Õigusakti eelnõu: Määrus nr.LVK-M-0071 Tartu linna 2019. aasta I lisaeelarve Tartu Linnavolikogu, Määrus LVK-M-0071
Õigusakti eelnõu: Tartu linna 2019. aasta I lisaeelarve
Teema: Tartu linna 2019. aasta I lisaeelarve
Reg. number: LVK-M-0071
Koostamise kp: 28.03.2019
Esitab: linnavalitsus, 28.03.2019 istungi protokoll nr 22
Arengu- ja planeerimiskomisjoni protokoll nr 20:
Hariduskomisjoni protokoll nr 18:
Kultuurikomisjoni protokoll nr 18:
Linnavarakomisjoni protokoll nr 14:
Sotsiaalkomisjoni protokoll nr 17:
Rahanduskomisjoni protokoll nr 17:
Majanduskomisjoni protokoll nr 25:
Rahanduskomisjoni protokoll nr 18:
Linnavalitsuse istungi protokoll nr 30 (punkt 1):
Õigusakt: Tartu Linnavolikogu 17.05.2019 määrus nr 65 "Tartu linna 2019. aasta I lisaeelarve"
Failid: Tartu_Linnavolikogu_Maarus_2019_LVK-M-0071.pdf ( 162 kb )
I lisaeelarve Lisa 1.pdf ( 214 kb )
I lisaeelarve Lisa 2.pdf ( 257 kb )
I lisaeelarve lisa 3.pdf ( 301 kb )
I lisaeelarve Lisa 4.pdf ( 368 kb )
Muudatusettepanekud.pdf ( 94 kb )
28. märts 2019. a. nr LVK-M-0071
Tartu linna 2019. aasta I lisaeelarve
§ 1.	Tartu linna 2019. aasta I lisaeelarve kogumaht on 12 298 737 eurot, eelarve võetakse vastu vastavalt lisadele 1-4.
§ 2.	Tartu Linnavolikogu 20. detsembri 2018. a määruse nr 47 "Tartu linna 2019. aasta eelarve" paragrahvi 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: "Välisabi vahenditega rahastatavate projektide sildfinantseerimise suurimaks lubatud mahuks määratakse 5 000 000 eurot.".
Tartu Linnavolikogu määruse eelnõu "Tartu linna 2019. aasta I lisaeelarve " juurde
Tartu linna 2019. aasta I lisaeelarve mahuks on kavandatud 12 298 737 eurot, millest on eelnevalt linnavalitsuse korraldustega kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 26 lõigete 4 ja 6 alusel juba kasutusse võetud 5 738 051 eurot ning käesoleva määrusega võetakse täiendavalt kasutusse 6 560 686 eurot.
Kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse (KOFS) § 26 lõike 4 punktid 3 ja 4 sätestavad, et lisaeelarvet ei pea koostama, kui sissetulekud suurenevad ja/või vähenevad ja samas mahus ka kulud suurenevad ja/või vähenevad. Tartu linna eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise korra § 24 lõike 1 alusel eelarveaasta jooksul täiendavalt saadud sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite ja annetuste kasutusele võtmiseks vajalikud toimingud teeb rahandusosakond. Linna lisaeelarve algatamisel kuulub käesolev muutmine kajastamisele lisaeelarve koosseisus.
KOFS § 26 lõige 6 sätestab, et linnavalitsus võib teha enne lisaeelarve vastuvõtmist väljaminekuid, kui nende tegemise tähtaeg saabub enne lisaeelarve vastuvõtmist. Selle alla kuuluvad aasta alguse jääkide kasutusse võtmised lepinguliste kohustuste täitmiseks uude aastasse ületulnud projektide ja investeerimisobjektide elluviimisel.
Eelarve muutmised on vormistatud alljärgnevalt:
1. linnavalitsuse korraldustega summas 4 865 785 eurot:
1.1. Tartu LV 29.01.2019. a korraldus nr 107 "2019. a alguse sihtotstarbeliste kasutamata jääkide suunamine kulude katteks ja volituse andmine lepingute sõlmimiseks";
1.2. Tartu LV 11.02.2019. a korraldus nr 164 "2018. aastast ületulnud investeerimisobjektide kasutamata vahendite avamine kasutamiseks 2019. a";
1.3. Tartu LV 19.03.2019. a korraldus nr 296 "2019. a alguse sihtotstarbeliste kasutamata jääkide suunamine kulude katteks ja täiendavate vahendite arvelevõtmine linna 2019. a eelarves";
2. rahandusosakonna toimingutena. Alates 09.07.2017 jõustusid vastavalt Tartu Linnavolikogu 28.06.2017. a määrusele nr 141 muudatused linna eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise korras. § 24 lõike 1 uue redaktsiooni alusel on teinud vajalikud toimingud eelarveaasta jooksul täiendavalt saadud sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite ja annetuste kasutusele võtmiseks rahandusosakond, kes on koostanud järgmised raamatupidamisdokumendid:
2.1. 2019. a alguseks kasutamata sihtotstarbelisi vahendeid on avatud kokku 505 639 euro ulatuses (RMP-18-907) 24.01.2019 dokument nr 2019005333, 05.02.2019. a dokument nr 2019007921, 06.02.2018. a dokument nr 2019008272, 19.02.2019. a dokument nr 2019010797, 22.02.2019. a dokument nr 2019011512, 08.03.2019. a dokument nr 2019014436, 18.03.2019. a dokument nr 2019016141, 19.03.2019. a dokument nr 2019016490, 20.03.2019. a dokument nr 2019016588, 25.03.2019. a dokumendid nr 2019017492 ja 2019017498;
2.2. 2019. a saadud sihtotstarbeliste vahendite avamine tuludes-kuludes kokku summas 366 627 eurot (RMP-18-907) 31.01.2019. a dokument nr 2019007095, 04.02.2019. a dokumendid nr 2019007878, 2019007889, 2019007891 ja 2019007892; 06.02.2019. a dokument nr 2019008272, 19.02.2019. a dokument nr 2019010776, 27.02.2019. a dokument nr 2019012315, 04.03.2019. a dokument nr 2019013253, 11.03.2019. a dokument nr 2019014860, 19.03.2019. a dokument nr 2019016490, 20.03.2019. a dokument nr 2019016588, 26.03.2019. a dokument nr 2019017880.
TULUD (määruse lisad 1 ja 2)
Põhitegevuse tulud kasvavad 4 591 029 eurot, sh:
52 984 eurot	suureneb tulu kaupade ja teenuste müügist, sh
9 984 eurot	suurendatakse haridusalasest tegevusest saadavat tulu - Tartu I ja II muusikakoolis tõuseb alates 1. septembrist 2019 õpilaste põhiõppe õppetasu 360 eurolt 405 eurole ehk 40 eurolt 45 eurole kuus. Ilmatsalu Muusikakool plaanib suurendust õppeaastas 140 eurolt 230 eurole ehk 15 eurolt 25 eurole kuus;
43 000 eurot	suurendatakse laekumisi kultuuri- ja kunstialasest tegevusest - Tiigi Seltsimaja kavandab tulu majandamiseelarvesse 2019.a hansapäevade raames toimuva hansalaada müügiplatside müügituluna ca 400 kauplejalt;
4 519 581 eurot	saadavad toetused tegevuskuludeks, sh:
445 309 eurot	on kasutusse võetud saadud sihtotstarbelised toetused, sh suuremad:
197 632 eurot	riigi valimisteenistuselt riigikogu ja Euroopa Parlamendi valimiste korraldamiseks;
112 000 eurot	SAlt Innove projektile "Tule tagasi kooli";
55 560 eurot	kaitseministeeriumilt ettemaksuna saadud toetus Lõuna-Eesti vabastajate monumendi taastamisprojektiks;
22 720 eurot	välisrahastajalt Interreg BSR programmi raames projektile Healthy Boost(innovaatilised lahendused inimeste tervise ja elukeskkonna parandamiseks);
2 559 084 eurot	on kasutusse võetud saadud tegevustoetused, sh suuremad:
1 957 888 eurot	riigi toetusfondist hariduskulude katteks vastavalt vabariigi valitsuse 10.01.2019 korraldusele nr 10;
580 512 eurot	haridus- ja teadusministeeriumilt kutsehariduskeskusele (KHK) koolitustellimuse täitmiseks vastavalt Tartu linna ja haridus- ja teadusministeeriumi vahel 16.01.2019 sõlmitud lepingule. Esialgselt oli kavandatud 2018. aasta tasemel 8 201 846 eurot, lepinguline maht on 8 782 358 eurot;
78 000 eurot vastavalt riigihalduse ministri 18.01.2019. a käskkirjale 1.1.-4/10 Ihaste välijõusaali arendamiseks, lasteaia Helika siseruumide remondiks, lasteaiale Krõll mööbli soetuseks ning Tähtvere ja Meelespea lasteaia mänguväljakute renoveerimiseks ning Herbert Masingu koolile teraapiavahendite soetamiseks;
-56 402 eurot	on kantud tagasi toetusi eelmisel aastal vanglaõppe korraldamiseks ja KHK õpilastele sõidusoodustuste maksmiseks saadud, kuid kasutamata vahendeid.
1 515 188 eurot	võetakse kasutusse saadavaid toetusi, sh:
1 498 940 eurot	kasvab riigipoolne toetus tasandusfondist (vabariigi valitsuse 21.02.2019 korraldus nr 53);
-36 941 eurot	väheneb saadav toetus riigi toetusfondist (vabariigi valitsuse 10.01.2019 korraldus nr 10 ja 21.02.2019 korraldus nr 53), sh:
-210 039	toetus toimetulekutoetuseks;
144 136	toetus asenduskoduteenuse osutamiseks;
-37 438 toetus koolieelsete lasteasutuste õpetajate tööjõukuludeks;
30 406	toetus raske ja sügava puudega lastele abi osutamiseks;
29 861 toetus huviharidusele ja -tegevusele;
15 587	rahavastikutoimingute kulude hüvitis;
-10 370	matusetoetus;
916	toetus kohalike teede hoiuks.
53 189 eurot	kasvab sihtotstarbeline tegevustoetus, sh:
38 189	Interreg Baltic Sea Region programmi raames 2019. a projektile Green Silver Age Mobility (projekt tegeleb eakate liikuvusvõimalustega);
15 000	hajaasutuse programmi 2019. a eeldatav toetus.
18 464 eurot	suurendatakse muid ettenägematuid tulusid, sh:
16 950 eurot	omasteta lahkunu pärand;
1 514 eurot	on avatud linnamajanduse osakonnale kindlustusfirmadelt tänavavalgustusele tekitatud kahju hüvitist.
Ülevaade tasandus- ja toetusfondi muutumisest:
toetus kinnitatud
tegelikult saadav toetus
8 111 940
Toetusfond, sh:
34 264 166
36 185 113
õpetajate ja juhtide tööjõukulud
22 066 004
24 056 438
1 990 434
õpetajate ja juhtide täiendkoolitus
tõhustatud ja eritoe tegevuskulud
2 386 457
2 092 650
-19 425
koolieelsete lasteasutuste õpetajate tööjõukulud
-37 438
raske ja sügava puudega lastele abi osutamise toetus
toimetulekutoetuse maksmise hüvitis ja arenduskulud
1 289 961
-210 039
asendus- ja järelhooldusteenuse toetus
1 620 1510
1 764 287
kohalike teede toetus
1 182 865
rahvastikutoimingute kulude hüvitis
40 877 166
44 297 053
3 419 887
Investeerimistegevuse tulud kasvavad 365 520 eurot, sh:
138 000 eurot	võetakse kasutusse, sh:
93 000 eurot	toetus majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumilt Jaama 173 juures oleva teeületuskoha ohutumaks muutmiseks;
35 000 eurot	toetus muinsuskaitseametilt Raadi idamaise kabeli torni restaureerimiseks;
10 000 eurot	sponsorlus Embach Ehitus OÜlt Tähtvere puhkeparki rajatava kunstlume tootmissüsteemi ehituseks;
227 520 eurot	on kasutusse võetud saadud toetused, sh:
100 000 eurot	rahandusministeeriumilt Miina Härma gümnaasiumi rekonstrueerimiseks vastavalt riigihalduse ministri 18.01.2019 käskkirjale 1.1.-4/8;
100 000 eurot	ettemaksuna 2018. aasta lõpus vastavalt haridus- ja teadusministeeriumi ning linnavalitsuse vahel 27.12.2018 sõlmitud lepingule investeerimistoetus Põllu 11a õppehoone keldri vahelae ja söökla rekonstrueerimiseks;
20 000 eurot	ettemaksuna saadud sponsorlus Embach Ehitus OÜlt Tähtvere puhkeparki rajatava kunstlume tootmissüsteemi ehituseks;
7 520 eurot	SAlt Keskkonnainvesteeringute Keskus (KIK) Maarjamõisa lasteaia rekonstrueerimise lõppmakse.
Likviidseid varasid on kasutusse võetud 2 504 624 eurot KOFS § 26 lõigete 4 ja 6 alusel 2018. aastal saadud, kuid aastavahetuseks kasutamata toetus erinevate projektide rahastamiseks ja investeerimiskulude tegemiseks.
Täiendavalt võetakse kasutusse 4 837 564 eurot, millest linnavalitsuse osakondade ja asutuste majandamiseelarve aasta alguse kasutamata jäägid 604 329 eurot, sh:
struktuuriüksus aasta alguse jäägi suurus eurodes
haridusosakond ja lasteaiad
kultuuriosakond ja hallatavad asutused
sotsiaal- ja tervishoiuosakond ning hallatavad asutused
KULUD (määruse lisad 1, 3 ja 4)
Põhitegevuse kulud (lisa 3) kasvavad 5 993 308 eurot.
Lisaeelarve kogumahust on juba kasutusse võetud linnavalitsuse korraldustega KOFS § 26 lõike 6 alusel 54,6% ehk 3 273 322 eurot. Täiendavalt võetakse kasutusse kokku 2 719 986 eurot, millest finantseerimiseelarve aasta alguse kasutamata jäägi, täiendavate toetuste ja majandustegevuse laekumiste suurendamise arvel 2 127 368 eurot ja osakondade ning nende hallatavate asutuste majandustegevusest saadud vahendite aasta alguseks kasutamata vahendite arvel 592 618 eurot.
458 434 eurot	üldised valitsussektori teenused, sh:
250 252 eurot	võetakse kasutusse, sh:
52 100 eurot	linna uue keskse personalirakenduse tellimiseks ja arendamiseks;
40 000 eurot	Raekoja plats 14 ruumide sisustamiseks;
37 200 eurot	koolitused linnavalitsuse kui organisatsiooni väärtuste vajadusest ja tulevikukultuuri visioonist ühise arusaama loomiseks ning koolitused ametikeele paremaks kasutamiseks;
29 700 eurot	raekoja mehitatud valve kuludeks;
28 958 eurot	sotsiaalabi osakonna piirkonnakeskustele riigi toetusfondist teenuste arendamiseks eraldatud vahendite ja aasta alguse omatulude jäägi (44 eurot) arvel (Vaksali ja Staadioni piirkonnakeskuse puhkeruumi sisustamine, piirkonnakeskustele jalgrataste ost, töötajate supervisioonikulud);
16 420 eurot	projektide omaosaluse katteks ning tööjõukuludeks seoses muutustega kultuuriosakonna (peaspetsialist muudeti teenistuse juhiks) ning sotsiaal- ja tervishoiuosakonna koosseisudes (seni projektist rahastatava hoolduskoordinaatori töö jätkumiseks käesoleva aasta lõpuni; sotsiaalministeeriumi poolt rahastatav projekt lõpeb 31.07.2019);
15 000 eurot	eraldised Peeter Tulviste fondi ja ERRile Eesti Laulu eelvoorude korraldamiseks;
12 724 eurot	Tartumaa Omavalitsuste Liidu liikmemaksu suurenemise katteks;
6 360 eurot	sTARTUp Day korralduskulud;
4 390 eurot hõbelusikate hankimine osutus kallimaks võrreldes esialgses eelarves kavandatuga;
4 300 eurot	linnavarade osakonnale töös vajalike seadmete (CO2 mõõtja, luksmeeter, kaabliotsija ja lisamonitorid) soetamiseks;
3 100 eurot	turistide seas populaarse trükise „Jalutuskäik kesklinnas“ kallinemine (esialgne eelarve 5500 eurot, pakkumus 8600 eurot).
208 182 eurot	on suurendatud eelarvet KOFS § 26 lõigete 4 ja 6 alusel, sh:
197 632 eurot	riigi valimisteenistuselt saadud vahendite arvel riigikogu ja Euroopa Parlamendi valimiste korraldamiseks;
10 550 eurot	Põhjamaade Ministrite Nõukogu Infobüroolt saadud toetuse arvel, sh:
4 250 eurot	linnamajanduse osakonnale õppereisi korraldamiseks Selfossi ning Turusse;
6 300 eurot	sotsiaal- ja tervishoiuosakonna õppereisi korraldamiseks, mille eesmärk on tutvuda Reykjaviki ja Stochkolmi omavalitsuste tööga sõltuvusprobleemidega isikute sotsiaalprogrammide elluviimisel.
11 500 eurot	avaliku korra kuludeks võetakse kasutusse linnamajanduse osakonnale Läänemere Linnade liidu Ohutu Elukeskkonna töörühma kohtumise korraldamiseks 05.-07.07.2019.
406 073 eurot	majanduse valdkonnas võetakse kasutusse, sh:
263 189 eurot	linnamajanduse osakonnas, sh:
60 000 eurot	tänavate hooldusremont (2018 kulus teede remondiks ligi 200 000 eurot rohkem kui 2019 oli teede remondi eelarvesse kavandatud - 2019. aasta esialgne eelarve 271 000 eurot);
48 000 eurot	1. septembrist remondis oleva Annelinna gümnaasiumi õpilaste vedu;
45 189 eurot	uue Interreg Baltic Sea Region programmi raames rahastatava (toetus 38 189 eurot) projekti Green Silver Age Mobility kulud. Projekti kogumaksumus on 145 360 eurot, sh omaosalus 21 804 eurot, projekti eesmärk on näidata, kuidas riigiasutused väikeste kohandustega saaksid suurendada keskkonnasõbralikku liikumist eakate hulgas. Projekt kestab 01.01.2019-16.09.2021;
37 000 eurot	kodanike teavitamine uue liinivõrgu muudatustest;
36 000 eurot	liikluskorralduses on piisava ja kvaliteetse andmestiku tagamiseks vaja paigaldada loendusandureid veel 12 asukohta linnas. Täiendavate loendurite hinnanguline maksumus on ca 90 000 eurot kolme aasta jooksul;
25 000 eurot	uue liinivõrgu väljatöötamine;
12 000 eurot	linnale mittekuuluvate bussiootepaviljonide hoolduse lepingu maht on suurem eelarvesse kavandatust (25 000 eurot);
70 400 eurot	linnaplaneerimise ja maakorralduse osakonnas, sh:
45 400 eurot	Tähtvere teede katastrimõõdistamiseks - tööd telliti 2018. aastal, kuid seoses seaduse ja maakatastri infosüsteemi muudatustega tööd ei valminud;
25 000 eurot	Emajõele (Supilinnast Võidu sillani) erinevate ehitiste, ujuvmajade detailplaneeringu koostamiseks;
48 000 eurot	linnavarade osakonnale haldushoonete korrashoiuteenuste kallinemise katteks - hanke alusel kallinemine kuus 4046 eurot;
14 800 eurot arhitektuuri- ja ehitusosakonnas, sh:
10 000 eurot täiendavad kulud linna dekoreerimiseks laulupeo, võidupüha ja taasiseseisvumise päeval;
4 800 eurot	täiendavad kulud rattaringlusega seonduva disaini osas;
9 684 eurot	ettevõtluse osakonnas 2018. aasta majandamistegevusest laekunud kasutamata vahendid suunatakse ettevõtlusalaste koolituste ja seminaride korraldamiseks.
233 648 eurot	keskkonnakaitsekuludeks, sh
230 443 eurot	võetakse kasutusse keskkonnakaitse kuludeks, sh:
175 000 eurot täiendavateks lumeveo kuludeks. Lepingu alusel on keskmine tellitud lumeveo maht kogu talveperioodil linnas kokku 13 000 m3. 21. veebruari seisuga on tellitud lumevedu 29 057 m3, lume teisaldamist laaduritega 248 tundi, rootoriga 141 tundi ja vallide koondamist greideriga 23 tundi.
30 000 eurot	lisatoetus Tartu Majaomanike Ühingule libedustõrjeks, sh graniitliiva ostuks;
17 443 eurot	toetus MTÜle Aparaaditehas projekti " Taaskasutusklaster" I etapi teostamiseks;
8 000 eurot	lisatoetus Tartu Korteriühistute Liidule libedustõrjeks, sh graniitliiva ostuks, ja projekti "Hoolas Ühistu 2019" läbiviimiseks;
3 205 eurot	on kasutusse võetud Aardlapalu prügila järelhoolduseks kogutud vahendite kasutamata jääk;
240 568 eurot	elamu- ja kommunaalmajanduse kuludeks, sh:
237 351 eurot	muudetakse eelarvet, sh:
90 000 eurot	tänavavalgustuse eelarves kasvavad kulud seoses uute objektide elektriliitumiste ja peakaitsme suurendamisega, millele lisandub kilbikontrollerite vahetus, kuna Elisa Eesti serveri sulgemisega sel aastal kaob ühendus 65 vananenud kontrolleriga;
75 000 eurot	tänavavalgustuse elektrikulude kallinemine seoses elektrihinna tõusuga;
37 951 eurot hajaasustuse programmi kahe-aastase projekti kuludeks, sh 2018. a kuludeks 7951 eurot ja 2019. a projektina linna omaosaluseks 15 000 eurot ja sihtotstarbelise toetuse arvel tulusse-kulusse 15 000 eurot;
14 000 eurot	VALGIS arendustööd ja uuringud, tänavavalgustuse kaugjuhtimisseadmete ja tarkvaralitsentsi soetus;
12 400 eurot	asutuse Kalmistu prügiveoteenuse hinnatõusu katteks ning kalmude ja hauatähiste korrastamiseks;
8 000 eurot	linna korterite korrashoiuteenused (hooldekodus, vanglas viibivatelt üürnikelt laekumata jäänud maksed);
3 217 eurot	on kasutusse võetud kindlustusfirmadelt 2018 ja 2019 laekunud vahendid liiklusavariides kannatada saanud tänavavalgustuspostide remondiks;
92 330 eurot	tervishoiukuludeks, sh:
37 431 eurot	on võetud kasutusse saadud toetused projektide läbiviimiseks, sh 14 711 eurot PRIAlt projektile „PRIA Koolikava haridusmeetmete tegevuste läbiviimine Tartu linna tervist edendavate haridusasutuste võrgustikus" ja 22 720 eurot Interreg BSR programmi raames projektile Healthy Boost, mille eesmärk on leida võimalusi kodanike füüsilise aktiivsuse tõstmiseks ning linna olemasolevate ressursside (linna terviserajad, rattaringluse projekt) kasuteguri suurendamiseks;
54 899 eurot võetakse kasutusse, sh:
44 000 eurot	põetus - ja integreeritud hooldusteenuse tarbeks seoses nõudluse ja teenuse pakkujate arvu kasvuga;
10 000 eurot laste vältimatu abi kuludeks. Kuna 2019. aastast laiendati kulude hüvitamist kõigile erakorralistele juhtumitele, on näiteks jaanuarikuu visiitide arv kasvanud 77%;
899 eurot	terviseedendusliku ürituse (mootorsõidukijuhi koolitus eakatele koostöös maanteeametiga) korraldamiseks.
523 456 eurot	vabaaja ja kultuuri kuludeks, sh:
430 111 eurot	võetakse kasutusse, sh:
10 500 eurot spordibaaside toetus SAle Tartu Sport Tamme staadioni ettevalmistamiseks jalgpalli 2020. aasta U-17 EM finaalturniiri mängudeks. Tamme staadioni peaväljakule on vaja soetada juurde varjualusega varumeestepinke (olemasolevatel on liiga vähe istekohti) ning treeninguteks teisaldatavaid ratastel jalgpalliväravaid mõõtmetega 7,32 x 2,44m;
72 764 eurot	toetus SAle Tähtvere Puhkepark jooksva aasta tulemi - kahjumi katteks seoses eelseisvate muudatustega asutuse töökorralduses;
90 500 eurot	suurendatakse vaba aja ürituste eelarvet antavate tegevustoetustega, sh:
22 000 eurot	spordiklubile KLAN spordiinventari soetamiseks seoses uutesse ruumidesse kolimisega;
20 000 eurot	MTÜle Tartu Kunstnike Liit Tartu Kunstimaja;
10 000 eurot	Tartu Elektriteatrile (Ülikooli kirikus Jakobi 1);
9 500 eurot	Rahvusvahelise Maja tegevuseks ja partnerite kaasamiseks;
7 500 eurot	Eesti Kontserdi Vanemuise Kontserdimajale Kassitoome sümfooniakontserdi ja teleülekande korraldamiseks;
6 500 eurot	MTÜle Spordiklubi DUO indiaca maailmakarika etapi korraldamiseks Tartus;
5 000 eurot	Eesti Lennundusmuuseumile Eesti Õhuväe 100. aastapäevale pühendatud Eesti Lennupäevade (8-9. juuni 2019) korraldamiseks;
5 000 eurot	Tartu Ülikooli muuseumile projekti „Kultuuride kohtumispaik Tartu“ tegevusteks;
5 000 eurot	MTÜle Raadi Kultuurikoda etenduse "Pidu hakkab" tribüünide rentimiseks;
14 178 eurot	linnaraamatukogu majandamiseelarve aasta alguse jääkide avamine, vahendid suunatakse personalikuludeks töötajate motiveerimis- ja lisatasudeks projektipõhiste tööde eest;
68 359 eurot	Tiigi Seltsimajale, sh
54 159 eurot	ürituste korralduskuludeks, sh 43 000 eurot hansalaada müügipindade müügitulu arvel ja 11 159 eurot majandamiseelarve aasta alguse jääkide arvel;
14 200 eurot alates 2019. a jaanuarist moodustatud tehnilise projektijuhi ametikoha tööjõukuludeks;
148 044 eurot	muuseumide eelarve suurendus, sh:
20 000 eurot	tegevustoetus Tartu Ülikooli muuseumile püsinäituse „Jäljed. Lood minu ülikoolist“ koostamiseks. Uue püsinäituse eelarve on 465 000 eurot, lisaks linna toetusele ja muuseumi omaosalusele toetavad ürituse korraldamist Tartu Ülikool, Kultuuriministeerium ja Eesti Kultuurkapital;
19 952 eurot	linnamuuseumile ERMi ruumide rendikuludeks ja uute püsinäituste ekspositsiooniosade koostamise täiendavate tööjõukulude katteks;
108 092 eurot	muuseumide aasta alguse majandamiseelarve jääkide suunamine, sh:
85 538 eurot	mänguasjamuuseumi uuslavastuste ettevalmistamiseks ning lavastamiseks, muuseumi 25. sünnipäeva tähistamiseks, väliskonverentsidel ja õppereisidel osalemiseks, ruumide sanitaarremondiks ja hoolduseks, amortiseerunud inventari ja õppevahendite uuendamiseks;
22 554 eurot	linnamuuseumi näituste programmide koostamiseks ja kuraatoritasudeks ning ventilatsioonisüsteemide remondiks laulupeomuuseumis ja Narva mnt 23 hoones;
15 500 eurot	tegevustoetus SAle Pauluse Kirik kiriku tehniliste süsteemide vigade parandamiseks;
10 266 eurot	muu vabaaja ja kultuuri kuludes suunatakse 10 000 eurot Tartus 12.-14.07.2019 toimuvate 15. Eestimaa Suvemängude korraldamise ja linna koondise osalemiskulude katteks ning majandamiseelarve kasutamata jääk 266 eurot koolituskuludeks.
93 345 eurot	on võetud kasutusse, sh
55 560 eurot arhitektuuri ja ehituse osakonna eelarvesse laekus 2018. aastal ettemaksuna toetus kaitseministeeriumilt (Eesti Sõjamuuseum – kindral Laidoneri muuseum) sihtotstarbeliselt Lõuna-Eesti vabastajate monumendi taastamisprojekti koostamiseks ja ehitustööde alustamiseks 27 000 eurot ning Garnisoni kalmistu ala radariuuringuks, maastikuarhitektuurse kujunduskonkursi läbiviimiseks ja projekti koostamiseks ning kalmistu ala ehitustöödeks ettevalmistamiseks 30 000 eurot. Kasutamata vahendid 55 560 eurot avati kasutamiseks 2019. aastal vastavalt lepingu lisale, mille alusel pikendati tööde tegemise aega 31. detsembrini 2019;
18 000 eurot	rahandusministeeriumilt on laekunud sihtotstarbelised vahendid Ihaste välijõusaali arendamiseks, mis suunati kasutamiseks SAle Tartu Sport;
10 049 eurot	linnaraamatukogu poolt töötule praktilise töökogemuse korraldamiseks (Eesti Töötukassa toetus 2173 eurot) ning ettemaksuna laekunud 7876 eurot välisprojektile „Vanus ei peaks olema piiranguks: eakatele digipädevuste õpetamine“;
8 662 eurot	linnamuuseumi erinevatele projektidele - KGB Kongide ekspositsiooni täiendamiseks ja laulupeomuuseumi uue püsiekspositsiooni ja linnamuuseumi näituse "Pianiinode küünlalühtrid ja esipaneelid" (19. sajandi lõpust Eesti Vabariigini) ettevalmistustöödeks, 1869. aasta laulukooride talgupäeva I etapi korraldamiseks ning muuseuminädala turunduseks;
1 074 eurot	Tiigi Seltsimaja projektide lõpetamiseks.
3 550 767 eurot haridusele, sh:
703 484 eurot	võetakse kasutusse, sh:
261 818 eurot	lasteaedadele, sh:
89 148 eurot	tööjõukuludeks seoses laste arvu suurenemisega 40 lapse võrra võrreldes esialgses eelarves kinnitatuga ning asutustesiseselt rühma liikide muudatustega (lähtudes lasteaedade eelarvestamise aluste § 2 lõikest 7);
61 030 eurot	tööjõukuludeks - nn asendus- ja otsustusfondi täiendamiseks arvestusega üks euro lapse kohta kuus (aasta algul eraldatud fond arvestusega kolm eurot kuus lapse kohta, mis moodustab ligi 1,7% õpetajate tööjõukuludest; täiendavate vahendite korral moodustab fond ligi 2,2% õpetajate tööjõukuludest);
32 709 eurot	remonditavatesse lasteaedadesse (Maarjamõisa ja Sass) uue mööbli soetamiseks;
20 551 eurot	tööjõukuludeks seoses pensionile siirdumistega;
18 930 eurot	kahele lasteaiale (Karoliine ja Rukkilill) toitlustushanke hinnatõusu katmiseks (teenuse kulu päevamaksumuse tõus 1,24 eurolt 2,12 eurole);
6 499 eurot	lasteaedades pooleliolevate ehk 2018/2019 õppekava toetavate projektide läbiviimiseks;
32 951 eurot	avatakse lasteaedade majandamiseelarve kasutamata jäägid, millest suuremad kulud on koolituskulud 19 260 eurot, inventari soetamine 6371 eurot ja ruumide korrashoiukulud 2074 eurot;
198 491 eurot	põhi- ja üldkeskharidust andvatele koolidele, millest
79 056 eurot koolidele rahvariiete ja Karlova koorikooli vormiriiete uuendamiseks;
50 000 eurot	erakoolide toetuseks vastavalt uue määruse rakendumisele alates 01.09.2019;
17 479 eurot	Karlova koorikooli õpetajate tööjõukuludeks (13 479 eurot) tagamaks palgamäära 1150 eurot kuus ja kooli tööõpetuseks koostöös Makerlab'iga alates käesoleva aasta septembrist;
15 000 eurot	Veeriku kooli esimestele klassidele mööbli soetamiseks;
9 090 eurot	Tamme koolile Suur kaar 53 ruumide üüriks arvestusega 1818 eurot kuus (august - detsember);
9 000 eurot	koolidele juubelisündmuste korraldamiseks (põhieelarvega on kinnitatud 5 000 eurot, vajadus seitsmele koolile a´ 2000 eurot);
8 630 eurot	koolides pooleliolevate ehk 2018/2019 õppekava toetavate projektide läbiviimiseks;
5 500 eurot	Mina Härma gümnaasiumi saalipõranda hoolduseks (lakkimiseks);
4 736 eurot	Maarja koolile traktori soetamiseks;
100 000 eurot	avatakse kutsehariduskeskusele omatulude eelarve aasta alguse kasutamata jääke Põllu tn 11a köögiseadmete soetamiseks.
133 495 eurot	avatakse kasutamiseks laste muusika- ja kunstikoolidele ning noorte huvikeskustele, millest
88 450 eurot 2019. aasta alguseks kasutamata majandamiseelarve jäägid, mis suunatakse põhiliselt päästeameti ettekirjutuste täitmiseks, ruumide korrashoiu- ja remondikuludeks (40 000 eurot) - Lille noortekeskuse koridoride värvimine, kolmanda korruse seinakappidele uste paigaldamine, ruumi viimistlustööd (vanade kappide välja lõhkumine, seinte värvimine) ruumi laiema kasutuse eesmärgil koosolekuteks ja väiksemateks seminarideks, Uus 56 ja Lille 9 hoonetes evakuatsiooniplaanide (14 tk) paigaldamine ning katkiste turvavalgustite vahetus Uus 56 ja Lille 9 (kokku 10 tk);
29 861 eurot	riigi toetusfondist noorte huvihariduse arendamiseks kavandatust suurem toetus sihtotstarbeliselt huvihariduse ja huvitegevuse korraldamiseks vastavalt 19. märtsil 2019 Tartu Linnavalitsuse korraldusega nr 269 "Tartu linna 2019. aasta huvihariduse ja huvitegevuse kava kinnitamine" kinnitatud tegevuskavale;
9 984 eurot	seoses linna huvikoolide õppetasu tõusuga alates 1. septembrist 2019 suunatakse täiendavad tulud õpetajate tööjõukulude suurendamiseks. Keskmine õpetaja töötasu täiskohaga töötamise korral suureneb I ja II muusikakooli õpetajatele 1074 eurolt 1106 eurole, Ilmatsalu Muusikakoolis 898 eurolt 994 eurole;
5 200 eurot	lastekunstikoolile välistrepi restaureerimiseks ja välisseina osalisteks parendustöödeks.
9 680 eurot	avatakse hariduse abiteenuste eelarves, sh:
4 000 eurot	VUNK koolitusmaterjalide soetamiseks seoses programmis osalejate laienemisega kolme kooli võrra (Ilmatsalu põhikool, Kroonuaia kool ja Aleksander Puškini kool);
3 680 eurot toetus Emakeele Seltsile 8.-15.06.2019 toimuva keeleretke korraldamiseks;
2 000 eurot	olümpiaadidel osalejate tunnustamiseks.
2 847 283 eurot	on kasutusse võetud, sh:
31 141 eurot	lasteaedade eelarves, sh:
25 000 eurot	rahandusministeeriumilt saadud toetus lasteaiale Krõll mööbli soetuseks, lasteaiale Meelespea territooriumi piirdeaia ja mänguväljakute renoveerimiseks ja uuendamiseks ning lasteaiale Tähtvere laste mänguväljaku atraktsioonide soetamiseks;
3 432 eurot	riigi toetusfondist hariduslike erivajadustega laste toetuse arvel lasteaedade tugiteenuste kulude katteks;
2 709 eurot	kolmele lasteaiale SA KIK rahastatavate projektide teostamiseks.
2 108 117 eurot	põhi- ja üldkeskharidust andvate koolide eelarves, sh:
1 972 296 eurot	saadi kavandatust enam toetust riigi toetusfondist, sh avati aasta alguseks kasutamata huvitegevuse vahendeid 5236 eurot;
-914 eurot	kavandatust väiksem on toetus haridus- ja teadusministeeriumilt vanglaõppe korraldamiseks;
10 000 eurot	on avatud rahandusministeeriumilt Herbert Masingu koolile eraldatud vahendid psüühika- ja õpiprobleemiga lastele õppe- ja teraapiavahendite soetamiseks ning remonditöödeks;
126 735 eurot	kolmele koolile SA KIK ja Innove poolt rahastatavate projektide teostamiseks, millest 112 000 eurot on kulud SA Innove poolt rahastatavale täiskasvanute gümnaasiumi projektile "Tule kooli tagasi, mine eluga edasi";
2 611 eurot	on täiendatud üldkeskhariduse õpetajate tööjõukulude eelarvet riigi toetusfondist saadava eraldise arvel;
650 238 eurot	on suurendatud kutseõppe riikliku koolitustellimuse täitmise eelarvet, sh:
580 512 eurot	on avatud täiendavalt saadavad vahendid vastavalt linnavalitsuse ning haridus- ja teadusministeeriumi vahel sõlmitud koolitustellimuse lepingule. Esialgne eelarve on kinnitatud 2018. aasta tasemel ehk 8 201 846 eurot, leping on sõlmitud 8 782 358 euro ulatuses;
69 726 eurot	2018. aasta kasutamata vahendite jäägi arvel täiendati IT seadmete soetamise eelarvet ja suunati eelmisel aastal alanud haridus- ja teadusministeeriumi poolt toetatava projekti "KVA - Kutsevaliku aasta" lõpetamiseks;
70 391 eurot on avatud noorte huvihariduse ja huvitegevuse arendamiseks riigi toetusfondist saadud aasta alguseks kasutamata jääke (56 085 eurot) ja erinevateks jätkuprojektideks aasta alguseks kasutamata jääke (14 306 eurot);
-19 425 eurot	on vähendatud koolitoidu eelarvet vastavalt riigi toetusfondist eraldatud vahenditele;
4 210 eurot	on eraldatud Hariduse Tugiteenuste Keskusele riigi toetusfondi tõhustatud ja eritoega laste õppe toetuse (HEV) vahendite arvel projekti "Imelised aastad" teostamiseks.
476 532 eurot	sotsiaalsele kaitsele, sh:
395 873 eurot	võetakse kasutusse, sh:
121 545 eurot	muu puuetega isikute sotsiaalse kaitse eelarves, sh:
34 800 eurot	sotsiaaltranspordile on 2019. aasta eelarves kinnitatud 174 000 eurot, 2018. aasta kulu oli 187 222 eurot. Eelarve täiendus katab lepingu mahu;
33 844 eurot	puudega laste transpordikuludeks suunatakse 2018. aasta kasutamata toetusfondi vahendid seoses kasvanud vajadusega;
30 406 eurot	riigi toetusfondist saadav suurem toetus puuetega laste abiks suunatakse raske ja sügava puudega laste hoideteenuseks;
22 495 eurot	tugiisikuteenuseks on kinnitatud 2019. aasta eelarves 155 000 eurot. Täiendav vajadus on seotud klientide arvu kasvu ja hinnatõusuga;
295 207 eurot	avatakse eakate hoolekandeasutustele, sh:
168 000 eurot	hooldusteenuse ost oli kavandatud 2019. aasta 110 isikule linna osalusega 350 eurot kuus, kokku teenusmaht 462 000 eurot. Detsembris oli teenusel 127 isikut, prognoosi järgi viibib teenusel aastas keskmiselt 150 isikut;
127 207 eurot	avatakse majandamiseelarve aasta alguse jääke, sh:
6 746 eurot	päevakeskusele Kalda hooldustöötajate ametikoha riskianalüüsiks, ürituste korraldamiseks, inventari soetuseks ja tööriiete ostuks;
2 593 eurot	Tähtvere päevakeskusele eakatele ürituste korraldamiseks;
117 868 eurot	hooldekodule ruumide hooldusremondiks, eriotstarbelise inventari (invavahendid) soetamiseks ja koolituskuludeks, töötajate tervisekontrolliks ning voodivarustuse uuendamiseks;
4 000 eurot	väärikatele sündmuste korraldamiseks;
10 696 eurot	asenduskodu teenuse ostu eelarvet suurendatakse aasta alguse kasutamata sihtotstarbeliste vahendite arvel.
31 527 eurot	muu perede ja laste sotsiaalse kaitse kuludes, sh:
25 129 eurot	suureneb aasta alguse sihtotstarbeliste vahendite arvel matusetoetuse eelarve;
2 000 eurot	eraldatakse ennetusprojekti kuludeks, mis on suunatud alkoholi tarbimise vältimisele noorte hulgas;
4 398 eurot	avatakse laste turvakodule majandamiseelarve aasta alguse jäägid, mis suunatakse pereköögi ja käsitöötoa remondiks ning klienditoimikute üleviimiseks veebikeskkonda;
-62 102 eurot	kavandatust vähem (-235 950 eurot) eraldab riik toetusfondist toimetulekutoetuse maksmiseks. Samas suurendatakse toimetulekutoetuse eelarvet 2018. aastal saadud vahendite jäägi (146 792 eurot) ja ka kasutamata vajaduspõhise peretoetuse jäägi (27 056 eurot) arvel.
-5 000 eurot	hädaabitööde korraldamine töötutele lõpetati alates 2019. aastast.
80 659 eurot	on kasutusse võetud erinevate projektide rahastamiseks ja sponsorite sihtannetuste realiseerimiseks 2018. aasta kasutamata jäägid ja käesoleval aastal saadud toetused, sh:
76 933 eurot	sotsiaalministeeriumilt saadud, kuid aasta alguseks kasutamata vahendid rahvusvahelise kaitse saajate vastuvõtmise korraldamiseks ja nende toetamiseks;
3 726 eurot	suunati laste turvakodule 2018. aastal laekunud annetuste kasutamata jääk ja 2019. aastal saadud toetused pereköögi remondiks ja sisustamiseks ning lastele ürituste korraldamiseks.
Investeerimistegevuse kuludeks (lisa 4) suunatakse kokku 6 305 429 eurot, millest on kasutusse võetud 2 464 729 eurot KOFS § 26 ja Tartu linna eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise korra § 24 lõike 1 alusel. Linna investeeringute esialgne eelarve kasvab 16,2%.
472 915 eurot	üldvalitsemiskulude eelarves, sh:
129 416 eurot	suurendatakse investeeringute esialgset mahtu:
Raekoja plats 14 ruumide remont
IT tarkvara arendused ja IT vahendite soetamine
84 416 eurot	on avatud Raekoja plats 14 ruumide remondi projekteerimise lõpetamiseks ületulevana 2018. aastast;
45 000 eurot	IT tarkvara arenduseks ületulevana 2018. aastast - OÜga DataCatering sõlmitud lepingu alusel pangalingi ja müügiarvete uue menetlemise süsteemi (GoPro-Ax) loomiseks ja AX versioonivahetuse lõpetamiseks;
343 499 eurot	lisanduvad uute investeerimisobjektidena:
295 000 eurot	haldushoonete turvalisuse suurendamiseks läbipääsude projekteerimine ja ehitus, valvekaamerate paigaldamine, raekoja lifti ja evakuatsioonitrepi projekteerimine;
47 499 eurot	linnamajanduse osakonnale ületulevana 2018. aastast Autospirit Tartu OÜga sõlmitud lepingu alusel autode väljaostuks. Lepingujärgne tarneaeg oli detsember 2018 - jaanuar 2019;
1 000 eurot	sotsiaal- ja tervishoiuosakonna maalide restaureerimine.
2 041 350 eurot	majanduse valdkonna eelarves suurendatakse investeeringute esialgset mahtu 20%, sh:
715 000 eurot	suunatakse uutele objektidele, sh:
300 000 eurot	Turu tn - Ropka tee ristmiku rajamine on vajalik seoses bussiliinivõrgu ümberkorraldamisega - ristmiku ohutuse tagamiseks on vaja ehitada foorisüsteem ja rekonstrueerida katendid;
135 000 eurot	Roopa-Variku-Maasika kõnnitee rajamiseks, et parandada liiklemistingimusi ja tagada jalakäijate ohutus Tammelinna ja Variku linnaosas. Maksumus hõlmab projekteerimis- ja ehitustöid (katendid, tänavavalgustus, sajuveetorustik, liikluskorraldus);
130 000 eurot	linna haldushoonete Küüni tn 3 ja Küüni tn 5 välisfassaadide remont;
125 000 eurot	Jaama 173 teeületuskoha ohutumaks muutmine. Objekti rahastab 93 000 euroga majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, 32 000 eurot on linna omaosalus;
25 000 eurot	monumentide rekonstrueerimine, mille raames valmistatakse ja paigaldatakse K. A. Hermanni bareljeef ning remonditakse J. Tõnissoni platsi piirdemüür;
Muudetakse investeerimisprojekti nimetust: esialgne objekt Puidu bussipeatuse rajamine asendatakse nimetusega Bussipeatuste rekonstrueerimine, sest seoses liinivõrgu reorganiseerimisega on vaja paigaldada uusi bussipaviljone ning remontida vanu.
1 326 350 eurot	olemasolevate investeerimisobjektide mahu muutumine on põhiliselt seotud hangete tulemustega. Muudel põhjustel muutmise põhjused on esitatud tabeli all.
Rattarendisüsteemi arendamine linnapiirkondade jätkusuutliku arengu programmi raames
2 459 271
Riia tn (Soinaste - Raja)
Vanemuise tn (Vaksali - Akadeemia)
Ülikooli tn (Vallikraavi - Küütri)
Mõisavahe tn 9-korruseliste majade parklad
Tamme pst (Raja - Kesk kaar)
Kastani tn (Tiigi - Kuperjanovi)
Ülekatted ja pindamised
Ettekirjutuste täitmine linna hoonetes
Korteriühistute remondifond
Jaamamõisa maa-alade korrastamine
Ületulevana eelmisest aastast rattarendisüsteemi arendamine linnapiirkondade jätkusuutliku arengu programmi raames. Suurendus koosneb rattaringlussüsteemi projekti teostamisest (330 800 eurot) ja sellega kaasneva tugistruktuuri loomisest (405 300 eurot). Ühistranspordiasutuse käivitamiseks on vaja teha järgmised investeerimiskulud: soetada kolm transpordiautot a' 55 000=165 000 eurot, tellida autode pealisehitus a' 25 100=75 300 eurot, varuda varuosade paketid 95 000 eurot, sisustada remonditöökoda 70 000 eurot. Kokku oli rattarendisüsteemi vaja täiendada 736 100 eurot, 2018. aasta kasutamata vahendeid täiendati 127 740 euro ulatuses teiste investeerimisobjektide jäägi arvel. Kuna rattarendisüsteemi käikuandmine on plaanitud juuni algusesse, oli vaja täiendavad vahendid kasutusse võtta linnavalitsuse korraldusega.
Mõisavahe tänava 9-korruseliste majade parklate rajamise projekteerimise käigus on täpsustunud töömahud ja tööala ulatus, lisandunud on sajuveetorustiku eesvoolu prognoosmaksumus.
Kastani tn (Tiigi - Kuperjanovi) eelarve väheneb seoses ehitushangete tulemusel ja sajuvee- torustiku ehitustööde kuludest katab osa võrguvaldaja.
Projekteerimiste eelarve kasv on vajalik seoses 2020. aastal planeerivate ehitusobjektide projekteerimistööde tellimiseks.
Ülekatete ja pindamiste eelarvet on suurendatud eelmisest aastast ületulevana objekti Tamme pst (Mureli-Pirni) lõpetamiseks 50 000 eurot ja suurendatakse 100 000 eurot seoses ehitusmaksumuste kallinemise ja lisanduvate töödega (koostööprojektina pärast tehnovõrkude ehitustöid katendite taastamine, näiteks Aleksandri tänav).
23 750 eurot eelmisest aastast ületulevana ettekirjutuste täitmine Tiigi 12 hoones (tulekindlate uste paigaldamine) vastavalt hankelepingule.
Korteriühistute esialgne remondifond on ammendunud, rekonstrueerimisega on alustanud KÜ Riia 10, kus on linna pinda 123 m 2.
Jaamamõisa maa-alade korrastamine oli linna esialgses eelarves kavandatud 5,5 hektaril, nüüd on kasvanud koristatav pind 7 hektarini.
558 539 eurot	elamumajanduse valdkonnas, sh:
82 898 eurot	suunatakse uutele objektidele:
45 000 eurot	Kannikese lasteaia ümbruse valgustus;
37 898 eurot	2018. aastast ületulevana projekti "500 kodu tuleohutuks" realiseerimiseks;
475 641 eurot suurendatakse olemasolevate objektide mahtu:
linna elamute rekonstrueerimine ja projekteerimine Kredexi toetusega (Rahu 8)
1 717 641
Linna elamute rekonstrueerimine ja projekteerimine Kredexi toetusega (Rahu 8). 2019. aasta eelarvet täiendatakse 2018. aasta linna omaosaluse kasutamata vahendite arvel. Objekt peab valmima 2019 oktoobris.
Linnale kuuluvad korterid on väga halvas seisus. Käesoleva aasta eelarvest 150 000 eurot on broneeritud 50 000 eurot Rahu 8 korterite uste vahetuseks. Hange on korraldamisel üheksale korterile hinnangulise maksumusega 90 000 eurot. Rahu 8-s on remondiootel viis eluruumi ja aastas vabaneb keskmiselt 50-60 eluruumi, millest umbes 30 vajavad enne uuesti üürile andmist remonti. Ühe korteri keskmine remondimaksumus on ca 7000 eurot. 2018. aasta täitmine oli 350 000 eurot.
Tänavavalgustuse projekteerimiste eelarve suurendus on seotud Annelinna valgustuse rekonstrueerimise projekteerimisega. KIKi rahastatava valgustuse rekonstrueerimise projekti käivitamine 2020. aastal eeldab projektide olemasolu.
939 306 eurot	vabaaja ja kultuuri valdkonnas, sh:
512 306 eurot	suunatakse uutele objektidele, sh:
424 006 eurot	lodjakoja töökoja projekteerimiseks ja ehitamiseks, millest eelmisest aastast ületulnud objekti projekteerimise jääk 44 006 eurot ja täiendavalt avatakse ehitustöödeks perioodil august - detsember 2019. a 380 000 eurot. Projekt kogumaksumusega ligi 1,8 miljonit eurot kestab 2020. a juunini.
30 000 eurot Annemõisa jalgpalli sisehallide projekteerimine - arhitektuurikonkursi korraldamine ja muud projekteerimiskulud, millega otsitakse sobiv arhitektuurne lahendus planeeritavatele jalgpallihallidele ja neid ümbritsevale alale. Arhitektuurikonkursi käigus koostatakse ka hoonetesisesed eskiisid ruumiprogrammi täpsustamiseks ja täpsustatakse logistilised seosed parkimise ning inimeste ja masinate liikumiseks;
10 300 eurot	toetus võimlemisklubile Rütmika võimlemisvaiba soetamiseks. Ühe vaiba eluiga on orienteeruvalt viis aastat. Klubi lubab vaipa kasutada ka teistel võimlemisega seotud spordiklubidel;
40 000 eurot	projektlahendus Tähtvere laululava katuse (astmestiku) läbijooksude selgitamiseks, sest laululava alustes ruumides on läbijooksud, sh kilbiruumis. Tuleb tellida terviklik projektlahendus läbijooksude põhjuste väljaselgitamiseks ja kõrvaldamise lahenduste leidmiseks ning teha esmased avariilised tööd;
8 000 eurot	toetus MTÜle Juudi Kogukond Juudi kalmistu kõrvalhoone remondiks. Taotlusest on aktsepteeritud ca 15% tugipostide-, katuse- ja fassaaditöödest. Linnalt taotleti 15 000 eurot, kogu tööde mahuks on kalkuleeritud 70 000 eurot.
427 000 eurot	olemasolevate investeerimisobjektide mahtu muudetakse:
Toetus SAle Tähtvere Puhkepark kunstlumetootmise süsteemi väljaehitamiseks
Ilmatsalu raamatukogu IT infrastruktuuri uuendamine ja invapääsu rajamine
Raadi kalmistu idamaise kabeli restaureerimine
Mänguasjamuuseumi (Lutsu 8) taristu remont ja sisekliima parendus
Tamme staadioni rekonstrueerimise eelarve kasvab, sest hanke tulemusel oli ehitustööde hind 459 016 eurot, millele lisandub järelvalve ja projekti ekspertiisi kulu.
Toetus SAle Tähtvere Puhkepark kunstlumetootmise süsteemi väljaehitamiseks oli esialgsesse eelarvesse kavandatud 160 000 eurot, 30 000 eurot on sihtotstarbelist rahastust Embach Ehitus OÜlt, millest 20 000 eurot on avatud 2018. aastast ületuleva jäägina. Süsteemi lõplikuks valmis ehitamiseks on vaja täiendavalt 175 000 eurot - tööd lähevad planeeritust kallimaks, kuna prognoos ei olnud piisavalt täpne, esialgsest hankest oli välja jäänud elektritööde osa (ca 50 000 eurot), lisaks asendati plasttorud vastupidavamate metalltorudega.
Esialgsesse eelarvesse kinnitati Ilmatsalu raamatukogu IT infrastruktuuri uuendamine, millele nüüd lisandub invapääsu rajamine 30 000 euro ulatuses. Tööd sisaldavad ka välistrepi remonti.
Raadi kalmistu idamaise kabeli restaureerimist rahastab muinsuskaitseamet 35 000 euroga ning linna omaosalus on eelarvesse lülitatud 10 000 eurot.
Esialgsesse eelarvesse kinnitati mänguasjamuuseum (Lutsu 4 ja 8) taristu remont, millele nüüd lisatakse sisekliima parendus 7000 euro ulatuses. Hoonetes on probleemid liiga madala temperatuuriga.
2 082 784 eurot hariduse valdkonnas suurendatakse investeeringute esialgset mahtu 14%, sh:
769 718 eurot	lasteaedade eelarves, sh:
325 970 eurot	suunatakse uutele objektidele:
246 315 eurot	lasteaedade rühmade remondid, millest avati aasta alguseks kasutamata jäägi arvel vastavalt lepingule 66 315 eurot lasteaiad Poku (Anne 69a) rühmade remondiks ning täiendavalt lülitatakse eelarvesse 180 000 eurot lasteaia Sass (Aleksandri 10) kahe rühma, kabinettide ja koridori remondiks;
54 655 eurot	lasteaed Rukkilill (Sepa 18) - linnal on kohtuvaidlus töövõtjaga kvaliteedi osas, viivitusest tingitud leppetrahvide ja kahjunõuete osas ei ole saanud otsust ja 2018. aasta kasutamata vahendid on avatud 2019. aasta eelarvesse;
25 000 eurot lasteaia Helika (Kalevi 52a) siseruumide remondiks riigihalduse ministri 18.01.2019 käskkirja alusel saadud vahendid on avatud kasutamiseks;
443 748 eurot investeerimiskulude eelarve muutmised olemasolevate objektide mahtudes:
Maarjamõisa lasteaed (Puusepa 10)
lasteaed Pääsupesa (Sõpruse pst 12) rekonstrueerimine
lasteaedade mänguväljakute ja õuepaviljonide korrashoid
Maarjamõisa lasteaia (Puusepa 10) ehitustööde lõpetamiseks on avatud 2018. aastal kasutamata sihtotstarbelised vahendid.
Lasteaia Pääsupesa (Sõpruse pst 12) ehitustööde kogumahust (3,1 miljonit eurot) on käesoleval aastal võimalik teha töid kavandatust suuremas mahus.
Lasteaedade mänguväljakute ja õuepaviljonide korrashoiu eelarvest on vaja seni kavandatule lisaks ehitada õuepaviljonid ka lasteaiale Meelespea ja Piilupesa.
579 583 eurot	üldhariduskoolide rekonstrueerimiseks on esialgses eelarves kavandatud kokku 11 435 000 eurot.
449 000 eurot	suunatakse uutele objektidele:
179 000 eurot	on avatud Herbert Masingu kooli (Vanemuise 33) ruumide kohandamiseks klassiruumideks ja nende sisustamiseks riigi toetusfondist 2018. aastal saadud HEV toetuse kasutamata jäägi arvel;
170 000 eurot	Ilmatsalu põhikooli (Kooli tee 77) küttesüsteemi rekonstrueerimiseks;
100 000 eurot	on avatud Miina Härma gümnaasiumi (Tõnissoni 3) remondiks vastavalt riigihalduse ministri 18.01.2019 käskkirjale.
130 583 eurot investeerimiskulude eelarve muutmised olemasolevate objektide mahtudes:
Forseliuse kool (Tähe 101, Tähe 103)
Annelinna gümnaasium (Kaunase pst 68)
55 703 eurot	Forseliuse kooli (Tähe 101, 103) täiendavad vahendid on avatud 2018. aastast ületuleva kasutamata jäägi arvel vastavalt sõlmitud lepingule;
54 880 eurot Annelinna gümnaasium (Kaunase pst 68) - avati eelmise aasta kasutamata vahendid projekteerimistööde lõpetamiseks;
20 000 eurot Kivilinna kooli (Kaunase pst 71) eelarve suurendus vastavalt korraldatud hankele.
518 000 eurot	kutsehariduskeskuse investeerimisobjektidele, sh:
100 000 eurot	täiendatakse eelarvet kooli kokkuhoitud aasta alguse majandustegevuse vahendite arvel, millest suunatakse
60 000 eurot	Põllu tn 11a hoone rekonstrueerimise jätkamiseks hoone II ja III korrusel;
40 000 eurot	digitaalse õppevara arendamiseks;
418 000 eurot	on avatud haridus- ja teadusministeeriumi 2018. aasta koolitustellimuse ja investeerimistoetuse kasutamata jäägi arvel, millest suunati:
100 000 eurot	vastavalt haridus- ja teadusministeeriumi ning linnavalitsuse vahel 27.12.2018 sõlmitud lepingule Põllu 11a õppehoone keldri vahelae ja söökla rekonstrueerimise lõpetamiseks;
300 000 eurot	Põllu tn 11a II ja III korruse rekonstrueerimiseks (sh ventilatsiooni- ja tugevvoolusüsteemi täielik väljavahetus);
18 000 eurot	digitaalse õppevara arendamiseks - serveri ostuks;
215 483 eurot	muudeks haridusinvesteeringutes täiendatakse eelarvet, sh:
haridusasutuste territooriumide korrashoid
Haridusasutuste territooriumide korrashoiu eelarvet on suurendatud 2018. aastast ületulnud vahendite arvel 10 483 euro võrra (lasteaia Kannike välisvalgustuse ehitustööde lõpetamiseks) ning täiendatakse 115 000 euro võrra, et remontida Mõmmiku ning Triinu ja Taavi lasteaia asfaltkatted, Kesklinna kooli ja lasteaia Kivike välisvalgustus ning Meelespea ja Naerumaa lasteaia piirdeaiad.
Erinevate ametkondade ettekirjutuste täitmine - toidunurkade halva olukorra ja alavalgustuse likvideerimine, ATS, evakuatsiooni ja paanika vältimise valgustuste ehitustööd, WC pottide vahetamine, parketi parandustööd jne.
210 535 eurot	sotsiaalse kaitse valdkonnas, sh:
77 900 eurot	lisanduvad uute investeerimisobjektidena:
50 000 eurot	toetus MTÜle Kristlik Kodu üksikelamu (asukohaga Jaama 42) ehitustööde kaasfinantseerimiseks. MTÜ taotles toetust 150 000 eurot;
20 000 eurot toetus SAle Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskus hoolekandehoonete osaliseks remondiks. On avatud taotlusvoor teenusekohtade kohandamiseks dementsusega inimestele väljaspool kodu nii päevast kui ööpäevast üldhooldusteenust pakkuvates hoolekandeasutustes. Maksimaalne toetuse määr on 100 000 eurot, omafinantseeringu kohustus 15%. Taotlus esitatakse Nõlvaku 12 ja Kaunase pst 22 hoonete osalise remondi tegemiseks ja sisustuse ostuks. Projekti koordineerib SA Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskus;
7 900 eurot	hooldekodu eriotstarbelise inventari (siibripesu masin) soetus aasta alguse omatulude kasutamata jäägi arvel.
132 635 eurot	olemasolevate investeerimisobjektide mahtu muudetakse:
Maarja tugikeskuse peremajade rajamine
1 692 635
Tüve 9 sotsiaalüürimajade projekteerimine
üldhooldekodu rajamise detailplaneering ja eskiisprojekt
77 635 eurot	on suurendatud Maarja tugikeskuse peremajade rajamise eelarvet ehitustööde linna omaosaluse 2018. aastal kasutamata jäägi arvel. Lepingud olid sõlmitud, ehitustööd lõpetatakse juunis-juulis 2019;
25 000 eurot	suurendatakse Tüve 9 sotsiaalüürimajade projekteerimise eelarvet vastavalt riigihanke tulemusele. Soodsaima maksumusega pakkuja ei vastanud kvalifitseerimistingimustele;
30 000 eurot	suurendatakse üldhooldekodu rajamise detailplaneeringu ja eskiisprojekti koostamise eelarvet. Hooldekodu kavandatakse asukohaga Nõlvaku 10, kogu projekteerimise maksumuseks on kavandatud 80-90 tuhat eurot, tööd jagunevad kahele aastale.
Vajaduse muuta volikogu 20. detsembri 2018. a määruse nr 47 paragrahvi 3 ja tõsta välisabi vahenditega rahastatavate projektide sildfinantseerimise määr 3 200 000 eurolt 5 000 000 eurole on tinginud tavapärasemast suuremahulisemate sildfinantseerimist vajavate projektide (näiteks korteriühistute renoveerimine SmartEnCity raames) teostamine ning rahastamise tingimuste täpsustumine.
Volikogu liige Veljo Ipits (arengu- ja planeerimiskomisjoni 02.04.2019 koosolekul):
Suurendada toetust Eesti Lennundusmuuseumile Eesti Õhuväe 100. aastapäevale pühendatud Eesti Lennupäevade korraldamiseks 8.-9. juunil 5000 eurolt 15 000 euroni, linnavalitsusel kaaluda ürituse täiendava toetamise ja selleks katteallika leidmise võimalusi.
Majanduskomisjoni 03.04.2019 protokoll nr 23:
- rattaringluse tarbeks soetatavate autode hind (üks auto ca 80 000 eurot koos rattaraamiga) on ebamõistlikult kõrge ning rattaringluse projekt on läinud arvatust kallimaks. Rõhutati, et rattaringluse tõrgeteta käivitamine ja teenuse kvaliteet on väga oluline, kuid kulud peab siiski kriitiliselt üle vaatama;
- leiti, et tuleb tõsiselt kaaluda, kas raekoja mehitatud valvele ja haldushoonete turvalisuse suurendamiseks planeeritud kulud on proportsionaalsed võimaliku ohuga ja kas planeeritud tegevused tegelikkuses töötavad;
- Annemõisa jalgpalli sisehallide rajamiseks kolme eskiisi tegemine ei ole hallide asukohta ja olemasolevaid standardlahendusi arvestades põhjendatud.
1. linnavalitsusel kaaluda:
1.1. raekoja mehitatud valveks ja haldushoonete turvalisuse suurendamiseks planeeritud kulutuste vajalikkust lisaeelarves toodud määral;
1.2. rattaringluse teenindamiseks autode soetamise investeeringu suurust;
1.3. bussiliiklusega Kopli tänavale kõnnitee rajamise võimalusi;
2. komisjon tegi ettepaneku eraldada täiendavalt Eesti Lennundusmuuseumile Eesti Õhuväe 100. aastapäevale pühendatud Eesti Lennupäevade korraldamiseks 20 000 eurot ja vähendada 20 000 euro võrra Annemõisa jalgpalli sisehallide projekteerimise ja eskiiside kulusid.
Volikogu liige Jüri-Ott Salm (linnavarakomisjoni 04.04.2019 koosolekul):
37 200 eurot - koolitused linnavalitsuse kui organisatsiooni väärtuste vajadusest ja tulevikukultuuri visioonist ühise arusaama loomiseks ning koolitused ametikeele paremaks kasutamiseks.
Teen ettepaneku, et selle töö peab linnavalitsus oma ressurssidega ära tegema ja vaba raha suunama haridusasutuste investeeringuteks.
Leian, et nimetatud tegevus peaks olema läbi viidud organisatsiooni enda töötajate poolt - kindlasti on linnavalitsuses vastava pädevusega inimesi.
Muudatusettepanekud.pdf


RT I, 28.03.2017, 3
Vastu võetud 22.03.2017 nr 16
Määrus kehtestatakse välismaalaste seaduse § 101 lõike 1 punktide 1, 2 ja 4, lõike 3 punkti 1 ja lõike 5, § 102 lõike 1, § 224 lõike 1 punktide 1, 2 ja 7 ja lõike 2 punkti 1 ning § 250 lõike 2 punktide 1, 4 ja 5 alusel.
§ 1. Siseministri 12. jaanuari 2017. aasta määruse nr 7 „Tähtajalise elamisloa ja selle pikendamise ning pikaajalise elaniku elamisloa ja selle taastamise taotlemise kord ning legaalse sissetuleku määrad” muutmine
Siseministri 12. jaanuari 2017. aasta määruse nr 7 „Tähtajalise elamisloa ja selle pikendamise ning pikaajalise elaniku elamisloa ja selle taastamise taotlemise kord ning legaalse sissetuleku määrad” preambul sõnastatakse järgmiselt:
„Määrus kehtestatakse välismaalaste seaduse § 224 lõike 1 punktide 1, 2 ja 7 ning § 250 lõike 2 punktide 4 ja 5 alusel.”.
§ 2. Siseministri 10. detsembri 2015. aasta määruse nr 71 „Viisaregistri põhimäärus” muutmine
Siseministri 10. detsembri 2015. aasta määruses nr 71 „Viisaregistri põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
„(2) Andmekogu pidamise eesmärgi täitmiseks töödeldakse viisataotluste, viibimisaja pikendamise taotluste, tähtajalise elamisloa kehtivuse lõppemisest tuleneva Eestis viibimise õiguse pikaajalise viisana vormistamise taotluste, viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise, viisade tühistamise, viisade kehtetuks tunnistamise ja viisade kooskõlastamise käigus saadud andmeid ning vastavate menetluste käigus antud haldusaktide ja sooritatud toimingute andmeid.”;
2) paragrahvi § 9 lõike 2 punktis 5 asendatakse sõnad „Schengeni viisad” sõnaga „viisad”;
„§ 101. Tähtajalise elamisloa kehtivuse lõppemisest tuleneva Eestis viibimise õiguse pikaajalise viisana vormistamise andmed
5) tähtajalise elamisloa kehtivuse lõppemisest tuleneva Eestis viibimise õiguse pikaajalise viisana vormistanud ametniku eesnimi või -nimed ja perekonnanimi või -nimed.”;
4) paragrahvi 14 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) viisataotluse, viibimisaja pikendamise taotluse või käesoleva määruse §-des 101 ja 13 nimetatud avalduse esitanud välismaalane;”;
5) paragrahvi 16 punkt 15 sõnastatakse järgmiselt:
„15) tähtajalise elamisloa kehtivuse lõppemisest tuleneva Eestis viibimise õiguse pikaajalise viisana vormistamise taotlus koos otsusega vormistamise kohta;”;
6) paragrahvi 16 täiendatakse punktiga 16 järgmises sõnastuses:
„16) muud esitatud dokumendid ja tõendid.”.
§ 3. Siseministri 18. detsembri 2015. aasta määruse nr 82 „Pikaajalise viisa andmise, viibimisaja vormistamise ja viibimisaja pikendamise kord, tähtajad, piisavate rahaliste vahendite ja tervisekindlustuslepingu kindlustussumma määr ning pikaajalise viisa ja viibimisaja pikendamise taotlemise vormid” muutmine
1) paragrahvi § 9 lõike 2 punktis 5 asendatakse sõnad „Schengeni viisad” sõnaga „viisad”;


text:
Postmarkide käibele laskmise ja kehtetuks tunnistamise kord – Riigi Teataja
Postmarkide käibele laskmise ja kehtetuks tunnistamise kord - sisukord
§ 2 Mõisted ja üldnõuded
§ 3 Emissioonikomisjon
§ 4 Postmarkide käibele laskmine
§ 5 Postmarkide kehtetuks tunnistamine
RTL 2006, 49, 895
Vastu võetud 15.06.2006 nr 54
Määrus kehtestatakse «Postiseaduse» § 9 lõike 6 alusel.
Määrusega kehtestatakse postimarkide käibele laskmise ja kehtetuks tunnistamise kord.
§ 2. Mõisted ja üldnõuded
(1) Postmark on «Postiseaduse» § 9 lõike 2 tunnustele vastav postisaadetisele kleebitav või trükitav tõend universaalse postiteenuse eest tasumise kohta.
(2) Universaalse postiteenuse osutaja teeb postmargid kättesaadavaks kõigis postkontorites ja muudes tema poolt kindlaksmääratud müügipunktides.
(3) Universaalse postiteenuse osutaja teeb postkontorites ja veebilehel avalikult kättesaadavaks postmarkide käibele laskmiseks ettepanekute tegemise ja ettepanekute läbivaatamise korra.
(3) Komisjon lähtub postmarkide käibele laskmise temaatilise plaani koostamisel Eesti riigielu-, ajaloo-, kultuuri-, loodus- ja muude tähtsündmuste kajastamise ning postikorralduse praktilisest vajadusest.
(3) Universaalse postiteenuse osutaja teeb hiljemalt iga aasta 31. detsembril oma asukohas ja veebilehel avalikult kättesaadavaks informatsiooni järgmise kalendriaasta postmarkide käibele laskmise aja kohta.
(4) Postmargi käibele laskmisest teavitab universaalse postiteenuse osutaja Ülemaailmset Postiliitu ja teiste riikide postiadministratsioone ülemaailmse postikonventsiooniga kehtestatud korras.
(5) Postmarkide müüki alustab universaalse postiteenuse osutaja nende käibele laskmise päeval.
(6) Postimargi käibele laskmise järgselt antakse tasuta üle kaks postmargi trükipoognat Postimuuseumile ja Eesti Rahvusraamatukogule.
§ 5. Postmarkide kehtetuks tunnistamine
(1) Universaalse postiteenuse osutaja tunnistab postmargid kehtetuks rahareformi läbiviimisel, kui sellega kaasneb postmargi rahalise väärtuse muutumine, või muudel seadusest tulenevatel juhtudel.
(2) Postmargi kehtetuks tunnistamisest teatab universaalse postiteenuse osutaja Ülemaailmsele Postiliidule ja teiste riikide postiadministratsioonidele ning avaldab postmargi kehtetuks tunnistamise teate vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes.
(3) Postmargi kehtetuks tunnistamise teates näidatakse kehtetuks tunnistamise kuupäev, kehtetuks tunnistamisele kuuluva postmargi käibele laskmise number, nimiväärtus ja trükiarv.
(4) Teave kehtetuks tunnistatud postmarkide kohta peab olema avalikult kättesaadav universaalse postiteenuse osutaja postkontorites ja veebilehel.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 9
§ 2
§ 9
§ 5


Konsoolifoorum • Vaata teemat - Ps4 vs X One
Foorumi pealeht Playstation 4, Xbox One, Xbox 360, PS3, 3DS, WII U, NINTENDO, PC Arutelud mängukonsoolidest
Ps4 vs X One
Mängukonsoolidega seotud arutelud laialdasemalt.
Esindatud kõik moodsa aja mängukonsoolid!
Postitas Siuzzly » 17 Juun 2014, 23:35
Kumb on parem kas Ps4 või X One? Sooviksin endale üht soetada, kuid ei suuda otsustada. Olen kuulnud, et Ps4 pult üks mugavamaid pulte üldse. Kindlasti öelge oma arvamus ja miks te just seda arvate.
Siuzzly
Liitunud: 03 Juun 2014, 23:24
Tagasiside: 1|0|1
Re: Ps4 vs X One
Postitas Roxygamer » 18 Juun 2014, 00:14
Soovitaks ps-4, sest sellel on rohkem eksklusiivseid mänge, mugavam pult AGA pea meeles seda, et selle thumb stickid kuluvad ära ning sa pead uued peale ostma (maksavad umbes 2-4 euri). Siiski on see minu arust parem kui X1. See on muidugi minu arvamus, aga ma soovitaksin sul oodata PS4 uut nii öelda kere uuendust, kuna PS4 pultidel tekiva paljud probleemid.
AGA SIISKI PS4.
Psp mängud: viewtopic.php?f=118&t=31380
Mainekas
Liitunud: 30 Jaan 2014, 23:00
Tagasiside: 4|0|0
M_Power_man
Postitas toomaskedrov » 18 Juun 2014, 11:34
PlayStation'i pult on palju väiksem ja mugavam keskmise käega inimesele ja pisematele. Kui sul on suured käed siis paljud soovitaks xbox'i pulti, kuna see on palju suurem oma pindalalt. Isiklikult eelistan PlayStation'i pulti, kuna olen kunagi omanud ka xbox'i korra ja minule ei meeldinud see pult näiteks just oma suuruse pärast, kuna oli liiga suur kobakas käes ja juht kangid on minu arust väga nõmedasti asetatud (võibolla arvan ja tunnen seda sellepärast nii, et olen üles kasnavnud Nintendo NES/SNES'iga ja nende pultidega).
Mis puudutab online play'id siis mõlemal peaks see tasuline olema nüüdsest nagu aru saanud olen. Siin tasub uurida palju maksavad erinevad kuu tasud, iseenesest odavaim peaks nagu peale jääma, kui ei tasu ainult selle arvelt otsust teha, kuna mõlemal süsteemil on täiesti erinev nägemus, kuidas asjad toimima peaks, ning mis on tähtis just nende platvormi mängijatele. Xbox kasutab "Xbox Live Gold Subscription'i" ja PlayStation "PS+ Subscription'i".
Siin soovitan uurida, mis mängud on eksklusiivid antud konsoolidel, ning mis mängud on tulemas nendele konsoolidele.. kuna E3 2014 on nüüd läbi ja paljud värsked mängud on nähtud, mis tulevad 2014-2015 aasta jooksul. Päris nõme oleks, kui oled mõnda mängu vaadanud ja tahtnud mängida aga siis tuleb välja , et see on teise konsooli eksklusiiv hoopis. :/
Mõlemad konsoolid on head ning saavad hakkama sellega, milleks nad loodud on. Tee oma valik lihtsalt selle põhjal, mis sulle endale rohkem meeldib. Kui sulle meeldivad Sony PlayStationi mängud/eksklusiivid ja see kuidas süsteem välja näeb siis võta see konsool, kui sulle meeldib rohkem M$ Xbox ja selle mängud/eksklusiivid ning välimus siis vali see.
Lõppude lõpuks mängud on ikkagi kõige tähtsamad!
toomaskedrov
Liitunud: 29 Jaan 2009, 18:34
Tagasiside: 27|0|0
Tomchuu
Postitas Siuzzly » 18 Juun 2014, 11:39
Ise eelistaksin kah PS4-ja, sest uus Uncharted tulemas jne Xboxi pult onjh paras kobakas võrreldes PS-ga.
Postitas Siuzzly » 18 Juun 2014, 11:46
Kuigi peab tõdema, et Xbox live on hetkel odavam kui PS+ (Euronicsis)
Postitas Siuzzly » 18 Juun 2014, 18:03
Forza on hea mäng aga seda saab vist ainult xboxi peal..
Postitas max86 » 19 Juun 2014, 22:15
Mulle meeldib Playstation 4 kuna sellele saab ikka Ebayst väga odavalt mänge.Erinevalt X kast One-ist.Pult tundub ka palju parem kui dualshock 3 oli.
Äsjaliitunu
Liitunud: 10 Mai 2009, 19:50
Postitas Siuzzly » 20 Juun 2014, 12:10
See kindel et PS4 pult mugavam. Mängud ka paremad kui X kastil. Xbox One on nii kole ja suur kolakas:D
Postitas GameTrigger » 20 Juun 2014, 15:24
Kuigi olen PS konsoole ja pulte kasutanud alates 90-ndatest; siis X1 pult istus kohe kätte nagu valatud - ei anna X360 omaga võrreldagi...
Liitunud: 01 Mai 2010, 10:24
Tagasiside: 1|0|0
Postitas rait123 » 08 Jaan 2016, 18:52
ise pooltan ja kasutan ps4
rait123
Liitunud: 08 Jaan 2016, 17:35
Mine Arutelud mängukonsoolidest


text:
Euroopa Kohtu otsus (esimene koda), 14.3.2019.
Euroopa Komisjon versus Tšehhi Vabariik.
Liikmesriigi kohustuste rikkumine – Määrus (EÜ) nr 1013/2006 – Jäätmesaadetis – Tšehhi Vabariigi keeldumine tagada sellest liikmesriigist Poola saadetud segu TPS-NOLO (Geobal) tagasivõtmine – Jäätme olemasolu – Tõendamiskoormis – Tõend.
Kohtuasi C-399/17.
14. märts 2019 ( *1 )
Liikmesriigi kohustuste rikkumine – Määrus (EÜ) nr 1013/2006 – Jäätmesaadetis – Tšehhi Vabariigi keeldumine tagada sellest liikmesriigist Poola saadetud segu TPS-NOLO (Geobal) tagasivõtmine – Jäätme olemasolu – Tõendamiskoormis – Tõend
Kohtuasjas C‑399/17,
mille ese on ELTL artikli 258 alusel 3. juulil 2017 esitatud liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi,
Euroopa Komisjon, esindajad: P. Němečková, E. Sanfrutos Cano ja L. Haasbeek,
Tšehhi Vabariik, esindajad: M. Smolek, J. Vláčil, T. Müller ja L. Dvořáková,
koosseisus: Euroopa Kohtu asepresident R. Silva de Lapuerta esimese koja presidendi ülesannetes, kohtunikud J.‑C. Bonichot (ettekandja), A. Arabadjiev, E. Regan ja S. Rodin,
arvestades kirjalikku menetlust ja 20. septembri 2018. aasta kohtuistungil esitatut,
Euroopa Komisjon palub oma hagiavalduses Euroopa Kohtul tuvastada, et kuna Tšehhi Vabariik jättis tagamata, et Tšehhi Vabariigist Katowicesse (Poola) veetud materjal TPS-NOLO või Geobal (edaspidi „TPS-NOLO (Geobal)“) veetakse tagasi Tšehhi Vabariiki, siis on Tšehhi Vabariik rikkunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (ELT 2006, L 190, lk 1) artikli 24 lõikest 2 ja artikli 28 lõikest 1 tulenevaid kohustusi.
Määruse nr 1013/2006 artiklis 1 „Reguleerimisala“ on sätestatud:
Määruse artiklis 2 on sätestatud:
jäätmed – nagu on määratletud [Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta] direktiivi 2006/12/EÜ [jäätmete kohta (ELT 2006, L 114, lk 9), mis on alates 12. detsembrist 2010 asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiviga 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT 2008, L 312, lk 3), ja mille artiklis 3 on sisuliselt üle võetud direktiivis 2006/12 antud jäätmete määratlus] artikli 1 lõike 1 punktis a;
lähtekoha pädev asutus – selle piirkonna pädev asutus, kust saadetise lähetamist kavatsetakse alustada või on alustatud;
sihtkoha pädev asutus – selle piirkonna pädev asutus, kuhu saadetis on kavatsetud lähetada või lähetatakse […];
lähteriik – iga riik, kust jäätmesaadetise lähetamist kavatsetakse alustada või on alustatud;
sihtriik – iga riik, kuhu jäätmesaadetis […] kavatsetakse lähetada või lähetatakse;
ebaseaduslik saadetis – iga jäätmesaadetis, mis on sooritatud:
teavitamata kõiki asjaosalisi pädevaid asutusi käesoleva määruse kohaselt või
kui seoses artikli 3 lõigetes 2 ja 4 nimetatud jäätmesaadetistega:
saadetis on lähetatud viisil, mis ei ole VII lisas esitatud dokumendis nimetatud;
Määruse nr 1013/2006 artikli 3 lõigete 1 ja 2 kohaselt peab piiriülestest jäätmesaadetistest liidu piires – arvestades nende laadi ja jäätmekäitlust ja juhul, kui nende kogus ületab 20 kilogrammi (kg) – teatama neist pädevatele ametiasutustele või esitama neile andmeid.
Määruse artikli 24 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud:
võtab tagasi tegelik teataja, või kui teadet ei ole esitatud, siis
võtab tagasi juriidiline teataja, või kui see on võimatu, siis
võtab tagasi lähtekoha pädev asutus või tema nimel tegutsev juriidiline või füüsiline isik, või kui see on võimatu, siis
taaskasutab või kõrvaldab alternatiivsel viisil siht- või lähteriigis lähtekoha pädev asutus või tema nimel tegutsev juriidiline või füüsiline isik, või kui see on võimatu, siis
taaskasutab või kõrvaldab alternatiivsel viisil mõnes muus riigis lähtekoha pädev asutus või tema nimel tegutsev juriidiline või füüsiline isik, kui kõik asjaosalised pädevad asutused sellega nõustuvad.
Tagasi võtmine, taaskasutamine või kõrvaldamine toimub 30 päeva jooksul või mõne muu asjaosaliste pädevate asutuste poolt kokku lepitud ajavahemiku jooksul pärast seda, kui lähtekoha pädev asutus on ebaseaduslikust saadetisest ning selle põhjusest/põhjustest teada saanud või kui talle on seda kirjalikult soovitanud sihtkoha või transiidi pädev asutus. Lisaks muule võib soovituse põhjuseks olla ka sihtkoha või transiidi pädevatele asutustele teiste pädevate asutuste poolt edastatud teave.
Punktides a–c nimetatud tagasivõtmisjuhtudel tuleb esitada uus teade, kui asjaosalised pädevad asutused ei ole omavahel kokku leppinud, et neile piisab lähtekoha esialgse pädeva asutuse korralikult põhjendatud taotlusest.
Uue teate esitab punktis a, b või c nimetatud isik või asutus siin loetletud järjekorras.
Ükski pädev asutus ei ole vastu ega esita vastuväiteid ebaseadusliku jäätmesaadetise tagasisaatmisele. Kui lähtekoha pädev asutus rakendab punktides d ja e nimetatud alternatiivmenetlust, esitab esialgse lähtekoha pädev asutus või tema nimel tegutsev juriidiline või füüsiline isik uue teate, kui asjaosalised pädevad asutused ei ole kokku leppinud, et neile piisab nimetatud asutuse korralikult põhjendatud taotlusest.“
Määruse nr 1013/2006 artiklis 28 on sätestatud:
„1. Kui lähte- ja sihtkoha pädevad asutused ei suuda kokku leppida jäätmeteks ja mittejäätmeteks liigitamise osas, tuleb vaidlusalust materjali käsitleda jäätmetena. Eelnev ei piira sihtriigi õigust käsitleda veetud materjali pärast selle kohaletoimetamist oma õigusaktide kohaselt, kui nimetatud õigusaktid on kooskõlas ühenduse või rahvusvahelise õigusega.
2. Kui lähte- ja sihtkoha pädevad asutused ei suuda kokku leppida teatatud jäätmete liigitamise suhtes vastavalt III, IIIA, IIIB või IV lisas loetletule, peetakse jäätmeid liigitatuks vastavalt IV lisale.
3. Kui lähte- ja sihtkoha pädevad asutused ei suuda kokku leppida jäätmekäsitlustoimingu liigitamise suhtes, mille kohta on teatatud, et see on kas taaskasutamine või kõrvaldamine, kohaldatakse kõrvaldamise kohta käivaid sätteid.
4. Lõikeid 1 kuni 3 kohaldatakse ainult käesoleva määruse eesmärgil, piiramata sellega huvitatud isikute õigust lahendada küsimusega seotud vaidlus kohtus.“
Määruse nr 1013/2006 V lisa 1. osa A nimekirja rubriik A3190 on määratletud järgmiselt:
„Rafineerimisel, destilleerimisel või muul pürolüütilisel töötlemisel tekkivad tõrvajäägid (välja arvatud asfalttsement)“.
Direktiiv 2006/12
Direktiivi 2006/12 põhjenduses 2 on märgitud:
„Jäätmehooldust käsitlevate sätete põhieesmärk peab olema inimeste tervise ja keskkonna kaitse jäätmete kogumise, vedamise, töötlemise, hoidmise ja ladestamisega seotud kahjuliku mõju eest.“
Direktiivi artikli 1 punkti a määratleb jäätmetena „I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvad mis tahes ained või esemed, mille valdaja ära viskab, kavatseb ära visata või on kohustatud ära viskama“.
Direktiiv 2008/98
Direktiivi 2008/98 artiklis 3 on sätestatud:
„jäätmed“ – mis tahes ained või esemed, mille valdaja ära viskab, kavatseb ära visata või on kohustatud ära viskama. […]“.
Selle direktiivi artikli 6 lõikes 1 on ette nähtud:
„Teatavad täpsemalt määratletud jäätmed lakkavad olemast jäätmed artikli 3 punkti 1 tähenduses, kui nad on läbinud taaskasutamistoimingu, kaasa arvatud ringlussevõtt, ja vastavad konkreetsetele kriteeriumidele, mis töötatakse välja kooskõlas järgmiste tingimustega:
Kriteeriumid peavad vajaduse korral sisaldama saasteainete piirväärtusi ning võtma arvesse aine või eseme mis tahes võimalikku negatiivset mõju keskkonnale.“
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT 2006, L 396, lk 1; parandus ELT 2007, L 136, lk 84) ning mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (ELT 2008, L 353, lk 1) (edaspidi „REACH-määrus“), artikli 2 lõikes 2 on sätestatud:
„[…] direktiivis 2006/12/EÜ määratletud jäätmeid ei loeta aineks, seguks või tooteks käesoleva määruse artikli 3 tähenduses.“
REACH‑määruse artiklis 128 on sätestatud:
„1. Vastavalt lõikele 2 ei tohi liikmesriigid keelata, piirata või takistada käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva sellise aine tootmist, importimist, turuleviimist ega kasutamist nii ainena kui ka segu või toote koostisainena, mis vastab käesolevale määrusele ja, kui see on asjakohane, siis käesoleva määruse rakendamisel vastu võetud ühenduse õigusaktidele.
2. Käesolevas määruses sätestatu ei takista liikmesriikidel säilitamast või ette nägemast riiklikke nõudeid töötajate, inimeste tervise ja keskkonna kaitseks, mida kohaldatakse juhtudel, kui käesolev määrus ei ühtlusta tootmist, turule viimist ja kasutamist käsitlevaid nõudeid.“
Ajavahemikus 2010. aasta lõpp kuni 2011. aasta algus saatis Tšehhi ettevõtja ligikaudu 20000 tonni ainet TPS-NOLO (Geobal), mis koosneb tõrvhappest, nafta rafineerimise jäägist, söetolmust ja kaltsiumoksiidist, Litvínovist (Tšehhi Vabariik) Katowicesse (Poola).
Kogu see segu või osa sellest oli hoiustatud Poola importija renditud kinnistule, mis asus Katowice linnas Karol Woźniaki tänaval.
Poola ametiasutused teatasid 11. septembril 2011 Tšehhi keskkonnaministrile, et nad peavad seda saadetist ebaseaduslikuks jäätmesaadetiseks määruse nr 1013/2006 artikli 2 punkti 35 alapunkti a tähenduses, sest saatja ega saaja ei olnud keskkonnakaitse asutustele sellest saadetisest teatanud.
Tšehhi keskkonnaminister vastas Poola ametiasutustele 2012. aasta jaanuaris, et kuna TPS-NOLO (Geobal) oli REACH-määruse kohaselt registreeritud, ei käsita ta seda jäätmena ja seetõttu keeldus ta seadma Tšehhi saatjale kohustust, et see tagaks vaidlusaluse segu tagasivõtmise.
Komisjon, kellele keskkonnakaitse ühendus esitas 4. veebruaril 2014 saadetise kohta kaebuse, algatas sama aasta 12. juunil uurimise.
Komisjon saatis 27. novembril 2014 Tšehhi Vabariigile ametliku märgukirja, millele Tšehhi Vabariik vastas 20. veebruaril ja väitis, et TPS-NOLO (Geobal) ei ole jääde.
Komisjon saatis 22. oktoobril 2015 Tšehhi Vabariigile põhjendatud arvamuse, millele liikmesriik vastas 18. detsembril ja kinnitas, et ta keeldub tagamast vaidlusaluse segu saatmist tagasi oma territooriumile.
Komisjon, kes tegi kindlaks, et Tšehhi Vabariik keeldus põhjendatud arvamusega kooskõlla viimiseks sammude astumisest, otsustas esitada käesoleva hagi.
Pärast seda, kui kohtujurist oli esitanud oma ettepaneku, palus komisjon Euroopa Kohtul oma 23. novembri 2018. aasta kirjas uuendada menetluse suuline osa Euroopa Kohtu kodukorra artikli 83 alusel seetõttu, et põhjenduste üle, millele kohtujurist tugines, asudes seisukohale, et hagi on vastuvõetamatu, ei olnud pooled saanud vaielda ei menetluse kirjalikus ega suulises osas.
Olgu osutatud, et kodukorra artikli 83 kohaselt võib Euroopa Kohus igal ajal, olles kohtujuristi ära kuulanud, uuendada määrusega menetluse suulise osa, eelkõige kui ta leiab, et tal ei ole piisavalt teavet, või kui pool on pärast suulise osa lõpetamist esitanud uue asjaolu, millel on otsustav tähtsus Euroopa Kohtu lahendile, või kui asja lahendamisel tuleks tugineda argumendile, mille üle pooled või Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikud ei ole vaielnud.
Olles kohtujuristi ära kuulanud, leiab Euroopa Kohus, et tal on olemas kogu vajalik teave käesoleva kohtuasja lahendamiseks ning et kohtuasja lahendamisel ei tule tugineda argumendile, mille üle pooled ei ole vaielnud.
Järelikult tuleb komisjoni taotlus menetluse suulise osa uuendamiseks tagasi lükata.
Komisjon heidab Tšehhi Vabariigile ette, et see keeldus täitmast Poola ametiasutuste taotlust hoolitseda vaidlusaluse – ebaseaduslikult Poola territooriumile toimetatud – segu tagasivõtmise eest, ja eiras nii määruse nr 1013/2006 artiklit 24.
Komisjoni hinnangul tuleb ainet TPS-NOLO (Géobal) käsitada „jäätmena“.
Esiteks toodetakse seda segu jäätmetest, mis on tekkinud Ostravas (Tšehhi Vabariik) varem toimunud rafineerimistegevuse käigus.
Teiseks kujutab tõrvhape, millest TPS-NOLO (Geobal) on tehtud, aga samuti segu ise, endast ohtlikke jäätmeid.
Kolmandaks leiab komisjon, et vaidlusalust segu käsitatakse Tšehhi Vabariigis – samuti nagu Poolas – jäätmena. Tšehhi Vabariik ei ole neile asjaoludele teda puudutavas osas vastu vaielnud. Lisaks tegi Nejvyšší správní soud (Tšehhi Vabariigi kõrgeim halduskohus) 3. detsembri 2015. aasta otsuses kindlaks, et aine Geobal tuleb liigitada jäätmeks. Samuti nimetati otsuses Litvínovi prügila kompleksloa 20. muutmise kohta ainet „Geobal 4“ jäätmeks.
Neljandaks ei lakanud see aine komisjoni sõnul olemast jääde seetõttu, et see on REACH-määruse alusel registreeritud. Kõigepealt jääksid jäätmed nii selle määruse kohaldamisalast – määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt – välja. Sellest tulenevalt ei kuuluks REACH-määruse artikkel 128, mis keelab eelkõige takistada määruse kohaldamisalasse kuuluvate ainete vaba ringlust, kohaldamisele aine suhtes, mis algul liigitati jäätmeks, kuni see ei ole lakanud olemast jääde. Teisena tuleb välja tuua, et registreerimine mainitud määruse alusel kujutaks endast üksnes üht tegurit selle kindlakstegemisel, kas aine on lakanud olemast jääde, nagu märkis Euroopa Kohus 7. märtsi 2013. aasta kohtuotsuses Lapin ELY-keskus, liikenne ja infrastruktuuri (C‑358/11, EU:C:2013:142). Viimaks oleks REACH-määruse artikli 20 lõike 2 kohaselt üksnes Euroopa Kemikaaliametil (ECHA) õigus kontrollida registreerimistoimiku täielikkust, ilma et hinnataks esitatud andmete kvaliteeti või asjakohasust.
Viiendaks ei ole valdaja kavatsus aine kvalifitseerimisel jäätmena ainus otsustava tähendusega tegur. Nii nagu Euroopa Kohus on leidnud 15. juuni 2000. aasta kohtuotsuses ARCO Chemie Nederland jt (C‑418/97 ja C‑419/97, EU:C:2000:318, punkt 88), tuleb jäätmeks olek määrata kindlaks iga üksikjuhtumi asjaolude kohaselt ja termini „jääde“ määratlust ei saa tõlgendada kitsalt. Aine koostis ja oht, mida see kujutab endast keskkonnale ja inimestele tervisele, on komisjoni sõnul samuti olulised tegurid määratlemaks, kas tegemist on jäätmega või mitte.
Kuuendaks ei välista komisjoni hinnangul 28. märtsi 1990. aasta kohtuotsuse Vessoso ja Zanetti (C‑206/88 ja C‑207/88, EU:C:1990:145, punkt 11) ning 18. detsembri 1997. aasta kohtuotsuse Inter-Environnement Wallonie ASBL (C‑129/96, EU:C:1997:628, punkt 31 ja seal viidatud kohtupraktika) kohaselt aine majandusliku taaskasutamise võimalus selle väljajätmist jäätme mõiste alt. Pealegi ei ole majanduslik huvi vaidlusaluse segu vastu tõendatud ja seda ei saa järeldada konsignatsioonilepingu sõlmimise põhjal. See leping ei tõenda komisjoni hinnangul, et Poolas oleks kõnealuse aine järele nõudlust kütusena tsemenditehastes, sest ostja ei ole Poolas saanud hoiulolevat segu vastavalt lepingulistele tingimustele müüa. Arvestades seda, et segu kogus selle asukohas on vähenenud – nagu tegid kindlaks Poola inspektorid –, on osa sellest tõenäoliselt taas eksporditud.
Igal juhul nähtub komisjoni arvates isegi määruse nr 1013/2006 artikli 28 sõnastusest, et kui Tšehhi ja Poola ametiasutused ei ole omavahel kokkuleppele jõudnud, tuleb kõnealust segu käsitada jäätmena. Poola ametiasutused leidsid oma laboritestide alusel põhjendatult, et vaidlusalune segu on määruse IV lisa ja Poola seadusandlust arvestades jääde.
Tšehhi Vabariik väidab end kaitstes, et liikmesriigid ei saa määruse nr 1013/2006 artikli 28 puhul kasutada kaalutlusõigust. Tema sõnul võib seda sätet kohaldada üksnes siis, kui liikmesriigil on vastava materjali jäätmeks oleku suhtes tungivaid kahtlusi. Kui liikmesriigil oleks tõendeid toomata võimalik nimetatud määruse artiklile 28 tugineda, tooks see kaasa vaba ringluse märkimisväärse kahjustamise. Niisugust tõlgendust kinnitab 9. juuni 2016. aasta kohtuotsus Nutrivet (C‑69/15, EU:C:2016:425). Komisjon ei ole aga tõendanud, et vaidlusalune segu on jääde direktiivi 2008/98 artikli 3 punkti 1 tähenduses.
Jäätmete määratlusest direktiivi 2008/98 artikli 3 punkti 1 tähenduses ja Euroopa Kohtu praktikast (18. detsembri 1997. aasta kohtuotsus Inter-Environnement Wallonie, C‑129/96, EU:C:1997:628, punkt 26, ja 15. juuni 2000. aasta kohtuotsus ARCO Chemie Nederland jt, C‑418/97 ja C‑419/97, EU:C:2000:318, punktid 57 ja 97) nähtub, et materjali liigitamiseks jäätmena on määrava tähtsusega viis, kuidas selle valdajal on kavas materjali käsitada, nii et sama materjali võib liigituda jäätmeks või jääda selle liigituse alt välja. Seega ei ole materjali kvalifitseerimisel jäätmena ainumäärav selle koostis. Samuti ei ole Poola ametiasutuste laboritestid vaidlusaluse segu kvalifitseerimisel asjakohased.
Komisjon ei saa tugineda sellele, et Tšehhi Vabariik ei ole esitanud ühtegi riigisisest otsust, mille kohaselt vaidlusalune segu on lakanud olemast jääde. Komisjoni see argument tugineb direktiivi 2008/98 artiklile 6, mis ei ole antud segu suhtes ratione temporis kohaldatav. Nimetatud direktiivi ülevõtmise tähtaeg oleks pidanud mööduma 12. detsembril 2010, kuid vaidlusalune segu toodeti enne seda kuupäeva.
Pealegi ei ole vaidlusalust segu kunagi kvalifitseeritud jäätmeks. Komisjoni kinnitus, mille kohaselt käsitati segu jäätmena Tšehhi Vabariigis, ei ole tõendatud. Vastupidi, nendele käitistele antud kompleksloast, milles segu toodeti, on Tšehhi Vabariigi hinnangul selgelt näha, et selles nimetatud käitlemise eesmärk on toota kütust. Nõudlus selle kütuse järele on olemas mitte ainult Tšehhi Vabariigis, vaid ka Poolas.
Eelkõige on ilmselge, et vastava saadetise saatmiskuupäeval ei olnud vaidlusalune segu jääde. Segu valdajal ei olnud kavatsust seda ära visata, nagu seda kinnitab esiteks selle segu registreerimine kütusena vastavalt REACH-määrusele, enne selle eksporti Poola. 7. märtsi 2013. aasta kohtuotsuseLapin ELY-keskus, liikenne ja infrastruktuuri (C‑358/11, EU:C:2013:142) kohaselt tuleb segu registreerimist REACH-määruse alusel võtta arvesse tegurina, mis tõendab valdaja kavatsust kasutada seda segu mitte jäätmena, vaid majanduslikust aspektist.
Teiseks toimus vaidlusaluse segu eksport Poola konsignatsioonilepingu alusel, mis oli sõlmitud Sosnowiecis (Poola) asuva Poola ettevõtjaga. Komisjoni kinnitus, mille kohaselt viidi segu tõenäoliselt Poolast jälle välja, ei ole Tšehhi Vabariigi hinnangul millegagi tõendatud. Poola ostjatele määratud trahv ja Poola ametiasutuste tõdemus, et segu kogus on olulisel määral vähenenud, tõendab vastupidi seda, et vaidlusalust segu kasutatakse Poola vastavalt esialgsele plaanile.
Hindamisel, kas segu oli ekspordi ajal jääde või mitte, ei ole Tšehhi Vabariigi arvates üldse määrava tähtsusega see, et hetkel puuduvad võimalused vaidlusalust segu Poolas kasutada – nagu on märgitud Poola ametiasutuste esitatud teabes. Lisaks ei tohiks REACH-määruse kohaselt registreeritud aine kasutamist piirata vaid ühe liikmesriigi territooriumiga.
Komisjon ei esitanud ühtegi tõendit selle kohta, et saadetud segu ei ole kasutatud vastavalt sõlmitud lepingule ja et see eksporditi taas.
Komisjon ei esitanud Tšehhi Vabariigi hinnangul ühtegi tõendit, et vaidlusalune segu oli asjaolude toimumise ajal jääde direktiivi 2008/98 artikli 3 punkti 1 tähenduses. Seega ei ole komisjon täitnud tõendamiskohustust, mis tal liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluses lasub.
Määruses nr 1013/2006 on kehtestatud menetlused ja kontrollimeetmed jäätmesaadetistele, eelkõige ELi liikmesriikides.
Määruse nr 1013/2006 artikli 3 lõike 1 järgi kohaldatakse mis tahes liiki jäätmete saadetiste, mis on määratud kõrvaldamiseks, ja arvukate jäätmesaadetiste suhtes, mida on plaanitud taas kasutada – eelkõige määruse IV lisas olevate jäätmete suhtes –, kirjaliku etteteatamise ja nõusoleku menetlust. Määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt peab muude jäätmesaadetiste puhul esitama andmed vormil, mis sisaldub sama määruse VII lisas, vähemalt väikeste koguste puhul, mis ei ületa 20 kg.
Määruse nr 1013/2006 artikli 2 punkti 35 alapunktides a ja g on „ebaseadusliku jäätmesaadetisena“ kvalifitseeritud eelkõige selline jäätmesaadetis, millest ei ole teavitatud ega mille kohta ei ole esitatud andmeid.
Juhul kui saadetis on eespool nimetatud põhjustel ebaseaduslik, on määruse nr 1013/2006 artikli 24 lõikes 2 ette nähtud, et selle määruse täitmise eest vastutav asutus jäätmete päritolu liikmesriigis, keda on nimetatud „lähtekoha pädevaks asutuseks“, peab hoolitsema selle eest, et jäätmed võetakse üldjuhul tagasi 30 päeva pikkuse tähtaja jooksul alates päevast, mil neid teavitas „juriidiline teataja“, s.t isik, kel oli kohustus teavitada või esitada andmeid, või kui seda ei tehtud, siis see, kes on kohustus hoolitseda tagasi võtmise eest või kes ise jäätmed tagasi võtab.
Käesolevas kohtuasjas ei ole ajavahemikus 2010. aasta lõpp kuni 2011. aasta algus tehtud saadetisest, milleks oli 20000 tonni ainet TPS-NOLO (Geobal) Tšehhi Vabariigist Poola, ei teavitatud ega esitatud andmeid. Kui Poola asutused andsid sellest saadetisest Tšehhi keskkonnaministrile 2011. aasta septembris teada, keeldus see seadmast Tšehhi saatjale kohustust, et see tagaks Poolas vaidlusaluse segu tagasivõtmise, väites, et segu ei ole jääde. Liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse algatamise ja hiljem komisjonipoolse Euroopa Kohtusse pöördumise põhjuseks oli selle keeldumise juurde jäämine.
Komisjon rõhutas, et määruse nr 1013/2006 artikli 28 kohaselt eeldatakse, et saadetise ese on jääde, kui lähte- ja sihtkoha pädevad asutused ei suuda kokku leppida – nagu käesolevas kohtuasjas – selles, kas selle saadetise eset tuleb käsitada jäätmena. Vaidlusaluse segu vedu oleks seega käesolevas kohtuasjas pidanud käsitama jäätmesaadetisena, mis oli käesoleva kohtuotsuse punktis 4 osutatud formaalsuste täitmata jätmise tõttu ebaseaduslik. Neil asjaoludel leiab komisjon, et Tšehhi Vabariik, kelle poole Poola ametiasutused vastava nõudega pöördusid, oli vastavalt määruse nr 1013/2006 artikli 24 lõike 2 enda sõnastusele kohustatud tagama jäätmete tagasivõtmise. Komisjon palub Euroopa Kohtul tuvastada, et Tšehhi Vabariik rikkus oma kohustust, kui ta sellest keeldus.
Tšehhi Vabariigi hinnangul ei ole komisjon tõendanud, et vaidlusalune segu on jääde.
Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab liikmesriigi rikkumismenetluses tõendama liikmesriigi kohustuste väidetavat rikkumist komisjon (25. mai 1982. aasta kohtuotsus komisjon vs. Madalmaad, 97/81, EU:C:1982:193, punkt 6, ja 11. juuli 2018. aasta kohtuotsus komisjon vs. Belgia, C‑356/15, EU:C:2018:555, punkt 25). Komisjoni kohustus on esitada Euroopa Kohtule tõendid, mida on vaja, et viimane saaks rikkumise tuvastada, ja seejuures ei tohi komisjon tugineda ühelegi oletusele (10. juuni 2010. aasta kohtuotsus komisjon vs. Portugal, C‑37/09, ei avaldata, EU:C:2010:331, punkt 28; 22. septembri 2011. aasta kohtuotsus komisjon vs. Hispaania, C‑90/10, ei avaldata, EU:C:2011:606, punkt 47, ja 13. veebruari 2014. aasta kohtuotsus komisjon vs. Ühendkuningriik, C‑530/11, EU:C:2014:67, punkt 60).
Kui käesolevas kohtuasjas vaidlusalune segu ei ole jääde, ei kuulu määrus nr 1013/2006 selle veole Tšehhi Vabariigist Poola kohaldamisele ning komisjon ei saa tugineda sellele, et neist liikmesriikidest esimene on seda rikkunud. Järelikult on selle segu liigitamine jäätmeks vajalik, et tuvastada määruse artikli 24 lõikel 2 põhinev rikkumine, ja see on niisiis osa tõenditest, mida käesolevas kohtuasjas peab Euroopa Kohtule kontrollimiseks esitama.
Veel tuleb märkida, et kuna komisjon ei tohi käesoleva kohtuotsuse punktis 51 nimetatud kohtupraktika kohaselt liikmesriigi kohustuste rikkumist tõendades tugineda ühelegi oletusele, ei saa ta piirduda määruse nr 1013/2006 artikli 28 lõikes 1 ette nähtud oletusele viitamisega ega väita, et ta tugineb üksnes sellele, et lähte- ja sihtkoha pädevad asutused ei suuda vaidlusaluse segu liigitamises jäätmeks kokku leppida, tõendamaks, et tegemist on siiski jäätmega.
Eelnevast lähtudes tuleb asuda seisukohale, et komisjon väidab ekslikult, et ta ei pea esitama tõendeid selle kohta, et vaidlusalune segu peab olema käesolevas liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluses liigitatud jäätmeks.
Rikkumise tõendamine
Seega ei ole vaidlust selles, et nimetatud segu veoga seoses ei täidetud ühtegi jäätmesaadetise puhul nõutud formaalsust; kõnealust vedu tuleb käsitada ebaseadusliku saadetisena määruse nr 1013/2006 artikli 2 punkti 35 tähenduses juhul, kui seda tuleb liigitada jäätmeks. Sel juhul pidi lähtekoha pädev asutus tagama Poola ametiasutustel nõude ja määruse artikli 24 lõiget 2 rakendades segu tagasivõtmise. Kindlasti tuleb arvesse võtta ka määruse artikli 24 lõike 2 punktis d ette nähtud juhtumit, mis käsitleb seda, kui tagasivõtmine on võimatu, kuid võimatusele ei ole tuginenud kumbki pool. Neil tingimustel on vaidlusaluse segu kvalifitseerimine jäätmeks väidetava rikkumise tõendamisel määrava tähtsusega.
Määruse nr 1013/2006 artikli 2 punkti 1 järgi on selle määruse kohaldamisel mõiste „jäätmed“ määratletud direktiivi 2006/12 artikli 1 lõike 1 punktis a kui „I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvad mis tahes ained või esemed, mille valdaja ära viskab, kavatseb ära visata või on kohustatud ära viskama“. Kuna selle direktiivi I lisas sisalduva jäätmekategooriate loetelu kohta on otsesõnu märgitud, et see ei ole ammendav, on see põhimõtteliselt näitlik (12. detsembri 2013. aasta kohtuotsus Shell Nederland, C‑241/12 ja C‑242/12, EU:C:2013:821, punkt 35).
Direktiiv 2008/98, millega direktiiv 2006/12 asendati, võttis sisuliselt selle määratluse oma artikli 3 punkti 1 üle. Tuleb siiski märkida, et selle direktiivi kohaldatavus käesolevale kohtuasjale ei nähtu toimikus olevatest dokumentidest. Pooled ei ole esitanud midagi, mis võiks tõendada, et see direktiiv oli Tšehhi õigusesse üle võetud vaidlusaluse saadetise saatmiskuupäevaks – ja pooled on rohkem täpsustamata nõus, et see toimus ajavahemikus 2010. aasta lõpp kuni 2011. aasta algus. Nagu komisjon on aga kohtuistungil tunnistanud, tuleb vaidlusaluse segu kvalifitseerimisel jäätmeks või mitte lähtuda selle saatmiskuupäevast, sest saadetise lubatavust tuleb hinnata selle sama kuupäeva seisuga.
Nagu nähtub eespool osutatud määratlusest, lähtub „jäätmete“ kvalifitseerimine eelkõige valdaja tegevusest ja sõnade „ära viskama“ tähendusest (vt selle kohta 24. juuni 2008. aasta kohtuotsus Commune de Mesquer, C‑188/07, EU:C:2008:359, punkt 53, ja 18. detsembri 2007. aasta kohtuotsus komisjon vs. Itaalia, C‑263/05, EU:C:2007:808, punkt 32).
Mis puudutab sõnade „ära viskama“ tähendust, siis tuleb Euroopa Kohtu praktika kohaselt tõlgendada neid sõnu lähtuvalt direktiivi 2006/12 eesmärgist, mis vastavalt direktiivi põhjendusele 2 on inimeste tervise ja keskkonna kaitse jäätmete kogumise, vedamise, töötlemise, hoidmise ja ladestamisega seotud kahjuliku mõju eest, võttes arvesse ELTL artikli 191 lõiget 2, milles on sätestatud, et liidu keskkonnapoliitika seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme ning rajaneb muu hulgas ettevaatusprintsiibil ja põhimõttel, mille kohaselt tuleb võtta ennetusmeetmeid. Sellest tuleneb, et sõnu „ära viskama“ ja seega mõistet „jäätmed“ direktiivi 2006/12 artikli 1 lõike 1 punkti a tähenduses ei tohi tõlgendada kitsalt (12. detsembri 2013. aasta kohtuotsus Shell Nederland, C‑241/12 ja C‑242/12, EU:C:2013:821, punkt 38 ja seal viidatud kohtupraktika).
Lisaks on Euroopa Kohus asunud seisukohale, et kontrollimaks, kas tegemist on „jäätmetega“ direktiivi 2006/12 tähenduses, tuleb arvesse võtta kõiki asjaolusid, seejuures selle direktiivi eesmärki, ning jälgida, et ei kahjustata selle tõhusust (12. detsembri 2013. aasta kohtuotsus Shell Nederland, C‑241/12 ja C‑242/12, EU:C:2013:821, punkt 40 ja seal viidatud kohtupraktika).
Käesolevas kohtuasjas tuleb enne komisjoni esitatud tõendite hindamist teha kaks sissejuhatavat märkust. Esiteks tuleb saadetiseks olnud segu jäätmeks oleku hindamisel lähtuda neist asjakohastest faktidest, mis esinesid saatmiskuupäeval, mitte enne või pärast seda kuupäeva esinenud asjaoludest. Teiseks tuleb tõdeda, et kuna komisjon oli seisukohal, et Tšehhi Vabariik peab esitama tõendeid selle kohta, et TPS-NOLO (Geobal) ei ole jääde, esitas komisjon oma menetlusdokumentides ise vähem tõendeid selle kohta, et kõnealune aine on jääde, ning vastas hoopis kostjaks oleva liikmesriigi argumentidele liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluses, et tõendada vastupidist.
Asjaolude hulgas, mille puhul komisjon leidis, et see tõendab vaidlusaluse segu jäätmeks olekut, nimetas ta kõigepealt seda, et ainet TPS-NOLO (Geobal) toodetakse jäätmetest, mis on tekkinud Ostravas varem toimunud rafineerimistegevuse käigus.
Seda kinnitas Euroopa Kohtu kohtuistungil Tšehhi Vabariik, kes oli samuti nõus sellega, et tõrvhape, mis on selle segu peamine koostisosa, on tekkinud Ostravas asuva endise naftarafineerimistehase tegevuse tulemusena, vastab „[r]afineerimisel, destilleerimisel või muul pürolüütilisel töötlemisel tekkiva[tele] tõrvajää[kidele] (välja arvatud asfalttsement)“, mis on nimetatud määruse nr 1013/2006 V lisa 1. osa A nimekirja rubriigis A3190. Siiski märgib see liikmesriik, et kuivõrd tõrvhape on TPS-NOLO (Geobal) saamiseks segatud söetolmu ja kaltsiumoksiidiga, on seda töödeldud ümber nii, et ta on kaotanud oma jäätme olemuse ja seda on võimalik kasutada kütusena tsemenditehastes.
Asjaolu, et aine saadakse jäätmete taaskasutamistoimingu tulemusena, on aga vaid üks teguritest, mida tuleb arvesse võtta, et kindlaks teha, kas see aine on jätkuvalt jääde, kuid ei võimalda iseenesest selles osas lõplikku järeldust teha (15. juuni 2000. aasta kohtuotsus ARCO Chemie Nederland jt, C‑418/97 ja C‑419/97, EU:C:2000:318, punkt 97, ja 7. märtsi 2013. aasta kohtuotsus Lapin ELY-keskus, liikenne ja infrastruktuuri, C‑358/11, EU:C:2013:142, punkt 58). Järelikult ei võimalda üksnes asjaolu, et TPS-NOLO (Geobal) on toodetud jäätmetest, tõendada, et see aine ise on jääde.
Teisena rõhutab komisjon tõrvhappe, millest on tehtud TPS-NOLO (Geobal), ohtlikkust, aga samuti segu enda ohtlikkust.
Kõigepealt tuleb rõhutada, et jäätme mõistet ei saa tuletada ainete ohtlikkusest (18. aprilli 2002. aasta kohtuotsus Palin Granit ja Vehmassalon kansanterveystyön kuntayhtymän hallitus, C‑9/00, EU:C:2002:232, punkt 48). Kõnealuse tõrvhappe väidetava ohtlikkuse tagajärgede kohta tuleb tõdeda, et liidu õigus ei välista põhimõtteliselt, et ohtlikuks peetav jääde võib lakata olemast jääde, kui mingi toiming võimaldab selle muuta kasutuskõlblikuks, seadmata ohtu inimese tervist ja kahjustamata keskkonda, ning kui lisaks ei ole tuvastatud, et asjasse puutuva eseme valdaja selle ära viskab või kavatseb ära visata (7. märtsi 2013. aasta kohtuotsus Lapin ELY-keskus, liikenne ja infrastruktuuri, C‑358/11, EU:C:2013:142, punkt 60).
Mis puudutab seda, et komisjoni väitel tuleb TPS-NOLO (Geobal) ise liigitada ohtlikuks jäätmeks, siis osutab see institutsioon siinkohal rahatrahvile, mille Poola kohus selle segu ühele ostjale määras seetõttu, et ta liigitas segu ohtlikuks jäätmeks. Niisuguse argumendi puhul, mis käsitleb ühe teise, mitte siinkohal kõne all oleva aine liigitamist ja pealegi asjaoludel, mida ei täpsemalt selgitatud, tuleb juhtida tähelepanu selle piiridele. Vaidlusaluse seguga seoses möönis Tšehhi Vabariik kohtuistungil, et segu kasutamata osa – mis on jäänud Katowices asuvale maa-alale juba mitmeks aastaks ja seda säilitustingimustel, mis on kahjulikud keskkonnale ja rahva tervisele – tuleb tõenäoliselt käsitada jäätmena. Nagu märgitud siiski käesoleva kohtuotsuse punktis 61 ja nagu tõi välja ka Tšehhi Vabariik, ei ole praegune olukord asjakohane hindamaks segu jäätmeks olekut selle saatmiskuupäeval.
Kolmandana väidab komisjon, et ainet TPS-NOLO (Geobal) peetakse jäätmeks nii Tšehhi Vabariigis kui ka Poolas.
Tšehhi Vabariik vaidleb sellele seisukohale teda puudutavas osas vastu. Ta leiab, et Nejvyšší správní soud (Tšehhi kõrgeim halduskohus) ei käsitlenud seda küsimust oma 3. detsembri 2015. aasta otsuses, millele komisjon viitas kui tõendile aine TPS-NOLO (Geobal) jäätmeks liigitamise kohta Tšehhi Vabariigis, vaid piirdus poolte selgitusi kokku võttes märkusega, et need on selle segu liigitanud jäätmeks.
Komisjon nimetas oma argumente põhjendades samuti otsust Litvínovi prügila – kus vaidlusalust ainet hoiti enne selle saatmist Poola – kompleksloa 20. muutmise kohta. Ta märkis, et selles otsuses oli aine „Geobal 4“ määratletud jäätmena. Nende ainete nimede sarnasus ei ole siiski piisav selleks, et tõendada aine „Geobal 4“ ja vaidlusaluse segu identsust. Nagu on pealegi tõdetud käesoleva kohtuotsuse punktis 60, tuleb jäätmeks olekut hinnata konkreetsest üksikjuhtumist lähtuvalt, võttes arvesse vastaval juhul käsitletava juhtumi asjaolusid.
TPS-NOLO (Geobal) jäätmeks liigitamise kohta Poola õiguses tuleb märkida, et Poola valitsus ei osalenud ei kirjalikus ega suulises menetluses, ning et Euroopa Kohus teab tema seisukohast üksnes kahe kirja vahendusel, mille Poola Vabariik saatis 21. juulil 2015 ja 11. mail 2016 komisjonile, kes omakorda edastas need Euroopa Kohtu toimikusse. Neist nähtub, et neil kuupäevadel peeti vaidlusalust segu Poolas jäätmeks, mille kasutamine kütusena oli keelatud. Tšehhi Vabariik väitis aga kohtuistungil – ja talle ei esitatud vastuväiteid –, et segu kasutamine kütusena tsemenditehastes oli Poolas keelatud alles 2011. aasta maist, mis on kõne all oleva saadetise saatmise ajast hilisem. Pealegi näib konsignatsioonilepingu sõlmimine tõendavat, et selle allakirjutamise ajal 2010. aasta detsembris oli aine TPS-NOLO (Geobal) Poolas asjaomase Poola importija hinnangul kasulik ja majanduslik väärtusega.
Neljandana väidab komisjon, et vaidlusaluse segu registreerimise alusel REACH-määruse kohaselt enne selle saatmist ei saa teha järeldust, et segu oli lakanud olemast jääde.
Siinkohal tuleb meenutada, et määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt ei loeta jäätmeid aineks, seguks või tooteks käesoleva määruse artikli 3 tähenduses. Vaidlusalust segu oleks, nagu väidab komisjon, saanud küll ka ekslikult REACH-määruse alusel registreerida – selle jäätmeks olekut eirates. Samas ei saa seda oletust aga tuua tõendiks segu jäätmeks oleku kohta. Lubamata ühtegi lõplikku vastupidist järeldust, on aine registreerimine siiski üks tegur selle kindlakstegemisel, kas aine on lakanud olemast jääde (7. märtsi 2013. aasta kohtuotsus Lapin ELY-keskus, liikenne ja infrastruktuuri, C‑358/11, EU:C:2013:142, punktid 63 ja 64).
Viiendana toob komisjon välja vaidlusaluse segu koostise ja ohu, mida see kujutab endast keskkonnale ja inimeste tervisele. Sel puhul tuleb alustuseks märkida, et selle segu analüüsid, millele komisjon tugineb neid esitamata, tegid Poola ametiasutused ühepoolselt ja Tšehhi Vabariik ei saa omapoolset ekspertiisi teha, sest see segu asub Poola territooriumil. Seejärel tuleb tõdeda – nagu ilmneb ka jäätme määratlusest –, et aine ei ole jääde mitte laadi poolest, vaid selle valdaja kavatsuse tõttu seda ära visata või valdaja vastava kohustuse tõttu, s.t valdaja või seadusandja tahtest tulenevalt. Sellest tuleb teha järeldus, et aine keemiline koostis võib äärmisel juhul kujutada endast viidet jäätmeks oleku kohta (vt selle kohta 7. septembri 2004. aasta kohtuotsus Van de Walle jt, C‑1/03, EU:C:2004:490, punkt 42). Riskid, mida aine kujutab endast keskkonnale või inimeste tervisele, ei ole määrava tähtsusega aine liigitamisel jäätmeks (vt selle kohta 15. juuni 2000. aasta kohtuotsus ARCO Chemie Nederland jt, C‑418/97 ja C‑419/97, EU:C:2000:318, punkt 66).
Kuuendana väidab komisjon, et eelnimetatud asjaolu ei sobi kokku aine TPS-NOLO (Geobal) liigitamisega jäätmeks, kui eeldada, seda võib majanduslikult taaskasutada (vt selle kohta 28. märtsi 1990. aasta kohtuotsus Vessoso ja Zanetti, C‑206/88 ja C‑207/88, EU:C:1990:145, punkt 13, ning 18. detsembri 1997. aasta kohtuotsus Inter-Environnement Wallonie ASBL, C‑129/96, EU:C:1997:628, punkt 31). Neid argumente ei saa siiski kasutada vastupidi – s.t kui tõendit või isegi kui viidet selle kohta, et vaidlusalune on olemuselt jääde.
Lisaks vaidleb komisjon vastu sellele, et segu on majanduslikult kasulik. Ta järeldab sellest, et kõnealusel maa-alal leiduva segu kogus on vähenenud – mille tegid kindlaks Poola inspektorid –, et ostja ei ole Poolas saanud seda segu vastavalt lepingule müüa, ja et osa sellest on taas eksporditud. Komisjon tegi eelneva alusel järelduse, et Poolas ei ole kõnealuse aine järele kütusena tsemenditehastes kasutamiseks nõudlust.
Poola ametivõimude esitatud andmete kohaselt oli Katowicesse hoiustatud aine TPS-NOLO (Geobal) kogusest 2016. aasta alles üksnes umbes 6000 tonni 20000 tonnist, mis viidi sinna 2011. aastal. Siiski on raske üksnes selle asjaolu alusel teha järeldust, et vaidlusaluse segu konsignatsioonimüüki ei toimunud ja et see segu eksporditi osaliselt. Asjaomasel maa-alal oleva segu koguse vähenemist saab seletada – nagu selleks tegi ettepaneku Tšehhi Vabariik – ka selle kasutamisega Poola tsemenditehastes kütusena – vastavalt ettenähtud eesmärgile – niivõrd, kuivõrd sellele oli luba antud. Igal juhul ei toeta komisjoni sellekohaseid väiteid ükski tõend.
Eeltoodud kaalutlustest tuleb teha järeldus, et ei saa asuda seisukohale, et komisjon on vaidlusaluse segu jäätmeks olekut direktiivi 2006/12 tähenduses õiguslikult piisavalt tõendanud. Järelikult ei ole ta tõendanud, et segu saatmine Tšehhi Vabariigist Poola ajavahemikus 2010. aasta lõpp kuni 2011. aasta algus oleks segu saatmiskuupäeval kujutanud endast jäätmesaadetist määruse nr 1013/2006 tähenduses; samuti ei ole komisjon järelikult tõendanud, et Tšehhi Vabariik rikkus selle määruse artikli 24 lõikest 2 koostoimes artikli 28 lõikega 1 tulenevaid kohustusi. Komisjoni hagi tuleb seega jätta rahuldamata.
Vastavalt kodukorra artikli 138 lõikele 1 on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Kuna Tšehhi Vabariik on kohtukulude hüvitamist komisjonilt nõudnud ja komisjon on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb kohtukulud mõista välja komisjonilt.

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus