Tuleohutuspaigaldised - Päästeamet
Majandustegevusteate esitamise kohustus, tegutsemaks automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerimise valdkonnas. Projekteerimise teenust pakkuval ettevõttel peab olema lepinguline suhe vastutava spetsialistiga, kes on pädev juhtima ja kontrollima automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerimist. Vastutaval spetsialistil peab olema automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerimiseks omistatud kutse kutseseaduse tähenduses, mille kohaselt isik korraldab ressursside jagamist ja teiste tööd ning vastutab selle töö eest. Kutseseaduse tähenduses, tohib automaatset tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerida turvasüsteemide projekteerija, tase 6. Tuleohutuse seadus § 33 ja 34.
Majandustegevusteate esitamise kohustus, tegutsemaks automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi ehitamise valdkonnas. Ehitamise teenust pakkuval ettevõttel peab olema lepinguline suhe vastutava spetsialistiga, kes on pädev juhtima ja kontrollima automaatse tulekahjusignalisatsiooni- ehitamist. Vastutaval spetsialistil peab olema automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi ehitamiseks omistatud kutse kutseseaduse tähenduses, mille kohaselt isik korraldab ressursside jagamist ja teiste tööd ning vastutab selle töö eest. Kutseseaduse tähenduses, tohib automaatset tulekahjusignalisatsioonisüsteemi ehitada turvasüsteemide tehnik, tase 4. Turvasüsteemide tehnik, tase 4 tööks on automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi ehitamine. Turvasüsteemide tehnik, tase 5 tööks on automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi ehitamise korraldamine. Ta vastutab automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi ehitamise eest ning kontrollib nende teostust allkirjastades ehitusdokumentatsiooni dokumente. Tuleohutuse seadus § 33 ja 34.
Majandustegevusteate esitamise kohustus, tegutsemaks automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldamise valdkonnas. Hooldamise teenust pakkuval ettevõttel peab olema lepinguline suhe vastutava spetsialistiga, kes on pädev juhtima ja kontrollima automaatse tulekahjusignalisatsiooni- hooldamist. Vastutaval spetsialistil peab olema automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldamiseks omistatud kutse kutseseaduse tähenduses, mille kohaselt isik korraldab ressursside jagamist ja teiste tööd ning vastutab selle töö eest. Kutseseaduse tähenduses, tohib automaatset tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldada turvasüsteemide tehnik, tase 4. Turvasüsteemide tehnik, tase 4 tööks on automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldamine. Turvasüsteemide tehnik, tase 5 tööks on automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldamise korraldamine. Ta vastutab automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldamise eest ning kontrollib nende teostust allkirjastades hoolduse dokumente. Tuleohutuse seadus § 33 ja 34.
Majandustegevusteate esitamise kohustus, tegutsemaks automaatse tulekustutussüsteemi projekteerimise valdkonnas. Projekteerimise teenust pakkuval ettevõttel peab olema lepinguline suhe vastutava spetsialistiga, kes on pädev juhtima ja kontrollima automaatse tulekustutussüsteemi projekteerimist. Vastutaval spetsialistil peab olema automaatse tulekustutussüsteemi projekteerimiseks omistatud kutse kutseseaduse tähenduses, mille kohaselt isik korraldab ressursside jagamist ja teiste tööd ning vastutab selle töö eest. Kutseseaduse tähenduses, tohib automaatset tulekustutussüsteemi projekteerida turvasüsteemide projekteerija, tase 6. Tuleohutuse seadus § 33 ja 34.
Majandustegevusteate esitamise kohustus, tegutsemaks automaatse tulekustutussüsteemi ehitamise valdkonnas. Ehitamise teenust pakkuval ettevõttel peab olema lepinguline suhe vastutava spetsialistiga, kes on pädev juhtima ja kontrollima automaatse tulekustutussüsteemi ehitamist. Vastutaval spetsialistil peab olema automaatse tulekustutussüsteemi ehitamiseks omistatud kutse kutseseaduse tähenduses, mille kohaselt isik korraldab ressursside jagamist ja teiste tööd ning vastutab selle töö eest. Kutseseaduse tähenduses, tohib automaatse tulekustutussüsteemi ehitada turvasüsteemide tehnik, tase 4. Turvasüsteemide tehnik, tase 4 tööks on automaatse tulekustutussüsteemi ehitamine. Turvasüsteemide tehnik, tase 5 tööks on automaatse tulekustutussüsteemi ehitamise korraldamine. Ta vastutab automaatse tulekustutussüsteemi ehitamise eest ning kontrollib nende teostust allkirjastades ehitusdokumentatsiooni dokumente. Tuleohutuse seadus § 33 ja 34.
Majandustegevusteate esitamise kohustus, tegutsemaks automaatse tulekustutussüsteemi hooldamise valdkonnas. Hooldamise teenust pakkuval ettevõttel peab olema lepinguline suhe vastutava spetsialistiga, kes on pädev juhtima ja kontrollima automaatse tulekustutussüsteemi hooldamist. Vastutaval spetsialistil peab olema automaatse tulekustutussüsteemi hooldamiseks omistatud kutse kutseseaduse tähenduses, mille kohaselt isik korraldab ressursside jagamist ja teiste tööd ning vastutab selle töö eest. Kutseseaduse tähenduses, tohib automaatse tulekustutussüsteemi hooldada turvasüsteemide tehnik, tase 4. Turvasüsteemide tehnik, tase 4 tööks on automaatse tulekustutussüsteemi hooldamine. Turvasüsteemide tehnik, tase 5 tööks on automaatse tulekustutussüsteemi hooldamise korraldamine. Ta vastutab automaatse tulekustutussüsteemi hooldamise eest ning kontrollib nende teostust allkirjastades hoolduse dokumente. Tuleohutuse seadus § 33 ja 34.
Tuletõrjevoolikusüsteem
Majandustegevusteate esitamise kohustus, tegutsemaks tuletõrjevoolikusüsteemi kontrollimise valdkonnas. Kontrollimise teenust pakkuval ettevõttel peab olema lepinguline suhe vastutava spetsialistiga, kes on pädev juhtima ja kontrollima tuletõrje voolikusüsteemi kontrollimist. Vastutaval spetsialistil peab olema tuletõrjevoolikusüsteemi kontrollimiseks erialane ettevalmistus ning vähemalt kolmeaastane töökogemus selles valdkonnas. Tuleohutuse seadus § 33 ja 34.
Majandustegevusteate esitamise kohustus, tegutsemaks tuletõrjevoolikusüsteemi hooldamise valdkonnas. Hooldamise teenust pakkuval ettevõttel peab olema lepinguline suhe vastutava spetsialistiga, kes on pädev juhtima ja kontrollima tuletõrje voolikusüsteemi hooldamist. Vastutaval spetsialistil peab olema tuletõrjevoolikusüsteemi hooldamiseks erialane ettevalmistus ning vähemalt kolmeaastane töökogemus selles valdkonnas. Tuleohutuse seadus § 33 ja 34.
Majandustegevusteate esitamise kohustus, tegutsemaks tulekustuti hooldamise valdkonnas. Hooldamise teenust pakkuval ettevõttel peab olema lepinguline suhe vastutava spetsialistiga, kes on pädev juhtima ja kontrollima tulekustuti hooldamist. Vastutaval spetsialistil peab olema tulekustuti hooldamiseks erialane ettevalmistus ning vähemalt kolmeaastane töökogemus selles valdkonnas. Tuleohutuse seadus § 33 ja 34.
Objekti omanik tagab tulekustuti korrashoiu selle regulaarse vaatluse, kontrolli ja hooldusega. Tulekustutit kontrollitakse tootja poolt ette nähtud sagedusega või kui vaatluse tulemused seda nõuavad. Nõuded tulekustutitele ja voolikusüsteemidele, nende valikule, paigaldamisele, tähistamisele ja korrashoiule määrus nr 39 §8, §9 ja §10.
Projekteerida ja paigaldada ning seda kontrollida ja hooldada tuleb vastavalt tehnilisele normile ja tootja juhisele ning ohutusnõuetes ettenähtule selliselt, et turvavalgustus täidaks oma otstarvet. Turvavalgustuse võib turule lasta või kasutusele võtta, kui see vastab tehnilises normis sätestatud tingimustele. Tuleohutuse seadus § 32 lg 1 ja 2
Turvavalgustus kuulub tuleohutuse seaduse § 30 lg 1 alusel tuleohutuspaigaldiste koosseisu. Turvavalgustuse omanik tagama selle korrashoiu ja katkematutoimepidevuse, korraldama ettenähtud juhtudel vaatlust, kontrolli ja hooldust ning omama dokumentatsiooni selle kontrolli ja hoolduse kohta. Tuleohutuse seadus § 31.
Päästeameti ohutusportaal


Eesti Vabariigi haridusseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Eesti Vabariigi haridusseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 6. juuli 2004. a otsusega nr 684
§ 1. Eesti Vabariigi haridusseaduses (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387; 78, 526; 2004, 27, 180; 41, 275 ja 276; 45, 316) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõike 2 punkt 19 tunnistatakse kehtetuks;
2) seadust täiendatakse peatükiga IX2 järgmises sõnastuses:
«IX2. EESTI HARIDUSE INFOSÜSTEEM
(4) Eesti Hariduse Infosüsteemi asutab ja registri pidamise põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.»
§ 2. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses (RT I 1993, 63, 892; 1999, 42, 497; 79, 730; 2000, 33, 195; 54, 349; 71, õiend; 95, 611; 2001, 50, 288; 75, 454; 2002, 25, 144; 34, 205; 53, 336; 57, 359; 61, 375; 63, 389; 64, 393; 90, 521; 2003, 21, 125; 2004, 27, 180; 30, 206; 41, 276) tehakse järgmised muudatused:
« (31) Kooli õppekava ja selles tehtavad muudatused ning täiendused kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387; 78, 526; 2004, 27, 180; 41, 275 ja 276; 45, 316) § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.»;
« (11) Põhikooli ja gümnaasiumi lõputunnistused ning riigieksamitunnistused kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 36 6 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.»;
3) paragrahvi 44 täiendatakse lõikega 32 järgmises sõnastuses:
« (32) Riigieelarvest valla- ja linnaeelarvetele munitsipaalkooli pedagoogide töötasu, sotsiaalmaksu, täienduskoolituse ja õpikute soetamisega seotud kulude arvestamise aluseks on Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi järgne õpilaste arv vastava aasta 10. jaanuari ja 10. septembri seisuga.»
§ 3. Ülikooliseaduses (RT I 1995, 12, 119; 2003, 33, 206; 58, 387; 2004, 5, õiend; 45, 316) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 13 lõikes 3 asendatakse sõnad «Haridus- ja Teadusministeeriumi vastavasse registrisse» sõnadega «Eesti Vabariigi haridusseaduse (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387; 78, 526; 2004, 27, 180; 41, 275 ja 276; 45, 316) § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi»;
2) paragrahvi 22 lõike 7 teine lause muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«Pärast õppekava kinnitamist ülikooli nõukogus kantakse kõrgharidusstandardile vastav õppekava Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.»;
3) paragrahvi 55 lõigetes 1 ja 3, § 56 lõikes 7 ning § 56 5 lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõnad «Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrisse» sõnadega «Eesti Vabariigi haridusseaduse § 36 6 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi».
§ 4. Tartu Ülikooli seaduses (RT I 1995, 23, 333; 1996, 49, 953; 51, 965; 1998, 61, 986; 1999, 102, 908; 2001, 16, 71; 2002, 61, 375; 90, 521; 2003, 20, 116; 2004, 45, 316) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 lõike 2 kolmas lause muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«Residentuuri programmid kantakse pärast nende kooskõlastamist Sotsiaalministeeriumiga Eesti Vabariigi haridusseaduse (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387; 78, 526; 2004, 27, 180; 41, 275 ja 276; 45, 316) § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.»;
2) paragrahvi 7 lõike 6 teine lause muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«Ülikooli väljaantud residentuuri lõpetamist tõendavad tunnistused kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.»
§ 5. Erakooliseaduses (RT I 1998, 57, 859; 1999, 24, 358; 51, 550; 2000, 40, 255; 95, 611; 2001, 75, 454; 2002, 53, 336; 61, 375; 90, 521; 2003, 20, 116; 2004, 30, 206; 41, 276) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõikes 1, §-s 4 ja § 6 lõikes 2 asendatakse sõnad «Haridus- ja Teadusministeeriumi õppeasutuste registrisse» sõnadega «Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi»;
2) paragrahvi 11 lõige 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Erakooli õppekava kinnitab erakooli pidaja ning õppekava kantakse koolitusloa väljaandmisel Eesti Vabariigi haridusseaduse (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387; 78, 526; 2004, 27, 180; 41 275 ja 276; 45, 316) § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.»
§ 6. Rakenduskõrgkooli seaduses (RT I 1998, 61, 980; 2003, 33, 207; 58, 387; 2004, 45, 316) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 16 lõige 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Pärast õppekava kinnitamist kantakse kõrgharidusstandardile vastav rakenduskõrgkooli õppekava Eesti Vabariigi haridusseaduse (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387; 78, 526; 2004, 27, 180; 41, 275 ja 276; 45, 316) § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.»;
2) paragrahvi 19 lõige 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Rakenduskõrgkoolide väljaantud lõpudokumendid kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.»;
3) paragrahvi 32 lõikes 8 asendatakse sõnad «Haridus- ja Teadusministeeriumi õppeasutuste registrisse» sõnadega «Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi».
§ 7. Kutseõppeasutuse seaduses (RT I 1998, 64/65, 1007; 2001, 68, 406; 2002, 56, 348; 61, 375; 90, 521; 2003, 20, 116; 58, 387; 71, 473; 2004, 27, 178; 41, 276) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 13 lõige 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kooli õppekava ja selles tehtavad muudatused ning täiendused kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387; 78, 526; 2004, 27, 180; 41, 275 ja 276; 45, 316) § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.»;
2) paragrahvi 22 lõige 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kooli väljaantud lõputunnistused kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.»
§ 8. Riiklike peretoetuste seaduse (RT I 2001, 95, 587; 2002, 61, 375; 2003, 18, 103; 75, 498; 82, 549; 88, 592) § 31 lõige 1 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (11) Eesti Vabariigi haridusseaduse (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387; 78, 526; 2004, 27, 180; 41, 275 ja 276; 45, 316) § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemist kantakse riiklikusse pensionikindlustuse registrisse järgmised peretoetuste määramiseks vajalikud andmed:
1) andmed esimesse klassi astuvate laste kohta;
3) andmed päevases õppevormis või meditsiinilistel näidustustel muus õppevormis põhikoolis või gümnaasiumis või põhikooli baasil kutseõppeasutuses õppivate 16–19-aastaste laste õppeasutusest lahkumise kohta.»
Käesolev seadus jõustub 2004. aasta 1. septembril.


 KalastusInfo.ee / Autoga jääle!!!
» Autoga jääle!!!
30.11.2007 20:23 #1 HEINO
Autoga jääle!!!
Looduskaitseseaduse § 37 lõike 3 punkti 6 kohaselt on ranna või kalda piiranguvööndis keelatud mootorsõidukiga sõitmine väljaspool selleks määratud teid ja radu ning maastikusõidukiga sõitmine, välja arvatud tiheasustusalal haljasala hooldustööde tegemiseks, kutselise või harrastusliku kalapüügiõigusega isikul kalapüügiks vajaliku veesõiduki veekogusse viimiseks ning maatulundusmaal metsamajandustöödeks ja põllumajandustöödeks.
Nimetatud piirang tähendab, et veekoguni ja talvel veekogu peale tohib sõita mööda teid ja radu. Neid on nii Peipsi kui ka Lämmi ja Võrtsjärve ääres piisaval hulgal ja ei ole mingit vajadust väljaspool teed järvedele sõita.
Lisaks looduskaitseseadusest tulenevale piirangule kehtib Peipsil ja Lämmijärvel veel riigipiiriseadusest tulenevad kitsendused. Piirirežiimi eeskirjade punkti 72¹ järgi ujuvvahendi ja transpordivahendiga Narva jõele, Narva veehoidlale, Lämmi- ja Pihkva järvele või nende jääle minek ning sealt tagasitulek tuleb registreerida lähimas piirivalve allüksuses. Ujuvvahendi ja transpordivahendiga Peipsi järvele või selle jääle minek kaugemale kui üks kilomeeter kaldast ning sealt tagasitulek tuleb registreerida lähimas piirivalve allüksuses. Seega, kui teil on plaanis minna Peipsi järve jääl kaldast kaugemale kui 1 km või Lämmijärve jääle, tuleb teil jääleminek registreerida lähimas piirivalvekordonis. Registreerimata jätmise korral võib isiku vastutusele võtta riigipiiriseaduse sätte järgi, mis näeb ette karistuse piirirežiimi rikkumise eest.
696 2262
01.12.2007 06:26 #2 vanakala
Re: Autoga jääle!!!
Millise asutuse osakonnajuhatajaga tegu? Jutt on siin küll veekogu peale sõitmisest kuid Liiklusseaduse järgi ei tohi sõita väljaspool teid ilma maaomaniku loata. Seega jääb õhku ikka küsimus, kes annab loa Peipsi jääl autoga sõitmiseks.
01.12.2007 19:09 #3 HEINO
See on Keskkonna ministeeriumi vastus!Ma proovin esitada seda küsimus politseiameti ka!
02.12.2007 20:24 #4 vanakala
Ma arvan, et politse vastus on midagi sellist, et Liiklusseaduse § 48 järgi ei või sõita mootorsõidukid, välja arvatud eritalituse sõidukid, peatuda ega parkida väljaspool teed kohtades, mis ei ole ette nähtud mootorsõidukite liikluseks. Nendes kohtades võib liigelda ainult maaomaniku loal.
Küsimus pole tegelikult selles, kas võib või ei, vaid selles, kes annab loa. Tegelikult ei tea seda keegi. Põhimõtteliselt peaks selle küsimusele vastama keskkonnaminsiteerium kuid nagu nende vastuses näha, siis kaldast kaugemale nad oma heietustega pole jõudnud. Muidugi sõltub, mida sa Heino neilt küsisid.
02.12.2007 21:57 #5 HEINO
Kahjuks,kalamehed ete teed on kogu aeg keelused,adekvatne situacioon tulep,kui võtame maha kõik teede liikluse märgit,ja sis vaatame kuskil seaduses,internetis või saab selle tee sõida,või peatada,või ei saa.Minu arvamuses...vatame parempoolne,kui inspektoor ei tulep,sis sõidame talveks autoga ja suveks mootor paatiga!Ma tean,seda poole normaalne,aga igale kohta infot otsida ka võõr(mina ema keele on läti keele) keeles ei ole jõudu.
15.12.2007 18:37 #6 HEINO
14.12.2007 PA_16-1.11.1/9601
Käesolevaga teatame vastuseks Teie küsimusele järgmist. Liiklusseaduse § 1 lõike 1 tekstist tuleneb, et seaduse reguleerimisalaks on liikluse korraldamine Eesti teedel, samuti näeb seadus ette liiklusohutuse tagamise alused ja põhinõuded. Seega ei piirdu liiklusseaduse reguleerimisala teeliiklusega.
Tulenevalt liiklusseadus §-st 48 - väljaspool teed kohtades, mis ei ole ette nähtud mootorsõidukite liikluseks, võib liigelda ainult maaomaniku loal; veeseadus § 18 lg 1 kohaselt on avaliku ja avalikult kasutatava veekogu kasutamine liiklemiseks lubatud, kui seda seaduse või muu õigusaktiga ei piirata. Sama paragrahvi lg 2 - kui eraõigusliku isiku omandis olev veekogu ei ole määratud avalikuks kasutamiseks, tohib sellel liigelda ainult omaniku loal.
Eeltoodut arvesse võttes on veekogul liiklemine mootorsõidukiga lubatud ainult jääteel või maaomaniku loal.
Marili Kohava 612 3208; marili.kohava@pol.ee
16.12.2007 09:21 #7 saareke
Nojah, läkski nii nagu Vanakala ennustas!
Vaatame, mida vastab KKM meie esitatud järelpärimisele.
16.12.2007 10:48 #8 HEINO
Kui piirirežiimi eeskirju ei riku, st ei sõida Peipsi järvel kaugemale kui 1 km, siis eraldi luba jääl sõitmiseks vaja ei ole ... nagu ei vaja eraldi luba ka riigimaanteel sõitmiseks.
KKM õigusosakonna juhataja
Heino wrote: Tere
Jutt on siin küll veekogu peale sõitmisest kuid Liiklusseaduse järgi ei tohi sõita väljaspool teid ilma maaomaniku loata. Seega jääb õhku ikka küsimus, kes annab loa Peipsi jääl autoga sõitmiseks.Või seda küsimus peame esitada Politseiameti liiklusjärelevalve ja korrakaitse osakonnale ,või vee pel kontrolli teeb ainult kki.>
17.12.2007 09:09 #9 vanakala
Politse vastus oli kõige eelneva kordamine, aga miskipärast ei taha keegi asja tuumani ikka minna ehk siis kui veekogu omanikuks on Eesti Riik, siis kes annab maaomanikuna loa? Kas Eesti Riik? Kui jah, siis mis on Eesti Riigi aadress kuhu saaks esitada taotluse nõusoleku saamiseks?
18.01.2008 19:58 #10 HEINO
Käesolevaga teatame täiendavalt Teie küsimusele: Politseiamet on endiselt samal seisukohal, et liiklusseadus § 48 - väljaspool teed kohtades, mis ei ole ette nähtud mootorsõidukite liikluseks, võib liigelda ainult maaomaniku loal; veeseadus § 18 lg 1 kohaselt on avaliku ja avalikult kasutatava veekogu kasutamine liiklemiseks lubatud, kui seda seaduse või muu õigusaktiga ei piirata.
Veeseadus § 1 lg 1 sätestab seaduse ülesande, milleks on sise- ja piiriveekogude ning põhjavee puhtuse ja veekogudes ökoloogilise tasakaalu tagamine, sama paragrahvi lg 2 reguleerib vee kasutamist ja kaitset, maaomanike ja veekasutajate vahelisi suhteid. Järelevalvet veeseaduse normide täitmise üle, mis reguleerivad vee kasutamise ning vee kaitse ja kasutamise korda teostab Tervisekaitseinspektsioon.
Eeltoodu alusel soovitame Teil maaomaniku loa saamise küsimuses pöörduda Keskkonnaministeeriumi poole.
18.01.2008 22:15 #11 saareke
Kannata, Heino, natuke. Me esitasime dets lõpus KKM-sse järelpärimise ja tundub, et asja selgitamine on põhjalikult käsile võetud.
Nad tunnistasid, et probleem on keeruline, kuulub mitme ministeeriumi kompetentsi ja palusid kirjale vastamiseks tähtaja pikendamist. Kohe kui vastus saabub, anname sellest teada.
Viimati muutnud saareke (18.01.2008 22:16)
04.02.2008 23:16 #12 saareke
Keskkonnaministeeriumile 03.12. saadetud kirjas püstitasime küsimuse alljärgnevalt:
Liiklusseaduse § 48 järgi ei või mootorsõidukid, välja arvatud eritalituse sõidukid, sõita, peatuda ega parkida väljaspool teed kohtades, mis ei ole ette nähtud mootorsõidukite liikluseks. Nendes kohtades võib liigelda ainult maaomaniku loal. Samasugune nõue kehtib ka maastikusõidukite kohta (§ 70 lõige 3: Maastikul võib maastikusõidukiga sõita või seda parkida üksnes maavaldaja loal).
Seaduse järgi peab seega olema maavaldaja luba. Kes on riigi omandis olevate veekogude valdaja ja kes annab loa nende veekogude jääl sõitmiseks mootor- ja maastikusõidukitega?
01.02. minister Jaanus Tammkivi poolt allkirjastatud vastusest saame lugeda Keskkonnaministeeriumi poolt teostatud probleemi puudutavate seaduste analüüsi. Samas märgib minister, et tegemist on kompleksse probleemiga, mis puudutab mitme erineva ministeeriumi valitsemisala ning kahjuks puudub lahendus, mida toetaksid kõik asjassepuutuvad ametkonnad. Keskkonnaministeerium leiab, et ühtse seisukoha kujundamine on kindlasti vajalik ning selleni püütakse koostöös Siseministeeriumi ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga ka jõuda.
Pr Lea Saar
Võru 80, Tartu 50111
lekk@kalastusinfo.ee
Mootorsõidukiga sõitmisest riigi omandis olevatel veekogudel
Olete esitanud järelepärimise seoses mootorsõidukiga sõitmisega riigi omandis olevatel veekogudel. Tegemist on kompleksse probleemiga, mis puudutab mitme erineva ministeeriumi valitsemisala. Alljärgnevalt esitame Keskkonnaministeeriumi poolt läbi viidud analüüsi tulemused. Samas peame kahjuks märkima, et puudub lahendus, mida toetaksid kõik asjassepuutuvad ametkonnad. Keskkonnaministeerium leiab, et ühtse seisukoha kujundamine on kindlasti vajalik ning püüame koostöös Siseministeeriumi ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga selleni jõuda.
Teie poolt tõstatatud probleemi lahendamisel tuleb kõne alla kahe seaduse - veeseaduse ja liiklusseaduse – kohaldamine, mis reguleerivad veekogul liikumist erinevalt.
Mootorsõidukitega liiklemist reguleerib liiklusseadus. Liiklusseaduse § 1 lõike 1 kohaselt sätestab seadus liikluse korraldamise Eesti teedel ning liiklusohutuse tagamise alused ja põhinõuded. Seega korraldatakse seaduse alusel liiklust teedel. Samas on seaduse laiem eesmärk üldise liiklusohutuse tagamine.
Vastavalt liiklusseaduse §-le 48 ei või mootorsõidukid, välja arvatud eritalituse sõidukid, sõita, peatuda ega parkida väljaspool teed kohtades, mis ei ole ette nähtud mootorsõidukite liikluseks. Nendes kohtades võib liigelda ainult maaomaniku loal.
Siinjuures tuleb tähelepanu pöörata ka teeseadusele, mille alusel on reguleeritud taliteede rajamine (majandus- ja kommunikatsiooniministri 21. aprilli 2004. a määrus nr 106 “Talitee seisundi, rajamise ja hooldamise nõuded”). Avalikult kasutatav talitee (sh jäätee) rajatakse nimetatud nõuete kohaselt, selle kasutamise ning seisukorra üle toimub järelevalve, millega on tagatud liiklemise turvalisus. Nimetatud määruse § 45 kohaselt on jääteelt kõrvale sõitmine keelatud. Määruse § 11 kohaselt peab jäätee rajaja korraldama eelnevalt jääkatte uurimistöid. Määruse § 1 kohaselt on jäätee üle külmunud veekogu rajatav tee, mis on ette nähtud mandri ja saarte või mandri eri kohtade vahel liiklemiseks. Seega võib määruse regulatsioonist tulenevalt jõuda ka järeldusele, et jääl on mootorsõidukoga lubatud liigelda ainult jääteel.
Liiklusseadusest ja teeseaduse alusel antud majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusest nr 106 tulenevalt võib jõuda järeldusele, et mootorsõidukiga on lubatud liigelda ainult teel (sh jääteel). Väljaspool teed liiklemiseks peab olema maaomaniku luba.
Eramaa ning eraveekogu puhul on loa andja hõlpsalt tuvastatav. Keerulisem on see riigi omandis olevate veekogude puhul. Õigusaktid ei reguleeri taolise nõusoleku andmise korda ja tingimusi.
Riigivaraseaduse (RVS) kohaselt on riigi varale, sealhulgas ka riigi omandis olevale maale määratud valitseja. Konkreetse kinnisasja valitseja nähtub riigivararegistrist. Riigivara valitsejaks võib olla Riigikogu, Vabariigi President, Riigikontroll, õiguskantsler, Riigikohus, ministeeriumid, maavalitsused või Riigikantselei. Riigivaraseadus ning selle alusel antud määrused reguleerivad aga ainult riigivara tasu eest kasutusse andmist. Vastavalt Vabariigi Valitsuse 1. augusti 1995. a. määruse nr 285 “Riigivara kasutusse andmise korra kinnitamine” punktile 5 on riigivara kasutusse andmise otsustajaks:
1) Riigikogu valitsemisel oleva riigivara puhul - Riigikogu esimees;
2) Vabariigi Presidendi valitsemisel oleva riigivara puhul - Vabariigi President;
3) Riigikontrolli valitsemisel oleva riigivara puhul - riigikontrolör;
4) õiguskantsleri valitsemisel oleva riigivara puhul - õiguskantsler;
5) Riigikohtu valitsemisel oleva riigivara puhul - Riigikohtu esimees;
6) ministeeriumi valitsemisel oleva riigivara puhul - minister;
7) maavalitsuse valitsemisel oleva riigivara puhul - maavanem;
8) Riigikantselei valitsemisel oleva riigivara puhul - riigisekretär.
Seega võiks analoogia alusel väita, et ka riigi maal väljaspool teed mootorsõidukoga sõitmiseks tuleks nõusolekut küsida riigi maa valitsejalt. Samas on nõusoleku sisu ning nõusoleku andmise tase ilmselgelt ebaproportsionaalsed. Problemaatiline on ka nõusoleku andmine suurte veekogude ja mere puhul, kus kinnistuid moodustatud ning riigivara valitsejat määratud ei ole.
Märgime, et kuna jäätunud veekogul liiklemine on potentsiaalselt ohtlik, võtab nõusoleku andja endale suure vastutuse. Riigi poolt sellise nõusoleku andmisel peaks olema seega eelnevalt piisav teave veekogu jääolude kohta, mis muudaks nõusoleku andmise väga aeganõudvaks.
Liiklusseaduse § 48 alusel on kehtivate õigusaktide kohaselt riigi nõusoleku andmine praktikas väga keeruline.
Kuna tegemist on mootorsõidukitega liiklemisega veekogu jääl väljaspool teid, siis tuleb kõne alla ka veeseaduse kohaldamine. Veeseaduse § 1 lõigete 1 ja 2 kohaselt on veeseaduse ülesanne sise- ja piiriveekogude ning põhjavee puhtuse ja veekogudes ökoloogilise tasakaalu tagamine. Veeseadus reguleerib vee kasutamist ja kaitset, maaomanike ja veekasutajate vahelisi suhteid. Seega on veeseaduse eesmärk eelkõige vee kasutamise reguleerimine ning veekogudel keskkonnakaitsenõuete täitmise tagamine.
Vastavalt veeseaduse § 7 lõikele 1 on veekogu avalik kasutamine veevõtt, suplemine, veesport, veel ja jääl liikumine ja kalapüük seaduses sätestatud ulatuses. Veekogu avalik kasutamine on veekogu kasutamine igaühe poolt ilma veekogu seisundit mõjutavate ehitiste või tehnovahenditeta (§ 6 lg 2). Seega kvalifitseerub veekogu jääl liiklemine, kuni see ei mõjuta veekogu seisundit, veekogu avalikuks kasutamiseks.
Veekogu avalik kasutamine on lubatud avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele kuuluvatel veekogudel ning avalikuks kasutamiseks määratud eraveekogudel, arvestades õigusaktidega kehtestatud piiranguid. Seejuures ei või rikkuda võõral maatükil viibimist reguleerivaid seadusesätteid. Eraveekogudel, mis ei ole määratud avalikuks kasutamiseks, on nimetatud tegevused lubatud veekogu omaniku loal.
Veeseaduse § 18 reguleerib veeliiklust sätestades, et avaliku ja avalikult kasutatava veekogu kasutamine liiklemiseks on lubatud, kui seda seaduse või muu õigusaktiga ei piirata. Kui eraõigusliku isiku omandis olev veekogu ei ole määratud avalikuks kasutamiseks, tohib sellel liigelda ainult omaniku loal. Nimetatud paragrahvi lõike 5 kohaselt on maavanemal õigus oma korraldusega keelata avalikul ja avalikult kasutataval veekogul veesõidukitega liiklemine, kehtestada liikluskiiruse piirang ja keelata veekogujääle minek, kui liiklemine, veesõiduki suur kiirus või jääleminek:
Veeseaduse kohaselt on seega avaliku ja avalikult kasutatava veekogu kasutamine liiklemiseks lubatud, kui seda seaduse või muu õigusaktiga ei piirata. Silmas tuleb siiski pidada, et veekogul liiklemise peab jääma oma mõjudelt veekogu avaliku kasutamise mõiste piiridesse, ehk ei tohi mõjutada veekogu seisundit. Veekogu jääl liikumise keelu kehtestamise pädevus on antud maavanemale.
Kohalik omavalitsus võib oma halduspiirkonnas kehtestada ajutised piirangud avalikult kasutatava veekogu või selle osa kasutamisele (veeseaduse § 7 lõige 4). Samuti võivad piirangud tuleneda muudest õigusaktidest, näiteks nagu looduskaitseseadusest , piiriveekogul piirirežiimi eeskirjast, kaitsealal kaitse-eeskirjast jne.
Nagu eeltoodust nähtub, ei ole veekogu jääl mootorsõidukitega liiklemine selgesõnaliselt reguleeritud ei liiklusseaduses ega veeseaduses. Seega ei ole võimalik täie kindlusega kummagi seaduse kohaldamist välistada. Kahjuks puudub selles küsimuses ka erinevate riigiasutuste vaheline kokkulepe.
Eelkirjeldatud tõlgendamisprobleeme ei esine maastikusõidukitega jääl sõitmise regulatsiooni puhul. Maastikusõidukitega liiklemist reguleerib Vabariigi Valitsuse 26. märtsi 2002. a määrus nr 113 „Maastikusõidukite liiklemise eeskiri”, mille § 11 kohaselt reguleeritakse maastikusõiduki liiklemist jääga kaetud veekogul veeseaduses sätestatud korras.
Seega toimub maastikusõidukitega veekogu jääl liiklemine vastavalt veekogu avalikku kasutamist reguleerivatele normidele ning on lähtuvalt veeseaduse § 18 avalikel veekogudel või avalikult kasutatavatel eraveekogudel üldjuhul lubatud, kui pole keelatud seaduse või muu õigusaktiga või piiratud maavanema poolt.
Nagu eespool märgitud soovib Keskkonnaministeerium algatada teiste asjassepuutuvate riigiasutusega diskussiooni küsimuses ühtse seisukoha leidmiseks. Informeerime Teid selle tulemustest.


§ 63 Kontrollostu sooritamine
§ 78 Advokatuuriseaduse täiendamine
§ 79 Euro kasutusele võtmise seaduse muutmine
§ 80 Keeleseaduse muutmine
§ 81 Rahvatervise seaduse muutmine
§ 82 Tarbijakaitseseaduse kehtetuks tunnistamine
§ 83 Toote nõuetele vastavuse seaduse muutmine
§ 84 Ühistranspordiseaduse muutmine
18.12.2015 otsus nr 714
§ 63. Kontrollostu sooritamine
Tarbijakaitseametil ja käesoleva seaduse § 61 lõikes 2 nimetatud korrakaitseorganitel on õigus teha vajaduse korral kontrolloste.
(1) Tarbijakaitseameti peadirektor või tema volitatud ametiisik võib teha ettekirjutuse ja nõuda kauplejalt, kes on rikkunud võlaõigusseaduse §-des 141, 48, 481, § 49 lõikes 23, §-des 54−551, § 56 lõikes 24, §-des 621, 622, 380, 4031−4041, 406−408, 4171, 418, 711, 7111, 727, 7271 ja 867–870 sätestatud teavitamiskohustusi, rikkumise lõpetamist ja edasisest rikkumisest hoidumist.
(2) Tarbijakaitseameti peadirektor või tema volitatud ametiisik võib teha ettekirjutuse ja nõuda kauplejalt, kes on rikkunud võlaõigusseaduse §-des 281, 42, 1132 ja 4062 sätestatut, rikkumise lõpetamist ja edasisest rikkumisest hoidumist.
§ 78. Advokatuuriseaduse täiendamine
Advokatuuriseaduse § 15 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Aukohus võib lahendada lepitusmenetluse korras kliendilepingust, sealhulgas tarbijaga sõlmitud kliendilepingust, tulenevaid vaidlusi advokatuuri kodukorras sätestatud alustel ja korras. Lepitusmenetluse alused ja täpsem kord kehtestatakse kodukorras ja juhatuse kinnitatud töökorras.”.
§ 79. Euro kasutusele võtmise seaduse muutmine
Euro kasutusele võtmise seaduse § 2 lõike 2 lõppu täiendatakse sõnadega „, kui ei ole muu makseviisi kasutamise kokkulepet”.
§ 80. Keeleseaduse muutmine
Keeleseaduse § 17 lõikes 2 asendatakse sõnad „§ 2 punkti 1” sõnadega „§ 2 lõike 1 punkti 1”.
§ 81. Rahvatervise seaduse muutmine
Rahvatervise seaduse § 15 lõikes 1 asendatakse sõnad „§ 91 lõikes 1” sõnadega „§ 10 lõikes 2”.
§ 82. Tarbijakaitseseaduse kehtetuks tunnistamine
Tarbijakaitseseadus (RT I 2004, 13, 86) tunnistatakse kehtetuks.
§ 83. Toote nõuetele vastavuse seaduse muutmine
Toote nõuetele vastavuse seaduse § 4 lõike 1 punktis 7 asendatakse sõnad „§ 2 punktis 1” sõnadega „§ 2 lõike 1 punktis 1”.
§ 84. Ühistranspordiseaduse muutmine
1) paragrahvi 43 lõikes 4, § 44 lõike 1 punktis 2, § 56 lõikes 1 ja § 57 lõike 2 punktis 2 asendatakse sõnad „§-des 45−471” sõnadega „§-des 68−70”;
2) paragrahvis 71 asendatakse sõnad „5. peatüki 3. jaos” sõnadega „6. peatüki 2. ja 3. jaos”.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/6/EÜ tarbijakaitse kohta tarbijatele pakutavate toodete hindade avaldamisel (ELT L 80, 18.03.1998, lk 27–30).


Kaitseväelase perekonnaliikmete ja lähedaste sõidu- ja majutuskulude tagamise ulatus ja kord – Riigi Teataja
Kaitseväelase perekonnaliikmete ja lähedaste sõidu- ja majutuskulude tagamise ulatus ja kord
Kaitseväelase perekonnaliikmete ja lähedaste sõidu- ja majutuskulude tagamise ulatus ja kord - sisukord
§ 2 Kaitseväelase lähedased
§ 3 Sõidu- ja majutuskulude tagamise ulatus
§ 4 Külastuse tagamine
§ 5 Kulude hüvitamine
Vastu võetud 20.03.2009 nr 14
RTL 2009, 29, 371
Määrus kehtestatakse «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 1651 lõike 2 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse teenistusülesannete täitmise tõttu raske kehavigastuse saanud ja välisriigi raviasutuses viibiva kaitseväelase perekonnaliikmetele ja lähedastele (edaspidi lähedane) kaitseväelase külastamiseks (edaspidi külastus) sõidukulude raviasutuse asukohta ja tagasi ning raviasutuse asukohas majutuskulude (edaspidi sõidu- ja majutuskulud) tagamise ulatus ja kord.
(2) Kaitseväelase viibimisel rahvusvahelise sõjalise operatsiooni piirkonnas paiknevas raviasutuses lähedastele külastust ei tagata.
§ 2. Kaitseväelase lähedased
(1) Kaitseväelase lähedasteks käesoleva määruse tähenduses on kuni kaks füüsilist isikut, kelle isikuandmed kaitseväelane:
1) avaldas kirjalikult tema teenistust korraldavale ülemale enne välisriiki teenistusülesannete täitmisele lähetamist;
2) avaldab suuliselt või kirjalikult pärast välisriigis teenistusülesannete täitmisel vigastada saamist välisriigis asuvas raviasutuses viibides Eesti kaitseväe esindajale.
(2) Lähedase isiku määramisel lähtutakse kaitseväelase viimasena tehtud tahteavaldusest.
§ 3. Sõidu- ja majutuskulude tagamise ulatus
Kaitseväelase välisriigi raviasutuses viibimise aja jooksul tagatakse riigi kulul sõidu- ja majutuskulud kuni kahele lähedasele kokku kuni kahel korral. Ühe külastuse kestus on korraga kuni 10 kalendripäeva.
§ 4. Külastuse tagamine
(1) Lähedasele tagatakse kaitseväelase külastamine:
1) kantud sõidu- ja majutuskulude tagantjärgi hüvitamisega (edaspidi kulude hüvitamine) või;
2) külastuse kaitseväepoolse korraldamisega (edaspidi külastuse võimaldamine).
(2) Lähedasele võimaldatakse kaitseväe poolt saatja tema abistamiseks külastuse ajal, kui lähedane selleks soovi avaldab ja selleks on põhjendatud vajadus.
§ 5. Kulude hüvitamine
(1) Hüvitatavateks kuludeks on:
1) transpordikulu ja selle tellimisega kaasnevad kulud Eesti Vabariigist kaitseväelase raviasutuse asukohta välisriiki ja tagasi;
2) transpordikulu lähedase alalisest elukohast Eesti Vabariigist välisriiki suunduva sõiduki väljumiskohta ja tagasi;
3) majutuskulud raviasutuse asukohas;
4) majutuskoha ja raviasutuse vahelised sõidukulud;
5) reisikindlustuse ja viisa kulud.
(2) Kulude hüvitamisel või külastuse võimaldamisel on majutuskulude hüvitamise ülemmäär 128 eurot ööpäevas. Kaitseväe juhatajal või tema volitatud isikul on õigus lubada hüvitada piirmäärast suuremad majutuskoha kasutamise kulud, kui raviasutuse asukohas puudub võimalus kasutada piirmäärale vastava hinnatasemega majutuskohta.
(3) Kulude hüvitamisel arvestatakse välisvaluutas tehtud kulutused eurodesse lähedase Eestisse jõudmise päevale järgnenud tööpäeval kehtinud Euroopa Keskpanga kinnitatud valuutakursi alusel.
(1) Kulude hüvitamisel või külastuse võimaldamisel esitab lähedane kaitseväele kirjaliku taotluse, milles märgib:
1) oma ees- ja perekonnanime, isikukoodi, elukoha ning sidevahendite numbrid;
2) kaitseväelase nime, kelle külastuse sõidu- ja majutuskulude hüvitamist või kelle külastamise võimaldamist ta soovib;
3) kas ta soovib kulude hüvitamist või külastuse võimaldamist;
4) kas ta soovib endale kaitseväe poolt saatjat;
5) ajavahemiku, millal ta kaitseväelast külastas või millal ta soovib kaitseväelast külastada;
6) oma pangakonto numbri kulude hüvitamise korral.
(2) Kui taotletakse kulude hüvitamist, tuleb taotlus esitada 30 kalendripäeva jooksul Eestisse tagasijõudmise päevast arvates. Taotlusele tuleb lisada sõidu- ja majutuskulude kandmist tõendavad originaaldokumendid.
(1) Otsus kulude hüvitamise või külastuse võimaldamise taotluse rahuldamise või mitterahuldamise kohta tehakse 30 kalendripäeva jooksul kõigi nõutavate dokumentide laekumise päevast arvates.
(2) Kui hüvitatakse lähedase poolt kaitseväelase külastamiseks tehtud kulud, kannab kaitsevägi hüvitise 30 kalendripäeva jooksul otsuse tegemisest arvates taotluses toodud pangakontole.
(3) Hüvitise maksmisest või külastuse võimaldamisest keeldumise otsus tehakse taotlejale teatavaks 10 kalendripäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.


1. august p. Alfonso Maria di Liguori, piiskop ja Kiriku doktor 2Ms 40:16-21,34-48; Ps 84:3-4,5-6ab+8a,11;Mt 13:47-53 R: Kui armas on Sinu tempel, Issand.
2. august 17. nädala reede 3Ms 23:1,4-11,15-16,27,34b-37; Ps 81:3-4,5-6ab, 10- 11ab; Mt 13:54-58 R: Hõisake Jumalale, kes on meie tugevus. või Vercelli p. Eusebius, piiskop või p. Pierre-Julien Eymard, preester
3. august 17. nädala laupäev 3Ms 25:1,8-17; Ps 67:2-3,5,7-8; Mt 14:1-12 R: Jumal, Sinule laulgu tänu kõik rahvad. või Maarjalaupäev
4P r AASTARINGI 18. PÜHAPÄEV Kg 1:2, 2:21-23; Ps 90:3-6,12-14,17; Kl 3:1-5,9-11; Lk 12:13-21 R: Issand, õpeta meid oma päevi lugema.
5. august 18. nädala esmaspäev 4Ms 11:4b-15; Ps 81:12-13,14-15,16-17; Mt 14:13-21 R: Hõisake Jumalale, kes on meie tugevus. või Suure P. Neitsi Maarja Basiilika pühitsemispäev
6. august ISSANDAMUUTMISE PÜHA Tn 7:9-10,13-14 või 2Pt 1:16-19; Ps 97:1-2,5-6,9;Lk 9:28b-36 R: Issand on kuningas, Kõigekõrgem üle kogu ilmamaa.
7. august 18. nädala kolmapäev 4Ms 13:1-3a,25-14:1,26-30,34-35; Ps 106:6-7a,13-14, 21-22, 23; Mt 15:21-28 R: Mõtle meile, Issand, oma head meelt mööda oma rahva vastu. või p-d Sixtus (Xystus) II, paavst ja märter, ning kaaslased, märtrid või p. Gaetano, preester
8. august p. Dominicus, preester 4Ms 20:1-13; Ps 95:1-2,6-7,8-9; Mt 16:13-23 R: Kuuldes Issanda häält, ärge tehke kõvaks oma südant.
9. august P. RISTI TERESA BENEDICTA, NEITSI JA MÄRTER — EUROOPA KAITSEPÜHAK, KIRIKUPÜHA Ho 2:16b,17b,21–22; Ps 45:11–12,14–15,16–17; Mt 25:1–13 R: Issand tõmbas mu välja kõigist mu hädaohtudest.
11. august AASTARINGI 19. PÜHAPÄEV Trk 18:6-9; Ps 33:1,12,18-20,22; Hb 11:1-2,8-19 või Hb 11:1-2,8-12; Lk 12:32-48 või Lk 12:35-40 R: Õnnis on rahvas, kelle Jumal valib oma pärisosaks.
Kiviõlis P. CLARA, NEITSI. SUURPÜHA Ho 2:16bc,17cd,21-22; Ps 45:11-12,14-15,16-17;Fl 3:8-14; Mt 19:27-29 R: Ennäe, Kristus. Tulge välja teda vastu võtma.
KIVIÕLI KIRIKU TEMPLIPÜHA
12. august 19. nädala esmaspäev 5Ms 10:12-22; Ps 147:12-13,14-15,19-20; Mt 17:22-27 R: Püha Kirik, ülista oma Issandat. või p. Jeanne-Francoise de Chantal, orduõde
13. august 19. nädala teisipäev 5Ms 31:1-8; [Ps] 5Ms 32:3+4cd,7,8,9+12;Mt 18:1-5,10,12-14 R: Issanda omand on jumalarahvas. või p-d Pontianus, paavst, ja Hyppolitus, preester, märtrid
14. august p. Maksymilian Maria Kolbe, preester ja märter 5Ms 34:1-12; Ps 66:1c-3ab,5+8,16-17; Mt 18:15-20 R: Tänu olgu Jumalale, kes paneb elama meie hinge.
Eelõhtumissa 1Aj 15:3-4,15-16,16:1-2; Ps 132:6-7, 9- 10,13-14; 1Kr 15:54-57; Lk 11:27-28 R: Tõuseb Issandaga tema võimsuselaegas.
Päevamissa Ilm 11:19a,12:1-6a,10ab; Ps 45:7+10, 11- 12ab,14-15a,15bc-16; 1Kr 15:20-27a; Lk 1:39-56 R: Kuninganna seisab su paremal käel.
16. august 19. nädala reede Jos 24:1-13; Ps 136:1-3,16-18,21-22+24; Mt 19:3-12 R: Tema heldus kestab igavesti. või p. István (Ungari Stephanus)
17. august 19. nädala laupäev Jos 24:14-29; Ps 16:1bc-2ab+5,7-8,11; Mt 19:13-15 R: Issand on mu põllu- ja mu karikaosa või Maarjalaupäev
18. august AASTARINGI 20. PÜHAPÄEV Jr 38:4-6,8-10; Ps 40:2,3,4,18; Hb 12:1-4; Lk 12:49-53 R: Issand, tule mulle appi.
19. august 20. nädala esmaspäev Km 2:11-19; Ps 106:34-35,36-37,39-40,43ab+44; Mt 19:16-22 R: Andesta, Issand, oma rahvale. või p. Jean Eudes, preester
20. august Clairvaux’ p. Bernard, abt ja Kiriku doktor Km 6:11-24; Ps 85:9,11-12,13-14; Mt 19:23-30 R: Issand kuulutab rahu oma rahvale.
21. august p. Pius X, paavst Km 9:6-15; Ps 21:2-3,4-5,6-7; Mt 20:1-16a R: Issand, Sinu võimusest rõõmutseb kuningas.
22. august Pühima Neitsi Maarja Kuninganna, mälestuspäev Js 9:1-6; Ps 112:1-2,3-4,5-6,7-8; Lk 1:26-38 R: Issand, Sinu võimusest rõõmutseb kuningas.
23. august 20. nädala reede Rt 1:1,3-6,14b-16,22; Ps 146:5-6ab,6c-7,8-9a,9bc-10; Mt 22:34-40 R: Kiida, mu hing, Issandat, oma Päästjat. või Lima p. Rosa, neitsi
25. august AASTARINGI 21. PÜHAPÄEV Js 66:18-21; Ps 117:1-2ab; Hb 12:5-7,11-13; Lk 13:22-30 R: Kiitke Issandat, kõik rahvad.
26. august 21. nädala esmaspäev 1Tes 1:2-5, 8-10; Ps 149:1-2,3-4,5-6,9; Mt 23:13-22 R: Issandal on hea meel oma rahvast. või Częstochowa maarjapäev
27. august p. Monica 1Tes 2:1-8; Ps 139:1-3,4-6; Mt 23:23-26 R: Issand, Sina uurid mind läbi ja tunned mind.
28. august p. Augustinus, piiskop ja Kiriku doktor 1Tes 2:9-13; Ps 139:7-8,9-10,11-12; Mt 23:27-32 R: Issand, Sina uurid mind läbi ja tunned mind.
Tartus TARTU KIRIKU PÜHITSEMISPÄEV, SUURPUHA 1Kn 8:22-23,27-30; Ps 85:3,4,5+10,11; 1Kr 3:9b-11,16- 17; Mt 16:13-19 R: Kui armas on Sinu tempel, Issand.
30. august 21. nädala reede 1Tes 4:1-8; Ps 97:1+2b,5-6,10,11-12; Mt 25:1-13 R: Te õige, rõõmustage Issandas.
31. august 21. nädala laupäev 1Tes 4:9-12; Ps 98:1,7-8,9; Mt 25:14-30 R: Issand tuleb mõistma kohut maailmale õiguses. või Maarjalaupäev
1. Neljapäev Kg 3:1-15 Soodsad ajad
2. Reede Kg 12:9-14 Soodsad ajad
3. Laupäev Ps 37:1-18 Soodsad ajad
4. Pühapäev Kristuse kirgastamine Lk 12:13-21; Kg 2:21-23; Ps 95:1-9; Kl 3:1-11 Jumal looduses
Viljandi Baptistikogudus (110)
5. Esmaspäev 1Kn 17:1-7 Jumal looduses
6. Teisipäev Ps 104:1-13 Jumal looduses
7. Kolmapäev Mt 8:23-34 Jumal looduses
8. Neljapäev Mt 21:18-22 Jumal looduses
9. Reede Mk 6:35-44 Jumal looduses
10. Laupäev Lauritsapäev Mk 6:45-52 Jumal looduses
11. Pühapäev Lk 12:35-48; Ii 1:1-5; Ps 33:1-22; Hb 11:8-19 Hoidu tühisest elust
Kohila Baptistikogudus (110), Otepää Evangeelne Vabakogudus Palverändur (120)
12. Esmaspäev Kg 1:1-18 Hoidu tühisest elust
13. Teisipäev Mt 23:1-13 Hoidu tühisest elust
14. Kolmapäev Jos 7:1-26 Hoidu tühisest elust
15. Neljapäev Rukkimaarjapäev Ilm 18:9-24 Hoidu tühisest elust
16. Reede Kg 5:7-19 Hoidu tühisest elust
17. Laupäev 2Sm 11:1-27 Hoidu tühisest elust
18. Pühapäev Lk 12:49-53; Jr 38:4-10; Ps 40:2-18; Hb 12:1-4 Usklike vastutus ühiskonnas
Hiiumaa Kristlik Misjonikogudus, Koeru Vabakogudus, Meiuste EKB Kogudus, Mustvee Betaania Kogudus, Selise Baptistikogudus (75), Valkla Baptistikogudus (125), Viimsi Vabakogudus (95)
19. Esmaspäev Esr 1:1-11 Usklike vastutus ühiskonnas
20. Teisipäev TAASISESEISVUMISPÄEV zx Jh 8:21-35 Usklike vastutus ühiskonnas
21. Kolmapäev Ap 22:22-29 Usklike vastutus ühiskonnas
22. Neljapäev 2Aj 10:1-19 Usklike vastutus ühiskonnas
23. Reede Pastoriperede laager, 23.–24.08, Nuutsaku, kommunismi ja natsismi ohvrite mälestuspäev Sk 14:1-21 Usklike vastutus ühiskonnas
24. Laupäev Apostel Bartolomeuse päev e pärtlipäev Tn 10:11-21 Usklike vastutus ühiskonnas
25. Pühapäev KUSi avaaktus Lk 13:22-30; Js 66:18-21; Ps 117:1-2; Hb 12:5-13 Õppimine usuteel
Eikla Priikogudus, Emmaste-Nurste Kogudus, Pärnu Vene EKB Kogudus Peetel, Suure-Jaani Baptisti Kogudus (95), Toronto Eesti Baptisti Kogudus (70), Tartu Annelinna Kogudus (25)
26. Esmaspäev 5Ms 5:6-22 Õppimine usuteel
27. Teisipäev Hb 13:1-25 Õppimine usuteel
28. Kolmapäev 1Kr 14:26-40 Õppimine usuteel
29. Neljapäev Ristija Johannese surmapäev Mt 14:1-12 Õppimine usuteel
30. Reede 1Tm 4:11-16 Õppimine usuteel
31. Laupäev 5Ms 6:1-9 Õppimine usuteel


Eestit okupeerinud riikide julgeolekuorganite või relvajõudude luure- või vastuluureorganite teenistuses olnud või nendega koostööd teinud isikute arvelevõtmise ja avalikustamise korra seadus – Riigi Teataja
Eestit okupeerinud riikide julgeolekuorganite või relvajõudude luure- või vastuluureorganite teenistuses olnud või nendega koostööd teinud isikute arvelevõtmise ja avalikustamise korra seadus (lühend - OkupS)
Eestit okupeerinud riikide julgeolekuorganite või relvajõudude luure- või vastuluureorganite teenistuses olnud või nendega koostööd teinud isikute arvelevõtmise ja avalikustamise korra seadus - sisukord
§ 2 Julgeoleku- ja luureorganid
§ 3 Julgeoleku- või luureorgani teenistuses olnud või sellega koostööd teinud isik
§ 4 Julgeoleku- või luureorgani teenistuses olemine või sellega koostöö tegemine
§ 5 Arvelevõtmine
§ 6 Ülestunnistus
§ 7 Avalikustamise alus
§ 81 Isikute väljakutsumine
§ 9 Kaitsepolitseiameti teadaanne
§ 11 Kontrolli teostamine
§ 12 Seaduse jõustumine
Vastu võetud 06.02.1995
jõustumine 28.03.1995
22.05.2002 RT I 2002, 50, 314 29.06.2002
1) Saksa Riigi Julgeolekupolitsei – Sicherheitspolizei (SiPo) ja Saksa Riigi Julgeolekuteenistus – Sicherheitsdienst (SD), mis alates 1939. aastast tegutses SS-i Riigi Julgeoleku Peaameti – Reichs Sicherheits Hauptamt (RSHA) III ja VI osakonnana;
2) Saksa Riigi Salapolitsei – Geheime Staatspolitzei (Gestapo), mis alates 1939. aastast tegutses SS-i Riigi Julgeoleku Peaameti (RSHA) IV osakonnana;
1) NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi (Narodnõi Komissariat Vnutrennihh Del) koosseisu kuulunud Riikliku Julgeoleku Peavalitsus – GUGB (Glavnoje Upravlenije Gossudarstvennoi Bezopasnosti), mis eksisteeris 1934. aasta 10. juulist kuni 1941. aasta 3. veebruarini ja 1941. aasta 20. juulist kuni 1943. aasta 14. aprillini;
2) NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaat – NKGB (Narodnõi Komissariat Gossudarstvennoi Bezopasnosti), mis eksisteeris 1941. aasta 3. veebruarist kuni 20. juulini ja 1943. aasta 14. aprillist kuni 1946. aasta 15. märtsini;
3) NSV Liidu Kaitse Rahvakomissariaadi Vastuluure Peavalitsus (Glavnoje Kontrrazvedõvatelnoje Upravlenije Narodnogo Komissariata Oboronõ – «Smerš»), mis eksisteeris 1943. aasta 14. aprillist kuni 1946. aasta maini;
4) NSV Liidu Julgeoleku Ministeerium – MGB (Ministerstvo Gosudarstvennoi Bezopasnosti), mis eksisteeris 1946. aasta 15. märtsist kuni 1953. aasta 15. märtsini;
5) NSV Liidu Siseasjade Ministeeriumi (Ministerstvo Vnutrennihh Del) koosseisu kuulunud Riikliku Julgeoleku Peavalitsus – GUGB, mis eksisteeris 1953. aasta 15. märtsist kuni 1954. aasta 13. märtsini;
6) NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee – KGB (Komitet Gossudarstvennoi Bezopasnosti), mis moodustati 1954. aasta 13. märtsil;
7) NSV Liidu Kindralstaabi Luure Peavalitsus – GRU (Glavnoje Razvedõvatelnoje Upravlenije);
(5) Kaitsepolitseiamet on kohustatud edastama andmed, mis vaidlustavad isiku poolt antud süümevande, kui isik pole vaidlustanud käesoleva seaduse § 8 2. lõikes nimetatud Kaitsepolitsei teadet § 8 4. lõikes sätestatud tähtaja jooksul või pärast seda, kui jõustunud kohtulahendiga on tuvastatud isiku julgeoleku- või luureorgani teenistuses olemine või sellega koostöö tegemine, Riigiprokuratuurile, kellel lasub vastavalt Prokuratuuri seadusele ja Eesti Vabariigi seadusele «Süümevande andmise korra kohta» kohustus vaidlustada süümevanne kohtus.
(2) Käesoleva seaduse § 5 2. lõike punkti 1 alusel arvelevõetud isiku avalikustamine võib toimuda ainult tema kirjaliku nõusoleku alusel, välja arvatud käesoleva seaduse § 6 2. lõikes ja § 8 1. lõikes sätestatud juhtudel.
(1) Julgeoleku- või luureorgani teenistuses olnud või sellega koostööd teinud isik, välja arvatud käesoleva seaduse § 5 2. lõike punktis 1 märgitud tähtajaks ja korras ülestunnistuse esitanud isik, avalikustatakse pärast ühe aasta möödumist käesoleva seaduse jõustumisest Kaitsepolitseiameti teadaandena Riigi Teatajas. Avalikustatakse ka isik, kes on teinud käesoleva seaduse § 5 2. lõike punktis 1 märgitud tähtajaks ja korras isikliku ülestunnistuse, kui tema kohta käivad andmed ei ole riigisaladus.
[RT I 2002, 50, 314 - jõust. 29.06.2002]
(2) Väljakutsutud isikul on haldusmenetluse seaduses sätestatud tunnistaja õigused.
(3) Kaitsepolitseiametniku kutse peale mõjuva põhjuseta mitteilmumise eest rakendatakse sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.


Krediidiasutuse bilansi täiendava aruandluse kehtestamine – Riigi Teataja
Krediidiasutuse bilansi täiendava aruandluse kehtestamine
Krediidiasutuse bilansi täiendava aruandluse kehtestamine - sisukord
§ 6 Klassifikaatorite ja rahvusvaheliste standardite kasutamine
§ 9 Residentsuse kohta kasutatud mõisted
§ 10 Laenude kohta kasutatud mõisted
§ 11 Hoiuste kohta kasutatud mõisted
§ 12 Väärtpaberite kohta kasutatud mõisted
§ 13 Osaluste kohta kasutatud mõisted
§ 14 Laenutagatiste kohta kasutatud mõisted
§ 15 Laenu eesmärkide kohta kasutatud mõisted
§ 16 Laenuklasside kohta kasutatud mõisted
§ 18 Määruse jõustumine ja kohaldamine
RT I, 26.06.2019, 14
Vastu võetud 29.05.2014 nr 7
22.06.2015 RT I, 03.07.2015, 2 06.07.2015, osaliselt 01.04.2016
27.07.2017 RT I, 02.08.2017, 1 01.01.2018, kohaldatakse aruannete koostamise ja esitamise suhtes alates 31. jaanuaril 2018 lõppevast aruandeperioodist.
19.06.2019 RT I, 26.06.2019, 10 29.06.2019, osaliselt 01.12.2019, kohaldatakse aruannete koostamise ja esitamise suhtes alates 31. detsembril 2019 lõppevast aruandeperioodist
Määrus kehtestatakse Eesti Panga seaduse § 2 lõike 2 punkti 7 ning krediidiasutuste seaduse§ 91 lõigete 1 ja 3 alusel.
1) nõuded määruse §-s 3 nimetatud aruannete (edaspidi aruanded) sisule ja struktuurile;
2) määruse § 3 lõikes 1 nimetatud aruannete Finantsinspektsioonile esitamise tähtajad ja kord;
3) määruse § 3 lõigetes 2 ja 3 nimetatud aruannete Eesti Pangale esitamise tähtajad ja kord.
Määrusega kehtestatud aruandeid on kohustatud koostama ja esitama kõik Eestis tegutsevad krediidiasutused ja krediidiasutuse filiaalid (edaspidi krediidiasutus).
(1) Krediidiasutus on kohustatud koostama ja Finantsinspektsioonile esitama järgmised aruanded:
1) ressursside jääkide aruanne (lisa 2);
2) laenude jääkide aruanne (lisa 4);
3) väärtpaberite aruanne (lisa 7);
4) laekumiste ja väljamaksete aruanne (lisa 12);
[RT I, 26.06.2019, 10 - jõust. 01.12.2019]
5) eluasemelaenude aruanne (lisa 13);
(2) Krediidiasutus on kohustatud koostama ja Eesti Pangale esitama järgmised aruanded:
1) ressursside käivete aruanne (lisa 1);
2) laenude käivete aruanne (lisa 3);
3) krediidiasutuse bilansist maha kantud nõuete liikumise aruanne (lisa 5);
4) väärtpaberikohustuste käivete aruanne (lisa 8);
5) väärtpaberikohustuste jääkide aruanne (lisa 9);
6) hoiuste ja laenude regionaalse jaotuse aruanne (lisa 6);
7) immateriaalse vara ja materiaalse põhivara arvestuse aruanne (lisa 10);
8) laenujääkide täiendav aruanne (lisa 11)
(3) Krediidiasutus, millel on filiaale väljaspool Eestit, on kohustatud:
1) lisaks koostama ja Eesti Pangale esitama käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 nimetatud aruanded, mis kajastavad üksnes krediidiasutuse Eestis paikneva üksuse (peakontori) andmeid;
2) käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 ja lõikes 2 nimetatud aruannetes kajastama üksnes krediidiasutuse Eestis paikneva üksuse (peakontori) andmeid.
(4) Aruanded koostatakse eurodes ümardatuna kahe kohani pärast koma, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on sätestatud teisiti.
(5) Aruannetes esitatakse intressimäärad, tootlused, kupongid, tarbijakrediidi kulukuse määr ja riskimarginaal protsentides aasta baasil ning kujul intressimäär jagatud sajaga (i/100) ümardatuna nelja kohani pärast koma.
(6) Aruannetes esitatakse eluasemelaenu summa ja tagatise väärtuse suhtarv ning laenumaksete ja sissetuleku suhtarv kujul protsendimäär jagatud sajaga (i/100) ümardatuna nelja kohani pärast koma.
(7) Välisvaluutas fikseeritud summad arvutatakse ümber eurodesse aruandeperioodi viimasel pangapäeval kehtinud Euroopa Keskpanga kursi alusel.
(1) Määruse § 3 lõike 1 punktides 1–4 ning lõike 2 punktides 1, 2, 4, 5 ja 8 nimetatud aruannete aruandeperiood on kuu. Määruse § 3 lõike 1 punktis 5 ja lõike 2 punktides 3 ja 7 nimetatud aruannete aruandeperiood on kvartal. Määruse § 3 lõike 2 punktis 6 nimetatud aruande aruandeperiood on poolaasta.
(2) Määruse § 3 lõike 1 punktides 1–4 ning lõike 2 punktides 1, 2, 4, 5 ja 7 nimetatud aruanded esitatakse seitsmendaks pangapäevaks pärast aruandeperioodi lõppu; lõike 2 punktides 6 ja 8 nimetatud aruanded esitatakse kümnendaks pangapäevaks pärast aruandeperioodi lõppu; lõike 1 punktis 5 nimetatud aruanne esitatakse kahekümnendaks pangapäevaks pärast aruandeperioodi lõppu ning lõike 2 punktis 3 nimetatud aruanne esitatakse ühe kuu jooksul pärast aruandeperioodi lõppu.
[RT I, 26.06.2019, 10 - jõust. 29.06.2019]
(1) Aruanded esitatakse Finantsinspektsioonile ja Eesti Pangale elektrooniliselt XML-is (eXtensible Markup Language) vormindatud dokumentidena Eesti Panga presidendi 29. mai 2018. aasta määruse nr 4 „Aruannete elektroonilise esitamise nõuded” (RT I, 05.06.2018, 1) kohaselt.
(2) [Kehtetu - RT I, 19.06.2018, 1 - jõust. 01.01.2019]
(3) Vigade tuvastamisel ja arvestuspõhimõtete muutmisel esitatakse elektrooniliselt uued korrigeeritud aruanded.
(4) Aruande valdkonda kuuluvate andmete puudumisel esitatakse tühi aruanne.
(1) Aruannetes määratakse valuuta kood rahvusvahelise standardi ISO 4217 valuutakoodide tabeli kohaselt ja märgitakse suurtähtedega.
(2) Aruannetes määratakse kliendi ja nõude omaja riigi kood rahvusvahelise standardi ISO 3166 riikide ja territooriumide kahetäheliste koodide tabeli kohaselt ja märgitakse suurtähtedega.
(3) Aruannetes määratakse majandussektorid Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori (EMTAK) alusel.
(4) Aruannetes näidatakse kuupäev rahvusvahelise standardi ISO 8601 kuupäeva formaadis (aaaa-kk-pp).
Määruse lisades 1–13 kasutatakse mõisteid määruse §-des 8–19 esitatud tähenduses.
(1) Keskvalitsus on üldine määratlus iga valitsus- ja riigiasutuse kohta, mille tegevus ulatub üle kogu riigi majandusterritooriumi. Siia kuuluvad ka ettevõtjad ja kasumit mittetaotlevad institutsioonid, mida kontrollib ja mille kuludest katab üle poole keskvalitsus ning mille tegevus hõlmab kogu riigi majandusterritooriumi. Siia ei kuulu riiklikud sotsiaalkindlustusfondid. Eestis hõlmab keskvalitsus alljärgnevaid institutsioone:
1) Riigikogu, Vabariigi Presidendi Kantselei, Riigikontroll, Õiguskantsler, Riigikohus, Riigikantselei, ministeeriumid ja maavalitsused ning nende valitsemisala asutused (siia kuuluvad ka Eesti Vabariigi saatkonnad ja konsulaadid);
2) muud avalik-õiguslikud juriidilised isikud tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 25 lõike 2 mõistes, välja arvatud Eesti Pank, Eesti Haigekassa, Eesti Töötukassa ja avalik-õiguslikud kutseühendused;
3) riigi ja avalik-õiguslike juriidiliste isikute asutatud ettevõtjad ja sihtasutused, mille kuludest katavad üle poole eelnimetatud isikud.
(2) Kohalik omavalitsus on üldine määratlus iga kohaliku omavalitsusüksuse kohta, mille hulka kuuluvad ka kohaliku omavalitsuse hallatavad munitsipaalasutused ja kohalike omavalitsusüksuste asutatud ettevõtjad ning kasumit mittetaotlevad institutsioonid, mille kuludest katavad üle poole kohaliku omavalitsuse üksused.
(3) Riiklik sotsiaalkindlustusfond on üldine määratlus igariikliku ja kohaliku institutsionaalse üksuse kohta, mille põhitegevusala on sotsiaaltoetuste pakkumine ja mis vastab järgmisele kahele kriteeriumile:
2) valitsemissektor vastutab institutsiooni juhtimise eest, kehtestades või heaks kiites osamakseid ja sotsiaaltoetusi sõltumata oma rollist järelevalvet teostava organi või tööandjana.
(5) Krediidiasutus on finantsettevõtja, mille peamiseks ja püsivaks majandustegevuseks on avalikkuselt hoiuste ja muude tagasimakstavate vahendite kaasamine ning oma arvel ja nimel laenude andmine või muu finantseerimine.
Eestis on krediidiasutus krediidiasutuste seaduse kohaselt krediidiasutusena määratletud äriühing.
(6) Rahaturufond on investeerimisfond, mille emiteeritud osakud on likviidsuse mõttes alternatiiviks hoiustele ja mis investeerivad teiste rahaturufondide osakutesse ja/või muudesse võlainstrumentidesse, mille järelejäänud tähtaeg on kuni 1 aasta, ja/või hoiustesse, mille tulusus on lähedane rahaturuinstrumentide tulususele.
(7) Muu hoiuseid kaasav ettevõtja on mittekrediidiasutusest finantsettevõtja, mis võtab avalikkuselt vastu hoiuseid ja/või hoiustele sarnaseid vahendeid ning annab omal arvel laenu ja/või investeerib väärtpaberitesse. Siia kuuluvad ka e-raha asutused, mis väljastavad maksevahendeid elektroonilise raha kujul.
Eestis on muudeks hoiuseid kaasavateks ettevõtjateks näiteks hoiu-laenuühistud.
(8) Pensionifond on vara kogum, mis on kogutud fondis osaleva töötaja enda ja/või tööandja poolt eesmärgiga tagada sissetulek pensionieas või töövõimetuse korral.
Eestis on pensionifond kogumispensionide seaduse § 3 lõikes 1 nimetatud lepinguline investeerimisfond.
(9) Muu investeerimisfond on finantsvahendusega tegelev kollektiivne investeerimisskeem, mille raames kaasatakse avalikkuselt kapitali ning investeeritakse seda finants- ja mittefinantsvarasse (peamiselt kinnisvarasse). Investeerimisfondide hulka kuuluvad:
Siia ei kuulu rahaturu- ega pensionifondid.
Käesolevas mõistes hõlmab „avalikkus” jae-, kutselisi ja institutsionaalseid investoreid.
Eestis on investeerimisfond investeerimisfondide seaduse § 1 kohaselt moodustatud fond ja Euroopa Keskpanga investeerimisfondide definitsioonile vastav erakapitalifond.
(10) Muu finantseerimisasutus on:
1) finantsvahendusettevõtja – ettevõte, mis osutab finantsvahenduse teenuseid, võttes kohustusi muul kujul kui raha, hoiused, investeerimisfondide osakud või seoses kindlustus- ja pensioniskeemidega. Sellised ettevõtjad on näiteks investeerimisühing, liisinguettevõte, faktooringuettevõte, pandimaja, muu laenuandmisele spetsialiseerunud ettevõtja, makseasutus, väärtpaberistaja, riski- ja arengukapitali ettevõte, keskne vastaspool;
2) finantsvahenduse abiettevõtja – ettevõtja, mis osutab finantsvahenduse abiteenuseid. Need on lisateenused, mida on vaja tehingute sooritamiseks finantsvara ja kohustustega või vahendite ümberkujundamiseks. Finantsvahenduse abiettevõtja tegeleb peamiselt finantsvahendusega tihedalt seotud tegevusega, kuid ei ole ise finantsvahendaja, sest ei võta endale riske finantsvara või kohustuste omandamisega. Finantsvahenduse abiettevõtja on näiteks reguleeritud väärtpaberituru korraldaja, väärtpaberiarveldussüsteemi korraldaja, väärtpaberite registreerimise teenust osutav ettevõtja, finantskonsultatsioone osutav ettevõtja, fondivalitseja, väärtpaberimaakler, kindlustusmaakler, finantsturu järelevalveasutus, valuutavahetaja. Siia kuuluvad ka peakontorid, kui kõigi või enamiku nende tütarettevõtjate peamine tegevusala on finantsvahendus- ja/või finantsvahenduse abiteenuste osutamine. Finantsvahenduse abiettevõtjad on ka finantsettevõtjate asutatud ja neid teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid;
3) varasid hoidev finantsettevõtja – ettevõtja, mis ei tegele finantsvahendusega ega osuta finantsvahenduse abiteenuseid. Varasid hoidev finantsettevõtja on näiteks usaldusfond, pärandvara üksus, varifirma, riiklik investeerimisfond. Siia kuuluvad ka valdusettevõtjad, mille ainus ülesanne on tütarettevõtjate aktsiate või osade hoidmine. Valdusettevõtja ei osale tütarettevõtjate juhtimises ega paku neile ühtegi muud teenust.
Eestis on muu finantseerimisasutus krediidiasutuste seaduse § 5 tunnustele vastav äriühing (v.a investeerimisfond, hoiu-laenuühistu ja e-raha asutus), peamiselt turuosaliste poolt finantseeritud järelevalveasutus (nt Finantsinspektsioon) ning finantssektori ettevõtteid teenindav kasumitaotluseta institutsioon (nt Eesti Pangaliit, Eesti Liisingühingute Liit, Eesti Kindlustusseltside Liit).
(11) Väärtpaberistaja on üksus, mille peamine tegevusala on viia läbi väärtpaberistamise tehinguid.
[RT I, 03.07.2015, 2 - jõust. 06.07.2015]
(12) Keskne vastaspool on üksus, mis tegutseb õiguspäraselt ühel või mitmel finantsturul sõlmitud lepingute vahendajana ja on iga müüja suhtes ostja ja iga ostja suhtes müüja.
(13) Kindlustusandja on finantsettevõtja, mille peamine ja püsiv tegevus on kindlustusjuhtumi toimumise korral kindlustusjuhtumi tõttu tekkinud kahju hüvitamine või kokkulepitud rahasumma maksmine peamiselt otse- või edasikindlustuse kujul.
Eestis on kindlustusandja kindlustustegevuse seaduse § 3 lõikes 1 nimetatud äriühing.
(14) Riigi ja kohaliku omavalitsuse mittefinantsettevõtja on iseseisev juriidiline üksus, mille põhitegevusala on turukaupade tootmine ja mittefinantsteenuste osutamine ning mida kontrollib keskvalitsus või kohalik omavalitsus, kuid mille kuludest katavad laekumised keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste üksustelt vähem kui pool. Siia kuuluvad ka riigi- ja kohaliku omavalitsuse mittefinantsettevõtete asutatud ning neid teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid.
Eestis kuulub selle määratluse alla äriühing, mille üle omab keskvalitsus, kohaliku omavalitsuse üksus või muu avalik-õiguslik juriidiline isik valitsevat mõju (kontrolli) väärtpaberituru seaduse tähenduses, kuid mis ei ole kutseline investor väärtpaberituru seaduse § 6 lõike 2 mõttes. Riigi ja kohaliku omavalitsuse mittefinantsettevõtjad on ka riigi tulundusasutused (nt Riigimetsa Majandamise Keskus). Siia ei kuulu keskvalitsuse või kohaliku omavalitsuse koosseisu arvatud äriühingud.
(15) Muu mittefinantsettevõtja on iseseisev juriidiline üksus, mille põhitegevusala on turukaupade tootmine ja mittefinantsteenuste osutamine ning mida ei kontrolli keskvalitsus või kohalik omavalitsus. Siia kuuluvad ka muude mittefinantsettevõtjate asutatud ning neid teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid.
Eestis kuuluvad siia mittefinantsteenuseid osutavad äriühingud, kümne ja enama töötajaga füüsilisest isikust ettevõtjad, avalik-õigusliku ameti kandjad (nt notarid, vandetõlgid, kohtutäiturid). Siia kuuluvad ka äriühinguid teenindavad mittetulundusühingud (nt Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsioon, Eesti Kaupmeeste Liit, Eesti Betooniühing).
(16) Kodumajapidamine hõlmab peamiselt tarbijatena tegutsevaid üksikisikuid või üksikisikute rühmasid. Siia klassifitseeritakse ka kodumajapidamistest tööandjad ja füüsilisest isikust ettevõtjad, kui nende tulu turukaupade tootmisest või teenuste osutamisest moodustab peamise osa nende sissetulekust. Juhul kui kodumajapidamise äritegevus on märkimisväärse mahuga ja eraldatav iseseisvaks üksuseks, siis klassifitseeritakse see osa kodumajapidamise tegevusest mittefinantsettevõtja või muu finantseerimisasutuse sektorisse.
Eestis kuuluvad siia peale eraisikute ka füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on tööandjaks kuni üheksale töötajale. Need füüsilisest isikust ettevõtjad, kelle palgatöötajate olemasolu ei ole võimalik kindlaks teha, klassifitseeritakse samuti kodumajapidamiste hulka.
(17) Kodumajapidamisi teenindav kasumitaotluseta institutsioon on juriidiline üksus, mille tegevuse eesmärk ei ole majandustegevuse kaudu tulu saamine ning mis teenindab kodumajapidamisi. Selle üksuse peamised ressursid moodustuvad kodumajapidamiste vabatahtlikest rahalistest või mitterahalistest maksetest, valitsemissektori tehtavatest maksetest ja omanditulust.
Eestis kuuluvad siia korteriühistud, garaažiühistud, kultuuriklubid, ametiühingud, kirikud, erakonnad jms mittetulundusühingud ning sihtasutused.
(18) Rahaloomeasutus on Euroopa Keskpank, Euroopa Liidu liikmesriigi keskpank ja need krediidiasutused, e-raha asutused ja muud hoiuseid kaasavad ettevõtjad, mis vastavad Euroopa Keskpanga sellekohases määruses (Euroopa Keskpanga määrus nr 1071/2013, 24. september 2013, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta) esitatud rahaloomeasustuse definitsioonile. Rahaloomeasutuste täielik nimekiri on avaldatud Euroopa Keskpanga kodulehel.
(19) Rahvusvaheline organisatsioon on rahvusvahelise tegevuspiirkonna ja liikmelisusega organisatsioon.
§ 9. Residentsuse kohta kasutatud mõisted
9) välisriigis õppiv või ravil viibiv punktides 7 või 8 nimetatud isik, olenemata tema õpingute või ravi kestusest;
10) välisriigis viibiv punktides 7 või 8 nimetatud isik, kes on laevameeskonna liige või hooaja- või piiriülene töötaja, olenemata tema välisriigis viibimise kestusest;
§ 10. Laenude kohta kasutatud mõisted
(2) Pöördrepotehing on leping, mille alusel aruandev krediidiasutus ostab väärtpaberid või kauba või väärtpaberite või kaubaga seotud kaubeldavad hoidmistunnistused ning on kohustatud ostetud varad või sama liiki asendusvarad fikseeritud hinnaga kokkulepitud ajal tagasi müüma.
(3) Repotehing on leping, mille alusel aruandev krediidiasutus müüb väärtpaberid või kauba või väärtpaberite või kaubaga seotud kaubeldavad hoidmistunnistused ning on kohustatud müüdud varad või sama liiki asendusvarad fikseeritud hinnaga kokkulepitud ajal tagasi ostma.
(4) Arvelduskrediit on kliendi kasutuses olev laenuressurss võlaõigusseaduse § 407 lõigete 1–4 kohaselt.
(5) Krediitkaardilaen on krediidiasutuse väljastatud krediitkaartide (kaasa arvatud järelmaksukaardid) krediidilimiitide kasutatud osa.
(6) Intressimäära piiranguga sihtotstarbeline laen on laen, mis antakse välja sihtotstarbelise ressursi arvel ning mille intressimarginaal on piiratud. Siia kuulub ka liigilise sihtotstarbelisusega laen, mille intressimarginaal on piiratud. Laenu, mille ressurss on küll sihtotstarbeline, kuid intressimarginaal on piiramata, nimetatakse turuintressimääraga laenuks.
(7) Muu intressimäära piiranguga laen on laen, mis antakse turuintressimäärast madalama intressimääraga (nt krediidiasutusega samasse konsolideerimisgruppi kuuluvale äriühingule antud laen).
(8) Allutatud laen on krediidiasutuse nõue, mis võlgniku tegevuse lõpetamise või pankroti väljakuulutamise korral rahuldatakse pärast kõigi teiste võlausaldajate õigustatud nõuete rahuldamist, või krediidiasutuse kohustus, kui sellest tulenev nõue krediidiasutuse vastu kuulub krediidiasutuse tegevuse lõpetamise või pankroti korral rahuldamisele pärast kõigi teiste võlausaldajate tunnustatud nõuete rahuldamist.
(9) Muu laen on laen, mida ei saa identifitseerida kui intressimäära piiranguga sihtotstarbelist laenu, muud intressimäära piiranguga laenu, arvelduskrediiti, krediitkaardilaenu, sündikaatlaenu, kapitalirenti, faktooringut või allutatud laenu. Muu laen on ka krediidiliini kasutatud osa.
(10) Kapitalirent on vara ostu finantseerimisest tekkiv nõue, mille puhul saab vara omandaja liisinguperioodi lõppedes liisingueseme omanikuks. Kapitalirent on ka kapitalirendiga sarnane kasutusrent.
(11) Faktooring on käibevahendite finantseerimine ostjatelt laekumata arvete tagatisel.
(12) Sündikaatlaen on mitme laenuandja ühise laenulepinguga ühele kliendile antud laen.
(13) Makseraskuste tõttu restruktureeritud laen on laen, mille puhul krediidiasutus on kliendi olemasolevate või potentsiaalsete makseraskuste tõttu rakendanud vähemalt üht järgmistest meetmetest:
1) maksepuhkus;
2) intresside ja viiviste kapitaliseerimine;
3) uue laenu väljastamine (k.a olemasoleva(te) laenu(de) refinantseerimine) või olemasoleva laenu suurendamine laenu põhiosa, intresside, viiviste või muude sellega seotud maksete tasumiseks;
4) nõudeõigusest osaliselt või täielikult loobumine;
5) tagatiseks oleva vara osaline või täielik realiseerimine;
6) muude lepingutingimuste muutmine kliendi krediidikvaliteedi halvenemise tõttu.
Makseraskuste tõttu restruktureeritud laenuna käsitatakse ka võlgade ümberkujundamise ja võlakaitse seaduse alusel ümberjaotatud kohustustest tulenevaid nõudeid.
(14) Tähtajaks tasumata laen on laen, mille graafikujärgne osa- või intressimakse ei ole tähtajaks laekunud.
(15) Uus leping on aruandeperioodil aruandva krediidiasutuse poolt esimest korda sõlmitud leping. Uueks lepinguks ei loeta teistest Eesti krediidiasutustest või Eestis asuvatest välisriigi krediidiasutuste filiaalidest ületoodud lepinguid ja aruandva krediidiasutuse varem sõlmitud lepingute muudatusi.
(16) Ettemaksed, mis ei ole laenud on ettemaksed, mis on määratletud Euroopa Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1–1861), V lisa 2. osa punktis 85(g).
§ 11. Hoiuste kohta kasutatud mõisted
(1) Hoius on kontopidaja rahaline kohustus konto omaniku ees, mis tuleneb kontopidaja ja konto omaniku vahel sõlmitud arvelduskonto- või hoiuselepingust. Hoiusena käsitatakse ka hoiuse kohta välja antud nimelist võlatunnistust (hoiusertifikaati), kui see ei ole võõrandatav.
(5) Säästuhoius on hoius, mille puhul on täidetud järgmised tingimused:
3) hoiustamise tähtaeg võib olla seotud mingi eritingimusega (nt pulmapäev, teatud rahasumma kogumine);
6) hoiuse väljavõtmisel võib olla etteteatamise nõue.
(6) Investeerimishoius on hoius, mille puhul on täidetud järgmised tingimused:
3) hoiustamise tähtaeg on lepinguliselt fikseeritud ja seda ei saa muuta;
4) hoiuse intress sõltub osaliselt või täielikult teatud investeeringute väärtuse muutusest;
5) lepingu ennetähtaegse lõpetamisega võivad kaasneda trahvisanktsioonid.
(7) Muu hoius on hoius, mida ei saa identifitseerida kui nõudmiseni, üleöö-, tähtajalist, säästu- või investeerimishoiust. Muu hoiusena käsitatakse näiteks tagatishoiust.
(8) Sihtotstarbeline laenuressurss on ressurss, mis on eraldatud krediidiasutusele edasilaenamiseks kindlale sihtrühmale ja/või ettemääratud tingimustel.
§ 12. Väärtpaberite kohta kasutatud mõisted
(1) Võlaväärtpaber on laenuvõtja võlakohustust tõendav väärtpaber, mis sisaldab laenuvõtja kohustust maksta laen kokkulepitud tähtajal laenuandjale tagasi ja tasuda intressid, ning laenuandja nõudeõigust sellele.
(2) Allutatud võlaväärtpaber on krediidiasutuse nõuet väljendav väärtpaber, mis võlgniku tegevuse lõpetamise või pankroti väljakuulutamise korral rahuldatakse pärast kõigi teiste võlausaldajate õigustatud nõuete rahuldamist, või krediidiasutuse kohustust väljendav väärtpaber, kui sellest tulenev nõue krediidiasutuse vastu kuulub krediidiasutuse tegevuse lõpetamise või pankroti korral rahuldamisele pärast kõigi teiste võlausaldajate tunnustatud nõuete rahuldamist.
(3) Omakapitaliinstrument on igasugune leping, mis tõendab osalust ettevõtte varade jäägis pärast kõikide tema kohustuste mahaarvamist.
(4) Aktsia on omakapitaliinstrument, mis tõendab selle omaniku õigust osale aktsiaseltsi varast ja kasumist ning annab selle omanikule (aktsionärile) õiguse osaleda aktsiaseltsi aktsionäride üldkoosolekul ning kasumi ja aktsiaseltsi lõpetamisel alles jäänud vara jaotamisel, samuti muud seaduses sätestatud ja põhikirjaga ettenähtud õigused.
(5) Eelisaktsia on hääleõiguseta omakapitaliinstrument, mis annab eesõiguse dividendi saamisel ja aktsiaseltsi lõpetamisel alles jääva vara jaotamisel.
(6) Osa on omakapitaliinstrument, mis tõendab selle omaniku õigust osale osaühingu varast ja kasumist ning annab selle omanikule (osanikule) õiguse osaleda osaühingu juhtimises ning kasumi ja osaühingu lõpetamisel alles jäänud vara jaotamisel, samuti muud seaduses ja põhikirjas ettenähtud õigused.
(7) Rahaturuinstrument on väärtpaberituru seaduse § 2 lõike 1 punktis 5 nimetatud väärtpaber.
(8) Fondi osak (investeerimisfondi osak/rahaturufondi osak) on nimeline väärtpaber, mis tõendab osakuomaniku õigust proportsionaalsele osale fondi varast.
(9) Erastamisväärtpaber on erastamisseaduse § 28 lõikes 1 nimetatud väärtpaber ja teiste riikide sarnased väärtpaberid.
(10) Tuletisinstrument on tuletisväärtpaber väärtpaberituru seaduse § 2 kohaselt ja muu sellega sarnane omandamis-, vahetamis- või võõrandamisõigust või -kohustust väljendav kaubeldav väärtpaber.
(11) Hübriidvõlaväärtpaber on üheaegselt võlainstrumenti ja varjatud tuletisinstrumenti sisaldav finantsinstrument, mille väärtus sõltub tuletisinstrumendi komponendi väärtuse muutusest.
(12) Pandikiri on pandikirjaseaduse § 2 lõikes 1 nimetatud võlakiri.
(13) Hüpoteekpandikiri on pandikiri, mille esmastagatiseks võivad olla üksnes emitendi nõuded, mis tulenevad lepinguriigi territooriumil asuvale elamukinnisvarale seatud hüpoteegi tagatisel füüsilisele isikule antud krediidist, kui need vastavad pandikirjaseaduse §-des 25–27 toodud nõuetele.
(14) Segatud tagatisvaraga pandikiri on pandikiri, mille tagatisvaras võib lisaks elamukinnisvarale seatud hüpoteegile kasutada ka teisi pandikirjaseaduse § 30 lõikes 1 nimetatud esmastagatisi.
§ 13. Osaluste kohta kasutatud mõisted
(1) Tütarettevõtja on emaettevõtja kontrollitav ettevõtja. Kontrolli olemasolu eeldatakse juhul, kui emaettevõtja omandis on otse või tütarettevõtjate kaudu rohkem kui 50% tütarettevõtja hääleõigusest, välja arvatud erandjuhud, kui on võimalik selgelt tõendada, et sellise hääleõigusega ei kaasne kontrolli. Kontroll eksisteerib ka siis, kui emaettevõtjale kuulub tütarettevõtjas 50% või vähem hääleõigusest, kuid emaettevõtja:
3) suudab määrata või tagasi kutsuda enamikku tegevjuhtkonna ja kõrgema juhtorgani (nt äriühingu juhatuse ja nõukogu) liikmetest; või
4) suudab määrata tegevjuhtkonna ja avaldada olulist mõju kõrgema juhtorgani koosolekute otsustele.
(2) Sidusettevõtja on ettevõtja, millele emaettevõtjal on oluline mõju, kuid mis ei allu tema kontrollile. Olulise mõju olemasolu eeldatakse juhul, kui ühe investorettevõtja omandis on otse või tütarettevõtjate kaudu rohkem kui 20% sidusettevõtja hääleõigusest, välja arvatud erandjuhud, kui on võimalik selgelt tõendada, et sellise hääleõigusega ei kaasne olulist mõju. Erandjuhtudel võib oluline mõju esineda ka väiksema kui 20% osaluse korral.
Olulise mõju olemasolu iseloomustavad tavaliselt järgmised asjaolud:
§ 14. Laenutagatiste kohta kasutatud mõisted
(1) Tagatis on vara või õigus, mille arvel tagatakse võlgniku makseraskuste korral laenu põhiosa ja intressimaksete laekumine.
(2) I järjekoha hüpoteek on hüpoteegipidaja kasuks seatud hüpoteek asjaõigusseaduse § 325 ja laeva asjaõigusseaduse § 15 kohaselt, millega tagatud krediidiasutuse nõue rahuldatakse panditud kinnisasja arvel esimeses järjekorras.
(3) Muu hüpoteek on hüpoteegipidaja kasuks seatud hüpoteek asjaõigusseaduse § 325 ja laeva asjaõigusseaduse § 15 kohaselt, millega tagatud krediidiasutuse nõue rahuldatakse panditud kinnisasja arvel vastavalt järjekohale pärast I järjekoha hüpoteegiga tagatud nõuete rahuldamist.
(4) Registerpant on avalikku registrisse, mille pidamine on reguleeritud õigusaktidega sätestatud korras, kantud esemele seatud pant asjaõigusseaduse § 297 kohaselt, millega tagatud krediidiasutuse nõue rahuldatakse panditud eseme arvel. Registerpant on väärtpaberile väärtpaberituru seaduse § 2 lõike 1 mõistes, ehitisele, sõiduautole, ärilistel eesmärkidel kasutatavale kommertssõidukile ja muule vallasasjale seatud pant ning äriregistrisse kantud ettevõtja vallasvarale seatud kommertspant kommertspandiseaduse § 1 kohaselt.
(5) Käendus, garantii on käendaja või garantii andja käenduslepingust või garantiist tulenev kohustus krediidiasutuse ees võlaõigusseaduse §-de 142, 143 ja 155 kohaselt.
(6) Samas krediidiasutuses asuv hoius on krediidiasutuse nõude rahuldamiseks määratud hoius, mis on avatud nõuet omavas krediidiasutuses ja millel paiknevaid rahalisi vahendeid ei ole hoiustajal enne tagatava nõude rahuldamist õigus kasutada ja käsutada.
(7) Muu tagatis on asi või õigus, mida ei saa identifitseerida kui I järjekoha hüpoteeki, muud hüpoteeki, registerpanti, käendust, garantiid ja samas krediidiasutuses asuvat hoiust.
§ 15. Laenu eesmärkide kohta kasutatud mõisted
(1) Eluaseme soetamine/renoveerimine on eluasemena kasutatava kinnisvara ostmine/renoveerimine või mitteeluasemena kasutatava kinnisvara ostmine/renoveerimine, kui on kavandatud selle kohandamine eluasemeks. Eluaseme soetamisena käsitatakse ka maa (nt krundi) ostmist, kui ostu eesmärk on sellele eluase ehitada.
(2) Kinnisvara soetamine oma tarbeks on mitteeluasemena kasutatava kinnisvara soetamine/renoveerimine, mida ei ole kavas ka tulevikus eluasemeks kohandada. Kinnisvara soetamine oma tarbeks on eraisiku puhul näiteks suvila, garaaži ja maa, millele ei ehitata eluaset, vms ost. Äriühingu puhul on kinnisvara soetamine oma tarbeks näiteks tootmis- ja kontorihoone/-ruumide (sh sama laenulepingu raames soetatav sisustus) ost, mida soovitakse ise kasutada ja mitte edasi müüa.
(3) Kommertskinnisvara on äriotstarbeline kinnisvaraprojekt eesmärgiga ehitada ja/või renoveerida kinnisvara, mille edasimüügist või rendist plaanitakse tulevikus tulu teenida. Kommertskinnisvara on eluasemete arendusprojektid (nt korterelamud ja elukondlikud maa-arendusprojektid), kaubanduspinnad (nt jaekauplused ja kaubanduskeskused), büroopinnad (nt kontorihooned), lao- ja tootmispinnad (nt tehased, tehnopargid, kaubalaod, hulgibaasid, töökojad) ja muu kommertskinnisvara (nt meditsiinikeskused, hotellid, restoranid jms üldiseks kasutamiseks mõeldud ehitised, mis ei ole kaubanduspinnad).
(4) Muu põhivara soetamine on muu põhivara, mis ei ole kinnisvara, ost ja/või renoveerimine. Muu põhivara on näiteks tehase tootmisseadmed ja masinad, töökodade seadmed ja varustus, mootorsõidukid ning kaupluste, restoranide ja kontorite sisustus.
(5) Väärtpaberite soetamine on väärtpaberituru seaduse § 2 lõikes 1 nimetatud varalise õiguse või lepingu ost.
(6) Muu käibevara soetamine on tooraine, materjalide, kaubavarude ost ning muude käibekulude finantseerimine.
(7) Äriühingu tegevuse alustamine on laenu andmine uuele äritegevust alustavale äriühingule, kui laen antakse äriplaani alusel, kus laenu kasutamisel on rohkem kui üks eesmärk või ei ole laenu konkreetset eesmärki võimalik eristada.
(8) Äriühingu tegevuse laiendamine on juba tegutseva äriühingu tegevuse laiendamine, kui laen antakse äriplaani alusel, kus laenu kasutamisel on rohkem kui üks eesmärk või ei ole laenu konkreetset eesmärki võimalik eristada.
(9) Müügitegevuse finantseerimine on kaupade, toodete ja teenuste müügi finantseerimise erivormidest (pangagarantii, faktooring, akreditiiv jms) tulenev kliendi rahastamine.
(10) Kaupade ja teenuste soetamine (sh igapäevased arveldused) on igapäevaseks tarbeks (mitte edasimüügiks) mõeldud kaupade ja teenuste ost.
(11) Hariduse omandamise finantseerimine on laenamine õppemaksu ja hariduse omandamise ajal igakuiste elamiskulude tasumiseks. Siia kuuluvad nii hariduse omandajate kui ka nende jaoks teiste isikute (nt vanemad) poolt õpingute rahastamiseks võetud laenud.
§ 16. Laenuklasside kohta kasutatud mõisted
(1) Madala riskiga on laen, mille puhul ei ole teada ühtegi asjaolu, mis võiks põhjustada laenulepingust tuleneva maksekohustuse täitmata jätmise.
(2) Mõõduka riskiga on laen, mille puhul on ilmnenud asjaolud, mis võivad kahjustada kliendi maksevõimet ning põhjustada laenulepingust tuleneva maksekohustuse täitmata jätmise (nt riski suurenemine kliendi tegevusvaldkonnas, kliendi finantsnäitajate halvenemine).
(3) Keskmise riskiga on laen, mille puhul kliendi maksevõime on halvenenud, on ilmnenud juhuslikku laadi makseraskused ning mille puhul krediidiasutusel on alust arvata, et laenu täielik tagasimaksmine lepingutingimuste kohaselt ei ole tõenäoline.
(4) Kõrge riskiga on laen, mille puhul kliendi maksevõime on märkimisväärselt halvenenud, kliendil on pidevad makseraskused ning laenu tagastamine lepingutingimuste kohaselt või selle kustutamine tagatise arvel kogu ulatuses on ebatõenäoline.
(5) Lootusetu on laen, mille puhul kliendil on tõenäoliselt püsivad makseraskused ning krediidiasutusel ei ole võimalik või majanduslikult otstarbekas rakendada meetmeid laenu tagasisaamiseks.
§ 18. Määruse jõustumine ja kohaldamine
(1) Määrus jõustub 1. detsembril 2014. aastal.
(2) Määrust kohaldatakse aruannete koostamisel ja esitamisel alates aruandeperioodidest, mis lõpevad 31. detsembril 2014 või hiljem.
Lisa 1 Ressursside käivete aruanne
Lisa 2 Ressursside jääkide aruanne
Lisa 3 Laenude käivete aruanne
Lisa 4 Laenude jääkide aruanne
Lisa 5 Krediidiasutuse bilansist maha kantud nõuete liikumise aruanne
Lisa 6 Hoiuste ja laenude regionaalse jaotuse aruanne
Lisa 7 Väärtpaberite aruanne
Lisa 8 Väärtpaberikohustuste käivete aruanne
Lisa 9 Väärtpaberikohustuste jääkide aruanne
Lisa 10 Immateriaalse vara ja materiaalse põhivara arvestuse aruanne
Lisa 11 Laenujääkide täiendav aruanne
Lisa 12 Laekumiste ja väljamaksete aruanne
Lisa 13 Eluasemelaenude aruanne