PRIA - Toetused - - Teadmussiirde ja teavituse toetus (üleriigilise ja maakondliku ulatusega tegevused) (MAK 2014-2020 meede 1 alameetmed 1.1; 1.2; 1.3) 2018 TAOTLUSVOOR
Lisatud: 12. juuli 2018
Viimati muudetud: 13. juuli 2018
Teadmussiirde ja teavituse toetus (üleriigilise ja maakondliku ulatusega tegevused) (MAK 2014-2020 meede 1 alameetmed 1.1; 1.2; 1.3) NELJAS TAOTLUSVOOR 2018
Teadmussiirde ja teavituse toetus on Eesti maaelu arengukava 2014–2020 meetme 1 „Teadmussiire ja teavitusˮ raames antav toetus, mille alusel toetatakse koolitustegevuste korraldamist (1.1), esitlus- ja teavitustegevuste korraldamist (1.2) ja ettevõtete külastuste ja õpiringide korraldamist (1.3).
Meetme eesmärgiks on põllumajandus-, toidu- ja metsandussektori ettevõtjate ning nende töötajate arendamine. Uute teadmiste leviku soodustamisega aidatakse kaasa biomajanduse arengule ja kohanemisele uute väljakutsetega ressursside säästlikuks kasutamiseks.
Käesolevaks programmperioodiks (MAK 2014-2020) kavandatud meetme eelarve on 12 miljonit eurot, millest 4 miljonit eurot on üleriigiliste ja maakondliku ulatusega tegevuste toetamiseks ning 8 miljonit eurot on planeeritud sama meetme alameetme „Pikaajalised programmid“ rakendamiseks.
2018. a on teadmussiirde üleriigilise ulatusega tegevuste jaoks planeeritud 449 645 eurot ning maakondlike tegevuste jaoks 155 067 eurot. Eelarve jagatakse üleriigilise ulatusega tegevuste korral valdkondade vahel alljärgnevalt:
Taimekasvatus – 89 929 eurot
Loomakasvatus – 89 929 eurot
Metsandus – 89 929 eurot
Toiduainetööstus – 89 929 eurot
Ettevõtte majandamine – 89 929 eurot
Maakondliku ulatusega tegevuste korral alljärgnevalt:
Harju maakond 13 702 eurot
Hiiu maakond 5 653 eurot
Ida-Viru maakond 6 501 eurot
Jõgeva maakond 9 285 eurot
Järva maakond 19 635 eurot
Lääne maakond 8 774 eurot
Lääne-Viru maakond 9 533 eurot
Põlva maakond 9 772 eurot
Pärnu maakond 9 643 eurot
Rapla maakond 14 923 eurot
Saare maakond 8 380 eurot
Tartu maakond 10 879 eurot
Valga maakond 7 156 eurot
Viljandi maakond 10 332 eurot
Võru maakond 10 899 eurot
Üleriigiliseks tegevuseks loetakse vähemalt kahe maakonna lõppkasusaajatele suunatud või kogu Eesti maaelu edendamiseks suunatud tegevus. Maakondlikuks tegevuseks loetakse ühe maakonna lõppkasusaajatele suunatud tegevus.
Pikaajalistesse programmidesse planeeritakse korduvad (nt iga-aastased) ja pikalt ette kavandatavad tegevused: näiteks taimekaitsekoolitused, aasta-konverentsid jne.
Pikaajaliste programmide raames tegevuste elluviijate ja elluviidavate tegevuste teemad ning ajakavad on leitavad veebiaadressil http://www.pikk.ee/valdkonnad/teadmussiirde-pikaajalised-programmid/. Toetavate teemade sisulise kattuvuse vältimiseks toetuse taotluse koostamisel palume kindlasti tutvuda pikaajaliste programmide raames planeeritavate teemadega.
Sektori vajadustest annab ülevaate Maaeluministeeriumi ja valdkondlike erialaliitude ning võrgustikega koostöös korraldatud küsitlus "Põllumajandus-. toidu-ja metsandussektori koolitusvajadus".
Teadmussiirde ja teavituse tegevuste kaudu parandada põllumajanduse, metsa ja põllumajandustoodete töötlemisega tegelevate ettevõtjate ja nende töötajate konkurentsivõimet ja ressursitõhusust.
Üleriigilise kui ka maakondliku ulatusega tegevuste elluviimise toetamiseks võetakse samaaegselt toetuse taotlusi vastu 6. augustist kuni 10. augustini 2018.
Taotlustel tuleb kindlasti märkida, kas see on üleriigilise või maakondliku ulatusega ning millisesse valdkonda see kuulub. Vastavalt sellele toimub peale hindamist paremusjärjestuste koostamine.
Taotlusdokumendid palume esitada e-posti aadressil info@pria.ee või posti teel PRIA keskuse aadressil Tähe 4, Tartu 51010.
Toetuse taotlemiseks tuleb esitada PRIA-le vormikohane toetuse taotlemise avaldus ning selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid (hinnapakkumused).
erinevatele tegevustele toetuse taotlemiseks tuleb esitada eraldi taotlused;
maakondliku tegevuse korral ka iga maakonna kohta eraldi taotlus
Mitme taotluse esitamisel, palume saata kõik taotlused eraldi e-kirjaga.
Toetuse kasusaajateks on põllumajandus-, toiduainetööstus- ja metsandussektoris hõivatud isikud, maa valdajad ja muud ettevõtjad, kes tegutsevad maapiirkondades väikese ja keskmise suurusega ettevõtetena.
Juhime tähelepanu, et kui esitate PRIAsse taotluse, mis ei ole vormikohane või ei sisalda kõiki vajalikke dokumente, siis on teil võimalus puudused kõrvaldada taotluste vastuvõtuperioodi jooksul s.t. hiljemalt taotlusvooru viimaseks päevaks. Kui taotluste vastuvõtuperioodi kestel taotluses olevad puudusi ei kõrvaldata, võib PRIA jätta taotluse läbi vaatamata (seda ei hakata sisuliselt menetlema).
Toetuse andmise ja kasutamise tingimused ning täpsem kord on sätestatud maaeluministri 17. juuni 2015 määrusega nr 68 „Teadmussiirde ja teavituse toetus“ (viimati muudetud 09.07.2016, RT I, 27.10.2017, 6), mis kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 67 lõike 2 ja määruse (EÜ) nr 1305/2013 artikli 14 alusel.
Täienduskoolituste korraldamise puhul peab täienduskoolituse läbiviija asutus vastama täiskasvanute koolituse seaduses (edaspidi TäKS) sätestatud nõuetele. Täiendavaid selgitusi nimetatud seadusele saab lugeda Haridusministeeriumi dokumendist.
Juriidilisel isikul või asutustel peab olema teadmussiirde ja teavituse meetme raames toetatavate tegevuste elluviimiseks vajaliku pädevusega personal. See tähendab, et taotlusvormil tuleb märkida tegevuse esineja, lektori kogemus või pädevus isiku(te) kaupa, mis eeldab, et lisaks asutuse nimele on välja toodud ka pädevate isikute nimed. Nõue loetakse täidetuks kui nt esineja esitatud teema kattub ametikoha põhivaldkonnaga. Kui teema ei kattu ametikoha põhivaldkonnaga, tuleb esitada lisaks kogemuse kirjeldus, kvalifikatsiooni tunnistus või koolituste nimekiri. Seega peab toetuse taotlejal olema tegevuse läbiviimiseks personal, kes omab piisavalt kogemusi, on korrapäraselt koolitatud või omab vastavat kvalifikatsiooni.
Kogemuse all mõeldakse, et isikul on töö- või õpikogemus käsitletava teema edastamiseks. Korrapärase koolituse all mõeldakse kahe aasta jooksul vähemalt üks kord vastava teema koolitusel osalemist. Korrapärast koolitustel osalemist on oluline tõestada juhul, kui personalil ei ole piisavalt kogemusi või ei ole kvalifikatsiooni vastaval teemal, mida ta teadmussiirde ja teavituse tegevuse raames käsitleb. Kvalifikatsiooni all mõeldakse, et isikul on esitletaval teemal pädevus vastava kvalifikatsiooni näol.
Meetme määrusele vastavalt kontrollib PRIA personali pädevuse vastavust taotlusvormil esitatud kirjelduse alusel. Lisaks võib PRIA vajaduse korral küsida taotlejalt personali pädevuse kohta tõendusdokumente, näiteks CV, koolitusel osalemise tunnistus, töökogemuse kirjeldus jmt.
Nõudeid taotlejale kajastab meetme määruse § 3 ning nõudeid toetuse saajale § 18.
Juhime tähelepanu, et käibemaksu abikõlblikkus tuleneb “Teadmussiirde ja teavituse toetuse“ määruse § 7 lõikest 4, kus öeldakse, et käibemaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 1303/2013 artikli 69 lõike 3 punkt c abikõlblik üksnes siis, kui see ei ole käibemaksuseaduse alusel tagasi nõutav. Seega käibemaksu abikõlblikuks lugemisel ei ole aluseks isiku otsus loobuda võimalusest käibemaksuseaduse alusel sisendkäibemaksu maha arvata või tagasi küsida vaid sõltub seaduses sätestatud võimalustest.
Näiteks riigilt ei ole teoreetilist võimalust käibemaksu tagasi saada (sisendkäibemaksu arvestatud käibemaksust maha arvestada) isikutel, kes:
ei oma müügitulu (käivet);
tegutsevad vaid tegevusalal, mis on maksustatud 0% käibemaksumääraga (loetletud käibemaksuseaduse § 15 lõikes 4);
tegutsevad vaid tegevusalal, mis on maksuvaba (käibemaksuseaduse § 16).
Standardiseeritud ühikuhinna puhul toetuse saaja tegelikke kulusid ega nendega kaasnevat sisendkäibemaksu ei kontrollita ning käibemaks ei mõjuta ka standardiseeritud ühikuhinna suurust.
See tähendab, et § 9 sätestab toetuse määrad, mis on maksimaalsed suurused tegevustele ning sinna ei saa käibemaksu juurde liita (näiteks on ettevõtte külastuse toetuse määr 2000 eurot ühe kalendripäeva kohta ning sinna ei saa enam juurde liita käibemaksu ehk ei saa taotlust esitada summale 2000+20%km=2400 eurot).
Samuti ei saa vastavalt määruse § 9 lõikele 41 täienduskoolituse, infopäeva või konverentsi korraldajad lisaks juurde küsida nõuetele vastavalt osalejalt osavõtutasu.
See tähendab, et tasu ei saa küsida infopäeval, konverentsil ega esitlusel osalejalt, kuna nendes tegevustes osalejatele puuduvad määruses nõuded ja taotlejale makstakse toetust kõigi nendes tegevustes osalejate eest (vaata § 5 meetme määruse muudatus 30.10.2017).
Juhime seejuures tähelepanu, et toetavas tegevuses osalejatele on sätestatud nõuded täienduskoolituse, ettevõtte külastuse või õpiringi korral (§ 5 lg 7).
Toetatavad tegevused on kirjeldatud meetme määruse §-s 4. Toetatav on loomakasvatuse, taimekasvatuse, metsanduse, toiduainetööstuse ja ettevõtete majandamise valdkondades järgmiste tegevuste elluviimine:
koolitus- või õppematerjali või käsiraamatu väljaandmine
Teabematerjali või elektroonilise väljaande väljaandmine või haldamine tähendab kõiki toiminguid kuni lõpliku materjali valmimiseni, alates käsikirjast kuni väljaandmiseni. Elektroonilise väljaande võib avaldada Internetis ning seda võib levitada digitaalsel infokandjal. See võib olla väga erineval kujul nt CD, film, nutirakendus. Lisaks väljaandmisele võib toetatavate tegevuste hulka arvestada ka veebilehe või nutirakenduse haldamisega seotud kulud, mis on tehtud tegevuse abikõlblikkuse perioodi jooksul. Perioodiline väljaanne on korrapäraselt (kord kuus, kord kvartalis jne.) välja antav väljaanne ning seejuures võib see olla nii paberil kui elektroonsena. Perioodilise väljaande maksimaalne ilmumise sagedus on kord kuus.
Esitlustegevused on praktilised tegevused, et illustreerida tehnoloogiat, uut või oluliselt parandatud tehnikat või uut tootmispraktikat. Tegevus võib toimuda nii ettevõttes kui mujal (nt teaduskeskuses, näitusehoones). Meetme raames toetatakse esitlustegevusi, mis tutvustavad uut juba olemasolevat tehnoloogiat, tegutsemis- või tootmisviisi. Toetatakse teavitustegevusi, millega teavitatakse sihtgruppe nende tööks vajalikel teemadel. Selgelt mõõdetavat kutsealaste oskuste arendamist ei toimu.
Ettevõtte külastus on teadmussiirde vorm, mille sisuks on kavandatud ja sihipärane tegutsevate ettevõtete või organisatsioonide külastus eeskätt põllumajanduse ja metsanduse valdkonnas. Ettevõtte külastus toimub reaalse ettevõtte töökeskkonnas, mis võimaldab osalejatel näha ja tunnetada ettevõtte tegevusvaldkonda, tööspetsiifilisi iseärasusi, töökeskkonna tegureid. Ettevõtte külastus annab külastajale reaalse ettekujutuse asutuse, firma, organisatsiooni vms igapäevatööst. Külastus hõlmab mitut koolitusmeetodit: vaatlus, praktilised tegevused, vahetu suhtlemine, kogemuste vahetamine. Külastus eeldab põhjalikku ettevalmistust nii korraldajatelt, ettevõtetelt kui ka osalejatelt.
Õpiringi moodustab ühise huvi alusel ühinenud õppijate rühm, kes teatud perioodi jooksul plaanipäraselt kokku saab, et kas endi hulgast valitud juhi eestvedamisel või õpetaja juhendamisel teatud nähtusi ja protsesse tundma õppida, oma oskusi ja võimeid arendada. Õpiringi iseloomustab suhteliselt väike inimeste grupp ja avatud neutraalne keskkond. Õpiringis toimub teadlik ja tahtlik õppimine. Lisaks valdkonna- ja teemakohaste teadmiste ja oskuste täienemisele või lisandumisele saadakse koostööoskusi ja süvendatakse ning laiendatakse suhteid. Optimaalne grupi suurus on 7–12 inimest. Kindlasti on vajalik tegevuste koordineerimine ja ühine füüsiline õpiruum. Õpiringi juhendamine nõuab eelkõige grupiprotsesside ja grupi juhtimise kogemust.
Nimetatud tegevused ei tohi olla asutuse, toote jne reklaamimiseks.
Toetuse taotluse avalduse täitmisel tuleb valida iga esitatud taotluse kohta kõige sobilikum sihtvaldkond, millesse tegevus panustab. Kui taotlus hõlmab mitut sihtvaldkonda, tuleb ikkagi valida üks ja kõige sobilikum. Sihtvaldkondade valik tehakse avalduse tabeli vastaval väljal noolekesele klõpsates avanevast menüüst. Kokkuvõttev lühikirjeldus on toodud ka avalduse vormi selgituse töölehel.
Kui koolitusmaterjali, õppematerjali, käsiraamatu väljaandmise või teabematerjali, elektroonilise väljaande, väljaandmise ja haldamise käibemaksuta maksumus ületab 3000 eurot, peab taotleja olema saanud vähemalt kolmelt asjakohast teenust osutatavalt isikult võrreldavad hinnapakkumused. Kui nimetatud tegevuste maksumus ei ületa 3000 eurot või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks teenuse pakkuja, peab taotleja olema saanud vähemalt ühe hinnapakkumise. Autoritasude kohta ei pea hinnapakkumust esitama.
Vähese tähtsusega abi põllumajandustoodetest mittepõllumajandustoodete töötlemises
Põllumajandustoodete esmatootmise teemal, mis on nimetatud aluslepingu I lisas (leitav kui klõpsate vasakus veerus või sisukorras loetelus oleval pealkirjal „Euroopa Liidu toimimise lepingu lisad“ ), ei ole riigiabi reegleid rakendada vaja ning on võimalik rakendada toetust määraga 100%. Põllumajandustooteks loetakse aluslepingu I lisas loetletud tooted, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 I lisas loetletud kalandus- ja vesiviljelustooted. Põllumajanduslik esmatootmine on aluslepingu I lisas loetletud põllundus- ja loomakasvatussaaduste tootmine ilma täiendava töötlemiseta kõnealuste toodete olemust muutmata.
Aluslepingu I lisa loetelu selgitav info asub aadressil: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?qid=1496992016656&uri=CELEX:52015XC0304(03).
Otsitava toote koodi leidmiseks on võimalik kasutada statistikaameti lehel olevat otsingumootorit http://metaweb.stat.ee/view_xml.htm?id=3996969&siteLanguage=et, mille abil leiab tootegrupi /toote numbri kuhu otsitav toode kuulub.
Detailsema ja täpsema sisukirjelduse kohta on selgitus EMTA lehel http://www.emta.ee/et/toll-kaubavahetus/kaubakoodi-maaramine/harmoneeritud-susteemi-nomenklatuur/harmoneeritud-susteemi-hs. Seejärel tuleks uuesti veenduda kas otsitud toote nomenklatuuri number kuulub aluslepingu I lisas nimetatud toodete nimekirja.
Riigiabi või vähese tähtsusega abi saaja on konkurentsiseaduse tähenduses ettevõtja, kes osaleb ise või kelle töötaja, osanik, aktsionär, liige või juhtorgani liige osaleb toetatavas tegevuses, s.t lõppkasusaaja.
Konkurentsiseaduse § 33 kohaselt peab abi andja (PRIA) tegema otsuse abisaajale vähese tähtsusega abi määramise kohta. Käesoleva määruse mõistes on abisaajaks tegevuses osaleva isiku ettevõtja.
Meetme määruse § 18 lõike 6 kohaselt peab toetuse saaja teavitama abisaajaid (tegevuses osalevaid ettevõtjaid) neile määratud vähese tähtsusega abist.
Toetuse saajal tuleb ürituse toimumise eelteavituses teada anda, kas kavandatav tegevus on riigiabi ja kui on, siis orienteeruv riigiabi suurus iga üritusel osaleja kohta.
Pärast ürituse toimumist peab toetuse saaja teatama osalejatele kirjalikult täpse abi suuruse osaleja kohta ja kontrollima ka vähese tähtsuse abi ülemmäärast kinnipidamist.
Kõigi vähese tähtsusena antavate abide summa iga tegevuses osaleva ettevõtja kohta ei või ületada 200 000 eurot mis tahes kolme ettevõtte majandusaasta pikkuse ajavahemiku jooksul.
Vähese tähtsusega abi vaba jäägi suurust on võimalik kontrollida registrist Rahandusministeeriumi veebilehe http://www.fin.ee/riigiabi kaudu.
Toetuse saaja esitab peale tegevuse elluviimist PRIA-le tegevuses osalenute nimekirja ja nende kohta arvestatud abi suuruse ning PRIA kannab saadud vähese tähtsusega abi summa riigiabi registrisse.
Nimetatud määruse artikli 6 lõike 1 kohaselt võib abi anda vaid nende tegevuste eest, millel on ergutav mõju. Abil loetakse olevat ergutav mõju, kui abisaaja (üritusel osaleda soovija) on esitanud kirjaliku abitaotluse enne projekti või tegevusega seotud töö alustamist. Lähtudes komisjoni selgitusest, on abisaajaks toetuse lõppkasusaaja, kes peab esitama toetuse taotlejale taotluse enne toetatava tegevusega alustamist.
Ettevõtja raskustes (mitte)olemist hindab esimesena ettevõtja ise, siis toetuse saaja. Tegevuses osalev ettevõtja esitab taotlejale kinnituse, et ta ei ole raskustes komisjoni määruse (EÜ) nr 702/2014 artikli 2 punkti 14 mõiste kohaselt. Seda teeb ta osalejate registreerimise vormil tegevuses osalemise kinnitamist allkirjastades.
Tähelepanu palume pöörata erinevatele tegevuste, kulude ja taotluse kohta kehtestatud piirmääradele, milliseid käsitleb meetme määruse § 9.
Toetuse lihtsustatud korras maksmiseks on välja töötatud standardiseeritud ühikuhinnad. Ühikuhinnad saadi Maaelu Arendajate Ühingu läbiviidud uuringu tulemusel. Standardiseeritud ühikuhinna rakendamise aluseks on Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus (EL) 1303/2013 artikkel 67 lõike 1 punkt b) ja lõige 5.
Meetme määruse § 9 on kehtestatud täienduskoolituse puhul osaleja toetuse määr ühe kalendripäeva kohta 65 eurot, infopäeva puhul 47 eurot ning konverentsi korraldamise korral 84 eurot osaleja kohta.
Oluline on see, et kui taotletakse toetust täienduskoolituse, infopäeva ja konverentsi korraldamiseks, siis ei pea PRIA-lt toetuse saamiseks esitama kuludokumente, vaid koos maksetaotlusega tuleb kümne tööpäeva jooksul arvates tegevuse lõppemisest esitada tegevuses osalenud isikute allkirjadega vormikohane nimekiri.
Metsandusele suunatud tegevuste korral peab tegevuse korraldaja osalejate registreerimiseks kasutama vormi „Teadmussiirde ja teavituse meetme tegevustes osalejate nimekiri kui tegevus on riigiabi metsa majandamisega tegelevale isikule komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 artikkel 38 tähenduses“
Esitlustegevuse korral tuleb koos maksetaotlusega kümne tööpäeva jooksul arvates tegevuse lõppemisest samuti esitada tegevuses osalenud isikute allkirjadega vormikohane nimekiri. Toetuse saamiseks tuleb esitada ka kuludokumendid, milleks on aega kaks aastat peale PRIA poolt toetuse taotluse rahuldamise otsuse tegemist.
Õpiringide puhul on üheks nõudeks, et õpiring peab toimuma taotluses esitatud perioodil vähemalt neli korda ehk toetus makstakse välja üksnes siis, kui toetuse saaja on korraldanud kõik taotluses esitatud kokkusaamised.
Taotluste hindamiseks moodustab PRIA hindamiskomisjoni, kes teeb PRIA-le taotluste paremusjärjestuse moodustamise ettepaneku.
PRIA kontrollib taotluse nõuetele vastavust pärast taotluse hindamist ning üksnes nende taotluste puhul, mis kuuluksid rahuldamisele hindamistulemuste alusel koostatud taotluste paremusjärjestuse kohaselt. Taotluse rahuldamise otsus tehakse neile toetuse taotlustele, mis on saanud iga hindamiskriteeriumi koondhindeks vähemalt kaks hindepunkti. Koondhindeks on aritmeetiline keskmine arv, mis saadakse hindajate antud hinnete summa jagamisel hindajate arvuga. Hinde kujunemise näidis on leitav lehe allosas oleva lisainfo alt.
Taotluse hindamise kriteeriumidest ja hindamise korra täpsustavatest tingimustest palume lugeda meetme määrusest (§ 14) ja taotluse rahuldamise ja rahuldamata jätmise tingimustest (§ 16).
Taotluste paremusjärjestuses loetakse paremaks kõrgema hindepunktide kaalutud keskmise saanud taotlus. PRIA avaldab paremusjärjestuse kodulehel meetme infot kajastaval lehel pealkirja „Taotluste hindepunktid“ all.
PRIA teeb taotluse rahuldamise otsuse, taotluse osalise rahuldamise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 100 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast ehk 4. jaanuariks 2019.
PRIA teeb taotluse rahuldamise otsused teatavaks elektroonilise kätte toimetamise teel põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registris olevale e-posti aadressile juhul, kui olete toetuse taotlemise avaldusele teinud vastava märke. Seega palume teil üle kontrollida PRIA kliendiregistris olevad andmed kas e-PRIAs või võtta ühendust kliendiregistriga.
Tegevuste elluviimine ja teavitamine
Juhime tähelepanu, et toetuse saaja peab täitma tegevuste tähistamise nõudeid. Tähistama peab näiteks trükised ja materjalid ning üritusel peab olema väljas plakat. Täpsemad juhised PRIA kodulehel.
Samuti tuleb täienduskoolituse, infopäeva, konverentsi ja esitlustegevuse toimumise kohast ning ajast teavitada veebilehe http://www.pikk.ee/ vahendusel. Selleks edastab toetuse saaja info aadressile info@nouandeteenistus.ee. Teavitus peab olema tähistatud Maaelu Arengukava logo ning Euroopa Liidu embleemiga.
Toetuse saaja peab teavitama ka PRIA-t infopaev@pria.ee ja Maaeluministeeriumi infopaev@agri.ee Teavitused peavad olema edastatud vähemalt kümme tööpäeva enne tegevuse toimumist.
Toetuse saaja viib tegevused ellu ja esitab maksetaotluse ja nõutud tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid kuni neljas osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates PRIA taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
Lisainfot saab PRIA maakondlikest teenindusbüroodest ja Tartu keskusest Tähe tn 4, tel 737 7678, e-postiga aadressil info@pria.ee.
Määruse muudatus (jõustunud 09.07.2016)(248.03 KB)
Määruse seletuskiri (muudatus 30.10.2017)(231.35 KB)
Toetuse taotlemise avaldus(191 KB)
Maksetaotlus ja kuludokumentide nimekiri(61 KB)
Osalejate nimekiri(123.91 KB)
•Metsanduse valdkonnale suunatud tegevustes osalejate nimekirja vorm(153 KB)
Hindepunktide kujunemise näidis excel(39 KB)
•Eelnevatel taotlusperioodidel toetatud teemad(27.99 KB)
Sektori koolitusvajaduse küsitlus 2016(373.01 KB)
Septembris ja oktoobris külastavad PRIAt kui ELi toetusi vahendavat makseagentuuri kokku neljal korral Euroopa Komisjoni ja Euroopa Kontrollikoja audiitorid, et selgitada, kuidas on Eestis korraldatud põllumajandustoetuste haldamine ning Euroopa Liidu finantshuvide kaitse.
Maaeluministeerium: Täpsustame taimekaitsetööde ohutusnõudeid


Liikuvate saasteallikate andmeid esitama kohustatud isikute loetelu, andmete esitamise tähtaeg ja vorm – Riigi Teataja
Liikuvate saasteallikate andmeid esitama kohustatud isikute loetelu, andmete esitamise tähtaeg ja vorm
Liikuvate saasteallikate andmeid esitama kohustatud isikute loetelu, andmete esitamise tähtaeg ja vorm - sisukord
§ 2 Isikud ja esitatavad andmed
§ 3 Andmete esitamise tähtaeg
§ 4 Koondaruande koostamine
Liikuvate saasteallikate andmeid esitama kohustatud isikute loetelu, andmete esitamise tähtaeg ja vorm1
Vastu võetud 28.02.2006 nr 55
RT I 2006, 12, 82
Määrus kehtestatakse «Välisõhu kaitse seaduse» § 57 lõike 2 alusel.
Määrus sätestab liikuvate saasteallikate kohta andmeid esitama kohustatud isikute loetelu, andmete esitamise tähtaja ja vormi.
§ 2. Isikud ja esitatavad andmed
(1) Isikud, kes peavad liikuvate saasteallikate hulka kuuluvate transpordivahendite ja liikurmasinate arvestust, esitavad lähteandmed riigi territooriumil liikuvatest saasteallikatest välisõhku eralduvate saasteainete heitkoguste arvutamiseks Keskkonnateabe Keskusele maakondade kaupa.
(2) Eesti Riiklik Autoregistrikeskus esitab järgmised andmed:
1) mootorsõidukite tüübid, arv ning läbisõit määruse lisas 1 esitatud vormide kohaselt;
2) liiklusregistrisse kantud liikurmasinate ning traktorite tüübid ja arv määruse lisas 2 esitatud vormi kohaselt.
(3) Lennuamet ning lennujaamad esitavad andmed lennuoperatsioonide arvu kohta lennukitüüpide kaupa ja nende jaotuse lennutüüpidesse (rahvusvahelised ja riigisisesed lennud) iga lennujaama kohta määruse lisas 3 esitatud vormi kohaselt.
(4) Sadamad, mis tegelevad sõitjate- ja kaubaveoga siseveekogudel ja territoriaalvetes, esitavad andmed laevatüüpide («Meresõiduohutuse seaduse» § 2 punkti 2 tähenduses laevade), laevade ja reiside arvu kohta määruse lisas 4 esitatud vormi kohaselt. Nõudeid ei kohaldata riigihaldusülesandeid täitvatele laevadele ja sõjalaevadele.
(5) Raudteeveo-ettevõtjad esitavad andmed rongide tüüpide ja arvu kohta raudteelõikude kaupa määruse lisas 5 esitatud vormi kohaselt.
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2–5 nimetatud lähteandmete puudumise korral esitatakse hinnangulised andmed.
§ 3. Andmete esitamise tähtaeg
Paragrahvis 2 loetletud andmed iga eelneva kalendriaasta kohta esitatakse järgneva aasta 1. juuniks.
§ 4. Koondaruande koostamine
Keskkonnateabe Keskus koostab saadud lähteandmete põhjal koondaruande liikuvatest saasteallikatest põhjustatud välisõhu saastamisest eelmise kalendriaasta kohta 31. detsembriks.
Vabariigi Valitsuse 28. veebruari 2006. a määruse nr 55 «Liikuvate saasteallikate andmeid esitama kohustatud isikute loetelu, andmete esitamise tähtaeg ja vorm»
ANDMED MOOTORSÕIDUKITE KOHTA
Maakond __________________
1. Bensiiniautod
Esmakordse kasutuselevõtu aasta
Mootorimaht, l
Auto aruandeaasta keskmine läbisõit, km/a
autode arv auto aruandeaasta keskmine läbisõit, km/a autode arv auto aruandeaasta keskmine läbisõit, km/a autode arv auto aruandeaasta keskmine läbisõit, km/a
Kuni 1971
Kokku: x x x
2. Diisliautod
3. Vedelgaasiautod
Esmakordse kasutuselevõtu aasta Autode arv Auto aruandeaasta keskmine läbisõit, km/a
Kuni 1985
2. Veoautod täismassiga üle 3,5 t
Täismass, t
Auto aruande-aasta keskmine läbisõit, km/a
7,5–15,9
autode arv auto aruande-aasta keskmine läbisõit, km/a autode arv auto aruande-aasta keskmine läbisõit, km/a autode arv auto aruande-aasta keskmine läbisõit, km/a autode arv auto aruande-aasta keskmine läbisõit, km/a
Kuni 1993
Kokku: x x x x
3. Veoautod täismassiga kuni 3,5 t
autode arv auto aruandeaasta keskmine läbisõit, km/a autode arv auto aruandeaasta keskmine läbisõit, km/a
Kuni 1991
Kokku: x x
4. Bussid
Esmakordse kasutuselevõtu aasta Busside arv Bussi aruandeaasta keskmine läbisõit, km/a
5. Mootorrattad
Mootorimaht, cm3
mootor-rataste arv aruandeaasta keskmine läbisõit, km/a mootor-rataste arv aruandeaasta keskmine läbisõit, km/a mootor-rataste arv aruandeaasta keskmine läbisõit, km/a mootor-rataste arv aruandeaasta keskmine läbisõit, km/a
Mootorrataste arv kokku:
ANDMED LIIKURMASINATE NING TRAKTORITE KOHTA
1. Bensiinimasinad
Mootori netovõimsus, kW
0 P 2 2 = P 5 5 = P 10 10 = P = 19
Mootorite arv kokku:
2. Diislimasinad
18 = P 37 37 = P 75 75 = P 130 130 = P = 560
ANDMED LENNUOPERATSIOONIDE KOHTA
Lennuoperatsioonide arv lennukitüüpide kaupa
ja nende jagunemine lennutüüpidesse
rahvusvaheline riigisisene
Lennuoperatsioonide arv kokku:
ANDMED LAEVADE KOHTA
Laeva tüüp Laevade arv Pea-
masinate võimsus, kW Pea-
masinate koormus, % Laeva keskmine kiirus, sõlmedes Laeva reisi pikkus territoriaal-vetes, meremiilides Laeva viibimine territoriaal-vetes, tundides Reiside arv
Ro-ro reisi- ja kaubalaevad
Kalapüügilaevad
Sisevee kaubalaevad
ANDMED RONGIDE KOHTA
Raudteeveo-ettevõtja rongide keskmine brutokaal, t
Reisirong (välja arvatud elektrirongid)
Raudteeveo-ettevõtja rongide arv kokku Aruande-aasta läbisõit kokku, tuh rong-km/a Aruande-aasta veosekäive kokku, tuh brutotonn-km/a Raudteeveo-ettevõtja rongide arv kokku Aruande-aasta läbisõit kokku, tuh rong-km/a Aruande-aasta veosekäive kokku, tuh brutotonn-km/a Aruande-aasta sõitjakäive kokku, tuh sõitja-km/a
Rongide arv kokku: x x
1Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/81/EÜ teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta (ELT L 309, 27.11.2001, lk 22–30).


text:
VE: rahvusvaheline kohus mõistis Venemaa süüdi sõjaroimades - www.virumaa.ee
« VE: Tomson, Kadi – ämmaemand
VE: Jänes, Laine – linnapea »
VE: rahvusvaheline kohus mõistis Venemaa süüdi sõjaroimades
Autor Avo | Avaldatud: 26. veebr. 2005
Kohus mõistis Venemaa süüdi sõjaroimades
09:40 26.02.2005
STRASBOURG, 26. veebruar (EPLO) – Esmakordselt mõistis rahvusvaheline kohus Venemaa süüdi tsiviilelanike inimõiguste rikkumises Tšetšeenias – nii tapmises kui ka ebainimlikus ja alandavas kohtlemises, kirjutab Postimees.
Euroopa Inimõiguste Kohus langetas oma otsuse üleeile kuue tšetšeeni kaebuse põhjal. Tšetšeenid süüdistasid Venemaad oma sugulaste tapmises sõjaliste operatsioonide käigus aastatel 1999 ja 2000.
Näiteks Medka Isayeva esitas kaebuse tsiviilelanike pommitamise kohta 1999. aasta oktoobris, mille käigus ta sai vigastada ja kaotas kaks last. Miilits peatas pommitamise uurimise korduvalt ja viimaks leidis kohus 2004. aastal, et pommitamine oli õigustatud, sest lennukeid rünnati.
Magomed Khashiyev ja Rosa Akayeva omakorda süüdistasid Venemaa sõjaväge oma sugulaste piinamises ning mõrvamises. Nende süüdistuse kohaselt oli ka hiljem läbiviidud uurimine ebapiisav.
Seitse kohtunikku langetasid otsuse suures osas üksmeelselt, kusjuures üks neist oli kohtu andmetel vene rahvusest.
Kohtuotsuse kohaselt tuleb Venemaal inimõiguste rikkumise eest Tšetšeenias kuuele hagejale ühtekokku maksta üle kahe miljoni krooni (135 710 eurot) kahjutasu.
Kohtu pressiteenistus selgitas otsust asjaoluga, et Venemaa on rikkunud Euroopa inimõiguste konventsiooni sätet, mis tagab inimesele õiguse elule.
Veel mõistis kohus Venemaa süüdi ebainimlikus ja alandavas kohtlemises ning ühe juhtumi puhul ka vara kaitsmise klausli eiramises.
Üleeile langetasid kohtunikud otsuse kuue esimese juhtumi osas, kuid Euroopa Inimõiguste Kohtule on tšetšeenid kokku esitanud ligikaudu 120 avaldust.
Strasbourgis asuva kohtu otsus valmistab Moskvale meelehärmi. Venemaa hinnangul on Lääs Tšetšeenia küsimuses näidanud üles silmakirjalikkust ja kahepalgelisust.
Võimalik, et Venemaa kaebab otsuse järgneva kolme kuu jooksul sama kohtu kõrgemale astmele edasi. Vaatlejate hinnangul on aga vähe tõenäoline, et kohtu kõrgem aste otsust Venemaa kasuks pöörab.

matches: kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus


Saue valla sportlaste toetamise kord – Riigi Teataja
Saue valla sportlaste toetamise kord
Saue valla sportlaste toetamise kord - sisukord
§ 3 Toetuse andmise üldalused
§ 4 Andeka sportlase toetus
§ 5 Olümpiakandidaadi toetus
§ 6 Eduka tulemuse preemia
3 Toetuse taotlemine ja taotluse menetlemine
§ 8 Taotluse menetlemine
4 Toetuse eraldamine ja järelevalve
§ 10 Lepingu sõlmimine
RT IV, 21.04.2017, 17
Vastu võetud 30.12.2010 nr 32
jõustumine 04.01.2011
30.06.2011 04.07.2011
18.12.2014 RT IV, 30.12.2014, 8 02.01.2015
28.03.2016 RT IV, 06.04.2016, 13 09.04.2016
30.03.2017 RT IV, 21.04.2017, 5 24.04.2017
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 22 lõike 1 punkti 5 alusel.
Määrusega kehtestatakse Saue valla eelarvest Saue valla sportlaste ühekordse toetamise ja premeerimise alused, toetuse taotlemise, eraldamise ja toetuse kasutamise järelevalve tingimused ning kord.
Määruse alusel toetuse andmise eesmärgiks on spordimeisterlikkuse tõstmine, Saue valla sportlaste edukas esinemine tiitlivõistlustel ja sportlaste tunnustamine heade tulemuste eest.
§ 3. Toetuse andmise üldalused
(1) Saue Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) võib kalendriaastas määruse alusel toetust maksta kogusummas kuni 5% Saue valla eelarve kultuurivaldkonna vabast jäägist Saue Vallavolikogu 30. detsembri 2010 määruse nr 31 „Saue valla mittetulundusühingute, sihtasutuste ja seltsingute poolt läbiviidava piirkondliku kultuuri-, spordi-, noorsootöö ja vabaaja tegevuse toetuse eraldamise tingimused ja kord“ § 4 lõike 1 alusel moodustatavast summast.
[Paragrahv 3 lõike 1 sõnastus muudetud alates 4.07.2011 Saue Vallavolikogu 30.06.2011 määrusega nr 6]
(2) Toetuse suurus ühele sportlasele on kuni 1600 (üks tuhat kuussada) eurot kalendriaastas.
(3) Toetust on õigus saada kuni 26-aastasel sportlasel, kelle elukohaks Eesti rahvastikuregistri andmetel on Saue vald toetuse taotlemise aastale eelneva aasta 31. detsembri seisuga.
[RT IV, 06.04.2016, 13 - jõust. 09.04.2016]
(4) Toetust võib taotleda sportlasele ka teda esindav spordiorganisatsioon.
(5) Toetus eraldatakse sihtotstarbeliselt:
1) võistlustel või treeningutel osalemise kulude katteks;
2) varustusega seotud kulude katteks.
[RT IV, 30.12.2014, 8 - jõust. 02.01.2015]
(51) Toetust eraldatakse kuni 70% taotletud sihtotstarbeliste kulude katteks, kuid mitte rohkem kui lõikes 2 nimetatud summa. Taotleja peab tagama oma- või kaasfinantseeringu olemasolu vähemalt 30% kuludest, mille katteks toetust taotletakse.
(6) Toetust saanud sportlane kajastab Saue valda, kui oma toetajat riietusel ning avalikel esinemistel.
§ 4. Andeka sportlase toetus
Andeka sportlase toetust võib vallavalitsus maksta sportlasele, kes:
1) kuulub oma ala esinduskoondisse või on spordiseaduse § 4 lõikele 3 vastava spordialaliidu liige, mille koosseisu kuulub vähemalt sada sportlast;
2) on saavutanud juunioride või põhiklassi Eesti meistrivõistlustel, kus on osalejaid vähemalt viis, kahe viimase aasta jooksul 1.-3. koha.
§ 5. Olümpiakandidaadi toetus
Vallavalitsus võib maksta toetust sportlasele, kes on Eesti Olümpiakomitee poolt kinnitatud olümpiakandidaadiks.
§ 6. Eduka tulemuse preemia
Vallavalitsus võib maksta sportlasele ühekordset preemiat maksimaalselt 1000 (üks tuhat) eurot eduka esinemise eest maailma ja Euroopa tiitlivõistlustel, uue Eesti rekordi püstitamise eest või mõne muu märkimisväärse saavutuse eest.
[RT IV, 21.04.2017, 5 - jõust. 24.04.2017]
3. peatükk Toetuse taotlemine ja taotluse menetlemine
(1) Määruse alusel toetuse saamiseks esitab taotleja või tema esindaja vallavalitsusele vormikohase taotluse, milles on märgitud taotleja ja tema esindaja andmed ning toetuse taotlemise põhjendus ja toetuse kasutamise sihtotstarve.
1) spordiorganisatsiooni registrikaardi koopia ja põhikiri, kui taotlejaks on spordiorganisatsioon;
2) toetust saava sportlase isikut tõendava dokumendi koopia;
3) Eesti Olümpiakomitee kinnitus sportlase olümpiakandidaadi staatuse kohta, kui taotletakse olümpiakandidaadi toetust;
§ 8. Taotluse menetlemine
(1) Vallavalitsus kontrollib esitatud dokumentide ja andmete õigsust ning vastavust määruse nõuetele.
(2) Vallavalitsusel on vajaduse korral õigus ja kohustus hankida lisainformatsiooni ja nõuda taotlejalt täiendavaid dokumente ja andmeid.
(3) Puuduste esinemise korral esitatud dokumentides või andmetes annab vallavalitsus täiendava mõistliku tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Juhul, kui taotleja ei kõrvalda antud tähtajaks puudusi, tagastatakse talle esitatud materjalid ja menetlus toetuse määramiseks lõpetatakse. Juhul, kui taotleja jätab kõrvaldamata puudused mõne toetuse liigi osas, lõpetatakse taotluse menetlus vastava toetuse liigi osas.
4. peatükk Toetuse eraldamine ja järelevalve
(1) Toetuse eraldamise ja toetuse suuruse otsustab vallavalitsus korraldusega üks kord kvartalis kvartali viimasel vallavalitsuse istungil, aga mitte varem kui 10 kalendripäeva jooksul arvates toetuse eraldamise otsustamiseks viimase vajaliku dokumendi saamise päevast.
[Paragrahv 9 lõike 1 sõnastus muudetud alates 4.07.2011 Saue Vallavolikogu 30.06.2011 määrusega nr 6]
(2) Vallavalitsus keeldub toetuse eraldamisest, kui:
1) ei ole täidetud toetuse eraldamise aluseks olevad määruse nõuded;
2) taotlus ei vasta määruse paragrahvis 7 sätestatud nõuetele;
3) toetuse eraldamiseks vallaeelarves ettenähtud vahendid on ära kulutatud.
(3) Vallavalitsuse poolt määratud ametnik teavitab taotlejat kirjalikult taotluse rahuldamata jätmisest 10 tööpäeva jooksul alates vastava korralduse vastuvõtmisest.
(1) Vallavalitsus sõlmib toetuse saajaga lepingu toetuse sihtotstarbelise kasutamise kohta.
(2) Vallavalitsus esitab 10 tööpäeva jooksul toetuse eraldamise korralduse vastuvõtmisest lepingu taotlejale allkirjastamiseks.
(3) Lepingus sätestatakse:
2) toetuse maksmise tingimused ja tähtajad;
(1) Toetuse saaja kohustub esitama vallavalitsusele vormikohase aruande toetuse kasutamise kohta hiljemalt lepingus märgitud kuupäevaks.
(2) Vallavalitsusel on õigus nõuda toetuse kasutamise aruande juurde kuludokumentide koopiaid ja seletusi.
(1) Järelevalvet toetuse sihipärase kasutamise üle teostab vallavalitsus.
(2) Järelevalve käigus avastatud toetuse kasutamise lepingu tingimuste rikkumise korral on vallavalitsusel õigus:
1) leping lõpetada ja nõuda makstud toetus tagasi või
2) vähendada toetuse suurust või
3) peatada ajutiselt toetuse väljamaksmine või
4) rakendada lepingus ettenähtud leppetrahve.
Vallavalitsus ei eralda sportlasele toetust järgmise kahe aasta jooksul, kui:
2) toetuse taotlemisel on teadlikult esitatud valeandmeid;
3) muudel lepingus sätestatud juhtudel.
(1) Vallavalitsus kinnitab toetuse taotluse ja aruande vormid, mis avalikustatakse Saue valla veebilehel.
(2) Määrus jõustub 4. jaanuaril 2011.


2015. aasta riigieelarve seadus – Riigi Teataja
2015. aasta riigieelarve seadus
2015. aasta riigieelarve seadus - sisukord
§ 1 Riigieelarve tulud, kulud, investeeringud ja finantseerimistehingud
§ 4 Siseministeeriumi valitsemisalas kulude tegemine
§ 6 Riigikantselei kulude jaotamine
§ 7 Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalas kulude tegemine
§ 8 Tegevusala alusel määratud kulude tegemine
§ 9 Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsile riigieelarves planeeritud rendikulu mahtude muutmine
§ 10 Tallinna vangla ja arestimaja üürilepingu sõlmimise luba
§ 11 Rahvusarhiivi üürilepingu sõlmimise luba
§ 12 Eesti Haigekassa eelarvepositsioon
RT I, 29.12.2014, 79
19.12.2014 otsus nr 556
Vastu võetud 10.12.2014
§ 1. Riigieelarve tulud, kulud, investeeringud ja finantseerimistehingud
1) üliõpilase vajaduspõhise õppetoetuse saamiseks arvestatava keskmise sissetuleku ülemmäär 329 eurot kuus vastavalt seaduse § 5 lõike 21 punktile 3;
2) kutseõppe õppekava õpilase põhitoetuse suurus 60 eurot õppekuus vastavalt seaduse § 12 lõikele 1;
3) doktoranditoetuse suurus 422 eurot kalendrikuus vastavalt seaduse § 12 lõikele 1;
4) üliõpilase vajaduspõhise õppetoetuse suurus taotleja ühe kuu sissetuleku korral kuni 82,25 eurot 220 eurot õppekuus, sissetuleku korral vahemikus 82,26 kuni 164,50 eurot 135 eurot õppekuus ning sissetuleku korral vahemikus 164,51 kuni 329 eurot 75 eurot õppekuus vastavalt seaduse § 12 lõikele 2;
5) üliõpilase vajaduspõhise eritoetuse suurus 135 eurot õppekuus vastavalt seaduse § 12 lõikele 1;
6) üliõpilase põhitoetuse suurus 55,93 eurot ja täiendava toetuse suurus 28,13 eurot õppekuus vastavalt seaduse § 42 lõikele 5.
(3) Tartu Ülikooli seaduse § 73 lõike 1 alusel kehtestatav maksimaalne arst-residendi koha maksumus on 2299,10 eurot kuus.
(5) Vanemahüvitise seaduse § 3 lõike 6 alusel kehtestatav vanemahüvitise määr on 355 eurot kuus.
3) töötutoetuse päevamäär 4,01 eurot vastavalt seaduse § 31 lõikele 1;
1) üksi elava isiku või perekonna esimese liikme toimetulekupiir 90 eurot kuus vastavalt seaduse § 22 lõikele 11;
2) psüühiliste erivajadustega inimeste erihoolekande kogukonnas elamise teenusele ja ööpäevaringsele erihooldusteenusele suunatud isiku maksimaalne omaosalus 219 eurot kuus vastavalt seaduse § 1119 lõikele 5;
3) ööpäevaringse erihooldusteenuse maksimaalne maksumus kohtumäärusega hoolekandeasutusse paigutatud isiku kohta 879 eurot kuus ja alaealise isiku kohta 1945 eurot kuus vastavalt seaduse § 1118 lõikele 6;
4) vajaduspõhise peretoetuse sissetulekupiir perekonna esimese liikme kohta 329 eurot kuus vastavalt seaduse § 225 lõikele 4.
(9) Riikliku matusetoetuse seaduse § 6 lõike 1 alusel kehtestatav matusetoetuse suurus on 250 eurot.
(10) Sotsiaalmaksuseaduse § 21 alusel kehtestatav sotsiaalmaksu maksmise aluseks olev kuumäär on 355 eurot.
1) Riigi võlakohustuste suurim lubatud jääk 1 790 000 000 eurot vastavalt seaduse § 69 lõikele 2;
2) Vabariigi Valitsuse antavate laenude ja riigigarantiide suurim lubatud jääk 517 000 000 eurot vastavalt seaduse § 61 lõikele 5.
(13) Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 23 lõike 45 alusel kehtestatav enne kohustuse tekkimist väljamakstavate struktuuritoetuste suurim lubatud määr on 90 000 000 eurot.
(15) Ülikooliseaduse § 56 lõike 18 alusel kehtestatav doktoriõppe baasmaksumus, sealhulgas käesoleva paragrahvi lõike 1 punktiga 3 kehtestatud doktoranditoetus, on:
1) enne 2011. aasta 1. augustit moodustatud õppekohal 9525,67 eurot;
2) 2011. aasta 1. augustil või hiljem moodustatud õppekohal 9972 eurot.
(16) Muuseumiseaduse alusel kehtestatavad määrad on:
1) 2015. aasta jooksul eksponeeritavate näituste riigi tagatava näituse kahjuhüvitise kogusumma piirmäär 20 000 000 eurot vastavalt seaduse § 28 lõike 3 punktile 1;
2) omavastutuse suurus 2000 eurot ühe näituse kohta vastavalt seaduse § 28 lõike 3 punktile 2.
– üksikisiku tulumaksu laekumine konkreetses kohaliku omavalitsuse üksuses vastavalt 2012., 2013. ning 2014. aastal korrutatuna 11,6-ga ning jagatuna vastaval aastal kehtinud määraga;
– konkreetse kohaliku omavalitsuse üksuse arvestuslik maamaks (1,25 protsenti üldise maa ja 0,6 protsenti põllumajandusmaa maksustamise hinnast 2014. aastal), millest on maha arvatud looduskaitsealade soodustused (sealhulgas alates 2015. aastast kehtima hakkavad looduskaitsealade soodustused, mille mõju on suurem kui 1000 eurot kohaliku omavalitsuse kohta) ning kodualuse ja ühiskondlike ehitiste aluse maa maksuvabastuse mõju;
– konkreetse kohaliku omavalitsuse üksuse kohaliku tähtsusega maardlate maavarade kaevandamisõiguse tasu laekumine vastavalt 2012., 2013. ning 2014. aastal.
(2) Toetusfondi vahendite jaotamise arvnäitajad, arvnäitajate väärtused ja arvnäitajatega arvestamise alused kehtestab Vabariigi Valitsus riigieelarve seaduse § 48 lõikes 4 nimetatud määrusega.
§ 4. Siseministeeriumi valitsemisalas kulude tegemine
(1) Siseministeeriumil on õigus muuta käesoleva seaduse § 1 6. osa 10. jao Siseministeeriumi valitsemisala objekti TK100001 Maakondliku arendustegevuse toetamine kulude majanduslikku sisu eelarve kontode 450 Antud sihtotstarbelised toetused, 5 Tööjõu- ja majandamiskulud ning 71 Antud siirded riigiasutustele vahel lähtuvalt kulude täpsustumisest.
(2) Siseministeeriumil on õigus muuta käesoleva seaduse § 1 6. osa 10. jao Siseministeeriumi valitsemisala objekti TK100002 ETK programmide esmatasandi kontrolli kulud kulude majanduslikku sisu eelarve kontode 450 Antud sihtotstarbelised toetused, 5 Tööjõu- ja majandamiskulud ning 71 Antud siirded riigiasutustele vahel lähtuvalt kulude täpsustumisest.
(1) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumil on õigus muuta käesoleva seaduse § 1 6. osa 7. jao Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisala objekti TK070001 Ühistranspordi korraldamise reserv kulude majanduslikku sisu lähtuvalt toetuse saajate kulude täpsustumisest.
(2) Käesoleva seaduse § 1 6. osa 10. jao Siseministeeriumi valitsemisala konto 70 Saadud siirded riigiasutustelt arvel tehtavate maantee-, vee- ja õhutranspordi korraldamise kulude jaotuse maavalitsuste vahel kinnitab majandus- ja taristuminister.
(3) Käesoleva seaduse § 1 6. osa 10. jao Siseministeeriumi valitsemisala konto 70 Saadud siirded riigiasutustelt arvel tehtavate sotsiaalhoolekande kulude jaotuse maavalitsuste vahel kinnitab sotsiaalkaitseminister.
§ 6. Riigikantselei kulude jaotamine
(1) Riigikantseleil on õigus muuta käesoleva seaduse § 1 6. osa 1. jao Riigikantselei haldusala objekti TK010001 EV 100 tegevuskulud kulude majanduslikku sisu lähtuvalt toetuse saajate kulude täpsustumisest.
(2) Riigikantseleil on õigus muuta käesoleva seaduse § 1 6. osa 1. jao Riigikantselei haldusala objekti TK010002 EL eesistumise tegevuskulud kulude majanduslikku sisu lähtuvalt toetuse saajate kulude täpsustumisest.
§ 7. Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalas kulude tegemine
(1) Haridus- ja Teadusministeeriumil on õigus muuta käesoleva seaduse § 1 6. osa 2. jao Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisala objektide TK020001 Kõrghariduse õppetoetused ja stipendiumid ning TK020002 Kutseõppe õpilaste õppetoetused, koolitoit ja sõidusoodustused kulude majanduslikku sisu eelarve kontode 41 Sotsiaaltoetused ja 450 Antud sihtotstarbelised toetused vahel lähtuvalt sama õppetasemega seotud asutuste liikide kulude täpsustumisest.
(2) Haridus- ja Teadusministeeriumil on õigus muuta käesoleva seaduse § 1 6. osa 2. jao Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisala objektide TK020003 Kõrgkoolide tegevustoetus ning TK020004 Kutseõppe riiklik koolitustellimus kulude majanduslikku sisu eelarve kontode 450 Antud sihtotstarbelised toetused ja 5 Tööjõu- ja majandamiskulud vahel tegevuskulude osas lähtuvalt sama õppetasemega seotud asutuste liikide kulude täpsustumisest.
§ 8. Tegevusala alusel määratud kulude tegemine
§ 9. Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsile riigieelarves planeeritud rendikulu mahtude muutmine
(1) Vabariigi Valitsusel on õigus põhjendatud juhtudel muuta ministeeriumile, Riigikantseleile või põhiseaduslikule institutsioonile käesoleva seaduse §-s 1 eelarve kontodel 5, 450, 650 ja 206 objektikoodiga SE000028 Vahendid Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsile ettenähtud vahendeid riigieelarves vastavale ministeeriumile, Riigikantseleile või põhiseaduslikule institutsioonile samal eelarve kontol ettenähtud vahendite ulatuses.
(2) Vabariigi Valitsusel on õigus kord aastas suurendada ministeeriumile, Riigikantseleile või põhiseaduslikule institutsioonile käesoleva seaduse §-s 1 eelarve kontol 450 objektikoodiga SE000028 Vahendid Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsile kavandatud vahendeid riigieelarves vastavale ministeeriumile, Riigikantseleile või põhiseaduslikule institutsioonile eelarve kontol 5 objektikoodiga SE000028 ettenähtud remondifondi makseteks kavandatud vahendite arvel.
§ 10. Tallinna vangla ja arestimaja üürilepingu sõlmimise luba
(1) Justiitsministeeriumil ja Siseministeeriumil või nende valitsemisala asutustel on lubatud sõlmida Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsiga kapitalirendi tingimustel üürileping uue Tallinna vangla ja arestimaja üürimiseks.
(2) Üürilepingu tähtaeg võib olla kuni 35 aastat arvates üüripinna üleandmisest.
(3) Üürilepingu kapitalirendikohustuse suuruseks võib olla maksimaalselt 130 miljonit eurot. Ühel eelarveaastal tasumisele kuuluvate kapitalirendimaksete suurus võib olla maksimaalselt 10 miljonit eurot.
(4) Üürilepinguga selliste rahaliste kohustuste võtmiseks, mis ei ole käsitletavad kapitalirendimaksetena, lähtutakse riigieelarve seaduse § 60 lõigetest 4 ja 5.
§ 11. Rahvusarhiivi üürilepingu sõlmimise luba
(1) Haridus- ja Teadusministeeriumil või valitsemisala asutustel on lubatud sõlmida Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsiga kapitalirendi tingimustel üürileping uue Rahvusarhiivi hoone üürimiseks eeldusel, et nimetatud lepingute sõlmimiseks on andnud loa Vabariigi Valitsus.
(3) Üürilepingu kapitalirendikohustuse suuruseks võib olla maksimaalselt 20 miljonit eurot. Ühel eelarveaastal tasumisele kuuluvate kapitalirendimaksete suurus võib olla maksimaalselt 1 miljon eurot.
§ 12. Eesti Haigekassa eelarvepositsioon
1) 2015. aastal 0 eurot;
2) 2016. aastal 0 eurot;
3) 2017. aastal –1,3 miljonit eurot;
4) 2018. aastal –0,9 miljonit eurot.


text:
Päritud vara võõrandamisel saadud kasu maksustamisest
21.04.2014 Esmaspäev
Päritud vara võõrandamisel saadud kasu maksustamine PM
Käesolev Maksu- ja Tolliameti selgitus puudutab tulumaksuseaduse (edaspidi - TuMS) § 38 lg 1 kohaldamise võimalust olukorras, kus maksumaksja võõrandab pärimise teel saadud vara.
Selgituse eesmärgiks on välja tuua Riigikohtu 12.02.2014 otsuse nr 3-3-1-97-131 seisukohtade mõju maksuhalduri praktikale, mis puudutab pärimise teel saadud vara võõrandamise maksustamist.
Maksustamise praktika enne Riigikohtu otsust nr 3-3-1-97-13
Maksuhaldur lähtus seni praktikas pärandvara võõrandamisest saadu kasu maksustamisel asjaolust, et pärandvara saaja jaoks on soetamismaksumus null, st pärandvara müüjal ei ole võimalik kasu arvestamisel maha arvata pärandaja poolt pärandvara soetamisel tehtud kulusid (TuMS § 38 lg 1 näeb ette ainult maksumaksja enda poolt tehtud kulutuste arvessevõtmise2.3)
Näiteks olukorras kus isik võõrandas pärandina saadud kinnistu, loeti soetamismaksumuseks null ning kasu arvestati müügihinna ja soetamismaksumuse vahena, millest lubati maha arvata ka pärandvara vastuvõtmisega seotud kulud (nt riigilõiv, notaritasud).
Riigikohtu otsusest tulenevad seisukohad
Riigikohus asub oma lahendis seisukohale, et õigus vähendada vara võõrandamisest saadud kasu sama vara soetamismaksumuse võrra on tavaline varaline õigus, mis ei ole pärandaja isikuga lahutamatult seotud. Maksuõiguses puudub erisäte, mis välistaks soetusmaksumuse mahaarvamise õiguse ülemineku pärijale. Võrdse kohtlemise põhimõttest lähtuvalt tuleb pärijat maksustada samamoodi nagu oleks maksustatud pärandajat, kui too oleks oma eluajal korteri võõrandanud.4
Pärimisseaduse (edaspidi - PärS) § 130 lg 1 kohaselt lähevad pärandi vastuvõtmisega pärijale üle kõik pärandaja õigused ja kohustused, välja arvatud need, mis oma olemuselt on lahutamatult seotud pärandaja isikuga või mis seadusest tulenevalt ei saa ühelt isikult teisele üle minna.
Riigikohus selgitab, et pärandaja isikuga lahutamatult seotud õiguslik tagajärg, mis ei ole pärijale ülekantav, on näiteks TuMS § 15 lg 5 punktis 1 sisalduv maksuvabastuse tingimus, et maksumaksja peab elamut või korterit kasutama kuni võõrandamiseni eluruumina. Kui pärija asub pärandina saadud kinnisasja kasutama viisil, mis ei vasta elukohana kasutamise tingimustele, siis kaotab ta õiguse seda kinnisasja maksuvabalt võõrandada. Sel juhul toimub maksustamine samamoodi nagu oleks toimunud siis, kui pärandaja oleks lõpetanud kinnisasja kasutamise elukohana. Isikuga lahutamatult seotud õigusega on tegemist ka siis, kui tulumaksuvabastus on antud ainult residendist füüsilisele isikule, kuid pärijaks on mitteresident või juriidiline isik.5
Riigikohus selgitab ka kinke ja pärandi teel saadud vara maksustamise erisusi. Kinke puhul on tegemist võõrandamistehinguga, mille tulemusena tekib võõrandajal kahju ning omandaja jaoks on vara soetamismaksumus null. Kinkelepingu korral ei saa kinkija soetamismaksumus kingisaajale üle minna, sest soetamismaksumuse mahaarvamise õigus lakkab võõrandamistehingu tulemusena olemast ja asendub kahjuga, mida kinkija saab arvestada väärtpaberitehingu korral TuMS §‑s 39 sätestatud tingimustel. Pärandamine ei kujuta endast võõrandamist pärandaja jaoks ega soetamist pärija jaoks, vaid olemasoleva omandisuhte osaline asendub teise isikuga.6
Kohtuotsuses on asutud seisukohale, et vara ostuhinda ja ostuga seotud kulusid tõendavad dokumendid tuleb esitada maksumaksjal. Pärandi vormistamise kulud tuleb liita soetusmaksumusele, sest nende kulude kandmine on pärandina saadud asja võõrandamiseks vajalik ja vältimatu.7
Maksuhalduri praktika pärandvara võõrandamise maksustamisel pärast Riigikohtu otsust
Riigikohtu otsuses toodud asjaolusid arvesse võttes lähtub maksuhaldur pärandvara võõrandamisel saadud kasu maksustamisel edaspidi asjaolust, et pärandamine ei kujuta endast võõrandamist pärandaja jaoks ega ka soetamist pärija jaoks, vaid olemasoleva omandisuhte osaline asendub teise isikuga.
Eeltoodust tulenevalt on maksukohustuslasel õigus pärandvara võõrandamisel maha arvata nii võõrandamisega seotud kulud kui ka soetamismaksumus (TuMS § 38 lg 1).
Näiteks kui maksumaksja võõrandab pärandina saadud kinnistu ja esitab maksuhaldurile ka dokumentaalse tõendi pärandaja poolt kinnisasja soetamisel tehtud kulu kohta, siis loeb maksuhaldur kasu arvestamisel soetamismaksumuseks pärandaja poolt tasutud kulutuse (nt ostusumma). Lisaks saab pärija soetamismaksumusele liita ka pärandi vormistamise kulud. Mahaarvatavad kulud peavad olema dokumentaalselt tõendatud. Kulusid tõendavate dokumentide esitamise kohustus on maksumaksjal (pärijal).
Kinkelepinguga võõrandatud vara korral maksustamise praktika ei muutu ning lähtutakse põhimõttest, et vara soetamismaksumus on null.
Täiendavate küsimuste korral palub Maksu- ja Tolliamet pöörduda See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.
1 Riigikohtu halduskolleegium 12.02.2014 otsus nr 3-3-1-97-13. Arvutivõrgus kättesaadav siit.
2 L.Lehis. Maksuõigus, 3. täiendatud ja muudetud trükk (2012), lk 187
3 L.Lehis. Tulumaksuseadus. Kommenteeritud väljaanne, lk 669.
4 Riigikohtu halduskolleegium 12.02.2014 otsus nr 3-3-1-97-13 p 10
5 Riigikohtu halduskolleegium 12.02.2014 otsus nr 3-3-1-97-13 p 11
6 Riigikohtu halduskolleegium 12.02.2014 otsus nr 3-3-1-97-13 p 12
7 Riigikohtu halduskolleegium 12.02.2014 otsus nr 3-3-1-97-13 p 14
Eeldatavasti maksab riik tagasi 147 miljonit eurot enammakstud tulu
Uuest aastast kehtib madalam tulumaks regulaarsetele dividendidele
Veel selles kategoorias: « Olulisemad muudatused mitteresidendi tulu maksustamisel alates 2014 PRIA toetustele rakendub uuest aastast tulumaks »

matches:
§ 38
§ 38
Riigikohus
§ 130
Riigikohus
§ 15
Riigikohus
§ 38


Töötaja õigus õppepuhkusele | Raamatupidamisteenus
Töötaja õigus õppepuhkusele
Vastavalt täiskasvanute koolituse seadus (TäKS § 13), millele viitab töölepingu seadus (TLS § 67 lg 1), on õigus saada töötajal ja ametnikul täienduskoolitusel või tasemeõppes (põhi-, kesk- või kõrghariduse omandamine, õppimine kutseõppe õppekaval) nii päeva- kui ka kaugõppes (või eksternina) õppides õppekoormusest (täis- või osakoormus) sõltumata õppepuhkust.
Seadusest tulenevalt jagatakse koolitused nende eesmärkidest lähtuvalt kolmeks:
* tasemeõpe – sellistes haridusasutustes hariduse omandamist, mis lähtuvad õppetöös riiklikult tunnustatud õppekavadest, eelkõige põhi-, üldkeskhariduse-, kutseõppe- või kõrghariduse omandamist;
* täienduskoolitus (TLS § 28 lg 2 p 5) – väljaspool tasemeõpet õppekava alusel toimuv eesmärgistatud ja organiseeritud õppetegevus ehk kutse-, ameti- ja/või erialaste teadmiste, oskuste ja vilumuste omandamine ja täiendamine, samuti ümberõpe kas töökohas või koolitusasutuses;
* vabahariduslik koolitus – võimaldab isiksuse, tema loovuse, annete, initsiatiivi ja sotsiaalse vastutustunde arengut ning elus vajalike teadmiste, oskuste ja võimete lisandumist.
Õppepuhkust on võimalik saada kuni 30 kalendripäeva kalendriaasta jooksul, millest 20 kalendripäeval säilitatakse töötajale keskmine töötasu (TLS § 28 lg 8) ja ülejäänud 10 kalendripäeva on tasustamata puhkus. Kasutamata jäänud õppepuhkust ei ole võimalik järgmisse aastasse üle kanda. Vabaharidusliku koolituse korral tasu maksmise kohustust tööandjal ei ole.
Lõpetamiseks (lõputöö kaitsmiseks, lõpueksami sooritamiseks) on võimalik ühekordselt saada täiendavalt õppepuhkust 15 kalendripäeva (TäKS § 13 lg 4), mille eest makstakse töötajale töötasu alammäära alusel (TLS § 28 lg 5). Puhkusetasu arvutamisel korrutatakse õppepuhkuse päevade arv töötasu alammäära alusel arvutatud ühe kuu keskmise kalendripäeva õppepuhkusetasu määraga. Ühe kuu keskmise kalendripäeva õppepuhkusetasu määra leidmiseks jagatakse töötasu alammäär kalendriaasta päevade arvu ja arvu 12 jagatisega. Kui lõpetamine ebaõnnestub, siis järgmisel aastal puhkust õppe lõpetamiseks enam õigus saada ei ole. Säilib õigus iga-aastasele 30 kalendripäevasele õppepuhkusele.
Sisseastumiseksamite ajaks on õigus võtta palgata puhkust (TLS § 67 lg 2).
Õppepuhkuse kasutamise soovist tuleb tööandjat kirjalikult taasesitamist võimaldavas vormis ette teavitada vähemalt 14 kalendripäeva (TLS § 69 lg 3) enne puhkusele jäämist ning lisada koolitusasutuse teatis.
Tööandjal on õigus keelduda õppepuhkuse andmisest juhul, kui töötaja ei teata vähemalt 14 kalendripäeva korrektselt ette või ei too tööandjale õppeasutuse teatist; kui õppepuhkuse päev või järjestikused õppepuhkuse päevad langevad üksnes töötaja puhkepäevadele; kui õpingud on peatunud akadeemilise puhkuse tõttu ning õppetööst osavõtt pole võimalik (TäKS § 14 ). Kui õppeasutus võimaldab akadeemilisel puhkusel õppetööst osavõtmist ning töötaja seda võimalust kasutab, ei ole tööandjal alust õppepuhkuse andmisest keelduda.
Tööandjal on õigus õppepuhkus katkestada või selle andmine edasi lükata TLS § 69 lõikes 5 ettenähtud tingimustel ehk hädavajadusel. Hädavajadusena defineeritakse eelkõige vääramatu jõu tagajärjel tööandja varale või muule hüvele tekkida võivat kahju või kahju tekkimise ohtu. Tegemist on erandlike olukordadega, mida ei ole võimalik muul viisil lahendada, kui töötaja tööle kutsuda ja tööajakava ümber teha. Puhkuse katkestamisel või edasilükkamisel tuleb kasutamata jäänud puhkuseosa anda vahetult pärast takistava asjaolu äralangemist või poolte kokkuleppel muul ajal.
Täiendkoolitusel osalemisel on tööandjal kaalutlusõigus – kas maksta või mitte. Kõik oleneb sellest, kas täiendkoolitusel osalemine on tööandja huvides või mitte. Kas tegemist on tööalase enesetäiendamisega, hindab tööandja töö- või ametikoha vajadustest lähtuvalt. Kui täiendkoolitusel osalmine ei ole mitte tööandja huvides, võib tööandja jätta õppepuhkuse hüvitamata, küll aga ei saa ta jätta õppepuhkust andmata.
Kui täienduskoolituse kulud kannab tööandja, võivad pooled sõlmida siduvusajaga koolituskokkuleppe. Siduvusaja jooksul peab töötaja nn koolituskulude tagasitöötamiseks tööandja juures töötama ning enne tähtaega lahkumisel koolituskulud proportsionaalselt väljatöötamata ajaga tagasi maksma. Üldine reegel on, et siduvusaeg peab olema koolituskuludega mõistlikus proportsioonis ning mingil juhul ei tohi ületada kolme aastat (TLS § 34).
Palgakalkulaator 2017


Linte Raamatukogu-Külakeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Linte Raamatukogu-Külakeskuse põhimäärus
Linte Raamatukogu-Külakeskuse põhimäärus - sisukord
§ 1 Raamatukogu-külakeskuse nimi ja asukoht
§ 2 Linte RK õiguslik seisund
§ 3 Põhimääruse muutmine
2 LINTE RK TEGEVUSE EESMÄRGID JA ÜLESANDED
§ 6 Töökorraldus
§ 7 Personal
§ 8 Juhtimine
§ 9 Juhataja õigused ja kohustused
§ 10 Linte RK nõukogu moodustamine
§ 11 Nõukogu pädevus ja ülesanded
§ 12 Nõukogu töökord
§ 14 Teenindus
§ 15 Raamatukogudevaheline laenutus
§ 16 Lugeja ja tema vastutus
5 FINANTSEERIMINE, MAJANDAMINE JA ARUANDLUS
§ 17 Varad ja raamatupidamine
§ 18 Rahalised vahendid
§ 19 Aruandlus ja kontroll
6 LINTE RK ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 20 Linte RK ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine
§ 22 Põhimääruse jõustumine
RT IV, 13.08.2013, 38
Vastu võetud 18.06.2008 nr 16
jõustumine 25.07.2008
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 22 lõike 1 punkti 34 ning rahvaraamatukogu seaduse paragrahvi 6 lõike 1 alusel.
§ 1. Raamatukogu-külakeskuse nimi ja asukoht
(1) Raamatukogu-külakeskuse nimi on Linte Raamatukogu-Külakeskus (edaspidi Linte RK).
(2) Linte RK asukoht ja aadress on Linte küla, Räpina vald, Põlva maakond, sihtnumber 64402.
§ 2. Linte RK õiguslik seisund
(1) Linte RK on Räpina Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav rahvaraamatukogu ja külakeskuse funktsioone täitev kultuuriasutus, mis juhindub oma tegevuses rahvaraamatukogu seadusest, teistest õigusaktidest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist ja käesolevast põhimäärusest.
(2) Linte RK`l on Räpina valla eelarves iseseisev eelarve.
(3) Linte RK`l on oma pitsat. Pitsat on ovaalne läbimõõduga 3,5 cm, ovaali ülaservas on suurtähtkiri „Eesti Vabariik”, ovaali alaservas suurtähtkiri „Räpina vald”, ovaali keskmes suurtähtkiri „Linte Raamatukogu-Külakeskus”.
§ 3. Põhimääruse muutmine
Linte RK põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks Räpina Vallavolikogu vallavalitsuse ettepanekul.
2. peatükk LINTE RK TEGEVUSE EESMÄRGID JA ÜLESANDED
(1) Linte RK tegevuse eesmärk on tagada teeninduspiirkonna elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ning kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
(2) Piirkonna külade kaasamine sotsiaalkultuurilise ja haridusliku tegevuse arendamisel.
(1) Linte RK raamatukogu (edaspidi raamatukogu) ülesandeks on koguda, säilitada ja teha lugejale kättesaadavaks temale vajalikud trükised, auvised ja teised teavikud (edaspidi teavikud) ning avalikud andmebaasid.
(2) Linte RK külakeskuse (edaspidi külakeskus) ülesandeks on erinevatele huvigruppidele eakohase arendava tegevuse võimaldamine.
(3) Linte RK ülesanneteks on:
1) komplekteerida kogud, täiendada neid ning pidada kogude arvestust õigusaktidega sätestatud korras ja kindlustada nende säilimine;
2) teha kättesaadavaks raamatukogus puuduvad teavikud, kasutades raamatukogudevahelist laenutust (edaspidi RVL);
3) osutada raamatukogu põhi- ja eriteenuseid, vajadusel koduteenindust;
4) tagada teatme- ja teabeteenindus;
5) korraldada teavikute tutvustamiseks mitmesuguseid üritusi;
6) tegeleda kodulootööga, koguda koduloolisi andmeid;
7) kooskõlastada oma tegevus piirkonna teiste raamatukogude ja kultuuriasutustega;
8) tagada tihe koostöö Räpina valla teiste hallatavate asutustega, teiste raamatukogudega eeskätt Kagu-Eestis ning kolmanda sektoriga;
9) tagada tingimused vaimse ja kehalise aktiivsuse väljendamiseks;
10) tagada võimalused eraalgatuslike ühisürituste läbi viimiseks.
§ 6. Töökorraldus
(2) Raamatukogu teenindus korraldatakse ja raamatukogu kasutatakse vastavalt raamatukogu kasutamise eeskirjale, mille kinnitab Räpina Vallavolikogu.
(4) Külakeskus on avatud raamatukogu lahtioleku aegadel. Seltsingutel, mittetulundusühingutel, külaelanikel ja teistel soovijatel on võimalik kasutada külakeskuse ruume ka muudel aegadel kokkuleppel Linte RK juhataja või vallavalitsusega.
(5) Külakeskuse saali saavad kasutada tasuta avatud ürituste jaoks valla asutused, volikogu, vallavalitsus, regulaarselt tegutsevad ringid ja vallaelanikele hariva sisuga teabepäevade läbiviijad.
§ 7. Personal
(1) Linte RK töötajad on juhataja ning perenaine.
(2) Linte RK töötajate tööülesanded, vastutus, õigused ja kohustused sätestatakse ametijuhendiga.
(1) Linte RK tööd juhib juhataja.
(2) Juhatajal on rahvaraamatukogu juhataja ametikoha kvalifikatsiooninõuetele vastav haridus ja kutsekvalifikatsioon.
(3) Juhataja vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi korra kehtestab ja konkursi kuulutab välja vallavalitsus.
(4) Juhatajaga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
§ 9. Juhataja õigused ja kohustused
(1) Juhataja kohustub tagama raamatukogule õigusaktidega antud ülesannete täitmise ning kandma vastutust Linte RK arengu ja rahaliste vahendite õiguspärase kasutamise ning käesoleva põhimääruse täitmise eest.
(2) Juhatajal on finantsdokumentidele allkirja andmise õigus Linte RK nimel.
(3) Linte RK juhataja:
1) tegutseb Linte RK nimel, esindab asutust suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega;
2) sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingud Linte RK teiste töötajatega;
3) annab välja käskkirju Linte RK töö korraldamiseks;
4) vastutab Linte RK tegevuses seaduslikkuse eest ning asutuse kasutusse antud vallavara säilimise ja õiguspärase kasutamise eest;
5) esitab kinnitamiseks Linte RK raamatukogu ja külakeskuse kasutamise eeskirjad, Linte RK eelarve projekti ja põhimääruse täiendamise või muutmise ettepanekud;
6) on aruandekohustuslik vallavalitsuse, maakonnaraamatukogu ning Kultuuriministeeriumi ees;
7) lahendab muid seaduse, käesoleva põhimääruse, juhataja töölepingu ja ametijuhendiga tema pädevusse antud küsimusi.
§ 10. Linte RK nõukogu moodustamine
(1) Linte RK nõukogu (edaspidi nõukogu) on Linte RK juures tegutsev organ, kelle ülesanne on suunata Linte RK tegevust ning teha ettepanekuid juhatajale ja vallavalitsusele asutuse arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes.
(2) Nõukogu koosseisu määrab vallavalitsus.
(3) Nõukogusse kuulub viis liiget, sh kolm lugejate esindajat, üks teeninduspiirkonna kolmanda sektori füüsilisest isikust esindaja ja üks omavalitsuse esindaja.
(4) Nõukogu koosseisu volitused kestavad neli aastat.
(5) Juhataja nõukogusse ei kuulu, kuid osaleb sõnaõigusega nõukogu koosolekutel.
(6) Nõukogu esimese koosoleku pärast nõukogu moodustamist kutsub kokku juhataja.
(7) Nõukogu töö korraldamiseks valitakse nõukogu esimesel koosolekul nõukogu esimees ja aseesimees.
§ 11. Nõukogu pädevus ja ülesanded
(1) Oma tegevuses juhindub nõukogu rahvaraamatukogude tegevust reguleerivatest õigusaktidest, käesolevast põhimäärusest ja teistest Räpina valla õigusaktidest.
(2) Nõukogu pädevus ja ülesanded on:
1) Linte RK tegevuse nõustamine ja hindamine ning vallavalitsusele ettepanekute tegemine raamatukoguteeninduse ja külakeskuse kasutamise otstarbekamaks korraldamiseks;
2) Linte RK eelarve eelnõu läbivaatamine ja heakskiitmine;
3) Linte RK arengukava heakskiitmine;
4) Linte RK tööplaani- ja tegevusaruande läbivaatamine, neile hinnangu andmine;
5) raamatukogu kasutamise eeskirja ning eriteenuste nimekirja ja teenuste hinnakirja läbivaatamine ja heakskiitmine;
6) muude Linte RK tegevust puudutavate oluliste küsimuste läbi arutamine.
(3) Nõukogul on õigus saada juhatajalt oma ülesannete täitmiseks vajalikku teavet ja tutvuda dokumentidega.
§ 12. Nõukogu töökord
(2) Nõukogu koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas.
(3) Nõukogu koosolekud kutsub kokku nõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees, v.a käesoleva põhimääruse § 14 lõikes 6 sätestatud juhul.
(4) Nõukogu võtab vastu otsused lihthäälteenamusega. Nõukogu ettepanekud ja otsused arutatakse läbi Linte RK töötajatega.
(5) Nõukogu koosolekud protokollitakse. Nõukogu protokoll vormistatakse 10. tööpäevaks pärast koosoleku toimumist.
(1) Raamatukogu kogud on universaalsed, sisaldades teeninduspiirkonna elanike põhivajadustele vastavaid eri keeltes, tüüpi ja laadi teavikuid.
(3) Raamatukogu võib temale mittevajalikke teavikuid tasuta võõrandada või müüa Räpina Vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
§ 14. Teenindus
(2) Avaliku teabe seaduse alusel üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu avalikustatud teabega tutvumiseks võimaldatakse teabe taotlejal kasutada arvutit.
(3) Elanikele, kes tervisliku seisundi tõttu ei ole võimelised raamatukogu külastama, korraldatakse nende soovil tasuta koduteenindus koostöös vallavalitsuse sotsiaalosakonna ametnikega.
(5) Linte RK eriteenuste eest võetava tasu suuruse kinnitab vallavalitsus.
(6) Raamatukogu teeninduse korraldus, lugejate õigused ja kohustused sätestatakse raamatukogu kasutamise eeskirjas, mis tehakse teatavaks igale lugejale.
§ 15. Raamatukogudevaheline laenutus
(2) RVL kasutamine registreeritakse. Arvestatakse teistelt raamatukogudelt saadud ja teistele raamatukogudele esitatud tellimusi ning nende täitmist.
§ 16. Lugeja ja tema vastutus
(1) Raamatukogu teenuseid võib kasutada igaüks.
(2) Lugeja on raamatukogu registreeritud kasutaja.
(3) Lugeja annab allkirja raamatukogu kasutamise eeskirja tundmise kohta ja ta saab raamatukogust lugejapileti.
(4) Lugejalt, kelle elukohaks ei ole Räpina vald, võib võtta kojulaenutamisel tagatist, mille suuruse määrab vallavalitsus.
(5) Kui lugeja ei tagasta teavikut tähtajaks, on raamatukogul õigus nõuda viivist.
(6) Viivise määramine ja maksmine kehtestatakse raamatukogu kasutamise eeskirjaga.
(7) Teaviku rikkumisel või tagastamata jätmisel on lugeja kohustatud selle asendama või tasuma teaviku hinna kuni kümnekordses suuruses raamatukogu kasutamise eeskirjas sätestatud korras.
(8) Kojulaenutamise õigus võetakse ära lugejalt, kes on rikkunud või jätnud tagastamata teaviku ning jätnud vastava teaviku asendamata või kahju hüvitamata.
5. peatükk FINANTSEERIMINE, MAJANDAMINE JA ARUANDLUS
§ 17. Varad ja raamatupidamine
(1) Linte RK vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt Räpina Vallavolikogu poolt kehtestatud korrale.
(2) Linte RK raamatupidamist korraldab vallavalitsus.
§ 18. Rahalised vahendid
Linte RK rahalised vahendid kujunevad:
3) Linte RK põhitegevusega seotud tasulistest teenustest;
4) eriteenuste osutamise eest võetavast teenustasust, mille määra kehtestab Räpina Vallavolikogu;
§ 19. Aruandlus ja kontroll
(1) Linte RK esitab oma tegevuse kohta finants- ja statistilisi aruandeid õigusaktidega kehtestatud ulatuses ja korras.
(2) Teenistuslikku järelevalvet Linte RK tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
(3) Linte RK finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib Räpina Vallavolikogu revisjonikomisjon.
(4) Järelevalve käigus avastatud puudused on juhataja kohustatud kõrvaldama järelevalveorgani määratud tähtajaks.
6. peatükk LINTE RK ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 20. Linte RK ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine
(1) Linte RK ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab Räpina Vallavolikogu.
(2) Linte RK ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest teavitab vallavalitsus Kultuuriministeeriumi vähemalt üks kuu enne kavandatavat tähtaega.
(3) Tegevuse lõpetanud Linte RK õigused ja kohustused, sealhulgas vara ja dokumentatsiooni säilitamine, lähevad üle vallavalitsusele või tema poolt määratud asutusele.
Tunnistada kehtetuks Räpina Vallavolikogu 26.04.2001 määrusega nr 10 kinnitatud „Linte Raamatukogu põhimäärus”.
§ 22. Põhimääruse jõustumine
Määrus jõustub 25. juulil 2008 a.


Kaugküttepiirkonna määramine Sõmeru vallas Sõmeru alevikus – Riigi Teataja
Kaugküttepiirkonna määramine Sõmeru vallas Sõmeru alevikus
Kaugküttepiirkonna määramine Sõmeru vallas Sõmeru alevikus - sisukord
§ 2 Kaugküttepiirkonna piirid
RT IV, 30.06.2016, 29
Vastu võetud 27.06.2016 nr 56
(1) Käesoleva määruse eesmärgiks on sätestada Sõmeru valla Sõmeru aleviku kaugküttepiirkonna piirid, kaugküttevõrguga liitumise, kaugküttevõrgust eraldumise ja kaugkütte korraldamise tingimused ja kord ning kaugkütte üldised kvaliteedinõuded ja soojusettevõtjate arenduskohustused.
§ 2. Kaugküttepiirkonna piirid
Kaugküttepiirkond on Sõmeru valla üldplaneeringu kaardimaterjali alusel piiritletud maa-ala Sõmeru alevikus, millise asukoht ja välispiir on määratletud ja märgistatud määruse lisas 1 toodud skeemil Sõmeru aleviku kaugküttepiirkonnana.
(1) Võrguga liitumine on kohustuslik kõigile isikutele, kelle omandis või valduses on kaugküttepiirkonnas asuv olemasolev, ehitatav või rekonstrueeritav ehitis v.a käesoleva peatüki § 3 lõikes 4 ja § 4 nimetatud erandjuhtudel.
(3) Loa käesoleva paragrahvi lõikes 1 ja 2 loetletud erisuste kasutamiseks annab Sõmeru Vallavalitsus. Vallavalitsuse vastav otsus peab olema kooskõlastatud soojusettevõtjaga ning kinnitatud Sõmeru Vallavolikogu üldplaneeringu või selle täpsustamiseks ja täiendamiseks koostatud detailplaneeringu kehtestamisega või Sõmeru Vallavalitsuse projekteerimistingimuste määramisega ja ehitusloa väljaandmisega.
ehitise rekonstrueerimisel selliselt, et soojusega varustamiseks hakatakse kasutama üksnes kütusevabadest ja taastuvatest allikatest muundatud soojusenergiat.
(8) Juhul kui tarbija on soojusettevõtjaga ja vallavalitsusega kooskõlastamata muutnud ehitise küttesüsteemi selliselt, et lisaks kaugküttele kasutatakse teisi soojusallikaid (v.a määruse § 4 lg 2 p 5 viidatud taastuvad kütusevabad allikad), mis muudavad võrgust tarbitava soojuse vajaduse prognoosimatuks, seades sellega ohtu võrgu säilivuse või teiste tarbijate varustuskindluse, siis on soojusettevõtjal õigus selle ehitise soojusvarustus lõpetada ja võrguühendus katkestada. Enne soojusvarustuse katkestamist on soojusettevõtja kohustatud andma tarbijale mõistliku tähtaja puuduse kõrvaldamiseks ning teda kirjalikult hoiatama, et puuduste kõrvaldamata jätmise korral katkestatakse võrguühendus vastavalt kaugkütteseadusele § 17.
Lisa 1 Sõmeru aleviku kaugküttepiirkonna piir


Korraldus nr.734 Tartu Linnavalitsus, Korraldus 734
Korraldus: Ringtee tn 89, Ringtee tn 83 ja Raudtee tn 114b kruntide ning lähiala detailplaneeringu algatamine ja lähteseisukohtade kinnitamine ning keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine
Teema: Ringtee tn 89, Ringtee tn 83 ja Raudtee tn 114b kruntide ning lähiala detailplaneeringu algatamine ja lähteseisukohtade kinnitamine ning keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine
Reg. number: 734
Vastuvõtmise kp: 09.07.2019
Jõustumise kp: 09.07.2019
Eelnõu: Ringtee tn 89, Ringtee tn 83 ja Raudtee tn 114b kruntide ning lähiala detailplaneeringu algatamine ja lähteseisukohtade kinnitamine ning keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine
Failid: LVK2019070900734.bdoc ( 127 kb )
09. juuli 2019. a. nr 734
Ringtee tn 89, Ringtee tn 83 ja Raudtee tn 114b kruntide ning lähiala detailplaneeringu algatamine ja lähteseisukohtade kinnitamine ning keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine
Karbiid OÜ on esitanud taotluse Ringtee tn 83, Ringtee tn 89 ja Raudtee tn 114b kruntide detailplaneeringu koostamise algatamiseks eesmärgiga määrata alale ehitusõigus elamute ja ärihoonete rajamiseks.
Planeeringuala suurusega ligikaudu 23 ha asub Ränilinna linnaosas. Ala on hoonestamata, puudub hoonestamiseks vajalik taristu. Planeeringuala piirneb Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa maanteega, naabruses asuvad korterelamud ja üksikelamud ning ärihooned, vahetus läheduses on Tartu-Valga raudtee.
Piirkonna olulisemad ühendustänavad on Raudtee tänav ja Laseri tänav, mis vajavavad rekonstrueerimist.
Planeeringualale ulatuvad Raudtee tn 102c ja Raudtee tn 100 asuvate puurkaevude sanitaarkaitsevööndid.
Tartu linna üldplaneeringu kohaselt on planeeritava ala maakasutuse juhtotstarbed kaubandus-, teenindus- ja büroohoone maa-ala, korterelamu maa-ala, koolieelse lasteasutuse maa-ala, kultuuri- ja spordiasutuse maa-ala, linnaväljaku maa-ala ning haljasala maa-ala. Sõltuvalt planeeritavast krundist, peab haljastuse osakaal olema 15-25%, millest kõrghaljastuse peab moodustama vastavalt 7-15%. Haljasala maa-ala tuleb kavandada põhimõttel, et linnaosas oleks võimalik kujundada omavahel ühendatud funktsionaalsete, st puhke- ja spordieesmärgil kasutatavate haljasalade võrk. Tiheduseindeks (FAR), mis illustreerib hoone(te) suletud brutopinna suhet (võttes arvesse hoone korruseid) krundi pindalasse, on sõltuvalt krundist 0,25-1.
Üldplaneeringualal on positsioonilt kõige olulisemaks piirkonnaks keskväljaku ala. Selle ala ruumiline lahendus on olulise tähtsusega hilisema funktsionaalsuse saavutamisel. Seetõttu on keskväljaku piirkond – keskväljak ning sellega vahetult külgnevad alad, määratletud üldplaneeringuga arhitektuurikonkursi nõudega alaks. Samuti tuleb kaaluda arhitektuuri-/planeeringuvõistluse korraldamist või muu võistlus- või ühistegevuse vormi kasutamise vajadust suuremate arenduste puhul (enama kui kolme hoone kogum) või olukordades, kus esineb oluline avalik huvi; arendatav ala paikneb äärmiselt nähtavas ja linnaruumiliselt olulises kohas (nt linna „väravas” või peatänavate ristmikul paiknev hoonestus).
Eelnevat arvestades tuleb planeeritaval alal, nii avaliku ruumi (sh keskväljaku projekteerimiseks) kui planeeritud ehitusõiguse realiseerimise eelselt parima arhitektuurse lahenduse leidmiseks läbi viia vähemalt kolme kutsutud osalejaga arhitektuurivõistlus üldplaneeringukohaste arengualade kaupa.
Tartu linna üldplaneeringu kohaselt on alale kavandatud koolieelsete lasteasutuste maa-ala, linnaväljaku maa-ala ja haljasala maa-ala. Arvestades Ränilinna arenguperspektiive on linn seisukohal, et nimetatud maa-aladele tuleb planeeringuga kavandada üldplaneeringukohane maakasutus.
Planeeringuala arendamiseks on vajalik rajada toimiv teedevõrk, tagada ligipääsu võimaldavate tänavate ja ristmike läbilaskevõime piisavus.
Üldplaneeringuga on määratud esimese järgu tähtsusega ristmikud ja sõlmed, mis on vaja rekonstrueerida või ehitada planeeritava ehitusõiguse realiseerimise eelselt:
1. Riia-Aardla ringristmik;
2. Ringteelt juurdepääs (ainult parempöörded);
3. Aardla - Raudtee - Soinaste ringristmik (tänaseks rajatud). Rekonstrueerimine peab olema seotud Raudtee tänava lõigu Aardla - Ränilinn rekonstrueerimisega.
Lisaks on ehitusõiguse realiseerimise eelduseks Laseri ja Raudtee tänavate väljaehitamine kuni nende ristumiseni, kogujateede ja Ringteelt kavandatud mahasõitude rajamine ning detailplaneeringuala siseste tänavate välja ehitamine.
Üldplaneeringukohaselt tuleb Raudtee tänav välja ehitada kuni Soinaste - Aardla ringristmikuni, kuid kuna 2017. aastal rajas linn raudtee äärde Euroopa Liidu toel kergliiklustee, on linnavalitsus seisukohal, et Raudtee tänava lõigu Tammetõru-Aardla rekonstrueerimine pole käesoleva planeeringu realiseerimise eelduseks, liikluskorraldus on võimalik lahendada Ringteelt Tammelinna-poolse juurdepääsu ja kogujateede rajamisega.
Maanteeameti kavade kohaselt on Jõhvi-Tartu-Valga mnt ja Aardla tn ringristmiku, mahasõidud Ringteelt ja Tammelinna poolse kogujatee väljaehitamine kavandatud aastateks 2020-2021.
Tartu linn ei võta kohustusi avalikuks kasutamiseks ette nähtud teede ja nendega seonduvate rajatiste, haljastuse, välisvalgustuse ning tehnorajatiste, sh sademevee kanalisatsiooni (edaspidi rajatiste) väljaehitamiseks või vastavate kulude kandmiseks.
Kokkulepe planeeringukohaste avalikuks kasutamiseks ette nähtud rajatiste väljaehitamiseks ning tänava maa-ala, koolieelsete lasteasutuste maa-ala, linnaväljaku maa-ala ja haljasala maa-ala linnale tasuta üleandmiseks on sõlmitud enne detailplaneeringu algatamist. Samuti on lepitud kokku huvitatud isiku poolt võetud ehitamisega seotud kulude kandmise kohustuse täitmise tagamiseks piisavad tagatised.
Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (edaspidi KeHJS) § 33 lõike 2 punkti 4 kohaselt tuleb keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise vajalikkust kaaluda ja anda selle kohta eelhinnang, kui koostatakse detailplaneering, millega kavandatakse elurajooni, kaubanduskeskuse ning muude samalaadsete projektide arendamist.
Eelhinnang antakse lähtudes KeHJS § 33 lõigetes 3-5 toodud kriteeriumitest ning metoodikast "KMH/KSH eelhindamise juhend otsustaja tasandil". Eelhindamisel on arvestatud Tartu Linnavolikogu 26.06.2014 otsusega nr 103 kehtestatud Ränilinna linnaosa üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) aruandega ja aastal 2013 OÜ Cumulus Consulting ja Tallinna Ülikooli Eesti Tuleviku-uuringute Instituudi koostatud tööga „Kaubandus-, meelelahutus- ja teeninduspindade ning büroopindade arendamise sotsiaal-majanduslike mõjude hindamine ja ettepanekute tegemine Riia tn - Ringtee tn piirkonna hoonestusmahtude ja -funktsioonide osas".
KSH aruandes on muu hulgas sätestatud, et osaliselt võib probleemseks lugeda planeeringulahendusega võimaldatavat ostukeskuse kui olulise tõmbepunkti rajamist linnaserva. Ostukeskuse võimalik maht lubab oletada, et selle teeninduspiirkond kujuneks laiemaks kui Ränilinna linnaosa. Arvestades Ränilinna linnaosa paiknemist, võib eeldada, et ostukeskuses hakataks käima eelkõige isikliku autoga, mis omakorda tõstaks piirkonna liikluskoormust.
Eelnevast tulenevalt pidas linn otstarbekaks suunata planeeringuala ehitustegevust alal nr 8 (Ringtee tn 89) ja üldplaneeringu seletuskirja lisati täiendus, et juhul, kui alale kavandatakse ostukeskust, tuleb detailplaneeringu eskiislahenduse faasis koostada sotsiaalmajanduslike mõjude uuring, kus tuleb analüüsida ostukeskuse toimimise mõjusid Tartu linna ja eraldi kesklinna arengule.
Linnavalitsuse tellimusel valmis töö "Kaubandus-, meelelahutus- ja teeninduspindade ning büroopindade arendamise sotsiaal-majanduslike mõjude hindamine ja ettepanekute tegemine Riia tn - Ringtee tn piirkonna hoonestusmahtude ja -funktsioonide osas". Uuringu on koostanud OÜ Cumulus Consulting ja Tallinna Ülikooli Eesti Tuleviku-uuringute Instituut. Uuringu eesmärk on välja selgitada, millist sotsiaalset ja majanduslikku mõju avaldab Tartu linnaregiooni, linna ja eraldi kesklinna jätkusuutlikule arengule juba planeeritud ja täiendavalt kavandatav äri- ja teenindusettevõtete ning büroopindade reaalne lisandumine Ringtee tn - Riia tn piirkonda. Analüüsi tulemusena tuli määratleda optimaalne Lõunakeskuse ja selle lähiümbruse arendusmaht erinevate funktsioonide lõikes ja esitada ettepanekud lubatava brutopinna kohta selles piirkonnas. Töö kokkuvõttena ei soovitata muu hulgas rajada uut kaubanduskeskust Ränilinna planeeringualale.
Linnavalitsus arutas kõnealust uuringut oma 10.12.2013 istungil ja otsustas Ränilinna linnaosa üldplaneeringu puhul ala 8 (Ringtee tn 89) osas soovitada toidu- ja esmatarbekaupade ning väiksemate kestvuskaupade (riided, jalatsid jmt) müügile orienteeritud kaubanduskeskuse asemel kestvuskaupade müügile (mööbel, ehitusmaterjalid, autokaubad jms) suunatud kaubanduspindade eelistamist. Linnavalitsus nentis, et linnal puudub õiguslik võimalus kaubandushoones pakutava sortimendi reguleerimiseks ja seetõttu on linna seisukoht soovituslik.
Ringtee tn 83, Ringtee tn 89 ja Raudtee tn 114b kruntide ning lähiala detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise eelhinnang.
1. Strateegilise planeerimisdokumendi ja kavandatava tegevuse lühikirjeldus.
Ringtee tn 83, Ringtee tn 89 ja Raudtee tn 114b kruntide ning lähiala detailplaneering algatatakse eesmärgiga kaaluda võimalusi üldplaneeringukohase ehitusõiguse määramiseks ja liikluskorralduse lahendamiseks. Ligikaudu 23 ha suurusele hoonestamata alale Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa maantee ääres planeeritakse rajada elu- ja ärilinnak.
2. Seotus teiste strateegiliste planeerimisdokumentidega.
Kehtiva Tartu linna üldplaneeringu kohaselt on planeeringuala juhtfunktsioonid kaubandus-, teenindus- ja büroohoone maa-ala, korterelamu maa-ala, koolieelse lasteasutuse maa-ala, kultuuri- ja spordiasutuse maa-ala, linnaväljaku maa-ala ning haljasala maa-ala. Detailplaneeringuga kavandatav tegevus vastab üldplaneeringule. Üldplaneeringus kavandatud hoonestusalad ja liikluskorraldus arvestavad laiema mõjualaga ja vajadusega järgida üldplaneeringus kokku lepitud rajatiste väljaehitamise järjekorda ja seoseid.
Tartu linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava aastateks 2016-2030 kohaselt asub ala ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga kaetavas piirkonnas.
3. Mõjutatava keskkonna kirjeldus.
3.1. Maakasutus.
Katastriüksuste (Ringtee tn 83, pindala 36735; Ringtee tn 89, pindala 84420 m²; Raudtee tn 114b, pindala 49027 m²) sihtotstarve on elamumaa. Planeeringuala piirneb Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa maanteega, naabruses asuvad korterelamud ja üksikelamud ning ärihooned, vahetus läheduses on Tartu-Valga raudtee. Planeeringualale ulatuvad naaberkinnistutel paiknevate puurkaevude (2) sanitaarkaitsevööndid. Detailplaneeringuga kavandatakse kruntide kasutamise sihtotstarvete muutmist/määramist vastavalt üldplaneeringule.
3.2. Veekasutus.
Detailplaneeringuga lahendatakse veetarbimine ühisveevärgi baasil.
3.3. Muude loodusressursside kasutus.
Kavandatav tegevus ei too kaasa olulisi muudatusi loodusressursside kasutuses.
3.4. Looduskeskkonna kirjeldus.
3.4.1. Pinnas, veestik.
Planeeritava ala absoluutkõrgused on ligikaudu vahemikus 67-70 m. Planeeringu realiseerimine eeldab mõningast maapinna planeerimist, kuid mitte ulatuslikke muudatusi.
Vastavalt Eesti radooniriski levilate kaardile on tegemiste normaalse radooniriskiga alaga.
Põhjavesi detailplaneeringu alal on keskmiselt kaitstud. Lähimad registrisse kantud puurkaevud keskkonnaregistri koodiga PRK0018771 ja PRK0017454 paiknevad naaberkinnistutel, kuid puurkaevude sanitaarkaitsealad (50m) ulatuvad planeeringualale. Piirkonnas keskkonnaregistrisse kantud veekogusid ei ole.
3.4.2. Taimkate ja loomastik.
Planeeringuala on valdavalt lage, puuduvad väärtuslikud looduslikud kooslused, mida detailplaneeringu realiseerimine võiks kahjustada. Seega ei too planeeringu realiseerimine kaasa negatiivset mõju looduskooslustele. Planeeringu koostamisel tuleb tagada üldplaneeringuga ettenähtud rohealade üldine sidusus ja haljastamise põhimõtted.
3.4.3. Kaitstavad loodusobjektid ja Natura 2000 võrgustiku alad.
Planeeringualal puuduvad kaitstavad loodusobjektid. Lähim Natura 2000 võrgustiku ala, Ropka-Ihaste looduskaitseala, asub planeeringualast ligi 3 km kaugusel.
3.5. Heited.
3.5.1. Müra ja vibratsioon.
Planeeringuala müra pärineb eeskätt Tallinn-Tartu-Võru-Luhama maantee autoliiklusest ning Tartu-Valga raudteeliiklusest. Tartu linna strateegilise mürakaardi andmetel jääb maantee vahetus läheduses öine müra vahemikku 60-65 dB ning päevane müra vahemikku 65-70 dB.
Planeeringu realiseerimine toob linnaruumi täiendavat müra ja vibratsiooni, kuid eeldatavalt mitte ülenormatiivset. Müra tekib ehitustööde käigus, kuid see on ajutine. Planeeringu realiseerumisel lisanduv müra tuleneb planeeritava uue tänavavõrgu liiklusest ja ärihoonete võimalikest tehnoseadmetest.
3.5.2. Õhusaaste.
Planeeringu realiseerimine ei lisa eeldatavalt ülemäärast õhusaastet. Mõningast õhusaastet võib eeldada lühiajaliselt ehitustööde perioodil, kui kasutatakse tehnikat, mille tööshoidmisel toimub saasteainete eraldumine õhku, ning edaspidi hoonete ekspluatatsiooniperioodil, kui töötavad kütteseadmed. Samuti sõidukite poolt õhku paisatavatest ainetest.
3.5.3. Nõrgvesi.
Kavandatava tegevusega ei kaasne nõrgvett.
3.5.4. Tahked jäätmed.
Mõningane jäätmeteke võib kavandatava tegevusega kaasneda ehitustegevuse faasis. Tegevuste käigus tekkivad jäätmed antakse üle vastavat jäätmeluba omavale ettevõttele, jäätmed käideldakse nõuetekohaselt.
3.6. Ajaloolise, kultuurilise või arheoloogilise väärtusega maastikud ja kohad.
Kinnistul ega kinnistu vahetus läheduses ei asu kultuuri- ega ajaloomälestisi.
4. Tegevusega eeldatavalt kaasnev mõju.
4.1. Strateegilise planeerimisdokumendi elluviimisega seotud keskkonnaprobleemid.
4.1.1. Mõju pinnasele, veestikule, õhule, kliimale.
Kavandatava tegevusega ei kaasne eeldatavalt olulist mõju põhja- ja pinnaveele.
Veeseaduse § 281 lõike 1 kohaselt põhjaveehaarde sanitaarkaitsealal laiusega kas 30 m või 50 m on majandustegevus keelatud, välja arvatud: 1) veehaarderajatiste teenindamine; 2) metsa hooldamine; 3) heintaimede niitmine; 4) veeseire. Põhjavee kaitse seisukohalt on oluline, et puurkaevu sanitaarkaitsealal tegevust ei toimuks.
Peamine õhusaaste allikas on olemasolev ja lisanduv autoliiklus ning hoonete soojavarustus, mille lahendamisel tuleb kaaluda keskkonnasäästlikke tehnoloogiaid. Kavandatava tegevusega ei kaasne mõju kliimale. Hoonete tehnosüsteemide kavandamisel tuleb tagada, et müratase ei ületaks keskkonnaministri määrusega kehtestatud piirväärtusi.
4.2. Oht inimese tervisele või keskkonnale puudub. Detailplaneeringu elluviimise järgselt täiendavate avariiolukordade tekkimist ette ei ole näha. Oht inimese tervisele võib avalduda hoonete rajamise ehitusprotsessis. Õnnetuste vältimiseks tuleb kinni pidada ehitusprojektis ning tööohutust määravates dokumentides esitatud nõuetest.
4.3. Mõju suurus ja ruumiline ulatus.
Kavandatav tegevus muudab oluliselt ala ilmet ja ruumilist struktuuri, asendades passiivse lageda ala aktiivse äri- ja elukeskkonnaga ning lisades liikluskoormuse, mis mõjutab nii lähiala kui ka eemal asuvaid sõlmpunkte ning tänavaid.
4.4. Mõju kaitstavatele loodusobjektidele ja Natura 2000 võrgustiku alale puudub.
4.5. Mõju võimalikkus, kestus, sagedus ja pöörduvus, sealhulgas kumulatiivne ja piiriülene mõju.
Planeeringu elluviimine toob alale aktiivse kasutuse ja liikumise seoses äri- ja elupindade rajamisega. Planeeringust tulenevad muudatused on linnaruumis eeldatavalt pikaajalised ja mõjutavad liikumist kogu linna ja naabervaldade ulatuses. Soovitatav on alale kaubanduskeskust mitte rajada.
Eelhinnangu tulemusel olulisi negatiivseid mõjusid looduskeskkonnale ning inimese tervisele ja heaolule ei ole ette näha. Detailplaneeringus tuleb anda müra-, vibratsiooni-, saasteriski- ja insolatsioonitingimused ning muud keskkonnatingimusi tagavad nõuded.
Detailplaneeringu elluviimisega kaasneva keskkonnamõju strateegilise hindamise vajalikkuse üle otsustamiseks on linn küsinud seisukohta Keskkonnaametilt. Keskkonnaamet on teatanud, et keskkonnatingimustega arvestamine on võimalik planeerimisseaduse § 126 lg 1 ülesannete lahendamisel planeerimismenetluse käigus.
Detailplaneeringu algataja, kehtestaja ja koostamise korraldaja on Tartu Linnavalitsus (Raekoda, 50089 Tartu), detailplaneeringu koostaja on Ruumi Grupp OÜ.
Tartu Linnavalitsus on seisukohal, et detailplaneeringu algatamine on võimalik, lähtudes Tartu linna üldplaneeringust ja otsuse punktis 4 toodud lähtetingimustest.
Võttes aluseks planeerimisseaduse § 128 lõiked 1 ja 5, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 33 lõike 2 punkti 4, Tartu Linnavolikogu 28.06.2017. a määruse nr 140 "Ülesannete jaotus ehitamise ja planeerimise korraldamisel Tartu linnas" § 5 lõike 2 ning arvestades Tartu Linnavolikogu 14. septembri 2017. a otsusega nr 494 kehtestatud Tartu linna üldplaneeringut, Tartu Linnavalitsus
1. Algatada Ringtee tn 83, Ringtee tn 89 ja Raudtee tn 114b kruntide ning lähiala detailplaneering eesmärgiga kaaluda võimalusi üldplaneeringukohase ehitusõiguse määramiseks ja liikluskorralduse lahendamiseks.
2. Kinnitada planeeringuala piir vastavalt lisale "Ringtee tn 83, Ringtee tn 89 ja Raudtee tn 114b kruntide detailplaneeringuala situatsiooniskeem".
3. Planeeringu koostamise algatamisega ei kaasne linnale kohustust avalikuks kasutamiseks ette nähtud tee ja sellega seonduvate rajatiste, haljastuse, välisvalgustuse ning tehnorajatiste väljaehitamiseks või vastavate kulude kandmiseks.
4. Planeering tuleb koostada, arvestades Tartu linna üldplaneeringut ja järgnevaid seisukohti:
4.1. Planeeringu joonised (olemasolev olukord, põhijoonis, tehnovõrgud) anda mõõtkavas M 1:500. Geodeetiline alusplaan peab kajastama naabruses asuvaid hooneid, hoonete ehitisealust pinda ja kõrgust. Planeeringu koosseisus esitada ehitusõigust illustreerivad 3D joonised.
4.2. Maa-ala kruntimine näha ette planeeringuga.
4.3. Krundi ehitusõigus määrata järgmiselt:
4.3.1. Krundi kasutamise lubatud sihtotstarbed määrata planeeringuga;
4.3.2. Hoonete suurim lubatud arv, ehitisealune pind ja absoluutkõrgus määrata planeeringuga, arvestades linnaehituslike seoste analüüsiga ning haljastuse ja liikluskorralduse lahendamise vajadusega krundil.
4.4. Lubatud ehitise kasutamise otstarbed anda vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 2. juuni 2015. a määrusele nr 51 "Ehitise kasutamise otstarvete loetelu".
4.5. Kavandatavate hoonete arhitektuur peab olema kaasaegne ja kõrgetasemeline. Parima arhitektuurse lahenduse leidmiseks tuleb enne planeeritud ehitusõiguse realiseerimist läbi viia vähemalt kolme kutsutud osalejaga arhitektuurivõistlus üldplaneeringukohaste arengualade kaupa sh keskväljaku projekteerimiseks.
4.6. Haljastuse osakaal peab olema sõltuvalt krundi kasutamise otstarbest 15-25%, millest kõrghaljastuse peab moodustama vastavalt 7-15%. Haljasala maa-ala tuleb kavandada põhimõttel, et linnaosas oleks võimalik kujundada omavahel ühendatud funktsionaalsete, st puhke- ja spordieesmärgil kasutatavate haljasalade võrk.
4.7. Liikluskorralduse ja juurdepääsude lahendamisel tuleb arvestada vajadusega ala arendamiseks vajaliku tänavavõrgu kavandamisega ja olemasoluga: Laseri ja Raudtee tänavad nende ristumiseni, Jõhvi-Tartu-Valga mnt ja Aardla tn ringristmik, mahasõidud Ringteelt ning kogujateed.
Esitada erinevate liikumisviiside analüüs, mis sisaldab liikluse tekke ja parkimise nõudluse väljaselgitamist.
Autode ja jalgrataste parkimine tuleb lahendada krundisiseselt, lähtudes Eesti Standardist EVS 843:2016 "Linnatänavad".
5. Planeeringu koostamisse tuleb kaasata naaberkruntide omanikud.
6. Mitte algatada detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist.
7. Korraldus jõustub teatavakstegemisest.
Tartu Linnavalitsuse 09.07.2019
korralduse nr 734 juurde
Ringtee tn 83, Ringtee tn 89 ja Raudtee tn 114b kruntide detailplaneeringuala situatsiooniskeem
planeeringuala piir