§ 4 Küttetoetus
§ 5 Osalustasu toetus
§ 6 Tervisetoetus
§ 7 Toidutoetus
§ 9 Vältimatu abi toetus
§ 10 Ühekordne toetus
§ 11 Aabitsatoetus
§ 15 Juubelitoetus
§ 16 Jõulutoetus
§ 17 Kriisitoetus
§ 18 Lapsehoiutoetus
§ 19 Lasterikka pere toetus
§ 20 Matusetoetus
§ 21 Puudega inimese toetus
§ 22 Puudega lapse transporditoetus
§ 23 Raske ja sügava puudega lapse teenuste toetus
§ 30 Avalduste läbivaatamine ja otsustamine
RT IV, 07.06.2018, 4
Vastu võetud 30.05.2018 nr 9
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõigete 1 ja 3, § 22 lg 1, sotsiaalhoolekande seaduse § 5, § 14 alusel.
(1) Määrus kehtestab Kuusalu vallas makstavate sotsiaaltoetuste liigid, nende saamise tingimused ning määramise ja maksmise korra.
(2) Määruse eesmärk on toetuse abil soodustada valla elanike toimetulekut ja aidata kaasa nende elukvaliteedi parendamisele.
(3) Toetus määratakse ja makstakse valla elanikule (v.a matusetoetus), kelle elukoht Rahvastikuregistri andmetel on Kuusalu vald, samuti sotsiaalhoolekande seaduses § 5 lõigetes 2-5 nimetatud juhul.
1) riskigruppi kuuluv isik või pere - vanemliku hoolitsuseta laps, lasterikas (kolme või enama lapsega) pere, seadusjärgsete ülalpidajateta üksi elav pensionär, raske või sügava puudega isik või vähekindlustatud isik või pere;
2) vähekindlustatud isik või pere- isik või pere, kelle sissetulek ühe isiku või pereliikme kohta kuus jääb alla kohaliku toimetulekupiiri;
3) kohalik toimetulekupiir – kahekordne riiklik toimetulekupiir;
4) pere - ühist eluruumi ja ühtset tuluallikat ühiselt kasutavad või ühise majapidamisega isikud.
2) osalustasu toetus;
4) toidutoetus;
5) toimetulekutoetus;
6) vältimatu abi toetus;
4) hoolduspere toetus;
6) jõulutoetus;
7) kriisitoetus;
8) lapsehoiutoetus;
9) lasterikka pere toetus;
11) puudega inimese toetus;
12) puudega lapse transporditoetus;
13) raske ja sügava puudega lapse teenuste toetus;
14) sünnitoetus;
15) töövihikutoetus.
(3) Kohaliku toimetulekupiiri ja sotsiaaltoetuste piirmäärad (v.a toimetulekutoetus) kehtestab Kuusalu Vallavolikogu (edaspidi: volikogu).
§ 4. Küttetoetus
Küttetoetust makstakse riskigruppi kuuluvale isikule või perele üks kord aastas küttekulude tasumiseks.
§ 5. Osalustasu toetus
(1) Osalustasu toetus on ette nähtud riskigruppi kuuluva pere lastele Kuusalu valla ja Loksa linna koolieelse lasteasutuse, huvihariduse, huvitegevuse ning õpilaskodu omaosaluse hüvitamiseks.
(2) Vormikohane avaldus esitatakse igal aastal üldjuhul 15. septembriks vallavalitsusele.
(3) Osalustasu toetus määratakse avalduse õigeaegsel esitamisel 1. septembrist 31. detsembrini ja 1. jaanuarist 31. augustini. Jaanuaris vaadatakse avaldused uuesti üle ja määratakse toetuse saajad.
§ 6. Tervisetoetus
2) tervishoiuteenuste saamiseks;
3) abivahendite omaosaluse maksmise hüvitamiseks, ostmiseks ja üürimiseks;
4) sotsiaaltransporditeenuse saamiseks.
(2) Tervisetoetuse taotlemisel võib hoolekandeteenistus küsida täiendavat arstitõendit, konsulteerida teenuse osutaja või raviarstiga.
(3) Tervisetoetuse taotlemisel retseptiravimite ostmiseks lisatakse avaldusele nimelised kuludokumendid. Arvesse võetakse avalduse esitamise kuupäevale eelnenud kolme kuu kuludokumendid.
(4) Tervisetoetus määratakse hoolekandeteenistuse poolt esildisega ning väljamakse aluseks on kuludokumendid.
(5) Tervisetoetus makstakse esitatud kuludokumentide summa ulatuses, kuid mitte üle volikogu poolt kinnitatud piirmäära.
§ 7. Toidutoetus
(1) Kõigile Kuusalu valla elukohajärgsetes koolides õppivatele üldhariduskoolide õpilastele kindlustatakse tasuta koolilõuna.
(2) Toidutoetust makstakse:
1) riskigrupi perede lastele, kes käivad koolieelses lasteasutuses;
2) puudega lastele, kes õpivad või käivad koolieelses lasteasutuses väljaspool Kuusalu valda;
3) ametikoolis õppivatele riskigrupi õpilastele kuni 21 eluaastani. Avaldusega koos esitatakse õppeasutuse tõend vastavas koolis õppimise kohta. Toidutoetust makstakse kui kooli ees ei ole õppevõlgnevusi ja kool on esitanud kirjaliku teate õpilase vähemalt rahuldava koolikohustuse täitmise kohta.
(3) Ametikoolis õppivatele, koolieelsetes lasteasutustes käivatele või erivajadustega lastele määratakse toidutoetus üldjuhul 15. septembriks esitatud avalduse põhjal 1. septembrist 31. detsembrini ja 1. jaanuarist 31. augustini. Jaanuaris vaadatakse avaldused uuesti üle ja määratakse toetuse saajad.
§ 9. Vältimatu abi toetus
(1) Vältimatu abi toetus määratakse isikule, kes on sattunud sotsiaalselt abitusse olukorda elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu.
(2) Toetus määratakse hoolekandeteenistuse poolt vastava esildisega.
§ 10. Ühekordne toetus
Ühekordset toetust makstakse riskigruppi kuuluvale isikule või perele erakorraliste väljaminekute puhul.
§ 11. Aabitsatoetus
(1) Makstakse kõigile valla lastele, esmakordselt esimesse klassi õppima asumisel Kuusalu valla elukohajärgsetes koolides.
(2) Toetus kantakse üldhariduskoolide esildise alusel õpilase seadusliku esindaja arvelduskontole hiljemalt 30.oktoobriks.
(3) Toetus makstakse seaduslikule esindajale, kes on vähemalt alates 1.septembri seisuga Rahvastikuregistri järgi Kuusalu valla elanik.
(4) Puudega lastele makstakse aabitsatoetust esmakordselt esimesse klassi õppima asumisel olenemata kooli asukohast.
Elluastumistoetust makstakse asendus- või järelhooldusteenuse lõppemisel.
Hooldajatoetus on igakuiselt makstav toetus raske või sügava puudega 3-17-aastase lapse või täisealise inimese hooldajale, mida makstakse Kuusalu Vallavolikogu kehtestatud korra alusel.
(1) Toetust makstakse hoolduspere lapsele ja vanemale, kes on kantud hooldusperena sotsiaalteenuste ja –toetuste andmeregistrisse ja kellega Kuusalu vald on sõlminud hoolduspere vanema lepingu.
(2) Toetust makstakse vähemalt sotsiaalhoolekande seaduses sätestatud määras.
§ 15. Juubelitoetus
(1) Juubelitoetust makstakse kõigile eakatele alates 80-ndast eluaastast igal nulli ja viiega lõppeval sünnipäeval, 100. eluaastast igal aastal sünnipäeva puhul.
(2) Toetus määratakse hoolekandeteenistuse esildise alusel.
§ 16. Jõulutoetus
(1) Kõik Kuusalu valla eelkooliealised lapsed, elukohajärgsete üldhariduskoolide õpilased ning puudega lapsed saavad jõulutoetusena kommipaki.
(2) Eakatele alates 80-ndast eluaastast makstakse rahalist jõulutoetust. Toetus määratakse valla hoolekandeteenistuse sotsiaalteenuste ja –toetuste andmeregistri (STAR) alusel.
(3) Eestkostel või lepingu alusel peres hooldamisel olevatele lastele makstakse rahalist jõulutoetust. Toetus määratakse haridusteenistuse esildise alusel.
§ 17. Kriisitoetus
(1) Kriisitoetust makstakse isikule või perele, kes on ajutiselt sattunud hädaolukorda õnnetusjuhtumi, tulekahju, kuriteo, äkilise haigestumise vms. tagajärjel.
(2) Toetuse määrab vallavalitsus käsitledes igat juhtumit eraldi.
§ 18. Lapsehoiutoetus
Lapsehoiutoetus määratakse lapse seaduslikule esindajale, kui laps, kelle jaoks toetust taotletakse, ei ole kantud ühegi munitsipaallasteaia nimekirja, aga on registreeritud teeninduspiirkonna järgse munitsipaallasteaia järjekorda.
§ 19. Lasterikka pere toetus
(1) Lasterikka pere toetust makstakse pere kuni 18-aastastele lastele (k.a) üks kord aastas.
(2) Taotleja ja lapsed peavad omama rahvastikuregistrijärgset ühist aadressi.
§ 20. Matusetoetus
(1) Makstakse Kuusalu valla elaniku surma korral tema matuse korraldajale avalduse alusel ja surmatõendi esitamisel.
(3) Toetus määratakse hoolekandeteenistuse esildise alusel.
(4) Toetust makstakse riigi- ja valla eelarvest eraldatavatest vahenditest.
§ 21. Puudega inimese toetus
Toetus on ette nähtud raske ja sügava puudega isiku toimetuleku soodustamiseks ning seda võib maksta:
§ 22. Puudega lapse transporditoetus
Puudega lapse transporditoetust makstakse lapse kooli või koolieelsesse lasteasutusse sõiduks, kui ühistranspordi kasutamine ei ole tervisliku seisundi või puude tõttu võimalik.
§ 23. Raske ja sügava puudega lapse teenuste toetus
(1) Teenuste toetus on mõeldud raske ja sügava puudega lastele kuni selle kalendriaasta lõpuni kui laps saab 18-aastaseks.
(2) Riigieelarvest toetusfondi kaudu eraldatavaid vahendeid võib vallavalitsus kasutada raske ja sügava puudega laste ja nende peredega seotud toetavate sotsiaalteenuste osutamiseks.
(3) Toetuse vajadust hinnatakse igal lapsel eraldi ning makstakse vallavalitsuse korralduse alusel.
(1) Sünnitoetust saab taotleda lapsevanem tingimusel, et lapsevanemad on Rahvastikuregistri andmetel Kuusalu valla elanikud enne lapse sünni registreerimist ning vähemalt üks lapsevanematest on Rahvastikuregistri andmetel elanud Kuusalu vallas vähemalt 6 kuud enne lapse sündi.
(2) Toetus makstakse kahes võrdses osas: esimene osa toetusest makstakse kuni 3 kuud peale lapse sündi. Sünnitoetuse teine osa makstakse lapse 1 aastaseks saamise kuul, kui laps on jätkuvalt olnud aasta jooksul Rahvastikuregistri järgi Kuusalu valla elanik.
(3) Toetus määratakse haridusteenistuse poolt vastava esildisega.
Töövihikutoetus on ette nähtud kõigile Kuusalu valla õpilastele töövihikute hüvitamiseks Kuusalu valla elukohajärgsetes koolides.
(1) Sotsiaaltoetusi määratakse taotleja avalduse ja/või vastava teenistuse poolt koostatud esildise alusel. Avalduste ja esildiste vormid töötab välja hoolekandeteenistus ja kinnitab vallavalitsus.
(2) Sotsiaaltoetuse taotleja võib olla toetusele õigust omav isik või tema esindaja.
3) sissetulekust sõltuvate sotsiaaltoetuste taotlemisel andmed sissetulekute kohta;
4) kulutusi tõendavad dokumendid toetuse saamiseks. Arvesse võetakse avalduse esitamise kuupäevale eelnenud kolme kuu dokumendid.
(2) Vallavalitsusel on õigus andmeid kontrollida, hankida taotleja kohta lisainformatsiooni ning nõuda täiendavate andmete või dokumentide esitamist.
(3) Sissetulekute varjamise või teadvalt valeandmete esitamise korral katkestatakse avalduse menetlemine, valeandmete alusel määratud toetus tuleb tagasi maksta.
(1) Sissetulekute kindlaksmääramisel võetakse arvesse avalduse esitamisele eelnenud kolme kalendrikuu netosissetulekud.
(2) Perede sissetulekute hulka arvestatakse ka taotlejast eraldi elava pereliikme sissetulekud juhul, kui ta on taotlejaga või taotlejaga koos elava pereliikmega abielus või on perekonnaseaduse järgi kohustatud ülal pidama taotlejat või taotlejaga koos elava pereliikme alaealisi lapsi.
(3) Sissetulekute hulka ei arvestata ühekordseid riiklike ja valla õigusaktide alusel makstavaid sotsiaaltoetusi.
§ 30. Avalduste läbivaatamine ja otsustamine
(1) Avaldus esitatakse vallavalitsusele, kes vajadusel suunab materjalid arvamuse saamiseks vallavalitsuse sotsiaalkomisjonile (edaspidi: sotsiaalkomisjon).
(2) Sotsiaalkomisjon vaatab avalduste materjalid läbi ja teeb kaalutlusotsuse alusel vallavalitsusele ettepaneku avalduse rahuldamiseks või mitterahuldamiseks.
1) sotsiaalkomisjon leiab, et taotleja sissetulekud või tema ja ta pere omandis/ kasutuses olev vara tagab toimetulekuks piisavad vahendid;
2) taotleja ei esita hoolekandeteenistuse või haridusteenistuse poolt küsitud täiendavaid dokumente;
3) töövõimeline 18-aastane kuni vanaduspensioniealine isik, kes ei tööta ega õpi ja on rohkem kui ühel korral mõjuva põhjuseta keeldunud osalemast töötukassateenusel või vallavalitsuse korraldatavas iseseisvale toimetulekule suunatud sotsiaalteenusel;
6) taotlejal on avalduse (v.a matusetoetus) esitamise hetkel võlgnevus Kuusalu Vallavalitsuse või selle allasutuse ees;
7) vanem ei täida lapse ülalpidamiskohustust ja/või elatis on välja nõudmata.
(4) Avalduse esitajale teatatakse toetuse mittemääramise põhjus kirjalikult 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast.
(5) Vallavalitsusel on õigus erandina menetleda korras määratud tähtaegadest hiljem laekunud avaldusi ja määrata sotsiaaltoetusi korras määratlemata juhtudel.
(6) Vallavalitsus võib sotsiaalkomisjoni ettepanekul otsustada erandina toetuse maksmise isikule või perele, kelle sissetulekud ületavad kohaliku toimetulekupiiri, kuid toetus on hädavajalik iseseisva toimetuleku säilitamiseks ja hoidmaks ära abituse tekkimist.
(7) Mittemääramisel on taotlejal õigus esitada vallavalitsusele vaie või pöörduda seaduses sätestatud korras kaebusega halduskohtu poole.
Sotsiaaltoetus kantakse avaldusel märgitud arvelduskontole, makstakse sularahas või teenuse pakkujale.
Kuusalu Vallavolikogu 28.01.2015 määrus nr 1 „Sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise kord Kuusalu vallas“ tunnistatakse kehtetuks.


text:
UK pöördus Riigikohus leiab ANTI-SUIT ettekirjutuste
rahvusvahelise vahekohtu • vahekohtu Blog • UK pöördus Riigikohus leiab ANTI-SUIT ettekirjutuste
25/06/2013 kõrval William Kirtley
Ust-Kamenogorsk hüdroelektrijaama JSC v AES Ust-Kamenogorsk hüdroelektrijaama LLP [2013] UKSC 35
In otsuse Ust-Kamenogorsk hüdroelektrijaama JSC v AES Ust-Kamenogorsk hüdroelektrijaama LLP [2013] UKSC 35, andis alla 12 juuni 2013, Riigikohtu uurida, kas Inglise kohtud oli pädev ettekirjutus jätkamise või alustamist välismaa algatatud vastuolus vahekohtu kokkuleppega, isegi ilma tegeliku, ettepanek või ette vahekohtu.
AES Ust-Kamenogorsk hüdroelektrijaama LLP ("Logi") oli stipendiaadi ja üürnik 25 aastal antud kontsessiooni lepingu dateeritud 23 juuli 1997 sõlmitud Ust-Kamenogorsk hüdroelektrijaama JSC ("JSC") mis annab talle õiguse tegutseda energia tootmiseks hüdroelektrijaam Kasahstan. Soodustust kokkulepe sisaldas vahekohtuklauslit sätestatakse vahekohtu Londonis korral vaidlused.
sisse 2009, järgmised vaidlused poolte vahel, JSC vaidlustas AESUK on Kasahstani kohtud. AESUK väljastanud hiljem menetluses inglise Commercial Court väites tuvastada vahekohtu klausli kehtivad ja täitmisele pööratavad ja etteteatamata vahepealse anti-suit ettekirjutuse surnult JSC alates taotlemisele menetluses Kasahstan kohtud.
AESUK ei alustatud, ja ei olnud vähimatki kavatsust või soovivad alustada, tahes vahekohtumenetluses. Tema seisukoht oli, et JSC ei tohiks jätkata või vabalt jätkata kohtumenetlust vastu - see peaks tooma vahekohtu menetlus seoses, AESUK oleks kaitsta nende menetluste.
Aasta määrusega 16 aprill 2010, Burton J, istub High Court, antud AESUK sellise deklaratsiooni koos ettekirjutuse seoses hagi esitamise vastu JSC (https://bailii.org/ew/cases/EWHC/Comm/2010/772.html). Aasta määrusega 1 juuli 2011, apellatsioonikohus jättis JSC apellatsioon Burton J tellimuse (https://bailii.org/ew/cases/EWCA/Civ/2011/647.html).
JSC kaebas.
Riigikohtu otsuse
Riigikohus ühehäälselt apellatsioonkaebuse rahuldamata, hoidmine et Inglise kohtud oli pikaajaline ja hästi tunnustatud pädevus piirata välismaiste algatatud rikkudes vahekohtukokkuleppega, isegi kui ei vahekohtu oli olemas või kaemus, tingimusel, et välisriigi menetlus ei olnud piires Brüsseli / Lugano konventsioonide pärast otsuse West Tankers Inc v Allianz SpA (Varem RAS Riunione Adriatica di Sicurta SpA) (Front COMOR) (Juhtum 185/07) [2009] 1 AC 1138. Seal oli midagi vahekohtu seadus 1996 mis eemaldatakse see võimu kohtute.
Andes otsus Riigikohtu, Lord Mance märgitud:
• vahekohtukokkuleppega tekitab negatiivset kohustust ", mille mõlemad pooled on sõnaselgelt või vaikimisi luban hoiduda menetluse algatamiseks igal foorum va foorum täpsustatud vahekohtu kokkuleppe. See negatiivne lubadus menetlust mitte alustada teises foorumis on sama oluline kui positiivne kokkuleppele foorum.
• sätted vahekohtu seadus 1996 seotud määramise pädevuse küsimustes ei olnud kõikehõlmav, ja kohaldamine üksnes arbitraažiprotsessil olid jalgsi või kaemus.
• Seega, Vahekohtu seaduse 1996 ei mõjutanud, kas võib kohus esialgse õiguskaitse punktis 37 Kõrgemate Kohtute seaduse 1981 kus ei vahekohtu on jalgsi või kaemus.
• Üldine võimsus sätestatud lõik 37 Kõrgemate Kohtute seaduse 1981 tuleb kasutada tundlikult ja, eriti, nõuetekohaselt seoses kava ja tingimused vahekohtu seadus 1996 kui mõni vahekohtu oli jalgsi või ettepanek.
• Samuti oli avatud kohus punktis 37 Kõrgemate Kohtute seaduse 1981, kui ta õigeks peab, maksta ettekirjutuse ajutiselt, tulemuste selgumiseni praeguse või kavandatava vahekohtumenetluses, mitte lõplik alus.
seega, anti-suit ettekirjutuste jäävad lubatud, kui kohta väljastatud välismaise menetluse väljaspool ELi, isegi kui ei vahekohtu on alustatud.
Euroopa Liidu sees, nii palju mäletate alates West Tankers otsus, anti-suit ettekirjutuste on palju vähem tõenäoline, et õnnestub tänu West Tankers otsuse ja sellega seotud kohtupraktikat. jaoks kes vajavad kiire sulgege, West Tankers tulenes põrkasid Sitsiilia vahel prahitud laeva ja kai omanikuks prahtija. Prahtimisleping sätestatud vaidluste nimetatud vahekohtu Inglismaal, kuid prahtija algatas vastu laeva omanikud Sitsiilia kohtu. The Kohus otsustanud, et Inglise kohus ei anna anti-suit ettekirjutuse piirata Sitsiilia menetluse kasuks inglise vahekohtu, kuna see oleks vastuolus üldise põhimõttega, et iga USA kohtusse, vaidlus peab ise otsustada, kas ta on pädev vaidlust lahendada enne, kui see; ja see oleks vastuolus vastastikuse usalduse võlgu vahel liikmesriikide kohtute.
– William Kirtley, Lazareff Le Baarid
Filed Under: arbitraažleping, vahekohtu Teave, vahekohtu pädevus, arbitraažireeglitele, Valgevene vahekohtu, Belgia vahekohtu, Islandi vahekohtu, kohtualluvus, Kasahstani vahekohtu, London vahekohtu, Suurbritannia Vahekohtu, William Kirtley

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus kohus kohus Kohus kohus


Justiitsministri määruste muutmise määrus – Riigi Teataja
Justiitsministri määruste muutmise määrus
RT I, 05.06.2017, 1
Vastu võetud 31.05.2017 nr 13
Määrus kehtestatakse kohtute seaduse § 42 lõike 1, tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 336 lõigete 3 ja 6 ning § 592 lõike 1, äriseadustiku § 33 lõike 14, § 67 lõike 4 punkti 1, § 69 lõike 1 ja § 70 lõike 4, abieluvararegistri seaduse § 1 lõike 2, § 16 lõike 2, § 42 lõike 1, kinnistusraamatuseaduse § 1 lõike 2 ja lõike 3 punkti 1, § 38 lõike 4, § 74 lõike 7, § 75 lõike 5, § 761 lõike 3, § 771 lõike 4, § 7716 lõigete 2 ja 4, laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduse § 18 lõike 2 ja § 77 lõike 2 alusel.
§ 1. Justiitsministri 30.11.1998. a määruse nr 55 „Äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri elektrooniliste andmete väljastamise eest võetava tasu suuruse ja nende isikute loetelu, kellele väljastatakse äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri elektroonilisi andmeid tasuta, kinnitamine” muutmine
Justiitsministri 30.11.1998. a määruses nr 55 „Äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri elektrooniliste andmete väljastamise eest võetava tasu suuruse ja nende isikute loetelu, kellele väljastatakse äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri elektroonilisi andmeid tasuta” tehakse järgmised muudatused:
1) punkti 1 lõike 2 punkti 4 täiendatakse pärast sõna „notarile” sõnadega „ja Notarite Kojale”;
2) punkti 1 lõiget 2 täiendatakse punktidega 11–13 järgmises sõnastuses:
„11) metsaseaduse § 6 lõikes 3 nimetatud halduslepingu alusel sihtasutusele Erametsakeskus erametsanduse toetuste haldamise ülesannete täitmiseks;
13) lepingu alusel korruptsiooni ennetamise ülesandeid täitvale isikule.”;
3) punkti 1 lõige 42 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(42) Käesoleva punkti lõikes 41 nimetatud tasuta teenuste kasutamiseks tuleb sõlmida Registrite ja Infosüsteemide Keskusega päringusüsteemide kasutamise leping (edaspidi leping). Kui isik on Registrite ja Infosüsteemide Keskusega lepingu juba sõlminud, tuleb esitada avaldus tasuta teenuste avamiseks.”.
§ 2. Justiitsministri 22.01.2001. a määruse nr 8 „Kinnistusraamatu andmetöötluskeskus” muutmine
Justiitsministri 22.01.2001. a määruses nr 8 „Kinnistusraamatu andmetöötluskeskus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõiget 1 täiendatakse punktidega 8 ja 9 järgmises sõnastuses:
„8) metsaseaduse § 6 lõikes 3 nimetatud halduslepingu alusel sihtasutusele Erametsakeskus erametsanduse toetuste haldamise ülesannete täitmiseks;
9) kohalike omavalitsuste teenusportaali ja ruumilise planeeringu menetluste infosüsteemi volitatud töötlejale.”;
2) paragrahvi 6 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 61 lõike 4 esimest lauset täiendatakse pärast sõna „on” sõnadega „, sealhulgas XML-vormingus allalaetud andmete eest,”.
§ 3. Justiitsministri 28.12.2005. a määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” muutmine
Justiitsministri 28.12.2005. a määruses nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõike 1 punkti 3 täiendatakse pärast lauseosa „BDOC- (rahvusvaheline digitaalallkirja vorming),” lauseosaga „ASICE (BDOC allkirjavorming),”;
2) paragrahvi 10 lõike 1 punktidest 2–4 ja 7 jäetakse välja tekstiosa „, sealhulgas esitaja tuvastamisega internetipangas”;
4) paragrahvi 11 lõike 1 punktist 1 jäetakse välja tekstiosa „, filiaali”;
5) määrust täiendatakse §-ga 113 järgmises sõnastuses:
„§ 113. Panga teatist asendavad dokumendid
Osa- või aktsiakapitali sissemakse kohta esitatavaks panga teatiseks loetakse ka panga poolt digitaalselt allkirjastatud või digitaalse templiga varustatud konto väljavõte või maksekorraldus, kui konto väljavõttel või maksekorraldusel on kapitali sissemaksmist tõendav selgitus.”;
6) määrust täiendatakse §-ga 205 järgmises sõnastuses:
„§ 205. Dokumentide esitamine laevakinnistusraamatu infosüsteemi kaudu
Laevakinnistusraamatu kinnistamisavaldusi ning dokumente võib notar ja Veeteede Amet edastada laevakinnistusraamatu infosüsteemi kaudu oma seadusest tulenevate ülesannete ja tööülesannete täitmiseks.”;
7) määruse lisad 9, 10 ja 14 asendatakse käesoleva määruse lisadega 6, 7 ja 8 (lisatud).
§ 4. Justiitsministri 19.06.2009. a määruse nr 23 „Notariaadimäärustik” muutmine
Justiitsministri 19.06.2009. a määruses nr 23 „Notariaadimäärustik” tehakse järgmised muudatused:
1) määruse 41. peatüki 1. jao pealkirja ning § 361 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „Kinnistusraamatu” sõnaga „, laevakinnistusraamatu”;
2) määruse 41. peatüki 1. jagu täiendatakse §-ga 365 järgmises sõnastuses:
„§ 365. Lipudokumendi väljastamine
Lipudokumendi väljastamisele kohaldatakse justiitsministri 30. juuni 2010. a määruse nr 24 „Kohtu kinnistusosakonna kodukord” 5. peatüki 71. jagu.”.
§ 5. Justiitsministri 30.06.2010. a määruse nr 24 „Kohtu kinnistusosakonna kodukord” muutmine
Justiitsministri 30.06.2010. a määruses nr 24 „Kohtu kinnistusosakonna kodukord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 9 lõike 1 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) tagada tõhus töökorraldus posti teel saadetud dokumentide vastuvõtmisel ja tagastamisel, e-posti kontrollimisel ning e-kirjadele ja teabe saamise avaldustele vastamisel;”;
2) paragrahvi 11 lõike 1 punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
„7) tuvastab kinnistusraamatu veebilehe kaudu saabunud toimikuga tutvumise taotluse õigustatud huvi olemasolu ja koostab selle puudumise korral tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 59 alusel kinnistustoimikuga tutvumiseks loa andmiseks keeldumise määrusi;”;
3) paragrahvi 11 lõike 1 punkt 81 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 13 lõike 1 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) tuvastab kinnistusraamatu veebilehe kaudu saabunud toimikuga tutvumise taotluse õigustatud huvi olemasolu;”;
5) paragrahvi 13 lõike 1 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 13 lõike 1 punkt 10 sõnastatakse järgmiselt:
„10) võtab vastu ja registreerib posti ja e-posti teel saabunud kande-, kinnistamis- ja muid avaldusi ning dokumente;”;
7) paragrahvi 17 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Laevakinnistusraamatu infosüsteemi kasutaja on ka notar ja Veeteede Ameti teenistuja, kes kasutab oma seadusest tulenevate ülesannete või tööülesannete täitmiseks laevakinnistusraamatu infosüsteemi.”;
8) paragrahvi 21 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Teave kinnistusosakonna kontaktandmete, kinnistusosakonnas peetavate registrite ning riigilõivu tasumise ja tagastamise korra kohta avaldatakse Justiitsministeeriumi ja kohtute veebilehel.”;
9) paragrahvi 21 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
11) paragrahvi 25 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 25 lõikest 2 jäetakse välja tekstiosa „või riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuse töötaja, samuti notari või kohtutäituri poolt esitatud”;
13) paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Laevakinnistusraamatu kinnistamisavaldusi ja dokumente võib vastu võtta notar ja Veeteede Ameti teenistuja.”;
14) paragrahvi 26 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 26 lõikest 4 jäetakse välja tekstiosa „, samuti käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud juhul”;
16) paragrahvi 31 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduse § 461 lõikes 1 ja abieluvararegistri seaduse § 22 lõikes 7 nimetatud tõend peab sisaldama järgmisi andmeid:
4) dokumente vastuvõtnud teenistuja ametinimetus, nimi, allkiri ning vastuvõtmise kellaaeg, päev, kuu ja aasta.”;
17) paragrahvi 34 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Isikutele ja asutustele antakse telefoni ning e-posti teel teavet järgmistes küsimustes:
4) kinnistusraamatu, laevakinnistusraamatu, abieluvararegistri ning kinnistus-, laeva- ja registritoimikuga tutvumise võimalused ja kord;
8) kinnistusosakonna ametlik e-posti aadress ja e-posti aadress, kuhu tuleb saata digitaalselt allkirjastatud kinnistamis- ja kandeavaldused ning nende lisadokumendid.”;
18) paragrahv 39 tunnistatakse kehtetuks;
19) paragrahvid 62–65 tunnistatakse kehtetuks;
20) paragrahvi 66 lõiked 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
21) paragrahv 68 tunnistatakse kehtetuks;
22) paragrahvid 70 ja 71 tunnistatakse kehtetuks;
23) paragrahvi 741 täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Laevakinnistusraamatu andmetega saab tutvuda notaribüroos, Veeteede Ametis või vastava veebilehe kaudu.”;
24) määruse 2. peatüki 3. jagu tunnistatakse kehtetuks;
25) paragrahvi 187 lõike 1 teist lauset täiendatakse pärast sõna „teel” sõnadega „vaid isikule, kelle kinnistusregistriossa kantud õigust kanne kahjustaks”;
26) paragrahvi 190 lõikes 6 asendatakse sõna „kinnistusosakonnas” sõnadega „notaribüroos või Veeteede Ametis”;
27) paragrahvi 1901 lõikes 2 asendatakse sõna „kinnistusosakonnale” sõnadega „lipudokumendi väljastajale”;
28) paragrahvi 1901 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kui lipudokument on hävinud, kadunud või kasutamiskõlbmatu, väljastatakse laeva omanikule pärast riigilõivu tasumist korduv lipudokument. Korduva lipudokumendi taotlemisel peab laevaomanik lipudokumendi väljastajale tõendama selle hävimist või kadumist või tagastama varem väljastatud lipudokumendi, mis kriipsutatakse kahe punase diagonaaljoonega läbi, skaneeritakse ja säilitatakse laevatoimikus digitaalsel kujul. Tagastatud lipudokument hävitatakse arhiiviseaduses sätestatud korras.”;
29) paragrahvi 1901 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Lipudokumendi väljastamisel märgitakse infosüsteemi dokumendi number, väljastamise aeg ja saaja nimi.”;
30) paragrahvi 1902 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Lipudokument trükitakse võltsimisvastaste turvaelementidega paberile. Infosüsteem annab lipudokumendile unikaalse dokumendi numbri.”;
31) paragrahvi 1902 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Lipudokumendi tekst trükitakse ühepoolselt. Mitmeleheline dokument köidetakse nööriga ja köide kinnitatakse reljeefpitseriga. Dokumendi peab pitseerima viisil, mis muudab pitseri ilma nähtavate jälgedeta eemaldamise võimatuks. Köidetud dokumendi lehed peavad olema nummerdatud ja dokumendi lehtede arvu kinnitab lipudokumendi väljastaja allkirjaga.”;
32) paragrahvi 1903 lõikes 1 asendatakse sõna „kinnistusosakond” sõnadega „notar või Veeteede Amet”;
33) paragrahvi 1904 lõikes 1 asendatakse sõna „kinnistusosakonnale” sõnadega „notarile või Veeteede Ametile”;
34) paragrahvi 1904 lõikes 2 asendatakse sõnad „võidakse teda trahvida, võib kohtunikuabi” sõnadega „võib kinnistusosakond teda trahvida, võib notar või Veeteede Amet”;
35) paragrahvi 1904 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Keelatud on väljastada laevakinnistusraamatust kustutamise tõendit, kui pärast registriosa sulgemist selgub, et registriosa suleti ilma õigusliku aluseta.”;
36) paragrahvi 192 lõiked 4 ja 5 tunnistatakse kehtetuks;
37) määruse lisad 1–4 asendatakse käesoleva määruse lisadega 1–4 (lisatud).
§ 6. Justiitsministri 19.12.2012. a määruse nr 60 „Kohtu registriosakonna kodukord” muutmine
Justiitsministri 19.12.2012. a määruses nr 60 „Kohtu registriosakonna kodukord” tehakse järgmised muudatused:
„1) tagada tõhus töökorraldus posti ja e-posti teel saadetud dokumentide vastuvõtmisel ning tagastamisel;”;
2) paragrahvi 11 punkt 8 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 11 punkt 10 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 13 lõike 1 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 13 lõike 1 punkt 12 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvid 21 ja 22 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 23 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 23. Isikutele antav teave”;
8) paragrahvi 23 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Teave registriosakonnas peetavate registrite, registriosakonna ametliku e-posti aadressi ja telefoninumbri ning riigilõivu tasumise korra kohta on leitav Justiitsministeeriumi ja kohtute veebilehelt.”;
9) paragrahvi 23 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvi 23 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Registriosakonna teenistuja annab isikutele telefoni ja e-posti teel teavet järgmistes küsimustes:”;
11) paragrahvi 23 lõike 3 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) dokumentide vastuvõtmise ja tagastamise kord;”;
12) paragrahvi 23 lõike 3 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahvi 24 lõikes 1 asendatakse sõna „registriosakonnas” sõnadega „asjaajamises registriosakonnaga”;
14) paragrahvi 25 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 26 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
16) paragrahvi 27 lõikes 1 asendatakse sõna „esitatud” sõnadega „posti teel saadetud”;
17) paragrahvi 27 lõike 21 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Nõuetekohaselt skaneeritud paberdokumendid tagastatakse esitaja soovil lihtpostiga esitaja aadressil.”;
18) paragrahv 28 tunnistatakse kehtetuks;
19) paragrahvi 34 lõike 11 punktist 1 jäetakse välja lauseosa „selle isiku nimi ja isikukood, kellele dokumendid registriosakonnas tagastati, või”;
20) paragrahvi 34 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
„(12) Lõikes 1 nimetamata juhtudel tagastatakse paberdokumendid nende esitajale vaid siis, kui dokumentide esitaja on selleks kirjalikult soovi avaldanud. Paberdokumendid tagastatakse lihtpostiga esitaja aadressil. Dokumendid, mille tagastamist ei nõuta, hävitatakse ühe kuu möödudes nende esitamisest arvates.”;
21) paragrahv 35 tunnistatakse kehtetuks;
22) paragrahv 37 tunnistatakse kehtetuks;
23) paragrahvi 40 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Posti teel saabunud määruskaebus ja vastuväide digiteeritakse. Postitamise kuupäeva tuvastamiseks digiteeritakse ka ümbrik.”;
24) paragrahvi 43 lõikes 1 asendatakse sõna „Paberil” sõnadega „Posti teel saabunud”;
25) paragrahvi 44 lõike 3 esimesest lausest jäetakse välja sõnad „või antakse talle allkirja vastu üle registriosakonnas”;
26) paragrahvi 61 lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Igaüks võib veebilehe ariregister.rik.ee vahendusel või notaribüroos tutvuda registrikaardi, hooneühistu liikmete nimekirja ning avaliku- ja äritoimikuga.
(2) Registritoimikuga võivad osakonna vahendusel e-posti teel tutvuda pädev riigiasutus, muu hulgas kohus menetluses, kohtutäitur, pankrotihaldur ja ajutine pankrotihaldur. Notaribüroos võib registritoimikuga tutvuda isik, kellel on notar selleks tuvastanud õigustatud huvi. Tutvumisest keeldumisele kohaldatakse notariaadiseaduse § 41.”;
27) paragrahvi 61 lõiked 3–5 tunnistatakse kehtetuks;
28) paragrahvid 62–65 tunnistatakse kehtetuks;
29) paragrahvi 68 lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Igaüks võib notaribüroost tellida registrikaardi, hooneühistu liikmete nimekirja ning äri- ja avaliku toimiku dokumentide ärakirju ja väljatrükke.
(2) Registritoimiku ärakirja või väljatrüki võib tellida pädev riigiasutus, muu hulgas kohus menetluses, kohtutäitur, pankrotihaldur, ajutine pankrotihaldur ja isik, kellel on notar selleks tuvastanud õigustatud huvi. Väljastamisest keeldumisele kohaldatakse notariaadiseaduse § 41.”;
30) paragrahvi 68 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
31) paragrahvi 68 lõiked 5–10 tunnistatakse kehtetuks;
32) paragrahv 69 tunnistatakse kehtetuks;
33) paragrahvi 72 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Igaüks võib tellida notarilt tõendi selle kohta, et teatud kannet registris ei ole või et teatud kannet ei ole muudetud.”;
34) paragrahvi 72 lõiked 2–5 tunnistatakse kehtetuks;
35) paragrahvid 73 ja 74 tunnistatakse kehtetuks;
36) paragrahv 79 tunnistatakse kehtetuks;
37) paragrahvi 94 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
„31) usaldusfondi osade registripidaja või aktsiaseltsifondi aktsiaraamatu pidaja ärinimi, registrikood ja aadress;”;
38) paragrahvi 96 lõiget 1 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
„31) usaldusfondi täisosaniku ärinimi, registrikood ja asukoht;”;
39) paragrahvi 98 punkti 2 täiendatakse pärast sõna „investeerimisfond” tekstiosaga „, aktsiaseltsifond”;
40) paragrahvi 98 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
„21) usaldusühingu alaliik: usaldusfond;”;
41) paragrahvi 100 täiendatakse punktidega 61–63 järgmises sõnastuses:
„61) märge selle kohta, et aktsiaseltsifond on investeerimisfondide seaduse kohaselt asutatud fond, mille aktsiakapitali suurus vastab fondi vara puhasväärtuse suurusele;
63) fondivalitseja ärinimi, registrikood ja aadress;”;
42) määruse 5. peatükki täiendatakse 12. jaoga järgmises sõnastuses:
Keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamine
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud teabe saamisel välismaa äriühingu registrist, võib registripidaja välismaa äriühingu filiaali osas teha järelepärimisi äriseadustiku § 61 alusel.”;
43) paragrahvi 225 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
44) paragrahvi 245 lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Elu- või asukoha aadressina sisestatakse elu- või asukohaks oleva aadressiobjekti aadressiandmete süsteemi infosüsteemis registreeritud koha-aadress (hoone ja hooneosa number, liikluspinna või väikekoha nimi, maaüksuse nimi, asula, selle olemasolu korral linnaosa nimi, kohaliku omavalitsuse üksuse ja maakonna nimi) ning postiindeks.
(2) Aadressiandmete süsteemi infosüsteemi koha-aadressi andmete puudumisest teavitab äriregistri infosüsteem vastavat kohalikku omavalitsust.”;
45) paragrahvi 245 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
46) paragrahvi 261 esimesest lausest jäetakse välja sõna „paberil,”;
47) määruse lisa 5 asendatakse käesoleva määruse lisaga 5 (lisatud).
(2) Määruse § 2 punkt 3 jõustub 1. septembril 2017. aastal.
(3) Määruse § 5 ning § 6 punktid 1–36, 43 ja 46 jõustuvad 1. juulil 2017. aastal.
(4) Määruse § 6 punkt 42 jõustub 8. juunil 2017. aastal.
Lisa 6 Avaldus laevakinnistusraamatusse kande tegemiseks
Lisa 7 Avaldus laevakinnistusraamatu kandeavalduse muutmiseks, tagasivõtmiseks või lisadokumentide esitamiseks
Lisa 8 Volikiri laevakinnistusraamatusse kande tegemiseks