text:
3-3-1-4-09 Riigikohus 18.03.2009
RPKS § 4 lg 3
RPKS § 28 lg 4
Kehtiv õigus ei sätesta pensioni taotlemisel esitatavate dokumentide ammendavat loetelu. RPKS § 31 lg-test 3 ja 4 tulenevalt esitab taotleja pensioniavalduse koos "kõigi vajalike dokumentidega". Pensioni taotlemise üldise loogika kohaselt lasub pensioni määramiseks vajalike dokumentide esitamise kohustus eelkõige taotlejal (RPKS § 31 lg-d 3 ja 4). Juhtudeks, kui pensioni taotlemiseks vajalike dokumentide saamisel tekivad takistused, sätestab RPKS § 31 lg 3, et elukohajärgne pensioniamet osutab pensioni taotlejale vajaduse korral abi pensioni taotlemiseks vajalike dokumentide saamisel.
välislepingu alusel makstav pension
Põhiseaduse § 123 teisest lõikest ja RPKS § 4 lg-st 3 tuleneb, et kui Eesti Vabariigi poolt sõlmitud välisleping sisaldab pensioni määramiseks või maksmiseks teistsuguseid sätteid kui riikliku pensionikindlustuse seadus, kohaldatakse välislepingut.
Kuigi 16. 10.2007 jõustunud Eesti Vabariigi Valitsuse ja Vene Föderatsiooni Valitsuse vahelise pensionilise kindlustamise alase koostöökokkuleppe (Koostöökokkulepe) art 4 sõnastus "mida tunnustatakse ühe või teise Poole territooriumil" ei näe üheselt ette, et pooled peaksid vastastikku pensioni määramisel arvestama nii staaži, mida tunnustab pensionit määrav riik ise kui ka staaži, mida tunnustab teine lepingupool, tuleneb Koostöökokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõu seletuskirjast ning Eesti Vabariigi Valitsuse ja Vene Föderatsiooni Valitsuse vahelise pensionilise kindlustamise alase koostöökokkuleppe rakendusleppest Eesti Vabariigi Sotsiaalministeeriumi ja Vene Föderatsiooni Töö- ja Sotsiaalarengu Ministeeriumi vahel (art 3 lg-s 2), et Koostöökokkuleppe poolte tahe on arvestada ka vastastikku teise poole tunnustatavat staaži.
3-4-1-8-08 Riigikohus 30.09.2008
Asjassepuutuv on seadus, mis on kohtuasja lahendamisel otsustava tähtsusega (vt Riigikohtu 22.12.2000. a otsuse asjas nr 3-4-1-10-00 p-i 10). Seadus on otsustava tähtsusega siis, kui kohus peaks juhul, kui seadus on põhiseadusega vastuolus, otsustama teisiti kui seaduse põhiseadusele vastavuse korral (vt Riigikohtu 28.10.2002 otsuse asjas nr 3-4-1-5-02 p-i 15). Seejuures tuleb asjassepuutuvaks lugeda see kohaldatud norm, mis vaatlusalust suhet või olukorda tegelikult reguleerib (vt Riigikohtu 02.11.2006 otsuse asjas nr 3-4-1-8-06 p-i 17) (p 16).
3-3-1-31-08 Riigikohus 13.06.2008
Elamislubade andmisel ei ole endise NSV Liidu julgeolekuorganite töötajad käsitatavad "Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi territooriumil" subjektidena (vt ka Riigikohtu 11.11.2002 otsuseid haldusasjades nr 3-3-1-49-02 ja 3-3-1-52-02 ning 04.04.2003 otsust haldusasjas nr 3-3-1-14-03).
"Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi territooriumil" (edaspidi Kokkulepe) kohaldatavuse hindamisel endise NSV Liidu Riikliku Julgeolekukomitee (RJK) töötajate suhtes tuleb oluliseks pidada Kokkuleppe poolte aktsepteeritud senist praktikat neile isikutele pensionide määramisel ja maksmisel (vt ka Riigikohtu 28.04.2008 otsust haldusasjas nr 3-3-1-1-08). RJK töötajaid saab ja tuleb pensioneerimisel käsitada Kokkuleppe-järgsete sõjaväepensionäridena. Vene Föderatsioon on pidanud NSV Liidu Riikliku Julgeolekukomitee endisi töötajaid Kokkuleppe subjektiks. Eesti pool on aktsepteerinud sellist pensionide maksmise korraldust.
Poolte tahteks pole olnud luua olukorda, kus RJK töötajad oleksid pensionide määramisel ja maksmisel soodsamas olukorras võrreldes relvajõudude sõjaväepensionäridega. Tahe eristada RJK töötajaid sõjaväepensionäridest pensioniõiguslikes küsimustes selliselt, et eristamine seaks nad Kokkuleppe art 5 mittekohaldumisel soodsamasse olukorda ning neil oleks võimalik saada üheaegselt mõlema riigi määratud pensioni, ei tulene ei siseriiklikust õigusest ega rahvusvahelise lepingu poolte lähenemisest.
Kokkulepe on välisleping RPKS § 4 lg 3 tähenduses. Kui välisleping sisaldab Eesti seadusest erinevat regulatsiooni riiklike pensionite määramiseks või maksmiseks, tuleb sellist regulatsiooni ka kohaldada. Lähtudes nii Kokkuleppe art 5 grammatilisest tõlgendusest, kuid eelkõige Kokkuleppe poolte tahtest ja sarnasest arusaamast Kokkuleppe art 5 tõlgendamisel ja kohaldamisel, siis praeguse sõnastuse ning Kokkulepe poolte tahte juures tuleneb vaidlusalusest sättest võimalus saada korraga vaid ühe riigi poolt määratud pensioni.
3-3-1-32-08 Riigikohus 13.06.2008
Endise NSV Liidu Riikliku Julgeolekukomitee (RJK) töötajaid saab ja tuleb pensioneerimisel kohelda "Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi territooriumil" (edaspidi Kokkulepe) järgsete sõjaväepensionäridena. Kokkuleppe kohaldatavuse hindamisel RJK töötajate suhtes on oluline Kokkuleppe poolte aktsepteeritud senine praktika neile isikutele pensionide määramisel ja maksmisel. Poolte tahe pole olnud luua olukorda, kus RJK töötajad oleksid pensionide määramisel ja maksmisel soodsamas olukorras võrreldes relvajõudude sõjaväepensionäridega (vt Riigikohtu 13.06.2008. a otsuse haldusasjas nr 3-3-1-31-08 p-i 16).
Kokkuleppe subjektiks on isik, kes oli Vene Föderatsiooni relvajõududest erru arvatud ja sai Vene Föderatsiooni vahendite arvelt pensioni enne Kokkuleppe sõlmimist, st enne 26. juuliks 1994 (vt Riigikohtu 04.04.2003 otsust haldusasjas nr 3-3-1-14-03). See põhimõte on sõnastatud ka ratifitseerimisseaduse § 4 p-s 1. Ka juhtumil, kus isikule on Vene Föderatsiooni vahendite arvelt hakatud pensioni maksma pärast Kokkuleppe sõlmimist, tuleb lähtuda Kokkuleppe poolte tahtest Kokkuleppe subjektide määratlemisel ja pensionide maksmisel ning väljakujunenud ja poolte poolt aktsepteeritud järjekindlast praktikast.
Lähtudes nii Kokkuleppe artikli 5 grammatilisest tõlgendusest, kuid eelkõige Kokkuleppe poolte tahtest ja sarnasest arusaamast Kokkuleppe art 5 tõlgendamisel ja kohaldamisel, tuleneb vaidlusalusest sättest praeguse sõnastuse ning Kokkulepe poolte tahte juures võimalus saada korraga vaid ühe riigi poolt määratud pensioni (vt ka Riigikohtu 13.06.2008. a otsust) haldusasjas nr 3-3-1-31-08.
3-3-1-1-08 Riigikohus 28.04.2008
Kui kohtunik ei ole otsusele alla kirjutanud või mõni kohtunikest ei ole otsusele alla kirjutanud, siis HKMS § 45 lg 1 p 3 kohaselt tühistab ringkonnakohus esimese astme kohtu lahendi kaebuse ja vastuväidete põhjendustest ja nõudmistest olenemata ja saadab asja uueks arutamiseks esimese astme kohtule. Riigikohus ei ole HKMS § 64 lg-st 3 tulenevalt seadustiku §-s 45 nimetatud kohtumenetluse normide rikkumise korral seotud kaebuse piiridega ja otsus kuulub igal juhul tühistamisele. Kohtuniku allkirja puudumine kohtuotsusel kujutab kehtivate halduskohtumenetluse normide kohaselt endast kohtuotsuse tühistamise absoluutset alust (vt Riigikohtu 01.11.2007 otsust haldusasjas nr 3-3-1-67-07).
TsMS § 441 lg 1 sätestab, et otsuse teinud kohtunik allkirjastab selle. Tulenevalt HKMS § 25 lg-st 5 kuulub nimetatud säte kohaldamisele ka halduskohtumenetluses. Kohtuniku allkirja puudumine kohtuotsusel kujutab kehtivate halduskohtumenetluse normide kohaselt endast kohtuotsuse tühistamise absoluutset alust (vt Riigikohtu 01.11.2007 otsust haldusasjas nr 3-3-1-67-07).
Kui Eesti Vabariigi poolt sõlmitud välisleping sisaldab pensioni määramiseks või maksmiseks teistsuguseid sätteid kui riikliku pensionikindlustuse seadus, siis RPKS § 4 lg-st 3 tulenevalt kohaldatakse välislepingut. "Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vaheline kokkulepe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi territooriumil" (Kokkulepe) on välisleping selle sätte tähenduses. Kui see Kokkulepe sisaldab Eesti seadusest erinevat regulatsiooni riiklike pensionite määramiseks või maksmiseks, tuleb sellist regulatsiooni ka kohaldada. Kokkuleppe artikli 5 grammatiline tõlgendamine võimaldab järeldada, et puudub võimalus nii Nõukogude Liidu relvajõududes teenimisel omandatud kui ka pärast erruminekut Eestis töötatud aja eest omandatud staaži alusel määratud pensione üheaegselt välja maksta. Sellest sättest tulenes Pensionikomisjoni jaoks alus Eesti pensioniõiguse järgi määratud pensioni maksmise peatamiseks, kui Vene Föderatsiooni määratud pensioni maksmine jätkub.
3-3-1-10-08 Riigikohus 21.04.2008
SVPS § 1
RPKS § 28 lg 2 p 14
Konkreetse ettevõtja puhul sõltub tema FIE-na tegutsetud perioodi arvamine soodustingimustel vanaduspensioni saamiseks vajaliku soodusstaaži hulka sellest, kas tema töötamine tervist kahjustavates tingimustes on seaduses sätestatud ulatuses tõendatud. Seejuures ei tohi FIE sattuda töötajast soodsamasse olukorda üksnes seetõttu, et tema tööaja üle ei peeta arvestust või seetõttu, et iseseisva ettevõtjana on tal lisaks otsesele tootmistegevusele ka muid kohustusi, mis ei eelda kokkupuudet tervist kahjustavate mõjuritega. Samuti ei tohi FIE sattuda töötajast halvemasse olukorda ainult seetõttu, et tema tööaega ei reguleerita ega kontrollita.
Töötaja ja FIE võimalused tõendada soodustingimustel vanaduspensioni saamiseks vajalikus ulatuses töötamist tervist kahjustavates tingimustes on erinevad. Seejuures võivad tõendid iga üksikjuhtumi asjaoludest sõltuvalt olla väga erinevad. FIE tegevuse tõendamiseks võib olla muu hulgas asjakohane kasutada ekspertiisi või asjatundjate arvamusi, et näiteks tooraine ja toodangu mahu ning tehnoloogia pinnalt tuvastada tootmiseks kulunud aeg. Samuti on võimalik kasutada maksuhaldurilt saadavaid andmeid (näiteks ettevõtja tulu ja käibe kohta).
Arvestades soodustingimustel vanaduspensioni maksmise eesmärki (kompenseerida pikaajaline kokkupuude kahjulike mõjuritega), ei saa pelgalt minimaalse sotsiaalmaksukohustuse täitmine FIE-na tegutsedes tagada selle perioodi arvestamist soodustingimustel pensionistaaži hulka. Sotsiaalmaksu tasumine FIE-na tagab vaid selle perioodi arvessevõtmise üldise pensioniõigusliku staaži kindlaksmääramisel.
3-3-4-1-05 Riigikohus 25.05.2005
Halduskohtumenetluse seadustik § 6 lg 3 p 3
RPKS § 40
Kuna TsMS § 247 lg 1 ei sätesta hagita asjana riikliku pensioni määramiseks vajalike faktide tuvastamist ja puudub ka muu seadus, mis näeks ette nende faktide tuvastamise üldkohtus, siis ei kuulu nende asjade lahendamine maa- ega linnakohtu, vaid halduskohtu pädevusse. Seda järeldust toetab ka RPKS § 40, mille kohaselt kuuluvad selle seaduse alusel tekkinud vaidlused pensioni määramise, ümberarvutamise ja maksmise osas lahendamisele halduskohtus. Samuti sätestab HKMS § 6 lg 3 p 3, et halduskohtu pädevusse kuulub avalik-õigusliku suhte olemasolu kindlakstegemine. Seega vaidlus selle üle, kas tööraamat, mille kannete alusel isik soovib tuvastada oma pensioniõiguslikku staaži ja realiseerida õigust saada pensioni, kuulub isikule endale, on avalik-õiguslik vaidlus, mis tuleb lahendada halduskohtus.

matches:
Riigikohus
§ 4
§ 28
§ 31
§ 31
§ 31
§ 123
§ 4
Riigikohus
kohus
Riigikohus
§ 4
Riigikohus
§ 4
Riigikohus
§ 45
Riigikohus
§ 64
§ 441
§ 25
§ 4
Riigikohus
§ 1
§ 28
Riigikohus
§ 6
§ 40
§ 247
§ 40
§ 6


text:
Ott Sõnajalg, Author at Tuuletehnoloogia Liit | Page 2 of 12
Rahandusminister Martin HelmeFoto: Ilmar Saabas Rahandusminister Martin Helme (EKRE) märkis eile õhtul TV3 uudistesaates „Seitsmesed” järgmise aasta riigieelarvest rääkides, et Sõnajalgade värsket, ligi 124 miljoni euro suurust kahjunõuet sinna sisse arvestatud ei ole. Küll aga tõdes ta, et kindlasti ei ole see laest võetud. „No, kaitseministeeriumi asekantsler võib siin äkki vastata – tema on kõige [...]
Intervjuu: Andres Sõnajalg Aidu tuulepargi suur nõue riigi vastu (Saade)
Ott Sõnajalg	2019-09-25T08:01:37+00:00	september 25th, 2019|
Andres Sõnajalg räägib Kuku raadio räägib Kuku Raadio saates Aidu tuulepargi ebaseadusliku peatamisega tekkinud kahjust. Kuula intervjuud siit Foto: Avalik
Äripäev: Sõnajalad nõuavad riigilt 124 miljonit eurot
Ott Sõnajalg	2019-09-25T07:51:58+00:00	september 25th, 2019|
Oleg ja Andres Sõnajalg hindavad riigiga peetud vaidluste tulemusel tekkinud kahjusid 124 miljonile eurole. Foto: Liis Treimann Viimased kaks ja pool aastat riigiga Aidu tuulepargi rajamise pärast maid jaganud arendajad vennad Sõnajalad nõuavad riigi käest 124 miljonit eurot kahjutasu. Septembris riigikohtust positiivse otsuse saanud Aidu tuulepargi arendajad on kahjud jõudnud kokku lugeda ja kirja [...]
Virumaa Teataja: Sõnajalad nõuavad riigilt Aidu tuulepargi eest 124 miljonit eurot hüvitist
Ott Sõnajalg	2019-09-25T07:46:05+00:00	september 25th, 2019|
Aidu tuulepargi ehitustööd Foto: Eero Vabamägi Sõnajalad nõuavad riigilt Aidu tuulepargi eest 124 miljonit eurot hüvitist Aidu Tuulepark OÜ juhatuse esimees Oleg Sõnajalg nõuab riigilt tuulepargi ehitamise peatamisega tekitatud kahjude kompensatsiooniks 123,7 miljoni euro suurust hüvitist, kompromissina on Sõnajalad valmis kahjunõuet vähendama Tootsi tuulepargi hoonestusõiguse rahuldamise korral. Loe lähemalt: siit Aliikas: Virumaa Teataja Foto: Avalik [...]
Tuuleparki arendava Aidu Tuulepark OÜ juhatuse esimees Oleg Sõnajalg nõuab riigilt tuulepargi ehitamise peatamisega tekitatud kahjude kompensatsiooniks 123,7 miljoni euro hüvitamist, kompromissina on Sõnajalad valmis kahjunõuet vähendama Tootsi tuulepargi hoonestusõiguse rahuldamisel. Oleg Sõnajalg kirjutab pöördumises justiitsminister Raivo Aegile ja rahandusminister Martin Helmele, et OÜ-l Aidu Tuulepark pole võimalik tuulepargi ehitamise kaheks ja pooleks aastaks peatamise [...]
Andres Sõnajalg. Pilt: Scanpix Aidu tuuleparki arendava Aidu Tuulepark OÜ juhatuse esimees Oleg Sõnajalg nõuab riigilt tuulepargi ehitamise peatamisega tekitatud kahjude kompensatsiooniks 123,7 miljoni euro hüvitamist, kompromissina on Sõnajalad valmis kahjunõuet vähendama Tootsi tuulepargi hoonestusõiguse rahuldamisel. Oleg Sõnajalg kirjutab pöördumises justiitsminister Raivo Aegile ja rahandusminister Martin Helmele, et OÜ-l Aidu Tuulepark pole võimalik [...]
uuleenergia võimalused Eestis Foto: Ilmar Saabas Täna pealelõunal riigikogus toimunud ja üle kahe tunni kestnud avalik istung, mis keskendus tuuleenergia võimalustele Eestis, ilmestas ummikseisu, kuhu Eesti jaoks palju potentsiaali omav majandusharu on viimase kuue aasta jooksul jõudnud – igaüks kuulutab oma tõde ning kiireid ja lihtsaid lahendusi selles vallas ei ole. Tõenäoliselt niipea [...]
TV3: Krõbe summa! Sõnajalad nõuavad riigilt Aidu tuulepargi eest 124 miljonit hüvitistpargi-eest-124-miljonit-huvitist/
Ott Sõnajalg	2019-09-25T07:05:02+00:00	september 25th, 2019|
Aidu tuuleparki arendava Aidu Tuulepark OÜ juhatuse esimees Oleg Sõnajalg nõuab riigilt tuulepargi ehitamise peatamisega tekitatud kahjude kompensatsiooniks 123,7 miljoni euro hüvitamist, kompromissina on Sõnajalad valmis kahjunõuet vähendama Tootsi tuulepargi hoonestusõiguse rahuldamisel. Vata edasi TV3 duusitest siit Allikas: TV3 Foto: Avalik
(üleval vasakult) Oleg Sõnajalg, Andres Sõnajalg, (all vasakult) Raivo Aeg, Martin Helme Foto: Ilmar Saabas / Ekspress Meedia, Robin Roots, Martin Ahven Ärimehed Oleg ja Andres Sõnajalg on juba mitu aastat olnud Aidu tuulepargi pärast riigiga sõjajalal. Pärast Sõnajalgade kohtuvõitu said justiitsminister Raivo Aeg ja rahandusminister Martin Helme ärimeestelt kahjunõude, mille suurus on [...]
Oleg ja Andres Sõnajalg kinnitasid tänavu juulis Põhjarannikule antud intervjuus, et nad ei kahtle, et Aidu tuulepargi ehitusload on kehtivad ning et kohus seda ka kinnitab. Nii läkski. FOTO: Ma i Kämärä / Põhjarannik Aidu tuuleparki arendava Aidu Tuulepark OÜ juhatuse esimees Oleg Sõnajalg nõuab riigilt tuulepargi ehitamise peatamisega tekitatud kahjude kompensatsiooniks 123,7 [...]
Vasakult: Oleg ja Andres SõnajalgFoto: Ilmar Saabas Tuuleärimehed Andres ja Oleg Sõnajalg esitasid eile justiits- ja rahandusministeeriumile kahjunõude Aidu tuulepargi ehituse peatamise eest 2,5 aastaks. Kui seni on arendajad viidanud, et nende nõue võib jääda 60-90 miljoni euro vahele, küündib riigile esitatud arve lõpuks ligi 124 miljoni euroni. Valdava osa sellest moodustab 28 [...]
Aidu tuulepark. Autor/allikas: kaader kaitseministeeriumi droonivideost Lüganuse vallavalitsuses 2015. aastal väljastatud ehitusload Aidu Tuulepark OÜ-le elektrituulikute püstitamiseks kehtivad teatud tingimustel, teatas tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet (TTJA). Kuivõrd riigikohus ei võtnud menetlusse justiitsministeeriumi määruskaebust, milles ministeerium ei nõustunud seisukohaga jätta läbi vaatamata Ida-Viru maavanema 2017. aastal esitatud protest 2015. aasta ehituslubade kehtetuks tunnistamise [...]
Aidu tuulepargis on kevadest peale olnud politseivalve.Foto: Rauno Volmar Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet (TTJA) otsustas poolteist nädalat pärast riigikohtu otsust, mis kuulutas Aidu tuulepargi ehitusload kehtivaks, esitada omapoolse seisukoha kahe kevadel peatatud tuuliku ehituse osas. See on lihtne – nende sõnul ei tohi arendajad nende ehitusega edasi minna. TTJA andis pressiteate vahendusel teada, [...]
Kaitseministeeriumi kaitseplaneerimise asekantsler Meelis OidsaluFoto: Priit Simson Viimased paar aastat Sõnajalgade Aidu tuulepargi vastu riigi poolelt riigikaitse argumendile rõhudes kõige häälekamalt sõna võtnud kaitseministeeriumi asekantsler Meelis Oidsalu on pärast eelmisenädalast riigikohtu otsust, mis tunnistas Aidu tuulepargi ehitusload kehtivaks, oluliselt oma seisukohti mahendanud, selgub tänasest Põhjaranniku intervjuust. "Kaitseministeerium on selles konfliktis jäänud teenimatult pilti kui autistlik [...]
Ott Sõnajalg	2019-09-17T17:27:40+00:00	september 17th, 2019|
FOTO: Eleon Mustkunstnikud teavad, et illusioon on täielik, kui publik eeldab üht, aga tegelikult tehakse midagi muud. Võimatu saab võimalikuks. Nii on juhtunud ka Aidu tuulepargi kahe esimese tuuliku mõõtmistega. Tuulepargi arendust pidurdavad ametnikud on püüdnud jõuliselt suruda avalikkusesse usku, nagu oleks tuulikud lubatust suuremad. See tundub ju lihtsa ülesandena − mõõta ära [...]
FOTO: Eleon Nüüd, kus põlevkivienergeetika viimased päevad on saabunud paljudele sama ootamatult kui esimene lumi linna heakorraettevõtetele, ei saa enam mööda vaadata küsimusest, kust tuleb meie tuleviku energia. Eestil on olnud aastaid võimalus tunda ennast energiasõltumatuse vaatepunktist ülikindlalt. Narva elektrijaamade eestvedamisel oleme olnud kodumaise energiaga varustatud ka kõige suurema külmaga ja jäänud veel [...]
FOTO: Eleon Aidu tuulepark on ainult üks paljudest Virumaa tuuleparkide arendustest, mis on ametkondliku vastuseisu tõttu tupikusse jõudnud. Tänu headele võrguühendustele, kvalifitseeritud tööjõule ja põlevkivienergeetika hääbumisele võiks Virumaale juba lähiajal kerkida tuulepargid, millel on üle kahe korra rohkem võimsust kui Auvere põlevkivijaamal. Avalikkuses on enim käsitletud Aidu tuulepargi üle toimuvat vaidlust, kus õiguslikus [...]
Ministeeriumi vastus Sõnajalgade süüdistusele: me ei ole keeldunud õigusabikulusid maksmast ega sellega viivitanud
Ott Sõnajalg	2019-09-17T17:15:09+00:00	september 17th, 2019|
Oleg ja Andres SõnajalgFoto: Ilmar Saabas Justiitsministeeriumi pressiesindaja sõnul pole ministeerium keeldunud õigusabikulusid maksmast ega ole sellega viivitanud. Nädalavahetusel teatasid Andres ja Oleg Sõnajalg, et hoolimata riigikohtu määrusest pole ministeerium nendele õigusabikulusid tasunud. Sõnajalgade sõnul pöördusid nad kohtutäituri poole. Justiitsministeeriumi pressiesindaja Maria-Elisa Tuulik ütles, et Sõnajalad esitasid täitmisavalduse ennatlikult. „Seaduse järgi on selleks (õigusabikulude tasumiseks - toim) aega [...]
Oleg ja Andres SõnajalgFoto: Ilmar Saabas Andres ja Oleg Sõnajala ettevõte Eleon teatas, et politsei- ja piirivalveamet ei ole hoolimata teisipäeval tehtud riigikohtu määrusest kõrvaldanud Aidu tuulepargi ehituselt jälgimiskaameraid. Politsei paigaldas jälgimiskaamerad Aidu tuulepargi kahe kinnistu juurde suve alguses, et kontrollida tarbijakaitse- ja tehnilise järelevalve ameti (TTJA) ettekirjutuse peale kehtestatud viibimiskeelust kinnipidamist. Sõnajalgade väitel kehtis viibimiskeelu aluseks [...]
Tuuleärimeestest vennad Sõnajalad nõuavad, et politsei viiks skandaalsest Aidu tuulepargist kaamerad minema ja lõpetaks nende jälgimise Sõnajalad said innustust sel nädalal jõustunud riigikohtu otsusest, mis jä is rahuldamata justiitsministeeriumi kaebuse, millega taheti Aidu tuulepargi ehitusload kehtetuks muuta. Vennad tõlgendasid seda nii, et kõik on olnud seaduslik ja ehitamiseks on taas roheline tuli. Pikaks veninud vaidluse [...]
Aidu tuulepargi arendajad ehk vennad Sõnajalad on saanud küll pargi ehitusloa puhul kohtuvõite, kuid siiski on lahtine, kas nad tuuleparki edasi ehitada saavad, kommenteerib Rene Kundla. Kui Aidu tuulepargi arendajad andsid teada, et riigikohtu otsuse järgi on nendele 2015. aastal antud ehitusload kehtivad, võis jääda mulje, et nüüd on moodsate tuulikute ehituseks roheline tuli antud. [...]
Intervjuu: Andres Sõnajalg Aidu tuulepargi kohtuvõidust (Saade)
Ott Sõnajalg	2019-09-10T18:15:15+00:00	september 10th, 2019|
Eleon AS juhatuse liige Andres Sõnajalg andis Kuku Raadiole intervjuu seoses Aidu tuulepargi osas tehtud riigikohtu lahendiga. Kuulda intervjuud siit
vennad Sõnajalad Kaitseministeeriumi hinnangul pole kohus võtnud sisulist seisukohta 2015. aastal Aidu tuulepargi ehituseks väljastatud ehituslubade kehtivuse ega õiguspärasuse osas. Sõnajalad andsid täna teada, et seljatasid kohtus riigi ja ehitusload Aidu tuulikupargi rajamiseks on kehtivad. «Tänane riigikohtu määrus ei muutnud faktilist olustikku, mille kohaselt ei vasta Aidu tuuleparki juba püstitatud tuulegeneraatorid teemaplaneeringule, projekteerimistingimustele ega [...]
Oleg (punase lipsuga) ja Andres Sõnajalg Eleon Greenist andsid juunikuus pressikonverentsi seoses tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ametile vastuse andmisega. Foto: LIIS TREIMANN Riigi taotlus tunnistada kehtetuks vendade Sõnajalgade Aidu tuulepargile antud ehitusload olid lootusetult hilja esitatud ning arendaja ehitusload on praeguse seisuga kehtivad. Andres Sõnajalg ütles riigikohtu otsuse peale, et tal on hea [...]
Riigikohus ei võtnud menetlusse justiitsministeeriumi määruskaebust Aidu tuulikute kohtuasjas, mis tähendab, et Lüganuse vallavalitsuse väljastatud ehitusload Aidu tuulikupargi rajamiseks on kehtivad. Riigikohus jättis menetlusse võtmata justiitsministeeriumi määruskaebuse, milles ministeerium ei nõustunud kohtute seisukohaga jätta läbi vaatamata Ida-Viru maavanema 2017. aastal esitatud protest. Protestis taotles maavanem tunnistada kehtetuks ehitusload, mille Lüganuse vallavalitsus andis Aidu Tuulepark OÜ-le [...]
Aidu tuulepark Foto: Õhtuleht arhiiv Riigikohus ei võtnud menetlusse justiitsministeeriumi kaebust Aidu tuulepargi kasuks tehtud otsuse peale ja seega on tuulepargil olemas kehtivad ehitusload kokku 30 tuuliku püstitamiseks. Millal ehituseks läheb, ei osanud Oleg Sõnajalg veel täpselt öelda. Aidu tuulepargis on praegu püsti poolteist tuulikut – üks tiivik käib posti otsas tühja ringi, [...]
Oleg (vasakul) ja Andres Sõnajalg on veendunud, et kohus annab neile õiguse ning nad saavad Aidu tuulepargi rajamist jätkata. FOTO: Mart Kämärä / Põhjarannik Riigikohus jättis menetlusse võtmata justiitsministeeriumi määruskaebuse, milles ministeerium ei nõustunud kohtute seisukohaga jätta läbi vaatamata Ida-Viru maavanema 2017. aastal esitatud protest. Protestis taotles maavanem tunnistada kehtetuks ehitusload, mille [...]
Oleg ja Andres SõnajalgFoto: Ilmar Saabas Riigikohus ei võtnud menetlusse justiitsministeeriumi määruskaebust Aidu tuulikute kohtuasjas, mis tähendab, et Aidu tuulepargi ehitusload on kehtivad ja selle arendajad, Oleg ja Andres Sõnajalg võivad ehitusega edasi minna. Riigikohus teatas, et jättis menetlusse võtmata justiitsministeeriumi määruskaebuse, milles ministeerium ei nõustunud kohtute seisukohaga jätta läbi vaatamata Ida-Viru maavanema [...]
Tuulegeneraator Aidu tuulepargis. Autor/allikas: Rene Kundla/ERR Riigikohus jättis menetlusse võtmata justiitsministeeriumi määruskaebuse, milles ministeerium ei nõustunud kohtute seisukohaga jätta läbi vaatamata Ida-Viru maavanema 2017. aastal esitatud protest. Seega jõustub varasem kohtumäärus, mille järgi kehtivad Lüganuse vallavalitsuse väljastatud ehitusload Aidu Tuulepark OÜ-le elektrituulikute püstitamiseks. Protestis taotles Ida-Viru maavanem, et kohus tunnistaks kehtetuks ehitusload, mille [...]
Saaremaa kadakate vahel arutavad (vasakult) Andres ja Oleg Sõnajalg tihti ka oma äridega seotud küsimusi. Foto: Irina Mägi Kui äririndel liiga tuuliseks kisub, nagu on viimasel paaril aastal sageli juhtunud, istuvad Sõnajalad kopterisse ja lähevad Saaremaale kadakate vahele akusid laadima. Viimased kaks aastat on Eesti avalikkus jälginud 1980. aastate lõpus muusikutena tuntuks saanud [...]
OOTEL: Aidu tuulepargi neljas (vasakul) ja viies tuulik paiknevad Kellavere radari suunas samal joonel ehk vendade Sõnajalgade sõnul poleks teisegi tiiviku püstitamine kuidagi radari tööd seganud. Foto: Õhtulehe arhiiv Eesti riigi ja Aidu tuuleparki rajavate vendade Sõnajalgade vahel peaks käima nürimast nürim vaidlus, kus arutatakse kilonjuutonite ning tiivikusünkroonsuse üle. Riiklike institutsioonide initsiatiivil on [...]
Oleg (vasakul) ja Andres Sõnajalg on veendunud, et kohus annab neile õiguse ning nad saavad Aidu tuulepargi rajamist jätkata. Aidu tuulepargi arendaja Eleon Green esitab teisipäeval tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ametile (TTJA) seisukohad, millega Oleg ja Andres Sõnajalg püüavad tõestada, et tuulepargi ehitus on õiguspärane. «Arendaja palus veelkord pikendada vastamise tähtaega. TTJA rahuldas [...]
Eleoni pressikonverents, Andres Sõnajalg, Oleg SõnajalgFoto: Ilmar Saabas Tuuleärimehed Andres ja Oleg Sõnajalg, kes on viimased paar aastat pidanud võitlema erinevate riigiasutustega oma õiguse pärast ehitada Ida-Virumaale Aidusse tuulepark, korraldasid täna pressikonverentsi, kus vastasid 26. juunil Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelvalve Ameti (TTJA) esitatud ähvardusele juba augustist kahte tuulikut Aidu tuulepargis lammutama asuda. „Täna on tegu [...]
uuleärimehed Oleg Sõnajalg (vasakul) ja Andres Sõnajalg (paremal) Eleoni tehasesFoto: Priit Simson Kaitseministeeriumi asekantsler Meelis Oidsalu käis mõned nädalad tagasi Lüganuse vallas, veenmaks sealseid ametnikke tühistama Sõnajalgadele antud tuulepargi ehitusluba, mille alusel nad jätkasid kevadel kahe tuuliku ehitust. Vald seda teha ei kavatse, viidates erinevates kohtuinstantsides käivatele vaidlustele, kus viimasel ajal on edu [...]
Ott Sõnajalg	2019-08-08T09:48:46+00:00	august 8th, 2019|
Aidu tuulepark Kohtu abil Aidu tuulepargis politsei viibimiskeelu peatamise saavutanud tuuleparki arendava OÜ Eleon Greeni teatel on politsei viinud tuulepargist ära jälgimiskaamerad. Tartu halduskohus otsustas juuli lõpus võtta menetlusse Aidu tuuleparki arendava OÜ Eleon Greeni kaebuse politsei- ja piirivalveameti kehtestatud viibimiskeelu kohta ja peatas esialgse õiguskaitse korras kohe ka viibimiskeelu kehtivuse. Eleon Greeni [...]
Kui riik on seni energeetikas keskendunud ainult plaanile A ehk põlevkivielektrile, siis seminari ümarlauas pakuti välja tuuleenergeetika kui plaan B. "Põlevkivi toodetakse siis, kui seda on tasuv toota. Praegu on seis selline, et kaevandamismahud langesid, kaevurid töötavad kolm-neli päeva nädalas, Estonia kaevandus töötab ühes vahetuses. Kaevandaja maksab ju küllaltki palju keskkonnatasusid, saastetasud riigieelarvesse, ressursitasudest saavad [...]
Ott Sõnajalg	2019-08-03T15:23:07+00:00	august 3rd, 2019|
Eleon tuulik Saaremaal Energeetika- ja keskkonnaeksperdid leidsid Purtse jõe festivali Purfest keskkonnaseminari ümarlaual, et üks võimalus vähendada põlevkivi kasutamist nii, et Ida-Virumaa väljuks sellest võitjana, on kodumaise tuulikutööstuse rajamine Ida-Virumaale. Ümarlaual osalenud Eleon Greeni juhatuse liikme Andres Sõnajala sõnul avaldasid keskkonnaseminaril tuuleenergia arendamisele Ida-Virumaal toetust nii põlevkiviettevõtete juhid kui ka kohalikud omavalitsused. “On [...]
Kohtu abil Aidu tuulepargis politsei viibimiskeelu peatamise saavutanud tuuleparki arendava OÜ Eleon Greeni kinnitusel oli politseipatrulli valve juuni alguseks tuulepargist lahkunud: see oli asendatud jälgimiskaameratega, mis on Eleon Greeni meelest lubamatu eraettevõtte jälgimistegevus. Tartu halduskohus otsustas läinud nädala algul võtta menetlusse Aidu tuuleparki arendava OÜ Eleon Greeni kaebuse politsei- ja piirivalveameti (PPA) kehtestatud viibimiskeelu kohta ja [...]
Aidu tuulepargi omanikel õnnestus Eesti võimude algatatud viibimiskeeld kohtu kaudu tühistada. Sputnik Eesti eksklusiivmaterjal käsitleb tuuleenergeetika arendamise üksikasju Ida-Virumaal. TALLINN, 25. juuli — Sputnik, Svetlana Burceva. Tartu halduskohus võttis 23. juulil 2019 menetlusse Aidu tuulepargi hoonestusõiguse omaniku Eleon Green OÜ kaebuse ehitusobjektil viibimise keelu vastu. Samal päeval otsustaski kohus esialgse õiguskaitse raames kõnealuse keelu tühistada. Seda [...]
Virtsu tuulepark, tuulikud, tuulegeneraator, Hanila vald FOTO: Mailiis Ollino / Enam kui 30 ettevõtet ühendav Tuuletehnoloogia Liit tegi valitsusele kirjaliku ettepaneku asuda läbirääkimistesse seoses tuuleenergeetika arendamise sisulise peatumisega, millel on kaugeleulatuvad tagajärjed nii riigi majandusele, julgeolekule kui keskkonnale. Tuuletehnoloogia Liit kirjutab oma ettepanekus, et ainuüksi Virumaal on riigiga kohtuvaidlustesse takerdunud tuulepargi arendusi neli: [...]
Andres Sõnajalg Aidu tuulepargi alal Ida-Virumaal Foto: Priit Simson Sõnajalgade teatel otsustas Tartu halduskohus täna pärastlõunal võtta menetlusse Aidu Tuuleparki arendava OÜ Eleon Greeni kaebuse politsei- ja piirivalveameti (PPA) kehtestatud viibimiskeelu peale ja peatas esialgse õiguskaitse korras ka viibimiskeelu kehtivuse. Eleon Greeni juhatuse liikme Andres Sõnajala sõnul on tänane sõnum kohtumajast järjekordne tõestus [...]
Kui vennad Sõnajalad on veendunud, et neil õnnestub Aidu tuuleparki praegusel moel edasi arendada, siis kaitseministeeriumi kantsler Kristjan Prikk ei näe selleks mingit võimalust. FOTO: Peeter Lilleväli / Põhjaranni Kui riigiga vastuollu sattunud Aidu tuulikuparki arendavad vennad Sõnajalad kinnitavad, et nemad on pargi rajamist ette valmistades kõik seadusest tulenevad toimingud teinud ning sinna [...]
Siiri Liiva Foto: Ilmar Saabas Praegu Tallinna halduskohtus menetluses olev Varja tuulepargi kohtuasi ja sellest tingitud meediapäring kaitseministeeriumile lõppes loo autorile ja tema allikatele olukorraga, kus kohtunik pidi lõpuks otsustama, kas keelab osadele kohtuasjas kasutusel olevatele dokumentidele ligipääsu nii ajakirjanikul kui kohtuasja algatanud arendajal ja tema advokaatidel. Varja tuulepargi kohtuasjas – nagu mitme [...]
Oleg (vasakul) ja Andres Sõnajalg on veendunud, et kohus annab neile õiguse ning nad saavad Aidu tuulepargi rajamist jätkata. FOTO: Matti Kämärä / Põhjarannik Eelmisel nädalal, kui Põhjarannik vendadest ettevõtjatega Kiviõlis kohtus, lendasid nad oma helikopteriga kohale Narvast, kus neil olid läbirääkimised energeetikute ja kaevurite ametiühingutega. Sel nädalal tegid Sõnajalad ning Narva energeetikud [...]
Narva Energia ametiühingu ning kaevurite ja energeetikute sõltumatu ametiühingu liidrid sõlmisid 8. juulil Narvas tuuletehnoloogia liidu ja tuuleenergia vallas tegutsevate ettevõtjatega ühiste kavatsuste kokkuleppe, mille eesmärk on käivitada kodumaine tuulikutööstus Ida-Virumaal. FOTO: Ilja Smirnov / Põhjarannik "See on parem kui turism," sõnas Oleg Sõnajalg, tutvustades kava rajada Eleoni tuulikutööstus Ida-Virumaale. Ühe osa sellest kavast moodustab [...]
Hando Sutter Eesti Energiast ja Andres Sõnajalg Eleonist. Foto: Andras Kralla Tuuleenergiaettevõtted leppisid Ida-Virumaa kaevurite ja energeetikutega kokku, et Ida-Virumaale tuleb rajada korralik tuulikutööstus. Tuuletehnoloogia liidu, Eleoni ja ametiühingute pressiteates seisab, et ühiste kavatsuste kokkuleppe eesmärk on vältida põlevkivitööstuse hääbumisega kaasnevat sotsiaalset katastroofi ning pakkuda energeetikutele erialast tulevikku taastuvenergiatööstuses. Osapooled leiavad, et energeetikasektori [...]
Ametiühingud kogunesid tuulepargi rajamise kokkulepet sõlmima. Eleon Eesti Energia kriis valguses võtsid ametiühingud kätte ja leppisid kokku ühiste kavatsuste kokkuleppe, mille eesmärk on lüüa käima kodumaine tuulikutööstus Ida-Virumaal. Kokkuleppe sõlmimise osapoolteks olid Narva Energia Ametiühing, Kaevurite ja Energeetikute Sõltumatu Ametiühing, Tuuletehnoloogia Liit ja tuuleenergia ettevõtjad. Koostöö eesmärk on vältida põlevkivitööstuse hääbumisega kaasnevat sotsiaalset katastroofi [...]
Sõnajalad sõlmisid ühiste kavatsuste leppe energeetikute ametiühingutega Foto: Eleon Narva Energia [...]
Ott Sõnajalg	2019-07-03T08:13:31+00:00	juuli 3rd, 2019|
Oleg Sõnajalg Foto: Madis Sinivee, Postimees/Scanpix Nüüd, kus põlevkivienergeetika viimased päevad on saabunud paljudele sama ootamatult kui esimene lumi linna heakorraettevõtetele, ei saa enam mööda vaadata küsimusest, kust tuleb meie tuleviku energia, kirjutab ASi Eleon juhatuse liige Oleg Sõnajalg. Eestil on olnud aastaid võimalus tunda ennast energiasõltumatuse vaatepunktist ülikindlalt. Narva elektrijaamade eestvedamisel oleme [...]
Varja tuulikupargi kohtuistung 02.07.2019Foto: Madis Veltm Mõned kuud tagasi jõudis Tallinna halduskohtus menetlusse mitu aastat oma aega oodanud Varja tuulepargi kohtuasi, kus tuuleettevõtja Harry Raudvere nõuab, et kaitseministeerium tühistaks oma 2015. aasta otsuse, millega jättis ka pärast korduvat taotlust pargi ehitusloa kooskõlastamata. Istungitel on osapoolte emotsioonid kõrgel ja tänane ei olnud selles suhtes [...]
Eleon tuulikute ehitustööd Aidu tuulepargis aprillis. FOTO: EERO VABAMÄGI / POSTIMEES/SCANPIX BALTICS Tartu ringkonnakohus jättis reedel rahuldamata justiitsministeeriumi määruskaebuse Aidu tuulepargi ehituslubade tühistamiseks, mille ministeerium kaebab edasi riigikohtusse. Justiitsministeeriumi pressiesindaja Maria-Elisa Tuulik kinnitas teisipäeval BNS-ile, et ministeerium otsustas esitada riigikohtule määruskaebuse. Ringkonnakohus jättis reedese otsusega rahuldamata Ida-Viru maavanema õigusjärglase justiitsministeeriumi määruskaebuse vendadele Sõnajalgadele kuuluva [...]
Autor/allikas: Sergei Stepanov/ERR Tartu ringkonnakohus jättis reedel rahuldamata justiitsministeeriumi määruskaebuse Aidu tuulepargi ehituslubade tühistamiseks, mille ministeerium kaebab edasi riigikohtusse. Justiitsministeeriumi pressiesindaja Maria-Elisa Tuulik kinnitas teisipäeval BNS-ile, et ministeerium otsustas esitada riigikohtule määruskaebuse. Ringkonnakohus jättis reedese otsusega rahuldamata Ida-Viru maavanema õigusjärglase justiitsministeeriumi määruskaebuse vendadele Sõnajalgadele kuuluva Aidu tuulepargi ehituslubade tühistamiseks, kuid ei võtnud seisukohta [...]
(Vasakult) Oleg Sõnajalg, Andres Sõnajalg Tiina Kõrtsini Ärimees Andres Sõnajalg teatas, et Aidu tuulepargi ehitust takistavad ametnikud suurendavad Eesti riigi vastu kogunevat kahjunõuet tempoga kaks miljonit eurot kuus. „Tuulepargi ehituslubade kehtivuse osas kahes kohtuastmes kaotajaks jäänud justiitsministeeriumi ametnikud põletavad edasise vaidlusega maksumaksja raha, samas kui arendaja pakub riigile kompromissi, millest kõik võiksid võita,” [...]
Andres Sõnajalg Aidusse rajatavas vaidlusaluses tuulepargis.Foto: Priit Simson Aidu tuulepargi ehitust takistavad ametnikud suurendavad Eesti riigi vastu kogunevat kahjunõuet tempoga kaks miljonit eurot kuus, teatas Eleon Greeni juhatuse liige Andres Sõnajalg. “Tuulepargi ehituslubade kehtivuse osas kahes kohtuastmes kaotajaks jäänud Justiitsministeeriumi ametnikud põletavad edasise vaidlusega maksumaksja raha, samas kui arendaja pakub riigile kompromissi, millest kõik võiksid [...]
Ettevõtjatest vennad Andres Sõnajalg (vasakul) ja Oleg Sõnajalg. Aidu tuulepargi arendajad Oleg ja Andres Sõnajalg ähvardavad riigile esitada tagasiulatuvalt miljonitesse ulatuva kahjunõude, mis kasvab iga kuu kahe miljoni euro võrra. «Aidu tuulepargi ehituse peatamine rohkem kui kaks aastat tagasi on tänaste kohtulahendite valguses olnud ebaseaduslik ja loomulikult keegi peab need kahjud kandma. Kindlasti [...]
Sõnajalgade müügis majad Foto: erakogu Mitu aastat Eesti riigiasutustega Aidu tuulepargi ehituse üle vägikaikavedu pidanud tuuleärimehed Andres ja Oleg Sõnajalg panid kaks kuud tagasi võimalike tulevaste rahahädade ennetuseks müüki äsjavalminud majad Viimsis. Kuidas on neil ostjate leidmisega seni läinud? „Ega kinnisvara müük ei ole selline üleöö [ettevõtmine]. Läheb vaikselt nagu see kinnisvaramüük ikka käib [...]
Jaanus Karilaid Foto: Tiit Blaa Riigikogu õiguskomisjoni esimehele Jaanus Karilaidile (Keskerakond) jääb arusaamatuks, miks jätsid omavalitsus ja Aidu tuulepargi arendajad algsest kõrgemate tuulikute ehitamise kaitseministeeriumiga kooskõlastamata. Aidu tuulepargi juhtumi puhul teeb Karilaidi õiguskomisjoni esimehena murelikuks aspekt, mille oma 4. mai arvamusloos tõi välja reservohvitseride kogu esimees Enn Tupp. "Tema rääkis sellest, et riigil [...]
TV3: Kohus jättis Aidu tuulepargi asjas ministeeriumi kaebuse rahuldamata
Ott Sõnajalg	2019-06-29T09:16:02+00:00	juuni 29th, 2019|
Aidu Tuulepark Aidu Tuulepargi arendajad vennad Sõnajalad said täna olulise kohtuvõidu, kui Tartu Ringkonnakohus tunnistas, et ehituslubade peatmise osas ei ole käitutud korrektselt. Vaidluse kolmas osapool Kaitseministeerium leiab, et see ei muuda midagi ning arendust jätkata ei saa. Vaata videot siit Allikas: TV3 Foto: Avalik
Tallinna TV VIDEO: Sõnajalad loodavad lõpuks hakata Aidu tuuleparki ehitama
Ott Sõnajalg	2019-06-29T09:02:07+00:00	juuni 29th, 2019|
Aidu Tuulepark, mida ehitavad vennad Andres ja Oleg Sõnajalg, on juba aastaid kohtuvaidluste tõttu seisnud . Selle arenduse seiskumine on ärimeestele toonud kahju. Aga veel suurem kahju on sellest tekkinud riigile. Sõnajalgade väljatöötatud tuulegeneraator on palju tulutoovam kui senised. Numbrites väljendub see nii, et Sõnajalgade tuulegeneraator on umbes 30% teistest efektiivsem. Sellise tuulikuga võib terendada [...]
https://www.ohtuleht.ee/968711/aidu-tuulepargis-kohtuvoidu-saanud-sonajalad-edasikaebamine-oleks-maksumaksja-raha-raiskamine Tartu Ringkonnakohus otsustas reedel, et Aidu tuulepargi arendust takistavad riigiametnikud pole käitunud seadusest lähtuvalt. Aidu pargi arendajad Andres ja Oleg Sõnajalg nentisid kohtuvõidu tähistamiseks kokku kutsutud pressikonverentsil, et ehitust nad siiski jätkata ei saa, sest lahend pole veel jõustunud ja ilmselt kaebab riik otsuse edasi riigikohtusse. „Juba kaks ja pool aastat on [...]
Isegi kui üks ehitusluba tühistataks, on Sõnajalgadel varuks veel teine ehitusluba, on Oleg Sõnajalg kindel. Foto: Raul Mee Meedia- ja kohtusõda Ida-Virumaal tuuleparki arendavate vendade Sõnajalgade ja kaitse- ning justiitsministeeriumi vahel on kaevikutes käinud juba mitu aastat, nüüd paistab arendajatele aga selge punktivõit. Pressikonverentsi kutsuvad Sõnajalad kokku sarnase ülehelikiirusega nagu tarbijakaitse ja tehnilise [...]
Eleoni ja riigi suuri vaidlusi vaidlusi tekitanud tuuliku ehitamine Aidu tuulepargis.Foto: Rauno Volmar Riigiga peetud vägikaika vedamisse tuleb pöörde, sest Tartu Ringkonnakohusnimetas Eleoni Aidu tuulepargi ehituslubade tühistamise Ida-Viru maavanema poolt õigustühiseks, väitsid Oleg ja Andres Sõnajalg. Eleon täidab Sõnajalgade kinnitusel kahe kuu jooksul järelvalveameti nõuded ning jätkab seejärel Aidu tuulepargi ehitamist, sest nende väitel ei sega [...]
Ott Sõnajalg	2019-06-28T20:10:39+00:00	juuni 28th, 2019|
Eleon tuulikute ehitustööd Aidu tuulepargis. FOTO: EERO VABAMÄGI / POSTIMEES/SCANPIX BALT Tartu ringkonnakohus jättis reedel rahuldamata justiitsministeeriumi määruskaebuse Tartu halduskohtu 29. aprilli määruse peale Aidu Tuulepargi kohtuasjas. Kaitseministeeriumi hinnangul ei mõjuta määrus ühtegi käimas olevat haldusmenetlust, Sõnajalgade sõnul on otsus äratuskell riigiametnikele, kes peavad koostööle asuma. Tartu halduskohus jättis 29. aprilli määrusega läbi vaatamata [...]
Ott Sõnajalg	2019-06-28T20:03:14+00:00	juuni 28th, 2019|
Täna hommikul sai Aidu tuuleparki arendav Eleon Green Tartu Ringkonnakohtu värske otsuse, mille kohaselt ei ole tuulepargi arendust takistavad riigiametnikud käitunud seadusest lähtudes. Andres ja Oleg Sõnajalg räägivad otsuse tagamaadest ja tuulepargi arendamise tulevikust pressikonverentsil. Allikas: Delfi Foto: Avalik Vaata pressikonverentsi siit
KÄTŠ JÄTKUB! Riik ähvardab Sõnajalgade tuulepargi lammutada | www.ohtuleht.ee/968479/kats-jatkub-riik-ahvardab-sonajalgade-tuulepargi-lammutada Aidu tuulepargi vaidluses polnud juba poolteist kuud sõnasõda nähtud. Kolmapäeval lahvatasid vahepeal vaibunud leegid taas lõkkele, sest tehnilise järelevalve amet kutsus ootamatult kokku pressikonverentsi. Kohale tõttasid ka üritusest ajakirjanikelt kuulnud Andres ja Oleg Sõnajalg. Lühikokkuvõte tuuleparki arendavate Sõnajalgade vägikaikaveost Eesti riigiga on selline: ametnikud [...]
Ettevõtjatest vennad Andres Sõnajalg (vasakul) ja Oleg Sõnajalg. Aidu tuulepargi kaks tuulikut ei vasta ühelegi teadaolevale ehitusprojektile. Tuulikud on planeeringus märgituga võrreldes 35 meetrit kõrgemad. Oleg Sõnajalg lubas võimaliku lammutamisnõude kohtus vaidlustada. Tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti (TTJA) hinnangul on Aidu tuuleparki püstitatud tuulikud füüsiliselt ohtlikud ja riivavad Eesti julgeolekut. Vendadest ärimeestele Andres [...]

matches: kohus riigikohus kohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus kohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus kohus kohus kohus kohus Kohus


Piimatoodete kasutustoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, taotluse vorm ning menetluse ajal väljastatavate dokumentide ning toetuse maksmise aluseks olevate dokumentide vormid ning toetuse andmise täpsem kord – Riigi Teataja
Piimatoodete kasutustoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, taotluse vorm ning menetluse ajal väljastatavate dokumentide ning toetuse maksmise aluseks olevate dokumentide vormid ning toetuse andmise täpsem kord
Vastu võetud 20.04.2004 nr 47
RTL 2004, 48, 829
15.02.2005/17 ( RTL 2005, 24, 334) 04.03.2005
Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» (RT I 2004, 24, 163) § 6 lõike 3, § 21 lõigete 3 ja 4 ning § 48 lõike 2, Euroopa Komisjoni määruse 2571/97/EÜ, mis sätestab või müügi alandatud hindadega ning toetuse andmise koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks (EÜT L 350, 20.12.1997, lk 3–35), artikli 10 lõike 2, artikli 12 lõike 1 punkti c, artikli 21 lõike 4 ning artikli 25 lõigete 2 ja 3, Euroopa Komisjoni määruse 429/90/EMÜ, mis sätestab ühenduses otsetarbimiseks mõeldud kontsentreeritud võile pakkumiskutse teel toetuse andmise (EÜT L 045, 21.02.1990, lk 8–14), artikli 9 lõike 2, Euroopa Komisjoni määruse 3143/85/EMÜ, mis sätestab kontsentreeritud võina otsetarbimiseks mõeldud sekkumisvõi müügi alandatud hindadega (EÜT L 298, 12.11.1985, lk 9–14), artikli 4 lõike 2, Euroopa Komisjoni määruse 2191/81/EMÜ, mis sätestab mittetulundusühingutele ja -liitudele või ostmiseks toetuse andmise (EÜT L 213, 01.08.1981, lk 20–23), artikli 1 lõike 4, artikli 3 lõike 5, artikli 5 ning artikli 6 ja Euroopa Komisjoni määruse 2799/1999/EÜ, mis sätestab määruse 1255/1999/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad loomatoiduks mõeldud lõssi ja lõssipulbri jaoks toetuse andmise osas ja kõnealuse lõssipulbri müügi osas (EÜT L 340, 31.12.1999, lk 3–27), artikli 12, artikli 17 lõike 1, artikli 22 lõike 4 ning artikli 25 alusel.
Määrusega kehtestatakse piimatoodete kasutustoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, taotluse vorm ning menetluse ajal väljastatavate dokumentide ning toetuse maksmise aluseks olevate dokumentide vormid ning toetuste andmise täpsem kord.
§2. Kasutustoetuse taotlemisega seotud isiku või tema ettevõte heakskiitmine
Euroopa Komisjoni määruste 2571/97/EÜ artikli 10 lõikes 1, 429/90/EMÜ artikli 9 lõikes 1, 3143/85/EMÜ artikli 4 lõikes 1, 2191/81/EMÜ artikli 1 lõike 3 punktis a ja 2799/1999/EÜ artikli 9 lõikes 1 nimetatud toiminguid teostada sooviv isik, kelle ettevõte on «Toiduseaduse» (RT I 1999, 30, 415; 2002, 13, 81; 61, 375; 63, 387; 102, 603; 2004, 27, 177) alusel Veterinaar- ja Toiduameti poolt tunnustatud, esitab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) heakskiidu taotlemiseks lisas 1 toodud vormi kohase taotluse.
§3. Kasutustoetuse taotlemiseks toodetav või
Eestis toodetav Euroopa Komisjoni määruste 2571/97/EÜ artikli 1 lõikes 2 ja 2191/81/EMÜ artikli 1 lõike 3 punktis b nimetatud või peab kuuluma rahvuslikku kvaliteediklassi «Ekstra kvaliteet», mis vastab Euroopa Komisjoni määruse 2771/1999/EÜ lisas I toodud nõuetele, ning olema vastavalt märgistatud.
§4. Kasutustoetuse taotlemine
(1) Kasutustoetuse taotleja andmed peavad olema kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse. Kui taoleja andmed ei ole sellesse registrisse kantud, esitab taotleja kasutustoetuse taotlemisel «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 60 lõikes 1 nimetatud avalduse andmete registrisse kandmiseks.
(2) Sekkumislaos oleva või alandatud hinnaga müügi korral Euroopa Komisjoni määruse 2571/97/EÜ artikli 4 lõikes 1 nimetatud toodete valmistamise eesmärgil kasutamise kohta toetuse taotlemiseks esitab toetuse taotleja PRIA-le lisas 2 toodud vormi kohase ostupakkumise.
(3) Euroopa Komisjoni määruse 2571/97/EÜ artikli 4 lõikes 1 nimetatud toodete valmistamisel koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral toetuse taotlemiseks esitab toetuse taotleja PRIA-le lisas 3 toodud vormi kohase pakkumise.
(4) Kontsentreeritud või otsetarbimise eesmärgil kasutamise kohta toetuse taotlemiseks esitab toetuse taotleja PRIA-le lisas 4 toodud vormi kohase pakkumise.
(5) Sekkumislaos oleva või alandatud hinnaga müügi korral kontsentreeritud võina otsetarbimise eesmärgil kasutamise kohta toetuse taotlemiseks esitab toetuse taotleja PRIA-le lisas 5 toodud vormi kohase ostutaotluse.
(6) Mittetulundusühingutele ja -liitudele alandatud hinnaga või müügi kohta antava toetuse taotlemiseks esitab toetuse taotleja PRIA-le lisas 6 toodud vormi kohase taotluse.
(7) Lõssi ja lõssipulbri loomasöödana kasutamise kohta toetuse taotlemiseks esitab toetuse taotleja PRIA-le lisas 7 toodud vormi kohase taotluse.
(8) Sekkumislaos oleva lõssipulbri alandatud hinnaga müügi korral loomasöödana kasutamise eesmärgil toetuse taotlemiseks esitab toetuse taotleja PRIA-le lisas 8 toodud vormi kohase ostupakkumise.
(9) Euroopa Komisjoni määruses 2921/90/EÜ sätestatud lõssist kaseiini ja kaseinaatide tootmiseks antava toetuse taotlemiseks esitab toetuse taotleja PRIA-le lisas 9 toodud vormi kohase taotluse.
§5. Taotletav kogus
Paragrahvi 4 lõikes 6 nimetatud toetuse taotlemisel on toetatava või minimaalseks koguseks 25 kilogrammi.
§6. Tootmiskava ja tõendava dokumendi esitamine
(1) Paragrahvi 4 lõigete 2 ja 3 alusel esitatud pakkumise edukaks osutumisel edastab Euroopa Komisjoni määruse 2571/97/EÜ artikli 10 lõikes 1 nimetatud toiminguid teostav isik, § 4 lõike 4 alusel esitatud pakkumise edukaks osutumisel edastab Euroopa Komisjoni määruse 429/90/EMÜ artikli 9 lõikes 1 nimetatud toiminguid teostav isik, § 4 lõike 5 alusel taotluse esitamisel edastab Euroopa Komisjoni määruse 3143/85/EMÜ artikli 4 lõikes 1 nimetatud toiminguid teostav isik ning § 4 lõike 7 alusel taotluse esitamisel edastab Euroopa Komisjoni määruse 2799/1999/EÜ artikli 9 lõikes 1 nimetatud toiminguid teostav isik artikli 17 lõikes 4 nimetatud juhul PRIA-le hiljemalt kümme päeva enne toimingu teostamise algust lisas 10 toodud vormi kohase tootmiskava faksi ja posti teel.
(2) Paragrahvi 4 lõikes 6 nimetatud taotluse esitamisel edastab selle taotleja PRIA-le hiljemalt taotluse esitamise ajaks Euroopa Komisjoni määruse 2191/81/EMÜ artikli 3 lõikes 2 nimetatud tingimustel väljastatud lisas 11 toodud vormi kohase tõendi.
(3) Lõikes 2 nimetatud tõend kehtib kaks kalendrikuud.
(4) Muudatustest tootmiskavas teavitab lõikes 1 nimetatud isik PRIA-t vähemalt viis päeva enne asjakohase toimingu teostamise algust faksi ja posti teel.
[RTL 2005, 24, 334 – jõust. 04.03.2005]
§7. Pakkumise muutmine
Euroopa Komisjoni määruse 2571/97/EÜ artikli 21 lõikes 4 nimetatud juhul võib koore, või ja kontsentreeritud või kasutamisel sama määruse artiklis 4 nimetatud toodete valmistamiseks toetuse taotleja esitada PRIA-le enne märgistusaine lisamist kogu pakkumiskoguse kasutamisotstarbe või kasutamisviisi muutmiseks lisas 12 toodud vormi kohase taotluse.
§8. Segasööda transportimine
Euroopa Komisjoni määruse 2799/1999/EÜ artiklis 12 nimetatud toetuse saaja poolt segasööda toimetamiseks paagis või konteineris lõpptarbijateni esitab toetuse saaja PRIA-le lisas 13 toodud vormi kohase taotluse.
§9. Kasutustoetuse maksmine ja ettemakse teostamine
(1) Euroopa Komisjoni määruse 2799/1999/EÜ artikli 22 lõikes 3 nimetatud lõssi ja lõssipulbri loomasöödana kasutamise toetust maksab PRIA üks kord kalendrikuu kohta.
(2) Euroopa Komisjoni määruse 2799/1999/EÜ artiklis 25 nimetatud tingimuste täitmisel lõssi ja lõssipulbri loomasöödana kasutamise toetuse ettemakse saamiseks võib toetuse saaja esitada PRIA-le lisas 14 toodud vormi kohase taotluse.
(3) Paragrahvi 4 lõigetes 2 ja 3 nimetatud toetus makstakse pärast Euroopa Komisjoni määruse 2571/97/EÜ artikli 10 lõike 2 punktis c nimetatud registrist asjakohase väljavõtte esitamist PRIA-le Euroopa Komisjoni määruse 2571/97/EÜ artikli 22 punktis 3 nimetatud tähtaja jooksul.
§10. Teavitamiskohustus
(1) Või alandatud hindadega müügil ning koore, või ja kontsentreeritud või kasutamisel pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks antava toetuse saaja esitab hiljemalt 10. veebruariks, 10. maiks, 10. augustiks ja 10. novembriks eelmise kvartali kohta PRIA-le Euroopa Komisjoni määruse 2571/97/EÜ artikli 25 lõike 2 punktis a nimetatud andmed lisades 15, 16, 17 ja 18 toodud vormidel.
(2) Lõikes 1 nimetatud toetuse saaja esitab hiljemalt 10. veebruariks PRIA-le Euroopa Komisjoni määruse 2571/97/EÜ artikli 25 lõikes 3 nimetatud andmed lisas 19 toodud vormil.
(3) Lõikes 1 nimetatud toetuse saaja esitab pakkumiskoguse iga partii tarnimisel hiljemalt kolme päeva jooksul pärast tarnimist PRIA-le lisas 20 toodud vormi kohase tarneteatise.
§11. Andmete säilitamise kohustus
Kasutustoetuse saaja säilitab kõiki nõutavaid dokumente seitse aastat.
Käesolev määrus jõustub 2004. a 1. mail.
Märkus. Lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. (Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lg 2; riigisekretäri 26. aprilli 2004. a resolutsioon nr 17-1/0403754.)


Kokku: 1163| Näitan: 121 - 140
3-17-1182/27 Riigikohtu halduskolleegium 06.02.2018
HKMS § 43 lg 2
HKMS § 121 lg 1 p 3
korduv kaebus
Kaebuse korduvus eeldab esitatud kaebuste samasust ehk vaidluse esemete kattuvust. HKMS § 41 lg 1 esimese lause järgi määravad vaidluse eseme halduskohtumenetluses kindlaks kaebuse nõue HKMS § 37 kohaselt ja kaebuse alus. Kaebuse aluseks on põhiliste asjaolude kogum, millega seoses nõue esitatakse (HKMS § 41 lg 2). Samasusega on tegemist, kui kaebaja hilisema kaebuse nõue ja alus kattuvad tema varasema kaebuse nõude ja alusega. Samasuseks ei piisa üksnes nõuete või üksnes aluste kattuvusest.
Praegusel juhul ei saa pidada nõuetekohaseks põhjendust, et kaebuse ja varasemate kaebuste nõuded ja alused kattuvad ning seetõttu on tegemist korduva kaebusega. Lisaks kahjuhüvitise nõuete ajavahemike ja varasemate kohtuasjade numbrite väljatoomisele peab ära näitama, et nõuete aluseks olevad asjaolud on varasemates kohtuasjades samad, mis hilisemas kaebuses. (p-d 10 ja 12)
Haldustoiminguks loa andmise menetluses määrusega loa andmisel (HKMS § 265 lg 1) ja selle määruskaebe korras vaidlustamisel (HKMS § 265 lg 5) ei ole tegu tavapärase määruse ja määruskaebemenetlusega, millega lahendatakse menetluslikke taotlusi ja korraldatakse menetlust HKMS § 178 lg 1 esimese lause mõttes. Loa andmisega võib kaasneda puudutatud isiku põhiõiguste intensiivne riive, praeguses kohtuasjas isikult vabaduse võtmine. Tegu on haldustoiminguks loa andmise asjas menetlust lõpetava lahendiga, mis on oma tagajärgede poolest võrdväärne otsusega. Seesuguse lahendi peale esitatud määruskaebuse menetluses ei ole kohaldatav HKMS § 210 lg 1 esimene lause. (p 13)
Seisukoht, et määruskaebuse haldustoiminguks loa andmise peale peab lahendama ringkonnakohtus kolmeliikmeline kohtukoosseis, ei ole vastuolus ka HKMS § 264 lg 4 esimese lause ja Riigikohtu haldusasjas nr 3-3-1-6-15 tehtud määruse p-s 11 võetud seisukohaga. (p 14)
VRKS § 36^1 lg 2 p 4 lubab rahvusvahelise kaitse taotlejat vältimatu vajaduse korral kinni pidada taotluse menetlemisel tähtsust omavate asjaolude väljaselgitamiseks, eelkõige juhul, kui on olemas põgenemise oht. Sätte aluseks on Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 2013/33/EL art 8 lg 3 p b. (p 18)
Isiku VRKS § 361 lg 2 p 4 alusel kinnipidamise eesmärgiks on see, et ta oleks haldusorganile asjaolude selgitamiseks vajalikeks menetlustoiminguteks (nt ärakuulamiseks) kättesaadav. Seejuures aitab viidatud sätte kohaldamine kaasa ka taotleja edasiliikumise ennetamisele (vt ka Euroopa Kohtu otsus asjas nr C-18/16, p 39). Taotluse tagasilükkamise otsuse täitmise tagamine ei saa siiski olla isiku sel alusel kinnipidamise keskseks põhjenduseks. Eelöeldu ei välista seda, et väljasõidukohustuse täitmise tagamise eesmärk võiks olla hõlmatud mõne muu kinnipidamisalusega. (p 18.1) Väljaselgitamist vajavad asjaolud eeltoodud normide mõttes ei hõlma taotleja isikusamasust ega kodakondsust, sest need on kaetud erinormidega (VRKS § 361 lg 2 p-d 1 ja 2; direktiivi 2013/33/EL art 8 lg 3 p a, vt ka Euroopa Kohtu otsus asjas nr C-601/15 PPU, p 59). Väljaselgitamist vajavate asjaolude all on silmas peetud pagulase staatuse aluseks olevate väidete (nt tagakiusukartust põhistavad asjaolud, päritoluriigis ümberpaiknemise võimalikkusega seostuv jms) kontrollimist, mis eeldavad taotleja isiklikku osalust ja kättesaadavust. Asjaolude ebaselgus üksi ei ole üldjuhul piisavaks aluseks vabaduse võtmiseks. Küll võib see olla aluseks koostoimes põgenemisohuga, kui asjaolude väljaselgitamine isiku osaluseta ei ole võimalik (vt ka RKHK määrus asjas nr 3-3-1-52-14, p 12). (p 18.2)
Direktiivi 2013/33/EL art 9 lg 1 kohaselt tuleb direktiivi art 8 lg-s 3 sätestatud kinnipidamise alustega seotud haldusmenetluses rakendada nõuetekohast hoolsust. Haldusmenetluses esinev viivitus, mida ei ole põhjustanud taotleja, ei õigusta kinnipidamise jätkamist (art 9 lg 1 III lause). Euroopa Kohus on selgitanud, et kinnipidamine ei tohi mingil juhul kesta kauem kui kõige lühem võimalik ajavahemik (otsus asjas nr C-18/16, p 48). Kinnipidamise pikendamise taotlemisel tuleb PPA-l selgitada, milliseid toiminguid vahepealsel ajal asjaolude väljaselgitamiseks on tehtud, et kohtul oleks võimalik kontrollida vajaliku hoolsuse ja selle kinnipidamisaluse rakendamise tingimuse täitmist. On mõistetav, et asjaolude väljaselgitamine võib aega võtta, näiteks juhul, kui vajalik on teabe saamine välisriikidest. Ka seda fakti on haldusorganil aga võimalik kohtule selgitada, näidates ära, mida haldusorgan on omalt poolt teinud ja milliseid päringuid välja saatnud. (p 18.4)
VRKS § 10 lg 2 p 2 kaitseb taotluse esitanud isikut Eestist väljasaatmise, mitte aga kinnipidamiskeskusesse paigutamise vastu. Sellegi poolest tuleb varjupaigataotleja põgenemise ohu hindamisel iga juhtumi asjaolusid eraldi hinnata ning rangelt kontrollida kinnipidamise vajalikkust ja proportsionaalsust konkreetsel juhul (vt ka RKHK määrus asjas nr 3-3-1-93-16, p 13). (p 18.5)
Kohtud ei ole VSS § 68 p 8 sisustamisel ja kohaldamisel konkreetses asjas selgitanud, miks nad ei omista mitte mingit tähendust puudutatud isiku väitele, et ta pöördus kohe pärast Eestisse sisenemist ise lähimasse piirivalvepunkti ja esitas samal kuupäeval rahvusvahelise kaitse taotluse. See asjaolu võib kinnitada isiku tegelikku ja juba Eestisse saabumise hetkel eksisteerinud tahet seadustada Eestis viibimine, mida kohtul tuleb isiku põgenemisohu hindamisel arvestada koostoimes teiste tõenditega. (p 18.6)
Vt ka RKHK määrus asjas nr 3-3-1-52-14, p 14; asjas nr 3-3-1-93-16, p 9.
3-17-1206/20 Riigikohtu halduskolleegium 16.01.2018
Menetluskulude nimekirja ja kuludokumentide esitamata jätmine ei takista tasutud riigilõivu arvestamist menetluskuluna. (p 7)
Vt ka RKHK määrus asjas nr 3-3-1-75-13, p 13.
Menetluskulude nimekiri ja kuludokumendid tuleb üldjuhul esitada koos määruskaebusega. Menetluskulude nimekirja ja kuludokumentide esitamata jätmine ei takista tasutud riigilõivu arvestamist menetluskuluna. (p 7)
Vt ka RKHK määrus asjas nr 3-3-1-6-15, p-d 9 ja 10; määrus asjas nr 3-3-1-75-13, p 13.
Arve tasumisel märgitud vale haldusasja number ei tähenda, et riigilõiv oleks tasumata. Arvelduskonto number ja viitenumber on märgitud õigesti. Kohtute infosüsteemist nähtuvalt on riigilõiv laekunud. Seega on riigilõiv tasutud tähtaegselt. (p 7)
Vt ka RKHK määrus asjas nr 3-3-1-82-16.
Halduskohus ei vaata läbi õigustloovate aktide peale esitatud kaebusi, kuna selleks on ette nähtud teistsugune menetluskord (HKMS § 4 lg 1, PSJKS § 2 p 1). Isikul on võimalik halduskohtus vaidlustada ministri määruse alusel antavaid haldusakte ja toiminguid (HKMS § 6). Haldusakti või toimingu õiguspärasuse hindamisel on halduskohtul võimalik kontrollida ka selle aluseks oleva õigustloova akti põhiseaduspärasust ning jätta määrus põhiseadusvastasuse korral kohaldamata (PS § 15 lg 1 teine lause ja § 152 lg 1, PSJKS § 9 lg 1, HKMS § 158 lg 4). (p-d 10–11)
Tulenevalt võimude lahususe ja tasakaalu põhimõttest (PS § 4) on halduskohtulik kontroll täidesaatva riigivõimu tegevuse üle põhimõtteliselt järelkontroll. See tähendab, et üldjuhul ei suuna kohus täidesaatva riigivõimu asutuste tegevust oma eelotsustega, vaid kohus hindab haldusorgani tegevuse õiguspärasust pärast seda, kui haldusakt või toiming on isiku suhtes juba antud või tehtud. (p 11)
Tervise kahjustamise korral tuleb VÕS § 136 lg 2 järgi hüvitada kahju üldjuhul perioodiliste rahaliste maksetena (vt Riigikohtu 6. novembri 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-106-14, p 10). Igakuiste eelnevate maksetena hüvitise tasumine võimaldab vältida pidevat hüvitise taotluste koostamist ja koos kuludokumentidega esitamist ning taotluse ja kuludokumentide läbitöötamist ja neile hinnangute andmist. Väljamõistetav hüvitis peab olema kooskõlas tegelike kuludega lähiminevikus (nt viimase aasta jooksul) või põhinema piisava täpsusega ette teada olevatele kuludele tulevikus. (p 11.1)
Asjaolust, et kostja on hagejale kuludokumentide alusel kulutused hüvitanud, ei saa iseenesest järeldada, et hagejale on olnud tagatud kõik vajalikud teenused. VÕS § 130 lg 1 mõtte kohaselt saab kannatanu nõuda ravikulude hüvitamist ka siis, kui ta ei ole neid kulusid veel kandnud, s.t kalkulatsiooni alusel. Vastasel korral võiks tekkida vastuvõetamatu olukord, kus kannatanu ei saaks nõuda talle tekitatud kahju hüvitamist ainuüksi põhjusel, et tal endal pole piisavalt raha, et tervise taastamiseks vajalikud kulud esmalt ise kanda (Riigikohtu 25. märtsi 2013. a otsus kriminaalasjas nr 3-1-1-31-13, p 11). (p 11.3)
Asjaolust, et kostja on hagejale kuludokumentide alusel kulutused hüvitanud, ei saa iseenesest järeldada, et hagejale on olnud tagatud kõik vajalikud teenused. VÕS § 130 lg 1 mõtte kohaselt saab kannatanu nõuda ravikulude hüvitamist ka siis, kui ta ei ole neid kulusid veel kandnud, s.t kalkulatsiooni alusel. Vastasel korral võiks tekkida vastuvõetamatu olukord, kus kannatanu ei saaks nõuda talle tekitatud kahju hüvitamist ainuüksi põhjusel, et tal endal pole piisavalt raha, et tervise taastamiseks vajalikud kulud esmalt ise kanda. (Riigikohtu 25. märtsi 2013. a otsus kriminaalasjas nr 3-1-1-31-13, p 11) (p 11.3)