Teede- ja sideministri 20. aprilli 2001. a määruse nr 42 ””Mootorsõidukijuhi ettevalmistamise eeskiri ja mootorsõidukijuhi juhendaja tunnistuse vorm ning väljaandmise kord” muutmine” – Riigi Teataja
Teede- ja sideministri 20. aprilli 2001. a määruse nr 42 ””Mootorsõidukijuhi ettevalmistamise eeskiri ja mootorsõidukijuhi juhendaja tunnistuse vorm ning väljaandmise kord” muutmine”
RTL 2008, 86, 1195
Vastu võetud 15.10.2008 nr 90
Määrus kehtestatakse «Liiklusseaduse» § 28 lõike 4 ja § 32 lõike 2 alusel.
Teede- ja sideministri 20. aprilli 2001. a määruses nr 42 «Mootorsõidukijuhi ettevalmistamise eeskiri ja mootorsõidukijuhi juhendaja tunnistuse vorm ning väljaandmise kord» (RTL 2001, 55, 761; 2005, 74, 1049) tehakse järgmised muudatused:
« (11) Liiklusteooriaõppe läbiviimiseks võib koolitaja kasutada elektroonilist õppevormi. Liiklusteooria elektroonilise õppevormi õppematerjali vastavust kehtestatud nõuetele hindab Eesti Riiklik Autoregistrikeskus (edaspidi ARK).»;
« (31) Õppesõidul võib mootorsõidukijuhi õpetaja õpetada korraga ainult ühte õpilast.»;
« (6) Õpilase ettevalmistamise taseme hindamiseks teostab koolitaja õppekava kohast vahekontrolli. Vahekontrolli läbiviimine peab toimuma koolitaja juures.»;
« (8) Õppesõidul peab õpilasel olema kaasas lisas 2 toodud õpilase koolituskursuse õpingukaart (edaspidi õpingukaart). Õppesõidu alustamisel märgib õpetaja õpingukaardile õppesõidu kuupäeva, kellaaja ja õppekava kohase teema. Õppesõidu lõpus märgib õpetaja õpingukaardile õppesõidukordade arvu ja hinnangu õpilase oskuste kohta. Õpingukaardi sissekannete õigsust kinnitavad õppesõidu lõpus õpilane ja õpetaja oma allkirjaga.»;
5) paragrahvi 4 lõige 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (10) Enne koolitaja eksamit peab õpilane olema läbinud «Liiklusseaduse» § 281 lõike 4 alusel kehtestatud nõuetele vastava esmaabialase väljaõppe.»;
6) paragrahvi 6 lõige 41 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (41) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 2 nimetatud õppekava kohast libedasõidu riskivältimise õppe sõiduõpet viiakse läbi selleks kohandatud muuks liikluseks suletud õppeväljakul, mille kohta ARK on andnud käesoleva paragrahvi lõikes 42 toodud hinnangu. Libedasõidu õppeväljak peab vastama järgmistele nõuetele:
9) rajaäärne ohutustsoon peab tagama ohutuse olukorras, kus sõidukite sõidukiirus on vähemalt 50 kilomeetrit tunnis.»;
7) paragrahvi 6 täiendatakse lõigetega 42 ja 43 järgmises sõnastuses:
« (42) Libedasõidu õppeväljaku vastavust lõikes 41 sätestatud nõuetele hindab ARK ja väljastab koolitajale sellekohase hinnangu. Õppeväljaku mõõtmed peavad tagama sõiduharjutuste läbiviimisel ohutuse ja isikute turvalisuse.
(43) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 2 nimetatud libedasõidu riskivältimise õppe läbiviimisest peab koolitaja teavitama asukohajärgset ARK bürood kirjalikult vähemalt kaks tööpäeva enne õppesõidu toimumist. Teavitus peab sisaldama informatsiooni ka õppesõidu toimumise koha ja aja kohta.»;
« (8) Õppesõidul peab õpilasel kaasas olema lisa 2 kohane õpingukaart. Õppesõidu alustamisel märgib õpetaja õpingukaardile õppesõidu kuupäeva, kellaaja ja õppekava kohase teema. Õppesõidu lõpus märgib õpetaja õpingukaardile õppesõidukordade arvu ja hinnangu õpilase oskuste kohta. Õpingukaardi sissekannete õigsust kinnitavad õppesõidu lõpus õpilane ja õpetaja oma allkirjaga.
(9) Juhi lõppastme koolitusel on koolitajal õigus väljastada õpingukaart ilma fotota tingimusel, et õpilasel on õppesõidul kaasas kehtiv esmane juhiluba või isikut tõendav dokument.»;
« (3) Koolitaja võib alustada juhi täiendusõpet kuni kuus kuud enne «Liiklusseaduse» § 31 lõigetes 1 ja 2 toodud tähtaegu ja §-s 29 kehtestatud vanuse alammäära täitumisel. Nimetatud nõue ei laiene käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud täiendusõppele.»;
10) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) «Liiklusseaduse» § 30 lõike 6 kohase ametikoolituse käigus toimunud juhtide ettevalmistamisel on õppetöö minimaalne maht juhtimisõiguse taotlemisel toodud tabelis 3.
11) paragrahvi 10 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Õppesõiduk ja juhi varustus peavad vastama majandus- ja kommunikatsiooniministri 29. juuli 2004. a määruse nr 169 «Mootorsõidukijuhi eksamineerimise ja talle juhtimisõiguse andmise eeskiri ning juhiloa vormid» lisas 5 eksamisõidukile ja juhi varustusele kehtestatud nõuetele, välja arvatud salvestusseadme olemasolu osas ning § 7 lõikes 5 nimetatud juhi täiendusõppe korral kasutatava õppesõiduki puhul mitteblokeeruvate pidurite ja kaheksakäigulise käigukasti olemasolu osas.»;
12) paragrahvi 10 lõike 4 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) õppeautona kasutatava sõiduki esiustel peab olema märgis koolitaja nimega minimaalmõõtmetega 200×300 mm, või koolitaja kaubamärk vastavalt «Kaubamärgiseaduses» sätestatule.»;
13) paragrahvi 11 lõiget 2 täiendatakse teise ja kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud dokumente võib säilitada elektrooniliselt. Elektrooniliselt säilitatavad dokumendid peavad olema koolitaja poolt digitaalselt allkirjastatud.»;
« (3) Koolitaja peab esitama elektrooniliselt lõike 1 punktis 1 nimetatud õpilaste registreerimislehelt andmed hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast õppetöö algust koolitaja asukohajärgsele ARK büroole.»;
15) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Koolitaja peab esitama elektrooniliselt andmed mootorsõidukijuhi koolituskursuse lõpetanute kohta koolituskursuse tunnistuse väljaandmise päeval või hiljemalt järgmisel tööpäeval koolitaja asukohajärgsele ARK büroole. Andmed peavad sisaldama tunnistuse seeriat ja numbrit, väljaandmise kuupäeva, juhi ettevalmistuse liiki (esmaõpe, esmaõppe lõppaste või täiendusõpe), tunnistuse saanud isiku ees- ja perekonnanime, isikukoodi ja õpitud mootorsõiduki kategooriat.»;
« (1) Juhi juhendaja tunnistuse (edaspidi juhendaja tunnistus) taotleja peab esitama ARK büroole juhendaja tunnistuse väljastamiseks:
4) värvifoto, millel isik on kujutatud otsevaates, peakatteta ning tavapärase näoilmega, suurusega 35×45 millimeetrit.»;
17) paragrahvi 12 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«ARK bürool on õigus väljastada fotota juhendaja tunnistus tingimusel, et juhendaja tunnistuse esiküljele kantakse märge «Kehtib koos juhiloaga».».


3-2-1-107-09 Riigikohus 18.11.2009
Täitemenetlust ei lõpeta mitte nõude rahuldamine, vaid täitemenetluse lõpetamise alused on sätestatud TMS §-s 50.
Täitemenetlust ei lõpeta mitte nõude rahuldamine, vaid täitemenetluse lõpetamise alused on sätestatud TMS §-s 50. Olukorras, kus võlgnik on nõutud summa enne täitemenetluse alustamist hüvitanud, võib võlgnik teda ähvardava kordustäitmise vältimiseks esitada ka sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi.
TMS § 221 lg 2 järgi saab kohtulahendi puhul vastuväited esitada üksnes siis, kui alus, millel need põhinevad, on tekkinud pärast kohtulahendi jõustumist. Käesoleval juhul tasus isik kohtuotsuses välja mõistetud summa enne kohtuotsuse jõustumist. Sellises olukorras võis isik ka selle summa osas esitada sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi.
3-2-1-64-09 Riigikohus 17.06.2009
Kuna TMS § 221 lg 2 kohaselt võib vastuväide kohtulahendi korral põhineda vaid sellisel asjaolul, mis on tekkinud pärast kohtulahendi jõustumist, siis ei ole võimalik sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagis vaidlustada neid asjaolusid, mis on tuvastatud jõustunud kohtulahendiga. Muu hulgas võib TMS § 221 alusel esitada hagi leppetrahvi või viivise vähendamiseks aja eest pärast kohtulahendi jõustumist. Seda aga vaid juhul, kui leppetrahv või viivis ei ole kohtulahendis välja mõistetud kindla summana või kui selle lõplik suurus ei ole lahendist tulenevalt välja arvutatav (protsent võlgnetavast summast kohtulahendiga kindlaksmääratud kuupäevani).
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-101-07. Juhul kui võlgnik on täitemenetluses esitanud sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi ning pärast seda on välja kuulutatud võlgniku pankrot, võib pankrotihaldur PankrS § 43 lg 1 järgi astuda protsessi võlgniku seadusliku esindajana.
Seadus ei näe ette võimalust kohaldada TMS § 221 lg-t 1 olukorras, kus võlgniku vastu ei ole algatatud sundtäitmise menetlust, kuid on algatatud pankrotimenetlus. Kuna aga pankrotimenetlus on sundtäitmise menetluse eriliik, siis saab TMS § 221 lg-t 1 kohaldada pankrotimenetluses analoogia alusel selliselt, et pankrotihalduril on õigus esitada võlgniku seadusliku esindajana hagi jõustunud kohtulahendi täidetavuse vaidlustamiseks. Sellise hagi aegumise tähtaeg on TMS § 221 lg 3 analoogia järgi samuti 30 päeva. See tähtaeg hakkab kulgema ajast, millal pankrotihaldurile teatati nõudest võlgniku vastu PankrS §-s 93 jj sätestatud korras.
Enne nõuete kaitsmise koosolekut esitatud sundtäitmise täidetavuse vaidlustamise hagiga vaidlustatud nõue on tunnustamata nõue seni, kuni jõustub selle hagi kohta tehtav kohtulahend. Kui eelnimetatud hagi rahuldatakse, mõjub tehtud kohtuotsus nõude tunnustamise menetluses nagu iga muu jõustunud kohtulahend PankrS § 103 lg 4 järgi. Leppetrahvi või viivise vähendamiseks pankrotihalduri esitatud sundtäitmise täidetavuse vaidlustamise hagi rahuldamise korral on varasema kohtulahendiga rahuldatud nõue tunnustatud PankrS § 103 lg 4 järgi üksnes osas, milles leppetrahvi uue kohtulahendiga ei vähendatud.
Juhul kui võlgniku vastu oli algatatud täitemenetlus, võlgnikule oli kätte toimetatud täitedokument, kuid pärast seda algatati võlgniku pankrotimenetlus, siis hakkab jõustunud kohtulahendi täidetavuse vaidlustamise hagi 30-päevane tähtaeg kulgema TMS § 221 lg 3 järgi, s.o alates võlgnikule täitmisteate kättetoimetamisest.
Kuna aktsiaseltsi kasuks on jõustunud kohtuotsusega nõue rahuldatud, siis tuli PankrS § 103 lg 4 alusel aktsiaseltsi nõuet tunnustada ilma selle kaitsmiseta hagimenetluse korras. PankrS § 103 lg 4 kohaselt loetakse nõuete kaitsmise koosolekul kaitsmiseta tunnustatuks nõue, mis on kohtu või vahekohtu jõustunud lahendiga rahuldatud.


text:
Sporditoetuste määramise kord – Riigi Teataja
Sporditoetuste määramise kord - sisukord
§ 5 Täiskasvanute sporditoetus
§ 6 Andeka noorsportlase toetus
§ 7 Tegevustoetus
RT IV, 07.10.2017, 29
Vastu võetud 29.06.2016 nr 22
RT IV, 07.07.2016, 16
jõustumine 10.07.2016
22.02.2017 RT IV, 07.03.2017, 9 10.03.2017
27.09.2017 RT IV, 07.10.2017, 16 01.01.2018
(1) Sporditoetuste määramise korras sätestatakse eraõiguslikust juriidilisest isikust spordiklubile sporditegevusega seotud tegevuskulu katmiseks Lääne-Saare valla eelarvest toetuse taotlemise ja määramise tingimused.
(2) Toetuse eesmärk on arendada harrastus- ja võistlusspordialast tegevust Lääne-Saare vallas, arendada Lääne-Saare valla laste ja noorte kehalist võimekust ning toetada täiskasvanute tippsporti.
(3) Spordiklubi on sportliku tegevuse arendamiseks moodustatud klubi, selts või muu ühing.
Toetust on õigustatud taotlema spordiklubi, mis vastab järgmistele tingimustele:
1) [kehtetu - RT IV, 07.03.2017, 9 - jõust. 10.03.2017]
2) tegutseb Lääne-Saare valla haldusterritooriumil või mille tegevuses osalevad Lääne-Saare valla elanike registrisse kantud kodanikud;
[RT IV, 07.03.2017, 9 - jõust. 10.03.2017]
3) tegutseb harrastus- ja/või võistlusspordi arendamise eesmärgil ja/või osaleb üleriigilistel tiitlivõistlustel;
4) on Saaremaa Spordiliidu liige või vastava spordiala liidu või -föderatsiooni liige;
5) toetuse taotluse esitamise hetkeks on tegutsenud vähemalt 12 kuud;
6) on nõuetekohaselt täitnud eelneva(te)l aasta(te)l Lääne-Saare valla eelarvest eraldatud toetuse kasutamise lepingus sätestatud tingimusi;
7) ei ole algatatud likvideerimis- või pankrotimenetlust ega tehtud pankrotiotsust
8) on kantud Eesti Spordiregistrisse ja esitanud õigeaegselt aruanded Eesti Spordi- ja äriregistrile.
Sporditoetused on:
1) [kehtetu - RT IV, 07.10.2017, 16 - jõust. 01.01.2018]
2) täiskasvanute sporditoetus;
3) andeka noorsportlase toetus.
4) tegevustoetus (spordiklubidele)
[Kehtetu - RT IV, 07.10.2017, 16 - jõust. 01.01.2018]
§ 5. Täiskasvanute sporditoetus
(1) Toetus eraldatakse spordiklubile täiskasvanute Eesti meistrivõistlustel ja/või muudel tiitlivõistlustel osalemise toetamiseks.
(2) Toetus määratakse spordiklubile.
(3) Toetuse määramisel arvestatakse:
1) spordiala harrastajate hulka ja arengusuutlikkust;
2) spordimeisterlikkuse taset;
3) spordiala eripära;
4) treeningtingimusi;
5) osalemist vabariiklikel ja rahvusvahelistel võistlustel.
§ 6. Andeka noorsportlase toetus
(1) Toetus määratakse 14–19-aastasele noorele, kes on osalenud või osaleb Eesti koondise koosseisus rahvusvahelistel võistlustel. Erandkorras võib toetuse määrata nooremale kui 14-aastasele noorele.
(2) Toetuse taotleja saab eelise noortespordi toetuse saamiseks;
(3) Toetuse määramisel võetakse tulemuslikkuse hindamise aluseks vastaval alal või kategoorias osalejate arv ja sportlase saavutatud koht toetusele eelneval kalendriaastal.
§ 7. Tegevustoetus
(1) Tegevustoetus määratakse Lääne-Saare vallas tegutsevale klubile või seltsile, kes tegeleb valla territooriumil harrastus- või rahvaspordiga.
(2) Klubi või seltsi hooldada on valla või antud piirkonna spordirajatis(ed) ja vahendid.
(3) Klubi või selts korraldab vallas või antud piirkonnas spordiüritusi või võistlusi.
(4) Klubi või selts teeb koostööd teiste maakondlike või valla spordiklubidega.
(1) Toetuse taotleja esitab Lääne-Saare Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) vormikohase kirjaliku taotluse ja nimekirjad 15.oktoobriks ja 15.aprilliks
(2) Taotluse vormi kehtestab vallavalitsus.
(3) Valdkonna abivallavanema ettepanekul moodustunud komisjon, mis on vallavalitsuse poolt kinnitatud (edaspidi komisjon) kontrollib esitatud taotluse nõuetekohasust, selles esitatud andmete õigsust ja taotleja vastavust käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
(4) Komisjonil on õigus nõuda taotlejalt taotluse menetlemiseks täiendavaid dokumente ja/või selgitusi.
(5) Kui taotluses esineb puudusi, teavitatakse sellest taotlejat ning antakse tähtaeg lisateabe esitamiseks ja/või puuduste kõrvaldamiseks. Kui taotleja ei esita tähtaja jooksul nõutud lisateavet ja/või ei kõrvalda puudusi, lõpetab vallavalitsus taotluse menetlemise.
(6) Kui toetuse taotlemisel on esitatud valeandmeid, jäetakse taotlus läbi vaatamata ning taotlejale ei anta toetust järgneval kahel aastal.
(7) Komisjon esitab vallavalitsusele ettepaneku toetuse määramise kohta kahekümne tööpäeva jooksul peale taotluse esitamise tähtaega, arvestades eelarves eraldatud vahendite suurust.
(1) Toetuse määramisest või toetuse määramata jätmisest teavitab vallavalitsus taotlejat kirjalikult kümne tööpäeva jooksul vallavalitsuse otsuse vastuvõtmisest.
(2) Teave toetuse saajate kohta avalikustatakse Lääne-Saare valla veebilehel.
(1) Leping toetuse saajaga sõlmitakse kahe nädala jooksul vallavalitsuse poolt otsuse tegemisest toetuse määramise kohta.
(2) Vallavalitsus esitab peale toetuse määramise otsuse tegemist taotlejale allkirjastamiseks lepingu, mille taotleja on kohustatud tagastama allkirjastatult 1 kuu jooksul arvates lepingu esitamisest.
(3) Kui toetuse taotleja ei tagasta vallavalitsusele allkirjastatud lepingut jäetakse toetus eraldamata.
(1) Toetuse saaja on kohustatud esitama vallavalitsusele toetuse kasutamise kohta vormikohase aruande koos kuludokumentide koopiatega hiljemalt toetuse kasutamisele järgneva aasta 15. jaanuariks.
(2) Aruande vormi kinnitab vallavalitsus.
2) nõuda toetuse kasutamise aruande juurde seletusi ja vahearuandeid.
Vallavalitsusel on õigus leping toetuse saajaga lõpetada ja toetus osaliselt või täielikult tagasi nõuda kui:
2) noorte arv spordiklubis väheneb oluliselt allapoole sellest arvust, kelle eest vallavalitsus on taotlejale toetust eraldanud;
4) toetuse saaja ei esita tähtajaks nõuetekohast aruannet toetuse kasutamise kohta;
5) spordiklubi lõpetab tegevuse toetuse eraldamise aasta kestel;
6) kontrollimise tulemusel selgub, et treeningutel osaleb alla 70% nimekirja kantud noortest.

matches:
§ 5
§ 6
§ 7
§ 5
§ 6
§ 7


Teenindustaseme soovituslikud normid avalikule kohalikule liiniveole – Riigi Teataja
RTL 2000, 67, 1033
Teenindustaseme soovituslikud normid avalikule kohalikule liiniveole1
Vastu võetud 07.06.2000 nr 41
Määrus kehtestatakse «Ühistranspordiseaduse» (RT I 2000, 10, 58) paragrahvi 8 lõike 1 alapunkti 4 alusel.
§ 1. Eesmärk ja rakendusala
(1) Teenindustaseme normide (edaspidi normid) määramise eesmärk on ühtlustada ja parandada ühistranspordi teenindustaset ja suurendada ühistranspordi konkurentsivõimet ning anda omavalitsusüksustele ja maavalitsustele soovituslikud alused «Ühistranspordiseaduse» paragrahvi 5 lõike 1 alapunktis 2 ja paragrahvi 6 lõike 1 alapunktis 2 ettenähtud ühistranspordi teenindustaseme normide kehtestamiseks valla-, linna- ja maakonnaliinidel.
(2) Normid määratakse bussi-, trammi- ja trollivedudele.
(1) Normide määramisel lähtutakse teenuse kättesaadavusest ja juurdepääsetavusest.
(2) Teenuse kättesaadavust iseloomustatakse teenindustaseme näitajatega, mille abil on võimalik hinnata ühistranspordivahendi kasutamise võimalusi. Teenuse kättesaadavuse näitajateks käesolevas määruses on ühissõiduki liinitööaeg, täituvus, liiklusintervall ja ümberistumiste arv linnaliinidel ning ühissõiduki täituvus, liiklussagedus ja sõiduaeg valla- ja maakonnaliinidel.
(3) Teenusele juurdepääsetavust iseloomustatakse teenindustaseme näitajatega, mille abil on võimalik hinnata juurdepääsu liinivõrgule. Teenusele juurdepääsetavuse näitajaks käesolevas määruses on jalgsikäigu tee pikkus peatusesse.
(4) Normide suurused määratakse linna liiniveole ning valla- ja maakonnasisesele liiniveole eraldi.
(5) Omavalitsusorgani või maavalitsuse poolt määratud normist madalamat teenindustaset vedaja poolt pakkuda ei ole lubatud.
(6) Normide määramisel lähtutakse elanike liikumisvajaduste uuringute tulemustest.
(7) Määruse tabelites toodud normid on soovituslikud.
§ 3. Normid avalikul liiniveol linna ühistranspordis
(1) Linna ühistranspordi avalikul liiniveol on soovitav määrata normid järgmistele teenindustaseme näitajatele:
1) liinitööaeg;
2) ühissõiduki täituvus;
3) liiklusintervall;
4) jalgsikäigu tee pikkus peatusesse;
5) ümberistumiste arv.
§ 4. Liinitööaeg
(1) Linna ühistranspordi liinitööaeg määratakse selliselt, et kõigi elanike töö-, olme- ja kultuurialased sõidud oleks võimalik teha ühistranspordiga.
(2) Liinitööaja alguse ja lõpu soovituslikud normid on toodud tabelis 1.
Ühistranspordi liikluse alguse ja lõppemise ajad
Tööpäevadel Laupäevadel Pühapäevadel
Esimesed väljumised kesklinna
Esimesed väljumised kesklinnast
Viimased väljumised kesklinna
Viimased väljumised kesklinnast 5.00
0.45 7.00
§ 5. Ühissõiduki täituvus
(1) Ühissõiduki täituvuse norm määratakse lähtudes ühistranspordi majanduslikust otstarbekusest ja sotsiaalsest vajadusest.
(2) Tippkoormuse ajal tuleb sõitjale tagada koht esimeses temale sobivas ühissõidukis.
(3) Sõitjate hulga suhe sõitjakohtade arvu tuleb hoida optimaalne.
Sõitjakohtade arv on ühissõiduki valmistaja poolt kindlaks määratud istekohtade ja seisukohtade arvu summa.
(4) Ühissõiduki täituvuse normi määramiseks tuleb teha loendusi ja vaatlusi kogu liinitööaja ulatuses.
(5) Ühissõiduki täituvuse norm tuleb määrata liini kõige koormatuma suuna kõige koormatumate peatuste vahel.
(6) Täituvuse soovituslikud normid on toodud tabelis 2.
Ühissõiduki täituvus %
(sõitjate arv / sõitjakohtade arv × 100)
Liiklusperiood Miinimum Maksimum
Väljaspool tipptundi 40
(7) Tippkoormuse ajal oleva lühiajalise kõrgema sõitjate arvu korral võib sõitjate arv ühissõidukis ületada normi ajutiselt 30% võrra.
(8) Kui sõitja keskmine sõiduaeg liinil on üle 20 minuti, tuleb tippkoormuste vahelisel ajal tagada kõigile sõitjatele istekoht.
§ 6. Liiklusintervall
(1) Planeerimisel lähtutakse liiklusintervalli normist eelkõige väikese sõidunõudlusega liinidel ja ajaperioodidel.
(2) Liiklusintervall on kahe üksteisele järgneva ühissõiduki ajaline vahe liini mingis punktis.
(3) Liiklusintervalli norm määratakse eraldi tippkoormuse, päeva- ja õhtuliikluse ning hilisõhtu jaoks. Ööliikluse jaoks liiklusintervallide määramine pole otstarbekohane.
(4) Ka vähese sõitjate arvuga liinidel tuleb liiklusintervallid kavandada sellised, et tippkoormuse ajal ei tekiks sõitjatel pikki ooteaegu peatuses.
(5) Liiklusintervalli soovituslikud normid on toodud tabelis 3.
Liiklusperiood
Tippaeg Päev ja õhtu Hilisõhtu
Trammi- ja trolliliinid 4–7 min 8–10 min 15–20 min
Bussiliinid elamurajoonist kesklinna 5–8 min 8–10 min 15–20 min
Muud liinid 10–15 min 25–30 min 35–40 min
§ 7. Jalgsikäigu tee pikkus peatusesse
(1) Jalgsikäigu tee pikkus peatusesse võib olla seda suurem, mida väiksem on ooteaeg peatuses ehk mida väiksem on liiklusintervall. Pikema liiklusintervalli korral peab jalgsikäigu tee pikkus peatusesse olema lühem.
(2) Tingituna sõiduautode kasutamise piirangutest kesklinnas on vajadus ühistranspordi järele suurem kui mujal elamu- ja tööstusrajoonides, mistõttu peavad jalgsikäigu tee pikkused peatustesse olema lühemad.
(3) Jalgsikäigu tee pikkus peatusesse võib olla pikem individuaalelamurajoonides, kus asustustihedus on hõre ja ühistranspordi liikluseks tänavate võrk sageli ebapiisav.
(4) Jalgsikäigu tee pikkuse soovituslikud normid on toodud tabelis 4.
Liiklusintervall lähtepeatusest kesklinna suunduvatel liinidel
alla 8 min 8–15 min üle 15 min
Kesklinnas 400–500 m 300–400 m 200–300 m
Elamurajoonis, kus valdav on kõrgehitus, tööstusrajoonis 600–700 m 500–600 m 300–400 m
Individuaalelamurajoonis 900–1000 m 600–800 m 400–600 m
§ 8. Ümberistumiste arv
(1) Ümberistumise vajadus vähendab teenindustaset isegi siis, kui selleks ei kulutata märkimisväärset osa sõiduajast.
(2) Ümberistumiseks vajalik jalgsikäigu tee pikkus ei tohi olla suurem kui jalgsikäigu tee pikkus lähtepeatusesse.
(3) Ümberistumiste arvu soovituslikud normid on toodud tabelis 5.
Liiklus Ümberistumiste arv
Liiklus kesklinna ja lähimasse ümberistumiskohta
Liiklus elamu- ja töökoharajooni vahel
Liiklus ümberistumiskohast kesklinna
Liiklus muudes piirkondades Ilma ümberistumiseta
Mitte üle ühe ümberistumise
Ilma ümberistumiseta
Mitte üle kahe ümberistumise
VALLA JA MAAKONNA ÜHISTRANSPORT
§ 9. Normid avalikul liiniveol valla ja maakonna ühistranspordis
Valla ja maakonna ühistranspordi avalikul liiniveol on soovitav määrata normid järgmistele teenindustaseme näitajatele:
1) ühissõiduki täituvus;
2) liiklussagedus;
3) jalgsikäigu tee pikkus peatusesse;
4) sõiduaeg.
§ 10. Ühissõiduki täituvus
(2) Vahepeatusteni, mis asuvad vähemalt 20 km enne maakonnaliini sihtpunkti, tuleb tagada kõigile sõitjatele istekoht.
§ 11. Liiklussagedus
(1) Liiklussagedus on edasi-tagasi sõitude arv paikkonna ja valla või maakonna keskuse vahel päevas. Paikkond on vallasiseselt eristuv üksus, mille elanikkonda saab pidada ühtseks sotsiaal-territoriaalseks koosluseks.
(2) Minimaalne liiklussageduse norm määratakse lähtudes elanike arvust paikkonnas.
(3) Minimaalse liiklussageduse soovituslikud normid on toodud tabelis 6.
Elanike arv paikkonnas Sõitude arv vallakeskusesse
(korda tööpäevas) Sõitude arv maakonnakeskusesse
(korda tööpäevas)
Kuni 500 elanikku 2 1
Kuni 1000 elanikku 2–3 2
Üle 1000 elaniku 3–4 3
§ 12. Jalgsikäigu tee pikkus peatusesse
(1) Jalgsikäigu tee pikkuse piirnorm peatusesse maakonnaliinidel tuleb tagada vähemalt 90%-le paikkonna elanikele.
(2) Jalgsikäigu tee pikkuse soovituslikud normid peatusesse on toodud tabelis 7.
Elanike arv paikkonnas Jalgsikäigu tee pikkus peatusesse
Kuni 500 elanikku kuni 3 km
Kuni 1000 elanikku kuni 2 km
Üle 1000 elaniku kuni 1 km
§ 13. Sõiduaeg
Paikkonnast valla või maakonna keskusesse maksimaalse sõiduaja soovituslikud normid on toodud tabelis 8.
Elanike arv paikkonnas Valla keskusesse Maakonna keskusesse
Kuni 500 elanikku 0,5–1 tund kuni 1 tund
Kuni 1000 elanikku 0,5 tundi kuni 1 tund
Üle 1000 elaniku 0,5 tundi kuni 0,5 tundi
§ 14. Teised soovituslikud teenindustaseme normid
Omavalitsusorganid ja maavalitsused võivad määrata lisaks ülaltoodule veel teisi teenindustaseme norme lähtudes järgmistest teeninduskvaliteedi näitajatest:
1) juurdepääsetavus – sobitamine teiste transpordiliikidega, piiratud liikumisvõimega inimeste vajaduste arvestamine;
2) informatsioon – teabe kättesaadavus, infoallikad;
3) hoolitsus sõitja eest – orienteeritus sõitjale, suhtumine, abi;
4) sõidu mugavus – mugavused sõidukis, sõitjale mõeldud teenused sõidukis ja peatuses, sõidukijuhi oskused juhtimisel, peatumisel, liikuma- hakkamisel;
5) ohutus ja turvalisus – ohutusstandardid, valgustus, valve, avarii- ja päästesüsteemid;
6) keskkond – saaste, reostus, müra, vibratsioon, mustus, lõhn.


text:
Lihula valla avaliku ürituse korraldamise kord – Riigi Teataja
Lihula valla avaliku ürituse korraldamise kord
Lihula valla avaliku ürituse korraldamise kord - sisukord
§ 2 Avaliku ürituse korraldaja ja taotluse esitamine
§ 3 Avaliku ürituse korraldamise taotluse menetlemine ja loa andmine
§ 4 Avaliku ürituse korraldamise loa andmisest keeldumine
§ 7 Ürituse korraldaja vastutus
RT IV, 03.11.2015, 50
Vastu võetud 26.06.2014 nr 18
RT IV, 28.06.2014, 88
29.10.2015 RT IV, 03.11.2015, 38 06.11.2015
(1) Määrusega kehtestatakse nõuded avaliku ürituse korraldamiseks Lihula vallas.
(2) Määrus on täitmiseks kohustuslik kõigile Lihula valla haldusterritooriumil elavatele, tegutsevatele ja viibivatele füüsilistele ning juriidilistele isikutele.
(4) Määrust kohaldatakse kooskõlas Lihula valla põhimäärusega ja Lihula valla heakorra regulatsiooniga.
(5) Määrusega reguleerimata juhtudel otsustab üksikküsimused Lihula Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
§ 2. Avaliku ürituse korraldaja ja taotluse esitamine
(1) Avaliku ürituse korraldajaks võib olla füüsiline või juriidiline isik.
(2) Avaliku ürituse korraldaja esitab vähemalt 7 tööpäeva (ürituse, mille eeldatav osavõtjate arv on üle 1000 inimese, läbiviimise korral vähemalt 30 tööpäeva) enne avaliku ürituse läbiviimise päeva loa taotluse koos kõigi nõutud lisadokumentidega (üle 1000 osavõtjaga ürituse puhul ka turvaplaani koopia) Lihula Vallavalitsusse, kes registreerib avaliku ürituse loa taotluse. Taotluse vorm on toodud käesoleva määruse lisana 1.
[RT IV, 03.11.2015, 38 - jõust. 06.11.2015]
(3) Avaliku ürituse loa taotlusele kirjutab alla korraldaja.
(4) Taotluse esitamisel on nõutav läbiviimise koha omaniku või valdaja kirjalik nõusolek ürituse läbiviimiseks.
§ 3. Avaliku ürituse korraldamise taotluse menetlemine ja loa andmine
(1) Loa taotluse vaatab läbi vallavalitsus ja vajadusel otsustab ürituse korraldajalt täiendavate dokumentide ja/või kooskõlastuste esitamise vajadust.
(2) Vallavalitsus annab avaliku ürituse läbiviimiseks korraldusega loa (edaspidi luba) viie tööpäeva jooksul avaliku ürituse korraldamise loa taotluse vallavalitsusse saabumise päevast arvates või jätab käesoleva määruse paragrahvis 4 sätestatud juhtudel loa andmata.
(3) Avaliku ürituse korraldamise loas märgitakse:
4) ürituse toimumise alguse ja lõpu kuupäev ning kellaaeg.
(4) Vallavalitsus informeerib politseid avaliku ürituse loa andmisest.
§ 4. Avaliku ürituse korraldamise loa andmisest keeldumine
(1) Avaliku ürituse loa andmisest keeldumisest peab vallavalitsus viie tööpäeva jooksul avaliku ürituse korraldamise loa taotluse vallavalitsusse saabumise päevast arvates korraldajale teatama, selgitades põhjuse ning viidates õigusaktidele, mis on loa väljaandmata jätmise aluseks.
(2) Vallavalitsuse motiveeritud korraldusega võib jätta avaliku ürituse läbiviimiseks loa andmata:
4) kui avaliku ürituse korraldamise loa taotluses toodud avaliku ürituse läbiviimine ei ole lubatud Eesti Vabariigi või Lihula valla õigusaktidest tulenevalt;
5) kui korraldaja ei täida avaliku ürituse loa taotluse kooskõlastanud ametkondade ettekirjutusi.
Avaliku ürituse korraldaja on ürituse planeerimisel, ettevalmistamisel ja läbiviimisel kohustatud:
2) tagama üritusest osavõtjate ohutuse ja turvalisuse, vajadusel piirama ohtlikud kohad tõketega ning kindlustama parkimiskorralduse vastavalt ürituse iseloomule. Ürituse, mille eeldatav osavõtjate arv on üle 1000 inimese, läbiviimise korral tellib ürituse korraldaja üritusel avaliku korra tagamiseks turvaettevõtjalt turvaplaani vastavalt turvaseadusele;
5) tagama avaliku korra ja heakorra nõuete täitmise;
Vallavalitsuse motiveeritud korraldusega võib avaliku ürituse läbiviimiseks antud loa tunnistada kehtetuks, kui:
2) avaliku ürituse korraldaja ei täida avaliku ürituse korraldamisel Eesti Vabariigi ja Lihula valla õigusaktidest tulenevaid kohustusi või avaliku ürituse loa taotluse kooskõlastanud ametkondade ettekirjutusi;
§ 7. Ürituse korraldaja vastutus
(1) Avaliku ürituse ettevalmistamise ja läbiviimise eest vastutab ürituse korraldaja seaduses ettenähtud korras.
(2) Üritusega vallale tekitatud materiaalne kahju kuulub hüvitamisele avaliku ürituse korraldaja poolt.
Järelevalvet määruses ja avaliku ürituse korraldamise loas toodud tingimuste täitmise üle teostatakse vastavalt kehtivatele õigusaktidele
Lisa Lihula vallas toimuva avaliku ürituse korraldamise taotlus

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 7
§ 2
§ 3
§ 4
§ 7


Eesti Haigekassa seadus – Riigi Teataja
Eesti Haigekassa seadus (lühend - HKS)
Eesti Haigekassa seadus - sisukord
§ 2 Haigekassa eesmärk ja ülesanded
§ 3 Haigekassa kohustused oma ülesannete täitmisel
§ 4 Haigekassa pädevus eelarve kasutamisel
§ 5 Haigekassa õiguslik seisund
§ 6 Nimi
§ 7 Asukoht
2 HAIGEKASSA ORGANID JA STRUKTUURIÜKSUSED
1 Haigekassa nõukogu
§ 9 Nõukogu liikmed
§ 10 Nõuded nõukogu liikmetele
§ 11 Nõukogu liikmete volituste tähtaeg
§ 13 Nõukogu järelevalve
§ 14 Nõukogu esimees ja aseesimees
§ 15 Nõukogu aseesimehe valimine
§ 16 Nõukogu koosolek
§ 17 Nõukogu otsus
§ 18 Otsuse vastuvõtmine koosolekut kokku kutsumata
§ 19 Nõukogu koosoleku protokoll
§ 20 Eriarvamus
§ 21 Nõukogu liikmete tasustamine
§ 22 Nõukogu liikme vastutus
§ 23 Haigekassa juhatus
§ 24 Juhatuse liikmete nimetamine ja tagasikutsumine
§ 25 Nõuded juhatuse liikmele
§ 26 Juhatuse pädevus
§ 27 Juhatuse esimees ja tema asendamine
§ 28 Juhatuse esimehe pädevus
§ 29 Juhatuse koosolek
§ 30 Juhatuse otsus
§ 31 Haigekassa esindamine
§ 32 Juhatuse liikme vastutus
3 Struktuuriüksused
§ 33 Struktuuriüksused
3 HAIGEKASSA VARA JA EELARVE
§ 34 Omand
§ 35 Haigekassa vara
§ 36 Eelarve
§ 361 Haigekassa eelmiste perioodide jaotamata kasumi kasutamine
§ 37 Kassatagavara
§ 38 Reservkapital
§ 39 Kassatagavara ja reservkapitali hoidmine
§ 391 Riskireserv
§ 40 Tehingute tegemine järgmise aasta eelarve arvel
4 RAAMATUPIDAMINE, ARUANDLUS, KONTROLL
§ 41 Raamatupidamine
§ 42 Majandusaasta
§ 44 Aruannete avalikustamine
§ 45 Kontroll
§ 46 Audiitor
§ 47 Haigekassa lõpetamine
§ 48 Keskhaigekassa ja haigekassade lõpetamine ning vara üleandmine Eesti Haigekassale
§ 481 Kassatagavara ja reservkapitali vahendite riigi kontsernikonto koosseisu üleviimine
§ 482 Haigekassa nõukogu liikmete volituste tähtaeg seoses nõukogu ümberkorraldamisega
§ 483 Struktuuriüksuse juhi töölepingu tähtaeg
RT I, 22.06.2018, 7
Eesti Haigekassa seadus
RT I 2000, 57, 374
jõustumine 01.01.2001, osaliselt 01.10.2000. a.
28.06.2004 RT I 2004, 56, 400 01.04.2005
06.07.2004 RT III 2004, 18, 211 06.07.2004
23.11.2006 RT I 2006, 56, 418 30.12.2006
13.06.2018 RT I, 22.06.2018, 4 01.09.2018
Käesolev seadus sätestab Eesti Haigekassa (edaspidi haigekassa) eesmärgi, ülesanded, pädevuse, õigusliku seisundi, tegevuse alused ja organid.
§ 2. Haigekassa eesmärk ja ülesanded
(1) Haigekassa eesmärk on ravikindlustushüvitiste võimaldamine, tervishoiuteenuste eest tasumine ning tervishoiuteenuste korraldamisega seotud teiste ülesannete täitmine vastavalt ravikindlustuse seadusele, tervishoiuteenuste korraldamise seadusele ja muudele õigusaktidele ning haigekassa eelarves ettenähtud kuludele.
(2) Oma eesmärgi saavutamiseks täidab haigekassa järgmisi ülesandeid:
1) korraldab ravikindlustust, tervishoiuteenuste eest tasumist ning tervishoiuteenuste korraldamisega seotud teiste ülesannete täitmist, tagades haigekassa eelarve efektiivse ja otstarbeka kasutamise;
2) täidab ravikindlustuse seadusest, tervishoiuteenuste korraldamise seadusest ja muudest õigusaktidest tulenevaid ülesandeid;
3) peab ravikindlustushüvitiste võimaldamiseks ja käesolevast seadusest ning ravikindlustuse seadusest tulenevate muude ülesannete täitmiseks ravikindlustuse andmekogu kooskõlas isikuandmete kaitse seaduse ja avaliku teabe seadusega;
4) kontrollib haigekassa poolt osaliselt või täielikult tasutavate teenuste kvaliteeti ja põhjendatust;
5) korraldab ravikindlustust ja tervishoiuteenuse osutamist ning haigekassat puudutavate välislepingute täitmist;
6) osaleb tervishoiu planeerimisel ning avaldab arvamust haigekassaga, ravikindlustusega ja tervishoiuteenuste korraldusega seonduvate õigusaktide ja välislepingute eelnõude kohta;
7) annab nõu ravikindlustusega seonduvates küsimustes;
8) annab nõu tervishoiuteenuste korraldamise seaduses ning muude õigusaktidega seonduvates küsimustes.
(21) Seadusega pandud ülesannete täitmiseks kasutab haigekassa Eesti rahvastikuregistri andmeid.
(3) Haigekassa võib oma eesmärgi saavutamiseks nõuda kõigilt isikutelt ja asutustelt asjakohaste dokumentide ja informatsiooni esitamist, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti.
(4) Haigekassa võib põhikirjas sätestatud korras moodustada komisjone oma ülesannete täitmiseks.
§ 3. Haigekassa kohustused oma ülesannete täitmisel
Haigekassal on kohustus tulenevalt käesolevast seadusest, ravikindlustuse seadusest, tervishoiuteenuste korraldamise seadusest, haigekassa põhikirjast ja muudest õigusaktidest täita järgmisi ülesandeid:
1) sõlmida lepinguid tervise edendamise, haiguste ennetamise ja tervishoiuteenuste eest tasumiseks ning muude ülesannete täitmiseks;
2) tasuda tervishoiuteenuse osutajale lepingus ettenähtud teenuste eest vastavalt lepingu tingimustele, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti;
3) tasuda soodustingimustel väljastatud ravimite ja meditsiiniseadmete eest apteekidele, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti;
4) maksta kindlustatutele ajutise töövõimetuse hüvitisi, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti;
5) [kehtetu - RT I 2002, 62, 377 - jõust. 01.10.2002]
6) tagada kindlustatute tervislikku seisundit ja eraelu puudutavate andmete salastatus, mis on haigekassa töötajatele ja esindajatele teatavaks saanud seoses kutsekohustuste või lepinguliste õiguste teostamise ja kohustuste täitmisega, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti.
§ 4. Haigekassa pädevus eelarve kasutamisel
(1) Haigekassa kontrollib seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks, sealhulgas tervise edendamise, haiguste ennetamise, tervishoiuteenuse osutaja poolt osutatud teenuste ja väljaantud töövõimetuslehtede ning retseptide õigsust ja põhjendatust, samuti apteegi poolt ravimite soodustingimustel väljastamise ning apteekide ja meditsiiniseadmete müüjate poolt meditsiiniseadmete soodustingimustel väljastamise õigsust ja põhjendatust. Ebaõigsuse või põhjendamatuse korral on haigekassal õigus summa väljamaksmine vaidlustada või summa väljamaksmisest keelduda. Haigekassal on õigus ebaõigesti või põhjendamatult väljamakstud summa tagasi nõuda või pidada kinni järgmiste perioodide väljamaksetest.
(2) [Kehtetu - RT I 2004, 89, 614 - jõust. 01.01.2005]
(3) Haigekassa nõuab kindlustatult või sotsiaalmaksu maksjalt haigekassa kasuks sisse kulud ravikindlustuse seaduses ettenähtud juhtudel.
(4) Haigekassa nõuab kindlustatult põhjendatud kahtluse korral arstliku läbivaatuse või terviseuuringute läbimist ja nende tulemuste avaldamist haigekassale.
§ 5. Haigekassa õiguslik seisund
(1) Haigekassa on käesoleva seadusega loodud avalik-õiguslik juriidiline isik. Haigekassa õigusvõime tekib alates käesoleva seaduse jõustumisest.
(2) Haigekassa põhikirja kehtestab ning selles teeb muudatusi Vabariigi Valitsus. Enne põhikirja muutmise ettepaneku esitamist Vabariigi Valitsusele kuulab valdkonna eest vastutav minister ära haigekassa nõukogu arvamuse.
(3) Haigekassa vastutab oma kohustuste täitmise eest kogu oma varaga, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti. Haigekassa ei vastuta riigi kohustuste täitmise või täitmata jätmise eest. Riik vastutab haigekassa kohustuste täitmata jätmise eest ainult käesolevas seaduses ettenähtud juhtudel ja tingimustel.
(4) Riik vastutab haigekassa kohustuste täitmise eest reservkapitali ebapiisavuse või selle kasutamise võimaluste või aluste puudumise korral, kui:
1) haigekassa ei saa täita oma lepingulisi kohustusi või maksta ravikindlustushüvitisi raha vähemlaekumise tõttu, võrreldes riigieelarves haigekassa eelarveks ettenähtud summadega;
2) Vabariigi Valitsuse või valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud ravikindlustushüvitiste piirhindu ja piirmäärasid reguleerivad õigusaktid või haigekassa sõlmitud hinnakokkulepped ei võimalda haigekassal täita oma lepingulisi kohustusi või maksta ravikindlustushüvitisi.
(5) Haigekassa ei saa olla pankrotivõlgnik.
(6) Haigekassal on õigus võtta laenu ainult enda omandis olevate asjade tagatisel. Haigekassal on keelatud anda laenu ja tagada teiste isikute laenukohustuste täitmist.
(7) Eesti Haigekassa on kuni käesoleva seaduse jõustumiseni tegutsenud Keskhaigekassa ja piirkondlike haigekassade õigusjärglane.
(8) Haigekassa ei või jaguneda ega ühineda teiste juriidiliste isikutega. Haigekassat ei või ümber kujundada muud liiki juriidiliseks isikuks.
(9) Haigekassa registreeritakse riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris selle registri põhimääruses sätestatud korras.
§ 6. Nimi
Haigekassa nimi on Eesti Haigekassa. Haigekassal on ainuõigus oma nimele.
§ 7. Asukoht
Haigekassa asukoht on Tallinn. Haigekassa aadress on koht, kus asub haigekassa juhatus.
2. peatükk HAIGEKASSA ORGANID JA STRUKTUURIÜKSUSED
1. jagu Haigekassa nõukogu
Haigekassa kõrgeim organ on haigekassa nõukogu. Nõukogul on 6 liiget.
[RT I, 22.06.2018, 4 - jõust. 01.09.2018]
§ 9. Nõukogu liikmed
(1) Tervishoiu korraldamise valdkonna eest vastutav minister ja riigi eelarvepoliitika valdkonna eest vastutav minister on nõukogu liikmed ametikoha järgi.
(2) Vabariigi Valitsus nimetab korraldusega Eesti Tööandjate Keskliidu ettepanekul kaks nõukogu liiget, Eesti Ametiühingute Keskliidu ettepanekul ühe nõukogu liikme ja Eesti Puuetega Inimeste Koja ettepanekul ühe nõukogu liikme. Ettepaneku tegija on kohustatud enne Vabariigi Valitsusele ettepaneku tegemist kontrollima nõukogu liikme vastavust käesoleva seaduse §-s 10 sätestatud nõuetele.
(3) Vabariigi Valitsus võib nõukogu liikme tagasi kutsuda selle liikme nimetamise ettepaneku teinud organisatsiooni ettepanekul või kui nimetatud nõukogu liige ei vasta enam käesoleva seaduse §-s 10 sätestatud nõuetele.
§ 10. Nõuded nõukogu liikmetele
(1) Nõukogu liige peab olema teovõimeline Eesti kodanik, kelle alaline elukoht on Eesti Vabariigis.
(2) Käesoleva seaduse § 9 lõikes 2 nimetatud nõukogu liikme nimetamisel või tagasikutsumisel arvestatakse järgmisi nõudeid:
1) tal on nõukogu liikme kohustuste täitmiseks vajalikud teadmised ja laitmatu reputatsioon;
2) tema majandus- või kutsetegevus ei ole seotud tervishoiuteenuse osutajaga ega ravimi käitlemise tegevusluba omava või meditsiinitehnoloogia tootmise või müümisega tegeleva isikuga;
3) ta ei kuulu käesoleva lõike punktis 2 nimetatud tegevusala esindusorganisatsiooni juhtorganisse ega saa esindusorganisatsioonilt lepingu alusel töö- või teenustasu, mis on seotud esindusorganisatsiooni põhitegevusega või tema huvide esindamisega.
§ 11. Nõukogu liikmete volituste tähtaeg
(1) Käesoleva seaduse § 9 lõikes 1 nimetatud nõukogu liikmete volitused lõpevad koos vastavate isikute volituste lõppemisega § 9 lõikes 1 nimetatud ametikohtadel.
(2) [Kehtetu - RT I, 22.06.2018, 4 - jõust. 01.09.2018]
(3) Käesoleva seaduse § 9 lõikes 2 nimetatud nõukogu liikmete volituste tähtaeg on kolm aastat ja neid ei saa nõukogu liikmeks nimetada rohkem kui kaks korda järjest.
1) kinnitab haigekassa arengukava;
2) kuulates ära juhatuse arvamuse, teeb valdkonna eest vastutavale ministrile ettepaneku teha Vabariigi Valitsusele ettepanek Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelu kehtestamiseks või muutmiseks;
21) kinnitab ravijärjekorra maksimumpikkuse;
22) teeb valdkonna eest vastutavale ministrile ettepaneku haigekassa meditsiiniseadmete ja ravimite loetelu kehtestamiseks, ravimite piirhindade kehtestamiseks, tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 504 lõikes 1 sätestatud juurdepääsupiirangu ja ravikindlustuse seaduse § 663 lõikes 1 sätestatud eelloa nõude kehtestamiseks, kohaldamiseks või kohaldamise lõpetamiseks ning ravikindlustuse seaduse § 661 lõikes 1 sätestatud tervishoiuteenuste loetelu ja väljaspool ravijärjekorda osutatud tervishoiuteenuse kulu hüvitamise korra kehtestamiseks;
23) kinnitab ravikindlustuse seaduse § 22 lõikes 1 nimetatud lepingu tüüptingimused, § 36 lõikes 4 sätestatud asjaolude hindamise alused ja § 36 lõikes 42 sätestatud lepingu tähtaja üle otsustamise tingimused;
24) kinnitab tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 172 lõikes 3 sätestatud asjaolude hindamise alused;
25) kuulanud ära juhatuse arvamuse, teeb valdkonna eest vastutavale ministrile ettepaneku kiirabi eest tasumise korra, kiirabibrigaadi pidajale makstava tasu arvutamise metoodika ja kiirabi hinna ning meditsiinilise kaugkonsultatsiooni teenuse eest makstava tasu arvutamise metoodika ja selle teenuse hinna kehtestamiseks või selle muutmiseks;
3) kinnitab juhatuse ettepanekul haigekassa eelarve, lähtudes riigieelarvest;
31) otsustab juhatuse ettepanekul haigekassa eelmiste perioodide jaotamata kasumi kasutuselevõtu kooskõlas käesoleva seaduse §-ga 361;
[RT I 2006, 56, 418 - jõust. 30.12.2006]
4) kinnitab juhatuse ettepanekul haigekassa struktuuri käesoleva seaduse ja haigekassa põhikirjaga reguleerimata ulatuses;
5) kehtestab juhatuse ettepanekul ravikindlustuse andmekogu pidamise põhimääruse;
6) kinnitab juhatuse ettepanekul raamatupidamise sise-eeskirjad;
7) otsustab juhatuse ettepanekul kinnisasjade ja registrisse kantud või kantavate vallasasjade omandamise, võõrandamise ja koormamise ning laenude võtmise;
8) nimetab ametisse ja kutsub tagasi juhatuse esimehe;
9) nimetab ametisse ja kutsub tagasi oma algatusel või juhatuse esimehe ettepanekul juhatuse liikmed;
10) otsustab juhatuse esimehega ametilepingu sõlmimise ja juhatuse esimehe ettepanekul juhatuse liikmetega ametilepingu sõlmimise;
11) otsustab juhatuse liikme vastu varalise nõude esitamise;
12) kinnitab juhatuse esimehe ja juhatuse liikmete ametitasu ja lisatasud, kuulates ära juhatuse esimehe arvamuse;
13) kinnitab juhatuse poolt esitatavad aruanded ja neile esitatavad nõuded;
14) määrab haigekassa audiitori ja otsustab audiitorile makstava tasu suuruse, kuulates ära juhatuse arvamuse.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud küsimuste otsustamine kuulub nõukogu ainupädevusse. Juhatuse või juhatuse esimehe ettepanekul võib nõukogu võtta vastu otsuseid ka haigekassat puudutavates käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata küsimustes.
§ 13. Nõukogu järelevalve
(1) Nõukogu teostab järelevalvet juhatuse üle.
(2) Nõukogul on oma ülesannete täitmiseks õigus tutvuda kõikide haigekassa dokumentidega, samuti kontrollida või teha asjakohastele kolmandatele isikutele ülesandeks kontrollida haigekassa raamatupidamise õigsust, vara olemasolu, haigekassa tegevuse vastavust seadustele, haigekassa põhikirjale ja nõukogu otsustele.
§ 14. Nõukogu esimees ja aseesimees
(1) Valdkonna eest vastutav minister on nõukogu esimees ametikoha järgi.
(2) Nõukogu liikmed valivad endi hulgast nõukogu aseesimehe.
(3) Nõukogu esimees:
2) juhatab nõukogu koosolekuid;
3) esindab nõukogu;
4) otsustab muud küsimused, mis kuuluvad käesoleva seaduse või haigekassa põhikirja kohaselt nõukogu esimehe pädevusse.
(4) Nõukogu esimehe äraolekul täidab tema ülesandeid nõukogu aseesimees. Nõukogu aseesimees ei saa asendada nõukogu esimeest nõusoleku andmisel käesoleva seaduse § 12 lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatud nõukogu otsuste vastuvõtmiseks vastavalt käesoleva seaduse § 17 lõike 5 sätetele.
§ 15. Nõukogu aseesimehe valimine
(1) Nõukogu aseesimees valitakse:
1) nõukogu uue esimehe ametisse asumisele järgneval nõukogu koosolekul;
2) nõukogu aseesimehe tagasikutsumisele järgneval nõukogu koosolekul;
3) nõukogu aseesimehe tagasiastumise või surma korral väljalangemisele järgneval nõukogu koosolekul.
(2) Kui nõukogu aseesimehe valimised on kaks korda ära jäänud nõukogu koosoleku kvoorumi puudumise tõttu, valitakse nõukogu aseesimees, olenemata kvoorumist, tingimusel, et kõigile nõukogu liikmetele oli nõukogu koosoleku ajast, kohast ja päevakorrast teatatud haigekassa põhikirjas sätestatud korras.
(3) Nõukogu aseesimees valitakse nõukogu koosolekul kohalviibivate nõukogu liikmete poolthäälteenamusega. Valimiste protseduur sätestatakse haigekassa põhikirjas.
§ 16. Nõukogu koosolek
(1) Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid vähemalt üks kord kolme kuu jooksul. Nõukogu koosolekust teatamise kord sätestatakse haigekassa põhikirjas.
(2) Nõukogu koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees, tema äraolekul nõukogu aseesimees. Nõukogu koosolek kutsutakse kokku haigekassa põhikirjas ettenähtud tähtajal, kui seda nõuab nõukogu liige, juhatus, juhatuse esimees või audiitor.
(3) Nõukogu koosoleku toimumise kohaks on haigekassa asukoht, kui nõukogu koosoleku kokkukutsuja ei ole määranud muud nõukogu koosoleku toimumise kohta Eesti Vabariigis.
(4) Nõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole nõukogu liikmetest ning nende hulgas on nõukogu esimees või aseesimees.
(5) Kui nõukogu koosoleku läbiviimiseks puudub vajalik kvoorum, toimub uus koosolek sama päevakorraga hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast koosoleku ärajäämist.
§ 17. Nõukogu otsus
(1) Nõukogu otsused võetakse vastu koosolekul või koosolekut kokku kutsumata. Nõukogu aseesimeest saab valida ja käesoleva seaduse § 12 lõike 1 punktides 21, 22, 3, 8 ning 10 sätestatud otsuseid saab vastu võtta ainult nõukogu koosolekul.
(2) Otsuste tegemisel osaleb nõukogu liige isiklikult.
(4) Nõukogu liige ei või osaleda hääletamises, kui seaduses sätestatud juhtudel on tal keelatud otsuse vastuvõtmises osaleda või kui otsustatakse temaga kohtuvaidluse alustamist või lõpetamist haigekassa poolt.
(5) Nõukogu otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletas üle poole nõukogu koosolekul osalenud nõukogu hääleõiguslikest liikmetest. Käesoleva seaduse § 12 lõike 1 punktides 3, 8 ja 10 sätestatud otsuste vastuvõtmisel on vajalik vähemalt 2/3 nõukogu koosolekul osalevate nõukogu liikmete nõusolek ning nõukogu esimehe kohalolek. Käesoleva seaduse § 12 lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud otsuste vastuvõtmiseks on vajalik nõukogu esimehe nõusolek.
(6) Kui nõukogu liikmete hääled jagunevad hääletamisel võrdselt, otsustab nõukogu esimehe, tema äraolekul nõukogu aseesimehe hääl, kui käesolevas seaduses ei ole ette nähtud teisiti.
(7) Nõukogu otsus peab sisaldama otsuse nimetust, pealkirja ja numbrit ning otsuse tegemise kuupäeva. Nõukogu otsust muutev või kehtetuks tunnistav otsus peab sisaldama ka muudetava või kehtetuks tunnistatava otsuse pealkirja, kuupäeva ja numbrit.
(8) Nõukogu otsusele kirjutab alla nõukogu esimees. Nõukogu esimehe äraolekul tehtud otsusele kirjutab alla nõukogu aseesimees.
(9) Nõukogu otsused tehakse kättesaadavaks haigekassa koduleheküljel Internetis.
§ 18. Otsuse vastuvõtmine koosolekut kokku kutsumata
(1) Otsuse vastuvõtmiseks koosolekut kokku kutsumata saadab nõukogu esimees või tema äraolekul nõukogu aseesimees nõukogu liikmetele otsuse projekti ja määrab kirjaliku vastamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui seitse päeva ja pikem kui kakskümmend üks päeva. Otsuse projektile lisab saatja selgituse projekti kohta ja põhjenduse, miks otsuse vastuvõtmine on otstarbekas koosolekut kokku kutsumata.
(2) Otsus loetakse vastuvõetuks, kui otsuse poolt hääletab vähemalt üle poole nõukogu liikmetest. Nõukogu liikmed, kes ei saada määratud tähtajaks kirjalikku vastust, loetakse otsuse eelnõule vastu hääletanuks.
(3) Vastuvõetud otsusest koos selle sisu ja hääletamistulemustega teatab nõukogu esimees või aseesimees nõukogu liikmetele esimesel nõukogu koosolekul, mis järgneb tema poolt määratud kirjaliku vastamise tähtajale.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse projektid, selgitused ja põhjendused ning lõikes 2 nimetatud kirjalikud vastused säilitatakse käesolevas seaduses ja haigekassa põhikirjas sätestatud korras.
§ 19. Nõukogu koosoleku protokoll
(1) Nõukogu koosolek protokollitakse. Protokolli kandmisele kuuluvad andmed ja muud nõuded koosoleku protokollile sätestatakse haigekassa põhikirjas.
(3) Koosolekul tehtud otsuste, hääletamistulemuste ja käesolevas seaduses sätestatud eriarvamuste õige ja täieliku jäädvustamise eest protokollis vastutab koosoleku juhataja.
(4) Koosoleku protokoll peab olema haigekassa asukohas nõukogu liikmetele kättesaadav alates viiendast päevast pärast koosoleku toimumist.
(5) Protokoll koos lisadega säilitatakse haigekassa asukohas. Protokollide ja nende lisade hoidmise korraldab ning nende säilimise eest vastutab juhatuse esimees.
§ 20. Eriarvamus
(1) Nõukogu otsuse suhtes eriarvamusele jäänud nõukogu liikmel on õigus fikseerida oma eriarvamus kirjaliku või suulise avaldusena.
(2) Nõukogu koosolekul vastuvõetud otsuse kohta esitatud eriarvamus kantakse protokolli, kirjalik eriarvamus lisatakse protokollile.
(3) Kui nõukogu liige leiab, et nõukogu on oma otsusega rikkunud seadust või haigekassa põhikirja, teatab ta asetleidnud rikkumisest viivitamatult nõukogu esimehele või tema äraolekul nõukogu aseesimehele.
§ 21. Nõukogu liikmete tasustamine
Nõukogu liikmetele, kes ei kuulu nõukogusse ametikoha järgi, makstakse nõukogu liikme kohustuste täitmise eest tasu Vabariigi Valitsuse kehtestatud suuruses ja korras.
(1) Nõukogu liikmed vastutavad seaduste ja haigekassa põhikirja nõuete rikkumise ja oma kohustuste täitmata jätmisega haigekassale süüliselt tekitatud kahju eest solidaarselt.
(2) Nõukogu liikmed, kes oma kohustuste täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmisega on süüliselt kahju tekitanud haigekassa võlausaldajale, vastutavad võlausaldaja ees solidaarselt haigekassaga.
(3) Nõukogu liige vabaneb vastutusest haigekassa või võlausaldaja ees, kui ta on otsuse vastuvõtmisel hääletanud vastu või kui ta ei osalenud otsustamises, kui mitteosalemine oli lubatud, või kui ta ei osalenud nõukogu koosolekul.
(4) Nõukogu liikme vastu esitatava nõude aegumistähtaeg on viis aastat rikkumise toimumisest või rikkumise algusest.
(5) Haigekassa sõlmib vastutuskindlustuse lepingu käesolevast paragrahvist tuleneva nõukogu liikmete varalise vastutuse kindlustamiseks haigekassa põhikirjas ettenähtud põhitingimustel ja korras. Haigekassa põhikirjas nähakse ette nõukogu liikmete omavastutus ja selle määr vastutuskindlustuse lepingu sõlmimiseks.
§ 23. Haigekassa juhatus
(1) Juhatus on haigekassa organ, kes juhib haigekassat.
(2) Juhatus koosneb kolmest kuni seitsmest liikmest, kellest üks on juhatuse esimees.
(3) Juhatuse liikmete volituste tähtaeg on kuni viis aastat. Juhatuse liikmete volituste tähtaeg sätestatakse haigekassa põhikirjas.
§ 24. Juhatuse liikmete nimetamine ja tagasikutsumine
(1) Juhatuse esimehe nimetab nõukogu. Juhatuse esimehe kandidaatide leidmiseks korraldab nõukogu avaliku konkursi. Konkursi kord sätestatakse haigekassa põhikirjas. Teised juhatuse liikmed nimetab nõukogu juhatuse esimehe ettepanekul.
(2) Nõukogu sõlmib juhatuse liikmetega tähtajalise ametilepingu, milles fikseeritakse juhatuse liikme õigused ja kohustused ning tasu juhatuse liikme ülesannete täitmise eest. Informatsioon juhatuse esimehe ja liikmete tasu kohta on avalik.
(3) Enne juhatuse liikme volituste tähtaja lõppu võib nõukogu juhatuse liikme tagasi kutsuda, kui juhatuse liige ei vasta käesolevas seaduses kehtestatud nõuetele, samuti muudel mõjuvatel põhjustel, milleks on eelkõige juhatuse liikme kohustuste olulisel määral täitmata jätmine või võimetus haigekassat juhtida. Kolme kuu jooksul, alates juhatuse liikme ametissenimetamisest, võib nõukogu juhatuse esimehe ettepanekul juhatuse liikme tagasi kutsuda põhjust ära näitamata. Uue juhatuse esimehe ametissenimetamise korral on nõukogul uue juhatuse esimehe ettepanekul õigus kolme kuu jooksul, alates uue juhatuse esimehe nimetamisest, juhatuse liikmed tagasi kutsuda põhjust ära näitamata. Juhatuse liikmega sõlmitud ametilepingust tulenevad õigused ja kohustused lõpevad vastavalt ametilepingule.
(4) Juhatuse liikme tagasikutsumisel või muudel põhjustel ametist lahkumisel nimetatakse tema asemele juhatuse esimehe ettepanekul uus juhatuse liige. Juhatuse esimehe tagasikutsumise korral või muudel põhjustel ametist lahkumise korral nimetab nõukogu tema asemele uue juhatuse esimehe kolme kuu jooksul, alates juhatuse esimehe ametist lahkumisest. Juhatuse esimehe ametist lahkumisest kuni uue juhatuse esimehe nimetamiseni täidab juhatuse esimehe kohustusi nõukogu poolt määratav juhatuse liige.
§ 25. Nõuded juhatuse liikmele
(1) Juhatuse liikmeks võib nimetada kõrgharidusega teovõimelise füüsilise isiku, kelle alaline elukoht on Eestis ning kellel on haigekassa juhtimiseks vajalikud teadmised, kutsealane sobivus ja laitmatu reputatsioon.
(2) Juhatuse liikmeks ei või olla nõukogu liige ja pankrotivõlgnik.
(3) Juhatuse liige on kohustatud viivitamatult informeerima juhatuse esimeest ja nõukogu esimeest huvide konfliktist, mis mõjutab või võib mõjutada juhatuse liiget otsustuste tegemisel.
§ 26. Juhatuse pädevus
(1) Juhatus täidab haigekassa juhtimisel talle käesoleva seaduse, haigekassa põhikirja ja nõukogu otsustega pandud ülesandeid. Juhatus seisab hea haigekassa ülesannete ja kohustuste täitmise ning õiguste realiseerimise eest niivõrd, kuivõrd see ei ole käesoleva seaduse või põhikirja kohaselt nõukogu või juhatuse esimehe kohustus. Juhatus annab aru nõukogule.
(2) Lähtudes riigi tervishoiupoliitikast, valmistab juhatus ette haigekassa arengukava ja haigekassa eelarve ning esitab need nõukogule kinnitamiseks.
(3) Kui nõukogu ei otsusta teisiti, valmistab juhatus ette materjalid ja otsuste projektid nõukogus arutamisele tulevates küsimustes.
(4) Juhatusel on otsustamisõigus kõigis haigekassat puudutavates küsimustes, välja arvatud:
1) küsimustes, mille otsustamine kuulub nõukogu ainupädevusse;
2) küsimustes, mille on otsustanud nõukogu;
3) käesolevas seaduses või haigekassa põhikirjas sätestatud küsimustes, mis kuuluvad juhatuse esimehe pädevusse.
§ 27. Juhatuse esimees ja tema asendamine
(1) Juhatuse esimees on haigekassa tegevjuht. Juhatuse esimees juhib haigekassa tööd ja juhatab juhatuse koosolekuid.
(2) Juhatuse esimeest asendab juhatuse liige. Juhatuse esimehe asendamise kord sätestatakse haigekassa põhikirjas.
§ 28. Juhatuse esimehe pädevus
1) määrab kindlaks juhatuse liikmete töö- ja vastutusvaldkonnad;
2) korraldab haigekassa raamatupidamist;
3) sõlmib, muudab ja ütleb töölepingud üles haigekassa töötajatega;
4) kinnitab haigekassa töötajate töötasud, lähtudes nõukogu poolt kinnitatud haigekassa eelarve ülalpidamiskuludest;
5) võtab sõnaõigusega osa nõukogu koosolekutest;
6) määrab juhatuse koosolekute protokollija;
7) otsustab muud küsimused, mis kuuluvad käesoleva seaduse ja haigekassa põhikirja või nõukogu otsuste kohaselt juhatuse esimehe pädevusse.
§ 29. Juhatuse koosolek
(1) Juhatuse koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid vähemalt kord kuus.
(2) Juhatuse koosoleku kutsub kokku juhatuse esimees või teda asendav isik. Juhatuse koosolek kutsutakse kokku, kui seda nõuab juhatuse liige, haigekassa audiitor või nõukogu esimees või tema äraolekul nõukogu aseesimees.
(3) Juhatuse koosoleku toimumise koht on haigekassa asukoht, kui koosoleku kokkukutsuja ei ole määranud muud juhatuse koosoleku toimumise kohta Eesti Vabariigis.
(4) Juhatuse koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole juhatuse liikmetest ning nende hulgas on juhatuse esimees või teda asendav juhatuse liige.
(5) Juhatuse liige võtab juhatuse koosolekust osa isiklikult.
(6) Igal juhatuse liikmel on üks hääl. Juhatuse liikmel ei ole õigust hääletamisest keelduda või erapooletuks jääda, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 7 sätestatud juhtudel.
(7) Juhatuse liige ei või osaleda hääletamises, kui seaduses sätestatud juhtudel on tal keelatud otsuse vastuvõtmises osaleda.
(8) Juhatuse koosolek protokollitakse vastavalt haigekassa põhikirjas juhatuse koosolekute protokollimiseks sätestatud nõuetele.
§ 30. Juhatuse otsus
(1) Juhatuse otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletas vähemalt 2/3 juhatuse koosolekul osalenud hääleõiguslikest juhatuse liikmetest.
(2) Juhatuse otsus peab sisaldama otsuse nimetust, pealkirja ja numbrit ning otsuse tegemise kuupäeva. Juhatuse otsust muutev või kehtetuks tunnistav otsus peab sisaldama ka muudetava või kehtetuks tunnistatava otsuse pealkirja, kuupäeva ja numbrit.
(3) Juhatuse otsusele kirjutab alla juhatuse esimees. Juhatuse esimehe äraolekul tehtud otsusele kirjutab alla juhatuse esimeest asendav juhatuse liige.
(4) Kui juhatuse liige leiab, et juhatus või juhatuse esimees on oma otsusega rikkunud seadusi või haigekassa põhikirja, teatab ta asetleidnud rikkumisest viivitamatult juhatuse esimehele või tema äraolekul teda asendavale isikule. Kui rikkumist ei kõrvaldata hiljemalt teatamisele järgneval esimesel juhatuse koosolekul, informeerib teate esitanud juhatuse liige sellest nõukogu esimeest või tema äraolekul aseesimeest.
§ 31. Haigekassa esindamine
(1) Juhatuse esimehel on õigus esindada haigekassat kõigis õigustoimingutes ja tehingutes ainuisikuliselt. Juhatuse esimehel on õigustoimingute tegemiseks edasivolitamise õigus. Juhatuse teiste liikmete esindusõigus ja edasivolitamise õigus sätestatakse haigekassa põhikirjas.
(2) Juhatuse liikmete õigust esindada haigekassat võib piirata nõukogu otsusega. Nõukogu otsusega seatud esindusõiguse piirangud ei kehti kolmandate isikute suhtes.
§ 32. Juhatuse liikme vastutus
(1) Juhatuse liikmed vastutavad seaduste ja haigekassa põhikirja nõuete rikkumise ja oma kohustuste täitmata jätmisega haigekassale süüliselt tekitatud kahju eest solidaarselt.
(2) Juhatuse liikmed, kes oma kohustuste täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmisega on süüliselt kahju tekitanud haigekassa võlausaldajale, vastutavad võlausaldaja ees solidaarselt haigekassaga.
(3) Juhatuse liige vabaneb vastutusest haigekassa või võlausaldaja ees, kui ta on vastava tegevuse aluseks oleva otsuse vastuvõtmisel hääletanud vastu või kui ta ei osalenud otsustamises, kui mitteosalemine oli lubatud, või kui ta ei osalenud juhatuse koosolekul.
(4) Juhatuse liikme vastu esitatava nõude aegumistähtaeg on seitse aastat rikkumise toimumisest või rikkumise algusest.
(5) Haigekassa sõlmib vastutuskindlustuse lepingu käesolevast paragrahvist tuleneva juhatuse liikmete varalise vastutuse kindlustamiseks haigekassa põhikirjas ettenähtud põhitingimustel ja korras. Haigekassa põhikirjas nähakse ette juhatuse liikmete omavastutus ja selle määr vastutuskindlustuse lepingu sõlmimiseks.
3. jagu Struktuuriüksused
§ 33. Struktuuriüksused
Haigekassa peamised struktuuriüksused ning nende asukoht ja pädevus sätestatakse haigekassa põhikirjas.
3. peatükk HAIGEKASSA VARA JA EELARVE
§ 34. Omand
Haigekassa valdab, kasutab ja käsutab oma vara käesolevas seaduses ning haigekassa põhikirjas ettenähtud korras.
§ 35. Haigekassa vara
Haigekassa vara moodustub:
1) riigieelarves sotsiaalmaksuseaduse § 7 lõikes 3 ja § 10 lõikes 2 sätestatud määras ravikindlustuseks ettenähtud sotsiaalmaksu osast, samuti ravikindlustuseks ettenähtud sotsiaalmaksu ülelaekumistest;
11) tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 51 lõike 2 punkti 2 alusel haigekassa eelarvesse ülekantavast riigieelarve eraldisest;
2) seaduse või põhikirjaga lubatud tehingutest ning muudest õigustoimingutest saadavatest tuludest;
4) sissenõuetest teistelt isikutelt;
5) intressidest ja muudest finantstuludest;
§ 36. Eelarve
(1) Haigekassa eelarve koosneb haigekassa majandusaasta kuludest ja kulude katteallikatest. Kulude katteallikad koosnevad haigekassa majandusaasta tuludest ning eelmiste perioodide jaotamata kasumist.
(11) Haigekassa nõukogu esitab valdkonna eest vastutava ministri kaudu Vabariigi Valitsusele eelarveaasta ja eelarveaastale järgneva kolme aasta kohta eelarvepositsiooni ettepaneku hiljemalt jooksva kalendriaasta 21. augustiks. Ettepanekule lisatakse analüüs, millest nähtuvad haigekassa järgneva nelja kalendriaasta kulud ja kulude katteallikad, arvestades makromajanduslikku ja tervishoiu arengu prognoosi. Vabariigi Valitsus teeb ettepaneku eelarveaasta ja eelarveaastale järgneva kolme aasta haigekassa eelarvepositsiooni kehtestamise kohta Riigikogule.
(12) Riigikogu kinnitab haigekassa eelarvepositsiooni eelarveaasta ja eelarveaastale järgneva kolme aasta kohta riigieelarvega.
(2) Juhatus valmistab ette eelarve projekti, lähtudes ravikindlustuse seadusest, tervishoiuteenuste korraldamise seadusest ja muudest õigusaktidest, riigieelarvest ja nõukogu poolt kinnitatud nõuetest, ning esitab selle nõukogule kinnitamiseks 14 päeva jooksul, arvates iga-aastase riigieelarve seaduse Riigi Teatajas avaldamisest. Eelarve projekti ettevalmistamise täpsem kord sätestatakse haigekassa põhikirjas.
(3) Nõukogu kinnitab haigekassa eelarve 30 päeva jooksul, arvates igaaastase riigieelarve seaduse Riigi Teatajas avaldamisest.
(4) Kui nõukogu ei ole käesolevas seaduses sätestatud tähtajaks haigekassa eelarvet kinnitanud, läheb eelarve kinnitamise õigus ja kohustus üle Vabariigi Valitsusele.
(5) Kui haigekassa eelarvet ei ole kinnitatud eelarveaasta alguseks, võib kuni eelarve kinnitamiseni teha alanud eelarveaasta igal kuul kulutusi kuni 1/12 osa ulatuses eelmise aasta eelarvest. Kui eelarve projektis ettenähtud tulubaas on väiksem kui eelneval eelarveaastal, siis võib kuni eelarve kinnitamiseni teha alanud eelarveaasta igal kuul kulutusi kuni 1/12 eelarve projektis ettenähtud kulude summast, millest on maha arvatud kassatagavara ja reservkapitali moodustamiseks vajalikud summad.
(6) [Kehtetu - RT I 2006, 56, 418 - jõust. 30.12.2006]
(7) Haigekassa eelarve kulud jagunevad tervishoiukuludeks ja haigekassa tegevuskuludeks. Täpsem eelarve tulude ja kulude jaotus sätestatakse haigekassa põhikirjas.
(8) Nõukogu võib majandusaasta jooksul vastu võtta haigekassa lisaeelarve, tasakaalustatult suurendades või vähendades haigekassa tulusid ja kulusid.
(9) Haigekassa eelarve avaldatakse Riigi Teatajas ja tehakse kättesaadavaks haigekassa koduleheküljel Internetis.
§ 361. Haigekassa eelmiste perioodide jaotamata kasumi kasutamine
(1) Haigekassa eelmiste perioodide jaotamata kasumit on majandusaastas lubatud kasutusele võtta kuni 30 protsendi ulatuses, kuid mitte rohkem kui 7 protsenti eelmisel kalendriaastal haigekassa eelarves ettenähtud tervishoiuteenuste kuludest.
(2) Haigekassa eelmiste perioodide jaotamata kasumi kasutuselevõtu otsustab nõukogu juhatuse ettepaneku alusel.
(3) Juhatuse ettepanek eelmiste perioodide jaotamata kasumi kasutuselevõtuks peab sisaldama kasutuselevõetavate vahendite suurust ja jaotust.
(4) Eelmiste perioodide jaotamata kasumit kasutatakse haigekassa eelarves ettenähtud ulatuses.
(5) Haigekassa eelmiste perioodide jaotamata kasumi kasutamise kohta esitatakse andmed haigekassa majandusaasta aruandes.
§ 37. Kassatagavara
(1) Haigekassa kassatagavara on haigekassa rahalised vahendid, välja arvatud reservkapitali vahendid, mida kasutatakse haigekassa rahavoogude juhtimiseks.
(2) [Kehtetu - RT I 2002, 62, 377 - jõust. 01.10.2002]
(3) [Kehtetu - RT I 2002, 62, 377 - jõust. 01.10.2002]
§ 38. Reservkapital
(1) Haigekassa reservkapital on haigekassa eelarve vahenditest moodustatav reserv makromajanduslikest muutustest tulenevate haigekassa eelarve riskide vähendamiseks.
(2) Reservkapitali suurus on 5,4 protsenti eelarve mahust. Reservkapitali kantakse igal aastal vähemalt 1/50 haigekassa eelarve kogumahust kuni käesolevas seaduses sätestatud reservkapitali suuruse saavutamiseni või taastamiseni.
(3) Reservkapitali võib kasutusele võtta ainult erandkorras Vabariigi Valitsuse korraldusega valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul. Enne ettepaneku esitamist Vabariigi Valitsusele kuulab valdkonna eest vastutav minister ära haigekassa nõukogu arvamuse.
§ 39. Kassatagavara ja reservkapitali hoidmine
(1) Haigekassa hoiab kassatagavara ja reservkapitali vahendeid riigiga sõlmitava hoiulepingu alusel riigi kontsernikonto koosseisu kuuluval arvelduskontol ja teostab sealt makseid.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hoiuleping peab võimaldama haigekassal igal ajal kassatagavara ja reservkapitali vahendite arvelt teostada õigusaktides sätestatud tingimustel väljamakseid talle käesoleva seadusega pandud ülesannete täitmiseks. Haigekassa kavandatavatest väljamaksetest Rahandusministeeriumi teavitamise konkreetsed tingimused lepitakse kokku hoiulepingus.
(3) Riik maksab haigekassale riigi kontsernikonto koosseisu kuuluval arvelduskontol hoitavate vahendite jäägilt intressi, mille suurus on võrdne riigi likviidsete finantsvarade tulususega, kui haigekassaga sõlmitavas hoiulepingus ei ole kokku lepitud teisiti.
(4) Riigi kontsernikonto koosseisu kuuluval arvelduskontol hoitavaid vahendeid paigutab Rahandusministeerium koos riigi rahaga riigieelarve seaduse § 66 lõike 5 alusel kehtestatud riigi rahavoo juhtimise põhimõtete kohaselt.
§ 391. Riskireserv
(1) Haigekassa riskireserv on haigekassa eelarve vahenditest moodustatav reserv haigekassale võetud kohustustest tulenevate riskide vähendamiseks.
(2) Riskireservi suurus on 2 protsenti haigekassa tervishoiukulude eelarve mahust.
(3) Riskireservi võib kasutusele võtta haigekassa nõukogu otsusega.
§ 40. Tehingute tegemine järgmise aasta eelarve arvel
(1) Haigekassa eesmärkide saavutamiseks on juhatusel õigus teha tehinguid järgmise aasta assigneeringute arvel kuni 30 protsendi ulatuses jooksvaks eelarveaastaks ettenähtud vastavatest assigneeringutest.
(2) Tehingute tegemise järgmise aasta assigneeringute arvel enam kui 30 protsendi ulatuses jooksvaks aastaks ettenähtud vastavatest assigneeringutest otsustab haigekassa nõukogu.
4. peatükk RAAMATUPIDAMINE, ARUANDLUS, KONTROLL
§ 41. Raamatupidamine
(1) Haigekassa lähtub raamatupidamise korraldamisel raamatupidamise seadusest, teistest õigusaktidest ja haigekassa põhikirjast.
(2) Haigekassa kasutab raamatupidamises valdkonna eest vastutava ministri poolt kinnitatud bilansi- ja kasumiaruande skeeme.
§ 42. Majandusaasta
Haigekassa majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
(1) Nõukogu esitab kord aastas valdkonna eest vastutava ministri kaudu Vabariigi Valitsusele aruande haigekassa majandustegevuse kohta. Aruande esitamise tähtaja, koostamise korra ja vormi määrab valdkonna eest vastutav minister. Nõukogu teavitab koheselt Vabariigi Valitsust haigekassa majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ning muudest haigekassa tegevusega seotud olulistest asjaoludest.
(2) Juhatus peab esitama nõukogule vähemalt kord kolme kuu jooksul ülevaate haigekassa tegevusest ja majanduslikust olukorrast, samuti teatama koheselt haigekassa seisundi olulisest halvenemisest ning muudest haigekassa tegevusega seotud olulistest asjaoludest.
(3) Pärast majandusaasta lõppu koostab juhatus raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande seaduses sätestatud korras.
(4) Juhatus esitab käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 3 nimetatud aruanded kinnitamiseks nõukogule nelja kuu jooksul pärast majandusaasta lõppemist. Enne käesoleva paragrahvi lõikes 3 ettenähtud raamatupidamise aastaaruande esitamist nõukogule kinnitamiseks esitab juhatus aruande audiitorile kontrollimiseks.
§ 44. Aruannete avalikustamine
Haigekassa auditeeritud aastaaruanne ja tema tegevusaruanne avaldatakse Riigi Teatajas ning tehakse kättesaadavaks haigekassa koduleheküljel Internetis.
§ 45. Kontroll
Haigekassat kontrollib Riigikontroll ja audiitor.
§ 46. Audiitor
(1) Audiitori nimetab nõukogu. Audiitori võib nimetada ühekordseks kontrolliks või teatud tähtajaks.
(2) Haigekassa audiitor ei või olla nõukogu liige, juhatuse liige ega haigekassa töötaja.
§ 47. Haigekassa lõpetamine
(1) Haigekassa lõpetatakse seadusega.
(2) Haigekassa lõpetamisel järelejäänud haigekassa vara antakse üle riigile, kui haigekassa lõpetamise seaduses ei ole ette nähtud teisiti.
§ 48. Keskhaigekassa ja haigekassade lõpetamine ning vara üleandmine Eesti Haigekassale
(1) Sotsiaalminister on kohustatud kehtetuks tunnistama sotsiaalministri 1994. aasta 23. detsembri määrusega nr 67 kinnitatud Keskhaigekassa põhimääruse alates käesoleva seaduse jõustumisest ning ette nägema Keskhaigekassa vara üleandmise Eesti Haigekassale. Keskhaigekassa loetakse lõpetatuks ning tema vara üleantuks Eesti Haigekassa omandisse alates käesoleva seaduse jõustumisest.
(2) Sotsiaalminister on kohustatud kehtetuks tunnistama sotsiaalministri 1994. aasta 25. veebruari määrusega nr 17 kinnitatud haigekassa põhimääruse alates käesoleva seaduse jõustumisest ning ette nägema haigekassade vara üleandmise Eesti Haigekassale. Haigekassad loetakse lõpetatuks ning nende vara üleantuks Eesti Haigekassa omandisse alates käesoleva seaduse jõustumisest.
(3) Vabariigi Valitsus on kohustatud kehtetuks tunnistama Vabariigi Valitsuse 1994. aasta 22. aprilli määrusega nr 143 kinnitatud ravikindlustusnõukogu põhimääruse alates käesoleva seaduse jõustumisest. Eesti Ravikindlustusnõukogu ja piirkondlike haigekassade juures tegutsevate ravikindlustusnõukogude tegevus loetakse lõpetatuks alates käesoleva seaduse jõustumisest.
(4) Keskhaigekassa ja haigekassade valduses ja kasutuses oleva ning Eesti Haigekassa tegevuseks vajaliku riigi vallasvara annavad selle riigivara valitsejad üle Eesti Haigekassale kolme kuu jooksul, alates käesoleva sätte jõustumisest. Keskhaigekassa ja haigekassade valduses ja kasutuses oleva kinnisvara võõrandamine Eesti Haigekassale toimub riigivaraseaduses ettenähtud korras. Käesolevas seaduses käsitletakse kinnisvarana ka ehitisi, nende reaalosi ning rajatisi kuni nende aluse ja nende teenindamiseks vajaliku maatüki kandmiseni kinnistusraamatusse.
(5) Keskhaigekassa ja haigekassade poolt töötajatega sõlmitud töölepingud jäävad jõusse ning lähevad üle Eesti Haigekassale alates käesoleva seaduse jõustumisest.
(6) Keskhaigekassa direktor loetakse alates käesoleva seaduse jõustumisest nimetatuks Eesti Haigekassa juhatuse esimeheks temaga Keskhaigekassa direktorina sõlmitud töölepingu tähtaja lõppemiseni 2002. aasta 1. augustil. Eesti Haigekassa juhatuse liikmete volitused, kes nimetatakse ametisse Eesti Haigekassa nõukogu poolt käesoleva lõike kohaselt ametisse nimetatud Eesti Haigekassa juhatuse esimehe ettepanekute alusel, kestavad kuni kolme kuu möödumiseni käesolevas lõikes ettenähtud Eesti Haigekassa juhatuse esimehe volituste lõppemisest.
§ 481. Kassatagavara ja reservkapitali vahendite riigi kontsernikonto koosseisu üleviimine
Kassatagavara ja reservkapitali vahendite arvelt omandatud finantsvara realiseerib ning kassatagavara vahendite hoidmise ja haldamisega seotud lepingud lõpetab haigekassa ning käesoleva seaduse § 39 lõikes 1 nimetatud hoiulepingu sõlmivad haigekassa juhatuse esimees ja rahandusminister 2012. aasta 16. jaanuariks.
§ 482. Haigekassa nõukogu liikmete volituste tähtaeg seoses nõukogu ümberkorraldamisega
Eesti Haigekassa nõukogu ümberkorraldamise tulemusena jätkavad 2018. aasta 1. septembrist kaks Eesti Tööandjate Keskliidu ettepanekul nimetatud nõukogu liiget ning üks Eesti Ametiühingute Keskliidu ja üks Eesti Puuetega Inimeste Koja ettepanekul nimetatud nõukogu liige kuni oma volituste tähtaja lõppemiseni, kui nad vastavad käesoleva seaduse §-s 10 sätestatud nõuetele, ja käesoleva seaduse § 9 lõikes 1 nimetatud valdkondade eest vastutavad ministrid. Alates 2018. aasta 1. septembrist on teiste nõukogu liikmete volitused lõppenud.
§ 483. Struktuuriüksuse juhi töölepingu tähtaeg
(1) Kuni 2018. aasta 31. augustini kehtinud Eesti Haigekassa seaduse § 33 lõike 2 alusel struktuuriüksuse juhiga sõlmitud kehtiv tähtajaline tööleping loetakse 2018. aasta 1. oktoobrist tähtajatuks töösuhte algusest arvates.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut ei kohaldata juhul, kui struktuuriüksuse juht esitab 2018. aasta 30. septembriks juhatuse esimehele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis avalduse tähtajalise töölepingu jätkumiseks kuni selle tähtaja lõpuni.
§ 49. – § 52. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(1) Seadus jõustub 2001. aasta 1. jaanuaril.
(2) Seaduse § 48 lõiked 1–4 jõustuvad 2000. aasta 1. oktoobril.


OKSJONI ANDMED ID: 52159
aega alguseni: 14 p, 9 tundi, 24 minutit
Registreerimine enampakkumisele algab 13.04.2020 kl 10:00!
registreerimise algus: 13.04.2020 kl 10:00
registreerimise lõpp: 20.04.2020 kl 16:00
oksjoni algus: 21.04.2020 kl 10:00
oksjoni lõpp: 28.04.2020 kl 10:00
laekumise tähtpäev: 20.04.2020 kl 16:00
Tatjana Afanasieva, kohtutäitur
otseviide: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=52159
Ametlikud Teadaanded: https://www.ametlikudteadaanded.ee/avalik/teadaanne?teate_number=1592326
ev_12075871_3.pdf
Olga Malsovskaya-le (isikukood 47407290041) kuuluv osaühingus NB Mechanics of growth (registrikood 12075871) osak (100%) (osamaks: 2500,00 EUR).
Omanik: Olga Maslovskaja (isikukood 47407290041)
Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=52159 ning tasuda tagatisraha 30 eurot Tatjana Afanasieva arveldusarvele nr EE081010011728369222 (SEB). Makseselgitus: „Tagatisraha 20.04.2020 16:00 oksjonil ID52159 osalemise eest. Vallasvara“. Tagatisraha loetakse tasutuks selle laekumise hetkest. Tagatisraha peab olema laekunud hiljemalt 20.04.2020 kell 16:00. Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval.
Menetluse nr: 197/2017/973
Teadaande number 1592326
Enampakkumisel osaleda sooviv isik peab tasuma tagatisraha 10% alghinnast, mis peab olema laekunud kohtutäituri ametialasele arvele. Tagatisraha tasutakse kohtutäituri määratud kontole või kohtutäiturile sularahas (kui tagatisraha suurus ei ületa 640 eurot) enampakkumise registreerimisel. Vastavalt täitemenetluse seadustiku (TMS) § 83 lg 2 loetakse tagatisraha tasutuks kohtutäituri konto krediteerimisest tagatisraha ulatuses. Ostja poolt makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise lõppemise päevale järgneval tööpäeval.
TMS § 93 lg 21: Elektroonilise enampakkumise võitja peab tasuma ostuhinna enampakkumise lõppemise päevale järgneval tööpäeval TMS § 93 lõikes 3 sätestatud viisil. Kui ostuhind ületab 12 700 eurot, tuleb ostuhinnast üks kümnendik tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval ning ülejäänud hind tuleb tasuda 15 päeva jooksul. Kui ostjaks on võlgnik, tuleb kogu ostuhind tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval. TMS § 93 lg 3: koheseks tasumiseks käesoleva paragrahvi lõigete 1 ja 2 tähenduses loetakse ostuhinna tasumist sularahas või kohtutäituri määratud kontole. Kui ostuhind tasutakse kohtutäituri määratud kontole, loetakse ostuhind kohtutäiturile tasutuks kohtutäituri konto krediteerimisest ostuhinna ulatuses. Kohtutäitur võib kohese tasumisena aktsepteerida ka vähemalt ostuhinna suuruses antud Eesti või muu Euroopa Liidu liikmesriigi krediidiasutuse tähtajatut, tagasivõtmatut ja tingimusteta maksegarantiid. Kui ostuhind ei ole õigeaegselt tasutud, tunnistatakse enampakkumine nurjunuks (alus: TMS § 99 lg 1 p 3); ostja makstud tagatisraha kantakse koja eelarvesse (alus: TMS § 100 lg 4); ostjal on keelatud osaleda kordusenampakkumisel.
Ostuhinna tasumisel laenuga ei kohaldata ostjale käesoleva seadustiku §-s 93 sätestatud ostuhinnast ühe kümnendiku ega ostuhinna kohese tasumise kohustust. Ostja kohustub tasuma kogu ostuhinna või tagama ostuhinna tasumise kohustuse täitmise krediidiasutuse poolt 15 päeva jooksul parimaks pakkumiseks tunnistamise päevale järgnevast päevast arvates.
Ostuhinna tasumist laenuga ei saa taotleda võlgnik. (TMS § 931)
Enne enampakkumise alustamist teeb kohtutäitur oksjonikeskkonnas teatavaks müüdavat vara ning enampakkumist puudutavad olulised tingimused ja alghinna. Enampakkumisel tehtavate pakkumiste sammu määrab kohtutäitur, arvestades müüdava asja väärtust. Põhjendatud juhtudel võib kohtutäitur määrata arestimisaktis märgitust erineva alghinna. Elektrooniline enampakkumine avatakse oksjonikeskkonnas TMS § 84 lõikes 2 nimetatud viisil avalikkusele teatavaks tehtud ajal. Elektrooniline enampakkumine on avatud vähemalt viis tööpäeva. TMS § 80 lõikes 3 nimetatud juhul võib enampakkumise kestust lühendada. Pärast enampakkumise avamist alustavad osalejad pakkumisi alghinnast. Enampakkumisel osalejad sisestavad oma pakkumised elektrooniliselt täiseurodes vastavalt enampakkumise sammule. Elektrooniline enampakkumine lõpeb enampakkumise kuulutuses märgitud ajal. Kui pikenemise intervalli jooksul tehakse enne enampakkumise lõpu aega uus pakkumine, lükkub enampakkumise lõpp pikenemise intervalli võrra edasi ja enampakkumine kestab seni, kuni pakkumisi tehakse. Enampakkumise pikenemise intervall on 1–60 minutit. Kui pikenenud lõpu korral ei ole enampakkumine lõppenud varem, lõpeb enampakkumine 120 tunni möödumisel kuulutuses märgitud enampakkumise lõpu ajast (TMS § 881).
Elektroonilisel enampakkumisel osalevad isikud võivad esitada vastuväited enampakkumiste läbiviimise kohta enampakkumise lõppemise päevale järgneva tööpäeva jooksul. Kohtutäitur kannab vastuväited enampakkumise akti. Kui kohalviibijad vastuväiteid ei esita, ei ole neil õigust kaevata akti ebaõige koostamise peale ega akti ebaõigsusele ega enampakkumise oluliste tingimuste rikkumisele hiljem tugineda. Enampakkumise akti koostab kohtutäitur pärast vastuväidete esitamise tähtaja möödumist (TMS §§ 92, 921).
OMANDI TEKKIMINE
Osaühingu osa müünud kohtutäitur saadab enampakkumisest alates kahe päeva jooksul äriregistri pidajale valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud vormis teate osa võõrandamise kohta (TMS § 125 lg 3).
Kohtutäiturile tuleb enne enampakkumist teatavaks teha oma õigustest müüdavale asjale, kui nendest ei ole kohtutäiturile veel teatatud, ja neid õigusi kohtutäituri nõudmisel põhistada. Isikutel, kellel on enampakkumist takistavaid õigusi, tuleb saavutada kokkuleppel sissenõudjaga või kohtulahendi alusel enne tulemi jaotamise päeva enampakkumise lõpetamine või peatamine (TMS §§ 84, 153).
Kinnisasja täitemenetluses müügi korral jäävad püsima sissenõudja nõude või selle tagatiseks oleva õiguse järjekohast eespool ja samal järjekohal olevad kinnistusraamatust nähtuvad õigused. Nõudest järjekohas tagapool olevad õigused lõpevad pakkumise parimaks tunnistamisega. Lõppenuks loetakse ka kinnistusraamatusse kantud, sissenõudjale kuuluv õigus, millest tuleneva nõude rahuldamiseks sissenõue pöörati. Kui isiku kinnistusraamatusse kantud õigus kinnisasja müügiga lõpeb, võib õiguse omaja tulemist nõuda TMS § 108 lõikes 2 sätestatud korras hüvitist kustutatud õiguse eest vastavalt kustutatud õiguse endisele järjekohale (TMS §§ 158, 176).
Kui enampakkumise lõpu ajal esineb oksjonikeskkonnas katkestus, peatub enampakkumine katkestuse ajaks ja jätkub pärast katkestuse lõppemist. Enampakkumise lõpu aeg lükkub katkestuse aja võrra edasi (TMS § 991).


text:
Tartu maakohus konfiskeeris joobes juhtidelt ühe päevaga kaks kaubikut
Avaleht > Tartu maakohus konfiskeeris joobes juhtidelt ühe päevaga kaks kaubikut
Neljapäeval tunnistas Tartu maakohus kaks meest süüdi mootorsõiduki joobes juhtimises ja konfiskeeris mõlemalt mehelt kuriteo toimepanemise vahendina kaubikud – Ford Transiti ja Opel Vivaro. Kui varem karistamata 48-aastane Riho peab šokivangistusena trellide taga veetma nädala, siis varemgi joobes juhtimises süüdi tunnistatud 48-aastane Margus läheb vangi ligi kolmeks ja pooleks aastaks.
Mõlemad mehed juhtisid joobeseisundis oma autot 23. aprilli õhtul ja ühe mehe sõidu lõpetas politsei Elvas, teine mees peeti kinni Tartus. Elvas kinni peetud mees on tänavu varemgi kriminaalses joobes sõiduki roolist tabatud, kuid varem teda karistatud ei ole. Nüüd määras kohus talle pooleteise aasta pikkuse katseaja, mille jooksul ei tohi ta tarvitada alkoholi, peab registreerima ennast „Kainem ja tervem Eesti“ programmi ja osalema sotsiaalprogrammis. Lisaks võttis kohus talt ära kuueks kuuks sõiduki juhtimisõiguse. Kohustuste täitmist kontrollib katseajal kriminaalhooldaja, nende rikkumise korral ootab teda ligi üheksa kuu pikkune reaalne vangistus.
Margust on kohus kahel korral kriminaalkorras karistanud ja mõistis talle eelmise karistusega joobes juhtimise eest katseaja, mis kestnuks tuleva suveni. Seega pani ta uue kuriteo toime katseajal ja tema vangistusele liideti ka varasem karistus.
Lõuna Ringkonnaprokuratuuri abiprokurör Jüri Vissak rõhutab taas, et kohus konfiskeerib reeglina korduvate roolijoodikute autod. „Korduvad roolijoodikud peaksid endale aru andma, et võivad kergesti oma sõiduriistast ilma jääda. Kohus on korduvalt konfiskeerinud ka elukaaslastele, vanematele, lastele või sõpradele kuuluvaid sõidukeid, kui nad kasvõi kergemeelsusest on aidanud kaasa sõiduki kasutamisele joobes inimese poolt. Arvestama peab ka sellega, et korduvad roolijoodikud veedavad mingi aja karistusest reaalselt vanglas. Seega on äärmiselt rumal joobeseisundis sõidukit juhtida, sest karistus on kulukas ja korduvate roolijoodikute puhul väga karm,“ ütles Vissak.
„Varem karistatud ja karistuse kandmisest ennetähtaegselt vabastatud 48-aastane Margus ei suutnud katseaega edukalt läbida – jäi joobes juhtimise eest väärteokorras lubadest ilma ja nüüd juhtis kriminaalses joobes oma kaubikut. Ilmselgelt ei suuda ta vabaduses viibides kõrvalistele inimestele ohtlikest kuritegudest hoiduda ja peab seetõttu pikema aja vabadusest isoleerituna veetma,“ ütles prokurör. „Teist meest ei ole kohus aga varem karistanud, kuid sellele vaatamata pani ta teo toime teistkordselt – seega peab ka tema põgusalt vanglas elu üle järele mõtlema. Küll aga loodame, et pooleteise aastase katseaja jooksul suudab ta alkoholist või vähemalt alkoholijoobes sõidukite juhtimisest hoiduda ja oma liikluskäitumist oluliselt parandada,“ lisas Vissak.
Tartu patrulltalituse juht Alvar Pähkel rääkis, et igal kevadel suureneb liikluses märgatavalt nende juhtide osakaal, kes ei pea paljuks joobnuna rooli istuda. "Sellistele ja ka teistele ohtlikele juhtidele pöörab politsei igapäevases liiklusjärelevalves nii pisteliste kontrollide kui ka mahukamate aktsioonidega teravat tähelepanu. Lisaks politseile saavad ohtlike juhtide liiklusest kõrvaldamisel ja sinna üldse mitte lubamisel abiks olla kõik tähelepanelikud ja hoolivad inimesed. Nähes purjus sõpra või võõrast autorooli kippumas on kõige lihtsam moodus temalt võtmed lihtsalt ära võtta, tema teekonda takistada või talle ise küüti pakkuda. Kui aga sekkuda ei soovita või ei juleta, siis tuleb sellistest ohtlikest juhtidest kahtlemata politseile teada anda," selgitas Pähkel. Ta lisas, et ennetus on parem kui õnnetus ja selle viimase vältimiseks sobivad kõik abivahendid ja lubatud võtted.
Mootorsõiduki joobes juhtimise eest võib kohus karistada kuni nelja-aastase vangistusega.
Allikas URL: https://www.prokuratuur.ee/et/pressiteated/tartu-maakohus-konfiskeeris-joobes-juhtidelt-uhe-paevaga-kaks-kaubikut

matches: kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus


text:
3-1-1-78-08 Riigikohus 12.01.2009
KrMS § 306 lg 1 p 14
KrMS § 331 lg 1
Vastavalt KrMS § 189 lg-le 2 ja § 306 lg 1 p-le 14 tuleb taotlus valitud kaitsjale makstud tasu hüvitamiseks esitada enne kohtu siirdumist nõupidamistuppa. Seda nõuet tuleb KrMS § 331 lg 1 kohaselt järgida ka apellatsioonimenetluses. Juhtudel, mil taotlust ei ole esitatud seaduses ettenähtud menetluskorda järgides, puudub alus õigeksmõistetule kriminaalmenetluse kulude hüvitamiseks (RKKKm nr 3-1-1-70-08, p-d 10 ja 14; nr 3-1-1-21-06, p 5 ja nr 3-1-1-32-06, p 4).
Riigikohtus toimuvas eelmenetluses peab taotlus valitud kaitsjale makstud tasu hüvitamiseks olema esitatud koos kassatsioonivastusega. Juhul, kui kassatsioonivastusele taotlust lisatud ei ole, kuid kassatsioon võetakse menetlusse, on taotluse esitamine lubatav ka kriminaalasja Riigikohtus läbivaatamise ajal (vt RKKKm nr 3-1-1-70-08, p 11 ja nr 3-1-1-32-06, p 5).
Kriminaalmenetluse kulude hüvitamise küsimuse peab kohus lahendama põhimenetluse raames, mis eeldab omakorda kaitsja vastava taotluse esitamist kriminaalasja sisulise arutamise käigus. Taotluse esitamata jätmise korral puudub kohtul võimalus vastavalt KrMS § 306 lg 1 p-le 14 teha otsustust, millised on õigeksmõistetul tekkinud kriminaalmenetluse kulud ja kelle kanda need jäävad.

matches:
Riigikohus
§ 306
§ 331
§ 189
§ 306
§ 331
kohus
§ 306


2 VÄLIREKLAAMI PAIGALDAMISE TAOTLEMINE JA TAOTLUSE MENETLEMINE
§ 4 Välireklaami paigaldamise taotlemine
§ 5 Välireklaami paigaldamisele kooskõlastuse andmine
§ 6 Välireklaami paigaldamise kooskõlastusest keeldumine
§ 7 Välireklaami paigaldamise kooskõlastuse kehtetuks tunnistamine
§ 8 Välireklaami avalikustaja kohustused
§ 9 Üldised välireklaami kujundusprintsiibid ja paigaldamine
§ 10 Välireklaami kujundusprintsiibid Kuressaare vanalinna muinsuskaitsealal, selle kaitsevööndis ja kinnismälestisel
RT IV, 02.10.2012, 12
Vastu võetud 26.04.2012 nr 15
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 37 ja reklaamiseaduse § 13 lg 1 alusel, arvestades teeseaduse ja muinsuskaitseseaduse sätteid.
(1) Määrus reguleerib välireklaami paigaldamise ja avalikustamiselt eemaldamise tingimusi Kuressaare linnas.
(2) Kui paigaldamiseks ettenähtud välireklaami kandja vastab ehitusseaduses sätestatud ehitise tunnustele, toimub välireklaami paigaldamine ja eemaldamine ehitusseaduses, Kuressaare linna ehitusmääruses ning käesolevas määruses sätestatud korras.
(3) Kui paigaldamiseks ettenähtud välireklaami kandja asub Kuressaare linna valduses oleval rajatisel või selle osal (edaspidi linnarajatis) või Kuressaare linna omandis oleval kinnistul või selle osal (edaspidi linnakinnistu), lähtutakse üldjuhul linnarajatise või linnakinnistu kasutusse andmisel välireklaami paigaldamiseks Kuressaare Linnavolikogu poolt kehtestatud Kuressaare linnavara valitsemise korrast.
(4) Käesolevale määrusele lisaks kohaldub reklaamimaksuga maksustatava välireklaami paigaldamisele Kuressaare linnas kehtiv määrus “Reklaamimaksu kehtestamine“ ning alkoholi välireklaami paigaldamisele Kuressaare linnas kehtiv määrus „Alkoholi välireklaami keelupiirkond“.
1) Välireklaam - avalikus kohas asuv või avalikust kohast jälgitav teave, mis on avalikustatud mis tahes üldtajutaval kujul, tasu eest või tasuta, teenuse osutamise või kauba müügi suurendamise, ürituse edendamise või isiku käitumise avalikes huvides suunamise eesmärgil, mis käesoleva määruse mõistes koosneb reklaamist ja reklaamikandjast.
2) Tegevuskoha tähistus - äriettevõtete, asutuste ja organisatsioonide tegevuskoha tähistus selle nime, liigi, toodete või teenuste osutamise ja nende müügi aja kohta antava teabe, isiku nime, kaubamärgi ja/või domeeninimega. Tegevuskoha tähistus paikneb ehitisel, kus tegevuskoht asub, või selle sissepääsu juures (tegevuskoha tähistus ei ole maksustatud);
3) Kommertsreklaam - toodete või teenuste müügi suurendamise eesmärgil (välja arvatud tegevuskoha reklaam), ürituse või idee edendamise või mõnes muus vallas mõne muu soovitud tulemuse saavutamise eesmärgil avalikustatud välireklaam, mida reklaami avalikustaja tasu eest või mõnel muul vastaval kaalutlusel levitab (kommertsreklaam on maksustatud);
4) Statsionaarne välireklaam - aluspinnaga kohtkindlalt ühendatud rajatis, mille paigaldamine ja eemaldamine toimub vastavalt Kuressaare linna ehitusmäärusele (statsionaarne välireklaam on maksustatud);
5) Mittestatsionaarne välireklaam - tegevuskoha sissepääsu vahetusse lähedusse ajutiselt mingiks ajaperioodiks ööpäeva jooksul paigaldatud välireklaam, mis ei ole maapinna ega ehitisega kohtkindlalt ühendatud (harkjalad vms., mittestatsionaarne välireklaam on maksustatud);
6) Reklaamloosung - sõidutee kohale või selleks ettenähtud konstruktsioonile paigaldatud välireklaam (reklaamloosung on maksustatud).
(1) Välireklaami paigaldamine on lubatud Kuressaare Linnavalitsuse planeerimisosakonna (edaspidi planeerimisosakond) volitatud ametiisiku kooskõlastuse alusel.
(2) Omavoliliselt paigaldatud välireklaam kuulub avalikustamiselt eemaldamisele reklaami avalikustaja kulul.
2. peatükk VÄLIREKLAAMI PAIGALDAMISE TAOTLEMINE JA TAOTLUSE MENETLEMINE
§ 4. Välireklaami paigaldamise taotlemine
(1) Välireklaami paigaldamise taotlemiseks esitab reklaami avalikustaja planeerimisosakonnale järgmised dokumendid:
2) välireklaami kavandi koos mõõtude ja värvilahendusega;
5) omaniku/valdaja kirjaliku nõusoleku, kui välireklaam paigaldatakse ehitisele, maatükile, ühistranspordivahendile ja tehnovõrgu või -rajatise kaitsetsooni, v.a juhul, kui välireklaami paigaldatakse linnarajatisele või linnakinnistule;
6) kinnituse kohalike maksude võlgnemise puudumise kohta.
(2) Avalikustamiselt eemaldatud välireklaami asukoht ei saa olla järgmisele äriettevõttele, asutusele või organisatsioonile välireklaami paigaldamise asukoha eelduseks. Iga uue välireklaami asukoht vaadatakse üle selle paigaldamise taotlemisel.
(3) Linnavalitsusel on õigus kinnitada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse vorm.
§ 5. Välireklaami paigaldamisele kooskõlastuse andmine
(1) Planeerimisosakond koostöös Kuressaare Linnavalitsuse linnamajanduse osakonnaga kontrollib esitatud dokumentide vastavust nõuetele 10 tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse laekumisest arvates.
(2) Kui reklaami avalikustaja poolt jäetakse koos taotlusega esitamata nõutud andmed või dokumendid või esitatud dokumentides on muid puudusi, määrab planeerimisosakond taotluse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks või lisadokumentide esitamiseks. Tähtaeg ei tohi olla lühem kui 5 tööpäeva. Tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel jäetakse taotlus läbi vaatamata.
(3) Kooskõlastus väljastatakse reklaami avalikustajale planeerimisosakonna volitatud ametiisiku kirjaliku nõusolekuna. Linnavalitsusel on õigus kinnitada kooskõlastuse andmise vorm.
(4) Muinsuskaitsealale, selle kaitsevööndisse ja kinnismälestisele välireklaami paigaldamiseks on vajalik Muinsuskaitseameti kooskõlastust muinsuskaitseseaduse § 24 lg 1 alusel.
(5) Teel ja tee kaitsevööndi alal olev välireklaam ehk liiklusväline teabevahend peab vastama teeseaduse § 34 lg 2 sätestatud nõuetele.
§ 6. Välireklaami paigaldamise kooskõlastusest keeldumine
Planeerimisosakonna volitatud ametiisik jätab välireklaami paigaldamise taotluse kooskõlastamata, kui:
1) välireklaami paigaldamise taotlemisel on teadvalt esitatud valeandmeid;
2) välireklaam ei vasta reklaamiseaduses, käesolevas määruses või muudes õigusaktides sätestatud nõuetele;
3) reklaami avalikustaja ei ole taotluse esitamise hetkeks täitnud Kuressaare linna ees varem võetud kohustusi.
§ 7. Välireklaami paigaldamise kooskõlastuse kehtetuks tunnistamine
(1) Planeerimisosakonna volitatud ametiisik tunnistab välireklaami paigaldamiseks antud kooskõlastuse kehtetuks, kui:
1) välireklaami paigaldamise kooskõlastuse kehtetuks tunnistamist taotleb välireklaami paigaldamise asukoha maa, hoone või ühistranspordivahendi omanik;
2) välireklaami paigaldamise kooskõlastuse kehtetuks tunnistamist taotleb reklaami avalikustaja;
3) välireklaam ei ole paigaldatud kooskõlas käesoleva määruse nõuetega;
4) reklaami avalikustaja on jätnud täitmata volitatud ametiisiku ettekirjutuse.
(2) Kui välireklaami eksponeerimisel ei ole arvestatud § 8 lg 1 esitatud sätetega või esineb muid puudusi, on volitatud ametiisikutel õigus teha välireklaami avalikustajale ettekirjutusi ja anda tähtaegu puuduste kõrvaldamiseks. Kui puudused ei ole antud tähtajaks kõrvaldatud on volitatud ametiisikutel õigus välireklaam antud asukohast eemaldada. Kulud, mis tekivad seoses nõuetele mittevastava välireklaami eksponeerimiselt eemaldamisega, kannab välireklaami avalikustaja.
§ 8. Välireklaami avalikustaja kohustused
Välireklaami avalikustaja on kohustatud:
1) tagama enne välireklaami avalikustamist välireklaami kooskõlastuse olemasolu;
2) paigaldama välireklaami vastavalt kooskõlastusele;
3) paigaldama välireklaami kooskõlas käesoleva määruse nõuetega;
4) paigaldama välireklaami vastavalt olukorrale kooskõlas muinsuskaitseseadusega ja teeseadusega;
5) tagama välireklaami korrektse väljanägemise;
6) eemaldama välireklaami ning korrastama selle paigaldamisest tekkinud defektid pärast ettevõtja tegevuse lõppemist vastavas hoones või asukohas;
7) täitma volitatud ametiisikute seaduslikke ettekirjutusi ja nõudeid.
§ 9. Üldised välireklaami kujundusprintsiibid ja paigaldamine
(3) Vältida ühe firma välireklaami dubleerimist erinevatel reklaamikandjatel sama hoone juures (nt suur silt hoone seinal, kordussildid ukse kohal, nooleke majanurgal ja mittestatsionaarne välireklaam maja ees tänaval).
(4) Välireklaami ei paigaldata:
1) parkidesse, rannaäärsele puhkealale ning laste mänguväljakutele, välja arvatud tegevuskoha tähistust ja mittestatsionaarset välireklaami;
2) sildadele ja selle peale- ning mahasõidu ümbrusesse 50 meetri laiuses ja pikkuses alas;
3) Kuressaare linna omandis olevatele haridusasutuste hoonetele ja territooriumile.
(5) Välireklaam ei tohi varjata liikluskorraldusvahendit ega asetseda liikluskorraldusvahendiga samal alusel.
(6) Statsionaarse välireklaami paigaldamisel sõiduteega külgnevale alale peab välireklaami sõiduteepoolse serva kaugus sõidutee äärest olema vähemalt 2,0 meetrit.
(7) Teel ja tänaval paiknevate statsionaarsete välireklaamide minimaalne kaugus üksteisest on 20 meetrit.
(8) Hoonele võib paigaldada konsoolset välireklaami juhul kui reklaam ulatub hoone seinast kõnnitee kohale mitte kaugemale kui 1,5 meetrit. Paigaldatud reklaami allserva kõrgus teekattest on kõnnitee kohal vähemalt 2,2 meetrit.
(9) Kõnniteedele võib paigaldada mittestatsionaarset välireklaami kui vabaks jääva kõnnitee osa laius jääb vähemalt 0,9 meetrit.
(10) Mittestatsionaarse välireklaami üldsuurus on lubatud kuni 1,0 ruutmeetrit.
(11) Välireklaami ei tohi paigaldada geodeetiliste märkide vahelisele suunale ega geodeetiliste märkide kaitsetsooni.
(12) Tänavavalgustusmastile paigaldatakse ainult üks välireklaam standardmõõdus 0,8 x 1,2 meetrit.
(13) Paberkandjal reklaamkuulutused ja plakatid paigaldatakse ainult selleks ettenähtud reklaamikandjatele (kuulutustetulbad ja –tahvlid) Linnavalitsuse hallatava asutuse Kuressaare Linnamajandus poolt.
(14) Mitme äriettevõtte, asutuse ja organisatsiooni ühiskasutuses oleval hoonel tuleb tegevuskoha tähistus lahendada ühtsena, vältides eraldiseisvaid ja eriilmelisi kujundusi.
(15) Äriettevõtte, asutuse ja organisatsiooni hoone ehitusprojektis tuleb ette näha tegevuskoha tähistuse ja kommertsreklaami asukohad hoone fassaadil või omal kinnistul.
(16) Korterelamute piirkonnas, väljaspool Kuressaare vanalinna muinsuskaitseala ning miljööväärtuslikke hoonestusalasid, on lubatud paigaldada välireklaami ainult hoone otsaseinale.
§ 10. Välireklaami kujundusprintsiibid Kuressaare vanalinna muinsuskaitsealal, selle kaitsevööndis ja kinnismälestisel
(1) Kuressaare vanalinna muinsuskaitsealale, selle kaitsevööndisse ja kinnismälestisele
välireklaami paigaldamisel tuleb arvestada muinsuskaitseseadusest ja Kuressaare vanalinna muinsuskaitseala põhimäärusest tulenevaid nõudeid seoses arhitektuuriliste ja keskkonna miljööliste erisustega.
(2) Kuressaare vanalinna muinsuskaitsealale, selle kaitsevööndisse ja kinnismälestistele välireklaami paigaldamisel tuleb arvestada järgmisi nõudeid:
1) välireklaam paigaldada hoone fassaadil traditsioonilistesse kohtadesse (uste piirkond, valgmikud, varikatused, aknad, väravad jms);
2) välireklaam ei tohi vanalinnas ega hoone fassaadil domineerida, see peab olema minimaalse suurusega ja tagasihoidliku kujundusega ning lähtuma hoone arhitektuuristiilist;
3) välireklaam valmistada vanalinnale iseloomulikest materjalidest (metall, puit, klaas, tekstiil, maalingud seintel jms);
4) standardsed valguskastid on üldjuhul keelatud, erandina on need erikujundusena lubatud uuematel hoonetel (ehitatud määruse kehtestamise aastast 60 aastat tagasi);
5) valgusekraanid on üldjuhul keelatud, erandina on need lubatud uuematel hoonetel.
(3) Muinsuskaitsealale, selle kaitsevööndisse ja kinnismälestisele ei ole üldjuhul lubatud paigaldada:
1) kommertsreklaami hoonete seintele ja tänavale;
2) välireklaami auto järelhaagistele või treileritele;
3) vilkuvaid valgusreklaame ja tugeva heliga helireklaame;
4) välireklaami hoonete katustele ja II korrusest kõrgemale.
(4) Välireklaam ei tohi varjata ega risustada vanalinnale avanevaid olulisi vaateid, samuti vaateid monumentidele ja dekoratiivskulptuuridele.
(5) Heategevus-, spordi- ja kultuuriürituste reklaamloosungeid (v.a. sõidutee kohale paigaldatavad reklaamloosungid) paigaldatakse vaid vastava ürituse toimumise asukohta, kuid mitte kauemaks kui 10 päevaks.
(1) Linnavalitsus teostab määruse nõuete täitmise üle järelevalvet volitatud ametiisikute kaudu.
(2) Määruse rikkumisel kohaldatakse vastutust reklaamiseaduses toodud alusel ja korras.
Määrus jõustub 7. mail 2012.