Põhikiri – Kadrina EPT
Home/Põhikiri
Põhikiriadmin2017-03-21T08:37:09+00:00
Kadrina EPT MTÜ Põhikiri 25.11.2016
I Üldsätted -MTÜS § 1, § 2, § 3, § 4
1.1 MTÜ Kadrina EPT (edaspidi Ühing) on Eestis registreeritud ja vabatahtlikkuse alusel ühinenud füüsiliste/ juriidiliste isikute iseseisev eraõiguslik kasumit mittetaotlev organisatsioon, mille põhieesmärgiks ei ole majandustegevuse kaudu tulu saamine.
1.2. Ühingu asukohaks on Rakvere tee 3-52, Kadrina alevik, Kadrina vald, Lääne-Viru maakond, 45201, Eesti Vabariik.
1.3 Ühingu majandusaasta algab 01.01. ja lõpeb 31.12
1.5. Ühing võib teha kõiki tehinguid, mis on otseselt või kaudselt vajalikud tema eesmärgi saavutamiseks.
2.1 Ühingu põhieesmärkideks on
2.1.1 Spordi edenedamine
2.1.2 Kogukonna ühendamine
2.2.1 Spordiürituste korraldamine
2.3 Ühing juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivast seadusandlusest, asutamislepingust, käesolevast põhikirjast ning muudest ühingusisestest otsustest ja lepingutest.
III Liikmeks vastuvõtmine ja ühingust väljaastumine ning väljaarvamise tingimused ja kord, liikmete õigused ja kohustused – MTÜS § 12, § 13, § 15, § 16
3.1. Ühingu liikmeks vastuvõtmist võib taotleda iga juriidiline/ füüsiline isik, kes soovib arendada Ühingu eesmärkidega kooskõlas olevat tegevust, esitab Ühingu juhatusele kirjaliku avalduse, milles kohustub täitma Ühingu põhikirja ja tasuma Ühingu sisseastumistasu ja liikmemaksu.
3.1.3 Ühingust väljaastumiseks esitab liige juhatusele kirjaliku avalduse.
Ühingu juhatus kustutab pärast käesolevas punktis toodud tähtaja möödumist ühingust väljaastunu liikmete nimekirjast.
3.3. Ühingu liikme võib Ühingust välja arvata juhatuse otsusega, kui: 3.3.1 liige ei ole majandusaasta lõpuks tasunud Ühingu liikmemaksu; 3.3.2 ei ole viimase 1 aasta jooksul osalenud ühelgi Ühingu üldkoosolekul või korraldatud üritusel.
3.3.3. Liikme väljaarvamise otsustab Ühingu juhatus oma koosolekul, teatades selle küsimuse arutelust väljaarvatavale liikmele viivitamatult kirjalikult ja tal on õigus osaleda sõnaõigusega oma väljaarvamise küsimuse arutamisel juhatuses.
3.3.4 Ühingu juhatuse poolt väljaarvatud liikmel on õigus nõuda väljaarvamise küsimuse otsustamist väljaarvamisele järgneval Ühingu üldkoosolekul.
IV Liikmete õigused ja kohustused – MTÜS § 12-§ 18
4.1 Ühingu liikmel on õigus: 4.1.1 osaleda hääleõigusega Ühingu üldkoosolekul; 4.1.2 valida ja olla valitud Ühingu juhatuse ja muude organite liikmeks; 4.1.3 saada Ühingu juhatuselt ja muudelt organitelt teavet ühingu tegevuse kohta
4.2 Ühingu liige on kohustatud: 4.2.1 järgima Ühingu tegevuses osalemisel põhikirja ja ühingu organite otsuseid; 4.2.2 tasuma üldkoosoleku poolt määratud tähtajaks liikmemaksu; 4.2.3 teatama Ühingu juhatusele ühingu liikmete arvestuse pidamiseks oma elukoha ja aadressi ning isikukoodi ning teatama uued andmed hiljemalt ühe (1) kuu jooksul pärast nende muutumist; 4.2.4 tasuma Ühingu liikmemaksu jooksva aasta eest ka siis, kui ta liikmelisus lõpeb aasta kestel.
V Üldkoosolek – MTÜS § 18, § 19, § 20, § 21, § 22, § 23, § 24, § 25, § 36
5.1. Ühingu kõrgeimaks organiks on üldkoosolek, millel iga ühingu liikmel on üks (1) hääl. 5.2 Ühingu üldkoosolek toimub vähemalt üks (1) kord majandusaasta jooksul.
5.3 Ühingu üldkoosoleku ainupädevuses on: 5.3.1 põhikirja muutmine;
5.3.2 juhatuse liikmete määramine ja tagasikutsumine, nende tasustamise aluste ja korra kehtestamine;
5.3.3 muude põhikirjaga ettenähtud organite liikmete valimine;
5.3.4 majandusaasta aruande kinnitamine;
5.3.5 juhatuse või muu põhikirjaga ettenähtud organi liikmega tehingu tegemise otsustamine, tehingu tingimuste määramine, õigusvaidluse pidamise otsustamine ning selles tehingus või vaidluses Ühingu esindaja määramine;
5.3.6 sisseastumis- ja liikmemaksu suuruse kehtestamine;
5.3.7 Ühingu lõpetamise, ühinemise, jagunemise otsustamine;
5.3.9 muude küsimuste otsustamine, mida ei ole antud teiste organite pädevusse. 5.4 Ühingu üldkoosoleku kutsub kokku juhatus: 5.4.1 majandusaasta aruande kinnitamiseks; 5.4.2 juhul, kui seda nõuab kirjalikult ja põhjust ära näidates vähemalt 1/10 ühingu liikmetest; 5.4.3 muudel juhtudel, kui Ühingu huvid seda nõuavad.
5.5 Üldkoosoleku kokkukutsumiseks saadab juhatus igale Ühingu liikmele neliteist (14) kalendripäeva enne üldkoosoleku toimumist samasisulise teate kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis näidates ära üldkoosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra.
5.6 Üldkoosolek on otsustusvõimeline, kui sellel osaleb või on esindatud üle poole Ühingu liikmetest.
5.7 Ühingu põhikirja muutmiseks on vajalik üldkoosoleku 2/3 häälteenamus ja eesmärgi muutmiseks on vajalik 9/10 /kõigi ühingu liikmete nõusolek.
VI Juhatus – MTÜS § 26, § 27, § 28, § 29, § 32, § 36
6.1. Ühingu tegevust juhib ja seda esindab juhatus, milles on 6 liiget.
6.2. Juhatuse liikmed määrab üldkoosolek ametisse 1 aastaks.
6.3. Juhatus valib juhatuse liikmete hulgast esimehe, kes korraldab juhatuse tööd.
6.4. Juhatuse ülesanneteks on Ühingu igapäevase tegevuse korraldamine, liikmete arvestuse pidamine, ühingu vara kasutamise ja käsutamise korra määramine; raamatupidamise ja aruandluse korraldamine.
VIII Ühinemine. Jagunemine. Likvideerimine. – MTÜS § 37-§ 74, § 91-§ 112
8.3. Ühingu likvideerimisel läheb vara sarnase eesmärgiga mittetulundusühingu või avaliku sektori asutuse valdusesse.
Käesolev põhikiri on kinnitatud 25.11.2016


text:
Õiguskaitse kättesaadavus keskkonnaasjades - Eesti
Eesti Vabariigi põhiseadusega ei ole ette nähtud õigust teatava kvaliteediga keskkonnale, et üksikisikud võivad tugineda kohtutes või haldusmenetlustes. http://www.legaltext.ee/et/andmebaas/tekst.asp?loc=text&dok=X0000K1&keel=en&pg=1&ptyyp=RT&tyyp=X&query=p%F5hiseadus Ta märgib siiski, et igal kodanikul on kohustus kaitsta keskkonda ning hüvitama talle tekitatud kahju (punkt 53). Peetakse loodusressursse rahvuslikuks rikkuseks ning neid tuleb kasutada säästlikult vastavalt punktile 5. Põhiseaduses on sätestatud, et igaühel on õigus olla kaitstud riigi ja selle seaduste poolt. Punkti 15 kohaselt on igaühel õigus õiguskaitsele, kui nende õigusi ja vabadusi on rikutud. Õigusakte ja erinevaid toiminguid võib vaidlustada põhiseadusega vastuolus olevaks ja et kohtud on kohustatud uuesti läbi vaatama selliste probleemidega. § -s 24 sätestatakse üksikasjalikumad eeskirjad kohtute (esimese astme kohus) hagi. Kohtuistungid on üldjuhul avalikud ja otsused tehakse üldsusele kättesaadavaks. Kohtuasja ei saa üle kanda mõnele teisele kohtule, kui seaduses sätestatud kui üks vaidluse pooled ei nõustu. Igaühel on õigus osaleda kohtumenetluses, mille pool ta on, ning samuti õigus esitada apellatsioon kõrgema astme kohtule vastavalt õigusaktides sätestatud tingimustele.
Haldus- või kohtumenetluse pooled võivad tugineda otse välislepingutele, kui:
on piisavalt täpsed (nendes nähakse ette kõik üksikasjad) ja
puuduvad siseriiklikud õigusaktid, või;
siseriiklikud õigusnormid on vastuolus rahvusvahelise lepingu.
Haldusasutused ja kohtud on kohaldanud Århusi konventsiooni õiguskaitse kättesaadavust käsitlevate eeskirjade puudumisel otse siseriikliku õiguse teatud küsimustes (nt alaline). Seda on tehtud Riigikohus (otsus nr 3-3-1-43-06). Uus halduskohtumenetluse seadustik (mida kohaldatakse alates 1. jaanuar 2012) sisaldab eeskirju, mis käsitlevad õiguskaitse kättesaadavust (eelkõige valitsusväliste organisatsioonide kaebeõigus) põhinev keskkonnakaitse kohtupraktikat selles küsimuses.
Eesti kohtusüsteem on kolmeastmeline (madalamast):
halduskohtud ja maakohtud;
ringkonnakohtud (Tallinn ja Tartu);
Ülemkohus.
Madalaima taseme kohta, st haldusasju ametiasutuste tegevuse vastu (see hõlmab suurema osa konfliktidest keskkonnaasjades) arutatakse erikohtule. Järgmiste tasandite samad kohtud lahendada vaidlusi haldus-, tsiviil-, eraõiguse alusel, ja kriminaalasju. Ringkonnakohtu ja Riigikohtu kohtunikud on siiski spetsialiseerunud ühele kolmest valdkondades (nt haldus-, tsiviil- või kriminaalõigusele). Madalaima taseme kohta (kohtud), haldus- ja kohtud Maakohtud jagunevad kohtumajadeks — puhul on 4 kohtumaja halduskohtud ja maakohtud (üks 15 igas maakonnas Eestis). Põhiseaduslikkuse Riigikohtu põhiseaduslikkuse õigusaktide läbivaatamise ja otsused:
Parlamenti (Riigikogu);
Parlamendi juhatus;
Eesti Vabariigi presidendi,
valimiskomisjoni
Õigusaktide läbivaatamine ja eespool nimetatud otsuste põhiseaduslikkuse saab algatada:
mis tahes kohus;
Õiguskantsler (ombudsman);
Euroopa Nõukogu kohaliku omavalitsuse (kommuuni), või
Üksikisikutel puudub õigus algatada otse õigusakti põhiseaduslikkuse kontroll. Nad võivad siiski taotleda otsuse läbivaatamist kohtus teise kohtumenetluse korral või üksikisikud võivad pöörduda õiguskantsleri poole. Eespool nimetatud otsuste põhiseaduslikkuse, teisalt võib vaidlustada otse üksikisikud, kelle õigusi nende otsustega. Kohtud on peamine sõltumatu organ vaidluste lahendamiseks; Euroopas on ainult piiratud hulgal vahekohtus, mitte neile lisaks. Puuduvad või muude vaidluste lahendamise asutuste, välja arvatud kohtute keskkonnaasjades. Eesti kohtusüsteem on sõltumatu. Kohtunike Halduskohtute, maakohtute ja ringkonnakohtute nimetatakse ametisse Eesti Vabariigi presidendi poolt tehtud ettepanekute alusel ülemkohtu kohtunikest. Riigikohtu kohtunikud nimetab ametisse Euroopa Parlament. Vaidluste lahendamine Eesti kohtutes toimub peamiselt võistlevuse põhimõttest, st kohus otsustab, et ühel pooltest on (vähemalt osaliselt) õigus ja teine on (vähemalt osaliselt) midagi ebaseaduslikku. Tsiviil- ja haldusasjades võivad pooled kohtus kokkuleppele jõuda. Kohus on ka vahendust (võimaluse kriminaalasjades) ei ole kättesaadavad, kui kõik pooled nõustuvad seda kasutama.
Puuduvad keskkonnaasjadele spetsialiseerunud kohtud jne, mis on spetsialiseerunud keskkonnaküsimustele. Enamasti hõlmavad keskkonnaalased vaidlused, mõne tegevuse avaliku halduse asutus ning need on seetõttu ära kuulatud kõigepealt halduskohtutes ning seejärel spetsialiseerunud kohtunikud, ringkonnakohtud ja Riigikohus. Kui isik või ettevõte on tõsiselt kahjustanud keskkonda või rikkunud olulisi kohustusi, mille eesmärk on kaitsta keskkonda (nt on ebaseaduslikult käidelda jäätmeid ja loonud ohtu keskkonnale), Kriminaalsüüdistuse võivad esitada prokuratuurile. http://www.prokuratuur.ee/en Esimene kriminaalasju, maakohtud, piirkonnakohtud ja lõpuks Riigikohtus kohtunikud, kes on neile küsimustele spetsialiseerunud. Meelepärase kohtualluvuse valimine, st kõige soodsamast kohtu isikule, kes esitab hagi kohtule, on Eestis keskkonnaküsimuste korral piiratud. Haldusasjas menetleb kohtunik, kelle tööpiirkonnas see haldusorgan, kelle tegevus vaidlustatakse (kostja), asukoht. Kui on kaks või rohkem vastajaid oli mitme kohtu pädevust, hagi esitaja võib vabalt valida nende kohtute ainupädevusse, kui üks saavutatavale eeskirjad on esitatud halduskohtumenetluse seadus. Halduskohus, kellele isik hagi, peab kõigepealt kontrollima, kas hagi on esitatud õige kohtu. Kui hagi esitati valele kohtule, edastab see õige.
Kui isik, kes esitab hagi või kostja ei ole rahul kohtuotsuse (kohtuotsus) (1. astme kohus), võib apellatsioonkaebuse ringkonnakohtule (2. aste). Õigus esitada kaebus ringkonnakohtule võib kasutada ka isik, kes ei esitanud algset hagi, kuid kelle õigusi on esimese astme kohtu otsus mõjutab. Samadel isikutel on õigus esitada apellatsioon ülemkohtule (3. ja viimase astme kohtus), kui nad ei ole rahul ringkonnakohtu otsuse teinud. Kaebuse esitaja kaebus, peab ta tõendama, et madalama astme kohus on:
(sisulisi) õigusakte valesti;
Euroopa Kohus oluliselt rikkunud eeskirju, või
ei kasutanud asjakohaselt tõendeid (seda võib kasutada ringkonnakohtule apellatsiooni põhjendust, kuid mitte kõrgeim kohus).
Mõnel juhul võib kohus kohtumenetluse lõpus (kohtumäärus kohtuotsusega otsuse asemel. Sellises olukorras võib kohtumääruse kohta apellatsiooni esitanud isikul, keda otsuse teinud kohtule. Kõnealune kohus kaalub apellatsiooni ja võib selle rahuldada; kui ta leiab, et kaebus vastab kõigile nõuetele, kuid ei nõustu apellatsiooni sisuga (kohtuotsus edastatakse läbivaatamiseks ringkonnakohtule. Sel juhul palub kohus kohtuasja esimese astme kohtute (halduskohtud) lahendab kohus piirkonnakohtu otsusega. Sellise kohtuotsuse peale ning muude kohtuotsuste piirkonnakohtud (2. astme kohtud) võib esitada ülemkohtule esitatud kohtu otsustest mõjutatud isikutele.
Kohtuotsuse tegemisel haldusotsuste kohta on Eesti kohtutel õigus läbi vaadata haldusotsuse õiguspärasus ja tühistada otsus tervikuna või osa sellest. Kohtutel ei ole õigust muuta haldusotsuste sisu; Seda on võimalik saavutada, kui Euroopa haldusasutused, juhul kui nad otsustavad teha uut otsust. Samuti võib kohus nõuda, et haldusasutus teatava tegevuse või otsuse teha, kuid ta ei saa ette näha selle tegevuse täpne sisu või otsust, kui on võimalik otsustada, et haldusasutuse nimel. On olemas mõned eripärad keskkonnaasjades kohtumenetluste võrreldes teiste haldusõigusega seotud kohtuasju, mis on seotud:
õiguskaitse kättesaadavus (kaebeõigust) ja
menetlusdokumendid (õigus vaidlustada haldusorganite menetlustoimingud).
Esiteks halduskohtumenetluse seadustik sisaldab erisätet (§ 292) on kaebeõigus keskkonnaasjades. Vastavalt selle sätte valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide kaebeõigus, kui eeldatakse, et vaidlustada haldusorgani tegevus on seotud keskkonnakaitse eesmärkide saavutamisele või valitsusvälise organisatsiooni varasemat tegevust. Määratluse kohaselt on valitsusväline keskkonnaorganisatsioon:
mittetulundusorganisatsioon, mille eesmärk on põhikirja järgi keskkonnakaitse, kelle tegevuse eesmärk on keskkonnakaitse edendamine;
isikute ühendus, kes ei ole eraldiseisev üksus, et kirjaliku lepingu kohaselt on keskkonnakaitse edendamine ja seisukohti kohaliku elanikkonna oluliselt osalt.
Keskkonnakaitse edendamine kasutatakse laiemas tähenduses, sealhulgas looduse kaitse eesmärgil sätteid inimeste tervise kaitse ning teadust ja haridust, loodusliku kultuuripärandi valdkonnas. Teiseks on võimalus vaidlustada haldusorganite menetlustoiminguid keskkonnaküsimustes laiem. Menetlustoimingud menetlustoiminguid (haldusasutus) tegevuse ettevalmistamisel — haldusakti (lõpliku otsuse), nt haldusakt keskkonnamõju eelhindamist käsitlevad otsused. Võite menetlustoimingud vaidlustada kahel juhul vastavalt § 45(3) halduskohtumenetluse seadustik:
teie õigusi (mitte menetlusõigusi) on rikutud, sõltumata lõplikust otsusest;
menetlustoimingu õigusvastasus tooks vältimatult kaasa tuua olukorda, kus lõplik otsus või muu tegevus rikub teie õigusi,
Riigikohtu varasemas praktikas tunnistanud, et keskkonnaõigus on õigusvaldkond, kus menetluskord on oluline roll seadusliku otsuse tegemisel; Menetlustoiminguid saame seega põhimõtteliselt vaidlustada. Seda, kas üks kahest menetlustoimingu vaidlustamiseks vajalikud tingimused on täidetud, otsustatakse iga juhtumi puhul eraldi.
Haldusasjades (sealhulgas keskkonnaküsimustes) võivad kohtud võtma mitmeid meetmeid omal algatusel. Esiteks peavad kohtud tagama, et kõik juhtumiga seotud asjaolud, tuleb uurida. Vajaduse korral võib kohus tõendeid koguda omal algatusel. Kohtud võivad ka kolmandad isikud, et vaidlustada, kui nad leiavad, et nende isikute õigusi otsus võib mõjutada. Samuti võivad kohtud omal algatusel muuta tähtpäevad menetlustoiminguid, mis on osalistel võimalik võtta (nt anda sellise dokumendi tõlkimist, vastuses hagile jne), teha täiendava kohtuotsuse, millega täpsustatakse või täiendatakse algset kohtuotsust, või võimaldada esialgset õiguskaitset taotleda.
Kui haldusorgan keeldub avaldamast teie soovitud teavet, peab ta saatma oma otsuse ja selle põhjendused 5 tööpäeva jooksul. Seda tähtaega võib pikendada kuni 15 päevani, kui Teie taotlus tuleb täpsustada või kui teabe kogumine on ajamahukas. Taotluse korral teabe avaldamisest keeldumist käsitatakse haldusaktide ja see peab sisaldama teavet võimaluste kohta, koht, aeg ja kord, millega vaidlustatakse keeldumist vastavalt haldusmenetluse seaduse § 57(1). Kui te taotlete juurdepääsu keskkonnaalasele teabele ja teile keeldutakse või teabenõudele vastatakse valesti/ebapiisavalt, on Teil õigus:
a vaidega andmekaitse inspektsioon või; http://www.aki.ee/en
b) esitada hagi halduskohtule.
Mõlemas menetluses, siis on teil õigus vaidlustada keeldumise õiguspärasus või puudulik vastus ning taotleda otsuse tühistamist ja/või uue otsuse tegemiseks. Vaide esitamine Andmekaitse Inspektsioon ei takista hiljem kohtule taotluse esitamisega vaidlustada kas algne keeldumine või vale/ebapiisav vastus või inspektsiooni otsus teie probleem. Selleks et vaidega andmekaitse inspektsioon, peate te esitama suulise või kirjaliku avalduse 30 päeva jooksul pärast Teile teatati tagasilükkamise jne suulise väljakutsetest on registreeritud Eesti andmekaitse inspektsioon. Vaidlustamine peab sisaldama mitmesuguseid elemente, näiteks nimi ja kontaktandmed, vaide esitaja arutluskäik on selge nõue jne (nõutavate elementide täielik loetelu on esitatud haldusmenetluse seaduse § 76). http://www.legaltext.ee/et/andmebaas/tekst.asp?loc=text&dok=X40071K4&keel=en&pg=1&ptyyp=RT&tyyp=X&query=haldusmenetluse Te võite esitada halduskohtule hagi posti teel, viia kirjalikult hagi kohtumaja või elektrooniliselt (e-posti või elektroonilise infosüsteemi (E-toimik)). http://www.e-toimik.ee/ Erinevad tähtajad sõltuvalt parandusmeede:
30 päeva, kui isik palub tühistada otsuse mitte lubada;
1. aastal, kui isik soovib sellele vastust, sest haldusorgan on viivitanud;
3 aastat, kui asjaomane isik soovib, et Üldkohus tunnistaks haldusorgani tegevuse õigusvastaseks (õigusvastasuse deklaratsiooni, ei kaasne siiski automaatselt otsuse tühistamist).
Nii probleeme Andmekaitse Inspektsioon ja toimingute halduskohtud, võite kasutada õigusesindaja (või nõustaja), kuid see ei ole kohustuslik. Kohtutel (nagu ka Andmekaitse Inspektsioon) on juurdepääs vaidluse esemeks. See on vajalik, et hinnata õiguspärasuse, haldusorgani tegevuse osana. Need andmed võivad kohtud omal algatusel, kuid nad võivad nõuda selle teabe avaldamist, kui puudub alus piirangud (näiteks oht riigi julgeolekule või kaitsealustele liikidele).
Keskkonnaasjadega seotud haldusmenetluste toimumispaigas avatud menetlus. See tähendab, et üldsusele antakse sellisest menetlusest teada ning haldusakti taotlus ja akti eelnõu tehakse üldsusele kättesaadavaks. Juhul Keskkonnalubade ja keskkonnamõju hindamise menetlustes on kõigil õigus esitada suulisi või kirjalikke märkusi. Muudes menetlustes on teil õigus esitada märkusi siis, kui teil on küsimuse vastu õigustatud huvi, või võib mõjutada teie õigusi on haldusakti. Olulisemate juhtumite korral, korraldatakse ka ärakuulamine. Avatud haldusmenetlust üldsätete punktides 46-50 on esitatud haldusmenetluse seaduse kohaselt. http://www.legaltext.ee/et/andmebaas/tekst.asp?loc=text&dok=X40071K4&keel=en&pg=1&ptyyp=RT&tyyp=X&query=haldusmenetluse Täiendavad üksikasjad Keskkonnaasjadega seotud haldusmenetluste leidub palju spetsiaalseid õigusakte, mis käsitlevad keskkonnalubasid, keskkonnamõju hindamist ja ruumilist planeerimist, näiteks välisõhu kaitse seaduses, veeseaduses, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduses, ruumilise planeerimise seadus
Kui te ei ole haldusotsusega rahul, võite te esitada kas hagi või vaide (vaie esitada). Halduslikud probleemid on läbi vaadanud järelevalve haldusorgan esmase otsustaja. Mõnel juhul on apellatsioonkaebus vaadatakse läbi sama asutus, kes tegi esialgse otsuse, nimelt kui:
haldusorgan kuulub otse ministri kontrolli alla;
Seadusega ei ole ette nähtud selle haldusorgani järelevaataja.
Halduslikud probleemid on vabatahtlik, st ei ole Teil vaja esitada, olema lubatud esitada kohtule hagi hiljem. Teil on siiski õigus esitada hagi alles pärast seda, kui kontrollikoda haldusalaseid probleeme on läbi vaadatud ja te ei ole tehtud otsusega rahul. Kohtud analüüsivad nii sisulist kui ka protseduurilist õiguspärasust haldusotsuseid. Protseduurilise õiguspärasuse läbivaatamine tähendab, et kohus kontrollib, kas on rikutud teie menetlusõigusi. See võib mõnel juhul olla ka aluseks otsuste tühistamise menetluse lõpus (kui menetlusnormide rikkumine võis mõjutada otsuse). Sisulise õiguspärasuse läbivaatamine tähendab seda, et kohus kontrollib, kas on õigesti kohaldatud haldusorgani poolt vaidlustatud otsuse tegemisel. Kohtutel on õigus kontrollida ka seda, kas haldusorganite poolt kasutatud andmete alusel õigesti oma otsuste eest ja kas haldusorganid olid kogunud vajalikku teavet. Lisaks võivad kohtud kontrollida, kas otsused on proportsionaalsed ja ei ilmne viga on tehtud, nt eelistatakse majandushuve ilma või peaaegu üldse tähelepanu sotsiaalsete või keskkonnaalaste huvidega vastuolus. Seevastu juhul, kui ei esine ilmset viga on kaalutlusruum, ei saa Euroopa Kohus otsustada, kas kaalutlusõigust kasutati parimal (kõige eesmärgipärased, tõhusamal jne) viisil.
Sa saad vaidlustada ruumiliste planeeringute eri tasandite (riiklik, maakonna-, üld- ja detailplaneeringu) halduskohtus. Kõigil kodanikel on õigus kohtus vaidlustada; täiendavad kriteeriumid, mida kohaldatakse Halduskohtumenetlustes harilikult (eelkõige teie õiguste rikkumine) ei kohaldata. Otsuse vaidlustamiseks peate te esitama hagi halduskohtule, kus tavaline Halduskohtumenetlused toimuvad. http://www.kohus.ee/et/kohtusse-poordumine/haldusasjad http://www.kohus.ee/en/estonian-courts/contacts Võite kasutada esindajat (või nõustaja) menetluses osaleda, kuid see ei ole kohustuslik. Ruumilise planeerimise võtmeotsusega läbivaatamisel kontrollib kohus seda, kas otsus oli õiguspärane, s.t haldusmenetlus viidi läbi nõuetekohaselt ja kõiki muid (sisulisi) õigusakte kohaldati õigesti. Kohtud peavad hindama ka seda, kas haldusorganil oli kogu vajalik teave ja võttis arvesse kõiki asjakohaseid kaalutlusi. Kui haldusorganid on laialdased volitused ruumilise planeerimise küsimused, ei saa kohtud tühistada otsust tõhususe, eesmärgikohasuse jne, välja arvatud juhul, kui kaalutlusõiguse tehti ilmne viga. Selline olukord tekiks näiteks juhul, kui haldusorgan ülimuslikuks majanduslike kaalutluste ilma või peaaegu üldse looduskaitse vajadustele ilma asjakohase selgituseta.
Esialgset õiguskaitset (isikute õiguste esialgset kaitset) võib Euroopa Kohus mis tahes hetkel Euroopa Kohtu menetluses. Ainult esialgse õiguskaitse üldeeskirju ruumilisi planeeringuid käsitlevate juhtumite suhtes. Kohus võib võimaldada esialgset õiguskaitset ühe taotluse alusel vaidluspoolte, vaid ka omal algatusel. Samas kohaldatakse ainult juhul, kui kohtuotsuse täitmine on ohus, nt loa omaja tegevus muudaks/kahjustaks keskkonda pöördumatult. Puuduvad erieeskirjad kehtivad taotleda esialgset õiguskaitset seoses IPPC lubadega.
Keskkonnamõju eelhindamist käsitlevaid otsuseid (otsused selle kohta, kas algatada keskkonnamõju hindamise protsess või mitte) käsitatakse menetlustoiminguid (menetlustoimingud). See tähendab, et saate neid eraldi vaidlustada üksnes lõplike otsuste (nt keskkonnaload), kui:
nendega rikutakse teie õigusi (mitte menetlusõigusi), sõltumata lõplikust otsusest;
menetlustoimingu õigusvastasus tooks vältimatult kaasa tuua olukorda, kus lõplik otsus või muu tegevus rikub teie õigusi.
Hiljutise kohtupraktika kohaselt (nt otsus kohtuasjas 3-3-1-63-11 ja 3-3-1-101-09) võib keskkonnamõju eelhindamise otsuseid vaidlustada eraldi ainult juhul, kui haldusorganil oli seadusest tulenev kohustus algatada keskkonnamõju hindamise protsess. http://www.nc.ee/?id=142 Kui eelhindamise otsus põhines (st haldusasutuse kaalutlusõigus oli võimalus algatada menetlus), ei saa eraldi vaidlustada lõplikust otsusest (näiteks välisõhu saasteluba või IPPC luba). Keskkonnamõju eelhindamist eraldi vaidlustamiseks peate te esitama hagi halduskohtule, kus tavaline Halduskohtumenetlused toimuvad. http://www.kohus.ee/et/kohtusse-poordumine/haldusasjad http://www.kohus.ee/en/estonian-courts/contacts Kaebeõiguse saamiseks peate te tõendama, et rikuti teie õigusi või et teie õigustatud huvid on otseselt mõjutatud. Rikutud on keskkonnakaitse valitsusvälised organisatsioonid. Kohtud kontrollivad, kas menetlus viidi läbi nõuetekohaselt ja otsus tehti kooskõlas seadusega. Kohtu kontroll on piiratud, et haldusorganite kaalutlusõiguse väärkasutust üksnes ilmne.
KMH ulatuse määramist käsitlevaid otsuseid (otsused keskkonnamõju hindamise sisu ja ulatuse kohta) käsitatakse menetlustoiminguid (menetlustoimingud). See tähendab, et saate neid eraldi vaidlustada üksnes lõplike otsuste (nt keskkonnaload), kui:
KMH ulatuse määramist eraldi vaidlustamiseks peate te esitama hagi halduskohtule, kus tavaline Halduskohtumenetlused toimuvad. Selle kaebeõiguse saamiseks peate te tõendama, et rikuti teie õigusi või et teie õigustatud huve otseselt puudutab. Rikutud on keskkonnakaitse valitsusvälised organisatsioonid. Kohtud kontrollivad, kas menetlus viidi läbi nõuetekohaselt ja otsus tehti kooskõlas seadusega. Kohtu kontroll on piiratud, et haldusorganite kaalutlusõiguse väärkasutust üksnes ilmne.
KMHd käsitlevad lõplikud otsused keskkonnamõju (heakskiitmine haldusorgani poolt) käsitatakse menetlustoiminguid (menetlustoimingud). See tähendab, et saate neid eraldi vaidlustada üksnes lõplike otsuste (nt keskkonnaload), kui:
Load väljastatakse keskkonnamõju hindamise aruannete heakskiitmisest eraldi ning neid käsitatakse haldusaktidena, mida võib vaidlustada kohtus, kui nendega rikutakse teie õigusi. KMHd käsitleva otsuse eraldi vaidlustamiseks või lõpliku arendusloa vaidlustamiseks peate te esitama hagi halduskohtule, kus tavaline Halduskohtumenetlused toimuvad. Selle kaebeõiguse saamiseks peate te tõendama, et rikuti teie õigusi või et teie õigustatud huve otseselt puudutab. Rikutud on keskkonnakaitse valitsusvälised organisatsioonid. Võite kasutada esindajat (või nõustaja) menetluses osaleda, kuid see ei ole kohustuslik. Ei pea te aktiivselt osalema avalikus arutelus ning teha märkusi jne kaebeõiguse saamiseks, kui teie õigusi rikutakse otseselt. Kuid praktikas võib aktiivne osalemine menetluses võib osutuda oluliseks, et vaidlustada väiksemaid, vähem ilmseid vajakajäämisi keskkonnamõju hindamise menetluste ja keskkonnamõju. Seepärast tuleks kaasata otsustusprotsessi nii varakult kui võimalik. Menetlusõiguste rikkumine ei ole teile siiski õigust vaidlustada keskkonnamõju eelhindamist, keskkonnamõju hindamise sisu määramine või heakskiitmisotsust, kuna need on menetlustoiminguid (menetlustoimingud). Kohtud kontrollivad, kas menetlus viidi läbi nõuetekohaselt ja otsus tehti kooskõlas seadusega. Kohtu kontroll on piiratud, et haldusorganite kaalutlusõiguse väärkasutust üksnes ilmne. Kui vaadatakse läbi eraldi KMH otsused või load, kohtutel on õigus kontrollida sisulisi ja tehnilisi tõendeid. Need ei asenda siiski haldusakti sisu, vaid üksnes selle tühistama, kui need järeldused on väärad.
Esialgset õiguskaitset (isikute õiguste esialgset kaitset) võib kohus igal ajal kohtumenetluse ja põhimõtteliselt ka keskkonnamõju hindamist käsitlevate juhtumite korral üldeeskirjade kohaselt. Kohus võib võimaldada esialgset õiguskaitset ühe taotluse alusel vaidluspoolte, vaid ka omal algatusel. Kuid kohtutel kohaldada esialgset õiguskaitset ainult juhul, kui ohus on kohtuotsuse täitmisele pööramist, s.t pöördumatut kahju keskkonnale. Kuna KMHd käsitlevad lõplikud otsused ei luba isikul alustada arendamist, mis võib kahjustada keskkonda (tegevuse puhul tuleb luba väljastada KMHd käsitleva lõpliku otsuse alusel), ei ole tavaliselt sellises menetluses kohaldada esialgset õiguskaitset.
Te võite vaidlustada IPPC lubade väljastamise otsuseid, mille Keskkonnaamet (ala) halduskohtus. http://www.keskkonnaamet.ee/eng Kohtus kaebeõiguse saamiseks peate te tõendama, et otsusega rikutakse teie õigusi; keskkonnakaitse valitsusvälised organisatsioonid, õiguste rikkumine on eeldatav. Otsuse vaidlustamiseks peate te esitama hagi halduskohtule, kus tavaline Halduskohtumenetlused toimuvad. http://www.just.ee/10165 Võite kasutada esindajat (või nõustaja) menetluses osaleda, kuid see ei ole kohustuslik. Ei pea te aktiivselt osalema avalikus arutelus ning teha märkusi jne kaebeõiguse saamiseks, kui teie õigusi on otsusega otseselt rikutud. Teisest küljest, kui teete ja teie menetlusõigusi rikutakse, oleks see eraldiseisev põhjus, et Eesti kohtutes on kaebeõigus. Ka praktikas osutuda haldusmenetluses osalemine oluliseks, et vaidlustada väiksemaid, vähem ilmseid õigusnormide rikkumisi. Seepärast tuleks kaasata otsustusprotsessi nii varakult kui võimalik. Kohtud kontrollivad, kas menetlus viidi läbi nõuetekohaselt ning mille keskkonnaamet saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli loa andmise otsus tehti kooskõlas seadusega. Kohtutel on õigus kontrollida ka sisulisi ja tehnilisi tõendeid jms, kuid nad ei saa asendada otsuse sisu väljastada loa või ennast, vaid üksnes otsuse tühistada, kui nad peavad seda õigusvastaseks. Otsuse tühistamine muudaks ka väljaantud loa kehtetuks. Esialgset õiguskaitset (isikute õiguste esialgset kaitset) võib Euroopa Kohus mis tahes hetkel Euroopa Kohtu menetluses. Ainult esialgse õiguskaitse üldeeskirju IPPC lubasid käsitlevate juhtumite suhtes. Kohus võib võimaldada esialgset õiguskaitset ühe taotluse alusel vaidluspoolte või omal algatusel. Samas kohaldatakse ainult juhul, kui kohtuotsuse täitmine on ohus, nt loa omaja tegevus muudaks/kahjustaks keskkonda pöördumatult. Puuduvad erieeskirjad kehtivad taotleda esialgset õiguskaitset seoses IPPC lubadega.
Keskkonnaasjades, võite pöörduda otse kohtu poole füüsiliste või juriidiliste isikute vastu vaid kahju hüvitamise või teie omandiõiguste kaitsmiseks. Need väited on reguleeritud õigusaktidega, peamiselt võlaõigusseaduse ja §. http://www.legaltext.ee/et/andmebaas/tekst.asp?loc=text&dok=X30085K4&keel=en&pg=1&ptyyp=RT&tyyp=X&query=V%F5la%F5igusseadus+%28seisuga+18%2E07%2E2011%29 http://www.legaltext.ee/et/andmebaas/tekst.asp?loc=text&dok=X0004K11&keel=en&pg=1&ptyyp=RT&tyyp=X&query=asja%F5igusseadus Kahju hüvitamise nõuded ja omandi kaitse on selle esimese astme halduskohtud. Kui kahju on põhjustatud Teile keskkonnaohtliku tegevusega, võite te nõuda hüvitist:
kahju ise (tervisekahju jne);
teie varale tekitatud kahju;
põhjustatud kahju keskkonnakvaliteedi halvenemine;
kahju, mis on seotud kulud;
kulud, mis on seotud kahju tagajärgede leevendamisega;
kahju, mis tuleneb kergendavate meetmete kohaldamist.
Teil on õigus lepinguvälise kahjuga, kui kahju tekitati õigusvastaselt ja isik on süüdi, st kahju oli põhjustatud hooletusest või tahtlikult. Mõnel juhul kohaldatakse mittesüülist vastutust, st kahjuhüvitis määratakse isegi juhul, kui isik ei põhjustanud kahju hooletuse tõttu või tahtlikult. Selleks et kaitsta oma vara likvideerimise korral võite taotleda teie omandiõiguse mis tahes rikkumise.
Kui keskkonnaküsimus on seotud haldusotsusega, võite te esitada nõude (hagi) halduskohtule otse riigi vastu otsuse teinud asutus (nt Keskkonnaamet). Nimetatud menetluse raames, on Teil õigus nõuda:
tühistada tervikuna või osaliselt haldusakti (lõpliku otsuse);
haldusakti väljastamist või tegevuse alusel;
haldusakti keelamine või tegevuse alusel;
avaliku õiguse kohaselt tekitatud kahju;
õigusvastaste tagajärgede kõrvaldamist haldusakti või tegevusega;
luua haldusakti tühisuse, haldusakti või õigusvastase tegevuse või muude faktiliste asjaolude tõttu, mis on seotud avalik-õiguslikus suhtes.
Oluline on märkida, et haldusakti tühistamise lõpetamise kohtus ning seega ei saa luua õigusi ja kohustusi. Luua õigusvastane haldusakt, teisalt ei lõpeta see automaatselt, tuleb see kehtetuks tunnistada, kui asjaomane haldusasutus ise.
Keskkonnavastutuse küsimustes on asutus, kes määrab kindlaks kahju ja vastutavad isikud ning kellel on õigus võtta vajalikke meetmeid, on Euroopa Keskkonnaamet. http://www.keskkonnaamet.ee/eng Keskkonnaministeerium vastutab, teatades liikmesriikide ametiasutustele ELi juhul, kui kahju on piiriülest laadi. http://www.envir.ee/?set_lang_id=2 Keskkonnavastutuse jõustamiseks peaksite te kõigepealt esitama taotluse Keskkonnaametile. Taotlusi võib esitada, kui:
olete mõjutab või võib mõjutada kahju keskkonnale;
Teil on õigustatud huvi selle küsimuse vastu; või
Teie õigusi on rikutud keskkonnale tekitatud kahju või selle tekkimise ohu.
Valitsusvälistel keskkonnaorganisatsioonidel, õigusi ja õigustatud huvisid peetakse. Kui keskkonnaamet keeldub meetmete võtmiseks ja te soovite jõustada keskkonnavastutust kohtutes, peate Te kõigepealt ära kõik haldusmenetluste suhtes. See tähendab, et tuleb esitada vaie haldusprobleemide (keskkonnaministeerium) 30 päeva jooksul. Ministeerium annab oma otsuse vaidlustada 30 päeva jooksul. Pärast seda, kui olete kaotanud vaide nõudega, võite te esitada hagi halduskohtule. Selleks et vaidlustada otsus taotluse kohta otsuse, peab ta ise, rikutakse teie õigusi või et teie õigustatud huve puudutada. Kohtutel on õigus nõuda, et Keskkonnaamet tagab teie taotluse keskkonnavastutuse.
Kui isik rikub keskkonnaõigust, võivad riigiasutused algatada. Karistatav tegevus on jagatud kahte kategooriasse:
Väärtegude; ning
kuritegusid.
Keskkonnaasjadega seotud väärtegude tegeleb Keskkonnainspektsioon (KKI) arvestades on kohtute prokuratuuri (prokuratuur). http://kki.ee/eng/ http://www.prokuratuur.ee/en Kui te soovite vaidlustada tegevuse või tegevusetuse tõttu — tegevusetuse, on teil õigus esitada vaie (haldusalaseid probleeme). Halduslikud probleemid on enamasti vabatahtliku alternatiiviga kohtule hagi; neid ei pea enne hagi esitamist. Mõnel juhul, nt keskkonnavastutuse valdkonnas tuleb kasutada haldusprobleemidest, enne kui võib esitada hagi Euroopa Kohtule. Kui te leiate, et õigusakt on põhiseadusega vastuolus või teatud tegevuse, tegevusetuse või tegevusetus avaliku sektori asutus rikub teie põhiseaduslikke õigusi, võite taotluse (Õiguskantsler Õiguskantsler). http://oiguskantsler.ee/en Õiguskantsleri ülevaated seadusandliku akti põhiseadusele vastavust või avaliku võimu organi tegevust ning tal on õigus esitada soovitusi ja ettepanekuid olukorra lahendamiseks.
Õiguskantsler on sõltumatu ametiisik, kes täidab kahte funktsiooni: http://oiguskantsler.ee/en ta on üldine organ esitada petitsioone (ametiasutuste) ja The Guardian, vaadata läbi õigusaktid. Kui leiad sobiva õigusakt (kas riigi või kohaliku omavalitsuse oma) on põhiseadusega vastuolus, võite te esitada avalduse õiguskantslerile. Esimees:
ettepaneku esitaja toob selle õigusakti põhiseadusega kooskõlla;
esitama memorandumi koostaja (siis, kui õigusaktid on endiselt koostamisel);
esitatakse parlamendile (Riigikogu) tuua välja probleemid.
Kui te leiate, et on rikutud teie põhiseaduslikke õigusi, mida avaliku sektori asutus, võite ka esitada avalduse õiguskantslerile. On Õiguskantsleril on õigus teha järgmist:
soovitus toimida seaduslikul viisil ja järgida hea halduse põhimõtteid;
ettepanek rikkumise kõrvaldamiseks.
Kui soovitusi või ettepanekuid ei võeta arvesse, võib õiguskantsler esitada järelevalveasutusele aruande kõnealuse ameti, Vabariigi Valitsusele ja Riigikogu Euroopa. Soovitused ja ettepanekud on lõplikud ning neid ei saa kohtus vaidlustada. Kuigi need ei ole õiguslikult siduvad, on need tavaliselt arvesse võtta kummagi riigi ametiasutused või nende ülemused.
Keskkonnainspektsioon on peamine riigiasutus, kes vastutab keskkonnaõiguse jõustamise eest. See hõlmab väärtegude ja kuritegude uurimist nende isikute või ettevõtjate poolt keskkonnaõiguse valdkonnas. Väärtegude puhul, on keskkonnainspektsioonil ühtlasi õigus määrata rahatrahve. Väärtegude eest (arest, võivad olla ka kohtud taotluste kohta, mille Keskkonnainspektsioon. Kui teil avastada keskkonnareostus või vahejuhtumi korral peaksite sellest teavitama keskkonnainspektsiooni, kes hakkab seejärel asja uurima.
Prokuratuuril on ainuõigus esitada süüdistus kuriteo toime pannud isikute või ettevõtjate kohtusse pöörduda. Nii on see ka keskkonnakuritegude puhul; selliste süütegude uurimine teostavad Keskkonnainspektsioon. Kuritegude eest (rahaline karistus rahatrahvi või vangistusega, võib kohtu määratud. Erasüüdistuse esitamine ei ole Eestis; Kriminaalmenetluse võib algatada ainult kohtutele prokuratuurile. http://www.prokuratuur.ee/en See kehtib ka keskkonnaõiguse valdkonnas.
Vastavalt haldusmenetluse seaduse ja halduskohtumenetluse seadustik, kasutatakse järgmisi üldeeskirju selleks, et kindlaks määrata, kellel on õigus vaidlustada riigiasutuste tegevust. Need eeskirjad ei kehti ruumilise planeerimise otsuste vaidlustamiseks, mille peale saab igaüks väidetega õigusvastasuse kohta.
Üksikisiku õiguste rikkumine või üksikisiku vabaduste piiramine ametivõimude poolt. Õigused või vabadused võivad tuleneda otseselt põhiseadusest või muudest seadustest.
Üksikisiku õiguste rikkumine ametivõimude poolt. Keskkonnaasjades on otseselt puudutatud isikute haldustegevuse taotluse võib esitada ka. Otsese puutumuse peab olema seotud isiku õigustatud huvidega; riigiasutuse tegevusel peab olema märkimisväärne ja tegelik mõju sellistele huvidele.
Valitsusväliste organisatsioonide keskkonnakaitse valdkonnas, õiguste või vabaduste rikkumist tuleb eeldada.
Valitsusväliste organisatsioonide keskkonnakaitse valdkonnas, õiguste rikkumisega või otsese puutumuse eeldatakse.
Ajutistel töörühmadel on õigus vaidlustada ainult haldusalase tegevusega, kui nad tegutsevad aktiivselt keskkonnakaitse valdkonnas. Õiguste või vabaduste rikkumisega, vaid ka kõnealuste ajutiste rühmade puhul kaebeõiguse saamiseks haldusprobleemide menetlusi.
Ajutised töörühmad on ainult õigus esitada kohtule hagi keskkonnaküsimustes ja seda juhul, kui nad tegutsevad aktiivselt keskkonnakaitse valdkonnas. Õiguste rikkumisega või otsese puutumuse ei nõuta, kuid samuti eeldatakse, et sellistel ajutistel töörühmadel on kaebeõigus.
ELis asuvate valitsusväliste keskkonnakaitse valdkonnas, õiguste rikkumisega või otsese puutumuse eeldatakse liidu õigusega reguleeritud valdkondades (näiteks IPPC, keskkonnamõju hindamine) vastavalt mittediskrimineerimise põhimõttele.
Riigiasutused ei saa vaidlustada teiste riigiasutuste tegevust, sest need ei ole eraldiseisvad juriidilised isikud. Samas võivad kohalikud omavalitsused vaidlustada teiste riigiasutuste tegevuse, kui rikutakse nende õigusi või vabadusi piirata. Sama kehtib muude avalik-õiguslike juriidiliste isikute (näiteks ülikoolid, sihtasutused jne)
Riigiasutused ei saa vaidlustada teiste riigiasutuste tegevust, sest need ei ole eraldiseisvad juriidilised isikud. Samal ajal muud avalik-õiguslikud juriidilised isikud (näiteks ülikoolid, riiklikud fondid jne) vaidlustada teiste riigiasutuste tegevuse, kui rikutakse nende õigusi.
Ka kohalikud omavalitsused võivad vaidlustada teiste riigiasutuste tegevuse, kui rikutakse nende õigusi või kui vaidlustatud tegevus takistab, mis kahjustab nende ülesannete täitmist.
Enamus valdkondlike ja menetlusnormid keskkonnaõiguse valdkonnas ei sisalda erisätteid kaebeõiguse kohta. Sama kehtib ka keskkonnamõju hindamise valdkonnas ning saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta. Seega on teil õigus esitada hagi vastavalt üldeeskirjad on esitatud halduskohtumenetluse seadustikus. Erinõudeid on siiski leitud ruumilise planeerimise valdkonnas. Ruumilise planeerimise küsimustes erinevad kaebeõigust käsitlevaid eeskirju, kui haldusõiguse muudes valdkondades, sealhulgas keskkonnaõiguse. Ruumilise planeerimise seaduse kohaselt on teil õigus esitada hagi halduskohtule, et vaidlustada otsus luua ruumiline planeering, kui:
on rikutud teie õigusi või piiratud teie vabadusi;
Te leiate, et otsus on vastuolus seaduste või muude õigusaktidega.
See tähendab, et te võite vaidlustada lõpliku haldusotsuse suhtes, kuna sellise ruumilise planeeringu õiguspärasuse, ilma et probleem. Õiguskantslerit peetakse eraldiseisvaks juriidiliseks isikuks; Seepärast on tal õigus vaidlustada riigiasutuste tegevus, et kaitsta enda õigusi nii halduslikke probleeme ja esitada kohtule hagi. Peale selle on õiguskantsleril õigus algatada distsiplinaarmenetlus kohtunike vastu. Distsiplinaarmenetluse võib algatada, kui kohtunik on õigusvastaselt täitmata oma ametikohustused või ei ole neid täitnud omanikuks. Arutab distsiplinaarmenetluse distsiplinaarnõukogu koja kohtunikest koosnevate kohtusüsteemi eri tasanditel. Prokurörid on kaebeõigus ainult kriminaalmenetlustes, st nad võivad esitada süüdistusi seoses kuritegude (kuriteod). Keskkonnainspektsioonil on kohtutes kaebeõigus keskkonnaalaste väärtegude korral (väärteod). Väärtegude eest, võib inspektsioon oma trahve; Seevastu kinnipidamist võib kohaldada üksnes kohtute inspektsiooni kohaldamise kohta.
Keskkonnaküsimustega seotud kohtumenetlustes võite valida ise esindada või kasutada professionaalse õigusesindaja. Järgmised isikud võivad Teid esindada Teie kohtutes:
pooldab (advokaat), kes kuulub Eesti Advokatuur; http://www.advokatuur.ee/?id=4&PHPSESSID=e2c9799e016cde30434d1dec06f20c67
isikud, kellel on suurem, st isikuid, kes on omandanud vähemalt magistrikraadi õigusteaduses või samaväärse kvalifikatsiooni.
Vandeadvokaadid võivad teid esindada ainult kõrgeima kohtu — Riigikohtu (Eesti). Seaduslikel esindajatel on õigus tegutseda teie nimel ja esindada teid isegi siis, kui te ei ole. Samal ajal võib piirata oma esindaja. Piiramise õigus, mida Euroopa Kohus ainult siis, kui sellest on kohtule ja teistele isikutele. Kohtud võtavad arvesse ainult piiranguid:
Menetluse lõpuks kompromissile; või
loobuda hagi.
Võite kasutada ka nõustab keskkonnaasjadega seotud kohtumenetlustes. Erinevalt seaduslike esindajate, õigusnõustajad ei ole üldjuhul õigust tegutseda teie nimel ja ilma teie kohalolek. Samas on neil õigus osaleda menetluses koos teiega ning samuti esitada avaldusi ja nõudeid jms. Selliseid avaldusi, nõudeid jms tulenevad viivitamata, välja arvatud juhul, kui te saate neid parandada. Samuti selgitatakse seda õigust kohtud teie kui otsustate kasutada nõustaja. Kõigi advokaadibüroode nimekiri on Eesti Advokatuuri seotud nende asukoha järgi on esitatud siin. https://www.advokatuur.ee/eng/advocates/find-advocates?attorney_filter%5Bregion%5D=&attorney_filter%5Bletter%5D=&attorney_filter%5Btype%5D%5B%5D=Assotsieerunud+liige Mitmed olulisemad advokaadibürood on loetletud ka keskkonnaõiguse valdkonnas, milles nad pakuvad õigusteenuseid (sealhulgas esindus), nt:
SORAINENI
Õigusabi (sealhulgas keskkonnaasjades) on Eesti ka Keskkonnaõiguse Keskus. http://k6k.ee/en Viimased on avaliku huvi valitsusväline organisatsioon; Seetõttu ei ole võimalik talle pakkuda õigusabi, kui see oleks vastuolus avalike huvidega.
Keskkonnaasjades, nagu muud haldusasjad, Te peaksite esitama tõendid oma väidete toetuseks. Te peaksite esitama tõendid kas koos või eelmenetlust (enne asja arutamist) hilisem. Kui te ei suuda esitada tõendeid (näiteks kui andmed on sellise eraisiku valduses, kes keeldub neid jagada), peaksite te selgitama, miks see ei ole võimalik ja mille kohta tõendeid ei leitud. Kui kohtud leiavad, et tõendeid ei ole piisavalt, võivad nad paluda Teil esitada või neid ise koguda. Kui Te ei esita tõendeid ja kohus ei suuda ise tõendeid koguda, võib kohus otsustada, et teie väide on alusetu. Ühtegi liiki tõendeid eelistas Euroopa Kohus põhimõtteliselt. Pooled ei või piirata ka tõendite vastuvõetavaks või eelistada teatavat liiki tõendeid. Kõikide tõendite kontrollimisel hinnata igast seisukohast üldiselt ja objektiivselt, võttes arvesse ka erinevate tõendite vahel. Kohtunikud teevad lõpliku otsuse selle kohta, kas väide on tõendatud nende tõenditega, mis põhineb südametunnistusest. Peate tõendama eelmenetluse käigus (enne asja arutamiseks). Pärast võite te esitada uusi tõendeid ainult kohus alustas arutelu järgmistel erandjuhtudel:
Euroopa Kohus ei saa korraldada kohtuistung (nt kirjaliku menetluse ja tõendite esitamise tähtaega ei olnud paika pandud enne istungi algust;
esitada uusi tõendeid ei viivita kohtumenetlust; või
Teil on võimalik tõendada, et teil oli hea põhjusega.
Kohtud võivad taotleda menetluse pool või tema töötaja, avaliku sektori asutus või krediidiasutus, kindlustusandja, investeerimisfond (nt pank) esitada teavet, mis on vajalik vaidluse lahendamiseks ja mis on eeldatavalt selle isiku valduses. Kohtud võivad kehtestada tähtaeg ja isikud on kohustatud esitama teabe selle aja jooksul. Selle kohustuse rikkumise korral võib Euroopa Kohus määrata trahvi. Kui soovite kasutada ekspertarvamus tõendina kohtumenetlustes võite lepingu eksperdi ja esitada tema arvamuse tõendina. Teise võimalusena võite ka paluda, et kohus korraldaks ekspertide esialgne menetlus (enne kohtuistungit). Kohtud võivad küsida eksperdiarvamust otsuse langetamiseks, kui see on tähtis ja nõuab erialaseid teadmisi. Eksperdiarvamusi käsitatakse kui muud liiki tõendeid, st neid hinnatakse koos muu asjakohase teabega, et teha kindlaks, kas väide on leidnud tõendamist või mitte. Seetõttu ei ole kohtunike jaoks siduvad. Teisest küljest ei vaidlustanud võivad kohtud eksperdiarvamuse tulemusi omal algatusel.
Kui te vaidlustate haldusotsuse kas kohtus või vaide (vaie), ei tähenda see automaatselt kahtluse alla direktiivi õiguslikku mõju. See tähendab, et hoolimata otsuse vaidlustada, võib veel täita. Näiteks kui otsusega lubatakse ettevõtjal välisõhu saasteainete heitkogused, võib ta seda teha isegi siis, kui te olete esitanud otsuse peale kohtusse. Haldusotsuseid võidakse põhimõtteliselt täita kehtivad alates hetkest, mil nad said. Kui otsusest ei pea avalikult teada ning see hakkab kehtima kohe, kui isik, kellele see on suunatud, teatatakse. Kui otsus tuleb avalikult välja kuulutatud, siis üldjuhul kehtiva 10. päeval pärast avaldamist. Kas Akti vaidlustamine vaide abil (vaie või kohtus ei mõjuta automaatselt otsuse kehtivust. See tähendab, et vabanevaid lainepikkusi saab ellu kohe pärast nende jõustumist. Kui te vaidlustate haldusotsuse ja keskkonnaküsimustega seotud kohtumenetlustes võite te taotleda esialgset õiguskaitset. Samal ajal võib igal ajal taotleda esialgset õiguskaitset, mida Euroopa Kohus peab omal algatusel samuti. Esialgset õiguskaitset võib esineda mitmel kujul — Te võite kandideerida Euroopa Kohtul:
peatada selle kehtivus või täitmine;
keelata haldusorganil vaidlustatud otsuse tegemiseks;
vaja on muuta vaidlustatud otsus;
arestida vara;
keelata otsuse adressaadiga (nt kaevandusettevõtja, kellel on kaevandamisluba — reguleeritud tegevust või kohustada neid otsuse tegemiseks või seada sellele tegevusele täiendavad kohustused väärtpabereid, nt pakkuma Teile.
Kui te otsustate vaidlustada haldusotsuse vaide abil (vaie), võite taotleda ka esialgset õiguskaitset, mida Euroopa Kohus peab teostama. Võite taotleda esialgset õiguskaitset mis tahes ajal menetluse jooksul (kohtus või vaide, et vaie ei ole määratud tähtaega. Te ei pea esitama mis tahes võimaliku kahju või majandusliku kahju, mis võib tuleneda esialgse õiguskaitse kohaldamist. Samas peate te tasuma riigilõivu kohaldamise kohta. Teie taotlus saada esialgset õiguskaitset, peate esitama vähemalt järgmised andmed:
Vaidluse ese;
kandideerimise põhjused (asjaolusid, mis nõuavad);
ahelindeks esialgset õiguskaitset;
teie isiku- ja kontaktandmed.
Esialgne õiguskaitse on kohtud seda kohaldada ainult juhul, kui teie õiguste kaitse või teie eesmärgi täitmine olla võimatu või muul viisil oleks võimatu. Kohus teeb otsuse esialgse õiguskaitse andmise kohta kohtu otsusega. Te võite selle kohtumääruse vaidlustada, esitades apellatsiooni 15 päeva jooksul alates selle kättetoimetamisest. Teil tuleks käsitleda vaid apellatsioonkaebuse ringkonnakohtule halduskohtu toimikule, et teha otsus vaidlustatakse. Halduskohus kaalub apellatsiooni lubatavust ja valmistab ette selle läbivaatamist piirkonnakohtule või selle omal vastutusel.
Kui te soovite esitada kohtule hagi, peate te arvestama kaht liiki võimalike kuludega: kohtukulud (kohtukulud) ja kohtuvälised kulud (kohtuvälised kulud). Kohtukulud on kulud, mis on vajalikud asja lahendav, st riigi tasu (riigilõiv) ja menetluse olulised kulud (näiteks tunnistajate ja ekspertidega seotud kulud, tõendite kogumine jne). Kohtuvälised kulud on kulud, mis ei ole hädavajalikud, kelle poole pöörduti, nt tasud, õigusnõustajate ja lepinguliste esindajate reisikulud osalejate menetluse tõttu saamata jäänud töötasu jne. Kui te soovite kohtuasja algatada kohtuasi haldusotsuse peale, peate te tasuma vastava riigilõivu. Te peate maksma täiendavat tasu pöördumise ringkonnakohtu otsuse või kohtuotsuse kohta halduskohus. Rohkem teavet leiate siit.https://e-justice.europa.eu/content_costs_of_proceedings-37-ee-en.do?init=true&member=1
Halduskohtud võivad teid vabastada riigilõivu tasumisest ja turvalisuse, samuti menetluse kulud (näiteks tunnistajate ja ekspertidega seotud kulud, tõendite kogumine jne). Teid võidakse vabastada need kulud tervikuna või ainult osaliselt. Teine võimalus on see, et te ei pea neid tasuma eelnevalt (kui on), kuid neid võib tasuda osamaksetena. Vabastuse saamiseks peate seda taotlema. Oma hagiavalduses peate esitama järgmise teabe:
menetluste puhul, mille suhtes erandit taotletakse;
Teie roll selles menetluses ja teie peamised väited;
teie väite või vastuväite alus.
Kui te taotlete erandit on füüsiline isik (füüsilised isikud), peate lisama oma rahalise olukorra kohta (nagu ka teie pere) ja muud dokumendid, mis tõendavad, et avaldus. Toetusavalduste vormid ja erandi taotlemine ning täiendav teave on kättesaadav justiitsministeeriumi veebisaidil. https://www.just.ee/en/state-legal-assistance-0 Taotlus peab olema koostatud kas eesti või inglise keeles. Kui te taotlete erandit juriidilise isiku (organisatsiooni) peate lisama koopia selle organisatsiooni põhikirja koopia ja eelmise aasta aastaaruandes. Pärast taotluse kättesaamist ja täiendavaid dokumente, teeb kohus otsuse, kas vabastada teid kulude ja millises ulatuses. Erand tehakse üksnes juhul, kui te ei suuda kulusid tasuda oma majandusliku olukorra tõttu ja osalemine võib pidada edukaks. Maksuvabastust ei anta, kui:
teil ilmselgelt puudub kaebeõigus;
võimalikud hüvitised teile kohtuotsusest ei oleks proportsionaalsed kulud, või
teie eesmärke ei ole võimalik saavutada, kui väljakutse.
Ei ole olemas otsest finantsabi kohtumenetlusteks. Võite vabastada vaid kulusid, mis tuleb tasuda ette (vt eespool) ega saa riigi rahastatavat õigusabi. Lisaks kuludest vabastamisele te võite saada riigi õigusabi. Riigi õigusabi osutavad advokaadid (advokatuuri liikmed), kes on esialgu maksab riik. See ei tähenda, et abi oleks tingimusteta tasuta. Mõnel juhul siiski tasuma osa kuludest või tegema seda osamaksetena enne või pärast kohtuotsuse tegemist. Tingimused ja taotluse läbivaatamine taotluste suhtes kehtivad erandid kulusid (vt eespool). Täiendavad vormid ja teave on kättesaadav justiitsministeeriumi veebisaidil. https://www.just.ee/en/state-legal-assistance-0 Advokaadibürood ei ole üldjuhul tasuta õigusabi, ent väga erakorraliste juhtumite puhul. On olemas kaks peamist õiguskliinikud, kus õigusteaduse üliõpilastele antakse õigusabi riigi tasuta — Tallinna ja Tartu halduskohus. Kumbki õiguskliinikud on määratletud valdkonnad, kus nad osutavad abi. Samal ajal on tudengite teadmisi konkreetsetes valdkondades, näiteks keskkonnaõiguse võivad olla piiratud. Lisaks õpilaste õiguskliinikud, „apteegid” tegutseb Tallinnas, Tartus ja Jõhvis (praegu tuntud kuni 15. detsember). Tasuta õigusabi professionaalsed advokaadid, kuid kahjuks ei ole ükski neist spetsialiseerunud keskkonnaõigusele. Eesti Keskkonnaõiguse Keskus on üldsuse huve esindav keskkonnaõiguse organisatsioon, kes tegutseb Tartus. Varem esitatud tasuta õigusabi projektipõhiselt avalikustada. Lisaks pakuvad nad maksta õigusabi keskkonnaküsimustes avalikkusele korrapäraselt. Lisateavet teenuse osutamise tingimuste kohta on võimalik leida oma kodulehel. http://k6k.ee/activities/legal-services
Eestis ei ole üldiselt kohaldatav kõigi haldusotsuste tähtaegu. Siiski on olemas konkreetsed tähtajad teatud liiki otsuseid. Näiteks keskkonnaamet on kohustatud tegema otsuse keskkonnakompleksloa taotluse kohta 120 päeva jooksul. Kui haldusorgan näeb, et ta ei saa teha otsust seaduses sätestatud aja jooksul, peab ta teavitama päringu esitaja tõenäolisest ajakavast ja tõendite hilist esitamist põhjendama. Kui teie õigusi rikutakse viivituse tõttu, on teil õigus saada hüvitist teile viivitusega tekitatud või te võite viivituse vaidlustada halduskohtus või vaide (vaie). Juhul, kui see on nii sätestatud, võidakse viivitust käsitada taotluse kaudselt heaks positiivne otsus (nt mõned luba). Kui te soovite esitada hagi keskkonnaalase haldusakti peale, peaksite te seda üldjuhul tegema 30 päeva jooksul. Nimetatud tähtaeg algab kuupäevast, mil teile otsusest teatati. Erandkorras võib hagi esitamiseks on kolm aastat, kui:
soovite saada hüvitist haldusorgani tekitatud kahju eest;
Teil on vaja kaotada ebaseadusliku haldusakti toime;
Te soovite, et haldusakt on tunnistatud ebaseaduslikuks.
Euroopa Kohus kõigepealt hagi läbi ja annab teile 15 päeva aega selle muutmiseks või kui see sisaldab vähem olulisi puudusi. Kui kohtuistung korraldatakse, kui teie hagi tagamise vahel, samuti teistele isikutele peab olema vähemalt 30 päeva. Võite te esitada uusi asjaolusid või taotlusi ainult pärast hagi esitamist, kui need tarnitakse teisi osalisi vähemalt 7 päeva enne Euroopa Kohtu istungil. Kirjaliku menetluse korral, on lubatud, kui need on võimalik teistele pooltele vähemalt 7 päeva enne dokumentide esitamise tähtaega. Kohus peab tegema oma otsuse ja teatab 30 päeva jooksul pärast viimase kohtuistungi kuupäeva (seoses dokumentide esitamiseks kirjaliku menetluse korral). Erandjuhtudel (näiteks kui materjalide maht on erakordselt suur või kohtuasi on ebatavaliselt keeruline) võidakse seda tähtaega pikendada 60 päevani. Apellatsioonkaebuse esitamise kohta tehtud kohtuotsuse ringkonnakohtule halduskohtu, tuleb seda teha 30 päeva jooksul alates selle teatavakstegemisest. Kutsub Riigikohtule ringkonnakohtu otsuse kohta tuleb esitada 30 päeva jooksul. Kui te soovite otsuse vaidlustada, tuleb teil esitada vaide 15 päeva jooksul. Kuna keskkonnaküsimused võivad olla üsna erinevad oma keerukuse, nii faktiliselt kui ka õiguslikult, on raske öelda, kui kaua kohtuasja kestab. Teine tegur, mis teeb raskeks hinnata, kui kaua võtab keskkonnaasjades kohtusse, on vähene praktika selles valdkonnas. Kui keskmine siiski Esimese Astme Kohtu menetluse ajal 2013. aastal oli järgmine:
Tsiviilasjad — 168 päeva
262 päeva —
Väärteomenetluse seadustik — 62 päeva
Haldusasjad — 144 päeva
Keskkonnaasjades on üsna keeruline, sest võrreldes teiste haldusasju, võivad need kesta kauem kui eespool toodud keskmist. Eelkõige ei ole asja lahendamise tähtaeg on vaid väga üldine nõue lahendada asi mõistliku aja jooksul. Siiski on kohtuotsuse tegemise tähtaeg pärast seda, kui kohus on kogunud piisavalt teavet. Pärast viimase kohtuistungi kuupäeva dokumentide esitamise või kirjaliku menetluse korral, on Euroopa Kohus kohustatud oma otsuse 30 päeva jooksul. Ainult erandkorras (näiteks kui materjalide hulk on suur või kui juhtum on faktiliselt või õiguslikult), võib seda tähtaega pikendada 60 päevani. Te ei saa edasi kaevata kohtuotsust üksnes põhjusel, et see esitati hilinemisega. Te ei saa ka kohaldada viivitamisega tekitatud kahjude hüvitamiseks, välja arvatud juhul, kui kohtunik on ühtlasi toime pannud kuriteo (näiteks on võtnud altkäemaksu otsuse edasilükkamine). Siiski võib distsiplinaarvastutust kohaldada kohtuniku vastu, juhul kui ta ei tee otsust õigeaegselt ja seda teeb kas tahtlikult või hooletusest. Distsiplinaarmenetluse võivad kohtuniku vastu võtta ainult esimehe halduskohtud, ringkonnakohtud ja ülemkohtu esimees ning õiguskantsler. http://oiguskantsler.ee/en
Reeglina on keskkonnaalaste otsuste vaidlustamine võimalik alles pärast seda, kui lõplik otsus (haldusakt), näiteks keskkonnaloa, ruumiline planeering jne — on välja antud. Seetõttu Keskkonnaalased otsused vaidlustatakse tavaliselt pärast haldusmenetlust, mille eesmärk on teha haldusotsus, mis mõjutab üksikisikute õigusi, on täidetud. Terviklik, üksikasjalik ja hõlpsasti mõistetavat teavet õiguskaitse kättesaadavuse kohta keskkonnaasjades ei ole kättesaadav. Lisaks on enamik kättesaadavaid materjale koostatud enne uue halduskohtumenetluse seadustikus ja teatav teave võib olla vananenud. On siiski mõned teabeallikad, mida võib lähtuda:
teave halduskohtusse, menetluseeskirjad jne on üksnes väga piiratud arvu konkreetsete keskkonnaõiguse valdkonnas (peamiselt leebemad eeskirjad kaebeõigus), millest suurem osa on kohaldatav (eesti keeles);
õiguskaitse kättesaadavuse kohta, et ajutised töörühmad keskkonnaasjades (eesti keeles)
teavet õiguskaitse kättesaadavuse kohta keskkonnaasjades (eesti keeles)
Esineb kahte ametlikku vaidluste kohtuvälise lahendamise meetodeid saab kasutada keskkonnaküsimustes. Esiteks võidakse kohtuasja menetlemine lõpetada kompromissiga. Teiseks, nagu teatavat liiki menetlus on kättesaadav alates 1. jaanuar 2012 (alates uue halduskohtumenetluse seadustiku). Pooled võivad jõuda kompromissini kohtuväliste läbirääkimiste tulemusel vahel. Kui kompromiss mõjutaks kolmandate isikute õigusi, on vajalik ka nende heakskiitmist. Selleks, et esitada hagi ülesandeks lõpetada kompromissiga, peab kohus selle heaks kiita. Kohus võib keelduda, kui see on ebaseaduslik, võimatu täita või mis rikub kolmandate isikute õigustele, mis ei ole hõlmatud menetlusega. Lepitusmenetlus on halduskohtumenetluse eriliik, mille käigus pooled lahendavad vaidluse läbirääkimiste teel kohtuniku juhtimisel. Lepitusmenetlust kasutatakse vaid siis, kui pooled ja kolmandad isikud on sellega nõus. Võite otsustada lepitusmenetluse igal ajal lõpetada; Sellisel juhul kasutatakse tavaliselt vastase menetluse vaidluse lahendamiseks. Lepitusmenetlust on võimalik kasutada vaid halduskohtutes (esimese astme kohtud.
Üldiselt samu menetlusnorme tuleb kohaldada siis, kui te olete välismaalane ja soovite vaidlustada haldusotsuse Eesti halduskohtutes. Kui te soovite toimida välisriigi juriidilise isiku esindaja (organisatsioon), peaksite te lisaks esitama tõendid oma õigus- ja teovõime ning volitatud esindajate kohta. Kohtumenetlused toimuvad ainult eesti keeles. See tähendab, et kõik dokumendid ja avaldused peavad olema tõlgitud või tõlgitakse. Erandkorras võite te anda ütlusi teises keeles ilma kirjaliku või suulise tõlke, kui te ei valda eesti keelt ja kõik teised pooled mõistavad oma avaldused. Kui te esitate kirjaliku avalduse või dokumendi võõrkeeles, nõuab kohus teilt selle tõlkimist või korraldab tõlkimise. Kohus ei nõua teilt dokumendi tõlkimist, kui see on ebamõistlikult keeruline või võimatu. Kui tõlge on vajalik ja te ei esita tõlge määratud tähtajaks, võib kirjaliku avalduse või dokumendi tähelepanuta jätta. Te võite ka paluda, et kohus korraldab tõlkimise (sel juhul peate siiski maksma tõlkimiseks). Võimaluse korral kasutatakse kohtu tõlkijaid. Nende teenuste eest peate te tasuma riigilõivu. Kui te ei valda eesti keelt, kaasab kohus menetlusse tõlkijaga Teie taotluse kohta või enda nimel. Kui seda ei ole võimalik teha viivitamatult, tuleb teil leida tõlgi või eesti keelt, mida räägib esindaja. Kui te ei tee seda ettenähtud tähtaja jooksul, võidakse teie hagi tagasi lükata. Kui see on ebamõistlikult keeruline või võimatu, võib kohus ise otsida tõlkijat. Igal juhul tuleb Teil tasuda vastavad kulud. Kui tõlke korraldab kohus, kasutatakse kohtu tõlkijaid, on võimalik.
Kui teie kui välismaalasel, kes soovivad vaidlustada haldusotsust, mis avaldab mõju keskkonnale Eestis võite te seda teha samade eeskirjade alusel nagu Eesti kodanikud ja ettevõtjad. Kõige tähtsamad aspektid on järgmised:
ainult Eesti haldusorganite tegevust, et Eesti kohtutes saab vaidlustada;
nii menetluslikku kui ka sisulist õiguspärasust võib vaidlustada haldustegevus;
Üldjuhul on teil õigus haldusakt vaidlustada juhul, kui sellega rikutakse (teie õigusi);
keskkonnaküsimustes võite te vaidlustada ka sellise haldusakti, mis käsitlevad teie õigustatud huve;
keskkonnakaitse, valitsusväliste organisatsioonide ja isikute õiguste rikkumise ja puudutavad õigustatud huvisid peetakse;
erandkorras võite te vaidlustada ka menetlustoiminguid (halduskulude) haldusorganite menetlustoimingud (kui sellega rikutakse teie õigusi sõltumata lõplikust seadusega või piiravad kahtlemata õigusvastane lõplik akt);
nii üksikisikud kui ka organisatsioonid (juriidilised isikud) võivad hagi esitamiseks; keskkonnaasjades, isikute ühendus, mis ei ole juriidiline isik, võib erandkorras esitada hagi ka.
Puuduvad erieeskirjad juhtumite kohta, mis hõlmavad keskkonnaküsimusi teises riigis. Siiski kohaldatakse diskrimineerimise keeldu ELi õiguses. See tähendab, et kui teatav keskkonnaküsimus on reguleeritud ELi õigusega (näiteks keskkonnamõju hindamine, ümbritseva õhu kvaliteet jne), juurdepääs õiguskaitsele, peab teiste ELi riikide kodanikel olema kohalikega võrdne. Seega, kui mõnest teisest ELi riigist pärit välismaalane esitada hagi Eesti kohtule seoses juhtumitega, kus haldustegevuse (otsuse) tulemusel keskkonnaalased probleemid teie riigis. Nagu tavaliselt, nii otsuse protseduurilise kui ka sisulise seaduslikkuse kohta võib vaidlustada. Kaebeõiguse saamiseks peate te tõendama, et rikuti teie õigusi või et teie õigustatud huvid seotud haldustegevuse eesmärgil. Mittediskrimineerimise põhimõtet kohaldatakse ka alalise menetluseeskirju kõrval. Teil on õigus taotleda riigi õigusabi (te võite täita taotluse ka inglise keeles; lisateavet kodulehel kättesaadavad justiitsministeeriumi. https://www.just.ee/en/state-legal-assistance-0 Samuti on Teil õigus nõuda oma õiguste esialgset kaitsmist. Juhime siiski tähelepanu asjaolule, et kohtumenetlused toimuvad eesti keeles; Seetõttu võib olla vajalik tõlgi, kui Te ei räägi sealset keelt. Tõlgi kulud võidakse katta ka riigi õigusabi. Vastavalt mittediskrimineerimise põhimõttele, kui haldustegevusest ELi õigusaktide alusel samu eeskirju nagu kohalike jaoks kasutatakse, et määrata kindlaks, milliste välisriikide isikud võivad selle vaidlustada. See tähendab, et tegevuse võib vaidlustada välis-:
Füüsiliste isikute puhul;
organisatsioonid (juriidilised isikud);
Lepingulised isikute ühendusi, kes ei ole juriidilised isikud (ei ole registreeritud),
juhul kui:
nende õigusi on rikutud, või
nende õiguspäraste huvide suhtes.
Kui keskkonnakaitse valitsusvälised organisatsioonid ja ühendused, seotud õiguste või õigustatud huvi on eeldatav. Teil endal ei ole võimalik valida hagi esitamise Teie riigis selle kaebuse vastavalt Eesti halduskohtumenetluse seadustikus. Tema sõnul ei saa esitada hagi teise riigi haldusorganite Eesti kohtutes. Samas võite te esitada hagi Eesti haldusorgani peale Eesti halduskohus, mille pädevusse põhihagi kuulub haldusorgani asukoha.
Eesti Vabariigi põhiseadus (eesti keeles)
Eesti Vabariigi põhiseadus (inglise keeles, alates 28.06.2007. aastast)
Halduskohtumenetluse seadustik (eesti keeles)
Halduskohtumenetluse seadustik (inglise keeles, alates 1.01.2013. aastast)
Kohtute seadus (eesti keeles)
Kohtute seadus (inglise keeles; 1.1.2012)
Õiguskantsleri seadus (eesti keeles)
Õiguskantsleri seadus (inglise keeles; 2007. aasta jaanuari,
Eesti Keskkonnauuringute Keskus (eelc) — avalikku huvi kaitsvad keskkonnaõiguse valitsusväline organisatsioon
Õigusemõistmise & keskkond — keskkonnaõiguse organisatsioonide Euroopa võrgustik, mille liige on eelc
Õiguskantsler (tegutseb ombudsman)
Eesti kohtute veebilehel teavet halduskohtumenetluse kohta

matches:
Riigikohus
kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 45
kohus
§ 57
§ 76
kohus
kohus
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus


403. leht 403-st
06 Mai 2014, 15:47
Teema: Täiturite ühinemine vms
Re: Täiturite ühinemine vms
Täitemenetluse seadustiku (TMS) § 23 lg-st 1 tulenevalt üldjuhul viib kohtutäitur täitemenetluse läbi sissenõudja avalduse (ehk täitmisavalduse) ja täitedokumendi alusel. Seega on sissenõudjal otsustada kellele (vastavas piirkonnas tegutsevatest) kohtutäituritest ta oma täitedokumendist tuleneva nõu...
Teema: Aegumine ja asendamine.
Re: Aegumine ja asendamine.
Küsimusest nähtuvalt on võlgniku suhtes täitmisele esitatud tsiviilasjas tehtud kohtulahend. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse (TsÜS) § 157 lg 1 (alates 05.04.2011 kehtivas redaktsioonis) kohaselt jõustunud kohtuotsusega tunnustatud nõude, samuti kohtulikust kokkuleppest või muust täitedokumendist tu...
06 Mai 2014, 06:09
Küsimusest kahjuks ei selgu, kas tegemist on kinnistuga, mis on kaasomandis või on igal isikul oma krunt erastatud. Võimaluste piires selgitame omandiga seonduvat. 1. Omand on isiku täielik õiguslik võim asja üle. Omanikul on õigus asja vallata, kasutada ja käsutada ning nõuda kõigilt teistelt isiku...
06 Mai 2014, 06:02
Teema: Tulumaks toitjakaotuspensionilt
Re: Tulumaks toitjakaotuspensionilt
Kindlasti pole siin probleemiks pangaülekande tegemises või arvelduskonto asukohas. Tulumaksuseaduse § 41 on sätestatud: Tulumaks peetakse kinni punkt 6 alusel „mitteresidendile või residendist füüsilisele isikule makstavalt tulumaksuga maksustatavalt kindlustushüvitiselt, pensionilt, pensionifondi ...
06 Mai 2014, 05:58
Teema: Lapse kohustused vanema suhtes
Re: Lapse kohustused vanema suhtes
Ülalpidamiskohustust reguleerib perekonnaseadus. Vastavalt perekonnaseaduse § 96 peavad ülalpidamist vajavale isikule ülalpidamise tagama ülenejad või alanejad sugulased. Seega teie kaasuse puhul Teie laps. Juhul, kui te olete abielus, siis peab abikaasa tagama teie ülalpidamise ja toetamise. Ülalpi...
06 Mai 2014, 05:56
Teema: Võõral kinnistul, võõras vara.
Re: Võõral kinnistul, võõras vara.
Ilma servituudi lepingu sõlmimiseta puudub igasugune õiguslik alus võõra maa kasutamiseks ja selline ehitamine on põhiseadusvastane tegevus. Tsivilseadustiku üldosa seaduse §54 kohaselt on selliselt rajatud tehnorajatis maatüki oluline osa ja kuulub sisuliselt maaomanikule. Maaomanik võib nõuda sell...
05 Mai 2014, 15:27
Tulumaks toitjakaotuspensionilt
Mure on selles, et elan Soomes ja mul on kaks last, kes saavad toitjakaotuspensioni Eestist 102 eurot kumbki, kuid sellelt peetakse kinni tulumaks. Maksuamet ütles, et kuna ülekanne tehakse Soome, siis neil on õigus tulumaks kinni pidada. Maksuvaba miinimum Eestis on palju suurem kui 102 eurot, kas ...
05 Mai 2014, 15:23
Lapse kohustused vanema suhtes
Millistel tingimustel laps on kohustatud oma ema aitama? Elan ise Soomes ja minu tervislik olukord on väga halb ja ma ei ole Eestis enam residentne. Kuid siin elades ei saa ma veel sots abi, sest olen tulnud siia elama ja tööle EU maast ja pean olema 5 aastat elanud, mul täitub see aga selle aasta j...
Teema: Maaklerile tasumine
Re: Maaklerile tasumine
Pöördudes korteri müügitehingu tegemiseks maakleri poole sõlmisite Te maakleriga lepingu. Teie kirjast ei selgu, kas sõlmisite kirjaliku lepingu või oli tegemist suulise lepinguga. Maaklerileping on kindla tulemuse saavutamisele suunatud leping. Võlaõigusseaduse § 664 lg 1 sätestab, et maakleril tek...
Maaklerile tasumine
Oleks selline mure. Nimelt sai müüdud üks korter. Esialgu oli müügis maakleri kaudu u kuu aega ja selle aja jooksul, kus maakler korterit müüs, leidsime ise korterile ostja. Notariga ajasime ka ise asju. Tegelt kuna ostjad võtsid pangast laenu, siis tegeles selle kõigega pank. Nüüd olen olukorras, k...


E-raha asutuste omavahendite aruandluse kord, omavahendite minimaalsuuruse arvutamise põhimõtted ning Finantsinspektsioonile esitatavate aruannete skeemid, aruannete koostamise metoodika ja esitamise kord – Riigi Teataja
E-raha asutuste omavahendite aruandluse kord, omavahendite minimaalsuuruse arvutamise põhimõtted ning Finantsinspektsioonile esitatavate aruannete skeemid, aruannete koostamise metoodika ja esitamise kord
E-raha asutuste omavahendite aruandluse kord, omavahendite minimaalsuuruse arvutamise põhimõtted ning Finantsinspektsioonile esitatavate aruannete skeemid, aruannete koostamise metoodika ja esitamise kord - sisukord
§ 3 Maksetehingu liigi määratlemine
§ 4 Maksetehingu viisi määratlemine
§ 5 Klientide määratlemine
2 Aruandluse põhimõtted omavahendite kajastamisel
§ 6 Omavahendite arvutamise põhimõtted
§ 7 E-raha väljastamisega seotud omavahendite nõue
§ 8 Püsivate üldkulude meetod
§ 9 Maksete mahu meetod
§ 10 Indikaatoritel põhinev meetod
3 Finantsinspektsioonile esitatavad aruanded ning nende koostamise ja esitamise kord
§ 11 Koostatavad aruanded
§ 12 Aruannete koostamise alused
RT I, 10.09.2019, 2
Vastu võetud 05.09.2019 nr 42
Määrus kehtestatakse makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse § 65 lõike 8 ja § 82 lõike 5 alusel.
Määrus sätestab e-raha asutuste omavahendite aruandluse täpsema korra, omavahendite minimaalsuuruse arvutamise põhimõtted ning Finantsinspektsioonile esitatavate e-raha asutuse aruannete skeemid, aruannete koostamise metoodika ja esitamise korra.
Määrust kohaldatakse kõikidele Eestis tegevusloa saanud äriühingutele, kes on e-raha asutused makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse § 7 lõike 1 mõistes.
§ 3. Maksetehingu liigi määratlemine
(1) Maksetehinguna käsitatakse igasugust sularaha sissemaksmist ja väljamaksmist ning raha, sealhulgas e-raha ülekandmist, sõltumata selle aluseks olevast maksja ja saaja vahelisest õigussuhtest.
(2) Sissetuleva maksetehinguna käsitatakse maksetehingut, mille algatajaks on maksja või makse saaja ja mis tehakse sularaha sissemaksena aruandvasse e-raha asutusse. Sissetuleva maksetehinguna ei käsitata sularaha sissemakset, kui tehakse e-raha väljastamise tehing ja saadud rahalised vahendid vahetatakse viivitamata e-rahaks.
(3) Väljamineva maksetehinguna käsitatakse maksetehingut, mille algatajaks on maksja või makse saaja ja mis tehakse sularaha väljavõtmisena aruandvast e-raha asutusest või raha ülekandena aruandvas e-raha asutuses avatud maksekontolt. Väljamineva maksetehinguna ei käsitata sularaha väljamakset, kui tehakse e-raha tagasivõtmise tehing ning e-raha vahetatakse viivitamata rahalisteks vahenditeks.
(4) Sisese maksetehinguna käsitatakse e-raha asutuse sisest maksetehingut, mille algatajaks on maksja või makse saaja ja mis tehakse raha ülekandena aruandvas e-raha asutuses avatud maksekontodel. Sisese maksetehinguna ei käsitata e-raha väljastamise tehingut, mis tehakse aruandvas e-raha asutuses avatud kliendi maksekontol paiknevate rahaliste vahendite arvel, ja vastupidist e-raha tagasivõtmise tehingut.
(5) Algatatud maksetehinguna käsitatakse maksja taotlusel makse algatamise teenuse pakkuja algatatud maksetehingut.
(6) Riigisisese maksetehinguna käsitatakse maksetehingut, kus nii maksja makseteenuse pakkuja kui ka saaja makseteenuse pakkuja asuvad Eesti Vabariigis.
(7) Piiriülese maksetehinguna käsitatakse maksetehingut, kus maksja makseteenuse pakkuja või saaja makseteenuse pakkuja asub väljaspool Eesti Vabariiki.
(8) Riigivälise maksetehinguna käsitatakse maksetehingut, kus nii maksja makseteenuse pakkuja kui ka saaja makseteenuse pakkuja asuvad väljaspool Eesti Vabariiki.
§ 4. Maksetehingu viisi määratlemine
(1) Otsekorraldusena käsitatakse ühekordset või määratud perioodilisusega korduvat maksetehingut, mille algatajaks on makse saaja või seadusega sätestatud kolmas isik ja mis algatatakse volituse alusel, mille maksja on andnud otse makse saajale, makse saaja makseteenuse pakkujale või maksja oma makseteenuse pakkujale.
(2) Kaardimaksena käsitatakse maksja kontolt makse saaja kontole maksekaardi või muu sarnase vahendi abil tehtavat maksetehingut, mis on algatatud kas müügiterminalist või makseautomaadist.
(3) Maksejuhisena käsitatakse seda, kui maksetehingu algatamise alus edastatakse e-raha asutustele paberil või mõne telekommunikatsiooni-, digitaalse või infotehnoloogilise seadme abil. Maksejuhiseks loetakse ka määratud perioodilisusega korduv ja kindla suurusega püsikorraldus.
§ 5. Klientide määratlemine
Klientide määratlemisel kasutatakse rahandusministri 28. novembri 2008. a määruse nr 40 „Investeerimisühingu, investeerimisühingu emaettevõtja ja välisriigi investeerimisühingu filiaali aruannete sisu, koostamise metoodika ja esitamise kord” §-s 4 toodud selgitusi.
2. peatükk Aruandluse põhimõtted omavahendite kajastamisel
§ 6. Omavahendite arvutamise põhimõtted
(1) Omavahendite arvutamisel lähtutakse makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse §-des 65, 71 ja 73–76 omavahendite kohta sätestatust.
(2) Omavahendite koostisosad võetakse arvesse nende bilansilises väärtuses, kui makseasutuste ja e-raha asutuste seadusest või käesolevast määrusest ei tulene teisiti.
(3) Makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse § 71 lõikes 1 sätestatud omavahendite arvutamisel võetakse arvesse seaduse § 65 lõigetes 31, 4 ja 6 sätestatud piirangud.
§ 7. E-raha väljastamisega seotud omavahendite nõue
E-raha väljastamisega seotud omavahendite minimaalsuuruse arvutamisel lähtutakse makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse § 71 lõikest 2.
§ 8. Püsivate üldkulude meetod
(1) Omavahendite minimaalsuuruse arvutamisel püsivate üldkulude meetodi alusel lähtutakse makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse §-st 73.
(2) Püsivate üldkulude arvutamisel võetakse aluseks viimane aktsionäride üldkoosolekul või osanike koosolekul kinnitatud majandusaasta aruanne.
§ 9. Maksete mahu meetod
(1) Omavahendite minimaalsuuruse arvutamisel maksete mahu meetodi alusel lähtutakse makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse §-dest 74 ja 76.
(2) Maksetehingute kogusumma arvutamisel summeeritakse kõik maksetehingud. Maksetehingud võetakse arvesse tehingu väärtuses.
§ 10. Indikaatoritel põhinev meetod
(1) Omavahendite minimaalsuuruse arvutamisel indikaatoritel põhineva meetodi alusel lähtutakse makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse §-dest 75 ja 76.
(2) Makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse § 75 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud näitajate summa arvutamisel ei võeta arvesse erakorralist tulu ega saadud kindlustushüvitisi.
(3) Makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse § 75 lõike 2 rakendamisel võetakse aluseks viimane aktsionäride üldkoosolekul või osanike koosolekul kinnitatud majandusaasta aruanne.
(4) Kui ühel kolmest aastast on makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse § 75 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud näitajate summa negatiivne või null, siis võetakse kolme aasta keskmise arvutamisel arvesse ainult nende aastate näitajate summa ja aastate arv, kui näitajate summa oli positiivne.
(5) Kui mõni kolmest viimasest majandusaastast oli tavapärasest lühem või pikem, arvutatakse andmed proportsionaalselt ümber 12-kuulise perioodi ekvivalendiks. 12-kuulise perioodi ekvivalent saadakse kõnealuse aasta näitajate summa jagamisel majandusaasta reaalsete kuude arvuga ning korrutades 12-ga.
3. peatükk Finantsinspektsioonile esitatavad aruanded ning nende koostamise ja esitamise kord
§ 11. Koostatavad aruanded
(1) E-raha asutus, kellele ei kohaldata makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse §-s 12 sätestatud erandit, koostab ja esitab järgmised aruanded:
1) „E-raha väljastamise ja tagasi võtmise tehingute aruanne” vastavalt lisale 1, aruandekoodiga 5800 (lisatud);
2) „Maksetehingute aruanne” vastavalt lisale 2, aruandekoodiga 5801 (lisatud);
3) „Klientide vara aruanne” vastavalt lisale 3, aruandekoodiga 5802 (lisatud);
4) „Omavahendite aruanne” vastavalt lisale 4, aruandekoodiga 5803 (lisatud);
5) „E-raha asutuse bilanss” vastavalt lisale 5, aruandekoodiga 5804 (lisatud);
6) „E-raha asutuse kasumiaruanne” vastavalt lisale 6, aruandekoodiga 5805 (lisatud).
(2) E-raha asutus, kellele kohaldatakse makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse § 12 lõikes 1 sätestatud erandit, koostab ja esitab järgmised aruanded:
1) „Klientide vara aruanne” vastavalt lisale 3, aruandekoodiga 5802 (lisatud);
2) „E-raha asutuse bilanss” vastavalt lisale 5, aruandekoodiga 5804 (lisatud);
3) „E-raha asutuse kasumiaruanne” vastavalt lisale 6, aruandekoodiga 5805 (lisatud);
4) „Erandit kasutava e-raha asutuse väljastatud e-raha keskmise mahu aruanne” vastavalt lisale 7, aruandekoodiga 5806 (lisatud);
5) „Erandit kasutava e-raha asutuse maksetehingute aruanne” vastavalt lisale 8, aruandekoodiga 5807 (lisatud).
(3) E-raha asutus, kes osutab makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse § 3 lõike 1 punktis 7 või 8 nimetatud makseteenust või mõlemat makseteenust, koostab ja esitab „Vastutuskindlustuse miinimumväärtuse aruande” vastavalt lisale 9, aruandekoodiga 5808 (lisatud).
§ 12. Aruannete koostamise alused
(1) Aruannetes kajastatavad andmed esitatakse täisühikutes, välja arvatud lisas 4 nimetatud juhtudel.
(2) E-rahas tehtud maksetehingud ja e-raha asutuse väljastatud ning tagasi võetud e-raha summad esitatakse e-raha nimiväärtuse rahalises väärtuses, mis väljendab rahalist nõuet e-raha väljaandja vastu.
(3) Aruanded koostatakse eurodes. Välisvaluutas fikseeritud summad arvutatakse eurodesse ümber aruandeperioodi viimase tööpäeva Euroopa Keskpanga kursiga.
(4) Omavahendite aruandes esitatakse andmed omavahendite koostisosade kohta aruandeperioodi lõpu seisuga.
(5) Omavahendite minimaalsuurus esitatakse omavahendite aruandes eelneva majandusaasta lõpu seisuga sõltuvalt kasutatavast meetodist, kui aruande kirjete selgituses ei ole sätestatud teisiti.
(6) Riigi kood ja kliendi riigi kood esitatakse aruandes suurtähtedega vastavalt rahvusvahelise standardi ISO 3166 riikide ja territooriumide kahetäheliste koodide tabelile.
(7) Erandit kasutava e-raha asutuse väljastatud e-raha keskmise mahu aruandes esitatakse andmed kõikide kalendrikuude kohta ka siis, kui mõnel kalendrikuul on väljastatud e-raha keskmise mahu väärtuseks „0” (null). Erandi kohaldamise tegevusloa saamisele eelnenud kalendrikuude kohta märgitakse aruande veergu „Keskmine maht” väärtuseks „0” (null).
(8) Erandit kasutava e-raha asutuse maksetehingute aruandes esitatakse andmed kõikide kalendrikuude kohta ka siis, kui mõnel kalendrikuul teenust ei osutatud. Erandi kohaldamise tegevusloa saamisele eelnenud kalendrikuude kohta märgitakse aruande veergudel „Kogusumma” ja „Arv” väärtus „0” (null).
(9) E-raha asutuse bilansis ja kasumiaruandes kajastatakse varad, kohustused, omakapital, tulud ja kulud kooskõlas Eesti finantsaruandluse standardiga või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.09.2002, lk 1–4) sätestatud korra kohaselt Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud rahvusvaheliste finantsaruandluse standarditega, võttes arvesse käesolevas määruses toodud erisusi.
(10) E-raha asutuse kasumiaruandes näidatakse õiglases väärtuses mõõdetavate finantsinvesteeringutega seotud tekkepõhiselt arvestatud intressid ning välja kuulutatud dividendid intressitulude ja finantstulude ja -kulude vastavatel alamkirjetel.
(1) Paragrahvis 11 nimetatud aruanded esitatakse Finantsinspektsioonile elektrooniliselt XML-s (eXtensible Markup Language) vormindatud dokumentidena.
(2) E-raha asutus on aruannete esitamisel kohustatud järgima tehnilisi nõudeid, mis on avaldatud Finantsinspektsiooni veebilehel.
(3) Aruande valdkonda kuuluvate andmete puudumisel tuleb esitada tühi aruanne.
Lisa 1 E-raha väljastamise ja tagasi võtmise tehingute aruanne
Lisa 2 Maksetehingute aruanne
Lisa 3 Klientide vara aruanne
Lisa 4 Omavahendite aruanne
Lisa 5 E-raha asutuse bilanss
Lisa 6 E-raha asutuse kasumiaruanne
Lisa 7 Erandit kasutava e-raha asutuse väljastatud e-raha keskmise mahu aruanne
Lisa 8 Erandit kasutava e-raha asutuse maksetehingute aruanne
Lisa 9 Vastutuskindlustuse miinimumväärtuse aruanne


text:
Timersorneq pillugu Siunnersuisartoqatigiit pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 31, 1. december 1995-imeersoq Atuussimasoq (Historisk)
Kulturimut atuartitsinermullu tunngasut siulersorneqar nerat pillugu Inatsisartut peqqussutaanni nr. 8-mi 7. maj 1988-imeersumi § 1, imm. 2 naapertorlugu aalajangersarneqarput:
§ 1. Naalakkersuisut Inatsisartunut nutaamik qinersisoqareernerit tamaasa Timersorneq pillugu Siunnersui sartoqatigiinnik Naalakkersuisunut suliassani timersor nermut tunngasuni siunnersuisuusussamik pilersitsisassapput.
Siunnersuisartoqatigiit suliassaat
§ 2. Timersorneq pillugu Siunnersuisartoqatigiit Naalakkersuisut suliassani timersornermut tunngasuni tamani siunnersortarsinnaavai. Siunnersuineq pisassaaq apeqqutinik saqqummiussiffigineqarnerni imaluunniit siunnersuisartoqatigiit namminneq sulissutiginninnerisigut.
Imm. 2. Timersorneq pillugu Siunnersuisartoqatigiit siunnersuusiortassavai nunatsinni nunanilu allani timersornermut tunngassutigut iliuusissanik pingaarnersiorlugit tulleriiaarisarnissani periaaserineqartartussat.
Imm. 3. Timersorneq pillugu Siunnersuisartoqatigiit siunnersuusiortassavai aningaasat Kultureqarnermut, Ilinniartitaanermut Ilageeqarnermullu Pisortaqarfiup timersornermut tunngasunut atugassarisaasa qanoq agguaanneqartarnissaannut maleruagassat.
§ 3. Timersorneq pillugu Siunnersuisartoqatigiit § 2 malillugu suliaminik ingerlatsinermini qularnaallissavaa timersornerit kikkunnit tamanit ingerlanneqartut, innarluutilinnit ingerlanneqartut pillammannillu inger lanneqartut tamarmik ilaatittarnissaat.
Siunnersuisartoqatigiit ilaasortalersugaanerat
§ 4. Timersorneq pillugu Siunnersuisartoqatigiit ilaasortarissavai:
1) Ilaasortat marluk timersuutinut kikkunnit tamanit ingerlanneqarsinnaasunut attuumassutillit Kultureqarnermut, Ilinniartitaanermut Ilageeqarnermullu Naalakkersuisumit toqqakkat.
2) Ilaasortat pingasut Kalaallit Nunaanni Timersoqatigiit Kattuffiannit qinikkat.
3) Ilaasortaq ataaseq Kalaallit Nunaanni innarluutillit timersoqatigiiffiisa kattuffiannit qinigaq.
Imm. 2. Kalaallit Nunaanni Timersoqatigiit Kattuffiata aamma Kalaallit Nunaanni innarluutillit timersoqatigiiffiisa kattuffiat siunnersuisartoqatigiinni sinniisuutitassaminnik qinersinermut malittarisassatik namminneq aalajangersassavaat.
Ataatsimiinnerit, suleriaasissaq missingersuutillu
§ 5. Inatsisartunut nutaamik qinersinerup kingorna ataatsimeeqqaarnermi Timersorneq pillugu Siunnersuisar toqatigiit siulittaasumik siulittaasullu tullianik ilaasortami akornannit qinersissaaq.
Imm. 2. Timersorneq pillugu Siunnersuisartoqatigiit ukiut tamaasa inunnik suliassanut aalajangersimasunut inuttaliussassanik nutaamik qinersisinnaavoq.
§ 6. Timersorneq pillugu Siunnersuisartoqatigiit ukiumut ikinnerpaamik marloriarlutik ataatsimiittassapput.
Imm. 2. Kultureqarnermut, Ilinniartitaanermut Ilage eqarnermullu Pisortaqarfik Timersorneq pillugu Siunner suisartoqatigiinnut allattoqarfiussaaq.
Imm. 3. Timersorneq pillugu Siunnersuisartoqatigiit suleriaasissartik namminneq allajangersassavaat.
Imm. 4. Timersorneq pillugu Siunnersuisartoqatigiit ataatsimiittarnissaminut ukiumoortumik aningaasartuutissanut missingersuusiortassaaq allattoqarfik peqatigalugu.
Atulerfia
§ 7. Nalunaarut una atulerpoq 1. december 1995.
§ 8. Peqqussut atulerpat piaartumik qaammallu ataaseq qaangiutsinnagu Timersorneq pillugu Siunnersuisartoqatigiit qinigaaffimmi matumani atuuttussat pilersin neqassapput.
Imm. 2. Kalaallit Nunaanni innarluutillit timersoqa tigiiffiisa kattuffiannik pilersitsisoqarserlugu timersoqatigiit innarluutillit siunnersuisartoqatigiinni sinniisorisassaat toqqarneqassaaq Nuummi innarluutillit timersoqatigiiffiannit, NIT-imit.
Imm. 3. Timersorneq pillugu Siunnersuisartoqatigiit pilersinneqarneranut peqatigitillugu Timersorneq pillu gu siunnersuisartutut ataatsimiititaliaq atorunnaarsin neqarpoq.
Namminersornerullutik Oqartussat, ulloq den 1.december 1995

matches:
§ 1
§ 1
§ 2
§ 3
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8