Järvakandi valla jäätmehoolduseeskirja kehtestamine – Riigi Teataja
Järvakandi valla jäätmehoolduseeskirja kehtestamine - sisukord
§ 8 Pakendite ja pakendijäätmete kogumise nõuded
§ 9 Elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete ja vanade autorehvide kogumine
§ 12 Jäätmete kõrvaldamise nõuded
6 Olmejäätmete kompostimine
§ 13 Olmejäätmete kompostimise nõuded
§ 20 Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmekäitlus
§ 21 Olmejäätmete käitlemise nõuded
§ 22 Taaskasutatavad klaasijäätmed, vanapaber, papp ja kartong
§ 23 Bioloogilised jäätmed
§ 24 Teravad ja torkivad jäätmed
§ 25 Nakkusohtlikud jäätmed.
§ 26 Ravimijäätmed
§ 27 Elavhõbedajäätmed
§ 28 Kasutatud elavhõbedalambid
§ 29 Kemikaalide jäätmed
§ 30 Vananenud ja/või kasutatud akud ja patareid
§ 31 Kasutusest kõrvaldatud ilmuti, kinniti ja filmid
§ 32 Tehnilised nõuded tervishoiu- ja veterinaarasutuse jäätmehoidlatele
§ 33 Jäätmehoolduseeskirja rikkumine
§ 34 Väärtegude menetlejad
§ 37 Eeskirja rakendamine
§ 38 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
RT IV, 06.10.2012, 16
Vastu võetud 30.04.2008 nr 8
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 22 lõike 1 punktide 365 ja 366 ja jäätmeseaduse paragrahvi 66 lõike 4 ja paragrahvi 71 lõike 1 ja 2 ning pakendiseaduse paragrahvi 15 lõike 1 alusel.
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestatakse eesmärgiga rakendada Järvakandi vallas jäätmeseadus e ja pakendiseadus e ning nende rakendusaktide nõudeid, säilitada puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete koguseid ning soodustada jäätmete taaskasutamist.
(2) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile füüsilistele ning juriidilistele isikutele, kes elavad, viibivad või tegutsevad Järvakandi valla haldusterritooriumil.
(3) Jäätmete eraldi kogumine toimub vastavalt jäätmealastele õigusaktidele ja käesolevale eeskirjale.
(1) Eeskirjas on kasutatud mõisteid alljärgnevas tähenduses (tähestikulises järjestuses):
2) biolagunevad jäätmed on anaeroobselt või aeroobselt lagunevad jäätmed, nagu toidujäätmed, paber ja papp;
3) ehitus- ja lammutusjäätmed on ehitus- ja lammutustegevuse ning ehitiste renoveerimise käigus tekkivad jäätmed;
4) ehitusjäätmete valdaja on ehitise omanik, kui tema ja ehitusettevõtja või kinnisvaraarendaja vaheline leping ei näe ette teisiti, või muu isik, kelle valduses on jäätmed;
5) jäätmed on mis tahes jäätmeseaduse paragrahvis 2 loetletud jäätmekategooriasse kuuluv vallasasi, mille valdaja on ära visanud, kavatseb seda teha või on kohustatud seda tegema;
7) jäätmejaam on üldkasutatav spetsiaalselt rajatud tehniliselt varustatud jäätmekäitluskoht (detailplaneeringu ja projekti alusel), kuhu on paigutatud taaskasutatavate jäätmete kogumiseks kogumismahutid (s.h ohtlike jäätmete kogumiseks);
8) jäätmekäitleja on juriidiline või füüsiline isik, kes kogub, veab, taaskasutab ja kõrvaldab jäätmeid majandus- või kutsetegevusena ja omab selleks tegevuseks jäätmeluba või on registreeritud Raplamaa keskkonnateenistuses;
9) jäätmekäitlus on jäätmete kogumine, vedamine, taaskasutamine ja kõrvaldamine;
10) jäätmekäitluskoht on tehniliselt varustatud ehitis jäätmete kogumiseks, taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks;
11) jäätmekäitlusleping on jäätmevaldaja, kui tellija ja jäätmekäitlusettevõtja, kui töövõtja vahel sõlmitav leping, millega töövõtja võtab endale kohustuse jäätmete osaliseks või täielikuks käitlemiseks ning millega töövõtja muutub pärast tellija poolt jäätmete üleandmist jäätmevaldajaks, kui leping ei näe ette teisiti;
12) jäätmete kokkukandepunkt on kogumise koht, kus on sorteeritud kogumismahutid eriliigiliste taaskasutatavate jäätmete paigutamiseks;
14) jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või seaduse alusel asutatud muu asutus, kelle valduses on jäätmed;
15) jäätmevedaja on jäätmekäitlusettevõte, kes omab selleks tegevuseks jäätmeluba või on registreeritud Raplamaa keskkonnateenistuses;
16) jäätmete kogumine on jäätmete kokkukorjamine, sortimine ja segukoostamine nende edasise veo või tekkekohas taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil;
17) jäätmete kogumismahuti on standardne jäätmete kogumiseks kasutatav mahuti, mida saab jäätmeveovahendiga tühjendada;
18) jäätmete kõrvaldamine on nende keskkonda viimiseks või selle ettevalmistamiseks tehtav toiming;
19) jäätmete ladestamine on jäätmete kõrvaldamistoiming, kus jäätmed viiakse keskkonda, paigutades need maa alla või maa peale;
20) jäätmete taaskasutamine on jäätmekäitlustoiming, millega jäätmed või neis sisalduv aine või materjal võetakse kasutusse toodete valmistamisel, töö tegemisel või energia tootmisel, või seda ettevalmistav tegevus;
21) jäätmete töötlemine on nende mehaaniline, termiline, keemiline ja bioloogiline mõjutamine, kaasa arvatud sortimine ja pakendamine. Jäätmete töötlemiseks ei loeta nende kokkupressimist jäätmete mahu vähendamiseks;
22) jäätmenõustamine on jäätmehooldust toetav tegevus, kus sihtgruppidele antakse nõu, teavet ja selgitusi selleks, et kasvaks üldine jäätmehoolduse tase, mille eesmärk on vältida või vähendada jäätmeteket;
23) kaevis on looduslikust olekust eemaldatud mis tahes kivimi või setendi tahke osis
24) komposter on orgaaniliste jäätmete lagundamiseks kasutatav anum;
25) kompostimine on biolagunevate jäätmete looduslik biokeemiline lagundamine mikroorganismide toimel maapinnal või kompostimisnõus (kompostris);
26) korraldatud jäätmevedu on olmejäätmete kogumine ja vedamine määratud piirkonnast määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse kohaliku omavalitsuse organi korraldatud konkursi korras valitud jäätmevedaja poolt;
27) loomsed jäätmed on loomade korjused ja inimtarbeks sobimatud loomsed saadused. Loomsete jäätmete hulka ei loeta loomade väljaheiteid;
28) mahukad ehitusjäätmed on suuregabariidilised ja raskemad ehitus- ja lammutustöödel tekkinud jäätmed (vannid, pliidid, raudbetoon- ja betoondetailid, palgid, metall- ja puittalad jne).
29) ohtlikud jäätmed on jäätmed, mis vähemalt ühe jäätmeseadus e paragrahvis 8 nimetatud kahjuliku toime tõttu võivad olla ohtlikud tervisele, varale või keskkonnale;
30) olmejäätmed on kodumajapidamisjäätmed ning kaubanduses, teeninduses või mujal tekkinud oma koostise ja omaduste poolest samalaadsed jäätmed;
(2) pakend on mis tahes materjalist valmistatud toode, mida kasutatakse kauba, toormest kuni valmiskaubani, hoidmiseks, kaitsmiseks, käsitsemiseks, kättetoimetamiseks ja esitlemiseks kogu tsükli vältel tootjast tarbijani. Pakendiks loetakse ka samal eesmärgil kasutatavaid ühekorratooteid;
1) pakendiettevõtja on isik, kes majandus- või kutsetegevuse raames pakendab kaupa, veab sisse või müüb pakendatud kaupa;
2) probleemtooted on patareid ja akud, PCB-sid sisaldavad seadmed, mootorsõidukid ja nende osad, elektri- ja elektroonikaseadmed ja nende osad;
3) püsijäätmed on tavajäätmed, milles ei toimu olulisi füüsikalisi, keemilisi ega bioloogilisi muutusi. Püsijäätmed ei lahustu, põle ega reageeri muul viisil füüsikaliselt või keemiliselt, nad ei ole biolagundatavad ega mõjuta ebasoodsalt muid nendega kokkupuutesse sattuvaid aineid viisil, mis põhjustaks keskkonna saastumist või kahju inimese tervisele. Püsijäätmete leostuvus veekeskkonnas, ohtlike ainete sisaldus ning nõrgvee ökotoksilisus ei põhjusta täiendavat keskkonnakoormust, seda eriti põhja- ja pinnavee kvaliteedinõudeid silmas pidades;
4) segaolmejäätmed on olmejäätmed, millest on liigiti kogumise läbi eraldatud suurem osa taaskasutatavaid jäätmeid ja ohtlike jäätmeid;
5) suurjäätmed on jäätmed, mida nende kaalu või mahu tõttu ei ole võimalik paigutada mahutisse, nagu mööbliesemed, vaibad, madratsid, kardinapuud, aknaraamid, kraanikausid jms. Suurjäätmetena ei käsitleta ehitus- ja lammutusjäätmeid, autovrakke või nende osi, sh vanarehve ning elektri- ja elektroonikaseadmeid või nende jäätmeid, sh pesumasinaid, telereid, külmkappe, elektripliite jm tootjavastutusega hõlmatud jäätmeid;
6) taaskasutatavadjäätmed on jäätmed, mida saab kasutada toorainena toodete valmistamiseks, töö tegemiseks või energia tootmiseks (näiteks vanapaber ja kartong, metalli-jäätmed, pakendijäätmed, puidujäätmed);
7) taaskasutusorganisatsioon on pakendiettevõtjate poolt pakendi ja pakendijäätmete kogumise ja taaskasutuse korraldamise eesmärgil loodud keskkonnaministeeriumi poolt akrediteeritud mittetulundusühing;
8) tavajäätmed on kõik jäätmed, mis ei kuulu ohtlike jäätmete hulka;
9) territooriumi haldaja on kinnisasja omanik, hoonestusõigust omav isik ning ehitise kui vallasasja omanik.
(1) Jäätmehoolduse arendamist korraldab Järvakandi Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) vastavalt oma pädevusele.
2) kontrollib jäätmete käitlemist;
3) korraldab valla haljasaladel tekkivate aia- ja pargijäätmete kogumist ja multšimist;
4) teostab kontrolli valla territooriumi prahistamise üle ja korraldab prahistatud alade korrastamist;
5) kontrollib jäätmekäitluslepingute olemasolu ja jäätmekäitlustoiminguid elamumaa sihtotstarbega kinnistutel;
6) kontrollib jäätmekäitlustoiminguid turgudel, kioskites, müügipaviljonides ja tänavakaubanduses;
7) kooskõlastab taaskasutusorganisatsioonidega avalike jäätmemahutite paigutuse.
(3) Kontrollib jäätmekäitluslepingute olemasolu ja jäätmekäitlustoiminguid elamumaa sihtots-tarbega kinnistutel.
(4) Peab jäätmevaldajate registrit.
(1) Jäätmete nõuetekohase käitlemise eest erinevatel etappidel korraldab ja vastutab jäätmevaldaja. Kui jäätmevaldajat pole võimalik kindlaks teha või ta ei täida jäätmete nõuetekohase käitlemise kohustust, korraldab jäätmete kogumist ja vedu kinnistu omanik. Kinnistu korrashoiu eest vastutab kinnistu omanik, kui jäätmekäitlusleping ei näe ette teisiti.
(2) Jäätmevaldaja on kohustatud käitlema tema valduses olevaid jäätmeid vastavalt kehtestatud nõuetele ja andma need käitlemiseks üle selleks õigust omavale isikule
(3) Iga tegevuse juures tuleb püüda jäätmeteket vältida või vähendada. Tekkinud jäätmeid tuleb taaskasutada, kui see on tehnoloogiliselt võimalik ja ei ole muude käitlusmoodustega võrreldes ülemäära kulukas.
(5) Jäätmeid tuleb koguda liigiti, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses.
(6) Taaskasutuskõlbmatud jäätmed tuleb üle anda läheduse põhimõtet arvestades ladestamiseks jäätmeluba omavasse prügilasse. (Lisa 1)
(7) Jäätmekäitlust kinnisasjal korraldab territooriumi haldaja
(8) Jäätmed tuleb paigutada nende tekkekohas liikide kaupa oma kinnistu või üldkasutuses olevasse vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud mahutisse või selleks määratud kohta. Jäätmete jätmine mahutite lähedusse neid mahutisse paigutamata ei ole lubatud (v.a. jäätmekäitleja loal).
(9) Jäätmete hoidmisel tuleb tagada jäätmete ja mahutite säilivus ning hoiukoha korrasolek, võimalus jäätmete hilisemaks töötlemiseks või taaskasutamiseks.
(2) Jäätmevaldaja on kohustatud järgima vallavalitsuse esitatud nõudeid jäätmete segunemise vältimiseks nende tekkekohas ja jäätmete liigiti kogumiseks selleks ettenähtud mahutitesse, jäätmete kokkukandepunktidesse või piirkondadesse ehitatud jäätmejaamadesse.
1) käitlema tema valduses olevaid jäätmeid vastavalt eeskirjaga ja teiste õigusaktidega kehtestatud nõuetele, andma need käitlemiseks üle selleks õigust omavale isikule või viima jäätmejaama ;
3) jäätmeid liigiti koguma või andma need üle jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale eeskirjaga määratud korras;
4) sõlmima kas ise või volitatud esindaja vahendusel jäätmeluba omava jäätmekäitlejaga jäätmekäitluslepingu või vedama ise neile kuuluvad või nende valduses oleval territooriumil tekkivad jäätmed jäätmekäitluskohta või taaskasutama neid vastavalt jäätmeseadus e nõuetele;
5) säilitama 5 aasta jooksul dokumendid, mis tõendavad jäätmete nõuetekohast kogumist või üleandmist ning esitama need dokumendid või jäätmekäitluslepingu vallavalitsuse ametniku nõudel kontrollimiseks;
6) omama või rentima piisavas koguses jäätmemahuteid või kasutama jäätmekäitluslepingu alusel ühismahuteid, mahutid ja kogumiskohad peavad vastama eeskirja nõuetele;
7) paigutama jäätmemahuteid krundile või kinnistule, kus jäätmed on tekkinud, välja arvatud juhul, kui jäätmed paigutatakse lepingu alusel kasutatavasse ühismahutisse; jäätmemahutid peavad paiknema naaberkinnistust vähemalt 3m kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti;
8) hoidma mahuteid tervena ja puhtana ning neid regulaarselt pesema. Mahutite korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmevaldaja kui jäätmekäitlusleping ei sätesta teisiti;
9) võimalusel vähendama tekkivate jäätmete hulka ning käitlema jäätmeid või andma need üle eeskirjaga määratud korras.
(4) Territooriumide haldajad, kinnisvarahalduse ja ‑hoolduse ettevõtted ja juriidilisest isikust jäätmevaldajad on kohustatud teavitama oma hallatavate hoonete elanikke või oma ettevõtete töötajaid vallas toimivast jäätmehooldussüsteemist ning eeskirja nõuetest.
1) taaskasutatavaid paberi-papi ja pakendijäätmeid;
(4) Liiva, tuhka ja pühkmeid võib väikestes koguses paigutada mahutitesse ja vedada prügilasse, kui need vastavad jäätmekäitleja kehtestatud tingimustele ja kui tuhk on jahtunud.
(6) Eraldikogutavad kompostitavad biolagunevad jäätmed tuleb paigutada kompostrisse paberi- või mõnest muust biolagunevast materjalist kottidesse pakitult. Biolagunevate jäätmete mahutisse ei tohi visata kilekotte või muid kompostimiseks kõlbmatuid jäätmeid.
(1) Elamumaa sihtotstarbega kinnistutel, kui kinnistul on 20 või enam korterit (ridaelamutes, korterelamutes jne) tuleb alates 01. 01. 2010. a taaskasutatavate jäätmete kogumiseks paigaldada eraldi mahutid:
1) paberile ja papile;
2) kompostitavatele biolagunevatele (aia- ja haljastus-) jäätmetele,.
(2) Pakendijäätmeid tuleb koguda vastavalt eeskirja paragrahvile 8.
(3) Kompostitavate biolagunevate jäätmete liigiti kogumise kohustust elanikele ei rakendata vähemalt 10 korteriga elamu puhul juhul, kui sellel kinnistul tekkivad kompostitavad biolagunevad jäätmed kompostitakse nõuetekohaselt samal kinnistul
(4) Mitteelamumaa sihtotstarbega kinnistutel tuleb koguda eraldi paberit ja pappi, immutamata puitu ning kompostitavaid biolagunevaid jäätmeid, kui neid jäätmeliike tekib kinnistul eraldivõetuna üle 25kg nädalas. Paberiks käesoleva eeskirjapunkti tähenduses ei loeta dokumente, mis tuleb hävitada vastavalt isikuandmete kaitse seadus ele ja arhiiviseadus ele.
(5) Võimaluse korral ja kui see osutub otstarbekaks, tuleb käesoleva paragrahvi lõigetes1, 2 ja 3 nimetatud jäätmeliike koguda eraldi ka väiksema korterite arvuga ja väiksema jäätmetekkega kinnistutel. Seejuures on eraldi kogutud biolagunevad jäätmed soovitatav väikeelamute puhul kompostida oma kinnistul vastavalt eeskirja paragrahvile13.
(6) Taaskasutatavaid jäätmeid tohib panna ainult selleks ettenähtud mahutitesse. Liigiti kogutud jäätmeid ei tohi nende kogumise ja veo erinevatel etappidel teiste jäätmeliikidega ühte kallata.
§ 8. Pakendite ja pakendijäätmete kogumise nõuded
(1) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja asetada tühjalt selleks ettenähtud mahutitesse, jäätmete kokkukandepunktidesse või viia jäätmejaama. Üleantavad pakendid peavad vastama pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni kehtestatud nõuetele.
(2) Pakendite ja pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise korraldavad pakendiettevõtjad või nende volitusel taaskasutusorganisatsioon koostöös jäätmevaldajaga.
(4) Pakendi, millele on kehtestatud tagatisraha, vastuvõtmine peab olema korraldatud vahetult müügikohas või selle teenindusmaa piires. Tagatisrahaga pakendit ei pea tagasi võtma tagatisrahaga pakendisse pakendatud kaupa müüv isik, kui müügikoha suurus on alla 20m2.
(6) Tarbija paremaks teenindamiseks korraldab vald koostöös taaskasutusorganisatsioonidega pakendite ja pakendijäätmete, väljaarvatud tagatisrahaga pakendid, vastuvõtupunkti vähemalt valla keskuses. Vastuvõtupunktides peavad olema eraldi mahutid vähemalt klaas-, plast-, metallpakend ja joogikartong. Nende asukohad ja paigaldamistingimused sätestatakse vastava lepinguga.
(7) Pakendijäätmete veo vastuvõtupunktist käitluskohta korraldab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon ise. Kui pakendiettevõtja ei ole ühinenud t aaskasutusorganisatsiooniga , peab ta vedama kogutud pakendijäätmed käitluskohta ise või selles piirkonnas jäätmeveoluba omava ettevõtja veoteenust.
§ 9. Elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete ja vanade autorehvide kogumine
(1) Elektri- ja elektroonikaseadmed sh külmkapid, elektripliidid, pesumasinad ja telerid või neist tekkinud jäätmed, tuleb üle anda elektri- või elektroonikaseadmete jäätmete kogumispunktidesse või uue toote ostmisel kauplusse kooskõlas jäätmeseadus e paragrahviga 23 , viima jäätmejaama ehk jäätmete kokkukandepunkti (Lisa 1). Jäätmeseadus e paragrahvi 23 mõistes elektri- ja elektroonikaseadmete tootja on kohustatud korraldama tema valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud toodetest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise.
(2) Vanad autorehvid tuleb üle anda vanarehvide kogumispunktidesse või jäätmejaama (Lisa 1) või uue rehvi ostmisel kauplusse või rehviettevõttesse kooskõlas jäätmeseadus e paragrahviga 23. Jäätmeseadus e paragrahvi 23 mõistes rehvide tootja on kohustatud korraldama tema valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud rehvidest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise.
(7) Koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (näiteks kasutuskõlbmatuks muutunud patareid, akumulaatorid, õlid, õlifiltrid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbedalambid ja –kraadiklaasid, säästupirnid jne) tuleb viia ohtlike jäätmete avalikesse kogumispunktidesse. Avalik kogumispunkt Järvakandis asub Energia tänaval ja seal võetakse ohtlikke jäätmeid vastu ainult elanikelt.
(8) Ettevõtjad peavad oma ohtlikud jäätmed üle andma mõnele jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlejale(Lisa 1).
(1) Jäätmeveo jäätmekäitluskohtadesse korraldab jäätmevaldaja. Kõik Järvakandi valla territooriumil asuvad jäätmevaldajad on kohustatud sõlmima hiljemalt 1. 07. 2008 jäätmeveolepingu jäätmeluba omava ja Raplamaa Keskkonnateenistuses registreeritud jäätmekäitlus-ettevõttega (Lisa 1). Lepingu puudumisel esitab jäätmevaldaja vallavalitsuse nõudmisel kirjaliku selgituse oma jäätmete käitlemise kohta.
(2) Segunenud olmejäätmete mahuteid peab tühjendama sagedusega, mis väldib mahutite ületäitumist, haisu ja kahjurite teket ning ümbruskonna reostust, kuid üldjuhul mitte harvemini, kui üks kord kuu jooksul. Juhul, kui kuni kahe korteriga väikeelamutes on korraldatud oma biolagunevate jäätmete kompostimine vastavalt eeskirja paragrahvile 13 ning mahutitesse ei panda toidujäätmeid, on mahuteid lubatud tühjendada vastava põhjendatud avalduse alusel (Lisa 3) harvem kui kord kuus tingimusel, et oleks välditud nende ületäitumine, haisu ja kahjurite teke ning ümbruskonna reostus.
(3) Biolagunevate köögi- ja sööklajäätmete kogumismahuteid tuleb tühjendada vähemalt kord nädalas või tihedamini.
(4) Liigitikogutud taaskasutatavate jäätmete, väljaarvatud kompostitavad biolagunevad jäätmed, mahuteid tuleb tühjendada vastavalt vajadusele, vältides nende ületäitumist.
(5) Jäätmed tuleb vedada jäätmeloas märgitud jäätmekäitluskohta. Kui territooriumi haldaja veab ise oma jäätmeid, tuleb need vedada nõuetekohasesse jäätmekäitluskohta.
(6) Jäätmete vedu elurajoonidest ei tohi häirida öörahu, kogumismahutite tühjendamine ja jäätmetevedu elamupiirkonnas on keelatud ajavahemikus kell 23.00 – 06.00.
(8) Kui kinnistul või krundil tekkinud jäätmeid ei saa nende kuju või muude omaduste tõttu vedada koos teiste jäätmetega, korraldab nende veo käitluskohta jäätmete valdaja, kinnisvarahalduse või ‑hoolduse ettevõte või territooriumi haldaja.
(9) Jäätmeid peab vedama kinnises veovahendis, pakitult või muul asjakohasel viisil nõnda, et jäätmed, sealhulgas nendest imbuvad vedelikud ja nõrgvesi , ei satuks laadimise ega vedamise ajal keskkonda.
(10) Juhul kui kinnistu valdaja viib ise oma jäätmed prügilasse, peab ta jäätmete vedamisel järgima kõiki õigusaktides ja käesoleva eeskirjaga sätestatud nõudeid ning tal peab olema prügila valdaja poolt väljaantud kviitung jäätmete üleandmise kohta, milles on näidatud üleantud-vastuvõetud jäätmete koodid, nimetused ja kogused.
§ 12. Jäätmete kõrvaldamise nõuded
(1) Tekkivad ladestatavad tavajäätmed kõrvaldatakse läheduspõhimõtet järgides nõuetekohases vastavat jäätmeluba omava- või ehitusjäätmete käitluskohas(Lisa 1).
(3) Jäätmete põletamine on lubatud ainult selleks jäätmeluba või ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavas ettevõttes.
(4) Jäätmete põletamine väljaspool selleks ettenähtud kohti on keelatud. Küttekolletes võib loata põletada ainult immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata paberit ja pappi.
(5) Okste ja prahi põletamine on lubatud jäätmevaldaja kinnistu piires ajavahemikul 1.10 - 1.05 tuulevaikse ilmaga naabreid mittehäirival viisil ja tule tegemise koht peab paiknema vähemalt 15m kaugusel mistahes ehitisest või põlevmaterjali lahtisest hoiukohast ja vähemalt 30m kaugusel metsast.
(6) Välikaminas võib oksi ja risu põletada aastaringselt. Okste, risu ja leheprahi põletamine väljaspool oma kinnistu piire on keelatud.
(7) Kulu põletamine on lubatud kevadel kahe nädala jooksul pärast lume sulamist vallavalitsuse ja Päästeteenistuse vastava päästeosakonnaga kooskõlastatult.
(8) Jaanitule tegemise koht ja kasutatav põletusmaterjal tuleb eelnevalt kooskõlastada Päästeteenistuse vastava päästeosakonnaga.
6. jagu Olmejäätmete kompostimine
§ 13. Olmejäätmete kompostimise nõuded
(1) Eraldi kogutud kompostitavad biolagunevad jäätmed tuleb vedada kompostimiseks vastava loaga jäätmekäitluskohta(Lisa 1).
(2) Eramutes tekkivaid toidujäätmeid võib kompostida selleks ettenähtud kinnistes kahjurite eest kaitstud kompostrites või lahtistes kompostiaunades oma kinnistu piirides. Lubatud on üksnes biolagunevate jäätmete kompostimine. Väljaspool oma kinnistut, väljaarvatud jäätmeloaga jäätmekäitluskohad, on biolagunevate jäätmete kompostimine lubatud ainult vallavalitsuse kirjalikul nõusolekul ja tingimustel.
(5) Kompostimisnõud ja -aunad peavad paiknema naaberkinnistust vähemalt 3m kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(7) Valla haljasaladel tekkivaid aia- ja pargijäätmeid (taimed, rohi, lehed, oksad jne) ei ole lubatud ladestada prügilasse. Need tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja multšida või anda kompostimiseks jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(8) Kogumiskaevude setted ja reovesi tuleb vedada vastavat teenust osutava ettevõtte poolt reovee vastuvõte sõlme.
(9) Reoveepuhasti jääkmuda tuleb komposteerida selleks rajatud komposteerimisväljakul või anda üle selleks rajatud kohta.
(11) Juriidilised isikud võivad orgaanilisi jäätmeid kompostida kompostrites või vallavalitsusega kooskõlastatud tingimustel ja kirjalikul loal selleks ettevalmistatud väljakutel.
(12) Toidujäätmeid tohib aastaringselt kompostida ainult soojustatud kompostrites.
(13) Biolagunevate jäätmete komposteerimisel tuleb tagada, et toimuksid aeroobsed lagunemisprotsessid. Korrastamata, roiskuva, haisva, taimehaigusi levitava, keskkonnale ja inimese tervisele ohtliku ja mittesobivasse kohta rajatud komposteerimiskoha peab likvideerima selle omanik.
(14) Alates 1.01.2010 tuleb korterelamutes koguda eraldi biolagunevaid köögijäätmeid, mis ei tohi sisaldada vedelaid jäätmeid. Biolagunevad köögijäätmed tuleb paigutada spetsiaalsesse kogumismahutisse paberi- või mõnest muust biolagunevast materjalist kottidesse pakitult. Biolagunevate jäätmete mahutisse ei tohi visata kilekotte või muid kompostimiseks kõlbmatuid jäätmeid. Määrdumise vältimiseks tuleb biolagunevate jäätmete mahutit katta seestpoolt paberi- või mõnest muust biolagunevast materjalist kotiga või regulaarselt pesta.
(15) Biolagunevate köögijäätmete lahtiselt kogumine ja kogumismahutisse lahtiselt kallamine on keelatud. Mahutisse tohib paigutada vaid biolagunevasse kotti pakendatud köögijäätmeid.
(1) Jäätmemahutid peavad olema korras. Need peavad olema terved, kuuma veega pestavad ning ei tohi põhjustada terviseohtu ega keskkonnareostust.
(2) Kogumismahuti puhtuse ja õige kasutamise eest vastutab jäätmevaldaja kui jäätmekäitlusleping ei sätesta teisiti. Kogumismahutite tehnilise korrashoiu tagab mahutite omanik, mahuti nõuetekohase paigutuse ja ümbruse korrashoiu tagab mahuti valdaja.
1) 60, 80, 100, 120, 140, 240, 360, 370, 600 või 800 liitriseid kaanega ning haaratavaid plastmassist või metallist kogumismahuteid, mida on võimalik tõstemehhanismiga tühjendada jäätmeid kokkupressivasse jäätmeveomasinasse;
2) kaanega varustatud 1,5m3, 2,5m3 ja 4,5m3 metallist kogumismahuteid, mida on võimalik mehhaanilisel teel tühjendada jäätmeid kokkupressivatesse jäätmeveokitesse või toimetada käitluskohta;
4) kompaktoreid.
(4) Kinnistutel võib kokkuleppel jäätmekäitlejaga kasutada ka teistsuguseid mahuteid, mis ei põhjusta ohtu keskkonnale ning vastavad käesoleva eeskirja nõuetele.
(5) Erinevate jäätmeliikide kogumiseks tuleb soovitatavalt kasutada erinevat värvi jäätmemahuteid:
1) hall, must, roheline– segunenud olmejäätmed;
2) pruun– biolagunevad jäätmed;
3) sinine, kollane, roheline– paberi-papi ja pakendijäätmed;
4) punane– ohtlikud jäätmed.
(8) Jäätmemahuti tuleb paigutada krundile või kinnistule, kus jäätmed on tekkinud, välja arvatud juhul, kui jäätmed paigutatakse lepingu alusel kasutatavasse ühismahutisse. Ühismahuti asukoht tuleb kooskõlastada territooriumi valdaja ja vallavalitsusega.
(1) Jäätmete kogumismahuti ei tohi olla paigutatud sõidu- või kõnniteele ega häirida muul viisil liikluskorraldust. Rajatud piirded, kaitsed ja alused ei tohi takistada kogumismahuti tühjendamist. Mahutite lukustamise korral peab jäätmevaldaja kindlustama nende avamise tühjenduspäeval.
(2) Suuremad kui 800-liitrised mahutid paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, millele on tagatud jäätmeveoki vahetu juurdepääs mahuti tühjendusküljelt.
(3) Kogumismahutid peavad paiknema naaberkinnistul paiknevast eluhoonest vähemalt 3 meetri kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(6) Ligipääsuteed mahutitele peavad olema piisava kandevõimega ja tasased. Need peavad võimaldama mahutite hõlpsat teisaldamist käsitsi. Ligipääsuteed peavad olema vähemalt 3,5m laiad ja vaba kõrgus tee kohal peab olema vähemalt 4,5m. Need peavad olema puhastatud lumest ja jääst, nende kalle ei tohi ületada 1:10.
(7) Mahutite paiknemiskohtade ja juurdesõiduteede korrashoiu eest territooriumil vastutab territooriumi haldaja.
(8) Üldkasutatavatesse kohtadesse (pargid, parklad, ühissõidukite peatused jm) paigutab kogumismahutid vallavalitsus või territooriumi haldaja. Kaupluste, söögikohtade, asutuste sissekäikude ja müügipaviljonide juures peab nende lahtioleku ajal olema kogumismahuti (prügiurn), mille õigeaegse tühjendamise ja korrashoiu eest vastutab haldaja. Avalike ürituste paigad varustab kogumismahutitega ürituse korraldaja, kes vastutab ürituse käigus tekkinud jäätmete nõuetekohase käitlemise eest.
(2) Käesolevas peatükis sätestatu kohaldub juhul, kui ehitamise käigus tekib jäätmeid üle 1m3 päevas või üle 10m3 kogu ehitusperioodi kestel. Muudel juhtudel tuleb ehitusjäätmete käitlemisel lähtuda 1. peatüki nõuetest.
(3) Ehitus ja lammutustööd on lubatud ainult vallavalitsusega kooskõlastatud ehitus- ja lammutustööde projekti alusel.
4) jäätmekäitlejad, kellele tekkivad jäätmed kavatsetakse üle anda.
(5) Ehitus- ja lammutustööde lõpetamisel koostatavas aktis tuleb esitada aruanne jäätmetekke ja –käitluse kohta.
(6) Ehitusjäätmeid vedav isik peab olema registreeritud Raplamaa keskkonnateenistuses.
(7) Tekkinud ehitusjäätmed taaskasutatakse või kõrvaldatakse läheduse põhimõtet järgides mõnes vastavat jäätmeluba omavas ehitusjäätmete käitlusettevõttes.
(8) Ehitusjäätmeid ei tohi anda vedamiseks, kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks üle isikule, kellel puudub vastav jäätmeluba või kes ei ole ehitusjäätmete vedajana registreeritud. Ohtlike ehitusjäätmete üleandmisel peab lisaks jäätmeloale kontrollima ka ohtlike jäätmete käitluslitsentsi olemasolu.
(3) Ehitise omanik on eeskirja tähenduses ehitise kui vallasasja omanik, kinnistu omanik, hoonestusõiguse või mõne muu piiratud asjaõiguse alusel kinnistu kasutaja või isik, kellele on välja antud ehitusluba .
6) kooskõlastama vallavalitsusega jäätmemahutite paigutamise tänavatele, sõidu- või kõnniteedele, parkidesse, haljasaladele ning parklatesse;
7) tagama, et kinnistul või krundil oleksid eraldi märgistatud konteinerid olmejäätmete ja ohtlike jäätmete kogumiseks;
(3) Liikidesse sorditud jäätmed tuleb koguda eraldi mahutitesse, taaskasutada või anda taaskasutamiseks üle vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale. Ehitusjäätmed, mida ei saa materjalina või tootena taaskasutada, kõrvaldatakse läheduse põhimõtet järgides jäätmeloaga jäätmekäitluskohtades või vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele8 . Mahutid peavad olema tähistatud vastavalt kogutavatele jäätmeliikidele.
(4) Mahukad ehitusjäätmed, mida oma kaalu või mahu tõttu pole võimalik paigutada mahutisse ja mida ei anta koheselt üle jäätmekäitlejale, paigutatakse krundi piires selleks eraldatud territooriumile nende hilisemaks transportimiseks jäätmekäitluskohta.
(5) Saastumata pinnase ja sortimisel ülejäänud mineraalsete püsijäätmete segu kõrvaldamine väljaspool ametlikke ladestuspaiku nende taaskasutamise eesmärgil (ka territooriumi planeerimiseks) on lubatud ainult kehtivate nõuete kohaselt vormistatud ehitusprojekti ja ehitusloa alusel territooriumi haldaja ja vallavalitsusega kooskõlastatult.
(6) Ehitamisel maapõues tehtavate tööde käigus tekkinud kaevist võib väljaspool kinnisasja kasutada kooskõlastatult Raplamaa keskkonnateenistusega. Kaevise kasutamiseks väljaspool kinnisasja tuleb Raplamaa keskkonnateenitusele esitatavale taotlusele lisada väljavõte vallaga kooskõlastatud projektist või olemasoleva plaanimaterjali alusel koostatud ning kasutamise asukohajärgse vallavalitsusega kooskõlastatud heakorraplaanist.
(7) Betoonijäätmete, asfaldi, puidu ning eelsorteeritud ehituskivide ja telliste ladestamine prügilasse on keelatud. Samuti on keelatud nende materjalide kasutamine pinnatäiteks. Tõrva sisaldav asfalt tuleb käidelda ohtliku ehitusjäätmena.
(8) Kasvupinnas tuleb koorida eraldi ja kasutada samal ehitusel haljastamiseks. Ülejääva kasvupinnase kasutamine tuleb kooskõlastada ehituse asukohajärgse vallavalitsusega või anda üle käitlemiseks vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale.
(1) Ohtlikud ehitusjäätmed on ehitamisel tekkivad jäätmed, mis oma ohtlike omaduste tõttu võivad põhjustada kahju tervisele ja keskkonnale ning nõuavad erimenetlust nende käsitlemisel. Ohtlike ehitusjäätmete hulka kuuluvad:
1) asbesti sisaldavad jäätmed– eterniit, asbesttsementplaadid, asbesttsementtorud, isolatsioonmaterjalid jne;
(2) Pinnas loetakse saastunuks, kui see sisaldab ohtlikke aineid üle keskkonnaministri määruses „ Pinnases ja põhjavees ohtlike ainete sisalduse piirnormid “ kehtestatud normid.
(3) Ohtlikud ehitusjäätmed, väljaarvatud saastunud pinnas, tuleb koguda liikide kaupa eraldi mahutitesse, vastavalt keskkonnaministri määruses „Asbesti sisaldavate jäätmete käitlusnõuded1“
kehtestatud korrale. Ohtlike ehitusjäätmete konteinerisse ei tohi kallata vedelaid ohtlikke jäätmeid nagu värvid, lakid, lahustid, liimid jne.
(4) Ohtlike ehitusjäätmete kogumiseks kasutatavad mahutid peavad olema lukustatavad või valve all.
(5) Asbestitööde tegemisel tuleb juhinduda Vabariigi Valitsuse määrusest „ Asbestitöödele esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded “.
(7) Ohtlikud ehitusjäätmed, sh ehitusjäätmed, mis sisaldavad ohtlikke jäätmeid ja saastunud pinnas, tuleb selleks kehtestatud korras üle anda ettevõtjale, kellele on väljastatud jäätmeluba vastavate ohtlike jäätmete käitlemiseks.
§ 20. Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmekäitlus
(1) Käesolevas peatükis sätestatud kord on kohustuslik kõikidele tervishoiu-, hooldus- ja veterinaarasutustele ning nende laboratooriumitele, kus inimeste ja loomade tervishoiul või sellega seonduvatel uuringutel tekivad jäätmed.
§ 21. Olmejäätmete käitlemise nõuded
§ 22. Taaskasutatavad klaasijäätmed, vanapaber, papp ja kartong
(2) Klaasijäätmed tuleb paigutada vastavalt klaasi koguva jäätmekäitleja nõuetele eraldi mahutitesse. Mahutid peavad olema kaanega suletavad ja valmistatud raskesti läbitorgatavast materjalist. Täitunud mahutid tuleb jäätmete tekkekohast viia suletuina jäätmehoidlasse. Kogutud klaas antakse sealt üle klaasikogumisettevõttele.
(3) Vanapaber tuleb sortida tekkekohas. Kogumiseks võib kasutada paberi pakkekasti. Vanapaber viiakse tekkekohast jäätmehoidlasse ning antakse seal üle vastavale jäätmekäitlusettevõttele. Vajadusel võib majapidamis- ja kontoripaberi koguda eraldi.
(4) Diskreetne vanapaber, mis sisaldab patsiendi isikut puudutavaid andmeid, samuti teisi isikuid ja tervishoiuasutuse tööd puudutavaid andmeid, tuleb hoida kõrvalistele isikutele mittekättesaadavas kohas (lukustatud ruumis, kapis jne) ning purustada tervishoiuasutuses või saata lukustatud mahutis purustamiseks vastavasse jäätmekäitlusettevõttesse.
(6) Taaskasutatav papp ja kartong kui puhtad papp-pakendid, mis ei sisalda ümbertöötlemist segavaid aineid (kile, plastmass) tuleb suruda vajaduse korral tekkekohas kokku või lahti lõigata ja viia jäätmehoidlasse. Jäätmehoidlast antakse need üle vastavale jäätmekäitlejale.
§ 23. Bioloogilised jäätmed
(1) Bioloogilised jäätmed ( vananenud verekotid verega, verekomponendid, vereülekande-süsteemid, verine või niiske sidumismaterjal, aspiratsiooni torud, kateetrid jt patsiendi kehavedelikega kokkupuutunud meditsiinitarbed) tuleb pakkida tekkekohas punasesse jäätmekotti, millel on markeering “Bioloogilised jäätmed”. Vajadusel võib kasutada ka muud pakendit, millel on punane silt “Bioloogilised jäätmed”. Jäätmekoti kaal ei tohi ületada 15kg. Jäätmekotid varustatakse sildiga, millel on märgitud jäätmetekitaja (tervishoiuasutus, osakond) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda.
(2) Jäätmed viiakse tekkekohast pakituna iga päev jäätmehoidlasse, kus neid hoitakse teistest jäätmetest eraldi, võimaluse korral omaette ruumis, ning antakse üle vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale.
§ 24. Teravad ja torkivad jäätmed
(1) Teravad ja torkivad jäätmed (nõelad, skalpelliterad, ampullikillud, kasutatud katseklaasid, tilkinfusioonivoolikute teravad osad, ühekordsed süstlad jms.) tuleb asetada raskesti läbitorgatavast materjalist valmistatud suletavasse kanistrisse, millel on punane markeering “Teravad ja torkivad jäätmed”. Pakendi kaal ei tohi ületada 15kg. Pakendile tuleb märkida jäätmete tekitaja (tervishoiuasutus, osakond) ja pakkimiskuupäev.
(2) Kanistreid teravate ja torkivate jäätmetega tuleb hoida jäätmehoidlas eraldi lukustatavas ruumis, kus need pakitakse punasesse jäätmekotti, millel on markeering “Teravad ja torkivad jäätmed”. Vajadusel võib jäätmekanistrid asetada mõnda teisse pakendisse, millel on punane silt “Teravad ja torkivad jäätmed”.
(4) Jäätmekotid või teised jäätmepakendid suletakse ning antakse üle koos bioloogiliste jäätmetega vastavat luba omavale jäätmekäitlejale.
§ 25. Nakkusohtlikud jäätmed.
(1) Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu s loetletud nakkusohtlikud jäätmed, mis on märgitud jäätmenimistus üldkoodi 18 all tärniga, tuleb pakkida kollasesse jäätmekotti, millel on markeering “Nakkusohtlikud jäätmed”. Pakendile märgitakse jäätmete tekitaja (tervishoiuasutus, osakond) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda.
(2) Nakkusohtlikke jäätmeid ei tohi hoiustada jäätmete tekkekohas. Need tuleb viia iga päev jäätmehoidlasse selleks ettenähtud omaette lukustatavasse ruumi ning asetada teise kollasesse jäätmekotti, millel on markeering “Nakkusohtlikud jäätmed”. Pakendi kaal ei tohi ületada 15kg.
(5) Eriolukorras, nt epideemia piirkondades, tuleb toimida vastavalt Sotsiaalministeeriumi ja Tervisekaitseinspektsiooni korraldusele.
§ 26. Ravimijäätmed
(1) . Ravimijäätmed (v.a jäätmenimistus koodiga 180109 nimetatud) pakitakse plastikkotti või ‑purki, mis omakorda pakitakse lukustatavatesse kastidesse. Kastidele märgitakse asutuse nimi ja markeeritakse sildiga “Ravimijäätmed”.
(2) Tsütostaatikumid pakitakse eraldi ja tähistatakse märkega “Tsütostaatravimijäätmed”.
(3) Pakitud ravimijäätmed kogutakse, asetatakse lukustatavatesse kastidesse ning antakse üle vastavat luba omavale jäätmekäitlejale. Pakendile märgitakse ravimijäätmed tekitanud tervishoiuasutus.
§ 27. Elavhõbedajäätmed
(1) Elavhõbedajäätmed (purunenud või vanadest kraadiklaasid, vererõhuaparaadid ning mõned elavhõbedat sisaldavad reagendid, ka amalgaami jäätmed) tuleb hoida üksteisest eraldi. Need pakitakse plastikpurki või klaaspurki, mis on korgiga tihedalt suletud.
(2) Metallilise elavhõbeda (nt purunenud kraadiklaasist) aurustumise vältimiseks tuleb see paigutada veega anumasse, nii et vesi katab elavhõbeda.
(4) Pakendeid elavhõbedajäätmetega tuleb hoida kuni üleandmiseni väljaspool osakonda jäätmehoidlas, kust need saadetakse edasi vastavat luba omavale jäätmekäitlejale.
§ 28. Kasutatud elavhõbedalambid
(1) Kasutatud elavhõbedalambid (elavhõbedat sisaldavad halogeen- ja luminofoorlambid ning lambid valgustitest) tuleb panna kaanega suletavasse kasti või originaalpakendisse, nii et lambid ei puruneks. Pakendile märgitakse jäätmed tekitanud tervishoiuasutus.
(2) Kasutatud elavhõbedalampe hoitakse jäätmehoidlas selleks ettenähtud pakendites ning antakse üle vastavat luba omavale jäätmekäitlejale.
(3) Lampidega ühte pakendisse ei tohi panna teisi jäätmeid.
§ 29. Kemikaalide jäätmed
(1) Kemikaalide jäätmed (ohtlike kemikaalide jäägid) tuleb koguda suletud mittepurunevasse vastava märgistusega anumasse, mis ei reageeri kemikaaliga. Kasutada tuleb kemikaali originaalpakendit, millel on vastavad märgistused.
(2) Pakendile tuleb lisada märge “Kemikaalide jäätmed” ja jäätmed tekitanud tervishoiuasutuse nimi.
(4) Kemikaalide jäätmed tuleb anda üle käitlemiseks vastavat luba omavale jäätmekäitlejale.
§ 30. Vananenud ja/või kasutatud akud ja patareid
Vananenud ja/või kasutatud akud ja patareid tuleb viia jäätmehoidlasse ning panna sobivasse kogumisvahendisse. Sealt tuleb need anda üle (koos akuvedelikuga) vastavat luba omavale jäätmekäitlejale.
§ 31. Kasutusest kõrvaldatud ilmuti, kinniti ja filmid
(1) Kasutusest kõrvaldatud kinniti ja ilmuti tuleb valada jäätmekanistrisse ning hoida ohtlike jäätmetena jäätmehoidlas. Pakendile tuleb märkida jäätmete nimetus ja tekitaja (tervishoiuasutus, osakond). Kinniti, ilmuti ja filmid antakse üle vastavat luba omavale jäätmekäitlejale.
§ 32 Naftasaadusi sisaldavad jäätmed
(3) Naftasaadusi sisaldavad jäätmed (seadmete hooldusel tekkinud õlide ja määrdeainete jäätmed) tuleb koguda nende tekkekohas sobivatesse mahutitesse. Täitumisel viiakse mahutid jäätmehoidlasse ning säilitatakse ohtlike jäätmetena.
(2 Naftasaadusi sisaldavad jäätmed tuleb anda üle vastavat luba omavale jäätmekäitlejale.
§ 32. Tehnilised nõuded tervishoiu- ja veterinaarasutuse jäätmehoidlatele
§ 33. Jäätmehoolduseeskirja rikkumine
Käesoleva eeskirja sätete rikkujat karistatakse vastavalt Jäätmeseaduse 12. peatükile.
§ 34. Väärtegude menetlejad
Jäätmehoolduseeskirja rikkumisega toimepandud väärteo kohtuvälised menetlejad on jäätmeseadus e paragrahvi 127 lõikes 2 ja pakendiseaduse paragrahvi 33 lõikes 2 nimetatud isikud.
(1) Ebaseaduslikult keskkonda viidud jäätmed kõrvaldab ja nendest põhjustatud keskkonna-reostuse likvideerimise korraldab jäätmete ebaseaduslikult keskkonda viija (edaspidi saastaja) oma kulul vallavalitsuse ettekirjutuse alusel.
(4) Kui saastunud kinnisasja omanik ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kohustust või kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab jäätmete ja neist põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omaniku kulul vallavalitsus asendustäitmise ja sunniraha seaduse s sätestatud korras.
Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostab vallavalitsus vastavalt eeskirja paragrahvis 3 antud pädevusele.
§ 37. Eeskirja rakendamine
(1) Paragrahvi 13 lõikes 14 sätestatud kompostitavate biolagunevate jäätmete eraldikogumise kohustus rakendub alates 1.01.2010.a
(2) Paragrahvi 11 lõikes 1 sätestatud jäätmeveolepingu sõlmimise kohustus rakendub alates 1.06.2008.a
§ 38. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks Järvakandi Vallavolikogu 28.10.2004 määrus nr 13 “Järvakandi valla jäätmehoolduseeskirja kinnitamine”.
Määrus jõustub 1. juunil 2008.


Ajutised püügikitsendused Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel 2019. aastal – Riigi Teataja
Ajutised püügikitsendused Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel 2019. aastal
Ajutised püügikitsendused Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel 2019. aastal - sisukord
§ 1 Püük nakkepüünistega
§ 3 Püük kurnpüünistega
RT I, 09.08.2019, 17
Vastu võetud 28.12.2018 nr 55
RT I, 29.12.2018, 21
08.08.2019 RT I, 09.08.2019, 16 12.08.2019
Määrus kehtestatakse kalapüügiseaduse § 11 lõigete 2 ja 5 ning Vabariigi Valitsuse 16. juuni 2016. aasta määruse nr 65 „Kalapüügieeskiri” § 44 lõike 4 punktide 1, 3 ja 4 alusel.
§ 1. Püük nakkepüünistega
(1) Alates 1. märtsist kuni 4. maini on lubatud kasutada kaldavõrke jääalusel püügil Lämmijärvel ja Nina külast (58º36,59'N, 27º12,15'E) lõuna poole jääval Peipsi järve osal kaldast arvates kolme kilomeetri laiusel veealal.
(2) Keelatud on kalapüük avaveevõrguga 1. septembrist 14. septembrini.
(2) Nina külast (58º36,59'N, 27º12,15'E) põhja poole jääval Peipsi järve osal on kaldast kaugemal kui 10 km kuni 31. detsembrini lubatud kasutada lõkspüüniseid, mille juht- ja kariaia silmasuurus on suurem kui 86 mm ning kere, kaasa arvatud kalakoti silmasuurus suurem kui 76 mm ning mõrralina rakenduskoefitsent on 1/2 või enam.
[RT I, 09.08.2019, 16 - jõust. 12.08.2019]
§ 3. Püük kurnpüünistega
(3) Silmasuurus peab pöörinooda päras, vähemalt 5 m ulatuses pära lõpuosast, olema vähemalt 34 mm ja tiibades vähemalt 42 mm.
(4) Silmasuurus peab põhjanooda päras, vähemalt 5 m ulatuses pära lõpuosast, olema vähemalt 42 mm ja tiibades vähemalt 34 mm.
(5) Püügireisil, kus kasutatakse kurnpüüniseid, on keelatud kasutada teisi püügivahendeid.
Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel on 15. septembrist kuni kalapüügiseaduse § 49 lõigetes 1 ja 2 sätestatud juhul ja korras ahvenapüügi peatamise või muude ahvena ja koha püüki reguleerivate õigusaktide kehtestamiseni keelatud püüda koha, mille pikkus ninamiku tipust (suu suletud) kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni on väiksem kui 35 cm või pikkus ninamiku tipust (suu suletud) kuni sabauime lõpuni on väiksem kui 40 cm.
Keelatud on siiapüük.


Polyurea Coating Systems tarnijad ja tootjad Aasia - Hiina tehas - Huisins
PS500 Series Spray Polyurea 1, toote tutvustus PS500 Spray polyurea seeria on 100% kuivaine, kahekomponendiline, kiire ja kõrge jõudlusega kohapealne pihustusvormimise materjal. Toote A komponeeritud kõvenduseks on isotsüanaadisisene eelpolümeer, B komponent on amino-otsaga polüeeter, ...
PS500 seeria pihusti polüurea
1 toote tutvustus
PS500 Spray polyurea seeria on 100% tahke aine, kahekomponentne, kiire ja kõrge jõudlusega kohapealne pihustusvormimise materjal. Toote A komponeeritud kõvenemine on isotsüanaatpreparaat, B-komponent on amino-terminaatoriga polüeeter, polüeeter-polüool, ahela pikendaja ja pigment, millel on eelised kõrge tugevuse, hea jõudluse ja kiire konstruktsiooniga.
PS500 toodete seeria kõrge elastsuse katmiseks, millel on kõrge paisumisaja pikenemine, tavaliselt kasutatakse mittemetallist substraati, näiteks: veekindel betoon, vahtmaterjali kaitse. Nende hulgas on PS500a kui põhitüüp, toote toimivus vastavalt GB / T23446-2009, mida kasutatakse betoonpindade hüdroisolatsiooniks; PS500b on PS500a baasil etüleeni modifitseerimisega, kattekihiga on teatud tihedus ja ühtlus, antioksüdandi võimsus tugevam, seda saab pikaajaliselt kasutada temperatuuril 120 ℃; see on PS500a uuendatud versioon; PS500c on PS500b-s, mis põhineb fluori-räni modifitseeritud, selle korrosioonikindlus ja kõrge temperatuuri vastupidavus on oluliselt paranenud, suurepärase happelise leeliselise toimimise, pikaajalise kasutamise temperatuuril 150 ℃, mis sobib elektrijaama desulfurization suitsugaaside korrosiooni. PS500d tootmine, kasutades spetsiaalset polüeetri- ja ketipidurit ning teisi uusi materjali, millel on kõrge vastupidavus ja väsimuskindlus, rohkem laevade, ujuva palli ja muude avamererajatiste jaoks.
Katusekaitse, reoveepuhasti, parkla, töökoda, spordiplats, spordiväljak, tunnel, purilauad, teravilja ladu ja muud betoonpindade kaitsevarjud.
PS500-seeria põhitüüp vastab standardile GB / T234465-2009 ja seda kasutatakse betooni, puidu ja vahtmaterjalide veekindla kaitse tagamiseks.
Keemiatööstuse reoveepuhasti, õnnetusjuhtumite bassein, linnaheitvee tiik, metallist katus, istutuskate, keemiatööstuse põrand ja muud raskeveokite korrosioonivastased ained, samuti kõik SPE-120a rakendused.
Etüleeni modifitseerimine viiakse läbi PS500a alusel. See on uuendatud versioon PS500 ja selle omadused on paranenud. Selle oksüdatsiooniresistentsus ja vananemise vastupanu on oluliselt paranenud.
Erijuhtumid, nagu jõujaama väävlitustav suitsutoru, keemiatehase reoveepuhasti, õnnetuste bassein ja muud erilised sündmused
PS500b põhjal on fluorosilikooni modifitseerimine PS500b täiendatud versioon. Selle korrosioonikindlus ja kõrge temperatuuri vastupidavus on oluliselt paranenud ning sellel on suurepärane happelise ja leelisega vastupidavus.
Vendi, kõrrelaadi, ujuvpuksi, päästepaadi ja muude merevetikate nahk
PS500d on kasutanud uusi materjale, nagu näiteks spetsiaalne polüeeter ja kettide pikendaja tootmises, millel on kõrge vastupidavus ja väsimuskindlus.
Vahtmaterjali kaitse Euroopa komponendi, filmi- ja televisiooniprogrammide, maastikultuuride ja nii edasi
Selle kõvadus ja jõudlus on spetsiaalselt ette nähtud vahu kasutamiseks


text:
 Suhtlemiskord, sunniraha määramine lapsega suhtlemise võimaldamiseks Claudius Õigusbüroo
Kohtulahendi täitmisel võivad vastanduda vanemate, s.o kohustatud isiku ja sissenõudja õigused ning huvid. Lapsega suhtlemise asjades lisanduvad neile lapse õigused ja huvid, mis ei pruugi kattuda kummagi vanema omadega. Täitemenetluses sunniraha määramine võib vahetult puudutada kohustatud isiku omandipõhiõigust (põhiseaduses sätestatud (lühend PS) § 32), kuid võib kaudselt mõjutada ka perekonnaelu põhiõigust (PS § 27 lg 1). Teisalt võib lapsega suhtlemise asjades kohtulahendi täitmata jätmine ja selleks sunnivahendite puudumine või kohaldamata jätmine negatiivselt mõjutada lapsest eraldi elava vanema (sissenõudja) perekonnaelu põhiõigust. Sõltumata kohustatud isiku ja sissenõudja õigustest mõjutavad lapsega suhtlemise asjades nii täitemenetlus kui ka sunniraha määramine lapse enda põhiõigust perekonnaelu puutumatusele.
Riigikohtu lahendi nr 3-2-1-4-13 (Tartu, 17. detsember 2013. a) põhjal
Täitemenetlusliku sunniraha eesmärgiks on motiveerida kohustatud isikut kohtuotsusega kindlaks määratud kohustust täitma. Sunniraha võib kohustatud isikule määrata siis, kui isik oma kohustust ei täida ja kuni ta seda ei täida. Sunniraha määramisele peab eelnema hoiatus selle kohta, et kui isik ei täida kohustust vabatahtlikult hoiatuses märgitud kuupäevaks, määratakse talle sunniraha, samuti sunniraha võimalik suurus summana. Sunniraha on lubatud rakendada, kui adressaadile on tehtud teatavaks otsus, mis kehtib, ning seda ei ole hoiatuses märgitud tähtaja jooksul täidetud. Sunniraha võib isikule määrata korduvalt, kuid üksnes kuni kohustuse täitmiseni. Sunniraha ei rakendata, kui sunniraha rakendamise alused on ära langenud. Sunniraha eesmärk on mõjutada adressaati tegema kohtulahendiga kindlaks määratud asendamatut toimingut – lõpetama lapsega suhtlemise takistamise. Selliste täitemenetluste puhul puuduvad täituril muud efektiivsed vahendid kohustatud isiku mõjutamiseks, erinevalt varaliste nõuete täitmisest, mille puhul on võimalik nt võlgniku konto arestida ja tema vara müüa.
Täitemenetluses sunniraha määrates ei lahenda kohtutäitur vaidlust lapse vanemate (sissenõudja ja kohustatud isiku) vahel. Vanemate vaidluse lapsega suhtlemise üle lahendab lapse huvidest lähtudes tsiviilasja läbivaatav kohus, arvestades kõiki asjaolusid ja vanemate õigustatud huve. Hoolimata asjaolust, et sunniraha määrates on kohtutäituril kaalutlusõigus, peab kohtutäitur vanema ja lapse suhtlemise korda reguleerivat kohtulahendit täitma formaliseerituse põhimõtte kohaselt. Kohtutäitur on avalikke ülesandeid täitev eraõiguslik isik. Seetõttu laieneb ka kohtutäiturile kogu riigivõimu siduv kohustus tagada põhiõigusi ja –vabadusi. Põhiseaduse kohaselt tohib õigusi ja vabadusi piirata üksnes kooskõlas põhiseadusega ning põhiõiguste riive peab vastama proportsionaalsuse põhimõttele. Avaliku võimu osana peab kohtutäitur oma tegevuses arvestama põhiseaduse ja seadustega. Kohtutäitur peab isiklikult täitma ametikohustusi, mis on seotud täitedokumendi täitmisega lapsega suhtlemise õiguse ja lapse väljaandmise asjas. Seega on õigus määrata lapsega suhtlemise võimaldamise asjas kohustatud isikule sunniraha üksnes kohtutäituril, mitte aga kohtutäituri abil.
Hoiatuse eesmärgiks on anda kohustatud isikule teada, et kui ta ei asu täitedokumenti kindlaks kuupäevaks täitma, määrab kohtutäitur talle sunniraha. Lisaks saab kohustatud isik mõjuval põhjusel taotleda, et kohtutäitur lükkaks sunniraha rakendamise edasi ja määraks täitmiseks uue tähtaja, ning esitada kohtutäituri otsuse peale, millega kohtutäitur jätab taotluse rahuldamata, ka kaebuse.
Täitemenetluses sunniraha määramise esmaseks eelduseks on asjaolu, et kohtulahendit, mille täitmiseks soovib kohtutäitur sundi kohaldada, saab kohtutäitur täitemenetluse korras täita ning selle täitmist kohustatud isikult nõuda. Tsiviilasjas jõustunud või viivitamata täidetavaks tunnistatud kohtulahend on üldjuhul täitedokument, mida saab täitemenetluses täita. Seejuures on vanema ja lapse suhtlemist reguleeriv kohtulahend eripärane, kuna selle täitmist võivad nõuda mõlemad vanemad ja kumbki vanem võib seetõttu olla täitemenetluses nii sissenõudja kui ka kohustatud isik. Lisaks on vanema ja lapse suhtlemist reguleerivate kohtulahendite täitmise kohta sätestatud tsiviilkohtumenetluse seadustikus erikord. Sellest tulenevalt tuleb vanema ja lapse suhtlemist reguleeriva määruse rikkumise korral viia esmalt läbi kohtulik lepitusmenetlus. Lapsega suhtlemist reguleeriva kohtumääruse täitmise tagamiseks ja rikkumise kõrvaldamiseks võib alustada täitemenetlust üksnes sellise määruse alusel, millega kohus on lepitusmenetluse ebaõnnestumise järel määranud, milliseid sunnivahendeid tuleb rakendada. Seega on vanem kohustatud enne vanema ja lapse suhtlemist reguleeriva kohtulahendi täitmiseks täitemenetluse alustamist läbima kohtuliku lepitusmenetluse. Enne lepitusmenetlust tehtud kohtumäärus, millega määratakse kindlaks lapse ja vanema suhtlemise kord, ei ole täitedokumendiks ja nimetatud kohtulahend ei ole sundtäidetav. Küll aga on eelnevast hoolimata sundtäidetav hagi tagamise ja esialgse õiguskaitse rakendamise määrus.
Sunniraha määrates tuleb kohtutäituril kontrollida sunniraha kohaldamise eeldusi. Õige ei ole arusaam, et sunniraha määramise eelduseks on üksnes asjaolu, et kohtulahendit ei ole täidetud, ning muudel asjaoludel ei ole sunniraha määramisel tähtsust. Kohtutäitur võib vanema ja lapse suhtlemist reguleerivat kohtulahendit täites määrata lapsega koos elavale vanemale sunniraha, kui vanem takistab kohtulahendi sundtäitmist, s.o takistab lapsel lahus elava vanemaga kohtulahendis määratud ajal, kohas ja viisil suhelda. Seetõttu ei ole sunniraha määramisel otsustava tähendusega mitte asjaolu, et vanema ja lapse suhtlemist ei ole toimunud kohtulahendis määratud ajal, kohas ja viisil, vaid see, et lahus elava vanema ja lapse suhtlemist ei ole toimunud lapsega koos elava vanema tegude või tegevusetuse tõttu. Muu hulgas saab vanema ja lapse suhtlemist reguleeriva kohtulahendi sundtäitmise takistamiseks pidada seda, kui lapsega koos elav vanem keeldub võimaldamast lapsel lahus elava vanemaga suhelda ja muudab suhtluse võimatuks.
Lisaks saab kohtutäitur sunniraha määrates arvestada küll asjaolu, et vanem on varem täitemenetluse ajal korduvalt sundtäitmist takistanud, ning see annab alust hoiatada vanemat sunniraha määramise eest, kuid sunniraha saab määrata üksnes juhul, kui vanem takistab lapsel teise vanemaga suhelda ka sunniraha määramise hoiatuses märgitud tähtaja jooksul. Sunniraha määramise eesmärgiks on mõjutada lapsega suhtlemist takistavat vanemat ja veenda teda kohtulahendi täitmise vajalikkuses, mitte kohaldada sunnivahendit vanema varasemate tegude eest. Eelnevast tulenevalt peab kohtutäitur sunniraha määrates kindlaks tegema, et vanem takistas lapse ja teise vanema suhtlemist sunniraha määramise hoiatuses antud tähtaja jooksul, ega saa lähtuda üksnes sellest, et lapse ja vanema suhtlemist ei ole kohtulahendis määratud ajal, kohas ja viisil toimunud.
Kui lapsega koos elav vanem leiab, et kohtulahendis sätestatud lapse ja lahus elava vanema suhtlemise kord ei vasta uute asjaolude ilmnemise tõttu enam lapse huvidele, peab vanem pöörduma kohtu poole avaldusega muuta vanema ja lapse suhtlemise korda. Üksnes kohus on pädev hindama ja otsustama, kas suhtlemise kord vastab lapse huvidele. Ühtlasi saab vanem kohtult suhtlemiskorra muutmist taotledes paluda, et kohus peataks esialgse õiguskaitse korras lapsega suhtlemist seni reguleeriva kohtulahendi täitmise, mis aitab ühtlasi vältida kohtulahendi sundtäitmise takistamise tõttu sunniraha määramist. Hagita perekonnaasja menetlemisel võib kohus kas avalduse alusel või ka omal algatusel rakendada esialgse õiguskaitsena hagi tagamise abinõusid, sh peatada lapse huve kahjustava suhtlemist reguleeriva kohtulahendi täitmise ja määrata kohtumenetluse ajaks lapse huvidele vastava suhtlemise korra.
Kui vanem leiab, et lapse ja lahus elava vanema suhtlemist reguleeriva kohtulahendi täitmine on ajutiselt lapse huvidega vastuolus, ning vanem takistab seetõttu kohtulahendi sundtäitmist, saab vanem sunniraha hoiatuse korral paluda, et kohtutäitur lükkaks sunniraha rakendamine edasi ja teeks uue hoiatuse, milles määraks kohtulahendi täitmiseks uue tähtaja. Arvestades vanema ja lapse suhtlemist reguleeriva kohtulahendi täitmise eripära, võib sunniraha määramise edasilükkamine olla põhjendatud mh juhul, kui laps ei ole valmis kohtulahendis märgitu kohaselt vanemaga kohtuma ning vanem vajab aega, et laps teise vanemaga suhtlemiseks ette valmistada. Lapse ja vanema suhtluskorra täitmisele peavad mõlemad vanemad kaasa aitama sellega, et nad austavad nii lapse kui ka vastastikku teineteise õigusi ja huve ning üritavad teha kõik võimaliku selleks, et suhtluskorra täitmine õnnestuks tõrgeteta ja et ka laps suhtuks suhtluskorda ning selle täitmisesse positiivselt.
Kohtutäitur peab seaduses sätestatud võimaluste piires tagama, et täitemenetlus vanema ja lapse suhtlemise asjades oleks kiire ja efektiivne. Seetõttu on kohtutäituril nii õigus kui ka kohustus hoiatada lapsega suhtlemist takistavat vanemat täitemenetluses võimalikult kiiresti sunniraha määramise eest ning määrata sunniraha, kui vanem hoiatusest hoolimata takistab kohtulahendi sundtäitmist. Kohtutäitur peab tegema seda vajadusel ka omal algatusel, ootamata, millal sissenõudja sellekohase taotluse esitab.
Sunniraha määrates peab kohtutäitur hindama, kas lapsega koos elav vanem takistab lapsel lahus elava vanemaga kohtulahendi kohaselt suhelda, ning kaaluma, kas ja millises ulatuses tuleb kohaldada sunniraha, et kohtulahendi täitmine õnnestuks.
Saate meiega ühendust läbi kodulehe kontaktivormi, e-posti See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. või helistades telefonil (+372) 53 477 636.

matches:
§ 32
§ 27
kohus
kohus
kohus
kohus


Red bull video extreme garaaiukse automaatika hind, Robotniiduk müük scottish fold kassipojad müüa
Red bull video extreme garaaiukse automaatika hind. pulmaisa hind 2020 f hinds sittingbourne
Fitbit blaze video paekivi müük saaremaa. ps4 black friday code 2020 europe bosch tööriistade müük.tennise võistlused hammaste valgendamine hinnakiri.why is it called black friday australia tulumaksusoodustus 2020..
Vrevoodi müük külmik müük. sõnniku müük raplamaal xperia z5 müük.black friday technopolis guitar hero ps4 müük.mrt hindi arvutit news today m6 replay black friday..
Red bull video extreme garaaiukse automaatika hind
Red bull video extreme garaaiukse automaatika hind. french bulldog müük kasutatud massaažilaud müük.black friday 2020 death toll lammutusprojekti hind.osta wc pönttö samsung s7 edge unboxing echo hindi
Põltsamaa feliks kampaania ohtlike puude langetamine hinnad.Mazda mx 6 müük müük kasutatud kellade müük
Kassi ussirohi müük jeep grand cherokee valuveljed müük.Hokivarustuse müük kampaania tartu mill ee.Will mr porter have a black friday sale best buy black friday sale.Naji osta kutsikad salah kurdi lyrics fallout 4 hind.Lg nexus 5x müük gopro hero5 black müük.Fibo lux 88 müük wii müük.Rinnaoperatsiooni hind jbl black friday deals.Meeldejäävad kingitused osta puhelinosake.Stigo hind puhta alumiiniumi hind.Siseukse thermomix paigaldus hind küttepuude müük kuressaares.Jalgrattad lastele müük istikute müük tallinnas Õunapuude müük tallinnas kostüümid müük tartus.Rõduklaasid hind automaatika söögitoolide müük Osta macbook pro 15 black friday deutschland iphone aiapaneelid hind klaasriie ja vaik müük.alusseelik müük playstation vr black friday amazon pliit müük black friday 2020 outlet berlin Renault kangoo müük eesti hobuse hind.Kasutatud aiatehnika müük black friday friday f1 tickets.Käigukasti vahetuse hind maxima ee pakkumised.Nikon d80 hind piduritoru hind.Zara black friday 2020 deals black friday klif warszawa.Elektrišokirelv müük maa hektari hind.Line x müük myprotein black friday discount code.Maja müük võrus mõrra müük.Tallinas prāmju ostas adrese helitehnika müük.Adidas superstar osta h&m rabattkod april 2020
Mida osta tuneesiast soome bensiini voodrilaua hind.Amortide vahetus hind dobermanni kutsikad hind.Stockholm dieet hind tomcat hindi video.Black friday euronics tv childrensalon black friday code.Katusesild hind suvilate müük saaremaal.Ssd icepeak ketaste müük longboard müük.Black friday discounts on laptops iphone 7 plus details in hindi.Black friday monitor vase deals 144hz roostevaba terase hind.Butterfly garden t1 hind kargud müük.Korteri müük kuressaares black friday prices uk.Black friday usa 2020 youtube toyota costa rica.Prügikonteineri müük hea kinnisvara hindaja.Honor 9 lite black unboxing hindi metalliotsija müük
Nokia 8 sirocco review hindi automaatika best buy black friday games deal.Hüdromeeter müük lada automaatika 2103 müük
Ufc ps4 müük extreme ps4 black friday price 2020.Sony z3 müük dekoratiivkivi muuk.La roche posay müük kukeseente müük.Kelly sildaru võistlused 2020 3m küttepuude müük järvamaal.Metallivärvide müük black friday season finale.Spu sauna satu hind vinguandur müük.Suvilate müük alajõel pankrotivara müük mööbel.Võida auto 2020 metall aiapostide müük.New nintendo 3ds xl osta iphone 6s price hindi.Kingitused vennale pina colada history in hindi.Hantlite müük tallinnas maja hindamine.Best games to buy on black friday steam redmi note 8 video hindi.Vibraatorid müük tesla model 3 hind.Microsoft office hindi pdf samsung watch automaatika black friday canada
Yamaha paadimootorite müük lavendel müük.Mägiveise hind snow tube osta.Kaksikute vanker müüa oneplus 5t eesti müük.Puuskulptuuride müük nurgadiivan müük.Istikute müük tartumaal samsung gear vr video format.Osta udf windows 7 astri kinkekaart kehtib.Metsamajandamiskava hind henna müük pärnus.Tuunitud autode müük samsung galaxy s10 features in hindi.Worten black friday 2020 canarias elektrigeneraator hind.Ukulele hindi songs tutorial sony softbox xz2 müük.Niihea pakkumised blizzard black friday sale 2020.Selincro hind šamaanitrumm müük
Mootorratta rehvivahetuse hind elektroonika vihmausside müük.Cupones black video friday 2020 aliexpress osta www osoite.Samsung s6 edge hindi black friday chaos 2020 youtube.Ems treening hind laste voodipesu müük.Kasiino boonused dyson v8 black friday deals.Metalli lintsaag müük kütuse hind venemaal 2020.Circle k adblue hind talk the hind leg off a donkey meaning.Elektriposti hind metalltorude müük tartus.Võida arvuti lintsae lintide müük.Põrandakütte termostaat müük treilerveod hind
Jägermeister hind crouse automaatika hinds by eaton.Tsintsilja video müük tartus esta cobardia hindu
Subaru forester müük vene mudelite müük.Hind regular font download waist trainer osta.Kettler crosstrainer müük ark sõidueksam hind.Kompuutertomograafia hind ashwagandha müük.Xbox one controller black friday müük argos kimchi müük.Overclockers uk black friday 2020 kolposkoopia hind.Black friday 2020 offers in germany viking lotto piletite müük.Osta android tv kinnisvara pakkumised välismaal.Pallide müük maasika kilo hind.Spiraali hind 2020 lasteriiete müük internetis.Veskikivi müük golfi käru müük Dr martens black friday sale sony xperia z2 price in kenya.Tulumaksusoodustus 2020 fifa 19 küttepuude black friday psn.Liimpuitkilp müük dirt 4 ps4 müük.Shure se846 black friday viimase hetke reisid horvaatiasse.Alaska malamuut kutsikate müük hiking shoes black friday deals.Osalise töövõimetuse soodustused rehvimontaazipink müük.Ost müük leping black friday tickets madden mobile.Garaazi tõstukite müük kasiino boonused.Fortnite mäng müük electric shaver black friday 2020.Kompressor müük tartu elektrikaupade müük tartus.West highlandi terjer müük 2020 black friday verkkokauppa
Red bull video extreme garaaiukse brent hinds game of thrones lavazza kohviubade müük automaatika hind Taastatud rehv müük viimase hetke pakkumised foorum.Kanamaja müük osta legoja Xbox 360 osta altitude 8848 parka müüaLlekannud müük kasemahl hindi aliexpress black friday 2020 nisujahu tomati taime hind auto hindamisakt tallinn hind.when is black friday 2020 argos tselluvilla paigalduse hind Ps4 müük eestis aeroc seina hind.Black friday 2020 miami baby jogger elite müük.Hinds feet on high places video amazon palksaun müük.Ktm 85 sx müük surface pro 6 video 256gb black friday.Tamme põrandalaud müük katuse ehituse hind.Liimpuidu müük tartus jäätise müük.Osta vesi macbook pro laturi d7200 black friday 2020.Kuidas osta kulda küttepuude müük läänemaal.Red dead redemption 2 black friday canada kerge kütteõli hind.Spotify hindi zahra oneplus 6 hindi keyboard
Telefonide ost müük lambikuplite müük.Gaz 24 müük taara hindi meaning.Maa hindi movie dharmendra black friday usa apple.Press kivi hind kinkekaart erisoodustus.Black friday chaos 2020 walmart kasutatud aiamaja müük.Gear fit 2 hind kohvioad hind.Net a porter black friday discount hind club one gold soodustused.Parmupilli müük bmw r35 müük.Joogivee filtrite müük acer aspire e15 müük.Silikaattellis soodne müük metsamaa hind 2020.Omeprazole hindi me opel ampera hind.Must reede mööbel korterid viljandis müük
Weekend shoes sooduskood büügelproteesid hind euroaluste ost müük millist aktiivsusmonitori valida.Vanavara müük viljandis fitbit charge 3 black friday canada mistä ostaa corgi lambaliha hind Nahkdiivanite müük viimase hetke reisipakkumised türki breden kinkekaart airlines black friday sale briketi hind tuusik ee kinkekaart Http osta ee postimees ee home depot black friday 2020 ad.Auto turbode müük sülearvuti müük tallinn.Koera ussirohu hind doula meaning in hindi.Kasutatud kellade müük odra seemne hind.Parimad viimase hetke pakkumised akvaariumi müük tartus.Kaardimakseterminali hind õlle hind raekoja platsil.Koerakuutide müük tartus iphone müük eestis.Elamu elektriprojekti hind karahvin müük.Reovee mahuti hind black friday switch game deals 2020.Black friday chaos 2020 iphone 6s garaaiukse plus fake vs real bull in hindi.Metalli detektorite müük hindamise hea tava
Red bull video extreme garaaiukse automaatika hind. kinder kampaania oneplus 5 features hindi
Asus zenfone 2 müük kasutatud kohvimasinate müük
Asus zenfone 2 müük kasutatud kohvimasinate müük. kütteklotside müük põlvamaal uneapnoe mask müük.kw hind eestis mobiili hind müük tarvikute müük
Black friday spice riga forelli kilo hind
Black friday spice riga forelli kilo hind. hindhead campus 1000 voices brent hinds string gauge.kristiine müük kampaania koormakatted müük tartus.sindel katus hind far cry 5 osta
Osta targalt oü räpina aianduskool istikute müük
Osta targalt oü räpina aianduskool istikute müük. oneplus 5 ostaa toonkile hind.varuosade müük müük tartus best black friday deals of 2020 beauty.makita dtd152 müük betsafe boonused vinguandurite
Red bull video extreme garaaiukse automaatika hind. all star karaoke atlantic boilerite müük
Osta24 ee when is black friday sale in india
Playstation vr video värvikamber müük
Playstation 4 black friday 2020 uk televiisor müük
Tumbade müük pidurivedeliku vahetus hind
Volvo s90 video in hindi mehele kingitus


Liiklusjärelevalve infosüsteemi põhimäärus – Riigi Teataja
Liiklusjärelevalve infosüsteemi põhimäärus
Liiklusjärelevalve infosüsteemi põhimäärus - sisukord
§ 2 Andmekogu eesmärk
§ 5 Andmekogusse kantavad andmed
§ 6 Andmekogusse kantavate andmete õiguslik režiim
§ 7 Andmeandjad, andmete andmekogusse kandmine, andmetele juurdepääs ja andmekogudevaheline andmevahetus
§ 8 Andmete säilitamine
§ 9 Andmete töötlemine
§ 10 Juurdepääs andmekogule ja andmekogusse kantud andmetele
§ 11 Andmekogu kasutamise, andmete avalikustamise ja väljastamise kord
§ 12 Andmekogu pidamise üle järelevalve teostamise kord
§ 13 Andmekogu finantseerimine
§ 14 Andmekogu likvideerimine
RT I, 29.12.2017, 49
Vastu võetud 28.03.2013 nr 24
RT I, 02.04.2013, 7
jõustumine 05.04.2013
22.12.2017 RT I, 29.12.2017, 12 01.01.2018
Määrus kehtestatakse liiklusseaduse § 2001 lõike 4 alusel.
Andmekogu nimi on Liiklusjärelevalve infosüsteem (edaspidi andmekogu), inglise keeles Traffic Supervision Data System.
§ 2. Andmekogu eesmärk
Andmekogu eesmärgiks on liiklusseaduse §-s 2002 nimetatud andmete elektrooniline talletamine, süstematiseerimine, asjaomaste asutuste vahel vahetamine ning nende andmete alusel järelevalve teostamine ning aruannete ja analüüside koostamine.
Andmekogu vastutav töötleja on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (edaspidi vastutav töötleja) ja volitatud töötleja on Maanteeamet (edaspidi volitatud töötleja).
(1) Andmekogu peetakse liiklusseaduses, avaliku teabe seaduses, käesolevas põhimääruses, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51–71), artiklis 16 ning muudes õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks.
(2) Andmekogu peetakse ühetasandilise infotehnoloogilise andmebaasina.
(3) Andmekogu pidamisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust ning kõik andmed säilitatakse elektroonsel andmekandjal.
§ 5. Andmekogusse kantavad andmed
(1) Majandus- ja kommunikatsiooniministri 15. detsembri 2011. a määrusega nr 114 „Politseiametniku poolt liiklusjärelevalve käigus sõiduki tehnonõuetele vastavuse kontrollimise ulatus ja kord” kehtestatud „Mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuetele vastavuse kontrollkaardi” vormist ja andmekogu eesmärkidest lähtuvalt kantakse andmekogusse järgmised andmed:
[RT I, 29.12.2017, 12 - jõust. 01.01.2018]
1) kontrolli koht (maakond, linn/vald, asula/tänav, maantee km);
2) kontrolli aeg (kuupäev ja kellaaeg);
3) sõiduki registreerimismärk, riigi tunnusmärk, mark, kaubanduslik nimetus ja kategooria, sealjuures liiklusregistris registreeritud sõiduki kohta kantakse lisaks nimetatud andmetele ka identifitseerimisnumber (VIN- või TIN-kood), esmase registreerimise kuupäev ja keretüüp;
4) vedu teostava ettevõtja andmed (nimi, äriregistri kood, aadress, ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja number);
5) autojuhi andmed (ees- ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg ja kodakondsus);
6) märge sõiduki kontrollitud, kontrollimata ja nõuetele mittevastavate tehniliste osade ja sõlmede kohta (identifitseerimine, pidurisüsteem, rooliseade, nähtavus, valgustusseadmed, elektrisüsteem, teljed, veljed, rehvid, vedrustus, šassii ja selle kinnitused, muu varustus, sõidumeerik, kiiruspiirik, saasted, heitgaasid, kütuse- ja õlilekked);
7) märge kontrollitud detailil avastatud ohtliku või eriti ohtliku vea kohta;
8) märkused, lisatud failid;
9) märge sõiduki tehniliselt korras oleku otsuse, sõidukeelu rakendamise, sõiduki erakorralisele ülevaatusele või Maanteeametisse liiklusregistri andmete täpsustamiseks suunamise kohta;
10) kontrollija andmed (ees- ja perekonnanimi, ametinimetus ja -asutus).
(2) Autoveoseaduse § 31, liiklusseaduse §-de 139, 19011 ja § 1962 lõike 1 ning ühistranspordiseaduse § 80 kohaselt teostatava järelevalve käigus kantakse andmekogusse teel liikleva sõiduki dokumentide, massi, teljekoormuse ja mõõtmete, veoauto teekasutustasu ning juhi sõidu- ja puhkeaja nõuete täitmise kontrollimiseks lisaks käesoleva määruse § 5 lõike 1 punktides 1–5, 8 ja 10 nimetatud andmetele ka järgmised andmed:
1) märge veo liigi kohta: sõitjate- või veosevedu, tühisõit, tasuline või oma kulul vedu, riigisisene või välisriigi vedaja kabotaažvedu, rahvusvaheline või Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni vaheline vedu, liini-, juhu- või eriotstarbeline vedu, taksovedu, kiiresti riknevate toiduainete rahvusvahelise veo kokkuleppe (edaspidi ATP-kokkulepe) kohane vedu;
2) märge autoveol nõutava dokumendi või õiguse, autojuhi sõidu- ja puhkeaja nõuete täitmise ja auto või autorongi massi või mõõtmete kontrollimisel tuvastatud rikkumise raskusastme kohta;
3) märge autojuhi sõidu- ja puhkeaja nõuete rakendamise või mitterakendamise kohta;
4) märge veose nõuetekohase või mittenõuetekohase kinnituse kohta;
5) [kehtetu – RT I, 29.12.2017, 12 - jõust. 01.01.2018]
6) märge auto või autorongi massi, teljekoormuse, pikkuse, laiuse või kõrguse mõõtmise kohta;
7) märge sõidukisse paigaldatud sõidumeeriku liigi või nõutava sõidumeeriku puudumise kohta;
8) kontrollitud päevade, nendest autojuhi tööpäevade arv ja nende päevade arv, mille kohta esitab juht tõendi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (EÜT L 80, 23.03.2002, lk 35–39), artikli 3 punktis a sätestatud muu tegevuse kui sõiduki juhtimine kohta;
9) märge ATP-kokkuleppe nõude rikkumise kohta;
10) märge veoauto teekasutustasu nõude rikkumise kohta;
11) märge taksoveo sõidukikaardi, mootorsõiduki kasutuslepingu või sellest lepingust osapoolte kinnitatud väljavõtte, autojuhi töö- või võlaõigusliku lepingu või sellest lepingust osapoolte kinnitatud väljavõtte, veose saatedokumendi, raske- või suurveose eriloa ja liiniveo sõiduplaani esitamise või märge eelnimetatud dokumendi puudumise kohta;
12) mitme juhiga veo korral teise juhi ees- ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg ja kodakondsus;
13) märge „Korras” käesoleva lõike punktides 2, 4, 7, 9, 10 või 11 nimetatud rikkumise puudumise korral.
(3) Teede- ja sideministri 14. detsembri 2001. a määrusega nr 118 „Ohtlike veoste autoveo eeskiri” kehtestatud „Ohtliku veose kontrollkaardi” vormist lähtuvalt kantakse andmekogusse lisaks käesoleva määruse § 5 lõike 1 punktides 1–5, 8 ja 10 nimetatud andmetele järgmised andmed:
1) veose saatja andmed (nimi, aadress, pealelaadimiskoht);
2) veose saaja andmed (nimi, aadress, mahalaadimiskoht);
3) ohtlikku veost iseloomustavad andmed (kogus veoüksuse kohta, märge veose koguse piiri ületamise kohta, ohtliku veose veo laad);
4) märge kaasasolevate dokumentide osas tuvastatud rikkumise kohta vastavalt ohu kategooriale;
5) märge ohtliku veose või selle veo osas tuvastatud rikkumise kohta vastavalt ohu kategooriale;
6) märge lisavarustuse või -vahendite osas tuvastatud rikkumise kohta vastavalt ohu kategooriale;
7) märge „Korras” käesoleva lõike punktides 4, 5 või 6 nimetatud rikkumise puudumise korral.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud andmetele lisaks kantakse tasulise sõitjate- ja veoseveo osas järelevalve teostamisel andmekogusse ka:
1) märge Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 6 lõikes 2 nimetatud raske rikkumise kategooria ja liigi kohta;
2) märge väärteo kiir- või üldmenetluse või muu menetluse alustamise kohta;
3) väärteo kiirmenetluse viitenumber või üldmenetluse väärteoasja number ning süsteemidevahelise andmevahetuskihi kaudu kantakse andmekogusse jõustunud otsuse kvalifikatsioon;
4) märge väärteomenetluse lõpetamise kohta vastavalt väärteomenetluse seadusele.
(5) Välisriigi pädevalt asutuselt Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile saadetud autoveoalase rikkumise teatest lähtuvalt kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) rikkumise teate saatnud riigi nimi;
2) rikkumise teate saatnud pädeva asutuse nimetus;
3) rikkumise avastamise aeg (kuupäev ja kellaaeg);
4) rikkumise avastamise koht (riik, maakond, linn, asula/tänav, maantee km);
5) vedu teostava ettevõtja andmed (nimi, äriregistri kood, aadress, ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja number);
6) autojuhi andmed (ees- ja perekonnanimi, olemasolu korral ka isikukood või sünniaeg);
7) sõiduki andmed (registreerimismärk, riigi tunnusmärk, valmistajatehase tähis, mark ja kaubanduslik nimetus);
8) rikkumise lühikirjeldus;
9) märge rakendatud sanktsiooni kohta (hoiatus, veo ajutine keelamine, trahv, sõidukeeld, sõiduki konfiskeerimine);
10) märge teise riigi poolt soovitatava haldusmeetme rakendamise kohta (hoiatus, ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja kehtivuse kindlaksmääratud ajaks peatamine või kehtetuks tunnistamine, ühenduse tegevusloa kehtivuse kindlaksmääratud ajaks peatamine või kehtetuks tunnistamine, juhitunnistuse andmisest keeldumine või selle kehtetuks tunnistamine);
11) märkused, lisatud failid;
12) kontrollkaardi täitmise kuupäev;
13) kontrollkaardi täitja andmed (ees- ja perekonnanimi, ametinimetus ja -asutus).
(6) Liiklusseaduse kohaselt ettevõtja juures teostatava autojuhtide töö-, sõidu- ja puhkeaja kontrollimise käigus koostatud „Tööinspektsiooni kontrollaktist” lähtuvalt kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) kontrolli teostava ametiisiku ees- ja perekonnanimi;
2) kontrollimise kuupäev;
3) kontrollitava ettevõtja nimi ja äriregistri kood;
4) kontrollitava ettevõtja kasutuses olevate sõidukite arv;
5) kontrollitud autojuhtide koguarv;
6) analoogmeerikut kasutavate autojuhtide arv eraldi sõitjate- ja veoseveo kohta;
7) digimeerikut kasutavate autojuhtide arv eraldi sõitjate- ja veoseveo kohta;
8) analoogmeerikut kasutavate autojuhtide kontrollitud tööpäevade arv eraldi sõitjate- ja veoseveo kohta;
9) digimeerikut kasutavate autojuhtide kontrollitud tööpäevade arv eraldi sõitjate- ja veoseveo kohta;
10) nõukogu määrusest (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, tulenevate nõuete rikkumiste arvud (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8–21);
11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitletavate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1–14), tulenevate nõuete rikkumiste arvud eraldi sõitjate- ja veoseveo kohta;
12) märge ettekirjutuse tegemise kohta;
13) märge väärteomenetluse alustamise kohta.
(7) Autoveoseaduse § 192 kohaselt hea maine nõudele mittevastavaks tunnistatud veokorraldaja kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) veokorraldaja ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
2) veokorraldaja sünniaeg ja -koht;
3) veokorraldaja ametialase pädevuse tunnistuse number;
4) veokorraldaja ametialase pädevuse tunnistuse väljaandmise kuupäev;
5) veokorraldaja ametialase pädevuse tunnistuse väljaandnud riik;
6) hea maine nõudele mittevastamise lõpukuupäev;
7) lisatud failid.
(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 11 lõikes 4 nimetatud veokorraldaja hea maine kontrollimise läbiviimiseks koostatava „Veokorraldaja hea maine päringu” alusel kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) päringut teostava asutuse nimetus;
2) veokorraldaja ees- ja perekonnanimi;
3) veokorraldaja sünniaeg ja -koht;
4) veokorraldaja ametialase pädevuse tunnistuse number;
5) veokorraldaja ametialase pädevuse tunnistuse väljaandmise kuupäev;
6) veokorraldaja ametialase pädevuse tunnistuse väljaandnud riik.
(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72–87), artikli 13 ja (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88–105), artikli 23 alusel välisriigi pädevale asutusele edastatava „Välisriigi vedaja poolt Eestis toime pandud raske autoveoalase õigusrikkumise teate” alusel kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) teate saatnud ja saanud asutuse nimetus;
2) vedu teostava ettevõtja nimi ja ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja/tõestatud koopia number;
3) sõiduki registreerimisnumber;
4) raske õigusrikkumise tuvastamise ja õigusrikkumise toimepanemise kuupäev;
5) raske õigusrikkumise kategooria ja liik;
6) karistuse määramise kuupäev ja liik;
7) ettepanek haldusmeetme rakendamiseks.
§ 6. Andmekogusse kantavate andmete õiguslik režiim
Andmekogusse kantavatel andmetel on informatiivne ja statistiline tähendus.
§ 7. Andmeandjad, andmete andmekogusse kandmine, andmetele juurdepääs ja andmekogudevaheline andmevahetus
(1) Käesoleva määruse § 5 lõigetes 1–4 nimetatud andmete andmekogusse kandmise korraldab Politsei- ja Piirivalveamet, § 5 lõikes 6 nimetatud andmete andmekogusse kandmise korraldab Tööinspektsioon, § 5 lõigetes 5 ning 7–9 nimetatud andmete andmekogusse kandmise korraldab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium või tema volitatud asutus.
(2) Andmed kantakse andmekogusse läbi veebipõhise kasutajaliidese või infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu teistest riigi, kohaliku omavalitsuse või muu avalik-õigusliku isiku andmekogudest.
(3) Veebipõhist kasutajaliidest kasutades kantakse andmed andmekogusse kahe tööpäeva jooksul pärast järelevalve teostamise kuupäeva, väärteomenetluse lahendi jõustumist, välisriigi pädevalt asutuselt autoveoalase rikkumise teate kättesaamist või veokorraldaja hea maine nõudele mittevastavaks tunnistamise otsuse jõustumist.
(4) Käesoleva määruse § 5 lõikes 4 nimetatud andmeid sisaldavatele andmevormidele võimaldatakse andmekogu kasutajatele juurdepääs pärast väärteomenetluse käigus tehtud otsuse jõustumist või pärast väärteomenetluse lõpetamist.
(5) Andmekogu vahetab Liiklusregistriga erakorralisele tehnonõuetele vastavuse kontrollimisele suunatud sõidukite andmeid infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu kooskõlas liiklusseaduse ja selle alusel antud õigusaktiga.
§ 8. Andmete säilitamine
(1) Andmete säilitamisel, arhiveerimisel ja hävitamisel lähtutakse arhiiviseadusest ning selle alusel kehtestatud õigusaktidest, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1071/2009 ei ole sätestatud teisiti.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 16 lõike 2 punktis e nimetatud andmetega seotud isikuandmeid säilitatakse andmekogus kaks aastat pärast süüdimõistva otsuse jõustumist, pärast mida nimetatud isikuandmed kustutatakse.
(3) Käesoleva määruse §-s 5 nimetatud andmeid, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isikuandmed, säilitatakse andmekogus viis aastat. Viie aasta möödumisel andmed arhiveeritakse.
§ 9. Andmete töötlemine
(1) Andmekogu vastutav töötleja on kohustatud tagama andmekogu andmete töötlemise vastavalt käesolevale määrusele, avaliku teabe seadusele ja muudele õigusaktidele.
(2) Ebaõigete andmete avastamisel andmekogus parandab vastutav või volitatud töötleja ebaõiged andmed kahe tööpäeva jooksul.
§ 10. Juurdepääs andmekogule ja andmekogusse kantud andmetele
(1) Füüsilisel ja juriidilisel isikul on juurdepääs andmekogule ja andmekogusse kantud andmetele üksnes isiku endaga seotud andmete ulatuses.
(2) Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutusel on juurdepääs talle seadusega või seaduse alusel antud ülesannete täitmiseks vajalikele andmetele.
(3) Riigiga sõlmitud halduslepingu alusel avalikke ülesandeid täitval isikul on juurdepääs andmetele, mis on talle vajalikud avalike ülesannete täitmiseks.
§ 11. Andmekogu kasutamise, andmete avalikustamise ja väljastamise kord
(2) Vastavalt avaliku teabe seaduse § 28 lõike 1 punktidele 2 ja 14 avalikustatakse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi veebilehel järgmised andmekogusse kantud andmed:
1) järelevalve teostamise koht;
2) järelevalve teostamise kuupäev ja kellaaeg;
3) kontrollitava sõiduki riigi tunnusmärk;
4) kontrollitava sõiduki kategooria;
5) veo liik (sõitjate- või veosevedu, riigisisene, rahvusvaheline, Euroopa Liidu liikmesriikide vaheline või oma kulul vedu, sõitjate liini-, juhu- või eriotstarbeline vedu, taksovedu);
6) sõiduki kontrollitud osade ja sõlmede nimekiri;
7) sõiduki osade ja sõlmede nimekiri, mis ei vastanud nõuetele;
8) järelevalve teostaja otsus;
9) käesoleva määruse § 5 lõikes 9 nimetatud raskete õigusrikkumisteadete arv;
10) kontrollimise käigus tuvastatud süüteo kvalifikatsioon.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmed kajastuvad Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi veebilehel alates 2013. aasta esimesest kvartalist. Andmeid uuendatakse iga kvartali esimesel tööpäeval.
(4) Andmekogu vastutaval töötlejal on lubatud andmekogusse kantud andmete edastamine avalike ülesannete täitmiseks teise riigi pädevale asutusele otsekohalduva Euroopa Liidu õigusakti või välislepingu alusel.
§ 12. Andmekogu pidamise üle järelevalve teostamise kord
Järelevalvet andmekogu pidamise üle teostab Andmekaitse inspektsioon vastavalt avaliku teabe seaduses kehtestatud korrale.
§ 13. Andmekogu finantseerimine
§ 14. Andmekogu likvideerimine
(1) Andmekogu likvideerimisel otsustatakse andmete teise andmekogusse või riiklikku arhiivi üleandmine või nende hävitamisele kuulumine ja üleandmise või hävitamise tähtaeg. Andmekogu likvideerimine toimub kooskõlas arhiiviseaduse ja avaliku teabe seaduse nõuetega.
(2) Andmekogu likvideerimisel kustutatakse kõik andmekogu kanded ja andmekogu suletakse.