Kolga-Jaani valla heakorraeeskiri – Riigi Teataja
Kolga-Jaani valla heakorraeeskiri
Kolga-Jaani valla heakorraeeskiri - sisukord
§ 5 Ehitise omaniku kohustused
§ 6 Ehitus-, remondi- ja kaevetööde tegija kohustused
§ 8 Müügi- või teeninduspunkti omaniku kohustused
§ 9 Reostuse koristamine
§ 10 Heakorra nõuete täitmist tagavad keelud
§ 11 Tule tegemine
RT IV, 25.05.2012, 4
Vastu võetud 26.05.2011 nr 38
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 p 361 ja § 662 alusel.
(1) Kolga-Jaani valla (edaspidi vald) heakorraeeskirja (edaspidi eeskiri) eesmärgiks on tagada valla haldusterritooriumil puhtus ning kord.
(2) Eeskiri kehtestab heakorra nõduded ja koormised heakorranõuete täitmiseks.
(3) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile Kolga-Jaani valla territooriumil viibivatele ja tegutsevatele isikutele ning kinnis- või vallasvara omanikele, samuti omanike poolt asja valdama, haldama või kasutama volitatud isikutele.
1) kinnistu - juriidilise või füüsilise isiku omandis või kasutuses olev maa-ala, millega on võrdsustatud territoorium, krunt, maaüksus, katastriüksus ja maatüki olulised osad;
2) omanik- füüsiline või juriidiline isik, kelle omandis on maa või ehitised või kelle kasuks on seatud hoonestusõigus;
3) avalik koht- avalikult kasutatav ala, territoorium, rajatis või ruum, mis on antud üldiseks kasutamiseks või mis on tegelikult üldkasutatav;
4) hooldusala- kinnistuga või krundiga külgnev maa-ala kuni sõiduteeni. Vallavalitsus võib, võttes arvesse maa-ala asukohta, määrata ka teistsuguse hooldusala. Vaidlused hooldusala suuruse üle lahendab vallavalitsus;
5) heakorratööd- rohu ja muru niitmine; puulehtede, prahi, liiva, lume ja jää koristamine ning libeduse tõrje;
6) vallavalitsus- Kolga-Jaani Vallavalitsus.
1) vallale kuuluvate teede, tänavate, haljasalade, kalmistute ja teiste munitsipaalmaaüksuste korrashoiu ja heakorratööde korraldamise;
2) avalikult kasutatavatele haljasaladele vajalikul hulgal jäätmemahutite paigaldamise ja nende õigeaegse tühjendamise.
1) korras hoidma oma kinnistu ja kinnistu piirdeaia ning rakendama meetmeid talle kuuluva kinnistu reostamise ja risustamise vältimiseks;
2) puhastama regulaarselt sadeveekraave ja -truupe, maa-aluste tehnovõrkude luuke ja reste, kui eelpoolloetletu jääb tema hooldusala piiresse;
3) korraldama kinnistul avalikult kasutatava tee ääres põõsaste ja puude kärpimist nii, et oleks tagatud jalakäijate ja sõidukite ohutu liiklemine ning liiklust reguleerivate tehniliste vahendite nähtavus;
4) paigutama oma kinnistule vajalikul hulgal jäätmemahuteid, hoidma korras jäätmemahutite hoiukohad ja juurdepääsuteed ning sõlmima jäätmeveolepingu valla poolt aktsepteeritud jäätmeluba omava ettevõttega. Omanik peab korraldama kinnistul jäätmekäitlust vastavalt Kolga-Jaani valla jäätmehoolduseeskirjale;
5) tagama kinnistul asuvate tuletõrje veevõtukohtade ja veehoidlate korrasoleku ning juurdepääsu nendeni;
6) raiuma võsa ja niitma kinnistul ning selle hooldusalal muru ja rohtu;
7) kõrvaldama teemaal kasvavad puud, põõsad, kivid, rajatised jms, mis takistavad tee hooldamist. Juhul, kui teemaa ei ole määratud, siis tuleb teehoolduse takistused kõrvaldada 6 m laiusel maa-alal tee telgjoonest.
§ 5. Ehitise omaniku kohustused
1) hoidma korras ehitise fassaadi ja sinna juurde kuuluvad elemendid, mis peavad olema terved, viimistletud ning vastavuses ehitusprojektiga;
2) remontima või lammutama lagunenud ehitised õigusaktidega kehtestatud korras;
3) kõrvaldama viivitamatult kinnistul tänava- või teeäärse ehitise katuselt varisemisohtlikud jääpurikad, kivid, plaadid ja muud ohtu põhjustavad esemed ning tagama nende tööde ajal tänaval ohutu liikluse;
4) tagama tiheasustusalal kasutuses mitteoleva ehitise ja kinnistu heakorra, vältima hoone varisemisohtlikkust, sulgema sissepääsud hoonesse ja krundile;
5) hoidma korras hoone vihmaveerennid ja –torud, kõrvaldama nendesse kogunenud prügi;
6) paigutama üldkasutatava hoone juurde jäätmemahutid ja seda õigeaegselt tühjendama ning hooldama jäätmemahuti ümbrust;
7) tagama heitvee kogumiskaevu ja kuivkäimla korrasoleku, veepidavuse, õigeaegse tühjendamise, kaane korraliku sulgemise ja ümbruse korrasoleku;
8) omama heitvee äravedu ja kogumismahuti tühjendamist (purgimist) tõendavat dokumenti vähemalt 1 aasta;
9) varustama ehitised ja mitmekorterilised elamud, korterid korrektsete numbrisiltidega;
10) kindlustama üldkasutatavate trepikodade korrasoleku ja pimedal ajal nende valgustamise;
11) tagama talvisel ajal üldkasutatava hoone juurdepääsutee ja välistrepi puhastamise jääst ja lumest ning vajadusel tegema nende lume- ja libedusetõrje;
12) tagama põllumajandushoonete ja rajatiste vastavuse õigusaktides sätestatud nõuetele, hoidma ümbruse korras ja vältima selle saastumist.
§ 6. Ehitus-, remondi- ja kaevetööde tegija kohustused
1) jälgima ehitise välisilme muutmisel ning ümberehitamisel riigi ja valla õigusaktidega sätestatud korda;
2) vältima objektilt pori ja prahi sattumist sõidu- ja kõnniteele ning naaberkinnistule;
4) rajama ning hoidma korras objekti piirdeaia või muu tõkke;
5) pärast tööde lõpetamist 1 kuu jooksul heakorrastama objekti ja selle ümbruse.
2) hoidma tehnovõrgu seisundis, mis tagab liiklusohutuse ja kaasinimeste turvalisuse. Maa-aluste tehnovõrkude kaevupead peavad olema teekattega ühel tasapinnal.
§ 8. Müügi- või teeninduspunkti omaniku kohustused
Müügi- või teeninduspunkti omanik on kohustatud varustama müügi- või teeninduspunkti nõuetele vastava jäätmemahutiga ning hoidma pidevalt korras müügi- või teeninduspunkti ümbruse vähemalt 5 m ulatuses.
§ 9. Reostuse koristamine
(2) Veose või prügi vedaja peab koristama pealelaadimisel, sõidul või mahalaadimisel mahapudenenud esemed või jäätmed.
(3) Põllumajandustööde tegemisel peab tööde tegija koristama avalikult kasutatavale teele pudenenud sõnniku, mulla, heina jms.
(4) Avaliku ürituse korraldaja peab maa-ala, millel üritus toimub, puhastama hiljemalt 12 tunni jooksul pärast ürituse lõppemist või loal määratud tähtajaks ning tagama piirnevate alade puhtuse.
§ 10. Heakorra nõuete täitmist tagavad keelud
Heakorra tagamiseks on valla haldusterritooriumil keelatud:
1) risustada ja reostada territooriumi ja ehitisi, seal hulgas avalikus kohas maha sülitada, urineerida ja roojata, loopida prahti, suitsukonisid, päevalilleseemneid jms, määrida ja kritseldada ehitiste seinale, müürile, piirdeaiale, pingile, ühissõiduki ootekojale või kahjustada neid muul viisil;
2) kahjustada või lõhkuda pargi- või muud avalikku kohta paigaldatud inventari (jäätmemahutit, lillevaasi, pinki, valgustit vms);
3) paigaldada hoone fassaadile sobimatuid esemeid, kuivatada tiheasustusalal pesu rõdul rõdupiirdest kõrgemal, kloppida riiet ja vaipa mitmekorteriliste elamute rõdul, aknal ja uksel;
4) vigastada ja omavoliliselt maha võtta kõrghaljastust (v.a viljapuud, marjapõõsad) nii avalikes kui ka kinnistu territooriumil, rikkuda murukamarat, teekatet, kinnitada puude külge tarasid, traate, silte. Kõrghaljastuse (v.a viljapuud, marjapõõsad ja hekid) mahavõtmine võib nii avalikes kohtades kui ka kinnistu territooriumil toimuda kinnistu omaniku nõusolekul ning kooskõlastatud vallavalitsusega;
5) rajada haljastust, istutada puid ja põõsaid ilma kinnistuomaniku nõusolekuta;
6) muuta detailplaneeringus ette nähtud haljastust vallavalitsuse loata;
7) teha ehitusalaseid kaevetöid ilma vallavalitsuse kirjaliku loata;
8) sõita mootorsõidukitega või parkida neid jalgteel, kõnniteel, hooldus- ja haljasalal, pargis, kalmistul, laste mänguväljakul, staadionil ja teistes kohtades, mis pole selleks ette nähtud (v.a omaniku loal);
9) parkida ja pesta mootorsõidukeid veekogu ääres lähemal kui 20 m vee piirist;
10) lasta pinnasesse, veekogusse, kanalisatsiooni või sadeveetorustikku naftasaadusi ning söövitavaid, kergesti süttivaid ja terava lõhnaga aineid;
11) lasta olmeheitvett või reostatud sadevett pinnaveekogudesse ning reostada või risustada pinnaveekogusid muul viisil. Sademetevee kraavi kinniajamine või sulgemine torusse ilma vallavalitsuse kooskõlastuseta on keelatud;
12) kuhjata soolasegust liiva või lund puude ümber või teeäärsele haljasalale, paigutada soolasegust puistematerjali või muud prahti haljasalale, metsa või mujale selleks mitte ettenähtud kohta;
13) panna jäätmeid maha või matta pinnasesse selleks mitteettenähtud kohta. Kompostimine on lubatud vastavalt Kolga-Jaani valla jäätmehoolduseeskirjale;
14) paigutada selleks mitte ettenähtud mahutisse vedelaid jäätmeid, kivi- või betoonjäätmeid, puisteliiva, hõõguvat sütt, tulist tuhka, ohtlikke jäätmeid, jätta lahti jäätmemahuti kaant;
15) paigaldada üldkasutatavale territooriumile ilma vallavalitsuse loata ajutisi ehitisi ja rajatisi;
16) paigutada avalikus kohas vallavalitsusega kooskõlastamata teisaldatavaid väikevorme (sh pinke, tõkkepiirdeid jms);
17) viibida loomaga üldkasutatavas supluskohas;
18) telkida või teha lõket selleks mitte ettenähtud kohas ja ilma kinnistu omaniku loata;
19) põletada jäätmeid väljaspool oma kinnistu piire (vt Kolga-Jaani valla jäätmehoolduseeskiri), kusjuures kinnistul on lahtises tules ehk lõkkes lubatud tuulevaikse ilmaga põletada puidujäätmeid, lehti ja riisutud kulu tingimusel, et järgitakse kõiki tuleohutuse nõudeid.
§ 11. Tule tegemine
(1) Kulupõletamine on aastaringselt keelatud.
(2) Lahtises tules ehk lõkkes on lubatud tiheasustusalal tuulevaikse ilmaga põletada lehti ja riisutud kulu selleks ettevalmistatud mittepõleval alusel või kuivanud taimestikust puhastatud mittesüttival pinnasel. Lõkkekoht peab paiknema maa-alal, mis asub ohutul kaugusel hoonest, põlevmaterjali lahtisest hoiukohast ning millel tule tegemisega ei kaasne tuleohtu metsale ja muule taimestikule ning turbapinnasele. Alla ühemeetrise läbimõõduga tule tegemisel peab lõkkekoht paiknema vähemalt 8 meetri kaugusel mis tahes hoonest või põlevmaterjalide lahtisest hoiukohast ja tuleohtlikul ajal vähemalt 10 meetri kaugusel metsast. Üle ühemeetrise läbimõõduga tule tegemisel ja avaliku lõkke tegemisel peab lõkkekoht paiknema vähemalt 15 meetri kaugusel mis tahes hoonest või põlevmaterjali lahtisest hoiukohast ja tuleohtlikul ajal vähemalt 20 meetri kaugusel metsast. Üle kolmemeetrise läbimõõduga tule tegemisel tuleb eelnevalt kooskõlastada lõkkekoha asukoha valik ja vajalikud tuleohutust tagavad meetmed asukohajärgse päästekeskusega.
(3) Tule tegemise koha ümbrus peab olema puhastatud põlevmaterjalist ja –vedelikest ning vajadusel eelnevalt niisutatud. Tule tegemise koht tuleb vajadusel ümber kaevata või tagada muul viisil tule leviku takistamine. Tule tegemise juures peab tule suurust, ohustatud ehitisi või looduskeskkonda arvestades olema piisaval hulgal esmaseid tulekustutusvahendeid või muid tule kustutamiseks kasutatavaid vahendeid. Tule tegemisel ei tohi tuletegija jätta tuld valveta ega lahkuda enne, kui tuli on kustunud või tema poolt kustutatud.
(4) Oluline on jälgida, et lõkkest ei saaks alguse kulupõleng. Lõkke tegemisel tuleb veenduda, et tekkiv suits ei häiriks teisi inimesi ja liiklust.
(5) Avalikul üritusel lõkke tegemise koht ja tule leviku piiramiseks vajalike tulekustutusvahendite kogus tuleb kooskõlastada asukohajärgse päästekeskusega.
(6) Tahkkütusel või küttegaasil töötava grillseadme või muu samalaadse välitingimustes kasutamiseks mõeldud seadme kasutamise koht peab paiknema tasasel pinnal väljaspool hoonet ja maa-alal, mis asub ohutul kaugusel hoonest, põlevmaterjali lahtisest hoiukohast ning millel grillseadme kasutamisega ei kaasne tuleohtu metsale ja muule taimestikule ning turbapinnasele. Grillseadme ohutu kaugus hoonest, põlevmaterjali lahtisest hoiukohast, metsast, kuivanud taimestikust ja muust süttivast materjalist on:
1) tahkkütusel töötaval seadmel, milles hõõguvat sütt valmistatakse küttepuude või muu põlevmaterjali põletamisel lahtise leegiga, vähemalt 5 meetrit,
2) tahkkütusel töötaval seadmel, milles grillimisel kasutatakse eelnevalt valmistatud grillsütt või muud hõõguvat materjali, vähemalt 2 meetrit.
(1) Käesoleva eeskirja rikkumisel kannab süüdlane vastutust seadusega ettenähtud korras.
(2) Kui süüdlane ei likvideeri eeskirja rikkumisest tekkinud tagajärgi, võib seda teha süüdlase kulul vallavalitsus, mis ei vabasta süüdlast vastutusest eeskirja rikkumise eest.
(1) Tunnistada kehtetuks Kolga-Jaani Vallavolikogu 24.septembri 2002.a määrus nr 49 „Heakorratööde eeskirja kehtestamine“.
(2) Määrus jõustub 1.juunil 2011.
Mati Toomsalu


Mitteresidendist füüsiliseisiku tulu deklareerimine Eestis | Leinonen Estonia
Mitteresidendist füüsilise isiku tulu deklareerimine Eestis 29. veebr
Mitteresidendi tulu maksustatakse Eestis vaid selles osas, mis ta on saanud Eestis. Isikut ei loeta Eestis residendiks, kui tal ei ole Eestis elukohta või ta ei viibi Eestis järjestikuse 12 kuu jooksul rohkem kui 183 päeva.
Erinevatel riikidel on tihti residentsuse määramise kriteeriumid erinevad, mille tõttu võib juhtuda, et isikut peavad oma maksuresidendiks mitu riiki korraga. Tavaliselt välditakse selline topeltresidentsus riikidevahelise topeltmaksustamise vältimise lepinguga. Infot Eesti sõlmitud maksulepingute kohta leiate Eesti Maksu- ja Tolliameti kodulehelt. Kahjuks ei ole Eestil lepingut meie suurema lähinaabri Venemaaga.
Mitteresident maksab Eestis tulumaksu vaid Eesti tulult, mille maksustamine on TuMS 5. peatükis selgelt sätestatud. Seega Eestis ei maksusta mitteresidendi kogu maailmast saadud tulu.
Eestis tulumaksuga maksustatava tulu liikide loetelu on ammendav ning eraldi on tulumaksuseaduses välja toodud tingimused, mille puhul mitteresidendi Eesti tulu on maksust vabastatud (TuMS § 29 - maksustatav tulu, TuMS § 31 - tulu, mida TuMS § 29 sätestatust olenemata Eestis ei maksustata).
Eestis maksustatakse mitteresidendi
töö- või teenustasu töö tegemise kohaga Eestis(TuMS § 29 lg 1);
juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikme tasu, töö tegemise koht ei ole oluline (TuMS § 29 lg 2);
Eesti ettevõtlustulu (TuMS § 29 lg 3);
kasu Eesti vara võõrandamiselt (TuMS § 29 lg 4, 5 ja 6);
rendi- või litsentsitasu Eesti varalt (TuMS § 29 lg 6);
intress Eestis kinnisasju omavast lepingulisest investeerimisfondist (TuMS § 29 lg 7);
Eesti pension (TuMS § 29 lg 9);
Eesti stipendium, kultuuri-, spordi- ja teaduspreemia, toetus ja abiraha (TuMS § 29 lg 9);
Eesti hasartmänguvõit, kui puudub korraldusluba (TuMS § 29 lg 9);
Eesti vanemahüvitis (TuMS § 29 lg 9);
Eesti kindlustushüvitis ja pensionifondi väljamakse (TuMS § 29 lg 9);
meelelahutaja ja sportlase esinemistasu Eestis esinemisest (TuMS § 29 lg 10).
Täpsemad tingimused, millal eelnimetatud tulu liik Eestis maksustatakse, leiate tulumaksuseadusest.
Kui füüsilise isiku residendiriigiga on sõlmitud maksuleping topeltmaksustamise vältimiseks, tuleb mitteresidendi Eesti tulu tulumaksuga maksustamisel Eestis arvestada ka võimalike maksulepingust tulenevate maksusoodustuste ja -vähendustega.
Millal tekib mitteresidendist füüsilise isikul endal Eestis tulude deklareerimise kohustus?
Kui mitteresident saab kasu Eestis vara võõrandamisest.
Saab Eestis ettevõtlustulu.
Saab Eestis maksustatavat tulu, millelt pole tulumaks kinni peetud.
Küsimuste korral võtke ühendust meie bürooga!
Декларирование дохода физического лица нерезидента в Эстонии
В Эстонии, доход нерезидента облагается налогом только в той части, которая была получена в Эстонии. Лицо не является резидентом Эстонии, если его местожительство не находится в Эстонии или если он не пребывает в Эстонии более 183 дней в течении 12 последовательных месяцев. Критерии определения статуса резидента в разных странах часто бывают различны, вследствие чего может сложиться ситуация, в которой лицо могут считать налоговым резидентом несколько стран одновременно. Возникновение статуса двойного резидентства обычно предотвращается с помощью межгосударственных договоров об избежании двойного налогообложения. Информацию о заключенных налоговых договорах можете найти на интернет странице Налогово-таможенного департамента. К сожалению, с нашим самым большим ближним соседом – Россией у Эстонии договор не заключен.
Нерезидент платит подоходный налог в Эстонии только с дохода, полученного в Эстонии, налогообложение которого регулируется Законом о Подоходном налоге в главе 5. Тем самым в Эстонии не облагается налогом доход нерезидента, полученный со всего мира.
Список категорий доходов, облагаемых в Эстонии подоходным налогом, исчерпывающий, а также в законе отдельно приведены условия, по которым доход нерезидента освобождён от налога в Эстонии (Закон о Подоходном налоге (TuMS) § 29 - налогооблагаемый доход, Закон о Подоходном налоге § 31- доход, который не зависимо от § 29 в Эстонии не подлежит налогообложению).
В Эстонии подоходным налогом облагается доход нерезидента, который был получен:
за работу или услугу, местом работы является Эстония (TuMS § 29 п 1);
за выполнения служебных обязанностей члена органа управления или контроля юридического лица, место работы не важно (TuMS § 29 п 2);
доход с предпринимательской деятельности в Эстонии (TuMS § 29 п 3);
прибыль полученная от отчуждения имущества находящегося в Эстонии (TuMS § 29 п 4, 5, 6);
от аренды- или лицензионных платежей, с предмета или имущества зарегистрированного в Эстонии (TuMS § 29 п 6);
проценты, полученные нерезидентом в связи с долей участия в договорном инвестиционном фонде, владеющим недвижимостью в Эстонии (TuMS § 29 п 7);
Эстонская пенсия (TuMS § 29 п 9);
Эстонские стипендии, премии в области культуры, спорта и науки, пособия, дотации (TuMS § 29 п 9);
выигрыши в азартных играх в Эстонии, если отсутствует разрешение на организацию (TuMS § 29 п 9);
Эстонские родительские компенсации (TuMS § 29 п 9);
страховые возмещения и выплаты из пенсионных фондов Эстонии (TuMS § 29 п 9);
плата за выступление артиста и спортсмена в связи с его выступлением в Эстонии (TuMS § 29 п 10).
Конкретные условия, по которым вышеупомянутые виды дохода облагаются налогом в Эстонии, вы сможете найти в Законе о подоходном налоге.
Если со страной, в которой физическое лицо является резидентом, заключен договор об избежании двойного налогообложения, то при налогообложении дохода нерезидента Эстонии, необходимо учитывать возможные налоговые льготы и вычитания, исходящие из налогового договора.
Когда физическое лицо-нерезидент обязан сам декларировать полученный в Эстонии доход?
Когда нерезидент получает прибыль от отчуждения имущества в Эстонии.
При получения прибыли от предпринимательской деятельности в Эстонии.
При получении дохода в Эстонии, из которого не был удержан подоходный налог.
Тынис Эллинг, magister iuris


2 Kasutatud mõistete seletused
3 Üldised nõuded koerte ja kasside pidamisel
4 Koera või kassi omanikul on keelatud
5 Hulkuvad koerad ja kassid
6 Erinõuded koeraomanikule
7 Vastutus käesoleva eeskirja rikkumise eest
RT IV, 12.09.2012, 17
Vastu võetud 18.09.2002 nr 19
§ 1. Eeskiri sätestab koerte ja kasside pidamise korra ja hulkuvate koerte ja kasside suhtes rakendatavad abinõud Tartu valla haldusterritooriumil.
§ 2. Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile juriidilistele ja füüsilistele isikutele, kelle omandis või valduses on koer või kass.
§ 3. Koerte ja kasside pidamisel tuleb lähtuda headest tavadest, loomakaitseseadusest (RT I 2000, 40, 252), veterinaarkorralduse seadusest (RT I 1999, 58, 608), loomatauditõrjeseadusest ja käesolevast eeskirjast.
2. peatükk Kasutatud mõistete seletused
§ 4. Eeskirjas kasutatakse mõisteid nende harilikus tähenduses ning alljärgnevalt:
(1) omanik - koera või kassi omanik või isik, kes on asunud looma tegelikult pidama (toidab, ravitseb või annab ulualust jne) sealhulgas ka isik, kes on asunud hoolitsema (toitma, ravitsema või andma ulualust jne) hulkuva looma eest;
(2) hulkuv koer või kass - omaniku tegevuse või tegevusetuse tõttu või omaniku puudumise tõttu järelevalveta jäänud koer või kass.
3. peatükk Üldised nõuded koerte ja kasside pidamisel
§ 5. Üldiste nõuete eesmärk on sätestada kasside ja koerte pidamise viisid, mille järgimisel ei tekitaks loom inimesele kahju ega muutuks keskkond loomale ohtlikuks.
§ 6. Kassi ja koera on lubatud pidada eluruumis, muus hoones, elamu teenindusmaaks oleval või ka muul tarastatud maa-alal, kusjuures maa-ala peab olema piiratud nii, et loom omal tahtel sealt välja ei pääseks. Koera pidamisel ketis ei ole tarastamine kohustuslik, kuid tuleb välistada looma ärajooksmise ja inimestele või loomadele kallaletungimise võimalus.
§ 7. Korterelamutes võib pidada kuni kahte looma (koera või kassi) korteri kohta.
§ 8. Korterelamutes on koera või kassi pidamine lubatud ainult trepikotta kuuluvate korterivaldajate ja omanike kirjalikul nõusolekul.
§ 9. Omanik peab tagama, et koer või kass ei häiriks ega ohustaks kaaskodanikku.
§ 10. Omanik kannab täielikku vastutust koera või kassi poolt tekitatud kahju eest, välja arvatud juhud kui looma kasutatakse kuriteo tõkestamiseks.
§ 11. Omanik on kohustatud laskma koera või kassi marutaudi vastu vaktsineerida ning pädeva ametiisiku nõudmisel esitama koera või kassi vaktsineerimist tõendava dokumendi.
§ 12. Inimest või teist kodulooma hammustanud koer või kass tuleb eraldada kõigist inimestest ja teistest loomadest kuni veterinaarse läbivaatuse tulemuste selgumiseni.
§ 13. Koera või kassi pidamisel on keelatud looma vigastamine, piinamine või abitusse seisundisse jätmine.
4. peatükk Koera või kassi omanikul on keelatud
§ 14. Viia koera või kassi üldkasutatava asutuse ruumi (kauplus, lasteasutus jms.) või üldkasutatavale maa-alale (supelrand, spordi- ja laste mänguväljak jms.) ilma ruumi või maa-ala valdaja loata, välja arvatud pimeda juhtkoer ja teenistuskoer teenistusülesannete täitmisel.
§ 15. Lasta koeral või kassil reostada üldkasutatavat koridori trepikoda, treppi, hoovi, tänavat ja muud avalikku või üldkasutatavat kohta. Kui koer või kass on reostanud eelnimetatud kohti, on looma omanik kohustatud reostuse kohe likvideerima.
5. peatükk Hulkuvad koerad ja kassid
§ 16. Järelevalveta koer või kass loetakse hulkuvaks ja nad kuuluvad püüdmisele ja vajadusel hävitamisele.
§ 17. Järelevalveta koera või kassi hävitamine ei vabasta omanikku vastutusest.
§ 18. Hulkuvate koerte ja kasside püüdmist, vajadusel hoidmist ja hävitamist korraldab vallavalitsuse ametnik, arvestades käesolevate eeskirjade ja loomakaitseseaduse sätteid.
6. peatükk Erinõuded koeraomanikule
§ 19. Koeraomanik peab oma koera varustama kaelarihmaga, mille külge on kinnitatud plaat omaniku nime ja telefoninumbri või aadressiga.
§ 20. Koera tohib viia avalikku kohta rihma, keti jms otsas ja vajadusel suukorviga, välja arvatud pimedate juhtkoerad ja töötavad teenistuskoerad, tagades kaaskodanike ja teiste loomade ohutuse.
§ 21. Koera on lubatud rihmata või ketita välja lasta ainult eriotstarbeliseks kasutamiseks vastavatel riigi või Tartu valla haldusaktidega sätestatud juhtudel, samuti dresseerimiseks õppeplatsil või selleks spetsiaalselt rajatud platsil, elamutest ja avalikest teedest eemalasuval maa-alal, kui sellega ei ohustata kaaskodanikku ja teist looma.
§ 22. Koeraomanik peab paigaldama oma territooriumi sissepääsule hoiatuse koera olemasolust ja kindlustama ametiülesannet täitva isiku ohutu sissepääsu territooriumile
§ 23. Koeraomanik peab hoidma koera vähemalt 1m kaugusel avalikust teest
§ 24. Hüvitama kõik hulkuva koera püüdmise, transpordi ja koerte varjupaigas pidamisega seotud kulutused.
§ 25. Koera, kes on väljunud omaniku kontrolli alt ja sellest tulenev oht ähvardab inimese või looma elu või tervist ning kui seda ohtu pole võimalik kõrvaldada, võib kohapeal hukata.
7. peatükk Vastutus käesoleva eeskirja rikkumise eest
§ 26. Eeskirja rikkumisel kannab eeskirja rikkuja vastutust kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-s 66³ kehtestatud alusel


§ 9 Õppekavavälise tegevuse korraldamine
§ 11 Õpilaste kohustused
§ 14 Tunnustamine ja tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamine
§ 17 Töötajate tööülesanded, õigused ja kohustused
§ 21 Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
§ 22 Kooli põhimääruse muutmine
RT IV, 28.08.2015, 1
Vastu võetud 25.08.2015 nr 2
Kooli nimetus on Palivere Põhikool (edaspidi põhikool).
Kooli asukoht ja aadress on: Lähtru tee 16, Palivere alevik, Lääne-Nigula vald, 90802 Lääne maakond.
(1) (1)Kooli tegutsemise vorm on põhikool.
(4) Põhikooli hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja, õppenõukogu, vanemate, vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad, kusjuures vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad moodustavad enamuse hoolekogu koosseisust. Kui põhikoolis on moodustatud õpilasesindus, kuulub hoolekogu koosseisu täiendavalt õpilasesinduse nimetatud esindaja.
3) kinnitab käskkirjaga õpilase kooli vastuvõtmise ja koolist väljaarvamise vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
4) sõlmib, muudab ja ütleb üles personaliga töölepinguid, kinnitab käskkirjaga ametijuhendid;
5) koostab ja kinnitab käskkirjaga nõuetele vastava töökorralduse reeglid ja muud kooli tegevust korraldavad dokumendid;
6) tagab kooli hoolekogu ja õppenõukogu seaduslike otsuste täitmise;
7) esitab vallavalitsusele õigusaktidega sätestatud nõuetele vastava kooli eelarve eelnõu;
12) moodustab vajadusel ajutisi nõuandvaid töögruppe ja komisjone;
(6) Põhikooli õppekavad määravad kindlaks kooli õppe-eesmärgid, õppe ajalise korralduse, kohustuslike õppeainete täpsustatud ja täiendatud ainekavad, valikainete loendi, kavad ja valikutingimused, vabaainete õppe tingimused ja korra.
(12) Õpilaste maksimaalse nädalakoormuse ja õppetunni kestuse määramisel, õppegruppide ja klasside moodustamisel lähtub kool põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest ning Haridus- ja Teadusministeeriumi normatiivaktidest.
(13) Õppetundide arv ja nende järjekord õppepäevas määratakse tunniplaanis, mille kinnitab põhikooli direktor.
(14) Õpilaste vastuvõtmine, lahkumine ja väljaheitmine toimub vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korrale ja muudele õigusaktidele.
(15) Õpilaste hindamine toimub vastavalt Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt kehtestatud korrale ja kooli kodukorrale.
(16) Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamise põhimõtted sätestatakse põhikooli õppekavas.
(17) Nõustamiskomisjoni soovitusel ja vanema nõusolekul rakendab põhikool õpilasele lihtsustatud, toimetuleku või hooldusõpet, õpilase üleviimist põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 51 lõike 1 punktides 5–12 sätestatud hariduslike erivajadustega õpilaste klassi, õppe korraldamist põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava järgi, terviseseisundist tulenevat koduõpet või ühele õpilasele keskendatud õpet, põhikooli riiklikus õppekavas ettenähtud õpitulemuste asendamist või vähendamist või kohustusliku õppeaine õppimisest vabastamist.
(18) Klassi ja kooli lõpetamine, eksamite korraldamine ning lõputunnistuse väljaandmine toimub vastavalt Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt kehtestatud korrale ja riiklikule õppekavale.
§ 9. Õppekavavälise tegevuse korraldamine
(4) Kooli klassivälist tegevust (huvitööd) juhib huvialajuht.
(5) Õpilasel on õigus kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi- ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras.
(6) Põhikool võib oma põhitegevuse kõrval ning seda kahjustamata tegeleda võistluste, festivalide, kursuste, kontsertide ja näituste korraldamisega, samuti vara ja ruumide rentimisega.
(1) (1)Õpilasel on õigus täita õpiülesandeid ja osaleda temale põhikooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes.
6) pöörduda oma õiguste kaitseks Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema või lastekaitseorganisatsioonide poole.
§ 11. Õpilaste kohustused
(3) Vajadusel on õpilane kohustatud esindama kooli aineolümpiaadidel, konkurssidel, spordivõistlustel, kultuuri- või muudel üritustel.
(2) Vanema taotlusel peab vald või linn tagama võimalused põhihariduse omandamiseks elukohajärgses koolis koolikohustuslikust east nooremale lapsele, kui nõustamiskomisjon või lasteasutus, kus laps käib, on hinnanud lapse koolivalmidust ja soovitanud kooli õppima asumist ning vanem on valla- või linnavalitsust õppima asumise soovist teavitanud enne käimasoleva aasta 1. maid. Kui vanem teavitab valla- või linnavalitsust õppima asumise soovist pärast käimasoleva aasta 1. maid, võib elukohajärgne kool võtta selle lapse õpilaseks vastu vaba õppekoha olemasolul koolis.
§ 14. Tunnustamine ja tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamine
(5) Õpilasesindusse valitakse kaks õpilast 6., 7., 8. ja 9. klassist. Kandidaadid osutuvad valituks lihthäälteenamuse alusel.
(2) Töötajate koosseis kinnitatakse direktori ettepanekul vallavolikogu poolt kehtestatud korras, arvestades haridus- ja teadusministri kehtestatud koolitöötajate miinimumkoosseisu.
§ 17. Töötajate tööülesanded, õigused ja kohustused
(1) Töötajate ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks töösisekorraeeskirjadega, ametijuhendi ja töölepinguga, mis on kooskõlas tööseadusandlusega ja muude pedagoogide teenistust reguleerivate õigusaktidega.
(1) Põhikooli vara moodustavad talle omaniku poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara. Vajaliku vara tüüploetelu ja –normid kehtestab Haridus- ja Teadusministeerium.
(2) Põhikooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt vallavolikogu poolt kehtestatud vallavara valdamise, kasutamise ja käsutamise korrale.
(2) Põhikooli direktori, õppealajuhataja ning õpetajate töötasu, täienduskoolitusega seotud kulud, õppevahendite soetamise ning investeeringutega seotud kulud kaetakse iga-aastaselt riigieelarvest.
(3) Põhikooli tegevuskulude katmises osalevad täies ulatuses teised vallad või linnad proportsionaalselt selles koolis õppivate õpilaste arvuga, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht asub nende valdade või linnade haldusterritooriumil.
(4) Põhikooli direktor esitab hoolekogu poolt heakskiidetud eelarvekava vallavalitsusele.
(5) Direktor võib vastavuses põhikooli pedagoogide töötasustamise alustega kinnitada kooli töötajate ühtsed töötasustamise alused.
§ 21. Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
§ 22. Kooli põhimääruse muutmine
Määrus jõustub 06. setembril 2015. aastal.


Helme valla põhimääruse uus redaktsioon – Riigi Teataja
Helme valla põhimääruse uus redaktsioon
Helme valla põhimääruse uus redaktsioon - sisukord
§ 1 Helme valla põhimäärus
§ 2 Helme valla kohalik omavalitsus
§ 3 Helme valla kohaliku omavalitsuse põhimõtted
§ 4 Helme valla kohaliku omavalitsuse õiguslikud alused
§ 5 Helme valla omavalitsusorganid
§ 6 Helme valla kui omavalitsusüksuse ülesanded
§ 7 Helme valla omavalitsusorganite suhted riigiorganitega
§ 8 Helme valla suhted teiste kohalike omavalitsustega
§ 9 Helme valla sümbolid
§ 10 Helme valla sümbolite kasutamise kord
§ 11 Asjaajamiskeel
2 Helme valla piir ja haldusjaotus
§ 12 Helme valla piir
§ 13 Helme valla haldusjaotus
§ 19 Aleviku- või külavanem
§ 20 Valla aukodanik
§ 21 Omavalitsusüksuse esinduskogu
§ 22 Vallavolikogu moodustamine
§ 23 Vallavolikogu liige
§ 24 Vallavolikogu pädevus
§ 25 Vallavolikogu struktuur
§ 26 Vallavolikogu esimees
§ 27 Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord
§ 29 Vallavolikogu revisjonikomisjon
§ 30 Vallavolikogu eestseisus
§ 31 Vallavolikogu kokkukutsumine
§ 32 Küsimuste arutelu volikogus
§ 33 Vallavolikogu õigusaktide algatamine
§ 34 Ettepanekud seaduste ja teiste õigusaktide vastuvõtmiseks
§ 35 Vallavolikogu tegutsemisvõimetus ja selle tagajärjed
§ 36 Volikogu fraktsioon
§ 37 Vallavalitsus-omavalitsuse täitevorgan
§ 38 Vallavanema valimise kord
§ 39 Vallavanem
§ 40 Vallavalitsuse koosseis ja moodustamine
§ 41 Vallavalitsuse volituste tähtaeg
§ 42 Uute vallavalitsuse liikmete ametisse nimetamine
§ 43 Vallavalitsuse pädevus
§ 44 Vallavalitsuse töökord
§ 45 Vallasekretär
§ 46 Vallakantselei
6 Valla asutused ja valla avalik teenistus
§ 47 Valla asutused
§ 48 Valla haldusaparaat
7 Valla eelarve. Kohalikud maksud ja koormised
§ 49 Vallaeelarve sisu
§ 50 Helme valla eelarve tulud ja kulud
§ 51 Helme valla eelarve projekti koostamine, vastuvõtmine ja jõustumine
§ 52 Eelarve muutmine ja lisaeelarve
§ 53 Eelarve täitmine
§ 54 Kohalikud maksud
§ 55 Koormised
8 Vallavara
§ 56 Vallavara mõiste
§ 57 Vallavara omandamine
§ 58 Vallavara valitsemine
§ 59 Vallavara kasutamine
§ 60 Vallavara võõrandamine
§ 61 Vallavara kõlbmatuks tunnistamine ja mahakandmine
§ 62 Vallavara kasutamine majandustegevuses
9 Helme valla arengu kavandamine
§ 63 Helme valla arengukava mõiste
§ 64 Vallaplaneerimine
§ 65 Helme valla üldplaneering
§ 66 Detailplaneering
§ 67 Valla ehitustegevus
§ 68 Kultuurimälestiste kaitse
§ 69 Keskkonnakaitse
10 Helme valla õigusaktid
§ 70 Helme valla omavalitsusorganite õigusaktide liigid
§ 71 Vallavolikogu õigusaktidele esitatavad nõuded ja nende jõustumine
§ 72 Vallavalitsuse õigusaktidele esitatavad nõuded ja nende jõustumine
§ 73 Helme valla õigusaktide täitmise kontroll
11 Vallaelanike osalemine kohaliku omavalitsuse teostamisel
§ 74 Õigusaktide algatamise õigus
§ 75 Muudatuste taotlemine Helme valla õigusaktides
12 Valla välissuhted
§ 76 Valla välissuhete korraldamise alused
13 Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
§ 77 Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
RT IV, 10.05.2014, 16
Vastu võetud 30.05.2006 nr 7
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 pn 9 alusel
§ 1. Helme valla põhimäärus
Helme valla põhimääruses sätestatakse
5) valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise ja selle täitmise aruande läbivaatamise ja kinnitamise ning avalikustamise kord;
§ 2. Helme valla kohalik omavalitsus
(1) Helme valla kohalik omavalitsus on tema demokraatlikult moodustatud võimuorganite õigus, võime ja kohustus seaduse alusel iseseisvalt korraldada ja juhtida kohalikku elu lähtudes vallaelanike õigustatud vajadustest ja huvidest ning arvestades valla kui terviku arengu iseärasusi.
(3) Helme valla kohalik omavalitsus rajaneb riigi territooriumi haldusjaotusel.
§ 3. Helme valla kohaliku omavalitsuse põhimõtted
Kohalik omavalitsus Helme vallas rajaneb järgmistel põhimõtetel:
7) avalike teenuste osutamine soodsaimatel tingimustel;
8) seaduslike vahendite vaba valik oma ülesannete ja kohustuste täitmisel;
9) tingimuste võimaldamine vallaelanikele, ettevõtetele, äriühngutele ja ühiskondlikele organisatsioonidele iseseisvaks toimetulekuks.
§ 4. Helme valla kohaliku omavalitsuse õiguslikud alused
(1) Helme vald on avalik-õiguslik juriidiline isik, keda esindavad seaduste ja valla põhimääruse alusel ning kehtestatud korras oma pädevuse piires volikogu, volikogu esimees, vallavalitsus ning vallavanem või nende poolt volitatud esindajad.
(2) Helme vallal on avalik-õigusliku juriidilise isikuna iseseisev eelarve, arveldusarve pangas ja oma sümboolika.
§ 5. Helme valla omavalitsusorganid
Helme valla omavalitsusorganid on:
1) Helme Vallavolikogu - omavalitsusüksuse esinduskogu, mis valitakse valla hääleõiguslike elanike poolt seaduse alusel;
2) Helme Vallavalitsus - vallavolikogu poolt moodustatud täitevorgan.
§ 6. Helme valla kui omavalitsusüksuse ülesanded
(1) Helme valla kui omavalitsusüksuse ülesanneteks on juhul, kui need ülesanded ei ole antud kellegi teise täita, korraldada:
4) heakorda;
5) territoriaalplaneerimist;
6) vallateede korrashoidu;
7) noorsootööd;
8) veevarustust ja kanalisatsiooni;
9) vallasisest ühistransporti;
10) jäätmekäitlust.
(2) Helme valla ülesanne on samuti valla omandis olevate koolieelsete lasteasutuste ja põhikoolide, raamatukogude, rahvamajade, muuseumide, päevakeskuste, spordibaaside, hooldekodu, kalmistute ning teiste kohalike asutuste ülalpidamine.
(3) käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud asutuste osas võidakse seadusega ette näha teatud kulutuste katmist kas riigieelarvest või muudest allikatest.
(4) Lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätesttaud ülesannetele otsustab ja korraldab Helme vald kui omavalitsusüksus neid kohaliku elu küsimusi, mis on talle pandud seadusega või mis ei ole seadusega antud kellegi teise otsustada ja korraldada.
(5) Helme vald kui omavalitsusüksus täidab riiklikke kohustusi, mis on talle pandud seadusega või mis tulenevad selleks volitatud organi ja vallavolikogu vahelisest lepingust, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Seadusega pandud riiklike kohustustega seotud kulud kaetakse riigieelarvest.
§ 7. Helme valla omavalitsusorganite suhted riigiorganitega
(1) Helme valla omavalitsusorganite ning riigi valitsusasutuste suhted põhinevad seadusel ja lepingul.
(2) Helme valla omavalitsusorganid ei tohi delegeerida oma ülesandeid ja pädevust ning nende täitmiseks seadusega ettenähtud vahendeid riigi valitsusasutustele.
(3) Vallavolikogu valib Vabariigi Presidendi valimiskogusse esindajad seaduses sätestatud korras.
§ 8. Helme valla suhted teiste kohalike omavalitsustega
Helme valla omavalitsusorganitel on õigus moodustada teiste omavalitsusüksustega liite ja ühisasutusi õigusaktides sätestatud alustel ja korras.
§ 9. Helme valla sümbolid
(1) Helme valla sümbolid on vapp ja lipp.
(2) Helme valla vapiks on sinisel kilbil hõbedane veskikivi kujutis, mille ringikujulisest keskosast väljub kaheksa musta kaarjat vööti. Helme valla vapi etalonkujutis on toodud põhimääruse lisas 1.
(3) Helme valla lipp on ristkülik, mis on püstjoonega jaotatud kaheks - valgeks ja siniseks väljaks. Lipu vardapoolse, valge välja laius on kolm ühikut; sinisel väljal, laiusega kuus ühikut, asub valge veskikivi kujutis, mille mustast ringikujulisest keskosast väljub kaheksa musta kaarjat vööti (veskikivi soont). Lipu normaalmõõtmed on 110 x 150 cm.
(4) Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 6:9 (2:3). Helme valla lipu etalonkujutis on toodud põhimääruse lisas 2.
(5) Kui Helme valla lipp on vähendatud mõõdus (laualipuna), peab selle kujutis alati täpselt vastama lõikes 3 toodud lipu värvusele ja skemaatilisele suhtele.
§ 10. Helme valla sümbolite kasutamise kord
(1) Helme valla vappi kasutatakse
1) vallavolikogu ja vallavalitsuse dokumendiplankidel;
2) valla autasudel, meenetel ja ametlikel trükistel;
3) valla piiritähistel.
(2) Juhtudel, mis ei ole toodud käesoleva paragrahvi lõikes 1, võib Helme valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal.
(3) Helme valla vapi kasutamine etalonist erineval kujul kuulub igakordsele läbivaatamisele ja kinnitamisele vallavalitsuse poolt.
(4) Helme valla lipp heisatakse:
1) ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel;
2) alaliselt volikogu ja valitsuse haldushoonel.
(5) Helme valla lipp heisatakse selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
(6) Kui Helme valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub Helme valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.
(7) Helme valla lipu valmistamine toimub üksnes Helme vallavalitsuse loal.
§ 11. Asjaajamiskeel
Asjaajamiskeel Helme valla omavalitsusorganites ja valla asutustes on eesti keel.
2. peatükk Helme valla piir ja haldusjaotus
§ 12. Helme valla piir
(1) Helme valla piir määratakse seaduses sätestatud korras.
(2) Helme valla piire ei tohi muuta ilma Helme Vallavolikogu arvamust ära kuulamata.
(3) Helme valla piir looduses kooskõlastatakse naaberomavalitsustega seaduses sätestatud korras ja tähistatakse valda suubuvatel suurematel maanteedel.
§ 13. Helme valla haldusjaotus
Helme valla koosseisu kuuluvad järgmised asulad: Ala küla, Helme alevik, Holdre küla, Jõgeveste küla, Kalme küla, Karjatnurme küla, Kirikuküla küla, Koorküla küla, Kähu küla, Linna küla, Möldre küla, Patküla küla, Pilpa küla, Roobe küla, Taagepera küla.
§ 14. Helme valla elanik on isik, kelle elukoht rahvastikuregistris on registreeritud Helme vallas.
§ 15. Helme valla elanikul on õigus saada valla poolt osutatavaid avalikke teenuseid ja toetusi vastavalt Eesti Vabariigis ja Helme vallas kehtivatele määradele ja korrale.
§ 16. Helme valla elanikul on aktiivne ja passiivne valimisõigus vastavalt põhiseadusele ja teistele seadustele.
§ 17. Muudel isikutel on Helme vallas viibides Helme valla elanikega võrdsed õigused ja kohustused, välja arvatud seaduse ja Helme valla õigusaktidega kehtestatud piirangud.
§ 18. Helme valla elanike omaalgatusliku tegevuse teostamiseks võidakse aleviku ja küla koosolekul valida aleviku või külavanem. Külavanema statuudi võtab vastu volikogu.
§ 19. Aleviku- või külavanem
(2) Valitsuse ülesannete täitmine aleviku- või külavanema poolt sätestatakse lepinguga.
(4) Aleviku- või külavanema võib kutsuda nõuandva sõnaõigusega osa võtma volikogu ja valitsuse istungitest ja volikogu komisjonide koosolekutest.
(5) Aleviku- või külavanemaga sõlmib lepingu ja lõpetab selle vallavanem.
(6) Aleviku- või külavanema võib valida mitme küla peale.
(7) Aleviku- või külavanema elukoht rahvastikuregistris peab olema ühes nendest küla(de)st, mida ta esindab.
§ 20. Valla aukodanik
Helme vallale osutatud väljapaistvate teenete eest või vallapoolse erilise austuseavaldusena võib anda üksikisikule Helme valla aukodaniku nimetuse. Helme valla aukodaniku nimetuse annab Helme vallavolikogu vastavalt vallavolikogu poolt kehtestatud Helme valla aukodaniku statuudile.
§ 21. Omavalitsusüksuse esinduskogu
(1) Vallavolikogu on valla kui omavalitsusüksuse esinduskogu, mis valitakse seaduses sätestatud korras.
(2) Kohaliku omavalitsuse pädevusse kuuluvate küsimuste otsustamisel on vallavolikogu sõltumatu ning tegutseb ainult vallaelanike huvides ja nende nimel.
(3) Vallavolikogu võib valla elanike tahte väljaselgitamiseks seaduses ettenähtud korras läbi viia rahvaküsitlusi või -hääletusi.
§ 22. Vallavolikogu moodustamine
§ 23. Vallavolikogu liige
(2) Vallavolikogu liikme volitused algavad, peatuvad ja lõpevad seadustes sätestatud alustel ja korras.
(3) Vallavolikogu liige ei ole seotud mandaadiga. vallavolikogu liige juhindub seadustest, Helme valla õigusaktidest ning vallaelanike huvidest ja vajadustest.
(4) Vallavolikogu liige annab valijatele teavet oma tegevusest vallavolikogus ja vallavolikogu tegevusest tervikuna.
1) teha arupärimisi vallavolikogu poolt valitud või nimetatud ametiisikutele;
2) saada Helme valla õigusakte, dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud;
3) siseneda vallaasutustesse ja nende territooriumidele ilma eriloata, arvestades antud objekti külastamise eeskirju, kui ta ei häiri sellega asutuse tööd.
(6) Vallavolikogu liikmel on õigus saada tasu volikogu tööst osavõtu eest ja hüvitust volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest esitatud dokumentide alusel volikogu kehtestatud määras ja korras.
(7) Vallavolikogu liige on kohustatud esitama majanduslike huvide deklaratsiooni seaduses sätestatud korras.
§ 24. Vallavolikogu pädevus
(1) Vallavolikogu ainupädevusse kuuluvad küsimused on määratud kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega.
§ 25. Vallavolikogu struktuur
Vallavolikogu töötab täiskoguna, komisjonidena, eestseisusena ja fraktsioonidena.
§ 26. Vallavolikogu esimees
2) esindab omavalitsusüksust ja volikogu vastavalt seadusega, valla põhimäärusega ning volikogu poolt antud pädevusele;
4) täidab muid talle seaduse alusel pandud ülesandeid.
(2) Vallavolikogu esimehe äraolekul, samuti juhtudel, kui ta ei saa oma ülesandeid täita enesetaanduse tõttu, asendab teda vallavolikogu aseesimees või vanim kohalolev volikogu liige.
(3) Vallavolikogu esimehe ja tema asendaja ametikoht on vallavolikogu otsusel palgaline.
§ 27. Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord
(1) Vallavolikogu valib oma liikmete hulgast salajasel hääletamisel vallavolikogu esimehe.
(2) Igal vallavolikogu liikmel on volikogu esimehe valimisel üks hääl.
(3) Vallavolikogu esimehe kandidaadi võib üles seada vallavolikogu liige.
(4) Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt ülesseadmise järjekorrale.
(5) Nimekirja sulgemise otsustab vallavolikogu avalikul hääletamisel.
(6) Volikogu esimehe valimisi korraldab volikogu poolt määratud komisjon.
(7) Komisjon valmistab ette hääletamissedelid, viib läbi salajase hääletamise ja koostab protokolli hääletamistulemuste kohta. Protokollile kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed.
(8) Vallavolikogu esimeheks osutub valituks kandidaat, kes saab vallavolikogu koosseisu häälteenamuse.
(9) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine.
(10) Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks esimeses voorus enam hääli saanud kandidaati.
(11) Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat vallavolikogu koosseisu häälteenamust, esitatakse uued kandidaadid ja viiakse läbi uus hääletamine.
(12) Valimistulemused tehakse kindlaks volikogu otsusega.
(13) Vallavolikogu aseesimehe valimine toimub käesolevas paragrahvis vallavolikogu esimehe valimiseks sätestatud korras. Kui valitakse mitu aseesimeest, toimub nende valimine eradi.
(1) Volikogu komisjonid moodustab vallavolikogu valla elu tähtsamate valdkondade arengu kavandamiseks ja probleemide lahendamiseks.
(2) Komisjonid võivad olla alalised või ajutised.
(3) Komisjoni moodustamine, selle koosseis ja põhimäärus kinnitatakse volikogu otsusega.
(4) Vallavolikogu komisjonide ülesanne on omavalitsuse poolt lahendamist vajavate vallaelu probleemide väljaselgitamine, ettepanekute tegemine nende lahendamiseks, tegevuskavade väljatöötamine, arvamuse avaldamine vallavolikogu määruste ja otsuste ning vallavalitsuse määruste ja korralduste eelnõude kohta ning vallavolikogu määruste ja otsuste täitmise kontrollimine.
(5) Komisjonil on õigus algatada vallavalitsuse õigusaktide eelnõusid ja teha ettepanekuid vallaeelarve projekti kohta.
(6) Komisjonide esimehed valitakse volikogu liikmete hulgast. Teised komisjoni liikmed kinnitatakse komisjoni esimehe esildusel.
(7) Komisjonidele suunavad materjale läbivaatamiseks vallavolikogu, vallavolikogu esimees, vallavalitsus ja vallavanem.
(8) Komisjoni esimehel on õigus taotleda komisjoni läbivaatamiseks vallavolikogu menetluses olevaid eelnõusid, kui need kuuluvad komisjoni kompententsi ning ei ole komisjonile suunatud.
(9) Kui komisjoni esimees taotleb eelnõu oma komisjoni menetlusse vallavolikogu istungil, otsustab selle vajalikkuse vallavolikogu, v. a erakorralisena esitatud eelnõud, mida komisjoni esimees võib võtta oma komisjoni menetlusse ilma vallavolikogu otsustuseta.
(10) Komisjoni töövorm on koosolek.
(11) Komisjoni koosolekut juhatab komisjoni esimees, tema puudumisel komisjoni vanim liige.
(12) Komisjoni koosolekut protokollib üks komisjoni liikmetest.
(13) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas esimees.
(14) Komisjon teeb otsustuse, kui selle poolt on üle poolte kohalolevatest liikmetest.
(15) Komisjoni otsused protokollitakse ja vormistatakse kolme tööpäeva jooksul ning neile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(16) Protokollid peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele.
(17) Protokollidega on võimalik tutvuda vallavalitsuses.
(18) Vallavalitsusel ja komisjoni liikmetel on õigus saada protokolli koopia.
(19) Isikud, kellesse puutuvaid küsimusi koosolekul käsitleti, on õigus saada hiljemalt seitsme päeva jooksul väljavõte protokollist.
(20) Komisjoni otsustused on soovitusliku iseloomuga vallavolikogu määruste ja otsuste või vallavalitsuse määruste ja korralduste vastuvõtmisel.
(21) Komisjon annab vähemalt üks kord aastas aru vallavolikogu ees tehtud tööst.
(22) Komisjonil on õigus kaasata oma tegevusse asjatundjaid ja teha vallavolikogule ettepanekuid ekspertiisi tellimiseks ning saada vallavalitsuse liikmetelt ja valla ametiasutustelt komisjoni tööks vajalikku informatsiooni. Vastavat tööd korraldab komisjoni esimees.
(23) Komisjoni liige võib isikliku avalduse alusel igal ajal tagasi astuda. Komisjoni liikme volitused lõpevad vallavolikogu vastava otsuse tegemise hetkest.
(24) Komisjoni liikme tagasikutsumise võib algatada vallavolikogu komisjon, samuti vähemalt kolm vallavolikogu liiget.
(25) Ühekordsete ülesannete täitmiseks võib vallavolikogu moodustada ajutisi komisjone või töörühmi.
§ 29. Vallavolikogu revisjonikomisjon
(2) Revisjonikomisjon esimees ja liikmed valitakse vallavolikogu liikmete hulgast.
(3) Revisjonikomisjoni töö toimub käesoleva põhimääruse paragrahvis 28 sätestatud alustel ja korras.
(4) Revisjonikomisjon kontrollib Helme valla õigusaktidega sätestatud korras:
3) valla ametiasutuste ja nende hallatavate asutuste raamatupidamise õigsust ja valla vara kasutamise sihipärasust;
5) vallavolikogu ülesandel vallavalitsuse tegevuse seaduslikkust ja otstarbekust.
(5) Revisjonikomisjoni otsus ja revisjoniakt saadetakse vallavalitsusele, kes võtab kümne päeva jooksul pärast revisjoniakti saamist seisukoha ja esitab selle 10 päeva jooksul revisjonikmisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
(7) Revsijonikomisjon esitab vähemalt kord aastas aruande oma tegevuse kohta volikogu istungil.
(8) Revisjonikomisjon teeb ettepaneku vallavara üleandmise-vastuvõtmise korraldamiseks vallavanema vahetumisel ja olulisematel juhtudel ning esitab volikogule kinnitamiseks vara üleandmise-vastuvõtmise akti pärast selle allakirjutamist vara üleandja ja vastuvõtja poolt.
§ 30. Vallavolikogu eestseisus
(1) Vallavolikogu eestseisusesse kuuluvad vallavolikogu esimees, vallavolikogu aseesimees ja alatiste komisjonide esimehed.
(2) Eestseisus teeb ettepanekuid vallavolikogu istungi päevakorra projekti ja vallavolikogu töökorralduse kohta.
(3) Eestseisuse koosolekust võtab osa vallavanem või teda asendav vallavalitsuse liige.
(4) Eestseisuse otsused vallavolikogu istungi päevakorra projekti koostamisel on vallavolikogu esimehele soovitusliku iseloomuga.
(5) Eestseisuse koosoleku protokollid peavad olema kättesaadavad vallavolikogu liikmetele.
(6) Eestseisuse koosoleku protokollid esitatakse vallavalitsusele eestseisuse koosolekule järgenva kolme tööpäeva jooksul.
§ 31. Vallavolikogu kokkukutsumine
(1) Vallavolikogu täiskogu töövorm on istung, mis toimub vastavalt vallavolikogu kinnitatud reglemendile.
(2) Volikogu istung toimub vähemalt üks kord kuus.
(3) Vallavolikogu istungi kutsub kokku vallavolikogu esimees või tema asendaja. Nende puudumisel volikogu vanim liige volikogu poolt kehtestatud korras.
(4) Vallavolikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees.
(5) Volikogu esimees või tema asendaja kutsub erakorralise volikogu istungi kokku vallavalitsuse, volikogu komisjoni või vähemalt neljandiku volikogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks. Istungi toimumise aja määrab volikogu esimees või tema asendaja, kuid mitte hilisemaks kui üks kuu.
(6) Volikogu kokkukutsumisel tuleb kutses ära näidata arutusele tulevad küsimused ja kutse peab olema volikogu liikmetele teatavaks tehtud vähemalt neli päeva enne volikogu istungit.
§ 32. Küsimuste arutelu volikogus
(1) Vallavolikogu tööd korraldab, istungi päevakorra koostab ja istungeid juhatab vallavolikogu esimees või tema asendaja.
(2) Vallavolikogu istungi päevakord kinnitatakse vallavolikogu istungi alguses poolthäälteenamusega.
(3) Vallavolikogu esimees korraldab volikogu istungil arutusele tulevate küsimuste ettevalmistamist.
(4) Vallavolikogu võib vallavalitsusele anda ettevalmistamiseks vallavolikogus arutusele tulevaid küsimusi.
(5) Vallavolikogu arutab istungi päevakorra projektis märgitud ja nõuetekohaselt ettevalmistatud küsimusi.
(6) Vallavolikogu istungid on üldjuhul avalikud. Vallavolikogu võib kuulutada istungi küsimuse arutelu osas kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(7) Vallavolikogu istungist võtavad sõnaõigusega osa vallavalitsuse liikmed ja teised istungile kutsutud isikud. Sõna andmise otsustab istungi juhataja.
(8) Vallavolikogu ainupädevusse kuuluvaid küsimusi otsustatakse hääletamise teel. Muudes küsimustes hääletatakse juhul. kui vähemalt üks volikogu liige seda nõuab.
(9) Hääletamine vallavolikogus on avalik, v.a. isikuvalimised. Umbusalduse avaldamine on avalik.
(10) Vallavolikogu otsustused fikseerib istungi juhataja.
(11) Valla kantselei tagab istungi protokollide kättesaadavuse.
(12) Istungi protokollid peavad olema valmis ja välja pandud tutvumiseks hiljemalt seitsmendal päeval pärast istungi lõppu.
(13) Vallavolikogu istungite kokkukutsumine, projektide ettevalmistamine, küsimuste arutelu, hääletamine, määruste ja otsuste vastuvõtmine, nende vormistamine ja avalikustamine toimub seaduses, käesolevas põhimääruses ning vallavolikogu reglemendis sätestatud korras.
§ 33. Vallavolikogu õigusaktide algatamine
5) vallaelanikel seaduses sätestatud korras;
6) vallavolikogu fraktsioonil.
(2) Vallavolikogu võib teha vallavalitsusele ülesandeks välja töötada õigusakti eelnõu.
§ 34. Ettepanekud seaduste ja teiste õigusaktide vastuvõtmiseks
Vallavolikogul on õigus esitada Vabariigi Valitsusele ettepanekuid seaduste ja teiste õigusaktide vastuvõtmiseks ja muutmiseks.
§ 35. Vallavolikogu tegutsemisvõimetus ja selle tagajärjed
(1) Vallavolikogu on tegutsemisvõimetu, kui ta:
2) pole kahe kuu jooksul uue koosseisu esimese istungi kokkutulemise päevast arvates valinud volikogu esimeest ja vallavanemat või pole nelja kuu jooksul uue koosseisu esimese istungi kokkutulemise päevast arvates kinnitanud valitsuse liikmeid;
3) pole kahe kuu jooksul volikogu esimehe, vallavanema ametist vabastamist arvates valinud uut volikogu esimeest, vallavanemat, või pole nelja kuu jooksul vallavanema vabastamisest arvates kinnitanud valitsuse liikmeid;
4) pole kahe kuu jooksul vallavanemale või valitsusele umbusalduse avaldamise päevast arvates valinud uut vallavanemat ja pole nelja kuu jooksul umbusalduse avaldamise päevast arvates kinnitanud valitsuse liikmeid.
(2) Kui vallavolikogu osutub tegutsemisvõimetuks, loetakse kõigi tema liikmete volitused ennetähtaegselt lõppenuks ning nende asemele asuvad asendusliikmed seaduses sätestatud korras.
§ 36. Volikogu fraktsioon
(1) Volikogu liikmed võivad moodustada volikogu fraktsioone.
(2) Fraktsiooni tegevuse alguseks loetakse tema registreerimise momenti volikogus.
(3) Registreerimise aluseks on vähemalt kahe volikogu liikme allkirjaga varustatud kirjalik avaldus.
(4) Fraktsioon valib oma liikmete seast fraktsiooni esimehe ja aseesimehe.
(6) Iga volikogu liige saab kuuluda ainult ühte fraktsiooni.
(7) Fraktsiooni tegevuse organisatsioonilise ja tehnilise teenindamise tagab volikogu kehtestatud korras ja selleks eraldatud vahenditest valla kantselei.
(8) Fraktsiooni õigused kehtestatakse volikogu töökorras.
§ 37. Vallavalitsus-omavalitsuse täitevorgan
(1) Vallavalitsus on valla kollegiaalne täitevorgan, kes viib oma praktilise tegevusega ellu õigusaktides Helme vallale kui omavalitsusele pandud ning vallavolikogu määrustes ja otsustes seatud ülesandeid, organiseerib vallavara valdamist, kasutamist ja käsutamist, koostab valla eelarve projekti ja korraldab eelarve täitmist.
(2) Vallavalitsus realiseerib lõikes 1 nimetatud ülesandeid õigusaktide andmise, majandustegevuse, kontrolli ja elanike kaasamise kaudu.
(3) Vallavalitsus juhib valla asutuste ja valla omandis olevate ettevõtete tegevust, samuti osaleb valla osalusega eraõiguslike juriidiliste isikute tegevuse juhtimises.
(4) Vallavalitsus võib oma täitevtegevuse üksikuid funktsioone anda lepingu alusel üle teistele isikutele, jäädes ise samal ajal nimetatud kohustuste täitmise kontrollijaks.
§ 38. Vallavanema valimise kord
(1) Vallavanemaks võib vallavolikogu valida teovõimelise Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt ning kes oma hariduse, töökogemuste ja tervisliku seisundi poolest on suuteline täitma vallavanema ülesandied.
(2) Vallavolikogu valib vallavanema oma volituste ajaks salajasel hääletamisel. Igal vallavolikogu liikmel on valimisel üks hääl.
(3) Vallavanema kandidaadi võib üles seada vallavolikogu liige.
(4) Kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse ettepanek vallavolikogu esimehele.
(5) Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt nende ülesseadmise järjekorrale.
(6) Nimekirja sulgemise otsustab vallavolikogu avalikul hääletamisel.
(7) Pärast nimekirja sulgemist valitakse avalikul hääletamisel vähemalt kolmeliikmeline hääletamiskomisjon, kes valib oma liikmete hulgast komisjoni esimehe.
(8) Hääletamiskomisjon valmistab ette hääletamissedelid, viib läbi salajase hääletamise ja koostab protokolli hääletamistulemuste kohta. Protokollile kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed.
(9) Vallavanemaks osutub valituks kandidaat, kes saab vallavolikogu koosseisu häälteenamuse.
(10) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine kahe esimeses voorus enam hääli saanud kandidaadi vahel. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat vallavolikogu koosseisu häälteenamust, esitatakse uued kandidaadid ja viiakse läbi uus valimine käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
(11) Valimistulemused vormistatakse vallavolikogu otsusega.
§ 39. Vallavanem
2) esindab Helme valda ja vallavalitsust vastavalt seaduse ja käesoleva põhimäärusega sätestatud korras, välja arvatud paragrahvi 26 lõike 1 alapunktis 2 toodud juhul. Vallavanem võib volitada teisi isikuid esindama valda temale antud pädevuse piires.
3) annab vallavalitsuse ja tema ametiasutuste sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
5) esitab vallavolikogule kinnitamiseks valla ametasutuste struktuuri, teenistujate koosseisu ja palgamäärad;
6) esitab vallavolikogule ettepaneku vallavalitsuse liikme ametisse nimetamiseks või vallavalitsuse liikme ametist vabastamiseks;
7) esitab vallavalitsusele ametisse nimetamiseks valla ametiasutuse juhi kandidaadi ja ametisse kinnitamiseks valla ametasutuse hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb valitsusele ettepaneku nimetatud juhtide ametist vabastamise kohta, teostab tööandja teisi õigusi ja kohustusi;
(2) Vallavanema asendamise korra määrab volikogu.
§ 40. Vallavalitsuse koosseis ja moodustamine
(2) Vallavalitsusse kuuluvad vallavanem ja valitsuse liikmed.
(3) Vallavanem esitab hiljemalt kahe nädala jooksul tema vallavanemaks valimisest vallavolikogule kinnitamiseks ettepaneku vallavalitsuse arvulise koosseisu kohta.
(4) Pärast vallavalitsuse arvulise koosseisu kinnitamist vallavolikogu poolt esitab vallavanem hiljemalt kahe nädala jooksul vallavolikogule ametisse nimetamiseks vallavalitsuse liikmete kandidaadid.
(5) Kõik vallavalitsuse liikmete kandidaadid hääletatakse läbi eraldi protseduurina.
(6) Vallavalitsuse liikmed nimetab ametisse vallavanema esildisel vallavolikogu oma volituste ajaks.
(7) Vajadusel täiendada või muuta valitsuse koosseisu esitab vallavanem volikogule kinnitamiseks täiendavad valitsuse liikmed või valitsuse uue koosseisu.
(8) Kui vallavalitsuse liikmete koosseis väheneb alla poole vallavolikogu poolt ametisse kinnitatud vallavalitsuse algkoosseisust, ei ole vallavalitsus kuni vajaliku arvu uute vallavalitsuse liikmete ametisse kinnitamist otsustusvõimeline.
§ 41. Vallavalitsuse volituste tähtaeg
(1) Vallavalitsus saab oma volitused päevast, mil vallavalitsuse liikmetest on ametisse nimetatud pärast vallavaneva valimist veel vähemalt pool vallavalitsuse koosseisust.
(2) Vallavalitsus esitab lahkumispalve vallavolikogu uue koosseisu esimesel istungil.
(3) Vallavalitsuse volitused lõpevad ka juhul, kui vallavolikogu avaldab vallavalitsuse liikmetele umbusaldust.
(4) Pärast lahkumispalve esitamist, samuti umbusalduse avaldamisel vähemalt pooltele vallavalitsuse liikmetest täidab vallavalitsus oma ülesandeid edasi (sh peab istungeid) ja tema volitused kehtivad kuni uuele vallavalitsusele volituste andmiseni käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras.
(5) Kui osade vallavalitsuse liikmete volituste lõppemise tõttu vallavalitsuse koosseis osutub väiksemaks kui vallavanem ja vähemalt pool algkoosseisust, ei ole vallavalitsus kuni vajaliku arvu uute vallavalitsuse liikmete ametisse kinnitamiseni otsustusvõimeline.
(6) Vallavalitsus astub tagasi:
1) vallavolikogu uue koosseisu kokkukutsumisel;
2) vallavalitsuse tagasiastumise, talle umbusalduse avaldamise või tema surma korral;
3) kui vallavolikogu avaldab vallavalitsusele umbusaldust.
§ 42. Uute vallavalitsuse liikmete ametisse nimetamine
Vallavalitsuse koosseisus olevale vabale vallavalitsuse liikme ametikohale nimetatakse uus isik vallavanema esildisel vallavolikogu poolt paragrahvis 40 sätestatud korras.
§ 43. Vallavalitsuse pädevus
2) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis vallavolikogu määruste või otsustega või käesoleva põhimäärusega on pandud täitmiseks vallavalitsusele;
4) esindab vallavolikogu poolt sätestatud korras valda kui avalik-õiguslikku isikut kohtus, kui käesolevas põhimääruses ei ole sätestatud teisiti;
5) võib taotleda volikogu ees volikogu poolt vastuvõetud määruse või otsuse uuesti läbivaatamist;
6) kehtestab oma korraldusega vallaasutuse poolt osutatavate teenuste hinnad;
7) organiseerib vallavara valdamist, kasutamist ja käsutamist vastavalt volikogu poolt kinnitatud korrale, vaatab läbi valla eelarve projekti ja teised volikogu otsuste ja määruste projektid, korraldab eelarve, volikogu määruste ja otsuste täitmist;
8) ei või vastu võtta määrusi ja korraldusi, mille volikogu on võtnud oma pädevusse ning mille kohta ei ole volikogu volitust;
9) moodustab oma ülesannete täitmiseks vallakantselei, mille tegevust juhib vallasekretär;
10) korraldab valla omanduses olevate ettevõtete, asutuste ja muude organisatsioonide tegevust ning määrab kindlaks valitsuse ja vallakantselei töökorra.
§ 44. Vallavalitsuse töökord
(2) Vallavalitsuse istungid on kinnised, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti. Vallavanem või tema asendaja võib kutsuda istungile ka teisi isikuid.
(3) Vallavalitsuse istungit juhatab vallavanem, tema äraolekul tema asendaja.
(4) Vallavalitsus on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab osa üle poole valitsuse koosseisust, sealhulgas vallavanem või tema asendaja.
(5) Vallavalitsuse otsustused tehakse poolthäälteenamusega. Häälte võrdsuse korral otsustab eesistuja hääl.
(6) Valitsuse istungi protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutusel olnud küsimused ja nende kohta vastu võetud otsused ning otsustajate eriarvamused.
(7) Vallavalitsus võib temale pandud ülesannete täitmiseks ja vallavalitsuse ettepanekute väljatöötamiseks moodustada töögruppe, alatisi ja ajutisi komisjone, mille koosseis ja tegevuse kord kinnitatakse vallavalitsuse õigusaktiga.
(8) Vallavalitsuse ja tema haldusaparaadi tegevus toimub vallavalitsuse kinnitatud reglemendi alusel.
§ 45. Vallasekretär
(1) Vallasekretäriks võib nimetada teovõimelise Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel kehtestatud ulatuses ning kes vastab seadusega või seaduse alusel kehtestatud nõuetele.
(2) Vallasekretär:
1) esitab vallavanemale ettepanekuid vallakantselei struktuuri, funktsioonide ja koosseisu kohta;
2) juhib vallakantselei tegevust;
3) korraldab vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktide avaldamist ja töö avalikustamist;
4) esindab vallavalitsust kohtus ilma erivolituseta;
6) täidab talle seaduse või vallavalitsuse tööjaotuse alusel pandud ülesandeid;
7) korraldab vallavalitsuse istungite ettevalmistamist;
8) taotleb valla ebaseaduslike õigusaktide tühistamist;
9) hoiab majanduslike huvide deklaratsioone;
10) viseerib talle esitatud õigusaktide eelnõud ja esitab arvamuse nende seaduslikkuse kohta;
11) teostab notariaaltoiminguid seaduses ettenähtud korras;
12) vastutab volikogu ja valitsuse õigustloovate aktide ärakirjade õiguskantslerile õigeaegse saatmise eest;
13) vastutab elektroonilise Riigi Teataja väljaandes KO avaldamisele kuuluvate õigusaktide õigeaegse saatmise eest;
14) informeerib vallavalitsust ja -volikogu uutest õigusaktidest, esitab ettepanekuid vallas vajalike õigusaktide väljatöötamise ja kehtestamise kohta ning muudatuste tegemise kohta vallavalitsuse ja -volikogu töö efektiivsemaks korraldamiseks.
(3) Vallasekretäri asendamist korraldab vallavanem.
§ 46. Vallakantselei
(1) Vallakantselei on valla haldusaparaadi struktuuriüksus, kelle põhiülesanne on vallavolikogu ja -valitsuse töö tehniline tagamine.
(2) Vallakantselei juht on vallasekretär.
(3) Vallakantselei ülesanded on:
1) koguda volikogu ja valitsuse istungite päevakorra- ja õigusaktide projektid ning suunata need vallasekretärile, kes annab ettevalmistamise, seaduslikkuse ja ülesehituse kohta oma arvamuse;
2) tagada volikogu ja vallavalitsuse istungite protokolliline teenindamine;
3) vormistada volikogu ja valitsuse istungite protokollid, õigusaktid ja muud dokumendid vastavuses käesoleva põhimäärusega ja haldusdokumentide vormistamise põhinõuetega ja esitada need allkirjastamiseks;
4) tagada õigusaktide ja protokollide õigeaegne avalikustamine, saata õiguskantsleri kantseleisse õigustloovate aktide koopiad;
5) tagada protokollide, väljavõtete ja õigusaktide koopiate edastamine vastavalt korrale;
6) posti vastuvõtmine, registreerimine, süstematiseerimine ja edastamine adressaatidele ning volikogu ja valitsuse töös vajalike dokumentide, kirjade ja andmete säilimise tagamine;
7) volikogu ja valitsuse kirjavahetuse pidamine;
8) tõendite ja õiendite väljastamine;
9) valla dokumendiregistri pidamine;
10) valla kantselei pädevuses olevate statistiliste aruannete koostamine ja nõutavaks tähtajaks esitamine;
11) notariaaltoimingute tegemine seaduses sätestatud korras ja pädevuse piires;
12) kaadritöö;
13) vallavanema või tema asendaja seaduslike korralduste täitmine.
6. peatükk Valla asutused ja valla avalik teenistus
§ 47. Valla asutused
1) valla ametiasutused, mis teostavad avalikku võimu;
2) haridus-, spordi-, tervishoiu-, hoolekande- ja muud asutused, mis ei teosta avalikku võimu, kuid mida finantseeritakse valla eelarvest.
(2) Valla ametiasutus on Helme Vallavalitsus (ametiasutusena).
(3) Valla asutuse asutamise ja selle tegevuse lõpetamise otsustab volikogu. Hallatava asutuse põhimääruse, struktuuri ja koosseisu kinnitamine ning muutmine toimub volikogu poolt kehtestatud korras.
(4) Valla asutus ei ole iseseisev juriidiline isik.
(5) Valla asutusel on iseseisev eelarve. Asutusel võib olla oma arveldusarve, pitsat ja sümboolika.
§ 48. Valla haldusaparaat
Valla haldusaparaadi moodustab valitsus vastavalt volikogu kinnitatud ametiasutuste struktuurile ja teenistujate koosseisule.
7. peatükk Valla eelarve. Kohalikud maksud ja koormised
§ 49. Vallaeelarve sisu
(1) Helme vallal on volikogu poolt kinnitatud iseseisev eelarve, mis koosneb ühe eelarveaasta tuludest ja kuludest ning finantseerimistehingutest.
§ 50. Helme valla eelarve tulud ja kulud
(1) Helme valla eelarve tulud on:
(2) Helme valla eelarve kulud on:
(3) Valla eelarve tulude ja kulude tasakaalustamiseks võib vallavalitsus teha vallavolikogule ettepaneku laenu võtmiseks, vallavara müügiks enampakkumisel või valla võlatähtede (obligatsioonide) emiteerimiseks.
§ 51. Helme valla eelarve projekti koostamine, vastuvõtmine ja jõustumine
(1) Valla eelarve koostamise aluseks on valla arengukava ja seadusega pandud kohustuste täitmine.
(2) Helme valla eelarve projekti koostamiseks esitavad valla asutused ja vallavolikogu komisjonid hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 15. oktoobriks vallavalitsusele oma ettepanekud.
(3) Eelarve esialgse tasakaalustatud variandi koostab esitatud taotlusi, Helme valla arengukava, vallavolikogu otsustusi arvestades vallavalitsus ja esitab selle vallavolikogu eelarve- ja majanduskomisjonile hiljemalt 15. novembriks.
(4) Eelarve- ja majanduskomisjon esitab eelarve projekti vallavolikogule hiljemalt 1. detsembriks. Mõjuvatel põhjustel võib vallavolikogu seda tähtaega pikendada.
(5) Pärast eelarveprojekti ja selle kohta esitatud ettepanekute läbivaatamist võtab vallavolikogu eelarve vastu poolthäälteenamusega.
(6) Valla eelarve võib vastu võtta pärast esimest lugemist.
(8) Kui eelarve ei ole eelarveaasta alguseks vastu võetud, võib vallavalitsus iga kuu teha kulutusi ühe kaheteistkümnendikuni lõppenud eelarveaastaks ettenähtud kulutustest.
(9) Kui vallavolikogu pole kolme kuu jooksul arvates eelarveaasta algusest või riigieelarve vastuvõtmisest, kui viimane ei olnud eelarveaasta alguseks vastu võetud, suutnud eelarvet vastu võtta, on vallavolikogu tegutsemisvõimetu.
§ 52. Eelarve muutmine ja lisaeelarve
(1) Vallavolikogu poolt vastu võetud eelarve muutmise võivad algatada vallavalitsus, vallavolikogu eelarve- ja majanduskomisjon või vähemalt neli vallavolikogu liiget.
(2) Eelave muutmise ettepanekule, mis tingib nendes ettenähtud tulude vähendamise, kulude suurendamise või kulude ümberjaotamise, tuleb algatajal lisada rahalised arvestused, mis näitavad ära kulude katteks vajalikud tuluallikad. Ettepaneku läbivaatamisel tuleb selle kohta ära kuulata vallavolikogu vastavate komisjonide ja vallavalitsuse arvamus.
(3) Eelarve muutmise otsustab vallavolikogu.
(4) Lisaeelarve projekti lisatakse:
1) põhjendused täiendavate kulude ja nende tegemise paratamatuse kohta käesoleval eelarveaastal;
(1) Eelarve täitmist korraldab vallavalitsus seaduses ja vallavolikogu poolt sätestatud korras.
(2) Majandusaasta aruande koostab vallavalitsus ning esitab selle hiljemalt järgneva aasta 20. maiks vallavolikogule.
2) tegevusaruanne vastavalt raamatupidamisseadusele;
4) audiitori järeldusotsus, kui auditeerimine on raamatupidamise seaduse alusel kohustuslik;
(5) Volikogule esitatakse lisaks käesoleva paragrahvi lõike 3 puntis 2 nimetatud tegevusaruandele ülevaade valla enamusosalusega äriühingute ning valla poolt asutatud sihtasutuste ja nittetulunudsühingute majandustegevusest.
(6) Eelarve täitmise aruanne avalikustatakse valla kodulehel internetis.
§ 54. Kohalikud maksud
Vallavolikogul on õigus seaduse alusel anda määrusi kohalike maksude kehtestamiseks.
§ 55. Koormised
Koormis on kohustus, mis seaduse alusel kehtestatakse vallavolikogu määrusega füüsilistele ja juriidilistele isikutele kohustuslike tööde tegemiseks valla territooriumil kehtestatud heakorraeeskirja täitmiseks ja loodusobjektide kaitseks.
8. peatükk Vallavara
§ 56. Vallavara mõiste
(1) Vallavara on Helme vallale kui omavalitsusüksusele kuuluv kinnis- ja vallasvara, s o asjad ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused.
(2) Valla eelarvesse laekuvad maksud ja valla kasuks seatud reaalkoormatisest tulenevad võlad loetakse vallavaraks neile nõudeõiguse tekkimise päevast.
(3) Vallavara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vallavolikogu kinnitatud vallavara eeskirja alusel.
(4) Vallavara kohta peetakse ühtset vallavara registrit.
§ 57. Vallavara omandamine
Vallavara täieneb seaduste ja tehingute alusel.
§ 58. Vallavara valitsemine
(1) Vallavara valitsemine on vallavara valitseja ja volitatud asutuse õigus ja kohustus käesoleva põhimääruse ja teiste Helme valla õigusaktide alusel korraldada vallavara valdamist, kasutamist ja käsutamist.
(2) Vallavara valitsejad on valla ametiasutused.
(3) Vallavara valitsema volitatud asutused on valla asutused, kellele Helme valla õigusaktidega ettenähtud korras on vallavara valitseja oma valitsemisel oleva vara valdusse andnud.
(4) Vallavara valitsejad ja volitatud asutused on kohustatud nende valitsemisel olevat või vallata antud vallavara majandama heaperemehelikult ning hoolitsema kõigiti selle säilimise ja väärtuse võimaliku kasvu eest. Sooritades vallavaraga mis tahes tehinguid, peavad vallavara valitsejad ja volitatud asutused juhinduma põhimõttest vältida kahju ja suurendada kasu, mis vald võib nendest tehingutest saada.
(5) Vallavara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vallavolikogu poolt sätestatud korras.
§ 59. Vallavara kasutamine
2) valla valitsemiseks;
(2) Avalikuks otstarbeks kasutatakse valla omandis olevat avalikku asja ja seaduses sätestatud juhtudel ka selleks määratud valla omandis olevat eraasja.
(3) Valla valitsemiseks kasutatakse valla omandis olevat eraasja, mis on vajalik vallavara valitseja ja tema valitsemisalas olevate volitatud asutuste õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.
(4) Vallavara kasutab kas vallavara valitseja või volitatud asutus ise või annab selle teise isiku kasutusse seaduses ja vallavolikogu õigusaktidega sätestatud korras.
(5) Kui vallavara ei ole vajalik avalikuks otstarbeks või valla valitsemiseks, võib seda kasutada tulu saamiseks seaduses ja vallavolikogu õigusaktidega sätestatud korras.
§ 60. Vallavara võõrandamine
(1) Vallavara võib võõrandada, kui
2) vara on muutunud kõlbmatuks avaliku kasutamise, valla valitsemise või tulu saamise otstarbeks;
4) võõrandamine on ette nähtud seadusega või vallavolikogu õigusaktidega.
(2) Valla omandiks olevad sotsiaal- ja kultuuriobjektid ning muinsuskaitselise või looduskaitselise väärtusega varad võivad kuuluda piiratud tsiviilkäibega vallavara hulka. Nimetatud varad kinnitab vallavolikogu vallavalitsuse ettepanekul.
§ 61. Vallavara kõlbmatuks tunnistamine ja mahakandmine
Vallasasi või maatüki oluliseks osaks olev ehitis või rajatis tunnistatakse kõlbmatuks, kantakse maha või vajadusel hävitatakse seaduses ja vallavolikogu õigusaktidega sätestatud korras.
§ 62. Vallavara kasutamine majandustegevuses
Helme valla kui kohaliku omavalitsusüksuse majandustegevus on:
1) teenuste osutamine valla asutuste kaudu;
3) tehingud vallavaraga;
5) osalemine fondides ja sihtkapitalides;
6) muu Helme valla õigusaktidega sätestatud majandustegevus.
9. peatükk Helme valla arengu kavandamine
§ 63. Helme valla arengukava mõiste
Helme valla arengukava on valla pika- ja lühiajalise arengu eesmärke määratlev ja nende elluviimise võimalusi kavandav dokument, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumisi ja vajadusi ning on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele.
§ 64. Vallaplaneerimine
(1) Vallaplaneerimine on üld- ja detailplaneeringute kompleks, mis tagab Helme valla kui kohaliku omavalitsusüksuse funktsioonide täitmiseks võimalikult paljude ühiskonnaliikmete huvisid arvestavad tingimused keskkonna kujundamiseks, selle kestvaks ja säästvaks maakasutuseks ning sotsiaalmajandusliku ja territoriaalse planeerimise sidumiseks.
(2) Kohalike olude arvestamiseks, üldise ehitus- ja maakasutustingimuste seadmiseks, vallasiseste ülesannete jaotuse ning seadusega sätestatud nõuete täpsustamiseks planeerimise ja ehitamise korraldamisel kehtestab vallavolikogu Helme valla ehitusmääruse.
(3) Helme valla ehitusmäärus reguleerib riigiasutuste, Helme Vallavolikogu, vallavalitsuse ja valla asutuste ning teiste isikute vahelisi suhteid planeeringute koostamisel, ehituslikul projekteerimisel, ehitamisel ja ehitiste kasutamisel.
§ 65. Helme valla üldplaneering
(1) Helme valla üldplaneering on seadusele ja vallavolikogu õigusaktidega sätestatud tingimustele vastav planeering, mis koostatakse kogu valla territooriumi kohta.
(2) Helme valla üldplaneeringu kehtestab, muudab ja tühistab vallavolikogu.
§ 66. Detailplaneering
(1) Detailplaneering on seadusele ja Helme valla õigusaktidega sätestatud tingimustele vastav planeering, mis koostatakse Helme valla territooriumi väiksema osa kohta ja mis on lähiaastate ehitustegevuse aluseks.
(2) Detailplaneeringute kehtestamise, muutmise ja tühistamise korra kehtestab vallavolikogu.
§ 67. Valla ehitustegevus
(1) Helme valla kui kohaliku omavalitsusüksuse pädevusse kuulub ehitusalase tegevuse koordineerimine ja ehitusjärelvalve oma haldusterritooriumil.
(2) Helme valla kui kohaliku omavalitsusüksuse ehitustegevust reguleeritakse seaduses ja Helme valla õigusaktidega korras.
§ 68. Kultuurimälestiste kaitse
(1) Helme valla kui kohaliku omavalitsusüksuse ülesanne on tagada valla omandis või valduses olevate kultuurimälestiste säilimine.
(2) Helme vald kui kohalik omavalitsusüksus korraldab valla haldusterritooriumil asuvate kultuuriväärtusega objektide väljaselgitamist ning kultuurimälestiste kaitset Helme valla õigusaktidega sätestatud korras.
§ 69. Keskkonnakaitse
(1) Helme valla kui kohaliku omavalitsusüksuse ülesanne on järgida looduskeskkonna ja loodusvarade säästliku kasutamise põhimõtteid ning tagada inimesi rahuldav terviklik elukeskkond ja majanduse arenguks vajalikud ressursid looduskeskkonda oluliselt kahjustamata ning looduslikku mitmekesisust säilitades.
(2) Erilist kaitset vajavate loodusobjektide kaitse alla võtmine, kaitse olemuse kehtestamine ning maaomanike ja -valdajate ning teiste isikute õiguste ja kohustuste sätestamine kaitstavate loodusobjektide suhtes toimub riigi ja Helme valla õigusaktidega sätestatud korras.
(3) Lähtudes vajadusest kaitsta loodust kui ühisvara ja rahvuslikku rikkust on riigi ja Helme valla õigusaktides sätestatud korras õigus kitsendada omandi käsutamise ja ettevõtlusega tegelemise vabadust, kehtestada piiranguid ja servituute, esitada tingimusi ning panna füüsilistele ja juriidilistele isikutele peale koormisi. Nimetatud kitsendused, servituudid, piirangud ja koormised seatakse valla ehitusmääruses, valla üld- ja detailplaneeringutes ja muudes Helme valla õigusaktides.
10. peatükk Helme valla õigusaktid
§ 70. Helme valla omavalitsusorganite õigusaktide liigid
(1) Vallavolikogul ja vallavalitsusel on oma pädevuse piires õigus anda üldaktidena määrusi.
(3) Vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktid kehtivad Helme valla haldusterritooriumil seadusega ja Helme valla õigusaktidega sätestatud korras, samuti Helme vallale kuuluva vara osas, mis asub väljaspool Helme valla haldusterritooriumi.
(4) Vallavolikogu ja -valitsuse õigusaktide algatamise, nende vormistamise, avalikustamise ja jõustumise ja täitmisele pööramise kord sätestatakse vallavolikogu ja vallavalitsuse reglemendis.
(5) Vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktide muutmine ja tühistamine toimub seadustes ning vallavolikogu ja vallavalitsuse reglemendis ettenähtud korras. seadusega ja teiste õigustloovate aktidega vastuolus olevate vallavalitsuse aktide muutmiseks või tühistamiseks on vallavolikogul õigus teha vallavalitsusele ettepanekuid.
(6) Vallavalitsus võib taotleda volikogu poolt vastuvõetud määruse või otsuse uuesti läbivaatamist.
§ 71. Vallavolikogu õigusaktidele esitatavad nõuded ja nende jõustumine
(1) Vallavolikogu määrused avalikustatakse üldjuhul enne nende jõustumist käesolevas põhimääruses sätestatud korras.
(2) Vallavolikogu määrused jõustuvad kolmandal päeval pärast nende avalikustamist, kui õigusaktis eneses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise tähtaega.
(3) Vallavolikogu määrus loetakse avalikustatuks pärast tema väljapanekut tutvumiseks vallamaja teadete tahvlil.
(4) Vallavolikogu üldist tähtsust omavad õigusaktid saadetakse avaldamiseks Riigikantseleile ja ajalehele "Helme-Tõrva Elu".
(5) Vallavolikogu otsus jõustub teatavakstegemisest.
(6) Vallavolikogu määrustele ja otsustele kirjutab alla vallavolikogu esimees või tema asendaja.
(7) Vallavolikogu määrused ja otsused vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles ning need peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele.
(8) Ei avalikustata andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud üksnes valla asutuste siseseks kasutamiseks.
(9) Vallavolikogu õigusaktide vormistamist, süstematiseerimist, avalikustamist ja nende saatmist täitjale ja asjaosalistele korraldab valla kantselei.
§ 72. Vallavalitsuse õigusaktidele esitatavad nõuded ja nende jõustumine
(1) Vallavalitsuse määrused avalikustatakse käesolevas põhimääruses sätestatud korras.
(2) Vallavalitsuse määrus loetakse avalikustatuks pärast tema väljapanekut tutvumiseks vallamaja teadetetahvlil.
(3) Vallavalitsuse üldist tähtsust omavad määrused saadetakse avaldamiseks ajalehele "Helme-Tõrva Elu".
(4) Vallavalitsuse korraldused jõustuvad teatavakstegemisest.
(5) Vallavalitsuse määrustele kirjutavad alla vallavanem ja vallasekretär või neid vallavalitsuse istungil asendavad isikud.
(6) Vallavalitsuse määrused ja korraldused vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles ja need peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele.
(7) Ei avalikustata andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud üksnes valla asutustes kasutamiseks,
(8) Vallavalitsuse õigusaktide vormistamist, avaldamist ja nende saatmist täitjale ja asjaosalistele korraldab vallakantselei.
§ 73. Helme valla õigusaktide täitmise kontroll
Helme valla õigusaktide täitmist kontrollivad vallavolikogu ja vallavalitsus.
11. peatükk Vallaelanike osalemine kohaliku omavalitsuse teostamisel
§ 74. Õigusaktide algatamise õigus
(1) Vähemalt ühel protsendil hääleõiguslikel vallaelanikel on õigus teha kohaliku elu küsimustes vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktide vastuvõtmiseks, muutmiseks või tühistamiseks algatusi, mis võetakse arutusele hiljemalt kolme kuu jooksul.
(2) Lõikes 1 ettenähtud algatus esitatakse vallavalitsusele vastava eelnõuna, millele lisatakse allkirjade ja elukoha aadressiga varustatud algatuse esitajate nimekiri. Kui algatatud küsimus kuulub vallavolikogu pädevusse, esitab vallavalitsus selle ühe kuu jooksul vallavolikogule lahendamiseks koos omapoolse seisukohaga.
(3) Algatuse esitajate esindajal on õigus osaleda algatuse arutelus vallavolikogus või vallavalitsuses.
§ 75. Muudatuste taotlemine Helme valla õigusaktides
(1) Igaühel on õigus taotleda vallavolikogult või vallavalitsuselt nende poolt vastuvõetud õigusaktides muudatuste tegemist või nende tühistamist, kui nendega on seadusevastaselt kitsendatud tema õigusi.
(2) Kui vallavolikogu või vallavalitsus jätab antud õigusakti muutmata või tühistamata, on taotlejal õigus pöörduda küsimuse lahendamiseks kohtusse.
12. peatükk Valla välissuhted
§ 76. Valla välissuhete korraldamise alused
(1) Vallavolikogul, vallavalitsusel on õigus oma pädevuse piires teha koostööd kõigi teiste omavalitsusüksustega väljaspool Eestit ning sõlmida nendega lepinguid.
(2) Sõlmitavad lepingud kuuluvad eelnevalt läbivaatamiseks ja heakskiitmiseks volikogus, kui nende täitmisega kaasnevad kulutused omavalitsusüksuse eelarvest või võetakse muid varalisi kohustusi.
13. peatükk Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
§ 77. Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
(1) Põhimääruse võtab vastu ja teeb selles muudatusi vallavolikogu.
(2) Põhimääruse vastuvõtmiseks või temas muudatuste tegemiseks peab vallavolikogu läbi viima vähemalt kaks lugemist, v.a. juhul, kui muudatus tuleneb seadusest. Vaheaeg iga järgneva lugemise vahel peab olema vähemalt neli tööpäeva. Põhimäärus või selles tehtud muudatus võetakse vastu vallavolikogu koosseisu häälteenamusega.
(3) Põhimäärus või selles tehtud muudatus jõustub vallavolikogu poolt määratud päeval.
§ 78. Tunnistada kehtetuks Helme Vallavolikogu 17.03.2004.a määruse nr 6 "Helme valla põhimääruse uue redaktsiooni kinnitamine" pn 1.
§ 79. Määrus jõustub 15. juunil 2006.aastal.
Lisa Helme valla vapp
Lisa Helme valla lipp


Põhja-Pärnumaa valla arengudokumentide menetlemise kord – Riigi Teataja
Põhja-Pärnumaa valla arengudokumentide menetlemise kord
Põhja-Pärnumaa valla arengudokumentide menetlemise kord - sisukord
§ 2 Arengudokumentide liigid ja nendevahelised seosed
§ 3 Arengudokumentide keskkonnamõju strateegilise hindamise vajalikkus
§ 4 Valla arengukava ja eelarvestrateegia
§ 5 Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise algatamine
§ 6 Arengukava eelnõu koostamine ja menetlemine
§ 7 Arengukava täitmise aruande koostamine
§ 8 Arengukava ja eelarvestrateegia ülevaatamine ja muutmine
3 Tegevusvaldkonna arengukava
§ 9 Tegevusvaldkonna arengukava
§ 10 Koostamise algatamine
§ 11 Eelnõu koostamine ja menetlemine
§ 12 Ülevaatamine, muutmine ja täitmise aruande koostamine
4 Hallatava asutuse arengukava
§ 13 Hallatava asutuse arengukava
§ 14 Koostamise algatamine
§ 15 Eelnõu koostamine ja menetlemine
§ 16 Ülevaatamine, muutmine ja täitmise aruande koostamine
5 Valla territooriumi osa arengukava
§ 17 Valla territooriumi osa arengukava
§ 18 Koostamise algatamine
RT IV, 27.03.2018, 14
Vastu võetud 20.03.2018 nr 6
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 37 lõike 1 ja § 372 lõike 1 ning Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu 14. detsembri 2017 määruse nr 1 „Põhja-Pärnumaa valla põhimäärus“ § 106 lõike 5 alusel.
(1) Määrus sätestab Põhja-Pärnumaa valla (edaspidi vald) arengudokumentide liigid, nende koostamise algatamise, koostamise, avalikustamise, ülevaatamise ja muutmise korra.
(2) Selliste arengudokumentide puhul, mille koostamine on reguleeritud seaduse või seaduse alusel antud õigusaktiga, kohaldatakse käesoleva määruse nõudeid niivõrd, kuivõrd seaduse või seaduse alusel antud õigusaktiga ei ole ette nähtud teisiti.
§ 2. Arengudokumentide liigid ja nendevahelised seosed
(1) Valla arengudokumendid on:
1) valla arengukava;
2) valla eelarvestrateegia;
3) tegevusvaldkondade arengukavad;
4) Põhja-Pärnumaa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatavate asutuste (edaspidi hallatavad asutused) arengukavad;
5) valla territooriumi osade arengukavad;
6) muud arengudokumendid, mille koostamise kohustus tuleneb seadusest või seaduse alusel antud õigusaktist.
(2) Valla arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks:
1) valla eelarve koostamisel;
2) kohustuste võtmisel;
3) varaga tehingute tegemisel;
4) investeeringute kavandamisel;
5) investeeringuteks toetuse taotlemisel.
(3) Kõik arengudokumendid peavad olema omavahel kooskõlas.
§ 3. Arengudokumentide keskkonnamõju strateegilise hindamise vajalikkus
Kui keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadusest tuleneb kohustus algatada arengudokumendi keskkonnamõju strateegiline hindamine või kaaluda selle algatamist, otsustab hindamise algatamise või algatamata jätmise arengudokumendi koostamise algatamise õigust omav organ.
§ 4. Valla arengukava ja eelarvestrateegia
(1) Valla arengukava on valla strateegilisi eesmärke ja nende saavutamiseks vajalikke tegevusi kavandav dokument, mis on aluseks eri eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele.
(2) Valla arengukavas esitatakse vähemalt:
4) strateegiliste eesmärkide saavutamiseks vajalikud tegevused arengukava perioodi lõpuni;
5) Põhja-Pärnumaa omavalitsuste ühinemislepingus kokku lepitud investeeringud või arendustegevused.
(3) Valla eelarvestrateegia on arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks kavandatavate tegevuste finantsplaan vähemalt nelja eelseisva eelarveaasta kohta, mis koostatakse arengukava osana.
§ 5. Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise algatamine
(1) Valla arengukava ja eelarvestrateegia (edaspidi koos arengukava) koostamise algatab Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu (edaspidi volikogu). Valla arengukava eelnõu koostamist koordineerib vallavalitsuse majandusosakond (edaspidi majandusosakond) koostöös finantsjuhiga.
(2) Vallavalitsus kinnitab valla arengukava eelnõu koostamise ajakava ja täpsema korralduse.
(3) Valla arengukava eelnõu koostamiseks võib vallavalitsus moodustada töögruppe ja komisjone.
§ 6. Arengukava eelnõu koostamine ja menetlemine
(1) Vallavalitsuse struktuuriüksused, hallatavad asutused, volikogu komisjonid ning töögrupid esitavad oma ettepanekud valla arengukava eelnõu koostamiseks majandusosakonnale vastavalt vallavalitsuse poolt kinnitatud tähtajale ning suunistele.
(2) Vallavalitsuse struktuuriüksused, hallatavad asutused, volikogu komisjonid ja vallast sõltuvad üksused esitavad vajaliku informatsiooni eelarvestrateegia eelnõu koostamiseks finantsjuhile. Vallavalitsus teatab sõltuvale üksusele eelarvestrateegia koostamiseks vajalike andmete loetelu ja nende esitamise tähtaja kirjalikult.
(3) Majandusosakond koostab koostöös vallavalitsuse struktuuriüksustega esitatud ettepanekute alusel valla arengukava eelnõu ning esitab selle hiljemalt 1. juuniks vallavalitsusele. Vallavalitsuse poolt heaks kiidetud arengukava eelnõu suunatakse vallavolikogu juunikuu istungile esimeseks lugemiseks.
(4) Pärast esimest lugemist avalikustab vallavalitsus valla arengukava eelnõu valla veebilehel vähemalt kaheks nädalaks ja korraldab arengukava eelnõu tutvustamiseks avaliku arutelu.
(5) Majandusosakond koostab valla arengukava eelnõu avalikustamisel esitatud ettepanekute kohta kokkuvõtte ning esitab ettepanekud vallavalitsusele seisukoha võtmiseks.
(6) Finantsjuht koostab eelarvestrateegia kohta esitatud ettepanekute kohta kokkuvõtte ning esitab ettepanekud vallavalitsusele seisukoha võtmiseks.
(7) Majandusosakond täpsustab valla arengukava eelnõu vastavalt vallavalitsuse seisukohale ja vallavalitsus esitab arengukava eelnõu volikogu augustikuu istungile teiseks lugemiseks.
(8) Volikogu kinnitab valla arengukava hiljemalt arengukava kehtima hakkamisele eelneva aasta 15. oktoobriks.
§ 7. Arengukava täitmise aruande koostamine
(1) Vallavalitsus esitab igal aastal volikogule valla majandusaasta aruande tegevusaruande koosseisus ülevaate valla arengukava täitmisest aruandeaastal.
(2) Vallavalitsuse määratud tähtajaks esitavad vallavalitsuse struktuuriüksused hiljemalt 1. märtsiks majandusosakonnale ning raamatupidamisosakonnale andmed valla arengukavas kajastatud tegevuste elluviimise ja raha kasutamise kohta eelmisel aastal. Majandusosakond ning rahandusosakond koostavad valla majandusaasta aruande tegevusaruande. Vallavalitsus esitab majandusaasta aruande volikogule hiljemalt 31. maiks.
§ 8. Arengukava ja eelarvestrateegia ülevaatamine ja muutmine
(1) Vallavalitsus vaatab valla arengukava üle igal aastal ning täpsustab vajadusel vähemalt nelja eelseisva aasta eesmärke ja tegevusi.
(2) Vallavalitsuse struktuuriüksused, hallatavad asutused ja volikogu komisjonid esitavad majandusosakonnale ning rahandusosakonnale ettepanekud valla arengukava või eelarvestrateegia muutmiseks igal aastal vastavalt vallavalitsuse antud tähtajale ja suunistele.
(3) Arengukava muutmise eelnõu menetlemisel järgitakse käesoleva määruse § 6 sätestatud korda.
3. peatükk Tegevusvaldkonna arengukava
§ 9. Tegevusvaldkonna arengukava
(1) Tegevusvaldkonna arengukava on valla ühe tegevusvaldkonna arengueesmärke määrav ja nende saavutamiseks tegevusi kavandav dokument.
(2) Tegevusvaldkonna arengukava koostatakse vastavat tegevusvaldkonda reguleerivas seaduses või seaduse alusel antud õigusaktis sätestatud perioodiks. Kui seaduses või seaduse alusel antud õigusaktis ei ole tegevusvaldkonna arengukava perioodi sätestatud, otsustab selle arengukava koostamise algataja.
§ 10. Koostamise algatamine
(1) Tegevusvaldkonna arengukava koostamise algatab volikogu, kui seaduses või seaduse alusel antud õigusaktis ei ole sätestatud teisiti.
(2) Tegevusvaldkonna arengukava eelnõu koostamist koordineerib vallavalitsuse struktuuriüksus, mille haldusalas vastav valdkond asub, kui arengukava koostamise algataja ei otsusta teisiti.
(3) Vallavalitsus kinnitab tegevusvaldkonna arengukava eelnõu koostamise ajakava ja täpsema korralduse.
§ 11. Eelnõu koostamine ja menetlemine
(1) Tegevusvaldkonna arengukava koostamist koordineeriv vallavalitsuse struktuuriüksus esitab koostöös majandusosakonnaga tegevusvaldkonna arengukava eelnõu vallavalitsusele. Vallavalitsuse poolt heaks kiidetud arengukava eelnõu suunatakse avalikustamisele.
(2) Vallavalitsus avalikustab tegevusvaldkonna arengukava eelnõu valla veebilehel vähemalt kaheks nädalaks ja vajadusel korraldab arengukava eelnõu tutvustamiseks avaliku arutelu.
(3) Tegevusvaldkonna arengukava koostamist koordineeriv vallavalitsuse struktuuriüksus koostab arengukava eelnõu avalikustamisel esitatud ettepanekute kohta kokkuvõtte ning esitab ettepanekud koostöös majandusosakonnaga vallavalitsusele seisukoha võtmiseks.
(4) Tegevusvaldkonna arengukava koostamist koordineeriv vallavalitsuse struktuuriüksus täpsustab koostöös majandusosakonnaga arengukava eelnõu vastavalt seisukohale ja vallavalitsus esitab arengukava eelnõu volikogule.
(5) Tegevusvaldkonna arengukava kinnitab volikogu.
§ 12. Ülevaatamine, muutmine ja täitmise aruande koostamine
(1) Tegevusvaldkonna arengukava vaadatakse üle seaduses, seaduse alusel antud õigusaktis või vallavalitsuse poolt sätestatud korras. Kui ülevaatamise käigus selgub vajadus arengukava muuta, valmistab valdkonna arengukava koostamist koordineeriv vallavalitsuse struktuuriüksus ette arengukava muutmisettepanekud.
(2) Tegevusvaldkonna arengukava muutmise eelnõu menetlemisel järgitakse käesoleva määruse § 13 sätestatud korda.
(3) Tegevusvaldkonna arengukava täitmise aruanne koostatakse ning esitatakse seaduses, seaduse alusel antud õigusaktis või vallavalitsuse poolt sätestatud korras ja tähtajaks.
4. peatükk Hallatava asutuse arengukava
§ 13. Hallatava asutuse arengukava
(1) Hallatava asutuse arengukava on hallatava asutuse arengueesmärke määrav ja nende saavutamiseks tegevusi kavandav dokument.
(2) Hallatava asutuse arengukava koostatakse seaduses või seaduse alusel antud õigusaktis sätestatud perioodiks. Kui seaduses või seaduse alusel antud õigusaktis ei ole hallatava asutuse arengukava perioodi sätestatud, otsustab selle arengukava koostamise algataja.
(3) Valla haridusasutuste arengukavade koostamise korra kinnitab vallavalitsus eraldi korrana.
§ 14. Koostamise algatamine
Hallatava asutuse arengukava koostamise algatab vallavalitsus, kui seaduses või seaduse alusel antud õigusaktis või hallatava asutuse põhimääruses ei ole sätestatud teisiti.
§ 15. Eelnõu koostamine ja menetlemine
(1) Hallatav asutus koostab arengukava eelnõu ning esitab selle koostamist koordineerivale vallavalitsuse struktuuriüksusele ja majandusosakonnale. Koordineeriv struktuuriüksus ja majandusosakond kooskõlastavad eelnõu ja esitavad kooskõlastatud eelnõu vallavalitsusele. Vallavalitsuse poolt heaks kiidetud arengukava eelnõu suunatakse avalikustamisele.
(2) Hallatava asutuse arengukava eelnõu avalikustatakse hallatava asutuse ja valla veebilehel vähemalt kaheks nädalaks.
(3) Hallatav asutus vaatab avalikustamisel esitatud ettepanekud läbi ja täpsustab vajadusel arengukava eelnõu. Hallatav asutus esitab arengukava täpsustatud eelnõu vallavalitsusele koos kokkuvõttega ja oma seisukohaga avalikustamisel esitatud ettepanekute kohta.
(4) Hallatava asutuse arengukava kinnitab vallavalitsus, kui seaduses või seaduse alusel antud õigusaktis või hallatava asutuse põhimääruses ei ole sätestatud teisiti.
§ 16. Ülevaatamine, muutmine ja täitmise aruande koostamine
(1) Hallatava asutuse arengukava vaadatakse üle seaduses või seaduse alusel antud õigusaktis või vallavalitsuse poolt sätestatud korras. Kui ülevaatamise käigus selgub vajadus arengukava muuta, valmistab hallatav asutus ette arengukava muutmisettepanekud.
(2) Hallatava asutuse arengukava muutmise eelnõu menetlemisel järgitakse käesoleva määruse § 15 sätestatud korda.
(3) Hallatava asutuse arengukava täitmise aruanne koostatakse ning esitatakse seaduses või seaduse alusel antud õigusaktis või vallavalitsuse poolt sätestatud korras ja tähtajaks.
5. peatükk Valla territooriumi osa arengukava
§ 17. Valla territooriumi osa arengukava
(1) Valla territooriumi osa arengukava on kogukonna arengueesmärke määrav ja nende saavutamiseks tegevusi kavandav dokument.
(2) Valla territooriumi osa arengukava perioodi otsustab arengukava koostamise algataja.
§ 18. Koostamise algatamine
Valla territooriumi osa arengukava koostamise algatab vallavalitsus kogukonna ettepanekul, kui seaduses või seaduse alusel antud õigusaktis ei ole sätestatud teisiti.
(1) Määrusega tunnistatakse kehtetuks Halinga Vallavalitsuse 12.03.2013 määrus nr 1 „Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise kord“ (RT IV, 15.03.2013, 4).
(2) 2018. aastal koostatava Põhja-Pärnumaa valla arengukava eelnõu esitab majandusosakond vallavalitsusele 10. juuniks 2018. a.