekusest, tagatakse talle individuaalse õppekava rakendamine ning vajaduse korral täiendav juhendamine aineõpetajate poolt või teiste vastava valdkonna spetsialistide poolt haridusprogrammide või teiste haridusasutuste kaudu.
(3) Meetme rakendamise perioodil jälgivad õpilasega tegelevad õpetajad ja tugispetsialistid õpilase arengut ja toimetulekut.
(4) Meetmete rakendamise tulemuslikkuse hindamiseks kirjeldavad kõik meetme rakendamisel osalenud õpetajad ja tugispetsialistid vähemalt kord õppeaastas õpilase arengut ja toimetulekut ning esitavad omapoolsed soovitused.
(5) Meetmete rakendamise perioodi lõpul hindab haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija koostöös õpetajate ja tugispetsialistidega meetme tulemuslikkust ning teeb ettepanekud vanemale ja vajaduse korral kooli direktorile edasisteks tegevusteks: meetme rakendamise lõpetamine; meetme rakendamise jätkamine samal või tõhustatud viisil; meetme vahetamine või muu meetme lisamine; täiendavate uuringute teostamine, eriarsti, erispetsialisti või nõustamiskomisjoni poole pöördumise soovitamine.
(6) Haridusliku erivajaduse tuvastamiseks läbiviidud pedagoogilis-psühholoogilise hindamise tulemused, õpetajate täiendavad tähelepanekud ja soovitused õpilase tugevate ja arendamist vajavate külgede kohta, kooli tugispetsialistide soovitused, testimiste ja uuringute tulemused ning nõustamiskomisjoni soovitused õppe korraldamiseks ja sellest tulenevalt õpilasele rakendatud meetmed dokumenteeritakse haridusliku erivajadusega õpilase arengu ja toimetuleku jälgimiseks koostatud individuaalse arengu jälgimise kaardil. Individuaalse arengu jälgimise kaardi koostamise ja täitmise eest vastutavad isikud koolis määrab direktor.
§ 49. Nõustamiskomisjoni soovitusel rakendatavad meetmed haridusliku erivajadusega õpilase arengu toetamiseks
(1) Nõustamiskomisjoni soovitusel ja vanema nõusolekul rakendab kool õpilasele lihtsustatud, toimetuleku või hooldusõpet, õpilase üleviimist käesoleva seaduse § 51 lõike 1 punktides 5–12 sätestatud hariduslike erivajadustega õpilaste klassi, õppe korraldamist põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava järgi, terviseseisundist tulenevat koduõpet või ühele õpilasele keskendatud õpet, põhikooli riiklikus õppekavas ettenähtud õpitulemuste asendamist või vähendamist või kohustusliku õppeaine õppimisest vabastamist.
(2) Õppe korraldamisel ja meetmete rakendamisel nõustamiskomisjoni soovituste kohaselt jätkatakse õpilase arengu ja toimetuleku jälgimist. Nõustamiskomisjoni määratud tähtaja lõppemisel või vähemalt korra õppeaastas hindab haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija koostöös õpetajate ja tugispetsialistidega nõustamiskomisjoni soovitatud õppekorralduse või meetmete rakendamise mõju õpilase arengule ja toimetulekule ning teeb selle põhjal ettepanekud edasiseks tegevuseks, sealhulgas täiendavate uuringute läbiviimiseks või uute soovituste saamiseks nõustamiskomisjoni poole pöördumiseks.
(3) Kui elukohajärgses koolis ei ole võimalik korraldada õpet tulenevalt õpilase hariduslikust erivajadusest, on õpilase elukohajärgne vald või linn kohustatud koostöös teiste koolide ja kooli pidajatega tagama õpilasele hariduse omandamise võimalused nõustamiskomisjoni soovituste kohaselt. Kui õpilane asub nõustamiskomisjoni soovitusel õppima väljaspool elukohajärgse valla või linna haldusterritooriumi asuvasse kooli, on elukohajärgne vald või linn kohustatud korraldama transpordi või hüvitama õpilase sõidukulud. Transpordi korraldamine ja sõidukulud hüvitatakse valla- või linnavalitsuse kehtestatud korras, välja arvatud kui sõidukulud hüvitatakse riigieelarvest ühistranspordiseaduse § 28 lõike 2 alusel kehtestatud korras.
§ 50. Nõustamiskomisjon
(1) Valdkonna eest vastutav minister või käesoleva seaduse § 37 lõikes 22 nimetatud juhul riigi sihtasutus moodustab igas maakonnas vähemalt ühe nõustamiskomisjoni, mille ülesanne on soovituste andmine koolikohustuse täitmise edasilükkamiseks, alla seitsmeaastase lapse kooli vastuvõtmiseks ning hariduslike erivajadustega isikute õppe ja kasvatuse korraldamiseks käesolevas seaduses ja koolieelse lasteasutuse seaduses ettenähtud juhtudel. Lähtuvalt õpilase erivajadusest või tugimeetme vajadusest võib valdkonna eest vastutav minister või käesoleva seaduse § 37 lõikes 22 nimetatud juhul riigi sihtasutus moodustada üleriigilise nõustamiskomisjoni.
[RT I, 11.07.2013, 1 - jõust. 01.09.2014]
(2) Nõustamiskomisjonis on vähemalt viis liiget. Nõustamiskomisjoni peavad kuuluma eripedagoog, logopeed, koolipsühholoog, sotsiaaltöötaja ja maa- või linnavalitsuse esindaja. Vajaduse korral võib nõustamiskomisjon kaasata oma töösse ka muid eksperte. Nõustamiskomisjoni töökorra kehtestab komisjoni moodustaja.
(3) Haridusliku erivajadusega isiku kohta soovituste andmisel tugineb nõustamiskomisjon selle isiku kohta eelnevalt tehtud ja komisjonile esitatud pedagoogilise ja psühholoogilise, vajaduse korral ka meditsiinilise uuringu tulemustele.
(4) Nõustamiskomisjonile taotluse esitamise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(5) Nõustamiskomisjon teavitab kooli, kus õpilane õpib, nõustamiskomisjoni antud soovitusest selle õpilase kohta. Nõustamiskomisjoni soovitused on õpet korraldavale koolile täitmiseks kohustuslikud, kui õpilane ja piiratud teovõimega õpilase puhul vanem on andnud nõusoleku.
(6) Riigieelarves nähakse ette toetus nõustamiskomisjoni tegutsemiskulude katmiseks.
1) õpiabirühmi põhiharidust omandavatele õpilastele eripedagoogilise või logopeedilise abi osutamiseks – rühmatäitumuse piirnormiga 6 õpilast;
2) klasse põhiharidust omandavatele käitumisprobleemidega õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 12 õpilast;
3) klasse raskete somaatiliste haigustega õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 12 õpilast;
4) klasse kõne-, nägemis-, kuulmis- või liikumispuudega õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 12 õpilast;
5) klasse õpiraskustega põhiharidust omandavatele õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 12 õpilast;
6) klasse põhiharidust omandavatele lihtsustatud õppel olevatele õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 12 õpilast;
7) klasse tundeelu- ja käitumishäiretega põhiharidust omandavatele õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 8 õpilast;
8) klasse liitpuuetega põhiharidust omandavatele õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 6 õpilast;
9) klasse põhiharidust omandavatele toimetulekuõppel olevatele õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 6 õpilast;
10) klasse põhiharidust omandavatele õpilastele, kellele nõustamiskomisjon on spetsiifilistest hariduslikest erivajadustest tulenevalt soovitanud õppida väikeklassis, sealhulgas autismi spektri häiretega, aktiivsus- ja tähelepanuhäiretega või sõltuvushäiretega õpilastele või õpilastele, kelle andekus kombineerituna mõne muu erivajadusega toob kaasa vajaduse õppida väikeklassis – klassitäitumuse piirnormiga 4 õpilast;
11) klasse põhiharidust omandavatele hooldusõppel olevatele õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 4 õpilast;
12) klasse põhiharidust omandavatele kasvatusraskustega õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 12 õpilast.
(2) Kooli põhimääruses sätestatakse, millised hariduslike erivajadustega õpilaste klassid ja rühmad selles koolis tegutsevad. Kooli pidaja nõusolekul võib direktor moodustada ka hariduslike erivajadustega õpilaste klasse ja rühmi, mida põhimääruses sätestatud ei ole.
(3) Kahest või kolmest hariduslike erivajadustega õpilaste klassist võib moodustada liitklassi, mille suurus määratakse lähtuvalt konkreetsete õpilaste hariduslikest erivajadustest, kuid see ei tohi olla suurem kui 12 õpilast.
(4) Hariduslike erivajadustega õpilaste klassides ja rühmades õppe ja kasvatuse korraldamise alused ning õpilaste klassi või rühma vastuvõtmise või üleviimise ning klassist või rühmast väljaarvamise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(1) Õpilasele, kes terviseseisundist tulenevalt vajab koolis pidevat jälgimist või abistamist, rakendatakse nõustamiskomisjoni soovitusel ning õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema nõusolekul ühe õpilase õpetamisele keskendatud õpet.
(2) Ühe õpilase õpetamisele keskendatud õppe rakendamise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(1) Koduõpe on õppe korraldamine õpilase kodus või muus õpilasega või piiratud teovõimega õpilase vanemaga kokkulepitud kohas väljaspool kooli ruume. Haridusliku erivajadusega õpilasele rakendatakse koduõpet tulenevalt tema terviseseisundist.
(2) Haiglaõppena käsitatakse haiglas ravil viibiva põhi- või üldkeskharidust omandava õpilase õpetamist.
(3) Koduõppe ja haiglaõppe tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(1) Kooli pidaja otsusel võib põhikoolis pakkuda lisaõpet lihtsustatud riikliku õppekava järgi põhikooli lõpetanutele, mille eesmärk on pakkuda täiendavat ettevalmistust ja tuge õppe sujuvaks jätkamiseks või üleminekuks tööturule.
(2) Lisaõppesse võetakse õpilasi, kes on saanud põhikooli lõputunnistuse samal aastal ning kes ei ole valmis õpinguid jätkama või tööturule suunduma või kes ei pääsenud soovitud õppeasutusse. Lisaõppes osalevate õpilaste suhtes kohaldatakse õigusaktides statsionaarses õppes põhiharidust omandavate õpilaste kohta sätestatut käesolevast paragrahvist tulenevate erisustega.
(3) Lisaõppe kestus on üks õppeaasta. Lisaõppes osalejale võimaldatakse juhendatud õpet 1050 õppetunni ulatuses, millest 525 õppetundi moodustab üldhariduslik õpe ja 525 õppetundi kutsealane ettevalmistus ning sotsiaalsete ja enesekohaste oskuste arendamine. Kutsealast ettevalmistust tehakse koostöös kohase kutseõppeasutuse või tööandjaga.
(4) Igale õpilasele koostatakse üleminekuplaan, kus määratakse selle õpilase konkreetne õppe sisu ja päevakava. Üleminekuplaani koostamisel arvestatakse õpilase teadmisi ja oskusi, õpilase ja vanema soove ja vajadusi ning kooli võimalusi.
(3) Õpilase suhtes võib rakendada käesolevas seaduses sätestatud tingimustel ja korras kohaldatavaid tugimeetmeid (sealhulgas arenguvestluse läbiviimine, individuaalse õppekava rakendamine, õpilase vastuvõtmine pikapäevarühma, kooli juures tegutsevasse huviringi või õpilaskodusse, tugispetsialisti teenuse osutamine, õpilase üleviimine käitumisprobleemidega või kasvatusraskustega õpilaste klassi) ning üht või mitut järgmist mõjutusmeedet:
(2) Kooli asutamise vajalikkuse kohta lähtuvalt piirkondlikust hariduspoliitikast ja koolivõrgu kujundamise vajadusest annab arvamuse maavanem ning riigikoolide puhul ka kooli asukohajärgne vald või linn.
(3) Mitme valla või linna poolt ühiselt hallatava kooli (edaspidi ühiskool) asutavad valla- või linnavolikogud. Ühiskooli tegutsemise alused määratakse kindlaks valla- või linnavolikogude volitusel valla- või linnavalitsuste vahel sõlmitava halduslepinguga, milles määratletakse poolte õigused ja kohustused kooli pidamisel.
7) maavanema arvamus asutatava kooli kohta;
5) õppe ja kasvatuse korraldus koolis, sealhulgas koolis omandatava hariduse liik ja tase, õppekeel või õppekeeled, koolis toimuv statsionaarne või mittestatsionaarne õpe või mõlemad ning vajaduse korral koolis tegutsevad hariduslike erivajadustega õpilaste klassid ja rühmad;
(1) Koolitöötajad on direktor, õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid, teised õppe- ja kasvatusalal töötavad ning muud töötajad.
(7) Kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat õpetajat, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu kuni üheks aastaks isikuga, kellel on vähemalt keskharidus. Sellisel juhul korraldab direktor aasta jooksul uue avaliku konkursi.
1) on lõpetanud kõrghariduse tasemel toimuva õpetajakoolituse ning asub 18 kuu jooksul pärast selle lõpetamist esmakordselt tööle kooli õpetajana, välja arvatud Tallinnas või Tartus asuvas koolis. Lähtetoetust võib nelja kuu jooksul pärast kõrghariduse tasemel toimuva õpetajakoolituse lõpetamist taotleda ka isik, kes asus esmakordselt õpetajana tööle õpetajakoolituse või sellele vahetult eelnenud bakalaureuseõppe käigus, tingimusel et bakalaureuseõppe lõpetamise ja õpetajakoolituse alustamise vahele ei jäänud üle ühe aasta. Kõrghariduse tasemel toimuva õpetajakoolituse lõpetamise aastal rasedus- ja sünnituspuhkusel viibiva isiku, ajateenistusse kutsutud kaitseväekohustuslase või välisriigis pedagoogilisel praktikal viibinud isiku õigus taotleda lähtetoetust pikeneb vastavalt rasedus- ja sünnituspuhkuse ning lapsehoolduspuhkuse aja, aja- või asendusteenistuses viibimise aja või pedagoogilise praktika kestuse võrra;
2) töötab vähemalt 0,5 ametikohaga koolis õpetajana, kusjuures 0,5 ametikoha arvestamisel loetakse selle hulka ka samaaegne töötamine kutseõppeasutuse kutseõpetajana või üldharidusainete õpetajana, välja arvatud Tallinnas või Tartus asuvas kutseõppeasutuses;
(4) Lähtetoetust saanud isik on kohustatud tagastama talle väljamakstud toetuse, kui tema pidev töötamine õpetajana lõpeb enne viie aasta möödumist toetuse esimese osa saamisest. Töötamine loetakse pidevaks lähtetoetust saanud isiku püsiva töövõimetuse ajal või juhul, kui lähtetoetust saanud isiku õpetajana töötamise staaž koolis käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 ja 2 sätestatud tingimuste kohaselt ei katke nimetatud viieaastase perioodi kestel rohkem kui kolmeks kuuks korraga. Lähtetoetus tuleb maksta tagasi lähtetoetuse tagasimaksmise teatise esitamisest arvates kolme aasta jooksul igal aastal ühe kolmandiku suuruses osas tagasimaksmisele kuuluvast lähtetoetuse summast.
(3) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest tuleb Haridus- ja Teadusministeeriumi, asukohajärgset maavanemat, kooli, vanemaid, õpilasi ja õpilaste elukohajärgseid valla- või linnavalitsusi teavitada kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.
(1) Riigil on õigus anda riigikooli pidamine üle vallale või linnale ja vallal või linnal on õigus anda munitsipaalkooli pidamine üle riigile või teisele vallale või linnale.
(3) Samal ajal riigikooli pidamise vallale või linnale või munitsipaalkooli teisele vallale või linnale üleandmise taotlusega taotletakse üleantavale koolile õigusaktidega sätestatud tingimustel ja korras koolitusluba. Munitsipaalkooli pidamise üleandmisel riigile tunnistatakse üleantava kooli koolitusluba kehtetuks.
(5) Kooli pidamise üleandmisel tagab uus kooli pidaja õpilastele võimaluse jätkata üldhariduse omandamist koolis.
(6) Kooli pidamine antakse üle pärast viimase õppeveerandi lõppu. Kooli pidamise üleandmise otsusest teatatakse kooli õpilastele ja töötajatele hiljemalt kaks kuud enne uue õppeaasta algust.
(3) Munitsipaalkooli kulud katab kooli pidaja. Lähtudes munitsipaalkoolide õpilaste arvust, määratakse kooskõlas riigieelarve seadusega igal aastal riigieelarvest toetus valdadele ja linnadele munitsipaalkoolide õpetajate, direktorite ja õppealajuhatajate tööjõukulude ning täienduskoolituse, investeeringute ning käesoleva seaduse § 20 lõikes 1 nimetatud õppevahenditega seotud kulude katmiseks. Kui käesoleva seaduse § 20 lõikes 1 nimetatud õppevahenditega seotud kulud on kaetud või kooli õppekava ei nõua nende õppevahendite kasutamist, võib õppevahenditega seotud kulude katmiseks riigieelarvest eraldatud toetust kasutada kooli õppekava läbimiseks vajalike muude õppevahendite tasuta kasutamise võimaldamiseks. Vald või linn võib investeeringutega seotud kulude katmiseks riigieelarvest eraldatud toetust kasutada käesoleva seaduse § 37 lõikes 2 nimetatud tugispetsialistide tööjõukuludeks või teenuse tagamiseks ning käesolevas lõikes nimetatud muude kulude katmiseks.
(6) Tegevuskulude katmisel lähtutakse kooli, kus õpilane õpib, õppekoha tegevuskulu maksumusest, mis saadakse kooli eelarves määratud tegevuskulude summa jagamisel kooli õpilaste arvuga selle kuu 10. kuupäeva seisuga. Arved tegevuskulude katmises osalemise eest esitatakse igakuiselt 1/12 õppekoha tegevuskulu maksumuse osas. Kui 1/12 õppekoha tegevuskulu maksumus on suurem kui lõike 7 alusel kehtestatud õppekoha tegevuskulu piirmäär ühe kuu kohta, lähtutakse tegevuskulude katmisel õppekoha tegevuskulude piirmäärast ühe kuu kohta, välja arvatud õpilaste puhul, kes õpivad § 51 lõike 1 punktides 5–12 sätestatud haridusliku erivajadusega õpilaste klassides.
(1) Haldusjärelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium või valdkonna eest vastutava ministri ülesandel kooli asukohajärgne maavanem (edaspidi koos järelevalveasutus).
(2) Haldusjärelevalve prioriteedid, temaatilise järelevalve teostamise, selle tulemuste vormistamise ning tulemustest teavitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister igaks õppeaastaks enne eelmise õppeaasta lõppu.
(4) Haldusjärelevalvet teostavatele ametiisikutele esitatavad kvalifikatsiooninõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
Haldusjärelevalvet teostava ametiisiku ülesanded on järgmised:
1) kontrollida õppe- ja kasvatustegevust reguleerivatest õigusaktidest tulenevate nõuete täitmist;
2) analüüsida probleeme õppe- ja kasvatusetegevust reguleerivate õigusaktide rakendamisel.
1) külastada kooli, et kontrollida õppe- ja kasvatustegevusi, teavitades eelnevalt direktorit;
4) saada koolilt informatsiooni õigusaktide rakendamise kohta;
5) teha kooli direktorile ja kooli pidajale ettepanekuid kooli tegevuse parendamiseks ning täitmiseks kohustuslikke ettekirjutusi õppe- ja kasvatustegevuses esinevate puuduste kõrvaldamiseks;
6) teha kooli direktorile ja erakooli pidajale täitmiseks kohustuslikke ettekirjutusi nende antud ja seaduse või seaduse alusel antud muu õigusaktiga vastuolus olevate õppe- ja kasvatustegevust reguleerivate üksikaktide kooskõlla viimiseks seaduse või seaduse alusel antud muu õigusaktiga;
7) teha maavanemale ettepanek haldusjärelevalve teostamiseks valla- või linnavalitsuse või valla- või linnavolikogu üksikakti seaduslikkuse üle Vabariigi Valitsuse seaduse kohaselt;
8) teha isikule, kelle pädevuses on töölepingu lõpetamine kooli direktoriga, ettepanek lõpetada tööleping direktoriga, kes on pannud toime vääritu teo, ametialase süüteo või korruptiivse teo, või teha ettekirjutus lõpetada tööleping direktoriga, kes ei vasta ametikoha nõuetele.
(4) Õiendi kinnitab valdkonna eest vastutav minister või maavanem.


Kehavälise viljastamise ja embrüo siirdamise tervishoiuteenustega seonduvate, ambulatoorseks raviks vajalikele Eesti Haigekassa ravimite loetellu kuuluvatele retseptiravimitele tehtud kulutuste hüvitamise määr, tingimused, kord ja hüvitise maksmise tähtajad ning hüvitatavate toimeainete loetelu – Riigi Teataja
Kehavälise viljastamise ja embrüo siirdamise tervishoiuteenustega seonduvate, ambulatoorseks raviks vajalikele Eesti Haigekassa ravimite loetellu kuuluvatele retseptiravimitele tehtud kulutuste hüvitamise määr, tingimused, kord ja hüvitise maksmise tähtajad ning hüvitatavate toimeainete loetelu
Kehavälise viljastamise ja embrüo siirdamise tervishoiuteenustega seonduvate, ambulatoorseks raviks vajalikele Eesti Haigekassa ravimite loetellu kuuluvatele retseptiravimitele tehtud kulutuste hüvitamise määr, tingimused, kord ja hüvitise maksmise tähtajad ning hüvitatavate toimeainete loetelu - sisukord
2 KULUTUSTE HÜVITAMISE MÄÄR, HÜVITAMISE TINGIMUSED JA KORD NING HÜVITISE MAKSMISE TÄHTAJAD
§ 2 Kulutuste hüvitamise määr
§ 3 Hüvitamise tingimused
§ 4 Hüvitise taotlemine
§ 5 Taotluse menetlemine ja hüvitise maksmine
§ 6 Teabe saamine
3 HÜVITATAVATE TOIMEAINETE LOETELU
§ 7 Hüvitatavate toimeainete loetelu
RTL 2008, 61, 876
jõustumine 26.07.2008
Määrus kehtestatakse «Kunstliku viljastamise ja embrüokaitse seaduse» § 351 lõike 5 alusel.
Määrusega kehtestatakse kuni 40-aastasele naissoost «Ravikindlustuse seaduse» alusel kindlustatud isikule, kellel on meditsiiniline näidustus kehaväliseks viljastamiseks ja embrüo siirdamiseks (edaspidi õigustatud isik), kehavälise viljastamise ja embrüo siirdamise tervishoiuteenustega seonduvatele, ambulatoorseks raviks vajalikele Eesti Haigekassa (edaspidi haigekassa) ravimite loetellu kuuluvatele retseptiravimitele tehtud kulutuste hüvitamise määr, tingimused, kord ja hüvitise maksmise tähtajad ning hüvitatavate toimeainete loetelu.
2. peatükk KULUTUSTE HÜVITAMISE MÄÄR, HÜVITAMISE TINGIMUSED JA KORD NING HÜVITISE MAKSMISE TÄHTAJAD
§ 2. Kulutuste hüvitamise määr
(1) Kehavälise viljastamise ja embrüo siirdamise tervishoiuteenustega seonduva ravimihüvitise (edaspidi hüvitis) määr on kuni 639,12 eurot ühe läbitud kehavälise viljastamise või embrüo siirdamise tervishoiuteenuse kohta.
(2) Kui õigustatud isiku poolt kasutatud ühe kehavälise viljastamise või embrüo siirdamise tervishoiuteenusega seonduvatele retseptiravimitele tehtud kulutused on väiksemad lõikes 1 nimetatud hüvitise määrast, siis hüvitatakse õigustatud isiku poolt tegelikult ravimitele kulutatud summa.
§ 3. Hüvitamise tingimused
(1) Hüvitamisele ei kuulu õigustatud isiku poolt tasutud omaosaluse alusmäär ja summad, mis ületavad ravimile kehtestatud piirhinda või hinnakokkuleppe hinda vastavalt «Ravikindlustuse seaduses» ning selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatule.
(2) Kehavälise viljastamise ja embrüo siirdamise tervishoiuteenuse läbimine õigustatud isiku poolt on tõendatud tervishoiuteenust osutanud tervishoiuteenuse osutaja poolt haigekassale esitatud raviarvega.
(3) Hüvitise aluseks olevate soodusretseptidena võetakse arvesse 90 päeva jooksul enne kehavälise viljastamise või embrüo siirdamise tervishoiuteenuse raviarve lõpetamist väljaostetud retseptid.
(4) Hüvitise arvutamisel ei võeta arvesse «Ravikindlustuse seaduse» § 47 alusel haigekassa poolt õigustatud isikule tasutud täiendavat ravimihüvitist.
§ 4. Hüvitise taotlemine
(1) Õigustatud isik esitab hüvitise saamiseks igakordselt taotluse haigekassale piirkondliku osakonna kaudu.
(2) Taotlus sisaldab tahteavaldust hüvitise väljamaksmiseks ja järgmisi andmeid:
1) õigustatud isiku ees- ja perekonnanimi;
5) pangakonto number, millele soovitakse väljamakse laekumist;
6) avalduse esitamise kuupäev.
(3) Õigustatud isik on kohustatud haigekassat viivitamatult teatama taotluses esitatud andmete muutumisest.
§ 5. Taotluse menetlemine ja hüvitise maksmine
(1) Kui taotlus vastab § 4 lõikes 2 toodud nõuetele ning on täidetud §-s 3 toodud hüvitamise tingimused, rahuldab haigekassa taotluse ja kannab hüvitise õigustatud isiku pangakontole vastavalt taotluse rahuldamise otsuse tegemise kvartalile järgnevaks 20. maiks, 20. augustiks, 20. novembriks ja järgmise kalendriaasta 20. veebruariks.
(2) Kui taotlus ei vasta §-s 3 toodud hüvitamise tingimustele, jätab haigekassa taotluse rahuldamata, teavitades sellest taotlejat kirjalikult.
(3) Kui taotlus ei vasta § 4 lõikes 2 toodud nõuetele, siis teavitab haigekassa sellest taotlejat kirjalikult, määrates tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Tähtaeg ei tohi olla lühem kui 10 päeva ega pikem kui 30 päeva.
§ 6. Teabe saamine
Ravikindlustuse andmekogu andmete kohaselt ravimitele tehtud kulutuste kohta saab isik teavet haigekassa piirkondliku osakonna kaudu.
3. peatükk HÜVITATAVATE TOIMEAINETE LOETELU
§ 7. Hüvitatavate toimeainete loetelu
Kehavälise viljastamise või embrüo siirdamise tervishoiuteenuse läbinud õigustatud isikule kuuluvad hüvitamisele ravimid, mis sisaldavad järgmisi toimeaineid:
1) follitropiin alfa (G03GA05);
2) follitropiin beeta (G03GA06);
3) ganireliks (H01CC01);
4) gosereliin (L02AE03);
5) triptoreliin (L02AE04);
6) tsetroreliks (H01CC02).
Määrust rakendatakse alates 5. juulist 2008. a.