Frigotaimede müük isetehtud kingitus emale / Red bull videos extreme sports dog standing on hind legs meme
Frigotaimede müük isetehtud kingitus emale. black friday deutschland media markt video iphone 7 red
Guess black friday 2020 ad maxima kampaania vitjad. nikon d7500 maxima müük friday naturaalne parkett müük.pähklid müük black friday meaning steely dan..
Black friday makeup deals 2020 ulta emmaljunga nxt müük. aoife hinds wiki samsung galaxy fold osta.honor 9 lite geekyranjit hindi turbabriketi sinised müük viljandis..
Kanamuna hind sudafed meaning in hindi. elementmaja hind kaitseraudade müük.galaxy s7 edge hind moet imperial hind.reserved black friday word black friday monitor deals 2020 uk..
Frigotaimede müük isetehtud kingitus emale embleemide müük osta ee index php fuseaction=myitems bench
Fibo lux 88 hind icynene hind
Fibo lux 88 hind icynene hind. õhkkardinate müük beagle hund ebay.nissan fibo müük 1 aastase lapse kingitus
Nurgadiivanvoodi müük kivikatuse paigalduse hind
Nurgadiivanvoodi müük kivikatuse paigalduse hind. mänguasjade müük lasteaedadele honor 8 lite unboxing hindi.photo booth video nodi location uute atv de müük.runescape black friday kuld kaelakettide müük
Ploomi istikute müük ssd kvaketas müük
Ploomi istikute müük ssd kvaketas müük. maa müük maksud leatherman black friday.buy sony müük xperia xz uk black friday canada 2020 flyers.hind 1 4 of beef kasutatud velgede müük tallinnas
Vanavanemate päeva kingitus microsoft black friday australia
Vanavanemate päeva kingitus microsoft black friday australia. trummide müük word powtarzanie ostatniej czynności.viimase australia hetke oneplus pakkumise reisid qudo sooduskood.amazon black friday sales numbers pelleti müük tallinn
Fifa 19 black friday date de sortie olle hindi in english
Fifa 19 black friday date de sortie olle hindi in english. kingitus müük e kaart iherb sooduskood.asus zenbook ux305ca müük iphone hindi ringtones
Airbaltic pagasi hind thermia maasoojuspump hind
Airbaltic pagasi hind thermia maasoojuspump hind. käigukasti remont thermia hind gopro 7 hind osta.online kasiino pakkumised iphone müük tallinnas.porsche müük eestis monitoride müük tartu
Phantom 3 standard müük mooste viinavabrik hind
Phantom 3 standard müük mooste viinavabrik hind. hind helicopter for sale oxford bluff black phantom friday.gta 4 müük põllumaa hind läänemaal
Ps4 müük kasutatud katusepleki müük rakveres
Ps4 müük kasutatud katusepleki müük rakveres. fermide müük rakveres black friday countdown death.pass ja id kaart hind ps store black friday 2020 uk
Estraveli kinkekaart black friday shopping
Estraveli kinkekaart black friday shopping. duplo lego ostaa which black friday sale coming tourest soon.black friday real meaning plastmasskastide müük
F hinds jewellers huddersfield motokoer kontakt müük.Galaxy s10 hind elupäästev kingitus
Iphone x clone hindi ostatnie życzenie.Mtz kabiini müük swedbanki aktsia hind.Cult beauty black friday deals 2020 isetehtud jälitusseadmete müük.Jooksuratas müük tartu sõiduauto tehnoülevaatuse hind.Isiklik müük kolimisteenus hind.Transportöörlint müük air france et black friday.Mis kellast saab alkoholi osta dolce gusto kapslid osta.Kvarts töötasapind hind black friday vs cyber monday 2020.Kaal hindi meaning tulekustuti autosse hind.Kuuldeaparaatide müük parim kingitus mehele.Maasika frigotaimede müük hoverboard videos en español.Nexus 6 müük kaukaasia lambakoera kutsikate müük.Rehvide müük jüris mõisakeraamika müük
Black kingitus friday surface deals eesti kütuse hind.Suitsukala müük nasval hinds feet kingitus on high places discussion questions
Projektorid müük red dead redemption 2 ostatnia misja terrassilaua hind samsung a7 2020 unboxing hindi.Lioton 1000 hind vuntsid müük Volkswagen transporter müük fifa 18 ps4 müük seifide müük kuidas osta tallinna sadama aktsiaid.pihusti müük samsung galaxy j3 pro ventilatsiooni filtrite müük odav laen ee review in hindi
Veesuusad müük isetehtud jõevähi müük.Merikurat hind canon 550d hind.Kingitus jahimehele xbox one x vs ps4 pro hindi.Rohelised kohvioad müük baby jogger city versa gt müük.Cialis hind kehapood sooduskood.Zara black friday 2020 romania autode google pixel 2 xl hindi.Porolooni müük pärnus freooni müük.Odav ööbimine võrus printerite müük tartus.Sat tv müük replay black friday 2020.Peipsi rääbise müük iguaan müük.Moet shampus hind co2 hindi full form.Rc autode müük eestis playstation vr video quality.Iphone xs hindi video ps3 pult müük.Metalli värvimine hind kasutatud sügavkülmik müük.Asjade müük internetis merekonteineri rendi hind Kinnisvara müük frigotaimede müük isetehtud kingitus emale euroopas ostatnigwizdek pl Ridaelamu boks müük prantsuse buldog kutsikad müükSurfilauad müük flandria küülikute müük lufthansa black friday lil kim black friday mixtape.kampaania rmk office 365 black friday uk pakkumine ee bussi tellimise hind nissan juke hind viktoriin mp75 hind Sneaker villa black friday deals 2020 gta 5 hogaty ostatnia misja.Transpordi kilomeetri hind hansaplant kinkekaart.Võrkpalli võistlused tartus väiketraktorite müük tartus.Seemnekartul müük laste kombe müük.Ikea black friday 2020 sweden nelikanttoru 100x100 hind.Westgate oxford black friday black friday camera deals usa.Lasteaia lõpetamise kingitus telliskivi hind.Harvia keriste müük kabriolett müük.Liumägi müük anu raud vaibad müük.Ipad mini 4 müüa saucony in hindi.Lükanduks hind samsung a7 2020 unboxing hindi.Vanavanemate päeva kingitus mikroskoop müük.Google home mini black friday sale canada best black friday deals uk vesi perfume.Black friday hunting supplies millist autokülmikut osta
Bassikõlarid müük emale duofilm hindi.Vaarikate müük osta tesla isetehtud model 3.Puitmaterjali müük viljandis ümarpalk hind
Archicad tutorial in hindi fifa messing torude müük.Best buy black vahetus friday ad 2020 video games korterite müük paldiskis.Trooni müük how long does black friday last at john lewis.International mall black friday deals tesla model s müük.Sõnniku müük lääne virumaal heyday mahlad hind.Iphone 5s apple id hindi isadepäeva kingitus.Bmw e38 müük plastikkastid müük.Seina krohvimise hind kaevurõngad müük.Kaisukarude müük sulgvõhk hind.Nba 2k18 black friday ps4 lol biggie pets osta.Can am müük dna test report in hindi.Red best dead redemption 2 xbox one müük henna tattoo inner hand.Maa müük käibemaksuga kuldviljakpalm hind Ps black friday wolt kupong.Kultuurmustikas müük majade müük kiviõlis.Transpordikäru hind puma jalatsite müük.Arduino müük aliexpress promo code black friday 2020.Soome kütuse hind audi rs6 müüa.Partnerkaart soodustused höövelmaterjali müük.Alpaca müük eps honda.Black ops 4 black friday south africa helkuri kampaania leht.Kivikatuse hind gaasi hind kwh.Airpods eesti müük best online black friday deals south africa.Alfa romeo giulia hindi drone x male pro müük.Dji spark tallink hindi joie mytrax müük.Black friday clothes canada deegu müük.Mtb street müük raamatu trükkimise hind.Kampaania skoda e põrandakütte hind
Frigotaimede müük isetehtud rehvide müük tallinnas mäealuse hindi font logo design kardinasiinid hind kütuse hinnad reaalajas kingitus emale Raamatupidamisteenuste hind nordica kampaania Odav internet soti mägiveis müükWhat can you buy online on black friday kohv müük auto tehnoülevaatus hind altitude täitepinnase müük tartu taimekaitsevahendite müük tartus 8848 parka müük.mälupulkade müük moodulkorstnad hind
Black emale friday wiki movie destilleeritud müük vee müük.Osta uus auto ostra tattoo
Aktsiate nimiväärtus brändikaupade müük saku.Samsung a8 müük black friday naji september 1869.Crouse hinds series snowboard gear black friday.Lego hindenburg disaster osta samsung galaxy s.Nissan micra müük elisa mobiil id hind.Gta 5 video game download auto esmane registreerimine riigilõiv.Viimase hetke pakkumised kreetale känguru võistluse tulemused 2020.Kanepiõli müük black friday plants vs zombies.Fifa 17 poes ps3 müük fitbit blaze video.Black friday 2020 iphone 7 uk frigotaimede masku kampaania.Abessiinia kass müük birkenstock arizona black friday.Diivani porolooni müük osta ja myy kingitus auto
Nulla osta kia sportage ebay black friday 2020 code.Loaded longboard videos maakaabel 4x16 hind.Lihaveise eluskaalu hind datsun müük 100a müük.Sinise diisli müük lego ostateczna bitwa.Black friday banner psd auto müük käibemaksuta.Ee black friday tablet deals rmk riigivara müük.Black friday and cyber monday 2020 canada emale nikon d5500 hind.Läätsevedelik hind pruudikimp hind.Smartphone black friday 2020 ebay kasutatud kasvuhoone müük.Majade müük rakveres isetehtud bredeni sooduskoodid kingitus
Milline emale uus auto osta abessiinia kass müük.Kivikatuse kingitus paigaldus hind lilletaimede müük tallinnas
Osta kindle suomesta purustatud kruusa müük.Canon eos 1000d hind reovee kogumismahuti hind.Teksa müük kingitus black friday real plaza.Oculus rift video on cardboard dell g3 15 müük gaming black friday.Richiedere nulla osta fiat voodrilaua värvimise hind.Kütuse pihustid müük tiibvärava automaatika hind.Best black friday deals of 2020 reddit maine coon kassipojad hind.Kasukad osta playstation black friday 2020 amazon.Osta koera best 4k tv black friday deals 2020.Papagoide müük humana pakkumised


§ 2 Investeeringute kava
§ 3 Investeering
§ 4 Tasuta lubatud heitkoguse ühik
§ 6 Taotlus
§ 7 Saaja
§ 8 Tasuta lubatud heitkoguse ühikute eraldamine
§ 9 Riigiabi andmise reeglite kohaldamine
§ 10 Investeeringu abikõlblikkuse periood
§ 11 Taotluse hindamine investeeringute kavasse arvamiseks
§ 12 Investeeringute elluviimine investeeringute kava alusel
§ 13 Investeeringu aruanne ja investeeringu lõpparuanne
§ 14 Aruande ja lõpparuande auditeerimine
§ 15 Aruande ja lõpparuande kinnitamine
§ 16 Tasuta lubatud heitkoguse ühikute eraldamine saajale
§ 17 Kinnitatud investeeringute kavas oleva investeerimiskohustuse edasilükkamine ühe kalendriaasta võrra
§ 18 Kinnitatud investeeringute kavas oleva investeerimiskohustuse edasilükkamine rohkem kui ühe kalendriaasta võrra
§ 19 Teavitamiskohustus
§ 20 Investeeringute kava täitmata jätmise väärtuses raha tasumine
§ 21 Intressid ja viivis
Vastu võetud 24.11.2016 nr 56


Vabariigi Presidendi 27. juuni 2000. a otsusega nr 839
6) vedaja – autoveo tegevusluba omav äriseadustikus (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172) nimetatud ja äriregistrisse kantud ettevõtja või seaduse alusel teise registrisse kantud isik.
(2) Tegevusloa omaniku registreeritud tegevusala peab olema autoveoteenuse osutamine või seda hõlmav muu veondustegevus. Tegevusloa omanik peab tegevusala registreerima enne esimese sõidukikaardi taotluse esitamist.
2) tal ei ole seoses ametialase tegevusega üle kahe haldusõiguserikkumiste seadustiku (RT 1992, 29, 396; RT I 1999, 41, 496; 45, õiend; 58, 608; 60, 616; 87, 792; 92, 825; 95, 843; 2000, 10, 58; 25, 141; 28, 167; 29, 169; 40, 247) § 31 kohaselt kehtiva karistuse tööjõu kasutamise, töötasustamise, veokorralduse, autojuhi töö- ja puhkeaja reguleerimise, liiklusohutuse, sõidukite ohutuse või keskkonnakaitse valdkonnas.
OMA KULUL KORRALDATAV AUTOVEDU
AUTOVEO TEGEVUSLOA JA SÕIDUKIKAARDI TAOTLEMINE NING ANDMINE
2) äriregistrisse kantud ettevõtja puhul registrikaardi ärakiri või seaduse alusel teise registrisse kantud isiku puhul selle registri väljavõte;
9) Maksuameti kohaliku asutuse tõend maksuvõlgnevuse puudumise kohta;
10) riigilõivu tasumise kviitung.
2) esimese sõidukikaardi taotlemisel äriregistrisse kantud ettevõtja puhul registrikaardi ärakiri või seaduse alusel teise registrisse kantud isiku puhul selle registri väljavõte;
8) Maksuameti kohaliku asutuse tõend maksuvõlgnevuse puudumise kohta.
(1) Tasulise riigisisese autoveo tegevusloa ja sõidukikaardi ning rahvusvahelise autoveo sõidukikaardi annab taotlejale mittetulundusühing, kellega Teede- ja Sideministeerium on riigi nimel sõlminud sellekohase lepingu. Tegevusloa ja sõidukikaardi andmisega seotud kulud tasub nende saaja.
(1) Tegevusloa andja annab tegevusloa või teatab selle taotlejale tegevusloa andmisest keeldumisest kirjalikult 30 kalendripäeva jooksul pärast käesoleva seaduse § 13 lõikes 1 nimetatud dokumentide esitamist.
(2) Sõidukikaardi andja annab sõidukikaardi või teatab selle taotlejale sõidukikaardi andmisest keeldumisest kirjalikult 15 kalendripäeva jooksul pärast käesoleva seaduse § 13 lõikes 2 nimetatud dokumentide esitamist.
AUTOVEO KORRALDAMINE
§ 20. Veoleping
(1) Tasuliseks riigisiseseks autoveoks veolepingu sõlmimist ja saatedokumentide koostamist reguleeritakse teiste õigusaktidega.
(2) Tasulist veose rahvusvahelist autovedu korraldatakse rahvusvahelise kaupade autoveolepingu konventsiooni (RT II 1995, 3, 12) kohase veolepingu alusel.
(3) Oma kulul korraldataval veose rahvusvahelisel autoveol võib kasutada konventsioonis nõutust erinevaid saatedokumente, milles peavad olema vähemalt järgmised andmed:
1) veose saatja nimi ja aadress;
2) veose kirjeldus ja kaal;
3) veose vedamiseks vastuvõtmise koht ja kuupäev ning veose sihtkoht.
Teede- ja sideministril on õigus kehtestada:
(1) Juriidilisele isikule, kes korraldab autovedu tegevusloa või sõidukikaardita, – määratakse rahatrahv 10 000 kuni 50 000 krooni.
§ 33. Riigilõivuseaduse muutmine
Riigilõivuseaduse (RT I 1997, 80, 1344; 2000, 5, 32; 10, 58; 19, 117; 26, 150; 29, 168 ja 169; 39, 237) § 183 täiendatakse lõigetega 313 ja 314 järgmises sõnastuses:
« (313) Tasulise rahvusvahelise autoveo tegevusloa väljastamise eest tasutakse riigilõivu 3000 krooni.
(314) Oma kulul korraldatava rahvusvahelise autoveo tegevusloa väljastamise eest tasutakse riigilõivu 2000 krooni.»
Haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1999, 41, 496; 45, õiend; 58, 608; 60, 616; 87, 792; 92, 825; 95, 843; 2000, 10, 58; 25, 141; 28, 167; 29, 169; 40, 247) tehakse järgmised muudatused:
1) seadustikku täiendatakse §-dega 1202 ja 1203 järgmises sõnastuses:
« § 1202. Autoveo korraldamine tegevusloa või sõidukikaardita
(1) Tasulise riigisisese või rahvusvahelise autoveo korraldamise eest tegevusloa või sõidukikaardita – määratakse rahatrahv saja kuni kahesaja päevapalga ulatuses.
(2) Oma kulul rahvusvahelise autoveo korraldamise eest tegevusloa või sõidukikaardita – määratakse rahatrahv kümne kuni viiekümne päevapalga ulatuses.
§ 1203. Autovedu sõidukikaardita
Mootorsõidukijuhile, kes osutab sõidukikaardita tasulist autoveoteenust või teeb oma kulul korraldatavat autovedu sõidukikaardita – määratakse rahatrahv kahekümne kuni saja päevapalga ulatuses.»;
2) paragrahvi 189 lõiget 1 täiendatakse pärast arvu «1201,» arvudega «1202, 1203,».


Hiiumaa valla vara valitsemise kord – Riigi Teataja
Hiiumaa valla vara valitsemise kord
Hiiumaa valla vara valitsemise kord - sisukord
§ 2 Vallavara valitsemine
§ 3 Vallavara hindamine
§ 4 Vallavara ostmine või tasuta omandamine
§ 9 Vallavara kasutusse andmise otsustamine
§ 11 Lepingute sõlmimine ja täitmise kontroll
§ 12 Kasutusse andmise taotlejad
§ 14 Eelläbirääkimistega pakkumine
§ 15 Eelläbirääkimistega pakkumise teade
§ 16 Pakkumise tegemine
§ 18 Eelläbirääkimistele kutsumine ja pakkumise vormistamine
§ 19 Tulemuste kinnitamine
§ 21 Enampakkumine
§ 22 Enampakkumise teade
§ 23 Alghinna määramine
§ 24 Suulise enampakkumise avatuks kuulutamine
§ 25 Enampakkumisest osavõtjate registreerimine
§ 26 Registreerimisnumber
§ 27 Reeglite tutvustamine
§ 28 Pakkumiste tegemine
§ 29 Korraldustele allumine
§ 30 Enampakkumise lõpetamine
§ 33 Kaebuse esitamine
§ 34 Enampakkumise nurjumine
§ 35 Tulemuste kinnitamine
§ 36 Lepingu sõlmimine
2 Kirjaliku ja elektroonilise enampakkumise läbiviimise kord
§ 37 Kirjalikul enampakkumisel osalemine
§ 38 Pakkumise registreerimine
§ 39 Pakkumiste avamine ja protokolli koostamine
§ 40 Pakkumised, mida arvesse ei võeta
§ 41 Enampakkumise võitja
§ 42 Tulemuste kinnitamine
§ 43 Tagatisraha tagastamine ja osavõtutasu
§ 44 Tulemustest teavitamine
§ 45 Kaebuse esitamine
§ 46 Elektroonilisel enampakkumisel osalemine
§ 47 Elektroonilise enampakkumise lõppemine ja tulemustest teavitamine
§ 49 Vallavara võõrandamine
§ 50 Vallavara võõrandamise viisid
§ 51 Vallavara võõrandamise otsustamine
§ 52 Avalik enampakkumine
§ 53 Avaliku enampakkumise teade
§ 54 Tagatisraha ja osavõtutasu
§ 55 Suulise enampakkumise menetlus
§ 56 Kirjaliku ja elektroonilise enampakkumise menetlus
§ 57 Eelläbirääkimistega pakkumine
§ 58 Eelläbirääkimistega pakkumise menetlus
§ 59 Eelläbirääkimistega pakkumise teade
4 Vallavara võõrandamine otsustuskorras ja tasuta
§ 60 Otsustuskorras vara võõrandamine
§ 61 Vallavara tasuta võõrandamine
§ 62 Vallavara koormamise mõiste
§ 63 Vallavara koormamise tingimused
§ 64 Kasutusvalduse või hoonestusõiguse seadmine
6 Vallavara mahakandmine ja lootusetute nõuete kustutamine
§ 65 Vallavara mahakandmine
§ 66 Vallavara nõude esitamine ja nõudest loobumine
§ 67 Erisäte
§ 68 Kehtetuks tunnistamine
RT IV, 24.05.2019, 26
RT IV, 28.06.2018, 40
15.11.2018 RT IV, 24.11.2018, 3 27.11.2018
16.05.2019 RT IV, 24.05.2019, 17 27.05.2019
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 6 ja § 34 lõike 2 alusel.
(1) Hiiumaa valla vara valitsemise korraga (edaspidi kord) reguleeritakse Hiiumaa valla munitsipaalomandis oleva vara (edaspidi vallavara) omandamise, valdamise, kasutamise ja käsutamise üldised alused.
(2) Vallavara korra tähenduses on valla omandis olev kinnis- ja vallasasi, väärtpaberid ning rahaliselt hinnatavad varalised õigused ja kohustused.
(3) Vallavara valdamisest ja kasutamisest saadav tulu ning varalised õigused kuuluvad vallale, kui seadusest, valla õigusaktidest või lepingutest ei tulene teisiti.
(4) Toimingute läbiviimiseks vallavaraga vastavalt korrale moodustab Hiiumaa Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) vähemalt 3-liikmelise komisjoni (edaspidi vallavara komisjoni) ja määrab komisjoni esimehe. Elektrooniliselt läbiviidava enampakkumisega müügi korral määratakse vallavalitsuse poolt vastutav isik (edaspidi korraldaja).
§ 2. Vallavara valitsemine
(2) Vallavara valitseja on asutus, kelle vastutaval kasutusel vallavara on. Vallavara valitseja on:
1) vallavalitsus kui ametiasutus;
2) osavalla valitsus kui ametiasutus;
3) vallavalitsuse hallatav asutus;
4) osavalla valitsuse hallatav asutus.
(4) Vallavara antakse ühelt valitsejalt teisele üle üleandmis-vastuvõtmisakti alusel. Akti märgitakse üleandja ja vastuvõtja, üleandmise aeg, vara koosseis ja bilansiline väärtus. Akt koostatakse kolmes eksemplaris, millest üks jääb üleandjale, üks vastuvõtjale ja üks rahandusosakonnale.
(5) Vallavara valitseja majandab tema valitsemisel olevat vallavara heaperemehelikult ning tagab selle säilimise, korrashoiu ja sihipärase kasutamise.
(6) Vallavara valitseja peab arvestust tema valitsemisel oleva vallavara kohta raamatupidamise seaduses ja selle alusel välja antud õigusaktides sätestatud korras.
(7) Vallavara valitseja korraldab tema valitsemisel oleva vallavara asutusesisest kasutamist ja määrab vallavara eest varaliselt vastutava isiku. Kui vallavara eest varaliselt vastutavat isikut ei ole määratud, on selle vallavara eest varaliselt vastutav asutuse juht.
(8) Vallavara majandamiseks vajalikud võlaõiguslikud lepingud sõlmib selleks ettenähtud vahendite piires vallavara valitseja, kui korras või volikogu või vallavalitsuse õigusaktis ei ole sätestatud teisiti.
§ 3. Vallavara hindamine
(1) Vara hindamise korraldab vallavalitsus.
(2) Alghinna määramisel vallavara kasutusse andmisel ja võõrandamisel eelläbirääkimistega pakkumise ja enampakkumise korras võetakse aluseks:
1) vallavara eeldatav turuväärtus;
2) vallavara erilised omadused;
3) vallavara bilansiline jääkväärtus;
4) eksperdihinnang, selle olemasolul.
(3) Alghinda ei pea määrama, kui on alust arvata, et selle määramisel võib enampakkumine nurjuda ning seetõttu võib vallavara rikneda, hävineda, selle väärtus muul viisil väheneda või selline sunnitud viivitus on kahjulik. Alghinda ei määrata teistkordsel enampakkumisel, kui alghinna määramisel võib mitte leida vallavarale ostjat. Alghinna määramata jätmise otsus peab olema põhjendatud.
(4) Vallavalitsus kinnitab vara üüri või rendi vallavara valitseja ettepanekul, kui korras ei ole sätestatud teisiti. Üüri või rendi määramisel peab arvestama samas piirkonnas, samal otstarbel ja seisukorras ning samadel tingimustel kasutatava vara tasumäärasid.
§ 4. Vallavara ostmine või tasuta omandamine
(1) Vallavara omandamise otsustab Hiiumaa Vallavolikogu (edaspidi volikogu), kui:
1) omandatakse kinnisasi, äriühingu aktsiaid või osasid;
2) omandatava vara hind ületab eelarves selleks ettenähtud vahendeid, va selle paragrahvi lõikes 4 nimetatud juhul;
3) võetakse laenu, emiteeritakse võlakirju, võetakse kapitalirendi- ja faktooringukohustusi ning võetakse kontsessioonikokkuleppe alusel kohustusi;
4) kui vallavara tasuta omandamisel kaasnevad varalised kohustused on oluliselt suuremad kui varaga kaasnevad õigused.
(2) Vallavara valitseja otsustab vallavara omandamise või teenuse tellimise eelarve aasta kuludes ettenähtud vahendite piires, kui vara hind ei ületa 5000 eurot.
(3) Vallavalitsus otsustab vallavara omandamise või teenuse tellimise eelarve aasta kuludes ettenähtud vahendite piires, kui vara hind ületab 5000 eurot.
(4) Vallavalitsus otsustab eelarveaastat ületava lepingu sõlmimise aastase maksumusega kuni 30 000 eurot järgmiselt:
1) teenuse osutamise leping vallavara majandamiseks;
2) kestvusleping infotehnoloogia valdkonnas;
3) leping muu kohalikule omavalitsusele seadusega pandud kohustuse täitmiseks, mis ei ole seotud eelarveaastaga.
(1) Pärandi ja kingi vastuvõtmise otsustab vallavalitsus.
(2) Kui asjaga kaasnevad varalised kohustused on suuremad kui sellega kaasnevad õigused, otsustab vallale pärandatud vara või vallale kingitud kingi vastuvõtmise volikogu.
Valla kasuks piiratud asjaõiguse omandamise otsustab:
1) vallavalitsus, kui piiratud asjaõiguse omandamisega ei kaasne tasu või perioodiliste maksete tasumise kohustust või nimetatud tasu või perioodilised maksed ei ületa 600 eurot aastas ja piiratud asjaõigus omandatakse valla arengukavas, üldplaneeringus või kehtestatud detailplaneeringus ettenähtud tegevuste tarbeks;
2) vallavalitsus, kui sõlmitakse tee, tehnorajatise või -võrgu rajamise ja hooldamise eesmärgil kinnisasjale valla kasuks piiratud asjaõiguse seadmise leping;
[RT IV, 24.05.2019, 17 - jõust. 27.05.2019]
3) muul juhul volikogu.
Vallavara omandamise lepingu allkirjastab vallavanem või tema volitatud isik või asutuse juht, kelle vastutavale kasutusele vallavara läheb või tema volitatud isik.
3) enampakkumise korras;
4) tasuta kasutada.
3) vallale tulu saamiseks või kulu vähendamiseks;
4) sotsiaalhoolekande eesmärkidel;
(3) Avalikuks otstarbeks kasutatakse valla omandis olevat asja, mis on oma ühiskondliku olemuse tõttu kasutatav igaühe poolt.
(4) Valla valitsemise otstarbeks kasutatakse vallavara, mis on vajalik vallavara valdajale valla õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.
(5) Vallavara, mida ei kasutata avalikuks otstarbeks, sotsiaaleluruumina, tööandja eluruumina, valitsemise otstarbeks ega ole otsustatud võõrandada, võib kasutada tulu saamiseks.
§ 9. Vallavara kasutusse andmise otsustamine
(1) (1) Vallavara kasutusse andmise otsustab volikogu, kui vallavara antakse kasutusse tähtajaga üle viie aasta.
(2) Vallavara kasutusse andmise otsustab osavalla vanem korraldusega, kui tema või tema hallatava asutuse valitsemisel või kasutuses olevat ruumi antakse kasutusse kuni aastaks tingimusel, et ruumi ei kasutata avalikuks otstarbeks, sotsiaaleluruumina, valitsemise otstarbeks ega ole otsustatud võõrandada.
(3) Vallavara kasutusse andmise otsustab vallavara valitseja, kui kasutusse antakse väheväärtuslikku vara (kuni 5000 eurot), mida ta ei vaja oma ülesande täitmiseks või vallavara valitseja valitsemisel olevat ruumi üürile lühiajaliseks kasutamiseks (ürituse korraldamiseks või tunni või päevatasu alusel kasutamiseks).
(4) Muul juhul otsustab vallavara kasutusse andmise vallavalitsus.
(5) Juhul, kui osavalla vanemal on keelatud haldusakti andmine toimingupiirangu esinemisel, otsustab vallavara kasutusse andmise vallavalitsus.
(6) Vallavara antakse kasutusse vallavalitsuse kehtestatud hinna alusel. Vallavalitsus võib vallavara valitseja osutatava teenuse hinna kehtestamise volitada vallavara valitsejale. Kui vallavara kasutusse andmine on volikogu pädevuses, määrab hinna volikogu.
(7) Enne osavallas asuva vallavara kasutusse andmise otsustuse tegemist edastab osavalla vanem selle paragrahvis lõikes 1 nimetatud juhul eelnõu osavallakogule arvamuse andmiseks.
Vallavara kolmanda isiku kasutusse andmise tähtajad on:
1) vallasasja puhul mitte üle 10 aasta;
2) kinnisasja puhul mitte üle 40 aasta.
§ 11. Lepingute sõlmimine ja täitmise kontroll
(1) Vallavara kasutamise kohta sõlmitakse vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis leping, kui seaduses ei ole sätestatud lepingu muud kohustuslikku vormi.
(2) Vallavara kasutusse andmise lepingu allkirjastab vallavanem või tema volitatud isik või asutuse juht, kelle vastutavale kasutusele vallavara kuulub või tema volitatud isik.
(3) Vallavalitsus on kohustatud kontrollima vara kasutusse andmise lepingu täitmist ning võtma tarvitusele abinõu vältimaks vallale kahju tekkimist.
§ 12. Kasutusse andmise taotlejad
(1) Vallavara võivad kasutusse taotleda kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kelle tegevus ei ole vastuolus seadusandlusega ning kellel ei ole maksuvõlga (riiklikud, kohalikud maksud).
(2) Sotsiaalhoolekande eesmärgil vara kasutusse andmise otsustamisel ei kohaldata selle paragrahvi lõikes 1 toodud piirangut maksuvõla osas.
1) eluruum sotsiaalhoolekannet vajava vallaelaniku majutamiseks;
2) vallavara, mille suhtes või abil on teeb kasutaja teatud töö või osutab teatud teenuse, kusjuures töö tegemiseks või teenuse osutamiseks on vaja eriteadmisi ja kogemusi;
3) vallavara, mille kasutusse andmiseks on eelnevalt korraldatud eelläbirääkimistega pakkumine või enampakkumine, mis ei ole andnud soovitud tulemust;
4) vallavara, mis on jäänud ootamatult kasutajata, mille tõttu on seatud ohtu selle säilimine;
5) vallavara isikule, kes soovib temaga sõlmitud vallavara kasutuslepingu tähtaja möödumisel jätkata sama vallavara kasutamist;
6) väheväärtuslikku vara (kuni 5000 eurot) või vallavara valitseja valitsemisel olevat ruumi üürile lühiajaliseks kasutamiseks (ürituse korraldamiseks või tunni või päevatasu alusel kasutamiseks);
7) vallavara valitseja valitsemisel või kasutuses olevat ruumi, mis antakse kasutusse kuni aastaks, juhul kui ruumi ei kasutata avalikuks otstarbeks, sotsiaalhoolekandlikul eesmärgil, valitsemise otstarbeks ega ole otsustatud võõrandada;
8) valla kinnistuga piirneva kinnistu omanikule osa valla maast juhul, kui vald ei vaja seda oma ülesannete täitmiseks;
9) muu vallavara, lähtudes valla huvidest.
(2) Vallavara võib otsustuskorras kasutusse anda soodustingimustel või tasuta:
2) heategevuslikule organisatsioonile;
3) vallale kuuluvale (aktsiate või osade ainuomanik on vald) äriühingule;
4) valla asutatud sihtasutustele ja mittetulundusühingutele, mille liikmeks vald on;
5) kohaliku omavalitsuse asutusele;
6) mittetulundusühingule ja seltsingule;
7) vallale tähtsa ühiskondliku ürituse läbiviimiseks;
8) vallale vajaliku töö tegijale või teenuse osutajale;
9) sotsiaalhoolekandlikul eesmärgil;
10) lasteringi tegevuseks ning vallaelanike huvi- ja sporditegevuseks;
11) valla kinnistuga piirneva kinnistu omanikule osa valla maast kasutusse andmiseks juhul, kui vald ei vaja seda oma ülesannete täitmiseks;
12) muul juhul vastavalt volikogu otsusele.
§ 14. Eelläbirääkimistega pakkumine
(1) Eelläbirääkimistega pakkumine on vallavara kasutusse andmise viis, kus lisatingimuste täitmine on olulisem kui vara kasutamise eest makstav tasu.
(2) Lisatingimuseks võib olla:
1) tähtajaliselt teatud sihtotstarbel kasutamise kohustus;
3) investeeringu suurus;
4) töökoha loomine paikkonda;
5) kasutusse võtja kohustus teha kasutatava vara suhtes või selle abil teatud tööd või teenust;
6) muu valla huvist lähtuv tingimus.
§ 15. Eelläbirääkimistega pakkumise teade
(1) Eelläbirääkimistega pakkumise korras vallavara kasutusse andmise teade avaldatakse valla kodulehel ja maakondlikus ajalehes ning vajadusel valla lehes Hiiumaa Teataja või ühes üleriigilises ajalehes vähemalt 14 kalendripäeva enne pakkumiste esitamise tähtaega. Teates märgitakse:
1) vara nimetus, asukoht ja iseloomustus, kinnisasja korral suurus ja sihtotstarve;
3) lisatingimused ja tasu algsuurus;
6) kasutusse võtmise tingimustega, vara kasutusotstarbe osas tehtavate piirangutega ja enampakkumise tingimustega tutvumise aeg ja koht;
(2) Osavõtutasu, mis on kuni 5% alghinnast, kuid mitte suurem kui 5000 eurot, ei tagastata ühelegi isikule ja arvestatakse eelläbirääkimistega pakkumise kulude katteks. Tagatisraha suurus on kuni 10% vara alghinnast.
§ 16. Pakkumise tegemine
Pakkumisest osa võtta sooviv isik peab tegema pakkumise nii tasu suuruse kui ka kõigi lisatingimuste suhtes ning esitama kõik nõutavad dokumendid.
(1) Pakkumised avab vallavara komisjon pakkumise teates nimetatud kohas ja ajal. Pakkumiste kohta koostatakse protokoll, millele kirjutavad alla komisjoni esimees ja tema määratud protokollija.
§ 18. Eelläbirääkimistele kutsumine ja pakkumise vormistamine
(4) Sobiva pakkumise puudumisel on vallavara komisjonil õigustunnistada pakkumine nurjunuks.
(5) Võitja on isik, kelle pakkumise on vallavara komisjon hinnanud parimaks.
§ 19. Tulemuste kinnitamine
Eelläbirääkimistega pakkumise tulemused kinnitab vara kasutusse andmise otsustaja, kui kasutusse andja ei otsusta teisiti.
(1) Leping sõlmitakse parimaks pakkumiseks tunnistatud isikuga ühe kuu jooksul tulemuste kinnitamisest arvates. Kui parima pakkumise teinud isik ei ole mõjuva põhjuseta selle aja jooksul ilmunud lepingut sõlmima, on pakkumise korraldajal õigustühistada oma otsustus. Sellisel juhul parimale pakkujale tagatisraha ei tagastata.
(2) Otsustuse tühistamisel kutsutakse lepingulisesse suhtesse paremuselt järgmise pakkumise teinud isik või korraldatakse uus eelläbirääkimistega pakkumine.
§ 21. Enampakkumine
(2) Enampakkumise eesmärk on võimalikult suure tasu saamine.
(3) Enampakkumine viiakse läbi avalikult, kas suulise, kirjaliku või elektroonilise enampakkumisena. Pakkumine viiakse läbi, kui selles osalemiseks on soovi avaldanud vähemalt üks osavõtja.
§ 22. Enampakkumise teade
Enampakkumise korras vallavara kasutusse andmise teade avaldatakse valla kodulehel, maakondlikus ajalehes ja vajadusel Valla Teatajas või üleriigilises ajalehes vähemalt 14 kalendripäeva enne enampakkumise läbiviimist. Teates märgitakse:
1) kasutusse antava vara nimetus, asukoht ja lühiiseloomustus, kinnisasja korral suurus ja sihtotstarve;
8) osalemise osavõtutasu ja vajadusel tagatisraha suurus, tasumise tähtaeg (hiljemalt üks tööpäev enne enampakkumise tähtaega) ja viis.
§ 23. Alghinna määramine
Alghinna määramisel lähtutakse selle määruse § 3 sätestatust.
§ 24. Suulise enampakkumise avatuks kuulutamine
Vallavara komisjoni esimees (edaspidi enampakkumise läbiviija) kuulutab suulise enampakkumise ettenähtud ajal ja kohas avatuks, seejärel tutvustab ta komisjoni liikmeid ja tema määratud protokollijat ning teeb ruumis viibijatele ettepaneku registreerida end enampakkumisest osavõtjana.
§ 25. Enampakkumisest osavõtjate registreerimine
(1) Enampakkumisest osa võtta soovivad isikud või nende esindajad esitavad nõutud dokumendid. Esindajad esitavad volikirja. Peale seda registreeritakse nad osavõtjate lehel, millele kantakse osalejate nimed, nende elu- või asukohad. Enampakkumisest osavõtjad või nende esindajad annavad registreerimislehele allkirja selle kohta, et nad on teadlikud enampakkumise korrast ja lepingu tingimustest.
(2) Isikut, kes ise või kelle volitatud esindaja ei nõustu andma selle paragrahvi lõikes 1 ettenähtud allkirja või ei tasu osavõtutasu ja tagatisraha või ei esita tõendeid nende tasumise või nõutud pangagarantii olemasolu kohta, enampakkumisele ei lubata.
(3) Kui enampakkumisele ei ilmunud ühtegi osalejat või kui mitte ühtegi ilmunud osalejat ei lubata pakkumisest osa võtta, loeb enampakkumise läbiviija enampakkumise nurjunuks.
§ 26. Registreerimisnumber
Enampakkumisele lubatud isikule väljastatakse registreerimisnumber, millega ta osaleb kuni enampakkumise lõpuni.
§ 27. Reeglite tutvustamine
Enne pakkumiste esitamist tutvustab enampakkumise läbiviija enampakkumise reegleid ja kaebuse esitamise korda ning teatab osalejate arvu, nende registreerimisnumbrid ja enampakkumise sammu (minimaalse pakkumise määra).
§ 28. Pakkumiste tegemine
(1) Pakkumist alustatakse alghinnast. Enampakkumisest osavõtja annab enampakkumise läbiviijale märku registreerimisnumbri tõstmisega ning teatab pakkumise suuruse pärast enampakkumise läbiviijalt selleks loa saamist. Pakkumised tehakse täiseurodes. Enampakkumise läbiviija teatab osaleja numbri ja pakkumise suuruse.
(3) Pakkumisest osa võtta soovija peab tegema pakkumise nii hinna kui ka kõigi nõutud lisatingimuste kohta ning pakkumise läbiviija nõudmisel esitama pakkumise täitmise tagatise.
§ 29. Korraldustele allumine
Kõik osalejad on kohustatud enampakkumise ajal alluma enampakkumise läbiviija korraldustele. Enampakkumise läbiviijal on õigus nõuda korrarikkujate lahkumist, kui nad teistkordselt on rikkunud enampakkumise reegleid või ei ole täitnud läbiviija korraldusi. Enampakkumise läbiviijal on õigus lugeda enampakkumine nurjunuks, kui osalejad ei täida enampakkumise läbiviija korraldusi.
§ 30. Enampakkumise lõpetamine
(1) Enampakkumise läbiviija kuulutab enampakkumise lõppenuks pärast kõrgeima pakutud hinna kolmekordset teatamist.
(2) Osavõtja, kelle pakutud hind oli kõrgeim, annab enne lahkumist pakkumiste lehele allkirja selle kohta, et ta kohustub peale enampakkumise tulemuse kinnitamist võtma kasutusse enampakkumisel olnud vara. Allkirja andmisest keeldumisel kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks ning tagatisraha talle ei tagastata. Vara antakse kasutusele osavõtjale, kes tegi suuruselt järgmise pakkumise.
(1) Enampakkumise kohta koostatakse protokoll, milles fikseeritakse alghind, minimaalse pakkumise määr, pakkumisel väljakujunenud hind ja lepingu sõlmimise õiguse omandanud isiku nimi. Kui enampakkumise nurjumist põhjustav asjaolu leiab aset enampakkumise läbiviimisel, kantakse see protokolli. Protokollis peab kajastuma ka suuruselt teise pakkumise teinud osavõtja pakkumine.
(1) Lepingu sõlmimise õiguse omandanud isikule tagatisraha ei tagastata, vaid see arvestatakse tasu hulka. Kui lepingu sõlmimise õiguse omandanud isik keeldub lepingu sõlmimisest, siis tagatisraha talle ei tagastata.
(2) Teistele, mittevõitnud isikutele, kuulub makstud tagatisraha tagastamisele 15 tööpäeva jooksul.
(3) Osavõtutasu arvatakse enampakkumise korraldamise ja läbiviimise kulude katteks ning seda ei tagastata.
§ 33. Kaebuse esitamine
Kaebus enampakkumise läbiviimise kohta esitatakse enampakkumise päevale järgneva tööpäeva jooksul kirjalikult vallavalitsusele. Vallavalitsus teeb seitsme tööpäeva jooksul otsustuse kaebuse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta.
§ 34. Enampakkumise nurjumine
Enampakkumine loetakse enampakkumise läbiviija poolt nurjunuks, kui:
1) enampakkumisel viibivad isikud ei allu enampakkumise läbiviija korraldustele või eiravad läbiviimise korda;
3) pärast enampakkumise läbiviimist selgub, et lepingu sõlmimise õiguse omandanud isik on esitanud valeandmeid ning suuruselt teise pakkumise teinud isik ei ole huvitatud lepingust;
§ 35. Tulemuste kinnitamine
Enampakkumise tulemused kinnitab vara kasutusse andmise otsustaja, kui kasutusse andja ei otsusta teisiti. Tulemused kinnitatakse 30 kalendripäeva jooksul arvates enampakkumise päevale järgnevast päevast.
§ 36. Lepingu sõlmimine
Enampakkumise võitjaga sõlmitakse leping ühe kuu jooksul enampakkumise tulemuste kinnitamise päevast arvates. Kui enampakkumise võitja ei ole selle tähtaja jooksul lepingut sõlminud, on enampakkumise otsustajal õigustühistada läbiviidud enampakkumise tulemused ja korraldada uus enampakkumine. Võitja sissemakstud tagatisraha sellisel juhul ei tagastata.
2. jaotis Kirjaliku ja elektroonilise enampakkumise läbiviimise kord
§ 37. Kirjalikul enampakkumisel osalemine
(1) Kirjalikul enampakkumisel osalemiseks esitatakse enampakkumise korraldajale kinnine ümbrik või digitaalselt allkirjastatud dokument, millele on märgitud enampakkumisele pandud objekti aadress või nimetus.
(2) Pakkumine sisaldab vähemalt:
1) pakkuja nime, registri- või isikukoodi, elukohta või asukohta ja kontaktandmeid;
3) numbrite ja sõnadega kirjutatud pakkumise summat;
4) pakkumise esitaja allkirja, juriidilise isiku esindaja volitust;
5) tõendeid maksuvõla puudumise kohta.
(3) Pakkumine, mis ei ole esitatud tähtaegselt või ei vasta nõuetele, enampakkumises ei osale.
§ 38. Pakkumise registreerimine
Pakkumise kinnine ümbrik ja elektrooniline dokument registreeritakse vastavalt saabumise järjekorrale kuupäevaliselt ja kellaajaliselt.
§ 39. Pakkumiste avamine ja protokolli koostamine
(1) Väljakuulutatud kohas ja kuupäeval ning kellaajal avab enampakkumise läbiviija ümbriku või elektroonilise dokumendi vastavalt saabumise järjekorrale. Pakkumiste avamine on avalik ja selle juures võivad viibida kõik pakkumiste esitajad ja nende esindajad. Enampakkumise läbiviija viseerib kõik pakkumised ning kannab need pakkumiste lehele.
(3) Kui enampakkumisele ei esitatud ühtegi pakkumist, loeb enampakkumise läbiviija enampakkumise nurjunuks.
§ 40. Pakkumised, mida arvesse ei võeta
Pakkumisi, mis ei ole tähtajaks laekunud või ei vasta teates sätestatud tingimustele, arvesse ei võeta. Tähtaegselt esitatud, kuid nõuetele mittevastava pakkumise kohta tehakse enampakkumise protokolli märge arvesse võtmata jätmise põhjuse kohta.
§ 41. Enampakkumise võitja
(2) Täiendava pakkumise alghind on varem pakutud kõrgeim summa. Kui üks varem pakkumises osalejatest ei osale täiendavas pakkumises, on võitja teine võrdse pakkumise teinud osaleja. Kui ka täiendav pakkumine ei selgita võitjat, korraldatakse täiendavaid pakkumisi võrdse pakkumise teinud pakkujate vahel kuni võitja väljaselgitamiseni. Kui kindlaksmääratud ajaks ei tee ükski pakkuja täiendavat pakkumist, otsustab eelistuse enampakkumise läbiviija muu võrreldava asjaolu põhjal.
§ 42. Tulemuste kinnitamine
(1) Enampakkumise tulemused kinnitab vara kasutusse andmise otsustaja, kui kasutusse andja ei otsusta teisiti.
(2) Tulemused kinnitatakse või jäetakse kinnitamata 30 kalendripäeva jooksul arvates enampakkumise lõppemisele järgnevast päevast.
(3) Kui lepingut mingil põhjusel ei sõlmita, otsustab vara kasutusele andmise otsustaja, kas korraldada uus enampakkumine või anda vara kasutusse muul viisil.
§ 43. Tagatisraha tagastamine ja osavõtutasu
(1) Mittevõitnud osalejatele tagastatakse makstud tagatisraha 15 tööpäeva jooksul enampakkumise toimumise päevast arvates.
(2) Isikule, kes põhjustas enampakkumise nurjumise või tulemuste kinnitamata jätmise, tagatisraha ei tagastata.
(3) Osavõtutasu arvatakse enampakkumise korraldamise ja läbiviimise kulude katteks ja seda ei tagastata.
§ 44. Tulemustest teavitamine
(1) Enampakkumise tulemused tehakse osalejatele kirjalikult teatavaks pakkumise tulemuste kinnitamisele järgneva kolme tööpäeva jooksul, teatades lepingu sõlmimise kuupäeva.
(2) Teate vastuvõtmisest keeldumisel või mõjuva põhjuseta määratud tähtajal lepingu sõlmimisele mitteilmumisel kaotab enampakkumise kinnitatud võitja õiguse lepingu sõlmimiseks. Tagatisraha kinnitatud võitjale ei tagastata.
§ 45. Kaebuse esitamine
Kolme tööpäeva jooksul pärast enampakkumise tulemuste teatavakstegemist on enampakkumises osalejatel õigus esitada vallavalitsusele kaebus enampakkumise läbiviimise kohta. Vallavalitsus teeb seitsme tööpäeva jooksul otsustuse kaebuse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta.
§ 46. Elektroonilisel enampakkumisel osalemine
(1) Elektroonilisel enampakkumisel teevad osalejad pakkumusi ja suhtlevad enampakkumise korraldajaga üldkasutatava andmesidevõrgu vahendusel.
§ 47. Elektroonilise enampakkumise lõppemine ja tulemustest teavitamine
(1) Enampakkumine lõpeb enampakkumise tingimustes märgitud tähtpäeval.
(2) Elektroonilise enampakkumise võidab kõrgeima pakkumuse teinud osaleja.
(3) Elektroonilise enampakkumise tulemused teeb enampakkumise korraldaja kõigile osalejatele teatavaks enampakkumise korraldamise aadressil üldkasutatavas andmesidevõrgus kohe pärast enampakkumise võitja selgumist.
(4) Tulemused kinnitab vara kasutusse andmise otsustaja, kui kasutusse andja ei otsusta teisiti.
(1) Enampakkumise võitjaga sõlmitakse leping ühe kuu jooksul enampakkumise tulemuste kinnitamise päevast arvates. Kui enampakkumise võitja ei ole selle tähtaja jooksul lepingut sõlminud, on enampakkumise otsustajal õigustühistada läbiviidud enampakkumise tulemused ja korraldada uus enampakkumine. Võitja sissemakstud tagatisraha ei tagastata.
(2) Lepingu sõlmimisel muutub tagatisraha lepingujärgseks makseks ja selles ulatuses tehakse tasaarvestus tasu tasumisel.
§ 49. Vallavara võõrandamine
3) kui vallavara võõrandatakse isikule, kes vajab seda töö tegemiseks avalikes huvides ning vara võõrandamiseks tehtud ettepanekust lähtub, et nimetatud töö tegemine ilma vallavara omandamiseta ei ole võimalik;
4) vallavara on vajalik heategevuslike ja avalikke huve teenivate organisatsioonide ülesannete täitmiseks või muude ühingute või asutuste avalike huvide kaitstuse või valla arengu paremaks tagamiseks;
5) muul seaduses ja volikogu poolt ettenähtud juhul.
§ 50. Vallavara võõrandamise viisid
§ 51. Vallavara võõrandamise otsustamine
(1) Vallavara võõrandamise otsustab volikogu kui:
1) vara võõrandamist ei ole ettenähtud eelarve aasta tuludes ja vara alghind on suurem kui 30 000 eurot;
2) vara võõrandatakse avaliku enampakkumiseta ning selle müügihind on suurem kui 15 000 eurot;
3) vara võõrandatakse tasuta või alandatud hinna eest ning võõrandatava vara eeldatav turuväärtus on suurem kui 6400 eurot;
4) võõrandatakse aktsiad või osasid.
(2) Vallavara võõrandamise otsustab vallavara valitseja, kui vara väärtus on kuni 1000 eurot.
(3) Muul juhul vallavalitsus.
(4) Vallavara võõrandamise korraldab vallavalitsus.
(5) Vallavara võõrandamise viisi ja tasu suuruse määrab võõrandamise otsustaja.
(6) Enne osavallas asuva vallavara võõrandamise otsustuse tegemist edastab osavalla vanem selle määruse paragrahvis 51 lõike 1 punktides 1-4 nimetatud juhul eelnõu osavallakogule arvamuse andmiseks.
§ 52. Avalik enampakkumine
(1) Avalik enampakkumine on vallavara müügi viis, kus leping sõlmitakse isikuga, kes on pakkunud kõige kõrgema ostuhinna ja nõustub lisatingimustega, kui need on kehtestatud.
(2) Avalik enampakkumine võib olla suuline, kirjalik või elektrooniline.
§ 53. Avaliku enampakkumise teade
Avaliku enampakkumise kohta avaldatakse teade valla kodulehel ja maakondlikus ajalehes ning vajadusel Hiiumaa Valla teatajas või üleriigilises ajalehes vähemalt 14 kalendripäeva enne pakkumise esitamise tähtaega. Teates märgitakse:
1) müüdava vara nimetus, asukoht ja lühiiseloomustus;
2) kinnisasja puhul selle suurus ja sihtotstarve;
3) aktsiate ja osade müügi korral aktsiaseltsi nimi, asukoht, registrikood, müüdavate aktsiate arv, liik, nimiväärtus ja protsent aktsiate koguarvust; osaühingu puhul osade arv, osa suurus ja osakapitali suurus. Ostueesõiguse korral ka ostueesõiguse kasutamise tähtaeg;
6) enampakkumise läbiviimise vorm (suuline, kirjalik, elektrooniline);
7) vara alghind;
9) kirjaliku enampakkumise korral pakkumiste esitamise koht, tähtaeg ning pakkumiste avamise koht, päev ja kellaaeg;
10) elektroonilise enampakkumise korral enampakkumise läbiviimise keskkond, koduleht ja pakkumiste esitamise lõpptähtaeg;
11) osavõtutasu ja tagatisraha (vajadusel tagastamatu pangagarantii) suurus, tasumise kord, tähtaeg (hiljemalt üks tööpäev enne pakkumiste esitamise tähtaega) ja rekvisiidid;
12) millal ja kus saab vara müügitingimustega tutvuda;
13) ostuhinna tasumise kord ja tähtajad.
§ 54. Tagatisraha ja osavõtutasu
(1) Enampakkumisest osavõtutasu suurus on kuni 5% alghinnast, kuid mitte suurem kui 5000 eurot. Tagatisraha või tagastamatu pangagarantii suurus on kuni 10% alghinnast.
(2) Enampakkumisel osaleja tasub tagatisraha, kui see on enampakkumise tingimustes ette nähtud.
(3) Osavõtutasu arvatakse enampakkumise korraldamise ja läbiviimise kulude katteks ja tagastamisele ei kuulu.
§ 55. Suulise enampakkumise menetlus
Vallavara võõrandamine suulise enampakkumisena toimub korra 3 peatüki, 4 jao, 1 jaotise kohaselt.
§ 56. Kirjaliku ja elektroonilise enampakkumise menetlus
Vallavara võõrandamine kirjaliku või elektroonilise enampakkumisena toimub korra 3 peatüki, 4 jao, 2 jaotise kohaselt.
§ 57. Eelläbirääkimistega pakkumine
(1) Eelläbirääkimistega pakkumist kasutatakse kui lisatingimuse täitmine on sama oluline kui müügihind.
5) muu valla huvist lähtuv tingimus.
§ 58. Eelläbirääkimistega pakkumise menetlus
Vallavara võõrandamine eelläbirääkimistega pakkumisena toimub korra 3 peatüki, 3 jao kohaselt.
§ 59. Eelläbirääkimistega pakkumise teade
Eelläbirääkimistega pakkumise teade peab sisaldama lisaks korra § 53 sätestatule eelläbirääkimistega pakkumise lisatingimust ja esitamise tähtaega.
4. jagu Vallavara võõrandamine otsustuskorras ja tasuta
§ 60. Otsustuskorras vara võõrandamine
1) võõrandatav vara võib rikneda või hävida enne enampakkumise või eelläbirääkimistega pakkumise lõpuleviimist;
2) enampakkumise või eelläbirääkimistega enampakkumise korras võõrandamine ei ole andnud soovitud tulemusi;
3) vallavara omandaja pakub vallale kohaliku omavalitsuse seadusjärgse põhiülesande täitmiseks vajalikku tööd või teenust;
[RT IV, 24.11.2018, 3 - jõust. 27.11.2018]
4) vald ei vaja seda oma ülesannete täitmiseks ning vara võõrandatakse piirinaabrile.
(2) Otsustuskorras võib võõrandada eluruumi senisele pikaajalisele (vähemalt 5 aastat) üürnikule, kes on teinud üürile antud eluruumis olulisi parendusi.
§ 61. Vallavara tasuta võõrandamine
(1) Vallavara võib tasuta võõrandada, kui vara:
1) on vajalik riigile või avalik-õiguslikule isikule tema ülesande täitmiseks;
2) võõrandatakse heategevuslikul, tervishoiu, hariduse, sotsiaalhoolekande või muul eesmärgil;
3) on füüsiliselt või moraalselt vananenud või selle väärtus on tühine.
§ 62. Vallavara koormamise mõiste
(1) Vallavara koormamine korra tähenduses on valla omandis olevale kinnisasjale piiratud asjaõiguse (reaalservituudi, isikliku servituudi, reaalkoormatise, ostueesõiguse või hoonestusõiguse) seadmine.
(2) Enne osavallas asuva vallavara koormamise otsustuse tegemist edastab osavallavanem eelnõu osavallakogule arvamuse andmiseks, va kinnisasja koormamisel tehnorajatiste või võrkude omaniku või haldaja kasuks.
§ 63. Vallavara koormamise tingimused
1) vallavara koormatakse isiku nõudel ja kasuks, kelle õigus selleks tuleb õigusaktist;
2) vallavara koormamiseks on avalik huvi.
(2) Vallavara koormatakse volikogu otsusega va:
1) kinnisasja koormamine tehnorajatiste või võrkude omaniku või haldaja kasuks, mille otsustab vallavalitsus;
2) osaliselt valla maal asuva ehitise osa koormamine kinnisasja omaniku kasuks, mille otsustab vallavalitsus.
(3) Vallavara ei või koormata piiratud asjaõigusega tähtajaga üle:
(4) Selle paragrahvi lõikes 3 nimetatud juhul võib volikogu määrata teistsuguse tähtaja, kui vallavara koormamine teistsuguseks tähtajaks on põhjendatud või vallale kasulikum.
(5) Selle paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul võib isikliku kasutusõiguse seada tähtajatult.
(6) Piiratud asjaõigus seatakse tasu eest või tasuta. Tasu suuruse määrab kindlaks seadmise otsustaja. Tasuta piiratud asjaõiguse seadmine võib toimuda seaduses sätestatud juhul või lähtudes avalikust huvist. Sellekohast valla huvi peab põhjendama.
§ 64. Kasutusvalduse või hoonestusõiguse seadmine
(1) Kasutusvaldust või hoonestusõigust võib seada enampakkumise või otsustuskorras.
(2) Kasutusvalduse või hoonestusõiguse seadmine otsustuskorras võib toimuda:
1) valla osalusega äriühingu, mittetulundusühingu ja sihtasutuse kasuks;
3) vallas tegutsevale mittetulundusühingule;
4) vallale vajaliku töö tegijale või teenuse osutajale;
5) töökoha loomiseks paikkonda;
6) muul juhul lähtudes avalikust huvist.
(3) Otsus kasutusvalduse või hoonestusõiguse seadmiseks sisaldab järgmisi andmeid:
2) kasutusvalduse või hoonestusõiguse aastatasu (alg)suurus;
3) kasutusvalduse või hoonestusõiguse seadmise tingimused;
4) hoonestusõiguse seadmisel hoonestamise tingimused (ehitise kasutamise otstarve, lubatud ehitiste arv krundil, ehitise lubatud suurim ehitusalune pind, ehitiste lubatud kõrgus) ja hoonestamise tähtaeg;
5) kasutusvalduse või hoonestusõiguse seadmise viis (enampakkumise või otsustuskorras);
6) enampakkumise korral enampakkumise viis (suuline või kirjalik), enampakkumises osalemise osavõtumaks ja tagatisraha ning korraldaja;
(4) Hoonestusõiguse seadmine enampakkumise korras toimub korra 3 peatüki, 4 jao kohaselt.
6. peatükk Vallavara mahakandmine ja lootusetute nõuete kustutamine
§ 65. Vallavara mahakandmine
(1) Vallavara kantakse maha:
(2) Selle paragrahvi esimeses lõikes nimetatud mahakandmiseks aluse tekkimisel on vallavara valdaja kohustatud koostama akti, milles näidatakse mahakandmisele kuuluva vara täpne koosseis ja bilansiline maksumus ning meetmed, mis on tarvitusele võetud puudujäägi likvideerimiseks.
(3) Vallavara mahakandmise otsustab volikogu, kui vara bilansiline jääkmaksumus on suurem kui 10 000 eurot, vallavara valitseja, kui vara jääkväärtus on kuni 1000 eurot ning muul juhul vallavalitsus.
§ 66. Vallavara nõude esitamine ja nõudest loobumine
(1) Nõude võlgnikule esitab vallavalitsus.
(2) Kui vallavara nõue osutub lootusetuks või nõude aluseks olev dokument on puudulik, otsustab nõude esitamisest, hagist või sissenõudmisest loobumise volikogu, kui nõue on suurem kui 10 000 eurot, muul juhul vallavalitsus.
§ 67. Erisäte
Volikogu võib kehtestada määrusega vallavarale korrast erinevad tingimused.
§ 68. Kehtetuks tunnistamine
(2) Määrus jõustub 1. juulist 2018.


Elamisloa ja tööloa taotlemise, andmise, pikendamise ning kehtetuks tunnistamise kord ja tähtajad ning elamisloa ja tööloa taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu ning elamisloa andmete kandmine välisriigi reisidokumenti ja välismaalase Eestist eemalviibimise registreerimise kord – Riigi Teataja
Määrus kehtestatakse «Välismaalaste seaduse» (RT I 1993, 44, 637; 1999, 50, 548; 54, 582; 71, 686; 88, 808; 101, 900; 2000, 25, 148; 33, 197; 40, 254; 2001, 16, 68; RT III 2001, 7, 75; RT I 2001, 58, 352; 2002, 56, 351; 63, 387) § 14 lõike 2 punkti 3, § 141 lõike 1 punkti 1 ja § 142 lõike 1 ning «Pagulaste seaduse» (RT I 1997, 19, 306; 1999, 18, 301; 25, 365; 2001, 16, 68; 2002, 42, 266; 61, 375) § 15 lõike 3 alusel.
(2) Alla 15-aastase alaealise või piiratud teovõimega välismaalase eest sooritab määruses sätestatud toiminguid tema vanem, eestkostja või eestkosteasutuse volitatud esindaja (edaspidi seadusjärgne esindaja ). Toimingute sooritamiseks esitab seadusjärgne esindaja isikut ning esindusõigust tõendava dokumendi.
(3) Alaliselt välisriigis elav vähemalt 15-aastane alaealine võib esitada tähtajalise elamisloa taotluse ja tööloa taotluse isiklikult vanema notariaalselt kinnitatud nõusolekul.
(5) Paragrahvi 1 lõikes 4 nimetatud juhul tuvastab kinnipidamisasutuses viibiva välismaalase isiku vanglatöötaja.
(3) Taotluse allkirjaväljale kirjutab taotleja allkirja omakäeliselt. Alla 15-aastase taotleja või piiratud teovõimega taotleja allkirjaväli jäetakse tühjaks. Kui taotleja ei ole võimeline taotluse allkirjaväljale ja taotlusele alla kirjutama, jäetakse allkirjaväli tühjaks. Taotlust vastuvõttev asutus teeb taotlusele märke allkirjavälja tühjaks jätmise põhjuse kohta.
(4) Taotleja kirjutab taotluse allkirjaväljale allkirja tumedas kirjas, mille tähtede joone läbimõõt on soovitavalt 0,8–1,5 mm. Allkiri ei tohi ületada allkirjavälja piire.
(5) Taotleja allkirjastab taotluse iga lehekülje, millega kinnitab, et ta ei ole esitanud taotluses valeandmeid ega lisanud taotlusele võltsitud dokumente.
(1) Taotlusele lisatud foto peab olema värviline ning mõõtmetega 40×50 mm, fotol peab isik olema otsevaates, peakatteta, erariietes ja heledal taustal. Foto alusel peab olema võimalik isikut üheselt tuvastada.
(2) Taotlusele lisatud, välisriigis väljaantud dokument peab olema tõlgitud eesti, vene või inglise keelde ning tõlke õigsus peab olema notariaalselt kinnitatud. Välisriigis väljaantud dokument peab olema legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostille’ga), kui välisleping ei sätesta teisiti.
(2) Kui taotleja jätab taotluses esitamata nõutud andmed või ei esita kõiki nõutavaid dokumente või kui taotlus ei vasta määruses sätestatud nõuetele või on taotluses muid puudusi, määrab Kodakondsus- ja Migratsiooniamet taotlejale puuduste kõrvaldamiseks vähemalt 30-päevase tähtaja, selgitades, et kui puudusi ei kõrvaldata, jätab Kodakondsus- ja Migratsiooniamet taotluse läbi vaatamata.
(2) Tähtajalise elamisloa andmisest, elamisloa pikendamisest, tööloa andmisest, tööloa pikendamisest, alalise elamisloa andmisest ja välismaalase Eestist eemalviibimise registreerimisest teavitatakse välismaalast Kodakondsus- ja Migratsiooniameti veebilehe kaudu, e-posti teel, telefoni teel või muul sobival viisil.
(3) Tähtajalise elamisloa andmisest või pikendamisest keeldumise otsus, tööloa andmisest või pikendamisest keeldumise otsus, alalise elamisloa andmisest keeldumise otsus ja elamisloa või tööloa kehtetuks tunnistamise otsus tehakse taotlejale teatavaks posti teel või muul sobival viisil.
(1) Tähtajalise elamisloa vormikohase taotluse (peatükis edaspidi taotlus) esitab tähtajalist elamisluba taotlev välismaalane (peatükis edaspidi taotleja) Eesti välisesindusele selle edastamiseks Kodakondsus- ja Migratsiooniametile menetlemiseks.
(2) «Välismaalaste seaduse» § 9 lõikes 3 nimetatud välismaalane võib taotluse esitada Kodakondsus- ja Migratsiooniametile.
(3) «Välismaalaste seaduse» § 9 lõikes 3 nimetatud Eestis viibivalt välismaalaselt, kes ei ole terviseseisundi või puude tõttu võimeline taotluse esitamiseks või isiku tuvastamiseks isiklikult Kodakondsus- ja Migratsiooniametisse pöörduma, võtab Kodakondsus- ja Migratsiooniameti selleks pädev ametnik vastava avalduse alusel taotluse mõistliku aja jooksul vastu taotleja elukohas või viibimiskohas Eestis.
(1) Välismaalane, kellel mõjuval põhjusel puudub võimalus esitada tähtajalise elamisloa taotlus Eesti välisesindusele, esitab kirjaliku sooviavalduse tähtajalise elamisloa taotluse erandina Kodakondsus- ja Migratsiooniametile esitamiseks (peatükis edaspidi sooviavaldus ). Sooviavalduse esitab välismaalane Kodakondsus- ja Migratsiooniametile.
(3) Tööandja, kes soovib välismaalast tööle võtta, esitab Kodakondsus- ja Migratsiooniametile vormikohase kinnituse välismaalase tööle võtmise kohta elamisloa ja tööloa saamisel ning Tööturuameti kohaliku asutuse nõusoleku välismaalase Eestisse tööle asumiseks.
(5) Füüsilisest isikust ettevõtja esitab lisaks Tööturuameti kohaliku asutuse nõusolekule tema Eestisse tööle asumiseks ka kirjaliku selgituse, millest nähtuvad järgmised andmed:
2) haridus, omandatud eriala või kutse;
4) andmed tegevusala kohta.
(7) Välismaalane, kes saabub Eestisse kuni üheks aastaks Vabariigi Valitsuse või tema poolt volitatud valitsusasutuse kutsel koostöö- või abiprogrammi täitmiseks, esitab kutse, millel on Rahandusministeeriumi kooskõlastus. Kutse kehtib elamisloa taotluse esitamiseks kaks kuud kooskõlastuse andmisest.
§ 13. Tööturuameti kohaliku asutuse nõusoleku taotlemine
(1) Tööturuameti kohaliku asutuse nõusoleku taotlemisel esitatakse:
(2) Tööturuameti kohaliku asutuse nõusoleku taotlemisel nõutavas kirjalikus põhjenduses esitab tööandja:
(3) Füüsilisest isikust ettevõtja esitab Tööturuameti kohaliku asutuse nõusoleku saamiseks Maksuameti kohaliku asutuse teatise füüsilisest isikust ettevõtja registreerimise ja tegevusalade kohta.
(4) Tööturuameti kohalik asutus annab motiveeritud nõusoleku või keeldub nõusoleku andmisest välismaalase Eestisse tööle asumiseks 15 tööpäeva jooksul vastava taotluse esitamise päevast arvates.
(5) Tööturuameti kohaliku asutuse nõusolek kehtib elamisloa taotluse esitamiseks kaks kuud nõusoleku andmise päevast arvates.
(1) Tähtajalise elamisloa taotlemisel õppimiseks õppeasutuses vastavalt õppeasutuse taotlusele «Välismaalaste seaduse» § 12 lõike 1 punkti 2 alusel esitatakse:
(3) Õppeasutus esitab Kodakondsus- ja Migratsiooniametile kinnituse välismaalase õppima asumise kohta, kust nähtuvad järgmised andmed:
(4) Õppeasutuse kinnitus kehtib elamisloa taotluse esitamiseks kaks kuud selle andmise päevast arvates.
4) dokument, mis tõendab vanema tegeliku eluruumi olemasolu Eestis;
5) dokument, mis tõendab vanema legaalse sissetuleku suurust elamisloa taotlemisele eelnenud kuue kuu jooksul;
4) andmed mõlema vanema elamistingimuste kohta (elamispinna suurus, elamispinnal elavate isikute arv);
8) foto.
4) dokument, mis tõendab eestkostja tegeliku eluruumi olemasolu Eestis;
4) eestkostja elukoha andmed (tänav, maja, linn või küla, vald, maakond, postiindeks, riik);
3) dokument, mis tõendab abikaasa, kelle juurde elama asumiseks elamisluba taotletakse, tegeliku eluruumi olemasolu Eestis;
13) andmed abikaasa elamistingimuste kohta (elamispinna suurus, elamispinnal elavate isikute arv);
4) andmed oma elamistingimuste kohta (elamispinna suurus, elamispinnal elavate isikute arv);
(2) Lõikes 1 nimetatud välismaalase perekonnaliige esitab lisaks määruses sätestatud tähtajalise elamisloa taotlemisel nõutavatele dokumentidele:
(4) Lõigetes 1–3 nimetatud välismaalase perekonnaliige esitab lisaks määruses sätestatud tähtajalise elamisloa taotlemisel nõutavatele dokumentidele:
(4) «Välismaalaste seaduse» § 142 lõikes 2 sätestatud juhtudel teeb otsuse erandina tähtajalise elamisloa andmise või selle andmisest keeldumise kohta Vabariigi Valitsus, võttes arvesse «Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi territooriumil» (RT II 1995, 46, 203) täitmiseks moodustatud valitsuskomisjoni (edaspidi valitsuskomisjon) poolt tehtud ettepanekut.
(5) Lõikes 4 nimetatud juhul esitab Kodakondsus- ja Migratsiooniamet taotluse koos sellele lisatud dokumentidega ja omapoolse arvamusega valitsuskomisjonile.
(1) Paragrahvis 26 nimetatud pädev asutus vaatab taotluse läbi ja teeb otsuse tähtajalise elamisloa andmise või selle andmisest keeldumise kohta:
§ 28. Tähtajalise elamisloa ja tööloa andmine varjupaigamenetluses
Välismaalasele, kellele antakse varjupaik, antakse tähtajaline elamisluba ja tööluba varjupaigataotluse ja varjupaiga andmise otsuse andmete alusel.
(3) Tööandja, kes soovib välismaalase jätkuvat töötamist Eestis, esitab Kodakondsus- ja Migratsiooniametile vormikohase kinnituse välismaalase töötamise kohta Eestis ja Tööturuameti kohaliku asutuse nõusoleku välismaalase Eestis töötamise jätkamiseks.
(5) Füüsilisest isikust ettevõtja esitab lisaks Tööturuameti kohaliku asutuse nõusolekule tema Eestis ettevõtlusega tegelemise jätkamiseks kirjaliku selgituse, millest nähtuvad järgmised andmed:
4) põhjendus, miks soovitakse Eestis ettevõtlusega tegelemist jätkata.
§ 31. Tööturuameti kohaliku asutuse nõusoleku taotlemine välismaalase Eestis töötamise jätkamiseks
(1) Tööturuameti kohaliku asutuse nõusoleku taotlemisel esitab tööandja kirjaliku põhjenduse, millest nähtuvad järgmised andmed:
(2) Füüsilisest isikust ettevõtja esitab Tööturuameti kohalikule asutusele nõusoleku saamiseks Maksuameti kohaliku asutuse teatise füüsilisest isikust ettevõtja registreerimise kohta ja tegevusalade kohta ning andmed senise tegevuse ja selle tulemuslikkuse kohta.
(3) Tööturuameti kohalik asutus annab motiveeritud nõusoleku või keeldub nõusoleku andmisest välismaalase Eestis töötamise jätkamise kohta 15 tööpäeva jooksul vastava taotluse esitamise päevast arvates.
(4) Tööturuameti kohaliku asutuse nõusolek kehtib elamisloa pikendamise taotluse esitamiseks kaks kuud nõusoleku andmise päevast arvates.
(1) «Välismaalaste seaduse» § 12 lõike 1 punkti 2 alusel antud tähtajalise elamisloa õppimiseks õppeasutuses vastavalt õppeasutuse taotlusele pikendamise taotlemisel esitatakse:
5) foto.
(3) Õppeasutuse kinnitusest välismaalase jätkuva õppimise kohta peavad nähtuma järgmised andmed:
(4) Õppeasutuse kinnitus kehtib elamisloa pikendamise taotluse esitamiseks kaks kuud tõendi andmise päevast arvates.
4) dokument, mis tõendab vanema legaalset sissetulekut taotluse esitamisele eelnenud kuue kuu jooksul;
5) Eestis mitteelava vanema notariaalselt kinnitatud nõusolek alaealise lapse jätkuvaks elamiseks Eestis, mis kehtib elamisloa pikendamise taotluse esitamiseks kaks kuud nõusoleku andmise päevast arvates;
6) lapse foto.
3) vanema kinnitus selle kohta, et tema ja laps elavad püsivalt Eestis.
(4) «Välismaalaste seaduse» § 142 lõikes 2 sätestatud juhtudel teeb otsuse tähtajalise elamisloa pikendamisest keeldumise kohta Vabariigi Valitsus, võttes arvesse valitsuskomisjoni poolt tehtud ettepanekut.
(3) Taotleja, kes taotleb elamisluba «Välismaalaste seaduse» § 12 lõike 1 punkti 1 alusel Eestis töötamiseks, esitab tööloa taotluse samaaegselt tähtajalise elamisloa taotlusega.
(2) Tööloa taotlemisel koos tähtajalise elamisloa taotlemisega Eestis töötamiseks «Välismaalaste seaduse» § 12 lõike 1 punkti 1 alusel ei pea tööloa taotlusele lisama fotot.
(2) Paragrahvi 43 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhul otsustab Kodakondsus- ja Migratsiooniamet tööloa andmise või tööloa andmisest keeldumise koos tähtajalise elamisloa andmise või andmisest keeldumise otsustamisega.
(3) Taotleja, kellele on antud elamisluba «Välismaalaste seaduse» § 12 lõike 1 punkti 1 alusel Eestis töötamiseks, esitab taotluse samaaegselt tähtajalise elamisloa pikendamise taotlusega.
(2) Tööloa pikendamise taotlemisel koos tähtajalise elamisloa pikendamise taotlemisega Eestis töötamiseks «Välismaalaste seaduse» § 12 lõike 1 punkti 1 alusel ei pea tööloa taotlusele lisama fotot.
(1) Kodakondsus- ja Migratsiooniamet vaatab taotluse läbi ja otsustab tööloa pikendamise või tööloa pikendamisest keeldumise 30 päeva jooksul taotluse menetlusse võtmise või § 7 lõikes 2 nimetatud puuduste kõrvaldamise päevast arvates.
(3) Kui tähtajalise elamisloa pikendamise taotluse suhtes otsuse tegemine ei kuulu Kodakondsus- ja Migratsiooniameti pädevusse, otsustab Kodakondsus- ja Migratsiooniamet tööloa pikendamise või pikendamisest keeldumise 30 päeva jooksul tähtajalise elamisloa pikendamise või pikendamisest keeldumise otsustamisest arvates.
§ 49. Alalise elamisloa taotluse esitamine
Alalist elamisluba taotlev välismaalane (peatükis edaspidi taotleja) esitab vormikohase alalise elamisloa taotluse (peatükis edaspidi taotlus) Kodakondsus- ja Migratsiooniametile vähemalt kaks kuud enne tähtajalise elamisloa kehtivusaja lõppemist.
§ 50. Alalise elamisloa taotlemisel esitatavad dokumendid
Alalise elamisloa taotlemisel «Välismaalaste seaduse» § 12 lõike 3 alusel esitatakse:
2) Eestis elukoha olemasolu tõendav dokument;
3) dokument, mis tõendab taotleja või tema ülalpidamist tagava perekonnaliikme legaalset sissetulekut taotlusele eelneva kuue kuu jooksul ning milles on näidatud sissetuleku suurus, regulaarsus ja allikad;
§ 51. Alaealisele lapsele alalise elamisloa taotlemisel esitatavad dokumendid
Alalise elamisloa taotlemisel Eestis elava Eesti kodaniku või Eestis alalise elamisloa alusel elava välismaalase Eestis elavale alaealisele lapsele «Välismaalaste seaduse» § 12 lõike 3 1 alusel esitatakse:
2) alaealise sünnitunnistus, juhul kui alaealise sünd on registreeritud välisriigis või alaealisele ei ole eelnevalt antud tähtajalist elamisluba;
§ 52. Alalise elamisloa taotluse läbivaatamine
(1) Kodakondsus- ja Migratsiooniamet vaatab taotluse läbi ja otsustab alalise elamisloa andmise või andmisest keeldumise kolme kuu jooksul taotluse esitamise päevast arvates, kuid mitte hiljem kui 10 päeva enne tähtajalise elamisloa kehtivusaja lõppemist.
(2) Kui taotluses esineb § 7 lõikes 2 nimetatud puudusi, tehakse alalise elamisloa andmise või andmisest keeldumise otsus kahe kuu jooksul puuduste kõrvaldamise päevast arvates.
(3) «Välismaalaste seaduse» § 142 lõikes 2 sätestatud juhtudel teeb otsuse alalise elamisloa andmise või andmisest keeldumise kohta Vabariigi Valitsus, arvestades valitsuskomisjoni poolt tehtud ettepanekut.
(4) Lõikes 3 nimetatud juhul esitab Kodakondsus- ja Migratsiooniamet valitsuskomisjonile taotluse koos sellele lisatud dokumentidega ja omapoolse arvamusega.
ELAMISLOA JA TÖÖLOA TÜHISTAMINE (KEHTETUKS TUNNISTAMINE)
§ 53. Elamisloa ja tööloa kehtetuks tunnistamine
(1) Kodakondsus- ja Migratsiooniamet saadab välismaalasele tema elamisloa ja tööloa tühistamise (kehtetuks tunnistamise) menetluse algatamise kohta kirjaliku teate.
(2) Kodakondsus- ja Migratsiooniamet saadab välismaalasele tema elamisloa ja tööloa tühistamise (kehtetuks tunnistamise) kohta viivitamata kirjaliku teate.
ELAMISLOA JA TÖÖLOA ANDMETE ISIKUT TÕENDAVASSE DOKUMENTI KANDMINE
§ 54. Elamisloa ja tööloa andmete isikut tõendavasse dokumenti kandmine
(1) Kui välismaalane soovib elamisloa andmete väljastamist Eestis, kantakse tema elamisloa ja tööloa andmed isikutunnistusele elamisloa ja tööloa andmise või pikendamise otsuse andmete alusel.
(2) Kui välismaalane soovib elamisloa andmete kandmist välisriigi reisidokumenti Eesti välisesinduses, kantakse tema elamisloa andmed välisriigi reisidokumenti elamisloa andmise otsuse andmete alusel.
(3) Kui välismaalasele antakse välja välismaalase pass, kantakse elamisloa andmed välismaalase passi.
(4) Lõigetes 1–3 nimetamata juhtudel esitab välismaalane Kodakondsus- ja Migratsiooniametile elamisloa andmete välisriigi reisidokumenti kandmiseks vormikohase elamisloa andmete välisriigi reisidokumenti kandmise taotluse.
§ 55. Elamisloa andmetes sisalduva isikunime isikut tõendavasse dokumenti kandmine
Kui isikunimes on võõrtähti, kantakse elamisloa andmed isikut tõendavasse dokumenti Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) isikunimede ümberkirjutusreeglite kohaselt, säilitades võimalusel algupärased tähed.
§ 56. Elamisloa andmete välisriigi reisidokumenti kandmise taotlemisel esitatavad dokumendid
Välismaalane, kes taotleb elamisloa andmete kandmist välisriigi reisidokumenti (peatükis edaspidi taotleja), esitab järgmised dokumendid:
§ 57. Alaealise lapse elamisloa andmete kandmine vanema välisriigi reisidokumenti
(1) Alla 15-aastase lapse elamisloa andmed kantakse vanema soovil vanema välisriigi reisidokumenti, kui alaealisel puudub oma reisidokument ning alaealine ja tema vanem kuuluvad sama riigi kodakondsusesse ning alaealise isikuandmed on kantud vanema reisidokumenti.
(2) Kui vanem soovib lapse andmete kandmist välisriigi reisidokumenti Eesti välisesinduses, kantakse alla 15-aastase lapse elamisloa andmed vanema välisriigi reisidokumenti lapsele elamisloa andmise otsuse andmete alusel.
(3) Kui vanem soovib alla 15-aastase lapse elamisloa andmete kandmist oma välisriigi reisidokumenti Eestis, esitab vanem alla 15-aastase lapse elamisloa andmete oma välisriigi reisidokumenti kandmiseks Kodakondsus- ja Migratsiooniametile vormikohase elamisloa andmete välisriigi reisidokumenti kandmise taotluse.
(4) Alla 15-aastase lapse elamisloa andmed kantakse ainult ühe vanema reisidokumenti.
(5) Kui alla 15-aastane laps on saanud isikliku välisriigi reisidokumendi, kantakse elamisloa andmed vanema vormikohase taotluse alusel alaealise lapse reisidokumenti ning vanema reisidokumenti kantud lapse elamisloa andmed annulleeritakse.
§ 58. Elamisloa andmete välisriigi reisidokumenti kandmise taotluse läbivaatamine
(1) Kodakondsus- ja Migratsiooniamet kannab välismaalase elamisloa andmed tema välisriigi reisidokumenti või keeldub selle toimingu sooritamisest 30 päeva jooksul vastava vormikohase taotluse esitamise päevast arvates.
(2) Kui taotlus elamisloa andmete välisriigi reisidokumenti kandmiseks esitatakse koos elamisloa või selle pikendamise taotlusega, tehakse lõikes 1 nimetatud toiming 30 päeva jooksul elamisloa andmise või pikendamise otsuse tegemise päevast arvates.
(3) Eesti välisesindus kannab välismaalase elamisloa andmed tema välisriigi reisidokumenti mõistliku aja jooksul.
§ 59. Elamisloa andmete kandmine välisriigi reisidokumenti
(1) Elamisloa andmete kandmiseks välisriigi reisidokumenti peab välismaalane pöörduma isiklikult Kodakondsus- ja Migratsiooniametisse või Eesti välisesindusse, kes kannab Kodakondsus- ja Migratsiooniameti poolt talle edastatud elamisloa andmed välisriigi reisidokumenti.
(2) Kui Eestis viibiv välismaalane ei ole terviseseisundi või puude tõttu võimeline elamisloa andmete kandmiseks välisriigi reisidokumenti isiklikult pöörduma Kodakondsus- ja Migratsiooniametisse, kantakse elamisloa andmed välismaalase reisidokumenti asjakohase avalduse alusel mõistliku aja jooksul tema elukohas või viibimiskohas Eestis.
(3) Elamisloa andmete kandmise kohta välisriigi reisidokumenti annab välismaalane allkirja, välja arvatud juhul, kui ta ei ole allkirjavõimeline.
Elamisloa alusel Eestis elav välismaalane, kes soovib viibida väljaspool Eestit rohkem kui 183 päeva aasta jooksul, peab oma Eestist eemalviibimise registreerima Kodakondsus- ja Migratsiooniametis.
2) tähtajalise elamisloa taotlemise põhjus (töötamiseks; õppimiseks õppeasutuses; elama asumiseks vanema, abikaasa, lapse, lapselapse või eestkostja juurde; piisava legaalse sissetuleku olemasolul; välislepingu alusel);
19) andmed rahvusvahelise abiprogrammi kaudu elamispinna saamise kohta välisriigis või Eestist lahkumiseks toetuse saamise kohta.
§ 65. Andmed taotleja lähedaste sugulaste ja abikaasa kohta
Tähtajalise elamisloa taotlemisel esitatakse taotleja lähedaste sugulaste ja abikaasa kohta järgmised andmed:
3) elukoha andmed (tänav, maja, linn või küla, vald, maakond, postiindeks, riik).
2) tähtajalise elamisloa pikendamise põhjus (töötamiseks; õppimiseks õppeasutuses; elama asumiseks vanema, abikaasa, lapse, lapselapse või eestkostja juurde; piisava legaalse sissetuleku olemasolul; välislepingu alusel);
6) taotleja perekonnaseis (vallaline, abielus, lahutatud, lesk).
Tööloa taotlemisel, välja arvatud juhul, kui välismaalane taotleb tööluba koos elamisloaga töötamiseks, esitatakse isikuandmed (Eesti isikukood, eesnimed, perekonnanimi) ja andmed välisriigi reisidokumendi kohta (reisidokumendi liik, number, väljaandja, väljaandmise aeg ja kehtivusaja lõppemise aeg).
§ 68. Alalise elamisloa taotlemisel esitatavad andmed
(1) Alalise elamisloa taotluses esitatakse järgmised andmed:
1) isikuandmed (Eesti isikukood, eesnimed, perekonnanimi, kodakondsus);
2) andmed elukoha kohta Eestis ja välisriigis (tänav, maja, korter, linn või küla, vald, maakond, postiindeks, riik);
3) kontaktandmed (postiaadress, telefon, e-posti aadress);
4) andmed legaalse sissetuleku kohta.
(2) Alalise elamisloa taotlemisel esitatakse täiendavalt järgmised andmed juhul, kui need on muutunud pärast elamisloa taotluse või elamisloa pikendamise taotluse esitamist:
3) andmed perekonnaseisu kohta;
4) taotleja elukoht Eestis ja välisriigis;
5) andmed taotleja kriminaalkorras korduvalt karistamise kohta;
6) andmed taotleja vabaduskaotusega karistamise kohta;
7) andmed taotleja teenistuse kohta kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes, sealt reservi arvamise ja erru minemise kohta;
8) andmed selle kohta, kas taotleja on välisriigi relvajõudude tegevteenistuses oleva, sealt reservi arvatud või erru läinud isiku abikaasa, vanem või alaealine laps;
9) andmed taotleja töötamise või teenimise kohta välisriigi luure- või julgeolekuteenistuses;
10) andmed selle kohta, kas taotleja on välisriigi luure- või julgeolekuteenistuses töötava või töötanud isiku abikaasa, vanem või alaealine laps;
11) andmed taotleja dessantoperatsioonideks, diversiooni või sabotaaži alal eriväljaõppe või -ettevalmistuse saamise kohta;
12) andmed selle kohta, kas taotleja on dessantoperatsioonideks, diversiooni või sabotaaži alal eriväljaõppe või -ettevalmistuse saanud isiku abikaasa, vanem või alaealine laps;
13) andmed taotleja osalemise kohta karistusoperatsioonides tsiviilelanikkonna vastu;
14) andmed selle kohta, kas taotleja on karistusoperatsioonides tsiviilelanikkonna vastu osalenud isiku abikaasa, vanem või alaealine laps;
15) andmed rahvusvahelise abiprogrammi kaudu elamispinna saamise kohta välisriigis või Eestist lahkumiseks toetuse saamise kohta.
(3) Alalise elamisloa taotluses Eestis elava Eesti kodaniku või Eestis alalise elamisloa alusel elava välismaalase Eestis elavale alaealisele lapsele «Välismaalaste seaduse» § 12 lõike 3 1 alusel esitatakse lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele:
1) alaealise lapse vanemate isikuandmed (eesnimed, perekonnanimi, sünniaeg, sünnikoht, kodakondsus);
2) vanemate elukoha andmed (tänav, maja, linn või küla, vald, maakond, riik, postiindeks);
3) vanemate kontaktandmed (postiaadress, telefon, e-posti aadress).
§ 70. Elamisloa andmete välisriigi reisidokumenti kandmise taotlemisel esitatavad andmed
Elamisloa andmete välisriigi reisidokumenti kandmise taotluses esitatakse järgmised andmed:
Välisriigi kodanik esitab tähtajalise elamisloa taotlemisel, tähtajalise elamisloa pikendamise taotlemisel, alalise elamisloa taotlemisel, tööloa taotlemisel, tööloa pikendamise taotlemisel, elamisloa andmete välisriigi reisidokumenti kandmise taotlemisel ja Eestist eemalviibimise registreerimise taotlemisel andmed kodakondsuse ja välisriigi reisidokumendi kohta (reisidokumendi liik, number, väljaandja, väljaandmise aeg ja kehtivusaja lõppemise aeg).
§ 75. Vabariigi Valitsuse määruse muutmine
Vabariigi Valitsuse 30. novembri 2000. a määrust nr 394 «Riikliku elamis- ja töölubade registri asutamine ning riikliku elamis- ja töölubade registri pidamise põhimäärus» (RT I 2000, 91, 594; 2001, 92, 559) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 4 punkt 1 ja § 5 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahv 7 sõnastatakse järgmiselt:
« § 7. Registriandmete koosseis
20) taotluse põhjendatust selgitavad andmed.
(5) Tööandja kinnituse välismaalase tööle võtmise kohta, kui välismaalane taotleb elamisluba töötamiseks või selle pikendamist, kantakse registrisse täiendavalt järgmised andmed:
1) töötamiskoha andmed (aadress, telefon, faks, e-posti aadress);
2) tööandja andmed (juriidilisest isikust tööandja nimi või füüsilisest isikust tööandja ees- ja perekonnanimi, registrikood / Eesti isikukood, tööandja tegevusala, tööandja aadress, telefon, faks, e-posti aadress);
3) andmed töö ja lepingu kohta (lepingu liik, välismaalase tööle asumise aeg, eeldatav lepingu lõppemise aeg, ametikoht, tasu).
(6) Füüsilisest isikust ettevõtja kohta, kes taotleb elamisluba töötamiseks või selle pikendamist, kantakse registrisse täiendavalt järgmised andmed:
1) tegevuskoha andmed (aadress, telefon, faks, e-posti aadress);
2) andmed tegevusalade kohta.
(7) Tööloa taotlemisel ja selle pikendamise taotlemisel, välja arvatud juhul, kui välismaalane taotleb tööluba koos elamisloaga töötamiseks, kantakse registrisse taotleja isikuandmed (Eesti isikukood, eesnimed, perekonnanimi).
(8) Alalise elamisloa taotleja kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
2) andmed elukoha kohta Eestis (tänav, maja, korter, linn või küla, vald, maakond, postiindeks);
(9) Alalise elamisloa taotleja kohta kantakse registrisse täiendavalt järgmised andmed, juhul, kui need on muutunud pärast elamisloa taotluse või elamisloa pikendamise taotluse esitamist:
(10) Eestis elava Eesti kodaniku või Eestis alalise elamisloa alusel elava välismaalase Eestis elavale alaealisele lapsele «Välismaalaste seaduse» § 12 lõike 31 alusel alalise elamisloa taotleja kohta kantakse registrisse, lisaks lõigetes 8 ja 9 nimetatud andmetele, järgmised andmed:
(15) Välisriigi kodaniku kohta kantakse registrisse tähtajalise elamisloa taotlemisel, tähtajalise elamisloa pikendamise taotlemisel, alalise elamisloa taotlemisel, tööloa taotlemisel, tööloa pikendamise taotlemisel, elamisloa andmete välisriigi reisidokumenti kandmise taotlemisel ja Eestist eemalviibimise registreerimise taotlemisel andmed kodakondsuse ja välisriigi reisidokumendi kohta (reisidokumendi liik, number, väljaandja, väljaandmise aeg ja kehtivusaja lõppemise aeg).
6) andmed selle kohta, kas isik vajab tööluba.
7) taotleja ametikoht.
2) elamisloa ja tööloa kehtetuks tunnistamise otsuse teinud ametniku eesnimed, perekonnanimi ja ametikoht.»;
3) paragrahv 9 sõnastatakse järgmiselt:
« § 9. Andmete õiguslik tähendus
Registrikaartidel olevatel andmetel on informatiivne tähendus ning menetlustoimikutes alusdokumentidel olevatel andmetel on õiguslik tähendus.»;
4) paragrahv 13 sõnastatakse järgmiselt:
« § 13. Andmete registreerimine ja registrisse kandmine
Registrikaardile kantakse andmed järgmiselt:
1) Kodakondsus- ja Migratsiooniameti regionaalosakond kannab §-s 7 nimetatud andmed registrikaardile hiljemalt andmete vastuvõtmise päevale järgneval tööpäeval;
2) Kodakondsus- ja Migratsiooniameti keskosakond kannab talle esitatud andmed registrikaardile hiljemalt andmete vastuvõtmise päevale järgneval tööpäeval;
3) taotluse põhjendatust selgitavad andmed kantakse registrikaardile hiljemalt nende esitamise päevale järgneval tööpäeval.»;
5) paragrahv 14 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahv 15 sõnastatakse järgmiselt:
« § 15. Andmete ristkasutus rahvastikuregistriga
Paragrahvi 7 lõike 1 punktides 1, 3, 4 ja 7, lõike 3 punktides 1, 3, 4 ja 6, lõikes 7, lõike 8 punktides 1 ja 2, lõike 10 punktides 1 ja 2, lõike 13 punktis 1 ja lõikes 15 nimetatud andmed saadakse ristkasutuse teel rahvastikuregistrist, välja arvatud isiku endised perekonnanimed ja andmed elamisloa ja tööloa taotluse esmakordsel esitamisel «Välismaalaste seaduse» § 12 lõike 1 punktis 1 märgitud alusel.»;
7) paragrahv 16 sõnastatakse järgmiselt:
« § 16. Andmete ristkasutus karistusregistriga
Paragrahvi 7 lõike 1 punktides 9 ja 10, lõike 4 punktides 3 ja 4 ning lõike 9 punktides 3 ja 4 nimetatud andmed saadakse ristkasutuse teel karistusregistrist.»
§ 76. Vabariigi Valitsuse määruste kehtetuks tunnistamine
(1) Vabariigi Valitsuse 23. novembri 1999. a määrus nr 362 «Elamisloa ja tööloa taotlemise, andmise, pikendamise ning tühistamise korra kinnitamine ja selle korra täitmist tagavate valitsusasutuste ja vastavate valitsusasutuste ametnike pädevuse määramine» (RT I 1999, 90, 815; 2000, 8, 53; 15, 103; 62, 397; 2001, 19, 99; 39, 223; 2002, 79, 470) tunnistatakse kehtetuks.
(2) Vabariigi Valitsuse 12. mai 1998. a määrus nr 99 «Välismaalase Eestist eemalviibimise registreerimise tingimuste ja korra kehtestamine» (RT I 1998, 43/45, 667; 1999, 29, 411) tunnistatakse kehtetuks.


text:
3-2-1-151-09 Riigikohus 13.01.2010
Pärandvara jagamiseks tuleb esmalt kindlaks määrata PärS § 2 mõttes pärandvara koosseis, st milline vara kuulus pärandajale pärandi avanemise ajal. Pärandaja vara koosseisu väljaselgitamiseks saavad nii pärijad kui ka muud isikud, kellel on selle vastu õiguslik huvi, esitada tuvastushagi. Isikul õigussuhte tuvastamiseks õiguslik huvi olemas mh juhul, kui isik soovib tuvastada, et ese ei kuulu pärandi hulka või kuulub pärandi hulka pärimistunnistusel märgitust väiksemas mõttelises osas.
Pärandvara jagamisele ei saa kohaldada perekonnaseaduses sisalduvaid ühisvara jagamise sätteid. Pärandvara jagatakse kaaspärijate vahel pärimisseaduse sätete järgi. Küll tuleb aga pärandvara koosseisu määramisel surnud abikaasa pärand kindlaks määrata, sest pärida saab üksnes surnud abikaasale pärandi avanemise ajal kuulunud vara. Kuigi eelduslikult kuulub surnud abikaasa pärandvara hulka 1/2 mõttelist osa abikaasadele ühisomandina kuulunud esemetest, ei tähenda see seda, et üleelanud abikaasa ei saaks esitada tuvastushagi osade teistsuguse suuruse tuvastamiseks. Pärandvara koosseisu tuvastades saab määrata kindlaks, et mõnest abikaasade ühisvara hulka kuulunud esemest ei kuulu pärandvara hulka mitte 1/2 mõttelist osa, vaid teistsuguse suurusega mõtteline osa. Kohus võib ka pärandvara koosseisu määrates kalduda PKS § 19 lg-s 2 märgitud alustel kõrvale abikaasade osade võrdsusest.
Täitemenetluse seadustik ei näe ette võimalust peatada täitemenetlus kolmanda isiku nõudel. Kolmas isik, kellel on sundtäitmise eseme suhtes selle sundtäitmist takistav õigus, eriti omandiõigus või piiratud asjaõigus, võib TMS § 222 lg 1 järgi esitada hagi vara arestist vabastamiseks või sundtäitmise muul põhjusel lubamatuks tunnistamiseks kohtule, kelle tööpiirkonnas sundtäitmine toimub. Sellise hagi esitamise korral saab kolmas isik taotleda kohtult TsMS § 378 lg 1 p 6 järgi ka hagi tagamiseks täitemenetluse peatamist.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-77-07.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-13-07. Abikaasade osade võrdsusest PKS § 19 lg 2 p-des 1-4 märgitud asjaoludel kõrvalekaldumise korral määrab kohus omandist ilma jäänud abikaasale hüvitise proportsionaalselt tema osa suurusega.

matches:
Riigikohus
§ 2
Kohus
§ 19
§ 222
§ 378
§ 19
kohus


Politsei ja piirivalve seaduse, päästeteenistuse seaduse ja nendega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Politsei ja piirivalve seaduse, päästeteenistuse seaduse ja nendega seonduvate seaduste muutmise seadus
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:01.04.2013Avaldamismärge:RT I, 26.03.2013, 2
Välja kuulutanudVabariigi President20.03.2013 otsus nr 245Politsei ja piirivalve seaduse, päästeteenistuse seaduse ja nendega seonduvate seaduste muutmise seadusVastu võetud 14.03.2013§ 1. Politsei ja piirivalve seaduse muutminePolitsei ja piirivalve seaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 61 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 61. Ametnike ametikohale nimetamise ja töötajate töökohale võtmise erisus
(1) Politsei- ja Piirivalveameti ametniku ametikohale nimetamisel ja töötajaga töölepingu sõlmimisel kohaldatakse olenevalt teenistuskohast käesoleva seaduse § 40 punktides 1–7 ja 9 ning §-des 42 ja 43 sätestatut ka juhul, kui vastav teenistuskoht ei ole politseiametniku ametikoht, kuid teenistuskohal ülesannete täitmiseks on vajalik juurdepääs:
1) andmekogule, mille vastutav töötleja on Siseministeerium või Politsei- ja Piirivalveamet;
2) avaliku teabe seaduse § 35 lõike 1 punktides 51 ja 52 sätestatud teabele või
3) Politsei- ja Piirivalveameti ametnike ja töötajate delikaatsetele isikuandmetele.”;
2) paragrahvi 746 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 746. Isikuandmete töötlemine välisriiki edastamiseks”;
3) paragrahvi 746 lõigetest 1 ja 2 ning § 747 lõikest 1 jäetakse välja sõna „otsekohalduva”;
4) paragrahvi 747 lõike 2 punktid 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„3) isikuga kaasas olevad isikud või sõidukis, laevas või lennukis reisivad isikud, kelle puhul on mõistlik eeldada nende seotust asjaomase isikuga;
4) isiku kasutatava sõiduki, laeva, lennuki või konteineri andmed;”;
5) paragrahvi 20 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Siseministeerium asutab andmekogu, mis on Schengeni infosüsteemi riigisisene osa.”;
6) paragrahvi 22 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Registrisse kantakse andmed:
1) loovutamise või väljaandmise eesmärgil tagaotsitava isiku kohta;
2) välismaalase kohta, kes ei ole Euroopa Liidu, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi ega Šveitsi Konföderatsiooni kodanik ning kellele on kehtestatud sissesõidukeeld;
3) isiku kohta, kes on kadunud või keda tema enda turvalisuse huvides või kaitseks ohu eest on vaja ajutiselt paigutada turvalisse paika;
4) isiku kohta, kes on tagaotsitav tunnistaja, süüdistatav või süüdimõistetu;
5) isiku, sõiduki, laeva, lennuki või konteineri kohta varjatud või erikontrolli teostamiseks;
6) arestimise, konfiskeerimise või kriminaalmenetluses asitõendi tagamiseks.”;
7) paragrahvi 39 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 70 lõike 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Politseiametniku astmepalk on ametikoha palgaastmele vastav käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel kehtestatud või selle alusel diferentseeritud palgamäär.”;
9) paragrahvi 70 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Siseminister kehtestab määrusega politseiametnike palgaastmetele vastavad palgamäärad, diferentseerimise alused, teenistusastmetasu suuruse ning politseiametnikele lisatasude maksmise alused ja ulatuse.”;
10) paragrahvi 70 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Siseminister kehtestab politseiametnike palgajuhendi, milles nähakse ette palga maksmise ja määramise kord, sealhulgas ööajal ja riigipühal teenistusülesannete täitmise, ületunnitöö ning valveaja eest makstava tasu arvestamise kord.”;
11) paragrahvi 81 lõige 31 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahv 1191 tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahv 1195 tunnistatakse kehtetuks;
14) seadust täiendatakse §-ga 11910 järgmises sõnastuses:
„§ 11910. Politseiteenistuse staaži eest antava lisapuhkuse aegumine ja hüvitamine
Enne 2013. aasta 1. aprilli täitunud politseiteenistuse staaži aasta eest saadaolevad kasutamata lisapuhkusepäevad aeguvad nelja aasta jooksul 2013. aasta 1. aprillist arvates. Aegumine peatub ajaks, kui politseiametnik kasutab rasedus- ja sünnituspuhkust, lapsendaja puhkust või lapsehoolduspuhkust, samuti kui politseiametnik on ajateenistuses või asendusteenistuses. Kasutamata ja aegumata lisapuhkusepäevad hüvitatakse teenistusest lahkumisel rahas.”§ 2. Päästeteenistuse seaduse muutminePäästeteenistuse seaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 6 lõike 1 teises lauses asendatakse tekstiosa „§-d 11 ja 12” tekstiosaga „§ 11”;
2) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Päästeametniku võib päästeteenistusse võtta konkursita.”;
3) seaduse 3. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3. peatükk
PÄÄSTETEENISTUJA PALK JA SOTSIAALSED TAGATISED”;
4) paragrahv 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 11. Päästeteenistujate töö tasustamine
(1) Päästeteenistuja palk koosneb põhipalgast, muutuvpalgast ning seaduses sätestatud ja seaduse alusel makstavatest lisatasudest.
(2) Põhipalk on päästeteenistuja teenistuskohale vastav päästeteenistujale määratud palgamäärast tulenev rahasumma. Palgamäär on kindel summa või summade vahemik.
(3) Muutuvpalk on päästeteenistuja palga ebaregulaarne osa, mida võib maksta tulemuspalgana, lisatasuna täiendavate teenistusülesannete täitmise eest või preemiana seaduses ettenähtud juhtudel.
(4) Palgamäärade kehtestamisel võetakse arvesse päästeteenistuja kvalifikatsiooninõudeid, teenistus- või töötingimuste erisusi, piirkondlikkust ja muid töö eripära iseloomustavaid näitajaid.
(5) Päästeteenistujate palgamäärad, põhipalga määramise ning päästeteenistujatele muutuvpalga ja lisatasude maksmise korra kehtestab siseminister määrusega.”;
5) paragrahv 12 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 20 lõigetes 4 ja 5 asendatakse läbivalt sõna „ametipalk” sõnaga „põhipalk” vastavas käändes.§ 3. Avaliku teenistuse seaduse muutmineAvaliku teenistuse seaduses (RT I, 06.07.2012, 1) tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvist 139 jäetakse välja punkt 1;
2) paragrahvi 139 punktist 2 jäetakse välja julgeolekuasutuste seaduse § 12 lõike 3 muudatus;
3) paragrahvist 151 jäetakse välja punktid 2 ja 8;
4) paragrahvist 153 jäetakse välja punktid 7 ja 8.§ 4. Julgeolekuasutuste seaduse muutmineJulgeolekuasutuste seaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahv 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 8. Julgeolekuasutuse teenistuskohtade arv ja koosseis
(2) Julgeolekuasutuse teenistuskohtade koosseisu kehtestab asjaomane minister või tema volitatud ametiasutuse juht.”;
2) paragrahvi 12 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
„(3) Julgeolekuasutuse ametniku esmakordsel ametikohale nimetamisel kohaldatakse talle katseaega pikkusega neli kuud kuni üks aasta.
(4) Kaitsepolitseiameti politseiametnikule ei laiene käesoleva seaduse §-d 17–19.”§ 5. Karistusregistri seaduse muutmineKaristusregistri seaduses tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 5 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) käesoleva seaduse § 20 lõike 1 punktis 10 nimetatud juhul isiku politseiteenistusse võtmise otsustamisel ning isiku Politsei- ja Piirivalveameti ametniku ametikohale nimetamisel ja töötajaga töölepingu sõlmimisel, kui see teenistuskoht ei ole politseiametniku ametikoht, kuid teenistuskohal teenistusülesannete täitmiseks on vajalik juurdepääs andmekogule, mille vastutav töötleja on Siseministeerium või Politsei- ja Piirivalveamet, avaliku teabe seaduse § 35 lõike 1 punktides 51 ja 52 sätestatud teabele või Politsei- ja Piirivalveameti ametnike ja töötajate delikaatsetele isikuandmetele.”;
2) paragrahvi 37 lõike 3 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) kuni 2018. aasta 1. jaanuarini töölepingu alusel töötatud aeg arvatakse teenistusstaaži hulka pensioni suurendamisel avaliku teenistuse seaduse alusel.”§ 6. Seaduse jõustumineKäesolev seadus jõustub 2013. aasta 1. aprillil.Ene ErgmaRiigikogu esimees