Teede- ja sideministri 6. novembri 2000. a määruse nr 87 „Autojuhi kutseoskusnõuete, ametikoolituse eeskirja, koolituskursuse õppekavade ja koolitustunnistuse vormi kehtestamine” muutmine – Riigi Teataja
Teede- ja sideministri 6. novembri 2000. a määruse nr 87 „Autojuhi kutseoskusnõuete, ametikoolituse eeskirja, koolituskursuse õppekavade ja koolitustunnistuse vormi kehtestamine” muutmine
RTL 2008, 45, 622
Vastu võetud 27.05.2008 nr 42
§ 1. Teede- ja sideministri 6. novembri 2000. a määruses nr 87 «Autojuhi kutseoskusnõuete, ametikoolituse eeskirja, koolituskursuse õppekavade ja koolitustunnistuse vormi kehtestamine» (RTL 2000, 119, 1855; 2006, 55, 1002) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõiget 1 täiendatakse punktiga 71 järgmises sõnastuses:
« 71) kasutada marsruudi valikuks satelliitpositsioneerimise seadmeid ning lugeda neil kasutatavaid tähiseid ja tingmärke;»;
« (2) Autojuhi ametikoolitus toimub riikliku õppekava alusel koostatud koolitusasutuse õppekava järgi. Koolitusasutuse õppekava peab olema registreeritud Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse andmebaasis (edaspidi ARK), kui «Kutseõppeasutuste seadusest» ei tulene teisiti.»;
3) paragrahvi 9 lõiked 4 ja 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Õppekava koostab koolitusasutus. Vastava veoliigi autojuhi õppekava koostamisel lähtutakse käesolevas määruses nimetatud õppeainete nimetustest ja õppeainete mahtudest.
(5) ARK hindab enne koolitusasutuse õppekava kinnitamisele esitamist koolitusasutuse vastavust sõidukijuhi ametiõppe läbiviimiseks. Hinnatakse alusõppe ja vastava kategooria sõiduki juhtimisõiguse saamisega ühendatud koolituse ning töökeskkonda ja liiklusohutust käsitlevat valikainete läbiviimise võimaluste vastavust koolituse eesmärkidele ja õppekavale. ARK annab enne õppetöö algust hinnangu koolitusasutuse poolt koostatud õppekava vastavuse kohta käesolevale määrusele ja teede- ja sideministri 20. aprilli 2001. a määrusele nr 42 «Mootorsõidukijuhi ettevalmistamise eeskiri ja mootorsõidukijuhi juhendaja tunnistuse vorm ning väljaandmise kord».»;
4) paragrahv 91 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Alusõppega ühendatud ametikoolituse kursus sisaldab endas «Liiklusseaduse» mõistes juhtimisõiguse saamisega seotud koolitust, liiklusteooria ja sõidueksamite sooritamist ARK-is juhtimisõiguse saamiseks, ametikoolitust «Autoveoseaduse» mõistes ja teoreetilise ning praktilise töö eksami sooritamist koolitusasutuses.
(4) Kiirendatud ametikoolituse kursusele lisandub taotletava kategooria mootorsõidukijuhi koolitus, mille minimaalne maht on toodud teede- ja sideministri 20. aprilli 2001. a määruses nr 42 «Mootorsõidukijuhi ettevalmistamise eeskiri ja mootorsõidukijuhi juhendaja tunnistuse vorm ning väljaandmise kord». Kui õppima asumisel isik ei ole läbinud nimetatud määruses toodud juhi esmaõppe lõppastme koolitust, tuleb see läbida kursuse jooksul.
(5) Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivi 2003/59/EÜ kohase alusõppe ja vastava kategooria sõiduki juhtimisõiguse saamisega ühendatud koolituse läbinud isik võib vastava juhtimisõiguse ja koolitustunnistuse saamise järel alates 18-aastaseks saamisest juhtida C-kategooria autot või CE-kategooria autorongi või D1-alamkategooria bussi või D-kategooria bussi, mis teeb «Ühistranspordiseaduse» mõistes kohalikku liinivedu alla 50 kilomeetri pikkustel valla- ja linnaliinidel (edaspidi kohaliku liini bussijuht). Juhtimisõiguse saamisega seotud õppesõitu võib isik sellisel juhul teha alates 17 aasta ja kuue kuu vanuseks saamisest ja see toimub «Liiklusseaduses» kehtestatud korra kohaselt.»;
« (1) Ametikoolituse kursusele võetakse vastu Eesti või teise Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik või rahvastikuregistrisse kantud füüsiline isik, kellele on antud Eesti või teise riigi poolt olenevalt koolituse liigist B-, C-, D-kategooria või C1, D1-alamkategooria auto või CE-, DE-kategooria või C1E-, D1E-alamkategooria autorongi juhtimisõigus.»;
6) paragrahvi 10 lõike 2 punktid 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) isikut tõendava dokumendi või juhiloa, seal hulgas esmase juhiloa, kui see on isikule väljastatud;
3) nõuetekohase tervisetõendi, kui isik taotleb esmakordselt juhtimisõigust.»;
7) paragrahvi 10 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Koolitusasutus peab ARK-le esitama hiljemalt üks päev pärast õppetöö algust:
1) õpperühma nimekirja, mis sisaldab koolitusasutuse nime, kursusel osaleva isiku ees- ja perekonnanime ning isikukoodi, kursuse nimetust, kursuse algus- ja lõpukuupäeva, õpperühma numbrit ja koolituse läbiviimise kohta;
2) koolituse tunniplaani.»;
8) paragrahvi 10 lõige 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (10) Koolitusasutuse ja ARK vaheline lõigetes 6 ja 8 nimetatud andmevahetus võib toimuda elektroonselt. Dokumendid peavad seejuures olema allkirjastatud «Digitaalallkirja seaduse» § 2 kohaselt või peab dokumentide saatja olema autenditud veebikeskkonnas.»;
9) paragrahvi 121 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Õppetöö maht täienduskoolitusel peab olema 35 tundi, millest töökeskkonda ja liiklusohutust käsitlevate valikainete maht on 7 tundi. Töökeskkonda ja liiklusohutust käsitlevate valikainete koolitus võib toimuda ka e-õppe vormis.»;
10) paragrahv 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 13. Koolitatava hindamine ja eksamineerimine
(5) Eksamikomisjoni koosseisu määrab koolitusasutuse juht. Eksamikomisjoni koosseisu kutsutakse lisaks õpetajatele autovedajate ametiliitude, transporditöötajate ametiühingu ja ARK-i esindaja.
(7) Koolitusasutus esitab ARK-le ametikoolituse või täienduskoolituse õppekava läbinud ja eksami sooritanud isikute eksamiprotokolli hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast eksami toimumist.
(8) Kui isik on läbinud EL Nõukogu direktiivile 96/26/EÜ siseriiklike ja rahvusvaheliste vedude maanteeveo-ettevõtja ja reisijate autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise, nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise ning kõnealuste ettevõtjate asutamisvabaduse õiguse soodustamise kohta (EÜT L 124, 23.05.1996, lk 1–10) vastava vedude eest vastutaja koolituse ja vastava tunnistuse saamisest on möödunud vähem kui viis aastat, võib koolitusasutus selle isiku soovil alusõppega ühendatud ametikoolituse kursusele astumisel ta vabastada ametikoolituskursuse eksami sooritamisest õppeaines «Autovedude korraldus».»;
11) paragrahvi 131 lõiked 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Paragrahvi 13 lõikes 7 nimetatud eksami sooritanud isik esitab ametikoolituse tunnistuse taotlemisel ARK-le juhiloa või esmase juhiloa ja nõuetekohase tervisetõendi, samuti andmed või maksedokumendi koopia riigilõivu tasumise kohta.
(2) Pärast andmete kontrollimist väljastab ARK edukalt eksami sooritanud veoautojuhile ja bussijuhile lisa 1 kohase ametikoolituse tunnistuse, taksojuhile lisa 2 kohase tunnistuse ning kannab nõutavad andmed liiklusregistrisse. Paragrahvi 91 lõikes 1 nimetatud alusõppega ühendatud ametikoolituse kursuse korral peavad isiku juhtimisõiguse saamiseks sooritatud liiklusteooria ja sõidueksamite andmed olema liiklusregistris.»;
12) paragrahvi 14 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) koolitusasutuse koostatud käesoleva määruse nõuetele vastav ja enne õppetöö algust kinnitatud koolituskursuse õppekava;»;
13) paragrahvi 16 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Koolitusasutuse kohustuslik õppedokumentatsioon on:
(2) Õppedokumentatsiooni tuleb säilitada viis aastat. Õppedokumentatsiooni võib säilitada elektroonilises andmebaasis, kui dokumendid, mis peavad olema allkirjastatud, on allkirjastatud «Digitaalallkirja seaduse» § 2 kohaselt.»;
14) paragrahvi 17 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) esitama neile § 16 lõikes 1 nimetatud õppedokumentatsiooni;»;
15) paragrahvid 19, 191 ja 20 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 19. Veoautojuhi ametikoolituse õppekava õppeained ja mahud
Sõidu tunde (sõidukordi)
teoreetilisi õppetunde praktilisi õppetunde iseseisva töö tunde
1. Tööõiguse alused 8 6 2 – –
2. Liiklus- ja suhtlemispsühholoogia 12 6 6 – –
3. Sõiduki tundmine ja käsitsemine 38 22 6 10 –
4. Transpordi infrastruktuur ja transpordiökonoomika alused 13 6 2 5 –
5. Autovedude korraldus (logistika) 48 32 8 8 –
6. Kindlustused 8 6 2 – –
7. Autojuhi vastutus 8 8 – – –
8. Sõidupraktika – – – – 5 (10)
Kokku 135 86 26 23 5 (10)
(2) Veoautojuhi ametikoolituse õppekavas olevast viietunnisest individuaalsest sõidupraktikast võib kaks tundi sooritada simulaatoril. Enne õppetöö algust peab ARK andma hinnangu konkreetse simulaatori kasutamise sobivuse kohta.
6.4. Paaksõiduki juhtimise koolitus
(3) Veoautojuhi täienduskoolituse õppekava alusel toimuva kursuse kestus on vähemalt neli päeva.»;
« § 30. Liiklus- ja suhtlemispsühholoogia
(4) Tüüpilisemad probleemsed olukorrad kaubasaatjate ja -saajate, kontrollijate ja teiste kontaktisikutega. Probleemsete olukordade lahendamise viisid ja võtted. Autojuhi rollid selliste olukordade lahendamisel.»;
17) määrust täiendatakse §-ga 371 järgmises sõnastuses:
« § 371. Sõiduki täiendav lisavarustus
(3) Hädaabi kõne «e-call» süsteemi seadmed.»;
18) paragrahvi 51 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
19) paragrahvid 64, 641 ja 65 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 64. Bussijuhi ametikoolituse õppekava õppeained ja mahud
2. Liiklus-, teenindus- ja suhtlemispsühholoogia 20 6 14 – –
3. Sõiduki tundmine ja käsitsemine 35 25 6 4 –
5. Autovedude korraldus (logistika) 38 21 8 9 –
8. Sõidupraktika – – – – 10 (20)
Kokku 130 78 34 18 10 (20)
(2) Bussijuhi ametikoolituse õppekavas olevast kümnetunnisest individuaalsest sõidupraktikast võib neli tundi sooritada simulaatoril. Enne õppetöö algust peab ARK andma hinnangu konkreetse simulaatori kasutamise sobivuse kohta.
2. Liiklus-, teenindus- ja suhtlemispsühholoogia 12 5 7
Kokku 70 52 18
2. Liiklus-, teenindus- ja suhtlemispsühholoogia 8 6 2
3. Sõiduki tundmine ja käsitsemine 4 4 –
(3) Bussijuhi täienduskoolituse õppekava alusel toimuva kursuse kestus on vähemalt neli päeva.»;
20) paragrahv 75 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 75. Liiklus-, teenindus- ja suhtlemispsühholoogia
(7) Auto tehnilise seisundi ja sõitjate salongi heakorra ning autojuhi sõidustiili ja -võtete mõju teeninduskultuurile. Veofirmade tuntuse ja reklaami mõju teeninduskultuurile.»;
21) määrust täiendatakse §-ga 841 järgmises sõnastuses:
« § 841. Sõiduki täiendav lisavarustus
22) paragrahvid 118, 1181 ja 119 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 118. Taksojuhi ametikoolituse õppekava õppeained ja mahud
2. Liiklus-, teenindus- ja suhtlemispsühholoogia 16 6 10
3. Sõiduki tundmine ja käsitsemine 14 14 –
6. Kindlustused 6 4 2
7. Taksojuhi vastutus 6 6 –
Kokku 72 52 20
§ 1181. Täienduskoolituse õppeained ja mahud
Taksojuhi täienduskoolituse õppekava koosneb järgmistest õppeainetest ja mahtudest:
1. Tööõiguse alused 4 4 –
2. Liiklus-, teenindus- ja suhtlemispsühholoogia 11 5 6
4. Autovedude korraldus ja ökonoomika (logistika) 5 3 2
5. Kindlustused ja vastutus 4 4 –
Kokku 35 27 8
(1) Taksojuhi ametikoolituse õppekava alusel toimuva kursuse kestus on vähemalt kaks nädalat.
(2) Taksojuhi täienduskoolituse õppekava alusel toimuva kursuse kestus on vähemalt neli päeva.»;
23) paragrahv 129 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 129. Liiklus-, teenindus- ja suhtlemispsühholoogia
(7) Takso tehnilise seisundi ja sõitjate salongi heakorra ning taksojuhi sõidustiili ja -võtete mõju teeninduskultuurile. Taksofirmade tuntuse ja reklaami mõju teeninduskultuurile.»;
24) määrust täiendatakse §-ga 1361 ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 1361. Sõiduki täiendav lisavarustus
(2) Hädaabi kõne «e-call» süsteemi seadmed.»;
25) paragrahvi 158 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Isik, kes taotleb või kellele on antud C-, D-kategooria auto või CE-kategooria autorongi juhtimisõigus seoses teenistusülesannete täitmisega kaitsejõududes või kes omab nende kategooriate sõidukite juhtimisõigust alla kahe aasta, võib ametikoolituse tunnistuse saada kiirendatud ametikoolituse õppekava edukal läbimisel määruses kehtestatud korras.»;
26) määruse normtehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1 Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.09.2003, lk 4–17), muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.05.2004, lk 35–67); EL Nõukogu direktiiv 2006/103/EÜ 20. nov 2006, millega kohandatakse teatavaid direktiive transpordipoliitika valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 344–351).».
§ 2. Käesoleva määruse § 9 lõige 2 jõustub 1. septembril 2008. aastal.


Valitsusasutuse hallatava riigiasutuse nime muutmine ja Silma Looduskaitseala Administratsiooni põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Valitsusasutuse hallatava riigiasutuse nime muutmine ja Silma Looduskaitseala Administratsiooni põhimääruse kinnitamine
RTL 2001, 134, 1939
Vastu võetud 05.12.2001 nr 51
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358) § 43 lõike 3 alusel, arvestades «Kaitstavate loodusobjektide seaduse» (RT I 1994, 46, 773; 1998, 36/37, 555; 1999, 54, 583; 95, 843; 2001, 50, 286; 56, 337) § 6 lõiget 2.
§ 1. Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala Läänemaa keskus nimetada Silma Looduskaitseala Administratsiooniks.
§ 2. Silma Looduskaitseala Administratsioon (edaspidi administratsioon. Lühendatult Silma LKA) on Keskkonnaministeeriumi hallatav riigiasutus.
§ 3. Administratsioonil on oma eelarve, pangaarve, väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat.
§ 4. Administratsiooni kulud kaetakse riigieelarvest Keskkonnaministeeriumi kaudu. Administratsiooni eelarve kinnitab keskkonnaminister.
§ 5. Administratsioon asub Lääne maakonnas Haapsalus. Administratsiooni postiaadress on Kiltsi tee 10, 90403 Haapsalu.
§ 6. Administratsioon on Vabariigi Valitsuse määratud kaitstavate loodusobjektide valitseja ning teostab täidesaatvat riigivõimu seaduses sätestatud ulatuses ja korras.
§ 7. Administratsioon kaitstava loodusobjekti valitsejana ja programmialadel riiklike looduskaitseliste huvide esindajana:
2) korraldab kaitse-eeskirjaga sätestatud tegevust;
3) osaleb oma tegevuspiirkonnas planeeringute, arengukavade ja muude nendega seotud ja kaasnevate projektide koostamises ning rakendamises;
6) korraldab kaitstava loodusobjekti tutvustamist;
8) korraldab ja koordineerib loodusuuringuid ja loodusseiret;
9) korraldab kaitsekorralduskavas kavandatud tegevuste elluviimist;
10) korraldab looduskaitsealaseid hooldustöid;
11) organiseerib loodusobjekti tähistamist looduses;
12) korraldab riikliku looduskaitsepoliitika rakendamist, rahvuslike ja rahvusvaheliste keskkonnkaitseliste ja säästvat arengut puudutavate huvide kooskõlastamist ja koordineerimist UNESCO programmi «Inimene ja biosfäär» alusel asutatud Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala Lääne maakonnas paiknevas osas;
§ 8. Administratsiooni juhib direktor, kellega sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu keskkonnaminister Keskkonnaministeeriumi kantsleri ettepanekul.
§ 9. Administratsiooni direktor:
§ 10. Direktori äraolekul asendab teda direktori määratud administratsiooni töötaja.
§ 11. Direktor annab välja käskkirju tööalastes küsimustes.
§ 12. Administratsioon on aruandekohustuslik keskkonnaministri ees.
§ 13. Administratsioonil on sõõrikujuline 35-mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Pitsatil on lubatud kasutada administratsiooni lühendnimetust.
§ 14. Administratsiooni valduses oleva riigivara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub «Riigivaraseadusega», selle alusel antud Vabariigi Valitsuse määrustega ning keskkonnaministri poolt määratud korras.
§ 15. Administratsioon peab raamatupidamisarvestust ning esitab aruandeid seaduse alusel kehtestatud korras.
§ 16. Administratsiooni korraldab ümber või tema tegevuse lõpetab keskkonnaminister.
§ 17. Määrus jõustub 24. detsembril 2001. a.


Riigikogu 05.12.2001 seadus; jõustumiskuupäev 01.01.2002
redaktsioon 01.07.2020 - 01.01.2021 [RT I, 21.04.2020, 33]
19.06.2002 RT I 2002, 53, 338 01.07.2002
18.10.2006 RT I 2006, 49, 370 20.11.2006, osaliselt 01.01.2007
07.04.2010 RT I 2010, 18, 97 16.05.2010, osaliselt 01.01.2017
06.06.2012 RT I, 02.07.2012, 2 01.01.2013, osaliselt 01.01.2015; jõustumisaeg osaliselt muudetud 01.01.2018 [RT I, 11.07.2014, 2]
14.11.2012 RT I, 06.12.2012, 1 01.01.2013, osaliselt 01.05.2013; tekstis asendatud sõnad „pensioniamet” ja „elukohajärgne pensioniamet” sõnaga „Sotsiaalkindlustusamet”
19.11.2014 RT I, 13.12.2014, 1 01.01.2016, osaliselt 01.07.2016 ja 01.01.2017; jõustumisaeg osaliselt muudetud [RT I, 17.12.2015, 1]
18.02.2015 RT I, 10.03.2015, 5 01.04.2015, osaliselt 01.07.2016
01.06.2016 RT I, 22.06.2016, 1 01.01.2018, osaliselt 02.07.2016
15.06.2016 RT I, 08.07.2016, 1 01.01.2017, osaliselt 01.07.2017
08.11.2017 RT I, 10.11.2017, 14 08.11.2017 ‒ Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi otsus tunnistab riikliku pensionikindlustuse seaduse § 24 lg‒d 7 ja 8 ning § 28 lg 2 p 12 põhiseadusvastaseks ja kehtetuks osas, milles need ei võimalda täiendavat pensioniõiguslikku staaži jagada § 28 lg 2 p‒s 12 nimetatud isikute vahel olukorras, kus mõlemad isikud vastavad sättes esitatud täiendava pensioniõigusliku staaži saamise eeldustele, kuid nad ei jõua selle omavahelises jagamises kokkuleppele.
12.12.2018 RT I, 03.01.2019, 1 01.01.2021, osaliselt 13.01.2019, 01.01.2024 ja 01.01.2027
15.04.2020 RT I, 21.04.2020, 1 22.04.2020, osaliselt 01.07.2020; § 60¹ rakendatakse tagasiulatuvalt 2020. aasta 12. märtsist
14.11.2012 RT I, 06.12.2012, 1 01.01.2013, osaliselt 01.05.2013; tekstis asendatud sõnad "pensioniamet" ja "elukohajärgne pensioniamet" sõnaga "Sotsiaalkindlustusamet"
15.04.2020 RT I, 21.04.2020, 1 22.04.2020, osaliselt 01.07.2020; § 60¹ rakendatakse tagasiulatuvalt 2020. aasta 12. märtsist
§ 24 <!- END 23b1 -!> . Õigus pensionilisale
§ 34 <!- END 33 -!> . Pensioni määramise otsus
§ 35 <!- END 34 -!> . Pensionitunnistus
§ 51 <!- END 50 -!> . Registri eesmärk ja vastutav töötleja
§ 52 <!- END 51 -!> . Kannete tegemine registrisse ja andmete saamine registrist
§ 53 <!- END 52 -!> . Andmete arvestus makstud või arvestatud sotsiaalmaksu, pensioniõigusliku ja pensionikindlustusstaaži ning pensionide määramise ja maksmise kohta
§ 591. Pensionikindlustatu kindlustusosaku ja solidaarosaku arvutamine 2020. aasta 1. juulist kuni 2021. aasta 31. augustini
(1) Pensionikindlustatu kindlustusosaku arvutamisel sotsiaalmaksuseaduse § 13 lõigetes 21 ja 22 nimetatud isiku puhul on isikustatud sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse osa määr 16 protsenti ja tema solidaarosak on 2021. aasta 1. jaanuarist kuni 31. augustini kuni 0,800.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik on esitanud kogumispensionide seaduse § 673 lõikes 1 nimetatud avalduse maksete mittetegemiseks, on 2020. aasta 1. detsembrist kuni 2021. aasta 31. augustini isikustatud sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse osa määr 20 protsenti ja tema solidaarosak on 2021. aasta 1. jaanuarist kuni 31. augustini kuni 1,000.
(3) Füüsilisest isikust ettevõtja puhul arvestatakse käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud:
1) isikustatud sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse osa määr 1/12-lt tema 2020. aastal ettevõtlusest saadud tulult tasutud ja 2/3-lt 2021. aastal saadud tulult tasutud sotsiaalmaksu alusel;
2) solidaarosak 2/3-lt tema 2021. aastal ettevõtlusest saadud tulult tasutud sotsiaalmaksu alusel.
§ 601. Püsiva töövõimetuse ekspertiisi otsuse lõpptähtaja pikendamine erakorralise olukorra ajal
Hädaolukorra, eriolukorra, erakorralise seisukorra või sõjaseisukorra ajal võib Sotsiaalkindlustusamet valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul pikendada püsiva töövõimetuse ekspertiisi otsuse lõpptähtaega, kui uus hindamine on hädaolukorra, eriolukorra, erakorralise seisukorra või sõjaseisukorra tõttu objektiivsetel põhjustel oluliselt takistatud ja püsiva töövõimetuse ekspertiisi otsuse lõpptähtaja pikendamine on vajalik püsivalt töövõimetule inimesele tema sotsiaalsete tagatiste säilimiseks kuni hädaolukorrast, eriolukorrast, erakorralisest seisukorrast või sõjaseisukorrast tingitud ümberkorralduse vajaduse äralangemiseni.
[RT I, 21.04.2020, 1 - jõust. 22.04.2020, rakendatakse tagasiulatuvalt 2020. aasta 12. märtsist]
§ 602. Käesoleva seaduse § 601 rakendamine
Vabariigi Valitsuse 2020. aasta 12. märtsil väljakuulutatud eriolukorra ajal võib Sotsiaalkindlustusamet käesoleva seaduse §-s 601 sätestatud võimalust püsiva töövõimetuse ekspertiisi otsuse lõpptähtaja pikendamiseks rakendada tagasiulatuvalt 2020. aasta 12. märtsist.
§ 61 <!- END 61b7 -!> 8. Erisused pensionilisa maksmisel
<!- START 61b12 -!>
<!- END 61b12 -!>
<!- START 61b13 -!>
<!- END 61b13 -!>
<!- START 61b14 -!>
<!- END 61b14 -!>
<!- START 61b15 -!>
<!- END 61b15 -!>
<!- START 61b16 -!>
<!- END 61b16 -!>
<!- START 61b17 -!>
<!- END 61b17 -!>
<!- START 61b18 -!>
<!- END 61b18 -!>
<!- START 61b19 -!>
<!- END 61b19 -!>
<!- START 61b20 -!>
<!- END 61b20 -!>


text:
kohtu selgituskohustus kaebuse eseme valikul
3-3-1-47-14 Riigikohus 02.10.2014
RVastS § 9 lg-le 1 tugineva mittevaralise kahju hüvitamise kaebusest peab nähtuma selle alus ehk tegevus, mis väidetavalt kahju tekitas, ja kahjunõude ese ehk faktilised tagajärjed, mida isik käsitab kahjuna. Riivatud õigusele juriidilise kvalifikatsiooni andmata jätmine kaebuses ei anna alust jätta kahju hüvitamise taotlust läbi vaatamata. Kohus on kahjunõude läbivaatamisel seotud kahju hüvitamise taotluses kahjuna kirjeldatud tagajärgedega, mitte aga kaebaja õiguslike väidetega ühe või teise õiguse riive kohta. (p 20)
Erivahendite ja teenistusrelvade, sh gaasirelva, kasutamiseks peab esinema oht vangla julgeolekule, äärmine vajadus nende kasutamiseks ning kooskõla proportsionaalsuse põhimõttega. Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikast ei tulene, et vangla kinnistes ruumides oleks gaasirelvana gaasipihusti kasutamine iseenesest õigusvastane. Pipragaasi kasutamise õigusvastaseks ja inimväärikust alandavaks kvalifitseerimise võib tingida kasutatud pipragaasi koguse ja selle kasutamise ajavahemiku ebamõistlikkus. (p-d 12, 14)
RVastS § 9 lg-le 1 tugineva mittevaralise kahju hüvitamise kaebusest peab nähtuma selle alus ehk tegevus, mis väidetavalt kahju tekitas, ja kahjunõude ese ehk faktilised tagajärjed, mida isik käsitab kahjuna. Riivatud õigusele juriidilise kvalifikatsiooni andmata jätmine kaebuses ei anna alust jätta kahju hüvitamise taotlust läbi vaatamata. Kohus on kahjunõude läbivaatamisel seotud kahju hüvitamise taotluses kahjuna kirjeldatud tagajärgedega, mitte aga kaebaja õiguslike väidetega ühe või teise õiguse riive kohta. Seda, kas ja millist RVastS § 9 lg-s 1 märgitud õigust isikule tekitatud kahju riivab, peavad kahju hüvitamise taotluses kahjunõude esemena kirjeldatud faktilistest tagajärgedest lähtudes otsustama kahjunõuet lahendav haldusorgan ja kohus. (p 20)
Ratifitseeritud välislepingu vahetu kohaldamine eeldab, et Eesti õiguses ei ole asjassepuutuvat normi või on see vastuolus välislepingu vastava sättega. Põhiseaduse § 123 alusel välislepingu sätete vahetu kohaldamine ei eelda siseriikliku õigusnormi suhtes põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse algatamist. Asja menetleval kohtul on vastuolu tuvastamise korral õigus jätta PS § 123 lg 2 alusel siseriiklik õigusnorm kohaldamata ja tugineda vahetult välislepingu sättele. (p 17)
Kaebajal ei ole kohustust põhjendatud huvi äranäitamiseks kui ta esitab kohtule kohustamiskaebuse, millega taotleb haldusorganile ettekirjutuse tegemist menetlustoimingu uueks sooritamiseks ja esitab eraldi taotluse vastava varasema toimingu õigusvastasuse tuvastamiseks.
Kohus peab lahendama põhjendatud huvi küsimuse juhul, kui kohus tagastab üksnes kohustamiskaebuse enne menetlusse võtmist või jätab juba menetlusse võetud kohustamiskaebuse läbi vaatamata, kuid tuvastamiskaebuse osas jätab sellised otsused tegemata.
3-3-1-62-10 Riigikohus 22.11.2010
Alternatiivseid nõudeid käsitleb HKMS § 10 lg lg 3^2. Alternatiivseid nõudeid saab esitada üksnes selliselt, et ühe nõude rahuldamine tuleb kõne alla ainult teise nõude rahuldamata jätmise korral. Nõude rahuldamine või rahuldamata jätmine saab kõne alla tulla üksnes nõude sisulisel läbivaatamisel. Seega on alternatiivsete nõuete eelduseks, et kohus saab kahte või enamat nõuet pärast eelmenetlust sisuliselt läbi vaadata. Käesoleval juhul ei ole tuvastamisnõuet seostatud mitte tühistamisnõude rahuldamata jätmisega, vaid tühistamisnõude mittetähtaegseks lugemisega. Kuna tühistamisnõue on esitatud mittetähtaegselt, jääb menetlusse tuvastamisnõue.
Kaebuse täiendamine uue nõudega kujutab endast kaebuse muutmist ning kaebuse sellisele muutmisele tuleb kohaldada nii HKMS § 19 lg-t 8 kui ka HKMS § 9 lg-t 8. Sama kehtib ka kaebuse täiendamisel alternatiivse taotlusega. Seadusest ei tulene, et tühistamisnõudele alternatiivse tuvastamisnõude lisamine on võimalik menetluse igas staadiumis ja seejuures ilma ülejäänud menetlusosaliste nõusolekuta. Selline järeldus on ebamõistlik ning oleks võimalik, kui kaebuse täiendamine alternatiivse tuvastamisnõudega või ükskõik millise uue nõudega poleks käsitatav kaebuse muutmisena. Ka ühe nõude asendamine teisega on kaebuse muutmine.
3-3-1-77-09 Riigikohus 14.12.2009
HKMS § 10 lg 32 kohaselt võib kaebuses esitada mitu nõuet, sealhulgas mitu nõuet selliselt, et kaebuse esitaja palub rahuldada mõne nõude üksnes juhul, kui esimest nõuet ei rahuldata. Erilistest asjaoludest tulenevalt võib olla nõutav, et halduskohus selgitab kaebajale ka alternatiivsete nõuete esitamise võimalust. See võib olla kaebaja õiguste efektiivse kaitse ja menetlusökonoomia põhimõtetest lähtuvalt vajalik näiteks juhul, kui vanglas kinni peetava kaebaja staatus võib kohtumenetluse ajal tõenäoliselt muutuda või asjas on vaidlus selle üle, kas kaebuse objekti näol on tegemist haldusakti või toiminguga.
Kohus peab kohustamiskaebuse lahendamisel juhinduma asjaoludest, mis esinesid halduskohtusse kaebuse esitamise hetkel, mitte vastavas kohtuastmes otsuse tegemise ajal (vt Riigikohtu 16.12.2008 otsuse asjas nr 3-3-1-56-08 p-i 22). See seisukoht ei ole kohaldatav, kui kohustamisnõude rahuldamine tooks kaasa kohtulahendi, mida ei ole kohtumenetluse ajal muutunud asjaolude tõttu ilmselgelt võimalik täita. Kui kohtuotsuse tegemise ajal kehtiv õigus ei võimalda kohustada haldusorganit toimingut sooritama, siis ei saa kohus kohustada haldusorganit toimingut sooritama ning sellesisuline kaebus tuleb jätta rahuldamata (vt Riigikohtu 07.12.2009 otsuse haldusasjas nr 3-3-1-5-09 p-i 44).
Alternatiivse nõude rahuldamise korral ei pea kohus teise nõude rahuldamata jätmist põhjendama (HKMS § 25 lg 3 kolmas lause), kuid tulenevalt kaebaja õiguskaitsevahendi valiku vabadusest on tema taotlus lahendada ühte sellistest nõuetest esimeses järjekorras kohtule kohustuslik.
Kohtutel lasub selgitamiskohustus ka siis, kui ilmneb, et kohtumenetluse ajal muutunud asjaolude (näiteks kinnipeetavast kaebaja vanglast vabanemine) tõttu ei oleks vastustajal kaebuses esitatud kohustamisnõuet enam võimalik täita ja kaebus tuleks pelgalt sellel põhjusel jätta rahuldamata. Sellises olukorras võib kohus anda kaebajale võimaluse nõuet täpsustada või muuta, näiteks minna kohustamiskaebuselt üle tuvastamiskaebusele, kui kaebaja näitab ära põhjendatud huvi haldusakti või toimingu õigusvastasuse tuvastamiseks, ning selgitada kaebajale nõude täpsustamata või muutmata jätmise tagajärgi.
HKMS § 9 lg 4 ning Riigivastutuse seaduse § 7 lg 1 ja § 12 lg 1 kohaselt ei ole kahju hüvitamise kaebuse esitamisel nõutav, et kaebuse esitaja määratleks iseseisvalt konkreetse haldusorgani, kes tuleks tema arvates kohtumenetlusse vastustajana kaasata, vaid piisab äranäitamisest, millise avaliku võimu kandja (nt riik või kohaliku omavalitsuse üksus) tegevusega kahju tekitati. Õige vastustaja kindlaksmääramine on HKMS § 12 lg 2 p 1 kohaselt eelkõige halduskohtu ülesanne.
Kui vaidlevad faktiliselt ebavõrdsed pooled, peab kohus aitama kaasa poolte võrdsuse saavutamisele ning vajaduse korral abistama tõendite kogumisel, samuti koguma tõendeid omal algatusel.
3-3-1-66-00 Riigikohus 13.02.2001
HKMS § 19 lg 7 teises lauses sätestatu, et halduskohus ei ole seotud kaebuse sõnastusega, on kohaldatav ka taotluste puhul. Kuna halduskohtumenetluse eesmärgiks on isikute subjektiivsete õiguste võimalikult ulatuslik kaitse, on halduskohtul tulenevalt uurimisprintsiibist kohustus hoolitseda selle eest, et kaebustest ja taotlustest kõrvaldataks vormivead, taotlused sõnastataks selgelt ning et esitatakse taotluse lahendamiseks vajalikud tõendid ja selgitused. Kui kohus leiab, et taotlus on formuleeritud ebaselgelt, peab ta laskma kaebust täpsustada ning kindlaks tegema, millist taotlust kaebaja soovis esitada.
TsMS §-s 7 lg 6 sisalduv nõue, et kaebus tuleb esitada kohtule selgesti loetavas masinakirjas, ei ole absoluutne. TsMS § 7 lg 6 on halduskohtumenetluses küll kohaldatav, kuid selle sätte rakendamisel tuleb järgida halduskohtumenetlusest tulenevaid erisusi, samuti ka proportsionaalsuse põhimõtet, kuna tegemist on tingimuste seadmisega põhiseadusliku kaebeõiguse kasutamisele. Kui käsikirjaline kaebus on hästi loetav ja masinakirjas vormistamine on kaebajale koormav, kuid on saavutatud HKMS § 10 lg 1 eesmärk tagada kaebuse sisust arusaamine, on põhjendamatu kaebuse käiguta jätmine põhjusel, et kaebus ei ole masinakirjas.
Halduskohus lõpetab menetluse, kui toiming, mille kohustamist kaebuses taotletakse, on sooritatud, välja arvatud kui kaebuse või protesti esitaja taotleb asja läbivaatamist. Menetluse lõpetamise küsimuse otsustamiseks peab halduskohus kindlaks tegema, milles seisneb kaebaja tegelik tahe ning protsessuaalselt korrektses vormis välja selgitama tema seisukoha menetluse lõpetamise osas.
HKMS § 14 lg 5 järgi kohaldatakse halduskohtumenetluses esindusele tsiviilkohtumenetluse sätteid. Seega kuulub ka halduskohtumenetluses kohaldamisele TsMS § 83 lg 3, mis näeb ette, et kui kohus leiab, et asjas pooleks oleva füüsilise isiku olulised huvid võivad jääda kaitseta tema maksejõuetuse tõttu, võib kohus määrata talle esindajaks advokaadi riigi arvel.
3-3-1-21-00 Riigikohus 26.05.2000
Kaebuse halduskohtule saab esitada üksnes see isik, keda kaebuse esemeks olev vaidlus puudutab. Igaüks ei saa halduskohtusse pöörduda avalikes huvides. HKMS § 7 järgi võib halduskohtusse pöörduda isik, kes leiab, et on rikutud tema õigusi, ja haldusakti või toimingu õigusvastasuse kindlakstegemiseks isik, kellel on selleks põhjendatud huvi. Põhjendatud huviks HKMS § 7 lg. 1 mõttes ei saa olla kaebuse esitamine avalikes huvides.
Kaebuse esitaja ei pea oma taotluses kasutama HKMS § 6 termineid ja sõnastust. Halduskohus peab kaebuse alusel kindlaks tegema, millist taotlust kaebuse esitaja on silmas pidanud. HKMS § 10 lg. 1 p. 3 alusel võib kaebuse tagastada üksnes juhul, kui halduskohtul ei ole võimalik kaebuse esitaja taotluse sisu kindlaks teha.
HKMS § 10 lg. 2 p. 4 kohaselt peab kaebuses olema märgitud, milliseid kaebusi esitaja õigusi vaidlustatav haldusakt või toiming rikub. Kaebuse esitaja ei pea kvalifitseerima rikutud õigust ega viitama õigustloova akti sättele, millest rikutud õigus tuleneb.
3-3-1-30-99 Riigikohus 22.06.1999
Kui kaebus esitatakse tegevuse peale, peab kaebaja kaebuses märkima, milliseid konkreetseid toiminguid ta silmas peab. Kohus peab selgitama, milliseid konkreetseid toiminguid kaebaja vaidlustab.

matches:
Riigikohus
§ 9
Kohus
§ 9
Kohus
§ 9
§ 123
§ 123
Kohus
kohus
Riigikohus
§ 10
kohus
§ 19
§ 9
Riigikohus
§ 10
Kohus
kohus
kohus
§ 25
kohus
§ 9
§ 7
§ 12
§ 12
kohus
Riigikohus
§ 19
kohus
§ 7
§ 10
§ 14
§ 83
kohus
kohus
Riigikohus
§ 7
§ 7
§ 6
§ 10
§ 10
Riigikohus
Kohus


Saarde Vallavalitsuse palgajuhend – Riigi Teataja
Saarde Vallavalitsuse palgajuhend
Saarde Vallavalitsuse palgajuhend - sisukord
§ 14 Palga ja töötasu määramise kord
§ 16 Hüvitis isiku töövõime ja tervise taastamiseks
§ 17 Hüvitis isiku hukkumise korral
§ 18 Hüvitis side- ja transpordikulude katmiseks
RT IV, 02.07.2019, 42
Vastu võetud 15.05.2019 nr 10
; rakendatakse 01. juulist 2019.a.
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktide 35 ja 36 ja avaliku teenistuse seaduse § 7 lõigete 1 ja 4 ning § 63 lõigete 1 ja 2 alusel.
(1) Palgajuhend reguleerib Saarde Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) ametnike palga ja töötajate töötasu maksmise tingimusi ja korda, milles nähakse ette põhipalga vahemikud, samuti palga ja töötasu maksmise aeg ja viis, muutuvpalga ning muude lisatasude ja hüvitiste maksmise tingimused ja kord. Palgajuhendis kirjeldatakse teenistuja teenistusülesannete täitmiseks vajalikud nõuded haridusele, töökogemusele, teadmistele ja oskustele.
(2) Palgajuhendi täitmine on ametiasutusele ja teenistujale kohustuslik.
Palgajuhendi eesmärk on kujundada ametnikke ja töötajaid väärtustav läbipaistev palgasüsteem, et tagada teenistujatele konkurentsivõimelise tasu maksmine ja teenistuja töö tulemuslikkust arvestav kohtlemine. Palgajuhend peab tagama, et igal isikul on selgus:
1) teenistuja – vallavalitsusega avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes olev ametnik või eraõiguslikus töösuhtes olev (s.o töölepingu alusel töötav) töötaja;
4) teenistuskoht – ametiasutuse teenistuskohtade koosseisus ette nähtud ameti- või töökoht;
5) palk – ametnikule makstav põhipalk, muutuvpalk ning eritingimustes töötamise eest makstavad lisatasud (lisatasu öötöö, riiklikel pühadel töötamise ja ületunnitöö ning valveaja eest) ning asendustasu;
6) töötasu – töötajale tehtud töö eest makstav tasu, mis koosneb põhitöötasust, muutuvpalgast, eritingimustes töötamise eest makstavatest lisatasudest (lisatasu öötöö, riiklikel pühadel töötamise ja ületunnitöö ning valveaja eest) ning asendustasust;
7) põhipalk – isiku palga või töötasu fikseeritud osa, mis on määratud teenistuskoha ülesannete ning isiku teenistusalaste teadmiste, oskuste ja kogemuste põhjal;
8) muutuvpalk – isiku palga või töötasu ebaregulaarne osa, mida võib maksta tulemuspalgana, lisatasuna täiendavate teenistusülesannete täitmise eest või preemiana erakordsete teenistusalaste saavutuste eest;
9) preemia – erakordsete teenistusalaste saavutuste eest makstav lisatasu;
10) lisatasu täiendavate teenistusülesannete eest – täiendavate teenistusülesannete täitmise eest makstav lisatasu;
11) asendustasu – puuduva isiku ülesannete täitmise eest makstav lisatasu, mida makstakse ajutiselt äraoleva isiku asendamise või ajutiselt vaba teenistuskoha ülesannete täitmise eest, juhul kui asendamine ei ole ettenähtud teenistuja ametijuhendis.
(1) Teenistujatele palkade määramisel ja töötasude kokkuleppimisel ja maksmisel lähtutakse avaliku teenistuse seadusest, töölepingu seadusest ning käesolevast palgajuhendist.
(3) Palga ja töötasu arvestusperiood on kalendrikuu. Palka ja töötasu arvestatakse ajavahemiku eest, mil isik täitis talle pandud ülesandeid.
(4) Palka ja töötasu makstakse üks kord kuus hiljemalt järgmise kuu 10. kuupäeval isiku poolt osundatud pangakontole, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Kui 10. kuupäev on puhkepäev, tehakse ülekanne sellele eelneval tööpäeval.
(5) Vallavalitsusel on õigus teha eelarveaasta jooksul muudatusi ametiasutuse struktuuris ja teenistuskohtade koosseisus vallavolikogu poolt ametiasutusele kinnitatud palgakulude piires.
(6) Teenistujatele palga määramisel või töötasu kokkuleppimisel ei või ületada struktuuriüksustele eraldatud palgakulude eelarvet.
(7) Isiku katseajaga ametisse määramisel või töölevõtmisel võib määrata põhipalgaks või töötasuks tema teenistuskohale planeeritud tasemest kuni 10% madalama määra.
(8) Raamatupidaja väljastab isiku nõudmisel teatise arvestatud palga ja töötasu, puhkusetasu ja neist tehtud kinnipidamiste, samuti tema eest arvestatud sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmaksu kohta. Teenistujal on õigus saada selgitusi talle palga või töötasu määranud isikult ja palgaarvestajalt.
1) I palgagrupp, kuhu kuuluvad teenindavad teenistuskohad, kus täidetakse rutiinsemaid ühetaolisemaid ülesandeid (koristaja, hooldustöötajad jt);
2) II palgagrupp, kuhu kuuluvad nõunikud ning keskastme ja tippspetsialistid (täidavad keerukamaid, vähem reguleeritud ülesandeid, arendavad oma valdkonda jmt);
3) juhid (abivallavanem, vallasekretär ja teenistuste juhatajad).
(1) Palk ja töötasu võivad lisaks põhipalgale sisaldada:
1) muutuvpalka;
2) eritingimustes töötamise eest saadavaid lisatasusid;
1) lisatasuna täiendavate teenistusülesannete täitmise eest (sh projektitöö eest);
2) preemiana.
(1) Põhipalk on ametniku palga või töötaja töötasu fikseeritud osa, mis on määratud teenistuskoha teenistusülesannete ja vastutuse ning isiku teenistusalaste teadmiste, oskuste, töökoormuse, kvalifikatsiooni, kogemuste ja hariduse põhjal.
(2) Teenistuja põhipalk määratakse teenistuskohale kehtestatud põhipalga miinimum- ja maksimummäära vahemiku piires, lähtudes teenistuskoha mõjust valla ja ametiasutuse strateegiliste eesmärkide täitmisele.
(3) Ametniku põhipalga määrab käskkirjaga tema ametisse nimetamise õigust omav isik. Töötaja põhipalk lepitakse kokku töölepingus. Ettepaneku põhipalga või –tasu määramiseks või kokku leppimiseks teeb struktuuriüksuse juht.
(4) Igale palgagrupile vastab põhipalga vahemik, mis määrab vastavasse palgagruppi kuuluvate teenistuskohtade kuu põhipalga. Põhipalga vahemikud on järgmised:
1) I palgagrupp - Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud töötasu alammäär kuni 1 200 eurot;
2) II palgagrupp - 800 – 1 700 eurot;
3) juhid - 1 200 – 2 200 eurot.
(5) Põhipalga määramisel või kokkuleppimisel lähtutakse teenistuskohale vastavast kuu põhipalga vahemikust.
(6) Teenistuja põhipalga muutmine vaadatakse üldjuhul läbi tema vahetu juhi poolt üks kord aastas, ametiasutuse järgmise aasta eelarve projekti koostamise ajal.
(7) Käesolevas paragrahvis fikseeritud palgagrupi vahemiku muutus ei tähenda automaatselt individuaalsete palkade muutmist.
(1) Lisatasu täiendavate teenistusülesannete täitmise eest makstakse sõltuvalt lisaülesannete mahust ja iseloomust. Täiendavateks teenistusülesanneteks loetakse ametijuhendis fikseerimata ülesandeid, mis oluliselt suurendavad teenistuja töömahtu.
(2) Lisatasu täiendavate teenistusülesannete täitmise eest on lubatud ühele teenistujale kuus maksta kuni 20 protsenti teenistuja kuu põhipalgast, arvestades paragrahvi 8 lõikes 2 sätestatut.
(3) Lisatasu täiendavate teenistusülesannete eest määratakse ühekordse või tähtaegse lisatasuna, kuid mitte kauemaks kui kuueks kuuks. Kui ülesannete kestus on pikem kui kuus kuud, muudetakse teenistuskoha ametijuhendit ning vaadatakse üle tema põhipalk.
(4) Lisatasu makstakse vallavanema käskkirjaga, kus näidatakse täiendavate teenistusülesannete sisu ja periood, mille eest lisatasu makstakse ja lisatasu suurus.
(1) Teenistuskohustuste silmapaistvalt hea täitmise või kauaaegse teenistuse eest on ametiasutuse juhil õigus määrata teenistujale preemiat.
(2) Käesolevas paragrahvis sätestatud preemiat ei maksta ametnikule distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal ja töölepingu seaduse paragrahvi 88 lõike 3 kohase kirjaliku hoiatuse saanud töötajale aasta jooksul hoiatuse tegemisest.
(1) Eritingimustes töötamise eest lisatasu makstakse isikule ületunnitöö, riigipühal ja ööajal töötamise eest seadusest tuleneval alusel.
(2) Ületunnitöö või ööajal töötamise eest lisatasu maksmise või riigipühal töötamise hüvitamise aluseks on tööaja arvestuse tabel.
(1) Puuduva isiku ülesannete täitmise eest võib maksta teenistujale asendustasu, kui asendamine ei ole ettenähtud isiku ametijuhendis või tingib võrreldes ametijuhendis ettenähtuga töökoormuse olulise suurenemise.
(2) Teenistujale puuduva teenistuja ülesannete andmisel ja lisatasu maksmisel lähtutakse avaliku teenistuse seaduse paragrahvist 57.
(5) Asendustasu määramise käskkirjas märgitakse asendamise periood, asendustasu suurus ja viide asendatava teenistuja ametiülesannetele, milliseid teenistusülesandeid asendamise ajal täidetakse.
§ 14. Palga ja töötasu määramise kord
(3) Töötaja preemia, lisatasud ja asendustasu võidakse määrata vallavanema käskkirjaga.
(1) Puhkusetasu arvestatakse Vabariigi Valitsuse 11.06.2009.a. määruse nr 91 „Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord“ alusel.
(2) Puhkusetasu makstakse isiku pangakontole proportsionaalselt puhatud ajaga üldjuhul puhkuse kasutamise kuule järgneva kuu palgapäeval koos vastava arvestuskuu palga või töötasuga või isiku kirjaliku avalduse alusel eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust, kui isik on sellekohase kirjaliku avalduse esitanud vähemalt 5 tööpäeva enne puhkuse algust.
§ 16. Hüvitis isiku töövõime ja tervise taastamiseks
Isikule võib töövõime ja tervise taastamiseks maksta üks kord kalendriaastas hüvitist kuni teenistuja ühe kuu põhipalga ulatuses. Vähem kui kuuekuulise pideva vallavalitsuses töötamise korral võib hüvitist maksta kuni teenistuja poole kuu põhipalga ulatuses.
§ 17. Hüvitis isiku hukkumise korral
(1) Isiku hukkumisel makstakse tema lapsele või lesele või perekonnaseaduse tähenduses tema ülalpidamisel olnud teisele isikule ühekordset hüvitist kuni hukkunud isiku kuue kuu põhipalga ulatuses.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud hüvitiste maksmiseks eraldatakse vahendid vallavalitsuse reservfondist.
§ 18. Hüvitis side- ja transpordikulude katmiseks
Vallavanemale ja teenistujatele võib hüvitada mobiiltelefoni ja isikliku sõiduauto kasutamise kulud. Ametisõitudeks võib võimaldada ametiauto kasutamist. Teenistujate kulude hüvitamise ja ametiauto kasutamise vajaduse üle otsustab ja hüvitise määrab vallavanem käskkirjaga, tuginedes vastavatele õigusaktidele.
(1) Tunnistada kehtetuks Saarde Vallavolikogu 14.12.2017.a. määrus nr 16 „Saarde Vallavalitsuse palgajuhend“ (RT IV, 29.12.2017, 32).
(2) Määrust rakendatakse 01. juulist 2019.a.


Kõrgessaare Raamatukogu 2013 – 2017 arengukava kinnitamine – Riigi Teataja
Kõrgessaare Raamatukogu 2013 – 2017 arengukava kinnitamine
Kõrgessaare Raamatukogu 2013 – 2017 arengukava kinnitamine - sisukord
§ 2 Hetkeolukord
§ 3 Arengu põhisuunad ja -valdkonnad
§ 4 Tegevuskava
§ 5 Arengukava täiendamine ja jõustumine
RT IV, 21.11.2012, 94
Vastu võetud 09.11.2012 nr 58
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 22 lõige 1 punkt 7, §37 ja Kõrgessaare Raamatukogu direktori ettepaneku alusel
Kõrgessaare Raamatukogu arengukava eesmärgiks on võtta kokku Kõrgessaare Raamatukogu praegune seisukord, määratleda eesmärgid ja näidata ära tegevused, mis tagavad hea raamatukogundusliku teeninduse Kõrgessaare valla elanikele. Arengukava koostamisel on lähtutud elanike infovajadusest.
Kõrgessaare Raamatukogu arengukava on strateegiline dokument, mille põhjal töötatakse välja iga-aastased tegevuskavad ja planeeritakse eelarve. Arengukava fikseerib olukorra kirjelduse ja sõnastab arendustegevuse, mis tagab kvaliteetse raamatukoguteeninduse aastatel 2013 – 2017.
Käesoleva 2013 – 2017 aasta arengukava lähtub:
1) UNESCO Rahvaraamatukogude manifest;
2) Rahvaraamatukogu seadus;
3) Eesti Vabariigi kultuuripoliitika põhisuunad;
4) Kõrgessaare Raamatukogu põhimäärus.
§ 2. Hetkeolukord
(1) Kõrgessaare Raamatukogu on Kõrgessaare Vallavalitsuse hallatav asutus. Raamatukogu teeninduspiirkond on Kõrgessaare vald. Raamatukogul on teeninduspunktid Laukal ja Kõpus.
Kõrgessaare Raamatukogu asub valitsejamaja ruumides Kõrgessaare alevikus, Tööstuse tee 16. Ruumide suurus on praegu rahuldav (ruumid suurustega 41,5 m2; 23,5 m2; 25,4 m2; osaliselt kasutatakse fuajeed). Võimalus kasutada valitsejamaja saali, kui üritusel osalejaid üle 15-ne.
Raamatukogu osutatavateks põhiteenusteks on raamatute ja perioodiliste väljaannete kojulaenutus ning kohapeal lugemise võimalus. Kõigil soovijatel on võimalus kasutada raamatukogude vahelist teenust (RVL). Oluline töölõik on päringutele vastamine. Lugejate teenindamiseks on raamatukogus interneti püsiühendus ja üks üldkasutatav arvuti ning kaks töökohaarvutit. Tasulistest teenustest pakutakse koopiate tegemist, skaneerimist ja printimist. Tasuta võimalik kasutada faksimisteenust ja Wifi leviala.
Raamatukogu korraldab regulaarselt väljapanekuid ja näitusi. Raamatukogu juures tegutseb käsitööring „Linnusilm”, kes on koostööpartner TÕN raames. Väga hea koostöö on lasteaed „Vigri“-ga, kuna asub raamatukogu kõrval, Lauka Põhikooli puhul on mõnikord takistuseks transport.
(2) Lauka teeninduspunkt asub rendipinnal Lauka seltsimaja ruumides Lauka külas, Käina tee32. Kasutajaid 115,eriti suur rõhk lastel, sest lastel ei olegi mujale minna kui raamatukokku. Ruumi suurus 56,6m2 vastab vajadusele, asukoht väga hea, soodustab raamatukogu külastatavust (suurte majade lähedus ja kõrvalruumis toimuvad pensionäride koosviibimised ning tegutseb tantsurühm „Marta“). Teeninduspunktis üks üldkasutatav arvuti ja üks töökohaarvuti. Raamatukogu ruumides ja lähiümbruses on tasuta Wifi leviala.
Teeninduspunkti inventar vana ja katkine (v.a.laenutaja tool) vajalikud uued riiulid, puudub printimise ja koopiate tegemise võimalus. Laenutaja olmetingimused halvad, sest teeninduspunktis temperatuur kütteperioodil alla 16 C, puude tassimine ja seltsimaja kütmine käib läbi raamatukogu ruumide. Amortiseerunud on katel, küttesüsteem ja elektrisüsteem, aknad vajavad vahetamist.
Kõrgessaare Raamatukogus ja Lauka teeninduspunktis on kasutusel raamatukoguprogramm RIKS ning teavikuid-ajakirju laenutatakse elektrooniliselt. Käina ja Kärdla raamatukogudega andmebaaside ristkasutuse võimalus.
(3) Kõpu teeninduspunkt asub Kõpu Internaatkooli raamatukogu ruumides. Tingimused head ja teenus vajalik, kuna vahemaa Kõrgessaare Raamatukoguga 21 km. Aastatel 2007-2011 keskmiselt 16-20 lugejat. Elektroonilist laenutust plaanis juurutada ei ole. Võimalik kasutada printimis-paljundus teenuseid, Wifi leviala.
§ 3. Arengu põhisuunad ja -valdkonnad
(1) Raamatukogu on kõigile tuntud atraktiivne, sõbralik, mitmekülgne ja arenev kultuuriasutus.
Raamatukogu võimaldab rahuldada erinevate elanikkonna gruppide kultuurilisi vajadusi. Lugemishuvide rahuldamine nii õppe-, teatme-, ilukirjanduse, kui ka ajakirjanduse osas.
(2) Raamatukogu põhiülesanne on vahendada ja muuta kättesaadavaks piirkonna elanikele mistahes laadi trükiseid, vastavalt piirkonna elanike vajadustele ja soovidele. Raamatukogu aitab parandada elanike elukvaliteeti, laiendada igakülgselt maailmavaadet, toetada lugejaid eetiliste ja esteetiliste tõekspidamiste kujundamisel. Raamatukogu ülesanne on lugejate põlvkondade järjepidevuse tagamine.
(3) Raamatukogu kogub ja säilitab kultuuriliselt ja ajalooliselt vajalikke trükiseid.
(4) Raamatukogu tugevad küljed:
1) hea asukoht;
2) mitmekesine raamatufond;
3) kestev infovajadus;
4) heal tasemel teenindus;
5) koostöö kõigi Hiiumaa raamatukogude vahel;
6) elektrooniline laenutus;
7) suhteliselt uus tehnoloogia ja koolitatud personal.
(5) Raamatukogu nõrkused:
1) elanikkonna vananemisest tingitud lugejaskonna vähenemine;
2) omavalitsuse investeerimisvõime vähenemine;
3) eelarvest kaetavate tegevuskulude kasvu piiramine;
4) teavikute hinna tõus;
5) ühe teaviku jagamine kolme raamatukogu vahel;
6) Lauka teeninduspunkti amortiseerunud ruumid;
7) vajadustele ja võimalustele mittevastav koduleht.
(6) Raamatukogu tuleviku võimalused:
1) koostöö jätkumine lasteaia ja kooliga;
2) raamatukoguprogrammi RIKS ja e-teenuste võimaluste propageerimine lugejate hulgas;
3) audiovisuaalsete teavikute muretsemine;
4) raamatukogu muutmine elukestva õppe tugipunktiks;
5) osalemine raamatukogualastes projektides;
6) arendada kojuviimise teenust ja otsida koostööpartnereid;
7) raamatukogu kodulehe kaasajastamine ja operatiivsemaks muutmine;
8) uuendada raamatukogu inventari;
9) uue külaseltsi maja valmimiseni leida koostöös valla ja külaseltsi esindajatega võimalus Lauka teeninduspunkti olmetingimuste parandamiseks ning kütte ja elektrisüsteemi uuendamiseks;
10) jätkuv elanikkonna kultuuriliste vajaduste rahuldamine ja muutumine kaasaegse tehnoloogiaga infokeskuseks.
(7) Raamatukogu ohud:
1) erinevate vaba aja veetmise võimaluste (sh uued meediad) pealetung, mis kõik võistlevad inimeste piiratud aja- ja raharessursi pärast;
2) raske on leida raamatukogule erasektorist sponsoreid (auhinnad, ürituste toetamine), kuna nad ei pea raamatukogu atraktiivseks;
3) ühistranspordi liinide harvenemine muudab raamatukogude külastamise tülikaks (peaaegu võimatuks);
4) interneti levik tähendab seda, et üha rohkem on inimestel võimalik oma infovajadust rahuldada kodus arvuti eest tõusmata, mistõttu raamatukogude külastatavus väheneb. Internetist leitud info ei pruugi aga olla tõene. Interneti kasutatakse sageli pigem ajaviiteks. Interneti kasutamine informatsiooniallikana (copy/paste) vähendab vajadust raamatukogu ja raamatute järele;
5) majanduse kasvu aeglustumisel ahenevad ka riigi ja kohaliku omavalitsuse eelarvelised võimalused, väheneb investeeringute maht ja pidurdub teavikute soetamise toetuse kasv;
6) autorite õigusi kaitsev seadusandlus piirab raamatukogudest infokandjate laenutamist.
§ 4. Tegevuskava
(1) Eesmärgiks on kasutajate rahulolu tagamine läbi põhiteenuste ja neid toetavate teenuste (eriteenuste) jätkuva arendamise: teenindus on professionaalne, abivalmis ja sõbralik (kohal ja kojulaenutus on kiire ja efektiivne, infoteenindus on põhjalik ja usaldusväärne), teenused vastavad kasutajate vajadustele, kogu vastab kasutajate ootustele.
1) Eesmärgi saavutamist mõõtvad andmed on: kasutajate, külastuste, laenutuste, kohalkasutuste ja infopäringute arv;
2) Eesmärgi saavutamiseks tehtavad olulisemad tegevused on: raamatukogu teenuseid tutvustavate ürituste (sh infotunnid) korraldamine väljaspool raamatukogu; kodulehe formaadi uuendamine; valla kodulehele raamatukogu teenuseid tutvustavate info lisamine; kasutajate senisest tõhusam ja kiirem teavitamine teenuste ja nende arenduste kohta; erivajadustega kasutajate teeninduse analüüsimine ja nende varasemast suurem kaasamine ning neile raamatukoguteenuste tutvustamine.
(2) Raamatukogu on atraktiivne vaba aja hariva veetmise koht.
1) Eesmärgi saavutamist mõõtvad andmed on: toimunud kultuurisündmuste, kultuurisündmustel osalenute ja meediakajastuste arv;
2) Eesmärgi saavutamiseks tehtavad olulisemad tegevused on: traditsiooniliste külastushuviga ürituste jätkamine; muinasjututunnid lastele; projektide abil lisaraha taotlemine korraldatavate kultuurisündmuste arvu suurendamiseks ja sisukamaks muutmiseks; raamatukogusündmuste reklaamimine; raamatukogusündmuste korraldamine väljapool raamatukogu ja üritused eelkooliealistele lastele.
(3) Raamatukogu on kohaliku teabe keskuseks.
1) Eesmärgi saavutamist mõõtvad andmed on koduloolise kogu mitmekesisus;
2) Eesmärgi saavutamiseks tehtavad olulisemad tegevused on: kodulooliste andmebaaside (artiklite ja isikulooline andmebaas) jooksev täiendamine; koduloolise kogu täiendamine; Hiiumaa ja Kõrgessaare vallaga seotud tuntud inimesi tutvustavate näituste ning raamatuväljapanekute koostamine; Hiiumaa ja Kõrgessaare vallaga seotud autorite raamatute esitlused; koduloolise informatsiooni kajastamine raamatukogu kodulehel.
(4) Raamatukogu on toimiv kogukonnakeskus, mis koostöös teiste asutustega loob lisaväärtust valla kultuurielus.
1) Eesmärgi saavutamist mõõtvad andmed on: korraldatud ürituste ja ühisüritustes osalemise arv;
2) Eesmärgi saavutamiseks tehtavad olulisemad tegevused on: korraldada mitmesuguseid üritusi ja ettevõtmisi, mis oleks osa valla mitmekülgses kultuurielus; olla avatud koostööpartnerite ettepanekutele, luua inspireerivat ja ühistegevust soodustavat keskkonda; propageerida raamatukogu – rohkem võtta sõna avalikkuse ees, rääkida raamatukogule lisandunud rollidest.
(5) Raamatukoguhoidjate enesetäiendamine ja koolitamine.
1) Eesmärgi saavutamist mõõtvad andmed on: töötajate koolituste arv, töötajate täiendkoolituse eelarve suurus, töörahulolu uuringute tulemused;
2) Eesmärgi saavutamiseks tehtavad olulisemad tegevused on: tagada pidevad kutse- ja täienduskoolituse võimalused, et käia kaasas kiirelt muutuvate infotehnoloogiliste muudatuste ja nõudmistega raamatukoguhoidjatele; teeninduskoolitus – raamatukoguhoidja on teenindaja, tema pakutud teenus on intellektuaalne; koolituste läbi arendada oskused erivajadustega inimestega suhtlemisel.
§ 5. Arengukava täiendamine ja jõustumine
(1) Kõrgessaare Raamatukogu arengukava on koostatud viieks aastaks. Arengukava täitmist ja arengukava täiendusvajadust kontrollitakse kord aastas raamatukogu nõukogu poolt ja esitatakse Kõrgessaare Vallavalitsusele.
Lisa Arengukava eelarve strateegia


Mittetulundustegevuse toetuse määramise kord – Riigi Teataja
Mittetulundustegevuse toetuse määramise kord
Mittetulundustegevuse toetuse määramise kord - sisukord
§ 5 Toetuse taotlemise üldised tingimused
§ 6 Stipendium
§ 7 Mittetulundusühingute, sihtasutuste ja seltsingute toetus
§ 8 Kaasfinantseerimise toetus
§ 9 Mittetulundusühingute, sihtasutuste ja seltsingute toetuse ning stipendiumi taotluste menetlemine
§ 10 Kaasfinantseerimise taotluste menetlemine
§ 12 Kontroll ja järelevalve
RT IV, 03.10.2019, 6
Vastu võetud 17.09.2019 nr 15
(1) Mittetulundustegevuse toetuse määramise kord (edaspidi kord) reguleerib Rõuge valla eelarvelistest vahenditest mittetulundustegevuseks ette nähtud toetuse taotlemist, taotluse läbivaatamist, toetuse andmist, järelevalve teostamist ning aruandlust.
(2) Toetust saavad taotleda Rõuge vallas tegutsevad mittetulundusühingud ja sihtasutused, kellel puudub kohaliku omavalitsuse osalus ja seltsingud (käesoleva korra § 4 lg 1 p 2 ja p 3 alusel) ning füüsilised isikud (käesoleva korra § 4 lg 1 p 1 alusel).
Korras kasutataks e mõisteid järgmises tähenduses
2) toetuse taotleja on Rõuge vallas tegutsev mittetulundusühing või sihtasutus, kellel puudub kohaliku omavalitsuse osalus, seltsing või füüsiline isik;
Toetust antakse omaalgatuslikuks ja mittetulunduslikuks tegevuseks, mis toetab valla elukeskkonna arengut ja parandab valla elanike heaolu ning on kooskõlas valla arengukavas seatud prioriteetidega.
1) stipendium;
2) mittetulundusühingute, sihtasutuste ja seltsingute toetus;
§ 5. Toetuse taotlemise üldised tingimused
(1) Toetuse taotlejal peavad olema tähtaegselt esitatud varasemate toetuste kasutamise aruanded.
(2) Stipendiumite ning mittetulundusühingute, sihtasutuste ja seltsingute toetuse taotlusi saab esitada kaks korda aastas - hiljemalt 1. aprillil ja 1. oktoobril.
(3) Kaasfinantseerimise taotlusi saab esitada jooksvalt peale põhirahastajalt positiivse otsuse saamist.
(4) Kui taotluse esitamise tähtaeg on nädalavahetusel või riigipühal, saab taotluse esitada nädalavahetusele või pühadele järgneval esimesel tööpäeval.
(5) Abikõlblikkuse periood algab taotluse rahastamise otsusest. Toetust saab taotleda tulevikus aset leidvatele tegevustele.
(6) Toetusi eraldatakse vastavalt Rõuge valla eelarveliste vahendite olemasolule.
§ 6. Stipendium
(1) Stipendiumi saavad taotleda ainult füüsilised isikud.
(2) Stipendiumi saab taotleda kuni 35-aastane (kaasa arvatud) noor või alaealise puhul tema seaduslik esindaja.
(3) Stipendiumi saab taotleda õpingutega seotud kulude, laagrite, võistluste ja konkursside osalustasude tasumiseks või vajalike vahendite soetamiseks.
(4) Ühes aastas võib üks taotleja taotleda kuni 1000 eurot toetust. Taotluste arv ei ole piiratud.
(5) Stipendiumi puhul peab omafinantseering olema vähemalt 10%.
(6) Taotlus esitatakse vallavalitsuse kinnitatud taotlusvormil.
§ 7. Mittetulundusühingute, sihtasutuste ja seltsingute toetus
(1) Mittetulundusühingute, sihtasutuste ja seltsingute toetust saavad taotleda mittetulundusühingud, sihtasutused ja seltsingud tegevusteks Rõuge vallas või Rõuge valla esindamiseks.
(2) Mittetulundusühingute, sihtasutuste ja seltsingute toetust ei saa taotleda füüsilised isikud.
(3) Mittetulundusühingute, sihtasutuste ja seltsingute toetust saab taotleda:
1) avaliku ürituse korraldamiseks Rõuge valla territooriumil;
2) tegevuseks, millega esindatakse Rõuge valda;
3) küla või piirkonna elukeskkonna parendamiseks (sh investeeringud, uuringud, projekteerimine jmt).
(4) Ühes aastas võib üks taotleja taotleda kuni 2 000 eurot. Taotluste arv ühes voorus ei ole piiratud.
(5) Mittetulundusühingute, sihtasutuste ja seltsingute toetuse abil korraldatava avaliku ürituse korral on taotlejal kohustus kajastada seda koos valla sümboolikaga valla infokanalites.
(6) Mittetulundusühingute, sihtasutuste ja seltsingute toetuse puhul peab omafinantseering olema vähemalt 10%.
(7) Taotlus esitatakse vallavalitsuse kinnitatud taotlusvormil.
§ 8. Kaasfinantseerimise toetus
(1) Kaasfinantseerimise toetus on vallapoolne rahaline panus projektide, mis on saanud rahastuse riigieelarvest või välisvahenditest rahastatud programmidest ja fondidest, toetamiseks.
(2) Kaasfinantseerimise toetust ei saa taotleda füüsilised isikud.
(3) Kaasfinantseerimise toetust saab taotleda käesoleva korra § 3 kirjeldatud toetuste andmise eesmärgiga kooskõlas olevateks tegevusteks pärast põhirahastajalt positiivse otsuse saamist.
(4) Kaasfinantseerimise toetuse suurus sõltub vastava fondi või programmi taotlusvooru projektide omaosaluse määrast ja toetust makstakse kuni 25% projekti kogumaksumusest.
(5) Taotleja oma osalus peab moodustama vähemalt 10% vallalt taotletavast summast.
(6) Kaasfinantseerimise taotlus esitatakse projekti põhirahastaja taotlusvormil (koos kõigi lisadega).
§ 9. Mittetulundusühingute, sihtasutuste ja seltsingute toetuse ning stipendiumi taotluste menetlemine
(1) Tähtaegselt esitatud taotlusi menetletakse kaks korda aastas: aprillis ja oktoobris.
(3) Puuduste esinemisel võib vallavalitsus määrata täiendava tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui taotleja ei ole viinud taotlust nõuetega vastavusse vallavalitsuse poolt määratud tähtajaks, jätab vallavalitsus taotluse läbi vaatamata.
(4) Vallavalitsus edastab nõuetekohased taotlused külaelukomisjonile hiljemalt 21 päeva jooksul alates esitamise tähtajast.
(5) Külaelukomisjon hindab nõuetekohaseid taotlusi ning teeb vallavalitsusele ettepaneku taotluste rahuldamiseks, osaliseks rahuldamiseks või rahuldamata jätmiseks 14 päeva jooksul alates külaelukomisjonile esitamisest.
(6) Toetuse määramisel lähtutakse järgmistest põhimõtetest:
(7) Taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise otsustab vallavalitsus külaelukomisjoni ettepanekul.
(8) Korraldusse märgitakse:
§ 10. Kaasfinantseerimise taotluste menetlemine
(1) Kaasfinantseerimise taotlusi menetleb vallavalitsus jooksvalt, lähtudes kaasfinantseerimiseks eraldatud eelarveliste vahendite olemasolust.
(2) Taotleja esitab kaasfinantseerimise taotluse vallavalitsusele peale põhirahastajalt positiivse otsuse saamist.
(3) Kaasfinantseerimise taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise otsustab vallavalitsus 30 päeva jooksul arvates päevast, mil taotleja esitas vallavalitsusele põhirahastaja positiivse otsuse ja põhirahastajale esitatud taotluse.
(4) Kaasfinantseerimise otsustamisel lähtub vallavalitsus järgmistest põhimõtetest:
3) projekt on saanud põhirahastaja positiivse otsuse.
(5) Vallavalitsuse korraldus tehakse taotlejale teatavaks 10 päeva jooksul alates korralduse vastuvõtmisest.
(6) Korraldusse märgitakse:
4) projekti põhirahastaja;
5) projekti elluviimise algus- ja lõppkuupäev;
9) toetuse tagasinõudmise tingimused.
(1) Stipendiumi ning mittetulundusühingute, sihtasutuste ja seltsingute toetuse saaja esitab projekti lõppemise kuupäevast ühe kuu jooksul toetuse kasutamise kohta aruande vallavalitsuse kehtestatud vormil koos kulu- ja maksedokumentide koopiatega.
(2) Aruandeid menetleb vallavalitsus 30 päeva jooksul alates aruande esitamisest. Puuduste korral antakse taotlejale kuni 7 tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks, mille võrra pikeneb aruande menetlemise tähtaeg.
(3) Kaasfinantseerimise toetuse kasutamise aruanne esitatakse põhirahastaja aruandevormil samaaegselt aruande esitamisega projekti põhirahastajale. Toetuse saaja edastab vallavalitsusele põhirahastaja otsuse aruande kinnitamise kohta ühe nädala jooksul peale nimetatud otsuse kättesaamist.
§ 12. Kontroll ja järelevalve
(1) Vallavalitsus kontrollib toetuse sihipärast kasutamist.
2) toetuse taotluses või aruandes on esitatud valeandmeid;
3) toetuse saaja ei ole esitanud aruannet ning kulu- ja maksedokumentide koopiaid;
4) tegevust, mille jaoks toetust eraldati, ei toimunud;
5) kui kulud on eelarves kavandatust väiksemad. Tagastust ei nõuta, kui kasutamata jäänud toetuse summa on väiksem kui 10 eurot.
(1) Rõuge Vallavolikogu 17.04.2018 määrus nr 11 „Mittetulundustegevuse toetuse andmise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Uuele korrale üleminekuga seoses korraldatakse 2019. aasta detsembris taotluste vahevoor selliste projektide toetamiseks, mis toimuvad ajavahemikus käesoleva korra vastuvõtmise kuupäevast kuni 1. maini 2020.


Notariaadiseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Notariaadiseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 20. mai 2009. a otsusega nr 472
§ 1. Notariaadiseaduses (RT I 2000, 104, 684; 2008, 59, 330) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõikes 1 asendatakse sõna «notariameti» sõnaga «notariametit»;
« § 2. Notari õiguslik seisund
(5) Notar peab järgima ametivannet ning käituma väärikalt ka väljaspool ametitegevust.»;
3) paragrahvi 3 lõiget 1 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Käesolevas paragrahvis sätestatu kehtib käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud ametiteenuste suhtes niivõrd, kuivõrd seadusega ei ole sätestatud teisiti.»;
4) paragrahvi 3 lõike 3 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 5 lõikes 2 asendatakse sõna «küsimustes» sõnaga «valdkondades»;
« (2) Notariks ei või nimetada:
3) notari distsiplinaarvastutuse seaduse § 20 lõike 2 ja § 22 punkti 3 alusel kandidaaditeenistusest vabastatud notarikandidaati.»;
« (2) Enne ametisse asumist esitab notar Justiitsministeeriumile ametikindlustusdokumendi.»;
8) seadust täiendatakse §-ga 101 järgmises sõnastuses:
« § 101. Allkirja ja pitseri näidis
Enne ametisse asumist, samuti nime muutumise või pitsati vahetamise korral esitab notar Notarite Kojale allkirjanäidise ning pitseri näidise.»;
9) paragrahvi 12 lõikes 1 asendatakse sõnad «tsiviilõigusalane õigusnõustamine väljaspool tõestamismenetlust» sõnaga «loometöö»;
« § 13. Notari raamatupidamine ja maksustamine
(2) Notarit käsitatakse raamatupidamise ja maksustamise alal füüsilisest isikust ettevõtjana.»;
« (11) Notar võib vastutuse ametiteenuste osutamisega tekitatud kahju eest kindlustada ka ainult käesoleva seaduse § 32 lõikes 1 nimetatud ulatuses. Sellisel juhul ei või notar kindlustuslepinguga katmata ametiteenuseid osutada.»;
« (1) Ametitoimingute käigus notari ning notari asendaja poolt koostatud ja seaduse kohaselt säilitatavad dokumendid, sealhulgas ametitoimingu alusdokumendid ning ametitegevuse raamatud, kuuluvad riigile.»;
13) paragrahvi 16 lõiked 11 ja 12 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (11) Notarid võivad dokumentide säilitamiseks asutada ühise arhiivihoidla.
(12) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumendid salvestab notar ka digitaalsesse notariaalarhiivi notarite elektroonilises infosüsteemis.»;
14) paragrahvi 16 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Notar annab ametist lahkumisel või teise tööpiirkonda üleminekul käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt riigile kuuluvad dokumendid üle tööpiirkonnajärgsele riigi arhiivile.»;
« (5) Riigile kuuluvate notari dokumentide säilitamise tähtajad ja säilitamise ning üleandmise korra kehtestab justiitsminister. Notari ametiteenuste osutamise käigus koostatud muude notari dokumentide säilitamise tähtajad ja säilitamise ning üleandmise korra kehtestab Notarite Koda.»;
16) paragrahvi 17 lõiget 1 täiendatakse punktidega 4–6 järgmises sõnastuses:
« 4) kui notar ei asu ametisse käesoleva seaduse § 10 lõikes 1 nimetatud aja jooksul;
6) kui notar ei kandideeri pärast ametisoleku peatamise tähtaja lõppemist käesoleva seaduse § 18 lõike 7 kohaselt notari ametikoha täitmise konkursil.»;
17) paragrahvi 17 lõike 2 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
18) paragrahv 18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 18. Ametikohustuste täitmisest eemalviibimine ja ametisoleku peatamine
(9) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 6 nimetatud juhul on notar kohustatud tagama pooleliolevate ametitoimingute nõuetekohase lõpetamise ning võimaluse tutvuda tema poolt säilitatavate dokumentidega ning saada nende ärakirju.»;
19) paragrahv 19 tunnistatakse kehtetuks;
20) paragrahvi 20 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Justiitsminister nimetab Notarite Koja ettepanekul notarile asendaja käesoleva seaduse § 18 lõike 3 punktides 2–4 ja lõikes 8 sätestatud juhtudel ning kui notar viibib ametikohustuste täitmisest eemal rasedus-, sünnitus- ja lapsehoolduspuhkuse tõttu ning tema ametitegevust ei peatata.
(5) Notari asendamise korral käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 3 sätestatud juhul on asendataval notaril keelatud teha ametitoiminguid.»;
21) paragrahvi 21 lõikes 2 ja § 24 lõikes 1 asendatakse sõna «Eesti» sõnadega «Euroopa Liidu liikmesriigi»;
22) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
« (22) Notari asendajaks ei või olla endine notar, kes on notari ametist tagandatud, ega isik, kes on notari kandidaaditeenistusest vabastatud käesoleva seaduse § 28 lõike 2 punktis 2 või 4 nimetatud alusel. Notari asendajaks ei või olla ka notarikandidaat, kelle kandidaaditeenistus on peatunud ning kes on asunud tööle mujale kui Notarite Kotta või notaribüroosse või õppe- ja teadustööle.»;
23) paragrahvi 22 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Käesoleva seaduse § 20 lõigete 1–3 kohaselt kandidaaditeenistuse väljaõppe kestel notari asendajaks nimetatud notarikandidaat ei saa asendamise eest täiendavat tasu.»;
24) paragrahvi 25 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Pärast notarieksami sooritamist kandidaaditeenistus peatub kuni kümneks aastaks.»;
25) paragrahvi 25 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
« (4) Notarikandidaadil, kelle kandidaaditeenistus on peatatud, on kohustus kandideerida notari ametikoha konkursil. Kui notarikandidaat mõjuva põhjuseta ei taotle konkursi alusel täidetavat notari ametikohta, kohaldatakse tema suhtes käesoleva seaduse § 28 lõike 2 punktis 3 sätestatut.
(5) Notarikandidaadil, kelle kandidaaditeenistus on peatatud, on keelatud tegutseda kutsealal, millel tegutsemine on vastuolus notari kutse-eetika nõuetega või sõltumatuse põhimõttega või muul viisil sobimatu notari ametiga.»;
26) paragrahvi 26 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Notarikandidaat saab kandidaaditeenistuse ajal kuutasu Notarite Kojalt. Notarikandidaadi kuutasu suuruse kehtestab Notarite Koja üldkoosolek.»;
27) paragrahvi 28 lõiget 2 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) notarikandidaadi ja Notarite Koja kokkuleppel;»;
28) paragrahvi 28 lõiget 2 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
« 31) kümne aasta möödumisel kandidaaditeenistuse peatumisest;»;
29) paragrahvi 28 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Kandidaaditeenistuse võib käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud alustel lõpetada ka ajal, kui kandidaaditeenistus on peatunud.»;
30) seaduse 5. peatükk muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
9) raha, väärtpaberite ning dokumentide hoiule võtmine.
1) koostab ja esitab osalejate nimel tõestatud tehingu registreerimiseks avalduse, samuti avalduse tagasivõtmise avalduse;
2) koostab ja esitab osalejate nimel määruskaebusi ja vaideid registripidaja tegevuse vaidlustamiseks, kui tõestatud tehing kuulub registrisse kandmisele.
(1) Nõustamine ametiteenusena võib hõlmata ka dokumendi koostamist ja maksekäsu kiirmenetluse avalduse esitamist notari kaudu, samuti isiku esindamist haldusmenetluses ning kohtus registriasja menetluses.
Teiste riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud võivad isiklikult või oma esindaja kaudu taotleda notari ametitoimingute tegemist ning ametiteenuste osutamist samas korras nagu Eesti kodanikud.»;
31) paragrahvi 44 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) teostada järelevalvet notarite kohusetundliku ja laitmatu ametipidamise, kutse-eetika järgimise, väärika käitumise ning Notarite Koja otsuste ja juhendite täitmise üle;»;
32) paragrahvi 44 lõiget 1 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
« 41) korraldada Notarite Koja lepitus- ja vahekohtu tegevust;»;
33) paragrahvi 44 lõiget 2 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) koostab soovituslikud lepitus- ning vahekohtukokkuleppe näidistekstid ja menetlusreeglid Notarite Koja lepitus- ja vahekohtu vahenduseta läbiviidava lepitus- ja vahekohtumenetluse reguleerimiseks niivõrd, kuivõrd seadus ei sätesta kohustuslikke menetlusnorme;»;
34) paragrahvi 44 lõiget 3 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) käesoleva seaduse § 16 lõikes 5 nimetatud dokumentide säilitamise tähtaegade ja säilitamise ning üleandmise korra kohta.»;
35) paragrahvi 46 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Notarite Koja veebilehel avaldatakse teave, milline notar milliseid käesoleva seaduse § 32 lõikes 3 nimetatud ametiteenuseid pakub.»;
36) paragrahvi 52 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Notarite Koja aukohus arutab notari, notarikandidaadi, notari asendaja, eestseisuse, revisjonikomisjoni või Justiitsministeeriumi algatusel notari, notarikandidaadi või notari asendaja ametipidamise, kutse-eetika ja käitumise kohta esitatud kaebusi. Poolte soovil lahendab aukohus vahekohtuna notarite, notarikandidaatide ja notari asendajate omavahelisi auasju.»;
37) paragrahvi 52 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Aukohtul on õigus teha süüdlasele märkus või teha Justiitsministeeriumile ettepanek distsiplinaarmenetluse algatamiseks või notari ametist vabastamiseks. Vahekohtuna on aukohtul õigus kohustada eksinud poolt vabandama. Aukohtu seisukohad arutlusel olnud asjade kohta tehakse teatavaks kõigile notaritele, notarikandidaatidele, notari asendajatele ning Justiitsministeeriumile.»;
38) seadust täiendatakse §-ga 521 järgmises sõnastuses:
« § 521. Notarite Koja lepitus- ja vahekohus
(3) Notarite Koja lepitus- ja vahekohtu tegevuse suhtes ei kohaldata lepitusseaduse 6. peatükki.»;
39) paragrahvi 53 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) valla- ja linnasekretär – dokumendi ärakirja ja väljavõtte õigsuse kinnitamisel ning pensioni, elatisraha ja toetuste vastuvõtmise volikirja ja avalduse tõestamisel;»;
40) paragrahv 571 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 571. Paragrahvi 29 lõike 3 punkti 6 rakendamine
Käesoleva seaduse § 29 lõike 3 punkti 6 kohaldatakse majandusaasta aruandele, mis on koostatud aruandeperioodi kohta, mis algab 2009. aasta 1. jaanuaril või hiljem.»;
41) seadust täiendatakse §-dega 572 ja 573 järgmises sõnastuses:
« § 572. Kindlustuslepingute kehtivus
Enne käesoleva seaduse kandidaaditeenistuse peatumise regulatsiooniga täiendamist kandidaaditeenistusse võetud, notari eksami sooritanud notarikandidaatide suhtes saab kandidaaditeenistuse peatumist rakendada vaid juhul, kui kandidaadile makstakse hüvitist avaliku teenistuse seaduse §-s 131 sätestatud ulatuses.»
§ 2. Notari distsiplinaarvastutuse seaduses (RT I 1995, 75, 1322; 2008, 59, 330) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 punktist 1 jäetakse välja sõnad «omakasu ajendil»;
2) paragrahvi 2 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Notari suhtes ei saa algatada distsiplinaarmenetlust seoses tema tegutsemisega vahekohtunikuna, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 sätestatud juhul.»;
« (1) Distsiplinaarmenetluse alustamise käskkirjaga moodustatakse distsiplinaarsüüteo tuvastamise komisjon (edaspidi komisjon).»;
4) paragrahvi 6 lõike 2 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 6 lõige 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (21) Komisjonis osalemiseks valib kohtunike täiskogu viieks aastaks viis kohtunikku ringkonna- või riigikohtunike hulgast ning Notarite Koja koosolek viieks aastaks viis notarit. Komisjonis ei või osaleda kohtunik ega notar, kellel on kehtiv distsiplinaarkaristus.»;
6) paragrahvi 6 lõiked 3–5 tunnistatakse kehtetuks;
7) seadust täiendatakse §-ga 61 järgmises sõnastuses:
« § 61. Distsiplinaarasja menetlus
(7) Notaril on õigus esitada komisjonile põhistatud taandus komisjoni liikme vastu 15 päeva jooksul arvates ajast, kui notar sai või pidi saama teada asjaoludest, mis tekitavad kahtlust komisjoni liikme erapooletuses. Taanduse lahendab komisjon 15 päeva jooksul kirjaliku otsusega. Taandatav liige otsustamises ei osale. Häälte võrdse jagunemise korral loetakse, et taandatav liige on taandatud.»;
« § 62. Komisjoni ettepanek
(4) Komisjon on otsustusvõimeline, kui asja arutamisest võtab osa kogu komisjoni koosseis. Komisjoni otsus ettepaneku kohta võetakse vastu lihthäälteenamusega. Kui komisjoni liikmel on komisjoni seisukohaga võrreldes eriarvamus, lisatakse see kirjalikult komisjoni seisukohale.»;
9) paragrahvi 7 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Justiitsminister lähtub käskkirja andmisel komisjoni ettepanekust, välja arvatud juhul, kui komisjon ei esita seisukohta tähtaegselt. Justiitsminister ei ole seotud komisjoni tehtud karistuse määramata jätmise ettepanekuga.»;
10) seadust täiendatakse §-ga 101 järgmises sõnastuses:
« § 101. Materjalide suunamine Notarite Kojale
Notari distsiplinaarsüüteo tuvastamisel võib justiitsminister jätta distsiplinaarkaristuse määramata ning suunata selle asemel asja materjalid Notarite Kojale meetmete võtmiseks, kui tegemist on distsiplinaarsüüteoga, mille sisuks on eksimus, mille puhul ei ole välja kujunenud ühtset õiguspraktikat või mis on levinud paljude notarite tegevuses. Distsiplinaarkaristuse määramata jätmisel võtab justiitsminister arvesse distsiplinaarsüüteo toime pannud notari süü vormi.»;
« § 11. Distsiplinaarsüüteo aegumine
(4) Vaatamata distsiplinaarsüüteo aegumisele on komisjonil õigus distsiplinaarasja menetleda ja teha justiitsministrile ettepanek ning justiitsministril õigus anda käskkiri distsiplinaarsüüteo tuvastamise või puudumise kohta.»;
12) paragrahvi 12 lõikes 1 asendatakse sõna «iga» sõnaga «ühe»;
13) paragrahv 151 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 151. Vaidlustamine
(2) Notar ei või tugineda käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaebuses komisjoni koosseisu ebaseaduslikkusele või komisjoniliikme erapoolikusele, kui ta ei esitanud taandust käesoleva seaduse § 61 lõikes 7 sätestatud korras.»;
« § 19. Notari asendaja vastutus
(2) Notariaadiseaduse § 21 lõikes 1 nimetatud isikute suhtes käesoleva seaduse § 3 punktis 3 ja §-s 10 nimetatud distsiplinaarkaristuse kohaldamisel kaotab isik õiguse olla notari asendaja.»;
15) paragrahv 23 tunnistatakse kehtetuks;
16) paragrahvi 24 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Käesoleva seaduse § 21 punktis 1 nimetatud süütegusid menetleb Notarite Koja aukohus ning punktis 2 nimetatud süütegusid käesoleva seaduse §-s 6 nimetatud komisjon.
(4) Kandidaaditeenistuse lõpetamise otsustab Notarite Koja ettepanekul justiitsminister, kuulanud ära notarikandidaadi selgitused.»
1) paragrahvi 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Notariaaltoiminguna käsitatakse käesolevas seaduses notari ametitoiminguid ja ametiteenuseid.»;
«Tehinguväärtuse määramisel on kinnisasja või ehitise minimaalväärtuseks 100 000 krooni, kinnisasja või ehitise mõttelise osa minimaalväärtuseks 20 000 krooni ja kinnisasja või ehitise reaalosa ning selle juurde kuuluva kinnisasja või ehitise mõttelise osa minimaalväärtuseks 60 000 krooni.»;
4) paragrahvi 10 lõikes 1 asendatakse arv «1000» arvuga «4000»;
5) paragrahvi 10 lõikes 3 asendatakse arv «2000» arvuga «10 000»;
6) paragrahvis 13 asendatakse arv «1000» arvuga «4000»;
7) paragrahvi 18 lõikes 4 asendatakse sõna «otsuste» sõnadega «otsuse kohta koostatud protokolli»;
8) paragrahvi 19 lõikes 2 asendatakse arv «5000» arvuga «100 000»;
9) paragrahv 21 tunnistatakse kehtetuks;
11) paragrahv 25 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 25. Asjaõiguslepingu tõestamine
Kui asjaõiguslepingu, sealhulgas laeva omandiõiguse ülemineku kokkuleppe aluseks olev võlaõiguslik tehing on eelnevalt juba notariaalselt tõestatud, on notari tasu asjaõiguslepingu või laeva omandiõiguse ülemineku kokkuleppe tõestamise eest 300 krooni. Kui asjaõigusleping ja kinnistamisavaldus on ühes dokumendis vastava võlaõigusliku tehinguga, siis asjaõiguslepingu ja kinnistamisavalduse tõestamise eest tasu ei võeta.»;
13) paragrahv 282 tunnistatakse kehtetuks;
14) paragrahv 284 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 29 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) omandiõiguse tunnistuse väljaandmise eest;»;
16) paragrahvi 29 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) äriühingu organi otsuse kohta koostatud protokolli tõestamise eest, kuid mitte vähem kui 1000 krooni, samuti mitte vähem kui 1000 krooni toimingu kestuse aja iga järgmise tunni eest, kuid kokku mitte rohkem kui 5000 krooni;»;
17) paragrahvi 29 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
18) paragrahvi 29 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) ametitoiminguna raha või väärtpaberite notari deposiiti võtmisel, kuid mitte vähem kui 100 krooni;»;
19) paragrahvi 29 lõike 3 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
20) paragrahvi 31 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
38) sundosa saaja tunnistuse väljastamine, kui sellel ei märgita sundosa summat – 200 krooni.»;
21) seaduse 4. osa täiendatakse §-ga 331 järgmises sõnastuses:
« § 331. Tasu notari ametiteenuste eest
Tasu notariaadiseaduse §-s 32 sätestatud ametiteenuste eest on kokkuleppeline, välja arvatud juhul, kui lepitusteenust osutatakse Notarite Koja lepitus- ja vahekohtu kaudu.»;
22) seaduse 4. osa täiendatakse §-ga 332 järgmises sõnastuses:
« § 332. Tasu abielu sõlmimise ning abielu lahutamise eest
(3) Notari tasu abielu sõlmimise kinnitamise eest väljaspool bürood või tööpiirkonda on kokkuleppeline.»;
23) paragrahvi 38 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Kui pärimismenetluses pärija notari poole pöördunud ei ole, hüvitab notarile pärimismenetluse kulud pärimismenetluse läbiviimist taotlenud isik.»;
24) paragrahvi 40 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Notaril on alates notari tasu sissenõutavaks muutumisest kuni kohase täitmiseni õigus nõuda tasumata summalt viivist võlaõigusseaduse § 94 lõike 1 ja § 113 lõike 1 alusel.»;
25) paragrahvi 402 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Notari tasu maksmisest võib osaliselt või täielikult vabastada füüsilise isiku, kes oma majandusliku seisundi tõttu ei suuda tasuda käesoleva seaduse § 28 lõikes 2, § 29 lõike 1 punktides 1–12 ning § 31 punktides 1, 2, 9, 12, 16, 27–33 ja 38 sätestatud notari ametitoimingute eest ettenähtud notari tasu või kes suudab seda teha üksnes osaliselt või kelle majanduslik seisund ei võimalda pärast notari tasu maksmist lihtsat toimetulekut.»
§ 4. Haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354; 2009, 1, 3) § 241 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Kinnistusraamatuseaduse (RT I 1993, 65, 922; 2008, 59, 330) § 36 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kinnistusosakonnale esitatakse riigi maakatastri pidaja väljastatud kinnistu plaani koopia või skeem, kui see on vajalik kande mõistmiseks.
(2) Notariaalsel tõestamisel kasutatud kinnistu plaani koopia või skeem on notariaalakti osa.»
§ 6. Konsulaarseaduse (RT I 2003, 78, 527; 2008, 59, 330) § 25 lõiked 2–4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Erikutsega konsulaarametnik on pädev tegema notariaadiseaduse § 29 lõike 3 punktides 1 ja 3 ning § 32 lõike 3 punktis 6 nimetatud toiminguid.
(3) Erikutseta konsulaarametnik on pädev kinnitama allkirja, ärakirja, väljavõtte ja väljatrüki ning dokumendi tõlke või tõlkija allkirja õigsust.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud toiminguid tehakse tõestamisseaduse kohaselt, arvestades järgmisi erisusi:
2) registriseisu tõendeid väljastatakse ja väljatrüki õigsust kinnitatakse vaid juhul, kui konsulaarametnikul on arvutivõrgu kaudu registrile juurdepääs;
4) notariaadiseaduse § 32 lõike 3 punktis 6 nimetatud toiming tehakse siis, kui vannutatav on Eesti kodanik.»
§ 7. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduses (RT I 2008, 3, 21; 27, 177) tehakse järgmised muudatused:
« (2) Käesolevat seadust kohaldatakse notari, advokaadi, kohtutäituri, pankrotihalduri, ajutise pankrotihalduri ja muu õigusteenuse osutaja suhtes, kui ta finants- või kinnisvaratehingus tegutseb oma kliendi nimel ja arvel. Samuti kohaldatakse käesolevat seadust nimetatud isiku suhtes, kui ta juhendab tehingu kavandamist või elluviimist või teeb ametitoimingut või osutab ametiteenust, mis on seotud:
5) usaldusfondi, äriühingu või muu sellise üksuse asutamise, tegevuse või juhtimisega.»;
« (1) Kohustatud isik pöörab majandus-, kutse- või ametitegevuses kõrgendatud tähelepanu tehingus või ametitoimingus osaleva isiku, ametiteenust kasutava isiku või kliendi tegevusele ja asjaoludele, mis viitavad rahapesule või terrorismi rahastamisele või mille seotus rahapesu või terrorismi rahastamisega on tõenäoline, sealhulgas keerukatele, suure väärtusega ja ebatavalistele tehingutele, millel ei ole mõistlikku majanduslikku eesmärki.»;
« (3) Kohustatud isik kohaldab kõiki käesoleva seaduse § 13 lõikes 1 nimetatud hoolsusmeetmeid, kuid võib hoolsusmeetmete kohaldamiseks valida sobiva ulatuse, lähtudes ärisuhte või tehingu iseloomust või tehingus või ametitoimingus osaleva isiku, ametiteenust kasutava isiku või kliendi isiku riskiastmest.»;
« (1) Kohustatud isik võib käesoleva seaduse § 13 lõikes 1 nimetatud hoolsusmeetmeid kohaldada rahapesu või terrorismi rahastamise väikese riski korral käesoleva seaduse §-st 18 tulenevate tingimuste täitmisel lihtsustatud korras ning määrata meetmete sobiva ulatuse, lähtudes ärisuhte iseloomust või tehingu ja tehingus või ametitoimingus osaleva isiku, ametiteenust kasutava isiku või kliendi riskiastmest.»;
« (3) Kohustatud isik peab koguma piisava hulga teavet, mis võimaldaks kindlaks teha, kas majandus- või kutsetegevuses tehtav tehing ja tehingus või ametitoimingus osalev isik, ametiteenust kasutav isik või klient vastab käesoleva seaduse § 18 lõigetes 1–4 nimetatud tingimustele.»;
6) paragrahvi 18 lõike 1 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kohustatud isik võib hoolsusmeetmeid kohaldada lihtsustatud korras, kui majandus- või kutsetegevuses tehtavas tehingus või ametitoimingus osalev isik, ametiteenust kasutav isik või klient on:»;
7) paragrahvi 19 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) majandus- või kutsetegevuses tehtavas tehingus või ametitoimingus osaleva isiku, ametiteenust kasutava isiku või kliendi isikusamasus on tuvastatud ja esitatud teave kontrollitud isikuga või kliendiga samas kohas viibimata;»;
8) paragrahvi 19 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) majandus- või kutsetegevuses tehtavas tehingus või ametitoimingus osalev isik, ametiteenust kasutav isik või klient on käesoleva seaduse § 21 lõikes 1 nimetatud isik.»;
« (1) Kohustatud isik kohaldab teise Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi ja kolmanda riigi riikliku taustaga isikuga, tema perekonnaliikmega ja lähedase kaastöötajaga ärisuhte loomisel ning tehingu ja ametitoimingu tegemisel ja nimetatud isikutele ametiteenuse osutamisel käesoleva seaduse §-s 19 sätestatud tugevdatud hoolsusmeetmeid.»;
10) paragrahvi 23 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kohustatud isiku nõudmisel esitab majandus- või kutsetegevuses tehtavas tehingus või ametitoimingus osalev isik, ametiteenust kasutav isik või klient käesoleva seaduse § 13 lõikes 1 nimetatud hoolsusmeetmete kohaldamiseks vajalikud dokumendid ja annab asjakohast teavet.»;
11) paragrahvi 23 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Kohustatud isiku nõudmisel kinnitab majandus- või kutsetegevuses tehtavas tehingus või ametitoimingus osalev isik, ametiteenust kasutav isik või klient hoolsusmeetmete kohaldamiseks esitatud teabe ja dokumentide õigsust oma allkirjaga.»;
12) paragrahvi 27 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kohustatud isikul on keelatud luua ärisuhet või teha käesoleva seaduse § 12 lõike 2 punktis 2 nimetatud tehingut, kui tehingus või ametitoimingus osalev isik, ametiteenust kasutav isik või klient, vaatamata sellekohasele nõudmisele, ei esita käesoleva seaduse § 13 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud hoolsusmeetmete täitmiseks nõutavaid dokumente ja asjakohast teavet või kui esitatud dokumentide põhjal tekib kohustatud isikul kahtlus, et tegemist võib olla rahapesu või terrorismi rahastamisega.»;
« (2) Kohustatud isikul on õigus keelduda tehingu tegemisest, kui tehingus või ametitoimingus osalev isik, ametiteenust kasutav isik või klient, vaatamata sellekohasele nõudmisele, ei esita käesoleva seaduse § 13 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud asjaolude tuvastamiseks nõutavaid dokumente ja asjakohast teavet või tehingu objektiks oleva vara legaalset päritolu tõendavaid andmeid ja dokumente või kui esitatud andmete ja dokumentide põhjal tekib kohustatud isikul kahtlus, et tegemist võib olla rahapesu või terrorismi rahastamisega.»;
« (1) Kui kohustatud isik tuvastab majandus- või kutsetegevuse, ametitoimingu tegemise või ametiteenuse osutamise käigus tegevuse või asjaolud, mille tunnused osutavad rahapesule või terrorismi rahastamisele või mille puhul tal on kahtlus või ta teab, et tegemist on rahapesu või terrorismi rahastamisega, on ta kohustatud sellest viivitamata teatama rahapesu andmebüroole.»;
15) paragrahvi 32 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Kohustatud isikul on õigus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul tehingu või ametitoimingu tegemine või ametiteenuse osutamine edasi lükata. Kui tehingu edasilükkamine võib tekitada olulist kahju, selle tegemata jätmine ei ole võimalik või võib takistada võimaliku rahapesu või terrorismi rahastamise toimepanija tabamist, tehakse tehing või ametitoiming või osutatakse ametiteenus ning pärast seda edastatakse teade rahapesu andmebüroole.»
§ 8. Riigilõivuseaduses (RT I 2006, 58, 439; 2009, 18, 107) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 296 tunnistatakse kehtetuks;
2) 17. peatüki 3. jagu tunnistatakse kehtetuks.
§ 9. Tõestamisseaduses (RT I 2001, 93, 564; 2007, 67, 413) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 10 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Notar märgib, millisel viisil ta osaleja isiku tuvastas.»;
2) paragrahvi 18 lõikest 4 jäetakse välja teine lause ning paragrahvi täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Notar ei pea selgitama välismaa õiguse sisu ega tehingu maksuõiguslikke tagajärgi.»;
3) paragrahv 36 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 36. Juriidilise isiku organi otsuse protokolli tõestamine
(4) Kahtlused koosoleku otsusevõime, otsuste seaduslikkuse, osalejate nimekirja või hääletusprotokolli asjaomase organi koosseisule vastavuse kohta ning esindajate volituste osas märgib notar protokolli kohta koostatavasse notariaalakti.»;
4) paragrahvi 37 senine tekst loetakse esimeseks lõikeks ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Vannutamisel ja vande all antava kirjaliku tunnistuse tõestamisel hoiatab notar osalejat karistusseadustikus tahtlikult valeandmete esitamise eest ettenähtud süütegude eest ning lisab asjakohase hoiatuse notariaalakti.»;
5) paragrahv 46 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 46. Notariaaldokumendi originaal
(4) Notariaalmärkega dokument väljastatakse, kui ei nõuta selle notari juures säilitamist.»;
6) paragrahvi 47 lõigetes 2 ja 3 ning §-s 49 asendatakse sõna «algärakiri» sõnaga «ärakiri» vastavas käändes;
7) paragrahv 48 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 48. Ärakirja õiguslik tähendus
Notariaalaktide, välja arvatud volikirjade puhul asendab notariaalakti ärakirja valdamine õigustoimingutes notariaalakti originaali valdamist.»;
8) paragrahv 50 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 52 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 52. Õigus ärakirjale ja tutvumisele»;
10) paragrahvi 52 lõike 1 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kinnitatud ja kinnitamata ärakirja võivad nõuda ja originaaliga tutvuda:»;
11) paragrahvi 52 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Ärakirja nõudma õigustatud isikud võivad kokku leppida selle õiguse piiramises, sealhulgas nii, et notar väljastab ärakirja alles notari poolt kontrollitava tingimuse täitumisel.»;
12) paragrahvi 54 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Käesoleva seaduse § 10 lõikes 3, § 12 lõikes 2 ning § 21 lõikes 2 nimetatud juhtudel võib notar väljastada notariaalakti ärakirju alles siis, kui ta on vajaliku isikusamasuse või esindus- või käsutusõiguse tuvastanud.»;
13) paragrahv 58 tunnistatakse kehtetuks.
§ 10. Vandetõlgi seaduses (RT I 2001, 16, 70; 2008, 59, 330) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõike 2 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 1) notariaadiseaduse § 2 lõikeid 3–5, § 3–5, § 6 lõike 2 punkti 1, § 7 ja 101, § 11 lõikeid 1 ja 6 ning lõike 3 teist ja kolmandat lauset, § 16 lõikeid 1, 2 ja 5, § 18 lõikeid 3 ja 4 ning § 40–42 ja 57;
2) tõestamisseaduse § 1 lõikeid 4–6, § 2 lõiget 2, § 3 ja 4, § 38 lõikeid 1 ja 11 ning lõike 2 punkte 3, 4 ja 7, § 41 ja 42, § 44 lõiget 1, § 45 ja § 46 lõiget 4;»;
2) paragrahvi 3 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Justiitsminister moodustab õppejõududest, tegevtõlkidest, riigiametnikest ning teistest asjatundjatest vandetõlgi eksami komisjoni ning kehtestab vandetõlgi eksami sooritamise, atesteerimise ja kordusatesteerimise nõuded, samuti komisjoni töökorra.»;
« (11) Justiitsminister võib kohustada ametisse nimetatud vandetõlki osalema vandetõlgi eksami komisjoni töös.
(12) Vandetõlgi eksami komisjoni töös osalemise kohustuse ja tingimused kehtestab justiitsminister määrusega.»;
4) paragrahvi 3 lõike 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Justiitsminister nimetab eksami sooritanud isiku tema taotlusel ametisse.»;
« (4) Justiitsminister väljastab ametisse nimetatud vandetõlgile ametitunnistuse, millel märgitakse keeled, millesse või millest tõlkimise kohta eksam sooritati, eksami- ja atesteerimistulemused ning muud vajalikud andmed.»;
« (2) Atesteerimise mittesooritanud läbivad kordusatesteerimise.»;
7) paragrahvi 5 lõikest 2 jäetakse välja sõna «selle»;
« (1) Justiitsministeerium vabastab vandetõlgi ametist:
(4) Vandetõlk, kes on ametist vabastatud või tagandatud, peab oma ametitunnistuse ning ametitegevuse raamatu üle andma Justiitsministeeriumile. Vandetõlgi surma korral teeb seda pärija. Justiitsministeerium annab ametitegevuse raamatu säilitamiseks riigi arhiivi.»;
10) paragrahvi 8 lõikes 1 asendatakse arv «15» arvuga «50»;
«Vandetõlgi tasu dokumendi ärakirja õigsuse kinnitamise eest on 50 krooni lehekülje eest.»;
12) paragrahvi 8 lõike 4 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahvi 11 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Justiitsminister võib määrusega kehtestada:»;
14) paragrahvi 11 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) täpsustavaid nõudeid notariaadiseaduse § 11 lõikes 6 sätestatu tagamiseks, ühise büroo pidamise ja ühiste ametiruumide kasutamise kohta ning vandetõlgi büroo välise tähistuse kohta.»;
15) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Tööpiirkondade kaotamisel väljastatakse ametis olevatele vandetõlkidele uued ametitunnistused vastavalt käesoleva seaduse § 3 lõikele 4.»
§ 11. Välisriigi avaliku dokumendi legaliseerimise nõude tühistamise konventsiooniga ühinemise seaduses (RT II 2000, 27, 165; 2005, 13, 34) tehakse järgmised muudatused:
« § 2. Konventsiooni artikli 6 kohaselt määrata konventsiooni artikli 3 lõikes 1 nimetatud tunnistuse (edaspidi tunnistus (apostille)) väljastajateks notarid.»;
« § 5. Eesti avaliku dokumendi tunnistusega (apostille’ga) kinnitamise ning tunnistuse (apostille’) kehtetuks tunnistamise tähtaja ja korra, sealhulgas avaliku dokumendi tunnistusega (apostille’ga) kinnitamise taotlemisel esitatavate andmete loetelu, kehtestab justiitsminister.»
§ 12. Äriseadustiku (RT I 1995, 26–28, 355; 2009, 13, 78) § 318 lõikes 51 asendatakse sõna «otsus» sõnadega «otsuse kohta koostatud protokoll».
(1) Käesoleva seaduse § 1 punktid 7 ja 8, käesoleva seaduse § 1 punktiga 30 muudetud notariaadiseaduse § 29 lõike 3 punkt 4 ja § 39 lõike 1 punkt 2, käesoleva seaduse § 3 punktiga 20 muudetud notari tasu seaduse § 31 punkt 17, käesoleva seaduse § 4, § 8 punkt 2 ja § 11 jõustuvad 2010. aasta 1. jaanuaril.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktiga 30 muudetud notariaadiseaduse § 29 lõike 3 punkt 5, § 32 lõike 3 punkt 3, § 34 lõige 2 ja § 39 lõike 1 punkt 3 jõustuvad lepitusmenetlust reguleeriva seaduse jõustumisel.
(3) Käesoleva seaduse § 1 punktiga 30 muudetud notariaadiseaduse § 29 lõike 3 punkt 7, § 30 lõige 1 ja § 36 lõige 4 ning käesoleva seaduse § 3 punkt 22 jõustuvad 2010. aasta 1. juulil.
(4) Käesoleva seaduse § 1 punktid 9, 32, 33 ja 38, käesoleva seaduse § 1 punktiga 30 muudetud notariaadiseaduse § 32 lõike 3 punktid 1, 2 ja 4, § 33 ja § 34 lõige 1 ning käesoleva seaduse § 2 punkt 2 jõustuvad kolm kuud pärast seaduse avaldamist Riigi Teatajas.


Eelinformatsioon neljapäevaks, 19. märtsiks - Riigikogu
Eelinformatsioon neljapäevaks, 19. märtsiks
18.03.2009 / Eelinfo
Päevakorras on 3 eelnõu, millest 1 on kolmandal ja 2 esimesel lugemisel.
1. Kolmandal lugemisel on keskkonnakomisjoni algatatud veeseaduse muutmise seaduse eelnõu (405 SE), mis reguleerib täpsemalt loomasõnniku käitlemise korraldust. Veeseadust muudetakse selliselt, et kui sõnnik suunatakse loomapidaja poolt lepingu alusel teise isiku töötlemis- või hoidmiskohta, peab loomapidamishoone juures või töötleja juures või mujal olema vähemalt ühe kuu mahutavusega lekkekindel hoidla. Uus versioon ei kohusta loomapidajat omama lisahoidlat, kui tal on tema teise loomapidamishoone juures mõlema hoone sõnniku jaoks piisava mahuga hoidla või ta töötleb (näit kompostib) sõnnikut eemalasuvate hoidlate juures. Seadus lahendab ka olukorra, kus loomapidamishoonet omav isik hoiab või töötleb sõnnikut temale kuuluvas, kuid teise hoone juures või mujal asuvas, piisava mahuga hoidlas. Ka sel puhul pole mõistlik nõuda loomapidamishoone juurde sõnnikuhoidla rajamist.
2. Esimesel lugemisel on Eestimaa Rahvaliidu fraktsiooni algatatud riikliku pensionikindlustuse seaduse § 36 ja § 614 ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 22 ja § 25¹ muutmise seaduse eelnõu (404 SE), mille eesmärk on algataja kinnitusel ennetada pensionide ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste kättetoimetamise korra muutmisest tingitud probleeme ja negatiivseid tagajärgi, lükata pensionide ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste kättetoimetamise korra muutmine edasi ja jätkata pensionide puuetega inimeste sotsiaaltoetuste kättetoimetamist senikehtinud tingimustel ja korras riigi kulul postkontorite kaudu.
3. Esimesel lugemisel on Erakonna Eestimaa Rohelised fraktsiooni algatatud puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2² muutmise seaduse eelnõu (406 SE), mis algataja kinnitusel annab võimaluse puudega inimesele, kelle puue ning tegevusvõime on muutumatu, pääseda korduvast vaegurluse ekspertiisi taotlusest. Ettepaneku tähtajatuks puude raskusastme määramiseks teeb eelnõu kohaselt pere- või eriarst.
Kultuurikomisjonis – kell 9.15 kohtumine Euroopa Komisjoni voliniku Leonard Orbaniga; kell 14 põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse eelnõu (412 SE).
Põhiseaduskomisjonis – kell 13 kohtumine õiguskantsler Indrek Tederiga; kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse muutmise seaduse eelnõu ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu.
Väliskomisjonis – kell 13 isikut tõendavate dokumentide seaduse § 22 arutelu;
Õiguskomisjonis – kell 11 kohtumine Rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni (ECRI) delegatsiooniga.
* Riigikogu esimees Ene Ergma on ametlikul visiidil Bulgaarias. Teda saadavad Riigikogu liikmed Hannes Astok, Ott Lumi, Jaanus Marrandi, Toomas Varek ja Riigikogu Kantselei direktor Heiki Sibul. Visiit kestab 18.-21. märtsini. Neljapäeval, 19. märtsil kell 10 asetavad Riigikogu esimees Ene Ergma ja Bulgaaria Rahvusassamblee esimees Georgi Pirinski pärja Tundmatu Sõduri monumendi jalamile Sofias.
Kell 10.15 algab Rahvusassamblee hoones Riigikogu delegatsiooni kohtumine assamblee esimehe Georgi Pirinskiga.
Kell 11 toimub kohtumine Bulgaaria parlamendi välispoliitika komisjoniga.
Kell 11.55 esineb Ene Ergma Bulgaaria parlamendi ees pöördumisega.
Kell 12.30 võtab Riigikogu ametliku delegatsiooni vastu Bulgaaria president Georgi Parvanov.
Ene Ergma kohtub ka Bulgaaria asepeaministri Emel Etemiga.
Pärastlõunal külastatakse Aleksander Nevski Katedraali ja tutvutakse Bulgaaria Teaduste Akadeemiaga, kus toimub kohtumine Bulgaaria TA presidendi Nikola Sabotinovi ja Astronoomia Instituudi direktori Tanyo Beoneviga.
* Riigikogu liige Mart Laar osaleb (18.03-19.03) Brüsselis Euroopa Parlamendi kuulamisel “Euroopa südametunnistus ja totalitaarse kommunismi kuriteod: 20 aastat hiljem”.
Riigikogu eelinfo esmaspäevaks, 28. maiks 27.05.2018