“Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006” meetme 3.8 “Nõuande- ja teabeleviteenuste toetamine” tingimused – Riigi Teataja
“Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006” meetme 3.8 “Nõuande- ja teabeleviteenuste toetamine” tingimused
“Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006” meetme 3.8 “Nõuande- ja teabeleviteenuste toetamine” tingimused - sisukord
§ 5 Taotluste rahastamise eelarve jaotamine
2 TOETATAVAD TEGEVUSED, TAOTLEJALE ESITATAVAD NÕUDED NING TOETUSE MÄÄR
§ 6 Toetatavad tegevused ja nendeks antavad toetused
§ 7 Nõuded toetuse taotlejale
§ 8 Nõuded individuaalse nõuandeteenuse osutamisele
§ 9 Nõuded infopäeva korraldamisele
§ 10 Abikõlblikud kulud
§ 13 Toetuse taotlusele esitatavad nõuded
5 TAOTLUSE HINDAMINE
1 Taotluste üldine hindamine
§ 17 Taotluse hindamine ja paremusjärjestuse määramine
2 Taotluse hindamine üleriigilise infopäeva puhul
§ 20 Taotluse hindamiskriteeriumid
§ 21 Taotluste paremusjärjestuse moodustamine ja üleriigiliste infopäevade kava kehtestamine
§ 22 Komisjoni töö avalikustamine
3 Taotluse hindamine maakondliku infopäeva puhul
§ 23 Maakondliku komisjoni koosseis
§ 24 Maakondliku komisjoni ülesanded
§ 25 Maakondliku komisjoni töö juhtimine ja tegevuse korraldamine
§ 26 Maakondliku komisjoni istung
§ 27 Taotluse hindamiskriteeriumid
§ 28 Maakondlike taotluste paremusjärjestuse moodustamine
§ 29 Maakondliku komisjoni töö avalikustamine
6 TAOTLUSE RAHULDAMINE VÕI RAHULDAMATA JÄTMINE JA TOETUSE VASTUVÕTMISE KINNITAMINE
§ 30 Taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine
§ 31 Toetuse vastuvõtmise kinnitamine
§ 32 Muudatustest teavitamine
§ 33 Projekti elluviimist tõendavate dokumentide esitamine
§ 35 PRIA ettekirjutus
§ 36 Toetuse maksmine ja maksmisest keeldumine
§ 38 Rakendussäte
Vastu võetud 03.06.2005 nr 63
RTL 2005, 67, 956
01.03.2006 RTL 2006, 22, 377 10.03.2006
21.03.2007 RTL 2007, 26, 458 01.04.2007
Määrus kehtestatakse “Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seadus” § 16 lõike 1 alusel.
[RTL 2007, 26, 458 - jõust. 01.04.2007]
Määruses sätestatakse «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud arengukava kolmanda prioriteedi meetme 3.8 «Nõuande- ja teabeleviteenuste toetamine» raames nõuande- ja teabeleviteenuste toetuse (edaspidi toetus) andmise eesmärgid, toetatavad tegevused, nõuded taotlejale ja taotlusele, taotluse esitamise tähtaeg ja asutus, kellele taotlus esitatakse, taotluse läbivaatamise tähtaeg, taotleja ja taotluse vastavaks tunnistamise alused ja kord, taotluse hindamiskriteeriumid ja hindamise kord ning toetuse väljamaksete teostamise tingimused.
(1) Nõuande- ja teabeleviteenuste toetamise meetme (edaspidi meede) üldeesmärk on osutada põllumajandustootjale nõuande- ja teabeleviteenust.
(2) Meetme spetsiifilised eesmärgid on toetada:
1) nõuandeteenuste pakkumise süsteemi väljaarendamist;
2) põllumajandustootjale nõuande- ja teabeleviteenuse osutamist.
Meetme rakendusüksus on Vabariigi Valitsuse 22. märtsi 2004. a määruse nr 81 «Struktuuritoetuse rakendusasutuste ja rakendusüksuste nimetamine ning riigi ja kohaliku omavalitsuse investeeringute meetmete loetelu kinnitamine» tähenduses Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (edaspidi PRIA ).
§ 5. Taotluste rahastamise eelarve jaotamine
Toetuseks määratud eelarve jaotuse toetatavate tegevuste vahel eelarveaastaks kehtestab põllumajandusminister käskkirjaga.
2. peatükk TOETATAVAD TEGEVUSED, TAOTLEJALE ESITATAVAD NÕUDED NING TOETUSE MÄÄR
§ 6. Toetatavad tegevused ja nendeks antavad toetused
(1) Nõuandekeskuse arendamiseks antakse nõuandekeskuse starditoetust.
(2) Põllumajandustootjale individuaalse nõuandeteenuse ostmiseks antakse nõuandetoetust.
(3) Üleriigiliste infopäevade kava alusel põllumajandussaaduste ja -toodete tootmiseks ja tootmise arendamiseks ning maaelu arengu edendamise eesmärgil põllumajandustootjaile suunatud infopäeva korraldamiseks ning vajaduse korral selle raames trükise väljaandmiseks antakse üleriigilise infopäeva korraldamise toetust.
(4) Põllumajandussaaduste ja -toodete tootmiseks ja tootmise arendamiseks ning maaelu arengu edendamise eesmärgil maakonna põllumajandustootjaile suunatud infopäeva korraldamiseks antakse maakondliku infopäeva korraldamise toetust.
[RTL 2006, 22, 377 - jõust. 10.03.2006]
§ 7. Nõuded toetuse taotlejale
(1) Nõuandekeskuse starditoetust võib taotleda «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 54 alusel kehtestatud korras tunnustatud nõuandekeskus, kellel ei ole riikliku maksu maksuvõlga või kelle riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral peavad maksud olema tasutud ajakava kohaselt.
(2) Nõuandetoetust võib taotleda küla, alevi või aleviku territooriumil tegutsev ettevõtja, kelle omandis on või kes kasutab õiguslikul alusel põllumajandusmaad või kes peab põllumajandusministri 30. juuli 2004. a määruse nr 128 «Elatustalude kohanemise toetuse saamise täpsemad nõuded ning toetuse taotlemise, taotluse menetlemise ja toetuse maksmise täpsem kord» § 2 lõikes 1 nimetatud põllumajandusloomi (edaspidi põllumajandustootja).
(3) Üleriigilise või maakondliku infopäeva korraldamise toetust võib taotleda juriidiline isik, kes tegeleb nõuande-, teabelevi- või koolitusteenuse osutamisega.
(4) Taotleja võib nõuandekeskuse starditoetuse taotlemiseks esitada vaid ühe nõuetele vastava taotluse «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud arengukava kehtivuse ajal.
§ 8. Nõuded individuaalse nõuandeteenuse osutamisele
(1) Nõuandeteenus peab olema osutatud tunnustatud nõuandekeskusega lepingulises suhtes oleva “Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 75¹ alusel kehtestatud korras asjaomases valdkonnas või alavaldkonnas atesteeritud või “Kutseseaduse” alusel ja korras kutsekvalifikatsiooni omandanud konsulendi poolt.
(2) Osutatud nõuandeteenuse kohta vormistatakse teenuse üleandmise-vastuvõtmise akt vähemalt kahes eksemplaris, millest üks jääb põllumajandustootjale ja teine nõuandekeskusele ning milles on ära toodud nõuandeteenuse osutamine kuupäevade kaupa koos nõuandeteenuse osutamiseks kulunud töötundide arvuga, töötunni hind, osutatud nõuandeteenuse valdkond ja teema ning nõuandeteenuse lühikirjeldus.
(3) Nõuandeteenus võib olla osutatud:
1) lisas 1 nimetatud põllumajandussaaduse tootmiseks ja tootmise arendamiseks ning söödatootmise, marja- ja seenekasvatuse valdkonnas tootmiseks ja tootmise arendamiseks;
2) finantsmajanduse valdkonnas põllumajandusettevõtte tulemuslikkuse tõstmiseks, sealhulgas äriplaani koostamiseks (v.a § 10 lõike 9 punktis 6 nimetatud äriprojekt);
3) erametsa majandamiseks, kui põllumajandustootja ei ole saanud või ei taotle selleks toetust sihtasutuse Erametsakeskus vahenditest;
4) põllumajandussaaduste käitlemise ja maaparanduse valdkonnas.
(4) Nõuandeteenust võib osutada nõuandekeskuse tunnustamisest arvates.
§ 9. Nõuded infopäeva korraldamisele
(1) Infopäeval käsitletakse üht teemat ning seda võib teha mitmel kalendripäeval, mis ei pea olema järjestikused.
(2) Infopäevast peab igal kalendripäeval osa võtma vähemalt kümme inimest kirjalikult registreeritud osavõtjate nimekirja alusel.Lektorit, infopäeva korraldajat, moderaatorit ja PRIA järelevalveametnikku ei loeta osavõtjaks.
(3) Ühe infopäeva kestus peab olema vähemalt neli akadeemilist tundi ühel kalendripäeval.
(4) Infopäeva korraldajal on õigus infopäevale registreerunud osavõtjalt võtta osavõtutasu ühe kalendripäeva kohta kuni 50 krooni üleriigilise infopäeva ja 100 krooni maakondliku infopäeva eest. Osavõtutasudest laekuv summa arvestatakse taotleja omafinantseeringuna. Osavõtutasu eelarve peab toetuse taotlemisel olema märgitud infopäeva korraldamise toetuse taotluse avalduses, kusjuures väljamakstava toetuse ja osavõtutasude eelarve kohaselt laekuv omafinantseeringuna arvestatavate tasude kogusumma ei tohi ületada infopäeva korraldamiseks tehtud abikõlblike kulutuste eelarvelist maksumust.
(5) Üleriigilise infopäeva korraldaja jagab infopäevast osavõtjale § 6 lõikes 3 nimetatud trükise tasuta. Jaotamata jäänud trükised edastab infopäeva korraldaja Põllumajandusministeeriumile, kellel on õigus neid tasuta levitada.
(6) Infopäeva korraldaja teavitab infopäeva toimumise kohast ja ajast PRIA-t ja Põllumajandusministeeriumi e-posti teel vähemalt viis tööpäeva enne maakondliku infopäeva ning vähemalt kümme tööpäeva enne üleriigilise infopäeva toimumist.
(7) Infopäeva korraldaja kogub infopäevast osavõtjalt küsitluslehe abil tagasisidet infopäeva kohta.
§ 10. Abikõlblikud kulud
(1) Nõuandekeskuse arendamisel on abikõlblikud järgmised kulud:
1) kontoriruumi parendamise kulud;
2) kontoriruumi rentimise kulud;
3) kontorimööbli ostmise ja paigaldamise kulud;
4) kontoritehnika (sh infotehnoloogiline riistvara) ostmise ja paigaldamise kulud;
5) sellise infotehnoloogilise tarkvara ostmise ja paigaldamise kulud, mis on vajalik nõuandekeskuse tavapäraseks tööks;
6) interneti ja telefonivõrguga liitumise tasud;
7) «Täiskasvanute koolituse seaduse» kohase koolitusasutuse poolt nõuandekeskusega lepingulises suhtes olevale konsulendile osutatud tööalase koolituse kulud, juhul kui koolitusasutuseks ei ole nõuandekeskus, kellega konsulent on lepingulises suhtes;
8) nõuandekeskusega töösuhtes oleva, nõuandekeskuse tehnilise töö korraldamisega tegeleva töötaja brutopalk, mis sisaldab kõiki riiklikke makse, kuni 7000 krooni ühe kalendrikuu kohta täistööajaga töötamise eest. Abikõlblikud palgakulud võivad moodustada kuni 40% § 11 lõikes 1 toodud summast.
(2) Infopäeva korraldamisel on abikõlblikud järgmised kulud:
1) esineja lektoritasu, milleks on brutotöötasu või lepingujärgne tasu koos tööandja või tellija tasutava sotsiaalmaksuga ja töötuskindlustusmaksega, kuid mitte rohkem kui 1200 krooni infopäeva ühe tunni kohta;
2) ruumi ja vajaliku tehnika rentimise kulud, kuid mitte rohkem kui 1000 krooni tehnika rentimise korral ja 2000 krooni ruumi rentimise korral infopäeva ühe päeva kohta;
3) üleriigilise infopäeva korraldamisel trükise koostamise ja trükkimise kulud;
4) infopäevast teavitamise kulud;
5) infopäeva korraldamisega seotud koolitusmaterjali soetamise kulud, kuid mitte rohkem kui 50 krooni infopäeva ühe päeva kohta infopäeval osavõtja kohta;
6) lektori, infopäeva korraldaja ja moderaatori majutuskulud, kuid mitte rohkem kui 1200 krooni ööpäevas ühe inimese kohta;
7) lektori, infopäeva korraldaja ja moderaatori infopäeva toimumiskohta ja sealt tagasi taotluses näidatud tegevuskohta transportimise kulud, sh ühissõiduki kasutamise kulud sõidupileti alusel, kuid sõiduki kasutamise korral mitte rohkem kui 4 krooni läbitud kilomeetri pealt sõiduki kohta;
8) infopäeva korraldaja ja moderaatori brutotöötasu või lepingujärgne tasu koos tööandja või tellija tasutava sotsiaalmaksuga ja töötuskindlustusmaksega, kuid kokku mitte rohkem kui 300 krooni infopäeva ühe tunni kohta.
(3) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud abikõlblike kulude maksumuse moodustavad:
1) teenuse või abikõlbliku kulu maksumus;
2) abikõlbliku objekti märgistamiseks vajaliku sümboolika maksumus.
(4) Infopäeva korraldamise toetusest arvestatakse maha osavõtutasudest laekunud summa, mis ületab taotluse avalduses märgitud osavõtutasude eelarve või nõutava omafinantseeringu.
(5) Nõuandeteenuse ostmise korral on abikõlblik kulu nõuandeteenuse maksumus.
(6) Lõike 1 punktides 1 ja 3–7 nimetatud kulude ning lõike 2 punktis 3 nimetatud trükise trükkimisega seotud kulude puhul peab taotleja olema saanud vähemalt kolm hinnapakkumist. Väljavalitud hinnapakkumine ei tohi võrreldes teiste hinnapakkumistega olla põhjendamatult kõrge.
(7) Nõuandekeskuse starditoetuse ning üleriigilise infopäeva korraldamise toetuse taotleja ja hinnapakkuja ning nende osanik või aktsionär või liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise (äriühingu või mittetulundusühingu) juhatusse ega nõukokku.
(8) Kõik abikõlblikud kulud peavad olema põhjendatud, läbipaistvad ja detailselt kirjeldatud.
(9) Abikõlblikud ei ole järgmised kulud:
1) kulud, mille eest on tasutud sularahas;
2) infopäeva korraldamisel sisustuse ja seadmete ostmise kulud;
3) teenustasud pangatoimingute eest, tagatismaksed, intressid ja muud finantsteenustega seotud kulud;
4) esinduskulud ja kulud kingitustele;
5) erisoodustusena käsitatavad majutus-, sõidu- ja toitlustuskulud;
6) struktuuritoetuse, otsetoetuse või muu toetuse taotlemiseks avalduse ja sellega seotud äriprojekti koostamiseks osutatud nõuandeteenuse maksumus;
7) põllumajandustootja tavapärase raamatupidamise korraldamiseks osutatud nõuandeteenuse maksumus;
8) nõuandetoetuse puhul mitmele isikule ühel ajal osutatud nõuandeteenuse maksumus;
9) kasutatud seadme ja kauba ostmise kulud;
10) liisingumaksed abikõlblike kulude puhul, kui asja omandiõigus ei lähe toetuse saajale;
12) serveriruumi sisseseadmise kulud;
14) tasu taotleja enda või tema töötaja tehtud töö eest lõike 1 punktis 1 nimetatud juhul;
15) käibemaks juhul, kui taotleja on taotluse esitamise hetkel käibemaksukohustuslane või piiratud käibemaksukohustuslane;
16) käibemaks arvates taotleja või toetuse saaja käibemaksukohustuslaseks või piiratud käibemaksukohustuslaseks registreerimise kuupäevast, kui taotleja ei olnud käibemaksukohustuslane või piiratud käibemaksukohustuslane taotluse esitamise hetkel;
17) muud kulud, mis ei ole projektiga otseselt seotud.
(1) Nõuandekeskuse starditoetust antakse abikõlblike kulude maksumuse katmiseks kuni 100% abikõlblike kulude maksumusest, kuid mitte rohkem kui 124 000 krooni ühe nõuandekeskuse kontori kohta.
(2) Nõuandetoetust antakse kuni 75% nõuandeteenuse abikõlblike kulude maksumusest, kuid mitte rohkem kui 12 000 krooni ühe taotleja kohta kalendriaastas ning mitte rohkem kui 525 krooni ühe nõuandeteenuse osutamiseks kulunud tunni kohta.
(3) Üleriigilise infopäeva korraldamise toetust antakse kuni 100% infopäeva korraldamise abikõlblike kulude maksumusest, kuid mitte rohkem kui 15 000 krooni ühe kalendripäeva kohta. Üleriigilise infopäeva korraldamise raames väljaantava trükise tiraaži maksumuse kohta antakse toetust kuni 100% abikõlblike kulude maksumusest, kuid mitte rohkem kui 100 000 krooni.
(4) Maakondliku infopäeva korraldamise toetust antakse kuni 80% abikõlblike kulude maksumusest, kuid mitte rohkem kui 12 000 krooni ühe kalendripäeva kohta.
(1) Toetuse taotlemiseks esitatakse PRIA-le taotleja tegevuskohajärgses piirkonnas taotluste vastuvõtmiseks volitatud ametniku kaudu selleks ettenähtud tähtajal vormikohane avaldus ning selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi taotlus).
(2) Dokumendid esitatakse originaaldokumentidena, kui määruses ei ole ette nähtud dokumendi koopia esitamist.
(3) Taotlemisel lisatakse koopiad kõikidest esitatavatest originaaldokumentidest ja dokumentide koopiatest. Nõuandetoetuse taotlemisel esitatakse vaid originaaldokumendid.
(4) PRIA teatab toetuse taotluse esitamise tähtaja ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Üleriigilise infopäeva korraldamise toetuse taotluse esitamise tähtaeg avaldatakse hiljemalt 20 tööpäeva jooksul arvates § 18 lõike 3 punktis 1 nimetatud üleriigiliste infopäevade kava avaldamisest PRIA veebilehel.
(5) Nõuandetoetuse taotlusi võetakse vastu kuni 95% ulatuses § 5 alusel nõuandetoetuse jaoks eelarveaastaks määratud summast. Kui nõuandetoetuse taotlusi on vastu võetud nimetatud summast 95% ulatuses, lõpetab PRIA taotluste vastuvõtmise, avaldades sellekohase teabe PRIA veebilehel. Nõuandetoetuse taotluste esitamise uue tähtaja teatab PRIA ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(1) Nõuandekeskuse starditoetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIA-le lisas 2 toodud vormi kohase avalduse ning selles esitatud andmeid tõendavad järgmised dokumendid:
2) mitte varasema kui taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päeva seisuga väljastatud Maksu- ja Tolliameti tõend selle kohta, et taotleja on täitnud tõendi väljastamise päeva seisuga maksuseadustes sätestatud kohustused ja et tal ei ole riikliku maksu maksuvõlga või riikliku maksu maksuvõla tasumise ajatamise korral on ta maksud tasunud ajakava kohaselt;
3) avaldus «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse » § 9 lõikes 1 nimetatud struktuuritoetuste registrisse kandmiseks;
4) paragrahvi 10 lõike 1 punktides 1 ja 3–7 nimetatud abikõlblike kulude puhul vähemalt kolm hinnapakkumise koopiat ning punktis 2 nimetatud abikõlblike kulude puhul rendilepingu koopia;
5) nõuandekeskuse järgneva viie tegutsemisaasta arengukava, milles on ära toodud nõuandekeskuse hetkeolukorra, tegevuse eesmärgi, oodatava tulemuse ja tulemuse saavutamiseks aastate kaupa planeeritavate tegevuste kirjeldus ning sihtgrupid ja koostööpartnerid.
(2) Nõuandetoetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIA-le lisaks lõike 1 punktides 1 ja 3 nimetatud dokumentidele lisas 3 toodud vormi kohase avalduse ning selles esitatud andmeid tõendavad järgmised dokumendid:
1) koopia tunnustatud nõuandekeskuse poolt põllumajandustootjale esitatud arvest või arve-saatelehest, milles lisaks «Käibemaksuseaduse» § 37 lõikes 7 sätestatud nõuetele on ära toodud ka nõuandeteenuse osutamine kuupäevade kaupa koos nõuandeteenuse osutamiseks kulunud töötundide arvuga, töötunni hind, osutatud nõuandeteenuse valdkond või teema ning nõuandeteenuse osutanud konsulendi nimi;
2) koopia punktis 1 nimetatud arve või arve-saatelehe koopial märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendavast maksekorraldusest või pangakonto väljavõttest;
4) koopia dokumendist, mis tõendab, et taotleja, kelle taotluse esitamisele eelneva kalendriaasta jooksul esitatud ühtse pindalatoetuse või põllumajanduskultuuri kasvatamise täiendava otsetoetuse taotlus ei ole heaks kiidetud, kasutab õiguslikul alusel maad, kui ta ei pea põllumajandusloomi;
5) koopia füüsilisest isikust ettevõtja isikut tõendavast dokumendist või mitte varasema kui taotluse esitamisele vahetult eelnenud kuu esimese päeva seisuga nimekiri kõikidest osanikest, aktsionäridest või liikmetest koos nende sünniaja või isikukoodiga, kui taotlejaks on äriühing ja kui taotleja esitab nõuandetoetuse taotluse PRIA poolt § 12 lõike 5 alusel teatatud uue taotluste esitamise tähtaja jooksul;
6) koopia põllumassiivi kaardist, mis tõendab, et taotleja kasutuses on põllumajandusmaa, mis asub «Eesti Maaelu Arengukavas 2004–2006» määratud ebasoodsamasse piirkonda jääval põllumassiivil, juhul kui taotleja esitab nõuandetoetuse taotluse PRIA poolt § 12 lõike 5 alusel teatatud taotluse esitamise uue tähtaja jooksul.
(3) Üleriigilise või maakondliku infopäeva korraldamise toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIA-le lisaks lõike 1 punktides 1 ja 3 nimetatud dokumentidele lisas 4 toodud vormi kohase avalduse ning selles esitatud andmeid tõendavad järgmised dokumendid:
1) [Kehtetu – [ RTL 2006, 22, 377 - jõust. 10.03.2006]
2) koopia koostööpartneriga sõlmitud koostöölepingust või koostööpartneri antud muu kirjalik tõend kavandatava koostöö kohta juhul, kui infopäeva korraldamisse kaasatakse partner;
3) vähemalt kolm hinnapakkumise koopiat § 10 lõike 2 punktis 3 nimetatud trükise trükkimisega seotud kulude puhul;
4) koopia maksukohustuslaste registri tõendist, kui taotleja on füüsilisest isikust ettevõtja, kes ei ole kantud äriregistrisse.
(4) Toetuse esmakordsel taotlemisel esitab taotleja avalduse taotleja andmete põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kandmiseks, kui taotleja andmed ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse.
(3) Kui taotlus koos kõikide nõutavate dokumentidega on esitatud tähtaegselt, registreerib PRIA taotluse infosüsteemis ning teeb väljatrüki § 13 lõike 1 punktis 3 nimetatud avaldusest kahes eksemplaris, mille allkirjastavad taotleja ja taotluse vastuvõtmiseks volitatud ametnik. Teine eksemplar avaldusest väljastatakse taotlejale. Volitatud ametnik avab taotlustoimiku, millele lisatakse nimetatud avalduse väljatrükk, taotleja äriregistri kaart või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri kaart ja kontroll-leht.
(4) Kui taotleja ei esitanud taotlust tähtajaks, tagastatakse taotlus “Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse” § 19 lõike 6 kohaselt läbi vaatamata. Kui taotluse vastuvõtmisel ei saa üheselt tõlgendada nõutava dokumendi vajadust ja sisulist täpsust, siis võtab PRIA taotluse vastu ja volitatud ametnik avab taotlustoimiku.
(1) PRIA kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetekohasust, taotluses esitatud andmete õigsust ning taotleja ja toetatava tegevuse vastavust «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» §-dele 18 ja 19 ning määruses sätestatud nõuetele.
(3) PRIA volitatud ametnikul on taotluses esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks ametitõendi esitamisel õigus viibida taotleja nõusolekul või selle isiku nõusolekul, kellelt taotleja tellib teenust või tööd või ostab kaupa, tema ettevõttes, sealhulgas hoones ja kinnisasjal, ning kontrollida dokumente kohapeal.
(2) Kui taotluse nõuetekohasuse kontrollimisel avastatakse puudusi, teavitatakse sellest viivitamata taotlejale ja määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Taotlus loetakse õigeaegselt esitatuks, kui puudused kõrvaldatakse määratud tähtaja jooksul.
1) on täidetud määruses ja «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduses» sätestatud nõuded;
(4) Taotleja või taotluse mittevastavaks tunnistamise korral tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 18 lõike 3 või § 19 lõike 5 kohaselt.
5. peatükk TAOTLUSE HINDAMINE
1. jagu Taotluste üldine hindamine
§ 17. Taotluse hindamine ja paremusjärjestuse määramine
(1) Vastavaks tunnistatud taotlusi hinnatakse:
1) nõuandekeskuse starditoetuse puhul «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 20 lõike 1 kohaselt;
2) nõuandetoetuse puhul «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 20 lõike 1 või 3 kohaselt;
3) üleriigilise infopäeva korraldamise toetuse puhul «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 20 lõike 2 või 3 kohaselt;
4) maakondliku infopäeva korraldamise toetuse puhul «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 20 lõike 3 kohaselt.
(2) Vastavaks tunnistatud üleriigilise infopäeva korraldamise toetuse taotluste hindamiseks ning taotluste paremusjärjestuse koostamiseks moodustab põllumajandusminister nõuandva hindamiskomisjoni (edaspidi komisjon).
(3) Vastavaks tunnistatud maakondliku infopäeva korraldamise toetuse taotluste hindamiseks ning taotluste paremusjärjestuse koostamiseks moodustab maavanem hindamiskomisjoni (edaspidi maakondlikkomisjon).
(4) PRIA esitab avalduste ja nendes esitatud andmeid tõendavate dokumentide koopiad põllumajandusministrile või maavanemale tutvumiseks kahe tööpäeva jooksul arvates üleriigilise või maakondliku infopäeva korraldamise toetuse taotluse esitamise tähtaja lõppemisest.
(5) PRIA esitab taotlejate nimekirja põllumajandusministrile või maavanemale 45 tööpäeva jooksul arvates üleriigilise või maakondliku infopäeva korraldamise toetuse taotluste esitamise tähtaja lõppemisest posti teel väljastusteatega tähtkirjaga, märkides nimekirjas eraldi ka nende taotlejate nimed, kelle taotlused ei ole «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» §-de 18 ja 19 alusel vastavaks tunnistatud.
(6) Paragrahvi 12 lõikes 5 nimetatud uue tähtaja jooksul esitatud ja vastavaks tunnistatud nõuandetoetuse taotlusi hindab PRIA vastavalt lisas 5 toodud hindamiskriteeriumitele ning annab taotluste paremusjärjestuse määramiseks hindepunkte vastavalt lisale 5.
2. jagu Taotluse hindamine üleriigilise infopäeva puhul
(1) Komisjon koosneb Põllumajandusministeeriumi ametnikest ja põllumajandustootjatest või neid esindavate organisatsioonide esindajatest (edaspidi komisjoni liige).
(2) Põllumajandusministeerium edastab PRIA-le komisjoni moodustamise käskkirja viie tööpäeva jooksul arvates käskkirja allakirjutamisest. Komisjoni liikmete ja asendusliikmete nimed avaldatakse Põllumajandusministeeriumi ja PRIA veebilehel.
1) määrata üleriigilise infopäeva korraldamise valdkonnad ja teemad ning iga teema kohta infopäeva sihtgrupp, toimumise koht ja aeg, kestus ning korraldamise piirsumma, samuti vajaduse korral infopäeva raames väljaantava informatiivse trükise teema, maht, levitamise vorm ning väljaandmise piirsumma, koostada neid andmeid kajastav üleriigiliste infopäevade kava eelarveaastaks, lähtudes üleriigilise infopäeva korraldamise toetuse taotluste rahastamise eelarvest, ning teha põllumajandusministrile ettepanek kinnitada eelarveaastaks üleriigiliste infopäevade kava;
2) hinnata taotlusi §-s 20 nimetatud hindamiskriteeriumide alusel ning teha põllumajandusministrile ettepanek taotluste paremusjärjestuse kohta kõigi üleriigilise infopäeva kavas nimetatud teemade kaupa.
(1) Komisjoni istung toimub 15 tööpäeva jooksul arvates § 17 lõikes 5 nimetatud taotlejate nimekirja saamisest.
(2) Komisjoni esimehel on õigus toetuse taotluse kohta lisateabe saamiseks kutsuda komisjoni istungile isik, kes ei ole taotleja, komisjoni liige ega asendusliige. Sellekohase põhjendatud kirjaliku ettepaneku võib komisjoni esimehele teha ka komisjoni liige.
(4) Kui esinevad “Haldusmenetluse seaduse” § 10 lõikes 1 toodud asjaolud, teatab komisjoni liige sellest viivitamata komisjoni esimehele ja asendusliikmele ning taandab ennast otsustamisest.
(5) Kui asendusliige ei saa lõikes 4 toodud põhjustel komisjoni istungist osa võtta, teatab ta sellest viivitamata komisjoni esimehele, kes määrab asendusliikme teiste komisjoni asendusliikmete hulgast, eelistades lähedase tegevusvaldkonnaga esindajat.
(6) Kui komisjon ei ole otsustusvõimeline, kutsub komisjoni esimees kokku uue komisjoni kümne tööpäeva jooksul arvates eelmise komisjoni istungi toimumise päevast, teavitades istungi toimumise ajast ja kohast PRIA-t.
(7) Komisjoni liige hindab taotlust §-s 20 toodud hindamiskriteeriumide alusel, täites lisas 6 toodud vormi kohase hindamislehe iga taotluse kohta.
§ 20. Taotluse hindamiskriteeriumid
Taotluse sobivusele eelarveaastaks kinnitatud üleriigiliste infopäevade kavas sätestatud tingimustele hinnangu andmise korral on võimalik anda:
1) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, milline on infopäeva korraldaja varasem kogemus teabeleviürituse korraldamises;
2) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, milline on infopäeval esineja varasem kogemus ja kompetentsus asjaomasel teemal nõuande-, teabelevi- või koolitusteenuse pakkumises;
3) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral on infopäeva kavandatav eelarve põhjendatud;
4) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral tehakse infopäeva korraldamise käigus koostööd teiste põllumajanduse ning maaelu edendamisega tegelevate organisatsioonide ja isikutega.
§ 21. Taotluste paremusjärjestuse moodustamine ja üleriigiliste infopäevade kava kehtestamine
(4) Põllumajandusminister kehtestab komisjoni ettepaneku alusel üleriigiliste infopäevade kava ja taotluste paremusjärjestuse.
(5) Kui põllumajandusminister ei nõustu komisjoni ettepanekuga, kutsub komisjoni esimees komisjoni kokku kümne tööpäeva jooksul arvates eelmise komisjoni istungi toimumise päevast, teavitades istungi toimumise ajast ja kohast PRIA-t.
(6) Põllumajandusministeerium edastab üleriigiliste infopäevade kava PRIA-le viie tööpäeva jooksul arvates käskkirja allakirjutamisest. Põllumajandusministeerium edastab taotluste paremusjärjestuse, milles on toodud ka taotlused, mis on saanud alla 30% maksimaalsest punktide arvust, mida taotlusele võivad anda komisjoni istungil osalenud komisjoni liikmed, PRIA-le koos komisjoni istungi protokolli koopiaga 20 tööpäeva jooksul arvates § 17 lõikes 5 nimetatud taotlejate nimekirja saamisest, kuid mitte hiljem kui 30 tööpäeva jooksul lõikes 5 ja § 19 lõikes 6 toodud juhtudel.
§ 22. Komisjoni töö avalikustamine
(1) Põllumajandusministeeriumil on õigus oma veebilehel avaldada üleriigiliste infopäevade kava ja taotluste paremusjärjestus nende taotlejate kohta, kelle kohta on tehtud taotluse rahuldamise otsus.
(2) PRIA avaldab üleriigiliste infopäevade kava PRIA veebilehel viie tööpäeva jooksul arvates üleriigiliste infopäevade kava saamisest.
3. jagu Taotluse hindamine maakondliku infopäeva puhul
§ 23. Maakondliku komisjoni koosseis
(1) Maakondlikus komisjonis on viis kuni üheksa liiget ja liikmeid on paaritu arv.
(2) Maakondlik komisjon koosneb vähemalt kahest asjaomase maakonna maavalitsuse ametnikust, vähemalt ühest asjaomase maakonna kohaliku omavalitsusüksuse ametnikust ja vähemalt kahest asjaomase maakonna põllumajandustootjast või neid esindava organisatsiooni esindajast (edaspidi maakondlikukomisjoni liige).
(3) Maakondliku komisjoni liikmele võib määrata ka asendusliikme. Asendusliige tegutseb liikmega samas või lähedases tegevusvaldkonnas ning tal on kõik maakondliku komisjoni liikme õigused ja kohustused.
(4) Maavanem edastab PRIA-le maakondliku komisjoni liikmete ja asendusliikmete nimed ja nende asutuste või isikute nimed, keda liige esindab, viie tööpäeva jooksul arvates maakondliku komisjoni koosseisu määramisest. Maakondliku komisjoni liikmete ja asendusliikmete nimed avaldatakse maavalitsuse ja PRIA veebilehel.
§ 24. Maakondliku komisjoni ülesanded
Maakondliku komisjoni ülesanded on:
1) hinnata maakondliku infopäeva korraldamise toetuse taotlusi §-s 27 nimetatud hindamiskriteeriumide alusel;
2) teha maavanemale ettepanek maakondliku infopäeva korraldamise toetuse taotluste paremusjärjestuse kohta.
§ 25. Maakondliku komisjoni töö juhtimine ja tegevuse korraldamine
(1) Maakondliku komisjoni tööd juhib maavanem või tema volitatud maavalitsuse ametnik (edaspidi maakondlikukomisjoni esimees ).
(2) Maakondliku komisjoni kutsub kokku maakondliku komisjoni esimees, kooskõlastades istungi toimumise aja ja koha PRIA-ga. Maakondliku komisjoni esimees teatab komisjoni liikmetele, Põllumajandusministeeriumile ja PRIA-le komisjoni istungi toimumise aja ja koha kirjalikult või elektrooniliselt kolme tööpäeva jooksul arvates § 17 lõikes 5 nimetatud taotlejate nimekirja saamisest.
(3) Maavalitsus võimaldab enne maakondliku komisjoni istungit komisjoni liikmel tutvuda toetuse taotluste koopiatega.
(4) Kui esinevad “Haldusmenetluse seaduse” § 10 lõikes 1 toodud asjaolud, teatab maakondliku komisjoni liige sellest viivitamata komisjoni esimehele ja asendusliikmele ning taandab ennast otsustamisest.
(5) Kui asendusliige ei saa lõikes 4 toodud põhjustel maakondliku komisjoni istungist osa võtta, teatab ta sellest viivitamata maakondliku komisjoni esimehele, kes määrab asendusliikme teiste komisjoni asendusliikmete hulgast, eelistades lähedase tegevusvaldkonnaga esindajat.
(6) Maakondliku komisjoni esimehel on õigus toetuse taotluse kohta lisateabe saamiseks kutsuda maakondliku komisjoni istungile isik, kes ei ole taotleja, komisjoni liige ega asendusliige. Sellekohase põhjendatud kirjaliku ettepaneku võib maakondliku komisjoni esimehele teha ka komisjoni liige.
§ 26. Maakondliku komisjoni istung
(1) Maakondliku komisjoni töövorm on istung. Maakondliku komisjoni istung on kinnine.
(2) Maakondliku komisjoni istung toimub kümne tööpäeva jooksul arvates § 17 lõikes 5 nimetatud taotlejate nimekirja saamisest.
(3) Maakondlik komisjon on otsustusvõimeline, kui istungist võtavad osa vähemalt pooled komisjoni liikmetest, sealhulgas maakondliku komisjoni esimees.
(4) Kui maakondlik komisjon ei ole otsustusvõimeline, kutsub maakondliku komisjoni esimees kokku uue maakondliku komisjoni kümne tööpäeva jooksul arvates eelmise komisjoni istungi toimumise päevast, kooskõlastades istungi toimumise aja ja koha PRIA-ga.
(5) Maakondliku komisjoni istungil osaleb vaatlejana PRIA määratud järelevalveametnik. Maakondliku komisjoni istungil võib osaleda Põllumajandusministeeriumi esindaja ja § 25 lõikes 6 nimetatud komisjoni istungile kutsutud isik. Nimetatud isikud ei osale paremusjärjestuse koostamises.
(6) Maakondliku komisjoni liige hindab taotlust §-s 27 toodud hindamiskriteeriumide alusel, täites lisas 7 toodud vormi kohase hindamislehe iga taotluse kohta.
(7) Maakondliku komisjoni istungil koostatakse lisas 8 toodud vormi kohane maakondliku komisjoni ettepanek (edaspidi maakondlikukomisjoni ettepanek).
§ 27. Taotluse hindamiskriteeriumid
Taotluse sobivusele maakonna põllumajandusliku tootmise ning maaelu arengu edendamise eesmärgile hinnangu andmise korral on võimalik anda:
1) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral vastavad kavandatava infopäeva teemad kohalikele oludele ning arvestavad maakonna põllumajandustootjate eripära;
2) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral on infopäeval käsitletavad teemad aktuaalsed ning lähtuvad infopäeva sihtgrupi vajadustest;
3) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, milline on infopäeva korraldaja varasem kogemus teabeleviürituse korraldamises;
4) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, milline on infopäeval esineja varasem kogemus ja kompetentsus asjaomasel teemal nõuande-, teabelevi- või koolitusteenuse pakkumises;
5) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral on infopäeva kavandatav eelarve põhjendatud;
6) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral tehakse infopäeva korraldamise käigus koostööd teiste kohalike põllumajanduse ning maaelu edendamisega tegelevate organisatsioonide ja isikutega.
§ 28. Maakondlike taotluste paremusjärjestuse moodustamine
(2) Taotluste paremusjärjestuse moodustamiseks liidetakse kõigilt maakondliku komisjoni liikmetelt saadud taotluse hindepunktid kokku. Taotluste paremusjärjestuse moodustamisel loetakse paremaks suurema hindepunktide summa saanud taotlus.
(3) Võrdse hindepunktide summa saanud taotluste paremusjärjestus koostatakse komisjoni liikmete hääletuse tulemuste alusel. Maakondliku komisjoni otsus võetakse vastu lihthäälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral loetakse vastuvõetuks otsus, mille poolt hääletas maakondliku komisjoni esimees. Hääletuse tulemused märgitakse maakondliku komisjoni ettepanekusse.
(4) Maakondlik komisjon koostab maavanemale ettepaneku kinnitada paremusjärjestustus. Hindepunktide summa märgitakse maakondliku komisjoni ettepanekusse taotluste ja hindepunkte andnud maakondliku komisjoni liikmete kaupa.
(5) Maakondliku komisjoni ettepanekule kirjutavad alla maakondliku komisjoni esimees, komisjoni liikmed ja PRIA järelevalveametnik.
(6) Maavanem kehtestab maakondliku komisjoni ettepaneku alusel taotluste paremusjärjestuse maakonna kohta.
(7) Kui maavanem ei nõustu maakondliku komisjoni ettepanekuga, kutsub maakondliku komisjoni esimees maakondliku komisjoni kokku kümne tööpäeva jooksul arvates eelmisest komisjoni istungi toimumise päevast, kooskõlastades istungi toimumise aja ja koha PRIA-ga.
(8) Maavanem edastab kinnitatud paremusjärjestuse PRIA-le 15 tööpäeva jooksul arvates § 17 lõikes 5 nimetatud taotlejate nimekirja saamisest, lisades maakondliku komisjoni ettepaneku koos hindamislehtedega, kuid mitte hiljem kui 30 tööpäeva jooksul lõikes 7 ja § 26 lõikes 4 toodud juhtudel.
§ 29. Maakondliku komisjoni töö avalikustamine
Maavanemal on õigus maavalitsuse veebilehel avaldada taotluste paremusjärjestus nende taotlejate kohta, kelle kohta on tehtud taotluse rahuldamise otsus.
6. peatükk TAOTLUSE RAHULDAMINE VÕI RAHULDAMATA JÄTMINE JA TOETUSE VASTUVÕTMISE KINNITAMINE
§ 30. Taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine
(1) «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 20 lõike 1 alusel kuuluvad rahuldamisele nõuandekeskuse starditoetuse ja nõuandetoetuse vastavaks tunnistatud taotlused.
(2) «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 20 lõike 3 alusel kuuluvad rahuldamisele § 17 lõike 6 alusel hindamise tulemusel moodustatud paremusjärjestuse alusel parimad nõuandetoetuse taotlused. Kui vastavaks tunnistatud nõuandetoetuse taotluste rahastamise summa ületab taotluste rahastamise eelarvet, eelistatakse taotluse rahuldamise otsustamisel võrdse hindepunktide arvuga taotluste korral ajaliselt varem esitatud taotlusi.
(3) «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 20 lõike 2 või 3 alusel kuuluvad rahuldamisele hindamise tulemusel moodustatud paremusjärjestuse alusel kas iga teema parim taotlus või parimad üleriigilise infopäeva korraldamise toetuse taotlused, mis on saanud vähemalt 30% maksimaalsest punktide arvust, mida taotlusele võivad anda asjaomase komisjoni istungil osalenud komisjoni liikmed.
(4) «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 20 lõike3 alusel kuuluvad rahuldamisele hindamise tulemusel moodustatud paremusjärjestuse alusel parimad maakondliku infopäeva korraldamise toetuse taotlused, mis on saanud vähemalt 30% maksimaalsest punktide arvust, mida taotlusele võivad anda asjaomase komisjoni istungil osalenud komisjoni liikmed.
(5) PRIA peadirektor teeb nõuandekeskuse starditoetuse ja nõuandetoetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse 50 tööpäeva jooksul arvates taotluse vastuvõtmise päevast ning üleriigilise ja maakondliku infopäeva korraldamise toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse 75 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtaja lõppemisest. Lõikes 2 nimetatud nõuandetoetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse teeb PRIA peadirektor 50 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtaja lõppemisest.
(6) Vajaduse korral võib PRIA peadirektor teha taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse 90 tööpäeva jooksul arvates taotluse vastuvõtmise päevast, üleriigilise ja maakondliku infopäeva korraldamise toetuse puhul arvates taotluse esitamise tähtaja lõppemisest, teatades taotlejale otsuse tegemise tähtaja pikendamisest lõikes 5 nimetatud tähtaja jooksul. Otsuse tegemise tähtaja pikendamist tuleb põhjendada.
(7) Taotlus jäetakse rahuldamata «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 20 lõike 2 või 3 alusel.
(8) PRIA avaldab toetuse saajate nimed PRIA veebilehel.
(9) PRIA saadab taotlejale taotluse rahuldamata jätmise otsuse koopia posti teel väljastusteatega tähtkirjaga viie tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemisest.
(10) Toetuse saaja asjakohase avalduse esitamise korral võib PRIA “Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse” § 202 kohaselt taotluse rahuldamise otsust muuta või selle kehtetuks tunnistada 15 tööpäeva jooksul arvates avalduse saamisest.
§ 31. Toetuse vastuvõtmise kinnitamine
(1) PRIA saadab pärast nõuandetoetuse taotluse rahuldamise otsuse tegemist toetuse saajale koopia PRIA peadirektori käskkirjast või väljavõtte sellest posti teel väljastusteatega tähtkirjaga. Nimetatud käskkirjas sätestatakse muu hulgas toetuse saaja nimi, toetuse suurus ja toetatav tegevus.
(2) “Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse” § 201lõike 2 kohaselt saadab PRIA toetuse saajale koos nõuandekeskuse starditoetuse, üleriigilise ja maakondliku infopäeva korraldamise toetuse taotluse rahuldamise otsuse käskkirja koopiaga PRIA peadirektori allakirjutatud kinnituskirja kahes eksemplaris ja kulude deklareerimiseks lisas 9 või 10 toodud väljamaksetaotluse vormi (edaspidi kuludeklaratsioon) posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.
(3) Nõuandekeskuse starditoetuse kasutamise tingimusteks taotluse rahuldamise otsuse kohaselt on eelkõige:
2) nõuandeteenuse osutajana jätkamine vähemalt viie aasta jooksul arvates viimase toetusosa väljamaksmisest;
3) toetuse eest ostetud eseme sihipärane säilitamine ja kasutamine vähemalt viie aasta jooksul arvates viimase toetusosa väljamaksmisest;
4) projekti asjaomase abikõlbliku objekti märgistamine struktuuritoetuse sümboolikaga;
6) “Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse” § 41lõikes 3 nimetatud muude kohustuste täitmine;
7) toetuse sihipärase ja tähtaegse kasutamise üle järelevalve teostamise võimaldamine;
8) PRIA määratud tähtajal “Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse” § 7 lõike 3 alusel kehtestatud tingimustel ja korras PRIA-le toetuse mõju hindamiseks viie aasta jooksul arvates viimase toetusosa väljamaksmisest kirjalike andmete esitamine.
(4) Üleriigilise ja maakondliku infopäeva korraldamise toetuse kasutamise tingimusteks taotluse rahuldamise otsuse kohaselt on eelkõige:
2) infopäeva korraldamine taotluses kirjeldatud viisil ja tähtajal;
3) infopäeva korraldamisega seotud asjaomase abikõlbliku objekti märgistamine struktuuritoetuse sümboolikaga;
4) üleriigilise infopäeva korraldamise raames väljaantava trükise märgistamine struktuuritoetuse sümboolikaga;
(5) Kui toetuse saaja on nõus taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tingimustega, kirjutab ta kinnituskirjale alla, märgib allakirjutamise kuupäeva ja tagastab kinnituskirja ühe eksemplari PRIA-le posti teel väljastusteatega tähtkirjaga 15 kalendripäeva jooksul arvates kinnituskirja saamisest.
§ 32. Muudatustest teavitamine
2) ettevõtja ümberkujundamisest, ühinemisest, jagunemisest ja lõpetamisest ning ettevõtte või selle osa üleminekust;
3) mittetulundusühingu ja sihtasutuse ümberkujundamisest, ühinemisest, jagunemisest ja lõpetamisest;
4) abikõlbliku kuluga seotud muutusest;
5) toetuse saamise või toetuse kasutamisega seotud muust asjaolust, mille tõttu ei ole toetuse taotluses esitatud andmed enam täielikud või õiged.
(2) Projekti muutmiseks peab toetuse saaja selleks eelnevalt PRIA-le esitama vastavasisulise taotluse.
§ 33. Projekti elluviimist tõendavate dokumentide esitamine
(1) Maakondliku infopäeva korraldamise toetuse saaja teeb abikõlblikud kulutused ja esitab infopäeva toimumist tõendavad dokumendid ühes osas ühe taotluse kohta. Nõuandekeskuse starditoetuse saaja teeb abikõlblikud kulutused ja esitab projekti elluviimist tõendavad dokumendid kuni kahes osas ühe taotluse kohta. Üleriigilise infopäeva korraldamise toetuse saaja teeb abikõlblikud kulutused ning esitab projekti elluviimist ja infopäeva toimumist tõendavad dokumendid kuni kahes osas, kusjuures infopäeva korraldamisega seotud kulusid tõendavad dokumendid peavad olema esitatud ühes osas. PRIA teatab projekti elluviimist ja infopäeva toimumist tõendavate dokumentide esitamise tähtaja ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded samal ajal toetuse taotluse esitamise tähtaja teatamisega.
(2) Nõuandekeskuse starditoetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse » § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud korra kohaselt pärast projekti osalist või täielikku elluviimist ja selle eest osaliselt või täielikult tasumist, kuid mitte varem kui pärast kinnituskirja allkirjastamist, PRIA-le lisas 9 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
1) selle isiku, kellelt toetuse saaja tellis teenust või tööd või ostis kaupa, väljastatud arve-saatelehe või arve koopia;
2) punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve koopial märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava maksekorralduse või pangakonto väljavõtte koopia;
3) selle isiku, kellelt toetuse saaja tellis teenust või tööd või ostis kaupa, väljastatud osutatud teenuse või tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi koopia juhul, kui see tegevus on seotud § 10 lõike 1 punktis 1 nimetatud kulutusega;
4) paragrahvi 10 lõike 1 punktis 8 nimetatud palgakulude korral netopalga maksmist tõendava maksekorralduse või pangakonto väljavõtte koopia;
5) väljavõte palgalehest, millelt on näha selle töötaja nimi, kellele on üle kantud punktis 4 nimetatud netopalk, ametikoht, töölepingu number, arvestatud brutopalk ning sellest kinnipeetud maksud ja muud kinnipidamised;
6) koopia tööajatabelist, millelt on näha § 10 lõike 1 punktis 8 nimetatud töötaja nimi, tema ametikoht, periood, mille kohta on tööajatabel koostatud, sel perioodil töötatud tunnid ja tehtud tööde kirjeldus ning mille on allkirjastanud töötaja ja tunnustatud nõuandekeskuse juht;
7) koopia töölepingust, mis on sõlmitud § 10 lõike 1 punktis 8 nimetatud töötajaga.
(3) Kapitalirendi (liising) puhul esitab nõuandekeskuse starditoetuse saaja PRIA-le pärast projekti osalist või täielikku elluviimist ja selle eest osaliselt või täielikult tasumist kapitalirendilepingus ettenähtud korras, kuid mitte varem kui pärast kinnituskirja allkirjastamist, toetuse väljamaksmiseks lisas 9 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
3) punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve koopial märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava maksekorralduse või pangakonto väljavõtte koopia.
(4) Nõuandekeskuse starditoetuse puhul ei tohi projekti elluviimisega alustada ja projekti elluviimist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui toetuse taotluse esitamisele vahetult järgneval päeval.
(5) Üleriigilise ja maakondliku infopäeva korraldamise toetuse taotleja võib infopäeva korraldada pärast kinnituskirja allkirjastamist. Infopäeva korraldamisega seotud abikõlblike kulutuste tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui kinnituskirja allkirjastamisele vahetult järgneval päeval.
(6) Infopäeva korraldamise toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja “Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse” § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestud korra kohaselt pärast projekti täielikku elluviimist ja selle eest täielikult tasumist PRIA-le lisas 10 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
1) koopia infopäeval osavõtjate nimekirjast, kus on ära toodud iga osavõtja nimi, kontaktandmed, organisatsioon või ettevõtja, keda osavõtja esindab, ja osavõtja allkiri;
2) selle isiku, kellelt toetuse saaja tellis teenust või tööd või ostis kaupa, väljastatud arve-saatelehe või arve koopia. Lektori, infopäeva korraldaja ja moderaatori tasu kohta väljastatud arvel peab olema märgitud selle isiku nimi, kelle tehtud töö või osutatud teenuse eest arve on väljastatud;
3) punktis 2 nimetatud arve-saatelehe või arve koopial märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava maksekorralduse või pangakonto väljavõtte koopia;
4) [Kehtetu – RTL 2007, 26, 458 - jõust. 01.04.2007]
5) koopia töövõtulepingust, kui lektor, infopäeva korraldaja või moderaator osutab teenust töövõtulepingu alusel, või sellekohasest otsusest lisatööülesande panemise kohta infopäeval esinemiseks või infopäeva korraldamiseks, kui lektor, infopäeva korraldaja või moderaator on taotleja töötaja, kelle töölepingust tulenevate kohustuste hulka ei kuulu infopäeval lektorina esinemine või infopäeva korraldamine;
6) väljavõte tööajatabelist, millelt on näha lektori, infopäeva korraldaja või moderaatori nimi ning periood, mille jooksul on infopäeval lektorina esinetud või korraldajana või moderaatorina osaletud, juhul, kui taotleja töötaja osaleb infopäeval punktis 5 nimetatud otsuse alusel;
7) väljavõte palgalehest, millelt on näha selle lektori, infopäeva korraldaja või moderaatori nimi, kellele on punktis 5 nimetatud dokumentide alusel kantud üle töötasu infopäeval töötamise eest ning arvestatud töötasu suurus. Nimetatud töötasu peab palgalehel olema eristatav põhipalgast;
8) paragrahvi 10 lõike 2 punktides 1 ja 8 nimetatud palgakulude puhul netopalga tasumist tõendava maksekorralduse või pangakonto väljavõtte koopia. Palgakulude tasumisel ühe koondsummana terves asutuses esitatakse väljavõte toetuse saaja raamatupidamisprogrammist, millelt on näha on infopäevaga seotud isikute töötasude ja maksude ülekannete kuupäevad ning asjakohased summad. Tööandja maksude tõendamiseks lisatakse asjaomaste töötajate sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmakse arvestusleht ning taotleja kirjalik kinnitus selle kohta, millal on sotsiaalmaks ja töötuskindlustusmakse deklareeritud ja tasutud;
9) koopia dokumendist, sh sõidupäevikust või ühissõiduki kasutamist tõendavast sõidupiletist, mis tõendab tehtud transpordikulusid ning mis vastab “Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse” § 42 lõike 3 alusel kehtestatud tingimustele ja korrale;
10) koopia sõiduki registreerimistunnistusest. Kui sõidukit kasutanud isiku nimi ei ole registreerimistunnistusel märgitud, siis esitatakse lisadokumendina sõiduki kasutamise õigust tõendava volikirja koopia.
(1) Enne toetuse väljamaksmist kontrollib PRIA toetuse saaja esitatud projekti abikõlbliku kulutuse eest täieliku või osadena tasumist tõendava kuludeklaratsiooni ja sellele lisatud dokumentide ning nendes esitatud andmete õigsust ja nõuetekohasust «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 25 alusel.
(2) PRIA järelevalveametnikul on ametitõendi esitamisel õigus viibida lõikes 1 nimetatud asjaolude kontrollimiseks toetuse saaja nõusolekul tema ettevõttes, sealhulgas hoones ja kinnisasjal, ning infopäeval, nõuda projekti elluviimise ja muude toetuse saamiseks esitatud nõuete täitmist ja nende vastavust taotlusele ning kontrollida dokumente kohapeal.
(3) PRIA järelevalveametnikul on ametitõendi esitamisel õigus viibida lõikes 1 nimetatud asjaolude kontrollimiseks nõuandekeskuses ja selle isiku nõusolekul, kellelt toetuse saaja tellis teenust või tööd või ostis kaupa, tema ettevõttes, sealhulgas hoones ja kinnisasjal, ning kontrollida dokumente kohapeal.
(4) Järelevalveametnik koostab järelevalvetoimingu tulemuste kohta kontrollakti, mille allkirjastavad järelevalveametnik ja toetuse saaja või nõuandekeskuse esindaja või isik, kellelt toetuse saaja tellis teenust või tööd või ostis kaupa.
§ 35. PRIA ettekirjutus
PRIA järelevalveametnikul on õigus «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 25 lõike 2 punkti 5 alusel ja korras teha toetuse saajale järelevalve käigus avastatud puuduse kõrvaldamiseks ettekirjutus.
§ 36. Toetuse maksmine ja maksmisest keeldumine
(1) Toetus makstakse välja «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud korra kohaselt.
(2) PRIA peadirektor teeb toetuse maksmise või maksmisest keeldumise otsuse. Toetuse maksmisest keeldumise otsus tehakse 20 tööpäeva jooksul arvates toetuse maksmisest keeldumise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest.
(3) Toetuse maksmise otsus tehakse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda nõuandekeskuse starditoetuse või infopäeva korraldamise toetuse saaja arvelduskontole või kapitalirendi korral nõuandekeskuse nimetatud kapitalirendile andja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates § 33 lõigetes 2, 3 ja 6 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamise päevast.
(4) Toetuse maksmise otsus tehakse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda nõuandetoetuse saaja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates taotluse rahuldamise otsuse tegemise päevast.
(5) Toetust ei maksta, kui tehakse kindlaks § 30 lõikes 7 toodud taotluse rahuldamata jätmise alused või kui:
1) toetuse saaja, kellele on järelevalve käigus avastatud puuduse kõrvaldamiseks tehtud ettekirjutus, on jätnud ettekirjutuse tähtpäevaks täitmata;
2) toetuse saaja ei ole PRIA-t infopäeva toimumise ajast ja kohast teavitanud § 9 lõikes 6 nimetatud tähtaja jooksul;
3) nõuandekeskuse starditoetuse või infopäeva korraldamise toetuse saaja ei ole abikõlbliku kulutuse või selle osa eest tasunud või ei ole esitanud nõuetekohaseid projekti elluviimist tõendavaid dokumente § 33 lõikes 1 ettenähtud tähtajaks;
4) toetuse saaja on jätnud kinnituskirja § 31 lõikes 5 ettenähtud tähtpäevaks tagastamata;
5) toetuse saaja tegevus ei vasta määruse nõuetele;
6) [Kehtetu – RTL 2007, 26, 458 - jõust. 01.04.2007]
7) tehtud kulutus ei ole abikõlblik.
(2) Toetuse saaja säilitab toetuse taotlemise ja projekti elluviimisega seotud dokumente vähemalt 2015. aasta 31. detsembrini.
§ 38. Rakendussäte
(1) Maavanemad moodustavad § 17 lõikes 3 nimetatud komisjoni 15 tööpäeva jooksul arvates määruse jõustumisest.
(2) Paragrahvi 9 lõiget 4, § 10 lõiget 4 ja lisa 10 kohaldatakse kõigi infopäevade suhtes, mis toimuvad pärast 2006. a 10. märtsi.
Märkus. Lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. (Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lg 2, Põllumajandusministeeriumi 14.06.2005. a kiri nr 4.1-6/1211 ja riigisekretäri 15.06.2005. a resolutsioon nr 17-1/0505352.)


Kose valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri – Riigi Teataja
Kose valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri
Kose valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri - sisukord
§ 9 Reovee äraveo teenuse osutamise registreeringu taotlemine ja taotluse läbivaatamine
§ 10 Vedaja kaart
§ 11 Reovee kohtkäitlusrajatise likvideerimine
RT IV, 26.04.2017, 6
Vastu võetud 20.04.2017 nr 138
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 22 lõike 1 punkti 37 ja „Veeseaduse“ § 3² lõike 5 punkti 5 ning Vabariigi Valitsuse 27. juuni 2013 määruse nr 107 „Kose valla ja Kõue valla haldusterritoriaalse korralduse ning Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995 määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine“, Kose Vallavolikogu 28. märts 2013 otsusega nr 184 ja Kõue Vallavolikogu 21. märts 2013 otsusega nr 180 kinnitatud „Kose valla ja Kõue valla ühinemislepingu“ punkti 5.2. alusel.
(1) Kose valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib õigussuhteid, mis tekivad reovee kohtkäitluse planeerimisel, ehitamisel ja kasutamisel, sealhulgas ka reovee äravedu kogumismahutitest ning selle transportimist ühikanalisatsiooni purgimiskohta Kose valla haldusterritooriumil.
(2) Reovee kohtkäitlusrajatiste planeerimine, projekteerimine, paigaldamine, rajamine, kasutamine ja hooldamine toimub ehitusseadustiku, veeseaduse ja nende alusel kehtestatud õigusaktide kohaselt.
(3) Eeskiri kehtib juriidilistele ja füüsilistele isikutele, kes teostavad reovee kohtkäitlust ning seoses sellega vajavad ja kasutavad reovee äraveo teenust või osutavad reovee äraveo teenust.
(4) Käesolevas eeskirjas reovee käitluse kohta sätestatut kohaldatakse ka käimlajäätmete ja omapuhasti reovee sette käitlusele.
(5) Eeskirja ei kohaldata, kui kinnistu omanikul või valdajal peab veeseaduse kohaselt olema heitvee või teiste vett saastavate ainete suublasse juhtimiseks vee erikasutusluba.
(1) Eeskirjas kasutatakse mõisteid veeseaduse, ehitusseadustiku, ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse ning nende rakendusaktides sätestatu tähenduses ning legaaldefinitsiooni puudumisel sõna üldlevinud tähenduses.
1) reovesi – üle kahjutuspiiri rikutud ja enne suublasse juhtimist puhastamist vajav vesi, hõlmab eeskirjas ka fekaale ja reovee puhastamise käigustekkivat setet;
2) reovee kohtkäitlus – reovee kogumine, puhastamine, äravedu ja purgimine ühiskanalisatsiooni või reovee puhastamine omapuhastis, pinnasesse immutamine või kompostimine, üldjuhul reovee tekkekoha kinnistu piires;
3) reovee kohtkäitlusrajatis – reovee tekkimise asukohas kasutatav lekkekindel tehnoloogiline rajatis sh reovee kogumismahuti, omapuhasti või kuivkäimla kogumismahuti;
4) reovee kogumismahuti – pealt suletav lekkekindel äravooluta rajatis reovee kogumiseks;
5) hoolduspäevik – vabas vormis päevik, mis kajastab omapuhasti hooldamisega seotud informatsiooni;
6) purgimisteenus – reovee kohtkäitluserajatisest reovee või -sette eemaldamine ja äravedu fekaaliveokiga ning selle kasutusloaga kanalisatsiooni purglasse väljutamine;
7) septik – pealt kinnine ja veetihe mitmest sektsioonist mahuti, millesse sadestunud, läbivoolava reoveega kokku puutuva sette orgaaniline aine laguneb anaeroobselt. Septikut tuleb perioodiliselt sinna kogunenud settest tühjendada ja vedada nõuetekohaseks käitlemiseks ettenähtud kohta;
8) omapuhasti – rajatis (septik või biopuhasti), kus kõrvaldatakse reoained ja ebasoovitavad organismid reoveest mehaaniliste, bioloogiliste või füüsikalis-keemiliste võtetega ning heitvesi suunatakse imbsüsteemi kaudu suublaks olevasse pinnasesse ja mille projekteeritud reostuskoormus on kuni 50 inimekvivalenti;
9) imbsüsteem – omapuhasti, mille kaudu majapidamise reovesi immutatakse pinnasesse;
10) kuja – kanalisatsiooniehitiste, torustik välja arvatud, lubatud kõige väiksem kaugus hoonest, joogivee salv- või puurkaevust ning muuks kui joogiveeotstarbeks kasutatavast puurkaevust;
11) purgimiskoht – koht, mis on määratud kohaliku omavalitsuse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavas tekkekohast äraveetud reovee ühiskanalisatsiooni juhtimiseks;
12) reovee bioloogiline puhastamine – ehk sekundaarne puhastamine on reoveest reoainete kõrvaldamine bioloogiliste protsesside toimel, mille tulemusena heitvesi vastab Vabariigi Valitsuse 29.11.2012. a määruses nr 99 “ Reovee puhastamise ning heit- ja sademevee suublasse juhtimise kohta esitatavad nõuded, heit- ja sademevee reostusnäitajate piirmäärad ning nende nõuete täitmise kontrollimise meetmed“ esitatud heitvee reostusnäitajate piirväärtustele biokeemilise hapnikutarbe, heljuvaine ja keemilise hapnikutarbe osas;
13) reoveekogumisala – ala, kus on piisavalt elanikke või majandustegevust reovee kanalisatsiooni kaudu kogumiseks ja reovee reoveepuhastisse või heitvee keskkonda juhtimiseks. Reoveekogumisalad kinnitatakse keskkonnaministri käskkirjaga, kinnitatud reoveekogumisalasid saab vaadata keskkonnaregistri inforegistrist http://register.keskkonnainfo.ee/;
14) purgimissõiduk (edaspidi sõiduk) – mahutiga sõiduk, mille abil tühjendatakse reovee kogumismahutit ja veetakse reovesi/fekaal purgimiskohta.
(2) Tiheasustusaladel, väljapool reoveekogumisalasid, kus puudub ühiskanalisatsioon, on lubatud immutada ainult bioloogiliselt puhastatud reovett.
(3) Erandkorras on mitme kinnistu tarbeks lubatud paigaldada reovee kogumismahuti või rajada omapuhasti juhul, kui tegevus on majanduslikult ja keskkonnakaitseliselt põhjendatud.
(4) Kohtkäitlust on lubatud kasutada olmereovee käitlemiseks alal, kus puudub võimalus liituda ühiskanalisatsiooniga.
(5) Reoveekogumisalal asuva tarbimiskoha omanikul või valdajal, kelle kohtkäitlusrajatis ei ole nõuetekohane, on kohustus rajada nõuetekohane reovee kogumismahuti või liituda ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arendamise kavas märgitud tähtaja jooksul.
(6) Omapuhasti rajamine on keelatud reoveekogumisalal ning nõrgalt kaitstud või kaitsmata põhjaveega piirkondades.
(7) Hajaasustusalal on lubatud lekkekindlate reovee kogumismahutite kasutamine ja vähemalt bioloogiliselt puhastatud reovee immutamine tingimusel, et on tagatud immutuskoha nõuetekohane kaugus ümbruskonna puur- ja salvkaevudest (vähemalt 60 m kaevust).
(8) Reovee eelpuhastites (muda-, liiva-, rasva- ja õlipüünised ning nende kombinatsioonides) tekkivad kontsentreeritud jäätmed (rasv, õli jms) tuleb üle anda jäätmekäitlusettevõttele või vee-ettevõtjale.
(2) Lubatud on paigaldada vaid sertifitseeritud reovee kogumismahutit või sertifitseeritud omapuhastit.
(3) Reovee kohtkäitlusrajatis ja reovee lokaalne torustik peab olema lekkekindel, hermeetiliselt suletav ja tühjendatav.
7) reovee kogumismahuti, omapuhasti ja lokaalne torustik peab olema külmumiskindel;
(1) Uue hoone projekteerimisel tuleb lahendada reovee kohtkäitlus koos hoone ehitusprojektiga.
(2) Reovee kogumismahuti paigaldamisel, ümberehitamisel, laiendamisel, osa asendamisel samaväärsega või lammutamisel tuleb vallavalitsusele esitada ehitusteatis koos kinnistu asendiplaaniga.
(3) Septiku kuja peab olema vähemalt 5 m.
(4) Reovee kogumismahuti või septik ei tohi paikneda puurkaevu sanitaarkaitsealas (10-200 m) või puur- ega salvkaevu hooldusalas (10 m kaevust).
(5) Reovee kogumismahuti kasutusele võtmise tingimused:
1) kogumismahuti kasutusele võtmiseks tuleb vallavalitsusele esitada kasutusteatis koos kinnistu asendiplaani ja kogumismahuti sertifikaadiga vähemalt kümme päeva enne ehitise kasutamise alustamist või selle kasutusotstarbe muutmist;
2) kui reovee kogumismahuti paigaldatakse koos hoone ehitamise või rekonstrueerimisega ehitusprojekti ja ehitusloa kohaselt, siis eraldi kasutusteatist esitama ei pea. Reovee kogumismahuti andmed esitatakse koos hoone kasutusloa taotlusega.
(6) Kose Vallavalitsusel on õigus nõuda reovee kogumismahuti ülevaatust ja katsetamist selle lekkekindluse tõendamiseks.
(1) Omapuhasti rajamisel tuleb aluseks võtta veeseaduses, ehitusseadustikus ja muudes õigusaktides sätestatud tingimused.
(2) Omapuhasti ehitusprojekt peab olema koostatud või kontrollitud majandustegevuse registri vastavat registreeringut omava isiku (ettevõtja äriseadustiku tähenduses) poolt.
1) kinnistu hüdrogeoloogiliste tingimuste kirjeldust;
7) imb- või filtersüsteemi läbilõiget ja tehnoloogilist skeemi;
(4) Omapuhasti rajamiseks, ümberehitamiseks, laiendamiseks ja osa asendamiseks samaväärsega esitada vallavalitsusele ehitusteatis ja ehitusprojekt. Esitatud teatise alusel väljastab vallavalitsus ehitusseadustikule vastava ehitusloa.
(5) Kui omapuhasti kuja ulatub naaberkinnistule, tuleb puhasti rajamine kooskõlastada naaberkinnistu omanikuga.
(6) Omapuhasti asukoha kavandamisel tuleb:
2) tagada, et puhasti jääks elamust vähemalt 10 m kaugusele ning septik vähemalt 5 m kaugusele;
3) tagada, et omapuhasti kaugus teest, jalgrajast või krundi piirist oleks vähemalt 5 m.
(7) Heitvee immutussügavus peab olema aasta ringi vähemalt 1,2 m ülalpool põhjavee kõrgeimat taset ning jääma 1,2 m kõrgemale aluspõhja kivimitest, tase määratakse kindlaks omapuhasti väljavalitud kohas kõige sademeterohkemal ajal pinnasesse kaevatud augus.
(8) Omapuhasti kasutusele võtmise tingimused:
2) ehitusloa alusel rajatud omapuhastile tuleb taotleda ehitusseadustiku järgne kasutusluba.
(1) Reovee kohtkäitlusrajatise kasutamise ja hoolduse eest vastutab reovee kohtkäitlusrajatise omanik või selleks volitatud esindaja.
(5) Reovee kohtkäitlusrajatise omanik peab tagama reovee kogumismahuti, omapuhasti või kuivkäimla korrasoleku ja ümbruse hooldamise ning rajatise õigeaegse tühjendamise, et vältida mahutite ületäitumisest tingitud reovee keskkonda jõudmist.
(6) Reovee kohtkäitlussüsteemi omanik võib tellida purgimisteenuse osutamist vaid ettevõtjalt, kelle sõidukil on kohaliku omavalitsuse poolt väljastatud vedaja kaart.
(7) Omapuhasti seisukorda tuleb vähemalt kord aastas kontrollida, kontrolli tulemused kanda vabas vormis peetavasse hoolduspäevikusse, vajadusel teostada hooldustöid.
(8) Hoolduspäevik peab sisaldama vähemalt:
(9) Omapuhasti omanik peab säilitama omapuhasti hoolduspäeviku viimasel kahel aastal tehtud kanded.
(10) Reovee kohtkäitlusrajatise omanik peab nõudma tema poolt tellitud purgimisteenuse osutajalt pärast töö tegemist arvet ära veetud koguse ja kuupäeva kohta ning säilitama seda vähemalt 2 aastat, et keskkonnainspektori või vallavalitsuse volitatud isiku nõudmisel oleks see ettenäidatav kui faktiline tõendusmaterjal käitlusrajatise nõuetekohasest kasutamisest ja hooldusest.
(11) Omapuhasti tuleb ümber ehitada, kui reovee koostis või kogus on arvestataval määral muutunud.
(2) Ettevõtja peab teenuse osutamiseks sõlmima lepingu selle vee-ettevõtjaga, kelle tegevuspiirkonnas purgimine toimub. Kliendil on õigus nõuda ettevõtjalt kinnitust lepingu sõlmimise kohta vee-ettevõtjaga.
(3) Ettevõtja on kohustatud väljastama kliendile teenuse osutamise kohta dokumendi, milles on nimetatud tarbimiskoha aadress, äraveetud reovee kogus ja kuupäev.
(4) Kose vallas purgimise teenust osutav ettevõtja peab omama reovee äraveo teenuse osutamise registreeringut Kose Vallavalitsuses. Registreering kehtib kuni kolm aastat.
(5) Reovett on lubatud purgida üksnes spetsiaalsetesse purgimiskohtadesse. Reovee ja fekaalide immutamine pinnasesse või laialilaotamine ning mahutite tühjendamine loodusesse (metsadesse, soodesse, põldudele, rohumaadele, jõgedesse, kraavidesse jne) või mujale selleks mitteettenähtud kohtadesse on keelatud.
(6) Kuivkäimla tühjendamise tingimused:
1) kuivkäimla sisu komposteerimine, laialilaotamine või maassekaevamine on Kose valla tiheasustusaladel keelatud;
3) komposteeritud kuivkäimla sisu tohib väetamiseks kasutada vaid hilissügisel, järgides keskkonna ning tervisekaitse nõudeid;
§ 9. Reovee äraveo teenuse osutamise registreeringu taotlemine ja taotluse läbivaatamine
(1) Kose valla territooriumil toimub purgimisteenuse osutamine registreeringut omavate ettevõtete ja vedaja kaardiga varustatud sõidukite poolt.
(2) Registreeringut ja vedaja kaarte on õigustaotleda ettevõtjal:
3) kelle sõiduk on varustatud reoveemõõdikuga, mis mõõdab kohtkäitlusrajatisest väljaveetud reovee kogust;
4) kellel on kehtiv reovee purgimise teenusleping vee-ettevõtjaga, välja arvatud juhul kui taotleja on vee-ettevõtja;
5) kelle sõiduk on varustatud GPS seadmega, millega salvestatavat infot on kohustus säilitada vähemalt 6 kuud. Info GPS seadme olemasolu ja teenuse pakkuja kohta kantakse taotlusele.
(3) Taotlus Kose valla territooriumil reovee äraveo teenuse osutamiseks esitatakse Kose Vallavalitsusele. Taotluse vorm on esitatud käesoleva määruse Lisas 1.
(4) Taotlus vaadatakse läbi 30 päeva jooksul.
(5) Kose vallavalitsusel on õigus keelduda ettevõtja registreerimisest ja sõidukile vedaja kaardi väljastamisest, kui taotleja on esitanud valeandmeid või rikkunud reovee või heitvee käitlemise või käesoleva eeskirja nõudeid tegevusloa taotlemise ajal.
(6) Peale taotluse läbivaatamist ja positiivse otsuse tegemist registreeritakse ettevõtja Kose Vallavalitsuses ning vedaja sõidukile väljastatakse vedaja kaart.
§ 10. Vedaja kaart
(1) Vedaja kaart on Kose Vallavalitsuse poolt väljastatud dokument, mis tõendab vastava sõiduki õigust teostada reovee äravedu Kose valla territooriumil.
(2) Vedaja kaart väljastatakse iga sõiduki kohta eraldi. Juhul kui üks sõiduk on mitme vedaja kasutuses, saab taotleda vedaja kaardi sõidukile vaid üks ettevõte.
(3) Vedaja kaardile kantakse sõiduki ja ettevõtja andmed ning teeninduspiirkonna ja purgimiskoha andmed. Vedaja kaardi vorm on esitatud määruse Lisas 2.
(6) Vedajal tuleb vedaja kaart Kose Vallavalitsusse tagastada selle kehtivuse lõppemisel või kehtetuks tunnistamisel hiljemalt 10 tööpäeva jooksul.
(7) Kose Vallavalitsusel on õigus vedaja kaart kehtetuks tunnistada järgnevatel põhjustel:
4) vedaja on Kose valla territooriumil osutanud reovee äraveo teenust välja lülitatud GPS seadmega.
§ 11. Reovee kohtkäitlusrajatise likvideerimine
(2) Reovee kohtkäitlusrajatise likvideerimise üldised nõuded:
4) reovee kohtkäitlusrajatise likvideerimisel tuleb tagada keskkonna- ja tervisekaitseohutus;
5) reovee kohtkäitlusrajatise lammutamiseks tuleb vallavalitsusele esitada ehitusseadustiku nõuetele vastav ehitusteatis.
(3) Reovee kogumismahuti või omapuhasti likvideerimiseks:
1) tuleb esitada vallavalitsusele reovee kogumismahuti või omapuhasti lammutusprojekt ja ehitusteatis;
2) tuleb viie tööpäeva jooksul pärast reovee kogumismahuti või omapuhasti likvideerimist esitada vallavalitsusele teatis ehitise likvideerimise kohta, millele lisatakse teostatud tööde kirjeldus ja muud asjakohased dokumendid (fotod, ehitus- ja lammutusjäätmete utiliseerimist tõendavad dokumendid).
(4) Reovee kogumismahuti või omapuhasti lammutusprojekt peab sisaldama:
3) meetmeid keskkonna ja tervisekaitse ohutuse tagamiseks;
(5) Reovee kogumismahuti või omapuhasti likvideerimise käigustekkivate ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemisele kehtestatakse järgmised nõuded:
3) reovee kogumismahuti või omapuhasti sisaldis ning puhastamise käigus kogunenud vedelikud tuleb üle anda eeskirja § 9 lõikes 1 nimetatud ettevõtjale.
(6) Reovee kogumismahuti ja omapuhasti likvideerimise tähtajad on järgmised:
2) ülejäänud juhtudel – reovee kogumismahuti või omapuhasti amortiseerumisel, mõistliku aja jooksul pärast uue reovee kogumismahuti või omapuhasti valmimist.
(1) Kohtkäitlusrajatiste kasutamise üle teostab järelevalvet Kose Vallavalitsus ja Keskkonnainspektsioon vastavalt keskkonnajärelevalve seadusele, ehitusseadustikule ning käesolevale eeskirjale, kaasates vajadusel spetsialiste ning eksperte.
(5) Järelevalve teostajal on kohtkäitlussüsteemi seaduslikkuse kontrollimiseks ja ebaseadusliku tegevuse peatamiseks või lõpetamiseks õigus nõuda kohtkäitlussüsteemi omanikult rajatiste ehitusjooniste, kasutamis- ja hooldusjuhendi esitamist, samuti ülemõõtmise ja kontrolli teostamist ning reovee kogumismahuti puhul reovee äravedu tõendava dokumentatsiooni esitamist. Rajatise kontrolli korral peab järelevalve teatama rajatise omanikule 5 tööpäeva kohtkäitlussüsteemi kontrollist ette, kus toob välja kas on vajalik kohtkäitlussüsteemi tühjendamine. Juhul, kui kohtkäitlussüsteemi tühjendamine on vajalik, tellib kohtkäitlussüsteemi omanik omal kulul kontrolli teostamise ajaks ettevõtja, kes tühjendab kohtkäitlussüsteemi.
(6) Reovee kohtkäitlusrajatise omanik on kohustatud koheselt teavitama vallavalitsust igast reovee kohtkäitlusrajatise avariist, sealhulgas reovee kogumismahuti lekkest, ning võtma tarvitusele kõik meetmed tekkinud reostuse kõrvaldamiseks ja keskkonnaohutuse ning tervisekaitse tagamiseks.
(8) Järelevalve teostajal on õigus rikkumiste avastamisel teha rikkujale kohustuslikke ettekirjutusi rikkumiste kõrvaldamiseks. Rikkumiste tähtajaks mittekõrvaldamisel on Kose Vallavalitsusel õigus korraldada erakorralisel vajadusel rikkuja kulul rajatise nõuetele vastavusse viimine või likvideerimine.
(1) Ettevõtja peab taotlema tegevusluba ja vedajakaarti kolme kuu jooksul peale käesoleva määruse jõustumist.
(2) Tunnistada kehtetuks Kõue Vallavolikogu 16.02.2012 määrus nr 44 „Kõue valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri“.
(3) Määrus jõustub 1. mail 2017.
Lisa 1 Taotlus reovee äraveo teenuse osutamise registreeringu saamiseks
Lisa 2 Vedaja kaart


text:
3-2-1-47-16 Riigikohus 08.06.2016
TsMS § 346 lg 5
TsMS § 46 lg 1
TsMS § 346 lg 4
TsMS § 340 1 lg 2
TsMS § 337
TsMS § 340 1 lg 1
Menetlusosalist või tema seaduslikku esindajat, kes ei ilmu mõjuva põhjuseta isiklikult kohtuistungile vaatamata sellele, et kohus on teda selleks kohustanud, võib trahvida, kui see toob kaasa asja menetlemise venimise. Kohtul ei ole alust menetlusosalist või tema seaduslikku esindajat trahvida, kui menetlusosaline saadab istungile esindaja, kes on võimeline selgitama faktilisi asjaolusid ja on volitatud tegema nõutavaid avaldusi. (p 12) Kohus võib määrata advokaadile rahatrahvi dokumentide edastamise või sellest kohtu teavitamise kohustuse rikkumise eest sõltumata sellest, kas dokumentide edastamata jätmise või kohtu teavitamata jätmise tõttu menetlus viibis või oli muul viisil takistatud. (p 13) Trahvi määramise eelduseks on TsMS sättes sisalduv kohtule antud õigus isikut trahvida (RKTKm nr 3-2-1-118-09, p 12). Olukorras, kus kohtul on õigus isikut TsMS kohaselt trahvida, peab kohus trahvi suurust määrates arvestama trahvitava isiku varalise seisundi ja muude asjaoludega (TsMS § 46 lg ). (p 14)
Olukorras, kus kaebus võib olla esitatud hageja menetlusosalise nimel ekslikult, tuleb kooskõlas TsMS § 340^1 lg-s 1 sätestatuga juhtida kaebuse allkirjastanud menetlusosalise lepingulise esindaja tähelepanu sellele, kes on kaebuse esitajaks märgitud, ning paluma selgitada, kelle nimel on lepinguline esindaja esitanud kaebuse. Alles siis, kui esindaja ei puudust ei kõrvalda, on kohtul õigus jätta kaebus läbi vaatamata (TsMS § 340^1 lg 2). (p 11)
Kui menetlusosalise seaduslik esindaja, keda on kohustatud isiklikult kohtuistungile ilmuma, istungile ei ilmu, võib kohus teda TsMS § 346 lg 4 ja 5 kohaselt trahvida. (p 12) Menetlusosalist või tema seaduslikku esindajat, kes ei ilmu mõjuva põhjuseta isiklikult kohtuistungile vaatamata sellele, et kohus on teda selleks kohustanud, võib trahvida, kui see toob kaasa asja menetlemise venimise. Kohtul ei ole alust menetlusosalist või tema seaduslikku esindajat trahvida, kui menetlusosaline saadab istungile esindaja, kes on võimeline selgitama faktilisi asjaolusid ja on volitatud tegema nõutavaid avaldusi. (p 12)
Kui menetlusosalise seaduslik esindaja, keda on kohustatud isiklikult kohtuistungile ilmuma, istungile ei ilmu, võib kohus teda TsMS § 346 lg 4 ja 5 kohaselt trahvida. (p 12)
Kohus võib määrata advokaadile rahatrahvi dokumentide edastamise või sellest kohtu teavitamise kohustuse rikkumise eest sõltumata sellest, kas dokumentide edastamata jätmise või kohtu teavitamata jätmise tõttu menetlus viibis või oli muul viisil takistatud. (p 13) TsMS § 337 ei vabasta advokaati dokumentide edastamise kohustusest ega näe ette advokaadi õigust edastada vastaspoole advokaadile taotlus pärast seda, kui kohus on selle lahendanud. Kohtule esitatavad taotlused ja muud dokumendid tuleb edastada vastaspoole advokaadile ja sellest kohut teavitada dokumendi kohtule esitamisega samal ajal või viivitamatult pärast seda. (p 13)

matches:
Riigikohus
§ 346
§ 46
§ 346
§ 340
§ 337
§ 340
kohus
Kohus
kohus
§ 46
§ 340
§ 340
kohus
§ 346
kohus
kohus
§ 346
Kohus
§ 337
kohus


Продажа алкоголя - Закон и Право - FORUM.EE
Started By jst, Апр 03 2014 13:36 Вы не можете создать новую тему
Отправлено 03 Апрель 2014 - 13:36 Что означает kriminaalmenetluse seadustiku 163,164,165?Обязательно ли тратить свое время чтобы давать показания против малолеток. которые купили алкоголь по чужим документам?У меня отпуск а тут еще и полиция извещение прислала.
Отправлено 03 Апрель 2014 - 13:41 § 1631. Isiku väljakutsumine üldmenetluses maakohtus
(1) Maakohtus üldkorras menetletavas kriminaalasjas korraldab tunnistaja, asjatundja ja eksperdi väljakutsumise kohtumenetluse pool, kes taotleb vastava isiku ülekuulamist.[RT I, 23.02.2011, 1 - jõust. 01.09.2011]
(6) Kutse toimetab tunnistajale, asjatundjale ja eksperdile kätte kohtumenetluse pool või tema ülesandel kolmas isik.[RT I, 23.02.2011, 1 - jõust. 01.09.2011]
(7) Kui prokuratuur täidab käesolevas paragrahvis ettenähtud ülesandeid, laienevad temale käesoleva seadustiku § 213 lõike 1 punktides 5 ja 10 nimetatud õigused. Prokuratuuril on õigus kutsuda kohtumenetluses iseseisvalt välja isikuid, kelle kutsumine on otsustatud eelistungil.[RT I 2008, 32, 198 - jõust. 01.01.2009]
(5) Kutse võib kätte anda iga päev, sõltumata kellaajast.[RT I 2004, 46, 329 - jõust. 01.07.2004]
(1) Kirjaliku kutse võib kätte toimetada teatisele antava allkirja vastu, posti teel allkirja vastu väljastatava postisaadetisena või elektrooniliselt.[RT I, 23.02.2011, 1 - jõust. 01.09.2011]
(3) Postiga saadetud kutse loetakse isiku poolt kättesaaduks postiteenuse osutaja väljastusteates märgitud päevast.[RT I, 23.02.2011, 1 - jõust. 01.09.2011]
(4) Kutse võib saata menetlusosalistele elektronpostiga menetlusosalise poolt menetlejale avaldatud või menetlusosalise tööandja või isiklikul veebilehel avaldatud elektronposti aadressil. Elektronpostiga edastatud kutse peab sisaldama märget kutse kättesaamise elektroonilise kinnitamise kohustuse kohta. Juhul kui menetleja poolt välja selgitatud elektronposti aadressil saadetud kutse saatmisest alates kolme tööpäeva jooksul ei saada kutse kättesaamise kinnitust, saadetakse kutse allkirja vastu väljastatava postisaadetisena või antakse kutsutavale allkirja vastu.[RT I, 23.02.2011, 1 - jõust. 01.09.2011]
(41) Kui kutse tehakse kättesaadavaks e-toimiku süsteemi kaudu, teatatakse kutse olemasolust kutsutava elektronposti aadressil, mis on näidatud menetlusdokumendis või avaldatud Internetis. Teatis peab sisaldama viidet e-toimiku süsteemis asuvale digitaalsele kutsele ja sellega tutvumiseks antavat tähtaega, milleks on saatmise hetkest kolm päeva. Kutsele ei lisata digitaalallkirja, kui selle saatja ja saatmisaeg on e-toimiku süsteemi kaudu tuvastatavad. E-toimiku süsteemi kaudu kättesaadavaks tehtud kutse loetakse kättetoimetatuks, kui saaja avab selle infosüsteemis või kinnitab infosüsteemis selle vastuvõtmist dokumenti avamata, samuti siis, kui seda teeb muu isik, kellel saaja võimaldab infosüsteemis dokumente näha. Kui kutsega ei ole e-toimiku süsteemi kaudu tutvutud teatise saatmisest arvates kolme päeva jooksul, saadetakse kutse allkirja vastu väljastatava postisaadetisena või antakse kutsutavale allkirja vastu.[RT I, 22.03.2013, 9 - jõust. 01.04.2013]
(5) Teatis kutse allkirja vastu kättetoimetamise kohta, postiteenuse osutaja väljastusteade ning elektronkirja väljatrükk kutse väljastamise kohta ja kinnituse väljatrükk selle kättesaamise kohta lisatakse kriminaaltoimikusse. E-toimiku süsteemi kaudu kutse kättesaamise fakt registreeritakse e-toimiku süsteemis ning väljatrükki kriminaaltoimikusse ei lisata.[RT I, 23.02.2011, 1 - jõust. 01.09.2011]
(6) Justiitsminister võib määrusega kehtestada täpsemad nõuded kohtumenetluses menetlusdokumentide e-toimiku süsteemi kaudu elektroonilisele kättetoimetamisele.[RT I, 22.03.2013, 9 - jõust. 01.04.2013]
§ 166. Kutse edastamine kinnipeetavale isikule
Kutse vahistatud või vangistust kandvale isikule edastatakse kinnipidamiskoha juhi kaudu, kes korraldab tema ilmumise.
§ 167. Kutse edastamine kaitseväeteenistuses viibivale isikule
Kaitseväeteenistuses olevale isikule edastatakse kutse otsese ülema kaudu, kes korraldab tema ilmumise.[RT I 2008, 35, 212 - jõust. 01.01.2009]
§ 168. Kutse edastamine ajalehekuulutuse kaudu
(1) Kui kannatanuid ja tsiviilkostjaid on palju või kui nende isikuid ei ole võimalik kindlaks teha, võib uurimisasutus, prokuratuur või kohus kutsuda isiku välja ajalehekuulutuse kaudu. Sellisel viisil avaldatud kutse loetakse kätteantuks ajalehekuulutuse avaldamisest alates.
(2) Ajalehekuulutuses märgitakse käesoleva seadustiku § 163 lõikes 2 loetletud andmed.
(3) Ajalehekuulutus avaldatakse kohtuteadete avaldamiseks ettenähtud ajalehes vähemalt kahel korral ja vähemalt nädalase vahega.
(4) Ajalehekuulutuse tekst lisatakse kriminaaltoimikusse.
§ 169. Kutse edastamine isikule, kelle asukoht ei ole teada
Kui isikule ei ole võimalik kutset edastada käesoleva seadustiku §-des 164–167 sätestatud korras, kuulutatakse ta tagaotsitavaks uurimisasutuse, prokuratuuri või kohtu määrusega, järgides käesoleva seadustiku §-s 140 sätestatut.
§ 1691. Kohtuistungi toimumise aja avaldamine kohtu veebilehel
Kohtuistungi toimumise aeg avaldatakse kohtu veebilehel, märkides kriminaalasja numbri, täisealise süüdistatava nime ja alaealise süüdistatava nimetähed ning kuriteo kvalifikatsiooni karistusseadustiku vastava paragrahvi, lõike ja punkti järgi, milles isikut süüdistatakse. Kinnise kohtuistungi kohta avaldatakse üksnes toimumise aeg, kriminaalasja number ja märge, et kohtuistung on kinnine. Kohtuistungi toimumise aeg eemaldatakse veebilehelt seitsme päeva möödumisel kohtuistungi toimumisest.[RT I, 23.02.2011, 1 - jõust. 01.09.2011]
§ 170. Kutsutu ilmumata jäämise mõjuvad põhjused
(1) Kui kutsutul ei ole võimalik tähtpäevaks ilmuda, peab ta sellest viivitamata teatama.
(2) Ilmumata jäämise mõjuvad põhjused on: 1) äraolek, mis ei seondu kriminaalmenetlusest kõrvalehoidumisega; 2) kutse mittekättesaamine või hilinenult kättesaamine; 3) raske haigestumine või lähedase ootamatu raske haigus, mis ei võimalda isikul ilmuda menetleja juurde; 31) osavõtt varem määratud kohtuistungist;[RT I 2008, 32, 198 - jõust. 15.07.2008] 4) muu asjaolu, mida uurimisasutus, prokuratuur või kohus peab mõjuvaks.
(3) Kui kuriteo pealtnägija, kelle isikut ei ole tuvastatud, keeldub kriminaalmenetluses tunnistajana osalemast, võib uurimisasutuse ametnik teda isiku tuvastamiseks kinni pidada kuni 12 tundi, mille kohta koostatakse protokoll.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud takistuse esinemise kohta esitab isik menetlejale tõendi. Tõendi vormi ja väljaandmise korra kehtestab sotsiaalminister.[RT I 2004, 46, 329 - jõust. 01.07.2004]
Отправлено 03 Апрель 2014 - 14:10 Isn’t,эти параграфы регулируют процесс вызова тебя для дачи показаний итд.
скорее всего этим извещением тебя ОБЯЗАЛИ дать показания. Возможности для отказа должны быть перечислены в этой же бумаге, но не думаю, что к тебе они примеримы, поэтому отказаться врядли выйдет)) но, если тебе совсем неудобно, можно попробовать связаться с ними и перенести время "встречи":)
Отправлено 03 Апрель 2014 - 21:46 Да уже все равно, прийду скажу то же самое что и написала на бумажке в день происшествия, и уйду.Думаю там больше получаса не займет. Если не поняли то дело в том, что в марте подросток купил по чужим документам алкоголь и теперь заставляют против него давать показания.


Ainja maastikukaitseala kaitse-eeskiri – Riigi Teataja
Ainja maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Ainja maastikukaitseala kaitse-eeskiri - sisukord
§ 1 Ainja maastikukaitseala kaitse-eesmärk
§ 9 Sihtkaitsevööndi määratlus
§ 11 Lubatud tegevus
RT I, 19.11.2019, 8
Vastu võetud 14.11.2019 nr 89
§ 1. Ainja maastikukaitseala kaitse-eesmärk
(1) Ainja maastikukaitseala1 (edaspidi kaitseala) eesmärk on kaitsta, säilitada ja tutvustada piirkonnale iseloomulikku maastikku, Ainja järve ja Sinejärve, Ainja mägede omapärast pinnavormi ja looduse mitmekesisust, salu- ja laanemetsa metsakooslusi, aidata kaasa säästva puhkemajanduse ja elukeskkonna arengule ning tasakaalustatud keskkonnakasutusele.
(1) Kaitseala asub Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja külas.
(2) Kaitseala välispiir ja vööndite piirid on esitatud kaardil määruse lisas2.
Määruse seletuskirjas3 on esitatud põhjendused:
(1) Inimestel on lubatud viibida, pidada jahti, püüda kala ning korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi kogu kaitsealal.
(2) Kaitsealal on lubatud telkimine ja lõkketegemine kohas, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud.
(3) Kaitsealal on lubatud rahvaürituse korraldamine kaitseala valitseja nõusolekul selleks ettevalmistatud kohas ja kuni 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohas. Rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohas on lubatud üksnes kaitseala valitseja nõusolekul.
(4) Kaitsealal on lubatud:
1) sõidukiga sõitmine teedel;
3) sõidukiga sõitmine väljaspool teed ja maastikusõidukiga sõitmine järelevalve- ja päästetöödel, kaitseala valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud tegevusel, kaitseala valitseja nõusolekul teostataval teadustegevusel ning kaitse-eeskirjaga lubatud tegevustel, sealhulgas piiranguvööndis metsa- ja põllumajandustöödel.
(5) Kaitseala vetel on lubatud sisepõlemismootorita ujuvvahendiga sõitmine. Sisepõlemismootoriga ujuvvahendiga on lubatud sõita järelevalve- ja päästetöödel, kaitseala valitsemisega seotud tegevusel ja kaitseala valitseja nõusolekul teostataval teadustegevusel.
Kaitsealal on maastikuvaadete avamiseks ja säilimiseks vajalik puu- ja põõsarinde kujundamine, harvendamine või raadamine kaitseala valitsejaga kooskõlastatud ulatuses.
4) lubada ehitada ehitusteatise kohustusega või ehitusloakohustuslikku ehitist, sealhulgas lubada püstitada või laiendada paadisilda;
7) rajada uut veekogu, mille pindala on suurem kui viis ruutmeetrit, kui selleks ei ole vaja anda veeluba, ehitusluba ega esitada ehitusteatist;
(2) Kui tegevust ei ole kaitseala valitsejaga kooskõlastatud või tegevuse juures ei ole arvestatud kaitseala valitseja kirjalikult seatud tingimusi, mille täitmise korral tegevus ei kahjusta kaitseala kaitse-eesmärgi saavutamist või kaitseala seisundit, ei teki isikul, kelle huvides nimetatud tegevus on, vastavalt haldusmenetluse seadusele õiguspärast ootust sellise tegevuse õiguspärasuse suhtes.
§ 9. Sihtkaitsevööndi määratlus
(2) Kaitsealal on Ainja mägede sihtkaitsevöönd.
Ainja mägede sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on Ainja mägede pinnavormide ja maastikuilme säilitamine ja tutvustamine, sealsete metsakoosluste loodusliku seisundi taastamine ja säilitamine, neile omase liigi- ja vanusestruktuuri hoidmine ning looduse mitmekesisuse kaitse.
§ 11. Lubatud tegevus
2) kaitsealuste liikide elutingimuste säilitamiseks vajalik tegevus.
3) uute ehitiste püstitamine, välja arvatud kaitseala valitseja nõusolekul rajatiste püstitamine kaitseala tarbeks ja olemasolevate ehitiste hooldustööd.
(2) Kaitsealal on Ainja piiranguvöönd.
Piiranguvööndi kaitse-eesmärk on looduse mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine ning Ainja järve ja Sinejärve kaitse.
1) majandustegevus, arvestades käesolevas määrusega sätestatud erisusi;
2) biotsiidi, taimekaitsevahendi ja väetise kasutamine.
1) veekogude veetaseme ja kaldajoone muutmine;
4) häilraie ja aegjärkne raie kuni 2 ha suuruse langina;
5) ehitise, kaasa arvatud ajutise ehitise püstitamine.
(3) Elustiku mitmekesisuse säilitamiseks tuleb jätta raiel hektari kohta alles vähemalt 20 tihumeetrit puid või nende säilinud püstiseisvaid osi, mida ei koristata ja mis jäävad metsa alatiseks. Elustiku mitmekesisuse tagamiseks alles jäetavad puud valitakse eri puuliikide esimese rinde suurima diameetriga puude hulgast, eelistades kõvalehtpuid, mände ja haabasid, samuti eritunnustega, nagu põlemisjälgede, õõnsuste, tuuleluudade või suurte okstega puid.
2) maavara kaevandamine.
(2) Kaitseala valitseja nõusolekuta on piiranguvööndis keelatud üle 120-aastaste okaspuude ja kõvalehtpuude ning üksikult seisvate üle 80-aastaste puude raie Ainja järve ja Sinejärve kalda piiranguvööndis.
Vabariigi Valitsuse 26. oktoobri 1999. a määrus nr 322 „Ainja maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamineˮ tunnistatakse kehtetuks.
Määruse menetlus viidi läbi keskkonnaministri 7. detsembri 2018 a käskkirjaga nr 1-2/18/906 algatatud haldusmenetluses, mille ülevaade koos ärakuulamise tulemustega on esitatud käesoleva määruse seletuskirjas.
1 Ainja maastikukaitseala on moodustatud Viljandi Rajooni TSN Täitevkomitee 17. jaanuari 1964. a otsusega nr 1 „Looduse kaitsest Viljandi rajoonisˮ kaitse alla võetud Ainja järvekaitseala ja Viljandi Maakonnavalitsuse 21. augusti 1990. a määrusega nr 296 „Loodushoiust Viljandi maakonnasˮ kaitse alla võetud Sinejärve kaitseala (Ainja Sinejärv) põhjal.
Ainja maastikukaitseala kaitsekorda on uuendatud Vabariigi Valitsuse 26. oktoobri 1999. a määrusega nr 322 „Ainja maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamineˮ.
2 Kaitseala välis- ja vööndite piirid on märgitud määruse lisas esitatud kaardile, mille koostamisel on kasutatud Eesti põhikaarti (mõõtkava 1 : 10 000) ja maakatastri andmeid. Kaardiga saab tutvuda Keskkonnaametis, Keskkonnaministeeriumis, keskkonnaregistris (register.keskkonnainfo.ee) ja maainfosüsteemis (www.maaamet.ee).
3 Seletuskirjaga saab tutvuda Keskkonnaministeeriumi veebilehel www.envir.ee.
Lisa Ainja maastikukaitseala


Töö kohandamine | Pare
Mis on töö kohandamine?
Töö kohandamine on tööülesannete, töötingimuste, töövahendite ja töökoha muutmine töövõimekaoga töötaja vajadustele ja eripäradele vastavaks, et töötaja saaks parimal võimalikul viisil kasutada oma oskusi ja teadmisi ning olla produktiivne. Tööd kohandades saab tööandja säilitada pädevaid töötajaid ning leida vajadusel juurde häid töötajaid. Puudega töötajatele kohanduste tegemine võib aidata parandada ka üldist õhustikku töökohal, sest töötajad hindavad tööandja valmisolekut töötajatesse panustada.
Mõistlike kohanduste tegemine on tööandja kohustus ja töötaja õigus. Samas pakub riik tööandjale oskusteavet sobivate lahenduste leidmiseks ja rahalist tuge kulukate kohanduste juurutamiseks.
Lisaks sellele, et mõistlikud kohandused on vajalikud inimese tööpotentsiaali paremaks ära kasutamiseks, tuleneb mõistlike kohanduste tegemise nõue ka võrdse kohtlemise seadusest (VõrdKs). VõrdKs §11 lg 2 ütleb, et tööandja rakendab asjakohaseid, konkreetsel juhul vajalikke meetmeid, et võimaldada puudega inimesel töökohale pääseda, töös osaleda ja edutust või koolitust saada, kui sellised meetmed ei põhjusta talle ebaproportsionaalselt suuri kulutusi. §11 lg 3 järgi võetakse ebaproportsionaalselt suurte kulutuste tuvastamisel arvesse tööandja rahalisi ja muid kulusid, ettevõtte suurust ning nende riikliku rahastamise või teistest allikatest rahastamise võimalust. Kuna vähenenud töövõimega inimestele töö juures vajalike kohanduste finantseerimiseks on võimalik saada toetust töötukassast, võetakse see kulude suuruse määramisel arvesse[1]. Tööandja ei pea võimaldama vähenenud töövõimega inimestele abivahendeid, mille tavapärasel juhul töötaja soetaks endale ise, nt lugemisprillid, kuulmisabivahendid. Enamikul juhtudel ei ole kohandused aga sugugi kulukad, vaid lihtsad töökorralduslikud muudatused.
Mõistlike kohandustena võib käsitelda näiteks järgmisi (NDA, 2018):
Paindlik tööaeg (tööaeg algab hiljem ja lõppeb hiljem)
Töökohustuste asendamine, üle vaatamine, et asendada neid, mis ei ole jõukohased
Töökoha füüsiline kohandamine nagu rambi paigaldamine, tualettruumide kohandamine vmt
Inimese töötamise koha kohandamine (nt laua ja tooli asendamine)
Abistavate tehnoloogiate kasutuselevõtt või töövahendite kohandamine nagu nt spetsiaalne klaviatuur, ekraanilugeja
Tööprotsesside muutmine – dokumentide loomine alternatiivses formaadis
Inimese oskus oma puude või vähenenud töövõimega ise toime tulla ja tööandja vajadus kohanduste ning nende uuendamise järele sõltub sellest, kas töövõime vähenemine on:
välja kujunenud elu jooksul või olnud juba sünnist saati. Ning kui see on kujunenud elu jooksul, siis kui kaua aega tagasi. Kui see on kujunenud juba mõnda aega tagasi, siis on ka inimese enda toimetulekuoskus ja teadlikkus piirangutest parem;
püsiv või ajutine;
progresseeruv, stabiilne või paranev.
Võttes arvesse seda, et vähenenud töövõimega inimestel on endal tavaliselt ettekujutus, milliseid kohandusi on vaja, on mõistlik enne kohanduste paika panemist inimesega konsulteerida. Juhtudel, kus inimene ise täpselt ei tea, millised oleksid paremad lahendused, tasub konsulteerida töötukassa nõustajate ja konsultatnidega, puuetega inimeste ühendustega ja Eesti Personalijuhtimise Ühingu PAREga, kellel on laialdasem kokkupuude erinevate kohanduste kaasustega ning ülevaade võimalikest lahendustest. Sõltuvalt tervisepiirangute iseloomust võib olla vajalik tehtud kohandusi varem või hiljem üle vaadata ja hinnata nende jätkuvat asjakohasust ja vajadust.
Tööandja jaoks on vajalik, et kõik töötajad oleksid ühtemoodi teadlikud kohanduste võimalusest ja tingimustest, millal kohandused tehakse, et töötajad oskaksid vajadusel kohandusi küsida. Selleks on vajalik panna paika kohanduste küsimise ja võimaldamise süsteem ning teavitada sellest kõiki olemasolevaid ja uusi töötajaid.
10 soovitust, kuidas muuta töökoht erivajadustega töötajale sobivaks
Märka kohandamise vajadust ja olukordi, kus tööaja produktiivsust saab parandada töötingimusi kohandades. Samuti julgusta oma töötajaid ise rääkima sellest, millised oleksid neile sobivad töötingimused, mis aitaksid neil oma tööd paremini ja tulemuslikumalt teha.
Reageeri kiirelt. Kui töötaja vajab kohandust, tegele sellega kiiresti. Kohanduste abiga panustab erivajadusega töötaja ettevõttesse tõhusamalt ja toob rohkem tulu. Kohandustega venitamisel langeb töötaja motivatsioon ja ettevõtte juhina kaotad väärtuslikku aega ja tulu.
Konsulteeri töötajaga. Räägi töötajaga läbi, millised probleemid tal tööülesannete täitmisel tekivad, millised neist tulenevad tema puudest ning milliseid kohandusi ta vajab. Vajadusel kaasake töötaja esindaja, näiteks töötaja usaldusisik või töökeskkonna volinik. Võid soovitada töötajal konsulteerida oma arstiga, kes võib aidata leida kõige sobilikumaid lahendusi töökohandamiseks.
Küsi nõu asjatundjatelt. Kui koos ettevõtte töötajate ja spetsialistidega, sh töökeskkonnaspetsialisti, töökeskkonnavoliniku, töötervishoiu arstiga koos sobivat kohandust ei leia, siis küsi nõu asjatundjatelt. Erinevates olukordades kasutatavate kohandustega saab tutvuda internetis (inglise keeles). Nõu võivad anda Tööandjate ühisuse ettevõtted, kellel on praktiline kogemus vähenenud töövõimega inimestega. Tööandjate nõustamisega tegeleb ka Töötukassa. Nemad on selle valdkonna asjatundjad ja saavad õige lahenduse leidmisel abistada.
Vali kõige mõjusamad ja tõhusamad kohandused. Asjakohaste kohanduste leidmiseks analüüsi töötaja kõiki töötingimusi, sh tööülesandeid, töökorraldust ja töökeskkonda. Terviklik ülevaade aitab tuvastada takistused, millega tegelemine aitab töötajal tulemuslikumalt töötada. Koostöös töötajaga vali selline kohandus, mis on kõige mõjusam ja vähem kulukas.
Kohandamise kulud. Üldjuhul ei ole kohandamised kulukad. Samas võivad üksikutel juhtudel kaasneda kohandamisega ebaproportsionaalsed kulud, mida tööandja ei jaksa kanda. Mõistlike kohanduse valimisel kaalu, kas kohandamine on mõjus ja kas selle rakendamine on praktiline, kui suured on kulud, millised on organisatsiooni ressursid, millist tuge on võimalik väljast poolt saada. Kulude hindamisel arvesta sellega, et riik pakub teenuseid ja toetusi vähenenud töövõimega töötajale, ning teatud juhtudel hüvitab tööruumide ja töövahendite kohandamise kulu.
Informeeri töötajat asjade käigust. Kui kohanduse rakendamine võtab aega, informeeri töötajat, millal võib rakendamist oodata. Sellega näitad töötajale, et hoolid temast, hoiad motivatsiooni ja lood usaldust.
Jälgi olukorda. Kohandamiste tegemise järel jälgi koos töötajaga, kuivõrd see aitab töötajal tulemuslikumalt töötada. Kui näed, et kohandus ei ole tõhus, aruta olukord töötajaga ja vajadusel spetsialistidega uuesti läbi.
Suhtle avatult ja selgelt. Mõistev ja selge suhtlus tööandja ja töötaja vahel on vajalik töösuhetes üldiselt ja töötingimuste kohandamisel eriti. Pange olulised kokkulepped kirja, nii ennetate arusaamatusi ja üksteisest möödarääkimist ning saate tõsikindlamalt veenduda, et saate ootustest ja võimalustest ühte moodi aru.
10 Teavita töötajaid ja nende esindajaid. Selgita kohanduste tegemise head tava kõigile töötajatele. Sealhulgas selgita töötajatele, et puudega inimestele sobivate töötingimuste pakkumine ei ole eeliste andmine, vaid võrdsete võimaluste loomine.
Kust saab tööandja tuge töö kohandamisel?
Kui sinu ettevõttes on töökeskkonnaspetsilist ja töökeskkonnavolinik, siis aruta töötingimuste kohandamise vajadust ja võimalusi esmalt nendega, sest nemad tunnevad töökeskkonda sinu ettevõttes kõige paremini. Küsige täiendavat arvamust ka oma töötervishoiuarstilt ja töötervishoiuteenuse osutajalt.
Tööandjate ühisus koondab ettevõtteid, kellel on praktiline kogemus vähenenud töövõimega inimestega. Ühisusse kuuluvad tööandjad saavad teiega jagada oma kogemusi ja anda nõu.
Kui sul tekib küsimusi, millised on tööandja kohustused ja töötaja õigused töötingimuste kohandamisel, siis küsi nõu Tööinspektsioonilt. Kui sa vajad nõu, milliseid kohandamisi võiks töötajale pakkuda, siis küsi nõu Töötukassast või Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskusest.
Kui sa vajad kulukate kohanduste tegemiseks rahalist abi, siis aruta võimalusi Töötukassaga ja Maksu- ja Tolliametiga.
Millised on tööandja õigused ja kohustused?
Töö kohandamine vähenenud töövõimega inimesele on tööandja kohustus (töötervishoiu ja tööohutuse seadus § 18; võrdse kohtlemise seadus § 11).
Tööandja kohustus on piiratud – tööandja peab tegema konkreetsel juhul vajalikke kohandusi, millega ei kaasne ebaproportsionaalseid kulutusi (võrdse kohtlemise seadus § 11, töölepingu seadus 88). Kui töötaja ei ole 4 kuu jooksul tulnud toime tööülesannetega vaatamata töö kohandamisele, on tööandjal õigus tööleping erakorraliselt lõpetada (töölepingu seadus § 88).
Tööandjal tuleb kohandused teha oma kuludest. Ebaproportsionaalselt suurte kulutuste tuvastamisel arvestatakse tööandja rahalisi ja muid kulusid, asutuse või ettevõtte suurust ning nende riikliku rahastamise või teistest allikatest rahastamise võimalust (võrdse kohtlemise seadus § 11).
Kohanduste tegemiseks pakub riik tööandjale soodustusi ja toetusi.
Soodustused: Erisoodustuseks ei loeta töötajale, kellel on tuvastatud osaline või puuduv töövõime või kellele on määratud puude raskusaste, abivahendite andmiseks tehtud kulutusi kuni 50% ulatuses talle selle aasta jooksul makstud sotsiaalmaksuga maksustatud summast.
Erisoodustuseks ei loeta kulutusi töötajate transpordiks elukoha ja töökoha vahel, kui puudega töötajal ei ole võimalik kasutada ühistransporti või ühistranspordi kasutamine põhjustab liikumis- ja töövõime olulist langust. (tulumaksuseadus § 48)
Toetused: Eesti Töötukassa hüvitab tööandjale pärast puudega isiku tööandja juures tööle või teenistusse asumist 50 kuni 100 protsenti töökoha ja -vahendi kohandamise maksumusest, lähtuvalt puudest tingitud takistuse kõrvaldamise kulu mõistlikkusest (tööturuteenuste ja toetuste seadus § 21). Eesti Töötukassa sõlmib puudega isiku tööandjaga puudega isikule töötamiseks vajaliku abivahendi tasuta kasutada andmiseks halduslepingu (tööturuteenuste ja toetuste seadus § 22). Samuti sõlmib Eesti Töötukassa puudega isiku tööandjaga halduslepingu puudega isikule tugiisiku võimaldamiseks (tööturuteenuste ja toetuste seadus § 23).
Tööandjal on õigus saada Töötukassalt ja Tööinspektsioonil konsultatsiooni kohandatud ja töövõimekadu arvestava töö, töötingimuste ja töökeskkonna küsimustes.
[1] Kohandusi kompenseeritakse, kui töötaja töösuhe on tähtajatu või tähtajaga vähemalt kolm aastat. Hüvitist saab taotleda üks kord kolme aasta jooksul ühe töötaja kohta. Töötu tööle võtmisel 50-100%, töötava inimese töötamise jätkamisel 75% (töötukassa koduleht).