Paide linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ja kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Paide linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ja kasutamise eeskiri
Paide linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ja kasutamise eeskiri - sisukord
§ 9 Liitumise lõppemine
§ 11 Liitumistasu maksmine
3 Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamine, veega varustamine ning reo- ja sademevee ärajuhtimine
§ 12 Ühisveevärgi ja kanalisatsiooni kasutamine
§ 13 Veeteenuse hind ja selle tasumine
§ 14 Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamine üldistes huvides
§ 15 Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ulatus ja liitumispunkt
§ 18 Nõuded kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ehituse, korrasoleku ja hoolduse kohta
§ 19 Veeseadmete plommimine
§ 20 Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni kontroll
4 Teenuse osutamise katkestamine ja taastamine ning teenuse osutamine avariiolukorras
§ 21 Vee andmise ja reo- ning sademevee ärajuhtimise katkestamine ja taastamine
§ 22 Vee andmine ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii ning remonttööde korral
§ 23 Omavolilise veevõtu ja reo- ning sademevee ärajuhtimise määratlus
5 Reo- ja sademevee ärajuhtimisele esitatavad nõuded
§ 25 Reo- ja sademevee ärajuhtimise nõuded ja tingimused
§ 26 Ühiskanalisatsiooni juhitava reo- ja sademevee reostusnäitajate piirväärtused
§ 27 Reo- ja sademevee reostusnäitajate kontrollimine
§ 30 Kliendi veearvestus
§ 31 Vee eritarvituste arvestus
§ 32 Reovee arvestus ja mõõtmine
§ 33 Veevarustuse ja kanalisatsiooni teenuste eest tasumise kord
§ 34 Teenuslepingu sõlmimine
§ 35 Teenuslepingu ülesütlemine
§ 36 Uue teenuslepingu sõlmimine
§ 37 Määruste kehtetuks tunnistamine ja rakendamine
RT IV, 06.06.2018, 10
Vastu võetud 24.05.2018 nr 31
Määrus kehtestatakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 5 lõike 21 ja § 8 lõike 4 alusel.
(1) Paide linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab:
1) tingimused Paide linnas asuva ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumiseks, liitumistaotluse menetlemiseks, liitumistasu arvutamiseks ning tasumiseks;
2) veevarustuse ja reovee ning sademe- ja drenaaživee või muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise teenuste osutamise nõuded ja tingimused ning teenuste osutamise ja kasutamise korra Paide linnas.
(2) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ning sademeveekanalisatsiooniga seotud juriidilistele ja füüsilistele isikutele Paide linnas.
1) abonent – kinnistu, mis on liitunud ühisveevarustuse või -kanalisatsiooniteenusega või muu teenuse tarbija, keda vee-ettevõtja on lubanud ühisveevärgiga või ühiskanalisatsiooniga liituda ja teenust kasutada;
2) abonenttasu – tasu, mida klient maksab ühisveevärgi või -kanalisatsiooni nõuetekohase toimimise tagamise eest sõltumata ühisveevärgi või -kanalisatsiooni kasutamisest;
4) avalik veevõtukoht – ühisveevärgil asuv veevõtukoht koos teenindamiseks vajalike seadmete, ehitiste ja muu sellisega;
6) heitvesi – kasutusel olnud ning loodusesse tagasi juhitav vesi või kanalisatsiooni abil ärajuhitav sademevesi;
8) kinnistu – kinnistusraamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi;
9) kinnistu kanalisatsioon – liitumispunktist kinnistu poole jääv rajatis reovee või sademevee ärajuhtimiseks ühiskanalisatsiooni;
10) kinnistu veevärk – liitumispunktist kinnistu poole jääv rajatis kinnisasja veega varustamiseks ühisveevärgist;
11) klient - kinnistu omanik või valdaja, hoonestusõiguse alusel maakasutaja või ehitise kui vallasasja omanik või valdaja, kelle omandis olev veevärk või kanalisatsioon on ühendatud ühisveevärgi või -kanalisatsiooniga;
12) kontrollkaev – nõuetele vastav kaev proovi võtmiseks kinnistult ärajuhitavast reo- või sademeveest. Kontrollkaevuks võib olla ka proovivõtukaev, millest vajadusel saab vee pealevoolu sulgeda;
14) liitumispunkt – ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja määratud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ühenduskoht kinnistu veevärgi või kanalisatsiooniga. Liitumispunkt asub avalikult kasutataval maal kuni üks meeter väljaspool kinnistu piiri. Kui liitumispunkti ei ole võimalik määrata eelnimetatud tingimusel, lepitakse liitumispunkti asukoht vee-ettevõtja ja liituja vahelise kokkuleppega. Liitumispunkt on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni oluline osa;
15) liitumistasu – tasu, mis tuleb kinnistuomanikul, hoonestusõiguse alusel maakasutajal või ehitise kui vallasasja omanikul maksta kinnistu või ehitise kui vallasasja veevärgi või kanalisatsiooni ühendamiseks ühisveevärgi või -kanalisatsiooniga;
17) mõõdusõlm – vee, reovee või heitvee mõõtmiseks ettenähtud tehniline sõlm;
18) paisutuskõrgus – kõrgus, mille puhul on tagatud heitvee äravool üleujutusriskita;
20) piiritlusakt – graafiline joonis, kus on määratletud kliendi veevärgi ja kanalisatsiooni liitumispunktid;
21) purgimine – tekkekohast äraveetava reovee või fekaalide ühiskanalisatsiooni laskmine;
22) purgimiskoht – tekkekohast äraveetud reovee või fekaalide ühiskanalisatsiooni laskmise koht;
24) reostusgrupp – reovee reostustaset näitavate reostusnäitajate vahemik, mis on aluseks veeteenuse hinna määramisele või ülenormatiivse reostuse tasu kehtestamisele;
26) reovee kanalisatsioon – ehitised ja seadmed reovee ärajuhtimiseks;
27) saasteaine (reoaine) – mistahes aine, mis võib põhjustada reostust;
28) sademevesi – loodusliku päritoluga sademe- ja drenaaživesi ning muu pinnase- ja pinnavesi, mis ei ole reovesi;
29) sademevee kanalisatsioon – rajatised ja seadmed sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee kanaliseerimiseks;
30) sademevee ärajuhtimise leping – sademeveekanalisatsiooni omaniku ja kinnistuomaniku vahel sõlmitud leping sademe- ja drenaaživee ning pinna- ja pinnasevee ärajuhtimise teenuse osutamiseks;
31) sisendustoru – kinnistu veevärgi torustiku lõik liitumispunktist veearvestini;
32) teenusleping – vee-ettevõtja ja kliendi vahel sõlmitud müügileping kliendile veevarustuse ja reo-, sademe- ja drenaaživee ärajuhtimise teenuse müügiks;
33) tegevuspiirkond – piiritletud maa-ala, kus vee-ettevõtja osutab veega varustamise või reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuseid;
34) vee-ettevõtja – eraõiguslik juriidiline isik, kes varustab kliendi kinnistu veevärki ühisveevärgi kaudu veega või korraldab kliendi kinnistu kanalisatsioonist reovee ärajuhtimist ja puhastamist;
35) volitatud isik – isik, kes linnavolikogu otsusega on volitatud kontrollima kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni vastavust nõuetele;
36) ühisveevärk ja -kanalisatsioon – ehitiste ja seadmete süsteem, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või reovee ärajuhtimine ning mis on vee-ettevõtja hallatav;
37) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii – ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitiste või seadmete ettenägematu purunemine või rike, mille tagajärjel oluliselt halveneb või katkeb kliendi veega varustamine või nende reovee ning sademevee ärajuhtimine või on ohustatud inimesed, ehitised või keskkond.
(1) Võimalused kinnistu veevärgi ja -kanalisatsiooni ühendamiseks linna ühisveevärgi ja -kanalisatsioonivõrguga (edaspidi liitumiseks) loob Paide linn koostöös vee-ettevõtjaga.
(2) Eeskirjas sätestatut kohaldatakse ka kinnistu sademeveetorustiku liitumisel ühiskanalisatsiooniga. Sademeveetorustiku ühendamine ühiskanalisatsiooniga on lubatud ainult vee-ettevõtja nõusolekul.
(4) Kinnistu liitumispunkt asub avalikult kasutataval maal kuni üks meeter väljaspool kinnistu piiri. Kui liitumispunkti ei ole võimalik määrata eelnimetatud tingimusel, lepitakse liitumispunkti asukoht vee-ettevõtja ja liituja vahelise kokkuleppega.
(5) Liitumise aluseks on liituja liitumistaotlus, mille alusel väljastatakse liitumistingimused ja sõlmitakse liitumisleping.
4) andmeid veekasutuse kavandatava otstarbe ja koguse kohta;
6) teenindus- ja tootmisotstarbega ettevõtte liitumise korral andmeid vett kasutavate ja reovett eraldavate tehnoloogiliste protsesside kohta ning andmeid ühiskanalisatsiooni ärajuhitava reovee reostustaseme ja -koguste koht;
7) kinnistu plaan;
8) ettepanekut liitumispunkti asukoha kohta (ei rakendu, kui liitumispunkt on juba välja ehitatud);
9) ettepanekut kinnistu veevärgi ning kanalisatsiooni ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendamise tähtaja kohta.
(1) Taotluse esitamise päevast 30 kalendripäeva jooksul vaatab vee-ettevõtja taotluse läbi ja seab taotluse rahuldamisel taotlejale kirjalikult liitumistingimused, sh piiratud ulatuses liitumise tingimused, või jätab taotluse rahuldamata.
(2) Taotluse rahuldamisel väljastatakse liitujale liitumistingimused, kus näidatakse ära:
4) tehnilised erinõuded või vastavasisulise soovi korral projekteerijale väljastatavad projekteerimise tehnilised tingimused;
(3) Vee-ettevõtja võib liitumisest keelduda, kui liituda soovija:
3) tahab juhtida ühiskanalisatsiooni reovett, mille kogust või selles sisalduvat reostust või reostuse kogust ei ole võimalik juhtida ühiskanalisatsiooni seda kahjustamata või puudub reoveepuhastil võimekus heitveele kehtivatele nõuetele vastava puhastustulemuse saavutamiseks.
(2) Liitumisprojekti koosseisu kuuluvad:
3) katete taastamise plaan ja lõige;
4) veemõõdusõlme, veerõhu tõsteseadmete, tulekustutussüsteemi juhtsõlmede, reo- ning sademevee pumba- ja puhastusseadmete paiknevuse ning koosseisu joonised.
(3) Liitumisprojekti võib vee-ettevõtjale esitada paberkandjal või digitaalselt. Paberkandjal liitumisprojekt esitatakse vee-ettevõtjale kahes eksemplaris, millest üks tagastatakse liitujale liitumislepingu sõlmimisel. Digitaalsel kujul liitumisprojekt esitatakse vee-ettevõtjale PDF või DWG formaadis, mis lisatakse liitumislepingu lisana.
(4) Lihtsate liitumiste korral võib vee-ettevõtja loobuda liitumisprojekti nõudmisest. Lihtsaks liitumiseks loetakse pereelamu sarnaste kinnistute liitumist ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga, kus kinnistu vee ning kanalisatsiooni ühendamiseks ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga kasutatakse omaette liitumispunkti. Sellisel juhul peab liitumispunkti asukoht paiknema kinnistuga piirneval avalikult kasutataval maal. Vee-ettevõtjal on õigus lugeda lihtsateks liitumisteks ka teisi sarnastel tingimustel liitumisi. Lihtsa liitumise korral peab liituja kinnitama kirjalikult liitumistingimustega nõustumist.
(5) Kui liitumiseks liitumisprojekti ei nõuta, toimub ehitustegevus vee-ettevõtja kontrolli all vastavalt liitumistingimustele ja Paide Linnavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) poolt väljastatud kaeveloale.
3) vajadusel liitumistasu maksmine;
(4) Kui liitumisprojekt ei vasta vee-ettevõtja poolt väljastatud liitumistingimustele või liituja keeldub liitumistingimustega nõustumise kinnitamisest, on vee-ettevõtjal õigus jätta liitumisleping sõlmimata. Vee-ettevõtja tagastab kooskõlastamata liitumisprojekti, märkides kooskõlastamata jätmise põhjused.
(1) Veevarustuse või reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuslepingu sõlmimise õigus tekib peale liitumislepingu poolte lepinguliste kohustuste täitmist ja liitumispunktide piiritlusaktis fikseerimist. Piiritlusakti koostamise aluseks on üldjuhul teostusjoonis.
(3) Liitumiseks ehitatud kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni vastavust liitumisprojekti või liitumistingimuste nõuetele on õigus kontrollida volikogu otsusega volitatud isikul.
(4) Puuduste ilmnemisel vormistatakse puuduste kohta ülevaatusakt. Liitujal ei teki teenuslepingu sõlmimise õigust enne puuduste kõrvaldamist.
(5) Liitumislepingu tingimuste täitmise järgselt, enne teenuslepingu sõlmimist, paigaldab vee-ettevõtja veemõõdusõlme veearvesti ja teostab vajalikud plommimised.
(6) Liitumistasu eest ja liituja poolt ning kulul ehitatud või ümberehitatud ühisveevärk ja -kanalisatsioon ning liitumispunktid jäävad vee-ettevõtja omandisse.
§ 9. Liitumise lõppemine
Kui ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitunud kinnistul ei ole olnud teenuse tarbimist kahe järjestikuse aasta jooksul, on vee-ettevõtjal õigus liitumine lõpetada koos kinnistu vee- ja kanalisatsioonitorustiku lahti ühendamisega ühisveevärgist ja -kanalisatsioonist.
(1) Liitumistasu võetakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduses kehtestatud alustel.
(2) Liitumistasu peab katma kulud kinnistu veeteenuste nõuetekohaseks osutamiseks, sealhulgas tuletõrjeveega varustamiseks, kui teenuse osutamine toimub ühisveevärgist või ühiskanalisatsioonist.
(3) Liitumistasu suuruse arvutab vee-ettevõtja, lähtudes liitumistasu arvutamise metoodikast.
§ 11. Liitumistasu maksmine
(2) Kui liituja ei pea kinni liitumislepingujärgsetest maksetähtaegadest, on vee-ettevõtjal õigus nõuda viivist vastavalt võlaõigusseaduses sätestatule.
(3) Kui vee-ettevõtja ei pea kinni liitumislepingujärgsest ehitustähtajast, on liitujal õigus nõuda leppetrahvi vastavalt eeskirjale või liitumislepingule. Leppetrahvi suurus arvestatakse liitumistasu kogusummalt, võlaõigusseaduses sätestatud viivise ulatuses iga ületatud päeva eest.
3. peatükk Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamine, veega varustamine ning reo- ja sademevee ärajuhtimine
§ 12. Ühisveevärgi ja kanalisatsiooni kasutamine
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni abil veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuseid osutab Paide Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) otsusega tegevuspiirkonda määratud vee-ettevõtja. Sademevee kanalisatsiooni abil sademevee ärajuhtimise teenuseid osutab sademevee kanalisatsiooni omanik.
(2) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni toimimise ning korrashoiu oma tegevuspiirkonnas tagab vee-ettevõtja vastavalt eeskirjale ja linnavalitsuse ning vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingutele. Sademeveekanalisatsiooni toimimise ning korrasoleku tagab sademeveekanalisatsiooni omanik.
(3) Ühisveevärgist klientidele antava vee kvaliteet ja kvaliteedikontroll peab vastama sotsiaalministri kehtestatud nõuetele. Nõuete täitmise tagab vee-ettevõtja.
(5) Sademeveekanalisatsiooni sademevee juhtimiseks peab kinnistuomanik sõlmima sademevee ärajuhtimise lepingu sademevee kanalisatsiooni omanikuga.
§ 13. Veeteenuse hind ja selle tasumine
(1) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hinnad kehtestab vee-ettevõtja kooskõlastatult Konkurentsiameti või Paide Linnavalitsuse kui täitevorganiga.
(2) Sademevee ärajuhtimise eest sademevee kanalisatsiooni kaudu tasutakse vastavalt lõikes 1 kehtestatud hindadele.
§ 14. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamine üldistes huvides
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ulatumise korral teise kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumile määratakse sellise ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise tingimused vajadusel asukohajärgse valla- või linnavalitsuse ja ametiasutuse vahelise lepinguga.
(2) Ühiskanalisatsiooni kaudu avalikelt teedelt, tänavatelt ja väljakutelt sademevee ning ühiskondlike hoonete keldrite drenaaživee ärajuhtimist ning ühisveevärgil asuvatest tuletõrjehüdrantidest kahjutule tõrjumiseks ning teisteks päästetöödeks ja õppusteks, samuti avalikest veevõtukohtadest muuks otstarbeks vee võtmist ning selle eest tasumist reguleeritakse ametiasutuse ja vee-ettevõtja vahelise lepinguga. Lepinguga määratakse ka hüdrantide remondikulude kandmine.
(4) Ühisveevärgi tuletõrje hüdrantide ja avalike joogiveevõtukohtade korrashoiu eest vastutab vee-ettevõtja. Hüdrandi asukohas tänavakatte või haljastuse renoveerimise projektide elluviimise korral teostatakse hüdrandi vajalikud rekonstrueerimistööd projekti koosseisus. Teostatavate tööde tehnilised tingimused määrab vee-ettevõtja. Hüdrantide lumetõrjetööd korraldab ametiasutuse linnamajandusosakond. Linna tänavate lumetõrjet teostav töövõtja ei tohi lükata tänavalt lund hüdrantide teenindusalasse. Tuletõrje hüdrante kasutab piirkondlik päästekeskus (edaspidi päästekeskus) kahjutule tõrjumisel ja vajaduse korral teistel päästetöödel. Neist võib muuks otstarbeks vett kasutada vaid vee-ettevõtja loal lepingu alusel. Hüdrantide kasutamine õppustel ning neist tarvitatav vee kogus tuleb vee-ettevõtjaga eelnevalt kooskõlastada, vastasel juhul loetakse veevõtt omavoliliseks. Hüdrantidest vee võtmisel tuleb järgida käesoleva eeskirja § 16 lõikest 2 tulenevat nõuet. Hüdrantidest võetud tulekustutusvee kogused teatab päästekeskus vee-ettevõtjale iga kuu kohta järgmise kuu viiendaks kuupäevaks tuues aruandes välja tarbimise kuupäeva ja kellaaja täpsusega.
§ 15. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ulatus ja liitumispunkt
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ning kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni vaheliseks piiriks on vee-ettevõtjapoolt liitumistingimustes määratud liitumispunkt.
(4) Liitumispunkt fikseeritakse kirjalikult piiritlusaktis (skeemil), mis on teenuslepingu lahutamatu osa. Piiritlusakti puudumisel loetakse liitumispunktiks torustiku punkt üks meeter väljaspool kinnistu piir, magistraaltorustiku kinnistust läbimineku korral loetakse liitumispunktiks ühenduskoht magistraaltorustikuga.
(6) Kinnistu piiride või hoonestuse muutmise korral tuleb kliendil muutmine eelnevalt kooskõlastada vee-ettevõtjaga. Kui seoses sellega tekib vajadus liitumispunktide või teiste veevärgi- või kanalisatsioonirajatiste ümberehitamiseks, seab vee-ettevõtja tehnilised tingimused koos teostustähtajaga 30 kalendripäeva jooksul kooskõlastamise taotluse esitamise päevast arvates.
(3) Paide linna asustusüksus Paide linn on üks rõhupiirkond, milles tagatakse kuni 5-korruseliste hoonete veevarustuseks vajalik rõhk. Arvestades linna reljeefi, veetarbimise koguseid ja hoonestust, tagab selle nõude täitmise veetöötlusjaama väljundtorus normaalolukorras järjepidevalt hoitav rõhk 37±1 m H2O (3,7±0,1 baari).
(4) Paisutustase ühiskanalisatsioonis on määratud kanalisatsiooni tehnilise lahendusega ja esitatakse liitumistingimustes. Kui paisutustase ei ole ette antud, siis on selleks reoveekanalisatsiooni korral liitumispunkti poolt esimese ühiskanalisatsiooni juurde kuuluva vaatluskaevu kaane kõrgus ning sademevee- või ühisvoolse kanalisatsiooni korral äravoolu suunas lähima tänavapinna kõrgus +0,1 m. Kui reo- või sademevee isevoolne või üleujutusriskita ärajuhtimine ei ole tagatud, peab klient reo- või sademevee ülepumpamise või paisutustasemest allpool asuvate ruumide ja pindade kaitse korraldama oma seadmetega ja oma kulul. Paisutuskõrgusest madalamal asuvate ruumide üleujutusest põhjustatud kahjude eest ei vastuta vee-ettevõtja.
(2) Ajutiste torustike ehitamise, hoolduse ja likvideerimise korraldab tähtajalise teenuslepingu taotleja oma kulul, kui vee-ettevõtjaga ei ole kokku lepitud teisiti. Kui selliseid ühendusi ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga tähtaegselt ei likvideerita, võib seda teha vee-ettevõtja kliendi kulul.
(3) Ajutiste torustike kohta kehtivad kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni nõuded. Ajutiste torustike ühendamise koha ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga määrab vee-ettevõtja.
§ 18. Nõuded kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ehituse, korrasoleku ja hoolduse kohta
(1) Kinnistu veevärk, mis on ühendatud ühisveevärgiga, peab olema varustatud veemõõdusõlmega. Selle puudumisel peab klient ehitama oma kulul kinnistule veemõõdusõlme. Veemõõdusõlme tehnilised nõuded annab vee-ettevõtja.
1) kasutama kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni ja hoidma need sellises korras, et need ei oleks ohuks kinnistul viibijatele, ei kahjustaks ühisveevärki või -kanalisatsiooni ega takistaks teenuse osutamist teistele klientidele;
6) hoidma tema kinnistul ja kinnistuga piirneval kohusterritooriumil Paide linna heakorraeeskirja mõistes asuvad tuletõrje hüdrandikaevude ja peakraani luugid lume- ja jäävabad ning hoidma vabad juurdepääsud maapealsetele hüdrantidele vastavuses Paide linna heakorra eeskirjale;
8) lubama vee-ettevõtjal tasuta paigaldada oma kinnistu ehitisele tuletõrjehüdrandi viita või kinnistu maale viida paigaldusposti, juhul kui selleks ei ole muid nõuetele vastavaid võimalusi;
9) tagama, et tema kinnistule rajatav veevärk vastaks asjakohastele standarditele või projekteerimisnormidele;
10) veesoojendusseadmete olemasolul võtma kasutusele abinõud, et kompenseerida vee soojuspaisumist ja kaitsta sisevõrku ülerõhust tekkida võivate purunemiste eest;
11) tagama veemõõdusõlmes temperatuuri vähemalt 4 ⁰C.
(6) Kinnistul on keelatud ühendused, mis ohustavad ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni või sademeveekanalisatstsiooni tööd või nende kasutajaid. Keelatud ühenduseks loetakse:
5) ühendused, mis on rajatud ilma vee-ettevõtja või sademeveekanalisatsiooni omaniku nõusolekuta.
§ 19. Veeseadmete plommimine
(5) Eemaldatud plommide tagasi paigaldamise kulude katteks on vee-ettevõtjal õigus võtta tasu, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 4 loetletud juhtudel.
§ 20. Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni kontroll
(1) Õigus teostada kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni korrasoleku kontrolli on volikogu otsusega volitatud isikul.
4. peatükk Teenuse osutamise katkestamine ja taastamine ning teenuse osutamine avariiolukorras
§ 21. Vee andmise ja reo- ning sademevee ärajuhtimise katkestamine ja taastamine
(1) Vee-ettevõtjal on õigus klienti eelnevalt vähemalt kaks korda kirjalikult hoiatades, kuid mitte varem kui hoiatusest kahe nädala möödumisel, katkestada kliendile vee andmine ja reo- ning sademevee ärajuhtimine, kui selleks esineb vähemalt üks järgmistest alustest:
1) klient on viivitanud veevarustuse ja reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuste arve või muude maksekohustuste tasumisega üle nelja nädala maksetähtaja saabumisest arvates;
5) klient ei ole täitnud käesoleva eeskirja § 15 lõikest 6 tulenevat nõuet või ei ole kinni pidanud nõude teostamise tähtajast.
2) kinnistu veevärgist või kanalisatsioonist lähtuva reostuse korral, mis ohustab ühisveevärki või -kanalisatsiooni, inimese elu või tervist, või keskkonda;
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõike 2 kohasel tegutsemisel ei ole rikkumise või puuduse kohta vormistatud akti üleandmisega klienti katkestuse põhjusest teavitatud, tuleb katkestamise põhjustest teavitada klienti kirjalikult esimesel võimalusel. Kui rikkumise põhjustaja ei ole klient, teatamise kohustus ei rakendu.
(4) Ametiasutuse linnamajandusosakonnal on õigus ilma eelneva hoiatuseta katkestada kinnistult sademeveekanalisatsiooni juhitava sademevee ärajuhtimist, kui kinnistult sademeveekanalisatsiooni juhitav vesi ohustab keskkonda.
(5) Vee andmine ja reo- ning sademevee ärajuhtimine taastatakse kliendi kirjaliku taotluse alusel pärast katkestamise põhjuste kõrvaldamist ja sellega vee-ettevõtjale ja linnale tekitatud kahju hüvitamist.
(6) Vee-ettevõtja ja Paide linn ei vastuta kliendi kinnistule vee andmise ja reo- ning sademevee ärajuhtimise käesoleva eeskirja kohase katkestamise korral sellest kliendile või kolmandale isikule põhjustatud võimalike kahjude eest.
(8) Erakorraliste asjaolude korral on Paide Linnavalitsusel kui täitevorganil õigus piirata ühisveevärgi vee kasutamist kastmiseks.
§ 22. Vee andmine ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii ning remonttööde korral
(1) Vääramatu jõu tagajärjel tekkinud veevarustuse või reo- ning sademevee ärajuhtimise katkemisel teostab kliendi veega varustamist või reo- ning sademevee ärajuhtimist vee-ettevõtja, lähtudes linnavalitsuse antud korraldustest. Sama korda rakendatakse ka elektrikatkestuse korral vähemalt kahes teeninduspiirkonnas või rohkem kui 50% Paide linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni elektrienergia tarbimispunktides.
(2) Vee-ettevõtjal on õigus piirata või katkestada kliendile vee andmine ja reo- ning sademevee ärajuhtimine avariiliste ja plaaniliste remonttööde korral. Kui veekatkestus toimub avariiliste remonttööde tõttu, mis kestavad enam kui 10 tundi, tagab vee-ettevõtja mõistliku aja jooksul, kuid vähemalt 10 tunni pärast, ajutise veevõtu võimaluse klientide esmasteks vajadusteks. Kui veekatkestus toimub avariiliste remonttööde tõttu, mis kestavad enam kui 10 tundi, tagab vee-ettevõtja mõistliku aja jooksul, kuid vähemalt 24 tunni pärast, ajutise veevõtu võimaluse klientide esmasteks vajadusteks.
(4) Vee-ettevõtja ei vastuta kliendile vee andmise või reo- ning sademevee ärajuhtimise vähenemise või katkemise ning üleujutuste ja nendest põhjustatud võimalike kahjude eest, kui need on toimunud vääramatu jõu tagajärjel või kui need on toimunud kinnistu torustiku projekteerimisnormidele mittevastavuse tõttu. Kui vee-ettevõtja on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni hooldus- või remonttööde käigus põhjustanud kliendi kinnistu veevärgile või kanalisatsioonile kahjustusi või ruumide üleujutusi, korvab vee-ettevõtja kliendile kahjustuste kõrvaldamiseks vajalikud kulud.
§ 23. Omavolilise veevõtu ja reo- ning sademevee ärajuhtimise määratlus
2) torustikule, sulguritele, tuletõrjesüsteemile, ning vee- või reovee mõõdusõlmele vee-ettevõtja pandud plommid on eemaldatud või rikutud, välja arvatud käesoleva eeskirja § 18 lõikes 4 punktis 1 sätestatud juhul;
6) vee-ettevõtja loata toimub veevõtt tuletõrje hüdrandist, väljaarvatud käesoleva eeskirja § 20 lõike 4 punktis 2 sätestatud juhul;
(6) Omavolilise veekasutuse või vee ärajuhtimise juhtudel, mille mahu ja maksumuse arvestus ei mahu käesoleva paragrahvi lõigete 1, 2 ja 3 kohase arvestuskorra alla, kuulub vee-ettevõtjale hüvitamisele vee-ettevõtja tehniliste arvestuste alusel arvutatud mõistlik hüvitis.
5. peatükk Reo- ja sademevee ärajuhtimisele esitatavad nõuded
§ 25. Reo- ja sademevee ärajuhtimise nõuded ja tingimused
(1) Ühiskanalisatsiooni on lubatud juhtida ainult sellist reo- ja sademevett, mis ei kahjusta kanalisatsiooni ehitisi ja seadmeid ning on puhastusseadmetes puhastatav.
3) üle seaduses sätestatud piirmäära inimesele ja keskkonnale ohtlikke aineid ja gaase;
7) bioloogiliselt raskesti lagundatavaid keskkonnaohtlikke aineid (sealhugas ravimeid, taimekaitsevahendeid, umbrohutõrjevahendeid, mikroplasti jt).
(4) Ärajuhitava reovee temperatuur ei tohi olla kõrgem kui 40⁰C.
(6) Reovee ja sademevee ärajuhtimisel on keelatud tekitada nii hüdraulilisi löökkoormusi.
(8) Bensiinijaamade, autoremonditöökodade, suurte garaažide, autopesulate, suurte õliküttel töötavate katlamajade, autolammutuskodade, metallitöökodade ja muude sarnaste objektide territooriumitelt ning üle 30 parkimiskohaga (v.a käesoleva paragrahvi lõikes 9 nimetatud) parklate ja üle 1000 m2 suuruste kattega platside territooriumitelt (välja arvatud siirdekatendiga alad) enne sademevee ärajuhtimist sademeveekanalisatsiooni tuleb kasutada õli-bensiinipüüdureid ja vajadusel liivapüüdurit või muid asjakohaseid puhastusseadmeid.
(9) Kortermajade parklatest sademevee ärajuhtimisel sademevee-, reovee- või ühiskanalisatsiooni on lubatud kuni 75 parkimiskohaga parklates jätta liiva-õlipüüdur paigaldamata juhul, kui liitumiskaevule eelneva kinnistupoolse kaevuna paigaldatakse proovivõtukaev.
§ 26. Ühiskanalisatsiooni juhitava reo- ja sademevee reostusnäitajate piirväärtused
Heljuvainete sisaldus kuni 1000 1000-1500 1500
Biokeemiline hapniku tarve, mg/l (BHT7) kuni 1000 1000-1500 1500
Üldlämmastiku sisaldus, mg/l kuni 60 60-100 100
Üldfosfori sisaldus, mg/l kuni 20 20-35 30
Naftasaaduste sisaldus, mg/l kuni 1 1 1
pH 6,5-8,5 6-6,5; 8,5-9 6-9
Keemiline hapnikutarve KHT mg/l kuni 2000 2000-2500 2500
Rasvad,mg/l kuni 40 40-50 50
Ühealuseliste fenoolide sisaldus, mg/l kuni 0,3 0,3 0,3
Kahealuseliste fenoolide sisaldus, mg/l kuni 15 15,0 15,0
(4) Kui sademeveekanalisatsiooni juhitava sademevee reostusnäitajad ületavad Vabariigi Valituse poolt kehtestatud reostusnäitajaid, on klient kohustatud enne sademevee sademeveekanalisatsiooni juhtimist kasutama eelpuhastust.
§ 27. Reo- ja sademevee reostusnäitajate kontrollimine
(1) Kliendi reovee reostusnäitajate kontrollimise proovivõtu kohaks on teenuslepingus fikseeritud kontrollkaev. Kui kontrollkaev ei ole teenuslepinguga määratud, võetakse proov liitumispunktist või selleks sobivast kinnistupoolsest vaatluskaevust.
(3) Reoveekanalisatsiooni juhitava reo- ja sademevee proovivõtu sageduse ja proovis reostusnäitajate loetelu määrab vee-ettevõtja, lähtudes reostuse iseloomust ja tasemest. Sademeveekanalisatsiooni juhitava sademevee proovivõtu sageduse ja proovis reostusnäitajate loetelu määrab ametiasutuse linnamajandusosakond. Klient, kes kasutab oma tegevusalas või tehnoloogias ohtlikke aineid sisaldavat tooret, abimaterjale, pooltooteid või kemikaale, on kohustatud teatama vee-ettevõtjale kõigist reoveega ärajuhitavatest saasteainetest ja kinnistul kasutatavatest või hoitavatest ohtlikest ainetest ja materjalidest, sealjuures bakterioloogiliselt ja radioaktiivselt ohtlikest ainetest ja materjalidest.
(4) Proove võtab vee-ettevõtja proovivõtja kliendi esindaja või volikogu otsusega volitatud isiku juuresolekul. Proovivõtja peab olema atesteeritud keskkonnaministri kehtestatud korras ja omama asjaomast tunnistust. Vee-ettevõtja korraldab proovide analüüsi veeuuringuteks akrediteeritud laboratooriumis.
(7) Kui proovi analüüsi andmetel reovee reostusnäitajate tase ületab käesoleva eeskirja või kliendi ja vee-ettevõtja vahelise teenuslepinguga määratud saasteainete piirväärtusi, neist mõlema olemasolul arvestatakse karmimate nõuetega (k.a ohtlike ainete sisalduse osas), on vee-ettevõtjal õigus võtta ülenormatiivse reostuse tasu kuni uue proovi analüüsi andmete esitamiseni, millest selgub, et saasteainete (k.a ohtlike ainete) sisaldus vastab eeskirjas või teenuslepingus märgitule.
(5) Veemõõdusõlme asukoht ja ehitus peavad vastama vee-ettevõtja esitatud tehnilistele nõuetele.
1) veearvesti säilimise vigastamatuna ning selle kaitsmise külmumise või ülekuumenemise eest; veemõõdusõlme temperatuur ei tohi olla talvel madalam kui 4⁰C.
(5) Vee-ettevõtjale kuuluva rikutud (k.a külmunud või kuumenenud) või omavoliliselt eemaldatud veearvesti asendab vee-ettevõtja viie tööpäeva jooksul pärast seda, kui klient on tekitatud kahjude eest määratud hüvitise vee-ettevõtjale tasunud. Veearvesti tehnilise rikke korral, mis ei sõltunud kliendist, asendab vee-ettevõtja arvesti tasuta.
§ 30. Kliendi veearvestus
(1) Kliendile antava vee arvestus toimub kinnistu veevärgile paigaldatud veearvesti näitude järgi, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
(2) Veearvesti rikke korral või kui veearvesti ei toimi nõuetekohaselt muul põhjusel ja klient ei ole selles süüdi, arvestatakse tarbitud vett rikke avastamisele eelnenud tarbimisperioodi 12 kalendrikuu keskmise ööpäevase tarbimise järgi (liitri täpsusega). Juhul kui kliendi eelnev tarbimise periood oli lühem kui 12 kuud, võetakse aluseks kliendi tarbimise perioodi keskmine ööpäevane tarbimine. Nimetatud tasu arvestamise kord kehtib rikke tuvastamise arvestusperioodi kohta ja perioodile kuni uue arvesti paigaldamiseni.
(3) Kui käesoleva eeskirja § 29 lõike 6 kohasel erakorralisel taatlusel osutus veearvesti nominaalrežiimi (alates üleminekukulu ületamisest kuni maksimaalkuluni) mõõteviga lubatust suuremaks, teeb vee-ettevõtja lubatud mõõteviga ületava vea ulatuses tarbitud veekoguse ümberarvestuse arvesti paigaldamise kuupäevast möödunud poole aja, kuid mitte rohkem kui kolme kuu eest.
(4) Kinnistusisese tulekustutussüsteemi kaudu tarbitud vee eest tasub klient veearvesti näidu järgi üldistel alustel. Kui vesi ei läbinud arvestit, teeb käesoleva eeskirja § 19 lõikest 4 tulenevatel juhtudel veekasutuse akti ja kuluarvestuse vee-ettevõtja.
§ 31. Vee eritarvituste arvestus
§ 32. Reovee arvestus ja mõõtmine
(1) Reovee kogus, mille klient juhib ühiskanalisatsiooni, võrdsustatakse ühisveevärgist tarvitatud vee kogusega. Käesoleva eeskirja nõuetele vastava kastmisvee arvesti olemasolu korral lahutatakse reovee koguse määramiseks peaveearvesti näidu alusel arvutatud tarbitud vee kogusest kastmisvee arvesti näidu järgi arvutatud kastmisvee kogus. Reovee mõõtmist kasutatakse, kui klient seda soovib. Kõik mõõdusõlme ehitamise ning arvesti paigaldamise, taatlemise ja hooldusega seotud kulud kannab klient.
(5) Reoveearvesti rikke korral arvutatakse ärajuhitud reovee kogus käesoleva eeskirja § 30 lõikes 2 sätestatud korras.
(7) Reovee mõõdusõlme paigutus ja ehitus ning kasutatavad reoveearvestid peavad tehniliselt vastama vee-ettevõtja esitatud nõuetele. Vee-ettevõtjal on õigus oma kulul kontrollida reoveearvesti täpsust enne taatlustähtaega.
(8) Klient peab täitma käesolevas eeskirjas veemõõdusõlme ja arvesti kohta sätestatud nõudeid ka reovee mõõdusõlme suhtes.
(9) Kui vee-ettevõtja on tuvastanud, et sademevesi satub suures koguses kinnistu reoveekanalisatsiooni ülenormatiivse infiltratsiooni või muul teel, on vee-ettevõtjal õigus teostada kinnistult ärajuhitava reovee koguse kontrollmõõtmist. Kliendil on õigus jälgida sellise mõõtmise teostamist. Mõõtmisandmed on aluseks kinnistu kanalisatsiooni võimalike tähtajaliste korrastusettepanekute tegemisel või teadete esitamisel ning ärajuhitava reovee eest tasumisel.
§ 33. Veevarustuse ja kanalisatsiooni teenuste eest tasumise kord
(1) Veevarustuse ning reo- ja sademevee ärajuhtimise teenuste arvepidamine toimub teenuslepingu alusel kooskõlas käesoleva eeskirjaga. Klient registreerib arvestusperioodi lõpus vee- või reoveearvesti näidu ja teatab selle vee-ettevõtjale teenuslepingus määratud ajal. Kasutatud vee või ärajuhitud reovee kogus arvestatakse kuupmeetri täpsusega. Kaugloetavate arvestite kasutamisel ei ole Kliendil näitude teatamise kohustust.
(2) Reovee teenuse maksumus arvutatakse vastavalt arvestusperioodil määratud reovee reostusgrupile. Kui reostusgruppi ei ole määratud, loetakse reovesi vastavaks esimesele reostusgrupile. Kui reostusgruppidele ei ole eraldi teenuse hindasid kinnitatud, kasutatakse kõikidele reostusgruppidele ühtset hinda.
(3) Kui klient ei teata veearvesti näitu teenuslepingus määratud ajal, on vee-ettevõtjal õigus arve koostamisel võtta aluseks eelneva 12 kalendrikuu keskmine ööpäevane tarbimine.
(4) Arvestusperioodi pikkuse määrab vee-ettevõtja teenuslepingus, kuid arvestusperiood ei tohi olla pikem kui kuus kalendrikuud. Erandina on väikese tarbimismahuga klientidele lubatud määrata arvestusperioodi pikkuseks kuni üks aasta.
(5) Abonenttasu ja sademevee ärajuhtimise tasu määratakse kogu kalendrikuu tasuna, mida makstakse iga arvestusperioodi lõpus.
§ 34. Teenuslepingu sõlmimine
(2) Eeskirjakohase tähtajalise või tähtajatu teenuslepingu sõlmimiseks peab klient esitama vee-ettevõtjale avalduse, kinnistu omandiõigust tõendavad dokumendid ning eeskirjast ja muudest õigusaktidest tulenevad lepingu sõlmimiseks vajalikud dokumendid. Dokumente ei pea esitama juhul, kui need on esitatud liitumislepingu taotluse lisana. Uue liitumise korral on teenuslepingu sõlmimise aluseks akt liitumislepingu tingimuste täitmise kohta.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetaud avalduse alusel esitab vee-ettevõtja tehnilised tingimused. Paigaldatud torustikud ja seadmed vaatab üle vee-ettevõtja esindaja, kes nende nõuetele vastavuse korral vormistab kasutusele lubamise akti, mille alusel sõlmitakse teenusleping.
§ 35. Teenuslepingu ülesütlemine
(1) Kliendil on õigus teenusleping üles öelda võlaõigusseaduses ja teenuslepingus sätestatud tingimustel ja korras, kui ta ei soovi edaspidi teenuseid kasutada, samuti muudel lepingus ettenähtud juhtudel.
5) juhul kui klient ei ole 12 kuu jooksul tarbinud lepingujärgseid teenuseid;
(3) Teenuslepingu lõpetamisel liitumistasu ei tagastata.
(4) Teenuslepingu lõpetamisel sulgeb vee-ettevõtja veeühenduse liitumispunktis peakraani ja demonteerib veearvesti.
§ 36. Uue teenuslepingu sõlmimine
(1) Kliendil on kahe aasta jooksul pärast teenuslepingu lõpetamist õigus teenusleping uuesti sõlmida endises mahus ja tingimustel liitumislepingut sõlmimata, kui teenuslepingu lõpetamise põhjused on nõutud viisil kõrvaldatud ja olemasolevaid ühendustorusid on võimalik kasutada. Teenuslepingu uuesti sõlmimiseks tuleb avaldajal eelnevalt tasuda vee-ettevõtjale vee andmise või reo- ning sademevee ärajuhtimise taastamise kulud.
(2) Kui kahe aasta jooksul pärast teenuslepingu lõpetamist ei ole lepingut käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt uuesti sõlmitud, on vee-ettevõtjal õigus lahutada kinnistu veevärk ja kanalisatsioon ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatistest. Kui edaspidi soovitakse veevarustuse või reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuseid kasutada, tuleb sõlmida liitumisleping.
§ 37. Määruste kehtetuks tunnistamine ja rakendamine
(1) Paide Linnavolikogu 15.05.2008 määrus nr 12 „Paide linna ühisveevärgiga ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Paide Linnavolikogu 18.06.2015 määrus nr 15 „Paide linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Paide Vallavolikogu 24.04.2014 määrus nr 7 „Paide valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ja kasutamise eeskiri“ tunnistatakse kehtetuks.
(4) Roosna-Alliku Vallavolikogu 30.05.2013 määrus nr 13 „Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ja kasutamise eeskiri“ tunnistatakse kehtetuks.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1-4 nimetatud määruste alusel antud haldusaktid kehtivad kuni kehtetuks tunnistamiseni.


§ 31 Riigiabi andmise üld- ja eritingimused
§ 35 Riigiabi programm ja individuaalne riigiabi
§ 36 Riigiabi andmise loa taotluse menetlemine
§ 37 Teabe nõudmine
§ 38 Täiendava menetluse lõpetamine
§ 39 Riigiabi andmise loa taotluse tagasivõtmine
§ 40 Otsuste avaldamine
§ 41 Otsuse kehtetuks tunnistamine tagasiulatuvalt
§ 42 Ebaseadusliku riigiabiga ja riigiabi väärkasutamisega seotud menetlus
§ 43 Riigiabi tagastamine
§ 44 Intressi nõudmine
§ 45 Ettekirjutus
§ 46 Sunniraha määramine
§ 47 Riigiabikomisjon
§ 48 Vaidlusaluse riigiabi juhtumi menetlemine
2) on ohustatud v��rgustiku, infrastruktuuri või muu olulise vahendi terviklikkuse hoidmine või vastastikuses seoses toimimine;
(1) Koondumise osalise käive on raamatupidamise seaduse (RT I 1994, 48, 790; 1995, 26-28, 355; 92, 1604; 1996, 40, 773; 42, 811; 49, 953; 1998, 59, 941; 1999, 55, 584; 101, 903) alusel arvutatud koondumisele eelnenud majandusaastal tema poolt müüdud kaupade ja osutatud teenuste realiseerimise netokäive.
(1) Riigiabi on riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse (edaspidi riigiabi andja) poolt või nende vahenditest otseselt või kaudselt ükskõik missugusel kujul antav soodustus, mis soosib mõnda ettevõtjat või soodustab mingite kaupade tootmist või müüki ning mis moonutab või võib moonutada konkurentsi kahjustades kaubandust Eesti ja Euroopa Liidu liikmesriikide või Eesti ja muude riikide vahel, kellega Eesti on sõlminud välislepingu, milles sisalduvad riigiabi käsitlevad sätted. Riigiabiks võib lugeda rahalist abi, maksuvõlgade tasumise ajatamist, võlgade kustutamist, laenude andmist soodsamatel tingimustel, kui tavaliselt teistele ettevõtjatele antakse, ja muus vormis antud abi.
(4) Riigiabiks ei loeta riigiabi andja sellist tegevust, kus ta käitub nii, nagu käituks tavaliselt turumajanduse tingimustes mõistlikult tegutsev ettevõtja.
(5) Käesoleva peatüki sätteid ei kohaldata Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning Eesti Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu (Euroopa lepingu) (RT II 1995, 22-27, 120) artikli 63 lõikes 5 ettenähtud toodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevale ettevõtjale riigiabina antavale abile. Nimetatud abi andmise tingimused ja kord sätestatakse eraldi seadustega.
[RT I 2002, 102, 600– 26. 12. 2002]
1) sotsiaalse iseloomuga riigiabi tingimusel, etselliseriigiabi andmisega ei kaasne toodete päritolul põhinevat diskrimineerimist;
5) avalikule ettevõtjale või üldist huvi pakkuvat teenust osutavale ettevõtjale üldist huvi pakkuva teenuse osutamise eest
(31) Avalikuks ettev��tjaks käesoleva seaduse tähenduses loetakse § 30 lõike 2 punktides 3–5 nimetatud isikuid ja muid isikuid, kelle üle riigil või kohaliku omavalitsuse üksusel on otseselt või kaudselt valitsev mõju omandiõiguse või finantsosaluse kaudu, isiku suhtes kehtivate õigusaktide alusel või muul viisil.
(3) Rahandusminister teeb riigiabi andmise loa taotluse kohta otsuse vastavalt käesoleva seaduse §-le 36 või 38. Otsuse teeb rahandusminister oma käskkirjaga, mis tehakse viivitamata loa taotlejale teatavaks posti teel lihtkirjaga.
(2) Kui loa taotleja vastavalt käesoleva seaduse § 34 lõikele 2 esitatud riigiabi andmise loa taotluses esitatav teave on ebaõige, mittetäielik või eksitav või taotluse läbivaatamiseks on vaja täiendavaid andmeid, teavitatakse sellest loa taotlejat, abi saajat või kolmandaid isikuid posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt, nõudes määratud tähtajaks puuduste kõrvaldamist või andmete esitamist.
(3) Loa taotlus jäetakse läbi vaatamata, kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtpäevaks ei ole puudused kõrvaldatud või loa taotleja ei ole esitanud kogu nõutud teavet või ta ei ole selleks tähtajaks teatanud, etnõutudtäiendav teave ei ole kättesaadav või see on juba esitatud. Teabe mittekättesaadavus peab olema põhjendatud. Loa taotluse läbivaatamata jätmine tehakse posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt taotlejale teatavaks.
Käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktide 2 ja 3, § 38 lõike 1 punktide 1, 3 ja 4, § 39 lõike 2 ning § 43 lõike 1 alusel tehtud rahandusministri otsused tehakse avalikult teatavaks väljaandes Ametlikud Teadaanded.
§ 41. Otsuse kehtetuks tunnistamine tagasiulatuvalt
(1) Rahandusminister võib tagasiulatuvalt kehtetuks tunnistada vastavalt käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktile 1 või 2 või § 38 lõikele 1 tehtud otsuse, kui see põhines menetluse käigus esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav. Enne otsuse tagasiulatuvalt kehtetuks tunnistamist ja uue otsuse tegemist algatab rahandusminister täiendava menetluse vastavalt käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktile 3.
(3) Ebaseaduslikust riigiabist või riigiabi väärkasutamisest võivad rahandusministrile teatada kõik asjast huvitatud isikud.
(5) Ebaseadusliku riigiabiga või riigiabi väärkasutamisega seotud menetluse käigus teeb rahandusminister otsuse vastavalt käesoleva seaduse §-le 36. Kui riigiabi andja või riigiabi saaja eitäidakäesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud ettekirjutust või ei esita nõutud lisateavet, tehakse otsus olemasoleva teabe põhjal. Käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punkti 3 alusel algatatav täiendav menetlus lõpetatakse ühe § 38 lõikes 1 sätestatud otsusega.
(1) Kui pärast käesoleva seaduse § 41 või 42 alusel läbiviidud täiendavat menetlust tehakse § 38 lõike 1 punktis 4 sätestatud otsus, on rahandusministril õigus teha riigiabi andjale või riigiabi saajale ettekirjutus riigiabi andmise otsuse tagasiulatuvalt kehtetuks tunnistamiseks või riigiabi tagastamiseks.
(1) Rahandusminister võib määrata käesoleva seaduse §-s 45 sätestatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras füüsilistele isikutele kuni 50 000 krooni ja juriidilistele isikutele kuni 100 000 krooni.
(1) Riigiabi andmise ja kasutamise aruande vormid ning esitamise tähtpäeva kehtestab rahandusminister. Riigiabi andja esitab riigiabi andmise ja kasutamise aruande rahandusministrile. Aruanne esitatakse ka vähese tähtsusega abi andmise ja kasutamise kohta.
Juriidilise isiku poolt rahandusministrile või Konkurentsiametile järelevalveks vajalike dokumentide või andmete esitamisest keeldumise või tähtaegselt esitamata jätmise või valeandmete esitamise eest või dokumentide või andmete esitamise eest sellisel kujul, mis ei võimaldanud järelevalvet teostada, – karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni.
(1) Riigiabi väärkasutamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Käesoleva seaduse §-des 731–732 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 731 ja 732 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Rahandusministeerium.
(3) Käesoleva seaduse §-s 731 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Konkurentsiamet.
(3) Kui rahandusminister leiab, etolemasolevriigiabi ei sobi või enam ei sobi kokku üldiste huvidega, teatab ta kirjalikult riigiabi andjale oma esialgsest seisukohast ja annab talle võimaluse esitada ühe kuu jooksul omapoolseid selgitusi. Põhjendatud juhtudel võib rahandusminister seda tähtaega pikendada.
(4) Kui rahandusminister teeb riigiabi andja poolt vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 3 esitatud selgituste põhjal otsuse, etolemasolevriigiabi on kokkusobiv üldiste huvidega, teatab ta sellest riigiabi andjale.
(5) Kui rahandusminister teeb riigiabi andja poolt vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 3 esitatud selgituste põhjal otsuse, etolemasolevriigiabi ei sobi kokku üldiste huvidega, on rahandusministril õigus nõuda riigiabi sisulist muutmist ja määratud tähtajaks uue loa taotluse esitamist või määratud tähtajaks riigiabi andmise lõpetamist.
§ 89-90. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Sotsiaalministeeriumi põhimäärus – Riigi Teataja
Sotsiaalministeeriumi põhimäärus
Sotsiaalministeeriumi põhimäärus - sisukord
§ 1 Sotsiaalministeerium
§ 2 Ministeeriumi valitsemisala
§ 3 Ministeeriumi valitsemisala asutused
§ 4 Ministeeriumi põhiülesanne
1 Sotsiaalminister
§ 5 Ministeeriumi juhtimine
§ 6 Ministri pädevus ja ülesanded
§ 7 Ministri õigusaktid
§ 8 Kantsler
§ 9 Kantsleri pädevus ja ülesanded
§ 10 Kantsleri käskkirjad ja teenistusalased korraldused
§ 11 Kantsleri asendamine
§ 12 Asekantsler
§ 13 Asekantsleri teenistusalased korraldused
§ 14 Asekantsleri asendamine
§ 15 Osakonnajuhataja
§ 16 Struktuurivälised ametikohad
§ 17 Osakond ja selle põhiülesanded
§ 18 Osakondade muud ülesanded ja osakonna koosseisu kuuluvad struktuuriüksused
§ 19 Struktuurifondide rakendusasutus ja rakendusüksus
5 Komisjonid, nõukogud, töörühmad
§ 20 Komisjonid, nõukogud ja töörühmad
RT I, 25.03.2014, 9
Vastu võetud 20.03.2014 nr 42
§ 1. Sotsiaalministeerium
(1) Sotsiaalministeerium (edaspidi ministeerium) on valitsusasutus, kes täidab seadusest tulenevaid ja Vabariigi Valitsuse poolt seaduse alusel antud ülesandeid oma valitsemisalas.
(3) Ministeerium on aruandekohustuslik Vabariigi Valitsuse ees, kes suunab ja koordineerib tema tegevust ning teeb tema üle seadusega sätestatud korras teenistuslikku järelevalvet.
(4) Ministeeriumil on väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat ning oma eelarve.
(5) Ministeerium asub Tallinnas. Ministeeriumi postiaadress on Gonsiori 29, 15027 Tallinn.
§ 2. Ministeeriumi valitsemisala
(1) Ministeeriumi valitsemisalas on riigi sotsiaalprobleemide lahendamiskavade koostamine ja elluviimine, rahva tervise kaitse ja arstiabi, tööhõive, tööturu, töökeskkonna ja töösuhete, sotsiaalse turvalisuse, sotsiaalkindlustuse ja -hoolekande korraldamine, võrdse kohtlemise ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamise ja sellealase tegevuse koordineerimine, laste õiguste ja perede elukvaliteedi edendamine, puudega inimeste sporditegevuse edendamine ja toetamine ning vastavate õigusaktide eelnõude koostamine.
(2) Ministeeriumi valitsemisalas olevate valitsusasutuste ja ministeeriumi hallatavate riigiasutuste (edaspidi koos valitsemisala asutus) pädevus ministeeriumi valitsemisalas olevate ülesannete täitmisel on sätestatud nende põhimäärustes.
§ 3. Ministeeriumi valitsemisala asutused
(1) Ministeeriumi valitsemisalas olevad valitsusasutused on Ravimiamet, Sotsiaalkindlustusamet, Terviseamet ja Tööinspektsioon.
(2) Ministeeriumi hallatavad riigiasutused on Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus ja Tervise Arengu Instituut.
§ 4. Ministeeriumi põhiülesanne
Ministeeriumi põhiülesanne on seadustes ja teistes õigusaktides sätestatud pädevuse piires korraldus-, arendus-, planeerimis- ja järelevalvetoimingute tegemine oma valitsemisalas, lähtudes valitsemisala arengukavas esitatud ministeeriumi ja valitsemisala strateegilistest eesmärkidest ning 4. peatükis sätestatud osakondade põhiülesannetest.
1. jagu Sotsiaalminister
§ 5. Ministeeriumi juhtimine
Ministeeriumi juhib sotsiaalminister (edaspidi minister).
§ 6. Ministri pädevus ja ülesanded
(1) Minister juhib ministeeriumi ja korraldab ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvaid küsimusi tervise-, sotsiaal- ja töövaldkonnas.
(2) Ministeeriumi juhtimisel minister:
1) vastutab põhiseaduse, ministeeriumi valitsemisala korraldavate seaduste, Riigikogu otsuste, Vabariigi Presidendi seadluste ja otsuste, Vabariigi Valitsuse määruste ja korralduste täitmise eest;
5) korraldab Eesti esindamise Euroopa Liidu Nõukogu töörühmades ning Euroopa Komisjoni komiteedes, töörühmades ja eksperdikohtumistel ministeeriumi valitsemisala küsimustes;
8) esindab ministeeriumi valitsemisala piires riiki kohtumenetluses, võib anda üld- ja erivolitusi riigi esindamiseks kohtus ning tal on ministeeriumi valitsemisala piires riigi lepingulise esindaja volitamise õigus väärteo-, tsiviilkohtu-, halduskohtu- ja kriminaalmenetluses;
11) koordineerib ja korraldab ministeeriumi ning valitsemisala asutuste rahvusvahelist koostööd ja ministeeriumi tegevust, mis seondub rahvusvaheliste või teiste riigiüleste organisatsioonide liikmesusega;
12) tagab sisekontrollisüsteemi rakendamise ja siseaudiitori kutsetegevuse korraldamise ministeeriumis ja valitsemisala asutustes;
13) esitab Vabariigi Valitsusele ettepanekud ministeeriumi kulude ja tulude aastaeelarve eelnõu ning vajaduse korral lisaeelarve eelnõu kohta, otsustab eelarvevahendite kasutamise ning valvab eelarve täpse ja otstarbeka täitmise üle, sealhulgas Euroopa Liidu eraldatud vahendite, abi, toetuste ning muu välisabi sihipärase kasutamise üle;
14) kinnitab riigieelarvest lähtudes ministeeriumi valitsemisala asutuste eelarved, kontrollib nende täitmist ja vajaduse korral teeb ettekirjutusi eelarvevahendite kasutamiseks;
15) kinnitab valitsemisala arengukava;
16) korraldab riigivara valitsemist kooskõlas riigivaraseaduse ja teiste õigusaktidega;
17) otsustab ministeeriumi ülesannete täitmiseks vajamineva vara hankimiseks ja teenuste tellimiseks riigihangete pakkumiste korraldamise;
18) kinnitab ministeeriumi valitsemisala raamatupidamise sise-eeskirja;
19) sõlmib lepinguid või volitab selleks vajaduse korral kantslerit või teisi isikuid;
20) kinnitab ministeeriumi teenistuskohtade koosseisu, palgajuhendi ja struktuuriüksuste põhimäärused, samuti ametite ja inspektsioonide teenistuskohtade koosseisu, palgajuhendi, asjaajamis- ja töökorralduse või annab volitusi teenistuskohtade koosseisu, asjaajamis- ja töökorralduse kinnitamiseks;
21) teeb ministeeriumi hallatava riigiasutuse moodustamise otsuse, kinnitab selle põhimääruse ja eelarve ning määrab struktuuri, asjaajamis- ja töökorralduse, kui see ei ole sätestatud ministri määrusest kõrgemalseisva õigusaktiga;
22) nimetab kantsleri ettepanekul ametikohale ja vabastab ametikohalt ministeeriumi valitsemisalas olevate ametite ja inspektsioonide peadirektorid, ministeeriumi asekantslerid ja osakonnajuhatajad, välja arvatud need osakonnajuhatajad, kellega sõlmib töölepingu kantsler, määrab distsiplinaarkaristusi enda poolt ametisse nimetatavatele ametnikele, sõlmib ja lõpetab kantsleri ettepanekul töölepingu ministeeriumi hallatavate riigiasutuste juhtidega ning hoiatab neid kohustuste rikkumise korral, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti;
23) nimetab ametikohale ja vabastab ametikohalt siseauditi eest vastutavad isikud ning sõlmib ja lõpetab töölepingu ministrile vahetult alluvate nõunikega, samuti kinnitab nende ametijuhendi;
24) teeb teenistuslikku järelevalvet seaduses sätestatud korras ministeeriumi struktuuriüksuste, ministeeriumi valitsemisalas olevate valitsusasutuste ja nende ametiisikute, samuti ministeeriumi hallatavate riigiasutuste tegevuse üle;
25) pärib aru ministeeriumi ametnikelt ja töötajatelt ning ministeeriumi valitsemisala asutuste juhtidelt;
26) moodustab komisjone, nõukogusid ja töörühmi ministeeriumi pädevuses olevate ülesannete täitmiseks, määrab nende ülesanded ja töökorra;
27) lahendab ministeeriumi struktuuriüksuste vahelisi, samuti ministeeriumi hallatavate riigiasutuste õiguslikke vaidlusi;
28) annab Vabariigi Valitsusele aru ministeeriumi tegevusest;
29) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduse või Vabariigi Valitsuse määruse või korraldusega või antud peaministri korraldusega.
§ 7. Ministri õigusaktid
Minister annab ministeeriumi ja valitsemisala juhtimisel ning valitsemisala asutuste tegevuse korraldamiseks seaduse alusel määrusi ja käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi teenistusalastes ja üksikküsimustes.
§ 8. Kantsler
Kantsler juhib ministeeriumi struktuuriüksuste tööd, koordineerib valitsemisala asutuste tegevust ja korraldab ministeeriumi asjaajamist.
§ 9. Kantsleri pädevus ja ülesanded
1) juhib osakonnajuhatajate kaudu arendus- ja personaliosakonna, eurokoordinatsiooni ja välissuhete osakonna, Euroopa Sotsiaalfondi osakonna, finants- ja varahalduse osakonna, infojuhtimise osakonna, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia osakonna, kommunikatsiooniosakonna ja õigusosakonna tööd ning kantslerile alluvate ametnike ja töötajate tööd, asekantslerite ja osakonnajuhatajate kaudu teiste osakondade (välja arvatud siseauditi osakond) tööd;
2) koordineerib oma pädevuse ja ministrilt saadud volituste piires valitsemisala asutuste tegevust ning teeb ministrile ettepanekuid nende struktuuri, teenistuskohtade koosseisu, asjaajamis- ja töökorralduse kohta;
3) koordineerib ministeeriumi valitsemisala arengukava koostamist ja valmistab ette valitsemisala eelarve eelnõu;
4) käsutab ministri kinnitatud valitsemisala eelarve piires ministeeriumi eelarvevahendeid ning vastutab eelarve täpse ja otstarbeka täitmise ning ministeeriumi tõhusa toimimise eest;
5) korraldab riigivara kasutamist ministrilt saadud volituste piires ning teeb ministrile ettepanekuid riigivara käsutamise, kasutamise ja valdamise kohta;
6) korraldab ministri kinnitatud hankeplaani kantud riigihankeid ja muid riigihankeid ministrilt saadud volituste piires;
7) annab kaasallkirja ministri määrusele;
8) hoiab ministeeriumi vapipitsatit;
9) nimetab ametikohale ja vabastab ametikohalt ministeeriumi koosseisu kuuluvad ametnikud, välja arvatud need, kelle nimetab ametikohale ja vabastab ametikohalt minister;
10) sõlmib ja lõpetab töölepingu ministeeriumi töötajatega, välja arvatud nendega, kellega sõlmib ja lõpetab töölepingu minister;
11) kinnitab vastavalt struktuuriüksuse põhimäärusele ja struktuuriüksuse juhi ettepanekutele ametnike ja töötajate ametijuhendid;
12) määrab enda poolt ametikohale nimetatavatele ametnikele distsiplinaarkaristusi ja teeb enda poolt tööle võetavatele töötajatele hoiatusi;
13) otsustab puhkuse andmise ministeeriumi ametnikele ja töötajatele ning valitsemisala asutuste juhtidele või volitab seda tegema asekantsleri;
14) saadab teenistus- või töölähetusse ministeeriumi ametnikud ja töötajad ning valitsemisala asutuste juhid või volitab seda tegema asekantsleri;
15) teeb ametniku hukkumise või teovõime kaotamise korral otsuse hüvitise maksmise kohta;
16) korraldab ministeeriumi struktuuriüksuste ja valitsemisala asutuste põhimääruste väljatöötamist ning esitab need ministrile kinnitamiseks;
17) kinnitab ministeeriumi töökorraldust reguleerivad juhendid ja korrad;
19) sõlmib ministeeriumi nimel lepinguid ning esindab ministeeriumi seoses teenistuskohustuste täitmisega ja ministrilt saadud volituste piires;
20) täidab muid seadusega või Vabariigi Valitsuse määruse või korraldusega talle pandud või ministri antud ülesandeid.
§ 10. Kantsleri käskkirjad ja teenistusalased korraldused
(1) Kantsler annab seaduses ja ministeeriumi põhimääruses ettenähtud pädevuse piires käskkirju ministeeriumi ja valitsemisala asutuste tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks.
§ 11. Kantsleri asendamine
Kantsleri äraolekul paneb minister käskkirjaga kantsleri ülesanded ühele asekantslerile või osakonnajuhatajale.
§ 12. Asekantsler
(1) Ministeeriumi koosseisus on tööala asekantsleri, terviseala asekantsleri ja sotsiaalala asekantsleri ametikoht.
(2) Asekantsleritele alluvad osakonnad jagunevad järgmiselt:
1) sotsiaalala asekantsler juhib osakonnajuhatajate kaudu sotsiaalkindlustuse osakonna, hoolekande osakonna, sotsiaalpoliitika info ja analüüsi osakonna, soolise võrdõiguslikkuse osakonna ning laste ja perede osakonna tööd;
2) terviseala asekantsler juhib osakonnajuhatajate kaudu tervishoiuosakonna, ravimiosakonna, rahvatervise osakonna, e-tervise osakonna ning terviseinfo ja analüüsi osakonna tööd;
3) tööala asekantsler juhib osakonnajuhatajate kaudu tööturu osakonna, tööelu arengu osakonna ning tööpoliitika info ja analüüsi osakonna tööd.
(3) Asekantsler:
1) juhib osakonnajuhatajate kaudu talle alluvate osakondade tööd;
2) juhib temale vahetult alluvate ametnike ja töötajate tööd;
3) koordineerib oma juhitavas valdkonnas riigisiseste ja Euroopa Liidu strateegiliste dokumentide, arengukavade ja õigusaktide eelnõude ning muude riigisiseste ja riikidevaheliseks koostööks vajalike dokumentide koostamist ja rakendamist, tagab nende kooskõla teiste valdkondade analoogiliste dokumentidega ning ministeeriumiväliste institutsioonide, huvirühmade ja avalikkuse informeerimise ja töösse kaasamise;
4) korraldab ministeeriumile kooskõlastamiseks saadetud eelnõude kohta arvamuse andmise oma vastutusalas olevate osakondade poolt;
7) kontrollib ja analüüsib talle alluvate ametnike, töötajate ja osakondade töö kvaliteeti ja tööplaani täitmist ning annab kantslerile ja ministrile aru nende tegevusest;
8) koordineerib juhitavas valdkonnas ministeeriumi osakondade ja valitsemisala asutuste vahelist tegevust ning teeb ministrile või kantslerile ettepanekuid ministeeriumi osakonna või valitsemisala asutuse struktuuri, teenistuskohtade koosseisu, asjaajamis- ja töökorralduse kohta;
9) teeb kantslerile ettepanekuid talle alluvate osakondade ametnikele ja töötajatele palkade määramiseks, ametniku suhtes distsiplinaarmenetluse algatamiseks ja töötajale hoiatuse kohaldamiseks või esitab nendes küsimustes oma arvamuse;
10) saadab teenistus- või töölähetusse talle alluvaid ametnikke ja töötajaid;
11) otsustab puhkuse andmise talle alluvatele ametnikele ja töötajatele;
12) kooskõlastab või allkirjastab juhitava valdkonna dokumente kooskõlas põhimääruse, ministeeriumi asjaajamiskorra ja temale antud volitustega;
14) tagab temale pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise ning annab ministrile ja kantslerile aru nende täitmise kohta;
15) koordineerib ministeeriumi valitsemisalas olevate valitsusasutuste peadirektorite ja ministeeriumi hallatavate riigiasutuste juhtide kaudu valitsemisala asutuste tööd;
16) täidab muid ministri või kantsleri antud ülesandeid.
§ 13. Asekantsleri teenistusalased korraldused
Asekantsler annab oma ülesannete täitmisel talle vahetult alluvatele ametnikele ja töötajatele suulisi ja kirjalikke korraldusi teenistusalastes ja üksikküsimustes.
§ 14. Asekantsleri asendamine
Asekantsleri äraolekul paneb minister käskkirjaga asekantsleri ülesanded kantslerile, teisele asekantslerile või osakonnajuhatajale.
§ 15. Osakonnajuhataja
5) kooskõlastab osakonnas koostatud dokumendid vastavalt osakonna põhimäärusele ja ministeeriumi asjaajamiskorrale;
6) esindab osakonda ülesannete täitmisel ning annab osakonna nimel osakonna pädevusse kuuluvates küsimustes arvamusi ja kooskõlastusi ministeeriumi juhtkonnale ja teistele struktuuriüksustele;
7) teeb ettepanekuid osakonna struktuuri, koosseisu ja töökorralduse kohta ning talle alluvatele ametnikele ja töötajatele palkade määramiseks, ametniku suhtes distsiplinaarmenetluse algatamiseks ja töötajale hoiatuse kohaldamiseks või esitab nendes küsimustes oma arvamuse;
8) kirjutab vastavalt osakonna põhimäärusele alla informatiivse sisuga kirjadele, millega ei võeta rahalisi ega muid kohustusi ega anta õigusi ega panda kohustusi ministeeriumivälistele isikutele, kui õigusaktid ei näe ette teisiti;
9) käsutab kantslerilt saadud volituste piires ministeeriumi eelarvevahendeid ning vastutab oma pädevuse piires eelarve täpse ja otstarbeka täitmise eest;
10) täidab muid osakonna põhimäärusega talle pandud ülesandeid ja ministri, kantsleri või oma valdkonna asekantsleri antud ülesandeid.
(2) Osakonnajuhataja täpsemad teenistus- või töökohustused ning õigused ja vastutus määratakse kindlaks ametijuhendis.
5. jagu Väljaspool struktuuriüksusi asuvad ametikohad
§ 16. Struktuurivälised ametikohad
(2) Väljaspool struktuuriüksusi asuvate ametnike ja töötajate ülesanded, õigused, vastutus ja alluvus sätestatakse ametijuhendis, mille kinnitab kantsler.
§ 17. Osakond ja selle põhiülesanded
1) siseauditi osakonna põhiülesanne on anda sõltumatu hinnang ministeeriumi ja valitsemisala asutuste tegevuse seaduslikkuse, sihipärasuse, säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe ning sisekontrollisüsteemi toimimise kohta, andes sellega lisaväärtust ministeeriumi ja valitsemisala tegevustesse;
2) hoolekande osakonna põhiülesanne on kavandada hoolekandepoliitikat ja korraldada selle elluviimist, sealhulgas riiklike hoolekandeteenuste osutamist, et tagada ühiskonna sidusus ja vaesuse vähenemine ning elanike vajadustest lähtuva, iseseisvat toimetulekut toetava ja töötamist stimuleeriva, tasakaalustatud hoolekandeteenuste ja -toetuste süsteemi mõjus toimimine. Osakond tagab Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatavate meetmete hoolekande infrastruktuuri arendamise alasuuna rakendusasutuse ülesannete täitmise. Osakonnal on juhtiv roll sotsiaalpoliitika kujundajana hoolekandeteenuste ja -toetuste, rahvusvahelise kaitse poliitika, erivajadustega inimeste poliitika, eakatepoliitika ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas;
3) soolise võrdõiguslikkuse osakonna põhiülesanne on kavandada poliitikat ja meetmeid soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ning koordineerida nende rakendamist ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise strateegia elluviimist, et vähendada soopõhist vägivalda ning tagada meeste ja naiste võrdne kohtlemine. Osakond koordineerib ka võrdse kohtlemise seaduses sätestatud võimalike diskrimineerimise tunnuste alusel võrdse kohtlemise poliitikameetmete väljatöötamist ja võrdse kohtlemise süvalaiendamise strateegia elluviimist;
4) laste ja perede osakonna põhiülesanne on kavandada ja ellu viia laste õiguste ja lastekaitse poliitikat ning juhtida tervikliku perepoliitika kujundamist, et tagada laste õigused ja heaolu, iga lapse väärtustamine, hästi korraldatud lastekaitsesüsteem ning perede elukvaliteet. Osakond täidab Haagi 1993. aasta riikidevahelises lapsendamises laste kaitseks tehtava koostöö konventsiooni alusel nimetatud keskasutuse ülesandeid ning korraldab rahvusvahelist lapsendamist;
5) sotsiaalkindlustuse osakonna põhiülesanne on koordineerida sotsiaalkindlustuspoliitika väljatöötamist ja korraldada selle elluviimist, et tagada adekvaatne sissetulek kõigile ühiskonna liikmetele ning sotsiaalkindlustuse ja -toetuste süsteemi mõjus toimimine. Osakonnal on juhtiv roll sotsiaalpoliitika kujundajana sotsiaalkindlustuse ja -toetuste valdkonnas;
6) sotsiaalpoliitika info ja analüüsi osakonna põhiülesanne on luua eeldused ministeeriumi poliitikakujundamise protsessi teadmistepõhisusele, et tagada objektiivne ülevaade sotsiaalvaldkonna arengust ja rakendatud või kavandatava poliitika mõjususest ning võrdlus teiste riikide olukorra ja rahvusvahelise praktikaga. Osakond koordineerib valitsemisalas sotsiaalhoolekande statistika kogumist;
7) rahvatervise osakonna põhiülesanne on kavandada rahvatervisepoliitikat ja korraldada selle elluviimist, et tagada tervist säästev ja tervislik elukeskkond, edendada tervist ning ennetada haigusi ja nendega kaasnevat kahju. Osakonnal on juhtiv roll tervisepoliitika kujundajana keskkonnast tulenevate terviseriskide, sealhulgas joogivee ja kemikaaliohutuse, nakkushaiguste ennetamise ja tõrje, lastetervise ning elanikkonna tervisekäitumise valdkonnas;
8) terviseinfo ja analüüsi osakonna põhiülesanne on luua eeldused ministeeriumi poliitikakujundamise protsessi teadmistepõhisusele, et tagada objektiivne ülevaade tervisevaldkonna arengust ja rakendatud või kavandatava poliitika mõjususest ning võrdlus teiste riikide olukorra ja rahvusvahelise praktikaga. Osakond koordineerib valitsemisalas tervisestatistika kogumist;
9) e-tervise osakonna põhiülesanne on kavandada e-tervisepoliitikat ja korraldada selle elluviimist;
10) tervishoiuosakonna põhiülesanne on kavandada tervishoiupoliitikat ja korraldada selle elluviimist, et tagada tervishoiuteenuste kättesaadavus, kvaliteet ja ohutus ning elanike teadlikkus ja rahulolu tervishoiuteenustega. Osakond tagab Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatavate meetmete tervishoiu infrastruktuuri arendamise alasuuna rakendusasutuse ülesannete täitmise. Osakonnal on juhtiv roll tervishoiupoliitika kujundajana kõigis tervishoiuvaldkondades ja tervishoiupoliitilistes küsimustes;
11) ravimiosakonna põhiülesanne on koordineerida ravimite, sealhulgas veretoodete ja meditsiiniseadmete valdkonna arengut, et tagada ravimite, sealhulgas veretoodete ja meditsiiniseadmete kättesaadavus, kvaliteet ja mõistlik kasutamine Eestis;
12) tööelu arengu osakonna põhiülesanne on kavandada tööelupoliitikat ja korraldada selle elluviimist, et aidata kaasa tööelu kvaliteedi paranemisele. Osakonnal on juhtiv roll töösuhete, sealhulgas individuaalsete ja kollektiivsete töötingimuste arendamisel ning ohutu ja tervisliku töökeskkonna kujundamisel ja säilitamisel;
13) tööpoliitika info ja analüüsi osakonna põhiülesanne on luua eeldused ministeeriumi poliitikakujundamise protsessi teadmistepõhisusele, et tagada objektiivne ülevaade töövaldkonna arengust ja rakendatud või kavandatava poliitika mõjususest ning võrdlus teiste riikide olukorra ja rahvusvahelise praktikaga;
14) tööturu osakonna põhiülesanne on kavandada tööturupoliitikat ja korraldada selle elluviimist, et tagada tööealise elanikkonna, sealhulgas riskirühmade võimalikult suur tööga hõivatus, aidata kaasa Eesti ettevõtjate konkurentsivõime suurenemisele ja vähendada tööpuudusega kaasnevat kahju. Osakonnal on juhtiv roll tööturupoliitika kujundajana tööturuteenuste, tööjõu mobiilsuse, töötu sotsiaalse kaitse ning tööjõu nõudluse ja pakkumise tasakaalustamise valdkonnas;
15) arendus- ja personaliosakonna põhiülesanne on kaasa aidata ministeeriumi strateegiliste eesmärkide saavutamisele organisatsiooni tervikliku ja süsteemse arengu ning inimressursi tulemusliku juhtimise ja motiveerimise kaudu;
16) eurokoordinatsiooni ja välissuhete osakonna põhiülesanne on koordineerida ministeeriumi ja valitsemisala tegevust osalemisel Euroopa Liidu otsustusprotsessis ja rahvusvahelises koostöös;
17) Euroopa Sotsiaalfondi osakonna põhiülesanne on tagada ministeeriumi vastutusalas olevate Euroopa Sotsiaalfondist, sealhulgas enim puudust kannatavate inimeste abifondist, rahastatavate meetmete rakendusasutuse ülesannete täitmine;
18) finants- ja varahalduse osakonna põhiülesanne on korraldada ja koordineerida ministeeriumi ja valitsemisala arengukava finantsplaani ja eelarve eelnõude koostamist, eelarve täitmise jälgimist, finants- ja juhtimisarvestust ning aruandlust, kinnisvara, inventari ja transpordivahendite haldamist ning nendega seonduvate investeeringute tegemist ja järelevalvet, struktuuritoetuste ja muude välisvahendite kasutamist;
19) infojuhtimise osakonna põhiülesanne on ministeeriumi asjaajamise ning dokumendi- ja arhiivihalduse nüüdisaegse ja nõuetekohase korralduse ning arengu tagamine;
20) info- ja kommunikatsioonitehnoloogia osakonna põhiülesanne on juhtida ministeeriumi ja valitsemisala info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaalast arendustegevust ning hallata info- ja kommunikatsioonisüsteeme ja -vahendeid. Osakonna ülesanne on ka registrite tsentraalne käitlemine;
21) kommunikatsiooniosakonna põhiülesanne on kavandada ja korraldada ministeeriumi välis- ja sisekommunikatsioonialast tegevust ja koostööd sihtrühmadega;
22) õigusosakonna põhiülesanne on ministeeriumi õigusloome koordineerimine, õigusloomes ühtsete põhimõtete, terminoloogia ja metoodika kasutamise, väljatöötatavate õigusaktide eelnõude omavahelise seostatuse, põhiseadusele ja seadustele vastavuse tagamine, ministeeriumi juhtkonna ja osakondade õigusalane nõustamine ning ministeeriumi õigushuvide esindamise korraldamine.
§ 18. Osakondade muud ülesanded ja osakonna koosseisu kuuluvad struktuuriüksused
(1) Iga osakonna täpsemad ülesanded, õigused ja kohustused määratakse kindlaks osakonna põhimääruses, mille kinnitab minister.
(2) Osakonna koosseisu võivad kuuluda talitused, mille ülesanded ja pädevus määratakse kindlaks osakonna põhimääruses. Osakonna koosseisu võivad kuuluda ametnikud ja töötajad, kes ei kuulu ühegi talituse koosseisu ja alluvad vahetult osakonnajuhatajale ning kelle ülesanded määratakse kindlaks osakonna põhimääruse ja ametijuhendiga.
(3) Osakonna koosseisu kuuluva talituse juhataja täpsemad teenistus- või töökohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks ametijuhendis.
§ 19. Struktuurifondide rakendusasutus ja rakendusüksus
Ministeerium täidab:
1) Vabariigi Valitsuse 28. jaanuari 2004. a korraldusega nr 37-k kinnitatud „Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtse programmdokumendi 2004–2006” prioriteedi 1 „Inimressursi arendamine” rakendusasutuse ülesandeid;
2) „Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtse programmdokumendi 2004–2006” meetmete 1.3 „Võrdsed võimalused tööturul” ja 4.4 „Haiglavõrgu reorganiseerimine” rakendusasutuse ülesandeid ja meetme 4.4 „Haiglavõrgu reorganiseerimine” rakendusüksuse ülesandeid;
3) Euroopa Ühenduse algatuse Equal korraldusasutuse ja rakendusasutuse ülesandeid;
4) Vabariigi Valitsuse 12. jaanuari 2007. a korraldusega nr 20 heaks kiidetud „Riikliku struktuurivahendite kasutamise strateegia 2007–2013” valdkondliku rakenduskava „Elukeskkonna arendamise rakenduskava” prioriteetse suuna „Tervishoiu ja hoolekande infrastruktuuri arendamine” rakendusasutuse ja rakendusüksuse ülesandeid ja valdkondliku rakenduskava „Inimressursi arendamise rakenduskava” prioriteetse suuna „Pikk ja kvaliteetne tööelu” rakendusasutuse ülesandeid.
5. peatükk Komisjonid, nõukogud, töörühmad
§ 20. Komisjonid, nõukogud ja töörühmad
(1) Minister võib ministeeriumi eesmärgi saavutamiseks moodustada ministeeriumi valitsemisalas nõuandva õigusega komisjone, nõukogusid ja töörühmi (edaspidi komisjon).
(2) Kantsler võib moodustada komisjone ministeeriumi struktuuriüksuste ja ministeeriumi valitsemisalas asuvate riigiasutuste töö koordineerimiseks.
(3) Komisjonid moodustatakse ministri või kantsleri käskkirjaga, milles määratakse kindlaks komisjoni ülesanded, esimees ja liikmed, ülesannete täitmise tähtajad, teenindav struktuuriüksus ja töökord.
(4) Ministeeriumi teenindamisel olevate valitsuskomisjonide asjaajamise korraldamiseks määrab vastutava struktuuriüksuse minister.
Vabariigi Valitsuse 14. aprilli 2004. a määrus nr 107 „Sotsiaalministeeriumi põhimäärus” tunnistatakse kehtetuks.


text:
Mina liikusin kinnisvara ühisrahastusse siis kui portaalid loodi, aga selleks ajaks olin juba laenupõhisest ühisrahastusest kogemust kogunud. Lootsin et äkki saan mingit infot siin, vabandan kui küsimus lollina kõlas. Ise olen üliõpilane, tööl ei käi ja saan õppetoetust. Väga armas muidugi, et raamatupidajaid kõiketeadjateks peetakse, aga ilmselt oleks palju mõistlikum selliste küsimustega juristide poole pöörduda. Lisaks suhteliselt kõrgele rahalisele sisenemisbarjäärile on siin paljude investorite jaoks takistuseks ka väga pika ajahorisondiga planeerimine ning spetsiifilised valdkonnateadmised, et objekti väärtust hästi hinnastada. Siiski, on kolm asja, millega peab investeerides arvestama kui miinimumsummadest rääkida. Pole sellises olukorras olnud. Õnneks on neid piisavalt ja Riigikohus on selles osas väga konkreetse seisukoha kujundanud. Igaühel oma võlu ja õppimiskõver. Sest seal oli kirjas kindel summa mis ei muutu aga lapsed kasvanud ja ajad muutunud. Näiteks kui investeeringuga kaasnev teenustasu on üleliia suur, siis on raske kasumlikku tehingut teha. Kui palju peaks olema raha selleks, et pidada lemmiklooma. Ja lapsele võib täiesti vabalt rohkem kuluda. Populaarsuselt järgmine indeksfondide põhine investeerimistoode on LHV. Kuna meil börsil võlakirju päris vähe liigub, siis sageli võetakse neid portfelli sisse nii palju kui saab ja siis järjest tasakaalustatakse vaba raha teistesse varaklassidesse ümber. Oluline on ju ka see, kuidas on organiseeritud emal ja isal omavahel lapsele riiete ostmine, trennirahade maksmine, lasteaiamaksu tasumine jne jne. Aga nagu eelpool kirjutasin, mitte keegi võõras ei oska öelda, kas üle miinimumi elatise nõue on põhjendatud või mitte. Eestis näiteks on üks tuntumaid börsiväliste võlakirjade vahendajaid Redgate Capital.
VAATA JÄRELE Epp Kärsini seksisaate avaosa: kui palju.
. Elatise suurus ja selle jagamine, määramine, kättesaamine jne. Suurendamiseks tuleb pöörudda uuesti kohtusse. Kui ema nõuab rohkem kui miinimum, siis peab nõue olema dokumentidega tõestatud. Otselaenude andmise puhul on määravaks teguriks reeglina see, et üks investor peaks andma korraga suurema summa. Väga tõenäoliselt ütleb kohtunik sellise jutu peale, et palk väike jne., et üksikul meesterahval on palju lihtsam omale tasuvamat tööd otsida, kui kahe lapsega naisel. Polegi nagu lapse kulude põhine. Kuigi ühisrahastuse kaudu on võimalik alustada väikeste summadega, siis on muidugi ka ühisrahastusportaalide kaudu võimalik suuremaid summasid paigutada. Kasutada saab investeerimiskontoga kaasnevat maksude edasi lükkamise süsteemi ja hajutamisega muret ei ole. Keskmiste summadega ligipääsetavad investeeringud Paarsada kuni paartuhat eurot: Ühisrahastuse lainel jätkates avaneb siin ligipääs kinnisvarapõhisele ühisrahastusele. Näiteks krüpotokauplemine või vastupidi väärismetallide ja -müntide kokku ostmine. Esiteks puhtalt , millega konkreetsele instrumendile ligi saab. Oluliseks elemendiks saab aga riskide maandamine ja kulude haldamine.. Esiteks seetõttu, et eelduslikult sissemakse kokku kogumiseks peab olema piisavalt palju rahavoogu ja teiseks laenuvõimekust hindab pank reeglina vaba rahavoo põhjal ning kinnisvara ilma laenuta eriti pole mõtet osta. Teise tegurina mõjutab investeeringute suurust investeeringuga kaasnevad . Lapsed peavad ka millestki söönud ja kaetud saama, ei pea ema üksi nende ülalpidamisse panustama. Ükskõik mis pidi vaadata, otse üksikaktsiate või fondiosakute ostmine välisbörsidelt võiks eeldada viiekohalist portfelli. See tähendab, et võid kohalikul börsil kauplevaid aktsiaid osta kasvõi ühekaupa. Eriti kui tegemist on näiteks puudega lapsega, kellel on palju erivajadusi. Kui ta tilgutab eelneva kuu lõpuks summa täis siis kes seda keelata saab. Põhjendus on, et laps käib emaga reisil ja peab kandma a`la cucci-muccit. Elatise eesmärk Lapsega koos elav vanem peab elatist kasutama lapse huvides. Elatis on justnimelt lapse kulude põhine ja kui nõutakse miinimumist suuremat elatist, siis tuleb need kulud ka dokumentidega tõestada. Kes soovib võimalikult riskivaba investeeringut, siis pangatoodete nimekirjast on siin ainult üks – tähtajaline hoius. Valikuid on isegi mitu! Mida suuremaks aga portfell kasvab, seda rohkem tekib valikuid – ja loodetavasti on selleks ajaks ka üha rohkem kogemust, et paremaid valikuid teha. Eelduslikult võiks portfellis võlakirjade kõrval ka midagi muud olla, aga konservatiivse joonega investoritele on võlakirjad täiesti sobiv valik pikaajaliselt portfelli lisamiseks. Ma nendel siinkohal pikemalt ei peatuks, aga üldplaanis pea kõiki asju, mida pank sulle pakub saad sa ise tõenäoliselt palju madalamate kuludega teha, seega tasub nn pakendatud toodete koha pealt ettevaatlik olla. Kui aga kohus on elatise välja mõistnud kindlas summas, siis selle suurendamiseks tuleb uuesti kohtusse pöörduda. Laenuandjad ja võlausaldajad vaatavad taotluse läbi ja otsustavad, et oled omale juba liiga suure laenukoormuse tekitanud. Kolmas tegur on seotud eelkõige ihaldusega. ei puutu kuidagi raamatupidamisse. Raamatupidamise foorum ei ole küll see koht, mis selles küsimuses mingeid otsuseid vastu võtaks ja kinnitaks, mis on mõjuvad põhjused ja mis mitte. Selle üle otsustab ikka kohus esitatud tõendite põhjal. Ühisrahastuses muutub siin kättesaadavaks ka osaluspõhine ühisrahastus. Aga kui otsuses on kirjas miinimumelatis, siis tõuseb automaatselt. Mina alustasin oma investeerimisteekonda just viimasest – laenupõhisest ühisrahastusest, sest see oli sel hetkel ainus mõistlik variant alustamiseks. Ja elatise võla puhul võib ära võtta kõik kuni poole miinimumpalgani. Füüsilist vara kuhu investeerida saab on muidugi ju veel – veinid, kunst. Ei tee siin ei kohus ega kohtutäitur mitte midagi, kui ametlikku vara ega sissetulekut pole. Sul võib olla piisavalt raha, et mõnda investeeringusse siseneda, aga kui see moodustab sinu koguportfellist ebamõistlikult suure osakaalu, siis ei tohiks sellist investeeringut portfelli veel lisada. Soovitav on siis hagiavalduses ka märkida, et soovite elatist vähemalt miinimumi ulatuses, et see tõuseks edaspidi automaatselt. Lisaks on kinnisvaras väga oluline element kulude optimeerimine ja mastaabisäästu tuleb mängu siis kui objekte rohkem. See tähendab, et kui soovid riske hoida madalamal ja ühe investeeringu osakaalu mitte väga suureks lasta, siis peaksid juba paarituhandesest portfellist vähemalt rääkima, et ühe projekti ebaõnnestumine väga suurt tükki portfellist ei hammustaks. Näiteks paljud laenufirmad, kinnisvarafirmad, tootmisfirmad võtavad laenu sisse börsiväliselt kuna rahavajadus võib olla lühiajaline või börsireeglistik piisavalt tüütu täitmiseks. Võlakirjadel kehtib ka investeerimiskonto maksusoodustus ja saab ka intressidelt tulumaksu maksmist tänu sellele edasi lükata. Kallimad kinnisvaraobjektid, üürimajad, kinnisvaraarendus. Kuludega seotud ootamatusi normaalsetel* fondidel pole – fond ostab varasid ühiselt, seega tehingukulud jaotuvad tuhandete osakuomanike peale laiali. Muidugi tasub vaadata asju pikemas plaanis, kui portfelli kogu aeg raha juurde lisad, siis hajutamise aspektist investeeringute vaheline tasakaal pidevalt muutub. Ja see, kas lapse emaga oldi abielus, elati lihtsalt koos või eostati laps üheöösuhte tagajärjel, ei oma elatise määramisel mitte mingit tähtsust. Võid vabalt ise kokku kirjutada. Niisama lihtsalt jutu peale kohus miinimumist suuremaid summasid välja ei nõua.
Kristi investeerib Kui palju raha on investeerimiseks vaja.
. Tsekid peaks olema pikema perioodi peale ja siis jagatakse need kuude peale, sest igakuiselt kulud ilmselt erinevad. Seaduse tõlgendamisel ja seisukohtade kujundamisel tuleks lähtuda ennekõike Riigikohtu vastavatest lahenditest. Kuigi krüptovaraga saab alustada ka veidi väiksemate summadega, siis riskihalduse koha pealt soovitaksin ma tungivalt sellest esimesena mitte alustada ja mõni klassikalise investeeringu kogemus enne saada. Suuremate summadega ligipääsetavad investeeringud Viiekohalised ja suuremad summad: Siin kategoorias näeb selliseid investeerninguid, millest paljud enam avalikul turul ei liigu ja millele ligipääsemiseks on vaja juba teadmisi ja oskuseid, kust infot saada. Eraldi sellest on aga otse ettevõtetesse investeerimine, kus üks investor ise suurema osaluse saavutab. Kui soovid üle miinmumi, siis pead jah tsekkidega tõestama, et lapse vajadused on suuremad. Näiteks metsa puhul tuleb arvestada ka erinevate jooksvate ülalpidamiskuludega ja sellega, et jooksvalt tavapäraselt kumbki investeering rahavoogu ei tekita. Ära kuluta raha mõttetutele märkamatutele kulutustele.. Kohe väga kindlalt võib alustuseks öelda, et kunagi varem pole saanud Eestis investeerimisega nii väikeste summadega alustada kui praegu. Toon siin välja mittelõpliku nimekirja, mis võiks anda selle kategooria sisust pildi ette. Kui isa teenib oluliselt rohkem, siis võib kohus vabalt mõista isalt palju suurema elatise välja. Aga siis soovitaks lasta otsusesse kirja panna, et elatis on seadusega ettenähtud miinimum. samba fonde on hetkel kaks – LHV Indeks Pluss ja Tuleva III Samba fond. Elatise minimaalseks määraks on pool miinimumpalgast. Kui nõuad miinimumelatist, siis ei ole midagi tõestada vaja. Börsil muutuvad selliste summadega kättesaadavad välisaktsiad ja välisbörsid. Kohalikest portaalidest lähevad siia kategooriasse ja. Esimese kinnisvaraobjekti ostmisel oli korteri väärtus alla poole minu portfelli koguväärtusest, ehk tundsin end sellise riskitasemega mugavalt.
Tasudena tasub arvestada ka näiteks kaudseid seotud kulusid, näiteks raamatupidamiskulu või lepingulisi kulusid. Börsivälistest investeeringutest on siin alustamisgrupis ka laenupõhised ühisrahastusportaalid, just need kes annavad eraisikutele laenu. Kohus võib väga vabalt mõista isalt välja tunduvalt suurema osa lapse kuludest, kui isa sissetulekud on oluliselt suuremad. Meie riik ega ametkonnad seda teha ei suuda ilmselgelt ei viitsigi selle probleemiga tegeleda. Kuna tegemist börsiväliste võlakirjadega ja investeerimiskonto maksusoodustust ei saa rakendada, siis neid võlakirju korjatakse eelkõige ettevõttesse. Kuna vanematel on oma laste suhtes võrdsed õigused ja kohustused, on elatis mõeldud katma pooled lapsele tehtud kulutustest. Siia langevad ka päris paljud pankadepoolsed investeerimistooted, fondiinvesteeringud, kindlustuslepingud, lastetooted jms valikud. See on mingi laialt levitatud loll müüt. Kõige populaarsem alustamiseks on praegusel hetkel suure valiku tõttu.
kui palju peaks olema ühiseid hobisid? - Perekooli Foorum
. Tulumaksu saab veel tagasi. Näiteks kui pead ostma kindla ühiku/tüki/suuruse jagu investeeringut, siis paneb see paika eeldatava miinimumsumma. Siis ei ole vaja edaspidi igakord uuesti kohtusse pöörduda. Kui palju peaks olema raha selleks, et pidada lemmiklooma. Kui sa praegu maksta ei saa, hakkab kogunema võlg ja maksad siis kui rohkem teenima hakkad. Mõnesaja euroga saab juba teha ka igasuguseid lõbusamaid asju siis kui huvi on eksootilisema vara suhtes. Aga kas emal on alust suuremat elatist nõuda, seda ei oska küll keegi võõras öelda. Kohtu otsuse ajal olid lapsed alles sõime ealised nüüd teismelised. Eraldi tasud investeerimisega seoses puuduvad. Kohus on sellest võrdsusest päris tihti kõrvale kaldunud, kui isa on oluliselt paremini materiaalselt kindlustatud, kui ema. Tänu viimasel ajal toimunud jää sulamisele balti börsil on selliste summadega juba kättesaadavad ka kohalike ettevõtete võlakirjad. panustab last kasvatav ema nagunii oluliselt rohkem. Lisaks börsil kaubeldavatele võlakirjadele on väga palju võlakirju, mis börsiväliselt liiguvad. Selle grupi investeeringute puhul kui kerkib küsimus, et kas , siis vastus on praktiliselt alati, et ettevõtte alt on mõistlikum ja kuluefektiivsem. Küll siis kohus vaatab, mis on mõjuvad põhjused ja mis mitte. Investeeringu suurust mõjutavad mitu erinevat tegurit. Kui isa teenib korralikult ja lapsel on mingid kulukad erivajadused, siis võib küll alust olla. Otse kinnisvarasse investeerimine muutub samuti kättesaadavaks siis kui raha igakuiselt juba sadades eurodes mängu on panna. Mida keerukamad ja suletumad investeeringud, seda kõrgemad on tavaliselt miinimumid, et jalg ukse vahele saada. Elatise nõudmisel ei olegi kunagi soovitav nõuda mingit kindlat summat, kui tegemist on nagunii miinimumiga. See tähendab, et olles väikeinvestor kes sellise summa ühte investeeringusse paneb võiks portfell ise olla sellest summast kordades suurem. Taaskord ei saa unustada ka riske, sest mida suuremaks lähevad igakuised laenumaksed, seda kindlam pead olema oma võimes ka rasketel aegadel laene tasuda. Siia kategooriasse võib lugeda ka muu füüsilise vara, mille puhul alustamise barjääriks eelkõige kapitali puudumine
Laenulepingu allkirjastamiseks tuleb samuti kasutada ID-kaarti või mobiil ID-d

matches: Riigikohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus


Õppetasust vabastamise või soodustuste andmise, arvestuse ja tasumise kord Jõhvi valla huvikoolides – Riigi Teataja
Õppetasust vabastamise või soodustuste andmise, arvestuse ja tasumise kord Jõhvi valla huvikoolides
Õppetasust vabastamise või soodustuste andmise, arvestuse ja tasumise kord Jõhvi valla huvikoolides - sisukord
RT IV, 24.10.2015, 14
Vastu võetud 15.12.2009 nr 1
20.10.2015 RT IV, 24.10.2015, 3 27.10.2015
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 punkti 2 ning Jõhvi Kunstikooli põhimääruse § 4 lõike 12, Jõhvi Muusikakooli põhimääruse § 4 lõike 16 ja Jõhvi Spordikooli põhimääruse § 7 alusel.
§ 1. Kehtestada Jõhvi valla huvikoolides Jõhvi valla elanike registrisse kantud laste puhul õppetasude vähendamise põhimõtted järgmiselt:
(1) toimetulekuraskustega perede lapsed või täiskasvanud õppija vabastatakse õppetasust 100% ulatuses lapsevanema või täiskasvanud õppija taotluse alusel;
[RT IV, 24.10.2015, 3 - jõust. 27.10.2015]
(2) peredes, kus on kolm või enam kuni 19-aastast last ja/või üldhariduskooli õpilast, vabastatakse õppetasust 50% ulatuses lapsevanema avalduse alusel;
[muudetud 14.09.2010 määrusega nr 8, jõustus 1.10.2010]
(3) rahvusvahelise või üleriikliku konkursi laureaadid (I, II või III koht) vabastatakse õppetasust 50% ulatuses;
(4) Eesti meistrivõistlustel või rahvusvahelistel tiitlivõistlustel I, II või III koha saavutanud õpilane vabastatakse õppetasust 50% ulatuses.
(5) töövõimetuspensioni saav täiskasvanud õppija 50% ulatuses esitatud taotluse alusel.
§ 2. Õppetasude määra vähendamise periood on jooksva õppeaasta kahe perioodi kaupa (perioodid september–detsember, jaanuar–mai). Erandjuhtudel, kui soodustuse saamise õigus tekib perioodi keskel, loetakse õppetasu vähendamise arvestuse alguseks huvikooli direktori avalduse esitamisele järgnev kuu.
§ 3. Õppetasude vähendamine vormistatakse vallavalitsuse korraldusega, mille vastuvõtmise aluseks on huvikooli direktori vastavasisuline taotus.
§ 4. Õppetasu arvestamise ja tasumise kord:
(1) õpilasele, kes asub huvikooli õppima enne jooksva kalendrikuu 16. kuupäeva, arvestatakse õppetasu jooksva kuu eest; õpilasele, kes asub huvikooli õppima peale 15. kuupäeva, arvestatakse õppetasu alates järgmisest kalendrikuust;
(2) õpilasele, kes on väljaarvatud huvikooli nimekirjast, arvestatakse õppetasu jooksva kuu eest olenemata lahkumise kuupäevast;
(3) õpilase haigestumise korral toimub õppetasu ümberarvestus lapsevanema avalduse alusel juhul, kui haigestumise periood kestis vähemalt üks kuu, selle perioodi kohta on esitatud arstitõend ning õpilane ei võtnud osa tundidest antud ajavahemikul;
(4) õppetasu tasumine toimub pangaülekandega vastavalt Jõhvi Vallavalitsuse poolt väljastatud arvele jooksva kuu 20. kuupäevaks.
§ 5. Määrus jõustub 1. jaanuaril 2010.