text:
Kohtualluvus - Poola
Poolas menetletakse tsiviilasju üldkohtutes (sądy powszechne) ja ülemkohtus (Sąd Najwyższy) (vt „Kohtukorraldus liikmesriikides – Poola“), välja arvatud juhtudel, mil need kuuluvad erikohtute pädevusse.
Kohtualluvust käsitlevad sätted sisalduvad tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Kodeks Postępowania Cywilnego) artiklites 16–18 ja artiklites 27–46.
Kohalikes kohtutes (sądy rejonowe) arutavad tsiviilasju järgmised osakonnad:
tsiviilasjade osakond;
perekonna- ja alaealiste asjade osakond (perekonnaasjade kohtud, sądy rodzinne) – perekonna- ja eestkosteasjad, alaealiste moraalse rikutuse ja nende sooritatud karistatavate tegudega seotud kohtuasjad, alkoholi-, narkootikumide või psühhotroopsete ainete sõltlaste ravi puudutavad kohtuasjad ning muud kohtuasjad, mis kuuluvad muude õigusaktide kohaselt eestkostekohtu pädevusse;
töö- ja sotsiaalkindlustusasjade osakond (töökohtud, sądy pracy) – tööõiguse ja sotsiaalkindlustusega seotud kohtuasjad;
kaubandusasjade osakond (kaubanduskohtud, sądy gospodarcze) – majandusüksustevahelised äritegevust puudutavad äriõigusealased ja tsiviilvaidlused, ettevõtjatevahelisi suhteid või partnerlussuhteid käsitlevad kohtuasjad, äriühingute juhatuse liikmete vastu algatatud kohtuasjad, mis puudutavad juhatuse liikmete poolt riiklikule kohturegistrile esitatud valeandmetega seotud nõudeid; majandusüksuste vastu algatatud kohtuasjad seoses keskkonnakahju tekitamise lõpetamise määruse tegemisega ning pankrotiasjad;
kinnistusregistri osakond – kinnistusregistri pidamine ja muude kinnistusameti toimingutega seotud tsiviilasjade menetlemine.
Poola piirkonnakohtutes (sądy okręgowe) on samasugused osakonnad, välja arvatud kinnistusregistri osakond ning perekonna- ja alaealiste asjade osakond. Poola piirkonnakohtutes on perekonnaasjade osakond, mis menetleb eelkõige lahutus-, lahuselu- ja lahuselu lõpetamise asju, abielu kehtetuks tunnistamise, abielu või selle puudumise tuvastamise asju ning välisriikide kohtute otsuste täitmisele pööramise tunnistamise küsimusi perekonnaasjades.
Lisaks sellele kuuluvad Varssavi piirkonnakohtu struktuuri järgmised üksused:
konkurentsi- ja tarbijakaitsekohus (Sąd Ochrony Konkurencji i Konsumentów), mille pädevusse kuuluvad monopoolse tegevuse ärahoidmisega seotud kohtuasjad ning energeetikavaldkonda reguleerivad kohtuasjad;
ELi kaubamärkide ja tööstusdisainilahenduste kohus (Sąd Wspólnotowych Znaków Towarowych i Wzorów Przemysłowych), mis lahendab kohtuvaidlusi, mis puudutavad tööstusdisainilahenduste ja kaubamärkide õiguste rikkumist, võimalikku rikkumist või rikkumise puudumist, ühenduse disainilahenduse kehtetuks tunnistamist, kaubamärgi aegumist või kehtetuks tunnistamist ning kaubamärgi õiguste rikkumise mõju.
1. jaanuaril 2010 määrati Lublini kohalik kohus pädevaks lahendama teiste kohalike kohtute pädevusse kuuluvaid elektrooniliste vahendite kaudu kohtusse antud kohtuasju, mis on seotud maksetega.
Üldjuhul on kohalike kohtute pädevuses lahendada esimese astmena tsiviilasju. Kohalike kohtute pädevusse kuuluvad kõik kohtuasjad, välja arvatud need, mis kuuluvad seaduse (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklid 16 ja 507) alusel piirkonnakohtute pädevusse.
Piirkonnakohtud on pädevad lahendama esimese astmena tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 17 loetletud asju, mis puudutavad järgmist:
1) mittevaralised õigused ja nende õigustega kaasnevad omandinõuded, välja arvatud lapse põlvnemise tuvastamine või vaidlustamine, isaduse omaksvõtu tühistamine ja lapsendamise tühistamine;
2) autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse ning leiutiste, kasulike mudelite, tööstusdisainilahenduste, kaubamärkide, geograafiliste tähiste ja integraallülituste topoloogia ning muud intellektuaalomandiõiguse kaitsega seotud kohtuasjad;
3) ajakirjandusseaduse alusel esitatud nõuded;
4) varalised õigused, kui vaidluse eseme väärtus ületab 75 000 zlotti, välja arvatud kohtuasjad, mis on seotud hoolduskohustusega, omandi rikkumisega, abikaasade varalahususe kehtestamisega, kinnistusregistri andmete vastavusse viimisega tegeliku õigusliku seisundiga ning elektrooniliste vahendite kaudu kohtusse antud maksetega seotud kohtuasjad;
5) majandusüksuste jagamise kohta kohtuotsuse tegemine vastava otsuse asemel;
6) juriidiliste isikute juhtorganite ja selliste organisatsiooniliste üksuste otsuste kehtetuks tunnistamine, tühistamine ja nende puudumise tuvastamine, mis ei ole juriidilised isikud, kuid kellele on seadusega antud juriidilise isiku staatus;
7) ebaausa konkurentsi ärahoidmine ja selle vastu võitlemine;
8) ebaseaduslikust lõplikust kohtuotsusest tingitud kahju hüvitamine.
Lisaks sellele kuuluvad piirkonnakohtute pädevusse näiteks:
1) teovõimetusega seotud kohtuasjad;
2) riigiettevõtete tegevust puudutavate vaidluste lahendamine, mis on tekkinud ettevõtte juhatuse ja direktori vahel, ettevõtte juhtorganite ja asutavate organite vahel ning juhtorganite ja ettevõtte üle järelevalvet teostava organi vahel;
3) välisriigi kohtute otsuste tunnustamine ja nende täitmisele pööramine (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklid 11481 ja 11511).
Omandiõigusega seotud asjades on hageja kohustatud täpsustama hagiavalduses vaidluse eseme väärtuse, välja arvatud juhul, kui vaidluse esemeks on juba kindel rahasumma.
Rahaliste nõuete puhul on vaidluse eseme väärtuseks konkreetne rahasumma ka juhul, kui nõue esitatakse muu nõude alternatiivina.
Muudes varaga seotud asjades on hageja kohustatud täpsustama vaidluse eseme väärtuse, nimetades asjaomase rahasumma hagiavalduses vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklitele 20–24.
Poola tsiviilkohtumenetluse seadustikus eristatakse nelja liiki kohtualluvust: üldine (artiklid 27–30), valikuline (artiklid 31–37), erandlik (artiklid 38–42) ja erikohtualluvus (artiklid 43–46).
Territoriaalset kohtualluvust kirjeldatakse põhjalikult punktides 2.2.1–2.2.3.
Üldine territoriaalne kohtualluvus
Hagi tuleb esitada sellele esimese astme kohtule, mille tööpiirkonnas asub kostja elukoht (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 27).
Tsiviilseadustiku artikli 25 kohaselt on füüsilise isiku elukoht asula, kus isik viibib kavatsusega viibida seal alaliselt. Kui kostja ei ela Poolas, määratakse üldine kohtualluvus tema viibimiskoha alusel ja kui see pole teada või ei asu Poolas, tuleb hagi esitada kostja viimase elukoha järgsele kohtule Poolas.
Hagid riigikassa vastu tuleb esitada kohtule, mille tööpiirkonnas on asjast puudutatud üksuse registreeritud asukoht. Kui riigikassat esindab Poola Vabariigi finantsprokuratuur (Prokuratoria Generalna Rzeczypospolitej Polskiej), tuleb hagi esitada kohtule, mille tööpiirkonnas asub selle finantsprokuratuuri haru registreeritud asukoht, mis vastutab asjast puudutatud üksuse eest.
Hagid teiste juriidiliste isikute ja muude üksuste vastu, mis ei ole juriidilised isikud, tuleb esitada kohtule, mille tööpiirkonnas on nende isikute registreeritud asukoht (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 30).
Vt punkt 2.2.2.1.
Valikuline territoriaalne kohtualluvus võimaldab hagejal kohut teatavatel juhtudel valida. Hageja võib esitada hagi üldise pädevusega kohtule või mõnele muule tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklites 32–371 täpsustatud kohtule.
Valikuline territoriaalne kohtualluvus nähakse ette asjades, mis puudutavad järgmist:
elatisnõuded ja lapse põlvnemise tuvastamine ning sellega seotud nõuded – hagi võib esitada õigustatud isiku elukoha järgsele kohtule;
omandinõuded majandusüksuse vastu – hagi võib esitada majandusüksuse peakontori või filiaali asukoha järgsele kohtule, kui nõue on seotud peakorteri või filiaali tegevusega. Seda ei kohaldata siiski juhtudel, kus seaduse kohaselt esindab riigikassat finantsprokuratuur;
lepingu olemasolu tuvastamine, lepingu täitmine, lõpetamine või kehtetuks tunnistamine ning lepingu täitmatajätmisest või nõuetekohasest täitmatajätmisest tuleneva kahju hüvitamine – hagi võib esitada kohtule, mille tööpiirkonnas asub vaidlusaluse lepingu täitmise koht; kahtluse korral tuleb esitada lepingu täitmise kohta kinnitav dokument;
lepinguvälise kahju nõuded – hagi võib esitada kohtule, mille tööpiirkonnas kahju tekitanud sündmus aset leidis;
asjaga tegelemise eest tasumisele kuuluva summa maksmine – hagi võib esitada kohtule, mille tööpiirkonnas esindaja asjaga tegeles;
kinnisasja üürile- või rendileandmisega (najem või dzierżawa) seotud nõuded – hagi võib esitada kinnisasja asukoha järgsele kohtule;
nõuded lihtveksli või tšekiga kohustuse võtnud isiku vastu – hagi võib esitada kohtule, mille tööpiirkonnas asub maksekoht. Mitu lihtveksli või tšekiga kohustuse võtnud isikut võib kaevata koos kohtusse, mille tööpiirkonnas asub maksekoht, või üldise pädevusega kohtusse, mille tööpiirkonnas asub veksli või tšeki aktseptinud maksja või selle väljaandja asukoht;
tööõigusega seotud asjad – hagi võib esitada kohtule, mille tööpiirkonnas tööd tehakse, tehti või pidi tehtama, või kohtule, mille tööpiirkonnas asjaomane asutus, ettevõte vms asub (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 461 §1).
Kohtu ainupädevus (erandlik kohtualluvus) tähendab seda, et asja võib arutada ainult seadustikus kindlaks määratud kohus. Erandlik kohtualluvus nähakse ette asjades, mis puudutavad järgmist:
omandiõigus või muud asjaõigused kinnisasja suhtes ning kinnisvara valdamisega seotud küsimused – hagi võib esitada ainult kinnisasja asukoha järgsele kohtule; kui vaidluse ese on maa servituut, määratakse kohtualluvus kindlaks koormatud kinnisasja asukoha järgi;
pärimine, pärandi sundosa ning annak, surma puhuks tehtavad korraldused – hagi võib esitada ainult testaatori viimase elukoha järgsele kohtule ja kui testaatori elukohta Poolas ei ole võimalik kindlaks teha, siis pärandi või selle osa asukoha järgsele kohtule;
ühistu, ühingu, äriühingu või sidusühingu liikmesus – hagi võib esitada ainult registreeritud asukoha järgsele kohtule;
abielulised suhted – hagi võib esitada ainult kohtule, mille tööpiirkonnas abikaasad viimati elasid, kui see on endiselt vähemalt ühe abikaasa alaline või peamine elukoht. Sellise aluse puudumisel on ainupädev kohus kostja alalise elukoha järgne kohus ja kui puudub ka see alus, siis hageja alalise elukoha järgne kohus;
vanemate ja laste ning lapsendaja ja lapsendatava suhted – hagi võib esitada ainult hageja alalise elukoha järgsele kohtule, tingimusel et puudub põhjus hagi esitamiseks üldise kohtualluvuse sätete alusel.
Erikohtualluvus tähendab seda, et kohtualluvust võib eriõigusaktides kindlaks määratud juhtudel tõlgendada erinevalt.
Õigus kohut valida on antud hagejale.
See kehtib juhul, kui mitme kohtu pädevus on õigustatud või kui hagi on esitatud mitme poole vastu, kelle puhul on üldise kohtualluvuse sätete kohaselt pädevad asja arutama eri kohtud. Sama kehtib ka juhul kui kinnisasi, mille alusel kohtualluvust määratakse, asub mitme kohtu tööpiirkonnas.
Õigus kohut valida on antud mõlemale poolele kokkuleppe või ühise taotluse alusel.
Pooled võivad kirjalikult kokku leppida, et annavad juba tekkinud vaidluse või kindlaks määratud õigussuhtest tulevikus tuleneda võivad vaidlused lahendada esimese astme kohtule, millel ei ole seaduse kohaselt territoriaalset pädevust. See kohus on sellisel juhul ainupädev, kui pooled ei ole teisiti kokku leppinud või kui hageja ei ole esitanud hagiavaldust elektrooniliste vahendite kaudu maksetega seotud asjas. Pooled võivad kirjaliku kokkuleppega ka piirata hageja õigust valida nende vaidluste puhul mitme pädeva kohtu vahel.
Pooled ei saa siiski ainupädevust muuta.
Kohtualluvust käsitlevad kokkulepped peavad olema kirjalikus vormis. Kokkulepped võivad olla materiaalõigusliku kokkuleppe osa (kohtualluvuse klausel) või iseseisvad kokkulepped.
Tööõiguse ja sotsiaalkindlustuse asjades võib pädev kohus poolte ühisel taotlusel anda kohtuasja üle teisele samasugusele tööõiguse ja sotsiaalkindlustuse küsimustega tegelevale kohtule, kui see on otstarbekas.
Pädeva kohtu määrab kõrgema astme kohus või ülemkohus.
Kui pädev kohus ei saa takistuse tõttu asja arutada ega võtta muid meetmeid, määrab kõrgema astme kohus uue kohtu. Selline määramine on põhjendatud üksnes selliste takistuse puhul, mille tõttu pole võimalik asja arutada, nt kohtuniku taandamine või vääramatu jõud.
Ülemkohus on kohustatud määrama kohtu, kelle poole tuleb pöörduda, kui territoriaalset kohtualluvust ei ole võimalik kohtuasja asjaolude põhjal seadustiku kohaselt kindlaks määrata (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 45).
Erikohtud on halduskohtud (sądy administracyjne) ja sõjakohtud (sądy wojskowe).
Sõjakohtute tööd reguleeritakse 21. augusti 1997. aasta sõjakohtute seadusega. Üldjuhul arutavad need kohtud Poola relvajõudude kriminaalasju. Muud kohtuasjad võib anda nende lahendada üksnes seadusega.
Halduskohtute tööd reguleeritakse 25. juuni 2002. aasta halduskohtute seadusega. Halduskohtud mõistavad õigust, valvates riiklike haldusasutuste tegevuse järele ning lahendades kohalike omavalitsuste ja valitsusasutuste vahelisi pädevust ja võimupiire käsitlevaid vaidlusi. Erandjuhtudel võib halduskohus teha riiklike haldusasutuste tegevuse järele valvamise kohustuse raames otsuse ka tsiviilasjas.
Poola üldkohtute nimekiri (kontaktandmed)

matches: kohus kohus §1 kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Järva valla koerte ja kasside pidamise eeskiri – Riigi Teataja
Järva valla koerte ja kasside pidamise eeskiri
Järva valla koerte ja kasside pidamise eeskiri - sisukord
§ 2 Looma pidamine, kiibistamine ja hoidmine
§ 3 Loomaga avalikus kohas viibimine
§ 4 Lemmikloomaregistrisse andmete sisestamine ja muutmine
RT IV, 10.07.2018, 27
Vastu võetud 28.06.2018 nr 23
(1) Koerte ja kasside pidamise eeskirjas (edaspidi eeskiri) sätestatakse Järva valla haldusterritooriumil elava, tegutseva või viibiva loomapidaja kohustused koerte ja kasside (edaspidi looma) pidamisel.
(2) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle omandis või valduses on loom (edaspidi loomapidaja).
(3) Järva valla haldusterritooriumil alaliselt elavate kiibistatud loomade üle peetakse arvestust üle-eestilises lemmikloomaregistris (www.llr.ee).
(4) Eeskirjas reguleerimata küsimustes lähtutakse loomakaitseseaduses, veterinaarkorralduse seaduses, loomatauditõrje seaduses ning teistes loomapidamist reguleerivates õigus- ja haldusaktides sätestatust.
(5) Eeskirjas kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
2) loomapidaja – isik, kellele loom kuulub või kes tegeleb loomapidamisega rendi või muu selletaolise suhte alusel loomaomanikuga;
3) lemmikloomaregister - avalik portaal, mille kaudu saab loomapidaja, kohalik omavalitsus ning veterinaararst loomaomanikele kuuluvaid loomi registreerida, tutvuda oma registriandmetega, otsida loomi kiibinumbri järgi, lisaks veel tutvuda varjupaigas ootavate loomadega ning lisada ise kuulutusi kadunud või leitud lemmikloomade kohta;
4) hulkuv loom – omanikuta või loomapidaja juurest lahti pääsenud koer või kass;
5) varjupaik – hulkuvate loomade pidamiseks ettenähtud koht;
6) avalik koht – igasugune territoorium, rajatis, hoone või ruum, mis on antud üldiseks kasutamiseks või on olemuselt üldkasutatav (tänav, tee, park, haljasala, kalmistu, estraadilava, turg, rand, suplemiskoht või muu puhkeala, vaateplatvorm, hoov, hoone, rajatis, toitlustusettevõte, baar, kauplus, võimla, käimla, ettevõte, elamu, trepikoda, ühissõiduk jms).
§ 2. Looma pidamine, kiibistamine ja hoidmine
(1) Looma pidamisel tuleb lähtuda loomakaitseseaduses, loomatauditõrje seaduses ning põllumajandusministri 24.07.2008 määruses nr 76 „Lemmikloomade pidamise nõuded“ sätestatust.
(2) Looma on lubatud pidada loomapidajale kuuluvas või tema valduses olevas ehitises või territooriumil, mis peab olema piiratud nii, et loom sealt omal tahtel välja ei pääseks.
(3) Loomapidaja peab koera kolmandaks elukuuks mikrokiibiga märgistama ja registreerima lemmikloomaregistris. Juhul, kui omandatakse vanem koer, tuleb koer märgistada ja registreerida looma omandamisest ühe kuu jooksul. Kasside kiibistamine ja registreerimine on soovituslik
(4) Loomapidaja on kohustatud tiheasustusalal paigaldama territooriumi sissepääsu juurde koera olemasolust informeeriva hoiatussildi. Hajaasustusalal on territooriumi märgistamine soovituslik. Hoiatussilt tuleb paigutada selliselt, et territooriumile sisenev isik on koera olemasolust informeeritud.
(5) Loomapidaja peab tagama ametiülesandeid täitva isiku ohutu pääsemise territooriumile loomapidaja kohaloleku ajal.
(6) Loomapidaja peab tagama, et loom ei häiriks ega ohustaks inimesi. Loomapidaja kannab vastutust kõigi looma tegudest tulenevate tagajärgede eest.
(7) Korterelamu üldkasutatavates ruumides või territooriumil loomaga viibides on loomapidaja kohustatud järgima avalikku korda ja korteriomanike kokkuleppel kehtestatud korda - või muid elamu ühist haldamist käsitlevaid dokumente.
§ 3. Loomaga avalikus kohas viibimine
(1) Avalikus kohas loomaga viibimisel tuleb tagada teiste loomade, inimeste ja vara ohutus ning avalik kord. Selleks peab kasutama jalutusrihma, vajadusel kandevahendit või suukorvi.
(2) Jalutusrihmata avalikus kohas on lubatud viibida vaid teenistuskoeral teenistusülesannete täitmisel.
(3) Koera võib jätta lahtipääsemist välistaval moel kinniseotuna ning vajadusel suukorviga avalikku kohta ajaks, mil loomapidaja viibib lähedalasuvas hoones või lähedalasuval territooriumil, kui sellega ei ohustata koera tervist, avalikku korda, teisi inimesi või loomi ning loomapidaja eemalviibimine jääb mõistliku aja piiridesse.
(4) Pimedal ajal jalutades on soovitatav loomale kinnitada helkurrihm, helkurvöö või muu sarnane ese.
(5) Loomapidaja on kohustatud koheselt koristama oma looma tekitatud reostuse.
1) looma ujutamine ja pesemine avalikes supluskohtades;
2) viibida loomaga vastava keelumärgiga tähistatud kohas.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 6 punktis 2 sätestatu ei kehti pimeda inimese juhtkoera ja teenistusülesannet täitva erikoolituse saanud teenistuskoera suhtes.
§ 4. Lemmikloomaregistrisse andmete sisestamine ja muutmine
(1) Lemmikloomaregistrisse sisestab kiibistatud looma andmed:
1) loomapidaja (lemmikloomaregistri e-teeninduses);
2) Järva Vallavalitsuse kui ametiasutuse vastav teenistuja (edaspidi ametnik) loomapidaja esitatud ankeedi alusel (lisa määrusele);
3) veterinaararst loomapidaja esitatud andmete alusel.
(2) Ametnik sisestab andmed lemmikloomaregistrisse hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast ankeedi saamist.
(3) Lemmikloomaregistrisse sisestatakse järgmised loomapidaja andmed:
5) aadress rahvastikuregistri järgi ning kontaktaadress, kui see erineb rahvastikuregistri aadressist.
(4) Lemmikloomaregistrisse sisestatakse järgmised looma andmed:
3) tõug;
4) kiibinumber;
5) eritunnused;
8) vaktsineerimise kuupäev;
9) kiibi paigaldanud veterinaararsti nimi.
(5) Lemmikloomaregistris saab:
1) loomapidaja muuta oma telefoninumbrit, e-posti aadressi ning sisestada looma surmaaja;
2) ametnik või veterinaararst muuta loomapidaja ja looma andmeid.
(6) Looma surma korral peab loomapidaja 14 päeva jooksul tegema lemmikloomaregistris vastavasisulise märke või teavitama ametnikku vastava märke tegemiseks.
(1) Hulkuvate loomade püüdmist korraldab Järva Vallavalitsus ametiasutusena (edaspidi ametiasutus) või Järva vallaga lepingu sõlminud varjupaik (edaspidi varjupaik), kui loomapidaja ise ei korralda tema juurest lahti pääsenud looma püüdmist.
(2) Looma püüdja asub püütud looma omanikku kindlaks tegema koheselt, kontrollides esimesel võimalusel loomal kiibi olemasolu. Kui omanik on võimalik kindlaks teha, tagastab püüdja looma omanikule.
(3) Loom, kelle omanikku ei ole võimalik kindlaks teha, toimetatakse varjupaika.
(4) Püütud looma hoitakse varjupaigas vähemalt 14 päeva arvates hulkuva looma kirjelduse avalikustamisest varjupaiga veebilehel või Järva valla veebilehel.
(5) Kui omaniku juurest lahti pääsenud looma kinnipüüdmise ja varjupaika toimetamise korraldab ametiasutus või varjupaik, kannab looma püüdmis- ja ülalpidamiskulud loomaomanik.
(6) Keelatud on hulkuvate loomade toitmine avalikus kohas, kus see võib häirida või tekitada ohtlikke olukordi inimestele või reostada avalikku kohta.
(1) Looma tegevuse eest, samuti looma viibimise eest väljaspool loomapidaja järelevalvet, vastutab loomapidaja.
(2) Koerte ja kasside pidamise eeskirja rikkumisel karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 663 alusel.
(3) Eeskirjas sätestatud väärtegude kohtuvälised menetlejad on ametiasutus ning Politsei- ja Piirivalveamet. Eeskirja § 2 lõikes 1 viidatud õigusaktides sätestatud väärtegude kohtuvälised menetlejad on Keskkonnainspektsioon, Veterinaar- ja Toiduamet ning Politsei- ja Piirivalveamet.
(4) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostab vastav ametnik.
(1) Albu Vallavolikogu 20.02.2003 määrus nr 5 „Koerte ja kasside pidamise eeskirja kehtestamine“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Ambla Vallavolikogu 16.05.2013 määrus nr 7 „Ambla valla koerte ja kasside pidamise eeskiri“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Ambla Vallavolikogu 16.05.2013 määrus 6 „Ambla valla lemmikloomade registri põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
(4) Imavere Vallavolikogu 20.05.2010 määrus nr 13 „Koerte ja kasside pidamise eeskiri” tunnistatakse kehtetuks.
(5) Imavere Vallavolikogu 17.06.2010 määrus nr 15 „Imavere valla lemmikloomade registri asutamise ja pidamise põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
(6) Järva-Jaani Vallavolikogu 30.12.2010 määrus nr 29 „Järva-Jaani valla lemmikloomade registri asutamine ja lemmikloomade registri pidamise põhimääruse kinnitamine“ tunnistatakse kehtetuks.
(7) Kareda Vallavolikogu 21.06.2011 määrus nr 11 „Koerte ja kasside pidamise eeskiri“ tunnistatakse kehtetuks.
(8) Kareda Vallavolikogu 17.05.2011 määrus nr 8 „Kareda valla lemmikloomade registri põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
(9) Koeru Vallavolikogu 24.04.2003 määrus nr 8 „Koeru valla koerte ja kasside pidamise eeskiri“ tunnistatakse kehtetuks.
(10) Koigi Vallavolikogu 11.11.2010 määrus nr 20 „Koigi valla koerte, kasside ja teiste lemmikloomade pidamise eeskiri“ tunnistatakse kehtetuks.
Lisa Avaldus lemmiklooma registreerimiseks lemmikloomaregistris LLR


Perekonnaseisuametniku koolituse ja eksami läbiviimise kord – Riigi Teataja
Perekonnaseisuametniku koolituse ja eksami läbiviimise kord
Perekonnaseisuametniku koolituse ja eksami läbiviimise kord - sisukord
§ 1 Perekonnaseisuametniku ja vaimuliku koolitus
§ 2 Perekonnaseisuametniku eksami korraldamine
§ 3 Eksamil osalemise tingimused
§ 5 Abimaterjalide kasutamine eksamil
§ 6 Hindamine
§ 8 Eksamikomisjoni otsus
§ 9 Vaimuliku eksami erisused
§ 10 Tunnistuse väljastamine ja tunnistusele kantavate andmete loetelu
RT I, 15.12.2017, 6
Vastu võetud 11.12.2017 nr 43
Määrus kehtestatakse perekonnaseisutoimingute seaduse § 4 lõike 4 alusel.
§ 1. Perekonnaseisuametniku ja vaimuliku koolitus
(1) Perekonnaseisuametnikke koolitab Siseministeerium koostöös rahvastikuregistri volitatud töötlejaga.
(2) Abielu sõlmimise õigust taotleva vaimuliku (edaspidi vaimulik) koolituse abielu sõlmimise õiguse esmastele taotlejatele korraldab Siseministeerium vähemalt üks kord aastas septembris.
§ 2. Perekonnaseisuametniku eksami korraldamine
(1) Perekonnaseisuametniku eksami (edaspidi eksam) korraldab Siseministeerium. Eksami toimumise aeg ja koht järgmise poolaasta kohta avaldatakse hiljemalt 15. detsembril ja 15. juunil Siseministeeriumi kodulehel.
(2) Mõjuval põhjusel saab eksamit teha muul, Siseministeeriumiga kokkulepitud ajal.
(3) Siseministeerium võib vajaduse korral muuta käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt kindlaks määratud eksami aega või kohta, avaldades teate mõistlikul ajal enne eksami toimumist Siseministeeriumi kodulehel.
(4) Enne eksami toimumist on eksamil osalejal õigus saada käesoleva määruse § 4 lõikes 1 toodud küsimustes konsultatsiooni Siseministeeriumilt.
§ 3. Eksamil osalemise tingimused
(1) Eksamil osalemiseks esitab perekonnaseisuasutus, kus perekonnaseisuametniku õigust taotlev isik asub pärast eksamit perekonnaseisuametniku ülesandeid täitma, Siseministeeriumile kirjaliku taotluse, mis peab sisaldama järgmisi andmeid:
3) isiku e-posti aadress ja telefoninumber;
4) millisel kuupäeval eksamil osaleda soovitakse;
5) milliste perekonnaseisutoimingute tegemise õigust taotletakse;
6) kinnitus selle kohta, et isik asub selles asutuses täitma perekonnaseisuametniku ülesandeid.
(2) Eksamil osalemise taotlus esitatakse vähemalt 5 tööpäeva enne eksami toimumist.
(3) Perekonnaseisuametnikuna tegutsemise õigust taotlev isik peab eksamil esitama isikusamasuse tuvastamiseks isikut tõendava dokumendi.
(4) Siseministeerium ei luba perekonnaseisuametnikuna tegutsemise õigust taotlevat isikut eksamile, kui ei ole esitatud nõuetekohaseid dokumente või isik ei vasta seaduses sätestatud nõuetele.
(1) Eksamil kontrollitakse perekonnaseisuametnikuna tegutsemise õigust taotleva isiku teadmisi perekonnaõiguse ja perekonnaseisutoimingute õiguslike aluste ja rahvastikuregistri põhimõtete kohta ning oskust läbi viia perekonnaseisutoimingute menetlust.
(2) Eksam koosneb perekonnaõiguse ja perekonnaseisutoimingute tegemise õiguslike aluste tundmise testist (edaspidi test), ülesande lahendamisest ja menetluse läbiviimisest rahvastikuregistri menetlustarkvara testkeskkonnas (edaspidi menetluse läbiviimine).
(3) Test koosneb valikvastustega või lühivastuseid eeldavatest küsimustest.
(4) Ülesanne koosneb juhtumi kirjeldusest ja sellega seotud õiguslikust küsimusest. Ülesandega kontrollitakse eksamil osaleja oskust rakendada õigusnorme ning tema argumenteerimis- ja analüüsimisoskust.
(5) Menetluse läbiviimine seisneb praktilise ülesande iseseisvas lahendamises rahvastikuregistri menetlustarkvara testkeskkonnas. Praktilise ülesandega kontrollitakse oskust teha perekonnaseisutoiminguid rahvastikuregistri menetluskeskkonnas.
(6) Eksamil kontrollitakse teadmisi nende perekonnaseisutoimingute kohta, mille tegemiseks perekonnaseisuametniku õigust taotletakse.
(7) Perekonnaseisuametnikuna tegutsemise õiguse pikendamiseks perekonnaseisutoimingute seaduse § 4 lõikes 31 sätestatud eksam ei pea koosnema kõigist käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud osadest.
§ 5. Abimaterjalide kasutamine eksamil
(1) Testi tegemisel on abimaterjalide kasutamine keelatud.
(2) Ülesande lahendamisel ja menetluse läbiviimisel võib kasutada õigusakte.
(3) Eksamil lubamatute abimaterjalide ja kõrvalise abi kasutamise eest võib eksamikomisjon lugeda eksami mittesooritatuks.
§ 6. Hindamine
(1) Nii testi kui ka ülesande lahendust hinnatakse hindega „arvestatud”, kui vastuste eest on antud punkte vähemalt 65% võimalikust.
(2) Menetluste läbiviimist hinnatakse hindega „arvestatud”, kui eksamil osaleja ei tee toimingute tegemisel olulisi vigu.
(3) Eksam loetakse sooritatuks, kui kõik eksami osad on hinnatud hindega „arvestatud”.
(1) Eksami viib läbi eksamikomisjon. Eksamikomisjoni liikmed nimetab valdkonna eest vastutav minister.
(2) Eksamikomisjon on otsustusvõimeline, kui otsuse tegemisest võtab osa vähemalt kolm eksamikomisjoni liiget. Eksamikomisjon võib teha otsuseid samaaegselt mitmes koosseisus.
§ 8. Eksamikomisjoni otsus
(1) Eksami tulemuse kohta teeb eksamikomisjon otsuse (edaspidi otsus) kolme tööpäeva jooksul alates eksami toimumisest.
(2) Eksamikomisjon teeb otsuse lihthäälteenamusega.
(3) Otsus eksami tulemuse kohta kantakse protokolli, millele kirjutavad alla kõik otsuse tegemisel osalenud komisjoni liikmed.
(4) Kui eksami viib samaaegselt läbi mitu eksamikomisjoni koosseisu, võib otsuste kohta koostada ühe protokolli.
(5) Siseministeerium edastab otsuse ühe tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemist taotluse esitajale.
(6) Otsust saab vaidlustada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.
§ 9. Vaimuliku eksami erisused
(1) Vaimuliku eksam toimub vähemalt üks kord aastas oktoobris. Eksami toimumise aeg ja koht avaldatakse hiljemalt 15. augustil Siseministeeriumi kodulehel.
(2) Eksamil ja koolitusel osalemise taotlus esitatakse koos perekonnaseisutoimingute seaduse §-s 18 sätestatud taotlusega kuupäevaks, mis on märgitud eksami toimumise aja ja koha teates.
(3) Vaimuliku eksami praktiline ülesanne seisneb abielu sõlmimisega seotud dokumentide täitmises paberil.
§ 10. Tunnistuse väljastamine ja tunnistusele kantavate andmete loetelu
(1) Perekonnaseisuametnikuna tegutsemise õiguse saanud isikule antakse perekonnaseisuametniku tunnistus. Abielu sõlmimise õiguse saanud vaimulikule antakse abielu sõlmimise õiguse tunnistus.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tunnistusele märgitakse järgmised andmed:
3) milliste perekonnaseisutoimingute tegemise õigus on antud;
4) tunnistuse väljaandja ja väljaandmise aeg, tunnistuse number ja tunnistuse kehtivuse aeg.
Regionaalministri 25. veebruari 2010. aasta määrus nr 4 „Perekonnaseisuametniku koolituse ja eksami läbiviimise kord ja perekonnaseisuametniku tunnistuse vorm” tunnistatakse kehtetuks.


text:
– Korrigeerimismenetlus: korrigeerimine tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 350 (koostoimes artikliga 361) tähenduses.
„Artikli 350 lõige 1. Kohus võib omal algatusel korrigeerida kohtuotsuse ebatäpsusi, kirjavigu, arvutusvigu ja muid ilmseid vigu.
Lõige 2. Kohus võib korrigeerimise otsustada kinnisel istungil ning sellisel juhul lisatakse originaalkohtuotsusele märkus, et seda on korrigeeritud. Pooltele esitatavad väljavõtted võivad samuti sisaldada seda märkust, kui pooled seda soovivad. Järgnevad ärakirjad ja väljavõtted tuleks sõnastada nii, et need sisaldaksid korrigeerimisotsuses tehtud parandusi.
Lõige 3. Kui kohtuasi läheb teise astme kohtusse, võib see kohus omal algatusel korrigeerida esimese astme kohtu otsust.
Artikkel 361. Kui tsiviilkohtumenetluse seadustikus ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kohtuotsuseid käsitlevaid sätteid mutatis mutandis.“
Artikli 13 lõige 2. Kui erisätetega ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse menetlust käsitlevaid sätteid mutatis mutandis muude käesoleva seadustikuga reguleeritavate menetluste suhtes.
Euroopa täitekorralduse tõendid antakse välja kohtuotsuse vormis kooskõlas tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 7951 sätestatud menetlusega.
– Tagasivõtmismenetlus: tagasivõtmine tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 7954 kohaselt.
„Artikli 7954 lõige 1. Kui ilmneb, et on põhjust võtta Euroopa täitekorralduse tõend tagasi eraldi sätete alusel, võtab tõendi välja andnud kohus selle võlgniku taotluse alusel tagasi.
Lõige 2. Taotlus tuleb esitada ühe kuu jooksul alates võlgnikule tõendi väljastamise otsuse kättetoimetamisest.
Lõige 3. Kui taotlus ei ole koostatud eraldi sätetes osutatud vormil, peab see vastama menetlusdokumendi koostamisele esitatud nõuetele ning selles tuleb esitada taotluse esitamise põhjused.
Lõige 4. Enne otsuse tagasivõtmist kuulab kohus ära võlausaldaja.
Lõige 5. Euroopa täitekorralduse tõendi tagasivõtmisotsuse võib edasi kaeva.“
Euroopa täitekorralduse tagasivõtmise taotluse esitamisel tuleb maksta tasu 50 Poola zlotti.
Läbivaatamismenetlus: edasikaebamise tähtaja ennistamine tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklite 168–172 kohaselt.
„Artikli 168 lõige 1. Kui pool ei ole teinud toimingut õigeaegselt temast mitteolenevatel asjaoludel, võib kohus tema avalduse alusel tähtaja ennistada. Selle võib otsustada kinnisel istungil.
Lõige 2. Tähtaega ei ole lubatud ennistada, kui tähtaja möödalaskmisest ei tulene poolele kahjulikke menetluslikke tagajärgi.
Artikli 169 lõige 1. Avaldus esitatakse kohtule, kus tulnuks teha menetlustoiming, nädala jooksul pärast tähtajast kinnipidamist takistanud põhjuse äralangemist.
„Artikli 169 lõige 2. Avalduses tuleb märkida tähtaja ennistamise aluseks olevad asjaolud ning nende põhistus.
Artikli 169 lõige 3. Üheaegselt tähtaja ennistamise avalduse esitamisega peab pool tegema ka menetlustoimingu.
Artikli 169 lõige 4. Kui tähtaja möödalaskmisest on kulunud üle aasta, võib tähtaega ennistada ainult erandlikel asjaoludel.
Artikli 169 lõige 5. Tähtaja ennistamise avalduse võib lahendada kinnisel istungil.
Artikkel 172. Avalduse esitamine tähtaja ennistamiseks ei peata menetlust ega lahendi täitmist. Arvestades ilmnenud asjaolusid, võib kohus menetluse või lahendi täitmise siiski peatada. Selle võib otsustada kinnisel istungil. Kui avaldus rahuldatakse, võib kohus selle viivitamata läbi vaadata.“
Aktsepteeritavad keeled määruse artikli 20 lõike 2 punkti c alusel: poola keel.
Määruse artiklis 25 osutatud asutus: kohalik kohtud (sądy rejonowe); pädev kohus on see kohalik kohus, kelle tööpiirkonnas ametlik juriidiline dokument koostati.

matches: Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus