text:
Isikukaitsevahendite valimise ja kasutamise kord – Riigi Teataja
Isikukaitsevahendite valimise ja kasutamise kord
RT I 2000, 4, 29
Isikukaitsevahendite valimise ja kasutamise kord1
Vastu võetud 11.01.2000 nr 12
Määrus kehtestatakse «Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse» (RT I 1999, 60, 616) § 3 lõike 5 alusel.
(1) Kord kehtib kõigil töötervishoiu ja tööohutuse seaduse rakendusalasse kuuluvatel tegevusaladel.
(2) Käesolevas korras sätestatakse töötajale isiklikuks kasutamiseks mõeldud isikukaitsevahendite ja varustuse valimise ja kasutamise kord, sealhulgas ka riietus, mis on ette nähtud töötaja kaitsmiseks tööga seotud õnnetuse või haigestumise eest.
(3) Korras ei käsitata isikukaitsevahendina:
1) tavalisi töö- ja vormiriideid;
2) hädaabi- ja päästeteenistuse kasutatavaid vahendeid;
3) kaitsejõudude, politsei ja teiste avaliku korrakaitse teenistuste kasutatavaid vahendeid;
4) spordivarustust;
5) liiklusvahendites kasutatavaid isikukaitsevahendeid;
6) enesekaitse- ja tõrjevahendeid;
7) kaasaskantavaid ohtude avastamise vahendeid.
§ 2. Üldnõuded ja kohustused
(1) Tööandja varustab töötajad isikukaitsevahenditega, kui õnnetuse või haigestumise ohtu töökohas ei saa vältida ega piirata tehniliste ühiskaitsevahendite või töökorraldusabinõudega.
(2) Tööandja tagab, et isikukaitsevahendid vastavad tervisekaitse ja ohutuse põhinõuetele ning et neid hankides lähtutakse §-s 3 esitatud põhimõtetest.
(3) Tööandja annab isikukaitsevahendid ning korraldab nende hoolduse ja puhastuse oma kulul.
(4) Tööandja hoolitseb selle eest, et isikukaitsevahend:
1) vastaks täielikult kaitsevajadusele;
2) ei põhjustaks kandjale liigset koormust ega vähendaks töötaja nägemist või kuulmist korrigeerivate vahendite toimet;
3) sobiks kasutajale;
4) sobiks kasutada kindlates tööoludes;
5) vastaks ergonoomianõuetele ning oleks kooskõlas töötaja terviseseisundiga.
(5) Kui töökohal toimib mitu ohutegurit, mille tõttu on töötajal vaja kasutada rohkem kui ühte isikukaitsevahendit, peavad need vahendid omavahel sobima.
(6) Tööandja on kohustatud:
1) tagama, et töökohal oleks ruum isikukaitsevahendite hoidmiseks ja hooldamiseks;
2) pidama töötajatele väljastatud isikukaitsevahendite arvestust;
3) enne kasutusaja lõppu oma kulul parandama või asendama kõlbmatuks muutunud isikukaitsevahendi;
4) tagama, et töötajale väljastatav isikukaitsevahend oleks töökorras, puhas ning et seda valmistaja antud kasutusjuhendi kohaselt regulaarselt kontrollitaks ja hooldataks;
5) korraldama töötajale isikukaitsevahendi kasutamise väljaõppe, vajadusel näitliku kasutamise ning teavitama töötajat terviseriskist, mis kaasneb kaitsevahendi mittekasutamisega;
6) korraldama kasutustähtaja ületanud või muul viisil kõlbmatuks muutunud isikukaitsevahendite või nende vahetatavate saastunud osade käitlemise «Jäätmeseaduse» (RT I 1998, 57, 861; 1999, 23, 353) kohaselt;
7) märgistama asjakohaste ohutusmärkidega töökoha need ohualad, kus on kohustuslik kasutada isikukaitsevahendit.
(7) Töötaja peab hoidma isikukaitsevahendi töökorras ning teatama tööandjale või tema esindajale kõigist isikukaitsevahendi riketest ja puudustest.
(8) Töökeskkonnavoliniku kohustus on jälgida, et töötajad oleksid varustatud otstarbekohaste ja töökorras isikukaitsevahenditega.
(9) Ehitise projekteerija ja tehnoloogia väljatöötaja peavad järgima tööohutuse ja töötervishoiu nõudeid sedavõrd, et töötajatel oleks vaja kasutada isikukaitsevahendeid nii vähe kui võimalik. Kui isikukaitsevahendit tuleb siiski kasutada, peab projekteerija ette nägema kasutatavate isikukaitsevahendite tüübid ja vahendi kasutamise korra.
§ 3. Isikukaitsevahendite hindamine ja valimine
(1) Tööandja peab enne isikukaitsevahendite valimist tegema töökeskkonna riskianalüüsi, et selgitada need ohutegurid, mille mõju ei saa vältida või vähendada muul moel kui isikukaitsevahendit kasutades.
(2) Pärast ohutegurite selgitamist hinnatakse kaitsevajaduse suurust ning määratakse kindlaks isikukaitsevahendi nõutavad kaitseomadused.
(3) Isikukaitsevahendit valides peab tööandja jälgima, et see vastaks § 2 lõigetes 4 ja 5 sätestatud nõuetele. Arvestama peab ka ohte ja mõjusid, mis kaitsevahendi kandmisega võivad kaasneda.
(4) Hindamist tuleb korrata, kui töökeskkonnas või hindamist mõjutavates muudes tegurites on toimunud muutused.
(5) Töökohal esinevate ohutegurite kaardistamist ja valitavate isikukaitsevahendite analüüsi on võimalik teha lisas 1 esitatud näidistabeli kujul.
(6) Isikukaitsevahendite valikloetelu on esitatud lisas 2.
§ 4. Isikukaitsevahendi kasutamine
(1) Tööandja peab tagama, et isikukaitsevahendit kasutataks valmistaja antud kasutusjuhendi kohaselt, alates ohtliku töö algusest kuni töö lõpetamiseni ning kontrollima selle kasutamist.
(2) Tööandja määrab isikukaitsevahendi kasutamise korra ja kestuse ohu suuruse, ohuga kokkupuute sageduse, töötamiskoha eripära ja isikukaitsevahendi omaduste põhjal.
(3) Töötaja on kohustatud kasutama isikukaitsevahendit vastavalt kasutusjuhendile ja tööandja antud juhistele.
(4) Tööandja peab tööd korraldades arvestama isikukaitsevahendi kasutamisest tulenevat füüsilist või vaimset lisakoormust ning vajadusel nägema ette puhkepausid, kasutamise piirangud või muud abinõud töötaja töövõime säilitamiseks.
(5) Isikukaitsevahend on üldjuhul mõeldud isiklikuks kasutamiseks. Kui asjaolud nõuavad, et sama isikukaitsevahendit kasutab mitu töötajat, peab tööandja rakendama abinõusid, et see ei tekitaks kasutajatele tervise- või hügieeniprobleeme.
(6) Tegevusalade ja tööde loetelu, mille puhul võib olla vajalik kasutada isikukaitsevahendit, on esitatud lisas 3.
§ 5. Töötajate ettepanekute arvestamine
Tööandja arvestab isikukaitsevahendeid valides ja nende kasutamise korda määrates töötajate ja töökeskkonnavolinike ettepanekuid.
1 Euroopa Nõukogu direktiiv 89/656/EMÜ (EÜT L 393, 30.12.1989).
Lisa 12883212 Lisa 1
Lisa 12883213 Lisa 2
Lisa 12883214 Lisa 3

matches:
§ 3
§ 2
§ 3
§ 2
§ 4
§ 5


Eesti spordiregistri asutamine ja registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Eesti spordiregistri asutamine ja registri pidamise põhimäärus
Eesti spordiregistri asutamine ja registri pidamise põhimäärus - sisukord
§ 1 Andmekogu asutamine ja nimetus
§ 4 Andmekogusse kantud andmete õiguslik tähendus
2 ANDMEKOGU PIDAMISE VIIS, KOOSSEIS JA ÜLESANNE
§ 7 Spordiorganisatsioonide alamandmekogu pidamise eesmärk ja ülesanne
§ 8 Spordikoolide alamandmekogu pidamise eesmärk ja ülesanne
§ 9 Spordiehitiste alamandmekogu pidamise eesmärk ja ülesanne
§ 10 Treenerite alamandmekogu pidamise eesmärk ja ülesanne
3 ANDMEKOGUSSE KANTAVAD ANDMED, ANDMETE ESITAJAD JA ANDMETE ESITAMISE KORD
§ 11 Andmekogusse kantavad andmed
§ 12 Spordiorganisatsioonide alamandmekogusse kantavad andmed
§ 13 Spordikoolide alamandmekogusse kantavad andmed
§ 14 Spordiehitiste alamandmekogusse kantavad andmed
§ 15 Treenerite alamandmekogusse kantavad andmed
§ 16 Andmevahetus teiste andmekogudega
§ 17 Andmete esitajad
§ 18 Spordiorganisatsioonide alamandmekogusse andmete esitamise kord
§ 19 Spordikoolide alamandmekogusse andmete esitamise kord
§ 20 Spordiehitiste alamandmekogusse andmete esitamise kord
§ 21 Treenerite alamandmekogusse andmete esitamise kord
§ 22 Andmete uuendamise kord
4 ANDMEKOGU ANDMETE JA ALUSDOKUMENTIDE SÄILITAMINE NING ANDMETE ÕIGSUSE TAGAMINE
§ 23 Andmekogu andmete säilitamine ja arhiveerimine
§ 24 Andmekogu andmete õigsus
5 ANDMETE TÖÖTLEMINE JA AVALDAMINE, JUURDEPÄÄS ANDMEKOGU ANDMETELE NING ANDMEKOGUST ANDMETE VÄLJASTAMINE
§ 25 Andmete töötlemine ja avaldamine
§ 26 Andmekogu andmetele juurdepääsu õigus
§ 27 Andmekogu andmetele juurdepääsu korraldamine ja andmete andmekogust väljastamine
§ 271 Andmete logimine
6 JÄRELEVALVE ANDMEKOGU PIDAMISE ÜLE, ANDMEKOGU FINANTSEERIMINE JA LIKVIDEERIMINE
§ 29 Andmekogu finantseerimine
§ 30 Andmekogu likvideerimine
§ 31 Andmete ülekandmine lähteandmekogudest
§ 32 Spordikoolide andmete kogumine
§ 33 Spordiorganisatsioonide ja treenerite alamandmekogudesse andmete esitamise kord
RT I, 17.04.2019, 7
Vastu võetud 26.05.2011 nr 65
RT I, 28.05.2011, 1
14.02.2014 RT I, 21.02.2014, 17 24.02.2014, osaliselt 01.01.2015
23.12.2016 RT I, 29.12.2016, 27 01.01.2017, osaliselt 01.01.2018 ja 01.07.2018
11.04.2019 RT I, 17.04.2019, 2 20.04.2019
Määrus kehtestatakse spordiseaduse § 61 lõigete 1 ja 2 alusel.
Määrusega asutatakse riigi infosüsteemi kuuluv spordi andmekogu ametliku nimetusega Eesti spordiregister (edaspidi andmekogu).
[RT I, 17.04.2019, 2 - jõust. 20.04.2019]
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Kultuuriministeerium.
(2) Andmekogu vastutav töötleja:
1) korraldab andmekogu tööd ja kavandab vajaduse korral selle arendamist;
2) korraldab andmekoguga seotud dokumentatsiooni koostamist;
3) kooskõlastab mittestandardse struktuuriga andmete sisestamise põhimõtted ja muud erijuhtumid;
4) teostab järelevalvet andmekogusse sisestatud andmete õigsuse üle;
5) sõlmib või volitab volitatud töötlejat sõlmima andmekogu pidamisega seotud lepinguid ning kontrollib nende täitmist;
6) teostab järelevalvet volitatud töötleja kohustuste täitmise üle;
8) vastutab andmete väljastamise õiguspärasuse eest;
9) lahendab andmekogu pidamisega seotud vaidlusi ja kaebusi;
10) täidab muid õigusaktidest tulenevaid kohustusi.
(3) Andmekogu volitatud töötleja on Spordikoolituse ja -Teabe Sihtasutus.
(4) Andmekogu volitatud töötleja:
1) sisestab andmekogusse enda valduses olevad andmekogusse kogutavad andmed;
2) koordineerib andmevahetust andmeandjate ja teiste andmekogudega;
4) tagab andmete kandmise andmekogusse käesolevas põhimääruses sätestatud tähtaegade jooksul;
5) korraldab kasutajatele juurdepääsuõiguse andmise;
6) rakendab meetmeid andmekaitse, andmetele juurdepääsu ja nende säilimise tagamiseks;
7) edastab kogutud andmed spordistatistilise ülevaate koostamiseks Statistikaametile;
8) osaleb andmekogu arendustöödel;
9) täidab vastutava töötleja korraldusi andmekogu pidamisel.
§ 4. Andmekogusse kantud andmete õiguslik tähendus
Andmekogusse kantud andmetel on informatiivne tähendus, välja arvatud seaduses sätestatud juhtudel.
Andmekogusse kantud andmete turbeaste on madal (L) ning andmekogu turvaklass on K1T1S1.
2. peatükk ANDMEKOGU PIDAMISE VIIS, KOOSSEIS JA ÜLESANNE
(2) Andmekogu koosneb digitaalsest andmebaasist ja arhiveeritud andmetest.
(3) Andmekogul on järgmised alamandmekogud:
1) spordiorganisatsioonide alamandmekogu;
2) spordikoolide alamandmekogu;
3) spordiehitiste alamandmekogu;
4) treenerite alamandmekogu.
§ 7. Spordiorganisatsioonide alamandmekogu pidamise eesmärk ja ülesanne
(1) Spordiorganisatsioonide alamandmekogu asutamise ja kasutusele võtmise eesmärk on pidada arvestust spordiorganisatsioonide ehk spordiklubide, maakonna spordiliitude, spordialaliitude, spordiühenduste, rahvusliku olümpiakomitee ja spordiorganisatsioonide liikmeks olevate muude juriidilisest isikust organisatsioonide andmete üle.
(2) Spordiorganisatsioonide alamandmekogu ülesanne on:
1) hallata ülevaadet Eesti spordisüsteemi aluseks olevate spordiorganisatsioonide struktuuri ehk maakonna spordiliitude, spordialaliitude, spordiühenduste ja rahvusliku olümpiakomitee liikmeskonnast ning spordiorganisatsioonide liikmesusest ja esindatusest rahvusvahelistes spordiorganisatsioonides;
2) koguda, süstematiseerida ja avaldada teavet spordiorganisatsioonide tegutsemise, spordi harrastamise, treenerite alamandmekogusse kantud treenerite, treenerikutse taotlejate ning sporditegevust juhendavate treenerikutseta isikute, spordiorganisatsiooni tegevpersonali ja majandamise ning sportimiseks kasutatavate spordiobjektide ja ehitiste kohta;
3) koondada iga spordiorganisatsiooni juurde temaga seotud terviklik spordialane andmekogum, mis on abiks Eesti spordijuhtidele ja -töötajatele nende töös ning avalikkusele;
4) avaldada ohutu ja teadlikuma sportimise eesmärgil spordiorganisatsioonides tegutsevate treenerite ning sporditegevust juhendavate treenerikutseta isikute nimed koos kutsekvalifikatsiooni andmetega ja spordiala või distsipliini nimetusega, millel nad tegutsevad;
5) koguda ja edastada andmed Statistikaametile riikliku spordistatistika tegemiseks.
§ 8. Spordikoolide alamandmekogu pidamise eesmärk ja ülesanne
(1) Spordikoolide alamandmekogu asutamise ja kasutusele võtmise eesmärk on pidada arvestust spordikoolide ehk huvihariduse omandamise raames spordi harrastamist võimaldavate huvikoolide andmete üle.
(2) Spordikoolide alamandmekogu ülesanne on:
1) koguda, süstematiseerida ja avaldada teavet spordikoolide, nende spordiga seotud õppekavade ning huvihariduse omandamise raames toimuva spordi harrastamise kohta;
2) avaldada ohutu ja teadlikuma sportimise eesmärgil treenerite alamandmekogusse kantud spordikoolides õpetajana tegutsevate treenerite ja sporditegevust juhendavate treenerikutseta isikute nimed koos kutsekvalifikatsiooni andmetega ja spordiala või distsipliini nimetusega, millel nad tegutsevad.
§ 9. Spordiehitiste alamandmekogu pidamise eesmärk ja ülesanne
(1) Spordiehitiste alamandmekogu asutamise ja kasutusele võtmise eesmärk on pidada arvestust spordiobjektide andmete üle.
(2) Spordiehitiste alamandmekogu ülesanne on hallata ülevaadet, koguda, süstematiseerida ja avaldada teavet avalikkusele suunatud spordiobjektide, nende spordialase teeninduse, sportimispaikade tehniliste andmete ja nendega seonduvate spordialade ja distsipliinide kohta.
§ 10. Treenerite alamandmekogu pidamise eesmärk ja ülesanne
(1) Treenerite alamandmekogu asutamise ja kasutusele võtmise eesmärk on pidada arvestust treenerikutset taotlevate ning spordiklubides, spordialaliitudes, samuti spordikoolides õpetajana tegutsevate treenerite ja sporditegevust juhendavate treenerikutseta isikute kohta.
(2) Treenerite alamandmekogu ülesanne on:
1) võimaldada treenerikutse andjal kutseseaduses sätestatud treenerikutse andmisega seotud ülesannete täitmist;
[RT I, 21.02.2014, 17 - jõust. 24.02.2014]
2) treenerikutsega seotud koolitusvajaduste prognoosimise ning sporditegevuses osalejate ohutuse eesmärgil treenerikutset taotlevate ning spordiklubides, spordialaliitudes ja spordikoolides treenerite ning sporditegevust juhendavate treenerikutseta isikute tegutsemisega seotud andmete kogumine, süstematiseerimine, haldamine ja avaldamine;
3) treenerite, treenerikutset taotlevate ja sporditegevust juhendavate treenerikutseta isikute kontaktandmete haldamine ning neile operatiivse asjakohase treenerikutsega seotud spordiinfo saatmine.
3. peatükk ANDMEKOGUSSE KANTAVAD ANDMED, ANDMETE ESITAJAD JA ANDMETE ESITAMISE KORD
§ 11. Andmekogusse kantavad andmed
(1) Andmekogusse kantakse andmed §-des 12–15 sätestatud juhtudel.
(2) Andmekogusse kantavate andmete koosseisud on alamandmekogude kaupa esitatud määruse lisas 1.
(3) Andmekogu vastutav või volitatud töötleja võib andmekogusse kanda andmekogu pidamiseks ja andmekogu andmete mõistmiseks vajalikke andmeid andmeobjekti andmekogu kannete terviklikkuse ja ajakohasuse, andmeandja ja andmete andmekogusse kandmise ning muutmise asjaolude kohta. Andmekogu pidamiseks vajalikel andmetel on informatiivne tähendus.
§ 12. Spordiorganisatsioonide alamandmekogusse kantavad andmed
(1) Spordiorganisatsioonide alamandmekogusse kantakse andmed:
1) maakonna spordiliidu, spordialaliidu ja rahvusliku olümpiakomitee kohta;
2) spordiklubi, spordiühenduse ja muu organisatsiooni kohta juhul, kui on täidetud käesolevas paragrahvis sätestatud tingimused.
(2) Spordiklubi kohta kantakse andmed spordiorganisatsioonide alamandmekogusse tingimusel, et spordiklubi tegevusala on spordi harrastamise võimaldamine, spordiürituste korraldamine või muu sporditegevus ning tema spordialane tegevus toimub peamiselt Eestis. Spordiklubi tegevusalaks ei loeta spordiehitiste käitust.
[RT I, 29.12.2016, 27 - jõust. 01.01.2017]
(3) Kui maakonna spordiliit, spordialaliit, spordiühendus või rahvuslik olümpiakomitee tegutseb spordiklubina, kelle tegevusala on spordi harrastamise võimaldamine, käsitatakse teda paralleelselt ka spordiklubina.
(4) Spordi harrastamise võimaldamise all mõistetakse käesolevas määruses mis tahes tasemel spordi- või liikumisharrastajate sportimise organiseerimist spordiklubis spordialade klassifikaatoris märgitud spordialal, millele spordiklubi on spetsialiseerunud, juhul, kui sportimisest võtab osa vähemalt üks § 12 lõikes 42 sätestatud tingimustele vastav spordiharrastaja regulaarsusega vähemalt üks kord nädalas hooaja või poolaasta jooksul. Spordi harrastamise võimaldamiseks spordiklubis ei loeta spordiürituste, koolituste ja kursuste korraldamist, õppeasutuse õppetööd ja tema korraldatavat spordialast huvitegevust ning spordi harrastamist, mis toimub teise organisatsiooni kaudu.
(41) Spordi harrastamise organiseerimise aluseks spordiklubis on spordialade nimekiri, millele spordiklubi on spetsialiseerunud, harrastajate nimekiri, treeningute ajakava ja teave harrastaja osalemise kohta treeningul ning muu asjakohane teave.
(42) Spordiklubi harrastajaks käesoleva määruse tähenduses loetakse spordialaga regulaarselt spordiklubis mis tahes tasemel tegelevat, vähemalt 5-aastast Eestis elavat füüsilist isikut, kes lepingu või muu dokumendi alusel harrastab spordiala spordiklubis sagedusega vähemalt üks kord nädalas hooaja või poolaasta jooksul. Spordiklubi harrastajaks ei loeta spordiüritustest ja üksikutest treeningutest osavõtjaid ning teiste spordiorganisatsioonide või spordikoolide harrastajaid.
(43) Spordiharrastaja kuulumisel samal spordialal spordiklubisse ja spordikooli arvestatakse teda spordikooli õppurina. Spordiharrastaja kuulumisel samal spordialal rohkem kui ühte spordiklubisse arvestatakse teda ühe spordiklubi harrastajana. Andmekogu volitatud töötleja lähtub spordiharrastaja koduklubi määramisel eelkõige järgnevast:
1) millisele spordiklubile laekuvad spordiharrastaja treeningtasud;
2) millisest spordiklubist saab töötasu spordiharrastaja sporditegevuse juhendaja;
3) millist spordiklubi esindab spordiharrastaja Eesti meistrivõistlustel oma vanuseklassis.
(5) Spordiürituste korraldamise all mõistetakse käesolevas määruses avalikkusele kättesaadavate spordivõistluste ja muude spordiürituste korraldamist juhul, kui korraldav organisatsioon on võistluse või ürituse peakorraldaja. Spordiürituste korraldamist maakonna spordiliitude, spordialaliitude, spordiühenduste ja rahvusliku olümpiakomitee puhul eraldi tegevusalaks ei märgita.
(6) Muu sporditegevuse all mõistetakse käesolevas määruses spordiklubi organiseeritud muud sportimist toetavat tegevust.
(7) Spordiühenduse kohta kantakse andmed spordiorganisatsioonide alamandmekogusse vähemalt ühe järgmise tingimuse täitmisel:
1) spordiühendusel on liikmesus rahvuslikus olümpiakomitees;
(8) Muu organisatsiooni kohta, mis ei ole spordiorganisatsioon, kantakse andmed spordiorganisatsioonide alamandmekogusse tingimusel, et ta kuulub mõne andmekogusse kantud spordiorganisatsiooni, välja arvatud spordiklubi, liikmeskonda.
(9) Spordiorganisatsioonide alamandmekogusse kantakse maakonna spordiliidu, spordialaliidu, spordiühenduse ja rahvusliku olümpiakomitee, samuti nende liikmeskonda kuuluva juriidilise isiku kohta järgmised andmed:
1) üldandmed, sealhulgas spordiorganisatsiooni ja selle tegevjuhi kontaktandmed;
2) liikmeskond;
21) liikmesus ja esindatus rahvusvahelises spordiorganisatsioonis;
3) tegevpersonal, välja arvatud treenerid, sporditegevust juhendavad treenerikutseta isikud ja sportlased;
4) andmehalduri andmed.
(10) Spordialaliidu ja spordiühenduse kohta kantakse spordiorganisatsioonide alamandmekogusse peale lõikes 9 nimetatud andmete spordialaliidu ja spordiühenduse spetsiifilised andmed.
(11) Rahvusliku olümpiakomitee liikmeks mitteolevate spordiühenduste kohta kantakse spordiorganisatsioonide alamandmekogusse peale lõigetes 9 ja 10 nimetatud andmete spordiorganisatsiooni majandusaasta tulude ja kulude andmed.
(12) Spordiorganisatsioonide alamandmekogusse kantakse spordiklubi kohta järgmised andmed:
2) spetsiifilised andmed;
3) sport spordiklubis;
4) tegevpersonal, välja arvatud treenerid, sporditegevust juhendavad treenerikutseta isikud ja sportlased;
5) majandusaasta tulud ja kulud;
6) andmehalduri andmed.
(13) Muu organisatsiooni kohta kantakse spordiorganisatsioonide alamandmekogusse organisatsiooni üldandmed.
(14) Spordiorganisatsiooni liikmesusena rahvusvahelises spordiorganisatsioonis käsitatakse rahvusliku olümpiakomitee, spordialaliidu, spordiühenduse või spordiklubi kuulumist ülemaailmse, üleeuroopalise või muu rahvusvahelise spordi katusorganisatsiooni liikmeskonda, kui selle kohta on olemas usaldusväärne teave.
(15) Spordiorganisatsiooni esindatusena rahvusvahelises spordiorganisatsioonis käsitatakse füüsilise isiku kuulumist rahvusliku olümpiakomitee, spordialaliidu, spordiühenduse või spordiklubi institutsionaalse esindajana ülemaailmse, üleeuroopalise või muu rahvusvahelise spordi katusorganisatsiooni juhtorganisse, komisjoni, eksperdirühma või selle organisatsiooni auliikmeks olemist, kui selle kohta on olemas usaldusväärne teave.
§ 13. Spordikoolide alamandmekogusse kantavad andmed
(1) Spordikoolide alamandmekogusse kantakse spordikooli kohta andmed juhul, kui spordikool võimaldab huvihariduse omandamist ja tema Eesti Hariduse Infosüsteemis registreeritud õppekava on seotud vähemalt ühe klassifikaatoris „Spordialade liigitus” määratletud spordiala või distsipliiniga.
(2) Spordikoolide alamandmekogusse kantakse spordikooli kohta järgmised andmed:
2) spordi õppekavad;
3) sport spordikoolis.
(3) Juhul kui spordikooli pidaja kantakse spordiorganisatsioonide alamandmekogusse spordiorganisatsioonina, kantakse spordikooli kohta spordikoolide alamandmekogusse üldandmed ja spordi õppekavade andmed.
§ 14. Spordiehitiste alamandmekogusse kantavad andmed
(1) Spordiehitiste alamandmekogusse kantakse andmed spordiobjekti kohta.
(2) Spordiobjekti all mõistetakse käesolevas määruses järgmisi püsivalt hooldatud objekte, milles või millel asub vähemalt üks sportimispaik, mis on mõeldud avalikuks kasutamiseks või kus toimub regulaarne ja avalikkusele kättesaadav organiseeritud sporditegevus või sportimisega seotud õppetöö ja mille otstarve vastab määruse lisas 2 esitatud spordiobjektide ja sportimispaikade liigitusele:
(3) Spordiehitiste alamandmekogusse kantakse spordiobjekti kohta järgmised andmed nende olemasolul:
2) riikliku ehitisregistri andmed;
3) sportimispaiga üldandmed;
4) sportimispaiga tehnilised andmed;
5) sportimispaigaga seonduvate spordialade ja distsipliinide parameetrid;
6) andmehalduri andmed;
7) orienteerumisterritooriumi kohta orienteerumiskaardi andmed ja seonduv spordiala.
(4) Juhul, kui mitu samale omanikule kuuluvat hoonet või rajatist või nende kooslus moodustavad funktsionaalselt ühtse terviku, võib volitatud töötleja otsustada need kanda spordiehitiste alamandmekogusse ühe spordiobjektina.
§ 15. Treenerite alamandmekogusse kantavad andmed
(1) Treenerite alamandmekogusse kantakse andmed:
1) treeneri ehk spordispetsialisti kohta, kellele on antud vähemalt ühe spordiala või distsipliini treenerikutse, sõltumata sellest, kas ta juhendab andmete andmekogusse kandmise hetkel aktiivselt sportlasi või teisi spordis osalevaid isikuid;
2) sporditegevust juhendava treenerikutseta isiku kohta, kes juhendab andmekogusse kandmise hetkel spordiklubis, spordikoolis või spordialaliidus aktiivselt sportlasi või teisi spordis osalevaid isikuid;
3) treenerikutse taotleja ehk isiku kohta, kes taotleb esmakordselt, kõrgema kategooria saamiseks, aegunud või aeguva kutse asendamiseks teatud kindla spordiala või distsipliini treenerikutset, sõltumata sellest, kas ta juhendab andmete andmekogusse kandmise hetkel aktiivselt sportlasi või teisi spordis osalevaid isikuid.
(2) Treenerite alamandmekogusse kantakse järgmised andmed treeneri, sporditegevust juhendava treenerikutseta isiku ja treenerikutse taotleja kohta ning muud treenerikutse andja kutseseadusest tulenevate ülesannete täitmisega seotud andmed nende olemasolul:
1) üldandmed, sealhulgas isikut identifitseerivad andmed, hariduse andmed ja kontaktandmed;
2) treenerikutse andmed;
3) tööhõive spordiklubis, spordikoolis või spordialaliidus;
4) treenerikutse tasemekoolitused;
5) kutsekomisjonid ja kutsed;
6) kutsekomisjoni liikmed;
7) andmed kutse andmise kohta.
(3) Spordikoolis treeneri või sporditegevust juhendava treenerikutseta isikuna tegutseva isiku tööhõive andmed kantakse treenerite alamandmekogusse juhul, kui spordikooli pidaja ei ole kantud spordiorganisatsioonide alamandmekogusse spordiorganisatsioonina.
§ 16. Andmevahetus teiste andmekogudega
(1) Volitatud töötlejal on õigus teha andmekogusse kantavate andmete saamiseks päringuid ja saada andmeid eelkõige järgmistest andmekogudest:
1) äriregister – organisatsiooni üldandmed, spordikooli pidaja nimi, põhitegevusala ja staatus registris, organisatsiooni majandusaasta tulude ja kulude andmed, majandusaasta aruande registrile esitamise kuupäev, spordiobjekti omaniku ja valdaja nimi ja õiguslik vorm, spordiobjekti omaniku juriidiline aadress, põhitegevusala ja staatus registris;
2) mittetulundusühingute ja sihtasutuste register – organisatsiooni üldandmed, spordikooli pidaja nimi, põhitegevusala ja staatus registris, organisatsiooni majandusaasta tulude ja kulude andmed, majandusaasta aruande registrile esitamise kuupäev, spordiobjekti omaniku ja valdaja nimi ja õiguslik vorm, spordiobjekti omaniku juriidiline aadress, põhitegevusala ja staatus registris;
3) riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklik register – organisatsiooni üldandmed, spordikooli pidaja nimi ja spordikooli põhitegevusala, spordiobjekti omaniku ja valdaja nimi ja asutuse liik, spordiobjekti omaniku juriidiline aadress ja põhitegevusala;
4) Eesti Hariduse Infosüsteem – spordikoolide üldandmed, spordi õppekavad, sport spordikoolis, treeneri ja sporditegevust juhendava treenerikutseta isiku tööhõive spordikoolis;
5) Eesti rahvastikuregister – treenerite alamandmekogusse kantavad isikut identifitseerivad andmed ja elukoha andmed, kutsekomisjoni liikme, spordiobjekti omaniku ja spordiorganisatsiooni tegevjuhi nimi, rahvusvahelise spordiorganisatsiooni juhtorganisse, komisjoni või eksperdirühma kuuluva esindaja või auliikme nimi, andmehaldurite ja teiste juurdepääsuõigusega isikute nimed;
6) kutseregister – antud treenerikutse andmed: kutsetunnistuse registreerimis-number, kutsenimetus ja -tase, kutsetunnistuse väljaandmise kuupäev ning kutse kehtivuse algus- ja lõpukuupäev; kutsekomisjonide ja kutsete andmed: kutsekomisjoni nimetus ning antava kutse nimetus ja kutse tasemed; kutsekomisjoni liikmete andmed, v.a isikukood;
7) riiklik ehitisregister – riiklikusse ehitisregistrisse kantud ehitiste andmed;
8) kinnistusregister – spordiobjekti omanikku identifitseerivad andmed;
9) aadressiandmete süsteem – aadressiandmed.
(2) Andmevahetus teiste andmekogudega toimub infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu või andmekogu vastutava või volitatud töötlejaga kokkulepitud viisil.
§ 17. Andmete esitajad
§ 18. Spordiorganisatsioonide alamandmekogusse andmete esitamise kord
(1) Spordiorganisatsioon on kohustatud kuue kuu jooksul alates registreerimisest äriregistris või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teatama spordiorganisatsioonide alamandmekogule oma tegutsemise staatuse ja tegutsemise korral esitama registreerimistaotluse. Mittetegutsev või § 23 lõike 5 alusel arhiivi kantud spordiorganisatsioon peab esitama registreerimistaotluse spordiorganisatsioonide alamandmekogusse kandmiseks 30 päeva jooksul alates tegutsema hakkamisest.
(11) Spordiorganisatsioonide alamandmekogusse kantud spordiorganisatsiooni (välja arvatud spordiklubi) liikmeskonda vastuvõtmisel on spordi- või muu organisatsioon kohustatud esitama registreerimistaotluse spordiorganisatsioonide alamandmekogusse kandmiseks 30 päeva jooksul, sõltumata tema tegutsemise staatusest.
(2) Andmekogusse kandmiseks esitab organisatsioon andmekogu volitatud töötlejale vastava registreerimistaotluse ja vajalikud andmed. Volitatud töötleja otsustab organisatsiooni liigi ja kandmise andmekogusse ning vormistab spordiorganisatsiooni poolt spordiorganisatsiooni andmehalduriks volitatud isikule volitatud töötleja veebilehel asuva viida kaudu üle turvakanali ligipääsetavas süsteemis andmete esitamist, parandamist, uuendamist ja spordiorganisatsiooni andmetele juurdepääsu haldamist võimaldava kasutajakonto.
(3) Organisatsioon esitab andmed kirjalikult paberkandjal, elektrooniliselt digitaalallkirjastatult või volitatud töötleja veebilehel asuva viida kaudu üle turvakanali ligipääsetavas süsteemis. Volitatud töötleja veebilehel asuva viida kaudu üle turvakanali ligipääsetavas süsteemis identifitseeritakse andmete esitajad ID-kaardi, mobiil-ID või pangalingi kaudu isikutuvastamise võimaluse abil.
(4) Spordiorganisatsioon ja maakonna spordiliidu, spordialaliidu, spordiühenduse ning rahvusliku olümpiakomitee juriidilisest isikust liige esitab andmekogusse järgmised andmed:
1) organisatsiooni äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri või riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri kood;
2) spordiorganisatsiooni üldandmed, välja arvatud kontaktaadressi koordinaadid ja kuulumine tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja;
3) spordiorganisatsiooni spetsiifilised andmed;
31) spordiorganisatsiooni liikmesus ja esindatus rahvusvahelises spordiorganisatsioonis;
4) spordiorganisatsiooni liikmeskond;
5) sport spordiklubis;
6) spordiorganisatsiooni tegevpersonal, välja arvatud treenerid, sporditegevust juhendavad treenerikutseta isikud ja sportlased;
7) spordiorganisatsiooni majandusaasta tulud ja kulud;
8) spordiorganisatsiooni andmehalduri andmed;
9) spordiorganisatsioonis tegutsevate treenerite ja sporditegevust juhendavate treenerikutseta isikute tööhõive.
(41) Andmed spordiklubi liikmesuse ja esindatuse kohta rahvusvahelises spordiorganisatsioonis esitab andmekogule spordialaliit või spordiühendus, kelle liikmeskonda spordiklubi kuulub, oma spordiala, distsipliini või esindatava spetsiifilise tegevusvaldkonna raames või sisestab andmekogusse volitatud töötleja spordiklubi esitatud või rahvusvahelise spordiorganisatsiooni avaldatud või esitatud usaldusväärse teabe alusel.
(42) Andmed rahvusvahelise spordiorganisatsiooni tegevusulatuse, eestikeelse nime, Rahvusvahelise Olümpiakomitee tunnustuse ja ülemaailmse rahvusvaheliste spordialaliitude ühenduse liikmesuse, esindatava organi eestikeelse nime ja liigi ning esindaja ameti- või aunimetuse ja tema rolli kohta sisestab andmekogusse volitatud töötleja.
(5) Spordiklubi esitab täiendavalt andmed spordiklubis tegutsevate treenerite ja sporditegevust juhendavate treenerikutseta isikute tööhõive kohta.
(6) Spordialaliit esitab täiendavalt andmed spordialaliidus tegutsevate treenerite ja sporditegevust juhendavate treenerikutseta isikute tööhõive kohta ja spordialaliitude nõuetele vastavate spordiobjektide tunnused.
(7) Spordialaliidu poolt esindatavate spordialade ja distsipliinide andmed esitab rahvuslik olümpiakomitee.
(8) Volitatud töötleja kannab andmekogusse teabe spordiorganisatsiooni kuulumise kohta tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja Vabariigi Valitsuse sellekohase nimekirja kandmise või sealt kustutamise korralduse alusel.
(9) Andmekogu volitatud töötleja kannab andmed andmekogusse 30 päeva jooksul pärast seda, kui organisatsioon on nõuetekohaselt esitanud korrektsed andmed.
(10) Maakonna spordiliit, spordialaliit, spordiühendus ja rahvuslik olümpiakomitee on kohustatud pärast andmekogusse kandmata organisatsiooni vastu võtmist oma liikmeskonda tagama, et vastuvõetud organisatsioon esitab andmed andmekogule 30 päeva jooksul.
(11) Oma halduspiirkonna organisatsioonide andmete andmekogule esitamise koordineerimiseks võib volitatud töötleja nimetada maakonna või kohaliku omavalitsuse üksuse piires juhtisiku (edaspidi piirkondlik juhtisik).
(12) Andmekogu volitatud töötlejal ning piirkondlikul juhtisikul on õigus pöörduda organisatsioonide poole ja algatada nende andmete esitamine andmekogule. Algallikateks on äriregistris või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris registreeritud organisatsiooni põhikiri, spordialasele põhitegevusele viitav Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori (EMTAK) kood või liikmesus spordiorganisatsioonis.
§ 19. Spordikoolide alamandmekogusse andmete esitamise kord
(1) Eesti Hariduse Infosüsteemist kantakse spordikoolide alamandmekogusse järgmised andmed:
1) spordikoolide üldandmed ja spordikoolide spordi õppekavade andmed määruse lisa 1 II peatükis välja toodud andmekoosseisus, välja arvatud spordikooli pidaja äriregistri või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri staatus, spordikooli või selle pidaja põhitegevusala ning spordikooli kontaktaadressi X- ja Y-koordinaat;
2) andmed „Sport spordikoolis” määruse lisa 1 II peatükis välja toodud andmekoosseisus.
(2) Eesti Hariduse Infosüsteemi vastutav töötleja esitab andmed andmekogu volitatud töötlejale poolte vahel kokkulepitud ajal ja viisil.
(3) Andmekogu volitatud töötleja kannab andmed andmekogusse 30 päeva jooksul nende esitamisest alates.
§ 20. Spordiehitiste alamandmekogusse andmete esitamise kord
(1) Spordiobjekti omanikul on kohustus algatada temale kuuluva spordiobjekti andmete esitamine andmekogusse kandmiseks 30 päeva jooksul alates spordiobjekti kasutusele võtmisest või spordiobjekti omandiõiguse omandamisest, kui temale kuuluv spordiobjekt ei ole andmekogusse kantud.
(11) Kui spordiobjekt asub kinnistamata maal, täidab lõikest 1 tuleneva kohustuse spordiobjekti valdaja.
(2) Andmekogusse kandmiseks esitab spordiobjekti omanik volitatud töötlejale vastava registreerimistaotluse ja vajalikud ajakohased andmed, mille alusel otsustab volitatud töötleja spordiobjekti tüübi, liigi või liigid ja kandmise andmekogusse ning vormistab spordiobjekti omaniku poolt spordiobjekti andmehalduriks volitatud isikule volitatud töötleja veebilehel asuva viida kaudu üle turvakanali ligipääsetavas süsteemis andmete esitamist, parandamist, uuendamist ja spordiobjekti andmetele juurdepääsu haldamist võimaldava kasutajakonto.
(3) Spordiobjekti omanik esitab andmed volitatud töötleja veebilehel asuva viida kaudu üle turvakanali ligipääsetavas süsteemis. Volitatud töötleja veebilehel asuva viida kaudu üle turvakanali ligipääsetavas süsteemis identifitseeritakse andmete esitajad ID-kaardi, mobiil-ID või pangalingi kaudu isikutuvastamise võimaluse abil.
(4) Spordiobjekti omanik esitab koostöös spordiobjekti valdajaga andmekogusse:
1) spordiobjekti andmed, välja arvatud spordiobjekti liik või liigid, omandiliik ja asukoha koordinaadid;
2) sportimispaiga üldandmed, välja arvatud sportimispaiga vastavus spordialaliitude nõuetele;
3) sportimispaiga tehnilised andmed;
4) sportimispaigaga seonduvate spordialade ja distsipliinide parameetrid;
(5) Orienteerumisterritooriumide andmed päritakse Eesti Orienteerumisliidult iga kalendriaasta 31. oktoobriks.
(6) Andmekogu volitatud töötleja kannab andmed andmekogusse 30 päeva jooksul pärast seda, kui spordiobjekti omanik või Eesti Orienteerumisliit on nõuetekohaselt esitanud korrektsed andmed.
(7) Sportimiseks kasutatavate matkaradade spordiehitiste alamandmekogusse kandmise eelduseks on Eesti Matkaliidu kirjalik nõusolek.
(8) Linna või valla haldusterritooriumil spordi korraldamisega tegeleval teenistujal või ametiasutuse teenistujal, kes neid ülesandeid täidab, on kohustus teatada oma halduspiirkonna uute ja andmekogusse kandmata spordiobjektide, sealhulgas sportimiseks kasutatavate kergliiklusteede, matkaradade, lennuspordi lennuväljade ja purjespordisadamate algandmed andmekogu volitatud töötlejale iga kalendriaasta 1. veebruariks.
[RT I, 29.12.2016, 27 - jõust. 01.07.2018]
(9) Oma halduspiirkonna spordiobjektide andmete esitamist andmekogule koordineerib piirkondlik juhtisik.
(10) Andmekogu volitatud töötlejal ja piirkondlikul juhtisikul on õigus pöörduda spordiobjektide, sealhulgas riiklikusse ehitisregistrisse kandmata või riiklikus ehitisregistris spordiotstarbelist kasutamise otstarvet mitteomavate ehitiste omanike poole ja algatada nende andmete esitamine andmekogule.
§ 21. Treenerite alamandmekogusse andmete esitamise kord
(1) Treeneri, treenerikutse taotleja ja sporditegevust juhendava treenerikutseta isikuandmed kannab andmekogusse vastavat treenerikutset andev kutsekomisjon või andmekogu volitatud töötleja 30 päeva jooksul nende esitamisest alates.
(2) Andmekogu volitatud töötleja vormistab andmekogusse kantud treenerile, treenerikutse taotlejale ja soovi korral sporditegevust juhendavale treenerikutseta isikule volitatud töötleja veebilehel asuva viida kaudu üle turvakanali ligipääsetavas süsteemis andmete esitamist, uuendamist ja parandamist võimaldava kasutajakonto.
(21) Spordiklubi esitab treeneri ja sporditegevust juhendava treenerikutseta isiku tööhõive andmed alamandmekogusse kandmiseks juhul, kui spordiklubi tegevusala on spordi harrastamise võimaldamine § 12 lõigete 4 ja 41 kohaselt ning isik juhendab spordiklubis aktiivselt vähemalt üks kord nädalas hooaja või poolaasta jooksul vähemalt ühte § 12 lõikes 42 sätestatud tingimustele vastavat spordiharrastajat ning tal on sõlmitud spordiklubiga sellekohane leping.
(22) Spordialaliit esitab treeneri ja sporditegevust juhendava treenerikutseta isiku tööhõive andmed treenerite alamandmekogusse kandmiseks juhul, kui isik tegutseb spordialaliidus treeneri või sporditegevuse juhendajana sellekohase lepingu alusel.
(3) Treener ja treenerikutse taotleja esitab andmekogusse enda kohta järgmised andmed:
2) hariduse andmed ja kontaktandmed;
3) treenerikutse taotlemisel nõutavad dokumendid;
4) treenerikutse tasemekoolituste andmed (esmaabi, eriala ja täienduskoolitused).
(4) Sporditegevust juhendav treenerikutseta isik esitab lõikes 3 nimetatud andmed omal soovil.
(5) Kutsekomisjon kannab andmekogusse:
1) taotletavate ja antud treenerikutsete andmed, välja arvatud kutsetunnistuse registreerimisnumber;
2) treenerikutse tasemekoolituste andmed (eriala ja täienduskoolitused);
3) andmed kutse andmise kohta.
(6) Treenerikutse andja kannab andmekogusse:
1) kutsekomisjonide ja kutsete andmed: antava kutsega seotud spordiala või distsipliin, kutsekomisjoni kontaktisiku nimi, kutsekomisjoni infotelefon ja info e-posti aadress;
2) kutsekomisjoni liikme isikukood;
3) treenerikutse tasemekoolituste andmed (üldained).
(7) Treenerikutset andev organ või treenerikutset andev kutsekomisjon kannab andmed andmekogusse volitatud töötleja veebilehel asuva viida kaudu üle turvakanali ligipääsetavas süsteemis. Andmete esitajad identifitseeritakse ID-kaardi, mobiil-ID või pangalingi kaudu isikutuvastamise võimaluse abil.
(8) Treener, treenerikutse taotleja või sporditegevust juhendav treenerikutseta isik esitab andmed kirjalikult paberkandjal, elektrooniliselt digitaalallkirjastatult või volitatud töötleja veebilehel asuva viida kaudu üle turvakanali ligipääsetavas süsteemis. Volitatud töötleja veebilehel asuva viida kaudu üle turvakanali ligipääsetavas süsteemis identifitseeritakse andmete esitajad ID-kaardi, mobiil-ID või pangalingi kaudu isikutuvastamise võimaluse abil.
(9) Antud treenerikutsete andmed kantakse andmekogusse kutseregistri põhimääruses sätestatud tähtaegu arvestades.
(10) Määruse lisa 1 IV peatükis nimetatud andmed „Treeneri või sporditegevust juhendava treenerikutseta isiku tööhõive spordikoolis”, välja arvatud märge treeneri või sporditegevust juhendava treenerikutseta isikuna tegutsemise lõpu kohta, kantakse treenerite alamandmekogusse Eesti Hariduse Infosüsteemist. Eesti Hariduse Infosüsteemi vastutav töötleja esitab andmed andmekogu volitatud töötlejale poolte vahel kokkulepitud ajal ja viisil.
§ 22. Andmete uuendamise kord
(1) Spordiorganisatsioonil on kohustus uuendada andmekogusse kantud andmeid igal kalendriaastal ajavahemikus 1. september kuni 31. oktoober.
[RT I, 29.12.2016, 27 - jõust. 01.01.2018]
(11) Majandusaasta tulude ja kulude andmed esitab spordiorganisatsioon mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrile või äriregistrile. Andmekogule esitab spordiorganisatsioon füüsiliste isikute maksetest saadud tulude, treenerite ja juhendajate tööjõukulude, sportlaste tööjõukulude ja väljamakstud stipendiumite andmed. Juhul kui mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrile või äriregistrile esitatud andmetest ei saa mõistlikult tuletada vajalikke andmeid, mis vastavad lisas 1 määratud taksonoomiale, või kui spordiorganisatsiooni majandusaasta ei ühti kalendriaastaga või kui andmed tuleb esitada spordiorganisatsioonina tegutseva majandusüksuse kohta, võib volitatud töötleja nõuda spordiorganisatsioonilt ka muude majandusaasta tulude ja kulude andmete esitamist andmekogusse.
(2) Maakonna spordiliit, spordialaliit, spordiühendus ja rahvuslik olümpiakomitee on kohustatud tagama oma juriidilisest isikust liikmete andmete uuendamise andmekogus käesolevas põhimääruses sätestatud tähtpäevadeks.
(3) Andmekogusse kantud muu organisatsioon oma andmeid andmekogus iga aasta uuendama ei pea.
(4) Spordiobjekti omanikul on kohustus uuendada temale kuuluva spordiobjekti kohta andmekogusse kantud andmeid vähemalt üks kord kalendriaastas, 1. märtsiks.
(5) Spordialaliit esitab nõuetele vastavate sportimispaikade tunnused üks kord kalendriaastas, 31. oktoobriks.
(6) Treener, treenerikutse taotleja ja omal soovil andmekogusse hariduse andmed ja kontaktandmed esitanud sporditegevust juhendav treenerikutseta isik on kohustatud uuendama oma andmeid vähemalt üks kord kalendriaastas, 1. detsembriks.
(7) Peale lõigetes 1, 4 ja 6 sätestatu on andmeandja kohustatud uuendama alljärgnevaid andmekogusse kantud andmeid 30 päeva jooksul arvates nende muutumisest:
1) spordiorganisatsioon spordiorganisatsiooni üldandmeid, spetsiifilisi andmeid, liikmeskonna ja spordiorganisatsiooni andmehalduri andmeid;
11) rahvuslik olümpiakomitee, spordialaliit, spordiühendus ja spordiklubi andmeid spordiorganisatsiooni liikmesuse ja esindatuse kohta rahvusvahelises spordiorganisatsioonis;
2) spordiklubi ja spordialaliit treenerite ja sporditegevust juhendavate treenerikutseta isikute tööhõive andmeid;
3) spordiobjekti omanik spordiobjekti üldandmeid, spordiobjekti omaniku, spordiobjekti valdaja, spordiobjekti asukoha kontaktandmeid ja spordiehitiste alamandmekogus spordiobjekti andmehalduri andmeid;
4) treener, treenerikutse taotleja ja sporditegevust juhendav treenerikutseta isik hariduse andmeid ja kontaktandmeid;
5) treenerikutset andev kutsekomisjon treenerikutsete tasemekoolituste andmeid.
(8) Andmekogusse kantud spordiorganisatsioonide ja spordiobjektide andmete uuendamist käesolevas põhimääruses sätestatud tähtpäevadeks koordineerivad oma halduspiirkonna raames piirkondlikud juhtisikud.
4. peatükk ANDMEKOGU ANDMETE JA ALUSDOKUMENTIDE SÄILITAMINE NING ANDMETE ÕIGSUSE TAGAMINE
§ 23. Andmekogu andmete säilitamine ja arhiveerimine
(1) Andmete säilitamisel, arhiveerimisel ja hävitamisel lähtutakse „Arhiiviseadusest”, selle alusel antud õigusaktidest, käesolevast määrusest ja volitatud töötleja kehtestatud arhiveerimiskorrast.
(2) Säilitada tuleb digitaalses andmekogus olevad andmed, alusdokumendid ning § 24 lõikes 6 ja § 27 lõikes 6 nimetatud andmed.
(3) Andmekogusse kantud andmeid säilitatakse kalendriaastate kaupa ja alatiselt, v.a isikuandmed, mida säilitatakse vastavalt lõigetele 11 ja 12.
(4) Spordiorganisatsiooni, spordiobjekti, treeneri või sporditegevust juhendava treenerikutseta isikuga seotud alusdokumente säilitatakse digitaalselt kuni 12 aastat alates arhiveerimisest. Treenerikutset taotleva isikuga seotud alusdokumente säilitatakse digitaalselt kuni kaks aastat alates arhiveerimisest. Kutse andmisega seotud alusdokumente säilitatakse digitaalselt kuni neli aastat alates hindamise kuupäevast. Paberkandjal esitatud alusdokumente, kutse andmisega seotud korralduslikke alusdokumente ning § 27 lõikes 6 nimetatud andmeid säilitab volitatud töötleja viis aastat. Säilitamistähtaja möödumisel otsustatakse alusdokumentide kustutamine või hävitamine.
(5) Andmekogusse kantud organisatsiooni andmed arhiveeritakse, kui:
2) spordiorganisatsioon, kes ei ole ühegi maakonna spordiliidu, spordialaliidu, spordiühenduse või rahvusliku olümpiakomitee liige, ei tegutse või on likvideerimisel;
4) muu organisatsioon ei ole enam ühegi andmekogusse kantud maakonna spordiliidu, spordialaliidu, spordiühenduse või rahvusliku olümpiakomitee liige;
5) muutub organisatsiooni liik või spordiorganisatsioon ei vasta § 12 lõigetes 2–7 sätestatud tingimustele ega ole ühegi andmekogusse kantud maakonna spordiliidu, spordialaliidu, spordiühenduse ega rahvusliku olümpiakomitee liige.
(6) Andmekogusse kantud spordikooli andmed arhiveeritakse, kui:
(7) Andmekogusse kantud spordiobjekti andmed arhiveeritakse, kui:
4) spordiobjekti andmeid ei ole uuendatud kahel järjestikusel kalendriaastal;
5) orienteerimisterritooriumi kohta kehtiv orienteerumiskaart ei ole enam kasutuses ja Eesti Orienteerumisliit on sellest andmekogule teatanud;
6) Eesti Matkaliit on esitanud taotluse matkaraja eemaldamiseks andmekogust põhjusel, et matkarada ei vasta tema kehtestatud nõuetele.
(8) Andmekogusse kantud treeneri, treenerikutse taotleja või sporditegevust juhendava treenerikutseta isiku andmed arhiveeritakse:
31) spordikooli treeneri ja seal sporditegevust juhendava treenerikutseta isiku puhul, kui spordikoolide alamandmekogus ei ole spordikooli kohta andmed „Sport spordikoolis” ning isik ei tegutse muus andmekogusse kantud spordiorganisatsioonis või spordikoolis sporditegevuse juhendajana ega taotle treenerikutset;
32) treeneri ja sporditegevust juhendava treenerikutseta isiku puhul, kui ta ei vasta § 21 lõigetes 21 ja 22 sätestatud tingimustele, ei tegutse muus andmekogusse kantud spordiorganisatsioonis või spordikoolis, kelle pidaja ei ole kantud spordiorganisatsioonina spordiorganisatsioonide alamandmekogusse, sporditegevuse juhendajana ega taotle treenerikutset;
(9) Andmekogusse kantud kutsekomisjoni või kutse andmed arhiveeritakse, kui vastava kutsekomisjoni tegevus või kutse andmine on lõpetatud.
(10) Kutsekomisjoni liikme andmed arhiveeritakse, kui kutsekomisjoni liige ei kuulu enam kutsekomisjoni koosseisu.
(11) Arhiveeritud andmeid säilitatakse järgmiselt:
1) spordiorganisatsiooni andmehalduri, tegevjuhi ja esindaja andmeid rahvusvahelises organisatsioonis kuni 12 aastat alates spordiorganisatsiooni arhiveerimisest;
2) spordiobjekti andmehalduri, füüsilisest isikust omaniku ja haldaja andmeid kuni 12 aastat alates spordiobjekti arhiveerimisest;
3) treenerikutse taotleja andmeid kuni kaks aastat alates arhiveerimisest;
4) treeneri ja sporditegevust juhendava treenerikutseta isiku tööhõive andmeid kuni 12 aastat alates vastavad tööhõive andmed esitanud spordiorganisatsiooni või spordikooli arhiveerimisest;
5) treeneri ja sporditegevust juhendava treenerikutseta isiku andmeid kuni 12 aastat alates arhiveerimisest ning tööhõive andmeid nende olemasolul kuni 12 aastat alates vastava spordiorganisatsiooni või spordikooli arhiveerimisest;
6) treenerikutse tasemekoolituste andmeid kuni 12 aastat alates tasemekoolituse toimumise lõpukuupäevast;
7) kutsekomisjonide, kutsete ja kutsekomisjonide liikmete andmeid kuni neli aastat alates arhiveerimisest;
8) kutse andmise andmeid kuni neli aastat alates hindamise kuupäevast.
(12) Säilitustähtaja möödumisel isikuandmed kustutatakse või anonüümitakse.
§ 24. Andmekogu andmete õigsus
(1) Andmekogusse esitatud andmete õigsuse ja ajakohasuse eest vastutab andmeandja.
(11) Andmekogu volitatud töötlejal on õigus kontrollida esitatud andmete õigsust, nõuda täiendavate andmete, selgituste ja dokumentide esitamist. Kui andmekogu volitatud töötleja tuvastab, et andmekogusse esitatud andmed on ebaõiged, puudulikud, ebausutavad või kattuvad teise spordiorganisatsiooni või spordikooli andmetega, on andmekogu volitatud töötlejal õigus keelduda nende kandmisest andmekogusse.
(2) Ebaõigete, puudulike, ebausutavate või kattuvate andmete tuvastamise korral on andmeandja kohustatud esitama täiendavad andmed, selgitused või dokumendid kümne tööpäeva jooksul vea avastamisest või sellest talle teatamisest arvates. Nende alusel teeb parandused esitatud andmetes andmekogu volitatud töötleja.
(3) Andmekogu volitatud töötleja sulgeb kuni andmete õigsuse kindlakstegemiseni andmekogus andmed, mille tõepärasus on kahtluse alla seatud või mis on käesolevas määruses sätestatud tähtpäevaks nõuetekohaselt uuendamata.
(4) Andmekogu andmebaasis vormi-, keele- ja trükivigade avastamisel parandab need andmekogu volitatud töötleja, piirkondlik juhtisik või treenerikutset andev kutsekomisjon.
(5) Kui andmekogu andmetes esineb vigu või on tekkinud kahtlus andmekogus olevate ebaõigete või kattuvate andmete suhtes, on volitatud töötleja kohustatud kontrollima andmete õigsust ja andmed parandama. Andmete andmekogusse lisamisest, täiendamisest või andmete parandamisest teavitab volitatud töötleja andmeandjat.
(6) Teave andmete parandamise ja lisamise kohta säilitatakse digitaalselt andmekogu andmebaasis.
5. peatükk ANDMETE TÖÖTLEMINE JA AVALDAMINE, JUURDEPÄÄS ANDMEKOGU ANDMETELE NING ANDMEKOGUST ANDMETE VÄLJASTAMINE
§ 25. Andmete töötlemine ja avaldamine
(1) Andmekogusse kantud andmete töötlemise õigus on vastutaval töötlejal ja volitatud töötlejal.
(2) Treenerite alamandmekogu andmete töötlemise õigus on kutset andva organi esindajal ja kutsekomisjoni kontaktisikul treenerite alamandmekogus oma kutsekomisjoniga seotud spordialade ja distsipliinide treenerite, treenerikutse taotlejate, sporditegevust juhendavate treenerikutseta isikute ja treenerikutse andmisega seotud andmete ulatuses ning piirkondlikel juhtisikutel oma halduspiirkonna spordiorganisatsioonides treenerina või sporditegevust juhendava treenerikutseta isikuna tegutsevate isikute tööhõive andmete ulatuses.
(3) Spordiorganisatsioonide ja spordiehitiste alamandmekogu andmete töötlemise õigus oma halduspiirkonna organisatsioonide ja spordiobjektide ulatuses on piirkondlikel juhtisikutel.
(4) Andmekogus andmeid töötlev isik on kohustatud hoidma saladuses talle tööülesannete täitmisel teatavaks saanud andmeid, mida ei ole antud avalikuks kasutamiseks, ka pärast nende töötlemisega seotud tööülesannete täitmist või töö- või teenistussuhte lõppemist, ning täitma õigusaktides sätestatud isikuandmete töötlemise nõudeid.
(5) Treenerite alamandmekogu veebilehte kasutatakse treenerikutse andja ülesande täitmisega seotud teabe avalikustamiseks.
(6) Sporditegevuses osalejate ohutu sportimise korraldamise eesmärgil avaldatakse spordi-organisatsioonide alamandmekogu veebilehel spordiorganisatsioonide ja spordikoolide alamandmekogu veebilehel spordikoolide treenerite ja sporditegevust juhendavate treenerikutseta isikute nimed, spordialad ja distsipliinid koos vastava kutsekvalifikatsiooni andmetega.
(7) Treenerite alamandmekogu veebilehel sporditegevust juhendavate treenerikutseta isikute, välja arvatud treenerikutsete taotlejad, andmeid ei avaldata.
(71) Juhul kui spordiorganisatsioonide alamandmekogusse kantud spordiorganisatsiooni, välja arvatud spordiklubi, liikmeskonda kuulub huvikooliseaduse alusel tegutseva spordikooli pidaja, näidatakse spordiorganisatsiooni liikmena spordiorganisatsioonide alamandmekogu veebilehel lisaks spordikooli pidajale ka spordikooli andmeid.
(8) [Kehtetu - RT I, 29.12.2016, 27 - jõust. 01.01.2017]
§ 26. Andmekogu andmetele juurdepääsu õigus
(1) Andmekogu andmetele võimaldatakse juurdepääs andmekogude avalikel veebilehtedel ja muul viisil kooskõlas õigusaktides sätestatuga.
(2) Andmekogu andmed jagunevad avalikeks ning piiratud juurdepääsuga andmeteks.
(3) Piiratud juurdepääsuga on järgmised andmed:
1) spordiorganisatsiooni tegevpersonali andmed, välja arvatud treeneri ja sporditegevust juhendava treenerikutseta isiku tööhõive spordiklubis, spordialaliidus või spordikoolis;
11) spordiorganisatsiooni tegevjuhi isikukood ja rahvusvahelise spordiorganisatsiooni juhtorganisse, komisjoni või eksperdirühma kuuluva esindaja või auliikme isikukood, kontakttelefon ja e-posti aadress;
2) treeneri ja sporditegevust juhendava treenerikutseta isiku tegutsemise vorm, juhendatavate harrastajate arv, töö iseloom, treeningtundide arv nädalas ning märge makstud stipendiumide kohta;
[RT I, 21.02.2014, 17 - jõust. 01.01.2015]
3) spordiorganisatsiooni majandusaasta tulud ja kulud;
4) spordiobjekti omaniku andmed, kui spordiobjekti omanik ei ole andnud nõusolekut andmete avaldamiseks, välja arvatud omaniku õiguslik vorm ja omaniku liik;
5) spordiobjekti valdaja isikukood;
6) spordiorganisatsiooni andmehalduri andmed;
7) spordiobjekti andmehalduri andmed;
8) treeneri, treenerikutse taotleja ja sporditegevust juhendava treenerikutseta isiku üldandmed, välja arvatud isiku eesnimi, perekonnanimi, elukoha ja kontaktaadressi maakond ja omavalitsus;
9) treenerikutse tasemekoolituste andmed;
10) kutsekomisjoni liikme isikukood, kontakttelefon ja e-posti aadress;
11) kutseeksamite andmed;
12) alusdokumendid.
(4) Juurdepääs kõigile andmekogusse kantud andmetele on volitatud töötleja, vastutava töötleja, andmekaitse järelevalveasutuse ja riikliku statistilise vaatluse korraldaja selleks volitatud isikutel nende teenistus- või tööülesannetega määratud ulatuses, samuti isikul, kes arendab või hooldab andmekogu, arendus- või hoolduslepingus sätestatud ulatuses ja tingimustel.
(5) Juurdepääs treenerite alamandmekogu andmetele on treenerikutse andja ülesannete täitmiseks kutset andva organi esindajal tema teenistus- või tööülesannetega määratud ulatuses ja kutsekomisjoni kontaktisikul treenerite alamandmekogus kutsekomisjoniga seotud spordialade ja distsipliinide treenerite, treenerikutse taotlejate, sporditegevust juhendavate treenerikutseta isikute ja treenerikutse andmisega seotud andmetele.
(6) Juurdepääs spordiorganisatsiooni liikmeskonda kuuluvate organisatsioonide andmetele, välja arvatud spordiorganisatsioonide andmehaldurite andmetele, on asjaomase spordiorganisatsiooni, välja arvatud spordiklubi, andmehalduril spordiorganisatsioonide alamandmekogus ja tema määratud asjaomase spordiorganisatsiooni esindajatel nende teenistus- või tööülesannetega määratud ulatuses.
(7) Juurdepääs andmekogusse kantud oma halduspiirkonnas registreeritud organisatsioonide, spordikoolide ja halduspiirkonnas asuvate spordiobjektide andmetele, välja arvatud andmehaldurite andmetele spordiorganisatsioonide ja spordiehitiste alamandmekogudes, ning oma halduspiirkonnas elukohta omavate ja oma halduspiirkonnas tegutsevate treenerite, treenerikutse taotlejate ja sporditegevust juhendavate treenerikutseta isikute andmetele nende treenerikutse ja tööhõive andmete kohta on maakonna spordiliidu esindajal.
(71) Juurdepääs spordiorganisatsioonide ja spordikoolide alamandmekogude andmetele oma halduspiirkonnas registreeritud organisatsioonide ja spordikoolide kohta, treenerite alamandmekogu andmetele oma halduspiirkonnas elukohta omavate ja oma halduspiirkonnas tegutsevate treenerite, treenerikutse taotlejate ja sporditegevust juhendavate treenerikutseta isikute üldandmete, treenerikutse ja tööhõive andmete kohta ning spordiehitiste alamandmekogu andmetele oma halduspiirkonnas asuvate spordiobjektide kohta on piirkondlikel juhtisikutel.
(72) Andmekogusse kantud andmeid väljastatakse valitsusasutustele, kui need on vajalikud neile õigusaktidega pandud ülesannete täitmiseks.
(8) Andmekogusse kantud andmeid väljastatakse andmekogust tasuta, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.
§ 27. Andmekogu andmetele juurdepääsu korraldamine ja andmete andmekogust väljastamine
(1) Andmekogu andmetele juurdepääsuõigusega isikutele antakse juurdepääsuõigus pärast kasutaja identifitseerimist ja autoriseerimist.
(2) Andmeid väljastatakse volitatud töötlejale esitatud kirjaliku taotluse alusel, milles on näidatud:
1) milliseid andmeid taotletakse;
2) andmete väljastamist taotleva isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood ning elukoht või juriidilise isiku nimi, aadress ja vastava registri kood. Juriidilise ja füüsilise isiku ning valitsusasutuse esindaja esitab lisaks dokumendi, mis tõendab tema esindusõigust;
3) taotletavate andmete väljastamise alus ja kasutamise eesmärk;
4) taotluse esitamise kuupäev.
(3) Volitatud töötleja otsustab andmete väljastamise või sellest keeldumise viie tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse saamise päevast arvates, lähtudes andmekogu pidamise eesmärkidest. Vajaduse korral otsustab andmete väljastamise vastutav töötleja.
(4) Vajaduse korral sõlmivad andmekogu vastutav töötleja ja andmete saaja väljastatavate andmete kaitseks lepingu, kus sätestatakse väljastatavate andmete loetelu, väljastamise eesmärk, maht ja väljastamise kord.
(5) Andmeid väljastatakse paberkandjal või digitaalsel andmekandjal. Juhul kui andmete väljastamise kohta on sõlmitud lõikes 4 nimetatud leping, võib andmeid väljastada siduspöörduse teel andmesidevõrkude kaudu.
(6) Volitatud töötleja on kohustatud pidama arvestust selle üle, kellele, mis eesmärgil, millal, millisel viisil ja milliseid andmeid väljastati.
§ 271. Andmete logimine
(1) Andmete andmekogusse kandmine, andmete muutmine ja päringud piiratud juurdepääsuga andmete kohta logitakse. Logis säilitatakse kande või päringu sisu, kuupäev ja kellaaeg ning võimaldatakse tuvastada selle teinud isikut.
(2) Logi säilitatakse kaks aastat kande või päringu tegemisest arvates. Säilitustähtaja möödumisel logi andmed kustutatakse.
6. peatükk JÄRELEVALVE ANDMEKOGU PIDAMISE ÜLE, ANDMEKOGU FINANTSEERIMINE JA LIKVIDEERIMINE
Järelevalvet andmekogu pidamise üle teostavad vastutav töötleja ja andmekaitse järelevalveasutus vastavalt enda õigusaktides toodud pädevusele.
§ 29. Andmekogu finantseerimine
Andmekogu pidamist finantseeritakse riigieelarvest Kultuuriministeeriumi kaudu.
§ 30. Andmekogu likvideerimine
(1) Andmekogu likvideerimise otsustab Vabariigi Valitsus kultuuriministri ettepanekul.
(2) Andmekogu likvideerimisel otsustatakse andmete üleandmine teise andmekogusse või riiklikku arhiivi või andmete hävitamine ning üleandmise või hävitamise tähtaeg.
(3) Andmete üleandmisel või hävitamisel koostatakse sellekohane akt.
§ 31. Andmete ülekandmine lähteandmekogudest
Volitatud töötleja spordiklubide, spordikoolide, treenerite ja spordiehitiste registritesse enne käesoleva määruse jõustumist kogutud andmed kantakse andmekogu alamandmekogudesse ja avaldatakse vastutava ja volitatud töötleja vahel kokkulepitud tingimustel, viisil ja tähtpäevaks.
§ 32. Spordikoolide andmete kogumine
Andmete kogumist spordikoolide kohta alustatakse hiljemalt 1. veebruarist 2012. a.
§ 33. Spordiorganisatsioonide ja treenerite alamandmekogudesse andmete esitamise kord
Spordiorganisatsioonide ja treenerite alamandmekogus on paberkandjal või elektrooniliselt digitaalallkirjastatud andmete esitamine võimalik kuni 31. detsembrini 2012. a.
Lisa 1 Eesti spordiregistrisse esitatavate andmete loetelu
Lisa 2 Eesti spordiregistri spordiehitiste alamandmekogu spordiobjektide ja sportimispaikade liigitus


§ 31 Haldusakti ja muu dokumendi kättetoimetamise erandid
§ 43 Vara seisukorra hindamine
§ 12 Maavanemate pädevus
§ 13 Valla- ja linnavalitsuse pädevus
§ 421 Järelevalve
§ 422 Järelevalve meetmed
§ 423 Vara sundvõõrandamiseks või sundkasutamisele võtmiseks pädeva ametiisiku tegevuse takistamine
§ 44 Vastutus
RT I, 13.03.2019, 146
2) haldusakt või muu dokument avaldatakse tele- ja raadioprogrammides ajavahemikul kella 7–22 vähemalt kolm korda, kusjuures avaldamiskordade vahele peab jääma vähemalt üks tund;
Kaitsevägi, Kaitseressursside Amet või asjaomane ministeerium võib käesolevas seaduses sätestatud järelevalve tegemiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 26‒30, 44, 49, 50, 51 ja 52 sätestatud riikliku järelevalve meetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
(1) Kõrgendatud kaitsevalmiduse, sõjaseisukorra, mobilisatsiooni või demobilisatsiooni ajal riigikaitseliseks vajaduseks vara sundvõõrandamise ja sundkasutusele võtmise õigusega ametiisiku tegevuse takistamise eest vara sundvõõrandamisel, sundkasutusele või sundvaldusesse võtmisel –


text:
3-3-1-100-10 Riigikohus 10.03.2011
Riigikohus on korduvalt selgitanud, et juriidiline isik peab oma registrijärgsel aadressil pidevalt tagama posti vastuvõtmise juhatuse liikme või muu volitatud isiku poolt. Kui posti vastuvõtmine on jäetud korraldamata, võtab juriidiline isik endale riski, et olulised teated, sh maksuhalduri haldusaktid, ei jõua temani (Riigikohtu 03.03.2004 määruse asjas nr 3-3-1-10-04 p 14 ja 13.10.2009 määruse asjas nr 3-3-1-65-09 p 13). Juriidiline isik peab tagama registris oma aadressi andmete õigsuse ja vastutab ise ebaõigete andmete esitamise tagajärgede eest. Maksumaksjast juriidiline isik peab hoolitsema posti vastuvõtmise eest oma registrijärgsel aadressil (vt Riigikohtu 13.10.2009 määrust asjas nr 3-3-1-65-09 ja 19.12.2007 määrust asjas nr 3-3-1-75-07).
MKS § 54 lg 6, TsÜS § 29 lg 1 ja ÄS § 62 lg-de 4 ja 5 ning § 145 lg 1 p 2 koosmõjust tulenevalt ei ole juriidiline isik täitnud oma kohustust hoolitseda registrijärgsel aadressil posti vastuvõtmise eest kui sellel aadressil on paigaldatud üksnes postkast. Maksuhaldur ei pea juriidilisest isikust maksumaksjale dokumente saates arvestama võimalusega, et registrijärgsel aadressil asub ainuüksi maksumaksja nimeline postkast. Tähtsaadetisena saadetud dokumente peab tulenevalt MKS § 54 lg-st 6 olema võimalik aadressijärgselt üle anda.
HMS § 40 lg 1 sätestab üldreegli, mille kohaselt enne haldusakti andmist peab haldusorgan andma menetlusosalisele võimaluse esitada oma arvamus ja vastuväited. Nimetatud reeglist teevad muuhulgas erandi HMS § 40 lg 3 p-d 3 ja 4, mille kohaselt haldusmenetluse võib läbi viia menetlusosalise arvamust ja vastuväiteid ära kuulamata, kui asja ei otsustata selle menetlusosalise kahjuks või arvamuse või vastuväidete esitamise võimaldamisega kaasnev haldusaktist või toimingust teavitamine ei võimalda saavutada haldusakti või toimingu eesmärki.
Kinnipeetava ümberpaigutamiseks ei ole vaja tema nõusolekut ning üldjuhul ei ole ümberpaigutamine ka koormav. Seega ei toimu kinnipeetava ümberpaigutamine kinnipeetava kahjuks HMS § 40 lg 3 p 3 mõttes. Kui aga ümberpaigutamisega kaasneb kinnipeetava perekonnaelu riive, siis on ümberpaigutamine koormav ning kinnipeetava ärakuulamine on kohustuslik.
Vangla julgeolek võib olla asjaoluks, mis välistab ärakuulamisõigust. Ärakuulamine võib olla ohuks vangla või kinnipeetava julgeolekule olukordades, kus tuleb tagada, et teave kavandatavast üleviimisest ei jõuaks enne ümberpaigutamist kinnipeetavateni. Sellisel juhul saab kohaldada HMS § 40 lg 3 p 4 ning kinnipeetavat ei pea ära kuulama.
3-3-1-52-99 Riigikohus 21.02.2000
Haldusõiguse üldpõhimõtete järgi tuleb iga haldusakt teha teatavaks selle adressaatidele ja teistele asjaosalistele, sõltumata sellest, kas teatamise kohustus on või ei ole sätestatud seaduses.
16. novembril 1998 vastu võetud ORAS muutmise seaduse § 4 mõttest tuleneb, et kaebuse esitamise õigus oli neil üürnikel, kes olid küll elamu tagastamise otsusest teadlikud, kuid kellele ei olnud kohaliku omavalitsuse täitevorgan sellest kirjalikult teatanud. See säte ei omista tähtsust asjaolule, millal sai üürnik elamu tagastamisest teada. ORAS muutmise seaduse § 4 andis kaebeõiguse neile üürnikele, kes olid elamu tagastamisest teadlikud, kuid ei olnud varem kohtusse pöördunud.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 54
§ 29
§ 62
§ 145
§ 54
§ 40
§ 40
§ 40
§ 40
Riigikohus
§ 4
§ 4


Koonga Vallavalitsuse palgajuhend – Riigi Teataja
Koonga Vallavalitsuse palgajuhend
Koonga Vallavalitsuse palgajuhend - sisukord
§ 9 Preemia
§ 10 Palga ja töötasu määramise kord
Koonga Vallavolikogu
RT IV, 03.05.2017, 31
Vastu võetud 19.04.2017 nr 8
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktide 19 ja 36 ning avaliku teenistuse seaduse“ § 63 lõike 2 alusel
(1) Koonga Vallavalitsuse palgajuhend (edaspidi palgajuhend) reguleerib Koonga Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) ametnike ja vallavanema palga ja töötajate töötasu määramise ning maksmise korda.
(2) Palgajuhendiga määratakse kindlaks teenistuskohale vastav põhipalga vahemik, muutuvpalga maksmise tingimused ja kord, muude seaduses sätestatud lisatasude maksmise tingimused ja kord ning palga maksmise aeg ja viis.
(3) Vallavanemale laienevad palgajuhendi §-d 11 – 12.
1) teenistuja – Koonga vallaga avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes olev ametnik või eraõiguslikus töösuhtes olev (s.o. töölepingu alusel töötav) töötaja;
2) ametnik – isik, kes on Koonga vallaga avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes ning on nimetatud vallavalitsuses ametikohale, millel teostatakse avalikku võimu;
3) töötaja – isik, kes on võetud vallavalitsuse töökohale, millel ei teostata avalikku võimu, vaid tehakse avaliku võimu teostamist toetavat tööd. Töötaja töötab töölepingu alusel;
4) teenistuskoht – ametiasutuse teenistuskohtade koosseisus ettenähtud ameti- või töökoht;
5) palk – ametnikule tehtud töö eest makstav tasu, mis koosneb põhipalgast, muutuvpalgast, eritingimustes töötamise eest makstavatest lisatasudest (lisatasu öötöö, riiklikel pühadel töötamise ja ületunni ning valveaja eest) ning asendustasust;
6) töötasu – töötajale tehtud töö eest makstav tasu, mis koosneb põhipalgast, muutuvpalgast, eritingimustes töötamise eest makstavatest lisatasudest ning asendustasust;
7) põhipalk – teenistuja palga fikseeritud osa, mis on määratud teenistuskoha ülesannete ning teenistuja teenistusalaste teadmiste, oskuste ja kogemuste põhjal;
8) muutuvpalk – teenistuja palga ebaregulaarne osa, mida võib maksta tulemuspalgana, lisatasuna täiendavate teenistusülesannete täitmise eest või preemiana erakordsete teenistusalaste saavutuste eest;
9) tulemuspalk – vallavanema poolt eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumite alusel konkreetse töö või perioodi erakordsete tulemuste eest makstav ühekordne lisatasu;
10) preemia – erakordsete teenistusalaste saavutuste eest makstav lisatasu;
11) lisatasu täiendavate teenistusülesannete eest – täiendavate teenistusülesannete täitmise eest makstav lisatasu;
12) asendustasu – puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest makstav lisatasu, mida makstakse ajutiselt äraoleva teenistuja asendamise või ajutiselt vaba teenistuskoha ülesannete täitmise eest, juhul kui asendamine ei ole ette nähtud teenistuja ametijuhendis;
13) palgagrupp – valdavas osas sarnaste teenistus- või tööülesannetega teenistuskohtade grupp, mis on jaotatud tasemeteks vastavalt täidetavate ülesannete iseloomule ja tööülesannete täitmisega kaasnevale vastutusele ning millele on määratud põhipalga miinimum- ja maksimummäär.
(2) Ametnikule palka ja töötajale töötasu makstakse sarnastel alustel.
(3) Palga arvestusperioodiks on kalendrikuu. Kui teenistujale on kehtestatud tööajanormist lühem tööaeg, arvestatakse palka proportsionaalselt tööl oldud aja eest. Palka ja töötasu arvestatakse ajavahemiku eest, mil teenistuja täitis talle pandud ülesandeid.
(4) Tööaja arvestus toimub tööajaarvestuse tabeli alusel. Tööajaarvestuse tabeli koostamise eest vastutab pearaamatupidaja.
(5) Teenistujatele palga määramisel või töötasu kokku leppimisel arvestatakse personalikulude eelarvet. Määratud palgad ja töötasud ei tohi tuua kaasa personalikuludeks eraldatud vahendite suurendamise vajadust eelarveaastal.
3) eritingimustes töötamise eest makstavatest lisatasudest (lisatasu ööajal töötamise, riiklikel pühadel töötamise ja ületunnitöö eest) ning
(2) Vallavalitsuse teenistuskohad on jaotatud järgmistesse palgagruppidesse:
1) I palgagrupp (juht, vallasekretär – oluline ja iseseisev otsustus- ning vastutuspädevus vallavalitsuse struktuuriüksuse/kantselei juhtimisel; organiseerib ja kontrollib valdkonna tööd; lahendab iseseisvalt vastava valdkonna ülesandeid või probleeme; kindlustab teenistuseks vajalike ressursside olemasolu; juhendab vallavalitsuse ametnikke ja töötajaid; nõustab ja teenindab isikuid);
2) II palgagrupp (tippspetsialistid ja nõunikud, direktorid) – oluline otsustus- ja vastutuspädevus oma ameti- või tööülesannete täitmisel, omab teenistus- või tööülesannete täitmiseks eriteadmisi või kvalifikatsiooni; osaleb valdkonna arendustegevuses; juhendab oma tegevusvaldkonnas teisi ametnikke või töötajaid; lahendab iseseisvalt keerukaid ülesandeid;
3) III palgagrupp (spetsialistid – otsustus- ja vastutuspädevus oma ameti- või tööülesannete täitmisel, eeskätt isikute teenindamisel; täidab õigusaktidega reguleeritud ülesandeid; lahendab iseseisvalt oma tegevusvaldkonna ülesandeid, nõustab isikuid ja vallavalitsuse ametnikke oma spetsiifilises teenistusvaldkonnas);
4) IV palgagrupp (töölised – otsustus- ja vastutuspädevus kindlalt reguleeritud tööülesannete piires, toetab protsesse, täidab rutiinseid ja ühetaolisi tegevusi, vähese iseseisva otsustuspädevusega).
(3) Igale palgagrupile vastab põhipalga vahemik, mis määrab vastavasse palgagruppi kuuluvate teenistuskohtade kuu põhipalga miinimum- ja maksimummäära. Põhipalga vahemikud on järgmised:
1) I palgagrupp – 1000 - 2000 eurot;
2) II palgagrupp – 800 - 1600 eurot;
3) III palgagrupp – 600 - 1200 eurot;
4) IV palgagrupp – 470 - 1000 eurot.
(4) Teenistuja põhipalga määramisel või kokku leppimisel lähtutakse tema teenistuskohale vastavast kuu põhipalga vahemikust.
(3) Tulemuspalk on muutuvpalga üks komponent, mida võib teenistujale maksta silmapaistvate tulemuste eest seatud eesmärkide saavutamisel.
(4) Tulemuspalka võib maksta üks kord aastas, teenistuja töötulemuste perioodilise hindamise tulemusel, tingimusel, et eelmiseks perioodiks püstitatud eesmärgid on saavutatud. Kui teenistuja lahkub töölt enne hindamisperioodi lõppu, otsustatakse tulemuspalga määramine individuaalsete töötulemuste põhjal hiljemalt nädal enne vabastamise kuupäeva.
(5) Tulemuspalga maksmise ja selle suuruse määramisel arvestatakse vahetute juhtide ettepanekuid ning iga teenistuja individuaalset panust eesmärkide saavutamisel (töö intensiivsus, töö kvaliteet, tähtaegadest kinnipidamine, töö efektiivsus, operatiivne tegutsemine ootamatutes situatsioonides jms). Tulemustasu suurus peab olema põhjendatud.
(6) Kui tulemuspalga maksmise aluseks on kollektiivsed tulemused, makstakse tulemuspalka kõikidele teenistujatele võrdsetel alustel.
(7) Lisatasu täiendavate teenistusülesannete täitmise eest makstakse sõltuvalt lisaülesannete mahust ja iseloomust. Täiendavateks teenistusülesanneteks loetakse ametijuhendis või õigusaktides fikseerimata ülesandeid, mis oluliselt suurendavad teenistuja töömahtu ja mida talle annab vahetu juht või mille täitmine toimub seaduse alusel.
(8) Lisatasu täiendavate teenistusülesannete eest määratakse ühekordse või tähtaegse lisatasuna. Lisatasu maksmise aluseks olevas käskkirjas näidatakse täiendavate teenistusülesannete sisu ja periood, mille eest lisatasu makstakse, ning lisatasu suurus.
(9) Teenistujale võib erakordsete teenistusalaste saavutuste eest maksta preemiat.
(10) Muutuvpalka võib kalendriaasta jooksul teenistuja põhipalgale juurde maksta kuni 20 protsenti teenistuja aastasest põhipalgast.
(2) Ületunnitöö eest makstakse teenistujale 1,5-kordset põhipalka või võimaldatakse teenistuja taotlusel talle täiendavat vaba aega ületunnitööga võrdses ulatuses. Kui ületunnitöö hüvitatakse rahas, peavad ületunnid kajastuma arvestusperioodi kohta peetavas tööajatabelis ning lisatasu tuleb maksta välja sama arvestusperioodi lõpus.
(3) Valveaja eest makstakse teenistujale lisatasu 10% teenistuja põhipalgast või võimaldatakse teenistuja taotlusel talle täiendavat vaba aega 25% valveaja kestusest. Kui valveaeg hüvitatakse rahas, peab valveaeg kajastuma arvestusperioodi kohta peetavas tööajatabelis ning lisatasu tuleb maksta välja sama arvestusperioodi lõpus.
(4) Ööajal töötamise eest makstakse teenistujale 1,25-kordset põhipalka, kui nimetatud kohustus ei sisaldu tema ametijuhendis ja seda ei ole arvestatud tema põhipalga määramisel, või võimaldatakse teenistuja taotlusel talle täiendavat vaba aega pool ööajal töötatud aja kestusest. Kui ööajal töötamine hüvitatakse rahas, peavad töötatud tunnid kajastuma arvestusperioodi kohta peetavas tööajatabelis ning lisatasu tuleb maksta välja sama arvestusperioodi lõpus.
(5) Ööajal töötamise lisatasu liitmisel teenistuja põhipalgale ei tohi teenistuja põhipalk ületada palgavahemike vastava palgaklassi maksimummäära.
(6) Riigipühal töötamise eest makstakse teenistujale 2-kordset põhipalka või võimaldatakse teenistuja taotlusel talle täiendavat vaba aega riigipühal töötatud ajaga võrdses ulatuses. Kui riigipühal töötamine hüvitatakse rahas, peavad töötatud tunnid kajastuma arvestusperioodi kohta peetavas tööajatabelis ning lisatasu tuleb maksta välja sama arvestusperioodi lõpus.
(7) Puuduva ametniku asendamise, valveaja, ületunnitöö, öötöö ning riiklikel pühadel töötamise eest lisatasude maksmisele ei kehti muutuvpalgale ette nähtud protsentuaalne piir.
(2) Puuduva teenistuja asendamisel teenistuja haiguse ajal kauem kui kolm tööpäeva järjest eeldatakse, et võrreldes ametijuhendis ettenähtuga töökoormus oluliselt suureneb, ning asendajale makstakse asendustasu.
(3) Teenistujale, kes täidab puuduva teenistuja ülesandeid osaliselt või täielikult, olles vabastatud vastavalt kas osaliselt või täielikult oma ülesannete täitmisest, makstakse vähemalt tema oma teenistuskohajärgset palka. Kui asendatava teenistuja palk on suurem, makstakse suuremat palka.
§ 9. Preemia
(3) Otsus preemia maksmiseks teenistuskohustuste silmapaistvalt hea täitmise eest või erakordse saavutuse või projekti lõpetamise eest peab olema motiveeritud.
(4) Katseajal ja distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal preemiat ei maksta.
§ 10. Palga ja töötasu määramise kord
(2) Töötaja töötasu lepitakse kokku töötaja ja vallavanema vahelises töölepingus või selle lisas.
(3) Muutuvpalga, lisatasude ja asendustasu maksmine määratakse vallavanema põhjendatud käskkirjaga.
(4) Teenistujale ületunnitöö eest, ööajal töötamise eest või riigipühal töötamise eest lisatasu maksmise aluseks on lisaks eelpool toodule tööajaarvestuse tabel.
(5) Teenistujale säilitatakse palk või töötasu mõistliku aja eest, kui teenistujalt ei saa teenistusülesannete täitmist oodata lühiajalise isikliku või perekondliku takistuse korral. Täpsemad reeglid palga või töötasu maksmisel teenistusülesannete täitmise takistuse korral määratakse vallavalitsuse töökorraldust reguleerivas aktis.
(1) Palka makstakse üks kord kuus hiljemalt jooksva kuu viimasel tööpäeval teenistuja pangakontole, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Pangakonto muutmisest tuleb teavitada kirjalikult raamatupidajat.
(2) Raamatupidaja väljastab teenistujale teatise arvestatud palga ja töötasu, puhkusetasu ja neist tehtud kinnipidamiste, samuti tema eest arvestatud sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmaksu kohta vähemalt üks tööpäev enne palga maksmise päeva.
(3) Teenistujal on õigus saada vallavanemalt selgitusi palga määramise kohta.
(4) Teenistujale makstakse vajadusel tema kirjaliku taotluse alusel avanssi, mis ei tohi ületada 50% teenistuja ühe kuu põhipalgast. Teenistujatele teenistustähtajaga kuni 2 kuud avanssi ei maksta.
(1) Puhkusetasu arvestatakse Vabariigi Valitsuse kehtestatud keskmise töötasu maksmise tingimuste ja korra alusel.
(2) Puhkusetasu kantakse teenistuja pangakontole hiljemalt eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust või teenistuja soovi korral järgmisel palgapäeval. Juhul, kui teenistuja puhkus poolte kokkuleppel katkestatakse või katkeb teenistuja puhkus teenistuja haiguse tõttu ning teenistujale on puhkusetasu üle kantud, arvestatakse puhkusetasu ümber ja enammakstud summa peetakse kinni järgneva kuu või järgnevate kuude palgast või töötasust.
Vallavalitsusele eraldatud palgafondi kasutamise eest vastutab vallavanem.
(1) Tunnistada kehtetuks Koonga Vallavolikogu 14. jaanuar 2016. a määrus nr 3 “Koonga Vallavalitsuse palgajuhend”.
(2) Määrus jõustub 01. mail 2017. a.


Vedelkütuse seaduse ja käibemaksuseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Vedelkütuse seaduse ja käibemaksuseaduse muutmise seadus
09.03.2011 otsus nr 857
§ 1. Vedelkütuse seaduses (RT I 2003, 21, 127; 2010, 31, 158) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõikes 1 asendatakse sõna „kütuseaktsiisi” sõnaga „maksude”;
„(31) Käesolev seadus ei laiene mootorikütusele, mille ühendusevälisest riigist saabuv reisija toimetab Eestisse mitteärilisel eesmärgil kasutamiseks.”;
3) paragrahvi 2 lõike 1 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
„(3) Kütust võib müüa äriühing, kes on esitanud Maksu- ja Tolliametile käesoleva seaduse §-s 41 nimetatud tagatise ja kelle osa- või aktsiakapital on vähemalt 31 950 eurot või kellel on kehtiv vastutuskindlustuse leping kindlustussumma alammääraga vähemalt 31 950 eurot, mis on ette nähtud kütuseettevõtja tegevuse tagajärjel kolmandatele isikutele tekkida võiva varalise kahju hüvitamiseks. Käesolevas lõikes sätestatud osa- või aktsiakapitali või vastutuskindlustuse lepingu nõue ei laiene äriühingule, kes müüb ainult vedelgaasi.”;
5) paragrahvi 3 lõige 51 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 3 lõige 53 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(53) Registreering ei ole nõutav, kui kütus võõrandatakse aktsiisilaos, maksulaos, tollilaos või vabatsoonis või kui mootorsõiduki kasutuslepingu sõlmimisega kaasneb kasutuslepingukohane kütuse müük.”;
7) seadust täiendatakse §-dega 41–44 järgmises sõnastuses:
„§ 41. Tagatis
(3) Maksu- ja Tolliamet teeb otsuse tagatise vähendamise kohta kümne tööpäeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.”;
„(1) Kütuse müüja või isik, kes lähetab kütuse või annab kütuse üle hoidjale või hoiuleandjale, vormistab kütuse müügil, kütuse veol ning kütuse üleandmisel hoidjale või hoiuleandjale kütuse saatedokumendi, mis võimaldab kütust ja selle kogust identifitseerida. Saatedokumendi vormistamine ei ole nõutav kütuse müügil tanklast.”;
9) paragrahvi 6 lõiget 2 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) kütuse vedaja andmed (ärinimi ja registrikood, mootorsõiduki juhi ees- ja perekonnanimi, mootorsõiduki registreerimisnumber) ning kütuse peale- ja mahalaadimise koha aadress.”;
10) paragrahvi 6 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kütuse veol peab kütuse saatedokument kütusega kaasas olema. Kütuse müüja peab kütuse saatedokumenti hoidma igas tegevuskohas, kus see kütus on müügil. Saatedokument tuleb esitada järelevalvet teostavale ametiisikule tema nõudmisel viivitamata.”;
11) paragrahvi 6 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Kütuse lähetamisel aktsiisilaost kohaldatakse saatedokumendile alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seadusest tulenevaid nõudeid.”;
12) paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
„(8) Saatedokumendile märgitud kütuse vastuvõtja peab kontrollima saatedokumendi vastavust käesolevas paragrahvis sätestatud nõuetele.”;
13) paragrahvi 13 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse teise lõikega järgmises sõnastuses:
„(2) Käesoleva seaduse § 42 lõikes 1 nimetatud kütuse müüjal on majandustegevuse registris nõutav eraldi märge kütuse tarbimisse lubamiseks.”;
„(1) Ettevõtja, kes soovib tegutseda käesoleva seaduse §-s 13 nimetatud tegevusalal, esitab Maksu- ja Tolliametile registreerimistaotluse, milles peavad sisalduma:
(5) Lisaks majandustegevuse registri seaduses sätestatule peab kütuse müüja teavitama Maksu- ja Tolliametit eelnevalt vähemalt viis tööpäeva ette kavatsusest ületada oma käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 6 nimetatud maksimaalset kütuse müügi käivet ühes kalendrikuus.”;
„(1) Registreerimismenetlusele kohaldatakse majandustegevuse registri seaduses sätestatut käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
(5) Lisaks majandustegevuse registri seaduses sätestatule teeb Maksu- ja Tolliamet registreeringu peatamise otsuse, kui registrisse kantud kütuse müüjal puudub käesoleva seaduse §-s 41 nimetatud tagatis.
3) kütuse müüja korduvalt ei kontrollinud kütuse soetamisel temale kütust müünud isiku registreeringut vastavalt käesoleva seaduse § 191 lõikes 2 sätestatule.”;
16) paragrahvi 19 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
17) seaduse 4. peatükki täiendatakse §-ga 191 järgmises sõnastuses:
„§ 191. Kütuse soetaja kohustus kontrollida registreeringu olemasolu
(2) Kütuse soetaja on kütuse soetamisel kohustatud majandustegevuse registrist kontrollima kütuse müüja vastava registreeringu olemasolu. Kontroll ei ole nõutav kütuse soetamisel tanklast.”;
18) seaduse 4. peatükki täiendatakse §-ga 192 järgmises sõnastuses:
„§ 192. Aktsiisilaopidaja kohustused registreeringuga seoses
(3) Maksu- ja Tolliamet võib keelduda aktsiisilao tegevusloa kehtetuks tunnistamisest tegevusloa omaniku taotlusel ajal, millal tegevusloa kehtivus on peatatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud põhjusel.”;
19) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Kui tuvastatakse, et kütust käideldakse käesoleva seaduse nõuetele mittevastava saatedokumendiga või saatedokumendita, peab isik, kelle valduses olevast kütusest proov võeti, järelevalveasutusele hüvitama käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud dokumentaalselt tõendatud kulud.”;
20) seadust täiendatakse §-ga 321 järgmises sõnastuses:
„§ 321. Kütuse soetamine registreeringuta isikult
21) paragrahvi 36 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
§ 2. Käibemaksuseaduse (RT I 2003, 82, 554; 10.12.2010, 3) § 442 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Vedelkütuse müüja esitab maksuhaldurile tagatise vedelkütuse seaduses kehtestatud korras.”
§ 3. Käesolev seadus jõustub 2011. aasta 1. aprillil.


Ülevaade ravimiseaduse muudatustest | Ravimiamet
Ülevaade ravimiseaduse muudatustest
Riigikogu täiskogu võttis 27.03.2013 vastu Vabariigi Valitsuse algatatud ravimiseaduse muutmise. Seoses ravimiseadusega muudetakse veel karistusseadustikku, narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seadust ja riigilõivuseadust. Ravimiseaduse muudatuste terviktekst avaldati Riigi Teatajas 17.aprillil ja ravimiseadus jõustub 10 päeva pärast avaldamist.
Ravimiseaduse muutmise oodatavaks mõjuks, tulenevalt direktiivi 2011/62/EÜ ülevõtmisest, on võltsitud ravimite leviku vältimine. Nimetatud eesmärgi täitmiseks lisatakse täiendavaid nõudeid ja kohustusi eelkõige ravimite tootmise ja hulgimüügi tegevusloa omajatele, samuti apteegiteenuse osutamise tegevusloa omajatele ning Ravimiametile.
Uued mõisted ja nõuded
Muudatuste kohaselt sätestatakse ravimiseaduses võltsitud ravimi mõiste. Võltsitud ravimiks loetakse ravimit, mille puhul on vääralt esitatud ükskõik millised andmed selle identsuse (iga eksitav märgistus, avaldus või info, mis puudutab ravimi nime, koostist, toimeaine sisaldust jms), päritolu või taustandmete (iga eksitav märgistus, avaldus või info, mis puudutab tootjat, tootjariiki, päritoluriiki, müügiloa hoidjat, saatedokumente, müügidokumente, kvaliteedidokumente jms) kohta. Seoses võltsitud ravimi mõiste lisandumisega ravimiseadusesse ühtlustatakse ka karistusseadustiku § 194 regulatsiooni ja kasutatavaid mõisteid.
Ravimiseaduses täpsustati „toimeaine” ja „abiaine” mõistet. Toimeaine on teaduslike meetoditega määratav aine või ainete kombinatsioon, mida kavatsetakse kasutada ravimi tootmisel või apteegis valmistamisel ning millest saab tootmise või valmistamise protsessis ravimi toimeaine ravimi seaduse § 2 lõikes 1 nimetatud toime avaldamise eesmärgil. Abiaine on ravimi koostisaine, mis ei ole toimeaine ega pakendi materjal.
Lisandub uus mõiste „uudne ravim“. Uudne ravim on geeniteraapiaks või somaatilise raku teraapiaks ettenähtud ravim või koetehnoloogiline toode. Koetehnoloogiline toode võib sisaldada inim- või loomse päritoluga rakke või kudesid või mõlemat, sealjuures rakud või koed võivad olla elujõulised või mitte. Toode võib sisaldada ka lisaaineid nt rakulist või bioloogilist materjali või keemilisi aineid, toeseid või maatrikseid. Uudne ravim, mis on erandkorras valmistatud arsti ettekirjutusel ja vastutusel kasutamiseks konkreetsele patsiendile statsionaarse tervishoiuteenuse osutamisel Eestis, ei vaja müügiluba. Kirjeldatud erandi (ei vaja müügiluba) eesmärgiks on võimaldada riskipõhiselt ravi olukordades, kus patsienti oleks võimalik aidata üksnes mõne uudse tehnoloogia abil, kuid selle tehnoloogiaga saadud ravimit ei ole veel jõutud piisavalt uurida ning ravimi ohutus, efektiivsus ja kvaliteet ei ole piisavalt tõendatud, et seda laialdaselt kasutada.
Lisandub ravimite vahendamise mõiste. Vahendamise mõiste hõlmab toiminguid, mis on seotud inimtervishoius kasutatavate ravimite ostu ja müügiga, välja arvatud ravimite hulgimüük, ning mis seisneb iseseisvalt teise füüsilisest isikust ettevõtja või juriidilise isiku nimel peetavates läbirääkimistes. Vahendaja ei oma ravimeid (ei osta ega müü ravimeid, ei ole kaubeldava kauba omanik) ega käitle ravimeid füüsiliselt (nt säilitamine, transportimine, väljastamine), vaid viib tehingu pooled tehingu sõlmimiseni. Ravimite vahendamine ei hõlma ravimite pakkumist üldsusele. Kehtestatakse nõuded ravimite vahendajale tegevusloa taotlemisel. Ravimiseaduse rakendamissätte kohaselt peavad isikud, kes alustasid vahendamise tegevusega enne seaduse jõustumist, esitama Ravimiametile tegevusloa saamiseks vajalikud andmed ja dokumendid hiljemalt 2013. aasta 27. juuniks
Kehtestati turvaelementide ravimi pakendile kandmise kohustus. Turvaelementideks on: pakendi identifitseerimist võimaldav vahend ning pakendi rikkumise tuvastamist võimaldav vahend. Keelatakse turvaelementide asendamine ilma tootmise tegevusluba omamata. Pakendi identifitseerimist võimaldava vahendi eesmärk aitab kontrollida ravimi ehtsust ja identifitseerida igat pakendit (lihtsustatult öeldes on selliseks vahendiks ribakoodide vm sedalaadi koodide edasiarendused). Pakendi rikkumise vastase vahendi eesmärk on tuvastada pakendi eelnevat avamist või rikkumist (pakendit sulgevad kleebised vms).
Seadusega kehtestati ravimite kaugmüügi regulatsioon (internetiapteek). Nõuete kehtestamisel on võimalikult palju järgitud samasid põhimõtteid ja sarnasust ravimite väljastamisega tavaapteegist.
Ravimite kaugmüük on ravimite jaemüük infoühiskonna teenuse kaudu, so teenus, mida osutatakse majandus- või kutsetegevuse raames teenuse kasutaja otsesel taotlusel ja mille puhul andmeid töödeldakse, säilitatakse ja edastatakse digitaalkujul andmete töötlemiseks ja säilitamiseks mõeldud elektrooniliste vahendite abil, kusjuures osapooled ei viibi üheaegselt samas kohas. Infoühiskonna teenus peab olema täielikult üle kantud, edastatud ja vastu võetud elektrooniliste sidevahendite abil. Infoühiskonna teenus ei ole faksi ega telefonikõne abil edastatud teenus ega televisiooni- või raadioteenus.
Üldapteegi tegevusloa omaja võib taotleda õiguse teostada inimtervishoius kasutatavate ravimite ning veterinaarias kasutatavate käsimüügiravimite kaugmüüki. Veterinaarias kasutatavate retseptiravimite müüki piiratakse, kuna ravimite väljakirjutamiseks ei ole digiretsepti.
Sätestatakse kaugmüügi korras tellitavate ravimite kättetoimetamise alused. Apteegiteenuse osutaja võib ravimite kättetoimetamiseks rakendada ettevõtteid, kes osutavad posti- või kaubaveoteenust (ainuüksi ravimite transportimiseks ei ole vajalik ravimite käitlemise tegevusloa olemasolu). Seaduse muudatusega ei muudeta apteegiteenuse osutamise mõistet, seega samaaegselt ravimite kaugmüügi õigusega ei teki apteegiteenuse osutajatel ravimite kättetoimetamise õigus. Samal ajal ei ole apteegi tegevusloa omanikule keelatud eraldiseisva majandustegevusena posti- või kaubaveoteenuse osutamine.
Ravimite kaugmüügil teise Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriiki või vastupidi, peab ravim vastama sihtliikmesriigi müügiloale. Liikmesriikides müüdavad ravimid peavad vastama selles liikmesriigis kehtivale müügiloale igas aspektis (sh pakendi märgistus, pakendi infoleht jne).
Muudatuse kohaselt on Ravimiameti kohustuseks elanikkonna teavitamine ohtudest, mis kaasnevad ravimite ostmisele ebaseaduslikult internetipakkujalt. Üldsusele legaalsete ravimite kaugmüügi pakkujate identifitseerimise lihtsustamiseks töötab Euroopa Komisjon välja ühtse logo, mis oleks kõigis liikmesriikides äratuntav ning võimaldaks teha kindlaks ravimeid kaugmüügis pakkuva isiku asukohariigi.
Seadusega kehtestatakse hulgimüüjatele ja vahendajatele kohustus järgida Euroopa Majanduspiirkonna häid turustamistavasid. Heade turustamistavade suunised (Guidelines on Good Distribution Practice of Medicinal Products for Human Use) on hiljuti ajakohastatud ja täiendatud. Tootmise ja hulgimüügi tegevusloa omajatel on kohustus kontrollida oma äripartnerite vastavust kehtestatud nõuetele. Ravimiamet hakkab sarnaselt headele tootmistavadele vastavust kinnitavatele sertifikaatidele (GMP sertifikaat) andma ka hulgimüüjatele sertifikaate, mis kinnitavad vastavust headele turustamistavadele (GDP sertifikaat). Hinnang vastavuse kohta antakse pärast ettevõtte inspekteerimist. Ravimiametil on kohustus kanda ravimite ja toimeainete tootmise ning hulgimüügi tegevuslubade andmed Euroopa Liidu ühtsesse andmebaasi.
Ravimite käitlemisnõuete täpsustused ja täiendused
Täiendatakse ravimite tootmise tegevusloa omaja kohustusi. Ravimite tootmise tegevusloa omaja peab tagama, et inimtervishoius kasutatava ravimi toimeained oleksid nii toodetud kui ka turustatud vastavalt Euroopa Majanduspiirkonnas kehtivatele headele tavadele, mille kindlustamiseks tuleb tootmise tegevusloa omajal korraldada toimeainete tootjate ja turustajate tegutsemiskohtades auditeid. Kasutada võib ka kolmanda isiku tehtud auditeid, kuid vastutus on siiski ravimitootjal. Abiainete puhul peab ravimitootja esmalt riskianalüüsi alusel tegema kindlaks sobivad head tootmistavad ning seejärel tagama nendest tavadest juhindumise abiaine tootmisel.
Alates 2. juulist 2013 on inimtervishoiu ravimite tootmiseks lubatud importida toimeaineid, kui nendega on kaasas eksportiva ühendusevälise riigi pädeva asutuse kirjalik kinnitus, millest nähtub, et imporditava toimeaine tootjale kohaldatakse ühenduse tootmistavadega vähemalt võrdväärseid nõudeid ning et tootja üle teostab eksportiva riigi pädev asutus tõhusat järelevalvet. Eksportiva riigi pädev asutus peab ka kinnitama, et edastab viivitamatult toimeaine tootmise nõuete mittevastavuse korral teabe toimeainet importinud riigi pädevale asutusele. Kirjalik kinnitus ei ole vajalik, kui Euroopa Komisjon on eksportiva riigi kandnud vastavasse nimekirja (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 111b viidatud nimekiri). Komisjon avalikustab nimekirja oma veebilehel. Erandkorras võib toimeaine impordiks, kui see on vajalik ravimi kättesaadavuse tagamiseks, anda loa Ravimiamet, kui eksporditava toimeaine tootjat on inspekteerinud mõne liikmesriigi pädev asutus ning leidnud, et see vastab ühenduses kehtivatele headele tootmistavadele.
Inimtervishoiu ravimite tootmiseks kasutatavate toimeainete käitlemisel peavad ravimitootjad, toimeainete importijad ja hulgimüüjad tegema kindlaks, et ettevõttel, kellelt nad toimeainet hangivad, on tema asukohaliikmesriigis antud selliseks tegevuseks õigus. Kord aastas tuleb Ravimiametit teavitada muudatustest imporditavate, toodetavate ja turustatavate toimeainete nimekirjas. Kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada toimeainete kvaliteeti või ohutust, peavad toimeainete importijad, tootjad ja turustajad teavitama Ravimiametit viivitamatult.
Muudatustega lisatakse veterinaararstid isikute hulka, kellele ravimite tootmise ja ravimite hulgimüügi tegevusloa omaja on kohustatud avalikustama müügipakkumised ja tagama müügipakkumises esitatud ravimite kättesaadavuse, tulenevalt asjaolust, et ravimeid võib RavS § 27 lõike 1 alusel hulgimüügi korras müüa ka veterinaararstidele.
Lihtsustatakse kliinilise uuringu ravimite sissevedu. Varasemalt oli kliinilise uuringu ravimi sisseveoks nii teistest liikmesriikidest kui ka kolmandatest riikidest vajalik Ravimiameti poolt väljaantav ravimi sisseveoluba (eriluba). Muudatuse kohaselt on see vajalik ainult kliinilise uuringu ravimi impordil väljastpoolt Euroopa Majanduspiirkonda. Sisseveol teisest liikmesriigist, väljaveol teise liikmesriiki ja ekspordil kolmandasse riiki asendub eriloa taotlus teavitamisega. Muudatus lihtsustab Eestis läbiviidavates kliinilistes uuringutes kasutatavate ravimite sissevedu.
Apteekides tuleb koos paberretsepti andmetega digitaliseerida ka Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsi Konföderatsioonis kindlustatud isikute kindlustuskaitset tõendavate dokumentide andmed.
Alates 1. juulist 2013. a peavad kõik apteegid tagama tingimused narkootiliste ja psühhotroopsete ravimite tellimiseks ja väljastamiseks vastava retsepti laekumisel.
RavS § 45 punkti 5 varasema sõnastuse kohaselt pidi apteek tagama müügiloaga ravimi kättesaadavuse mõistliku aja jooksul. Muudatuse kohaselt peab apteegiteenuse osutaja tagama lisaks müügiloaga ravimitele ka turustamisloaga (müügiloata) ravimi kättesaadavuse patsientidele mõistliku aja jooksul.
Kaasajastati RavS § 45 punkti 9, tulenevalt ravikindlustuse seaduse vastavate sätete muutumisest. Alates 2005. aastast muutus ravimite piirhindade arvutamise metoodika, mille kohaselt ei arvutata piirhindasid sama toimeaine ja manustamisviisiga ravimite grupist odavuselt teise ja kolmanda ravimpreparaadi keskmise, vaid odavuselt teise ravimpreparaadi järgi. Seetõttu ei ole „piirhinna all“ enam vähemalt kahte ravimpreparaati nagu varasemalt. Apteek peab tagama nende ravimite müügil, millele on kehtestatud ravikindlustuse seaduse alusel piirhind ja sõlmitud hinnakokkulepe, vähemalt ühe sama toimeaine sisaldusega ravimpreparaadi müügiloleku. Säte ei kohusta apteeke pidama apteegis kohapeal kõigi ravimpreparaatide nomenklatuuri, mille kohta on sõlmitud hinnakokkulepe ja kehtestatud piirhind, kuid juhul, kui apteek antud toimeaine ja manustamisviisiga ravimeid hangib, tuleb ennekõike hankida hinnakokkuleppega ravimpreparaat.
Parema arusaadavuse eesmärgil asendati seaduses läbivalt sõna „kasutamisluba“ sõnaga „turustamisluba“. Muudatus puudutab müügiloata ravimeid. Müügiloata ravimite kasutamiseks Eestis on esmalt vajalik Ravimiameti otsus lubada tervishoiuteenuse osutajal nimetatud ravimit kasutada ning seejärel Ravimiameti load hulgimüüjale: luba ravimit sisse vedada (nn eriluba) ja luba turustada (müüa). Varasem sõnastus jättis eksitava mulje, nagu antaks luba ravimit kasutada ravimi sissevedajale. Turustamise mõiste on sätestatud RavS § 3 lõikes 2.
Täpsustati millistel juhtudel loeb Ravimiamet müügiloata ravimi kasutamise õigustatuks. Varasemalt võis Ravimiamet lubada müügiloata ravimi kasutamist juhul, kui puuduvad sama toimega müügiloaga ravimid või need ei ole kättesaadavad. Muudatuse kohaselt võib Ravimiamet lubada müügiloata ravimi kasutamist juhtudel, kui sama toimega müügiloaga ravimid puuduvad või neid ei turustata ravivajadusele vastavalt, st turustatakse ebapiisavalt kõigi vastavate patsientide ravivajaduse õigeaegseks katmiseks.
Ravimiseaduse tasandil sõnastati lisaks ravimite tootmise tegevusloa omajale ka ravimite hulgimüügi tegevusloa omaja kohustus rakendada kvaliteedisüsteemi, milles on muu hulgas kehtestatud vastutused, protsessid ja riskijuhtimise meetmed.
Täpsustati RavS § 28 lõiget 8, mille kohaselt apteegiteenuse osutamise tegevusloa omajalt võib ravimeid hankida ainult RavS § 45 punktis 11 nimetatud juhtudel ning ravimite sisseveoks. Ravimite väljastamine üldapteegist ravimite hulgimüügi eesmärgil on vastuolus RavS § 29 lõikes 1 sätestatud apteegiteenuse eesmärgiga, milleks on ravimite jaemüük või muul viisil väljastamine koos sellega kaasneva nõustamisega ravimite sihipäraseks ja ratsionaalseks kasutamiseks ning kasutaja teavitamisega ravimi õigest ja ohutust kasutamisest ja säilitamisest ning ravimite ekstemporaalne ja seeriaviisiline valmistamine ja jaendamine (apteegiteenuse osutaja ei või teostada hulgimüüki). Samas ei keela lisatud piirang hulgimüügi tegevusloa omajal ravimi tagasiostu apteegist näiteks selle ümber allokeerimiseks (kreedit ehk negatiivne müük) või ravimite vastuvõtmist tegevuse lõpetanud apteegist RavS § 45 punktis 11 alusel - sellistel juhtudel ei ole tegemist tavapärase hulgimüügi eesmärgil ostmisega. Lisaks võimaldatakse erandina ravimite hankimist apteegiteenuse tegevusloa omajalt ravimite sisseveol, st tarnimisel teisest Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigist Eestisse, mis võib olla vajalik väikeste ravimikoguste kättesaamiseks (sageli on tootjalt või hulgimüüjalt hankimiseks minimaalsed kogused suuremad, kui Eestis vajatakse, mistõttu hulgimüüja ei pruugi väikest kogust välismaiselt hulgimüüjalt või tootjalt kätte saada).
Ravimireklaam. Muudatuste kohaselt keelatakse üldsusele suunatud reklaamis ravimi ostuga seoses pakkuda tasuta või allahindlusega ravimeid, muid kaupu või teenuseid. Sarnane üldsusele suunatud pakkumise keeld kehtis ka seni, kuid sõnastus ei hõlmanud samu ravimeid - konkreetse ravimpreparaadi ostuga seoses võis tasuta või allahindlusega pakkuda sama nimetusega ravimeid ning keelatud oli üksnes teiste ravimite pakkumine. Senine regulatsioon ei edendanud ratsionaalset, rangelt vajaduse kohast ravimikasutust ning vajas seetõttu täpsustamist, et tagada kirjeldatud eesmärkide saavutamist.
Lisaks muutus ka ravimite väljakirjutamisõigusega isikutele näidiste andmise kord ning näidisena lubatud väikseim müügiloaga pakend on asendatud väikseima turustatava müügiloaga pakendiga.
Täiendati veel ravimi väljastamise ja turustamise peatamise aluseid ning järelevalve pädevust.