Kooli kodukord | Adavere Põhikool
Kehtestatud direktori 10. märtsi 2016. a käskkirjaga nr 2.1-5/80 ja jõustub 14.03.2016.a.
1.1. Kooli Kodukorra koostamisel on aluseks võetud „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse“ § 25 lg 6, § 35 lg 3, § 36, § 40 lg 2, § 44 lg 2-7, § 55 lg 4-5, § 57, § 58 ja § 68.
1.2. Kooli kodukord on õpilastele ja kooli töötajatele (õpetajad ja teised töötajad) kohustuslik.
1.3. Adavere Põhikoolis (edaspidi Koolis) statsionaarselt õppivate õpilaste käitumist reguleerivad üldinimlikud eetika-, moraali- ja käitumisnormid, käesolev kodukord, Kooli põhimäärus, Eesti Vabariigi seadused ja nende alusel välja antud õigusaktid.
1.4. Koolis austavad kõik õpetajad, töötajad ja õpilased kõigi õpilaste õigust õppida. Vastastikune suhtlemine on lugupidav. Probleemide esmane lahendaja on aine- või klassiõpetaja.
1.5. Kõik Kooli õpilased ja õpetajad osalevad kooliaasta avaaktusel, kooli aastapäeva ja vabariigi aastapäeva aktusel, kooliaasta lõpuaktusel korrektses riietuses.
1.6. Õpilast esindavad koolis õpilasesindus ja vanem (hooldaja).
2 PÄEVAKAVA
2.1. Koolis on õppe- ja kasvatuskorralduse põhivorm õppetund. Õppetunnid toimuvad koolis või väljaspool kooli ekskursiooni või õppekäiguna vastavalt tunniplaanile.
2.2. Koolimaja avatakse 7.30 ja suletakse 18.00. Õpilased tulevad kooli mitte hiljem kui 5 minutit enne õppetöö algust. Õppetunnid algavad koolis kell 8.30 ja lõppevad 16.00. Õpilasüritused lõppevad hiljemalt 22.00.
2.3. Heaks tavaks Koolis on see, et õpilased hoiavad oma tervist ega lahku õppetöö ajal põhjuseta Kooli territooriumilt.
2.4. Garderoob avatakse 7.30. Garderoobi lukustatavasse kappi jäetakse spordi- ja üleriided, vajadusel muud tarbed. Õpilaste, õpetajate ja töötajate kadunud asjade eest kool materiaalselt ei vastuta. Isiklike asjade säilimise eest vastutab õpilane, õpetaja või töötaja ise.
2.5. Heaks tavaks Koolis on kanda vahetusjalatseid.
2.6. Õppetund kestab 45 minutit, mis vaheldub 10 minutilise vahetunniga. Söögivahetunni pikkuseks on 30 minutit ja söögiaeg algab peale neljandat tundi.
3 ÕPILASE MEELESPEA
3.1. Õpilastel on õigus:
3.1.1. koolis tasuta õppida ja olla õpetatud riikliku õppekavaga ettenähtud ainetes;
3.1.2. saada oma võimetele ja huvidele vastavat haridust;
3.1.3. teada õpitulemuste hindamise põhimõtteid ja korda;
3.1.4. olla kaitstud ja saada kaitset vaimse ja füüsilise vägivalla eest;
3.1.5. õigus kandideerida ja olla valtud õpilasesindusse ning selle kaudu osaleda koolielu korraldamises ja juhtimises;
3.1.6. kasutada tasuta kooli õpikufondi;
3.1.7. saada vajadusel õpetajatelt täiendavat abi (õpiabi, konsultatsioone, juhendamist);
3.1.8. koolis tekkivate probleemide lahendamiseks pöörduda klassijuhataja, aineõpetaja, sotsiaalpedagoogi, õpilasesinduse, õppealajuhataja või direktori poole;
3.1.9. kasutada huvitegevuseks kooli juhtkonnaga kokkuleppel (õpetaja, treeneri või huvijuhi juuresolekul) kooli ruume, rajatisi ning õppe-, spordi- ja tehnilisi vahendeid;
3.2. Õpilastele on kohustuslikud kõik üldtunnustatud käitumisreeglid ja –normid. Igas olukorras käitub õpilane viisakalt, nooremaid hoides ja vanemaid arvestades, hoidub igasugusest vägivallast ja teeb endast oleneva pahatahtliku tegevuse peatamiseks.
3.3. Koolis on igaühel õigus õppida, kellelgi pole õigust teisi õpilasi õppetunnis segada ega neid õppimisest eemal hoida.
3.4. Õpilastel peavad enne õppetunni algust kaasas olema kõik tunniks vajalikud õppevahendid. Õppetööks mittevajalikke ja ohtlikke esemeid (teravaid, kergesti süttivaid, plahvatusohtlikke vms) õpilane kooli kaasa ei võta.
3.5. Õpilane on kohustatud osalema õppetöös vastavalt konkreetse õpilase jaoks kooli poolt ettenähtud tunniplaanile ja õppekorraldusele. Õpilase päevakava ning muudatused selles tehakse õpilasele ja vanemale teatavaks klassijuhataja poolt. Klassijuhataja teeb päevakava või selle muudatused teatavaks kõigile klassi õpilastele tema poolt valitud vormis.
3.6. Õpilane, kellel puudub võimalus kasutada kodus e-kooli (sh õpilaskodu õpilane) on kohustatud pidama õpilaspäevikut.
3.7. Koolimaja, selle sisustuse, õpilaste kasutusse antud õpikute, töövihikute, suuskade, uiskude ning muude õppevahendite lõhkumine ja rikkumine on lubamatu. Kahju hüvitab rikkuja vanem.
3.8. Õpilase välimus ja riietus on hoolitsetud, puhas ja korrektne – dressides ei ole lubatud ainetundides viibida; spordiriietus on sobiv ja kohustuslik kehalise kasvatuse tundides.
3.9. Õppetöövälistel üritustel (matkadel, reisidel, ühiskülastustel, ekskursioonidel, võistlustel jne.) viibides esindab õpilane väärikalt ennast ja oma kooli; täidab täpselt õpetajate ja teiste juhendavate täiskasvanute korraldusi, liikluseeskirju ja transpordi kasutamise reegleid, käitub viisakalt ja kaaskodanikke arvestades; looduses viibides käitub õpilane loodushoidlikult.
3.10. Kooli turvalisuse huvides ei ole lubatud kutsuda õppetöö ajal koolimajja sõpru-tuttavaid.
3.11. Kõik koolist õpilasega saadetud teated peavad jõudma õpilase vanemateni.
3.12. Oma kooli esindama (võistlustele, konkurssidele vms) lubatakse üldjuhul korrektse käitumise ja vähemalt rahuldava õppeedukusega õpilasi. Kooli esindamine on tunnustus.
3.13. I – IV klasside õpilased lähevad söögivahetunnil sööklasse klassijuhatajaga, V – IX klasside õpilased eelnenud tunni aineõpetajaga.
3.14. Õpilane ei võta kooli kaasa õppetööks mittevajalikke elektroonilisi seadmeid (kaasaskantavaid kõlareid, kõrvaklappe, mobiiltelefoni, tahvelarvutit jms).
3.15. Õpilase õpikeskkonna kujundamisel tervist säästvaks on koolipäev kohustuslikult mobiilivaba.
3.16. Kooli kaasa võetud mobiiltelefoni on õpilane kohustatud õppepäeva lõpuni loovutama aineõpetajale, klassijuhatajale või direktorile.
3.17. Õpilasi tunnustatakse vastavalt koolis kehtestatud tunnustamise korrale.
3.18. Kiituskirjaga „Väga hea õppimise eest“ ja kiituskirjaga „Väga heade tulemuste eest üksikus õppeaines“ võidakse tunnustada kõikide klasside õpilasi vastavalt õppenõukogu otsusele.
3.19. Kiitusega põhikooli lõputunnistusega tunnustatakse põhikoolilõpetajat, kellel kõigi lõputunnistusele kantavate õppeainete viimane aastahinne ja lõpueksamihinne on „väga hea“. Otsuse teeb õppenõukogu.
3.20. Õpilasele avaldatakse direktori käskkirjaga kiitust:
3.20.1. heade ja väga heade tulemuste eest õppetöös;
3.20.2. klassi või kooli esindamise eest väljaspool kooli;
3.20.3. aktiivse huvitegevuse eest;
3.20.4. silmapaistva heateo eest.
3.21. Õpilaste kiitmist puudutavad käskkirjad vormistatakse klassijuhatajate, aineõpetajate või teiste kooli töötajate ettepanekul ja avalikustatakse koolisiseselt.
3.22. Õpilase kiitmisest antakse teada õpilase vanematele.
4 ÕPPETÖÖ TULEMUSTEST TEAVITAMINE, ÕPILASE ARENGU TOETAMINE
4.1. Hindamisest teavitamisel lähtub kool Haldusmenetluse seaduses § 25 – 32 sätestatust. Õpitulemuste hindamise põhimõtteid ja korda tutvustab aineõpetaja õppeaasta alguses:
4.1.1. õpilastele esitatakse hindamiskriteeriumid;
4.1.2. õpilastele kirjeldatakse hinnete sisu õppeainete eripära arvestades;
4.1.3. määratakse hindamise sagedus ja aeg (kontrolltööde toimumise ajad);
4.1.4. seletatakse kokkuvõtva hinde kujunemist;
4.2. Klassijuhatajad teavitavad hinnetelehe abil vanemaid lapse õpiedukusest vastavalt kooli õppekavale (http://apk.edu.ee).
4.4. Kui õpilasel ja tema vanemal ei ole võimalik saada teavet hindamisest elektroonilise õppeinfosüsteemi vahendusel, siis saavad nad koolile esitada vastava teabenõude. Õpilase ja/või vanema teabenõude alusel antakse õpilasele teavet hindamisest elektroonilise õppeinfosüsteemi väljavõttena.
4.5. Kool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus, täiendava juhendamise väljaspool õppetunde;
4.6. Õpilase arengu toetamiseks korraldab klassijuhataja kord õppeaasta jooksul arenguvestluse, kus osalevad õpilane ja vanem;
4.7. Kooli kodukorra täitmine on seotud hinnanguga õpilase hoolsusele ja käitumisele.
5 ÕPPETÖÖS OSALEMINE
5.1. Õpilasel on õigus ja kohustus käia kõigis õppekavaga ettenähtud tundides.
5.2. Õpilane peab viibima õppetunni ajal õppetunnis.
5.3. Kool peab arvestust õppetundidest puudumiste kohta.
5.4. Õppetunnist puudumine on lubatud üksnes mõjuvatel põhjustel:
- haigestumine või õpilasele tervishoiuteenuse osutamine;
- ilmastikutingimused, läbimatu koolitee või muu vääramatu jõud;
- olulised perekondlikud põhjused;
- õpilase võistlusel, üritusel või olümpiaadil osalemine.
5.5. Koolis on tavaks, et lapsevanem teavitab õppest puudumise esimesel õppepäeval kas telefoni, elektroonilise õppeinfosüsteemi või kirjaliku teatise teel klassijuhatajat, kui õpilane peab olema õppetööst eemal haigestumisel või perekondlikel põhjustel. Puudumiste kohta esitatud teatised registreeritakse Kooli kantseleis dokumendiregistris ja arhiveeritakse.
5.6. Kui vanem ei ole hiljemalt järgmiseks õppepäevaks kooli teavitanud õpilase puudumise põhjusest, võtab koduga ühenduse kool.
5.7. Kui klassijuhatajal on tekkinud põhjendatud kahtlus, et õpilase puudumise põhjendamisel on esitatud ebaõigeid andmeid või lapsevanem ei ole õpilase puudumisest teavitanud, on koolil õigus taotleda vanematelt täiendavaid selgitusi või pöörduda õpilase elukohajärgse valla- või linnavalitsuse poole, kes korraldab meetmete rakendamise puudumise tegelike põhjuste väljaselgitamiseks ja koolikohustuse täitmise tagamiseks.
5.8. Kui õpilane lahkub õppepäeva jooksul, siis teavitab ta sellest oma klassijuhatajat.
5.9. Andmed õpilaste kohta, kes on ühe õppeveerandi jooksul õppetööst mõjuva põhjuseta puudunud enam kui 20 protsendist õppetundidest, kantakse hariduse infosüsteemi EHIS.
6 TERVIS JA TURVALISUS
6.1. Õppetunnid jäetakse ära õpperuumis, kus õhutemperatuur on vähem kui 19º C ja võimlas, kui selles on õhutemperatuur vähem kui 18º C.
6.2. Õppetegevuse korraldamisel arvestatakse välisõhu temperatuuri ja tuule kiiruse koosmõjust sõltuvalt tuule-külma indeksit ning inimorganismile tegelikult toimivat välisõhu temperatuuri.
6.3. Õppetunnid jäetakse ära, kui sõit kooli ja tagasi ei ole korraldatud ja tegelikult toimiv välisõhu temperatuur on:
- miinus 20º C ja madalam 1.-6. klassis;
- miinus 25º C ja madalam 7.-9. klassis.
6.4. Kehalise kasvatuse tunde võib läbi viia õues:
- 1.-6. klassi õpilastele tegelikult toimival välisõhu temperatuuril kuni miinus 10º C;
- 7.-9. klassi õpilastele tegelikult toimival välisõhu temperatuuril kuni miinus 15º C;
- mõõduka tuule korral tuulekiirusel kuni 8 m/s.
6.5. Tegelikult toimivat välisõhu tempreatuuri hinnatakse Eesti meteoroloogia ja hüdroloogiainstituudi veebilehel http://www.emhi.ee avaldatud igapäevaste ilmavaatluste andmete ja Tervisekaitseinspektsiooni veebilehel avaldatud tuule-külma indeksi tabeli alusel.
6.6. Kehalise kasvatuse ja tehnoloogiaõpetuse tundides kehtivad nõuded riietusele ja hügieenile, mida tutvustab vastava aine õpetaja ning need on täitmiseks kohustuslikud.
6.7. Kõiki kasutuselolevaid õpperuume koristatakse niiskelt kooli personali poolt iga päev. Tualettruume ja koridore koristatakse pärast iga vahetundi ning võimlat pikkadel vahetundidel.
6.8. Ekskursiooni, matka, õppekäigu jm koolivälise ürituse korraldaja õpetaja peab tagama, et vanemad oleksid üritusele minekust teadlikud ning teataksid ürituse eest vastutavale isikule lapse tervisest tulenevast erikohtlemise vajadusest.
6.9. Õpetaja (klassijuhataja), kes on määratud ekskursiooni, õppekäigu või matka juhiks, viib läbi õpilaste ohutusalase instrueerimise, kusjuures peab silmas ohufaktoreid, mis tulenevad konkreetsest maršruudist, sihtkohast, aastaajast, õpilase vanusest.
6.10. Igast raskemast õnnetus- või hädaolukorrast Koolis (pommiähvardus, tulekahju, terrorismiakt) tuleb kohe teavitada Kooli direktorit või Päästeameti häirekeskust telefonil 112.
6.11. Kriisiolukordadel on õpilastel ja tema vanemal võimalus saada abi sotsiaalpedagoogilt ja psühholoogilt.
6.12. Kui õpilane tarvitab kooli territooriumil alkohoolset jooki, narkootilist või psühhotroopset ainet või on toime pannud karistusseadustikus ettenähtud kuriteokoosseisule vastava õigusvastase teo või on toime pannud karistusseadustikus või muus seaduses ettenähtud väärteokoosseisule vastava õigusvastase teo või ei täida koolikohustust tulenevalt Eesti Vabariigi haridusseaduse paragrahvist 8, siis kool informeerib vastavalt Eesti Vabariigi õigusaktides sätestatud korras lapsevanemat, politseid, alaealiste asjade komisjoni või esitab avalduse kohtule.
7 ÕPILASTE NING KOOLI TÖÖTAJATE VAIMSET VÕI FÜÜSILIST TURVALISUST OHUSTAVATEST JUHTUMITEST TEAVITAMINE NING NENDE JUHTUMITE LAHENDAMINE
7.1. Kõik kooli töötajad reageerivad järjekindlalt ja õiglaselt ning toimivad koolis kokku lepitud reeglite kohaselt.
7.2. Vaimse turvalisuse ohu teada saamisel informeeritakse nii direktorit kui sotsiaalpedagoogi, kelle pädevuses on juhtumi lahendamine või selle juhtumi lahendamise edasiandmine väljaspool kooli olevatele isikutele või asutustele. Füüsilise turvalisuse ohust teada saamisel informeeritakse haldusspetsialisti, kelle ülesannete hulka kuulub viivitamatult meetmete tarvitusele võtmine (sh tagajärgede likvideerimine), mis tagaks füüsilise turvalisuse koolis või kooli territooriumil.
7.3. Eesmärgiga ennetada turvalisust ohustavate olukordade tekkimist koolis, võib õpilase suhtes rakendada põhjendatud, asjakohaseid ja proportsionaalseid tugi- ja mõjutusmeetmeid Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 58 sätestatud tingimustel ja korras.
7.4. Kui koolidirektor pedagoogilise vestluse tulemusena jõuab järeldusele, et õpilane on oma teo keelatusest aru saanud või oma käitumist vastavalt sellele arusaamale muutnud, siis võib alaealiste komisjoni jätta esildis tegemata.
7.5. Koolitöötaja või õpilase sobimatu käitumise korral, mis ohustab teiste isikute vaimset või füüsilist turvalisust, on oluline hinnata selle võimalikke põhjuseid ja olukorra tõsidust ning piisavalt tõsise juhtumi korral tuleb reageerida kiiresti, rakendades pedagoogilisi või andragoogilisi võtteid või vajadusel tõkestada edasine sobimatu käitumine ning pöörduda direktori või politsei poole.
7.6. Kool kasutab õpilaste ja kooli töötajate turvalisust ohustava olukorra ennetamiseks koolihoonesse sisenemise kahel uksel jälgimisseadmestikku turvaseaduses sätestatud tähenduses ja korras.
7.7. Kooli hoonest või territooriumilt õpilaste ja kooli töötajate sisse- ja väljaliikumist ei kontrollita.
7.8. Alkoholi, tubaka või muu aine omamise korral võetakse keelatud aine õpilaselt ära ning direktor rakendab Võlaõigusseaduses § 883 – 986 sätestatut. Keelatud aine omamisest teavitatakse politseid ja äravõetu antakse üle vanemale või politseile vastavalt politseilt saadud korraldusele.
7.9. Kakluse ja kehalise vigastuse tekitamise korral teavitatakse vanemaid ja politseid, vajadusel kaasatakse kiirabi.
7.10. Avaliku korra häirimise korral (sõim, avalik solvang, asjade loopimine jms) tehakse kindlaks tunnistajad ja teavitatakse vanemaid ning tehakse avaldus politseile.
7.11. Varastamise, esemete rikkumise või väljapressimise korral peab õpilase vanem esitama vastava avalduse politseile.
7.12. Tekkinud hädaolukorrad lahendatakse koolis vastavalt hädaolukorra lahendamise plaanile.
8 ÕPILASTELE TASUTA KASUTADA ANTUD ÕPPEVAHENDITE KOOLILE TAGASTAMINE
8.1. Kool võimaldab õpilastel tasuta kasutada kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti. Vanematelt ega õpilastelt loetletud õppevahendite kaasrahastamist ei nõuta.
8.2. Õppekirjanduse kogust laenutatakse teavikuid individuaalselt õpilasele. Algkooli õpilastele laenutatakse õppekirjanduse kogust teavikuid klassikomplektina klassijuhatajale.
8.3. Igale põhikooli õpilasele väljastatakse kooli raamatukogu poolt õppekava läbimiseks lisaks õpikutele ka vajalikud töövihikud. Õppevahendite tasuta kasutamisse andmisel lähtub kool Võlaõigusseaduses § 389 - § 395 sätestatust.
8.4. Õpilane peab kandma kasutamiseks antud õppekirjanduse säilitamiseks vajalikud kulud.
8.5. Õpilane peab tema kasutusse antud õppevahendid kasutustähtaja lõppemisel tagastama või tagastama pärast õppevahendi kasutamise eesmärgi saavutamist.
8.6. Õppeaasta lõpus tagastab põhikooli õpilane kooli raamatukogule talle kasutamiseks antud õpikud.
8.7. Õpilase poolt tekitatud teavikute rikkumisel, kaotamisel, halvasti säilitamisel jms. hüvitab õpilane või tema vanemad tekitatud ainelise kahju vastavalt teaviku hinnale.
8.8. Õpilasel on võimalik kasutada asula raamatukogu põhikogu õppetöö või lugemishuvi otstarbel.
9 KOOLI KODUKORRA RIKKUMISEL RAKENDATAVAD MEETMED
9.1. Koolil on õpilase suhtes õigus rakendada põhjendatud, asjakohaseid ja proportsionaalseid tugi- ja mõjutusmeetmeid.
9.2. Enne tugi- ja mõjutusmeetme määramist kuulatakse ära õpilase selgitused ja põhjendatakse õpilasele tugi- ja mõjutusmeetmete valikut.
9.3. Õpilase suhtes võib rakendada:
- suulist märkust
- kirjalikku märkust e-kooli päevikus
- õpilase käitumise arutamist vanemaga;
- õpilasega tema käitumise arutamist direktori või õppealajuhataja juures;
- õpilasele tugiisiku määramist;
- kirjalikku noomitust;
- õppetunnist eemaldamist koos kohustusega viibida määratud kohas ja saavutada tunni lõpuks nõutavad õpitulemused; kool tagab samas järelevalve õpilase üle ning vajadusel pedagoogilise nõustamise;
- konfliktiolukorras osalenud poolte lepitamist eesmärgiga saavutada kokkulepe edasiseks tegevuseks;
- kooli jaoks kasuliku tegevuse elluviimist, mida kohaldatakse õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema nõusolekul;
- pärast õppetundide lõppemist koolis viibimise kohustust koos määratud tegevusega kuni 1,5 tunni ulatuses ühe õppepäeva jooksul, mille rakendamisel arvestatakse transpordi korraldusega, kui see on vajalik õpilase koolist koju jõudmiseks ning kool tagab järelevalve õpilase üle ja vajadusel pedagoogilise nõustamise;
- ajutist keeldu võtta osa õppekavavälisest tegevusest koolis (üritused, väljasõidud);
- ajutist õppes osalemise keeldu 10 päeva ulatuses ühe poolaasta jooksul (vastavalt õppenõukogu otsusele) koos kohustusega saavutada selle perioodi lõpul nõutavad õpitulemused;
9.4. Vähem tõsiste juhtumite korral otsustab mõjutusmeetmete rakendamise direktor või klassijuhataja, tõsisemate juhtumite korral kaasatakse vanemad, tugispetsialistid, õppenõukogu.
9.5. Õigusrikkumise korral kaasatakse politsei.
9.6. Koolil on õigus konfiskeerida keelatud ained ja/või esemed, selleks vormistatakse kirjalik keelatud ainete/esemete akt.
9.7. Tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitatakse lapsevanemat kirjaliku teatisega.
18 Dets 09:00
19 Dets 16:00
21 Dets 18:00
Kodulaste jõulupidu
22 Dets 10:00
Adavere Põhikooli jõulupidu
17 detsember 2017
Terve pere kohvikklubiõhtu
Ootame Teid 12. oktoobril 2017 kooli lastevanemate üldkoosolekule kell 17.30 mõisa...


Libatse Lasteaia-algkooli põhimäärus – Riigi Teataja
Libatse Lasteaia-algkooli põhimäärus
Libatse Lasteaia-algkooli põhimäärus - sisukord
§ 21 Kooli ümberkorraldamine, tegevuse lõpetamine ja pidamise üleandmine
§ 22 Põhimääruse muutmise ja kinnitamise kord
RT IV, 29.05.2018, 3
Vastu võetud 22.05.2018 nr 14
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 2, koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõigete 2 ja 3 ja Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu 21. veebruari 2018 määruse nr 6 „Pädevuse delegeerimine“ § 1 lõike 1 punkti 4 ja § 2 lõike 1 punkti 1 alusel.
Kooli nimetus on Libatse Lasteaed-algkool (edaspidi kool).
(3) Põhikoolis toimub õpe I ja II kooliastme neljandas klassis.
Kooli aadress on Libatse küla, Põhja-Pärnumaa vald, Pärnu maakond, sihtnumber 87202.
Kooli tegevuse ülesanne on:
1) täiendada perekonda lapse arendamisel ning luua võimalused alus- ja põhihariduse omandamiseks I kooliastmel ja II kooliastme neljandas klassis;
2) toetada kodu lapse täisväärtuslikuks inimeseks kasvamisel;
3) luua turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav keskkond, mis toetab õpilase õpihuvi ja õpioskuste, enesereflektsiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist;
4) luua tingimused, mis tagavad õpilase võimete tasakaalustatud arengu ja eneseteostuse ning tervikliku maailmapildi kujunemise;
5) aidata kaasa õpilase kasvamisele loovaks, mitmekülgseks isikuks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada perekonnas, tööl ja avalikus elus;
7) laste keskkonnaalase teadlikkuse suurendamine ja keskkonnasõbralike väärtushinnangute kujundamine;
8) tagada lastele ja õpilastele vaimselt ja füüsilist tervist kaitsvad ja edendavad tingimused koolis ja lasteaias viibimise ajal.
(3) Koolis õpetatakse A-võõrkeelena inglise keelt.
(1) Kooliga samas majas asub Libatse raamatukogu, mis täidab kooliraamatukogu ülesannet põhikogu osas.
(1) Koolil on ühine lasteaia ja kooli õppenõukogu, mille ülesandeks on oma pädevuse piires õppe ja kasvatuse analüüsimine ja hindamine ning õppe- ja kasvatusalaste otsuste tegemine.
(2) Õppenõukogu liikmeteks on kooli direktor, lasteaia ja kooli õpetajad, tugispetsialistid ja teised direktori nimetatud isikud.
§ 21. Kooli ümberkorraldamine, tegevuse lõpetamine ja pidamise üleandmine
§ 22. Põhimääruse muutmise ja kinnitamise kord


Muinsuskaitseala - Omanikud
Omanike huvikaitse
Riiklik järelevalve muinsuskaitsealal
Kaitsetingimuste võrdlustabel
Paide muinsuskaitseala
Tartu muinsuskaitseala
Muinsuskaitse ja looduse kaitseala regulatsioonide võrdlus
Kaitsetingimuste võrdlustabel Muinsuskaitse ja looduse kaitseala regulatsioonide võrdlus
Muinsuskaitseala kaitsekorra koostamise menetluskäik
Muinsuskaitseseadusest tulenevalt peab Muinsuskaitseamet kaaluma kõigi muinsuskaitsealade (Pärnu, Kuressaare, Tartu, Valga, Paide, Rebala, Viljandi, Rakvere, Haapsalu, Lihula, Võru, Sillamäe, Tallinn) riikliku kaitse alla jätmise vajadust. Tuleb hinnata, kas olemasolevad riiklikud piirangud on vajalikud ja proportsionaalsed.
MuKS kirjutab ette sellise menetluskäigu:
1. Muinsuskaitsealadel riiklike piirangute kehtestamise või tühistamise menetluskäik algab riikliku kaitse eelduste hindamisest, mis eeldab muinsuskaitsealal asuvatele ehitistele väärtusklasside määramist.
Õiguslik alus: MuKS § 10 lg 2.
2. Peale ehitiste väärtusklasside koostamist, olemasoleva muinsuskaitseala piiride, kaitse-eesmärgi ja kaitse-eesmärgi tagamiseks vajalike nõuete mõjude hindamist tuleb Muinsuskaitseametil asuda seisukohale, kas olemasolev muinsuskaitseala ja/või sellel asuvad ehitised vastavad riikliku kaitse eeldusele.
3. Juhul, kui pärast mõjude hindamist selgub, et muinsuskaitseala on hävinud ja selle taastamine ei ole põhjendatud, siis teeb Muinsuskaitseamet ettepaneku muinsuskaitseala lõpetada. Kui aga on vaja riiklikud piirangud säilitada, siis tuleb hinnata erinevate kaitsemeetmete (üksikobjektide mälestiseks tunnistamine või muinsuskaitseala) sobivust, sh seda, millisel juhul on kaitse eesmärgi saavutamisel omandiõiguse- ja kohaliku elu küsimuste iseseiseva ja lõpliku otsustamise ning korraldamise põhimõtte riive kõige väiksem.
Õiguslik alus: MuKS § 1 lg 3, § 16 lg 6, § 20 lg 3, § 91 lg 1, HMS § 4 lg 2.
4. Juhul, kui Muinsuskaitseamet leiab, et muinsuskaitsealal tuleb kehtestada kaitsekord, küsib amet enne menetluse algatamist kohaliku omavalitsuse, muinsuskaitseala puudutava riigi haldusorgani ja kinnisasja omaniku arvamust.
Õiguslik alus: MuKS § 16 lg 1.
Vahekommentaar: MuKS § 16 lg 2 tuginedes võib Muinsuskaitseamet jätta kinnisaja omanikelt arvamuse küsimata, kui maa-alal asuvate kinnisasja(de) omanikke on rohkem kui 100 ning sellega kaasneks ülemäärane halduskoormus. Selle sätte puhul tuleb arvesse võtta, et kinnisasja omanikelt arvamuse mitteküsimine on kaalutlusotsus. See tähendab, et Muinsuskaitseamet peab kaaluma, kas küsida omanikelt arvamust või mitte. Seejuures tuleb arvestada, et mida suurem on riiklikest piirangutest tulenev omandiõiguse riive, seda tugevam on omanikult arvamuse küsimist pooldav argument.
5. Kui pärast puudutatud osapoolte arvamustega tutvumist otsustab Muinsuskaitseamet algatada muinsuskaitsealaks tunnistamise menetluse, siis teavitab ta sellest kohalikku omavalitsust, riigi haldusorganit ja kinnisasja omanikke, keda menetlus puudutab.
Õiguslik alus: MuKS § 16 lg 5.
6. Muinsuskaitsealaks tunnistamise menetluses selgitatakse välja asja või maa-ala kultuuriväärtus, kaaludes avalikku huvi ja kaasatud isikute huve ning hinnates mälestiseks või muinsuskaitsealaks tunnistamise ja kaitsevööndi kehtestamise põhjendatust, ning koostatakse kaitse alla võtmise õigusakti eelnõu või lõpetatakse menetlus.
Õiguslik alus: MuKS § 16 lg 6.
7. Kui muinsuskaitseala kaitsekorra eelnõu on valmis, saadab Muinsuskaitseamet selle tutvumiseks menetlusosalistele, sealhulgas kavandatava kaitsevööndi piiresse jääva kinnisasja omanikule ning annab piisavalt aega arvamuse ja vastuväidete esitamiseks.
Õiguslik alus: MuKS § 17 lg 1.
8. Muinsuskaitseameti eelnõu vaadatakse läbi avatud menetluses järgmises korras:
- Muinsuskaitseamet avaldab vähemalt ühes üleriigilise levikuga ajalehes, kohalikus või maakondlikus lehes ning ameti veebilehel teate muinsuskaitsealaks tunnistamise menetluse algatamise kohta. Teates avaldatakse lühidalt kaitse alla võtmise õigusakti eelnõu sisu, avaliku väljapaneku aeg ja koht ning arvamuste ja vastuväidete esitamise tähtaeg. Avalik väljapanek ei kesta üldjuhul vähem kui neli nädalat.
- Avaliku väljapaneku kestel esitatud arvamused ja vastuväited lahendab amet pärast väljapaneku lõppemist ning enne avaliku arutelu toimumist.
- Pärast arvamuste ja vastuväidete lahendamist ning vajaduse korral kaitse alla võtmise otsuse eelnõu uuendamist korraldab amet avaliku arutelu. Avalikku arutelu ei pea korraldama, kui teates nimetatud tähtajal arvamusi või vastuväiteid ei esitatud.
- Kui avaliku arutelu toimumise aega ei ole teatavaks tehtud koos avalikust väljapanekust teatamisega, teavitab amet sellest vähemalt kümme päeva enne arutelu toimumist vähemalt ühes üleriigilise levikuga ajalehes, kohalikus või maakondlikus lehes ning ameti veebilehel.
- Avalik arutelu protokollitakse. Protokoll peab sisaldama arutelul esitatud seisukohti ning küsimusi ja vastuseid. Amet avaldab protokolli oma veebilehel.
- Kui pärast avalikku väljapanekut või avalikku arutelu muinsuskaitsealaks tunnistamise õigusakti eelnõu oluliselt muudetakse, korraldab amet uue avaliku väljapaneku või avaliku arutelu.
Õiguslik alus: MuKS § 18.
9. Pärast avatud menetluse lõppu otsustab muinsuskaitsealaks tunnistamise vastutava ministri ettepanekul Vabariigi Valitsus korraldusega, kuulates eelnevalt ära Muinsuskaitse Nõukogu seisukoha.
Õiguslik alus: MuKS § 19 lg 3 ja § 19 lg 4.
10. Eelkirjeldatud menetlustoimingud peavad olema lõppenud hiljemalt 01.05.2023.a. Tähtaja ületamine on lubatud seoses punktis 8 toodud avaliku menetluse venimisega, sh sellega seotud kohtuvaidlustega.
Õiguslik alus: MuKS § 91 lg 1.


Väärteomenetluses kohtuvälise menetleja nimel osalevate ametikohtade loetelu – Riigi Teataja
Väärteomenetluses kohtuvälise menetleja nimel osalevate ametikohtade loetelu
Väärteomenetluses kohtuvälise menetleja nimel osalevate ametikohtade loetelu - sisukord
§ 1 Väärteomenetluses kohtuvälise menetleja nimel osalevate ametikohtade loetelu
§ 2 Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistus
§ 3 Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistuse väljaandmine
§ 4 Kohtuvälise menetluse menetlusdokumendid
RT IV, 27.01.2018, 44
Vastu võetud 12.01.2018 nr 1
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 3, väärteomenetluse seadustiku § 9 punkti 2 ja § 10 lõike 2, haldusreformi seaduse § 12 lõike 7, § 16 lõike 2, Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 9², § 14¹ lõike 4², Vabariigi Valitsuse 22.06.2017 määruse nr 97 „Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ja Vara valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine“, mis on jõustunud 01.07.2017, Alatskivi Vallavolikogu 28.12.2016 otsuse nr 89 „Alatskivi valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemislepingu kinnitamine“, Alatskivi Vallavolikogu 28.12.2016 otsuse nr 90 „Haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemine“, Peipsiääre Vallavolikogu 29.12.2016 otsuse nr 46 „Alatskivi valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemislepingu kinnitamine“, Peipsiääre Vallavolikogu 29.12.2016 otsuse nr 47 „Haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemine“, Vara Vallavolikogu 28.12.2016 otsuse nr 42 „Alatskivi valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemislepingu kinnitamine“, Vara Vallavolikogu 28.12.2016 otsuse nr 43 „Haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemine“, Alatskivi valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemislepingu punktide 4.6 ja 6.2., Peipsiääre valla valimiskomisjoni 22.10.2017 otsuse nr 15 „Peipsiääre Vallavolikogu liikmete registreerimine“, mille alusel tekkis uus Peipsiääre vald 23.10.2017 ehk Peipsiääre Vallavolikogu valimistulemuste väljakuulutamise päeval ja Vara põhimääruse punkti 16.20. alusel.
§ 1. Väärteomenetluses kohtuvälise menetleja nimel osalevate ametikohtade loetelu
Kinnitada Peipsiääre Vallavalitsuse ametikohtade loetelu, mida täitev ametnik on pädev väärteomenetluses osalema Peipsiääre Vallavalitsuse nimel, alljärgnevalt:
(1) Vallakantselei:
1) vallasekretär – karistusseadustiku §-s 282 sätestatud väärteod;
2) kantselei vanemspetsialist – karistusseadustiku §-s 282 sätestatud väärteod.
(2) Abivallavanem, kelle valdkondlikuks vastutusalaks on ametiasutuse majandusosakonna töö korraldamine, – muinsuskaitse seaduse §-des 45−47 sätestatud väärteod.
(3) Majandusosakond:
1) majandusosakonna juhataja – kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-s 66², kaubandustegevuse seaduse §-des 26 ja 29, ehitusseadustiku §-des 134-140, looduskaitseseaduse §-des 71, 73, ja 74, karistusseadustiku §-s 261, pakendiseaduse §-des 29 ja 30, jäätmeseaduse §-des 120−126¹¹, muinsuskaitse seaduse §-des 45−47, ruumiandmete seaduse §-s 79, kalmistuseaduse § 12 lõikes 1, kaubandustegevuse seaduse §-des 26 ja 29, keskkonnaseadustiku üldosa seaduse §-s 626, reklaamiseaduse § 33-35, tubakaseaduse §-des 39-50, ühisveevärgi ja - kanalisatsiooni seaduse §-des 151, 153 ja 154, liiklusseaduse § 241, § 261, §-de 261²-2615;
2) ehitusspetsialist – ehitusseadustiku §-des 134-140 sätestatud väärteod;
3) keskkonnaspetsialist – kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-s 66², looduskaitseseaduse §-des 71, 73, ja 74, karistusseadustiku §-s 261, pakendiseaduse §-des 29 ja 30, jäätmeseaduse § 120−126¹¹, ühisveevärgi ja - kanalisatsiooni seaduse §-des 151, 153 ja 154 sätestatud väärteod;
4) maakorraldaja – muinsuskaitse seaduse §-des 45−47, ruumiandmete seaduse §-s 79 sätestatud väärteod.
(4) Finants- ja raamatupidamisosakond: finantsjuht – maksukorralduse seaduse §-s 154 sätestatud väärteod.
(5) Sotsiaalosakond:
1) sotsiaalosakonna juhataja – alkoholiseaduse §-s 71, lastekaitseseaduse § 21, § 22, § 23 lg 1, § 24, § 27, § 31, tubakaseaduse §-s 44 sätestatud väärteod;
2) lastekaitsespetsialist – alkoholiseaduse §-ds 71, lastekaitseseaduse § 21, § 22, § 23 lg 1, § 24, § 27, § 31, tubakaseaduse §-s 44 sätestatud väärteod.
(6) Väärteomenetleja – kõik väärteod, mille kohtuväliseks menetlejaks on vallavalitsus.
§ 2. Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistus
(1) Käesoleva määruse §-s 1 nimetatud ametnikele kui kohtuvälisele menetlejale väljastatakse tunnistus, mille vorm on toodud määruse lisas 1.
(2) Tunnistuse esiküljele on märgitud:
1) tunnistuse väljaandjana «PEIPSIÄÄRE VALLAVALITSUS»;
2) ametniku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;
3) tunnistust omava ametniku pädevuse aluseks oleva õigusakti nimetus, number ja kuupäev ning tekst «Käesolevat tunnistust omav ametnik on pädev Peipsiääre Vallavalitsuse nimel osalema väärteomenetluses kohtuvälise menetlejana»;
4) tunnistuse väljaandmise aeg, väljaandja esindaja nimi, ametikoht ja allkiri ning väljaandja pitsati jäljend.
(3) Teenistusest vabastamisel on ametnik kohustatud kohtuvälise menetleja ametniku tunnistuse selle väljaandjale tagastama.
§ 3. Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistuse väljaandmine
Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistusi väljastab ja peab arvestust tunnistuste väljastamise kohta vallasekretär.
§ 4. Kohtuvälise menetluse menetlusdokumendid
Käesoleva määruse §-s 1 nimetatud isikud juhinduvad väärtegude menetlemisel justiitsministri 16. juuli 2008 määrusega nr 38 kinnitatud kohtuvälise menetluse menetlusdokumentide näidisvormidest.
Aleksandr Širokov
Jekaterina Aader
Lisa 1 Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistuse vorm


text:
Pensionifondivalitsejale, depositooriumile ja kindlustusandjale edastatavad andmed ning andmete edastamise kord – Riigi Teataja
Pensionifondivalitsejale, depositooriumile ja kindlustusandjale edastatavad andmed ning andmete edastamise kord
Pensionifondivalitsejale, depositooriumile ja kindlustusandjale edastatavad andmed ning andmete edastamise kord - sisukord
§ 2 Pensionifondivalitsejale edastatavad andmed
§ 3 Depositooriumile edastatavad andmed
§ 4 Kindlustusandjale edastatavad andmed
§ 5 Andmete edastamise kord
RTL 2009, 29, 379
Vastu võetud 18.03.2009 nr 23
Määrus kehtestatakse «Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse» § 7 lõike 32 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja (edaspidi registripidaja) poolt pensionifondivalitsejale, pensionifondi depositooriumile (edaspidi depositoorium) ja kohustusliku kogumispensioni kindlustuslepinguid (edaspidi pensionileping) sõlmivale kindlustusandjale (edaspidi kindlustusandja) edastatavate pensionikonto kohta Eesti väärtpaberite keskregistrisse kantud andmete ulatus ja nende edastamise kord.
§ 2. Pensionifondivalitsejale edastatavad andmed
(1) Registripidaja edastab pensionifondivalitsejale iga tema poolt valitsetava pensionifondi osakuomaniku kohta järgmised andmed:
1) osakuomaniku isikukood, nimi ja kontaktandmed;
2) osakuomanikule kuuluva pensionikonto number;
3) osakuomanikule kuuluvate osakute arv selles pensionifondis;
4) teave selle kohta, kas osakuomaniku kohustusliku kogumispensioni maksed laekuvad sellesse pensionifondi;
5) teave selle kohta, kas osakuomanik on esitanud selles pensionifondis talle kuuluvate osakute vahetamise avalduse;
6) punktis 5 nimetatud avalduse olemasolu korral vahetatavate osakute arv;
7) teave selle kohta, kas osakuomanikul on lepitud kokku kehtiv fondipension;
8) fondipensioni alguskuupäev;
9) fondipensioni kestus aastates;
10) fondipensioni väljamaksete sagedus;
11) fondipensioni väljamaksete tegemisel tagasivõtmisele kuuluvate osakute arv selles pensionifondis vastavalt väljamaksete sagedusele ning osakute arvu leidmise alus;
12) fondipensioni lõppemise kuupäev ja lõppemise põhjus;
13) osakuomaniku surmakuupäev, kui osakuomanik on surnud.
(2) Registripidaja edastab pensionifondivalitsejale iga tema poolt valitsetava pensionifondi kohta järgmised andmed:
1) pensionifondi osakute arv ning osaku puhasväärtus;
2) osakuomanike arv selles pensionifondis;
3) sellesse pensionifondi sissemakseid tegevate osakuomanike arv;
4) andmed igapäevaselt väljalastud ja tagasivõetud osakute kohta, mis sisaldavad vastava toimingu aluseks olnud hinda, osakute arvu ning koguväärtust, mille eest osakuid välja lasti;
5) selles pensionifondis osakuomanike esitatud osakute vahetamise avalduste alusel tagasivõtmisele kuuluvate osakute arv;
6) selles pensionifondis osakuomanike esitatud osakute vahetamise avalduste alusel väljalaskmisele kuuluvate osakute arv;
7) osakuomanike, kes on esitanud uude pensionifondi sissemaksete tegemise alustamise avalduse selle pensionifondi kohta või kes hakkavad liitumisavalduse alusel tegema sissemakseid sellesse pensionifondi, nimed, isikukoodid ja kontaktandmed;
8) jooksval kuul selles pensionifondis seoses ühekordsete väljamaksetega tagasivõtmisele kuuluvate osakute arv;
9) jooksval kuul selles pensionifondis seoses fondipensioni väljamaksetega tagasivõtmisele kuuluvate osakute arv;
10) seoses pensionilepingu alusel kindlustusmakse tasumisega selles pensionifondis tagasivõtmisele kuuluvate osakute arv ja osakute tagasivõtmise kuupäev.
§ 3. Depositooriumile edastatavad andmed
Registripidaja edastab pensionifondi vara hoidvale depositooriumile järgmised andmed:
1) selle pensionifondi osakute arv ning osaku puhasväärtus;
3) andmed selles pensionifondis igapäevaselt väljalastud ja tagasivõetud osakute kohta, mis sisaldavad vastava toimingu aluseks olnud hinda, osakute arvu ja koguväärtust, mille eest osakuid välja lasti ning mis kuulub depositooriumile ülekandmisele;
4) osakuomanike nimed ja isikukoodid, kes on esitanud selles pensionifondis neile kuuluvate osakute vahetamise avalduse ning igale osakuomanikule kuuluvate vahetatavate osakute arv;
7) osakuomanike nimed ja isikukoodid, kes on esitanud uude pensionifondi sissemaksete tegemise alustamise avalduse selle pensionifondi kohta või kes hakkavad liitumisavalduse alusel tegema sissemakseid sellesse pensionifondi.
§ 4. Kindlustusandjale edastatavad andmed
Registripidaja edastab kindlustusandjale iga pensionikonto omaniku kohta järgmised andmed:
1) isikukood, nimi ja kontaktandmed;
2) pensionikonto number;
3) pensionikontole kantud andmed kõigi kogumispensioni avalduste kohta;
4) pensionikonto omaniku surmakuupäev, kui pensionikonto omanik on surnud;
5) iga kohustusliku pensionifondi nimetus, mille osakuid pensionikonto omanik omab;
6) pensionikonto omanikule igas pensionifondis kuuluvate osakute arv ja osakute puhasväärtus ning pensionikonto omanikule kuuluvate kõigi osakute arv kokku ja nende koguväärtus;
7) teave selle kohta, kas pensionikonto omanikul on kehtiv pensionileping;
8) pensionilepingu sõlmimise kuupäev;
9) pensionilepingu sõlminud kindlustusandja nimi;
10) ülesöeldud pensionilepingu lõppemise kuupäev;
11) teave selle kohta, kas pensionikonto omanikul on lepitud kokku kehtiv fondipension;
12) fondipensioni alguskuupäev;
13) fondipensioni kestus aastates;
14) fondipensioni väljamaksete sagedus;
15) pensionikonto omanikule tehtud fondipensioni väljamaksed;
16) fondipensioni lõppemise kuupäev ja lõppemise põhjus.
§ 5. Andmete edastamise kord
(1) Määruse §-des 2–4 nimetatud andmete edastamine pensionifondivalitsejale, depositooriumile ja kindlustusandjale toimub Eesti väärtpaberite keskregistrisse kantud pensionikontodele ja teistele vastavatele andmetele juurdepääsu võimaldamise teel.
(2) Määruse §-des 2–4 nimetatud andmetele võimaldatakse juurdepääs andmete viimase seisuga.
(3) Määruse § 2 lõike 1 punktides 5 ja 6, lõike 2 punktides 5–7 ning § 3 punktides 4–7 nimetatud andmetele võimaldab registripidaja juurdepääsu igapäevaselt, ajavahemikus 1. novembrist kuni kogumispensionide seaduses sätestatud osakute vahetamise kuupäevani. Juurdepääs määruse §-des 2–4 nimetatud ülejäänud andmetele võimaldatakse igapäevaselt.
(4) Juurdepääs antakse registripidaja poolt vastava pensionifondivalitseja, depositooriumi või kindlustusandja taotluse alusel registripidaja ning pensionifondivalitseja, depositooriumi ja kindlustusandja vahel sõlmitud lepingus sätestatud korras, milles nähakse ette juurdepääsu tehniline kord ja juurdepääsuõigused.
Rahandusministri 8. mai 2002. a määrus nr 67 «Pensionifondivalitsejale ja depoopangale edastatavate andmete ulatus ja kord» (RTL 2002, 58, 881) tunnistatakse kehtetuks.
Siseteenuste asekantsler
kantsleri ülesannetes Anneli SUSI PERSIDSKI

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 7
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 2
§ 3


text:
Kokku: 130| Näitan: 1 - 20
Vt vaheotsuse tegemise eelduste kohta Riigikohtu 19. novembri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-94-08, p 10; Riigikohtu 17. märtsi 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-10-08, p 14); Riigikohtu 27. märtsi 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-22-13, p 17; Riigikohtu 4. novembri 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-103-09, p 13). (p 10-11). TsMS § 449 lg 1 kohaldamise eelduseks on nõutava rahasumma suuruse, st nõude ulatuse, tõendamise eriline kulukus või keerukus. Nõude alussuhte peab kohus TsMS § 449 lg-te 1 ja 2 järgi tehtava vaheotsuse puhul igal juhul kindlaks tegema (st sõltumata kindlakstegemise kulukusest ja keerukusest). Vaheotsuse tegemisel peab kohus tulenevalt TsMS § 436 lg-st 1 ja § 442 lg-st 8 esitama kohtuotsuses seisukohad ja põhjendused, kas ja miks on nõutava rahasumma suuruse tõendamine tavapärasest oluliselt kulukam või keerukam (p 11)
Asja maakohtule uueks läbivaatamiseks saatmise korral ei ole ringkonnakohtul vajadust ja mõistlikku põhjendust hinnata tõendeid ning tuvastada asjaolusid, sest TsMS § 658 lg 2 järgi on asja uuesti läbivaatavale kohtule kohustuslikud üksnes ringkonnakohtu otsuse seisukohad materiaalõiguse ja menetlusõiguse normi tõlgendamisel ja kohaldamisel (vt Riigikohtu 13. aprilli 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-11-11, p 13 ja Riigikohtu 21. septembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-64-11, p 11). Vaheotsuse puhul on ringkonnakohtus asjaolude tuvastamine, tõendite hindamine ja järelduste tegemine maakohtust erinevalt põhjendatud juhul, kui maakohus on teinud vaheotsuse TsMS § 149 lg-t 1 järgides ning ringkonnakohus tühistab vaheotsuse ja jätab uue otsusega hagi rahuldamata. (p 13)
2-15-18582/47 Riigikohtu tsiviilkolleegium 22.11.2017
Kohtuotsuse seaduslikkus ja põhjendatus (TsMS § 436 lg 1) tähendab ka seda, et kohtuotsus ei või olla vastuoluline (vt nt Riigikohtu 12. aprilli 2017. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-13-17, p 15; Riigikohtu 25. veebruari 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-188-12, p 14; 13. jaanuari 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-117-08, p 12). (p 10)
Et otsustada selle üle, kas müüja on müügilepingut rikkunud, tuleb esmalt tuvastada, millistele tingimustele pidi müügilepingu esemeks olev kinnisasi vastama. Käsitleda tuleb VÕS § 217 kohaldamise eeldusi. (p 12) VÕS § 217 lg 2 p 3 kohaselt ei vasta asi lepingutingimustele, kui asja kasutamist takistavad õigusakti sätted, mida müüja lepingu sõlmimisel teadis või pidi teadma. Hageja on esitanud kohtule haldusorgani kirjad, milles on kinnitatud, et ostetud kinnistul on õigusakti kohaselt ehitamine võimatu. Tegemist on halduse toimingutega, mis kujutavad endast haldusorgani loamenetlusele eelnevat hinnangut ehitusloa taotluse eduväljavaadete kohta. (vt Riigikohtu halduskolleegiumi 8. juuni 2016. a määrus haldusasjas nr 3-3-1-12-16, p 9). Sellele on kohtul võimalik anda sisuline hinnang. Ei ole õige, nagu saaks vaidluses müügilepingu rikkumise üle üksnes ehitusloa andmisest keeldumise otsusega tõendada, et kinnisasjale ehitamine on võimatu. (p 15.1) Ainuüksi kinnistusregistriosa esimesse jakku „Kinnistu koosseis“ riigi maakatastri pidaja esitatud andmete alusel kantud kinnistu sihtotstarbest ei saa järeldada, kas kinnistusraamatusse kantud maatükile saab ehitada või mitte. Selle võimaluse üle otsustamisel tuleb mh arvestada avaliku õiguse norme. Maakohus saab tsiviilasja läbivaatamisel täiendavalt kohaldada avaliku õiguse norme (vt Riigikohtu erikogu 20. detsembri 2001. a otsus asjas nr 3-3-1-15-01, p 16). (p 15.2) Kui kinnisasja müügilepingu kohaselt peab saama sellele ehitada, siis ei vasta kinnisasi lepingutingimustele mitte üksnes siis, kui sellele ehitamine ei ole välistatud, vaid ka siis, kui sellele ehitamine eeldab ostjalt ebamõistlikke pingutusi. Selliseks ebamõistlikuks pingutuseks võib pidada vajadust võtta ette kohtutee selleks, et kinnisasjale ehitamise õigust oleks võimalik faktiliselt teostada. Kui pädev haldusorgan on teavitanud ostjat sellest, et ehitusloa väljastamine ei oleks selle taotlemise korral võimalik, ei saa ostjalt oodata, et ta halduse toimingu kohtus vaidlustaks. Sellisel juhul jääb ehitamise võimalikkuse risk müüja kanda. (p 15.3) Kui müügilepingu järgi on ostetud asi kinnistu sihtotstarbega 100% elamumaa, saab ostja lähtuda sellest, et ostetud kinnisasi on mõeldud elamiseks (st tegemist ei olnud eritingimustega, milles pooled peavad kokku leppima). Kinnisasja kasutamine elamiseks eeldab, et sellele oleks võimalik rajada eluase. Kui kinnisasjale ei saa rajada eluaset, on tegemist eelduslikult VÕS § 217 lg 2 p-s 2 sätestatud lepingueseme puudusega ning müüja saab oma vastutuse selle eest välistada üldjuhul üksnes siis, kui ta on puuduse enne müügilepingu sõlmimist ostjale avaldanud (vt ka Riigikohtu 19. novembri 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-129-12, p 23 ja 26). (p 15.2)
Kui müüja on müügilepingut rikkunud ja vastutab selle eest, tuleb kohtul hinnata, kas lepingurikkumine andis aluse müügilepingust taganeda (VÕS § 116). Lepingust taganemisega muutub lepingu täitmise võlasuhe VÕS § 189 lg 1 alusel lepingu tagasitäitmise võlasuhteks (vt nt Riigikohtu 20. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-57-11, p 31; Riigikohtu 19. aprilli 2006. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-29-06, p 27). (p 18)
3-2-1-63-15 Riigikohus 03.06.2015
TsMS § 233
Kui pool nõuab seadmete kasutamise tasu suuruse kokkuleppe puudumise korral tasu VÕS § 28 lg 2 järgi, siis tuleb temal TsMS § 230 lg-st 1 tulenevalt tõendada lepingu sõlmimise ajal lepingu täitmise kohas seda liiki lepinguliste kohustuste täitmise eest tavaliselt makstava tasu, selle puudumisel vastavalt asjaoludele mõistliku tasu suurus. Eelnimetatud asjaolusid tuleb kolleegiumi arvates käsitada poolte esiletoodavate asjaoludena, mitte õigusliku regulatsioonina. Tegemist ei ole õiguse kohaldamise küsimusega, mille puhul ei ole kohus TsMS § 436 lg 7 ja § 438 lg 1 esimese lause järgi poolte seisukohtadega seotud (Riigikohtu 22. novembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-113-11, p 62; 3. oktoobri 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-94-12, p 36; 19. septembri 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-89-12, p 23). Praegusel juhul ei ole kohtud materiaalõigust vääralt kohaldades VÕS §-st 28 tulenevat tõendamiskoormise jaotust pooltele selgitanud. (p 14) VÕS §-s 28 sätestatud eelduse ümberlükkamiseks tuleb poolel, kes tugineb tasuta kokkuleppe olemasolule, tõendada, et leping ei olnud tasuline (vt Riigikohtu 28. oktoobri 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-104-13, p 12). (p 12)
Pandiõiguse tunnustamise nõue ei ole iseseisev nõue, mille kohus peaks otsuse resolutsioonis eraldi lahendama TsMS § 442 lg 5 järgi, kui kohus pandiga tagatavat nõuet ei tuvasta. (p 17)
Kohus ei pea otsustama lepingulise seadmete kasutamise tasu suuruse üle oma siseveendumuse kohaselt TsMS § 233 järgi. Vähemalt üldjuhul saab seadmete kasutuseeliste väärtust tõendada (vt nt Riigikohtu 13. juuni 2005. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-64-05, p-d 16 ja 19). Põhimõtteliselt ei saa TsMS § 233 lg 2 kohaldamist küll välistada, aga sellisel juhul tuleb kohtul põhjendada, milles seisnevad ebamõistlikud raskused nõude suuruse väljaselgitamisel. (p 15)
Poolte esitatud väidetele õigusliku hinnangu andmisel ja õigussuhte kvalifitseerimisel peab kohus mh hindama, mis liiki lepingu VÕS-i tähenduses on pooled antud asjaoludel sõlminud. (p 11)
Kui asja lahendav kohus leiab, et kokkulepe tasu kohta on lepingu oluline tingimus, tuleb esiteks hinnata, kas leping on sellisel kujul kehtiv, st kas võib eeldada, et leping oleks sõlmitud tasukokkuleppeta (VÕS § 27 lg 1). Ka VÕS § 28 lg 2 kohaldub hinna määramisel üksnes juhul, kui pooled ei ole hinnas selgelt kokku leppinud, kuid on kokku lepitud kauba müük või teenuse osutamine selliselt, et teisele poolele pidi olema arusaadav, et selle eest tuleb ka maksta (Riigikohtu 19. septembri 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-89-12, p 24). Tuvastades, et poolte vahel oli kehtiv kasutusleping, tuleb kohtul hinnata, kas kasutustasu või selle määramise viis tuleneb lepingu olemusest või muudest asjaoludest, kohaldades sealjuures VÕS §-e 29 ja 25. Kui ka nii ei ole võimalik hinda määrata, tuleb lähtuda VÕS §-s 28 sätestatust. Sealjuures ei saa kohaldada VÕS § 27 lg-t 2. VÕS § 28 lg 1 järgi on kohtu jaoks lähtekohaks, et majandus- või kutsetegevuses sõlmitud lepingu alusel tuleb maksta saadud teenuse eest tasu. VÕS §-s 28 sätestatud eelduse ümberlükkamiseks tuleb poolel, kes tugineb tasuta kokkuleppe olemasolule, tõendada, et leping ei olnud tasuline (vt Riigikohtu 28. oktoobri 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-104-13, p 12). (p 12) Kui pool nõuab seadmete kasutamise tasu suuruse kokkuleppe puudumise korral tasu VÕS § 28 lg 2 järgi, siis tuleb temal tõendada lepingu sõlmimise ajal lepingu täitmise kohas seda liiki lepinguliste kohustuste täitmise eest tavaliselt makstava tasu, selle puudumisel vastavalt asjaoludele mõistliku tasu suurus. (p 14)
Pankrotimenetluses ei ole ilma nõudeta pandiõigusel tähendust. Pandiõiguse tunnustamise nõue ei ole iseseisev nõue, mille kohus peaks otsuse resolutsioonis eraldi lahendama, kui kohus pandiga tagatavat nõuet ei tuvasta. (p 17)

matches:
§ 449
kohus
§ 449
kohus
§ 436
§ 442
§ 658
§ 149
§ 436
§ 217
§ 217
§ 217
§ 116
§ 189
Riigikohus
§ 233
§ 28
§ 230
kohus
§ 436
§ 438
kohus
§ 442
kohus
Kohus
§ 233
§ 233
kohus
kohus
§ 27
§ 28
§ 27
§ 28
§ 28
kohus
kohus


text:
Konkurentsiõigus kaitseb kõiki turul tegutsejaid - Raamatupidaja
04. mai 2011 09:33
20. aprillil 2011 tegi Riigikohus äärmiselt olulise pretsedenti loova otsuse konkurentsiseaduse tõlgendamise osas, mille kohaselt konkurentsiseaduse eesmärk on muuhulgas tagada aus konkurents ja kaitsta turgu tervikuna, mitte vaid konkreetseid lepingupartnereid.
Konkurentsiseaduse kaitstavaks õigushüveks on konkurents kui turumajanduse toimemehhanism ning sellist laiendavat tõlgendust tuleb arvestada ka kahjunõuete esitamisel ja samuti enda kaitsmisel võimalike kahjunõuete eest.
Konkreetsel juhul oli tegemist vaidlusega, kus elektriturul tegutsev äriühing nõudis Eesti Energia Narva Elektrijaamadelt (turgu valitseva seisundiga elektri müüjalt) kahju hüvitamist seoses konkurentsiseaduse rikkumisega. Kohtud olid tuvastanud, et elektri müüja rikkus konkurentsiseaduse § 16 p 4 ja 6 - kokkuleppe sõlmimise eelduseks tingimuse seadmine, et teine pool võtab endale kokkuleppe objektiga mitteseotud lisakohustusi ning põhjendamatu keeldumine elektri müümisest.
Vaatamata sellele jättis ringkonnakohus kahjunõude rahuldamata, kuna leidis, et viidatud konkurentsiseaduse sätete rikkumisel puudus selline seos hageja kahjuga, mis oleks konkurentsiseaduse normide kaitse-eesmärgiga hõlmatud. Kahju nõudval äriühingul puudus antud juhul lepinguline suhe elektri müüjaga ning kahju tekkis hagejale seetõttu, et pärast müüjapoolset elektritarnete katkestamist pidi hageja omakorda enda kohustuste täitmiseks ostma kolmandatelt isikutelt elektrit tunduvalt kõrgema hinnaga, võrreldes olukorraga, kus müüja poleks konkurentsiseadust rikkunud. Ringkonnakohus leidis, et selline „kaudne“ seos ei ole kahju hüvitamise nõude tekkimiseks piisav ning ringkonnakohtu arvates sai konkurentsiseaduse rikkumisest kahju tuleneda üksnes müüja otsestele lepingupartneritele.
Riigikohtu 20. aprilli 2011 otsusega tsiviilasjas nr 3-2-1-19-11 aga ringkonnakohtu otsus tühistati. Riigikohus ei nõustunud ringkonnakohtu seisukohaga, nagu puudunuks põhjuslik seos tekkinud kahju ja elektri müüja poolt tarnete peatamise vahel. Riigikohus ei nõustunud ringkonnakohtuga ka selles, et praegusel juhul ei saanud hagejal tekkida puhtmajanduslik kahju, mis oleks müüja poolt rikutud konkurentsiseaduse normide kaitse-eesmärgiga hõlmatud.
Riigikohus märkis, et konkurentsiseaduse § 16 p-de 4 ja 6 rikkumise tõttu võib tekkida kahju ka kolmandatel isikutel (praegusel juhul hagejal), kes on samuti turul tegutsev ettevõtja/turuosaline, kuid pole müüjaga lepingulistes suhetes. Riigikohtu otsuse kohaselt asjaolu, et hageja ja kostja ei ole sõlminud lepingut, ei tähenda, et konkurentsiseadus ei kaitseks hagejat kui turul tegutsevat ettevõtjat kahju eest, mis tekib talle seetõttu, et kostja peatab oma lepingupartneritele elektrienergia määratud tarned ja rikub sellega konkurentsiseaduse § 16 p 4 ja 6.
Laiemalt võttes on Riigikohtu otsuse peamine tähendus aga selles, et Riigikohus andis oma otsuses konkurentsiseaduse põhimõttelise tõlgenduse, mis edasistes suhetes võib oluliselt mõjutada kõiki turul osalejaid. Riigikohus rõhutas, et konkurentsiseaduse eesmärk on muu hulgas tagada aus konkurents ja kaitsta turgu tervikuna, mitte vaid konkreetseid lepingupartnereid. Konkurentsideliktide puhul kaitstakse kõigi turul osalejate majanduslikku huvi.
Konkurentsiseaduse § 78 (Kahjude hüvitamine) kohaselt kuulub konkurentsiseadusega keelatud tegude toimepanemisega tekitatud varaline või muu kahju hüvitamisele tsiviilkorras. Kuna Eesti kõrgeima kohtu tõlgenduse kohaselt kaitseb konkurentsiseadus mitte üksnes lepingulisi õigusi, vaid kõigi turul osalejate majanduslikke huve, siis tuleks selle faktiga arvestada nii potentsiaalsetel konkurentsiseaduse rikkujatel kui ka neil, kelle suhtes ausa konkurentsi reegleid rikutakse.
Lemmi Kann, Andres Suik
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2011/05/04/konkurentsioigus-kaitseb-koiki-turul-tegutsejaid

matches:
Riigikohus
§ 16
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 16
§ 16
Riigikohus
Riigikohus
§ 78