Vikipeedia arutelu:Mittevaba sisu kriteeriumid – Vikipeedia
Vikipeedia arutelu:Mittevaba sisu kriteeriumid
teeks siis pildilaadimise juurde vastava litsentsi, et poleks vaja kasutada igatsorti spetsiifilisi malle nagu "Mall:EestiFotograaf"--Hendrix 5. oktoober 2008, kell 07:53 (UTC)
eesti vikipeedias kasutamiseks lubatud meediafailid - peaks täpsustama, millised on lubatud.--WooteleF 8. jaanuar 2010, kell 17:52 (UTC)
Eesti kutseliste fotograafide või näitusi korraldanud fotograafide fotod fotograafide artiklites kasutamiseks;
veel midagi? --WikedKentaur 12. jaanuar 2010, kell 16:13 (UTC)
Raamatute, ajakirjade, plaatide jms. kaanepildid, mis võiksid autori loal siin olla.--WooteleF 12. jaanuar 2010, kell 16:16 (UTC)
Samuti ka sellised. Kuidas nende kohta öelda? Filmikaader?--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 13:00 (UTC)
Kas see viimane on ametlikult deklareeritud? Andres 12. jaanuar 2010, kell 21:20 (UTC)
Mis viimane?--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 12:54 (UTC)
pildid, millel on kujutatud Eestis asuvat ning üldsusele külastamiseks avatud kohas alaliselt asuvat arhitektuuriteost, kujutava kunsti teost, tarbekunstiteost või fotograafiateost--Andres 1. veebruar 2010, kell 20:18 (UTC)
Aga mis tähendab "ametlikult deklareeritud"? Neil piltidel puuduvad vabad alternatiivid ning seadus lubab meil neid avaldada.--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 20:35 (UTC)
minu meelest need pildid on niisamutigi vabad Vikipeedias kasutamiseks:
iseasi, kui sa võtad ja hakkad nende järgi müügiks postkaarte välja andma
See tähendabki, et on mittevaba.--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 20:43 (UTC)
loe paragrahvi pealkirja 'Üldsusele külastamiseks avatud kohtades asuvate teoste kujutiste vaba kasutamine.
Vikipeedia kontekstis tähendab "vaba" ka võimalust kasutada seda ärilistel eesmärkidel.--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 20:52 (UTC)
peand pea otsene äriline eesmärk on midagi muud. Muide, huvitav kui maalikunstnik võtab kätte ja läheb teeb mingist ütleme skulptuurist oma nägemuse järgi pildi, kas ta pilti müüa võib või ei või? --Ahsoous 1. veebruar 2010, kell 20:55 (UTC)
Ei või.--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 20:55 (UTC)
Ok see selleks.
Aga fotodest... kui ma avaldan pildi cc-by-sa all, siis võid sa küll pilti jagada, võid seda modifitseerida, aga otseselt müüa ei saa (ja litsentsi pead kaasa panema). Nii ja nüüd ütle kus kohas on otsesed ärilised huvid?
Muide seda ka veel fotodest. Isikust tehtud foto, kui see on Creative Commonsi litsentsiga, siis enne seda, kui pilti saab kommertskasutuseks kasutada, tuleb saada luba inimeselt, kes on pildil. -- Ahsoous 1. veebruar 2010, kell 22:01 (UTC)
Siis polegi ju mittevaba sisu olemas.--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 22:07 (UTC)
No igatahes olen senimaani arvanud, et "noncommercial" on Wikimedia projektides lubatud ainult erandjuhtudel. Olen mitmes arutelus ära toonud isegi Jimmy Walesi vastava kirjutise. Olen üllatunud, et cc-nc litsentse üldse lubatakse (muide, cc-by-sa ei keela ärilisel eesmärgil kasutamist).--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 22:28 (UTC)
Ta ei keelagi. Aga see ei ole otseseks äriliseks kasutamiseks mõeldud. Tuleta meelde GNU litsentside all olevat tarkvara müüa võid, aga üksnes ütleme materjali ja oma kulude hinnaga, miljoneid kokku ajada ei tohi. CC-ga on põhimõtteliselt asi samamoodi. Ahsoous 1. veebruar 2010, kell 22:38 (UTC)
Ma ei tea, kas Eesti seadusandlus teeb vahet otsesel ärilisel eesmärgil ja muudel ärilistel eesmärkidel.--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 22:46 (UTC)
Eestikeelne Creative Commonsi sait väidab järgmist: Noncommercial. Ei tohi kasutada kommertsrakendustes. Kui soov kommertskasutuseks on siis tuleb võtta ühendust teose autoriga.--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 22:50 (UTC)
Saatsin Hendrixile selleteemalise kirja. Kui õigesti mäleta, siis tal oli millalgi mingi segadus Commonsisse üles laaditud piltidega. Äkki ta oskab mingilmääral asja valgustada. Ahsoous 1. veebruar 2010, kell 22:45 (UTC)
Mis te sogate, ei ole vast mõtet filosofeerida selle üle kui vaba otseselt äriline vms. Lihtsalt tuleb vaadata, millised konkreetsed litsentsid on Commonsis lubatud ja ülejäänud pole Wikimedia kontekstis vabad. Seda, et kõik CC litsentsid, k.a NC, ei käi "vaba" alla näete siis, kui proovite Flickri pilte üles laadida [1]. 88.196.241.249 2. veebruar 2010, kell 06:58 (UTC)
Kui küsimus oli § 20-s, siis selle alla käiv pole samuti Commonsis lubatud ja pole seetõttu ka vaba [1]. 88.196.241.249 2. veebruar 2010, kell 07:12 (UTC)
Nii palju, kui mina sellest välja loen, käib pea kõik § 201 alla. Kas see tähendab seda, et Commonsist peaks eemaldama kõik Eesti hoonete pildid (teos moodustab kujutise põhimotiivi) mille arhitekt pole vähemalt 70 aastat surnud olnud? Hendrik 22. aprill 2010, kell 23:07 (EEST)
Leidsin juba ise vastuse. Jah Hendrik 22. aprill 2010, kell 23:10 (EEST)
Commonsis on probleemi teadvustatud. Ma ei tea, kas ka kustutama on juba hakatud.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 23:17 (EEST)
Kui sa loed sellesama lehekülje alt, mis siin kirjas on? Küll jah teksti kohta on öeldud. Commonsi jaoks on CC vabalt kasutatav ja nüüd tuleb välja, et eestikeelses vikis ei või siis üldse mitte midagi kasutada peale public domaini? Ma küsin juba viiendat aastat, kas meil siin mõni jurist ka olemas on?-- Ahsoous 2. veebruar 2010, kell 08:56 (UTC)
Puhtalt panustatud tekstide järgi oletades üks võib-olla on: Kasutaja:Heiki e. --WikedKentaur 3. veebruar 2010, kell 09:43 (UTC)
Ära nüüd liialda. Siin projektilehel toodutest ei tohiks ühtegi ka Commonsisse laadida. Minu jaoks jääb ainult arusaamatuks miks Commons lubab cc-nc pilte (kõik CC pildid pole non-commerical only, ainult need, millel on juures ka nc märge). See ja see väidavad selgelt, et Wikimedia projektides võib "non-commercial only" pilte kasutada vaid erandjuhtudel, kui pole võimalik vaba pilti saada.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 09:52 (UTC)
Kust võtad, et CC-NC on Commonsis lubatud? Siinse järgi pole ükski CC-i NC-litsents lubatud. 88.196.241.249 2. veebruar 2010, kell 10:40 (UTC)
Üks paljudest cc-nc piltidest.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 10:52 (UTC)
Ma ei tea kas paljudest, aga selle malli seal on kasutaja enda piltide jaoks kokku klopsinud ja see on üldiste põhimõtetega vastuolus.
Kui see pilt seal olla võib, siis sellepärast et see kuulub ka GFDL-i alla. 88.196.241.249 2. veebruar 2010, kell 12:13 (UTC)
Kahtlustasin ka ise, et see võib olla kellegi omalooming. Aga neid nc-märgisega pilte on seal omajagu. Igatahes, kui nc on Commonsis keelatud, siis on kõik väga hea ja mu senine maailmapilt ei varisenudki kokku.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 12:20 (UTC)
On Wikipedia, our goal is to be a free content encyclopedia, with free content defined as content that does not bear copyright restrictions on the right to redistribute, study, modify and improve, and otherwise use the works for any purpose in any medium, even commercially. But, because free as in cost and free as in freedom are two entirely different things, images freely available on the internet may still be inappropriate for Wikipedia. Any content which does not satisfy any of the criteria, such as "non-commercial use" only images, images with permission for use on Wikipedia only, or images that are fully copyrighted are classified as non-free. - See tähendabki, et § 20 pildid on mittevabad.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 09:52 (UTC)
1 Taasdeklareerimine
2 Mingem edasi
2.1 Logod
2.2 Kutselised fotograafid
2.3 Raamatukaaned, albumikaaned jms.
2.4 Kokkuvõtteks
3 Asendamatud pildid.
4 Uuesti logodest ja üldiselt
5 Punktide läbihääletamine
5.1 Logod
5.2 Raamatute, ajakirjade, plaatide jms. kaanepildid
5.3 Kunstiteosed, mis ei asu alaliselt üldsusele külastamiseks avatud kohas
5.4 Ekraanipildid
5.5 Kunstiteosed, mis asuvad üldsusele külastamiseks avatud kohas
6 Arutelu
7 Filmiplakatid ja postrid ning DVD-de ümbrised
8 Tulemuse fikseerimine
TaasdeklareerimineRedigeeri
Meil tuli Vikimedia poolt käsk kätte deklareerida, millised mittevabad litsentsid meie poliitika järgi on lubatud. Need saidki deklareeritud ning siinsed kriteeriumid peale viimase vastavadki sellele, mis me deklareerisime, kui ma õigesti mäletad. Oleks hea, kui me teaksime, mis meil deklareeritud on ja millised on litsentsid. Ühel hetkel võidakse hakatada meie deklareerimata mittevabade litsentsidega pilte kustutama. Andres 2. veebruar 2010, kell 07:18 (UTC)
See avalike skulptuuride ja ehitiste värk tuleb sinna deklaratsiooni lisada. Kes seda teeks? WikedKentaur?--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 09:52 (UTC)
Vata ma ei tea. Ma pole just ise eriti commonsisse pilte väga laadinud, aga tundub, et nad Eesti ehitisi ja avalikes kohtades skulptuuure lubavad ja see eesti seaduse pookstav on seal ka kirjas -- Ahsoous 6. veebruar 2010, kell 15:00 (UTC)
Freedom of panorama#Estonia.--WooteleF 6. veebruar 2010, kell 15:11 (UTC)
Kui taasdeklareerimiseks on konsensust vaja vms, siis märgise arutelus toodud põhjenduste järgi tundub mõistlik erand olevat, erandi tegemise tingimused on selged ja mina olen seega kolmanda punktiga nõus.
Aga mulle ei meeldi üldse teise punkti teine alapunkt (Eesti kutselise fotograafi...) ja sean selle kahtluse alla. Miks kutseline fotograaf ei peaks oma pilti vaba litsentsi all avaldama? Kui ta ei taha pilti vaba litsentsi all avaldada, siis ärgu laadigu hunnikut pilte Vikipeediasse või tehku valik, millist üht või kaht pilti ta on siiski nõus loovutama. Praegusel kujul paistab sel fotograafile reklaami tegemise eesmärk olevat (ainult fotograafi artiklis). Lisaks on selle erandi kasutstingimused väga ebaselged — pilte võib kasutada ainult fotograafi artiklis, aga miski ei takista neid ka mujal kasutamast (keeruline kontrollida) ja midagi neist pildiest on juba ka nädalapiltideks valitud. Arvan, et see punkt tuleks eemaldada. 88.196.241.249 2. veebruar 2010, kell 10:40 (UTC)
off-topic aga mulle selles suhtes meeldib golfi põhimõte, et amatöör ei tohi võistluste eest raha saada ja proff ei tohi ilma rahata võistelda. -- Ahsoous 6. veebruar 2010, kell 15:03 (UTC)
Selles osas olen ma nõus, et tuleks piirduda ühe-kahe pildiga, ning, et neid pilte ei tohiks kasutada mujal kui fotograafist rääkivas artiklis.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 10:50 (UTC)
Fotograafidelt on saadud nõusoleks nende piltide kasutamiseks eestikeelses Vikipeedias. See tähendab kõigis siinsetes artiklites. Ivo 2. veebruar 2010, kell 10:56 (UTC)
Jah, aga EDP-d tohib kasutada ainult juhul kui vaba pilti pole saada. Kui kutseline fotograaf on pildistanud rasvatihast, siis võib seda kasutada tema loomingu illustreerimiseks (sest vaba pilti ei ole võimalik saada), kuid mitte rasvatihase artiklis, sest linnust on võimalik vaba pilti saada.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 10:58 (UTC)
Pealegi näeb malli tekst ette kasutamist ainult fotograafi artiklis. Andres 6. veebruar 2010, kell 15:10 (UTC)
Mingem edasiRedigeeri
Tõden kurbusega, et kuskil pole põhjendatud, miks peaks ebavabad logod eesti Vikipeediast lubatud olema. Mall Logo nendib ainult, et tegu on logoga – kui juures pole vaba litsentsi all olemist kinnitavat märgist, on pildi kasutatavus kahtluse all. Eeldatavasti logod siin kirjas olema ei peaks ja mall Logo ei peaks olema üleslaadimise lehel pakutud kui litsentsimärgis, kui ta seda pole. – Pikne 22. aprill 2010, kell 19:49 (EEST)
Registreeritud kaubamärgi avaldamisel teatmeteostes, käsiraamatutes, õpikutes, erialakirjanduses või muudes publikatsioonides, sealhulgas elektroonilistes, peavad autor ja kirjastaja tagama, et kaubamärgiomaniku nõudel oleks kaubamärgi juures hoiatustähis. Kui publikatsioon on juba avaldatud, võib kaubamärgiomanik nõuda hoiatustähise kasutamist järgmises väljaandes.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 19:55 (EEST)
Olenemata sellest, mis maal kaubamärki kasutatakse ja mis maal ta on registeeritud? Malli tuleks sisse kirjutada, mis alusel me kaubamärki kasutame, et ta litsentsimärgise moodi saaks. Kuidas jääb nende logodega, mis pole kaubamärgid? Pikne 22. aprill 2010, kell 20:28 (EEST)
3)kaubamärk, mille kohta on tehtud Eestis kehtiv registreering Büroo rahvusvahelises registris Madridi protokolli alusel.
(2) Õiguskaitse on ainult sellel üldtuntud kaubamärgil, registreeritud kaubamärgil või Madridi protokolli alusel Eestis kehtival kaubamärgil, mille õiguskaitse ei ole välistatud käesoleva seaduse §-des 9 ja 10 sätestatu alusel.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:33 (EEST)
Leidsin ka selle koha, aga kuidas lähtuda? Peaks siis iga kaubamärgi juures ära märikima, et ta vastab ühele nimetatud kolmest tingimusest ja muud logod peavad olema avaldatud vaba litsentsi all? Pikne 22. aprill 2010, kell 20:53 (EEST)
Ilmselt küll. Kuidas üldse selgitada, kas logo vastab mõnele neist tingimustest?--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:56 (EEST)
Ehk siis üsna mõtlematult on logosid üles laaditud. Kaubamärkide andmebaasis leidumine võiks aluseks olla. Pikne 22. aprill 2010, kell 21:55 (EEST)
Minu meelest puudutab see seadus meid ainult niivõrd, et kaubamärgi juures tuleb kasutada hoiatustähist.
Litsents "logo" ju täpsustab kujutise kasutamise tingimusi, ja need tulenevad seadustest. Ja kõik logod ei ole kaubamärgid. Ka näiteks vappidel on ju kasutamise piirangud, ja see ei takista nende kujutamist Vikipeedias.
Nii palju kui mina aru saan, võime kasutada kõiki logosid, kui puuduvad autoriõiguslikud piirangud. Enamasti logodel neid pole, sest puudub oluline loominguline panus. Kui on, ka siis tuleb teatud tingimustel kõne alla nende kasutamine. Andres 23. aprill 2010, kell 17:20 (EEST)
Ma ei tea kui rangelt on tõmmatud piirid eesti autoriõiguseseaduses, kuid minu arust valdav osa logodest omab siiski piisavat loomingulist panust (nt. en:File:Eestimaa Rohelised logo.svg kohta ei julgeks ma küll vastupidist väita)? Logod, mis on autoriõiguse omamiseks liiga lihtsad, võiks pigem juba otse Commonsisse laadida näiteks Commons:Template:PD-textlogo või Commons:Template:PD-ineligible alusel. Quibik 24. aprill 2010, kell 23:14 (EEST)
Neid ongi Commonsis. Andres 25. aprill 2010, kell 12:46 (EEST)
Olen nõus, et "logo" mallist praegusel kujul ei piisa, sest selge peab olema ka autoriõiguslik staatus. Andres 23. aprill 2010, kell 17:22 (EEST)
Mulle siiski tundub, et kaubamärgiseadusest välja toodu ei ole lahendus meie probleemile. Kas hoiatustähise olemasolu nõue ei ole mitte üksnes täiendav nõue kõigele muule? Antud lõigus ei ole sõnagi autoriõigustest vabastamise kohta. Quibik 24. aprill 2010, kell 23:14 (EEST)
Sõnadel, nagu "Aspirin" ei ole autoriõigust.
Logode puhul võiks siis ju küsida luba Vikipeedias avaldamiseks. Andres 25. aprill 2010, kell 12:46 (EEST)
Just, ilma autoriõigusliku staatuseta ei täpsusta logo-mall praegu poole sõnagagi siin kasutamise tingimusi. Aga tõepoolest – ülaltoodud § 14 ei eelda, et kaubamärgi kasutamiseks ei tule luba küsida.
Logode kasutamiseks loa küsimine oleks ehk tõesti vastuvõetav (ühes raamatukaante ja muu allpool nimetatuga). See oleks praegu teadaolevalt (minu arusaamise järgi) ka ainuke alus ebavabade logode kasutamiseks eestikeelses Vikipeedias. Pikne 26. aprill 2010, kell 14:43 (EEST)
Kutselised fotograafidRedigeeri
Kutseline fotograaf ei taha oma pildi kasutust vabaks anda – pole põhjendus vaatamaks mööda põhimõttest, et kõik pildid on Vikipeedias peavad olema vabad, nagu eelpool juttu oli. Kui ka lubada iga kutselise fotograafia kohta tõesti üks pilt ebavabalt fotograafa artiklis kasutada, on peaaegu võimatu sellist luba mitte halvasti ära kasutada. Pilte laaditakse fotograafi kohta rohkem üles, kui artikli ilustreerimiseks hädatarvilik. Tekib küsimus, kes on kutseline fotograaf ja kes siin kutselise fotograafina esineb ja miks ta pilti ikkagi vabaks ei anna. Tehniliselt ei saa pildi kasutust piirata ainult ühe artikli piiresse – pilte kasutatakse ka mujal. Kokkuvõttes on sellise kriteeriumi alla käivate piltide üle arve pidamine keeruline ja tekitab rohkem küsitavusi ja probleeme, kui asi väärt. Mina soovitan tungivalt sellele omaalgatusele kriips peale tõmmata.–Pikne 22. aprill 2010, kell 19:49 (EEST)
Aga, kas mõne kaasaja tuntud maalikunstniku maal(id) võiks autori loal siin olla? Samamoodi loomingu illustreerimiseks.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:52 (EEST)
Kui, siis maalide ja skulptuuride (pole avalikus kohas) reproduktsioonid saaks ehk raamatukaantega ühte patta panna järgmise punkti alla. Pikne 22. aprill 2010, kell 20:57 (EEST)
Samas võib silmapaistvate fotograafide (mida näiteks Urmas Tartes kindlasti on) fotosid samamoodi kunstiteosteks pidada.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:59 (EEST)
Nii valgub ikkagi väga laiali ebavaba sisu siin ja jäävad eelpool nimetatud hädad. Arvan, et on parem ka ebavabad kujutised skulptuuridest ja maalidest ikkagi välja jätta. Pikne 22. aprill 2010, kell 21:55 (EEST)
Selle järgi on mittevabad pildid, mis kujutavad autoriõigustega kaitstud kunstiteoseid, lubatud. Tingimuselt, et asi on legaalne. Ma arvan, et me peaksime mõtlema selged piirangud selliste piltide kasutamiseks, kuid me ei tohiks välistada nende kasutamist.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 22:10 (EEST)
See on see, milles inglise viki on kokku leppinud. Me ei pea samu asju lubama ja võimalus kasutada autoriõigusega kaitstud kunstiteose kujutist jääb vaba litsentsi all avaldamise näol ikka. Millised oleksid selged piirangud? Pikne 22. aprill 2010, kell 22:20 (EEST)
Mingisugused, mis välistaks vastutustundetu mittevabade piltide üleslaadimise. Et kunstniku loomingu iseloomustamisel piirdutataks mõne üksiku silmapaistvaima teosega.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 22:26 (EEST)
Üks lehekülg, mis tuleb seoses selle teemaga üle vaadata on Kasutaja:Iffcool/Pildid. Seal on palju mittevabu pilte, millest osa tuleb kustutada ja osa kasutamist piirata.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 22:47 (EEST)
Olen nõus WooteleF-iga, et kunstniku, sealhulgas fotokunstniku teose kujutamine Vikipeedias kunstniku loal peab olema lubatud. Seejuures ei ole minu arvates tähtis, kui palju neid teoseid on. Me ei saa piiri tõmmata, millised teosed on piisavalt silmapaistvad. Mõnel kunstnikul võib isegi olla hulk teoseid, mis väärivad eraldi artiklit.
Sellist põhimõtet, et kõik pildid peavad olema vabad, Vikipeedias lihtsalt ei ole.
Minu meelest me ei peaks piirama selliste piltide üleslaadimist, vaid vajaduse korral piirama nende kasutamist. Ütleme siis näiteks, portreteeritavate isikute artiklites ei tohiks neid pilte kasutada, kui on võimalik saada vabu pilte.
Fotograafi kutselisus ei ole minu meelest oluline.
Andres 23. aprill 2010, kell 18:03 (EEST)
Mina arvan, et portreeteoseid võiks kasutada üksnes kunstnikuartiklis, isegi siis kui portreteeritavast pole vabu pilte. Samas, osades vikides võib surnud isikute puhul kasutada mittevabu pilte.--WooteleF 23. aprill 2010, kell 18:08 (EEST)
Tähtis pole mitte see, kas portreteerivast on vabu pilte, vaid kas neid on võimalik saada. See on ju enam-vähem nii, et elusast inimesest on neid võimalik saada, surnud inimesest mitte. Aga kui elav isik on vana ja tema aktiivne periood on ammu, siis uued pildid ikkagi vanu ei asenda. Minu meelest peaks lubama mittevabu pilte kindlasti surnud inimeste kohta ja teatud tingimustel ka elavate inimeste kohta. Andres 23. aprill 2010, kell 18:15 (EEST)
Kuid küsimus pole ju üksnes selles kas meie lubame, sellel peab olema ka seaduslik alus. Eestis kahjuks fair use-i ei eksisteeri (minu teada). Kuidagi oleks vaja siiski ka seadustest lähtudes põhjendada autoriõigustega kaitstud tööde kasutamise lubamist. Quibik 24. aprill 2010, kell 23:26 (EEST)
Selliseid teoseid avaldaksime me ainult autori loal.--WooteleF 24. aprill 2010, kell 23:30 (EEST)
Mina siiski väldiks üksnes Vikipeediale kasutusõigusi lubavat litsenseerimist kui vähegi võimalik. Wikimedia projekti üks oluline eesmärk on suurendada vabalt kasutamiseks olemas olevate materjalide hulka ning selliste litsentside mittelubamisega motiveerime me autoreid oma teoseid avatumalt jagama. Ühe või paari üksiku töö vabamalt litsenseerimine ei tohiks olla enamasti eriliseks probleemiks. Eriti veel antud juhul, kui fotograafide töid kasutatakse sisuliselt nende eneste tasuta reklaamiks võiks nad olla igati koostööaltid. Quibik 24. aprill 2010, kell 23:46 (EEST)
Kunstnikul peaks olema motivatsioon oma piltide vaba litsentsi all avaldamiseks -- nagu näiteks selles artiklis Nerva (kunstnik). Kui lubame poolvabu ainult Vikipeedia pilte, siis seda motivatsiooni enam pole. --WikedKentaur 25. aprill 2010, kell 08:14 (EEST)
Teiste sõnadega, vabad litsentsid tuleb kunstnikelt välja pressida. Andres 25. aprill 2010, kell 12:48 (EEST)
Olgu, vabandust, ma ei väljenda ennast selgelt – kõik pildid n-ö peavad olema vabad – see on range soovitus, eesmärk ja eelistatav variant. Ennekõike peaks ebavaba sisu kriteeriumi rakendamisel aluseks olema selle selgus ja lihtsus. Klausel, et pilti võib kasutada ainult kindlas artiklis, teeb kriteeriumi järgimise keeruliseks.
Näiteks siin on praegu reklaamartikkel – need 12 fotot ei ole kõik millegi poolest eraldi silmapaistavad. Need on lihtsalt suvalised ebavabad pildid, millega fotograafi reklaamida. Sellepärast räägin teoreetiliselt piiratud arvust fotodest. Praktikas ei näe mina sellise olukorra vältimiseks mõistlikumat lahendust, kui et me hoidume mittevabadest fotograafi või kunstniku töönäidistest.
Väljapressimine oleks kahetsusväärne, ma loodan, et keegi ei tee seda. Lihtsalt leppigem, et kõige illustreerimiseks puudub võimalus. Selle asemel, et põhimõttest, et pildid peaksid vabad olema, oluliselt kõrvale kalduda. Pikne 26. aprill 2010, kell 14:43 (EEST)
Väljapressimine seisneb minu meelest selles, et loodetakse saavutada selline olukord, kus kunstnik oleks sunnitud vaba litsentsi kasutama, et mitte teistele konkurentsieelist anda.
Olen nõus, et Tõnis Tuuga näide on hoiatav. Aga minu meelest tuleks leida diferentseeritum lähenemine. Andres 26. aprill 2010, kell 16:18 (EEST)
Aga leebem väljapressimine toimiks ka Vikipeedia-litsentsi puhul. Mis peaks kellelgi sellise litsentsi vastu olema? Andres 26. aprill 2010, kell 16:21 (EEST)
Raamatukaaned, albumikaaned jms.Redigeeri
Kui lubada Vikipeedias raamatukaante kujutised jms, peaks kirjas olema konkreetselt millele antud kriteeriumit saab kohaldada (nt raamatute, perioodikaväljaannete ja plaatide kaanepiltidele ja filmikaadritele ning ei millelegi muule). Samuti peaks nõudma, et pildi juures oleks nimetatud keegi kui varalise õiguse valdaja (senises praktikas on ähmaseks jäänud kas lubajal üldse mingid õigusi on või kellelt õigupoolest luba küsiti). Samas, kui nagunii tuleb varalise õiguse valdajalt luba küsida, kas siis ei pruugiks paluda see üks filmikaader vaba litsentsi all avaldada? Teiseks, kas me üldse peaks n-ö suusõnalisi kinnitusi lubamise kohta usaldusväärseks pidama? Minu meelest on loa alusel millegi üleslaadimine sellepärast küsitav ja ma pigem hoiduksin seetõttu ka sellisest kriteeriumist. Commons kasutab eraldi luba nõudvate piltide jaoks Wikimedia OTRS-süsteemi.–Pikne 22. aprill 2010, kell 19:49 (EEST)
Vahel tuleb lihtsalt usaldada.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:55 (EEST)
Tähtis on igal juhul, et oleks teada, kellele varalised õigused kuuluvad. Andres 23. aprill 2010, kell 18:16 (EEST)
Kas me hääletame kõik siin kirjas olevad kriteeriumid ühekaupa läbi, kui siit nüüd midagi konsensuslikku välja ei tule ja keegi eriti seisukohta võtta ei taha? Pikne 22. aprill 2010, kell 19:49 (EEST)
Ma arvan, et hääletus on tõesti vajalik.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 22:49 (EEST)
Seadustele lisaks lisapiirangute seadmine siin vikipeedias ju piirab asjatult teabe levikut. --Kk 22. aprill 2010, kell 22:51 (EEST)
Kas pead silmas mittevabade piltide vältimist? See korraldus on kõrgemalt kätte antud.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 22:55 (EEST)
Pean silmas, et korraldused ja seadused, mis on vikipeediale väljast peale pandud ja vältimatud, ei vaja ju enam mingit hääletust, neile lisaks aga pole nagu alust piiranguid seada. --Kk 22. aprill 2010, kell 22:57 (EEST)
Arvestada tuleb ka Wikimedia seatud tingimusi:
m:Founding principles
m:Non-free content
--WooteleF 22. aprill 2010, kell 23:10 (EEST)
Mittevaba tähendabki siinkohal piirangute vähendamist kohalikus vikis. Aga noist kõrgemalt seatud piirangutest tuleks võimalikult vähe kõrvale kalduda ja seda põhjendatult ning selgetel alustel. Pikne 22. aprill 2010, kell 23:53 (EEST)
Minu meelest Sa vaatad asja valepidi. Kõrgemalt seatud piirangutest ei ole võimalik kõrvale kalduda. Andres 23. aprill 2010, kell 18:08 (EEST)
Ma räägin n-ö kõrvalekaldumisest, mis siin toodud oma kriteeriumite näol oleks lubatud. Pikne 26. aprill 2010, kell 14:43 (EEST)
See tähendab siis, et Sina leiad, et meie seatud piiranguid tuleks maksimeerida, ja Kk leiab, et neid tuleks minimeerida. Mina kaldun pigem Kk poole. Andres 26. aprill 2010, kell 16:18 (EEST)
Kus siin on juttu piirangute seadmisest? Ebavaba sisu kriteeriumitega tehakse piirangutesse aukke – kui rääkida piirangutest Kk välja toodud tähenduses. Küll peaks piirangud minimeeritud olema selles mõttes, et pildid ise on vabad. Pikne 26. aprill 2010, kell 16:32 (EEST)
Minu meelest on sisuliselt tegu just täiendavate piirangute seadmisest. Vormistame jah aukudena. Andres 26. aprill 2010, kell 16:47 (EEST)
Räägin olukorrast, kus on teada, mida üles laadida tohib ja üles ei laadita ükskõik mida. Sellisel juhul teevad need n-ö piirangud kasutatavate piltide ringi laiemaks.
Mina vaatan asjale nii, et kõik, mis ei tulene Wikimedia litsentsilingimustest ja milles ei ole eraldi kokku lepitud, on omaalgatus. Märgised EestiVikipeediaPilt ja EestiFotograaf on enda piltide jaoks sobivatena valmis tehtud ilma, et enne oleks arutatud, küsitud kas sellistel kriteeriumitel võib puudusi olla ja kas nende rakendamisega ollakse nõus.
Praegusel juhul tundub ainult Eestis avalikus kohas asuvaid kunstiteoseid puudutav punkt enamvähem ilma vastukajata (kuigi seda tuleks ka kuidagi kinnitada) ja põhjendatud olevat. Muid kriteeriume pole püütud põhjendada ega selgelt ja lihtsalt järgitavatena välja töötada – seega siiani üles laaditud muudele kriteeriumitele vastavad pildid peaks kustutama. Pikne 9. mai 2010, kell 16:55 (EEST)
Järeldus on minu meelest hoopis see, et peaks läbi arutama ja otsustama. Andres 10. mai 2010, kell 12:28 (EEST)
Ma ei näe, et keegi midagi mõistlikku (või üldse midagi) välja pakuks. Minu eesmärk on, et oleks täiesti selge, mida tohib üles laadida, iga ebavaba pildi juures ei peaks eraldi vaidlema ning ei jäetaks olemasolevate ja justkui kasutatavate märgistega üleslaadijale muljet, et valitud tingimused sobivad, kuigi tõenäoliselt ei sobi. Pikne 10. mai 2010, kell 13:40 (EEST)
Neist mallidest võiks arendada EestiVikipeediaPilti, mida annaks kasutada peaaegu kõigi mittevabade piltide juures. Sealses arutelus pakkusin välja ka teistmoodi sõnastuse.--WooteleF 17. mai 2010, kell 11:58 (EEST)
Asendamatud pildid.Redigeeri
Meediafailid, mis on vajalikud artiklite illustreerimiseks, kuid millele on raske või võimatu saada vaba alternatiivi ning mille varaliste õiguste valdaja on lubanud nende avaldamise Vikipeedias - Seni on taoliste failidena määratletud kunstiteosed, logod ja kuvatõmmised, kuid selle lause järgi oleks võimalik põhimõtteliselt ükskõik, millise mittevaba pildi üleslaadimine. Selline teguviis on Wikimedia Foundationi poolt iseenesest lubatud: Such EDPs must be minimal. Their use, with limited exception, should be to illustrate historically significant events, to include identifying protected works such as logos, or to complement (within narrow limits) articles about copyrighted contemporary works. An EDP may not allow material where we can reasonably expect someone to upload a freely licensed file for the same purpose, such as is the case for almost all portraits of living notable individuals. Any content used under an EDP must be replaced with a freely licensed work whenever one is available which will serve the same educational purpose. Kuigi leian, et mõnel puhul on mittevabade piltide kasutamine õigustatud (erakordsed sündmused, mida jäädvustas ehk vaid üksik fotograaf vms), kardan, et see toob kaasa tohutu vaidlemise piltide asendamatuse üle. Seetõttu olen praegu mittepooldaval seisukohal. Toon ära kaks pilti, mida on püütud sellise põhjendusega Vikipeediasse lubada: Pilt:Kaliningradi kanal.jpg (olen kindlalt vastu) ja Pilt:Estonia visiir.jpg (eelmisest tunduvalt põhjendatum pilt). Missugune on teiste kaastööliste seisukoht?--WooteleF 21. august 2010, kell 19:21 (EEST)
Minu meelest me ei saa midagi tegemata jätta sellepärast, et see tekitab vaidlusi. Vaidlusi tekitab ka siinne kokkulepe. Küll ajapikku paika loksub. Andres 21. august 2010, kell 19:32 (EEST)
Uuesti logodest ja üldiseltRedigeeri
Ma olen juba mitmes kohas korduvalt oma segadust väljendanud ja mulle on midagi vastatud ka, aga kuna selgeks pole saanud, siis küsin uuesti. On meil siis logod ja kaanepildid lubatud või mitte? Adeliine 13. juuli 2011, kell 21:24 (EEST)
Kaanepildid ei ole lubatud, logode asi on segane. Andres 13. juuli 2011, kell 22:18 (EEST)
Kaanepildid on lubatud.--WooteleF 13. juuli 2011, kell 23:33 (EEST)
Pead silmas juhtu, kui kaanepilt kuulub vaba litsentsi alla? 88.196.241.249 14. juuli 2011, kell 12:50 (EEST)
Pean silmas seda, et kaanepildid ei pea olema vaba litsentsi all. Piisab kui autoriõiguste valdaja on lubanud nende kasutamise Vikipeedias.--WooteleF 14. juuli 2011, kell 18:12 (EEST)
Selles pole ju kokku lepitud, ega? 88.196.241.249 14. juuli 2011, kell 19:19 (EEST)
Olgu tegu logo, kaanepildi või mõne muu teosega, kui pole alust arvata, et kasutamine on lubatud (ehk teos kuulub vaba litsentsi alla), siis ei ole lubatud. Lähtekohana võiks see minu meelest selge olla. Segadus tuleb sellest, et logosid on ekslikult üles laaditud ja seejärel on kuskile ekslikult kirja pandud, et nad on lubatud.
Möönan, et abilehtedel tuleks autorõigusi puudutavat enam lahti kirjutada – millised on Wikimeda litsentsipõhimõtted (ideoloogia millest lähtuda), mis on vaba ja mis mittevaba, kaubamärkide õiguskaitse jms meid litsentside juures ei huvita. Siis on ehk lootust, et suurem osa kaaskõnelejatest saab aru, millest jutt ja võib-olla võiks ka tegelikult mittevaba sisu (vähesel määral) kasutamises kokku leppida. Arvan, et nende piltide (kuigi neidki ei peaks üles laadima, enne kui lõplik selgus olemas) kasutamises oleks võimalik enamvähem konsensuslikult kokku leppida. Mu mittevaba sisu, mille kasutamises põhjendatult ja selgelt formuleerituna ilmselt lähemas tulevikus kokku ei lepita, aga mida eesoleva eeskujul aiva lisatakse, tuleks ükskord ometi kustutada.
Keeruliseks teeb asja mõne ülalkõneleja toetus kaosele. 88.196.241.249 14. juuli 2011, kell 12:50 (EEST)
"Nende piltide" asjus ongi ju lõplik selgus olemas.--WooteleF 14. juuli 2011, kell 18:13 (EEST)
Noh, peaks hääletama ja seda korralikult deklareerima. See on ka variant, et kohalikud üleslaadimised üldse ära keelata nagu näiteks rootsi vikis. 88.196.241.249 14. juuli 2011, kell 19:19 (EEST)
Ei maksa asja nii rangeks ajada, koos pesuveega lendab niiviisi laps kah välja. Minuarust ei ole meil praegu suuri probleeme.--WooteleF 14. juuli 2011, kell 22:28 (EEST)
Võib-olla tõesti pole AõS § 201 alla kuuluvate piltidega pealtnäha suurt probleemi, kuigi mina tahaksin ikkagi selgust. Praegune konsensus peaks rahuldavalt dokumenteeritud olema. Nii, et tulevased vikipedistid, kes kriteeriumeid kitsendada või laiendada tahavad, ei peaks kukalt kratsides küsima, miks nende piltide üleslaadimist üldse lubati. Samuti pole üldised kriteeriumid paigas ja nii võib selle eeskujul lihtsalt mittevaba sisu puudutavaid malle endiselt juurde teha ja öelda, et "probleemi pole".
Aga logod, fotograafide ja mittefotograafide mittevabad pildid minu meelest üks suur probleem ainult ongi. 88.196.241.249 14. juuli 2011, kell 23:01 (EEST)
Punktide läbihääletamineRedigeeri
Kuna asjad on venima ja jäänud ja ebaselgus luurab endiselt ringi, oleks mõistlik EDP-d läbi hääletada ja ära deklareerida. Seda peaks ilmselt tegema mõnel hääletuslehel, kuid ma alustan esialgu siitsamast.--WooteleF 25. november 2011, kell 02:04 (EET)
Vastu - Logode puhul pole me vist suutnud välja selgitada (vabandage kui eksin), kas neid võib siia lisada ilma omaniku loata või on vajalik ka luba. Enne selle väljaselgitamist olen vastu.--WooteleF 25. november 2011, kell 02:04 (EET)
Sellisel juhul ei maksa seda hääletusele panna. Andres 25. november 2011, kell 08:35 (EET)
Aga kas mitte me ei hääleta siin selliste juhtumite üle, kus luba on olemas, kuid see pole Vikipeedia kriteeriumide järgi vaba. Annan oma hääle selle eeldusega. Andres 25. november 2011, kell 08:39 (EET)
Poolt Andres 25. november 2011, kell 08:39 (EET)
Poolt--Hirvelaid 25. november 2011, kell 13:17 (EET)
Poolt – Olen aru saanud, et meie võime neid kasutada ja seejuures täiesti sõltumata omaniku arvamusest. Nimetame ma seda siis hariduslikel eesmärkidel kasutamiseks, tsiteerimiseks või millegiks muuks aga seadus lubab. Edasine kommertskasutus jms on küll lubamatu (kuid ka sellel on erandid: näiteks ettevõte võib konkurendi kaubamärki kasutada näitamaks, et nende ettevõtte toodang sellega ühildub) aga see ei ole enam meie probleem on tuleneb otseselt vastavast seadusandlusest. See oleks vaja lihtsalt malli tekstis välja tuua ja suurt midagi siin hääletada polegi, sest milleks keelata millegi kasutamist, mida me saame kasutada. Ivo 25. november 2011, kell 14:05 (EET)
Millest selline arusaam?--WooteleF 25. november 2011, kell 16:11 (EET)
" aga see ei ole enam meie probleem on tuleneb" - su sõnad on hämarad. --Oop 28. detsember 2011, kell 08:08 (EET)
Poolt Mulle ka tundub, et logosid just sellise kasutamise jaoks luuaksegi. --Vihelik 25. november 2011, kell 21:50 (EET)
Poolt Niivõrd, kui ma juristidelt selle asja kohta kommentaare olen kuulnud, võime neid eesti Vikipeedias kasutada. Kuna need pole ilmselt siiski täisvabad, ei tohiks neid minu arvates Commonsisse laadida.
Poolt --WikedKentaur 10. jaanuar 2012, kell 21:59 (EET)
Poolt Esimest korda avastasin selle lehe. Miks hääletusi ei viida läbi selleks ettenähtud hääletuste lehel? --Metsavend 10. jaanuar 2012, kell 22:33 (EET)
Raamatute, ajakirjade, plaatide jms. kaanepildidRedigeeri
Poolt - mina olen poolt.--WooteleF 25. november 2011, kell 02:04 (EET)
Poolt Kui luba on olemas. Andres 25. november 2011, kell 08:39 (EET)
Poolt – Kui on luba õiguste omanikult, siis ma ei näe mingit probleemi. (Kuigi failid tuleb vastavalt märgistada.)Ivo 25. november 2011, kell 14:05 (EET)
Poolt Ei näe loa küsimiseks põhjust (välja arvatud juhul, kui väljaandja sellise nõudmise üllitisele lisanud on). Kaanepiltide kasutamine on ju tavaline nt kataloogides jmt. --Vihelik 25. november 2011, kell 21:50 (EET)
Poolt Juhul, kui õiguste omanikult on luba, võib kasutada eesti Vikipeedia piires. (In spe võiks pakkuda autoriõiguse seadusse loa kasutada informatiivsetel eesmärkidel teatud suuruses koopiaid kaanepiltidest vabalt, ilma eraldi luba kysimata. See lihtsustaks tööd oluliselt - tihtipeale polegi kedagi, kellelt kysida, nt nõukogudeaegsete kirjastuste korral.)
Vastu Tootjal on vabadus anda paar kaanepilti vaba litsentsi alla. --WikedKentaur 29. detsember 2011, kell 14:04 (EET)
Poolt --Metsavend 10. jaanuar 2012, kell 22:33 (EET)
Kunstiteosed, mis ei asu alaliselt üldsusele külastamiseks avatud kohasRedigeeri
Poolt - mustandis on piirdutud küll vaid fotograafidega, kuid tegelikult pole vahet, millise kunstiliigiga tegu. Muidugi on suhteliselt raske määrata kui mitu pilti võiks lubada ühe kunstniku kohta ja kust maalt algab tähelepanuväärne kunst. Kuigi iga juhtumit tuleb vaadata eraldi, oleks mõistlik mingid kriteeriumid välja mõelda. Aga üldiselt olen mittevaba kunsti lubamise poolt.--WooteleF 25. november 2011, kell 02:04 (EET)
Poolt Kuigi keskus seda ei soosi. Keskus lubab seda ainult varem avaldatud teoste puhul. Andres 25. november 2011, kell 08:41 (EET)
Poolt – Kui kunstnik lubab, siis ikka võiks. Ivo 25. november 2011, kell 14:05 (EET)
Poolt Kui luba on. --Vihelik 25. november 2011, kell 21:50 (EET)
Poolt Kui on kunstniku luba, võib kasutada eesti Vikipeedias. (Taas võiks pakkuda seadusse täiendust, mis lubaks kasutada teatud suuruses fotosid.) --Oop 28. detsember 2011, kell 08:08 (EET)
Kas see punkt võimaldab 'üksnes Eesti Vikipeedias kasutamiseks' tingimusel avaldada suvalisi enda tehtud fotosid? --WikedKentaur 29. detsember 2011, kell 14:00 (EET)
Vastu --WikedKentaur 10. jaanuar 2012, kell 22:00 (EET)
EkraanipildidRedigeeri
Erapooletu - minu jaoks võõras teema.--WooteleF 25. november 2011, kell 02:04 (EET)
Poolt Kui luba on olemas. Andres 25. november 2011, kell 08:42 (EET)
Poolt – Kui lubadega kõik korras (tarkvaratootja lubab/ ekraanipiltide võtmine on üldse vaba). Ivo 25. november 2011, kell 14:05 (EET)
Poolt Kui on luba, siis eesti Vikipeedia piires. (Seda teemat Eesti autoriõiguse seadus yldse ei mainigi.) --Oop 28. detsember 2011, kell 08:08 (EET)
Vastu Tootjal on vabadus anda paar ekraanipilti vaba litsentsi alla. --WikedKentaur 29. detsember 2011, kell 14:02 (EET)
Kunstiteosed, mis asuvad üldsusele külastamiseks avatud kohasRedigeeri
Poolt--WooteleF 25. november 2011, kell 02:04 (EET)
Poolt Andres 25. november 2011, kell 08:44 (EET)
Poolt – Kindlasti peaksime lubama. Lisaks peaksime eesmärgiks võtma, et Eesti seadusi nõnda muuta (NB! seda seadust hakatakse ümber tegema ja seega saame ettepanekuid esitada), et antud kunstiteostest tehtud fotosid võiks ka vabalt kommertseesmärgil kasutada (st. fotod muutuksid Commonsi kõlbulikeks), sest praegune piirang on üsna jabur. Ivo 25. november 2011, kell 14:05 (EET)
Poolt --Epp 25. november 2011, kell 17:55 (EET)
Poolt --Vihelik 25. november 2011, kell 21:50 (EET)
Poolt Nagu korduvalt yteldud, ei tähenda see, et neid võiks vabalt Commonsisse laadida. Ent seda piirab mitte seadus, vaid Wikipedia poliitika. --Oop 28. detsember 2011, kell 08:08 (EET)
Poolt --WikedKentaur 29. detsember 2011, kell 13:57 (EET)
Minu arvates ei saa me lahendada seda asja ainult hääletusega. Enne tuleb põhjalikult uurida juriidilist tausta ja fikseerida see enda (vikikogukonna) jaoks ning siis alles hääletada selle järelejäänud otsustusõiguse piirides. Adeliine 25. november 2011, kell 02:13 (EET)
Ebaselge on vaid logode ja (minu jaoks) ekraanipiltide teema.--WooteleF 25. november 2011, kell 02:37 (EET)
Loomulikult me ei saa teha midagi, mis on Eesti seadustega vastuolus. Me hääletame neid juhtumeid, kus Eesti seadused on leebemad kui Commons. Andres 25. november 2011, kell 08:44 (EET)
Seadus järgi ei pea ühtegi tööd vaba litsentsi all avaldama. Lihtsalt Wikimedia projektidega tahetakse vaba sisu propageerida ja levitada. Minu meelest ei tule siin hirmsast vastuolu näha (Vikipeedia on selline ja mõni teine entsüklopeedia naasugune) ja vaba sisu põhimõtet iga hinna eest õõnestada.
Tundub mullegi, et niisama punktide üle hääletamine ei too selgust. Tarvis on üldiseid põhimõtteid nagu en:WP:NFCC, mis ei laseks mittevabal sisul liiga laiali valguda. Ja enne hääletamist tuleks asjad lahti seletada. Kui kunstiteos ei asu avalikus kohas, siis on minu arusaamise järgi igal juhul luba tarvis. Eesti autoriõigusseaduse vaba kasutuse põhimõte (mida logode juures mainitakse) ei ole Vikipeedias rakendatav, siin pole tegu ainult õppe- ega teaduslike eesmärkidega. See põhimõte on (kõrg)koolides kasutamiseks [1]. Ammugi pole terve teose kasutamine tsiteerimine.
Mis autoriõigse seaduse ümbertegemisse puutub, siis see on ennekõike autorite mitte konkreetselt Wikimedia jaoks. Kusjuures § 20 käibki juba just nimelt vaba kasutuse kohta (kitsendatakse autori õigusi), lihtsalt mitte vaba sisu definitsioonile vastava vaba kasutuse kohta.
Mina olen kõige vastu peale § 201 rakendamise. See oleks vahest tõesti märkimisväärne puudus, kui me uuemate ehitiste pilte ei saa kasutada ja kui seaduses on ühtlasi olemas selline lihtsustav klausel, mille järgi luba ei tule nende kasutamiseks küsida, siis võiks seda rakendada. Kusjuures ühest arhitektuuriteosest peaks pilte olema minimaalselt (ehk siis illustreerimiseks piisab ühest?). Muuga aga valgub mittevaba sisu liialt laiali või läheb selle kasutamine üleliia keeruliseks (ülal toodud põhjustel, eriti segane oleks fotograafide teostega, milleks on tegelikult kõik fotod) ja ei tuleks lubada mittevaba sisu, mille kasutamiseks on tarvis luba.
Või samas, demokraatia on võimas tööriist, sarnaselt võiks siis selle probleemi igaveseks lahendada nii, et lepitakse üksmeelselt kokku autoriõiguse täielikus eiramises. Pikne 25. november 2011, kell 15:32 (EET)
Pikse viimase lausega 100% nõus.
Eesmärk peaks olema eesti viki sisukamaks tegemine. Selle nimel (s.t iga hinnaga sisukamaks) tegutseb 99% vabatahtlikest kasutajatest. Takistuseks on meretagune keskus oma reeglitega ja nende reeglite täitmise üle kontrolli teostavad vabatahtlikud tsensorid (näiteks need, kes pilte kustutavad). Seega on esindatud kaks elustiili. Õigus eksisteerida muidugi mõlemil, kuid kannatajaks on eesti vikipeedia.--Hirvelaid 25. november 2011, kell 16:42 (EET)
Oleme Vikipeedia, mitte Rahvuslik-Sõltumatu Eesti Iseseisev Veebientsüklopeedia.--WooteleF 25. november 2011, kell 17:01 (EET)
ma ei näe põhjust tõmmata jämedat joont "meretaguse keskuse" ja "nende" reeglite ja eesti Vikipeedia kogukonna vahele. olen nõus rakendama Vikipeedia reegleid, mida tuleb eestikeelse Vikipeedia juures vastavalt oludele täpsustada ja mõistlikult kohaldada. oleme tahtsi või tahtmata osa suuremast Vikipeedia kogukonnast, "meretagune keskus" teeb tööd meie vabatahtliku töö hõlbustamiseks, kaastööd tehes oleme andnud oma nõusoleku ka reeglitele. muu hulgas on reeglite hulgas põhimõte, et neid tuleb rakendada mõistlikult ja kõiki reegleid võib rikkuda, kui reegel takistab Vikipeedia paremaks muutmist. muidugi, õigusrikkumisi ei oleks mõistlik selle reegliga põhjendada. Ohpuu 9. detsember 2011, kell 16:51 (EET)
Tõepoolest, kas "kunstiteosed, mis ei asu alaliselt üldsusele külastamiseks avatud kohas" on ka mis tahes fotod kui teosed? Kas sellega ei kaasne oht, et hommepäev hakkavad kõik fotode üleslaadijad sellele punktile viidates fotodele piiranguid peale panema? Või saan ma valesti aru? --Epp 25. november 2011, kell 18:09 (EET)
Saad õigesti aru. Ja see oht on tõesti olemas.--WooteleF 26. november 2011, kell 00:33 (EET)
Seda ohtu minu meelest ei ole, sest keskus ei luba varem avaldamata fotode avaldamist ilma vaba litsentsita. Andres 26. november 2011, kell 10:33 (EET)
Me ju hääletame siin mittevaba sisu kriteeriume. Me saame hääletusega otsustada lubada ainult neid asju, mida lubavad Eesti seadused ja keskus (oma piirangutega mittevaba sisu kriteeriumitele). Kui hiljem selgub, et oleme lubanud midagi sellist, mida need ei luba, siis kitsendused rakenduvad automaatselt, sest luba tühistub. Sellepärast ei pea meil enne hääletamist olema absoluutset selgust. Andres 26. november 2011, kell 10:39 (EET)
Me ei saa teha eesti Vikipeedias erandeid, mis on põhimõttelises vastuolus Wikipedia kui terviku reeglitega, näiteks autoriõigust täielikult ignoreerida. Muuhulgas peame tegutsema ka Eesti seaduste piires.
Kyll aga võime teha erandeid sisu kohta, mille tarvitamist Vikipeedias lubaks Eesti seadused, kuid mida ei saa vabalt tarvitada Commonsis Wikipedia enda poliitika tõttu, mis lubab ainult täisvaba, st ka kommertsiaalseks kasutuseks vaba sisu. Selle näide on tänapäevane arhitektuur.
Õigupoolest on meil formaalset läbihääletamist vaja just nimelt selleks, et me võiksime viidata Wikipedias oma kehtivale erandipoliitikale, nii et see poleks yksnes läbihääletamata visand. Kuni pole selget otsust, ei ole meil rangelt võttes põhjendust, miks me oma erandeid kasutame.
Ingliskeelne Wikipedia teeb analoogseid erandeid, mis on legaalsed vaid mõnes konkreetses jurisdiktsioonis. (Palun mitte ajada segi Wikipedia yldisi põhimõtteid ning inglise Wikipedia piires kehtestatud reegleid.) Näiteks on võetud vastu põhimõtteline otsus lubada kasutada teatud pilte fair use'i alusel, samas paljude riikide - sh Eesti - autoriõigus sellist kasutust ei luba. Seega ei saa me ka kõiki inglisviki pilte valimatult pruukida.
Mis puutub arhitektuuri, siis yks foto ei pruugi olla hoone kui teose kohta alati piisav. Vahel on oluline illustreerida mõnd detaili või eri rakursse, milleta lugeja lihtsalt ei mõista, mis selles hoones nii eripärast on, et sellest yldse pikemalt rääkima peaks. (Arhitektuuriliste detailide ja ehitusvõtete illustreerimine on veel omaette kysimus.) Seepärast pole range yhe-pildi-piirang mõistlik.
Logod. Yks siinkohal anonyymseks jääv intellektuaalse omandi dotsent kinnitas mulle isiklikult, et näiteks logo puhul võib väita, et Vikipeedias tsiteeritakse seda tervikteosena. Samas ei ole minu teada selleteemalisi kohtulahendeid, nii et piltide tsiteerimise lubatav ulatus ja kontekst on vaieldavad. Igal juhul ei ole logod täisvaba sisu - teisalt, kui nõuda, et logod oleksid täisvabad, ei saaks yheski keeles yhtki logo ettevõtte artiklisse panna, mis on ka absurd. Ses mõttes võiks logosid siiski kasutada, kuid ma tahaksin näha konkreetset kirjalikku juriidilist põhjendust, millele me saaksime vajaduse korral viidata.
Fotod on yldjuhul tõepoolest "kunstiteosed, mis ei asu alaliselt üldsusele külastamiseks avatud kohas". Seepärast ongi fotode yleslaadimisel nõue lisada neile vaba litsents või info, miks antud foto puhul pole autoriõiguslikke piiranguid (nt autor vähemalt 70 aastat surnud).
Õigupoolest on praegune hääletus ja arutelu oluline veel yhes aspektis: see näitab, millise sisu järele on eesti Vikipeedias vajadus, ning aitab mõelda, milliseid ettepanekuid tuleks teha autoriõiguse seaduse täiendamiseks. Näiteks on paragrahv 19 ("Teose vaba reprodutseerimine teaduslikel, hariduslikel, informatsioonilistel, õigusemõistmise ja halduslikel eesmärkidel") muidu ju tore ning Vikipeedial on kahtlemata informatsioonilised eesmärgid, ent paragrahvi tekstis esitatud loetelud on kirjutatud ilmselt internetile yldse mõtlemata, informatsiooniliste eesmärkide näiteks (neid kyll sõnaselgelt mainimata) tuuakse vaid ajakirjandus, mitte teatmeteosed. Sestap võiks kaaluda, kuidas annaks seadust täiendada teatmeteoste vajadustele mõeldes. --Oop 28. detsember 2011, kell 07:59 (EET)
See on ilus kokkuvõte eelnevast, aga tervikülevaate saamiseks tuleks rääkida ka Wikimedia vaba sisu ideoloogiast. Nimelt on Wikimedia projektide eripära see, et neist leitav materjal peaks võimalikult suures ulatuses olema vaba (oluliste kasutuspiiranguteta). Vikipeedia artiklite illustreerimiseks võib näha vajadust igasuguste mittevabade piltide järgi, ka selliste, mille autoriõiguse kehtivus pole lõppenud või selliste mida autor pole nõus vaba litsentsi all avaldama. Ehk siis vajaduselt lähtuvalt võiks kohaliku poliitika abil küll Wikimedia üldisi litsentsipõhimõtteid piisavalt palju väänata, et suurem osa lubatud piltidest poleks vabad, aga Vikipeedia poleks siis enam vaba entsüklopeedia. Miks see absrudne on, kui näiteks logo ei saa Vikipeedias kasutada? Logo pole veel sellepärast maamunalt kadunud ega tsenseeritud ega varjatud, kuskil on ta ilmselt lihtsasti kättesaadav, aga mitte vabas entsüklopeedias Vikipeedia. (Või kui logosid siiski kasutada, siis ma tahaks ka korraliku, lihtsat ja arusaadavat põhjendust näha selle dotsendi seisukohale.)
Seetõttu tuleks mittevaba sisu kriteeriumid defineerida ikkagi võimalikult kitsalt, mitte vastupidi laialt. Teatmeteoste peale võiks ju autoriõigusseaduses rohkem mõelda küll, aga teatmeteosed ei pea olema vaba sisuga ja üldjuhul ka pole. Tavateatmeteose jaoks võib materjali kasutamine piisavalt vaba olla, aga erandliku ideoloogiga Vikipeedia jaoks mitte. Seaduse muutmine lähtuvalt Vikipeedia (= kõik, kes materjali mistahes eesmärgil kasutada tahavad, mitte ainult teatmeteos ise) vajadustest pole minu meelest mõistlik. 88.196.241.249 28. detsember 2011, kell 17:39 (EET)
1. Miskipärast inglisvikis, mis arusaadavatel põhjustel on Wikipedia "standardiks" kujunenud, ikkagi kasutatakse ettevõtete artiklite juures logosid. Oo hirm ja õud, väänavad yldisi litsentsipõhimõtteid? Khm. Kysimus on ikkagi selles, et anglosaksi fair use on terve mõistusega kooskõlas, meie autoriõiguses on see funktsioon aga suuresti täitmata. 2. Vaba sisu ideoloogia juurde kuulub ka oma panuse andmine õiguskeskkonna mõjutamiseks, et kinniseks ei jääks rohkem sisu kui tarvilik. Sellesama ideoloogia kohaselt on just nimelt mõistlik, kui seadused võimaldavad võimalikult suurt osa intellektuaalsest loomingust kasutada võimalikult vabalt, kuna see soosib nii info yldist vaba levikut kui ka vabalt levival infol rajanevat uut loomingut ja ettevõtlust. On muidugi teisi ideoloogiaid, mille järgi on info vaba levik ettevõtlusele ja loometegevusele kahjulik ning seda ei peaks promoma, aga Wikipedia aluseks need ei ole. --Oop 29. detsember 2011, kell 07:52 (EET)
Minu meelest väänavad ja palju. Päris üksmeeleselt inglise Vikipeedias fair use pilte ei kasutata ka. Selliseid mittevabu pilte, mille jaoks on luba vaja, nad siiski ei kasuta. Ja on ka Vikipeediaid, kus mittevaba sisu pole. Võib-olla võiks üht-teist Eesti autoriõigusseaduses vabamaks teha, aga oletan, et sa ikkagi ei arva, et näiteks TEA entsüklopeedias avaldatud materjalide mujal mistahes otstarbel kasutamine on tarvilik? Rohkem või vähem vabalt on fair use laadne sisu ikkagi mittevaba. Aga Vikipeediast leitav materjal võiks olla idees võimalikult vaba. Nojah, vaba sisu ideoloogia poliitilist poolt saab nii- ja naapidi tõlgendada, sellega pole meil võib-olla tarvis tegeleda. 88.196.241.249 29. detsember 2011, kell 10:34 (EET)
Ma arvan lihtsalt, et võimalikult suur hulk entsyklopeediates tarvis minevat sisu võiks olla vaba, sõltumata sellest, milline entsyklopeedia seda kasutama juhtub. Mis puutub vaba sisu ideoloogia poliitilisse poolde, siis selles olen ma teistsugusel seisukohal. Minu arvates on meil vägagi vaja sellega tegelda. Kas või juba sellepärast, et kui vikipedistid seda ei tee, ei pruugi keegi seda meie eest teha. Eesti on väike ja siinne Vikipeedia eestikeelses infoväljas ysna ainulaadsel positsioonil, ent sellega kaasneb ka sotsiaalne vastutus, mis väljendub muuhulgas hoolitsemises infovabaduse eest meie õiguskeskkonnas. --Oop 29. detsember 2011, kell 16:11 (EET)
Filmiplakatid ja postrid ning DVD-de ümbrisedRedigeeri
Praeguse seisuga ei ole sedalaadi asju lehel mainitud, aga kui plaadiümbrised ja raamatute esikaaned nimekirjas on, siis reaalselt võiksid ka need siin kirjas olla??? • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. august 2014, kell 20:16 (EEST)
Endiselt aktuaalne. - 2001:7D0:8A2C:2D80:9D03:DFB1:6450:AF47 15. jaanuar 2017, kell 00:57 (EET)
Endiselt. Lisaks näiteks arvutimängude plaadiümbriste pildid. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. mai 2017, kell 17:24 (EEST)
"plaatide jms. kaanepildid" dvd-plaadid ja arvutimänguplaadid lähevad sinna alla. --Pelmeen10 19. september 2017, kell 10:52 (EEST)
Ei, kuna Eesti seadus ei võimalda neid asju Vikipeedias luba küsimata mittevabalt kasutada. Sellest oli juttu ülal ja hiljuti üldises arutelus. Nende asjade siia kirjapanemise ja nende üle hääletamisega poleks pidanud segadust tekitama. 193.40.12.10 19. september 2017, kell 12:16 (EEST)
Tulemuse fikseerimineRedigeeri
Panin meil seni kokkulepitu kirja ning lisasin ka meta lehele. Oleks hea, kui keegi lisaks siia ka, millise seadusepügala järgi seda tohib teha. Andres (arutelu) 19. september 2017, kell 09:59 (EEST)
Andres, kui ma siinset lehte loen, siis kokku lepiti ka logude, kaanepiltide jm. osas? • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. september 2017, kell 10:42 (EEST)
Vt eelmist teemat. 193.40.12.10 19. september 2017, kell 12:16 (EEST)
Teistes asjades ei olnud konsensust. Kui midagi lisandub, võib selle siia lisada. Ja see on ainuke punkt, mida me tegelikult järgime. Andres (arutelu) 19. september 2017, kell 19:26 (EEST)
Tuleks vist juurde kirjutada, et neid pilte tohib kasutada üksnes artikli nimeruumis ja mitte mujal ning sedagi mitte kus juhtub. • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. september 2017, kell 11:19 (EEST)
Alguses võiks olla umbes nii: Wikimedia litsentsipoliitika ja AutÕS § 20¹ alusel. Aga praegusel kujul on see minu meelest selgelt ebapiisav, et olla kooskõlas litsentsipoliitikaga. Öeldud on: Their [EDPs] use, with limited exception, should be /.../ to complement (within narrow limits) articles about copyrighted contemporary works. Siin ei seata teatud artiklite "täiendamisele" praegu mingeid piire (vrd en:WP:NFCC#3 ja #8).
Need piirid peaks kuidagi tagama, et kasutus on usutavasti kooskõlas litsentsipoliitikaga motiveeritud. Väita umbes, et iga pilt, mis on erineva nurga alt tehtud, annab igal juhul olulist infot, läheb ilmselt litsentsipoliitika mõttest mööda. Ma läheneksin asjale nii: arvatavasti on siinkohal mõistlik teha vahet tsiteerimisel (rohkem motiveeritud) ja illustreerimisel (vähem motiveeritud või üldse mitte), sarnaselt vahetegemisega autoriõiguse vaba kasutuse juures (vt nt [2]). Mõlemal juhul käib pilt teksti juurde, ja ka litsentsipoliitika erandi mõte on niikuinii Vikipeedia teksti täiendamine. Vikipeedias on hoonete pildid harilikult illustratiivsed (tekst ei eelda konkreetse pildi kasutust). Kui mittevaba sisu peaks kasutama võimalikult vähe, siis korraga mitme illustratiivse iseloomuga mittevaba pildi kasutust ei saa kuigi motiveerituks pidada. Selline võiks olla lähtekoht.
See mille kohta on vaja kokkulepet, on need kriteeriumid, kui need kunagi kirja saavad. Praegu peaks ikkagi olema märge, et see on mustand (või et siia tuleb mustand). Võib-olla on mõistlik inglise viki kriteeriumites mõni punkt või midagi analoogset veel üle võtta. Mõne punkti puhul arvatavasti pole mõtet, kuna need on niigi Wikimedia litsentsipoliitikaga otsesõnu kaetud. 193.40.12.10 19. september 2017, kell 12:16 (EEST)
Minu meelest selleks, et see ei oleks mustand, piisab sellest, kui öelda, et selliseid pilte tuleb kasutada kooskõlas Vikipeedia litsentsipoliitika põhimõtetega. Edasi võib juba laiendada, mis sellest on siin asjassepuutuv. Minu meelest ei ole tarvis sätestada midagi neist põhimõtetest konkreetsemat, sest lahkarvamused konkreetsetel juhtudel jäävad ikka ning meil pole võimalik kõiki asjaolusid ette näha. Andres (arutelu) 19. september 2017, kell 19:26 (EEST)
Olgu, võib-olla küll, et on piisav, eeldusel, et seejuures loetakse ka litsentsipoliitikat ja püütakse seda järgida. Aga minu meelest näitab siin senine praktika ühselt, et täpsemate kriteeriumite puudumisel litsentsipoliitikat eiratakse ja selle jõustamine on praktiliselt võimatu. Ei ole mingitki juhtnööri, mille pinnalt lahkarvamust lahendada ning sellise lakoonilise sisu põhjal ilmselt ei tule enamik kasutajaid selle pealegi, et ühest objektist mitme sarnase pildi kasutamine on tõenäoliselt vastuolus litsentsipoliitikaga. Nii et, kui teame ette, et selline erand reeglina tegelikult ei tööta, siis minu meelest pole ikkagi põhjust seda piisavaks pidada. 193.40.12.10 19. september 2017, kell 20:44 (EEST)
Me võime siin eesti keeles kirjutada, mis asjakohased printsiibid litsentsipoliitikas on. Seda saabki siis lugeda. Andres (arutelu) 19. september 2017, kell 20:48 (EEST)
Võib ju ka tuua näiteid teiste vikide praktikast.
Siia võib kirjutada palju tahes, ega see iseenesest ikka tööle ei hakka.
On Sul näiteid, kus neid printsiipe on rikutud? Andres (arutelu) 19. september 2017, kell 20:52 (EEST)
Lisage siia, mida tarvis. Andres (arutelu) 19. september 2017, kell 21:00 (EEST)
Pärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vikipeedia_arutelu:Mittevaba_sisu_kriteeriumid&oldid=5590526"
Naase projektileheküljele "Mittevaba sisu kriteeriumid".
Lehekülje viimane muutmine: 29. märts 2020, 16:16


Laenu ja riigigarantii taotlemise ja andmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Laenu ja riigigarantii taotlemise ja andmise tingimused ja kord
Laenu ja riigigarantii taotlemise ja andmise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Laenu ja riigigarantii taotleja
§ 3 Laenu ja riigigarantii taotlemine
§ 5 Laenu ja riigigarantii andmise otsustamine
§ 6 Riigiabi reeglite arvestamine
§ 7 Laenu- või garantiilepingu sõlmimine
RT I, 05.12.2017, 18
Vastu võetud 14.04.2014 nr 50
RT I, 15.04.2014, 13
jõustumine 18.04.2014
30.11.2017 RT I, 05.12.2017, 17 01.01.2018
Määrus kehtestatakse riigieelarve seaduse § 61 lõike 9 alusel.
Määrusega kehtestatakse riigi antava laenu ja riigigarantii taotlemise ja andmise tingimused ja kord.
§ 2. Laenu ja riigigarantii taotleja
(1) Isik saab olla laenu või riigigarantii taotleja (edaspidi laenutaotleja), kui see on kooskõlas riigieelarve seaduse § 61 lõikega 1.
(2) Laenutaotlejal peab olema piisav võlakohustuse teenindamise ja tagasimaksmise võime, välja arvatud, kui laenu või riigigarantiid:
1) taotletakse riigieelarve seaduse § 61 lõike 1 punktis 2 nimetatud eesmärgil;
2) taotletakse avalike ülesannete täitmiseks, kui riigil puudub mõistlik võimalus täita neid avalikke ülesandeid ise ning vastavate avalike ülesannete täitmata jätmine ohustaks oluliselt avalikku huvi;
3) taotleb äriühing, milles riigil on enamusotsustusõigus, ja laen või riigigarantii on vajalik riigi huvide tagamiseks;
4) taotleb riigi asutatud sihtasutus ja laen või riigigarantii on vajalik riigi huvide tagamiseks.
§ 3. Laenu ja riigigarantii taotlemine
(1) Taotlus laenu või riigigarantii saamiseks esitatakse Rahandusministeeriumile. Rahandusministeerium võib algatada laenu andmise ilma laenusaaja taotluseta, kui laenu antakse välisriigile, rahvusvahelisele organisatsioonile või muule isikule või laenu andmine tuleneb välislepingust, rahvusvahelise organisatsiooni või muu isiku organi otsusest või Euroopa Liidu otsusest.
(2) Lõikes 1 nimetatud taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) laenu või riigigarantii sihtotstarve või eesmärk ja selle põhjendus;
2) laenu või riigigarantii summa ja tähtaeg;
3) muu informatsioon, mis on oluline laenu või riigigarantii andmiseks ning § 4 lõikes 1 nimetatud analüüsi tegemiseks.
(1) Rahandusministeerium analüüsib laenutaotleja majanduslikku olukorda ja võimet tagastada taotletavat laenu või täita riigigarantiiga tagatavat võlakohustust.
(2) Rahandusministeeriumil on õigus küsida laenutaotlejalt andmeid tema vastavuse kohta §-s 2 nimetatud tingimustele.
(3) Paragrahvi 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud eesmärgil laenu või riigigarantii andmise kohta küsitakse Eesti Panga või Finantsinspektsiooni arvamust.
(4) Paragrahvi 2 lõike 2 punktides 2–4 nimetatud juhul laenu või riigigarantii andmiseks on vajalik selle ministeeriumi kooskõlastus, mille valitsemisalasse vastav avalik ülesanne kuulub, või äriühingu osaluse valitseja või sihtasutuse asutajaõiguste teostaja kooskõlastus.
(5) Rahandusministeeriumil on õigus jätta laenutaotlus läbi vaatamata, kui:
1) laenutaotleja või taotlus ei vasta §-s 2 toodud tingimustele;
2) laenutaotleja ei esita Rahandusministeeriumile lõike 2 alusel küsitud andmeid;
3) Rahandusministeeriumi hinnangul on laenulepingust tulenevate kohustuste täitmise tagamiseks vajalik § 7 lõikes 4 nimetatud tagatise seadmine või pangagarantii olemasolu, kuid laenutaotleja välistab selle;
4) laenutaotluse rahuldamise tagajärjel ületaks laenutaotleja laenukoormus seadusega sätestatud piiranguid;
5) laenutaotlejal on riigi ees varasemaid täitmata varalisi kohustusi.
(6) Rahandusministeerium esitab laenu andmise otsuse eelnõu Vabariigi Valitsusele või tagastab taotluse laenutaotlejale lõike 5 alusel 180 päeva jooksul kõigi laenutaotluse menetlemiseks vajalike andmete saamisest arvates.
§ 5. Laenu ja riigigarantii andmise otsustamine
(1) Vabariigi Valitsus otsustab laenu või riigigarantii andmise riigieelarve seaduse § 61 lõikes 5 nimetatud jäägi ulatuses riigieelarve seaduse § 61 lõikes 41 nimetatud isikule.
[RT I, 05.12.2017, 17 - jõust. 01.01.2018]
(11) Valdkonna eest vastutav minister võib anda laenu riigieelarve seaduse § 61 lõikes 42 nimetatud tingimustel.
(2) Lõigetes 1 ja 11 nimetamata juhtudel algatab Vabariigi Valitsus laenu või riigigarantii andmise otsuse eelnõu ja esitab selle Riigikogule otsustamiseks.
(3) Otsus laenu andmise kohta peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
1) laenutaotleja nimi ja laenu sihtotstarve või eesmärk;
2) arvelduskrediidina antava laenu ja korduvkasutusega laenu puhul laenu vorm;
(4) Otsus riigigarantii andmise kohta peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
1) riigigarantii saaja või isik, kelle kohustusi riik tagab;
5) riigigarantii preemia, mille määramisel arvestatakse selle isiku krediidiriski, kelle kohustusi riik tagab, ja garantii kehtivuse perioodi.
§ 6. Riigiabi reeglite arvestamine
Laenu ja riigigarantii andmise otsustamisel ja tingimuste määramisel arvestatakse riigiabi andmise reegleid.
§ 7. Laenu- või garantiilepingu sõlmimine
(1) Lähtudes laenu või riigigarantii andmise otsuses sätestatud tingimustest peab Rahandusministeerium laenutaotlejaga läbirääkimisi konkreetsete laenu- või garantiilepingu tingimuste üle ning kokkuleppe saavutamise korral sõlmib laenutaotlejaga kirjaliku lepingu.
(2) Laenu andmisel isikule, kellel on avaldatud ametlik krediidireiting reitinguagentuurist Standard & Poor’s, Moody’s või Fitch, lähtutakse laenulepingus intressimäära kokkuleppimisel sama krediidireitinguga ja sarnase tähtajaga emitentide võlakirjade tootlusest finantsturgudel, millele Rahandusministeeriumil on õigus lisada täiendav riskimarginaal. Sellise laenu intressimäär ei tohi olla madalam intressimäärast, millega riigil oleks lepingu sõlmimise ajal võimalik sarnastel tingimustel võlakohustusi võtta. Riskimarginaali väljaselgitamiseks võib Rahandusministeerium küsida hinnangut krediidiasutustelt või Eesti Pangalt.
(3) Laenu andmisel isikule, kellel ei ole avaldatud ametlikku krediidireitingut, on antava laenu intressimääraks intress, millega riigil oleks laenulepingu sõlmimise ajal võimalik sarnastel tingimustel võlakohustusi võtta, ja sellele lisanduv täiendav riskimarginaal. Riskimarginaali väljaselgitamiseks võib Rahandusministeerium küsida hinnangut krediidiasutustelt või Eesti Pangalt.
(4) Kui see on Rahandusministeeriumi hinnangul vajalik, sätestatakse laenulepingus tingimus, mille kohaselt on laenutaotleja kohustatud enne laenusumma väljamaksmist esitama oma kohustuste täitmise tagamiseks pangagarantii, seadma riigi kasuks oma kinnisasjale hüpoteegi või muul viisil tagama oma kohustust laenusumma, intressi, võimalike viiviste, leppetrahvide ja sundtäitmise kulude ulatuses.
(5) Rahandusministeeriumil on õigus jätta leping sõlmimata, kui kokkulepet lepingu kõikides tingimustes ei saavutata kolme kuu jooksul laenu või riigigarantii andmise otsuse jõustumisest arvates või kui pärast nimetatud otsuse jõustumist on muutunud mõni laenu või riigigarantii andmise otsustamise aluseks olnud oluline asjaolu.


§ 32. Võõral maatükil viibimine
§ 33. Võõral maatükil asuva tee ja raja kasutamine
§ 34. Marjade, seente, pähklite, mahalangenud okste ja muude sarnaste loodussaaduste korjamine võõral maatükil
§ 37. Veekogu avalik kasutamine
§ 38. Kallasrada
§ 39. Kallasraja sulgemine ja sellest möödapääsu võimaldamine
(1) Avalikult kasutatavaid teid ja erateid võib kasutada igaüks teeseaduses ning muudes seadustes sätestatud ulatuses.
(2) Teid, mis ei ole rajatised, (edaspidi rada) võib kasutada jalgsi, jalgrattaga või muul sellesarnasel viisil liikumiseks, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(3) Omanik ei või keelata eratee ega raja kasutamist jalgsi, jalgrattaga ega muul sellesarnasel viisil liikumiseks, kui kasutus põhineb väljakujunenud taval ega ole talle koormav. Eratee või raja kasutamise liigset koormavust eeldatakse õuemaal asuva eratee või raja korral, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
1. KeÜS § 33 lg 1 sätestab igaüheõiguse kasutada avalikult kasutatavaid teid ja erateid. TeeS § 2 lg 1 kohaselt on tee maantee, tänav, metsatee, jalgtee ja jalgrattatee või muu sõidukite või jalakäijate liiklemiseks kasutatav rajatis.
1.1. Avalikult kasutatavad teed on riigimaanteed (s.o riigimaanteede nimekirja kantud teed) ja kohalikud teed (nimekiri kehtestatakse valla- või linnavalitsuse otsusega), samuti riigi ja kohalikud taliteed (üle külmunud maa või veekogu rajatav tee, mis on ette nähtud mandri ja saarte või mandri eri kohtade vahel liiklemiseks). Avalikult kasutatavaid teid võib kasutada igaüks, järgides seejuures TeeS-s ja teistes õigusaktides sätestatud piiranguid. Isik, kelle kinnisasja avalikult kasutatav tee läbib, ei või tee kasutamist takistada ega keelata (vt ka AÕS § 155 lg 1).
1.2. Eratee on tee, mis paikneb juriidilise või füüsilise isiku kinnisasjal (TeeS § 5.2) ning pole kantud avalikult kasutatavate teede nimekirja. TeeS § 5.2 teise lause kohaselt võib erateed kasutada üksnes kinnisasja omaniku loal. Nagu ülejäänud maa puhulgi, saab omaniku luba eratee kasutamiseks KeÜS § 32 lg 2 alusel eeldada, kui omanik ei ole väljendanud selget keeldu (vt KeÜS § 32 kommentaar, p-d 3–3.9). Luba eratee kasutamiseks võib olla ka tinglik. Näiteks võib omanik keelata võõrastel tema tee peal sõidukitega liiklemise, lubades teed kasutada üksnes jalakäijatel. Eratee sõidukiga kasutamise keelamiseks on kohaseim kasutada vastavaid liiklusmärke, kuid võõrastel tuleb arvestada ka muul viisil väljendatud keeluga. Loomulikult on eratee omanikul võimalik keelata ka tee kasutamine jalakäijate poolt, kasutades selleks samasuguseid tähiseid kui ülejäänud kinnisasjal viibimise keelamiseks.
1.3. Erateed võivad tasuta ja kinnisasja omaniku loata kasutada alarmsõidukid (vt määratlust LS § 84 lg 1 p 1) ja erakorralise või sõjaseisukorra ajal ka kaitseväe sõidukid. Muudel sõidukitel peab tee omanik lubama teed tasuta kasutada juhul, kui avalikult kasutatav tee on avarii või loodusõnnetuse tagajärgede likvideerimiseks suletud (TeeS § 33 lg 8). Eraomandis olevaid teid võib haldusorgani ja teeomaniku vahelise lepingu alusel ka avalikult kasutatavaiks nimetada. Sellisel juhul kohaldub erateele avalikult kasutatava tee regulatsioon.
1.4. Metsateede kohta leiab täiendavaid, kuid sisult sarnaseid sätteid veel metsaseadusest ja teeseadusest. MS § 35 lg 1 p 4 kohaselt võib igaüks sõita sõidukitega avalik-õigusliku isiku metsas ja piiramata-tähistamata erametsas kulgevatel teedel. TeeS § 5.3 sätestab metsatee mõiste määratluse teeseaduse raames – see on riigi omandisse jäetud maal paiknev, valdavalt riigimetsa majandamiseks kasutatav tee. Sellist teed võib kasutada igaüks seni, kuni riigimetsa majandamist korraldav isik või riigiasutus ei ole teed või selle osa sulgenud või teel liiklust piiranud. Nagu mujalgi looduses, on metsas väljaspool teid sõidukitega liiklemiseks tarvis maaomaniku eraldi luba.
1.5. Tee kasutajal on keelatud teed ja tee kaitsevööndit kahjustada ja risustada (TeeS § 32 lg 1). Keelu rikkujalt on tee omanikul õigus nõuda hüvitist. Eratee omanikul on ka õigus nõuda tee kasutajalt hüvitist tee kasutamisega seotud kulude katteks (TeeS § 37 lg 3). Selline tingimus peab aga tee kasutajale eelnevalt selgelt teatavaks tehtud olema.
2. KeÜS § 33 lg 2 sätestab rajatiseks mitteolevate teede kasutamise korra. Teed, mida saab lugeda sihipärase inimtegevuse tulemusena ehitatud terviklikeks asjadeks, on rajatised (vt EhS § 2 lg 1). Rajatised ei ole pinnasteed (põllu-, metsa- või muud sellised pealiskihita teed), mis on tekkinud lihtsalt sõidukite, inimeste või loomade liikumise tulemusena (vrdl ka RKHKo, 6.03.2007, nr 3-3-1-94-06, p 14). KeÜS § 33 lg 2 nimetab selliseid teid radadeks. Ka LS teeb vahet sihipäraselt rajatud ja sõidukite liikumise tulemusel väljakujunenud pinnasteede vahel (vt LS § 2 p 81 viimane lause). Rajatistest pinnasteedele kohaldub KeÜS § 33 lg-s 1 sätestatud regulatsioon. Radadele kohaldub aga KeÜS § 33 lg-st 2 tulenev eriregulatsioon.
2.1. Radu võib maaomaniku loal (mille olemasolu võib vastavalt KeÜS § 32 lg-le 2 selge keelu puudumisel eeldada) kasutada igaüks jalgsi, jalgrattaga või muul sarnasel viisil liikumiseks. Muudeks sarnasteks viisideks võivad olla näiteks suusatamine, rullsuusatamine või -uisutamine, ratsutamine, koerarakendiga sõitmine jms. Radadel mootoriga sõiduvahenditega liikumine on maaomaniku selgesõnalise loa olemasoluta aga keelatud (vt ka KeÜS § 32 kommentaari 3.9). See keeld hõlmab ka näiteks elektrimootoriga jalgrattaid. LS § 2 p 40 kohaselt ei loeta küll mootorsõidukiks mootoriga jalgratast, pisimopeedi, maastikusõidukit, trammi ega sõidukit, mille valmistajakiirus on alla kuue kilomeetri tunnis, kuid see ei tähenda, et selliste sõidukitega liiklemise saaks lugeda jalgsi või mehaanilise jalgrattaga liikumisega võrdsustatavaks KeÜS tähenduses. Liiklusseadus on sellised aeglased sõidukid välistanud mootorõidukite hulgast põhjusel, et nende kasutamisega kaasneb väiksem liiklusoht. See aga ei tähenda, et nendest lähtuvad keskkonnahäiringud (näiteks müra ja pinnase kahjustamine) oleksid kiirematest sõidukitest oluliselt väiksemad.
3. KeÜS § 33 lg-s 3 on sätestatud piirang omaniku õigusele tema maal asuva eratee või raja kasutamise keelamiseks: tee või raja kasutamist jalgsi, jalgrattaga või muul sarnasel viisil ei tohi keelata, kui tee või raja sellisel viisil kasutamine põhineb väljakujunenud taval ega ole maaomanikule koormav.
3.1. KeÜS § 33 lg 3 seondub AÕS § 155 lg-ga 1, mille kohaselt omanik, kelle kinnisasja läbib avalikult kasutatav tee, ei või takistada ega lõpetada selle tee kasutamist ka siis, kui tee ei ole kantud kinnistusraamatusse avalikult kasutatava teena. AÕS § 155 lg 1 kohaldamisala on sättega hõlmatud teede määratlemisel kitsam, kuid tee kasutamise viiside osas laiem kui KeÜS § 33 lg 3. AÕS § 155 lg 1 hõlmab vaid kinnisasja läbivaid teid, mille hulka võib põhimõtteliselt arvata ka avalikult kasutatava veekogu kallasrajale viiva tee (AÕS kommentaarid; § 155 kommentaar p 3.1.3), KeÜS regulatsiooniga on seevastu hõlmatud ka ainult ühel kinnisasjal paiknev tee. KeÜS § 33 lg 3 annab avalikkusele õiguse tee või raja kasutamiseks vaid jalgsi, jalgrattaga või muul sarnasel viisil. AÕS § 155 lg 1 seevastu tee kasutusviisi ei piira ning seega on hõlmatud ka tee kasutamine mootorsõidukitega.
3.2. Tava mõiste on avatud TsÜS § 2 lg-s 2, mis sätestab, et tava tekib käitumisviisi pikemaajalisest rakendamisest, kui käibes osalevad isikud peavad seda õiguslikult siduvaks. See, millal tee kasutamine on saanud väljakujunenud tavaks, on igakordse hinnangu küsimus. Enamasti eeldab see siiski tee kasutajate aastatepikkust ja püsivat käitumismustrit.
3.2.1. Põhjendatud juhul saab omanik siiski ka väljakujunenud tava katkestada ja tee kasutamise ära keelata. Selleks peab ta suutma ära näidata, et tee kasutamine võõraste poolt on tema jaoks koormav. See võib nii olla näiteks juhul, kui tee kasutamine häirib maaomaniku kodurahu või koduloomi või takistab tal oluliselt oma maa soovipärast kasutamist. Koormavus võib ka perioodiliselt muutuda – näiteks võib pinnastee laiem kasutus kevadise sula ajal muuta selle omaniku enda jaoks ajutiselt läbimatuks, mistõttu võib olla põhjendatud selleks ajaks võõrastel tee kasutamise keelamine. Samuti võib tee kasutamine olla omaniku jaoks liialt koormav üksnes suvisel ajal (näiteks kui selle lähistele on rajatud mesila, mille hooldamist võõraste liikumine segaks), kuid mitte talvel näiteks suusatajate liikumiseks. Kui periood, mil tee kasutamine on omaniku jaoks liialt koormav, läbi saab, on omanikul taas kohustus tee kasutamist lubada. Tee kasutamise keelamisest tuleb omanikul võõrastele selgelt teada anda, kasutades vastavasisulisi märke või silte.
3.2.2. Võimalik on ka, et maaomanik soovib kinnistu kasutust muuta, ehitades näiteks senise tee kohale elamu. Kui tava kohaselt avalikkuse kasutada olnud tee soovitakse kaotada seoses uue planeeringu alusel senisele teemaale teistsuguse otstarbe andmisega, tuleb planeeringu kehtestamisel muu hulgas kaaluda huvi tee jätkuva kasutamise vastu. Kui omaniku huvid või muud kaalutlused huvi tee jätkuva kasutamise vastu üles kaaluvad, saab tee sulgeda, ning avalikkuse võimalus ja õigus tee kasutamiseks lõppeb.
3.3. Juhul kui omanik piirab raja või tee kasutamist KeÜS § 33 lg 3 vastaselt, võib isik, kelle liikumine on takistatud, pöörduda hagiga tsiviilkohtusse ja nõuda tee kasutamise lubamist. Sellise nõude esitaja ei pea tõendama oma erilist huvi just selle tee kasutamise vastu (AÕS kommentaarid; § 155 kommentaar p 3.1.5). Kui maaomanik takistab tee või raja kasutamist ebaseaduslikult mõne ehitise (näiteks tara või värava) rajamisega, on tee kasutamisest huvitatud isikul võimalik pöörduda ka KOV poole, kes saab ehitusjärelevalve teostamise korras kohustada maaomanikku ehitist lammutama.


Punase meedia sulgemine - kas põhiseaduse vastane aktsioon?
8. oktoobril 2016. kirjutas Postimees, et
Ungari populaarne peaminister Vicror Orban peatas oma riigi suurima valitsuskriitilise meediaväljaande (Népszabadsági) tegevuse. Nimetatud ajaleht on aegade jooksul pidevalt kritiseerinud Orbani parempoolset poliitikat, seda iseäranis 2. oktoobril 2016. korraldatud migratsioonikvootide referendumi osas.
Vasakaktivistid, "euroopalike väärtuste" ning "demokraatia" kaitsjad üle maailma on tõstnud hädakisa, et viiakse läbi riigipööret, sõnavabadust piiratakse jne. Analüüsime antud asja aga põhiseadusest lähtuvalt (mis on kõikides EL riikides oma sisult üsnagi sarnased).
2011. a. jaanuaris avaldas ettevõtja Rene Naptal Delfis artikli, milles süüdistas Swedbanka finantsvägivallas ning Eesti põhiseaduse §32 (mille kohaselt eraomandit ei tohi kasutada üldiste huvide vastaselt) rikkumises.
Põhiseaduse §32 on väga huvitav, mida praktikas pole vist kunagi kuskil rakendatud (võite mind meeleldi parandada kui eksin). Seega ei ole olemas ka täpsemaid kohtupretsedente, millest lähtuda, tõenäoliselt ei ole seda paragrahvi ka kriminaalseadustikuga ühendatud (kui eksin andke julgesti teada). Küll aga minu hinnangul peaks olema PS §32te üpris lihtne hinnata: kui keegi persoon kasutab enda eraomdandit avalikkuse huvide vastaselt, tuleb seda sanktsioneerida, sõltuvalt kahju suurusest kas rahalise trahvi, omandi sundvõõrandamise või vangistusega.
Kuid mida tähendab avalikkuse huvide vastaselt? See on muidugi laiem teema, mis võib hõlmata väga mitmeid sfääre, mitmel erineval viisil. Kuid antud kontekstis, kui rääkida meediast, on asi ju üpris selge: riigivastane õõnestustöö, oma rahvusriigi ja kultuuri vaenamine, parasiitide ja islamistide importimisele kaasa aitamine ja muud sellised asjad on ilmselgelt avalikkuse huvide vastane tegevus. Lisaks sellele on multikultuursuse soosimine ning "euroopalike väärtuste" arendamise propaganda ka ajakirjanduseetikaga vastuolus, sest põhineb valeväidetel ning agressiivsel demagoogial; ja valeinfo levitamine on ka võlaõigusseaduse järgi kuritegu.
Eesti näitel võiks kohe esile tuua, et Eesti meediaväljaanded, kes lubavad oma veergudele välja pritsida Krister Parise, Jevgeni "Düstoop" Ossinovski ja Ahto Lobjakase mürgist, oma riiki õõnestavat propagandat, eiravad põhiseaduse §32te. Ajaleht on eraettevõte, seega eraomand, mida ei tohi kasutada avalikkuse huvide - milleks on Eesti kui rahvusriigi säilimine lähtuvalt PS preambulast - vastaselt. Praegusel punasel ajastul, kus sotsialiste, karjeriste ja muid tähelepanuvaeguse käes kannatavaid pugejaid toetab tugevalt Brüsseli multikulti propaganda kahurvägi, ei ole keegi julgenud sellele tähelepanu juhtida. On positiivne, et Orban lõpuks oma riigis põhiseaduse maksma pani.
Millised põhiseaduse paragrahvid võiksid veel Orbani teguviisi toetada? Eesti PS §49 ütleb, et igaühel on õigus säilitada oma rahvuskuuluvus. See peaks siis ka eestlaste kohta kehtima. Küll aga punased demagoogid meedia väljadel tahavad meil seda röövida - ja seda tulebki takistada.
Ning meie PS §54 sätestab, et Eesti kodaniku kohus on olla ustav põhiseaduslikule korrale ja kui muid vahendeid ei leidu, on igal Eesti kodanikul õigus osutada põhiseadusliku korra vägivaldsele muutmisele omaalgatuslikku vastupanu. Seega on meil kõigil, ka valitsusel, mitte ainult luba vaid kohustus astuda vastu misiganes riiki õõnestavale tegevusele, seega ka erafirmade (meediaväljaanne) vastu.
Ja edasi, Eesti karistusseadustiku §232 sätestab riigi reetmise definitsiooni: Eesti kodaniku poolne välisriigi (organisatsiooni) aitamine Eesti iseseisvuse ja sõltumatuse vastu suunatud tegevuses. Selle eest on ettenähtud 6-20 aastane või eluaegne vangistus. Pariste, Lobjakaste, Ossinovskite ja muude sääraste tegevus on otseselt suunatud abistama Brüsseli neoliberaalseid diktaatoreid, kelle eesmärk on Eesti kui rahvusriigi juriidiline ja füüsiline hävitamine, ja nende sõnumit levitavad meediaväljaanded on selles otsesed kaasosalised.
Keda kõiki peaks karistama riigi ideoloogilise ja kultuurse õõnestamise eest, sellest peab MTÜ International SIS jooksvalt nimekirja: