Määrus kehtestatakse «Eesti Vabariigi haridusseaduse» (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387; 78, 526; 2004, 27, 180; 41, 275 ja 276; 45, 316; 56, 404) § 366 lõike 4 alusel ja kooskõlas «Andmekogude seaduse» (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 18, 107; 26, 158; 2004, 30, 204) § 32 lõikega 1.
EESTI HARIDUSE INFOSÜSTEEMI ASUTAMINE
Asutatakse riiklik register «Eesti Hariduse Infosüsteem» (edaspidi register).
(1) Registri vastutav töötleja on Haridus- ja Teadusministeerium (edaspidi vastutav töötleja).
(2) Registri volitatud töötleja on Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus (edaspidi volitatud töötleja).
EESTI HARIDUSE INFOSÜSTEEMI PÕHIMÄÄRUS
Registrit peetakse «Andmekogude seaduses», «Isikuandmete kaitse seaduses» (RT I 2003, 26, 158; 2004, 30, 208), «Eesti Vabariigi haridusseaduses», käesolevas määruses ja teistes õigusaktides sätestatud korras.
(2) Registrisse puudulike või ebaõigete andmete tahtmatul või tahtlikul esitamisel ja nende avastamisel on andmete esitaja kohustatud esitama parandused viie tööpäeva jooksul vea avastamisest või sellest teatamisest arvates.
(3) Registri vastutav ja volitatud töötleja on kohustatud tegema järelepärimisi, kui on tekkinud kahtlus esitatud andmete õigsuses ja tagama õigete andmete kandmise registrisse.
(1) Õppeasutuste alamregistri ning õppekavade ja koolituslubade alamregistri andmed on avalikult kättesaadavad kõigile soovijatele vastutava töötleja veebilehel asuva viida kaudu.
(1) Registrist väljavõtete saamiseks esitatakse registri volitatud töötlejale kirjalik taotlus, milles on ära näidatud soovitud andmed ja nende kasutamise otstarve koos viitega seadusele või välislepingule ning isiku või asutuse nimi, kellele andmed esitada.
(2) Registri volitatud töötleja võimaldab registrisse kantud isikul teda puudutavate andmetega tutvuda kodanikuportaali X-tee vahendusel.
(3) Registri volitatud töötleja peab registrist andmete väljastamise üle arvestust digitaalses arhiivis, kuhu ta kannab alamregistrist väljastatud andmefailid koos väljastamise aja ning andmete saaja kohta käiva infoga. Andmete saamiseks paberkandjal esitatud kirjalikud taotlused säilitatakse alamregistri arhiivis.
HARIDUST TÕENDAVATE DOKUMENTIDE ALAMREGISTER
(1) Haridust tõendavate dokumentide alamregistri pidamise eesmärk on põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrgharidust tõendavate lõpudokumentide ja residentuuri lõpetamist tõendavate tunnistuste (edaspidi lõpudokumendid) väljastamise üle arvestuse pidamine ning neid omavate isikute hariduse tõendamise või residentuuri lõpetamise tõendamise võimaldamine.
2) digitaalne andmebaas kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist tõendavate lõpudokumentide ja residentuuri lõpetamist tõendavate tunnistuste üle arvestuse pidamiseks;
(2) Registri volitatud töötleja peab paberkandjal esitatud alusdokumentide arhiivi.
Haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse kantakse andmed põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist tõendavate riiklike lõpudokumentide ja residentuuri lõpetamist tõendavate lõpudokumentide kohta. Andmete kodeerimisel kasutatakse õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistrit, õppeasutuste alamregistrit ning õppekavade ja koolituslubade alamregistrit.
(1) Haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse kantakse lõpudokumentide kohta järgmised andmed:
1) lõpudokumendi väljaandnud õppeasutuse nimi;
2) lõpudokumendi väljaandnud õppeasutuse registreerimise kood või selle puudumisel õppeasutuse pidaja registrikood;
8) õppeasutuse lõpetamine kiitusega («cum laude», «kiitusega», «kuldmedaliga», «hõbemedaliga»);
9) antud akadeemilise kraadi nimetus;
11) lõpudokumendi väljaandmise koht ja kuupäev;
12) lõpudokumendi duplikaadi number;
13) lõpudokumendi duplikaadi väljaandmise aeg ja alus.
(2) Põhi- ja üldkeskharidust omandavate õpilaste kohta kantakse registrisse täiendavalt lõpudokumentide kohta järgmised andmed:
1) kohustuslike ja valikainete loetelu ning hinded;
2) lõpueksamite loetelu ja hinded.
(1) Haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse esitavad andmeid põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist võimaldavad õppeasutused (käesolevas peatükis edaspidi õppeasutused ).
(1) Õppeasutused esitavad andmeid haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse vastutava töötleja veebilehel asuva viida kaudu üle turvakanali ligipääsetavasse süsteemi. Andmete esitajad identifitseeritakse ID-kaardi abil. Juurdepääsuõiguse ning ID-kaardi puudumisel väljastab kasutajatunnused ja salasõnad andmete esitajatele registri volitatud töötleja.
(2) Registri volitatud töötleja koostab andmete esitamise juhendi ning teeb selle kättesaadavaks vastutava töötleja veebilehel asuva viida kaudu.
(4) Registri volitatud töötleja korraldab lõpudokumendi andmete kandmise haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse kümne tööpäeva jooksul pärast lõikes 3 nimetatud andmete saabumist õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistrisse.
(5) Määruse § 12 lõike 1 punktides 3–5 ja 8–13 nimetatud andmete muudatused haridust tõendavate dokumentide alamregistris esitab õppeasutus digitaalselt registri volitatud töötlejale 10 tööpäeva jooksul, arvates muudatuste tekkimisest. Registri volitatud töötleja kannab muudatused haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse kümne tööpäeva jooksul pärast andmete saabumist.
(6) Registri volitatud töötleja registreerib muudatuste saamise aja ja andmete esitaja digitaalses kanderaamatus. Muudatused dokumenteeritakse ja säilitatakse toimikuna haridust tõendavate dokumentide alamregistri arhiivis.
ÕPETAJATE JA ÕPPEJÕUDUDE ALAMREGISTER
Õpetajate ja õppejõudude alamregistri andmed võimaldavad tagada õpetajate kutse-, eri- ja ametialase ettevalmistuse ja täiendamise võimaluste sihipärasemaks muutmist, õpetajate koolitusvajaduse prognoosimist ning õpetajate kvalifikatsiooni ja järelkasvu vajaduse prognoosimise hindamist.
1) digitaalne andmebaas kõrghariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste õpetajate ja õppejõudude ning täitmata ametikohtade üle arvestuse pidamiseks;
2) digitaalne andmebaas kutsekeskhariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste õpetajate ning koolijuhtide ja täitmata ametikohtade üle arvestuse pidamiseks;
3) digitaalne andmebaas põhi- ja üldkeskhariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste õpetajate ning koolijuhtide ja täitmata ametikohtade üle arvestuse pidamiseks;
4) digitaalne andmebaas alushariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste õpetajate ning koolijuhtide ja täitmata ametikohtade üle arvestuse pidamiseks;
5) digitaalne andmebaas huvialahariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste õpetajate ning koolijuhtide ja täitmata ametikohtade üle arvestuse pidamiseks;
Õpetajate ja õppejõudude alamregistrisse kantakse andmed alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste tasemehariduse andmisega seotud õpetajate, õppejõudude, koolijuhtide ja täitmata ametikohtade ning huvialahariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste õpetajate, koolijuhtide ja täitmata õpetajate ametikohtade kohta.
(1) Õpetajate ja koolijuhtide kohta kantakse õpetajate ja õppejõudude alamregistrisse järgmised andmed:
1) isikukood või selle puudumisel sünniaeg ja isikut identifitseeriv kood Migratsiooni- ja Kodakondsusameti väljastatud elamisloal;
6) pedagoogiline tööstaaž enne registrisse kandmist;
7) erialane tööstaaž ettevõttes vastava kvalifikatsiooninõude korral;
14) õpetatavad õppeained või juhitavad ringid;
31) atesteerimisel omistatud ametijärk või omistatud kutse;
32) ametijärgu või kutse omistamise kuupäev;
33) õppekava suund, mille alusel õpilased ainet õpivad (kutseõpetajate korral);
36) emakeel.
(2) Täitmata ametikohtade kohta kantakse õpetajate ja õppejõudude alamregistrisse järgmised andmed:
1) õppeasutuse nimi ja registreerimise kood;
2) kooliaste;
3) õppeaine(d);
4) koormus;
5) ametikoht;
6) õppetöö keel.
1) isikukood või selle puudumisel sünniaeg ja isikut identifitseeriv kood Migratsiooni- ja Kodakondsusameti poolt väljastatud elamisloal;
6) õppe- ja teadustööl töötatud aeg enne registrisse kandmist;
8) ametikoht;
9) töötamise alus (lepingu liik) ja koormus ametikohal;
10) töötamise algus töökohaks olevas õppe- või teadusasutuses;
12) haridustase, täidetud õppekava, antud akadeemilise kraadi nimetus;
13) võõrkeeled ja nende oskuse tasemed;
14) emakeel.
(4) Õppejõudude puhul lisatakse registrisse digitaalse dokumendi kujul säilitatavad andmed teenistuskäigu, erialase enesetäiendamise, teadusorganisatsioonilise ja administratiivse tegevuse, ühingutes/organisatsioonides osalemise, õppe- ja teadustegevuse, tunnustuse ja publikatsioonide kohta.
§ 19. Andmete ristkasutus rahvastikuregistriga
Käesoleva määruse § 18 lõike 1 punktides 1–5 ning lõike 3 punktides 1–5 nimetatud andmed saadakse ristkasutuse teel rahvastikuregistrist.
1) isikut tõendav dokument, isikukaart;
3) tööraamat;
(3) Paragrahvi 18 lõike 4 kohase digitaalse dokumendi alusdokumendiks on isiku elulookirjeldus.
(1) Õpetajate ja õppejõudude alamregistrisse esitavad andmeid alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk-, kõrg- ja huvialahariduse omandamist võimaldavad õppeasutused (edaspidi käesolevas peatükis õppeasutused).
(2) Registri volitatud töötlejale esitavad andmeid õppeasutuse juhi määratud õppeasutuse töötajad või kohalikud omavalitsusüksused oma territooriumil asuvate munitsipaalõppeasutuste kohta.
(1) Õppeasutused ja kohalikud omavalitsusüksused esitavad andmeid õpetajate ja õppejõudude alamregistrisse vastutava töötleja veebilehel asuva viida kaudu üle turvakanali ligipääsetavasse süsteemi. Andmete esitajad identifitseeritakse ID-kaardi abil. Juurdepääsuõiguse ning ID-kaardi puudumisel väljastab andmete esitajatele kasutajatunnused ja salasõnad registri volitatud töötleja.
(2) Õppeasutused ning kohalikud omavalitsusüksused esitavad õpetajate ja õppejõudude kohta andmed õpetajate ja õppejõudude alamregistrisse viie tööpäeva jooksul, arvates õpetaja ja õppejõu tööle asumisest, töölt lahkumisest või muude käesoleva määruse §-s 18 toodud andmete muutumisest.
(3) Registri volitatud töötleja koostab andmete esitamise juhendi ning teeb selle kättesaadavaks vastutava töötleja veebilehel asuva viida kaudu.
ÕPILASTE, ÜLIÕPILASTE NING ARST-RESIDENTIDE ALAMREGISTER
(1) Õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistri pidamise eesmärk on pidada arvestust põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrgharidust omandavate õpilaste, üliõpilaste, eksternina õppijate ja arst-residentide üle tagamaks koolitusvajaduse prognoosimise ning haridussüsteemi metoodilise teenindamise korraldamise.
1) põhi- ja üldkeskharidust omandavate õpilaste kohta;
2) kutsekesk- ja kõrgharidust omandavate õpilaste, üliõpilaste, eksternina õppijate ja arst-residentide kohta, kes õpivad õppekavade ja koolituslubade alamregistrisse kantud õppekavade alusel;
1) digitaalne andmebaas põhi- ja üldkeskharidust omandavate õpilaste ning eksternina lõpetajate üle arvestuse pidamiseks;
2) digitaalne andmebaas kutsekesk- ja kõrgharidust omandavate õpilaste, üliõpilaste, eksternina õppijate ja arst-residentide üle arvestuse pidamiseks;
(1) Kutsekesk- ja kõrgharidust omandavate õpilaste, üliõpilaste, eksternina õppijate ja arst-residentide kohta kantakse õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistrisse järgmised andmed:
6) õppeasutusse õppima asumise või immatrikuleerimise kuupäev;
8) haridustase õppima asumisel või immatrikuleerimisel (kood);
9) õppeasutusse ennistamine (kood) ja ennistamise kuupäev;
10) õppuri erivajadused (kood);
11) alaline elamisluba;
13) õppeasutuse nimi ja registreerimisnumber;
15) tase (kood);
20) teise õppevormi üleminek (kood) ja ülemineku kuupäev;
21) akadeemilise puhkuse põhjus (kood), akadeemilise puhkuse alguskuupäev ja lõpukuupäev;
24) eelmise õppeasutuse lõpetamise aasta;
25) eelmise lõpetatud õppeasutuse õppevorm või õppimise intensiivsus (kood);
26) õppeasutuse lõpetamine välismaal (õppeasutuse nimi ja riik);
27) õppeasutuse filiaali nimi ja asukoht;
30) õppeasutuse lõpetamisel väljaantud lõputunnistuse / diplomi number;
32) õppimise intensiivsus (kood);
33) õppimise intensiivsuse muutus (kood) ja kuupäev;
42) omandab haridust kinnipidamisasutuses.
(2) Põhi-, üldkeskharidust omandavate õpilaste kohta kantakse õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistrisse järgmised andmed:
16) individuaalõppe liik (kood);
22) rahastamise allikas;
26) õpilaskodu kasutamine (kood);
29) kutsealase eelkoolituse identifikaator õppekavade ja koolituslubade alamregistrist;
33) eelmine õppeasutus (kood);
34) võõrkeele õppimise alustamise järjekord (I, II, III, IV)
35) välismaal õppimine;
37) ühistranspordi kasutamine;
38) kohaliku omavalitsuse transpordi kasutamine;
39) kodunt käiv õpilane;
42) puudulikud aastahinded;
45) koolikohustuse mittetäitmine.
Määruse § 26 lõike 1 punktides 1–5 ning lõike 2 punktides 1–6 nimetatud andmed saadakse ristkasutuse teel rahvastikuregistrist ning punktis 7 nimetatud andmed rahvastikuregistrist või isiku avalduse alusel.
1) õpilase, üliõpilase või arst-residendi kutseõppeasutusse, rakenduskõrgkooli või ülikooli vastuvõtmise või immatrikuleerimise käskkiri;
4) intensiivsuse muutuse käskkiri;
9) haridust tõendav dokument.
(1) Õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistrisse esitavad andmeid põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist võimaldavad õppeasutused (edaspidi õppeasutused).
(1) Õppeasutused, kohalikud omavalitsusüksused ning krediidiasutused esitavad andmeid õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistrisse vastutava töötleja veebilehel asuva viida kaudu üle turvakanali ligipääsetavasse süsteemi. Andmete esitajad identifitseeritakse ID-kaardi abil. Juurdepääsuõiguse ning ID-kaardi puudumisel väljastab kasutajatunnused ja salasõnad andmete esitajatele registri volitatud töötleja.
(2) Õppeasutused, kohalikud omavalitsusüksused ning krediidiasutused esitavad õpilaste, üliõpilaste või arst-residentide kohta andmed viie tööpäeva jooksul, arvates andmete muutumisest.
Andmed õppuri kohta kantakse õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistri arhiivi, kui:
1) õpilane, üliõpilane või arst-resident lõpetab õppeasutuse;
2) õpilane, üliõpilane või arst-resident kustutatakse õppeasutuse nimekirjadest mingil muul põhjusel.
ÕPPEASUTUSTE ALAMREGISTER
(1) Õppeasutuste alamregistri asutamise ning kasutusele võtmise eesmärk on pidada arvestust alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk-, kõrg- ja huvialahariduse või täienduskoolituse omandamist võimaldavate õppeasutuste, üldandmete ning õppe- ja kasvatustööks vajaliku inventari üle ning õppekavade ja koolituslubade alamregistrist koolitusloa olemasolu kontrollimiseks.
4) digitaalne andmebaas kutsekeskhariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste andmete üle arvestuse pidamiseks;
6) digitaalne andmebaas huvialahariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste andmete üle arvestuse pidamiseks;
7) digitaalne andmebaas täienduskoolituse omandamist võimaldavate õppeasutuste andmete üle arvestuse pidamiseks.
Õppeasutuste alamregistrisse kantakse alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk-, kõrg- ja huvialahariduse või täienduskoolituse omandamist võimaldavate õppeasutuste andmed.
3) õppeasutuse tüüp;
4) õppeasutuse alamtüüp;
17) kas riigi või kohaliku omavalitsuste osalus õppeasutuse kogukulude katmisel oli eelmisel eelarveaastal üle või alla 50%;
19) kuulmispuudega laste õppeasutuse õppe keel;
20) klassikomplektide arv lasteaias;
21) õpilaste arv lasteaias;
25) kohtade arv klassides, loenguruumides ja/või õppetöökodades;
31) teavikute arv;
32) rahvusvaheliste andmebaaside litsentside arv;
33) digitaalsete andmekogude arv;
34) õppe-katseaia pindala;
35) arvutite arv õpetajate/õpilaste/üliõpilaste kasutuses kokku;
36) arvutite arv 1.–9. klassi õpilaste kasutuses;
37) arvutite arv 10.–12. klassi õpilaste kasutuses;
38) arvutite arv õpilaste/üliõpilaste kasutuses kokku;
42) veebi- ja/või meiliserverite arv;
43) veebi- ja/või meiliserverite operatsioonisüsteem;
46) interneti püsiühenduse pakkuja;
47) failiserverite arv;
48) failiserverite operatsioonisüsteem;
49) video- ja/või andmeprojektorite arv;
50) skännerite arv;
51) printerite arv;
52) digitaalsete fotoaparaatide ja filmikaamerate arv.
(2) Põhi- ja üldkeskhariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste kohta kantakse registrisse täiendavalt järgmised andmed:
1) koolieelsete lasteasutuste ja üldhariduskoolide puhul õppetase;
3) erivajadustega õpilaste klassi liik;
5) õpilaste arv võõrkeelte õppimise lõikes klassiti;
6) võõrkeeltes õpetatavad ained ja maht nädalas;
7) õpilaste arv võõrkeeles õpetatavate õppeainete lõikes klassiti;
8) õpilaste arv muukeelses koolis või klassis eesti keeles õpetatavate õppeainete lõikes klassiti;
9) pikapäevarühmade arv;
11) õpilaste spetsialiseerumine;
12) õpilaste arv kooli õppesuuna lõikes klassiti;
13) õppesuunas sisalduvad õppeained;
15) lugemissaal;
16) staadion;
17) välispalliväljakud;
18) tööõpetuse (käsitöö) kabinet.
(2) Õppeasutuste alamregistrile esitavad andmeid käesoleva määruse §-s 34 nimetatud õppeasutused.
ÕPPEKAVADE JA KOOLITUSLUBADE ALAMREGISTER
4) digitaalne andmebaas kutsekeskhariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste õppekavade ja koolituslubade üle arvestuse pidamiseks;
5) digitaalne andmebaas kõrghariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste õppekavade, residentuuri programmide ja koolituslubade üle arvestuse pidamiseks;
6) digitaalne andmebaas huvialahariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste õppekavade ja koolituslubade üle arvestuse pidamiseks;
Õppekavade ja koolituslubade alamregistrisse kantakse andmed alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk-, kõrg- ja huvialahariduse või täienduskoolituse omandamist võimaldavate õppeasutuste õppekavade, programmide ja koolituslubade kohta.
2) õppeasutuse nimi;
5) õppekava 7-kohaline statistiline kood;
6) õppekava rühma kood (ISCED97);
7) õppekava või kursuse maht (õppenädalates või ainepunktides);
9) õppekava tase või õpe;
10) õppe alustamiseks vajalik haridustase;
11) õppekavale vastuvõtu tingimused;
12) õppekava kinnitamise kuupäev õppeasutuses;
13) õppekava kinnitamise õigusakt õppeasutuses;
14) õppekava lõpetamise tingimused;
16) õppekava lõpetamisel antava akadeemilise kraadi nimetus;
18) õppejõudude kvalifikatsiooni vastavus õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
19) õppetöö korralduse kirjeldus ja õppevormid;
20) õppekava eesmärgid;
21) õppekava praktika maht;
23) (kutse)standarditele vastavus;
25) õppekava uuendatud versiooni esitamise kuupäev;
26) õppekava uuendatud versiooni kinnitamise kuupäev õppeasutuses;
27) õppekava uuendatud versiooni kinnitamise õigusakt õppeasutuses;
28) õppekoormuse tunnus;
35) õppetöö toimumise koha nimetus;
36) dokumentide või õppekava versiooni esitaja.
(1) Õppekavade ja programmide sisu liigitamise alusena kasutatakse rahvusvahelist hariduse liigituse klassifikaatorit ISCED97.
(2) Haridus- ja teadusminister moodustab kõrghariduse õppekavade ja programmide liigitamise ja nõuetele vastavuse hindamise komisjoni ning kutsehariduse õppekavade liigitamise komisjoni (edaspidi komisjon ).
(3) Komisjoni otsused säilitatakse paberkandjal toimikuna õppekavade ja koolituslubade alamregistri arhiivis.
(1) Õppeasutused esitavad andmeid õppekavade ja koolituslubade alamregistrisse vastutava töötleja veebilehel asuva viida kaudu üle turvakanali ligipääsetavasse süsteemi. Andmete esitajad identifitseeritakse ID-kaardi abil. Juurdepääsuõiguse ning ID-kaardi puudumisel väljastab andmete esitajatele kasutajatunnused ja salasõnad registri volitatud töötleja.
(5) Registri volitatud töötleja lisab õppekavale või programmile 7-kohalise statistilise koodi.
(1) Õppekavade ja koolituslubade alamregistrile esitavad andmeid õppekavade, programmide ja koolituslubade alusel haridust andvad õppeasutused.
(2) Alushariduse omandamist võimaldavad õppeasutused ei kanna alamregistrisse käesoleva määruse § 39 lõike 1 punktides 7, 11, 14, 16, 19, 21, 22, 28 ja 32–34 toodud andmeid.
(3) Kutsekeskhariduse omandamist võimaldavad õppeasutused ei kanna alamregistrisse kutsehariduse õppekavade puhul käesoleva määruse § 39 lõike 1 punktides 14 ja 32–34 toodud andmeid.
(4) Huvialahariduse omandamist võimaldavad õppeasutused ei kanna alamregistrisse käesoleva määruse § 39 lõike 1 punktides 9, 14, 16, 17, 19, 21, 22, 28 ja 32–34 toodud andmeid.
(5) Täienduskoolituse omandamist võimaldavad õppeasutused ei kanna alamregistrisse käesoleva määruse § 39 lõike 1 punktides 8, 14, 16, 21, 22, 28 ja 32–34 toodud andmeid.
(6) Käesoleva määruse § 39 lõike 1 punktides 4 ja 5 sätestatud andmed lisab registrisse volitatud töötleja.
(7) Käesoleva määruse § 39 lõike 1 punktides 6, 29–34 toodud andmed esitab alamregistrisse Haridus- ja Teadusministeerium.
(3) Registri pidamises tekkinud puuduste ilmnemise korral likvideerib volitatud töötleja järelevalvet teostanud isiku ettekirjutuses kajastatud puudused määratud tähtajaks.
(1) Registri likvideerimise otsustab Vabariigi Valitsus. Registri likvideerimine toimub kooskõlas «Andmekogude seaduses» ja «Arhiiviseaduses» (RT I 1998, 36/37, 552; 1999, 16, 271; 2000, 92, 597; 2001, 88, 531; 93, 565; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 82, 480; 2004, 28, 188) sätestatud nõuetega.
(2) Andmed annab üle volitatud töötleja vastutava töötleja vastutusel ning Andmekaitse Inspektsiooni volitatud ametiisiku ja riiklike infosüsteemide tööd koordineeriva asutuse volitatud ametiisiku juuresolekul. Andmete üleandmise või hävitamise korral koostatakse akt.
1) haridusministri 4. detsembri 1998. a määrusega nr 32 «Õppekavade registri asutamine ja õppekavade registri pidamise korra kinnitamine» (RTL 1998, 366/367, 1557; 2001, 119, 1706; 2003, 4, 39) moodustatud «Õppekavade registri» andmed;
2) haridusministri 20. septembri 2000. a määrusega nr 34 «Õpilaste ja üliõpilaste registri asutamine» (RTL 2000, 103, 1613; 2001, 101, 1375; 127, 1830; 2002, 129, 1874; 2003, 4, 39; 129, 2089) moodustatud «Õpilaste ja üliõpilaste registri» andmed;
3) haridus- ja teadusministri 24. novembri 2003. a määrusega nr 60 «Pedagoogide registri asutamine» (RTL 2003, 120, 1926; 2004, 38, 619) moodustatud «Pedagoogide registri» andmed;
4) haridusministri 4. detsembri 1998. a määrusega nr 33 «Lõpudokumentide registri asutamine ja lõpudokumentide registri pidamise korra kinnitamine» (RTL 1998, 366/367, 1558; 2002, 23, 316; 2003, 4, 39) moodustatud «Lõpudokumentide registri» andmed.
(4) Õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistri pidamisel kohaldatakse kuni 1. jaanuarini 2005. a haridusministri 20. septembri 2000. a määrust nr 34 «Õpilaste ja üliõpilaste registri asutamine».
Haridus- ja teadusminister Toivo MAIMETS


text:
üleviimine teisele ametikohale
õppelaenu kustutamine
teenistuslähetus
muud teenistusalased õigused
tegevuspiirangud
ergutused ja edutamine
3-16-1195/30 Riigikohtu halduskolleegium 25.03.2019
ATS § 34 lg 1
RaKS § 60 lg 1 p 5
RaKS § 54 lg 1
Enne hoolduslehele jäämist töötatud töötunde ei tohi jätta tasustamata, sest ATS § 34 lg 1 kohaselt on ametnikul õigus saada teenistusülesannete täitmise eest palka. Vastustaja on ekslikult lähtunud eeldusest, et kaebaja on saanud sama ajavahemiku eest nii palka kui ka ajutise töövõimetuse hüvitist. Kaebaja oli hoolduslehele jäämise ajaks kõik kuuekuulise perioodi normtunnid täitnud ning graafiku järgi viibis ta hoolduslehel oma vabal ajal. Kui kaebaja oleks hoolduslehel viibitud ajal töötanud, poleks tal RaKS § 60 lg 1 p 5 kohaselt olnud õigust hüvitist saada. PäästeTS § 20^1 lg 3 kohaselt tasustatakse vaid väljaspool tööaega tehtud erakorraline ületunnitöö. Seega ei saanud kaebaja sama ajavahemiku eest palka ja ajutise töövõimetuse hüvitist. (p 9) Väide, et rikutud on võrdse kohtlemise põhimõtet, sest erinevalt summeeritud tööaja arvestuse alusel töötavatest isikutest ei teki viiepäevase töönädala alusel töötavatel isikutel võimalust saada nädalavahetuse eest ajutise töövõimetuse hüvitist, ei ole tõene. Kuna RaKS § 54 lg 1 kohaselt maksab haigekassa kindlustatud isikule ajutise töövõimetuse hüvitist ühe kalendripäeva eest teatud protsendi ühe kalendripäeva keskmisest tulust, saavad ka viiepäevase töönädala alusel töötavad kindlustatud isikud nädalavahetuse eest hüvitist, kui hooldusleht nädalavahetuse katab. Seega näeb seadus ette kõigi isikute võrdse kohtlemise. (p 12) Vt ka RKTK otsus asjas nr 3-2-1-143-15, p 13.
Vt p 12. Vt ka RKTK otsus asjas nr 3-2-1-143-15, p 13.
Väide, et rikutud on võrdse kohtlemise põhimõtet, sest erinevalt summeeritud tööaja arvestuse alusel töötavatest isikutest ei teki viiepäevase töönädala alusel töötavatel isikutel võimalust saada nädalavahetuse eest ajutise töövõimetuse hüvitist, ei ole tõene. Kuna RaKS § 54 lg 1 kohaselt maksab haigekassa kindlustatud isikule ajutise töövõimetuse hüvitist ühe kalendripäeva eest teatud protsendi ühe kalendripäeva keskmisest tulust, saavad ka viiepäevase töönädala alusel töötavad kindlustatud isikud nädalavahetuse eest hüvitist, kui hooldusleht nädalavahetuse katab. Seega näeb seadus ette kõigi isikute võrdse kohtlemise. (p 12)
töövõimetuse hüvitis
RaKS § 62 lg 3 kohaselt saab isikult tagasi nõuda üksnes alusetult makstud hüvitise. Ajutise töövõimetuse hüvitise maksmise piirangud on sätestatud RaKS §-s 60. Selles paragrahvis nimetatud aluseid praegusel juhul ei esine. Summeeritud tööaja arvestuse tõttu ei ole kaebaja saanud ühe ja sama ajavahemiku eest palka ja ravikindlustuse hüvitist. Seetõttu ei kohaldu RaKS § 60 lg 1 p-s 5 sätestatud piirang. (p 11)
3-3-1-13-10 Riigikohus 17.05.2010
Ka ametiühingute seadus käsitab teenistuja õiguste piiramisena ebavõrdset kohtlemist ja nimetab, millist tegevust ei käsitata ebavõrdse kohtlemisena. Samas aga ei käsitle ametiühingute seadus ebavõrdse kohtlemise tunnuseid, aluseid, võrdse kohtlemise põhimõtteid ega loo diskrimineerimisvaidluse lahendamiseks terviklikku regulatsiooni. Viimati mainitut sisaldab võrdse kohtlemise seadus. Kui teenistuja väidab diskrimineerimist seetõttu, et ta esindab teenistujate huve või ta kuulub teenistujate ühingusse, tuleb rakendada ka võrdse kohtlemise seadust. Diskrimineerimisvaidluse lahendamisel peab kohus tuvastama faktilise asjaolu, mille põhjal võib eeldada, et on toimunud otsene või kaudne diskrimineerimine. Kui kohus on sellise asjaolu tuvastanud, on diskrimineerimisjuhtum esmapilgul ilmne ja rakendada tuleb tõendamiskohustuse regulatsiooni (vt ka Euroopa Kohtu 10.07.2008 otsuse kohtuasjas C-54/07, Centrum voor gelijkheid van kansen en voor racismebestrijding, p-e 30-34 ja 17.07.2008 otsuse kohtuasjas C-303/06, S. Coleman, p-e 53-56). Seetõttu peab halduskohus esmalt kontrollima, kas tööandja rikkumist kinnitav asjaolu on tuvastatud ja alles seejärel kontrollima, kas tööandja rikkus võrdse kohtlemise põhimõtteid või mitte. Kohus ei saa hinnata seda, kas konkreetse ametniku välislähetusse saatmine on otstarbekas või mitte. Kui ametiasutus keeldub ametnikku välislähetusse saatmast põhjendusega, et see ei ole otstarbekas ega vasta ametniku teenistusülesannetele, on tegemist objektiivsete põhjendustega, mis tõendavad, et võrdse kohtlemise põhimõtteid ei ole rikutud.
ATS § 361 lg-ga 2 ja VõrdKS § 2 lg-ga 3 on täiendatud võrdse kohtlemise seadust diskrimineerimise alustega, mida direktiivid otsesõnu ette ei näe. See ei ole direktiividega vastuolus, kui liikmesriik laiendab siseriikliku õigusega diskrimineerimise aluseid ja loob seeläbi soodsamad sätted (direktiivi 2000/43 preambula p 25; direktiivi 2000/78 preambula p 28).
ATS § 43 lg-st 1 ega ka Vabariigi Valitsuse 28. märtsi 2001. a määrusega nr 108 vastu võetud "Teenistuslähetuste kulude hüvitamise ja päevaraha maksmise tingimused, ulatus ja korrast" ei tulene teenistujale subjektiivset õigust välislähetusele. Seetõttu puudub ametnikul õigus nõuda enda välislähetusse saatmist. Samuti ei ole välislähetus reeglina ametniku, vaid asutuse huvides.

matches:
§ 34
§ 60
§ 54
§ 34
§ 60
§ 20
§ 54
§ 54
§ 62
§ 60
Riigikohus
kohus
kohus
Kohus
§ 361
§ 2
§ 43


2 VABADUSEKAOTUSE TÄIDEVIIMINE
§ 6 Vabadusekaotuse täideviimise eesmärk
§ 35 Üldharidus
§ 71 Tulirelva ja erivahendite kasutamine
3 NOORE KINNIPEETAVA VABADUSEKAOTUSE TÄIDEVIIMINE
§ 80 Noore kinnipeetava vabadusekaotuse täideviimise üldtingimused
4 ARESTI JA HALDUSARESTI TÄIDEVIIMINE
§ 85 Aresti ja haldusaresti kandmine
§ 86 Aresti ja haldusaresti täideviimise üldtingimused
§ 95 Kokkusaamised kaitsjaga
§ 103 Täiendavad julgeolekuabinõud vahistatu suhtes
§ 109 Vangla valve ja saatemeeskond
§ 117 Ettevalmistuse teoreetilises väljaõppes viibiva vanglaametniku kandidaadi sotsiaalsed tagatised
§ 130 Vanglaametniku ametiastme ja ametijärgu säilimine vanglaametniku üleviimisel madalamale ametiastmele vastavale ametikohale
§ 136 Vanglaametniku töö tasustamine
§ 157 Täitemenetluse seadustiku muutmine
§ 158 Kriminaalkoodeksi muutmine
§ 159 Haldusõiguserikkumiste seadustiku muutmine
§ 160 Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku muutmine
§ 161 Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse täiendamine
§ 162 Tervishoiukorralduse seaduse muutmine
§ 163 Riigiteenistujate ametinimetuste ja palgaastmestiku seaduse täiendamine
§ 164 Väljateenitud aastate pensionide seaduse muutmine
§ 172 Seaduse jõustumise hetkel poolkinnises vanglas vabadusekaotust kandva kinnipeetava kinnipidamistingimused
05.07.2000 otsus nr 867
Käesolev seadus sätestab vabadusekaotuse, aresti, haldusaresti ja eelvangistuse täideviimise korra ning korralduse, samuti vanglateenistuse mõiste ja tingimused.
Kinnipeetav käesoleva seaduse tähenduses on vanglas vabadusekaotust kandev süüdimõistetu.
Arestialune käesoleva seaduse tähenduses on arestimajas aresti või haldusaresti kandev isik.
2. peatükk VABADUSEKAOTUSE TÄIDEVIIMINE
§ 6. Vabadusekaotuse täideviimise eesmärk
(1) Vabadusekaotuse täideviimise eesmärk on kinnipeetava suunamine õiguskuulekale käitumisele ja õiguskorra kaitsmine.
(2) Vabadusekaotuse täideviimine korraldatakse kinnises vanglas või avavanglas.
3) süüdimõistetuid ja vahistatuid;
4) esmakordselt karistatuid ja vabadusekaotusega korduvalt karistatuid;
5) aresti ja vabadusekaotusega karistatuid;
6) isikuid, kes kannavad eluaegset vabadusekaotust;
7) isikuid, keda nende endise ametialase tegevuse tõttu ähvardab kättemaksuoht.
(2) Hiljemalt vanglasse saabumisele järgneval päeval kohtub kinnipeetav vangla direktori või tema poolt määratud vanglaametnikuga, kes selgitab kinnipeetavale tema õigusi ja kohustusi. Kinnipeetavale antakse kirjalik teave vabadusekaotuse täideviimist reguleerivate seaduste, vangla sisekorraeeskirjade ja kaebuste esitamise kohta.
(3) Kinnipeetav, kelle poolt reaalselt ärakandmisele kuuluva vabadusekaotuse tähtaeg ületab ühte aastat, paigutatakse vastuvõtuosakonda. Vastuvõtuosakonnas tehakse kindlaks kinnipeetava eluloolised andmed, määratletakse tema sotsiaalpsühholoogiline prognoos ja selgitatakse välja muud andmed, mis on vajalikud kinnipeetava individuaalse täitmiskava koostamiseks vastavalt käesoleva seaduse §-le 16.
7) muud vabadusekaotuse täideviimise eesmärkide saavutamiseks vajalikud abinõud.
(1) Kinnipeetava võib ümber paigutada ühest kinnisest vanglast teise või ühest avavanglast teise, kui see on vajalik kinnipeetava individuaalse täitmiskava elluviimiseks, vabadusekaotuse täideviimise eesmärkide saavutamiseks või julgeoleku kaalutlustel.
(1) Kui kinnipeetava individuaalsest täitmiskavast selgub, et karistuse kandmine kinnises vanglas ei ole otstarbekas, kinnipeetava poolt reaalselt ärakandmisele kuuluva vabadusekaotuse tähtaeg ei ületa ühte aastat või ärakandmata vabadusekaotus ei ületa 18 kuud ning kinnipeetava suhtes on piisavalt alust oletada, et ta ei pane toime uusi õiguserikkumisi, võib kinnipeetava tema nõusolekul ümber paigutada avavanglasse.
(2) Avavanglasse ei või ümber paigutada kinnipeetavaid, kes on toime pannud raskeid isikuvastaseid või seksuaalkuritegusid, narkootiliste või psühhotroopsete ainetega seotud kuritegusid või kuulunud kuritegelikku ühendusse, samuti eluaegset vabadusekaotust kandvaid kinnipeetavaid.
(1) Kui kinnipeetav ei täida käesoleva seaduse või vangla sisekorraeeskirjade nõudeid või paneb toime uusi õiguserikkumisi, võib kinnipeetava ümber paigutada kinnisesse vanglasse. Kinnipeetava ümberpaigutamine avavanglast kinnisesse vanglasse on lubatud ka siis, kui see on vajalik vabadusekaotuse täideviimise eesmärkide saavutamiseks.
(3) Pikaajalisi kokkusaamisi ei võimaldata vangla vastuvõtuosakonnas viibivatele kinnipeetavatele ja distsiplinaarkaristuse kandmiseks kartserisse paigutatud kinnipeetavale.
(1) Kinnipeetaval on õigus kirjavahetusele, samuti telefoni ning muude üldkasutatavate sidekanalite kasutamisele, kui selleks on tehnilised tingimused. Kirjavahetus ja telefoni ning muude üldkasutatavate sidekanalite kasutamine toimub vangla sisekorraeeskirjades sätestatud korras.
(2) Kirjavahetus ja telefoni ning muude üldkasutatavate sidekanalite kasutamine toimub kinnipeetava kulul.
(3) Kinnipeetava käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud õigust võib vangla direktor piirata, kui see ohustab vangla julgeolekut või sisekorda või kahjustab vabadusekaotuse täideviimise eesmärke. Keelatud on kirjavahetuse ja telefoni ning muude üldkasutatavate sidekanalite kasutamise piiramine suhtlemiseks riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja nende ametiisikutega, samuti kaitsjaga.
(1) Kinnipeetavale saadetud või tema poolt saadetavad kirjad, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 4–5 sätestatud isikutele ja ametiasutustele adresseeritud kirjad, avatakse vanglaametniku poolt kinnipeetava juuresolekul ning võetakse sealt ära esemed, mille omamine vanglas on vangla sisekorraeeskirjadega keelatud.
(2) Kinnipeetava kirjavahetuse ja telefoni või muude üldkasutatavate sidekanalitega edastavate sõnumite sisu võib kontrollida üksnes kohtu loal ja jälitustegevuse seaduses (RT I 1994, 16, 290; 1995, 15, 173; 1996, 49, 955; 1997, 81, 1361; 93, 1557; 1998, 47, 698; 50, 753; 51, 756; 61, 981; 98/99, 1575; 101, 1663; 1999, 16, 271; 31, 425; 95, 845; 2000, 35, 222; 40, 251) sätestatud alustel ja korras.
1) see ohustab vabadusekaotuse täideviimise eesmärke, vangla julgeolekut või sisekorda;
3) see ohustab teise kinnipeetava vabadusekaotuse täideviimise eesmärke;
(2) Kinnipeetaval on lubatud vangla vahendusel tellida mõõdukuse piires isiklike vahendite arvel ajalehti, ajakirju ja muud kirjandust, kui see ei ohusta vabadusekaotuse täideviimise eesmärke või vangla julgeolekut või sisekorda.
(1) Kinnipeetavale, kes on karistusest ära kandnud vähemalt ühe aasta, võib vangla direktor anda loa lühiajaliseks väljasõiduks kuni kahekümne üheks kalendripäevaks aastas, kui see on kooskõlas vabadusekaotuse täideviimise eesmärkidega.
(2) Abikaasa, isa, ema, vanaisa, vanaema, lapse, lapsendaja, lapsendatu, venna või õe parandamatult raske haiguse või surma või muu erakorralise sündmuse korral võib vangla direktor anda kinnipeetavale loa kuni seitsmepäevaseks väljasõiduks. Erakorralise perekondliku sündmuse puhul võimaldatud lühiajalist väljasõitu ei arvestata käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud väljasõitude hulka.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud lühiajalise väljasõidu luba ei anta eluaegset vabadusekaotust kandvale kinnipeetavale.
(4) Väljasõidukulud kannab kinnipeetav. Lühiajalise väljasõidu aeg arvestatakse karistuse kandmise aja hulka.
(5) Lühiajaliseks väljasõiduks loa andmise korra kinnitab justiitsminister.
(1) Käesoleva seaduse § 32 lõikes 2 sätestatud alustel võib vangla direktor anda loa kinnipeetava väljaviimiseks järelevalve all kuni kolmeks päevaks, kui tulenevalt vabadusekaotuse täideviimise eesmärkidest ei ole kinnipeetavale lühiajalise väljasõidu lubamine võimalik.
(2) Väljaviimise kulud kannab kinnipeetav.
(2) Hariduse andmist vanglas korraldatakse Eesti Vabariigi haridusseaduse (RT 1992, 12, 192; RT I 1993, 35, 547; 40, 593; 63, 892; 1994, 12, 200; 1995, 12, 119; 16, 228; 23, 333; 58, 1003; 1996, 49, 953; 51, 965; 1997, 42, 678; 81, 1365; 1998, 57, 859; 61, 980; 64/65, 1007; 1999, 10, 150; 24, 358; 51, 550; 102, 908; 2000, 40, 255) ja selle alusel välja antud õigusaktide kohaselt.
(3) Hariduse omandamine toimub töö ajal.
(4) Vangla juhtkond suunab ja soodustab kinnipeetavaid hariduse omandamisel.
§ 35. Üldharidus
(2) Põhihariduse omandanud kinnipeetavale võimaldatakse vanglas tema soovil üldkeskhariduse andmine vastavalt riiklikule õppekavale.
(3) Keskharidusega kinnipeetavat võib tema soovil lubada õppida väljaspool vanglat asuvas kutseõppeasutuses, rakenduskõrgkoolis või ülikoolis. Loa taotlemise ja loa andmise korra kehtestab justiitsminister.
(4) Kinnipeetava lubamisel õppima väljaspool vanglat kohaldatakse kinnipeetavale käesoleva seaduse §-s 22 sätestatud soodustusi.
(5) Vangla territooriumil asuv põhi- ja üldkeskhariduse omandamist võimaldav kool on Haridusministeeriumi hallatav riigikool, mida finantseeritakse riigieelarve vahenditest põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega (RT I 1993, 63, 892; 1999, 42, 497; 79, 730; 2000, 33, 195) sätestatud alustel ja korras.
(2) Vangla juhtkond kindlustab kutsekeskhariduse omandamiseks ja tööalase koolituse läbiviimiseks vajalike õppetöökodade, õppevahendite, seadmete, tööriistade, töökaitsevahendite ja materjalide olemasolu teadmiste ja tööoskuste omandamiseks õppekavas ettenähtud tasemel, samuti tööpraktika võimaluse vanglas õpetatavatel erialadel.
(3) Kinnipeetavale, kes ei valda eesti keelt, antakse tema soovil võimalus eesti keele õppimiseks.
(4) Vangla territooriumil asuv kutsekeskhariduse omandamist võimaldav kool on Haridusministeeriumi hallatav riigikool, mida finantseeritakse riigieelarve vahenditest kutseõppeasutuse seadusega (RT I 1998, 64/65, 1007; 1999, 10, 150; 51, 550) sätestatud alustel ja korras, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud erisusi.
(1) Vangla juhtkond kindlustab kinnipeetava tööga, arvestades kinnipeetava füüsilisi ja vaimseid võimeid ning oskusi. Kui kinnipeetavat ei ole võimalik kindlustada tööga, rakendatakse teda vangla majandustöödel.
(3) Töö tagamiseks kinnipeetavale võib vangla territooriumile käitise rajamist lubada ka füüsilisele isikule või äriühingule, mille ainuosanikuks või aktsionäriks ei ole riik, kui nad on selleks sõlminud riigiga vastava lepingu. Lepingu nõuded kinnitab justiitsminister.
(1) Kinnipeetaval, kelle suhtes on piisavalt alust oletada, et ta ei pane toime uusi õiguserikkumisi, võimaldatakse tema nõusolekul töötada järelevalveta või järelevalve all väljaspool vanglat, kui see on vastavuses vabadusekaotuse täideviimise eesmärkide ja kinnipeetava individuaalse täitmiskavaga. Sellisel juhul kohaldatakse käesoleva seaduse § 22 sätteid.
(1) Kui kinnipeetav on töötanud ühe aasta või teinud ühe aasta jooksul vangla majandustöid, võib ta taotleda enda töökohustusest vabastamist kuni kahekümne kaheksaks kalendripäevaks. Töökohustusest vabastatud ajal kinnipeetavale töötasu ei maksta.
(2) Kinnipeetava töötasu arvutamisel lähtutakse kehtivast alampalgast, töö eripärast ja töötatud ajast. Kinnipeetava töö tasustamise korra kinnitab Vabariigi Valitsus.
(1) Tervishoid vanglas on riigi tervishoiusüsteemi osa. Tervishoidu vanglas korraldatakse tervishoiukorralduse seaduse (RT I 1994, 10, 133; 1995, 57, 978; 1997, 86, 1462; 1999, 18, 305; 23, 351; 97, 860) ja selle alusel välja antud õigusaktide kohaselt.
(1) Kinnipeetavate tervise seisundi jälgimiseks ja ravimiseks on vanglas alaline ravipunkt.
(2) Kinnipeetav, kes vajab ravi, mille andmiseks puudub vanglas võimalus, suunatakse vangla arsti poolt ravile vastavasse raviasutusse. Kinnipeetava valve raviasutuses tagab vangla.
(3) Kinnipeetava raviasutuses viibimise aeg arvatakse karistuse kandmise aja hulka.
(4) Kinnipeetava ravikulud tasutakse riigieelarvest.
(3) Sotsiaaltöötajale laienevad kõik vanglaametniku sotsiaalsed tagatised.
(2) Alaealist kinnipeetavat võib kartserisse paigutada kuni 20 ööpäevaks.
(3) Distsiplinaarkaristuse valikul võetakse arvesse vabadusekaotuse täideviimise eesmärki. Ühe ja sama distsipliinirikkumise eest võib kohaldada ainult üht distsiplinaarkaristust. Kollektiivsed distsiplinaarkaristused on keelatud.
§ 71. Tulirelva ja erivahendite kasutamine
(1) Tulirelva ja erivahendite kasutamine vanglaametniku poolt on lubatud ainult äärmuslikel juhtudel, kui kõik ülejäänud meetmed kinnipeetava põgenemise takistamiseks, põgenenud kinnipeetava tabamiseks, relvastatud või mõne muu ohtliku esemega varustatud kinnipeetava kahjutuks tegemiseks, kallaletungi kõrvaldamiseks või kõrvaliste isikute vanglasse sissetungimise takistamiseks on ammendatud.
(2) Tulirelva kasutamine naiste ja alaealiste vastu on keelatud, välja arvatud põgenemisel, samuti kui nimetatud isikud kasutavad relva vastupanu avaldamisel või kallaletungil vanglaametnikule või muudele isikutele.
(3) Tulirelva kasutamisele peab eelnema hoiatus relva kasutada või hoiatuslask. Eelneva hoiatuse või hoiatuslasuta on tulirelva kasutamine lubatud edasilükkamatul juhul, tõrjumaks vahetut ja otsest ohtu elule ja tervisele.
(4) Massiliste korratuste puhul otsustab tulirelva ja erivahendite kasutamise lubamise justiitsminister või edasilükkamatul juhul kõrgem kohalviibiv vanglaametnik.
(5) Tulirelva ja erivahendite kasutamise täpsema korra ning tulirelva kandmise õigust omavate vanglaametnike loetelu sätestatakse vangla sisekorraeeskirjades.
(4) Vabastamisel makstakse kinnipeetavale välja tema töötasust hoiustatud vabanemistoetus. Kui kinnipeetava vabanemistoetusena hoiustatud summa on väiksem töötu ühe kuu abirahast, makstakse kinnipeetavale ühekordset toetust vabanemistoetusena hoiustatud summa ja töötu ühe kuu abiraha vahe ulatuses.
(1) Vastavalt kriminaalkoodeksi sätetele võib vangla direktor teha kohtule esildise kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabastamiseks. Esildis esitatakse kohtule koos kinnipeetava isikliku toimikuga.
3. peatükk NOORE KINNIPEETAVA VABADUSEKAOTUSE TÄIDEVIIMINE
§ 80. Noore kinnipeetava vabadusekaotuse täideviimise üldtingimused
Noore kinnipeetava vabadusekaotuse täideviimisele kohaldatakse käesoleva seaduse 1, 2, ja 6 peatüki sätteid käesolevas peatükis sätestatud erisustega.
(2) Noore kinnipeetava vabadusekaotuse täideviimise eesmärkide saavutamise huvides võib suurendada käesoleva seaduse §-des 24 ja 25 sätestatud kokkusaamiste ja käesoleva seaduse §-s 32 sätestatud lühiajaliste väljasõitude arvu ja kestvust.
4. peatükk ARESTI JA HALDUSARESTI TÄIDEVIIMINE
§ 85. Aresti ja haldusaresti kandmine
(1) Aresti kandmine toimub otsuse teinud kohtu asukohajärgses või arestialuse elukohajärgses arestimajas.
(2) Ajateenijale mõistetud aresti kandmine toimub garnisoni arestimajas.
(3) Haldusaresti kandmine toimub otsuse teinud kohtu asukohajärgses või arestialuse elukohajärgses arestimajas.
§ 86. Aresti ja haldusaresti täideviimise üldtingimused
(1) Aresti ja haldusaresti täideviimisele kohaldatakse käesoleva seaduse 1. ja 2. ning 6. ja 7. peatüki sätteid käesolevas peatükis sätestatud erisustega.
(1) Käesoleva seaduse § 32 lõikes 2 sätestatud alustel võib arestimaja juht vabastada arestialuse kuni kolmeks päevaks.
(6) Kui vahistatu haigestumise korral pole võimalik talle vanglas kindlustada nõutavat ravi, suunab vangla arst vahistatu ravile vastavasse raviasutusse. Vahistatu suunamisest raviasutusse teavitab vangla direktor viivitamatult uurijat või kohut, kui kriminaalasi on kohtumenetluses.
§ 95. Kokkusaamised kaitsjaga
(1) Vahistatul on piiramatu õigus kokkusaamisele oma kaitsjaga. Kokkusaamised kaitsjaga toimuvad segamatult, vanglaametnik võib kokkusaamisi kaitsjaga visuaalselt jälgida, kuid mitte pealt kuulata.
(1) Vahistatul on õigus kirjavahetusele, samuti telefoni ning muude üldkasutatavate sidekanalite kasutamisele, kui selleks on tehnilised tingimused. Kirjavahetus ja telefoni ning muude üldkasutatavate sidekanalite kasutamine toimub vangla sisekorraeeskirjadega sätestatud korras.
(2) Vahistatu käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud õigust võib vangla direktor piirata üksnes uurija, prokuröri või kohtu loal, kui see on vajalik kriminaalmenetluse läbiviimise tagamiseks. Keelatud on vahistatu kirjavahetuse ja telefoni ning muude üldkasutatavate sidekanalite kasutamise piiramine suhtlemiseks riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja nende ametiisikutega, samuti kaitsjaga.
(3) Kirjavahetus ja telefoni ning üldkasutatavate sidekanalite kasutamine toimub vahistatu kulul.
(1) Vahistatul on lubatud saada pakke.
§ 103. Täiendavad julgeolekuabinõud vahistatu suhtes
Käesoleva seaduse § 69 lõikes 1 sätestatud alustel võib vangla direktor kohaldada vahistatu suhtes käesoleva seaduse §-des 69 ja 70 sätestatud täiendavaid julgeolekuabinõusid.
(1) Vangla on Justiitsministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus, mille ülesandeks on vabadusekaotuse, aresti ja eelvangistuse täideviimine käesolevas seaduses sätestatud korras.
Erialast järelevalvet haridus-, sotsiaal- ja tervishoiualaste ülesannete täitmise üle vanglas teostavad haridusminister ja sotsiaalminister.
§ 109. Vangla valve ja saatemeeskond
(1) Vangla valve korraldamiseks ja kinnipeetava saatmiseks on vanglas relvastatud valve- ja saatemeeskond, mille isikkoosseisule antakse eriväljaõpe.
(2) Valve- ja saatemeeskonna ülesanded ja töökord sätestatakse justiitsministri kehtestatud korras.
(2) Vanglateenistuseks loetakse ka teenistus Sisekaitseakadeemia korrektsioonialast haridust andva struktuuriüksuse või muu vanglaametnike ettevalmistusteenistust läbiviiva asutuse juhi ja korrektsiooni erialaõppejõudude ametikohal.
(3) Isiku, kellel on teadus- või kutsekraad või kes on vähemalt kaks aastat töötanud kohtuniku, prokuröri, vanema või kõrgema politsei-, piirivalve- või päästeametnikuna või Justiitsministeeriumi koosseisus kõrgemate ametnike põhigruppi kuuluval ametikohal, võib vanglaametniku ametikohale ametisse nimetada ka juhul, kui ta pole läbinud vanglaametniku ettevalmistusteenistust.
(4) Isiku, kes on vähemalt kaks aastat töötanud noorema politsei-, piirivalve- või päästeametnikuna võib käesoleva seaduse § 112 lõike 1 punktides 4–5 sätestatud ametiastmele vastavale ametikohale nimetada ka juhul, kui ta pole läbinud vanglaametniku ettevalmistusteenistust.
3) kes on kandnud vabadusekaotuslikku karistust;
(2) Vanglaametniku kandidaadi ettevalmistusteenistuse kohaks on vangla, kus vanglaametniku kandidaat praktilisel väljaõppel osaleb, ja Sisekaitseakadeemia. Käesoleva seaduse § 119 lõikes 1 nimetatud ettevalmistusteenistuse puhul võib selleks olla ka muu õppeasutus vastavalt käesoleva seaduse § 116 lõikes 7 nimetatud korrale.
2) ettevalmistusteenistusse astunud isikul on vastavalt avaliku teenistuse seaduse § 53 lõikele 1 õigus riikliku õppelaenu kustutamisele.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud teenistusele ei laiene avaliku teenistuse seadus, välja arvatud §-d 37, 40, 43, 53, 55, 59–65, 67, 68 ja 73. Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud teenistusele laienevad käesoleva seaduse 4. jaotises ettenähtud teenistuskohustused ning 5. jaotises ettenähtud sotsiaalsed tagatised, välja arvatud käesoleva seaduse § 136.
§ 117. Ettevalmistuse teoreetilises väljaõppes viibiva vanglaametniku kandidaadi sotsiaalsed tagatised
(1) Teoreetilises väljaõppes viibiva vanglaametniku kandidaadi majutuse ning toitlustamise kulud katab osaliselt või täielikult riik, samuti makstakse talle õppetoetust.
(2) Vanglaametniku kandidaadile makstava õppetoetuse suuruse võib seada sõltuvusse tema poolt õppetöös saavutatud tulemustest.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kulude katmise ja õppetoetuse maksmise ulatuse, tingimused ja korra määrab Vabariigi Valitsus.
(4) Vanglaametniku kandidaadile laieneb käesoleva seaduse § 147.
(5) Teoreetiline väljaõpe peab võimaldama vanglaametniku kandidaadile lisaks puhkepäevadele õppetööst vabu päevi vähemalt 35 kalendripäeva ulatuses aastas õppetöö korraldusega määratud ajal ja ulatuses.
2) vabastati omal algatusel mõjuva põhjuseta vanglateenistusest;
3) vabastati vanglateenistusest süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisel;
4) vabastati vanglateenistusest distsiplinaarsüüteo eest.
(3) Ettevalmistusteenistuse kulude arvestamise korra kehtestab määrusega justiitsminister kooskõlastatult siseministriga.
(2) Käesoleva seaduse § 112 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud ametiastmetele vastavale ametikohale võib ametisse nimetada isiku, kes on läbinud ettevalmistusteenistuse, mille käigus omandatakse rakenduslik kõrgharidus.
(5) Korralisele atesteerimisele ei kuulu vanglaametnikud, kes on jõudnud oma ametiastmel kõige kõrgemale ametijärgule.
1) tunnistab vanglaametniku ametiastmele vastavaks ja teeb ametisse nimetamise õigust omavale isikule ettepaneku vanglaametniku ülendamiseks;
(5) Komisjoni otsus on vanglaametniku ametisse nimetamise õigust omavale isikule kohustuslik, välja arvatud ülendamise või ergutuse kohaldamise puhul.
(1) Vanglaametniku ülendamine on vanglaametniku nimetamine kõrgemale ametijärgule alates esimesest ametijärgust.
(2) Vanglaametniku teenistuskäik hõlmab kümmet ametijärku.
(3) Vanglaametniku ülendamise otsustab iga kolme aasta järel vanglaametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjoni ettepanekul ametisse nimetamise õigust omav isik.
(4) Kui vanglaametnikku ei ülendata teisel atesteerimisperioodil järjest ning mõlemaks atesteerimisperioodiks on konkursi- ja atesteerimiskomisjon teinud vanglaametniku suhtes käesoleva seaduse § 124 lõike 1 punktis 1 nimetatud ettepaneku, peab ülendamise õigust omav isik teist korda järjest ülendamata jätmisel vabastama vanglaametniku vastavalt käesoleva seaduse § 154 lõikele 2.
(5) Ülendada ei saa ametnikku, kellel on kehtiv distsiplinaarkaristus. Sel juhul võib ülendamise otsustada pärast distsiplinaarkaristuse kustumist.
(6) Kui vanglaametnikku ei atesteerita avaliku teenistuse seaduse § 91 lõike 2 punktis 3 nimetatud põhjusel, võib teda ülendada, kui tema eelmisest atesteerimisest on möödunud vähemalt kolm aastat.
(7) Atesteerimiskomisjoni ettepanekuta võib vanglaametnikku ülendada ka ergutuse kohaldamisel vastavalt käesoleva seaduse § 151 lõike 2 punktile 5.
(3) Vanglaametnikku on lubatud edutada vaid vaba ametikoha täitmiseks konkursi korraldamisel.
2) ametikoht, millele vanglaametnik üle viiakse, asub teise kohaliku omavalitsusüksuse territooriumil asuva vangla koosseisus või
3) vanglaametnik teenib vangla direktori ametikohal.
§ 130. Vanglaametniku ametiastme ja ametijärgu säilimine vanglaametniku üleviimisel madalamale ametiastmele vastavale ametikohale
(1) Vanglaametniku nimetamisel madalamale ametiastmele vastavale ametikohale on vanglaametnikul õigus säilitada ametiaste, mis vastas tema eelmisele ametikohale. Ametiastme säilitamine tähendab õigust kasutada säilitatud ametiastme nimetust ning käesoleva paragrahvi lõigetes 2–4 ettenähtud õigusi. Vanglaametnikule omistatakse uuel ametiastmel sama järjekohaga ametijärk, mis tal üleviimisel oli kõrgemal ametikohal teenides.
(2) Vaba ametikoha tekkimisel vanglaametniku säilitatud ametiastmel viiakse vanglaametnik sellele ametikohale üle. Sel juhul ei korraldata konkurssi eelnimetatud vaba ametikoha täitmiseks edutamise korras.
(3) Madalamale ametiastmele vastavale ametikohale üleviidud vanglaametnikule säilitatakse kolme kuu vältel tasustamine vastavalt tema säilitatud ametiastmele. Selle tähtaja möödumisel tasustatakse teda vastavalt tema ametikohale vastavale ametiastmele.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–4 nimetatud õigused, välja arvatud lõikes 1 nimetatud õigus sama järjekohaga ametijärgule, puuduvad vanglaametnikul, kes nimetati madalamale ametikohale vastavale ametiastmele tema tunnistamise tõttu ametiastmele mittevastavaks.
Vanglaametnike ametisse nimetamise, edutamise ja ülendamise täpsemad tingimused ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus vanglaametnike teenistuskäigu määrusega.
§ 136. Vanglaametniku töö tasustamine
(1) Vanglaametniku töö tasustamise aluseks on tema ametiaste ja ametijärk.
(2) Vanglaametniku ametiastme erinevatele ametijärkudele vastavad palgamäärad kehtestab Vabariigi Valitsus.
(3) Vabariigi Valitsus võib vanglaametnike töö tasustamist diferentseerida sõltuvalt piirkonnast või asutusest maksimaalselt 10 protsendi ulatuses ametiastme madalaimale ametijärgule vastavast palgamäärast.
Vanglaametniku töötamise aeg käesoleva seaduse § 129 lõikes 1 nimetatud ametikohal võrdsustatakse teenistusajaga tema ametiastmele vastaval ametikohal vanglateenistuses. Vanglaametniku tagasipöördumisel vanglateenistusse kuuluvale ametikohale omistatakse talle ametijärk, mis ta oleks omandanud teenimisel vanglateenistusse kuuluval ametikohal ülendamisega korralise atesteerimise tulemusel.
(1) Teenistuskohustuste või kodanikukohuse silmapaistvalt hea täitmise eest võib vanglaametnikule kohaldada ergutusi. Ergutuse määrab vanglaametniku ametisse nimetamise õigust omav ametiisik.
(2) Vanglaametnikule võib määrata järgmisi ergutusi:
5) vanglaametniku ülendamine;
(3) Vanglaametniku teeneteristi kirjelduse kehtestab Vabariigi Valitsus.
(1) Arestimaja on kinnipidamiskoht politseiprefektuuri koosseisus, mis korraldab eelvangistuse, aresti ja haldusaresti täideviimist.
(3) Isiku kinnipidamisele arestimajas kohaldatakse käesoleva seaduse sätteid eelvangistuse, aresti ja haldusaresti täideviimise kohta.
(4) Eelvangistuse, aresti ja haldusaresti täideviimisel on arestimaja juhil, kinnipidamistingimusi tagaval politseiametnikul ning arestimaja koosseisulisel teenistujal käesoleva seaduse 1.–5. peatükis sätestatud vastavad vangla direktori ning vanglaametniku õigused ja kohustused.
§ 157. Täitemenetluse seadustiku muutmine
Täitemenetluse seadustikus (RT I 1993, 49, 693; 1997, 43/44, 723; 1998, 41/42, 625; 51, 756; 61, 981; 103, 1695; 1999, 18, 302; 27, 380; 95, 845; 2000, 28, 167; 35, 222) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvid 4–8, 11, 12, 15, 17–19 ja 11. peatükk, 14. ja 15. peatükk, 17. ja 18. peatükk, V ja VI osa ning §-d 182–197 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 1 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«2) rahatrahvi ja teataval ametikohal töötamise või teataval tegevusalal tegutsemise õiguse, samuti riiklike teenetemärkide kandmise õiguse äravõtmise otsused ja määrused kriminaalasjades;»;
3) paragrahvi 1 lõike 1 punkti 3 täiendatakse sõnadega «välja arvatud haldusaresti täitmine;»;
4) paragrahvi 1 lõike 1 punkti 5 täiendatakse sõnadega «välja arvatud otsused ja lahendid kriminaalasjades vabadusekaotuse täitmise osas;»;
5) paragrahvi 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 2. Täitmise korraldus
Käesoleva seadustiku §-s 1 loetletud kohtuotsuste, -määruste ja muude käesoleva seadustikuga ettenähtud lahendite täitmist korraldavad maa- ja linnakohtute täitevosakonnad.»;
6) paragrahvi 9 lõikes 1 asendatakse sõnad «§ 2 punktis 4» sõnadega «§-s 2»;
7) 2. peatüki pealkirjast jäetakse välja sõnad «Vanglaametnik ja»;
8) paragrahvi 10 pealkirjast jäetakse välja sõnad «Vanglaametnik ja»;
9) paragrahvi 10 lõiked 1, 2 ja 5 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvi 10 lõikest 4 jäetakse välja sõnad «Vanglaametnikele ja» ning lõikest 7 sõnad «Vanglaametnike ja»;
11) paragrahvi 14 pealkirjast jäetakse välja sõnad «Vanglaametniku ja»;
12) paragrahvi 14 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «Vanglaametnik ja» ning asendatakse sõna «kannavad» sõnaga «kannab»;
13) paragrahvi 14 lõigetest 2 ja 3 jäetakse välja sõnad «Vanglaametniku ja»;
14) paragrahvist 16 jäetakse välja sõnad «vanglaametnikule või».
§ 158. Kriminaalkoodeksi muutmine
Kriminaalkoodeksis (RT 1992, 20, 287 ja 288; RT I 1999, 38, 485; 57, 595, 597 ja 598; 60, 616; 97, 859; 102, 907; 2000, 10, 55; 28, 167; 29, 173; 33, 193; 40, 247) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 23 lõiked 3–8 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 232 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 55 lõikest 3 jäetakse välja sõnad «ja järelevalvekomisjoni ühise»;
4) paragrahvi 56 lõikest 3 jäetakse välja sõnad «ja alaealiste asjade komisjoni või järelevalvekomisjoni»;
5) koodeksit täiendatakse §-ga 562 järgmises sõnastuses:
«§ 562. Katseaja arvestamine
(1) Tähtajalise vabadusekaotuse tingimuslikul kohaldamata jätmisel hakkab katseaeg kulgema kohtuotsuse või -määruse kuulutamisest.
(2) Tingimisi enne tähtaega karistusest vabastamisel hakkab katseaeg kulgema kohtuotsuse või -määruse jõustumisest.»
§ 159. Haldusõiguserikkumiste seadustiku muutmine
Haldusõiguserikkumiste seadustiku (RT 1992, 29, 396; RT I 1999, 41, 496; 45, õiend; 58, 608; 60, 616; 87, 792; 92, 825; 95, 843; 2000, 10, 58; 25, 141; 28, 167; 29, 169; 40, 247; 49, 301 ja 305; 51, 321; 54, 346, 348 ja 351; 55, 361) § 347 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Haldusarest kantakse otsuse teinud kohtu asukohajärgses või arestialuse elukohajärgses arestimajas.»
§ 160. Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku muutmine
Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku (RT I 1993, 50, 695; 1994, 3, 15; 86/87, 1487; 1996, 6, 101; 31, 631; 48, 943; 1998, 17, 265; 51, 756; 1999, 16, 271; 2000, 35, 222; 40, 249) tehakse järgmised muudatused:
«(3) Jõustunud kohtuotsus saadetakse täitmisele pööramiseks samas kriminaalasjas esmakordselt kohtulahendi teinud maa- või linnakohtule.»;
2) paragrahvi 69 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«2) süüdimõistetu kriminaalkoodeksi § 47 5. lõikes ettenähtud alusel karistuse kandmisele saatmise või sellest keeldumise määruse peale, samuti kriminaalkoodeksi § 47 8. ja 9. lõikes ettenähtud alustel täiendavate kohustuste määramise või määratud kohustuste kergendamise või tühistamise peale – süüdimõistetul, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal ning prokuröril;»
3) paragrahvi 69 punkti 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«7) kriminaalkoodeksi §-des 55 ja 56 ettenähtud alustel tingimisi enne tähtaega karistusest vabastamise ja karistuse kergemaliigilise karistusega asendamise või sellest keeldumise määruse peale, samuti kriminaalkoodeksi §-s 561 ettenähtud alustel süüdimõistetule täiendavate kohustuste määramise, kohustuste kergendamise või tühistamise määruse peale – taotluse esitajal, süüdimõistetul, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal ning prokuröril;».
§ 161. Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse täiendamine
Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seadust (RT I 1998, 98/99, 1575; 1999, 84, 762; 2000, 40, 254) täiendatakse §-dega 221 ja 341 järgmises sõnastuses:
1) «§ 221. Väljasaatmislaager
(2) Väljasaadetava kinnipidamisele väljasaatmislaagris kohaldatakse vangistusseaduse sätteid eelvangistuse täideviimise kohta käesolevas seaduses sätestatud erisustega.»;
2) «§ 341. Väljasaadetavate kinnipidamise otsuste täideviimine kuni väljasaatmislaagri ehitamiseni
Kuni väljasaatmislaagri ehitamiseni ja vastuvõtmiseni viiakse väljasaadetavate kinnipidamise otsused täide kinnise vangla teistest osakondadest eraldatud osakonnas. Väljasaadetavat võib kinni pidada ka politsei arestimajas, kuid mitte üle kümne päeva järjest.»
§ 162. Tervishoiukorralduse seaduse muutmine
Tervishoiukorralduse seaduse (RT I 1994, 10, 133; 1995, 57, 978; 1997, 86, 1462; 1999, 18, 305; 23, 351; 97, 860) §-st 13 jäetakse välja sõnad «ja kinnipidamiskohtades».
§ 163. Riigiteenistujate ametinimetuste ja palgaastmestiku seaduse täiendamine
Riigiteenistujate ametinimetuste ja palgaastmestiku seaduses (RT I 1996, 15, 265; 89, 1590; 1998, 36/37, 552; 1999, 95, 843; 97, 858; 2000, 51, 320) tehakse järgmised täiendused:
1) paragrahvi 6 lõiget 5 täiendatakse punktidega 39 ja 40 järgmises sõnastuses:
«39) kriminaalhooldusametnik;
40) vangla sotsiaaltöötaja.»;
2) paragrahvi 6 lõiget 6 täiendatakse punktidega 16 ja 17 järgmises sõnastuses:
«16) valvur;
17) saatja.»
§ 164. Väljateenitud aastate pensionide seaduse muutmine
Väljateenitud aastate pensionide seaduses (RT 1992, 21, 294; RT I 1993, 40, 596; 1994, 24, 398; 51, 856; 83, 1450; 1995, 61, 1027; 95, 1631; 1996, 22, 437; 86, 1539; 1997, 81, 1366; 1998, 17, 266; 107, 1767; 2000, 25, 147; 28, 167) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 punktis 2 asendatakse sõna «kriminaaltäitetöötajatel» sõnaga «vanglaametnikel»;
2) paragrahvi 12 lõike 1 punktis 5 asendatakse sõnad «Eesti Vabariigi Riikliku Kinnipidamiskohtade Ameti, parandusliku töö asutuste, türmide, uurimisisolaatorite ja erikomandatuuride töötajatel» sõnaga «vanglaametnikel»;
3) paragrahvi 12 lõikes 1 asendatakse sõna «kinnipidamiskohas» sõnaga «vanglas»;
4) paragrahvi 12 lõikes 2 asendatakse sõna «kriminaaltäiteasutuses» sõnaga «vanglas».
(1) Käesoleva seaduse § 165 lõikes 1 nimetatud vanglaametnikele omistatakse ametijärk vastavalt nende poolt samas lõikes nimetatud ametikohal töötatud ajale järgmiselt:
1) 3 aastat – 1. järk;
2) 3–6 aastat – 2. järk;
3) 6–9 aastat – 3. järk;
4) 9–12 aastat – 4. järk;
5) 12–15 aastat – 5. järk;
6) 15–18 aastat – 6. järk;
7) 18–21 aastat – 7. järk;
8) 21–24 aastat – 8. järk;
9) 24–27 aastat – 9. järk;
10) 27–30 aastat – 10. järk.
(2) Kui käesoleva seaduse §-s 165 nimetatud vanglaametniku vastavalt avaliku teenistuse seadusele teenistusstaaži alusel arvutatav palgamäär on suurem.
kui käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel vastavalt ametijärgule määratav palgamäär, kohaldatakse nimetatud ametnikele nende ametijärgule vastavat palgamäära, alates nende ülendamisest ametijärgule, millele vastav palgamäär on suurem kui avaliku teenistuse seaduse alusel staaži järgi arvutatav palgamäär.
(1) Käesolevas seaduses vanglaametniku ettevalmistusteenistusele sätestatud nõuded laienevad isikutele, kes võetakse ettevalmistusteenistusse pärast käesoleva seaduse jõustumist. Seaduse jõustumise hetkel Sisekaitseakadeemia korrektsioonikolledžis õppiv isik loetakse võrdseks käesoleva seaduse § 119 lõikes 2 sätestatud nõuetele vastava isikuga. Seaduse jõustumise hetkel muus korrektsioonialast haridust andvas õppeasutuses õppiv isik loetakse võrdseks käesoleva seaduse § 119 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastava isikuga.
(1) Kuni 2003. aasta 1. jaanuarini võib vanglaametniku ametikohale ametisse nimetada lisaks käesoleva seaduse §-s 113 nimetatud isikutele muid isikuid, kes ei ole läbinud vanglaametniku ettevalmistusteenistust, kui nad vastavad avaliku teenistuse seaduse §-s 14 sätestatud nõuetele.
(3) Kuni 2003. aasta 1. jaanuarini ei kohaldata vanglaametniku ametisse nimetamisel ja edutamisel käesoleva seaduse § 113 lõiget 2.
§ 172. Seaduse jõustumise hetkel poolkinnises vanglas vabadusekaotust kandva kinnipeetava kinnipidamistingimused
Isik, kellele on mõistetud vabadusekaotus poolkinnises vanglas, jätkab pärast käesoleva seaduse jõustumist karistuse kandmist kinnises vanglas.


 PS4 Pro + Call Of Duty: Modern Warfare
PS4 Pro + Call Of Duty: Modern Warfare
PS4 Pro (CUH-7000) omab täiendatud graafikavõimsust, mille abil suudab pakkuda 4K kvaliteediga pilti1. PS4 Pro jõuab Euroopas müügile 10. novembril ning see on ühtlasi esimene kord, mil PlayStation’i tootevalikusse lisandub eluea jooksul suurema võimsusega konsool.
Komplektis: konsool, juhtmevaba Dualshock 4 pult, Micro-USB kaabel, HDMI kaabel, mono peakomplekt, toitekaabel + mäng Call Of Duty: Modern Warfare
Rohkem infot tootja koduleheküljelt - PS4 Pro
Vaadatud: 547
Tootekood: PS4-PRO-CoD
0 inimest on seda toodet ostnud
Copyright © 2011-2020 GAME OÜ | All rights reserved.


Rapla valla põhimäärus – Riigi Teataja
Rapla valla põhimäärus
Rapla valla põhimäärus - sisukord
§ 6 Rapla valla tunnustusavaldused
§ 7 Volikogu liige
§ 8 Volikogu töökord
§ 10 Volikogu aseesimehe (aseesimeeste) valimine
§ 11 Volikogu esimehe õigused ja kohustused
§ 12 Volikogu aseesimehe (aseesimeeste) õigused ja kohustused
§ 13 Volikogu fraktsiooni moodustamine
§ 14 Muudatused fraktsiooni koosseisus
4 Volikogu komisjon ja osavallakogu
§ 15 Komisjonide liigid
§ 17 Komisjoni tegevuse alused
§ 19 Revisjonikomisjoni töökorraldus
§ 20 Osavallakogu
§ 22 Vallavanem
§ 23 Vallavanema asendamise kord
§ 24 Vallavalitsuse struktuur
§ 25 Vallavalitsuse moodustamise kord
§ 27 Vallavalitsuse töökord
5 VALLA AMETIASUTUS JA VALLA AMETIASUTUSE HALLATAVAD ASUTUSED
§ 28 Valla ametiasutus
§ 29 Valla ametiasutuse hallatav asutus
6 ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA, EELARVE KOOSTAMISE JA MUUTMISE NING FINANTSJUHTIMISE ÜLDISED PÕHIMÕTTED
§ 30 Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise põhimõtted
§ 31 Eelarve koostamise ja finantsjuhtimise põhimõtted
§ 32 Sisekontrollisüsteem ja siseauditeerimine
§ 33 Volikogu õigusaktid
§ 34 Vallavalitsuse õigusaktid
§ 35 Osavallakogu otsused
§ 36 Õigusaktide kehtivus ja avalikustamine
§ 37 Õigusaktide täitmise kontroll
§ 38 Valla esindusfunktsiooni täitmine
§ 39 Valla esindamine kohtus
§ 40 Valla esindamine seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud toimingutes
§ 41 Volikogu esindajate volituste lõppemine
§ 42 Õigusaktide muutmine
§ 44 Jõustumine
RT IV, 07.04.2018, 18
Vastu võetud 29.03.2018 nr 19
Rapla valla põhimääruses sätestatakse:
3) volikogu fraktsioonide moodustamise kord ja pädevus;
4) volikogu komisjonide ja osavallakogude moodustamise kord ja tegevuse alused;
5) vallavanema valimise ja vallavalitsuse moodustamise kord ning vallavalitsuse pädevus;
6) valla ametiasutuse moodustamise kord;
7) valla ametiasutuse hallatavate asutuste asutamise kord;
8) valla arengukava, eelarvestrateegia, eelarve koostamise ja muutmise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted;
9) siseauditeerimise üldine töökorraldus;
10) valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise täpsem kord;
11) valla esindamise kord;
12) valla tegevuse muud olulisemad põhimõtted.
(1) Rapla valla koosseisus on moodustatud Juuru osavald ja Kaiu osavald.
(2) Osavalla põhimääruse kinnitab volikogu.
(1) Rapla valla sümbolid on Rapla valla vapp ja Rapla valla lipp.
(2) Rapla valla sümbolid kinnitab volikogu.
(3) Osavallal on oma sümboolika, mille kasutamine reguleeritakse osavalla põhimääruses.
(4) Rapla valla vapi ja lipu kasutamine käesolevas määruses loetlemata juhtudel toimub vallavalitsuse kirjalikul nõusolekul.
(5) Rapla valla sümboleid ei tohi kasutada vääritul moel.
Rapla valla vappi kasutatakse:
1) volikogu, vallavalitsuse ja osavallakogu väljaantavatel dokumentidel ja pitseritel;
2) Rapla valla autasudel, tänukirjadel ja meenetel ning ametlikel trükistel;
3) valla piiritähistel, sealhulgas liikluskorraldusvahenditel;
4) üritusi või projekte tutvustavatel reklaamidel, trükistel ja mujal tähistamaks vastava ürituse või projektitoetust Rapla vallalt.
(1) Rapla valla lipp heisatakse:
1) alaliselt Rapla vallavalitsuse ja piirkonna teenuskeskuse hoonel;
2) ajutiselt Rapla valla keskväljakul;
3) ajutiselt valla pidupäevadel ja avalikel üritustel.
(2) Igaühel on õigus heisata ja kasutada Rapla valla lippu, järgides käesoleva põhimääruse sätteid ja head tava.
(3) Rapla valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Maapinnast tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud valla lipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
(4) Kui Rapla valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul Eesti riigilipust, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muust lipust.
(5) Rapla valla lipu kujutist võib kasutada valla meenetel.
§ 6. Rapla valla tunnustusavaldused
Rapla valla antava tunnustuse tingimused ja korra kehtestab volikogu.
§ 7. Volikogu liige
(2) Volikogu ja volikogu komisjoni liikmele, välja arvatud Riigikogu liikmele, volikogu ja komisjoni tööst osavõtu ja ülesannete täitmise eest hüvitust või tasu makstakse volikogu kehtestatud määras ja korras.
1) saada Rapla vallavalitsuse kantselei (edaspidi vallakantselei) kaudu volikogu, osavallakogu ja vallavalitsuse õigusaktide eelnõusid, õigusakte, dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud;
2) informeerida vallakantselei kaudu valijaid volikogu liikme vastuvõtuajast ja -kohast;
3) kasutada volikogu liikme tööd puudutavates küsimustes vallakantselei teenuseid.
§ 8. Volikogu töökord
(2) Volikogu esimehe valimised uue volikogu koosseisu esimesel istungil või järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks, korraldab Rapla valla valimiskomisjon.
(4) Valimistulemus volikogu esimehe valimisel uue volikogu koosseisu esimesel istungil või järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks, tehakse kindlaks Rapla valla valimiskomisjoni otsusega.
§ 10. Volikogu aseesimehe (aseesimeeste) valimine
(3) Kui valitakse mitu aseesimeest, korraldatakse valimised üheaegselt, kusjuures igal volikogu liikmel on hääli vastavalt valitavate aseesimeeste arvule.
§ 11. Volikogu esimehe õigused ja kohustused
1) juhib volikogu tööd, kutsub kokku ja juhatab volikogu istungeid ning korraldab nende ettevalmistamist ja volikogu õigusaktide eelnõude menetlemist;
2) kirjutab alla volikogus vastuvõetud määrustele, otsustele ja teistele volikogu dokumentidele;
5) omab õigust nõuda osavallakogult, vallavalitsuselt ja valla ametiasutuse hallatavatelt asutustelt vajalikke dokumente ja informatsiooni volikogu pädevusse kuuluvates küsimustes;
6) korraldab volikogu kehtestatud määruste, otsuste ja teiste dokumentide täitmise kontrolli;
7) omab õigust osaleda sõnaõigusega osavallakogu koosolekul ja vallavalitsuse istungil;
(2) Kui volikogu valib rohkem kui ühe aseesimehe, kinnitab aseesimeeste omavahelise tööjaotuse ja volikogu esimehe asendamise korra.
§ 12. Volikogu aseesimehe (aseesimeeste) õigused ja kohustused
2) täidab muid volikogu töö korraldamise ja volikogu õigusaktide ettevalmistamisega seotud kohustusi vastavalt volikogu ja volikogu esimehe seatud ülesannetele.
§ 13. Volikogu fraktsiooni moodustamine
(1) Volikogu liikmed võivad moodustada fraktsiooni, millesse peab kuuluma vähemalt kolm liiget. Ühest erakonna või valimisliidu nimekirjast valitud volikogu liikmetest võib moodustada ainult ühe fraktsiooni.
(2) Volikogu fraktsiooni moodustamise otsus, mis sisaldab fraktsiooni nimetust, esimehe ja aseesimehe (aseesimeeste) ja liikmete nimesid ning mis on allkirjastatud kõigi fraktsiooni liikmete poolt, edastatakse volikogu istungi juhatajale. Fraktsiooni volitused loetakse alanuks istungi juhataja vastava otsuse teatavaks tegemisega volikogu istungil.
(3) Fraktsiooni esindab esimees. Fraktsiooni esimehe äraolekul asendab teda üks fraktsiooni aseesimeestest või fraktsiooni volitatud isik. Fraktsiooni esimees ei või olla samal ajal volikogu esimehe ega aseesimehe ametikohal.
§ 14. Muudatused fraktsiooni koosseisus
(3) Fraktsiooni liikme võib fraktsioonist välja arvata kõigi ülejäänud fraktsiooni liikmete ühisel otsusel, millel on nende kõigi allkirjad. Otsus edastatakse volikogu esimehele, kes teeb selle teatavaks volikogu istungil.
4. jagu Volikogu komisjon ja osavallakogu
§ 15. Komisjonide liigid
(1) Volikogu võib moodustada alatisi ja ajutisi komisjone. Komisjonid moodustatakse volikogu otsusega.
(2) Alatised komisjonid moodustatakse volikogu volituste ajaks valdkondade kaupa volikogu tegevuse kavandamiseks ja korraldamiseks, volikogule ja vallavalitsusele arvamuse esitamiseks, samuti volikogu õigusaktide eelnõude ja muude küsimuste volikogu istungitel arutamise ettevalmistamiseks ning muude omavalitsust puudutavate küsimuste arutamiseks.
(3) Ajutine komisjon moodustatakse teatud probleemi, küsimuse või situatsiooni lahendamiseks ning moodustamise otsuses määratakse selle ülesanne, koosseis, volituste ulatus ja kestus.
(1) Komisjonide esimehed ja aseesimehed valitakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud korras.
(2) Kui häälte võrdse jagunemise tõttu ei osutu ükski kandidaat valituks komisjoni esimeheks, korraldatakse võrdselt hääli kogunute vahel valimise lisavoor. Kui ka lisavoorus jagunevad hääled võrdselt, esitatakse uued kandidaadid.
(3) Kui häälte võrdse jagunemise tõttu ei osutu ükski kandidaat valituks komisjoni aseesimeheks, korraldatakse võrdselt hääli kogunute vahel valimise lisavoor. Kui ka lisavoorus jagunevad hääled võrdselt, esitatakse komisjoni aseesimehe valimiseks uued kandidaadid.
(4) Kui komisjoni esimehe volitused lõpevad ennetähtaegselt, loetakse komisjoni aseesimehe volitused lõppenuks ja valitakse komisjoni uus esimees ja aseesimees. Komisjoni aseesimees jätkab oma ülesannete täitmist kuni komisoni uue esimehe ja aseesimehe valimiseni.
(5) Kui komisjoni aseesimehe volitused lõpevad ennetähtaegselt, loetakse komisjoni esimehe volitused lõppenuks ja valitakse komisjoni uus esimees ja aseesimees. Komisjoni esimees jätkab oma ülesannete täitmist kuni komisoni uue esimehe ja aseesimehe valimiseni.
(6) Volikogu komisjoni, välja arvatud revisjonikomisjoni, liikmed kinnitab komisjoni esimehe esildise alusel nimekirjana volikogu avalikul hääletusel poolthäälte enamusega. Vähemalt pooled alatise komisjoni, välja arvatud revisjonikomisjon, liikmetest peavad olema volikogu liikmed.
(7) Muudatusi komisjoni koosseisus teeb volikogu komisjoni esimehe ettepanekul.
§ 17. Komisjoni tegevuse alused
(1) Komisjoni tegevuse alused sätestatakse komisjoni põhimääruses.
(3) Komisjoni koosolekust võib sõnaõigusega osa võtta komisjoni mittekuuluv volikogu liige, osavallakogu esimees või vallavalitsuse liige. Teiste isikute kutsumise komisjoni koosolekule ja neile sõnaõiguse andmise otsustab koosoleku kokkukutsuja.
(4) Komisjoni otsused tehakse avalikul hääletusel poolthäälte enamusega.
(1) Revisjonikomisjon moodustatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud korras ning komisjoni liikmed valitakse salajasel hääletamisel.
(2) Kontrollifunktsiooni ülesannete täitmiseks on revisjonikomisjoni liikmel õigus:
(3) Revisjonikomisjoni kohustused, mis eelnevad majandusaasta aruande kinnitamisele volikogus, sätestatakse valla finantsjuhtimise korras.
(4) Revisjonikomisjoni tegevusaruanne esitatakse ja avaldatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud korras.
§ 19. Revisjonikomisjoni töökorraldus
(1) Kontrollimised toimuvad revisjonikomisjoni tööplaani ja volikogu ühekordse kontrolliülesande alusel. Kontrolliülesanne sisaldab kontrollitava asutuse nime, kontrolli eesmärki ja ulatust, kontrollijate nimesid ja kontrollimise aega. Kontrolliülesandele kirjutab alla revisjonikomisjoni esimees. Kontrolliülesanne tehakse teatavaks kontrollitava asutuse juhile.
(2) Kontrollitava asutuse juht on kohustatud looma kontrollijatele töötingimused ning vajadusel määrama töötaja, kes on kohustatud viibima nende vastutusel oleva vara kontrollimise juures ja osutab kontrollijatele organisatsioonilist ja tehnilist abi.
(3) Kui kontrollitavas asutuses on kontrollimine takistatud, võib kontrollija oma tegevuse katkestada ning esitada asutuse juhile ettepaneku takistus kõrvaldada. Tekkinud takistusest teatab kontrollija revisjonikomisjoni esimehele või volikogu esimehele.
(4) Kontrollijal ei ole õigust takistada kontrollitava asutuse tööd. Kontrollija võib kontrollimise käigusteatavaks saanud andmeid kasutada ainult kontrollimise huvides.
(5) Kontrollimise tulemusi ei avaldata enne revisjonikomisjoni vastavat otsust. Kontrollimise tulemused vormistatakse aktiga. Kontrollitava asutuse juhil on õigus esitada täiendavalt seletuskirju ja lisadokumente, mis lisatakse aktile.
(6) Aktis märgitakse kontrollitava asutuse nimi ja alluvus, kontrolliülesanne, kontrollijate nimed ja kontrollitava asutuse juhi nimi, kontrollitav periood ja kontrollimise aeg. Sõltuvalt ülesandest ja tulemustest kajastatakse aktis:
1) riigi ja valla õigusaktide järgimist kontrollitavas asutuses ning viiteid õigusaktidele, mis reguleerivad kontrollitavat valdkonda;
2) vallavara kasutamise õigsust ja sihipärasust ning faktilise olukorra kirjeldust;
6) tulemusi, järeldusi jms.
(7) Varalise kahju ilmnemisel tuuakse aktis ära rahalise kahju suurus ja tekkimise põhjused, kahju suuruse arvutamise metoodika ning kahju tekkimisega seotud teenistujate nimed ja ametikohad.
(8) Kontrollija võib lisada aktile ettepanekuid kontrollitava asutuse tegevuse kohta.
(9) Revisjonikomisjoni otsus ja akt saadetakse vallavalitsusele, kes võtab akti suhtes seisukoha ja esitab selle kümne tööpäeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
§ 20. Osavallakogu
Osavallakogu moodustamine, tegevuse alused ja pädevus ning töökorraldus sätestatakse osavallakogu põhimääruses, mille kehtestab volikogu.
(1) Volikogu valib oma volituste ajaks vallavanema kahe kuu jooksul volikogu uue koosseisu esimese istungi päevast arvates.
(2) Vallavanem valitakse salajasel hääletusel volikogu töökorras isikuvalimiste kohta kehtestatud korras.
§ 22. Vallavanem
(1) Vallavanemaks valituks osutumisest ühe kuu jooksul on tal volitus esitada volikogule ettepanek vallavalitsuse (täitevorgani) struktuuri ja liikmete arvu ning isikulise koosseisu kinnitamise kohta.
(2) Vallavanem täidab talle seaduste, käesoleva määruse ja muude õigusaktidega pandud ülesandeid.
(3) Vallavanema volitused, välja arvatud käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatu, algavad vallavalitsuse ametisse kinnitamise päeval.
§ 23. Vallavanema asendamise kord
Vallavanema äraolekul asendab vallavanemat tema määratud vallavalitsuse liige (abivallavanem). Kui asendajaks määratud vallavalitsuse liige on ära, asendab vallavanemat vanim kohal olev vallavalitsuse liige.
§ 24. Vallavalitsuse struktuur
(2) Vallavalitsuse liikmete tööjaotus kinnitatakse vallavalitsuse (täitevorgani) struktuuri kinnitamisega.
§ 25. Vallavalitsuse moodustamise kord
(1) Pärast vallavalitsuse struktuuri ja liikmete arvu kinnitamist esitab vallavanem volikogule ettepaneku vallavalitsuse liikmete kinnitamise või palgaliste vallavalitsuse liikmete ametisse nimetamise kohta. Vallavalitsuse liikmete kandidaadid esitatakse soovitavalt ühes ettepanekus. Kandidaadiks esitatu annab oma nõusoleku.
(2) Eelnõu arutamine algab vallavanema kuni 10 minutilise ettekandega. Ettekande järel võib volikogu liige esitada ettekandjale ja kandidaadile ühe küsimuse, mille järel paneb istungi juhataja esitatud eelnõu hääletusele.
(3) Vallavalitsuse liikmete kinnitamise või ametisse nimetamise otsus võetakse vastu avalikul hääletusel poolthäälte enamusega.
(4) Kui vallavanem esitab vähem vallavalitsuse liikmete kandidaate, kui on volikogu otsusega kinnitatud liikmete arv, saab vallavalitsus oma volitused, kui on kinnitatud üle poole koosseisust.
(5) Kui mõne vallavalitsuse liikme volitused lõpevad enne tähtaega, kinnitatakse või nimetatakse ametisse uus vallavalitsuse liige vallavanema ettepanekul käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
(6) Vallavalitsuse liige esitab tagasiastumisavalduse vallasekretärile. Avalduse esitanu loetakse tagasi astunuks avalduses märgitud kuupäevast, mis ei või olla varasem kui järgmine tööpäev avalduse esitamisest arvates. Vallasekretär teavitab kohe volikogu esimeest või tema asendajat.
(7) Vallavanemal on õigus teha volikogule ettepanek vabastada vallavalitsuse liige ametist. Ametist vabastamisel lõpevad vabastatava volitused vallavalitsuse liikmena.
Vallavalitsus täidab ülesandeid, mis seaduse, käesoleva määruse ja teiste õigusaktidega on antud vallavalitsuse pädevusse.
§ 27. Vallavalitsuse töökord
(1) Vallavalitsuse töökorraldus reguleeritakse volikogu kehtestatavas vallavalitsuse töökorras.
(2) Vallavalitsus võib moodustada alalisi ja ajutisi komisjone. Komisjonid, välja arvatud vaba ametikoha täitmise avaliku konkursi komisjon, moodustatakse vallavanema käskkirjaga.
5. peatükk VALLA AMETIASUTUS JA VALLA AMETIASUTUSE HALLATAVAD ASUTUSED
§ 28. Valla ametiasutus
(1) Rapla valla ametiasutus on vallavalitsus (asutusena) koos struktuuriüksustega.
(2) Ametiasutuse tegevusvaldkonnad ja ülesanded, juhtimine, struktuur ning teenistuskorraldus on sätestatud Rapla Vallavalitsuse põhimääruses.
(3) Valla muu ametiasutuse (välja arvatud vallavalitsus) asutamise ning selle tegevuse lõpetamise otsustab ning põhimääruse kinnitab ja teeb selles muudatusi volikogu. Valla ametiasutuse juhi nimetab ametisse volikogu.
§ 29. Valla ametiasutuse hallatav asutus
(1) Vald võib teenuste osutamiseks asutada valla ametiasutuse hallatavaid asutusi, mis ei ole juriidilised isikud ja ei teosta avalikku võimu, kuid finantseeritakse valla eelarvest.
(3) Valla ametiasutuse hallatava asutuse juhi kinnitab vallavanema ettepanekul ametisse vallavalitsus. Valla ametiasutuse hallatava asutuse juhiga sõlmib töölepingu vallavanem või selleks volitatud isik, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(4) Valla ametiasutuse hallatava asutuse tegevust korraldab vallavalitsuse vastav struktuuriüksus.
6. peatükk ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA, EELARVE KOOSTAMISE JA MUUTMISE NING FINANTSJUHTIMISE ÜLDISED PÕHIMÕTTED
§ 30. Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise põhimõtted
(1) Rapla valla arengukava on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele. Arengukava koostamisel arvestatakse tasakaalustatult majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi. Arengukava koostamisel tagatakse kõikide huvitatud isikute kaasamine.
(2) Arengukava peab olema kooskõlas riiklike arengukavade ja valla üldplaneeringuga. Kõik valdkonnapõhised arengukavad peavad lähtuma valla arengukavast, olema omavahel seotud ning ei tohi olla üksteisega vastuolus.
(3) Eelarvestrateegia on arengukavast tulenev selgitustega finantsplaan, mis koostatakse Rapla valla arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks. Eelarvestrateegia on arengukavaga seotud iseseisev dokument.
(4) Arengudokumentide koostamise korra kehtestab vallavalitsus.
§ 31. Eelarve koostamise ja finantsjuhtimise põhimõtted
(1) Rapla vallal on seadusest lähtuv iseseisev eelarve, mille koostamise aluseks on kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadus. Eelarve koostamisel lähtutakse valla arengukavast ja eelarvestrateegiast.
1) eelarves kajastatakse kõik tulud ja kulud (täielikkuse põhimõte);
2) eelarve kõik tulud ja kulud on selgesti ja arusaadavalt esitatud, et nende päritolu ning eesmärk oleksid üheselt mõistetavad (selguse põhimõte);
3) eelarve tulud ja kulud on kooskõlas (tasakaalustatuse põhimõte);
7) kõik eelarve menetluse etapid avalikustatakse määral, mis võimaldab igal isikul saada ülevaate valla eelarvepoliitikast (avalikkuse põhimõte);
(3) Eelarve sisaldab põhitegevuse kuluna reservfondi, mille kasutamise kord on sätestatud finantsjuhtimise korras.
(4) Eelarve eelnõu koostamist, eelarve täitmist ja tegemata jäänud väljaminekute kavandamist, majandusarvestust ning aruandlust korraldab vallavalitsus.
(5) Eelarve eelnõu koostamise ja eelarve täitmise korra kehtestab vallavalitsus.
§ 32. Sisekontrollisüsteem ja siseauditeerimine
(1) Volikogu tagab organisatsioonisisese sõltumatu, objektiivse, kindlust ja nõu andva riskide juhtimise, kontrolli- ja valitsemisprotsesside mõjususe hindamise ja täiustamise.
§ 33. Volikogu õigusaktid
(2) Osavalla elanike elulisi huvisid puudutav ning arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu tuleb enne vastuvõtmist saata ettepanekute esitamiseks osavallakogule, kes esitab oma arvamuse eelnõule osavallakogu protokollina, milles on märgitud osavallakogus otsustatu.
(3) Volikogu õigusakti eelnõu avalikustatakse Rapla valla veebilehel pärast eelnõu volikogu menetlusse võtmist.
(5) Volikogu otsus jõustub teatavakstegemisest. Volikogu otsuste teatavakstegemise korraldab vallakantselei.
§ 34. Vallavalitsuse õigusaktid
(2) Osavalla elanike elulisi huvisid puudutava õigusakti eelnõu tuleb enne vastuvõtmist saata ettepanekute esitamiseks osavallakogule, kes esitab oma arvamuse eelnõule osavallakogu protokollina, milles on märgitud osavallakogus otsustatu.
(3) Vallavalitsuse määruse eelnõu koos seletuskirjaga avalikustatakse Rapla valla veebilehel enne vastuvõtmiseks esitamist.
(5) Vallavalitsuse korraldus jõustub teatavakstegemisest, kui korralduses ei sätestata hilisemat tähtpäeva. Vallavalitsuse korralduste teatavakstegemise korraldab vallakantselei.
§ 35. Osavallakogu otsused
Osavallakogul on õigus oma pädevuse piires vastu võtta otsuseid, mis vormistatakse ja avalikustatakse osavallakogu põhimääruses sätestatud korras.
§ 36. Õigusaktide kehtivus ja avalikustamine
(1) Valla õigusaktid kehtivad valla haldusterritooriumil ning väljaspool valla haldusterritooriumi asuva vallavara suhtes.
(2) Valla õigusaktid, välja arvatud juurdepääsupiiranguga andmeid sisaldavad, avalikustatakse Rapla valla veebilehel. Volikogu ja vallavalitsuse määrused avaldatakse Riigi Teatajas. Üldist tähtsust omavad volikogu ja vallavalitsuse määrused võidakse avaldada valla infolehes.
§ 37. Õigusaktide täitmise kontroll
(1) Volikogu ja vallavalitsuse õigusaktide täitmist kontrollivad volikogu ja vallavalitsus.
§ 38. Valla esindusfunktsiooni täitmine
Rapla valda võivad esindada volikogu ja volikogu esimees ning vallavalitsus ja vallavanem või nende poolt volitatud esindajad.
§ 39. Valla esindamine kohtus
(2) Valda esindab kohtus volikogu esimees, vallavanem, vallasekretär, valla ametiasutuse hallatava asutuse juht või vallavanema volitatud isik.
(3) Volikogu loal võib valda kohtus esindada lepinguline esindaja.
§ 40. Valla esindamine seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud toimingutes
(2) Volikogu liikmete hulgast volikogu esindajad valitakse salajasel hääletamisel volikogu töökorras isikuvalimiste kohta kehtestatud korras.
(3) Vallavalitsust esindab vallavanem või vallavalitsuse korraldusega nimetatud isik või vallavanema käskkirjaga nimetatud vallavalitsuse liige või teenistuja.
(4) Valla ametiasutuse hallatavat asutust esindab asutuse juht või tema käskkirjaga volitatud isik.
§ 41. Volikogu esindajate volituste lõppemine
Volikogu esimehe ja aseesimehe ning volikogu komisjoni esimehe, aseesimehe ja komisjoni liikme ning muud volikogu antud volitused lõpevad samaaegselt tema volikogu liikme volituste peatumisega või ennetähtaegse lõppemisega.
§ 42. Õigusaktide muutmine
(1) Rapla Vallavolikogu 25.01.2018 määruse nr 8 „Rapla Vallavolikogu kultuuri- ja spordikomisjoni põhimäärus“ preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Määrus kehtestatakse Rapla Vallavolikogu 29. märtsi 2018 määruse nr 19 “Rapla valla põhimäärus“ paragrahvi 17 lõike 1 alusel.“.
(2) Rapla Vallavolikogu 22.02.2018 määruse nr 13 „Rapla Vallavolikogu majanduskomisjoni põhimäärus“ preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(3) Rapla Vallavolikogu 22.02.2018 määruse nr 14 „Rapla Vallavolikogu sotsiaal- ja tervisekomisjoni põhimäärus“ preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(4) Rapla Vallavolikogu 22.02.2018 määruse nr 15 „Rapla Vallavolikogu eelarve- ja arengukomisjoni põhimäärus“ preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
1) Juuru Vallavolikogu 26.06.2014 määrus nr 11 „Juuru valla põhimääruse kinnitamine uues redaktsioonis“;
2) Kaiu Vallavolikogu 27.05.2015 määrus nr 7 „Kaiu valla põhimäärus“;
3) Raikküla Vallavolikogu 09.03.2006 määrus nr 26 „Raikküla valla põhimäärus“;
4) Rapla Vallavolikogu 30.01.2003 määrus nr 6 „Rapla valla põhimäärus“.
§ 44. Jõustumine


RT I, 05.07.2013, 1
03.07.2013 otsus nr 295
1) seaduses asendatakse läbivalt sõnad „konkurentsiküsimustega tegelev organ” sõnaga „konkurentsiasutus” vastavas käändes;
2) paragrahvi 2 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui riik, kohaliku omavalitsuse üksus, avalik-õiguslik juriidiline isik või muu haldusülesandeid täitev isik osaleb kaubaturul, kohaldatakse talle ettevõtja kohta käivaid sätteid.”;
„(3) Käesoleva seaduse tähenduses võib lugeda üheks ettevõtjaks üksteisega valitseva mõju kaudu seotud ettevõtjad.”;
4) paragrahvi 4 lõike 1 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„6) kolmandale isikule kokkuleppe sõlmimiseks tingimuse seadmine kokkuleppe objektiga mitteseotud lisakohustuse võtmiseks.”;
5) paragrahvi 4 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud keeldu kohaldatakse põllumajandustootjate, nende ühenduste ja selliste ühenduste liitude kokkuleppele, tegevusele ja otsusele, mis käsitlevad põllumajandussaaduse tootmist, müüki või ühiste vahendite kasutamist, üksnes ulatuses, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 42 sätestatu alusel.”;
6) paragrahv 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 8. Kokkuleppe ja otsuse tühisus
Kokkulepe ja otsus või nende osa, millel on käesoleva seaduse §-s 4 nimetatud eesmärk või tagajärg, on tühine, välja arvatud käesoleva seaduse §-de 5–7 alusel lubatud kokkulepe ja otsus.”;
7) paragrahvi 13 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Turgu valitsev seisund on ka käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud olulist vahendit omaval ettevõtjal.”;
8) paragrahv 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 14. Eri- või ainuõigus
Eri- või ainuõigus on käesoleva seaduse tähenduses riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse poolt ühele või mitmele ettevõtjale antud õigus, millega piiratakse nende ettevõtjate arvu, kellele on antud luba tegutseda teatavas geograafilises piirkonnas, või mis annab ühele või mitmele ettevõtjale eeliseid, mis oluliselt mõjutavad teiste ettevõtjate võimalusi tegutseda samas geograafilises piirkonnas.”;
9) paragrahvi 16 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) otsene või kaudne ebaõiglaste ostu- või müügihindade või muude ebaõiglaste äritingimuste kehtestamine või rakendamine;”;
10) paragrahvi 16 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) teisele poolele kokkuleppe objektiga mitteseotud lisakohustuse seadmine;”;
11) paragrahv 17 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahv 18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 18. Olulist vahendit omava ettevõtja kohustused
(1) Olulist vahendit omav ettevõtja on kohustatud lubama teisele ettevõtjale mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu võrgustikule, infrastruktuurile või muule olulisele vahendile kaupadega varustamise või nende müügi eesmärgil.
6) juurdepääsu tagajärjel ei ole tagatud seadusega ettenähtud andmete kaitse.”;
13) seaduse 4. peatükki täiendatakse §-ga 181 järgmises sõnastuses:
„§ 181. Raamatupidamise erinõue
Eri- või ainuõigust või olulist vahendit omav ettevõtja on kohustatud pidama eraldi arvestust iga toote või teenusega seotud tulude ja kulude kohta, lähtudes järjepidevalt kohaldatavatest ja objektiivselt põhjendatud arvestuspõhimõtetest, mis tuleb selgelt kindlaks määrata ettevõtja sise-eeskirjades. Tulude ja kulude arvestus peab võimaldama hinnata, kas ettevõtja toote või teenuse hind on mõistlikus vahekorras toote või teenuse väärtusega.”;
14) paragrahvi 27 täiendatakse lõigetega 61 ja 62 järgmises sõnastuses:
„(61) Koondumise osalised peavad koondumise jõustama kuue kuu jooksul koondumiseks loa andmise otsuse kehtima hakkamisest arvates. Konkurentsiamet võib koondumise osalise põhjendatud taotluse alusel seda tähtaega ühe korra pikendada kuni ühe aastani.
(62) Koondumiseks loa andmise otsusega loetakse lubatuks ka koondumisega otseselt seotud ja selle jõustamiseks vajalikud konkurentsipiirangud.”;
15) paragrahvi 28 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 28. Kohustuse võtmine koondumise osalise poolt”;
16) paragrahvi 28 täiendatakse lõigetega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
„(31) Kui käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel võetavad kohustused vajavad lisaanalüüsi või kui koondumise osalised on nõus võetavaid kohustusi muutma või täiendama, peatub käesoleva seaduse § 27 lõikes 2 sätestatud tähtaja kulgemine. Menetlus peatatakse alates kuupäevast, mis järgneb Konkurentsiameti vastavasisulise teate saatmise kuupäevale, ning § 27 lõikes 2 sätestatud tähtaja kulgemine jätkub kohustuse võtmise ettepaneku kättesaamise päevast.
(32) Käesoleva paragrahvi lõikes 31 sätestatud alusel võib menetluse peatada ühe korra kuni kaheks kuuks.”;
17) paragrahvi 28 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
18) seadust täiendatakse §-ga 281 järgmises sõnastuses:
„§ 281. Suuline ärakuulamine
Koondumise osalise taotlusel või Konkurentsiameti soovil viiakse koondumise osalise suuliseks ärakuulamiseks läbi istung Konkurentsiameti määratud ajal ja kohas. Istungist teatatakse ärakuulamisele kutsutavale isikule vähemalt kümme kalendripäeva enne ärakuulamist. Istungile kutsutud isiku kirjaliku põhjendatud taotluse alusel võib Konkurentsiamet ettenähtud tähtaega või kohta muuta. Konkurentsiameti ja ärakuulamisele kutsutud isiku kokkuleppel võib istungi läbiviimisest teatada suuliselt.”;
19) paragrahvi 56 lõikes 2 asendatakse sõnad „Euroopa Ühenduse” sõnadega „Euroopa Liidu”;
20) paragrahvi 56 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Teise liikmesriigi konkurentsiasutuse huvides viib Konkurentsiamet tema kirjaliku ja põhjendatud taotluse alusel Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 101 ja 102 sätestatu võimaliku rikkumise tuvastamiseks läbi käesolevas seaduses ja haldusmenetluse seaduses ettenähtud menetlustoimingud. Teise liikmesriigi konkurentsiasutuse ametnik võib vajaduse korral osaleda Konkurentsiameti läbiviidavas menetlustoimingus.”;
29.01.2019 9:19
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas „liikmesriigi“ Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel.
21) paragrahvi 57 lõike 1 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
22) paragrahvi 57 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud teavet nõutakse kirjalikus või kirjalikku taasesitamist võimaldavas taotluses, milles nimetatakse teabenõude eesmärk ja õiguslik alus ning viidatakse ettekirjutuse tegemise võimalusele teabe esitamata jätmise või mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe esitamise korral. Teabe esitamise tähtajaks määratakse vähemalt kümme kalendripäeva.”;
23) paragrahvi 61 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Isik, kellele on Konkurentsiamet teinud soovituse, peab Konkurentsiameti nõudel teavitama Konkurentsiametit soovituse täitmiseks rakendatavatest meetmetest või põhjustest, miks meetmeid ei rakendata.”;
24) paragrahvi 62 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) esitas mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe;”;
25) paragrahvi 62 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„7) ei täitnud olulist vahendit omava ettevõtja kohustust;”;
26) paragrahvi 62 lõiget 1 täiendatakse punktidega 8–10 järgmises sõnastuses:
„8) ei täitnud raamatupidamise erinõuet;
10) jättis käesoleva seaduse § 637 alusel võetud kohustuse täitmata.”;
27) paragrahvi 631 lõikes 3 asendatakse sõna „avalduse” sõnaga „taotluse”;
28) paragrahv 632 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 632. Taotluse läbi vaatamata jätmine
(2) Konkurentsiamet võib jätta taotluse läbi vaatamata, kui sama asi on teise liikmesriigi konkurentsiasutuse menetluses või samas asjas on teise liikmesriigi konkurentsiasutuse otsus.”;
29) paragrahv 634 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 634. Menetluse lõpetamine
(2) Konkurentsiamet lõpetab menetluse, kui sama asi on Euroopa Komisjoni menetluses või samas asjas on Euroopa Komisjoni otsus.”;
30) seaduse 8. peatükki täiendatakse §-dega 636 ja 637 järgmises sõnastuses:
„§ 636. Ettekirjutus konkurentsi kahjustamise ohu korral
3) kohustus kiideti heaks või menetlus lõpetati ettevõtja esitatud ebatäieliku, ebaõige või eksitava teabe alusel.”;
31) paragrahv 731 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 731. Riikliku järelevalve teostamise takistamine
32) paragrahvi 736 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 736. Koondumise jõustamine koondumiseks loa puudumisel ja konkurentsi kahjustav koondumine
karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut või arestiga.”;
33) paragrahvi 737 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 737. Olulist vahendit omava ettevõtja kohustuste täitmata jätmine
34) senine § 738 loetakse §-ks 739 ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 739. Menetlus
(2) Käesoleva seaduse §-des 731 ja 735–738 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Konkurentsiamet.”;
35) seadust täiendatakse §-ga 738 järgmises sõnastuses:
„§ 738. Raamatupidamise erinõude täitmata jätmine
karistatakse rahatrahviga kuni 32 000 eurot.”
§ 2. Elektroonilise side seaduse muutmine
1) paragrahvi 45 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahv 57 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 57. Eri- või ainuõigust omava ettevõtja kohustused
Sideettevõtja, kes omab eri- või ainuõigust teenuse osutamiseks teises valdkonnas Eestis või mõnes muus Euroopa Liidu liikmesriigis, peab pidama raamatupidamises eraldi arvestust sideteenuste osutamisega seotud kulude ja tulude kohta ning muu valdkonna tegevuse kulude ja tulude kohta ulatuses, mis oleks kohustuslik juhul, kui neid toiminguid teeksid õiguslikult üksteisest sõltumatud ettevõtjad. Samuti peab nimetatud eri- või ainuõigust omav ettevõtja eraldama struktuuriüksused, mis tegelevad sideteenuste osutamisega.”;
3) paragrahv 58 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 73 lõike 5 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) iga nimetatud teenuse puhul käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud piirkonnas, kus sideettevõtja omab olulist vahendit konkurentsiseaduse tähenduses.”
1) paragrahvi 81 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Väärtegu on aegunud, kui selle toimepanemisest kuni selle kohta tehtud otsuse jõustumiseni on möödunud kaks aastat. Maksu- või konkurentsialane väärtegu on aegunud, kui teo toimepanemisest kuni selle kohta tehtud otsuse jõustumiseni on möödunud kolm aastat.”;
2) paragrahvi 400 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Konkurentsi kahjustava eesmärgi või tagajärjega ettevõtjatevahelise kokkuleppe, otsuse või kooskõlastatud tegevuse eest –
(2) Konkurentidevahelise kokkuleppe, otsuse või kooskõlastatud tegevuse eest, sealhulgas riigihankes osalemisel, kui sellega:
1) määratakse otseselt või kaudselt kolmandate isikute suhtes kindlaks hind või muud kauplemistingimused;
2) piiratakse tootmist, teenindamist, kaubaturgu, tehnilist arengut või investeerimist või
3) jagatakse kaubaturgu või varustusallikat, piiratakse kolmanda isiku pääsu kaubaturule või püütakse teda sealt välja tõrjuda, –
karistatakse rahalise karistuse või ühe- kuni kolmeaastase vangistusega.”;
3) paragrahvi 401 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 401. Koondumise jõustamine koondumiseks loa puudumisel ja konkurentsi kahjustav koondumine
(1) Koondumise jõustamise eest, kui koondumiseks puudub luba, samuti koondumise keelu või koondumise loa tingimuste rikkumise eest, kui süüdlasele on sama teo eest kohaldatud väärteokaristust, –
4) paragrahv 402 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 402. Olulist vahendit omava ettevõtja kohustuste täitmata jätmine
(1) Teisele ettevõtjale mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel võrgustikule, infrastruktuurile või muule olulisele vahendile juurdepääsu mittelubamise eest, samuti muu tegevuse eest, millega on kaasnenud olulist vahendit omava ettevõtja seaduses sätestatud kohustuste rikkumine, kui süüdlasele on sama teo eest kohaldatud väärteokaristust, –
§ 4. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse muutmine
Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 72 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Lisaks konkurentsiseaduse §-s 181 sätestatud nõude täitmisele peab vee-ettevõtja pidama oma raamatupidamises kulude kohta eraldi arvestust järgmiste tegevuste kaupa:
6) muu tegevus.”
Käesoleva seaduse § 1 punkt 8 jõustub 2014. aasta 1. jaanuaril.