21. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Ära lase kurjal võitu saada enese üle, vaid võida sina kuri heaga. Rm 12,21 Mt 5,38-48; Ef 6,10-17; Ps 42 Jutlus: 1Kr 12,12-14.26-27
1. Pühapäev Issand, mu Jumal, valgustab mu pimedust. Ps 18,29 Jeesus hakkas pimedaga rääkima ning ütles: 'Mida sa tahad, et ma sulle teeksin?' Aga pime ütles talle: 'Rabbuuni , et ma jälle näeksin!' Jeesus ütles talle: "Mine, su usk on sind aidanud!" Ja sedamaid nägi ta jälle ja järgis teda teekonnal. Mk 10,51-52 Issand, on hea, kui meie ihusilmad näevad - Sa oled inimese nõnda loonud. Ent veel parem on näha vaimulike silmadega, sest ainult nii märkame Sind ja Sinu armutegusid. Valgusta siis meid pimeduses ja tee südame silmad lahti Sulle! Palve
2. Esmaspäev Kõik nad on taganenud, üheskoos on nad läinud raisku; ei ole kedagi, kes head teeb, mitte ühtainustki. Ps 14,3 Sest kõik on pattu teinud ja ilma jäänud Jumala kirkusest ning mõistetakse õigeks tema armust päris muidu, lunastuse kaudu, mis on Kristuses Jeesuses. Rm 3,23-24 Issand, Sinu sõna ütleb, et kogu inimkond on patu tõttu riknenud - nii suured kui ka väikesed. Kõik vajavad Sinu päästet, selleta pole lootust. Täida mind, Issand, usuga, et Sinu arm on suurem kui mistahes eksimused - ja et igaüks, kes tuleb siira kahetsusega, leiab andeksandmise ja uue elu! Palve Rm 12,17-21; Jr 30,1-3; 31,1-14
3. Teisipäev Rõõmustage koos Jeruusalemmaga ja hõisake tema pärast kõik, kes teda armastate! Olge väga rõõmsad koos temaga kõik, kes te tema pärast leinasite. Js 66,10 Hanna ülistas Jumalat ning kõneles temast kõigile, kes ootasid Jeruusalemma lunastust. Lk 2,38 Issand, Sa kutsusid kord Iisraeli rahva ja andsid neile Lunastaja ootuse. Tänu Sulle, et võime nüüd öelda: Jeesus, meie Päästja, on tulnud ja avanud tee igavesse ellu! Aita, et rõõmusõnum Lunastajast liiguks tänagi suust suhu ja rahvalt rahvale ning et igatsevad südamed leiaksid rahu Sinus! Palve 2Kr 10,1-6; Jr 31,18-20.31-37
4. Kolmapäev Hõiska, Siioni tütar, hüüa, Iisrael! Rõõmusta ja rõkata kogu südamest, Jeruusalemma tütar! Issand on võtnud tagasi kohtuotsuse sinu kohta. Sf 3,14-15 Jeesus Kristus on lepitusohver meie pattude eest, kuid mitte üksnes meie, vaid ka terve maailma pattude eest. 1Jh 2,2 Issand, oleme oma pattude tõttu ära teeninud Sinu viha ja nuhtluse - nii ajalikult kui ka igavesti. Nüüd aga kõlab hea sõnum: Jumal ilmutab meile oma halastust, Ta pöörab karistuse ja pakub lepitust Jeesuse Kristuse pärast! Oh, ärata meid siis patuune tuimusest, et võiksime pääseda hukatusest ja rõõmustada koos Sinu rahvaga! Palve 1Ms 13,5-12(13-18) Jr 36,1-32
5. Neljapäev Ainsatki sõna ei langenud tühja kõigist neist headest sõnadest, mis Issand oli rääkinud Iisraeli soole, vaid kõik läks täide. Jos 21,45 Teie aga, vennad, olete Iisaki kombel tõotuselapsed. Gl 4,28 Issand, Sinu tõotused on usaldusväärsed kõigil aegadel. Rahvapõlved on näinud Su sõnade täitumist, miski ei osutu Sinu suus tühiseks. Seisku pühakirja julgustavad eeskujud meil alati meeles, et julgeksime ka oma elu rõõmud ja mured toetada sellele, mida Sina ütled ja lubad! Palve 3Ms 19,1-3.13-18; Jr 37,1-21
6. Reede Mina olen Issand ja kedagi teist ei ole. Mina valmistan valguse ja loon pimeduse, mina annan õnne ja toon õnnetuse, mina, Issand, teen seda kõike. Js 45,6-7 Issand aga suunaku teie südamed Jumala armastuse ja Kristuse kannatlikkuse poole. 2Ts 3,5 Issand, Sina oled ainus tõeline ja elav Jumal, kelle käes on viimselt kogu loodu, kõige oleva saatus. Julgusta meid selle teadmisega kartuse ja kahtluse hetkedel, et leiaksime uut jõudu Sinu teedel edasi rännata armastuses ja kannatlikkuses! Palve Lk 22,49-53; Jr 38,1-13
7. Laupäev Kui mu hing nõrkes mu sees, mõtlesin ma Issandale ja mu palve tuli sinu juurde. Jn 2,8 Et te ei läheks loiuks, vaid järgiksite neid, kes usu ja pika meele tõttu pärivad selle, mis on tõotatud. Hb 6,12 Issand, vajame Sinu seatud teekonnal nii usku kui ka pikka meelt ja kannatlikkust. Tõsi, mõnikord valdab meid jõuetus ning hing kipub raskuste ees nõrkema. Kuule siis meid oma pühas eluasemes ja toeta me elu ja tööd oma kindla abikäega! Palve 2Tm 2,1-5(6) Jr 38,14-28
EEL-EELVIIMANE PÜHAPÄEV KIRIKUAASTAS Õndsad on rahutegijad, sest neid hüütakse Jumala lasteks. Mt 5,9 Lk 17,20-24(25-30) Rm 14,7-9; Ps 90 Jutlus: 1Ts 5,1-6(7-11)
8. Pühapäev Joosep ütles Potifari naisele: Kuidas tohiksin siis teha seda suurt kurja ja pattu oma Jumala vastu? 1Ms 39,9 Paulus kirjutab Timoteusele: Sina siis, mu poeg, saa vägevaks armus, mis on Kristuses Jeesuses. 2Tm 2,1 Issand, Sina tõmbad inimese välja pattude mülkast ning kutsud meid heasse kiindudes kurjale vastu seisma. Õnnista, et me kiusatuse süngetel tundidel hoiaksime Sinust seda tugevamini kinni ning suudaksime vastu panna kõigele, mis on väär Sinu silmis! Kingi selleks meile oma väge! Palve
08.11. Beginn der Ökumenischen Friedensdekade
9. Esmaspäev Ma olen olnud kättesaadav neile, kes mind ei ole nõudnud; ma olen olnud leitav neile, kes mind ei ole otsinud. Js 65,1 Me ju arvame, et inimene mõistetakse õigeks usu läbi, Seaduse tegudest sõltumata. Rm 3,28 Issand, tõepoolest pole me millegagi ära teeninud seda, et Sa kummardusid meie juurde ja tegid end meile leitavaks. Aita, et selle armu tundmine võiks meis üha kasvada ning usk Sinusse üha kindlamaks saada! Palve 1Pt 4,7-11; Jr 39,1-18
10. Teisipäev Kaldu mu poole ja ole mulle armuline; anna oma sulasele oma ramm! Ps 86,16 Küll mu Jumal täidab kõik teie vajadused oma rikkust mööda kirkusega Kristuses Jeesuses. Fl 4,19 Issand, Sina kannad oma laste eest hoolt igal ajal ja puistad häid ande välja oma külluslikkusest. Luba, et märkaksime seda kõike päevast päeva ega jätaks kunagi Sind selle eest tänamata! Palve Jr 18,1-10; Jr 40,1-16
11. Kolmapäev Parem pisut Issanda kartuses kui suur varandus ja rahutus selle juures. Õp 15,16 Sest mis kasu on inimesel sellest, kui ta võidaks terve maailma, aga teeks kahju oma hingele? Mk 8,36 Issand, aita meid praeguse maailma tegemiste keskel mõista, mis on kaduv ja mis jääv. Ära lase meie hingel hukkuda! Aita otsida ja leida seda, mis toob meie ellu Sinu rahu ning õnnistab meid igaveseks eluks! Palve Hb 13,1-9b; Jr 41,1-18
12. Neljapäev Aga meie, sinu rahvas ja su karjamaa lambad, täname sind igavesti; me jutustame sinu kiitust põlvest põlve. Ps 79,13 Viigem siis tema kaudu alati Jumalale kiitusohvrit, see tähendab tema nime tunnistajate huulte vilja. Hb 13,15 Issand, Sa oled kõige elava Looja ja hoidja. Sa oled Päästja, kes kannatas ja suri meie pattude pärast. Sa oled pühitseja Vaim, kes ehitad oma kogudust ning kingid kord jäädava elu ja õndsuse. Võta vastu meie tänu ja kiitus kõige selle hea eest, nüüd, ikka ja igavesti! Palve 1Jh 2,18-26(27-29) Jr 42,1-22
13. Reede Sest ma valan janusele vett ja kuivale voogusid; ma valan sinu soo peale oma Vaimu ja su järglaste peale oma õnnistuse. Js 44,3 Peetrus ütles: Sest see tõotus on antud teile ja teie lastele ning kõikidele, kes on eemal, keda iganes Jumal, meie Issand, enese juurde kutsub. Ap 2,39 Issand, Sinu Vaim sünnitab elu. Ilma Sinuta oleme nagu kuiv ja viljatu maa, hukule määratud. Tulgu Sinu Vaim meie kõigi peale, muuda meid elavaks ja viljakandvaks - et võiksime olla rõõmuks Sulle ja õnnistuseks inimestele meie ümber! Palve 2Kr 6,1-10; Jr 43,1-13
14. Laupäev Kui suured on sinu teod, Issand! Väga sügavad on su mõtted! Ps 92,6 Kuningate Kuningas ja isandate Issand, kellel ainsana on surematus, kes elab ligipääsmatus valguses, keda ükski inimene pole näinud ega suudagi näha. Tema päralt olgu au ja igavene võimus! Aamen. 1Tm 6,15-16 Issand, me täname Sind, et Sa oled suur - ning suured on kõik Sinu mõtted ja teod! Luba, et meie, inimesed, võiksime tulla Sinu suuruse ligi ja osa saada Sinu valgusest Jeesuse Kristuse pärast! Palve Mk 13,1-8; Jr 45,1-5
EELVIIMANE PÜHAPÄEV KIRIKUAASTAS Me kõik peame saama avalikuks Kristuse kohtujärje ees. 2Kr 5,10 Mt 25,31-46; Rm 8,18-23(24-25); Ps 137 Jutlus: 2Kr 5,1-10
15. Pühapäev Tema on andnud sulle teada, inimene, mis hea on! Ja mida nõuab Jehoova sinult muud kui et sa teeksid, mis on õige, armastaksid osadust ja käiksid hoolsasti ühes oma Jumalaga. Mi 6,8 Taotle õiglust, usku, armastust ja rahu nendega, kes Issandat appi hüüavad puhtast südamest. 2Tm 2,22 Issand, Sina kutsud meid enesega osadusse, et meie elu ja lootus oleksid Sinus. Õpeta meid seda osadust kalliks pidama ning taotlema seda igal päeval. Liida oma rahvas kokku ühes usus, lootuses ja armastuses! Palve
16. Esmaspäev Armasta oma ligimest nagu iseennast. Mina olen Issand. 3Ms 19,18 Vennaarmastus jäägu kindlaks! Ärge unustage külalislahkust, sest selle läbi on mõned ise seda aimamata võtnud külalistena vastu ingleid. Hb 13,1-2 Issand, vabasta meid ainult iseendale ja oma vajadustele elamisest. Ava silmad, et märkaksime ka teist inimest tema rõõmude ja murede keskel ning teeniksime teda Sinu tahte kohaselt. Innustagu meid selleks teadmine, et Sina armastad meid ja teenid meid päevast päeva! Palve Mt 7,21-27(28-29) Nl 1,1-22
17. Teisipäev Oma nime pärast olen ma pikameelne ja oma kuulsuse pärast hoian ma ennast tagasi, et sind mitte hävitada. Js 48,9 Jumal on meid päästnud ja kutsunud püha kutsega, mitte meie tegude järgi, vaid omaenese kavatsuse ja armu järgi, mis meile on antud Kristuses Jeesuses. 2Tm 1,9 Issand, meie lootuse vundamendiks on Sinu halastuse suurus! Ilma selleta oleksime kadunud. Tänu Sulle, et Sa pole meid hüljanud, vaid oled teinud meie päästmiseks kõik vajaliku. Aita, et haaraksime kinni Sinu pühast kutsest - kutsest igavese elu allikale! Palve Jh 3,17-21; Nl 3,1-33
PAASTU- JA PALVEPÄEV Õiglus ülendab rahvast, aga patt on teotuseks rahvahõimudele. Õp 14,34 Lk 13,(1-5)6-9; Rm 2,1-11; Nl 3,34-66 Jutlus: Js 1,10-17
18. Kolmapäev Issand, meie Jumal! Meid on valitsenud muud isandad peale sinu - me kiidame üksnes sinu nime. Js 26,13 Jumala sõna tuleb enam kuulata kui inimese sõna. Ap 5,29 Issand, ärata meis tulist armastust Sinu püha Sõna vastu! Saagu see meile südameasjaks ja igapäevaseks leivaks. Õpeta meid oma Sõnaga ja luba seda alati usaldada. Kõik kaob ja hävib, ent Sinu Sõna püsib igavesti! Palve
19. Neljapäev Maitske ja vaadake, et Issand on hea! Õnnis on mees, kes tema juures pelgupaika otsib. Ps 34,9 Tulge, sest kõik on juba valmis! Lk 14,17 Issand, tahame tulla Sinu juurde, Sinu kaitsvate käte vahele! Õpeta meid igal hommikul ja õhtul otsime pelgupaika Sinu läheduses ning andma kõik oma sammud Sinu hoolde. Sinu kaitse all võime julgesti elada! Palve Lk 15,1-10; Nl 5,1-22
20. Reede Tema muudab aegu ja aastaid, tema tagandab kuningaid ja tõstab kuningaid. Tn 2,21 Suured ja imelised on sinu teod, Issand Jumal, Kõigeväeline! Õiged ja tõelised on sinu teed, sa paganate kuningas! Kes ei peaks kartma sind, Issand, ning ülistama sinu nime? Ilm 15,3-4 Issand, Sina oled kõikide rahvaste ja sugupõlvede Jumal! Õnnista, et iga inimene leiaks tee Sinu juurde, tuleks meeleparanduses tõe taipamisele ning võiks koos pühadega ülistada Sinu nime juba siin kaduvusemaal - ja kord igaveses elus! Palve Hb 13,17-21; 2Pt 1,1-11
21. Laupäev Jumal, sinu heldus on parem kui elu. Ps 63,4 Ja me oleme tunnetanud ja uskunud armastust, mis Jumalal on meie vastu. Jumal on armastus ja kes püsib armastuses, püsib Jumalas ja Jumal püsib temas. 1Jh 4,16 Issand, kui suur kingitus on see, et tohime tunnetada ja uskuda Sinu armastust! Aita meid selles armastuses püsida, kasvada ja selle nimel ka võidelda. Tulgu Sinu heldus esile meie igapäevases elus ja töös, nii et annaksime kauni tunnistuse Sinust, Jumal! Palve Ilm 20,11-15; 2Pt 1,12-21
SURNUTEMÄLESTUSPÜHA Teie niuded olgu vöötatud ja lambid põlegu. Lk 12,35 Mt 25,1-13; Ilm 21,1-7; Js 26,7-19 Jutlus: 2Pt 3,(3-7)8-13
22. Pühapäev Mina, mina olen Issand, ei ole muud päästjat kui mina. Js 43,11 Üks Issand, üks usk, üks ristimine, üks Jumal ja kõikide Isa, kes on kõikide üle ja kõikide läbi ja kõikide sees. Ef 4,5-6 Issand, üksnes Sina saad meid päästa surmast, mis tundub praeguses maailmas nii lõplik ja vääramatu. Sinu Pojas Jeesuses kuulutatakse meile võitu surma üle ja lootust igavesele elule. Tänu Sulle, et pühid kord jäädavalt kõik pisarad, kustutad kõik leina - ning annad rõõmu, mis jääb! Palve
23. Esmaspäev Ma elan kõrges ja pühas paigas ja rõhutute ning vaimult alandlike juures, et turgutada alandlike vaimu ja elustada rõhutute südameid. Js 57,15 Kui Jeesus nägi suurt rahvahulka, hakkas tal neist hale, sest nad olid nagu lambad, kellel ei ole karjast. Mk 6,34 Issand, oma pühast eluasemest astud Sa alla meie, inimeste juurde. Nagu karjane võtad Sa ekslemisest räsitud südame, et seda turgutada ja kosutada. Aita, et märkaksime Sinu päästvat kätt, usalduksime sellele ja laseksime end üles tõsta uueks eluks! Palve Hb 12,18-25; 2Pt 2,1-11
24. Teisipäev Kõik ilmamaa otsad on näinud meie Jumala päästet. Ps 98,3 Kas lamp tuuakse tuppa selleks, et seda panna vaka või voodi alla? Eks ikka selleks, et see pandaks lambijalale? Mk 4,21 Issand, kuidas võiks maailm teada Sinu päästetegudest? Eks ikka nii, et need, kes said nendest osa, annavad selge tunnistuse: Jumal aitas mind! Puudutagu Sinu arm meid nii vägevalt, et me lihtsalt ei suuda vaikida. Säragu Sinu laste tänulaul valgusena keset maailma pimedust! Palve 1Pt 1,13-21; 2Pt 2,12-22
25. Kolmapäev Te joote karikaist veini ja võiate endid parima õliga, aga Joosepi hukkumine ei tee teile haiget. Am 6,6 Neid, kes on nüüdsel ajal rikkad, käsi, et nad ei oleks ülbed ega loodaks ebakindlale rikkusele, vaid Jumalale, kes valmistab meile kõike rikkalikult maitsmiseks; käsi neil teha head, saada rikkaks headelt tegudelt, olla lahke ja helde käega, talletades enesele vara heaks aluskiviks tuleviku tarvis, et haarata kinni tõelisest elust. 1Tm 6,17-19 Issand, Sinu käest tulevad annid nii meie ihule kui hingele. Hoia meid kõige eest, mis muudab südame ülbeks ning täidab selle väära enesekindlusega. Jää Sina meie ainsaks tõeliseks lootuseks ning aita meil koguda varandusi, mis püsivad igavesti! Palve 1Kr 3,9-15; 2Pt 3,1-9
26. Neljapäev Ja nüüd, meie Jumal, me täname sind, ja me ülistame sinu aulist nime. 1Aj 29,13 Tänage alati Jumalat ja Isa meie Issanda Jeesuse Kristuse nimel. Ef 5,20 Issand, Sa kutsud meid alati tänama. Jah, aga kuidas suudaksime Sind tänada ebaõnnestumiste, tagasilöökide või lausa kannatuste keskel? Palun aita meil mõista, et ka rasketel hetkedel pole Sa minust kaugel, vaid juhid mind okkaliselgi teel. Ära lase unustada, et Sinu Poeg Jeesus saavutas võidu just kannatuste orust läbi minnes. Tänan Sind selle eest, Issand! Palve 1Ts 5,9-15; 2Pt 3,10-18
27. Reede Issand, kõik mu igatsus on sinu ees, ja mu ohkamine pole peidetud sinu eest. Ps 38,10 Te teate, et teie usu läbikatsumine teeb teid kannatlikuks. Jk 1,3 Issand, kui keegi ei kuule, siis Sina kuuled; kui keegi ei märka, siis Sina märkad; kui keegi ei saa aidata, siis Sina sirutad abikäe. Tehku see usk meid tugevaks murehetkede tules, et jääksime kannatlikeks ega väsiks ootamast Sinu õnnistust! Palve Hb 13,10-16; Js 56,1-8
28. Laupäev Otsekui trööstiks teid ema, nõnda trööstin ma teid. Js 66,13 Ma ei jäta teid orbudeks, ma tulen teie juurde. Sest mina elan ja ka teie peate elama. Jh 14,18.19 Issand, Sa tuled trööstiva sõnaga meie juurde ning ütled: minu lapsed! Kingi meile, kes oleme kogenud Sinu abi, tarkust omakorda lohutada ja julgustada neid, kes seda tõemeeles otsivad ja igatsevad! Palve Ilm 21,10-14.21-27; Js 56,9-57,13
1. ADVENDIPÜHAPÄEV. KIRIKUAASTA ALGUS Vaata, sulle tuleb sinu kuningas, õiglane ja aitaja. Sk 9,9 Jr 23,5-8; Rm 13,8-12; Ps 24 Jutlus: Mt 21,1-9
29. Pühapäev Issand lisagu teile veel õnnistust, teile ja teie lastele! Ps 115,14 Tema halastus kestab põlvest põlveni neile, kes teda kardavad. Lk 1,50 Issand, palume Sinu kätte kõik oma järglased - nii suured kui väikesed! Olgu meil oskust neid juhatada Sinu teedele, kuulutada neile tasaduses Sinu sõna ja palvetada nende hingeõndsuse pärast. Kuule meid selles, Issand! Palve
29.11. Uue kirikuaasta algus
30. Esmaspäev Nõnda ütleb vägede Issand: kes puudutab teid, see puudutab tema silmatera. Sk 2,12 Kes võib süüdistada Jumala valituid? Jumal on see, kes õigeks teeb. Rm 8,33 Issand, õnnelikud ja õndsad on need, kelle üle Sina laotad oma käed. Sina seisad nende eest, kui keegi tahab tulla neid hukutama. Sina ise oled neile õiguseks, lootuseks ja lohutuseks. Aita, Issand, et võiksime kuuluda Sinu valitute hulka! Palve 1Pt 1,(8-9)10-13; Js 57,14-21


22.11.2013 otsus nr 325
Vastu võetud 15.11.2013
„(2) Tervishoiutöötaja võib osutada tervishoiuteenuseid omandatud kutse või eriala piirides, mille kohta talle on väljastatud Terviseameti tõend tervishoiutöötajana registreerimise kohta.”;
„§ 31. Patsient
Patsient käesoleva seaduse tähenduses on füüsiline isik, kes on avaldanud soovi saada või kes saab tervishoiuteenust.”;
3) paragrahvi 43 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 43. Tervishoiuteenuse osutamisel osalemine”;
4) paragrahvi 43 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
„(3) Tervishoiuteenuse osutamisel osaleb:
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud isikute osalemine tervishoiuteenuse osutamisel on reguleeritud vastavalt ravimiseaduse ja meditsiiniseadme seadusega.”;
5) paragrahvi 27 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Registreerimine annab tervishoiutöötajale õiguse osutada tervishoiuteenuseid kvalifikatsiooni tõendavas dokumendis ja registreerimisel väljastatavas registreerimistõendis märgitud kutse või eriala piirides.”;
6) paragrahvi 271 lõike 2 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 28 lõike 5 punkti 2 täiendatakse pärast sõna „nimetatud” sõnadega „kutse- või”;
8) paragrahvi 29 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna „märgitud” sõnadega „kutse- või”;
9) paragrahvi 30 lõike 11 esimest lauset täiendatakse pärast sõna „vastaval” sõnadega „kutse- või”;
10) paragrahvi 30 lõiget 4 täiendatakse pärast sõna „sellel” sõnadega „kutse- või”;
11) paragrahvi 31 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) tervishoiutöötaja kutse ja eriala;”;
12) paragrahvi 311 lõike 2 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) kutse või eriala, millel soovitakse tunnustamist.”;
13) paragrahvi 32 punkti 1 täiendatakse pärast sõna „märgitud” sõnadega „kutse- või”;
14) paragrahvi 42 lõike 11 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„10) tervishoiuteenuse osutajate nimi, perekonnanimi ja kutse või eriala, välja arvatud perearsti nimistu alusel üldarstiabi osutamise loa korral.”;
15) seadust täiendatakse peatükiga 31 järgmises sõnastuses:
PIIRIÜLESTE TERVISHOIUTEENUSTE OSUTAMISE KORRALDUS
(8) Kontaktpunkti tegevust rahastab Sotsiaalministeerium.”;
16) seadust täiendatakse §-ga 573 järgmises sõnastuses:
„§ 573. Tervisetehnoloogiate hindamine
5) anda vajaduse korral Sotsiaalministeeriumile, Eesti Haigekassale, Terviseametile ja Tervise Arengu Instituudile arvamus hüvitatavate tervishoiuteenuste, meditsiiniseadmete ja ravimite loetelu koostamisel, ravimite ja immuunpreparaatide hankimisel ning rahvatervise programmide koostamisel.”;
„1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (ELT L 88, 04.04.2011, lk 45–65).”.
Eesti Haigekassa seaduse § 12 lõike 1 punkt 22 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„22) teeb sotsiaalministrile ettepaneku haigekassa meditsiiniseadmete loetelu kehtestamiseks, tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 504 lõikes 1 sätestatud juurdepääsupiirangu ja ravikindlustuse seaduse § 663 lõikes 1 sätestatud eelloa nõude kehtestamiseks, kohaldamiseks või kohaldamise lõpetamiseks ning ravikindlustuse seaduse § 661 lõikes 1 sätestatud tervishoiuteenuste loetelu ja väljaspool ravijärjekorda osutatud tervishoiuteenuse kulu hüvitamise korra kehtestamiseks;”.
§ 3. Meditsiiniseadme seaduse muutmine
„5) meditsiiniseadme müügile meditsiiniseadme kaardi alusel.”;
2) seadust täiendatakse peatükiga 31 järgmises sõnastuses:
MEDITSIINISEADME MÜÜK MEDITSIINISEADME KAARDI ALUSEL
(4) Meditsiiniseadme müüja peab dokumenteerima seadmete kohta esitatud kaebused, märkides andmed kaebuse esitaja, seadme, kaebuse olemuse ja kaebusega seonduvate asjaolude kohta. Meditsiiniseadme müüja juures kaebuse lahendamise käik tuleb dokumenteerida.”;
3) seaduse normitehnilist märkust täiendatakse järgmise tekstiosaga:
„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (ELT L 88, 04.04.2011, lk 45–65)”.
§ 4. Ravikindlustuse seaduse muutmine
1) paragrahvi 25 lõiget 4 täiendatakse punktidega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
„5) väljaspool ravijärjekorda osutatud tervishoiuteenuse hüvitis;
6) piiriülese tervishoiuteenuse hüvitis.”;
2) paragrahvi 27 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kindlustatud isikul on õigus saada mitterahalist ravikindlustushüvitist Eestis, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 ja käesoleva seaduse § 36 lõikes 3 sätestatud juhul.
(4) Täiskasvanute hambaraviteenuse hüvitis makstakse välja käesolevas seaduses sätestatud tingimustel, sõltumata teenuse osutamise kohast.”;
„§ 271. Tervishoiuteenuse hüvitis tervishoiuteenuse osutamisel välisriigis
(4) Haigekassa võib eelistada käesoleva seaduse § 27 lõikes 2 nimetatud loa andmisel või lepingu sõlmimisel taotletava tervishoiuteenuse osutamist Euroopa Liidu liikmesriigis.”;
„(3) Ravijärjekorra olemasolu korral ei võta haigekassa üle väljaspool ravijärjekorda saadud tervishoiuteenuse eest tasu maksmise kohustust, kui käesolevas seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktides ei ole sätestatud teisiti.”;
5) paragrahvi 40 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Teisene arvamus käesoleva seaduse tähenduses on teise tervishoiuteenuse osutajast eriarsti või teise tervishoiuteenuse osutaja juures töötava eriarsti (edaspidi teisese arvamuse andja) sõltumatu arvamus, mille eesmärk on anda hinnang esmase arvamuse andnud eriarsti poolt kindlustatud isikule pandud diagnoosi õigsuse, talle määratud ravimi või tervishoiuteenuse vajalikkuse, selgitatud alternatiivide ja oodatava mõju ning tervishoiuteenuse osutamisega seotud riskide kohta.
(6) Teisese arvamuse saamiseks Eestis tegutsevalt tervishoiuteenuse osutajalt, kellel puudub ravi rahastamise leping haigekassaga, ja käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud tervishoiuteenuse osutajalt sõlmivad kindlustatud isik või tema seaduslik esindaja ja haigekassa varem kirjaliku lepingu.”;
6) seaduse 3. peatüki 5. jao 2. jaotist täiendatakse §-dega 661–664 järgmises sõnastuses:
„§ 661. Väljaspool ravijärjekorda osutatud tervishoiuteenuse hüvitis
(2) Kindlustatud isikule, kellel on kindlustuskaitse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 17, 24 või 26 alusel või kelle vajadus saada piiriülest tervishoiuteenust on tekkinud Euroopa Liidu liikmesriigis, välja arvatud Eestis, viibimise ajal, makstakse piiriülese tervishoiuteenuse hüvitist Euroopa Liidu liikmesriigi tervishoiuteenuse osutaja väljastatud saatekirja alusel.”;
7) paragrahvi 70 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Ambulatoorse eriarstiabi osutamisel Eestis tervishoiuteenuste osutamise tegevusluba omava üldarstiabi või eriarstiabi osutaja saatekirjata ei võta haigekassa üle tervishoiuteenuse eest tasumise kohustust (täiendav omaosalus), välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud juhtudel.
(3) Eestis tervishoiuteenuste osutamise tegevusluba omava üldarstiabi või eriarstiabi osutaja saatekirjata võtab haigekassa kindlustatud isikult üle tervishoiuteenuse eest tasumise kohustuse ambulatoorse eriarstiabi osutamisel, juhul kui eriarstiabi osutatakse trauma, tuberkuloosi, silmahaiguse, naha- või suguhaiguse tõttu või juhul kui osutatakse günekoloogilist või psühhiaatrilist abi või eriarstiabi osutaja jätab patsiendi tema terviseseisundi tõttu eriarstiabi osutaja jälgimisele või ravile.”;
8) paragrahvi 89 täiendatakse lõikega 16 järgmises sõnastuses:
„(16) Haigekassa maksab kindlustatud isikule piiriülese tervishoiuteenuse hüvitist nende tervishoiuteenuste ja nende osutamise käigus välja kirjutatud retseptiravimite ja meditsiiniseadmete eest, mis on osutatud või välja kirjutatud alates 2013. aasta 25. oktoobrist.”;
9) seaduse normitehnilist märkust täiendatakse järgmise tekstiosaga:
§ 5. Võlaõigusseaduse muutmine
Võlaõigusseaduse § 766 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Tervishoiuteenuse osutaja peab patsienti teavitama patsiendi läbivaatamise tulemustest ja terviseseisundist, võimalikest haigustest ja nende kulgemisest, vajaliku tervishoiuteenuse kättesaadavusest, olemusest ja otstarbest, selle osutamisega kaasnevatest ohtudest ja tagajärgedest ning teistest võimalikest tervishoiuteenustest.”.


Kutseregistri põhimäärus – Riigi Teataja
Kutseregistri põhimäärus
Kutseregistri põhimäärus - sisukord
§ 1 Registri vastutav ja volitatud töötleja
2 REGISTRI ÜLESEHITUS JA ANDMEKOOSSEISUD
§ 3 Registri pidamine
§ 6 Kutsenõukogude kohta registrisse kantavad andmed
§ 7 Kutsestandardite kohta registrisse kantavad andmed
§ 8 Kutsete kohta registrisse kantavad andmed
§ 81 Kutsetunnistuste lisade kohta registrisse kantavad andmed
§ 9 Kutse andja kohta registrisse kantavad andmed
§ 10 Andmete registrisse kandmise aluseks olevad dokumendid
§ 11 Andmete registrisse esitamine
§ 12 Andmete registrisse kandmine
§ 121 Andmevahetus
3 JUURDEPÄÄS REGISTRISSE KANTUD ANDMETELE
§ 16 Registrisse kantud andmete väljastamise kord ja viis
§ 17 Andmete töötlemise dokumenteerimine
§ 18 Registrisse kantud andmete ja dokumentide säilitamine
4 REGISTRI PIDAMISE ÜLE JÄRELEVALVE TEOSTAMISE, REGISTRI PIDAMISE FINANTSEERIMISE JA REGISTRI LIKVIDEERIMISE KORD
§ 19 Registri pidamise üle järelevalve teostamise kord
RT I, 29.07.2016, 15
Vastu võetud 28.05.2009 nr 79
RT I 2009, 28, 171
28.07.2016 RT I, 29.07.2016, 11 01.08.2016
Määrus kehtestatakse «Kutseseaduse» § 14 lõike 2 alusel.
§ 1. Registri vastutav ja volitatud töötleja
(1) Registri vastutav töötleja on Haridus- ja Teadusministeerium.
(2) Registri volitatud töötleja on Sihtasutus Kutsekoda (edaspidi Kutsekoda).
[RT I, 29.07.2016, 11 - jõust. 01.08.2016]
(3) Registri vastutav töötleja:
2) teostab järelevalvet registri pidamise üle.
(4) Registri volitatud töötleja:
1) töötleb, sealhulgas sisestab ja väljastab andmeid;
2) rakendab meetmeid andmete kaitse, sealhulgas andmetele juurdepääsu ja andmete säilimise tagamiseks;
3) teeb registri vastutavale töötlejale ettepanekuid registri ülesehituse ja andmekoosseisude muutmiseks;
4) vastutab registrisse kantud andmete ajakohasuse eest.
Registri pidamise eesmärk on kutsesüsteemi kohta andmete kogumine, süstematiseerimine ja säilitamine «Kutseseadusest» ning teistest Eesti ja Euroopa Liidu õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmiseks.
2. peatükk REGISTRI ÜLESEHITUS JA ANDMEKOOSSEISUD
§ 3. Registri pidamine
1) paragrahvides 6–9 nimetatud andmete kogud digitaalkujul;
2) arhiveeritud registriandmed ja andmete registrisse kandmise aluseks olevad dokumendid.
(2) [Kehtetu - RT I, 29.07.2016, 11 - jõust. 01.08.2016]
Registrisse kantakse andmed kutsenõukogude, kutsealade, kutsestandardite, kutsetunnistuste, konkursita valitud kutse andja antud kutsete ja kutset andvate organite (edaspidi kutse andja) kohta.
§ 6. Kutsenõukogude kohta registrisse kantavad andmed
Kutsenõukogude kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) kutsenõukogu nimetus;
2) kutsenõukogu moodustamise aeg;
3) kutsenõukogu institutsionaalne koosseis ja institutsioonide esindajate arv;
4) kutsenõukogu isikkoosseis;
41) kutsenõukogu isikkoosseisu liikmete volituste alguse ja lõpu kuupäev;
5) asjaomasesse kutsetegevuse valdkonda kuuluvate kutsealade loetelu;
6) kutsenõukogu otsused.
§ 7. Kutsestandardite kohta registrisse kantavad andmed
Kutsestandardite kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) kutsenimetus ja -tase;
2) kutsestandardi registritähis;
3) kutsestandardi kinnitamise kuupäev ja otsuse number;
4) kutsestandardi muutmise kuupäev ja otsuse number;
5) kutsestandardi kehtivuse alguse ja lõpu kuupäev;
6) kutsestandardi kinnitanud kutsenõukogu nimetus;
7) kutsestandardiga seonduvad rahvusvaheliste klassifikaatorite statistilised koodid;
8) kutsestandardiga seotud õppekavade nimetused ja koodid;
9) vormikohane kutsestandardi koondfail.
§ 8. Kutsete kohta registrisse kantavad andmed
(1) Kutsetunnistuste, sealhulgas osakutsetunnistuste kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) kutsetunnistuse saaja ees- ja perekonnanimi ning isikukood, selle puudumisel sünniaeg;
2) isikule antud kutsetunnistuse registreerimisnumber;
3) kutsetunnistuse väljaandja ja väljaandmise kuupäev;
4) antud kutse ja kutsetase;
5) kutsetunnistuse kehtivusaeg.
(2) Konkursita valitud kutse andja antud kutsete, sealhulgas osakutsete kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) kutse saanud isiku ees- ja perekonnanimi ning isikukood, selle puudumisel sünniaeg;
2) kutse registreerimisnumber;
3) kutse andja ja kutse andmise kuupäev;
5) kutse kehtivusaeg;
6) kutsega seotud õppekava nimetus ja kood.
§ 81. Kutsetunnistuste lisade kohta registrisse kantavad andmed
Kutsetunnistuste lisade kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) kutsetunnistuse lisa nimetus ja kutsetase;
2) vormikohane kutsetunnistuse lisa koondfail eesti ja inglise keeles.
§ 9. Kutse andja kohta registrisse kantavad andmed
(1) Kutse andja kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
2) kutse andja aadress ja kontaktandmed;
3) kutse andjana tegutsemise õiguse tähtaeg;
4) kutsekomisjoni koosseis;
5) kutse andmise kord;
6) kutse andmise tasu suurus;
7) kutsenimetused ja -tasemed, mille suhtes on õigus kutseid anda.
(2) Konkursita valitud kutse andja kohta ei kanta registrisse lõike 1 punktis 5 nimetatud andmeid.
§ 10. Andmete registrisse kandmise aluseks olevad dokumendid
Andmete registrisse kandmise aluseks olevateks dokumentideks (edaspidi alusdokumendid) on:
1) valdkonna eest vastutava ministri käskkiri kutsenõukogu moodustamise ja selle institutsionaalse koosseisu kinnitamise kohta;
2) Kutsekoja otsus kutsenõukogu isikkoosseisu kinnitamise kohta;
3) kutsenõukogu otsus kutsestandardi kinnitamise või muutmise kohta;
4) kutsenõukogu otsus kutse andja õiguse andmise või selle kehtetuks tunnistamise kohta;
5) kutsenõukogu otsus kutse andmise korra kinnitamise kohta;
51) kutsenõukogu otsus kutse andmise tasu suuruse kinnitamise kohta;
6) kutsekomisjoni otsus kutse andmise ning kutsetunnistuse väljaandmise kohta;
61) õppeasutuse juhi käskkiri kutse andmise kohta, kui kutse annab konkursita valitud kutse andja;
7) muud käesolevas paragrahvis nimetamata registriandmete muutmise ja sulgemise aluseks olevad dokumendid.
§ 11. Andmete registrisse esitamine
(1) Registrisse kantavate andmete esitajaks on:
1) paragrahvides 6, 7, 81 ja 9 nimetatud andmete puhul Kutsekoda;
2) paragrahvis 8 nimetatud andmete puhul kutse andja.
(2) Kutse andja esitab lõike 1 punktis 2 nimetatud andmed registrisse 10 tööpäeva jooksul, arvates kutseregistrisse kande tegemise aluseks oleva otsuse tegemisest või käskkirja andmisest.
§ 12. Andmete registrisse kandmine
(1) Kutsekoda kannab § 11 lõike 1 punktis 1 nimetatud andmed registrisse nende esitamise päeval. Paragrahvi 11 lõike 1 punktis 2 nimetatud andmed kontrollib volitatud töötleja üle ning kinnitab need 10 tööpäeva jooksul, arvates asjaomaste andmete saamise päevast.
(2) Kui esitatud andmetes esineb puuduseid, on andmete esitaja kohustatud volitatud töötleja nõudmisel esitama parandatud andmetega dokumendid.
(3) Vajaduse korral võib volitatud töötleja andmete kinnitamise tähtaega pikendada kuni 20 tööpäeva võrra, teatades sellest ning tähtaja pikendamise põhjusest andmete esitajale kirjalikult.
(4) Andmete kinnitamisest keeldumisest teatab volitatud töötleja kirjalikult andmete esitajale pärast asjaomase otsuse tegemist. Keelduv otsus peab sisaldama põhjendust.
§ 121. Andmevahetus
(1) Paragrahvi 7 punktis 8 nimetatud andmed saadakse infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu Eesti Hariduse Infosüsteemist.
(2) Paragrahvi 8 lõike 1 punktis 1 ja lõike 2 punktis 1 nimetatud andmed saadakse infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu Eesti rahvastikuregistrist.
(1) Registrisse kantud andmete õigsuse eest vastutab andmete esitaja.
(2) Volitatud töötleja vastutab andmete õigeaegse registrisse kandmise eest ja enda poolt registrisse kantud andmete vastavuse eest andmete esitaja esitatud andmetele.
(3) Volitatud töötleja esitab andmete esitajale järelepärimise andmete õigsuse kohta, kui andmed on ilmselgelt ebaõiged või esitatud ja varem registrisse kantud andmetega vastuolus või isik, asutus või organ on vaidlustanud enda kohta registrisse kantud andmete õigsuse.
(1) Volitatud töötleja sulgeb andmetele juurdepääsu kuni andmete õigsuse kindlakstegemiseni, kui ta avastab registris ebaõigeid andmeid või kui ebaõigetest andmetest teavitab volitatud töötlejat andmete esitaja, andmete kasutaja, saaja või vastutav töötleja.
(2) Volitatud töötleja parandab ebaõiged andmed registris 10 tööpäeva jooksul, arvates asjaomase teate saamisest.
(3) Registrisse kantud andmete muutmiseks esitab andmete esitaja volitatud töötlejale uued andmed.
3. peatükk JUURDEPÄÄS REGISTRISSE KANTUD ANDMETELE
(1) Registrisse kantud andmed on avalikud. Paragrahvi 6 punktides 4 ja 41, §-s 8 ja § 9 lõike 1 punktis 4 nimetatud isikuandmed on avalikud nende kehtivuse ajal.
(2) Registrisse kantud avalikele andmetele tagatakse juurdepääs volitatud töötleja veebilehe kaudu ja volitatud töötleja asukohas.
(3) Alusdokumentide andmeid, millele on teistest õigusaktidest tulenevalt kehtestatud juurdepääsupiirang, väljastatakse vaid õigustatud isikutele kirjaliku taotluse alusel digitaalselt või prindituna paberkandjal.
§ 16. Registrisse kantud andmete väljastamise kord ja viis
(1) Registrisse kantud andmeid, sealhulgas arhiveeritud andmeid, väljastatakse vastavalt «Avaliku teabe seadusele».
(2) Vajaduse korral sõlmivad registri vastutav töötleja ja andmete saaja andmetele juurdepääsu lepingu, kus sätestatakse väljastatavate andmete loetelu, maht ning väljastamise ja kaitse kord.
(3) Isiku kirjaliku taotluse alusel teavitab volitatud töötleja isikut tema kohta registris sisalduvatest andmetest ja nende töötlemisest vastavalt «Isikuandmete kaitse seadusele».
(4) Registrisse kantud andmeid väljastatakse registrist tasuta.
§ 17. Andmete töötlemise dokumenteerimine
(1) Registri volitatud töötleja peab digitaalset arvestust andmete esitamise, registrisse kandmise, muutmise ja kustutamise ning andmete arhiveerimisega seotud toimingute kohta.
(2) Dokumenteeritakse vähemalt järgmised andmed:
1) andmete esitaja nimi või nimetus;
3) andmete registrisse kandmise, muutmise või muu toimingu tegija nimi;
4) toimingu tegemise aeg.
§ 18. Registrisse kantud andmete ja dokumentide säilitamine
Registrisse kantud andmete ja registri volitatud töötlejale esitatud dokumentide arhiveerimisel ja säilitamisel lähtutakse arhiiviseadusest, käesolevast määrusest ja volitatud töötleja kehtestatud korrast. Paragrahvis 8 nimetatud isikuandmeid isikule antud kutse kohta säilitatakse kolme aasta möödumiseni isiku surmast. Muid isikuandmeid säilitatakse nende kehtivuse lõpuni.
4. peatükk REGISTRI PIDAMISE ÜLE JÄRELEVALVE TEOSTAMISE, REGISTRI PIDAMISE FINANTSEERIMISE JA REGISTRI LIKVIDEERIMISE KORD
§ 19. Registri pidamise üle järelevalve teostamise kord
(1) Järelevalvet registri pidamise üle teostab registri vastutav töötleja. Järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostavad «Avaliku teabe seaduse» § 531 lõikes 1 sätestatud asutus ja andmekaitse järelevalveasutus «Avaliku teabe seaduses» ja «Isikuandmete kaitse seaduses» sätestatud korras.
(2) Registri üle järelevalvet teostama õigustatud isikul on õigus tutvuda registrisse kantud andmete ja nende alusdokumentidega, siseneda ruumidesse, kus andmeid hoitakse ja töödeldakse või kus paiknevad töötlemisel kasutatavad seadmed, ning saada teavet andmete registrist väljastamise ja nende kasutamise kohta.
(3) Registri pidamisel tekkinud puuduste ilmnemisel on registri volitatud töötleja kohustatud kõrvaldama järelevalvet teostanud isiku või isikute ettekirjutuses kajastatud puudused määratud tähtajaks.
(1) Register likvideeritakse kooskõlas «Arhiiviseadusega» ning «Avaliku teabe seaduse» § 439 lõike 1 punkti 6 alusel kehtestatud õigusaktiga.
Paragrahvi 7 punktis 8 ja §-s 81 nimetatud andmed kantakse kutseregistrisse 1. jaanuariks 2017. a.


Karja tn 2-17, Lavassaare alev, Pärnu linn, Pärnumaa
Hetkehind: 7 200 €
OKSJONI ANDMED ID: 54112
alghind oksjonil: 7 200 €
tagatisraha: 720 €
aega alguseni: 8 p, 19 tundi, 59 minutit
registreerimise algus: 30.06.2020 kl 17:00
registreerimise lõpp: 21.07.2020 kl 11:00
oksjoni algus: 21.07.2020 kl 12:00
oksjoni lõpp: 28.07.2020 kl 12:00
pikenemise intervall: 1 min
laekumise tähtpäev: 21.07.2020 kl 11:00
Rocki Albert, kohtutäitur
otseviide: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=54112
Ametlikud Teadaanded: https://www.ametlikudteadaanded.ee/avalik/teadaanne?teate_number=1624080
Pärnu linn Lavassaare alev
aadress: Karja tn 2
katastritunnus: 39501:001:0088
reg. osa nr: 1374006
korteriomand asukohaga Karja tn 2-17, Lavassaare alev, Pärnu linn, Pärnu maakond, sisse kantud Tartu Maakohtu kinnistusosakonna registriossa nr 1374006, katastritunnus 39501:001:0088, elamumaa 100% pindalaga 2169,0 m2, korteriomand moodustab 500/8924 mõttelist osa kinnisasjast ja eriomandi ese eluruum nr 17, mille üldpind on 50,00 m2.
III jaos, kanne nr 5: keelumärge Janek Popov (isikukood 37612194225) kuuluvale mõttelisele osale kinnisasja käsutamise keelamiseks Bigbank AS (registrikood 10183757) kasuks.
III jaos, kanne nr 6: keelumärge Janek Popov (isikukood 37612194225) kuuluvale mõttelisele osale kinnisasja käsutamise keelamiseks AS Intrum Estonia (registrikood 10036074), kohtutäitur Rocki Albert kasuks.
III jaos, kanne nr 7: keelumärge Annela Leiman (isikukood 48501034713) kuuluvale mõttelisele osale kinnisasja käsutamise keelamiseks AS Intrum Estonia (registrikood 10036074), kohtutäitur Rocki Albert kasuks.
IV jakku 1. järjekohale on kantud sisse hüpoteek summas 20 000,00 krooni kõrvalnõuetega 6 000,00 krooni ja intressimääraga 16 protsenti AS Intrum Estonia (registrikood 10036074) kasuks;
2. järjekohale on kantud sisse hüpoteek summas 145 000,00 krooni AS Intrum Estonia (registrikood 10036074) kasuks;
3. järjekohale on kantud sisse hüpoteek summas 280 000,00 krooni AS Intrum Estonia (registrikood 10036074) kasuks.
Korteriomandi- ja korteriühistuseaduse § 44 lõike 1 alusel on korteriühistul korteriomandist tulenevate nõuete tagamiseks pandiõigus korteriomandile. Vastavalt sama paragrahvi lõikele 2 kohaldatakse korteriühistu pandiõigusele seadustes esimesel järjekohal oleva hüpoteegi kohta sätestatut.
Korteriomandi- ja korteriühistuseaduse § 43 lõike 2 kohaselt ei vastuta korteriomandi võõrandamisel täitemenetluses selle omandaja korteriühistu ees võõrandaja korteriomandist tulenevate sissenõutavaks muutunud kohustuste eest.
Kõik kinnisasja koormavad hüpoteegid ja keelumärked kustutatakse kinnistusraamatust pärast vara müümist enampakkumisel.
Lisainfo: renoveerimist vajav keskküttega korter, III korrus, üp 50 m2 Majas on 18 korterit, maja on renoveerimata. Ühistu olemas. 3 tuba, avatud köök, Wc ja vannituba eraldi. Elektrijuhtmed vanad, Uued plastikaknad, Tubades laminaat v.a koridor ja köök. Korteril on kasutada keldriboks.
Alghind: 7 200 euro(t).
Omanik: Annela Leiman (isikukood 48501034713); Janek Popov (isikukood 37612194225)
Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=54112 ning tasuda tagatisraha 720 eurot Rocki Albert, kohtutäitur arveldusarvele nr EE631010010320236013 (SEB). Makseselgitus: „Tagatisraha 21.07.2020 11:00 oksjonil ID54112 osalemise eest. Kinnisvara: Karja tn 2, Pärnu linn, Pärnu maakond“. Tagatisraha loetakse tasutuks selle laekumise hetkest. Tagatisraha peab olema laekunud hiljemalt 21.07.2020 kell 11:00. Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval.
Enampakkumisele registreerimine algab 30.06.2020 kell 17:00 ja lõpeb 21.07.2020 kell 11:00.
Enampakkumine algab 21.07.2020 kell 12:00 ja lõpeb 28.07.2020 kell 12:00. Pikeneva lõpu intervall on 1 minut(it).
Kinnisasjaga tutvumine toimub eelregistreerimisega eelnevalt kokkulepitud ajal kinnisasja asukohas. Tutvumiseks palun eelnevalt helistada maaklerile Mai Kõvatomas , gsm +372 56980324, e-post mai.kovatomas@pindi.ee. Kohtutäituri büroo kontakt telefon: 4429972, 4429971; e-post: info@albert.ee, svetlana.vaisa@albert.ee.
Menetluse nr: 176/2019/610, 176/2019/611
esindaja Svetlana Väisa
E-post: svetlana.vaisa@albert.ee
Teadaande number 1624080
Kohtutäitur Rocki Alberti poolt välja kuulutatud enampakkumisel vara müüki reguleerivad tingimused ja õigusaktid.
1.1. Tingimused kehtivad kõikide interneti lehekülje http://www.oksjonikeskus.ee (edaspidi E-oksjonikeskkond) kaudu enampakkumisele registreerunud isikute (edaspidi Osaleja) ja enampakkumise korraldaja kohtutäituri vahel enampakkumisel osalemisel.
1.2. Enampakkumise korraldaja kontaktandmed:
telefon +372 442 9972
2. Osaleja kohustused. Osaleja kohustub:
2.1. esitama kasutajaks registreerumisel täielikult tõeseid isikuandmeid, sh registreeruma oma õige ja täieliku nime all ning kasutama kehtivat posti- ja elektronposti aadressi ning telefoninumbrit;
2.2. koheselt elektroposti teel informeerima http://www.oksjonikeskus.ee kõikidest andmetest, mis on muutunud, võrreldes E-oksjonikeskkond kasutajaks registreerumisel esitatuga;
2.4. hoidma E-oksjonikeskkond kasutamiseks fikseeritud kasutajanime ja parooli nii, et see ei satuks kolmandate isikute kätte, v.a juhul kui Osaleja on selliseid kolmandaid isikuid volitanud ennast esindama enampakkumisel osalema;
2.5. E-oksjonikeskkond kasutamiseks fikseeritud kasutajanime ja parooli sattumisel kolmandate isikute valdusesse, vastutama selle isiku poolt Osalejaile võetud siduvate kohustuste täitmise eest;
2.6. mitte kasutama E-oksjonikeskkonda ebaseaduslikes tehingu(te)ks ja/või pettus(te)ks;
3. Ostu-müügitingimused
3.1. Pakkuja peab olema registreerunud http://www.oksjonikeskus.ee keskkonna kasutajaks, kinnitama ja nõustuma enampakkumise tingimustega läbi ID autentimise või korraldaja poolt aktsepteeritud viisil tuvastatud ning väljastatud kasutajatunnuse ja parooli abil.
3.2. Enampakkumisel osaleb ostja enda nimel. Enampakkumisele registreerunud ja tagatisraha tasunud kasutajale väljastatakse unikaalne kasutajanimi enampakkumisel osalemiseks.
3.3. Enampakkumisel võib osaleda ka esindaja kaudu. Esindajal peab enampakkumise parimaks tunnistamise puhul olema kehtiv volikiri ja selle esitama kohtutäiturile viivitamatult pakkumise parimaks tunnistamise päeval. Esindusõiguse tõendamise kohustus on volitajal ja volitatul.
3.4. Enampakkumisel ei või isiklikult ega esindajana osaleda kohtutäitur ega isik, kes on viibinud manukana vara arestimise juures, samuti isik, kes korraldab enampakkumist või kes on manukas enampakkumise läbiviimisel, ning sellise isiku arvel tegutsev isik (TMS § 87).
4. Tagatisraha tasumise kohustus ja selle tagastamine.
4.1. Enampakkumisel osaleda sooviv isik peab tasuma tagatisraha, mille suurus on kuni kümme protsenti alghinnast. Tagatisraha peab olema laekunud kohtutäituri määratud kontole selliselt, et oleks piisavalt aega isiku osalemise õiguste kontrollimiseks ja enampakkumisel osalemiseks. Alles peale tagatisraha laekumist võimaldatakse kasutajal enampakkumisel osaleda.
4.2. Tagatisraha ei pea maksma riik ja kohaliku omavalitsuse üksus ning Eesti Pank ning sissenõudja ja pandipidaja, kui nende nõue katab nõutava tagatisraha. Kui isik on tagatisraha maksnud, enampakkumisel ei osale, pakkumist ei tee või ei osutu parimaks pakkujaks, siis tagatisraha tagastatakse. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval. (TMS § 83 ).
5. Ostuhinna tasumise kohustus ja vastutus tasumata jätmise korral
5.1. Enampakkumine lõpeb enampakkumise kuulutuses märgitud ajal. Enampakkumise võitja on kõrgeima pakkumise esitanud isik (TMS § 881) eeldusel, et pakkumise on parimaks tunnistanud ka kohtutäitur.
5.2. Elektroonilise enampakkumise võitja peab tasuma ostuhinna enampakkumise lõppemise päevale järgneval tööpäeval TMS § 93 lg 3 sätestatud viisil. Kui ostuhind ületab 12 700 eurot, tuleb ostuhinnast üks kümnendik tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval ning ülejäänud hind tuleb tasuda 15 päeva jooksul. Kui ostjaks on võlgnik, tuleb kogu ostuhind tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval (TMS § 93 lg 21).
5.3. Kui ostjaks on sissenõudja, kelle nõue ületab ostuhinna või on sellega võrdne, tehakse tasaarvestus tema nõudega ulatuses, mis vastab osale, mida sissenõudjal oleks õigus saada tema poolt ostetava vara müügist saadud tulemi jaotamisel. Tasaarvestamata jäänud ostuhinna osa s.h kohtutäituri tasu ja täitekulud tasub sissenõudja kohtutäituri ametialasele kontole TMS §-s 93 sätestatud korras.
5.4. Kui ostja rikub enampakkumisel ostetud asja eest ostuhinna või sellest ühe kümnendiku tasumise kohustust, pannakse asi kohe kordusenampakkumisele. Esialgne ostja ei või nimetatud asjaoludel toimuval kordusenampakkumisel osaleda. Tema makstud tagatisraha ei tagastata ja see kantakse koja eelarve ühisossa. Samuti peab ta tasuma tema pakutud hinna ning kordusenampakkumisel pakutud hinna vahe, kui kordusenampakkumisel pakutud hind on tema pakutud hinnast madalam. Võlgnikul on õigus nimetatud hinna vahe esialgselt ostjalt sisse nõuda (TMS § 100).
5.6. Kui ostja soovib osta sundenampakkumisel müüdavat asja krediidiasutuse väljastatava laenuga, peab ta sellest kohtutäiturile teatama kohe pärast tema pakkumise parimaks tunnistamist. Koheseks teatamiseks loetakse kohtutäiturile teatamist parimaks pakkumiseks tunnistamise päeval. Ostuhinna tasumisel laenuga ei kohaldata ostjale ostuhinnast ühe kümnendiku ega ostuhinna kohese tasumise kohustust. Ostuhinna tasumist laenuga ei saa taotleda võlgnik (TMS § 931).
6. Vastuväidete esitamine
6.1. Elektroonilisel enampakkumisel osalevad isikud võivad esitada vastuväited enampakkumiste läbiviimise kohta enampakkumise lõppemise päevale järgneva tööpäeva jooksul kohtutäiturile. Vastuväidete esitamata jätmise korral, ei ole neil õigust kaevata akti ebaõige koostamise peale ega akti ebaõigsusele ega enampakkumise oluliste tingimuste rikkumisele hiljem tugineda (TMS § 921)
7. Muu oluline info
7.1. Kohtutäitur lükkab tagasi tühise pakkumise. Tühiseks pakkumiseks loetakse eelkõige pakkumist, mis ei kata alghinda; või selle isiku pakkumist, kes ei tohi enampakkumises osaleda; või tingimuslikku pakkumist. Kohtutäitur võib tagasi lükata enampakkumise nurjamise kavatsusega tehtud pakkumise.
7.2. Kui pakkumise kehtivus sõltub pakkujat esindava isiku esindusõiguse ulatusest või muu isiku nõusolekust, lükkab kohtutäitur pakkumise tagasi, kui esindusõigust või nõusolekut ei tõendata viivitamata (TMS § 89).
7.3. Asja müümisel täitemenetluses ei vastuta kohtutäitur ega võlgnik müüdud asja puuduste eest. See ei välista kohtutäituri ega võlgniku võimalikku vastutust õigusvastaselt tekitatud kahju eest (TMS § 103).
8. Pakkumiste tegemise kord
8.1. Pakkumist tehes kinnitab Osaleja, et on tutvunud ja nõustub käesolevate protseduurireeglitega ning on tutvunud varaga, seda iseloomustavate materjalidega ning teadlik vara olukorrast ja ei oma selles osas pretensioone kohtutäiturile ning kinnitab, et oksjonikeskkonnas antud elektroonilisele e-posti aadressile saadetud dokumendid loetakse kättetoimetatuks dokumendi saatmisest järgmisel päeval. Kättesaamise kinnitamiseks piisab dokumendi väljasaatmise tõendamisest.
8.2. Juhul, kui enampakkumisel osaleja osutub enampakkumise võitjaks ning enampakkumine kinnitatakse, kohustub ta maksma vara eest tema poolt pakutud hinna ning tasuma kõik vara omandiga ülekandmisega kaasneda võivad kulud.
8.3. Enampakkumise võitja on kõrgema pakkumise teinud isik, kelle pakkumist dünaamilises oksjonivoorus enampakkumise teates nimetatud aja jooksul enam üle ei pakuta.
8.4. Enampakkumise tulemused tehakse teatavaks kõigile enampakkumisel osalejatele http://www.oksjonikeskus.ee kohe pärast enampakkumise võitja selgumist. Pakkumise parimaks tunnistamisega saadetakse Osalejaile koopia enampakkumise aktist.
8.5. Enampakkumise tulemused kinnitatakse viivitamatult peale enampakkumise toimumist. Kui selgub tulemuse kinnitamist takistavad asjaolud, saadetakse kõigile enampakkumisel osalenutele teade enampakkumise nurjumise kohta.
8.6.1. Pakkumisi alustatakse alghinnast.
8.6.2. Pakkuja sisestab summa, mis peab olema vähemalt sammu võrra suurem eelmisest pakkumisest.
8.6.3. Pakkumise samm on määratud iga enampakkumise juures eraldi täiseurodes.
8.6.4. Kui kaks pakkujat teevad pakkumise samale summale, eelistatakse ajaliselt esimest pakkujat.
8.6.5. Enampakkumine on dünaamilise lõpuga. Dünaamiline lõpp algab varem välja kuulutatud kuupäeval ja kellaajal.
8.6.6. Kui dünaamiliseks lõpuks määratu perioodi jooksul enne tähtaja saabumist ei ole laekunud ühtegi uut pakkumist, lõpeb enampakkumine tingimustes märgitud tähtajal. Kui dünaamiliseks lõpuks määratud perioodi jooksul enne tähtaja saabumist laekub uus pakkumine, loetakse selle pakkumise laekumise hetk dünaamiliseks lõpuks määratud perioodi uueks alguseks ja enampakkumine pikeneb.
8.6.7. Dünaamiline lõpp on näidatud enampakkumise teates, mis kestab minimaalselt 60 sekundit ja maksimaalselt 60 minutit. Kui selle aja jooksul uut pakkumist ei tehta, kuulutatakse võitjaks kõrgeima pakkumise teinud Osaleja.
8.6.8. Oksjoni tulemused on osalejatele nähtavad kohe pärast oksjoni lõppemist.
9. Kinnisasja omandamise kitsendused.
9.1. Kinnisasja omandamise kitsendamise seaduse (KAOKS) § 4 lg 1 kohaselt on Eesti või teise Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi või Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni liikmesriigi (edaspidi lepinguriik) kodanikul õigus omandada põllumajandus- ja metsamaad sisaldav kinnisasi ilma kitsendusteta.
9.2. Juriidilisel isikul, kelle asukoht on lepinguriigis (edaspidi lepinguriigi juriidiline isik), on õigus omandada põllumajandusmaad, metsamaad või põllumajandus- ja metsamaad kokku vähem kui kümme hektarit sisaldav kinnisasi ilma kitsendusteta (KAOKS § 4 lg 2).
9.3. Lepinguriigi juriidilisel isikul on õigus omandada põllumajandusmaad või metsamaad kümme hektarit või rohkem sisaldav kinnisasi, kas eraldi või kokku, kui ta on kinnisasja omandamise tehingu tegemise aastale vahetult eelnenud kolm aastat tegelenud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas loetletud vastavalt kas põllumajandustoodete, välja arvatud kalatoodete ja puuvilla (edaspidi põllumajandustoode) tootmisega (KAOKS § 4 lg 3) või tegelenud metsa majandamisega metsaseaduse tähenduses (edaspidi metsa majandamine) (KAOKS § 4 lg 4 - 5)
9.4. Kui lepinguriigi juriidiline isik ei vasta paragrahvi 4 lõigetes 3–5 sätestatud nõuetele, võib ta omandada põllumajandusmaad, metsamaad või põllumajandus- ja metsamaad kokku kümme hektarit või rohkem sisaldava kinnisasja üksnes omandatava kinnisasja asukohajärgse maavanema (edaspidi maavanem) loal (KAOKS § 4 lg 6).
9.5. Kolmanda riigi kodanikul on õigus omandada põllumajandus- ja metsamaad sisaldav kinnisasi üksnes maavanema loal, kui ta on vahetult enne loa taotlemist elanud Eestis püsivalt vähemalt kuus kuud või kui ta on loa taotlemise aastale vahetult eelnenud aasta tegelenud Eestis füüsilisest isikust ettevõtjana metsa majandamisega või põllumajandustoodete tootmisega, kui omandatav kinnisasi sisaldab, kas põllumajandusmaad või metsamaad või nii põllumajandus- kui ka metsamaad (KAOKS § 5 lg 1 p1- 2).
9.6. Kolmanda riigi juriidilisel isikul on õigus omandada põllumajandusmaad sisaldav kinnisasi üksnes maavanema loal, kui ta on loa taotlemise aastale vahetult eelnenud aasta tegelenud Eestis põllumajandustoodete tootmisega ning kui tema filiaal on kantud Eesti äriregistrisse (KAOKS § 5 lg 3). Kolmanda riigi juriidilisel isikul on õigus omandada metsamaad sisaldav kinnisasi üksnes maavanema loal, kui ta on loa taotlemise aastale vahetult eelnenud aasta tegelenud Eestis metsa majandamisega või põllumajandustoodete tootmisega ning kui tema filiaal on kantud Eesti äriregistrisse (KAOKS § 5 lg 4). Kolmanda riigi juriidilisel isikul on õigus omandada nii põllumajandus- kui ka metsamaad sisaldav kinnisasi üksnes maavanema loal, kui ta on loa taotlemise aastale vahetult eelnenud aasta tegelenud Eestis põllumajandustoodete tootmise või metsa majandamisega ning kui tema filiaal on kantud Eesti äriregistrisse (KAOKS § 5 lg 5).
9.7. Kinnisasja omandamise kitsendamise seaduse § 4 lõigetes 3–5 sätestatud nõuetele vastavust ning § 4 lõikes 6 või § 5 lõikes 1 või lõigetes 3–5 nimetatud loa olemasolu kinnisasja võõrandamise korral kontrollib kohtutäitur (KAOKS § 9 lg 1).
9.8. Kinnisasja omandamise kitsendamise seaduse § 4 lõigetes 3–5 sätestatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks esitab isik kohtutäiturile lepinguriigi juriidilise isiku asukohajärgse riigi pädeva asutuse väljastatud dokumendi, mis tõendab isiku vastavust nimetatud nõuetele (KAOKS § 9 lg 2). Isik, kes on käesoleva seaduse § 4 lõigetes 3–5 või § 5 lõikes 1 või lõigetes 3–5 sätestatud nõuete kohaselt tegelenud Eestis põllumajandustoodete tootmisega või metsa majandamisega, esitab kohtutäiturile selle kohta Maksu- ja Tolliameti tõendi (KAOKS § 9 lg 3).
10. Kohustuste üleminek uuele omanikule.
10.1. Tulenevalt korteriühistuseaduse §-st 51 lähevad korteriühistu olemasolul korteriomandi võõrandamisel korteriomandi võõrandajale kuuluvad korteriühistu liikme õigused ja kohustused üle korteriomandi omandajale korteriomandi ülemineku hetkest.
10.2. Asja v.a. kinnisasja müümisel täitemenetluses läheb müüdava asja juhusliku hävimise riisiko ostjale üle asja üleandmise ajast. Üleandmisest alates kannab ostja kõik asjaga seotud kulud ja koormatised ning saab kogu kasu (TMS § 103).
10.3. Kinnisasja ja sellega koos müüdud esemete hävimise riisiko läheb enampakkumisel ostjale üle pakkumise parimaks tunnistamisega. Pakkumise parimaks tunnistamisest alates kannab ostja kõik kulud ja koormatised ning saab kogu kasu. (TMS § 155)
11. Valduse ülemineku ja väljanõudmise kord.
11.1. Vallasasjade puhul tekib omand enampakkumisel müüdud asjale asja üleandmisega enampakkumise akti alusel (alus: TMS § 98 lg 1).
11.2. Omand enampakkumisel müüdud kinnisasjale tekib enampakkumise akti alusel kinnistusraamatusse kande tegemisega (TMS § 156). Peale seda võib ostja välja nõuda endiselt kinnisasja omanikult ka otsese valduse.
11.3. TMS § 2 lg 1 p 15 järgi on täitedokumendiks sundenampakkumise akt, mille alusel on enampakkumisel kinnisasja ostnud isik kantud omanikuna kinnistusraamatusse, kinnisasja valduse väljanõudmisel. Nimetatud täitedokumendi alusel ei või sundtäitmist läbi viia, kui valdaja valdab asja õiguse alusel, mis ei ole lõppenud ega lõpetatud sundtäitmise tõttu.
Vaidluse õiguse lõppemise kohta lahendab maakohus valdaja hagi alusel.
11.4. Kui kinnisasi on koormatud üüri-või rendilepinguga võib ostja üüri- või rendilepingu üles öelda kolme kuu jooksul. Kui lepingut ei või varem lõpetada võib kinnisasja üürimise puhul võib üürilepingu üles öelda, teatades sellest ette vähemalt kolm kuud.
Möbleeritud tubade ja eraldi üüritud parkimisplatside, garaažikohtade ja muu taolise üürimise korral võib üürilepingu üles öelda, teatades sellest ette vähemalt üks kuu.
Elu- või äriruumi üürilepingu võib omandaja sel põhjusel üles öelda üksnes juhul, kui ta vajab üüritud ruumi tungivalt ise.
11.5. Ostja ei või üüri- või rendilepingut üles öelda, kui kinnistusraamatusse on kantud märge, mis tagab, et kinnisasja igakordne omanik või isik, kelle kasuks kinnisasja piiratud asjaõigusega koormatakse, peab lubama üürnikku kinnisasja vastavalt üürilepingule kasutada ja seda märget ei saa kinnistusraamatust järjekoha tõttu kustutada (alus: TMS § 161)


Paide Muusikakooli põhimäärus – Riigi Teataja
Paide Muusikakooli põhimäärus
Paide Muusikakooli põhimäärus - sisukord
§ 3 Muusikakooli teeninduspiirkond
2 MUUSIKAKOOLI TEGEVUSE EESMÄRK JA ÜLESANDED
§ 7 Tegevuse eesmärk ja ülesanded
3 MUUSIKAKOOLI STRUKTUUR JA ÕPPEKORRALDUS
§ 8 Struktuur, õppevormid ja -meetodid
§ 9 Õppeaasta ja õppeperiood
§ 11 Õppekavad
§ 13 Õppurite hindamine
4 MUUSIKAKOOLI JUHTIMINE
5 MUUSIKAKOOLI TÖÖTAJAD JA ÕPPURID
§ 18 Õppurite õigused ja kohustused
6 MUUSIKAKOOLI VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 19 Muusikakooli vara
§ 20 Kooli finantseerimine
§ 22 Muusikakooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 28.04.2017, 10
Vastu võetud 20.04.2017 nr 9
(1) Muusikakooli nimi on Paide Muusikakool (edaspidi muusikakool).
(2) Muusikakooli asukoht on Eesti Vabariik, Järva maakond, Paide linn.
(1) Muusikakool on haridusasutus, mis registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris ning Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(2) Muusikakool on Paide Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) hallatav asutus, kool ei ole juriidiline isik.
(3) Muusikakooli põhimääruse ja selle muudatused kinnitab Paide Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu).
(4) Muusikakool omab tööandja õigusi. Muusikakooli töötajate põhjendatud koosseisu kinnitab muusikakooli direktor (edaspidi direktor) kooskõlastatult linnavalitsusega.
(5) Muusikakooli vastuvõtmise, väljaarvamise ja lõpetamise tingimused ja korra ning õpperühmade suuruse ja moodustamise alused kehtestab linnavalitsus.
(6) Muusikakool tegutseb seaduste, käesoleva põhimääruse, linnavolikogu ja -valitsuse õigus- ja haldusaktide ning teiste muusikakooli tegevusvaldkonda reguleerivate õigus- ja haldusaktide alusel.
§ 3. Muusikakooli teeninduspiirkond
(1) Muusikakooli teeninduspiirkond on Paide linn.
(2) Väljastpoolt teeninduspiirkonda võetakse õppur muusikakooli juhul, kui õppuri elukohajärgne omavalitsus või õppuri elukohajärgne omavalitsus ja õppuri seaduslik esindaja või õppuri seaduslik esindaja üksi on nõus katma muusikakooli õpilaskoha tegevuskulu arvestusliku maksumuse. Õpilaskoha tegevuskulu arvestuslik maksumus on muutuv suurus, mille kinnitab igaks eelarveaastaks linnavalitsus.
(1) Muusikakooli pitsat on sõõrikujuline, läbimõõduga 35 mm. Pitsati keskel on Paide linna vapp, ringselt ümber vapi on tekst: PAIDE MUUSIKAKOOL PAIDE LINN.
(2) Muusikakool võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab direktor kooskõlastatult linnavalitsusega.
(1) Muusikakooli asjaajamis- ja suhtlemiskeel on eesti keel.
(2) Muusikakooli asjaajamiskorra kinnitab direktor käskkirjaga, lähtudes õigus- ja haldusaktides sätestatust.
2. peatükk MUUSIKAKOOLI TEGEVUSE EESMÄRK JA ÜLESANDED
(1) Muusikakooli tegevuse eesmärk on pakkuda muusikalist haridust ja võimalusi isiksuse igakülgseks muusikaliseks arenguks.
1) professionaalse muusikalise põhihariduse andmine;
2) laste ja noorte loomevõimete avastamine ning kavakindel arendamine, eesmärgiga võimaldada neil hiljem jätkata professionaalset muusikaharidust;
3) täiskasvanud õppuritele sobivas vormis õppe korraldamine;
4) kohaliku kultuurielu edendamine eesti kultuuritraditsioonide alusel, olles kõikidele muusikalisi andeid omavaile lastele kättesaadavaks lüliks haridussüsteemis;
5) tegevuse eesmärgiga seotud projektide koostamine ja juhtimine.
(3) Muusikakool võib oma põhitegevuse kõrval ning seda kahjustamata:
3) arendada kohaliku kultuurielu elavdamiseks kontserttegevust, esinedes õppurite ja õpetajatega nii oma koolis kui mujal;
(4) Tegevuse eesmärgi realiseerimise eelduseks on muusikakooli tihe partnerlus Paide Linnavalitsuse hallatavate asutustega ning Tartu regiooni muusikakoolidega.
3. peatükk MUUSIKAKOOLI STRUKTUUR JA ÕPPEKORRALDUS
§ 8. Struktuur, õppevormid ja -meetodid
(1) Muusikakoolis on järgmised osakonnad:
4) pärimusmuusikaosakond;
5) löökpilliosakond;
6) akordioniosakond.
(2) Muusikakoolis kasutatakse järgmisi õppevorme ja -meetodeid:
§ 9. Õppeaasta ja õppeperiood
(2) Õppeaasta koosneb õppeperioodidest ja õppevaheaegadest. Õppeperioodi arvestusühikud on õppetund ja semester. Õppeperiood jaguneb kaheks semestriks. Õppeperioodis on kokku vähemalt 175 kalendripäeva.
(3) Õppevaheajad muusikakoolis on üldhariduskooli õppeaasta koolivaheaegadega samal ajal.
(4) Õppetunni pikkus on 45 minutit. Kahe järjestikuse õppetunni vahel peab olema puhkepaus vähemalt 5 minutit.
(5) Õppetundide arv ja nende järjekord õppepäevas määratakse tunniplaanis, mille kinnitab direktor.
(1) Õpe toimub õppuri alus-, põhi- või keskharidust pakkuvate õppeasutuste õppetegevusest või õppuri tööst vabal ajal.
(2) Õppekorralduse aluseks on huviharidusstandardi alusel koostatud õppekavad.
(4) Muusikahariduse andmine toimub järgmiste õppeastmetena:
1) eelkool kestusega 1-2 aastat;
2) põhiõppe noorem aste 1.- 4. klass
3) põhiõppe vanem aste 5.-7. klass
(5) Eelkooli ülesandeks on arendada laste muusikalisi võimeid, lauluoskust ja loovust. Põhiõppe noorema astme ülesandeks on muusikaliste algteadmiste omandamine ja õpilaste loomevõimete arendamine. Põhiõppe vanema astme ülesandeks on muusikaliste teadmiste ja oskuste edasiarendamine eesmärgiga valmistada õppureid ette professionaalse muusikahariduse õppeks. Lisaastme ülesandeks on muusikaliste teadmiste ja oskuste süvendatud edasiarendamine.
(6) Täiskasvanud õppurile laienevad täiskasvanute koolituse seaduse vabaharidusliku koolituse sätted. Vabade kohtade olemasolul võib rahvastikuregistri andmetel Paide linna elanikuks oleva täiskasvanud õppuri õpe toimuda kokkuleppel õppuriga ainult pilliõppe ainekava järgi. Õppurile ei väljastata lõputunnistust.
(1) Muusikakool koostab muusikalise hariduse andmiseks õppekavad lähtudes huviharidusstandardist ja huvialade riiklikust raamõppekavast.
(3) Õppekava on aluseks igaks õppeperioodiks kehtestatavate tunnijaotuskavade, tööplaanide ja õppurite individuaalplaanide koostamiseks.
(4) Õppekava kinnitab muusikakooli direktor käskkirjaga pärast hoolekogu ja õppenõukogu heakskiitu.
(5) Ettepanekuid kooli õppekava muutmiseks, uue kehtestamiseks või olemasoleva kehtetuks tunnistamiseks võivad teha linnavalitsus või tema volitatud isik, kooli hoolekogu või õppenõukogu. Tehtud ettepanekud kinnitab muusikakooli direktor.
(6) Muusikakooli õppekava võib muuta või kehtetuks tunnistada pärast jooksva õppeperioodi lõppu.
(7) Õppekavade või õppekavade muudatuste registreerimiseks edastab direktor kinnitatud õppekavad või õppekavade muudatused viie tööpäeva jooksul Eesti Hariduse Infosüsteemile. Muusikakooli õppekavad registreeritakse Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(8) Ainekavad koostavad vastavate huvialade pedagoogid ning need kinnitatakse direktori poolt.
Õppekavade väliselt võib muusikakool korraldada loenguid, kontserte ning muusikakooli põhitegevusega seotud tasulisi üritusi.
§ 13. Õppurite hindamine
(2) Muusikakooli klassi- ja lõputunnistustele kantavad hinded lähtuvad 10-pallisest hindamissüsteemist.
(3) Õppurite teadmisi ja oskusi hinnatakse kaks korda aastas, samuti kontsertidel, arvestustel ja eksamitel, mille hulk ja põhinõuded on määratud õppekavaga.
4. peatükk MUUSIKAKOOLI JUHTIMINE
(1) Muusikakooli juhib direktor, kelle kinnitab ametisse linnavalitsus linnapea ettepanekul. Töölepingu direktoriga sõlmib, muudab ja ütleb üles linnapea või selleks tema poolt volitatud ametiisik.
1) tagab muusikakooli tulemusliku toimimise ja töö;
2) vastutab muusikakooli üldseisundi ja arengu, rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise ning eelarve täitmise eest;
3) teeb muusikakooli kasuks tehinguid ulatuses, mis on vajalikud kooli põhimääruse järgsete ülesannete täitmiseks;
4) koostab muusikakooli eelarve eelnõu, esitab selle hoolekogule arvamuse avaldamiseks ja linnavalitsusele menetlemiseks;
5) korraldab muusikakooli valduses oleva vara valitsemist;
6) tegutseb muusikakooli nimel ja esindab seda ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusasutustes, suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega;
7) kinnitab muusikakooli asjaajamiskorra, kodukorra, töökorralduse reeglid ja muud töökorralduslikud dokumendid;
9) annab muusikakooli tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks annab direktor seaduses ja kooli põhimääruses sätestatud pädevuse piires käskkirju ning suulisi ja kirjalikke tööalaseid korraldusi;
13) kinnitab igal aastal õppurite arvu Eesti Hariduse Infosüsteemis vastavalt kehtestatud korrale ja tähtaegadele;
15) osaleb linna arengukava koostamisel;
(1) Muusikakooli õppenõukogu ülesanne on õppetegevuse analüüsimine ja hindamine.
(2) Õppenõukogu liikmed on õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajad. Õppenõukogu tööd juhib direktor.
(3) Õppenõukogu töövorm on koosolek. Õppenõukogu koosolekud peavad toimuma vähemalt kaks korda semestris.
(4) Õppenõukogu kutsub kokku direktor. Teade õppenõukogu koosoleku toimumise ajast, kohast ja päevakorrast avaldatakse kooli teadetetahvlil.
(6) Õppenõukogu võtab oma pädevuse piires üksikküsimuste lahendamiseks vastu otsuseid.
(7) Koosoleku päevakorras märgitud otsuseid võtab õppenõukogu vastu kas avaliku või salajase hääletamise teel. Otsus võetakse vastu poolthäälte enamusega, võrdsete häälte korral saab otsustavaks koosoleku juhataja hääl.
(8) Õppenõukogu koosolekuid protokollitakse. Koosoleku protokollija määrab direktor. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ning protokollija.
(1) Hoolekogu on muusikakooli juures tegutsev organ, kelle ülesanne on suunata kooli tegevust
ning teha ettepanekuid kooli direktorile ja linnavalitsusele kooli arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes.
(2) Linnavalitsus moodustab seitsmeliikmelise hoolekogu. Hoolekogu liikmeteks on linnavolikogu, vilistlaste ja õpilaste esindaja, kaks õpetajat ja kaks lapsevanemat. Hoolekogu esimeheks ei või valida õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindajat. Õpetajate esindajad valitakse õppenõukogu koosolekul, lastevanemate esindajad lastevanemate üldkoosolekul ja õpilaste esindaja valitakse VI-VII klasside õpilaste hulgast.
1) teeb vajadusel linnavalitsusele ettepaneku järelvalve teostamiseks muusikakooli tegevuse üle;
2) kuulab ära direktori aruande muusikakooli tegevuse ja eelarve täitmise kohta ning annab omapoolseid soovitusi;
5) teeb ettepanekuid muusikakooli tasuliste teenuste ja õppetasu suuruse kohta;
6) teeb ettepanekuid muusikakooli sisulise tegevuse arendamiseks.
(4) Hoolekogu töövorm on koosolek. Hoolekogu koosolekud peavad toimuma vähemalt üks kord poolaastas. Hoolekogu koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees.
(5) Hoolekogu esimese koosoleku pärast hoolekogu liikmete kinnitamist kutsub kokku direktor. Hoolekogu esimesel koosolekul valitakse hoolekogu esimees salajasel hääletamisel poolthäälte enamusega. Esimehe kandidaadi võib üles seada iga hoolekogu liige. Hoolekogu esimehe valimised korraldab esimesel koosolekul muusikakooli direktor.
(6) Hoolekogu kokkukutsumisest tuleb hoolekogu liikmeid teavitada vähemalt viis tööpäeva enne koosoleku toimumist. Koos kutsega edastatakse hoolekogu liikmetele ka koosoleku päevakord.
(9) Hoolekogu koosolekud protokollitakse. Protokolli koostamiseks nimetatakse õppeaasta algul protokollija. Protokoll peab vastama asjaajamise korraldamist reguleerivatele õigusaktidele. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokoll peab olema kättesaadav hiljemalt seitsmendal päeval koosoleku toimumise päevast arvates. Protokoll avaldatakse muusikakooli veebilehel.
(10) Hoolekogu koosolekutest võtab hoolekogu esimehe kutsel osa direktor, kes on hoolekogu ees aruandekohustuslik. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe loal või kutsel.
5. peatükk MUUSIKAKOOLI TÖÖTAJAD JA ÕPPURID
(1) Koolitöötajad on õpetajad ning teised töötajad.
§ 18. Õppurite õigused ja kohustused
2) nõuda huviala õppekavale vastavat tegevust ning soovi ja võimaluse korral õppida
lisaaineid;
1) järgima muusikakooli kodukorda.
2) hoidma muusikakooli kasutuses olevat vara.
3) tasuma linnavolikogu kehtestatud õppetasu.
(3) Muusikakool tagab õppuri koolis viibimise ajal tema tervise kaitse.
6. peatükk MUUSIKAKOOLI VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 19. Muusikakooli vara
(1) Muusikakooli vara moodustavad talle linna poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valitsemiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ning muu vara. Muusikakooli vara on Paide linna omand.
(2) Muusikakooli vara valitsemine toimub vastavalt Paide linnavara valitsemise korrale.
(3) Muusikakool hoiab korras oma ruumid, territooriumi, inventari ja õppevahendid.
§ 20. Kooli finantseerimine
(1) Muusikakooli finantseeritakse Paide linna eelarvest ja muudest allikatest saadud vahenditest.
4) projektid;
6) osutatud tasulised teenused.
(4) Linnavolikogu võtab vastu Paide linna eelarve, mille koosseisus on muusikakooli kulude ja investeeringute eelarve. Eelarve tuludes kajastuvad muusikakooli omatulud, millest osa moodustab muusikakooli põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisest saadav tulu.
(5) Õpilaskoha tegevuskulu maksumuse kinnitab linnavalitsus.
(6) Direktor korraldab muusikakooli tegevust selleks ettenähtud eelarve piires.
(7) Raamatupidamisarvestust peetakse tsentraliseeritult linnavalitsuses.
(2) Teenistuslikku järelevalvet muusikakooli tegevuse üle teostab linnavalitsus.
§ 22. Muusikakooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
Muusikakooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine toimub seadusega ettenähtud korras.