Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:18.01.2016Avaldamismärge:RT I, 30.12.2015, 1
Välja kuulutanudVabariigi President18.12.2015 otsus nr 710Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadusVastu võetud 09.12.2015§ 1. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse muutmineVälisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 4 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) töökogemus peab olema omandatud asjaomasel kutse- või erialal tegeliku ja seadusliku täis- või osaajaga töötamise käigus;”;
2) paragrahvi 7 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 7. Koordineeriv asutus, pädev asutus ja tugikeskus”;
„(1) Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamist ja käesoleva seaduse ühetaolist kohaldamist Eestis koordineerib Haridus- ja Teadusministeerium, kes kogub käesoleva seaduse rakendamise kohta teavet, vahetab liikmesriikidega teavet, sealhulgas parimate tavade kohta, koordineerib ühiste koolitusraamistike ja koolitustestide ning hoiatusmehhanismi rakendamist ning aitab taotlejatel kasutada käesoleva seadusega neile antud õigusi.”;
4) paragrahvi 7 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) teeb koostööd tugikeskuste ja välisriigi pädevate asutustega, sealhulgas vahetab välisriigi pädevate asutustega teavet rakendatud distsiplinaar- ja kriminaalkaristuste ning muude asjaolude kohta, mis võivad märkimisväärselt mõjutada isiku välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamist ja reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamist;”;
5) paragrahvi 7 lõike 3 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) väljastab isikutele Euroopa kutsekaarte ja muid Eestis või välisriigis kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks ja reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks, sealhulgas ajutiseks töötamiseks, nõutavaid tõendeid ja dokumente;”;
6) paragrahvi 7 lõiget 3 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) annab taotlejatele teavet välisriigi kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta asjaomasel reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks, sealhulgas ajutiseks töötamiseks, ning vajaduse korral aitab taotlejatel kasutada käesoleva seadusega neile antud õigusi.”;
„(31) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud ülesannete täitmisel kasutavad koordineeriv asutus ja pädevad asutused ennekõike siseturu infosüsteemi, mida reguleerib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/49/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 1–11) (IMI määrus) (edaspidi siseturu infosüsteem).”;
8) paragrahvi 7 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Tugikeskus on isik, asutus või organ, kes annab koostöös pädevate asutuste ja teiste tugikeskustega taotlejatele, välisriigi tugikeskustele ja vajaduse korral muudele isikutele teavet välisriigi kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta Eestis, sealhulgas reguleeritud ametikohta või kutseala reguleerivate õigusaktide kohta, ning vajaduse korral aitab taotlejatel kasutada käesoleva seadusega neile antud õigusi. Käesoleva seaduse tähenduses on tugikeskused Haridus- ja Teadusministeerium ning lepingu alusel riigi sihtasutus, mis täidab Eestis akadeemilise tunnustamise infokeskuse (ENIC/NARIC keskus) ülesandeid.”;
10) paragrahvi 8 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) I tase: pädevuskinnitus tõendab, et taotleja on läbinud koolituse või sooritanud eelneva koolituseta spetsiaalse eksami, mis annab reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks vajalikud teadmised, oskused ja hoiakud ehk kompetentsid, või on viimase kümne aasta jooksul töötanud Euroopa Liidu liikmesriigis, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsi Konföderatsioonis asjaomasel kutsealal täisajaga kolm järjestikust aastat või osaajaga töötades aja, mis on samaväärne kolmeaastase täisajaga töötamisega, või on omandanud põhi- või keskhariduse, mis tõendab, et taotleja on omandanud üldteadmised ja -oskused;”;
11) paragrahvi 8 lõike 2 punktid 3–5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) III tase: tunnistus tõendab, et taotleja on täitnud keskharidusele järgneva vähemalt üheaastase nominaalkestusega õppekava või läbinud sellega võrdväärse, eraldi ülesehitusega kutseõppe, millega antav pädevus ületab käesoleva lõike punktis 2 nimetatud taset ning mis tagab võrreldava kutsealase standardi ja valmistab isikuid ette võrdväärse tasemega ülesannete täitmiseks ning mille läbimist tõendab päritoluliikmesriigi väljastatud tunnistus;
5) V tase: diplom tõendab, et taotleja on täitnud keskharidusele järgneva vähemalt nelja-aastase nominaalkestusega õppekava (240 Euroopa ainepunktisüsteemi ainepunkti) kõrghariduse omandamist võimaldavas õppeasutuses ja on vajaduse korral läbinud õppekava täitmisele järgneva kutse- või erialase koolituse.”;
12) paragrahvi 9 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) välisriigi kutsekvalifikatsiooni tõendav dokument, mis tõendab täis- või osakoormusega õppe läbimist tasemehariduse raames või selle väliselt, mis tagab taotlejale välisriigis võrdväärse kutse- ja erialase ettevalmistuse taseme ja juurdepääsu asjaomasel ametikohal või kutsealal töötamisele ning mille taseme on välisriigi pädev asutus tunnustanud võrdväärseks käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 nimetatud tasemega;”;
13) paragrahvi 10 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui ametikoht või kutseala on reguleeritud nii Eestis kui ka välisriigis, kus taotleja kutsekvalifikatsioon on omandatud, tunnustab pädev asutus taotleja välisriigi kutsekvalifikatsiooni, kui taotlejal on välisriigis sellel reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks vajalik kutsekvalifikatsioon ja taotleja kutsekvalifikatsiooni tõendava dokumendi on välja andnud välisriigi pädev asutus.
(2) Pädev asutus võib keelduda taotleja välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamisest juhul, kui taotleja välisriigi kutsekvalifikatsiooni tõendav dokument vastab käesoleva seaduse § 8 lõike 2 punktis 1 nimetatud tasemele, kuid Eestis nõutakse asjaomasel reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks kutsekvalifikatsiooni tõendavat dokumenti, mis vastab käesoleva seaduse § 8 lõike 2 punktis 5 nimetatud tasemele.”;
14) paragrahvi 11 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui ametikoht või kutseala on Eestis reguleeritud, tunnustab pädev asutus taotleja välisriigi kutsekvalifikatsiooni:
(3) Pädev asutus võib keelduda taotleja välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamisest juhul, kui taotleja välisriigi kutsekvalifikatsiooni tõendav dokument vastab käesoleva seaduse § 8 lõike 2 punktis 1 nimetatud tasemele, kuid Eestis nõutakse asjaomasel reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks kutsekvalifikatsiooni tõendavat dokumenti, mis vastab käesoleva seaduse § 8 lõike 2 punktis 5 nimetatud tasemele.”;
15) paragrahv 12 tunnistatakse kehtetuks;
16) seadust täiendatakse §-dega 121–123 järgmises sõnastuses:
„§ 121. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamine ühise koolitusraamistiku alusel
(3) Vabariigi Valitsus võib määrusega kehtestada välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks nõutava õppepraktika täpsemad tingimused ja korra.”;
17) paragrahvi 13 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui taotleja vastab käesoleva seaduse §-s 10 või 11 nimetatud tingimustele, kuid esinevad käesolevas paragrahvis nimetatud olulised erinevused, võib pädev asutus nõuda taotlejalt sobivustesti sooritamist või kuni ühe aasta pikkuse kohanemisaja läbimist taotleja enda valikul järgmistel juhtudel:
(5) Pädev asutus võib taotlejalt nõuda nii sobivustesti sooritamist kui ka kohanemisaja läbimist sõltumata taotleja valikust, kui taotleja välisriigi kutsekvalifikatsiooni tõendav dokument vastab käesoleva seaduse § 8 lõike 2 punktis 1 nimetatud tasemele, kuid Eestis nõutakse asjaomasel reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks kutsekvalifikatsiooni tõendavat dokumenti, mis vastab käesoleva seaduse § 8 lõike 2 punktis 4 nimetatud tasemele.”;
18) paragrahvi 14 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Sobivustestiga kontrollitakse isiku kutse-, eri- ja ametialaseid kompetentse, arvestades, et taotleja on välisriigis sellel kutse-, eri- või ametialal kvalifitseeritud töötaja. Sobivustesti eesmärk on hinnata isiku kompetentse, mis on olulised reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks.”;
19) paragrahvi 14 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
„(21) Kui pädev asutus nõuab taotlejalt käesoleva seaduse § 13 alusel sobivustesti sooritamist või kohanemisaja läbimist, peab ta oma otsuses andma taotlejale vähemalt järgmise teabe:
(22) Taotlejal on õigus teha sobivustest kuue kuu jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 21 nimetatud otsuse tegemisest arvates.”;
20) paragrahv 15 tunnistatakse kehtetuks;
21) paragrahvi 16 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui reguleeritud ametikohast või kutsealast tuleneva kutsenimetuse kasutamine on Eestis õigusaktiga reguleeritud, kasutab taotleja, kelle välisriigi kutsekvalifikatsiooni on käesoleva seaduse alusel tunnustatud, sellel reguleeritud ametikohal või kutsealal töötades Eesti kutsenimetust ja sellele vastavaid lühendeid.
(2) Käesoleva seaduse §-s 171 nimetatud juhul võib taotleja, kelle välisriigi kutsekvalifikatsiooni on käesoleva seaduse alusel osaliselt tunnustatud, reguleeritud ametikohal või kutsealal töötades kasutada päritoluliikmesriigi vastavat kutsenimetust originaalis või translitereerituna ja sellele vastavaid lühendeid niipea, kui osaline juurdepääs töötamisele on antud.”;
22) paragrahvi 17 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks esitab taotleja pädevale asutusele elektrooniliselt ühtse kontaktpunkti põhimõttel Eesti teabevärava kaudu, kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis taotluse. Pädev asutus annab taotlejale taotluse kättesaamise kohta kinnituse ühe nädala jooksul taotluse esitamisest arvates ja vajaduse korral teavitab taotlejat puuduvatest dokumentidest.”;
23) paragrahvi 17 lõike 2 punktid 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„2) kutsekvalifikatsiooni tõendavate dokumentide originaalid või notariaalselt, ametlikult või tunnistusega (apostilliga) kinnitatud ärakirjad, kui tekib põhjendatud kahtlus dokumendi õiguspärasuse suhtes ja kui see on rangelt vajalik;
3) vajaduse korral käesoleva seaduse § 18 lõigetes 1–3 nimetatud tõendid.”;
24) paragrahvi 17 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud ärakirjade esitamise nõuet ei käsitata nõudena esitada dokument, mille puudumine toob kaasa uue tähtaja määramise ning taotluse võimaliku läbi vaatamata jätmise.
(22) Kui taotleja on välisriigi pädevale asutusele esitanud Euroopa kutsekaardi taotluse ja välisriigi pädev asutus on selle edastanud Eesti pädevale asutusele, asendab edastatud taotlus käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud taotlust ja dokumente.”;
25) paragrahvi 17 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Pädeval asutusel on põhjendatud kahtluse korral õigus saada välisriigi pädevalt asutuselt teavet taotleja ametikohal või kutsealal tegutsemise piirangu või keelu seadmise kohta kutsealaste käitumisreeglite raske rikkumise või kutsealase tegevusega seotud kuriteos süüdimõistmise tõttu.”;
26) paragrahvi 17 lõike 9 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) tunnustada välisriigi kutsekvalifikatsiooni osaliselt vastavalt käesoleva seaduse §-le 171;”;
27) seadust täiendatakse §-ga 171 järgmises sõnastuses:
„§ 171. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni osaline tunnustamine
(2) Pädev asutus võib keelduda välisriigi kutsekvalifikatsiooni osalisest tunnustamisest, kui see on põhjendatud ülekaaluka avaliku huviga.”;
28) paragrahvi 18 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Taotleja peab käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud tõendid ja dokumendid esitama pädevale asutusele kolme kuu jooksul dokumentide väljaandmisest arvates.”;
29) paragrahvi 19 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) taotleja on Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna ühes või enamas liikmesriigis või Šveitsi Konföderatsioonis sellel ametikohal või kutsealal töötanud viimase kümne aasta jooksul vähemalt ühe aasta, kui see ametikoht või kutseala ei ole asukohariigis reguleeritud.”;
30) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud üheaastast töökogemust ei nõuta, kui taotleja on omandanud asjaomase reguleeritud hariduse.”;
31) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Käesoleva seaduse § 21 lõikes 21 nimetatud juhul võib taotleja reguleeritud ametikohal või kutsealal ajutiselt töötades kasutada päritoluliikmesriigi asjaomast kutsenimetust originaalis või translitereerituna ja sellele vastavaid lühendeid niipea, kui osaline juurdepääs töötamisele on antud.”;
32) paragrahvi 20 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui taotleja soovib Eestis esmakordselt ajutiselt töötada, esitab ta pädevale asutusele enne ajutiselt töötama asumist elektrooniliselt ühtse kontaktpunkti põhimõttel Eesti teabevärava kaudu, kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teatise, milles märgib ajutise töötamise valdkonna ja oma kontaktandmed. Ajutisest töötamisest teavitamine annab taotlejale juurdepääsu Eestis reguleeritud ametikohal või kutsealal ajutisele töötamisele.”;
33) paragrahvi 20 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) kutsekvalifikatsiooni tõendavate dokumentide originaalid või notariaalselt, ametlikult või tunnistusega (apostilliga) kinnitatud ärakirjad, kui tekib põhjendatud kahtlus dokumendi õiguspärasuse suhtes ja kui see on rangelt vajalik;”;
34) paragrahvi 20 lõike 2 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„6) turvateenuste, tervisesektori ja alaealiste haridusega, sealhulgas lastehoolduse ja alusharidusega, seotud kutsealade puhul tõend selle kohta, et taotleja õigus kutsealal tegutseda ei ole ajutiselt või alaliselt peatatud, või selle kohta, et taotleja ei ole kriminaalkorras karistatud, kui see on nõutav Eestis reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks;”;
35) paragrahvi 20 lõiget 2 täiendatakse punktidega 7 ja 8 järgmises sõnastuses:
„7) patsientide ohutuse tagamisega seotud kutsealade puhul avaldus taotleja keeleoskuse kohta, mis on vajalik sellel kutsealal tegutsemiseks vastuvõtvas liikmesriigis;
8) välisriigi pädeva asutuse väljastatud dokument tegevuse laadi ja kestuse kohta, kui reguleeritud ametikoha või kutseala puhul võib käesoleva seaduse § 21 alusel nõuda välisriigi kutsekvalifikatsiooni eelnevat kontrolli.”;
36) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 4 nimetatud ärakirjade esitamise nõuet ei käsitata nõudena esitada dokument, mille puudumine toob kaasa uue tähtaja määramise ning taotluse võimaliku läbi vaatamata jätmise.”;
37) paragrahvi 20 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Pädeval asutusel on õigus saada välisriigi pädevalt asutuselt teavet taotleja välisriigis töötamise seaduslikkuse, käitumise ning kutsealaga seonduvate distsiplinaar- ja kriminaalkaristuste olemasolu või puudumise kohta. Samuti on pädeval asutusel õigus saada välisriigi pädevalt asutuselt või juhul, kui ametikoht või kutseala on välisriigis reguleerimata, tugikeskuselt teavet taotleja hariduse kohta ulatuses, mis on vajalik selleks, et hinnata olulisi erinevusi, mis võivad olla ohtlikud rahvatervisele või -ohutusele.”;
38) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Taotleja ei pea pädevat asutust ajutisest töötamisest teavitama 18 kuu jooksul Euroopa kutsekaardi andmisest arvates. Euroopa kutsekaart asendab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teatist.”;
39) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Pädev asutus ei või nõuda välisriigi kutsekvalifikatsiooni eelnevat kontrolli reguleeritud ametikoha ja kutseala puhul, millel töötamiseks tunnustatakse välisriigi kutsekvalifikatsiooni ühise koolitusraamistiku või koolitustesti alusel.”;
40) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule võib pädev asutus kutsekvalifikatsiooni eelneva kontrolli raames anda taotlejale osalise juurdepääsu reguleeritud ametikohal või kutsealal ajutisele töötamisele, kui on täidetud käesoleva seaduse § 171 lõikes 1 sätestatud tingimused.”;
41) paragrahvi 21 lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Pädev asutus teatab taotlejale ühe kuu jooksul pärast käesoleva seaduse §-s 20 nimetatud teatise ja kaasnevate dokumentide esitamist tema kutsekvalifikatsiooni kontrolli tulemustest, sealhulgas otsusest nõuda taotlejalt sobivustesti sooritamist või lubada tal ajutiselt töötada, või otsusest taotleja kutsekvalifikatsiooni mitte kontrollida. Lisakontrolli vajaduse korral on pädeval asutusel õigus sama tähtaja jooksul pikendada kontrolli tegemise tähtaega kahe kuuni, teatades taotlejale viivitamata tähtaja pikendamisest ja pikendamise põhjusest.
(4) Kui taotleja välisriigi kutsekvalifikatsioon erineb oluliselt reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamise eelduseks olevast õppekavast ja see erinevus võib rahvatervist või -ohutust kahjustada ning seda erinevust ei saa kompenseerida taotleja töökogemuse või tasemehariduse kaudu või muul moel omandatud kompetentsidega, mida välisriigi pädev asutus on kinnitanud, nõuab pädev asutus taotlejalt sobivustesti sooritamist ja otsustab ajutise töötamise lubamise. Pädev asutus määrab sobivustesti arvestusega, et hiljemalt ühe kuu möödumisel käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kontrolli tulemustest teavitamise tähtajast oleks taotlejal võimalik Eestis ajutiselt töötada.”;
42) paragrahvi 21 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Kui reguleeritud ametikohast või kutsealast tuleneva kutsenimetuse kasutamine on Eestis õigusaktiga reguleeritud, kasutab taotleja, kelle välisriigi kutsekvalifikatsiooni on käesoleva paragrahvi alusel kontrollitud, sellel reguleeritud ametikohal või kutsealal ajutiselt töötades Eesti kutsenimetust ja sellele vastavaid lühendeid. Osalist juurdepääsu töötamisele kasutavad kutsetöötajad juhivad teenuse saajate tähelepanu sõnaselgelt oma kutsetegevuse ulatusele.”;
43) seadust täiendatakse 31. ja 32. peatükiga järgmises sõnastuses:
(2) Pädev asutus teavitab siseturu infosüsteemi kaudu Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni pädevaid asutusi viivitamata, kui käesoleva seaduse § 216 lõike 1 punktis 1 nimetatud keeld või piirang on kehtivuse kaotanud.”;
44) seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.09.2005, lk 22–142), muudetud nõukogu direktiiviga 2006/100/EÜ, millega kohandatakse teatavaid direktiive isikute vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 141–237), nõukogu direktiiviga 2013/25/EL, millega kohandatakse teatavaid direktiive asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega (ELT L 158, 10.06.2013, lk 368–375), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/55/EL, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust (EL) nr 1024/2012 siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (IMI määrus) (ELT L 354, 28.12.2013, lk 132–170).”.§ 2. Audiitortegevuse seaduse muutmineAudiitortegevuse seaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 36 lõiget 3 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Rahandusministeerium.”;
2) paragrahvi 36 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Kutseeksami siseaudiitori eriosa alamosaga sarnase eksami tulemuse ja välisriigis omandatud siseaudiitori kutsetegevuse kvalifikatsiooni tunnustamisel ei kohaldata sobivustestile välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 14 lõiget 3, vaid valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega sobivustesti sisu ja läbiviimise korra.”.§ 3. Autoveoseaduse muutmineAutoveoseaduse § 7 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:„(8) Veokorraldajana võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.”.§ 4. Biotsiidiseaduse muutmineBiotsiidiseaduse § 39 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:„(4) Välisriigis omandatud pädevuse vastavust käesoleva seaduse nõuetele hindab ja tõendab pädev asutus välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse alusel, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Sotsiaalministeerium.”.§ 5. Ehitusseadustiku muutmineEhitusseadustiku § 24 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:„(31) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud tegevusalal on pädevaks isikuks ka arhitekt, kes on Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsi Konföderatsioonis omandanud arhitekti kutsekvalifikatsiooni, mida tõendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.09.2005, lk 22–142) artiklis 49 ja VI lisas nimetatud kutsekvalifikatsiooni tõendav dokument.”.§ 6. Jäätmeseaduse muutmineJäätmeseaduse § 100 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:„(7) Ohtlike jäätmete jäätmekäitluse eest vastutava isikuna võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Keskkonnaamet.”.§ 7. Kaevandamisseaduse muutmineKaevandamisseaduse § 15 lõiget 31 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:„Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Tehnilise Järelevalve Amet.”.§ 8. Kalapüügiseaduse muutmineKalapüügiseaduse § 41 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:„(4) Kalapüügiloale võib kanda ainult sellise kaluri nime, kellel on vähemalt rannakaluri neljanda taseme kutsekvalifikatsioon kutseseaduse tähenduses. Kalapüügiloale võib kanda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isiku, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maaeluministeerium.”.§ 9. Karistusregistri seaduse muutmineKaristusregistri seaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 20 lõike 1 punktis 9 asendatakse sõnad „Eesti Vabariigi lastekaitseseaduse” sõnaga „lastekaitseseaduse”;
2) paragrahvi 20 lõiget 1 täiendatakse punktiga 14 järgmises sõnastuses:
„14) Haridus- ja Teadusministeeriumil välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduses sätestatud hoiatusmehhanismi rakendamiseks.”;
3) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 14 nimetatud juhul registri arhiivist andmete väljastamine toimub registri ja Eesti Hariduse Infosüsteemi vahel andmevahetuskihi X-tee kaudu.”.§ 10. Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse muutmineKeskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 14 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:„(41) Juhteksperdina võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Keskkonnaministeerium.”.§ 11. Kiirgusseaduse muutmineKiirgusseaduse § 45 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:„(9) Kvalifitseeritud kiirguseksperdina võib töötada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Keskkonnaamet.”.§ 12. Kohtuekspertiisiseaduse muutmineKohtuekspertiisiseaduse § 6 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:„(11) Kohtueksperdina võib töötada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Eesti Kohtuekspertiisi Instituut.”.§ 13. Koolieelse lasteasutuse seaduse muutmineKoolieelse lasteasutuse seaduse § 22 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:„(8) Kui välisriigis kutsekvalifikatsiooni omandanud õpetaja või õppe- ja kasvatusalal töötava isiku kohta on käesoleva seaduse § 11 lõike 2 punkti 1 alusel kehtestatud kvalifikatsiooninõuded, lähtutakse tema kutsekvalifikatsiooni tunnustamisel välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusega kehtestatud tingimustest ja korrast. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Haridus- ja Teadusministeerium.”.§ 14. Kriminaalhooldusseaduse muutmineKriminaalhooldusseaduse § 13 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:„(21) Kriminaalhooldusametnikuks võib nimetada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isiku, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Justiitsministeerium.”.§ 15. Kutseõppeasutuse seaduse muutmineKutseõppeasutuse seaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 39 lõiget 5 täiendatakse kolmanda ja neljanda lausega järgmises sõnastuses:
„Välisriigis õpetaja või tugispetsialisti kutsekvalifikatsiooni omandanud isiku kutsekvalifikatsiooni tunnustamisel lähtutakse välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusega kehtestatud tingimustest ja korrast. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Haridus- ja Teadusministeerium.”;
2) paragrahvi 58 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „2016. aasta 1. jaanuarini” tekstiosaga „2017. aasta 1. jaanuarini”.§ 16. Liiklusseaduse muutmineLiiklusseaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
„(13) Reguleerija võib olla ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maanteeamet.”;
2) paragrahvi 74 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
„(12) Mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuetele vastavuse kontrollijana ning trolli tehnonõuetele vastavuse kontrollijana võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maanteeamet.”;
3) paragrahvi 118 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
„(8) Mootorsõidukijuhi õpetajana võib töötada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maanteeamet.”;
4) paragrahvi 122 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Mootorsõidukijuhi eksamineerijana võib töötada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maanteeamet.”;
5) paragrahvi 142 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Trammi võib juhtida ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maanteeamet.”.§ 17. Lõhkematerjaliseaduse muutmineLõhkematerjaliseaduse § 69 lõiget 21 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:„Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Tehnilise Järelevalve Amet.”.§ 18. Maa hindamise seaduse muutmineMaa hindamise seaduse § 4 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:„(11) Hindajana võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maa-amet.”.§ 19. Maakatastriseaduse muutmineMaakatastriseaduse § 161 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:„(11) Maakorraldustööde tegemise õigus on ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isikul, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maa-amet.”.§ 20. Metsaseaduse muutmineMetsaseaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 10 lõiget 51 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Konsulendina võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maamajanduse Infokeskus.”;
2) paragrahvi 122 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Metsakorraldajana võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Keskkonnaagentuur.”.§ 21. Noorsootöö seaduse muutmineNoorsootöö seaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 10 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Projektlaagri tegevusluba on tähtajaline ja kehtib kuni 60 päeva.”;
2) paragrahvi 102 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Noortelaagri tegevusloa taotluse lahendab Haridus- ja Teadusministeerium või valdkonna eest vastutava ministri volitatud asutus. Tegevusloa taotlus esitatakse Eesti Hariduse Infosüsteemi kaudu vähemalt kolm kuud enne noortelaagri tegevuse alustamist. Noortelaagri tegevusloa andmed kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(2) Projektlaagri tegevusloa taotluse lahendab valla- või linnavalitsus, mille haldusterritooriumil soovitakse projektlaagrit pidada. Tegevusloa taotlus esitatakse Eesti Hariduse Infosüsteemi kaudu vähemalt kaks kuud enne projektlaagri tegevuse alustamist. Projektlaagri tegevusloa andmed kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi.”;
3) paragrahvi 102 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Noorte- ja projektlaagri juhataja ja kasvatajana võib töötada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Eesti Noorsootöö Keskus.”.§ 22. Pankrotiseaduse muutminePankrotiseaduse § 56 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:„(11) Haldurina võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Justiitsministeerium.”.§ 23. Patendivoliniku seaduse muutminePatendivoliniku seaduse § 2 lõiget 2 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:„Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Justiitsministeerium.”.§ 24. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutminePõhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 74 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:„(51) Välisriigis õpetaja või tugispetsialisti kutsekvalifikatsiooni omandanud isiku kutsekvalifikatsiooni tunnustamisel lähtutakse välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusega kehtestatud tingimustest ja korrast. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Haridus- ja Teadusministeerium.”.§ 25. Päästeseaduse muutminePäästeseaduse § 33 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:„(3) Vabatahtlikuks päästjaks võib võtta ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isiku, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Päästeamet.”.§ 26. Raudteeseaduse muutmineRaudteeseaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 36 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Raudteeohutuse ja raudteeliikluse juhtimise eest vastutava töötajana võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Tehnilise Järelevalve Amet.”;
2) paragrahvi 44 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Vedurijuhiabina või eriveeremi juhina võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Tehnilise Järelevalve Amet.”.§ 27. Ravimiseaduse muutmineRavimiseaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 56 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „ärakirja” sõnadega „ning Euroopa kutsekaardi olemasolu korral ka andmed Euroopa kutsekaardi kohta”;
2) paragrahvi 57 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kui proviisori kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.09.2005, lk 22–142) artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja registreerimist taotlev isik soovib Euroopa kutsekaarti Eestist väljaspool töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211–213.”;
„(4) Kui proviisori kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi pädev asutus on Eesti pädevale asutusele edastanud taotluse isiku Eestis töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211, 214 ja 215.”;
4) paragrahvi 59 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul, kui proviisori kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi pädev asutus on Eesti pädevale asutusele edastanud taotluse isiku Eestis töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211, 214 ja 215.”;
5) paragrahvi 591 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis proviisori kvalifikatsiooni omandanud isik võib välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. ja 31. peatükis sätestatu kohaselt Eestis ajutiselt apteegiteenust osutada ilma käesoleva seaduse § 55 alusel nõutava registreerimiskohustuseta. Pädev asutus välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. ja 31. peatüki tähenduses on Terviseamet.”;
„(2) Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis farmatseudi kvalifikatsiooni omandanud sellise isiku registreerimisel, kes soovib Eesti Vabariigis apteegiteenust osutada, kohaldatakse välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduses sätestatut. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Terviseamet.”;
7) seadust täiendatakse §-ga 611 järgmises sõnastuses:
„§ 611. Hoiatusmehhanismi rakendamine
Terviseamet rakendab hoiatusmehhanismi välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 32. peatükis kehtestatud korras.”.§ 28. Riigilõivuseaduse muutmineRiigilõivuseaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 49 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Välisriigi advokaat on vabastatud riigilõivu tasumisest välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise taotluse, sealhulgas Euroopa kutsekaardi taotluse läbivaatamise eest.”;
2) paragrahvi 290 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Tervishoiutöötaja kutsekvalifikatsiooni tunnustamise taotluse, sealhulgas Euroopa kutsekaardi taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 195 eurot.”;
3) paragrahvi 292 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Proviisori või farmatseudina registreerimise taotluse, sealhulgas Euroopa kutsekaardi taotluse läbivaatamise eest tasub riigilõivu:
1) isik, kes on kutse omandanud Eestis, – 13 eurot;
2) isik, kes on kutse omandanud välisriigis, – 195 eurot.
(2) Proviisori kutsekvalifikatsiooni tunnustamise taotluse, sealhulgas Euroopa kutsekaardi taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 195 eurot.”;
4) paragrahvi 342 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kutsekvalifikatsiooni tunnustamise taotluse, sealhulgas Euroopa kutsekaardi taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 32 eurot.”.§ 29. Ruumiandmete seaduse muutmineRuumiandmete seaduse § 35 lõiget 1 täiendatakse teise ja kolmanda lausega järgmises sõnastuses:„Geodeetiliste punktide ja võrkude rajamise, rekonstrueerimise ning hooldamise töid võib teha ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maa-amet.”.§ 30. Spordiseaduse muutmineSpordiseaduse § 6 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:„(3) Treener võib olla ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Kultuuriministeerium.”.§ 31. Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmineTervishoiuteenuste korraldamise seaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 28 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „ärakirja” sõnadega „ning Euroopa kutsekaardi olemasolu korral ka andmed Euroopa kutsekaardi kohta”;
2) paragrahvi 29 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Kui tervishoiutöötaja kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.09.2005, lk 22–142) artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi pädev asutus on Eesti pädevale asutusele edastanud taotluse isiku Eestis töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211, 214 ja 215.”;
3) paragrahvi 30 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud juhul, kui tervishoiutöötaja kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi pädev asutus on Eesti pädevale asutusele edastanud taotluse isiku Eestis töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211, 214 ja 215.”;
4) paragrahvi 311 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Kui tervishoiutöötaja kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja registreerimist taotlev isik soovib Euroopa kutsekaarti Eesti Vabariigist väljaspool töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211–213.”;
5) seadust täiendatakse §-ga 322 järgmises sõnastuses:
„§ 322. Hoiatusmehhanismi rakendamine
Terviseamet rakendab hoiatusmehhanismi välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 32. peatükis kehtestatud korras.”;
6) paragrahvi 33 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis kvalifikatsiooni omandanud isik võib Eestis ajutiselt tervishoiuteenuseid osutada ilma käesoleva seaduse § 27 alusel nõutava registreerimiskohustuseta ja § 40 alusel nõutava tegevusloata, lähtudes välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. ja 31. peatükis sätestatust. Pädev asutus välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. ja 31. peatüki tähenduses on Terviseamet.”.§ 32. Tuleohutuse seaduse muutmineTuleohutuse seaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 9 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 11 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;
„(3) Tuletööd võib majandustegevusena teha ohutusnõudeid järgides välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Päästeamet.”.§ 33. Turvaseaduse muutmineTurvaseaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Turvatöötaja võib olla ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Politsei- ja Piirivalveamet.”;
2) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Valvetöötaja võib olla ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Politsei- ja Piirivalveamet.”.§ 34. Veeseaduse muutmineVeeseaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 122 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Proovivõtjana võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Keskkonnaministeerium.”;
2) paragrahvi 124 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Hüdrogeoloogiliste tööde tegijana võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Keskkonnaministeerium.”.§ 35. Veterinaarkorralduse seaduse muutmineVeterinaarkorralduse seaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 251 lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu „dokumendid ja andmed” sõnadega „ning Euroopa kutsekaardi olemasolu korral ka andmed selle kohta”;
2) paragrahvi 251 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Kui veterinaararsti kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.09.2005, lk 22–142) artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja liikmesriigi või Šveitsi pädev asutus on Eesti pädevale asutusele edastanud taotluse isiku Eestis töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211, 214 ja 215.”;
3) paragrahvi 252 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
„(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud juhul, kui veterinaararsti kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja liikmesriigi või Šveitsi pädev asutus on Eesti pädevale asutusele edastanud taotluse isiku Eestis töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211, 214 ja 215.”;
4) paragrahvi 253 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Liikmesriigis või Šveitsis kvalifikatsiooni omandanud isik võib ilma käesoleva seaduse §-s 22 sätestatud kutsetegevuse loata osutada Eestis veterinaarteenust ajutiselt, lähtudes välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. ja 31. peatükis sätestatust. Pädev asutus välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. ja 31. peatüki tähenduses on Veterinaar- ja Toiduamet.”;
5) paragrahvi 254 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
„(8) Kui veterinaararsti kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja kutsetegevuse loa taotleja soovib Euroopa kutsekaarti Eesti Vabariigist väljaspool töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211–213.”;
6) seadust täiendatakse §-ga 271 järgmises sõnastuses:
„§ 271. Hoiatusmehhanismi rakendamine
Loa andja rakendab hoiatusmehhanismi välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 32. peatükis kehtestatud korras.”.§ 36. Ühistranspordiseaduse muutmineÜhistranspordiseaduse § 44 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:„(8) Veokorraldajana võib töötada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.”.§ 37. Seaduse jõustumine (1) Käesolev seadus jõustub 2016. aasta 18. jaanuaril. (2) Käesoleva seaduse § 15 punkt 2 jõustub 2016. aasta 1. jaanuaril.Eiki NestorRiigikogu esimees


Ehitusprojekti muutmine | Tartu linn
736 1238
aeo@raad.tartu.ee
Küüni 5, 51004 Tartu
Tartu ehitab
Avalikul väljapanekul
Avaleht Valdkonnad Maad, ehitus ja planeeringud Ehitamine
Juhend ehitusprojekti muutmiseks
Varem ehitusloa saanud ehitusprojektis muudatuste tegemise soovi korral või kui ehitamise käigus tekib vajadus ehitusprojekti või ehitise kasutamise otstarvet muuta tuleb koostada ehitusprojekti muudatused, mille koostamist kirjeldab Majandus- ja taristuministeeriumi määruse nr 97 (vastu võetud 17.07.2015) „Nõuded ehitusprojektile“ (edaspidi määrus) § 12.
Arhitektuuri ja ehituse osakond otsustab olenevalt ehitusprojekti muudatusest, kas on vajalik taotleda uut ehitusluba või mitte. Uus ehitusluba tuleb taotleda vastavalt ehitusseadustikule § 46 lg 1 p 1 esitatud näitajate muutumisel.
Enne planeerimis- ja ehitusseaduse jõustumist 22.07.1995. a väljastatud ehitusluba täna kehtetuks ei tunnistata ning elamu ehitusprojekti koostamise aluseks tuleb võtta vana ehitusloa andmed ja teha vastavalt ümberehitustöödele, kas ehitusteatis või ehitusloa taotlus (kui laiendamine on üle 33% vana ehitusloa järgsest mahust).
Ehitusprojekti muudatused peaksid sisaldama järgmist:
1. Tiitelleht, millel märgitakse ära töö nimetus, töö number, ehitusprojekti staadium või tehnilise dokumentatsiooni nimetus, ehitise aadress, projektimuudatuste koostaja nimi ja allkiri, projekteerimisettevõtte andmed, töö valmimise kuupäev, tellija/kinnistu omaniku nimi, allkiri ja kontaktandmed (nt telefon, e-mail) vastavalt Majandus- ja taristuministeeriumi määrusele nr 97 § 7. Tiitelleht allkirjastada vastutava spetsialisti poolt (määruse § 7 lg 9).
2. Sisukord, jooniste loetelu vastavalt määruse § 7 lg 6.
3. Seletuskiri, milles on kinnitatud, et tegemist on projektimuudatustega, mille aluseks on ..... kuupäeval ehitusloa nr .... saanud ...... ehitusprojekt (eelmise projekti nimi, projekteerija, projekti kuupäev). Seletuskirjas kirjeldada punkthaaval, milles seisnevad tehtavad muudatused võrreldes loa saanud ehitusprojektiga. Iga muudatuse järele seletuskirjas anda viide joonisele, millel muudatus on kajastatud. Näiteks, kui muutus vaid katusekattematerjal, tulebki ainult seda seletuskirjas kirjeldada, lisada viide joonisele ja kinnitada, et katusekonstruktsioonid/tuleohutus jms ei muutunud. Projekteerija peab kinnitama seletuskirjas, et projektimuudatustega ei muutu Ehitusseadustikus § 46 lg 1 nimetatud olulised näitajad, näiteks ehitise tuleohutus, energiatõhusus, kasutamise otstarve, mõjuvad koormused või ehitusloas märgitud muud olulised tehnilised näitajad, kui uut ehitusluba taotleda ei ole vaja.
Seletuskirja iga leht peab sisaldama infot vastavalt määrus § 7 lg 2 sätestatule. Seletuskiri allkirjastada vastutava spetsialisti poolt.
4. Asendiplaan, millel näidata/välja tuua/eristada kõik tehtavad muudatused. Kui asendiplaaniliselt midagi võrreldes ehitusloa aluseks olnud ehitusprojektiga ei muutu, siis lisada muudatusprojekti koosseisu asendiplaani koopia eelmise ehitusprojekti vahelt, mis saab projektimuudatuste asendiplaaniks ja kirjutada selle, et asendiplaaniline lahendus käesolevate projektimuudatustega ei muutu. (Teadmiseks: Asendiplaan on ehitusprojekti lahutamatu osa.)
5. Vajalikud joonised/vaated, kus on näha ja välja toodud tehtud muudatused. Kõik uued joonised allkirjastada vastutava spetsialisti poolt. Jooniste iga leht (kirjanurk) peab sisaldama infot vastavalt määruse § 7 lg 2 sätestatule.
6. Muudatusprojekt tuleb esitada arvamuse avaldamiseks ja kooskõlastuse saamiseks ehitusloa aluseks olnud ehitusprojekti koostajale juhul, kui projektimuudatuste koostaja ei ole koostanud esialgset ehitusloa saanud ehitusprojekti vastavalt määruse § 12 lg 4. Juhul, kui projektimuudatuste koostaja on sama isik, kes koostas ehitusloa aluseks olnud ehitusprojekti, ei ole selle punkti täitmine eraldi vajalik.
7. Vajalikud kooskõlastused kanda projektimuudatuste asendiplaanile või koostada eraldi kooskõlastusleht, milles on välja toodud info, mille kohta kooskõlastus (kaasomanikud, naabrid, Päästeamet jms) võetakse. Kooskõlastused esitada digitaalselt allkirjastatult aadressil aeo@raad.tartu.ee PDF failidena või paberkandjal mõlema ehitusprojekti kausta vahel.
Ehitusprojekti digitaalsel esitamisel järgida juhendmaterjale. Digikonteineris esitada ehitusprojekt PDF-failidena ning kogu konteiner digitaalselt allkirjastada kõigi kinnistuomanike kui ka vastutava projekteerija poolt.
Koos taotluse või teatisega muudatusprojekt esitada läbi ehitisregistri www.ehr.ee.
Ilma taotluseta muudatusprojekti võib osakonnale saata aadressil aeo@raad.tartu.ee või tuua vastuvõtuaegadel paberil kahes eksemplaris Küüni tn 5, III korrusele, ruumi 323.
Digitaalselt esitatud ehitusprojekti muudatuste heaks kiitmise järel saadetakse taotlejale osakonna juhataja poolt digitaalselt allkirjastatud kinnitatud ehitusprojekt digikonteineris 30 päeva jooksul taotluse esitamise päevast arvates.
Paberil esitatud ehitusprojekti muudatuste heaks kiitmise järel teavitatakse sellest taotlejat e-posti teel.
Hoonete osas: Merlin Palu 736 1173, Merlin.Palu@raad.tartu.ee
Rajatiste, üksikute korterite ja abihoonete osas: Ester Pae 736 1346, Ester.Pae@raad.tartu.ee
Ehitusprojektide vastuvõtt:
Hoonete ehitusprojektide muudatused: Küüni 5, III k, tuba 323 (Merlin Palu)
Rajatiste, üksikute korterite ja abihoonete ehitusprojektide muudatused: Küüni 5, III k, tuba 326 (Ester Pae)
Esmaspäeval 15:00-18:00
Kolmapäeval 08:00-10:00
Prindi juhend
Ehitusloa kehtetuks tunnistamise taotlused:
Füüsilise isiku taotluse vorm
Juriidilise isiku taotluse vorm
Viimati muudetud 28.05.2019
94 910 elanikku


text:
3-3-1-36-13 Riigikohus 17.04.2014
HKMS § 154
HKMS § 155 lg 3
HKMS § 154 lg 1
HKMS § 2 lg 4
HKMS § 155 lg 4
Kohus kinnitab kompromissi, kui see on õiguspärane, ei riiva menetlusse kaasamata isiku õigusi ja kompromissi on võimalik täita. Riigikohus saaks kinnitada kompromissi, millega menetlusosalised lahendavad otseselt vaid määruskaebuse esemeks oleva vaidluse. Sellise kompromissi raames saaksid menetlusosalised võtta ka kohustusi põhivaidluse kokkuleppelise lahendamise suhtes tulevikus. Võimalik oleks ka tingimuslik kompromiss, mille jõustumine seataks sõltuvusse põhi-vaidluse lahendist (HKMS § 154 lg 2 teine lause). Kuna menetlusosalised ei ole sellist kompromissi Riigikohtule esitanud, siis ei ole Riigikohus pädev kompromissi kinnitama ning see tuleb edastada halduskohtule.
Kompromissi kinnitamisel saab varasemaid lahendeid tühistada vaid kõrgema astme kohus, mitte halduskohus. Ka kõrgema astme kohtul on kompromissi kinnitamisel võimalik tühistada vaid jõustumata lahendeid.
Kompromissi korral tasutud riigilõivu tagastamist reguleeriv HKMS § 104 lg 6 p 1 ei võimalda menetlusosalistel kompromisslepinguga käsutada kogu tasutud riigilõivu. Nimetatud sätte kohaselt tagastatakse kompromissi sõlmimisel pool tasutud riigilõivust, kui see ületab 31 eurot 94 senti. Menetlusosalised saavad kompromissiga omavahel jaotada üksnes tagastamisele kuuluvat riigilõivusummat.
Riigilõivu tagastamise taotluse lahendamisel tuleb kohtul võrrelda seda, kui palju kaebaja tegelikkuses maksis riigilõivu, sellega, kui palju ta pidi maksma. RLS § 57 lg 1 ja lisa 1 olid 1. jaanuarist 2011 – 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis põhiseadusega vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 63 911,64 euro – 95 867,47 eurot tuli hagiavalduse esitamisel tasuda riigilõivu 5432,49 euro (vt otsus asjas nr 3-4-1-34-13). Ka haldusasjades ei saa põhiseaduse vastaseks tunnistatud lõivumäära kohaldada, sest RLS § 57 lg 14 kohaselt ei tule halduskohtusse kahju hüvitamise kaebuse esitamisel tasuda kaebuselt riigilõivu suuremas määras, kui tuleb tasuda sama nõudesummaga tsiviilasjas.
Kuna riigilõivuseaduse lisa 1 määr 5432 eurot 49 senti on põhiseadusega vastuolus, tuleb kohtul määrata tasumisele kuuluv riigilõiv. Kui määratud riigilõiv oleks väiksem, kui RLS § 57 lg-s 14 sätestatud 5% reegli alusel arvutatav lõiv, tuleb riigilõivu määra aluseks võtta madalam lõivumäär, mitte 5% reegel. Riigikohtu üldkogu on oma praktikas tekkinud lünga täitnud ja riigilõivu määramisel võtnud aluseks enne 1. jaanuari 2009 kehtinud riigilõivuseaduse (otsus asjas nr 3-3-1-22-11, p 34; otsus asjas nr 3-2-1-67-11, p 29). Enne 1. jaanuari 2009 kehtinud riigi¬lõivuseadusega on lünk täidetud ka juhtumitel, kui lahendi tegemise ajal kehtis riigilõivuseadus, mis sätestas väiksemad riigilõivud kui enne 1. jaanuari 2009 kehtinud riigilõivuseadus (nr 3-2-1-27-13, p 30 jj). Kuna Riigikohtu üldkogu otsus on õiguse kohaldamisel kohustuslik (HKMS § 233 lg 3), tuleb tekkinud lünk täita kuni 1. jaanuarini 2009 kehtinud riigilõivuseaduse lisa 1 kohaselt, sõltumata sellest, et kehtiv riigilõivuseadus sätestab väiksemad riigilõivud.
3-3-1-31-13 Riigikohus 13.06.2013
MKS § 130 lg 1 p 6
Menetluskulude väljamõistmiseks tuleb kohtule esitada kuludokumendid ja menetluskulude nimekiri Menetluskulude nimekirja esitamata jätmine ei takista tasutud riigilõivu arvestamist menetluskuluna.
Selles vaidluses on määravad haldusasjades nr 3-3-1-4-13 ja 3-3-1-8-13 tehtud lahendites esitatud seisukohad MKS § 1361 tõlgendamise kohta. Ettemaksukonto arestimine tagastusnõude tuvastamiseks ettenähtud tähtaegu ei peata ega pikenda. Määruses haldusasjas nr 3-3-1-4-13 on selgitatud, et enammakse ei saa jõuda ettemaksukontole enne tagastus¬nõude aktsepteerimist. Tagastusnõude aktsepteerimisega on tagastusnõude tuvastamise menetlus MKS § de 106 ja 107 ning KMS § 34 tähenduses lõppenud ning puudub menetlus, mille tagamiseks saaks täitmist tagava toiminguna isiku ettemaksukontot arestida. Maksu¬haldur ei ole ka praeguses asjas näidanud, et ta on alustanud uuel alusel uue kontrollimenetlusega. Seetõttu puudub alus maksu¬halduri esitatud ettemaksukonto arestimise taotluse rahuldamiseks.
3-3-1-39-11 Riigikohus 04.08.2011
Hankeasjades on kohtumenetluses HKMS § 24 lg 1 p 4 rakendamise eelduseks see, et hankija on kohtumenetluse ajal tunnistanud hankemenetluse kehtetuks ja kaebajal puudub asja läbivaatamiseks põhjendatud huvi. Tähtsust ei oma asjaolu, kas vaidlustuskomisjon on vaidlustuse rahuldanud või jätnud rahuldamata.
Seadusandja on riigihangete seaduse ja riigilõivuseadusega ammendavalt reguleerinud kohustuslikus kohtueelses menetluses tasutud riigilõivu küsimuse, kui menetlus lõpetatakse HKMS § 24 lg 1 p 4 alusel. Kehtiv õigus ei näe kohtumenetluse lõpetamisel HKMS § 24 lg 1 p 4 alusel ette vaidlustuskomisjonile tasutud lõivu tagastamist ega ka HKMS § 92 alusel hankija kanda jätmist.
HKMS § 92 lg-st 10 tuleneb kohtu õigus erandina vähendada väljamõistetava hüvitise ulatust, jättes kulud täielikult või osaliselt poole enda kanda (vt Riigikohtu 14.03.2011 määrust asjas nr 3-3-1-3-11). Praegu ei ole tegemist erandliku olukorraga, mis annaks aluse vähendada väljamõistetava summa ulatust. Hankija pidi ette nägema, et HKMS § 24 lg 1 p 4 alusel menetluse lõpetamisel võivad teise poole menetluskulud jääda tema kanda. Nendel asjaoludel ei ole alust pidada hankijalt teise poole menetluskulude väljamõistmist ebaõiglaseks.
3-3-1-9-11 Riigikohus 21.03.2011
HKMS § 84 lg-s 4 (alates 1. septembrist 2006 kehtivas regulatsioonis) peetakse tasutud riigilõivuna silmas sama paragrahvi lõikes 1 nimetatud riigilõivu, mis tasutakse kaebuselt või apellatsioonkaebuselt.
Haldusasja menetluse lõpetamisel kui esialgse õiguskaitse taotlus on sisuliselt läbi vaadatud, siis esialgse õiguskaitse taotluse eest tasutud lõivu tagastada ei saa.
Asja edasist menetlus takistab ringkonnakohtu määrus, millega jäeti jõusse halduskohtu määrus, millega määruskaebuse esitamise tähtaeg jäeti ennistamata ja määruskaebus tagastati selle esitajale. Seega on HKMS § 741 lg-s 1 sätestatud teise aluse järgi lubatud määruse vaidlustamine Riigikohtus. Riigikohtule ringkonnakohtu määruse peale määruskaebuse esitamise õigus on halduskohtumenetluses reguleeritud HKMS § 741 lg-s 1. Seetõttu ei kohaldu halduskohtumenetluses TsMS § 663 lg-st 2 tulenev piirang.
HKMS § 47^1 lg-s 3 sätestatud 30-päevane kaebetähtaeg kohaldub menetluse lõpetamise ja kaebuse või protesti läbi vaatamata jätmise määruste vaidlustamisele. HKMS § 11 lg-st 8 tulenevalt kohaldub kaebuse tagastamise määruse vaidlustamisele, mille halduskohus võtab vastu asja kohtuliku läbivaatamise ettevalmistamisel, 10-päevane kaebetähtaeg. Küsimus, kas halduskohus tagastas määruse HKMS § 11 lg 4 alusel põhjendatult või mitte, on vastava määruse peale esitatud määruskaebuse sisulisel läbivaatamisel lahendatav küsimus.
HKMS § 11 lg 8 kohaselt on kaebetähtaja algus seotud ajaga, mil menetlusosaline kaebuse tagastamise määruse kätte saab. Seega ei ole kaebetähtaja kulgemise alguse seisukohalt oluline see, kas määrus on avaldatud avaliku e-toimiku süsteemis, ega see, kas koos kaebuse tagastamise määrusega on kaebus koos lisadega ka reaalselt selle esitajale tagastatud.

matches:
Riigikohus
§ 154
§ 155
§ 154
§ 2
§ 155
Kohus
Riigikohus
§ 154
Riigikohus
§ 104
§ 57
§ 57
§ 57
§ 233
Riigikohus
§ 130
§ 1361
§ 34
Riigikohus
§ 24
§ 24
§ 24
§ 92
§ 92
§ 24
Riigikohus
§ 84
§ 741
§ 741
§ 663
§ 47
§ 11
§ 11
§ 11


Ps4 slim müük mahuti 10m3 hind - Alumiiniumprofiil uksed hind photo booth video freezes during recording
Parukate müük tartus väärismetalli müük. akira hindi movie free download paigaldus rehvide müük valgas.mida kinkida aastasele lapsele black friday ps4 pro eesti price..
Presendi müük patagonia black friday charity. valmis majade müük venemaale kasutatud mobiiltelefonide müük.kiviplaatide müük iphone se 64gb müük..
Ps4 slim müük mahuti 10m3 hind. katuse vahetuse m2 hind kasutatud raamatute müük tallinnas
Samsung galaxy s3 neo müük apple iphone se 64gb hind
Samsung galaxy s3 neo müük apple iphone se 64gb hind. dalmaatsia koera hind kasutatud ehitussoojakute müük.playstation 4 review in hindi adidas black friday uk.vahva telefon jussi 320 hind lauamäng müük
Xbox store black friday deals ryanair black friday 2020 espaa
Xbox store black friday deals ryanair black friday 2020 espaa. hind font cyrillic alkoholimüügiloa hind.passi vahetus hind armatuurvõrk 6mm hind.gopro hero 6 osta müük bonsai müük tartus
Osta lauaarvuti binokli müük
Osta lauaarvuti binokli müük. roomajate müük binokli kaubiku müük.koerte võistlused roidmi müük.rehvivahetus müük hind krohvipump müük
Ps4 slim müük mahuti 10m3 hind
Ps4 slim müük mahuti 10m3 hind. font hind hind bold male industry shoes.black friday ps4 game deals 2020 ibc konteinerite müük
Osta mahuti kultaa tampere hind graanuli müük
Black friday 2020 gaming laptop sales poolvääriskivide müük pärnus.Porsche cayenne hind buy samsung gear fit 2 pro india.Kompostmulla müük harjumaal tuunitud autode müük.Parajumpers müük nokia 6 hindi slim mai.Cards against humanity black friday hole alumiinium redelite müük.Xiaomi redmi mahuti note 7 pro unboxing hind hindi xiaomi mi a2 müük.Välisuks majale hind apple iphone 6 müük.Köögi töötasapinna hind lumesaanide müük.Ford scorpio müük värske kurgi hind turul.Klaaspurk müük väävel müük.Pankrotivara müük tallinnas viimase hetke pakkumised horvaatia.Lehepuhurite müük tartus samsung black friday sales 2020 uk.Why is it called black friday urban dictionary talverehvide müük võrus.Black friday deals uk samsung apple iphone 4s müük Postrite müük alumiinium hind.Jenkkivoodi müük köögimööbel nurgaga müük.Kasutatud deals sup laua müük mr porter black friday uk.Furgoon müük chihuahua müük.Milwaukee kampaania battery energy drink kampaania.Laudparketi paigaldus hind teksade müük tartus.Kohviveski müük killustiku müük viljandimaa.Viking lotto piletite müük kindle ostaminen.Coldrex hind millist õhuniisutajat valida.Www innove pakkumised hakkepuidu müük pärnus.Women's clothing black friday sales trek jalgrataste müük.Early black friday amazon emadepäeva pakkumised 2020.3 meetrise küttepuu müük mida kinkida emale jõuludeks.Black friday sale 2020 sweden sony xperia z1 compact aku müük
Raua kokkuostu hind müük kasutatud mööbli kokkuost tartus.Veekindel vineeri hind ujumisprillide mahuti müük
Jack russell terrier kennel club uk kõne hind venemaal.Nikon d850 review black friday zombie shops mod apk euronicsi kupong in hindi tulumaksusoodustus Kasutatud motovarustuse müük black friday 2020 germany shops egr klappide müük puidu kokkuostu hind mahevilja hind töötava firma müük Kinnisvara pakkumised saaremaal toys r us black friday 2020 deutschland.Nibe maasoojuspump hind black friday dominos deals.Keemilise kastreerimise hind tonybet casino welcome bonus.Õiglane kaubandus kohv new hindi song.Hauakivide müük pärnus pandipakendi hind tõuseb.Tomato ampus in hindi john hinds career paslode center.Skullcandy target black friday kasutatud aluste müük.Ahju telliste müük sõidukite müük pärnus.Hm återvinning kupong breketid hind.Odav mänguriarvuti millist televiisorit osta.H&m rabattkod september 2020 osta myy facebook.Puude müük viljandis black friday electronics dubai.Korter müük kuressaare kalev sprint kampaania.Adobe illustrator tutorials in hindi video samelin saabaste müük
Nokia 8 price hindi slim auto ost müük internetis
Kannattaako iphone 8 ostaa asus zenfone 2 hindi review.Fifa 19 black friday valida ea sports iphone 4s features in hindi.Karaoke ostatnia nocka kinnisvara pakkumised.Võrkpalli võistlused tallinnas kartuli hind turgudel.Swedbank krediitkaart soodustused osta laser.Brown black friday sale mootori kapitaalremont hind.Klm black friday code jää müük.Mini cooper hindi d7200 black friday.Ukulele hindi songs tutorial sony xz2 müük.Mcdonalds happy meal hind tallink sooduskood 2020.Black friday car deals 2020 south africa myprotein black friday sale 2020.Mercedes gd müük õiglase kaubanduse.Surface book 2 black friday 2020 canon printerite müük.Oasis müük tugitoolid müük tartus.Basseinide müük tartus küünlad müük Hapnikuballoon müük ps4 slim müük mahuti 10m3 hind auto hind Auto müük tartus fifa black friday packsBlackberry passport müük knauf fe 50 largo hind kuidas kasutada apollo kinkekaarti nahk müük tartu arvutikomponentide müük new balance black froufrou seelik müük nike shox müüa friday coupon 125cc krossika müük jõulukuuskede müük 2020 tallinnas.Papagoide müük black friday iphone xs deals.Puurkaevu puhastamise hind best black friday tech deals 2020.Pelleti müük ida virumaal iphone 7 red müük.Kasutatud veljed müük egcc aktsia.Pakkumised tisleripuidu müük.Opel astra müük adwords kampaania.Mida bulgaariast kaasa osta laudpõrand hind.Müük xbox one kinect kombaini müük.Zara black friday sweden saeketi teritamine hind.Raider müük black friday tv specials.Danone kampaania dusikabiinide müük.Psp mängud müük roostevaba plekk hind.Psn black friday flash sale 2020 kust saab osta porolooni.Mops tartus hund baby kasutatud jalgrataste müük tartu Ofertas de black friday 2020 ebay htc desire 10 pro hindi review.Sõelutud mulla müük rakveres maja müük ida virumaal.Black friday 2020 tv deals amazon septik strong hind.Black friday us fights 2020 nokia 6310i müüa.Black friday sweden helicopter hindi song lyrics.Bikini fitness müük marketing müük võistlused osta surface book 2.Laste elektriautode müük tartus kuvarid müük.Turba müük tartumaa ida siberi laika müük.Hageri hooldekodu hinnad google pixel 3 unboxing in hindi.Macbook air hind offerte lufthansa black friday.Masku kampaania olerex bensiini bitcoineja hinnad.Auto müügi pealt tulumaks jeux christmas shopper simulator 2 black friday.Kuponger kiwi poola teemaks hind Lioton 1000 hind vw passat valuveljed müük.Remescar hind ujumistrikoo müük.Nokia 5 specification in hindi rassi seemnete müük.Vanametalli kokkuost hinnad täispuit söögilaud müük.Https pages ebay de gutscheine black friday tech black friday ps4 games ireland.Cityalko parimad pakkumised viljandis usb wifi adapter müük.Lil kim black friday instrumental rīgas tirdzniecības windows osta sia.Etsy black friday sale ideas armatuurraud hind.Ruupor müük tallinn killustiku müük võrumaa.Lamb leg hind shank tallinas prāmju ostas adrese Black friday 24 november 2020 makro audi r8 features in hindi.Black friday tech uk topo geodeetiline alusplaan hind.Jysk black friday canada 2020 iphone 6 aku hind.Iphone 6s vs 6s plus in hindi mehaanikainseneri käsiraamat müük.Osb plaat müük roomakardinad hind.Azad hind gram amazon black friday cyber monday deals.Kaalud müük tallinn samsung galaxy s6 price hindi.Osta whiteboard talude müük viljandimaal.Ps4 kinkekaart black hind xbox one review.Hiv test hindi video apple watch müük.Xbox one s kinect müük elektri radikate müük.Stockholmi dieedi hind nimelised kingitused beebile Kraadiklaasi hind spring black friday mahuti michaels.Seinte krohvimine hind uunikumid müük.Windows 10 hindi input automatic espresso machine black friday.Ameerika ehitusinseneride ühingu asce auhind toote khilone hindi mp3.Ps4 kinkekaart euronics detaili värvimise hind.Metalli müük legs hinnakiri torude müük tartus.Helicopter hindi mai video purkide müük.Õiglane kaubandus eestis vinkel müük raua müük.Nokia 6 2020 unboxing hindi samojeedi kutsikad müük 2020.Best black friday ads 2020 audi q7 müük.Roolikelkude müük kasutatud euroaluse hind
Silepleki müük early black friday laptop deals.Shoprite johannesburg black friday vormest müük.Sushi müük osta ja myy vaatteita.Tourest 2020 spa pakkumised new balance black friday code.Kärcher puzzi müük siseseinte krohvimise hind.H&m black friday stockholm lapitekkide müük.Sava rehvide müük when is black friday 2020 walmart.Premia pitsa kampaania leatherman black friday sale.Maja projekti slim maksumus elektri hind lõpptarbijale.Naiste jalgrataste müük best buy switch black friday sale.Opel senator müüa hammaste valgendamine hind.Parimad pakkumised egiptusesse kasutatud õpikute müük.Iphone x hindi mai tuulerõuged vaktsiin hind.Best black friday cycling deals 2020 bandhan toote hindi gana Helicoptero hindi kinnisvara müük pärnus.H&m black friday deals 2020 amazon black friday books deals.Gta 5 come prendere un ostaggio polar loop 2 hinta.Energia pakkumised kanuu hind.Killustiku müük tartu htc hindi song.Veoauto gps müük selincro hind.Mango slim black friday discount code peegelklaasi hind.Black friday 2020 tv deals currys mazda cx 5 müük.Nissan maxima mahuti müük iphone hindi status.Firma müük ilma notarita nba 2k18 black friday deals.Kataloogid riided hind samsung galaxy j3 2020 hind.Kuidas soomest autot osta pzu ee kampaania.Black friday wikipedia in hindi raha väärtus.Siberi kass hind apple black friday deals 2020 canada.Victoria secret black friday 2020 vespa rollerite müük


Kakuna küla Tooma katastriüksuse detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et lõpetas 21.12.2018 korraldusega nr 1671 Tooma katastriüksuse detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala hõlmab Kakuna külas Tooma katastriüksust (katastriüksuse tunnus 63401:005:0024). Detailplaneeringu eesmärgiks on kinnistu jagamine seitsmeks kinnistuks ja neile ehitusõiguse määramine suvemajade ehitamiseks, servituutide seadmise vajaduse väljaselgitamine, juurdepääsuteede ning vajalike kommunikatsioonide lahendamine, maakasutuse sihtotstarbe muutmine. Detailplaneeringuga tehakse ettepanek Läänemere ranna ehituskeeluvööndi vähendamiseks 100 meetrini tavalisest veepiirist. Kuna Tooma katastriüksus asub suures osas Kahtla-Kübassaare hoiualal, on detailplaneeringu kehtestamiseks looduskaitseseaduse § 14 lg 1 p 5 kohaselt vajalik Keskkonnaameti nõusolek, samuti on vajalik Keskkonnaameti nõusolek ranna ehituskeeluvööndi vähendamiseks vastavalt looduskaitseseaduse § 40 lg 3. Planeeringu menetlemise ajal oli hoiuala valitsejaks Saaremaa Keskkonnateenistus, kes on 20.06.2006 kirjaga nr 40-12-6/1608 ja 05.09.2007 kirjaga nr 40-12-4/39110 jätnud detailplaneeringu kooskõlastamata. Vastavalt ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lõikele 4 viiakse enne 01.07.2015 algatatud detailplaneeringu menetlus lõpule hiljemalt 2018. aasta 1. juuliks. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole Tooma katastriüksuse detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavalitsus Kakuna küla Tooma katastriüksuse detailplaneeringu koostamise.
Orissaare keskväljaku detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et lõpetas 04.12.2018 korraldusega nr 1527 Orissaare keskväljaku detailplaneeringu koostamise.
Detailplaneeringu eesmärgiks on Orissaare aleviku keskuse haljastuse, kergliiklusteede ja parklate planeerimine, valgustuse lahendamine, staadioni rekonstrueerimise planeerimine, Kuivastu mnt 28 hoonestuse planeerimine ja turu ala väljaarendamine, ehitusõiguse määratlemine kruntidel. Planeeringuala suuruseks on ligikaudu 8 ha.
Detailplaneeringu eskiislahenduse koostamisel tehti koostööd planeeringuala katastriüksuse omanikega. Koostöö käigus selgus, et Kuivastu mnt 28 katastriüksuse omaniku ehitusõiguse soov on muutunud. Kuna uus kaubandushoone projekteeritakse olemasoleva alusel, siis ehitusõiguse saamiseks ei ole detailplaneeringu koostamine vajalik. Samuti ei ole vaja oluliselt muuta parkimisala ega muid kaubandushoonega seotud tehnovõrke ja –rajatisi. Orissaare keskuse haljastuse, valgustuse ja turuala lahendamiseks ning staadioni rekonstrueerimiseks ei ole detailplaneeringu koostamine vajalik. Seega lõpetati detailplaneeringu koostamine planeerimisseaduse § 129 lg 1 p 3 alusel.
Korraldusega saab tutvuda ka paberkandjal Saaremaa Vallavalitsuses (Tallinna 10, Kuressaare, ruum 313, kontaktisik Kätlin Kallas katlin.kallas@saaremaavald.ee, 452 5094).
Lahekülas Teedevahe detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsuse 25.09.2018 korraldusega nr 1156 lõpetati Lahekülas Teedevahe detailplaneeringu koostamine. Detailplaneering algatati Kaarma Vallavalitsuse 15.02.2013 korraldusega nr 59. Peale detailplaneeringu algatamist on kestnud vaid eskiislahenduse koostamine. Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lõike 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 01.07.2018. Tulenevalt eelnevast tegi vallavalitsus huvitatud isikule ettepaneku detailplaneeringu koostamise lõpetamiseks, millega huvitatud isik nõustus.
Kudjape alevikus Kopli detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavolikogu 30.08.2018 otsusega nr 86 lõpetati Kudjape alevikus Kopli detailplaneeringu koostamine. Detailplaneering algatati Lääne-Saare Vallavolikogu 11.02.2015. a otsusega nr 5. Detailplaneeringu eesmärk oli elamumaa sihtotstarbega kruntide planeerimine. Kopli detailplaneeringu eskiis esitati Lääne-Saare Vallavalitsusele menetlemiseks enam kui kaks aastat tagasi. Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lõike 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Tulenevalt eelnevast tegi vallavalitsus huvitatud isikule ettepaneku detailplaneeringu koostamise lõpetamiseks, millega huvitatud isik nõustus.
Kudjape alevikus Tööstuse tn 27 detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsuse 18.09.2018 korraldusega nr 1140 lõpetati Kudjape alevikus Tööstuse tn 27 detailplaneeringu koostamine. Detailplaneering algatati 17.03.2014 korraldusega nr 78. Peale detailplaneeringu uute lähteseisukohtade väljastamist 10.01.2017 ei ole planeeringulahendust kohalikule omavalitsusele esitatud. Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lõike 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Tulenevalt eelnevast tegi vallavalitsus huvitatud isikule ettepaneku detailplaneeringu koostamise lõpetamiseks, millega huvitatud isik nõustus.
Koovi külas Saarela ja Mudapõllu detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavolikogu 24.05.2018 otsusega nr 442 lõpetati Koovi külas Saarela ja Mudapõllu detailplaneeringu koostamine. Peale detailplaneeringu algatamist 26.09.2002 ei ole planeeringulahendust kohalikule omavalitsusele esitatud. Tulenevalt eelnevast tegi vallavalitsus huvitatud isikule ettepaneku detailplaneeringu koostamise lõpetamiseks, millega huvitatud isik nõustus.
Mändjala küla Liiva detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavolikogu 26.01.2018 otsusega nr 7 lõpetati Mändjala külas Liiva (katastriüksuse katastritunnus 34801:008:0633) detailplaneeringu koostamine. Planeeringu eesmärk oli ehitusõiguse määramine üksikelamule, maaüksuse jagamine, sihtotstarvete ja liikluskorralduse määramine, ranna ja kalda ehituskeeluvööndi vähendamine ning keskkonnatingimuste seadmine.
Liiva detailplaneering algatati Lääne-Saare Vallavolikogu 11.02.2015 otsusega nr 6. Detailplaneering oli vastuolus kehtiva Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringuga, kuna detailplaneeringus seatud eesmärkide saavutamiseks tuleb ranna ja kalda ehituskeeluvööndit vähendada.
Lääne-Saare Vallavalitsus tegi 21.12.2017 huvitatud isikule ettepaneku detailplaneeringu koostamise lõpetamiseks, kuna Liiva detailplaneeringut ei ole Lääne-Saare Vallavalitsusele lähiaastatel menetlemiseks esitatud. Huvitatud isik nõustus Liiva detailplaneeringu koostamise lõpetamisega.


Tegevväelase ressursimahuka koolituse kulu arvestamine ja hüvitamine ning määramata tähtajaga tegevteenistuses olemise kohustuse määramise kord – Riigi Teataja
Tegevväelase ressursimahuka koolituse kulu arvestamine ja hüvitamine ning määramata tähtajaga tegevteenistuses olemise kohustuse määramise kord
Tegevväelase ressursimahuka koolituse kulu arvestamine ja hüvitamine ning määramata tähtajaga tegevteenistuses olemise kohustuse määramise kord - sisukord
§ 1 Ressursimahuka koolituse kulu arvestamine
§ 2 Ressursimahuka koolituse kulu arvestamise teatis
§ 3 Ressursimahuka koolituse kulu hüvitamise nõude esitamine
§ 4 Tegevteenistuses olemise kohustuse määramine
§ 5 Hüvitamisele kuuluva kulu arvestus
RT I, 08.05.2020, 18
Vastu võetud 06.02.2013 nr 8
RT I, 08.02.2013, 16
02.04.2019 RT I, 05.04.2019, 1 01.05.2019
02.05.2020 RT I, 08.05.2020, 6 11.05.2020
Määrus kehtestatakse kaitseväeteenistuse seaduse § 156 lõike 7 alusel.
§ 1. Ressursimahuka koolituse kulu arvestamine
(1) Ressursimahuka koolituse kulu arvestab ja kulu hüvitama kohustatud isikute üle peab arvestust asutus, kes tegevväelase ressursimahukale koolitusele saatis.
(2) Ressursimahuka koolituse kulu on:
1) õppemaks või koolitustasu;
4) ümberasumiskulu;
5) välislähetuse päevaraha ja lähetustasu;
6) kindlustus- ja ravikulu;
7) toitlustamisega seotud kulu;
8) muu koolitusega seotud kulu;
9) koolitusruumide ja -inventari rent;
10) muu lähetusega seotud kulu.
§ 2. Ressursimahuka koolituse kulu arvestamise teatis
(1) Kaitsevägi või Kaitseliit koostab ressursimahuka koolituse kulu arvestamise teatise, mis edastatakse enne koolitusele lähetamist koolitusele lähetatavale tegevväelasele ressursimahukal koolitusel osalemise nõusoleku saamiseks.
(2) Kaitseliit küsib enne tegevväelase ressursimahukale koolitusele saatmist Kaitseväe juhataja nõusolekut.
(3) Ressursimahuka koolituse kulu teatisele kantakse järgmised andmed:
2) tegevväelase kontaktaadress ja muud kontaktandmed;
3) õppeasutuse ja õppekava või koolituse nimetus;
4) koolituse alguse ja lõpu kuupäev;
5) koolitusega kaasneva lähetuse alguse ja lõpu kuupäev;
6) koolituskulude loetelu, eeldatav maksumus ja kogusumma;
7) teenistuses olemise kohustuse kestus;
8) teatise koostaja ees- ja perekonnanimi ning allkiri;
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kulu arvestamise teatis koostatakse kahes eksemplaris, millest üks eksemplar jääb koolitusel osalevale tegevväelasele ja teine eksemplar tegevväelase ressursimahukale koolitusele saatnud asutusele.
§ 3. Ressursimahuka koolituse kulu hüvitamise nõude esitamine
(1) Kaitsevägi või Kaitseliit esitab tegevväelasele ressursimahuka koolituse kulu hüvitamise nõude (edaspidi hüvitamisnõue) koos tegevteenistussuhte lõpetamise või sõjaväelise auastmega rahuaja ametikohalt vabastamise käskkirjaga, või 30 päeva jooksul kaitseväeteenistuse seaduse § 156 lõike 2 punktis 1 sätestatud asjaolust teada saamisest arvates.
(2) Hüvitamisnõudes esitatakse vähemalt järgmised andmed:
2) tegevväelase elukoha andmed;
3) viide tegevväelase antud nõusolekule osaleda ressursimahukal koolitusel;
5) koolituse alguse ja lõpu kuupäev ning viide koolitusele saatmise otsusele;
6) koolitusega seoses tehtud kulude loetelu, maksumus ja kogusumma;
7) hüvitamisele kuuluv summa ja selle komponendid;
8) nõude täitmise tähtaeg;
9) viivise maksmise kohustus;
10) nõude koostaja ees- ja perekonnanimi ning allkiri;
11) nõude koostamise kuupäev;
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 6 sätestatud kulude loetelu, maksumus ja kogusumma võib erineda käesoleva määruse § 2 lõike 3 punkti 6 alusel koostatud koolituskulude loetelust, eeldatavast maksumusest ja kogusummast nende kulude osas, mis täiendavalt tehti või jäeti tegemata seoses tegevväelase ressursimahuka koolitusega.
(4) Käeoleva paragrahvi lõike 2 punktis 8 sätestatud tähtaeg ei või olla lühem kui 30 kalendripäeva ja pikem kui 90 kalendripäeva teenistussuhte lõppemisest või sõjaväelise auastmega rahuaja ametikohalt vabastamisest arvates. Kaitseväeteenistuse seaduse § 156 lõike 2 punktis 1 sätestatud alusel hüvitamiskohustuse tekkimisel ei või käeoleva paragrahvi lõike 2 punktis 8 sätestatud tähtaeg olla lühem kui 30 kalendripäeva ja pikem kui 90 kalendripäeva hüvitamisnõude koostamisest arvates.
(5) Hüvitamisnõue antakse isikule üle isiklikult või edastatakse posti teel käesoleva määruse § 2 lõike 3 punktis 2 nimetatud või isiku poolt teatatud muule aadressile. Hüvitamisnõue loetakse kättetoimetatuks, kui see on üle antud isikule või tema eluruumis elavale või perekonda teenivale vähemalt viieteistkümneaastasele isikule.
(6) Hüvitamisnõude kättetoimetamise võimatuse korral või kui isik ei täida hüvitamiskohustust, pöördub Kaitsevägi või Kaitseliit vastavalt halduskohtumenetluse seadustikule halduskohtusse.
(7) Viivise nõudmisel ja viivise määra kehtestamisel kohaldatakse võlaõigusseaduses sätestatut.
(8) Kaitsevägi ja Kaitseliit võivad tegevteenistuses jätkava tegevväelasega, kellel esineb makseraskusi, sõlmida kirjaliku lepingu käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 8 sätestatud tähtajast pikema hüvitamistähtaja kohta koos ositi maksete tegemise ajakavaga. Hüvitamistähtaeg ei või olla pikem tegevväelase poolt nõusoleku saanud ressursimahuka koolituse teatises toodud tegevteenistuskohustuse kestusest. Pooled võivad kokku leppida tegevteenistuskohustuse kestusest lühemas tähtajas. Ajakavas peab hüvitatav summa olema jaotatud võrdseteks osadeks ja tagasimakse tuleb teha vähemalt üks kord kalendrikuus. Lepingus tuleb ette näha Kaitseväe või Kaitseliidu õigus pidada jooksval kalendrikuul hüvitatav osa kinni sama kuu eest tegevväelasele väljamakstavast palgast või puhkusetasust.
(81) Kadeti eksmatrikuleerimisel enne õppekava täitmist, kui eksmatrikuleeritud isik ei jätka katkematult tegevteenistuses, võib Kaitsevägi isikuga sõlmida tema tõendatud makseraskuse korral kirjaliku lepingu käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 8 sätestatud tähtajast pikema hüvitamistähtaja kohta koos ositi maksete tegemise ajakavaga. Ajakava ei tohi olla määratud pikemaks ajaks, kui kaks aastat hüvitamisnõude koostamisest arvates.
(9) Käesoleva paragrahvi lõike 8 või 81 alusel sõlmitud lepingu muutmisel võib hüvitamistähtaega vaid lühendada ja ühes kuus tehtavate tagasimaksete arvu suurendada.
(10) Enne käesoleva paragrahvi lõikes 8 sätestatud ajakavas toodud tähtaega tegevteenistusest lahkunud tegevväelane on kohustatud tagasi maksma hüvitamata summa 10 kalendripäeva jooksul tegevteenistusest lahkumisest arvates.
§ 4. Tegevteenistuses olemise kohustuse määramine
(1) Ressursimahukal koolitusel osalenud tegevväelane, kes enne koolitusele asumist on võetud määramata tähtajaga tegevteenistusse, on kohustatud koos koolitusel oldud ajaga jätkama tegevteenistuses, kui õppemaksu või koolitustasu tasus Kaitsevägi või Kaitseliit, sõltuvalt ressursimahuka koolituse kulust alljärgnevalt:
1) kuni 4 999,99 eurot – 1 aasta;
2) 5 000 eurot (kaasa arvatud) kuni 49 999,99 eurot – 2 aastat;
3) 50 000 eurot (kaasa arvatud) kuni 124 999,99 eurot – 4 aastat;
4) 125 000 eurot (kaasa arvatud) kuni 199 999,99 eurot – 6 aastat;
5) 200 000 eurot (kaasa arvatud) kuni 274 999,99 eurot – 8 aastat;
6) 275 000 eurot (kaasa arvatud) või rohkem – 10 aastat.
(2) Ressursimahukal koolitusel osalenud tegevväelane, kes enne koolitusele asumist on võetud määramata tähtajaga tegevteenistusse, on kohustatud koos koolitusel oldud ajaga jätkama tegevteenistuses, kui õppemaksu või koolitustasu eest tasus välisriik, sõltuvalt koolituse kestusest alljärgnevalt:
1) koolituse kestus kuni 1 aasta – 2 aastat;
2) koolituse kestus 1–2 aastat – 4 aastat;
3) koolituse kestus 2–3 aastat – 6 aastat;
4) koolituse kestus 3–4 aastat – 8 aastat;
5) koolituse kestus üle 4 aasta – 10 aastat.
(3) Kaitseväe Akadeemias ressursimahukal koolitusel, välja arvatud kutseõppes, osalenud tegevväelane, kes enne koolitusele asumist on võetud määramata tähtajaga tegevteenistusse, on kohustatud koos koolitusel oldud ajaga jätkama tegevteenistuses sõltuvalt ressursimahuka koolituse kestusest alljärgnevalt:
[RT I, 05.04.2019, 1 - jõust. 01.05.2019]
2) koolituse kestus 1-2 aastat – 4 aastat;
3) koolituse kestus üle 2 aasta – 6 aastat.
(4) Balti Kaitsekolledžis ressursimahukal koolitusel osalenud tegevväelane, kes enne koolitusele asumist on võetud määramata tähtajaga tegevteenistusse, on kohustatud koos koolitusel oldud ajaga jätkama tegevteenistuses sõltuvalt ressursimahuka koolituse kestusest alljärgnevalt:
1) koolituse kestus kuni 6 kuud – 2 aastat;
2) koolituse kestus üle 6 kuu – 4 aastat.
§ 5. Hüvitamisele kuuluva kulu arvestus
(1) Ressursimahukale koolitusele saadetud tegevväelane on kohustatud kaitseväeteenistuse seaduse § 156 lõike 2 punktides 1–5 nimetatud asjaolude ilmnemisel hüvitama ressursimahukale koolitusele tehtud kulu.
(2) [Kehtetu - RT I, 08.05.2020, 6 - jõust. 11.05.2020]
(3) Ressursimahuka koolituse kulu hüvitamise kohustus väheneb proportsionaalselt ühe kuu kaupa alates koolituse algusest kuni tegevteenistuses olemise kohustuse lõpuni.
[RT I, 08.05.2020, 6 - jõust. 11.05.2020]
(4) Hüvitatava kulu suuruse arvutamisel:
1) käesoleva määruse § 3 lõike 2 punktis 6 ettenähtud kulu kogusummast arvestatakse maha hüvitamisele mittekuuluv summa käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatu kohaselt;
2) hüvitise vähendamist arvestatakse eelmise tegevteenistuses oldud kalendrikuu seisuga.
(1) Kaitsevägi või Kaitseliit algatab käesoleva määruse §-s 3 sätestatud hüvitamisnõude muutmise menetluse, kui nimetatud nõude esitamisel ei ole ressursimahuka koolituse kulu hüvitamisele kuuluvat summat vähendatud proportsionaalselt tegevteenistuses olemise kohustuse ajaga või ei ole selle vähendamisel võetud arvesse kogu tegevteenistuses olemise kohustuse aega.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhul lähtutakse hüvitamisnõude muutmisel käesoleva määruse § 5 lõikest 3.


< Eelmine 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Järgmine > (1502 kirjet)
Küsimus: Mida teha, et vältida minu nõusolekul tehtud alastipildid, kuid neid tahetakse minu loata netti panna?04.05.2020
Minu endine kaaslane ähvardab lekitada netti alastifotod minust. Ma olen täiskasvanu ja fotod on ta saanud teha minu nõusolekuga, kuid ma ei luba neid lekitada.
Mida saab teha, et seda vältida? Milline on võimalik karistus siis, kui fotod lekitatakse netti ilma minu nõusolekuta?
Kahjuks on tegemist olukorraga kus seadus Teid läbi karistusõiguse oluliselt ei kaitse. Samuti puudub täna vahend mis keelaks tal nende igasuguse avaldamise.
Sisuliselt oleks siin ainsaks võimaluseks pöörduda kohtusse ja paluda kohtu keelata tal nende fotode avaldamine ning määrata sunniraha kui ta peaks kohtu keeldu rikkuma.
Küsimus: Kuidas on määratletud tulede kasutus trahvimäärad/ hinnakiri pimedal ajal ja kust selle kohta infot leiaks?04.05.2020
Kuidas on määratletud tulede kasutus trahvimäärad/ hinnakiri pimedal ajal ja kust selle kohta infot leiaks? Eriti huvitab asulasisesel, valgustatud alal täistulede ja parktulede kasutamise kohta.
Mis olukorras te teete hoiatuse ja millal juba trahvi (lähtudes endiselt tulede kasutusest)?
Tulede kasutamise nõuded leitate liiklusseaduse § 40-43
https://www.riigiteataja.ee/akt/122062018010?leiaKehtiv
Vastutus on ette nähtud LS § 242. Mootorsõiduki- või trammijuhi poolt liiklusnõuete muu rikkumine alusel.
Kui tulede vale kasutamine ei ole põhjusatnud liiklusohtu siis kuni 20 trahviühikut, kui on siis kuni 100 ning kuni 6 kuuks juhtimisõiguse äravõtmisega. Kohus võib siin karistusmäära suurendada.
See, kas hoiatus või trahv sõltub väga paljudest asjaoludest. Eeskätt sellest, kas hoiatus on piisav, mõjutamaks juhti edasisele õiguskuulekale käitumisele.
Küsimus: Kas peale koondamist on õigus saada töötuskindlustushüvitist, kui saan ka osalise töövõime toetust?26.03.2020
Olen samas asutuses töötanud üle 5 aasta. Samuti on mulle määratud osaline töövõime ja sellega kaasnev toetus.
Kui koondatakse, siis kas mul on õigus lisaks koondamistasule saada edaspidi ka Töötukassa töötuskindlustushüvitist?
Jah, osalise töövõimega inimesele, kes on töötuna arvele võetud ja kellele on määratud töötuskindlustushüvitis, makstakse mõlemat.
Kui töötu ei vasta töötuskindlustushüvitise tingimustele, siis töötutoetust ja töövõimetoetust korraga ei maksta (töövõimetoetus on suurem, seega makstakse seda).
Küsimus: Kas on õigus töötasu hüvitisele, kellele makstakse töötasu töölepingu alusel, kuid on samuti ettevõtte ainus juhatuse liige ja ainuomanik?26.03.2020
Kas on õigus töötasu hüvitisele isikul, kellele makstakse töötasu töölepingu alusel, kuid ta on samuti sama ettevõtte ainus juhatuse liige ja ka ainuomanik?
Töötasu hüvitist makstakse ainult töölepingu alusel töötajatele, kelle töökoormust või töötasu on vastavalt töölepingu seaduse § 35 või § 37 alusel vähendatud.
Kui töötaja ja tööandja mõlemad vastavad hüvitise maksmise tingimustele, siis töötajale makstakse töötasu hüvitist.
KKK: https://www.tootukassa.ee/content/toetused-ja-huvitised/korduma-kippuvad-kusimused
Küsimus: Kas ettevõtte omanik saab töötuskindlustushüvitist?18.03.2020
Töötan firmas A juba 2,5 aastat töölepingu alusel.
Oman ise firmat B - olen ainuosanik ja ainus juhatuse liige. Firmast B ma ei saa ühtegi tasu - ei palka, juhatuse liikme tasusid ega dividende. Viiruse levikuga tekkinud majandusliku olukorra tõttu koondatakse mind firmast A.
Saan aru, et võin ennast küll töötuna arvele võtta, aga kas mul on õigus saada ka töötuskindlustushüvitist?
Äriühingu juhatuse liiget (äriregistri andmete alusel) saab töötuna arvele võtta, kui ta vastab töötuskindlustushüvitise maksmise tingimustele:
- viimane töösuhe (töötamise registri alusel) enne töötuna arvelevõtmist on lõpetatud töötuskindlustushüvitisele õigust andval alusel
(nt koondamine, katseaja või tähtajalise lepingu lõppemine jms);
Jah, kui vastate tingimustele, siis makstakse tööotsingute toetamiseks töötuskindlustushüvitist.
Küsimus: Kas kortermaja rõdu on avalik koht, kus naaber võib õhupüssiga paugutada?13.02.2020
Kui naabrimees oma kortermaja rõdul paugutab õhupüssiga ja mina naabrina tunnen hirmu, siis kas tegemist on KarS § 262 järgi avalikus kohas käitumise üldnõuete rikkumisega?
Kas kortermaja rõdu saab lugeda avalikuks kohaks?
Kui Teie naabrimees oma kortermaja rõdul paugutab õhupüssida siis ainus mõte mis Teie peast läbi peaks käima on: "Kus mu telefon on, et 112 helistada." Tegemist on avaliku korra rikkumisega kuna tema tegevuse mõjub ulatub ka avaliku ruumi.
Küsimus: Kas mul on alust teha avaldus selle kohta, et naisterahva, kellega ma suhtlesin, kõnesid salvestas salaja tema mees?13.02.2020
Tere küsimus selline
Ma hakkasin suhtlema ühe naisterahvaga, kelle eksmees luges meie kirjavahetust ja paigaldas naisterahva telefoni mingi äpi, mis salvestas meie kõnesid ja salvestused läksid kõik eksmehe e-mailile.
Nüüd ähvardab naist, et minuga suheldes kasutab salvestusi naise vastu, et näidata et naine teda petnud vms.
Aga mulle tundub, et mees ise seadust rikkunud, sellise salvestamiseks?
Kas oleks minul alust tema vastu avaldus teha?
Alus avalduse esitamiseks on antud eksmehe naisel.