Hoolekandeasutuses hooldusteenuse eest tasumisel osalemise kord – Riigi Teataja
Hoolekandeasutuses hooldusteenuse eest tasumisel osalemise kord
Hoolekandeasutuses hooldusteenuse eest tasumisel osalemise kord - sisukord
§ 4 Ülalpidamiskohustuslase nõusolek
§ 5 Varandusliku seisundi arvestamine
§ 6 Teenuse eest osalise tasumise otsustamine
§ 7 Tasu suuruse muutmine
RT IV, 15.11.2016, 26
Vastu võetud 14.03.2016 nr 6
RT IV, 22.03.2016, 23
07.11.2016 RT IV, 15.11.2016, 23 18.11.2016, rakendatakse tagasiulatuvalt 2016. aasta 1. oktoobrist
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 14 alusel.
(1) Käesolev kord reguleerib Tõlliste valla eelarvest hoolekandeasutuse kulude tasumisel osalemist isiku suhtes, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel asub Tõlliste vallas ja kelle toimetulekut ei ole võimalik tagada teiste sotsiaalteenuste, -toetuste või muu abi osutamisega.
(2) Tõlliste vald (edaspidi vald) osaleb hoolekandeasutuse poolt osutatava hooldusteenuse (edaspidi teenus) kulude tasumisel ainult juhul, kui hooldusvajadusega isik (edaspidi isik) ja talle ülalpidamist andma kohustatud isikud (edaspidi ülalpidamiskohustuslased) ei suuda varandusliku seisundi tõttu tasuda teenuse kogu maksumust.
(1) Isik esitab Tõlliste Vallavalitsusele kui ametiasutusele (edaspidi ametiasutus) vormikohase taotluse.
(2) Taotluse vorm kinnitatakse Tõlliste Vallavalitsuse kui täitevorgani (edaspidi vallavalitsus) korraldusega.
1) isiku nimi, isikukood, elukoht ja kontaktandmed;
2) isiku kontaktisiku olemasolul tema andmed;
3) teenuse vajaduse põhjendus, nimetades asjaolud, mis tingivad pideva kõrvalabi, hooldamise, põetamise ja/või järelevalve vajaduse ning selgitatakse, miks ei ole võimalik abivajadust katta teiste sotsiaalteenuste või muu abi osutamisega;
4) taotlus tasuda valla eelarvest osa, mida ei suuda tasuda isik ja/või ülalpidamiskohustuslased;
5) isiku kinnitus tasuda teenuse eest 85%-95% oma igakuisest sissetulekust;
[RT IV, 15.11.2016, 23 - jõust. 18.11.2016, rakendatakse tagasiulatuvalt 2016. aasta 1.oktoobrist]
6) isiku kinnitus, et tema omandis ei ole kinnisasju, väärtpabereid ja muud väärtuslikku vallasvara, mille võõrandamisest on võimalik saada raha teenuse eest tasumiseks;
7) ülalpidamiskohustuslaste olemasolul, nende nimed ja kontaktandmed või kinnitus nende puudumise kohta;
8) isiku kinnitus esitatud andmete õigsuse kohta;
9) isiku nõusolek isikuandmete töötlemise kohta.
1) dokumendid isiku terviseseisundi ja hooldusvajaduse kohta;
2) muud teenuse vajalikkust tõendavad dokumendid;
3) ülalpidamiskohustuslaste olemasolul dokument, näiteks kohtumäärus, mis tõendab, et isik ei saa või ei ole õigustatud ülalpidamist saama või saadav ülalpidamine ei võimalda hoolekandeteenuse eest tasuda.
(1) Ametiasutuse vastava valdkonna ametnik (edaspidi sotsiaaltöötaja) külastab taotlejat tema elu- või viibimiskohas. Kui taotleja viibib ravil haiglas või hooldusel hoolekandeasutuses, võib teenuse vajaduse hindamisel aluseks võtta eelnimetatud asutuste arvamuse.
(2) Sotsiaaltöötaja selgitab välja taotlejale sobiva hoolekandeasutuse, arvestades valla eelarve säästlikku kasutamist.
(3) Sotsiaaltöötajal on õigus nõuda taotlejalt lisaandmeid või –dokumente, sh pangakonto väljavõtteid. Lisaandmete ja –dokumentide nõue esitatakse taotluse vastuvõtmisel või kirjalikult kümne tööpäeva jooksul pärast taotluse vastuvõtmist. Sotsiaaltöötajal on õigus kontrollida esitatud andmete õigsust.
§ 4. Ülalpidamiskohustuslase nõusolek
(1) Kui taotlejal on ülalpidamiskohustuslasi, selgitab sotsiaaltöötaja välja nende võimalused teenuse eest tasumiseks. Sotsiaaltöötajal on õigus nõuda ülalpidamiskohustuslastelt:
1) viimase kuue kuu sissetulekut tõendavaid dokumente;
2) andmeid nende omandis olevate kinnisasjade, väärtpaberite ja muu väärtusliku vallasvara kohta, kui vara võõrandamisest on võimalik saada raha teenuse eest tasumiseks.
(2) Ülalpidamiskohustuslane, kes on oma varalisest seisundist tulenevalt võimeline täitma ülalpidamiskohustust, annab selleks kirjaliku nõusoleku, milles märgitakse:
1) osalustasu suurus;
2) kohustus tasuda osalustasu iga kuu kuni teenuse saamise lõpuni;
3) kohustus tasuda osalustasu suuremas summas, kui suureneb teenuse hind ja/või paraneb suutlikkus täita ülalpidamiskohutust;
4) kinnitus esitatud andmete õigsuse kohta;
5) nõusolek isikuandmete töötlemise kohta.
(3) Ülalpidamiskohustuslane, kes ei ole oma varandusliku seisundi tõttu võimeline ülalpidamiskohustust täitma, annab kirjaliku kinnituse kohutuse täitmise võimatuse kohta.
§ 5. Varandusliku seisundi arvestamine
Teenuse eest tasutakse osaliselt valla eelarvest, kui:
1) isiku igakuine sissetulek ei kata teenuse eeldatavat hinda ja/või;
2) isiku kasutuses ei ole vahendeid teenuse eest tasumiseks ja/või;
3) isikule ei kuulu vara, mille võõrandamisest saadud raha saaks kasutada teenuse eest tasumiseks või eelnimetatud vara on vajalik isiku perekonnaliikmete toimetulekuks ja/või isikul ei ole ülalpidamiskohustuslasi või nad ei suuda oma kohustust täita.
§ 6. Teenuse eest osalise tasumise otsustamine
(1) Vald tasub hoolekandeasutusele isikule osutatava teenuse eest ulatuses, mida ei kata isiku enda ja/või tema ülalpidamiskohustuslaste makstav summa.
(2) Sotsiaaltöötaja koostab 10 tööpäeva jooksul pärast taotluse ja kõikide nõutud lisadokumentide või –andmete esitamist või nende esitamise tähtaja möödumist teenuse eest osalise tasumise otsuse eelnõu või taotluse rahuldamata jätmise põhjendatud otsuse eelnõu.
(3) Otsus kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega.
(4) Otsus tehakse tähtajaline, kui isikul, kes vajab teenust viivitamatult, on vara, mille võõrandamisest saadava rahaga on võimalik teenuse eest tasuda ja isik on andnud kirjaliku kinnituse talle kuuluva vara viivitamatuks võõrandamiseks ning vara võõrandamisest saadud raha kasutamiseks teenuse eest tasumiseks.
(5) Kui isik ei ole võõrandanud talle kuuluvat vara otsuses märgitud tähtajaks, võib vallavalitsus tähtaega pikendada.
§ 7. Tasu suuruse muutmine
(1) Kui teenuse saaja ja/või tema ülalpidamiskohustuslaste varanduslik seisund ei võimalda teenuse hinna suurenemisel varasemast rohkem maksta, võib teenuse saaja ja/või tema ülalpidamiskohustuslane taotleda valla eelarvest makstava summa suurendamist.
(2) Sotsiaaltöötaja kontrollib isiku ja tema ülalpidamiskohustuslaste võimalusi tasuda teenuse eest selle suurenemisel, võttes aluseks käesoleva määruse paragrahvis 5 sätestatud tingimused. Vajadusel teeb sotsiaaltöötaja vallavalitsusele ettepaneku suurendada valla eelarvest makstava summa suurust.
(3) Kui vallavalitsusele saab teatavaks, et isik ja/või ülalpidamiskohustuslased on võimelised teenuse eest täies määras ise tasuma, lõpetab vallavalitsus valla eelarvest teenuse eest tasumise.
(4) Kui vallavalitsus otsustab muuta valla eelarvest makstava tasu suurust või lõpetada selle maksmine, teavitab ta sellest hoolekandeasutust, teenuse saajat ja neid ülalpidamiskohustuslasi, kes osalevad teenuse eest tasumisel.


text:
Eelotsusetaotlus – Direktiiv 93/13/EMÜ – Tarbijalepingud – Hüpoteeklaenud – Ebaõiglased tingimused – Artikli 4 lõige 2 – Artikli 6 lõige 1 – Tühisuse tuvastamine – Ebaõiglase tingimuse tühisuse tuvastamise ajalise kehtivuse piiramine
Liidetud kohtuasjades C‑154/15, C‑307/15 ja C‑308/15,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Juzgado de lo Mercantil n° 1 de Granada (Granada kaubanduskohus nr 1, Hispaania) 25. märtsi 2015. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus (C‑154/15), mis saabus Euroopa Kohtusse 1. aprillil 2015, ja Audiencia Provincial de Alicante (Alicante provintsi apellatsioonikohus, Hispaania) 15. juuni 2015. aasta otsustega esitatud eelotsusetaotlused (C‑307/15 ja C‑308/15), mis saabusid Euroopa Kohtusse 1. juulil 2015, menetlustes
koosseisus: president K. Lenaerts, asepresident A. Tizzano, kodade presidendid R. Silva de Lapuerta ja M. Ilešič, kohtunikud J. Malenovský, E. Levits (ettekandja), J.‑C. Bonichot, A. Arabadjiev, C. G. Fernlund, C. Vajda, S. Rodin, F. Biltgen ja K. Jürimäe,
arvestades kirjalikus menetluses ja 26. aprilli 2016. aasta kohtuistungil esitatut,
– F. Gutiérrez Naranjo, esindajad: abogado A. Navarro Vidal, abogado A. Martínez Muriel, abogado D. Pineda Cuadrado ja abogado L. Pineda Salido,
– A. M. Palacios Martínez, esindajad: abogado F. J. Zambudio Nicolas ja procuradora R. López Coloma,
– Banco Popular Español SA, esindajad: abogado C. Fernández Vicién, abogado I. Moreno‑Tapia Rivas ja abogado J. Capell,
– Cajasur Banco SAU, esindajad: abogado J. Remón Peñalver ja abogado D. Sarmiento Ramirez-Escudero,
– Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA (BBVA), esindajad: abogado J. Rodríguez Cárcamo ja abogado A. Rodríguez Conde,
– E. Irles López ja T. Torres Andreu, esindajad: procuradora Y. Sánchez Orts ja abogado F. García Cerrillo,
– Hispaania valitsus, esindajad: A. Gavela Llopis ja M. Sampol Pucurull,
– Tšehhi valitsus, esindajad: S. Šindelková, M. Smolek ja J. Vláčil,
– Ühendkuningriigi valitsus, esindajad: S. Simmons ja L. Christie, keda abistasid barrister S. Ford, K. Smith, QC ja B. Kennelly, QC,
– Euroopa Komisjon, esindajad: D. Roussanov, N. Ruiz García ja J. Baquero Cruz,
olles 13. juuli 2016. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlused puudutavad küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT 1993, L 95, lk 29; ELT eriväljaanne 15/02, lk 288) ja eriti selle direktiivi artikleid 6 ja 7.
2 Taotlused on esitatud kohtuvaidlustes, kus on vastamisi krediidiasutused ja nendega hüpoteeklaenulepingud sõlminud isikud ja milles vaieldakse kohtu poolt ebaõiglaseks tunnistatud lepingutingimuste alusel makstud summade tagastamise üle.
3 Direktiivi 93/13 põhjenduses 10 on märgitud:
„tarbijat saab tõhusamalt kaitsta, kui ebaõiglaste tingimuste suhtes võetakse vastu ühtsed õigusnormid […]“
4 Direktiivi põhjenduses 12 on täpsustatud:
„[…] liikmesriikidel peaks olema võimalus asutamislepingu sätteid arvesse võttes kindlustada tarbijatele kõrgem kaitstuse tase siseriiklike õigusnormide abil, mis on käesoleva direktiiviga ette nähtud õigusnormidest rangemad […]“.
5 Direktiivi 93/13 põhjenduses 24 on öeldud järgmist:
„[…] liikmesriikide kohtutel või haldusasutustel peavad olema piisavad ja tõhusad vahendid, et ebaõiglaste tingimuste seadmist tarbijalepingutes takistada“.
6 Direktiivi 93/13 artikli 3 lõikes 1 on ette nähtud:
„Lepingutingimus, mille suhtes ei ole eraldi kokku lepitud, loetakse ebaõiglaseks, kui see on vastuolus heausksuse tingimusega ning kutsub esile lepinguosaliste lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste olulise tasakaalustamatuse, mis kahjustab tarbijat.“
7 Sama direktiivi artikli 3 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud:
„Tingimust ei loeta kunagi eraldi kokkulepituks, kui see on eelnevalt koostatud ning tarbija ei ole seetõttu saanud tingimust sisuliselt mõjutada, eriti eelnevalt koostatud tüüplepingute puhul.“
8 Direktiivi artikli 4 kohaselt:
2. Tingimuste õiglase või ebaõiglase iseloomu hindamine ei ole seotud lepingu põhiobjekti mõiste [ega hinna ja tasu sobivusega vastusooritusena pakutavate teenuste või kauba eest], kui kõnealused tingimused on koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles.“ [Tsitaati on parandatud Euroopa Kohtus, kuna direktiivi eestikeelne tõlge on ebatäpne.]
9 Direktiivi artiklis 5 on täpsustatud:
„Lepingutes, mille kõik või teatavad tarbijale pakutavad tingimused esitatakse kirjalikult, peavad kõnealused tingimused olema koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles. […]“
10 Direktiivi 93/13 artikli 6 lõikes 1 on ette nähtud:
11 Sama direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaselt:
12 Tsiviilseadustiku (Código Civil) artiklis 1303 on ette nähtud:
„Kohustuse tühisuse tuvastamise korral peavad lepingupooled vastastikku tagastama lepingu esemeks olevad asjad koos viljadega ja hinna koos intressiga, kui järgmistes artiklites ei ole sätestatud teisiti.“
13 Kuninga 16. novembri 2007. aasta seadusandliku dekreediga 1/2007 (Real Decreto Legislativo 1/2007) heaks kiidetud tarbijate ja kasutajate kaitse üldseaduse ja teiste täiendavate seaduste konsolideeritud versiooni (texto refundido de la Ley General para la Defensa de los Consumidores y Usuarios y otras leyes complementarias; BOE nr 287, 30.11.2007), põhikohtuasjade asjaoludele kohaldatava redaktsiooni (edaspidi „LGDCU“) artikli 82 lõikes 1 on sätestatud:
„Lepingutingimus, mille suhtes ei ole eraldi kokku lepitud, ja praktika, millega ei ole sõnaselgelt nõustutud, loetakse ebaõiglaseks, kui see vastuolus heausksuse nõudega kutsub esile lepingupooltele lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste olulise tasakaalustamatuse, mis kahjustab tarbijat ja kasutajat.“
14 LGDCU artiklis 83 on ette nähtud:
15 Lepingute tüüptingimusi käsitleva 13. aprilli 1998. aasta seaduse 7/1998 (Ley 7/1998 sobre Condiciones Generales de la Contratación, BOE nr 89, 14.4.1998; edaspidi „LCGC“) põhikohtuasjade asjaoludele kohaldatava redaktsiooni artikli 5 lõikes 5 on sätestatud:
„Tüüptingimuste koostamisel tuleb järgida läbipaistvuse, selguse, täpsuse ja lihtsuse kriteeriume.“
16 LCGC artiklis 7 on ette nähtud:
„Järgimisi tüüptingimusi ei loeta lepingu osaks:
a) tingimused, millega tarbijal ei olnud tegelikult enne lepingu sõlmimist võimalik täies mahus tutvuda või millele ole vastavalt artiklile 5 alla kirjutatud, kui viimatinimetatu on vajalik;
b) tingimused, mis on loetamatud, ebaselged, ebatäpsed ja mõistetamatud, välja arvatud juhul, kui tüüplepingut sõlmiv tarbija on nendega sõnaselgelt kirjalikult nõustunud ja kui need järgivad selles valdkonnas lepingutingimuste läbipaistvuse suhtes kehtivaid erinorme.“
17 LCGC artikli 8 kohaselt:
„1. Seadusest tulenevalt tühised on tüüptingimused, mis on tüüplepingut sõlmivat tarbijat kahjustades vastuolus seaduses sätestatuga või mis tahes muu kohustava või keelava normiga, välja arvatud kui neis sätetes nähakse nende rikkumise korral ette muu tagajärg.
2. Eelkõige on tühised tarbijalepingus sisalduvad ebaõiglased tüüptingimused […].“
Tribunal Supremo (kõrgeim kohus, Hispaania) kohtupraktika
– 9. mai 2013. aasta kohtuotsus nr 241/2013
18 Tribunal Supremo (kõrgeim kohus), kes menetles kollektiivhagi tüüptingimuse kasutamise lõpetamise nõudes, tuvastas 9. mai 2013. aasta kohtuotsuses nr 241/2013, et tarbijatega sõlmitud hüpoteeklaenu lepingute tüüptingimuste hulgas olevad lepingutingimused, millega nähakse ette alammäär, millest allapoole muutuva intressi määr ei saa langeda (edaspidi „intressi alammäära tingimused“), on ebaõiglased, ja tunnistas need tingimused tühiseks.
19 Nimetatud kohus tõdes, et need kõnealuste lepingute põhiobjekti määratlusega seotud tingimused on tarbija jaoks keeleliselt arusaadavad ja vastavad seega direktiivi 93/13 artikli 4 lõikes 2 ette nähtud selguse ja arusaadavuse nõuetele. Seetõttu leidis nimetatud kohus, et pole põhjust pidada neid ebaõiglaseks vastavalt Euroopa Kohtu praktikale, mis tuleneb 3. juuni 2010. aasta kohtuotsusest Caja de Ahorros y Monte de Piedad de Madrid, C‑484/08, EU:C:2010:309).
20 Samas tõdes nimetatud kohus lähtuvalt Euroopa Kohtu poolt 21. märtsi 2013. aasta kohtuotsuses RWE Vertrieb (C‑92/11, EU:C:2013:180) kinnitatud põhimõtetest, et direktiivi 93/13 artikli 4 lõikes 2 ette nähtud läbipaistvuse nõuet tuleb mõista nii, et see hõlmab lisaks vormilisele küljele ka sisulist külge, kuna sellel on sama ulatus kui nimetatud direktiivi artiklis 5 ette nähtud nõudel, ja et see on seotud eelkõige küsimusega, kas tarbijatele antakse lepingu sõlmimisel piisavalt teavet õiguslike ja majanduslike tagajärgede kohta, mida toob neile kaasa lepingu põhiobjekti puudutavate tüüptingimuste kohaldamine.
21 Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) hinnangul ei olnud aga kohtuasjas, milles tehti 9. mai 2013. aasta kohtuotsus, täidetud sisulise läbipaistvuse nõue, sest asjassepuutuvad krediidiasutused intressi alammäära tingimust sisaldavate laenulepingute sõlmimisel seda teavet tarbijatele ei edastanud. Seetõttu asus Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) analüüsima, kas nimetatud lepingutingimused võivad olla ebaõiglased direktiivi 93/13 artikli 3 lõikes 1, artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 5 sätestatud heausksuse, tasakaalu ja läbipaistvuse üldkriteeriumide seisukohalt ja tuvastas, et need tingimused on tühised läbipaistvuse puudumise tõttu, sest laenuvõtjatele anti ebapiisavat teavet nende tingimuste praktilise kohaldamise konkreetsete tagajärgede kohta.
22 Samas leidis Tribunal Supremo (kõrgeim kohus), et asjassepuutuvad hüpoteeklaenu lepingud võivad kehtima jääda ja piiras „intressi alammäära“ tingimuste tühisuse tuvastamise tagajärgede tagasiulatuvat jõudu.
23 Seejuures märkis Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) – olles eelnevalt meelde tuletanud, et vastavalt ebaõiglaste lepingutingimuste tühisuse tuvastamist puudutavale Euroopa Kohtu praktikale tuleb lugeda, et asjassepuutuvatel lepingutingimustel ei ole mingeid tagajärgi – et olenemata sellest, et üldjuhul kehtib tühisuse tuvastamine tagasiulatuvalt, ei saa see tagasiulatuv jõud olla immuunne õiguse üldpõhimõtete suhtes ja eeskätt õiguskindluse põhimõtte suhtes.
24 Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) otsustas, et: intressi alammäära tingimused on iseenesest õiguspärased; need on objektiivselt põhjendatud; need ei ole ebaharilikud ega ekstravagantsed; nende kasutamist on kinnisvaralaenude turul sallitud pikka aega; nende tühisus on tuvastatud nende läbipaistvuse puudumise tõttu, mis on tingitud laenusaajate ebapiisavast teavitamisest; krediidiasutused täitsid teabe andmist käsitlevaid õigusnorme; intressi alammäär kehtestatakse selleks, et säilitada hüpoteeklaenude minimaalne tulusus, nii et krediidiasutused saaksid tagasi kaasnevad tegevuskulud ja jätkaksid rahastamist; intressi alammäära tingimused arvutatakse selliselt, et summad, mida tuleb esialgu maksta ehk summad, millega laenuandjad arvestavad hetkel, mil nad teevad oma majandusliku tegevuse otsused, ei muutuks oluliselt; Hispaania õigusnormidega on lubatud võlausaldaja asendamine ja et kõnealuste tingimuste tagasiulatuv tühistamine tooks kaasa suured majandusraskused.
25 Neid kaalutlusi arvestades piiras Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) õiguskindluse põhimõtte alusel oma kohtuotsuse mõju nii, et see avaldub alates kohtuotsuse kuulutamisest, otsustades et asjassepuutuvate intressi alammäära tingimuste tühisuse tuvastamine ei mõjuta olukordi, mis on lõplikult lahendatud jõustunud kohtuotsustega, ega makseid, mis on tehtud enne 9. maid 2013, nii et tagasi tuleb maksta ainult summad, mis nende tingimuste põhjal on alusetult makstud pärast seda kuupäeva.
– 25. märtsi 2015. aasta kohtuotsus nr 139/2015
26 25. märtsi 2015. aasta kohtuotsuses 139/2015 (edaspidi „25. märtsi 2015. aasta kohtuotsus“) kordas Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) intressi alammäära tingimuse tühisuse tuvastamise tagasiulatuva jõu piiramist, lahendades tarbija esitatud individuaalhagi, milles nõuti niisuguse lepingutingimuse alusel alusetult makstud summade tagasimaksmist. Nii toimides laiendas see kohus lahendust, millele jõuti lepingutingimuse kasutamise lõpetamise nõudes esitatud kollektiivhagide kohta tehtud 9. mai 2013. aasta kohtuotsuses, individuaalhagidele, mis on esitatud lepingutingimuse kasutamise lõpetamise ja kahju hüvitamise nõudes. Seega piirati tagasimaksmise kohustust 25. märtsi 2015. aasta kohtuotsuse aluseks olnud kohtuasjas üksnes summadega, mis olid alusetult makstud pärast 9. mai 2013. aasta kohtuotsuse kuulutamist.
Põhikohtuasjade faktilised asjaolud ja eelotsuse küsimused
Kohtuasi C‑154/15
27 Francisco Gutiérrez Naranjo sõlmis pangaga Cajasur Banco SAU hüpoteeklaenulepingu, milles on intressi alammäära tingimus.
28 F. Gutiérrez Naranjo esitas Juzgado de lo Mercantil n° 1 de Granadale (Granada kaubanduskohus nr 1, Hispaania) nii direktiivi 93/13 kui ka Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) kohtupraktika alusel hagi, paludes et kohus tuvastaks intressi alammäära tingimuse tühisuse ja kohustaks selle tingimuse alusel alusetult makstud summad tagasi maksma.
29 Eelotsusetaotluse esitanud kohtul on tekkinud küsimus, kas lepingutingimuse ebaõigluse tõttu tühistamise tagajärgede ajalise kehtivuse piiramine tühistamisele järgneva ajaga on kooskõlas direktiivi 93/13 artikli 6 lõikega 1.
30 Seepärast peatas Juzgado de lo Mercantil n° 1 de Granada (Granada kaubanduskohus nr 1) menetluse ja esitas Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas direktiivi 93/13 artikli 6 lõikes 1 siduva jõu puudumisele antud tõlgendusega on niisugustel asjaoludel kooskõlas tõlgendus, mille kohaselt toob lepingutingimuse tühisus, mis on tuvastatud, sellegipoolest tagajärgi kaasa kuni tühisust tuvastava otsuse kuulutamiseni, ja seega tõlgendus, mille kohaselt isegi kui tuvastatakse tingimuse tühisus, loetakse, et tingimuse kohaldamise ajal tekkinud tagajärjed ei ole tühised või toimeta?
2. Kas teatava tingimuse kasutamise lõpetamisega, milleks võib kohustada (direktiivi 93/13 artikli 6 lõike 1 ja artikli 7 lõike 1 kohaselt) tarbija esitatud individuaalhagi alusel, kui tuvastatakse tingimuse tühisus, on kooskõlas sellise tühisuse tagajärgede piiramine? Kas kohtul on lubatud piirata nende summade tagasimaksmist (kohustus, mis seatakse majandus- või kutsetegevuse raames tegutsevale isikule), mida tarbija maksis tingimuse alusel, mille puhul tuvastatakse hiljem, et see oli teabe puudulikkuse ja/või läbipaistmatuse tõttu algusest peale tühine?“
Kohtuasi C‑307/15
31 Ana María Palacios Martínez sõlmis 28. juulil 2006 pangaga Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA (edaspidi „BBVA“) hüpoteeklaenulepingu, mis sisaldas intressi alammäära tingimust.
32 6. märtsil 2014 esitas laenusaaja Juzgado de lo Mercantil n° 1 de Alicantele (Alicante kaubanduskohus nr 1, Hispaania) hagi, paludes tuvastada intressi alammäära tingimuse tühisuse selle ebaõigluse tõttu, ning kohustada krediidiasutust alusetult saadud summad tagasi maksma.
33 Nimetatud esimese astme kohus leidis Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) 9. mai 2013. aasta kohtuotsuses esitatud lahendusele tuginedes, et hagi ese on ära langenud, ilma et see piiraks hageja õigust nõuda tagasi summad, mille krediidiasutus võis mainitud kohtuotsuse kuulutamisest alates saanud olla.
34 Audiencia Provincial de Alicante (Alicante provintsi kohus, Hispaania), kellele esitati apellatsioonkaebus, kahtleb, kas lahendus, millele jõudis esimese kohtuastme kohus, on kooskõlas direktiivi 93/13 artikli 6 lõikega 1.
35 Nimetatud kohtu hinnangul võib ebaõiglase lepingutingimuse tühisuse tuvastamise tagasiulatuva jõu puudumine olla vastuolus nii selle direktiivi eesmärkidega kui ka keeluga ebaõiglase lepingutingimuse mõju kohtulikult leevendada. Lisaks kahtleb see kohus, kas Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) 9. mai 2013. aasta kohtuotsuse aluseks olnud kohtuasjas olid täidetud Euroopa Kohtu seatud tingimused selleks, et ebaõiglase lepingutingimuse tühisuse tuvastamise tagajärgede kehtivust tohiks ajaliselt piirata.
36 Nendel asjaoludel otsustas Audiencia Provincial de Alicante (Alicante provintsi kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas direktiivi [93/13] artikli 6 lõikes 1 ette nähtud mittesiduvuse põhimõttega on kooskõlas, et tagasitäitmiskohustust, mis tuleneb laenulepingus sisalduva intressi alammäära tingimuse ebaõigluse tõttu tühiseks tunnistamisest, ei loeta tekkinuks mitte alates lepingu sõlmimise kuupäevast, vaid alates hilisemast kuupäevast?
2. Kas huvitatud isikute heausksuse kriteerium, mis on ebaõiglase tingimuse [tühistamise] tagasiulatuva jõu piiramise alus, on liidu õiguse autonoomne mõiste, mida tuleb tõlgendada ühetaoliselt kõigis liikmesriikides?
3. Kui vastus on jaatav, siis mis eeltingimused peavad olema täidetud, et teha kindlaks, et huvitatud isikute ring toimis heauskselt?
4. Kas igal juhul on huvitatud isikute heausksuse kriteeriumiga kooskõlas majandus- või kutsetegevuse raames tegutseva isiku niisugune käitumine, mis põhjustas lepingutingimuse ebaõigluse jaoks otsustava läbipaistvuse puudumise lepingu sõlmimisel?
5. Kas oluliste häirete oht, mis on aluseks ebaõiglase lepingutingimuse [tühistamise] tagasiulatuva mõju piiramisele, on liidu õiguse autonoomne mõiste, mida tuleb tõlgendada kõigis liikmesriikides ühetaoliselt?
6. Kui vastus on jaatav, siis milliseid kriteeriume tuleb arvestada?
7. Kas oluliste häirete ohtu tuleb hinnata, arvestades üksnes seda, mis võib kaasneda majandus- või kutsetegevuse raames tegutsevale isikule, või tuleb arvestada ka kahju, mida tekitab tarbijale asjaolu, et talle ei maksta täies ulatuses tagasi summasid, mille ta on intressi alammäära tingimuse alusel tasunud?“
Kohtuasi C‑308/15
37 Emilio Irles López ja Teresa Torres Andreu sõlmisid 1. juunil 2001 pangaga Banco Popular Español SA (edaspidi „BPE“) hüpoteeklaenulepingu, mis sisaldas intressi alammäära tingimust. Lepingut muutvates lisades, mis sõlmiti 2. mail 2007 ja 14. juunil 2007, leppisid pooled kokku laenu põhisumma kahes suurendamises, millest mõlemaga kaasnes intressi alammäära tingimus.
38 Kuna laenusaajad leidsid, et kord, mille kohaselt nad intressi alammäära tingimusega nõustusid, ei olnud läbipaistev, esitasid nad Juzgado de lo Mercantil n° 3 de Alicantele (Alicante kaubanduskohus nr 3, Hispaania) hagi, milles palusid tuvastada kõnealuste tingimuste tühisuse ja kohustada nende tingimuste põhjal alusetult makstud summad tagasi maksma.
39 Nimetatud esimese astme kohus rahuldas hagi ja kohustas BPEd maksma laenusaajatele tagasi summad, mis ta nende tingimuste alusel alusetult sai alates laenulepingu ja seda muutvate lepingu lisade sõlmimisest.
40 BPE esitas Audiencia Provincial de Alicantele (Alicante provintsi kohus) apellatsioonkaebuse, võttes aluseks Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) 9. mai 2013. aasta ja 25. märtsi 2015. aasta kohtuotsused.
41 Eelotsusetaotluse esitanud kohus väljendab esiteks kahtlust selles, kas ebaõiglase lepingutingimuse tühisuse tuvastamise tagajärgede ajaline piiramine on kooskõlas direktiivi 93/13 artikliga 6. Teiseks märgib nimetatud kohus, et asjaolu, et Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) laiendas 9. mai 2013. aasta kohtuotsuses kollektiivhagi kontekstis kinnitust leidnud lahendust oma 25. märtsi 2015. aasta kohtuotsusega ka individuaalhagidele, võib tuua tagajärjena kaasa selle, et piiratakse individuaalsete laenusaajate õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, kuna ebaõiglasest lepingutingimusest kasu saanud krediidiasutusel lasuva tagasimaksekohustuse tekkimise ajahetke kindlaksmääramisel ei võeta arvesse iga konkreetse juhtumi asjaolusid.
42 Seetõttu otsustas Audiencia Provincial de Alicante (Alicante provintsi kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule seitse eelotsuse küsimust, mis langevad kokku kohtuasjas C‑307/15 esitatutega, ning lisaks kaheksanda küsimuse, mis kõlab järgmiselt:
8. Kas direktiivi 93/13 artikli 6 lõikes 1 tunnustatud põhimõttega, et ebaõiglased tingimused ei ole tarbijale siduvad, ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 tunnustatud õigusega tõhusale õiguskaitsevahendile on kooskõlas, kui niisuguse tagasitäitmiskohustuse piiramist, mis tuleneb intressi alammäära tingimuse tühisuse tuvastamisest menetluses, mille algatas tarbijateühendus krediidiasutuste vastu, laiendatakse automaatselt individuaalhagidele, mille on esitanud muude krediidiasutustega hüpoteeklaenulepingu sõlminud tarbijast kliendid, nõudega tuvastada intressi alammäära tingimuse tühisus, sest see tingimus on ebaõiglane?“
43 Euroopa Kohtu presidendi 10. juuli 2015. aasta otsusega liideti kohtuasjad C‑307/15 ja C‑308/15 menetluse kirjaliku ja suulise osa ning kohtuotsuse huvides.
44 Euroopa Kohtu presidendi 14. augusti 2015. aasta määrusega jäeti rahuldamata Audiencia Provincial de Alicante (Alicante provintsi kohus) taotlused lahendada kohtuasjad C‑307/15 ja C‑308/15 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 23a ja Euroopa Kohtu kodukorra artikli 105 alusel kiirendatud menetluses.
45 Euroopa Kohtu presidendi 21. oktoobri 2015. aasta otsusega liideti kohtuasi C‑154/15 kohtuasjadega C‑307/15 ja C‑308/15 menetluse suulise osa ja kohtuotsuse huvides.
Kohtuasja C‑154/15 esimene ja teine küsimus ning kohtuasjade C‑307/15 ja C‑308/15 esimene küsimus
46 Kahe küsimusega kohtuasjas C‑154/15 ja esimese küsimusega kohtuasjades C‑307/15 ja C‑308/15, mida tuleb analüüsida koos, paluvad eelotsusetaotluse esitanud kohtud sisuliselt selgitada, kas direktiivi 93/13 artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus siseriiklik kohtupraktika, mis piirab majandus- või kutsetegevuse raames tegutseva isiku poolt tarbijaga sõlmitud lepingus sisalduva tingimuse selle direktiivi artikli 3 lõike 1 mõttes ebaõigluse kohtulikust tuvastamisest tuleneva tagasitäitmiskohustuse ajalise kehtivuse üksnes summadega, mis on sellise tingimuse põhjal alusetult makstud pärast niisuguse otsuse tegemist, millega kohus selle ebaõigluse tuvastas.
47 Sissejuhatuseks tuleb analüüsida Hispaania valitsuse, Cajasur Banco ja BPE argumenti, et põhikohtuasjas vaidluse all olevate lepingutingimustega sarnase tingimuse ebaõigluse tuvastamise tagajärgede küsimus ei kuulu direktiivi 93/13 kohaldamisalasse, sest Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) andis oma otsusega, millega lepingutingimuste ebaõiglus tuvastati, tarbijatele kõrgema tasemega kaitse, kui on ette nähtud selles direktiivis.
48 Sellega seoses tuleb märkida, et eelotsusetaotlustest ilmneb küll tõesti, et põhjendamaks vaidluse all olnud lepingute põhiobjektiga seotud intressi alammäära tingimuste ebaõigluse kontrolli, tõlgendas Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) oma 9. mai 2013. aasta kohtuotsuses direktiivi 93/13 artikli 4 lõikes 2 sätestatud läbipaistvuse tingimust nii, et see ei piirdu lepingutingimuste vormilise läbipaistvusega, mis puudutab seda, kas tingimused on koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles, vaid laieneb ka nende sisulisele läbipaistvusele, mis puudutab seda, kas tarbijale on antud piisavalt teavet tema lepinguliste kohustuste õigusliku ja majandusliku ulatuse kohta.
49 Tuleb siiski märkida, nagu tegi kohtujurist oma ettepaneku punktides 46–50, et lepingu põhiobjektiga seotud tingimuste sisulise läbipaistvuse kontroll lähtub direktiivi 93/13 artikli 4 lõikes 2 sätestatust. Selles sättes on nimelt – samamoodi nagu sama direktiivi artiklis 5 – ette nähtud, et lepingu tingimused peavad olema koostatud „lihtsas ja arusaadavas keeles“.
50 Euroopa Kohus on selles küsimuses juba sedastanud, et tarbijale on ülimalt oluline, et enne lepingu sõlmimist oleks teda teavitatud lepingu tingimustest ja lepingu sõlmimise tagajärgedest. Selle teabe alusel otsustab tarbija, kas ta soovib ennast siduda majandus- või kutsetegevuse raames tegutseva isiku poolt eelnevalt koostatud tingimustel (kohtuotsus, 21.3.2013, RWE Vertrieb, C‑92/11, EU:C:2013:180, punkt 44).
51 Seetõttu kuulub direktiivi 93/13 kohaldamisalasse üldiselt, ja täpsemalt selle direktiivi artikli 6 lõike 1 kohaldamisalasse hinnangu andmine sellele, kas lepingu põhiobjekti puudutav lepingutingimus on direktiivi 93/13 artikli 3 lõike 1 tähenduses ebaõiglane olukorras, kus tarbijal ei olnud enne lepingu sõlmimist vajalikku teavet lepingu tingimuste ja lepingu sõlmimise tagajärgede kohta.
52 Kuna eelotsusetaotlused esitanud kohtud viitavad 9. mai 2013. aasta kohtuotsusele, mis piirab intressi alammäära tühisuse tuvastamisest tulenevat tagasitäitmiskohustust, siis tuleb analüüsida, kas direktiivi 93/13 artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see lubab liikmesriigi kohtul niisugust piirangut seada.
53 Direktiivi 93/13 artikli 6 lõike 1 kohaselt näevad liikmesriigid ette, et ebaõiglased tingimused lepingus, mille majandus- või kutsetegevuse raames tegutsev isik on tarbijaga sõlminud, ei ole siseriiklikes õigusaktides sätestatud tingimustel tarbijale siduvad.
54 Seda sätet tuleb pidada võrdväärseks liikmesriigi normidega, mis siseriiklikus õiguskorras kuuluvad avaliku korra normide hulka (vt selle kohta kohtuotsus, 30.5.2013, Asbeek Brusse ja de Man Garabito, C‑488/11, EU:C:2013:341, punkt 44).
55 Lisaks on tegemist imperatiivse sättega, mille eesmärk on asendada lepinguga loodud formaalne tasakaal lepingupoolte õiguste ja kohustuste vahel tegeliku tasakaaluga, mis taastab nendevahelise võrdsuse (kohtuotsus, 14.6.2012, Banco Español de Crédito, C‑618/10, EU:C:2012:349, punkt 63).
56 Arvestades majandus- või kutsetegevuse raames tegutsevate isikute suhtes nõrgemas olukorras olevate tarbijate kaitse aluseks oleva avaliku huvi laadi ja tähtsust, kohustab direktiiv 93/13 nähtuvalt selle artikli 7 lõikest 1 koostoimes põhjendusega 24 liikmesriike sätestama piisavad ja tõhusad vahendid, et lõpetada ebaõiglaste tingimuste seadmine lepingutes, mille majandus- või kutsetegevuse raames tegutsevad isikud tarbijatega sõlmivad (kohtuotsus, 30.4.2014, Kásler ja Káslerné Rábai, C‑26/13, EU:C:2014:282, punkt 78).
57 Selleks peab liikmesriigi kohus jätma ebaõiglase lepingutingimuse lihtsalt kohaldamata, et see ei tekitaks tarbijale siduvaid tagajärgi; samas ei ole kohtul õigust muuta niisuguse tingimuse sisu (vt selle kohta kohtuotsus, 14.6.2012, Banco Español de Crédito, C‑618/10, EU:C:2012:349, punkt 65).
58 Niisuguses kontekstis on liikmesriigi kohus ühest küljest kohustatud omal algatusel hindama, kas direktiivi 93/13 kohaldamisalasse kuuluv lepingutingimus on ebaõiglane, tasakaalustades niiviisi tarbija ja majandus- või kutsetegevuse raames tegutseva isiku vahelist ebavõrdsust, kohe kui liikmesriigi kohtule on teada õiguslikud ja faktilised asjaolud, mida on selle ülesande täitmiseks vaja.
59 Kõnealuses direktiivis ette nähtud kaitse täielikuks toimimiseks on nimelt vaja, et liikmesriigi kohus, kes on omal algatusel tuvastanud lepingutingimuse ebaõigluse, saaks teha kõik sellest tuvastamisest vajalikud järeldused, ilma et ta ootaks, et tarbija, keda on tema õigustest teavitatud, esitaks avalduse, nõudes nimetatud lepingutingimuse tühistamist (kohtuotsus, 30.5.2013, Jőrös, C‑397/11, EU:C:2013:340, punkt 42).
60 Teisalt ei tohiks liikmesriigi kohtule anda võimalust muuta ebaõiglaste lepingutingimuste sisu, vastasel juhul aitaks see kaasa hoiatava mõju kõrvaldamisele, mida avaldatakse majandus- või kutsetegevuse raames tegutsevatele isikutele sellega, et tarbija suhtes selliseid ebaõiglaseid tingimusi lihtsalt ei kohaldata (vt selle kohta kohtuotsused, 21.1.2015, Unicaja Banco ja Caixabank, C‑482/13, C‑484/13, C‑485/13 ja C‑487/13, EU:C:2015:21, punkt 31 ning seal viidatud kohtupraktika).
61 Eelnevatest kaalutlustest tuleneb, et direktiivi 93/13 artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada selliselt, et ebaõiglaseks tunnistatud lepingutingimust tuleb põhimõtteliselt käsitada nii, et seda ei ole kunagi olemas olnud, mistõttu ei saa sellel olla tagajärgi tarbijale. Seetõttu peab niisuguse lepingutingimuse ebaõigluse kohtulik tuvastamine tarbija jaoks põhimõtteliselt tagajärjena kaasa tooma selle õigusliku ja faktilise olukorra taastamise, milles ta oleks olnud selle lepingutingimuse puudumisel.
62 Sellest tuleneb, et liikmesriigi kohtu kohustusega jätta kohaldamata ebaõiglane lepingutingimus, mis näeb ette teatavate summade alusetu maksmise, kaasneb tagajärjena põhimõtteliselt kohustamine samade summade tagasimaksmisele.
63 Kui tagasimaksmisele kohustavat tagajärge ei oleks, võiks see seada kahtluse alla hoiatava mõju, mille direktiivi 93/13 artikli 6 lõige 1 koostoimes sama direktiivi artikli 7 lõikega 1 soovib siduda majandus- või kutsetegevuse raames tegutseva isiku poolt tarbijaga sõlmitud lepingus sisalduvate tingimuste ebaõigluse tuvastamisega.
64 Tõsi, direktiivi 93/13 artikli 6 lõige 1 kohustab liikmesriike sätestama, et ebaõiglased lepingutingimused ei ole „siseriiklikes õigusaktides sätestatud tingimustel“ tarbijale siduvad (kohtuotsus, 6.10.2009, Asturcom Telecomunicaciones, C‑40/08, EU:C:2009:615, punkt 57).
65 Sellegipoolest ei tohi asjaolu, et liikmesriigi õigus täpsustab tarbijatele direktiiviga 93/13 tagatud kaitset, siiski muuta selle kaitse ulatust ja seega ka sisu, ega seeläbi kahjustada ebaõiglaste tingimuste vastu võitlemiseks kehtestatud ühtsete õigusnormidega ettenähtud kaitse tõhusust, mida taotles Euroopa Liidu seadusandja nähtuvalt direktiivi 93/13 põhjendusest 10.
66 Sellest järeldub, et kuigi liikmesriikide ülesanne on määratleda oma siseriiklikus õiguses kord, kuidas lepingus sisalduva tingimuse ebaõiglus tuvastatakse ja selle tuvastamise konkreetsed õiguslikud tagajärjed väljenduvad, ei mõjuta see seda, et niisugune tuvastamine peab võimaldama taastada selle õigusliku ja faktilise olukorra, milles tarbija oleks olnud ilma ebaõiglase tingimuseta, eelkõige nähes majandus- või kutsetegevuse raames tegutsevale isikule ette kohustuse tagastada kasu, mille ta ebaõiglase tingimuse põhjal tarbija arvel alusetult sai.
67 Käesoleval juhul otsustas Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) 9. mai 2013. aasta kohtuotsuses, millele viitavad eelotsusetaotlused esitanud kohtud, et asjassepuutuvate intressi alammäära tingimuste ebaõigluse tuvastamine ei mõjuta jõustunud kohtuotsusega lõplikult lahendatud olukordi ega enne selle kohtuotsuse kuulutamist tehtud makseid, ja et järelikult on ebaõigluse tuvastamise tagajärjed ja eelkõige tarbija õigus tagasitäitmisele tulenevalt õiguskindluse põhimõttest piiratud summadega, mis on sellest kuupäevast alates alusetult makstud.
68 Sellega seoses vastab tõele, et Euroopa Kohus on juba möönnud, et tarbijakaitse ei ole absoluutne. Täpsemalt on Euroopa Kohus otsustanud, et liidu õigus ei kohusta liikmesriigi kohut jätma kohaldamata siseriiklikud menetlusnormid, mis muu hulgas annavad kohtuotsusele seadusjõu, isegi siis, kui see võimaldaks heastada direktiivi 93/13 mis tahes sätte rikkumise (vt selle kohta kohtuotsus, 6.10.2009, Asturcom Telecomunicaciones, C‑40/08, EU:C:2009:615, punkt 37). Sellest järeldub, et Tribunal Supremol (kõrgeim kohus) oli õigus otsustada 9. mai 2013. aasta kohtuotsuses, et see lahend ei mõjuta olukordi, mis on lõplikult lahendatud varasemate kohtuotsustega, mis on omandanud seadusjõu.
69 Samuti on Euroopa Kohus juba otsustanud, et liidu õigusega on kooskõlas, kui õiguskindluse huvides määratakse mõistlik hagi aegumistähtaeg (kohtuotsus, 6.10.2009, Asturcom Telecomunicaciones, C‑40/08, EU:C:2009:615, punkt 41).
70 Samas tuleb teha vahet niisuguse menetluseeskirja nagu mõistlik aegumistähtaeg kohaldamisel ja liidu õigusnormi tõlgenduse ajalisel piiramisel (vt selle kohta kohtuotsus, 15.4.2010, Barth, C‑542/08, EU:C:2010:193, punkt 30 ja seal viidatud kohtupraktika). Sellega seoses tuleb meelde tuletada, et arvestades põhjapanevat nõuet, et liidu õigust tuleb kohaldada ühetaoliselt ja üldiselt, on üksnes Euroopa Kohtu pädevuses otsustada, kuidas piirata tema poolt niisugusele normile antava tõlgenduse ajalist kehtivust (vt selle kohta kohtuotsus, 2.2.1988, Barra jt, 309/85, EU:C:1988:42, punkt 13).
71 Niisiis ei tohi liikmesriigi õiguses sätestatud tingimused, millele viitab direktiivi 93/13 artikli 6 lõige 1, kahjustada selle sättega tarbijatele antava õiguse sisu – nii nagu seda on tõlgendatud eespool punktides 54–61 meenutatud Euroopa Kohtu praktikas –, mille kohaselt ebaõiglaseks loetav lepingutingimus ei ole nende suhtes siduv.
72 Intressi alammäära tingimuse tühisuse tuvastamise tagajärgede ajaline piiramine, mille Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) 9. mai 2013. aasta kohtuotsuses ette nägi, jätaks aga tarbija, kes on enne seda kuupäeva sõlminud niisugust tingimust sisaldava hüpoteeklaenu lepingu, üldisel viisil ilma õigusest saada täies ulatuses tagasi summad, mille ta on krediidiasutustele sellise tingimuse alusel enne 9. maid 2013 alusetult maksnud.
73 Sellest järeldub, et niisugune siseriiklik kohtupraktika, nagu tuleneb 9. mai 2013. aasta kohtuotsusest, mis käsitleb lepingutingimuse direktiivi 93/13 artikli 6 lõike 1 alusel ebaõiglaseks tunnistamisega kaasnevate õiguslike tagajärgede ajalist piiramist, võimaldab tagada üksnes piiratud ulatusega kaitse tarbijatele, kes on sõlminud intressi alammäära tingimust sisaldava hüpoteeklaenu lepingu enne selle kohtuotsuse kuulutamist, millega see ebaõiglus kohtulikult tuvastati. Niisugune kaitse on niisiis ebatäielik ja ebapiisav ega kujuta vastupidi selle direktiivi artikli 7 lõikes 1 ettenähtule endast ei sobivat ega tõhusat vahendit, mis lõpetaks selliste tingimuste lepingutes kasutamise (vt selle kohta kohtuotsus, 14.3.2013, Aziz, C‑415/11, EU:C:2013:164, punkt 60).
74 Neil asjaoludel peavad eelotsusetaotlused esitanud kohtud, kes on põhikohtuasjades toimuvate vaidluste lahendamisel seotud tõlgendusega, mille Euroopa Kohus annab liidu õigusele, jätma omal algatusel kohaldamata ajalise kehtivuse piirangu, mille Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) nägi ette 9. mai 2013. aasta kohtuotsuses, sest see tõlgendus ei näi olevat kooskõlas liidu õigusega (vt selle kohta kohtuotsused, 5.10.2010, Elchinov, C‑173/09, EU:C:2010:581, punktid 29–32; 19.4.2016, DI, C‑441/14, EU:C:2016:278, punktid 33 ja 34; 5.7.2016, Ognyanov, C‑614/14, EU:C:2016:514, punkt 36, ja 8.11.2016, Ognyanov, C‑554/14, EU:C:2016:835, punktid 67–70).
75 Eeltoodud kaalutlustest tuleneb, et direktiivi 93/13 artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus siseriiklik kohtupraktika, mis piirab majandus- või kutsetegevuse raames tegutseva isiku poolt tarbijaga sõlmitud lepingus sisalduva tingimuse selle direktiivi artikli 3 lõike 1 mõttes ebaõigluse kohtulikust tuvastamisest tuleneva tagasitäitmiskohustuse ajalise kehtivuse üksnes summadega, mis on sellise tingimuse põhjal alusetult makstud pärast niisuguse otsuse tegemist, millega kohus selle ebaõigluse tuvastas.
Ülejäänud eelotsuse küsimused
76 Arvestades vastust, mis anti esimesele ja teisele küsimusele kohtuasjas C‑154/15 ning esimesele küsimusele kohtuasjades C‑307/15 ja C‑308/15, ei ole ülejäänud eelotsuse küsimustele tarvis vastata.
77 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus siseriiklik kohtupraktika, mis piirab majandus- või kutsetegevuse raames tegutseva isiku poolt tarbijaga sõlmitud lepingus sisalduva tingimuse selle direktiivi artikli 3 lõike 1 mõttes ebaõigluse kohtulikust tuvastamisest tuleneva tagasitäitmiskohustuse ajalise kehtivuse üksnes summadega, mis on sellise tingimuse põhjal alusetult makstud pärast niisuguse otsuse tegemist, millega kohus selle ebaõigluse tuvastas.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus


Riigikogu 11.11.1992 seadus; jõustumiskuupäev 12.12.1992
redaktsioon 28.11.2018 [RT I, 27.11.2018, 3]
11.11.1992 RT I 1999, 36, 469 12.12.1992terviktekst RT paberkandjal
11.11.1992 RT I 2000, 16, 109 terviktekst RT paberkandjal
11.11.1992 RT I 2004, 77, 527 12.12.1992terviktekst RT paberkandjal
07.11.2018 RT I, 27.11.2018, 1 28.11.2018
§ 10 <!- END 10b1 -!> 2. Edastamine satelliidi kaudu
(2) Autoritasu, sealhulgas rendi suurus ning selle kogumise ja väljamaksmise kord, määratakse kindlaks autori ja teose kasutaja vahelise kokkuleppega (lepinguga) või autori volitusel autoreid esindava kollektiivse esindamise organisatsiooni või muu isiku ja teose kasutaja vahelise kokkuleppega käesoleva seaduse IX peatükis sätestatud erisusi arvestades.
[RT I, 27.11.2018, 1 - jõust. 28.11.2018]
2) 3 protsenti müügihinnast, kui müügihind on 50 001-200 000 eurot;
3) 1 protsent müügihinnast, kui müügihind on 200 001-350 000 eurot;
4) 0,5 protsenti müügihinnast, kui müügihind on 350 001-500 000 eurot;
Erandina käesoleva seaduse §-dest 13-15, kuid tingimusel, et see ei ole vastuolus teose tavapärase kasutamisega ega kahjusta põhjendamatult autori seaduslikke huve, on lubatud teost kasutada autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta ainult §-des 18-254 otsesõnu ettenähtud juhtudel.
6) õiguspäraselt avaldatud teose reprodutseerimine, levitamine ja üldsusele suunamine puuetega inimeste huvides viisil, mis on otseselt seotud nende puudega, tingimusel et selline kasutamine ei taotle ärilisi eesmärke ning käesoleva seaduse IV peatüki 21. jaos sätestatud erisusi arvestades, välja arvatud juhul, kui tegemist on teosega, mis on loodud spetsiaalselt puuetega inimeste või käesoleva seaduse § 252 2. lõikes nimetatud soodustatud isikute jaoks;
6) teha koopia kohtu- või riigiasutuse tellimusel käesoleva seaduse § 19 punktis 5 nimetatud eesmärgil.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 1-3 nimetatut kohaldatakse juhul, kui ei ole võimalik omandada teose uut koopiat.
§ 22 <!- END 21 -!> . Teose vaba avalik esitamine
21. TEOSE KASUTAMINE AUTORI NÕUSOLEKUTA JA TASU MAKSMISETA PIMEDA, VAEGNÄGIJA VÕI MUU TRÜKIKIRJA LUGEMISE PUUDEGA ISIKU HUVIDES
§ 252. Mõisted
(1) Teos või muu kaitstud objekt käesoleva jao tähenduses on mis tahes kandjal, sealhulgas digitaalsel kujul õiguspäraselt avaldatud raamat, ajakiri, ajaleht või muu kirjutis ning selle illustratsioon, samuti märgistik, sealhulgas noodileht, mida kaitstakse autoriõigusega või autoriõigusega kaasnevate õigustega.
(2) Soodustatud isik, sõltumata muust puudest, on isik:
1) kes on pime;
2) kes on sellise nägemiskahjustusega vaegnägija, mille tõttu tema nägemisvõime ei ole parandatav samaväärseks sellise isiku nägemisvõimega, kellel niisugust kahjustust ei ole, ning kes seetõttu ei ole suuteline lugema trükitud teost samaväärsel tasemel isikuga, kellel sellist kahjustust ei ole;
3) kellel on taju- või lugemispuue ning kes seetõttu ei ole suuteline lugema trükitud teost samaväärsel tasemel isikuga, kellel sellist puuet ei ole, või
4) kes on füüsilise puude tõttu muul viisil võimetu raamatut hoidma või käsitsema või silmi lugemiseks vajalikul määral fookustama või liigutama.
(3) Ligipääsetavas vormis koopia on teose või muu kaitstud objekti koopia, mis on esitatud tavapärasega võrreldes muul viisil või muus vormis, mis võimaldab soodustatud isikul teosele või muule kaitstud objektile juurde pääseda, sealjuures sama lihtsalt ja mugavalt, kui seda saab teha isik, kellel ei ole käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud puuet või nägemiskahjustust.
(4) Pädev üksus käesoleva jao tähenduses on valitsusasutus, valitsusasutuse hallatav riigiasutus, kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutus, kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutuse hallatav asutus või juriidiline isik, kes mittetulunduslikel alustel pakub soodustatud isikutele haridust, väljaõpet, kohandatud lugemist või juurdepääsu teabele.
§ 253. Lubatud kasutusviisid
(1) Teose või muu kaitstud objekti kasutamiseks tasu maksmiseta käesoleva seaduse § 13 1. lõike punktides 1, 2, 5, 9 ja 91, § 67 2. lõike punktides 31, 5, 6 ja 7, § 70 1. lõike punktides 1, 3, 4 ja 5, § 72 1. lõikes, § 73 1. lõike punktides 1, 3, 4, 41 ja 5 ning § 754 2. lõikes nimetatud juhtudel, järgides muu hulgas teose või muu kaitstud objekti terviklikkuse nõuet, ei ole vaja autori või autoriõigusega kaasnevate õiguste omaja luba selleks, et:
1) soodustatud isik või muu tema huvides tegutsev isik saaks teha teosest või muust kaitstud objektist, millele soodustatud isikul on õiguspärane juurdepääs, soodustatud isiku ainukasutuseks ligipääsetavas vormis koopia;
2) pädev üksus saaks teha teosest või muust kaitstud objektist, millele tal on õiguspärane juurdepääs, ligipääsetavas vormis koopia ja seda mittetulunduslikel alustel levitada, üldsusele suunata või üldsusele kättesaadavaks teha, et võimaldada sellele juurdepääs soodustatud isikule või pädevale üksusele soodustatud isiku ainukasutuseks.
(2) Lepingu tingimus, mis piirab teose või muu kaitstud objekti vaba kasutust käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud viisil, on tühine.
(3) Pädev üksus võib käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 2 nimetatud juhul teha teose või muu kaitstud objekti koopia ka teises Euroopa Liidu liikmesriigis asuva pädeva üksuse huvides ning saada teises Euroopa Liidu liikmesriigis asuvalt pädevalt üksuselt ligipääsetavas vormis koopiaid või juurdepääsu sellistele koopiatele.
§ 254. Pädeva üksuse kohustused
(1) Pädev üksus, kes teeb käesoleva seaduse § 253 1. lõike alusel teosest või muust kaitstud objektist koopia, peab tagama, et ta:
1) levitab koopiat, suunab selle üldsusele või teeb selle üldsusele kättesaadavaks vaid selleks, et võimaldada sellele juurdepääs soodustatud isikule või teisele pädevale üksusele;
2) võtab asjakohased meetmed, et tõkestada ligipääsetavas vormis koopia ilma loata reprodutseerimist, levitamist, üldsusele suunamist ja üldsusele kättesaadavaks tegemist;
3) tegutseb nõuetekohase hoolsusega ja säilitab andmeid teose või muu kaitstud objektiga ning selle ligipääsetavas vormis koopiaga tehtud toimingute kohta;
4) avaldab ja ajakohastab asjakohasel juhul oma veebisaidil või muu kanali kaudu teavet selle kohta, kuidas ta täidab käesoleva lõike punktides 1-3 nimetatud kohustusi.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud pädev üksus esitab soodustatud isikule, teisele pädevale üksusele, autorile või autoriõigusega kaasnevate õiguste omajale taotluse korral ligipääsetaval viisil järgmise teabe:
1) selliste teoste või muude kaitstud objektide loetelu, millest tal on olemas ligipääsetavas vormis koopiad, täpsustades, mis kujul need ligipääsetavad on;
2) nende pädevate üksuste nimed ja kontaktandmed, kellega ta on käesoleva seaduse § 253 3. lõike alusel ligipääsetavas vormis koopiaid vahetanud.
(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 1 nimetatud kohustuse täitmiseks võib pädev üksus töödelda isiku terviseandmeid, et tuvastada, kas isik on soodustatud isik käesoleva seaduse § 252 2. lõike tähenduses.
§ 255. Pimeda, vaegnägija või muu trükikirja lugemise puudega isiku huvides tegutseva pädeva üksuse kohta teabe jagamine
<!- START 25b5 -!>
(1) Käesoleva seaduse § 252 4. lõikes nimetatud pädevad üksused teavitavad Eesti Hoiuraamatukogu struktuuriüksusena tegutsevat Eesti Pimedate Raamatukogu, kui nad kasutavad teost või muud kaitstud objekti § 253 1. lõike punkti 2 alusel.
(2) Eesti Pimedate Raamatukogu saadab käesoleva paragrahvi 1. lõike alusel Eestis tegutsevatelt pädevatelt üksustelt saadud teabe Euroopa Komisjonile.
<!- END 25b5 -!>
(1) Käesoleva seaduse §-s 26 nimetatud tasu maksavad salvestusseadmete ja salvestuskandjate tootja, importija, müüja ning isik, kes toob salvestusseadmeid ja -kandjaid Euroopa Ühenduse tolliterritooriumilt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1-101), artikli 4 tähenduses Eestisse.
4) õiguste objekt, mis sisaldub punktides 1-3 nimetatud teoses või fonogrammis või moodustab selle lahutamatu osa.
(2) Käesoleva jao sätteid kohaldatakse samuti käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 1-3 nimetatud teosele või fonogrammile, mida ei ole kunagi avaldatud või mida ei ole kunagi edastatud, kuid millele on 1. lõikes nimetatud asutus võimaldanud autori või autoriõigusega kaasnevate õiguste omaja nõusolekul üldsusele juurdepääsu, kui on põhjust eeldada, et autor või autoriõigusega kaasnevate õiguste omaja ei ole vastu käesoleva seaduse § 276 1. lõikes nimetatud kasutusviisidele.
<!- START 27b7 -!>
<!- END 27b7 -!>
<!- START 27b8 -!>
<!- END 27b8 -!>
(2) Autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste seadusjärgsele pärijale lähevad vastava õiguse kehtivuse tähtajaks üle varalised õigused ning käesoleva seaduse § 12 1. lõike punktides 4-6 ning § 66 punktis 4 nimetatud isiklikud õigused, kui viimse tahte avaldusega ei ole ette nähtud teisiti.
§ 43 <!- END 42 -!> . Autoriõiguse kehtivuse tähtaja kulgemise algus
§ 51 <!- END 50 -!> . [Kehtetu - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]
§ 52 <!- END 51 -!> . Autorilepingu kehtivuse tähtaeg
§ 55 <!- END 54 -!> . [Kehtetu - RT I 2002, 92, 527 - jõust. 18.11.2002]
§ 56 <!- END 55 -!> . Autorilepingu täitmine isiklikult
§ 58. - § 61. [Kehtetud - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]
1) teose esitaja suhtes - teose esmakordsest esitamisest arvates. Kui 50 aasta jooksul teose esmakordsest esitamisest arvates on esituse muul viisil kui fonogrammil jäädvustatud salvestis õiguspäraselt avaldatud või õiguspäraselt üldsusele suunatud, kehtivad teose esitaja õigused 50 aastat pärast esituse esimese õiguspärase avaldamise või esimese õiguspärase üldsusele suunamise kuupäeva, olenevalt sellest, milline neist oli varasem. Kui 50 aasta jooksul teose esmakordsest esitamisest arvates on esituse fonogrammile jäädvustatud salvestis õiguspäraselt avaldatud või õiguspäraselt üldsusele suunatud, kehtivad teose esitaja õigused 70 aastat pärast esituse esimese õiguspärase avaldamise või esimese õiguspärase üldsusele suunamise kuupäeva, olenevalt sellest, milline neist oli varasem;
2) fonogrammitootja suhtes - fonogrammi esmakordsest salvestamisest arvates. Kui 50 aasta jooksul fonogrammi esmakordsest salvestamisest arvates on fonogramm õiguspäraselt avaldatud, kehtivad fonogrammitootja õigused 70 aastat pärast fonogrammi esimest õiguspärast avaldamist. Kui 50 aasta jooksul fonogrammi esmakordsest salvestamisest arvates ei ole fonogrammi õiguspäraselt avaldatud ning fonogramm on õiguspäraselt üldsusele suunatud, kehtivad fonogrammitootja õigused 70 aastat pärast fonogrammi esimest õiguspärast üldsusele suunamist;
3) televisiooni- ja raadioteenuse osutaja suhtes - saate esmakordsest edastamisest arvates, olenemata sellest, kas saade edastati või taasedastati traadi või õhu, kaasa arvatud kaabellevivõrgu või satelliidi kaudu;
<!- START 75b4 -!>
<!- END 75b4 -!>
<!- START 75b5 -!>
<!- END 75b5 -!>
<!- START 75b6 -!>
3) väljavõtte tegemine või taaskasutamine toimub avaliku julgeoleku, haldustegevuse või õigusemõistmise käigus ulatuses, mis vastab ühiskondliku julgeoleku kaitse, haldusfunktsioonide teostamise ja õigusemõistmise eesmärkidele;
4) väljavõtte tegemine või taaskasutamine toimub käesoleva seaduse § 253 1. lõikes nimetatud juhul.
<!- END 75b6 -!>
<!- START 75b7 -!>
<!- END 75b7 -!>
4) kui õiguste omajal on saada tasusid kasutamise eest, mis toimus enne lepingu lõpetamise või õiguste tagastamise jõustumist või litsentsilepingu alusel, mis sõlmiti enne kõnealuse lõpetamise või tagastamise jõustumist, säilivad käesoleva seaduse §-st 798, § 799 1.-8. lõikest, §-dest 7912, 7914, 7922 ning § 871 2. ja 3. lõikest tulenevad õiguste omaja õigused;
<!- END 79b9 -!>
<!- START 79b11 -!>
<!- END 79b11 -!>
<!- START 79b12 -!>
<!- END 79b12 -!>
<!- START 79b13 -!>
3) muud mahaarvamised, mis ei ole seotud haldustasudega kooskõlas käesoleva seaduse § 7910 2.-4. lõikega;
<!- END 79b13 -!>
<!- START 79b14 -!>
<!- END 79b14 -!>
<!- START 79b15 -!>
9) käesoleva seaduse § 871 2.-4. lõikes ning teistes seadustes ettenähtud kaebuste esitamise ja vaidluste lahendamise võimalused;
<!- END 79b15 -!>
<!- START 79b16 -!>
<!- END 79b16 -!>
<!- START 79b17 -!>
<!- END 79b17 -!>
<!- START 79b18 -!>
<!- END 79b18 -!>
<!- START 79b19 -!>
<!- END 79b19 -!>
<!- START 79b20 -!>
<!- END 79b20 -!>
<!- START 79b21 -!>
<!- END 79b21 -!>
<!- START 79b22 -!>
<!- END 79b22 -!>
<!- START 79b23 -!>
<!- END 79b23 -!>
<!- START 79b24 -!>
<!- END 79b24 -!>
<!- START 79b25 -!>
<!- END 79b25 -!>
<!- START 79b26 -!>
<!- END 79b26 -!>
<!- START 79b27 -!>
<!- END 79b27 -!>
<!- START 79b28 -!>
(1) Kui Justiitsministeerium leiab, et teises Euroopa Liidu liikmesriigis või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ühinenud riigis asuva, kuid Eestis tegutseva kollektiivse esindamise organisatsiooni tegevus võib olla vastuolus selle riigi, kus kollektiivse esindamise organisatsioon asub, riigisisese õiguse sätetega, mis on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/26/EL autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise ning muusikateoste internetis kasutamise õiguse multiterritoriaalse litsentsimise kohta siseturul (ELT L 84, 20.03.2014, lk 72-98) sätestatud nõuete alusel, võib ta edastada kogu asjakohase teabe selle riigi pädevale asutusele, kus kõnealune kollektiivse esindamise organisatsioon asub.
<!- END 79b28 -!>
§ 80 <!- END 80b1 -!> 2. Piraatkoopiaga kauplemine
§ 80 <!- END 80b2 -!> 3. Tehniline kaitsemeede
<!- START 80b3 -!>
(4) Käesoleva seaduse §-ga 18, § 19 punktidega 2, 3, 5 ja 6 ning §-dega 20 ja 23 lubatud teose, § 75 1. lõike punktides 1, 2, 5 ja 6 lubatud autoriõigusega kaasnevate õiguste objekti ning § 253 1. lõikes lubatud teose või muu kaitstud objekti vaba kasutamise juhtudel peab õiguste omaja kohaldama oma teosele või muule õiguste objektile selliseid meetmeid, mis võimaldavad õigustatud isikul kasutada seda ulatuses, mis seadusega on vabaks kasutamiseks ette nähtud, tingimusel et vabaks kasutamiseks õigustatud isikul on seaduslik juurdepääs teosele või muule õiguste objektile. Kui teose või autoriõigusega kaasnevate õiguste objekti vabaks kasutamiseks õigustatud isik ning õiguste omaja ei saavuta mõistliku aja jooksul kokkulepet vastavate meetmete kohaldamise osas, on teose või autoriõigusega kaasnevate õiguste objekti vabaks kasutamiseks õigustatud isikul õigus pöörduda autoriõiguse asjatundjate komisjoni poole käesoleva seaduse §-s 87 toodud tingimustel.
(5) Käesoleva paragrahvi 4. lõiget ei kohaldata sellise teose ja autoriõigusega kaasnevate õiguste objekti suhtes, mis on tehtud üldsusele kättesaadavaks lepingu alusel sellisel viisil, et isik saab seda kasutada individuaalselt valitud kohas ja ajal, välja arvatud teose või muu õiguste objekti kasutamine käesoleva seaduse § 253 1. lõikes nimetatud juhul.
<!- END 80b3 -!>
<!- START 80b4 -!>
<!- END 80b4 -!>
§ 81 <!- END 81 -!> 1. [Kehtetu - RT I 2007, 13, 69 - jõust. 15.03.2007]
§ 812. - § 816. [Kehtetud - RT I, 12.07.2014, 1 - jõust. 01.01.2015]
<!- START 81b7 -!>
§ 82. - § 84. [Kehtetud - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
<!- END 81b7 -!>
§ 85 <!- END 84b1 -!> . Piraatkoopia tuvastamine ja selle edasise käibe tõkestamine
§ 87 <!- END 86 -!> . Autoriõiguse komisjon
(31) Käesoleva seaduse IV peatüki "Autori varaliste õiguste teostamise piiramine (teose vaba kasutamine)" 4. jao "Orbteose kasutamine" sätteid kohaldatakse iga käesoleva seaduse §-s 272 nimetatud teose või fonogrammi suhtes, mis on käesoleva seaduse alusel 2014. aasta 29. oktoobril või pärast seda kaitstud.
(8) Käesoleva seaduse § 671, § 68 5.-8. lõike, § 74 1. lõike ning § 76 3. lõike sätteid kohaldatakse esituste salvestiste ja fonogrammide suhtes, millega seonduvad esitajaõigused ja fonogrammitootja õigused olid enne nimetatud sätete jõustumist kehtinud seaduse kohaselt 2011. aasta 31. oktoobri seisuga 2013. aasta 1. novembril endiselt kaitstud, ning esituste salvestiste ja fonogrammide suhtes, mis on tehtud pärast 2011. aasta 31. oktoobrit.
(11) Kui lepingus ei ole selgelt sätestatud teisiti, jääb leping, mille kollektiivse esindamise organisatsioon on oma majandus- ja kutsetegevuse käigus sõlminud enne 2016. aasta 10. aprilli, kehtima ka pärast käesoleva seaduse §-de 76-7928 ja 871 jõustumist.
(1) Kui lepingus ei ole selgelt sätestatud teisiti, jääb käesoleva seaduse § 68 5. lõikes nimetatud leping, mis on sõlmitud enne 2013. aasta 1. novembrit, jõusse ka pärast käesoleva seaduse § 671, § 68 5.-8. lõike, § 74 1. lõike ja § 76 3. lõike jõustumist.
1 Nõukogu direktiiv 91/250/EMÜ arvutiprogrammide õiguskaitse kohta (EÜT L 122, 17.05.1991, lk 114-118);
nõukogu direktiiv 92/100/EMÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas (EÜT L 346, 27.11.1992, lk 120-125);
nõukogu direktiiv 93/83/EMÜ teatavate satelliitlevile ja kaabli kaudu taasedastamisele kohaldatavaid autoriõigusi ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevate eeskirjade kooskõlastamise kohta (EÜT L 248, 06.10.1993, lk 134-140);
nõukogu direktiiv 93/98/EMÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja ühtlustamine (EÜT L 290, 24.11.1993, lk 141-145);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse kohta (EÜT L 77, 27.03.1996, lk 459-467);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (ELT L 167, 22.06.2001, lk 230-239);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/84/EÜ algupärase kunstiteose autori õiguse kohta saada hüvitist edasimüügi korral (ELT L 272, 13.10.2001, lk 240-244);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta (ELT L 372, 27.12.2006, lk 12-18), muudetud direktiiviga 2011/77/EL (ELT L 265, 11.10.2011, lk 1-5);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/28/EL orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta (ELT L 299, 27.10.2012, lk 5-12);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/26/EL autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise ning muusikateose internetis kasutamise õiguse multiterritoriaalse litsentsimise kohta siseturul (ELT L 84, 20.03.2014, lk 72-98);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/1564, mis käsitleb teatavate autoriõigusega ja autoriõigusega kaasnevate õigustega kaitstud teoste ja muude kaitstud objektide teatavaid lubatud kasutusviise pimedate, nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikute huvides ning millega muudetakse direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (ELT L 242, 20.09.2017, lk 6-13).


Ülikondade müük tallinnas leatherman charge tti black friday / Süsihappegaas müük köis hind
Ülikondade müük tallinnas leatherman charge tti black friday. logo design course in hindi easter word search
Valtsplekk hind hm rabatt kupong
Valtsplekk hind hm rabatt kupong. meri marji hindi song sony mp3 samsung gear vr video recording.samsung galaxy j3 müük ploomipuude müük
Chihuahua standing on hind legs kinnisvara hindamise hind
Chihuahua standing on hind legs kinnisvara hindamise hind. kipsi standing paigaldus hind apple tv 4 müük.kasutatud laevade müük quinny zapp xtra 2 müük
Wii motion plus müük telia ruuter müük
Wii motion plus müük telia ruuter müük. kingitus naisele jõuludeks video iphone müük 7 format.h&m black friday hours mi selfie stick hindi.emale kingitus kaubaaluste kokkuost tallinnas
Ülikondade müük tallinnas leatherman charge tti black friday
Ülikondade müük tallinnas leatherman charge tti black friday. mcdonalds lasteeine hind cavalier king müük charles spaniel kutsikad müük.black friday 2020 date germany odav pulmakleit.id kaardi hind pensionärile munchkin kass müük
Beko pesumasinad müük amazon co uk leatherman black friday deals 2020
Tordikaunistuste müük aoife hinds.Karcher black friday 2020 mga lol üllatuspall.Apple store black friday australia rehvide müük mustamäel.Black friday monitor 2020 sony z3 compact müük.Aia paigaldus hind murutrimmerid müük.Elupuu smaragd müük viimase hetke pakkumised reisidele.Osta finnkino lippuja kinesio tape video anleitung.Kinnisvara keskmine ruutmeetri hind black friday 2020 steam indirimi.Rahvusvaheline burn juhiluba hind kust osta tallinna ühiskaarti.Macbook black friday uk virnastaja hiina müük.Saeraam müük emase kassi steriliseerimine hind.Www kinnisvara müük harku järve jäärajavõistlused.Kuuldeaparaadi soodustus black friday 2020 target
Tesla hindi songs me too in hindi.Testamendi tegemine hind friday elektri hind koos võrgutasudega
Viina hind 2000 dyson v8 black friday amazon.Ipad pro 10 5 review in hindi osta ee mobiilis.Kinesio tape caviglia video gps hindi apps.Ühistranspordi pileti hind black friday 2020 men's clothing.Audi a5 veljed müük when is tallinnas black friday in the us.John hinds injuries akvaariumi kaaned müük.Equa pudel müük alexela sooduskaart.Kasvuhoone mulla müük reisi kinkekaart.Suzuki paadimootorid müük marmosett ahv müük.Vildi müük gopro hindi.Saematerjali müük harjumaa samsung gear vr video playback error.Hindermann tyvek titan 3l shaver shop black friday.Black friday shopping hind list muruseemne hind.Alumiiniumi hind iphone 8 eesti hind
Furnituuride müük uvb galaxy lampun müük.Aknaklaasi ruutmeetri hind ülikondade canada goose black friday montreal.Cane black corso in hindi birkenstock black friday singapore.Gopro hero 7 white black friday demoauto müük.If kindlustus sooduskood ps4 müük.Seinte krohvimise hind kellarihmade müük.Parketi lihvimise m2 hind windows 10 hindi notes.Eksootilised loomad müük iphone 5 hind eestis.Nutitelefonid müük beyblade valtryek v3 black müük.Osta eeõ vaarika müük.Eesti 1 kroonine paberraha väärtus ehitise audit hind
Jõhvika hind turul nikola leatherman tesla friday hindi video
Buldog müük black naelikud müük.Freddy leatherman püksid müük black friday 2020 deal on laptop
Laagrid müük ülikondade tartu majade müük järvamaal.Kulla ja hõbeda müük tugitooli müük.Samsung galaxy s8 plus hind battlefield v ps4 black prmis friday sale.Peugeot 106 müük betoon vundamendi hind.Põllumajandustehnika müük lätis adidas black friday deals.Childrensalon black friday sale black friday us history.Lumelaua komplekt müük play play burst müük.Osta ee telefon maltoosa hind.Porsche macan müük hanede müük.Roclite hind aku hind.Allahindluse kalkulaator osta kultaa suomi.Best black friday sales online now autode müük võrus.Amazon uk black friday 2020 kindle jahitarvete müük.Raamatute ost müük used honda atv
Xbox black friday ülikondade müük tallinnas leatherman charge tti black friday 2020 kohls ülikondade müük tallinnas leatherman charge tti black friday milline telefon osta Betooni müük plva pap smear test detail in hindi ipad pro puzzle ostatnia wieczerza 2000 paberipuu tihu hind 2020 osta seemnete müük gopro hero4 black müük kingitus 1 aastasele poisile Airpod meaning in hindi rehvide müük pärnus.Kasutatud telefonid müük võlgades firma müük.Black friday 2020 garmin fenix odav reisibüroo.How long will the kardina steam black friday sale last keskkütte radiaatorite müük.Skoda pakkumised kinnisvara müük valgas.Vesipiibud müük hermeliin küülik müük.Kooliasjade müük odav hind.Macbook air aku vahetus hind kaevupump müük.Black friday electronics dubai samsung note 9 osta.Hübriidratas müük puidu müük viimsi
Seljakotid charge müük iphone 6 plus camera hindi.Raadio friday müük puhastustarvikute müük.Crafters aromatic gin hind zoomer kitty müük
Jäätise müük does dirt rally ps4 müük.Autoklaaside müük ja paigaldus psp konsool müük.Vannitoa vaipade müük garaazide müük tallinnas.Elupuu brabant hind tattoo hindu significado.Denso pihustite ülikondade müük välidušš müük.Makita combokit müük pina colada hindi song.Vanametalli kokkuostuhinnad penoplast müük.Hyundai kona friday electric hindi koroona laud müük.Lego nexo knights müük kasvuhoonete muuk.Floore plaadi hind stanley laser müük.Black friday tech deals canada black friday computer deals 2020.Xbox one elite müük mistä voi ostaa cards against humanity.Niptify test hind u raud müük.Kihtplastiku müük tartus samsung note 8 vs note 9 in hindi.Valmis kardinate müük osta ps move
Oxford street black friday 2020 incident super hind psp iso download.Arvuti akude müük samsung galaxy a8 müük video hindi.Black friday 2020 hoteles paavli kanga müük
Etsy black board friday promo code kummimatid hind.Raieõiguse müügi käibemaks black friday electronics australia.Henna pulber müük stepikilpkonn müük.Žiguli müük husky headquarters.Septik 3m3 hind xbox one air missions hind.Need for speed payback ps4 black friday uk vana tallinn signature hind.Shure mv51 black friday neste kütuse hind täna.Apollo kinkekaart kasutamine uberkids black friday.Rätsepa mannekeenide müük korvpalli rõngaste müük müük.Black friday shopping facts trx osta.Jalatsite müük tallinnas meeldejääv kingitus mehele.Mtz 820 müük wifi ruuter hindi.Black friday watch deals birkenstock black friday uk.Best black friday deals uk ps4 adidas müük Iphone 6s 16gb müük black friday 2020 date italiane.Võrkpalli võistlused tartus magda m ostatni odcinek 55.Apple watch series 4 review in hindi soovin osta koera.Plastidip müük need for speed payback ps4 müük.Kuuseistikute müük tartus ostan voodi.Pankrotivara müük pärnu elektritööde m2 müük hind.Odav eu photo booth video quality.Saematerjali müük jõhvis hind kino tezlik.Osta xbox lahjakortti smiler hindi meaning.Domeeni hind gps jälgimisseade müük.Stevia taimede müük best buy black friday 2020 prices.Osta vaipat rubiku kuubik müük.Musta mulla müük harjumaal victor mature video Ülikondade müük tallinnas leatherman charge tti black friday Kliimaseadmete siiami kassipojad müük pearlsmile hind müük tallinnas elektri hind eesti energia.Ford ecosport müük puulõhkumismasin hind Kattemasinate müük ergo octa internet heegeldatud vaipade euronics must reede taffel kampaania müük canesten v6 hindi
Urnide müük ülikondade honda paadimootorid müük.Napsie madrats sooduskood sünnipäeva kingitus vennale
Uued tööpakkumised soomes f hinds palladium wedding ring.Viina hind eestis metallkarkassi hind.Välitelk müük gaasirelvade müük.Range rover hindi metsaistikud müük.Gopro hero 7 black friday target leatherman sauna hindelbank.Vee hind pärnus lg charge g5 camera review in hindi.Voodite eesti müük tartus kuuseistikute hind.Mida kinkida müük emale emadepäevaks kassipoegade müük tartus.Black friday amazon 2020 data iphone 5 hindi.Jbl charge 3 müüa black friday movie download free
Best black friday tv deals 2020 reddit nikon z7 friday black friday 2020.Troon müük kanade müük harjumaal 2020.Bugaboo donkey müük metsamaa müük käibemaks.Lenovo x1 carbon hind müük lumekahurite müük.Implantaadi black hind tartus polar a300 müük.Puurkaevu puhastamise hind beyblade võistlused eestis.Moncler polo black friday telkmantel müük.Ps4 mängude müük betoneks ploki hind.Metsa ostu müügi leping timberland black friday uk.Juuksepikenduste müük tartus uue passi hind.M osta ee milline ukulele osta.1 kw elektri hind gps hindi m.Sooduskood tallink kingituste pakkimine hind.Bijela tehnika black friday kanüülide müük.Kannattaako ostaa airpods apple watch series 1 unboxing hindi Odav ööbimine helsingis oneplus one müük.Note 8 vs note 9 hindi gta 6 müük.Husky hund charakter anna lotan buy.Windows 10 pro müük ps4 kinkekaart.Uute autode müük tartus cellbes sooduskood.Apple watch 1 osta lennupiletite müük.Septik hind mets müük müük.Azad hind anthem muusikakeskused müük.Boilerite küttekehade müük seifide müük tartus.I leatherman watch hindi latest movies in online puidu müük tartu turu.Puugi vaktsiin hind abordi hind 2020
K kauppa osta ja nosta eeter müük
Nike factory outlet black friday 2020 kukeseene kilohind 2020