Narva Kesklinna Gümnaasiumile venekeelseks õppeks loa andmisest keeldumine – Riigi Teataja
Narva Kesklinna Gümnaasiumile venekeelseks õppeks loa andmisest keeldumine
RT III, 03.02.2012, 13
Vastu võetud 31.01.2012 nr 56
3. märtsil 2011. a tegi Narva Linnavolikogu otsuse nr 37 „Taotlus Vabariigi Valitsusele vene keele kinnitamise kohta õppekeeleks Narva Kesklinna Gümnaasiumis“. Otsuse tegemise alusena on selles välja toodud Narva Kesklinna Gümnaasiumi hoolekogu ettepanek (23. veebruari 2011. a taotlus nr 2-13/1404)taotleda Vabariigi Valitsuselt luba venekeelseks õppeks Narva Kesklinna Gümnaasiumi gümnaasiumiastmes.
Haridus- ja Teadusministeeriumi esindajad külastasid Narva Kesklinna Gümnaasiumi 12. mail 2011. a. Kohtuti kooli juhtkonna, õpetajate, hoolekogu, õpilaste ja kooli pidaja esindajatega (nii Narva Linnavolikogu kui ka Narva Linnavalitsuse esindajatega), kellele anti võimalus selgitada oma seisukohti eestikeelsele aineõppele ülemineku küsimustes ja esitada asja otsustamiseks tähtsust omavaid lisaandmeid. Kohtumisel esitati nimetatud esindajatele järgmised küsimused: millised on peamised põhjused, miks teie kooli hoolekogu on taotlenud erandit ehk miks ei ole kool veel valmis eestikeelsele aineõppele üle minema? Milliseid tegevusi olete teinud viimase viie aasta jooksul, et tagada kooli gümnaasiumiastme üleminek eestikeelsele aineõppele? Mida saaksite ise ette võtta, et tagada üleminek eestikeelsele aineõppele vastavalt õigusaktidele? Mil viisil saab Haridus- ja Teadusministeerium toetada kooli, et see saaks üle minna eestikeelsele aineõppele?
Narva Kesklinna Gümnaasiumi juhtkond märkis kohtumisel Haridus- ja Teadusministeeriumi ametnike ja Narva linna esindajatega, et kuulsid sellest, et kool taotleb Vabariigi Valitsuselt erandit alles ajalehest, kui meediaväljaanded asusid kajastama vene õppekeelega gümnaasiumide üleminekut eestikeelsele aineõppele. Seega ei ole hoolekogu ega Narva Linnavolikogu pidanud enne oma taotluse esitamist Vabariigi Valitsusele vajalikuks informeerida kooli juhtkonda ega selgitada välja, milline on kooli gümnaasiumiastme tegelik valmisolek 60% ulatuses eesti keeles õppida ja õpetada. Kooli juhtkond kinnitas, et Narva Kesklinna Gümnaasium on valmis üle minema eestikeelsele aineõppele gümnaasiumiastmes 60% mahus. Kooli õpetajad on valdavalt läbinud lõimitud aine- ja keeleõppe (edaspidi LAK-õpe) koolituse. Ühe probleemina toodi esile, et kuna Narva koolid asusid ühel ja samal ajahetkel otsima eestikeelset kaadrit, siis ei pruugi kõigisse Narva koolidesse jaguda eestikeelseid õpetajaid. Samuti on probleemiks õpetajate koormus: eestikeelsete ainete maht ei võimalda tagada täiskoormust ning keeruline on tööle võtta õpetajaid mõneks tunniks nädalas. Mitmed õpetajad läksid üle Narva Vanalinna Riigikooli, sest seal tagati õpetajatele 30% palgalisa. Lastevanemate esindajate sõnul ei saa nende lapsed eestikeelse aineõppega hakkama. Koolil on olemas kokkulepe Tartu Ülikooli Narva Kolledžigamõne valikaine õpetamise kohta. Kool on planeerinud 2011/2012. õppeaastal 10. klassis 19 kursust eesti keeles ja eesmärk on jagada eestikeelsete kursuste arv gümnaasiumiklasside vahel võrdselt ehk 19 eestikeelset kursust igal õppeaastal (57 kursust kokku). Kooli õpetajad saavad aru ülemineku olulisusest ega ole sellele vastu. Narva Kesklinna Gümnaasium pöördus Narva Linnavalitsuse kultuuriosakonna poole palvega selgitada välja eestikeelsete ainete õpetamise olukord ja õpetajate olemasolu Narva linnas, et oleks ühine andmebaas, kust koolid saaksid infot koostöövõimaluste otsimise kohta. Kooli sooviks on, et oleks võimalik palgata tugiõpetaja, kes toetaks õpilasi, kellel on esialgu keeleliselt keeruline. Narva Kesklinna Gümnaasium õpetab mõnda õppeainet eesti keeles ka põhikoolis, see on kirjas ka kooli arengukavas. Kooli soov Haridus- ja Teadusministeeriumile oli, et õpetajatel oleks tagatud metoodilised materjalid ja abiõpetaja võimalus; toetataks eestikeelsete laagrite läbiviimist; toetust selles osas, et kool saaks Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutuselt Meie Inimesed (edaspidi MISA) eesti keele õpetamise projekti kaudu toetust.
Haridus- ja Teadusministeeriumi esindajad esitasid oma argumendid 60% ulatuses toimuva eestikeelse aineõppe olulisuse kohta, selgitades asjakohaste õigusaktide normide mõtet. Lisaks sellele selgitasid Haridus- ja Teadusministeeriumi esindajad, milliseid andmeid (Eesti Hariduse Infosüsteemis sisalduv, koolide poolt esitatu, haridus- ja teadusministri käskkirjad jne) on otsuse tegemisel aluseks võetud, mille kaudu hinnati koolide, õpilaste ja õpetajate valmisolekut osaliselt eesti keeles õppida. Menetlusosalistele anti võimalus esitada oma arvamus Haridus- ja Teadusministeeriumi esindajate argumentide kohta.
Lisaks eespool nimetatud kohtumisele toimus taotlusi esitanud koolide juhtidega (sh Narva Kesklinna Gümnaasiumi direktoriga) kohtumine 27. juunil 2011. a, et veel kord arutada üleminekuga seonduvat.
1.3. Rahaliste toetuste eraldamine Narva Kesklinna Gümnaasiumile eestikeelsele aineõppele üleminekuks
Koolide kohta koguti ja analüüsiti mitmesuguseid andmeid, muu hulgas ka koolide seniste üleminekualaste tegevuste ja riigi seniste toetusskeemide kasutamise tulemuslikkust, sealhulgas seda, kuidas taotluse esitanud koole oli viimastel aastatel toetatud eesti õppekeelele üleminekuks gümnaasiumiastmel. Nimelt on Haridus- ja Teadusministeerium aastatel 2007–2011 ülemineku eesmärgil igal aastal rahaliselt toetanud vene õppekeelega gümnaasiume.
Haridus- ja teadusministri 13. novembri 2007. a käskkirjaga nr 1091 „Toetuse eraldamine vene õppekeelega gümnaasiumidele“ eraldati Narva Kesklinna Gümnaasiumile 70 000 krooni. Nimetatud käskkirjaga eraldati toetus vene õppekeelega gümnaasiumidele, kus gümnaasiumiastmes toimus eestikeelne aineõpe põhikooli ja gümnaasiumi riiklikus õppekavas ettenähtust suuremas hulgas kohustuslikes ainetes. Vastavalt 7. juunil 2007. a vastu võetud põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava muudatustele õpetatakse alates 2007/2008. õppeaastast vene õppekeelega koolides gümnaasiumiastme 10. klassides eesti keeles kohustuslikult vähemalt õppeaine „Kirjandus“ eesti kirjanduse kursust. Toetuse maksmisel arvestatakse 70 000 krooni ühe õppeaine kohta. Kokku eraldati eespool nimetatud käskkirja alusel vene õppekeelega koolidele 4 480 000 krooni. Narva Kesklinna Gümnaasiumile eraldati toetust ajaloo õppeaine õpetamise eest.
Haridus- ja teadusministri 28. novembri 2008. a käskkirjaga nr 1478 „Toetuse eraldamine vene õppekeelega gümnaasiumidele“ eraldati Narva Kesklinna Gümnaasiumile 70 000 krooni. Nimetatud käskkirjaga eraldati toetus vene õppekeelega gümnaasiumidele, kus gümnaasiumiastmes toimus eestikeelne aineõpe põhikooli ja gümnaasiumi riiklikus õppekavas ettenähtud kohustuslikest ainetest suuremas mahus. Toetust maksti arvestusega 70 000 krooni ühe õppeaine kohta, kuid mitte rohkem kui 500 000 krooni ühe kooli kohta. Kokku eraldati eespool nimetatud käskkirja alusel vene õppekeelega koolidele 6 380 000 krooni. Narva Kesklinna Gümnaasiumile eraldati toetust Eesti ajaloo õppeaine õpetamise eest.
Käskkirjade teise punkti kohaselt maksti toetust eestikeelse aineõppe läbiviimise toetamiseks (õpetajate motiveerimine, õppevara koostamine ja soetamine, õpilaste ja õpetajate klassiväliste eesti keele keskkonnas toimuvate tegevuste läbiviimine jms). Eestikeelse aineõppena, mille tarbeks toetust eraldati, käsitatakse õpet, kus õpetaja viib tunni läbi eesti keeles ning õpilased kasutavad eestikeelseid õppematerjale. Eestikeelse terminoloogia edastamist vene keeles läbiviidava tunni raames ei määratleta eestikeelse õppena. Käskkirjade viienda punkti kohaselt oli kooli pidaja kohustatud eraldatud toetuse tagastama juhul, kui eestikeelne aineõpe koolis ei vasta esitatud kriteeriumidele (ministeerium on tuvastanud välishindamise käigus, et õpe ei toimu eesti keeles, õpetaja kvalifikatsioon ei vasta eesti keeles aineid õpetava pedagoogi kvalifikatsiooninõuetele või ei viida õpet läbi kooli poolt esitatud kursuste mahus). Samuti oli kohustus tagastada toetus juhul, kui toetust kasutatakse käskkirjas määratud sihtotstarbest erinevatel eesmärkidel.
Seega on Narva Kesklinna Gümnaasium saanud viimase nelja aasta jooksul lisatoetust 140 000 krooni. Toetuse eesmärk oli anda koolidele võimalus viia tulemuslikumalt ellu koolide arengu- ja õppekavades seatud eestikeelse aineõppe eesmärgid.
Lisaks eelnevale on Narva Kesklinna Gümnaasium saanud Haridus- ja Teadusministeeriumi ja Narva Linnavalitsuse vahel 29. novembril 2011. a allkirjastatud lepingu alusel eestikeelsele aineõppele üleminekuga seoses toetust 17 660 eurot. Toetus eraldatakse eesti keeles õpetavate õpetajate motiveerimiseks ja koolitamiseks, eesti keeles õpetamiseks vajaliku õppevara koostamiseks ja soetamiseks ning õpilaste ja õpetajate klassiväliseks tegevuseks.
2011. aasta septembris ja oktoobris toimusid kahepäevased seminarid kõigi Eestis asuvate vene õppekeelega koolide (kus avati 2011/2012. õppeaastal 10. klass) juhtidele. Osalema kutsuti direktorid, õppealajuhatajad ning kooli pidajate esindajad (üldjuhul linna või valla haridusvaldkonnaga tegelevad spetsialistid). Huvi seminaril osalemise vastu oli väga suur, osavõtjate osakaal ligi 100-protsendiline (osa võtsid ka Narva Kesklinna Gümnaasiumi juhid). Osalejad jaotati kuude rühma kooli asukoha, koolitüübi (väikese õpilaste arvuga kool; kahe õppekeelega kool jne) ja eestikeelse aineõppe läbiviimise senise kogemuse põhjal – eesmärk oli koondada ühte rühma võimalikult sarnase taustaga koolid. Igas rühmas oli umbes 20 inimest, mis võimaldas läbi viia arutelusid väga sisukalt ja aktiivselt kõiki osalejaid haaravalt.
Kahepäevase seminari eesmärk oli kooliti kirjeldada hetkeseisu üleminekul eestikeelsele aineõppele, tuua välja juba tehtud tegevused ning olulisemad tegevused 2011/2012. õppeaastal ja edaspidi (s.o järgmistel õppeaastatel) ning leppida kokku vastutuses ja koostöös erinevate osaliste vahel (s.o koostöös koolisiseselt; koolide vahel; kooli ja kohaliku omavalitsuse vahel; kooli ning Haridus- ja Teadusministeeriumi vahel; kohaliku omavalitsuse ja Haridus- ja Teadusministeeriumi vahel). Seminari käigus vaadati koos üle üleminekuprotsessi olulised osad, s.o koostöö lapsevanematega, õpetajate koolitus, eestikeelse õpikeskkonna kujundamine, tugitegevused õpilastega jne. Iga kool koostas seminari käigus oma tegevuskava, mille alusel viiakse koolis läbi olulised tegevused.
Paralleelselt eelnimetatud seminariga toimub Tartu Ülikooli läbiviidav koolijuhtide koolitus, mis käsitleb muudatuste juhtimist ja kogemuste vahetamist koolide (sh eesti õppekeelega koolide) vahel, pidades eeskätt silmas uute riiklike õppekavade rakendamist. Lisaks sellele viidi läbi ühiskonnaõpetuse ja ajaloo õpetajate sügiskool, kus samuti käsitleti olulises osas lõimitud aine- ja keeleõppe temaatikat. Koolijuhtide soovituste (millisele sihtrühmale mis laadi koolitust täpsemalt veel vaja on) põhjal on kavandatud koolitused (alates 2012. aasta kevadest) õpetajatele MISA kaudu.
Haridus- ja Teadusministeeriumi tellimusel toimuvad jätkuvalt LAK-õppe metoodika koolitused erinevate ainete õpetajatele (need on õpetajatele tasuta). Tartu Ülikoolis on juba alanud vene õppekeelega koolide juhtide iga-aastane (juba neljas aasta järjest) koolitus, kus aasta jooksul käsitletakse muudatuste juhtimist, õppekavaarendust, uuemaid metoodikaid jms – eesti õppekeelega koolidega tehakse koostööd, mille käigus toimuvad eesti õppekeelega koolide külastused, korraldatakse erinevaid arutelusid, kutsutakse kogenud koolijuhte lektoriteks (need on koolijuhtidele tasuta). Jätkuvalt töötavad 4 piirkondlikku metoodilise nõustamise keskust ning on ette valmistatud mitukümmend nõustajat, kes on õpetajatele toeks õppeprotsessi analüüsimisel ja arendamisel. Lisaks korraldavad keskused piirkondlikke seminare vastavalt piirkonna õpetajate soovidele ja vajadustele (need on koolidele tasuta).
Praegu kehtiva põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega (mis jõustus 1. septembril 2010. a) täpsustati eesti õppekeelele üleminekut veelgi. Nimetatud seaduse § 89 lõige 4 sätestab järgmist; „Koolides, kus käesoleva seaduse jõustumisel on gümnaasiumi astmes eesti keelest erinev õppekeel, rakendatakse käesoleva seaduse § 21 lõiget 3 alates 2011/2012. õppeaastast gümnaasiumiõpinguid alustanud õpilaste suhtes ja kogu gümnaasiumi ulatuses viiakse õpe käesoleva seaduse § 21 lõikega 3 kooskõlla hiljemalt 2013. aasta 1. septembriks.“.
Kuni 31. augustini 2010. a kehtinud Vabariigi Valitsuse 25. jaanuari 2002. a määrus nr 56 „Põhikooli ja gümnaasiumi riiklik õppekava“ sätestas munitsipaal- ja riigikooli gümnaasiumiastmel eestikeelsele õppele ülemineku täpse ajakava. Nimetatud määruse § 282 lõike 1 kohaselt õpetati 2007/2008. õppeaastal 10. klassi astujatele gümnaasiumiastmel eesti keeles vähemalt eesti kirjanduse üht kursust. Sama paragrahvi lõike 2 kohaselt õpetati 2008/2009. õppeaastal 10. klassi astujatele eesti keeles vähemalt eesti kirjanduse üht kursust ning kooli valikul kas ühiskonnaõpetuse kaht kursust või muusika kolme kursust ning lõike 3 kohaselt 2009/2010. õppeaastal 10. klassi astujatele vähemalt eesti kirjanduse üht kursust, ühiskonnaõpetuse kaht kursust ja muusika kolme kursust. 2010/2011. õppeaastal 10. klassi astujatele õpetati gümnaasiumiastmel eesti keeles vähemalt eesti kirjanduse üht kursust, ühiskonnaõpetuse kaht kursust, muusika kolme kursust ja Eesti ajaloo kaht kursust ehk kokku vähemalt 8 kursust. Sama paragrahvi lõige 5 nägi ette (nimetatud lõige jõustus sarnaselt eelnimetatutega 3. detsembril 2007. a), et 2011/2012. õppeaastal ja sellele järgnevatel õppeaastatel õpetatakse gümnaasiumiastmel eesti keeles vähemalt eesti kirjanduse üht kursust, ühiskonnaõpetuse kaht kursust, muusika kolme kursust, Eesti ajaloo kahte kursust ja geograafia kolme kursust. Seega oli juba 2007. aastal koolidele teada ja õigusaktina järgimiseks kehtestatud väga üksikasjalik regulatsioon eesti õppekeelele üleminekuks, mis nägi iga õppeaasta kohta ette vajaliku pingutuse ning selle kajastamise kooli arengukavas. Kuna täies ulatuses realiseerub eestikeelne õpe gümnaasiumis alles 1. septembrist 2013. a, siis oli koolidel aega tervelt kuus aastat (arvestamata 1993.–2007. aasta vahelist perioodi) selleks, et teha ettevalmistusi gümnaasiumiastmes õppetöö läbiviimiseks 60% ulatuses eesti keeles. Seetõttu ei ole praegu enam tõsiselt võetavad põhjendused, et koolidele ei ole antud piisavalt aega, õpilasi ei ole piisavalt ette valmistatud, õpetajaid ei ole piisavalt tööle võetud jne.
Narva Linnavolikogu otsuse lehekülgedel 1 ja 2 on nimetatud eesti keeles õpetamise pädevust omavad isikud Narva Kesklinna Gümnaasiumis ja nende poolt eesti keeles õpetatavad õppeained koos kursuste arvuga ning on esitatud andmed õpetaja haridust tõendava diplomi kohta ja keeleoskuse tase. Kokkuvõttena on teisele leheküljele lisatud: „seega moodustab 60 protsenti 96-st kursusest 58 kursust. Ülaltoodud tabelist järeldub, et maksimaalne eesti keeles õpetamise maht NKGs moodustab hetkel 22 kursust sh eesti keel 9 kursuse ulatuses ehk 23 protsenti riiklikes õppekavades määratud väikeseimast lubatud õppe koormusest. Vene keeles toimuv õpe moodustab seega 77 protsenti.“.
Narva Linnavolikogu on võtnud Narva Kesklinna Gümnaasiumi kohta arvutuste tegemisel kooli valmisoleku kohta kursusi eesti keeles õpetada aluseks põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 25 lõikes 3 sätestatud 96 kursust (õpilase väikseim lubatud õppekoormus gümnaasiumis) ning sellest arvust on omakorda võetud 60% (aluseks põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 21 lõikes 1 sätestatu – kooli või klassi õppekeeleks loetakse keel, milles toimuv õpe moodustab vähemalt 60 protsenti riiklikes õppekavades määratud väikseimast lubatud õppe koormusest). Selle alusel on saadud arv – 58 kursust (tegelikkuses siiski 57 kursust tulenevalt gümnaasiumi riikliku õppekava § 11 lõikest 2). Seejärel on Narva Linnavolikogu toonud otsuse juures ära andmed kooli valmisoleku kohta eestikeelsele õppele üleminekul. Narva Kesklinna Gümnaasiumi puhul on nimetatud 22 kursust, mille suhtes on valmisolek (sh eesti keel 9 kursuse ulatuses). Lisaks sellele on toodud, mitu protsenti see moodustab riiklikes õppekavades määratud väikseimast lubatud õppe koormusest. Paraku on Narva Linnavolikogul jäänud märkamata, et arvesse tuleb võtta ka põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 89 lõikes 4 sätestatut, et koolides, kus seaduse jõustumisel on gümnaasiumiastmel eesti keelest erinev õppekeel, rakendatakse seaduse § 21 lõiget 3 alates 2011/2012. õppeaastast gümnaasiumiõpinguid alustanud õpilaste suhtes ja kogu gümnaasiumi ulatuses viiakse õpe seaduse § 21 lõikega 3 kooskõlla hiljemalt 1. septembriks 2013. a. See tähendab, et vajalikku 57 kursust ei pea kool oma gümnaasiumiõpilastele võimaldama mitte ühe õppeaasta jooksul, vaid kolme õppeaasta ehk kogu gümnaasiumiastme jooksul.
Narva Linnavolikogu on oma otsuses toonud välja, et kokku kuuel õpetajal on õigus ja pädevus eesti õppekeeles õpet läbi viia. Eesti Hariduse Infosüsteemi (edaspidi EHIS) andmetel (õpetajate koosseisu andmed seisuga 10. november 2010. a ja õpetajate riigikeele valdamise andmed seisuga mai 2011. a) töötab Narva Kesklinna Gümnaasiumi gümnaasiumiastmes siiski üheksa õpetajat, kellel on täidetud Vabariigi Valitsuse 20. juuni 2011. a määruse nr 84 § 9 punktis 7 sätestatud nõue. EHISe andmetel on C1-tasemetunnistus väljastatud viiele õpetajale, kolme õpetaja emakeel on eesti keel ning üks õpetaja on tasemehariduse omandanud eesti keeles. EHIS on riiklik register, mis koondab haridussüsteemi puudutavaid andmeid ja mille õpetajate ja õppejõudude alamregistri andmed võimaldavad muu hulgas tagada õpetajate kutse-, eri- ja ametialase ettevalmistuse ja täiendamise võimaluste sihipärasemaks muutmist, õpetajate koolitusvajaduse ja õpetajate kvalifikatsiooni prognoosimist.
EHISe andmetel õpetavad Narva Kesklinna Gümnaasiumi gümnaasiumiastmes neist üheksast õpetajast kuus eesti keeles lisaks eesti keele õppeainele (50 tundi nädalas) ajalugu (4 tundi), muusikaõpetust (7 tundi) ja valikainet arvutiõpetus (5 tundi). Põhikooliastmetes on selles koolis veel õpetajaid, kes on täitnud Vabariigi Valitsuse 20. juuni 2011. a määruses nr 84 sätestatud eesti keele oskuse nõuded. Sellises mahus eestikeelsete ainete õpetamine näitab ka seda, et õpilased on valmis eesti keeles aineid õppima ning eestikeelsete ainete lisamine aitab kaasa, et keeleline baas tugevneb veelgi ja eestikeelne aineõpe muutub õpilaste jaoks üha loomulikumaks protsessiks.
EHISe andmetest nähtub, et neist üheksast õpetajast ühel on õpetamise koormus Narva Kesklinna Gümnaasiumis alla 0,67 ametikoha (seega varu vähemalt kolmandik õpetaja täiskoormusest). Üks õpetaja, kes valdab riigikeelt vähemalt C1-tasemel, õpetab millegipärast oma õppeainet (arvutiõpetus) vene keeles. Kõik üheksa õpetajat õpetavad oma õppeainet ka põhikooliastmetes, kus põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse kohaselt võib kool õpet läbi viia ka vene keeles, neist kuus vähemalt 0,5 koormuse või sellest suurema koormusega. Kõigi üheksa õpetaja gümnaasiumiastmes õpetamise koormus on nimetatud koolis 4,85 ametikohta (gümnaasiumiastmes eesti keeles õpetamise koormus vaid 3,2 ametikohta). Seega on Narva Kesklinna Gümnaasiumil olemas sisemine reserv, et viia olemasolevate õpetajatega tulevikus gümnaasiumiastmes läbi senisest rohkem kursusi eesti keeles.
Kooli pidaja otsustas kooli direktori 2011/2012. õppeaasta eel vallandada ja kooli juhib direktori kohusetäitjana endine õppealajuhataja. Kooli juhtkond on kogu aeg kinnitanud, et kool läheb 60% ulatuses eestikeelsele aineõppele üle. Kooli juhtkonna kinnitusel on käimasolevaks õppeaastaks koolil olemas kõik vajalikud õpetajad selleks, et viia 10. klassis läbi eestikeelset aineõpet arvestusega, et kolme õppeaasta jooksul (gümnaasiumiastme jooksul) läbitakse 60% kursustest eesti keeles. Eesti Hariduse Infosüsteemi andmetele tuginedes ja koolijuhi esitatud informatsiooni põhjal saab teha ühese järelduse, et Narva Kesklinna Gümnaasiumil on piisavalt vajaliku pädevusega õpetajaid selleks, et 2011/2012. õppeaasta ning kahe järgmise õppeaasta jooksul viia gümnaasiumiõpilastele (kes 2011/2012. õppeaastal alustasid õpinguid 10. klassis ja kes alustavad õpinguid edaspidi) läbi 60% kursustest eesti keeles.
Õppijana peab B1-tasemel keelekasutaja olema võimeline mõistma õpetaja poolt antud juhiseid, esitama küsimusi aine kohta, aru saama (põhi-, kesk-)kooli puudutavast suulisest ja kirjalikust infost, küsima infot kooli kohta nii vahetult suheldes kui ka telefonitsi või kirjalikult, valdama koolis välja kujunenud tervitusi või keelelisi formaalsusi (vt Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse poolt 2008. aastal väljaantud „Iseseisev keelekasutaja“, lk 66). Väljavõtteid B1-taseme asjatundlikkuse kirjeldusest: 1) kuulamine – mõistab igapäevaelus (tööl, koolis, vabal ajal) regulaarselt korduvate teemade peamist mõtet ja olulisemaid üksikasju, suudab järgida üksikasjalikke juhiseid (vt „Iseseisev keelekasutaja“, lk 32); 2) lugemine – saab rahuldavalt aru otsesõnalistest faktipõhistest tekstidest; on võimeline mõistma ka pikemate tekstide peamist mõtet ja otsima neist konkreetset infot, kui teema on talle oluline või tuttav (vt „Iseseisev keelekasutaja“, lk 34); 3) rääkimine – tuleb lihtsat keelt kasutades toime enamikus praktilistes olukordades, nagu info küsimine, selgituse palumine, oma arvamuse avaldamine, ettepanekute tegemine; oskab esitada võrdlemisi ladusaid, kuid üldsõnalisi kirjeldusi oma huvivaldkonna teemade piires; on võimeline lihtsaid keelevahendeid kasutades kirjeldama, analüüsima ja võrdlema ka ebatavalisi sündmusi ja nähtusi (vt „Iseseisev keelekasutaja“, lk 141); 4) kirjutamine – oskab kirjutada lühikesi tüüpvormis ettekandeid, kus esitab tavapärast faktiteavet või põhjendab toiminguid (vt „Iseseisev keelekasutaja“, lk 133). Samuti võib näite tuua Soome põhikooli riiklikust õppekavast: immigrantõpilased, rahvusvähemuse õpilased, kes õpivad soome keelt teise keelena, õppides soomekeelses koolis, peavad saavutama põhikooli lõpuks B1.1–B1.2 keeleoskuse taseme. Gümnaasiumiastmes õppimisel on kahtlematult jätkuvalt vajadus toetada õpilast keeleliselt, kasutades vastavaid metoodilisi võtteid ja õpetamismetoodikat. Sellele on õpetajate täienduskoolitustes ka tähelepanu pööratud.
Narva Kesklinna Gümnaasiumi õpilaste põhikooli eesti keele eksamite tulemusi vaadates selgub, et eesti keele eksamit on sooritatud 2010. aastal hästi – keskmine eksamihinne on 3,6 (eksami sooritajaid oli 60). Seega on keskmine eesti keele eksami hinne küllaltki kõrge ja näitab, et suure osa õpilaste eesti keele oskuse tase on selgelt üle 60 punkti ja B1-taseme. 2009. aasta kohta tehtud üldkokkuvõttest nähtub, et sellel aastal oli eesti keele eksami sooritamise tase sarnane 2010. aastaga – keskmine eksamihinne oli 3,61 (eksami sooritajaid oli 83).
Narva Linnavolikogu otsuse kolmandal leheküljel märgitakse: „Juba korraldatud küsitlused tõendavad seda, et Eesti vene gümnaasiumide õpilastel on objektiivseid raskusi üleminekuga eestikeelsele õppele. Tartu Ülikooli teadlaste uuringute kohaselt, mis on korraldatud Haridus- ja Teadusministeeriumi tellimisel, vene õppekeelega koolide 11. klassi õpilaste ja eesti õppekeelele ülemineku osaliseks saanud vene gümnaasiumide õpetajate seas (Anu Masso, Katrin Kello. Vene õppekeelega koolide valmisolek eestikeelsele gümnaasiumiõppele üleminekuks, www.hm.ee/index.php?popup=download&id=10415), valdab riigikeelt gümnaasiumiõpilaste subjektiivse hinnangu kohaselt piisavalt ja pigem piisavalt õppimiseks gümnaasiumis vaid 31% õpilastest. 35% arvab, et nende keelevaldamine on puudulik või pigem puudulik edasiseks õppimiseks.“.
Anu Masso ja Katrin Kello koostatud uuringu käigus korraldati õpetajate ja õpilaste seas küsitlus 2009. aasta kevadel ehk peaaegu kolm aastat tagasi. Peale selle on oluline pöörata tähelepanu ka asjaolule, et küsitlus viidi läbi vaid sellel ajal 11. klassis õppivate õpilaste hulgas, keda praegu Vabariigi Valitsuse tehtav otsus kuidagi ei puuduta. Need õpilased lõpetasid gümnaasiumi juba 2010. aasta kevadel. Kuna küsitlus puudutas vaid üht aastakäiku ehk neid õpilasi, kes õppisid 2008/2009. õppeaastal 11. klassis, tuleb aru saada, et kindlasti erineb nii üksikute õpilaste eesti keele oskus kui ka erinevate aastakäikude õpilaste eesti keele oskus. Vabariigi Valitsusel on alus arvata, et iga aastaga paraneb seni vene õppekeeles õppinud õpilaste eesti keele oskus ja valmisolek tulevikus ainult eesti keeles õppida. Sellise väite esitamise aluseks on asjaolu, et iga õppeaastaga suurendati eesti keeles õpetatavate õppeainete kursuste mahtusid. Küsitluse läbiviimise ajal (2008/2009. õppeaastal) oli koolidel kohustus õpetada eesti keeles vaid eesti kirjanduse üht kursust ning kooli valikul kas ühiskonnaõpetuse kaht kursust või muusika kolme kursust (kokku seega 3–4 kursust) ja sedagi vaid sel õppeaastal 10. klassi õppima asunud õpilastele. Nende õpilaste puhul, kelle seas küsitlus läbi viidi, tuleb lähtuda veel eelmise õppeaasta kohta ettenähtud normidest, kuna nemad asusid siis 10. klassi õppima. 2007/2008. õppeaastal õpetati eesti keeles vaid üht eesti kirjanduse kursust. Seega ei saagi eeldada, et 2009. aasta kevadel küsitluses osalenud õpilastel oleks olnud väga suur valmisolek 60% ulatuses eesti keeles õppida. Vähetähtis ei ole ka fakt, et tegemist oli õpilastega, kelle puhul rakendati esimestena eesti õppekeelele ülemineku sätteid ja kes pidid esimestena üht õppeainet eesti keeles õppima. Seetõttu ei ole ka üllatav mõningane vastumeelsus nende õpilaste seas, kellel eesti keelega varem olulist kokkupuudet polnud. Selliste uuringute läbiviimine on kindlasti oluline omas ajas ja ruumis, kuid see ei saa kindlasti olla praeguse otsuse puhul (sihtgrupi 100% muutumise ja õigusliku olukorra muutumise tõttu) oluliseks argumendiks. Lisaks sellele on oluline teada, et õpilased esitasid nimetatud uuringus iseenda arvamuse oma keeleoskusest. Õpilaste tegelikku keeleoskust uuringu koostamisel ei hinnatud.
Vabariigi Valitsuse 6. jaanuari 2011. a määruse nr 1 „Põhikooli riiklik õppekava“ § 15 lõikes 3 nähakse ette kohustuslike õppeainete nädalatundide arv põhikooli I, II ja III kooliastmes. Eesti keele teise keelena tunde on nähtud kooliastmete lõikes ette järgmiselt: I kooliastmes 6 tundi; II kooliastmes 12 tundi ja III kooliastmes 12 tundi. Sama paragrahvi lõige 5 võimaldab koolil põhikooliastmete valikainete ning lõimitud aine- ja keeleõppe (sh keelekümbluse) kasutamiseks kooli hoolekogu nõusolekul muuta riikliku õppekava kohustuslike õppeainete ja läbitavate teemade nimistut (sealhulgas liita ning ümber kujundada õppeained) ning muuta tunnijaotusplaani, tagades oma kooli õpilastele riiklikus õppekavas määratud üldpädevuste, õpitulemuste ning õppe- ja kasvatuseesmärkide saavutamise kooliastmete lõpuks. Seega on riiklik õppekava küllaltki paindlik ning koolidel on võimalus tagada oma õpilastele ka suuremal määral eesti keele tundide läbiviimine, kui riiklik õppekava tavapäraselt ette näeb. Tagasilöögid võivad kaasneda siis, kui kooli juhtkond ja õpetajad või kooli hoolekogu ei soovi õpilastele sellist võimalust tagada. Kui kooli gümnaasiumiastmel toimub tulevikus õppetöö osaliselt eesti keeles, siis on selge, et üha enam nähakse vajadust ka põhikooliastmes eesti keele õpetamise järele.
EHISe andmetest nähtub, et Narva Kesklinna Gümnaasiumi põhikooliastmetes õpetatakse (nende kuue gümnaasiumiastme õpetaja poolt, kes on täitnud eesti keeles õpetamise nõude) õpilastele lisaks eesti keele õppeainele eesti keeles (vaatamata sellele, et kooli põhimääruse kohaselt on põhikooli õppekeel vene keel) ajalugu, inimeseõpetust, muusikaõpetust ja ühiskonnaõpetust. Mida enam eesti keeles õpetatavate ainete arvu või tundide arvu suurendatakse, seda enam paraneb ka õpilaste valmisolek tulevikus gümnaasiumiastmes vähemalt 60% ulatuses eesti keeles õppida.
Seega hinnati EHISe andmete alusel õpilaste valmisolekut õppeaineid eesti keeles õppida (andmed selle kohta, milliseid õppeaineid kool põhikooliastmes eesti keeles õpetas; andmed õpilaste põhikooli lõpetamise tulemuste kohta jne).
Koolis avati käimasoleval õppeaastal kaks 10. klassi kokku 43 õpilasele. Kool on jaotanud eestikeelse aineõppe aastate peale võrdselt (19+19+19 kursust), eesti keeles pakutakse hulgaliselt valikaineid. Õpilaste valmisolekut on praktiliselt võimatu üldistada, kuna see on personaalne ja tihedalt seotud sellega, milline on olnud senine kokkupuude eesti keelega. Kui aga pöörata tähelepanu kahe viimase õppeaasta põhikooli eesti keele lõpueksami tulemustele ja kooli pakutavatele erinevatele tegevustele, saab väita, et vähemalt 60% kursuste eesti keeles õpetamine ei käi praegu 10. klassis õppivatele õpilastele üle jõu. Õpilastel on eesti keeles õppimiseks piisav varasem kokkupuude (õpilased on õppinud eesti keelt alates 1. klassist ja õppinud osa aineid eesti keeles ka põhikoolis) ja vajalik tase.
Narva Kesklinna Gümnaasiumi kodulehel on kättesaadav kooli põhimäärus, mis on kinnitatud Narva Linnavalitsuse 29. detsembri 2010. a määrusega nr 1692. Põhimääruse § 6 sätestab, et põhikooli õppekeeleks on vene keel. Gümnaasiumi õppekeelteks on eesti ja vene keel. Eesti õppekeelega klassis toimuv õpe moodustab eesti keeles vähemalt 60 protsenti riiklikes õppekavades määratud väikseimast lubatud õppe koormusest. Vene õppekeelega klassis toimuv õpe moodustab vene keeles vähemalt 60 protsenti riiklikes õppekavades määratud väikseimast lubatud õppe koormusest. Seega on Narva Kesklinna Gümnaasiumi gümnaasiumiosa kooli põhimääruse kohaselt kakskeelne. Narva Kesklinna Gümnaasiumi hoolekogu ei esitanud Narva Linnavolikogule aga ettepanekut kooli gümnaasiumiosa mitte kakskeelseks muutmise kohta, vaid hoopis õppe läbiviimiseks vene keeles. Narva Linnavolikogu edastas samasisulise soovi edasi Vabariigi Valitsusele. Vabariigi Valitsuse hinnangul ei ole Narva Linnavolikogu soov – viia Narva Kesklinna Gümnaasiumis õpet läbi vähemalt 60% ulatuses vene keeles – kooskõlas kooli põhimääruses sätestatuga. Kool astuks siinkohal sammu tagasi eesti õppekeelele üleminekul, kui kooli gümnaasiumiosa on juba praegu kakskeelne. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 21 lõige 3 võimaldas esitada Vabariigi Valitsusele taotluse ka kakskeelse õppe läbiviimiseks. Põhimääruse §-st 6 võib järeldada, et kooli gümnaasiumiosas on moodustatud nii eesti õppekeelega klassid kui ka vene õppekeelega klassid. Mõlemas neist toimub õpe nii eesti kui ka vene keeles, kuid esimeses neist vähemalt 60% ulatuses eesti keeles, teises vähemalt 60% ulatuses vene keeles.
Narva Kesklinna Gümnaasiumi kodulehel on kättesaadav kooli arengukava (http://www.kesklinna.edu.ee/index.php?page=est), mis on kinnitatud Narva Linnavalitsuse 22. septembri 2010. a määrusega 1156. Arengukava teises peatükis (lk 8) on sätestatud prioriteetsed arengusuunad 2010.–2013. õppeaastaks. Ühe prioriteetse suunana on sätestatud ka üleminek eestikeelsele õppele gümnaasiumis. Tegevuskavas 2010.–2013. õppeaasta kohta on alapunktis 5 (lk-d 27 ja 28) nähtud ühe tegevuse kogumina ette ka gümnaasiumiastme üleminek eestikeelsele aineõppele. Märgitud on, et 2010/2011. õppeaastal õpivad 10. klassi astuvad õpilased eesti keeles eesti kirjandust, muusikat, ühiskonnaõpetust, psühholoogiat ja Eesti ajalugu. 2011/2012. õppeaastal õpivad 10. klassi astuvad õpilased eesti keeles eesti kirjandust, muusikat, ühiskonnaõpetust, Eesti ajalugu, geograafiat ning kooli valitavaid aineid mahus, et kokku õpetataks eesti keeles 60% minimaalsest kohustuslikust kursuste arvust. 2012/2013. õppeaastal õpivad 10. klassi astuvad õpilased eesti keeles eesti kirjandust, muusikat, ühiskonnaõpetust, Eesti ajalugu, geograafiat ning kooli valitavaid aineid mahus, et kokku õpetataks eesti keeles 60% minimaalsest kohustuslikust kursuste arvust. Eelnevast nähtub, et kool ja kooli pidaja on endale võtnud sihi juba 2011/2012. õppeaastal õpetada eesti keeles vähemalt 60% minimaalsest kohustuslikust kursuste arvust. Seega ei ole keeruline ka kahel järgmisel õppeaastal saavutatud taset hoides kogu gümnaasiumiastme jooksul 60% kursustest eesti keeles läbi viia. Kooli arengukavast ei nähtu, et kool vajaks eesti õppekeelele üleminekuks rohkem aega kui seaduses sätestatud või, et kooli gümnaasiumiastme õppekeeleks peaks jääma vene keel. Sellest tulenevalt saab asuda seisukohale, et kooli hoolekogu ettepanek ei ole kooli arengukavaga kooskõlas. Seega ei oleks põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 21 lõike 3 kohaselt kooli hoolekogu tohtinud sellist ettepanekut üldse Narva Linnavolikogule esitada.
Arengukavast nähtub, et kool on endale teadvustanud eestikeelsele aineõppele ülemineku olulisuse ning on astunud võrdlemisi pikki samme saavutamaks 60% künnist (eesti keeles õpetatavate kursuste hulk) gümnaasiumiastmes. Samuti nähtuvad arengukavast pingutused, mis igal õppeaastal tuleb teha eesmärgi saavutamiseks.
Sarnased viited esitab taotleja ka OSCE inimarengu Kopenhaageni konverentsi dokumendi artiklile 34 ja Haagi konventsiooni soovituste punktile 13, milles kõigis rõhutatakse emakeeles õppimise võimaluse tagamist.
Õigusaktid nägid juba 2007. aastal üheselt ette, et 2011/2012. õppeaastast alates peavad koolid hakkama gümnaasiumiastmes õpilasi 60% ulatuses eesti keeles õpetama. Vabariigi Valitsus on arvamusel, et Narva Linnavolikogu otsus on selgelt motiveerimata, sisaldades vaid infot selle kohta, mida taotletakse. Otsuses esitatakse viited ühele uuringule, mille viisid läbi Anu Masso ja Katrin Kello, ning viited erinevatele rahvusvahelistele raamdokumentidele, mis ei ole esitatud taotlusega aga otseselt seotud. Kui kooli pidaja ja kool ei tee tahtlikult eestikeelsele õppele üleminekuks midagi ja kõige olulisemaks argumendiks otsuses on see, et Narvas on vähe eesti keelt rääkivaid inimesi, siis ei saa ka tulevikus midagi muutuda. Narva Linnavolikogu seisukoht, et on tõenäoline, et kõigil soovijatel on hetkel olemas võimalus saada haridust eesti keeles, näitab, et kooli pidaja ei ole üldse aru saanud ei varem kehtinud ega ka hetkel kehtiva põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse vastavast regulatsioonist, selle mõttest ja eesmärgist. Küsimus ei ole selles, kas Narva linnas elavatel lastel on juurdepääs eestikeelsele õppele, vaid selles, et Eesti Vabariigis, mille riigikeel on Eesti Vabariigi põhiseaduse § 6 kohaselt vaid eesti keel, peaks riik ja kohalikud omavalitsused tegema ka pingutusi, et riigis elavad inimesed riigikeelt valdaksid. Põhjendamatu on Narva Linnavolikogu poolt protsentuaalselt Narva linnas elavate erinevate rahvuste väljatoomine. 21. sajandi Euroopas on küllaltki keeruline ette kujutada veel mõnda teist piirkonda, kus kohalikul tasandil võimu teostavad isikud suhtuvad sedavõrd ükskõikselt sellesse, et nende piirkonnas elavad inimesed valdaksid riigikeelt. Eesti haridussüsteemis on praegu ligi 6000 õpilast, kes õpivad klassides, kus nende õppekeel ei ole emakeel, sh armeenlased ja aserid, itaallased ja hispaanlased, grusiinid ja tatarlased. Nende õpilaste puhul peetakse täiesti loomulikuks, et nad omandavad haridust emakeelest erinevas keeles ning küsitavust ei ole ka õppe kvaliteedis.
Käesoleva korralduse punktidest 2.2–2.4 nähtub selgelt, et Narva Kesklinna Gümnaasium on teinud ja teeb ka tulevikus pingutusi, et kooli õpilased oskaksid eesti keelt ja gümnaasiumiastmes toimuks vähemalt 60% ulatuses õppetöö eesti keeles. Kooli pidaja ei peaks oma tegevusega kooli arengut takistama. Vabariigi Valitsus ei ole tuvastanud haldusmenetluse käigus ühtegi asjaolu, mis takistaks nimetatud koolis praegu 10. klassis õppivatele õpilastele vähemalt 60% ulatuses kursuste eesti keeles õpetamise gümnaasiumiastme jooksul. Koolil on oluliselt kasutamata praegu juba olemasolevate nende õpetajate reserv, kes on täitnud eesti keeles õpetamise nõude. Samuti nähtub eelnevast selgelt, et ka õpilaste eesti keele oskamise tase on küllalt kõrge selleks, et gümnaasiumiastmes osaliselt eesti keeles õppida. Koolis avati käimasoleval õppeaastal kaks 10. klassi kokku 43 õpilasele. Kool on jaotanud eestikeelse aineõppe õppeaastate peale võrdselt (19 + 19 + 19 kursust), eesti keeles pakutakse hulgaliselt valikaineid. Kool vajab järgmistel aastatel abi eelkõige õppereiside korraldamiseks (Eesti Vabariigis), koolihoonete korrashoiuks ja parema õppekeskkonna tagamiseks. Lisaks sellele nähtuvad kooli arengukavast selged sammud ja eesmärgid eestikeelsele õppele üleminekuks ja õpilaste eesti keele oskuse parandamiseks. Kool on selgelt teadvustanud eesti keele ja kultuuri õppimise vajadust ja peab riigi poolt ettepandu täitmist reaalseks.
Tulenevalt eeltoodust ja lähtudes põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 21 lõikest 3 keelduda andmast Narva Kesklinna Gümnaasiumile luba gümnaasiumiastmes vene keele kasutamiseks õppekeelena.
Haridus- ja Teadusministeeriumil teha korraldus Narva Kesklinna Gümnaasiumile, Narva Linnavalitsusele, Narva Linnavolikogule ja Narva Kesklinna Gümnaasiumi hoolekogule teatavaks.


§ 2 Üldnõuded sõidumeerikule
§ 4 Uue või parandatud mehaanilise sõidumeeriku kontrollimine vastavalt AETR nõuetele enne paigaldamist
§ 5 Nõuded mehaanilise sõidumeeriku paigaldamisele ja paigaldatud sõidumeeriku esmane kontrollimine pärast paigaldamist
§ 6 Mehaanilise sõidumeeriku paigaldusplaat
§ 7 Mehaanilise sõidumeeriku ja selle osade plommimine
§ 8 Mehaanilise sõidumeeriku paigaldamise tunnistus
§ 9 Mehaanilise sõidumeeriku üldtehnilise seisukorra kontrollimine sõiduki tehnonõuetele vastavuse kontrollimise käigus
§ 10 Mehaanilise sõidumeeriku korraline ülevaatus
§ 11 Mehaanilise sõidumeeriku kasutamise kontrollimine liikluses
§ 12 Töökoja kaart
§ 16 Digitaalse sõidumeeriku tehniline kontrollimine
§ 17 Digitaalse sõidumeeriku paigaldamine
§ 18 Digitaalse sõidumeeriku paigaldusplaat
§ 19 Digitaalse sõidumeeriku ja selle osade plommimine
§ 20 Digitaalse sõidumeeriku korraline ülevaatus
§ 21 Digitaalse sõidumeeriku lubatud hälvete kontrollimine
§ 22 Digitaalse sõidumeeriku üldtehnilise seisukorra kontrollimine sõiduki tehnonõuetele vastavuse kontrollimise käigus
§ 23 Digitaalse sõidumeeriku kasutamise kontrollimine liikluses
§ 24 Info säilitamine ja vahetamine
§ 25 Teiste riikide paigaldusplaatide tunnustamine
RT I, 09.03.2011, 13
Vastu võetud 03.03.2011 nr 17
(2) Käesolev määrus kohaldab Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8–21) lisa I kohase mehaanilise sõidumeeriku ja lisa IB kohase digitaalse andmesalvestusega sõidumeeriku (edaspidi digitaalne sõidumeerik) osas kehtestatud nõudeid.
(1) Eestis on lubatud kasutada sõidumeerikut, mille andmeplaadile on kantud „Rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna tööaja Euroopa kokkulepe” (edaspidi AETR) või Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 või selle hilisemate muudatuste kohane tüübikinnituse tunnusmärk. Tüübikinnituse tunnusmärk koosneb ristkülikust, mille sisse on märgitud täht „E” või „e” ja selle järele kinnituse andnud riigi tunnusnumber, ning ristküliku vahetusse lähedusse sõidumeeriku tüübile omistatud tüübikinnituse number.
(7) Kui sõidukil on kaks juhti, siis peab olema võimalik vahetada salvestuslehti või sõidumeeriku kaarte nii, et lõike 4 punktides 1–3 nimetatud teave oleks märgitud sõidukit tegelikult juhtiva juhi salvestuslehele või kaardile.
(1) Salvestusleht on mehaanilisse sõidumeerikusse (edaspidi käesolevas peatükis ka sõidumeerik) paigutatuna ette nähtud registreerima ja salvestama sõidumeeriku poolt edastatud teavet. Lubatud on kasutada ainult § 2 lõikes 1 sätestatud tüübikinnituse tunnusmärki omavat salvestuslehte.
(2) Igal sõiduki meeskonda kuuluval juhil peab olema võimalik märkida salvestuslehele selle kasutamise alustamisel salvestuslehte vigastamata ja märgete loetavust mõjutamata oma perekonna- ja eesnimi, sõiduki registreerimismärgi andmed, sõiduki asukoht, kuupäev ja läbisõidumõõdiku näit ning salvestuslehe kasutamise lõpul sõiduki asukoht, kuupäev, läbisõidumõõdiku näit ja läbitud vahemaa.
3) sõidumeeriku, milles salvestuslehte saab kasutada, tüübikinnituse tunnusmärk;
4) kiiruse mõõtevahemiku ülempiir väljendatuna kilomeetrit tunnis.
§ 4. Uue või parandatud mehaanilise sõidumeeriku kontrollimine vastavalt AETR nõuetele enne paigaldamist
(2) Uue või parandatud sõidumeeriku kontrollimiseks tuleb kontrollitav sõidumeerik ja kontrollseade seada töökorda vastavalt valmistaja poolt ettenähtule.
2) katseliselt kontrollida sõidumeeriku teguri õigsust, kiirusmõõdikut ja kella;
(7) Kontrollimise kohta vormistatakse sõidumeeriku katseprotokoll, mis peab sisaldama vähemalt esitatud lubatud hälvete vastavuse kontrolli andmeid, kontrollimise kuupäeva, sõidumeeriku omaniku nime, sõidumeeriku numbrit, kontrolli teostaja nime, allkirja ja otsust nõuetele vastavuse kohta.
(2) Sõidumeeriku paigaldamiseks tuleb paigaldatav sõidumeerik ja sõidumeeriku kontrollseade seada töökorda vastavalt valmistaja poolt ettenähtule.
(3) Paigaldamiseks esitatud sõidukile ja sõidumeerikule peab paigaldaja enne sõidumeeriku paigaldamist teostama välise vaatluse, mille käigus kontrollitakse järgmiste nõuete täitmist:
1) sõidumeerikule peab olema tehtud § 4 kohane AETR nõuetele vastavuse kontrollimine ja selle kohta peab olema koostatud ja paigaldajale esitatud katseprotokoll. Sõidumeerik peab olema plommitud ja sobima antud sõidukile;
2) sõidukile peavad olema paigaldatud valmistaja poolt ettenähtud mõõtudega rehvid. Rehvi siserõhk peab vastama sõiduki valmistaja nõuetele. Rehvi mustri jääksügavus peab vastama „Liiklusseaduse” § 73 lõike 11 alusel kehtestatud majandus- ja kommunikatsiooniministri määruse nõuetele;
(4) Sõidumeerik tuleb paigaldada sõidukile nii, et juhil on oma kohalt selge vaade kiirusmõõdikule, läbisõidumõõdikule ja kellale, ning nende seadmete kõik osad, kaasa arvatud nende juhtimisosad, peavad olema kaitstud juhusliku vigastamise eest. Kui sõidukis, millele valmistajatehas ei ole ette näinud sõidumeerikut, säilib pärast sõidumeeriku paigaldamist oma kohal valmistajatehase kiirusmõõdik, võib sõidumeeriku paigaldada juhi otsesest vaateväljast kõrvale.
(5) Sõidumeerik peab olema paigaldatud selliselt, et „Liiklusseaduse” § 139 lõikes 1 nimetatud kontrollija saaks vajadusel pärast seadme avamist lugeda salvestuslehelt kirjeid salvestuslehte deformeerimata, vigastamata ja määrimata.
(6) Sõidumeeriku paigaldamise käigus tuleb määrata sõiduki tunnustegur „w”, mis on sõidukit iseloomustav parameeter ja näitab signaalide arvu, mida sõidukile paigaldatud sõidumeerik saab impulsside andurilt 1 km distantsi läbimisel. Tunnustegur „w” väljendatakse impulsside arvuga 1 km kohta või pöörete arvuga 1 km kohta. Tunnustegur „w” määratakse 1 km läbimisel saadud impulsside abil vastavalt akrediteerimisasutuse poolt heakskiidetud sõidumeeriku kohandamise metoodikale.
(7) Pärast sõiduki tunnusteguri „w” määramist tuleb seada sõidumeeriku tegur „k” võrdseks lõikes 6 saadud tunnusteguri „w” väärtusega. Sõidumeeriku tegur „k” on sõidumeerikut iseloomustav parameeter, mis näitab signaalide arvu, mida sõidumeerik peab saama 1 km distantsi läbimisel. Tegurit „k” väljendatakse impulsside arvuga 1 km kohta.
(8) Sõidumeerik loetakse õigesti reguleerituks, kui tegur „k” ei erine kontrollmõõtmisel saadud tunnustegurist „w” üle 2%.
(9) Sõidumeeriku suurimad lubatud hälbed pärast paigaldamist ei tohi ületada järgmisi näitajaid:
§ 6. Mehaanilise sõidumeeriku paigaldusplaat
(1) Pärast § 5 kohast sõidumeeriku paigaldamist ja kontrollimist tuleb sõidumeeriku kõrvale või sõidumeerikusse kinnitada paigaldusplaat nii, et ta on selgesti nähtav. Kui paigaldusplaat on paigaldatud sõidumeeriku kõrvale, peab paigaldusplaadile olema kantud sõidumeeriku valmistajanumber. Kui edasistel kontrollimistel tekib vajadus muuta sõidumeeriku paigaldamisplaadi andmeid, siis varem pandud paigaldamisplaadi asemele peab paigaldaja kinnitama uue paigaldusplaadi.
(2) Paigaldusplaat peab olema kaitstud turvakilega nii, et paigaldusplaati ei saa ära võtta turvakilet vigastamata.
(3) Paigaldusplaadile peavad olema kantud järgmised andmed:
2) sõiduki tunnustegur kujul w = … p/km või w = … imp/km, kus „p” tähistab pöörete ja „imp” impulsside arvu;
3) rehvide tegelik ümbermõõt kujul l = … mm;
(4) Sõidumeerikule on vaja paigaldada uus paigaldusplaat, kui lõike 3 punktides 2 ja 3 nimetatud andmed on muutunud või turvakile vigastatud.
§ 7. Mehaanilise sõidumeeriku ja selle osade plommimine
(1) Sõidumeeriku ja selle tööga seotud osad peab paigaldaja plommima vastavalt valmistaja juhendile järgmiselt:
1) paigaldusplaadi ainult juhul, kui paigaldusplaadi kinnitus võimaldab paigaldusplaati ära võtta seal olevaid andmeid rikkumata;
(2) Kui plomme on vajalik eemaldada tehnoloogilistel põhjustel sõiduki remondi ajal või on plommid vigastatud sõiduki kasutamise käigus, siis pärast remonti või plommide vigastuste ilmsiks tulekut peab paigaldaja sõiduki uuesti plommima vastavalt käesoleva paragrahvi nõuetele.
§ 8. Mehaanilise sõidumeeriku paigaldamise tunnistus
(1) Pärast paigaldamist, paigaldusplaadi kinnitamist ja sõidumeeriku osade plommimist koostab paigaldaja asjakohase tunnistuse, mis peab sisaldama vähemalt tunnistuse väljastamise kuupäeva, sõiduki omaniku nime, sõiduki registreerimismärki, VIN-koodi, sõidumeeriku numbrit, sõiduki tunnustegurite „w” ja sõidumeeriku teguri „k” väärtusi, kiiruse, aja ja vahemaa mõõtetulemusi ning paigaldaja nime ja allkirja.
(2) Sõidumeeriku tunnistuse originaal antakse sõiduki omanikule, selle koopia koos sõidumeeriku katseprotokolliga jäävad paigaldajale.
(1) Sõidumeeriku üldtehnilise seisukorra kontrollimise peab läbi viima sõiduki tehnonõuetele vastavuse kontrollija „Liiklusseaduse” § 73 lõike 12 alusel kehtestatud tehnonõuetele vastavuse kontrolli reguleeriva majandus- ja kommunikatsiooniministri määruse nõuete kohase tehnonõuetele vastavuse kontrollimise käigus.
(2) Kontrollimise eesmärgiks on veenduda, et sõidukil, mida kasutatakse vedudel, kus sõidumeerik on nõutav, on sõidumeerik töökorras, on olemas tüübikinnituse tunnusmärk, kehtiv paigaldusplaat ja plommid ning need on korras ja moonutusteta.
(3) Sõidumeeriku suurimad lubatud hälbed kontrollimisel on järgmised:
(4) Sõidumeeriku kontrollimise kohta koostab paigaldaja asjakohase tunnistuse, mis peab sisaldama vähemalt § 8 lõikes 1 toodud näitajaid.
§ 11. Mehaanilise sõidumeeriku kasutamise kontrollimine liikluses
(1) Liikluses kontrollivad sõidumeeriku olemasolu ja kasutamist „Liiklusseaduse” § 139 lõike 1 alusel sõidukijuhi töö-, sõidu- ja puhkeaja kohta kehtestatud nõuete täitmise üle järelevalvet teostavad isikud.
(2) Liikluses kontrollitakse sõidumeeriku olemasolu, sõidumeeriku töökorras olekut ja selle võimalikku väärkasutamist, kehtiva paigaldusplaadi ja plommide olemasolu ja puutumatust.
(3) Lõikes 1 nimetatud isik peab sõidumeeriku avamise kohta tegema märke salvestuslehe tagumisele poolele, näidates ära kontrollimise kuupäeva ja kellaaja, oma nime, ametikoha ja kirjutades allkirja või kasutades märke tegemiseks nimetemplit.
§ 12. Töökoja kaart
Digitaalse sõidumeeriku (edaspidi käesolevas peatükis ka sõidumeerik) paigaldamisega tegeleval ettevõtjal peab olema „Liiklusseaduse” § 132 lõike 4 kohaselt taotletud asjakohane töökoja kaart.
Sõidumeeriku läbisõidumõõdiku näitude suurimad lubatud hälbed on järgmised:
2) paigaldamisel ja korralisel ülevaatusel – 2% tegeliku vahemaaga võrreldes;
(2) Suurim lubatud hälve sõidumeeriku kasutamisel on ±6 km/h, mis võtab arvesse:
1) sisendi erinevustest (näiteks rehvi erinevused) tingitud hälvet ±2 km/h;
2) sõidumeeriku paigaldamisel või korralisel ülevaatusel tehtud mõõtmiste hälvet ±1 km/h.
(2) Kuupäeva ja kellaaega universaalajas kasutatakse sõidumeerikus dateerimiseks (näiteks salvestused, väljatrükid, andmevahetus, kuvamine).
§ 16. Digitaalse sõidumeeriku tehniline kontrollimine
(1) Sõidumeeriku tehniline kontrollimine tähendab sõidumeeriku andmemälus sisalduvate sõiduki parameetrite ajakohastamist või nende õigsuse tuvastamist.
(2) Sõiduki parameetrid on sõidukit tuvastavad andmed ning sõiduki karakteristikud.
(3) Sõidukit tuvastavad andmed on:
1) sõiduki VIN-kood;
3) sõiduki registreerinud riik.
(4) Sõiduki karakteristikud on:
1) sõiduki tunnustegur „w”;
2) sõidumeeriku tegur „k”;
3) rehvide tegelik ümbermõõt;
4) rehvi suurus;
5) kiiruspiiriku seadistus selle olemasolul;
6) tegelik universaalaeg;
7) läbisõidumõõdiku näit.
§ 17. Digitaalse sõidumeeriku paigaldamine
(1) Uus sõidumeerik tarnitakse paigaldajale või sõiduki valmistajale aktiveerimata kujul. Aktiveerimata sõidumeerik ei registreeri ega salvesta andmeid juhi kaardi sisestamise ja väljavõtmise kohta, andmeid juhi tegevuse ja rikete kohta ning asjakohaseid tehnoloogilisi andmeid.
(2) Sõiduki valmistaja peab enne paigaldamist sisestama sõidumeerikusse vastavalt sõidumeeriku valmistaja juhistele kõik asjakohased parameetrid.
(3) Sõiduki valmistaja või sõidumeeriku paigaldaja peab aktiveerima paigaldatud sõidumeeriku hiljemalt enne sõiduki kasutuselevõtmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EU) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1–14) kohaldamisalasse kuuluval autoveol.
(4) Sõidumeeriku võib sõidukile paigaldada äriregistrisse kantud ettevõtja, kelle on „Mõõteseaduse” § 5 lõikes 5 nimetatud akrediteerimisasutus tunnistanud tema erialal pädevaks ning kes on registreeritud Maanteeametis.
(5) Sõidumeeriku aktiveerimine peab käivituma automaatselt, kui töökoja kaart sisestatakse esimest korda ühte kaardi liidestest.
(6) Pärast aktiveerimist peavad sõidumeeriku funktsioonid ja andmepääsuõigused olema täielikult kasutatavad ning toimima peavad kõik sõidumeeriku registreerimis- ja salvestusfunktsioonid.
(7) Paigaldamisele järgneb tehniline kontrollimine. Esmakordne tehniline kontrollimine hõlmab sõiduki registreerimisnumbri sisestamist, kui registreerimisnumbri sisestamine ei ole teisiti lahendatud.
§ 18. Digitaalse sõidumeeriku paigaldusplaat
(1) Pärast sõidumeeriku paigaldamist ja selle tehnilist kontrollimist kinnitatakse sõidumeerikule paigaldusplaat, mis peab olema selgelt nähtav ja kergesti juurdepääsetav. Kui sõidumeerikule ei ole võimalik paigaldusplaati paigaldada, peab paigaldusplaadi paigaldama juhipoolsele sõiduki külgmisele tugiraamile (B-sambale) nii, et see oleks igal juhul selgelt nähtav. Pärast iga paigaldaja või töökoja läbiviidud kontrollimist tuleb kinnitada eelmise plaadi asemele uus plaat.
(2) Paigaldusplaadile peavad olema kantud trükitult vähemalt järgmised andmed:
2) sõiduki tunnustegur kujul w = … imp/km, kus „imp” tähendab impulsside arvu;
3) sõidumeeriku tegur kujul k = … imp/km, kus „imp” tähendab impulsside arvu;
4) rehvide tegelik ümbermõõt kujul l = … mm;
6) kuupäev, millal mõõdeti sõiduki tunnustegur „w” ja rehvide tegelik ümbermõõt;
7) sõiduki valmistajatehase tähis;
8) sõiduki osa, millele sõidumeeriku adapter on paigaldatud, kui see on olemas;
9) sõiduki osa, millele on paigaldatud liikumisandur, kui see ei ole ühenduses käigukastiga või kui ei kasutata adapterit;
10) adpteri ja sellesse sisenevaid impulsse edastava sõidukiosa vahelise kaabli värvi kirjeldus;
11) adpteri sisseehitatud liikumisanduri seerianumber.
(3) M1- ja N1-kategooria sõidukitel, millele on paigaldatud adapter kooskõlas Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 lisaga IB, võib kasutada lisa paigaldusplaati, mis paigutatakse põhi paigaldusplaadi kõrvale või juurde ja millele tagatakse samaväärne kaitse ning millel on kirjas lõike 2 punktides 1 ja 8–11 toodud andmed ja paigaldamise kuupäev.
(4) Kui sõidukile ei ole paigaldatud lõikes 3 nimetatud adapterit, siis lõike 2 punktide 8–11 andmete ridu paigaldusplaadil ei pea olema.
§ 19. Digitaalse sõidumeeriku ja selle osade plommimine
(2) Kui plomme on vajalik eemaldada tehnoloogilistel põhjustel sõiduki remondi ajal või kui plommid on vigastatud sõiduki kasutamise käigus, siis peab paigaldaja pärast remonti või vigastatud plommide ilmsiks tulekut sõidumeeriku uuesti plommima vastavalt lõikele 1.
§ 20. Digitaalse sõidumeeriku korraline ülevaatus
(1) Sõidukile paigaldatud sõidumeeriku suhtes tuleb iga kahe aasta järel teha korraline ülevaatus. Lisaks tuleb korraline ülevaatus teha järgmistel juhtudel:
1) pärast sõidumeeriku remonti;
2) pärast sõidukit iseloomustava tunnusteguri või rehvide ümbermõõdu iga muudatust;
3) kui sõidumeeriku ajahälve on enam kui 20 minutit 24 tunni jooksul;
4) kui muutub sõiduki registreerimisnumber.
(2) Kui korraline ülevaatus tehakse lõike 1 punktides 1–4 nimetatud juhul, tuleb järgmine ülevaatus teha kaks aastat pärast lõike 1 punktides 1–4 nimetatud ülevaatust.
(3) Sõidukile paigaldatud sõidumeeriku korralise ülevaatuse võib läbi viia § 17 lõikes 4 nimetatud ettevõtja.
(4) Korralise ülevaatuse käigus tuleb kontrollida:
2) paragrahvides 13 ja 14 sätestatud lubatud hälvete nõuete järgimist paigaldamisel;
(5) Korralise ülevaatuse käigus toimub sõidumeeriku tehniline kontrollimine.
§ 21. Digitaalse sõidumeeriku lubatud hälvete kontrollimine
2) rehvirõhk vastavalt valmistaja juhistele;
§ 22. Digitaalse sõidumeeriku üldtehnilise seisukorra kontrollimine sõiduki tehnonõuetele vastavuse kontrollimise käigus
Sõidumeeriku üldtehnilise seisukorra kontrollimine toimub käesoleva määruse § 9 kohaselt.
§ 23. Digitaalse sõidumeeriku kasutamise kontrollimine liikluses
(1) Sõidumeeriku olemasolu ja kasutamist kontrollivad liikluses „Liiklusseaduse” § 139 alusel sõidukijuhi töö-, sõidu- ja puhkeaja kohta kehtestatud nõuete täitmise üle järelevalvet teostavad isikud, kellel on kontrollija kaart.
§ 24. Info säilitamine ja vahetamine
(1) Paragrahvides 5–8 nimetatud paigaldajad peavad säilitama kontrollimise tulemusi kajastavaid dokumente kuni järgmise kontrollimise kuupäevani (kaasa arvatud).
(2) Sõidumeeriku valmistaja või paigaldaja peab esitama Maanteeametile nende poolt kasutatavate paigaldusplaatide ja plommide näidised ning paigaldusskeemid.
(3) Maanteeamet koostab iga aasta 1. jaanuari seisuga Eestis registreeritud sõidumeerikute paigaldajate nimekirja ja esitab selle Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile teiste AETR lepinguosaliste riikide pädevatele asutustele saatmiseks.
(4) Maanteeamet peab Eesti sõidumeerikute paigaldajate andmebaasi ja annab kontrolli õigust omavatele ametiasutustele nende nõudmisel vajalikku infot.
§ 25. Teiste riikide paigaldusplaatide tunnustamine
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 12. juuli 2005. a määrus nr 76 „Sõidumeeriku paigaldamise ja kontrollimise kord” (RTL 2005, 82, 1195) tunnistatakse kehtetuks.


TPK - Kooli põhimäärus
Tornimäe Põhikooli põhimäärus
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 34 alusel
(1) Kooli nimetus on Tornimäe Põhikool (edaspidi kool).
(1) Kool asub Pöide vallas.
(2) Kooli aadress on Kärneri küla, Pöide vald, Saare maakond, 94542.
Tornimäe Põhikool on Pöide valla munitsipaalomandil põhinev üldhariduskool.
Koolis toimub õpe kolmel kooliastmel.
Kooli teeninduspiirkonna kinnitab Pöide Vallavolikogu (edaspidi volikogu). Kooli teeninduspiirkonnaks on Pöide valla haldusterritoorium. Väljastpoolt teeninduspiirkonda võib vabade kohtade olemasolul õpilasi vastu võtta nende vanema või seadusliku esindaja avalduse alusel.
Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, Saare maavalitsuse, Pöide vallavolikogu ja muudest õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
Koolil on pitsat, millel on kirjed: Pöide vald, Tornimäe Põhikool ja keskel Pöide valla vapp.
Kool kasutab oma dokumendiblankidel kooli logo kujutist.
Koolil on oma sümboolika (lipp, logo).
Koolil on oma eelarve.
Koolil on oma veebileht.
§ 5. Kooli alusväärtused
Koolil on oma missioon. Tornimäe Põhikool:
aitab kujuneda isiksustel, kes hoiavad loodust ja oma tervist, kes elus toime tulevad ja tegutsevad isamaaarmastuse ning keskkonnasäästlikkuse vaimus;
annab oma õpilastele konkurentsivõimelise ja kaasaegse põhihariduse.
Selleks Tornimäe Põhikool:
töötab välja kooli eripära arvestava õppekava;
loob koolitööks vajalikud kaasaegsed tingimused.
Koolil on oma visioon .
Olla head haridust andvaks turvaliseks kodukooliks, kus saab kasulikult aega veeta peale koolitunde ning mis toetub õpilaste, lastevanemate, valla ja üldsuse koostööle ja vastastikusele usaldusele.
§ 6. Kooli eesmärk ja ülesanded
(1) Kooli tegevuse eesmärk on õpilastes selliste teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtuste ja käitumisnormide süsteemi kujundamine, mis võimaldab neil kujuneda pidevalt arenevaks isiksuseks, kes on suuteline elama väärikalt, austama iseennast, oma perekonda, kaasinimesi ja loodust, valima ja omandama talle sobivat elukutset, tegutsema loovalt ning kandma kodanikuvastutust.
Õpilaste ja koolitöötajate vaimse ja füüsilise turvalisuse ning tervise kaitse tagamine koolis.
Õpilaste individuaalsuse ja hariduslike erivajadustega arvestamine ning õpijõudluse toetamine.
Õpilaste suunamine kasvamisele loovaks, mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides ning valida oma huvide ja võimete kohaselt õpilasteed.
Õpilastele võimaluste loomine konkurentsivõimelise põhihariduse omandamiseks ja koolikohustuse täitmiseks.
Tervis ja liikumine- tervist edendava koolina väärtustame tervislikke eluviise.
Ühtekuuluvustunne ja meeskonnatöö- üksteisega arvestades ja kaaslaste tööd hinnates jõuame ühise eesmärgini.
Turvalisus ja koolirõõm- loome ja hoiame enda ümber turvalist, lojaalset ja heatahtlikku keskkonda.
Kooli traditsioonide tähistamine- hoiame ja jätkame meie kooli traditsioone järjepidevuse hoidmiseks.
HOOLEKOGU JA DIREKTORI ÜLESANDED
Kooli hoolekogu (edaspidi hoolekogu) ülesanne on kooli õpilaste, pedagoogide, kooli pidaja, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus kooli arendustegevuse toetamisel, õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomisel ning õppe- ja kasvatustegevuse suunamisel, planeerimisel, hindamisel ja analüüsimisel.
Hoolekogu avaldab arvamust kooli arengukava, õppekava, arenguvestluste korraldamise tingimuste ja korra ning sisehindamise aruande kohta.
Hoolekogu kehtestab direktori ettepanekul pedagoogide vabade ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra.
Hoolekogusse kuuluvad üks kooli pidaja, üks õppenõukogu-, üks õpilasesinduse- ning viis lastevanemate-, kooli toetavate organisatsioonide- ja vilistlaste esindajat, kes ei tohi kuuluda koolitöötajate hulka.
Hoolekogu töökorra kehtestab Pöide vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
Direktor juhib kooli ning vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse ja muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
Direktor esindab kooli ja tegutseb kooli nimel, teeb kooli eelarve piires tehinguid, mis on seotud tema seaduses sätestatud ülesannete täitmisega.
Direktor kehtestab kooli õppekava, kooli päevakava, arenguvestluste tingimused ja korra, pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava, hädaolukorra lahendamise plaani, kooli kodukorra, kooli sisehindamise korra ja sisehindamise aruande.
Direktor otsustab õpilaste nimekirja arvamise ja nimekirjast väljaarvamise, haridusliku erivajadusega õpilastele tugimeetmete rakendamise, õpilaste suhtes tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamise.
Direktor korraldab tugispetsialistide teenuse rakendamise, õpilaste ja koolitöötajate vaimse ja füüsilise turvalisuse ja tervise kaitse ning vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamise abinõude rakendamise, kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise ning õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras, esimese õpilasesinduse valimised, konkursi pedagoogide vabade ametikohtade täitmiseks.
Direktor määrab hariduslike erivajadustega õpilaste õppe koordineerija.
Direktor valmistab ette kooli vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõu, annab aru kooli hoolekogule, teeb koostööd õpilasesindusega ja kinnitab õpilasesinduse põhimääruse, teeb ettepaneku koolitöötajate koosseisu kinnitamiseks, sõlmib töölepingud koolitöötajatega ja pedagoogidega.
Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab kooli pidaja.
Kooli direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja ütleb üles töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
Koolil on õppenõukogu, mille ülesandeks on oma pädevuse piires õppe ja kasvatuse korraldamine, analüüsimine ja hindamine ning kooli juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
Õppenõukogu tegevus kavandatakse üheks õppeaastaks ja määratakse kooli üldtööplaanis enne õppeaasta algust.
Õppenõukogu liikmeteks on kooli pedagoogid, esimeheks on kooli direktor. Õppenõukogu tegevusse kaasatakse õpilasesinduse määratud õpilaste esindaja.
Õppenõukogu ülesanded ja töökord on kehtestatud haridus- ja teadusministri määrusega.
Õpingute aluseks on põhikooli riikliku õppekava alusel koostatud kooli õppekava.
Kooli õppekava ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
Kooli õppekava kehtestab kooli direktor.
Kool võib õpilasele koostada riiklikus õppekavas sätestatud korras individuaalse õppekava.
Kool on üldhariduskool, mis loob võimalused põhihariduse omandamiseks ja koolikohustuse täitmiseks.
Kooli õppetegevus toimub statsionaarses vormis.
Koolis on põhikooli 1. – 9. klass.
Kool korraldab võimalust mööda piirkonna elanikele täiskasvanute koolitust.
Kool moodustab hariduslike erivajadustega õpilastele õppe paremaks korraldamiseks eri rühmi ja klasse, et luua vajalikud tugiteenused õpilastele, kellele neid ei ole võimalik tagada tavaklassis. Vajadusel moodustatakse:
1) õpiabirühmad põhiharidust omandavatele õpilastele eripedagoogilise või logopeedilise abi osutamiseks, rühmatäitumuse piirnorm 6 õpilast;
2) klass põhiharidust omandavatele käitumisprobleemidega õpilastele klassitäitumusega piirnormiga 12 õpilast;
Ja rakendatakse:
3) ühe õpilase õpetamisele kehtestatud õpet, mille tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
4) tervislikust seisundist tulenevat koduõpet, mille tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
Hariduslike erivajadustega õpilaste klassides ja rühmades õppe ja kasvatuse korraldamise alused ning õpilaste klassi või rühma vastuvõtmise või üleviimise ning klassist või rühmast väljaarvamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
Õppeaasta kestab 1. septembrist järgmise aasta 31. augustini, koosneb õppeveeranditest ja koolivaheaegadest. Koolivaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister. Koolivaheaega võib muuta direktori ettepanekul kooli pidaja.
Õppeaasta kestab 175 õppepäeva, lõpuklassis 185 õppepäeva.
Õppetund on kooli päevakavas või õpilasele koostatud individuaalses õppekavas juhendatud õppeks ettenähtud ajavahemik. Juhendatud õpe on kooli määratud viisil toimuv õpe, näiteks loeng, individuaaltund, konsultatsioon, e-õpe ja õppekäik, mis on suunatud teadmiste ja oskuste omandamisele ning toimub õppekeskkonnas, milles osalevad nii õpilane kui ka pedagoog.
Õppetunni arvestuslik pikkus on 45 minutit. Õppetund vaheldub vahetunniga.Vahetunni pikkus on vähemalt kümme minutit iga õppetunni kohta. Õppetundide arv ja nende järjekord õppepäevas määratakse tunniplaaniga, mis on kooli direktori poolt kinnitatud.
Koolis võib suvevaheajal korraldada täiendava õppega seotud tegevusi, arvestades, et põhiharidust omandavale õpilasele on tagatud vähemalt kümne järjestikuse nädala pikkune puhkus kõigist õppe ja eksamitega seotud tegevustest.
Kooli õpilase suurim lubatud nädala õppekoormus õppetundides on:
8. ja 9. klassis 32.
Õpetaja planeerib oma tööd koostöös teiste õpetajatega. Õppeveerandi või kursuse jooksul läbitavad peamised teemad, vajalikud õppevahendid, hindamise korraldus ja planeeritavad üritused tehakse kooliõpilastele teatavaks õppeveerandi algul.
Tervisekaitsenõuded kooli päevakavale ja õppekorraldusele kehtestab sotsiaalminister.
Klassi täitumise ülemine piirnorm põhikoolis on 24. Kooli pidaja võib direktori ettepanekul ning hoolekogu nõusolekul kehtestada väiksema klassi täitumuse ülemise piirnormi. Samuti suurema klassi täitumuse ülemise piirnormi, kuni 26 õpilast.
Pikapäevarühmas võib olla kuni 24 õpilast.
Õpilaste kooli vastuvõtmise ja koolist väljaarvamise üldised tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
Õpilaste kooli vastuvõtmise ja koolist väljaarvamise täpsustatud tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusministri määrusega volitatud ulatuses kooli direktor.
Kooli vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõu esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks hoolekogule.
Isiku kooli nimekirja arvamise ja nimekirjast väljaarvamise otsuse teeb direktor.
Kool sätestab õpilaste hindamise, täiendavale õppele jätmise, järgmisse klassi üleviimise ja klassikursust kordama jätmise tingimused ja korra kooli õppekavas.
Kool sätestab hindamisest teavitamise korra kooli kodukorras.
Kooli lõpetamise tingimused sätestatakse põhikooli riiklikus õppekavas.
Kooli lõpueksamite õppeained, vormid ja ajad kehtestab haridus- ja teadusminister.
Põhikooli lõpetamise tingimused täitnud õpilasele väljastab kool õppenõukogu otsusel põhikooli lõputunnistuse. Põhikooli lõputunnistuste andmed kantakse hariduse infosüsteemi haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse.
Põhikooli lõputunnistuse statuudi ja vormi kehtestab Vabariigi Valitsus.
Kool peab arvestust õpilaste õppest puudumiste üle, teeb puudumistest kokkuvõtte vähemalt üks kord õppeveerandi jooksul ning teavitab sellest vanemat.
Koolikohustuse täitmise tagamiseks kohaldab kool õppest mõjuva põhjuseta puudunud õpilaste suhtes tugi- ja mõjutusmeetmeid.
Kool sätestab õppest puudumisest teavitamise korra ning tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamisest teavitamise korra kooli kodukorras.
§ 20. Kooli raamatukogu
Koolil on raamatukogu.
Kooli raamatukogu töökorralduse alused kehtestab haridus- ja teadusminister.
Õppekavaväline tegevus on huvitegevuse ning õppekava läbimist toetavate ürituste korraldamine ning erinevate koostöö- ja arendusprojektide rakendamine.
Kool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde.
Kooli direktor võib vallavalitsuse nõusolekul moodustada pikapäevarühmi.
Õpilase pikapäevarühma võtmise ja sealt väljaarvamise otsuse teeb vanema taotluse alusel kooli direktor.
Kooli huvi- ja õppekavaväliseks tegevuseks on erinevad koostöö- ja arendusprojektid, kooli üritused, tasuta ning tasulised huviringid, õppekäigud ja ekskursioonid.
Huvitöö korraldamise aluseks on kooli õppekava ning kooli direktori poolt kinnitatud huvitööplaan.
§ 22. Õppekavavälise tegevuse kaasrahastamine
Kool saab rahalisi vahendeid riigieelarvest, Pöide valla eelarvest, laekumistest sihtfondidest, annetustest ning kooli põhitegevusega seotud tasulistest teenustest.
Kool võib oma põhitegevuse kõrval ning seda kahjustamata tegeleda õppekavavälise koolituse, võistluste, kontserdite ja näituste korraldamisega, ruumide ja tehniliste vahendite rentimisega, majutamise ja toitlustamisega vastavalt kehtestatud tingimustele ja hinnakirjale.
Õppekavavälist tegevust võivad kaas rahastada lapsevanemad huviringides vajamineva materjali soetamiseks kahepoolse kokkuleppe alusel.
§ 23. Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused
(1) Õpilaste õigused ja kohustused, tunnustamise ja karistamise kord on sätestatud kooli kodukorras.
Õpilasel ja koolikohustuslikus eas oleva õpilase vanemal on õigus saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse ja juhtimise ning õpilaste ja vanemate õiguste ning kohustuste kohta Eesti Vabariigi haridusseaduses, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, käesolevast põhimääruses ja muudes õigusaktides ettenähtud korras.
Kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks kutsub direktor kokku statsionaarses õppes õppivate õpilaste vanemate koosoleku arvestusega, et kõigile vanematele antakse vähemalt üks kord aastas võimalus osaleda vanemate koosolekul. Statsionaarse õppe puhul on direktor vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel kohustatud kutsuma kokku selle klassi õpilaste vanemate koosoleku. Klassijuhataja kutsub klassi õpilaste vanemate koosoleku kokku üks kord poolaastas kooli juhtkonnaga kooskõlastatud ajal.
Kool on kohustatud tagama õppimisvõimalused igale kooli teeninduspiirkonnas elavale koolikohustuslikule lapsele. Koolikohustust võib täita ka kodus õppides vastavalt haridus- ja teadusministri kehtestatud korrale.
tegema koostööd kooliga seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras;
kasutama meetmeid, mida talle pakub kool või elukohajärgne vallavalitsus;
taotlema vajaduse korral koolilt ja õpilase elukohajärgselt vallavalitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist.
§ 24. Kooli õpilaskond ja õpilaskonna õigused
moodustada liite ja organisatsioone teiste õpilaskondadega õigusaktides sätestatud alustel ja korras mittetulundusühingute seaduse §-s 5 ja sihtasutuste seaduse § 5 lõikes 2 sätestatud juriidilise isiku staatust omamata;
otsustada ja korraldada kõiki muid õpilaselu küsimusi, mis kuuluvad seaduse või seaduse alusel antud õigusaktide kohaselt õpilaskonna pädevusse ega ole antud samadel alustel kellegi teise otsustada ja korraldada;
valida õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda õpilasesinduse põhimääruses sätestatud pädevuse piires koolisisestes suhetes ning suhetes teiste organisatsioonide, asutuste ja isikutega.
Koolis on õpilasesindus. Õpilasesindusse kuuluvad demokraatlikult valitud 5.-9.klasside õpilased. Õpilasesindust juhib president, kes valitakse õpilasesinduse liikmete poolt õppeaasta esimesel koosolekul.
Õpilasesindus juhindub oma tegevuses kooli põhimäärusest, kokkulepetest kooli juhtkonnaga, õpilasesinduse põhimäärusest ning Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest.
Õpilasesindus lähtub oma tegevuses kooli põhiväärtustest ning eesmärkidest ning arvestab õpilaste huvidega, vajadustega, õigustega ja kohustustega.
Õpilasesindus osaleb koolisisestel nõupidamistel ja koosolekutel, avaldab arvamust kooli õppekava ja arengukava kohta ning algatab ja viib läbi õppekavaväliseid tegevusi.
Õpilasesinduse põhimääruse valmistab ette ja kiidab heaks õpilasesindus lihthäälteenamusega. Õpilaskond esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile. 30 päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest arvates kinnitab direktor õpilasesinduse põhimääruse, kui see vastab seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele, või esitab kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.
Personali koosseisu kinnitab kooli direktor, arvestades haridus- ja teadusministri kehtestatud koolitöötajate miinimumkoosseisu ning kooli tegevuse eesmärkidest ja ülesannetest tulenevaid vajadusi.
Pedagoogid on õpetajad, kooli direktor, huvijuht ning teised õppe ja kasvatuse alal töötavad isikud.
Personaliga sõlmib, peatab, muudab ja ütleb üles töölepingud kooli direktor töölepingu seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Välislepingu alusel tööle võetava pedagoogiga sõlmib kooli direktor töölepingu määratud tähtajaks.
Personali ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks kooli põhimääruse, töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.
Pedagoogide ülesandeks on kooli põhiväärtuste ja eesmärkide järgimine, õpilaste arengu ja toimetuleku toetamine, õpetamine ja kasvatamine, eesmärgipärane koostöö erinevate huvigruppidega ning osalemine kooli arendustegevuses.
Kooli teenindava ja abipersonali ülesanneteks on kooli põhiväärtuste ja eesmärkide järgimine, kooli häireteta tegevuse tagamine, heaperemehelik majandamine ja koolivara korrasolek, majanduslik teenindamine ning osalemine kooli arendustegevuses.
Kooli personalil on õigus täiendada oma erialaseid teadmisi vastavalt täiskasvanute koolituse seadusele ja koolis sätestatud tingimustele. Personal osaleb täienduskoolitusel vastavalt kooli personalikoolituse korraldamise kavale ja võimalustele.
Kooli personalil on õigus töötada töötervishoiu ja tööohutuse seaduses ning selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele vastavates töötingimustes.
Kooli personalil on õigus esitada direktorile ettepanekuid õppe- ja kasvatustegevuse paremaks korraldamiseks.
Pedagoogide vabade ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi. Konkursi läbiviimise korra kehtestab direktori ettepanekul kooli hoolekogu.
Pedagoogina ei tohi töötada isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 143 1 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistri seaduse kohaselt karistusregistrist kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.
Kooli vara moodustavad kooli pidaja poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
Kool kasutab, valdab ja käsutab tema valduses ja kasutuses olevat vara vallavolikogu poolt kehtestatud korras ning kooli tegevuse eesmärkidest ja ülesannetest lähtuvalt.
Õpilaste poolt koolile tekitatud varalise kahju hüvitavad õpilased või nende vanemad (eestkostjad) õigusaktidega kehtestatud korras.
Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest sihtasutustelt ning annetustest saadud tuludest ja õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
Kooli kulud katab pidaja.
Kooli eelarve kava kiidavad heaks hoolekogu ja vallavalitsus ning eelarve kinnitab vallavolikogu.
Kooli eelarve on Pöide valla eelarve osaks.
Kooli raamatupidamist korraldab Pöide Vallavalitsus.
Kooli pedagoogide ja teiste töötajate töötasustamise alused kinnitab vallavolikogu, arvestades Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud miinimumpalka.
Kooli asjaajamine tugineb Vabariigi Valitsuse kehtestatud asjaajamiskorra ühtsetele alustele ja koolis kinnitatud korrale.
Kooli õppe- ja kasvatustegevusalaste kohustuslike dokumentide täitmise ja pidamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
Kool esitab oma tegevuse kohta statistilisi aruandeid õigusaktidega kehtestatud ning koolis välja töötatud korras ja tähtaegadel.
Kontrolli kooli õppetegevuse korralduse ning taseme üle teostab riiklik järelevalve vastavalt Haridus- ja Teadusministri määrusega kehtestatud korrale.
Kooli finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib valla volikogu revisjonikomisjon.
Kooli korraldab ümber ja tegevuse lõpetab vallavolikogu otsusel vallavalitsus.
Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest tuleb Haridus- ja Teadusministeeriumi, asukohajärgset maavanemat, kooli, vanemaid, õpilasi ja õpilaste elukohajärgseid valla- või linnavalitsusi teavitada kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.
Kool korraldatakse ümber või kooli tegevus lõpetatakse ajavahemikus 1. juulist sama aasta 31. augustini.
Kooli pidaja tagab tegevuse ümber korraldanud või tegevuse lõpetanud kooli õpilastele võimaluse jätkata õpinguid muus koolis.
§ 34. Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine ja täiendamine
Kooli põhimääruse kehtestab vallavolikogu.
Kooli põhimäärus ja selle muudatused ning täiendused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
Tunnistada kehtetuks Pöide Vallavolikogu 31.10.2008 määrus nr 20 "Tornimäe Põhikooli põhimäärus“.
Määrus jõustub 16. juunil 2011.


Ravimiameti tegevuslubade registri põhimäärus – Riigi Teataja
Ravimiameti tegevuslubade registri põhimäärus
Ravimiameti tegevuslubade registri põhimäärus - sisukord
§ 1 Ravimiameti tegevuslubade registri asutamine ja ametlik nimetus
RT I, 28.06.2014, 158
[RT I, 28.06.2014, 140 - jõust. 01.07.2014]
26.06.2014 RT I, 28.06.2014, 140 01.07.2014
§ 1. Ravimiameti tegevuslubade registri asutamine ja ametlik nimetus
(1) Ravimiameti tegevuslubade register (edaspidi register) on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu.
(2) Registri ametlik nimetus on Ravimiameti tegevuslubade register.
(3) Registri ingliskeelne nimetus on State Agency of Medicines Register of Activity Licences.
Registri eesmärk on pidada arvestust ravimite käitlemise, ravimite vahendamise ning rakkude, kudede ja elundite käitlemise tegevuslubade omajate ja nende erialase tegevuse üle, samuti ravimite käitlemise ja vahendamise ning rakkude, kudede ja elundite käitlemisega seotud järelevalve üle, eesmärgiga saada andmeid ravimipoliitika ning rakkude, kudede ja elundite käitlemise poliitika juhtimise ja korraldamise ülesannete täitmiseks ning apteegiteenuse osutamise statistika tegemiseks.
1) ravimite käitlemise ja ravimite vahendamise tegevuslubade taotluste ning tegevuslubade andmed, sealhulgas andmed tegevusloa omaja, tegutsemiskoha ja pädeva isiku kohta, ning tegevuslubade taotluste menetlemisega seotud andmed;
2) ravimite käitlejate ja vahendajate üle riikliku järelevalve käigus kogutud andmed;
3) defektsete ravimite üle riikliku järelevalve käigus kogutud andmed;
4) apteegiteenuse tegevusloa omajate esitatud statistiliste aruannete andmed;
5) rakkude, kudede ja elundite käitlemise tegevusloa taotluste ning tegevuslubade andmed, sealhulgas andmed tegevusloa omaja, tegutsemiskoha ja pädeva isiku kohta, ning tegevusloa taotluste menetlemisega seotud andmed;
6) rakkude, kudede ja elundite käitlejate üle riikliku järelevalve käigus kogutud andmed;
7) „Majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse” § 51 lõikes 1 nimetatud andmed;
8) seotud dokumentide andmed.
(2) Lõikes 1 nimetatud andmekoosseisud on esitatud määruse lisas.
10) pädeva isiku nimi või pädevate isikute nimed vastavalt „Ravimiseaduse” §-le 53 ning „Rakkude, kudede ja elundite käitlemise ja siirdamise seaduse” §-le 412;
11) tegevusloa kõrvaltingimused vastavalt „Ravimiseaduse” §-le 50 ning „Rakkude, kudede ja elundite käitlemise ja siirdamise seaduse” §-le 45;
12) [kehtetu - RT I, 28.06.2014, 140 - jõust. 01.07.2014]
13) märkused, sealhulgas struktuuriüksuse sulgemise ning tegevusloa peatamise, osalise peatamise või kehtetuse kohta;
(1) Andmete registrile esitajad on Ravimiamet, ravimite käitlemise ja vahendamise ning rakkude, kudede ja elundite käitlemise tegevuslubade taotlejad ja tegevuslubade omajad.
(1) Andmete registrisse kandmise alusdokumentideks „Majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse” § 51 lõike 1, „Ravimiseaduse” § 46 ning „Rakkude, kudede ja elundite käitlemise ja siirdamise seaduse” § 43 alusel kehtestatud nõuete kohaselt on:
1) Ravimiameti otsus tegevusloa väljaandmise, muutmise või pikendamise kohta;
2) Ravimiameti otsus tegevusloa väljaandmisest, muutmisest või pikendamisest keeldumise kohta;
6) tegevusloa omaja teade apteegi või struktuuriüksuse ajutise sulgemise kohta;
7) taotlus ravimite käitlemise, ravimite vahendamise või rakkude, kudede ja elundite käitlemise tegevusloa väljaandmise, muutmise või pikendamise kohta;
8) muu teade või taotlus, mis on aluseks ravimite käitlejat, ravimite vahendajat või rakkude, kudede ja elundite käitlejat puudutavate andmete muutmiseks;
9) „Majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse” §-s 58 nimetatud dokumendid.
(4) Andmete registrisse kandmise alusdokumendiks „Ravimiseaduse” § 100 ja „Rakkude, kudede ja elundite käitlemise ja siirdamise seaduse” § 16 kohaselt on järelevalve käigus kogutud andmed.
(1) Paragrahvi 6 lõikes 3 sätestatud registrisse kantud avalikele andmetele tagatakse juurdepääs registri vastutava töötleja veebilehelt ja riigi infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu.
(3) [Kehtetu - RT I, 28.06.2014, 140 - jõust. 01.07.2014]
Lisa Ravimiameti tegevuslubade registris esitatavate andmete koosseis


RT I 2004, 75, 522
Võlaõigusseaduse muutmise seadus1
Vabariigi Presidendi 28. oktoobri 2004. a otsusega nr 707
§ 1. Võlaõigusseaduses (RT I 2001, 81, 487; 2002, 60, 374; 2003, 78, 523; 2004, 13, 86; 37, 255) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) hasartmängust, välja arvatud loa alusel korraldatavast hasartmängust ja loteriist tulenev kohustus;»;
2) paragrahvi 52 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Sidevahendi abil sõlmitud finantsteenuse osutamise lepinguks loetakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tingimustele vastavat lepingut investeerimisteenuste ja fondivalitsejale lubatud teenuste osutamiseks ning krediidiasutustele lubatud tehingute tegemiseks, samuti kindlustuslepingut ning teenuse osutamist maksekäsundi alusel.»;
3) paragrahvi 53 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Käesolevas jaos sätestatud lepingute puhul, mis hõlmavad teenuse esmakordse osutamise kokkulepet ja sellele järgnevaid järjestikuseid toiminguid või sellele järgnevaid samasuguseid toiminguid, mis on ajalises seoses, kohaldatakse käesolevas jaos sätestatut üksnes esimese lepingu suhtes. Kui teenuse esmakordse osutamise kokkulepe puudub, kuid samad lepinguosalised teevad järjestikuseid toiminguid või eraldi omavahel ajaliselt seotud sama laadi toiminguid, kohaldatakse käesoleva seaduse §-des 54 ja 54 1 sätestatud tarbija teavitamise nõudeid üksnes esimese toimingu suhtes. Kui rohkem kui aasta jooksul ei ole sama laadi toimingut tehtud, loetakse järgmine toiming uue toimingute sarja esimeseks toiminguks, mistõttu kohaldatakse käesoleva seaduse §-des 54 ja 54 1 sätestatut.»;
4) paragrahvi 53 lõike 4 esimeses lauses asendatakse sõnad «§ 54 lõike 1 punktis 7 ja §-s 56» sõnadega «§ 54 lõike 1 punktis 7 ja lõike 1 1 punktis 6 ning §-s 56»;
5) paragrahvi 53 lõike 4 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) finantsteenuse osutamiseks, mille hind muutub rahaturul taganemistähtaja jooksul pakkujast olenemata, sealhulgas lepingutele, mille esemeks on teenused, mis on seotud välisvaluutaga või väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 81, 544; 88, 591; 2004, 30, 208; 36, 251; 37, 255) §-s 2 nimetatud väärtpaberitega;»;
6) paragrahvi 53 lõiget 4 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
« 9) reisi ja pagasi kindlustamiseks või muudele sarnastele lühiajalistele kindlustuslepingutele kestusega alla ühe kuu;»;
« (41) Käesoleva seaduse §-des 55 ja 59 sätestatut ei kohaldata sidevahendi abil sõlmitud finantsteenuse osutamise lepingutele.»;
8) paragrahvi 54 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule tuleb finantsteenuse pakkumisel teatada tarbijale mõistliku aja jooksul enne lepingu sõlmimist:
1) pakkuja tegevusala, tegevuskoha aadress ning muu tarbija ja pakkuja vahelistes suhetes oluline aadress;
2) tarbija elukohariigis tegutseva pakkuja esindaja nimi ning tarbija ja pakkuja vahelistes suhetes oluline aadress;
3) finantsteenust vahendava, soovitava või muul viisil teenuse pakkumisel osaleva ettevõtja, kes ei ole pakkuja, nimi, majandus- või kutseala, millel ta tarbijaga suheldes tegutseb ning tarbija ja ettevõtja suhete seisukohast oluline tegevuskoha aadress;
4) äriregistri number või registritunnus juhul, kui ettevõtja on kantud äriregistrisse või samaväärsesse avalikku registrisse, samuti registri nimetus;
5) järelevalve teostaja andmed, kui pakkuja tegevuseks on nõutav luba;
6) lisaks asja või teenuse hinnale kõik asja või teenusega seonduvad tasud, maksud ja kulud ning kõik teenuste osutaja vahendusel tasutavad maksud või, kui täpset hinda ei ole võimalik näidata, hinna arvutamise alus, mis võimaldab tarbijal hinda kontrollida;
7) tarbijalt nõutavad sidevahendi kasutamisest tulenevad lisakulud ning muud võimalikud maksud ja kulud, mida ei ole hinna sisse arvestatud ja mida ei tasuta pakkuja vahendusel;
8) finantsteenusega kaasnevad erilised riskid, mis on tingitud finantsinstrumentide või finantstoimingute eripärast või finantsteenuste hinna sõltuvusest finantsturgudest, mida teenuse osutajal ei ole võimalik mõjutada, ning asjaolu, et tulevikuprognoos ei sõltu varasemast tulemusest;
9) tarbija taganemisõigus vastavalt käesoleva seaduse §-le 56 või selle puudumine, taganemistähtaeg, taganemise tingimused, sealhulgas praktilised juhised taganemisõiguse teostamiseks, märkides muuhulgas ära aadressi, kuhu taganemisavaldus tuleb saata, tarbija kohustus maksta käesoleva seaduse § 58 lõikes 1 sätestatud summa ning taganemisõiguse teostamata jätmise tagajärjed;
10) poolte õigus lepingutingimuste alusel leping üles öelda või lepingust taganeda ning sellisel juhul rakendatavad leppetrahvid;
11) liikmesriik või -riigid, mille õiguse alusel pakkuja enne sidevahendi abil lepingu sõlmimist tarbijaga suhteid loob;
12) kokkulepped lepingule kohaldatava õiguse ja kohtualluvuse kohta;
13) millises keeles lepingutingimused ja enne lepingu sõlmimist antav teave esitatakse ning millises keeles kohustub pakkuja kokkuleppel tarbijaga edastama teavet kõnealuse sidevahendi abil sõlmitud lepingu kehtivusaja jooksul;
14) andmed tarbija võimaluste kohta pöörduda kohtuvälise kaebusi ja vaidlusi lahendava organi poole ning pöördumise tingimused;
15) andmed kahju hüvitamise korra kohta, mis ei ole reguleeritud tagatisfondi seadusega (RT I 2002, 23, 131; 57, 357; 102, 600; 2004, 30, 208; 36, 251 ja 252).»;
9) paragrahvi 54 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 11 loetletud andmed tuleb kasutatavaid sidevahendeid arvestades esitada heauskselt, selgelt, arusaadavalt, vastavuses heade kommetega ja arvestades piiratud teovõimega isikute kaitsmise vajadust ning selliselt, et ilmneks pakkumise äriline eesmärk.»;
10) paragrahvi 54 täiendatakse lõigetega 3, 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
« (3) Enne lepingu sõlmimist tarbijale edastatav lepingulisi kohustusi käsitlev teave peab olema kooskõlas nende kohustustega, mis tuleneksid sidevahendi abil sõlmitud lepingule kohaldatavast õigusest, kui selline leping sõlmitaks.
(4) Finantsteenuse pakkumisel telefoniside kaudu võib tarbija selgesõnalisel nõusolekul esitada üksnes järgmise teabe:
1) helistaja nimi ja tema seotus teenuse pakkujaga;
2) finantsteenuse peamiste omaduste kirjeldus;
3) hind, mille tarbija peab teenuse osutajale finantsteenuse eest tasuma, sealhulgas kõik teenuste osutaja vahendusel tasutavad maksud või, kui täpset hinda ei ole võimalik näidata, hinna arvutamise alus, mis võimaldab tarbijal hinda kontrollida;
4) viide võimalikele maksudele ja kuludele, mis ei ole hinna sisse arvestatud ja mida ei tasuta pakkuja vahendusel;
5) tarbija taganemisõigus vastavalt käesoleva seaduse §-le 56 või selle puudumine, taganemistähtaeg, taganemise tingimused, sealhulgas tarbija kohustus maksta käesoleva seaduse § 58 lõikes 1 sätestatud summa.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud juhul teavitab pakkuja tarbijat lisateabe saamise võimalusest ja kirjeldab selle laadi. Igal juhul annab teenuse osutaja täieliku teabe käesoleva seaduse §-s 54 1 sätestatud kohustuste täitmisel.»;
11) seadust täiendatakse §-ga 541 järgmises sõnastuses:
« § 541. Lepingutingimuste ja teabe esitamine finantsteenuse pakkumise korral
(1) Finantsteenuse pakkuja edastab tarbijale mõistliku aja jooksul enne lepingu sõlmimist või tarbija poolt pakkumuse tegemist lepingutingimused ning käesoleva seaduse § 54 lõigetes 1 ja 11 ning muudes seadustes sätestatud teabe püsival andmekandjal, mis võimaldab tarbijal teavet säilitada või salvestada ja taasesitada.
(2) Finantsteenuse pakkuja peab täitma käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustuse kohe pärast lepingu sõlmimist, kui leping on sõlmitud tarbija algatusel, ning kasutades sellist sidevahendit, mis ei võimalda lepingutingimuste ja teabe esitamist vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 1.
(3) Lepingu kehtimise ajal on tarbijal õigus saada lepingutingimused paberkandjal. Tarbijal on õigus vahetada kasutatavat sidevahendit, välja arvatud juhul, kui see ei ole kooskõlas lepingu või osutatava finantsteenuse olemusega.»;
12) paragrahvi 56 täiendatakse lõigetega 11, 12 ja 13 järgmises sõnastuses:
« (11) Finantsteenuse osutamise lepingu puhul algab taganemistähtaeg lepingu sõlmimise päevast või käesoleva seaduse § 54 1 lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustuse täitmisest, kui see toimub pärast lepingu sõlmimist.
(13) Loetakse, et tarbija on sidevahendi abil sõlmitud finantsteenuse osutamise lepingust tähtaegselt taganenud, kui ta on pakkujale selle kohta taganemistähtaja jooksul teate ära saatnud või teinud muul viisil taganemisavalduse, arvestades käesoleva seaduse § 54 lõike 11 punkti 9 alusel taganemisõiguse teostamiseks antud praktilisi juhiseid.»;
13) paragrahvi 56 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kui pakkuja ei ole täitnud käesoleva seaduse §-s 55 sätestatud kohustusi, võib tarbija lepingust taganeda kolme kuu jooksul asja tarbijani jõudmise päevast, teenuse puhul aga kolme kuu jooksul lepingu sõlmimise päevast. Finantsteenuse osutamise lepingust võib taganeda kolme kuu jooksul lepingu sõlmimise päevast, kui pakkuja ei ole täitnud käesoleva seaduse §-s 54 või §-s 541 sätestatud kohustusi. Kui selle kolmekuulise tähtaja kestel edastatakse käesoleva seaduse §-s 55 või finantsteenuse osutamise lepingu korral § 54 lõigetes 1 ja 11 nimetatud teave, võib tarbija lepingust taganeda käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaegadel. Teenuse osutamise lepingust taganemise õigus lõpeb, kui pakkuja on tarbija nõusolekul või algatusel alustanud teenuse osutamist enne taganemistähtaja möödumist.»;
14) paragrahvi 56 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Finantsteenuse osutamise lepingust taganemise õigus lõpeb, kui mõlemad pooled on tarbija selgesõnalisel soovil oma lepingulised kohustused enne taganemist täielikult täitnud.»;
15) paragrahvi 56 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kui tarbija lepingust taganeb, tuleb talle tema poolt tasutu tagastada viivitamata, kuid mitte hiljem kui 30 päeva jooksul lepingust taganemise teate jõudmisest pakkujani. Tarbija peab pakkujalt saadud raha ja muud esemed tagastama viivitamata, kuid mitte hiljem kui 30 päeva jooksul taganemisavalduse ärasaatmisest. Muus osas kohaldatakse taganemise tagajärgedele käesoleva seaduse §-des 188–194 sätestatut.»;
16) paragrahvi 56 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Käesolevas paragrahvis finantsteenuste kohta sätestatut ei kohaldata käesoleva seaduse §-des 57 ja 384 sätestatud krediidilepingule.»;
17) seadust täiendatakse §-ga 571 järgmises sõnastuses:
« § 571. Finantsteenuse osutamise lepinguga seotud lepingust taganemine
Kui sidevahendi abil sõlmitud finantsteenuse osutamise leping on seotud teise sidevahendi abil sõlmitud lepinguga teenuse osutamiseks finantsteenuse osutaja või kolmanda isiku poolt nendevahelise kokkuleppe alusel, võib tarbija finantsteenuse osutamise lepingust taganedes taganeda ka teisest lepingust. Muus osas kohaldatakse taganemise tagajärgedele käesoleva seaduse §-des 188–194 sätestatut.»;
18) paragrahv 58 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 58. Finantsteenuse osutamise lepingust taganemise tagajärjed
(1) Sidevahendi abil sõlmitud finantsteenuse osutamise lepingust taganemise korral võib tarbijalt nõuda pakkuja poolt tegelikult osutatud finantsteenuse hinna hüvitamist. Lepingu täitmist võib alustada pärast tarbija sellekohast nõusolekut. Tarbijalt võib nõuda lepingu esemeks oleva finantsteenuse hinna osa, mis vastab osutatud teenuste osakaalule kokkulepitud teenuste kogumahus.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tasu ei või tarbijalt nõuda juhul, kui:
1) pakkuja ei ole tarbijat maksmise kohustusest teavitanud vastavalt käesoleva seaduse § 54 lõike 11 punktile 9 või
2) teenuse osutaja alustas lepingu täitmist enne taganemistähtaja möödumist ilma tarbija selgesõnalise nõusolekuta.»;
19) paragrahvi 433 lõiget 1 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Sidevahendi abil sõlmitud elu- ja pensionikindlustuslepingutele kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 56 sätestatut.»;
20) paragrahvi 729 lõiked 3 ja 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kui ülekannet ei ole tehtud selleks ettenähtud aja jooksul, võib ülekande algataja määrata kontopidajale selleks täiendava mõistliku tähtaja.
(4) Kui ülekannet ei ole tehtud selleks ettenähtud tähtaja jooksul, tähtaja puudumisel maksekorralduse aktsepteerimisele järgneva viie pangapäeva jooksul või käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud täiendava tähtaja möödumisel, võib ülekande algataja nõuda, et kontopidaja krediteeriks tema kontot ülekandesumma ulatuses, kuid mitte rohkem kui summa ulatuses, mis vastab 12 500 eurole. Lisaks tuleb kontot krediteerida intressiga, mille määr ei ole väiksem käesoleva seaduse §-s 94 sätestatust, ajavahemiku eest ülekandejuhise tegemisest kuni konto krediteerimiseni. Kontopidaja on kohustatud ülekande algataja kontot eelnimetatud ulatuses krediteerima hiljemalt nõude esitamisele järgneval neljateistkümnendal pangapäeval, välja arvatud juhul, kui ta on juba teinud ülekande saaja kontopidajale.»
1 Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2002/65/EÜ, milles käsitletakse tarbijale suunatud finantsteenuste kaugturustust ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/619/EMÜ ning direktiive 97/7/EÜ ja 98/27/EÜ (ELT L 271, 09.10.2002, lk 16–24) ja kõrvaldatakse Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivi 97/5/EÜ kreeditkorraldusega tehtud välismaksete kohta (EÜT L 043, 10.04.1997, lk 25–30) harmoneerimisel ilmnenud puudused.