Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala Hiiumaa keskuse ja Hiiumaa Laidude Maastikukaitseala Administratsiooni ümberkorraldamine, Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala Saaremaa keskuse tegevuse lõpetamine – Riigi Teataja
Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala Hiiumaa keskuse ja Hiiumaa Laidude Maastikukaitseala Administratsiooni ümberkorraldamine, Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala Saaremaa keskuse tegevuse lõpetamine
RTL 2002, 18, 224
Vastu võetud 24.01.2002 nr 7
Määrus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse seaduse (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358; 94, 578; 100, 646; 102, 677) § 43 lõigete 3 ja 5 alusel ning kooskõlas Vabariigi Valitsuse 8. oktoobri 1996. a määrusega nr 244 (RT I 1996, 73, 1300; 1998, 118–120, 1898; 1999, 57, 603; 92, 828) kinnitatud «Valitsusasutuste hallatavate riigiasutuste moodustamise ja ümberkorraldamise ning nende tegevuse lõpetamise korraga».
§ 1. Lõpetada alates 1. aprillist 2002. a Keskkonnaministeeriumi hallatava riigiasutuse Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala Saaremaa keskuse (Saaremaa keskus) tegevus.
§ 2. Korraldada 1. aprillist 2002. a ümber Keskkonnaministeeriumi hallatavad riigiasutused Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala Hiiumaa keskus (Hiiumaa keskus) ja Hiiumaa Laidude Maastikukaitseala Administratsioon, kusjuures ühendatavad riigiasutused lõpetavad tegevuse ja moodustada nende baasil Keskkonnaministeeriumi hallatav riigiasutus Hiiumaa Kaitsealade Administratsioon.
§ 3. Moodustada Hiiumaa keskuse ja Hiiumaa Laidude Maastikukaitseala Administratsiooni ümberkorraldamiseks komisjon järgmises koosseisus:
esimees: Tõnu Traks
– Keskkonnaministeeriumi looduskaitse ja metsanduse asekantsler;
liikmed: Helgi Kook – Keskkonnaministeeriumi pearaamatupidaja,
Merle Uusküla – Keskkonnaministeeriumi personalibüroo spetsialist,
Ruuben Post – Hiiumaa keskuse direktor,
Silva Jõema – Hiiumaa keskuse raamatupidaja,
Andres Miller – Hiiumaa Laidude Maastikukaitseala Administratsiooni direktor,
Ingrid Saarnak – Hiiumaa Laidude Maastikukaitseala Administratsiooni pearaamatupidaja.
§ 4. Moodustada Saaremaa keskuse likvideerimiskomisjon järgmises koosseisus:
esimees: Kalju Kukk – Keskkonnaministeeriumi rahanduse ja halduse asekantsler;
liikmed: Epp Abram – Keskkonnaministeeriumi rahandusosakonna peaspetsialist,
Õie Krevald – Keskkonnaministeeriumi personalibüroo juhataja,
Mart Herman – Saaremaa keskuse direktor,
Tambet Kikas – Saaremaa keskuse spetsialist,
Küllike Truu – Saaremaa keskuse raamatupidaja.
§ 5. Hiiumaa keskuse, Saaremaa keskuse ja Hiiumaa Laidude Maastikukaitseala Administratsiooni direktoritel viia läbi 1. aprilli 2002. a seisuga nende juhitavate riigiasutuste valduses oleva riigivara inventuur ja koostada lõppbilanss ning esitada inventuuriakt ja lõppbilanss vastavale likvideerimiskomisjonile 15. aprilliks 2002. a.
§ 6. Saaremaa keskuse valduses olev riigivara ja asjaajamine anda üle Keskkonnaministeeriumile.
§ 7. Ümberkorraldamise tulemusel tegevuse lõpetavate riigiasutuste valduses olev riigivara ja asjaajamine anda üle Hiiumaa Kaitsealade Administratsioonile.
§ 8. Likvideerimiskomisjonidel koostada riigivara üleandmise-vastuvõtmise ja asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise aktid ning esitada need keskkonnaministrile 24. aprilliks 2002. a.
§ 9. Keskkonnaministeeriumil sulgeda Hiiumaa keskuse, Saaremaa keskuse ja Hiiumaa Laidude Maastikukaitseala Administratsiooni kasutamata jäänud eelarveassigneeringud 1. aprillist 2002. a.


§ 32 Lenduvate orgaaniliste ühendite sisaldus värvides, lakkides ja sõidukite lõppviimistlusmaterjalides
§ 58 Kütusele esitatavad keskkonnanõuded
§ 60 Mootorikütuste kvaliteedi ja koguste seire
§ 109 Ainete tootmise, kasutamise, turustamise ning sisse- ja väljaveo piirang ja tegevusluba
§ 110 Ainete nimekiri ja ainetele esitatavad nõuded
2 Kasvuhoonegaaside lubatud heitkogustega kauplemine
§ 152 Keskkonnaseire seaduse muutmine
§ 153 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli ratifitseerimise seaduse muutmine
§ 154 Seaduse kehtetuks tunnistamine
12.05.2004 otsus nr 631
Ebasoodsad ilmastikutingimused käesoleva seaduse tähenduses on tingimused, mis soodustavad saasteainete akumuleerumist maapinnalähedases õhukihis.
Saastatuse tase on saasteaine kogus välisõhu ruumalaühikus 293 kelvini juures või sadestis maapinna ühele ruutmeetrile kindla ajavahemiku jooksul.
1) saasteaine kahjuliku toime võimalikkust, saasteaine ohtlikkust kemikaaliseaduse (RT I 1998, 47, 697; 1999, 45, 512; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 2003, 23, 144; 51, 352; 75, 499; 88, 591) tähenduses ning saasteainete esinemissagedust ja eriti nende saasteainete toimet, millel on pöördumatu mõju inimese tervisele ja keskkonnale tervikuna;
Esmatähtsad saasteained, mida tuleb arvestada välisõhu kvaliteedi hindamisel ja kontrollimisel, on:
3) peened tahked osakesed, sealhulgas tahm, mille aerodünaamiline ehk osakeste geomeetrilist vormi ja tihedust arvestatav läbimõõt on 2,5–10 mikromeetrit;
9) polüaromaatsed süsivesinikud, sealhulgas benso(a)püreen;
Välisõhu saastatuse taseme paiksed mõõtmised riiklikul, kohaliku omavalitsuse organi või ettevõtja tasandil tehakse proovide pideva või perioodilise võtmisega keskkonnaseire seaduse (RT I 1999, 10, 154; 54, 583; 2000, 92, 597; 2002, 63, 387) alusel või välisõhu saasteloa, keskkonnakompleksloa või jäätmepõletusloaga määratud sagedusega ja kohtadest.
§ 32. Lenduvate orgaaniliste ühendite sisaldus värvides, lakkides ja sõidukite lõppviimistlusmaterjalides
Värvide, lakkide ja sõidukite lõppviimistlusmaterjalide lenduvate orgaaniliste ühendite sisalduse piirnormid kehtestab keskkonnaminister määrusega.
(6) Lõhnaaine esinemise määramise ekspertrühm annab hinnangu lõhnaaine esinemise kohta välisõhus ning lõhna esinemise korral nõuab seda põhjustava saasteallika valdajalt lõhna vähendamise tegevuskava koostamist.
(2) Kui kavandatavast uuest saasteallikast eralduvale saasteainele ei ole keskkonnaminister kehtestanud välisõhu saastatuse taseme ühe tunni keskmist piirväärtust ega sotsiaalminister kehtestanud töökeskkonna õhus lubatud piirnormi, on saasteallika valdaja kohustatud esitama Keskkonnaministeeriumile andmed selle saasteaine sisalduse orienteeriva ohutu taseme määramiseks. Kui saasteallika valdaja ei ole andmeid esitanud ja saasteaine sisalduse orienteeriv ohutu tase ei ole määratud, on selle aine välisõhku suunamine keelatud.
Välisõhk loetakse oluliselt saastatuks ja saastatuse taseme piirväärtus ületatuks, kui:
Välisõhu saastatuse taseme pideva seire teostaja riiklikul, kohaliku omavalitsuse organi või ettevõtja tasandil koondab seiretulemused keskkonnaseire seaduses sätestatud korras ning annab avalikkusele teavet saasteainete välisõhus sisaldumise kohta raadio, televisiooni, ajalehtede, teabeekraani või Interneti kaudu.
Välisõhus saasteaine sisalduse olulise muutumise korral ajakohastatakse saasteainete sisalduse teavet vähemalt üks kord päevas, teavet vääveldioksiidi-, lämmastikdioksiidi- ja osoonisisalduse kohta välisõhus iga tunni järel ning teavet pliisisalduse kohta välisõhus iga kolme kuu järel.
Saasteainete sisalduse häiretaseme ületamise korral teavitab Keskkonnaministeeriumi maakonna keskkonnateenistus (edaspidi keskkonnateenistus) avalikkust raadio, televisiooni või ajalehe kaudu. Avalikkusele antav teave peab sisaldama andmeid välisõhu saastatuse registreeritud taseme ning saastamise põhjuste ja kestuse kohta.
Osoonisisaldusest teavitamise taseme või häiretaseme ületamise korral teeb keskkonnateenistus kohe avalikkusele teatavaks:
(2) Saasteallika valdaja hindab paikse saasteallika võimalikku saasteainete heitkogust enne välisõhu saasteloa, keskkonnakompleksloa või jäätmepõletusloa taotlemist.
(2) Lubatud hetkeline heitkogus loetakse ületatuks, kui saasteallika või selle osa töö ajal ületab maksimaalsete heitkoguste keskmine näit loaga lubatud heitkoguse kolmes kahe ööpäeva jooksul võetud ühetunnise kestusega proovis.
(2) Kui saasteallikast välisõhku suunatava saasteaine kohta ei ole kehtestatud välisõhu saastatuse taseme ühe tunni keskmist piirväärtust, võetakse hajumisarvutusel selle saasteaine sisalduse orienteerivaks ohutuks tasemeks kümme protsenti töökeskkonna õhus lubatud piirnormist.
(2) Kui saasteaine heitkoguse määramiseks ei ole määramismeetodid käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt kehtestatud, võib saasteaine heitkoguse määramiseks kasutada rahvusvaheliselt üldtunnustatud või saasteloa, keskkonnakompleksloa või jäätmepõletusloa andja hinnatud muud sarnast metoodikat, mille kasutamiseks annab kirjaliku nõusoleku Keskkonnaministeerium.
(1) Välisõhu nõutava kvaliteedi tagamiseks koostab keskkonnateenistus saasteainete heitkoguste vähendamise tegevuskava piirkonna kohta, kus välisõhu saastatuse tase sõltub mitme saasteallika koosmõjust, kui välisõhu saastatuse tase ületab või tõenäoliselt ületab ühe või mitme saasteaine suhtes kehtestatud saastatuse taseme ühe tunni keskmist piirväärtust ja saastetaluvuse piirmäära summaarselt.
(3) Piirkonna tegevuskava koostamisel lähtub keskkonnateenistus saasteallikate valdajate esitatud saasteainete heitkoguste vähendamise tegevuskavadest.
(4) Keskkonnateenistus avalikustab piirkonna saasteainete heitkoguste vähendamise tegevuskava oma veebilehel.
(1) Saasteallika valdaja koostab ja esitab saasteloas, keskkonnakompleksloas või jäätmepõletusloas märgitud tingimustel saasteallika asukoha keskkonnateenistusele saasteainete heitkoguste vähendamise tegevuskava.
(4) Saasteallika valdaja esitab saasteallika asukoha keskkonnateenistusele ja kohaliku omavalitsuse organile aruande tegevuskava rakendamise kohta vähemalt üks kord aastas.
(2) Saasteallikate valdajad, kelle ühel tootmisterritooriumil elektri või soojuse tootmiseks kasutatavate põletusseadmete installeeritud kogusoojusvõimsus on maksimaalse võimaliku projekteeritud kütusekoguse kasutamise korral 50 megavatti või suurem, peavad koostama ja esitama välisõhu saasteloa, keskkonnakompleksloa või jäätmepõletusloa andjale ning kohaliku omavalitsuse organile vääveldioksiidi, lämmastikoksiidide ja tahkete osakeste heitkoguste vähendamise tegevuskava.
Uue mootorsõiduki tootja, Eesti Vabariiki sissevedaja või müüja teavitab kasutajat mootorsõiduki kütuse erikulust ja eralduva süsinikdioksiidi heitkogusest. Kasutajale antavate andmete loetelu ja kasutaja teavitamise korra kehtestab keskkonnaminister määrusega.
§ 58. Kütusele esitatavad keskkonnanõuded
(2) Saasteainete heitkoguste piiramise eesmärgil kehtestab keskkonnaminister määrusega vedelkütustele esitatavad keskkonnanõuded.
§ 60. Mootorikütuste kvaliteedi ja koguste seire
Eestis müüdavate mootorikütuste kvaliteedi ja koguste seiret korraldab ning andmeid koondab Keskkonnaministeerium.
(1) Silmas pidades õhusaaste kauglevi, mis võib ületada riigipiire, ja piiriülese õhusaaste kauglevi Genfi konventsiooni (RT II 2000, 4, 25) nõudeid, on keelatud ehitada korstnaid, millest saasteained väljuvad kõrgemal kui 250 meetrit maapinnast.
(5) Saasteainete väljumiskõrguse või väljumisava läbimõõdu muutmise korral tuleb sellest teatada välisõhu saasteloa, keskkonnakompleksloa või jäätmepõletusloa andjale ja taotleda uus luba.
(2) Saasteallika valdajal, kes on kohustatud omama keskkonnakompleksluba või jäätmepõletusluba, ei ole vaja saasteluba ja erisaasteluba keskkonnakompleksloaga või jäätmepõletusloaga hõlmatud käitise suhtes.
Paikse saasteallika valdajale annab saasteloa ja erisaasteloa saasteallika asukoha keskkonnateenistus.
(2) Otsuse eelisõiguse andmise kohta teeb keskkonnateenistus kooskõlastatult saasteallika asukoha omavalitsuse organiga.
4) kavandatava tegevuse võimaliku keskkonnamõju lühikirjeldust keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise seaduses (RT I 2000, 54, 348; 2002, 61, 375; 63, 387; 90, 521; 99, 579; 2004, 30, 209; 38, 258) nimetatud keskkonnamemorandumi esitatud andmete alusel;
5) välisõhu pideva või perioodilise seire vajadus saasteallika ümbruses, mõõdetavate saasteainete loetelu ning mõõtmiskohad ja -sagedus;
6) vajaduse korral saasteainete heitkoguste vähendamise tegevuskava koostamise ja rakendamise tingimused.
2) põletatavate jäätmete jäätmeseaduse (RT I 2004, 9, 52; 30, 208) alusel kehtestatud jäätmeloendi kohased nimetused, jäätmete kogus ja koos põletamisel nende osakaal;
(1) Saasteloa andja teatab loa andmisest ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded seitsme päeva jooksul loa andmisest arvates ning saadab saasteloa koopia saasteallika asukoha kohaliku omavalitsuse organile ja Keskkonnainspektsioonile. Vajaduse korral avaldab loa andja samasuguse teate ka kohalikus või vähemalt ühes üleriigilise levikuga ajalehes.
5) saasteloa andja kontaktandmeid ning andmeid selle kohta, kus saab saasteloa ja sellega seonduvate materjalidega tutvuda;
(4) Saasteloa ja erisaasteloa taotluse materjalid asuvad saasteallika asukoha keskkonnateenistuses.
(2) Kui saasteluba, keskkonnakompleksluba või jäätmepõletusluba nõuab saasteainete püüdmist või see on kavandatud ehitusprojektis, on töötamine püüdeseadmeteta või rikkis püüdeseadmetega keelatud.
(1) Saasteluba, keskkonnakompleksluba või jäätmepõletusluba omav paikse saasteallika valdaja peab:
1) tagama, et tema valduses olevast saasteallikast välisõhku eralduvad saasteainete kogused ei ületaks kehtestatud kontrollarvu ega põhjustaks piirkonna välisõhu saastatuse taseme piirväärtuse ületamist. Kui saasteallika valdaja ei saa tehnilistel või majanduslikel põhjustel saavutada kehtestatud piirnorme kindlaksmääratud tähtajaks, teatab ta sellest viivitamata keskkonnateenistusele ning kohaliku omavalitsuse organile, koostab ja esitab nendele ja Keskkonnainspektsioonile tegevuskava saasteainete heitkoguste vähendamiseks ning tõestab nimetatud asutustele, et ta kasutab parimat võimalikku tehnikat;
2) kavandama meetmeid välisõhku eralduvate saasteainete koguste piiramiseks, et vähendada saastetaset ebasoodsate ilmastikutingimuste korral. Korralduse saasteainete eraldumise piiramiseks annab keskkonnateenistuse või Keskkonnainspektsiooni ettepanekul kohaliku omavalitsuse organ;
3) eelnevalt teatama saasteloa, keskkonnakompleksloa või jäätmepõletusloa andjale ja kohaliku omavalitsuse organile kõigist kavandatavatest tootmise või tehnoloogia muudatustest, mis suurendavad saasteainete heitkoguseid üle saasteloaga lubatud piiri või halvendavad oluliselt nende hajumistingimusi;
7) hindama vähemalt üks kord kvartalis, kui saasteloa, keskkonnakompleksloa või jäätmepõletusloaga ei ole määratud teisiti, välisõhu kvaliteeti saasteallika ümbruses, kui saasteallikast eralduvad saasteained põhjustavad välisõhu saastatuse taseme ühe tunni keskmise piirväärtuse ületamist või saastatuse tase on selle lähedane.
(2) Uue paikse saasteallika valdaja peab keskkonnateenistuse nõudmisel korraldama saasteainete heitkoguste esimese inventuuri kolme kuu jooksul pärast saasteallika kasutusele võtmist.
(3) Uue paikse saasteallika valdaja annab hinnangu lõhnaainete võimalikust esinemisest välisõhus välisõhu saasteloa, keskkonnakompleksloa või jäätmepõletusloa taotlusmaterjalides.
(1) Saasteloa, keskkonnakompleksloa või jäätmepõletusloa saanud paikse saasteallika valdaja annan aru välisõhu saastamisega seotud tegevuse kohta. Aruanne peab sisaldama järgmisi andmeid:
(2) Loa andja võib kuni kuueks kuuks kirjalikult peatada kohustuse järgida vääveldioksiidi heitkoguse piirväärtust suure põletusseadme puhul, mis tavaliselt kasutab vähese väävlisisaldusega kütust, kui seadme valdaja ei suuda täita vääveldioksiidi piirväärtuse nõuet hädaolukorraks valmisoleku seaduse (RT I 2000, 95, 613; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 88, 594; 2004, 26, 173) tähenduses hädaolukorra tagajärjel vähese väävlisisaldusega kütuse tarnete katkemise tõttu.
Keskkonnaministeerium korraldab osoonikihi kaitsmist ja osoonikihti kahandavate ainete käitlemist osoonikihi kaitsmise Viini konventsiooni ja osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli (RT II 1996, 33/34, 119; 1999, 3, 15; 2002, 32, 149; 2003, 28, 138) nõuete kohaselt.
§ 109. Ainete tootmise, kasutamise, turustamise ning sisse- ja väljaveo piirang ja tegevusluba
Osoonikihti kahandavate ainete tootmine, kasutamine, turustamine, Eesti Vabariiki sissevedu ja Eesti Vabariigist väljavedu on piiratud või keelatud. Nende ainete riiki sisseveo ja riigist väljaveo tegevusloa annab Euroopa Komisjon.
§ 110. Ainete nimekiri ja ainetele esitatavad nõuded
Vabariigi Valitsus kehtestab määrusega osoonikihti kahandavate ainete nimekirja ja nendele ainetele esitatavad nõuded.
(1) Osoonikihti kahandavaid aineid ja fluoreeritud kasvuhoonegaase sisaldavate seadmete installeerimise, käitamise ja lammutamise ning lekkekontrolliga tegeleval isikul peavad olema vastavad teadmised ja kogemused.
Rohkem kui kolm kilogrammi osoonikihti kahandavaid aineid sisaldava paikse seadme valdaja või omanik kontrollib vähemalt kord aastas, et seadmes ei oleks nende ainete leket. Keskkonnainspektsioon kontrollib seadmeid pisteliselt.
(1) Osoonikihti kahandavaid aineid ja fluoreeritud kasvuhoonegaase sisaldava seadme käitaja peab hoolderaamatut.
Osoonikihti kahandavaid aineid ja fluoreeritud kasvuhoonegaase sisaldavad balloonid ja seadmed märgistatakse kemikaaliseaduses sätestatud korras.
Kliimamuutust vähendavat tegevust korraldab Keskkonnaministeerium, lähtuvalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsioonis (RT II 1994, 14/15, 43) ja konventsiooni Kyoto protokollis (RT II 2002, 26, 111) sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramise nõuetest.
(1) Paiksetest ja liikuvatest saasteallikatest eralduvate kasvuhoonegaaside summaarse lubatud heitkoguse ja selle jaotuskava kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel kehtestatud summaarsed lubatud heitkogused võtab saasteloa, keskkonnakompleksloa või jäätmepõletusloa andja aluseks nende lubade andmisel.
2. jagu Kasvuhoonegaaside lubatud heitkogustega kauplemine
(2) Keskkonnaministeerium annab käitajale kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise loa (edaspidi kauplemisluba).
2) kasvuhoonegaaside kauplemiseks lubatud heitkoguseid;
Käitaja esitab Keskkonnaministeeriumile kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise aastaaruande, millega ta tõendab, et on kauplemiseks kasutanud kauplemisloaga määratud kasvuhoonegaaside heitkogust, mis on väljendatud süsinikdioksiidi ekvivalendina.
2) kontrollib välisõhu strateegiliste mürakaartide ja välisõhus leviva müra vähendamise tegevuskavade andmeid ning hindab nende vastavust käesolevas seaduses sätestatud nõuetele;
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ettekirjutuste täitmata jätmise korral võib järelevalveametnik rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras.
(1) Käesoleva seaduse §-des 139–142 sätestatud väärtegude menetlemisele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601; 2004, 7, 40) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 110, 654; 2003, 26, 156; 83, 557; 88, 590) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 139–141 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon.
Saasteainete välisõhku suunamise ja käesoleva seaduse nõuete rikkumise tõttu tekitatud kahju korvab kahju tekitaja vastavalt võlaõigusseadusele (RT I 2001, 81, 487; 2002, 60, 374; 2003, 78, 523; 2004, 13, 86; 37, 255).
(1) Keskkonnainspektsiooni või Tervisekaitseinspektsiooni keskkonnakaitseabinõude ettekirjutuste täitmata jätmise korral rakendab haldusorgan sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras.
Saasteallika valdajad, kelle ühel tootmisterritooriumil asuvatest paiksetest saasteallikatest eraldus 2001. aasta 1. jaanuarist kuni 2002. aasta 31. detsembrini välisõhku üle 1000 tonni vääveldioksiidi, 100 tonni lämmastikoksiide, 10 tonni lenduvaid orgaanilisi ühendeid või 500 kilogrammi ammoniaaki, peavad koostama ja esitama loa andjale ning kohaliku omavalitsuse organile nende saasteainete heitkoguste vähendamise tegevuskava. Tegevuskavade koostamist ja rakendamist kindlaksmääratud tähtajaks korraldab saasteloas, keskkonnakompleksloas või jäätmepõletusloas eritingimuste seadmisega loa andja.
Kui uue paikse saasteallika ehitusluba taotletakse pärast käesoleva seaduse jõustumist, tuleb enne ehitusloa taotlemist taotleda saasteluba, keskkonnakompleksluba või jäätmepõletusluba.
Käesoleva seaduse § 120 lõike 2 alusel kauplemisloa saanud käitaja võib kaubelda kasvuhoonegaaside heitkogustega alates 2005. aasta 1. jaanuarist.
§ 152. Keskkonnaseire seaduse muutmine
Keskkonnaseire seaduses (RT I 1999, 10, 154; 54, 583; 2000, 92, 597; 2002, 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
1) seadust täiendatakse §-ga 61 järgmises sõnastuses:« § 61. Välisõhu kvaliteedi seireks kasutatavad mõõtemeetodid
Välisõhu kvaliteedi seireks kasutatakse standarditud rahvusvaheliselt tunnustatud mõõtemeetodeid.»;
2) seadust täiendatakse §-ga 111 järgmises sõnastuses:« § 111. Välisõhu seirejaamade paigaldamine
Välisõhu riiklike seirejaamade paigaldamine peab võimaldama saada saastatuse taseme võrreldavaid andmeid kogu riigi territooriumilt.»
§ 153. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli ratifitseerimise seaduse muutmine
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli ratifitseerimise seaduse (RT I 2002, 26, 111) § 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 2. Kyoto protokolli artiklites 6, 12 ja 17 sätestatu rakendamiseks volitab Vabariigi Valitsus korraldusega keskkonnaministrit sõlmima heitkoguste vähendamise ühikute üleandmise rahvusvahelisi lepinguid.»
§ 154. Seaduse kehtetuks tunnistamine
Välisõhu kaitse seadus (RT I 1998, 41/42, 624; 1999, 10, 155; 95, 843; 2001, 50, 283; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 88, 594) tunnistatakse kehtetuks.


Rahandusministri 10. septembri 2014. a määruse nr 30 „Kassalise teenindamise eeskiri” muutmine – Riigi Teataja
Rahandusministri 10. septembri 2014. a määruse nr 30 „Kassalise teenindamise eeskiri” muutmine
RT I, 07.08.2015, 6
Vastu võetud 03.08.2015 nr 24
§ 1. Rahandusministri 10. septembri 2014. a määruses nr 30 „Kassalise teenindamise eeskiri” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Teenindatavad isikud, välja arvatud riigi asutatud sihtasutused, arveldavad ja hoiavad raha oma arvelduskontodel, mis kuuluvad kontsernikonto koosseisu, kui käesoleva määruse § 3 lõikes 7 nimetatud lepingus ei ole kokku lepitud teisiti.”;
2) paragrahvi 4 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Riigi asutatud sihtasutusel võib olla oma arveldus- või maksekonto krediidi- või finantseerimisasutuses vaid juhul, kui see on käesoleva määruse § 3 lõikes 7 nimetatud lepingus kokku lepitud. Nimetatud piirangust kinnipidamise kontrollimiseks on Rahandusministeeriumil õigus saada krediidi- ja finantseerimisasutustelt informatsiooni seal asuvate riigi asutatud sihtasutuste arveldus- või maksekontode numbrite kohta.”;
3) paragrahvi 5 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Administraator jälgib regulaarselt, et käesoleva paragrahvi lõike 2 punkti 1 kohaselt asutuse töötajatele antud õigused on endiselt asja- ja ajakohased.”;
4) paragrahvi 20 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Riigieelarve seaduse § 49 lõike 1 alusel kohaliku omavalitsuse üksusele määratud vahendid makstakse välja järgmiselt: esimeses kvartalis 28%, teises kvartalis 34%, kolmandas kvartalis 18% ja neljandas kvartalis 20%. Rahandusministeerium kannab kohaliku omavalitsuse üksusele iga kuu 5. kuupäevaks üle ühe kolmandiku kvartalis väljamaksmisele kuuluvatest vahenditest.”;
5) paragrahvi 20 lõikes 11 asendatakse tekstiosa „1%” tekstiosaga „15%”;
6) paragrahvi 25 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Taotleja on riigiasutus, kes on välistoetuse saaja või vahendaja. Välistoetuse vahendajaks on struktuuritoetuse puhul Rahandusministeerium ning delegeeritud haldusülesannete täitmisel vastav rakendusasutus, üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” fondide korral Siseministeerium ja Kultuuriministeerium, Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi programmide ja Euroopa naabrusinstrumendi piiriülese koostöö programmide korral Rahandusministeerium, põllumajandus- ja kalandustoetuse korral Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet, Norra ja Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismide korral ministeeriumid, kes on nimetatud programmioperaatoriteks, Eesti-Šveitsi koostööprogrammi projekti „Energiasäästu suurendamine avalikes hoonetes ning uute ehitusstandardite väljatöötamine” puhul Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi korral Siseministeerium.”;
7) paragrahvi 31 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 31. Muude makseteenuste ja rahaveoteenuse kasutamine”;
8) paragrahvi 31 tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõigetega 2 ja 3 järgmises sõnastuses:
„(2) Kui asutus annab rahaveoteenuse osutajale õiguse vahendite mahaarvestamiseks või väljavõtmiseks Rahandusministeeriumi arvelduskontodelt, mis kuuluvad kontsernikonto koosseisu, hüvitab asutus riigikassa nõudmisel kõik rahaveoteenuse osutaja poolt arvelduskontodelt võetud või maha arvatud summad. Arvelduskontode, millelt rahaveoteenuse osutajal on õigus vahendeid maha arvestada või välja võtta, numbrid kooskõlastatakse eelnevalt riigikassaga ning fikseeritakse asutuse ja rahaveoteenuse osutaja vahelises lepingus.
(3) Kui rahaveoteenuse osutaja poolt käesoleva paragrahvi lõike 2 kohaselt arvelduskontodelt võetav või maha arvatav summa ületab 650 eurot, esitab asutus summa broneeringu kaks tööpäeva enne rahaveoteenuse osutamise kuupäeva e-posti aadressile broneeringud@fin.ee.”.
§ 2. Käesoleva määruse § 1 punkt 6 jõustub 2015. aasta 1. septembril.


Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruse nr 278 „Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord” muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruse nr 278 „Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord” muutmine
RT I, 30.05.2015, 6
Vastu võetud 28.05.2015 nr 65
Määrus kehtestatakse perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse § 26 lõike 5 ja § 281 lõike 2, perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 26 lõike 6 ja § 32 lõike 2, Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi rakendamist käsitlevate vastastikuse mõistmise memorandumite ratifitseerimise seaduse § 2 lõike 1 ja välissuhtlemisseaduse § 8 lõike 5 alusel.
„(2) Määrus kehtib struktuurifondide, sealhulgas Euroopa Liidu algatuste „Equal”, „Interreg” ja „Urban”, Euroopa territoriaalse koostöö, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (edaspidi ENPI), üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames asutatud Välispiirifondi, Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi, Euroopa Tagasipöördumisfondi ja Euroopa Pagulasfondi (edaspidi solidaarsusprogrammi fondid), Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismide, Norra finantsmehhanismide, Schengen Facility, Eesti–Šveitsi koostööprogrammi ja Transition Facility raames antava toetuse suhtes.”;
2) paragrahvi 4 lõiget 2 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
„9) vastutav asutus Vabariigi Valitsuse 13. novembri 2014. a korralduse nr 482 „Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi vastutava asutuse ja auditeerimisasutuse määramine” tähenduses.”;
3) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
„(9) Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi raames on otsustajaks korraldusasutus.”;
4) paragrahvi 112 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „2–21” tekstiosaga „2–16”;
5) paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist ning Sisejulgeolekufondist antud toetuse tagasinõudmisele kohaldatakse käesolevat määrust nimetatud fondidest toetuse andmise ja kasutamise tingimuste jõustumisest arvates.”.


text:
”Kes on isa” advokaadi pilgu läbi – Ajakiri Märka Last 2018
29. mai 2015	/ Artiklid
Advokaat Helen Hääl, advokaadibüroo Concordia
Vanemate ja laste vastastikused õigused ja kohustused tulenevad laste põlvnemisest.
Lapse isa kindlakstegemine on eelduslikult iga sündinud lapse huvides, et lapsel oleks mõlemad vanemad, kes tema eest hoolitseks ja teda kasvataks.
Isaduse kindlakstegemine ja lapse sünnitunnistusele või sünniakti isa nime registreerimine on aluseks elatise nõude esitamisel. Kui lapse bioloogiline isa, kes on lapse eostanud, lapse sünniaktis isana ei kajastu, ei ole lapsel juriidilist õigust esitada ülalpidamisnõuet ega isal juriidilist kohustust lapse ülalpidamises osaleda ning igakuist elatist tasuda.
Samas rõhutan ka seda, et isa kande olemasolu lapse sünniaktis mõjutab ka lapse hooldusõigust. Nii on mõlemal vanemal, kes on lapse sünniaktis vanematena registreeritud, lapse suhtes ühine hooldusõigus, mis tähendab võrdseid õiguseid ja kohustusi.
Selleks, et anda ülevaade isadusest, pean vajalikuks viidata perekonnaseaduse vastavatele sätetele ning seejärel kajastan asjakohast kohtupraktikat.
Vastavalt perekonnaseadusele on lapse isa mees, kes on lapse eostanud. Loetakse, et lapse on eostanud mees kes on lapse sünni ajal lapse emaga abielus, kes on isaduse omaks võtnud või kelle isaduse on tuvastanud kohus. Seadus reguleerib eraldi kunstliku viljastamise olukorda ning sätestab, et kohus ei tuvasta lapse isana doonorit, kelle seemnerakke on kasutatud kunstlikuks viljastamiseks.
Kuigi kehtib üldine eeldus, et abielus sündinud lapse isa on mees, kes on lapse emaga abielus, on elus siiski olukordi, kus poolte abielu on küll faktiliselt lõppenud, kuid jäänud juriidiliselt lahutamata ning laps eostatakse mehega, kellega lapse ema abielus ei ole. Taolise olukorra reguleerimiseks on seadusandja pakkunud välja lahenduse, mille kohaselt siiski lapse emaga abielus olevat meest ei loeta lapse isaks, kui ta ei ole last eostanud ja abikaasad on selle kohta perekonnaseisuasutusele esitanud ühise avalduse või teine mees on isaduse omaks võtnud.
Eelnevad sätted on äärmiselt olulised, kuivõrd ainuüksi lapse emaga abielus oleva mehe kandmine automaatselt lapse sünniakti isana on praktikas tekitanud olukordi, kus lapse sünniakti on isana kantud mees, kes pole lapse bioloogiline vanem ning selleks, et olukord juriidiliselt korrigeerida ja lapse bioloogiline vanem isana sünniakti kanda, tuleks pooltel kohtusse pöörduda.
Isaduse saab omaks võtta üksnes juhul, kui lapse põlvnemine isast ei ole seaduses sätestatud alusel kindlaks tehtud. Isaduse võib omaks võtta üksnes isiklikult. Isaduse tingimuslik või tähtajaline omaksvõtt on tühine. Alaealine isik või piiratud teovõimega täisealine isik võib isaduse omaks võtta oma seadusliku esindaja nõusolekul. Kui lapse ema on alaealine või piiratud teovõimega täisealine isik, võib ta anda nõusoleku isaduse omaksvõtuks oma seadusliku esindaja nõusolekul.
Isaduse omaksvõtuks on vajalik lapse ema nõusolek. Kui lapse ema on surnud ja ta on enne surma isaduse omaksvõtuks nõusoleku andnud või kui laps on saanud täisealiseks, on isaduse omaksvõtuks vaja ka lapse nõusolekut. Alla 14-aastase lapse eest annab isaduse omaksvõtu nõusoleku lapse seaduslik esindaja. Vähemalt 14-aastane laps võib seadusliku esindaja nõusolekul anda isiklikult isaduse omaksvõtu nõusoleku.
Kui emalt on vanema hooldusõigus täielikult ära võetud või ema on surnud ja ta ei ole enne surma isaduse omaksvõtuks nõusolekut andnud, ei saa isadust omaks võtta.
Isaduse vaidlustamise õigus on mehel, kelle isadus on tuvastatud tulenevalt abielust lapse emaga või kes on isaduse omaks võtnud, samuti lapse emal ning lapsel. Ühe aasta jooksul lapse sünnist arvates võib isaduse vaidlustada ka mees, kes taotleb enda isaduse tuvastamist selle mehe asemel, kelle isadus on kindlaks tehtud tulenevalt abielust lapse emaga või kes on isaduse omaks võtnud. Kui lapse sünnist on möödunud rohkem kui aasta, võib enda isaduse tuvastamist taotlev mees vaidlustada teise mehe isaduse isana rahvastikuregistrisse kantud mehe ning lapse ema nõusolekul. Viidatud nõusolekute puudumisel võib kohus lapse huve arvestades anda mõjuval põhjusel enda isaduse tuvastamist taotlevale mehele loa vaidlustada teise mehe isadus.
Isaduse vaidlustamise tähtaeg
Eelnev tähendab, et seadusandja poolt on kehtestatud isaduse vaidlustamiseks ajaline piirang ning isikul, kes soovib isadust vaidlustada, tuleb kohtus tõendada, millal ja millistel asjaoludel tal tekkis kahtlus isaduse osas ning hagi tuleb esitada 1 aasta jooksul sellest päevast alates. Peale aasta möödumist isaduse vaidlustamise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest isaduse vaidlustamise hagiga enam kohtusse pöörduda ei saa.
Kui mees, kelle isadus on tuvastatud tulenevalt abielust lapse emaga või kes on isaduse omaks võtnud, on surnud enne isaduse vaidlustamise tähtaja möödumist, võib tema pärija vaidlustada surnud mehe isaduse ühe aasta jooksul selle mehe surmast arvates.
Isaduse kohtulik tuvastamine
Põlvnemise isast tuvastab kohus asjaolude alusel, mis võimaldavad eeldada, et laps põlvneb sellest mehest. Eostamisajaks loetakse ajavahemik kolmesajandast päevast kuni saja kaheksakümne esimese päevani enne lapse sündi. Kui on kindlaks tehtud, et laps on eostatud väljaspool nimetatud ajavahemikku, siis loetakse eostamisajaks see ajavahemik.
Isaduse tuvastamise või vaidlustamise otsustab kohus mehe hagi põhjal, mis on esitatud lapse vastu, või ema või lapse hagi põhjal, mis on esitatud mehe vastu. Kui isik, kelle vastu oleks tulnud hagi esitada, on surnud, siis otsustab kohus hagita menetluses isaduse vaidlustamise või tuvastamise selle isiku avalduse põhjal, kes on õigustatud hagi esitama.
Seadusandja piirab isaduse vaidlustamist isiku poolt, kes taotleb enda lapse isana tuvastamist. Kui ülejäänud asjaosalised (ema, laps, ema abikaasa, kelle isadust eeldatakse) ei soovi
isaduse vaidlustamise õigust kasutada, on kaheldav, kas enda isana tuvastamist taotleva
mehe sekkumine juba olemasolevatesse perekonnasuhetesse vastab kõige paremini sotsiaalse perekonna ning lapse huvidele. Seetõttu võimaldab seadus oma isaduse tuvastamist taotleval mehel vaidlustada teise mehe isaduse vaid juhul, kui lapse ema ning isana tuvastatud mees sellega nõustuvad. Mõjuval põhjusel ja lapse huve silmas pidades võib vaidlustamiseks loa anda ka kohus.
Seadus annab regionaalministrile pädevuse vaidlustada isadus avalikes huvides või lapse
kaalukaid huve silmas pidades juhul, kui isaduse on omaks võtnud mees, kelle isaduse suhtes esineb põhjendatud kahtlusi. Selle sätte eesmärk on takistada nn varjatud lapsendamisi, kus lapse ema annab nõusoleku tuvastada isana mees, kellest laps tegelikult ei põlvne.
Kohus peab põlvnemise asjas selgitama asjaolusid seni, kuni tal on kindel siseveendumus selle kohta, et mees on või ei ole lapse isa, ning langetama vastavalt sellele otsuse.
NB! Kui sünniakti on isa juba märgitud, tuleb kõigepealt vaidlustada see isaduse kanne ja alles pärast kohtuotsuse jõustumist saab lahendada teisest mehest põlvnemise tuvastamise hagi. Sünniaktis isa vaidlustamise ja lapse põlvnemise tuvastamise hagide üheaegne läbivaatamine ei ole lubatud
Kohus ei saa tuvastada mehe isadust enne, kui on tuvastatud, et laps ei põlvne mehest, kes on lapse isana rahvastikuregistrisse kantud. Kohtul tuleb esmalt lahendada isaduse vaidlustamise nõue. Üldjuhul on otstarbekas lahendada rahvastikuregistrisse lapse isana kantud mehe isaduse vaidlustamise nõue eraldi teise mehe isaduse tuvastamise asjast, sest tegemist ei ole samaliigiliste ega sama isiku vastu esitatud nõuetega. Kui kohtule on esitatud mõlemad nõuded, tuleb vajadusel põlvnemise tuvastamise ja sellega seotud muude nõuete menetlemine peatada.
Kohtus on võimalik tuvastada isiku põlvnemist ka naisliini pidi.
Väidetava ema eluajal saab emadust (st naist, kes on lapse sünnitanud) tuvastada hagimenetluses. Pärast väidetava ema surma saab emadust tuvastada hagita menetluses.
Seadus võimaldab põlvnemise tuvastamist üksnes n-ö üheastmelisena, st võimaldab tuvastada üksnes isiku põlvnemist väidetavast surnud isast või emast, mitte aga vanavanemast, vanavanavanemast jne. Põlvnemisega tuvastatakse isikute sugulus ning vanemate ja laste õigused ja kohustused ning selle alusel tehakse kanne põlvnemise kohta ka rahvastikuregistrisse. Pärimisvaidluses saab siiski vaielda selle üle, kas isik on pärija tulenevalt lapsendamisest.
Isaduse tuvastamise hagi saab esitada eelkõige mees, kellel on huvi tuvastada, et ta on lapse isa, aga ka mees, kellel on soov tuvastada, et ta ei ole lapse bioloogiline vanem.
Lapse isast põlvnemise tuvastamine on tagasiulatuv kuni lapse sünnini, nagu seda on ka isast põlvnemise vaidlustamise tõttu lapse sünniakti kande ebaõigeks tunnistamine. Seega tuleb mees kohtus põlvnemise tuvastamise korral lugeda lapse isaks alates lapse sünnist.
Ülalpidamiskohustus ja isaduse vaidlustamine/tuvastamine
Kui isik oli elatisehagi menetlemise ajal lapse vanemana kantud lapse sünniakti, on tal lapse vanemana kohustus anda lapsele ülalpidamist. Isaduse omaksvõtt võib olla ebaõige, kuid see ei mõjutanud ega mõjuta elatisehagi menetluses põlvnemise kindlakstegemise kehtivust. Kui kohtuotsusega tuvastatakse, et laps ei põlvne isaduse omaksvõtnud vanemast, on see tagasiulatuv kuni lapse sünnini. Samas ei saa vanema õiguste faktilist teostamist olematuks teha ja ka lapse sünniakti kannet ei saa muuta tagasiulatuvalt. Siiski, sellise kohtuotsuse jõustumisel ei ole isikul, kelle kohta tehtud vanema kanne tunnistati ebaõigeks, kohustust lapsele elatist maksta.
Lapse vanemana sünniakti kantud isik peab andma lapsele ülapidamist ka aja jooksul, millal menetletakse tema hagi vanema kande ebaõigeks tunnistamiseks. Järelikult võib teine vanem nõuda elatist lapsele kohtu kaudu ka aja eest, millal menetletakse vanema kande ebaõigeks tunnistamise hagi. Vanema kande ebaõigeks tunnistamise korral lõppeb küll kostja kohustus maksta lapsele elatist, kuid tal ei ole õigust tagasi nõuda makstud elatist.
Asjaolu, et laps on mehe bioloogiline järglane, saab tänapäeval kõige usaldusväärsemalt kindlaks teha molekulaargeneetilise uuringuga (DNA test). Olukorras, kus molekulaargeneetilise uuringu tegemine osutub võimatuks (mh nt mehe surma korral), saab tuvastada lapse põlvnemist ka muude asjaolude alusel, mis annavad piisavalt alust järeldada, et laps põlvneb sellest mehest. Eelkõige saab arvestada asjaolu, et lapse emal olid lapse oletatava eostamise ajal selle mehega intiimsuhted, aga ka kõiki muid asjaolusid, mis koosmõjus annavad alust piisavalt kindlalt järeldada, et laps põlvneb sellest mehest.
Isik peab seaduse (tsiviilkohtumenetluse seadustik) järgi taluma põlvnemise tuvastamiseks tehtavat ekspertiisi. Isik võib keelduda ekspertiisil osalemast ja proovi andmast üksnes juhul, kui see oleks talle meditsiiniliselt vastunäidustatud ja tekitaks tervisekahjustuse. Muudel juhtudel ei ole keeldumine õigustatud.
Isiku proovi andmisest korduvat õigustamatut keeldumist tuleb tõlgendada tema kahjuks, lugedes tõendatuks ekspertiisi taotlenud menetlusosalise väited asjaolude (põlvnemise) kohta, mille tõendamiseks ta ekspertiisi taotles. Selleks peab kohus ekspertiisi määrates isikut õigustamatu keeldumise tagajärgede eest hoiatama. Seega kui isik keeldub DNA testist, on alus kahelda, et testi tulemused tõestaksid tema isadust ning sellises olukorras saab lugeda isadus tuvastatuks.
Eestis saab DNA testi teha Eesti Kohtuekspertiisi Instituudis, vt www.ekei.ee.
DNA analüüsi põlvnemise tuvastamiseks saab tellida ka kohtuväliselt, osapoolte soovil või siis määrab ekspertiisi tegemist kohus kohtumäärusega. Ekspertiisi läbiviimiseks on vajalik, et kõik asjaosalised annavad proove ekspertiisiasutuses samaaegselt ehk nii ema, isa kui ka laps peavad samaaegselt viibima ekspertiisi tegemise juures. Protseduur on valutu – kõikidelt uuritavatelt isikutelt võetakse suust vatitampoonile süljeproovid.
Ekspertiisi tulemus on kas välistus (uuritud mees ei saa olla uuritud lapse bioloogiline isa) või kinnitus (uuritud mees saab olla uuritud lapse bioloogiline isa. Kinnitus väljendub isaduse tõenäosusena.
Kohtuväliselt tellitud uuringu korral peavad kõik isikud, kelle DNA-d uuritakse, olema sellest informeeritud ja selle uuringuga nõus. Alaealise lapse mõlemad sünnitunnistusele kantud vanemad peavad olema uuringust teadlikud. DNA-eraanalüüs maksab 57 EUR isiku kohta (st nii ema, isa kui laps peavad tasuma 57 eurot). Vt lisa DNA info – tel. 663 6726 või dnainfo@ekei.ee.
Artikkel ilmus Justiitsministeeriumi toel „Hea nõus lastega peredele“ projekti raames.
Eelmine Lastekaitse Liit avas Jordaanias kontori ehk Gertha seiklused ÜRO pagulaslaagris – Osa II
Järgmine “Märka Last” Maailmapäeva eri

matches: kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus


Nõuded Tagatisfondi majandusaasta aruande sisule ja koostamisele – Riigi Teataja
Nõuded Tagatisfondi majandusaasta aruande sisule ja koostamisele
Jõustumine: 04.07.201601.01.201101.01.200901.06.200709.01.200511.05.2003
RT I, 01.07.2016, 3
Määrus kehtestatakse «Tagatisfondi seaduse» § 88 lõike 3 alusel.
[RTL 2005, 4, 30 - jõust. 09.01.2005]
Käesoleva määrusega kehtestatakse nõuded Tagatisfondi (edaspidi Fond) majandusaasta aruande koostamisele ja selle sisule.
§ 2. Majandusaasta aruanne
(1) Fondi raamatupidamist ja aruandlust korraldatakse, lähtudes «Raamatupidamise seadusest», «Tagatisfondi seadusest» (edaspidi seadus), käesolevast määrusest ning muudest õigusaktidest, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti. Fondi raamatupidamisele ja -aruandlusele ei kohaldata "Raamatupidamise seaduse" §-des 15, 18 ja 20 kasumiaruande ja omakapitali muutuste aruande kohta sätestatut.
(2) Majandusaasta aruandele lisatakse audiitori aruanne.
[RT I, 01.07.2016, 2 - jõust. 04.07.2016]
§ 3. Raamatupidamise aastaaruanne
(1) Raamatupidamise aastaaruanne koosneb bilansist, Fondi ja osafondide liikumise aruandest (edaspidi liikumisaruanne), rahavoogude aruandest ja lisadest.
(2) Raamatupidamise aastaaruanne koostatakse euro täpsusega.
(3) [Kehtetu - RT I, 01.07.2016, 2 - jõust. 04.07.2016]
(4) [Kehtetu - RT I, 01.07.2016, 2 - jõust. 04.07.2016]
§ 4. Bilanss
[Kehtetu - RT I, 01.07.2016, 2 - jõust. 04.07.2016]
§ 5. Liikumisaruanne
(1) Liikumisaruande koostamisel võetakse aluseks käesoleva määruse lisas «Fondi ja osafondide liikumise aruanne» toodud struktuur.
(2) Liikumisaruanne koostatakse osafondide lõikes. Liikumisaruande punktide 5 kuni 9 tulu- ja kulukirjete jaotused osafondide lõikes võib liikumisaruande asemel esitada aastaaruande lisades.
(3) Finantstulusid ja -kulusid võib esitada liikumisaruandes netomeetodil juhul, kui finantstulud- ja kulud on tekkinud ühest ja samast Fondi tegevusest ning kui nende netomeetodil esitamine kajastab objektiivsemalt tehingute tervikpilti ja sisu.
(4) Fond võib liikumisaruande kirjete nimetusi täpsustada, lisada täiendavaid kirjeid või kirjete alaliigendusi, kui see tuleb kasuks liikumisaruande informatiivsusele ja loetavusele.
(5) Liikumisaruande punkti 4 kirjed kajastatakse kassapõhiselt, ülejäänud kirjed kajastatakse tekkepõhiselt.
[RTL 2007, 44, 749 - jõust. 01.06.2007]
(6) Aruandeaastal nullväärtusega kirje esitatakse ainult siis, kui eelneval aruandeaastal oli sel kirjel nullist erinev summa.
§ 6. Raamatupidamise aastaaruande lisad
Fond avalikustab aastaaruande lisades järgmised andmed:
1) „Raamatupidamise seaduse” § 21 lõigetes 1 ja 2 ning 5–7 nimetatud andmed;
2) erinevate tulu- ja kulukirjete otseste ja kaudsete tulude ja kulude jaotamise põhimõtted ning jaotuse osafondide vahel;
3) bilansivälised nõuded ja kohustused osafondide lõikes, sealhulgas fondiosaliste tähtajaks laekumata osamaksed.
§ 7. Tegevusaruanne
Fond esitab tegevusaruandes järgmised andmed:
1) [kehtetu - RT I, 01.07.2016, 2 - jõust. 04.07.2016]
2) hüvitiste ja toetussummade väljamaksmine (sh väljamaksmata hüvitised ja toetussummad);
[RTL 2008, 99, 1401 - jõust. 01.01.2009]
3) Fondi tegevus pankrotiprotsessides;
4) osafondide vahendite paigutamine ja investeeringud;
5) tagamise ja hüvitamise piirmäärade muutumine;
6) muudatused Fondi tegevust puudutavates õigusaktides;
7) osafondide kvartaalsete osamakse määrade muutmised;
8) Fondi töökorraldus;
9) Fondi tegevuse avalikustamine;
10) Fondi tegevussuunad tulevikus.
§ 8. Majandusaasta aruande kinnitamine ja allkirjastamine
(1) Fond esitab majandusaasta aruande Fondi nõukogule kinnitamiseks selliselt, et oleks tagatud selle avalikustamine seaduse § 94 lõikes 2 nimetatud tähtajal.
(2) Fondi majandusaasta aruandele kirjutavad koos kuupäeva märkimisega alla Fondi juhataja ja kõik nõukogu liikmed.


§ 3 Heakorratööde teostaja
§ 9 Üksikpuude raie tiheasustusalal
§ 10 Koormise olemus
§ 11 Koormise ulatus, täitmise tingimused ja kord
§ 12 Koormise täitmine teise isiku poolt
§ 13 Koormise täitmise asendamine vallaeelarvesse raha maksmisega
§ 14 Heakorra eeskirja rikkumine
RT IV, 08.02.2019, 44
(1) Põlva valla heakorraeeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab Põlva valla haldusterritooriumil (edaspidi valla territoorium) heakorra nõuded ning ja koormised nende nõuete täitmiseks.
(2) Heakorra nõuded sisalduvad ka teistes õigusaktides, sealhulgas liiklusseaduses, korrakaitseseaduses, ehitusseadustikus, looduskaitseseaduses, veeseaduses, jäätmeseaduses ja selle alusel kehtestatud jäätmehoolduseeskirjas.
(3) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile valla territooriumil viibivatele ja tegutsevatele isikutele ning kinnis- või vallasvara omanikele.
(4) Eeskiri kehtib kalmistul ulatuses, mis ei ole vastuolus kalmistu olemusega ja tingimusel, et Põlva valla kalmistute kasutamise eeskirjas ei ole sätestatud teisiti.
7) omanik – füüsiline või juriidiline isik, kelle omandis on kinnistu või vallasasi. Omanikuga on eeskirja nõuete täitmisel võrdsustatud tema poolt volitatud valdaja, haldaja või kasutaja;
8) puhastusala – linnas ja alevikus asuva kinnistu piirist ja selle laiuselt avaliku kasutatava teeni ulatav ala;
9) romusõiduk – sõiduk, mis ei saa tehnilise seisukorra tõttu osaleda liikluses või millel puuduvad selle mehaanilised osad või kereosad või autoklaasid või rattad ja mis oma välimusega riivab esteetilist väljanägemist;
§ 3. Heakorratööde teostaja
(1) Kinnistu ja puhastusala heakorratöid teostab kinnistu omanik.
(2) Heakorratöid Põlva valla munitsipaalomandis oleval territooriumil (teed, tänavad, haljasalad, pargid, supluskohad, mänguväljakud jne) teostab Põlva Haldusteenistus.
(3) Põlva linna kõnniteedel teostab lume- ja libedusetõrjet Põlva Haldusteenistus.
(4) Teedel ja tänavatel liiklev veose vedaja peab kinnitama ja katma veose selliselt, et välistatud oleks veose sattumine teele ja tänavale. Vedaja kohustub esimesel võimalusel koristama peale- ja mahalaadimisel või vedamise ajal maha kukkunud asjad/esemed, materjalid jms. Ohtlikust reostusest tuleb viivitamatult teavitada Päästeametit ja tee omanikku.
1) reostada ja risustada valla territooriumi ning kahjustada ehitisi ja muid objekte;
2) kahjustada haljasalasid või teisi rohealasid ja seal kasvavaid puid, põõsaid ning taimi;
3) rajada haljastust, istutada puid ja põõsaid, paigaldada väikevorme, sealhulgas jäätmemahuteid, pinke, piirdeid, info- ja reklaamistende jms ilma kinnistu omaniku nõusolekuta;
4) sõita mootorsõidukiga või parkida mootorsõidukit või haagist ilma kinnistu omaniku nõusolekuta selleks mitteettenähtud kohas, sealhulgas kõnniteel, haljasalal, pargis, rannas, kalmistul, mänguväljakul, suusa- ja matkaradadel, staadionil;
5) pesta veekogudes ja nende vahetus läheduses sõidukeid ja reostada veekogusid muul moel;
6) ujutada avalikes supluskohtades lemmikloomi;
7) kuhjata sõidu- ja kõnniteele lund;
8) prügi mahapanek selleks mitte ettenähtud kohas;
9) ladustada ja hoida kütte-, ehitus- või muud materjali väljaspool oma kinnistut üldkasutataval alal. Erandjuhul, kui kinnistu seda ei võimalda, on lubatud kütte-, ehitus- või muu materjali mahalaadimine üldkasutataval alal Põlva Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) nõusolekul tingimusel, et eelpool nimetatu teisaldatakse ja ala heakorrastatakse mõistliku aja jooksul ning ei takistata liiklust ja hooldustööde teostamist;
10) parkida romusõidukit või hoida vanarauda avalikul teel või muul üldkasutataval alal;
11) muud tegevused, mis on seadusega või seaduse alusel kehtestatud õigusaktidega keelatud.
2) eemaldama oma kinnistul istandiku, puu, põõsa või selle oksad, mis varjavad liikluskorraldusvahendeid või nähtavust või takistavad liiklemist teel;
3) puhastama regulaarselt oma kinnistul paiknevad sadeveekraavid ning truubid, tagades vee tõrgeteta äravoolu;
4) tagama oma kinnistul asuvatele tuletõrje veevõtukohtadele vaba juurdepääsu;
7) eemaldama ehitiste seintelt või piiretelt sinna omavoliliselt paigaldatud kuulutused, teated, reklaami ning illegaalse grafiti;
10) sulgema sissepääsud kasutuses mitteolevasse ehitisse;
11) niitma looduslikku rohumaad, karjamaad ja kasutusest väljajäänud põllumajandusmaad vähemalt üks kord aastas ajavahemikul 1. juuli kuni 31. juuli, kasutades servast-serva või keskelt‑lahku niitmise meetodit. Kohustus ei laiene maadele, millele on taotletud pindalatoetust.
12) hoidma kütte-, ehitus- või muud materjali tänava äärses õue osas piirdeaiast või hekist madalamal ning inimesi ja vara mitteohustaval viisil;
13) romusõidukid üle andma tootja või tootja esindaja määratud kogumiskohta, lammutuskotta või vanametalli kogumiskohta;
14) vältima kinnistult igasuguse materjali (savi, killustik, liiv, freespuru, muld jms), pori, sõnniku, läga, jäätmete jm kandumist kõnni- ja sõiduteele ning naaberkinnistule.
2) lõikama istandike, puude ja põõsaste oksad, mis kasvavad väljapoole kinnistu piire. Tänava ääres kasvavate puude võrad, samuti kõnniteele ulatuvate põõsaste oksad lõigatakse kolme meetri kõrguseni;
5) niitma kinnistut regulaarselt, et heintaime kõrgus ei ületaks 15 cm ning Põlva linnas ja Põlva valla alevikes ka puhastusala;
Küttekoldevälise (lõke, suitsuahi jm) tule tegemisel tuleb lähtuda tuleohutuse seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetest.
§ 9. Üksikpuude raie tiheasustusalal
Üksikpuude raiumise loa andmise tingimused ja korra kehtestab vallavalitsus.
§ 10. Koormise olemus
Koormis on füüsilisele ja juriidilisele isikule, kes on Põlva vallas asuva kinnisasja omanik või kes Põlva vallas lepingulisest suhtest tulenevalt kasutab ja valdab maa-ala (edaspidi nimetatud kohustatud isik), kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 36 lõike 3 alusel kehtestatud kohustus teha töid Põlva valla heakorraeeskirja täitmiseks.
§ 11. Koormise ulatus, täitmise tingimused ja kord
(2) Koormis tuleb täita kolme tööpäeva jooksul ajast, mil kohustatud isikule sai teatavaks asjaolu, et heakorranõue või nõuded ei ole täidetud.
(3) Kui vallavalitsus on ükskõik millisel viisil juhtinud kohustatud isiku tähelepanu asjaolule, et kohustatud isik ei ole heakorranõudeid täitnud, tuleb koormis täita vallavalitsusega kokku lepitud aja jooksul või hiljemalt kolme tööpäeva jooksul vallavalitsuse tehtud tähelepanekust arvates.
§ 12. Koormise täitmine teise isiku poolt
§ 13. Koormise täitmise asendamine vallaeelarvesse raha maksmisega
(1) Kohustatud isik võib taotleda Põlva Vallavolikogult (edaspidi vallavolikogu) luba maksta koormise täitmise tagamiseks raha. Koormise isikliku täitmise asendamine koormise täitmiseks raha maksmisega peab olema põhjendatud asjaoludega, miks isik ise ei ole võimeline või ei saa koormist isiklikult täita.
(2) Luba asendada koormise täitmine valla eelarvesse koormise täitmiseks raha maksmisega antakse kuni üheks eelarveaastaks (1. jaanuarist 31. detsembrini) ning taotlus selleks tuleb esitada hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 1. oktoobriks.
(3) Taotlus koormise kohustuse asendamiseks koormise täitmiseks vajaliku rahasumma maksmisega esitatakse vallavalitsusele. Taotluses märgitakse
4) periood, mille jooksul soovitakse koormise täitmine asendada raha maksmisega;
(4) Vallavalitsus selgitab taotluses märgitud asjaoludest lähtuvalt välja koormise täitmiseks vajalike tööde maksumuse.
(6) Taotlus koos koormise täitmise eeldatava hinnaga esitatakse vallavolikogule, kes otsustab koormise täitmise asendamise raha maksmisega, vormistades selle otsusega. Otsuses märgitakse muu hulgas koormise asendamiseks makstava raha valla eelarvesse tasumise kord. Taotlejaga kokkuleppel makstakse raha kas ühe maksena või perioodiliste maksetena.
(7) Vallavalitsusel on kohustus pidada arvestust alade üle, kus koormise täitmine on asendatud valla eelarvesse raha maksmisega.
1) Vastse-Kuuste Vallavolikogu 29. aprilli 2003. a määrus nr 14 "Vastse-Kuuste valla heakorraeeskirja kinnitamine";
2) Mooste Vallavolikogu 22. mai 2003. a määrus nr 8 "Heakorra ja kaevetööde eeskirjad";
3) Laheda Vallavolikogu 5. mai 2005. a määrus nr 5 "Avaliku korra eeskiri";
4) Ahja Vallavolikogu 30. aprilli 2008. a määrus nr 9 "Ahja valla heakorra eeskirja" uue redaktsiooni kinnitamine";
5) Põlva Vallavolikogu 9. novembri 2016. a määrus nr 35 "Põlva valla heakorraeeskiri".
Määrus jõustub 2019. aasta 1. märtsil.


Elva valla eelarvest tegevustoetuste taotlemise ja eraldamise kord – Riigi Teataja
Elva valla eelarvest tegevustoetuste taotlemise ja eraldamise kord
Elva valla eelarvest tegevustoetuste taotlemise ja eraldamise kord - sisukord
§ 3 Toetuse kategooriad
§ 8 Spordiklubile tegevustoetuse suuruse määramine ja arvutamine
§ 9 Elva valla täiskasvanute esindusvõistkondade toetuse kriteeriumid Eesti või Tartumaa meistrivõistlustel osalemiseks
§ 10 Muude mittetulundusühenduste tegevuse toetamise kriteeriumid
§ 11 Muude mittetulundusühenduste tegevuse toetuse suuruse määramine ja arvutamine
§ 13 Taotluse läbivaatamine ja toetuse määramine
RT IV, 09.10.2018, 22
Vastu võetud 01.10.2018 nr 50
(1) Elva valla eelarvest tegevustoetuste taotlemise ja eraldamise kord (edaspidi määrus) sätestab Elva valla eelarvest kultuuriühingutele, spordiklubidele, täiskasvanute esindusvõistkondadele ning teistele, avalikes huvides tegutsevatele mittetulundusühendustele tegevustoetuse taotlemise, taotluse läbivaatamise, toetuse määramise ja toetuse kasutamise üle järelevalve teostamise tingimused ja korra.
(2) Tegevustoetust (edaspidi toetus) saab taotleda Elva vallas tegutsev mittetulundusühendus (mittetulundusühing, sihtasutus ja seltsing), kultuuri, hariduse, spordi, noorsootöö, sotsiaaltöö, tervise, turvalisuse, külaelu, keskkonna ja looduskaitse alase tegevuse edendamiseks.
(3) Määruse alusel ei saa toetust taotleda:
1) Elva Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatavad asutused ja valla sihtasutused;
2) korteri- ja garaažiühistud.
(4) Baastoetuse, palgatoetuse, täiskasvanute esindusvõistkondade toetuse ja pearaha suuruse kinnitab igal aastal vallavalitsus korraldusega.
1) kultuuriühing on Elva vallas tegutsev eraõiguslik mittetulundusühendus, mille eesmärgiks on kultuurialases tegevuses osalemise võimaldamine;
2) kollektiiv on kultuuriühingu juures või iseseisvalt tegutsev koor, orkester, ansambel või muu harrastajate koosseis;
3) täiskasvanute esindusvõistkond on Elva vallas tegutseva spordiklubi võistkondliku sportmängu võistkond, kes osaleb maakondlikel või üleriigilistel meistrivõistlustel täiskasvanute arvestuses;
4) spordiklubi on Elva vallas tegutsev eraõiguslik juriidiline isik, mille põhitegevus on spordi arendamine;
5) treeninggrupp on spordiklubi juures tegutsev harrastajate koosseis;
6) avalikes huvides tegutsev mittetulundusühendus on kasumit mittetaotlev ühendus, mille eesmärgiks on Elva valla elanikele suunatud kultuuri, hariduse, spordi, noorsootöö, sotsiaaltöö, tervise, turvalisuse, külaelu, keskkonna ja looduskaitse tegevuse edendamine;
7) baastoetus on tegevustoetuse osa, mis antakse regulaarsete toimingutega seotud tegevuse korraldamise kulude katmiseks toetuse kasutamise aastal, käesolevas määruses toodud tingimuste täitmisel;
8) palgatoetus on tegevustoetuse osa, mis antakse kultuuriühingu ja spordiklubi kvalifitseeritud juhendaja palkamiseks;
9) pearaha on tegevustoetuse osa, mis antakse tegevuse korraldamise kulude katmiseks ühe käesolevas määruses toodud tingimustele vastava isiku kohta.
§ 3. Toetuse kategooriad
Toetus antakse kolmes kategoorias:
1) kultuuriühingud;
2) spordiklubid, sealhulgas täiskasvanute esindusvõistkonnad;
3) muud mittetulundusühendused.
Toetuse eesmärgiks on toetada Elva vallas:
1) mitmekesist kultuuritegevust omaalgatuse kaudu;
2) laste ja noorte harrastus- ja võistlusspordi alast tegevust;
3) esindusvõistkondade loomist ja arengut;
4) laulu- ja tantsupeo protsessi jätkumist ja arendamist;
5) rahvakultuuri edendamist ja säilitamist;
6) külaliikumise arendamist, kodanikualgatuse ja ühistegevuse aktiviseerimist.
7) muid kogukonna arendamiseks suunatud tegevusi.
(1) Toetuse saamiseks peab kultuuriühingu kollektiiv olema Elva vallas tegutsenud vähemalt 1 aasta, huvitegevus kultuuriühingu vastavas kollektiivis peab toimuma keskmiselt 9 kuud aastas 1 kord nädalas, kollektiivi liikmed peavad tasuma liikmemaksu ning kollektiiv peab toetuse kasutamise aastale eelneval kalendriaastal olema andnud vähemalt kaks avalikku kontserti.
(2) Toetus määratakse kollektiivile, mille suurus on vähemalt:
2) 12 tantsijat rahvatantsurühmas;
3) 6 pillimängijat rahvamuusika kollektiivis (sh 4 viisipilli);
4) 8 pillimängijat orkestris.
(3) Toetuse määramiseks kollektiivile, mille suurus ei ole sätestatud käesoleva paragrahvi lõikes 2, võetakse arvesse kollektiivi koosseisu kriteeriumid, mis on iseloomulikud antud liiki kollektiivi tegutsemiseks.
(4) Kultuuriühingule eraldatav toetus koosneb baastoetusest ja palgatoetusest.
(5) Baastoetust võivad taotleda kõik kultuuriühingud. Baastoetust saab taotleda kultuuriühingu regulaarsete toimingutega seotud tegevuskulude katmiseks.
(6) Palgatoetus on ette nähtud kollektiividele, mis vastavad käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud tingimustele ja osalevad laulu- ja tantsupidude protsessis kvalifitseeritud juhendaja palga rahastamiseks.
(7) Palgatoetust ei anta kultuurikollektiivile, kelle juhendaja palk on arvestatud hallatava asutuse eelarves.
(1) Toetus määratakse kultuuriühingule kindla summana üheks kalendriaastaks iga kollektiivi kohta, mis vastab määruse nõuetele.
(2) Kultuuriühingule eraldatava toetuse suuruse arvutamise aluseks on vallavalitsuse poolt igaks kalendriaastaks kehtestatud arvestuslik baas- ja palgatoetuse määr.
(3) Baastoetuse määr võib kollektiividel olla erinev sõltuvalt sellest, kas juhendaja on tasustatud valla eelarvest või mitte.
(4) Kollektiivile, kes vastab § 5 lg 2 toodud tingimustele, kuid ei osale üldlaulu- ja tantsupeo protsessis, makstakse palgatoetust kuni 1/3 kehtestatud palgatoetuse määrast.
(5) Palgatoetuse määramisel:
1) eristatakse erialase haridusega ning erialase haridusega või kutsetunnistuse kõrgema tasemega (alates V tase) juhendaja kvalifikatsioone;
2) on kultuuriühingul kohustus sõlmida juhendajaga tööleping, võlaõiguslik leping või teenuse osutamise leping;
3) on toetatud tundide arv kuus 12 astronoomilist tundi, 12 kuul aastas.
(1) Toetuse saamiseks peab spordiklubi treeninggrupp olema Elva vallas tegutsenud vähemalt 1 aasta ning treeningtegevus spordiklubi vastavas treeninggrupis toimuma vähemalt 2 korral nädalas ja 9 kuud aastas.
(2) Spordiklubidele eraldatav toetus koosneb pearahast ja palgatoetusest.
(3) Pearaha eraldatakse spordiklubidele sporditegevuse korraldamiseks iga toetuse saamise aastal 7-19-aastase (võimlemisklubile ka 5-6-aastase) harrastaja kohta, kelle elukohaks rahvastikuregistri andmetel taotluse esitamise aasta 1. detsembri seisuga on Elva vald ning kes maksab spordiklubile liikme- või osalustasu või kes on selle maksmisest vabastatud.
(4) Palgatoetus eraldatakse igale spordiklubile ühe V või kõrgema tasemega treeneri palga rahastamiseks, tingimusel, et treener treenib Elva valla lapsi.
§ 8. Spordiklubile tegevustoetuse suuruse määramine ja arvutamine
(1) Toetus määratakse spordiklubile kindla summana üheks kalendriaastaks iga treeninggrupi kohta, mis vastab määruse nõuetele.
(2) Spordiklubile eraldatava toetuse suuruse arvutamise aluseks on vallavalitsuse poolt igaks kalendriaastaks kehtestatud arvestuslik pearaha ja palgatoetuse määr.
2) õppetreeningu grupp (koefitsient 1,5). Õppetreeningu gruppi kuulub harrastaja, kes on tegelenud alaga vähemalt kolm aastast või on Eesti meistrivõistlustel omas vanuseklassis kaheksa hulgas, treener omab vähemalt III astme treeneri kutsetunnustust, treeningud toimuvad vähemalt kolm korda nädalas;
3) spordimeisterlikkuse grupp (koefitsient 2). Spordimeisterlikkuse gruppi kuulub harrastaja, kes on tegelenud alaga vähemalt neli aastast ja osalenud vähemalt vabariikliku tasandi võistlusel või on Eesti meistrivõistlustel omas vanuseklassis kuue hulgas, treener omab vähemalt V astme treeneri kutsetunnistust, treeningud toimuvad vähemalt neli korda nädalas.
(5) Pearaha arvutatakse järgmise valemiga: harrastajate arv algettevalmistusgrupis x 1 pluss harrastajate arv õppetreeningu grupis x 1,5 pluss harrastajate arv spordimeisterlikkuse grupis x 2. Saadud tulemus korrutatakse vallavalitsuse poolt kehtestatud pearaha määraga.
(6) Palgatoetus määratakse ühekordse summana igale spordiklubile.
(7) Spordiklubile, kus ei ole ühtegi V või kõrgema tasemega treenerit, võib määrata palgatoetuse 80% ulatuses vallavalitsuse poolt kindlaks määratud palgatoetuse summast.
§ 9. Elva valla täiskasvanute esindusvõistkondade toetuse kriteeriumid Eesti või Tartumaa meistrivõistlustel osalemiseks
(1) Täiskasvanute esindusvõistkondade toetus on ette nähtud Eesti või Tartumaa meistrivõistlustel osalemise osalustasu maksmise toetamiseks.
(2) Täiskasvanute esindusvõistkondade toetuse maksimaalse summa ühe võistkonna kohta kinnitab igaks kalendriaastaks vallavalitsus.
(3) Täiskasvanute esindusvõistkondade toetust taotleb spordiklubi, mille koosseisu võistkond kuulub koos tegevustoetusega.
(4) Täiskasvanute esindusvõistkondade toetust makstakse ühe spordiala kohta ühele võistkonnale aastas.
(5) Kui ühel spordialal taotleb täiskasvanute esindusvõistkonna toetust mitu spordiklubi, otsustab toetuse saaja vallavalitsus võistkondade eelneva aasta tulemuste alusel.
§ 10. Muude mittetulundusühenduste tegevuse toetamise kriteeriumid
(1) Toetuse saamiseks peab mittetulundusühendus olema Elva vallas tegutsenud vähemalt 1 aasta.
(2) Mittetulundusühendusele eraldatav toetus koosneb baastoetusest ja haldustoetusest.
(3) Baastoetust võivad taotleda kõik mittetulundusühendused. Baastoetust saab taotleda mittetulundusühenduse regulaarsete toimingutega seotud tegevuskulude katmiseks.
(4) Haldustoetus on ette nähtud mittetulundusühenduse kasutuses oleva ja avalikkusele avatud hoone, ruumide või maa-ala majandamisega seotud kulude katmise toetamiseks.
§ 11. Muude mittetulundusühenduste tegevuse toetuse suuruse määramine ja arvutamine
(1) Toetus määratakse mittetulundusühendusele kindla summana üheks kalendriaastaks.
(2) Eraldatava toetuse suuruse arvutamise aluseks on vallavalitsuse poolt igaks kalendriaastaks kehtestatud baastoetuse määr.
(3) Haldustoetuse suuruse arvutamisel võetakse arvesse mittetulundusühenduse poolt majandatava hoone, ruumide või maa-ala kulusid ning muid põhjendatud kulusid.
(1) Vormikohane taotlus koos nõutud lisadokumentidega esitatakse elektrooniliselt või paberkandjal vallavalitsusele hiljemalt 1. novembriks.
(2) Üheks kalendriaastaks saab taotleja toetust taotleda ainult ühest kategooriast.
(3) Kultuuriühingu toetuse taotluses esitatakse:
6) kultuuriühingu tegevuses osalejate nimekiri;
8) märge, kas taotletakse baastoetust, palgatoetust või mõlemat;
9) palgatoetuse taotlemisel juhendaja kvalifikatsiooni kirjeldus;
(4) Spordiklubi toetuse taotluses esitatakse:
5) täiskasvanute esindusvõistkondade toetuse taotlemisel meistrivõistluste kirjeldus ja osalustasu suurus;
(5) Muude mittetulundusühenduse toetuse taotluses esitatakse:
2) ühingu põhikirjalised eesmärgid;
3) taotleja järgmise kalendriaasta kavandatav eelarve, haldustoetuse taotlemisel ruumide või maa-alaga seotud kulud;
4) järgneva kalendriaasta tegevuskava;
5) ülevaade eelmise ja jooksva kalendriaasta tegevustest;
6) taotleja pangarekvisiidid;
7) muud vormil nõutud andmed.
§ 13. Taotluse läbivaatamine ja toetuse määramine
(1) Vallavalitsus kontrollib esitatud taotluse nõuetekohasust, selles esitatud andmete õigsust ja taotleja nõuetele vastavust 30 päeva jooksul arvates taotluste esitamise tähtpäevast.
(2) Puuduste esinemisel taotluses, annab vallavalitsus taotlejale 10 päeva puuduste kõrvaldamiseks. Kui taotleja ei kõrvalda puudusi määratud tähtajaks, lõpetatakse taotluse menetlemine.
(3) Toetuse määrab vallavalitsus korraldusega hiljemalt kahe kuu jooksul pärast eelarve kinnitamist vallavolikogu poolt, arvestades eelarves selleks eraldatud vahendite suurust.
(4) Toetuse määramisest keeldutakse, kui taotleja ei ole esitanud varem saadud toetuse kasutamise kohta nõuetekohast aruannet.
(5) Toetuse määramisest või keeldumisest teavitab vallavalitsus taotlejat kirjalikult hiljemalt ühe kuu jooksul vallavalitsuse vastava otsuse vastuvõtmisest.
(1) Toetuse saajaga sõlmib vallavalitsus toetuse kasutamise lepingu.
6) muud asjakohased sätted.
(1) Toetuse saaja on kohustatud esitama toetuse kasutamise aruande vallavalitsusele hiljemalt toetuse kasutamisele järgneva aasta 15. jaanuariks.
(2) Kontrolli toetuse kasutamise sihipärasuse üle teostab vallavalitsus. Kontrolli teostamisel on õigus nõuda toetuse saajalt kuludokumentide koopiaid, seletusi ja vahearuandeid ning vallavalitsuse esindajal viibida toetatava tegevuse läbiviimise juures.
(3) Leping toetuse saajaga lõpetatakse ja vallavalitsuse nõudel kannab toetuse saaja toetuse tagasi, kui:
(1) Tegevustoetuse taotluse ja aruande vormid kehtestab vallavalitsus.
(2) Tunnistada kehtetuks Elva Linnavolikogu 24. augusti 2015. a määrus nr 9 „Elva linna eelarvest tegevustoetuste taotlemise ja eraldamise kord“ ja Konguta Vallavolikogu 26. märtsi 2014. a määrus nr 6 „Mittetulunduslikuks tegevuseks raha taotlemise tingimused ja kord“.


text:
Loosung veebruar 2014
VEEBRUAR KUU LOOSUNG: Ühtegi nurjatut sõna ärgu tulgu teie suust, vaid rääkige ainult seda, mis on hea teiste ülesehitamiseks, et kuuljad saaksid armu. Ef 4,29
1. Laupäev Tõuse, Jumal, mõista kohut maailma üle, sest sina pärid kõik rahvad! Ps 82,8 Johannes kirjutab: Ma nägin, ennäe: suur rahvahulk, keda ükski ei suutnud loendada, kõigist paganahõimudest ja suguharudest ja rahvastest ja keeltest seisis trooni ees ning Talle ees, valged rüüd üll ja palmioksad käes. Nad hüüdsid suure häälega: Pääste on meie Jumalal, kes istub Troonil, ja Tallel! Ilm 7,9-10 Taeva poole juhatab surm mind päris isamaale; Ta kõik häda lõpetab, annab võitja rõõmu mulle. Jeesus ise käib mu eel, mis siis iial kardan veel! KLPR 382:5. Benjamin Schmolck Ilm 15,1-4; Jos 21,1-3.41-45
4. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMEKUNINGAPÄEVA Tulge ja vaadake Jumala tegusid, kes on kardetav oma tegemistes inimlaste juures. Ps 66,5 Mk 4,35-41; 2Kr 1,8-11; Ps 44 Jutlus: 1Ms 8,1-12
2. Pühapäev Teie vana eani ma olen seesama ja teie hallide juusteni ma kannan teid; mina olen teinud ja mina tõstan üles, mina kannan ja päästan. Js 46,4 Seepärast me ei tüdi, vaid kuigi meie väline inimene kulub, uueneb seesmine inimene ometi päev-päevalt. 2Kr 4,16 Kui on tarvis olla valvel, kui häda, valu ja torm väljas ei luba unel tulla tuppa, siis on vaja, et keegi oleks meie kõrval. Inimesed ei jaksa kaua valvata, väsivad ära ja jätavad meid maha. Jumala armastus aga ei väsi iial ära. Seepärast olgu Jumal meie lähedal kesköötunnil. Jaan Lattik
3. Esmaspäev Issanda, Iisraeli hajutatuid koguva Jumala ütlus: Ma kogun tema juurde veelgi, lisaks neile, kes tema juurde on kogutud. Js 56,8 Kes sõna vastu võtsid, need ristiti, ning sel päeval lisati nende hulka umbes kolm tuhat inimest. Ap 2,40-41 Kristuse kutse kõlagu meile kõigist ilmahäältest üle; Tema kutse olgu meile kõige tähtsamaks kutsumiseks elus ja surmas, kodumaal ja võõrsil, rõõmus ja valus, vaesuses ja rikkuses, suures ametis ja väikses ametis, olgu kus tahes, olgu ajal, mil tahes! Olaf Sild Mt 21,18-22; Jos 22,1-20
4. Teisipäev Jumal ütleb: Minu nõu läheb korda ja ma teen kõik, mis ma tahan. Js 46,10 Kui aeg sai täis, läkitas Jumal oma Poja, kes sündis naisest. Gl 4,4 Mis imearmastus on see, et taeva jätsid maha ja tulid siia ilmale, kus selge vaen ja viha! Kõik au ja väe siis jätsid Sa ning tulid inimpalgega mu valu, surma kandma ja oma elu andma. ULR 137:3. Johann Rist Mt 8,28-34; Jos 22,21-34
5. Kolmapäev Ära levita valekuuldusi! Ära löö kätt õelaga, et sa ei saaks valetunnistajaks! 2Ms 23,1 Pange maha kogu kurjus ja kogu kavalus ja silmakirjatsemine, kadetsemine ja mis tahes keelepeks! 1Pt 2,1 Meie peame Jumalat kartma ja armastama, et me oma ligimese peale ei tunnista valet, teda ei reeda, keelt ei peksa ega tõsta tema peale laimujutte, vaid et me teda vabandame, räägime temast head ja kääname kõik asjad hea poole. Martin Luther Jr 5,20-25; Jos 23, 1-16
6. Neljapäev Karda Jumalat ja pea tema käske, sest see on iga inimese kohus! Kg 12,13 Te teete hästi, kui te tõepoolest täidate kuninglikku seadust kirjasõna järgi: Armasta oma ligimest nagu iseennast! Jk 2,8 Tähtis pole see, kui palju teed, vaid kui palju armastust paned oma tegudesse. Ema Teresa Ap 28,1-8; Jos 24,1-15
7. Reede Ühed ülistavad vankreid ja teised hobuseid, meie aga Issanda, oma Jumala nime. Ps 20,8 Lapsed, hoiduge ebajumalate eest! 1Jh 5,21 Jumalas on elu. Ja eluks võib nimetada ainult seda, milles on Jumala südametukse. Konrad Veem Lk 11,14-23; Jos 24,16-28
8. Laupäev Ma hüüan Jumala, Kõigekõrgema poole, Jumala poole, kes juhib mu asja. Ps 57,3 Vara hommikul enne valget tõusis Jeesus üles, väljus ning läks tühja paika ja palvetas seal. Mk 1,35 Ei ole ühtki palvet, mida Jumal ei kuuleks. Ei ole ühtki palvet, millele Jumal jääks ükskõikseks. Usuinimesele on kõik, mis pärast palvetamist sünnib, Jumala vastus palvele. Ja Jumala vaikimine on samuti vastus, et palvetaja oma südame mõtted ja soovid võtaks uuesti läbi katsuda. Konrad Veem Js 51,1-6; Jos 24,29-33
VIIMANE PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMEKUNINGAPÄEVA Sinu kohal koidab Issand ja sinu kohal nähakse tema auhiilgust. Js 60,2 Mt 17,1-9; 2Kr 4,6-10; Ps 54 Jutlus: 2Pt 1,16-19(20-21)
9. Pühapäev Õndsad on kõik, kes tema juures pelgupaika otsivad. Ps 2,12 Kes võib meid lahutada Kristuse armastusest? Kas viletsus või ahistus või tagakiusamine või nälg või alastiolek või hädaoht või mõõk? Rm 8,35 Isa taevas, kiitus ja tänu olgu Sulle ustavuse eest minu elus. Sina oled mulle palju head teinud. Luba ka raskusi Sinu käest vastu võtta. Sina ei pane mulle rohkem peale, kui suudan kanda. Sina lased oma lastele kõik kasuks tulla. Dietrich Bonhoeffer
10. Esmaspäev Tõstke oma silmad ja vaadake kõrgusse: kes on loonud need seal? Tema, kes nende väe viib välja täiearvuliselt, kes nimetab neid kõiki nimepidi. Tema suure väe ja võimsa jõu tõttu ei puudu neist ainsatki. Js 40,26 Kõik on tekkinud tema läbi ja ilma temata ei ole tekkinud midagi. Mis on tekkinud tema kaudu, oli elu, ja elu oli inimeste valgus. Jh 1,3-4 Inimesed tulevad ja lähevad. Olud muutuvad ja kaovad. Üksnes Jumal on igavene. Tema kõikidele antud püha Sõna kehtib. Konrad Veem 2Kr 3,(9-11)12-18; Ef 1,1-6
11. Teisipäev Sest sinu juures on eluallikas, sinu valguses me näeme valgust. Ps 36,10 Jeesus hüüdis: Kellel on janu, see tulgu minu juurde ja joogu! Jh 7,37 Elu ja igaviku küsimuses oleme kõik individuaalselt vastutavad Jumala ees. Igaüks peab ise rahu tegema Jumalaga. Keegi ei saa teise eest seda teha. Sellepärast on igaühe elu tähtsamaks ülesandeks tema isiklik vahekord Jumalaga. Uno Plank Jh 1,43-51; Ef 1,7-10
12. Kolmapäev Kellelgi pole meelevalda surmapäeva üle. Kg 8,8 Vaadake siis hoolega, kuidas te elate: mitte nagu arutud, vaid nagu targad, kasutades aega õigesti. Ef 5,15-16 Meie õnn on, et Jeesus ei ole veel tulnud kogu aus ning hiilguses, Ta ei ole veel tulnud kohtumõistjana. Seega on meile kingitud armuaeg, antud võimalus kasutada seda patuste Õnnistegija vastuvõtmiseks ja endale igaveseks õnnistuseks. Albert Soosaar Jh 3,31-36; Ef 1,11-14
13. Neljapäev Issand, sa päästad inimesi ja loomi. Ps 36,7 Ka loodu ise vabastatakse kord kaduvuse orjusest Jumala laste kirkuse vabadusse. Rm 8,21 Issand, Sinu hoolitsusel muutub maailm. Täname Sind, et me ei ole jumalatu maailma ega ka meelevaldsete olukordade vangid. Jörg Zink Ilm 1,(1.2)3-8; Ef 1, 15-23
14. Reede Ma valan Taaveti soo peale ja Jeruusalemma elanike peale kaastunde ja anumise vaimu. Sk 12,10 Jeesus ütleb: Kui tema, Tõe Vaim, tuleb, juhib ta teid kogu tõesse. Jh 16,13 Kõnele, Issand, Sinul on igavese elu sõnad. Kõnele mu hinge lohutuseks ja mu elu parandamiseks, Sinu kiituseks ja auks ja igaveseks kasuks. Thomas Kempisest Jh 8,12-20; Ef 2,1-10
15. Laupäev Ära põlga Issanda karistust ja ärgu olgu sulle vastumeelne tema noomimine. Õp 3,11 Hoidke teile hoida antud Jumala karja, mitte sunni pärast, vaid vabatahtlikult Jumala meele järgi, mitte häbiväärses kasuahnuses, vaid andunult. 1Pt 5,2 On nõtrust meil, siis Tall on tugev; meil vaesust, Issand rikas on. Ka imetegudelt Ta vägev, kel peas on kallis võidukroon. Eks jõua Tema aidata, kes kõik võib ülal pidada? ULR 472:6. Johann Jakob Rambach 4Ms 6,22-27; Ef 2,11-22
3. PÜHAPÄEV ENNE PAASTUAEGA (SEPTUAGESIMAE) (70 Tage vor Ostern) Pööra, mu Jumal, oma kõrv ja kuule, ava oma silmad ja vaata meie hävingut ja linna, millele on pandud sinu nimi, sest me ei heida oma anumisi su palge ette mitte oma õiguse pärast, vaid sinu suure halastuse pärast! Tn 9,18 Mt 20,1-16a; 1Kr 9,24-27; Ps 51 Jutlus: Rm 9,14-24
16. Pühapäev Igaüks, kes hüüab appi Issanda nime, pääseb. Jl 3,5 Jeesus ütleb: Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, mida te iganes palute Isalt, seda ta annab teile minu nimel. Jh 16,23 Miks Jumal kummardub nõrkade ja viletsate üle? Nad ootavad Teda. Neil ei ole muud aitajat. Ja ta annab neile abi, kuna nad peavad panema oma lootuse ainuüksi Isa vägevuse ja suuruse peale. Basilea Schlink
17. Esmaspäev Teie patud hoidsid hea teist eemal. Jr 5,25 Valvake, et keegi ei jääks ilma Jumala armust. Hb 12,15 Oh Issand, vägev võidumees, meid hoia oma armu sees ja valgusta ning juhata, kui kurjaga on võidelda. Böömi vennad Lk 19,1-10; Ef 3,1-13
18. Teisipäev Me kõik eksisime nagu lambad, igaüks meist pöördus oma teed, aga Issand laskis meie kõigi süüteod tulla tema peale. Js 53,6 Kui Jeesus astus paadist välja ja nägi suurt rahvahulka, hakkas tal neist hale, sest nad olid nagu lambad, kellel ei ole karjast. Mk 6,34 Minu Jumal, Sind ma otsin oma paljudel teedel. aga ma ei leia Sind, kuhu ma ka ei pöörduks, kui Sina mulle väravat ei ava. Sina ise oled värav. Sellest läbi tahan ma astuda ja leida Sind. Jörg Zink Hb 12,12-17; Ef 3,14-21
19. Kolmapäev Mina olen sind istutanud heaks viinapuuks täiesti puhtast seemnest; kuidas sa küll oled muutunud mulle võõraks kärbunud viinapuuks? Jr 2,21 Palulus kirjutab: Ma imestan, et teie nii ruttu pöördute ära temast, kes teid Kristuse armu kaudu on kutsunud, mingi teistsuguse evangeeliumi poole. Gl 1,6 Mis puutub kristlikku usutunnistusse, siis tuleb rõhutada, et siin on tegemist lausetega, mis pole tänaseks ega homseks, vaid mis ühendavad aastatuhandeid; niihästi neid põlvkondi, mis on olnud enne meid ristikoguduse algusest peale, kui ka neid, mis järgnevad meile maailma-ajastu otsani. Peeter Põld Mt 10,40-42; Ef 4,1-6
20. Neljapäev Ära siis jäta mind maha, Jumal, kui ma lähen vanaks ja halliks, kuni ma kuulutan sinu käsivart praegusele põlvele ja su vägevust kõigile järeltulijaile! Ps 71,18 Seal oli ka prohvet Hanna, Penueli tütar, Aaseri suguharust, kes oli kõrgesse ikka jõudnud. Ta oli mehega elanud seitse aastat pärast oma neitsipõlve. Tema tuli sel tunnil sinna ja ülistas Jumalat ning kõneles Jeesusest kõigile, kes ootasid Jeruusalemma lunastust. Lk 2,36.38 Ole ustav surmani! Issand elukrooni annab, võitlemisest viimati rahumaale sinu kannab. Ära väsi iialgi, ole ustav surmani! KLPR 449:1. Hugo Viktor Karl Wühner 1Kr 3,(1-3)4-8; Ef 4,7-10
21. Reede Sina, Iisraeli lootus, tema päästja hädaajal. Mispärast sa oled nagu võõras maal või nagu rändur, kes lööb telgi üles ainult ööbimiseks? Jr 14,8 Ja sündis, et jüngrite vesteldes ja arutledes lähenes neile Jeesus ise ja kõndis nendega kaasas. Ent nende silmi peeti, nii et nad ei tundnud teda ära. Lk 24,15-16 Jeesus, kui suur on Sinu kannatlikkus, millega Sa oma rahvast juhatad ja kannad. Kui suur on Su tarkus, millega Sa õigust mõistad. Õpeta mind olema valmis Sind teenima. Muu jätan Sinu hooleks. Johann Bengel Jh 2,13-22; Ef 4,11-16
22. Laupäev Issand, sina oled mu pelgupaik, mu osa elavate maal! Ps 142,6 Usu läbi Kristusesse Jeesusesse on meil julgus ja usaldav ligipääs Jumalale. Ef 3,12 Issand Jumal, taevane Isa, Sina andsid oma Poja hirmu ja ahastuse sisse, et meile Tema läbi rahu tuleks. Aita meid, et me ainult Temale rajaksime oma usujulguse ja nõnda leiaksime rahu oma hingele. Henrik Schartau 1Kr 1,26-31; Ef 4,17-24
2. PÜHAPÄEV ENNE PAASTUAEGA(SEXAGESIMAE) Täna, kui teie tema häält kuulete, ärge tehke oma südant kõvaks. Hb 3,15 Lk 8,4-8(9-15); Hb 4,12-13; Ps 99 Jutlus: Ap 16,9-15
23. Pühapäev Õiget tabab palju õnnetusi, aga Issand tõmbab tema neist kõigist välja. Ps 34,20 Meid ahistatakse igati, kuid me ei ole kitsikuses; me oleme nõutud, kuid mitte meeleheitel; meid kiusatakse taga, kuid me pole hüljatud. 2Kr 4,8-9 Ebaõigluse all kannatamine ei kahjusta ühtegi kristlast, aga ebaõigluse tegemine kahjustab küll. Dietrich Bonhoeffer
24. Esmaspäev Kui ma vaikisin, nõrkesid mu luud-liikmed mu päevasest oigamisest. Sest päevad ja ööd oli su käsi raskesti mu peal. Oma patu ma andsin sulle teada ja oma pahategu ma ei katnud kinni. Ps 32,3.4.5 Teil tuleb jätta oma endise eluviisi poolest vana loomus, kes laostub petlike himude käes, ning saada uueks oma mõttelaadilt. Ef 4,22-23 Jumala elavakstegev arm uuendagu sind iga päev Püha Vaimu läbi. Järgigu teised oma seisukohti. Sina järgi Issandat! Urho Muroma 5Ms 32,44-47; Ef 4,25-32
25. Teisipäev Mina, mina olen Issand, ei ole muud päästjat kui mina. Js 43,11 Meie Issanda Jeesuse Kristuse Jumal, kirkuse Isa, andku teile tarkuse ja ilmutuse Vaimu tema äratundmisel. Ef 1,17 Kes Jeesuse on leidnud, see on omandanud suure aarde, ta on leidnud varanduste varanduse. Thomas Kempisest 2Ms 7,1-13; Ef 5,1-14
26. Kolmapäev Issand mõistab kohut maailma äärtele, annab rammu oma kuningale. 1Sm 2,10 Jumal äratas üles Kristuse surnuist ja pani istuma oma paremale käele taevas, kõrgele üle iga valitsuse ja meelevalla ja väe ja ülemuse ning üle iga nime, mida nimetatakse mitte üksnes nüüdsel, vaid ka tulevasel ajastul. Ef 1,20-21 Kristus, Sina oled võitnud surma, põrgu väravad. Sa, kes surmahauast tuled, päästsid surma alamad. Tema riik on otsa saanud, Jeesus on ta hävitanud, tema väe hukanud, tema võimu kaotanud. Nüüd on rahu hirmuta, ristirahvas, rõõmusta! ULR 217:2. Johann Rist Mk 6,1-6; Ef 5,15-20
27. Neljapäev Ma olen pannud su ette elu ja surma, õnnistuse ja needuse. Vali nüüd elu! 5Ms 30,19 Andke endid lepitada Jumalaga! 2Kr 5,20 Tegevus, mis ei talu Jumala lähedalolu, on üks viis surma teenida. Ei maksa leppida surma käsilaseks olemisega. Fanny de Sivers Lk 6,43-49; Ef 5,21-33
28. Reede Saul ütles Taavetile: Kui keegi leiab oma vaenlase, kas ta laseb teda heaga ära minna? Issand tasugu sulle heaga selle eest, mis sa täna mulle tegid! 1Sm 24,20 Jeesus ütleb: Armastage oma vaenlasi, tehke head neile, kes teid vihkavad, õnnistage neid, kes teid neavad, palvetage nende eest, kes teid halvustavad! Lk 6,27-28 Ristiinimese kohus on tulla appi kannatajale isegi siis, kui too on tõugatud viletsusse usu, kõlbluse või inimsuse kaitsmise ettekäändel! Ristiinimese kohus on osa võtta isegi süüdlase saatusest. Evald Saag Jh 12,34-36(37-42); Ef 6,1-4

matches:
Ps 82
Ps 66
Ps 44
Ps 20
Ps 57
Ps 54
Ps 2
Ps 36
Ps 36
Ps 51
Ps 71
Ps 142
Ps 99
Ps 34
Ps 32
kohus
kohus