Põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise investeeringutoetus suurprojektide elluviimiseks – Riigi Teataja
Põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise investeeringutoetus suurprojektide elluviimiseks
Põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise investeeringutoetus suurprojektide elluviimiseks - sisukord
§ 10 Nõuded taotluse osaks olevatele avaldusele ja teistele dokumentidele
§ 11 Nõuded taotluse osaks olevale finantsprognooside tabelile
§ 14 Taotleja nõuetele vastavuse kontroll
§ 16 Toetatava tegevuse kohta lisadokumentide esitamine
§ 17 Nõuded investeeringuobjekti hinnapakkumuse kohta
§ 18 Toetatava tegevuse kohta esitatud lisadokumentide kontrollimine
§ 19 Uue taotleja kaasamine menetlusse
§ 21 Investeeringu tegemist tõendavate dokumentide esitamine
§ 22 Toetuse maksmine ja toetuse maksmisest keeldumine
§ 23 Dokumentide säilitamine
RT I, 22.07.2016, 7
Vastu võetud 20.07.2016 nr 45
Määrusega kehtestatakse „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” (edaspidi arengukava) meetme 4 „Investeeringud materiaalsesse varasse” tegevuse liigi „Investeeringud põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks” raames antava põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise investeeringutoetuse suurprojektide elluviimiseks (edaspidi toetus) andmise ja kasutamise tingimused ning kord.
(1) Toetust võib taotleda äriühing, kes vastab komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 I lisa artikli 2 tähenduses väike- ja keskmise suurusega ettevõtja nõuetele või kes on suurettevõtja, kelle müügitulu taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal oli alla 200 miljoni euro (edaspidi koos taotleja).
(2) Taotleja on äriühing, mille osa- või aktsiakapitalist rohkem kui poolt omavad või mille aktsiate või osadega esindatud või liikmete häältest rohkem kui poolt valitsevad vähemalt kaks sõltumatut isikut (edaspidi koos põhiosalejad), kes on:
1) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel ja korras tunnustatud ning tulundusühistuseaduse alusel tegutsev põllumajandussektori tootjarühm või
2) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel ja korras tunnustatud ning tulundusühistuseaduse alusel tegutseva tootjarühma valitseva mõju all olev toidutööstuse ettevõtja, kelle põhitegevusala on taotluse esitamise ajal äriregistri andmetel justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” lisa 16 „Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori (EMTAK)” jao C alajao 10 kohaselt toiduainete tootmine, välja arvatud jao C alajao 102 kohaselt kala, vähilaadsete ja limuste töötlemine ja säilitamine.
(3) Lõikes 2 nimetatud põhiosalejad on sõltumatud, kui nad ei ole üksteise aktsionärid, liikmed või osanikud ega kuulu üksteise juhatusse või nõukokku.
(4) Taotleja ja komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 I lisa artiklis 3 nimetatud partner- ja sidusettevõtja töötajaid on kokku kuni 750.
(1) Taotleja ja põhiosalejad ei tohi olla raskustes olevad ettevõtjad komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punkti 18 tähenduses.
(2) Taotlejal ja põhiosalejatel ei ole riikliku maksu võlga või riikliku maksu võla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksuvõlg, mille tasumise tähtaeg on möödunud, tasutud ettenähtud summas.
(3) Taotleja ja põhiosalejate kohta ei ole karistusregistrisse kantud karistusandmeid loomakaitseseaduse §-s 661, 662 või 666, väetiseseaduse §-s 37, jäätmeseaduse §-s 120, 1201, 125, 126, 1261 või 1266, toiduseaduse §-s 531, 532, 533, 535 või 536, söödaseaduse §-s 33, 34 või 35 ega karistusseadustiku §-s 522, 551, 209, 210, 211, 212, 213, 294, 296, 298, 2981, 3001, 364, 365 või 372 sätestatud süütegude toimepanemise eest.
(4) Taotleja ei ole saanud ega taotle samal ajal sama kulu kohta toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi.
(5) Taotleja ja põhiosalejad on varem riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest saadud ja tagasimaksmisele kuulunud summa tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral tagasimaksed tasunud ettenähtud summas, sealhulgas komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 1 lõike 4 punktis a sätestatud juhul.
(6) Taotleja ja põhiosalejate suhtes ei ole algatatud likvideerimismenetlust ega nimetatud pankrotiseaduse kohaselt ajutist pankrotihaldurit või välja kuulutatud pankrotti.
(7) Taotlejal või vähemalt ühel ettevõtjal, kes on taotleja osanik, aktsionär või liige, on põhitegevusala kolmel järjestikusel taotluse esitamise aastale eelnenud majandusaastal olnud äriregistri andmetel EMTAK-i jao C alajao 10 kohaselt toiduainete tootmine, välja arvatud EMTAK-i jao C alajao 102 kohaselt kala, vähilaadsete ja limuste töötlemine ja säilitamine, ning ta on sama ajaperioodi jooksul tegelenud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1754, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 285, 30.10.2015, lk 1–926), alusel põllumajandussaaduste ja -toodete kaubagruppi kuuluvate toodete väljaveoga Eestist teise liikmesriiki või eksportimisega Euroopa Liidu välisesse riiki.
(8) Taotleja või tema osanik, aktsionär või liige või nende osanik, aktsionär või liige või iga järgmise osaniku, aktsionäri või liikme osanik, aktsionär või liige, kes tegeleb lehmatoorpiima esmatootmisega (edaspidi koos piimatootja), on taotluse esitamise kuule eelnenud 12 kuu jooksul kas koos või eraldi kokku turustanud vähemalt 25 protsenti Statistikaameti andmete kohasest keskmisest Eestis toodetud lehmatoorpiima kokkuostust.
(9) Kui taotleja majandusaasta lõppeb vähem kui 80 tööpäeva enne taotluse esitamise tähtpäeva, siis loetakse, et taotleja vastab § 3 lõigetes 1 ja 4, § 4 lõikes 7 ning § 10 lõikes 9 sätestatud nõuetele, kui nimetatud nõuded on täidetud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud teise majandusaasta kinnitatud majandusaasta aruande kohaselt.
1) lehmatoorpiimast Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisaga hõlmatud või hõlmamata toodete töötlemiseks või töötlemiseks ja turustamiseks vajaliku seadme ostmine;
2) lehmatoorpiimast Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisaga hõlmatud või hõlmamata toodete töötlemiseks või töötlemiseks ja turustamiseks vajaliku ehitise ehitamine ehitusseadustikus sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Lõikes 1 nimetatud tegevuste elluviimist toetatakse ainult siis, kui investeeringu tulemusel rajatakse uus ettevõte, kus toimub toidu töötlemine ja mille aastane lehmatoorpiima töötlemisvõimsus moodustab vähemalt 25 protsenti taotluse esitamise aastale eelnenud kolme kalendriaasta keskmisest Eestis toodetud lehmatoorpiima kokkuostust Statistikaameti andmete alusel (edaspidi töötlemisüksus).
(3) Taotleja omandis olevas töötlemisüksuses tehtavad ehitustööd võivad moodustada kuni kümme protsenti toetatava tegevuse abikõlblikest kuludest, kui investeeringu tulemusena moodustub olemasolevast ja rajatavast töötlemisüksusest üks funktsionaalselt ja tehniliselt seotud töötlemisüksus, mis asub ühel või mitmel üksteisega külgneval kinnistul.
(4) Toetust antakse sellise investeeringu tegemiseks, mis vastab komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punktis 49 ja artiklis 14 sätestatud nõuetele.
(5) Toetust võib taotleda lõikes 1 nimetatud tegevuste elluviimiseks §-s 8 sätestatud suuruses ja määral.
(1) Toetatava tegevuse abikõlbliku kulu moodustavad investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ja investeeringuobjekti Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 84 kohaseks tähistamiseks tehtavate kulude käibemaksuta maksumus.
(2) Paragrahvi 5 lõike 1 punktis 1 nimetatud seadme abikõlbliku kulu moodustab:
1) seadme ning selle paigaldamise, seadistamise või selle kasutamise väljaõppe maksumus tarnija poolt;
2) seadme kasutamiseks vajaliku tarkvara ja infotehnoloogilise seadme ning selle paigaldamise või seadistamise maksumus müüja poolt.
(3) Paragrahvi 5 lõike 1 punktis 2 nimetatud ehitise abikõlbliku kulu moodustab:
4) ehitise rekonstrueerimise maksumus § 5 lõikes 3 nimetatud ulatuses;
5) ehitise lammutamise maksumus, kui lammutamise eesmärk on ehitada lammutatud ehitise asukohale uus ehitis.
(4) Paragrahvi 5 lõike 1 punktis 2 nimetatud toetatava tegevuse puhul on abikõlblikud ka ehitusseadustiku alusel tehtava omanikujärelevalve, keskkonnamõju hindamise, detailplaneeringu ja ehitise põhiprojekti maksumus.
(5) Abikõlblik kulu peab olema mõistlik, selge ja üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekas ja toetuse eesmärgi saavutamiseks vajalik. Taotleja tagab kasutatava toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.
5) lepingu sõlmimise ja kindlustusega seotud kulud ning intressikulud;
6) liisingumakse, kui asja omandiõigus ei ole viie aasta möödudes arvates Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (edaspidi PRIA) poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid hiljemalt 31. detsembril 2023 üle läinud toetuse saajale;
9) rendi-, kütuse-, koolitus- või sidekulud;
10) veo- või sõidukulud, mis ei ole seotud seadme paigaldamise või seadistamisega;
11) sularahamakse, teenustasu pangatoimingu eest, tagatismakse ja finantsteenustega seotud muu kulu;
12) maa ja olemasoleva ehitise ostmise, üürimise või rentimise kulud;
13) õigusteenuse, raamatupidamisteenuse ja teostatavusuuringu kulud;
14) reklaamikulud;
15) notaritasu;
16) riigilõiv, trahv, finantskaristus ja kohtumenetluse korral menetluskulud;
17) ehitise juurde kuuluva teevalgustusrajatise ostmise ja paigaldamise kulutused, juurdepääsutee või parkla rajamise kulutused, veevarustus-, kanalisatsiooni- või reoveepuhastussüsteemi ehitamise kulud, kui nimetatud tegevus ei moodusta osa ehitusprojektis ettenähtud ehitustöödest;
1) väikeettevõtjale kuni 40 protsenti;
(3) Kui taotleja on saanud sama investeeringuobjekti kohta tagastatavat riigiabi või mis tahes muud riigiabi või vähese tähtsusega abi, ei tohi toetuse suurus koos eelnimetatutega kokku ületada lõikes 1 nimetatud maksimummäärasid, arvestades komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artiklis 8 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 65 lõikes 11 sätestatud nõudeid.
(4) Taotletava toetuse minimaalne suurus ühe taotluse kohta on kaks miljonit eurot.
(5) Toetuse maksimaalne suurus kogu arengukava programmiperioodi jooksul on 15 miljonit eurot ühe taotleja kohta.
(1) Toetuse saamiseks esitab taotleja selleks ettenähtud tähtajal PRIA-le elektrooniliselt avalduse ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid ning vormikohase ehitustegevuse eelarve prognoosi, finantsprognooside tabeli ja äriplaani (edaspidi koos taotlus). Avaldus, finantsprognooside tabel ja ehitustegevuse eelarve prognoos peavad olema esitatud Microsoft Exceli tarkvaraga töödeldavas vormingus.
(2) PRIA koostab toetuse saamiseks esitatava avalduse vormi, ehitustegevuse eelarve prognoosi vormi, ehitustegevuse eelarve vormi ja finantsprognooside tabeli ning avaldab need PRIA veebilehel.
(4) Taotleja võib ettenähtud tähtajal esitada ühe taotluse, millega võib taotleda toetust rohkem kui ühe tegevuse ja investeeringuobjekti kohta, kui nendega luuakse üks töötlemisüksus, mis on funktsionaalselt ja tehniliselt seotud.
§ 10. Nõuded taotluse osaks olevatele avaldusele ja teistele dokumentidele
2) põhiosalejate ja § 4 lõikes 7 nimetatud ettevõtja ärinimi, äriregistri kood ja kontaktandmed;
3) kavandatava investeeringuobjekti eesmärk, sisu ja asukoht;
4) kavandatava investeeringuobjekti kogumaksumus ja abikõlblikud kulud;
5) teave alginvesteeringu nõude täitmise kohta;
6) teave, et taotleja ja põhiosalejad vastavad toetuse saamiseks esitatavatele nõuetele;
8) teave, kas taotleja vastab §-s 3 nimetatud väike-, keskmise suurusega või suurettevõtjale esitatud nõuetele;
9) paragrahvi 4 lõikes 8 nimetatud piimatootjate nimekiri ja nende turustatud lehmatoorpiima kogus või tulundusühistu puhul tema liikmete turustatud lehmatoorpiima kogus kokku;
10) tulundusühistu seaduse § 15 lõikes 1 nimetatud kehtiv liikmete nimekiri, kui taotlejaks on tulundusühistu;
11) veebilehe aadress, kui taotlejal on veebileht;
12) muud andmed, mida on vaja taotleja nõuetele vastavuse kontrollimiseks või seireks ja hindamiseks.
(2) Taotleja esitab ehitustegevuse eelarve prognoosi, mis sisaldab järgmisi andmeid:
1) üldandmed ehitise kohta;
2) andmed ehitise põhikonstruktsiooni materjalide kohta;
3) ehitise esialgne maksumus.
(3) Taotleja esitab äriplaani, mis on koostatud lisas 2 toodud äriplaani koostamise juhendi kohaselt.
(4) Taotleja esitab tolliseaduses sätestatud nõuetele vastava tollideklaratsiooni, millega tõendatakse § 4 lõikes 7 sätestatud tingimuste täitmist.
(5) Taotleja esitab lisas 1 esitatud hindamiskriteeriumi täitmise tõendamiseks asjakohased lepingud ja müügiarved.
(6) Kui toetust taotletakse § 5 lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevuse kohta, esitab taotleja kavandatava investeeringuobjekti eeldatava maksumuse üksikasjaliku eelarve.
(7) Kui toetust taotletakse § 5 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevuse kohta, esitab taotleja kavandatava investeeringuobjekti kohta majandus- ja taristuministri 17. juuli 2015. a määruses nr 97 „Nõuded ehitusprojektile” nimetatud ehitise eskiisi.
(8) Lõikes 7 nimetatud eskiis peab olema kooskõlas lõikes 2 nimetatud eelarve prognoosiga ning sisaldama vähemalt järgmist:
1) andmed investeeringuobjekti asukoha kohta, sealhulgas asendiplaan, hoonete paiknemine, teedevõrk ja siseteed;
2) hoone plaanilahendus ja ristlõiked;
3) ruumide funktsionaalne jaotus;
4) hoone eksplikatsioon, sealhulgas pindala ja ruumala.
(9) Kui taotleja kuulub kontserni, esitab ta taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kinnitatud konsolideeritud aruande ärakirja.
§ 11. Nõuded taotluse osaks olevale finantsprognooside tabelile
(1) Taotleja esitab finantsprognooside tabeli, mida kasutatakse taotleja jätkusuutlikkuse hindamiseks ja mis sisaldab järgmisi andmeid:
1) algandmed taotleja kohta;
2) andmed taotleja toodetava toote kohta;
3) kassavoogude prognoos nelja majandusaasta kohta arvates kavandatava investeeringuobjekti valmimise aastast;
4) kasumiaruande prognoos nelja majandusaasta kohta arvates kavandatava investeeringuobjekti valmimise aastast;
5) bilansi prognoos nelja majandusaasta kohta arvates kavandatava investeeringuobjekti valmimise aastast;
6) suhtarvud, mille abil hinnatakse investeeringu tasuvust ja taotleja finantsvõimekust.
(2) Lõike 1 punktis 1 nimetatud algandmed on:
1) teave taotleja käibemaksukohustuslaseks olemise kohta;
2) krediidi müügi osakaal käibest;
3) hoonete amortisatsiooninorm;
4) seadmete amortisatsiooninorm;
5) immateriaalse põhivara amortisatsiooninorm;
6) andmed tööjõu kohta;
7) kasutatav lehmatoorpiima kogus;
8) kavandatava investeeringu kogumaksumus;
9) laenukapitali kulukuse määr;
10) omakapitali kulukuse määr.
(1) PRIA hindab taotlusi lisas 1 esitatud hindamiskriteeriumite alusel enne Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 77 lõike 4 alusel taotleja, taotluse ja kavandatava tegevuse nõuetele vastavuse kontrollimist.
(2) Taotluste hindamiseks ja taotluste paremusjärjestuse koostamise kohta ettepaneku tegemiseks moodustab PRIA hindamiskomisjoni.
(3) PRIA koostab hindamistulemuste alusel taotluste paremusjärjestuse, milles loetakse paremaks suurema maksimumhinnete summa saanud taotlus.
(4) Võrdsete hindepunktide summadega taotluste puhul eelistatakse taotlust, milles taotletav toetuse summa on suurem. Kui ka taotletavad toetuse summad on võrdsed, eelistatakse taotlejat, kelle prognoositav kasutatav lehmatoorpiima kogus on suurem.
§ 14. Taotleja nõuetele vastavuse kontroll
(2) Nõuetele vastavust kontrollitakse üksnes selle taotleja puhul, kelle taotlus kuuluks rahuldamisele hindamistulemuste alusel koostatud taotluste paremusjärjestuse kohaselt.
(2) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetuseks ettenähtud vahendeid, rahuldatakse taotluste hindamise tulemusel koostatud taotluste paremusjärjestuse alusel toetuseks ettenähtud vahendite piires nõuetele vastavad parimad taotlused, mis on saanud vähemalt minimaalse hindepunktide summa, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 1 punkti 2 alusel.
(3) Kui hindamistulemuste alusel välja valitud ja paremusjärjestusse seatud nõuetele vastavat taotlust ei ole võimalik täies ulatuses rahuldada, sest taotletava toetuse suurus ületab toetuseks ettenähtud vahendeid, rahuldatakse vastavalt Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõikele 7 taotlus osaliselt, kui taotleja kinnitab, et on vähendatud toetuse suurusega nõus ning et saavutatakse toetatava tegevuse eesmärk.
(4) Minimaalne hindepunktide summa taotluse rahuldamiseks on vähemalt 20 protsenti hindamiskriteeriumite maksimumhinnete summast.
(5) Taotlus vastab nõuetele, kui taotleja, taotlus ja toetatav tegevus vastavad Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, arengukavas ja määruses sätestatud nõuetele.
(6) Selle paragrahvi kohaselt rahuldatakse nõuetele vastavad taotlused tingimusel, et toetuse saaja esitab §-s 16 sätestatud tingimustel ja korras 18 kuu jooksul arvates taotluse rahuldamise otsuse tegemisest toetatava tegevuse kohta lisaandmed ja -dokumendid.
(7) Kui taotleja või taotluse nõuetele vastavuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et taotleja, taotlus või toetatav tegevus ei vasta toetuse saamiseks esitatud nõuetele, teeb PRIA Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 4 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(8) Nende taotlejate puhul, kelle taotlus jäetakse rahuldamata Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 4 punkti 2 alusel, teeb PRIA taotluse rahuldamata jätmise otsuse tingimusega, et §-s 19 nimetatud asjaolude esinemisel võib taotleja jätkata toetuse taotlemist ning taotluse rahuldamata jätmise otsus tunnistatakse kehtetuks.
(9) Kui taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole põhjendatud taotluses sisalduvate mitteabikõlblike kulude tõttu, võib PRIA teha taotluse osalise rahuldamise otsuse, vähendades toetuse summat Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 6 alusel mitteabikõlblike kulude võrra.
(10) PRIA teeb taotluse osalise või täieliku rahuldamise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 90 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtpäevast.
§ 16. Toetatava tegevuse kohta lisadokumentide esitamine
(1) Toetuse saaja esitab hiljemalt 18 kuu jooksul arvates taotluse rahuldamise otsuse tegemisest §-s 17 nimetatud pakkumuskutse, hinnapakkumused, andmed valitud parima hinnapakkumuse kohta, valitud parima hinnapakkumuse objektiivse põhjenduse lähtuvalt pakkumuskutses sätestatud nõuetest ning teabe pakkumuskutse avaldamise kohta.
(2) Kui toetatavaks tegevuseks on § 5 lõike 1 punktis 1 nimetatud seadme ostmine, peab ehitusregistris olema ehitusluba, kui see on nõutud ehitusseadustiku kohaselt.
(3) Kui toetatavaks tegevuseks on § 5 lõike 1 punktis 2 nimetatud ehitise ehitamine, esitab toetuse saaja koos lõikes 1 nimetatud dokumentidega järgmised dokumendid:
1) ehitustegevuse eelarve ja ehitustegevuse hinnapakkumus Microsoft Exceli tarkvaraga töödeldavas vormingus;
2) ehitusluba, kui see ei ole kättesaadav ehitisregistrist;
3) majandus- ja taristuministri 17. juuli 2015. a määrusele nr 97 „Nõuded ehitusprojektile” vastav ehitise põhiprojekt, mis ei erine oluliselt § 10 lõikes 7 nimetatud eskiisist;
4) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et ehitisealune maa on toetuse saaja omandis või on toetuse saaja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt kümneks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, kui see teave ei ole kättesaadav kinnistusraamatust.
(4) Toetuse saaja teavitab PRIA-t viivitamata Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 76 lõike 3 punktis 2 nimetatud asjaolust või toetuse taotlemisest loobumisest.
§ 17. Nõuded investeeringuobjekti hinnapakkumuse kohta
(1) Toetuse saaja koostab võrreldavate hinnapakkumuste saamiseks pakkumuste esitamise ettepaneku, mis sisaldab investeeringuobjekti tehnilist kirjeldust, pakkujale esitatavaid kvalifitseerimistingimusi ja pakkumuse hindamiskriteeriumeid (edaspidi pakkumuskutse). Pakkumuse hindamiskriteeriumeid ei koostata juhul, kui majanduslikult kõige soodsam pakkumus leitakse üksnes hinna alusel.
(2) Toetuse saaja avaldab pakkumuskutse elektroonilises hankekeskkonna portaalis. Tähtaeg hinnapakkumuste saamiseks on vähemalt 30 kalendripäeva arvates pakkumuskutse avaldamisest.
(3) Toetuse saaja teavitab oma veebilehel ja vähemalt ühes üleriigilise levikuga ajalehes lõikes 2 nimetatud pakkumuskutse avaldamisest.
(4) Hinnapakkumus peab sisaldama toetuse saaja ja hinnapakkuja nime, hinnapakkuja kontaktandmeid, hinnapakkumuse väljastamise kuupäeva, hinnapakkumuse vastavust pakkumuskutses esitatud spetsifikatsioonile ning kavandatava investeeringuobjekti või tegevuse käibemaksuta ja käibemaksuga maksumust.
(5) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase tegevuse ja investeeringuobjekti eest tasutava hinnaga. Toetuse saaja põhjendab väljavalitud investeeringuobjekti hinnapakkumust.
(7) Toetuse saaja ja hinnapakkuja ning nende osanik, aktsionär, liige või juhtorgani liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise juhatusse või nõukokku.
(8) Hinnapakkuja ega tema osanik, aktsionär või juhtorgani liige ei tohi omada osalust teise hinnapakkuja äriühingus ega kuuluda teise hinnapakkuja juhatusse või nõukokku.
§ 18. Toetatava tegevuse kohta esitatud lisadokumentide kontrollimine
(1) PRIA kontrollib §-s 16 nimetatud dokumentide nõuetele vastavust ja nendes esitatud andmete õigsust ning toetatava tegevuse vastavust Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, arengukavas ja määruses sätestatud nõuetele.
(2) PRIA teavitab 60 tööpäeva jooksul arvates §-s 16 nimetatud dokumentide saamisest toetuse saajat esitatud dokumentide ja toetatava tegevuse nõuetele vastavusest.
(3) Kui kontrolli tulemusena tehakse kindlaks, et esitatud lisadokumendid või toetatav tegevus ei vasta nõuetele, tunnistab PRIA Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 80 lõike 2 alusel taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks.
§ 19. Uue taotleja kaasamine menetlusse
(1) Kui toetuse saaja loobub tegevuse elluviimisest või tema taotluse rahuldamise otsus tunnistatakse kehtetuks, teeb PRIA paremusjärjestuse alusel järgmisele taotlejale, kelle taotlus kuuluks toetuseks ettenähtud vahendite piires rahuldamisele, ettepaneku toetuse taotlemise jätkamiseks.
(2) Taotleja teatab PRIA-le 20 tööpäeva jooksul arvates lõikes 1 nimetatud ettepaneku saamisest, kas ta jätkab toetuse taotlemist. Taotleja võib jätkata toetuse taotlemist, kui tema taotluses esitatud andmed taotleja suuruse ja toetatava tegevuse kohta ei ole muutunud ning ta vastab taotlejale esitatud nõuetele.
(3) Kui taotleja jätkab toetuse taotlemist, kontrollib PRIA § 14 kohaselt taotleja, taotluse ja toetatava tegevuse nõuetele vastavust.
(4) Kui taotleja, taotlus ja toetatav tegevus vastavad nõuetele, tunnistab PRIA taotluse rahuldamata jätmise otsuse kehtetuks ja teeb § 15 lõike 2 või 3 alusel taotluse rahuldamise otsuse. Sellisel juhul jätkub menetlus §-s 16 sätestatu kohaselt.
(5) Selles paragrahvis sätestatud menetlust ei alustata, kui taotluse esitamise tähtpäevast on möödunud üle kahe aasta.
(1) Toetuse saaja viib tegevuse ellu ja esitab selle tegemist tõendavad dokumendid kuni 20 osas ühe taotluse kohta viie aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, ent mitte hiljem kui 30. juuni 2023.
(2) Hiljemalt kolmanda aasta lõpuks arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest peab kavandatavast investeeringust olema tehtud osa, mille maksumus moodustab vähemalt 50 protsenti kogu investeeringu abikõlblikust maksumusest.
(3) Kui investeeringuobjekt ostetakse liisingulepingu alusel, viib toetuse saaja tegevuse ellu ja esitab selle tegemist tõendavad dokumendid kalendriaastas kuni neljas osas ühe taotluse kohta viie aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, ent hiljemalt 30. juuni 2023.
(4) Toetuse saaja on kohustatud:
1) võtma toetuse abil soetatud või ehitatud investeeringuobjekti sihtotstarbeliselt kasutusse viie aasta jooksul arvates taotluse rahuldamise otsuse tegemisest ning tagama tegevuse kestuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 71 sätestatud tingimustel, sealhulgas investeeringuobjekti säilitama ja sihtotstarbeliselt kasutama vähemalt kümme aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
2) võimaldama teostada toetuse sihipärase ja tähtaegse kasutamise üle järelevalvet ja teha muid toetuse saamisega seotud kontrolle ning osutama selleks igakülgset abi, sealhulgas võimaldama viibida toetuse saaja kinnisasjal, ehitises ja ruumis ning läbi vaadata dokumente ja toetuse abil soetatud vara kohapeal;
3) esitama järelevalve teostamiseks või muu kontrolli tegemiseks vajalikud andmed ja dokumendid määratud tähtaja jooksul;
5) esitama toetuse kasutamisega seotud seireks vajalikku teavet;
6) säilitama toetusega seotud dokumente vähemalt kümme aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(5) Kui investeeringuobjektiks on § 5 lõike 1 punktis 2 nimetatud ehitis, peab toetuse saaja tagama, et täidetud on järgmised nõuded:
1) hiljemalt viimaste investeeringu tegemist tõendavate dokumentide esitamise ajal on ehitise kohta ehitusregistrist kättesaadav kasutusluba või kasutusteatis, kui see on nõutav ehitusseadustiku kohaselt;
2) ehitis ja sellealune maa on taotleja omandis või on taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt kümneks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(6) Kui investeeringuobjektiks on § 5 lõike 1 punktis 1 nimetatud seade, mis paigaldatakse ehitisse või mida kasutatakse ehitises, peab ehitis olema taotleja omandis.
(7) Toetuse saaja peab vastama § 3 lõigetes 2 ja 3 ning § 4 lõigetes 2 ja 6 sätestatud nõuetele.
(8) Paragrahvi 4 lõikes 8 nimetatud piimatootjad turustavad vähemalt kümme aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest lehmatoorpiima igal aastal kas koos või eraldi kokku vähemalt samas koguses kui taotluse esitamise kuule eelnenud 12 kuu jooksul.
4) ehitustegevuse kulude andmed iga ehitise kohta, kui investeeringuobjektiks on ehitis.
4) andmed investeeringuobjekti kogumaksumuse muutumise kohta.
(3) Liisingulepingu alusel ostetud investeeringuobjekti puhul toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja PRIA-le maksetaotluse koos järgmiste dokumentidega:
1) maksetaotluse esmakordse esitamise korral ning liisingulepingu või maksegraafiku muutmise korral liisinguandja ja toetuse saaja vahel sõlmitud liisingulepingu ärakiri, maksegraafiku ärakiri, liisingueseme üleandmise akti ärakiri ning selle isiku väljastatud arve-saatelehe või arve ärakiri, kellelt liisinguandja ostis liisingueseme;
3) punktis 2 nimetatud arve-saatelehe või arve ärakirjal märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava arvelduskonto väljavõte või maksekorralduse ärakiri või väljatrükk.
(5) Lõike 1 punktis 1 ning lõike 3 punktides 1 ja 2 nimetatud arve-saatelehe või arve ärakirjal nimetatud üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi ärakirjal näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumusele.
(6) PRIA koostab lõikes 1 nimetatud maksetaotluse vormi ja ehitustegevuse kulu andmete esitamise vormi ning avaldab need oma veebilehel.
§ 22. Toetuse maksmine ja toetuse maksmisest keeldumine
(1) Toetus makstakse välja üksnes abikõlblike kulude hüvitamiseks juhul, kui toetuse saaja on tegevuse nõuetekohaselt ellu viinud.
(2) PRIA teeb toetuse saaja esitatud maksetaotluse alusel toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates §-s 21 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.
Määruse alusel esitatud dokumente taotlejale ei tagastata. Nimetatud dokumente säilitab PRIA kuni 31. detsembrini 2032.
Lisa 1 Taotluse hindamise kriteeriumid
Lisa 2 Äriplaani koostamise juhend


Daniil Domožilov nimega Raivo Matias gsm 5575 570 | Eesti spam kirjad
« Osteopaatia kiri küberkelm Domožilovilt
Tankist ostab firmasid 5362 9828 küberkelmi kirjaga »
Kirja saatja: OH Eesti OÜ, Reg. no. 12424828 (EE), kriminaalkaristused 1 vargus ja 3 kelmust kohtuotsustega ja mitme aastase vangistuse saanud Daniil Domožilov. Neid iseloomustab alles eelmise aasta kevadel tegutsema hakkamine ja valimatult firmade postkasti kirjutamine ehk ka sellistele aadressidele, mille kirjad avaldatakse spam kirjadena.
OH Eesti OÜ tunnus on inimeste laimamine, sest nende pakkumisi saadetakse võõraste inimeste nimega. Näiteks on nad kasutanud nimesid Arvo Pärt ja Marko Mihkelson, tekitades sellega neile tuntud eestlastele mainekahju. See ongi Daniil Domožilovi tunnus – võõraste nimedega “hinnapakkumiste” saatmine.
Kuritegude eest 4 kriminaalkaristust saanud Daniil Domožilov firmast OH Eesti OÜ saatis uue pakkumise Raivo Matias nimega, milles on uued juuni 2018 telefoninumbrid +372 557 557 0 (RUS ehk Daniil) ja +372 53 819 464 (EST). e-teenused.com
Kirja serverid:
Delivery-date: Mon, 18 Jun 2018
Received: from limandyou.com ([85.143.216.160]:46894)
X-Mailer: Outlook Office14.0.8064.0206
Subject: Hinnapäring
From: “Raivo Matias” <info . limandyou . com>
Date: Mon, June 18, 2018 2:15 pm
Untitled Kui te ei näe seda uudiskirja korrektselt, siis vaadake veebist Andmebaasi uuenadmine 01.06.18 + 30.000 kontakti
GDPR tingimused PARIM PAKKUMINE JUUNIS! EESTIS (UUS ANDMEBAAS) 335 000 kontakti
Turundus + Server + Kujundus.
Ainult Juunis 115€ SOOMES 740 000+ kontakti
Ainult Juunis 165€ ROOTSIS 1.117.000+ kontakti
Ainult Juunis 185€ LÄTIS 1.385.000+ kontakti
Ainult Juunis 185€ KONTAKT
+372 557 557 0 (RUS)
+372 53 819 464 (EST)
VAATA VEEBILEHT
Juhul kui soovid ereklaam listist lahkuda või oma andmeid muuta, et edaspidi jõuaksid Sinuni just soovitud otsepostitused ja reklaamid, kliki siia
v Sama number kui +3725 575 570 või 53 819 464
Lühike teave, kes kuritarviatas nime Raivo Matias spam kirja saatmiseks. Selle taga on kustutamishoiatusega firma OH Eesti OÜ ja selle ainus juhatuse liige Daniil Domožilov, kes on 3 korda kriminaalkorras karistatud kelmuse ja 1 kord varguse eest. Sooritas kuritegusid ka tingimisi vabastuse ajal, mistõttu määrati talle viimati ligi 3 aasta pikkune vangistus, mis oleks pidanud lõppema 7.06.2018.
Kahjuks Eesti kohtusüsteem vabastas Daniil Domožilov´i 2017. aasta alguses. Lisame siia Daniil Domožilovi ennetähtaegse vabastamise kohtuotsuse Riigiteatajas, sest selles on oluline info. Nimelt oli tema viimane vanglakaristus kuni 7.06.2018 aga ta vabastati ennetähtaegselt 3.01.2017 kohtumäärusega.
Viru Vangla esitas 07.12.2016 Viru Maakohtule materjalid kinnipeetava Daniil Domožilovi vangistusest tingimisi enne tähtaega vabastamiseks.
Viru Maakohtu 20.06.2016 otsusega tunnistati Daniil Domožilov süüdi KarS § 209 lg 2 p 1, 4 järgi ning karistuseks mõisteti 1 aasta vangistust. KarS § 68 lg 1 alusel arvati karistusaja hulka eelvangistuses viibitud aeg 11.02.2015-12.02.2015, s.o 2 päeva, ning ärakandmisele kuulus 11 kuud 28 päeva vangistust. KarS § 65 lg 2 alusel liideti mõistetud karistusele Viru Maakohtu 06.11.2014 otsusega mõistetud ärakandmata karistus 2 aastat vangistust ning liitkaristuseks mõisteti 2 aastat 11 kuud 28 päeva vangistust. Kohus luges karistuse kandmise alguseks
Daniil Domožilovit on kriminaalkorras karistatud 4-l korral (3 kelmust, 1 vargus) ning vanglas
kannab karistust esimest korda. Kuritegude toimepanemise soodusteguriks on materiaalse kasu
saamise soov. Vangistuse jooksul omandas kinnipeetav riigikeele B1-taseme ning alates
01.09.2016 omandab isik keskharidust 11. klassis. Kinnipeetaval on 1 kehtiv
distsiplinaarkaristus – 11.03.2016 noomitus valvuri korraldusele mitteallumise eest.
2Vabanemisjärgselt asuks isik elama aadressile xxxx. Tegemist on 4-toalise korteriga, mis kuulub kinnipeetava ema ja kasuisa kaasomandisse. Kinnipeetaval on olemas töökogemus.
Vabanemisjärgselt plaanib isik asuda tegelema oma ettevõtte xxxx-ga, kus ta on juhatuse liige.
20.09.2016 on xxxx suhtes avaldatud Ametlikes Teadaannetes äriühingu kustutamishoiatuse teade. Enne vangistust oli isiku majanduslik olukord raske. Sissetulekuks olitöövõimetuspension, vanemate palk ning kuritegelikul teel saadud tulu. Kinnipeetav tunnistab, et nii varasemad kui ka praegune kuritegu olid toime pandud materiaalse kasu saamise eesmärgil. Isikul on suured raskused tulude ja kulude tasakaalus hoidmisega, olenemata tema sissetuleku suurusest. Tasumata võlanõudeid on 1222,96 eurot.
Nime Anton Ivanov kasutatati, et nõuda Daniil Domožilovi kohta käiva kohtumääruse avaldamise lõpetamist(see oli sellest, kuidas alaealine Daniil sooritas varguse ja kahju 14 tuhat krooni pidi tasuma tema ema).
Viimase vangistuse toonud kohtuotsus Daniil Domožilov kohtuotsus 2015. kelmuste eest okidoki.ee ostudega(.pdf fail) ja selle katkendid.
Kohus Viru Maakohus
Otsuse tegemise aeg ja koht 20.06.2016 Jõhvi kohtumaja
Kriminaalasja number 1-15-9997 (15244000139)
Kriminaalasi Daniil DOMOŽILOV süüdistus Karistusseadustiku §209 lg.2 p.1, 4 järgi
§ 209. Kelmus
(1) Teisele isikule varalise kahju tekitamise eest tegelikest asjaoludest teadvalt ebaõige ettekujutuse loomise teel varalise kasu saamise eesmärgil – karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.
[RT I, 12.07.2014, 1 – jõust. 01.01.2015]
1) isiku poolt, kes on varem toime pannud varguse, röövimise, omastamise, süüteo toimepanemise tulemusena saadud vara omandamise, hoidmise või turustamise, asja tahtliku rikkumise või hävitamise, kelmuse või väljapressimise;
4) grupi poolt või
karistatakse ühe- kuni viieaastase vangistusega.
Daniil DOMOŽILOV
sünd. 04.06.1992, isikukood 39206042525, elukoht xxx, Eesti Vabariigi kodanik, keskeriharidus, töökoht puudub, emakeel vene keel, varem kriminaalkorras karistatud
– Viru Maakohtu 05.10.2007 otsusega KarS §199 lg.2 p.4, 8, §203 järgi vangistusega 6 kuud tingimisi katseajaga 1 aasta 6 kuud
– Viru Maakohtu 23.04.2013 otsusega KarS §209 lg.2 p.1, 3, 4 järgi vangistusega 1 aasta 6 kuud tingimisi katseajaga 1 aasta 6 kuud
– Viru Maakohtu 06.11.2014 otsusega KarS §209 lg.2 p.1, 4 järgi vangistusega 2 aastat tingimisi katseajaga 3 aastat
Oli kahtlustatavana kinni peetud 11.02.2015 – 12.02.2015
Tõkend – vahistamine – alates 10.06.2015
O T S U S T A S :
Süüdi tunnistada Daniil DOMOŽILOV Karistusseadustiku §209 lg.2 p.1, 4 järgi ning mõista karistuseks 1 (üks) aasta vangistust.
Karistusseadustiku §68 lg.1 alusel arvata Daniil DOMOŽILOVI karistusaja hulka tema eelvangistuses viibitud aeg 11.02.2015 – 12.02.2015, s.o 2 (kaks) päeva ja lõplikult kuulub Daniil DOMOŽILOVIL kandmisele 11 (üksteist) kuud 28 (kakskümmend kaheksa) päeva vangistust.
Karistusseadustiku §65 lg.2 alusel liita mõistetud karistusele 11 (üksteist) kuud 28 (kakskümmend kaheksa) päeva vangistust Viru Maakohtu 06.11.2014 otsusega mõistetud ärakandmata karistus 2 (kaks) aastat vangistust ja mõista Daniil DOMOŽILOVILE liitkaristuseks 2 (kaks) aastat 11 (üksteist) kuud 28
(kakskümmend kaheksa) päeva vangistust.
Daniil DOMOŽILOVI karistuse kandmise algus on 10.06.2015.
Daniil DOMOŽILOVI suhtes kohaldatud tõkend – vahistamine – jätta muutmata
kuni kohtuotsuse jõustumiseni.
Süüdistused
Daniil Domožilov on kohtu alla antud ja süüdistatakse selles, et tema, olles
karistatud Viru Maakohtu 06.11.2014 otsusega KarS §209 lg.2 p.1, 4 järgi
vangistusega 2 aastat tingimisi katseajaga 3 aastat, pani toime uued kuriteod:
31.01.2015 – German Kazantsev, Ingvar Peet, Daniil Domožilov ja Maksim Gerševitš,
tegutsedes grupis võõra vara omastamise eesmärgil pettuse teel, esitlesid end ostjana
ning teatasid telefonilt numbriga xxx Xxx Xxxle kavatsusest omandada temalt
portaali okidoki.ee müüki pandud fotoaparaadi Nikon D5000 hinnaga 220 eurot.
Maksmise kinnitamiseks esitasid nad e-posti teel aadressilt xxx SEB panga võltsitud
maksekorralduse nr.121. Pärast seda saatis Xxx Xxx samal päeval postiteenuse
Omniva vahendusel fotoaparaadi Kiviõli linna saaja poolt märgitud pakiautomaati.
03.02.2015 kell 10.26 võttis grupp fotoaparaadi pakiautomaadist välja ja omastas.
28.11.2014 – Daniil Domožilov, Ingvar Peet ja German Kazantsev, tegutsedes grupis
võõra vara omastamise eesmärgil pettuse teel, esitlesid end ostjana ning teatasid
telefonilt numbriga xxx xx xx kavatsusest omandada temalt portaali okidoki.ee müüki
pandud mobiiltelefon iPhone5 (IMEI kood xxx) hinnaga 290 eurot. Maksmise
kinnitamiseks esitasid nad e-posti teel SEB panga võltsitud maksekorralduse nr.121.
Pärast seda saatis Xxx Xxx samal päeval postiteenuse Omniva vahendusel
mobiiltelefoni Kiviõli linna saaja poolt märgitud pakiautomaati. 29.11.2014 võttis
grupp telefoni pakiautomaadist välja ja omastas.
14.01.2015 – Daniil Domožilov, Ingvar Peet, German Kazantsev ja Maksim Gerševitš,
portaali okidoki.ee müüki pandud tahvelarvuti iPad 3 16GB 4G hinnaga 220 eurot.
Maksmise kinnitamiseks esitasid nad e-posti teel aadressilt xxx Swedbank AS
võltsitud maksekorralduse. Pärast seda saatis Xxx Xxx samal päeval postiteenuse
Omniva vahendusel tahvelarvuti saaja poolt märgitud Jõhvi linna pakiautomaati.
15.01.2015 võttis grupp tahvelarvuti pakiautomaadist välja ja omastas.
/…/ Veel 43 samasugust okidoki.ee kelmust lisaks.
Späm e-mail oli saadetud Virgo Kruve postkasti ja avaldatud siin 18. juuni 2018 saatja sõnumi laiemaks levitamiseks (This spam e-mail was received by Virgo Kruve and published here to spread this message content). | Tags: Anton Ivanov ehk Daniil Domožilov cvlab.ee, cvlab.ee OH Eesti OÜ, Daniil DOMOŽILOV, e-teenused.com, limandyou.com Kategooria: database of spam server addresses in Estonia, spam kirjade saatjate andmebaas, teenus - service, Võõra nime kuritarvitaja Daniil Domožilov
1 comment to Daniil Domožilov nimega Raivo Matias gsm 5575 570
Domožilov nimega Toomas Sander 5575 570 | Eesti spam kirjad
16. Jul 2018 at 07:46
[…] Daniil Domožilov nimega Raivo Matias gsm 5575 570 […]


Koolieelse lasteasutuse, munitsipaalkooli ja huvikooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kinnitamine – Riigi Teataja
Koolieelse lasteasutuse, munitsipaalkooli ja huvikooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kinnitamine
Koolieelse lasteasutuse, munitsipaalkooli ja huvikooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kinnitamine - sisukord
1 Konkursi väljakuulutamine ja avalduste esitamine
2 Komisjoni moodustamine ja töökord
4 Komisjoni otsus
RT IV, 26.11.2013, 71
Vastu võetud 24.07.2012 nr 4
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 71 lg 6, koolieelse lasteasutuse seaduse § 21 lg 5, huvikooli seaduse § 15 lg 1, Eesti Vabariigi haridusseaduse § 7 lg 2 p 4, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 3 ja 4, Anija valla põhimääruse § 32 p 3, Anija Vallavolikogu 27.01.2011 määruse nr 36 „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses kooli pidaja pädevusse antud ülesannete osaline delegeerimine Anija Vallavalitsusele“ § 1 alusel.
1. peatükk Konkursi väljakuulutamine ja avalduste esitamine
§ 1. Koolieelse lasteasutuse (edaspidi lasteasutus), munitsipaalkooli ja huvikooli (edaspidi kool) direktori (edaspidi direktor) vaba ametikoht täidetakse avaliku konkursi (edaspidi konkurss) korras, mille kuulutab välja Anija Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
§ 2. Konkurss kuulutatakse välja, kui direktori ametikoht on vaba.
§ 3. Konkursiteade avaldatakse Anija valla kodulehel ja kohalikus ajalehes Sõnumitooja arvestusega, et konkursil osalejal (edaspidi kandidaat) oleks avalduse esitamiseks aega vähemalt kaks nädalat konkursiteate avaldamise päevast arvates.
§ 4. Konkurss loetakse väljakuulutatuks konkursiteate Anija valla kodulehel avaldamise kuupäevast.
§ 5. Konkursiteade peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) lasteasutuse või kooli nimi ja aadress,
2) konkursi korras täidetava ametikoha nimetus,
3) direktori kandidaadile esitatavad nõuded,
4) avalduse esitamise tähtaeg ja koht,
5) komisjonile esitatavate dokumentide loetelu.
§ 6. Kandidaat esitab vallavalitsusele järgmised dokumendid:
1) kirjalik avaldus,
3) ametikohale esitatud nõuetele vastavust tõendavate dokumentide koopiad,
§ 7. Konkursist saavad osa võtta isikud, kelle avaldus koos teiste konkursiteates avaldatud dokumentidega laekub vallavalitsusele hiljemalt konkursiteates märgitud avalduse esitamise tähtajaks.
§ 8. Kandidaatide poolt esitatud dokumendid kogutakse ja säilitatakse konkursi komisjoni poolt.
2. peatükk Komisjoni moodustamine ja töökord
§ 9. Konkursi viib läbi konkursi komisjon (edaspidi komisjon), mille koosseisu (sh esimehe ja sekretäri) kinnitab vallavalitsus.
§ 10. Vallavalitsuse moodustatud komisjon on vähemalt kolmeliikmeline.
§ 11. Komisjoni töövorm on koosolek.
(1) Komisjoni koosolekut juhatab komisjoni esimees ning protokollib komisjoni sekretär. Protokollile kirjutavad alla komisjoni esimees ja sekretär.
(2) Komisjonil on õigus kasutada kandidaatide dokumentide hindamisel eksperte.
§ 12. Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees, teatades komisjoni liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis komisjoni toimumise aja ja koha vähemalt kolm tööpäeva enne koosoleku toimumist.
§ 13. Kandidaatide esitatud dokumentidega saavad komisjoni liikmed tutvuda CV-Keskuse portaalis vähemalt kolm tööpäeva enne komisjoni koosoleku toimumist.
§ 14. Komisjoni esimene koosolek
(1) Komisjoni esimene koosolek kutsutakse kokku 10 tööpäeva jooksul alates konkursiteates märgitud avalduste esitamise tähtajast.
3) kinnitatakse kandidaatide hindamise viis (dokumendivoor, vestlusvoor, täiendav kirjalik ülesanne) ning otsustatakse eeldatav hindamisvoorude arv,
4) määratakse komisjoni järgmise koosoleku toimumise aeg ja koht,
§ 15. Dokumendivoor
(1) Dokumendivoorus hindab komisjon kandidaatide ametikohale vastavust esitatud dokumentide alusel. Dokumendivooru tulemusel võtab komisjon iga kandidaadi kohta vastu otsuse, kas lubada kandidaat vestlusvooru või tunnistada kandidaat ametikohale mittevastavaks.
(2) Dokumendivoorus ametikohale mittevastavaks tunnistatakse kandidaat, kes ei vasta haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud pedagoogide kvalifikatsiooninõuetele, ning selle poolt peavad hääletama kõik koosolekust osavõtvad komisjoni liikmed.
(3) Ametikohale mittevastavaks tunnistatud kandidaatidele teatab sekretär komisjoni otsusest kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hiljemalt otsuse tegemise päevale järgneval tööpäeval.
§ 16. Vestlusvoor
(1) Vestlusvooru lubatud kandidaatidele saadab komisjoni sekretär kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teate, milles märgitakse kandidaatide vestlusele kutsumise aeg ja koht arvestusega, et kandidaadid saaksid teate kätte vähemalt üks nädal enne komisjoni koosolekut.
(2) Komisjoni esimees kutsub vestlusvooruks kokku komisjoni koosoleku.
(3) Vestlusvooruks kokkukutsutud komisjoni koosolek on kinnine.
(4) Vestlusvooruks kokkukutsutud koosolekul kinnitab komisjon dokumendivooru tulemused ning otsustab vestluse läbiviimise korra.
(5) Enne vestluse algust tutvustab komisjoni esimees kandidaatidele nende õigusi, komisjoni koosseisu ning konkursi läbiviimise korda ja viisi.
(6) Vestlusvoorus on komisjoni liikmel õigus esitada kandidaadile küsimusi.
§ 17. Kandidaadil on õigus:
(1) saada vallavalitsuselt lisateavet lasteasutuse või kooli tegevusest, külastada lasteasutust või kooli ning tutvuda hoone, materiaal- tehnilise baasi olukorraga ja personaliga;
(2) anda vestluse käigus lisaks komisjoni poolt küsitule täiendavaid selgitusi ning nõuda komisjonilt täiendavat teavet ja selgitusi;
(3) loobuda kandideerimisest konkursi igas staadiumis;
(4) saada teavet tema kohta tehtud otsuse osas.
4. peatükk Komisjoni otsus
§ 18. Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt kaks kolmandikku komisjoni liikmetest. Side- ja infotehnoloogiliste vahendite teel toimuvast koosolekust peavad osa võtma kõik komisjoni liikmed.
§ 19. Direktori valimine
(2) Komisjon võtab otsused vastu avalikul hääletamisel.
(4) Kui ükski kandidaat ei kogu nõutavat häälteenamust, viiakse samal koosolekul läbi kordushääletus enim hääli saanud kandidaatide vahel.
(5) Kordushääletuse tingimused on samad esimese hääletuse tingimustega.
(6) Kui kordushääletusel ei kogu ükski kandidaat nõutavat häälteenamust, loetakse konkurss luhtunuks.
(7) Kui komisjoni liige on esitatud kandidaadiga lähisugulane- või hõimlane, on ta kohustatud enne hääletamist ja ühisotsuse tegemist sellest viivitamatult teatama komisjonile ning loobuma otsuse tegemisest (Korruptsioonivastasest seadusest tulenevalt).
§ 20. Komisjoni otsus
Vestlusvooru (täiendava kirjaliku ülesande) tulemusena võtab komisjon iga kandidaadi kohta vastu ühe järgmistest otsustest:
§ 21. Mittevalituks ja koosolekule mitteilmunuks tunnistatud kandidaatidele teatab komisjoni sekretär komisjoni otsusest kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hiljemalt otsuse tegemisele järgneval tööpäeval.
§ 22. Ametikohale valituks tunnistatud lasteasutuse või kooli direktori kandidaadi kohta esitab komisjoni esimees vallavalitsusele otsuse tegemisele järgneval tööpäeval ettepaneku isiku ametisse kinnitamiseks.
§ 23. Komisjon koostab vallavalitsusele sobivaks tunnistatud lasteasutuse või kooli direktorite kandidaatide esitamise järjekorra.
(1) Kui kandidaat ei nõustu komisjoni otsusega, on tal õigus esitada viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest kaebus vallavanemale.
(2) Vallavanem vaatab kaebuse läbi ühe nädala jooksul ja teeb ühe järgmistest otsustest:
§ 25. Töölepingu sõlmimine
(1) Vallavanem sõlmib komisjoni poolt esitatud ning vallavalitsuse poolt ametisse kinnitatud kooli ja lasteasutuse direktoriga töölepingu, kuid mitte enne viie tööpäeva möödumist komisjoni otsuse tegemise päevast.
(3) Kui vallavanem ei sõlmi esitatud kandidaadiga lõikes 2 nimetatud asjaoludel töölepingut on komisjoni ettepaneku alusel vallavanemal õigus sõlmida tööleping samal konkursil osalenud järgneva kandidaadiga.
§ 26. Konkursi luhtumine
1) osalemiseks ei esitatud ühtegi avaldust;
2) ükski kandidaat ei kogunud hääletusel nõutavat häälteenamust;
3) komisjon ei leidnud sobivat kandidaati;
(2) Komisjon esitab vallavalitsusele motiveeritud otsuse konkursi luhtunuks tunnistamiseks.
(3) Kui konkurss loetakse luhtunuks kuulutatakse hiljemalt kolme nädala jooksul välja uus konkurss.
§ 27. Juhul kui konkursile laekub üks sooviavaldus, on komisjonil õigus teha vallavalitsusele ettepanek uue konkursi väljakuulutamiseks.
§ 28. Konkursi teistkordsel ebaõnnestumisel on vallavanemal õigus määrata lasteasutuse või kooli direktori kohusetäitjaks nõuetele vastav isik kuni üheks õppeaastaks, mille järel kuulutatakse välja uus konkurss.
§ 29. Tunnistada kehtetuks:
1) Anija Vallavalitsuse 04.03.2008 määrus nr 3 „Koolieelse lasteasutuse juhataja, munitsipaalkooli ja huvikooli direktori vaba ametikoha täitmiseks avaliku konkursi läbiviimise kord“.
2) Anija Vallavalitsuse 19.05.2009 määrus nr 3 „Koolieelse lasteasutuse juhataja, munitsipaalkooli ja huvikooli direktori vaba ametikoha täitmiseks avaliku konkursi läbiviimise korra muutmine“.
§ 30. Määrus jõustub 27. juulil 2012.


Sotsiaalministri 17. septembri 2008. a. määruse nr 53 „Tervise infosüsteemi edastatavate dokumentide andmekoosseisud ning nende säilitamise tingimused ja kord“ ja sotsiaalministri 18. septembri 2008. a. määruse nr 56 „Tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimise ning nende dokumentide säilitamise tingimused ja kord“ muutmine – Riigi Teataja
Sotsiaalministri 17. septembri 2008. a. määruse nr 53 „Tervise infosüsteemi edastatavate dokumentide andmekoosseisud ning nende säilitamise tingimused ja kord“ ja sotsiaalministri 18. septembri 2008. a. määruse nr 56 „Tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimise ning nende dokumentide säilitamise tingimused ja kord“ muutmine
RT I, 22.06.2016, 20
Vastu võetud 15.06.2016 nr 48
Määrus kehtestatakse tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 42 lõike 2 ja § 592 lõike 2 punktide 1 ja 2 alusel ning kooskõlas § 663 lõigetega 1 ja 2.
§ 1. Sotsiaalministri 17. septembri 2008. a määruse nr 53 „Tervise infosüsteemi edastatavate dokumentide andmekoosseisud ning nende säilitamise tingimused ja kord“ muutmine
1) paragrahvi 2 lõike 2 punkt 11 ning § 3 lõige 11 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 2 lõiget 2 täiendatakse punktiga 19 järgmises sõnastuses:
„19) saatekiri ambulatoorsele vastuvõtule.“;
3) paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 19 järgmises sõnastuses:
„(19) Saatekirja ambulatoorsele vastuvõtule andmekoosseis on toodud määruse lisas 19.“;
5) määruse lisa 2 asendatakse käesoleva määruse lisaga 2;
6) määruse lisa 4 asendatakse käesoleva määruse lisaga 3;
7) määruse lisa 10 asendatakse käesoleva määruse lisaga 4;
8) määruse lisa 11 tunnistatakse kehtetuks;
9) määruse lisa 15 asendatakse käesoleva määruse lisaga 5;
10) määruse lisa 16 asendatakse käesoleva määruse lisaga 6;
11) määruse lisa 17 asendatakse käesoleva määruse lisaga 7;
12) määrust täiendatakse lisaga 19, mis on käesoleva määruse lisa 8.
§ 2. Sotsiaalministri 18. septembri 2008. a määruse nr 56 „Tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimise ning nende dokumentide säilitamise tingimused ja kord“ muutmine
Sotsiaalministri 18. septembri 2008. a määruse nr 56 „Tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimise ning nende dokumentide säilitamise tingimused ja kord“ lisa 34 asendatakse käesoleva määruse lisaga 9.
Lisa 3 Saatekirja vastuse andmekoosseis
Lisa 4 Immuniseerimise teatise andmekoosseis
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus, eemaldatud lisa 4 punkti 5 alapunkti 5.2. tekstist läbikriipsutatud sõna „suhtes“, Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel.
Lisa 6 Hambaravikaart
Lisa 7 Tervisedeklaratsioon
Lisa 8 Saatekiri ambulatoorsele vastuvõtule
Lisa 9 Tervisedeklaratsioon


Riigikaitselise ehitise töövõime kriteeriumid, piirangute ruumiline ulatus ja andmed riigikaitselise ehitise töövõimet mõjutavate ehitiste kohta – Riigi Teataja
Riigikaitselise ehitise töövõime kriteeriumid, piirangute ruumiline ulatus ja andmed riigikaitselise ehitise töövõimet mõjutavate ehitiste kohta
Riigikaitselise ehitise töövõime kriteeriumid, piirangute ruumiline ulatus ja andmed riigikaitselise ehitise töövõimet mõjutavate ehitiste kohta - sisukord
§ 3 Riigikaitselise ehitise piiranguvööndi ruumiline ulatus
§ 4 Radari töövõime kriteeriumid
§ 5 Passiivseiresüsteemi töövõime kriteeriumid
§ 6 Raadioseadme töövõime kriteeriumid
§ 7 Lao töövõime kriteeriumid
§ 8 Harjutusvälja, lasketiiru ja lennuvälja töövõime kriteeriumid
§ 9 Riigikaitselise ehitise töövõimet mõjutavad ehitised
RT I, 28.06.2015, 14
Vastu võetud 26.06.2015 nr 16
Määrus kehtestatakse ehitusseadustiku § 120 lõike 4 ja Vabariigi Valitsuse 4. mai 2015. a määruse nr 55 „Volituse andmine kaitseministrile ehitusseadustiku alusel määruse andmiseks” alusel.
Määruse eesmärk on kehtestada riigikaitselise ehitise ning seal asuvate süsteemide ja seadmete töövõime kriteeriumid ja piiranguvööndi ruumiline ulatus ning ruumilised piirangud ehitiste osas, mis võivad ohustada riigikaitselist ehitist või riigikaitselise ehitisele määratud või kavandatud ülesannete täitmist või, mis võivad mõjutada riigikaitselise ehitise töövõimet.
2) passiivseiresüsteem – riigikaitselisi eesmärke täitvate süsteemide ja seadmete kogum, mille abil jälgitakse ja avastatakse objekte passiivse jälgimise teel;
3) katteala – piirkond, kus on tagatud riigikaitselise seiresüsteemi või raadioseadme kavandatud töövõime;
5) satelliitsidejaam – riigikaitselisi eesmärke täitev paikne raadioseade või seadmete kogum, mis on ette nähtud side pidamiseks satelliidi kaudu;
6) raadiosidelink – riigikaitselisi eesmärke täitev paikne raadiosideliin;
7) töövõime – olemasoleva või kavandatava riigikaitselise ehitise ning seal asuvate süsteemide ja seadmete võime täita sellele kavandatud ülesandeid;
8) riigikaitselise ehitise piiranguvöönd – riigikaitselist ehitist ümbritsev ala, kus asuvad ehitised või kus toimuv tegevus võib ohustada riigikaitselist ehitist või mõjutada riigikaitselise ehitise töövõimet.
(2) Oht riigikaitselisele ehitisele – on olukord, kus ehitise püstitamine, laiendamine või ümberehitamine võib põhjustada riigikaitselise ehitise töövõime ning ehitise kasutamise eesmärgist ja otstarbest tulenevate ülesannete täitmise vähenemise.
§ 3. Riigikaitselise ehitise piiranguvööndi ruumiline ulatus
(1) Riigikaitselise ehitise piiranguvööndisse püstitatav ehitis või piiranguvööndis asuva ehitise laiendamine või ümberehitamine ei tohi vähendada riigikaitselise ehitise töövõimet ja suurendada ohtu riigikaitselisele ehitisele.
(2) Riigikaitselise ehitise piiranguvööndi ruumiline ulatus määratakse lähtudes töövõime säilitamise või ohu vältimise vajadusest.
(3) Ohu ja töövõime hindamisel on aluseks Kaitseministeeriumi ja selle valitsemisala julgeolekueeskirjad. Töövõime hindamisel arvestatakse lisaks julgeolekueeskirjadele riigikaitselise ehitise töövõime kriteeriume.
(4) Riigikaitseliste ehitiste piiranguvöönd ja piiranguvööndi ulatus, mille paiknemine määratakse võimaluse korral maakonnaplaneeringus ja täpsustatakse üldplaneeringus või määratakse üldplaneeringus, kehtestatakse käesoleva määruse lisas 1.
(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud riigikaitseline ehitis võõrandatakse ja sellega seonduvalt muutuvad kehtetuks ka ehitisega seotud piirangud, siis teeb Kaitseministeerium maavalitsusele või kohaliku omavalitsuse üksusele ettepaneku kitsendusi põhjustanud riigikaitselise ehitise ja piiranguvööndi kustutamiseks planeeringust. Kohaliku omavalitsuse üksus teavitab vajaduse korral seotud isikuid piirangute kehtetuks muutumisest.
(6) Riigikaitseliste ehitiste piiranguvöönd ja piiranguvööndi ulatus, mille paiknemist ei määrata planeeringus, on kehtestatud käesoleva määruse lisas 2 („konfidentsiaalsel” tasemel riigisaladus).
(7) Kaitseministeerium teavitab planeeringu algatajat ja ehitise püstitamise, laiendamise või ümberehitamise projekteerimistingimuste andjat, ehitusloa eelnõu või ehitusteatise menetlejat ehitusseadustiku § 120 lõikes 1 sätestatud kooskõlastamise kohustusest, kui ehitisregistri andmete põhjal selgub, et käesoleva määruse lisas 2 kehtestatud riigikaitseliste ehitiste piiranguvööndis kavandatakse eelnimetatud tegevusi või kui kavandatav tegevus võib kaasa tuua lisas 2 kehtestatud riigikaitselise ehitise töövõime vähenemise. Kaitseministeerium selgitab planeeringu algatajale, ehitise püstitamise või olemasoleva ehitise laiendamise või ümberehitamise kooskõlastuse taotlejale riigikaitselise ehitise piiranguvööndi ruumilist ulatust ja paiknemist ning riigikaitselise ehitise töövõime tagamisega seotud piiranguid.
(8) Kaitseministeerium esitab maakatastri pidajale kitsenduste kaardile kandmiseks käesoleva määruse lisas 1 kehtestatud riigikaitselise ehitise piiranguvööndi ulatuse ja paiknemise digitaalsed ruumiandmed.
§ 5. Passiivseiresüsteemi töövõime kriteeriumid
(1) Passiivseiresüsteemi töövõime on võime avastada ettenähtud kattealas objekte.
(2) Passiivseiresüsteemi töövõime tagamiseks ei tohi:
1) selle komponentide keskpositsiooni ja külgmiste positsioonide vahelisele mõttelisele joonele passiivseiresüsteemi töövõimet häirivat tuulegeneraatorit püstitada lähemale kui 0,5 kilomeetrit ja muud ehitist lähemale kui kolm Fresneli tsooni (F3), mis arvutatakse järgmise valemi järgi:
Fn – Fresneli tsooni raadius meetrites;
d1 – kaugus esimesest antennist meetrites;
d2 – kaugus teisest antennist meetrites;
λ – lainepikkus meetrites;
n – võrdne reaalarvuga kolm (3);
2) tuulegeneraatorit püstitada keskpositsioonile ja külgmistele positsioonidele lähemale kui järgmise valemi järgi arvutatud kaugus:
R – nõutav minimaalne vahemaa kilomeetrites tuulegeneraatori ja passiivseiresüsteemi vahel;
B – ühe tuulegeneraatori laba pikkus meetrites;
T – tuulegeneraatorite arv selles tuulepargis.
§ 6. Raadioseadme töövõime kriteeriumid
(1) Raadioseadme töövõime on võime kiirata või vastu võtta ettenähtud parameetrite ja tasemega raadiosideks eraldatud raadiosagedustel levivat elektromagnetlainet.
(2) Ehitiste püstitamine või olemasoleva ehitise laiendamine või ümberehitamine ei tohi vähendada raadioseadme töövõimet.
(3) Kahe paikse raadiosidelingi saatja ja vastuvõtja vahelisele mõttelisele joonele (peatelg) ei tohi ehitist paigaldada lähemale kui kolm Fresneli tsooni (F3), mis arvutatakse § 5 lõike 2 punktis 1 toodud valemi järgi.
(4) Raadiojaamale ei tohi tuulegeneraatorit paigaldada lähemale kui järgmise valemi järgi arvutatud kaugus:
R – nõutav minimaalne vahemaa kilomeetrites tuulegeneraatori ja raadioseadme vahel;
(5) Kahe paikse raadiosidelingi saatja vahelisele mõttelisele joonele (peatelg) ei tohi tuulegeneraatorit paigaldada lähemale kui 0,5 kilomeetrit.
(6) Satelliitsidejaamale ei tohi tuulegeneraatorit paigaldada lähemale kui kolm kilomeetrit.
§ 7. Lao töövõime kriteeriumid
(1) Lao töövõime on võime hoida ja käidelda laos kavandatud koguses materjale.
(2) Lao töövõime hindamisel lähtutakse Kaitseministeeriumi valitsemisalas kinnitatud eeskirjadest.
(3) Ehitiste püstitamine või olemasoleva ehitise laiendamine või ümberehitamine lao piiranguvööndis ei tohi vähendada lao töövõimet.
§ 8. Harjutusvälja, lasketiiru ja lennuvälja töövõime kriteeriumid
(1) Kaitseväe ja Kaitseliidu harjutusvälja, lasketiiru ja lennuvälja töövõime on võime tagada tingimused kavandatud sõjaväelise väljaõppe ja õppuste korraldamiseks ning muuks vajalikuks riigikaitseliseks tegevuseks. Nimetatud ehitiste töövõime hindamisel lähtutakse kehtestatud planeeringust, arendusprogrammist või kasutuseeskirjast.
(2) Riigikaitselise ehitise piiranguvööndis tohib ehitist püstitada, laiendada või ümber ehitada harjutusväljast, lasketiirust ja lennuväljast sellises kauguses, kus ehitisele esitatud mürataseme nõuete täitmine on tagatud ning ehitise püstitamise, laiendamise või ümberehitamise tõttu ei vähene riigikaitselise ehitise töövõime.
(3) Müra normtaseme kategooria määratakse üldplaneeringus harjutusvälja, lasketiiru või lennuvälja mürakaardi alusel.
§ 9. Riigikaitselise ehitise töövõimet mõjutavad ehitised
Riigikaitselise ehitise piiranguvööndis võivad riigikaitselise ehitise ning seal asuvate süsteemide ja seadmete töövõimet mõjutada:
1) ohtliku ettevõtte ja suurõnnetuse ohuga ettevõtte ehitised;
2) ehitusseadustiku lisades 1 ja 2 nimetatud ehitised, eelkõige hoone, tee, raudteerajatis, surveseade, gaasi- ja elektripaigaldis, side- ja telekommunikatsiooniehitis, veevärgi- ja kanalisatsioonitorustik ja kanalisatsiooniehitis jne, sealhulgas ka ehitusseadustiku seletuskirja kohased lihtsamad ehitised.
Lisa 1 Riigikaitselise ehitise piiranguvöönd ja piiranguvööndi ulatus, mille paiknemine määratakse võimaluse korral planeeringus
Lisa 2 Riigikaitselise ehitise piiranguvöönd ja piiranguvööndi ulatus, mille paiknemist ei määrata planeeringus („konfidentsiaalsel” tasemel riigisaladus)


(2) [Kehtetu – RT I 1996, 89, 1588 - jõust. 28.12.1996]
(2) [Kehtetu – RT I 2001, 48, 265 - jõust. 01.11.2001]
[Kehtetud – RT I 1996, 89, 1588 - jõust. 28.12.1996]
§ 6. [Kehtetu – RT I 2001, 48, 265 - jõust. 01.11.2001]
1) [kehtetu – RT I 2001, 48, 265 - jõust. 01.11.2001]
§ 8. [Kehtetu – RT I 2001, 48, 265 - jõust. 01.11.2001]
(1) [Kehtetu – RT I 2001, 48, 265 - jõust. 01.11.2001]
[kehtetud – RT I 2001, 48, 265 - jõust. 01.11.2001]
4) [kehtetu – RT I 1996, 48, 942 - jõust. 19.07.1996]
7) [kehtetu – RT I 2001, 48, 265 - jõust. 01.11.2001]
12) [kehtetu – RT I 2001, 48, 265 - jõust. 01.11.2001]
(6) [Kehtetu – RT I 1996, 89, 1588 - jõust. 28.12.1996]
§ 12–131. [Kehtetud – RT I 2001, 48, 265 - jõust. 01.11.2001]
(6) [Kehtetu – RT I 1994, 50, 846 - jõust. 21.07.1994]
§ 15. [Kehtetu – RT I 1996, 89, 1588 - jõust. 28.12.1996]
(2) Erastatavat vara müüakse raha ja erastamisväärtpaberite eest.
(2) Enampakkumine käesoleva seaduse tähenduses on vara või aktsiate müügi viis, kus ostu-müügileping sõlmitakse isikuga, kes nõustub kehtestatud lisatingimustega ja on pakkunud kõige kõrgema ostuhinna.
(2) [Kehtetu – RT I 2002, 28, 158 - jõust. 01.04.2002]
(4) Õigustatud subjekti avalduse esitamise ja erastamisväärtpaberi eest hüvitise väljamaksmise korra ning osadena väljamaksmise korral osa suuruse määramise reeglid kehtestab Vabariigi Valitsus . Rahandusministril on õigus kehtestada väljamaksmise korraldamiseks juhendeid ja vorme .
§ 30. [Kehtetu – RT I 1996, 89, 1588 - jõust. 28.12.1996]
§ 31. [Kehtetu – RT I 1996, 89, 1588 - jõust. 28.12.1996]
§ 32. [Kehtetu – RT I 2001, 48, 265 - jõust. 01.11.2001]


Kinnipeetava vanglast vabastamise kord - sisukord
2 VABASTAMISE ETTEVALMISTAMINE
3 VABASTAMISÕIEND
§ 111 Vabastamisõiendile kantavad andmed
4 KINNIPEETAVA VABASTAMINE
5 VABASTAMISÕIENDI EDASTAMINE
RT I, 31.12.2010, 42
15.04.2005 RTL 2005, 46, 633 01.05.2005
17.04.2006 RTL 2006, 36, 622 01.07.2006, osaliselt 01.10.2006
14.02.2007 RTL 2007, 18, 279 26.02.2007
Määrus kehtestatakse «Vangistusseaduse» § 75 lõigete 42 ja 6 ning § 761 lõike 2 alusel.
[RTL 2005, 46, 633 - jõust. 01.05.2005]
2. peatükk VABASTAMISE ETTEVALMISTAMINE
§ 4. Kinnipeetava vabastamise tähtpäeva, välja arvatud vangistuse ositi kandmise puhul, arvutab ametnik kinnipeetava vanglasse saabumise päeval. Tähtpäev märgitakse riiklikku kinnipeetavate, arestialuste ja vahistatute registrisse. Kui kohtuotsus või -määrus saabub vanglasse pärast tööpäeva lõppu, arvutatakse vabastamistähtpäev järgmise tööpäeva hommikul.
§ 41. Kui vanglasse vastu võetud kinnipeetaval puuduvad isikut tõendavad dokumendid, esitab ametnik kuu aja jooksul Kodakondsus- ja Migratsiooniametile päringu, et välja selgitada kinnipeetavale Kodakondsus- ja Migratsiooniameti välja antud isikut tõendavate dokumentide olemasolu.
[RTL 2007, 18, 279 - jõust. 26.02.2007]
§ 43. Ametnik esitab viis tööpäeva enne elamisloata välismaalasest kinnipeetava vabanemist või tingimisi ennetähtaegset vabastamist Kodakondsus- ja Migratsiooniametile vabastamise kuupäeva ja koha andmed.
3. peatükk VABASTAMISÕIEND
§ 11. Kui isik vanglast vabastatakse, antakse talle kaasa vanglast vabastamise õiend (edaspidi vabastamisõiend), määruse lisana esitatud vormi kohaselt. Vabastamisõiendi blankette hoitakse vangla seifis või metallkapis.
[RTL 2006, 36, 622 - jõust. 01.10.2006]
§ 111. Vabastamisõiendile kantavad andmed
Vabastamisõiendile kantakse järgmised andmed:
7) õiendi väljaandmise kuupäev;
71) õiendi kehtivusaeg;
8) kinnipidamise algus ja lõpp;
9) õiendi väljaandja ees- ja perekonnanimi;
10) õiendi väljaandja ametinimetus;
11) õiendi väljaandja allkiri.
§ 12. – § 15. [Kehtetud - RTL 2006, 36, 622 - jõust. 01.10.2006]
§ 16. Vabastamisõiendile kantakse vabastatava isiku foto. Foto tehakse kinnipeetavast mitte varem, kui kolm kuud enne tema vabastamist. Kui kinnipeetav vabastatakse tingimisi enne tähtaega või parandamatult raskesti haigestumise tõttu vangistusest, tehakse foto pärast kohtule materjalide esitamist.
[RTL 2009, 1, 4 - jõust. 10.01.2009 - rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2009]
§ 18. Vabastamisõiendile kirjutab alla vangla direktor või tema määratud isik. Foto kinnitatakse vangla pitseriga.
4. peatükk KINNIPEETAVA VABASTAMINE
§ 19. Kinnipeetavalt küsitakse tema eluloolisi andmeid ning tema vastuseid võrreldakse vabastamisõiendi ja isikliku toimiku andmetega. Isiklikus toimikusolevaid fotosid ja eritunnuste kirjeldusi võrreldakse kinnipeetavaga.
§ 23. Ametnik teeb vabastamise kohta märkeriiklikku kinnipeetavate, arestialuste ja vahistatute registrisse.
§ 231. «Vangistusseaduse» § 75 lõike 4 alusel kehtestatud toetuse määrad on järgmised:
1) 12,79 eurot, kui kinnipeetava tegelik elukoht on samas linnas või vallas, kus asub vangla, kust kinnipeetav vabastatakse;
2) 22,37 eurot, kui kinnipeetava tegelik elukoht on vallas või linnas, mille keskus on kuni 250 kilomeetri kaugusel vanglast, kust kinnipeetav vabastatakse;
3) 31,96 eurot, kui kinnipeetava tegelik elukoht on vallas või linnas, mille keskus on üle 250 kilomeetri kaugusel vanglast, kust kinnipeetav vabastatakse.
§ 232. Paragrahvis 231 nimetatud tegeliku elukoha all mõistetakse kinnipeetava poolt vabastamise ettevalmistuse ajal määratud elukohta. Juhul kui vanglateenistusel tekib kahtlus, et tegemist ei ole kinnipeetava tegeliku elukohaga, siis on kinnipeetaval tõendamiskohustus ning vanglateenistusel on õigus kinnipeetava väidete õigsust kontrollida.
§ 24. [Kehtetu - RTL 2005, 46, 633 - jõust. 01.05.2005]
5. peatükk VABASTAMISÕIENDI EDASTAMINE
§ 27. Kohtusaalis vabastatud kinnipeetavale annab tema soovil tagantjärele vabastamisõiendi asutus, kus kinnipeetav vahetult enne vabastamist viibis.
§ 28. Vabastamisõiendi kaotamise korral annab ametnik vabastatule tema taotluse alusel õiendi dublikaadi.


text:
Head emadepäeva ehk kuidas vanemahüvitise maksmisel emal ja emal vahet tehakse - Raamatupidaja
Head emadepäeva ehk kuidas vanemahüvitise maksmisel emal ja emal vahet tehakse
27. mai 2011 13:08
Seaduse loojad on vanemahüvitise regulatsiooni sisse jätnud suure hulga ebavõrdsust, mille põhjuseks on ilmselt vähene kokkupuude igapäevaeluga, nendib maksumaksjate liidu jurist Gaily Kuusik.
Õiguskantsler rajas oma analüüsi[2] Riigikohtu varasematele seisukohtadele, mille kohaselt võrdsuspõhiõiguse riive tuvastamiseks on kõigepealt vaja leida võrreldavate isikute lähim üldine soomõiste ning seejärel kirjeldada väidetavat ebavõrdset kohtlemist.
Riigikohtu arvates on põhiseaduse § 12 lg 1 esimeses lauses sätestatud ka õigusloome võrdsuse põhimõte, mis nõuab seda, et seadused kohtleks kõiki sarnases olukorras olevaid isikuid ühtemoodi. Samal ajal ei ole võrdsuspõhiõigus piiramatu ning põhiseaduse §-ga 12 on vastuolus vaid selline ebavõrdne kohtlemine, milleks puudub põhiseaduslik õigustus. Ka Riigikohus on nentinud, et võrdsuspõhimõtte piiramine ei ole iseenesest veel selle põhimõtte rikkumine. Seadusloome võrdsuse põhimõtet on rikutud üksnes siis, kui ebavõrdset kohtlemist ei ole võimalik põhiseaduslikult õigustada.
Sisuliselt peaks ka see juhtum kuuluma VHS § 3 lõikes 71 toodud erandite alla, kuid kehtiv seadus sellist sätet ette ei näe. Leian, et on õiglane tuua eelkirjeldatud juhtumi osas paralleel VHS § 3 lg 71 punktiga 4, kus enne vanemahüvitise maksmist teenitu makstakse tööandja süül välja hiljem. Sisuliselt on mõlemal juhul tööandja see, kelle käitumise tulemusena laekub vanemahüvitise saaja kontole raha, ainsaks erinevukse on aga, et ühel juhul võtab riik osa antud rahast tagasi, teisel juhul aga mitte.
[2] Õiguskantsleri 01.03.2011 märgukiri sotsiaalministrile vanemahüvitise seaduse § 3 lg 7 ja § 3 lg 71 kohta (nr 6-1/101296/1100571). Avaldatud Õiguskantsleri Kantselei veebilehel www.oiguskantsler.ee , rubriik „Normikontrolli menetlused“, märgukirjad täidesaatvale võimule, 2011.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2011/05/27/head-emadepaeva-ehk-kuidas-vanemahuvitise-maksmisel-emal-ja-emal-vahet-tehakse

matches:
§ 12
Riigikohus
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3


text:
Korteriomaniku vastutus korteris toimuva bordellipidamise eest - Pluss
http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=RK/3-1-1-33-14
Riigikohtu 20.06.2014 lahend nr 3-1-1-33-14
KarS § 133.3 lg 1
KarS § 133.2 lg 1
Korteriomanikku, kelle välja üüritud korteris peeti bordelli, süüdistati prostitutsioonile kaasaaitamises. Lepingut sõlmides ja korterit üle andes süüdistatav üürniku kavatsusest bordelli pidama hakata ei teadnud, kuid sai korteris toimuvast hiljem teadlikuks. Kaasaaitamine seisnes süüdistuse kohaselt selles, et korteriomanikuna ei võtnud süüdistatav midagi ette tema korteris toimuva lõpetamiseks.
1. Tegevusest saab kõneleda siis, kui isik teeb mingi tahtest kantud kehaliigutuse, mis toob kaasa muudatuse välismaailmas. Kui aga isik laseb asjadel minna oma rada ja seega tema ümber toimuvat ei mõjuta, on tegemist tegevusetusega.
2. Sõna „teadvalt” KarS-i § 1333 tekstis tähendab, et tegu on karistatav, kui see on toime pandud vähemasti otsese tahtlusega.
3. Prostitutsiooniks ruumi võimaldamine on KarS-i 1332 alusel karistatav üksnes juhul, kui ruumi võimaldamise aluseks on rendileping VÕS-i tähenduses.
4. Alates 1. septembrist 2011 kehtiva KrMS-i § 268 lg 6 järgi võib kohus mõista süüdistatava süüdi ka raskema kuriteokoosseisu järgi kui see, mis on ära toodud süüdistuses.
5. Isikut saab mitteehtsa tegevusetusdelikti eest vastutusele võtta üksnes juhul, kui ta oli tegutsemiseks õiguslikult kohustatud KarS-i § 13 lg 1 tähenduses, st oli garant. Vaid korteri väljaüürimine valvegarandistaatust ei tekita, samuti ei tulene valvegarandi staatus üldjuhul üksnes omandist.
Riigikohus rahuldas kassatsiooni, tühistas ringkonnakohtu otsuse ja jõustas maakohtu õigeksmõistva otsuse.

matches:
§ 133
§ 133
§ 1333
§ 268
kohus
§ 13
Riigikohus


Mittetulundusühingute ja sihtasutuste investeeringutoetuste määramise ning maksmise kord – Riigi Teataja
Mittetulundusühingute ja sihtasutuste investeeringutoetuste määramise ning maksmise kord
Mittetulundusühingute ja sihtasutuste investeeringutoetuste määramise ning maksmise kord - sisukord
§ 3 Toetuse saamise tingimused
§ 4 Tingimused toetuse taotlejale
RT IV, 17.05.2017, 34
Vastu võetud 23.02.2012 nr 3
RT IV, 11.10.2012, 104
jõustumine 01.04.2012
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 6 lõike 1 ja § 22 lõike 1 punkti 5 alusel.
Mittetulundusühingute ja sihtasutuste investeeringutoetuste määramise ning maksmise kord (edaspidi määrus) reguleerib Saue valla eelarvest kohaliku elukeskkonna arendamiseks makstava investeeringutoetuse eraldamise tingimusi ning taotlemise, määramise ja maksmise korda.
1) investeeringutoetus (edaspidi toetus) – Saue valla eelarvelistest vahenditest makstav sihtotstarbeline rahaline toetus;
2) avalikkusele suunatud hoone – avalikus kasutuses olev seltsimaja, kultuurimaja, spordihoone või muu sarnase eesmärgi ja otstarbega hoone;
3) avalikkusele suunatud rajatis – avalikus kasutuses olev mänguväljak, spordiplats, külakiik, laululava, lõkkeplats, park, puu- ja taimeistik (haljastus), teeviit (sh märk, külatähis jms), õppe-, tervise-, matka- või puhkerada, puhkekoht või muu sarnase eesmärgi ja otstarbega rajatis.
§ 3. Toetuse saamise tingimused
(1) Toetust makstakse Saue vallas asuva avalikkusele suunatud hoone või avalikkusele suunatud rajatise (edaspidi ühiselt objekt) projekteerimiseks, ehitamiseks või renoveerimiseks.
(2) Toetuse saamiseks peab objekt vastama järgmistele tingimustele:
1) asuma üldkasutatava maa sihtotstarbega kinnistul või muu avaliku kasutamise sihtotstarbega kinnistul (sh teemaal);
2) olema munitsipaalomandis ja antud toetuse taotlejale avalikku kastusse või olema toetuse taotleja omandis või kasutuses. Kui objekt ei ole munitsipaalomandis, siis on õigus toetust taotleda, kui objekti omanikul ja kasutajal on vallaga sõlmitud objekti avaliku kasutamise leping, vajadusel notariaalses vormis tähtajaga vähemalt viis aastat peale toetuse kasutamise tähtaja lõppu. Hoone korral peab kasutustähtaeg olema vähemalt 20 aastat;
3) objekt on kajastatud valla arengukavas ja vastab arengukeskuste arengupõhimõtetele;
4) objekti rajamise või olemasolu vastu peab olema põhjendatud avalik huvi, mida iseloomustab muu hulgas sarnaste objektide puudumine lähipiirkonnas ning piirkondlik tähtsus.
§ 4. Tingimused toetuse taotlejale
(1) Toetust on õigus taotleda mittetulundusühingul või sihtasutusel, mis vastab järgmistele tingimustele:
1) taotleja asukoht on Saue vald;
2) taotleja põhikirjast tulenev tegevuse eesmärk on aleviku, küla või muu tervikliku piirkonna elukeskkonna arendamine ning avalikkuse kaasamisele ja avaliku huvi realiseerimisele suunatud tegevus;
3) taotleja on taotluse esitamise ajaks tegutsenud vähemalt kuus kuud;
4) taotlejal on täidetud kõik kohustused riigi ja Saue valla ees;
5) taotleja majandusaasta aruanne ning muud õigusaktidega nõutavad avalikud dokumendid on esitatud ja avalikustatud õigusaktides sätestatud korras ja tähtajaks;
6) taotleja juhatuse liikmetel on laitmatu maine ning kogukonna toetus.
(2) Toetust eraldatakse ühes kalendriaastas üldjuhul vaid ühele taotlejale ühes alevikus, külas või muus terviklikus piirkonnas. Kui alevikus, külas või muus terviklikus piirkonnas tegutseb mitu lõikes 1 sätestatud tingimusele vastavat taotlejat, siis otsustavad nad taotluse esitaja omavahelisel kokkuleppel.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 esimeses lauses sätestatud põhimõtet ei rakendata nende objektide rahastamise otsustamisel, mille finantseerimine on otsustatud ja elluviimist on alustatud eelnevatel kalendriaastatel ning mis vajavad lõpuleviimiseks mitmeaastast finantseerimist (jätkuprojektid).
(1) Toetuse saamiseks esitab taotleja Saue Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus ) vormikohase taotluse, millele on lisatud järgmised kohustuslikud lisad:
1) vallavalitsuse poolt kinnitatud vormikohane eelarve;
2) taotleja üldkoosoleku protokolli väljavõte või juhatuse otsus toetuse taotlemise kohta;
3) määruse § 3 lõikes 2 punktis 2 nimetatud kokkulepe;
4) vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist kavandatava tegevuse elluviimiseks koos hinnapakkumise lähteülesandega või väiksemate pakkumiste arvu korral põhjendus ja/või lisadokumendid (nt pakkuja poolt saadetud pakkumuse esitamisest loobumise kiri);
5) investeeringu taotlemisel objekti ehitamiseks või renoveerimiseks vastav projektdokumentatsioon (asjakohasel juhul).
(2) Taotlus toetuse saamiseks tuleb esitada soovitava investeeringu tegemise aastale eelneva aasta 1. septembriks.
(3) Põhjendatud juhtudel võib vallavalitsus taotluse menetlusse võtta ja rahuldada hiljem, kui käesoleva paragrahvi punktis 2 nimetatud tähtajal.
2) kontrollib avalike allikate kaudu taotleja majandusaasta aruandes kajastuvat bilanssi
ja tulemiaruannet. Kui majandusaasta aruanne ei ole avalike vahendite kaudu leitav, esitab toetuse taotleja dokumendid vallavalitsuse nõudmisel määratud tähtaja jooksul;
3) hindab taotluse vastavust Saue valla üldistele huvidele ja arengukavas sätestatud põhimõtetele;
4) hindab põhjendatust lähtuvalt piirkonnas elavate rahvastikuregistrisse kantud vallaelanike arvust, piirkonnas asuvate sarnaste objektide olemasolust, taotleja omafinantseeringust, objektist saadavast rahalisest tulust ning hooldus- ja halduskuludest.
(2) Vallavalitsusel on õigus taotlejalt nõuda lisainformatsiooni ja/või dokumentide esitamist või taotluse täpsustamist. Taotleja peab nõutavad andmed esitama vallavalitsuse poolt määratud täiendava tähtaja jooksul.
(3) Lähtudes taotluse läbivaatamise tulemustest vallavalitsus:
1) rahuldab taotluse, lisades vastava toetuse täielikult või osaliselt Saue valla eelarve või lisaeelarve projekti Saue Vallavolikogule (edaspidi vallavolikogu ) kinnitamiseks;
2) määruse § 5 lõikes 3 sätestatud juhul rahuldab taotluse, otsustades toetuse väljamaksmise ja näidates ära väljamaksmise kulurea vallaeelarves;
3) jätab taotluse rahuldamata taotleja või objekti käesolevale korrale mittevastavuse tõttu;
4) jätab taotluse rahuldamata, kui objekti projekteerimiseks või ehitamiseks puudub oluline avalik huvi või objekti projekteerimis- ja ehitus või ülevalpidamis- ja hoolduskulud ei vasta valla rahalistele võimalustele.
(4) Vallavalitsus teeb otsuse taotluse nõuetele vastavuse ning volikogule taotluse (sh osalise) rahuldamise ettepaneku tegemise või taotluse rahuldamata jätmise ettepaneku tegemise kohta kahe kuu jooksul arvates taotluse lahendamiseks viimase vajaliku ja nõuetekohase dokumendi registreerimisest ning teavitab sellesisulisest otsusest taotlejat kirjalikult 10 päeva jooksul otsuse vastuvõtmisest.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 punktis 1 sätestatud juhul otsustab taotluse lõpliku rahuldamise volikogu Saue valla eelarve kinnitamisega.
(6) Taotluse (sh osalise) rahuldamise või rahuldamata jätmise otsusest teavitab vallavalitsus taotlejat kirjalikult 10 päeva jooksul pärast Saue valla eelarve kinnitamist vallavolikogus.
(1) Toetuse väljamaksmiseks esitab vallavalitsuselt positiivse finantseerimisotsuse saanud taotleja vallavalitsusele vabas vormis avalduse raha eraldamiseks ja vajadusel ka korrigeeritud vormikohase taotluse, kui asjaolud on muutunud. Kui toetuse taotlemisel esitatud vormikohases taotluses oli näidatud objekti kaasrahastamine kolmandate isikute poolt, siis on taotlejal õigus esitada avaldus toetuse väljamaksmiseks pärast kolmandatelt isikutelt kaasrahastuse saamist.
(2) Toetuse väljamaksmise otsustab vallavalitsus oma korraldusega, lähtudes Saue valla eelarves taotlejale eraldatud rahaliste vahendite olemasolust;
(3) Toetuse väljamaksmise korralduse alusel sõlmitakse sihtfinantseerimise leping, milles sätestatakse vähemalt järgmised toetuse väljamaksmise ja kasutamise tingimused:
1) toetuse suurus ja väljamaksmise tähtaeg;
3) toetuse kasutamise aruande esitamise tähaaeg;
4) sanktsioonid lepingust mittekinnipidamise korral.
(4) Toetuse maksab välja eelarve- ja raamatupidamisosakond lõikes 3 sätestatud lepingu alusel.
1) järgima toetuse väljamaksmise korralduses sätestatud toetuse kasutamise tingimusi;
2) esitama vallavalitsusele korralduses määratud tähtajaks vormikohase lõpparuande toetuse kasutamise kohta koos toetuse kasutamist tõendavate dokumentidega;
(2) Vallavalitsusel on igal ajal õigus kontrollida aruannete õigsust, toetuse saamise tingimusteks olevate asjaolude paikapidavust ja toetuse kasutamise sihipärasust, teatades sellest toetuse saajale vähemalt kolm kalendripäeva ette.
(2) Vallavalitsus kinnitab toetuse taotluse ja lõpparuande vormid.
(3) Määrus jõustub 1. aprillil 2012.


Reklaamimaks Ridala vallas – Riigi Teataja
Reklaamimaks Ridala vallas
Reklaamimaks Ridala vallas - sisukord
§ 4 Reklaamimaksust vabastamine
§ 5 Taotlus reklaami paigaldamiseks
§ 6 Reklaami paigaldusloa väljastamine
§ 7 Reklaami paigaldusloa väljastamisest keeldumine
§ 9 Reklaami ja reklaamiks mitteoleva teabe eemaldamine
§ 10 Maksumaksja kohustused
§ 12 Maksumäär
§ 13 Reklaamimaksu arvutamine
§ 14 Maksudeklaratsioon
§ 15 Maksuperiood ja reklaamimaksu maksmine
§ 16 Maksu tagastamine
§ 17 Vaidemenetlus
§ 18 Maksuvõlg
§ 20 Menetlus ja trahvide laekumine
RT IV, 28.06.2013, 34
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus akti numbris Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Ridala Vallavalitsuse 04.11.2013 taotlust nr 16-8.30/1335
Vastu võetud 20.06.2013 nr 99
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 5 lg 2 ja § 22 lg 1 punkti 2 ja 3, kohalike maksude seaduse § 2 lg 1 ja § 10 ja maksukorralduse seaduse § 3 lg 3 alusel.
2) reklaamimaks – Ridala valla avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks vajaliku tulu saamiseks määruses sätestatud korras maksukohustuslase poolt maksuobjekti osas, suuruses ja tähtaegadel tasumisele kuuluv kohalik maks;
3) maksuobjekt – välireklaam, mida eksponeeritakse Ridala valla haldusterritooriumil füüsilise või juriidilise isiku poolt;
5) maksuhaldur – Ridala Vallavalitsus;
9) reklaampind – tasapinnaline või ruumiline objekt, mis paigaldatakse Ridala valla haldusterritooriumile avalikkusele suunatud reklaami eksponeerimise eesmärgil. Reklaampind määratakse tasapinnalise reklaami puhul avalikkusele suunatud tervikliku reklaami pindalaga ja ruumilise reklaami puhul avalikkusele suunatud vaadete arvutuslike pindaladega;
10) mobiilne konstruktsioon – sõiduk või haagis, mis on välireklaami edastamiseks kohandatud ja mille vahendusel välireklaami edastatakse, samuti reklaami eesmärgil spetsiaalselt paigutatud/pargitud reklaamkirjadega (soodushinnad, allahindlused, müügikuulutused, toodete kaubamärgid, liigid jm) sõiduk. Mobiilne konstruktsioon ei pea olema kantud liiklusregistrisse;
(1) Maksuobjektiks on Ridala valla haldusterritooriumil eksponeeritav välireklaam.
(1) Maksuhaldur korraldab reklaamimaksu kogumist Ridala valla haldusterritooriumil.
(2) Maksuhalduri volitused on majandusnõunikul ja pearaamatupidajal.
§ 4. Reklaamimaksust vabastamine
3) mittetulundusühingud ja sihtasutused, mille liikmeks või asutajaks on Ridala vald, neid või nende tegevusega seotud reklaami osas;
12) mittestatsionaarne reklaam, mis on paigaldatud tegutsemiskoha ette selle lahtioleku ajaks reklaami ühe eksponeeritava pinna suurusega kuni 0,5 m2;
14) liiklusmärgi 636 standardi kohaselt paigaldatud teave (vastavalt Eesti Standardi EVS 613-2001 "Liiklusmärgid ja nende kasutamine").
§ 5. Taotlus reklaami paigaldamiseks
Reklaami paigaldamiseks esitab maksumaksja maksuhaldurile vormikohase taotluse (lisa 1).
§ 6. Reklaami paigaldusloa väljastamine
(1) Reklaami paigaldamiseks väljastatakse paigaldusluba.
(2) Paigaldusloa väljastab maksuhaldur 5 tööpäeva jooksul arvates maksumaksja poolt vormikohase taotluse esitamisest.
1) maksumaksja registrikood või isikukood, aadress, telefon, e-posti aadress;
§ 7. Reklaami paigaldusloa väljastamisest keeldumine
(1) Maksuhaldur võib reklaami paigaldusloa väljaandmisest keelduda, kui:
4) maksumaksja on esitanud tegelikkusele mittevastavaid andmeid;
5) maksumaksjal on paigaldusloa väljastamise ajal kohalike maksude võlgnevus maksuhalduri ees.
(2) Reklaami paigaldusloa väljastamisest keeldumise korral esitab maksuhaldur maksumaksjale kirjaliku motiveeritud põhjenduse 5 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamisest.
Maksuhaldur tunnistab paigaldusloa kehtetuks, kui maksumaksja:
1) ei ole esitanud maksudeklaratsiooni vastavalt käesolevas määruses kehtestatud korrale;
2) on reklaami paigaldamisel rikkunud käesoleva määrusega kehtestatud nõudeid.
§ 9. Reklaami ja reklaamiks mitteoleva teabe eemaldamine
(1) Seadusega, käesoleva määrusega või paigaldusloa tingimustega vastuolus oleva reklaami või reklaamiks mitteoleva teabe peab maksumaksja vastavusse viima kehtivate õigusnormidega või eemaldama.
(2) Maksuhalduril on õigusteha ettekirjutus reklaami vastavusse viimiseks või eemaldamiseks ja määrata selleks tähtpäev.
§ 10. Maksumaksja kohustused
3) eemaldama reklaami ja reklaamikandja paigaldusloas määratud lõpptähtajal;
4) tasuma reklaamimaksu vastavalt käesolevas määruses kehtestatud korrale.
(4) Maksusoodustust ei anta isikule, kes on soodustuse taotlemisel esitanud valeandmeid, kellel on Ridala valla kohalike maksude osas maksuvõlg või kellel on esitamata reklaamimaksu maksudeklaratsioonid varem eksponeeritud reklaami eest.
§ 12. Maksumäär
(1) Reklaamimaksu määr sõltub reklaamipinna suurusest:
1) kuni 1,0 m2 eest 6 eurot kuus;
2) üle 1,0 m2 kuni 4,0 m2 eest 13 eurot kuus;
3) üle 4,0 m2 kuni 10,0 m2 eest 20 eurot kuus;
4) üle 10,0 m2 kuni 20,0 m2 eest 25 eurot kuus.
(2) Tarbijakrediidi lepingute reklaamile kohaldatakse kümnekordset maksumäära.
(3) Alkoholi välireklaamile kohaldatakse kümnekordset maksumäära.
(4) Reklaamiloata paigaldatud reklaamile kohaldatakse vastava maksumäära kolmekordset maksumäära kuni maksuotsuse andmiseni.
§ 13. Reklaamimaksu arvutamine
(4) Maksuhaldur annab välja maksuotsuse reklaamimaksu määramise kohta, mis peab vastama maksukorralduse seaduses sätestatud maksuhalduri haldusakti nõuetele.
(1) Maksumaksja on kohustatud esitama maksuhaldurile vormikohase maksudeklaratsiooni (lisa 2) hiljemalt reklaami eksponeerimisele eelneval tööpäeval tema ametiruumides, elektroonilist andmeside kasutades või posti teel. Kui reklaami eksponeerimise periood on üle 3 kalendrikuu, võib maksumaksja esitada maksudeklaratsiooni kalendriaasta kohta. Järgnevate aastate maksudeklaratsioon tuleb igal aastal esitada hiljemalt 10. jaanuariks.
§ 15. Maksuperiood ja reklaamimaksu maksmine
1) kui maksuperiood on kuni 3 kalendrikuud, hiljemalt maksukohustuse tekkimise eelneval kalendripäeval;
2) kui maksuperiood on pikem kui 3 kuud, makstakse reklaamimaksu kalendriaasta kvartalimaksetena. Esimene osamakse vastavalt lõike 3 punktile 1, järgmised osamaksed makstakse hiljemalt maksuperioodi kvartali viimase kuu 10. kuupäevaks.
(4) Reklaamimaks tuleb tasuda sularahata arvelduse korras maksuhalduri arvelduskontole. Tasumisel tuleb makse selgitusse märkida maksu nimetus „reklaamimaks“ ja maksudeklaratsiooni number.
§ 16. Maksu tagastamine
§ 17. Vaidemenetlus
(1) Maksumaksjal on õigus esitada maksuhalduri haldusakti või toimingu peale vaie. Vaie esitatakse maksuhaldurile. Vaide menetlemisel rakendatakse maksukorralduse seaduses sätestatut.
§ 18. Maksuvõlg
§ 20. Menetlus ja trahvide laekumine
(3) Maksuhalduri määratud trahvid laekuvad maksuhaldurile.
(2) Tunnistada kehtetuks Ridala Vallavolikogu 30. detsembri 1998.a. määrus nr 8 „Reklaamimaksu kehtestamine“.
Lisa 1 Taotlus reklaami paigaldamiseks


Osalise tööaja rakendamise või osaliselt tasustatava puhkuse täiendava reguleerimise seadus – Riigi Teataja
Osalise tööaja rakendamise või osaliselt tasustatava puhkuse täiendava reguleerimise seadus
RT 1993, 10, 150
Vastu võetud 09.02.1993
(õ) 21.11.2008 11:05
Vabariigi Presidendi 17. veebruari 1993. a.
otsusega nr. 36
Teha Eesti Vabariigi töölepingu seaduses (RT 1992, nr. 15/16, art. 241) ja Eesti Vabariigi puhkuseseaduses (RT 1992, nr. 37, art. 481) järgmised muudatused ja täiendused:
§ 1. Muuta töölepingu seaduse § 64 pealkiri ja 1. lõige ning sõnastada need järgmiselt:
"§ 64. Töölepingu tingimuste muutmine seoses tootmise või töö ümberkorraldamisega
(1) Tööandjal on õigus tootmise või töö ümberkorraldamisel muuta töötaja töötasustamise aluseid ja tööreþiimi, teatades sellest töötajale kirjalikult ette vähemalt üks kuu."
§ 2. Muuta töölepingu seaduse § 68 ja sõnastada see järgmiselt:
"§ 68. Osalise tööaja rakendamine või osaliselt tasustatava puhkuse andmine töömahu või tellimuste ajutisel vähenemisel
(3) Käesoleva §-i alusel rakendatava osalise tööaja kestus ei või olla alla 60% töölepingus ettenähtud tööaja normaalkestusest ja osaliselt tasustatava puhkuse ajal makstav puhkusetasu ei või olla väiksem kui 60% miinimumpalgast.
(6) Kui tööandja rakendab osalist tööaega või saadab töötaja osaliselt tasustatavale puhkusele ilma töötaja või tööinspektori nõusolekuta, siis on tööandja kohustatud töötajale maksma hüvitust saamata jäänud palga ulatuses."
§ 3. Muuta töölepingu seaduse § 91 1. lõike punkt 2 ja sõnastada see järgmiselt:
"2) töötaja puhkusel (sealhulgas lapsehooldus- ja palgata puhkusel) viibimise ajal ning perioodil, mille kestel töötajale oli kehtestatud osaline tööaeg või ta oli saadetud osaliselt tasustatavale puhkusele § 68 1. lõikes ettenähtud korras;".
§ 4. Muuta puhkuseseaduse § 33 ja sõnastada see järgmiselt:
"§ 33. Osaliselt tasustatav puhkus tööandja ettepanekul Töömahu või tellimuste ajutisel vähenemisel võib poolte kokkuleppel ja tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori nõusolekul anda töötajale osaliselt tasustatavat puhkust kuni kolmeks kuuks, teatades sellest ette vähemalt kaks nädalat."
§ 5. Muuta puhkuseseaduse VI. alajaotuse pealkiri ja sõnastada see järgmiselt:
"VI. Palgata ja osaliselt tasustatav puhkus".
Riigikogu aseesimees T. Kelam


Kohtla valla õpilastele sõidusoodustuste määramise kord – Riigi Teataja
Kohtla valla õpilastele sõidusoodustuste määramise kord
Kohtla valla õpilastele sõidusoodustuste määramise kord - sisukord
§ 3 Sõidusoodustust saama õigustatud isikud
2 SÕIDUSOODUSTUSE TAOTLEMINE JA TAOTLUSE MENETLEMINE
§ 5 Sõidusoodustuse määramine
§ 6 Sõidusoodustuse kehtimine
§ 7 Sõidusoodustuse maksmise peatamine, ümberarvestamine ja lõpetamine
RT IV, 22.03.2013, 13
Vastu võetud 25.08.2011 nr 22
RT IV, 19.12.2012, 57
jõustumine 01.09.2011
14.03.2013 RT IV, 22.03.2013, 5 25.03.2013, rakendatakse alates 01.03.2013
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkt 5 ning Ühistranspordiseaduse § 28 lg 3 alusel.
Määrusega reguleeritakse algkooli, põhikooli ja gümnaasiumi päevases õppevormis õppivatele õpilastele, kelle elukoha aadressiandmetena on Eesti rahvastikuregistrisse kantud Kohtla vald, õppeasutusse- ja õppeasutusest koju sõiduks sõidusoodustuste andmine.
1) tehtud kulutuste hüvitamine õppeaasta jooksul kuukaardi alusel kehtiva jooksval aastal sõiduteostaja kuukaardi hinna ulatuses;
2) tehtud kulutuste hüvitamine sõidupiletite alusel õppeaasta jooksul, kuid mitte kõrgema kui sõiduteostaja kuukaardi kahekordse hinna ulatuses;
3) tasuta bussisõitu võimaldava dokumendi (edaspidi sõidukaart) taotlemine;
4) tehtud kulutuste hüvitamine maakonnaliinidel sõidupiletite alusel.
[RT IV, 22.03.2013, 5 - jõust. 25.03.2013, rakendatakse alates 01.03.2013]
§ 3. Sõidusoodustust saama õigustatud isikud
(1) Sõidukulude hüvitamist on õigustatud saama õpilased, kes omandavad alg-, põhi- või gümnaasiumiharidust.
(2) Taotlejal on õigus saada ainult üht liiki sõidusoodustust.
2. peatükk SÕIDUSOODUSTUSE TAOTLEMINE JA TAOTLUSE MENETLEMINE
Avaldused sõidusoodustuse saamiseks esitatakse Kohtla Vallavalitsusele (edaspidi Vallavalitsus) õpilase seadusliku esindaja või vähemalt 16 aastase õpilase poolt (lisa avalduse vorm).
§ 5. Sõidusoodustuse määramine
(1) Lastekaitsetöötaja kontrollib hiljemalt viie tööpäeva jooksul taotluse vastavust käesolevale määrusele.
(2) Puuduste esinemisel teatab lastekaitsetöötaja sellest viivitamatult taotlejale ning annab puuduste kõrvaldamiseks tähtaja, mis ei tohi olla pikem kui viis tööpäeva.
(3) Puuduste kõrvaldamata jätmisel sõidusoodustusi ei määrata.
(4) Sõidukaarti taotlevate õpilaste andmed edastab vallavalitsus sõiduteostajale hiljemalt kolmandal nädalal alates õppeaasta algusest. Sõidukaart väljastatakse õpilasele vallavalitsuse kaudu.
(5) Õpilase seaduslik esindaja või vähemalt 16-aastane õpilane esitab lastekaitsetöötajale õpilase sõidukaardi(d) (koopia) või sõidupiletid kulutustele järgneval kuu 15-ks kuupäevaks. Tagasiulatuvalt kompenseeritakse sõidukulud taotleja põhjendatud taotluse alusel.
(6) Sõidukulud hüvitatakse hiljemalt 25-ks kuupäevaks ülekandega sõidukulude hüvitamise taotluse avalduses märgitud pangaarvele.
(7) Sõidusoodustus määratakse vallavalitsuse korraldusega sotsiaalnõuniku ettepanekul.
(8) Vallavalitsusel on õigus määrata sõidusoodustust sotsiaalnõuniku ettepanekul käesolevas määruses määratlemata juhtudel lapsevanema või eestkostja põhjendatud avalduse alusel, kuid mitte kõrgemas kui määruse § 2 lõike 1 punktis 2 nimetatud määras.
§ 6. Sõidusoodustuse kehtimine
Sõidusoodustus kehtib õppeaasta jooksul alates 01. septembrist kuni õppe- ja eksamiperioodi lõppemiseni.
§ 7. Sõidusoodustuse maksmise peatamine, ümberarvestamine ja lõpetamine
(1) Sõidusoodustuse maksmine peatatakse, arvestatakse ümber või lõpetatakse vallavalitsuse korraldusega sotsiaalnõuniku ettepaneku alusel (elukoha või õppeasutuse vahetuse korral).
(2) Sõidusoodustuse maksmine lõpetatakse ja toetus nõutakse tagasi, kui sõidusoodustuse määramise aluseks olid taotleja poolt teadlikult esitatud valeandmed.
(1) Määrus jõustub 1. septembril 2011. a.
Lisa Avaldus õpilas(t)ele sõidusoodustuse taotlemiseks


text:
Tasu kehtestamine liiklusvälise teabevahendi, reklaami või muu teabevahendi paigaldamisel linnale kuuluvale avalikus kasutuses olevale alale – Riigi Teataja
Tasu kehtestamine liiklusvälise teabevahendi, reklaami või muu teabevahendi paigaldamisel linnale kuuluvale avalikus kasutuses olevale alale
Tasu kehtestamine liiklusvälise teabevahendi, reklaami või muu teabevahendi paigaldamisel linnale kuuluvale avalikus kasutuses olevale alale - sisukord
§ 1 Tasu suurus liiklusvälise teabevahendi, reklaami või muu teabevahendi paigaldamisel linnale kuuluvale avalikus kasutuses olevale alale
§ 2 Tagatisraha
§ 3 Rakvere linnale kuuluva tänava, parkla, haljasala ja muu avalikus kasutuses oleva ala kasutusse andmine reklaami paigaldamiseks
RT IV, 20.10.2015, 34
Vastu võetud 19.10.2015 nr 6
Määrus kehtestatakse Rakvere linnavolikogu 23. aprilli 2003. a määrusega nr 10 kehtestatud „Rakvere linnavara valitsemise, kasutamise ja käsutamise korra“ punkti 47 alusel.
§ 1. Tasu suurus liiklusvälise teabevahendi, reklaami või muu teabevahendi paigaldamisel linnale kuuluvale avalikus kasutuses olevale alale
(1) Tasu suurus Rakvere linnale kuuluva tänava, parkla, haljasala ja muu avalikus kasutuses olevale alale liiklusvälise teabevahendi, reklaami või muu teabevahendi (edaspidi reklaam ) paigaldamisel reklaampinna iga ruutmeetri kohta kalendripäevas on:
1) kommertsliku sisuga reklaamile 0,15 eurot;
2) üksnes majandus- või kutsetegevuse koha nimele, liigile, kauba müügi või teenuse osutamise ajale, isiku nimele, kaubamärgile ja/või domeeninimele viitava sisuga teabekandjatele 0,05 eurot.
(2) Kahepoolseid reklaamikandjaid käsitletakse käesoleva paragrahvi lõike 1 tähenduses kahe eraldi reklaampinnana.
(3) Rakvere Linnavalitsuse ning Rakvere Linnavalitsuse hallatavate asutuste ürituste reklaamimine on tasuta, s h ilma tagatisraha tasumise kohustuseta.
§ 2. Tagatisraha
(1) Tagatisraha tasutakse lisaks reklaami paigaldamise tasule enne igakordset reklaami avalikustamist järgmiselt:
1) iga maapinnaga kohtkindlalt ühendatud uue reklaamkonstruktsiooni püstitamise ja sellel reklaami avalikustamise eest 300 eurot;
2) maapinnaga kohtkindlalt ühendamata ja/või juba olemasoleval maapinnaga kohtkindlalt ühendatud reklaamkonstruktsioonil avalikustatava reklaami eest 100 eurot. Sama reklaamkampaania raames ühe taotluse alusel avalikustamisele kuuluvate reklaamide eest tasutakse kokku ühekordne tagatisraha.
(2) Tagatisraha tagastatakse tasujale või tema poolt määratud isikule, kui reklaamkandja on nõuetekohaselt reklaami loa või reklaami paigaldamise lepingu tingimustel ning tähtajal eemaldatud. Tagastamiseks esitab tasuja vastava taotluse.
(3) Tagatisraha kasutatakse reklaami loast või reklaami paigaldamise lepingust tuleneva reklaami eemaldamise nõuete tagamiseks. Reklaami eemaldamise nõude rikkumisel eemaldab Rakvere linn reklaami tagatisraha arvelt. Tagatisraha objektiks olevate reklaamkandjate ja nende avalikustamiseks kasutatud reklaamkonstruktsioonide omand läheb ilma selle eest tasu või kahjuhüvituse maksmise kohustuseta üle Rakvere linnale.
§ 3. Rakvere linnale kuuluva tänava, parkla, haljasala ja muu avalikus kasutuses oleva ala kasutusse andmine reklaami paigaldamiseks
(1) Rakvere Linnavalitsuse määratud pädev ametnik annab loa reklaami paigaldamiseks tähtajaga kuni 30 kalendripäeva (k a). Luba väljastatakse kooskõlastusena järgmiste andmetega:
1) avalikustaja nimi ja registri- või isikukood;
3) kandja liik ja mõõdud;
4) avalikustamise tähtaeg;
5) tasu suurus linnavara kasutamise eest ja maksmise tingimused;
6) reklaami eemaldamise tähtaeg ja tingimused.
(2) Rakvere linnavalitsus otsustab reklaami paigaldamise pikemaks tähajaks kui 30 kalendripäeva ning reklaami paigaldamise kohta sõlmitakse leping.
Rainer Miltop

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 1
§ 2
§ 3