1. juuni p. Justinus, märter Ap 22:30; 23:6–11; Ps 16:1bc-2ab+5,7–8,9–10,11; Jh 17:20–26 R: Kaitse mind, Jumal, sest ma otsin pelgupaika Sinu juures.
2. juuni 7. paasareede Ap 25:13b-21; Ps 103:1bc-2,11–12,19–20abc; Jh 21:15–19 R: Issand on oma aujärje kinnitanud taevasse. või p-d Marcellinus ja Petrus, märtrid
3. juuni p-d Carolus Lwanga ja kaaslased, märtrid Ap 28:16–20,30–31; Ps 11:4,5+7; Jh 21:20–25 R: Õiglased saavad näha Issanda palet.
4. juuni NELIPÜHA e PÜHA VAIMU TULEKU PÜHAPÄEV
Eelõhtumissa 1Ms 11:1–9 või 2Ms 19:3–8a,16–20b või Hs 37:1–14 või Jl 3:1–5; Ps 104:1–2a,24+25c,27–28,29bc-30; Rm 8:22–27; Jh 7:37–39
Päevamissa Ap 2:1–11; Ps 104:1ab+24ac,29cde-30,31+34; 1Kr 12:3b-7,12–13; sekvents; Jh 20:19–23 R: Saada välja oma Vaim, tee uueks maailma pale.
5. juuni p. Bonifatius, piiskop ja märter Tb 1:3,2:1a-8; Ps 112:1-2,3-4,5-6; Mk 12:1-12 R: Õnnis on mees, kes kardab ja austab Issandat.
6. juuni 9. nädala teisipäev Tb 2:9-14; Ps 112:1-2,7-8,9; Mk 12:13-17 R: Tema süda on kindel, kes loodab Issanda peale. või p. Norbert, piiskop
7. juuni 9. nädala kolmapäev Tb 3:1-11a,15-17a; Ps 25:2-3,4-5,6-7bc,8-9; Mk 12:18-27 R: Issand, Sinu poole ma tõstan oma hinge.
8. juuni 9. nädala neljapäev Tb 6:10-11a;7:1,9-17;8:4-10; Ps 128:1bcd-2,3,4-5a, 5bc-6; Mk 12:28b-34 R: Õnnis on igaüks, kes kardab Issandat.
9. juuni 9. nädala reede Tb 11:5-17; Ps 146:1b-2,6c-7abc,7de-9a,9bc-10ab; Mk 12:35-37 R: Sina oled, Issand, vaestele abi. või p. Efraim Süürlane, diakon ja Kiriku doktor
10. juuni 9. nädala laupäev Tb 12:1,5-15,20; [Ps] Tb 13:2cde,7,8abc,8def; Mk 12:38-44 R: Õnnistatud olgu Issand, kes elab igavesti. või Maarjalaupäev
11. juuni PÜHIMA KOLMAINU SUURPÜHA 2Ms 34:4b,5–6,8–9; Tn(Kml) 3:52,53,54,55,56; 2Kr 13:11–13; Jh 3:16–18 R: Issand, ole ülistatud ja ülendatud igavesti.
12. juuni 10. nädala esmaspäev 2Kr 1:1-7; Ps 34:2-3,4-5,6-7,8-9; Mt 5:1-12 R: Maitske ja vaadake, et Issand on hea.
13. juuni R v Padova p. Antonius, preester ja Kiriku doktor 2Kr 1:18-22; Ps 119:129-130,131-132,133+135; Mt 5:13-16 R: Lase oma pale paista oma sulase peale.
14. juuni 10. nädala kolmapäev 2Kr 3:4-11; Ps 99:5,6,7,8,9; Mt 5:17-19 R: Issand, meie Jumal, Sina oled kõige püham.
15. juuni 10. nädala neljapäev 2Kr 3:15-4:1,3-6; Ps 85:9abcd+10,11-12,13-14; Mt 5:20-26 R: Meie maal Jumal aus elaks.
16. juuni 10. nädala reede 2Kr 4:7-15; Ps 116:10-11,15-16,17-18; Mt 5:27-32 R: Jumal, Sinule ma ohverdan tänuohvreid.
17. juuni 10. nädala laupäev 2Kr 5:14-21; Ps 103:1bc-2,3-4,8-9,11-12; Mt 5:33-37 R: Halastaja ja armuline on Issand. või Maarjalaupäev
18. juuni KRISTUSE PÜHIMA IHU JA VERE SUURPÜHA 5Ms 8:2–3,14b-16a; Ps 147:12–13,14–15,19–20; 1Kr 10:16–17; Jh 6:51–58 R: Ülista, Jeruusalem, Issandat.
19. juuni 11. nädala esmaspäev 2Kr 6:1-10; Ps 98:1,2-3ab,3cd-4; Mt 5:38-42 R: Issand on andnud teada oma pääste rahvaste silme ees. või p. Romualdus, abt
20. juuni 11. nädala teisipäev 2Kr 8:1-9; Ps 146:1b-2,5-6,7,8-9a; Mt 5:43-48 R: Ma tahan Issandat kiita oma eluaja.
21. juuni p. Aloisio Gonzaga, orduvend 2Kr 9:6-11; Ps 112:1bc-2,3-4,9; Mt 6:1-6,16-18 R: Õnnis on mees, kes kardab Issandat.
22. juuni 11. nädala neljapäev 2Kr 11:1–11; Ps 111:1bc-2,3-4,7-8; Mt 6:7-15 R: Issanda kätetööd on tõde ja õigus. või Nola p. Paulinus, piiskop või p-d John Fisher, piiskop, ja Thomas More, märtrid
23. juuni JEESUSE PÜHIMA SÜDAME SUURPÜHA 5Ms 7:6–11; Ps 103:1–2,3–4,6–7,8+10; 1Jh 4:7–16; Mt 11:25–30 R: Issanda heldus on igavesest igavesti nendele, kes teda kardavad.
Eelõhtumissa Jr 1:4–10; Ps 71:1–2,3–4a,5–6ab,15ab+17; 1Pt 1:8–12; Lk 1:5–17 R: Issand, sa oled kandnud mu eest hoolt emaihust alates.
† isa Stanisław Rut SChr (1972, Poznań)
25. juuni AASTARINGI 12. PÜHAPÄEV Jr 20:10-13; Ps 69:8-10,14+17,33-35; Rm 5:12-15; Mt 10:26-33 R: Oma suurest heldusest vasta mulle, oma ustava abiga pasta mind.
26. juuni 12. nädala esmaspäev 1Ms 12:1-9; Ps 33:12-13,18-19,20+22; Mt 7:1-5 R: Õnnis on rahvas, kelle Issand on valinud. või p. Josemaría Escrivá, preester
27. juuni 12. nädala teisipäev 1Ms 13:2,5-18; Ps 15:2-3a,3bcd-4ab,5; Mt 7:6,12-14 R: Issand. Kes võib tulla külaliseks sinu telki? või Aleksandria p. Kyrillus, piiskop ja Kiriku doktor
28. juuni p. Ireneus, piiskop ja märter 1Ms 15:1-12,17-18; Ps 105:1-2,3-4,6-7,8-9; Mt 7:15-20 R: Jumal peab igavesti meeles oma lepingut.
Eelõhtumissa Ap 3:1-10; Ps 19:2-3,4-5; Gl 1:11-20; Jh 21:15-19 R: Üle kogu ilmamaa käib nende kõla.
Päevamissa Ap 12:1-11; Ps 34:2-3,4-5,6-7,8-9; 2Tm 4:6-8,17-18; Mt 16:13-19 R: Issand tõmbas mu välja kõigist mu hädaohtudest.
30. juuni 12. nädala reede 1Ms 17:1,9-10,15-22; Ps 128:1bcd-2,3,4-5; Mt 8:1-4 R: Vaata, nõnda õnnistatakse tõesti meest, kes kardab Issandat. või p-d püha Rooma Kiriku esimärtrid
1. juuni Kui Tema, Tõe Vaim, tuleb, juhib Ta teid kogu tõesse. Jh 16:13 Ps 51:12–21;Ap 1:15–26;Js 41:8–14;
Justinus, märter Roomas († u 165) 1Kr 1:18-21;Jh 15:18-21;
I_veerand 15.42
04.16 22.24
2. juuni Issand on mu valgus ja mu pääste, keda ma peaksin kartma? Issand on mu elu võimas kaitse, kelle ees ma peaksin värisema? Ps 27:1 Ps 103:1–5,14–22;Lk 21:12–19;Js 40:12–14,26;
04.14 22.25
3. juuni Ma annan teile uue südame ja panen teie sisse uue vaimu. Ma kõrvaldan teie ihust kivise südame ja annan teile lihase südame. Hs 36:26 Ps 107:33-43;Js 42:5–9;
Nelipüha eelõhtu ehk nelipüha laupäev Tule, Püha Vaim Ps 34:2–4,9–11 (või Ps 107:1–2,21–22);Js 59:20–21;Ap 19:1–6;Jh 14:8–17 Kõigeväeline Jumal, maailmas on palju keeli, kuid evangeelium annab Sinu armastuse rahvastele ühes taevases keeles. Tee meid hea sõnumi kandjateks, et meist igaüks võiks ühineda Püha Vaimu läbi Sind kiitma. Sinule olgu ülistus ja au nüüd ja igavesti.
Õhtul: Ps 104:27-35 2Ms 19:3–6
04.13 22.27
4. juuni Jeesus ütles: "Kui te armastate mind, siis pidage mu käske! Ja ma palun Isa ja ta annab teile teise Lohutaja, et tema oleks teiega igavesti: Tõe Vaimu. Jh 14:15-17
Nelipüha Püha Vaimu väljavalamine - See ei sünni väe ega võimu läbi, vaid minu Vaimu läbi, ütleb vägede Issand. Sk 4:6 KLPR 132 Ps 68:5–11;Jr 31:31–34;Ap 2:1–13;Jh 14:15–21 Jumal ja meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, Sina läkitasid oma apostlitele Püha Vaimu anni. Vaata oma Kiriku peale ja ava meiegi südamed Vaimule. Süüta meis oma armastuse tuli ja tugevda meid Sinu teenimiseks. Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Lisalugemine: Trk 7:22b–8:1
Õhtul: Ps 104:27-35 Rm 8:1–11
5. juuni Peetrus ütles: „Parandage meelt ja igaüks teist lasku ennast ristida Jeesuse Kristuse nimesse oma pattude andekssaamiseks, ning siis te saate Püha Vaimu anni." Ap 2:38 Ps 68:12-19;Srk 1:11-18;
2. nelipüha 1Ms 11:1–9;Ap 2:36–41;Jh 16:12–15 (või Jh 6:44-47); Issand Jumal, Püha Vaim, kõigi inimeste rõõmustaja ja aitaja. Valmista meis enesele eluase, valgusta ja pühitse meie südant, et kasvaksime usus, saaksime tuliseks armastuses ja oleksime kannatlikud ahastuses. Juhi meie elu ja vii meid igavesse õndsusse. Sinule olgu ülistus ja au nüüd ja igavesti.
Bonifatius, piiskop, märter, misjonär Saksamaal († 754) Ap 20:24-28;1Tm 6:12,15b-15;
04.11 22.30
6. juuni Jeesus ütles: "Ükski ei saa tulla minu juurde, kui teda ei tõmba Isa, kes on minu läkitanud, ja mina äratan ta üles viimsel päeval." Jh 6:44 Ps 77:14–21;4Ms 11:11–12,14–17,24–25;1Kr 12:1–11;(või 1Kr 14:1–5,37–40)
04.10 22.31
7. juuni Jeesus ütles: "Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, kes usub, sellel on igavene elu." Jh 6:47 Ps 48:2–15;1Kr 12:12–13,20–31;Ap 8:9–25;(või 1Kr 2:11–16)
8. juuni Ükski, kes Jumala Vaimus räägib, ei ütle: „Neetud olgu Jeesus!” ning ükski ei suuda öelda: „Jeesus on Issand!” muidu kui Pühas Vaimus. 1Kr 12:3 Ps 51:12–21;Ap 10:44–48;Jh 6:44–47;(või Ap 11:1–18)
04.08 22.34
9. juuni Armuandides on küll erinevusi, aga Vaim on seesama, ja teenimisviisides on erinevusi, aga Issand on seesama. 1Kr 12:4-5 Ps 103:1–5,14–22;Gl 3:1–5;Jh 16:12–15;(või Ap 11:19–26)
täiskuu 16.10
04.07 22.35
10. juuni Nagu ihu on üks tervik ja sel on palju liikmeid, aga kõik selle ihu liikmed, kuigi neid on palju, on üks ihu, nõnda on ka Kristus. 1Kr 12:12 Ps 107:33-43;Ap 18:1–11;
Õhtul: Ps 104:27-35;1Ms 18:1–14;(või Tb 12:6b)
04.06 22.36
11. juuni Jeesus ütleb: "Nõnda nagu Isa on armastanud mind, olen minagi armastanud teid. Jääge minu armastusse!" Jh 15:9
Kolmainupüha Varjatud Jumal - Püha, püha, püha on vägede Issand! Kõik maailm on täis Tema au! Js 6:3 KLPR 142 Ps 95:1–2,6–7;Ii 37:21–24 (või Kg 8:16–17);Ef 4:1–6;Jh 15:1–10 Igavene Kolmainu Jumal, Sina oled meid loonud, lunastanud ja pühitsenud. Valgusta meid, nii et me Sinu olemuse saladuse ära tunneme ja usus kindlamaks saame, kuni me Sind kirkuses palgest palgesse näeme, kes Sa, Isa ja Poeg ja Püha Vaim, üks tõeline Jumal, elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
Lisalugemine: Trk 9:13–18b
Apostel Barnabas Ap 13:1-5;Jh 15:12–17;
Õhtul: Ps 104:27-35;2Ms 3:13–20
04.05 22.37
12. juuni Kiidetud olgu Jumal ja meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes meid on taevast õnnistanud kõige vaimuliku õnnistusega Kristuses. Ef 1:3 Ps 68:12–19;Js 10:6–12;1Kr 8:4b–6;
13. juuni Kõigevägevam - Temani me ei jõua, Tema on suur jõult ja rikas õiglusest, Tema ei riku õigust. Seepärast peavad inimesed Teda kartma, Tema ei vaata kedagi, kes on enese meelest tark. Ii 37:23-24 Ps 77:14–21;Js 43:8–13;Jh 5:16–23;
14. juuni Olge usinad rahusideme kaudu pidama Vaimu antud ühtsust. Üks ihu ja üks vaim, nagu te olete ka kutsutud üheks lootuseks oma kutsumise poolest. Ef 4:3-4 Ps 48:2–15;Ap 17:16,22–34;Lk 10:21–24;
15. juuni Issand ei vaata kedagi, kes on enese meelest tark. Ii 37:24 Ps 51:12–21;Km 6:11–24a;5Ms 4:32–34,39–40;
04.03 22.40
16. juuni Tema on meie Jumal ja meie Tema karjamaa rahvas ja lambad, kes on Tema käe all. Ps 95:7 Ps 103:1–5,14–22;Mk 15:33–39;Hb 2:1–10;
17. juuni Jeesus ütleb: „Jääge minusse, ja mina jään teisse. Nii nagu oks ei suuda kanda vilja omaette, kui ta ei jää viinapuu külge, nõnda ka teie, kui te ei jää minu külge.“ Jh 15:4 Ps 107:33-43;Js 45:18–19;
Õhtul: Ps 33:1-12;Am 5:7–15
viimane_veerand 14.33
18. juuni Jeesus ütleb: „Vaadake ette ja hoiduge igasuguse ahnuse eest, sest külluseski ei olene kellegi elu sellest, mis tal on!” Lk 12:15
2. pühapäev pärast nelipüha Kaduvad ja kadumatud aarded - Kristus ütleb: Kes teid kuulda võtab, see võtab kuulda mind, ja kes teid kõrvale lükkab, see lükkab kõrvale minu. Lk 10:16 KLPR 263 Ps 49:6–10,16–21;Am 8:4–8;2Kr 8:1–9;Lk 12:13–21 (või Mt 13:44–46) Kõigeväeline Jumal, nende tugevus, kes Sinu peale loodavad. Sa oled meil lubanud soetada endale omandit ja koguda vara. Kingi oma Vaimu läbi tarkust, et see vara ei saaks meile nuhtluseks, vaid õnnistuse vahendiks. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 31:1–11
Õhtul: Ps 33:1–12;Õp 2:1–6
19. juuni Jumal lunastab mu hinge surmavalla käest, sest Ta võtab mu vastu. Ps 49:16 Ps 147:12–20;Kg 5:14–19;Js 33:5-6;
20. juuni Kes loodavad oma varanduse peale ja kiitlevad oma suurest rikkusest? Ükski ei või venna eest anda luna ega tema eest maksta Jumalale lunastushinda. Ps 49:7-8 Ps 70:2-6;Kg 6:1-12;Õp 3:13-18;
21. juuni Te ju teate meie Issanda Jeesuse Kristuse armu, et Tema, kuigi Ta oli rikas, sai teie pärast vaeseks, et teie saaksite rikkaks Tema vaesusest. 2Kr 8:9 Ps 123;Õp 10:2–12;Ii 22:21–30;
suvi 07.24
22. juuni Mina saan näha Su palet õiguses, saan täis Su palge paistusest, kui ma ärkan. Ps 17:15 Ps 115:1–3,12–18;1Tm 6:17–21;Õp 8:1–11;
23. juuni Ära karda, kui keegi rikastub, kui tema koja au saab suureks! Sest oma surma ei võta ta midagi kaasa, tema au ei järgne talle. Ps 49:17-18 Ps 54:3–9;Hb 11:23–27;(või Jk 5:1–9);
Õhtul: Ps 85:2-14 Lk 1:5-25
24. juuni Jumal ei ole jätnud andmata endast tunnistust, tehes head: andnud taevast teile vihma ja viljakaid aegu, kosutanud teid toiduga ja teie südant rõõmuga.” Ap 14:17 Ps 85:2-14;Jh 1:6-9,15;
Ristija Johannese sündimise püha ehk jaanipäev Teevalmistaja - Ristija Johannese tunnistus: Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema! Jh 3:30 KLPR 145 Ps 92:2–3,5–6;Js 51:3–6;Ap 14:15–17;Lk 1:57–66 Jumal, kõige valguse allikas, Sina valisid oma sulase Johannese tunnistama Kristusest, kes kõiki inimesi valgustab. Õpeta meid end ohverdama nagu Johannes, et meie sees saaks suureks ja vägevaks Kristus, Sinu Poeg, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
noorkuu 05.31
25. juuni Jeesus ütleb: "Inimese Poeg on tulnud otsima ja päästma kadunut.” Lk 19:10
3. pühapäev pärast nelipüha Kutse Jumala riiki - Kristus ütleb: Tulge minu juurde kõik, kes olete vaevatud ja koormatud, ja mina annan teile hingamise! Mt 11:28 KLPR 333 Ps 18:17-20,26-29;Sk 1:3-6;1Kr 1:26-31;Lk 19:1-10 Kõigeväeline armuline Jumal, see on Sinu and ja tegu, kui usklik rahvas Sind väärikalt ja siiralt teenib. Päästa meid kõigest, millesse võime takerduda teel Sinu poole, et saaksime takistamatult vastu rutata rõõmule, mida oled meile tõotanud. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
26. juuni Issand tõi mu välja lagedale, ta päästis minu, sest tal oli minust hea meel. Ps 18:20 Ps 147:12–20;Õp 9:1–18;Lk 16:16–17;
27. juuni Pöörduge minu juurde, siis ma pöördun teie juurde, ütleb vägede Issand! Sk 1:3 Ps 70:2–6;1Kr 7:17–19;Js 2:2–5;
28. juuni Jumal on valinud maailma meelest narrid, et häbistada tarku, ja Jumal on valinud maailma meelest nõrgad, et häbistada tugevaid. 1Kr 1:27 Ps 123;1Ts 2:1–12;Js 48:1–2,9–13;
29. juuni Täna, kui te kuulete Ta häält, ärge tehke kõvaks oma südant. Ps 95:7-8 Ps 115:1–3,12–18;Js 6:8–10;Jl 2:12–14;
Apostlite Peetruse ja Pauluse päev ehk peeterpaulipäev Ps 22:23,28-29,32;Sk 4:1-6a,10b-14 (või Hs 34:11-16);Ap 12:1-11 (või Ef 2:19-22);Mt 16:13-20 (või Jh 21:15-22); Kõigeväeline Jumal, kes Sa oma Poja Jeesuse Kristuse kaudu täitsid apostel Peetruse paljude heade andidega ja käskisid tal toita Sinu karja. Me palume Sind, tee kõik oma Kiriku sulased piiskopid, preestrid ja diakonid innukaks evangeeliumi tunnistamises. Juhi kõiki inimesi kuulma Sinu sõna ja ava neile taeva kuningriik. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
04.07 22.41
30. juuni Issand, heldele Sa osutad heldust, laitmatu mehe vastu Sa oled laitmatu. Ps 18:26 Ps 54:3–9;Lk 23:39–43;2Ts 1:11–12;
1. Neljapäev Lastekaitsepäev 1Ms 44:18-34 Üksteist täiendades
2. Reede Noorte piiblipäevad, 2.–4.06, Tartu Mk 3:31-35 Üksteist täiendades
3. Laupäev Ap 16:1-10 Üksteist täiendades
4. Pühapäev 1. NELIPÜHA, Misjonitöö palve- ja ohvripäev, Eesti lipu päev, lipupäev Jh 20:19-23, Ap 2:1-11, Ps 104:27-34, 1Kr 12:1-11 Püha Vaimu uuendus
5. Esmaspäev 2. nelipüha Ap 2:1-21 Püha Vaimu uuendus
6. Teisipäev 1Kr 12:1-11 Püha Vaimu uuendus
7. Kolmapäev Gl 5:13-26 Püha Vaimu uuendus
8. Neljapäev 1Kr 14:10-26 Püha Vaimu uuendus
9. Reede Ef 6:10-20 Püha Vaimu uuendus
10. Laupäev 1Kr 14:1-9 Püha Vaimu uuendus
11. Pühapäev Kolmainupüha, Apostel Barnabas Jh 16:12-15, 2Ms 34:1-9, Tn 2:20-23, 2Kr 13:11-13 Misjonikäsku täitmas
Kärdla Baptistikogudus, Laitse Kogudus, Mäevalla, Rapla Vabakogudus, Tapa Elava Usu Kogudus (85), Toronto Eesti Baptisti Kogudus
12. Esmaspäev Gl 1:11-24 Misjonikäsku täitmas
13. Teisipäev Lk 10:1-12 Misjonikäsku täitmas
14. Kolmapäev Leinapäev (1941), lipupäev Jn 1:1-16 Misjonikäsku täitmas
15. Neljapäev Mk 16:15-20 Misjonikäsku täitmas
16. Reede KUS lõpuaktus Lk 9:1-6 Misjonikäsku täitmas
17. Laupäev 5Ms 28:1-14 Misjonikäsku täitmas
18. Pühapäev Mt 10:1-8, 2Ms 19:2-6, Ps 100:1-5, Rm 5:6-11 Jeesus ja loodus
Elva Baptistikogudus, Lauka, Ridala Baptisti Kogudus (135), Tartu Salemi Baptistikogudus, Tõrva Immaanueli Kogudus
19. Esmaspäev Mk 6:45-52 Jeesus ja loodus
20. Teisipäev Suve algus 7.24 Mk 6:35-44 Jeesus ja loodus
21. Kolmapäev Jh 2:1-11 Jeesus ja loodus
22. Neljapäev Mt 21:18-22 Jeesus ja loodus
23. Reede VÕIDUPÜHA (1919), lipupäev Mt 8:23-34 Jeesus ja loodus
24. Laupäev Ristija Johannese sündimise püha e jaanipäev, lipupäev Lk 1:57-66 Jeesus ja loodus
25. Pühapäev Eesti Evangeeliumi Kristlaste 112. aastapäev Mt 10:26-33, Jr 20:10-13, Ps 69:1-10, Rm 5:12-15 Armastuses
26. Esmaspäev 2Kr 5:11-21 Armastuses
27. Teisipäev Õp 3:27-35 Armastuses
28. Kolmapäev 1Jh 4:7-21 Armastuses
29. Neljapäev Apostlite Peetruse ja Pauluse päev e peeterpaulipäev 1Ts 5:12-28 Armastuses
30. Reede 1Jh 3:11-24 Armastuses


text:
Te võite esitada kaebuse politseile või sandarmeeriale, kes edastab selle kuriteo toimumise koha või kuriteo toimepanija elu- või vahistamiskohajärgsele prokurörile.
Samuti võite saata otse prokurörile lihtkirja, selgitades selles Teie suhtes toime pandud tegusid, esitades nende kuupäevad ja kohad ning märkides oma nime ja aadressi.
Isik, kes ei ole ise kannatanu, võib kuriteost teatada samadel tingimustel.
Kannatanu teavitamine eeluurimise käigust
Kannatanu võib teda puudutava eeluurimise käigu kohta küsida teavet politseilt, sandarmeerialt, prokurörilt või eeluurimiskohtunikult (kui juhtum on talle edastatud).
Kuriteoasjas ja teatavate süütegude puhul, kus kannatanu on menetluses tsiviilhageja, annab eeluurimiskohtunik talle iga kuue kuu tagant asja käigust ülevaate.
Kannatanu teavitamine eeluurimise tulemusest
Kui eeluurimine on lõppenud, teavitatakse kannatanut tehtud otsusest: menetluse lõpetamisest, süüdistuse esitamise alternatiividest, kohtuliku uurimise alustamisest, kostja kutsumisest kohtusse. Kohtumenetluse korral teavitatakse kannatanut kuritegudest, mis on kirjas kahtlustatava toimikus, kohtuistungi toimumise ajast ja kohast.
Kaebuse esitaja teavitamine
Prokurör teavitab asja edasisest käigust kõiki, kes on kuriteost teatanud.
Kas mul on õigus tasuta õigusabile (uurimise või kohtumenetluse ajal)? Millistel tingimustel?
Kui Teil ei ole oma advokaati, saate enda õiguste ja kohustuste kohta teavet kohtutest, õiguskeskustest (maisons de la justice et du droit), õigusteabepunktidest (points d’accès au droit), linnavalitsusest ja sotsiaalkeskustest, kus ohvriabiühingud on pidevalt kohal. Seal saate oma vanusest, kodakondsusest või rahalistest võimalustest olenemata kasutada ka tasuta õigusnõustamist, mida pakuvad õiguspraktikud, sealhulgas advokaadid.
Tasuta õigusabi saate järgmistel tingimustel:
olete Prantsusmaa või muu Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik või Prantsusmaaga rahvusvahelise konventsiooni allkirjastanud riigi kodanik või olete üldjuhul Prantsusmaa alaline elanik ja viibite riigis seaduslikult (seda tingimust ei kohaldata alaealiste või tsiviilhagejate suhtes);
Teie rahalised võimalused[1] ei ületa eelarveseaduses sätestatud maksimummäära. Seda tingimust ei kohaldata, kui olete eriti raske kuriteo (ettekavatsetud tapmiskatse, piinamine, vägivalla- või terrorismiakt, vägistamine jne) ohver, kui saate sissetulekutoetust (revenu de solidarité active) või eakatele mõeldud solidaarsustoetust ning Teil ei ole muid tuluallikaid või kui vaidluse sisu või eeldatavate menetluskulude seisukohast on tegu erakordse olukorraga.
Tasuta õigusabi katab:
advokaaditasu;
kohtutäituri tasu (kui seda on vaja maksta);
eksperdiarvamuse jms eest makstava tasu;
deposiidi, mida Teil tuleb võib-olla maksta.
Tasuta õigusabist võib katta kulud kas osaliselt või täielikult. Oluline on taotleda tasuta õigusabi menetluse alguses, sest enne taotluse esitamist tekkinud kulusid ei hüvitata.
Tasuta õigusabi kohta saate teavet ja taotlusvormi oma advokaadilt, õiguskeskusest, linnavalitsusest, oma elukohajärgsest kohtust või juhtumit menetlevast kohtust. Samuti saab selle vormi alla laadida lingilt https://www.service-public.fr/particuliers/vosdroits/R1444.
[1] Rahaliste vahenditega seotud tingimused tasuta õigusabi saamiseks:
tasuta õigusabi vajaduse hindamiseks võtavad ametiasutused arvesse tulu, mida saite taotlemisele eelneval aastal 1. jaanuarist 31. detsembrini. Tulu hõlmab igat liiki sissetulekut, sealhulgas peretoetusi ja teatavaid sotsiaaltoetusi. Samuti võetakse arvesse Teie abikaasa, partneri, ülalpeetava lapse (ülalpeetavate laste) ja kõikide Teiega tavaliselt koos elavate inimeste rahalisi vahendeid.
Konkreetse menetlusega seotud kulud võib teatavatel tingimustel katta Teie õigusabikulude kindlustusest, kui selle alla kuuluvad mõned või kõik õiguskulud, kohtutäituri kulud, menetlus- või tehingukulud või eksperdiarvamuse kulud.
Selle puudumisel kannab Teie taotlusel need kulud süüdimõistetud pool karistuse väljakuulutamisel ja kahju kokkuleppimise ajal kohtus.
Kui prokurör otsustab eeluurimise lõppemisel jätta juhtumi menetlusse võtmata, võite esitada edasikaebuse apellatsioonikohtu peaprokurörile juhtumi tagasi lükanud kohtu alluvusalas.
Kui peaprokurör leiab, et kohtumenetlus on vajalik, võib ta nõuda prokurörilt süüdistuse esitamist. Kui peaprokurör loeb Teie nõude põhjendamatuks, teatatakse Teile, et Teie kaebust ei menetleta edasi.
Kui prokurörile esitatud kaebus on tagasi lükatud või kaebuse esitamisest on möödunud kolm kuud, võite esitada kaebuse tsiviilhagejana ka otse pädevale eeluurimiskohtunikule.
Samuti võite lasta kuriteo väidetava toimepanija otse kohtusse kutsuda, taotledes kohtutäiturilt talle kohtukutse esitamist. Sel juhul peate tasuma deposiidi, mille väärtuse määrab kohus vastavalt teie rahalistele vahenditele.
Teile teatatakse kohtuistungi kuupäev ja Te võite ilmuda ärakuulamisele. Mõnikord ei ole kohtuistung avalik ja Te võite kohtusaali jääda vaid enda ütluste andmise ajaks. Kui kohtuistung ei ole avalik (on kuulutatud kinniseks), ei lubata Teil kogu istungil viibida, välja arvatud juhul, kui olete menetluses tsiviilhageja.
Teil on tingimusteta õigus saada kogu kohtumenetluse jooksul tuge ohvriabiühingult. Selliste ühingute liikmed oskavad Teid abistada tsiviilhagi esitamisel, võivad viibida erinevatel ärakuulamistel ning saavad Teil aidata mõista kohtunike toiminguid ja otsuseid.
Kui Teil on raskusi prantsuse keele mõistmisega või rääkimisega, kutsutakse Teile tõlk.
Kohtuistungile võib tsiviilhageja kutsuda tunnistajaid või esitada teatavate ärakuulatavate tunnistajate puhul vastuväiteid.
Kannatanu või tsiviilhageja võib kohtu eesistuja kaudu esitada küsimusi tunnistajatele ja süüdistatavale.
Lõpuks võite esitada järeldusi (kirjalikke märkusi) menetluse vormiliste külgede, õigusaktide ja/või juhtumi asjaolude kohta. Kohtunik peab nendele vastama.
Niipea kui õigussüsteemile või politseile ja sandarmeeriale on asjaoludest teatatud, võetakse ohvriga tema küsitlemiseks ühendust.
Süüdistatava leidmine või tema süü tõendamine ei ole ohvri kohustus, vaid prokuröri ülesanne. Siiski võidakse ohvrilt küsida üksikasju või tõendeid (arstitõendid, tunnistajate andmed jne), mis aitaksid tõde välja selgitada.
Ohvril on võimalus osaleda tsiviilhagejana, mis annab talle õiguse nõuda saadud kahju eest rahalist hüvitist ja saada abi advokaadilt.
Kohe, kui politsei või sandarmeeria alustab eeluurimist, küsitlevad nad ohvrit. Sel juhul teavitavad nad teda alati tema õigusest:
saada kahjutasu või muud asjaomast hüvitist saadud kahju eest, sealhulgas taastava õigusemõistmise meetmetest, kui see on asjakohane;
osaleda tsiviilhagejana kas prokuröri algatatud kohtuasjas või kuriteo toimepanija väljakutsumisel pädevasse kohtusse ilma eeluurimiseta või eeluurimiskohtunikule esitatud kaebuses;
tsiviilhagejana osalemise soovi korral kasutada advokaati, kelle ta on ise valinud või kelle on tema taotlusel pädevas kohtus määranud advokatuuri esimees. Kulud tasub ohver, välja arvatud juhul, kui need vastavad tasuta õigusabi saamise tingimustele või kui on olemas õigusabikulude kindlustus;
saada abi ühele või mitmele avaliku sektori asutusele kuuluvalt teenistuselt või heakskiidetud ohvriabiühingult;
pöörduda sobivatel puhkudel teatavate õigusrikkumiste korral kuriteoohvritele hüvitise maksmise komisjoni poole;
saada teavet ohvritele mõeldud kaitsemeetmete, sealhulgas lähenemiskeeldude kohta. Samuti teatatakse ohvrile vägivallateo toimepanija karistustest ja võimalike süüdimõistvate kohtuotsuste täideviimise tingimustest;
kasutada prantsuse keele mitteoskamisel tõlki ja oma õiguste teostamiseks vajaliku teabe tõlget;
osaleda soovi korral kõikides menetlusetappides koos seadusliku esindajaga ja enda valitud täiskasvanuga, välja arvatud juhul, kui pädev kohus otsustab põhjendatult teisiti;
esitada oma aadressina kolmanda isiku selgesõnalisel nõusolekul tema aadress.
Tunnistajana väljakutsumisel peab kannatanu ilmuma kohtusse ja andma ütlusi.
Tsiviilhageja ei pea isiklikult kohal olema, kui teda esindab advokaat. Kui aga tsiviilhageja ei ole kohal ja tal ei ole esindajat, eeldatakse, et ta on oma nõudest loobunud, välja arvatud juhul, kui ta on kohtule oma hagi kirjalikult kinnitanud.
Tsiviilhageja ja kohtusse ütlusi andma kutsutud ohver võivad istungil osalemise kulud tagasi nõuda, kui nad taotlevad seda kohtumenetluse jooksul.
Te võite istungil teha avaldusi ja esitada tõendeid, kuid see peab vastama kohtumenetluse võistlevuse põhimõttele ning need tuleb esitada juba varem nii kaitsjale (kuriteo väidetavale toimepanijale ja/või tema advokaadile) kui ka prokurörile.
Tsiviilhagejana võite osaleda kas ise või advokaadi abil.
Te peate nimetama kahjunõude suuruse (rahasumma, mis on mõeldud varalise kahju, kannatuse, Teie kui ohvri kallal toime pandud teo tagajärjel kaotatud aja hüvitamiseks). Seda aitab Teil teha ohvriabiühing.
Menetluse ajal teavitatakse kannatanut tema õigusest osaleda tsiviilhagejana, kasutada advokaadi abi ja teatud tingimustel tasuta õigusabi, samuti võimalusest kaasata ohvriabiühingu esindaja.
Tsiviilhagejana osalevat ohvrit teavitatakse, et teatavatel juhtudel võib ta taotleda kuriteoohvrite hüvitamise komisjonilt kahjutasu, kui kohus nii otsustab.
Kriminaal- ja politseikohtus ei pääse Te toimikule otse ligi, vaid peate kõigepealt saama prokurörilt loa.
Tsiviilhagejana võite aga tutvuda toimikuga olenevalt juhtumist kas otse või oma advokaadi kaudu või nõuda toimiku koopiat.
Vandekohtus võite saada tasuta ärakirjad õigusrikkumist käsitlevatest politseiaruannetest, tunnistajate kirjalikest ütlustest ja eksperdiarvamustest, samuti teiste menetlusdokumentide ärakirjad.
Kui Te ei osale menetluses tsiviilhagejana, ei saa Te kohtuotsust edasi kaevata, sest ainuüksi ohvriks olemine ei tee Teist kohtumenetluse poolt.
Lisaks kui Te oletegi taotlenud kriminaalmenetluses osalemist tsiviilhagejana ja kohus on Teie avalduse rahuldanud, ei saa Te süüdi- ega õigeksmõistvat kohtuotsust ega määratud karistust edasi kaevata. Vaidlustada saate vaid otsuse osi, mis puudutavad Teid.
Teil on alati õigus
saada teada igast otsusest, mis keelab süüdimõistetul Teiega ühendust võtta;
saada teada karistuse täitmisele pööramisest (süüdimõistetud isiku vabastamine, karistuse vähendamine, süüdimõistetud isiku elukoha aadress jne) ohvriabiühingu (association d’aide aux victimes) või otse karistus- ja kriminaalhooldusasutuse ( Service Pénitentiaire d’Insertion et de Probation, SPIP) kaudu;
taotleda kohtunikult, et see keelaks süüdimõistetul Teiega kohtuda või ühendust võtta, kui ta vabastatakse ajutiselt või tingimisi või kui karistust vähendatakse või muudetakse;
saada teada, kui süüdimõistetu põgeneb pärast süüdimõistmist ja Teie või Teie lähedased on ohus;
saada tuge ohvriabiühingult;
Teie huvide arvessevõtmisele enne süüdimõistetud isiku vabastamise otsuse tegemist ning õigus esitada enne ükskõik millise otsuse tegemist kirjalikult oma märkused 15 päeva jooksul pärast nende küsimist.
Kui osalete menetluses tsiviilhagejana, on Teil ka õigus
saada kohtult teavet Teie õiguse kohta pöörduda kuriteoohvritele hüvitise maksmise komisjoni ( commission d’indemnisation des victimes d’infractions, CIVI) poole;
kasutada enda esindamiseks advokaati ja/või saada tasuta õigusabi;
saada teada kohtuotsusest (Teile saadetakse otsuse ärakiri).
Kui kurjategija kannab karistust, on Teil õigus
1. teatada kõikidest teie huve kahjustavatest sammudest kohtule (autorité judiciaire, kuhu kuulub ka prokurör);
2. saada tekitatud kahju eest hüvitist kas kahjutasuna või muu sobiva hüvitisena; vajaduse korral võidakse küsida, kas nõustute taastava õigusemõistmise meetmega;
3. saada kriminaalmenetluse seadustikus (Code de procédure pénale, CPP) ettenähtud juhtudel ja tingimustel soovi korral teada vangistuse lõppemisest;
4. sellele, et tarviduse korral võetaks arvesse vajadust tagada Teie meelerahu ja ohutus.
Kohtu ülesanne on tagada kõik need õigused kogu karistuse kandmise jooksul, olenemata selle liigist.
Pärast kohtuistungit võib Teid abistada advokaat, kes oskab anda nõu edasikaebamise soovitavuse või kohtutäituri kaasamise kohta.
Samuti võite saada igal ajal abi ohvriabiühingult.
Kui kurjategija mõistetakse süüdi, teavitatakse Teid karistusest, kui see sisaldab tingimusi, mis keelavad süüdimõistetul Teiega ühendust võtta või läheneda Teie kodule.
Kui osalete menetluses tsiviilhagejana, saadetakse Teile karistuse määramist käsitleva kohtuotsuse ärakiri.
Kui süüdimõistetu kannab vanglakaristust, võidakse Teile teatada kavandatavast tingimisi vabastamisest ja küsida Teie seisukohta.
Kui inimene on mõistetud süüdi teatud liiki kuriteos (vägistamine, mõrv või mõrvakatse ja enamik seksuaalkuritegusid) ning kui olete seda ohvri või tsiviilhagejana taotlenud, teatatakse Teile otse või advokaadi kaudu õigusrikkuja vabastamisest karistuse lõppemisel.
Põgenemise korral teavitab Teid prokurör.
Kui on oht, et süüdimõistetud isik võib kannatanu või tsiviilhagejaga ühendust võtta ja sellist kontakti tuleks vältida, määrab karistust täitmisele pöörav kohus – kui ta otsustab süüdimõistetu ajutiselt või alaliselt vabastada – süüdimõistetule keelu võtta ühendust kannatanu või tsiviilhagejaga ning kui vaja, siis ka keelu viibida tema kodu või töökoha läheduses (kriminaalmenetluse seadustiku artikli 712-16-2 esimene lõik).
Selline keeld tuleb kehtestada – välja arvatud juhul, kui ettenähtud põhjustel tehakse vastupidine otsus – siis, kui isik on süüdi mõistetud kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 706-47 (mis hõlmab enamikku seksuaalkuritegusid, artikli 712-16-2 teine lõige) nimetatud õigusrikkumises.
Sellistel juhtudel teavitatakse kannatanut või tsiviilhagejat meetmest ja tagajärgedest, kui kurjategija keeldu ei järgi (kriminaalmenetluse seadustiku artikli 712-16-2 kolmas lõige, vt allpool).
Tsiviilhageja nõudel võib teda esindav advokaat – kuid mitte kannatanu puhul, kes ei ole tsiviilhageja – ilmuda menetluse käigus kohtusse, kus kaalutakse viieks või enamaks aastaks vanglakaristuse (emprisonnement või réclusion) saanud isiku tingimisi vabastamise taotlust, ja teha avaldusi.
Veelgi enam, karistust täitmisele pöörav kohus võib enne otsuse tegemist teavitada kannatanut või tsiviilhagejat otse või advokaadi kaudu võimalusest esitada oma seisukoht kirjalikult 15 päeva jooksul pärast teavitamist. Kannatanu või tsiviilhageja võib saata oma seisukoha kohtule enda valitud viisil.
Kannatanu ei saa süüdimõistetu karistuse täitmisele pööramise otsuseid edasi kaevata. Kannatanu võib esitada uue kaebuse, kui kuriteo toimepanija paneb toime uusi õigusrikkumisi. Kui süüdimõistetu rikub oma kohustusi või keelde, näiteks ei pea kinni keelust kannatanuga ühendust võtta, võib kannatanu teavitada sellest tingimisi vabastamise nõuete täitmist jälgivat kohtunikku või prokuröri.
Kehtivad õigusaktid võimaldavad kõikidel, kes peavad end kannatanuks:
taotleda kohtuasjaga tegelevalt eeluurimiskohtunikult menetlusse astumist tsiviilhagejana (constitution de partie civile);
esitada ajutise õiguskaitse kohaldamise hagi (action en référé) või sisuline hagi tsiviilkohtusse (action devant le juge civil au fond).
1) Tsiviilnõude võib esitada kriminaalkohtule mitmel viisil.
– Süüdistuse (action) esitamine, kui prokurör ei ole kriminaalmenetlust alustanud (sellega käivitub kriminaalmenetlus).
Võimalusi on kaks:
tunnistajate vahetu kohtusse kutsumine (citation directe) väiksemate õigusrikkumiste (contraventions) või keskmise raskusastmega õigusrikkumiste (délits) korral;
tsiviilhagejana kriminaalmenetlusse astumise taotlus (keskmise raskusastmega õigusrikkumiste või raskete kuritegude (crimes) korral.
– Sekkumine (intervention), kui riiklik süüdistus on juba esitatud.
– Taotluse esitamine tsiviilhagejana kriminaalmenetluses osalemiseks.
Kannatanu võib avaldada menetluses tsiviilhagejana osalemise soovi kohtuistungil, kuid võib ka saata kriminaalkohtu eesistujale avalduse tähtkirjaga kättesaamiskinnituse vastu või faksiga, märkides selles, et taotleja soovib osaleda menetluses kahjutasu nõudva tsiviilhagejana, ning nimetades kahjunõude suuruse. Seda saab teha ka advokaadi kaudu.
2) Tsiviilnõude saab esitada tsiviilkohtutes tsiviilvastutuse tavaõiguse kohaselt.
Kui kannatanu esitab kahju hüvitamise hagi tsiviilkohtusse, ei saa ta kriminaalkohtus jätkata. Kui aga kannatanu soovib osaleda kriminaalmenetluses tsiviilhagejana, ei takista see tal esitada hagi tsiviilkohtusse.
Kui kannatanul on probleeme hüvitise kättesaamisega, võib ta kasutada sundtäitmiseks kohtutäiturit (huissier de justice). Taotlus tuleb edastada postiga süüdimõistetu peamise elukoha (domicile) või – kui ta on vangis – vangla asukoha kõrgema astme kohtu (tribunal de grande instance) esimehele. Arestida võidakse:
– osa süüdimõistetu allesjäänud palgast;
– tema pangakontol olevad vahendid;
– teatavad talle kuuluvad varad.
Kui süüdimõistetu ei maksa vabatahtlikult kannatanule hüvitist, võib kannatanu pöörduda kuriteoohvrite hüvitise väljanõudmise tugiteenistusse (Service d’Aide au Recouvrement des Victimes d’Infractions, SARVI). Kannatanul piisab vaid tõendamisest, et talle on lõpliku kohtuotsusega (mida ei saa edasi kaevata) välja mõistetud kahjutasu.
SARVI hüvitab vastutava isiku asemel kannatanule kuni 1000 euro ulatuses kogu kahju. Sellest suurema summa osas teeb ta 30% ettemakse kuni 3000eurose summani. Pärast ettemakse tegemist tasub SARVI puudujääva osa siis, kui ta saab süüdimõistetult raha kätte.
SARVIsse pöördumiseks peab kannatanu võtma sissenõudmise abitaotluse vormi (formulaire de demande d’aide au recouvrement) kõrgema astme kohtust (näiteks selle kantseleist (guichet unique de greffe), kannatanutega tegelema volitatud kohtuniku kantseleist (greffe du juge délégué aux victimes), täitebüroost (bureau d’execution) või ohvrite tugiametist (bureau d’aide aux victimes)) või õiguskeskusest (maison de la justice et du droit), õigusteabepunktist (point d’accès au droit), linnavalitsusest või muust sarnasest asutusest, kes edastab täidetud vormi ka SARVI-le.
SARVI-le tuleb taotlus esitada vahemikus kaks kuud kuni üks aasta kahjutasu määramise otsuse lõplikuks muutumise päevast arvates.
Terrorismi- ja muude kuritegude ohvrite garantiifond (Fonds de garantie des victimes d’actes de terrorisme et d’autres infractions, FGTI) maksab terrorismiohvritele hüvitist erimenetluse alusel. Samuti maksab fond hüvitist:
– vägistamise, seksuaalse rünnaku, varguse, pettuse, usalduse kuritarvitamise, väljapressimise, asja hävitamise, halvendamise või rikkumise ohvritele;
– püsiva puude või täieliku töövõimetuse põhjustanud kuriteo ohvritele;
– mõrvatu või tapetu lähedastele.
Hüvitise saamiseks fondist peab teatavatele tingimustele vastav kannatanu esitama taotluse otse kuriteoohvritele hüvitise maksmise komisjonile (CIVI) tema peamise elukoha või õigusrikkumist menetleva kriminaalkohtu asukoha kõrgema astme kohtus.
Taotlus tuleb komisjonile esitada kolme aasta jooksul teo toimepanemise kuupäevast arvates. Seda perioodi pikendatakse aasta võrra alates viimase kohtuotsuse kuupäevast.
Kui õigusrikkumine pandi toime Prantsusmaal, võidakse hüvitist maksta:
– Prantsuse kodanikele;
– Euroopa Liidu muu liikmesriigi kodanikele.
Kui õigusrikkumine pandi toime välismaal, makstakse hüvitist ainult Prantsuse kodanikele.
1) Raske tervisekahjustus
Kannatanu kahju võidakse hüvitada täies ulatuses, kui tegemist on isikuvastase süüteoga, mille tagajärjeks on surm, vigastus või püsiv puue või täielik töövõimetus vähemalt üheks kuuks, või kui kuritegu seisnes vägistamises, seksuaalses rünnakus või inimkaubanduses.
Komisjon võtab arvesse toetusi, mida on maksnud sotsiaalkindlustusasutused, vastastikuse tervisekindlustuse seltsid, kindlustusfirmad jt. Rõivaid või varalist kahju ei hüvitata.
2) Tervisekahjustus ja varaline kahju, mis on tekkinud varguse, pettuse, usalduse kuritarvitamise, väljapressimise, asja hävitamise, halvendamise või rikkumise tõttu
Kui kannatanul on tekkinud tervisekahjustuse tagajärjel täielik töövõimetus vähem kui üheks kuuks või ta on kandnud ühe seitsmest nimetatud teo tagajärjel varalist kahju, on hüvitise saamiseks kehtestatud ranged tingimused ja ülempiir.
Sedalaadi hüvitise saamiseks peab kannatanu vastama järgmistele lisatingimustele:
– kannatanu sissetulek ei tohi ületada osalise õigusabi puhul kehtestatud piirsummat rohkem kui 1,5 korda (kohandatuna kogu perekonna kuludega);
– kannatanu ei tohi saada tõhusat ja piisavat kahjuhüvitist kindlustusfirmalt, sotsiaalkindlustusasutuselt ega üheltki muult vastutavalt asutuselt;
– ainult varalise kahju korral peab õigusrikkumine olema põhjustanud kannatanule raske varalise või psühholoogilise olukorra.
Kui need tingimused on täidetud, võib kannatanu saada hüvitist kuni 4500 eurot.
Kui süüdistatut ei mõisteta süüdi, võite esitada tsiviilkohtusse oma kahju hüvitamiseks tsiviilhagi. Te peate tõendama, et Teile tekitatud kahju eest vastutab kuriteo toimepanija.
Kuriteoohvritele hüvitise maksmise komisjoni menetlus on kriminaalkohtu menetlusest sõltumatu ning kannatanu võib komisjoni pöörduda isegi juhul, kui kriminaalkohus ei tee otsust ega määrust ja isegi kui süüdistatav mõistetakse õigeks.
Kuriteoohvritele hüvitise maksmise komisjoni menetluse ajal võite taotleda ajutist hüvitist, kui Teie hüvitise saamise õigust ei ole vaidlustatud ja kui Teie kahju ei saa lõplikult kindlaks määrata sellepärast, et Teil ei ole võimalik kogusummat välja arvutada või sotsiaalkindlustusasutused ei ole makstavat summat Teile veel teatanud. Kui Te ei vasta nendele tingimustele, võib komisjoni esimees siiski otsustada, et komisjon maksab Teile ajutist hüvitist.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Vanglaametnikule või muule vanglatöötajale Justiitsministeeriumi ametniku poolt korralduste andmise ja vanglas teenistusülesannete täitmise kord – Riigi Teataja
Vanglaametnikule või muule vanglatöötajale Justiitsministeeriumi ametniku poolt korralduste andmise ja vanglas teenistusülesannete täitmise kord
Vanglaametnikule või muule vanglatöötajale Justiitsministeeriumi ametniku poolt korralduste andmise ja vanglas teenistusülesannete täitmise kord - sisukord
§ 1 Korralduste andmise ja teenistusülesannete täitmise eesmärk
§ 2 Ametnike pädevus korralduste andmisel
§ 3 Korralduse andmine
§ 4 Korralduse täitmine
§ 5 Teenistusülesannete täitmise alus
§ 6 Vanglas teenistusülesannete täitmine
§ 7 Vanglas teenistusülesannete täitmise kohustuslikkus
RT I, 12.02.2014, 16
Vastu võetud 04.08.2008 nr 41
RTL 2008, 69, 983
jõustumine 18.08.2008
07.02.2014 RT I, 12.02.2014, 11 15.02.2014
Määrus kehtestatakse «Vangistusseaduse» § 111 lõike 3 alusel.
§ 1. Korralduste andmise ja teenistusülesannete täitmise eesmärk
Justiitsministeeriumi ametnikul on õigus anda vanglaametnikule või muule vanglatöötajale (edaspidi vanglateenistuja) korraldusi ja täita vanglas teenistusülesandeid, kui see on vajalik vanglale pandud ülesannete täitmiseks.
§ 2. Ametnike pädevus korralduste andmisel
(1) Justiitsministeeriumi vanglate valdkonna asekantsleril on õigus anda korraldusi kõigis vangla tegevusvaldkondades.
(2) Justiitsministeeriumi vanglate osakonna talituse juhatajal on õigus anda korraldusi järgmistes valdkondades:
1) õiguse ja arenduse talituse juhatajal on õigus anda korraldusi finants-, majandus-, personali-, õiguse ja kantselei töö valdkonnas;
2) taasühiskonnastamise talituse juhatajal on õigus anda korraldusi individuaalse täitmiskava koostamise, vangla sotsiaaltöö, kriminaalhoolduse ning tervishoiuteenuse osutamise valdkonnas;
3) karistuse täideviimise talituse juhatajal on õigus anda korraldusi registrite arendamise, kinnipeetavate ja vahistatute arvestuse, vangistuse täideviimise, järelevalve, julgeoleku ja jälitustegevuse valdkonnas ning menetluste kohta, mis puudutavad kinnipeetavaid ja nende poolt toimepandud õigusrikkumisi;
4) sisekontrolli talituse juhatajal on õigus anda korraldusi sisekontrolli, jälitustegevuse, riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse valdkonnas ning menetluste kohta, mis puudutavad ametnikke ja töötajaid ning nende poolt toimepandud õigusrikkumisi.
§ 3. Korralduse andmine
(1) Korraldus antakse suulises või taasesitamist võimaldavas vormis. Korralduse saajal on õigus nõuda suuliselt antud korralduse esitamist taasesitamist võimaldavas vormis.
(2) Korraldus antakse vangla direktorile. Muule vanglateenistujale võib korraldusi anda edasilükkamatul juhul.
(3) Muu vanglateenistuja teavitab saadud korraldusest vahetut ülemust, vangla direktorit või tema poolt määratud isikut.
§ 4. Korralduse täitmine
Vanglateenistuja on kohustatud saadud korralduse täitma viivitamata. Kui vanglateenistuja ei saa korraldusest aru, peab ta korralduse andjalt küsima selgitust.
§ 5. Teenistusülesannete täitmise alus
(1) Justiitsministeeriumi vanglate osakonna teenistuja täidab teenistusülesandeid vanglas samas korras nagu toimub teenistuslähetusse saatmine. Vanglate valdkonna asekantsleri antud korralduses peavad olema määratletud teenistusülesanded, mida ta vanglas täitma asub.
(2) Vanglas teenistusülesannete täitmise ajaks võib lõikes 1 nimetatud teenistuja vabastada teenistusülesannete täitmisest Justiitsministeeriumis osaliselt või täielikult.
§ 6. Vanglas teenistusülesannete täitmine
(1) Justiitsministeeriumi vanglate osakonna teenistujal on vanglas teenistusülesannete täitmisel vastava vanglateenistuja õigused ja kohustused.
(2) Justiitsministeerium peab vangla direktorit või tema määratud isikut teavitama vanglas täidetavatest teenistusülesannetest. Vangla peab tagama Justiitsministeeriumi vanglate osakonna teenistujale vanglas teenistusülesannete täitmiseks vajaminevate vahendite olemasolu.
§ 7. Vanglas teenistusülesannete täitmise kohustuslikkus
Justiitsministeeriumi vanglate osakonna teenistuja ei või keelduda vanglas teenistusülesannete täitmisest, välja arvatud juhul, kui ta on rase, kasvatab alla kolmeaastast või puudega last. Samuti tuleb arvestada muid olulisi asjaolusid, mis takistavad teenistujal vanglas teenistusülesandeid täita.


§ 586 Loomade, loomsete saaduste ning loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete veo ning loomsete saaduste ning loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete käitlemise või mittenõuetekohase toiduks mittekasutatava loomse saaduse vabatsoonis, vabalaos või tollilaos ladustamise veterinaarnõuete rikkumine
RT I, 12.07.2014, 70
Loomataudi ennetamiseks rakendab loomapidaja järgmisi bioohutusmeetmeid:
(1) Loomapidaja ja isik, kes oma tööülesannete tõttu puutub vahetult kokku põllumajandusloomade ja loomsete saadustega, peab nakkushaiguste tuvastamiseks ning nende leviku tõkestamiseks käima enne loomapidamise alustamist või töösuhte algust ja olenevalt riski hindamise tulemustest ka loomapidamise või töösuhte ajal korrapäraselt tervisekontrollis ning tal peab vastavalt nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seadusele olema kirjalik tervisetõend. Tervisekontrolli nõudeid ei kohaldata loomapidajale, kes peab loomi, et saada loomseid saadusi enda tarbeks.
(2) Loomapidaja ja loomsete saaduste käitleja peab nõudma oma tööülesannete tõttu põllumajandusloomade ja loomsete saadustega vahetult kokkupuutuvalt isikult käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustuse täitmist.
(3) Põllumajandusloomade pidamises ja loomsete saaduste käitlemises osalev isik peab teavitama loomapidajat või loomsete saaduste käitlejat või tema esindajat oma tervisehäirest, haigusest, kontakteerumisest nakkushaigega või muudest ohtudest, mis võivad põhjustada põllumajandusloomade haigestumise või loomsete saaduste saastumise.
(4) Isikut, kellel puudub kehtiv tervisetõend, kes võib levitada haigusetekitajaid või parasiite või kellel on põllumajandusloomade ja inimeste tervise seisukohalt muu ohtlik tervisehäire või haigus, ei tohi lubada tööle, kus ta puutub vahetult kokku põllumajandusloomade või loomsete saadustega.
11) teavitama piirkonda teenindavat volitatud veterinaararsti või Veterinaar- ja Toiduameti kohalikku asutust üle 24 kuu vanuse veise ning üle 18 kuu vanuse lamba ja kitse enda tarbeks tapmisest vähemalt 24 tundi ette;
(4) Põllumajandusloomade registri vastutavaks töötlejaks on Põllumajandusministeerium ja volitatud töötlejaks Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet.
(1) Käesolevas seaduses mõistetakse loomade liikumise all põllumajandusloomade asukoha ajutist või püsivat muutmist nende võõrandamisel või mõnel muul põhjusel, millega kaasneb loomade üleviimine ühest karjast teise.
(3) Ürituse korraldaja teavitab vähemalt kümme päeva enne korraldatava ürituse algust sellest Veterinaar- ja Toiduameti kohalikku asutust, kelle järelevalvealasel territooriumil üritus toimub.
(5) Veterinaar- ja Toiduameti kohalik asutus peab arvestust oma järelevalvealasel territooriumil toimuvate ürituste üle, registreerides tähtaja jooksul esitatud nõuetekohase teate. Andmed ürituste arvestuse kohta on avalikud ja neid säilitatakse kolm aastat ürituse registreerimise päevast arvates.
(1) Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud nõuetele mittevastavat toiduks mittekasutatavat loomset saadust (edaspidi mittenõuetekohane toiduks mittekasutatav loomne saadus) ladustatakse vabatsoonis, vabalaos või tollilaos loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduse nõuete kohaselt.
4) mittenõuetekohase toiduks mittekasutatava loomse saaduse vabatsoonis, vabalaos või tollilaos ladustamise ettevõte.
5) ahvide (simiae ja prosimiae) pidamise või aretamisega ärilisel või mitteärilisel eemärgil nende avalikuks näitamiseks ja rahvahariduseks, liigi säilitamiseks ning teaduslikeks alus- või rakendusuuringuteks, sealhulgas ahvide aretamiseks selliste uuringute tarvis.
(51) Mittenõuetekohase toiduks mittekasutatava loomse saaduse vabatsoonis, vabalaos või tollilaos ladustamise ettevõtte kohta esitatakse tegevusloa taotluses lisaks majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses sätestatule käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 2–7 nimetatud andmed mittenõuetekohase loomse saaduse ladustamiseks kasutatava ruumi kohta.
Ettevõtjale antakse tegevusluba, kui tema loomakasvatushoone või -rajatis, loomade pidamiseks piiritletud ala, embrüokogumisrühm, põllumajandusloomi vahendava isiku või tauditõrje eesmärgil tapmisele määratud vesiviljelusloomade tapmise või loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete käitlemise või mittenõuetekohase toiduks mittekasutatava loomse saaduse vabatsoonis, vabalaos või tollilaos ladustamise ettevõte vastab käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide ning Euroopa Liidu õigusaktide nõuetele.
(1) Loomataudi laboratoorne diagnoosimine, samuti riikliku järelevalve käigus võetud proovide uurimine on lubatud veterinaarkorralduse seaduse § 5 lõikes 5 loetletud laboratooriumides.
(9) Loa andmise, loa andmisest keeldumise, loa peatamise ning loa kehtetuks tunnistamise otsus toimetatakse isikule kätte posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(1) Loomataudi ohuna käsitatakse eriti ohtliku loomataudi ulatuslikku levimist Euroopa Liidu liikmesriigis või Eesti naaberriigis ning kui riskianalüüsi tulemusena on selgunud oht taudi levikuks Eesti territooriumile või kui naaberriigis kehtestatud ohustatud tsoon või järelevalvetsoon ulatuks Eesti territooriumile.
(5) Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht kehtestab pärast loomataudi kahtlusest teate saamist vajaduse korral diagnoosi täpsustamiseni karjale, ettevõttele või piirkonnale kitsendused.
(6) Kitsenduste kehtestamisest teatab korrakaitseorgan loomapidajale posti teel väljastusteatega või allkirja vastu.
(1) Otsuse loomataudi kahtluse korral kehtestatud kitsenduste kehtetuks tunnistamiseks teeb Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht laboratoorse uurimise tulemuste või käesoleva seaduse § 37 lõikes 3 nimetatud komisjoni otsuse alusel, kui need välistavad loomataudi puhkemise.
(2) Loomataudi kahtluse lõpetamisest teatab Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht loomapidajale ja loomsete saaduste käitlejale posti teel väljastusteatega või allkirja vastu 24 tunni jooksul pärast otsuse tegemist.
(2) Vajadusel võidakse proovide võtmise eesmärgil teha loomade kontrolltapmisi. Kontrolltapmine on looma tapmine taudikahtluse kontrollimiseks lubatud uimastamis- ja tapmisvahendiga ning lubatud uimastamis- ja tapmismeetodil. Looma kontrolltapmisele määramise õigus on korrakaitseorganil. Looma kontrolltapmisele määramise otsusest teatab korrakaitseorgan loomapidajale kirjalikult.
(1) Teatamiskohustusliku loomataudi kahtlusest või diagnoosimisest peavad korrakaitseorganid, volitatud veterinaararstid ja veterinaararstid, samuti veterinaarlaboratooriumid ja teised isikud viivitamatult teavitama Veterinaar- ja Toiduameti kohalikku asutust.
(2) Registreerimiskohustusliku loomataudi diagnoosimise juhud registreeritakse ja neist teavitatakse Veterinaar- ja Toiduameti kohalikku asutust regulaarse aruandluse korras, kui loomataudi tõrje-eeskiri ei sätesta teisiti.
(2) Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juhile esitatava loomataudi teatise vormi- ja sisunõuded ning esitamise korra kehtestab Veterinaar- ja Toiduameti peadirektor.
(1) Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht on kohustatud viivitamatult informeerima teatamiskohustusliku loomataudi kahtlusest ja selle diagnoosimisest Veterinaar- ja Toiduameti peadirektorit, tema äraolekul tema asetäitjat ning naaberpiirkondade Veterinaar- ja Toiduameti kohalike asutuste juhte. Teatamiskohustusliku zoonoosi või zoonoosse haigusetekitaja diagnoosimisest on Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht kohustatud viivitamata teavitama Terviseametit.
(2) Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht esitab aruande Veterinaar- ja Toiduametile registreeritud loomataudide ning Terviseametile registreeritud zoonooside kohta tema järelevalvealasel territooriumil. Aruande esitamise korra kehtestab Veterinaar- ja Toiduameti peadirektor.
(1) Veterinaarkorralduse seaduse § 5 lõikes 5 loetletud laboratooriumid on kohustatud teatama teatamiskohustusliku loomataudi kahtlusest või laboratoorsest diagnoosimisest viivitamatult Veterinaar- ja Toiduameti peadirektorile, tema äraolekul tema asetäitjale ning selle Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juhile, kelle järelevalvealalt uurimismaterjal pärines. Esitatava teatise vormi- ja sisunõuded ning esitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(3) Registreerimiskohustusliku loomataudi laboratoorsest diagnoosimisest teatab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud laboratoorium Veterinaar- ja Toiduametile regulaarse aruandluse korras, kui selle loomataudi tõrje-eeskiri ei näe ette teisiti. sitatava teatise vormi- ja sisunõuded ning esitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(1) Terviseamet on kohustatud teatama zoonooside diagnoosimisest inimestel sellele Veterinaar- ja Toiduameti kohalikule asutusele, kelle järelevalvealasel territooriumil zoonoos diagnoositi.
(2) Teatamiskohustuslike zoonooside loetelu ning Veterinaar- ja Toiduameti kohalikule asutusele esitatava asjakohase teatise vormi nõuded ning esitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister kooskõlastatult põllumajandusministriga.
(5) Veterinaar- ja Toiduamet teeb tööalast koolitust situatsioonplaani rakendamise kohta loomatauditõrjeks vajalike praktiliste oskuste ning erinevate riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste vahelise koostöö säilitamiseks.
1) piirang loomataudile vastuvõtlike loomade ja muude loomade veole ning neilt pärinevate loomsete saaduste veole ja käitlemisele;
2) piirang sööda, allapanu, jäätmete, seadmete ja muu nakkust edasikandva eseme või materjali veole ja käitlemisele, inimeste ja veokite liikumisele ning muu asjakohane tegevuse piirang.
(4) Veterinaar- ja Toiduamet otsustab kitsenduse lõpetamise riskianalüüsi tulemusi arvestades pärast viimast haigusjuhtumit või desinfektsiooni, aga mitte enne asjakohases loomatauditõrje eeskirjas nimetatud tähtaja möödumist.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud otsus toimetatakse loomapidajale kätte postiga või allkirja vastu viivitamata, kuid mitte hiljem kui kolmandal tööpäeval otsuse tegemisest arvates.
(1) Loomataudide ennetamist ja tõrjet metsloomade populatsioonis korraldab Veterinaar- ja Toiduamet koostöös Keskkonnainspektsiooni ning jahipidamise ja kalapüügi õigust omavate füüsiliste ja juriidiliste isikutega.
(1) Kohaliku loomatauditõrje komisjoni moodustab pärast eriti ohtliku loomataudi ametliku diagnoosi panemist Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juhi ettepanekul maavanem.
(2) Kohalikku loomatauditõrje komisjoni kuuluvad maavalitsuse ja kohaliku omavalitsuse esindaja, Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht ja ametnikud, Veterinaar- ja Toidulaboratooriumi esindaja vähemalt peaspetsialisti tasemel, taudipunkti piirkonda teenindav volitatud veterinaararst ning Politsei- ja Piirivalveameti esindaja ja Päästeameti esindaja.
(3) Kohaliku loomatauditõrje komisjoni tööd juhib Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht ja selle töökorraldus kehtestatakse loomatauditõrje situatsioonplaanis.
(4) Kohaliku loomatauditõrje komisjoni ülesandeks on:
1) käesoleva seaduse § 52 alusel epidemioloogilise uurimise läbiviimine;
2) ohustatud ja järelevalvetsooni piiritlemine;
3) loomatauditõrje meetmete rakendamise koordineerimine, korraldamine ja kontroll.
(2) Riiklikku loomatauditõrje komisjoni kuuluvad Veterinaar- ja Toiduameti peadirektor ja ametnikud, Veterinaar- ja Toidulaboratooriumi esindaja vähemalt peaspetsialisti tasemel, loomataudi levipiirkonna Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht ning Politsei- ja Piirivalveameti ja Päästeameti esindajad vähemalt peadirektori asetäitja tasemel. Komisjoni tööd juhib Veterinaar- ja Toiduameti peadirektor.
(4) Karantiini kehtestab Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juhi ettepanekul maavanem kirjaliku korraldusega, mis antakse üle loomapidajale või ettevõtte omanikule allkirja vastu ja millest teavitatakse elanikkonda massiteabevahendite kaudu.
(5) Maavanem kehtestab kirjaliku korraldusega Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juhi ettepanekul taudipunkti ümber ohustatud ja järelevalvetsooni, millest teavitatakse elanikkonda massiteabevahendite kaudu.
(6) Vajadusel muudetakse ohustatud ja järelevalvetsooni ulatust maavanema kirjaliku korraldusega käesoleva paragrahvi lõikes 5 kehtestatud korras.
(10) Kitsendused taudipunktis hakkavad kehtima alates kirjaliku korralduse üleandmisest loomapidajale.
(1) Riiklikku järelevalvet karantiiniga kehtestatud meetmete täitmise üle teostab Veterinaar- ja Toiduameti kohalik asutus.
(3) Karantiini lõpetab Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juhi ettepanekul maavanem kirjaliku korraldusega ning sellest teavitatakse elanikkonda massiteabevahendite kaudu.
2) ettekirjutuse alusel hävitatud seadme, sööda, pakkematerjali, piima ja munade väärtus.
2) aretuslooma puhul põllumajandusloomade aretuse seaduse § 4 lõike 1 tähenduses eksperdiarvamuse alusel määratud aretuslooma väärtus;
3) seadme, sööda, pakkematerjali, piima ja munade puhul nende tegelik väärtus.
(2) Loomapidaja, kes on sõlminud kindlustuslepingu, mille alusel on selle esemeks olev loom, aretusloom, seade, sööt, pakkematerjal, piim või munad kindlustatud käesoleva seaduse § 55 lõikes 1 sätestatud kahju vastu, märgib selle ära taotluses. Loomapidaja teavitab Veterinaar- ja Toiduametit viivitamata selle kindlustuslepingu alusel talle väljamakstud kindlustushüvitisest.
8) seade, sööt, pakkematerjal, piim või munad hävitati ilma asjakohase ettekirjutuseta;
(4) Veterinaar- ja Toiduamet esitab kümne tööpäeva jooksul taotluse rahuldamisest arvates valdkonna eest vastutavale ministrile andmed Vabariigi Valitsuse reservist raha eraldamise vajaduse kohta koos üksikasjaliku arvestuse ja asjakohase eelarvega ning põhjendusega raha kasutamise kohta. Põllumajandusministeerium edastab nende andmete põhjal Rahandusministeeriumile taotluse Vabariigi Valitsuse reservist loomatauditõrjel tekkinud kahju hüvitamiseks taudikahjutoetuse maksmiseks.
§ 586. Loomade, loomsete saaduste ning loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete veo ning loomsete saaduste ning loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete käitlemise või mittenõuetekohase toiduks mittekasutatava loomse saaduse vabatsoonis, vabalaos või tollilaos ladustamise veterinaarnõuete rikkumine
(1) Loomade, loomsete saaduste ning loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete veo ning loomsete saaduste ning loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete käitlemise või mittenõuetekohase toiduks mittekasutatava loomse saaduse vabatsoonis, vabalaos või tollilaos ladustamise veterinaarnõuete rikkumise eest –


Mootorsõidukitest ja nende osadest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad – Riigi Teataja
Mootorsõidukitest ja nende osadest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad
Mootorsõidukitest ja nende osadest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad - sisukord
§ 3 Mootorsõidukite ja nende osade kasutajatele esitatav teave
§ 4 Romusõidukite käitluskohtadele esitatav teave
§ 5 Romusõidukite ja kasutatud osade kogumisele, vedamisele ja tootjale tagastamisele esitatavad nõuded
§ 6 Romusõidukite ja kasutatud osade tagasivõtmine
§ 7 Erinõue saastunud või lekkiva kasutatud osa tagasivõtmise korral
§ 8 Romusõidukites sisalduvate materjalide taaskasutamine ja ringlussevõtt
§ 9 Romusõiduki keskmise massi arvutamine
§ 10 Romusõiduki kõrvaldamine
§ 12 Määruse kehtetuks tunnistamine
RT I, 15.10.2013, 4
Mootorsõidukitest ja nende osadest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad1
Vastu võetud 17.06.2010 nr 79
RT I 2010, 42, 248
jõustumine 09.07.2010
08.11.2012 RT I, 13.11.2012, 14 16.11.2012
10.10.2013 RT I, 15.10.2013, 1 18.10.2013
Määrus kehtestatakse „Jäätmeseaduse” § 26 lõigete 3 ja 8 alusel.
(1) Määrust kohaldatakse jäätmeseaduse § 25 lõike 3 punktis 3 nimetatud jäätmeteks muutunud mootorsõidukitele (edaspidi romusõidukid) ja mootorsõidukite osadele (edaspidi kasutatud osad), mis kuuluvad majandus- ja kommunikatsiooniministri 13. juuni 2011. a määruse nr 42 „Mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuded ning nõuded varustusele” lisa 5 „Sõidukite jaotus kategooriatesse ja klassidesse” kohaselt määratud mootorsõidukite kategooriatesse M1, N1 ja L2e.
[RT I, 13.11.2012, 14 - jõust. 16.11.2012]
(2) Määrust ei kohaldata vanarehvidele, välja arvatud romusõiduki üleandmisel romusõiduki küljes olevatele vanarehvidele.
(3) Määrust ei kohaldata keskkonnasõbralikul viisil hoitavatele vanasõidukitele ja nende osadele, mille all mõeldakse ajaloolisi, kollektsionääridele huvi pakkuvaid või kultuuriväärtust omavaid sõidukeid, mis on kasutusel, kasutusvalmis või osadeks lahti võetud.
1) ringlussevõtt on jäätmematerjali ümbertöötamine tootmisprotsessis algeesmärgil või muudel eesmärkidel, kuid mitte energia saamiseks. Energia tootmine on põlevjäätmete kasutamine energia saamiseks otsese põletamise teel koos muude jäätmetega või eraldi, mille puhul eraldub soojusenergia;
2) töötlemine on tegevus pärast romusõiduki üleandmist jäätmekäitlejale reostusohu kõrvaldamiseks, demonteerimiseks, lõike- ja purustustöödeks, taaskasutamiseks või purustusjäätmete kõrvaldamise ettevalmistamiseks või mis tahes muudeks töödeks romusõidukite ja nende osade taaskasutusele võtmise või kõrvaldamise jaoks.
§ 3. Mootorsõidukite ja nende osade kasutajatele esitatav teave
[Kehtetu - RT I, 15.10.2013, 1 - jõust. 18.10.2013]
§ 4. Romusõidukite käitluskohtadele esitatav teave
(1) Tootja peab tegema romusõidukite käitluskohtadele kättesaadavaks romusõidukite demonteerimise, korduskasutamise ja taaskasutamisega seotud teabe iga turule lastud uut tüüpi mootorsõiduki kohta hiljemalt kuue kuu möödumisel sõiduki turule laskmisest, nimetades osad ja materjalid ning ohtlike ainete ja valmististe asukohad sõidukis.
(2) Mootorsõidukiosade tootja peab tegema käitluskohtadele kättesaadavaks teabe, mis on vajalik korduvkasutuseks sobivate osade demonteerimiseks, ladustamiseks ja katsetamiseks.
(3) Tootjad peavad tegema lõigetes 1 ja 2 nimetatud andmed kättesaadavaks juhendi vormis paberil või elektroonilistel vahenditel (näiteks CD-l, DVD-l, veebilehel).
§ 5. Romusõidukite ja kasutatud osade kogumisele, vedamisele ja tootjale tagastamisele esitatavad nõuded
(1) Tootja peab korraldama vastavalt „Jäätmeseaduse” § 26 lõikele 1 romusõidukite ja mootorsõidukite hooldamisel tekkinud kasutatud osade, sealhulgas romusõiduki üleandmisel romusõiduki küljes olevate vanarehvide kogumise ja edasise käitlemise oma toodetest tekkinud jäätmete korral.
(2) Romusõidukite kogumine ja tootjale tagastamine tuleb tootjal korraldada selliselt, et romusõiduki omanikule oleks romusõidukist loobumine võimalikult mugav ning romusõiduki kogumiskohta üleandmine võimalik vähemalt tema elukohajärgse maakonna piires.
(3) Kasutatud osade kogumine tuleb tootjal korraldada nii, et neid oleks võimalik tagastada mootorsõidukite osi müüvasse müügikohta.
(4) Romusõidukite või kasutatud osade vedamisel tuleb vältida nende purunemist, mis takistaks osade hilisemat korduskasutamist ja materjalide taaskasutamist või tekitaks ohtu keskkonnale.
(5) Romusõiduki või kasutatud osad annab kogumiskohta või käitluskohta selle omanik või tema volitatud isik, nende isikute puudumisel rakendatakse „Jäätmeseaduse” § 128 sätteid.
§ 6. Romusõidukite ja kasutatud osade tagasivõtmine
(1) Tootja on kohustatud tasuta vastu võtma liiklusseaduse § 173 lõikes 1 nimetatud liiklusregistris registreeritud mootorsõidukid, millel on majandus- ja kommunikatsiooniministri 3. märtsi 2011. a määruse nr 19 „Mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise tingimused ja kord” lisa 1 kohane sõiduki registreerimistunnistus.
(2) Romusõiduki vastuvõtmisel on tootja kohustatud tasuta vastu võtma kuni neli sõiduki küljes olevat rehvi. Tootja peab lisaks vastu võtma ühe rehvi, mis on sõidukiga kaasas tagavararehvina.
(3) Turustaja on kohustatud kasutajalt turustatava osaga sama liiki osast tekkinud osa (kasutatud osa) tasuta tagasi võtma sõltumata sellest, kas kasutaja kavatseb osta uue osa või mitte.
(4) Turustajaks ei loeta romusõidukite käitlejat, kes müüb demonteeritud romusõiduki kasutatud osi korduskasutusse, kui ta ei tegutse turustajana „Jäätmeseaduse” § 23 lõike 5 mõistes.
(5) Romusõiduki käitluskoht on kohustatud esitama majandus- ja kommunikatsiooniministri 3. märtsi 2011. a määruse nr 19 „Mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise tingimused ja kord” lisas 2 nimetatud lammutustõendi elektrooniliselt Maanteeametile mootorsõiduki liiklusregistrist kustutamiseks. Lammutustõendi andmed esitatakse vahetult liiklusregistri veebipõhisesse andmebaasi. Sellisel viisil esitatud lammutustõend on ühtlasi liiklusseaduse § 77 lõike 6 punkti 2 kohaselt aluseks mootorsõiduki kustutamiseks liiklusregistrist.
(6) Lammutustõendi võib esitada Maanteeametile ka tootja, kes on registreeritud „Jäätmeseaduse” § 261 lõike 2 alusel asutatud probleemtooteregistris (edaspidi probleemtooteregister) ning kes tagab, et romusõiduk viiakse ohtlike jäätmete käitluslitsentsi ja jäätmeluba omavasse käitluskohta. Tootja esitab käitluskohaga sõlmitud lepingu koopia ja muud kokkulepet tõendavad dokumendid probleemtooteregistrile.
(7) Romusõiduki käitluskoht või tootja, kes vastab lõikes 6 sätestatud tingimustele, väljastab romusõiduki üleandnud isikule tema nõudmisel lõikes 5 nimetatud lammutustõendi paberil. Paberil lammutustõend väljastatakse ka teise Euroopa Liidu liikmesriigi vastavas sõidukite registris registreeritud sõiduki üleandnud isikule teise Euroopa Liidu liikmesriigi vastavale registrile esitamiseks.
(8) Tootja on kohustatud mootorsõiduki osade turustajalt, mootorsõidukite hooldustöökodadelt, kohalikult omavalitsuselt ning kohaliku omavalitsuse jäätmejaama lepingu alusel haldavalt jäätmekäitlejatelt kasutatud osad tasuta vastu võtma.
§ 7. Erinõue saastunud või lekkiva kasutatud osa tagasivõtmise korral
(1) Tootja on kohustatud saastunud või lekkiva kasutatud osa tagasi võtma.
(2) Tootja või turustaja ei ole kohustatud saastunud või lekkivat kasutatud osa tagasi võtma turustaja müügikoha kaudu. Tootja või turustaja võib saastunud või lekkiva kasutatud osa valdaja suunata lähimasse jäätmekäitluskohta (jäätmejaama, lammutuskotta).
(3) Saastunud või lekkiva kasutatud osa valdaja peab saastunud või lekkiva kasutatud osa üle andma kasutatud osade kogumispunkti, mis asub mõne jäätmekäitluskoha (näiteks jäätmejaama, lammutuskoja) territooriumil.
(4) Kasutatud osa, mis on saastunud või lekib ja võib seetõttu takistada edasist käitlemist, tuleb tagasivõtmisel eraldada teistest kasutatud osadest, et vältida teiste kasutatud osade saastumist.
(5) Saastunud kasutatud osa tuleb esmalt puhastada saastest vastavat sellist liiki ohtlike või tavajäätmete käitlusnõuetele. Lekkival kasutatud osal tuleb esmalt lekkimisoht kõrvaldada või eemaldada vedelikud. Pärast kasutatud osa saastest puhastamist või lekkimisohu kõrvaldamist või vedelike eemaldamist tuleb kasutatud osa käidelda nagu teisi sama liiki kasutatud osi.
§ 8. Romusõidukites sisalduvate materjalide taaskasutamine ja ringlussevõtt
(1) Tootja on kohustatud romusõidukitest taaskasutama vähemalt 85% romusõidukite aastasest keskmisest massist. Korduskasutusse ja ringlusse võetavate komponentide, materjalide ja ainete mass peab olema vähemalt 80% romusõidukite aastasest keskmisest massist.
(2) Alates 1. jaanuarist 2015. a on tootja kohustatud romusõidukitest taaskasutama vähemalt 95% romusõidukite aastasest keskmisest massist. Korduskasutusse ja ringlusse võetavate komponentide, materjalide ja ainete kogus peab olema vähemalt 85% romusõidukite aastasest keskmisest massist.
(3) Taaskasutamise ja ringlussevõtu sihtarvude arvutamisel võetakse arvesse ka romusõiduki küljes romusõiduki lammutamise ajal olnud rehvid ning patarei või aku.
(4) Lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustust ei kohaldata majandus- ja kommunikatsiooniministri 13. juuni 2011. a määruse nr 42 „Mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuded ning nõuded varustusele” lisa 5 „Sõidukite jaotus kategooriatesse ja klassidesse” C-osas nimetatud eriotstarbelistele mootorsõidukitele, L2e kategooria mootorsõidukitele ning Kaitseväes ja Kaitseliidus kasutatavatele mootorsõidukitele.
(5) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud sihtarve võetakse arvesse juhul, kui romusõidukite taaskasutamise ja ringlussevõtu arvutamise jaoks on tehtud romusõidukite katsepurustamisi. Katsepurustamisi tuleb teha vähemalt üks kord kolme aasta jooksul. Katsepurustamised tuleb teha ka siis, kui muudetakse oluliselt romusõidukite töötlemise tehnikat. Metoodika kirjeldus ja katsepurustamiste tulemused tuleb esitada probleemtooteregistrile.
(6) Väljapoole Euroopa Majandusühendust ja OECD riike väljaveetud romusõidukite taaskasutamist ja ringlussevõttu võetakse arvesse lõigetes 1 ja 2 nimetatud sihtarvude arvutamisel ainult siis, kui tootja või jäätmekäitleja tõendab, et romusõidukid on töödeldud vähemalt vastavalt „Jäätmeseaduse” § 29 lõike 4 punktis 7 sätestatud nõuetele.
(7) Romusõidukeid, mille kohta on lammutustõend väljastatud väljaspool Eestit ja mis on Eestisse toodud töötlemiseks või taaskasutamiseks või ringlussevõtuks, ei loeta Eestis tekkinud ning taaskasutatud või ringlussevõetud romusõidukite hulka ning neid ei võeta Eestis taaskasutamise ja ringlussevõtu sihtarvude arvutamisel arvesse. Kõnealuste romusõidukite taaskasutamine või ringlussevõtt loetakse teise Euroopa Liidu liikmesriigi, kust need romusõidukid tuuakse, sihtarvude arvutamise eesmärgil selle liikmesriigi romusõidukite hulka.
(8) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud sihtarve võetakse arvesse juhul, kui romusõidukite töötlemisel saadud korduskasutatavad, taaskasutatavad ja ringlussevõetavad osad ja materjalid on tegelikult korduskasutusse suunatud, taaskasutatud või ringlusse võetud ning täidetud on jäätmeseaduse §-ga 21 sätestatud nõuded.
(9) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud taaskasutuse sihtarv protsentides saadakse taaskasutatud romusõidukite osade ja materjalide kogumassi jagamisel § 9 lõike 1 alusel arvutatud romusõidukite kogumassiga ning korrutades 100-ga. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud ringlussevõtu sihtarv protsentides saadakse korduskasutatud ja ringlusse võetud romusõidukite osade ja materjalide kogumassi jagamisel § 9 lõike 1 alusel arvutatud romusõidukite kogumassiga ning korrutades 100-ga.
§ 9. Romusõiduki keskmise massi arvutamine
(1) Romusõiduki mass arvutatakse, lahutades § 6 lõikes 1 nimetatud registreerimistunnistusel märgitud tühimassist 115 kg.
(2) Romusõiduki keskmine mass arvutatakse lõikes 1 esitatud viisil saadud romusõidukite masside summa ja romusõidukite arvu jagatisena.
(3) Tootja peab esitama romusõidukite keskmise massi arvutamise algandmed probleemtooteregistrile.
(4) Romusõiduki käitluskoht või tootja on kohustatud probleemtooteregistri volitatud töötleja nõudmisel esitama probleemtooteregistrile § 8 lõikes 8 nimetatud romusõidukite töötlemise algandmed määruse lisas sätestatud vormil.
[RT I, 13.11.2012, 14 - jõust. 16.11.2012, rakendatakse 1. jaanuarist 2014. a]
§ 10. Romusõiduki kõrvaldamine
Romusõiduki ja selle osadest tekkinud mittetaaskasutatavad jäätmed kõrvaldatakse „Jäätmeseaduse” kohaselt.
(1) Paragrahvi 8 lõikes 5 nimetatud katsepurustamised tuleb läbi viia 1 aasta jooksul määruse jõustumisest arvates.
(2) Paragrahvi 9 lõikes 3 nimetatud andmed peab tootja esitama probleemtooteregistrile esimest korda 2011. aastal 2010. aasta kohta.
(3) Paragrahvi 9 lõiget 4 rakendatakse 1. jaanuarist 2014. a.
§ 12. Määruse kehtetuks tunnistamine
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta (EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34–43), komisjoni otsus 2005/293/EÜ, milles sätestatakse kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/53/EÜ seoses korduvkasutusega/taaskasutusega ja korduvkasutusega/ringlussevõtuga ettenähtud eesmärkide järelevalve üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 94, 13.04.2005, lk 30–33).
Lisa Sõiduki demonteerimise andmed


text:
Vanemliku vastutuse kandja on kohustatud tagama lapse tasakaalustatud arengu ja heaolu kooskõlas tema isiklike vajaduste ja soovidega. Seega on vanemliku vastutuse eesmärk tagada tihedad kiindumussuhted eelkõige laste ja nende vanemate vahel.
Lastele tuleb tagada hea hoolitsus ja kasvatamine, samuti nende vanusele ning arenguastmele vastav järelevalve ja kaitse. Lapsi tuleks kasvatada turvalises ja stimuleerivas keskkonnas ja nad peaksid saama oma kalduvustele ja soovidele vastava hariduse.
Lapsi tuleb kasvatada mõistmise, turvalisuse ja kiindumusega. Neid ei tohi kehaliselt karistada ega muul viisil väärkohelda. Lapsi tuleks toetada ja julgustada iseseisvuse, vastutustunde ja täiskasvanulikkuse saavutamisel (Lapse hooldus- ja suhtlusõiguse seadus 361/1983, § 1).
Vanemliku vastutuse kandja peab tagama lapse heaolu ja arengu vastavalt eespool kirjeldatule. Sel eesmärgil on tal õigus teha otsuseid lapse hooldamise, kasvatamise, elukoha ja teiste isiklike küsimuste kohta. Otsuse tegemisel tuleks arvesse võtta lapse arvamust.
Kui lapse vanemad on lapse sünni ajal abielus, on vanemlik vastutus neil mõlemal. Kui lapse vanemad ei ole lapse sünni ajal abielus, on vanemlik vastutus emal. Vanemad võivad kokku leppida, kellel on hooldusõigus seoses isaduse kinnitamisega. Kui ühel vanematest on lapse ainuhooldusõigus ja vanemad seejärel abielluvad, omandavad vanemliku vastutuse mõlemad vanemad.
Kohus võib anda lapse hooldusõiguse vanematele lisaks või nende asemel ühele või mitmele isikule nende nõusolekul. Otsus peab põhinema lapse parimatel huvidel ja ainult juhul, kui lapse seisukohast on mõjuv põhjus anda hooldusõigus vanematest erinevale isikule. Kui vanemad on surnud, peab sotsiaalhoolekandeamet astuma samme lapse hooldusõiguse määramiseks.
Hooldus- ja suhtlusõigus tuleb alati korraldada lapse parimaid huve silmas pidades ja nii, et neid õigusi on võimalik teostada tulevikus parimal võimalikul viisil. Vanemad võivad sõlmida vanemliku vastutuse kohta kokkuleppe. Kui vanemad ei jõua kokkuleppele, tuleb vaidlusega kohtusse pöörduda.
Kokkulepe lapse hooldus- ja suhtlusõiguste kohta tuleb koostada kirjalikult ja vanemad võivad taotleda kohalikult sotsiaalhoolekandeasutuselt selle kinnitamist. Sotsiaalhoolekandeasutus peab tagama, et kokkulepe on lapse parimates huvides. Sotsiaalhoolekandeasutuse kinnitatud kokkulepe on kehtiv ja kuulub täitmisele samal viisil nagu lõplik kohtuotsus.
Kui abikaasad ei suuda jõuda kokkuleppele, võivad nad taotleda abi omavalitsuse lastehoolekandeametnikult või perelepitajalt. Lastehoolekandeametnikud juhendavad vanemaid ja neil on õigus kinnitada nendevahelisi kokkuleppeid. Kinnitatud kokkulepet käsitatakse kohtuotsusega võrdsena. Perelepitajad abistavad vanemaid nende vaidluste lahendamisel läbirääkimiste teel ja võivad aidata ka kokkulepete koostamisel. Perelepitajad peavad pöörama erilist tähelepanu perekonna alaealiste laste parimate huvide tagamisele.
Kohtu otsustusõigus hõlmab lapse isikuhooldusõigust, elukorraldust, suhtlusõigusi ja elatismakseid (Seadus vahendamise kohta tsiviilasjades ja kokkulepete kinnitamise kohta üldkohtutes, 394/2011, § 10). Kohtulik lepitamine on kohtumenetlusest eraldiseisev menetlus. See võib alata, kui kohtumenetluses olev asi suunatakse kohtulikku lepitusmenetlusse või kui vaidluspooled esitavad vastava otsese taotluse. Lepitaja on kohtunik, keda abistab ekspert, tavaliselt psühholoog või sotsiaaltöötaja. Kinnitatud kokkulepet käsitatakse kohtuotsusega võrdsena. Kui kokkuleppele ei jõuta, tagastatakse see kohtumenetlusse või kohus lõpetab asja.
Kohtu otsustusõigus hõlmab lapse hooldusõigust, elukorraldust ja suhtlusõigusi. Vajaduse korral võib kohus teha ka otsuse hooldusõiguse kandja õiguste ja kohustuste ning kohustuste jagamise kohta hooldusõiguse kandjate vahel. Otsuse tegemisel suhtlusõiguste kohta peab kohus esitama üksikasjalikud sätted külastustingimuste ja selle kohta, kelle juures laps elab. Elatismaksed võib kindlaks määrata ka koos hooldusõiguse määramisega.
Kui hooldajaid on üks, teeb ta kõik lapsehooldusega seotud otsused üksinda. Kohtuotsus võib siiski sisaldada sätteid ainuhooldaja õiguste ja kohustuste kohta, kaasa arvatud õigus muuta lapse elukohta.
Ühishoolduse puhul jagavad hooldajad vastutust kõikides lapsega seotud küsimustes. Kui hooldajad elavad lahus, teevad nad lapsega seotud igapäevaotsused sõltuvalt sellest, millise vanema juures laps elab. Oluliste otsuste jaoks on siiski vaja mõlema hooldaja nõusolekut. Need hõlmavad näiteks lapse usulise kuuluvuse või elukoha muutmist, passiküsimusi, hariduslikke otsuseid ja tervishoiu või haiglaraviga seotud otsuseid.
Kirjalik taotlus hooldus- või suhtlusõiguste saamiseks tuleb esitada lapse elukohajärgsele ringkonnakohtule (käräjäoikeus). Taotluse võib esitada üks vanem või seda võivad teha mõlemad vanemad või seda võib teha hooldaja või sotsiaalhoolekandeamet. Taotluses tuleb esitada nõue ja nõude alused. Lisada tuleb tõendina kasutatavad dokumendid. Taotlus tuleb allkirjastada ja esitada ringkonnakohtule isiklikult või volitatud esindaja kaudu. Taotluse võib saata ka posti teel või faksiga. Asi võetakse menetlusse, kui ringkonnakohus taotluse kätte saab.
Hooldusõiguse asjades kohaldatakse seadust lapse hooldusõiguse ja suhtlusõiguse kohta. Selle seaduse kohaselt peab kohus andma vanematele ja hooldajale hooldus- või suhtlusõigustega seotud asja arutamisel võimaluse oma arvamust väljendada. Lapse võib kohtus ära kuulata, kui on mõjuvad põhjused, mis muudavad selle asja lahendamisel vajalikuks. Kohus saab sotsiaalhoolekandeametilt tavaliselt ka aruande lapse olukorra kohta.
Asja menetlemise ajal võib kohus teha ajutise määruse selle kohta, kelle juures peaks laps elama, ning suhtlusõiguste ja seotud tingimuste kohta. Eriolukorras võib kohus määrata ajutise hooldusõiguse, kuni tehakse lõplik otsus. Ajutise kohtumääruse suhtes ei saa edasikaebust esitada. See kehtib seni, kuni kohus teeb lõpliku otsuse.
Hooldusõiguse asjade puhul on võimalik saada tasuta õigusabi. Tasuta õigusabi saamine sõltub isiku sissetulekust. Lisateavet tasuta õigusabi kohta Soomes leiab siit: https://oikeus.fi/oikeusapu/en/index.html.
Ringkonnakohtu otsuse kohta võib esitada apellatsioonkaebuse apellatsioonikohtule (hovioikeus).
Otsused vanemliku vastutuse kohta täidetakse vastavalt seadusele lapse isikuhooldusõigust ja suhtlusõigust käsitlevate otsuste täitmise kohta (laki lapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskevan päätöksen täytäntöönpanosta 619/1996). Peate taotlema täitmist kirjalikult lapse või vastaspoole elukohajärgses ringkonnakohtus. Vanemliku vastutuse kohta tehtud otsuse täitmist võib siiski taotleda kohtutäiturilt, kui otsus tehti vähem kui kolm kuud tagasi. Otsus tuleb lisada taotlusele.
Taotluse ja teise poole avalduse saamisel teeb kohus asjaga tegelemise tavaliselt ülesandeks sotsiaalhoolekandeasutuse lepitajale. Lepitaja võtab vanematega ühendust ja arutab küsimust nendega ja võimaluse korral lapsega. Ta püüab korraldada ka ühise kohtumise mõlema vanemaga. Seejärel esitab lepitaja kohtule aruande, pärast seda teeb kohus asjas otsuse. Kohus võib anda ka korralduse, et arst lapse läbi vaataks.
Kui kohus otsustab, et otsus vanemliku vastutuse kohta tuleb täita, on teine pool kohustatud lapse üle andma. Otsust võib tugevdada tingimusliku trahviga. Viimase võimalusena võib lapse sundkorras eraldada sellest poolest, kes keeldub otsust täitmast.
Kui ringkonnakohus on andnud korralduse laps sundkorras ära võtta, võib kohtutäituri taotlusel endiselt lepitamist jätkata.
Nõukogu määrust (EÜ) nr 2201/2003 kohaldatakse teises liikmesriigis vanemliku vastutuse kohta tehtud ja määruse kohaldamisalasse kuuluvate otsuste tunnustamisel. Seda määrust ei kohaldata Taanis.
Määruse kohaselt tuleb kohtuotsust abielu lõpetamise kohta tunnustada teistes liikmesriikides ilma erimenetluseta. Huvitatud pool võib siiski taotleda otsust kohtuotsuse tunnustamise või mittetunnustamise kohta. Tunnustamise taotlus esitatakse Soomes lapse elukohajärgsele ringkonnakohtule.
Taanis vanemliku vastutuse kohta tehtud otsused ja Rootsis tehtud otsused, mis ei ole tehtud eespool nimetatud määruse alusel, täidetakse 1977. aasta seaduse alusel tsiviilõiguslikes nõuetes Põhjamaades tehtud kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta (laki yksityisoikeudellista vaatimusta koskevien pohjoismaisten tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta 588/1977). Eraldi kinnitust otsuse tunnustamise kohta ei esitata. Täitmise taotlused esitatakse ringkonnakohtule.
Kõiki muid välisriikide otsuseid vanemliku vastutuse kohta tunnustatakse Soomes ilma eraldi kinnituseta. Taotluse alusel võib Helsingi apellatsioonikohus (Helsingin hovioikeus) siiski kinnitada otsuse tunnustamist või mittetunnustamist Soomes.
Taotlus täitmisele kuuluva hooldusõiguse otsuse täitmiseks esitatakse lapse või vastaspoole elukoha või ajutise elukoha järgsele ringkonnakohtule (Vt eespool punkt 14 täpsema teabe saamiseks täitemenetluse kohta).
Sama menetlus nagu punktis 15.
Soome õigusakte kohaldatakse vanemliku vastutusega seotud menetlustes, millega tegeletakse Soomes.
Viimati uuendatud: 29/01/2020

matches:
§ 1
Kohus
§ 10
kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus