Kõik Eesti omavalitsuste sümbolid | Riigikantselei
Avaleht Kõik Eesti omavalitsuste sümbolid
Omavalitsusel võib olla oma lipp, vapp, aumärgid ja muud sümbolid. Enne vapi või lipu kehtestamist küsitakse Riigikantselei arvamust nimetatud sümbolite kohta. Omavalitsuse lipp ega vapp ei või olla äravahetamiseni sarnane mõne teise omavalitsuse lipu või vapiga.
Enne vapi või lipu kehtestamist küsitakse Riigikantselei arvamust nimetatud sümbolite kohta. Riigikantselei tagab omavalitsuste vappide ja lippude vastavuse heraldikanõuetele ning kontrollib, et need ei oleks äravahetamiseni sarnased mõne ajaloolise või kasutuses oleva vapi või lipuga.
Peale kehtestatavate sümbolite kohta positiivse arvamuse saamist Riigikantseleist kehtestab volikogu omavalitsuse sümbolid ja nende kasutamise korra.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedane ärastala ning viimasel kolm sinist linaõit.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valge ärastala ning viimasel kolm sinist linaõit. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: sinised õied märgivad linakasvatust ja -töötlemist, ärastala tähistab kaitset. Roheline kilbivärv viitab looduslähedusele.
Sümbolid võeti kasutusele 14. mail 2004.
Kasutamise kord: vallavappi võib kasutada vallavolikogu, -valitsuse ja -asutuste dokumentidel, pitserites, siltidel, trükistel, suveniiridel ning panna üles esindusruumides. Muudel juhtudel toimub vapi kasutamine vallavalitsuse loal.
Vallalipp heisatakse vallavalitsuse hoonele. Samuti heisatakse vallalipp esindusüritustel. Abja vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-alal. Teistele on need otsused või korraldused soovituslikud.
Aegviidu vallal ei ole kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 14 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele vastavaid sümboleid.
Vapi kirjeldus: rohelise ja kuldsega sarikjaotatud kilbil must sipelgas.
Lipu kirjeldus: rohelise ja kollasega sarikjaotatud väljal valge sarikas. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sipelgas märgib vallas paiknevaid suuri laanekuklaste kolooniad, ühtlasi on sipelgas töökuse võrdkuju; kuldne sarikjaotis tähistab laanekuklaste pesa. Roheline osutab valla metsarikkusele.
Autorid on Hendriko Heinoja ja Üllar Varik.
Sümbolid võeti kasutusele 13. detsembril 1996.
Vapi kirjeldus: sinise võrguga kaetud kuldsel kilbil sinine lainelõikes palk ning viimasel hõbedane heeringas.
Lipu kirjeldus: sinise võrguga kaetud kollasel väljal sinine lainelõikes palk ning viimasel valge heeringas. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: lainelõikes palk viitab Peipsi järvele, samuti valla nimele; hõbedane kala ja sinine võrk kalapüügile. Vapivärvid märgivad valla seotust Narvaga.
Sümbolid võeti kasutusele 17. septembril 1996.
Vapi kirjeldus: punase ja hõbedaga pikuti, II jaotis hõbeda ja sinisega põigiti jaotatud kilbil (I) hõbedane loss; (II) kolm rohelist kuuske; (III) kolm hõbedast lainelõikes latti.
Lipu kirjeldus: valgel väljal rohelised pakud ja aupunktis Alatskivi valla vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: loss märgib Alatskivi lossi, rohelised kuused osutavad valla metsarohkusele, kolm lainelõikes latti osutavad kolmele järvele, mis ümbritsevad valda.
Sümbolid võeti kasutusele 20. märtsil 1997.
Vapi kirjeldus: rohelise ja kuldsega ärastalajaotatud kilbil vastasvärvides (I) rõngasrist ja (II) kaks tammelehte.
Lipu kirjeldus: rohelise ja kollasega ärastalajaotatud väljal vastasvärvides (I) rõngasrist ja (II) kaks tammelehte. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: kuldne rõngasrist on põhjalarahvaste ürgne päikese, elu ja õnne võrdkuju. Tammelehed viitavad eestlaste pühale puule, mis on ühtlasi pikaealisuse, tugevuse ja jõu võrdkuju.
Autor on Ivo-Manfred Rebane.
Sümbolid võeti kasutusele 11. aprillil 1994.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoonele ja mujale ajutiselt valla pidupäevadel. Vallalipu võib heisata ka perekondlike sündmuste puhul. Vallalipu valmistamine toimub vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedane maja ja sinine lainelõikes jalus ning hõbedased lainelõikes latt ja aupunktis ristikuristike.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal sinine lainelõikes jalus ning valge lainelõikes poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: ristikuristike tähistab põllumajanduse olulist rolli vallaelus. Maja osutab kohalikule kultuurielu keskusele. Lainelõikeline latt meenutab Ambla jõge. Hõbe tähendab lootust ja puhtust; roheline on looduskeskkond; sinine on vesi, samuti noorus oma energia ja tulevikuga.
Autor on Jaak Poom.
Sümbolid võeti kasutusele 15. novembril 1995.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil sinised vesiratas ja lainelõikes päis, viimasel kolm hõbedast hane.
Lipu kirjeldus: sinise ja valgega põigiti kolmeteistkümneks jaotatud väljal nurgas Anija valla vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: hani viitab valla nimele. Muinasajal sai Anija küla oma nime läheduses voolavast Anijõest ja sellel pesitsenud hall-hanedest. Sinine värv viitab valla veekogudele ja soisele pinnasele.
Sümbolid võeti kasutusele 19. august 2003.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse administratiivhoonetele. Koos Eesti lipuga heisatakse vallalipp valla pidupäevadel, ametlike delegatsioonide vastuvõtmisel või muudel valla avalikel üritustel ning riiklikel pühadel. Esindusüritustel kasutavad vallalippu valla ametlik delegatsioon ja valda esindavad kultuuri-, spordi ja muud organisatsioonid. Vallalipu valmistamine, tellimine ja kasutamine kooskõlastatakse vallavalitsusega.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil kuldne tõstetud tiibadega haugas.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valge palk ning väljavärvi poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: lendu tõusev haugas viitab Antsla varasemale nimetusele, nimelt olevat varem Antsla asulat kutsutud Haukaks.
Autor on Endel Saarepuu.
Antsla linna volikogu kinnitas linnavapi kavandi 14. septembril 1938. aastal ning esitas selle Vabariigi Presidendile kinnitamiseks 1940. aasta suvel. Toona jäi see kinnitamata. Linnavapina kinnitas riigisekretär vapi 27. mail 1994. aastal.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil must otsavaatav kitsepea ja roheline ääris, viimasel kilbivärvi ristikulehed.
Lipu kirjeldus: kollasel väljal must kitsepea ja roheline ääris, viimasel väljavärvi ristikulehed. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: kitsepea tähistab jahindust, ristikulehed põllundust. Ristikulehed sümboliseerivad ka heaolu ja õnne. Kuld ja must viitavad Pärnumaale, roheline tähistab metsa.
Sümbolid võeti kasutusele 14. oktoobril 1998.
Vapi kirjeldus: sinise ja rohelisega astelõikes põigiti jaotatud kilbil hõbedased astelõikes poom ja (I) pihlakas.
Lipu kirjeldus: sinise ja rohelisega põigiti jaotatud väljal valge poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: hõbedane astelõikes poom märgib kõrget pankrannikut. Pihlakas viitab pankrannikul kasvavale omapärase kooslusega lehtmetsadele. Samuti tähistab pihlakas valla elanike visadust ja elujõudu. Sinine märgib valla mereäärset asukohta, roheline liigirohket taimestikku.
Sümbolid võeti kasutusele 9. juunil 1994.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse vallavalitsuse hoonele riiklikel pühadel ja tähtpäevadel ning valla tähtpäevadel. Vallalippu võivad heisata ka kõik valla kodanikud, asutused ja ettevõtted. Muude sündmuste puhul, välja arvatud perekondlikud pidupäevad, heisatakse valla lipp vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: rohelise ja mustaga looklevlõikes ärastalana jaotatud kilbil hõbedased looklevlõikes ärasrihm, servis ja (I) ristratas.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal must jalus ning valge poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: hõbedane ärasrihm märgib Audru jõge. Must sümboliseerib soid ja rabasid, roheline metsa ja põllumaad.
Autor on AGE Pärnu.
Sümbolid võeti kasutusele 31. märtsil 1994.
Kasutamise kord: vallavappi kasutatakse vallavolikogu ja -valitsuse ning -asutuste pitserites ja dokumentidel, valla vapimärgil, samuti valitsuse poolt väljaantud trükistel, meenetel, reklaamidel ja embleemidel. Muudel juhtudel kasutatakse vallavapi vallavalitsuse nõusolekul.
Vallalipp heisatakse vallavolikogu ja –valitsuse hoonele, samuti valla esindusruumidesse. Vallalipu võib heisata valla, kogukondlikul, perekondlikul või asutuse tähtpäeval, samuti valla avalikel üritustel.
Vapi kirjeldus: rohelise ja hõbedaga kuusklõikes põigiti jaotatud kilbil vastasvärvides (I) havikala ja (II) Taaveti täht.
Lipu kirjeldus: valgel väljal rohelised kuus kuuske poomina, nurgas Taaveti täht. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: havi viitab valla nimele, kuused ja kuusklõige metsale ja selle töötlemisele. Täht viitab Tartumaa vapile, ühtlasi märgivad kuus nurka valla esmamainimisel loetletud kuut küla.
Sümbolid võeti kasutusele 20. mail 1992.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil kuldsed mänd ja küngaslõikes jalus, viimasel kaks kilbivärvi lainelõikes latti.
Lipu kirjeldus: valge ja sinisega põigiti jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: linnavapil olev mänd märgib linna keskel kasvavalt Arbi mändi.
Autor on Viktor Aleksejeff.
1938. aasta sügisel kiitis Elva linnavolikogu heaks kunstnik Viktor Aleksejeffi vapikavandi. Vabariigi Presidendini vapikinnitamine ei jõudnud 1940. aastal alanud okupatsiooni tõttu. Sümbolid võeti taaskasutusele 8. mail 2000.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased kaljas ja lainelõikes poom.
Lipu kirjeldus: valge ja sinisega lainelõikes ärastalana jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: kaljas märgib 1891. aastal ostetud "Seksnat", mille tüürimeheks oli Enn Uuetoa, rohkem tuntud Kihnu Jõnnina. Lainelõikes poom viitab merele ja meresõidule.
Sümbolid võeti kasutusele 19. juunil 1996.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil kuldsed torn ja kumerlõikes jalus, viimasest kasvab välja kolm rohelist kuuske.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal kollased torn ja kumerlõikes jalus, viimasest kasvab välja kolm rohelist kuuske. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: kuldne torn märgib Suurt Munamäge, kumerlõikes jalus kauni loodusega Haanja kõrgustikku. Rohelised kuused viitavad ümbruskonna vaheldusrikkale loodusele. Sinine on kodumaa taeva ja vee värvus. Kuldne on viljaväljade ja jõukuse sümbol.
Sümbolid võeti kasutusele 29. detsembril 1997.
Vapi kirjeldus: kuldsega pikuti jaotatud kilbil (I) punane linnus ja (II) auraga, must tõstetud tiibadega kotkas.
Lipu kirjeldus: valgel väljal sinine palk ning vastasvärvides piit. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2, normaalsuurus 82,5x165 cm.
Selgitus: linnavapil on Läänemaa ja Haapsalu kaitsepühaku evangelist Johannese tunnus – kotkas ning linnus vabalinna võrdkujuna.
Sümbolid võeti kasutusele 27. septembril 1994.
Kasutamise kord: linnalipp heisatakse alaliselt linnavolikogu ja -valitsuse hoonele. Ajutiselt heisatakse linnalipp linna pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega, samuti muudel avalikel üritustel. Linnalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks linnale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel. Teistele on need otsused ja korraldused soovituslikud. Linnalipu valmistamine toimub linnavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil kuldsed mänd ja kaarlõikes jalus, viimasel kilbivärvi tähik.
Lipu kirjeldus: kollase ja sinisega põigiti jaotatud väljal Haaslava valla vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: mänd sümboliseerib visadust, järjepidevust ja ka progressi, täht viitab terviseallikale, kaarjas jalus viitab Vooremäele. Sinine sümboliseerib jõge, mis poolitab valda ja kalakasvatust, sinine on ka lootuse värv. Kuldne on kindluse, jäävuse ja tugevuse võrdkuju.
Autor on RP Ruudus.
Sümbolid võeti kasutusele 24. augusil 1995.
Kasutamise kord: vallalippu kasutatakse riiklike pühade ja tähtpäevade ära märkimiseks, valla asutuste tähtsündmustel, vallakodanike austamisel ja muudel vallavalitsusega kooskõlastatud juhtudel. Haaslava valla lippu võivad heisata vallaelanikud, majaomanikud, äriühingud, asutused ja organisatsioonid koos Eesti lipuga riigi- ja rahvuslipu heiskamise päevadel või isiklikel, perekondlikel või kogukondlikel tähtsündmustel.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil must ründava karu pea ja kolm sinist pärlikarpi (2+1).
Lipu kirjeldus: kollasel väljal must ründava karu pea ja kolm sinist pärlikarpi (2+1). Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus on 105x105 cm.
Selgitus: vapivärvid ja -tunnused tähistavad Pärnumaad ja apostel Jaakobust, mille järgi on saanud nime Pärnu-Jaagupi kihelkond.
Sümbolid võeti kasutusele 1. märtsil 1994.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse vallavalitsuse ja –asutuste hoonetele valla tähtpäevadel, samuti muudel valla esindusüritustel.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedane haldjas ja nurgas kuldne tähik.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal kollane tähik ja valge piit. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:9, normaalsuurus on 105x135 cm.
Selgitus: haldjas seostub legendiga valla nime saamise loos ja tähistab valla kaitsevaimu. Kuldne tähik sümboliseerib valgust, teadmisi, rahva elulootust ja elupüüdlusi. Sinine viitab Virumaale.
Sümbolid võeti kasutusele 8. märtsil 1994.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavolikogu ja -valitsuse haldushoonele. Samuti heisatakse vallalipp suhtlemisel teiste omavalitsustega ning muudel avalikel üritustel. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel. Teistele on niisugused otsused või korraldused soovituslikud.
Vapi kirjeldus: mustal kilbil hõbedase servaga punane sõlmrist.
Lipu kirjeldus: mustal väljal valge servaga punane sõlmrist. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: kaaruspaeltega ehitud rist sümboliseerib Halliste vaimseid traditsioone. Risti lõhik viitab meeste ja naiste seas populaarsele mulgi kuuele. Vapivärvid viitavad mulgimaale.
Autor on Tõnu Kukk.
Sümbolid võeti kasutusele 29. jaanuaril 2003.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased rõngasrist ja lainelõikes latt.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valged rõngasrist ja lainelõikes latt. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2, normaalsuurus 82,5x165 cm.
Selgitus: rõngasristi märgib viljakust - põllumehe töökuse tulemust ning jõukuse alust. Vapikilbi sinine värvus ja lainelõikeline latt viitavad valla mereäärsele asukohale ja elanike merega seotud tegevusaladele.
Sümbolid võeti kasutusele 23. jaanuaril 1995.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoonele, samuti võib selle heisata ameti- ja eluruumides. Pidulikel sündmustel võib vallalipu heiskamise teha kohustuslikuks munitsipaalasutusele. Vallalipu võib heisata ka valla muudel avalikel üritustel. Vallalipu nõuetekohase kasutamise eest vastutab lipu heiskaja.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased rist ja nurgas täht.
Lipu kirjeldus: valge ja sinisega põigiti jaotatud lipuväljal aupunktis Harku valla vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: rist tähistab paikkonna kultuuri ja järjepidevust. Põhjatäht viitab valla asukohale Eesti põhjakaldal. Sinine märgib valla mereäärset asukohta, samuti valla elanike tulevikupüüdlusi. Hõbe märgib ustavust, puhtust ja nooruslikku sihikindlust.
Sümbolid võeti kasutusele 25. mai 2006.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallamajale ja mujale ajutiselt valla pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel. Vallalipu heiskamise otsustab vallavalitsus ning lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel. Igaühel on õigus kasutada vallalippu, järgides selle kasutamise korda. Vallalippe võib valmistada vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedane veskikivi.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valged veskikivi ja piit. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: veskikivi märgib aja igavest kulgu, põlvkondade vaheldumist ning elu järjepidevust. Teiseks viitab veskikivi valla inimeste põlisele põhitegevusele - maaviljelusele. Sinine on vaimuerksuse värv ning tähistab kohalikku pikaajalist koolitraditsiooni.
Sümbolid võeti kasutusele 21. juunil 1994.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavolikogu ja -valitsuse haldushoonele, ajutiselt valla pidupäevadel ja muudel avalikel üritustel. Vallalipu valmistamine toimub vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased valgusvihkudega majakas ning kumerlõikes jalus, viimasel kaks kilbivärvi lainelõikes latti.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal kaks valget lainelõikes latti. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: vapil on sinisel taustal stiliseeritud Hiiu valla au ja uhkus - Kõpu tuletorn. Valgusvihud on valguse ja lootuse märgiks. Mägi sümboliseerib Hiiumaa kolme kõrgeimat mäge, mis asuvad Hiiu valla territooriumil. Sinised lained sümboliseerivad nii merd kui allikaid. Sinine värv sümboliseerib vett ning valge puhtust.
Sümbolid võeti kasutusele 30. oktoobril 2013.
Kasutamise kord: vallavappi kasutatakse vallaorganite asukoha hoone siltidel, pitsatitel ning dokumendiplankidel; valla autasudel, meenetel, tänukirjadel, ümbrikel ja muudel trükistel, samuti piirisiltidel. Vallavalitsus võib anda loa valla vapi kasutamiseks muudel eesmärkidel. Vallalipp heisatakse alaliselt valla haldushoonetel. Vallalipu võib heisata ettevõtete, asutuste ja ühenduste hoonetel ning elamutel Eesti lipu heiskamise päevadel, pidulikel sündmustel, avalikel üritustel, samuti perekondlike sündmuste puhul.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldne kimalane.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kollane kimalane. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: vapitunnus lähtub valla nime algvariandist, mis tähendab kimalast.
Sümbolid võeti kasutusele 2. juunil 1994.
Kasutamise kord: vallalipp on esinduslipp, mida kasutatakse valla esindamisel.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedane sakklõikes palk ja kolm kuldset istuvat oravat (2+1).
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valge sakklõikes palk ja kolm kollast istuvat oravat (2+1).Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: kolm oravat esindavad hoolsust, töökust ja kokkuhoidlikkust, sakklõikes palk viitab metsatöötlemisele. Roheline on metsa, kuldne jõukuse ja hõbedane tuleviku võrdkuju.
Sümbolid võeti kasutusele 20. detsembril 1994.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallamajale koos Eesti lipuga. Vallalippu kasutatakse veel muudel valla pidulikel üritustel. Vallalipu tellimine toimub vallavalitsuse nõusolekul.
Vapi kirjeldus: punasel kilbil hõbedased langetatud kaheteraline mõõk ja kaks äralõigatud jalga ning aupunktis kuldne hertsogikroon.
Lipu kirjeldus: kollase ja rohelisega põigiti jaotatud väljal (I) 19 sinist tähte (9+1+9) ja südakilbina Illuka valla vapp.
Selgitus: Illuka vald on tuntud Kalevipoja muistendite rohkuse poolest. Legendaarne Eestimaa kuningas leidis oma lõpu vaenlase käe läbi Kuremäel ja on rahvajutu järgi maetud Kivinõmme metsa. Vapil punane värv ja mõõk räägivad muistsest kuritööst, kroon sümboliseerib legendaarset hiidu - Kalevipoega. Hiiu jalgadega on seotud ka Konsu järve tekke muistend.
Sümbolid võeti kasutusele 29. novembril 1993.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldsed teivas, jalus, (I) ristikuleht ja (II) okaspuutaim.
Lipu kirjeldus: valge, rohelise ja kollasega põigiti jaotatud väljal roheline piit. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: roheline värv sümboliseerib metsa ja rohumaid; valge piimandust ja piimandusmuuseumi; kollane põlluharimist ja viljakasvatust.
Autor on Jane Siimsoo.
Sümbolid võeti kasutusele 11. oktoobril 1996.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt valla administratiivhoonele. Muudel juhtudel heisatakse vallalipp volikogu otsuse või valitsuse korralduse alusel. Teistele on need otsused ja korraldused soovituslikud. Vallalipu valmistamine toimub vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: punase ja hõbedaga pikuti jaotatud kilbil vastasvärvides (I) sookurg ja (II) kaks tammelehega oksa.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kaks valget põimitud astmelist poomi. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sookurg viitab ulatuslikele sooaladele. Sookurge peetakse arukuse ja valvsuse võrdkujuks. Tammelehega oksad (teibad) märgivad Mahtra sõja sündmusi - teibad olid talumeeste peamised relvad. Rohelised tammelehed näitavad vallaelanike jätkuvat mehemeelt. Punane on vapruse ja julguse sümbol; hõbe on aga puhtuse ja lootuse võrdkuju.
Vallavapp võeti kasutusele 5. juunil 1996 ja vallalipp võeti kasutusele 4. mai 1998.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse vallavalitsuse ja –asutuse hoonele ja nende esindusruumidesse. Vallas toimuvatel pidulikel ja muudel avalikel üritustel heisatakse samuti vallalipud. Vallalippu kasutatakse valla esindamisel väljaspool valla piire. Vallalippu võivad kasutada vallas asuvad äriühingud, ettevõtted, asutused ja organisatsioonid, samuti eraisikud. Vallalipu valmistamine ja levitamine toimub vallakantselei kaudu.
Vapi kirjeldus: punasel kilbil hõbedased liiliaõis ja lainelõikes piit.
Lipu kirjeldus: punasel väljal valged liiliaõis ja lainelõikes piit.
Selgitus: lainelõikeline piit viitab valla seotusele veega (meri, jõgi, kosk). Liilia on Neitsi Maarja sümbol ning see viitab 14. sajandil püstitatud neitsile pühendatud Jõelähtme kirikule. Vapi värvid viitavad Harjumaale.
Sümbolid võeti kasutusele 5. mail 1992.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse vallavalitsuse hoonele ja ametiruumidesse. Samuti heisatakse vallalipud riiklikel tähtpäevadel ja muudel vallas toimuvatel pidulikel üritustel. Vallalippu kasutatakse ka valla esindamisel väljaspool selle piire ning valla poolt korraldatavatel avalikel üritustel.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedane lainelõikes palk ja kolm kuldset ristikulehte (2+1).
Lipu kirjeldus: kollase ja rohelisega neljaks põigiti jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: lainelõikes palk märgib Pedja jõge, mis läbib Jõgeva linna. Kolm ristikulehte viitavad linna tihedale seotusele põllumajandusega.
Jõgeva linna vapp kinnitati 1938. aastal siseministri poolt. Taaskasutusele võeti sümbolid 17. juunil 1995.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedased kartuliõis, õnarlõikes päis ja kaks lainelõikes latti.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valged kartuliõis ja kaks lainelõikes latti. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: kaarlõige märgib Laiuse mäge, mis on Vooremaa kõrgeim tipp; kartuliõis viitab vallas paiknevale kartuli sordiaretuskeskusele; lainelõikes vardad tähistavad Pedja ja Kaave jõge; roheline viitab valla elanike tihedale seotusele looduse ja põllumajandusega.
Sümbolid võeti kasutusele 9. veebruaril 1995.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse valla pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel, samuti avalikel üritustel. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel. Teistele on niisugused otsused või korraldused soovituslikud.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldne hirve pea ja punane päis, viimasel kolm hõbedast kuuske.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valged pakud ja poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2, normaalsuurus 82,5x165 cm.
Selgitus: Jõhvi vapp kinnitati 2. detsembril 1938. aastal linnavolikogu poolt, taaskasutusele võeti sümbolid 20. juulil 1992.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavolikogu ja -valitsuse haldushoonele. Ajutiselt heisatakse lipp valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega ning muudel pidulikel üritustel. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks valla asutustele. Teistele on need otsused või korraldused soovituslikud. Lipu valmistamine toimub vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldsed koolikell ja saatena kaks viljapead.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kollased koolikell ja saatena kaks viljapead. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: koolikell viitab pikkade koolihariduse traditsioonidele vallas. Teadaolevalt oli 17. sajandil Järva-Jaani talulaste seas vaimuvalguse jagamisel juhtivalt tegev pastor Christian Kelch. Pühalik kellahelin kirikutornist on aga traditsiooniliselt saatnud vallainimesi nende eluteel. Viljapead sümboliseerivad Järva-Jaani valda kui üht Eesti arenenumat põllunduspiirkonda. Roheline värvus on looduse, nooruse ja lootuse võrdkuju.
Sümbolid võeti kasutusele 27. juunil 1997.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallamajale ja osavalla haldushoonele. Ajutiselt heisatakse vallalipp valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega ning muudel avalikel üritustel.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil sinised sarikas ja punaselt leegitsev karikas.
Lipu kirjeldus: valgel väljal sinised sarikas ja punaselt leegitsev karikas. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: traditsiooniliseks klaasitööstuse sümboliks on klaaspeeker. Karikas viitab juba enam kui saja-aastasele klaasisulatamise traditsioonile Järvakandis. Karikast lahvatav leek märgib kodukollet ja on ühtlasi valla elujõu sümboliks. Sinine värv viitab järvedele, soodele ja laugastele.
Sümbolid võeti kasutusele 1. veebruaril 1999.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega ning muudel avalikel üritustel. Esindusüritustel võivad lippu kasutada Järvakandi valla ametlikud delegatsioonid ja valda esindavad kollektiivid ning üksikisikud. Vallalippe valmistatakse vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: rohelise ja mustaga äraskaldjaotatud kilbil hõbedased ärastala, (I) purunenud ratas ja (II) kolm kreeka ristikest.
Lipu kirjeldus: valge ja rohelisega põigiti jaotatud väljal must poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: purunenud piinaratas viitab valla nimele ja tähistab kurjuse jõuetust usu ja headuse ees. Kolm kreeka risti väljendavad usku jumalasse, Eesti Vabariiki ja endasse.
Autor on Jaan Liivsoo.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedased ärastala ja kaks okaspuutaime, ärastalal loomulikku värvi jõhvikaväät.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valged ärastala ja kaks okaspuutaime. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: okaspuutaimed märgivad valla metsarohkust (Kõrvemaa); jõhvikataim marjadega sealseid laialdasi jõhvikasoid. Roheline on looduse värvus, tähistab ka lootust ja korduvat eluringi; hõbe on puhtuse ja valguse võrdkuju.
Sümbolid võeti kasutusele 26. veebruaril 1996.
Kasutamise kord: vallalipp lehvib alaliselt vallavalitsuse hoonel.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil must lendav suitsupääsuke, sinine lainelõikes jalus ning viimasel kaks hõbedast lainelõikes latti; punane lainelõikes piit.
Lipu kirjeldus: sinise ja kollasega põigiti neljaks jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 26. juunil 1998.
Kasutamise kord: linnalipu valmistamiseks annab loa linnavalitsus.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedane kukega tornikiiver ja saatena kaks kuldset lüürat.
Lipu kirjeldus: valgel väljal lainelõikes rohelised pakud ja sinine lainelõikes palk. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: aabitsakukk on ärksuse ja vaimuvalguse võrdkuju. Kambjasse asutati 1686. aastal üks esimesi talurahvakoole ning siin on töötanud virginiused Ignati Jaak, A. Sutor jt. Kukega kirikutorni kiiver märgib Kambja kirikut, mis on suurim maakirik Lõuna-Eestis.
Kuldsed lüürad viitavad juba 1794. aastal tegevust alustanud laulukoorile. Roheline sümboliseerib Kambja valla kaunist loodust ning siinsete inimeste looduslähedast elulaadi.
Sümbolid võeti kasutusele 21. august 1995.
Kasutamise kord: vallalipp on alaliselt heisatud vallamajale ja volikogu istungisaalis. Vallalipu võivad heisata valla kodanikud, ettevõtted, asutused ja äriühingud Eesti lipu heiskamise päevadel, samuti avalikel üritustel ja muude sündmuste puhul. Vallalipu heiskamise päevad määrab vallavalitsus.
Vapi kirjeldus: sinise ja hõbedaga õnarlõikes sarikjaotatud kilbil hõbedased tammeleht ja kannel, aupunktis täht.
Lipu kirjeldus: sinise ja valgega õnarlõikes sarikjaotatud väljal valged tammeleht ja kannel, aupunktis täht. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 18. novembril 1997.
Kasutamise kord: vallamaja eest on vallalipp heisatud koos Eesti lipuga alaliselt. Vallalipu võivad heisata kõik valla kodanikud, ettevõtted ja organisatsioonid. Lipp heisatakse riiklikel pühadel, tähtpäevadel, vallapäeval, perekondlikel sündmustel ning muude sündmuste puhul.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil kaks sinist kiilu ja nabapunktis must rõngasrist.
Lipu kirjeldus: valgel väljal kaks sinist keelt. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: vapivärvid viitavad maakonna vapile. Vapil kajastub soode vahel asuva valla ajalugu ja tema paiknemine erinevate huvide ristumise kohas.
Sümbolid võeti kasutusele 17. septembril 1992.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavolikogu ja -valitsuse hoonele, ajutiselt valla pidupäevadel ja muudel sündmustel vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel. Teistele on vallalipu heiskamise otsused või korraldused soovituslikud.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil loomulikku värvi hundinui.
Lipu kirjeldus: kollase ja rohelisega põigiti jaotatud väljal valge poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: hundinui koos selle varrest hargnevate lehtedega viitab vallakeskuse nimele, aga ka Karksi-Halliste ürgorus kasvavatele hundinuiadele. Hundinui on võrdkujuks kohalike inimeste ärksale vaimule ning raskusi trotsivale visadusele ja töökusele. Kuld märgib kohalike vaimuvara ja jõukust.
Sümbolid võeti kasutusele 7. juulil 1995.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavolikogu ja -valitsuse haldushoonele ning ajutiselt valla pidupäevadel ja muudel avalikel üritustel. Vallalipu heiskamine vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel tehakse kohustuslikuks volikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega.
Vapi kirjeldus: rohelise ja sinisega põigiti jaotatud kilbil hõbedased lainelõikes palk ja (I) kolm kuuske.
Lipu kirjeldus: rohelise ja sinisega põigiti jaotatud väljal valged lainelõikes palk ja (I) kolm kuuske. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: lainelõikes palk sümboliseerib kuppelmaastikku, voolavat ja lainetavat vett kui ka Neitsi Maarjale pühendatud kolmelöövilist kirikut. Kolm kuuske väljendavad metsarikkust. Roheline on puude ja puhta looduse värv, samuti igihaljuse ja pika ealisuse tunnus; sinine on vee ja puhta õhu, samuti Neitsi Maarja värv.
Autor on Linda Tamm.
Sümbolid võeti kasutusele 14. septembril 1994.
Kasutamise kord: vallavappi kasutatakse vallavolikogu, -valitsuse, -asutuste dokumentidel, trükistel, meenetel ja autasudel, samuti volikogu ja valitsuse hoonel.
Vallalipp heisatakse alaliselt vallavolikogu ja -valitsuse hoonele. Ajutiselt heisatakse vallalipp valla pidupäevadel ja muudel avalikel üritustel. Vallalipu heiskamine vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel tehakse kohustuslikuks volikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil kolm musta kirikukella ja sinine päis.
Lipu kirjeldus: kollasel väljal kolm musta kirikukella ja sinine päis. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: kolm kirikukella viitavad vanausuliste kloostri kellatornile. Sinine päis tähistab Peipsi järve, mis on andnud elatist rannakaluritele ja pakkunud puhkemõnusid. Kuldne tähistab vanausuliste ikoonikirjutajate koolkonda ning märgib vanausulisi. Must tähistab viljakat mulda.
Sümbolid võeti kasutusele 22. jaanuaril 1999.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse vallamajale alaliselt. Ajutiselt heisatakse vallalipp riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, valla juubelil, perekondlikel pidupäevadel ja muude sündmuste puhul. Vallalipu võivad heisata kõik valla kodanikud, ettevõtted ja organisatsioonid. Vallavalitsus võib anda loa Kasepää valla lipuvärvide kasutamiseks ettevõtete või asutuste kirjablankettidel, reklaamis.
Vapi kirjeldus: siniste kaldpügalristikestega kaetud hõbedasel kilbil must vares.
Lipu kirjeldus: siniste kaldpügalristikestega kaetud valgel väljal must vares. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: vares on nii kodu-, põllu- kui ka tarkuselind. Vares viitab ka Kehtna tuntusele põllutöö- ja hariduskeskusena.
Sümbolid võeti kasutusele 27. juuni 1995.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse iga päev vallamajale. Korraliselt heisatakse vallalipp lipupäevadel. Ametliku visiidi või mõne muu vallalale olulise sündmuse puhul võib heisata vallalipu. Vallalipu nõuetekohase heiskamise eest vastutab heiskamist korraldav isik.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil sinine rukkililleõis.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valge poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2, normaalsuurus 110x220 cm.
Selgitus: Keila linna vapp on kinnitatud ja kasutusele võetud pärast Keila linnale linnaõiguse andmist 1938. aastal. Taas võeti sümbolid kasutusele 24. juulil 1992.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased pügalrist ja poom, risti südamik on kuldne.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valged pügalrist ja poom, risti südamik on kollane. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: pügalrist on Põhjala rahvaste muistne sümbol; ristina aga kristliku maailma kõige tähtsam kujund; kuldne südamik on vaimsuse ja jõukuse võrdkuju. Hõbedane poom märgib halli paepinda; sinine märgib valla piirnemist merega.
Sümbolid võeti kasutusele 11. aprillil 1997.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil kuldsed kirn ja ristikulõikes jalus.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal kollased kirn ja ristikulõikes jalus. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: kuldne kirn viitab valla nimele (Kirna, om Kirnu). Ristikulõikeline jalus tähistab põlluharimist ja karjakasvatust. Kuldne värvus on jõukuse ja heaolu, sinine on puhtuse, nooruse ja vaimsuse võrdkuju.
Sümbolid võeti kasutusele 19. mail 1997.
Kasutamise kord: vallamajal heisatakse vallalipp alaliselt. Riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, samuti muude sündmuste puhul heisatakse vallalipp valitsuse korraldusel või nõusolekul. Vallalippu tarvitatakse kõrvuti Eesti lipuga. Valitsuse loata võib vallalipu heisata avalikel üritustel, samuti perekondlike sündmuste puhul.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased torn, saatena tähtrist ja ahing, ja murdlõikes poom.
Lipu kirjeldus: punasel väljal kolm musta poomi. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: torn märgib Kihelkonna kirikust eraldiseisvat kellatorni. Kolmikhark märgib kalandust. Tähtrist märgib Põhjanaela, mida meresõidul kasutati ilmakaarte ja kursi määramisel. Stiliseeritult kujutab lindusid ja nende riiki murdlõikes poom, mis viitab Vilsandi rahvuspargile. Sinine on taeva ja vee värvus, samuti nooruse ja lootuse värv; hõbe on sajandeid olnud eestlaste peamine väärismetall ja jõukuse sümbol, aga ka puhtuse ja vaimsuse võrdkuju.
Sümbolid võeti kasutusele 9. juulil 1997.
Kasutamise kord: vallalippu kasutatakse valla pidupäevadel ja muudel avalikel üritustel ning suhtlemisel teiste omavalitsustega. Vallalipu valmistamine toimub vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil sinine täht ja must lainelõikes päis ning viimasel kilbivärvi hüljes.
Lipu kirjeldus: valgel väljal sinine täht. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: sinine kaheksaharuline täht sümboliseerib ilmakaarte risti ja selle läbi Kihnu kuulsaid meresõitjaid ning laevaehitajaid. Täht märgib samuti põhjamaiselt karge mere keskel asuvat Kihnu saart ennast. Vapiloom viitab hülgepüügile kui kihnlaste traditsioonilisele tegevusalale.
Sümbolid võeti kasutusele 7. novembril 1995.
Kasutamise kord: vallavappi kasutatakse vallavolikogu, -valitsuse ning -asutuste pitserites ja dokumendiplankidel, samuti valla meenetel, ametlikel trükistel, valla autasudel ning hoonetel. Kihnu valla vapi kasutamine toimub vallavalitsuse loal.
Kihnu valla lipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoonele. Ajutiselt võib vallalipu heisata riiklikel pühadel, valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega ja muudel avalikel üritustel. Kihnu valla lipu kasutamine toimub vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased kiil ja nabapunktis sõõr.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valge palk ning punane latt. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: hõbedane kiil viitab valla nimele. Hõbedane sõõr ehk hõberaha osutab paikkonna minevikule - kivikalmed, kultusekivid, lahingupaigad ja arheoloogilistele leidudele.
Sümbolid võeti kasutusele 29. märtsil 1994.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil sinine ärastala ning südapunktis kilbivärvi täht.
Lipu kirjeldus: sinise ja pruuniga põigiti jaotatud väli, millel valge poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2, normaalsuurus 82,5x165 cm.
Seletus: sümbolid võeti kasutusele 20. mail 1992.
Kasutamise kord: linnalipp heisatakse alaliselt linnavalitsuse ja -volikogu hoonele. Linnalipu võib heisata ettevõtete, asutuste ja ühenduste hoonetele ning elamutel Eesti lipu heiskamise päevadel. Linnalipu võib heisata avalikel üritustel, samuti perekondlike sündmuste puhul.
Linnavalitsus võib anda loa linnalipu värvikombinatsiooni kasutamiseks ettevõtjate, asutuste ja ühenduste kirjablankettidel ning reklaamplakatitel. Loa linnavimplite valmistamiseks annab linnavalitsus.
Vapi kirjeldus: hõbedase ja rohelisega põigiti jaotatud kilbil (I) rohelised kuusk, saatena kaks koera, (II) sinine lainelõikes jalus ja kolm hõbedast lainelõikes latti.
Lipu kirjeldus: valgel väljal sinine lainelõikes palk ja rohelised lainelõikes pakud, palgil väljavärvi lainelõikes latt. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: koerad viitavad valla nimele. Lainelõikes palk märgib maakonna suurimat järve – Väinjärve. Roheline kuusk sümboliseerib kohalikku looduskaitseala.
Sümbolid võeti kasutusele 1. juuni 1995.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallamajale ja ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega ning muudel avalikel üritustel.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil rohelised lehtpuu ja latt, must jalus ning viimasel kilbivärvi õis.
Lipu kirjeldus: valgel väljal Kohila valla vapi tunnus, roheline päis ja must jalus.
Selgitus: autor on Lembit Palm.
Sümbolid võeti kasutusele 27. aprillil 2002.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedane vastaspiit ning vastasvärvides lainelõikes jalus, (I) kuldne kroon.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valge piit ning vastasvärvides lainelõikes jalus, (I) kollane kroon.
Selgitus: kroon viitab muinaskuningas Kalevile. Hõbedane piit märgib Ontika paekallast. Lainelõikes jalus tähistab vett ja veerikkust.
Sümbolid võeti kasutusele 10. septembril 1997.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavolikogu ja -valitsuse hoonele ning ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega, samuti muudel avalikel üritustel. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel. Teistele on niisugused otsused või korraldused soovituslikud.
Vapi kirjeldus: sinise ja kuldsega kiirguslõikes kaldjaotatud kilp.
Lipu kirjeldus: sinise ja kollasega kiirguslõikes kaldjaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: kaldjoon - see tähistab kaldšahte ja terrikoonikuid. Kuldne värv ja leegid sümboliseerivad kollalaspruuni põlevkivi ning selle töötlemist. Sinine vee värv osutab Järve külale.
Sümbolid võeti kasutusele 6. märtsil 1995.
Vapi kirjeldus: kuldse ja rohelisega pikuti jaotatud kilbil vastasvärvides kaks tammelehte ja lainelõikes latt.
Lipu kirjeldus: kollasel väljal roheline palk ja vastasvärvides piit.
Selgitus: lainelõikes latt sümboliseerib jõge. Kuld sümboliseerib Kohtla-Nõmme kuldset liivast pinda ja põlevkivi. Roheline tammeleht sümboliseerib Kohtla-Nõmme parki.
Autor on Viktor Roosipuu.
Sümbolid võeti kasutusele 16. aprillil 1997.
Vapi kirjeldus: kuldse ja rohelisega pikuti jaotatud kilbil vastasvärvides hoone, saatena (I) kuusk ja (II) viljapea.
Lipu kirjeldus: valgel väljal rohe-kollane skandinaavia rist. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: tuulelipuga hoone viitab Koigi meierei hoonele. Meiereiga seonduvad karjandus, piimandus ja ühistegevus. Tuulelipp märgib progressi. Kuldne viljapea ja jaotis viitavad põllundusele kui teisele põhilisele elatusallikale. Kuusk ja roheline värvus kilbil osutavad valla maa-alal asuvatele metsadele ja nendega seotud majandustegevusele.
Sümbolid võeti kasutusele 12. mail 1995.
Vapi kirjeldus: hõbedasel väljal sinine nurk ning hõbedane aupaistega kotkapea.
Lipu kirjeldus: valgel väljal sinine kiil ning valge aupaistega kotkapea. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:9, normaalsuurus 105x135 cm.
Selgitus: aupaistega kotkas viitab evangelist Johannese tunnusena valla nimele. Samuti viitab ruut (kolgas) valla nimele.
Sümbolid võeti kasutusele 14. novembril 1995.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavolikogu ja -valitsuse hoonele. Ajutiselt heisatakse lipp valla pidupäevadel, avalikel üritustel valitsuse korraldusel või nõusolekul. Vallalipu valmistamine ärilistel eesmärkidel on lubatud vallavalitsuse loaga.
Vapi kirjeldus: rohelise ja sinisega kaldjaotatud kilbil hõbedased niit, (I) kaks tammelehte ja (II) veskikivi.
Lipu kirjeldus: rohelise ja sinisega kaldjaotatud väljal valged niit, (I) kaks tammelehte ja (II) veskikivi. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: värvid roheline, sinine ja hõbedane tähistavad maad, vett ja õhku. Tammeleht sümboliseerib elujõulisust ja igikestvust, samuti looduskaitset. Veskikivi viitab vesiveskitele ja põllumajandusele. Sinine väli püüdlemist parema elukeskkonna poole.
Autor on Aime Vilu.
Sümbolid võeti kasutusele 16. märtsil 2009.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil kuldne tammepuuoks ja hõbedane raam.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal kollane tammepuuoks ja valge raam. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: tammeoks tähistab tugevust ja elujõudu, tõrud rõhutavad tulevikulootust. Raam märgib paekiviaedu ja looduskaitseala. Sinine värvus tähistab vallale iseloomulikke soid ja rabasid; hõbe märgib paekivi; kuld on Pärnumaa vapivärv.
Sümbolid võeti kasutusele 26. aprillil 1996.
Vapi kirjeldus: sinise ja hõbedaga lainelõikes neljastatud kilbil (I) hõbedane roosaken.
Lipu kirjeldus: sinise ja valgega lainelõikes neljastatud väljal (I) valge roosaken. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: lainelõikes pikijaotus viitab valla nimele. Kilbi nelikjaotusest tekkiv risti tähistab olulist teede sõlmpunkti, roosaken sümboliseerib Kose kirikut. Sinine ühendab Kose kihelkonna valdu; hõbe tähistab vaimsust ja valla tähtsus Eesti kultuuriloos. Hõbe on samuti Harjumaa vapiristi värvus, ühtlasi viitab Kose aardeleiule.
Sümbolid võeti kasutusele 7. veebruaril 1997.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse ajutiselt valla pidupäeval, samuti muudel avalikel üritustel. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel. Teistele on niisugused otsused või korraldused soovituslikud.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil rohelised kuldse südamikuga pügalrist ja kaarlõikes jalus, nabapunktis kilbivärvi sõõr.
Lipu kirjeldus: kollasel väljal rohelised pügalrist ja piidad. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: kahekordne pügalrist märgib ümbruskonna kaht peamist keskust - Kullamaad ning Koluveret. Pügalrist osutab ühtlasi kohalike inimeste vaimuerksusele ning kultuuritraditsioonidele. Kuldne sõõr viitab valla nimele ning meenutab, et maa on läbi aegade toitnud ja jõukust toonud valla elanikele.
Sümbolid võeti kasutusele 16. juunil 1995.
Kasutamise kord: igaühel on õigus heisata ja kasutada vallalippu järgides vallalipu kasutamise korda. Vallalipp heisatakse alaliselt vallamajale. Ajutiselt heisatakse vallalipp ametlike delegatsioonide vastuvõttudel, kultuuri- ja spordiüritustel ning volikogu istungite ajaks.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil kolm musta ahinguotsa ja päises kolm sinist lainelõikes latti.
Lipu kirjeldus: kollase ja punasega põigiti jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 29. septembril 1994.
Kasutamise kord: linnalipp heisatakse alaliselt linnavolikogu ja -valitsuse hoonele ja ajutiselt linna pidupäevadel, avalikel üritustel valitsuse korraldusel või nõusolekul. Linnalipu valmistamine ärilistel eesmärkidel on lubatud linnavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased linnavärav aupaistega kotkaga.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal Kuressaare linna vapitunnus ja valged pakud. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: 1563. aastal kinnitas hertsog Magnus Kuressaare linna vapi. Praegune linnavapp järgib ajaloolist linnavappi.
Autor on Endla Tuutma.
Vallavapp võeti kasutusele 1. juunil 1992 ja vallalipp.
Kasutamise kord: linnavapp ja -lipp on Kuressaare linna omand. Neid võib kasutada linnavolikogu ja -valitsuse dokumentidel, siltidel, trükistel ning suveniiridel. Teiste asutuste, ettevõtete, organisatsioonide või eraisikute dokumentidel, trükistel, suveniiridel ja toodangul võib linnavappi ja -lippu kasutada linnavalitsuse loal.
Linnalipp on alaliselt heisatud linnavalitsuse hoonele, volikogu istungi ajal ka hoonele, kus see toimub. Esindus üritustel võivad lippu kasutada linna ametlik delegatsioon ja linna esindavad kollektiivid ja üksikisikud.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil punane lauritsarest.
Lipu kirjeldus: valge ja sinisega kaldjaotatud väljal Kuusalu valla vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 21. juunil 2006.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased kivi hoidev kurg ja okaspuulõikes päis.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valged kivi hoidev kurg ja okaspuulõikes päis. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: kurg sümboliseerib valla inimeste usinust ja virkust nii oma igapäeva töödes kui ka loovust kodukandi kultuuripõllu harimisel. Sinine värv sümboliseerib valla kaunist loodust metsade, orgudes sädelevate järvede ja kaugusest sinavate mägedega. Hõbe on puhtuse, parema tuleviku ja progressi võrdkuju.
Sümbolid võeti kasutusele 5. septembril 2003.
Kasutamise kord: vallalippu kasutatakse valla pidupäevadel ja teistel tähtpäevadel. Lipu kasutamise otsustab vallavalitsus. Kõlleste vallas tegutsevatel ettevõtetel on õigus heisata vallalipp oma ürituste ja tähtpäevade puhul.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil sinine kaldrist ning must kirikutorn.
Lipu kirjeldus: kollasel väljal sinine kaldrist ning must kirikutorn. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: Kõo mõisaansambli kellatorn sümboliseerib rahva ühtekuuluvust. Kaldrist on Pilistvere kiriku kihelkonnakeskuse sümbol. Kuldne tähistab piirkonna peamist majandusharu - põllumajandust.
Vallavapp võeti kasutusele 22. märtisl 2007.
Kasutamise kord: vallavappi võib kasutada vallavalitsuse ja -volikogu dokumendi plankidel ja pitseris, vallaasutuste teenistujate ning töötajate visiitkaartidel, valla meenetel ja märkidel ning valla hoonetel. Vallavapi muu kasutamine toimub vallavanema loal.
Vallalipp heisatakse alaliselt vallamajale. Ajutiselt heisatakse vallalipp valla pidupäevadel ja muudel avalikel esindusüritustel. Vallalipp heisatakse vallavalitsuse korraldusel valla asutustele. Teistele on korraldus soovituslik. Kõo valla lippu võib kasutada muudel juhtudel vallavanema kirjalikul loal.
Kõpu vallal ei ole kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 14 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele vastavaid sümboleid.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldne viljapea ja kaks hõbedast kappa päisena.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kollane viljapea ja kaks valget kappa päisena; kolm valget lipukeelt. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: viljapea märgib Käina valda kui Hiiumaa peamist viljakasvatusala. Kapad viitavad valla nimele.
Sümbolid võeti kasutusele 10. mail 1995.
Kasutamise kord: vallalippu kasutatakse valla pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel. Lippu kasutatakse kõrvuti Eesti lipuga. Vallalipu heiskamise otsustab vallavalitsus.
Vapi kirjeldus: kuldse ja sinisega pikuti jaotatud kilbil vastasvärvides ratas.
Lipu kirjeldus: sinise ja kollasega pikuti jaotatud väljal vastasvärvides ratas. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: ratas tähistab arengut ja liikumist. Kuldne viitab valla ajaloolisele kuulumisele Pärnumaale, sinine kuulumisele Järvamaale.
Vapi kirjeldus: kuldse ja rohelisega okaspuulõikes pikuti jaotatud kilp.
Lipu kirjeldus: kollase ja rohelisega okaspuulõikes pikuti jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: okaspuulõige viitab tuntud Laekvere männile. Roheline viitab metsarohkusele ning jahimajandusele, kuldne edukusele.
Sümbolid võeti kasutusele 23. mail 1995.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt valla administratiivhoonele ja ajutiselt valla asutuste hoonetele pidupäevadel ja avalikel üritustel. Vallalipu võib heisata ka muudel avalikel üritustel. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel. Teistele on need otsused või korraldused soovituslikud.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil loomulikku värvi jõhvikataim, roheline lainelõikes jalus ja sinine lainelõikes latt.
Lipu kirjeldus: kollasel väljal loomulikku värvi jõhvikataim, roheline lainelõikes jalus ja sinine lainelõikes latt. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 4. detsembril 1998.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt valla haldushoonele koos Eesti lipuga. Ajutiselt võib vallalipu heisata valla pidulikel esindusüritustel. Vallalipu tellimine toimub vallavalitsuse poolt.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedane vähi ülakeha ja kuldne päis ning viimasel neli kilbivärvi linaõit.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valge vähi ülakeha ja kollane päis ning viimasel neli väljavärvi linaõit. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: kuldne päis viitab maakonna vapile, linaõied tähistavad valla maadel paiknenud nelja mõisat. Hõbe tähistab puhast loodust, kuldne linakasvatust ja sinine sinisavi.
Sümbolid võeti kasutusele 27. märtsil 1995.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoonele kõrvuti Eesti lipuga. Ajutiselt võib vallalipu heisata riiklikel pühadel, valla pidupäevadel ja tähtsündmustel. Laheda valla elanikel, ettevõtetel ja organisatsioonidel on õigus heisata vallalipp perekondlike ja ettevõtete tähtpäevade puhul.
Vapi kirjeldus: sinise ja hõbedaga lainelõikes pikuti jaotatud kilbil nurgas kuldne tähik.
Lipu kirjeldus: sinise ja valgega lainelõikes pikuti jaotatud väljal nurgas kollane tähik. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: pikutijaotus tähistab valla paiknemist ajalooliselt piiskopi ja ordu maade piiril. Lainelõige viitab Saaremaa oludes märkimisväärsetele jõgedele. Kuldne tähik osutab kompassiristina meresõidule ja Laimjala vallast igasse ilmakaarde siirdunud inimestele. See kujund viitab ka rüütlitele, laiemas mõttes kõigile teenekatele ja väljapaistvatele isikutele. Sinine sümboliseerib merd, hõbe vaimsust.
Sümbolid võeti kasutusele 20. mail 1996.
Kasutamise kord: vallalippu kasutatakse valla pidupäevadel ja muudel avalikel esindusüritustel. Vallalipu valmistamine toimub vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: kuldse ja sinisega lainelõikes äraskaldjaotatud kilbil vastasvärvides (I) rukkililleõis ja (II) tammepuu oks.
Lipu kirjeldus: kollase ja sinisega lainelõikes äraskaldjaotatud väljal vastasvärvides (I) rukkililleõis ja (II) tammepuu oks. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: lainelõige tähistab Võhandu jõge. Rukkililleõis viitab viljakasvatusele, tammelehed meenutavad võimsat Lasva-Võru-Petseri ürgoru tammemetsa. Kuldne märgib viljakat põllupinda.
Autor on Valdur Raudvassar.
Sümbolid võeti kasutusele 31. oktoobril 1996.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased tiisel, päisena kaks Georgi ristikest ja jaluses ankur.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valged tiisel, päisena kaks Georgi ristikest ja jaluses ankur. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: tiisel märgib Leisit kui teede sõlmpunkti. Ristikesed märgivad valla kahte kirikut ja konfessiooni. Ankur osutab Triigi sadamale. Sinine värvus sümboliseerib merd, hõbe paest pinnast.
Sümbolid võeti kasutusele 10. juunil 1996.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallamajale ja ajutiselt valla pidupäevadel ja muudel valla avalikel esindusüritustel. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel. Teistele on need otsused ja korraldused soovituslikud. Vallalipu valmistamine toimub vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: punase ja hõbedaga müürlõikes põigiti jaotatud väljal (I) hõbedane piiskopi mitra ja (II) allasuunatud must kaheteralise mõõga käepide.
Lipu kirjeldus: punase ja valgega müürlõikes põigiti jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: müürihambuline jaotus tähistab kaitsefunktsiooni ning osutab sellega eestlaste muistsele maalinnale ning hilisemale piiskopi- ja ordulinnusele. Mitra tähistab piiskopivõimu, mõõk ordut ning Lihula mail peetud taplusi. Vapivärvid viitavad Läänemaale, Liivi ordule ja tsistertslaste mungaordule.
Sümbolid võeti kasutusele 30. juulil 1996.
Vapi kirjeldus: rohelise ja sinisega põigiti jaotatud kilbil hõbedased lainelõikes palk, päises kaks äraspidi hoburauda ja jaluses kaks õngekonksu.
Lipu kirjeldus: rohelise ja sinisega põigiti jaotatud väljal valged lainelõikes palk, päises kaks äraspidi hoburauda ja jaluses kaks õngekonksu. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: laineline palk tähistab valla jõgesid. Hoburaud on õnne sümbol, kaks hoburauda sümboliseerivad eesti ja vene kogukondi. Õnged tähistavad kalapüüki. Vapivärvid viitavad valla metsadele, põldudele ja Peipsi järvele.
Vapi kirjeldus: punasel kilbil kuldsed juurtega mänd ja saatena kaks kaluripaati.
Lipu kirjeldus: punase ja valgega pikuti, II jaotis hõbeda ja punasega põigiti üheksaks jaotatud väljal (I) linna vapitunnus. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:10, normaalsuurus 105x150 cm.
Selgitus: kuldne rannamänd sümboliseerib linna asukohta mere ääres. Kaluripaadid näitavad, et Loksal tegeletakse kalapüügiga, laevaehituse ja kaubaveoga. Punane värvus tähendab kuulumist Harju maakonda, Loksa kunagist kuulsat tellisetööstust ning linna sidemeid Taaniga.
Autor on Heino Prunsvelt.
Sümbolid võeti kasutusele 8. märtsil 1996.
Kasutamise kord: linnalippu kasutatakse Loksa linna pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel. Lippu kasutatakse koos Eesti lipuga. Lipu heiskamise otsustab linnavalitsus.
Luunia vald
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldne rukkihakk ja sinine jalus ning kuldne lainelõikes latt.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kollane rukkihakk ja sinine jalus ning kollane lainelõikes latt. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: roheline värv ja kuldne rukkihakk tähistavad põlluharimist. Lainelõikeline latt ja sinine jalus märgivad läheduses asuvat Emajõge.
Sümbolid võeti kasutusele 29. septembril 1994.
Kasutamise kord: vallalippu kasutatakse valla pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel koos Eesti lipuga. Vallavalitsus otsustab vallalipu heiskamise. Vallalipu kasutamine valla asutuste või eraisikute poolt on keelatud.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedane nelileht, punane lainelõikes piit ning hõbedane lainelõikes varras.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal vardapoolse asetusega valge nelileht punase tähtristiga ja valged pakud. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: nelileht viitab ristikule ja põllumajanduslikule tegevusele; tähtrist haridusele ja märgib Lääne-Nigula kihelkonna kirikut; lainelõikes varras tähistab merd ja jõgesid. Hõbe tähistab vaimsust, puhtust ja sihikindlust; punane viitab Läänemaale; roheline kaunist loodust.
Sümbolid võeti kasutusele 25. märtsil 2014.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedased tähik ja lainelõikes jalus ning viimasel sinine lainelõikes põiklatt.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valge palk ja sinine poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: Põhjatäht, kui teenäitaja meremeestele ja teelistele, sümboliseerib edumeelsust ja edasipürgimise tahet ning sihti, mille poole püüelda. Lainelõikes latt tähistab merd, saarelisust ja valla territooriumil asuvaid Saaremaa suurimaid siseveekogusid. Lati kolm harja tähistavad kolme ühinenud valda. Roheline värv tähendab noorust ja lootust, aga ka valla uhket taimestikku. Sinine tähistab vett. Hõbe tähendab vaimsust, viitab valla tugevatele kultuuri- ja haridustraditsioonidele ning tugevale külakogukonnale.
Autor on Raul Vinni.
Sümbolid võeti kasutusele 13. detsembril 2014.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil sinine langev kaldpalk ning viimasel hõbedased kolm kala.
Lipu kirjeldus: sinise ja rohelisega laiuti jaotatud väljal kollane põikpoom.
Selgitus: sinine kaldtala viitab valda ühendavale Purtse jõele, kolm kala tähistavad 2013. aastal ühtseks Lüganuse vallaks ühinenud Lüganuse valda, Maidla valda ning Püssi linna. Roheline sümboliseerib metsa ja puutumata loodust, sinine puhta vee elustavat jõudu ning kollane küpset viljapõldu, iidset põlluharimise traditsiooni ja maapõue rikkusi.
Sümbolid võeti kasutusele 30. märtsil 2015.
Kasutamise kord: vallavappi kasutatakse vallavalitsuse haldushoonel; valla ametiasutuse, hallatavate asutuste ja äriühingute pitsatitel ja dokumendiplankidel; valla pidulikel üritustel, autasudel, meenetel, ametimärkidel, tõenditel, tunnistustel ja trükistel. Muudel juhtudel võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal. Vallalipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse haldushoonel ning mujal valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega, samuti muudel pidulikel üritustel. Vallalipu kasutamise õigus on igaühel.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil
hõbedased lainelõikes palk ning sellel kilbivärvi lainelõikes latt; hõbedane kirka-ankur.
Lipu kirjeldus: valgel väljal sinised pakud. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: Autor on Paul Luhtein.
Sümbolid võeti kasutusele 2. detsembril 1991.
Martna vallal ei ole kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 14 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele vastavaid sümboleid.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased tuletorn ja lainelõikes jalus, viimasel kaks kohakuti kilbivärvi kala.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valged tuletorn ja lainelõikes jalus, viimasel kaks väljavärvi kala. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 23. oktoobril 2002.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased sõlg ja päis ning viimasel kolm punast pügalristi.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valged sõlg ja päis, viimasel kolm punast pügalristi. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 19. novembril 1996.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse valla pidupäevadel ning muudel avalikel esindusüritustel.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedased sõlg ja lainelõikes jalus.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valged sõlg ja lainelõikes jalus. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: setu sõlg viitab Setumaale. Lainelõikes jalus tähistab Pihkva järve. Roheline osutab põllundusele ja metsandusele.
Sümbolid võeti kasutusele 19. mail 1994.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedased põdrapea ja lainelõikes päis ning viimasel kolm kilbivärvi võru.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valged põdrapea ja lainelõikes päis ning viimasel kolm väljavärvi võru. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: põdrapea viitab legendile Pullijärvest. Lainelõikes päis tähistab nii künklikku moreenmaastikku kui ka metsajärvi. Võrud märgivad Võrumaad ja tema rahvast.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedane sarikas, viimasel kolm sinist linaõit.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valge sarikas, viimasel kolm sinist linaõit. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: kolm linaõit sümboliseerivad valla kolme suuremat asulat - Mooste, Kauksi, Rasina. Linaõis viitab Moostele kui ühele linakasvatuse keskusele.
Sümbolid võeti kasutusele 16. veebruaril 1998.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt valla haldushoonele koos Eesti lipuga. Vallalipu võivad heisata kõik valla kodanikud valla tähtpäevadel või muude sündmuste puhul.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased punase südamikuga mänd-pügalrist ja lainelõikes piidad.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valged punase südamikuga mänd-pügalrist ja lainelõikes piidad. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:9, normaalsuurus 105x135 cm.
Selgitus: vapipilt näitab Muhumaa, tema rahva ja kultuuri asendit kahe naabri - Saaremaa ja Eestimaa, vahel. Muhu mänd ehk kaheksakand on juba muinasaegadest tuntud õnne ja viljakuse sümbol.
Sümbolid võeti kasutusele 13. märtsil 1998.
Vapi kirjeldus: hõbeda, rohelise ja sinisega lainelõikes neljastatud kilbil (I) roheline kaldtähtrist nelja sinise sõõriga.
Lipu kirjeldus: valge, rohelise ja sinisega lainelõikes neljastatud väljal (I) roheline kaldtähtrist nelja sinise sõõriga. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: hõbe tähistab paest pinnast, sinine merd ja roheline metsarohkust. Vapijaotus viitab Mustjala valla pankrannikule. Tähtrist koos sõõridega sümboliseerivad kadakaid ja -marju.
Sümbolid võeti kasutusele 2. augustil 1998.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse vallavalitsuse hoonel volikogu istungi toimumise ajaks. Samuti heisatakse vallalipp valla tähtpäevadel, avalikel üritustel ja muude sündmuste korral. Vallalipu võivad heisata ka kõik Mustjala valla kodanikud, ettevõtted ja organisatsioonid. Vallalipu valmistamine toimub vallavalitsuse loal. Vallavalitsus võib anda nõusoleku lipuvärvide kasutamiseks ettevõtete ja asutuste kirjablankettidel, reklaamis jne.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil mustad ankur, lainelõikes jalus ning viimasel kuldne kala.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal must jalus ning valge lainelõikes poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: vapil kajastub linna nimi, usk, laevandus ning kalandus.
Sümbolid võeti kasutusele 21. juunil 1993.
Kasutamise kord: linnalipp heisatakse alaliselt linnavalitsuse hoonele. Linnalippu võib heisata ettevõtete, asutuste ja organisatsioonide hoonetele ning elamutel Eesti lipu heiskamise päevadel. Linnalipu võib heisata ka avalikel üritustel kui ka perekondlike sündmuste puhul. Linnalipu valmistamine toimub linnavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: mustal kilbil hõbedased alasi ja vasaraga käsi.
Lipu kirjeldus: valgel väljal punane palk ning väljavärvi latt. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7;11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 24. jaanuaril 1994.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedane mõõgaga ründav hunt.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valge mõõgaga ründav hunt. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 3. novembril 1997.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil võrsuv must ründav karu ning roheline küngaslõikes jalus.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kollane pööratud tiisel. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: vallavapi aluseks olev Berliini linnavapp meenutab Mäetaguse osalemist esimesel rahvusvahelisel võivõistlusel 1937. aastal Berliinis. Karu sümboliseerib tugevust ja sihikindlust. Karu osaliselt varjav küngaslõikes jalus viitab valla nimele. Kolm küngast tähistavad Mäetaguse, Pagari ja Kiikla asundust.
Hõbedane on puhtuse ja aususe värv. Must on viljaka mulla ja püsivuse värv, ka meenutab see ajalugu. Roheline väljendab kasvamist, lootust, kevadet ja noorust.
Autor on Tiit Saare.
Kasutamise kord: vallavappi kasutatakse vallavolikogu, -valitsuse ja -asutuste dokumentidel, trükistel, suveniiridel jne. Vapitunnust kasutatakse vallavalitsuse ja selle struktuuriüksuste ning hallatavate asutuste pitserites. Vallavapi kasutamine muudel juhtudel toimub vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedane tuulik, roheline jalus ning hõbedane lainelõikes poom.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valge tuulik, roheline jalus ning valge lainelõikes poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: sinine on vaimsuse, karskuse ning taeva võrdkuju. Roheline on looduse ja põllunduse, samuti nooruse ja lootuse võrdkuju. Tuulik märgib leivategu. Lainelõikes hõbedane palk on vallaga piirneva Emajõe sümbol.
Sümbolid võeti kasutusele 4. juulil 1997.
Kasutamise kord: vallalippu kasutatakse valla pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel koos Eesti lipuga. Lipu heiskamise otsustab vallavalitsus.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedane sild ja aupunktis kuldne ratas.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valge sild ja aupunktis kollane ratas. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: autor on Vello Vaarma.
Sümbolid võeti kasutusele 21. oktoobrist 1996.
Kasutamise kord: vallalipu heisatakse alaliselt vallamaja haldushoonele ja ajutiselt valla tähtpäevadel ja muudel avalikel üritustel. Valla lippu ja vappi kasutatakse ka valla esindamisel väljaspool valla piire.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased kaks kohakuti vastassuundades kala ja kaks mõõka ja kolm sõõri.
Lipu kirjeldus: kollase ja sinisega põigiti jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: 1937. aastal kinnitati Narva vapp. Sümbolid võeti taaskasutusele 24. juulil 1992.
Kasutamise kord: linnalipp heisatakse linna tähtpäevadel, muude sündmuste korral linnavalitsuse korraldusel. Narva linnavolikogu hoonele heisatakse lipp istungite toimumise ajaks. Linnavalitsus võib anda loa linna lipuvärvide kasutamiseks ettevõtete ja asutuste kirjablankettidel, reklaamis.
Vapi kirjeldus: sinise ja kuldsega põigiti jaotatud kilbil sinine vai ning aupunktis kuldne päike.
Lipu kirjeldus: sinise ja kollasega pikuti jaotatud väljal sinine palk ning (I) kollane päike. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: vapivärvid märgivad linna ajaloolist ja geograafilist seotust Narva linnaga. Päike tähistab linna tuntust suvitus ja tervistuskohana.
Kasutamise kord: linnalipu võib heisata ettevõtete, asutuste ja organisatsioonide hoonetele ning elamutele Eesti lipu heiskamise päevadel. Samuti võib linnalipu heisata avalikel üritustel ja perekondlike sündmuste puhul. Linnavalitsus võib anda korralduse heisata linnalipp mõne muu sündmuse puhul.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldne pähklikobar.
Lipu kirjeldus: rohelise ja kollasega põigiti seitsmeks jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: roheline märgib metsa, metspähklid Pähklimäge. Kolm pähklit tähistavad usku, lootust ja armastust inimeste vahel.
Autor on A. Kenppi.
Sümbolid võeti kasutusele 21. novembril 1994.
Kasutamise kord: vallamajal heisatakse vallalipp alaliselt. Vallalipu võib heisata avalikel üritustel, samuti perekondlike sündmuste puhul. Muudel juhtudel võib lipu heisata vallavalitsuse korraldusel või nõusolekul.
Vapi kirjeldus: hõbeda ja sinisega kaldjaotatud kilbil (I) loomulikku värvi ploomipuuoks ja (II) kuldne purjekas.
Lipu kirjeldus: sinise, musta ja kollasega põigiti kolmeks jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: oks kolme ploomiga märgib valla kolme ajaloolist piirkonda - Noarootsi poolsaart, Sutlepat ja Riguldit. Purjekas merelainete taustal väljendab rannarahva meresõidutraditsioone ning kontakte teiste maadega. Sinine ja kuldne viitavad seal varem elanud rootsi kogukonnale.
Vallavapp võeti kasutusele 11. aprillil 1995, vallalipp 25. novembril 1996.
Vapi kirjeldus: sinise ja hõbedaga sarikjaotatud kilbil hõbedane kirikutorn ja päises kaks kuldset tähte.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal Nõo valla vapitunnus. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: autor on Andres Luik.
Sümbolid võeti kasutusele 28. mail 1996.
Vapi kirjeldus: hõbeda ja sinisega kaldjaotatud kilbil (I) roheline mänd ja (II) hõbedane lestakala.
Lipu kirjeldus: valge ja sinisega kaldjaotatud väljal (I) roheline mänd ja (II) valge lestakala. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: lestakala sümboliseerib merd ja kalapüüki. Sinine on ka taeva, nooruse ja lootuse värvus. Roheline rannamänd on metsade ja looduse võrdkuju. Hõbedane on samuti valguse, puhtuse ja vaimsuse võrdkuju.
Sümbolid võeti kasutusele 13. juunil 1997.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse valla pidupäevadel ja muudel avalikel esindusüritustel. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel. Teistele on need otsused ja korraldused soovituslikud. Vallalippu kasutatakse valla esindamisel.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil punane istuv orav.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal roheline jalus ning kollane lainelõikes poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 17. mail 1999.
Vapi kirjeldus: hõbeda ja sinisega põigiti jaotatud kilbil peegelduv vastasvärvides tammelehekolmik.
Lipu kirjeldus: valge ja sinisega jaotatud väljal peegelduv vastasvärvides tammelehekolmik. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: tammelehed tähistavad tugevust, väärikust ja põlisust ning osutavad ka orisaare valla tammederohkusele. Vapivärvid viitavad maale ja merele, samuti maakonna vapile.
Sümbolid võeti kasutusele 29. augustil 1995.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt valla haldushoonele ja ajutiselt valla pidupäevadel ja muudel valla avalikel esindusüritustel. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel. Teistele on need otsused või korraldused soovituslikud. Vallalipu valmistamine toimub vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: mustal kilbil kuldne karu pea.
Lipu kirjeldus: valge ja kollasega põigiti jaotatud väljal must poom ning Otepää valla vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 24. juulil 1992.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavolikogu ja vallavalitsuse haldushoonetele ja ajutiselt valla pidupäevadel ja muudel avalikel esindusüritustel.
Vapi kirjeldus: mustal kilbil hõbedane okaspuutaim ja punase ja hõbedaga maleruudustatud päis ja hõbedane lainelõikes jalus.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valge okaspuutaim ja punase ja valgega maleruudustatud piit. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: kilbivärvid viitavad tsistertslastele. Punane ja hõbe on ühtlasi ka Harjumaa vapivärvid. Kuuseoks ja lained tähistavad metsarikast mereäärset maakohta. Autor on Priit Herodes.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil punase katusega hõbedane torn ja saatena kaks hõbedast halgu.
Lipu kirjeldus: valgel väljal rohelised poom ja vastasvärvides topeltpiit. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2, normaalsuurus 80x160 cm.
Selgitus: torn viitab Paide ordulinnusele. Halud tähistavad paekivi.
Sümbolid võeti kasutusele 24. juulil 1992.
Vapi kirjeldus: mustal väljal neli kuldset kaldristina viljapead ning hõbedane ääris.
Lipu kirjeldus: mustal väljal neli kollast kaldristina viljapead ning valge ääris. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: vapivärvid ja -kujund tähistavad Püha Annat ning põllumajandust. Must ja hõbe (valge) on ka Eestimaa kaitsja, neitsi Maarja, värvid.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt valla administratiivhoonele. Vallalipu võib heisata vallavalitsuse korraldusel ka muudel puhkudel. Esindusüritustel võivad lippu kasutada valla ametlikud delegatsioonid ja esinduskollektiivid või -isikud. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel, teistele on need otsused või korraldused soovituslikud.
Vapi kirjeldus: kuldse ja rohelisega pikuti-sarik jaotatud kilbil vastasvärvides juurtega kuuskmänd.
Lipu kirjeldus: rohelise ja kollasega pikuti jaotatud väljal vastasvärvides juurtega kuus-mänd. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 5:6, normaalsuurus 100x120 cm.
Selgitus: roheline värvus ja kuuskmänd tähistab valla metsarohkust. Kuldne viitab kuulumisele Pärnu maakonda.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse hoonele, kus toimub vallavolikogu või -valitsuse töö, istung või tseremoonia, samuti paigutatakse vallalipp volikogu või valitsuse esindusruumidesse. Vallalipu võib heisata valla, kogukondlikul, perekondlikul või asutuse tähtpäeval.
Vapi kirjeldus: sinise ja rohelisega kaldjaotatud kilbil hõbedane kahe lainelõikes pajuoksornament-niidiga kaasastatud lainelõikes tala.
Lipu kirjeldus: sinise ja rohelisega kaldjaotatud väljal valge kahe lainelõikes pajuoksornament-niidiga kaasastatud lainelõikes tala. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: hõbedane lainelõikes tala sümboliseerib valla territooriumit läbivat Põltsamaa jõge; pajuoksornament-niit viitab valla nimele. Sinine on puhtuse ja vaimsuse, samuti kodumaa taeva võrdkuju; roheline on lootuse, looduse ja põllumajanduse võrdkuju.
Sümbolid võeti kasutusele 22. jaanuaril 1997.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedasel oksal istuv kuldne kassikakk.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valgel oksal istuv kollane kassikakk ja sinine äraspiit. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: kassikakk on raamatute ja hariduse tunnus. Sinine tähistab veepinda, sinetavaid metsi, vihma ja taevast. Hõbedane tähistab valgust ja leina. Kuldne viitab viljaväljadele.
Sümbolid võeti kasutusele 20. mail 1997.
Kasutamise kord: vallalipu võivad heisata kõik valla kodanikud, ettevõtted ja organisatsioonid. Vallalipp heisatakse riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, valla päevadel, perekondlikel pidupäevadel ning muude sündmuste puhul. Vallamajal on vallalipp heisatud alaliselt.
Vapi kirjeldus: punasel kilbil hõbedane kirikukell ja päisena kaks kuldset ristikulehte.
Lipu kirjeldus: punasel väljal valge kirikukell ja päisena kaks kollast ristikulehte. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: punane viitab läbi apostel Bartolomeuse valla nimele. Punane on ka nooruslikkuse ja elujõu sümbol. Hõbedane kell tähistab nii kirikust kui koolist lähtuvat vaimuvalgust. Kuldsed ristikulehed viitavad Jõgevamaale, tähistades ühtlasi põllupidamist ja heaolu.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse haldushoonele ja ajutiselt valla pidupäevadel ning muudel avalikel esindusüritustel. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel. Teistele on need otsused või korraldused soovituslikud.
Vapi kirjeldus: hõbeda ja sinisega lainelõikes põigiti jaotatud kilbil (I) kaks punast sadamamuuli ning (II) kuus hõbedast lainelõikes latti.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valge palk ning väljavärvi poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: vapi algkuju on kinnistatud 4. oktoobril 1788. aastal. Sümbolid võeti taaskasutusele 27. septembril 1994.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil rohelised kolm äraspidi kiilu ja lainelõikes latt.
Lipu kirjeldus: valgel väljal rohelised kolm äraspidi kiilu ja lainelõikes latt. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: laineline latt märgib valla paiknemist künklikul Lõuna-Eesti maastikul ja valla veerikkust. Kolm kiilu tähistavad valla Hellenurme, Nõuni ja Palupera asulat, osutavad paiga metsarikkusele ning viitavad edasipürgimisele.
Hõbedane toon sümboliseerib lootust, puhtust ja valgustusele; roheline tähistab puhast loodust ja korduvat eluringi.
Autor on Angelika Verss.
Sümbolid võeti kasutusele 15. oktoobril 2004.
Vapi kirjeldus: kiilukujuliselt hõbedase võrguga kaetud sinisel kilbil kuldne lainelõikes jalus, viimasel kilbivärvi vene rist.
Lipu kirjeldus: kiilukujuliselt valge võrguga kaetud sinisel väljal kollane lainelõikes jalus, viimasel väljavärvi ortodoksi rist. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: kaheksaharuline rist märgib usku ja vanausuliste kogukonda. Sinine tähistab Peipsi järve ning sümboliseerib lootust, rahu ja armastust. Kuldne värvus tähistab liivast järveranda ja päikest, sümboliseerib õnne, üllust ja taevast tõde. Hõbe tähistab puhtust ja ausust.
Sümbolid võeti kasutusele 23. novembril 1998.
Vapi kirjeldus: sinise ja kuldsega sälklõikes äraskaldjaotatud kilbil vastasvärvides kaks kaldtähtristi.
Lipu kirjeldus: sinise ja kollasega sälklõikes äraskaldjaotatud väljal vastasvärvides kaks kaldtähtristi. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: tähtristid märgivad taevast allalangevat ja maapinda lõikavat tähte. Sinine on taeva ja vee, samuti vaimsuse ja puhtuse võrdkuju. Kuldne on tule, energia, vilja ja jõukuse sümbol.
Sümbolid võeti kasutusele 12. juunil 1997.
Kasutamise kord: vallalipu kujutist võib kasutada vallavolikogu, -valitsuse ja -asutuste pitserites, dokumendiplankidel, trükistel, embleemidel, meenetel ja siltidel.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil punaste uimedega roheline lutsukala ja aupunktis punane pügalrist.
Lipu kirjeldus: valgel väljal punaste uimedega roheline lutsukala ja aupunktis punane pügalrist. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 11. detsembril 1997.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse vallavalitsuse haldushoonetele, ajutiselt valla pidupäevadel ning muudel avalikel esindusüritustel. Vallalippe valmistatakse vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: rohelise ja sinisega pikuti jaotatud kilbil hõbedased hundinui ja saatena päisena kaks tähtristi.
Lipu kirjeldus: rohelise ja sinisega pikuti jaotatud väljal valged hundinui ja päises kaks tähtristi. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: hundinui viitab iseloomulikele soomaastikele. Tähtristid tähistavad vaimuvalgust ja sihikindlust; roheline värv tähistab maad ja taimestikku, ühtlasi märgib tasakaalu, lootust ja arengut. Sinine värv tähistab rahu, usku ja tõde ning viitab valla veerohkusele. Hõbe märgib valgust, elu ja puhtust.
Sümbolid võeti kasutusele 29. septembril 1998.
Kasutamise kord: vallavappi kasutatakse vallavolikogu, -valitsuse ja -asutuste dokumentidel, trükistel, suveniiridel jne. Vapitunnust kasutatakse vallavalitsuse ja -asutuste pitserites. Vallavappi kasutatakse vallavalitsuse nõusolekul. Vapi kasutamine ärilistel eesmärkidel on tasuline.
Vallalippu kasutatakse valla pidupäevadel ja tähtsündmustel. Valla elanikel on õigus heisata vallalipp perekondlike sündmuste ja tähtpäevade puhul. Vallas tegutsevatel ettevõtetel ja organisatsioonidel on õigus heisata valla lipp oma ürituste ja tähtpäevade puhul.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldne otsavaatav sokupea ja kolm hõbedast tähtristi.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kollane otsavaatav sokupea ja kolm valget tähtristi. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: sokupea osutab läbi von Bock'ide valla nimele. Ühtlasi tähistab sokupea vallamaade ulukirikkust. Tähtristid viitavad valla minevikule, olevikule ja tulevikule, märkides ühtlasi sihikindlust ja lootust. Roheline värvus märgib põllundust ja metsandust.
Sümbolid võeti kasutusele 27. juunil 1995.
Kasutamise kord: vallalippu kasutatakse valla pidupäevadel ning muudel tähtsündmustel kõrvuti Eesti lipuga. Vallalipu heiskamise päevad otsustab vallavalitsus.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil hõbedase noka ja punase keelega musta kotka pea, roheline kuusklõikes jalus, viimasel hõbedane lainelõikes latt.
Lipu kirjeldus: kollasel väljal valge noka ja punase keelega musta kotka pea, roheline kuusklõikes jalus, viimasel valge lainelõikes latt. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 5. jaanuaril 2000.
Kasutamise kord: vallalipu võivad heisata kõik Puurmani valla kodanikud, ettevõtted ja organisatsioonid. Vallalipp heisatakse riiklikel pühadel ja tähtpäevadel, vallapäeval, perekondlike sündmuste ja tähtpäevade puhul ning muude sündmuste puhul. Vallavalitsuse hoonele on vallalipp heisatud koos Eesti lipuga alaliselt.
Vapi kirjeldus: sinise ja kuldsega ristiklõikes äraskaldjaotatud kilbil vastasvärvides (I) pügalrist ja (II) linaõis.
Lipu kirjeldus: sinise ja kollasega ristiklõikes äraskaldjaotatud väljal vastasvärvides (I) pügalrist ja (II) linaõis. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 4. detsembril 1995.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldsed hertsogikroon ja müürlõikes päis.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kollane poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: hertsogikroon viitab Holsteini hertsog Magnusele. Müürihambuline päis märgib Põltsamaa linnust. Roheline on elu, looduse ja lootuse värvus. Kuldne on jõukuse, viljakuse, võimu ja kuulsuse värvus.
Sümbolid võeti kasutusele 5. septembril 1997.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldsed kolm viljapead ja raamina ristikulehed.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kollased kolm viljapead ja raamina ristikulehed. Lipu laiuse ja pikkuses suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: kolm kuldset viljapead ja leivapäts märgivad viljakust ja teraviljakasvatust. Ristikulehed viitavad loomakasvatusele. Roheline on looduse, elu igavese uuenemise ja nooruse võrdkuju. Kuld on küpse vilja, rikkuse ja auväärsuse sümbol.
Sümbolid võeti kasutusele 18. augustil 1998.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil rohelised aabitsakukk ja looklõikes jalus, päises kaks sinist linaõit.
Lipu kirjeldus: valgel väljal sinine palk ja rohelised pakud, südapunktis Põlva linna vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: kukk on vabaduse sümbol, teisalt on ta hariduse ja kooliõpetuse sümbol. Roheline jalus märgib Põlva künklikku maastikku. Kaks sinist linaõit viitavad linakasvatusele.
Kasutamise kord: linnalipp heisatakse alaliselt linnavalitsuse hoonele ning linnalipu võib heisata ettevõtete, asutuste ja organisatsioonide hoonetele ja elamutele Eesti lipu heiskamise päevadel. Linnalippu võib heisata ka avalikel üritustel, samuti perekondlike sündmuste puhul. Linnavalitsus võib anda korralduse heisata linnalipp mõne muu sündmuse puhul.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil nurgas paiknevast hõbedasest pilves välja sirutuvas punases käes kuldne rist ja viimatimainitud värvi võti.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valge skandinaavia rist. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 5:9, normaalsuurus 100x180 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 1993.
Kasutamise kord: linnalipp heisatakse alaliselt Raekojale ja teiste linnavalitsuse struktuuriüksuste asukohahoonetele. Ajutiselt heisatakse lipp linna pidupäevadel ja muudel avalikel esindusüritustel. Linnalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks linnale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel. Teistele on need otsused või korraldused soovituslikud.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil sinised liiliarist ja müürlõikes päis.
Lipu kirjeldus: kollasel väljal sinised liiliarist ja müürlõikes päis. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: müürihambuline päis tähistab Pöide maalinna, kui ka ordulinnust. Liiliarist märgib Maarjale pühitsetud Pöide kirikut.
Sümbolid võeti kasutusele 3. oktoobril 1995.
Pühalepa vallal ei ole kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 14 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele vastavaid sümboleid.
Vapi kirjeldus: hõbeda ja rohelisega äraskaldjaotatud kilbil (I) kasvab roheline mänd.
Lipu kirjeldus: valge ja rohelisega äraskaldjaotatud väljal (I) kasvab roheline mänd. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 24. jaanuaril 1996.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoonele.
Vapi kirjeldus: musta ja punasega neljastatud kilbil hõbedased rist ja (I ja IV) kaks tammelehte.
Lipu kirjeldus: valgel väljal sinine palk ning kaks väljavärvi latti, südapunktis Rae valla vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: tammelehed tähistavad kohalikku legendi pruudi-peiu tammedest. Mustad väljad ühenduses hõberistiga sümboliseerivad valla seotust esimese eestikeelse piibli ilmumisega. Punased väljad koos hõberistiga viitavad nii Harjumaale kui Rae valla nimele.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoonele ja ajutiselt heisatakse vallalipp valla pidupäevadel ja muudel avalikel esindusüritustel. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel. Kolmandatele isikutele on need otsused või korraldused soovituslikud. Vallalipu võivad heisata kõik valla elanikud valla territooriumil asuvad ettevõtted ja organisatsioonid. Rae vallalipu valmistamine toimub vallavalitsuse nõusolekul.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldne ristikuleht ja hõbedane jalus.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kollane ristikuleht ja valged pakud. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: kuldne ristikuleht märgib karjakasvatust ja selle kolm haru tähistavad valla kolme keskust - Purku, Raikküla ja Tamme küla. Hõbedane jalus on paese pinnase võrdkuju. Roheline värvus tähistab looduslähedust ja põllumajandust.
Vapi kirjeldus: sinise ja hõbedaga sarikjaotatud kilbil vastasvärvides (I) kaks tilka ja (II) rukkililleõis.
Lipu kirjeldus: sinise ja valgega sarikjaotatud väljal vastasvärvides (I) kaks tilka ja (II) rukkililleõis. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: hõbedane sarikjaotis tähistab paekivi ja sellest toodetavat lupja. Rukkilille seitse kroonlehte märgivad valla seitset mõisat. Hõbedased veepiisad osutavad valla maade paiknemisele Pandivere veehaarde alal.
Sümbolid võeti kasutusele 19. septembril 1994.
Kasutamise kord: vallavapi ja -lipu kujutist võib kasutada vallavolikogu, -valitsuse ja -asutuste pitserites, dokumendiplankidel, trükistel, embleemidel, meenetel ja siltidel. Vallalipp heisatakse alaliselt vallamaja hoonele ning selle võib heisata ka vallaasutuste asukoha hoonetele. Valla lipu võib heisata riiklikel pühadel ja tähtpäevadel, avalikel üritustel ja perekondlike sündmuste puhul. Vallavapi ja -lipu kujutise kasutamist korraldab vallavalitsus.
Vapi kirjeldus: sinise ja punasega pikuti jaotatud kilbil kuldsed kroon ja nabapunktis tähik.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal kollane poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: kuldne kroon märgib kõrgemat võimu ja kuldne tähik viitab õitsengule. Esimesed säilinud Rakvere vapitunnused on teada 14. sajandist, käesolev linnavapp kinnitati 16. detsembril 1937. aastal ning sümbolid võeti taaskasutusele 29. aprillil 1994.
Kasutamise kord: linnalipp heisatakse alaliselt linnavalitsuse hoonele. Ajutiselt kasutatakse linnalippu linna pidupäevadel, kultuuri- ja spordiüritustel ja suhtlemisel teiste linnadega. Lipu kujutist võib kasutada trükistel ja linna meenetel linnavalitsuse nõusolekul.
Vapi kirjeldus: hõbeda ja sinisega kaldjaotatud kilbil (I) kaks hõbedast rihma ja (II) roheline tammelehepaar.
Lipu kirjeldus: valge ja sinisega kaldjaotatud väljal (I) kaks valget rihma ja (II) roheline tammelehepaar. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: autor on Ivo-Manfred Rebane. Sümbolid võeti kasutusele 14. mail 1993.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil kuldsed ristikuleht, lainelõikes jalus ja aupunktis kroon.
Lipu kirjeldus: valge ja rohelisega põigiti jaotatud väljal kollane poom ning vardapool sinine kiillõikes piit. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: lainelõikes jalus viitab Võrtsjärvele. Aadlikroon märgib legendi Barbara von Tiesenhausenist. Kuldne ristikuleht tähistab põllumajandust.
Kasutamise kord: vallalippu kasutatakse valla pidupäevadel ning muudel tähtsündmustel kõrvuti Eesti lipuga. Vallalipu heiskamise päevad määrab kindlaks vallavalitsus.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased sild ja lainelõikes jalus, viimasel kolm kilbivärvi lainelõikes latti.
Lipu kirjeldus: valgel väljal rohelised poom ja kolm (2+1) pügalristi. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: pügalristid tähistavad rahvuslikke traditsioone. Roheline värv märgib maad ja hõbe vaimsust.
Vapi autor on Ado Tuuga, lipu autor on Priit Herodes.
Vallavapp võeti kasutusele 13. märtsil 2003, vallalipp 26. aprillil 1996.
Kasutamise kord: vallalippu kasutatakse valla pidupäevadel ning muudel tähtsündmustel kõrvuti Eesti lipuga. Vallalipu heiskamise päevad määrab kindlaks vallavalitsus. Vallavalitsuse hoonele heisatakse valla lipp alaliselt.
Vapi kirjeldus: punasel kilbil kuldse südamikuga, hõbedase äärisega ja jalaga must rõngasrist.
Lipu kirjeldus: punasel väljal kollase südamikuga, valge äärisega ja jalaga must rõngasrist.
Selgitus: rõngasrist tähendab igavest elu ning pärineb ühelt Ridala kiriku surnuaia hauaplaadilt. Risti kuldne südamik tähistab päikest.
Sümbolid võeti kasutusele 7. veebruaril 2000.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt volikogu ja valitsuse hoonele ja ajutiselt võib lippu heisata valla pidupäevadel ja ka muudel avalikel üritustel. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel. Teistele on need otsused või korraldused soovituslikud. Esindusüritustel võivad valla lippu kasutada valla ametlik delegatsioon või valda esindavad kollektiivid ja isikud.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased roosiõis ja jalus, viimasel loomulikku värvi allikas.
Lipu kirjeldus: sinise ja valgega põigiti jaotatud väljal aupunktis valge roosiõis. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: roos ja allikas viitavad valla nimele. Roos viitab ka aadlisuguvõsa Rosenitele, kellele kuulus 17. saj. - 18. saj. I veerandil Kaltenbrunni mõis. Allikas märgib Pärnu jõe algust. Vapi sinine värvus sümboliseerib lootust ja nooruslikkust, samuti vett. Hõbe on puhtuse ja vaimsuse võrdkuju.
Sümbolid võeti kasutusele 29. mail 1995.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt valla haldushoonele. Ajutiselt heisatakse vallalipp valla esindamisel, valla pidupäevadel ja muudel avalikel üritustel. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel. Teistele on selline korraldus soovituslik. Vallalippu võib heisata külapäevadel ning perekondlikel tähtpäevadel. Vallalipu valmistamine toimub vallavalitsuse nõusolekul.
Vapi kirjeldus: valgel kilbil sinise lipuga ühemastiline must laev ujumas sinisel lainelõikelisel alusel.
Lipu kirjeldus: sinisel kahe lipukeelega väljal valge kaldrist, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: Ruhnu kui saarevalla sümbolite kujundus põhineb ajaloolistel kujunditel. Autor on Ado Tuuga.
Sümbolid võeti kasutusele Ruhnu Vallavolikogu 20. aprilli 2015. a otsusega.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse ja valla kooli hoonele ning mujale ajutiselt valla pidupäevadel. Vallalipu võib heisata ka perekondlike sündmuste puhul. Vallalipu valmistamine toimub vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: punasel kilbil kuldsed tiisel, sariklõikes poom ning võru, viimasel viis punast sõõri.
Lipu kirjeldus: punasel väljal kollased tiisel, sariklõikes poom ning võru, viimasel viis punast sõõri. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: südapunktist lähtuvad viis kuldset haru tähistavad Tartu, Valga, Otepää, Rannu ning Tõrva teeotsi. Rõngas on valla ühtsuse võrdkuju ja viitab valla nimele. Punased sõõrid tähistavad puuvilja- ja marjaaedu. Kuldne on küpsuse värv ja punane viljakuse värv.
Sümbolid võeti kasutusele 29. novembril 1996.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse volikogu või vallavalitsus hoonele ja esindusruumides, samuti ametliku tseremoonia toimumise kohta. Vallalipu võib heisata valla, kogukondlikul, perekondlikul või asutuse tähtpäeval.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldne ööbik ja kaarlõikes hõbedane jalus.
Lipu kirjeldus: valgel väljal kollane ööbik, roheline päis ja sinine jalus. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 21. juunil 1999.
Kasutamise kord: alaliselt heisatakse vallalipp valla haldushoonele, ajutiselt aga valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega ja muudel valla avalikel esindusüritustel. Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel. Teistele on need korraldused soovituslikud. Valla lipu valmistamine toimub vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: sinise ja hõbedaga põigiti kuusklõikes jaotatud kilbil nurgas hõbedane tähtrist.
Lipu kirjeldus: sinise ja valgega põigiti kuusklõikes jaotatud väljal nurgas valge tähtrist. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: vapikilpi poolitav kuusklõige osutab metsale. Hõbedane tähtrist märgib eesootavat paremat tulevikku. Hõbe väljendab hingerahu ja -puhtust.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased vesiratas ja kuusklõikes päis ning südapunktis kuldse südamikuga vesiroosiõis.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valge kuusklõikes päis. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 11. jaanuaril 2000.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldne sammuv ilves.
Lipu kirjeldus: sinise ja kollasega põigiti 6 jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: ilves on valla võrdkuju. Roheline märgib metsarohkust.
Autor on Tõnu Lauk.
Kasutamise kord: allalipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoonele ja ajutiselt vallapäevadel, vallavalitsuse poolt korraldatavatel üritustel, tseremooniatel ja ametlikel vastuvõttudel. Valla esindamisel võivad lippu kasutada valla delegatsioonid või valda esindavad kollektiivid.
Vallalipu kujutist kasutatakse vallavolikogu, -valitsus ja -asutuste dokumendiblankettidel, trükistel, embleemidel, meenetel ja siltidel. Vallalipu kujutise kasutamist kommerts eesmärkidel reguleeritakse vallavalitsuse poolt antava loaga. Kontrolli vallalipu kasutamise üle teostab vallavalitsus.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil roheline okaspuutaim ja sinine jalus, viimasel kilbivärvi mõõga käepide.
Lipu kirjeldus: valgel väljal roheline okaspuutaim ja sinine jalus, viimasel väljavärvi mõõga käepide. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: okaspuutaim märgib valla maapinnas ja vetes peituvat ürgjõud, millest tärkab ikka jälle uus elu ning pärineb valla töökate inimeste varanduslik ja vaimne õitseng. Ürgjõud pärineb Kääpa jõkke sattunud Kalevipoja mõõgast. Sinine värvus on vee, ustavuse ja vaimsuse võrdkuju, roheline värvus on looduse, samuti nooruse ja lootuse sümbol.
Sümbolid võeti kasutusele 20. novembril 1996.
Kasutamise kord: vallalipu heisatakse alaliselt vallamajale. Lippu võib heisata avalikel üritustel, samuti perekondlike sündmuste puhul ning muudel avalikel esindusüritustel.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedased kapp ja kolm adratera päisena.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kolm valget adratera ja valge ja punasega sakklõikes ääris. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: autor on Priit Herodes. Sümbolid võeti kasutusele 30. aprillil 1993.
Kasutamise kord: vallalippu kasutatakse volikogu ja vallavalitsuse istungitel, samuti valla, Harju maakonna ja vabariiklikel pidustustel. Vallaelanikel on õigus kasutada hoonetel vallalippu koos Eesti lipuga.
Vapi kirjeldus: punasel kilbil hõbedased tüüriga paat ja okaslõikes päis.
Lipu kirjeldus: punasel väljal valged tüüriga paat ja okaslõikes päis. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: paat tähistab meresõitu ja kalandust, kusjuures tüür rõhutab vallarahva tarmu ja sihikindlust oma elu juhtimisel. Kuuseokaslõige viitab metsandusele. Hõbe tähistab puhtust ja lootust, punane elujõudu ning aegade jooksul valla maadel toimunud taplusi.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil kuldsed kaks ristatud viljapead, aupunktis kroon ja hõbedane pilvlõikes jalus.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal kollased kaks ristatud viljapead, aupunktis kroon ja valge pilvlõikes jalus. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: kuldsed ristatud viljapead viitavad rukki sordiaretusele ning laiemalt põllumajandusele. Kroon märgib Tartu Ülikooli audoktorit krahv Friedrich von Bergi. Sinine ja hõbe viitavad kuulumisele Valgamaale.
Kasutamise kord: vallalippu kasutatakse valla pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel. Lipu heiskamise otsustab vallavalitsus.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldsed tammelehekimp ja müürlõikes päis.
Lipu kirjeldus: kollase ja rohelisega põigiti müürlõikes jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: müürlõikes päis märgib linna-staatust. Tammelehekimp tähistab Saue tammikut ning väljendab püsivust. Roheline värv väljendab linna keskkonnasõbralikkust.
Sümbolid võeti kasutusele 10. juunil 1997.
Saue vallal ei ole kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 14 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele vastavaid sümboleid.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedane ärassarikas ja 10 kuldset tähte kiiluna.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal on valge pööratud sarikas ja 10 kollast tähte pööratud kiiluna. Lipu laiuse ja pikkuse suhe 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: roheline tähistab loodust, ärassarikas märgib Sauga ja Pärnu jõe ühinemist, tähed tähistavad valla külasid.
Autor on M. Lauk.
Sümbolid võeti kasutusele 11. novembril 1996.
Kasutamise kord: vallalipu võib heisata riiklikel pühadel, valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega ja muudel avalikel üritustel. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks. Vallalipu kujutist võib kasutada valla poolt üleantavatel suveniiridel. Vallalipu valmistamine ja kasutamine toimub vallavalitsuse nõusolekul.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil kuldne sakklõikes sarikas.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal kollane sakklõikes sarikas. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sarikas tähistab nii silda kui ka mäge ning viitab linna nimele. Sakklõige märgib linna astmelisi tänavaid ja trepistikke. Sinine tähistab merd, kuldne liivarandu ja päikeseloojanguid.
Vapi kirjeldus: punasel kilbil hõbedased värav ja niidipool ning hõbedane lainelõikes poom, viimasel kolm sinist lainelõikes latti.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal punased pakud. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 31. detsembril 1997.
Kasutamise kord: linnalippu võib heisata riiklikel pühadel, linna pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega ning muudel avalikel üritustel. Linnalipu kujutist võib kasutada linna meenetel.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedane ärastala ja kuldne kuusklõikes päis, ärastalal kaks kilbivärvi ärasrihma; kolm kuldset tammelehte talana.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valge ärastala ning kaks väljavärvi ärasrihma; kolm kollast tammelehte talana. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: autor on Enno Saarmets.
Sümbolid võeti kasutusele 4. oktoobril 1996.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldne vai ning kolm vastasvärvides kuuske päisena.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kollane vai ning kolm vastasvärvides kuuske päisena. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: vai sümboliseerib Reiu jõge. Kolm kuuske tähistavad Surju valla moodustamist kolmest vallast. Roheline märgib metsasid; kuld on viide Pärnumaale.
Sümbolid võeti kasutusele 7. veebruaril 1995.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoonele, ametlike delegatsioonide kohtumistel ja muudel avalikel esindusüritustel.
Vapi kirjeldus: punasel kilbil kuldsete manustega hõbedased sarvepill ning tõstetud kaheteraline mõõk.
Lipu kirjeldus: valge ja punasega põigiti 4 jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 27. detsembril 1995.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse vallavalitsuse hoonele. Vallalipp heisatakse valla pidupäevadel, teiste omavalitsusüksuste või riikide ametlike delegatsioonide vastuvõtmisel või muudel valla avalikel üritustel ning riiklikel pühadel koos Eesti lipuga. Vallalippu võivad heisata kõik valla kodanikud, asutused, ettevõtted ja organisatsioonid. Esindusüritustel kasutavad vallalippu valla ametlik delegatsioon või valda esindavad kultuuri-, spordi- või muud organisatsioonid. Valla lipu valmistamine, tellimine ja kasutamine on lubatud vallavalitsuse nõusolekul.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil kuldsed kolm linakupart ja päises kaks lainelõikes latti.
Lipu kirjeldus: valgel väljal kollane palk ning sinine poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: autor on OÜ Disain ja Trükk.
Kasutamise kord: alaliselt on vallalipp on heisatud vallamajale. Vallalipp heisatakse ametlike esinduste vastuvõtul, ülevallalistel pidupäevadel, valla kultuuri- ja spordiüritustel ning muudel juhtudel vallavalitsuse korraldusega. Vallalippu võivad esindusüritustel kasutada valla ametlik delegatsioon ja esinduskollektiivid ja -isikud. Lipu võivad soetada kõik vallaelanikud ning vallas registreeritud juriidilised isikud vallavalitsuse kaudu.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil kuldsed viljapea ja kaks sõõri.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valge palk ning roheline poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: kuldne viljapea sümboliseerib viljakat maad ning põllumajandust. Kuldsed sõõrid ehk kuldrahad osutavad maapõuerikkustele (fosforiit, paas), samuti ümbruskonna aardeleidudele. Sinine värv viitab Virumaa vapivärvile.
Autor on Tiina Erala.
Sümbolid võeti kasutusele 22. aprillil 1993.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedased ristatud mõõk ning kirjutussulg; lainelõikes jalus.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valged ristatud mõõk ning kirjutussulg; lainelõikes jalus. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: kirjasulg viitab eesti kultuuriloole ja Tabivere kandis elanud keelemeestele (Carl Gustav Staden, Otto Wilhelm Masing, Frans v. Ackermann, Georg Theol, David Bergmann, Johannes Voldemar Veski, Jaan Tammemägi). Mõõk seondub Kalevipojaga. Lainelõikes jalus tähistab järvi valla territooriumil.
Autor on Meedi Ümar.
Kasutamise kord: vallalippu kasutatakse valla pidupäevadel ning muudel tähtsündmustel kõrvuti Eesti lipuga. Vallalipu heiskamise päevad määrab vallavalitsus.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil külvatud rohelised okaspuutaimed.
Lipu kirjeldus: kollasel väljal 13 rohelist okaspuutaime (5+3+5). Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: Okaspuutaimed sümboliseerivad ennekõike valla kolmeteistkümmet põlist küla; samuti valla kaunist loodust ja looduslähedast elulaadi. Roheline on elu, looduse ja kasvu värvus; kuld on energia, jõukuse ja väärikuse sümbol.
Sümbolid võeti kasutusele 13. juunil 1996.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse vallavalitsuse otsusega haldushoonetel, valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega ja muudel avalikel üritustel. Valla lipu valmistamine toimub vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil sinised tähik ja lainelõikes päis ning südapunktis hõbedane veskikivi.
Lipu kirjeldus: kollasel väljal sinised tähik ja lainelõikes päis ning südapunktis valge veskikivi. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: kaheksaharuline täht sümboliseerib vaimuvalgust, haridust ja taassündi. Veskikivi viitab Tahkuranna vallas sündinud Konstantin Pätsile. Kuldne värvus viitab Pärnumaale, kuld tähistab ühtlasi päikest ja liivarandu, samuti elujõudu ning rõõmu. Sinine värvus märgib merd.
Kasutamise kord: vallalippu kasutatakse vallavalitsuse hoonel, esindusruumides ja esindusürituse toimumiskohas. Vallalipu kujutist võib kasutada suveniiridel kooskõlastatult vallavalitsusega. Vallalipu kasutamine kodanike ja juriidiliste isikute poolt, sealhulgas äritegevus on lubatud vallavalitsuse nõusolekul.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil kolm kroonitud sinist sammuvat-otsavaatavat lõvi.
Lipu kirjeldus: sinise ja valgega põigiti 6 jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2, normaalsuurus 80x160 cm.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil juurtega loomulikku värvi tamm ja sinine jalus.
Lipu kirjeldus: valge, rohelise ja sinisega põigiti jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 11. juunil 1992.
Kasutamise kord: valla lipp heisatakse alaliselt vallamajale ja haldushoonele. Ajutiselt heisatakse vallalipp valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega, samuti muudel avalikel esindusüritustel.
Vapi kirjeldus: punase ja mustaga äraskaldjaotatud kilbil hõbedased lainelõikes ärastala, (I) kolmjalg ja (II) kolm tähtristikest.
Lipu kirjeldus: punase ja mustaga äraskaldjaotatud väljal valged lainelõikes ärastala, (I) kolmjalg ja (II) kolm tähtristikest. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: autor on Liina Kald.
Kasutamise kord: vallalipu võib heisata valla pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel, selle heiskamise otsustab vallavalitsus.
Vapi kirjeldus: punasel kilbil hõbedased linnavärav, aupunktis ristatud võti ning tõstetud mõõk.
Lipu kirjeldus: valge ja punasega põigiti jaotatud väljal Tartu linna vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Kasutamise kord: linnalipu võib heisata linna pidupäevadel ja tähtsündmustel, samuti koos Eesti lipu lipupäevadel. Linnaelanikel on õigus heisata linnalipp perekondlike sündmuste ja tähtpäevadel puhul, Tartus tegutsevatel ettevõtetel ja organisatsioonidel oma ürituste ja tähtpäevade puhul.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil sinised rukkililleõis ja lainelõikes latt.
Lipu kirjeldus: valgel väljal sinised rukkililleõis ja lainelõikes latt. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: rukkilille kuus õielehte viitavad sellele, et Tartu vald on moodustatud endiste Raadi, Sootaga, Tammistu, Tartu, Vesneri ja Äksi valdadest. Rukkilille õiesüdamik viitab jõukusele ja on Eesti kultuurile. Sinine laineline latt tähistab Amme jõge ja Saadjärve.
Vapi kirjeldus: mustal kilbil punaste manustega hõbedane tarva pea.
Lipu kirjeldus: mustal väljal punaste manustega valge tarva pea. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: tarvapea viitab valla nimele, ühtlasi tähistab vallarahva püüdlusi, vankumatust ja tahet. Must, valge ja punane värv viitavad mulgimaale.
Sümbolid võeti kasutusele 13. mail 1997.
Kasutamise kord: vallalipu võivad heisata kõik valla kodanikud, ettevõtted ja organisatsioonid. Vallalipp heisatakse riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, vallapäevadel ja muude sündmuste puhul ning perekondlikel pidupäevadel. Vallalipp heisatakse koos Eesti lipuga alaliselt vallamajale.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil kuldne okaspuutaim ja hõbedased lainelõikes poom ja piit.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal kollane okaspuutaim ja valged lainelõikes poom ja piit. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: lainelõikes poom tähistab Pühajõge; piit märgib pankrannikut ja okaspuutaim männikuid. Sinine värv tähistavad merd, hõbe elujõudu ja kuld vastupidavust.
Sümbolid võeti kasutusele 25. augustil 1993.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega ja ka muudel avalikel üritustel. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel. Teistele on need otsused või korraldused soovituslikud. Vallalippe valmistatakse vallavalitsuse nõusolekul.
Vapi kirjeldus: kuldse ja mustaga põigiti lainelõikes jaotatud kilbil (I) must haamer ja (II) kaks hõbedast latti.
Lipu kirjeldus: kollase ja mustaga põigiti lainelõikes jaotatud väljal (I) must haamer ja (II) kaks valge latti. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: lainelõige märgib Sauga jõge. Haamer tähistab valla tööstust. Kaks hõbedast latti märgivad kitsarööpmelist raudteed. Kuldne on Pärnumaa tunnusvärv. Must värvus osutab turbatootmisele.
Sümbolid võeti kasutusele 21. septembril 1999.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil kuldne vai ning must tuletorn ja aupunktis kilbivärvi kroon.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal kollane vai ning sellel must tuletorn; aupunktis väljavärvi kroon. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: tuletorn viitab Sõrve tuletornile, kroon Torgu kuningriigile. Kuldne tähistab Sõrve poolsaart, sinine aga merd.
Sümbolid võeti kasutusele 23. jaanuaril 2002.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse valla pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel koos Eesti lipuga. Vallalipu heiskamise päevad määrab vallavalitsus.
Vapi kirjeldus: hõbeda ja rohelisega pikuti lainelõikes jaotatud kilbil vastasvärvides äraspidi hobuseraud.
Lipu kirjeldus: valge ja rohelisega pikuti lainelõikes jaotatud väljal vastasvärvides äraspidi hobuseraud. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: lainelõige märgib Pärnu jõge. Hobuseraud viitab hobusekasvatusele, samuti on see õnne sümbol. Hõbe on valguse ja vaimsuse võrdkuju. Roheline märgib maad ja metsa, rahu ning heaolu.
Sümbolid võeti kasutusele 4. märtsil 1997.
Vapi kirjeldus: rohelise ja sinisega põigiti jaotatud väljal hõbedased juurrist ja (I ja II) kaks ristikulehte.
Lipu kirjeldus: rohelise ja sinisega põigiti jaotatud väljal valged juurrist ja (I ja II) kaks ristikulehte. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 5:8, normaalsuurus 100x160 cm.
Selgitus: juurtega rist märgib sajanditepikkust haridusteed ja jõudmist kristluseni. Ristikulehed tähistavad taime- ja loomakasvatus.
Autor on Erika Aasa.
Sümbolid võeti kasutusele 29. jaanuaril 1998.
Kasutamise kord: valla lippu võib kasutada valla ametlik delegatsioon, valda esindav kollektiiv või esindusisik. Vallalipp on välja pandud vallavolikogu istungiruumis. Vallalipp heisatakse valla pidupäevadel ja muudel üritustel vallavalitsuse korraldusel.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil punased tuttidega padi ja nabapunktis murakas, aupunktis kilbivärvi ratas.
Lipu kirjeldus: kollasel väljal punased tuttidega padi ja neli murakat, südapunktis väljavärvi ratas. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: ratas on sajandite pikkuse puutöö-traditsiooni ja valla ühtsuse sümbol. Padi viitab valla nimele. Roosõieliste sugukonda kuuluv murakas tähistab Murakaraba.
Autor on Agnes Kurg.
Sümbolid võeti kasutusele 30. mail 1997.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega ning muudel avalikel üritustel.
Vapi kirjeldus: punasel kilbil hõbedane lainelõikes palk, viimasel kolm musta okaspuutaime.
Lipu kirjeldus: punasel väljal valge lainelõikes palk, viimasel kolm musta okaspuutaime. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: laineline palk tähistab Emajõge, okaspuutaimed märgivad metsa- ning jahimajandust. Punane värv viitab tellisepõletamisele, samuti ajaloos peetud heitlustele. Must, hõbe ja punane tähistavad ka tsistertslikku Kärkna kloostrit.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse valla pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel. Lipu heiskamise otsustab vallavalitsus. Vallavapi ja -lipu kasutamine vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil suitsev hõbedane püstahi.
Lipu kirjeldus: oranži ja rohelisega põigiti jaotatud lipuväli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus on 105x165 cm.
Vapi kirjeldus: sinise ja kuldsega põigiti jaotatud kilbil vastasvärvides rool-ratas.
Lipu kirjeldus: sinise ja kollasega põigiti jaotatud väljal vastasvärvides rool-ratas. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:9, normaalsuurus 105x135 cm.
Selgitus: ratas on päikese ja elu, liikumise ning arengu sümbol. Rooliratas osutab rannasõidule ja kalapüügile. Sinine tähistab merd, tõde ja lootust, Neitsi Maarja tunnusvärvidena viitab ka Tõstamaa kirikule. Kuld tähistab maad, liivaluiteid ja märgib õnne ning heaolu.
Sümbolid võeti kasutusele 21. mail 1997.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt valla haldushoonele ja ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega ning muudel avalikel üritustel. Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallale kuuluvatel hoonetel ja maa-aladel. Teistele on need otsused või korraldused soovituslikud.
Vapi kirjeldus: hõbeda ja rohelisega äraskaldjaotatud kilbil sinine lainelõikes ärastala, (I) loomulikku värvi rohunepp ja (II) kaks kuldset viljapead, ärastalal üks hõbedane ärasniit.
Lipu kirjeldus: valge ja rohelisega äraskaldjaotatud väljal sinine lainelõikes ärastala, (I) loomulikku värvi rohunepp ja (II) kaks kollast viljapead, ärastalal üks valge ärasniit. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sinised ärastala tähistab Emajõge. Kollased viljapead viitavad hästi arenenud põllumajandusele. Rohunepp tähistab arukat põllumajandust ja loodushoidu.
Sümbolid võeti kasutusele 11. juunil 1998.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedane rist ning südapunktis punane kilp kuldse õunaga.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valge skandinaavia rist ning risti südamikul punane kilp kollase õunaga. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:9, normaalsuurus 105x135 cm.
Selgitus: rist märgib Türi valla paiknemist Eesti keskosas. Nelikjaotus viitab valla moodustanud kunagistele omavalitsustele. Roheline tähistab maamajandust, lootust ja tasakaalustatud ellusuhtumist.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt Türi valla ametiasutuse ja selle teeninduspunktide hoonetele. Vallalipu võib heisata riiklikel pühadel, ametlike delegatsioonide kohtumistel, valla avalikel üritustel ja muudel üritustel. Vallalipp heisatakse vallavalitsuse nõusolekul.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil roheline tammepuu.
Lipu kirjeldus: kollasel väljal roheline tammepuu.
Selgitus: roheline tammepuu viitab Urvaste vallas asuvale Tamme-Lauri tammele. Kuldne sümboliseerib valla põlluharimise ja viljakasvatamise traditsioone. Roheline on metsa ja puhta looduse värv.
Vallavapp ja -lipp kehtestati Urvaste Vallavolikogu 21. detsembri 2012. a määrusega nr 14 "Urvaste valla põhimääruse muutmine".
Kasutamise kord: Vallavappi kasutatakse volikogu, vallavalitsuse, vallavalitsuse hallatava asutuse plankidel ja pitsatitel; valla autasudel, valla meenetel, ametlikel trükistel; hoonetel, valla piiritähistel; üritusi või projekte tutvustavatel reklaamidel, trükistel ja mujal tähistamaks Urvaste valla poolt vastava ürituse või projekti toetamist. Vallavapi kasutamine käesolevas paragrahvis sätestamata juhtudel toimub vallavalitsuse loal.
Vallalipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoonel ja ajutiselt valla pidupäevadel ja avalikel üritustel. Igaühel on õigus heisata ja kasutada vallalippu järgides käesoleva põhimääruse sätteid ja head tava. Vallalipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
Vallavapp
Vallalipp
Allikas Urvaste valla põhimäärus
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedane ketassõlg.
Lipu kirjeldus: valge ja sinisega ärassarikjaotatud väljal aupunktis must ketassõlg. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: ketassõlg märgib kaitset ja kestvus, samuti järjepidevus ja ühtekuuluvus. Sõlg tähistab ka arheoloogilisi leide ning viitab pikaealisusele.
Autor on Tiina Randoja.
Sümbolid võeti kasutusele 19. veebruaril 1993.
Kasutamise kord: valla lipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoonele, ametlike delegatsioonide kohtumistel ja valla avalikel üritustel.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedasest pilvest väljaulatuv viimatinimetatud värvi saablit käes hoidev kõverdatud must soomustatud käsi.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal valge palk. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 23. septembril 1997.
Valgjärve vallal ei ole kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 14 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele vastavaid sümboleid.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased kirikuportaal ja jalus.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valged kirikuportaal ja piit. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: vapitunnus viitab püha Martinusele pühendatud Valjala maakirikule.
Autor on Anne Olop.
Sümbolid võeti kasutusele 23. mail 1996.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kolm kuldset nartsissiõit.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kollased kolm nartsissiõit palgina ja pakud. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: nartsiss viitab vallale, sest Sookaldusel asub Eesti ainus loodusliku nartsissi kasvukoht. Roheline on lootuse ja nooruse värv. Kuld on aususe, lojaalsuse ja jõukuse värv.
Sümbolid võeti kasutusele 8. mail 1996.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased ujuv luik ja lainelõikes jalus lainelõikes kaasastatud latiga.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valged ujuv luik ja lainelõikes jalus lainelõikes kaasastatud latiga. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: lainelõikes latt tähistab merd ning kohalike seotust merega. Luik tähistab sealset looduskooslust. Sinine on tuleviku, hõbedane on vaimsuse võrdkuju.
Sümbolid võeti kasutusele 3. juunil 1996.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoonele ja seda kasutatakse valla üritustel, tseremooniatel ja ametlikel vastuvõttudel ning muudel valda esindavatel üritusel. Vallalipu võib heisata valla, kogukondlike, asutuste või perekondlike sündmuste ja tähtpäevade puhul. Vallalipu kujutist võib kasutada valla trükistel ning suveniiridel. Asutustel, ettevõtetel, seltsidel, ühingutel ja üksikisikutel on lubatud vallalipu kujutist kasutada vallavalitsuse loal.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldsed rõngasrist ja lainelõikes jalus.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kollased rõngasrist ja lainelõikes jalus. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 5. aprillil 2002.
Kasutamise kord: vallalipu võivad heisata kõik valla kodanikud, ettevõtted ja organisatsioonid. Lipp heisatakse riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, vallapäeval, ning muude sündmuste puhul. Vallavalitsuse hoonel heisatakse alaliselt vallalipp koos Eesti lipuga.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil hõbedased okaspuutaim ja jalus.
Lipu kirjeldus: sinise ja valgega äraskaldjaotatud väljal (I ja II) kaks vastasvärvides okaspuutaime. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 5. mail 1992.
Kasutamise kord: vallalipu võib heisata avalikel üritustel valitsuse korralduse või nõusolekul.
Vapi kirjeldus: hõbeda ja kuldsega kaldjaotatud kilbil lainelõikes tala ja (I) roheline mänd.
Lipu kirjeldus: sinise, rohelise ja valgega põigiti jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 22. augustil 1998.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil kaks sinist lainelõikes latti ning punased torn ja kaarlõikes jalus.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valge rist, südapunktis Vastseliina valla vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: torn märgib 14. saj. esimesel poolel rajatud Vastseliina linnuse tänaseni säilinud kirdetorni. Rõngasrist viitab palverännakutele linnuse kabelisse. Kaks sinist lainelõikes latti tähistavad Piusa jõge ja Meeksi oja. Hõbe on puhtuse ja ustavuse; punane tule, vere aga samuti vapruse ja julguse võrdkuju.
Autor on Raimo Põld.
Vallavapp võeti kasutusele 22. jaanuaril 1999 ja vallalipp 29. oktoobril 2008.
Kasutamise kord: vallalipu võivad heisata kõik vallaasutused. Vallalipp heisatakse riiklikel pühadel ning tähtpäevadel ning muude sündmuste puhul. Vallavalitsuse hoonel on vallalipp heisatud koos Eesti lipuga alaliselt.
Vapi kirjeldus: hõbeda ja sinisega lainelõikes kaldjaotatud kilbil vastasvärvides (I) sinised lainelõikes rihm ja rukkililleõis ja (II) hõbedane okaspuutaim.
Lipu kirjeldus: valge ja sinisega lainelõikes kaldjaotatud väljal vastasvärvides (I) sinised lainelõikes rihm ja rukkililleõis ja (II) valge okaspuutaim. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 9. aprillil 1999.
Kasutamise kord: valla lipp on välja pandud vallavolikogu istungruumis. Vallalipp heisatakse ametlike esinduste vastuvõtmisel, ülevallalistel pidupäevadel ja muudel juhtudel vallavalitsuse korraldusel. Lippu võivad kasutada valla esindajad. Vallalipu võib soetada iga vallaelanik ja vallas registreeritud juriidiline isik vallavalitsuse kaudu.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil must ründav koer ja punane jalus, viimasel kilbivärvi sõõr.
Lipu kirjeldus: valgel väljal must ründav koer ja punane jalus, viimasel väljavärvi sõõr. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: ründav must koer viitab kohalikule legendile peidetud varandusest. Hõbedane jalus tähistab maapinda ja hõbedane sõõr sellele tähistab peidetud maa-alust varandust. Mustad uksehinged raudset varakambrit. Vapi punase tüve värv on valitud Vigala pulmavaipade koloriidi järgi.
Sümbolid võeti kasutusele 16. aprillil 2002.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased ristatud rihm ja ärasrihm ning kuldsed ristatud rihm ja ärasrihm.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valged ristatud rihm ja ärasrihm ning kollased ristatud rihm ja ärasrihm. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1.1. normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: sinine tähistab merd. Kuldsete ja hõbedaste rihmade ja ärasrihmade läbipõimumine märgib tihedalt põimunud talu- ja mõisakultuuri.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallamajale ning selle võivad heisata kõik vallakodanikud, ettevõtted ja organisatsioonid. Vallalipp heisatakse valla pidulikel sündmustel, perekondlikel pidupäevadel. Muudel sündmustel heisatakse vallalipp vallavalitsuse korraldusel.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedane ärassarikas ja must lainelõikes jalus ning hõbedane lainelõikes latt.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal Viimsi valla vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: hõbedane lainelõikeline latt viitab merele. Kiil märgib laevu ja laevaehitust.
Vallavapp võeti kasutusele 27. augustil 1993, vallalipp 21. juunil 1994.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedane roosiõis.
Lipu kirjeldus: sinise ja valgega põigiti jaotatud väli. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2, normaalsuurus 110x220 cm.
Selgitus: sümbolid võeti taaskasutusele 20. mail 1992.
Kasutamise kord: linnalipp heisatakse alaliselt raekoja hoonele koos Eesti lipuga. Linnalippu võib heisata riiklikel pühadel, linna pidupäevadel, suhtlemisel teiste linnadega ning muudel avalikel üritustel. Linna lippu võib linnavalitsuse loal kasutada ka ärilistel eesmärkidel.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedane roosiõis, millel sinine linaõis, ja kuldne päis.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valge roosiõis, millel väiksem sinine linaõis ja kollased pakud. Vallalipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.
Selgitus: Viljandi linna vapiroosil asetsev linaõis väljendab linna ja maa tihedat seotust; kaheksakand viitab Eesti pärimuskultuuri edasikandvale tugevale kogukonnale; odaotsad viitavad paikkonna kuulsusrikkale muinasajale. Sinine viitab Viljandile ja märgib linapõlde Mulgimaal; kuld märgib kuldseid viljavälju ja tähistab jõukust; hõbe väljendab ühtsust ja koostööd.
Autor on Tõnno Habicht
Sümbolid võeti kasutusele 1.12.2014.
Kasutamise kord: valla vappi võib kasutada: valla koduleheküljel, dokumentidel, trükistel, reklaamidel, meenetel, hoonetel ja piiritähistel, samuti valla ametiisikute ja ametiasutuse hallatavate asutuste juhtide visiitkaartidel. Muudel juhtudel vallavalitsuse loal. Vallalipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoone peasissekäigu juures ja ametiasutuse hallatavate hoonetel või lipumastides, ajutiselt valla pidupäevadel ja avalikel üritustel. Vallaelanikul on õigus heisata ja kasutada valla lippu järgides Eesti lipu seadust ja head tava.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil rohelised sariklõikes päis ja nabapunktis tammelehepaar; aupunktis kilbivärvi tähtrist.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal sinised pakud. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: tammelehed viitavad vallas asuvale Eesti ühele suurimale tammikule. Tammetõrud märgivad viljakust haridus- ja pärispõllul. Hõbe on puhtuse ja lootuse, roheline aga loodusläheduse ja nooruslikkuse võrdkuju.
Sümbolid võeti kasutusele 13. oktoobril 1995.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallamajale ja valla haldushoonele. Vallalipp heisatakse ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega, samuti muudel avalikel üritustel.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedane vai, viimasel kolm musta rõngasristi vaiana.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valge vai, viimasel kolm musta rõngasristi. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: rõngasristid viitavad rikkalikule arheoloogilisele pärandile maamullas, samuti viitavad kujundid visuaalselt õ-tähele, mille Otto Willem Masing Viru-Nigulas töötades tarvitusele võttis.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse alaliselt vallamajale ja ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega ja muudel avalikel üritustel. Valla lipu valmistamine toimub vallavalitsuse nõusolekul.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil kuldne rõngasrist.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal kollane rõngasrist.
Selgitus: vapi ja lipu värvid viitavad saare põlisele rannarootsi alale. Kuldne rõngasrist sinisel taustal sümboliseerib päikeselist ja puhta loodusega saart mere keskel. Lisaks on Vormsi saarel säilinud maailma suurim rõngasristide kogum ning rõngasrist on saare kaitsesümbol.
Kasutamise kord: valla vappi võib kasutada valla koduleheküljel, vallavalitsuse dokumentidel, trükistel, reklaamidel, meenetel ja hoonel, samuti valla piiritähisel. Muudel juhtudel tuleb küsida luba vallavalitsusest. Valla lipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoone peasissekäigu juures ja Hullo külakeskuse ees asuvas lipumastis, ajutiselt valla pidupäevadel ja avalikel üritustel. Valla elanikul on õigus heisata ja kasutada valla lippu järgides Eesti lipu seadust ja head tava.
Vapi kirjeldus: punasel kilbil kuldsed härja pea, aupunktis kaks ristatud kirvest.
Lipu kirjeldus: kollasel väljal must tala ning Võhma linna vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: Võhma Eksporttapamajal ja Võhma Lihakombinaadil on asula linnakskujunemisel olnud otsustav tähtsus. Ristatud kirvestega härjapea on käsitööliste ikonograafias tuntud lihunike sümbol, kus kroon sümboliseerib võimu ja edukust. Härg on võrdkujuks kohalike elanike töökusele ja visadusele. Punane tähistab tegutsemisrõõmu, kuldne majanduslikku ja vaimset küllust.
Sümbolid võeti kasutusele 30. oktoobril 1995.
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedane kirjutussulg kuldsete koolikella ja tammeleheoksa vahel.
Lipu kirjeldus: sinise ja valgega põigiti jaotatud väljal kollane sariklõikes piit, viimasel roheline tammeoks. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: autor on Arvo Rebane.
Sümbolid võeti kasutusele 9. juunil 2000.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse riiklikel pühadel ja tähtpäevadel, vallapäeval ning muude sündmuste puhul. Vallavalitsuse hoonel on vallalipp heisatud koos Eesti lipuga alaliselt. Vallalipu kasutamine ärilistel eesmärkidel toimub vallavalitsuse nõusolekul ja tasu eest.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil roheline juurtega kuusk.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kollased pakud. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 19. septembril 1994.
Vapi kirjeldus: kuldse ja rohelisega äraskaldjaotatud kilbil vastasvärvides (I) ristikuleht ja (II) võru.
Lipu kirjeldus: kollase ja rohelisega äraskaldjaotatud väljal vastasvärvides (I) ristikuleht ja (II) võru. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 22. veebruaril 1999.
Vapi kirjeldus: hõbeda ja sinisega pikuti jaotatud kilbil valge päis ning sinine nurk, viimasel hõbedane veetilk.
Lipu kirjeldus: sinisel väljal valged päis ja piit ning sinine nurk, viimasel valge veetilk. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: veetilk tähistab puhast vett ning märgib valla seotust põhjavee- ja loodushoiuga. Väike-Maarja vald asub Pandivere kõrgustiku keskmes.
Sümbolid võeti kasutusele 1. veebruaril 1995.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse vallavolikogu ja -valitsuse hoonele. Teistel isikutel on lipu kasutamine lubatud vallavalitsuse nõusolekul. Vallalipu nõuetekohase heiskamise eest vastutab lipuheiskaja.
Vapi kirjeldus: rohelisel kilbil kuldne karu pea ja hõbedane kuusklõikes päis.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kollane karu pea ja valge kuusklõikes päis. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: sümbolid võeti kasutusele 30. juunil 1999.
Kasutamise kord: alevilipp heisatakse valitsuse hoonele alevi pidulikel kultuuri-, spordi ja muudel avalikel esindusüritustel.
Vapi kirjeldus: kuldsel kilbil roheline kuusk-lainelõikes tala ning hõbedane lainelõikes rihm.
Lipu kirjeldus: kollasel väljal roheline kuusk-lainelõikes tala ning valge lainelõikes rihm. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: kuld viitab Pärnumaale, roheline põllundusele. Kuusklõige tähistab valla metsarikkust, lainelõige märgib jõgesid. Hõbedane rihm tähistab vallamaid ühendavaid teid.
Sümbolid võeti kasutusele 22. veebruaril 1996.
Kasutamise kord: vallalippu on heisatud alaliselt vallavolikogu istungiruumis. Vallalippu võib kasutada valla esindamisel vallavanema korraldusel. Valla pidupäevadel või välisdelegatsioonide vastuvõtu ajaks heisatakse vallalipp vallavalitsuse peahoonele.
Värska vallal ei ole kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 14 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele vastavaid sümboleid.
Vapi kirjeldus: kuldse ja rohelisega S-lõikeliselt äraskaldjaotatud kilbil (I ja II) kaks vastasvärvides ristikulehte.
Lipu kirjeldus: kollase ja rohelisega S-lõikeliselt äraskaldjaotatud väljal (I ja II) kaks vastasvärvides ristikulehte. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100x150 cm.
Selgitus: ristikheinalehed märgivad vallaelanike looduslähedast ja põllumajandust. Kokku koondunud südamed, millest on moodustatud ristikheinaleht, viitavad ühistegevusele nii majanduses kui ka kultuuri valdkonnas.
Sümbolid võeti kasutusele 30. mail 1995.
Vapi kirjeldus: hõbedasel kilbil sinine vai, viimasel kilbivärvi kannel ja aupunktis kroon.
Lipu kirjeldus: valgel väljal sinine vai, viimasel väljavärvi kannel ja aupunktis kroon. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1, normaalsuurus 105x105 cm.
Selgitus: vapivärvid viitavad Valgamaale. Sinine vai tähistab vallamaade paiknemist Väike-Emajõe oru ja Valga nõo piires. Kannel märgib selle paikkonna elanike läbi sajandite kestnud laululembust ja vaimuerksust. Samuti osutab kannel Fr. Kuhlbarsile, kelle loomingus kandlel keskne koht on . Kroon sümboliseerib muistset Kungla aega ja ka seda, et valda kunagi vürstivallaks kutsuti.
Sümbolid võeti kasutusele 19. veebruaril 1997.
Kasutamise kord: vallalippu kasutatakse valla pidupäevadel ja tähtsündmustel. Vallalipp on alaliselt heisatud vallavalitsuse hoonele. Vallalipu lipupäevad määrab vallavalitsus.
Vapi kirjeldus: kuldse ja rohelisega lainelõikes äraskaldjaotatud kilbil (II) vastasvärvides ader.
Lipu kirjeldus: rohelisel väljal kollased ader ja lainelõikes pakud. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Selgitus: lainelõige märgib Emajõge. Kuldne vannasader viitab põllumajandusele ja osutab valla territooriumil paiknevale Eesti Põllumajandusmuuseumile. Kuldne värv on küpsuse ja viljakuse, roheline on looduse, põllunduse, nooruse ja elu võrdkuju.
Sümbolid võeti kasutusele 20. juunil 2000.
Kasutamise kord: vallalipp heisatakse valla pidupäevadel ja avalikel üritustel. Igaühel on õigus heisata ja kasutada vallalippu, järgides lipukasutamise korda. Vallalipu kujutist võib kasutada valla meenetel. Vallalipu kasutamine toimub vallavalituse loal. Järelevalvet vallalipu kasutamise korra üle teostab vallavalitsus.