text:
Euroopa Liidu L 182/2017
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/1259,
millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2007 (millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus) I, II, III ja IV lisa
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus, (1) eriti selle artiklit 26,
Määruse (EÜ) nr 861/2007 lisadega nähakse ette vormid, mida tuleb kasutada, et lihtsustada määruse kohaldamist.
Määrust (EÜ) nr 861/2007 muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2421 (2). Euroopa väiksemate nõuete menetluses kehtestatud muudatused peaksid kajastuma lisades esitatud vormides. Selguse huvides oleks asjakohane asendada terved lisad.
Kuna määruse (EÜ) nr 861/2007 muudatusi hakatakse kohaldama alates 14. juulist 2017, peaks käesolev määrus jõustuma 14. juulil 2017.
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 ja artikli 4a lõike 1 kohaselt on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda määruse (EÜ) nr 861/2007 ja määruse (EL) 2015/2421 vastuvõtmisel ja kohaldamisel ning seetõttu on käesolev määrus nende suhtes siduv.
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
Seepärast on vaja määruse (EÜ) nr 861/2007 I–IV lisa asendada,
Määruse (EÜ) nr 861/2007 I–IV lisa asendatakse käesoleva määruse lisas oleva tekstiga.
Käesolev määrus jõustub 14. juulil 2017.
Brüssel, 19. juuni 2017
(1) ELT L 199, 31.7.2007, lk 1.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2421, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus, ning määrust (EÜ) nr 1896/2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus (ELT L 341, 24.12.2015, lk 1).
NÕUDEVORM
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2007 (millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus) artikli 4 lõige 1)
Kohtuasja number (*):
Kohtu poolt vastu võetud: / / (*)
(*) Täidab kohus.
PALUN LUGEDA JUHTNÖÖRE IGA PUNKTI ALGUSES – NEED AITAVAD VORMIST ARU SAADA
Abi vormi täitmiseks
Teil võib vormi täitmiseks vaja minna abi. Selleks et selgitada välja, kuidas abi saada, tutvuge liikmesriikide esitatud teabega, mis on avaldatud Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis veebisaidil Euroopa justiitsatlas tsiviilasjades aadressil https://e-justice.europa.eu/content_small_claims-354-et.do . Kõnealune abi ei sisalda õigusabi, mille saamiseks tuleb esitada asjakohane taotlus liikmesriigi õiguse kohaselt. Samuti ei sisalda see Teie kohtuasja õiguslikku hinnangut.
Käesolev vorm tuleb täita selle kohtu töökeeles, kuhu taotlus saadetakse. Vorm on kättesaadav kõikides Euroopa Liidu institutsioonide ametlikes keeltes Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis aadressil https://e-justice.europa.eu/content_small_claims_forms-177-et.do . See võib Teid aidata vormi täitmisel nõutud keeles.
Nõudevormile tuleks vajaduse korral lisada mis tahes asjakohased tõendavad dokumendid. Siiski ei takista see Teil vajaduse korral täiendavate tõendite esitamist menetluse jooksul.
Nõudevormi koopia ja vajaduse korral tõendavate dokumentide koopiad toimetatakse kostjale kätte. Kostjal on võimalus neile vastata.
Sellel väljal tuleks Teil kindlaks määrata kohus, kuhu taotluse saadate. Kohut valides tuleks Teil kaaluda kohtualluvuse aluseid. Mittetäielik nimekiri võimalikest kohtualluvuse alustest on esitatud 4. punktis. Soovi korral võite pädeva kohtu andmete (aadress, telefon jne) leidmiseks kasutada asjaomast otsingufunktsiooni Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis aadressil:
https://e-justice.europa.eu/content_small_claims-354-et.do
1. Millisele kohtule Te nõude esitate?
1.2. Tänav ja maja number/postkast:
1.3. Linn ja sihtnumber:
1.4. Riik:
2. Hageja
Sellel väljal tuleb Teil esitada enda kui hageja ning oma esindaja (kui on) andmed. Teie esindamine advokaadi või muu juristi poolt ei ole kohustuslik.
Mõnedes riikides ei pruugi postkastinumbri esitamine aadressina olla piisav ning seetõttu peaksite lisama tänava nime ja maja numbri koos sihtnumbriga. Kui see nõue on täitmata, võib dokument jääda kätte toimetamata.
Kui Teil on liikmesriigi ametiasutuse antud isikukood, oleks kasulik see esitada. Kui Teil ei ole isikukoodi, oleks kasulik esitada passi või isikut tõendava dokumendi number, kui Teil on see olemas. Kui Te tegutsete juriidilise isiku nimel või üksuse nimel, kellel on õigus- ja teovõime, oleks kasulik esitada asjaomane registreerimisnumber.
„Muud andmed“ võivad sisaldada lisateavet, mis aitab Teie isikut tuvastada, näiteks sünnikuupäev, amet või positsioon ettevõttes.
Kui hagejaid on rohkem kui üks, kasutage palun lisalehti.
2. Hageja andmed
2.1. Perekonnanimi, eesnimi/ühingu või organisatsiooni nimi:
2.2. Isikukood või passi number/registreerimisnumber (*):
2.3. Tänav ja maja number/postkast:
2.4. Linn ja sihtnumber:
2.5. Riik:
2.7. E-post (*):
2,8. Hageja esindaja (kui on) ja kontaktandmed (*):
2.9. Muud andmed (*):
3. Kostja
Sellel väljal tuleb Teil esitada kostja ja tema esindaja (kui on teada) andmed. Kostja esindamine advokaadi või mõne muu õigusala esindaja poolt ei ole kohustuslik.
Mõnes liikmesriigis ei pruugi postkastinumbri esitamine aadressina olla piisav ja seetõttu peaksite lisama tänava nime ja maja numbri koos sihtnumbriga. Kui see nõue on täitmata, võib dokument jääda kätte toimetamata.
Kui Te teate kostjale liikmesriigi ametiasutuse antud isikukoodi, oleks kasulik see esitada. Teise võimalusena või lisaks sellele oleks kasulik esitada kostja passi või isikut tõendava dokumendi number, kui Teil on see olemas. Kui kostja on juriidiline isik või üksus, kellel on õigus- ja teovõime, oleks kasulik esitada kostja asjaomane registreerimisnumber, kui Te seda teate.
„Muud andmed“ võivad sisaldada lisateavet, mis aitab isikut tuvastada, näiteks sünnikuupäev, amet või positsioon ettevõttes. Kui kostjaid on rohkem kui üks, kasutage palun lisalehti.
3. Kostja andmed
3.1. Perekonnanimi, eesnimi/ühingu või organisatsiooni nimi:
3.2. Isikukood või passi number/registreerimisnumber:
3.3. Tänav ja maja number/postkast:
(*) Vabatahtlik.
3.4. Linn ja sihtnumber:
3.5. Riik:
3.7. E-post (*):
3.8. Kostja esindaja (kui on) ja kontaktandmed (*):
3.9. Muud andmed (*):
4. Kohtualluvus
Taotlus tuleb esitada kohtule, kelle pädevusse kuulub selle läbivaatamine. Kohtualluvus määratakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1215/2012 (1) sätestatud kohtualluvuse eeskirjadega.
Selles punktis on esitatud mittetäielik nimekiri võimalikest kohtualluvuse alustest.
Teavet kohtualluvuse eeskirjade kohta võite leida Euroopa justiitsatlase veebisaidilt aadressil: https://e-justice.europa.eu/content_brussels_i_regulation_recast-350-et.do
Samuti võite vaadata aadressilt http://ec.europa.eu/civiljustice/glossary/glossary_et.htm kasutatud õigusterminite selgitusi.
4. Millel põhineb Teie arvates kohtualluvus?
4.1. Kostja alaline elu- või asukoht
4.2. Tarbija alaline elukoht
4.3. Kindlustusvõtja, kindlustatu või soodustatud isiku alaline elu- või asukoht
4.4. Vaidlusaluse kohustuse täitmise koht
4.5. Kahju tekitanud sündmuse toimumiskoht
4.6. Kinnisvara asukoht
4.7. Poolte kokkuleppel valitud kohus
4.8. Muu (täpsustada)
5. Kohtuasja piiriülene olemus
Euroopa väiksemate nõuete menetluse kasutamiseks peab Teie kohtuasjal olema piiriülene olemus. Nõudel on piiriülene olemus, kui vähemalt ühe poole alaline elu- või asukoht või peamine elukoht on liikmesriigis, mis ei ole liikmesriik, kus asub avaldusega tegelev kohus.
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruses (EL) 1215/2012 kohtualluvuse ja kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT L 351, 20.12.2012, lk 1).
5.1. Hageja alalise elu- või asukoha või peamise elukoha riik:
5.2. Kostja alalise elu- või asukoha või peamise elukoha riik:
5.3. Kohtu asukoha liikmesriik:
6. Pangaandmed (vabatahtlik)
Väljal 6.1 võite kohut teavitada sellest, mil viisil Te kavatsete maksta taotluse läbivaatamise tasu. Kohtus, kuhu Te oma taotluse saadate, ei pruugi olla võimalikud kõik maksmisviisid. Te peaksite välja selgitama, milliseid makseviise kohus aktsepteerib. Selle väljaselgitamiseks tutvuge asjaomase liikmesriigi esitatud teabega, mis on avaldatud Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis veebisaidil Euroopa justiitsatlas tsiviilasjades aadressil https://e-justice.europa.eu/ content_small_claims-354-et.do, või võtke ühendust asjaomase kohtuga. Samu vahendeid kasutades leiate rohkem teavet tasumisele kuuluva riigilõivu suuruse kohta.
Kui Te soovite tasuda krediitkaardiga või lubate kohtul debiteerida summa oma pangakontolt, peate käesoleva vormi I liites märkima vajalikud krediitkaardi või pangakonto andmed. Liide on mõeldud kohtu teavitamiseks ja seda ei edastata kostjale.
Väljal 6.2 on Teil võimalus näidata, millisel viisil Te soovite, et kostja tasuks Teile võla, näiteks kui kostja soovib tasuda kohe, isegi enne kohtuotsuse tegemist. Kui Te soovite, et Teile tasutakse pangaülekandega, märkige vajalikud pangaandmed.
6. Pangaandmed (*)
6.1. Kuidas tasute riigilõivu?
6.1.1. Pangaülekandega
6.1.2. Krediitkaardiga
(palun täitke liide)
6.1.3. Otsekorraldusega oma pangakontolt
6.1.4. Muu (täpsustage):
6.2. Millisele kontole peab kostja kandma sissenõutud või määratud summa?
6.2.1. Konto omanik:
6.2.2. Panga nimi, BIC või muu asjakohane pangakood:
6.2.3. Konto number/IBAN:
7. Nõue
Kohaldamisala: Euroopa väiksemate nõuete menetlusel on piiratud kohaldamisala. Käesoleva menetluse raames ei saa menetleda nõudeid, mille väärtus ületab 5 000 eurot või mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2007 (millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus) artiklis 2. Kui Teie nõue ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse vastavalt artiklile 2, jätkatakse menetlust pädevas kohtus tavalise tsiviilkohtumenetluse korras. Kui Te ei soovi sel juhul menetlust jätkata, peaksite oma taotluse tagasi võtma.
Rahaline või muu nõue: Te peaksite märkima, kas nõuate raha ja/või midagi muud (mitterahaline nõue), näiteks kaubasaadetist, ja siis täitma vastavalt kas punkti 7.1 ja/või 7.2. Mitterahalise nõude korral täitke punkt 7.2 ja märkige seal oma nõude hinnanguline väärtus. Mitterahalise nõude korral peaksite märkima, kas Teil on kahju hüvitamiseks subsidiaarne nõue, kui algset nõuet ei ole võimalik rahuldada.
Kui soovite, et Teile hüvitataks menetluskulud (nt tõlkekulud, advokaaditasud, dokumentide kättetoimetamise kulud jne), peaksite selle märkima punktis 7.3. Kohtu poolt hüvitamiseks väljamõistetavad kulud võivad liikmesriigiti erineda. Erinevate liikmesriikide kulude kategooriate üksikasjad leiate Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis aadressil https://e-justice.europa.eu/content_costs_of_proceedings-37-et.do
Kui soovite, et Teile hüvitataks lepingujärgsed intressid, näiteks laenult, peaksite ära näitama intressimäära ja intressi kulgema hakkamise kuupäeva. Kohus võib Teie nõude rahuldamise korral välja mõista ka seadusjärgse intressi. Kui Te soovite intressi sisse nõuda, siis palun märkige see ära ja lisage intressi kulgema hakkamise kuupäev.
Kasutage vajaduse korral lisalehti, et kirjeldada oma nõuet (nt kui esitate mitu nõuet ja igalt nõudelt nõutav intress hakkab kulgema erineval kuupäeval).
7. Teie nõue
7.1. Rahaline nõue
7.1.1. Põhisumma (v.a intressid ja kulud):
7.1.2. Vääring:
7.2. Muu nõue:
7.2.1. Palun täpsustage, mida nõuate:
7.2.2. Nõude hinnanguline väärtus:
7.3. Kas taotlete menetluskulude hüvitamist?
7.3.1. Jah
7.3.2. Ei
7.3.3. Kui jah, palun täpsustage milliste kulude, ja näidake seni hüvitatud või tekkinud kulud:
7.4. Kas taotlete intresside hüvitamist?
lepingujärgne?
Kui jah, siis täitke punkt 7.4.1
seadusejärgne?
Kui jah, siis täitke punkt 7.4.2
7.4.1. Kui intress on lepingujärgne, siis:
1) määr on:
% kõrgem EKP baasintressimäärast
2) kulgeb alates: / / (kuupäev)
kuni: / / (kuupäev)
kohtuotsuse kuupäevani
põhisumma tasumise kuupäevani
7.4.2. Kui intress on seadusejärgne, siis
kulgeb alates: / / (kuupäev)
7.5. Kas taotlete kuludelt tasumisele kuuluvat intressi?
Kui jah, kulgeb alates: / / (kuupäev)
(sündmus)
8. Nõude kirjeldus
Punktis 8.1 kirjeldage palun lühidalt oma nõude sisu.
Punktis 8.2 kirjeldage palun lühidalt asjaomaseid toetavaid tõendeid. Selleks võivad olla näiteks kirjalikud tõendid (nt leping, kviitung jne) või tunnistaja suuline või kirjalik ütlus. Palun näidake iga tõendi kohta, millist nõude aspekti see peaks toetama.
Vajaduse korral kasutage lisalehti.
8.1. Palun põhjendage oma nõuet, näiteks kirjeldades, mis juhtus, kus ja millal.
8.2. Palun kirjeldage tõendeid, mida soovite esitada oma nõude toetamiseks, ning märkige, kuidas need nõuet toetavad. Kui see on asjakohane, peaksite lisama tõendavad dokumendid.
8.2.1. Kirjalikud tõendid
8.2.2. Tunnistajate ütlused
8.2.3. Muu
9. Kohtuistung
Euroopa väiksemate nõuete menetlus on kirjalik menetlus. Kohus võib siiski otsustada pidada kohtuistungi, kui ta leiab, et kirjalike tõendite põhjal ei ole võimalik otsust teha. Te võite kas käesolevas vormis või ka hiljem taotleda kohtuistungi läbiviimist. Kohus võib Teie taotluse rahuldamisest keelduda, kui ta leiab, et kohtuasja asjaolusid arvestades ei ole kohtuistung kohtuasja õiglaseks menetlemiseks vajalik. Kohtuistungi pidamiseks tuleks kasutada kohtuistungi pidamiseks kohtule kättesaadavaid asjakohaseid sidevahendeid, nagu video- või telekonverents. Kui ärakuulatava isiku alaline elu- või asukoht on liikmesriigis, mis ei ole liikmesriik, kus asub hagiavaldust menetlev kohus, korraldatakse kohtuistung sidevahendite abil, kasutades nõukogu määruses (EÜ) nr 1206/2001 (1) sätestatud menetlusi. (https://e-justice.europa.eu/content_taking_of_evidence-76-et.do).
Kohus võib siiski otsustada, et kohtukutse saanud isikud peavad füüsiliselt kohal viibima. Te võite kohut oma eelistustest teavitada, kuid pidage meeles, et kui Te esitate taotluse kohtuistungil füüsiliselt kohal viibida, kohaldatakse kohalviibimisega seotud kulude hüvitamise suhtes määruse (EÜ) nr 861/2007 (millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus) artiklis 16 sätestatud eeskirju. Selles artiklis on sätestatud, et kohus ei mõista võitnud poole kasuks välja kulusid, mis on tehtud vajaduseta või on nõuet arvestades ebaproportsionaalsed.
9.1. Kas soovite kohtuistungi läbiviimist?
Jaatava vastuse korral esitage palun põhjendused (*):
9.2. Kas soovite olla füüsiliselt kohal, kui kohus otsustab pidada kohtuistungi?
Palun esitage põhjendused (*):
(1) Nõukogu 28. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1206/2001 liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 174, 27.6.2001, lk 1).
10. Dokumentide kättetoimetamine ja kohtuga suhtlemine
Menetlusdokumendid, nagu Teie taotlus, kostja vastus, vastunõue ja kohtuotsus, võib pooltele kätte toimetada posti teel või elektrooniliste vahendite abil, kui need on kohtule tehniliselt kättesaadavad ja lubatavad selle liikmesriigi menetlusõiguses, kus menetlust läbi viiakse. Kui dokumendid tuleb kätte toimetada muus liikmesriigis, kui selles, kus menetlust läbi viiakse, tuleb järgida ka selle liikmesriigi menetlusnorme, kus dokumendid kätte toimetatakse. Elektroonilisi vahendeid võib kasutada ka muus kirjalikus suhtluses (nt kohtukutse). Elektroonilisi vahendeid võib kasutada ainult siis, kui adressaat on eelnevalt andnud sõnaselge nõusoleku dokumentide elektrooniliseks kättetoimetamiseks või tal on seadusjärgne kohustus elektroonilise kättetoimetamisviisi ja/või muu kirjaliku suhtlusega nõustuda vastavalt selle liikmesriigi menetlusõigusele, kus on adressaadi alaline elu- või asukoht. Kui soovite teavet selle kohta, kas elektrooniline kättetoimetamisviis ja/või suhtlus on asjaomases liikmesriigis võimalik ja lubatud, tutvuge andmetega Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis aadressil
https://e-justice.europa.eu/content_small_claims-354-et.do?clang=et
10.1. Kas Te nõustute kostja vastuse, vastunõude ja kohtuotsuse elektroonilise kättetoimetamisega?
10.2. Kas Te nõustute muude kui punktis 10.1. nimetatud dokumentide elektroonilise kättetoimetamisega?
11. Kinnitus
Euroopa väiksemate nõuete menetluses tehtud kohtuotsust võib tunnustada ja täita teises liikmesriigis. Kui Te kavatsete taotleda tunnustamist ja täitmist mõnes muus liikmesriigis kui kohtuotsuse teinud kohtu liikmesriigis, võite selles vormis taotleda, et kohus väljastaks pärast seda, kui on Teie kasuks otsuse teinud, kinnituse kohtuotsuse kohta.
11.1. Kinnitus
Palun kohtul väljastada kinnitus kohtuotsuse kohta
Taotluse alusel võib kohus väljastada kinnituse muus keeles, kasutades Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis esitatud dünaamilisi vorme. Sellest võib olla abi kohtuotsuse täitmisel muus liikmesriigis. Kohus ei pea väljastama kinnituse vabatekstiväljadele sisestatud teksti tõlget või transliteratsiooni.
Palun kohtul väljastada kinnituse muus kui kohtumenetluse keeles, täpsemalt:
12. Kuupäev ja allkiri
Palun kirjutage viimasele lehele selgelt oma nimi, allkiri ja taotluse kuupäev.
Käesolevaga taotlen, et kohus teeks minu nõude põhjal otsuse kostja kahjuks.
Kuupäev: / /
Nimi ja allkiri:
Nõudevormi liide (vorm A)
Pangaandmed (*) riigilõivu tasumiseks
Konto omanik/krediitkaardi omanik:
Panga nimi, BIC või muu asjakohane pangakood/krediitkaardi väljaandja:
Konto number või IBAN/krediitkaardi number, kehtivusaeg ja turvanumber:
KOHTU TAOTLUS NÕUDEVORMI TÄIENDAMISEKS JA/VÕI PARANDAMISEKS
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2007 (millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus) artikli 4 lõige 4)
Kohtu poolt vastu võetud: / / .
2.7. E-post (*) :
2.8. Hageja esindaja (kui on) ja kontaktandmed (*):
3.2. Isikukood või passi number/registreerimisnumber
Kohus on Teie nõudevormi analüüsinud ja leidis, et see on puudulik või ei ole piisavalt selge või nõuetekohaselt täidetud: palun täiendage ja/või parandage oma vormi kohtu töökeeles (vt allpool) võimalikult kiiresti ja hiljemalt .
Kohus lükkab Teie taotluse vastavalt määruses (EÜ) nr 861/2007 sätestatud tingimustele tagasi, kui Te ei täida ega/või paranda seda eespool sätestatud tähtpäevaks.
Teie nõudevorm ei ole täidetud õiges keeles. Palun täitke see ühes järgmistest keeltest:
muu: (täpsustada)
Järgmisi nõudevormi osi tuleb täiendada ja/või neid parandada vastavalt alltoodud juhistele:
VASTUSVORM
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2007 (millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus) artikli 5 lõiked 2 ja 3)
OLULINE TEAVE JA JUHTNÖÖRID KOSTJALE
Euroopa väiksemate nõuete menetlust kasutades on Teie vastu on esitatud lisatud nõudevormis toodud nõue.
Te võite vastata, täites käesoleva vormi II osa ning tagastades selle kohtule või mõnel muul nõuetekohasel viisil 30 päeva jooksul pärast seda, kui nõue on Teile koos vastusvormiga kätte toimetatud.
Juhul kui Te ei vasta 30 päeva jooksul, teeb kohus otsuse.
Palun kirjutage vastusvormi lõppu selgelt oma nimi, allkiri ja vastuse kuupäev.
Samuti peaksite lugema nõudevormis esitatud juhtnööre, need võivad aidata Teid vastuse koostamisel.
Abi vormi täitmiseks Teil võib vormi täitmiseks vaja minna abi. Selleks et selgitada välja, kuidas abi saada, tutvuge liikmesriikide esitatud teabega, mis on avaldatud Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis veebisaidil Euroopa justiitsatlas tsiviilasjades aadressil https://e-justice.europa.eu/content_small_claims-354-et.do. Kõnealune abi ei sisalda õigusabi, mille saamiseks tuleb esitada asjakohane taotlus liikmesriigi õiguse kohaselt. Samuti ei sisalda see Teie kohtuasja õiguslikku hinnangut.
Keel: Te peaksite nõudele vastama selle kohtu töökeeles, kes Teile käesoleva vormi saatis.
Vorm on kättesaadav kõikides Euroopa Liidu institutsioonide ametlikes keeltes Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis aadressil https://e-justice.europa.eu/content_small_claims_forms-177-et.do#action See võib aidata vormi täitmisel nõutavas keeles.
Kohtuistung: Palun pöörake tähelepanu asjaolule, et Euroopa väiksemate nõuete menetlus on kirjalik menetlus. Kohus võib siiski otsustada pidada kohtuistungi, kui ta leiab, et kirjalike tõendite põhjal ei ole võimalik otsust teha. Te võite kas käesolevas vormis või ka hiljem taotleda kohtuistungi läbiviimist. Kohus võib Teie taotluse rahuldamisest keelduda, kui ta leiab, et kohtuasja asjaolusid arvestades ei ole kohtuistung kohtuasja õiglaseks menetlemiseks vajalik. Kohtuistungi pidamiseks tuleks kasutada kohtuistungi pidamiseks kohtule kättesaadavaid asjakohaseid sidevahendeid, nagu video- või telekonverents. Kui ärakuulatava isiku alaline elu- või asukoht on liikmesriigis, mis ei ole liikmesriik, kus asub hagiavaldust menetlev kohus, korraldatakse kohtuistung sidevahendite abil, kasutades määruses (EÜ) nr 1206/2001 sätestatud menetlusi (https://e-justice.europa.eu/content_taking_of_evidence-76-et.do).
Tõendavad dokumendid: Võite nimetada võimalikke tõendusvahendeid ja lisada vajaduse korral tõendavaid dokumente.
Vastunõue: Kui soovite esitada nõude hageja vastu (vastunõue), peaksite täitma ja lisama eraldi vormi A, mille leiate internetis Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis aadressil https://e-justice.europa.eu/content_small_claims_forms-177-et.do#action või saate kohtult, kes Teile selle vormi saatis. Vastunõudes peetakse Teid hagejaks.
Andmete parandamine: Samuti võite teavet enda kohta ise parandada või täiendada (nt kontaktandmed, esindaja jne) punktis 6 „Muu teave“.
Dokumentide kättetoimetamine ja kohtuga suhtlemine: Menetlusdokumendid, nagu Teie vastus ja kohtuotsus, võib pooltele kätte toimetada posti teel või elektrooniliste vahendite abil, kui need on kohtule tehniliselt kättesaadavad ja lubatavad selle liikmesriigi menetlusõiguses, kus menetlust läbi viiakse. Kui dokumendid tuleb kätte toimetada muus liikmesriigis, kui selles, kus menetlust läbi viiakse, tuleb järgida ka selle liikmesriigi menetlusnorme, kus dokumendid tuleb kätte toimetada. Elektroonilisi vahendeid võib kasutada ka muus kirjalikus suhtluses (nt kohtukutse). Elektroonilisi vahendeid võib kasutada ainult siis, kui adressaat on eelnevalt andnud sõnaselge nõusoleku dokumentide elektrooniliseks kättetoimetamiseks või tal on seadusjärgne kohustus elektroonilise kättetoimetamisviisi ja/või muu kirjaliku suhtlusega nõustuda vastavalt selle liikmesriigi menetlusõigusele, kus on adressaadi alaline elu- või asukoht. Kui soovite teavet selle kohta, kas elektrooniline kättetoimetamisviis ja/või suhtlus on asjaomases liikmesriigis võimalik ja lubatud, tutvuge andmetega Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis aadressil
Lisaruum: Vajaduse korral kasutage lisalehti.
I osa (täidab kohus)
Hageja nimi:
Kostja nimi:
II osa (täidab kostja)
1. Kas Te nõustute nõudega?
Kui vastasite „ei“ või „osaliselt“, palun esitage põhjused:
Nõue ei kuulu Euroopa väiksemate nõuete menetluse kohaldamisalasse.
2. Kui Te nõudega ei nõustu, kirjeldage palun tõendeid, mida soovite esitada nõude vaidlustamiseks. Palun märkige, kuidas need Teie vastust toetavad. Kui see on asjakohane, peaksite lisama vajalikud tõendavad dokumendid.
Kirjalikud tõendid palun täpsustage
Tunnistajate ütlused palun täpsustage
Muu palun täpsustage
3. Kas soovite kohtuistungi läbiviimist?
4. Kas soovite olla füüsiliselt kohal, kui kohus otsustab pidada kohtuistungi?
5. Kas taotlete menetluskulude hüvitamist?
Kui jah, palun täpsustage milliste kulude, ja näidake võimaluse korral seni hüvitatud või tekkinud kulud:
6. Kas Te soovite esitada vastunõuet?
Kui jah, täitke palun eraldi vorm A ja lisage see vastunõudele
7.1. Kas Te nõustute kohtuotsuse elektroonilise kättetoimetamisega?
7.2. Kas Te nõustute sellega, et elektrooniliselt toimetatakse kätte muud dokumendid peale kohtuotsuse?
8. Muu teave (*)
9. Kuupäev ja allkiri
KINNITUS EUROOPA VÄIKSEMATE NÕUETE MENETLUSE RAAMES TEHTUD KOHTUOTSUSE KOHTA
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2007 (millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus) artikli 20 lõige 2 ja artikkel 23a)
1.2. Tänav ja majanumber/postkast:
2.2. Isikukood või passi number/registreerimisnumber (*)
2.3. Tänav ja majanumber/postkast:
3.2. Isikukood või passi number/registreerimisnumber (*)
3.3. Tänav ja maja number/postkast (*):
4.1. Kuupäev:
4.2. Kohtuasja number:
4.3. Kohtuotsuse sisu:
4.3.1. Kohus on otsustanud, et peab maksma
1) Põhinõue:
2) Intress:
3) Kulud:
4.3.2. Kohus on otsustanud, et peab
(Juhul, kui kohtuotsuse tegi apellatsioonikohus, või kohtuotsuse läbivaatamise korral.)
Käesolev kohtuotsus asendab / / tehtud kohtuotsuse, kohtuasja number , ja kõik sellega seotud kinnitused.
KÄESOLEVAT KOHTUOTSUST TUNNUSTATAKSE JA TÄIDETAKSE TEISTES LIIKMESRIIKIDES, ILMA ET OLEKS VAJA TÄIDETAVAKS TUNNISTAMIST JA ILMA VÕIMALUSETA SELLE TUNNUSTAMIST VAIDLUSTADA.
5. Kohtulik kokkulepe
5.1. Kuupäev:
5.2. Kohtuasja number:
5.3. Kokkuleppe sisu:
5.3.1. Pooled on kokku leppinud, et maksab
5.3.2. Pooled on kokku leppinud, et
Allkiri ja/või pitser
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/1260,
millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1896/2006 (millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus) I lisa
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1896/2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus, (1) eriti selle artiklit 30;
Määruse (EÜ) nr 1896/2006 lisades on kehtestatud vormid, mida tuleb kasutada määruse kohaldamise lihtsustamiseks.
Määrust (EÜ) nr 1896/2006 muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2421, (2) mida kohaldatakse alates 14. juulist 2017. Alates sellest kuupäevast on nõude esitajal Euroopa maksekäsu vaidlustamise korral võimalus taotleda, et menetlust jätkataks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 861/2007 (millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus) sätestatud Euroopa väiksemate nõuete menetluse normide kohaselt (3). I lisa liites 2 ja selle täitmise juhendis tuleks seda võimalust arvesse võtta. Selguse mõttes oleks asjakohane I lisa asendada.
Kuna määruse (EÜ) nr 1896/2006 muudatusi hakatakse kohaldama alates 14. juulist 2017, peaks käesolev määrus jõustuma 14. juulil 2017.
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 ja artikli 4a lõike 1 kohaselt on kõnealused liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda määruse (EÜ) nr 1896/2006 ja määruse (EL) 2015/2421 vastuvõtmisel ja kohaldamisel ja seetõttu on käesolev määrus nende suhtes siduv.
Seetõttu tuleb asendada määruse (EÜ) nr 1896/2006 I lisa,
Määruse (EÜ) nr 1896/2006 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.
(1) ELT L 399, 30.12.2006, lk 1.
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus (ELT L 199, 31.7.2007, lk 1).
Euroopa maksekäsu avaldus
Vorm A Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1896/2006 (millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus) artikli 7 lõige 1
Palun kindlasti lugeda viimasel leheküljel olevat juhendit – see aitab käesolevat vormi täita!
Palun pöörake erilist tähelepanu sellele, et käesolev vorm tuleb täita avaldusega tegeleva kohtu poolt aktsepteeritud keeles või ühes aktsepteeritud keeltest.
Käesolev vorm on kättesaadav kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes; see võib aidata vormi täitmisel nõutavas keeles.
Tsiviilasja number (lisab kohus)
Kohtu poolt vastu võetud (päev/kuu/aasta)
2. Pooled ja nende esindajad
Koodide seletus:
01 Nõude esitaja
03 Nõude esitaja esindaja *
05 Nõude esitaja seaduslik esindaja **
02 Kostja
04 Kostja esindaja *
06 Kostja seaduslik esindaja **
Ettevõtja või organisatsiooni ärinimi
Identifitseerimiskood (kui see on asjakohane)
E-post ***
Amet ***
Muud üksikasjad ***
* nt advokaat ** nt vanem, eestkostja, juhatuse liige *** vabatahtlik
3. Kohtualluvuse alused
01 Kostja või kaaskostja alaline elu- või asukoht
02 Asjaomase kohustuse täitmise koht
03 Kahjustava sündmuse toimumiskoht
04 Filiaali, esinduse või muu üksuse tegevusest tuleneva vaidluse korral selle filiaali, esinduse või muu üksuse asukoht
05 Kontserni alaline asukoht
06 Kui vaidlus on seotud nõudega maksta tasu veose või lasti päästmise eest, selle kohtu asukoht, mille alluvuses asjaomane veos või last arestiti või oleks võidud arestida
07 Kindlustusvõtja, kindlustatu või kindlustusküsimuses tulu saaja alaline elu- või asukoht
08 Tarbija alaline elukoht
09 Töötaja tavaline tööülesannete täitmise koht
10 Töötaja tööle võtnud ettevõtja asukoht
11 Kinnisvara asukoht
12 Poolte kokkuleppel valitud kohus
13 Ülalpeetava alaline elu- või asukoht
14 Muu (palun täpsustada)
Täpsustus ainult koodi 14 puhul
Nõude esitaja alaline elu- või asukoht või peamine elukoht
Kostja alaline elu- või asukoht või harilik viibimiskoht
Kohtu asukohariik
5. Pangarekvisiidid (vabatahtlik)
5.1. Kohtukulude tasumine nõude esitaja poolt
01 Pangaülekandega
02 Krediitkaardiga
03 Kohus debiteerib nõude esitaja pangakontolt
04 Õigusabi
05 Muu (palun täpsustada)
Koodide 02 või 03 valimise korral palun sisestada pangarekvisiidid liites 1
Palun täpsustada koodi 05 puhul
5.2. Ettenähtud summa tasumine kostja poolt
Panga nimi (BIC) või muu asjakohane pangakood
Rahvusvaheline pangakontonumber (IBAN)
Muu (vastavalt rahvusvahelisele pangakoodile)
6. Põhisumma
Põhinõude koguväärtus ilma intressi ja kuludeta
Nõude esemeks on (kood 1)
01 Müügileping
02 Üürileping – vallasvara
03 Üürileping – kinnisvara
04 Üürileping – kasutusrent
05 Teenuse osutamise leping – elekter, gaas, vesi, telefon
06 Teenuse osutamise leping – tervishoiuteenused
07 Teenuse osutamise leping - transport
08 Teenuse osutamise leping – õigus-, maksu- ja tehniline nõustamine
09 Teenuse osutamise leping – hotell, restoran
10 Teenuse osutamise leping - remont
11 Teenuse osutamise leping - maaklerlus
12 Teenuse osutamise leping - muu (palun täpsustada)
13 Ehitusleping
14 Kindlustusleping
15 Laen
16 Garantii või muu(d) tagatis(ed)
17 Lepinguvälistest kohustustest tulenevad nõuded, kui pooled on nende osas kokku-leppe sõlminud või on tunnistanud võla olemasolu (nt kahjud, alusetu rikastumine)
18 Nõuded, mis tulenevad vara ühisest omandist
19 Kahjud - leping
20 Tellimisleping (ajaleht, ajakiri)
21 Liikmemaks
22 Tööleping
23 Kohtuväline kokkulepe
24 Elatisraha maksmise kokkulepe
25 Muu (palun täpsustada)
Asjaolud (kood 2)
30 Maksmatajätmine
31 Ebapiisav makse
32 Hilinenud makse
33 Kaupade tarnimata või teenuste osutamata jätmine
34 Defektsete kaupade tarnimine või ebakvaliteetsete teenuste osutamine
35 Kaubad või teenused ei vasta tellimusele
36 Muu (palun täpsustada)
Muud üksikasjad (kood 3)
40 Ostukoht
41 Üleandmiskoht
42 Ostukuupäev
43 Tarnekuupäev
44 Asjaomaste kaupade või teenuste liik
45 Kinnisvara aadress
46 Laenu korral laenu eesmärk: tarbijakrediit
47 Laenu korral laenu eesmärk: hüpoteek
48 Muu (palun täpsustada)
Kuupäev* (või ajavahemik)
* Kuupäeva vorming: päev/kuu/aasta
Nõude esitajale on nõude loovutanud (kui see on asjakohane)
Siht-number
Tarbijalepingutega seotud nõuete lisaspetsifikatsioonid (kui see on asjakohane)
Nõue käsitleb tarbijalepingutega seotud küsimusi
Kui vastus on jaatav, siis on kostjaks tarbija
Kui vastus on jaatav, siis on kostja alaliseks elukohaks nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 artikli 59 tähenduses liikmesriik, kus menetlus algatati
7. Intress
Koodide seletus (palun ühitada number tähega):
01 Seadusjärgne
A Aastas
02 Lepinguline
B Poole aasta jooksul
03 Intressi kapitali-seerimine
C Kvartalis
04 Laenu intressimäär **
D Kuus
05 Nõude esitaja arvutatud summa
E Muu ***
06 Muu ***
% üle baasmäära (EKP)
ID * Palun täpsustada koodi 6 ja/või E puhul
* Lisada vastava nõude ID ** Nõude esitaja poolt välja võetud vähemalt põhinõude suuruses *** Palun täpsustada
8. Leppetrahvid (kui see on asjakohane)
9. Kulud (kui see on asjakohane)
01 Kohtukulud
02 Muu (palun täpsustada)
Täpsustus ainult koodi 02 puhul
10. Olemasolevad tõendid nõude põhjendamiseks
01 Kirjalikud tõendid
02 Suulised tõendid
03 Ekspertide tunnistused
04 Eseme või asukoha ülevaatamine
05 Muu (täpsustage)
Tõendite kirjeldus
Kuupäev (päev/kuu/aasta)
* Lisada vastava nõude ID
11. Lisamärkused ja täiendav teave (vajaduse korral)
Taotlen käesolevaga kohtult, et eespool toodud põhinõude summa ning lisaks intressid, leppetrahvid ja kulud mõistetaks kostja(te)lt nõude esitaja(te) kasuks välja.
Olen teadlik sellest, et teadlik valeandmete esitamine võib tuua kaasa karistusi päritoluliikmesriigi õiguse alusel.
Euroopa maksekäsu avalduse liide 1
Pangarekvisiidid kohtukulude tasumiseks nõude esitaja poolt
Panga nimi (BIC) või muu asjakohane pangakood / krediitkaardi väljaandja
Kontonumber / krediitkaardi number
Rahvusvaheline pangakontonumber (IBAN) / krediitkaardi kehtivusaeg ja turvanumber
Euroopa maksekäsu avalduse liide 2
Edasine menetlus juhul, kui esitatakse vastuväide
01. Juhul, kui kostja esitab vastuväite, palun menetlus katkestada.
02. Juhul, kui kostja esitab vastuväite, palun menetlust
jätkata Euroopa väiksemate nõuete menetluse (kui see on kohaldatav) normide kohaselt
03. Juhul, kui kostja esitab vastuväite, palun menetlust
jätkata liikmesriigi asjakohaste tsiviilkohtumenetluse normide kohaselt.
Tsiviilasja number (täita juhul, kui käesolev liide edastatakse kohtule avaldusest eraldi)
Kui mu nõue ei kuulu minu eespool tehtud valikust olenemata Euroopa väiksemate nõuete menetluse kohaldamisalasse (kood 02), palun
katkestada menetlus
jätkata menetlust liikmesriigi asjakohaste tsiviilkohtumenetluse normide kohaselt
AVALDUSE VORMI TÄITMISE JUHEND
Käesolev vorm tuleb täita asja menetleva kohtu poolt aktsepteeritavas keeles või ühes asja menetleva kohtu poolt aktsepteeritavatest keeltest. Käesolev vorm on kättesaadav kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes; see võib aidata vormi täitmisel nõutavas keeles.
Kui kostja esitab Teie nõudele vastuväite, jätkatakse menetlust pädevas kohtus tavalise tsiviilkohtumenetluse korras. Kui Te ei soovi sellisel juhul menetlust jätkata, peate täitma ka käesoleva vormi liite 2. Nimetatud liide peab kohtusse jõudma enne Euroopa maksekäsu väljaandmist.
Kui avaldus puudutab nõuet tarbija vastu seoses tarbijalepinguga, tuleb see esitada selle liikmesriigi pädevasse kohtusse, kus on tarbija alaline elukoht. Muudel juhtudel tuleb taotlus esitada kohtusse, mis on pädev nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 (*) eeskirjade kohaselt. Teavet kohtualluvuse eeskirjade kohta leiab e-õiguskeskuse portaalist https://e-justice.europa.eu/content_jurisdiction-85-en.do
Avalduse viimane leht tuleb kindlasti nõuetekohaselt allkirjastada ja märkida kuupäev.
Iga jaotise alguses on märgitud koodid, mis tuleb vajaduse korral sisestada vastavatesse lahtritesse.
1. Kohus Kohut valides tuleb kaaluda kohtualluvuse aluseid.
2. Pooled ja nende esindajad Sellel väljal tuleb vastavalt vormil toodud koodidele ära märkida pooled ja olemasolu korral nende esindajad (nt advokaat, eestkostja). Lahter [identifitseerimiskood] peaks viitama olemasolu korral spetsiaalsele numbrile, mida õigusnõustajad teatud liikmesriikides kohtuga elektroonilise side pidamise eesmärgil omavad (vt määruse (EÜ) nr 1896/2006 artikli 7 lõike 6 teine lõik), ettevõtja või organisatsiooni registrinumbrile või asjakohasele füüsilise isiku identifitseerimisnumbrile. Lahter [Muud üksikasjad] võib sisaldada muud teavet, mis aitab isikut tuvastada (nt sünnikuupäev, nimetatud isiku ametikoht asjaomases ettevõttes või organisatsioonis). Kui asjas on rohkem kui neli menetlusosalist ja/või esindajat, palun kasutada välja [11].
3. Kohtualluvuse alused Vt punkti „Oluline teave“ eespool.
4. Asja piiriülene olemus Selleks et omada õigust kasutada Euroopa maksekäsumenetlust, tuleb vähemalt kahes antud välja lahtris viidata erinevatele riikidele.
5. Pangarekvisiidid (vabatahtlik) Väljal [5.1] võite kohut teavitada sellest, mil viisil Te kavatsete maksta avalduse kohtutasu. Pange tähele, et käesolevat avaldust menetleva kohtu kasutuses ei pruugi tingimata olla kõik sellel väljal toodud makseviisid. Peaksite tegema kindlaks, milliseid makseviise kohus aktsepteerib. Seda saab teha, võttes ühendust asjaomase kohtuga või tutvudes tsiviil- ja kaubandusasjade Euroopa justiitsvõrgustiku veebilehega (http://ec.europa.eu/civiljustice/). Kui Te soovite tasuda krediitkaardiga või lubate kohtul debiteerida summa oma pangakontolt, peate käesoleva vormi liites 1 märkima vajalikud krediitkaardi/pangakonto andmed.
Väljal [5.2] võite märkida, millisel viisil Te soovite, et kostja tasuks oma makse. Kui Te soovite, et tasutaks pangaülekandega, märkige vajalikud pangarekvisiidid.
6. Põhinõue Käesolev väli peab sisaldama põhinõude ning nõude aluseks olevate asjaolude kirjeldust kooskõlas vormil toodud koodidega. Iga nõude puhul tuleb kasutada identifitseerimisnumbrit („ID“), nummerdades nõuded ühest neljani. Iga nõuet tuleb täpsustada identifitseerimisnumbri real olevates lahtrites, sisestades koodidele 1, 2 ja 3 vastavad asjakohased numbrid. Juhul kui vajate rohkem ruumi, kasutage välja [11]. Lahter [Kuupäev (või ajavahemik)] osutab näiteks lepingu või kahju tekitanud juhtumi kuupäevale või üüriperioodile.
7. Intress Kui intresse nõutakse, tuleb see iga jaotises 6 kirjeldatud nõude puhul ära märkida kooskõlas vormil toodud koodidega. Kood peab koosnema nii asjakohasest numbrist (koodide esimene rida) kui tähest (koodide teine rida). Kui näiteks intressimäär on kehtestatud lepinguga ning see hõlmab aastaseid ajavahemikke, on kood 02A. Kui intressimäära otsustab kohus, tuleb viimane lahter [Kuni] tühjaks jätta ning kasutada koodi 06E. Kood 01 osutab seadusjärgsele intressimäärale. Kood 02 osutab poolte vahel kokku lepitud intressimäärale. Kui kasutate koodi 03 (intressi kapitaliseerimine), tuleks märgitud summa võtta aluseks veel järelejäänud ajavahemikul. Intressi kapitaliseerimine viitab olukorrale, kus kogunenud intressid lisatakse põhinõudele ning võetakse arvesse edasise intressi arvutamisel. Äritehingute puhul, nagu on viidatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/35/EÜ (**) hilinenud maksmisega võitlemise kohta, on seadusjärgne intressimäär enne vastava poolaasta esimest kuupäeva Euroopa Keskpanga põhilistele refinantseerimisoperatsioonidele kohaldatud viimase intressimäära („viiteintress“) ja vähemalt seitsme protsendipunkti summa. Liikmesriigi puhul, kes ei osale majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis, on eespool nimetatud viiteintressimäär asjaomase riigi tasandil (nt riigi keskpanga poolt) määratud samaväärne intressimäär. Mõlemal juhul kohaldatakse kõnealuse poolaasta esimesel kalendripäeval kehtinud viiteintressi järgmise kuue kuu jooksul (vt direktiivi 2000/35/EÜ artikli 3 lõike 1 punkti d). „Baasmäär (EKP)“ viitab Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatavale intressimäärale.
9. Kulud (kui see on asjakohane) Kui nõutakse kulude hüvitamist, tuleb neid kulusid kirjeldada vormil toodud koode kasutades. Lahtrit [täpsustus] tuleb kasutada ainult koodi 02 puhul, st kui nõutakse muude kulude kui kohtukulud hüvitamist. Sellised muud kulud võivad hõlmata näiteks nõude esitaja esindaja tasu või kohtuvaidlusele eelnevaid kulusid. Juhul kui Te taotlete kohtukulude hüvitamist, kuid ei tea selle täpset summat, tuleb täita lahter [Kood] (01), kuid lahtri [Summa] võib jätta tühjaks, sest selle täidab kohus. Kulud tuleks esitada samas vääringus nagu põhinõue.
10. Olemasolevad tõendid nõude põhjendamiseks Sellel väljal tuleb kirjeldada iga nõude põhjendamiseks olemasolevaid tõendeid vormil toodud koode kasutades. Lahter [Tõendite kirjeldus] peab sisaldama näiteks asjaomase dokumendi pealkirja, nime, kuupäeva ja/või viitenumbrit, asjaomasel dokumendil märgitud summat ja/või tunnistaja või eksperdi nime.
11. Lisamärkused ja täiendav teave (vajaduse korral) Võite seda välja kasutada, kui vajate rohkem ruumi lisaks eespool toodud väljadele või selleks, et kohtule kasulikku lisateavet anda. Näiteks mitme kostja puhul, kellest igaüks vastutab nõude ühe osa eest, peaksite siia märkima summad, mida iga kostja eraldi Teile võlgneb, või märkima selle, et taotlete kahe või enama kostja kaasvastutust.
Liide 1. Antud väljale tuleb märkida krediitkaardi või pangakonto andmed, kui soovite kohtukulusid maksta krediitkaardiga või kui lubate kohtul debiteerida vastav summa oma pangakontolt. Pange tähele, et käesolevat avaldust menetleva kohtu kasutuses ei pruugi tingimata olla kõik sellel väljal toodud makseviisid. Liites 1 esitatud teavet ei edastata kostjale.
Liide 2. Siinkohal on võimalus kohut teavitada, kui Te ei soovi menetlust jätkata, juhul kui kostja on nõude vastu. Märkige asjakohane kood. Üks võimalus on, et menetlus jätkub Euroopa väiksemate nõuete menetluse normide kohaselt (***). Kõnealust menetlust kohaldatakse siiski ainult juhul, kui nõue ei ületa 5 000 eurot. Lisateavet kõnealuse menetluse kohta võite leida Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis aadressil https://e-justice.europa.eu/content_small_claims-42-en.do Kui olete valinud selle menetluse, märkige palun ära, mida teha siis, kui menetlust ei saa kohaldada. Tehke asjakohasesse kasti rist. Juhul kui Te edastate selle teabe kohtule pärast taotluse saatmist, lisage kindlasti kohtu poolt määratud tsiviilasja number. Liites 2 esitatud teavet ei edastata kostjale.
(*) Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1).
(**) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/35/EÜ hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (EÜT L 200, 8.8.2000, lk 35).
(***) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus (ELT L 199, 31.7.2007, lk 1).
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/1261,
millega muudetakse määrust (EL) nr 142/2011 seoses sulatatud rasvade teatavate alternatiivsete töötlemismeetodite kasutuselevõtmisega
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002, (1) eriti selle artikli 20 lõike 11 punkti a,
Komisjoni määrusega (EL) nr 142/2011 (2) on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 rakenduseeskirjad, sealhulgas menetlused alternatiivsete töötlemismeetodite kasutusele võtmiseks.
Pärast seda, kui Soome pädev asutus esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklile 20 taotluse, et loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete kasutamisel või kõrvaldamisel lubataks kasutada alternatiivmeetodit, avaldas Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) teadusliku arvamuse pideva mitmeastmelise katalüütilise vesiniktöötluse kohta sulatatud loomarasva (1. kategooria) töötlemisel (3). Seda meetodit võib kasutada taastuvdiisli ja taastuva reaktiivkütuse ning taastuvpropaani ja -bensiini tootmiseks. Euroopa Toiduohutusameti hinnangu kohaselt on see ohutu alternatiivmeetod 1. kategooria sulatatud rasvade töötlemiseks ja saadud tooteid võib määratleda kui tootmisahela lõpp-punkti.
Seepärast tuleks määruse (EL) nr 142/2011 IV lisa vastavalt muuta.
1. ja 2. kategooria materjalide töötlemisel saadud aineid tuleks püsimärgistada, et tagada nende jälgitavus ja hoida ära nende sattumine toidu- ja söödaahelasse. Määruse (EL) nr 142/2011 VIII lisas on sätestatud nõuded kõnealuste loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete märgistamiseks. Vastavalt VIII lisa V peatüki punkti 3 alapunktile e, ei ole vaja märgistada taastuvkütuseid, millele on osutatud IV lisa IV peatüki 2. jao punktis J.
Kuna sulatatud loomarasva (1. kategooria) mitmeastmelise katalüütilise vesiniktöötlemisega vähendatakse ohtu inimeste ja loomade tervisele sama tõhusalt nagu määruse (EL) nr 142/2011 IV lisa IV peatüki 2. jao punktis J sätestatud meetodi korral, tuleks see märgistusnõuete kohaldamisalast välja jätta, lisades kõnealuse määruse VIII lisa V peatüki punkti 3 alapunktile e viite nimetatud meetodile.
Seepärast tuleks määruse (EL) nr 142/2011 VIII lisa vastavalt muuta.
Määruse (EL) nr 142/2011 artiklile 3 lisatakse järgmine punkt k:
taastuvdiisel, taastuv reaktiivkütus, taastuvpropaan ja taastuvbensiin, mis vastavad taastuvkütuste tootmiseks ette nähtud mitmeastmelise katalüütilise vesiniktöötlusega saadud toodete erinõuetele, mis on sätestatud IV lisa IV peatüki 3. jao punkti 2 alapunktis f.“
Määruse (EL) nr 142/2011 IV ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tekstile.
Brüssel, 12. juuli 2017
(3) EFSA Journal (2015); 13(11): 4307.
Määruse (EL) nr 142/2011 IV ja VIII lisa muudetakse järgmiselt.
IV lisa IV peatükki muudetakse järgmiselt:
1. jao punkti 1 alapunkt d asendatakse järgmisega:
taastuvkütus, mis on toodetud 1. ja 2. kategooria materjalist saadud sulatatud rasvadest punkti J ja L kohaselt.“;
2. jaole lisatakse järgmine punkt L:
„L. Mitmeastmeline katalüütiline vesiniktöötlus taastuvkütuse tootmiseks
1. Algmaterjal
Selleks protsessiks võib kasutada ainult järgmisi materjale:
sulatatud rasvad, mis on saadud 1. töötlemismeetodi (rõhu all steriliseerimine) kohaselt töödeldud 1. kategooria materjalist;
sulatatud rasvad ja kalaõli, mis vastavad käesoleva jao punkti J alapunkti 1 alapunktile a.
2. Töötlemisviis
Sulatatud rasv peab läbima eeltöötluse, mis hõlmab vähemalt algmaterjali (sh sulatatud rasvade) töötlemist happega aktiivsavi juuresolekul, misjärel eemaldatakse filtreerimisega kasutatud aktiivsavi ja lahustumatud lisandid.
Enne sellist töötlemist võib sulatatud rasvast eraldada vaikained ja fosfolipiidid happe ja/või leelise lahusega, et seejärel eemaldada eraldunud tahke aine tsentrifuugimise teel.
Eeltöödeldud materjal peab läbima vesiniktöötluse, mis hõlmab katalüütilise vesiniktöötluse ja eraldusetappe, millele järgneb isomerisatsioonietapp.
Materjale tuleb töödelda vähemalt 20 minutit 30 baarise rõhu all temperatuuril vähemalt 265 °C.“
3. jao punkti 2 lisatakse järgmine alapunkt f:
taastuvkütuse tootmise mitmeastmeline katalüütiline vesiniktöötlus võib olla:
protsessi tulemusel saadud taastuvdiisli, taastuva reaktiivkütuse, taastuvpropaani ja taastuvbensiini puhul võib neid käesoleva määruse alusel piiranguteta kasutada kütusena (tootmisahela lõpp-punkt);
2. jao punkti L alapunkti 2 alapunktis a osutatud eeltöötlemise tulemusena saadud vaigusade ja kasutatud aktiivsavi puhul
kõrvaldatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 12 punktidega a või b;
kõrvaldatakse ladestamisega tunnustatud prügilasse;
muundatakse biogaasiks tingimusel, et muundamisel tekkivad käärimisjäägid kõrvaldatakse põletamise, koospõletamise või tunnustatud prügilasse ladestamise teel.
kasutatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 36 punkti a alapunktis i osutatud tehnilisel otstarbel.“
VIII lisa V peatüki punkti 3 alapunkt e asendatakse järgmisega:
taastuvkütus, mis on toodetud 1. ja 2. kategooria materjalist saadud sulatatud rasvadest IV lisa IV peatüki 2. jao punktide J ja L kohaselt.“
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/1262,
millega muudetakse määrust (EL) nr 142/2011 seoses põllumajandusloomade sõnniku kasutamisega kütusena põletuskäitistes
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus), (1) eriti selle artikli 15 lõike 1 punkti e ja artikli 27 punkti i,
Komisjoni määruses (EL) nr 142/2011 (2) on sätestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 rakenduseeskirjad, sh loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise parameetrid ning eeskirjad, milles käsitletakse loomsete kõrvalsaaduste ohutut töötlemist, muundamist ja töötlemist kõnealustest saadustest saadud toodeteks.
Määruse (EL) nr 142/2011 I lisa punktis 41 määratletud põletamine on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009 üks protsessidest loomsete kõrvalsaaduste (sh sõnnik) kõrvaldamiseks.
Määruse (EL) nr 142/2011 artiklis 6 on sätestatud eeskirjad selliste põletustehaste heakskiitmiseks, milles loomseid kõrvalsaadusi kasutatakse kütusena. Kõnealuse artikli lõiget 8 tuleks vastavalt muuta, et käsitleda kõigi põllumajandusloomade sõnniku kütusena kasutamist.
Põllumajandusloomade sõnnik võib olla kütusena põletamise jätkusuutlik allikas tingimusel, et põletamisprotsess vastab erinõuetele, milles käsitletakse sõnniku kütusena kasutamise inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale avalduvate kahjulike mõjude tõhusat vähendamist. Komisjoni määrusega (EL) nr 592/2014 (3) kehtestati nõuded, milles käsitletakse kodulindude sõnniku kasutamist kütusena põletuskäitistes. Kõnealuses määruses on sätestatud üldnõuded kõigi selliste käitiste suhtes, milles kasutatakse loomseid kõrvalsaadusi või loomsetest kõrvalsaadusest saadud tooteid kütusena, ning erinõuded kütuseliigi ja põletuskäitise liigi suhtes. Muude põllumajandusloomaliikide kui kodulindude sõnnikut võib nüüd kasutada kütusena põletuskäitistes, mille summaarne nimisoojusvõimsus ei ületa 50 MW, samadel tingimustel (sh heite piirnormid ja järelevalvenõuded), mis kehtivad kodulinnusõnniku põletamise suhtes.
Põllumajandusloomade sõnnikut kütusena kasutatavate põletuskäitiste käitajad peavad võtma vajalikud hügieenimeetmed, et vältida võimalike patogeenide levikut. Selleks peaksid sellised käitised vastama üldnõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 142/2011 III lisa IV peatükis seoses loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kütusena kasutamisega, ning käesoleva määrusega ette nähtud erinõuetele, milles käsitletakse konkreetset liiki käitisi ja kütuseid, mida võib kasutada põletamiseks.
Rohusööjate loomade sõnniku koostise tõttu tekivad sellise sõnniku põletamisel suuremad tahkete osakeste heitkogused kui kodulinnusõnniku põletamisel. Selle probleemi lahendamiseks tuleks käesoleva määrusega väga väikeste põletuskäitiste jaoks ette näha tahkete osakeste heitkoguste paindlikumad piirnormid, et lubada sellise sõnniku kõrvaldamist, mida ei ole võimalik muul viisil kõrvaldada kui kütusena põletades.
Samamoodi peaks käesoleva määrusega lubama, et pädevatel asutustel oleks võimalik põletuskäitiste jaoks ette näha üleminekuperiood, et täita nõudeid seoses gaasist tekkiva kontrollitud temperatuuriga, tingimusel et kõnealused heitkogused ei kujuta ohtu inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale. Loomseid kõrvalsaadusi käsitlevate õigusaktidega ei takistata liikmesriikidel kohaldada keskkonda käsitlevates õigusaktides sätestatud asjakohaseid heite piirnormi arvutamise eeskirju, kui põllumajandusloomade sõnnikut põletatakse koos muude kütuste või jäätmetega.
Määruse (EL) nr 142/2011 XVI lisas on esitatud ametliku kontrolli erinõuded. Pärast seda, kui käesoleva määrusega on kehtestatud põllumajandusloomade sõnniku kütusena põletamisega seotud nõuded, tuleks kõnealuseid erinõudeid kohaldada kõnealuse ametliku kontrolli suhtes.
Seepärast tuleks määruse (EL) nr 142/2011 III ja XVI lisa vastavalt muuta.
Määruse (EL) nr 142/2011 artikli 6 lõige 8 asendatakse järgmisega:
„8. III lisa V peatükis sätestatud põllumajandusloomade sõnniku kütusena põletamiseks kasutamisel kohaldatakse järgmisi eeskirju lisaks sellistele, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 7:
käitaja poolt pädevale asutusele vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktile d esitatav tunnustamise taotlus peab sisaldama pädeva asutuse või liikmesriigi pädevate asutuste poolt tunnustatud kutseorganisatsiooni kinnitatud tõendeid selle kohta, et põletustehas, milles põllumajandusloomade sõnnikut kasutatakse kütusena, vastab täielikult kõnealuse määruse III lisa V peatüki B jao punktides 3, 4 ja 5 esitatud nõuetele, ilma et see piiraks liikmesriigi pädevate asutuste võimalust teha erand teatavate sätete täitmisest kooskõlas III lisa V peatüki C jao punktiga 4;
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 44 sätestatud tunnustamise menetlust ei ole lõpetatud enne, kui pädev asutus või kõnealuse asutuse poolt tunnustatud kutseorganisatsioon on põletustehase käitamise esimese kuue kuu jooksul teinud vähemalt kaks järjestikust kontrolli, millest üks on etteteatamata, sealhulgas vajalikud temperatuuri ja heitkoguste mõõtmised. Kui kõnealuste kontrollide tulemustest ilmneb vastavus kõnealuse määruse III lisa V peatüki B jao punktides 3, 4 ja 5 ning vajaduse korral III lisa V peatüki C jao punktis 4 esitatud nõuetele, võib anda täieliku tunnustuse.“
Määruse (EL) nr 142/2011 III ja XVI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tekstile.
(3) Komisjoni 3. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 592/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 142/2011 seoses loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete kasutamisega kütusena põletustehastes (ELT L 165, 4.6.2014, lk 33).
Määruse (EL) nr 142/2011 III ja XVI lisa muudetakse järgmiselt.
III lisa V peatükile lisatakse C jagu:
„C. Põletuskäitised, milles kasutatakse kütusena muude põllumajandusloomade kui B jaos esitatud kodulindude sõnnikut
1. Käitise liik:
Põletuskäitis, mille summaarne nimisoojusvõimsus ei ületa 50 MW.
2. Algmaterjal:
Üksnes muude põllumajandusloomade kui B jaos esitatud kodulindude sõnnikut kasutatakse kütusena põletamiseks vastavalt punktis 3 sätestatud nõuetele.
Muid loomseid kõrvalsaaduseid või nendest saadud tooteid ei ole lubatud kasutada kütusena punktis 1 osutatud põletuskäitistes. Muude põllumajandusloomade kui B jaos esitatud kodulindude väljaspool põllumajandusettevõtet saadud sõnnik ei tohi põllumajandusloomadega kokku puutuda.
3. Metoodika:
Põletuskäitised, milles kasutatakse kütusena muude põllumajandusloomade kui B jaos esitatud kodulindude sõnnikut, peavad vastama B jao punktides 3, 4 ja 5 esitatud nõuetele.
4. Erand ja üleminekuperiood:
Liikmesriigi keskkonnaküsimuste eest vastutav pädev asutus võib:
erandina B jao punkti 3 alapunkti b alapunktist ii anda 2. augustil 2017 käitatavale põletuskäitisele lisaaega kuni kuus aastat kõnealuse määruse III lisa IV peatüki 2. jao punkti 2 esimesele lõigule vastamiseks;
erandina B jao punktist 4 lubada alla 50 mg/m3 tahkete osakeste heitkoguseid tingimusel, et põletuskäitise summaarne nimisoojusvõimsus ei ületa 5 MW;
erandina B jao punkti 3 alapunkti b alapunktist i lubada põlemiskambrisse käsitsi panna kütusena hobusesõnnikut, kui summaarne nimisoojusvõimsus ei ületa 0,5 MW.“
XVI lisa III peatüki 12. jagu asendatakse järgmisega:
„12. jagu
Selliste tunnustatud käitiste ametlikud kontrollid, milles põllumajandusloomade sõnnikut kasutatakse kütusena põletamiseks
Pädev asutus teeb artikli 6 lõigetes 7 ja 8 osutatud menetluste kohaselt dokumentide kontrolli III lisa V peatükis osutatud tunnustatud põletuskäitistes.“
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1263,
millega ajakohastatakse liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekirja, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2016/1141 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1143/2014
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõikeid 1 ja 2,
Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1141 (2) on kehtestatud liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekiri (edaspidi „liidu nimekiri“), mida tuleb vastavalt määruse (EL) nr 1143/2014 artikli 4 lõikele 2 vajaduse korral ajakohastada.
Olemasolevate tõendite ja määruse (EL) nr 1143/2014 artikli 5 lõike 1 kohaselt tehtud riskihindamiste alusel on komisjon jõudnud järeldusele, et kõigile kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele vastavad järgmised invasiivsed võõrliigid: Alopochen aegyptiacus Linnaeus, 1766; Alternanthera philoxeroides (Mart.) Griseb.; Asclepias syriaca L.; Elodea nuttallii (Planch.) St. John; Gunnera tinctoria (Molina) Mirbel; Heracleum mantegazzianum Sommier & Levier; Impatiens glandulifera Royle; Microstegium vimineum (Trin.) A. Camus; Myriophyllum heterophyllum Michaux; Nyctereutes procyonoides Gray, 1834; Ondatra zibethicus Linnaeus, 1766; Pennisetum setaceum (Forssk.) Chiov.
Komisjon leidis, et kõigi kõnealuste invasiivsete võõrliikide puhul on nõuetekohaselt arvesse võetud kõiki määruse (EL) nr 1143/2014 artikli 4 lõikes 6 sätestatud aspekte.
Mõnel liikmesriigil on kavas taotleda komisjonilt määruse (EL) nr 1143/2014 artikli 9 kohaselt luba kährikute (Nyctereutes procyonoides) (Gray, 1834) kasvatamise jätkamiseks sotsiaalset ja majanduslikku laadi kaaluka üldise huvi tõttu. Seda silmas pidades, tuleks kõnealuse liigi liidu nimekirja lisamisel kohaldada üleminekuperioodi, et võimaldada enne nimekirja lisamise jõustumist viia lõpule kõnealuse määruse artikli 9 kohane menetlus.
Pärast rakendusmääruse (EL) 2016/1141 vastuvõtmise kuupäeva on nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 (3) sätestatud CN-koode korduvalt ajakohastatud ning nende kõige hilisemad muudatused on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1821 (4). Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/1141 vastavalt muuta.
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas invasiivsete võõrliikide komitee arvamusega,
Rakendusmääruse (EL) 2016/1141 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
(2) Komisjoni 13. juuli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1141, millega võetakse vastu liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekiri vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1143/2014 (ELT L 189, 14.7.2016, lk 4).
(4) Komisjoni 6. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 294, 28.10.2016, lk 1).
Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 2016/1141 lisa muudetakse järgmiselt.
Liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekirja sisaldavasse tabelisse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmised liigid:
Elusisendite CN-koodid
Paljunemisvõimeliste osade CN-koodid
Seotud kaupade kategooriad
ex 0407 19 90 (viljastatud munad inkubeerimiseks)
ex 1209 99 99 (seemned)
Tabelit käsitlevates märkustes lisatakse iv veeru kohta järgmine punkt:
ex 2309 90: linnusöödavalmistised.“
CN-kood „0301 99 18“ asendatakse kogu lisas CN-koodiga „0301 99 17“.
CN-kood „0306 24 80“ asendatakse kogu lisas CN-koodiga „0306 33 90“.
CN-kood „0306 29 10“ asendatakse kogu lisas CN-koodiga „0306 39 10“.
CN-kood „0602 90 49“ asendatakse kogu lisas CN-koodiga „0602 90 46 või 0602 90 48“.
(*1) Liigi Nyctereutes procyonoides (Gray, 1834) lisamine jõustub alates 2. veebruarist 2019.“
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1264,
millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 30. juunist7. juulini 2017 impordilitsentsitaotlused määrusega (EÜ) nr 969/2006 maisi jaoks avatud tariifikvootide raames
Komisjoni määruse (EÜ) nr 969/2006 (2) alusel on iga-aastane imporditariifikvoot (järjekorranumber 09.4131) avatud 277 988 tonnile maisile.
Määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 2 lõikega 1 on kindlaks määratud 138 994 tonni suurune kogus alaperioodiks 2 ajavahemikul 1. juulist kuni 31. detsembrini 2017.
Ajavahemikul 30. juunil 2017 alates kella 13.00st Brüsseli aja järgi kuni 7. juuli 2017 kella 13.00ni Brüsseli aja järgi esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad saada olevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses võib impordilitsentse välja anda, määrates selle jaoks kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatava jaotuskoefitsiendi, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.
Ühtlasi ei tuleks enam väljastada impordilitsentse määruse (EÜ) nr 969/2006 tähenduses jooksvaks kvoodi alaperioodiks.
1. Koguste suhtes, mille kohta on esitatud ajavahemikul 30. juunil 2017 alates kella 13.00st Brüsseli aja järgi kuni 7. juuli 2017 kella 13.00ni Brüsseli aja järgi impordilitsentsitaotlused määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 2 lõikes 1 sätestatud tariifikvootide (järjekorranumber 09.4131) raames, kohaldatakse jaotuskoefitsienti 2,556976 %.
2. Uute impordilitsentsitaotluste esitamine määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 2 lõikes 1 sätestatud tariifikvootide (järjekorranumber 09.4131) raames on peatatud jooksvaks kvoodi alaperioodiks alates 7. juuli 2017 kella 13.00st Brüsseli aja järgi.
(2) Komisjoni määrus (EÜ) nr 969/2006, 29. juuni 2006, millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava maisi ühenduse tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine (ELT L 176, 30.6.2006, lk 44).

matches: kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus


RT I, 29.12.2016, 66
Vastu võetud 28.12.2016 nr 79
„(1) Haigekassa tasub perearstile kindlustatud isikule osutatud teenuse eest tervishoiuteenuste loetelus kehtestatud pearaha, baasraha ja lisatasu (v.a lisatasu koodidega 3050, 3061, 3062, 3067, 3068, 3069, 3083 ja 3093 tähistatud teenuste eest) piirhinna alusel ettemaksuna igal kuul.
(11) Haigekassa tasub perearstile lisatasu koodidega 3050, 3061, 3062, 3069, 3083 ja 3093 tähistatud teenuste eest üks kord kalendriaastas tasumisele eelneva(te) kalendriaasta(te) tegevustega saavutatud tulemuste alusel. Tulemuste arvutamise tingimused ja kord on sätestatud käesoleva määruse §-s 8.“;
2) paragrahvi 5 lõiget 1 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
„41) tervishoiu- ja sotsiaalabiteenuste vajaduse kontakthindamine;“;
3) paragrahvi 5 lõikes 3 esitatud tabelis „Laboriuuringud“ tunnistatakse kehtetuks järgmised read:
4) paragrahvi 6 lõikes 1 esitatud tabelisse „Uuringud, protseduurid ja laboriuuringud“ lisatakse pärast rida nimetusega „Metallide määramine: Cu, Zn, Pb, Hg, Cd, Mn“ uued tervishoiuteenused järgmises sõnastuses:
5) paragrahvi 6 lõikes 1 esitatud tabelisse „Uuringud, protseduurid ja laboriuuringud“ lisatakse pärast rida nimetusega „AB0-veregrupi määramine patsiendi identifitseerimisel või erütrokomponentide kontrollil“ uued tervishoiuteenused järgmises sõnastuses:
6) paragrahvi 6 lõikes 1 esitatud tabelis „Uuringud, protseduurid ja laboriuuringud“ tunnistatakse kehtetuks järgmine rida:
7) paragrahvi 6 lõikes 1 esitatud tabelisse „Uuringud, protseduurid ja laboriuuringud“ lisatakse pärast rida nimetusega „Hematoksüliin-eosiin värvinguga pahaloomulisuse diferentseeringuga biopsiamaterjali uuring (1 blokk)“ uued tervishoiuteenused järgmises sõnastuses:
„(4) Haigekassa tasub perearstile raviarvete esitamisel täiendavalt käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 13 kehtestatud määrale perearsti poolt patsiendi suunamisel e-saatekirjaga uroloogile, endokrinoloogile, pulmonoloogile, otorinolarüngoloogile, reumatoloogile, pediaatrile, hematoloogile, neuroloogile, kardioloogile, gastroenteroloogile, ortopeedile, onkoloogile, allergoloog-immunoloogile, nefroloogile, sisearstile ja psühhiaatrile tervise infosüsteemi vahendusel e-konsultatsiooni või e-konsultatsioonile suunatud patsiendi ravi ülevõtmise eest tervishoiuteenuste loetelus sätestatud tingimustel, kui e-saatekiri ja eriarsti vastus sisaldavad käesoleva määruse lisades 19–23, 27–29 ja 31–38 sätestatud andmeid.“;
9) paragrahvi 6 lõikes 5 esitatud tabelisse „Uuringud ja protseduurid“ lisatakse pärast rida nimetusega „Raseduse kulu jälgimine 36.–40. rasedusnädalani“ uued tervishoiuteenused järgmises sõnastuses:
10) paragrahvi 6 lõikes 5 ja § 8 lõikes 11 asendatakse rida:
7139“
„Sidumine (ambulatoorne)
7141“
11) paragrahvi 6 lõikes 5 esitatud tabelisse „Uuringud ja protseduurid“ lisatakse pärast rida nimetusega „Günekoloogiline läbivaatus koos preparaadi võtmisega“ uus tervishoiuteenus järgmises sõnastuses:
12) paragrahvi 6 lõikes 5 esitatud tabelis „Uuringud ja protseduurid“ tunnistatakse kehtetuks järgmine rida:
„(1) Haigekassa tasub perearstile tervishoiuteenuste loetelus koodidega 3050, 3061, 3062, 3069, 3083 ja 3093 tähistatud teenuste eest käesolevas paragrahvis või tervishoiuteenuste loetelus sätestatud kriteeriumite alusel, hinnates tegevusi nimistusse kuuluvate kindlustatud isikutega jooksvale kalendriaastale eelneval kalendriaastal (edaspidi hinnatav kalendriaasta) või käesolevas paragrahvis sätestatud juhtudel kuni viiel eelneval kalendriaastal.“;
14) paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Haigekassa tasub täiendavalt perearsti pearaha arvel tasutavatele teenustele kuni 10% tervisekeskuse perearsti ühele nimistule pearahadeks arvestatud summast aastas käesoleva määruse § 6 lõikes 7 sätestatud uuringute ja protseduuride eest.“;
15) paragrahvi 8 lõige 8 sõnastatakse järgmiselt:
16) paragrahvi 8 lõiget 141 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Hindamise tulemusel antakse kõigile hindamises osalejatele punktisumma, mille alusel paigutub üldarstiabi ravi rahastamise lepingut omav tervishoiuteenuse osutaja kvaliteedi hindamise skaalal A-, B- või C-tasemel.“;
17) paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 143 järgmises sõnastuses:
„(143) Koodiga 3093 tähistatud lisatasu maksmise aluseks on MTÜ Eesti Perearstide Selts poolt läbi viidud üldarstiabi ravi rahastamise lepingut omavate tervishoiuteenuse osutajate kvaliteedi hindamine ja haigekassa poolt kinnitatud kvaliteedi hindamise tulemused. MTÜ Eesti Perearstide Seltsi hindamise tulemusel antakse kõigile hindamisel osalejatele punktisumma, mille alusel paigutub üldarstiabi ravi rahastamise lepingut omav tervishoiuteenuse osutaja kvaliteedi hindamise skaalal A-, B- või C- tasemele. MTÜ Eesti Perearstide Selts annab kvaliteedi hindamise tulemusel üldarstiabi ravi rahastamise lepingut omavale tervishoiuteenuse osutajale A- või B-taseme hinnatava aasta 31. detsembri seisuga, kui üldarstiabi ravi rahastamise lepingut omav tervishoiuteenuse osutaja on täitnud tervishoiuteenuste loetelus koodiga 3061 või 3069 tähistatud haigusi ennetava ja krooniliste haigete jälgimise tulemusliku töö kriteeriumidest kokku vähemalt 80% (512 punkti).“;
18) paragrahvi 8 lõige 17 sõnastatakse järgmiselt:
„(17) Haigekassa avalikustab oma veebilehel hinnatavale kalendriaastale järgneva kalendriaasta 1. juuliks kõigi perearstide koodidega 3061, 3062, 3069 ja 3083 tähistatud tervishoiuteenuste punktisumma ja piirhinna koefitsiendid. Koodidega 3050 ja 3093 tähistatud tervishoiuteenuste hindamise tulemused avalikustatakse haigekassa veebilehel hindamise läbiviimise aasta 1. detsembriks.“;
19) paragrahvi 13 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Haigekassa võtab tervishoiuteenuste loetelu § 12 lõikes 25 sätestatud juhul tervishoiuteenuse osutamise eest tasu maksmise kohustuse üle juhul, kui ravi alustamise ja jätkamise otsus vastab käesoleva määruse lisas 24 esitatud vormile.“;
20) paragrahvi 16 lõike 1 punktides 1–4 asendatakse numbrid „2044“, „2045“, „2046“ ja „2059“ vastavalt numbritega „2070“, „2071“, „2072“ ja „2073“;
21) paragrahvi 20 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Tervishoiuteenuste loetelu § 43 lõikes 3 nimetatud Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskusega sõlmitud tervise infosüsteemi liidestumislepingu kulu on 1 339,87 eurot kvartalis.“;
22) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Tervishoiuteenuste loetelu § 43 lõikes 3 nimetatud Eesti Tervishoiu Pildipangas piltide arhiveerimise kulu on 2978,53 eurot kvartalis.“;
23) paragrahvi 29 lõikes 6 asendatakse number „4“ numbriga „3“;
24) paragrahvi 30 lõikes 3 asendatakse lauseosa „lisale 5“ lauseosaga „lisadele 5 ja 6“;
25) paragrahvi 30 lõiget 4 täiendatakse pärast sõna „nõuetest“ sõnadega „ja eksperthinnangust“;
26) paragrahvi 30 lõikes 7 asendatakse number „7“ numbriga „3“;
27) paragrahvi 31 lõikes 4 asendatakse number „8“ numbriga „3“;
28) paragrahvi 32 lõiked 4 ja 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Tervishoiuteenuste loetelu peatükis «Meditsiiniseadmed ja ravimid» sätestatud suurima rahalise mõjuga meditsiiniseadmete ja kõikide ravimitega standardkulu vaadatakse igal aastal lähtudes ostuhinnast üle ravikindlustuse seaduse § 31 lõikes 5 nimetatud isiku algatusel vastavalt käesoleva määruse § 36 lõikes 3 sätestatule.
(5) Ühekordsete meditsiiniseadmete ja ravimite kasutusvajadus teenustes (v.a tervishoiuteenuste loetelu peatükis «Meditsiiniseadmed ja ravimid» sätestatu korral), tuginedes eksperthinnangule, on kehtestatud käesoleva määruse lisas 3.“;
29) paragrahvi 33 lõiked 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Tugiteenuste kasutuskulu arvestatakse teenuse standardkulusse, tuginedes eksperthinnangule, vastavalt käesoleva määruse lisale 3.
(3) Tugiteenuste kasutamise keskmine maht teenustes, tuginedes eksperthinnangule, on kehtestatud käesoleva määruse lisas 3.“;
30) paragrahvi 34 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Teenuse standardkulu arvutamiseks summeeritakse käesoleva määruse lisas 3 sätestatud ressursi kasutamise keskmine maht ning käesoleva määruse § 27 alusel arvutatud ja lisas 3 sätestatud ressursi ühe mõõtühiku maksumuse korrutised.“;
31) paragrahvi 35 lõike 3 punktid 2–6 sõnastatakse järgmiselt:
„2) üle üheaastase kasutusajaga meditsiiniseadme kood vastavalt käesoleva määruse lisale 3 – nimetus, soetusmaksumus, amortisatsiooniaeg, hoolduskulu aastas, keskmine kasutusaeg või protseduuride arv taotletava teenuse osutamiseks ja optimaalne protseduuride arv või tööaeg meditsiiniseadme kohta (aastas);
6) ühekordsete meditsiiniseadmete ja ravimite kood vastavalt käesoleva määruse lisale 3 (v.a tervishoiuteenuste loetelu peatükis «Meditsiiniseadmed ja ravimid» sätestatu korral) – nimetus, kogused ja keskmine soetusmaksumus;“;
32) paragrahvi 35 lõike 3 punkt 9 sõnastatakse järgmiselt:
„9) tugiteenuste kood vastavalt käesoleva määruse lisale 3 – nimetus ja kogused esitatakse järgmiselt: keskmine pesusse mineva pesu kogus kilogrammides, patsiendi toitlustamine (jah/ei), keskmine sterilisatsiooni vajadus sterilisatsiooni ühikutes ning keskmine jäätmekäitluseks mineva materjali kogus kilogrammides;“;
33) paragrahvi 36 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Käesoleva määruse § 28 (v.a brutopalk, maksud brutopalgalt), § 30 (v.a hoonete ja rajatiste kulum, ruumis paiknevate seadmete ja inventari kulu) ja §-s 33 sätestatud ressursside ühe mõõtühiku kulu ning §-s 33 (v.a seadmete, inventari ja instrumentide sterilisatsioon, jäätmekäitlus, tervishoiuteenuse osutamisega seotud transport) sätestatud ressursside kasutamise keskmine maht vaadatakse üle ravikindlustuse seaduse § 31 lõikes 5 nimetatud isiku algatusel, kui on esitatud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 22 lõikes 4 sätestatud haigla liikidest haigekassa argumenteeritud valikul vähemalt kahe piirkondliku haigla, kahe keskhaigla ja kahe üldhaigla piirhinna arvutamise aastale eelneva viimase majandusaasta või kokkuleppel haigekassaga sellele eelneva majandusaasta aruande andmed käesoleva määruse lisas 12 sätestatud kulude jaotused ja samade haiglate osutatud teenuste mahud käesoleva määruse lisas 13 esitatud vormi kohaselt koos sotsiaalministri 20. detsembri 2007. a määruse nr 92 «Tervishoiustatistika ja tervishoiualase majandustegevuse aruannete koostamise nõuded, andmete koosseis ning esitamise kord» lisa 14 elektroonse koopiaga.“;
34) paragrahvi 36 täiendatakse lõigetega 3-5 järgmises sõnastuses:
„(3) Käesoleva määruse §-ides 29, 31 ja 32 sätestatud ressursside ühe mõõtühiku kulu ja käesoleva määruse §-ides 28–33 sätestatud seadmete, inventari ja instrumentide sterilisatsiooni, jäätmekäitluse ja tervishoiuteenuse osutamisega seotud transpordi ressursside kasutamise keskmine maht vaadatakse üle ravikindlustuse seaduse § 31 lõikes 5 nimetatud isiku algatusel, kui on esitatud haigekassa argumenteeritud valikul vähemalt nende tervishoiuteenuse osutajate viimase majandusaasta või kokkuleppel haigekassaga sellele eelneva või järgneva majandusaasta aruande andmed, kelle muudetavate teenuste rahaline maht moodustab 70% vastavate teenuste rahalisest kogumahust või nelja suurima rahalise mahuga tervishoiuteenuse osutaja andmed.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud tegevuste täitmisel on võimalik andmed esitanud tervishoiuteenuse osutajaid tasustada.“;
35) paragrahvi 38 lõike 6 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) jäetakse välja need raviarved, mis on kallimad või odavamad kui kaks standardhälvet käesoleva paragrahvi punktis 3 nimetatud aritmeetilisest keskmisest. Kui väärtus, mis saadakse käesoleva lõike punktis 3 nimetatud aritmeetilisest keskmisest, lahutades käesolevas punktis nimetatud kahe standardhälbe väärtuse, on väiksem kui koodiga 3076 tähistatud tervishoiuteenuse piirhind (tervishoiuteenuste loetelu § 44 lõikes 1 esitatud DRG koodide puhul, mis lõpevad tähega O) või tervishoiuteenuste loetelu §-s 12 sätestatud madalaima piirhinnaga voodipäeva (v.a koodid 2047, 2067 ja 2063) piirhind (tervishoiuteenuste loetelu § 44 lõikes 1 esitatud DRG koodide puhul, mis ei lõpe tähega O), siis jäetakse välja need raviarved, mis on odavamad kui koodiga 3076 tähistatud tervishoiuteenuse piirhind või madalaima piirhinnaga voodipäeva piirhind (v.a koodid 2047, 2067ja 2063);“;
36) paragrahv 40 lõike 4 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskusega sõlmitud tervise infosüsteemi liidestumislepingu kulu patsiendile tervishoiuteenuse osutamisega seotud andmete töötlemiseks tervise infosüsteemis summas 22,59 eurot kuus.“;
37) paragrahvi 40 lõiget 4 täiendatakse punktidega 5–11 järgmises sõnastuses:
„5) üle üheaastase kasutusajaga meditsiiniseadmed;
11) registratuuri ja juhtimiskulu (rakendatakse esmatasandi tervisekeskuses kinnitatud nimistuga töötavale perearstile).“;
38) paragrahvi 40 lõike 51 punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
„5) ruumid (v.a esmatasandi tervisekeskuses perearsti nimistut teenindava täistööajaga teise pereõe eest);“;
39) paragrahvi 43 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
„(22) Esmatasandi tervisekeskuse ruumide suuruse määramisel lähtutakse tervise- ja tööministri 12. augusti 2015. a määruse nr 36 “Esmatasandi tervisekeskuste kaasajastamine“ alusel kehtestatud ruuminõuetest.“;
40) paragrahvi 54 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Raviarvele kantakse teenuse tüübi kood järgmiselt:
41) paragrahvi 55 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Lähtuvalt ravile saabumise ja suunamise viisist märgitakse ravile saabumise liigi kood järgmiselt:
42) paragrahvi 55 lõiget 3 täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
„10) T0013 – ravile saabumine e-konsultatsioonilt ravi ülevõtmisega.“;
43) paragrahvi 67 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
„(12) 2017. aasta I poolaastal hindab haigekassa perearsti tegevusi lisatasu tasumiseks haigusi ennetava ja krooniliste haigete jälgimise tulemusliku töö eest (koodid 3061 ja 3069) ning erialase lisapädevuse eest (kood 3062) käesoleva määruse § 8 kuni 31. detsembrini 2016. a kehtinud sõnastuses sätestatud tingimuste alusel ning kinnitab hindamise tulemused 1. juuliks 2017. a.“;
44) määruse lisad 2, 3, 5, 6, 15, 16, 19–23 ja 27–35 asendatakse vastavalt käesoleva määruse lisadega 1-20;
45) määruse lisad 4, 7–11 tunnistatakse kehtetuks;
46) määrust täiendatakse lisaga 36 „E-saatekirja nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel nefroloogi e-konsultatsioonile tervise infosüsteemi vahendusel“, mis on esitatud käesoleva määruse lisana 21;
47) määrust täiendatakse lisaga 37 „E-saatekirja nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel psühhiaatri e-konsultatsioonile tervise infosüsteemi vahendusel“, mis on esitatud käesoleva määruse lisana 22;
48) määrust täiendatakse lisaga 38 „E-saatekirja nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel sisearsti e-konsultatsioonile tervise infosüsteemi vahendusel“, mis on esitatud käesoleva määruse lisana 23.


TuMS § 11 ei täpsusta, millised maksusoodustused kaasnevad tulumaksusoodustust saavate ühingute nimekirja kandmisega. Need tulenevad teistest tulumaksuseaduse sätetest (TuMS § 27 lg 1, TuMS § 49 lg 2, TuMS § 19 lg 3 p 5 alusel välja antud Vabariigi Valitsuse 20. juuni 2000. a määruse nr 196 "Õppe- ja teadustööks ning loominguliseks ja sporditegevuseks antavate stipendiumide tulumaksust vabastamise tingimused" § 3 p 3 ja § 4, TuMS § 49 lg 4 ja 6). Heategevusega TuMS § 11 lg 2 p 2 tähenduses ei ole tegemist siis, kui sihtasutus korraldab tasulisi koolitusi või nõuab stipendiumi saajalt samaväärset vastuhüve. Vastuhüvena ei saa käsitada stipendiumi saaja võimalikke kohustusi anda selgitusi saadud raha kasutamise kohta või anda ülevaade toimunud koolituse sisust. (p-d 11 ja 16)
Arstide täienduskoolituse toetamine vastab Riigikogus 31. mail 2006 vastu võetud tulumaksuseaduse, sotsiaalmaksuseaduse, hasartmängumaksu seaduse ja krediidiasutuste seaduse muutmise seaduse eelnõu (863 SE) seletuskirjas viidatud avaliku huvi kriteeriumile. PS § 28 kohaselt on igaühel õigus tervise kaitsele. Arstide erialane täienduskoolitus aitab kaasa tervishoiuteenuse kvaliteedi tõstmisele ja tagab sellega avalikku huvi igaühe tervise kaitse vastu. (p 15)
Haridust ja teadust toetavat tegevust saab tõlgendada avalikes huvides toimuvana, sõltumata sellest, kas konkreetne ühing või sihtasutus on loodud toetama ja arendama ühte või mitut erinevat teadusvaldkonda. (p 17)


RTL 2008, 86, 1200
Vastu võetud 13.10.2008 nr 64
Määrus kehtestatakse «Ravimiseaduse» § 58 lõike 2 ning § 59 lõigete 3 ja 4 alusel.
§ 1. Sotsiaalministri 15. juuni 2005. a määruses nr 78 «Välisriigis omandatud proviisori kvalifikatsiooni Eestis nõutava kvalifikatsiooniga võrdlemise kord» (RTL 2005, 69, 968) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõike 2 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 3 lõike 1 punktid 5 ja 6 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 3 lõikes 3 asendatakse sõnad «punktides 4 ja 5 nõutavad dokumendid esitatakse hiljemalt kolm kuud pärast nende väljaandmist» sõnadega «punktis 4 nõutud dokument esitatakse hiljemalt kolm kuud pärast selle väljaandmist»;
§ 2. Sotsiaalministri 14. juuli 2005. aasta määruses nr 91 «Välisriigis kvalifikatsiooni omandanud proviisori sobivustesti koostamise, korraldamise ja tulemuste hindamise kord ning kohanemisaja läbimise nõuded ja hindamise kord» (RTL 2005, 85, 1269) tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvist 1 jäetakse välja sõnad «ning kohanemisaja läbimise nõuded ja hindamise korra»;
3) paragrahvi 1 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Määrust kohaldatakse isikutele (edaspidi taotleja), kes:
3) ei ole tunnustamistaotluse esitamisele eelnenud viie aasta jooksul vähemalt kolm järjestikust aastat töötanud farmaatsia valdkonnas.»;
4) paragrahvi 2 punktid 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
5) määruse 3. peatükk tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Sotsiaalministri 15. juuni 2005. aasta määruses nr 77 «Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis proviisori kvalifikatsiooni omandamist tõendavate dokumentide loetelu» (RTL 2005, 69, 967; 2007, 85, 1433) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse pealkiri muudetakse ja sõnastatakse määruses ja määruse lisas järgmiselt:
«Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis proviisori kvalifikatsiooni omandamist tõendavate dokumentide loetelu ja kvalifikatsiooni vastavuse hindamise kord»;
2) paragrahvi 1 lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu «dokumentide loetelu» sõnadega «ja kvalifikatsiooni vastavuse hindamise kord»;
3) paragrahvi 1 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
« § 11. Kvalifikatsiooni vastavuse hindamine
(1) Põhjendatud kahtluse korral võib Tervishoiuamet nõuda, et taotleja esitaks päritoluriigi pädeva asutuse poolt välja antud tõendi, et taotleja kvalifikatsiooni tõendav dokument on see, millele käesoleva määruse lisas viidatakse või on määruse lisas tooduga sisult sama, ja et taotleja kvalifikatsioon vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kohta proviisoriõppele kehtestatud miinimumnõuetele.
5) määruse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:


11 SÕIDUKIIRUS – www.liikluskool.ee
11 SÕIDUKIIRUS
11 SÕIDUKIIRUS	admin	2017-02-11T07:29:28+00:00
Sõites talvel kinnikülmunud veekogul, tekivad jääs lainetaolised võnked, mis liiguvad ligi 30 km/h. Kui auto sõidab sellisel teel omatekitatud laine kiirusega, on jää murdumisoht märksa suurem. Seetõttu välistab Liiklusseadus jääteel sõidukiiruse 25 – 40 km/h.
4) pukseerimisel 50 kilomeetrit tunnis;
Liiklusseadus ei erista pukseerimisel sõidukiirust asulas või asulavälisel teel –suurim lubatud kiirus on kõikjal 50 km/h.
5) pukseeritava seadme veol 25 kilomeetrit tunnis;
Liiklusseadus ei erista seadme veol sõidukiirust asulas või asulavälisel teel – suurim lubatud kiirus on kõikjal 25 km/h.
6) õuealal 20 kilomeetrit tunnis. Jalakäija vahetuses läheduses tohib sõiduk liikuda selle jalakäija kiirusega;
(2) Olenevalt liiklus- ja teeoludest, ohutusest ja sõiduki kategooriast võib käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel:
§ 15. Sõidukiirus.
2) asulasisesel teel 50 kilomeetrit tunnis.
LM § 9. Keelumärgid ja nende tähendused.
1) asulas märgist kuni märgi taga oleva lähima ristmikuni, ristmiku puudumisel kuni asula lõpuni või piirangut lõpetava märgini või märgi juurde pandud tahvliga teatatud kauguseni.
Ehk siis – peale ristmiku kiirusepiirangu märki 30 km/h mõjupiirkond lõppeb ja edasi on suurim lubatud kiirus 50 km/h.
1) asulavälisel teel 90 kilomeetrit tunnis.
Antud juhul on tegemist haldusterritooriumi piiri tähistava märgiga ja mitte Liiklusseaduse järgi asulat tähistava (LM 571) liiklusmärgiga.
LM § 21. Tahvlite tähendused.
13) tahvlid 85 “Kehtivuspäevad või -aeg” näitavad päevi ja/või kellaaega, millal märk kehtib. …
Antud juhul kehtivad piirangud lisatahvli järgi kella 18.00 – ni, kell näitab armatuurlaual 18.35 ja seetõttu kiiruspiirang ei kehti.
LM § 9. (2) Märkide 35 mõjupiirkond ulatub:
(2) Õppesõidu ajal ja esmase või piiratud juhtimisõigusega juhiloa omaja ei tohi sõita kiiremini kui 90 kilomeetrit tunnis.
Märk „Vähim kiirus“ järgi tuleb märgi mõjualas sõita kiiremini, kui näitab märgil olev arv. Ehk siis sõita tuleb üle 60 km/h. Sellist märki Eestis paigutatud ei ole.
Valmistaja ei näe ette, et sõidukit võiks kasutada kiiremaks sõiduks.
30) märk 351 „Suurim kiirus“ keelab sõita suurema sõidukiirusega (km/h), kui märgil näidatud. Märk, mis piirab sõidukiiruse 30 km/h või alla selle, osutab ohtlikule teelõigule, millel täiendavad hoiatusmärgid või teemärgised võivad puududa;
Kui tekib vajadus vähendada kiirust rohkem kui 20 km/h võrra, tuleb seda teha astmeliselt, sammuga kuni 20 km/h, pannes järjestikku mitu märki, mille omavaheline kaugus peab olema 100 m kuni 200 m. (Eesti Standard, EVS 613:2001, 833).
Asulas on tavaline kiiruse vähendamine 10 km/h võrra. Nt 50 km/h → 40 km/h. Selline standard kehtestab nõude, et näiteks enne maanteelt kiirusepiiranguga 90 km/h asulasse sissesõitu peab olema esmalt kiirusepiirang 70 km/h ja alles seejärel märk „Asula“. Sellisel juhul ei pea juht järsult pidurdama, kui näiteks märk „Asula“ on paigaldatud peale piiratud nähtavusega kohta. Lisaks sellele oleks järsk pidurdamine vastuolus säästliku sõidustiiliga.
90 000 m : 3 600sek = 25m/sek. Auto sõidab tunnis 90 km ehk 90 000 m ja tunnis on 3 600 sek. Auto läbib 25m/sek.
50 000 m : 3 600sek = 13,88m/sek Auto sõidab tunnis 50 km ehk 50 000m ja tunnis on 3 600 sek. Auto läbib ligikaudu 14m/sek
Liiklusseadus ei näe kerghaagisega sõidul ette eraldi kiirusepiiranguid. Küll aga tuleb juhil sõites haagisega rohkem arvestada mõningate riskifaktoritega, mis avaldub nt külgtuule mõju, aeglasema kiirenduse ja pidurdusteekonna pikenemise näol.
(1) Eesliikuvast sõidukist tohib juht mööda sõita vasakult. …
(6) Mootorsõidukil või autorongil, välja arvatud mopeedil, mis ei tohi või ei saa sõita kiiremini kui 40 kilomeetrit tunnis, peab olema taga vasakul äärel või keskel aeglase sõiduki tunnusmärk. § 46. Piki- ja külgvahe
(4) Asulavälisel teel, millel pärisuunas on üks sõidurada, peab juht, kes ei sõida sellel teelõigul lubatud suurima kiirusega, hoidma niisugust pikivahet, et temast mööda sõitnud juht saaks tagasi reastuda. Nõue ei kehti, kui juht ise valmistub möödasõiduks, kui liiklus on tihe või kui sellel teelõigul ei tohi mööda sõita.
Läbilaskevõime liikluse mõttes tähendab kuskilt läbisõitu. Elamurajoonis aga ei ole tavamõistes läbisõitu – on kas sissesõit või väljasõit. Seetõttu ühel kiirusel liikuvad autod ka ummikuid ei tekita.
Graafilisel kujul on jalakäija hukkumise tõenäosus kokkupõrkel sõidukiga selline: Graafiku alusel võib öelda, et kokkupõrkekiiruse vähenedes näiteks 50-lt km/h 40-le väheneb jalakäija hukkumise tõenäosus enam kui kaks korda. Samas aga põhjustab asula piirkiirusest 10 km/h suuremal kiirusel toimunud kokkupõrge jalakäija surma 70% tõenäosusega. (Allikas: http://www.mnt.ee/failid/1.Ohutu_s6idukiirus.pdf ; E.Pasanen, 1991)
LM § 15. Osutusmärgid ja nende tähendused
(1) Osutusmärgid ja nende tähendused on järgmised:
33) märk 571 „Asula“ osutab kohta, kus hakkab kehtima asulale kindlaksmääratud liikluskord;§ 15. Sõidukiirus
2) asulasisesel teel 50 kilomeetrit tunnis;


text:
3-2-1-56-14 Riigikohus 18.06.2014
VÕS § 225
VÕS § 208 lg 3
vt 3-2-1-17-12, p 14.
Kui osaühingu 100%-lise osaluse müüja kinnitab müügilepingus, et osaühingul ei ole rohkem kohustusi, kui ostjale teada antud, kuid hiljem esitab võlausaldaja osaühingu vastu nõude, milles ostjat müügilepingut sõlmides ei teavitatud, on müüja andnud ostjale üle lepingutingimustele mitte vastava osa ning põhjustanud sellega ostjale kahju VÕS § 225 mõttes. Kahju suuruseks võib olla varjatud kohustuse suurus (p 11).
3-2-1-17-12 Riigikohus 28.03.2012
Osaluse müümisel äriühingus ei saa müügiesemeks olevat osalust samastada äriühingu majandatava ettevõttega, st omistada müüdavale osalusele äriühingu ettevõtte omadusi. Enamusosaluse müümisel saab ettevõtte omadused lugeda müüdava osaluse omadusteks ja hinnata neid ka osa lepingutingimustele mittevastavuse hindamisel. Samasugune võib olla olukord, kui mitu vähemusosanikku müüvad ühiselt oma osalused, mis kokku annavad kontrolli ettevõtte üle.
Vt hinna alandamise kohta Riigikohtu otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-156-11, p-d 18, 19 ja 23. Tulenevalt TsMS § 230 lg 1 esimesest lausest pidi hinna alandamise eelduste täitmist tõendama hinna alandamisele tuginev kostja. Seega pidi kostja ka esmalt tõendama, et müügiese (osa) ei vastanud lepingutingimustele, st oli puudustega. Hinna alandamiseks ei väljenda osaühingu vara bilansiline väärtus osa väärtust. Eseme väärtuseks loetakse eelduslikult selle harilik väärtus ehk kohalik keskmine müügihind (turuhind). Kui ostuhinna alandamise kohta ei ole müügilepingus kokku lepitud erireegleid, kehtib üldregulatsioon. Viimasel juhul tuleb lepingupoolel, kes soovib hinda alandada, esitada ja tõendada ka osa väärtus puudusega ja puuduseta.
3-2-1-116-08 Riigikohus 10.12.2008
TsMS § 238 lg 2 aluste puudumisel on võimalik dokumentaalsest tõendist nähtuvat ümber lükata kõigi teiste tõenditega.
Kui pärast esitajaaktsia vahetamist nimeliseks aktsiaks esitajaaktsia tähti ära ei võetud ja need võõrandati, siis ei andnud see omandajale esitajaaktsiast tulenevaid õigusi.
31. detsembrini 2000. a kehtinud ÄS § 228 lg 3 kehtestas, et esitajaaktsiast tulenevad õigused loetakse kuuluvaks isikule, kelle valduses on aktsiatäht, kui vastupidine ei ole tõendatud või seaduses ei ole sätestatud teisiti. Sama ajani kehtinud ÄS § 230 lg 2 kohaselt võõrandati esitajaaktsia aktsiatähe üleandmisega. Ka esitajaaktsia võõrandamisel üleandmist tuleb sisustada sarnaselt AÕS §-s 92 sätestatuga. Seega eeldas ka esitajaaktsia omandamine omandaja poolt aktsiatähe valduse saamist ja kokkulepet aktsiatähe võõrandamise kohta võõrandaja ja omandaja vahel.
3-2-1-72-06 Riigikohus 27.09.2006
Kui notariaalselt tõestatud müügilepingus on osa hinda kehtivalt muudetud, siis saab sellest tulenevat võlga ümber vormistada laenuks VÕS § 396 lg 2 järgi. Küll aga ei saa laenulepinguks VÕS § 396 lg 2 järgi ümber vormistada vorminõuetele mittevastavalt muudetud osa võõrandamise müügilepingus kokkulepitud võlga. Kui seda on tehtud, võis pooltel puududa tahe müüa osa notariaalses müügilepingus näidatud hinnaga. Seetõttu võib müügihinnast tulenevalt tekkida küsimus müügitehingu näilisusest TsÜS § 89 järgi.
Ka siis, kui oleks tõendatud, et puudus võlg, mida pooled oleks saanud vormistada laenulepinguna VÕS § 396 lg 2 järgi, tuleb jätta isiku nõue laenulepingu tühisuse tunnustamiseks rahuldamata. Sellisel juhul saab isik nõuda TsMS § 368 lg 1 järgi laenulepingujärgse kohustuse puudumise tuvastamist, mille kohaselt võib esitada hagi õigussuhte olemasolu või puudumise tuvastamiseks, kui tal on sellise tuvastamise vastu õiguslik huvi.
Aktsiate ostueesõiguse teostamise tähtaeg hakkab kulgema ajast, mil ostueesõigust omav aktsionär saab aktsiate võõrandamisest ja selle tingimustest teada. Ostueesõiguse teostamise tähtaega ei saa siduda ajaga, mil aktsiate võõrandamisest teatati aktsiaseltsi juhatusele.
Kui ostja on omandanud aktsiad seaduslikult, ei saa aktsiate müüja esitada nõuet aktsiate tagastamiseks ning tal pole võimalik täita ostueesõigust omava isikuga seonduvat müügilepingut. Ostueesõigust omaval isikul on võimalus kasutada õiguskaitsevahendeid tulenevalt sellest, et müüjad rikkusid müügilepingut.
3-2-1-113-03 Riigikohus 05.11.2003
Aktsionäride üldkoosoleku otsus on oma õiguslikult olemuselt aktsionäride kui aktsiate omanike mitmepoolne tehing.
Kuni 01.07.2002 kehtinud tsiviilseadustiku üldosa seadus ei näinud ette võimalust tahteavaldusest vabanemiseks. TsÜS § 71 lg 4 sätestas tehingu eksinud poole õiguse vaidlustada tehing kohtus.
Aktsia omandanud isikut saab ÄS § 229 lg 4 mõttest tulenevalt pidada aktsia omanikuks aktsiaraamatu kandest sõltumata ning aktsiaraamatusse aktsia omaniku kohta tehtud kanne annab isikule üksnes õiguse teostada aktsionäri õigusi aktsiaseltsi suhtes. Seega ei tõenda aktsiaraamatu kanded omandiõigust aktsiatele.
Aktsiate jagunemise kokkuleppe aluseks olevaid vastastikuseid tahteavaldusi võivad aktsionärid teha ka aktsionäride üldkoosolekul ning vormistada aktsiate jagunemise kokkuleppe üldkoosoleku otsusena. Aktsionäride ühehäälse aktsiate jagunemise otsustuse näol on tegemist aktsionäride mitmepoolse abstraktse käsutustehinguga, milles aktsionärid tunnustavad vastastikku omandiõigust aktsiatele.
ÄS § 228 lg 2 kohaselt kuuluvad nimelisest aktsiast tulenevad õigused isikule, kes on kantud aktsionärina aktsiaraamatusse. Kui vaidlustatud otsuste vastuvõtmise ajal oli ainuaktsionärina aktsiaraamatusse kantud kostja, siis võis ta ainuaktsionärina ka üldkoosoleku otsuseid vastu võtta.
ÄS § 296 alusel tühist otsust ei saa kehtetuks tunnistada, kuna see on kehtetu algusest peale, tuvastada saab üksnes otsuste tühisuse aluseks olevad asjaolud.

matches:
Riigikohus
§ 225
§ 208
§ 225
Riigikohus
§ 230
Riigikohus
§ 238
§ 228
§ 230
Riigikohus
§ 396
§ 396
§ 89
§ 396
§ 368
Riigikohus
§ 71
§ 229
§ 228
§ 296


text:
1. äriruumi üürilepingu ülesütlemine ja hüvitised;
2. kinnisasja müügieseme puudused ja müügilepingust taganemine;
3. töö puudustest teavitamine töövõtulepingu puhul;
4. kortermaja remonttöödeks laenu võtmise otsustamine ja vastavate lepingute sõlmimine;
5. kinnisasja müügitehingu tagasitäitmine ostja pankroti korral;
6. korteriomandi kasutamine vastuolus selle sihtotstarbega;
7. kohtutäituri õigus siseneda võlgniku valduses olevatesse ruumidesse;
8. maksusoodustuse mittelaienemine muule kui elamumaale on põhiseadusega kooskõlas;
9. siduva ja mittesiduva eelarvega töövõtuleping.
1. Äriruumi üürilepingu ülesütlemine ja hüvitised
i) sellise ülesütlemise kokkuleppe puhul on tegemist täiendava korralise ülesütlemise alusega ja sellise kokkuleppe sõlmimine tähtajalise üüürilepingu puhul on õiguslikult võimalik. Seda põhjusel, et äriruumi üürilepingu sõlmivad eeldatavalt võrdsed lepingupartnerid ja sellisel juhul eeldatakse lepinguvabadust ka lepingu lõpetamise aluste ja korra kokkuleppimisel.
2. Kinnisasja müügieseme puudused ja müügilepingust taganemine
üldjuhul ei saa lepingust taganemise mõistlik aeg olla lühem kui kuus kuud
müüjalt ei saa nõuda, et korteriühistu toimiks normaalselt ning ei saa ka nõuda selle puuduse kõrvaldamist kuid müüja peab ostjale andma teavet selle kohta, kui ühistu või muul viisil kaasomanike suhted mingil põhjusel tõhusalt ei toimi;
Riigikohus leidis, et notarid peaksid selgitamiskohustuse täitmisel tehingu pooltele mh selgitama, et korteriomandi majandamise asjaolud on olulised ning lepingus tuleks kirjeldada korteriomandi müüjale teadaolevad puudused. Viimast eriti neil juhtudel, mil müüakse vanemaid/kasutatud eluruume. Selgituskohustuse nõuetekohaseks täitmiseks ei saa üldjuhul pidada notariaalse lepingu lõpuosas kõikvõimalike õigusaktide sätete mehhaanilist ümberkirjutamist.
3. Töö puudustest teavitamine töövõtulepingu puhul
Kohtuasjas nr 3-2-1-60-15 tehtud otsuses selgitati töövõtulepingust tulenevate puuduste avastamise ja nendest teatamise küsimusi. Riigikohus leidis, et:
i) sarnaselt müügilepinguga tuleb ka töövõtulepingu puhul eristada puudusi, mida on võimalik tavapärasel ülevaatamisel avastada ja eristada nn varjatud puudustest. Varjatud puudusteks saab pidada neid puudusi, mida tellija ei võinuks avastada asja väliselt üle vaadates temalt eeldatava hoolsusega;
ii) reeglina hakkab mõistlik aeg puudustest teavitamiseks kulgema alates töö ülevaatamisest;
iii) ka majandustegevuses tegutsev tellija ei pea eeldama, et talle tarnitakse puudustega asi ja seega ei pea ta rakendama erakorralisi meetmeid asja puuduste tuvastamiseks. Seega reeglina ei pea ka majandus- ja kutsetegevuses tegutsev isik palkama asjatundjat töö ülevaatamiseks;
iv) tellijalt eeldatav hoolsus (sh asjatundja palkamise vajadus) võib varieeruda sõltuvalt nt ostetud asja ainulaadsusest, komplitseeritusest, kasutuseesmärgist, väärtusest;
v) ka juhul, kui töö vaatab üle asjatundja, tuleb töövõtjat teavitada vaid sellistest puudustest, mis on välisel vaatlusel äratuntavad;
vi) kui tegu on varjatud puudusega, siis ei alga mõistlik aeg teatamiseks mitte töö ülevaatamisest vaid puudusest teadasaamisest;
vii) kui töövõtja teadis või pidi teadma varjatud puudusest ja sellest tellijale ei teatanud, siis võib tellija puudusele tugineda sõltumata sellest, et ta tööd üle ei vaadanud ja puudusest õigel ajal ei teatanud;
viii) seaduses sätestatust kõrgema hoolsusega ülevaatamiskohustuse täitmine ei vabasta vastutusest töövõtjat, kelle töö ei vasta lepingutingimustele;
ix) majandustegevuses lepingu sõlminud töövõtja ei saa võimalikku ebakvaliteetset tööd õigustada tellija puuduliku omanikujärelevalvega;
x) puudustest teavitamise korral ei ole vajalik puuduse põhjuse väljatoomine, vaid selle iseloomu kirjeldamine ulatuses, milles see on võimalik pärast eriteadmisi mitte eeldavat töö välist ülevaatust. Ka majandus- ja kutsetegevuses tegutsev tellija ei pea puuduste kirjeldamiseks tegema ekspertiisi, st ka professionaalselt tellijalt saab eeldada puuduste kirjeldamist vaid üldiselt;
xi) isegi kui tellija tegutseb majandustegevuses, on töövõtulepingu raames asjatundjaks eelkõige töövõtja.
4. Kortermaja remonttöödeks laenu võtmise otsustamine ja vastavate lepingute sõlmimine
Kohtuasjas nr 3-2-1-49-15 tehtud otsuses selgitas Riigikohus, et laenu- ja käenduslepingu sõlmimiseks volituse andmine on korteriomanike üldkoosoleku pädevuses ja seda saavad korteriomanikud otsustada korteriomanike üldkoosoleku häälteenamuse alusel. Lisaks selgitas Riigikohus, et kortermaja valitseja tegevuse puhul eeldatakse, et ta tegutseb korteriühisuse esindajana. Sealhulgas laenu- ja tagatislepingute sõlmimisel ja muude lepingute sõlmimisel, mis on vajalikud kortermajas remonttööde tegemiseks.
Riigikohus leidis viidatud asjas ka seda, et kui laenu- või käenduslepingu sõlmimiseks valitsejal tegelikult volitus puudus, siis põhimõtteliselt on võimalik sõlmitud lepinguid heaks kiita ka korteriomanike otsusega, millega korteriomanikud kinnitavad heaks majanduskava, millest nähtub, et remondifondi maksete arvel tasutakse pangalaenu. Riigikohus rõhutas siiski, et on oluline, et otsuses väljenduks selge heakskiit varasemale tehingule.
5. Kinnisasja müügitehingu tagasitäitmine ostja pankroti korral
Kohtuasja nr 3-2-1-47-15 lahendamise käigus tuli Riigikohtul vastata küsimusele, kas müüjal on õigus jätta endale nii kinnisasi kui ka rahasumma olukorras, kus ostja on kinnisasja eest osaliselt tasunud, kuid suurem osa ostuhinnast on ostja pankrotistumise tõttu jäänud tasumata ning pankrotihaldur on teatanud, et loobub ostuhinna tasumise kohustuse täitmisest. Müüja väitis, et sellises olukorras oleks lepingu tagasitäitmine vastuolus hea usu põhimõttega. Kuna ostja ei olnud kinnisasja ostuhinda tasunud, ei olnud müüja ka selle omandit ostjale üle antud.
Riigikohus asus vastupidiselt müüjatele seisukohale, et hea usu põhimõttega poleks kooskõlas olukord, kus müüja saaks jätta endale ostja tasutud osa müügihinnast, kuigi ostja pole tasutu eest vastusooritust saanud. Kohus leidis, et müüja peab saadud raha tagastama ning lisaks maksma ostjale ka tagastamisega viivitatud aja eest seadusjärgset viivist.
6. Korteriomandi kasutamine vastuolus selle sihtotstarbega
Kohtuasjas nr 3-2-1-3-15 tehtud otsusega keelas kohus äri- ja kortermaja hoone esimesel korrusel asuva korteriomandi reaalosal tantsutundide läbiviimise, samuti kolmandatele isikutele eelnimetatud tegevuseks kasutusõiguse andmise.
7. Kohtutäituri õigus siseneda võlgniku valduses olevatesse ruumidesse
Riigikohus on kohtuasjas nr 3-2-1-35-15 tehtud otsuses tunnistanud kohtutäituri õigust siseneda omaniku nõusolekuta võlgnikust omaniku ruumidesse, kui seda on vaja teha ruumide ostuhuvilistele tutvustamise eesmärgil. Sellisel juhul asendab omaniku nõusolekut kohtumäärus. Muul viisil ei saaks kohtutäitur sundmüüki teostada ja kinnisasja enampakkumist edukalt läbi viia.
8. Maksusoodustuse mittelaienemine muule kui elamumaale on põhiseadusega kooskõlas
Kohtuasjas nr 3-3-1-13-15 selgitas Riigikohus, et Eesti Vabariigi põhiseadusega ei ole vastuolus olukord, kus isikud, kelle elamutes on ka mitteeluruume ning elamu aluse maa puhul on osaliselt katastriüksuste sihtotstarbeks elamumaa, osaliselt äri- ja sotsiaalmaa, saavad maksuvabastuse üksnes elamumaa osas.
Riigikohus küll nõustus, et selliseid isikuid koheldakse ebasoodsamalt võrreldes korteriomanikega, kelle elamu asub täielikult elamumaal ja kes sel põhjusel saavad maksusoodustust kogu maa eest. Kuid Riigikohtu hinnangul ei ole nende isikute ebasoodsam kohtlemine siiski põhiseadusevastane.
9. Siduva ja mittesiduva eelarvega töövõtuleping
Kohtuasjas nr 3-2-1-72-15käsitles Riigikohus töövõtjale siduva ja mittesiduva eelarvega töövõtulepingut.
Kohtuasjas vaieldi selle üle, kas pooled leppisid töövõtulepingu järgi kokku töövõtjale makstavas lõplikus tasus, sõltumata tegelikust tööde mahust ja kulukusest (tegu on siduva eelarvega), või sõltus töövõtjale makstav tasu tegelikust tööde mahust ja kulukusest (tegu on mittesiduva eelarvega), millest tulenevalt on töövõtjal õigus nõuda tellijalt tasumist väidetavate lisatööde eest.
Riigikohus leidis selles lahendis muu hulgas, et olukorras, kus pooled on lepingus kirjalikult sätestanud eelarve siduvuse, lepingu tingimuste poolte kirjalikul kokkuleppel ja hinna korrigeerimise keelu, ei saa omistada määravat tähendust lepingu sõlmimise asjaoludele ja hinnapakkumistele. Riigikohtu arvates ei saa lepingu lisadeks olevad hinnakokkulepped tõendada tööde mahu ja eelarve suurenemist ega muutmist lepingu täitmise käigus, sest need on tehtud enne lepingu sõlmimist.

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Kohus kohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus