Vasalemma valla tiheasustuspiirkondades raieloa väljastamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Vasalemma valla tiheasustuspiirkondades raieloa väljastamise tingimused ja kord
Vasalemma valla tiheasustuspiirkondades raieloa väljastamise tingimused ja kord - sisukord
§ 3 Raieloa väljastamine
§ 4 Raietööde teostamine
§ 6 Raieloa peatamine või kehtetuks tunnistamine
RT IV, 16.10.2012, 6
Vastu võetud 02.12.2008 nr 10
Määrus kehtestatakse “Looduskaitseseaduse” § 45 ja “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 6 lõike 3 punkti 1 alusel.
(1) Vasalemma valla tiheasustuspiirkondades raieloa väljastamise tingimused ja kord (edaspidi kord) reguleerib Vasalemma valla tiheasustuspiirkondades puu(de) raieks ja hoolduslõikuseks loa taotlemist, loa väljaandmist ning loa andmisel võimalike täiendavate kõrvaltingimuste seadmist.
(2) Kord ei reguleeri puude raiet kasvavas metsas “Metsaseaduse” tähenduses ning viljapuude, ilupuude ja –põõsaste raiet ning hooldust.
(3) Raiumiseks on vajalik luba (edaspidi raieluba), kui puu tüve läbimõõt 1,3 meetri kõrgusel juurekaelast (edaspidi rinnasdiameeter) on üle 8 sentimeetri ning puul on selgelt nähtav või määratav tüvi ja võra.
(4) Raieks käesoleva määruse mõistes on:
1) puu raiumine;
2) võra kõrguse ja/või laiuse kärpimine üle 25%, välja arvatud kuivanud okste eemaldamine.
(1) Raieluba võib taotleda puu kasvukoha kinnistu omanik või omaniku esindaja lihtkirjaliku volituse alusel.
(2) Puu raiumiseks esitatakse Vasalemma Vallavalitsusele kirjalik vormikohane taotlus (lisa 1), kus märgitakse järgmised andmed:
1) andmed taotleja kohta: nimi, elu- või asukoha aadress, isiku-või registrikood, telefoninumber ja/või e-posti aadress;
2) raiutava puu liigi ja asukoha kirjeldus;
3) põhjendus puu raiumiseks või hoolduslõikuseks (kuivanud, rajatisele või hoonele ohtlik puu, liiklust takistav jne).
2) korteri- või elamuühistu üldkoosoleku protokolli või juhatuse otsuse koopia, kui raieõigust taotletakse ühistu territooriumil olevale puule;
3) koopia maa-ala plaanist, millele on kantud mahavõetava või hoolduslõikust vajava puu asukoht;
4) kooskõlastus kaitstava loodusobjekti valitseja või Muinsuskaitseametiga kui puu, mida soovitakse raiuda asub kaitstaval loodusobjektil, kinnismälestisel, veekaitsevööndis või muinsuskaitsealal.
(4) Ehitusprojekti kohaselt raiumisele määratud puu raieks esitatakse raieloa taotlus koos ehitusloa taotlusega.
§ 3. Raieloa väljastamine
(1) Raieloa väljastab Vasalemma Vallavalitsuse poolt määratud ametnik (edaspidi ametnik).
(2) Raieloa andmise menetluse käigus ametnik:
1) kontrollib taotluses esitatud ja taotlusele lisatud dokumentides sisalduvate andmete õigsust ning nõuab vajadusel taotlejalt täiendavaid dokumente (dendroloogi hinnang, haljastusprojekt vms.) ja selgitusi;
2) teostab puu ülevaatuse ja märgistab vajadusel raiumisele kuuluva puu looduses;
4) suunab otsustamise vallavalitsusele, kui raieloa taotlejal on vajadus raiuda viis või enam puud;
5) otsustab puu raiumiseks loa andmise või sellest keeldumise hiljemalt kahe nädala jooksul arvates nõuetekohase taotluse või nõutud täiendavate dokumentide ja selgituste esitamise päevast.
(3) Tuuleheite või –murru (avariiohu) korral võib erandina puid langetada loata, kui raieloa taotlemisest tingitud viivitusest võib tekkida pöördumatu oht inimese elule, tervisele või varale.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud asjaoludel teostatud puu raiumisest tuleb omanikul või omaniku esindajal esimesel võimalusel, kuid hiljemalt teole järgneval kolmandal tööpäeval, teatada Vasalemma Vallavalitsusele kirjalikult puude asukoht, arv ja liik. Ametnik fikseerib likvideeritud avarii-ohtlike puude raie, vajadusel kontrollides sündmuspaigal olukorra vastavust kirjeldatule.
3) raiumisele kuuluvate puude liik, arv ja asukoht ja raiumise põhjus;
4) raiekoha puhastamise viis ja tähtaeg;
6) muud raiumise lisatingimused (sealhulgas asendusistutuse kohustuse rakendamine) ja nende täitmise tähtaeg.
(7) Raieluba kehtib kuni 2 kuud.
(8) Raieloa andmisest võib keelduda juhtudel, kui:
2) raieloa taotleja ei ole esitanud nõutud kaitstava loodusobjekti valitseja või Muinsuskaitseameti kooskõlastust või teisi täiendavaid dokumente ja selgitusi;
4) puu on terve ja elujõuline ning ei ohusta hoonete ja rajatiste struktuure (vundamenti, seinu, katust vms.);
6) see on vajalik teiste isikute õiguste või huvide kaitseks;
8) kinnistule või muu ala osale, kus puu kasvab, on esitatud taotlus projekteerimistingimuste määramiseks. Sellisel juhul võib loa andmisest keelduda kuni ehitusloa taotlemiseni;
9) taotleja poolt soovitud hoolduslõikuse meetod ei sobi konkreetsele puuliigile ja lõikuse tagajärjel halveneksid puu kasvutingimused pöördumatult.
§ 4. Raietööde teostamine
(1) Raietööde tehniliselt õige teostamise ja raiekoha puhastamise eest vastutab raieloa saaja.
(2) Raie teostamisel ei tohi kahjustada keskkonda.
(3) Raieloa saaja on kohustatud kaitsma kolmandatele isikutele kuuluvaid ehitisi ja tehnovõrke ning vältima kahju tekitamist kolmandate isikute elule, tervisele ja varale.
(1) Ametnikul on õigus raieloa väljastamise kõrvaltingimusena nõuda raiutava puu asendusistutust.
(2) Võimalusel tehakse asendusistutus puu endises asukohas. Kui istutamine samale kohale ei ole võimalik, on ametnikul õigus määrata asendusistutuse koht arvestades kinnistu omaniku või omaniku esindaja arvamust.
§ 6. Raieloa peatamine või kehtetuks tunnistamine
(1) Ametnikul on õigus peatada raieloa kehtivus või see kehtetuks tunnistada, kui ilmneb, et:
1) taotleja on esitanud tegelikkusele mittevastavaid andmeid või
2) rikutakse raieloa tingimusi.
(2) Loa peatamisest või kehtetuks tunnistamisest teavitatakse viivitamatult taotlejat kirjalikult. Loa peatamise puhul teavitatakse loa taotlejat loa peatamise kestusest.
Järelevalvet käesoleva korra ja selle alusel väljastatud lubade üle teostab “Looduskaitseseaduse” § 75 lõike 2 alusel Keskkonnainspektsioon ja § 75 lõike 3 alusel Vasalemma Vallavalitsus.
Käesoleva korra rikkumise eest kohaldatakse “Looduskaitseseaduses” sätestatud vastutust.
(1) Tunnistada kehtetuks Vasalemma Vallavolikogu 15.06.1999 määrus nr 14 “Raiemäärus Vasalemma valla tiheasustuspiirkondades”.
(3) Avalikustada käesolev määrus valla infolehes ja valla veebilehel www.vasalemma.ee.
(4) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2009. a.
Olga Kugal


text:
MaaRS § 23 lg 1 kohaselt erastatakse maad vastavuses planeeringu ja maakorralduse nõuetega. Maakorraldusseaduse § 5 lg 2 p 4 kohaselt on üks maakorralduse nõue, et tuleb tagada kinnisasjale otstarbekas juurdepääsutee. Maareformi läbiviimisel peab püüdma vältida selliste kinnistute moodustamist, millel puudub ühendus avalikult kasutatava teega ( vt Riigikohtu 26.11.2001 otsuse haldusasjas nr 3-3-1-53-01 p-i 6).
Kinnistule on juurdepääs avalikult kasutatavalt teelt võimalik tagada ka asjaõiguslike kinnisomandi kitsendustega. Asjaõigusseaduse § 156 lg 1 järgi on omanikul, kelle kinnisasjale puudub vajalik juurdepääs avalikult kasutatavalt teelt või kinnisasja eraldi seisvalt osalt, õigus nõuda juurdepääsu üle võõra kinnisasja. Juurdepääsu asukoht, kasutamise tähtaeg ja tasu määratakse kokkuleppel. Kui kokkulepet ei saavutata, määrab juurdepääsu ja selle kasutamise tasu kohus. Juurdepääsu määramisel tuleb arvestada koormatava kinnisasja omaniku huve. Samuti on võimalik koormata kinnistu vastavasisulise reaalservituudiga naaberkinnistu kasuks.
MaaRS § 221 lg-test 1 ja 6 ning § 7 lg-test 5 ja 51 tulenevalt on elamu omanikul üldjuhul õigus erastada kogu tema õiguspärases kasutuses olev maa. See õigus ei ole aga absoluutne, sest teatud tingimuste esinemisel võidakse isikule erastada ka vähem maad, kui tema senises õiguspärases kasutuses on olnud. Erastatava maa suuruse vähendamist saab õigustada üksnes erandlike asjaoludega, näiteks olukorraga, kus maa on vajalik kolmandale isikule kuuluva ehitise teenindamiseks. Põhimõtteliselt on võimalik erastada maad väiksemas ulatuses ka juhul, kui isik seda ise soovib ning see on kooskõlas maakorraldusnõuetega.
Elamu omanikul puudub subjektiivne õigus nõuda tema senises õiguspärases kasutuses mitteoleva maa talle ostueesõigusega erastamist. Kohalik omavalitsus võib kaalutlusõiguse alusel otsustada, kas suurendada erastatavat maad reformimata maa arvel või mitte. Uue elamukrundi moodustamine võib juba iseenesest olla piisav avalik huvi selleks, et jätta rahuldamata taotlus õiguspärases kasutuses olevast krundist suurema teenindusmaa erastamiseks.
3-3-1-20-02 Riigikohus 16.04.2002
Vallavalitsuse poolt tehtud piiride kulgemise ettepanek (piiride kulgemise skeem) on oma sisult esimene etapp MRS §-s 9 lg 9 sätestatud erastatava ja tagastatava maa suuruse ja piiride määramise protsessis. Piiride kulgemise ettepanek on katastriüksuse moodustamise aluseks. Ostueesõigusega erastatava maa täpne suurus määratakse Maa ostueesõigusega erastamise korra punktide 13-1 ja 15 kohaselt kohaliku omavalitsuse korraldusega pärast katastriüksuse moodustamist vastavat õigust omava isiku poolt, s.o pärast vajalike maakorraldustoimingute ja dokumentide, s.h piiriprotokolli koostamist. Valla- või linnavalitsuse korraldus maa ostueesõigusega erastamiseks peab vastama Maa ostueesõigusega erastamise korra punktis 15 sätestatud olulistele tingimustele.

matches:
§ 23
§ 5
§ 156
§ 221
§ 7
Riigikohus


text:
Intress ja käibemaks: seadus ja kohtupraktika - Raamatupidaja
Intress ja käibemaks: seadus ja kohtupraktika
04. detsember 2009 10:00
Käesoleva artikli peamine ajend on autori mitmed praktilised kokkupuuted situatsioonidega, kus saadud intressid ning ka sageli finantstulud laiemalt on käibemaksuarvestusest ja käibedeklaratsioonidest välja jäetud. Kuna nii saadud intresside kui ka finantstulude ebakorrektne käibemaksukäsitlus võivad avaldada olulist mõju arvestatavale või mahaarvatavale käibemaksule, selgitatakse artiklis detailsemalt saadud intresside käibemaksuarvestuse põhimõtteid ja mõju.
Siinkohal juhin tähelepanu asjaolule, et kuigi artiklis keskendutakse intresside käibemaksuarvestusele, kerkivad sageli mitmed sarnased probleemid ka teiste finantstuludena kajastatavate tulude (nt väärtpaberite võõrandamisel teenitud tulu) käibemaksukäsitluses.
Intresside käibemaksukäsitlus käibemaksuseaduses
Käibemaksuarvestuses tuleb eristada tehinguid ja toiminguid, mis tekitavad käibe, ning neid, mis ei ole käive. Käive jaguneb omakorda maksustatavaks käibeks ja maksuvabaks käibeks ning käive tuleb deklareerida käibedeklaratsioonil.
Intresside puhul sätestab käibemaksuseaduse (edaspidi KMS) § 16 lg 21, et hoiustamistehingud avalikkuselt hoiuste ja muude tagasimakstavate rahaliste vahendite kaasamiseks ning laenutehingud, sealhulgas tarbijakrediit, hüpoteeklaenud ja muud äritehingute finantseerimise tehingud, on käsitletavad maksuvaba käibena. Siinkohal on oluline märkida, et KMS § 16 lg-s 21 toodud finantsteenuste maksuvabastus ei ole kohaldatav ainult finantseerimisasutustele. Need reeglid kehtivad kõikidele maksukohustuslastele. Seda on kinnitanud ka Euroopa Kohus mitmes lahendis.
Lisaks märgib KMS § 16 lg 3 p 3, et enne käibe toimumist samal maksustamisperioodil või varem sellest maksuhalduri piirkondlikku struktuuriüksust kirjalikult teavitanud maksukohustuslane võib lisada olemuslikult maksuvabadele finantsteenustele käibemaksu, välja arvatud juhul, kui teenus osutatakse teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele. Seega, ei ole võimalik ka vabatahtlikult maksustada teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele osutatud nimetatud teenust (ehk sellistelt isikutelt saadud intressi).
Intresside maksustamisega haakub veel KMS § 29 lg 1, mis märgib, et maksukohustuslase poolt tasumisele kuuluv käibemaksusumma on maksustamisperioodil KMS § 3 lg-s 4 nimetatud tehingutelt või toimingutelt arvestatud käibemaks, millest on maha arvatud maksustatava käibe […] välja arvatud maksuvaba käibena käsitatavad tehingud (§ 16), tarbeks kasutatava kauba või teenuse sama maksustamisperioodi sisendkäibemaks. Maha võib arvata ka ühendusevälise riigi isikule osutatava finantsteenuse tarbeks kasutatava kauba või teenuse sama maksustamisperioodi sisendkäibemaksu.
Seega ei ole üldreegli kohaselt maksuvaba finantsteenuse tarbeks soetatud kaupadelt ja teenustelt sisendkäibemaksu mahaarvamine lubatud, välja arvatud juhul, kui selline maksuvaba teenus on osutatud ühendusevälise riigi isikule (intress on saadud ühenduseväliselt isikult).
Oluline on siinkohal juhtida tähelepanu veel KMS § 32 lg-s 2 sätestatule, mille kohaselt ei võeta maksustatava käibe ja kogu käibe suhte arvutamisel arvesse juhuslikku finantsteenust. Seega saab eeltoodust järeldada, et juhul, kui näiteks laenutehing on oma olemuselt juhuslikku laadi, ei võeta sellist maksuvaba teenust sisendkäibemaksu mahaarvamise proportsioonis arvesse (ehk sisuliselt ei piira juhuslikku laadi nimetatud maksuvaba teenus sisendkäibemaksu mahaarvamist).
Järgnevalt analüüsime detailsemalt eelkirjeldatud intresside maksustamise põhimõtete elemente.
Maksuvaba intress
Nagu eeltoodust nähtus, on KMS §16 lg 21 kohaselt maksuvaba käibena käsitletavad näiteks laenutehingud, sealhulgas tarbijakrediit, hüpoteeklaenud ja muud äritehingute finantseerimise tehingud. Nimetatud sätte rakendamisel tuleb esmalt lahendada küsimus sellest, milliseid tehinguid vastav säte silmas peab, ehk leida vastus küsimusele, kas maksuvaba käibena on käsitletavad näiteks teisele isikule antavate laenude intress, deposiidilt makstav intress, pangakonto jäägilt makstav intress, kontsernikonto intress, makse hilinemisel tasutav intress, jne.
Kuna KMS vastavad sätted ei ava nimetatud mõisteid, vaatame käibemaksu direktiivi 2006/112 (edaspidi Direktiiv) vastavat regulatsiooni ning Euroopa Kohtu lahendeid selles küsimuses.
Nii KMS-ist kui ka Direktiivi artiklist 135 tuleneb selgesti, et tavapäraste laenude puhul on saadud intress olemuslikult maksuvaba käive. Küll aga võib probleeme tekkida mõningates spetsiifilistes tehingutes finantseerimistasu maksukäsitlus. Kuna ka Direktiivi vastavate punktide tõlgendamine võib tekitada moonutusi, vaatame seda, mida intresside maksuvabastuse kohta on erinevates lahendites märkinud Euroopa Kohus.
Intresside maksuvabastuse küsimus leidis esmalt Euroopa Kohtus käsitlust BAZ Bausystem lahendis, mille tehiolude kohaselt jättis teenuse tellija BAZ Bausystem’ile ehitusteenuse eest maksmata ning vaidlus tasumise üle jõudis kohalikku kohtusse, kus otsustati, et tellija peab siiski teenuse eest tasuma fikseeritud summa ning täiendavalt 5% intressi. Euroopa Kohtus arutleti nimetatud lahendis selle üle, kas täiendav määratud intress peaks olema teenuse hinna osa ja maksustatama käibemaksuga sarnaselt teenusele või on see täiendav intress eraldi (maksuvaba) element.
Euroopa Kohus leidis, et arutlusel olevas juhtumis ei ole selline täiendav intress teenuse hinna osa, kuna sellel ei ole mingit otsest seost osutatud teenuse ja selle eest makstava tasuga. Selline täiendav kohaliku kohtu poolt määratud intress on pigem tasu/karistus hilisema maksmise eest (nn viivitusintress) ning seega eraldi maksukäsitlust omav (maksuvaba) element.
Teine Euroopa Kohtu lahend, mis intresside küsimust käsitleb, on Muys, mille tehiolude kohaselt pidi tellija ehitajale ehituse jooksul maksma osade kaupa vastavalt tehtud töödele. Samas nägid lepingud ette võimaluse, et tellija võib tasuda teenuse eest ka ehituse lõppemisel, kuid sellisel juhul tuleb lisaks ehituse maksumusele tasuda ka täiendav intress. Euroopa Kohtus arutleti selle üle, kas sellise kokkuleppe korral hilisemal tasumisel makstav täiendav summa on käsitletav tasuna ehitusteenuse eest (hiljem tasumisel on teenuse maksumus kõrgem) või eraldi finantseerimiselement.
Euroopa Kohus leidis selles lahendis, et (ehitus)teenuse maksustatav väärtus tuleb määrata teenuse üleandmisel (ehk sisuliselt käibe tekkimisel) ning kui pooled leppisid kokku, et tasutakse (kõrgemas hinnas) teenuse osutamise lõppemisel, tuleb seda tasutavat hinda käsitleda (ehitus)teenuse maksustatava väärtusena isegi siis, kui selline täiendav tasu on lepingus eraldi elemendina välja toodud. Seega ei oleks sellises kokkuleppes see täiendav tasu eraldi finantsteenus.
Siinkohal on huvitav märkida veel Euroopa Kohtu kohtujuristi (advocate general) märkust, et juhul, kui selliste kokkulepete puhul oleks täiendav tasu eraldi maksuvaba finantsteenus, looks see võimaluse kuritarvitusteks - pooled lepiksid jooksva tasumise suhtes hinna madalamaks ning selline täiendav „intress“ võimaldaks olulist osa teenuse maksumusest käsitleda maksuvabana.
Mõnevõrra keerulisem on finantseerimisasutuse poolt maksukohustuslasele makstavate intresside käibemaksukäsitlus. Kas näiteks deposiidilt/hoiuselt makstav intress või kas näiteks arvelduskonto jäägilt makstav intress on käsitletavad maksukohustuslase (maksuvaba) käibena? Direktiivi artikli 135 lõike 1 punkt d mainib nii hoiused kui ka arvelduskontosid ning sellest tulenevalt peaksid hoiuste ja arvelduskontodega seonduvad tehingud olema maksuvaba käive. Selliste toimingute maksukäsitluse analüüsi teeb komplitseerituks aga teenuse olemasolu tuvastamine.
Hoiuste/deposiitide ja arvelduskontodelt makstavate intresside küsimus ei ole Euroopa Kohtus olulist käsitlust leidnud - vaid ühes otsuses (C-77/01 EDM) on Euroopa Kohus märkinud, et kui raha hoiustatakse deposiidis, on tegemist teenuse osutamisega pangale ning deposiidilt makstav intress on maksuvaba käive deposiidi tegijale. Sellise Euroopa Kohtu käsitlusega saab nõustuda, kuid samas vajaks kindlasti selgemat lahendust küsimus sellest, milline on sellises situatsioonis panga poolt osutatava teenuse maksustatav väärtus.
Arvelduskontolt makstava intressi käibemaksukäsitlus ei ole siiani Euroopa Kohtus veel põhjalikku käsitlust leidnud ning Direktiivi vastava sätte grammatilisel tõlgendamisel võiks jääda mulje, et arvelduskontolt saadud intress on rahaomaniku jaoks maksuvaba käive. Samas ei saaks sellise käsitlusega nõustuda, kuna raha hoidmine arvelduskontol ei ole käsitletav iseseisvas majandustegevuses hüve osutamisena (teenusena). Arvelduskonto kasutamise eest pangale makstav tasu on samas kindlasti panga jaoks käive.
Maksuvaba intressi maksustamise võimalus
Nagu eeltoodust nähtus, annab KMS § 16 lg 3 p 3 võimaluse maksustada olemuslikult maksuvaba finantsteenust, välja arvatud juhul, kui teenus osutatakse teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele.
Seega, juhul kui saadav intress on käsitletav maksuvaba käibena, on maksukohustuslasel siiski võimalik sellist intressi käibemaksuga maksustada, kuid seda ainult siis, kui sellest on eelnevalt maksuhaldurit kirjalikult teavitatud. Intresse ei ole võimalik maksustada, kui neid saadakse teise liikmesriigi maksukohustuslaselt või piiratud maksukohustuslaselt. Sellised intressid jäävad alati maksuvabaks.
Kui intressi soovitakse maksustada, peab sellest eelnevalt maksuhaldurit kirjalikult teavitama. Selliseks teavitamiseks ei ole ette nähtud spetsiaalset vormi ning maksuhaldurit võib teavitada ka e-posti teel. Teavitamine võib toimuda ka tehingute kaupa. Kui intresse otsustatakse maksustada, tuleb neid maksustada järgnevad kaks aastat.
Kui intressi saaja soovib intressi maksustada, tuleb saadavatele intressidele lisada käibemaks ning samas peaks intressi maksjal (juhul kui tegemist on maksukohustuslasega) olema sellises situatsioonis õigus intressidelt tasutav käibemaks sisendkäibemaksuna maha arvata. Praktikas väljastatakse sellise võimaluse tagamiseks intressi maksjale arve, kus märgitakse intressid ning makstav käibemaks.
Maksuvaba intressi mõju sisendkäibemaksu maha arvamisele
KMS § 29 lg 1 sätestab, et maksukohustuslase poolt tasumisele kuuluv käibemaksusumma on maksustamisperioodil KMS §-s 3 lõikes 4 nimetatud tehingutelt või toimingutelt arvestatud käibemaks, millest on maha arvatud maksustatava käibe tarbeks kasutatava kauba või teenuse sama maksustamisperioodi sisendkäibemaks. Maha võib arvata ka ühendusevälise riigi isikule osutatava finantsteenuse tarbeks kasutatava kauba või teenuse sama maksustamisperioodi sisendkäibemaksu.
Lisaks märgib KMS § 32 lg 1, et kui maksukohustuslane kasutab kaupu ja teenuseid nii maksustatava kui maksuvaba käibe tarbeks, arvatakse sisendkäibemaks arvestatud käibemaksust maha osaliselt. KMS § 32 lg-s 2 sätestab, et maksustatava käibe ja kogu käibe suhte arvutamisel ei võeta arvesse juhuslikku KMS § 16 lg-s 21 nimetatud finantsteenuste osutamist.
Seega saab eeltoodust järeldada, et juhul kui intressi on saadud ühendusevälise riigi isikult, siis selline olemuslikult maksuvaba käive ei piira sisendkäibemaksu mahaarvamist. Samuti ei mõjuta sisendkäibemaksu mahaarvamist juhuslikku laadi maksuvaba käive.
Kuna juhuslikkuse termin on käibemaksuseaduses avamata, kuid samas omab vastav säte praktikas olulist tähtsust, vaatame alljärgnevalt põgusalt Euroopa praktikat vastavas küsimuses.
Euroopa Kohtult küsiti otseselt juhuslikkuse termini definitsiooni kohtuasjas EDM. Selles lahendis sidus Euroopa Kohus juhuslikkuse mõiste (Direktiivi inglise keelses versioonis kasutatakse terminit incidental) hoopis soetatavate kaupade ja teenuste ning nende kasutamise otstarbega ning leidis, et juhul, kui laenu andmiseks ei kasutata ressursse, mis sisaldavad käibemaksu, oleks laenu andmine ning saadud intress olemuslikult incidental ning sellist maksuvaba tulu ei tuleks sisendkäibemaksu mahaarvamise proportsiooni arvutamisel arvesse võtta. Seega ei ole Eesti käibemaksuseaduses kasutatav termin „juhuslik“ kõige paremini õnnestunud ning vastava sätte rakendamisel tuleks hinnata seda, kui palju sellise tehingu tarbeks kasutatakse ressursse, mida on käibemaksuga maksustatud. Kuna nimetatud sätte rakendamine sõltub maksumaksja tegevusspetsiifikast, tuleb siiski igat üksikjuhtumit hinnata eraldi.
Juhul, kui saadud intress ei ole olemuslikult juhuslik ning seda ei arvata sisendkäibemaksu mahaarvamise proportsioonist välja seetõttu, et on saadud ühendusevälise riigi isiku käest, avaldab selline maksuvaba intress mõju sisendkäibemaksu mahaarvamisele. Selline mõju võib siiski olla sisuliselt olematu, kuna maksustatava käibe ja kogu käibe suhe ümardatakse ülespoole täisprotsendini. Kui näiteks maksustatava käibe osakaal kogu käibest on 99,20%, võib selle ümardada ülespoole täisprotsendini (100%) ning sisendkäibemaksu mahaarvamise piirangut ei teki.
Käesoleva artikli teemal teeb Advokaadibüroo Glimstedt Straus & Partnerid maksuekspert Marko Saag ettekande 10.12.2009 toimuval TTÜ majandusarvestuse instituudi konverentsil „Raamatupidamiselt majandusarvestusele II“.
Artikli täisversioon on avaldatud konverentsi kogumikus.
Täiendav informatsioon konverentsi kohta SIIN.
Lemmi Kann, Marko Saag
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2009/12/04/intress-ja-kaibemaks-seadus-ja-kohtupraktika

matches:
§ 16
§ 16
Kohus
§ 16
§ 29
§ 3
§ 32
§16
Kohus
Kohus
Kohus
§ 16
§ 29
§ 32
§ 32
§ 16
Kohus


text:
Language of document : Bulgarian Spanish Czech Danish German Estonian Greek English French Italian Latvian Lithuanian Hungarian Maltese Dutch Polish Portuguese Romanian Slovak Slovene Finnish Swedish ECLI:EU:C:2013:221
Keskkond – Århusi konventsioon – Direktiiv 85/337/EMÜ – Direktiiv 2003/35/EÜ – Artikkel 10a – Direktiiv 96/61/EÜ – Artikkel 15a – Õigus pöörduda keskkonnaküsimustes kohtusse – Mõiste „üle jõu käivalt kulukas” kohtumenetlustes
Kohtuasjas C‑260/11,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Supreme Court of the United Kingdom’i (Ühendkuningriik) 17. mai 2011. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 25. mail 2011, menetluses
The Queen, taotluse alusel, mille esitasid
Lilian Pallikaropoulos,
koosseisus: kohtunik L. Bay Larsen neljanda koja presidendi ülesannetes, kohtunikud: J.‑C. Bonichot (ettekandja), C. Toader, A. Prechal ja E. Jarašiūnas,
arvestades kirjalikus menetluses ja 13. septembri 2012. aasta kohtuistungil esitatut,
– L. Pallikaropoulos, esindajad: solicitor R. Buxton ja D. Wolfe, QC,
– Ühendkuningriigi valitsus, esindajad: C. Murrell ja J. Maurici, keda abistas barrister R. Palmer,
– Taani valitsus, esindajad: S. Juul Jørgensen ja V. Pasternak Jørgensen,
– Iirimaa, esindajad: E. Creedon ja D. O’Hagan, keda abistas barrister-at-law N. Hyland,
– Euroopa Komisjon, esindajad: P. Oliver ja L. Armati,
olles 18. oktoobri 2012. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlus puudutab küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 175, lk 40; ELT eriväljaanne 15/01, lk 248, edaspidi „direktiiv 85/337”) artikli 10a viiendat lõiku ja nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (EÜT L 257, lk 26; ELT eriväljaanne 15/03, lk 80; edaspidi „direktiiv 96/61”) artikli 15a viiendat lõiku; neid direktiive on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/35/EÜ (ELT L 156, lk 17; ELT eriväljaanne 15/07, lk 466).
2 Taotlus on esitatud ühelt poolt D. Edwardsi ja L. Pallikaropoulose ning teiselt poolt Environment Agency, First Secretary of State’i ning Secretary of State for Environment, Food and Rural Affairs’i vahelises vaidluses betoonitööde teostamiseks Environment Agency antud loa üle. Taotlus käsitleb seda, kas liidu õigusega on kooskõlas House of Lords’i otsus, millega mõisteti L. Pallikaropouloselt, kelle edasikaebus jäeti põhjendamatuse tõttu rahuldamata, välja vastaspoole kohtukulud.
3 Vastavalt Euroopa Ühenduse nimel nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsusega 2005/370/EÜ (ELT L 124, lk 1) heaks kiidetud keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (edaspidi „Århusi konventsioon”) preambulile:
4 Århusi konventsiooni artiklis 1 pealkirjaga „Eesmärk” on ette nähtud järgmist:
5 Konventsiooni artikli 3, pealkirjaga „Üldsätted”, lõikes 8 on sätestatud:
6 Sama konventsiooni artiklis 9, mille pealkiri on „Õigus pöörduda kohtusse”, on täpsustatud:
3. Lisaks lõigetes 1 ja 2 nimetatud menetlustele ning ilma et see piiraks lõigetes 1 ja 2 nimetatud menetluste kohaldamist, tagab konventsiooniosaline siseriiklike õigusaktide nõuetele vastavale üldsuse esindajale, juhul kui need nõuded on sätestatud, juurdepääsu kohtulikule või haldusmenetlusele, et vaidlustada eraõigusliku isiku või avaliku võimu organi tegevus või tegevusetus, mis on vastuolus siseriiklike keskkonnaõigusnormidega.
4. Lisaks lõikele 1 ja piiramata selle kohaldamist, peavad lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud menetlused nägema ette kohased ja tõhusad õiguskaitsevahendid, sealhulgas vajaduse korral esialgse õiguskaitse, ning olema ausad, õiglased, õigeaegsed ja mitte takistavalt kallid. [...]
7 Direktiivi 85/337 artiklis 10a ja direktiivi 96/61 artiklis 15a, mille sõnastus on identne, on sätestatud:
Liikmesriigid määravad kindlaks, mis moodustab küllaldase huvi ja õiguse kahjustatuse, kooskõlas eesmärgiga anda asjaomasele üldsusele laialdane juurdepääs õiguskaitsele.
Sel eesmärgil loetakse käesoleva artikli punkti a tähenduses piisavaks kõikide valitsusväliste organisatsioonide huvi, kui need vastavad artikli 1 lõikes 2 loetletud nõuetele. Samuti võib eeldada, et sellistel organisatsioonidel on õigusi, mida saab kahjustada käesoleva artikli punkti b tähenduses.
8 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT 2012, L 26, lk 1) kodifitseeris direktiivi 85/337. Direktiivi 2011/92 artikli 11 lõike 4 teises lõigus sätestatu on identne normiga direktiivi 85/337 artikli 10a viiendas lõigus.
9 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiiv 2008/1/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (ELT L 24, lk 8) kodifitseeris direktiivi 96/61. Direktiivi 2008/1 artikli 16 lõike 4 teises lõigus sätestatu on identne normiga direktiivi 96/61 artikli 15a viiendas lõigus.
10 Supreme Court’i 2009. aasta kodukorra (Supreme Court Rules 2009, SI 2009, nr 1603) § 49 lõikes 1 on sätestatud:
„Kohtukulude üksikasjaliku hindamise viivad igas kohtuasjas läbi kaks kulusid hindavat ametnikku, kelle määrab president, kusjuures:
a) üks kulusid hindav ametnik peab olema kulusid hindav kohtunik (Costs Judge, Taxing Master of the Senior courts),
b) teine võib olla kohtusekretär.”
11 D. Edwards vaidlustas Environment Agency (keskkonnaamet) otsuse, millega anti luba betoonitööde teostamiseks, kaasa arvatud jäätmete põletamiseks Rugby’s (Ühendkuningriik), väites keskkonnaõiguse alusel eelkõige seda, et projekti keskkonnamõju hindamist ei ole läbi viidud. D. Edwardsile anti sel puhul ka menetlusabi.
12 Kaebus jäeti rahuldamata ja D. Edwards esitas vastava otsuse peale apellatsioonkaebuse Court of Appealile, kuid viimasel kohtuistungi päeval, enne selles kohtuasjas lõpliku otsuse tegemist, loobus oma kaebusest.
13 L. Pallikaropoulose taotlusel lubati tal liituda apellatsioonkaebuse esitajana menetlusega ülejäänud menetluse ajaks. Ta ei vastanud menetlusabi andmisele esitatavatele tingimustele, aga Court of Appeal nõustus piirama tema vastutust kohtukulude eest 2000‑le Suurbritannia naelsterlingile.
14 Court of Appeal jättis apellatsioonkaebuse rahuldamata ja jättis L. Pallikaropoulose kanda tema enda kulud ning mõistis talt välja apellatsioonimenetluse vastustajate kohtukulud eelnimetatud ülempiiri ulatuses.
15 L. Pallikaropoulos esitas seejärel kassatsioonkaebuse House of Lordsile ja esitas taotluse, milles palus jätta temalt nõudmata kohtu nõutud garantii eeldatavate kulude kohta summas 25 000 Suurbritannia naelsterlingit. See taotlus jäeti rahuldamata.
16 L. Pallikaropoulos taotles ka kulude piiramise määrust (protective costs order), mille eesmärk oli piirata tema vastutust võimalike kohtukulude puhul juhul, kui tema kaebus jäetakse rahuldamata. See taotlus jäeti rahuldamata.
17 House of Lords jättis 16. aprilli 2008. aasta otsusega muutmata Court of Appeali otsuse, millega jäeti apellatsioonkaebus rahuldamata ja 18. juulil mõistis House of Lords L. Pallikaropouloselt välja vastustajate kassatsioonimenetluse kohtukulud ja juhul, kui menetlusosalised ei jõua kulude summas kokkuleppele, pidi summa määrama kindlaks parlamendi ametnik (Clerk of the Parliaments). Vastustajad esitasid hüvitamisele kuuluvate kulude kohta kaks arvet suurusega 55 810 Suurbritannia naelsterlingit ja 32 290 Suurbritannia naelsterlingit.
18 House of Lordsi pädevus on üle antud Supreme Court of the United Kingdomile, mis asutati hiljuti, 1. oktoobril 2009. Vastavalt Supreme Courti 2009. aasta kodukorrale viivad kohtukulude üksikasjaliku hindamise läbi kaks kulusid hindavat ametnikku (costs officers), kelle määrab kohtu esimees. Endalt kohtukulude väljamõistmist vaidlustades tugines L. Pallikaropoulos direktiividele 85/337 ja 96/61.
19 4. detsembri 2009. aasta otsuses leidsid kulusid hindavad ametnikud, et nad on põhimõtteliselt pädevad hindama selle argumendi põhjendatust.
20 Põhikohtuasja vastustajad esitasid kulude üle otsustamise menetluses nimetatud otsuse peale kaebuse Supreme Court of the United Kingdomi ainukohtunikule ja palusid suunata asi viiest kohtunikust koosnevale kolleegiumile, kellele see lõpuks otsustatigi saata.
21 Kolleegium tegi otsuse 15. detsembril 2010. Ta leidis, et kulusid hindavad ametnikud peavad oma ülesannete täitmisel piirduma üksnes sellega, mis on Supreme Courti 2009. aasta kodukorras ette nähtud, ja järelikult peavad nad piirduma vaid kohtukulude kokkuarvutamisega. Kolleegiumi arvates kuulub küsimus selle kohta, kas direktiivide 85/337 ja 96/61 tähenduses on kohtusse pöördumine üle jõu käivalt kulukas, üksnes põhimenetluses otsuse teinud kohtu pädevusse, kes võib seda käsitleda kas menetluse alguses, kui ta kaalub, kas anda kulude piiramise määrus, või oma põhimenetluses tehtavas otsuses.
22 Samuti leidis kolleegium, et House of Lords ei kontrollinud kulude piiramise taotlust hinnates küsimust, kas vastustajate kohtukulude väljamõistmine L. Pallikaropouloselt oli vastuolus nende direktiividega.
„1. Kuidas peaks liikmesriigi kohus lahendama küsimuse, mis puudutab kohtukulude väljamõistmist üldsuse liikmelt, kelle keskkonnaalane kaebus jäeti rahuldamata, võttes arvesse nõudeid, mis tulenevad Århusi konventsiooni artikli 9 lõikest 4, mis on rakendatud [direktiivi 85/337] artikliga 10a ja [direktiivi 96/61] artikliga 15a?
2. Kas küsimuse üle, kas kohtumenetlus on „üle jõu käivalt kulukas” Århusi konventsiooni artikli 9 lõike 4 tähenduses, mis on rakendatud direktiividega, tuleks otsustada objektiivsel alusel (arvestades näiteks üldsuse „tavalise” liikme võimalust võimalikke kohtukulusid tasuda) või tuleks selle üle otsustada subjektiivsel alusel (arvestades konkreetse kaebuse esitaja vahendeid) või tuleks neid kahte alust omavahel kuidagi kombineerida?
3. Või kas see on puhtalt liikmesriigi siseriikliku õiguse küsimus, millega kaasneb üksnes liikmesriigi kohustus saavutada direktiivides sätestatud tulemus, nimelt et asjaomane menetlus ei oleks „üle jõu käivalt kulukas”?
4. Kas kohtumenetluse „üle jõu käivalt kulukuse” üle otsustamisel on asjakohane see, et kaebuse esitaja ei loobunud sellega seoses menetluse algatamisest ega jätkamisest?
5. Kas neid küsimusi on lubatud lahendada i) apellatsioonimenetluse või ii) kassatsioonimenetluse staadiumis teistmoodi kui esimeses kohtuastmes?”
24 Nende erinevate küsimustega, mis tuleb koos läbi vaadata, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtul täpsustada esiteks seda, milline tähendus on direktiivi 85/337 artikli 10a viiendas lõigus ja direktiivi 96/61 artikli 15a viiendas lõigus ette nähtud nõudel, mille kohaselt ei tohi nendes sätetes nimetatud menetlused olla üle jõu käivalt kulukad, ja teiseks seda, millistest hindamiskriteeriumidest peab liikmesriigi kohus lähtuma selle nõude hindamisel, kui see võib kohtu arvates kuuluda kulude väljamõistmisel kohaldamisele, ning milline on liikmesriikide tegutsemisruum nende kriteeriumide kindlaksmääramisel siseriiklikus õiguses. Eelotsusetaotluse esitanud kohus palub Euroopa Kohtul täpsustada ühtlasi seda, kas liikmesriigi kohus, hinnates seda, kas menetlus on üle jõu käivalt kulukas, peab arvesse võtma asjaolu, et menetlusosalisel ei takistanud kaebuse esitamist ja menetluse jätkamist reaalselt tõenäosus, et kulud mõistetakse välja temalt; ja kas kohtu analüüs võib lisaks olla erinev sõltuvalt sellest, kas kohus teeb otsuse esimese astme, apellatsiooni- või edasise kaebemenetluse lõpus.
– Mõiste „üle jõu käivalt kulukas” direktiivide 85/337 ja 96/61 tähenduses
25 Esiteks tuleb meenutada, et nagu Euroopa Kohus on juba otsustanud, ei keela direktiivi 85/337 artikli 10a viiendast lõigust ning direktiivi 96/61 artikli 15a viiendast lõigust tulenev nõue, mille kohaselt ei tohi kohtumenetlused olla üle jõu käivalt kulukad, kohtutel välja mõista kohtukulusid (vt selle kohta 16. juuli 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑427/07: komisjon vs. Iirimaa, EKL 2009, lk I‑6277, punkt 92).
26 See tuleneb otseselt Århusi konventsioonist, millega tuleb liidu õigusaktid „viia vastavusse”, ning direktiivi 2003/35, millega muudeti direktiive 85/337 ja 96/61, põhjendusest 5; Århusi konventsiooni artikli 3 lõikes 8 on täpsustatud, et säte ei ole vastuolus konventsiooniosalise kohtute õigusega mõista välja mõistlikke kohtukulusid.
27 Veel tuleb rõhutada seda, et nõue, mille kohaselt ei tohi menetlus olla üle jõu käivalt kulukas, puudutab kõiki finantskulusid, mis tekivad kohtumenetluses osalemisel (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus komisjon vs. Iirimaa, punkt 92).
28 Niisiis tuleb menetluse üle jõu käivat kulukust hinnata tervikuna, võttes arvesse kõiki menetlusosalisel tekkinud kulusid.
29 Lisaks tuleneb nii liidu õiguse ühetaolise kohaldamise kui ka võrdsuse põhimõttega seonduvatest nõuetest, et sellise liidu õigusnormi mõisteid, mis ei viita sõnaselgelt liikmesriikide õigusele õigusnormi tähenduse ning ulatuse kindlaksmääramiseks, tuleb tavaliselt kogu Euroopa Liidu piires tõlgendada autonoomselt ja ühetaoliselt ning selline tõlgendus tuleb leida, arvestades sätte konteksti ja eesmärki (vt eelkõige 14. veebruari 2012. aasta otsus kohtuasjas C‑204/09: Flachglas Torgau, punkt 37).
30 Kuigi ei Århusi konventsiooni artikli 9 lõikes 4, milles on sätestatud, et selle artikli lõigetes 1–3 nimetatud menetlused ei tohi olla takistavalt kallid, ega direktiivides 85/337 ja 96/61 ei ole täpsustatud seda, kuidas tuleb hinnata kohtumenetluse kulusid, selleks et otsustada, kas menetlust tuleb pidada üle jõu käivalt kulukaks, tuleneb eelnevast, et seda ei saa hinnata ainult siseriikliku õiguse kohaselt.
31 Ka on direktiivi 85/337 artikli 10a kolmandas lõigus ja direktiivi 96/61 artikli 15a kolmandas lõigus sõnaselgelt täpsustatud, et Euroopa Liidu seadusandja eesmärk on anda asjaomasele üldsusele „laialdane juurdepääs õiguskaitsele”.
32 Nimetatud eesmärk seostub laiemalt liidu seadusandja tahtega säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna kvaliteeti ja tagada, et üldsusel oleks selles aktiivne roll.
33 Lisaks on nõue, et menetlus ei tohi olla „üle jõu käivalt kulukas”, keskkonna valdkonnas seotud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 ette nähtud õigusega tõhusale õiguskaitsevahendile ning samuti tõhususe põhimõttega, mille kohaselt ei tohi menetlusnormid, mis on kehtestatud nende kohtuasjade läbivaatamiseks ja mille eesmärk on tagada isikutele liidu õigusest tulenevate õiguste kaitse, muuta liidu õiguskorraga antud õiguste kasutamist praktiliselt võimatuks või ülemäära raskeks (vt 8. märtsi 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑240/09: Lesoochranárske zoskupenie VLK, EKL 2011, lk I‑1255, punkt 48).
34 Lõpetuseks, kuigi Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni poolt 2000. aastal avaldatud dokument „Århusi konventsioon: kohaldamise juhised” ei tõlgenda konventsiooni siduvalt, võib siiski märkida, et selles on täpsustatud, et konventsiooni alusel kaebuse esitamise menetluse või siseriikliku keskkonnaõiguse rakendamise kulud ei tohi olla nii kõrged, et need takistaksid üldsusel vajaduse korral kaebust esitada.
35 Eelnevast tuleneb, et direktiivi 85/337 artikli 10a viiendas lõigus ning direktiivi 96/61 artikli 15a viiendas lõigus sätestatud nõue, mille kohaselt ei tohi kohtumenetlus olla üle jõu käivalt kulukas, tähendab, et kohtumenetluses tekkida võivad finantskulud ei tohi sätetes viidatud isikutel takistada artiklite kohaldamisalasse kuuluva kaebuse või edasikaebuse esitamist kohtutesse. Kui liikmesriigi kohus peab tegema kohtuasja kaotanud kaebajalt kulude väljamõistmise otsuse keskkonnaalases vaidluses või palju üldisemalt juhul, kui on vaja otsust teha – nagu see võib olla Ühendkuningriigi kohtutes – mõnes varasemas menetluse staadiumis nende kulude võimaliku piiramise kohta, mida võidakse välja mõista menetlusosaliselt, kes kohtuasja kaotab, peab kohus tagama eelnimetatud nõude järgmise, ja selle, et arvesse võetakse nii oma õigusi kaitsta sooviva isiku huve kui ka üldist huvi keskkonna kaitsmise vastu.
– Hindamiskriteeriumid „mitte üle jõu käiva kulukuse” nõude hindamisel
36 Nagu on täpsustatud käesoleva kohtuotsuse punktis 24, soovib Supreme Court of the United Kingdom teada, millistest hindamiskriteeriumidest peab liikmesriigi kohus lähtuma kohtukulude kohta otsuse tegemisel, selleks et tagada selle nõude täitmine nii, et menetlus ei oleks üle jõu käivalt kulukas. Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib eelkõige teada, kas hindamisel tuleks lähtuda objektiivsest alusest või vastupidi, subjektiivsest alusest ja mil määral peaks seejuures arvestama siseriikliku õigusega.
37 Tuleb meenutada, et väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et juhul kui liidu õiguses ei ole täpsustatud, on liikmesriigid kohustatud direktiivi ülevõtmisel tagama selle täieliku mõju, omades samas ulatuslikku kaalutlusruumi meetodite valiku osas (vt eelkõige 9. novembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑216/05: komisjon vs. Iirimaa, EKL 2006, lk I‑10787, punkt 26).
38 Sellest järeldub vahendite kohta, millega saavutada tõhusa kohtuliku kaitse tagamise eesmärk keskkonnaõiguse valdkonnas ilma üle jõu käivate kuludeta, et arvesse tuleb võtta kõiki siseriikliku õiguse asjassepuutuvaid sätteid ja eelkõige siseriiklikke menetlusabi andmise ning kulude piiramise süsteeme nagu see, mida on kirjeldatud käesoleva kohtuotsuse punktis 16. Arvestada tuleb ka märkimisväärseid erinevusi, mida leidub selles valdkonnas liikmesriikide seadusandluses.
39 Nagu eelnevalt juba märgitud, peab kulude kohta otsust langetav liikmesriigi kohus lisaks tagama eelnimetatud nõude järgmise, ja selle, et arvesse võetakse nii oma õigusi kaitsta sooviva isiku huve kui ka üldist huvi keskkonna kaitsmise vastu.
40 Seda hinnates ei saa lähtuda ainult asjaomase isiku majanduslikust olukorrast, vaid hinnang peab tuginema ühtlasi kulude summa objektiivsel analüüsil, arvestades eriti seda, nagu on märgitud käesoleva kohtuotsuse punktis 32, et keskkonnakaitses peaks üksikisikutel ja ühendustel olema aktiivne roll. Selles mõttes ei tohi menetluskulud teatavatel juhtudel osutuda objektiivselt põhjendamatuks. Niisiis ei tohi menetluskulud ületada asjaomase isiku majanduslikke võimalusi ja mingil juhul ei tohi need osutuda objektiivselt põhjendamatuks.
41 Liikmesriigi kohus ei tohi asjaomase isiku majanduslikku olukorda analüüsides anda hinnangut, mis lähtub üksnes „keskmise” kaebaja oletatavatest majanduslikest võimalustest, kuna nendel võib asjaomase isiku olukorraga olla vaid kaudne suhe.
42 Lisaks võib liikmesriigi kohus selle hindamise raames võtta arvesse menetlusosaliste olukorda, taotleja mõistlikku võimalust saavutada edu, asja olulisust taotlejale ja keskkonna kaitsmisel, kohaldatava õiguse ja menetluse keerukust ning seda, kas kaebused menetluse erinevates staadiumides võivad olla esitatud kergekäeliselt (vt analoogia alusel 22. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑279/09: DEB, EKL 2010, lk I‑13849, punkt 61).
43 Samuti tuleb selgituseks märkida, et üksnes asjaolu alusel – millele juhtis tähelepanu Supreme Court of the United Kingdom –, et asjaomane isik ei lasknud kaebuse esitamisel end tegelikkuses takistada, ei saa teha järeldust, et menetlus ei ole tema jaoks üle jõu käivalt kulukas direktiivide 85/337 ja 96/61 eespool selgitatud tähenduses.
44 Lõpetuseks, seoses eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimusega, kas hinnang selle kohta, ega kulud ei ole üle jõu käivalt suured, peab erinema vastavalt sellele, kas liikmesriigi kohus teeb kulude kohta otsuse esimese astme, apellatsiooni- või edasise kaebemenetluse lõpus, tuleb märkida, et lisaks sellele, et direktiivid 85/337 ja 96/61 ei sisalda seesugust erisust, ei ole niisugune tõlgendus kooskõlas liidu seadusandja soovitud eesmärgi, milleks on võimalikult laialdane kohtusse pöördumise õiguse tagamine ja keskkonnakaitse parandamisele kaasaaitamine, täieliku järgimisega.
45 Nõuet, et kohtumenetlus ei tohi olla üle jõu käivalt kulukas, ei pea liikmesriigi kohus seega hindama erinevalt sõltuvalt sellest, kas ta peab selle üle otsustama esimese astme, apellatsiooni‑ või edasise kaebemenetluse lõpus.
46 Järelikult tuleb asuda seisukohale, et kui liikmesriigi kohus peab tegema käesoleva kohtuotsuse punktis 41 viidatud olukorras otsuse, kas keskkonnaasjade menetlus on asjaomase isiku jaoks üle jõu käivalt kulukas, ei saa kohus hinnangut andes lähtuda ainult isiku majanduslikust olukorrast, vaid hinnang peab tuginema ühtlasi kulude summa objektiivsel analüüsil. Lisaks võib ta võtta arvesse menetlusosaliste olukorda, taotleja mõistlikku võimalust saavutada edu, asja olulisust taotlejale ja keskkonna kaitsmisel, kohaldatava õiguse ja menetluse keerukust, seda, kas kaebused menetluse erinevates staadiumides võivad olla esitatud kergekäeliselt ning siseriiklike menetlusabi andmise ning kulude piiramise süsteemide olemasolu.
47 Vastupidi, üksnes asjaolu alusel, et asjaomane isik ei lasknud kaebuse esitamisel end tegelikkuses takistada, ei saa teha järeldust, et menetlus ei ole tema jaoks üle jõu käivalt kulukas.
48 Viimaks ei saa seda hinnata lähtuvalt erinevatest kriteeriumidest vastavalt sellele, kas hinnangu peab andma esimese astme, apellatsiooni- või edasise kaebemenetluse lõpus.
Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta artikli 10a viiendas lõigus ning nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta artikli 15a viiendas lõigus – neid direktiive on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/35/EÜ – sätestatud nõue, mille kohaselt ei tohi kohtumenetlus olla üle jõu käivalt kulukas, tähendab, et kohtumenetluses tekkida võivad finantskulud ei tohi sätetes viidatud isikutel takistada artiklite kohaldamisalasse kuuluva kaebuse või edasikaebuse esitamist kohtutesse. Kui liikmesriigi kohus peab tegema kohtuasja kaotanud kaebajalt kulude väljamõistmise otsuse keskkonnaalases vaidluses või palju üldisemalt juhul, kui on vaja otsust teha – nagu see võib olla Ühendkuningriigi kohtutes – mõnes varasemas menetluse staadiumis nende kulude võimaliku piiramise kohta, mida võidakse välja mõista menetlusosaliselt, kes kohtuasja kaotab, peab kohus tagama eelnimetatud nõude järgimise, ja selle, et arvesse võetakse nii oma õigusi kaitsta sooviva isiku huve kui ka üldist huvi keskkonna kaitsmise vastu.
Liikmesriigi kohus ei saa hinnangut andes lähtuda ainult isiku majanduslikust olukorrast, vaid hinnang peab tuginema ühtlasi kulude summa objektiivsel analüüsil. Lisaks võib ta võtta arvesse menetlusosaliste olukorda, taotleja mõistlikku võimalust saavutada edu, asja olulisust taotlejale ja keskkonna kaitsmisel, kohaldatava õiguse ja menetluse keerukust, seda, kas kaebused menetluse erinevates staadiumides võivad olla esitatud kergekäeliselt ning siseriiklike menetlusabi andmise ning kulude piiramise süsteemide olemasolu.
Vastupidi, üksnes asjaolu alusel, et asjaomane isik ei lasknud kaebuse esitamisel end tegelikkuses takistada, ei saa teha järeldust, et menetlus ei ole tema jaoks üle jõu käivalt kulukas.
Viimaks ei saa seda hinnata lähtuvalt erinevatest kriteeriumidest vastavalt sellele, kas hinnangu peab andma esimese astme, apellatsiooni- või edasise kaebemenetluse lõpus.

matches:
§ 49
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus


Vanglate osakonna põhimäärus – Riigi Teataja
Vanglate osakonna põhimäärus
Vanglate osakonna põhimäärus - sisukord
§ 2 Vanglate osakonna ülesanded
§ 21 Ülesannete jaotus ja ülesannete ülemineku kord Justiitsministeeriumi ja vanglate vahel
§ 3 Osakonna juhtimine
§ 4 Talituse juhtimine
§ 5 Vanglate osakonna ametikohtade loetelu
§ 51 Vanglateenistusse kuuluvad ametikohad
§ 6 Karistuse täideviimise talituse ülesanded
§ 7 Õiguse ja arenduse talituse ülesanded
§ 8 Taasühiskonnastamise talituse ülesanded
§ 81 Sisekontrolli talituse ülesanded
RT I, 21.02.2014, 15
Vastu võetud 08.07.2003 nr 50
RTL 2003, 84, 1239
jõustumine 18.07.2003
28.09.2004 RTL 2004, 131, 2019 10.10.2004, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.10.2004
08.12.2005 RTL 2005, 121, 1883 25.12.2005, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 15.12.2005
25.09.2006 RTL 2006, 72, 1314 06.10.2006
18.12.2006 RTL 2006, 92, 1706 01.01.2007
04.12.2007 RTL 2007, 95, 1573 01.01.2008
25.03.2008 RTL 2008, 28, 415 12.04.2008, rakendatakse alates 01.04.2008
13.05.2010 RTL 2010, 25, 435 22.05.2010
18.10.2012 RT I, 26.10.2012, 2 29.10.2012, osaliselt 01.01.2013
27.12.2012 RT I, 03.01.2013, 1 06.01.2013, rakendatakse tagasiulatuvalt 01.01.2013
25.03.2013 RT I, 28.03.2013, 13 01.04.2013
07.11.2013 RT I, 12.11.2013, 8 15.11.2013
18.02.2014 RT I, 21.02.2014, 11 24.02.2014
Määrus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse seaduse § 47 lõike 2 ning vangistusseaduse § 105 lõike 11, § 1051 lõike 3 ja § 111 lõike 3 alusel.
(1) Vanglate osakond on Justiitsministeeriumi struktuuriüksus, mis allub vahetult asekantslerile.
(2) Vanglate osakonna struktuuriüksused on:
1) karistuse täideviimise talitus;
2) õiguse ja arenduse talitus;
3) taasühiskonnastamise talitus;
[RTL 2007, 95, 1573 - jõust. 01.01.2008]
4) sisekontrolli talitus.
(3) Vanglate osakonna asukoht on Jõhvi, Ida-Virumaa.
[RT I, 26.10.2012, 2 - jõust. 01.01.2013]
§ 2. Vanglate osakonna ülesanded
(1) Vanglate osakonna põhiülesanne on vanglate tegevuse juhtimine.
(2) Vanglate osakond täidab oma pädevuse piires järgmisi ülesandeid:
1) analüüsib ja arendab vanglate juhtimissüsteemi;
2) analüüsib ja teeb ettepanekuid ministeeriumi valitsemisala eelarve eelnõu koostamisel vanglate tegevuseks vajalike vahendite kohta;
3) töötab välja vanglate tegevust reguleerivate Vabariigi Valitsuse ja justiitsministri õigusaktide eelnõud;
4) teeb ettepanekuid vanglate valdkonnaga seotud õigusaktide väljatöötamiseks ja muutmiseks;
41) analüüsib Euroopa Nõukogu vangistusõiguse printsiipe ja Inimõiguste Kohtu praktikat vangistust puudutavas valdkonnas, menetleb Eesti Vabariigi vastu esitatud vangistust käsitlevaid kaebusi ning esindab riiki nimetatud küsimustes;
5) juhib vanglate personali- ja koolitusalast tegevust;
6) juhib vanglate järelevalvealast tegevust;
7) juhib rahvusvahelist koostööd vanglate valdkonnas ning vanglate välissuhtlemist;
8) juhib vangistuse ning vangistuse alternatiivide planeerimist ja täideviimist;
9) juhib vanglates toimepandavate õigusrikkumiste ennetamist, avastamist ja tõkestamist;
10) juhib kriminaalmenetlust ning jälitustegevust vanglates, samuti vanglate koostööd teiste uurimis- ja jälitusasutustega;
11) analüüsib ministeeriumi ja ministeeriumi valitsemisalas olevate asutuste vajadusi turva- ja muude ohutussüsteemide paigaldamiseks ning määrab turvastandardid;
12) juhib vanglate relvastatud üksuse tegevust;
13) teeb ettepanekuid infotehnoloogia tõhusaks rakendamiseks vanglates;
14) juhib vanglate taasühiskonnastamise- ja religioonialast tegevust;
15) juhib kinnipeetavate ja vahistatute hariduse andmist ning tööhõivet;
16) juhib kinnipeetavate ja vahistatute meditsiinilist teenindamist;
17) teostab teenistuslikku järelevalvet vanglate tegevuse üle;
18) tagab kinnipeetavate ja vahistatute õiguste kaitse ning lahendab avaldusi, taotlusi ja vaideid vanglate tegevuse kohta küsimustes, mis kuuluvad Justiitsministeeriumi pädevusse.
§ 21. Ülesannete jaotus ja ülesannete ülemineku kord Justiitsministeeriumi ja vanglate vahel
(1) Vanglad täidavad «Vangistusseaduses» ja teistes õigusaktides sätestatud ülesandeid, mida teiste õigusaktide või käesoleva määruse alusel ei ole antud Justiitsministeeriumile.
(2) Justiitsministeeriumi vanglateenistuse ametnik võib täita «Vangistusseaduse» §-des 16, 64, 66, 68, 70 ja 71 sätestatud ülesandeid.
(3) Justiitsministeeriumi vanglateenistuse ametnik võib teha otsuse «Vangistusseaduse» § 16 lõike 4 ja § 64 lõike 4 alusel.
(4) Lõigetes 2 ja 3 sätestatud «Vangistusseaduse» §-dest 16 ja 64 tulenevate ülesannete ja otsustuse tegemise üleminek Justiitsministeeriumi vanglateenistuse ametnikule otsustatakse vastavalt justiitsministri 4. augusti 2008. a määrusele nr 41 «Vanglaametnikule või muule vanglatöötajale Justiitsministeeriumi ametniku poolt korralduste andmise ja vanglas teenistusülesannete täitmise kord».
(5) Erakorraliselt võib Justiitsministeerium seoses vangla juhtimise ülevõtmisega täita kõiki «Vangistusseaduses» sätestatud ülesandeid.
(6) Lõikes 5 sätestatud ülesannete ülemineku otsustab Justiitsministeeriumi vanglate valdkonna asekantsler, kes määrab ülesannete ülemineku aja ja täpse täitmise korralduse. Vangla juhtimise ülevõtmisega peatuvad vangla juhtkonna volitused. Vangla juhtkonna ülesanded ja nende täitmise korralduse ajal, kui vangla juhtimine on üle võetud Justiitsministeeriumi poolt, määrab Justiitsministeeriumi vanglate valdkonna asekantsler.
(7) Vanglate valdkonna asekantsler teavitab enne lõikes 6 sätestatud otsuse tegemist sellest justiitsministrit ja Justiitsministeeriumi kantslerit. Edasilükkamatul juhul teavitab vanglate valdkonna asekantsler justiitsministrit ja Justiitsministeeriumi kantslerit viivitamata pärast otsuse tegemist. Justiitsministeeriumi vanglate valdkonna asekantsleri korraldus esitatakse kohe kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vangla direktorile.
[RTL 2010, 25, 435 - jõust. 22.05.2010]
(8) Vanglate valdkonna asekantsler võib otsustada, et hädaolukorra lahendamist vanglas ei juhi vangla, vaid vanglate valdkonna asekantsler või tema määratud vanglateenistuse ametnik. Vanglate valdkonna asekantsler või tema määratud vanglateenistuse ametnik teavitab hädaolukorra lahendamise juhtima asumisest koheselt vangla direktorit või teda asendavat ametnikku. Hädaolukorra lahendamise juhi määramist puudutav vanglate valdkonna asekantsleri otsus esitatakse vanglale kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis esimesel võimalusel.
(9) Vanglate valdkonna asekantsleri või tema määratud vanglateenistuse ametniku poolt hädaolukorra lahendamise juhtimisel peatuvad vangla juhtkonna volitused vangla juhtimisel vanglate valdkonna asekantsleri määratud ulatuses.
§ 3. Osakonna juhtimine
(1) Vanglateenistust ja osakonna tööd juhib vanglate valdkonda juhtiv asekantsler.
(2) Asekantsler allub vahetult kantslerile.
(3) Asekantsleri äraolekul asendab teda kantsleri poolt määratud talituse juhataja.
(4) Asekantsler:
1) vastutab osakonnale pandud ülesannete õigeaegse ja kvaliteetse täitmise eest ning annab sellest aru kantslerile;
2) määrab osakonna tööjaotuse ning töötab koos üldosakonna arendus- ja personalitalitusega välja talle alluvate osakonna ametnike ja töötajate ametijuhendid;
[RT I, 28.03.2013, 13 - jõust. 01.04.2013]
3) teostab järelevalvet osakonna ülesannete täitmise üle;
4) teeb ettepanekud palgafondi jaotamise kohta osakonna ametnike ja töötajate osas.
§ 4. Talituse juhtimine
(1) Talituse juhataja juhib talituse pädevusse kuuluvate ülesannete täitmist. Talituse juhataja on ametikoha järgi vanglateenistuse juhi asetäitja.
(2) Talituse juhataja allub vahetult asekantslerile.
(3) Talituse juhataja äraolekul asendab teda asekantsleri ettepanekul kantsleri poolt määratud ametnik.
(4) Talituse juhataja:
1) vastutab talitusele pandud ülesannete õigeaegse ja kvaliteetse täitmise eest ning annab sellest aru asekantslerile;
2) määrab talituse tööjaotuse ning töötab koos üldosakonna arendus- ja personalitalitusega välja talituse ametnike ja töötajate ametijuhendid;
3) teostab järelevalvet talituse ametnike ja töötajate ülesannete täitmise üle;
4) teeb ettepanekud palgafondi jaotamise kohta talituse ametnike ja töötajate osas.
§ 5. Vanglate osakonna ametikohtade loetelu
[Kehtetu - RT I, 28.03.2013, 13 - jõust. 01.04.2013]
§ 51. Vanglateenistusse kuuluvad ametikohad
Vanglateenistusse kuuluvad vanglate valdkonda juhtiva asekantsleri ja tema nõuniku ametikoht ning vanglate osakonna koosseisu kuuluvad ametikohad.
[RT I, 21.02.2014, 11 - jõust. 24.02.2014]
§ 6. Karistuse täideviimise talituse ülesanded
Karistuse täideviimise talituse ülesanded on:
1) vanglate järelevalvealase tegevuse juhtimine;
2) vangistuse planeerimise ja täideviimise juhtimine;
3) [kehtetu - RTL 2004, 131, 2019 - jõust. 10.10.2004]
4) ettepanekute tegemine vanglate tegevusega seotud õigusaktide väljatöötamiseks ja muutmiseks;
5) ministeeriumi valitsemisala eelarve eelnõu koostamisel vangistuse planeerimise ja täideviimiseküsimustes vajalike vahendite analüüsimine ja ettepanekute tegemine;
[RTL 2006, 92, 1706 - jõust. 01.01.2007]
6) [kehtetu - RTL 2006, 92, 1706 - jõust. 01.01.2007]
7) [kehtetu - RTL 2006, 92, 1706 - jõust. 01.01.2007]
8) [kehtetu - RTL 2004, 131, 2019 - jõust. 10.10.2004]
9) kinnipeetavate ja vahistatute arvestusealase tegevuse juhtimine ja statistilise arvestuse pidamine;
10) vanglas kinni peetavate isikute andmekogu arendamisel osalemine ning selle täitmise koordineerimine ja kontrollimine;
11) [kehtetu - RTL 2004, 131, 2019 - jõust. 10.10.2004]
12) rahvusvahelise koostöö ning vanglate välissuhtluse juhtimine;
13) [kehtetu - RTL 2004, 131, 2019 - jõust. 10.10.2004]
14) kinnipeetavate ja vahistatute paigutamise korraldamine;
15) vanglate relvastatud üksuse tegevuse juhtimine, sealhulgas ettepanekute tegemine relvastatud üksuse kasutamiseks;
16) teenistusliku järelevalve teostamine vanglate tegevuse üle;
17) avalduste, taotluste ja vaiete lahendamine;
18) kriminaalmenetluse ja jälitustegevuse ning nende valdkondade koostöö juhtimine;
[RT I, 12.11.2013, 8 - jõust. 15.11.2013]
19) jälitusteabe ja vanglatest laekuva õigusrikkumisi puudutava teabe kogumine ning analüüsimine.
§ 7. Õiguse ja arenduse talituse ülesanded
Õiguse ja arenduse talituse ülesanded on:
1) [kehtetu - RTL 2004, 131, 2019 - jõust. 10.10.2004]
2) vanglate juhtimissüsteemi analüüsimine ja arendamine;
3) vanglate valdkonda reguleerivate Vabariigi Valitsuse ja justiitsministri õigusaktide eelnõude väljatöötamine;
4) vanglate põhimääruste eelnõude väljatöötamine ja ettepanekute tegemine teenistuskohtade koosseisude kinnitamiseks;
5) ettepanekute tegemine vanglate tegevusega seotud õigusaktide väljatöötamiseks ja muutmiseks;
6) vanglate õigusloomealase tegevuse juhtimine;
7) vanglate personali- ja koolitusalase tegevuse juhtimine;
8) vangla direktorit puudutavate teenistusalaste käskkirjade ettevalmistamine;
9) vanglate ametnike ja töötajate arendamise ning hindamise koordineerimine ja korraldamine;
91) Euroopa Nõukogu vangistusõiguse printsiipide ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktika analüüsimine vangistust puudutavas valdkonnas, Eesti Vabariigi vastu esitatud vangistust käsitlevate kaebuste menetlemine ning riigi esindamine nimetatud küsimustes;
10) [kehtetu - RTL 2004, 131, 2019 - jõust. 10.10.2004]
11) ministeeriumi valitsemisala eelarve eelnõu koostamisel vanglate tegevuseks vajalike vahendite analüüsimine ja ettepanekute tegemine;
12) rahvusvahelise koostöö korraldamine ning vanglate välissuhtluse koordineerimine;
13) teenistusliku järelevalve teostamine vanglate tegevuse üle;
14) avalduste, taotluste ja vaiete lahendamine.
§ 8. Taasühiskonnastamise talituse ülesanded
Taasühiskonnastamise talituse ülesanded on:
1) kinnipeetavate, vahistatute ja kriminaalhooldusaluste juhtumikorralduse süsteemi arendamine ja juhtimine;
2) kinnipeetavatele, vahistatutele ja kriminaalhooldusalustele suunatud hindamismetoodika ning vastavate üld-ja eriprogrammide arendamine ning rakendamise juhtimine;
3) kinnipeetavate vabanemiseks ettevalmistamise ja vangistuse järelrehabilitatsiooni süsteemi arendamine ning juhtimine;
4) kriminaalhooldusametnike poolt rakendatavate vangistuse alternatiivide täideviimise kavandamine ning juhtimine;
5) kinnipeetavate, kriminaalhooldusaluste ning vahistatute narko- ning alkoholisõltuvuse ennetamine, ravi ja rehabilitatsioon;
6) kinnipeetavate ja vahistatute hariduse ning kultuurilise tegevuse juhtimine;
7) vanglate tervishoiusüsteemi ja -teenuste arendamine ning juhtimine;
8) kriminaalhooldusregistri ning vanglate infosüsteemide arendamises osalemine;
9) vabatahtlike abiliste kaasamine ja vastava nimekirja pidamine;
10) ministeeriumi valitsemisala eelarve eelnõu koostamisel vanglate taasühiskonnastamise ülesannete täitmiseks vajalike vahendite analüüsimine ning ettepanekute tegemine;
11) ettepanekute tegemine vanglate tegevusega seotud õigusaktide väljatöötamiseks ja muutmiseks;
12) teenistusliku järelevalve teostamine vanglate tegevuse üle;
13) rahvusvahelise koostöö korraldamine talituse pädevuse piires;
§ 81. Sisekontrolli talituse ülesanded
Sisekontrolli talituse ülesanded on:
1) vanglate osakonna ja vanglate ametnike ning töötajate poolt toimepandavate õigusrikkumiste ennetamine, tõkestamine, avastamine ja menetlemine;
2) jälitusteabe ja vanglatest laekuva õigusrikkumisi puudutava teabe kogumine ning analüüsimine;
3) jälitussõiduki kaartide väljastamise taotlemine ning kasutamise kontrollimine;
4) vanglates kasutusel olevate jälitusteabe andmebaaside haldamine ja kontroll, samuti nende andmebaaside kasutamise koolitus;
5) riigisaladuse kaitse korraldamine Justiitsministeeriumi vanglate osakonnas ja vanglates vastavalt riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse § 20 lõike 6 alusel kehtestatud juhendile;
[RT I, 03.01.2013, 1 - jõust. 06.01.2013, rakendatakse tagasiulatuvalt 01.01.2013]
6) kriminaalmenetluse ja jälitustegevuse ning nende valdkondade koostöö juhtimine;
7) teenistusliku järelevalve teostamine vanglate tegevuse üle;
8) ettepanekute tegemine vanglate tegevusega seotud õigusaktide väljatöötamiseks ja muutmiseks;
9) ministeeriumi valitsemisala eelarve eelnõu koostamisel vanglate jälitustegevuse küsimustes vajalike vahendite analüüsimine ja ettepanekute tegemine;
10) avalduste, taotluste ja vaiete lahendamine.


Loosung märts 2016
Kalender märts 2016
MÄRTS KUU LOOSUNG: Jeesus Kristus ütleb: Nõnda nagu Isa on armastanud mind, olen minagi armastanud teid. Jääge minu armastusse! Jh 15,9
1. Teisipäev Olge kindlad, ja saagu tugevaks südamed teil kõigil, kes ootate Issandat! Ps 31,25 Kes peab vastu lõpuni, see pääseb. Mk 13,13 Üle kõige valu hüüan ma, üle viletsuste tänuga: Selle kõige läbi elule valmistab mind Elu endale. Arved Paul Ii 7,11-21; Mk 14,12-16
1. märts 1457 - Vennaste Uniteedi algus Böömimaal
2. Kolmapäev Kui armsad on mägede peal sõnumitooja sammud. Ta kuulutab rahu, toob häid sõnumeid, kuulutab päästet ja ütleb Siionile: "Sinu Jumal on kuningas!" Js 52,7 Teie kingadeks jalas olgu valmidus rahuevangeeliumi kuulutamiseks. Ef 6,15 Jumala kojas pole vaja publikut. Siin on igaüks kaasatöötaja. Osvald Tärk Mt 13,44-46; Mk 14,17-25
3. Neljapäev See olen mina, õiguse kuulutaja, võimas päästma! Js 63,1 Ühe õigusteo läbi on kõigile inimestele saanud õigekssaamine eluks. Rm 5,18 Kes loobub Sõnast ja otsustab ainult oma tunnete järgi, see tunneks ainult surma, ja mitte elu. Seepärast ei tohi sellises hädas otsustada selle järele, mida me näeme ja tunneme silmadega, vaid selle järele, mida kuuleme Sõnas: mina näen, et pean surema, aga mul on Issanda Kristuse tõotus ja Sõna, et ma Tema kaudu pean jälle elama; sest patt, mille pärast pidin kannatama igavest surma, on Kristuse läbi kõrvaldatud ja makstud - ning Jumal on mulle armuline ja kingib igavese elu Tema surma ja ülestõusmise pärast. Martin Luther Mt 19,16-26; Jh 14,1-14
4. Reede Sina üksi tunned kõigi inimlaste südameid, 1Kn 8,39 Meie Issand Jeesus Kristus ise ja Jumal, meie Isa, kes meid on armastanud ja armust meile andnud igavese julgustuse ja hea lootuse, julgustagu teie südant ja kinnitagu teid igasuguses heas teos ja sõnas. 2Ts 2,16-17 Armuline Jumal, luba meil taibata, mis on kõige olulisem meie elu ja igaviku jaoks. Selleks on pattude andeksandmine, mis ühendab meid jäädavalt Sinuga. Anna helduses, et võtaksime Sind vastu oma Päästja ja Lunastajana. Siis ei lahku me tühjekäsi, vaid Jumala rahu saab meie pärisosaks. Ove Sander Mt 10,34-39; Jh 14,15-26
4. märts - Ülemaailmne naiste palvepäev
5. Laupäev Ma ütlesin: Ma olen asjata vaeva näinud, kulutanud oma jõudu kasuta ja tühja. Ometi on mu õigus Issanda käes ja mu töötasu on mu Jumala juures. Js 49,4 Jeesus ütles: "Nõnda on Jumala riik: nagu inimene viskab seemne maa peale ning heidab magama ja ärkab üles öösel ja päeval, ning seeme tärkab ja loob pea, nõnda et inimene ei tea, kuidas. Maa kannab vilja iseenesest, esmalt orast, seejärel päid, seejärel täit nisutera pea sees." Mk 4,26-28 Meie usuelu alus ei seisne mitte selles, mida meie oleme teinud, vaid selles, mida Jumal on teinud. Osvald Tärk Gl 6,(11-13)14-18; Jh 14,27-31
4. PAASTUAJA PÜHAPÄEV (LAETARE) Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, kui nisuiva ei lange maasse ega sure, siis see jääb üksi, aga kui see sureb, siis see kannab palju vilja. Jh 12,24 Jh 12,20-26; Js 54,7-10; Ps 132 Jutlus: 2Kr 1,3-7
6. Pühapäev Jumalal on ju võimus aidata või panna komistama. 2Aj 25,8 Kristus Jeesus on meie lootus. 1Tm 1,1 Issand, anna sel vaibuda, misa Sa ise minus ei räägi, peate see, mida Sa ise ei liiguta. Võta Sina see koht, mille nüüd ise täidan, ja tee minus ja minu läbi seda, mida Sina tahad. Jörg Zink
7. Esmaspäev Sa pead oma isa ja ema austama. 2Ms 20,12 Olge tänulikud oma vanematele; sest see on meelepärane Jumala silmis. 1Tm 5,4 Nii tuleb noort rahvast õpetada, et nad oma vanemaid silmas peaksid otsekui Jumala asemikke ja nõnda mõtleksid neist, kuigi need vanemad võivad olla halvad, vaesed, hädised või veidrad, ent nad on sellele vaatamata isa ja ema, kes Jumalast antud. Puudustele ja vigadele vaatamata ei ole nende au neilt võetud. Seepärast ei tule arvestada nende isikut, nagu nad on, vaid Jumala tahet, kes nõnda on loonud ja korraldanud. Martin Luther Jh 6,26-35; Jh 15,1-8
8. Teisipäev Issand ütleb: "Ma ma olen armuline, kellele olen armuline, ja halastan, kelle peale halastan." 2Ms 33,19 Paulus kirjutab: Ma olen tänulik Kristusele Jeesusele, meie Issandale, kes mind on teinud vägevaks, Kristust Jeesust, meie Issandat, et ta mind on pidanud ustavaks, pannes mind oma teenistusse, ehk ma küll enne olin pilkaja ja tagakiusaja ja vägivaldne. Kuid ta on mu peale halastanud. 1Tm 1,12-13 Sa tead, et Jumal on sinu Isa, ent sa ei leia enam teed Tema juurde. Mõtled, et üleastumine on liiga suur Jumala ja inimestegi ees. Aga Jumal kutsub sind üles: "Tunnista oma üleastumist!" See on tõeline, see on julge, see on alandlik. See ülestunnistamine on võti, mis avab isesüdame ja lubab Tema armul voolata sinu sisse. Üleastumise tunnistamine avab sinule ka ligimeste südamed, nende omad, kelle vastu sa oled eksinud. Kui armurikas on Jumala pakkumine! Ema Basilea Schlink Ii 9,14-23.32-35; Jh 15,9-17
9. Kolmapäev Sest otsekui uus taevas ja uus maa, mis ma teen, püsivad minu palge ees, ütleb Issand, nõnda püsib ka teie sugu ja teie nimi. Js 66,22 Jeesus ütleb: põrgu väravad ei saa minu kogudusest võitu. Mt 16,18 Issand Jeesus Kristus, Sa oma koguduse Issand ja pea, me täname Sind, et Sa oma kogudust siitsaadik kõigis tormides ja kiusatustes armulikult oled kaitsnud ja varjanud. Me palume Sind: võta ta ka edaspidi oma hoole alla, et ta kõigis hädaohtudes püsima jääks ja viimaks kõigest selle aja viletsusest Sinu ausse ülendatakse, kes Sa Isaga ja Püha Vaimuga, üks tõeline Jumal, elad ja valitsed igavesti. Agenda palve Jh 15,9-17; Jh 15,18-16,4
10. Neljapäev Joosep ütles Potifari naisele: "Kuidas tohiksin siis teha suurt kurja ja pattu oma Jumala vastu?" 1Ms 39,9 Kristus on aga Jumala koja üle kui ustav Poeg. Hb 3,6 Meil Kristus on aluseks seatud, teist alust ei ollagi saa. Ta elavaks kiviks on saanud ja meidki teeb elavaks Ta. Ta tahab meid vormida, muuta ja hoonesse laduda siis; meid üksteise külge nii liita, et kaoksid kõik vaenud ja riid. KLPR 240:1-2. Elvi Vares 2Kr 4,11-18; Jh 16,5-15
11. Reede Mina olen Issand ja kedagi teist ei ole. Mina valmistan valguse ja loon pimeduse, mina annan õnne ja toon õnnetuse, mina, Issand, teen seda kõike. Js 45,6-7 See, kes ütles: "Pimedusest paistku valgus!", on Jumal, kes on hakanud särama meie südames, et tekiks tunnetuse valgus Jeesuse Kristuse isikus olevast Jumala kirkusest. 2Kr 4,6 Seal, kus meie inimestena hakkame Jumalat otsima, on tegelikult Jumal meid otsinud. Joel Luhamets Jh 16,16-23a; Jh 16,16-24
12. Laupäev Jumal, sina teed mind jälle elavaks ja tõmbad mind jälle üles maa sügavustest. Sina teed mind suureks ja trööstid mind. Ps 71,20-21 Aga tuult nähes lõi Peetrus kartma ja hüüdis uppuma hakates: "Issand, päästa mind!" Mt 14,30 Jumala kavatsustesse kuulub sageli ootamine, kuni häda meie elus on tõusnud haripunkti. Nii tegi Jumal ka jüngritele, kui need olid suures kimbatuses, merehädas. Jumal oleks võinud vaigistada esimesed lained, mis tõusid. Aga siis ei oleks jüngrid õppinud tundma Kristuse väge ja kirkust. Ema Basilea Schlink Jh 14,15-21; Jh 16,25-33
5. PAASTUAJA PÜHAPÄEV (JUDICA) Inimese Poeg ei ole tulnud, et lasta ennast teenida, vaid et ise teenida ja anda oma elu lunaks paljude eest. Mt 20,28 Mk 10,35-45; 1Ms 22,1-13; Ps 102 Jutlus: Hb 5,7-9
13. Pühapäev Issand, ma olen oma riiuasja sinule avaldanud. Jr 11,20 Kristus kannatas teie eest, jättes teile eeskuju, et te käiksite tema jälgedes. ta ei sõimanud vastu, kui teda sõimati; ta kannatas ega ähvardanud, vaid jättis kõik selle hoolde, kes mõistab kohut õiglaselt. 1Pt 2,21.23 Ma ei palu jõudu, et olla parem oma vendadest, vaid selleks, et võiksin võidelda oma halvima vaenlase, iseendaga. Siuu-indiaanlaste palve
14. Esmaspäev Parem on pelgupaika otsida Issanda juures kui loota inimeste peale. Ps 118,8 Läki siis julgusega armu aujärje ette, et me halastust saaksime ja armu abiks leiaksime õigeks ajaks! Hb 4,16 Eksib see, kes kujutleb, et olla taevas on tuleviku probleem. Taevas elamise algus on siin ja täna. Eenok Haamer Ef 2,11-16; Jh 17,1-8
15. Teisipäev Nõnda nagu kotkas oma pesakonda lendu ergutades hõljub kaitstes oma poegade kohal, nõnda laotas Jumal oma tiivad, võttis oma rahva, ja kandis teda oma tiivasulgedel. 5Ms 32,11 Ja Jumala rahu, mis on ülem kui kogu mõistmine, hoiab teie südamed ja mõtted Kristuses Jeesuses. Fl 4,7 Kes on mu ees? Kes on mu taga? Kes on mu all? Jumal ja Issand. Kes on mu kohal? Vägevad kolm, Isa ja Poeg ja rahu Vaim. Keldi palve Ii 19,21-27; Jh 17,9-19
16. Kolmapäev Ära kavatse kurja oma ligimese vastu, kui ta elab usaldavalt su juures! Õp 3,29 Niisiis, kuni meil on veel aega, tehkem head kõikidele. Gl 6,10 Usk ja armastus on kristlase olemus. Usk võtab vastu ja armastus annab; usk toob inimese Jumala juurde ja armastus viib ta inimese juurde; usu läbi saab ta osa Jumala heategudest ja armastusega teeb ta head teistele inimestele. Martin Luther Hb 9,11-15; Jh 17,20-26
17. Neljapäev Ära ole minust kaugel, sest kitsikus on ligi, sest abimeest ei ole! Ps 22,12 Teie süda ärgu ehmugu! Uskuge Jumalasse ja uskuge minusse! Jh 14,1 Mind raputagu tuuled, tormid üha, kui aga Sina nendes saadad mind! Las kosta kaasa metsa, mere müha, ses kõiges, Looja, kiidan Sind. Arved Paul Jr 15,15-21; Mk 14,26-31
18. Reede Sest otsekui vihm ja lumi tulevad taevast alla ega lähe sinna tagasi, vaid kastavad maad ja teevad selle sigivaks ning kandvaks, et see annaks külvajale seemet ja sööjale leiba, nõnda on ka minu sõnaga, mis lähtub mu suust. Js 55,10-11 Jeesus ütles: "Aga kes heasse mulda külvati, on need, kes sõna kuulevad ja vastu võtavad ja vilja kannavad." Mk 4,20 Meie maailm muutub teistsuguseks, meie väärtushinnangud muutuvad teistsuguseks, meie suhtumine muutub teistsuguseks, kui Kristus tuleb meie ellu. Seal, kus Jumal teeb meie juures tööd, sünnib alati midagi hämmastavat. Joel Luhamets Hebräer 10,1.11–18; Markus 14,32–42
19. Laupäev Ära karda, sest sa ei jää häbisse. Js 54,4 Aga kes kannatab kristlasena, ärgu häbenegu, vaid andku Jumalale au selle nimega! 1Pt 4,16 Mis Jumal teeb, on ikka hea, see lootus ei tee häbi. Kui tuleb minna eluteel ka murest, surmast läbi, mind heldesti ja kindlasti mu Isa süles kannab. Ta andku mis Ta annab! KLPR 358:3. Samuel Rodigast Lk 18,31-43; Mk 14,43-52
PALMIPUUDEPÜHA (PALMARUM) Nõnda nagu Mooses ülendas kõrbes vaskmao, nõnda peab ülendatama Inimese Poeg, et igaühel, kes usub, oleks temas igavene elu. Jh 3,14.15 Jh 12,12-19; Js 50,4-9; Ps 88 Jutlus: Fl 2,5-11
20. Pühapäev Meie üleastumised on meiega kaasas ja me tunneme oma süütegusid: vastuhakk ja Issanda salgamine. Js 59,12-13 Kui aga Jumala, meie Päästja heldus ja inimesearmastus ilmus, siis ta päästis meid - mitte õiguse tegude tõttu, mida meie nagu oleksime teinud, vaid oma halastust mööda. Tt 3,4-5 Jumal toidab meid jätkuvalt. Öeldakse, me kõik oleme pattu teinud ja Jumala aust ilma, meie süütegude tõttu haavati Teda, oleme justkui Jumala vaenlased. Ometi kutsub Ta meid ka täna oma lauale ja toidab meid jälle. Joel Luhamets
21. Esmaspäev Tõesti, see on Jumal, meie Jumal ikka ja igavesti, tema juhatab meid surmast üle. Ps 48,15 Seepärast tehke jälle tugevaks lõtvunud käed ja jõuetud põlved ja õgvendage teerajad oma jalgadele. Hb 12,12-13 Meie elu pole mitte vaga olemine, vaid vagaks saamine. Mitte terve olemine, vaid terveks saamine. Mitte rahu, vaid harjutamine. Me pole midagi, kuid võime millekski saada. Martin Luther Mt 26,6-13; Mk 14,53-65
22. Teisipäev Sinul, Issand, on kuningriik ja sa oled ennast tõstnud kõigile peaks. 1Aj 29,11 Jeesust näeme me tema surma kannatamise läbi au ja austusega ehitud. Hb 2,9 Ma laskun põlvili Isa silma ees, kes mind on loonud, Poja silma ees, kes minu eest suri, Püha Vaimu silma ees, kes mind on puhastanud armastuse ja heasoovlikkusega. Keldi palve Ii 38,1-11; 42,1-6; Mk 14,66-72
22. märts - Katkematu palveahela Eesti palvepäev
23. Kolmapäev Täna, kui te kuulete ta häält, ärge tehke kõvaks oma südant. Ps 95,7-8 Aga olge sõna tegijad ja mitte üksnes kuuljad. Jk 1,22 Sellepärast virgu varmalt ja võitlusele tõtta kärmalt: aeg loetud tunnid loovutab. Vaimurelvad pane vööle ja Isa nimel asu tööle, püüd kindel sihi saavutab. On võideldes jõud nõrk, sind paelub patuvõrk, Isa palu, et lõpule viiks Ta su töö veel enne kui uus saabub öö. KLPR 401:2. Helene Ranna (Tamberg) Lk 22,1-6; Mk 15,1-15
SUUR NELJAPÄEV Tema on mälestuse seadnud oma imetegudele. Halastaja ja armuline on Issand. Ps 111,4 Jh 13,1-15(34-35); 2Ms 12,1.3-4.6-7.11-14; Mk 15,16-23 Jutlus: 1Kr 11,23-26
24. Neljapäev Jumal on mind teinud viljakaks mu viletsusemaal. 1Ms 41,52 Ja Jeesus ütles Jüngritele: "Mu hing on väga kurb surmani. Jääge siia ja valvake!" Mk 14,34 Sa vägev valumees, Sa rändad surma rada; Sind, Jeesus, täname, et kannad meie häda. Suur Sinu kurvastus, Su ahastus ja hirm, Su vermed verised, ränk Sinu ristisurm. KLPR 78:1. Adam Thebesius
SUUR REEDE Nõnda on Jumal maailma armastanud, et ta oma ainusündinud Poja on andnud, et ükski, kes temasse usub, ei hukkuks, vaid et tal oleks igavene elu. Jh 3,16 Jh 19,16-30; Js (52,13-15) 53,1-12; Mk 15,24-41 Jutlus: 2Kr 5,(14b-18)19-21
25. Reede Ma laulan Issanda heldusest igavesti, ma kuulutan oma suuga su ustavust põlvest põlve. Ps 89,2 Jumal lepitas Kristuses maailma enesega ega arvestanud neile nende üleastumisi ning on pannud meisse lepitussõna. 2Kr 5,19 Sa ära Kristust unusta, Ta sündis sulle vennaks, et võtta sinult surm ja süü, tõi ohvriks iseennast. Pea ikka meeles: sinu eest! See ärgu mingu südamest. Kas mõistad seda heldust? KLPR 269:1. Endel Mets
26. Laupäev Jumal, olgu nüüd su kõrv tähelepanelik ja su silmad lahti kuulma oma sulase palvet, mida ma nüüd sinu ees palvetan päevad ja ööd. Ne 1,6 Jeesus palus: "Püha Isa, hoia neid oma nimes, mille sina andsid mulle, et nad oleksid üks nii nagu meie!" Jh 17,11 Rasket pattu olen teinud, hukatuse teed ma käinud, seda nuttes tunnistan. Aga rutates ma tulen, põlvili Su ees ma olen, Sinu armu ihaldan. Ole jälle armuline - palun mina, hädaline! ULR 378:4. Johannes Röling 1Pt 3,18-22; Mk 15,42-47
1. ÜLESTÕUSMISPÜHA Kristus ütleb: Ma olin surnud, ning ennäe, ma elan igavesest ajast igavesti ning minu käes on surma ja surmavalla võtmed! Ilm 1,18 Mk 16,1-8; 1Sm 2,1-2.6-8a; Mk 16,1-8 Jutlus: 1Kr 15,1-11
27. Pühapäev Läkita oma valgus ja oma tõde, need juhatagu mind, need viigu mind su hoonetesse. Ps 43,3 Nüüd aga on Kristus üles äratatud surnuist, uudseviljana magamaläinutest. 1Kr 15,20 Et Jeesus üles tõusnud on suures aus ja väes, mind surma paeltest päästnud, siis mul on elu käes! Ei keegi süüdistada saa mind ja hukka mõista - mu Jeesus maksis kõik. KLPR 110:3. Friedrich Adolf Lampe
2. ÜLESTÕUSMISPÜHA Lk 24,13-35; Js 25,8-9; Mk 16,9-20 Jutlus: 1Kr 15,12-20
28. Esmaspäev Elusta meid, siis me kuulutame sinu nime! Ps 80,19 Kristus Jeesus on kõrvaldanud surma ning on evangeeliumi kaudu toonud valge ette elu ja kadumatuse, 2Tm 1,10 On üks koht, kust otsitav pole iialgi lahkunud - see on surnuaed. Hauakivid neisse raiutud nimedega kinnitavad, et mulda sängitatud põrmud on alles, kuigi mitte niisugustena, nagu nad kord olid. Ka siis, kui mõni lahkunu on jätnud selge tunnistuse, et ta oma Issanda juurde koju läheb, mõtleme ikkagi tema põrmule ja hauaplatsile surnuaial. Ka mahajäetud või korrastamata hauaplats ei sunni meid mõtteid muutma. Teame, et sinnagi on inimese põrm maetud. Üksainus kord kogu maailma ajaloos on juhtunud see ime, et inimesed hauale tulles ei ole teda sealt leidnud. See oli ülestõusmispüha hommikul. Albert Soosaar
29. Teisipäev Ma kipun su tiibade varju, kuni õnnetus möödub. Ps 57,2 Kui nüüd selsamal nädala esimesel päeval oli õhtuaeg ja seal, kuhu jüngrid olid kogunenud, olid uksed lukus, sest nad kartsid juute, tuli Jeesus, jäi seisma nende keskele ja ütles neile: "Rahu teile!" Jh 20,19 Nutukülvist rõõmuvilja annab Jumal lõigata, mureäkkel hingevälja laseb Tema harida. Pikne õhu puhtaks teeb, taeva all kui välku lööb. Haavad, mida sõjad saatvad, rahu ajal paranevad. ULR 506:2 1Kr 15,20-28; 1Pt 1,1-12
30. Kolmapäev Sinul, Issand, on õigus, aga meil on häbi silmis. Tn 9,7 Jeeus ütles: Inimesel oli kaks poega ja ta astus esimese juurde, öeldes: "Poeg, mine täna tööle viinamäele!" Kuid too kostis: "Ei taha!", ent hiljem ta kahetses ja läks. Mt 21,28-29 Halastaja Jumal, me tunnistame, et Sinu kutse pole kaugeltki mitte alati leidnud tähelepanu ja järgimist. Ikka on inimeste huuled kuuldavale toonud tuhandeid valesid, et öelda Sulle "ei". Issand, me imetleme Su pikka meelt, mis meid endid on Sinu juurde kandnud ning palume usuvaimu, et jääda Sinu armusse. Ove Sander 1Kr 15,35-49; 1Pt 1,13-16
31. Neljapäev Jumal, ära lase mu südant pöörduda paha asja poole. Ps 141,4 Kes oskab teha head, aga ei tee, sellele on see patt. Jk 4,17 Issand Jeesus, hoia meid enda küljes! Ärgu ükski asi lahutagu meid täna Sinust! Anna meile osa oma väest ning tee meie elu viljakandvaks armastuses! Toomas Paul 1Kr 15,50-57; 1Pt 1,17-21


text:
Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa vorm, tehniline kirjeldus ning neile kantavate andmete loetelu – Riigi Teataja
Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa vorm, tehniline kirjeldus ning neile kantavate andmete loetelu
Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa vorm, tehniline kirjeldus ning neile kantavate andmete loetelu - sisukord
§ 1 Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa vorm ja formaat
§ 2 Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa esilehe tehniline kirjeldus
§ 3 Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa teise lehe tehniline kirjeldus
§ 4 Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa kolmanda lehe tehniline kirjeldus
§ 5 Tagasipöördumistunnistusele ja tagasipöördumise loale kantavate andmete loetelu
RT I, 05.01.2016, 17
Vastu võetud 28.12.2015 nr 8
Määrus kehtestatakse isikut tõendavate dokumentide seaduse § 9 lõike 1 alusel.
§ 1. Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa vorm ja formaat
(1) Tagasipöördumistunnistus on kolmeleheline voldik, mille mõõtmed on 80 × 125 mm. Voldiku iga lehe välisküljel on lehekülje alaosa keskele trükitud tagasipöördumistunnistuse number. Tagasipöördumistunnistus on rohekashallikat värvi ja iga lehekülje keskel on Eesti Vabariigi väikese riigivapi kujutis. Tagasipöördumistunnistuse sise- ja välisküljel on läbivalt rohekashallikas laineline muster.
(2) Tagasipöördumise luba on kolmeleheline voldik, mille mõõtmed on 80 × 125 mm. Loa iga lehe välisküljel on lehekülje alaosa keskele on trükitud loa number. Luba on helelillat värvi, varustatud turvamustriga ja Eesti Vabariigi väikese riigivapi kujutisega.
(3) Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa vormid kehtestatakse käesoleva määruse lisades 1 ja 2.
§ 2. Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa esilehe tehniline kirjeldus
(1) Tagasipöördumistunnistuse esilehe välisküljel on tekst:
(2) Tagasipöördumise loa esilehe välisküljel on tekst:
(3) Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa esilehe siseküljel on tekst:
2) Eesnimi / Given names;
3) Isikukood / Code;
5) Sünnikoht / Place of birth;
6) Praegune elukoht / Present residence;
7) Väljaandmise koht / Place of issue;
8) Väljaandmise kuupäev / Date of issue;
9) Kehtiv kuni / Valid until;
10) Konsulaarametniku või aukonsuli allkiri / Signature of consular officer or honorary consul.
§ 3. Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa teise lehe tehniline kirjeldus
(1) Tagasipöördumistunnistuse teise lehe siseküljel on tekst:
1) Dokument on antud Eesti kodanikule tagasipöördumiseks Eesti Vabariiki. / This document is issued to the Estonian citizen to return to the Republic of Estonia.;
2) Foto / Photo 40 × 50 mm;
3) Pitser / Seal;
4) Kasutaja allkiri / Signature of bearer.
(2) Tagasipöördumise loa teise lehe siseküljel on tekst:
1) Käesolev dokument on antud Eestisse tagasipöördumiseks Eesti Vabariigis elamisloa alusel elavale välismaalasele, kellele väljaantud välismaalase pass, ajutine reisidokument või pagulase reisidokument on välisriigis viibides muutunud kasutamiskõlbmatuks, hävinud või kaotsi läinud. / This document is issued to an alien legally residing in the Republic of Estonia for return to Estonia when the alien’s passport, temporary travel document or travel document for a refugee becomes unusable or is destroyed or lost while staying in a foreign country.;
2) Foto / Photo 35 × 50 mm;
§ 4. Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa kolmanda lehe tehniline kirjeldus
Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa kolmanda lehe siseküljel on tekst:
1) Kaasa reisivad lapsed / Accompanying children;
2) Nimi / Name;
3) Sünniaeg / Date of birth;
4) Märkused / Remarks.
§ 5. Tagasipöördumistunnistusele ja tagasipöördumise loale kantavate andmete loetelu
(1) Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa esilehe siseküljele kantakse järgmised andmed:
1) kasutaja perekonnanimi;
2) kasutaja eesnimi;
4) kasutaja sünnikuupäev, -kuu ja -aasta;
5) kasutaja sünnikoht;
6) kasutaja praegune elukoht;
7) väljaandmise koht;
9) kehtivuse viimane kuupäev;
(2) Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa teise lehe siseküljele kantakse järgmised andmed:
1) foto 40 × 50 mm;
2) kasutaja allkiri;
3) pitsati jäljend.
(3) Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa kolmanda lehe siseküljele kantakse järgmised andmed:
1) kasutajaga kaasa reisiva lapse nimi;
2) kasutajaga kaasa reisiva lapse sünniaeg;
3) märkuste kohale võib kanda kasutajale välja antud kasutamiskõlbmatuks muutunud, hävinud või kaotsi läinud dokumendi numbri, elamisloa numbri ja kehtivusaja.
(4) Tagasipöördumistunnistuse kolmanda lehe välisküljele ja tagasipöördumise loa tagakülje kahele vabale lehele võib vajaduse korral kanda viisa.
Lisa 1 Tagasipöördumistunnistuse vorm
Lisa 2 Tagasipöördumise loa vorm

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 9
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5


PPT - LASTEVANEMATE KOOSOLEK PowerPoint Presentation - ID:6988129
LASTEVANEMATE KOOSOLEK PowerPoint Presentation
<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/6988129" width="600" height="497" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>
LASTEVANEMATE KOOSOLEK - PowerPoint PPT Presentation
LASTEVANEMATE KOOSOLEK. 16.09.2010. PÄEVAKORD. Koolist üldiselt Juhtimise struktuurist Kooli töökorraldusest Suitsuvabad tubakatooted ja nende mõju noorele inimesele Silmapaistvate lastevanemate tänamine Hoolekogu tutvustamine, uue hoolekogu liikme valimine. KOOLIST ÜLDISELT.
Koolist üldiselt
Juhtimise struktuurist
Kooli töökorraldusest
Suitsuvabad tubakatooted ja nende mõju noorele inimesele
Silmapaistvate lastevanemate tänamine
Hoolekogu tutvustamine, uue hoolekogu liikme valimine
1. septembrist kannab kool Õismäe Gümnaasiumi nime.
Koolimaja omanik on Kooliarenduse AS.
Kooli haldaja on ISS Eesti AS.
Meie koolis õpib 900 õpilast 38 klassi-komplektis
Koolis töötab 84 inimest, neist 80 pedagoogi.
JUHTIMISE STRUKTUUR 2010/2011. õa
ÖKULITE KLUBI
direktori asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal (õppejuht)
(tunniplaan, korrapidamine, konsultatsioonid,
tööajatabel jms)
infojuht-juhiabi
KristoAnupõld
Kadri Maaste
direktori asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal
(sisehindaja)
(töökavad, e-kool, sisehindamise aruanne jms)
direktori asetäitja aren-
dustöö alal (arendusjuht)
KLASSIJUHATAJATE
KLASSIVANEMATE
MAJANDUSTÖÖ
direktori asetäitja majan-
duse alal (majandusjuht)
E. Lubi
Liina Antonis
1.-8. kl
pikapäeva-
Kooli veebileht – www.oismae.ee
Suitsuvabad tubakatooted ja nende mõju noorele tervisele
Eestis on huuletubaka müük keelatud!
Rootsis valmistatud snus on tehtudtud õhu käes kuivatatud tubakalehtedest, mis on pärit maailma erinevatest kohtadest
Jahvatatud tubakale lisatakse vesi, sool, naatriumkarbonaat (kaltsineeritud sooda ehk pesusooda), aroomiained ja purustatud klaas
Närimistubakas (beetel, nass, pan masala, gutkha)
Nuusktubakas (snuff, snus, nuuska)
Nuusktubakas tekitab noortes rohkem sõltuvust kui sigaretid
Selles sisalduv nikotiin on mürgine
Suur kogus nikotiini võib põhjustada hingamiskrampe
Võib põhjustada suuvähki
Maits- ja haistmismeel nõrgeneb
Tekitab hambakivi
Suu limaskesta võib tekkida kasvaja
Snus ehk huuletubakas
Tekitab suuremat sõltuvust kui suitsetamine
Ei kahjusta kopse nii palju kui sigaretid
Ei ole mõeldud sissehingamiseks
Tarbimine tundub ebaesteetiline
Suur annus nikotiini võib põhjustada hingamiskrampe, halvatust ja surma
Oht, et ostja teadmata on sinna segatud teisi aineid
Risk haigestuda südame- ja veresoon-konnahaigustesse
Tagajärjeks võib olla insult või infarkt
Suuvähki haigestunutest pooled elavad vähem kui 5 aastat
Hävitab hammaste kinnituskudesid
Nuusktubakas sisaldab vähemalt 28 vähki- tekitavat ainet
Suulimaskest muutub paksemaks ja tekivad valged laigud
Põhjustab halba hingeõhku ja pleegitatud hambaid
Suureneb risk haigestuda suu-, neelu- ja kõhunäärmevähki
Nikotiin koormab südant
Võib tekitada kasvajat
Soodustab veresoonte lubjastumist
Loob soodsa pinna vähi tekkeks
Neist on väga raske loobuda
Võib põhjustada igemehaigusi ja hammaste lagunemist
Maitsemeeled ei toimi enam nii hästi kui varem
Põhjustab vereringehäireid
Närimistubakas sisaldab vähemalt 2500 kemikaali
Närimistubaka koostisesse kuuluvad lisaks mürgistele ja ärritavatele ainetele ka vähki tekitavad ained
Alaealine tarvitas tubakatoodet
Rikkus TubS § 27
Kvalifikatsioon TubS § 47 trahv kuni 600 EEK
Alaealisele müük
Rikkus § 28 lg 2
Kvalifikatsioon TubS § 45 lg 1 trahv kuni 12 000 EEK füüsiline isik
Kvalifikatsioon TubS § 45 lg 2 trahv kuni 30 000 EEK juriidiline isik
Alaealine ostis või omas
Rikkus § 28 lg 1
Kvalifikatsioon TubS § 48 trahv kuni 600 EEK
Alaealisele pakuti, osteti
Rikkus § 28 lg 3
Kvalifikatsioon TubS § 46 trahv kuni 6000 EEK
Alaealisele üle andmine
Kvalifikatsioon TubS § 44 trahv kuni 12 000 EEK
Isik kaupleb - müüb huuletubakat
Rikkus § 22 lg 2 p 1
Kvalifikatsioon TubS § 41 lg 1 trahv kuni 12 000 EEK füüsiline isik
Kvalifikatsioon TubS § 41 lg 2 trahv kuni 50 000 EEK
Täisealine isik suitsetas keelatud kohas
Rikkus § 29 lg ... (sõltuvalt keelatud kohast)
Kvalifikatsioon TubS § 49 trahv kuni 1200 EEK
Helen Tarkus
Pille Wahl
Väino Reintamm
Erlend Kaljula
Teeme koos toreda ja teguderohke kooliaasta!
1. A	101	6. A	237
1. B	102	6. B	413
1. C	103	6. C	222
2. A	104	6. D	308
2. B	111	7. A	312
2. C	113	7. C	315
3. A	114	8. A	304
3. B	115	8. B	133
3. C	203	8. C	403
4. A	216	9. A	301
4. B	215	9. B	122
4. C	214	9. C	412
5. A	212	9. D	220
5. B	213
5. C	305
10. A	307
10. B	302
10. C	306
11. A	311
11. B	208
11. C	417
12. A	235
12. B	414
12. C	313
Üliõpilasnõukogude aruandlus -. juhtme koosolek 06.12.2010. aruandlus Üliõpilaskonnas. Üliõpilaskonna juhatus personal – kuuaruanded ja aastaaruanne; finantsaruanne projektijuhid – konkreetse projekti kohta (nt Ün valimised –
JUHATUSE LIIKME ÜLESANNETE PIIRITLEMINE -. Äripäeva seminar 12.12.12. sven papp vandeadvokaat raidla lejins & norcous partner Ühinguõiguse ja tehingute valdkonna juht. sisukord. Õigusaktid juhatuse liikme õiguslik staatus
Ettevõtte arengut toetavad finants- ja kindlustuslahendused KredExist -. natalja pauku gert veerpalu. millest täna juttu tuleb?. kuidas finantseerida ettevõtte käivitamist? kuidas valida õiged ostjaid? kuidas finantseerida ettevõtte
Töölesaamist toetavad hoolekandemeetmed -. meetme eesmärk: parandada hoolduskoormusega, sotsiaalprobleemidega ja toimetulekuraskustega inimeste võimalusi saada töö leidmiseks ja töö säilitamiseks vajalikku abi. meetme oodatav
Koostöö võimalustest lastevanematega -. sirje Õunroos saku gümnaasium saku 2010. dale carnegie kuus juhist end teistele meeldivaks teha. tundke siirast huvi teiste inimeste vastu. naeratage. pidage meeles, et inimese nimi on tema jaoks
Kliimat kujundavad tegurid -. kristina erisalu. 1.geograafiline laius e. kaugus ekvaatorist. määrab päikeselt saadava kiirusega hulga,mis soojendab maad.see sõltub: päikese kõrgusest päeva pikkusest aluspinna värvusest. 2.Üldine
E-õppe VANKeR – riiklikke õppekavasid toetavad õppematerjalid -. varje tipp pärnumaa kutsehariduskeskus varje.tipp@hariduskeskus.ee. e-õpe ja tema voorused. info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (ikt) kaasabil toimuv õppetegevus
Ringide tegevus Oru Põhikoolis -. mudilaskoori proov. esmaspäev. mudilaskoor 13.25 - 14.10 osalevad 1., 2., 3., 4. klassi kõik õpilased välja arvatud asko tekku. kergejõustiku treening. esmaspäev. kergejõustik 14.20- 15.05 osalevad
„ KASVATUS JA KASVATAMATUS“ Eesti Lastevanemate Liit Kristiine Vahtramäe -„ kasvatus ja kasvatamatus“ eesti lastevanemate liit kristiine vahtramäe. mis täna plaanis?. ajalugu ehk kasvatuse areng läbi aegade kasvatuse mõju kasvatus
SAFE AND ACTIVE SCHOOLDAY WellBeing Partnership -. juhtrühma koosolek 19-20 01.2010 turku georg ja sirje aher www.safeandactiveschoolday.eu. mis tehtud?. koolide valik motivatsioonikirjade alusel koolide külastused nov. - dets.
Eilseid ja tänaseid pritsimehi ühendavad tegurid -Traditssioonid ja kultuur. eilseid ja tänaseid pritsimehi ühendavad tegurid. lääne-eesti päästekeskus ivar kaldasaun. traditssioonid ja kultuur. päästeteenistuse tegevuse eesmärk.
Operatsiooniriski aruandluse tutvustamine -. oleg shmeljov, finantsaudiitor 13.06.2005. ettekande ülesehitus. operatsiooniriski regulaarse aruandluse eesmärgid aruande struktuur mõisted ja nende kasutamine andmete registreerimisel ja
Nõo Põhikooli lastevanemate koosolek 22.09.2011 kell 17.30 -. päevakord: sissejuhatus koosolekule.(r . uusmaa) Ülevaade lastevanemate küsitluse tulemustest. (s. keisk ) noortekeskuse tegevus (e. hänilane) hoolekogu liikme valimine (r.
“Liikumisharrastuse strateegiline arengukava 2011-2014“ koosolek Sport Kõigile üldkoosoleku raames -. 27. mai 2010 tallinn. visoon. liikumisharrastusega tegelejate arv eestis kasvab pidevalt ja selleks on loodud üle eesti head
5-aastaste rühma lastevanemate rahuloluküsitluse tulemused -. 2010/2011 õppeaasta. millised olid teie ootused audentese lastekoolile õppeaasta alguses?. et laps õpiks lugema-kirjutama-arvutama, tunneks huvi tähtede ja numbrite
Kiire ja Toimiv varjupaiga menetlus (KT) / EPF-2012-2 -. juhtkomitee koosolek 15.03.2013 „projekti kaasrahastab euroopa liit euroopa pagulusfondi kaudu ja ev siseministeerium“. teostatud tööd: kick-off seminar 08.02. projekti „kiire
Prioriteetne suund “Elukestev õpe” : seiramine -. juhtkomisjoni koosolek 13.04.2011 Ülle tillmann tõukefondide osakond. finantsteave. el toetus on 58 377 955 eur võetud kohustused 46 920 289 eur (80,4%) (2009) 43 886 461
Kooli gümnaasiumiastme sulgemine HTPK.01.214 -. merike luts. kooli põhimäärus. vallavolikogu määrusega 16.12.2010 nr 1-1.2/ 29 § 31. kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse