Noarootsi valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Noarootsi valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri
Noarootsi valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri - sisukord
2 VEEGA VARUSTAMINE JA REOVEE ÄRAJUHTIMINE
§ 12 Vee andmise ja reovee ärajuhtimise katkestamine ja taastamine
4 OMAVOLILINE VEEVÕTT JA REOVEE ÄRAJUHTIMINE
§ 14 Omavolilise veevõtu ja reovee ärajuhtimise määratlus
§ 15 Omavoliliselt võetud vee ja omavoliliselt ära juhitud reovee mahu ja maksumuse määramine
5 NÕUDED ÄRAJUHITAVA REOVEE KOHTA
§ 16 Reovee ärajuhtimise nõuded ja tingimused
§ 17 Ühiskanalisatsiooni juhitava reoveereostusnäitajate piirväärtused
§ 18 Reovee reostusnäitajate kontrollimine
6 VEE MÕÕTMINE NING REOVEE ARVESTUS NING TEENUSTE EEST TASUMINE
RT IV, 18.06.2014, 26
Vastu võetud 16.06.2014 nr 12
Määrus kehtestatakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 8 lõike 4; kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 37 alusel.
(1) Noarootsi valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste osutamise nõuded ja tingimused ning teenuste osutamise ja kasutamise korra Noarootsi vallas.
(2) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga (edaspidi ÜVK) seotud juriidilistele ja füüsilistele isikutele Noarootsi vallas.
(1) Eeskirjas kasutatakse mõisteid Noarootsi valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskirjas märgitud tähenduses.
1) arvestusperiood - veevarustuse või reovee ärajuhtimise teenuse osutamise periood, mille kohta kliendile esitatakse arve;
2) fekaalid - kuivkäimlatest väljaveetavad jäätmed;
3) joogivesi - joogiks, toidu valmistamiseks ja muudeks olmevajadusteks kasutatav vesi;
4) kontrollkaev - nõuetele vastav kanalisatsiooni vaatluskaev proovi võtmiseks kinnistult ärajuhitavast reoveest;
5) mõõdukaev - kaev, kus asub mõõdusõlm;
6) purgimissõlm - tekkekohast äraveetud reovee või fekaalide ühiskanalisatsiooni laskmise koht;
7) reostusgrupp - reovee reostustaset näitavate reostusnäitajate vahemik, mis on aluseks ülenormatiivse reostuse tasu kehtestamisele. Reostusgrupp on veeteenuse hinna alus. Konkurentsiameti või Noarootsi Vallavolikogu poolt kooskõlastatud veeteenuse hinna kehtestab vee-ettevõtja;
8) reovee kanalisatsioon - ehitised ja seadmed reovee ärajuhtimiseks ja kanaliseerimiseks;
9) sisendustoru - kinnistu veevärgi torustiku lõik liitumispunktist veearvestini;
10) teenusleping - leping, mis sõlmitakse kliendiga vee- ja kanalisatsiooniteenuse saamiseks;
11) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii - ÜVK ehitiste või seadmete ettenägematu purunemine või rikkiminek, mille tagajärjel oluliselt halveneb või katkeb klientide veega varustamine või nende reovee ärajuhtimine või on ohustatud inimesed, ehitised või keskkond.
(3) ÜVK-na käsitletakse ühisveevärki või ühiskanalisatsiooni eraldi või mõlemat koos.
(1) ÜVK abil veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuseid osutab Noarootsi Vallavolikogu otsusega tegevuspiirkonda määratud vee-ettevõtja.
(2) ÜVK toimimise ning korrashoiu oma tegevuspiirkonnas tagab vee-ettevõtja vastavalt eeskirjale ning Noarootsi valla (edaspidi KOV) ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingule.
(3) Ühisveevärgist klientidele antava vee kvaliteet ja kvaliteedikontroll peab vastama õigusaktides kehtestatud nõuetele. Nõuete täitmise peab tagama vee-ettevõtja.
(4) ÜVK klientidel on õigus saada ühisveevärgist vett ja juhtida ühiskanalisatsiooni reovett vastavalt vee-ettevõtjaga sõlmitud lepingule (edaspidi teenusleping). Teenusleping sõlmitakse kinnistu omanikuga, hoonestusõiguse alusel maa kasutajaga või ehitise kui vallasasja omanikuga.
(5) Kui veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenust osutavad vee-ettevõtjad omavahel, toimub see lepingu alusel, mis on koostatud kooskõlas KOVi ja vee-ettevõtja vahelise lepinguga.
(6) Ühisveevärk on ette nähtud joogivee saamiseks.
(7) Ühiskanalisatsioon on ettenähtud reovee ärajuhtimiseks.
(1) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hinnad kehtestab vee-ettevõtja lähtudes ühisvee-värgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 141-st või § 142-st kooskõlastatult kas Konkurentsiametiga või Noarootsi Vallavolikoguga.
(2) Klient tasub veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste eest vee-ettevõtjale kehtestatud hindade alusel vastavalt teenuslepingule.
(1) Ühiskanalisatsiooni kaudu avalikelt teedelt ja väljakutelt sademevee ärajuhtimine on keelatud.
(2) Reovee ja fekaalide väljaveol ning ühiskanalisatsiooni purgimisel tuleb juhinduda Noarootsi valla heakorra eeskirjast. Purgima peab vee-ettevõtja poolt määratud purgimissõlmes vee-ettevõtjaga sõlmitud lepingu alusel.
2. peatükk VEEGA VARUSTAMINE JA REOVEE ÄRAJUHTIMINE
(1) ÜVK ning kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni vaheliseks piiriks on vee-ettevõtja määratud liitumispunkt. Nõuded liitumispunkti paigutuse kohta esitatakse liitumistingimustes. Liitumispunkt on ÜVK oluline osa.
(4) Liitumispunkt fikseeritakse kirjalikult piiritlusaktis koos skeemiga.
(5) Kinnistu piiride või hoonestuse muutmise korral tuleb kliendil see eelnevalt kooskõlastada vee-ettevõtjaga. Kui seoses sellega tekib vajadus liitumispunktide või teiste veevärgi- või kanalisatsioonirajatiste ümberehitamiseks, seab vee-ettevõtja tehnilised tingimused koos teostustähtajaga 30 kalendripäeva jooksul kooskõlastamise taotluse esitamise päevast arvates.
(1) Veerõhu liitumispunktides määrab vee-ettevõtja piirkonniti lähtudes piirkonna hoonestuse valdavast kõrgusest ja võrgurajatiste tehnilisest lahendusest.
(2) Vähim nõutud veerõhk, mõõdetuna maapinna kõrgusel, on ühekorruselise hoonestuse korral 20 m veesammast (edaspidi m H2O) (2 bar) , millele hoonestuse iga järgmise korruse kohta lisandub 4 m H2O (0,4 bar). Kui kinnistul vajatakse suuremat veerõhku, peab rõhu tõstmise korraldama klient oma rõhutõsteseadmega ja omal kulul.
(3) Rõhk ei tohi langeda torustikus alla 10 m H2O (1 bar) ega ületada 60 m H2O (6 bar).
(4) Paisutustase ühiskanalisatsioonis on määratud kanalisatsiooni tehnilise lahendusega ja esitatakse liitumistingimustes. Kui paisutustase ei ole ette antud, siis on selleks reoveekanalisatsiooni korral liitumispunkti poolt esimese ühiskanalisatsiooni juurde kuuluva vaatluskaevu kaane kõrgus. Kui reovee isevoolne või üleujutusriskita ärajuhtimine ei ole tagatud, peab klient reovee ülepumpamise või paisutustasemest allpool asuvate ruumide ja pindade kaitse korraldama oma seadmetega ja omal kulul.
(2) Ajutiste torustike ehitamise, hoolduse ja likvideerimise korraldab tähtajalise teenuslepingu taotleja omal kulul. Kui selliseid ühendusi ÜVK-ga tähtaegselt ei likvideerita, võib seda teha vee-ettevõtja kliendi kulul.
(3) Ajutiste torustike kohta kehtivad kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni nõuded. Liitumispunktideks ajutiste torustike ja ÜVK vahel on nende ühinemiskohad. Veetorustike ühinemiskohal peab olema sulgur ja tagasilöögiklapp.
(4) Tähtajalise teenuslepingu taotlejal tuleb veekasutuse või reovee ärajuhtimise arvestuse pidamiseks omal kulul paigaldada ajutisele torustikule vee-ettevõtja nõuetele vastav veemõõdusõlm ja arvesti, kui taotleja ja vee-ettevõtja ei ole kokku leppinud teisiti.
(1) Kinnistu kanalisatsioonil peavad allpool ühiskanalisatsiooni paisutustaset paiknevatel reovee-neeludel olema kaitseseadmed uputuste vältimiseks.
1) kasutama kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni selliselt ja hoidma need sellises korras, et need ei oleks ohuks kinnistul viibijatele, ei kahjustaks ÜVK-d ega takistaks teenuse osutamist teistele klientidele;
2) tagama sisendtoru kohal olevale maa-alale juurdepääsu toru kontrollimiseks ning sisendustoru nähtava lekke ilmnemisel või sellekohase kahtluse tekkimisel teatama sellest vee-ettevõtjale;
3) viima veemõõdusõlme vastavusse vee-ettevõtja kehtestatud veemõõdusõlme tehnilistele tingimustele, lubama paigaldada vee-ettevõtjal kinnistu veevärgile veearvesteid ja tagama vee-ettevõtja poolt paigaldatud seadmete säilimise;
4) lubama vee-ettevõtjal võtta kinnistu võrgust vee- ja reoveeproove ja Terviseametil veeproove;
5) hoidma tema puhastusalal ja kinnistul asuvad kanalisatsiooni kontrollkaevud ja peakraani luugid lume- ja jäävabad;
6) ettevõtjat nende vigastustest ja kaotsiminekust.
(4) Kinnistul on keelatud ühendused, mis ohustavad ÜVK tööd või nende kasutajaid. Keelatud ühenduseks loetakse:
1) ühendust, mis võimaldab reostunud või reostusohtliku vee, samuti töödeldud (muudetud kvaliteediga) või kõrge temperatuuriga vee või auru, ohtlike vedelike või gaaside tagasivoolamist või imbumist veevärgiga ühendatud seadmetest või süsteemidest nii normaal- kui alarõhu korral veevärgis;
4) ühendust, mis võimaldab juhtida sademevett reoveekanalisatsiooni, kui see ei ole kokkulepitud vee-ettevõtja ja kliendi vahelise lepinguga.
(5) Kui kliendi tehtud keelatud ühenduse, ühiskanalisatsiooni ohustava reostuse ärajuhtimise või kliendi muu süülise tegevuse tõttu on reostunud vesi ühisveevärgis, rikutud ühiskanalisatsiooni rajatist või tekitatud kahju keskkonnale, siis kahju hüvitab klient seadusega ettenähtud korras.
1) vee-ettevõtja ja kliendi vahelise arvelduse aluseks olev veearvesti;
2) veearvestita tuletõrjesüsteemi sulgur ja hüdrant;
3) vee-ja reoveearvesti liitmik ning arvesti elektritoite ja -ülekandesüsteem;
(3) Kliendil on keelatud ÜVK juurde kuuluvate ning kinnistuvõrkude plommitud sulgurite omavoliline avamine või sulgemine, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud juhtudel.
(4) Klient võib tuletõrjesüsteemi sulguritelt plomme ära võtta:
(1) Õigusteostada kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni süsteemi koosseisu ja korrasoleku kontrolli on volitatud isikul või vee-ettevõtjal vastavalt teenuslepingule ja käesolevale eeskirjale.
§ 12. Vee andmise ja reovee ärajuhtimise katkestamine ja taastamine
(1) Vee-ettevõtjal on õigus klienti eelnevalt kirjalikult hoiatades, kuid mitte varem kui hoiatusest kahe nädala möödumisel, katkestada kliendile vee andmine ja reovee ärajuhtimine, kui selleks esineb vähemalt üks järgmistest alustest:
1) klient on viivitanud veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste arve või muude maksekohustuste tasumisega üle kahe nädala, maksetähtaja saabumisest arvates;
2) klient ei võimalda kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni kontrollimist, veearvesti hooldust või vee-ja reoveearvesti näitude lugemist, kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile plommide paigaldamist ning vee- ja reoveeproovide võtmist;
4) klient ei ole taganud kinnipidamist vee tarbimise ja reovee ärajuhtimise nõuetest või liitumistingimuste kohasest veetarbimise ja reoveeärajuhtimise hulgast;
(2) Vee-ettevõtjal on õigus eelneva kirjaliku hoiatuseta katkestada kliendile vee andmine ja reovee ärajuhtimine:
1) omavolilise veevõtu või reovee ärajuhtimise ilmsiks tulekul;
(4) Vee andmine ja reovee ärajuhtimine taastatakse kliendi kirjaliku taotluse alusel pärast katkestamise põhjuste kõrvaldamist ja sellega vee-ettevõtjale tekitatud kahju hüvitamist. Omavolilisi liitumisi ei aktsepteerita.
(5) Vee-ettevõtja ei vastuta kliendi kinnistule vee andmise ja reovee ärajuhtimise eeskirja kohase katkestamise korral sellest kliendile või kolmandale isikule põhjustatud võimalike kahjude eest.
(6) Vee andmise või reovee ärajuhtimise katkestamise põhjuseks ei saa lugeda seda, et vee-ettevõtja ja kliendi vahel puudub kirjalik leping, kui vee-ettevõtja esitab regulaarselt veeteenuste arveid ja klient on arved õigeaegselt tasunud.
(7) Erakorraliste asjaolude korral on KOV-il õigus piirata ühisveevärgi vee kasutamist kastmiseks.
(1) Vääramatu jõu tagajärjel tekkinud veevarustuse või reovee ärajuhtimise katkemisel teostab klientide veega varustamist või reovee ärajuhtimist vee-ettevõtja, lähtudes KOV-i antud korraldustest.
(2) Vee-ettevõtjal on õigus piirata või katkestada kliendile vee andmine ja reovee ärajuhtimine avariiliste ja plaaniliste remonttööde korral. Kui veekatkestus toimub remonttööde tõttu, tagab vee-ettevõtja mõistliku aja jooksul, kuid vähemalt 24 tunni jooksul, ajutise veevõtu võimaluse klientide esmasteks vajadusteks. Plaaniliste remonttööde ajaks tagab vee-ettevõtja ühiskondlikes hoonetes või majutusasutustes ajutise veevõtu võimaluse eelneval kokkuleppel kliendiga.
(3) Vee-ettevõtja on kohustatud ÜVK rajatiste plaaniliste ehitus-ja remonttööde aja vähemalt kaks nädalat enne tööde algust sisestama vee-ettevõtja kodulehel olevasse operatiivinformatsiooni andmebaasi, avaldama informatsiooni ajalehes Lääne Elu ja teavitama KOV-i. Plaaniliste remonttööde algusest ning nendega soetud vee andmise ja reovee vastuvõtu piiramisest või katkestusest teavitab vee-ettevõtja kliente kas kirjalikult (s.o e-posti või posti teel) või telefoni teel vähemalt kolm tööpäeva enne tööde algust.
Avariiliste remonttööde aja on vee-ettevõtja kohustatud sisestama vee-ettevõtja kodulehel olevasse operatiivinformatsiooni andmebaasi vahetult pärast seda, kui avariiteade on registreeritud.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõike 3 kohasest teavitamise ja lõike 2 kohasest veevõtu tagamise kohustusest kinni ei peeta, vastutab vee-ettevõtja plaaniliste remonttööde tõttu kliendile vee andmise või reovee ärajuhtimise piiramisest või katkestamisest põhjustatud võimalike kahjude eest.
(5) Vee-ettevõtja ei vastuta kliendile vee andmise või reovee ärajuhtimise vähenemise või katkemise ning üleujutuste ja nendest põhjustatud võimalike kahjude eest, kui need on toimunud vääramatu jõu tagajärjel. Kui vee-ettevõtja on ÜVK hooldus- või remonttööde käigus põhjustanud kliendi kinnistu veevärgile või kanalisatsioonile kahjustusi või ruumide üleujutusi, korvab vee-ettevõtja kliendile kahjustuste kõrvaldamiseks vajalikud kulud.
(6) Teemaa pinnale ulatuvate ÜVK rajatiste purunemise või rajatiste purunemisest põhjustatud teepinna vajumise korral tähistab vee-ettevõtja teelõigu liikluskorraldusvahenditega ja likvideerib purunemise või vajumise kooskõlastatult tee omanikuga.
4. peatükk OMAVOLILINE VEEVÕTT JA REOVEE ÄRAJUHTIMINE
§ 14. Omavolilise veevõtu ja reovee ärajuhtimise määratlus
(1) Omavoliliseks veevõtuks või reovee ärajuhtimiseks loetakse järgmisi juhtumeid:
1) isikul puudub vee-ettevõtjaga kirjalik leping, välja arvatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 8 lõikes 41 sätestatud juhul;
2) torustikule, sulguritele ning vee- või reovee mõõdusõlmele vee-ettevõtja pandud plommid on eemaldatud või rikutud, välja arvatud eeskirja § 10 lõikes 4 sätestatud juhul;
6) vee-ettevõtja loata toimub vaatlus- või muu kaevu kaudu reovee või fekaalide purgimine ühiskanalisatsiooni;
7) pannakse toime tegu, mis on suunatud teenuste tarbimisele selle eest määratud hinda maksmata.
(2) Vee omavolilise kasutamise või reovee omavolilise ärajuhtimise ilmsiks tulekul koostab ülevaatust teinud volitatud isik või vee-ettevõtja rikkumist määratleva akti.
§ 15. Omavoliliselt võetud vee ja omavoliliselt ära juhitud reovee mahu ja maksumuse määramine
(1) Omavolilise veevõtu ilmsiks tulekul tasub klient vee-ettevõtjale hüvitist toru läbilaskevõime järgi toru avamise, rikkumise, ühenduse või plommi eemaldamise kohas arvestusega, et töötab kogu toru ristlõige 24 tundi ööpäevas vee voolukiirusega 0,5 m/sek. Veearvesti ja veemõõdusõlme plommide rikkumise või eemaldamise või arvesti näitude moonutamise korral võetakse läbilaskevõime määramisel aluseks arvesti arvestuslik siseläbimõõt. Kui omavoliliselt võetud vett oli võimalik juhtida ühiskanalisatsiooni, lisatakse hüvitisele tasu selle ärajuhtimise eest. Hüvitis arvutatakse kehtivatest veevarustuse ning reovee ärajuhtimise teenuste hindadest lähtudes.
(2) Omavolilise reovee ära juhtimise ilmsiks tulekul tasub klient vee-ettevõtjale hüvitist:
(3) Kui omavoliline reovee või fekaalide ärajuhtimine (purgimine) toimus teisaldatavate mahutite tühjendamiseks, tasub purgija vee-ettevõttele hüvitist, lähtudes kasutatud mahuti mahust ja reovee ärajuhtimise teenuse hinnast, kusjuures maksimaalselt on võimalik nõuda tasu 15-kordset mahuti mahu eest.
(4) Omavolilise veekasutuse või reovee ärajuhtimise kestus arvutatakse tagasi päevani, mil volitatud isik või vee-ettevõtja võis veenduda omavolilise veekasutuse või reovee ärajuhtimise puudumises ja selle dokumenteerida, kuid mitte üle kuue kalendrikuu tagasi.
5. peatükk NÕUDED ÄRAJUHITAVA REOVEE KOHTA
§ 16. Reovee ärajuhtimise nõuded ja tingimused
(1) Ühiskanalisatsiooni on lubatud juhtida ainult sellist reovett, mis ei kahjusta kanalisatsiooni ehitisi ja seadmeid ning on puhastusseadmetes puhastatav.
(3) Ärajuhitava reovee temperatuur kinnistu liitumispunktis ei tohi olla kõrgem kui 40oC.
(4) Ühiskanalisatsiooni on keelatud lasta olmeprügi, ehitusprahti, tootmisjäätmeid, lund, lokaalsete puhastite jäätmeid jms, sh purustatud kujul.
(5) Reovee ärajuhtimisel on keelatud tekitada nii hüdraulilisi kui ka reostuslikke löökkoormusi.
(6) Avariijuhtudest, mis on põhjustanud ärajuhitava reovee reostusnäitajate tõusu või täiendavate, kanalisatsioonirajatistele, inimesele või keskkonnale ohtlike saasteainete sattumise ühiskanalisatsiooni, on klient kohustatud viivitamatult teatama vee-ettevõtjale ohutusmeetmete rakendamiseks.
§ 17. Ühiskanalisatsiooni juhitava reoveereostusnäitajate piirväärtused
(1) Üldreostusnäitajate piirväärtused:
Reostusgrupid
Hõljuvainete sisaldus
Ülsfosfor (Püld)
Üldlämmastiku (Nüld)sisaldus
Naftaproduktide sisaldus
(2) Ühiskanalisatsiooni juhitava reovee ohtlike ainete reostusnäitajate piirväärtusteks on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 10 lõike 2 alusel keskkonnaministri kehtestatud piirväärtused.
(3) Vee-ettevõtja on kohustatud kliendilt vastu võtma reovett, mille reostusnäitajad ei ületa käesoleva paragrahvi lõikes 1 esitatud piirväärtusi, ning reovett, mille jaoks saasteainete sisalduse piirväärtusi ei ole kehtestatud, kui need ained ei kahjusta ühiskanalisatsiooni ega põhjusta puhastusprotsessi häireid.
(4) Kui reovee reostusnäitajad ületavad käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaseid piirväärtusi, on klient kohustatud enne reovee ühiskanalisatsiooni juhtimist kasutama eelpuhastust.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud reostusnäitajate piirväärtuste ületamise korral loetakse seda reovett ühiskanalisatsiooni, inimese elu või tervist või keskkonda ohustavalt reostatuks, kui selline ületamine ei ole lubatud ülenormatiivse reostuse grupi kohaselt (ülenormatiivse reostustasu maksmisega) või teenuslepinguga.
§ 18. Reovee reostusnäitajate kontrollimine
(1) Kliendi reovee reostusnäitajate kontrollimise proovivõtu kohaks on kontrollkaev, mis fikseeri-takse teenuslepingus. Kontrollkaevuks on kinnistu kanalisatsiooni viimane vaatluskaev enne liitumispunkti, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Kui kontrollkaev ei ole teenuslepinguga määratud, võetakse proov liitumispunktist või selleks sobivast kinnistupoolsest vaatluskaevust.
(2) Reovee proovivõtu sageduse ja proovis reostusnäitajate loetelu ning reostusgrupi määrab vee-ettevõtja, lähtudes reostuse iseloomust ja tasemest. Klient, kes kasutab oma tegevusalas või tehnoloogias ohtlikke aineid sisaldavat tooret, abimaterjale, pooltooteid või kemikaale, on kohustatud teatama vee-ettevõtjale kõigist reoveega ärajuhitavatest saasteainetest ja kinnistul kasutatavatest või hoitavatest ohtlikest ainetest ja materjalidest, sealjuures bakterioloogiliselt ja radioaktiivselt ohtlikest ainetest ja materjalidest.
(3) Proove võtab vee-ettevõtja proovivõtja kliendi esindaja või volitatud isiku juuresolekul. Proovivõtja peab olema atesteeritud keskkonnaministri kehtestatud korras ja omama asjaomast tunnistust. Vee-ettevõtja korraldab proovide analüüsi veeuuringuteks akrediteeritud laboratooriumis.
(5) Reovee proovide võtmine vormistatakse proovivõtu protokolliga kahes eksemplaris, millest üks antakse pärast proovide analüüsimist koos analüüsiandmetega kliendile.
(7) Kui proovi analüüsi andmetel reovee reostusnäitajate tase ületab eeskirjaga määratud saasteainete piirväärtusi või reovee reostusgruppe (k.a ohtlike ainete sisalduse osas), on vee-ettevõtjal õigus võtta ülenormatiivse reostuse tasu kuni uue proovi analüüsi andmete esitamiseni, millest selgub et saasteainete (k.a ohtlike ainete) sisaldus vastab eeskirjas või teenuslepingus märgitule.
6. peatükk VEE MÕÕTMINE NING REOVEE ARVESTUS NING TEENUSTE EEST TASUMINE
(5) Veemõõdusõlme asukoht ja ehitus peavad vastama vee-ettevõtja esitatud tehnilistele nõuetele. Vee-ettevõtja paigaldab oma veearvesti veemõõdusõlme, mis vastab vee-ettevõtja veemõõdusõlmele esitatud tehnilistele tingimustele. Arvesti peab vastama vee-ettevõtja tehnilistele nõuetele.
(6) Vee-ettevõtja paigaldab veearvesti omal kulul kliendi kinnistu nõuetekohasesse veemõõdusõlme viie tööpäeva jooksul pärast teenuslepingu sõlmimist ning teostab ka edaspidist veearvesti hooldust ja taatlust. Teenuslepingu lõpetamisel vee-ettevõtja demonteerib arvesti.
(4) Klient võib kirjalikult nõuda vee-ettevõtjale kuuluva veearvesti täpsuse kontrollimist enne taatlustähtaega. Kui taatlemisel selgub, et veearvesti mõõtetäpsus on lubatud vea piires, kannab kontrollimisega seotud kulud klient, kui mõõteviga on suurem kui lubatud viga, kannab kontrollimisega seotud kulud vee-ettevõtja.
(3) Kui eeskirja § 20 lõike 4 kohasel erakorralisel taatlusel osutus veearvesti mõõteviga lubatust suuremaks, teeb vee-ettevõtja vea ulatuses tarbitud veekoguse ümberarvestuse veearvesti vahetuse ja sellele eelneva kuu eest.
Ühekordseid veetarvitusi (läbipesuks, katsetusteks jms) mõõdab või arvestab vee-ettevõtja iga kord vastavalt kasutusele.
(5) Ühekordseid reovee ärajuhtimisi ühiskanalisatsiooni (läbipesu, katsetused jms) arvestab vee-ettevõtja iga kord vastavalt kasutusele
(1) Veevarustuse ning reovee ärajuhtimise teenuste arvepidamine toimub teenuslepingu alusel kooskõlas eeskirjaga. Klient registreerib vee- või reoveearvesti näidu ja teatab selle vee-ettevõtjale. Kasutatud vee või ärajuhitud reovee kogus arvestatakse kuupmeetri täpsusega.
(2) Arvestusperioodi alguskuupäeva ja kestuse määrab vee-ettevõtja teenuslepingus, kuid arvestusperiood ei tohi olla pikem kui kuus kalendrikuud.
(3) Klient on kohustatud tasuma veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste eest vee-ettevõtjale teenuslepingus kokkulepitud ajal vastavalt vee-ettevõtja esitatud arvele. Kui arve tasumise tähtaeg ei ole kokku lepitud, on klient kohustatud tasuma arve kümne kalendripäeva jooksul arve kättesaamisest arvates. Arve loetakse kätte saaduks, kui see on esitatud teenuslepingus märgitud kliendi posti- või e-postiaadressile ja postitamisest on möödunud viis päeva. Arve loetakse tasutuks kuupäeval, mil raha on vee-ettevõtja arvelduskontole laekunud. Nimetatud tähtaegade ületamise korral tasub klient vee-ettevõtjale viivist vastavalt teenuslepingule.
(4) Viivise suurus lepitakse kokku teenuslepingus, kuid see ei või olla suurem kui 0,07 % tasumata summast päevas. Viivist ei tasuta, kui klient ei ole temast olenemata põhjustel arvet saanud või ei ole saanud seda õigeaegselt või esitatud arve on ebaõige.
(5) Pretensioone arvete õigsuse asjus võib klient vee-ettevõtjale esitada kümne tööpäeva jooksul arve kättesaamise päevast arvates. Pretensioon lahendatakse kümne tööpäeva jooksul selle kättesaamisest arvates. Klient on kohustatud arve tasuma kümne päeva jooksul pärast pretensioonilahendi kättesaamist.
(3) Kui kinnistu, hoonestusõigus või ehitis kui vallasasi on kaasomandis, sõlmitakse ühisveevärgist vee võtmiseks või reovee ühiskanalisatsiooni juhtimiseks üks kirjalik leping kaasomanike enamiku otsuse alusel nende volitatud esindajaga vastavalt asjaõigusseadusele. Lepingu üks pool on vee-ettevõtja ja teine pool kõik kinnistu, maa või ehitise kui vallasasja kaasomanikud volitatud esindaja kaudu.
(3) Ühekordse veekasutuse või reovee ärajuhtimise loa saamiseks esitab seda soovinud isik vabas vormi avalduse. Ühisveevärgist vee saamiseks või reovee ärajuhtimiseks ühiskanalisatsiooni koostatakse tähtajaline leping.
(1) Kliendil on õigusteenusleping üles öelda võlaõigusseaduses ja teenuslepingus sätestatud tingimustel ja korras, kui ta ei soovi edaspidi teenuseid kasutada, samuti muudel lepingus ettenähtud juhtudel. Kinnistu omandiõiguse üleminekul teisele isikule on klient kohustatud kirjalikult teatama lepingu ülesütlemisest viis tööpäeva ette. Kui uus klient jätkab teenuste kasutamist, on ta kohustatud viie tööpäeva jooksul pärast kinnistu omandamist esitama avalduse koos kinnistu omandit tõendavate dokumentidega uue teenuslepingu sõlmimiseks. Vastasel juhul võib vee-ettevõtja lugeda veekasutust või reovee ärajuhtimist omavoliliseks. Kui uus klient ei ole esitanud avaldust lepingu sõlmimiseks 5 tööpäeva jooksul peale eelmise teenuslepingu lõpetamisest teatamisest on vee-ettevõtjal õigus lõpetada kliendile vee andmine ja reovee ärajuhtimine.
1) juhul, kui klient ei ole vee-ettevõtja määratud tähtajaks kõrvaldanud põhjusi, mille tõttu kinnistule vee andmine või reovee ärajuhtimine oli eeskirja alusel katkestatud;
4) juriidilise isiku lõpetamise korral, kui juriidilisel isikul ei ole õigusjärglast;
(1) Kliendil on ühe aasta jooksul pärast teenuslepingu lõpetamist õigusteenusleping uuesti sõlmida endises mahus ja tingimustel liitumislepingut sõlmimata, kui teenuslepingu lõpetamise põhjused on nõutud viisil kõrvaldatud ja olemasolevaid ühendustorusid on võimalik kasutada. Teenuslepingu uuesti sõlmimiseks tuleb avaldajal eelnevalt tasuda vee-ettevõtjale vee andmise või reovee ärajuhtimise taastamise kulud.
(2) Kui ühe aasta jooksul pärast teenuslepingu lõpetamist ei ole lepingut käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt uuesti sõlmitud, on vee-ettevõtjal õigus lahutada kinnistu veevärk ja kanalisatsioon ÜVK rajatistest. Kui edaspidi soovitakse veevarustuse või reovee ärajuhtimise teenuseid kasutada, tuleb sõlmida liitumisleping.
(1) Enne eeskirja jõustumist kliendi ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingud kehtivad niivõrd, kuivõrd need ei ole vastuolus seaduse, käesoleva eeskirjaga või muude kehtivate õigusaktidega.
(2) Tunnistada kehtetuks Noarootsi Vallavolikogu 10.11.2000 määrus nr 15 “Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri“.


Kose valla avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded – Riigi Teataja
Kose valla avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded
Kose valla avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded - sisukord
§ 2 Ürituse korraldamise loa taotluse esitamine
§ 3 Ürituse korraldamise loa taotluses esitatavad andmed
§ 4 Ürituse korraldamise loa taotluse lisad
§ 6 Ürituse korraldamise loa taotluse vorm
§ 7 Ürituse korraldamise loa andmise või andmisest keeldumise otsustamine
§ 8 Ürituse korraldamise luba
§ 9 Ürituse korraldamise loa andmisest keeldumine
§ 10 Ürituse korraldamise loa kehtetuks tunnistamine
§ 11 Ürituse läbiviimise peatamine ja lõpetamine.
§ 12 Ürituse korraldamisega Kose vallale tekitatud kahju hüvitamine
RT IV, 10.06.2014, 7
Vastu võetud 22.05.2014 nr 29
Kose Vallavolikogu 29. november 2012 otsusega nr 165 „Taotlus haldusterritoriaalse korralduse muutmiseks“ ja Kõue Vallavolikogu 30.11.2012 otsusega nr 163 „Taotlus haldusterritoriaalse korralduse muutmiseks“ taotlesid Kose vald ja Kõue vald Vabariigi Valitsuselt haldusterritoriaalse korralduse muutmist. 27. juuni 2013 määrusega nr 107 „Kose valla ja Kõue valla haldusterritoriaalse korralduse ning Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995 määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine“ otsustas Vabariigi Valitsus haldusterritoriaalset korraldust muuta ning moodustada Kose valla ja Kõue valla ühinemise teel uue omavalitsusüksuse Kose valla. Määrus jõustus haldusterritoriaalse korralduse muutmist käsitlevas osas 26.10.2013.
§ 2. Ürituse korraldamise loa taotluse esitamine
(2) Ürituse korraldaja esitab vähemalt 14 kalendripäeva enne ürituse läbiviimise päeva vormikohase allkirjastatud loa taotluse (määruse lisa nr 1) koos kõigi vajalike kooskõlastustega ja nõutud lisadokumentidega vallavalitsuse kantseleisse või elektrooniliselt aadressil vald@kose.ee, kus taotlus registreeritakse.
(3) Ürituse korraldaja esitab ürituse korraldamise loa taotluse vähemalt 30 kalendripäeva enne ürituse läbiviimise päeva, kui üritus:
(4) Ürituse korraldaja esitab ürituse korraldamise loa taotluse vähemalt 40 kalendripäeva enne ürituse läbiviimise päeva, kui avalik üritus tingib ühistranspordiliinide töö ümberkorraldamise vajaduse.
(5) Luba ei ole vaja taotleda vabaks liikumiseks ja kasutamiseks piiratud territooriumil, ehitises või selle osas (s.h hoone siseruumides) ürituse korraldamiseks, kui üritus vastab ehitise kasutusloas määratud kasutusotstarbele ja üritusega ei kaasne kõrgendatud turvariski. Ürituse korraldaja teavitab sellise ürituse toimumise ajast ja kohast eelnevalt vallavalitsust elektronposti teel aadressil vald@kose.ee
§ 3. Ürituse korraldamise loa taotluses esitatavad andmed
2) lühikirjeldus;
5) alguse ja lõpu kuupäev ning kellaeg, mis hõlmab ettevalmistamise ja korrastuse aega, samuti põhjendus, kui üritust soovitakse lõpetada pärast kella 23:00;
6) korraldaja nimi, elukoht/asukoht, isikukood või sünniaeg/registrikood;
7) korraldaja kontaktandmed (telefon, e-posti aadress), mille kaudu on võimalik ürituse korraldajaga ühendust saada kogu ürituse toimumise aja vältel;
8) helitehnika ja/või valgustehnika ja/või pürotehnika kasutamine;
9) turvalisust tagava turvaettevõtte nimi, aadress, registrikood;
10) liikluskorraldust tagava juriidilise- või füüsilise isiku nimi, aadress, registrikood/isikukood;
11) kas üritusel toimub alkoholi müük või selle pakkumine;
12) reklaami eksponeerimise vajadus, soovitav reklaami paigaldamise koht;
13) lisainventari paigaldamise vajadus.
§ 4. Ürituse korraldamise loa taotluse lisad
(1) Ürituse korraldaja lisab taotlusele territooriumi asendiplaani, millel peab olema näidatud telkide, lava, aedade, piirete, atraktsioonide, mittestatsionaarsete valgusallikate ja heliseadmete, müügi- ja teeninduspunktide, WC-de jms asetus.
(2) Kui üritusel on tegemist mitme esinejaga või see sisaldab erinevaid ürituse vorme, lisatakse ürituse korraldamise loa taotlusele ürituse ajakava.
(3) Kui üritusega kaasneb kõrgendatud turvarisk tuleb loa taotlusele lisada esmane turvaplaan (määruse lisa nr 2). Ürituse korraldaja esitab lõpliku turvaplaani Põhja päästekeskusele ja Politsei- ja Piirivalveameti Põhja prefektuuri Ida-Harju politseijaoskonnale kooskõlastamiseks hiljemalt neli tööpäeva enne ürituse toimumist.
(4) Turvaplaan sisaldab alljärgnevaid andmeid:
2) turvaettevõtte nimetus, tegevuslitsentsi number, turvalepingu number ja kuupäev;
3) turvatöö eest vastutava isiku nimi, kontakttelefon;
4) territooriumi valve skeem - üritusel kaasatavate turvatöötajate arv, tööülesanded ja turvaskeem läbipääsurežiimil ja külastajate turvakontrolliks, välise perimeetri valveks, lava (esinejate, helitehnika jms) kaitseks, ürituse külaliste turvalisuse tagamiseks, veoste valveks ja kaitseks, parklas autode liikumise korraldamise eest vastutavaks, „rohelise tee“ (politsei, päästeteenistus, kiirabi, eritehnika juurdepääsuks);
5) evakuatsiooniplaan;
6) turvatöötaja vormi kirjeldus;
7) reservis olevate turvatöötajate arv ja eriolukorra tekkimisel lisajõudude kaasamise kord;
8) turvaettevõtte autopatrulli olemasolu ning nende abijõududena kaasamise võimalus;
9) üritusel kasutatavad erivahendid;
10) esemete ja/või loomade nimekiri, mida/keda on keelatud üritusele kaasa võtta;
11) ilutulestiku korraldaja;
12) ilutulestiku läbiviimise aeg ja koht ning ohutusala perimeeter plaanil;
13) muude operatiivteenistuste (politsei, päästeteenistus, kiirabi) kaasamise vorm üritusel.
(5) Turvaplaanile lisatakse turvatöötajate nimekiri ja töögraafik.
(6) Ürituse läbiviimisega seotud liikluse ümberkorraldamiseks peab korraldaja lisama taotlusele paberkandjal või elektrooniliselt Politsei- ja Piirivalveameti Põhja prefektuuri Ida-Harju politseijaoskonnaga eelnevalt kooskõlastatud liiklusskeemi, milles on näidatud:
(7) Kui ürituse korraldamisega kaasneb vajadus paigaldada lisainventari (kauplemise inventar, tribüün, lava vms), tuleb loa taotlusele lisada inventari kirjeldus ja näidata nende paigutus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asendiplaanil. Kaubanduse korraldamisel tuleb märkida kaubasortiment.
(8) Heli-, valgus- ja/või pürotehnika kasutamisel peab ürituse korraldaja esitama koos loa taotlusega tehnilised tingimused.
(9) Kui ürituse korraldaja kehtestab ürituse sisekorraeeskirja, siis peab ta sellest üritusest osavõtjaid teavitama. Sisekorraeeskirja koopia lisatakse loa taotlusele.
1) viima ürituse läbi vastavalt esitatud ürituse korraldamise loa taotluses märgitud vormile, iseloomule ja tingimustele;
2) tagama üritusest osavõtjate ohutuse ja turvalisuse vastavalt kooskõlastatud turvaplaanile ning vajadusel piirama ohtlikud kohad tõketega ja kindlustama liikluskorralduse vastavalt kooskõlastatud liikluskorralduse skeemile;
4) täitma Politsei- ja Piirivalveameti Põhja prefektuuri Ida-Harju politseijaoskonna ning Põhja päästetekeskuse ametnike korraldusi;
7) tagama, et alla 16 – aastastele alaealistele suunatud üritus lõpeks vähemalt üks tund enne liikumispiirangu algust.
§ 6. Ürituse korraldamise loa taotluse vorm
Ürituse korraldamise loa taotluse vorm on kättesaadav valla veebileheküljel www.kosevald.ee ja vallavalitsuse kantseleis.
§ 7. Ürituse korraldamise loa andmise või andmisest keeldumise otsustamine
(1) Vallavalitsus annab ürituse korraldamiseks loa vallavalitsuse korraldusega 14 kalendripäeva jooksul ürituse korraldamise loa taotluse vallavalitsusse saabumise päevast arvates või keeldub loa väljaandmisest. Loa andmisest keeldumise korral selgitatakse taotlejale keeldumise põhjusi ja viidatakse õigusaktidele, mis on loa väljaandmata jätmise aluseks.
(2) Vallavalitsus teavitab taotlejat loa andmisest või sellest keeldumisest kahe tööpäeva jooksul vastava otsustuse tegemisest.
(3) Vallakantselei informeerib ürituse korraldamise loa andmisest keeldumisel kõiki loa kooskõlastanud ametiasutusi kahe tööpäeva jooksul vallavalitsuse korralduse andmise päevast arvates.
§ 8. Ürituse korraldamise luba
Ürituse korraldamise loas märgitakse:
§ 9. Ürituse korraldamise loa andmisest keeldumine
4) kui ürituse korraldamise loa taotluses toodud ürituse läbiviimine ei ole lubatud Eesti Vabariigi ja Kose valla õigusaktidest tulenevalt;
5) kui korraldaja ei täida ürituse korraldamise loa taotluse kooskõlastanute ettekirjutusi;
6) taotlejal on kehtiv karistus „Karistusseadustiku“ § 262 või § 263 järgi ürituse korraldamise nõuete rikkumise eest;
7) kui taotleja on eelmistel tema poolt korraldatud üritustel jätnud täitmata õigusaktidest ürituse korraldaja kohustused ja vastav rikkumine on dokumentaalselt fikseeritud;
8) taotleja tegevuse suhtes on algatatud menetlus „Karistusseadustiku“ majandusalaste süütegude alusel või ta on toime pannud majandusalase süüteo „Karistusseadustiku“ järgi.
§ 10. Ürituse korraldamise loa kehtetuks tunnistamine
Vallavalitsuse motiveeritud korraldusega võib ürituse korraldamiseks antud loa tunnistada kehtetuks, kui:
2) ürituse korraldaja ei täida ürituse korraldamisel Eesti Vabariigi ja Kose valla õigusaktidest tulenevaid kohustusi või ürituse korraldamise loa taotluse kooskõlastanute ettekirjutusi;
3) loa kehtetuks tunnistamise tingivad asjaolud, mida ei olnud loa andmisel võimalik ette näha.
§ 11. Ürituse läbiviimise peatamine ja lõpetamine.
Ürituse läbiviimise võib peatada või lõpetada:
2) korvamatu või suure kahju tekkimise ohu või kahju tekkimise korral;
3) üritusel osalejate turvalisuse tagamiseks;
4) Ürituse korraldajapoolsete kohustuste täitmata jätmisel;
5) ürituse kooskõlastanu tingimusliku kooskõlastuse mittetäitmisel, kui sellega on kaasnenud oht üritusel osalejate turvalisusele.
§ 12. Ürituse korraldamisega Kose vallale tekitatud kahju hüvitamine
Ürituse ettevalmistamise ja läbiviimise eest vastutab ürituse korraldaja seaduses ettenähtud korras. Üritusega Kose vallale ürituse toimumise kohas tekitatud materiaalne kahju kuulub hüvitamisele ürituse korraldaja poolt.
(1) Kose Vallavolikogu 24.09.2009 määrus nr 150 „Kose valla avaliku korra eeskiri ja avaliku ürituse ning avaliku koosoleku korraldamise nõuded“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Kõue Vallavolikogu 13.07.2006 määrus nr 19 „Kõue valla avaliku korra eeskiri ja avaliku ürituse korraldamise nõuded“ tunnistatakse kehtetuks.
Lisa 1 Avaliku ürituse loa taotlus


text:
3-2-1-18-08 Riigikohus 09.04.2008
Juhatuse liige, täites juhatuse liikme kohustusi, ei tekita äriühingule lepinguväliselt õigusvastaselt kahju, sest tal on äriühinguga lepingusarnane suhe. Juhatuse liikme kohustuste rikkumist tuleb hinnata sellest võlasuhtest (nt käsunduslepingust) tulenevate kohustuste rikkumisena ja selle suhte raames tekitatud kahju hüvitamisele ei saa kohaldada lepinguväliselt õigusvastaselt kahju tekitamise sätteid.
Aktsiaseltsi juhatuse liikme vastu esitatava kahju hüvitamise nõude aluseks on ÄS § 315 ka siis, kui aktsiaseltsi pankrotimenetluses tuvastatakse raske juhtimisviga. Seetõttu kehtib ka pankrotis aktsiaseltsi juhatuse liikmete vastu esitatud nõuete korral selles sättes ettenähtud aegumistähtaeg. Ei saa eristada juhatuse liikme vastu esitatava nõude aegumistähtaega sõltuvalt sellest, kas aktsiaselts on hiljem pankrotistunud või mitte. ÄS §-s 315 sätestatud aegumistähtaja mõtteks on piirata ajaliselt juhatuse liikmete vastu nõuete esitamist ja kaitsta seeläbi juhatuse liiget aastaid hiljem esitatavate nõuete eest. Aegumistähtaja kulgemise algus on kindlaks määratud juhatuse liikme kohustuse rikkumisega. Juhatuse liikme kohustusi saab rikkuda üksnes juhatuse liikmeks oleku ajal.
Aktsiaseltsi juhatuse liikme vastu esitatava kahju hüvitamise nõude aluseks on ÄS § 315 ka siis, kui aktsiaseltsi pankrotimenetluses tuvastatakse raske juhtimisviga (PankrS § 163 lg 5 sätestab üksnes pankrotihalduri kohustuse esitada vastav nõue). Seetõttu kehtib ka pankrotis aktsiaseltsi juhatuse liikmete vastu esitatud nõuete korral selles sättes ettenähtud aegumistähtaeg. Ei saa eristada juhatuse liikme vastu esitatava nõude aegumistähtaega sõltuvalt sellest, kas aktsiaselts on hiljem pankrotistunud või mitte. ÄS §-s 315 sätestatud aegumistähtaja mõtteks on piirata ajaliselt juhatuse liikmete vastu nõuete esitamist ja kaitsta seeläbi juhatuse liiget aastaid hiljem esitatavate nõuete eest. Aegumistähtaja kulgemise algus on kindlaks määratud juhatuse liikme kohustuse rikkumisega. Juhatuse liikme kohustusi saab rikkuda üksnes juhatuse liikmeks oleku ajal.
Kui menetlusosalisele on antud menetlusabi ja ta kaebab kohtulahendi edasi, eeldatakse TsMS § 184 lg 4 järgi, et menetlusabi andmine kehtib ka igas järgmises kohtuastmes. Kohus võib igas menetlusstaadiumis kontrollida, kas menetlusabi andmise majanduslikud eeldused on täidetud. TsMS § 183 lg 2 kohaselt menetlusabi antakse, kui menetluskulusid ei saa katta varalist huvi omav isik. Eeldatakse, et varalist huvi omav isik saab menetluskulusid kanda.

matches:
Riigikohus
§ 315
§ 315
§ 163
§ 184
Kohus
§ 183


Metsateatise vorm ja edastamise kord – Riigi Teataja
Metsateatise vorm ja edastamise kord
Vastu võetud 03.03.2004 nr 7
RTL 2004, 25, 405
jõustumine 18.03.2004
15.06.2006 nr 42 (RTL 2006, 50, 931) 30.06.2006
Määrus kehtestatakse « Metsaseaduse» § 23 lõike 11 alusel.
(1) Metsaomanik või tema esindaja esitab kinnistu asukohajärgsele keskkonnateenistusele (edaspidi keskkonnateenistus) käesolevale määrusele lisatud vormi kohase metsateatise, mis sisaldab andmeid:
1) kavandatud raie liikidest, metsauuendustöödest, metsakuivendussüsteemide ja -teede ehitamisest ning uuendamisest;
(2) Metsateatis esitatakse ühes eksemplaris.
§ 2. Metsateatise esitamine keskkonnateenistusele ja selle nõuetele vastavuse hindamine
(1) Metsateatis esitatakse keskkonnateenistusele «Metsaseaduse» § 23 lõike 4 kohaselt.
(2) Metsateatise esitajalt vastuvõtmisel, välja arvatud metsateatise postiga kättetoimetamise korral, annab selle vastuvõtja esitajale tõendi vastuvõtmise kohta, millele märgitakse vastuvõtmise aeg ning vastuvõtja ja esitaja allkirjad.
(3) Keskkonnateenistus hindab esitatud metsateatise vastavust käesolevale määrusele lisatud vormis ja «Metsaseaduse» § 23 lõikes 5 sätestatud nõuetele. Kui raie- või metsauuendustööd kavandatakse metsas, mis kasvab vabal metsamaal «Maareformi seaduse» § 22 lõike 2 tähenduses, samuti selles metsas metsakahjustuse avastamise korral märgib esitaja metsateatise vormile katastriüksuse numbri asemel sõnad «vaba metsamaa». Esitaja lisab metsateatisele kohaliku omavalitsuse täitevorgani tõendi maa tagastamise või ostueesõigusega erastamise taotluste puudumiste kohta.
[RTL 2006, 50, 931 - jõust. 30.06.2006]
(4) Kui metsateatis ei vasta nõuetele, märgitakse, millised on teatise täitmisel tehtud vead, ja tagastatakse see esitajale kolme tööpäeva jooksul selle saamisest arvates.
(1) Keskkonnateenistus kontrollib kavandatud raie tegemise võimalikkust ja tagastab esitajale raiet lubava või raiet mittelubava märkega metsateatise koopia 15 tööpäeva jooksul nõuetekohase metsateatise saamisest kas allkirja vastu või posti teel väljastusteatega tähtkirjaga metsateatises näidatud aadressil. Raie mittelubamist põhjendatakse kirjalikult.
(2) Tagastatava metsateatise koopia on varustatud raie võimalikkust kontrollinud keskkonnateenistuse ametniku originaalallkirjaga ja ametniku templijäljendiga.
Kui metsateatises märgitud kavandatud raie hõlmab ala, millel asub kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstav loodusobjekt «Looduskaitseseaduse» tähenduses, saadab keskkonnateenistus registreeritud metsateatise koopia kooskõlastamiseks loodusobjekti kaitse alla võtnud kohalikule omavalitsusele, näidates ära tähtaja, mille jooksul tuleb teha otsus kooskõlastuse andmise kohta.
§ 5. Metsateatiste register
(1) Keskkonnateenistus peab asukohajärgsete kinnistute kohta esitatud metsateatiste registrit.
(2) Keskkonnateenistuse ametnik kannab andmed metsateatise kohta registrisse ühe tööpäeva jooksul kavandatud raiete puhul pärast metsateatise tagastamist ning muudel juhtudel pärast nõuetekohase metsateatise saamist.
(3) Metsateatiste register peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
1) metsateatise metsateatiste registris registreerimise number;
2) metsateatise keskkonnateenistusele esitamise kuupäev;
3) metsaomaniku nimi või nimetus ja/või volitatud esindaja nimi;
4) kinnistu number ja nimetus, katastriüksuse number ja metskonna nimi;
5) andmed kavandatud tegevustest ja metsakahjustustest;
6) andmed kavandatud raiete lubamise või mittelubamise kohta;
7) metsateatise tagastamise kuupäev;
8) andmed keskkonnateenistuse poolt käesoleva määruse § 4 kohaselt metsateatise koopia saatmise kohta kaitstava loodusobjekti valitsejale.
(4) Käesoleva määruse § 2 lõikes 3 nimetatud vabal metsamaal raie- või metsauuendustööde kavandamisel või metsakahjustuste avastamisel ei märgita metsateatiste registrisse katastriüksuse numbrit.
Metsateatiseid koos juurdekuuluvate dokumentidega säilitatakse keskkonnateenistuses seitse aastat nende esitajatele tagastamisest või nõuetekohase metsateatise saamisest.
Keskkonnaministri 3. märtsi 2004. a määruse nr 7


Osaühingu asutamine sissemakset tegemata | valmisfirma24.ee
Kas on kasulik asutada osaühing sissemakset tegemata?
Alates 01.01.2011 on võimalik lisaks senisele korrale võimalik asutada osaühing ka sissemakset tegemata (Äriseadustiku § 1401). Minu poole on pöördunud väga paljud kliendid küsimusega, et kas alates 01.01.2011 ei peagi osaühingul kapitali enam olema? Peab kindlasti. Lihtsalt enne tuli kapital osaühingusse sisse maksta 100% enne osaühingu registrisse kandmist, siis nüüd saab erandina kasutada võimalust teha osakapitali sissemakse peale osaühingu asutamist.
Võimalik on sissemakse tegemine lihtsalt edasi lükata, näiteks mõne kuu- või maksimaalselt Äriseadustiku § 1401 lõikes 2 või 3 sätestatud nõude esitamiseni. Kui asutada osaühing sissemakset tegemata siis märgitakse osaühingu B-kaardile osakapitali veergu osakapitaliks kohe 2500 eurot, kuid koos märkega, et osakapital on sisse maksmata. Asutajal (osanikul) tuleb arvestada sellega, et osakapital 2500 eurot tuleb esimesel võimalusel sisse maksta. Nii kaua, kui osakapital ei ole sisse makstud, on see märkus äriregistrist kõigile nähtav, kaasa arvatud Teie äripartneritele. Sellisel viisil asutatud osaühingu puhul tuleb lisaks osaühingu asutamiskuludele ( riigilõiv asutamisel on 185.34€) mõne aja möödudes teha uued täiendavad kulutused seoses osakapitali sissemaksmisega ja vastava märke kustutamisega äriregistrist.
Millal tuleb sissemakse teha?
Äriseadustiku § 138 lg 2 p 5 kohaselt kui osaühing asutatakse notaris, tuleb osakapitali sissemaksmise aeg sätestada kohe asutamislepinguga. Tähtaja sätestavad osanikud ise.
Osaühingu asutamisel ettevõtjaportaalis, tuleb sissemakse tegemise aeg sätestada põhikirjas.
Osaühingu sissemakseta asutamise korral tasub osanik osa eest täielikult asutamislepingus või põhikirjas sätestatud tähtaja jooksul, kuid mitte hiljem kui Äriseadustiku § 1401 lõikes 2 või 3 sätestatud nõude esitamisel.
Toon siinkohal ära Äriseadustiku § 1401 :
(1) Kui osaühingu kavandatud osakapital ei ole suurem kui 25 000 eurot, võib asutamislepinguga ette näha, et asutajad ei pea osaühingu asutamisel osa eest tasuma. Käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud osaühingu asutajaks saab olla üksnes füüsiline isik.
(2) Kuni osanik ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kokkuleppe korral sissemakset täielikult tasunud, vastutab ta osaühingu ees osaühingu kohustuste eest tasumata sissemakse ulatuses, kui osaühingu kohustust ei ole võimalik täita osaühingu vara arvel.
(3) Osaühingu pankroti väljakuulutamise korral võib käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud nõude osaühingu nimel esitada üksnes pankrotihaldur.
(4) Kuni sissemaksete täieliku tasumiseni kõigi osanike poolt ei või osaühing suurendada ega vähendada osakapitali, samuti ei või osaühing teha osanikele ühtegi väljamakset. Väljamakse tegemise keeld ei hõlma osanikule makstavat töötasu ega muid tasusid.
(5) Osakapitali sissemakse tegemisele kohaldatakse käesoleva seadustiku §-s 140, §-des 142–143, § 144 lõikes 2 ning § 520 lõigetes 2, 4 ja 5 sätestatut.
(6) Käesolevas paragrahvis sätestatuga vastuolus olev kokkulepe, samuti kokkulepe, millega osanik vabastatakse sissemakse tasumisest, ei kehti kolmanda isiku suhtes.
Sellisel viisil asutatud osaühingu maksimaalseks kapitaliks saab olla kuni 25 000 eurot ja asutada saab sellise osaühingu ainult füüsiline isik. Lõike 2 kohaselt, nii kaua kui Teil on sissemakse tasumata, vastutate osaühingu kohustuste ees oma isikliku varaga tasumata sissemakse ulatuses ja lõike 4 kohaselt, ei või osaühing suurendada ega vähendada osakapitali, samuti ei või osaühing teha osanikele ühtegi väljamakset. Välja arvatud töötasu ja maksud. Dividende maksta ei või.
Kuidas kustutatakse märkus?
Selleks, et kustutada oma osaühingu B-kaardilt osakapitali veerus olev märkus „asutatud sissemakset tegemata“ tuleb äriregistrile esitada avaldus koos järgmiste lisadega:
1) panga teatis osakapitali sissemaksmise kohta;
2) mitterahalise sissemaksega tasumisel – sissemakse osaühingule üleandmise leping ning juhatuse kinnitus selle kohta, et sissemakse on osaühingule üle antud ja selle väärtus katab osa nimiväärtuse, samuti käesoleva seadustiku § 143 3. lõikes nimetatud juhtudel vandeaudiitori aruanne mitterahalise sissemakse väärtuse piisavuse hindamise kontrollimise kohta;
See on lühikokkuvõte uuest võimalusest asutada osaühing sissemakset tegemata. Reaalselt peaks sellise osaühingu asutamisel osanikud enne väga täpselt selgeks tegema, et kui nad soovivad koheselt saada näiteks EAS’ist toetusi, kas siis on sellisel viisil asutatud osaühingul üldse võimalik toetusi taotleda?
Kas esimese majandusaasta lõpus on osaühingu netovara vastavuses äriseadustikus sätestatuga, kui sissemaksed on tegemata? Bilansi algseisu kohaselt on osanikel kohustus tasuda 2500€.
Selliseid küsimusi tekib veel ja veel. Kindlasti on teatud olukorras sellise osaühingu asutamise võimalus väga mõistlik, kuid asutajad peaksid olema eelnevalt kõik “ head ja vead“ läbi mõelnud, et hiljem ei tekiks üllatusmomenti.
Kommentaare ei ole teemal “ Osaühingu asutamine sissemakset tegemata ”


Raske ja sügava puudega lastele sotsiaalteenuste osutamiseks eraldatud vahendite kasutamise kord – Riigi Teataja
Raske ja sügava puudega lastele sotsiaalteenuste osutamiseks eraldatud vahendite kasutamise kord
Raske ja sügava puudega lastele sotsiaalteenuste osutamiseks eraldatud vahendite kasutamise kord - sisukord
§ 2 Riigieelarvest eraldatud rahaliste vahendite kasutamine
§ 3 Riigieelarvest eraldatud rahaliste vahendite taotlemine
§ 5 Rahaliste vahendite eraldamine ja arvestuse pidamine
RT IV, 02.06.2017, 7
Vastu võetud 24.05.2017 nr 4
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1 alusel
(1) Käesolev kord reguleerib riigieelarvest Räpina vallale eraldatud rahaliste vahendite kasutamist raske ja sügava puudega lastele lapsehoiuteenuse ning teiste sotsiaalteenuste osutamiseks või arendamiseks.
(2) Riigieelarvest eraldatud rahalisi vahendeid kasutab Räpina Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) raske ja sügava puudega laste, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on registreeritud Räpina vallas, ning nende peredega seotud sotsiaalteenuste osutamiseks, mis aitavad vähendada raske ja sügava puudega lapse perekonna hoolduskoormust või puudest tulenevaid täiendavaid vajadusi.
(3) Riigieelarvest eraldatud vahendeid võib kasutada kuni selle kalendriaasta lõpuni, mil sihtrühma kuuluv laps saab 18-aastaseks.
(4) Määruse eesmärk on raske ja sügava puudega lapse ning tema perekonnaliikmete toimetuleku toetamine.
§ 2. Riigieelarvest eraldatud rahaliste vahendite kasutamine
(1) Riigieelarvest eraldatavaid vahendeid võib kasutada raske ja sügava puudega laste ning nende perekondadele vajaminevate sotsiaalteenuste eest maksmiseks, teenuste arendamiseks, teenustega seotud projektide rahastamiseks, perede koolituskuludeks ning sotsiaalteenuste osutamiseks vajalike vahendite soetamiseks.
(2) Riigieelarvest eraldatavate vahenditega võib raske ja sügava puudega lapsele või tema perekonnale korraldada järgmiseid teenuseid:
2) intervallhoiuteenus;
4) tugiisiku teenus;
5) kodu kohandamise teenus, mis on vajalik lapse erivajaduse tõttu;
6) sotsiaaltranspordi osutamise teenus haridus-, rehabilitatsiooni- või tervishoiuasutusse;
7) lapse ja tema perekonna nõustamise teenus;
8) lapse rehabilitatsiooniplaani tegevuskavas soovitatud teenused ja teraapiad;
9) abivahendite soetamine või rentimine;
10) koolivaheajal lapse vaba aja sisustamine;
11) muud teenused, mis parandavad ja toetavad raske ja sügava puudega laste arengut, nende perede toimetulekut ning mis aitavad vähendada raske ja sügava puudega lapse perekonna hoolduskoormust või lapse puudest tulenevaid lisavajadusi.
(3) Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud vahendid kantakse samaks otstarbeks üle järgmise aasta eelarvesse.
§ 3. Riigieelarvest eraldatud rahaliste vahendite taotlemine
(1) Rahaliste vahendite taotlemiseks esitab raske või sügava puudega lapse seaduslik esindaja avalduse vallavalitsusele koos järgmiste dokumentidega:
1) lapse rehabilitatsiooniplaan;
2) arstliku ekspertiisi komisjoni otsus lapsele puude tuvastamise kohta;
3) kuludokumendid teenuse kohta.
(2) Teenuste arendamiseks esitab taotleja avalduse vallavalitsusele koos järgmiste dokumentidega:
1) arendatava teenuse kirjeldus ja vajaduse põhjendus;
2) eelarve rahaliste vahendite vajaduse kohta.
(1) Lastekaitse spetsialist selgitab välja raske ja sügava puudega lapse abivajaduse esitatud taotluse, dokumentide, vestluse, hindamismetoodika, teiste lapsele osutatavate teenuste mahu, puudega lapse abivajaduse ja muude toetuse määramiseks vajalike andmete põhjal.
(2) Vajadusel võib lastekaitse spetsialist kaasata teisi erialaspetsialiste, samuti võib teenuse täpsustamiseks kaasata ka teenuse osutajaid.
§ 5. Rahaliste vahendite eraldamine ja arvestuse pidamine
(1) Taotluse vaatab läbi ja selle rahuldamise või rahuldamata jätmise otsustab vallavalitsus sotsiaalhoolekandelise abi vajaduse hindamise komisjoni ettepaneku alusel.
(2) Määratud rahalised vahendid kantakse vallavalitsuse korralduse alusel taotleja pangakontole, teenuse osutaja pangakontole või makstakse sularahas välja vallavalitsuse kassast.
(3) Raske ja sügava puudega lastele sotsiaalteenuste osutamiseks eraldatud vahendite kasutamist korraldab ja selle kasutamise üle peab arvestust lastekaitse spetsialist.
(4) Vallavalitsus rahastab raske ja sügava puudega laste lapsehoiuteenust ja muid toetavaid sotsiaalteenuseid üldjuhul ühele lapsele määratud piirsumma ulatuses.
(1) Tunnistada kehtetuks Räpina Vallavolikogu 23. märtsi 2016. a määrus nr 7 „Riigi rahastatava lapsehoiuteenuse rahaliste vahendite ülejäägi kasutamise kord”.


text:
konkurentsieelise keeld
põllumajanduslik riigiabi
Hindamisel, kas esineb mõjuv põhjus kaebuse muutmiseks apellatsioonimenetluses, on kohtul lai otsustusruum. (p 24)
Kaebuse täiendamine uute nõuetega on asja lahendamiseks oluline küsimus, mille kohta tuleb teistele menetlusosalistele anda võimalus esitada oma seisukohad (HKMS § 2 lg 6, § 27 lg 1 p 7). (p 25)
Kaebuse muutmise lubatavus sõltub HKMS § 49 lg 1 kohaselt mh sellest, kas see on kohtu hinnangul otstarbekas, ja otstarbekuse üle otsustamisel on kohtul lai kaalutlusruum. (p 32)
Olukorras, kus sama ringkonnakohus oli varem lahendanud samade poolte vahel samasisulise vaidluse, kus kesksel kohal oli samade õigusnormide tõlgendamine, ei pidanud kohus kõiki vaidluse aspekte täies ulatuses uuesti analüüsima. Viitest varasemale otsusele, mis on kõigile menetlusosalistele kätte toimetatud, koos kokkuvõttega selle otsuse olulisematest põhjendustest piisas. (p 26)
Haldusakti tühistamiseks esitatud kaebuse lahendamisel tehtava kohtuotsuse põhjendustes saab kaudselt anda hinnangu ka teise haldusorgani poolt haldusakti andmise menetluses tehtud menetlustoimingu õiguspärasusele (vt ka RKHK otsus asjas nr 3-3-1-61-07, p 24). See ei tähenda siiski, et sellise menetlustoimingu õigusvastasuse tuvastamise nõude esitamine lisaks haldusakti vaidlustamisele oleks lubamatu. Olukorras, kus isik soovib ümber lükata teise haldusorgani antud hinnangud, võib olla mõistlik kaasata ka see haldusorgan vastustajana. (p 32)
Apellatsioon- või kassatsioonkaebuse õiguslikud väited ei piira selle läbivaatamise ulatust (vt ka RKHK otsus asjas nr 3-3-1-46-13, p 24). (p 35)
PRIA poolt jõudluskontrolli läbiviimise eest põllumajandusloomade aretustoetuse maksmise üle otsustamisel ei ole oluline, kas jõudluskatse on läbi viidud vastavalt jõudluskontrolli korra nõuetele. Toetuse maksmise eelduseks on jõudluskontrolli läbiviimise fakt ja jõudluskatse tulemuste kajastamine elektroonilises tõuraamatus. Seetõttu ei olnud PRIA-l alust jätta toetustaotlusi rahuldamata nende hobuste osas, kelle puhul VTA tuvastas jõudluskontrolli korra rikkumise, kuid kelle jõudluskatsed olid läbi viidud ja jõudluskatse andmed jäid tõuraamatusse. (p 35)
PõLAS §-st 30 tulenes VTA-le pädevus teostada riiklikku järelevalvet mitte ainult PõLAS ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete täitmise üle, vaid ka tegevusluba omavate isikute poolt PõLAS alusel kehtestatud nõuete täitmise üle. Jõudluskontrolli korra kehtestamine jõudluskontrolli läbiviijate poolt oli ette nähtud PõLAS § 9 lg 6 p-s 1. VTA järelevalve on seejuures piiratud PõLAS eesmärkidega tagada põllumajandusloomade jõudlusvõime ja geneetilise väärtuse suurenemine ning genofondi säilimine (PõLAS § 1 lg 1). (p 36)
Lisaks sisulistele ja menetluslikele nõuetele, mis loovad eeldused jõudluskatse tulemuste õigsuseks ja kontrollitavuseks ning mille järgimist VTA saab PõLAS § 30 alusel kontrollida, sisaldavad jõudluskontrolli korrad ka programmilisi sätteid, millel ei ole jõudluskontrolli nõuetelevastavuse seisukohast tähtsust. (p 41)
Juhul kui VTA tuvastab, et jõudluskontrolli korras sisalduvaid nõudeid on rikutud, siis on tal esmalt võimalus juhtida rikkumisele tähelepanu ja selgitada, kuidas tulevikus rikkumisi vältida (vt ka RKHK otsus nr 3-15-443/54, p 15). Tõsisemale rikkumisele saab VTA reageerida ettekirjutusega rikkumise lõpetamiseks või sellest hoidumiseks tulevikus, juhul kui täidetud on PõLAS-s ja KorS §-s 28 sätestatud eeldused. Seejuures tuleb VTA-l hinnata, kas ettekirjutus on proportsionaalne meede. (p 43)
Abi tagasinõudmine liikmesriigi asutuse enda algatusel on kaalutlusotsus. Kaalutlusõiguse teostamisel tuleb õiguspärase ootusega arvestada niivõrd kui see ei muuda EL õiguse elluviimist võimatuks või ebamõistlikult keeruliseks. Õiguspärane ootus on välistatud, kui isik teadis või oleks hoolsuskohustuse järgimise korral pidanud teadma ergutava mõju klausli rikkumisest. Usalduse kaitse põhimõtet ei saa rakendada ühenduse õiguse selge sätte vastu. (p d 31-32)
Õiguspärane ootus ei takista tingimata toetuse tagasinõudmist, vaid seda tuleb juhtumi asjaolude valguses kaaluda mh avaliku huviga, sh EL huviga. Abi säilitamist õigustava asjaoluga võiks olla tegemist iseäranis siis, kui siseriiklik asutus oleks teadlikult soovitanud isikul sõlmida lepingud enne taotluse esitamist või kui asutus oleks taotlust rahuldades olnud rikkumisest teadlik. Põhjendatud lootusi ei saa tekkida varasematest kontrollidest kulude ja tööde abikõlbulikkuse üle, kui asutus ei tea sel ajal isiku sõlmitud lepingutest. Tõendada tuleb juhtnööride andmist just lepingute eelnevaks sõlmimiseks – sellega ei saa samastada üldist üleskutset toetuse taotlemiseks. (p-d 33-35)
Siduva lepingu sõlmimine enne abitaotluse esitamist ei pruugi alati ergutavat mõju välistada. Regionaalabi suunised on halduseeskiri, mitte EL õigusakt. Kuigi ka Euroopa Kohus on lepingu sõlmimise fakti kui asjakohast kriteeriumi kinnitanud, ei ole ta välistanud võimalust, et ergutavat mõju saab tõendada ka muude kriteeriumide alusel (otsus asjas nr C-630/11 P: HGA). Kui isik ei kaota loobumise tõttu märkimisväärset rahasummat, ei pruugi lepingu sõlmimine enne abi taotlemist abi ergutavat mõju välistada. (p-d 20-22)
EL finantshuvide kaitse määruse (2988/95) art-st 3 tulenev nelja-aastane aegumistähtaeg riigiabi tagasinõudmiseks algab eeskirjade eiramise hetkest ning selle järgimiseks peab kontrollimenetlus algama enne tähtaja lõppu. Kui õigusaktid ei sätesta teisiti, kohaldub HMS § 35 lg 1 p 2 ka haldusmenetlusele, mida Eesti asutus viib läbi EL õiguse alusel. (p 14)
Nelja-aastane aegumistähtaeg ei ühildu hästi 10-aastase aegumistähtajaga, mis kehtib Komisjoni poolt tehtavate riigiabi tagasinõudmise otsuste suhtes (määruse nr 659/1999 art 15 lg 1). Komisjoni otsust täites ei saa liikmesriik tugineda 4-aastasele tähtajale ja jätta kasuliku mõjuta määruse nr 659/1999 art 15 lg-t 1 kui erisätet. Kui Komisjon aga tagasinõudmise otsust teinud ei ole, määrus nr 659/1999 ei kohaldu. (p 16)
3-3-1-81-13 Riigikohus 20.02.2014
Euroopa Liidu toimimise leping ei anna riigiabi definitsiooni, vaid tunnuste kogumi määratluse. Euroopa Kohtu praktika kohaselt peavad abina kvalifitseerimiseks olema täidetud kõik järgmised tingimused: 1) tegemist peab olema riigi sekkumisega või vähemalt abi andmisega riigi ressurssidest; 2) sekkumine peab kahjustama liikmesriikide vahelist kaubandust; 3)abi peab andma saajale teatud eelise; 4) abi peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi (vt nr C 197/11 ja C 203/11: Libert jt, p 74; nr C 140/09: Fallimento Traghetti del Mediterraneo SpA, p 34).
Kui avaliku võimu kandja maksab alusetu rikastumise heastamiseks üksikisikule intressi, siis see ei kahjusta liikmesriikidevahelist kaubandust ega loo intressi saajale konkurentidega võrreldes turu-seisundiga seotud eelist. Samuti ei moonuta see konkurentsi, kui toetusesaajale makstakse avalikule võimule alusetult üle antud raha tagasta¬misega kaasnevalt intressi. Tegemist on ebaõiglust heastava abinõuga, millega pannakse isik samasse olukorda, milles ta oleks olnud, kui avalik võim poleks tema arvel alusetult rikastunud.
Avaliku sektori kulutuste all riigiabi tähenduses mõeldakse tegevuste finantseerimiseks antavat avaliku sektori panust, mitte aga makseasutuse alusetu rikastumise heastamiseks makstavaid summasid, sh tasumisele kuuluvaid intresse (vt EÜ nr 1698/2005 art 2 punkt i). Intressiga ei finantseerita tegevusi, vaid heastatakse ebaõiglust.
Isik võib nõuda avaliku võimu kandjalt õigusliku aluseta avalik-õiguslikus suhtes üleantud raha tagastamist, kui seadus ei sätesta teisiti (RVastS § 22 lg 1). Alusetu raha üleandmisena saab käsitada ka alusetult toimunud tasaarvestust. Isiku õiguste ja rahalise seisundi seisukohast ei ole olemuslikku vahet, kas avaliku võimu kandja varaline positsioon on isiku vara arvel paranenud raha maksmise või vastastikuste rahaliste kohustuste tasaarvestuse tõttu.
Intressi tasumise kohustust sätestava erisätte puudumine valdkondlikes õigusaktides ei välista intressinõude esitamist RVastS § 23 p i 1 alusel. Riigivastutuse seadus laieneb kõikidele avalik-õiguslikele suhetele, mille puhul valdkonna seadus ei sätesta eriregulatsiooni. Kui riigivastutuse seadusega ei ole reguleeritud teisiti ja see ei ole vastuolus avalik-õigusliku suhte olemusega, kohaldatakse avalik-õiguslikus suhtes toimunud alusetu rikastumise korral eraõiguse sätteid (RVastS § 22 lg 2).
Kui avaliku võimu kandja on alusetult saadud raha vabatahtlikult tagastanud, saab isik nõuda intressi maksmist aja eest, mil see summa oli avaliku võimu kandja käes.
Intressinõude alusel õiguskaitseabinõuna makstud summad ei ole käsitatavad riigiabina antavate kuludena. Intressi ei saa jätta tasumata põhjendusega, et seeläbi toimuks riigiabi lubatud piirmäära varjatud ületamine. Intressi kohaldamist ei välista ka kehtivas õiguses juhtnööri puudumine, millistest eelarvevahenditest see väljamakse tuleks teha.
Konkurentsiõigusest lähtumine on struktuuritoetuse saamiseks kõlbliku ettevõtja mõiste sisustamisel põhjendatud. See ei tähenda aga, et juhul, kui ettevõtjate lugemine KonkS § 2 kohaselt ühte kontserni kuuluvateks on toetuse piirmäära kohaldamisel põhjendatud, ei oleks nende ettevõtjate näol muudes õigussuhetes tegemist kahe eraldiseisva juriidilise isikuga.
Struktuuritoetuse eesmärk ei saa olla konkurentsieelise tekitamine seeläbi, et taotleja vastab kunstlikult toetuse saamiseks esitatud tingimustele. Seega on PRIA kahtluse tekkimisel taotluse eesmärgipärasuse osas, õigustatud taotluse rahuldamise otsustamisel lähtuma ettevõtja mõiste sisustamisel toetuse piirmäära seisukohalt konkurentsiõiguse sätetest ja neid ka analüüsima ning oma otsust nende sätetega põhjendama.
Investeeringutoetuste taotluste menetlemine peab olema kooskõlas õiguse üldpõhimõtete ja põhiseaduslike printsiipidega sealjuures haldusõiguse põhimõtetega, mis tulenevad muu hulgas Põhiseaduse §-ga 14 tagatud õigusest heale haldusele (vt Riigikohtu 15.02.2005 otsust nr 3-3-1-90-04). Samuti tuleb pidada oluliseks haldusmenetluse nõuete rikkumiseks taotleja ära kuulamata jätmist. Ärakuulamisõigusega kui hea halduse põhimõtte ühe komponendiga arvestamata jätmine on oluliseks menetlusveaks, seda eriti diskretsiooniotsuste puhul ning juhtudel, mil langetatav otsus on rangeim võimalikest (vt Riigikohtu 17.11.2003. a otsust nr 3-3-1-74-03 ja 25.11.2003. a otsust nr 3-3-1-70-03).
Toetuste jagamisel liikmesriigis tuleb arvestada EL-i õiguse üldpõhimõtetega ja sellega, et EL-i õiguse tõhus mõju jääks püsima ka siseriiklikku menetlusõigust kasutades. Euroopa Liidu õiguses tunnustatakse õigust heale haldusele, sh ärakuulamisõigust, mis on Euroopa Kohtu arvates EL-i õiguse üldpõhimõte (vt nt Euroopa Kohtu 21. märtsi 1990. a otsus kohtuasjas C-142/87: Belgia vs. Euroopa Komisjon, EKL 1990, lk I-959). Ärakuulamisõigus haldusmenetluses eeldab, et puudutatud isikul oleks võimalik enda arvamusi asjassepuutuvates küsimustes piisavalt selgitada ja vajadusel võtta seisukoht haldusorgani poolt tema asja menetlemisel esitatud dokumentide suhtes (vt Euroopa Kohtu 21. novembri 1991. a otsus kohtuasjas C-269/90: Technische Universität München vs. Hauptzollamt München-Mitte, EKL 1991, lk I-05469).
Investeeringutoetuste taotluste menetlemine peab olema kooskõlas õiguse üldpõhimõtete ja põhiseaduslike printsiipidega sealjuures haldusõiguse põhimõtetega, mis tulenevad muu hulgas Põhiseaduse §-ga 14 tagatud õigusest heale haldusele ( vt Riigikohtu 15.02.2005 otsust nr 3-3-1-90-04). Samuti tuleb pidada oluliseks haldusmenetluse nõuete rikkumiseks taotleja ära kuulamata jätmist. Ärakuulamisõigusega kui hea halduse põhimõtte ühe komponendiga arvestamata jätmine on oluliseks menetlusveaks, seda eriti diskretsiooniotsuste puhul ning juhtudel, mil langetatav otsus on rangeim võimalikest (vt Riigikohtu 17.11.2003. a otsust nr 3-3-1-74-03 ja 25.11.2003. a otsust nr 3-3-1-70-03).

matches:
§ 2
§ 27
§ 49
kohus
§ 9
§ 1
§ 30
Kohus
§ 35
Riigikohus
§ 22
§ 23
§ 22
§ 2