text:
Oma õde ahistanud Iraagi mees saadetakse Soomest välja | 🇪🇪 EESTI
Oma õde ahistanud Iraagi mees saadetakse Soomest välja
NordenBladet — Soome kõrgeim kohus otsustas, et oma õde ahistanud Iraagi mees saadetakse Soomest välja. Kõrgeim kohus leidis, et nõndanimetatud auvägivald tähendab Soome põhiseaduse väärtuste eiramist, vahendab Helsingin Sanomat.
Möödunud aasta märtsikuus mõistis kohus mehele oma õe ahistamise eest poole aasta pikkuse tingimisi vanglakaristuse ning migratsiooniamet otsustas mehe Iraaki tagasi saata. Mees kaebas asja edasi. Nüüd tegi kõrgeim kohus otsuse mees välja saata.
Meest süüdistati ka oma õe mõrva ettevalmistamises, aga seda ei suudetud ära tõestada.
Iraagi mees saabus koos oma ema ja õega Soome 2010. aastal, kui ta oli 16-aastane. Enne seda Soome elama tulnud isa lahkus Iraaki 2012. aastal, kui vanemad läksid lahku.
Mehe arvates oli väljasaatmise otsus vastuolus Euroopa inimõigustega, kuna tema kuritegu polnud tõsine. Mees lisas, et pani kuriteo toime noorena, mil ta polnud veel jõudnud endas selgusele. Ta olevat pärast seda õega ära leppinud.
Kohus aga leidis, et mees oli siiski oma õde korduvalt käte ja jalgade ning vesipiibu toruga löönud, samuti tirinud õde juustest. Mees põhjendas oma tegu sellega, et õde ei tahtnud talle alluda ja tema kultuuri kohaselt oli tal õigus õde lüüa.
Kohus küll tunnistas, et mees on noor, tal on Soomes sõpru ja ta on alustanud õpingutega, aga teisest küljest on Soome end sidunud lepetega, mis keelavad naiste vastase vägivalla. Samuti leidis kohus, et Iraaki naasmine pole mehe jaoks ohtlik.
FinlandSoomeSoome infoSoome uudisedSoome uudised eesti keelessoomlanesoomlasedSuomi	Advertisements:
VÄRSKEMAD UUDISEDHelena-Reet: Kas inimesed ütlevad nende kohta halvasti, kellele nad ise tegelikult sarnanevad? (president T.H. Ilvese juhtum minu puhul)July 16, 2017NordenBladet – Kas inimesed ütlevad tihti nende kohta halvasti, kellele nad ise tegelikult sarnanevad (või võib-olla sarnaneda soovivad)? Kas see reaktsioon mis tekib on alateadlik …Helena-Reet: Puhkus (vol5) – Katkine autokumm, Marilyn Kerro ja Hans H. Luik ning konsultatsioon rabiga seoses vaimude tunnetamisegaJuly 15, 2017NordenBladet – Paistab, et olen 24-tunnisest mini-puhkusest Viljandisse tekitamas juba romaani! Juba vol5 – endalegi tundub veidi imelik. Kaua ma heietan teile sellest, mis ühe …Helena-Reet: nende MEETODITE abil olen kogunud üle 5 MILJONI järgija ning üle 350 000+ lugeja päevasJuly 14, 2017NordenBladet – Rääkides veebilehtedest, huvitab kõiki esimesena küsimus: “Kui palju on teil unikaalseid lugejaid?”. Mina ja minu Eesti, Skandinaavia, Ameerika ja Brasiilia veebilehed ei ole …Valitsus kinnitas Setomaa valla kuulumise Võrumaa koosseisuJuly 14, 2017NordenBladet — Tuginedes elanike küsitlusele kinnitas valitsus otsuse, mille järgi hakkab Setomaa vald kuuluma Võru maakonna koosseisu. „Möödunud nädalal otsustas valitsus küsida kohalikult rahvalt, millisesse …Valitsus eraldas miljon eurot rändesurve vähendamiseks Liibüast ItaaliasseJuly 14, 2017NordenBladet — Valitsus eraldas 3. juulil välisministeeriumile miljon eurot, et aidata kaasa olukorra lahendamisele Liibüast Itaaliasse tuleneva rände peatamisel. Vabariigi Valitsuse reservist eraldatud raha suunatakse …Siseminister Paula Risikko: Soome on tänavu oodata 5000-8000 pagulastJuly 14, 2017NordenBladet — Kuigi Itaaliasse on tänavu saabunud Aafrikast üle Vahemere rekordarv uusi pagulasi, ei tohiks Soomes siseministeeriumi hinnangul korduda 2015. aasta kriis, mil saabus ligi …Soomest alguse saanud töötajate järel nuhkimise keeld laieneb üle Euroopa LiiduJuly 14, 2017NordenBladet — Soomes on töötajad olnud väga korralikult kaitstud tööandja-poolse nuhkimise eest. Näiteks ei või Soomes tööandjad töötajaid guugeldada ega nuhkida töötajate järel Facebooki ja …Hüljatud majad SoomesJuly 14, 2017NordenBladet — Soomes on mitmeid hüljatud maju, mis on seisnud aastakümneid ilma kasutuseta, ent kus on mulje, nagu inimesed oleks alles eile lahkunud. Siseruumid on …Kunagi Nokia poolt asutatud luksustelefonide tootja Vertu läheb likvideerimiseleJuly 14, 2017NordenBladet — Aastaid tagasi Soome ettevõtte Nokia poolt asutatud, ent siis mitu korda edasi müüdud Briti luksustelefonide tootja Vertu Corporation Ltd läheb likvideerimisele. Märtsikuu keskel …Rootsi kuulutas illegaalidele sõja – nulltolerants nende suhtes, kes on saanud varjupaiga taotlusele negatiivse vastuseJuly 14, 2017NordenBladet — Varem pagulastesse väga soojalt suhtunud Rootsi on muutnud täielikult suhtumist illegaalsetesse immigrantidesse. See samm võib olla aga hilinenud, sest paljud illegaalid on kadunud …Peaminister Jüri Ratase kõne Euroopa Parlamendis Strasbourgis 5. juulil 2017July 13, 2017NordenBladet — Lugupeetud Euroopa Parlamendi asepresident, Austatud poliitiliste gruppide juhid, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni liikmed, Juulis 1979 pidas esimese kõne esimese otsevalitud Euroopa Parlamendi …Märt Sults: Riigiettevõtete tegevus muutub läbipaistvamaks July 13, 2017NordenBladet — Riigikogu võttis vastu seaduse, mis viib seaduse tasandile riigiettevõtete nõukogude liikmete valimise nimetamiskomitee kaudu ning suuremad riigi ettevõtted hakkavad järgima börsifirmade info avalikustamise …Siret Kotka-Repinski: Valitsuse otsus peegeldab rahva tahetJuly 13, 2017NordenBladet — 6.juulil peetud valitsuse istungil otsustati, et ühinemisettepanekutest nelja Lääne-Virumaa valla vahel loobutakse ning omavahel liituvad Haljala ja Vihula vald ning Rakvere ja Sõmeru …Järgmisel nädalal algavad sisseastumiskatsed kõrgemasse sõjakooliJuly 13, 2017NordenBladet — Esmaspäeval, 17. juulil kell 9 algavad sisseastumiskatsed maa-, mere- ja õhuväe õppesuundade kandidaatidele kaitseväe ühendatud õppeasutuste peahoones (Tartu, Riia 12). „Kui kandidaadid on …Hispaania kaitseväe juhataja Fernando Alejandre Martínez tegi kiirvisiidi ÄmarisseJuly 13, 2017NordenBladet — Hispaania kaitseväe juhataja kindral Fernando Alejandre Martínez tegi eile (12.juulil) kiirvisiidi Ämari lennubaasi, et kohtuda Eesti kaitseväe juhataja kindral Riho Terrase ja hetkel …Soome Julgeolekukomitee ekspert Pentti Olin: terviseandmete häkkimine on üks suuremaid küberohtusidJuly 13, 2017NordenBladet — Soome andmeturvalisuse asjatundja väitel on viimasel ajal levinud terviseandmete häkkimine üks suuremaid küberohtusid. Häkkida on võimalik kõiki terviseandmeid, mis on arvutitesse talletatud. Näiteks …Soomes on maksuameti maksukontrollide arv on kukkunud seoses tarkvaraprobleemidegaJuly 13, 2017NordenBladet — Soomes on maksuameti maksukontrollide hulk tänavu oluliselt kukkunud seoses maksuameti uue tarkvaraga seotud probleemidega. Maksukontrollide arv on tänavu vähenenud võrreldes möödunud aastaga ligi …Soome leiutis aitab suitsetamist maha jättaJuly 13, 2017NordenBladet — Soome firma Biohit välja töötatud imemistablett Acetium aitab uurimuse järgi suitsetamist maha jätta. Leiutise vastu on juba tuntud suurt huvi välismaal, vahendab Taloussanomat. …UURING: Üha rohkem soomlasi veedab puhkuse kodumaalJuly 13, 2017NordenBladet — Möödunud aastaga võrreldes veedab tänavu 10 protsenti enam soomlasi oma puhkuse kodumaal. Kodumaal puhkamise kasv peegeldub hotellide paremas täituvuses. Soome turismifirmade liidu korraldatud …Helsingi Länsimetro avamine võib edasi lükkuda, kuna tuleohutuses leiti viguJuly 13, 2017NordenBladet — Helsingi metroo uus etapp Länsimetro pidi viimaste andmete järgi tegevust alustama septembris, aga see võib edasi lükkuda, kuna tuleohutuses leiti vigu. Metroo katsetustes …Vantaal tehakse uskumatuid parkimistrahve selle eest, et autod on pargitud „liiga tee serva”July 13, 2017NordenBladet — Vantaal on hakatud tegema uskumatuid parkimistrahve selle eest, et autod on pargitud „liiga tee serva”. Teepeenar on Vantaa reeglite järgi tee piiridest väljas, …Usklikud vanemad nuhtlesid Helsingis oma lapsi ja said karistadaJuly 13, 2017NordenBladet — Helsingi kohus mõistis süüdi abielupaari, kes tarvitas oma tütarde kallal vägivalda neid nuheldes aastatel 2011-2015. Lapsed olid kuriteo toimepanemise hetkel 1-6-aastased. Lapsi oli …Soome teadlane Juha-Antti Lamberg: rahvaarvu vähenemine lõppeb katastroofigaJuly 13, 2017NordenBladet — Rahvaarvu vähenemine toob kaasa majanduskasvu kadumise ning see lõppeb katastroofiga, hoiatab Soome teadlane. Jyväskylä ülikooli professor Juha-Antti Lamberg võrdleb seda Rooma langemisega, vahendab …Soomes saab pangakaardi teha juba vastsündinuleJuly 13, 2017NordenBladet — Soomes saab lapsevanem teha pangakaardi juba vastsündinule. Pangad loodavad vanemate endi vastutusele. Soome lapsed ei pea enam ainult sularahaga läbi ajama. Nii on …Volvo juht Håkan Samuelsson: varustame kõik autod alates 2019. aastast elektrimootoritegaJuly 13, 2017NordenBladet — Autotootja Volvo on võtnud eesmärgiks varustada kõik autod alates 2019. aastast elektrimootoritega. See tähendab järk-järgulist loobumist sisepõlemismootoritest. Muutus tähendab, et osal Volvo mudelitel …UberPOP lahkub Soomest; UberBLACK jätkab tegevustJuly 13, 2017NordenBladet — Kaks ja pool aastat Helsingis tegutsenud Uber lõpetab alates augusti keskpaigast tegevuse ja lahkub Soomest. Aga lahkumine pole lõplik. Nimelt on kavatsus tagasi …Soomes sünnib rekordiliselt vähe lapsi, sündivus on langenud juba seitsmendat aastat järjestJuly 13, 2017NordenBladet — Soomes sünnib rekordiliselt vähe lapsi, mille peale küsib professor, kes hakkab tulevikus heaoluühiskonda ülal pidama. Statistikaameti andmetel langes Soomes sündivus aasta esimese viie …Reklaam:
🇫🇮 SOOME UUDISED & INFOSiseminister Paula Risikko: Soome on tänavu oodata 5000-8000 pagulastNordenBladet — Kuigi Itaaliasse on tänavu saabunud Aafrikast üle Vahemere rekordarv uusi pagulasi, ei tohiks Soomes siseministeeriumi hinnangul korduda 2015. aasta kriis, mil saabus ligi …Soomest alguse saanud töötajate järel nuhkimise keeld laieneb üle Euroopa LiiduNordenBladet — Soomes on töötajad olnud väga korralikult kaitstud tööandja-poolse nuhkimise eest. Näiteks ei või Soomes tööandjad töötajaid guugeldada ega nuhkida töötajate järel Facebooki ja …Hüljatud majad SoomesNordenBladet — Soomes on mitmeid hüljatud maju, mis on seisnud aastakümneid ilma kasutuseta, ent kus on mulje, nagu inimesed oleks alles eile lahkunud. Siseruumid on …Soome Julgeolekukomitee ekspert Pentti Olin: terviseandmete häkkimine on üks suuremaid küberohtusidNordenBladet — Soome andmeturvalisuse asjatundja väitel on viimasel ajal levinud terviseandmete häkkimine üks suuremaid küberohtusid. Häkkida on võimalik kõiki terviseandmeid, mis on arvutitesse talletatud. Näiteks …Soomes on maksuameti maksukontrollide arv on kukkunud seoses tarkvaraprobleemidegaNordenBladet — Soomes on maksuameti maksukontrollide hulk tänavu oluliselt kukkunud seoses maksuameti uue tarkvaraga seotud probleemidega. Maksukontrollide arv on tänavu vähenenud võrreldes möödunud aastaga ligi …Soome leiutis aitab suitsetamist maha jättaNordenBladet — Soome firma Biohit välja töötatud imemistablett Acetium aitab uurimuse järgi suitsetamist maha jätta. Leiutise vastu on juba tuntud suurt huvi välismaal, vahendab Taloussanomat. …UURING: Üha rohkem soomlasi veedab puhkuse kodumaalNordenBladet — Möödunud aastaga võrreldes veedab tänavu 10 protsenti enam soomlasi oma puhkuse kodumaal. Kodumaal puhkamise kasv peegeldub hotellide paremas täituvuses. Soome turismifirmade liidu korraldatud …Helsingi Länsimetro avamine võib edasi lükkuda, kuna tuleohutuses leiti viguNordenBladet — Helsingi metroo uus etapp Länsimetro pidi viimaste andmete järgi tegevust alustama septembris, aga see võib edasi lükkuda, kuna tuleohutuses leiti vigu. Metroo katsetustes …Vantaal tehakse uskumatuid parkimistrahve selle eest, et autod on pargitud „liiga tee serva”NordenBladet — Vantaal on hakatud tegema uskumatuid parkimistrahve selle eest, et autod on pargitud „liiga tee serva”. Teepeenar on Vantaa reeglite järgi tee piiridest väljas, …Usklikud vanemad nuhtlesid Helsingis oma lapsi ja said karistadaNordenBladet — Helsingi kohus mõistis süüdi abielupaari, kes tarvitas oma tütarde kallal vägivalda neid nuheldes aastatel 2011-2015. Lapsed olid kuriteo toimepanemise hetkel 1-6-aastased. Lapsi oli …Soome teadlane Juha-Antti Lamberg: rahvaarvu vähenemine lõppeb katastroofigaNordenBladet — Rahvaarvu vähenemine toob kaasa majanduskasvu kadumise ning see lõppeb katastroofiga, hoiatab Soome teadlane. Jyväskylä ülikooli professor Juha-Antti Lamberg võrdleb seda Rooma langemisega, vahendab …

matches: kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus


Soodustingimustel vanaduspensionide seadus
Ülemnõukogu 14.05.1992 seadus; jõustumiskuupäev 01.07.1992
redaktsioon 01.01.2018 [RT I, 22.06.2016, 12]
16.06.1993 RT I 1993, 40, 596 01.07.1993
23.03.1994 RT I 1994, 24, 398 01.04.1994
27.06.1994 RT I 1994, 51, 856 01.07.1994
15.11.1994 RT I 1994, 83, 1450 01.01.1995
28.06.1995 RT I 1995, 61, 1027 01.09.1995
06.12.1995 RT I 1995, 95, 1631 01.01.1996
20.03.1996 RT I 1996, 22, 437 01.04.1996
21.11.1996 RT I 1996, 86, 1539 01.01.1997
05.11.1997 RT I 1997, 81, 1366 01.11.1997
11.02.1998 RT I 1998, 17, 266 01.03.1998
25.11.1998 RT I 1998, 107, 1767 01.01.1999
15.03.2000 RT I 2000, 25, 147 01.04.2000
05.12.2001 RT I 2001, 100, 648 01.01.2002
15.06.2005 RT I 2005, 38, 295 01.01.2006
07.04.2010 RT I 2010, 18, 97 16.05.2010
Vastu võetud 14.05.1992
RT 1992, 21, 292
Soodustingimustel vanaduspensionile kohaldatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
§ 1. Õigus saada soodustingimustel vanaduspensioni on:
[RT I 2000, 25, 147 - jõust. 01.04.2000]
1) isikul, kes on töötanud tervist eriti kahjustavatel ja eriti raskete töötingimustega töödel Eesti Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatava tootmisalade, tööde, kutsealade ja ametikohtade nimekirja nr. 1 (edaspidi nimekiri nr 1) järgi ning kellel on vähemalt 20-aastane pensionistaaž, millest vähemalt 10 aastat on töötatud nendel töödel;
[RT I 2005, 38, 295 - jõust. 01.01.2006]
Käesolevas punktis nimetatud isikul on õigus pensionile 10 aastat enne riikliku pensionikindlustuse seaduse §-s 7 sätestatud vanusesse jõudmist.
2) isikul, kes on töötanud muudel tervist kahjustavatel ja raskete töötingimustega töödel Eesti Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatava tootmisalade, tööde, kutsealade ja ametikohtade nimekirja nr 2 (edaspidi nimekiri nr 2) järgi ning kellel on vähemalt 25-aastane pensionistaaž, millest vähemalt 12 aastat ja kuus kuud on töötatud nendel töödel.
Käesolevas punktis nimetatud isikul on õigus pensionile viis aastat enne riikliku pensionikindlustuse seaduse §-s 7 sätestatud vanusesse jõudmist.
Käesoleva paragrahvi punkti 2 alusel sooduspensionile õigust andva töötamise hulka arvatakse ka töötamine punktis 1 nimetatud tootmisaladel, töödel, kutsealadel ja ametikohtadel.
3) [kehtetu - RT I 2000, 25, 147 - jõust. 01.04.2000]
4) [kehtetu - RT I 2000, 25, 147 - jõust. 01.04.2000]
Käesolevas paragrahvis ettenähtud tingimustel määratakse pension isikutele, kellel on vähemalt 15-aastane Eestis omandatud pensionistaaž.
[RT I 2001, 100, 648 - jõust. 01.01.2002]
Soodustingimustel vanaduspensionile õigust andva staaži hulka ei arvata käesolevas paragrahvis nimetatud töödel osalise tööajaga töötamise aega.
[RT I 1994, 83, 1450 - jõust. 01.01.1995]
§ 11. Pensionistaaž tehakse kindlaks riikliku pensionikindlustuse seaduse ja okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse alusel.
Käesoleva seaduse §-s 1 nimetatud töödel täistööajaga töötatud aega (edaspidi soodusstaaž) arvestatakse tööperioodide summana.
§ 12. Soodustingimustel vanaduspensionile õigust andva staaži kindlaksmääramisel lähtutakse ümardamata staažist.
§ 2. Isikud, kellel on õigus soodustingimustel vanaduspensionile, võivad pensioni taotleda mis tahes ajal pärast pensioniõiguse tekkimist ning olenemata viimasest töökohast. Soodustingimustel vanaduspension määratakse pensioni taotlemise päevast, kuid mitte varem kui pensionile õiguse tekkimise päevast. Pension määratakse pensionile õigust andvasse vanusesse jõudmise päevast, kui pensionitaotlus on esitatud kolme kuu jooksul, arvates sellesse vanusesse jõudmise päevast. Soodustingimustel vanaduspension määratakse eluajaks. Soodustingimustel vanaduspensioni saajal, kel on õigus pensionile riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel, on õigus taotleda nimetatud seaduse alusel pensioni määramist mis tahes ajal pärast pensioni saamise õiguse tekkimist.
§ 3. Soodustingimustel vanaduspension arvutatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse § 11 alusel. Isikule, kellel on õigus saada soodustingimustel vanaduspensioni käesoleva seaduse § 1 punkti 1 alusel, arvestatakse käesoleva paragrahvi esimeses lõigus sätestatud alusel arvutatud pensionile juurde 3,1 protsenti aastahindest iga nimekirjas nr 1 olevatel töödel töötatud aasta eest ning allmaatöödel töötanud isikule sellele lisaks 21,9 protsenti aastahindest iga allmaatöödel töötatud aasta eest.
§ 31. Soodustingimustel vanaduspensionile arvutatakse juurde riikliku pensionikindlustuse seaduse § 24 lõikes 11 sätestatud pensionilisa samas seaduses sätestatud korra kohaselt.
§ 4. Soodustingimustel vanaduspensioni määratakse ja makstakse pärast sellele pensionile õigust andvatel tootmisaladel, töödel, kutsealadel ja ametikohtadel töötamise lõpetamist. Sellele tööle tagasipöördumisel sooduspensioni maksmine peatatakse. Isikule, kes jätkab töötamist töödel, mis ei anna käesoleva seaduse alusel õigust pensionile, samuti isikule, kes on jõudnud riikliku pensionikindlustuse seaduse §-s 7 sätestatud vanusesse ning jätkab töötamist käesoleva seaduse alusel pensionile õigust andvatel töödel, makstakse soodustingimustel vanaduspensioni täies suuruses.
§ 41. Soodustingimustel vanaduspensioni pärast selle pensioni määramist omandatud soodusstaaži alusel ei suurendata.
§ 42. Isikule, kellele oli määratud või kellele määratakse soodustingimustel vanaduspension algtähtajaga enne 2000. aasta 1. aprilli, arvutatakse pension ümber ning kui ümberarvutatud pension osutub väiksemaks makstud pensionist, jätkatakse pensioni maksmist endises suuruses kuni määratud tähtajani.
Pensionärile, kellele soodustingimustel vanaduspension oli määratud ajavahemikus 1992. aasta 1. juulist kuni 1994. aasta 31. detsembrini ja kellel ei ole õigust saada soodustingimustel vanaduspensioni käesoleva seaduse § 1 punktides 1 ja 2 sätestatud alustel, rakendatakse pensionide arvutamisel riikliku pensionikindlustuse seaduse § 11 sätteid. Kui ümberarvutatud pension osutub väiksemaks makstud pensionist, jätkatakse pensioni maksmist endises suuruses kuni määratud tähtajani.
Naisel on kuni 2015. aastani õigus nimekirja nr 1 järgi soodustingimustel vanaduspensionile vähemalt järgmise pensionistaaži olemasolul:
Pensionistaaž (aastat)
Sellest nimekirja nr 1 järgi (aastat)
Kuni 31. dets. 2006
Naisel on kuni 2015. aastani õigus nimekirja nr 2 järgi soodustingimustel vanaduspensionile vähemalt järgmise pensionistaaži olemasolul:
Sellest nimekirja nr 2 järgi (aastat)
Naisel, kellel on 2007. aasta 1. jaanuariks soodustingimustel vanaduspensioni saamiseks nõutud pensionistaaž, tekib õigus soodustingimustel vanaduspensionile kuni 2006. aasta 31. detsembrini kehtinud pensionistaaži nõuete alusel.
§ 5. Selgitusi soodustingimustel vanaduspensionile õigust andvate tootmisalade, tööde, kutsealade ja ametikohtade loetelude rakendamise kohta antakse Eesti Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras.
§ 6. Ettevõtetes ja organisatsioonides töökohtade atesteerimise kvaliteedi kontrollimine, samuti soodustingimustel vanaduspensionile õigust andvate tootmisalade, tööde, kutsealade ja ametikohtade nimekirjade täiustamine toimub Eesti Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras.


Antsla valla ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni kasutamise eeskirja kehtestamine – Riigi Teataja
Antsla valla ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni kasutamise eeskirja kehtestamine
Antsla valla ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni kasutamise eeskirja kehtestamine - sisukord
§ 3 Liitumispunkt
§ 4 Ühisveevärgist võetava vee kvaliteet ja rõhk
§ 5 Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamine
§ 6 Veevarustuse ja reovee ning sademevee ärajuhtimise teenuse osutamine
§ 7 Veevärgi- ja kanalisatsiooni plommimine
§ 8 Ühisveevärgist võetava vee mõõtmise kord
§ 9 Vee mõõtmine
§ 10 Vee arvestus veearvesti puudumisel
§ 11 Kahjutule kustutamiseks kasutatud vee arvestus
§ 12 Omavoliline veevõtu ja reo- ning sademevee ärajuhtimine
§ 13 Reovee ärajuhtimise nõuded ja tingimused
§ 14 Ärajuhitava reovee arvestus
§ 15 Sademe-, drenaaži- ja muu pinnase- või pinnavee arvestus
§ 17 Veevarustuse ja reovee ning sademevee ärajuhtimise teenuse eest tasumine
§ 18 Vee andmise ja reo- ning sademevee ärajuhtimise katkestamine ja taastamine
§ 19 Vee andmine ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii ning remonttööde korral
§ 20 Teenuslepingu sõlmimine, lõpetamine ja uuendamine
§ 21 Vaidluste lahendamine
RT IV, 29.05.2013, 19
Vastu võetud 21.05.2013 nr 6
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 6 lõike 1 ning „Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse“ § 8 lõike 4 alusel.
(1) Antsla valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirjas (edaspidi eeskiri) määratakse kindlaks ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise põhimõtted Antsla vallas.
(2) Eeskirja kohaldatakse koos ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse ja teiste õigusaktidega.
(4) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ja sademevee kanalisatsiooni toimimise ning korrashoiu oma tegevuspiirkonnas tagab vee-ettevõtja vastavalt eeskirjale ning Antsla Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingule.
(5) Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni ning sademevee kanalisatsiooni ulatumisel teise kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumile määratakse sellise ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise tingimused vallavalitsuse ja teise kohaliku omavalitsuse vahelise lepinguga.
1) abonenttasu – püsitasu, mida klient maksab ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooni nõuetekohase toimimise tagamise eest sõltumata kasutamisest;
3) drenaaživesi ─ drenaažitorustiku kaudu ärajuhitav looduslikku päritolu vesi, mis ei ole reovesi;
4) kinnistu – kinnistusraamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi, hoonestusõiguse alusel kasutatav maa või ehitise kui vallasasja teenindamiseks vajalik maa;
5) kinnistu kanalisatsioon – liitumispunktist kinnistupoolsed ehitised ja seadmed (sealhulgas ehitiste sisekanalisatsioon) kinnistult heitvee juhtimiseks ühiskanalisatsiooni;
6) kinnistu veevärk – liitumispunktist kinnistupoolsed ehitised ja seadmed (sealhulgas ehitiste siseveevärk) kinnistu veega varustamiseks;
7) klient – kinnistu omanik või valdaja, hoonestusõiguse alusel maakasutaja või ehitise kui vallasasja omanik või valdaja, kelle kinnistu veevärk või kanalisatsioon on ühendatud ühisveevärgi ja – kanalisatsiooniga vastava torustikühenduse kaudu ja kellega vee-ettevõtja on sõlminud lepingu ühisveevärgivee võtmiseks või reovee ärajuhtimiseks;
8) kohtpuhasti – puhasti reovee kontsentratsiooni vähendamiseks enne ühiskanalisatsiooni laskmist;
9) kontroll- ja vaatluskaev – maapinnale ulatuva luugiga kaev (toru) kanalisatsiooni torustikul;
10) liitumine – kinnistu vee ja -kanalisatsioonitorustiku ühendamine ühisveevärgi ja kanalisatsioonitorustikuga;
11) liitumisprojekt – tehniline kooskõlastatud tööprojekt kinnistu liitumiseks ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga;
12) liitumispunkt – liitumispunkt on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja määratud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ühenduskoht kinnistu veevärgi või kanalisatsiooniga;
13) liitumistasu – ühekordne tasu, mis tuleb kinnistu omanikul, hoonestusõiguse alusel maakasutajal või ehitise kui vallasasja omanikul maksta kinnistu veevärgi või kanalisatsiooni ühendamiseks ühisveevärgi või kanalisatsiooniga;
16) peatorustik – vee-ettevõtja omandis olev või tema valdusse antud ühisveevärgi- ja/või kanalisatsioonitorustik, millest klienti varustatakse veega või millesse juhitakse kliendi reovesi;
17) purgimiskoht – tekkekohast äraveetud reovee ja/või fekaalide ühiskanalisatsiooni laskmise koht;
18) purgimine – tekkekohast äraveetud reovee ja fekaalide ühiskanalisatsiooni laskmine;
19) reostus – vee omadusi halvendav saasteainete, organismide sisaldus vees, vee ülemäärane soojus või radioaktiivsus;
20) reoveemõõdusõlm – reovee mõõtmiseks ettenähtud arvestist ja arvesti juurde kuuluvast armatuurist koosnev tehniline sõlm;
21) reoveepuhasti – kogum rajatisi, milles ühiskanalisatsioonivõrgu kaudu kogutud reovesi ja sademevesi on võimalik puhastada vee-ettevõtjale väljastatud vee erikasutusloas määratud piirmääradeni;
23) restkaev – restkaanega kaev, mille kaudu sademevesi pääseb kanalisatsiooni;
24) saasteaine (reoaine) – mis tahes aine, mis võib põhjustada reostust;
25) sademevee kanalisatsioon – ehitised ja seadmed sademevee ärajuhtimiseks ja kanaliseerimiseks;
26) sademevesi loodusliku päritoluga sademe- ja drenaa�ivesi ning muu pinnase- ja pinnavesi, mis ei ole reovesi ning mis juhitakse ühiskanalisatsiooni või sademevee kanalisatsiooni;
27) sulgur – kinnistu piiri lähedal paiknev siiber või ventiil kinnistu veetorustiku lahutamiseks peatorustikust;
28) teenusleping – kliendi ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud leping ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniteenuste kasutamise kohta;
29) tegevuspiirkond – piiritletud maa-ala, kus vee-ettevõtja osutab veega varustamise või reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuseid;
31) veemõõdusõlm - vee mõõtmiseks ettenähtud arvestist ja arvesti juurde kuuluvast armatuurist koosnev tehniline sõlm;
32) veevõtupost – üldkasutatav, avalik veevõtukoht ühisveevärgi torustikul;
33) volitatud isik – isik, kes vallavolikogu otsusega on volitatud kontrollima kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni vastavust nõuetele;
34) ühendustoru – kinnistu veevärki veega varustav või kinnistu kanalisatsiooni reo- või sademevett ärajuhtiv toru peatorust liitumispunktini, viimane kaasaarvatud;
35) ühtlustusmahuti – mahuti reovee vooluhulga, kontsentratsiooni, temperatuuri vm ühtlustamiseks;
36) ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooni avarii – ühisveevärgi- ja/või –kanalisatsioonirajatiste või seadmete ettenägematu purunemine või riknemine, mille tagajärjel oluliselt halveneb või katkeb klientide veega varustamine ja/või reovee vastuvõtt või on ohustatud inimesed, ehitised ja keskkond;
37) ühisveevärk ja -kanalisatsioon – ehitiste ja seadmete süsteem, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või reo- ning sademevee ärajuhtimine ja mis on vee-ettevõtja hallatav.
(1) Liitumispunkt asub avalikult kasutataval maal kuni üks meeter väljaspool kinnistu piiri. Liitumispunkt on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni oluline osa. Kui liitumispunkti ei ole võimalik määrata eelnimetatud tingimustel, määratakse liitumispunkt vee-ettevõtja ja kliendi kokkuleppel.
(2) Veevärgil on liitumispunktiks peakraan (maakraan, maasiiber), kanalisatsioonil vaatluskaev (toru). Kui olemasoleval torustikul peakraan või vaatluskaev puudub või asub kinnistu piirist kaugemal kui üks meeter ning liitumispunkti asukoht ei ole käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt poolte vahel teisiti kokku lepitud, määratakse ajutine liitumispunkt kuni torustiku vajalike ümberehitusteni.
(4) Kui kliendi kinnistu ei piirne avalikult kasutatava maa-alaga, on liitumispunktiks avalikult kasutatava maa-ala ja esimese sellega piirneva kinnistu liitumispunkt, kui vee- ettevõtja ja klient ei ole teisiti kokku leppinud.
(5) Olemasoleva hoonestusega kruntimata aladel viiakse ala kruntimisel veevärgi ja kanalisatsioonirajatiste piiritlus kooskõlla krunditud alade piiritlusega. Kinnistu piiride muutmisel või kinnistu tükeldamisel täpsustatakse ka piiritlust. Kui eeltooduga kaasneb veevärgi ja kanalisatsioonirajatiste ümberehitamise vajadus, esitab vee-ettevõtja vastavad nõuded detailplaneeringu või krundijaotusplaani läbivaatamisel.
(6) Kruntide suuruse ja piiride muutmine detailplaneeringuta, kui muudetaval alal asuvad ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga ühendatud rajatised, tuleb nendel olevate kinnistute omanikel see eelnevalt kooskõlastada vee-ettevõtjaga. Kui sellega seoses tekib vajadus veevärgi ja kanalisatsioonirajatiste ümberehitamiseks, väljastab vee-ettevõtja tehnilised tingimused koos teostustähtajaga.
(1) Ühisveevärgi kaudu joogiks ja teisteks olmevajadusteks kasutatav vesi peab vastama Eesti Vabariigis kehtestatud kvaliteedinõuetele. Nõuete täitmise peab tagama vee-ettevõtja.
(2) Vee-ettevõtja tagab liitumispunktis vee miinimumrõhuks 2 baari. Kui kinnistul vajatakse suuremat veerõhku, tuleb rõhu tõstmine lahendada kliendil oma rõhutõsteseadmega ja omal kulul.
§ 5. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamine
(2) Ühisveevärgi veevõtupostide hooldust korraldab vee-ettevõtja, kes peab tagama veevõtukoha heakorra ning sanitaarnõuete täitmise.
(3) Ühiskanalisatsiooni kasutatakse reovee, sademevee, drenaaživee ja muu pinnavee vastuvõtmiseks. Ohtlike ainete sisaldus ühiskanalisatsiooni juhitavas vees peab vastama kehtestatud nõuetele. Vee-ettevõtja võib reovee kohta kehtestada piirreostumuse või muud vastuvõtutingimused, mis tehakse teatavaks vee-ettevõtja veebilehe vahendusel.
(4) Avalikelt teedelt, tänavatelt ja väljakutelt sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimine toimub vallavalitsusega sõlmitud lepingu alusel.
(5) Ühiskanalisatsiooni võib reovett ja/või fekaale purgida ainult vee-ettevõtjaga selleks sõlmitud lepingu alusel ja ainult vee-ettevõtja poolt lepingus määratud purgimiskohtades.
§ 6. Veevarustuse ja reovee ning sademevee ärajuhtimise teenuse osutamine
(1) Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni abil veevarustuse ja reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuste osutamine toimub vallavolikogu otsusega tegevuspiirkonda määratud vee-ettevõtja poolt vastavalt eeskirjale.
(2) Sademevee ärajuhtimise teenuse osutamine toimub vastavalt sademevee ärajuhtimise teenuse lepingu tingimustele.
(3) Ühisveevärgil asuvatest tuletõrjehüdrantidest ja veemahutitest kahjutule tõrjumiseks ning teisteks päästetöödeks ja õppusteks, samuti avalikest veevõtukohtadest vee võtmine ning vastavate kulutuste eest tasumine reguleeritakse vallavalitsuse ja vee-ettevõtja vahelise lepinguga.
(4) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse osutamine toimub kliendi ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingu (edaspidi teenusleping) alusel, erandjuhul ilma lepinguta ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse alusel.
(5) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni omanik peab lubama kontrollida kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni ning kinnistu veevärgile paigaldatud veearvesteid vallavolikogu volitatud isikul ja vee-ettevõtjal. Kinnistu veevärk ja kanalisatsioon peab olema ehitatud vastavalt kehtivatele ehitusnormidele ja kooskõlastatud projektile.
1) ühendus, mis võimaldab ühisveevärgiga vahetus ühenduses olevasse kinnistu veevärki juhtida vett teistest veeallikatest või veevarustussüsteemidest;
2) kinnistu veevärgi vahetu ühendamine kanalisatsioonitorustike, –seadmete ja –kaevudega, vedelike reservuaaridega (v.a joogivee reservuaarid, mille täitmine toimub ühisveevärgist), kõrgsurvekateldega, samuti tehnoloogilise seadmestikuga, milles kasutatakse tervisele ohtlikke aineid.
(7) Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga ühendatud kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni peab klient hoidma sellises korras, et need ei kahjustaks ühisveevärki või –kanalisatsiooni ega takistaks teenuste osutamist.
§ 7. Veevärgi- ja kanalisatsiooni plommimine
§ 8. Ühisveevärgist võetava vee mõõtmise kord
(1) Kliendile müüdava vee kogust mõõdetakse veearvesti abil kuupmeetrites.
(2) Veearvesti näidud registreerib ja teatab vee-ettevõtja klienditeenindusele klient. Veearvesti näitude registreerimise kord ja sagedus määratakse teenuslepingus.
(3) Veearvesti näidu teatamata jätmisel koostatakse kliendile arve eelnenud kolme arvestusperioodi keskmise veetarbimise alusel.
(4) Kui klient ei ole näitu teatanud kolmel järjestikusel arvestusperioodil on vee-ettevõtjal õigus esitada kliendile viie tööpäeva möödumisel kirjalik hoiatus, nõudes juurdepääsu veearvesti näidu fikseerimiseks. Klient on kohustatud hüvitama vee-ettevõtjale veearvesti näidu fikseerimise vastavalt vee-ettevõtja poolt kehtestatud hinnakirjale. Kui klient ei ole hoiatuses märgitud tähtajaks näitu teatanud, või ei ole võimaldanud näidu fikseerimist, on vee-ettevõtjal õigus katkestada kliendile vee andmine ja reo- ning sademevee ärajuhtimine vastavalt käesoleva eeskirja § 18 lõike 1 punktile 3.
(5) Veevõtupostist võetava vee arvestus ja tasumine toimub vastavalt vee-ettevõtja poolt kehtestatud korrale kooskõlas vallavalitsuse ja vee-ettevõtja vahelise lepingu tingimustega.
(6) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni omanik peab lubama paigaldada kinnistu veevärgile veearvesti. Veearvesti paigaldab vee-ettevõtja, kui vee-ettevõtja ja klient ei ole kokku leppinud teisiti.
(7) Paigaldada võib ainult arvesteid, millel on Eesti standardiorganisatsiooni tüübikinnitus. Veearvestil peab nähtaval kohal olema Eesti Vabariigi taatlusplomm.
(8) Veearvestit vahetada on õigus ainult vee-ettevõtjal.
(9) Veearvestite taatlemist korraldab vee-ettevõtja vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusele.
(10) Kanalisatsiooniteenuse kliendi puhul ei korralda taatlemist vee-ettevõtja, vaid klient.
(11) Veearvesti rikke korral, kui klient ei ole selles süüdi, arvestatakse tarbitud vett rikke avastamisele eelnenud mõõteperioodi kolme kalendrikuu keskmise ööpäevase tarbimise järgi. Nimetatud arveldamiskord kehtib rikke tuvastamise kalendrikuust kuni uue arvesti paigaldamiseni.
(12) Klient võib kirjaliku avaldusega nõuda vee-ettevõtjale kuuluva veearvesti kontrollimist enne taatlustähtaega. Kui taatlemisel selgub, et mõõtetäpsus on lubatud vea piires, kannab taatlemisega seotud kulud klient, vastasel juhul vee-ettevõtja.
(13) Kui kontrolltaatlusel osutus arvesti mõõteviga lubatust suuremaks, tehakse vee-ettevõtja poolt tasaarveldus eelneva kolme kalendrikuu veetarbimise kohta, kaasa arvatud kontrolltaatluse kalendrikuu päevade kohta kuni uue arvesti paigaldamiseni. Tasaarveldus toimub tasaarveldusperioodile eelnenud kolme kalendrikuu keskmise veetarbimise alusel.
§ 9. Vee mõõtmine
(1) Kinnistu veevärk peab olema varustatud nõuetekohase veemõõdusõlmega. Veemõõdusõlm peab vastama vee-ettevõtja esitatud tehnilistele nõuetele.
(3) Veemõõdusõlm peab asuma hoones sellise paigutusega, et sisendustoru oleks võimalikult lühike või mõõtekaevus, kohe peale sisendustoru suubumist kinnistule.
(5) Veemõõdusõlme asukoht ja ehitus peab vastama vee-ettevõtja poolt esitatud tehnilistele nõuetele. Sõlme paigaldab oma veearvesti vee-ettevõtja, kui klient ja vee-ettevõtja ei lepi kokku teisiti. Kliendi poolt paigaldamiseks üleantav arvesti peab vastama vee-ettevõtja tehnilistele nõuetele.
(6) Veearvesti tuleb paigaldada horisontaalselt, kui vee-ettevõtjaga ei ole kokku lepitud teisiti.
(7) Vee-ettevõtja paigaldab veearvesti omal kulul, kliendi kinnistu nõuetekohasesse veemõõdusõlme viie tööpäeva jooksul peale teenuslepingu sõlmimist, teostades ka edaspidist veearvesti hooldust ja taatlust. Teenuslepingu lõpetamisel demonteeritakse arvesti vee-ettevõtja poolt.
(8) Klient peab tagama:
3) veemõõdusõlme armatuuride töökorras oleku;
(9) Veearvesti riketest, vigastustest, külmumisest ja ülekuumenemisest tuleb kliendil koheselt teatada vee-ettevõtjale.
(10) Vee-ettevõtjale kuuluva rikutud (ka külmunud või kuumenenud) või omavoliliselt eemaldatud veearvesti asendab vee-ettevõtja viie tööpäeva jooksul peale tekitatud kahjude ja määratud hüvitiste tasumist vee-ettevõtjale kliendi poolt. Veearvesti tehnilise rikke korral, mis ei sõltunud kliendist, asendatakse arvesti vee-ettevõtja poolt tasuta.
§ 10. Vee arvestus veearvesti puudumisel
(1) Veearvesti puudumise korral arvestatakse kliendi tarbitud veekogus järgmiste kulunormide järgi:
Veekulu m³ kuus inimese kohta
Veevarustuse ja kanalisatsioonita korterites veevõtuga oma kaevust
Veevarustuse ja kanalisatsiooniga eluruumis, kus puudub dušš või vann
Veevarustuse ja kanalisatsiooniga koht-küttega eluruumis, milles on vann
Tsentraalküttega korteris, milles on dušš ja saun
Tsentraalküttega korteris või eramus, milles on vann ja dušš või saun
Ärihooned ja muud hooned
Veevõtupost
100 m³ koht kuus
(2) Vee tarbimise arvestamiseks käesoleva paragrahvi lõike 1 kulunormide järgi teatab klient vee-ettevõtjale isikute (elanikud, üürnikud) arvu. Klient on kohustatud koheselt kirjalikult teatama muutustest eespool toodud isikute arvus.
§ 11. Kahjutule kustutamiseks kasutatud vee arvestus
(1) Ühisveevärgi tuletõrje hüdrantide ja veemahutite, samuti avalike veevõtukohtade korrashoiu eest vastutab vee-ettevõtja. Tuletõrje hüdrante ja veemahuteid kasutab piirkondlik päästekeskus (edaspidi päästekeskus) kahjutule tõrjumisel ja vajadusel teistel päästetöödel. Neist võib muuks otstarbeks vett kasutada vaid vee-ettevõtja loal lepingu alusel. Hüdrantide ja veemahutite kasutamine õppustel ning neist tarvitatav vee kogus tuleb vee-ettevõtjaga eelnevalt kooskõlastada, vastasel juhul loetakse veevõtt omavoliliseks.
§ 12. Omavoliline veevõtu ja reo- ning sademevee ärajuhtimine
1) puudub vee-ettevõtjaga vastav leping, välja arvatud ühisveevärgi –ja kanalisatsiooni seaduse § 8 lõikes 41 sätestatud juhul;
4) vee- või reoveearvesti näitusid on moonutatud või arvesti rikutud;
5) omavoliliselt on eemaldatud vee- või reoveearvesti või vee-ettevõtja poolt paigaldatud sulgur torustiku sulgemiseks;
6) on avatud vee-ettevõtja poolt suletud peakraan;
7) kinnistu veevärgile enne veearvestit on monteeritud veevõttu võimaldav ühendus või vee-ettevõtjaga kooskõlastamata on tehtud ümberehitustöid liitumispunkti ja veearvesti vahelisel torustikul;
8) vett võetakse omavoliliselt tuletõrjehüdrantidest;
9) vee-ettevõtja loata toimub reovee või fekaalide purgimine ühiskanalisatsiooni või sademevee kanalisatsiooni;
10) vee-ettevõtja loata toimub sademevee juhtimine ühiskanalisatsiooni;
11) vee-ettevõtja loata toimub reovee juhtimine sademeveekanalisatsiooni;
12) vee-ettevõtja või kohaliku omavalitsuse loata toimub sademevee juhtimine sademeveekanalisatsiooni;
13) toimub muu tegevus, mis on suunatud teenuse tarbimisele selle eest määratud hinda maksmata.
(2) Omavoliline ühendus on mistahes ühendus (ka ajutine voolikuühendus) ühisveevärgiga, mis on tehtud ilma liitumis- ja teenuslepinguta ning tehnilise järelevalveta.
(3) Omavolilise veevõtu või reo- ning sademevee ärajuhtimise ilmsiks tulekul koostab vee-ettevõtja rikkumist määratleva akti.
(4) Omavolilise veekasutuse või reovee ärajuhtimise ilmnemisel arvutab vee-ettevõtja tarbitud vee koguse ühendustoru läbilaskevõime järgi arvestusega, et vee kiirus torustikus on 1 m/sek ning vee tarbimisajaks on 24 tundi ööpäevas. Omavolilise veekasutuse või reovee ärajuhtimise algusajaks loetakse omavolilise ühenduse rajamise päeva ning lõppemiseks omavolilise ühenduse sulgemise päeva. Kui omavolilise veekasutuse või reovee ärajuhtimise algusaega ei ole võimalik kindlaks teha, loetakse omavolilise veekasutuse ajaks tagasiulatuvalt kuus kuud arvates käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud akti koostamise kuupäevast.
(5) Omavolilise sademevee ärajuhtimise ilmnemisel ühiskanalisatsiooni arvutab vee–ettevõtja sademevee koguse vastavalt käesoleva eeskirja §-le 15. Omavolilise sademevee ärajuhtimise algusajaks loetakse omavolilise ühenduse rajamise päeva ning lõppemiseks omavolilise ühenduse sulgemise päeva. Kui omavolilise sademevee ärajuhtimise algusaega ei ole võimalik kindlaks teha, loetakse omavolilise sademevee ärajuhtimise ajaks tagasiulatuvalt kuus kuud arvates käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud akti koostamise kuupäevast.
(6) Vee omavolilisel võtmisel tuletõrjehüdrantidest arvutab vee-ettevõtja tarbitud vee koguse vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 4. Kui veekasutuse algust ei ole võimalik kindlaks teha, loetakse kasutusajaks üks kuu.
§ 13. Reovee ärajuhtimise nõuded ja tingimused
(1) Ühiskanalisatsiooni võib juhtida ainult sellist reovett ja sademeveekanalisatsiooni sellist sademevett, mis ei kahjusta kanalisatsiooni ehitisi ja seadmeid ning on puhastusseadmetes puhastatav.
(2) Ühiskanalisatsiooni ei tohi juhtida reovett ja sademeveekanalisatsiooni on keelatud juhtida sademevett, mis sisaldab:
(3) Ärajuhitava reovee temperatuur ei tohi olla kõrgem kui 40° C.
(4) Ühiskanalisatsiooni ja sademeveekanalisatsiooni ei tohi heita olmeprügi, ehitusprahti, tööstusjäätmeid, kohtpuhastijäätmeid, tänavapuhastusjäätmeid jms.
(6) Reovee ja sademevee ärajuhtimisel on keelatud tekitada nii hüdraulilisi kui reostuslikke löökkoormusi.
(7) Ühiskanalisatsiooni ei tohi juhtida reoaineid, mille kohta ei ole kinnitatud piirväärtusi või see pole lubatud teenuslepinguga.
(8) Ühiskanalisatsiooni juhitava reo- ja sademevee reostusnäitajate piirväärtused on järgmised:
Vesinikioonide minimaalne sisaldus
Vesinikioonide maksimaalne sisaldus
Polaarsete süsivesikute sisaldus
(9) Avariijuhtudest mis põhjustasid ärajuhitava reo- ning sademevee reostusnäitajate tõusu või täiendavate, kanalisatsioonirajatistele, inimesele või keskkonnale ohtlike reoainete sattumist ühiskanalisatsiooni on klient kohustatud viivitamatult teatama juhtumist vee-ettevõtjale ohutusmeetmete rakendamiseks.
(10) Ohtlike ainete reostusnäitajate piirväärtusteks on ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse § 10 lõike 2 alusel keskkonnaministri kehtestatud piirväärtused.
(11) Sademevee ärajuhtimisel sademevee kanalisatsiooni (kraavi) on naftasaaduste piirväärtuseks 5 mg/l, kui sademevee kanalisatsioonil puuduvad puhastusrajatised. Sademevee reostumise vältimiseks või vähendamiseks peab sademevee kogumisalasid regulaarselt kuivalt puhastama.
(12) Sademevee juhtimisel sademevee kanalisatsiooni (kraavi) on heljuvainete sisalduse piirväärtus 40 mg/l, kui sademevee kanalisatsioonil puuduvad puhastusrajatised ja ohtlike ainete sisalduse piirväärtused vastavad käesoleva paragrahvi lõikes 10 sätestatule.
(13) Kui kliendi reovesi ei vasta käesoleva paragrahvi lõike 2, 8 või 10 nõuetele, peab ta selle enne ühiskanalisatsiooni juhtimist kohtpuhastis nõutava tasemeni puhastama. Ühiskanalisatsiooni võib juhtida reostumuse piirkontsentratsiooni ületavat reovett ainult eelneval kokkuleppel vee-ettevõtjaga.
(14) Kui kliendi reovesi ületab piirväärtusi on ülenormatiivne reostustasu kahekordne tasu reovee ärajuhtimise eest.
(15) Kui kliendi reovee reostuskoormus tugevasti kõigub, on vee-ettevõtjal õigus nõuda reovee ühtlustusmahuti ehitamist.
(16) Üle 10-kohalistele autoparklatele tuleb ette näha sademevee puhastamine liiva-õlipüüduris.
(17) Restkaevud, mille kaudu juhitakse sademevett ühiskanalisatsiooni, peavad olema varustatud settepesadega.
(18) Kinnistu kanalisatsioonil peavad olema allpool ühiskanalisatsiooni paisutustaset paiknevatel reovee ja sademevee neeludel ning drenaaživee äravoolul kaitseseadmed uputuste vältimiseks.
(19) Paisutustaseme piirväärtuseks loetakse kanalisatsiooni liitumispunktile lähima tänaval asuva kanalisatsiooni vaatluskaevu luugi pinnast 10 cm kõrgem pind.
(20) Vee-ettevõtjal on õigus kontrollida kliendile kuuluvate kohtpuhastite tööd.
(1) Kliendilt kanalisatsiooni juhitava reovee kogus võrdsustatakse ühisveevärgist tarvitatud vee kogusega või mõõdetakse eraldi reoveearvesti abil.
(3) Reovee mõõdusõlme paigutus ja ehitus ning kasutatavad reoveearvestid peavad tehniliselt vastama vee-ettevõtja poolt esitatud tingimustele.
(4) Reovee mõõdusõlme kontrollib ja plommib vee-ettevõtja. Vee-ettevõtja koostab akti arvesti ja sõlme juurde kuuluvate plommide vastuvõtu kohta.
(1) Ühiskanalisatsiooni juhitud sademevee eest tuleb tasuda vastavalt reovee ärajuhtimise teenuse hinnale.
(2) Sademevee kogus arvutatakse vee-ettevõtja poolt järgneva valemi järgi:
Q SVARV =
A x K x H EMHI , kus
QSV ARV –
sademevee arvestuslik vooluhulk (m3/a)
pindala (m2),
pinnakatte äravoolutegur,
HEMHI –
aastane keskmine sademete summa vastavalt EMHI andmetele 0,634 m/a.
Andmed aastase keskmise sademete summa kohta saadakse Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudilt. Arvesse võetakse vähemalt 30 aasta keskmist.
pinnakatete äravoolutegur*:
Äravoolutegur K
Betoon- või asfaltkate
Tihedate vuukidega kivisillutis
Liivvuukidega kivisillutis
Kruus- või killustikkate
Aed, park
Katteta maapind
Väljavõte EVS 848:2013 standardist
(3) Drenaaživee hulga määrab või arvutab vee-ettevõtja või määratakse drenaaži projektis määratud kogus.
(1) Kliendi poolt ühiskanalisatsiooni juhitava reovee reoainesisalduse määrab vee-ettevõtja regulaarselt või pisteliselt võetud reoveeproovide alusel.
(2) Kliendi reovee reostusnäitajate kontrollimise proovivõtu koht fikseeritakse teenuslepingus. Kui proovivõtukoht ei ole teenuslepinguga määratud, võetakse proov liitumispunktist või selleks sobivast kinnistupoolsest vaatluskaevust.
(3) Regulaarse proovivõtu sageduse, proovivõtu võimalikud eritingimused ning reoainesisalduse näitajad määrab vee-ettevõtja lähtuvalt reostuse iseloomust.
(5) Proov võetakse kliendi esindaja juuresolekul sellest klienti eelnevalt teavitades, välja arvatud juhul, kui proovi viivitamatu võtmine on vajalik võimaliku kahju ennetamiseks, vältimiseks või selle tekkepõhjuste väljaselgitamiseks. Juhul kui klienti on proovi võtmisest teavitatud, kuid ta ei ole proovi võtmise juurde ilmunud, siis võetakse proov kliendi esindaja juuresolekuta.
(6) Proovide võtmine ja saasteainete määramine toimub vee-ettevõtja kulul. Kliendil on õigus omal kulul nõuda täiendava proovi võtmist ja reostuse määramist.
(7) Vee reoainesisalduse iseloomustava proovi saamiseks on vee-ettevõtjal õigus eelnevalt tutvuda kliendi kanalisatsioonivõrgu, sellega seotud tootmistehnoloogia ja reovee kohtpuhastitega. Klient peab ka vee-ettevõtjale viimase nõudmisel teada andma, milline on tema kinnistult ärajuhitava reovee reoainesisaldus ning kas kinnistul kasutatakse või hoitakse niisuguseid aineid, mida ei tohi kanalisatsiooni lasta, mille kanalisatsiooni laskmise kohta on kehtestatud piirväärtused või mis on kantud inimestele ja keskkonnale ohtlike ainete nimistutesse.
§ 17. Veevarustuse ja reovee ning sademevee ärajuhtimise teenuse eest tasumine
(1) Veevarustuse ning reo- ja sademevee ärajuhtimise teenuste arvepidamine toimub teenuslepingu alusel kooskõlas eeskirjaga. Klient registreerib vee- või reoveearvesti näidu ja teatab selle vee-ettevõtjale. Kasutatud vee või ärajuhitud reovee või sademevee kogust arvestatakse kuupmeetri täpsusega.
(2) Klient on kohustatud teenuste eest tasuma arvel näidatud kuupäevaks. Maksmisega viivitamisel tasub klient viivist 0,1 % tasumata summalt päevas.
(4) Pretensioon arve õigsuse kohta tuleb esitada kirjalikult 10 tööpäeva jooksul arve kättesaamise päevast. Pretensiooni esitamine ei pikenda arve tasumise tähtaega. Pretensioonid arvete õigsuse kohta vaatab vee-ettevõtja läbi 10 päeva jooksul nende kättesaamisest. Pretensiooni läbivaatamise tulemustest teavitatakse klienti kirjalikult. Enammakstud summa tagastatakse kliendile või arvestatakse kliendi soovil järgmisel arvestusperioodil tasumisele kuuluvate maksete katteks.
(5) Omavolilise ja/või keelatud ühenduse ilmnemisel esitab vee-ettevõtja vastavalt käesoleva eeskirja § 12 lõikele 4 maksenõude vee tarbimise või reovee ärajuhtimise ja puhastamise eest.
§ 18. Vee andmise ja reo- ning sademevee ärajuhtimise katkestamine ja taastamine
2) ei võimalda kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni kontrollimist, veearvesti hooldust või vee- ja reoveearvesti näitude kontrollimist, plommimisi kinnistu veevärgil ja kanalisatsioonil ning võtta vee ja reo- ning sademevee proove;
3) kui klient ei ole kolme teenuslepingus määratud arvestusperioodi jooksul teatanud tähtaegselt veearvesti näitu vee-ettevõtja klienditeenindusele;
4) ei ole täitnud eeskirjast tulenevaid vee-ettevõtja või volitatud isiku tähtajalisi ettekirjutusi;
5) ei ole taganud reo- ning sademevee ärajuhtimise nõuetest või liitumistingimuste kohasest veetarbimise ja reo- ning sademevee ärajuhtimise hulgast ning nõuetest kinnipidamist;
6) ei ole täitnud käesoleva eeskirja § 3 lõike 6 kohast nõuet või ei ole kinni pidanud teostustähtajast.
(2) Vee-ettevõtjal on õigus eelneva kirjaliku hoiatuseta katkestada kliendile vee andmine ja/või reo- ning sademevee ärajuhtimine eelkõige:
2) kinnistu veevärgist või kanalisatsioonist lähtuva ühisveevärki või –kanalisatsiooni ohustava reostuse korral;
3) lekke ilmnemisel kinnistu veevärgist ja kanalisatsioonist.
(5) Vee-ettevõtja ei vastuta kliendi kinnistule vee andmise ja reo- ning sademevee ärajuhtimise eeskirja kohase katkestamise korral sellest kliendile põhjustatud võimalike kahjude eest.
(7) Erakorraliste asjaolude puhul on vallavalitsusel õigus piirata ühisveevärgi vee kasutamist kastmiseks.
§ 19. Vee andmine ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii ning remonttööde korral
(1) Vääramatu jõu tagajärjel tekkinud veevarustuse või reo- ning sademevee ärajuhtimise katkemisel teostab klientide veega varustamist või reo- ning sademevee ärajuhtimist vee-ettevõtja lähtudes vallavalitsuse poolt antud korraldustest.
(2) Vee-ettevõtjal on õigus piirata või katkestada kliendile vee andmine ja reo- ning sademevee ärajuhtimine avariiliste ja plaaniliste remonttööde korral. Veekatkestuste korral remonttööde tõttu, mis kestavad enam kui 10 tundi, tagab vee-ettevõtja mõistliku aja jooksul, kuid vähemalt 24 tunni pärast, ajutise veevõtu võimaluse klientide esmasteks vajadusteks.
(3) Vee-ettevõtja on kohustatud sisestama oma veebilehel olevasse operatiivinformatsiooni andmebaasi ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatiste plaaniliste ehitus- ja remonttööde aja hiljemalt viis päeva enne tööde algust ja avariiliste remonttööde aja vahetult pärast vee-ettevõtja poolt registreeritud avariiteadet. Plaaniliste remonttööde algusest ning nendega seonduvatest veeandmise ja reo- ning sademevee vastuvõtu piiramistest või katkestustest teavitatakse kliente kirjalikult (s.o e-posti või posti teel) vähemalt kolm ööpäeva enne tööde algust.
(4) Õiguslikku tähendust omav ühe poole teade teisele poolele tuleb edastada kirjalikult lepingus toodud või teisele poolele teatatud postiaadressil, faksinumbril või e-posti aadressil.
(5) Teade loetakse kätte saaduks, kui:
1) teade on üle antud allkirja vastu;
2) teade on saadetud postiasutuse kaudu kirjaga ja postitamisest on möödas kolm kalendripäeva;
3) faksi või e-posti lähetus on tehnoloogiliselt registreeritud.
(6) Teated, mis käsitlevad lepingu vee-ja kanalisatsiooniseadmete kontrolli ning vee andmise ja/või reovee ärajuhtimise piiramist või katkestamist seoses avariiolukordadega, võidakse edastada ka kohaliku ajalehe või telefoni teel.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 3 kohastest teavitustest mittekinnipidamise korral vastutab vee-ettevõtja plaaniliste remonttööde puhul kliendile vee andmise või reo- ning sademevee ärajuhtimise piiramisest või katkestamisest põhjustatud võimalike kahjude eest.
(8) Vee-ettevõtja ei vastuta kliendile vee andmise või reo- ning sademevee ärajuhtimise vähenemise või katkemise ning üleujutuste ja nendest põhjustatud võimalike kahjude eest, kui see toimus vääramatu jõu tulemusena. Kui vee-ettevõtja on ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni hooldus- või remonttööde käigus põhjustanud kliendi kinnistu veevärgile või kanalisatsioonile kahjustusi või ruumide üleujutusi, korvab vee-ettevõtja kliendile kahjustuste kõrvaldamise kulud.
(9) Teemaade või tänavate pinnale ulatuvate ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni rajatiste purunemise või rajatiste purunemisest põhjustatud teepinna vajumiste korral tähistab vee-ettevõtja teelõigu liikluskorraldusvahenditega ja likvideerib purunemise või vajumise kooskõlastatult tee või tänava omanikuga.
§ 20. Teenuslepingu sõlmimine, lõpetamine ja uuendamine
(1) Kui kinnistu, maa või ehitis kui vallasasi on kaasomandis, sõlmitakse ühisveevärgist vee võtmiseks või reo- ning sademevee ühiskanalisatsiooni juhtimiseks üks kirjalik leping kaasomanike enamuse otsuse alusel nende volitatud esindajaga vastavalt asjaõigusseadusele. Lepingu üheks pooleks on vee-ettevõtja ja teiseks pooleks kõik kinnistu, maa või ehitise kui vallasasja kaasomanikud volitatud esindaja kaudu.
(2) Tähtajalise teenuslepingu sõlmimiseks esitab klient avalduse ja dokumendid, mis tõendavad tähtajalise teenuse kasutamise vajadust. Avalduse alusel väljastab vee-ettevõtja tehnilised tingimused. Paigaldatud torustikud ja seadmed vaatab üle vee-ettevõtja esindaja, kes nende nõuetele vastavuse korral vormistab kasutusele lubamise akti, mille alusel sõlmitakse leping.
(4) Teenusleping lõpetatakse kliendi taotlusel, kui ta edaspidi ei soovi teenuseid kasutada, samuti muudel lepingus ettenähtud juhtudel. Kinnistu omandiõiguse üleminekul teisele isikule on klient kohustatud kirjalikult teatama lepingu lõpetamisest viisteist tööpäeva ette. Teenuste kasutamise jätkamisel uue kliendi poolt on viimane kohustatud seitsme tööpäeva jooksul peale kinnistu omandamist esitama avalduse koos kinnistu omandit tõendavate dokumentidega uue kliendilepingu sõlmimiseks. Vastasel juhul võib vee-ettevõtja lugeda veekasutust või reo- ning sademetevee ärajuhtimist omavoliliseks.
(5) Vee-ettevõtjal on õigus võlaõigusseaduses ja teenuslepingus sätestatud korras lõpetada kliendiga sõlmitud teenusleping:
5) kliendi surma korral kui tal ei ole pärijat;
6) muudel õigusaktidest või teenuslepingust tulenevatel põhjustel.
(6) Teenuslepingu lõpetamisel käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel teatatakse kliendile kirjalikult, väljaarvatud punktis 5 toodud juhul. Teenuslepingu lõpetamisel liitumistasu ei tagastata.
(7) Kliendil on ühe aasta jooksul peale teenuslepingu lõpetamist õigus teenuslepingu uuendamiseks endises mahus liitumislepingut sõlmimata, kui lepingu lõpetamise põhjused on nõutud viisil kõrvaldatud ja on võimalik kasutada olemasolevaid ühendustorusid. Lepingu uuendamiseks tuleb avaldajal eelnevalt vee-ettevõtjale tasuda vee andmise või reo- ning sademevee ärajuhtimise taastamise kulud ja abonenttasud lepingu lõpetamisest möödunud aja eest.
(8) Kui ühe aasta jooksul peale teenuslepingu lõppemist või lõpetamist pole lepingut käesoleva paragrahvi lõike 7 kohaselt uuendatud, on vee-ettevõtjal õigus lahutada kinnistu veevärk ja kanalisatsioon ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatistest. Kui edaspidi soovitakse veevarustuse või reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuseid kasutada, tuleb sõlmida liitumisleping
§ 21. Vaidluste lahendamine
1) Antsla Vallavolikogu 21. veebruari 2006 a määrus nr 1 „Antsla valla ühisveevärgi- ja kanalisatsiooniga liitumise ning selle kasutamise eeskiri“.
2) Antsla Vallavolikogu 26. mai 2009. a määrus nr 6 „Ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni liitumistasust vabastamine ja liitumistasu vähendamine“.
(2) Määrus jõustub 1. juunil 2013.


Tartu II Muusikakooli põhimäärus – Riigi Teataja
Tartu II Muusikakooli põhimäärus
Tartu II Muusikakooli põhimäärus - sisukord
§ 2 Kooli tegevusvaldkond
§ 3 Kooli ülesanne
§ 5 Õppeperiood ja õppevaheajad
§ 6 Õpperühmade suurus ja moodustamine
§ 7 Õppuri vastuvõtmine, väljaarvamine ja lõpetamine
§ 9 Õppenõukogu töökord
§ 101 Kooli pedagoogi kvalifikatsiooninõuded ja ametijärgud
RT IV, 15.07.2020, 5
Vastu võetud 04.12.2018 nr 19
RT IV, 07.12.2018, 56
07.07.2020 RT IV, 15.07.2020, 1 18.07.2020
Määrus kehtestatakse Tartu linna põhimääruse § 21 lõike 2 ja huvikooli seaduse § 7 lõike 2 ja § 9 lõike 5 alusel.
Tartu II Muusikakool (edaspidi Kool) on Tartu linnas asuv Tartu Linnavalitsuse hallatav huvikool, mis tegutseb kultuuriosakonna haldusalas.
§ 2. Kooli tegevusvaldkond
Kooli tegevusvaldkond on muusikaline huviharidus.
§ 3. Kooli ülesanne
(1) Kooli ülesanne on huvihariduse omandamise võimaluste loomine, toetades iga õppuri võimetekohase tipptaseme saavutamist ning luues eeldused erialaõpingute jätkamiseks kutse- või kõrghariduses.
(2) Kooli tegevused ülesande täitmiseks on õppetöö korraldamine huvihariduse õppekava alusel ning õppetööd toetavate algatuste elluviimine ja teenuste osutamine (sh kontserttegevus, seminarid, kursused jms).
(3) Kool loob õppimisvõimalusi õppuritele, kelle elukohaks on rahvastikuregistri kohaselt Tartu linn. Lapsed ja noored, kelle elukohaks on muu omavalitsus, saavad õppimisvõimaluse vabade õppekohtade olemasolul juhul, kui omavalitsus, kus laps või noor rahvastikuregistri andmetel elab, hüvitab Tartu linnale õpilaskoha maksumuse (so asutuse tegevuskulu (personalikulu, majandamiskulu ja materiaalsete varade soetamise kulu) jagatud õppurite arvuga) või hüvitatakse õpilaskoha maksumus Tartu linnale muul viisil.
§ 5. Õppeperiood ja õppevaheajad
Kooli õppeperiood ja õppevaheajad sõltuvad õppekavast. Õppeperioodi ja õppevaheajad kinnitab direktor.
§ 6. Õpperühmade suurus ja moodustamine
Kooli õpperühmade suuruse ja moodustamise alused kehtestab õppenõukogu. Õpperühmad moodustab direktor.
§ 7. Õppuri vastuvõtmine, väljaarvamine ja lõpetamine
Õppuri vastuvõtmise, väljaarvamise ja lõpetamise alused kehtestab õppenõukogu. Õppuri vastuvõtmise ja väljaarvamise kinnitab direktor.
1) juhib Kooli, tagades põhimääruses ettenähtud ülesannete täitmise ning Kooli tulemusliku tegutsemise ja arengu;
2) vastutab Kooli üldseisundi, Kooli raha õigus- ja sihipärase ning otstarbeka kasutamise, Koolile kasutada antud linnavara heaperemeheliku majandamise, kasutamise, säilimise ning korrashoiu eest;
3) esindab Kooli ning teeb põhimääruses nimetatud tegevusvaldkonda arvestades Kooli ülesannete täitmiseks vajalikke toiminguid ning tehinguid;
4) teeb ettepaneku Kooli töötajate koosseisu kinnitamiseks või kinnitab Kooli töötajate koosseisu, kui linnavalitsus on talle vastava volituse andnud;
5) kinnitab Kooli töökorralduse reeglid;
6) tagab Kooli tööohutuse ning töötervishoiu alaste nõuete täitmise;
7) kinnitab Kooli töötajate ametijuhendid ning täidab töötajate suhtes tööandja ülesandeid;
8) korraldab Kooli eelarvetaotluse koostamise ja tagab selle esitamise linnavalitsusele;
9) korraldab Kooli arengukava koostamise ning tagab arengukava projekti esitamise linnavalitsusele;
10) koostab iga kalendriaasta lõpus järgmise kalendriaasta tegevusplaani;
11) tagab õigusaktidega ette nähtud aruannete koostamise ja esitamise;
12) täidab muid linnavalitsuse antud, oma ametikohast, käesolevast põhimäärusest ning õigusaktidest tulenevaid kohustusi.
§ 9. Õppenõukogu töökord
(1) Õppenõukogu koguneb vähemalt iga õppeaasta algul, iga õppeperioodi lõpul ning pärast lõpueksamite sooritamist.
(2) Õppenõukogu koosolekud protokollitakse.
(3) Õppenõukogu:
1) arutab läbi ja kiidab heaks Kooli arengukava ja õppekava;
2) õppeaasta lõpul arutab läbi Kooli õppe- ja kasvatustegevuse tulemused ja teeb Kooli direktorile ettepanekuid Kooli õppe- ja kasvatustegevuse täiustamiseks;
3) määrab oma esindajad Kooli hoolekogu ja atesteerimiskomisjoni ning teiste moodustatavate kogude koosseisu;
4) arutab läbi õpilaste turvalisusega seotud riskid õppe- ja kasvatustegevuses ning kavandab meetmed riskide vältimiseks;
5) määrab kindlaks õpilaste hindamise, tunnustamise ja karistamise üldpõhimõtted ning otsustab nende rakendamise üle;
6) otsustab õpilase üleviimise järgmisele õppeaastale või järgmisse astmesse;
7) otsustab õpilase Koolist väljaarvamise;
8) otsustab lõputunnistuse väljaandmise;
9) täidab muid seaduses või käesolevas põhimääruses õppenõukogule pandud ülesandeid.
(1) Kooli hoolekogu moodustab Tartu Linnavalitsus.
(2) Oma töö korraldamiseks valib hoolekogu oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe.
(3) Hoolekogu korralise koosoleku kutsub kokku vähemalt 2 korda aastas hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees.
(4) Hoolekogu erakorralise koosoleku võib kokku kutsuda vähemalt kolme hoolekogu liikme ettepanekul.
(5) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekul on esindatud vähemalt 50% + 1 hoolekogu liikmetest.
(6) Hoolekogu otsused võetakse vastu poolthäälteenamusega, häälte võrdsel jagunemisel on otsustav hoolekogu esimehe hääl.
(7) Hoolekogu poolt vastuvõetud otsused vormistatakse kirjalikult hoolekogu esimehe allkirjaga.
§ 101. Kooli pedagoogi kvalifikatsiooninõuded ja ametijärgud
(1) Kooli pedagoog peab omama erialast kutse- või kõrgharidust või kutsetunnistust.
(2) Käeoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõuetele vastavatele kooli pedagoogidele võib lähtuvalt pedagoogi haridustasemest, tööstaažist või muust kooli jaoks olulisest tingimusest anda õpetaja, vanemõpetaja või meisterõpetaja ametijärgu ning ametijärkudest lähtuvalt maksta erinevat töötasu.
(3) Ametijärk omistatakse direktori kehtestatud korras kuni viieks aastaks.
[RT IV, 15.07.2020, 1 - jõust. 18.07.2020]


Loomade eestkostjad pöördusid karusloomafarmide tegevuslubade asjus õiguskantsleri poole - Loomus
Loomade eestkostjad pöördusid karusloomafarmide tegevuslubade asjus õiguskantsleri poole
Foto: Oikeutta Eläimille. Soome karusloomafarm, 2019.
MTÜ Loomus ja Eesti Loomakaitse Selts saatsid eile välja ühise pöördumise Eesti Vabariigi õiguskantslerile.
Palume õiguskantsleril selgitada, kas Eesti õigusruumiga on kooskõlas anda inimesele majanduslik võim looma üle ilma vahetu tingimuseta tagada loomale vähimad võimalikud elamistingimused ja ilma, et isik tõendaks, et tal on piisavad rahalised võimalused, mis tagaksid looma tervise ja heaolu ning ühtlasi keskkonna kaitse.
Meie pöördumise täistekst:
Lugupeetud õiguskantsler Ülle Madise
Loomaõiguste eest seisvatele ühingutele on loomade heaolu ja nende elementaarsete õiguste tagamise eest seismisel mureks, et loomad olulise osana meie ühiskonnast ei ole õigusruumis esindatud piisavas terviklikkuses.
Pöördume Teie poole palvega selgitada, kas Eesti õigusruumiga on kooskõlas anda inimesele majanduslik võim looma üle ilma vahetu tingimuseta tagada loomale vähimad võimalikud elamistingimused ja ilma, et isik tõendaks, et tal on piisavad rahalised võimalused, mis tagaksid looma tervise ja heaolu ning ühtlasi keskkonna kaitse.
Eesti Vabariigi põhiseadusest (edaspidi põhiseadus) ega ka selle kommentaaridest ei leia sõna „loom“ tõsiseltvõetavat kasutamist tundevõimelise elusolendi tähenduses. Ometi läänemaailma teadusringkondades selle üle enam tõsimeeli ei vaielda. Küll leiab põhiseadusest ja selle kommentaaridest viite loomale kui sellisele olendile, keda inimesel on õigus tappa teda eelnevalt uimastamata, et tagada inimese õigus usuvabadusele. Põgusalt positiivne viide on „loomastiku elemendile“ kui looduressursile, mida tuleb kasutada säästlikult. Pisut suurema põhjalikkusega on käsitletud inimese õigust looma poolt tekitatud kahju hüvitamisele. Ainus viide loomale kui tundevõimelisele olendile on leitav põhiseaduse § 38 kontekstis akadeemilisele vabadusele vastanduva loomade julma kohtlemise keeluna. Sulgudes märgitud näitena.
Seetõttu ei ole tegelikult ei üllatav ega ebaloogiline, et loomade (elementaarsete) õiguste kaitse on jäänud seadustega või seadustes terviklikult hõlmamata. Küsimus võib olla ka selles, et seadusandja on küll soovinud loomade kaitseks vastu võetud loomakaitseseadusega (edaspidi LoKS) tagada loomade kaitse õigusruumi üleselt, kuid seadus ei ole ilma spetsiaalse viiteta kohaldatav igas loomadesse puutuvas olukorras. Loomad leiavad meie õigusruumis käsitlust enamasti inimese majandushuvi kaudu. Erinevalt loomade heaolust on ettevõtlusvabadus põhiseaduslik õigus, mistõttu inimese majandushuve tagavad normid sätestavad kas madalad heaolunormid või jätavad need üldse kõrvale. Kõige murettekitavamaks näiteks on siin karusloomafarmi tegevusloa andmise kord looduskaitseseaduses (edaspidi LKS).
Õiguskantsler sõltumatu ametiisikuna teostab järelevalvet seadusandliku ja täidesaatva riigivõimu ning kohaliku omavalitsuse õigustloovate aktide põhiseadusele ja seadustele vastavuse üle. Mõistame, et farmi tegevusluba reguleerivad normid on kitsalt võttes kooskõlas looduskaitseseaduse eesmärgiga, kuid palume siiski selgitada, kas loomapidamisõiguse andmine võib antud juhul ikka piirduda üksnes kohustusega tagada, et loomad ei pääseks iseseisvalt või kõrvalise abiga looduskeskkonda. Loomade tervise ja heaolu tagamist reguleerib LoKS, mistõttu oleks põhjendatud loomapidamisõiguse andmise eelduseks eelkõige või samuti loomakaitse nõuete täitmine. Sooviksime teada, kas LoKSiga on kooskõlas LKSs sätestatud õigus saada loomapidamise õigus ilma looma tervise ja heaolu tagatiseta?
Õiguskantsler jälgib ka, et riigivõimu teostamisel järgitakse lisaks hea halduse tava. Mõistame, et karusloomafarmide tegevusloal on LKSis äärmiselt kitsalt määratletud eesmärk, kuid palume siiski hinnata, kas LoKS valguses võiks hea halduse tavaga olla paremas kooskõlas praktika, kus loomapidamisõiguse andmise menetlusse oleks algusest peale kaasatud ka loomade tervise ja heaolu eest vastutav amet?
Keskkonnaamet väljastas käesoleval aastal uued tegevusload Eestis tegutsevatele karusloomafarmidele kontrollimata, kas nad täidavad või suudavad täita loomade pidamisel LoKSst tulenevaid nõudeid. Ametil puudub LKSist otsesõnu tulenev vastav kohustas või ka kaalutlusõigus. Pöördusime Keskkonnaameti poole vastuväitega lubade pikendamise kohta, millele amet andis küll selgitusi, kuid jättis rahuldamata õigusliku aluse puudumise kaalutlusel. Ettevõtjad suutsid hiljemalt loamenetluse kestel täita loomade pidamise territooriumi suhtes ja puuride põgenemiskindluse suhtes kehtestatud miinimumnõuded. Loomade tervise ja heaolu tagavad LoKS rakendusaktides sätestatud nõuded ei kuulu LKS kohaselt otsesõnu farmi tegevusloa kontrolliesemesse. Ka ettevõtja seadustest tulenevate nõuete täitmise võimekust tagava majandusliku olukorra ja majandusharu turuseisu hindamine ei ole osa tegevusloa andmise menetlusest. Vaatamata sellele, et majanduslikud näitajad kummaski kategoorias paljulubavad ei ole, mis võiks tekitada kahtluse, kas ettevõte suudab täita ka LoKSist tulenevad nõuded ning täita jätkuvalt LKSist tulenevad nõuded.
LKS eesmärk on selle seaduse § 1 punkti 1 kohaselt looduse kaitsmine selle mitmekesisuse säilitamise, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku, taimestiku ja seenestiku liikide soodsa seisundi tagamisega.
LKS § 57 lõike 6 kohaselt peab ettevõtjal olema mingi ja kähriku tehistingimustes pidamiseks farmi tegevusluba. LKS § 571 antakse farmi tegevusluba kui:
farmi ehituskonstruktsioonid ning pidamise korraldus välistavad mingi või kähriku loodusesse sattumise omal jõul või kõrvalise abiga;
farmis on tagatud pidev ööpäevane valve, mis võimaldab pidada arvestust farmi territooriumil viibiva personali ja farmi külastajate üle ning avastada kohe eelnimetatud isikute hulka mittekuuluvate isikute viibimine farmis;
farm asub Mandri-Eestis.
LKS § 572 lõige 6 volitab keskkonnaministrit kehtestama täpsustatud nõuded mingi ja kähriku tehistingimustes pidamisele ja farmi tegevusloa sisule. Selles keskkonnaministri 20.11.2014 määruses nr 51 „Mingi ja kähriku tehistingimustes pidamisele esitatavad täpsustatud nõuded ja farmi tegevusloa sisu täpsustatud nõuded“ on kehtestatud nõuded tarastuse (tara kõrgus, võrgu silmasuurus, elektrikarjuse või metallkrae olemasolu jms) ja tara korrasoleku kontrollimise kohta, puurist välja pääsenud loomade püügilõksude olemasolu jms, mis tagaks keskkonna kaitse võõrliigi eest.
Nagu Keskkonnaamet meile oma vastuses viitas, on tegevusloa väljastamise aluseks vaid LKS ja selles viidatud rakendusaktid. LoKS ja selles viidatud rakendusaktidele vastavust tegevusloa andmisel ei kontrollita. Nende nõuete kontrollimise kohtustus lasub Veterinaar- ja Toiduametil.
Meie hinnangul ei saa elusolendi pidamise õiguse andmise nõuete kehtestamisel tugineda kitsalt ja küüniliselt üksnes keskkonnakaitse argumentidele. Kuigi grammatiliselt tõlgendades antakse tegevusluba LKS § 571 ja § 572 alusel, siis on küsitav, kas loomade allutamine ettevõtja majandushuvidele ainult keskkonnanõuete täitmisel saab olla seadusandja mõtte ja eesmärgiga terviklikus kooskõlas.
LoKS reguleerib selle § 1 lõike 1 kohaselt loomade kaitset inimese sellise tegevuse või tegevusetuse eest, mis ohustab või võib ohustada loomade tervist või heaolu. LoKS § 1 lõige 2 viitab, et vabalt looduses elavate loomade kaitset reguleerib lisaks käesolevale seadusele ka looduskaitseseadus, jättes farmis elavad (mets/karus)loomad edukalt LKS kaitsealast väljapoole.
LoKS § 2 lõige 2 määratleb põllumajandusloomana LoKS tähenduses loomsete saaduste tootmise eesmärgil peetava ja aretatava looma. Põllumajandusloomaks loetakse ka hobuslane. LoKS § 4 lõige 1 volitab põllumajandusloomade pidamise ja selleks ettenähtud ruumi või ehitise nõuded kehtestama Vabariigi Valitsuse või tema poolt volitatud ministri. Teiste määruste hulgas on LoKS alusel kehtestatud põllumajandusministri 06.09.2010 määrus nr 88 „Nõuded karuslooma pidamise ja selleks ettenähtud ruumi või ehitise kohta“.
Loomadega seotud loamenetlustes tuleks arvesse võtta ka loomakaitseseaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõudeid.
MTÜ Loomus on seisukohal, et põllumajandustegevusega seotud tegevuslubade andmisel tuleb kontrollida ka ettevõtja vastavust LoKS alusel põllumajandusloomade pidamise ja selleks ettenähtud ruumi või ehitise kohta kehtestatud nõuetele. Ülalviidatud põllumajandusministri määrus sätestab mh nõuded karuslooma kasvanduste kohta, nõuded loomade pidamise ruumi ja ehitise kohta.
Juhul kui Keskkonnaamet peaks tegevusloa andmisel lähtuma vaid LKS sätetest, siis tähendaks see, et Keskkonnaametil on kohustus anda tegevusluba farmile, kus rikutakse LoKSist tulenevaid loomade tervise ja heaolu nõudeid, sest loa väljastamisel LoKS ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele vastavust ei hinnata. See aga tähendaks sisuliselt, et seadusandja sooviks on olnud ühe õigusakti alusel lubada tegutseda ettevõtjatel, kes rikuvad mõnda teist sama tegevusala reguleerivat õigusakti ehk mõne teise õigusakti rikkumine on seadusandja jaoks sekundaarne või aktsepteeritav. Samuti ei saa seadusandja eesmärgiks olla olukord, kus Keskkonnaamet annab tegevusloa mingifarmile ja Veterinaar- ja Toiduamet seejärel koheselt nt võtab loomad omanikult ära või taotleb loomapidamise õiguse äravõtmist. Selline tõlgendus oleks koormav nii riigile, kui rikuks isikute õigust õiguskindlusele ja õiguspärasele ootusele.
MTÜ Loomuse seisukohta toetab ka LoKS eesmärgina määratletud kõikide loomade kaitse inimese sellise tegevuse või tegevusetuse eest, mis ohustab või võib ohustada loomade tervist või heaolu. Seega on seadusandja sisuliselt öelnud, et LoKS reguleerib kõikide loomade kaitset ning, et LoKS ja LKS puhul ei ole tegemist kahe alternatiivse õigusaktiga, vaid LoKS on loomade tervise ja heaolu küsimuses üldseaduseks LKS suhtes.
Seoses sellega palub MTÜ Loomus Teie seisukohta, kas loomapidamisega seotud tegevuslubade väljastamisel on Keskkonnaametil kohustus kehtivat õigust tõlgendada selliselt, et lisaks loa andmise alustele peab menetlusse kaasama ka Veterinaar- ja Toiduameti, et kontrollida ka loomakaitseseadusele vastavust, isegi kui selline kohustus loa andmise alustes otsesõnu ei sisaldu või on tegemist õigusliku lüngaga LKSis, mida ametiasutusel ei ole võimalik tõlgendamise kaudu ületada ning tarvis oleks ministeeriumide koostöös LKS viia kooskõlla LoKSst tulenevate nõuetega?


Suure-Jaani valla kaevamistööde eeskiri – Riigi Teataja
Suure-Jaani valla kaevamistööde eeskiri
Suure-Jaani valla kaevamistööde eeskiri - sisukord
§ 2 Kaevamistööd
§ 3 Kaevamistööde tegija
§ 4 Kaevamisluba
§ 5 Kaevamisloa saamiseks vajalikud dokumendid
§ 6 Kaevamisloa väljastamine
§ 7 Dokumendid, mis peavad asuma kaevamistööde asukohas
§ 8 Ohutuse tagamine kaevamistööde asukohas
§ 9 Kaevamistööde läbiviimine
§ 10 Tehnovõrkude- ja rajatiste ümberpaigutamine
§ 11 Tehnovõrkude- ja rajatiste vigastamine
§ 12 Kahjustatud maa-ala taastamine
§ 13 Kaevamistööde tähtaja pikendamine
§ 14 Kaevamistööde lõpetamine
§ 15 Maa-aluste tehnovõrkude ekspluatatsiooni võtmine
§ 16 Vastutus eeskirjade rikkumise eest
RT IV, 14.12.2012, 12
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 22 lõike 1 punkti 361 alusel.
(1) Suure-Jaani valla kaevamistööde eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib kaevamistööde tegemist Suure-Jaani valla haldusterritooriumil ning on kohustuslik kõikidele Suure-Jaani valla haldusterritooriumil kaevetöid tegevatele isikutele.
1) kalmistutel haudade kaevamisel;
2) maaüksustel toimuvatel teiste õigusaktidega reguleeritud kaevamistöödel;
3) füüsiliste või juriidiliste isikute omandis või valduses oleval maaüksusel kaevamistööde tegemisel, kui seal ei asu kolmandatele isikutele kuuluvaid tehnovõrke ja -rajatisi või ei ole tegemist nende ehitamisega. Vastutus kaevamistööde ohutuse eest seal lasub maaüksuse omanikul või valdajal;
4) ehitamisega kaasnevatel kaevamistöödel, millele on väljastatud kirjalik nõusolek või ehitusluba.
§ 2. Kaevamistööd
(1) Kaevamistöödeks käesoleva eeskirja mõistes loetakse pinnases tehtavaid töid:
3) kui planeerimise käigus muudetakse pinnase esialgset kõrgust.
(2) Tehnovõrkude ristumisel tänavatega tuleb eelistada kaevamistööd tänavakatet lõhkumata (manteltorude läbisurumine, horisontaalne puurimine jms).
(3) Kaevamistööd tuleb teha tehnoloogiliselt võimaliku lühima aja jooksul.
(4) Tänavaliikluse häirimise või sulgemisega seotud kaevamistööde korral on kaevamisloa väljastajal õigus nõuda kaevamistööde tegemist väikese liiklusintensiivsusega ajal, sealhulgas öösel.
§ 3. Kaevamistööde tegija
(1) Kaevamistööde tegija on isik, kellele väljastatakse kaevamisluba.
(2) Kaevamistööde tegija vastutab tööde kvaliteedi eest vähemalt 12 kuu jooksul peale tööde lõppemist.
(3) Kaevamistööde tegija tagab tööde teostamise maa-alal heakorra vastavalt kehtivale heakorraeeskirjale.
II KAEVAMISLOA TAOTLEMINE JA VÄLJASTAMINE
§ 4. Kaevamisluba
(1) Kaevamistööd on lubatud kaevamisloa alusel.
(2) Kaevamisloa taotluse vorm (lisa 1) ja kaevamisloa vorm (lisa 2) on kehtestatud käesoleva eeskirja lisana.
(3) Tehnovõrkude ja -rajatiste avarii korral võib kaevamistöid teha ilma kaevamisloata, kusjuures kaevamistööd tegija peab selliste tööde tegemisest informeerima Suure-Jaani Vallavalitsuse majandus- ja ehitusosakonda (edaspidi osakond) ja maaomanikku. Kaevamistööde tegija peab sealjuures olema veendunud, et kaevamistööde piirkonnas ei ohustata teisi tehnovõrke või -rajatisi ning vajadusel kohale kutsuma avariikoha läheduses asuvate tehnovõrkude või -rajatiste omanikud või valdajad.
§ 5. Kaevamisloa saamiseks vajalikud dokumendid
(1) Kaevamistööde tegija esitab kaevamisloa saamiseks osakonnale vormikohase taotluse (lisa 1). Osakond registreerib taotluse.
(2) Taotlusele lisatakse kaevamistööde projekt või kaevamistööde asukoha plaan koos tööde kirjeldusega, samuti vajalikud kooskõlastused kaevamistööde maa-alal asuvate tehnovõrkude valdajatega ning maaomanikega.
(3) Muinsuskaitsealadel, kinnismälestiste-, looduskaitsealadel ja nende kaitsevööndis tehtavatel kaevamistöödel jälgitakse õigusaktidega kehtestatud täiendavaid nõudeid.
(4) Osakond määrab, millised kooskõlastused tuleb taotlusele võtta.
(5) Kaevamisloa taotluse rahuldamata jätmise korral teatab osakond sellest kaevamistööde tegijale kirjalikult seitsme tööpäeva jooksul avalduse esitamise päevast arvates.
§ 6. Kaevamisloa väljastamine
(1) Osakond väljastab ja registreerib kaevamisloa seitsme tööpäeva jooksul arvates kaevamistööde tegija poolt käeoleva eeskirja nõuetele vastava taotluse esitamise päevast. Kaevamisluba vormistatakse kahes eksemplaris, millest üks väljastatakse kaevamistööde tegijale ja teine jääb osakonnale.
(2) Kaevamistööde tingimusi (sh tähtaega) võib muuta üksnes osakond.
(3) Kaevamisloa võib tühistada, kui töid ei ole alustatud nädala jooksul pärast loal märgitud tööde algustähtaega.
III KAEVAMISTÖÖDE TEGEMINE JA LÕPETAMINE
§ 7. Dokumendid, mis peavad asuma kaevamistööde asukohas
(1) Kaevamistööde ajal peab kaevamisluba asuma kaevamistööde asukohas.
(2) Üldkasutataval alal ühest ööpäevast pikemate kaevamistööde tegemise korral peab kaevamistööde tegija paigaldama tööde asukohta teabetahvli, kuhu on märgitud kaevaja nimi, telefoninumber, tööde algus- ja lõpptähtpäev ning tööde eest vastutava isiku nimi.
§ 8. Ohutuse tagamine kaevamistööde asukohas
(1) Kaevamistööde tsoon tuleb tähistada piirete ja vastavate liiklusmärkidega.
(2) Pimedal ajal peab liikluseks ettenähtud kaevamistööde tsoon olema valgustatud ohutuledega.
(3) Kaevamistööde ajal tuleb tagada ohutu läbipääs liiklusvahenditele ja jalakäijatele kohtadesse, kuhu läbisõit või juurdepääs olid varem olemas.
(4) Kaevamistööde vahetus ümbruses asuvate puude tüved ja võrad tuleb kaitsta võimalike vigastuste eest.
(5) Osakonnal on õigus vajadusel nõuda kaevamistööde tegijalt ümbersõidutee ehitamist, selle kaevamistööde ajal sõidukorras hoidmist ning pärast kaevamistööde lõppemist selle alla jäänud maa-ala endises seisundis taastamist.
§ 9. Kaevamistööde läbiviimine
(1) Kaeviku täitmiseks kõlbmatu materjal tuleb kohe ära vedada.
(2) Ettenägematute asjaolude ilmnemisel (lõhkekeha, arheoloogiline leid, topo-geodeetilisele plaanile kandmata tehnorajatis jne) tuleb kohe kaevamistööd peatada ja leiust viivitamatult informeerida osakonda ning vajadusel päästeteenistust või Muinsuskaitseinspektsiooni. Kaevamistööde peatamise kohta teeb osakond kaevamisloale kirjaliku märke.
(3) Kaevamistööde peatamisel lõike 2 alusel pikeneb kaevamisluba kaevamistööde seiskamise aja võrra. Kaevamistööde jätkamiseks tuleb kaevajal vajadusel taotleda nõutud täiendavad kooskõlastused. Kaevamistööde jätkamise aluseks on kirjalik märge kaevamisloal.
(4) Tänaval, väljakul või parklas asuva kaeviku tagasitäite materjalina võib kasutada ainult materjali, mis oma omaduste poolest sobib tee mulde ehituseks ja võimaldab nõuetekohast tihendamist. Keelatud on kaevikuid täita täidet tihendamata. Kaevamisloa väljastajal on õigus nõuda tihendusmõõdistuse akti.
(5) Kaevikust väljapumbatava vee juhtimine ühiskanalisatsiooni või kaevekoha ümbrusse tuleb eelnevalt kooskõlastada ühisveevärgi omaniku või valdajaga või maaüksuse omaniku või valdajaga.
§ 10. Tehnovõrkude- ja rajatiste ümberpaigutamine
Kaevamistööde tegemisel võib olemasolevaid tehnovõrke ja -rajatisi ümber paigutada ainult nende omaniku või valdaja loal.
§ 11. Tehnovõrkude- ja rajatiste vigastamine
Kaevamistööde tegemisel tehnovõrkude või -rajatiste vigastamisel on kaevamistööde tegija kohustatud sellest viivitamatult teatama selle omanikule või valdajale.
§ 12. Kahjustatud maa-ala taastamine
(1) Kaevamistöödel kahjustatud maa-ala taastab kaevamistööde tegija kogu ulatuses endisel kujul.
(2) Pinnase kate taastatakse kohe pärast kaevamistööde lõpetamist. Taastamisel kasutatav materjal peab olema ümbritseva kattega koostiselt ligilähedane.
(3) Liikluse kiire avamise vajadusel või talvel tööde teostamisel taastatakse kate osakonna loal ajutiselt. Kuni katte lõpliku taastamiseni korraldab ajutise katte korrashoidu kaevamistööde tegija.
§ 13. Kaevamistööde tähtaja pikendamine
(1) Kaevamistööde tähtaja pikendamiseks üle kaevamisloas märgitud tähtpäeva peab kaevamistööde tegija pöörduma vastava taotlusega osakonna poole hiljemalt kaevamisloal märgitud kaevamistööde lõpptähtpäeval.
(2) Kaevamistööde pikendamise kohta teeb osakond kaevamisloale kirjaliku märke.
§ 14. Kaevamistööde lõpetamine
Kaevamistööd loetakse lõppenuks, kui:
1) on tehtud kõik kaevamisloa taotluses märgitud tööd;
2) kaevamistöödel kahjustatud maa-ala on nõuetekohaselt taastatud ja üle antud maaüksuse omanikule või valdajale;
3) osakonnale on üle antud paigaldatud tehnovõrkude või -rajatiste teostus-dokumentatsioon.
§ 15. Maa-aluste tehnovõrkude ekspluatatsiooni võtmine
Maa-aluseid tehnovõrke tohib võtta ekspluatatsiooni peale teostusjooniste nõuetekohast vormistamist.
§ 16. Vastutus eeskirjade rikkumise eest
Kaevamistööde eeskirja rikkumise eest kohaldatakse vastutust kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 662 alusel.


Biometaanituru arendamise toetamise toetuse kasutamise tingimused ja kord - sisukord
§ 3 Meetme elluviijad
2 Toetatavad tegevused, kulude abikõlblikkus ja toetuse suurus
§ 7 Kulude abikõlblikkuse periood
§ 8 Toetuse suurus
3 Taotlemisele esitatavad nõuded ning taotleja õigused ja kohustused
§ 10 Taotleja registreerimine toetuse taotlejaks
§ 11 Maksetaotlusele esitatavad nõuded
4 Maksetaotluse menetlemine
§ 13 Maksetaotluse esitamine
§ 14 Maksetaotluse menetlemine
§ 15 Maksetaotluse läbivaatamine
§ 16 Maksetaotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise tingimused ja kord
§ 17 Maksetaotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
5 Toetuse väljamaksmise ja tagasinõudmise tingimused ja kord
§ 19 Toetuse tagasinõudmise tingimused ja kord
6 Toetuse kasutamise seire ja aruandlus
§ 20 Toetuse kasutamise seire ja aruandlus
Vastu võetud 13.09.2017 nr 50
RT I, 15.09.2017, 9
jõustumine 18.09.2017
01.03.2019 RT I, 06.03.2019, 16 09.03.2019


Hiiumaa vallas tiheasustusalal puu raiumiseks loa andmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Hiiumaa vallas tiheasustusalal puu raiumiseks loa andmise tingimused ja kord
Hiiumaa vallas tiheasustusalal puu raiumiseks loa andmise tingimused ja kord - sisukord
§ 7 Raietööd ja kontroll
§ 10 Taotluse vorm
RT IV, 15.01.2019, 9
Vastu võetud 19.12.2018 nr 10
Määrus kehtestatakse looduskaitseseaduse § 45 ning Hiiumaa Vallavolikogu 19.4.2018 otsuse nr 53 „Keskkonnavaldkonna küsimuste lahedamise volitus“ punkti 4.1.3 alusel.
(1) Raieloa andmise tingimused ja kord (edaspidi kord) reguleerib Hiiumaa valla haldusterritooriumi tiheasustusalal asuva puu raieks või hoolduslõikuseks loa taotlemist, andmist ning loa andmisel võimalike lisatingimuste seadmist.
(2) Määrust kohaldatakse üksikpuu raiumisel või puuvõra kärpimisel rohkem kui 25% olemasoleva võra suurusest.
1) viljapuu ja metsamaal kasvava puu raiumiseks;
1) tiheasustusala – valla üldplaneeringuga määratud ja hoonestatud tiheasustusala või kompaktse asustusega ala;
2) puu/üksikpuu – kasvav puu, mille rinnasdiameeter on vähemalt 12 sentimeetrit ning puul on selgelt nähtav või määratav tüvi ja võra;
3) raie– puu likvideerimine;
4) hoolduslõikus – puu okste lõikamine võra olulise kujundamise teel, mille käigus säilitatakse puu elujõulisus;
5) raieluba – osavalla valitsuse luba, mis annab õiguse puu raieks ja hoolduslõikuseks kui kärbitakse rohkem kui 25% olemasoleva võra suurusest ning vajadusel määrab lisatingimused;
6) raierahu periood – lindude pesitsemise ja puude aktiivse vegetatsiooni aeg, millal puu raiumist võib mitte lubada on 15. aprillist kuni 15. juulini;
(1) Raieloa võib taotleda:
2) korteriühistu puhul korteriühistu juhatuse liige või liikmed, kui korteriühistu juhatuse liikmed on õigustatud esindama ühistut ühiselt;
3) valla omandis oleval kinnistul või hooldataval maal heakorratöid tegev Hiiumaa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsuse) hallatav asutus, lepinguline ettevõtja või ettevõtja, kes teeb valla tellimusel ehitus-, kaeve- või hooldustöid või valla heakorratöid tegev isik;
6) tänava, trassi ja muu kommunikatsiooni rajamist takistava puu korral, trassi või muu kommunikatsiooni valdaja või tema volitatud isik. Vajalik on maaomaniku kooskõlastus.
(2) Raieloa taotlus esitatakse osavalla valitsusele kirjalikult või elektrooniliselt digitaalselt allkirjastatult.
(3) Raieloa taotluses peavad sisalduma:
1) taotleja nimi, isiku- või registrikood, aadress, kontaktandmed;
2) raiutava puu asukoha täpne kirjeldus;
3) raiutava puu andmed: liik, arv;
5) kaasomandis oleva kinnistu korral kaasomaniku nõusolek;
6) kinnitus selle kohta, et taotleja vastutab raietöö tegemisel töökaitse- ja ohutusnõuetest kinnipidamise eest, tagab puu raiel heakorra ning vastutab töö käigus kolmandale isikule tekitatud kahju eest;
1) asukohaskeem või omakäeline joonis puu asukoha selgitamiseks;
2) väljavõte korteriühistu üldkoosoleku protokollist;
(1) Raieloa andmine või selle andmisest keeldumine vormistatakse osavalla vanema korraldusega.
(2) Raieloa andmise menetluses osavalla valitsuse teenistuja:
1) kontrollib taotluses ning lisatud dokumentides märgitud andmete ja asjaolude õigsust;
4) vajadusel kaasab eksperdi või teise ametiasutuse teenistuja ning kuulab ära tema arvamuse;
5) korraldab raieloa andmisel vajadusel raiutava puu looduses märgistamise;
8) valmistab ette puu likvideerimiseks taotletud raieloa asemel raieloa puu võra kärpimiseks, kui taotluses nimetatud puu raiumise põhjus on võimalik kõrvaldada puu üksikute okste eemaldamise või võra kärpimisega;
9) koostab raieloa korralduse eelnõu;
10) taotleb kaitstava loodusobjekti valitseja nõusoleku, kui see on nõutav kaitstava loodusobjekti kaitse-eeskirjas;
11) taotleb Muinsuskaitseameti nõusoleku, kui raiutav puu asub muinsuskaitsealal, kinnismälestisel või selle kaitsevööndis;
12) taotleb Keskkonnaameti nõusoleku, kui raiutav puu asub veekaitsevööndis.
3) raiutava puu liiki ja arvu;
4) kaasnevat täiendavat tingimust ning tähtaega, milleni raieluba kehtib;
6) raietöö lõpetamise või pikendamise tähtaega;
7) taotluse osalisel rahuldamisel keeldumise põhjendust.
(4) Raieluba annab õiguse puu raieks ühe aasta jooksul selle andmise kuupäevast. Juhul, kui objektiivsel põhjusel ei ole töö lõpetatud, on võimalik taotleda loa kehtivusaja pikendamist.
Raieloa andmisest võib keelduda, kui:
4) raieloa taotleja ei ole saanud nõutud kaitstava loodusobjekti valitseja, Keskkonnaameti või Muinsuskaitseameti kooskõlastust;
5) raiuda soovitakse puud, mis säilitatakse detailplaneeringu või ehitusprojekti alusel;
7) puu on elujõuline ning ei varjuta valgust, ei ohusta hoonet (vundamenti, katust jne), rajatist või avalikus kohas liiklejat;
Lindude pesitsusajal võib keelduda raieloa väljastamisest, kui osavalla valitsuse ametnik on tuvastanud taotluses mainitud puul pesitsevaid linde.
§ 7. Raietööd ja kontroll
(1) Raietöö tehniliselt õige tegemise ja raiekoha puhastamise eest vastutab raieloa saaja. Raietöö tegemisel ei tohi kahjustada keskkonda.
(2) Raieloa saaja on kohustatud kaitsma teisele isikule kuuluvat ehitist ja tehnovõrku ning vältima kahju tekitamist kolmanda isiku elule, tervisele ja varale.
(1) Asendusistutuse kohustust peab täitma 12 kuu jooksul alates raie lõpu kuupäevast ning sellest peab teavitama osavalla valitsust kirjalikult või elektroonselt.
(2) Üldjuhul üks raiutud puu asendatakse samaväärse puu istikuga, kui ei ole otsustatud teisiti. Asendusistutuse kulu kannab raieloa taotleja.
(1) Järelevalvet korra täitmise üle teeb Hiiumaa Vallavalitsus oma pädevuse kohaselt.
(2) Korra rikkuja kannab vastutust looduskaitseseaduse § 73 sätete järgi.
(3) Korra rikkumist menetletakse looduskaitseseaduse § 75 alusel, vastavalt karistusseadustiku ja väärteomenetluse seadustiku sätetele.
§ 10. Taotluse vorm
Määrusele vastava taotluse vormi töötab välja arenguosakond.
Monika Pihlak
arenguosakonna juhataja vallavanema ülesannetes


Maksumaksja portaal - Infovahetus ei tähenda maksustamist. Madis Uusorg - 2005 > august (nr 8) - EML ajakiri MaksuMaksja
EML ajakiri MaksuMaksja > 2005 > august (nr 8) > Infovahetus ei tähenda maksustamist. Madis Uusorg
Infovahetus ei tähenda maksustamist. Madis Uusorg
Ajaleht Äripäev vahendas 27. juulil oma online uudistes[1] Eesti Väliskaubanduse Liidu Teataja juulinumbris ilmunud artiklit „EL jahib maksudest kõrvalehoidjaid”[2]. Inimesele, kes antud teemaga kursis ei ole, võib jääda mulje, justkui oleks Euroopa Liit alustanud maksupettusega võitlemiseks uut aktsiooni. Nimetatud artikkel vajab kindlasti täpsustamist ja selgitamist. Samas selgitan lühidalt ka, mida toob endaga kaasa nn hoiuseintresside direktiivi ehk Euroopa Nõukogu 2003. a 3. juuni direktiivi 2003/48/EÜ põhimõtete rakendamine.<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />
Täpsustamist vajab juba Äripäeva artikli esimene lause, kus öeldakse, et juuli alguses jõustus ELi uus direktiiv. Tegelikult selgitas Äripäev ise kaks ja pool aastat tagasi ilmunud Tõnis Arnoveri uudises „EL saavutas raske maksukokkuleppe“[3], et juba alates 1989. aastast on soovitud hoiuseintresside infovahetust saavutada.
Vähe sellest – hoiuseintresside maksustamise direktiivi preambula seitsmes punkt ütleb, et käesolev direktiiv põhineb 2000. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu istungil ning sellele järgnenud mitmetel majandus- ja rahandusministrite nõukogu koosolekutel saavutatud konsensusel.
Kuna antud teemaga on tegeletud väga pikalt ja nii nagu alljärgnevast selgub, jõustus direktiiv juba üle kahe aasta tagasi, ei ole uuest direktiivist rääkida päris täpne.
Kindlasti vajab selgitamist ka direktiivi jõustumise aeg. Direktiivi jõustumist sätestava artikli 19 kohaselt jõustub direktiiv 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Olgu öeldud, et direktiiv ilmus seal juba 26. juunil 2003 ja jõustus järelikult 16. juulil 2003.
Kuna direktiiv ei ole vahetult kohaldatav õigusakt, vaid liikmesriikidele antud suunis, siis ei too direktiivi jõustumine endaga kaasa muudatusi liikmesriigi õiguskorras. Direktiivi artikkel 17 sätestab liikmesriikidele kohustuse võtta vastu ja avaldada direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuariks 2004.
Esialgselt oli direktiivi kohaselt plaanis hakata kohalikku seadusandlusesse toodud sätteid kohaldama 1. jaanuarist 2005 tingimusel, et Šveitsi, Liechtensteini, San Marino, Monaco ja Andorraga on sõlmitud lepingud, mille kohaselt kohaldavad nad direktiivis sätestatud meetmeid. Samuti pidid ka Euroopa Liidu riikide assotsieerunud või sõltlasterritooriumid rakendama direktiivis sätestatud meetmeid.
Eestis on direktiiviga seotud seadusemuudatustega tegeletud juba pikemat aega. Riigikogu võttis 2004. aasta 20. mail vastu tulumaksuseaduse, kohalike maksude seaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seaduse[4], millega lisati tulumaksuseadusesse (TuMS) § 572. Muudatuse jõustumine pidi sätestatama eraldi seaduses. Juunis 2004 otsustas Euroopa Nõukogu pikendada direktiivis sätestatu kohaldamist, uueks tähtajaks sai 1. juuli 2005[5]. TuMS § 572 jõustus samuti 1. juulil 2005 ja seal sätestatut kohaldatakse samast kuupäevast makstud intressidele.
Direktiivi peaeesmärk on infovahetus
Väliskaubanduse liidu pressiteatest ja Äripäeva uudisest võib jääda mulje, justkui oleks kõnealuse direktiivi eesmärgiks ühtlustada hoiuseintresside maksustamine Euroopa Liidus. Tegelikkuses on tegemist siiski infovahetuse direktiiviga, milles on sätestatud ühtlasi ka mõningad erandid maksustamise osas, et intressidelt tulumaksu kinnipidamisel vältida topeltmaksustamist.
Selleks, et saada teada, mida soovitakse direktiiviga saavutada, tarvitseb vaid tutvuda direktiivi artikli 1 lõikega 1, mille kohaselt on hoiuseintressi maksustamise direktiivi lõppeesmärk võimaldada maksustada hoiuseintresse, mille ühe liikmesriigi residendist füüsiline isik saab teisest liikmesriigist tegeliku tulusaajana, tulusaaja residendiriigis vastavalt residendiriigi seadustele.
Järelikult ei ole direktiivi mõte sugugi mitte hoiuseintresside maksustamise ühtlustamine, vaid tagada, et maksumaksjad ei saaks pangasaladust ära kasutades jätta oma koduriigis välismaalt saadud intressitulusid deklareerimata.
Näiteks Saksamaal oli 1990. aastal hoiuseintresside maksustamisega tõsine probleem, sest paljud sakslased hoiustasid oma raha Luksemburgis ja jätsid saadud intressitulu Saksamaal deklareerimata. Kuna Luksemburgis intressidelt tulumaksu kinni ei peetud ja Luksemburgi pangad Saksamaa maksuvõimudele infot ei edastanud, siis jäidki intressid maksustamata ning Saksamaa kandis saamata jäänud maksudena sadadesse miljonitesse markadesse ulatuvaid kahjusid.
Direktiiv ei reguleeri seda, kuidas – ja kas üldse – koduriik intresse maksustama peaks. Mõnes riigis maksustatakse kapitalutulud kogutulu koosseisus üldiste maksumäärade alusel (mis tavaliselt on progresseeruvad), mõnes riigis kehib kapitalitulu kohta eraldi maksumäär, tihti rakendatakse eraldi maksuvaba tulu määra intressidele või kapitalitulule tervikuna. Näiteks Eesti ei maksusta Euroopa Liidust saadud pangahoiuste intresse üldse ja seetõttu ei ole Eestil ka vajadust direktiivist tuleneva infovahetuse järele.
Mis muutub intressi saajale
Direktiivi rakendamine Eesti residendist füüsilisele isikule suuri muudatusi kaasa ei too, kuna TuMS § 17 lõike 2 kohaselt on Euroopa Liidu residendist krediidiasutuselt saadud intressid jätkuvalt maksuvabad. Hoolimata sellest, et kõnealuseid intresse Eestis ei maksustata, hakkab info makstud intresside kohta Maksu- ja tolliametile siiski laekuma. See võiks aga kõrgendada maksuhalduri huvi isikute vastu, kes välisriigis saadud tulu ei ole deklareerinud, kuid saavad sealt intresse. Nii võib intresside saamise fakt avada tee mõne muu maksupettuse jälile.
Austrial, Belgial ja Luksemburgil on infovahetuse osas üleminekuperiood, mille kestel toimub nendes riikides makstud intressidelt tulumaksu kinnipidamine. Kinnipeetava tulumaksu määr on 15%, aastast 2008 on maksumäär 20% ja alates aastast 2011 on maksumäär 35%.
Need määrad võisid tekitada illusiooni, justkui oleks Euroopa Liit kehtestanud intressidelt võetava tulumaksu minimaalsed määrad kogu ühenduse jaoks. See ei ole siiski nii. Toodud määrad kehtivad vaid nende kolme riigi jaoks üleminekuperioodi ajal ja direktiivis on minimaalsed maksumäärad ette kirjutatud sellepärast, et nii kinnipidamise kui ka info edastamise alternatiiv oleks sama efektiivne kui info edastamine. Kuna tulumaksu kinnipidamine välistab info edastamise, siis peab kinnipeetav tulumaks olema ligilähedane sellele maksule, mille intressi saaja maksaks oma koduriigis.
Direktiivi kohaselt on intressi kinnipidav riik kohustatud kandma 75% kinni peetud intressist residendist füüsilise isiku koduriigile. Ülejäänud osa jääb haldamiskulude katteks kinnipidavale riigile.
See tähendab, et kui Eesti residendist füüsiline isik saab intressi Austriast, Belgiast või Luksemburgist, peetakse temale makstud intressidelt kinni 15% tulumaksu hoolimata sellest, et Eestis kõnealuseid intresse ei maksustata.
Eesti isikul, kellele makstud intressidelt on tulumaks kinni peetud, on õigus see TuMS § 45 lõike 8 alusel oma maksustatavast tulust maha arvata ja maha arvamata osa tagastatakse residendist füüsilise isiku tuludeklaratsiooni alusel.
Juhul, kui Austriast, Belgiast või Luksemburgist intresse saav isik lubab endale makstud intresside osas infot vahetada, ei peeta kinni ka tulumaksu. Järelikult on Eesti residentidel kasulikum kas lubada info edastamist või hoiustada sellises riigis, kus intressidelt tulumaksu kinni ei peeta.
Oluline on märkida, et direktiiv ei keela teistel liikmesriikidel tulumaksu kinni pidada. Kuigi Eestis loobuti 2004. aastal mitteresidentidele makstavatelt intressidelt tulumaksu kinnipidamisest peaaegu täielikult (vt TuMS § 29 lg 7), võidakse paljudes teistes riikides Eesti residentidele makstavaid intresse siiski maksustada.
Kuna tegemist on Eestis mittemaksustatava tululiigiga, siis välismaalt saadud intressi deklareerida ei tule ja samuti ei saa välismaal kinni peetud tulumaksu Eesti tulumaksust maha arvata (vt TuMS § 45 lg 1). Erandi moodustab ainult eelpoolnimetatud kolmes riigist direktiivi üleminekusätte alusel kinnipeetud tulumaks.
Intressi maksjale tõi direktiiv lisakohustusi
Isik, kes maksab intresse teise Euroopa Liidu riigi füüsilisest isikust residendile on TuMS § 572 kohaselt kohustatud tegema kindlaks intressi saaja isiku ja intressi maksmise kohta esitama Maksu- ja tolliametile intressideklaratsiooni, mille täpse vormi ja täitmise korra kehtestab määrusega rahandusminister.
Oluline on tähele panna, et kohustus ei puuduta mitte ainult finantsasutusi (nt pangad, investeerimisfondid), vaid kõiki juriidilisi isikuid, füüsilisest isikust ettevõtjaid ning riigi- ja omavalitsusasutusi. Toodud määratlus vastab direktiivi artikli 4 lõikes 1 toodud makseasutuse (inglise keeles paying agent, saksa keeles Zahlstelle) definitsioonile. Deklareerida tuleb ka intressid, mis makstakse teise liikmesriigi füüsilise isiku kasuks mõnele kolmandale isikule.
Hetkel kõnealust deklaratsioonivormi kinnitatud ei ole, kuid eeldatavasti tehakse seda INF vormina. Deklaratsioonis kajastatakse lisaks Euroopa Liidu liikmesriigi residendist füüsilisele isikule makstud intressidele ka Šveitsi, Andorra, Monaco, San Marino, Liechtensteini ja muude riikide – kellega on sõlmitud vastav leping – füüsilistele isikutele makstud intresse. Deklaratsioon tuleb esitada intressi maksmise aastale järgneva aasta 10. aprilliks, seega esimene deklaratsioon esitatakse 1. juulist kuni 31. detsembrini 2005 väldanud perioodi kohta 10. aprilliks 2006.
IMG Konsultant ASi maksukonsultant
[1] http://www.aripaev.ee/mod/emb/online.html?disp=2&uud_id=712263&tyyp=&leht_id=2929
[2] http://www.etc.ee/index.php?page=33&action=article&article_id=1843
[3] http://www.aripaev.ee/2318/uud_uudidx_231804.html
[4] http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=761232
[5] http://www.emta.ee/?id=1643


§ 2 Vallaeelarvest makstav matusetoetus ja selle saamise õigus
§ 4 Matusetoetuse määr
§ 5 Matusetoetuse määramine
§ 9 Matusetoetuse tagasinõudmine
RT IV, 06.02.2018, 2
Vastu võetud 24.01.2018 nr 2
, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01. jaanuarist 2018.a
Määrus sätestab Saarde valla eelarvest matusetoetuse saamise tingimused ning määramise ja maksmise korra.
§ 2. Vallaeelarvest makstav matusetoetus ja selle saamise õigus
(1) Matusetoetus on Saarde valla eelarvest makstav ühekordne sotsiaaltoetus (edaspidi: matusetoetus) matusekulude osaliseks kompenseerimiseks.
(2) Matusetoetust makstakse isiku surma korral, kelle viimane elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel oli Saarde vald.
(3) Matusetoetust ei maksta teadmata kadunud isiku surnuks tunnistamise korral.
(1) Matusetoetust võib taotleda füüsiline või juriidiline isik, kes kannab surnu matuse korraldamise kulud (matusekorraldaja).
(2) Matusetoetuse saamiseks esitab matusekorraldaja Saarde Vallavalitsusele (edaspidi: vallavalitsus) kirjaliku taotluse.
(3) Matusekorraldaja on kohustatud lisaks taotlusele esitama vallavalitsusele:
2) registreeritud surma tõendi või isiku surma tõendava dokumendi koopia, mille on välja andnud välisriigi asjaomane asutus, kui surm on registreeritud väljaspool Eestit, või arstliku surmateatise koopia, kui isik sündis surnult;
§ 4. Matusetoetuse määr
Matusetoetust makstakse alljärgnevalt:
1) matusetoetuse suurus on 200 eurot;
2) vallavalitsus võib erandjuhtudel maksta matusetoetust kuni 300 eurot seoses matusekorraldaja raske majandusliku olukorraga (isik peab esitama varalist seisu ja sissetulekut tõendavad dokumendid);
3) seadusjärgse ülalpidaja või testamendijärgse pärija puudumisel katab matuse korraldamisega seotud kulud vallavalitsus.
§ 5. Matusetoetuse määramine
(1) Matusetoetus määratakse, kui matusetoetuse taotlus on esitatud kahe kuu jooksul surma registreerimisest arvates.
(2) Otsuse matusetoetuse määramise või määramata jätmise kohta teeb volitatud isik hiljemalt matusetoetuse taotlemiseks vajalike dokumentide saamise päevale järgneval tööpäeval.
(3) Matusetoetuse määramata jätmisest teatatakse matusetoetuse taotlejale kirjalikult viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise kuupäevast arvates, märkides ära keeldumise põhjuse.
1) käesoleva määrusega kehtestatud nõuded ei ole täidetud;
Matusetoetus kantakse matusekorraldaja pangakontole või taotluses märgitud kolmanda isiku/asutuse pangakontole või makstakse erandkorras välja sularahas kolme tööpäeva jooksul matusetoetuse määramise otsuse tegemisest arvates.
Otsusega mittenõustumise korral on taotlejal õigus esitada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras vaie vallavalitsusele.
§ 9. Matusetoetuse tagasinõudmine
Matusetoetust saanud isiku poolt teadlikult valeandmete esitamise tõttu alusetult makstud matusetoetus nõutakse tagasi vallavalitsuse põhjendatud otsuse alusel. Otsusest teavitatakse viie päeva jooksul matusetoetust saanud isikut ning tehakse ettepanek alusetult makstud toetusesumma tagasimaksmiseks. Kui kokkuleppele ei jõuta, on vallavalitsusel õigus täitemenetluse korras teadlikult valeandmeid esitanud isikult talle alusetult makstud matusetoetuse summa tagasi nõuda.
Tunnistada kehtetuks Surju Vallavolikogu 23.03.2016 määruse nr 5 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord” § 12.