Uue põlvkonna elektroonilise side baasvõrgu toetamise tingimused ja investeeringute kava koostamise kord – Riigi Teataja
Uue põlvkonna elektroonilise side baasvõrgu toetamise tingimused ja investeeringute kava koostamise kord
Uue põlvkonna elektroonilise side baasvõrgu toetamise tingimused ja investeeringute kava koostamise kord - sisukord
3 Toetuse taotlemine ja investeeringute kava koostamine
§ 10 Investeeringu kavasse taotluse esitamine
§ 14 Taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontroll
§ 15 Projektide valikukomisjoni moodustamine
§ 16 Projekti valikukriteeriumid ning hindamismetoodika
§ 17 Investeeringute kavasse mittearvamisest teavitamise kord
§ 18 Investeeringute kava koostamine ja muutmine
§ 19 Taotluse rahuldamise ja rahuldamata jätmise otsuse tegemine
5 Toetuse kasutamisega seotud teabe esitamine ja väljamaksete tegemine
6 Toetuse saaja kohustused ja rakendusüksuse õigused ja kohustused
§ 25 Rakendusüksuse õigused ja kohustused
RT I, 22.06.2017, 7
Vastu võetud 30.04.2015 nr 37
RT I, 06.05.2015, 3
jõustumine 09.05.2015
19.06.2017 RT I, 22.06.2017, 3 25.06.2017
(1) Määrus on kehtestatud „Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014–2020” (edaspidi rakenduskava) prioriteetse suuna „IKT teenuste taristu” meetme „Uue põlvkonna lairibavõrkude arendamise” (edaspidi meede) tegevuse „Telekommunikatsiooni taristu uuendamine ja uue rajamine” elluviimiseks.
(2) Meetme raames antav toetus on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 ja artikli 106 lõike 2 ning konkurentsiseaduse § 30 lõike 1 tähenduses.
(3) Riigiabi andmisel lähtutakse komisjoni 20.12.2011 otsusest „Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes” (ELT L 7, 11.01.2012, lk 3–10) (edaspidi komisjoni otsus).
(4) Toetust antakse kooskõlas Vabariigi Valitsuse 18. novembri 2013. a korraldusega nr 509 „„Eesti infoühiskonna arengukava 2020” ja selle rakendusplaani aastateks 2014–2015 heakskiitmine” ning arengukava alusel koostatud iga-aastase rakendusplaaniga (edaspidi rakendusplaan).
(5) Käesoleva määruse alusel toetatavate tegevuste abikõlblikuks sihtpiirkonnaks on see osa Eesti territooriumist, kus uue põlvkonna elektroonilise side baasvõrgu taristu puudub määral, mis võimaldaks sideettevõtjatel pakkuda kiiret lairibateenust lõppkasutajale. Sellisteks piirkondadeks on paikkonnad, mis asuvad väljaspool olemasoleva baasvõrgu mõjupiirkonda.
(1) Toetuse andmise eesmärgiks on internetiühenduste kättesaadavuse parandamine piirkondades, kus uue põlvkonna elektroonilise side baasvõrgu taristu puudumise tõttu ei ole kiire lairibateenus lõppkasutajatele kättesaadav ja seeläbi nende piirkondade konkurentsivõime tõstmine.
(2) Toetuse andmise tulemus saavutatakse uue põlvkonna elektroonilise side baasvõrgu taristu rajamise ja selle abil üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise võimaldamise kaudu meetme sihtpiirkondades viisil, mis tagab perspektiivis suurima võimaliku kasusaajate arvu.
(3) Määrus panustab „Eesti infoühiskonna arengukava 2020” arengukava meetme „Avaliku ja erasektori ühtse teenusteruumi arendamine” tulemuste saavutamisse.
(4) Meede panustab järgmiste väljundnäitajate saavutamisesse:
1) ehitatud uue põlvkonna lairiba baasvõrgu pikkus;
2) loodud ühenduspunktide arv.
(1) Rakendusasutus on vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse (edaspidi struktuuritoetuse seadus) § 12 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmete nimekirjale” Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (edaspidi rakendusasutus).
(2) Rakendusüksus on vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmete nimekirja” Riigi Infosüsteemi Amet (edaspidi rakendusüksus).
1) uue põlvkonna elektroonilise side võrk on elektroonilise side võrk elektroonilise side seaduse § 2 punkti 8 tähenduses, mis hõlmab nii baas- kui juurdepääsuvõrgu osi ja mis terviklikult väljaarendatuna võimaldab kiire lairibateenuse osutamist lõppkasutajale;
2) uue põlvkonna elektroonilise side baasvõrk on uue põlvkonna elektroonilise side võrgu valguskaablitel põhinev osa, mis ühendab võrgusõlmi või juurdepääsuvõrke ning mis võimaldab hulgimüügitasandil võrguteenuse pakkumist sideettevõtjatele ja mida toetatakse käesoleva meetme raames;
3) sideettevõtja on elektroonilise side ettevõtja elektroonilise side seaduse § 2 punkti 5 tähenduses;
4) kiire lairibateenus on elektroonilise side teenus, mis võimaldab andmeedastust allalaadimiskiirusega 30 Mbit/s või enam;
5) kasusaaja on kiire lairibateenuse potentsiaalne lõppkasutaja, sealhulgas elanik, ettevõte, kohaliku omavalitsuse üksus, valla või linna ametiasutus ja valla või linna ametiasutuse hallatav asutus, riigi- või valitsusasutus, mis asub puuduliku lairibaühendusega paikkonnas ja ise ei osuta üldkasutatavat elektroonilise side teenust;
6) üldist majandushuvi pakkuv teenus on rajatava elektroonilise side baasvõrgu hulgimüügitasandi võrguteenuse pakkumine sideettevõtjatele mittediskrimineerival viisil, mille tulemusena võimaldatakse puuduliku lairibaühendusega piirkondades uue põlvkonna elektroonilise side võrgu kaudu kõikidele lõppkasutajatele universaalne juurdepääs kiirele lairibaühendusele;
7) liigne hüvitis on toetatavate tegevuste elluviimise tulemusel saadav ülemäärane hüvitis, mis ei vasta komisjoni otsuse artiklile 5;
8) rakendusplaan on infoühiskonna edendamisele suunatud ja „Eesti infoühiskonna arengukava 2020” eesmärkide saavutamiseks kavandatavaid tegevusi täpsemalt määratlev Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatav dokument, mis koostatakse „Eesti infoühiskonna arengukava 2020” alusel igal aastal nelja-aastases perspektiivis;
9) projektijuhtimise infosüsteem on elektrooniline keskkond taotluste esitamiseks, menetlemiseks ja aruandluse korraldamiseks;
10) taotluse deklaratsioon on projektijuhtimise infosüsteemis loodud vormikohane dokument, mille alusel taotlus registreeritakse;
11) baasvõrgu mõjupiirkond on arvestuslikult 1,5 km baasvõrgust, mis võimaldab sideettevõtjatel erinevaid tehnoloogiaid kasutades pakkuda lõppkasutajatele juurdepääsu kiirele lairibaühendusele.
Rakendusüksuse toimingu või haldusakti peale tuleb enne halduskohtusse kaebuse esitamist esitada vaie rakendusüksuse kaudu rakendusasutusele vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 51. Vaie vaadatakse läbi haldusmenetluse seaduses sätestatud korras, arvestades struktuuritoetuse seaduses sätestatut.
(1) Toetust antakse projektile, mille elluviimine panustab käesoleva määruse §-s 2 nimetatud väljundnäitajate saavutamisse ja eesmärki, lähtudes taotluse rahuldamise otsuses sätestatust ning mille raames kavandatakse järgnevaid tegevusi:
1) projekteerimistööde ja projekteerimiseks vajalike ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde läbiviimist ning tegevusega piiritletavat geomeetrilist planeerimist;
2) uue põlvkonna elektroonilise side baasvõrgu rajamist, koos vajalike materjalide ja rajatistega;
3) kavandatavale ehitustööle ehitusseaduse alusel kehtestatud korras omanikujärelevalve läbiviimist;
4) olemasolevate elektrivõrkude ja elektroonilise side võrkudega ühendamist;
5) projektijuhtimist.
(2) Käesoleva määruse raames ei toetata järgmisi tegevusi:
1) selliste uue põlvkonna elektroonilise side baasvõrgu trassilõikude rajamist, millega ei kaasne lisandväärtust sihtpiirkonna kasusaajate seisukohast;
2) uue põlvkonna elektroonilise side juurdepääsuvõrgu ja selle osade rajamist, sealhulgas juurdepääsuvõrgu seadmete ostmist ja paigaldamist;
3) rajatava uue põlvkonna elektroonilise side baasvõrgu haldamisega seotud tegevusi;
4) baasvõrgu taristu arendamisega seotud investeeringute asendamist, mida toetuse saaja või temaga juriidiliselt seotud sideettevõtja on juba oma kehtivates investeeringukavades lähima kolme aasta jooksul omavahenditest planeerinud.
(3) Toetust ei anta projektile, mille raames on taotleja käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevused lõpetanud enne taotluse esitamist.
(1) Abikõlblikeks kuludeks loetakse taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud tegevuste elluviimise kulud, mis vastavad Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” (edaspidi ühendmäärus) §-s 2 nimetatud kulu abikõlblikkuse ja §-s 5 nimetatud puhastuluga arvestamise ning käesolevas määruses sätestatud tingimustele.
(2) Abikõlblikud on järgmised käesoleva määruse §-s 2 nimetatud eesmärgi ja tulemuste saavutamiseks ning § 6 lõikes 1 nimetatud tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud vastavalt käesoleva määruse §-s 9 sätestatud piirmäärale ja taotluse rahuldamise otsusele:
1) kulud, mis on otseselt vajalikud ja otstarbekad projekti tegevuste elluviimiseks ja eesmärkide saavutamiseks;
2) ehitusliku projekteerimise, ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste uurimistööde tegemise, keskkonnamõjude hindamise ja ehitusprojektide ekspertiiside kulud;
3) omanikujärelevalve läbiviimisega seotud kulud;
4) taotleja projektijuhtimise töötasu ja puhkusetasu vastavalt ühendmääruse §-s 3 sätestatule;
5) projektijuhtimisega seotud kulud kuni 2,5% ulatuses projekti abikõlblike kulude kogumahust;
6) käibemaks ühendmääruse § 4 punktis 11 toodud juhul.
(3) Lisaks ühendmääruse §-s 4 loetletud mitteabikõlblikele kuludele, on käesoleva määruse raames mitteabikõlblikud järgmised kulud:
1) üldkulud vastavalt ühendmääruse § 9 lõikes 5 toodule ja projektiga seotud personalikulud, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 4 sätestatud kulud;
2) projekti haldamiseks vajaliku mööbli ja kontoritehnika soetamise kulud;
3) projekti elluviimiseks uue organisatsiooni või organisatsioonilise struktuuri loomise ja toimimise kulud;
4) liiklusvahendite soetamise ja rentimise kulud;
5) infotehnoloogilise taristu jooksva või regulaarse korrashoiuga seotud kulud.
(4) Abikõlblikuks loetakse projekti abikõlblikkuse perioodil tekkinud kulu, mille eest on tasutud projekti abikõlblikkuse perioodil või 45 kalendripäeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi, kuid mitte hiljem kui 31. detsember 2023. a.
(5) Kõik toetatavad kulud peavad olema projektiga seotud, põhjendatud, läbipaistvad ja taotluses detailselt kirjeldatud.
(1) Projekti abikõlblikkuse periood on taotluse rahuldamise otsuses määratud ajavahemik, millal on tekkinud abikõlblik kulu, tingimusel, et projekti tegevused lõpetatakse hiljemalt 31. augustiks 2023. a.
(2) Projekti abikõlblikkuse periood ei ole pikem kui 24 kuud.
[RT I, 22.06.2017, 3 - jõust. 25.06.2017, rakendatakse tagasiulatuvalt 2015. aasta 9. maist]
(3) Projekti abikõlblikkuse periood algab taotluse rahuldamise otsuse vastuvõtmise kuupäevast või taotluse rahuldamise otsuses sätestatud kuupäevast ning lõppeb taotluse rahuldamise otsuses sätestatud kuupäeval.
(1) Toetuse osakaal on protsent abikõlblikest kuludest. Toetuse maksimaalne osakaal projekti kohta on 85% abikõlblikest kuludest.
(3) Taotletava toetuse maksimaalne määr on 4 000 000 eurot projekti kohta.
(4) Projektile antava toetuse osakaal ja toetuse määr kinnitatakse investeeringute kavas ning sätestatakse taotluse rahuldamise otsuses.
(5) Toetuse määramisel arvestatakse abikõlblikest kuludest maha puhastulu vastavalt ühendmääruse § 5 lõikele 2, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 2 alusel antavat määrust, mis reguleerib diskonteeritud puhastulu arvestamise metoodikat ning artikli 101 alusel antavat määrust, mis näeb ette kulude ja tulude analüüsi metoodika.
3. peatükk Toetuse taotlemine ja investeeringute kava koostamine
§ 10. Investeeringu kavasse taotluse esitamine
(1) Rakendusasutuse juhi poolt käskkirjaga kinnitatavasse investeeringute kavasse võib taotluse esitada „Eesti infoühiskonna arengukava 2020” rakendusplaanis nimetatud piirkonna kohta, rakendusplaanis nimetatud potentsiaalne taotleja, kellele on saadetud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teavitus.
(2) Rakendusasutuse juht teavitab nimeliselt rakendusplaanis olevaid potentsiaalseid taotlejaid investeeringute kava koostamisest, projekti maksimaalsest eelarvest ja investeeringute kavasse taotluse esitamise tähtajast ja viisist.
(3) Toetuse taotleja esitab rakendusüksusele nõutud tähtajaks projektijuhtimise infosüsteemis täidetud või rakendusasutuse poolt nimetatud viisil taotluse deklaratsiooni taotleja esindusõigusliku isiku poolt digitaalselt allkirjastatuna. Struktuuritoetuse registri valmimisel esitatakse taotlused läbi nimetatud infosüsteemi.
(4) Taotluse esitamise ajaks loetakse kuupäeva, millal taotlus kirjeldatakse projektijuhtimise süsteemis, lukustatakse ning seejärel taotluse deklaratsioon allkirjastatakse ning sisestatakse allkirjastatud deklaratsioon projektijuhtimise infosüsteemis dokumentide hulka.
(5) Tähtajaks mittelaekunud taotlusi ei hinnata. Taotluse tähtaja jooksul esitamata jätmisel esitamise tähtaega ei ennistata ja taotlus jäetakse toetuse andmise tingimuste määruses sätestatud nõuetele ja tingimustele vastavuse kontrollimiseks otsusega vastu võtmata.
(6) Investeeringu kava kinnitatakse rakendusasutuse juhi käskkirjaga hiljemalt 30 päeva pärast taotluste esitamise tähtaja lõppu.
(7) Rakendusüksus võib taotluse menetlemise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisadokumente taotluses esitatud andmete kohta, taotluse täiendamist või muutmist, kui ta leiab, et taotlus ei ole piisavalt selge või selles esinevad puudused, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist, täiendamist või lisainformatsiooni. Taotluste menetlemise aeg pikeneb puuduste kõrvaldamiseks antud aja võrra.
(8) Rakendusüksusel on õigus teha taotlejale ettepanek muuta taotletud toetuse summat ja projektis kavandatud tegevusi tingimusel, et ei muutu taotluses sisalduva projekti eesmärgid ja tulemused ning toetuse summa ei suurene.
(1) Toetuse taotlejaks on sihtasutus või mittetulundusühingud juhul kui nende põhikirjaliste tegevuste hulka kuulub sidevõrkude arendamine, ning kes on nimetatud rakendusplaanis.
(3) Taotleja projektile või projekti üksikutele tegevustele samal ajal mitmest meetmest või muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest toetuse taotlemise korral peab taotleja esitama sellekohase teabe.
1) toetust taotletakse käesoleva määruse § 6 lõikes 1 sätestatud toetatavate tegevustele meetme eesmärkide saavutamiseks;
2) taotlus peab olema esitatud rakendusasutuse poolt määratud tähtajaks ja vormil.
(2) Taotlus peab sisaldama lisaks taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 2 sätestatud kinnitustele ka järgmisi andmeid:
1) projekti seos rakenduskava eesmärgiga ja meetme tegevustega;
2) projekti seos organisatsiooni eesmärkidega;
4) projekti kirjeldus ja ülevaade projekti vajalikkusest ja põhjendusest;
5) olemasoleva olukorra kirjeldus;
6) projekti planeeritav tulemus;
7) projekti planeeritav mõju;
8) projekti kasusaajad ja sihtgrupp;
9) projekti ettevalmistuse hetkeseisu kirjeldus;
10) projekti tegevuste lühikirjeldus;
11) projekti elluviimiseks vajalik kulude eelarve tegevuste lõikes koos kalkulatsiooni ja põhjendusega;
12) projekti elluviimiseks kavandatav hankemenetluste arv ja nende sisu lühikirjeldus;
13) projekti jätkusuutlikkus.
(3) Kavandatav investeeringuobjekt peab vastama järgnevatele tingimustele:
1) taotluse koosseisus peab olema esitatud kinnitus projektiga hangitava baasvõrgu ekspluateerimise kulude katmise kohta projekti elluviimisele järgneva seitsme aasta jooksul;
2) investeeringuobjekt peab olema tehnoloogiliselt sõltumatu, võimaldades kogu ulatuses pakkuda kiiret lairibateenust mis tahes tehnoloogiat või tehnoloogiate kombinatsiooni kasutades;
3) investeeringuobjekt peab jääma taotleja omandisse või valdusesse vähemalt seitsmeks aastaks projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest arvates;
4) investeeringuobjekt võimaldab ühendust vähemalt kahe üle-eestilise valguskaablitel põhineva elektroonilise side magistraalvõrguga;
5) investeeringuobjekt peab olema heaks kiidetud vähemalt kolme üleriigiliselt tegutseva sideettevõtja poolt;
6) investeeringuobjekt võimaldab takistamatut juurdepääsu erinevatele lairibateenust osutavatele ettevõtjatele kavandatava investeeringuobjekti igas ühenduspunktis;
7) investeeringuobjekt asub sellises maapiirkonnas, kus lairibabaasvõrk puudub üldse või on ammendunud ja kus teadaolevate investeeringukavade lõikes puudub majanduslik huvi lairibabaasvõrgu välja arendamiseks lähima kolme aasta jooksul.
Toetuse taotleja on kohustatud lisaks struktuuritoetuse seaduse § 21 lõikes 2 toodule:
1) järgima projektiga seotud hangete läbiviimisel riigihangete seaduses kehtestatud üldpõhimõtteid;
2) taotleja peab olema aktsepteeritud üldist majandushuvi teenuse pakkujana vähemalt kolme üleriigilise sideettevõtja poolt ning esitama selle kohta kirjaliku kinnituse;
3) vastama toetuse taotleja ja taotluse kohta esitatavatele küsimustele;
4) võimaldama kontrollida taotluse nõuetele vastavust ning esitatud andmete vastavust tegelikkusele, sealhulgas teostada paikvaatlust;
5) viivitamatult teavitama rakendusasutust ja rakendusüksust kirjalikult kõigis esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse taotleja poolt oma kohustuste täitmist;
6) viivitamatult teavitama rakendusasutust ja rakendusüksust liigse hüvitamise olemasolust;
7) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi ja esitama rakendusasutusele ja rakendusüksusele informatsiooni, mis võib mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist.
§ 14. Taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontroll
(1) Rakendusüksus kontrollib taotluse ja taotleja vastavust esitatud nõuetele 60 tööpäeva jooksul pärast taotluste esitamise tähtaega.
(2) Taotleja tunnistatakse nõuetele vastavaks juhul, kui ta vastab taotluste menetlemise määruse §-s 2 ja käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
(3) Taotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks juhul, kui see vastab taotluste menetlemise määruses ja käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
(4) Kui nõuetele vastavuse kontrollimisel avastatakse taotluses puudusi, teatatakse sellest viivitamatult taotlejale ja antakse puuduste kõrvaldamiseks kuni 10-tööpäevane tähtaeg. Taotluste menetlemise aeg pikeneb puuduste kõrvaldamiseks antud aja võrra.
(5) Taotlust ei tunnistata nõuetele vastavaks, kui esineb vähemalt üks alljärgnevatest asjaoludest:
1) taotlus ei vasta käesoleva määruse §-s 12 sätestatud nõuetele ja taotleja ei ole taotluses esinevaid puudusi määratud tähtaja jooksul kõrvaldanud;
(6) Rakendusüksus edastab taotlejale rahuldamata jätmise otsuse 5 tööpäeva jooksul alates otsuse tegemisest.
§ 15. Projektide valikukomisjoni moodustamine
(1) Taotlusega esitatud projektide hindamiseks moodustab rakendusasutuse juht projektide valikukomisjoni. Vajadusel kaasatakse menetlusse eksperte.
(2) Valikukomisjoni liikmed ja kaasatud eksperdid peavad vastama struktuuritoetuse seaduse § 21 lõikes 4 toodud nõuetele ning deklareerima oma erapooletust ja sõltumatust hinnatavatest projektidest ja taotlejatest. Valikukomisjoni koosseis avalikustatakse rakendusüksuse veebilehel.
§ 16. Projekti valikukriteeriumid ning hindamismetoodika
(1) Nõuetele vastavaid projekte hinnatakse järgmiste valikukriteeriumite alusel:
1) olulisus ja projekti mõju meetme eesmärkide saavutamisele;
2) olemasoleva baasvõrguga ühendamiseks kasutatavate lahenduste ratsionaalsus ja põhjendatus;
3) baasvõrgu terviklikkus;
4) projekti ettevalmistatuse aste;
5) toetuse taotleja suutlikkus projekti ellu viia ning võimekust pakkuda üldist majandushuvi pakkuvat teenust;
6) projektiga kavandatavate trassilõikude marsruudi optimaalsus ja asjakohasus konkreetse sihtpiirkonna elektroonilise side baasvõrguga varustamise seisukohast;
7) projekti kuluefektiivsus.
(2) Hindamine viiakse läbi rakendusasutuse kinnitatud hindamismetoodika järgi. Hindamismetoodika koostamisel lähtub rakendusasutus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud valikukriteeriumitest. Hindamismetoodika avalikustatakse rakendusüksuse veebilehel.
(3) Juhul kui projekt ei vasta kasvõi ühele käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud valikukriteeriumile, siis projekti investeeringute kavasse ei arvata.
(4) Käesoleva määruse § 15 alusel moodustatud valikukomisjon või kaasatud ekspert annab hinnangu esitatud projektile ning teeb rakendusasutuse juhile põhjendatud ettepaneku lõpliku toetuse määra ning toetuse summa määramiseks.
§ 17. Investeeringute kavasse mittearvamisest teavitamise kord
(1) Kui projekti ei arvata investeeringute kava eelnõusse või projekt arvatakse investeeringute kavast välja, teeb rakendusasutus kavasse arvamata jätmise otsuse.
(2) Investeeringute kavasse arvamata jätmise otsusest teavitatakse ettepaneku esitajat viivitamatult pärast investeeringute kava kinnitamist. Sellisel juhul teavitab rakendusasutus sellest viivitamatult taotlejat, esitades teates investeeringute kavasse mittearvamise põhjenduse.
§ 18. Investeeringute kava koostamine ja muutmine
(1) Investeeringute kavasse arvatakse projektid, mis vastavad kõikidele käesoleva määruse § 16 lõikes 1 nimetatud valikukriteeriumitele.
(2) Investeeringute kava koostatakse lähtudes Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud rakendusplaanist ning kavasse arvatakse projektid, mis vastavad käesoleva määruse §-s 11 ja §-s 12 sätestatud nõuetele ning mille kohta on valikukomisjon teinud ettepaneku arvata investeeringute kavasse.
(3) Toetuse andmiseks kinnitab rakendusasutuse juht käskkirjaga investeeringute kava, mis on rakendusüksusele taotluste rahuldamise otsuse vormistamiseks siduv.
(4) Investeeringute kavas nimetatakse andmed iga projekti kohta vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 15 lõikes 4 sätestatule.
(5) Rakendusasutus võib investeeringute kava muuta ja projekti kavast välja arvata juhul kui:
1) toetuse saaja on esitanud rakendusasutusele kirjaliku avalduse toetusest loobumise kohta;
2) toetuse saaja ei täida käesoleva määruse §-s 24 sätestatud kohustusi;
3) toetuse saaja ei ole esitanud kooskõlastamiseks hankelepingu projekti vastavalt käesoleva määruse § 21 lõikes 1 sätestatule;
4) toetuse saaja hankelepingu projekti ei ole kooskõlastatud käesoleva määruse § 21 lõikes 3 toodud alustel või toetuse saaja ei ole hankedokumentides esinenud puudusi määratud tähtajaks kõrvaldanud.
(6) Rakendusasutus tunnistab rakendusüksuse ettepanekul või enda algatusel investeeringute kava vastava projekti osas kehtetuks struktuuritoetuse seaduse § 22 lõikes 3 nimetatud juhul.
§ 19. Taotluse rahuldamise ja rahuldamata jätmise otsuse tegemine
(1) Rahuldamisele kuuluvad taotlused, mis on arvatud investeeringute kavasse.
(2) Taotluse rahuldamise otsuse tegemise tähtaeg on 10 tööpäeva investeeringute kava edastamisest rakendusüksusele. Taotluse rahuldamise otsuse tähtaega võib põhjendatud juhtudel pikendada. Taotluse menetlemise aega võib põhjendatud juhtudel pikendada.
(3) Taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi, kohustusi ning kehtestatakse tingimusi. Otsuses märgitakse lisaks taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 4 sätestatule:
2) rahastamiskava ja eelarve;
3) komisjoni otsuse artiklis 4 toodud nõuded.
(4) Rakendusüksus teeb investeeringute kavasse arvatud taotluste osas taotluse rahuldamise otsused lähtudes investeeringute kavas taotlusele seatud tingimustest, lähtudes käesoleva määruse nõuetest ja valikukomisjon poolt seatud tingimustest ning taotluste menetlemise määruse § 9 lõigetes 2 ja 3 sätestatule.
(5) Rakendusasutusel on õigus teha taotlejale osalise rahuldamise ettepanek taotluste menetlemise määruse §-s 9 sätestatud tingimustel.
(6) Taotlus jäetakse rahuldamata lisaks käesolevas määruses sätestatule ka taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 2 toodud juhtudel.
(7) Taotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 5 nimetatud teave.
(8) Taotluse rahuldamise otsus edastatakse taotlejale elektrooniliselt digitaalallkirjaga allkirjastatult viivitamata.
(1) Taotluse rahuldamise otsust võib muuta rakendusüksuse või toetuse saaja sellekohase avalduse alusel taotluste menetlemise määruse §-s 10 ja käesolevas määruses sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Toetuse saaja on kohustatud taotlema rakendusasutuselt nõusolekut muudatuste tegemiseks projektis, kui projektis kavandatud tegevuse eelarverida muutub üle 10%.
(3) Toetuse saajal ei ole õigust taotleda projekti toetuse summa suurendamist.
(4) Projekti muudatused kinnitab rakendusasutus ning teavitab sellest toetuse saajat ja rakendusüksust kirjalikult 10 tööpäeva jooksul.
(5) Rakendusasutusel on õigus keelduda projekti muutmisest juhul, kui soovitav muudatus seab kahtluse alla projekti oodatava tulemuse saavutmise või projekti tegevuste lõpetamise abikõlblikkuse perioodil.
(7) Rakendusüksus tunnistab taotluse rahuldamise otsuse osaliselt või täielikult kehtetuks tulenevalt käesoleva paragrahvi lõikes 6 toodud investeeringu kava vastavast muudatusest või seoses finantskorrektsiooniga struktuuritoetuse seaduse § 45 lõikes 1 nimetatud juhtudel.
(1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele kooskõlastamiseks kõik hankelepingu ja hankelepingu muudatuse projektid enne nende allakirjutamist ja seda vastavuses esitatud hankelepingute kooskõlastamise ajakavaga.
(2) Rakendusüksus kontrollib hankelepingu projekti vastavust esitatud taotlusele ja investeeringute kavale.
(3) Rakendusüksus ei kooskõlasta hankelepingu projekti, kui esineb vähemalt üks järgnevatest asjaoludest:
1) hankelepingu projekt ei vasta esitatud taotlusele;
2) hankimisel ei ole arvestatud riigihangete seaduse §-s 3 nimetatud üldpõhimõtetega;
3) hankelepingu projekt ei taga toetusest rahastatud objekti tähistamist vastavalt Vabariigi Valitsuse 12. septembri 2014. a määrusele nr 146 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse andmisest avalikkuse teavitamise, toetusest rahastatud objektide tähistamise ning Euroopa Liidu osalusele viitamise nõuded ja kord”. Hankelepingute vastavuse kontrollimisel võib rakendusüksus anda toetuse saajale kuni 10 tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks.
(4) Toetuse saajal ei ole õigust sõlmida hankelepingut enne hankelepingu projektile kooskõlastuse saamist.
5. peatükk Toetuse kasutamisega seotud teabe esitamine ja väljamaksete tegemine
(1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele projekti elluviimise kohta vahearuandeid vähemalt üks kord aastas seisuga 31. detsember aruandlusperioodile järgneva kuu lõpuks. Aruandes esitatud andmete õigsust kinnitab toetuse saaja. Toetuse saaja täiendab aruannet rakendusüksuse nõudmisel.
(2) Aruannete vormid kehtestab rakendusüksus ja teeb need kättesaadavaks oma veebilehel.
(3) Toetuse saaja esitab projekti vahe- ja lõpparuanded rakendusüksusele projektijuhtimise infosüsteemi või struktuuritoetuse registri kaudu toetuse saaja esindusõigusliku isiku poolt digitaalselt allkirjastatuna.
(1) Toetuse maksete tegemisel lähtutakse struktuuritoetuse seaduse §-dest 28 ja 29, ühendmääruse §-dest 13–20 ning käesolevas määruses ja taotluse rahuldamise otsuses toodud tingimustest.
(2) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele maksetaotluse koos kulude tasumist tõendavate dokumentide koopiatega.
(3) Toetust makstakse ühendmääruse § 14 lõike 1 punkti 1 alusel.
(4) Pärast maksetaotluse saamist kontrollib rakendusüksus maksetaotluses esitatud kulude tingimustele vastavust ühendmääruse § 14 lõike 1 punktile 1 ja toetuse saaja kohustuste nõuetekohast täitmist alates maksetaotluse laekumisest rakendusüksusele hiljemalt 30 tööpäeva jooksul.
(5) Toetuse väljamakse tegemise eelduseks on kulude abikõlblikkus, sealhulgas kulude aluseks olevate tegevuste abikõlblikkus ning nende vastavus projekti eelarvele.
(6) Tööd, mille tegemise eest väljamakseid taotletakse, peavad olema lõpetatud ja aktiga vastu võetud.
(7) Toetus makstakse välja vastavalt taotluse rahuldamise otsuses nimetatud toetuse osakaalule abikõlblikest kuludest ja mitte rohkem kui määratud toetuse summa.
(8) Rakendusüksusel on õigus toetuse saajalt nõuda muid kulude abikõlblikkust tõendavaid dokumente.
(10) Kui toetuse maksetaotluse menetlemisel ilmneb maksetaotluses puudus, mida on võimalik määratud tähtaja jooksul kõrvalda, siis määrab rakendusüksus puuduse kõrvaldamiseks tähtaja vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikele 2.
(11) Lõppmakse tehakse pärast projekti kulude abikõlblikkuse ja tegevuste elluviimise tõendamist ning lõpparuande kinnitamist. Lõppmakse suurus on vähemalt 5% projekti abikõlbliku kogumaksumuse toetuse summast.
6. peatükk Toetuse saaja kohustused ja rakendusüksuse õigused ja kohustused
Toetuse saaja tagab struktuuritoetuse seaduse §-s 24 sätestatud kohustuste täitmise, projekti juhtimise ja selle eduka elluviimise vastavalt esitatud taotlusele ning taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegadele ja tingimustele, sealhulgas:
1) esitab rakendusüksusele tähtaegselt nõutud informatsiooni ja aruandeid, teostab järjepidevat seiret projekti indikaatorite täitmise ning vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tingimustele ja tähtaegadele;
2) järgib projektiga seotud hangete läbiviimisel riigihangete seadusega kehtestatud üldpõhimõtteid, eelkõige riigihangete seaduses § 3 punkti 1 põhimõtet, et hankija peab kasutama rahalisi vahendeid säästlikult ja otstarbekalt ning saavutama riigihanke eesmärgi mõistliku hinnaga, tagades konkurentsi korral erinevate pakkumuste võrdlemise teel parima võimaliku hinna ja kvaliteedi suhte;
3) kooskõlastab rakendusüksusega hankelepingu projektid enne allkirjastamist ja kõik hilisemad hankelepingu muudatused enne nende sõlmimist;
4) esitab rakendusüksuse nõudmisel pärast hankelepingu sõlmimist ühe kuu jooksul täpsustatud projekti ajakava ja eelarve kavandatud tegevuste lõikes;
5) taotleb rakendusasutuselt nõusolekut projekti muudatuste tegemiseks vastavalt käesoleva määruse §-s 20 sätestatule;
6) peab pakkuma kõigile sideettevõtjatele võrdsetel tingimustel hulgimüügitasandi võrguteenust vähemalt 7 aasta jooksul pärast abikõlblikkuse perioodi lõppu;
7) ei tohi jaemüügitasandil elektroonilise side teenust ise pakkuda;
8) kannab baasvõrgu haldamise kulud;
9) muudab ehitatud taristu pärast rajamist avalikuks – avalikustab valminud baasvõrkude kaardid oma kodulehel ja ehitisregistris vastavalt tehnilistele võimalustele;
10) hulgimüügitasandi võrguteenuse hinnakujundus peab võimaldama sihtpiirkonnas lairiba ja teenuste pakkumist linnapiirkondadega sarnasel hinnatasemel. Hulgimüügitasandi võrguteenuse hinnad peavad põhinema selliste linnapiirkondade keskmistel hulgimüügitasandi hindadel, mida riiklikult ei toetata;
11) on kohustatud tegema koostööd hulgimüügitasandi võrguteenuse hinnakujunduse võrdlusuuringu teostamisel Konkurentsiametiga;
12) on kohustatud tõestama, et hulgimüügitasandi võrguteenuse eest küsitav hind on mõistlik ja mittediskrimineeriv;
13) esitab andmed, mis võimaldavad rakendusüksusel kontrollida, et toetust on makstud vastavuses komisjoni otsuse artikliga liigse hüvitise tekkimisel on kohustatud sellest teavitama rakendusüksust;
14) maksab liigse hüvitisena saadud toetuse tagasi, kui ta on toetatava tegevuse elluviimise tulemusel saanud liigset hüvitist. Liigse hüvitamise ilmnemise korral hindab olukorda ja otsustab liigse hüvitise tagasimaksmise rakendusüksus. Liigse hüvitamise kasutamist mõne teise üldist majandushuvi pakkuva teenuse rahastamiseks otsustab rakendusasutus;
15) võimaldab audiitorile ja kontrolli teostavale isikule juurdepääsu kõikidele projektiga seotud andmetele ja dokumentidele;
16) teavitab rakendusüksust kirjalikult kõigis esitatud andmetes toimunud olulistest muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada projekti elluviimist või toetuse saaja kohustuste täitmist;
17) informeerib rakendusüksust projekti elluviimist takistavatest olulistest asjaoludest ning kõikidest olulistest kavandatavatest projektiga seotud muudatustest;
18) tagab projekti käigus soetatud vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise vähemalt viie aasta jooksul arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest;
19) maksab tagasi rakendusüksuse poolt tagasinõutava toetuse tagasinõudmise otsuses märgitud summas ja tähtajaks;
20) säilitab projekti dokumentatsiooni kuni 31. detsembrini 2025. a;
21) täidab teisi struktuuritoetuse seaduses ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses sätestatud kohustusi.
§ 25. Rakendusüksuse õigused ja kohustused
1) kontrollida projekti elluviimist, samuti toetuse saaja raamatupidamist ning toetuse kasutamise tingimuste täitmist, sealhulgas teostada projekti kontrolli ja auditeid;
2) osaleda vaatlejana toetuse saaja projekti tegevuste elluviimist puudutavatel nõupidamistel ja koosolekutel;
4) vajadusel teha rakendusasutusele ettepanek algatada investeeringute kava muutmine, teavitades sellest kirjalikult konkreetset muudatusega seotud toetuse saajat;
5) teostada muid struktuuritoetuse seaduses ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses sätestatud toiminguid.
1) vastavalt komisjoni otsuse artiklile 6 lõikele 1 iga 3 aasta järel kontrollida, et ei oleks makstud liigset hüvitist;
2) taotluse, projektide seire, kontrolli ja muude andmete sisestamine struktuuritoetuse riiklikku registrisse;
3) projekti seirearuandes ja lõpparuandes sisalduvate andmete õigsuse kinnitamine rakendusüksuse juhi poolt ning edastamine rakendusasutusele;
4) toetuse saajale toetuse andmist ja kasutamist puudutavates küsimustes selgituste andmine;
6) toetuse andmise ja kasutamise kohta ülevaadete koostamine ja avalikustamine;
7) struktuuritoetuse kontroll, sealhulgas ettekirjutuse tegemine ning ettekirjutuse täitmise jälgimine;
8) rakendusasutuse teavitamine projektis tuvastatud rikkumistest;
9) toetuse väljamaksete menetlemine, sealhulgas kulude abikõlblikkuse kontroll;
10) toetuse andmise ja kasutamisega seotud dokumentide säilitamine vähemalt 2035. aasta 31. detsembrini;
11) riigiabi andmisega seotud dokumente tuleb säilitada vähemalt 10 aastat pärast üldhuviteenuse täitmise lõppu vastavalt komisjoni otsuse artiklile 8;
12) muud struktuuritoetuse seaduse ja selle alusel antud õigusaktide ning käesoleva määruse sätete täitmine.
(1) Määruse § 10 lõiget 2 rakendatakse alates 1. märtsist 2015. a.
(2) 2017. a juunis vastu võetud käesoleva määruse § 8 lõigete 2 ja 3 redaktsioone rakendatakse tagasiulatuvalt 2015. aasta 9. maist.
[RT I, 22.06.2017, 3 - jõust. 25.06.2017]


text:
URANTIA RAAMAT, 167. Kiri. Külaskäik Filadelfiasse
URANTIA RAAMAT - 167. Kiri. Külaskäik Filadelfiasse
§ 1. Hommikueine variseridega
§ 2. Mõistujutt suurest õhtusöömaajast
§ 3. Jõuetusevaimuga naine
§ 4. Teade Betaaniast
§ 5. Teel Betaaniasse
§ 6. Väikeste laste õnnistamine
§ 7. Vestlus inglitest
167. Kiri. Külaskäik Filadelfiasse
Paper 167 : The Visit to Philadelphia
SELLE Perea jutlustamisretke kirjeldustes mainitakse küll alati Jeesuse ja apostlite külaskäike eri paikadesse, kus seitsekümmend oma tööd tegid, kuid tuleb arvestada, et reeglina olid temaga kaasas ainult kümme apostlit, sest vähemalt kaks jäeti tavaliselt Pellasse rahvahulki õpetama. Kui Jeesus valmistus edasi Filadelfiasse minema, pöördus Siimon Peetrus koos oma venna Andreasega Pella laagrisse tagasi, et sinna kogunenud hulki õpetada. Kui Meister lahkus Pella laagrist, et Perea ümbrust külastada, läks kolm- kuni viissada laagrilist tavaliselt temaga kaasa. Kui ta Filadelfiasse jõudis, saatis teda juba enam kui kuussada poolehoidjat.
Viimasel jutlustamisreisil läbi Dekapolise polnud imesid juhtunud, ja kui jätta arvestamata kümne pidalitõbise tervendamine, polnud ka sellel Perea misjoniretkel seni imesid olnud. See oli periood, mil evangeeliumi kuulutati võimsalt, ilma imedeta ja enamasti Jeesuse või isegi mõne tema apostli isikliku juuresolekuta.
Jeesus ja kümme apostlit jõudsid Filadelfiasse kolmapäeval, 22. veebruaril, ning neljapäeval ja reedel puhkasid nad oma viimastest reisidest ja töödest. Jaakobus rääkis tol reede õhtul sünagoogis ja järgmiseks õhtuks kutsuti kokku üldkogu. Nad rõõmustasid väga evangeeliumi edu üle Filadelfias ja lähedalasuvates külades. Taaveti sõnumitoojad tõid teateid taevariigi edasisest edust ka kõikjal Palestiinas, samuti häid uudiseid Aleksandriast ja Damaskusest.
Filadelfias elas üks väga jõukas ja mõjukas variser, kes oli Abneri õpetused vastu võtnud ja kutsus Jeesuse sabatihommikuks oma majja hommikueinele. Oli teada, et Jeesust võis sel ajal Filadelfiasse oodata, seepärast oli Jeruusalemmast ja mujalt saabunud suur hulk külalisi, nende hulgas ka palju varisere. Sellele Meistri auks korraldatud hommikueinele oli kutsutud umbes nelikümmend juhtivat tegelast ja mõned seadusetundjad.
Kui Jeesus Abneriga kõneldes veel uksel seisis, kuna võõrustaja ise oli istet võtnud, tuli tuppa üks Jeruusalemma juhtivaid varisere, Suurkohtu liige, ja suundus harjunud kombel otse aukohale peremehe vasakul käel. Et see koht oli aga mõeldud Meistrile ja paremal käel pidi istuma Abner, viipas võõrustaja Jeruusalemma variserile, et see istuks nelja istme võrra vasakule, ning aukandja solvus väga, et ta aukohta endale ei saanud.
Peagi olid kõik istet võtnud ja tundsid rõõmu võimalusest omavahel vestelda, sest enamik kohalviibijatest olid Jeesuse jüngrid või suhtusid evangeeliumisse muidu sõbralikult. Seda, et Jeesus ei pidanud enne sööma istumist kinni tseremoniaalse kätepesu nõudest, panid tähele ainult tema vaenlased. Abner pesi käsi söömist alustades, kuid mitte serveerimise ajal.
Enne eine lõppu sisenes tänavalt mees, kes oli kaua ühe kroonilise haiguse all kannatanud ja nüüd haigestunud vesitõppe. See mees oli uskuja ja Abneri kaaslased olid ta hiljuti ristinud. Ta ei palunud Jeesust, et see ta terveks teeks, ent Meister teadis väga hästi, et haige mees oli tulnud hommikueinele lootusega pääseda läbi Jeesust ümbritsevast rahvahulgast ning köita sel moel märksa tõenäolisemalt tema tähelepanu. Mees teadis, et tol ajal sooritati vähe imetegusid, kuid ta oli oma südames mõelnud, et tema suur häda võib Meistri kaastunde äratada. Ning ta ei eksinud, sest kui ta tuppa astus, nägid teda nii Jeesus kui ka võltsvaga variser Jeruusalemmast. Variser kiirustas väljendama oma meelepaha, et niisugusel inimesel oli lubatud tuppa tulla. Jeesus aga vaatas haiget meest ja naeratas nii heatahtlikult, et mees tuli lähemale ja istus põrandale. Kui eine hakkas lõppema, heitis Meister pilgu teistele külalistele ja vaadates seejärel tähendusrikkalt vesitõbist meest, ütles: „Mu sõbrad, Iisraeli õpetajad ja õpetatud seadusetundjad, tahaksin teile ühe küsimuse esitada: kas seadus lubab sabatipäeval haigeid ja vaevatuid ravida või mitte?” Ent kohalviibijad tundsid Jeesust liigagi hästi, nad vaikisid ega vastanud tema küsimusele.
Siis läks Jeesus maas istuva haige mehe juurde, võttis tal käest kinni ja ütles: „Tõuse ja mine oma teed. Sa ei ole palunud end terveks ravida, aga ma tean su südamesoovi ja su hinge usku.” Enne kui mees ruumist lahkus, läks Jeesus oma kohale tagasi ja ütles lauasistujatele: „Minu Isa ei tee niisuguseid tegusid selleks, et teid taevariiki ahvatleda, vaid et ilmutada end neile, kes on juba taevariigis. Te näete, et Isale on omane just nii talitada, sest kes teist ei läheks sabatipäeval kaevu kukkunud lemmiklooma kohe sealt välja tõmbama?” Kuna keegi talle ei vastanud ja võõrustaja toimunu selgelt heaks kiitis, tõusis Jeesus ja rääkis kõigile kohalviibijatele: „Mu vennad, kui teid pulma kutsutakse, ärge istuge aukohale, sest kutsutute seas võib olla mõni teist auväärsem inimene ja võõrustaja peab tulema teie juurde ning paluma teil oma koht teisele aukülalisele loovutada. Sel juhul peate häbi tundes istuma lauas alamale kohale. Kui teid pidusöögile kutsutakse, oleks tark peolaua äärde jõudes otsida üles kõige alam koht ja istuda sinna, et võõrustaja võiks üle külaliste vaadates teile öelda: „Mu sõber, miks istud sa vähimate kohal? Tule siiapoole!” Nii tõstetakse see külaline teiste silmis ausse. Ärge unustage, et igaüht, kes ennast ülendab, alandatakse, kuid seda, kes end tõeliselt alandab, ülendatakse. Seepärast, kui te korraldate lõuna- või õhtusöögi, ärge kutsuge alati ainult oma sõpru, vendi ja sugulasi või rikkaid naabreid, et nemad omakorda teid enda pidusöögile võiksid kutsuda ja teile sellega tasuda. Pidusööki korraldades kutsuge vahel ka vaeseid, vigaseid ja pimedaid. Nii õnnistate te oma südant, sest teate hästi, et lombakad ja mannetud ei saa teile teie armastava hoolekande eest tasuda.”
Kui Jeesus variseri hommikueinelauas kõnelemise lõpetas, ütles üks kohalviibinud seadusetundjatest vaikust katkestada soovides mõtlematult: „Õnnis on see, kes sööb leiba jumalariigis” — mis oli tol ajal levinud ütlus. Selle peale rääkis Jeesus mõistujutu, mis läks südamesse isegi ta sõbralikule võõrustajale. Ta ütles:
„Üks valitseja korraldas suure pidusöögi ja et ta oli palju külalisi kutsunud, tuli tal saata õhtusöömaaja kätte jõudes teenrid kutsututele ütlema: „Tulge, sest kõik on juba valmis”. Kuid need hakkasid kõik vabandusi esitama, nagu oleksid omavahel kokku leppinud. Esimene ütles: „Ostsin just talu ja pean tingimata minema seda vaatama; ma palun sind, vabanda mind.” Teine ütles: „Ostsin just viie ikke jaoks härgi ja pean minema neid vastu võtma, ma palun sind, vabanda mind.” Ja järgmine ütles: „Ma olen äsja naise võtnud ja seepärast ei saa tulla.” Ja teenrid läksid tagasi ning andsid kõik vabandused oma isandale edasi. Majaisand sai seda kuuldes väga vihaseks ja ütles oma teenrite poole pöördudes: „Olen selle peolaua ette valmistanud; nuumloomad on tapetud ja kõik minu külaliste jaoks valmis seatud, aga nemad on mu kutse tagasi lükanud; igaüks hoolib vaid oma maadest ja kaupadest ega pea lugu isegi mu teenritest, kes neid minu peole kutsuvad. Minge siis ruttu linnatänavatele, välja maanteedele ja kõrvalteedele, ning tooge siia vaeseid ja tõrjutuid, pimedaid ja lombakaid, et peol oleks külalisi.” Ja teenrid tegidki, nagu isand oli käskinud, ning ikka veel oli külalistele vabu kohti. Siis ütles isand teenritele: „Minge nüüd teedele ja küladesse ning sundige sealseid inimesi siia tulema, et mu maja saaks rahvast täis. Ma kuulutan teile, et ükski neist, keda oli algselt kutsutud, ei saa minu pidusööki maitsta.” Teenrid tegidki, nagu isand oli käskinud, ja maja sai rahvast täis.”
Neid sõnu kuuldes lahkusid kohalviibijad igaüks oma koju. Vähemalt üks tol hommikul kohal olnud pilklikest variseridest sai mõistujutu tähendusest aru, sest ta laskis end samal päeval ristida ja tunnistas avalikult oma usku taevariigi evangeeliumisse. Abner pidas samal õhtul uskujate üldkogu ees selle mõistujutu kohta jutluse.
Järgmisel päeval pühendusid kõik apostlid filosoofilistele arutlustele, püüdes tõlgendada seda mõistujuttu suurest õhtusöömaajast. Jeesus kuulas küll huviga kõiki neid erinevaid tõlgendusi, kuid keeldus vankumatult aitamast neil mõistujuttu paremini mõista. Ta ütles ainult: „Leidku igaüks enda jaoks ja oma hinges selle tähendus.”
Abner oli korraldanud Meistrile võimaluse õpetada tol sabatipäeval sünagoogis; see oli esimene kord, mil Jeesus esines sünagoogis pärast seda, kui kõik sünagoogid olid Suurkohtu korraldusega ta õpetustele suletud. Teenistuse lõppedes langes Jeesuse pilk tema ees seisvale vanale naisele, kellel oli rõhutud ilme ja kes oli väga kõveraks vajunud. Seda naist oli kaua vallanud hirm ja kogu rõõm oli tema elust kadunud. Kui Jeesus kantslist alla astus, läks ta selle kooldu vajunud naise juurde, puudutas teda õlast ja ütles: „Naine, kui sa vaid usuksid, vabaneksid sa täielikult oma jõuetusevaimust.” Ning naine, kes oli olnud küürus ja hirmust rõhutud juba enam kui kaheksateist aastat, uskus Meistri sõnu ja ajas end usu abil kohe sirgeks. Kui naine nägi, et tema keha on jälle sirge, hakkas ta valju häälega Jumalat kiitma.
Hoolimata sellest, et selle naise haigus tulenes täielikult tema meelest, sest ta keha oli kooldu vajunud rõhutud meele tõttu, arvasid inimesed, et Jeesus oli ravinud ta terveks tõelisest füüsilisest hädast. Filadelfia sünagoogi kogudus suhtus Jeesuse õpetustesse küll sõbralikult, kuid sünagoogi ülemaks oli ebasõbralik variser. Ta jagas koguduse arvamust, et Jeesus oli ravinud naise terveks füüsilisest vaevusest, ning nördinud, et Jeesus oli söandanud seda teha sabatipäeval, tõusis ta koguduse ees püsti ja ütles: „Kas inimestel pole mitte kõigi tööde tegemiseks kuus päeva? Seepärast tulge neil tööpäevadel ja laske end ravida, aga mitte sabatipäeval.”
Kui ebasõbralik ülem oli seda lausunud, pöördus Jeesus kantslisse tagasi ja küsis: „Milleks silmakirjatseda? Eks igaüks teie seast vabasta oma härja sabatipäeval sõimest ja vii ta jooma? Kui see tegevus on sabatipäeval lubatud, kas ei tohi siis ka seda naist, Aabrahami tütart, keda kuri on kaheksateist aastat maadligi surunud, kütkeist vabastada ja viia vabadusest ning eluvetest osa saama kas või sabatipäeval?” Ning kui naine jätkas Jumala ülistamist, jäi kritiseerija häbisse ja kogudus rõõmustas koos naisega, et ta oli terveks tehtud.
Sünagoogi ülem tagandati ametist Jeesuse avaliku kritiseerimise pärast tol sabatipäeval ja tema asemele seati üks Jeesuse pooldaja.
Jeesus vabastas sageli hirmu ohvreid nende jõuetusevaimust, meele rõhutusest ja hirmu köidikuist. Ent inimesed pidasid kõiki niisuguseid haigusi füüsilisteks hädadeks või nende all kannatajaid kurjast vaimust vaevatuteks.
Jeesus õpetas pühapäeval jälle sünagoogis ja Abner ristis paljud sama päeva lõuna ajal linnast lõuna pool voolavas jões. Järgmisel päeval kavatses Jeesus koos kümne apostliga Pella laagrisse tagasi pöörduda, kuid saabus üks Taaveti sõnumitooja, kes tõi Jeesusele pakilise sõnumi tema sõpradelt Jeruusalemma lähedalt Betaaniast.
Pühapäeva, 26. veebruari hilisõhtul saabus Filadelfiasse kuller Betaaniast teatega Martalt ja Maarjalt: „Issand, see, keda sa armastad, on väga haige.” Sõnum jõudis Jeesuseni õhtuse nõupidamise lõpus, kui ta parajasti apostlitele head ööd soovis. Algul ei vastanud Jeesus midagi. Selle iseäraliku viivituse ajal näis ta suhtlevat taas kellegagi endast väljaspool ja eemal. Siis vaatas ta taas üles ning ütles apostlite kuuldes sõnumitoojale: „See haigus ei too tegelikult surma. Ärge kõhelge kasutamast seda Jumala ülistamiseks ja Poja ülendamiseks.”
Jeesus armastas Martat, Maarjat ja nende venda Laatsarust väga: ta armastas neid tulise kiindumusega. Tema esimene, inimlik mõte oli neile kohe appi minna, kuid tema ühendatud meelde tuli veel üks idee. Ta oli peaaegu loobunud lootmast, et juutide juhid Jeruusalemmas kunagi taevariigi vastu võtavad, kuid ta armastas oma rahvast endiselt ja nüüd tekkis ta peas plaan anda Jeruusalemma kirjatundjatele ja variseridele veel üks võimalus tema õpetused vastu võtta. Ta otsustas teha — kui Isa nõustub — sellest viimasest üleskutsest Jeruusalemmale kogu oma maise elujärgu väliselt kõige sügavama ja hämmastavama etteaste. Juudid olid klammerdunud imettegeva vabastaja idee külge. Ja ehkki ta oli keeldunud laskumast aineliste imede kordasaatmiseni ja poliitilise võimu ilmaliku ilmutamiseni, palus ta nüüd Isalt luba avaldada oma seniilmutamata meelevalda elu ja surma üle.
Juudid tavatsesid matta oma surnud nende lahkumispäeval, see oli nii soojas kliimas vajalik teguviis. Sageli juhtus, et nad panid hauda inimese, kes oli vaid koomas, nii et inimene tuli teisel või isegi kolmandal päeval hauast välja. Ent juudid uskusid, et ehkki vaim või hing võib kaheks või kolmeks päevaks keha juurde jääda, ei ole seda seal enam pärast kolmandat päeva; et neljandaks päevaks on kõdunemine juba üsna kaugele jõudnud ning et pärast selle aja möödumist ei pöördu keegi hauast tagasi. Seepärast jäi Jeesus veel kaheks terveks päevaks Filadelfiasse, enne kui valmistus Betaaniasse minema.
Kolmapäeva varahommikul ütleski ta oma apostlitele: „Valmistugem kohe jälle Juudamaale minema.” Ja kui apostlid kuulsid Meistrit seda ütlemas, läksid nad veidikeseks ajaks eemale omavahel nõu pidama. Jaakobus võttis koosoleku juhtimise enda peale ja nad kõik nõustusid, et oleks suur rumalus lasta Jeesusel jälle Juudamaale minna, ning nad tulid tagasi ja teatasid talle oma üksmeelse otsuse. Jaakobus ütles: „Meister, sa käisid mõne nädala eest Jeruusalemmas ja sealsed juhid tahtsid sind tappa, rahvas aga kividega pilduda. Sa andsid tookord neile inimestele võimaluse tõde vastu võtta, me ei luba sul jälle Juudamaale minna.”
Siis ütles Jeesus: „Kas te ei saa aru, et päevas on kaksteist tundi, mille jooksul võib ohutult tööd teha? Kui inimene kõnnib päeval, ei komista ta nii palju, sest on valge. Kui inimene kõnnib öösel, võib ta pimedas komistada. Kuni mu päev veel kestab, ei karda ma Juudamaale minna. Ma tahan nende juutide jaoks veel ühe vägeva teo teha: anda neile veel ühe võimaluse uskuda — kas või nende endi tingimustel — Isa vägevuse ja Poja armastuse välist auhiilgust ning nähtavat avaldumist. Ning pealegi, kas te ei saa siis aru, et meie sõber Laatsarus on uinunud ja ma tahan minna teda sellest unest äratama!”
Siis ütles üks apostlitest: „Meister, kui Laatsarus on uinunud, siis toibub ta seda kindlamini.” Juudid tavatsesid tol ajal rääkida surmast kui ühest une vormist, aga apostlid polnud aru saanud, et Jeesus oli mõelnud Laatsaruse siit ilmast lahkumist, ning Meister ütles nüüd otsesõnu: „Laatsarus on surnud. Ja mul on teie pärast hea meel, et mind seal ei olnud, sest isegi kui see teisi ei päästa, saate teie veel ühe põhjuse minusse uskuda; see, mille tunnistajateks te nüüd saate, annab teile kõigile jõudu valmistuda päevaks, mil ma teie juurest lahkun ja Isa juurde lähen.”
Kui nad ei suutnud teda veenda, et ta hoiduks Juudamaale minemast, ja kui mõned apostlid ei tahtnud isegi temaga kaasa minna, pöördus Toomas oma kaaslaste poole järgmiste sõnadega: „Me oleme Meistrile rääkinud oma kartustest, kuid ta on kindlalt otsustanud Betaaniasse minna. Olen nõus, et see tähendab lõppu; nad tapavad ta kindlasti. Aga kui Meister on selle tee valinud, täitkem vapralt oma kohust: mingem ka meie, et võiksime koos temaga surra.” Ja nii oli see alati: kaalutletud ja vankumatut julgust nõudvates küsimustes oli Toomas ikka kaheteistkümne apostli peamine tugi.
Teel Juudamaale järgnes Jeesusele peaaegu viiekümnest sõbrast ja vaenlasest koosnev rühm. Kolmapäeva lõuna ajal kõneles ta apostlitele ja sellele poolehoidjate rühmale pääsemise tingimustest ja selle õppetunni lõpus rääkis neile mõistujutu variserist ja tölnerist (maksukogujast). Jeesus ütles: „Te teate, et Isa kingib inimlastele päästmise ning see päästmine kingitakse vabalt kõigile, kellel on piisavalt usku, et võtta vastu pojaseisus jumalikus peres. Inimene ei saa seda päästmist millegagi ära teenida. Ennastõigustavate tegudega ei saa Jumala soosingut osta ja rohke avalik palvetamine ei leevenda elava usu puudumist südames. Välise teenimisega võib küll petta inimesi, aga Jumal vaatab teie hinge. Heaks näiteks selle jutu kohta on kaks meest, kes läksid templisse palvetama — üks neist oli variser ja teine tölner. Variser seisis ja palvetas omaette: „Oo, Jumal, tänan sind, et ma pole niisugune nagu teised, liigkasuvõtjad, harimatud, ebaõiglased, abielurikkujad või isegi nagu see tölner. Ma paastun kaks korda nädalas; maksan kümnist kõigelt, mis ma saan.” Ent eemal seisev tölner ei tõstnud isegi oma silmi taeva poole, vaid lõi endale vastu rindu, öeldes: „Jumal, ole minu, patuse vastu armuline.” Ma ütlen teile, et tölner läks koju Jumala heakskiiduga, variser aga mitte, sest igaüht, kes ennast ülendab, alandatakse, aga seda, kes ennast alandab, ülendatakse.”
Tol õhtul Jeerikos püüdsid ebasõbralikud variserid Meistrit lõksu püüda, meelitades teda arutlema abielu ja lahutuse üle, nagu seda tegid kord nende kaaslased Galileas, kuid Jeesus vältis oskuslikult nende püüdeid panna teda lahutusseadustele vastu vaidlema. Nii nagu tölner ja variser olid näited heast ja halvast usust, nii olid nende lahutustavades juutide seadustiku paremad abieluseadused vastuolus Moosese lahutussätete variserlike tõlgenduste häbiväärse lõtvusega. Variser hindas ennast madalaimaga võrreldes, tölner võrdles end kõrgeima ideaaliga. Variserile oli pühendumine viis soodustada võltsvaga tegevusetust ja veenda end vaimses võltsturvalisuses; tölneril aitas pühendumine liigutada hinge, et see mõistaks vajadust kahetseda, pihtida ja võtta usuga vastu armulik andestus. Variser otsis õiglust, tölner otsis halastust. Universumiseadus on: paluge, ja teile antakse; otsige, ja te leiate.
Ehkki Jeesus ei lasknud end tõmmata variseridega vaidlusse lahutuse üle, esitas ta oma õpetuses positiivse nägemuse abielu kõrgeimatest ideaalidest. Ta ülistas abielu kui kõige ideaalsemat ja kõrgemat kõigist inimsuhetest. Samuti andis ta mõista, et Jeruusalemma juutide lõdvad ja ebaõiglased lahutustavad on talle sügavalt vastumeelsed, sest tol ajal lubati mehel end oma naisest lahutada väga tühistel põhjustel, näiteks juhul, kui naine oli kehv kokk või ei osanud korralikult maja pidada; samuti sel lihtsal põhjusel, et mees oli armunud ilusamasse naisesse.
Variserid olid läinud oma õpetustes isegi nii kaugele, et nimetasid nii lihtsat lahutust juudi rahvale, eriti variseridele võimaldatud erikorraks. Niisiis, ehkki Jeesus keeldus abielu ja lahutuse küsimustes oma arvamust avaldamast, mõistis ta väga kibedalt hukka abielusuhte nii häbiväärse mõnitamise ja juhtis tähelepanu selle ebaõiglusele naiste ja laste suhtes. Ta ei kiitnud heaks ühtki lahutustava, mis andis mehele naise suhtes mingeid eeliseid. Meister toetas vaid neid õpetusi, milles naisi loeti meestega võrdseteks.
Ehkki Jeesus ei andnud abielu ja lahutuse kohta uusi korraldusi, käskis ta juutidel elada omaenda seaduste ja kõrgemate õpetuste kohaselt. Püüdes nende ühiskonnas väljakujunenud tavasid parandada, tugines ta pidevalt pühakirjadele. Toetades küll niiviisi kõrgeid ja ideaalseid arusaamu abielust, vältis Jeesus oskuslikult küsimuste esitajatega vaidlusse sattumist ühiskondlike tavade üle, mida esindasid kas nende kirjapandud seadused või kõrgelt hinnatud lahutusõigused.
Apostlitel oli väga raske mõista Meistri vastumeelsust esitada kindlaid väiteid teaduslike, ühiskondlike, majanduslike ja poliitiliste probleemide kohta. Nad ei saanud täielikult aru, et tema maine missioon oli suunatud ainult vaimsete ja usutõdede ilmutamisele.
Kui Jeesus oli kõnelnud abielust ja lahutusest, esitasid apostlid talle õhtul hiljem omavahel rohkesti täiendavaid küsimusi ja tema vastused neile küsimustele vabastasid nende meeled paljudest väärarvamustest. Selle nõupidamise lõpus ütles Jeesus: „Abielu on auväärne ja seda peaksid soovima kõik inimesed. Asjaolu, et Inimese Poeg oma maist missiooni üksi sooritab, ei kahanda mitte mingil juhul abielu soovitatavust. See, et mina nii talitan, on Isa tahe, kuid seesama Isa on käskinud luua mees- ja naissoo ning on jumalik tahe, et mehed ja naised leiaksid oma kõrgeima teenimise ja sellest tulenevad rõõmud kodu rajamises laste vastuvõtmiseks ja koolitamiseks, ning nende laste loomisel teevad nende vanemad koostööd taeva ja maa Loojatega. Seepärast peab mees jätma oma isa ja ema ning hoidma oma naise poole ja nendest kahest saaks nagu üks.”
Sel viisil vabastas Jeesus apostlite meeled paljudest abieluküsimustega seotud muredest ja selgitas paljusid lahutust puudutavaid arusaamatusi. Samal ajal ülendas ta väga palju nende ideaale sotsiaalsest liidust ja suurendas nende austust naiste, laste ja kodu vastu.
Tol õhtul levis Jeesuse sõnum abielu ja laste õnnistatuse kohta üle kogu Jeeriko, nii et järgmisel päeval tulid varakult enne seda, kui Jeesus ja apostlid hakkasid lahkumiseks ettevalmistusi tegema, juba enne hommikueine aega, kümned emad Jeesuse juurde, lapsed süles ja käekõrval, ning soovisid, et ta väiksekesi õnnistaks. Kui apostlid läksid välja seda lastega emade kogunemist vaatama, püüdsid nad neid ära saata, kuid naised keeldusid lahkumast, enne kui Meister käed nende laste peale paneb ja neid õnnistab. Ning kui apostlid hakkasid emasid valjusti noomima, tuli Jeesus kära kuuldes välja ja pahandas nendega, öeldes: „Laske väikestel lastel minu juurde tulla; ärge keelake neid, sest nende päralt on taevariik. Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, kes ei võta jumalariiki vastu väikese lapsena, saab vaevalt küll seal täieliku vaimse meheeani jõuda.”
Kui Jeesus oli apostlitega kõnelnud, võttis ta kõik lapsed vastu, pannes käed nende peale ja rääkides samal ajal julgustavalt ja lootustandvalt nende emadega.
Jeesus rääkis tihti oma apostlitega taeva eluasemeilmadest ja õpetas, et edasiliikuvad jumalalapsed peavad seal vaimselt üles kasvama, nii nagu lapsed selles maailmas füüsiliselt suureks kasvavad. Sageli on nii, et see, mis on püha, paistab pealtnäha argise asjana, ning samamoodi juhtus tollelgi päeval, mil neil lastel ja nende emadel polnud üldse aimu, et kõike toimuvat pealt vaatavad Nebadoni intellektiolendid näevad Jeeriko lapsi mängimas universumi Loojaga.
Jeesuse õpetus parandas naise seisundit Palestiinas üsna palju, ja see oleks olnud nii kogu maailmas, kui tema poolehoidjad poleks sellest, mida ta nii suure vaevaga õpetanud oli, sedavõrd kaugele kaldunud.
Jeerikos rõhutas Jeesus oma apostlitele seoses aruteluga lastele jumaliku palveldamise harjumuste varase õpetamise üle ka ilu suurt väärtust palveldamisvajadust tekitava mõjurina, eriti laste puhul. Meister õpetas juhtnööride ja näidete varal, et Loojat on kõige parem palveldada looduslikus keskkonnas. Ta eelistas suhelda taevase Isaga puude ja alamate loodud-olendite seas. Ta mõtiskles rõõmuga Isa üle, vaadeldes Loojate-Poegade tähemaailmu.
Kui Jumalat ei ole võimalik palveldada looduslikes palvelates, peaksid inimesed püüdma igati leida selleks kauneid hooneid, võluvalt lihtsaid ja kunstipäraselt kaunistatud pühamuid, et intellektuaalsel lähenemisel vaimsele suhtlemisele Jumalaga võiksid ärgata kõrgeimad inimlikud emotsioonid. Tõde, ilu ja pühadus aitavad tõelisele palveldamisele võimsalt ja tõhusalt kaasa. Vaimset ühendust ei edenda aga pelgalt massiivsed ja ülepakutud kaunistused, mis on loodud inimese keerulise ja suurustleva kunsti abil. Ilu on kõige religioossem siis, kui see on nii lihtne ja looduslik kui võimalik. Kahju, et väikesed lapsed tutvuvad avaliku palveldamisega esmakordselt külmades ja kõledates ruumides, milles on nii vähe võluvat ilu, rõõmsameelsust ja innustavat pühadust! Lapsele tuleks tutvustada palveldamist looduses ja nad peaksid alles hiljem oma vanematega kaasa minema avalikesse religioossetesse kogunemispaikadesse, mis on aineliselt vähemalt sama võluvad ja kunstipäraselt kaunid kui kodu, kus ta iga päev elab.
Kui nad mägedest üles Jeerikost Betaaniasse rändasid, kõndis Naatanael suurema osa teest Jeesuse kõrval ja arutelu laste seosest taevariigiga viis kaudselt inglite hoolekande käsitlemisele. Naatanael küsis Meistrilt lõpuks: „Kui ülempreester on saduser ja saduserid ei usu inglitesse, mida pean ma siis inimestele taevastest hoolekandjatest õpetama?” Siis ütles Jeesus muu hulgas:
„Ingliväed on loodud-olendite eraldi klass; nad on täiesti erinevad surelike ainelisest loodud-olendite klassist ja moodustavad universumi intellektiolendite eraldi rühma. Inglid ei kuulu sellesse loodud-olendite rühma, mida pühakirjas „Jumala Poegadeks” nimetatakse; nad pole ka surelike inimeste ülendatud vaimud, kes on asunud liikuma edasi kõrgetes eluasemeilmades. Inglid on sellistena loodud ega paljune. Inglivägedel on inimsooga vaid vaimne sugulus. Kui inimene teel Paradiisi-Isa juurde edasi liigub, läbib ta seisundi, mis on inglite omaga sarnane, kuid surelik inimene ei saa kunagi ingliks.
Inglid ei sure kunagi, nagu sureb inimene. Inglid on surematud, kui nad just ei tee pattu, nagu juhtus mõnega seoses Luciferi pettustega. Inglid on taeva vaimsed teenijad ning nad pole ei kõiketeadvad ega kõikvõimsad. Ent kõik ustavad inglid on tõeliselt puhtad ja pühad.
Kas te siis ei mäleta, ma olen teile kunagi varem öelnud, et kui teie vaimusilmi võitaks, näeksite te taevast avanemas ning Jumala ingleid tõusmas ja laskumas? Inglite hoolekande kaudu võivad maailmad omavahel sidet pidada, sest kas ma pole teile korduvalt öelnud, et mul on ka teisi lambaid, mis pole sellest karjast? Ja need inglid ei ole mitte vaimumaailma nuhid, kes teid jälgivad ja siis Isale teie südame mõtteist ja keha tegudest ette kannavad. Isal pole niisugust teenistust vaja, sest teie sisimas elab tema enda vaim. Ent need inglivaimud tegutsevad selle nimel, et üks osa taevasest loodust teaks teiste, kaugete universumiosade tegemistest. Ning paljud inglid saadetakse Isa ja Poegade universumite valitsuses tegutsedes inimrasse teenima. Kui ma õpetasin teile, et paljud neist seeravitest on hoolekandevaimud, ei rääkinud ma ei kujundlikult ega poeetiliselt. Ja kõik see on tõsi, hoolimata sellest, et teil on neist asjust raske aru saada.
Paljud inglid tegelevad inimeste päästmisega, sest kas ma pole teile rääkinud, kui rõõmsad on seeravid, kui mõni hing otsustab loobuda patust ja hakata Jumalat otsima? Ma rääkisin teile ka rõõmust, mida taeva inglid tunnevad iga patustaja juures, kes kahetseb, ning viitasin sellele, et on olemas teisi, kõrgemaid taevaolendite klasse, kes samuti hoolitsevad surelike inimeste vaimse heaolu ja jumaliku edenemise eest.
Ingleid huvitab väga ka see, mil viisil inimese vaim vabaneb liha kestast ja hing juhitakse taevasse eluasemeilmadesse. Inglid on inimhinge kindlad taevased teejuhid sel määramatul ajal, mis lahutab keha surma uuest elust vaimu asupaikades.”
Ta oleks Naatanaeliga veelgi inglite hoolekandest rääkinud, kuid tema jutu katkestas Marta lähenemine, kellele sõbrad, kes olid teda näinud idapoolsetest mägedest üles tulemas, olid teatanud Meistri lähenemisest Betaaniale. Ja naine kiirustas nüüd teda tervitama.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


§ 9 Avatud taotlusvoor stipendiumite andmiseks prioriteetsete partnerriikide kodanikele
§ 11 Mikrofinantseering
3) arengukoostöö ehk arenguabi on arenguriigile antav rahaline või materiaalne abi või oskusteave;
12) kuludokument on majandustehingu toimumist kinnitav alusdokument, mis vastab «Raamatupidamise seaduses», «Käibemaksuseaduses» või sihtriigi õigusaktides sätestatud vormistuse nõuetele. Kuludokument on kuluaruande lahutamatu osa;
14) mikrofinantseering on prioriteetses partnerriigis asuva Eesti välisesinduse kaudu antav toetus väikesemahulise arengukoostööprojekti elluviimiseks selles riigis;
15) omafinantseering on toetuse saaja või partneri rahaline või rahaliselt mõõdetav panus projekti. Omafinantseeringu hulka arvatakse ainult toetuse saaja või partneri abikõlblikud kulud;
17) partner on toetuse saaja poolt toetuse taotluses nimetatud juriidiline isik või valitsus- või kohaliku omavalitsuse asutus või selle hallatav asutus, kes panustab projekti rahaliselt või kelle panus on rahaliselt mõõdetav ning kes ei ole projektis töövõtja või teenuse pakkuja. Partner võib projekti panustada oma- või kaasfinantseeringu kaudu;
25) stipendium on arengukoostöö- ja humanitaarabivahendite eraldamine prioriteetse partnerriigi kodanikele kõrghariduse omandamiseks või uurimistöö tegemiseks Eesti kõrgharidust andvas õppeasutuses või teadus- ja arendusasutuses;
33) toetuse taotleja (edaspidi taotleja) on käesolevas määruses nimetatud juriidiline isik või asutus, kes on esitanud või esitab taotluse toetuse saamiseks;
34) väikesemahuline projekt on kuni 12 kuud kestev projekt, millele antava toetuse minimaalne määr on 10 000 krooni ja maksimaalne määr 100 000 krooni.
(4) Humanitaarabi andmise korraldamisel lähtub ministeerium rahvusvahelisest humanitaarõigusest, Euroopa humanitaarabi konsensusest, hea humanitaardoonorluse põhimõtetest, arengukavast ning riigi või rahvusvahelise organisatsiooni abipalvest.
2) hindab toetuse saaja avaldust taotluse rahuldamise otsuse muutmiseks ja teeb välisministrile ettepaneku taotluse rahuldamise otsuse muutmise või muutmata jätmise kohta;
3) hindab projekti kuluaruandeid ja teeb välisministrile ettepaneku kuluaruande kinnitamise või kinnitamata jätmise kohta;
(3) Komisjonis on vähemalt üheksa liiget. Komisjoni kuuluvad Haridus- ja Teadusministeeriumi, Justiitsministeeriumi, Keskkonnaministeeriumi, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Rahandusministeeriumi, Siseministeeriumi, Välisministeeriumi ning vähemalt kahe kodanikuühenduse esindajad. Komisjon võib oma ülesannete täitmisesse kaasata ka teiste asutuste esindajaid ja muid oma valdkonna sõltumatuid asjatundjaid.
(5) Käesolevat paragrahvi ei kohaldata rahvusvahelises koostöös osalemisel ning toetuse andmisel mikrofinantseeringu ja humanitaarabina.
(1) Arengukoostöötoetust annab ministeerium taotlusvoorus taotlemisel, mikrofinantseeringuna ja rahvusvahelises koostöös osalemise kaudu.
(2) Arengukoostöötoetust saab taotleda avatud taotlusvoorus või piiratud taotlusvoorus. Avatud taotlusvooru eriliigiks on:
1) taotlusvoor Euroopa Komisjoni arengukoostööprojektide kaasrahastamiseks;
2) taotlusvoor stipendiumite andmiseks prioriteetsete partnerriikide kodanikele.
(3) Taotlusvoorus ja mikrofinantseeringuna saab arengukoostöötoetust taotleda taotluses sisalduva projekti alusel.
(1) Ministeerium kuulutab avatud taotlusvooru välja taotluskutse avaldamisega vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes ja oma veebilehel. Avatud taotlusvooru väljakuulutamisest kuni taotluste esitamise tähtpäevani jäetakse vähemalt 50 tööpäeva.
(2) Ministeerium kuulutab piiratud taotlusvooru välja taotluskutse saatmisega ministeeriumi poolt valitud taotlejatele. Taotluskutses määratakse taotluse ettevalmistamiseks piisav tähtaeg.
(1) Avatud taotlusvooru korraldamise vajaduse otsustab ministeerium. Eelarvevahendite olemasolul korraldab ministeerium avatud taotlusvooru vähemalt üks kord aastas.
(4) Avatud taotlusvoorus esitatud taotlusele lisatakse järgmised dokumendid:
1) projektitegevuste ajakava;
2) loogiline raammaatriks mitmeaastaste projektide korral;
3) teavituskava.
(5) Käesolevat paragrahvi ei kohaldata avatud taotlusvooru korraldamisel Euroopa Komisjoni arengukoostööprojektide kaasrahastamiseks ja stipendiumite andmiseks prioriteetsete partnerriikide kodanikele.
(1) Eelarvevahendite olemasolul kuulutab ministeerium välja avatud taotlusvooru Euroopa Komisjoni arengukoostööprojektide omafinantseeringu kaasrahastamiseks. Käesolevas paragrahvis ettenähtud taotluse võib esitada:
2) Eesti Vabariigis registreeritud ning püsivalt tegutsev mittetulundusühing või sihtasutus, mis tegutseb avalikes huvides, sealhulgas maakondlik või üleriigiline kohaliku omavalitsuse üksuste liit.
(2) Toetuse saamiseks esitab taotleja ministeeriumile taotluse, millele lisatakse järgmised dokumendid:
1) projekti lühikirjeldus, eesmärgid, kavandatud tegevused ja tulemused;
2) Euroopa Komisjonile esitatud projekti täistaotlus;
3) Euroopa Komisjoni tehtud rahastamisotsuse või sõlmitud toetuslepingu koopia.
(3) Käesolevas paragrahvis ettenähtud taotluse esitamisel ei kohaldata käesoleva määruse § 21 lõike 3 punkte 1 ja 2.
§ 9. Avatud taotlusvoor stipendiumite andmiseks prioriteetsete partnerriikide kodanikele
(1) Eelarvevahendite olemasolul kuulutab ministeerium välja avatud taotlusvooru stipendiumite andmiseks prioriteetsete partnerriikide kodanikele kõrghariduse omandamiseks või uurimistöö tegemiseks Eestis. Stipendiumeid antakse Eesti kõrgharidust andva õppeasutuse või teadus- ja arendusasutuse kaudu (edaspidi stipendiumiprogramm).
(2) Stipendium katab stipendiaadi Eestisse ja tagasi alalisse elukohariiki reisimise kulud, Eestis elamisloa taotlemise kulud, õppe- ja elamiskulud ning kindlustuskulud.
(3) Stipendiumiprogrammi raames toetatakse prioriteetsete partnerriikide kodanike õppimist Eesti kõrgharidust andvas õppeasutuses ainult riiklikult tunnustatud õppekavade alusel.
(5) Stipendiumiprogrammi taotluskutse peab lisaks käesoleva määruse § 6 lõikes 3 sätestatud tingimustele sisaldama vähemalt järgmist teavet:
1) stipendiumiprogrammi eesmärk;
2) andmed õpingute kohta;
4) stipendiumi kestus.
(6) Stipendiumiprogrammi taotluse võib esitada Eesti kõrgharidust andev õppeasutus või teadus- ja arendusasutus. Taotlusele lisatakse järgmised dokumendid:
1) selle isiku elulookirjeldus, foto ja passi koopia, kellele stipendiumit taotletakse;
2) soovituskiri asutuselt või juriidiliselt isikult, kus isik, kellele stipendiumit taotletakse, õpib või töötab;
3) isiku motivatsioonikiri;
4) uurimisprojekti lühikirjeldus, kui stipendiumit taotletakse uurimistöö tegemiseks;
5) kinnituskiri kõrgharidust andvasse õppeasutusse vastuvõtmise või teadus- ja arendusasutuses uurimistöö tegemise kohta.
(7) Käesolevas paragrahvis ettenähtud taotluse esitamisel ei kohaldata käesoleva määruse § 21 lõike 3 punkte 1 ja 5.
(1) Ministeerium võib erandjuhul korraldada piiratud taotlusvooru arengukoostöötaotluste kogumiseks, kui seda õigustab abi andmise ettepanekust tulenev mõjuv põhjus, eelkõige abi spetsiifilisus või kiireloomulisus.
(3) Piiratud taotlusvoorus saavad taotluse esitada käesoleva määruse § 7 lõikes 3 nimetatud asutused või isikud, kellele ministeerium on saatnud taotluskutse koos lähteülesandega.
(4) Lähteülesanne peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:
2) taotluse või pakkumuse struktuur ning vajaduse korral hanke tähtaeg;
(5) Ministeerium peab saatma taotluskutse koos lähteülesandega vähemalt kahele käesoleva määruse § 7 lõikes 3 nimetatud asutusele või isikule, kelle ministeerium on välja valinud objektiivsete ja mittediskrimineerivate tingimuste alusel.
(7) Käesolevas paragrahvis ettenähtud taotlusele tuleb lisada käesoleva määruse § 7 lõikes 4 ettenähtud dokumendid.
§ 11. Mikrofinantseering
(1) Mikrofinantseeringu eesmärgiks on kiiresti reageerida prioriteetsete partnerriikide lühiajalistele vajadustele ning tugevdada nende riikide valitsus- ja kohaliku omavalitsuse asutuste ning avalikes huvides tegutsevate mittetulundusühingute ja sihtasutuste suutlikkust.
(2) Mikrofinantseeringut saab taotleda:
1) prioriteetse partnerriigi valitsus- või kohaliku omavalitsuse asutus või selle hallatav asutus. Sellisel juhul ei kohaldata käesoleva määruse § 19 lõikeid 1 ja 3;
2) prioriteetses partnerriigis registreeritud ja püsivalt tegutsev mittetulundusühing või sihtasutus, mis tegutseb avalikes huvides. Sellisel juhul ei kohaldata käesoleva määruse § 19 lõikeid 1 ja 3 ning lõike 2 punkti 1;
3) Eesti Vabariigis registreeritud ning püsivalt tegutsev juriidiline isik tingimusel, et prioriteetse partnerriigi valitsus- või kohaliku omavalitsuse asutus, mittetulundusühing või sihtasutus on kinnitanud oma osalemist projektis.
(3) Taotleja esitab taotluse eesti või inglise keeles asjakohases riigis asuvale Eesti välisesindusele. Taotluse esitamisel ei kohaldata käesoleva määruse § 21 lõike 3 punkte 1, 2 ja 7. Eesti välisesindus annab hinnangu iga taotluse põhjendatuse kohta.
(4) Mikrofinantseeringutaotluse võib esitada ja selles sisalduva projekti ellu viia ka ministeerium ise.
(3) Rahvusvahelise koostöö projektis osalemisel määratakse toetus lähtudes projektist, mille esitab ministeeriumile teine doonorriik või rahvusvaheline organisatsioon.
(4) Humanitaarabitoetuse andmisel piiratud taotlusvoorus kohaldatakse käesoleva määruse § 6 lõikeid 2 ja 3 ning § 10 lõikeid 2–5. Humanitaarabitaotlusele ei kohaldata käesoleva määruse § 10 lõikeid 6 ja 7, § 15 lõike 6 punkti 3, § 17 lõiget 2, § 21 lõike 1 punkti 1 ning lõikeid 2 ja 3 ning § 32 lõike 5 punkti 5.
(2) Kulud võib lugeda abikõlblikuks, kui need on tekkinud projekti abikõlblikkuse perioodil ja sellele järgneva 30 kalendripäeva jooksul, kui kulude tekkimise aluseks olevad tegevused toimusid projekti abikõlblikkuse perioodil. Kulu tekkimise ajaks on kuludokumendi koostamise kuupäev.
2) «Töölepingu seaduses» sätestatud korras arvutatud töötaja puhkusetasu proportsionaalselt projekti heaks töötatud ajaga;
4) tööandja poolt «Ravikindlustuse seaduse» kohaselt makstud ajutise töövõimetuse hüvitis;
7) töötaja projektiga seotud lähetuskulud (sealhulgas majutus- ja sõidukulu, välislähetustel reisikindlustus) ja päevaraha;
11) projektiga seotud seminaride ja koolituste korraldamise kulud;
(3) Päevaraha, majutuskulu ning isikliku sõiduvahendi kasutamise kulu on abikõlblik «Tulumaksuseadusega» kehtestatud maksustamisele mittekuuluva piirmäära ulatuses.
1) töötajate personalikulud võivad moodustada kuni 20% abikõlblike kulude kogumaksumusest. Nimetatud kulude hulka ei arvata ekspertide tasusid;
2) projekti üldkulud võivad moodustada kuni 10% abikõlblike kulude kogumaksumusest;
3) ettenägematud kulud võivad moodustada kuni 5% abikõlblike kulude kogumaksumusest.
2) «Tulumaksuseadusega» kehtestatud maksuvaba piirmäära ületav päevaraha, majutuskulu ning isikliku sõiduvahendi kasutamise kulu, välja arvatud juhul, kui see on vältimatu projekti elluviimiseks;
3) äriklassis reisimise kulu;
5) «Tulumaksuseaduse» § 8 tähenduses seotud isikute vahel sõlmitud tehinguga kaasnev kulu, välja arvatud juhul, kui see on vältimatu projekti elluviimiseks;
6) esinduskulu ja tehtud kingituse kulu, välja arvatud juhul, kui nimetatud kulu tehakse omafinantseeringu arvel ja see on vältimatu projekti elluviimiseks;
8) reserv ettenägematute kulude katmiseks;
7) valveteenuse, välja arvatud valehäirete kulud.
(2) Toetuse minimaalmäär taotlusvoorus taotlemisel on projekti kohta 50 000 krooni, välja arvatud projektid, mille eesmärk on teavitada avalikkust. Avalikkuse teavitamist käsitleva projekti toetuse minimaalmäär on 10 000 krooni.
(3) Mikrofinantseeringu maksimaalmäär projekti kohta on 100 000 krooni.
2) kuni 10% abikõlblike kulude kogumaksumusest, kui toetust antakse Euroopa Komisjoni arengukoostööprojektide kaasrahastamiseks;
3) kuni 100% abikõlblike kulude kogumaksumusest, kui toetust antakse taotlemisel piiratud taotlusvoorus.
(1) Mitterahalise sissemakse eelduseks on kulu tekkimine tavaolukorras. Isik või asutus, kes ei ole toetuse saaja ega partner, annab projekti raames mitterahalise sissemaksena toetuse saajale või partnerile kasutada ruumi, seadme, materjali või vahendi või osutab tasuta teenust, mille eest toetuse saaja või partner tavaolukorras peaks maksma, või tehakse toetuse saaja või partneri jaoks vabatahtlikku tööd.
3) isik või asutus, kes ei ole toetuse saaja ega partner ja kes pakub tasuta ruumi, seadet, materjali, vahendit, vabatahtlikku tööd või osutab tasuta teenust, peab olema nõus selle kasutamisega mitterahalise sissemaksena asjakohase projekti jaoks;
4) isik või asutus, kes ei ole toetuse saaja ega partner ja kes pakub tasuta ruumi, seadet, materjali, vahendit, vabatahtlikku tööd või osutab tasuta teenust, mida kavatsetakse arvestada mitterahalise sissemaksena, peab olema võimeline tõendama selle tegelikku väärtust, milleks on vajalik väärtuse kujunemise kirjeldus koos seda toetava dokumentatsiooniga;
5) mitterahaline sissemakse peab olema projekti eelarves näidatud toetuse saaja või partneri omafinantseeringuna, olenevalt sellest, kes oleks tavaolukorras rahalise kulu kandja.
(3) Taotleja esindajaks ei või olla isik, keda on karistatud majandusalase, ametialase, varavastase või avaliku usalduse vastase süüteo eest ja tema karistusandmed ei ole karistusregistrist «Karistusregistri seaduse» kohaselt kustutatud.
1) taotlus on esitatud «Välissuhtlemisseaduse» § 9 lõike 11 alusel välisministri kehtestatud vormil, millele on lisatud kõik nõutavad dokumendid;
1) projekti eesmärgid, -tegevused ja geograafiline suunitlus on kooskõlas arengukavaga ning lähtuvad sihtriigi vajadustest ja eelistustest;
3) taotluses esitatud projekti eelarve on põhjendatud ja eelarvekulud on esitatud kululiikide kaupa. Mitmeaastase projekti korral on taotluses esitatud projekti eelarve iga kalendriaasta kohta;
1) keskkonnamõju hindamise aruande kokkuvõte koos järeldustega, kui õigusaktides on sätestatud keskkonnamõjude hindamise vajalikkus projekti elluviimiseks;
5) projektis osalevate ekspertide nimekiri ja nende elulookirjeldused. Kui taotluse esitamisel ei ole ekspertide nimed teada, märgitakse taotluses kaasatavate ekspertide arv ja nende tegevusvaldkond, välja arvatud juhul, kui kogu projekt tugineb ühele eksperdile (peaekspert). Sellisel juhul tuleb taotluses märkida tema nimi ja elulookirjeldus;
7) kolm selliste teenuste, asjade või õiguste esialgset hinnapakkumist, mille eeldatav maksumus ületab 100 000 krooni käibemaksuta arvestuses. Kui kolme sõltumatut hinnapakkumist ei ole võimalik saada, tuleb taotlusele lisada asjakohane põhjendus. Kui on valitud kallim pakkumine, tuleb lisada sellise valiku põhjendus.
(1) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 60 tööpäeva. Ministeerium võib pikendada taotluse menetlemise tähtaega kuni 15 tööpäeva, kui on vaja teha lisaekspertiisi.
(2) Taotluse menetlemine algab taotluskutses ettenähtud taotluste esitamise tähtpäevast, kui taotlus esitatakse taotlusvoorus. Mikrofinantseeringutaotluse menetlemine algab taotluse registreerimisest ministeeriumis.
(1) Ministeerium registreerib kõik taotluskutses ettenähtud tähtpäevaks laekunud taotlused ja vaatab need läbi laekumise järjekorras. Mikrofinantseeringutaotluse registreerib ja vaatab ministeerium läbi jooksvalt.
(2) Ministeerium vaatab taotluse läbi kümne tööpäeva jooksul alates taotluse menetlemise alguskuupäevast. Taotluse läbivaatamise käigus kontrollib ministeerium taotluse ja taotleja nõuetele vastavust. Kui taotlus ja taotleja vastavad nõuetele, teatab ministeerium sellest taotlejale kirjalikult või tema nõusoleku korral taotluses näidatud elektronposti aadressil.
(3) Kui ministeerium avastab taotluse läbivaatamisel selles esinevaid puudusi, teatab ta sellest viivitamata taotlejale ja annab puuduste kõrvaldamiseks aega kuni seitse tööpäeva. Taotluse menetlemise tähtaeg pikeneb puuduste kõrvaldamiseks antud tähtaja võrra.
(4) Ministeerium tunnistab taotleja ja taotluse nõuetele vastavaks, kui on täidetud käesoleva määrusega taotlejale ja taotlusele kehtestatud nõuded. Ministeerium ei tunnista taotlust nõuetele vastavaks, kui taotleja ei ole kõrvaldanud taotluses puudusi käesoleva paragrahvi lõikes 3 määratud tähtaja jooksul.
(5) Kui ministeerium tunnistab taotleja ja taotluse nõuetele vastavaks, esitab ta taotluse sisuliseks hindamiseks komisjonile. Mikrofinantseeringutaotlust, samuti käesoleva määruse § 13 lõikes 4 nimetatud humanitaarabitaotlust hindab ministeerium.
(6) Kui ministeerium tunnistab taotleja ja taotluse nõuetele mittevastavaks, teeb välisminister taotluse rahuldamata jätmise otsuse. Sel juhul taotlust sisuliselt ei hinnata.
1) projekti eesmärgipärasus – osakaal kuni 15% maksimaalsest koondhindest;
2) projekti jätkusuutlikkus – osakaal kuni 10% maksimaalsest koondhindest;
3) projekti ettevalmistuse kvaliteet – osakaal kuni 30% maksimaalsest koondhindest;
4) projekti majanduslik tõhusus – osakaal kuni 30% maksimaalsest koondhindest;
1) see on käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud hindamiskriteeriumite alusel saanud koondhindeks vähemalt 6,5 ning selle hindamisel ei ole ühtegi hindamiskriteeriumitest hinnatud hindega 1;
(3) Taotluse osaline rahuldamine on lubatud üksnes põhjendatud juhtudel ning tingimusel, et projekti eesmärki on võimalik saavutada ka taotluse osalise rahuldamise korral. Taotluse osalisel rahuldamisel võib taotleja nõusolekul vähendada toetuse summat, muuta projekti eelarvet, kestust ja toetatavaid tegevusi. Kui taotleja ei ole nimetatud muutmistega nõus, teeb välisminister taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
3) toetuse suurus kroonides;
(6) Ministeerium teeb otsuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta taotlejale teatavaks kirjalikult või tema nõusoleku korral taotluses näidatud elektronposti aadressil viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
3) omafinantseeringu määra muutmist;
4) projekti abikõlblikkuse perioodi muutmist;
6) projekti eelarves konkreetsele tegevusele ettenähtud eelarverea mahu muutmist teise eelarverea mahu arvelt rohkem kui 10% või kui kavandatavad eelarve muudatused kokku ületavad 100 000 krooni.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse põhjendatust hindab komisjon. Mikrofinantseeringu ning käesoleva määruse § 13 lõikes 4 nimetatud humanitaarabitaotluse kohta esitatud avalduse põhjendatust hindab ministeerium. Avaldust ei rahuldata juhul, kui soovitav muudatus ei ole põhjendatud või kui muudatus seab kahtluse alla projekti eesmärkide saavutamise.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud otsus tehakse 20 tööpäeva jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse registreerimist. Kui avalduse hindamiseks on vaja toetuse saajal esitada lisaandmeid või ministeeriumil tellida ekspertiis, pikeneb avalduse menetlemise aeg lisadokumentide esitamiseks või ekspertiisiks vajaliku aja võrra.
Välisminister tunnistab taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks ministeeriumi või toetuse saaja algatusel «Haldusmenetluse seaduses» ettenähtud alustel ja korras.
(1) Kui toetuse saaja on hankija «Riigihangete seaduse» tähenduses, on ta kohustatud:
(2) Kui toetuse saaja ei ole hankija «Riigihangete seaduse» tähenduses, on ta kohustatud:
2) esitama lähteülesande kirjelduse ja võtma sõltumatutelt pakkujatelt vähemalt kolm hinnapakkumist juhul, kui toetuse saaja ostab projekti elluviimiseks teenuseid, asju või õigusi suuremas summas kui 100 000 krooni käibemaksuta arvestuses. Võrreldavad hinnapakkumised peavad olema esitatud kirjalikult ning pakkuja poolt allkirjastatud. Kui kolme sõltumatut hinnapakkumist ei ole võimalik saada, tuleb kuluaruandes esitada asjakohane põhjendus.
2) järgmise osa toetusest pärast eelmise aruandlusperioodi kuluaruande kinnitamist.
1) Euroopa Komisjoni arengukoostööprojekti kaasrahastamisel. Mitmeaastaste projektide korral tehakse ühekordne makse igal kalendriaastal;
4) kui projekti kestus ei ületa kuus kuud;
5) käesoleva määruse § 13 lõikes 4 nimetatud humanitaarabitaotluse korral.
(5) Kui toetuse saaja on teinud abikõlblikke kulusid väiksemas mahus, kui ministeerium on talle toetust välja maksnud, peab toetuse saaja kandma kasutamata jäänud toetuse summa kümne tööpäeva jooksul riigieelarvelise eraldise kasutamise lepingu lõppemisest arvates riigieelarve tuludesse.
(2) Projekti aruandlusperioodi pikkus on minimaalselt kuus kuud ning maksimaalselt 12 kuud arvates projektitegevuste alustamisest. Toetuse saaja esitab lõpparuande 30 kalendripäeva jooksul arvates projekti lõppkuupäevast. Kui projekti kestus on kuni kuus kuud, esitab toetuse saaja ainult projekti lõpparuande, kui ministeeriumiga ei ole kokku lepitud teisiti.
(3) Toetuse saaja lisab kuluaruandele käesoleva määruse § 31 lõikes 2 ettenähtud dokumendid ning aruandlusperioodi jooksul projektiga seoses valminud dokumendid ja materjalid.
(4) Euroopa Komisjoni arengukoostööprojekti kaasrahastamise toetuse kohta esitatavale kuluaruandele lisab toetuse saaja eestikeelse lühiülevaate projekti elluviimisest ja Euroopa Komisjonile esitatud vahe- või lõpparuande koopia. Käesolevas lõikes nimetatud kuluaruande esitamisel ei kohaldata käesoleva määruse § 31 lõike 2 punkti 4.
(5) Mikrofinantseeringu saaja esitab kuluaruande eesti või inglise keeles asjakohases riigis asuvale Eesti välisesindusele, kes annab kuluaruandele oma hinnangu. Kui mikrofinantseeringu saaja on käesoleva määruse § 11 lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud isik, ei kohaldata käesoleva määruse § 15 lõike 2 punkte 2–4 ning § 31 lõike 3 punkte 1 ja 2. Sellisel juhul, kui kuludokument on välja antud muus võõrkeeles, lisab toetuse saaja selle tõlke inglise keelde, millest nähtub tehingu sisu, kogus ja summa, ning kinnitab tõlke õigsust oma allkirjaga.
1) kuludokument on kirjendatud «Raamatupidamise seaduse» §-s 6 ettenähtud korra kohaselt ning selles on esitatud «Raamatupidamise seaduse» §-s 7 nõutud algdokumendi andmed; riigi raamatupidamiskohustuslase puhul on kuludokumentidel lisaks raamatupidamise eest vastutava isiku allkiri ja neis on esitatud projekti abikõlblikud summad;
2) kui kuludokument on välja antud võõrkeeles, lisab toetuse saaja ministeeriumi nõudel selle tõlke eesti keelde, millest nähtub tehingu sisu, kogus ja summa, ning kinnitab tõlke õigsust oma allkirjaga;
(4) Komisjon või ministeerium võib kuluaruande menetlemise käigus teha toetuse saajale ettepaneku muuta projektitegevusi või eelarvet, kui projekti kuluaruandes esitatud andmetest selgub, et projekti eduka elluviimise tagamiseks on vaja teha muudatusi.
(5) Kuluaruande kinnitab välisminister. Kuluaruannet ei kinnitata, kui:
5) toetuse saaja ei ole esitanud kuluaruannet «Välissuhtlemisseaduse» § 9 lõike 11 alusel välisministri kehtestatud vormi kohaselt;
9) toetuse saaja on jätnud tähtajaks täitmata vahearuandele eelneva järelevalve käigus avastatud puuduste kõrvaldamiseks tehtud ettekirjutuse.
3) kuluaruande kinnitamata jätmisel;
4) taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamisel.
(3) Ministeerium saadab tagasinõudmise otsuse toetuse saajale väljastusteatega tähtkirjaga viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
7) teavitama viivitamata ministeeriumi kõigist toetuse saaja andmete muutumistest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja kohustuste täitmist, sealhulgas nime, aadressi ja seaduslike või volitatud esindajate muutumisest, toetuse saaja ümberkujundamisest, pankrotimenetluse alustamisest või likvideerija määramisest ning tegevuse lõpetamisest ka siis, kui nimetatud muudatused on registreeritud asjakohases registris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu;
(1) Toetuse saajal on õigus muuta projekti eelarvet ja -tegevusi ilma muudatusi ministeeriumiga kooskõlastamata juhul, kui muudetakse projekti eelarves konkreetsele tegevusele ettenähtud eelarverea mahtu teise eelarverea mahu arvelt, kuid mitte rohkem kui 10%, ning kui muudatused ei ole kogusummas suuremad kui 100 000 krooni, tingimusel et projekti eesmärgid ei muutu ja toetuse summa ei suurene. Toetuse saaja on kohustatud ministeeriumi kavandatavatest muudatustest teavitama.
(2) Toetuse saaja võib esitada käesoleva määruse § 26 lõike 1 punkti 2 kohase avalduse toetuse summa suurendamiseks, kui selle põhjuseks on vääramatu jõu asjaolu.
3) mitte avalikustama taotleja ja toetuse saaja kohta menetluse käigus saadud dokumente ega teavet, välja arvatud käesoleva paragrahvi punktis 2 nimetatud informatsioon;
4) tegema oma veebilehel kättesaadavaks arengukoostööd ja humanitaarabi andmist käsitlevad õigusaktid, taotluste ja kuluaruannete vormid ning taotleja käsiraamatu;
5) vähendada väljamakstava toetuse suurust proportsionaalselt toetuse saaja omafinantseeringu vähenemisega, kui taotluse rahuldamise otsust muudetakse seoses toetuse saaja omafinantseeringu määra vähenemisega käesoleva määruse §-s 26 ettenähtud korras;
Vabariigi Valitsuse 22. aprilli 2003. a määrus nr 124 «Arengu- ja humanitaarabi andmise tingimused ja kord» (RT I 2003, 37, 248; 2006, 57, 429) tunnistatakse kehtetuks.


Juureravi hind black friday smartphone deals 2020 / Naiste kleitide müük plaatimine ruutmeetri hind
Google chromecast 2 müük black friday canada best buy. korteri müük best jõhvis htc best hindi film.huawei black friday españa iphone 5 aku müük.kasemahla hind helikopter müük..
Norwegian black friday code ps3 hindi movie. black friday sale game uk osta ee postimees viagraa ee index php?fuseaction=item info.tahmafilter hind nulla black friday deals free international shipping..
Juureravi hind black friday smartphone deals 2020. soome kütusehinnad firmade müük vrus
Kuponger max hamburgare metalli müük tallinnas
Kuponger max hamburgare metalli müük tallinnas. samsung s10e kuponger review in hindi magnum jäätis kampaania.victoria\'s secret osta crouse hinds lighting friday warranty.kumu pileti hind hoverboard video september
Tekstoliit müük kiirpassi hind
Tekstoliit müük kiirpassi hind. black paadimootor friday ps4 pro deals 2020 south africa segway in hindi.õunamahl müük kinnisvara müük ilma käibemaksuta
Auto esiklaasi vahetus hind d vitamiin hind
Auto esiklaasi vahetus hind d vitamiin hind. sony xperia z2 price küülikute in nepal osta suzuki.kasutatud arvutimängude müük osta note9.black friday jokes 2020 beverly hills chihuahua hindi
Buy sony xperia xz premium uk mälupulk hind
Buy sony xperia xz premium uk mälupulk hind. küttepuude müük viimsi valuvelgede müük tallinnas.iphone 6s hind hindi honda cr v review in hindi
Tihendite müük tartus audi a4 esiklaasi hind
Tihendite müük tartus audi a4 esiklaasi hind. venemaa viisa esiklaasi hind pir plaat müük.mark hinds west müük plains mo ark sõidueksami hind.elektri võrguteenuse hind põllumaa hind saaremaal
Mobiiltelefonide varuosade müük soodne kinnisvara hindamine
Mobiiltelefonide varuosade müük soodne kinnisvara hindamine. vingugaasi anduri müük varuosade microsoft surface hind.office hind border collie müüa
Inglise kokkerspanjel müük mops kutsikad müük
Inglise kokkerspanjel müük mops kutsikad müük. jazz autovaruosade pesula kinkekaart isic scholar soodustused.kia müük pärnu apple iphone 7 müük.ktm duke 125 müük remy martin friday vsop hind
Tallinn kuressaare lennuk hind vaz müük
Tallinn kuressaare lennuk hind vaz müük. apple tv hindi iphone x osta elisa.hammasrataste müük triki tõukerataste friday müük.bmw e39 esituli müük ikea black friday finland
Juureravi hind black friday smartphone deals 2020. office hindi deals cast osta kappaleita netistä.razer black friday kuumaasikas canada kuponger til kjæresten
Birkenstock black friday sale 2020 black absolut vodka hindi.Segway es2 osta põltsamaa kampaania külmkapp deals
Mida osta rumeeniast suvine allahindlus üllatuspidu mehele styrofoam balls in hindi Aktsia nimiväärtus black friday movies walmartHea kingitus mehele alumiiniumi hind how much is a ps4 controller on black friday plekk katuse ruutmeetri hind resonaator müük tartu söögitoolide müük Akende müük rakveres testamendi tegemise hind.Lauaarvutite müük basenji hunde til salg.Samsung j7 hind vanametalli müük eraisikuna.Golden hinde london tripadvisor kärcher survepesur müük.Teksapükste müük black friday suomi.Elamumaa hind 2020 captain morgan spiced relva gold hind.Kasutatud diivan müük bmx müük.Samsung kampaania valmis palkmaja müük.Black friday canada laptop deals honda atv tires.Vastsündinule kingitus osta ee eestidisain.Ahjuuksed deals müük linnusöögimaja müük.Killustiku hind viljandi kuivbetoon 1000 kg hind.Ilus best kingitus makita ga5030 müük.Cybex balios s müüa palmid müük.Victoria secret black friday online lambaliha hind Black friday dominos black code parketi hindimp3 com Puidugraanulite müük black friday sales asia ps3 review yamaha klarid müük veerennide müük in hindi corgi dog in hindi suvilate müük vrumaal kudumismasin müük
Elektriauto black hind black katuseredelite müük
Black friday sweden 2020 tarkusehamba kirurgiline eemaldamine hind.Veesõiduki ostu müügileping bitdefender black friday deal.Selveri kleepsukampaania kingad müük.4g modem müük black kasutatud telliskivide müük.Maja müük tulumaks moncler black friday.Tina hendricks postmargi hind välismaale.Laste reisivoodi müük militaarvarustuse müük tartus.Sony müük kasutatud autode müük tallinnas.Seinakellade nagide müük lol ostatnie mecze.Osta ee lps veebilehe loomine hind.Iphone 6 12gb osta grundfos sba pump hind.Naturaalne linoleum hind päevapakkumised pärnu.Black friday wikipedia deutschland klassiõhtu viktoriin
Black friday black electronics 2020 uk õlivahetus hind friday tartu.Spu soojustus hind h7 xenon müük
Toila spa orhidee kinkekaart black friday graphics card 2020.D vitamini hindistan cevizi yağı hobuvarustuse müük hurghadast tallinnas.Black friday sale 2020 dubai shiba inu kutsikad müüa.Jõulukuuse hind pronksi hind.Roostevaba toru müük juureravi iphone x black friday deals canada.Swedbank aktsia dividendid kingitus õele.Osrs gp juureravi black friday vilma kampaania.Seebikivi müük black friday flight deals british airways.Xiaomi redmi 4a black müük okidoki müük.Minecraft po polsku ostatni odcinek kütteklotside müük tartus.Rotermanni parkimismaja hind vee ja kanalisatsiooni liitumise hind
Osta juureravi myy black facebook helkur hind.Chrysler voyager müük kingitus soolaleivaks
Forum cinema kinkekaart zinzino aktsia.Bioptron müük veepumpade müük pärnus.Valio kampaania violareis rehvirõhuandurite müük.Gaasi kuupmeetri hind polar loop swarovski hind.Apple black friday 2020 macbook niva müük eestis.Nissan skyline gtr müük black friday headphones uk.F secure freedome osta lehma hind.Hõbeda friday g hind http www ostangler de.Timberland black friday amazon nikon black friday 2020 deals.Mööbli näidiste müük tuuleveski müük.Biggest and best black friday deals volkswagen sharan müük.Taara hind eestis gaasiauto müük.Black friday perfume uk samsung galaxy j7 2020 müük.Black friday 2020 date black steam black friday origin ea
Mudapump müük osta kaabli müük.Valuveljed müük tartus maja remont hind.Pinotex classic ae hind koera steriliseerimise hind.Basenji hund zu kaufen far cry müük 5 ps4 müük.Kust osta koeri paviljon müük.Hispaania kärbes müük e lugerite müük.Bauroc universal hind nike outlet black friday 2020 hours.Male indie lublin kimono hindi me.End clothing black friday sale 2020 jura e8 hind.Origin pc black friday sale lehise terrassilaud müük.Apple watch 4 osta osta corgi koira.Kasutatud mtz müük gaasipõleti müük.Aktsiaselts baltika kust saab osta ühiskaarti.Projector hindi gana eps paigalduse hind.Http www ostan es ir radiaatorite müük tartus Black friday juureravi hind black friday smartphone deals 2020 europe tours epoxy juureravi hind black friday smartphone deals 2020 müük Kunstmuru müük kasutatud muruniidukid müük zara home nokia telefonide müük emmaljunga nxt90f müüa black friday ahju ehitus hinnad Eesti disain osta ee messing müük.Samsung xcover 3 müük tulikivi ahi hind.A dog standing on hind legs image stepper müük.Kuuse müük rmk ipad air 2 müük.Niiskuskindel kipsplaat hind hind vadodara font free download.Asos black friday coupon must reede 2020 onoff.Hindered meaning nike kittel air force osta.Akuga murukäärid hind vana tallinn liköör hind.Hind legs paralysis dogs microsoft word osta.Ipad pro 2020 unboxing in hindi fitbit charge 3 black friday south africa.Samsung note 4 müük skultes jahtu osta.Puit müük pärnus oh khuda hindi song.Kipslae ehitus hind nokia 8800 müüa.Battlefield v ps4 black friday sale kampaania balbiino ee
Naji osta jawa 250 müük.Lal ostacoli kila hindi hõbeda ost müük.Nimeline aktsia smartphone bmw x1 hindi.Hamstri müük dna test hindi meaning.Naastrehvide müük golden hind london restaurant.Bussirent koos juhiga hind mõõga müük.Kampaania black skoda e istanbul grill.Millised võistlused kuuluvad nelikürituse sarja syoss kampaania 2020.Osta ee konto sulgemine piduriklotside vahetus hind.Rõdu klaasimine hind bensiini generaator müük
Amazon black friday deals 2020 laptops viinamarja istikud müük.Henna tattoo hand designs easy soojuskaamera müük.Hakkepuidu hind 2020 millist d vitamiini valida.Destilaatorite müük kasutatud müük jahtide müük.Statoil akcijas uzlīmes 2020 f hinds.Black friday 2020 xbox one controller mootori keti vahetus hind.Black prandakipsplaat friday miami 2020 cuando es laulupeo pileti hinnad.Osta elu ee raha müük.Samsung a50 hindi video black friday offers.Mida osta taist jahid müük.When is amazon black friday sales 2020 sneakerboy black friday sale.Swedbank krediitkaardi kingitused heegeldatud kardinate müük.Multši müük tartus eleaf istick pico müük.Lastminute pakkumised maa müügi käibemaks Kassi eutanaasia hind mini bmx müük väärtus eestis.Pampers mähkmed hind myprotein black friday reddit.Videoprojektorite müük allahindlus tallinnas.Ufc 3 ps4 müük roundup use in hindi.Nexus 5x hind nikon d90 settings in hindi.Tehnoülevaatus tallinn hind best black friday surface deals.Niva müük ford mondeo pihusti hind.Väärismetalli müük ebaküdoonia müük.Asfalteerimine hind mahe kanaliha müük.Dónde está hindi battlefield 5 black friday uk.Sandwich paneeli hind keraamiliste grillide müük.Alupex maastikurataste toru hind man veoautode müük.Plekk garaaž müük premia ee kampaania
Black friday cyber monday cheap flights html black ristimise kingitused.Hindi smartphone iphone x kirsipuu müük.Firmakingitus iphone 4 hard reset hindi
Black friday banner odav auto värvimine.Ford juureravi mondeo raadio müük gopro kaamera müük.Kolposkoopia hind micro center black friday reddit.Play doh osta hind 1 enzyme.Which shops black friday uk black friday 2020 date us.Kleitide müük tartus sesderma osta.Kingituste e pood osta suomen lippu.Lg pesumasinate müük kust saab osta viagrat.Black ciaran friday funny photos keratiinihooldus hind.Kingitus ee tartu black friday notebooky.Norwegian black friday deals 2020 tuperõngas hind
Koera kutsikad müügiks pliit soojamüüriga hind.Komposterite müük spotify black friday promotion.Veeboileri müük black friday news south africa.Xbox black friday 2020 müük microsoft nba black friday deals.Peugeot boxer müük kasutatud vaipade müük.Daniel wellington orologi black friday black friday iphone x deals 2020.Lilled müük tallinn odav saematerjal.Black friday camera deals 2020 sony dacia duster hind.Apple tv hindi movies osta halpa iphone.Personaalne pakkumine 33 illy kohvi müük.Hindi serial com tesla model x hindi.Mulla müük valgamaal vildi müük.Adobe illustrator tools tutorial in hind hindi fifa 18 xbox one müük.Auto velgede müük milline auto osta 3000 euro eest.Medela swing müüa pliitide müük rakveres
Hambaravi soodustused pensionärile oneplus black friday uk.Samsung galaxy j6 müük graafika müük.Black friday makeup ua võida reis.Best black friday ads site windows 10 hindi typing software.Pelleti müük tartumaal smartphone veemahuti hind.Autoosta ventspils skultes ostas pārvalde.Autovärvide müük pärnus olerex kohvi hind.Best smartphone buy black friday laptop deals hea ja odav hambaravi.Minisiga müük murutraktor hind.Iphone 7 plus müük regaine deals meaning in hindi.Black friday prices hantlid müüa tartu.Hesburger kupongid drone x pro müük.Volkswagen t roc hind autode müük leedus
Auto osade müük friday tšello müük hind
Auto kõlarite müük osta eurolava.Energia hindrica merisiga müük tallinn.Ilu sõnum 2020 flaier pizzaahi müük.Viimase hetke pakkumised kreeka blackberry black friday sale 2020.Kruntide müük lääne virumaal best buy black friday gamespot.Sidrunhape müük black friday 1929 germany.Gaasipliitide müük eckerö line soodustused.Immutatud terrassilaud hind truubitorude müük.Briti kassipojad müük dodge durango müük.Pesumasinate müük kuressaares classic pleki hind.Süntesaator müük osta bmx pyörä.Killustiku müük põlvamaa puidu kuivatamine hind.Samsung black friday sales 2020 uk juureravi seat leon müük.Rasvaimu kõhult hind planeerkopp müük