Loosung juuli 2015
Kalender juuli 2015
JUULI KUU LOOSUNG: Iga teie jah olgu jah ja iga ei olgu ei, aga mis üle selle, see on kurjast. Mt 5,37
1. Kolmapäev Eks mu sõna ole nagu tuli, ütleb Issand, või nagu vasar, mis purustab kalju? Jr 23,29 Jeesus ütleb: "Tuld olen ma tulnud viskama maa peale." Lk 12,49 Igavene koidukuld, kadumatu armuvalgus, toogu hinge usutuld uue päeva kallis algus; võitku Sinu armutöö patu öö! ULR 53:1. Christian Knorr Mk 11,(20.21)22-26; 1Ms 48,1-22
2. Neljapäev Jumal, sina oled mu Jumal, sind ma otsin vara. Sinu järele januneb mu hing. Ps 63,2 Kristus ütleb: "Mina annan janusele ilma tasuta eluvee allikast." Ilm 21,6 Jumalariigi lähedalolu tunnuseks on andestuse õhkkond, mis sünnitab patuses julguse ja tahtmise meelt parandada ja andestust otsida. Teedy Tüür 1Kr 12,19-26; 1Ms 49,1-28
3. Reede Siin see armetu hüüdis, ja Issand kuulis ning päästis tema kõigist ta kitsikustest. Ps 34,7 Üks mees rahvahulgast hüüdis: "Õpetaja, ma anun sind, vaata mu poja peale." Lk 9,38 Jõuetule annab Jeesus palju jõudu, aga need, kes on enda meelest tugevad, jätab Ta maha, et nad oma nõtrust ja jõuetust õpiksid tundma. Tulge kõik, kes olete väsinud, Jumala armuallika, Jeesuse Kristuse juurde! Vaimulikud leivapalukesed Lk 23,17-26; 1Ms 49,29-50,14
4. Laupäev Issand, mu Jumal! Sinu juures ma otsin pelgupaika, päästa mind kõigist mu tagakiusajaist ja kisu mind ära nende käest. Ps 7,2 Õndsad olete teie, kui teid minu pärast laimatakse ja taga kiusatakse ja teist valega kõiksugust kurja räägitakse. Mt 5,11 Issand, mina olen veel päris alguses ja õpin alles esimesi samme. Ma olen mures oma maine pärast ja pelgan halvakspanu. Astu see samm koos minuga, et ma Sinu abil saaksin vabaks. Jörg Zink 2Kr 13,10-13; 1Ms 50,15-26
5. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Sest teie olete armu läbi päästetud usu kaudu - ja see ei ole teist enestest, vaid see on and Jumalalt. Ef 2,8 1Ms 12,1-4a; 1Kr 1,18-25; Ps 114 Jutlus: Lk 5,1-11
5. Pühapäev Issand tõstab tähtsusetu põrmust. 1Sm 2,8 Missugune inimene teie seast, kui tal on sada lammast ja ta ühe neist kaotab, ei jäta neid üheksatkümmend üheksat kõrbe ega lähe kadunule järele, kuni ta tema leiab? Ja kui ta on tema leidnud, siis ta võtab tema rõõmuga oma õlgadele. Lk 15,4-5 Millal on inimene päriselt kadunud? Siis, kui keegi teda enam ei otsi. Jaan Kiivit noorem
6. Esmaspäev Rahu, rahu kaugel ja lähedal olijale, ütleb Issand, mina parandan teda. Js 57,19 Sest Kristus on meie rahu. Ef 2,14 Hõisake, taevad ja laulge, nii maa kui ka meri: Jeesus on tulnud, suur Jumal on liha ja veri! Rahu Ta toob, südamed uueks Ta loob, täidab, mis kuulutab Kiri. KLPR 18:2. Gerhard Tersteegen Lk 6,12-19; Mt 4,18-22
6. juuli 1415 - Jan Hus suri märtrina Konstanzis (600. surma-aastapäev)
7. Teisipäev Et su silmad oleksid lahti ööd ja päevad selle koja kohal, selle paiga kohal, mille kohta sa oled öelnud: "Seal peab olema minu nimi." 1Kn 8,29 Kristus on aga tema koja üle kui ustav Poeg. Ja tema koda oleme meie, kui me vaid peame kinni julgusest ja lootusest, mille üle me kiitleme. Hb 3,6 Kes jääb usus kindlaks, see saab lõpuks teada, et Jumal ei jäta omasid maha. Martin Luther 1Ms 35,1-5a.9-15; Mt 4,23-25
8. Kolmapäev Teie silmad on näinud kõiki Issanda suuri tegusid, mis ta on teinud. 5Ms 11,7 Mida me oleme näinud ja kuulnud, seda me kuulutame ka teile, et teilgi oleks osadus meiega. 1Jh 1,3 Me võime olla kimpus iseendaga, kuid meie käes võivad ometi olla elustavad sõnad teise inimese jaoks. Seepärast on oluline öelda õigeid sõnu ka siis, kui me neid ise lõpuni ei mõista. Mitte meie tarkus, vaid õigel ajal öeldud õige sõna vägi aitab teist inimest. Toomas Paul Hs 2,3-8a; Mt 5,1-12
9. Neljapäev Ärge kurvastage, sest rõõm Issandast on teie ramm. Ne 8,10 Olge ikka rõõmsad Issandas! Taas ma ütlen: Olge rõõmsad! Fl 4,4 Rõõmusta, rõõmusta. Ristirahvas, rõõmusta! Jeesus on su õpetaja, Tema oma Sõnaga näitab, mis su hingel' vaja, kust sa elu võiksid pärida. Rõõmusta, rõõmusta! KLPR 328:1. Carl Eduard Malm Ap 15,4-12; Mt 5,13-20
10. Reede Vaata, juba on mägede peal sõnumitooja jalad, tema kuulutab rahu. Na 2,1 Jeesus ütles nüüd neile taas: "Rahu teile! Nõnda nagu Isa on läkitanud minu, nõnda saadan ka mina teid." Jh 20,21 Kui palju on meis julgust ütelda inimesele, et Jumal tahab sinuga rääkida? See on võimalik siis, kui oleme lasknud Jumalal endaga rääkida ja oleme võtnud sõnumiviija ülesande. Kui sõnum on Jumalalt, siis läheb see pärale. Muidu mitte. Eenok Haamer Lk 22,31-34; Mt 5,21-26
11. Laupäev Naaman ütles: "Su sulane ei taha enam ohverdada muile jumalaile kui ainult Issandale." 2Kn 5,17 Ja ärge muganduge praeguse ajaga, vaid muutuge meele uuendamise teel, et te katsuksite läbi, mis on Jumala tahtmine, mis on hea ja meelepärane ja täiuslik. Rm 12,2 Kindlalt, kindlalt kinni haara Jeesusest! Jää ustavaks! Lase, lase Teda teha, mis Ta ise arvab heaks. Tal helde meel. Tikub vaenlane su peale, taganema peab ta jälle! Et looda veel! KLPR 333:3. Johann Caspar Schade Fl 3,12-16; Mt 5,27-32
6. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Nõnda ütleb Issand, kes sind on loonud: "Ära karda, sest ma olen sind lunastanud, ma olen sind nimepidi kutsunud, sa oled minu päralt!" Js 43,1 Js 43,1-7; Rm 6,3-8(9-11); Ps 119,1-8 Jutlus: Mt 28,16-20
12. Pühapäev Aga viimseil päevil sünnib, et rahvas ei tõsta mõõka rahva vastu ja nad ei õpi enam sõdimist. Js 2,2.4 Sõjamehed küsisid Ristija Johanneselt: "Ja meie, mis meil tuleb teha?" Tema ütles neile: "Ärge tehke kellelegi liiga." Lk 3,14 Tulge, tuhanded ja sajad, ühineme rahuväeks! Tuttavad ja võõrad pojad, olge teineteise toeks! Rahu lähendagu riigid, rahu purustagu piigid, rahu liitku südamed, rahu tasandagu teed. KLPR 462:5. Laine Villenthal
13. Esmaspäev Käristage lõhki oma süda, aga mitte oma riided, ja pöörduge Issanda, oma Jumala poole! Jl 2,13 Aga tölner seisis eemal ega tahtnud silmigi tõsta taeva poole, vaid lõi endale vastu rindu ja ütles: "Oh Jumal, ole mulle patusele armuline!" Lk 18,13 Jeesusega kokku puutudes kaob ka sinu elust patu pimedus. Seepärast palu ja otsi, kuni sa leiad! Vaimulikud leivapalukesed 2Ms 14,15-22; Mt 5,33-37
14. Teisipäev Mine, ja Issand olgu sinuga! 1Sm 17,37 Ja Jumala rahu, mis on ülem kui kogu mõistmine, hoiab teie südamed ja mõtted Kristuses Jeesuses. Fl 4,7 Ei ole juhuslik, et usklikud inimesed on stressitaluvamad. Usk ja Jumala usaldamine ei too kaasa hädade küüsist pääsemist, küll aga annab jõu pöörata pilk millelegi nii palju suuremale, et suudetakse oma koormat kanda. Toomas Paul Ap 2,32-40; Mt 5,38-48
15. Kolmapäev Ärge lootke vürstide peale, inimlaste peale, kelle käes ei ole abi! Ps 146,3 Jeesus ütles: "Kui pime juhib pimedat, kukuvad mõlemad auku." Mt 15,14 Palvetame kõigi eest, kes pole veel oma armetust ära tundnud ega Sind oma päästjana vastu võtnud - näita oma heldust ja kannatlikkust neilegi, et nad parandaksid meelt ja usuksid Su tõotustesse. Ove Sander Ap 16,23-34; Mt 6,1-4
16. Neljapäev Sest otsekui taevad on maast kõrgemal, nõnda on minu teed kõrgemad kui teie teed, ja minu mõtted kõrgemad kui teie mõtted. Js 55,9 Oh seda Jumala rikkuse ja tarkuse ja tunnetuse sügavust! Ei suudeta uurida tema kohtumõistmisi ega jälgida tema teed! Rm 11,33 Jeesus Kristus on Jumal, kelle juurde minnakse ilma upsakuseta ja kelle ees ollakse alandlik ilma meeleheiteta. Blaise Pascal Mt 18,1-6; Mt 6,5-15
17. Reede Kes iganes kardab Issandat, seda ta õpetab teele, mis tuleb valida. Ps 25,12 Võtke nüüd Jumal eeskujuks nagu armastatud lapsed, ja käige armastuses, nõnda nagu Kristus meid on armastanud. Ef 5,1-2 Kas suudame mõista Su heldust, milles on pattude andeksandmine, elu pühitsus ja kojujõudmise lootus? Peegeldagu me elu Sinu armastust Jeesuses Kristuses, et elaksime andeksandmises ja halastuses. Maailma tundku meid üksnes armastusest, mis on tegelikuks saanud meie keskel. Ove Sander Jh 19,31-37; Mt 6,16-18
18. Laupäev Su silmad nägid mind juba mu eos ja su raamatusse kirjutati kõik päevad, mis olid määratud. Ps 139,16 Naatanael küsis Jeesuselt: "Kust sa mind tunned?" Jh 1,48 See on põhjalik vaatekoha muutus, kui me ei räägi enam oma mõtetest, oma vaadetest, oma pöördumisest Jumala poole, vaid mõtleme selle üle järele, et Jumal vaatab meile, kõnetab meid ja et me ise oma eluga seisame Tema pilgu all. Sest Jumal näeb meid nii nagu me tõeliselt oleme. Jaan Kiivit noorem Ilm 3,1-6; Mt 6,19-23
7. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Te ei ole nüüd enam võõrad ja majalised, vaid pühade kaaskodanikud ja Jumala kodakondsed. Ef 2,19 2Ms 16,2-3.11-18; Ap 2,41a.42-47; Ps 119.9-16 Jutlus: Jh 6,1-15
19. Pühapäev Issand annab tugevuse oma rahvale. Ps 29,11 Et me nüüd oleme saanud õigeks usust, siis on meil rahu Jumalaga meie Issanda Jeesuse Kristuse läbi. Rm 5,1 Su rahu, Issand, täidab mu elu täiesti. Kõik kartuse ta võidab, mis vahest rõhubki. Su rahu, Issand, mulle kui lapsel ema käed, mis silitavad jälle, ta juurde laps kui läeb. KLPR 463:1. Arved Paul
20. Esmaspäev Issand Jumal pühib pisarad kõigilt palgeilt. Js 25,8 Kiidetud olgu Jumal ja meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, halastuse Isa ja kõige troosti Jumal, kes meid trööstib kõiges meie viletsuses. 2Kr 1,3-4 Ta ei väsi, Ta ei väsi iial armutööl; Tema käsi, Tema käsi kaitseb päeval, ööl. Iga kurvastuse sees Tema on su abimees, kui sa Temast, kui sa Temast ikka kinni pead! KLPR 296:3. Vennastekoguduse lauluraamatu järgi 2Aj 30,13-22; Mt 6,24-34
21. Teisipäev Issand tasub igaühele tema õiglust ja truudust mööda. 1Sm 26,23 Õndsad on need, keda õiguse pärast taga kiusatakse, sest nende päralt on taevariik. Mt 5,10 Kui sind Kristuse pärast hukka mõistetakse, ära neetakse, sõimatakse, laimatakse, vaevatakse, saab "vana Aadam" tapetud. Ta peab õppima kannatlikkust, leebust, kiitust ja tänu ning kannatuses rõõmsaks jääma. See tähendab olla Püha Vaimu läbi pühitsetud uueks eluks Kristuses. Seeläbi õpitakse Jumalat uskuma, Teda usaldama, Tema peale lootma ja Teda armastama. Martin Luther Mt 22,1-14; Mt 7,1-6
22. Kolmapäev Ma teen nad paljuks ja nad ei vähene, ma teen nad auväärseiks ja neid ei halvustata. Jr 30,19 Jeesus ütleb: "Taevariik on sinepiivakese sarnane, mille inimene võttis ja külvas oma põllule. See on küll väiksem kõigist seemneist, ent kui taim kasvab, siis on see suurim aias ja saab puuks, nii et taeva linnud tulevad ja pesitsevad selle okstel." Mt 13,31-32 Ikka ja jälle kohtame Pühakirjas taevast seaduspära: inimeste meelest väike saab Jumala käes ja väes suureks. Marcus Hermen Sk 8,9-17; Mt 7,7-11
23. Neljapäev Kui ma istun pimeduses, siis on Issand mulle valguseks. Mi 7,8 Jeesus ütleb: "Mina olen tulnud valguseks maailma, et ükski, kes usub minusse, ei jääks pimedusse." Jh 12,46 Ärgu ununegu südamlik palve: Jumal, Sinu Sõna on valgus! Mured ja kurbused kardavad just seda palvet ja põgenevad. Jaan Lattik 1Kr 10,16-17; Mt 7,12-23
24. Reede Ma tänan sind, Issand! Sa olid küll vihane minule, aga su viha pöördus ja sa trööstisid mind. Js 12,1 Kristus ütleb: "Kes minu juurde tuleb, seda ma ei lükka välja." Jh 6,37 Ei aita oma töö, ei sa või teiseks saada. Vaid otsi Jeesust sa, Ta võib sind uueks teha. Ta oma verega kõik viha lepitab ja nõnda taevasse sind armust talutab. KLPR 271:2. Christian Knorr Lk 22,14-20; Mt 7,24-29
25. Laupäev Issand surmab ja teeb elavaks, viib alla hauda ja toob jälle üles. 1Sm 2,6 Aga rahu Jumal, kes igavese lepingu verega on surnuist üles toonud lammaste suure Karjase, meie Issanda Jeesuse, valmistagu teid kõiges heas. Hb 13,20-21 Jeesus Kristus elab. Ta on reaalsus, keda maailma uskmatus ei tee olematuks. Seepärast, sõber, vaata üles! Urho Muroma Ilm 19,4-9; Mt 8,1-4
8. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Käige nagu valguse lapsed - sest valguse vili on ju igasuguses headuses ja õiguses ja tões. Ef 5,8.9 Js 2,1-5; Ef 5,8b-14; Ps 119,17-24 Jutlus: Mt 5,13-16
26. Pühapäev Lootke tema peale igal ajal, rahvas; valage välja oma südamed tema ette; Jumal on meile pelgupaigaks. Ps 62,9 Ja see ongi see julgus, mis meil on tema ees, et kui me midagi tema tahtmist mööda palume, siis tema kuuleb meid. 1Jh 5,14 Näeksime palju rohkem imesid, kui oleks rohkem usaldavaid palvetajaid. Palveta ja ära oota, et keegi teine peaks seda tegema sinu asemel. Eenok Haamer
27. Esmaspäev Osuta imeliselt oma heldust, sa nende päästja, kes otsivad su juures pelgupaika. Ps 17,7 Armastuse me oleme ära tundnud sellest, et Kristus on jätnud oma elu meie eest. 1Jh 3,16 Arm, kes Sa mind oled võitnud armastuse väega ja mind enda külge köitnud heldusega, tõega: Arm, Su päralt olen ma elades ja surres ka. KLPR 262:5. Johann Scheffler Jk 2,14-26; Mt 8,5-13
28. Teisipäev Me täname sind, Jumal, me täname sind ja ülistame sinu imeasju, sest su nimi on ligi. Ps 75,2 Rõõmuga tänage Isa, kes teid on teinud kõlblikuks osa saama pühade pärandist valguse riigis. Kl 1,12 Ei laulmast iial lakka mu süda rõõmuga. Kesk hingevaesust, vaeva nüüd rikkaks saanud ma. Ma kaua rahu otsisin maailmast asjata. Mind ahistusist vabastas mu Õnnistegija. KLPR 291:1. Antti Wilén 2Kr 6,11-18 (7,1); Mt 8,14-17
29. Kolmapäev Ei ole sinu sarnast, Issand! Sina oled suur, ja suur on su nimi vägevuse poolest. Jr 10,6 Jeesus küsis jüngritelt: "Aga teie, kelle teie ütlete minu olevat?" Mt 16,15 Igale inimpõlvele on antud mõista oma osa Kristuse saladusest. Ka meie sajand pole suutnud veel ammendada kõiki Kristuse rikkusi. Osvald Tärk Jk 3,13-18; Mt 8,18-22
30. Neljapäev Sest mina olen sinuga, ütleb Issand, et sind päästa. Jr 30,11 Paulus kirjutab: "Ma olen veendunud selles, et see, kes teis on alustanud head tööd, lõpetab selle enne Kristuse Jeesuse päeva." Fl 1,6 Kui jääme kindlasse ühendusse Jumala riigiga, siis ei ole meie jaoks üldse olemas ülepääsmatuid ja võitmatuid raskusi. Peame veel sedagi meeles, et Jumala riigi uks on ööd ja päevad avatud. Jaan Lattik Lk 11,33-36(37-41a); Mt 8,23-27
31. Reede Sina oled mu pääste Jumal, sind ma ootan kogu päeva! Ps 25,5 Palvetage püsivalt, valvake tänupalves! Kl 4,2 Mida enam sa viibid palves, seda enam oled kodus, Isa südame juures. Osvald Tärk Jh 18,19-24; Mt 8,28-34


1. detsember Hoosanna! Õnnistatud olgu see, kes tuleb Issanda nimel! Õnnistatud olgu meie isa Taaveti tulev kuningriik! Hoosanna kõrgustes! Mk 11:9-10
2. detsember Vaim ja mõrsja ütlevad: "Tule!" Ja see, kes kuuleb, öelgu: "Tule!" Ja januneja tulgu! Kes tahab, võtku eluvett ilma tasuta! Ilm 22:17 või Teie, väravad, tõstke oma pead, ja teie, igavesed uksed, saage kõrgeks, et aukuningas saaks sisse tulla! Ps 24:7 Ps 74:1-2,9-21;Js 63:15-16;Ha 2:1-4
3. detsember Sina, Issand, oled meie isa, muistsest ajast on Su nimi Meie Lunastaja. Js 63:16 või Tema kuulutab rahvaile rahu ning valitseb merest mereni. Sk 9:10 Ps 14;Ilm 2:1-5,7;Mi 2:1-5,12-13
4. detsember Nende ees käib teeavaja: nad avavad tee, läbivad värava ja lähevad sealtkaudu välja. Nende ees käib nende kuningas ja nende eesotsas on Issand. Mi 2:13 Ps 102:2-19;Kl 1:9-14;2Sm 23:1-7
5. detsember Vaata, ma tulen varsti ning toon igaühele palga, ma tasun igaühele tema tegude järgi. Mina olen A ja O, esimene ja viimane, algus ja ots! Ilm 22:12-13 või Issand, näita meile oma heldust ja anna meile oma abi! Ps 85:8 Ps 72:1,13-19;Lk 3:7-14;Jr 30:18-22
6. detsember Hea ja õiglane on Issand; sellepärast Ta õpetab patustele õiget teed. Ps 25:8 või Sina, Issand, oled meie Isa, muistsest ajast on Su nimi Meie Lunastaja. Js 63:16 Ps 79:9-10a,11,13;Mt 27:27-30;Hs 37:24-28
Nikolaus, Myra piiskop († u 350), nigulapäev Ps 9:8–12;Js 61:1–3;1Tm 6:6–11;Mk 10:13–16;
7. detsember Issand, anna mulle teada oma teed, õpeta mulle oma teeradu! Ps 25:4 või Vaata, kes on isemeelne, selle hing ei ole siiras ta sees; aga õige elab oma usust. Ha 2:4 Ps 42:2-6;Hb 8:7-12;
Ambrosius, Milano piiskop, kirikuisa († 397) Js 41:9b-13;Lk 22:24-30;
8. detsember Jeesus ütleb: "Teie niuded olgu vöötatud ja lambid põlegu ja teie olge inimeste sarnased, kes ootavad oma isandat pulmapeolt koju, et kui ta tulles koputab, võiksid nad kohe talle ukse avada." Lk 12:35-36
Advendiaja 2. pühapäev Sinu Kuningas tuleb kirkuses Tõstke oma pea ja vaadake üles, sest teie lunastus läheneb! Lk 21:28 KLPR 177 Ps 80:2-3,15-16(17-18)19-20;Js 35:3-6;Hb 10:35-39;Lk 12:35-40 Kõigeväeline, halastaja Jumal, luba, et ajalikud askeldused ei takistaks meil vastu võtta Sinu Poega. Kingi meile taevast tarkust, mis juhiks meid osadusse Kristusega; kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 24:1-6;Js 26:7-12;Ps 24:1-6;Hg 2:1-9
9. detsember Sina, Iisraeli karjane, võta kuulda! Ärata oma vägevus ning tule meid päästma! Ps 80:2-3 Ps 74:1-2,9-21;Jr 23:19-22;Js 64:1-3
10. detsember Jumal ise tuleb ja päästab teid. Js 35:4 Ps 14;Ilm 2:12-17;Js 59:15b-20
11. detsember Meie ei ole need, kes taganevad hukatuseks, vaid need, kes usuvad ja päästavad hinge. Hb 10:39 või Ma rõõmustasin, kui mulle öeldi: "Lähme Issanda kotta!" Ps 122:1 Ps 102:2-19;Ilm 1:4-8;Js 30:27-30
12. detsember Issand on meile suuri asju teinud, me oleme rõõmsad. Ps 126:3 või Ma rõõmustasin, kui mulle öeldi: "Lähme Issanda kotta!" Ps 122:1 Ps 72:1,13-19;Ilm 3:7-13;Jr 31:2-7
13. detsember Me ei tagane Sinust! Elusta meid, siis me kuulutame Sinu nime! Ps 80:19 või Jeesus ütleb: "Ka teie olge valmis, sest Inimese Poeg tuleb tunnil, mil te ei arvagi!" Lk 12:40 Ps 79:9-10a,11,13;Mt 26:62-66;Sk 2:10-17
Lucia, märter Sürakuusas († u 304), luutsinapäev Trk 3:1-7;2Kr 4:6-15;
14. detsember Teile läheb vaja kannatlikkust, et te Jumala tahtmist täites saaksite kätte tõotuse. Hb 10:36 või Öelge neile, kel rahutu süda: Olge kindlad, ärge kartke! Vaata, teie Jumal! Js 35:4 Ps 42:2-6;1Ts 4:13-18;
15. detsember "Tõesti, ma ütlen teile, naisest sündinute seast ei ole tõusnud suuremat Ristija Johannesest, aga väikseim taevariigis on suurem temast." Mt 11:11
Advendiaja 3. pühapäev Valmistage Issandale teed Valmistage Issanda teed; vaata, Issand Jumal tuleb jõuliselt! Js 40:3a,10a KLPR 10 Ps 85:9-14;Ml 3:23-24;2Pt 1:19-21;Mt 11:11-19 või Jh 1:35-37 Issand, kuule meie palveid ja too valgust meie südame pimedusse, et me näeksime takistusi, mis tuleb kõrvaldada Sinu Poja tulemise teelt! Kingi meile jõudu meeleparanduseks ja anna usku evangeeliumi tõotustesse. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Õhtul: Ps 24:1-6;Js 1:2-9;Ps 24:1-6;Js 45:1-8
16. detsember Valmistage kõrbes Issanda teed, tehke lagendikul maantee tasaseks meie Jumalale! Js 40:3 Ps 74:1-2,9-21;Lk 3:1-6;Jr 4:1-4
17. detsember Vaata, ma läkitan teile prohvet Eelija, enne kui tuleb Issanda päev, suur ja kardetav. Ja Tema pöörab vanemate südamed jälle laste poole ja laste südamed vanemate poole. Ml 3:24 Ps 14;Mt 3:7-12;Sf 3:1-13
18. detsember Iialgi pole ühtegi prohvetiennustust esile toodud inimese tahtel, vaid Pühast Vaimust kantuina on inimesed rääkinud, saades sõnumi Jumala käest. 2Pt 1:21 või Jeesus ütles: "Tõesti, ma ütlen teile, naisest sündinute seast ei ole tõusnud suuremat Ristija Johannesest, aga väikseim taevariigis on suurem temast." Mt 11:11 Ps 102:2-19;Mk 9:11-13;Js 56:1-8
19. detsember Jumal, uuenda meie olukord ja lase paista oma pale, siis oleme päästetud! Ps 80:4 Ps 72:1,13-19;Gl 3:21-23;Js 62:6-7
20. detsember Ma tahan kuulda, mida Jumal, Issand, räägib. Sest Tema kuulutab rahu oma rahvale ja ütleb oma vagadele, et nad ei pöörduks alpuse poole. Õigus käib Tema eel ja järgib Tema samme. Ps 85:9,14 Ps 79:9-10a,11,13;Jh 19:17-22;Js 44:21-27
21. detsember Kui Jeesus läks neist mööda, ütles Johannes talle otsa vaadates: "Vaata, see on Jumala Tall." Ja mõlemad jüngrid kuulsid, mida ta ütles, ja läksid Jeesusega kaasa. Jh 1:36-37 Ps 42:2-6;Js 45:22-25;
Apostel Tooma päev ehk toomapäev Ps 145:3-7;Ha 2:1-4;Ef 2:19-22 (või 2Kr 4:1-6);Jh 20:24-29 (või Jh 14:1-6); Kõigeväeline igavene Jumal, Sina lubasid apostel Toomal kahelda Jeesuse ülestõusmises ja veensid teda sõnades ja nägemises. Aita meid meie uskmatuses, et me võiksime ometi kindlalt uskuda ja tunnistada Kristust oma Jumalaks ja Issandaks, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
22. detsember Ennäe, neitsi jääb lapseootele ja toob ilmale poja, ja Teda hüütakse nimega Immaanuel, see on tõlkes: Jumal on meiega. Mt 1:23
Advendiaja 4. pühapäev Issand on lähedal Olge ikka rõõmsad Issandas! Taas ma ütlen: Olge rõõmsad! Issand on ligidal! Fl 4:4,5b KLPR 7 Ps 130:5-8 või Ps 102:14,16-17,20-22;1Ms 21:1-7;Hb 6:13-19;Mt 1:18-24 Kõigeväeline Jumal, Sina ülendad alandlikke ja oled Neitsi Maarja oma Poja emaks valinud: lase tema rõõmul ka meie südameid elustada, et me koos Maarjaga kiidaksime ja ülistaksime Sinu halastust. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Õhtul: Ps 24:1-6;1Aj 16:8-17;Ps 24:1-6;Js 40:9-11
talv 06.19
23. detsember Oota Jumalat, sest ma tahan Teda veel tänada Ta palge abi eest! Ps 42:6 Ps 74:1-2,9-21;1Ms 17:15-22;Hb 11:11-12
Jõuluõhtu ehk jõululaupäev Vaata, ma kuulutan teile suurt rõõmu! KLPR 21 Ps 36:6-10;Jr 23:5-6;1Jh 1:1-7;Lk 2:1-20) Püha Jumal, Sina oled imelisel viisil täitnud oma tõotused, lastes Iisai kännust tõusta võrsel ja kinkides meile Petlemma sõimes imelise lapse, maailma Päästja. Anna meile elu Tema elust, et meie südames puhkeks uue elu võrse ja me kannaksime armastuse ja rahu vilja. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
Kristuse sündimispüha ehk 1. jõulupüha Sõna sai lihaks Sõna sai lihaks ja elas meie keskel, ja me nägime Tema kirkust. Jh 1:14 KLPR 31 Ps 100;Js 52:7-10 või Js 11:1-9;Hb 1:1-3(4-12) või 1Jh 4:9-16;Jh 1:1-14 Kõigeväeline Jumal, Sa oled inimese imeliselt loonud ja veelgi imelisemalt uuendanud. Luba meil osa saada Sinu Poja jumalikkusest, kes võttis meie inimliku kuju. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Lisalugemine: Trk 10:1-9,15-16 või Trk 16:20-29
Esimärter Stefanose päev ehk tehvanipäev Kristuse tunnistajad Kallis on Issanda meelest Tema vagade surm. Sinule ma ohverdan tänuohvreid ja hüüan appi Issanda nime. Ps 116:15,17 KLPR 35 Ps 119:41-48;2Aj 24:18-21;Ap 6:8,11-15; 7:51-60;Lk 12:8-12 Halastaja Isa, Sina andsid Esimärter Stefanosele jõudu seista kindlalt oma kannatustes ja palvetada nende eest, kes ta kividega surnuks viskasid. Lase meilgi osa saada Sinu armastusest, et me suudaksime armastada oma vaenlasi ja nende eest palvetada. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 132:11-17;Kl 1:15-20;
27. detsember Vaadake, kui suure armastuse Isa on meile andnud: meid hüütakse Jumala lasteks ja need me olemegi. 1Jh 3:1 või Jah, Elu on saanud avalikuks, ja me oleme näinud ja me tunnistame ja kuulutame teile igavest elu. 1Jh 1:2
Õhtul: Ps 133;2Jh 1-6,9;
Õhtul: Ps 134;Ilm 12:1-6;
29. detsember Jeesuse isa ja ema panid seda imeks, mida Tema kohta räägiti. Ja Siimeon õnnistas neid ja ütles Maarjale, Tema emale: "Vaata, see laps on seatud languseks ja tõusuks paljudele Iisraelis ja tähiseks, mille vastu räägitakse." Lk 2:33-34
Õhtul: Ps 135:1-9,15-21;Js 49:17-23;Ps 135:1-9,15-21;1Sm 2:18-20,26
Thomas Becket, Canterbury piiskop, märter († 1170) Srk 51:1-8;Mt 10:28-33;
30. detsember Suured on Issanda teod, uuritavad kõigile, kellel neist on hea meel. Ps 111:2 või Vaata, ma olen sind märkinud oma peopesadesse, su müürid on alati mu silme ees. Js 49:16 Ps 131;Ap 7:17-22;Jh 1:16-18
31. detsember Issand, Sina oled mu Jumal, ma tahan Sind ülistada, Su nime kiita, sest Sa oled teinud imet, Su otsused muistsest ajast on õiged ja kindlad. Js 25:1 Ps 132:1-10;1Ms 49:10-12;1Jh 2:21-25
Vana-aasta Meie aeg on Issanda kätes - Sinu käes, Issand, on kõik mu ajad. Ps 31:16 KLPR 47 Ps 121;Nl 3:22–26 (või Kg 3:1–8 või 1Sm 7:12);1Pt 1:22–25 (või Ilm 2:1–5);Lk 13:6–9 (või Mt 16:1–4 või Lk 21:25–36); Igavene Jumal, me täname Sind kõige eest, mida Sa möödunud aastal oled meile jaganud. Anna andeks meie teadmatult ja teadlikult tehtud eksimused. Luba meid uuesti algusest alata. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.


text:
20345-1A: Microsoft Exchange Serveri 2016 haldamine
20345-1A: Microsoft Exchange Serveri 2016i koolituskursuse ja sertifitseerimise haldamine
20345-1A: Microsoft Exchange Serveri 2016 koolituse haldamine
See 5-päevase juhendaja juhitud kursus õpetab IT-spetsialistidele Exchange Server 2016i haldamist ja toetamist. Õpilased õpivad, kuidas Exchange Server 2016i installida ja kuidas Exchange Serveri keskkonda seadistada ja hallata. Kursus hõlmab seda, kuidas hallata postisaate ja avalike kaustade hulka, sealhulgas seda, kuidas Exchange Management Shelli abil teostada põhilisi operatsioone. Õpilased õpivad ka, kuidas hallata kliendisuhtlust, sõnumite transporti ja hügieeni, kuidas rakendada ja hallata kõrgelt kättesaadavaid Exchange'i servereid ning kuidas varundada ja avariitaastelahendusi rakendada.
Kursus õpetab ka õpilasi, kuidas säilitada ja jälgida Exchange Server 2016i kasutuselevõttu. Lisaks õpivad õpilased, kuidas hallata Exchange Online'i Office 365i kasutuselevõtul.
Tehke Exchange Server 2016i juurutamine ja põhihaldus.
Hallake Exchange Server 2016.
Looge ja hallake erinevaid saaja objekte Exchange Server 2016is.
Exchange Management Shelli abil saate erinevate Exchange Serveri 2016i saaja objektide loomiseks ja haldamiseks ning mitmesuguste ülesannete täitmiseks Exchange'i haldamise protseduuride automatiseerimiseks.
Kliendiga ühenduvuse seadistamine Exchange Server 2016-iga ja Client Accessi teenuste haldamine.
Rakendada ja hallata kõrget kättesaadavust.
Rakendage Exchange Server 2016 varundamist ja avariitaastet.
Sõnumi transpordi valiku seadistamine.
Sõnumihügieeni ja turvavalikute seadistamine.
Rakendage ja hallake Exchange'i veebipõhiseid rakendusi.
Sirvige ja tõrkeotsing Exchange Server 2016.
Turvaline ja hooldus Exchange Server 2016.
See kursus on mõeldud peamiselt inimestele, kes soovivad saada Exchange Server 2016-i ettevõtte tasemel sõnumite halduriteks. IT üldjuhid ja abipersonali spetsialistid kes soovivad Exchange Serveri 2016i kohta õppida, võivad ka seda kurssi teha. Sellel kursusel osalevatel õpilastel on eeldatavasti vähemalt kaks aastat kogemusi IT-valdkonnas, tavaliselt valdkondades Windowsi serveri administreerimine, võrguhaldus, abivalmis või süsteemi haldamine. Neil ei ole kogemusi varasemate Exchange Serveri versioonidega.
Selle kursuse teisejärguline vaatajaskond hõlmab IT-spetsialiste, kes kasutavad seda kursust eksamiks 70-345: Microsoft Exchange Server 2016 projekteerimine ja juurutamine või osana MCSE: Microsoft Exchange Serveri 2016 sertifikaat.
Minimaalselt kaks aastat kogemusi Windows Serveri haldamisel, sealhulgas Windows Servier 2012 R @ või Windows Server 2016.
TCP / IP ja võrgukontseptsioonide mõistmine.
Windows Serveri 2012 R2 või uuema ja AD DSi mõistmine, sealhulgas planeerimine, projekteerimine ja kasutuselevõtt.
Turvamõistete (nt autentimine ja autoriseerimine) mõistmine.
Simple Mail Transfer Protocol (SMTP) mõistmine.
Avalike võtmete infrastruktuuri (PKI) tehnoloogiate, sealhulgas Active Directory sertifikaatide teenuste (AD CS) töö tundmine.
Moodul 1: Microsoft Exchange Serveri 2016 juurutamine
See moodul kirjeldab Exchange Server 2016i võtmefunktsioone ja täiustusi. Moodul kirjeldab ka Exchange Server 2016i kasutuselevõtu nõudeid ja võimalusi. Õppetunnid
Ülevaade Exchange Server 2016ist
Exchange Server 2016i nõuded ja kasutuselevõtuvõimalused
Lab: Microsoft Exchange Serveri 2016 juurutamine
Exchange Serveri 2016i installi nõuete ja eelduste hindamine
Moodul 2: Microsoft Exchange Serveri 2016i serveri haldamine
See moodul kirjeldab sisseehitatud juhtimisvahendeid, mida saate kasutada Exchange Server 2016 hooldamiseks ja haldamiseks. Moodulis selgitatakse ka postkasti serveri rolli funktsioone ja funktsioone ning postkasti serveri konfigureerimise protseduure. Õppetunnid
Exchange Server 2016i haldamine
Ülevaade Exchange'i 2016 postkasti serverist
Postkastide andmebaaside loomine ja seadistamine
Kirjeldage Microsoft Exchange Serveri 2016i haldust.
Kirjelda Exchange Server 2016 postkasti serveri rolli.
Postkasti serverite seadistamine
See moodul kirjeldab Exchange Server 2016-i saaja objektide tüüpe ja selgitab, kuidas neid objekte hallata. Moodul kirjeldab ka seda, kuidas hallata meiliposti serveri aadresside loendit ja eeskirju. Õppetunnid
Exchange Server 2016 adressaadid
Exchange Serveri adressaatide haldamine
Lab: Exchange Serveri adressaatide ja avalike kaustade haldamine
Abisaajate haldamine
Avalike kaustade postkastide haldamine
Lab: Exchange Serveri e-posti aadresside loendite ja eeskirjade haldamine
E-posti aadressi haldamise eeskirjad
Aadressiloendite ja aadressiraamatute haldamine
Kirjeldage erinevaid Microsoft Exchange Serveri 2016i adressaate.
Hallake Exchange Serveri 2016i adressaate.
Moodul 4: Microsoft Exchange Serveri 2016 ja saaja objektide haldamine Exchange Management Shelli abil
See moodul annab ülevaate Exchange Management Shellist ja kirjeldab seda, kuidas seda kasutada Exchange Server 2016i konfiguratsiooni ja saaja objektide haldamiseks.
Ülevaade Exchange Management Shellist
Exchange Server 2016i haldamine Exchange Management Shelli abil
Exchange Server 2016i haldamine Exchange Management Shelli skriptide abil
Lab: Exchange Serveri ja saaja objektide haldamine Exchange Management Shelli abil
Saajaid haldamiseks kasutage Exchange Management Shellit
Exchange Serveri haldamiseks Exchange Management Shelli kasutamine
Selgitage Exchange Management Shelli cmdlet, mida saate kasutada Microsoft Exchange Server 2016 seadistamiseks ja haldamiseks.
Halda Exchange Serveri ja saaja objekte Exchange Management Shelli abil.
Exchange Serveri ja saaja objektide haldamine Exchange Management Shelli skriptide abil.
Moodul 5: klientide ühenduvuse rakendamine
See moodul kirjeldab, kuidas konfigureerida ja hallata Exchange Serveri 2016 kliendipääsu teenuseid. Moodul selgitab ka kliendisuhtluse seadistamise võimalusi, Microsoft Outlooki veebis ja mobiilsideteenuseid. Õppetunnid
Kliendipääsu teenuste konfigureerimine Exchange Server 2016is
Klienditeenuste haldamine
Exchange Serveri 2016 teenuste kliendi ühenduvus ja avaldamine
Outlooki konfigureerimine veebis
Mobiilse sõnumside seadistamine Exchange Serveris 2016
Lab: Exchange Server 2016 kliendipääsupakkujate juurutamine ja konfigureerimine
Sertifikaatide konfigureerimine kliendi juurdepääsu jaoks
Kliendi juurdepääsuvõimaluste konfigureerimine
Kohandatud MailTipsi seadistamine
Lab: Exchange Serveri kliendi juurdepääsuteenuste kasutuselevõtmine ja seadistamine
Exchange Server 2016i Outlooki jaoks konfigureerimine
Microsoft Exchange ActiveSynci seadistamine
Microsoft Exchange Serveri 2016 kliendipääsuteenuste konfigureerimine.
Klienditeenuste haldamine.
Kirjeldage kliendi ühenduvust ja Exchanger Serveri 2016 teenuste avaldamist.
Microsoft Outlooki konfigureerimine veebis.
Mobiilse sõnumside konfigureerimine Exchange Serveris 2016.
Moodul 6: Exchange Serveri 2016 kõrge kättesaadavus
See moodul kirjeldab Exchange Server 2016i sisse ehitatud suured kättesaadavusvõimalusi. Moodulis selgitatakse ka, kuidas seadistada postkasti andmebaaside ja kliendipääsu teenuste kõrget kättesaadavust
Kõrge kättesaadavus Exchange Serveris 2016
Klienditõrje teenuste kõrge kättesaadavuse seadistamine.
Lab: DAYS rakendamine
Andmebaasi kättesaadavuse grupi loomine ja seadistamine
Lab: kõrge kättesaadavuse rakendamine ja testimine
Kõrge kättesaadavuse lahenduse kasutuselevõtt kliendi juurdepääsuteenuste jaoks
Kõrge kättesaadavuse konfiguratsiooni testimine
Kirjeldage Exchange Serveri 2016i kõrgeid kättesaadavuse võimalusi.
Konfigureerige väga kättesaadavad kliendi juurdepääsuteenused.
Moodul 7: Microsoft Exchange Serveri 2016 avariitaaste taastamine
See moodul kirjeldab Exchange Serveri 2016 varundamist ja taastamise võimalusi ning selgitab tegureid, mida peate arvestama nende võimaluste kasutamisel. Õppetunnid
Exchange Serveri 2016i varukoopia rakendamine
Exchange Serveri 2016 taastamise rakendamine
Lab: Exchange Server 2016 varundamine
Exchange Serveri 2016 varundamine
Lab: Exchange Server 2016 avariitaastetarkvara rakendamine
Exchange Serveri 2016 andmete taastamine
Exchange Serveri DAGi liikme taastamine (valikuline)
Selgitage, kuidas rakendada Microsoft Exchange Server 2016 varundamist.
Selgitage, kuidas Exchange Server 2016i taastamist rakendada.
Moodul 8: sõnumi edastamise seadistamine ja haldamine
See moodul annab ülevaate sõnumite edastamisest ja kirjeldab, kuidas seadistada sõnumite vedu. Moodul kirjeldab ka transpordieeskirjade ja DLP-poliitikate seadistamist sõnumite transpordi juhtimiseks
Ülevaade sõnumi transpordist
Veoeeskirjade haldamine
Lab: Sõnumite transpordi seadistamine
Sõnumite edastamise tõrkeotsing
Disclaimer transpordieeskirja seadistamine
DLP-poliitika konfigureerimine finantsandmete jaoks
Kirjelda sõnumi transporti.
Sõnumi transpordi seadistamine.
Moodul 9: viirusetõrje, spämmi ja pahavara kaitse seadistamine
See moodul kirjeldab Edge Transport Serveri rolli võtmefunktsioone ja funktsioone Exchange Server 2016is. Moodulis selgitatakse ka, kuidas konfigureerida sõnumite turvalisust viirusetõrje- ja spämmipõhise lahenduse rakendamisega
Edge Transport Serveri juurutamine ja haldamine sõnumite turvalisuse jaoks
Exchange Server 2016 viirusetõrje lahenduse rakendamine
Exchange Server 2016-le antispami lahenduse rakendamine
Lab: Sõnumite turvalisuse seadistamine
EdgeSync seadistamine ja testimine
Exchange Server 2016 viirusetõrje, spämmi ja pahavara kaitsefunktsioonide seadistamine
Sõnumite turvalisuse jaoks Edge Transport serveri rolli juurutamine ja haldamine.
Rakendage Microsoft Exchange Serveri 2016 viirusetõrjetarkvara.
Rakendage Exchange Serveri 2016-i spämmi rakenduse lahendus.
Moodul 10: Microsoft Exchange Online'i kasutuselevõtu rakendamine ja haldamine
See moodul kirjeldab Exchange Onlinei ja Office 365i põhifunktsioone. Moodul kirjeldab ka seda, kuidas Exchange Online'isse juhtida ja rännata. Õppetunnid
Ülevaade Exchange Online'ist ja Office'i 365ist
Exchange Online haldamine
Exchange'i ülemineku rakendamine
Lab: Exchange Online haldamine
Andke ülevaade Exchange Online'ist ja kontorist 365.
Hallake Exchange Online'i.
Rakendage Exchange Online'i migreerumist.
Moodul 11: seire ja tõrkeotsing Microsoft Exchange Server 2016
See moodul kirjeldab, kuidas jälgida ja tõrkeotsingut Exchange Server 2016. Moodul selgitab, kuidas koguda ja analüüsida erinevate Exchange Serveri adressaatide ja objektide toimivusandmeid. Moodul kirjeldab ka andmebaasi probleemide, ühenduvusprobleemide ja jõudlusprobleemide tõrkeotsingut
Exchange Serveri 2016 jälgimine
Exchange Serveri 2016 tõrkeotsing
Lab: Exchange Server 2016 seire ja tõrkeotsing
Andmebaasi kättesaadavuse tõrkeotsing
Kliendipäästeenuste tõrkeotsing
Exchange Serveri 2016 tõrkeotsing.
Moodul 12: Exchange Serveri 2016 turvalisus ja hooldus
See moodul kirjeldab, kuidas säilitada ja värskendada Exchange Serveri organisatsioon. Moodul selgitab, kuidas planeerida ja seadistada administratiivse julgeoleku ja administratiivse auditiga Exchange Server 2016. Õppetunnid
Ribakirjalise tugikontrolli (RBAC) Exchange'i turvalisuse tagamine
Auditi sisselogimise seadistamine Exchange Server 2016-is
Exchange Serveri 2016 hooldus
Lab: Exchange Server 2016 turvalisus ja hooldus
Exchange Serveri õiguste konfigureerimine
Auditilogide seadistamine
Exchange Server 2016 värskenduste säilitamine.
RBACi konfigureerimine Microsoft Exchange Serveri 2016-is.
Kasutaja ja administraatori kontrollimisega seotud logimisega seotud valikute konfigureerimine.
Säilitada ja värskendada Exchange Server 2016.
§ 1Microsoft Exchange Serveri 2016 juurutamine
Loeng 1Ülevaade Exchange Server 2016ist
Loeng 2Exchange Server 2016i nõuded ja kasutuselevõtuvõimalused
Loeng 3Lab: Exchange Serveri 2016i installi nõuete ja eelduste hindamine
Loeng 4Lab: Exchange Server 2016 juurutamine
§ 2Microsoft Exchange Serveri 2016i serverite haldamine
Loeng 5Exchange Server 2016i haldamine
Loeng 6ülevaade Exchange'i 2016 postkasti serverist
Loeng 7Postkasti serverite konfigureerimine
Loeng 8Lab: postkastide andmebaaside loomine ja seadistamine
§ 3Saaja objektide haldamine
Loeng 9Saaja objektide haldamine
Loeng 10Exchange Serveri adressaatide haldamine
Loeng 11Aadressiloendite ja -põhimõtete seadistamine
Loeng 12Lab: Saajude haldamine
Loeng 13Lab: avalike kaustade postkastide haldamine
Loeng 14Lab: e-posti aadresside haldamine
Loeng 15Lab: aadresside nimekirjade ja aadressiraamatute haldamine
§ 4Microsoft Exchange Serveri 2016i ja saaja objektide haldamine Exchange Management Shelli abil
Loeng 16Ülevaade Exchange Management Shellist
Loeng 17Exchange Server 2016i haldamine Exchange Management Shelli abil
Loeng 18Exchange Server 2016i haldamine Exchange Management Shelli skriptide abil
Loeng 19Lab: saaja haldamiseks Exchange Management Shelli kasutamine
Loeng 20Lab: Exchange Management Shelli kasutamine Exchange Serveri haldamiseks
§ 5Kliendiühenduse rakendamine
Loeng 21Kliendipääsu teenuste konfigureerimine Exchange Server 2016is
Loeng 22Klienditeenuste haldamine
Loeng 23Exchange Serveri 2016 teenuste kliendi ühenduvus ja avaldamine
Loeng 24Outlooki konfigureerimine veebis
Loeng 25Outlooki konfigureerimine veebis
Loeng 26Mobiilse sõnumside seadistamine Exchange Serveris 2016
Loeng 27Lab: Sertifikaatide seadistamine kliendi juurdepääsuks
Loeng 28Lab: kliendi juurdepääsuvõimaluste seadistamine
Loeng 29Lab: kohandatud MailTipsi seadistamine
Loeng 30Lab: Exchange Serveri 2016i Outlooki jaoks konfigureerimine
Loeng 31Lab: Outlooki konfigureerimine veebis
Loeng 32Lab: Microsoft Exchange ActiveSync seadistamine
§ 6Exchange Serveri 2016 kõrge kättesaadavuse haldamine
Loeng 33Kõrge kättesaadavus Exchange Serveris 2016
Loeng 34Väga kättesaadavate postkastide andmebaaside konfigureerimine
Loeng 35Klienditõrje teenuste kõrge kättesaadavuse seadistamine.
Loeng 36Lab: andmebaasi kättesaadavuse grupi loomine ja seadistamine
Loeng 37Lab: Kliendipääsu teenuste kõrge kättesaadavuse lahenduse kasutamine
Loeng 38Lab: kõrge kättesaadavuse konfiguratsiooni testimine
§ 7Microsoft Exchange Serveri 2016i avariitaaste rakendamine

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


Järva-Jaani Gümnaasiumi põhimäärus – Riigi Teataja
Järva-Jaani Gümnaasiumi põhimäärus - sisukord
§ 2 Asukoht ja tegutsemise kohad
§ 3 Haldusala, tegutsemise vorm ja õiguslik seisund
§ 5 Üldhariduskooli alusväärtused
§ 7 Kooli direktor
§ 11 Statsionaarne ja mittestatsionaarne õpe
§ 12 Haridusliku erivajadusega õpilase õppekorralduse erisused
§ 13 Terviseseisundist tulenev koduõpe
§ 16 Põhikooli õpilaste arv klassis ja õpperühmas
§ 17 Õpilase kooli vastuvõtmine
§ 18 Õpilase koolist väljaarvamine
§ 20 Põhikooli lõpetamine
§ 21 Gümnaasiumi lõpetamine
4 ÕPILASE ARENGU TOETAMINE JA ÕPPEKAVAVÄLISE TEGEVUSE KORRALDAMISE ALUSED
§ 22 Õpilase arengu toetamine
§ 23 Õppekavaväline tegevus
§ 25 Kooli raamatukogu
§ 26 Huvitegevus koolis
§ 27 Õpilaste toitlustamine
§ 28 Tervishoiuteenuse osutamine koolis
§ 29 Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine koolis
§ 30 Õpilase ja lapsevanema teavitamine
§ 31 Õpilaste õigused
§ 32 Õpilaste kohustused
§ 33 Lapsevanema õigused
§ 34 Lapsevanema kohustused
§ 35 Õpilase tunnustamine
§ 37 Varalise kahju hüvitamine
§ 38 Koolitöötajad
§ 39 Õpetajad
§ 40 Koolitöötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
§ 41 Kooli õppenõukogu
§ 42 Kooli vara
§ 43 Asjaajamine
8 RAHVUSVAHELISED SIDEMED JA MUUD KOOSTÖÖVORMID
§ 44 Sõprussuhted ja koostöö
10 PÕHIMÄÄRUSE VASTUVÕTMINE JA MUUTMINE
§ 46 Kooli põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
§ 47 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
RT IV, 12.07.2018, 2
RT IV, 14.02.2015, 2
jõustumine 17.02.2015
25.05.2017 RT IV, 06.06.2017, 4 09.06.2017
28.06.2018 RT IV, 12.07.2018, 1 15.07.2018
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõigete 1 ja 2, § 27 lõike 5, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 1 ja § 22 lõike 1 punkti 37, Järva-Jaani Vallavolikogu 23.12.2004. a määruse nr 17 „Järva-Jaani valla põhimäärus“ § 19 lõike 1 alusel.
Kooli nimi on Järva-Jaani Gümnaasium (edaspidi kool).
§ 2. Asukoht ja tegutsemise kohad
(1) Kool asub Järva maakonnas Järva vallas.
[RT IV, 12.07.2018, 1 - jõust. 15.07.2018]
(5) Koolil on ühiselamu, mis asub aadressil Lai tänav 2a, Järva-Jaani alev.
§ 3. Haldusala, tegutsemise vorm ja õiguslik seisund
(1) Kool on Järva Vallavalitsuse hallatav munitsipaalkool.
(2) Kool on ühe asutusena tegutsev põhikool ja gümnaasium.
(3) Õppimine koolis on õppemaksuta.
(5) Mitme valla poolt ühiselt hallatava kooli (edaspidi ühiskool) asutavad vallavolikogud. Ühiskooli tegutsemise alused määratakse kindlaks vallavolikogude volitusel vallavalitsuste vahel sõlmitava halduslepinguga, milles määratletakse poolte õigused ja kohustused kooli pidamisel.
(7) Kool teostab sisehindamist, mis on pidev protsess, tagamaks õpilaste arengut toetavad tegevused ja kooli järjepidev areng. Selleks selgitatakse välja kooli tugevused ja parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse kooli arengukava, milles määratakse kooli arengu eesmärgid ja põhisuunad.
(3) Kool võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse kehtestab ja kasutamise korra kinnitab direktor kooskõlastatult Järva Vallavalitsusega (edaspidi vallavalitsus).
§ 5. Üldhariduskooli alusväärtused
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, Järva vallavalitsuse, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
(2) Hoolekogu
3) annab arvamuse kooli õppekava kehtestamiseks ja muutmiseks, sealhulgas nõusoleku muuta valik- ja vabaainete nimistut;
(3) Hoolekogu moodustamine ja selle töökord on sätestatud Järva Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) kehtestatud korras.
§ 7. Kooli direktor
3) esindab kooli ja tegutseb kooli nimel ning käsutab kooli eelarvevahendeid Põhikooli ja gümnaasiumiseaduse ning kooli põhimäärusega antud volituste ulatuses;
5) sõlmib õpetajate ning teiste kooli töötajatega töölepingud;
10) kinnitab ühiselamu kasutusse andmise tingimused ja korra.
[Kehtetu - RT IV, 12.07.2018, 1 - jõust. 15.07.2018]
(8) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldab vallavalitsus avaliku konkursi. Direktoriga sõlmib töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
(1) Riiklike õppekavade alusel koostab kool oma õppekava, mis on koolis õpingute alusdokument, milles tuuakse välja kooli eripärast tulenevad valikud riiklike õppekavade raames.
(2) Kooli õppekava kehtestab kooli direktor. Kooli õppekava ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(4) Õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema ja direktori või direktori volitatud õpetaja kokkuleppel võib kool arvestada kooli õppekava välist õppimist või tegevust, sealhulgas õpinguid mõnes teises üldhariduskoolis koolis õpetatava osana, tingimusel, et see võimaldab õpilasel saavutada kooli või individuaalse õppekavaga määratletud õpitulemusi.
(5) Kool võib teha õpilast õpetades muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes kooli õppekavaga või riiklikes õppekavades sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine, tuleb õpilasele koostada riiklikes õppekavades sätestatud tingimustel individuaalne õppekava.
(6) Kui haridusliku erivajadusega õpilasele koostatud individuaalse õppekavaga nähakse ette riiklikus õppekavas sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine või kohustusliku õppeaine õppimisest vabastamine, võib individuaalset õppekava rakendada koolivälise nõustamismeeskonna soovitusel.
(7) Kutsealase eelkoolituse läbiviimiseks põhikoolis teeb kool koostööd Järvamaa Kutsehariduskeskusega.
(8) Gümnaasiumi õppesuundadest on üks seotud kutseõppega.
(9) Koolis antakse kutsealast väljaõpet autojuhtimise erialal B-kategooria, vajadusel ka A- ja C1-kategooriate ulatuses.
(2) Põhiharidust omandavatele õpilastele, kelle emakeel ei ole kooli õppekeel või kes koduses suhtluses räägivad õppekeelest erinevat keelt, korraldatakse eesti keele mittevaldamisel kohustusliku osana eesti keele teise keelena õpet individuaalse õppekava alusel õppekeele omandamise eesmärgil.
(1) Koolis omandatava hariduse liik on kvaliteetne üldharidus, mille tase on põhikooli- või gümnaasiumiharidus.
(2) Õppe korraldamisel lähtub kooli pidaja ja kool järgmistest põhimõtetest:
§ 11. Statsionaarne ja mittestatsionaarne õpe
(1) Koolis toimub statsionaarne ja mittestatsionaarne õpe.
(3) Mittestatsionaarne õpe on täiskasvanud õppijatele suunatud õpe, kus õppetundide kõrval on võrreldes statsionaarse õppega suurem osakaal iseseisval õppimisel.
§ 12. Haridusliku erivajadusega õpilase õppekorralduse erisused
(4) Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamisel lähtutakse kaasava õppe põhimõtetest, mille kohaselt üldjuhul õpib haridusliku erivajadusega õpilane elukohajärgse kooli tavaklassis.
(9) Õpilase arengu toetamiseks annab kool üldist tuge ning hariduslikust erivajadusest tulenevalt tõhustatud ja erituge.
§ 13. Terviseseisundist tulenev koduõpe
(2) Koduõpet korraldab kool valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud tingimuste ja korra alusel.
(7) Koolivaheajad kehtestab valdkonna eest vastutav minister. Vallavalitsus võib direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul kehtestada valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud koolivaheaegadest erinevad koolivaheajad, arvestusega et koolis on õppeaasta jooksul vähemalt neli koolivaheaega kogukestusega vähemalt 12 nädalat, kusjuures suvine koolivaheaeg kestab vähemalt kaheksa järjestikust nädalat.
[RT IV, 06.06.2017, 4 - jõust. 09.06.2017]
(2) Kooli päevakava kajastab õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste, nagu pikapäevarühmas, ringides korraldatavate tegevuste järjestust ja ajalist kestust. Kooli päevakava kehtestab direktor.
§ 16. Põhikooli õpilaste arv klassis ja õpperühmas
§ 17. Õpilase kooli vastuvõtmine
(1) Kool on kohustatud põhikooli osas vastu võtma kõik selleks soovi avaldavad koolikohustuslikud isikud, kellele Järva-Jaani Gümnaasium on elukohajärgne kool.
(2) Gümnaasiumiastmesse vastuvõtmise eeldus on põhiharidus või sellele vastav välisriigis omandatud haridus.
(3) Õpilase kooli vastuvõtmise tingimused ja korra kehtestab kooli direktor. Korra eelnõu esitatakse enne kehtestamist hoolekogule arvamuse andmiseks.
(4) Otsuse õpilase nimekirja arvamiseks teeb direktor vastavalt kehtestatud korrale.
§ 18. Õpilase koolist väljaarvamine
7) kui õpilasele on gümnaasiumis õppides ühe õppeaasta jooksul pandud kolmes või enamas õppeaines üle poolte kursusehinnetena välja „nõrgad“ või „puudulikud“;
(4) Õpilase koolist väljaarvamine toimub valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud korra alusel.
(2) Õpilaste teadmisi, oskusi ja vilumusi hinnatakse viiepallisüsteemis, kus hinne „5“ on „väga hea“, „4“ – „hea“, „3“ – „rahuldav“, „2“ – „puudulik“ ja „1“ – „nõrk“.
(4) Hindamise hindesüsteemist erineva hindesüsteemi kasutamise, hindamisest teavitamise, täiendavale õppele jätmise, järgmisse klassi üleviimise ning klassikursust kordama jätmise üldised tingimused ja kord sätestatakse riiklikes õppekavades ning täpsustatud tingimused ja kord kooli õppekavas, välja arvatud hindamisest teavitamine, mis sätestatakse kooli kodukorras.
§ 20. Põhikooli lõpetamine
(1) Põhikooli lõpetamise tingimused on sätestatud põhikooli riiklikus õppekavas ja lihtsustatud riiklikus õppekavas.
(2) Põhikooli lõpueksamid on põhikooli ühtsete ülesannetega eksamid ja kooli kinnitatud materjalidega põhikooli koolieksamid. Põhikooli lõpueksamite ettevalmista-mise ja läbiviimise ning eksamitööde koostamine, hindamine ja säilitamine toimub valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud korras.
(3) Ühtsete põhikooli lõpueksamite õppeained, vormid ja ajad kehtestab valdkonna eest vastutava minister hiljemalt põhikooli lõpueksamitele eelneva õppeaasta 25. maiks.
(4) Põhikooli lõpetamise tingimused täitnud õpilasele või eksternile väljastab kool õppenõukogu otsusel põhikooli lõputunnistuse. Põhikooli lõputunnistuste andmed kantakse hariduse infosüsteemi haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse.
(5) Põhikooli lõputunnistuse statuudi ja vormi kehtestab Vabariigi Valitsus.
§ 21. Gümnaasiumi lõpetamine
(1) Gümnaasiumi lõpetamise tingimused on sätestatud gümnaasiumi riiklikus õppekavas.
(2) Gümnaasiumi lõpueksamid on riigieksamid ja gümnaasiumi koolieksam. Gümnaasiumi lõpueksamite ettevalmistamine ja läbiviimine ning eksamitööde koostamine, hindamine ja säilitamine toimub valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud tingimuste ja korra alusel.
(3) Riigieksamite ettevalmistamist ja läbiviimist, eksamitööde koostamist, hindamist ja säilitamist ning riigieksamitunnistuste väljastamist korraldab Haridus- ja Teadusministeerium.
(5) Õpilasuurimuse ja praktilise töö ettevalmistamise ja hindamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(8) Gümnaasiumi lõpetamise tingimused täitnud õpilasele või eksternile väljastatakse gümnaasiumi lõputunnistus. Gümnaasiumi lõputunnistuste andmed kantakse hariduse infosüsteemi haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse.
4. peatükk ÕPILASE ARENGU TOETAMINE JA ÕPPEKAVAVÄLISE TEGEVUSE KORRALDAMISE ALUSED
§ 22. Õpilase arengu toetamine
(1) Õpetajad jälgivad õpilase arengut ja toimetulekut koolis ning vajaduse korral kohandavad õpet õpilase vajadustele vastavalt.
(2) Õpilase võimete ja annete arendamiseks tuleb koolis selgitada välja õpilase individuaalsed õpivajadused, valida sobivad õppemeetodid ning korraldada vajaduse korral diferentseeritud õpet. Kool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus eeldatavate õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde.
(3) Õpilasele tagatakse vähemalt eripedagoogi (sh logopeedi), psühholoogi ja sotsiaalpedagoogi (edaspidi tugispetsialistid) teenus. Tugispetsialistide teenuse rakendamiseks loovad võimalused volikogu ja vallavalitsus ning selle korraldab direktor. Direktor võib tugispetsialistide teenust tellida Haridus- ja Teadusministeeriumilt või riigi sihtasutuselt, kes pakub vähemalt igas maakonnas koolidele eripedagoogi ja psühholoogi teenust.
(4) Õpilase arengu toetamiseks korraldatakse koolis vähemalt üks kord õppeaasta jooksul arenguvestluse, mille põhjal lepitakse kokku edasises õppes ja arengu eesmärkides.
(5) Arenguvestluse läbiviimise tingimused ja korra kehtestab kooli direktor, esitades selle enne arvamuse avaldamiseks õppenõukogule ja hoolekogule.
§ 23. Õppekavaväline tegevus
(1) Õppekavaväline tegevus on koolis korraldatud kooli õppekava läbimist toetav või muu õppekavaväline tegevus, mis ei ole kooli õppekava osa.
(2) Õpilasel on õigus kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid vastavalt kooli kodukorrale.
(3) Koolil on õigus anda tasu eest kasutusse kooli ruume ja inventari vastavalt Järva vallavara valitsemise korrale.
(4) Koolil on õigus osutada tasulisi teenuseid vastavalt vallavalitsuse kehtestatud hinnakirjale. Tasulised teenused on toitlustuse, koolituste, seminaride ja laagrite korraldamine, sh mootorsõidukite juhtimisõiguse koolitus.
(2) Pikapäevarühmas korraldatava õppekavavälise tegevusena pakutakse õpilasele järelevalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel. Hoolekogu ettepanekul on kool koostöös kooli pidajaga kohustatud korraldama pikapäevarühma moodustamise.
§ 25. Kooli raamatukogu
(3) Kooli raamatukogu töö toimub valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud kooliraamatukogude töökorralduse alusel.
§ 26. Huvitegevus koolis
Huvitegevus on koolis toimuv või kooli korraldatud kooli õppekava läbimist toetav või muu õppekava väline tegevus. Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja –meetodeid, sh ringid ja stuudiod.
§ 27. Õpilaste toitlustamine
(2) Toitlustamine toimub statsionaarses õppes põhi- ja keskharidust omandavate õpilastele vastavalt riigieelarvele.
(3) Koolilõuna toetuse ühe õpilase kohta ning koolilõuna toetuse jaotamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.
(4) Koolilõuna toetuse kasutamise tingimused ja korra kehtestab vallavolikogu.
§ 28. Tervishoiuteenuse osutamine koolis
(1) Statsionaarses õppes põhi- ja üldkeskharidust omandavale õpilasele osutatakse koolitervishoiuteenust, mille hulka kuuluvad õe tegevused.
(2) Koolitervishoiuteenust osutava õe tegevused ning nõuded õe tegevuste aja, mahu, kättesaadavuse ja asukoha kohta kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(3) Koolis tagatakse koolitervishoiuteenuse kättesaadavus ning tehakse järjepidevuse tagamiseks koostööd kooli tervishoiuteenuse osutajaga, tagatakse ruumide ja mittemeditsiinilise sisseseade olemasolu koolis ja sellega seotud kulud kaetakse vallaeelarvest.
§ 29. Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine koolis
(1) Koolis tagatakse õpilase koolis viibimise ajal tema vaimse ja füüsilise turvalisuse ning tervise kaitse.
(2) Õpilaste ja kooli töötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise ja nende juhtumite lahendamise kord sätestatakse kooli kodukorras kooli pidaja nõusolekul.
(3) Hädaolukorrana käsitletakse sündmust või sündmuste ahelat, mis ohustab koolis viibivate isikute elu ja tervist, kahjustab oluliselt keskkonda või tekitab ulatuslikku majanduslikku kahju.
(4) Hädaolukorras tagatakse kaitse õpilastele ja kooli töötajatele. Direktor korraldab kooli hädaolukorra lahendamise plaani korrigeerimise igal õppeaastal.
§ 30. Õpilase ja lapsevanema teavitamine
(2) Kool teavitab õpilast ja vanemat õpilase hinnetest. Kui õpilane või piiratud teovõimega õpilase puhul vanem ei ole andnud nõusolekut õpilase hinnetest teavitamiseks elektrooniliselt, on kool kohustatud teavitama õpilast ja vanemat õpilase hinnetest paberil vormistatud klassitunnistuse või õpinguraamatu kaudu.
§ 31. Õpilaste õigused
1) saada õppekavajärgset õpetust, valida õppeaineid koolis õpetavate valikainete piires;
3) võtta osa klassivälistest üritustest, mis toimuvad vastavalt kooli üldtööplaanile;
4) moodustada koolis õpilasesindus, samuti moodustada ühinguid, klubisid, stuudioid ja ringe, mille tegevus ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlustega;
5) osaleda valitud õpilasesinduse kaudu koolielu probleemide lahendamises, gümnaasiumiõpilastel olla valitud hoolekogusse;
6) saada koolist teavet koolikorralduse ja õpilase õiguste kohta, samuti esmast teavet õppimisvõimaluste kohta;
7) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
8) pöörduda oma õiguste kaitseks õpetajate, õppealajuhataja, kooli direktori, sotsiaalpedagoogi, lastekaitse küsimustega tegeleva vallaametniku või lastekaitseorganisatsiooni poole.
§ 32. Õpilaste kohustused
1) osalema õppetöös vastavalt konkreetse õpilase jaoks kooli poolt ettenähtud päevakavale ja õppekorraldusele;
3) täitma kooli kodukorra nõudeid.
§ 33. Lapsevanema õigused
1) tutvuda kooli päeva- ja õppekavaga;
2) saada nõustamist pedagoogilistes küsimustes;
3) osaleda kooli töös hoolekogu liikmeks valitud vanemate kaudu;
4) õppenõukogu otsusega mittenõustumisel, samuti õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral pöörduda kooli üle järelevalvet teostava asutuse poole otsuse õiguspärasuse kontrollimiseks.
§ 34. Lapsevanema kohustused
1) looma koolikohustuslikule õpilasele kodus õppimist soodustavad tingimused ja õppesosalemise eeldused;
5) kasutama meetmeid, mida talle pakub kool või elukohajärgne vallavalitus;
6) pöörduma ise või kooli ettepanekul nõustamiskomisjoni poole;
8) teavitama kooli õpilase õppest puudumisest ja selle põhjustest hiljemalt esimesel õppest puudumise päeval.
§ 35. Õpilase tunnustamine
Õpilastele avaldatakse tunnustust vastavalt valdkonna eest vastutava ministri määrusega kehtestatud õpilaste tunnustamise korrale ning vastavalt kooli direktori kinnitatud kodukorrale.
(5) Õpilasesinduse moodustamise kord, õpilasesinduse õigused, kohustused ja vastutus ning töökord sätestatakse õpilasesinduse põhimääruses. Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega. Õpilaskond kiidab õpilasesinduse põhimääruse heaks õpilaskonna üldkoosolekul, kus osalevad VI – XII klasside õpilased.
(6) Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile.
(7) Õpilasesinduse valimise õigus on kõikidel kooli õpilastel. Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor, lähtudes demokraatlikest põhimõtetest, kui iga klassikollektiiv esitab oma kandidaadid õpilaskonna üldkoosolekule, kus toimub kandidaatide tutvustamine ja hääletamine.
§ 37. Varalise kahju hüvitamine
Varalise kahju, mille õpilane on koolile tekitanud, hüvitab õpilane või tema seadusliku esindaja võlaõigusseadusega sätestatud korras.
§ 38. Koolitöötajad
§ 39. Õpetajad
(4) Õpetaja kvalifikatsiooninõudeks on käesoleva määruse § 38 lõike 5 alusel kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele vastavad pedagoogilised kompetentsid.
§ 40. Koolitöötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
(1) Koolitöötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks käesoleva põhimäärusega, töökorralduse reeglite, töötaja ametijuhendi, töölepingu ja kollektiivlepinguga.
(2) Töökorralduse reeglid ja ametijuhendid kinnitab direktor.
§ 41. Kooli õppenõukogu
(1) Kooli vara on Järva valla munitsipaalomand.
(2) Kooli vara moodustavad Järva valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
§ 42. Kooli vara
(1) Kooli vara on Järva-Jaani valla munitsipaalomand.
(2) Kooli vara moodustavad Järva-Jaani vallavolikogu poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(3) Koolil on oma eelarve, mille tulud moodustavad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ning kooli põhimääruses sätestatud kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(4) Riigieelarvest valdadele munitsipaalkoolide kulude katmiseks eraldatava toetuse arvestamise aluseks on hariduse infosüsteemi järgne õpilaste arv planeeritavale aastale eelneva aasta 10. novembri seisuga.
(5) Kooli raamatupidamist korraldab ametiasutus Järva Vallavalitsus.
§ 43. Asjaajamine
(1) Kooli asjaajamine toimub direktori käskkirjaga kinnitatud asjaajamise korra alusel.
(2) Kooli asjaajamise periood algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
(4) Kool avalikustab kooli õppekava, põhimääruse, arengukava ja kodukorra oma veebilehel ja loob koolis võimalused nendega tutvumiseks paberil.
(5) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alased kohustuslikud dokumendid on:
3) eKooli klassipäevik;
(6) Kooli õppe- ja kasvatusalastes kohustuslikes dokumentides esitatavad andmed ning dokumentide täitmise ja pidamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
8. peatükk RAHVUSVAHELISED SIDEMED JA MUUD KOOSTÖÖVORMID
§ 44. Sõprussuhted ja koostöö
(4) Kool kuulub Eesti Mõisakoolide Ühendusse.
(5) Kool kuulub Järvamaa Mõisakoolide Ühingusse.
(6) Kool kuulub Tervist Edendavate Koolide võrgustikku.
(7) Kool on B. G. Forseliuse Seltsi asutajaliige.
(1) Kooli korraldab ümber või kooli tegevuse lõpetab vallavolikogu, kuulates enne ära hoolekogu ja õpilasesinduse arvamuse.
(2) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest tuleb Haridus- ja Teadusministeeriumi, asukohajärgset maavanemat, kooli, vanemaid, õpilasi ja õpilaste elukohajärgseid valla- või linnavalitsusi teavitada kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt viis kuud enne õppeaasta algust.
10. peatükk PÕHIMÄÄRUSE VASTUVÕTMINE JA MUUTMINE
§ 46. Kooli põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
(2) Muudatused põhimääruses kehtestatakse volikogu poolt. Põhimäärus ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
§ 47. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine


Väike-Maarja valla heakorraeeskiri – Riigi Teataja
Väike-Maarja valla heakorraeeskiri
Väike-Maarja valla heakorraeeskiri - sisukord
§ 8 Põllumajandus-, metsandus- ja veoettevõtja kohustused:
3 Aiamaade kasutamise kord
§ 10 Aiamaa kasutusse andmine
§ 11 Aiamaa kasutamise nõuded
§ 12 Aiamaa kasutamise lõpetamine
§ 13 Koormise olemus
§ 14 Koormise ulatus, täitmise tingimused ja kord
RT IV, 08.02.2019, 22
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punktide 4, 6, 361 ja § 36 lõigete 2 ja 3 alusel.
(1) Väike-Maarja valla heakorraeeskirja (edaspidi eeskiri) eesmärgiks on tagada valla s puhtus ja heakord.
(2) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile Väike-Maarja valla territooriumil elavatele, viibivatele või tegutsevatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele ning kinnis- või vallasvara omanikele.
3) omanik – füüsiline või juriidiline isik, kelle omandis on kinnisasi või vallasasi. Omanikuga on eeskirjas võrdsustatud ka kinnistamata maaüksuse valdaja ja/või valitseja. Juhul, kui omaniku poolt sõlmitud leping ei kehtesta teise poole kohustusi heakorra tagamiseks, lasub nimetatud kohustus omanikul;
4) puhastusala – kinnistuga vahetult piirnev üldkasutatav ala, sealhulgas kõnnitee, mis ulatub kinnistu piirist sõiduteeni, välja arvatud teemaa;
7) romusõiduk – sõiduk, mis on tehniliselt sõidukõlbmatu, millel puuduvad selle mehhaanilised osad või kereosad või klaasid või rattad ja mis oma välimusega riivab territooriumi esteetilist väljanägemist;
8) aiamaa – valla omandis oleval kinnistul asuv põllu- ja aiasaaduste kasvatamiseks mõeldud ajutisse kasutusse antav maa-ala;
9) aiamaa kasutaja – aiamaaga samas asulas asuva korteriomandi omanik või valdaja, kes kasutab aiamaad vastava lepingu alusel.
1) kohalike maanteede, teede, tänavate, väljakute, parkide, haljasalade ja muude üldkasutatavate territooriumide korrashoiu ning teehoiutööde läbiviimise;
5) avalikes kohtades olevate kultuuri-, spordi- ja mängurajatiste paigalduse ja hoolduse.
(1) Väljaspool oma kinnistut tohib avalikku kohta lillevaasi, prügiurni, pinki, tõkkepiiret ja teisi teisaldatavaid väikevorme, sh välireklaami paigaldada vallavalitsuse nõusolekul.
2) asjad ei tohi segada inimeste ja sõidukite liiklemist ning teemaale või teekaitsevööndisse asjade paigaldamisel peavad olema tagatud õigusaktides sätestatud nõuded.
(4) Ehitus- ja remonditööde teostaja on kohustatud vältima ehitusmaterjali, prahi, pinnase jms sattumist sõidu- või kõnniteele või naaberkinnistutele.
1) tiheasutusalal teostama heakorratöid kinnistuga külgneval puhastusalal;
2) hoidma korras teeääred ja teeäärsed kraavid ning truubid;
3) hoidma korras oma kinnistu territooriumi ja kinnistu piirdeaia, koristama prahi ning pügama hekid;
4) niitma tiheasustusalal asuval kinnistul regulaarselt muru. Muru tuleb niita sellise sagedusega, et muru kõrgus ei ületaks 20 cm. Tiheasutusalal asuvas metsas, metsatunnustega aladel ja looduslikel aladel, mis on suuremad kui 1 hektar ei ole nimetatud nõude täitmine nõutav, vaid tuleb lähtuda punktis 5 sätestatud hajaasustusalale kehtestatud nõuetest;
5) kulu tekke vältimiseks ja tuleohutuse tagamiseks hajaasustusalal asuvatel hoonestatud kinnistutel ja hoonetega piirnevatel kinnistutel niitma ja koristama või purustama heina minimaalselt 1 kord aastas hiljemalt 1. septembriks, vältimaks kulu teket ja tagamaks sellega tuleohutuse. Niitmine ei ole nõutav, kui see on vastuolus Euroopa Liidu toetuse meetme tingimustega;
6) korraldama nende põõsaste ja puuokste kärpimist, mis kasvavad väljapoole kinnistu piire ja varjavad avalikul teel asuvat liiklusmärki, tänavavalgustust või takistavad liiklust. Avalikule teele (sh kõnniteele) ulatuvad oksad tuleb lõigata selliselt, et tee ääre kohal oleks okste kõrgus maapinnast vähemalt 2,5m kõnniteel ja 4,5m sõiduteel;
7) hoidma korras prügikonteinerid ja nende hoiukohad;
8) vastavalt tänava hoonete ja korterite numeratsioonile tagama õige numbrimärgi olemasolu hoone tänavapoolsel seinal või kinnistu piirdel, kindlustades tähise nähtavuse üldkasutatavalt teelt;
9) tagama ehitise katuselt, räästast või muudest kohtadest varisemisohtlike ehitusdetailide, samuti lume, jää jm varisemisohtlike objektide eemaldamise liiklejaile ohutul viisil ning vajadusel tähistama ohtliku ala;
10) sulgema sissepääsud (sh aknad) kasutuses mitteolevasse ehitisse ja vajadusel piirama territooriumi;
11) tagama ehitise korrashoiu ja ehitise fassaadi visuaalse korrasoleku.
(3) Kinnistu reostamisel ja risustamisel, samuti ehitise kahjustamisel on reostaja, risustaja või kahjustaja kohustatud selle viivitamatult puhastama või korda tegema. Kui süüdlast ei ole võimalik kindlaks teha, peab selle ala või ehitise korrastama selle omanik või temaga võrdsustatud isik mõistliku aja jooksul. Keskkonnaohtliku reostuse korral tuleb koheselt teavitada vallavalitsust ja Päästeametit.
1) varustama ehitusobjekti korraliku piirdega, mis tagab möödujate ohutuse ja takistab kõrvaliste isikute sattumist objektile;
2) vältima objektilt pori ja prahi ning tolmu kandmist sõidu- ja kõnniteele ning naaberkinnistutele, kattes selleks objekti tööpinna kattega alates tellingute paigaldamisest ning rajades veoste vedamise alale kõvakattega sõidupinna;
4) pärast töö lõpetamist ja enne objekti kasutusse andmist heakorrastama selle ümbruse.
§ 8. Põllumajandus-, metsandus- ja veoettevõtja kohustused:
2) likvideerima koheselt enda poolt tekitatud reostuse, tagades sealjuures liiklusohutuse.
1) paigaldada reklaame, kuulutusi jms selleks mitteettenähtud kohta. Reklaame, kuulutusi jms tohib paigaldada ainult omaniku loal. Kuulutuse jms paigaldaja on kohustatud maha võtma enda paigaldatud kuulutused ühe ööpäeva jooksul kuulutuse aegumisest;
6) kuivatada pesu avalikul maa-alal või rõdu piirdest kõrgemal;
7) kahjustada pargiinventari (lillekastid, pingid, valgustid, prügikastid, piirded, viidad, rattahoidjad, väikevormid jms);
8) lõhkuda või omavoliliselt paigutada ümber kaldaehitisi (sillad, purded) ja veekaitserajatisi;
9) paigutada üldotstarbelisse prügikonteinerisse vedelaid jäätmeid, kivi- või betoonijäätmeid, puisteliiva, hõõguvat sütt, tulist tuhka, radioaktiivseid või teisi ohtlikke jäätmeid, jätta lahti prüginõu või -konteineri kaant;
10) hoida korralikult ladustamata küttepuid, ehitusmaterjali jms õue tänavapoolses osas;
15) telkida selleks mitteettenähtud kohas ilma kinnistu omaniku loata;
16) pesta mootorsõidukit veekogus või lähemal kui 20 m veepiirist;
18) sõita ja parkida mootorsõidukitega haljasaladel, laste mänguväljakutel, kalmistutel, suusa- ja matkaradadel, järvede jääl ja teistes selleks mitteettenähtud kohtades;
19) parkida romusõidukit või muud ilmselt kasutuses mitte olevat sõidukit avalikul teel või muul üldkasutataval alal ning kinnistu tänavaäärses õue osas. Sellise sõiduki parkimiseks korterelamu õuealal peab olema korteriühistu nõusolek;
20) teha graffitit ilma vallavalitsuse loata;
21) lükata puhastusalalt lund või koristusjäätmeid sõiduteele;
22) prahi maha loopimine, risustamine ja reostamine;
23) lõkke tegemine teisi oluliselt häirival või inimese elule, varale ja keskkonnale ohtlikul viisil ning tuleohutusnõudeid eirates kulu põletamine.
3. peatükk Aiamaade kasutamise kord
§ 10. Aiamaa kasutusse andmine
(1) Aiamaa kasutusse andmise eesmärgiks on soodustada põllu- ja aiasaaduste kasvatamist aiamaa kasutaja ja temaga seotud isikute vajadusteks.
(2) Uutele aiamaa kasutajatele antakse kasutusse kasutusest vaba aiamaa.
(3) Aiamaa kasutusse andmisel järgitakse, et aiamaad paikneksid järjestikku ning kahe aiamaa vahel ei tekiks kasutusse andmiseks mittesobivaid ribasid.
(4) Aiamaa antakse ajutisse kasutusse tähtajatult.
(5) Aiamaa kasutusse andmiseks sõlmitakse aiamaa ajutisse kasutusse andmise leping.
(6) Aiamaa antakse ajutisse kasutusse tasuta.
(7) Aiamaa kasutusõiguse saamiseks tuleb esitada vallavalitsusele vormikohane taotlus. Aiamaade ajutise kasutamise avalduse ning ajutise maakasutuse lepingu lõpetamise avalduse vormid kehtestab vallavalitsus.
(8) Aiamaa kasutusele andmisel eelistatakse taotlejaid, kelle taotlus on registreeritud esimesena.
(9) Aiamaa senised kasutajad, kes soovivad maakasutust jätkata, taotlust esitama ei pea, vaid teavitavad maa kasutamise jätkamise soovist vallavalitsust, mille alusel sõlmitakse aiamaa ajutisse kasutusse andmise leping.
§ 11. Aiamaa kasutamise nõuded
(1) Aiamaa kasutaja on kohustatud:
1) kasutama aiamaad sihipäraselt, järgides head põllumajandustava ning täites agrotehnilisi ja keskkonnakaitse nõudeid;
3) maaharimistöödel jälgima, et aiamaaga piirnevale teele ei satuks mulda ning korras hoidma aiamaaga piirnevad teerajad;
4) aiamaaga piirneva avaliku tee või haljasala võimaliku rikkumise korral tee või haljasala seisukorra koheselt taastama;
5) taimekasvatusperioodi lõppedes aiamaa koristama, komposteerima biolagunevad jäätmed oma kasutuses oleval aiamaal või viima need jäätmejaama;
6) tagama oma kasutuses oleval aiamaal heakorra, olmeprügi tuleb paigaldada prügikonteinerisse;
7) orgaanilist väetist, veepaake, -tünne jm objekte hoidma kasutusse antud aiamaa piirides;
8) niitma aiamaa servast rohtu vähemalt 2 korda aastas 2 m ulatuses;
9) arvestama teiste aiamaade kasutajatega;
10) tasuma ühisveevärgist tarbitava vee eest.
(2) Aiamaa kasutajal on keelatud:
1) istutada aiamaale puid, v.a viljapuid ja -põõsaid;
2) rajada maa-aluseid ja -pealseid ehitisi ja vundamente, v.a kerge konstruktsiooniga ja korraliku välimusega kasvuhooneid. Aiamaale rajatavad objektid ei tohi varjutada naabermaatükke päikese eest;
3) tarastada kasutatavat aiamaad;
4) pidada aiamaal koduloomi ja –linde;
5) hoida aiamaal avaliku teega piirnevas küljes orgaanilist väetist, veepaake, -tünne jm teehooldust takistavaid objekte teele lähemal kui 10 m;
6) asetada väljapoole oma aiamaa piire biolagunevaid jäätmeid või muud prahti;
7) teiste isikute kasutuses olevatel aiamaadel põhjendamatu viibimine ning muu aiapidamist häiriv tegevus;
8) aiamaa kasutusse andmine teistele isikutele.
(3) Aiamaa kasutajal on lubatud:
1) kasvatada aiamaal põllu- ja aiasaadusi, lilli, puuvilju, marju jmt ning istutada aiamaale viljapuid ja marjapõõsaid;
2) rajada aiamaale kerge konstruktsiooniga ja korraliku välimusega kasvuhooneid;
3) kasutada maa harimiseks mehhanisme;
4) grillida, põletada oksi ja lehti järgides tuleohutusnõudeid ning arvestades, et võimalik leviv suits ei häiriks naabermaakasutajaid ega läheduses asuvate elamute elanikke.
§ 12. Aiamaa kasutamise lõpetamine
(1) Aiamaa kasutamise lõpetamiseks esitab aiamaa kasutaja avalduse vallavalitsusele.
(2) Kui aiamaad ei kasutata käesoleva määruse § 10 lõikes 1 sätestatud eesmärgil või § 11 sätestatud nõudeid järgides, võib vallavalitsus maa kasutamise õiguse lõpetada vegetatsiooniperioodi lõpul (31. oktoober), teatades sellest üks kuu ette.
(3) Aiamaa kasutamise lõpetamisel ei hüvitata kasutaja poolt aiamaale tehtud kulutusi.
(4) Aiamaa kasutamise lõpetamisel ei hüvitata istutatud viljapuude ja marjapõõsaste ning rajatud kasvuhoonete maksumust.
(5) Aiamaa kasutamise lõpetamisel peab maa olema vähemalt sama heas seisukorras, kui kasutusele võtmisel.
(6) Aiamaa kasutaja surma korral tekib maa kasutamise eelisõigusteistel sama leibkonna liikmetel. Kasutada soovijal tuleb sellest teada anda vallavalitsusele ning sõlmida aiamaa kasutamiseks uus leping.
§ 13. Koormise olemus
§ 14. Koormise ulatus, täitmise tingimused ja kord
(1) Füüsiline ja juriidiline isik peab heakorra tagamiseks vajalikud tööd tegema tema omandis või valduses oleval kinnistul või muul tema kasutuses oleval territooriumil ning sellega vahetult piirneval kinnistu ja sõidutee vahele jääval kõnniteel või muul üldkasutataval territooriumil, mis ei ole teemaa (puhastusalal). Koormist ei kohaldata aladele, mille hooldamise korraldab vallavalitsus.
(2) Koormise täitmise tingimused ja kord on sätestatud käesoleva määruse paragrahvis 6.
(1) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostab vallavalitsus. Vallavalitsusel on õigusteha eeskirja täitmiseks ettekirjutusi, andes tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Vallavalitsusel on õigus rakendada ettekirjutuste täitmata jätmisel või mittekohasel täitmisel asendustäitmise ja sunniraha seadust.
(2) Vastutus eeskirja rikkumise eest on sätestatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66².
(3) Eeskirja rikkumisega toimepandud väärteo kohtuvälised menetlejad on vallavalitsus ja Politsei- ja Piirivalveamet.
Tunnistada kehtetuks Väike-Maarja Vallavolikogu 28.02.2013 määrus nr 2 „Heakorraeeskiri” ja Rakke Vallavolikogu 28.03.2013 määrus nr 4 „Heakorraeeskiri“.


Rakvere Linnavalitsuse palgajuhend – Riigi Teataja
Rakvere Linnavalitsuse palgajuhend
Rakvere Linnavalitsuse palgajuhend - sisukord
§ 1 Palgajuhendi reguleerimisala ja mõisted
§ 2 Põhipalga määramine
§ 4 Puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest lisatasu määramine
§ 5 Palga maksmise aeg ja viis
RT IV, 08.10.2016, 15
RT IV, 29.03.2013, 35
29.10.2014 RT IV, 13.11.2014, 2 01.01.2015
28.09.2016 RT IV, 08.10.2016, 2 01.01.2017
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2, § 22 lõike 1 punkti 36 ning Avaliku teenistuse seaduse § 63 alusel.
§ 1. Palgajuhendi reguleerimisala ja mõisted
(1) Rakvere Linnavalitsuse palgajuhendiga (edaspidi palgajuhend) määratakse kindlaks teenistujatele põhipalga, muutuvpalga ja muude lisatasude maksmise tingimused ja kord ning palga maksmise aeg ja viis.
(2) Palgajuhendis kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
1) teenistuja - Rakvere Linnavalitsuse teenistujate koosseisus ettenähtud ametikohale nimetatud ametnik või töökohale võetud töötaja, kui käesolevas palgajuhendis pole sätestatud teisiti;
2) põhipalk – ametniku põhipalk ja töötaja töötasu, kui käesolevas palgajuhendis pole sätestatud teisiti;
3) palk – teenistuja põhipalk koos muutuvpalga ja muude lisatasudega;
4) teenistusülesanded – ametijuhendis sätestatud ametniku ametiülesanded ja töötaja tööülesanded.
§ 2. Põhipalga määramine
(1) Ametniku põhipalk on tema ametikohale ja töötaja töötasu on tema töökohale vastava palgaastme koefitsiendi korrutamisel Vabariigi Valitususe kehtestatud töötasu alammääraga saadav summa.
(2) Ametniku põhipalk määratakse linnapea käskkirjaga.
(3) Töötaja töötasu lepitakse kokku töölepingus. Töötaja tulemuspalk, preemia, lisatasud ja asendustasu võidakse määrata linnapea käskkirjaga.
(4) Linnavalitsuse teenistuskohad on jaotatud järgmistesse teenistusgruppidesse:
1) nooremspetsialistid;
2) spetsialistid;
3) peaspetsialistid;
4) juhid ja juhtivspetsialistid.
(5) Igale teenistusgrupile vastab palgaastmete vahemik:
1) nooremspetsialistid 1-6;
2) spetsialistid – 6-12;
3) peaspetsialistid – 9-16;
4) juhid ja juhtivspetsialistid – 16-24.
[RT IV, 08.10.2016, 2 - jõust. 01.01.2017]
(6) Linnavalitsuse teenistuskoha palgaastme määrab Rakvere linnavalitsus . Palgaastme määramise aluseks on teenistuskohtade hindamine, mille viib läbi linnapea moodustatud komisjon.
(7) Rakvere linnavolikogu kantselei teenistujatele otsustab palgaastme, preemia, lisatasude ja muude palgajuhendis sätestatud tasude maksmise linnavolikogu esimees.
(8) Palgaastmed ja neile vastavad koefitsendid on järgmised:
Aste Koef Aste Koef Aste Koef Aste Koef
1 1 7 1,95 13 2,73 19 4,1
2 1,16 8 2,08 14 2,92 20 4,49
3 1,39 9 2,19 15 3,09 21 4,94
4 1,64 10 2,31 16 3,28 22 5,43
5 1,79 11 2,44 17 3,46 23 5,91
6 1,87 12 2,58 18 3,84 24 6,69
Veaparandus - Parandatud tabelis astme 2 koefitsient „1,6“ koefitsiendiga „1,16“ Riigi Teataja seaduse § 10 lg 4 alusel.
(9) Katseajal määratakse teenistujale tema teenistuskohale vastavast põhipalgast 10% madalam põhipalk.
3) preemia.
(2) Tulemuspalka võib teenistujale maksta silmapaistvate tulemuste eest seatud eesmärkide saavutamisel. Tulemuslikkust hindab teenistuja vahetu juht.
(3) Lisatasu võib teenistujale maksta täiendavate ühekordsete teenistusülesannete täitmise eest, mille täitmise kohustus ei tulene ametijuhendist või õigusaktidest. Lisatasu määratakse proportsionaalselt teenistusülesannete hulgale.
(4) Preemiat võib teenistujale ühekordselt maksta kauaaegse laitmatu teenistuse või erakordsete teenistusalaste saavutuste eest.
(5) Tulemuspalga, lisatasu täiendavate teenistusülesannete eest ja preemia maksmiseks teeb teenistuja vahetu juht kirjaliku põhjendatud ettepaneku linnapeale, kes otsustab muutuvpalga maksmise andes sellekohase käskkirja.
(6) Ametiasutuse heade tulemuste korral makstakse preemiat võrdsetel alustel kõikidele teenistujatele, kes on ametiasutuses teenistuses olnud vähemalt 6 kuud. Preemia maksmise otsustab linnapea andes sellekohase käskkirja.
(7) Katseajal teenistujale preemiat ei maksta.
§ 4. Puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest lisatasu määramine
(1) Puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest makstakse lisatasu. Asendaja määramise vajadust hindab puuduva teenistuja vahetu juht. Asendaja määramiseks teeb vahetu juht kirjalik põhjendatud ettepanek linnapeale. Ettepanek peab sisaldama asendamise perioodi ja määratava lisatasu suurust. Kui asendajaid on rohkem kui üks, tuleb ära näidata asendajale pandud teenistusülesanded.
(2) Puuduva teenistuja asendaja määrab ja lisatasu suuruse otsustab linnapea, andes sellekohase käskkirja.
§ 5. Palga maksmise aeg ja viis
(1) Palka makstakse üks kord kuus, palgaarvestuskuu viimasel tööpäeval, teenistuja poolt määratud palgakontole.
(2) Puhkusetasu makstakse eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust.
(3) Teenistuja nõudmisel väljastatakse elektrooniliselt teatis arvestatud tasude ja neist tehtud kinnipidamiste kohta.
[RT IV, 13.11.2014, 2 - jõust. 01.01.2015]
(2) Määrus jõustub 01. aprillil 2013. a.


Vabariigi Presidendi 9. jaanuari 2007. a otsusega nr 77
HUVIKOOLI REGISTREERIMINE
(2) Huviharidusstandardi kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
HUVIKOOLI JUHTIMINE
HUVIKOOLI VARA JA FINANTSEERIMINE
HUVIKOOLI ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 31. Alkoholiseaduse muutmine
Alkoholiseaduse (RT I 2002, 3, 7; 2006, 58, 439) § 41 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) koolieelne lasteasutus, lasteaed-algkool, algkool, põhikool, gümnaasium, kutseõppeasutus, huvikool ja noortelaager (välja arvatud käesoleva seaduse § 40 lõike 1 punktides 9 ja 10 sätestatud juhul);».
§ 32. Eesti Vabariigi haridusseaduse muutmine
Eesti Vabariigi haridusseaduses (RT 1992, 12, 192; RT I 2005, 65, 498) tehakse järgmised muudatused:
« (4) Ülesannetest johtuvalt liigitatakse haridus üld-, kutse- ja huvihariduseks.»;
« (2) Haridusasutused on eelkõige koolieelsed lasteasutused, põhikoolid ja gümnaasiumid, kutseõppeasutused, rakenduskõrgkoolid, ülikoolid, huvikoolid ning täiendusõppeasutused, samuti neid teenindavad teadus- ja metoodikaasutused.»;
« § 13. Huviharidus
Huviharidus on teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtuste ja käitumisnormide kogum, mis on omandatud süsteemse juhendatud tegelemise kaudu vaba tahte alusel tasemekoolitusest, tööalasest koolitusest ja tööst vabal ajal ning mis loob võimalusi isiksuse mitmekülgseks arenguks.»;
4) paragrahvi 191 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Oma nimes võib sõna «rahvaülikool» kasutada täiskasvanutele vabahariduslikku koolitust korraldav või huviharidust võimaldav koolitusasutus, kellele haridus- ja teadusminister on andnud koolitusloa või registreeringu Eesti Hariduse Infosüsteemis.»;
5) paragrahv 25 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 25. Huvikoolid
(2) Huvikoolide tegevuse alused kehtestatakse huvikooli seadusega.»
§ 33. Erakooliseaduse muutmine
Erakooliseaduses (RT I 1998, 57, 859; 2006, 46, 334) tehakse järgmised muudatused:
« (2) Füüsilisest isikust ettevõtjatele ja eraõiguslikele juriidilistele isikutele, kes võimaldavad huvihariduse omandamist või korraldavad täiskasvanute tööalast või vabahariduslikku koolitust, kohaldatakse käesolevat seadust, kui nende korraldatav õpe kestab enam kui 120 tundi või kuus kuud aastas.»;
2) paragrahvi 2 lõike 2 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 8) huvikool;»;
3) paragrahvi 3 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Oma nimes võib sõna «rahvaülikool» kasutada täiskasvanutele vabahariduslikku koolitust korraldav või huviharidust võimaldav koolitusasutus, kellele haridus- ja teadusminister on andnud koolitusloa või registreeringu Eesti Hariduse Infosüsteemis.»;
4) paragrahvi 4 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Erakool, välja arvatud huvikool, loetakse asutatuks alates erakooli esimese õppekava kandmisest Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(2) Huvikool loetakse asutatuks alates kooli kõikide huvialade õppekavade registreerimisest Eesti Hariduse Infosüsteemis. Huvikoolile koolitusluba ei väljastata. Huvikooli registreerimise taotlusele ja registreerimisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 5 lõigetes 3–9 koolitusloa kohta sätestatut.»;
5) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 7) haridustase või hariduse liik (alus-, põhi-, kesk-, kutse-, kõrg-, huvi- või täiendusharidus) ja õppeasutuse liik;»;
6) paragrahvi 6 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Erakooli põhikirja kinnitab erakooli pidaja ja see jõustub erakooli esimese õppekava kandmisel Eesti Hariduse Infosüsteemi.»;
7) paragrahvi 11 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Erakooli õppekava kinnitab erakooli pidaja ning õppekava kantakse koolitusloa väljaandmisel Eesti Hariduse Infosüsteemi.»;
8) paragrahvi 11 lõike 4 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) huvikoolil – huviharidusstandardile ja raamõppekavale, kui see on kehtestatud;»;
« (3) Õpilasel on õppeaasta jooksul vähemalt kaheksa nädalat koolivaheaega, sellest kaks nädalat õppeaasta sees. Käesolevat sätet ei kohaldata huvikoolile, koolieelsele lasteasutusele ja täiskasvanute koolitusasutusele.»;
10) paragrahvi 21 lõike 2 punktid 3 ja 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) koolieelse lasteasutuse, lasteaed-algkooli, lasteaed-põhikooli, algkooli ja põhikooli puhul lastevanemate esindajad, kes moodustavad nõukogu koosseisust vähemalt ühe viiendiku;
4) gümnaasiumi, kutseõppeasutuse, kõrgkooli ja ülikooli puhul õpilaste esindajad, kes moodustavad nõukogu koosseisust vähemalt ühe viiendiku;»;
11) paragrahvi 21 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Nõukogu kohta sätestatut ei kohaldata täiskasvanute koolitusasutuse ning huvikooli suhtes.»;
12) paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 23 järgmises sõnastuses:
« (23) Huvikooli kulude osaline katmine toimub huvikooli seaduse § 21 lõikes 4 sätestatud alustel.»
§ 34. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmine
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (RT I 1993, 37, 558; 2006, 32, 244) paragrahvi 6 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Omavalitsusüksuse ülesanne on korraldada antud vallas või linnas koolieelsete lasteasutuste, põhikoolide, gümnaasiumide ja huvikoolide, raamatukogude, rahvamajade, muuseumide, spordibaaside, turva- ja hooldekodude, tervishoiuasutuste ning teiste kohalike asutuste ülalpidamist, juhul kui need on omavalitsusüksuse omanduses. Nimetatud asutuste osas võidakse seadusega ette näha teatud kulude katmist kas riigieelarvest või muudest allikatest.»
§ 35. Liiklusseaduse muutmine
Liiklusseaduse (RT I 2001, 3, 6; 2005, 68, 529) § 6 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Laste liikluskasvatust viivad läbi ja valmistavad neid ohutuks liiklemiseks ette lastevanemad, koolieelsed lasteasutused, lasteaed-algkoolid, algkoolid, põhikoolid, gümnaasiumid, kutseõppeasutused ja huvikoolid. Laste liikluskasvatuse korra kehtestab Vabariigi Valitsus.»
§ 36. Puhkuseseaduse muutmine
Puhkuseseaduse (RT I 2001, 42, 233; 2003, 82, 549) § 9 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) koolieelsete lasteasutuste, lasteaed-algkoolide, algkoolide, põhikoolide ja gümnaasiumide, huvikoolide, kutseõppeasutuste, rakenduskõrgkoolide, ülikoolide ning teadus- ja arendusasutuste juhtidele, õpetajatele, õppejõududele ja teistele pedagoogidele, teadustöötajatele ning huvihariduse spetsialistidele kuni 56 kalendripäeva;».
§ 37. Riigilõivuseaduse muutmine
Riigilõivuseadust (RT I 2006, 58, 439) täiendatakse §-ga 3261 järgmises sõnastuses:
« § 3261. Huvialakooli seaduse alusel tehtavad toimingud
(1) 2007. aasta 1. jaanuarist kuni 2007. aasta 31. augustini tasutakse riigilõivu huvialakooli koolitusloa taotluse läbivaatamise eest vastavalt käesoleva seaduse §-le 53.
(2) 2008. aasta 31. augustini ei tasuta riigilõivu huvialakooli koolitusluba omava huvikooli Eesti Hariduse Infosüsteemis registreerimise taotluse läbivaatamise eest.»
§ 38. Spordiseaduse muutmine
Spordiseaduse (RT I 2005, 22, 148; 2006, 15, 119) § 5 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Spordikool on huvikooli seaduse või erakooliseaduse alusel tegutsev asutus.»
§ 39. Tubakaseaduse muutmine
Tubakaseaduses (RT I 2005, 29, 210) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 22 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) koolieelne lasteasutus, lasteaed-algkool, algkool, põhikool, gümnaasium, kutseõppeasutus, huvikool, avatud noortekeskus või noorte- ja projektlaager;»;
2) paragrahvi 29 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) koolieelse lasteasutuse, lasteaed-algkooli, algkooli, põhikooli, gümnaasiumi, kutseõppeasutuse, huvikooli, avatud noortekeskuse või noorte- ja projektlaagri ruumides ning nende piiratud maa-alal;».
§ 40. Tulumaksuseaduse muutmine
Tulumaksuseaduses (RT I 1999, 101, 903; 2006, 63, 468) tehakse järgmised muudatused:
« (2) Koolituskuludeks on riigi või kohaliku omavalitsusüksuse haridusasutuses, avalik-õiguslikus ülikoolis, antud õppekava osas koolitusluba või registreeringut Eesti Hariduse Infosüsteemis omavas või positiivselt akrediteeritud erakoolis või eelloetletutega samaväärses välismaa õppeasutuses õppimise või nende õppeasutuste poolt korraldatavatel tasulistel kursustel õppimise eest tasutud dokumentaalselt tõendatud kulud. Tulust ei arvata maha koolituskulusid, mida isik on teinud käesoleva seaduse § 19 lõike 3 punktide 3 ja 5 kohaselt tulumaksuga mittemaksustatava stipendiumi arvel.»;
2) paragrahvi 571 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Residendist krediidi- või finantseerimisasutus ja mitteresidendist krediidiasutuse Eesti äriregistrisse kantud filiaal, samuti riigi või kohaliku omavalitsusüksuse haridusasutus, avalik-õiguslik ülikool ja koolitusluba või registreeringut Eesti Hariduse Infosüsteemis omav erakool on kohustatud Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule struktuuriüksusele esitama deklaratsiooni kalendriaastal füüsiliste isikute poolt tasutud käesoleva seaduse §-s 26 nimetatud koolituskulude kohta.»
§ 41. Seaduse kehtetuks tunnistamine
Huvialakooli seadus (RT I 1995, 58, 1004; 2004, 41, 276) tunnistatakse kehtetuks.


§ 52 Isiku kohustused julgeolekualal
RT I, 05.05.2017, 3
(2) Lähtudes Kaitseväe põhimäärusest ja sõjaväelise auastmega ametikohtade arvu ülempiirist, kehtestab valdkonna eest vastutav minister Kaitseväe juhataja ettepanekul sõjaväelise auastmega ametikohtade ning muude teenistuskohtade üldarvu iga käesoleva seaduse § 12 lõikes 2 nimetatud struktuuriüksuse kohta.
(1) Kaitseväe ülesehitus, struktuuriüksuste põhiülesanded, paiknemine ning väeliikide ja struktuuriüksuste ülemate õigused ning kohustused määratakse kindlaks Kaitseväe põhimääruses, mille kehtestab Vabariigi Valitsus.
(2) Kaitseväe struktuuriüksused on Kaitseväe peastaap, õhuväe staap, väeüksused, sõjaväepolitsei, Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused, NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingent, luurekeskus, toetuse väejuhatus ja erioperatsioonide väejuhatus.
(3) Alaliselt tegutsevate struktuuriüksuste põhimäärused kehtestab Kaitseväe juhataja.
(1) Väeüksus on brigaad, grupp, pataljon, divisjon, laevastik ja baas.
(21) Alalist väeüksust nimetatakse väeosaks.
(5) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab nõuded väeüksuste reageerimiskiirusele, väljaõppe tasemele ja varustatusele.
(1) Rahuaja üksused ja nende allüksused jagunevad alalisteks, ajutisteks ning reservüksusteks.
(2) Alaline üksus on täielikult või osaliselt tegevväelastest ja ajateenijatest formeeritud alalise asukohaga üksus.
(4) Reservüksus on alaliste üksuste baasil välja õpetatud ning kokku harjutatud üksus reservis, mis kutsutakse kokku õppekogunemise, lisaõppekogunemise või mobilisatsiooni käigus.
(5) Kaitseväe juhataja võib moodustada kooskõlastatult valdkonna eest vastutava ministriga konkreetse eesmärgi täitmiseks määratud ajaperioodiks ajutisi üksuseid.
(1) Sõjaaja üksused ja nende allüksused formeeritakse sõjaseisukorra väljakuulutamise järel.
(2) Sõjaaja üksuste koosseisu kehtestab Vabariigi Valitsus korraldusega.
(3) Kaitseväe juhataja kehtestatud korras võib moodustada konkreetse eesmärgi täitmiseks ajutisi üksusi.
2) Kaitseväe tegevuse planeerimine ja Kaitseväe eelarve projekti koostamine;
5) kaitsejõudude mobilisatsiooni ettevalmistamine ja läbiviimine;
6) sisekontrolli ja siseauditi korraldamine Kaitseväes;
7) muud seadusest ja põhimäärusest tulenevad ülesanded.
(2) Kaitseväe peastaapi juhib Kaitseväe peastaabi ülem. Kaitseväe juhataja juhib vahetult käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 6 nimetatud ülesannete täitmist.
Toetuse väejuhatus on Kaitseväe struktuuriüksus, mille ülesanne on Kaitseväele logistilise toetuse ja toetusteenuse osutamine, formeerimisülesande täitmine ning muude õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmine.
(1) Sõjaväepolitsei on Kaitseväe struktuuriüksus, mille ülesanded on järelevalve teostamine Kaitseväe distsipliini üle, süütegude menetlemine oma pädevuse piires ning lähtuvalt ohuhinnangust välisriigi kaitseministrite, välisriikide relvajõudude juhtkonna, Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni tsiviil- ja sõjaliste peakorterite juhtkonna, valdkonna eest vastutava ministri ja Kaitseväe juhataja ning käesoleva paragrahvi lõike 11 alusel määratud isikute kaitse ja muude seadusest või põhimäärusest tulenevate ülesannete täitmine.
(11) Vajaduse korral määrab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata kaitsealused isikud.
(12) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega sõjaväepolitsei kaitstavate isikute kaitse korraldamise alused ja teostamise viisid.
(2) Sõjaväepolitsei õigused ja kohustused oma ülesannete täitmisel sätestab seadus.
(2) NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingendi töötaja, kes ei ole tegevteenistuses, võetakse tööle töölepingu alusel.
(1) Erioperatsioonide väejuhatus on Kaitseväe struktuuriüksus, mille ülesanne on erioperatsiooni planeerimine, ettevalmistamine, elluviimine ning muude õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmine.
(2) Erioperatsioon on osa Kaitseväe tegevusest, mida teostab selleks moodustatud, varustatud ja väljaõpetatud üksus teiste üksuste toetuseks või eraldiseisvana, kasutades teistest üksustest erinevat taktikat ja erinevaid meetodeid.
(1) Luurekeskus on Kaitseväe struktuuriüksus, mille ülesanne on teostada kaitseväeluuret ja koordineerida teiste struktuuriüksuste luure- ja julgeolekutegevust, anda valdkonna eest vastutavale ministrile, Kaitseväe juhatajale ja Kaitseväe juhataja asetäitjale luure- ja julgeolekuteavet ning muude õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmine.
(2) Luurekeskus korraldab luure- ja julgeolekualast väljaõpet ning osaleb rahvusvahelises ja riigisiseses luurekoostöös Kaitseväe juhataja määratud ulatuses.
(2) Kaitseväe juhataja vahetus alluvuses on Kaitseväe juhataja asetäitja, Kaitseväe peastaabi ülem, väeliigi ülem, väejuhatuse ülem, sõjaväepolitsei ülem, Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste ülem, luurekeskuse ülem, Kaitseväe peainspektor, Kaitseväe peaaudiitor ja NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingendi ülem ning käesoleva seaduse § 12 lõike 1 alusel kehtestatud Kaitseväe põhimääruses määratud väeüksuse ülem.
(1) Sõjaväepolitsei võib teha päringu elektroonilise side ettevõtjale kriminaalmenetluse seadustiku § 1262 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud alusel ning kriminaalmenetluse seadustiku § 1262 lõike 3 punktides 1 ja 2 nimetatud isikute suhtes järgmiste andmete saamiseks:
(1) Sõjaväepolitsei võib kaitseväeteenistuses oleva või kaitseväeteenistusse asuda sooviva isiku kohta koguda andmeid kriminaalmenetluse seadustiku § 1263 lõikes 1 nimetatud jälitustoiminguga ning päringuga sideettevõtjale elektroonilise side seaduse § 1111 lõigetes 2 ja 3 sätestatud andmete kohta, kui see on vajalik isiku jälitusteabele juurdepääsu võimaldamise otsustamisel või sõjaväepolitseis asuvale sõjaväelise auastmega ametikohale nimetamisel.
(22) Sõjaväepolitsei võib isiku kinni pidada, kui see on vältimatu kaitstava isiku elu või kehalist puutumatust ähvardava vahetu ohu tõrjumiseks. Kinnipeetud isik tuleb viivitamata üle anda politseile.
§ 52. Isiku kohustused julgeolekualal
(1) Isik ei tohi julgeolekualal viibida ilma pädeva kaitseväelase antud loata.
(2) Julgeolekualal viibiv isik peab täitma kaitseväelase korraldusi.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatud alusel kinni peetud isik tuleb viivitamata üle anda politseile.
(2) Kaitseväelasel on õigus võtta käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ese või aine hoiule. Koos kinnipeetud isiku üleandmisega antakse politseile üle ka isiku või tema asja läbivaatusel hoiule võetud ese või aine. Isiku vabastamisel tagastatakse talle ese või aine viivitamata, välja arvatud juhul, kui eseme või aine omamiseks on vajalik luba, mis isikul puudub.