Määrus kehtestatakse «Karistusseadustiku rakendamise seaduse» (RT I 2002, 56, 350; RT III 2003, 10, 95; RT I 2003, 26, 156) § 32 lõike 2 alusel kooskõlas «Karistusseadustiku» (RT I 2001, 61, 364; 2002, 44, 284; 56, 350; 64, 390; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601; 2004, 7, 40; 46, 329) § 44 lõigetega 2–4.
Aastanetosissetulek leitakse, lähtudes kahtlustatava või süüdistatava (edaspidi süüdistatav) maksustatavast tulust «Tulumaksuseaduse» (RT I 1999, 101, 903; 2001, 11, 49; 16, 69; 50, 283; 59, 359; 79, 480; 91, 544; 2002, 23, 131; 41, 253; 44, 284; 47, 297) § 12 tähenduses, millest on maha arvatud tulumaks.
Kui süüdistatav ei olnud kriminaalmenetluse alustamise aastale eelnenud aastal Eesti resident «Tulumaksuseaduse» § 5 lõike 1 tähenduses, leitakse aastanetosissetulek sellele aastale eelnenud aasta andmete põhjal. Kui süüdistatav ei olnud ka siis Eesti resident, leitakse tema aastanetosissetulek elatustaseme põhjal vastavalt §-le 6.
3) 50 krooni võrra elamiseks hädavajalike kulude katmiseks.
(4) Keskmine päevasissetulek on pärast lõigetes 2 ja 3 ettenähtud arvutusi saadud summa kroonides, murdosa arvestamata.
8) viide «Kriminaalmenetluse seadustiku» (RT I 2003, 27, 166; 83, 558; 88, 590; 2004, 46, 329) § 220 lõikele 3, mis kohustab järelepärimise saajat andmeid esitama ja näeb ette järelepärimisele vastamise tähtaja.
4) järelepärimises märgitud aastal süüdistatava tulumaksuga maksustatava tulu ja tulumaksu suurus kroonides Maksu- ja Tolliameti andmetel või süüdistatava tulumaksuga maksustatavate väljamaksete ja tulumaksu suurus kroonides tööandja, muu asutuse või isiku andmetel;
3) keskmise päevasissetuleku arvutamise aluseks olev aasta ja süüdistatava aastanetosissetuleku suurus kroonides;
4) päevasissetuleku suurus kroonides, mis on arvutatud aastanetosissetulekust vastavalt § 7 lõigetele 2 ja 3;
5) süüdistatava ülalpeetavate arv ning § 7 lõike 3 punktist 1 tuleneva mahaarvamise suurus protsentides ja kroonides;
6) paragrahvi 7 lõike 3 punktis 2 nimetatud juhul süüdistatava võla suurus ning sellest tulenev päevasissetulekust mahaarvamise suurus protsentides ja kroonides;
8) punktides 5–7 nimetatud mahaarvamiste summa kroonides;
9) keskmise päevasissetuleku suurus kroonides.
(1) Elektrooniliselt esitatud järelepärimisele, tõendile ja teatisele peab olema lisatud digitaalallkiri. Digitaalallkirja kasutatakse «Digitaalallkirja seaduses» (RT I 2000, 26, 150; 92, 597; 2001, 56, 338; 2002, 53, 336; 61, 375) ja teistes õigusaktides ettenähtud korras.
Täiendavalt kirjalikule ja elektroonilisele vormile võib teha järelepärimisi süüdistatava sissetuleku kohta ning anda sellekohaseid vastuseid elektrooniliselt määruse lisades 1–4 esitatud vorme järgimata, kui lähtutakse «Andmekogude seaduse» (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 18, 107; 26, 158; 2004, 30, 204) § 53 lõike 7 alusel Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud infosüsteemide andmevahetuskihi (X-tee) turvalise autentimissüsteemi nõuetest.
§-d 14. ja 15. [käesolevast tekstist välja jäetud]
Vabariigi Valitsuse 13. augusti 2002. a määruse nr 264
«Keskmise päevasissetuleku arvutamise, keskmisest päevasissetulekust mahaarvamiste tegemise, elatustaseme väljaselgitamise ning keskmise päevasissetuleku arvutamiseks ja elatustaseme väljaselgitamiseks vajalike andmete väljanõudmise, esitamise ja vormistamise kord»
JÄRELEPÄRIMINE ISIKU MAKSUSTATAVA TULU KOHTA
Teie: ..................................
Meie: ................................
Asutuse nimetus, kellele järelepärimine esitatakse:
Palun teatage juurdelisatud blanketil alljärgneva isiku
kelle abikaasa on
maksustatav tulu pärast tulumaksu mahaarvamist ...................... aastal.
Kui Teil nimetatud aasta andmeid ei ole, palun esitage sellele eelnenud aasta andmed.
Kui ka eelnenud aasta kohta andmeid ei ole, siis palun teatage, et andmeid ei ole.
Vastamise tähtaeg: 7 päeva järelepärimise saamisest.
Alus: «Kriminaalmenetluse seadustiku» § 220 lõiked 1-3:
"(1) Uurija nõuab enne eeluurimise lõpuleviimist Maksuametilt või vajaduse korral tööandjalt või muult isikult või asutuselt välja kahtlustatava või süüdistatava keskmise päevasissetuleku arvutamiseks vajalikud andmed.
(3) Isik või asutus, kellelt menetleja on nõudnud keskmise päevasissetuleku arvutamiseks andmeid, peab järelepärimisele vastama selle saamisest alates seitsme päeva jooksul."
Järelepärimise esitaja:
Menetleja ametinimetus ning ees- ja perekonnanimi
JÄRELEPÄRIMINE ISIKULE TEHTUD VÄLJAMAKSETE KOHTA
Asutuse nimetus või isiku nimi, kellele järelepärimine esitatakse:
Palun teatage juurdelisatud blanketil alljärgnevale isikule
tehtud tulumaksuga maksustatavate väljamaksete summa pärast tulumaksu mahaarvamist ............ aastal või teatage, et selliseid väljamakseid ei ole tehtud.


text:
Kättetoimetamise tõendamiseks piisab väljastusteate tagastamisest. Küsimused võib esitada ka eelnevalt kohtule, kes edastab need eksperdile. Asja arutav kohus võib määrata dokumendi kättetoimetatuks lugemiseks pikema tähtaja. Määruse peale võib pärija, annakusaaja, pärandi hooldaja, testamendi täitja, pärandaja võlausaldaja või selle kinnisasja kaas- või ühisomanik esitada määruskaebuse. Kui kostja nimel esinenud isik ei ole kohtu määratud tähtaja jooksul esindusõigust tõendanud või heakskiitu esitanud, teeb kohus tagaseljaotsuse, kui tagaseljaotsuse muud eeldused on täidetud. Kui muul juhul jäävad erinevad kohtualluvust määravad kohad ühe maakohtu tööpiirkonda, ent erinevate kohtumajade teeninduspiirkondadesse, märgib hageja, millises kohtumajas asja arutatakse. Kohus võib kohtukõne kestust piirata, tagades kõigile menetlusosalistele võrdse kõneaja. Taandatav kohtunik otsustamises ei osale. Uurimise juurde võib kutsuda eksperdi või muu asjatundja. Kohus võib selleks muu hulgas anda isikule ülesannete täitmise korraldusi ja nõuda temalt aruannet ülesannete täitmise kohta. Sel juhul tuleb laps ära kuulata viivitamata tagantjärele. Kohus kinnitab kompromissi määrusega, millega ühtlasi lõpetab asja menetluse. Kinnises menetluses tehtud otsuse kohta avaldatakse üksnes otsuse avalikult teatavaks tegemise aeg ja selle muutmine, tsiviilasja number ning märge, et menetlus on kinnine. Kinnituses tuleb märkida dokumendi kättesaamise kuupäev ning kinnituse peab olema allkirjastanud saaja või tema esindaja.
Kohus võib käesolevas paragrahvis nimetatud eksperdiarvamusena arvestada isikut läbivaadanud psühhiaatri arvamust. Kuidas küsida tööandjalt avanssi, konsum laen. Menetlusosaline võib nõuda teiste menetlusosaliste esindajate esindusõiguse kontrollimist igas menetlusstaadiumis igas kohtuastmes. Kohus kuulab lapse ära lapsele tavalises keskkonnas, kui see on kohtu arvates asja huvides vajalik. Kättetoimetamisteatis tagastatakse pärast kättetoimetamist viivitamata kohtule. Kohus saadab hagi tagamise määruse registripidajale või muule asutusele või isikule täitmiseks üksnes hageja taotlusel. Vajaduse korral peab kohus menetluse lõpetamise otsustamiseks kohtuistungi. - Enne laenu võtmist loe tähelepanelikult oma laenulepingu tingimusi.
. Kui otsus on tehtud elektrooniliselt, antakse menetlusosalisele kohtuotsuse väljatrükk. Suuline määrus kuulutatakse kohe ja protokollitakse. Vastuväiteid protokollile võib esitada asjas tehtud lahendi peale edasi kaevates. Selle kohta tehtud maakohtu või ringkonnakohtu määruse peale võib esitada määruskaebuse, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Kui protokollile ei saa alla kirjutada menetlustoimingu tegemisel üksi osalenud kohtunik ja protokolli on koostanud kohtuistungi sekretär või muu selleks pädev isik, piisab protokollija allkirjast. Koosseisulise tõlgi kulude hüvitamise ulatuse ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus. Tagatis tuleb anda kohtu määratud tähtpäevaks. Kui kohus ei pea ütluste andmisest keeldumist õiguspäraseks, kohustab ta määrusega tunnistajat ütlusi andma. Määruses selgitab kohus avaldajale tema võimalikke õigusi dokumendi valdaja vastu. Mõjuvaks põhjuseks ei ole üldjuhul mõne menetlusosalise puudumine kohtuistungilt. Tarbijalaenudele on iseloomulikud madalam protsendimäär, võrdlevalt suured summad ning pikem tagastusperiood. Enne riigilõivu tasumist ei toimetata hagi kostjale kätte ega tehta muid lõivustatud toimingust tulenevaid menetlustoiminguid. Hageja võib taotluse esitada kuni kohtuvaidluseni maakohtus või kirjalikus menetluses taotluste esitamise tähtaja möödumiseni. Kui kohtu määratud summat kohtu määratud tähtpäevaks ei tasuta, jäetakse avaldus rahuldamata või menetlus lõpetatakse. Asja läbivaatamise kulusid tagastatavast summast maha ei arvata. Menetlusosaline esitab küsimusi kohtu kaudu. Kohus võib pärandi hooldajalt aruannet nõuda ka enne hooldamise lõpetamist. Üle kuulamata tunnistajad ei või asja arutamise ajal viibida kohtusaalis. Kui kassatsioonkaebust enne menetlusse võtmise otsustamist teistele menetlusosalistele ei edastatud, lisatakse ka kassatsioonkaebuse ärakiri. Õiguse väljaselgitamisel võib kohus kasutada ka teisi teabeallikaid ning teha teabe hankimiseks vajalikke toiminguid. Kohus määrab ekspertiisi tegemise ülesandeks ühele eksperdile, välja arvatud komisjoni- või kompleksekspertiisi korral. Kui kohus mõnda tõendit ei arvesta, peab ta seda otsuses põhjendama. Kohtute infosüsteem salvestab automaatselt dokumendi süsteemi salvestamise aja ja salvestaja andmed. Kohus võib hagi tagamise määruse teisiti sõnastada, kui see on vajalik hagi tagamise abinõu rakendamiseks. Pankrotivõlgnikku võib Riigikohtus ka hagimenetluses esindada pankrotihaldur. Osamakse suurus märgitakse rahasummana. Ta võib keelduda dokumendi saajale üleandmiseks vastuvõtmisest üksnes juhul, kui ta põhistab, et tal ei ole võimalik dokumenti saajale üle anda. Kohus võib selleks muu hulgas esitada pooltele kompromissilepingu projekti või kutsuda pooled isiklikult kohtusse, samuti teha neile ettepaneku vaidluse kohtuväliseks lahendamiseks või lepitaja poole pöördumiseks. Muul juhul lahendab asja kohus, kelle tööpiirkonnas asub kinnine asutus. - omama aktiivset mobiiliühendust ja meiliaadressi. Sellisel juhul võla summale lisatakse lisakulud seotud kohtumenetlustega. Eksperdiks võib kohus määrata isiku, kel on arvamuse andmiseks vajalikud teadmised ja kogemused. Isikule tuleb dokumendi üleandmise kohustust selgitada. Isiklikku vabadust piiravaid hagi tagamise abinõusid ei või rakendada. Teisele menetlusosalisele otsuse täiendamisest ei teatata. Kui kohus vastuväitega nõustub, salvestatakse seletus, ütlus või vastus uues sõnastuses. Nõude põhjendatuse vaheotsusega tunnustamise korral jätkab kohus menetlust nõude suuruse üle ja teeb selle kohta otsuse. Kohtu nõudmise täitmata jätmine ei takista kohtul asja lahendamast. Kui menetlustoiming on tehtud kollegiaalse kohtukoosseisu osalusel, kirjutab protokollile alla eesistuja. Maksegraafik peab sisaldama võla tasumise tähtpäevi, osamaksete suurusi ja osamaksete tasumise korda, kuid ei tohi sisaldada muid tingimusi võla tasumiseks. Määruse peale võib esitada määruskaebuse. Isik võib küsida kohtult ülesannete täitmise kohta selgitusi. Sel juhul eeldatakse, et dokumendid on teistele menetlusosalistele kohtule teatatud ajal kätte toimetatud. Apellatsioonkaebuse esitamise soovi ei pea põhjendama. Kaebus loetakse esitatuks selle esimesse ringkonnakohtusse saabumise ajast. Enne määruse tegemist tuleb isik ära kuulata. Sel juhul määrab kohus võimalikult kiiresti tähtaja, mille jooksul on võimalik esitada avaldusi ja dokumente, samuti otsuse avalikult teatavakstegemise aja ja teatab neist menetlusosalistele. Nimetamine toimub samade nõuete järgi, mida kohaldati asendatud vahekohtuniku nimetamisel. Ringkonnakohus saadab toimiku ja kohtulahendi viivitamata pärast üleandmisnõude saamist Riigikohtule. Füüsilise isiku isikukoodi puudumisel märgitakse määruses vajaduse korral tema sünniaeg. Isikut, kelle huvide kaitseks advokaat määrati, võib kohustada advokaadile tasutu riigile tagastama üksnes juhul, kui isik ei kasuta mõistlikku võimalust kaitsta oma huvisid menetluses teisiti kui kohtu määratud esindaja kaudu, või muul mõjuval põhjusel. Tunnistajal on õigus esitada määruse peale määruskaebus. Täiendavat otsust võib vaidlustada nagu muud otsust. Kui sel juhul ei ole hagi veel esitatud, võib kohus määrata asjaosalisele hagi esitamiseks tähtaja. Lisa informatsiooniga tähtaja ületanud või maksmata maksetest, töö ja uuendamiste poliitikaga on võimalik tutvuda laenuandja koduleheküljel. Kohus kontrollib, kas määruskaebuse esitamine on seaduse kohaselt lubatud ning kas määruskaebus on esitatud seadusega ettenähtud nõuete kohaselt ja tähtajast kinni pidades. Avalduse rahuldamata jätmise korral arvatakse kautsjon riigituludesse. Iseseisva nõudega kolmas isik kõneleb pärast pooli. - Õiguskulud kui sa oma laenu tagasi ei maksa, võib sinu laenuandja laenurahade kättesaamiseks pöörduda kohtusse, sellisel juhul tuleb sul katta ka need kulud. Maksekäsu kiirmenetluses ei või nõuda elatise maksmist tagasiulatuvalt. Vahetan laenu sootsama vastu, esimene laen 0 intressiga.
. Kui isik on kinnisest asutusest vabastatud enne kohtu määratud aega, muu hulgas esialgse õiguskaitse korras määratud aega, tuleb kohtule sellest samuti viivitamata teatada. Taotluse kohta tehtud määruse peale võivad pooled esitada määruskaebuse. Erinevalt kiirlaenudest tarbijalaenu saamise protsess võib võtta kuni paari päevani. Isiku ärakuulamine toimub isiklikult ja suuliselt. Vajaduse korral korraldab kohus taotluse lahendamiseks kohtuistungi. Kokkuleppe võib sõlmida kuni vahekohtu otsuse tegemiseni. Kohtu korraldusel võib hoiumeetmete rakendamise kulude katteks pärandvara müüa. Kohus võib määrata hagejale tähtaja kostja menetluskulude hüvitamiseks. Kui isik sellest keeldub või kui esitatud dokumendid ei kõrvalda kohtu kahtlust, algatab kohus menetluse menetlusosalisele eestkostja määramiseks. Kompromissi saab tühistada või selle tühisusele tugineda ning kompromissist saab taganeda või kompromissi üles öelda üksnes kompromissi kui täitedokumendi alusel toimuva täitemenetluse hagiga lubamatuks tunnistamise menetluses. Vastuväite blanketi tüüpvormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega. Notar võib muu hulgas avaldaja nimel esitada avalduse tagasivõtmise või muutmise avalduse ning määruskaebuse. - see Tarbijakaitseameti poolt loodud leht pakub teavet makseraskuste kohta ja nõuandeid, kuidas makseraskuste korral abi otsida. Protokolli tehakse parandused asjaomase isiku vastuväite alusel, kui kohus sellega nõustub. Kohtutäitur võtab arestitud eseme hagi tagamist taotlenud isiku avalduse alusel oma järelevalve alla. Menetlusosalistele teatatakse istungi aeg ja koht vähemalt kolm päeva ette, kuid nende kohtuistungilt puudumine ei takista täiendava otsuse tegemist.
. - see Tarbijakaitseameti poolt loodud leht pakub teavet tarbijate õiguste ja kaitse kohta. Tähtaeg ei või olla pikem kui üks kuu. Vajaduse korral kuulab kohus isiku ära isiku jaoks tavalises keskkonnas. Sel juhul tuleb taotlusele lisada kavandatava avalduse projekt ja muud kohtualluvuse määramiseks olulised dokumendid. Ekspert ja tõlk võivad nõuda tähtaja ennistamist, kui neil ei olnud võimalik tähtajast kinni pidada mõjuval põhjusel. Sel juhul loetakse hageja esitatud faktilised väited kostja poolt omaksvõetuks. Maakohtu või ringkonnakohtu täiendava otsuse tegemisest keeldumise määruse peale võib esitada määruskaebuse. Nimetatud isik peab dokumendi esimesel võimalusel andma üle saajale. Vanemate isiklike õiguste osas kuulab kohus vanemad ära isiklikult. Sel juhul määrab kohus talle tähtaja esindaja määramiseks. Toimikusse tuleb märkida edastamise viis. Seda võib teha sõltumata sellest, kas on alust arvata, et hagi tagamata jätmine võib raskendada kohtuotsuse täitmist või teha selle võimatuks

matches: kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Saidil on 141 külalist
Avaleht Koolikorraldus Dokumendid Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi õppekava ja ainekava
Reede, 13 August 2010 15:51
Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi õppekava
Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi (edaspidi „Kooli“) õppekava kehtestatakse „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse“ § 17 lg 2, Vabariigi Valitsuse 06.01.2011. a määruse nr 1 „Põhikooli riikliku õppekava“ § 24 lg 3 ja Vabariigi Valitsuse 06.01.2011. a määruse nr 2 „Gümnaasiumi riikliku õppekava“ § 19 lg 3 alusel.
1.1. Kooli õppekava on koostatud Vabariigi Valitsuse 06.01.2011. a määruse nr 1 „Põhikooli riikliku õppekava“, Vabariigi Valitsuse 06.01.2011. a määruse nr 2 „Gümnaasiumi riikliku õppekava“ ja Vabariigi Valitsuse 08.03.2001. a määruse nr 89 „Laste liikluskasvatuse kord“ § 7 alusel, ning see on koolis õpingute (õppe- ja kasvatustegevuse) alusdokument.
1.2. Õppekava on väljundipõhine, st et rõhuasetus on õpilaste poolt õppimise kaudu õppeprotsessi lõpuks omandatavate õpitulemuste/pädevuste omandamisel ja nende hindamisel. Hindamise aluseks on tasemeti kirjeldatud õpitulemustele/pädevustele toetuvad kriteeriumid, mis on eelduseks kujundava hindamise rakendamiseks. Õppeprotsessi kirjeldamine toimub õpetaja töökava tasandil. Õppeprotsessi kirjeldamisel järgivad õpetajad konstruktiivse sidususe põhimõtet, mille kohaselt kavandatud õpitulemused, tagasisidestamine, õppemetoodika ja sisuteemad sobituvad omavahel ning lähtuvad õpilaste võimetest.
1.3. Koolis lähtutakse põhimõttest, et õppekavas esitatud teemadele pühendatakse arvestatav hulk aega, lähenedes teemale mitmetel viisidel, nii et õpilased õpivad õpitut kasutama mitmetes situatsioonides. Õpilastel lastakse demonstreerida õpitut võimalikult erinevates olukordades ja antakse soorituste kohta tagasisidet tuues välja õpilase tugevaid külgi ja vajakajäämisi ning andes soovitusi edaspidisteks tegevusteks, mis toetavad õpitulemuse omandamist.
1.4. Väljundipõhine õppekava toetab mõtteviisi, mille kohaselt keskendutakse õpitulemustele/pädevustele ning kujundavale hindamisele. Väljundipõhise õppekava mõtteviisi aluseks on mudel, milles on keskne roll üldpädevustel ja valdkonnapädevustel ning millele lisanduvad läbivad teemad. Läbivate teemade õpetus realiseerub kogu koolipere ühise toimimise kaudu, põhinedes lõimingul ja keskkonna korraldusel.
1.5. Kõik koolis tegutsevad isikud lähtuvad oma tegevuses „Põhikooli riiklikus õppekavas“ § 2 lõikes 3 ja „Gümnaasiumi riiklikus õppekavas“ § 2 lõikes 3 sätestatud üldinimlikest ja ühiskondlikest alusväärtustest milleks on ausus, hoolivus, aukartus elu vastu, õiglus, inimväärikus, lugupidamine enda ja teiste vastu, vabadus, demokraatia, austus emakeele ja kultuuri vastu, patriotism, kultuuriline mitmekesisus, sallivus, keskkonna jätkusuutlikkus, õiguspõhisus, solidaarsus, vastutustundlikkus ja sooline võrdõiguslikkus.
1.6. Põhikoolis ainevaldkondlikud ja ainealased eesmärgid tulenevad „Põhikooli riiklikus õppekavas“ § 7, § 9 ja § 11 seatud taotletavatest pädevustest ja aitavad kaasa nende pädevuste saavutamisele. Gümnaasiumis valdkondlikud ja ainealased eesmärgid tulenevad „Gümnaasiumi riiklikus õppekavas“ § 5 seatud taotletavatest pädevustest ja aitavad kaasa nende pädevuste saavutamisele.
1.7. „Põhikooli riiklikus õppekavas“ § 4 lõikes 3 ja „Gümnaasiumi riiklikus õppekavas“ § 4 lõikes 3 esitatud üldpädevused on valdkonna- ja aineülesed ja nende kujunemise tagamine õpilastel on kõigi koolis tegutsevate isikute ühine eesmärk.
1.8. Õppekavas esitatud õpikäsitlus vastab konstruktivistlikule arusaamisele õppimisest kui elukestvast protsessist, mille alusel õpetamine on õpilase vaimse, sotsiaalse ja füüsilise õpikeskkonna organiseerimine nii, et õpilane saavutab kavandatud õpitulemused.
1.9. Kooli õppekava terviktekst sisaldab lisaks kooli õppekava üldosale ka ainekavasid. Ainekavad on koondatud ainevaldkonniti ja esitatud klassiti põhikooli ning kursuseti gümnaasiumi osas. Ainekavad on esitatud viisil, et aidata kaasa kujundava hindamise rakendamisele koolis ning lähtuvad väljundipõhise õppekava koostamise põhimõttest.
1.10. Ainekavade esitamine ainevaldkonniti vähendab õppekavas fragmenteeritust ja suurendab integreeritust ainete vahel, andes võimalusi valdkonna-siseseks koostööks. Ainevaldkonna pädevus saavutatakse sobiva metoodika ja õppevara valiku kaudu. Ainevaldkonna pädevusi kõrvutades saame kooliastme pädevused, mille saavutamist taotleme vastavalt põhikooli või gümnaasiumi lõpuks.
1.11. Ainekavades esitatud õpitulemused on esitatud õppijakeskses sõnastuses, ning väljenduvad õppe lõpuks omandatavates pädevustes. Õpitulemuste saavutatust tuleb õpilasel demonstreerida ning nende saavutatust hinnatakse kujundavalt ja/või kokkuvõtvalt. Õpitulemus koosneb tegevusest ja teadmuse komponendist ning võib esineda ka määrsõna. Tegevus õpitulemuses on esitatud õpiverbi kaudu ja määrab viisi kuidas õpilane demonstreerib õpitulemuse saavutatust. Teadmus õpitulemuses väljendab aine sisu. Määrsõna õpitulemuses piirab õppimise ulatust, määratleb õppimise taseme, määratleb õppija soorituse iseseisvuse astet või viitab kontekstile, milles õppija õpitulemust kasutab.
1.12. Kooli õppekava üldosas esitatakse:
1) õppe- ja kasvatuseesmärgid põhikoolis ja gümnaasiumis;
3) õppe- ja kasvatuspõhimõtted põhikoolis ja gümnaasiumis;
4) tunnijaotusplaan põhikoolis õppeaineti ja aastati;
5) õppesuundade kirjeldused ja nende tunnijaotusplaan gümnaasiumis;
6) valikainete(-kursuste) loendid, sh riiklikest õppekavadest mitte tulenevad valikained(-kursused) ja valimise põhimõtted põhikoolis ja gümnaasiumis;
7) ülemineku tingimused kitsalt matemaatikalt laiale matemaatikale ja laia matemaatika järgi õppinud õpilastel kitsale matemaatikale;
8) liikluskasvatuse teemad ja nende käsitlemise maht põhikoolis ja gümnaasiumis;
9) läbivad teemad ja nende käsitlemise põhimõtted põhikoolis ja gümnaasiumis;
10) lõimingu põhimõtted põhikoolis ja gümnaasiumis;
11) III kooliastmes läbivatest teemadest lähtuva või õppeaineid lõimiva loovtöö korraldamise põhimõtted ning temaatilised rõhuasetused;
12) ülekooliliste ja koolidevaheliste projektide kavandamise põhimõtted põhikoolis ja gümnaasiumis;
13) õppe ja kasvatuse korraldus (sealhulgas projekt-, õues- ja muuseumiõppeks ning ekskursioonideks ja õppekäikudeks vajalik aeg) põhikoolis ning õppe (õpetuse) ja kasvatuse korraldus ja ajakasutus gümnaasiumis, lähtudes riiklikes õppekavades esitatud nõuetest;
14) hindamise korraldus põhikoolis ja gümnaasiumis;
15) kasutatav hindesüsteem;
16) kirjeldavate sõnaliste hinnangute kasutamine põhikooli klassides;
17) tulemuse hindamine hindega „nõrk“, kui hindamisel tuvastatakse kõrvalise abi kasutamine või mahakirjutamine;
18) järelevastamise ja järeltööde sooritamise kord;
19) põhikooli õpilase käitumise (sealhulgas hoolsuse) kohta õpilasele ja vanemale kirjaliku tagasiside andmise kord;
20) hinnete ja hinnangute vaidlustamise kord;
21) õpilaste ja vanemate teavitamise ja nõustamise korraldus põhikoolis ning õpilaste nõustamine gümnaasiumis;
22) õpilaste juhendamise ja hariduslike erivajadustega õpilaste õppekorralduse ja õppe korraldamise põhimõtted põhikoolis;
23) individuaalse õppekava koostamine või muu tugisüsteemi määramine õpilasele, et aidata omandada nõutavad teadmised ja oskused;
24) karjääriteenuste korraldus põhikoolis ja gümnaasiumis;
25) õpetaja töökava koostamise põhimõtted põhikoolis ja gümnaasiumis;
26) gümnaasiumi lõpetamise korraldus;
27) teadmiste ja oskuste tõendamine varasemate õpi- ja töökogemuste arvestamise kaudu eksternidel;
28) kooli õppekava uuendamise ja täiendamise kord.
Õppekava DOC fail, 73 lk, 0,6 MB
Ainekava (UUS) PDF fail, 829 lk, 3,8 MB
Viimati uuendatud Pühapäev, 31 August 2014 14:01


text:
Autoridade vahel sõitmine - Leht 7 - Biker.ee foorum
Tänane kuupäev on 19 Aug 2019, 12:34
Lugemata postitus Postitas siil_udus » 26 Mai 2010, 21:25
Ehk siis alati võid öelda, et õlg oli eilsest korvpallimängust tundlik ja õlale koputus põhjustas valu Kindlasti oleks ametnik saanud ennast tutvustada ka ilma "valu põhjustamata" astudes lihtsalt nägemisvälja.
Seega õigem on teist ilma asjata mitte puutuda
Lugemata postitus Postitas justcraizy » 26 Mai 2010, 21:33
Ajuvaba episood täiesti.
Mingi suvaline tont tuleb koputab foori all õla peale? Erariietes, selgelt ärritunud ning ületades oma võimupiire ja külvates segadust liiklusesse. Mõni autojuht oleks võinud ta surnuks sõita seal keset teed - siin ei ole üldse millegi üle tegelt vaielda. Nii täpselt seadust ei tunne, aga olen enam kui kindel, et sõiduki peatamine on väga täpselt reglementeeritud ning erariietes, vabalajal sõitev ja emotsioonide ajel tegutsev ametnik kindlasti ei tohiks seda teha. Teatagu siis politseisse ja edastagu kaebus.
Lugemata postitus Postitas yeekim » 26 Mai 2010, 21:47
siil_udus kirjutas: KARISTUSSEADUSTIK
..ja varsti on igalühel meist oma ihuadvokaat, kes kõikvõimalike asjade eest teisi kohtusse kaebab! Küll on kohvi kuum, küll pandi käsi "valutavale" õlale jne
a) Ükski seadus ei asenda kainet mõistust.
b) Rikkumist nähes on Sinu KOHUSTUS seda takistada/sellest teatada.(võtke seda kumba pidi tahes)
edu ja mõistvat suhtumist
Ah jaa- räägiks nüüd ridade vahel sõitmisest ka: kui pidevat joont ei ületa, on kõik korras.
Lugemata postitus Postitas justcraizy » 26 Mai 2010, 21:53
et hakkame igast rikkumisest teavitama politseid? irwww
Ma ei tea, minaurust inimest keda häirib ridade vahel sõitev mootorrattur, kes kaob sama kiiresti kui ilmus, peaks ennem sõitmist rahusti sisse võtma.
Lugemata postitus Postitas Thesaarlane » 26 Mai 2010, 23:30
See õlale koputamine võib päris ära ehmatada. Sõidad tsikliga, autode vahel, oma arust seljakotti pole , istud foori all ja oota rohelist tuld, oled keskendunud, et saaks esimesena minema ja siis keegi tont koputab õlale - mul jätaks süda paar pauku vahele rsk.
Ükskord ehmatas juba hääl mind ära. olin üksi foori taga ja järsku keegi kisab kõrval: "kuidas läheb" ja seda 3 korda, sest ega ikka pole harjunud küll juttu rääkima kui oled foori taga üksinda. Siis läks päris mitu sekundid enne kui asja lahti jagasin, et ratta endine omanik tahab uurida, et kuidas ratas sõidab.
Ma kujutan ette et mõni nõrgema närvikavaga inimene, kes parasjagu lühike oleks ehmatanud ja seal samas autode vahel, ehmatamise peale risu pannud mis ei oleks väga vägev.
Lugemata postitus Postitas tok-tok » 27 Mai 2010, 02:09
No päris nii see ikka ei käi, et kahe ameti ühinemisel muutuvad kõik senised politseiametnikud piirivalvuriteks ja vastupidi. Ühinemise EESMÄRK oli ikkagi omavahelise koostöö efektiivsuse tõstmine ja ressursside haldamine.
Piirivalveametniku põhiülesanneteks on:
riigipiiri valvamine ja kaitsmine maismaal, merel ja piiriveekogudel (patrullimine piiripunktide vahelisel alal, piiriületajate ja transpordivahendite kontrolli teostamine piiripunktis, riigipiiri ebaseadusliku ületamise takistamine);
riigipiiri vägivaldseks muutmise takistamine;
osalemine otsingu- ja päästetöödel Eesti merepäästepiirkonnas;
merereostuse avastamine, lokaliseerimine ning likvideerimine;
välismaalaste Eestis viibimise seaduslikkuse kontrollimine.
Kuidas saab piirivalvur teostada asulasisest liiklusjärelvalvet? See ei ole piiritsoon ometi. Teiseks ei oma ta mingeid tööalaseid tehnilisi vahendeid (oma eraautos), et liiklusjärelvalvet teostada. Kuidas ta tõendab süütegusid? On tal salvestused, mõõteseadmed jne? Antud hetkel on sõna sõna vastu ja inimene ei omanud tõenäoliselt liiklusjärelvalve teostamiseks pädevustki. Teiseks liikus tsikkel autost mööda samal sõidurajal ning auto seisis, mitte ei liikunud (ei tekitanud liiklusohtlikku olukorda sellega). Kui antud naisterahva närvid nii kõrgepinge liinidel on, siis võtku puhkus. Kas nõrga närvikavaga inimene sobibki piirile, tolli või politseisse tööle? Milleks on ta autol peeglid? Ikka selleks, et ümbritsevast (ka tema selja taha jäävat) liiklusest pilti saada.
Samahästi hakkab mõni kohtunikuametit pidav inimene toidupoes varast nähes varganäole tingimusi ja aastaid ette lugema ning peale kõne lõppu lajatab kurgiga vastu konservi: istung on lõppenud!
Antud juhul naisterahva nõrk närvikava ei suutnud seda hetke ilma hüsteeriata lahendada ja siis vehitaksegi oma tõendite ja töökohtadega, mis kuidagi võiks tegelikku liiklusjärelvalvet teostavate isikutega seotud olla, õigustamaks oma hüsteeriat ja selle maandamisviisi. Hea et tee peale hüpanud kitsele hiljem, töötõend näpus, oma tekkinud emotsioone selgitama ei hakka. Asi ikka inimeses endas kinni veidi siinkohal.
Lugemata postitus Postitas yeekim » 27 Mai 2010, 07:05
justcraizy kirjutas: et hakkame igast rikkumisest teavitama politseid? irwww
Loe nüüd uuesti, ma kirjutasin: takistada/teatada
See on kõik sõltub konkreetsest inimesest, mõni juhib tähelepanu mahavisatud prügile, mõni ei teata isegi röövimisest jne.
Ilmselt ületas konkreetne juhtum ametniku sotsiaalse "valuläve" ja ta otsustas sekkuda.
Oma õigusi oleme me varmad taga nõudma aga palju me teame oma KOHUSTUSTEST?
Lugemata postitus Postitas Tarts » 27 Mai 2010, 09:13
siil_udus kirjutas: bla-bla-blaa
Tubli! Sa leidsid üles karistusseadustiku! Veelgi enam, Sa kirjeldasid ühte paragrahvi! Võimas! Uus täht õigusteaduse taevas!
Ainult et sellega ei ole siin mitte midagi peale hakata. Vaata seaduse teksti. Seal on öeldud, et karistatav on tegu mis kahjustab teise inimese tervist, samuti löömine, peksmine või valu tekitav muu kehaline väärkohtlemine.
Vaatame järjest. Tervise kahjustus. Riigikohus ütleb (RKKK 3-1-1-28-07) Tervise kahjustamiseks KarS § 121 mõttes on iga tegu, mis võib põhjustada kehalise tervisekahjustuse, teo kvalifitseerimiseks KarS § 121 järgi peab see tegu olema oma iseloomult selline, mis suudab kehalise tervisekahjustuse tekitada. Kas õlale koputamisega tekitati tervise kahjustus? Kui vaadata Tervisekahjustuse kohtuarstliku tuvastamise kord. Vabariigi Valitsuse 13. augusti 2002.a määrus nr 266 (RT I 2002, 72, 434), siis kindlasti mitte. Fail!
Löömine. Taas taandub kõik selle sama tervisekahjustuse peale. KarS § 121 sätestab vastutuse just nimelt tervisekahjustuse tekitamise eest. Oluline on, et tegu oma iseloomult oleks selline, mis suudab tekitada kehalise tervisekahjustuse, s.o. inimorganismi koe või elundi terviklikkuse rikutuse või nende toime häire. Selles mõttes õlale koputus ei ole löömine. Fail!
Peksmine. Pole vist mõtet pikemalt peatuda - vaata eelmist ja üle-eelmist punkti. Fail!
Valu tekitamine. Hm. Mootorratturi riietus, õlakaitsmed ja õlale koputus tekitab valu? Hästi nagu ei usu seda. Oletades, et tegelasel oli õlg sporditegemisest valus ja ta tõesti tundis valuaistingut. Siin aga tuleb juba asjale vaadata järgnevast kahest vaatevinklist. Üks on ühiskonna tolerantsus teatud "rünnete" suhtes (näiteks järjekorras kogemata nügimine, täis bussis varbale astumine, tähelepanu pälvimiseks õlale koputamine) ja teine on "ründaja" tahtlus - sellest oli juba kuskil juttu. Siinses loos peab tahtlus olema kaetud eesmärgiga just valu põhjustada. Siin tulebki küsida selle järele, kas orkestrandil oli õlale koputades tahtmine mootorratturile valu põhjustada või oli tema eesmärk pälvida tähelepanu, arvestades seda, et ümberringi oli liiklusmüra ja mootorratturil oli kiiver peas. Ilmselt ei saa orkestranti ka valu põhjustamises karistusõiguslikus mõttes süüdistada. Fail!
Selgub, et § 121 siin ei tööta!
Veelkord, jutt ei ole sellest ja selleks, et orkestranti või tsiklimeest kaitsta/süüdistada. Jutt on silmaringi laiendamiseks, väärarusaamade ümberlükkamiseks ja foorumis lolluse levitamise tõkestamiseks.
Lugemata postitus Postitas Hurt » 27 Mai 2010, 09:39
Kui siin juba faktide ladumiseks ja seaduste copy/pastemiseks läks, siis see, et see näitsik ületas oma volitusi ja käitus igati valesti näitavad järgmised seadused.
1. § 12. Liiklusjärelevalve teostaja
Liiklusjärelevalvet teostavad «Liiklusseaduse» § 46 lõike 1 alusel politseiametnikud, abipolitseinikud ja muud ametiisikud nendele seadusega antud volituste piires. Riigipiiril kontrollivad mootorsõidukeid ja nende haagiseid ning juhte piirivalve- ja tollitöötajad.
2. § 14. Liiklusjärelevalve teostaja kohustused
6) kandma vormiriietust või eraldusmärki ning olema liiklejaile hästi nähtav (välja arvatud varjatud liiklusjärelevalve korral), tema tegevus peab olema arusaadav.
Varjatud liiklusjärelevalvet teostavad tsiviilvärvides sõidukites ja tsiviilriietuses politseiametnikud kuritahtlike liiklus- ja muude õiguserikkumiste tõkestamiseks.
Copy/paste Liiklusjärelevalve teostamise kord
Minu arust ei olegi siin millegi üle vaielda. Või?
Lugemata postitus Postitas Tarts » 27 Mai 2010, 09:40
justcraizy kirjutas: ...
Põhimõtteliselt on Sul õigus. Emotsionaalselt on Sul isegi väga õigus.
Ei ole millegi üle vaielda? On ütlemine selline ütlemine: kaks juristi - kolm arvamust.
Kuid ma jään jätkuvalt oma soovituse juurde, kui on arusaadav, et peataja puhul on tegemist ametnikuga, kellel võib selleks õigus olla, on mõistlikum peatuda, kas või selleks, et teha enese jaoks selgeks, kas tal on õigust peatada. Kui selgub, et kärbes ületas volitusi, on kaks põhimõttelist käitumismalli - kas minema sõita ja/või tekitada ametniku käitumisest kära. Lihtsaim viis on tema nimi ja ametikoht kirja panna ja edasi juba ise vaatad, kas lähed selle infoga politseisse (isiklikult mina reaktsiooni ei usu) või selle ametniku otsese ülemuse juurde (isiklikult eeldan, et vastus tuleb ümmargune ja hämav). Minemise all pean silmas mis iganes vormis pöördumist - telefon, kiri, isiklikult kohale minemine.
Miks ma pean õigeks peatuda. Sest alati on olemas võimalus, et peatab näiteks kripo töötaja, kes ei peagi olema tööülesannete täitmisel vormis, kuid kui tal on asutuse sisese volitusega just sel hetkel antud õigus peatamiseks, siis on ta tegevus õigustatud. Kui ta on näidanud oma ametimärki ja sa oled seda näinud, siis ei saa ka väita, et sa ei teadnud, et tegemist on politseiametnikuga. Kokku võib joonistuda pilt kus volitustega ametnik andis selgelt mõistetava peatumise märguande, juht ei reageerinud. Tagajärgi võib igaüks ise ette kujutada.
Hurt - Praegu me teame (õigemini oleme sisemiselt veendunud), et orkestrant astus ämbrisse. Mina olen veendunud, et orkestrandil kindlasti ei olnud selleks volitusi.
Aga veelkord - see oleks võinud olla just seesama varjatud liiklusjärelevalve teostaja.
Lugemata postitus Postitas siil_udus » 27 Mai 2010, 09:42
Lgp Tarts
Võin ju Sinu arvates tubli olla, et suutsin paragrahvi üles leida, aga ise Sa seda küsisid. Minu praktikas on see paragrahv kasutust leidnud - sõbral võeti kõrist kinni ja sakutati väheke. Nähtavaid jälgi sellest ei jäänud, küll aga piisas sellest krim menetluse alustamiseks (mis paraku puhtalt tunnistajate erapoolikuse tõttu lõpetati). Ehk kui naabrimutt oleks aknast insidenti näinud, siis oleks ka case closed olnud (uurimisorganite sõnul). Nagu postituse teises pooles öelda tahtsin, siis igasugune kehaline kontakt on vaieldav ja kasulikum on seda vältida - ka sõrmeotsaga puudutamist. Ma ei ütle, et Shrek peaks tädikese vastu selle õlale koputamise pärast kohtusse minema, aga koputaja andis talle selleks õigusliku aluse. Nagu Sa ise paar posti tagasi kirjutasd, siis kohus peab lähtuma mustvalgel kirjas olevast ja valu tekitamise karistamine on mustvalgel kirjas. Kohtus tuleb sellele loomulikult kontekst ümber aga karistuse saamiseks ei pea vigastused nähtavad olema. Piisab ka kallaletungi objektiivsetest tunnistajatest. Kõik sõltub sellest kui absurdseks asjaga minna, aga võimalus selleks on antud.
Lugemata postitus Postitas Tarts » 27 Mai 2010, 09:55
Küsisin küll jah, sest mina ei näe õlale koputamises karistusõiguslikus mõttes süütegu. Nii on.
Kõrist krabamine on tsipa teine olukord, kui tähelepanu pälvimiseks õlale koputamine.
Pealegi, kui tahad rääkida karistusõigusest, tuleb pidada silmas seda, et lisaks teole peab olema ka tegijal tahe selle tagajärjeni jõuda. Õlale koputajale inkrimineerida valu tekitamist on aga selgelt ülepakutud.
Lugemata postitus Postitas pritsu » 27 Mai 2010, 10:01
Pole vaja ilmateadet vaadatagi. Loed foorumit ja saad aru, et ilmad vihmased..... Laske aga edasi
Lugemata postitus Postitas Kri$o$ » 27 Mai 2010, 10:06
kui Tarts tõi välja "paragrahvid" ja seletas asja ära, siis pole mõtet temaga vaielda. Tarts on üks väheseid siin, keda selles osas võib uskuda ning kelle nõu kuulda võtta. ok, jääb võimalus, et vaidlete lihtsalt vaidlemise pärast. kuid hiljem riiki finantsiliselt toetades jõuab asi ka reaalselt pärale.
Shallow Throttle
Lugemata postitus Postitas Shallow Throttle » 27 Mai 2010, 11:45
Kas just vaidleme aga väitlusest on minumeelest kõigile kasu.
"Kogemused elust enesest" räägivad sellest, et ühed on ikkagi "võrdsemad" kui teised. See, et ametnik käitus seadust ja liiklusjärelvalve nõudeid eirates on vist hetkel küll kõik nõus. Miks ta nii teeb? See on tahtlik tegevus. Isik ju teab täpselt, et selline tegevus ei vasta nõuetele. Ammugi, liikluseeskirjade rikkumist ju ei toimunudki. Tal lihtsalt kargas hing täis ja oli vaja näidata, et ta on võimuesindaja ja ta hakkab nüüd korda looma. Sest kui aus olla ja vaadata nüüd peeglist "elust enesest" siis tagajärgi sellisele liialdusele 99,9 % ei järgne. Paljud meist on teadlikud ja paljud üldse viitsivad hakata sellisele juhtumile ametlikku käiku andma? Vbl .100 st 1. Aga, nagu Tarts meile selgitas, kui jätta reageerimata sellisele ametniku ülbusele, võib meile järgneda väga kurbi tagajärgi.
Sõidad külmalt minekut, tõesta, et pole kaamel. Ei sõida, saad sõimata ja seda põhjuseta, tunned end kaamelina ja ometi oleks tagasihoidlik soov näida mitte kaamelina.
Ja siit võime järeldada, et kodanik pole tegelikult kaitstud selliste "rünnete" eest.
Lugemata postitus Postitas Kiks » 27 Mai 2010, 11:58
Teema: autoridade vahel sõitmine - lubatud, kui seda ei rikuta pidevjoone ületamisega või liiga tiheda ridade vahetusega üle katkendjoone. Stopjoone taga peatumine on kohustus, üle joone sõites rikutakse ette kirjutusi. KÕIK
Kui kellelegi ei meeldi, et motikad mööda liiguvad (ettekirjutusi järgides) ja kutsub neid korrale, siis tegu seaduste-eeskirjade mitte tundmisega.
Ametnike teavitamisest - Millal teavitad ametiesindajaid? Valesti parkija, kihutaja, vargus, 5 kolonn, korrupeerunud ametnik (tänu kellele saada oma tahtmise).
Millal sekkud - varas sinu kodus, joobes sõber roolis, joobunud noorukid tänavalaternaid lõhumas, tõmmud mehed narkotsi müümas?
Vastus on enesedistsipliinis - kas lähed jalakäiana punasega üle tee, kui autosid ei tule... ja vastus ka enese ohutuses, alati ei tasu igat sitta näppida - elad kauem, elu on kalleim vara siin ilmas. Meeles tuleb pidada, et teavitada on alati esmane valik, teisena on valik sekkumine, ning siis pead juba täiesti kindel olema, et tegutsed seadustega kooskõlas. Sekkujateks on sinu maksudest elavad riiklikud organisatsioonid. Kui oled sekkuja tüüp, siis mine ja vali õige elukutse.
Ei ole siin vaja seaduses näpuga järge ajada ja leida ENDA õigust. Seadused on tehtud nii, et alati on võimalus neist mööda minna või nende mõju nõrgestada või leida vastuolu mis tühistab süüdistuse. Selliste aukude ära kasutamisega tegelevad enamus vandea-sid, minu jaoks on need pätipäästjad riigi stabiilsuse hävitajateks. Siin ei kehti vanasõna:"kus näed viga laita, seal tule ja aita" siis on : kus näed viga , seal kasuta seda enda huvides ära.
Lugemata postitus Postitas joel » 27 Mai 2010, 12:11
Pole märganud, et ühte olulist nüanssi oleks siin varem arutatud. Sellega on kõik nõus, et pidevat joont ei tohi ületada, aga ma küsiks, et mis täpsemalt? Kui tslikli ratas pidevale joonele satub, siis tähendab see, et ligemale pool tsiklist on juba üle joone ja seega kõrvalreas. Samas rattaga joonele sõitmise osas pole eriti midagi vaielda, aga hinnata, kas peegel või lenksu ots joont ületas, on parallaksi tõttu juba väga subjektiivne, kui just vaatleja ise samuti otse joonel ei asu.
Viimati muutis joel, 27 Mai 2010, 12:12, muudetud 1 kord kokku.
Lugemata postitus Postitas munaz » 27 Mai 2010, 12:12
Sõitsin paar päeva tagasi Tallinnas mööda Forelli tänavat Mustamäe tee poole ning soovisin keerata paremale. Kuna sõit sattus tipptunnile, oli Forelli tänav pooleldi ummikut täis. Kuidagi mõttetu tundus autodega samas jorus seista, sest mul hea kerge ratas ning paremal pool autosid oli minu jaoks ruumi küll. Liikusin siis seisvatest autodest paremalt möödudes (siiski sõidutee peal) Mustamäe tee suunas.
Mingi maa enne ristmikku oli aga üks auto nii tee servas äärekivi vastas, et poleks temast mööda mahtunud. Jäin hetkeks isegi seisma, et seal oma järge ristmikku ületada oodata (paar fooritsüklit), kuid siis hakkas see mulle imelik tunduma, sest mahtunuksin tegelikult ju vabalt mööda inimtühja kõnniteed sõitma need paarkümmend meetrit. Seda ka jalakäija kiirusel tegin ning saingi ummikust läbi.
Kas läksin üle piiri ja olen nüüd hälvik? Või peaksin järgmisel korral JOKK-stiilis ratast käekõrval lükkama need paarkümmend meetrit?
Kuigi keegi minuga õiendama ei tulnud (kuidas saanukski mõni autojuht seda teha, kui ma hetkega tast möödas juba olen), ei oskaks ma sellises olukorras plõksijatele või politseinikele midagi vastu öelda.
Lugemata postitus Postitas arnoldal » 27 Mai 2010, 12:28
Kuigi keegi minuga õiendama ei tulnud (kuidas saanukski mõni autojuht seda teha, kui ma hetkega tast möödas juba olen), ei oskaks ma sellises olukorras plõksijatele või politseinikele midagi vastu öelda.[/quote]
Oleks ratast mööda kõnniteed ka süles tassinud, oleks asi jokk`ist kaugel,paremalt mööda sõita ikka ei tohiks! Valgusfoor ju selleks, et määrata sõidujärjekord,- olles ristmikul üksinda, võiks ju teoreetiliselt sõita igasuguse tulega, kedagi segamata, proovi sellist juttu konsteeblile rääkida....!!
Lugemata postitus Postitas reinz » 27 Mai 2010, 12:33
munaz kirjutas: Sõitsin paar päeva tagasi Tallinnas mööda Forelli tänavat Mustamäe tee poole ning soovisin keerata paremale. Kuna sõit sattus tipptunnile, oli Forelli tänav pooleldi ummikut täis. Kuidagi mõttetu tundus autodega samas jorus seista, sest mul hea kerge ratas ning paremal pool autosid oli minu jaoks ruumi küll. Liikusin siis seisvatest autodest paremalt möödudes (siiski sõidutee peal) Mustamäe tee suunas.
isegi olen korra seda varianti kasutanud, kuid selles kohas kus könniteele ja maha söitsin, oli just kellegi hoovi sissesöit
eile juhtus ehitajate teel niimoodi, söitsin 1. reas, tahtsin vilde teele keerata, foori all seisis 1 auto, suhteliset 1. rea vasakus ääres, ehk siis paremalt oleksin ilusti läbi mahtunud pööret sooritama... vaatasin, kas vilgub suund autol, ei vilkunud, jöudsin just auto körvale kui fooris süttis roheline, auto hakkas liikuma ja õnneks nägin et suund hakkas vilkuma, jöudsin pidurdada piisavalt, et autole jalgu ei jäänud... enne sinna vahele pressimist veel arutlesin et ei tea kas ta tahab pöörata vöi otse söita, järeldasin et söidab otse kuna suunda ei näidanud ning oli rea vasakus ääres
Lugemata postitus Postitas õemehe õemees » 27 Mai 2010, 13:33
arnoldal kirjutas: paremalt mööda sõita ikka ei tohiks!
Puht teoreetiliselt võttes, kui on õigustatud sama sõidurada kasutades vasakult mööda sõit, siis peaks ka paremalt möödumine täpselt samade põhimõtete/eeskirjade järgi lubatud olema. Praktiliselt jääb siiski märgatavalt suurem risk ootamatu ukseavanemise ohvriks sattuda. Autojuht veel vaatab enne ukse avamist peeglisse, kuid kõrvalistujad seda reeglina ei tee.
Lugemata postitus Postitas Thesaarlane » 27 Mai 2010, 13:59
Kiks kirjutas: ............ tõmmud mehed narkotsi müümas?.
SRY oT eest, aga rassist oled v ?
Lugemata postitus Postitas Kri§to » 27 Mai 2010, 14:24
Ehk seekord ei saa kikki ja bänni...
Loen ja püüan kaasa mõelda. Ise autoroolis ei kiika ka pidevalt peeglitesse kuid ummuksis/foori taga seistes ei näe probleemi kui mootorrattal mööda libisetakse. Suurim probleem on ilmselt siplevad autojuhid kes mõnda auku nähes püüavad sinna sisse mahtuda. Tahaks järgneva videoga paraleele tõmmata näiteks tallinna suuremate mitmerealiste tänavate ummikutega, kuid meil ei eralda sõiduradasid pidevad jooned. Küll on hästi näha see, et pika seisva ummikuga ei tohiks ka oma kaherattalise sõbra seljas väga uljaks minna, sest peamine probleem on pidama saamine. Seda enam et meil siis neid pidevaid jooni ei ole. Samas annab ikkagi hiljem tugevama õiguse kui sul on teise rikkumisest korralik replay olemas.
Lugemata postitus Postitas Tsikkelröövel » 09 Juun 2010, 08:44
Sõitke, kus tahate, aga kaks asja, mida teha ei ole viisakas: sõita üle topeltpideva ja sõita liikuvatest autodest mööda paremalt poolt (seisvatest laske, palju kulub).
Kogu tarkus mu meelest.
Lugemata postitus Postitas sang » 18 Juun 2010, 12:06
Väike seadusandlik areng on toimunud, riigikogu võttis vastu uue liiklusseaduse.
Teemasse: §2 (Mõisted) p 76 Sõidurada on sõidutee pikiriba, mis võib olla tähistatud asjakohaste liiklusmärkide või teekattemärgistega ja mille laius on küllaldane autode liiklemiseks ühes reas. Kaherattaline mootorratas ja mopeed võivad sõidurajal liikuda kahes reas;
Võrreldes eelmise tekstiga lisatud viimane lause. Ja see lause annab tsiklistile õiguse liikuda ühe raja ulatuses kahes reas teiste sõidukite suhtes. Ehk siis tsikkel/roller ja auto võivad sõita kõrvuti ühel real, või kuidas?
Lugemata postitus Postitas sparta » 18 Juun 2010, 12:20
No ei või ju sõita auto ja mootorratas/mopeed kõrvuti ühes reas. Mõtle nüüd loogiliselt. Sellist seadust ei võeta elu sees vastu. Kaks mootoratast ja mopeedi võivad küll sõita jah kõrvuti.
Lugemata postitus Postitas sinilind123 » 18 Juun 2010, 12:42
Ma saan nii aru sellest seadusest, et kui tsikkel sõidab autoga samas sõidureas kõrvuti, siis autojuht saab trahvi, sest tema nii ei tohi, aga siklimees jääb puhtaks, sest tsikkel võib sõita kõrvuti.
Lugemata postitus Postitas rein113 » 18 Juun 2010, 12:43
§45 lg 7: "Asulavälisel teel tuleb sõita sõiduolusid arvestades võimalikult sõidutee parema ääre lähedal." Nii et politseionud saavad maanteel malemustris vasakus reas sõitvate tsiklistide suunas näppu edasi vibutada.
Muuseas, link, millele viitasid, väidab, et tegu on siiski alles eelnõuga?
Lugemata postitus Postitas sang » 18 Juun 2010, 14:06
Riigikogu võttis selle vastu. Seadus jõustub, kui president selle välja kuulutab.
Lugemata postitus Postitas Teek » 18 Juun 2010, 14:21
pgn, ma hoian tavapäraselt teeäärtest eemale

matches:
Riigikohus
§ 121
§ 121
§ 121
§ 121
§ 12
§ 46
§ 14
kohus
§2
§45


Jõustumine: 28.06.200301.04.200301.01.200331.12.200201.10.200201.06.2002
(4) Ettevõtlus käesoleva seaduse tähenduses on isiku iseseisev majandustegevus, mille tulemusena toimub tasuline või tasuta kauba võõrandamine või teenuse osutamine. Ettevõtlusena käsitatakse ka notari ja kohtutäituri ametitegevust. Ettevõtlusena ei käsitata välisriigi äriühingu ja tema Eestis asuva püsiva tegevuskoha vahelist teenuse osutamist.
[RT I 2003, 18, 104 - jõust. 01.04.2003]
8) ettevõtluse huvides kauba, mille väärtus ei ületa 50 krooni, üleandmisest reklaami eesmärgil või kauba tasuta üleandmisest mittemüüdava kaubanäidisena;
9) --10)
[kehtetud - RT I 2003, 18, 104- j��ust. 1. 04. 2003]
11) välisriigi äriühingu ja tema Eestis asuva püsiva tegevuskoha vahelisest kauba üleandmisest;
12) kala ja muude meresaaduste võõrandamisest välisriigis;
13) kauba vahetamise või parandamise teenuse osutamisest garantiitähtaja jooksul kauba mitteresidendist tootjale või mitteresidendist müüjale.
2) välisriigi kauba seestöötlemisel peatamissüsteemi kohaldamisega saadud kompensatsioonitoote (tolliseadustiku tähenduses) väljavedu Eesti tolliterritooriumilt või toimetamine rahvusvahelisi reise teostavale vee- või õhusõidukile kaasavõetava varuna või tarbevaruna, samuti reisijate liikluseks avatud rahvusvahelise lennujaama tollikontrolli tsoonis asuvasse müügipunkti.
3) [kehtetu - RT I 2003, 18, 104 - jõust. 01.04.2003]
4) rahvusvahelistes vetes sõitva merelaeva, välja arvatud huvi- või lõbusõiduks kasutatava laeva, või lennuettevõtja poolt, kes teostab lende peamiselt rahvusvahelistel lennuliinidel, kasutatava õhusõiduki remontimine, hooldamine, prahtimine, rendile või kasutusvaldusse andmine või sellise merelaeva või õhusõiduki varustuse remontimine, hooldamine, rendile või kasutusvaldusse andmine;
5) Eestis osutatavate turismiteenuste, sealhulgas pakettreisid, müümine välisriigi reisikorraldajale või reisibüroole vahendamiseks Eestisse siirduvatele mitteresidendist füüsilistele isikutele nende teenindamiseks Eestis;
6) reisiteenuse ja pakettreisi müümine Eestist välisriiki suunduvale turistile tema teenindamiseks väljaspool Eesti tolliterritooriumi.
[RT I 2003, 48, 344 - jõust. 01.07.2003; lg 2 p 6 kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2003. aasta 1. juunist]
3) konsultatsiooni-, raamatupidamis-, õigus-, audiitori-, inseneri-, tõlke-, andmetöötlus- või infoteenus või elektroonilisel teel informatsiooni edastamise teenus;
5) mitteresidendile, välja arvatud mitteresidendi Eestis asuvale püsivale tegevuskohale, osutatavad käesoleva seaduse § 6 lõike 3 punktides 1–8 nimetatud teenused.
(3) Teenus, mille osutamine kestab kauem kui maksustamisperiood, loetakse osutatuks maksustamisperioodil, mil selle teenuse osutamine lõpeb. Samale ostjale teenuste osutamisel või kaupade võõrandamisel regulaarselt, samuti kauba kapitalirendile andmise korral, loetakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud toimingu sooritamise ajaks maksustamisperiood, mil lõpeb ajavahemik, mille kohta arve esitatakse või mille kestel saadud kaupade või teenuste eest on kokku lepitud tasumine.
(31) Kui mõni käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–4 nimetatud toiminguist oli sooritatud enne käesoleva seaduse § 11 lõikes 1 sätestatud kohustuste tekkimist, peab registreeritud maksukohustuslane arvestama tehingu maksustatavalt väärtuselt käibemaksu vaid juhul, kui kauba ostjale lähetamine või kättesaadavaks tegemine või teenuse osutamine toimus eelnimetatud kohustuste kehtimise ajal.
(4) Kauba eksportimisel on käibe tekkimise ajaks päev, mil esimesena sooritati käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 või 3 nimetatud toiming.
(1) Kui isiku maksustatav käive, välja arvatud kauba import, ületab kalendriaasta algusest arvates 250 000 krooni, on ta kohustatud nimetatud suuruses maksustatava käibe tekkimise päevast alates kolme tööpäeva jooksul esitama oma elu- või asukohajärgsele Maksuameti kohalikule asutusele (edaspidi Maksuamet) avalduse enda registreerimiseks maksukohustuslasena. Maksuamet registreerib maksukohustuslase ja kannab tema andmed maksukohustuslaste registrisse (edaspidi registreerimine) nimetatud suuruses maksustatava käibe tekkimise kuupäeva seisuga kolme tööpäeva jooksul avalduse saamisest.
(11) Kui maksukohustuslase andmed on registrist kustutatud käesoleva seaduse § 10 lõikes 1 nimetatud avalduse alusel ja kui registrist kustutamise päevale järgnevast p��evast arvates isiku maksustatav käive, välja arvatud kauba import, ületab sama kalendriaasta jooksul 250 000 krooni, on ta kohustatud uuesti esitama Maksuametile avalduse enda registreerimiseks maksukohustuslasena nimetatud suuruses maksustatava käibe tekkimise päevast alates kolme tööpäeva jooksul. Maksuamet registreerib maksukohustuslase ja kannab tema andmed maksukohustuslaste registrisse nimetatud suuruses maksustatava käibe tekkimise kuupäeva seisuga kolme tööpäeva jooksul avalduse saamisest.
(2) Kui isiku maksustatav käive eiületakalendriaastal käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud piirmäära või kui maksustatavat käivet ei ole veel tekkinud, võib ta esitada Maksuametile avalduse enda registreerimiseks. Maksuamet registreerib isiku tema avalduse alusel maksukohustuslasena kolme tööpäeva jooksul avalduse saamisest kas avalduse saamise või avaldaja poolt soovitava, avalduses märgitud hilisema kuupäeva seisuga.
(3) Registreerimise avalduse esitamisel peab füüsiline isik, samuti juriidilise isiku või riigi-, valla- või linnaasutuse esindaja esitama isikut tõendava dokumendi. Juriidilise isiku või riigi-, valla- või linnaasutuse volitatud esindaja peab koos isikut tõendava dokumendiga esitama ka volitust tõendava dokumendi.
(4) Maksuamet edastab isikule tema registreerimise kohta tehtud otsuse kolme tööpäeva jooksul avalduse saamise päevast arvates.
(5) Kui Maksuametil on andmeid, et isikul on tekkinud käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 11 nimetatud suuruses maksustatav käive, kuid ta ei ole registreerimisavaldust samas lõikes sätestatud tähtaja jooksul esitanud, registreerib Maksuamet isiku nimetatud suuruses maksustatava käibe tekkimise päeva seisuga omal algatusel. Maksuamet edastab isikule tema registreerimise kohta tehtud otsuse kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(6) Kui Maksuamet tuvastab pärast maksukohustuslase registreerimist, et avaldus on esitatud ettenähtust hiljem ning maksukohustuslane oleks pidanud hakkama täitma käesoleva seaduse �� 11 lõikes 1 sätestatud kohustusi enne Maksuameti otsuses nimetatud kuupäeva, tunnistab Maksuamet oma esialgse otsuse tagasiulatuvalt kehtetuks, teeb uue otsuse ning registreerib maksukohustuslase käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 1 1 nimetatud suuruses maksustatava käibe tekkimise päeva seisuga. Maksuamet edastab isikule tema registreerimise kohta tehtud otsuse kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(1) Kui isik on registreeritud maksukohustuslasena ja tema maksustatav käive, välja arvatud kauba import, ei ületa tema arvestuste kohaselt järgneva 12 kuu jooksul käesoleva seaduse § 9 lõikes 1 toodud piirmäära, võib ta esitada Maksuametile avalduse enda registrist kustutamiseks.
(1) Maksukohustuslasena registreerimise päevast alates peab maksukohustuslane täitma registreeritud maksukohustuslase kohustusi, sealhulgas lisama võõrandatava kauba või osutatava teenuse maksustatavale väärtusele käibemaksu, arvutama tasumisele kuuluva maksusumma käesoleva seaduse §-s 20 sätestatud korras, säilitama dokumente ja pidama arvestust vastavalt §-s 27 sätestatule ning esitama § 28 nõuete kohaseid arveid. Maksukohustuslasena registreerimise päevast alates võib käesoleva seaduse § 20 lõikes 1 nimetatud mahaarvamisi teha pärast maksukohustuslasena registreerimist soetatud kauba ja saadud teenuse puhul.
(2) Käesoleva seaduse § 9 lõike 5 alusel registreeritud maksukohustuslasel on õigus teha käesoleva seaduse § 20 lõikes 1 nimetatud mahaarvamisi Maksuameti otsuse tegemise kuupäevast alates ning § 9 lõike 6 alusel registreeritud maksukohustuslasel Maksuameti esialgse otsuse tegemise kuupäevast alates.
(1) Maksustamisperiood on kalendrikuu. Käibedeklaratsioon esitatakse Maksuametile maksustamisperioodile järgneva kuu 20. kuupäevaks. Maksukohustuslase esimeseks maksustamisperioodiks on ajavahemik maksukohustuslasena registreerimise päevast kuni sama kuu lõpuni. Kui esimese maksustamisperioodi kalendripäevade arv jääb alla 15 päeva, võib maksukohustuslane esimese perioodi käibe deklareerida järgmisel maksustamisperioodil, esitades kahe maksustamisperioodi kohta ühe deklaratsiooni. Käibedeklaratsiooni vormi kehtestab Vabariigi Valitsus või tema volitusel rahandusminister määrusega.
(3) Maksuameti direktor võib oma otsusega kehtestada maksukohustuslase motiveeritud taotluse alusel talle kalendrikuust pikema maksustamisperioodi, mis algab kalendrikuu või esimese maksustamisperioodi esimesel päeval ja lõpeb mõne sellele järgneva kalendrikuu viimasel päeval. Ka sellisel juhul esitatakse käibedeklaratsioon Maksuametile maksustamisperioodile järgneva kuu 20. kuupäevaks.
(5) Kauba tasuta või harilikust väärtusest madalama hinnaga võõrandamise, sealhulgas kapitalirendile andmise või järelmaksuga müümise, samuti teenuse, sealhulgas kasutusrendile andmise teenuse või faktooringuteenuse harilikust väärtusest madalama hinnaga osutamise korral on maksustatav väärtus kauba võõrandamise või teenuse osutamise keskmine kohalik hind, millest on maha arvatud käesoleva seadusega kehtestatud maks (edaspidi turuhind). Käesoleva seaduse § 3 lõike 1 punktis 2 nimetatud käibe korral on maksustatav väärtus kauba või teenuse turuhind.
(1) Välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 2–4 käsitletud juhtudel, moodustavad imporditava kauba maksustatava väärtuse kauba tolliväärtus vastavalt tolliseadustikule ja kõik impordimaksud ning muud kulud nagu vahendustasu, pakkimis-, veo- ja kindlustuskulud, kui neid ei ole arvatud tolliväärtusesse, esimese sihtkohani Eesti tolliterritooriumil.
(11) Esimene sihtkoht Eesti tolliterritooriumil on kaubaveo saatedokumendil või muul dokumendil, mille alusel kaupa imporditakse, märgitud koht. Kui seda ei ole märgitud, siis loetakse esimeseks sihtkohaks veose esimene laadimiskoht Eesti tolliterritooriumil. Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud muud kulud tuleb arvestada maksustatava väärtuse hulka ka siis, kui need tulenevad muusse Eesti tolliterritooriumil asuvasse sihtkohta vedamisest, kui see koht on käibe tekkimise momendil teada.
(3) Reisija poolt üle tollimaksuvaba väärtuselise piirmäära imporditud kauba maksustatava väärtuse moodustavad kauba ostuhind ja kõik impordimaksud. Ostuhinna tõendab reisija maksedokumentide alusel. Kui need puuduvad või kui vastavalt tolliseadustiku § 61 lõikele 1 ei ole imporditud kauba deklareeritud väärtus tollile vastuvõetav, võetakse maksustamisel aluseks hinnatava kauba või sellega identse või sarnase kauba turuhind
7) füüsilisele isikule, elamu- või korteriühistule, kirikule või kogudusele või riigi-, valla- või linnaeelarvest finantseeritavale asutusele või organisatsioonile müüdav soojusenergia ning füüsilisele isikule müüdav kütteturvas, brikett, kivisüsi või küttepuit;
8) turismiseaduses (RT I 2000, 95, 607; 2002, 63, 387) sätestatud majutusettevõtte poolt osutatav majutusteenus või majutusteenus koos hommikusöögiga.
2) rahvusvahelistes vetes sõitev merelaev, välja arvatud huvi- või lõbusõitudeks kasutatav laev, ja sellise merelaeva varustus;
3) lennuettevõtja poolt, kes teostab lende peamiselt rahvusvahelistel lennuliinidel, kasutatav õhusõiduk ja selle varustus;
(5) Alates 2007. aasta 1. juulist on füüsilisele isikule, elamu- või korteriühistule, kirikule või kogudusele või riigi-, valla- või linnaeelarvest finantseeritavale asutusele või organisatsioonile müüdava soojusenergia ning füüsilisele isikule müüdava kütteturba, briketi, kivisöe või küttepuidu käibemaksumäär 18 protsenti.
(6) Eesti Euroopa Liiduga liitumisest alates on tuule- või veejõul toodetud elektrienergia käibemaksumäär 18 protsenti.
[RT I 2003, 18, 104 - jõust. 01.04.2003; 1. 01. 2004]
1) universaalne postiteenus postiseaduse (RT I 2001, 64, 367; 2002, 61, 375; 63, 387) mõistes ja postiseadusega ettenähtud korras riiklike pensionide, abirahade, toetuste ja hüvitiste posti vahendusel väljamaksmine;
5) teenus krediidiasutuste seaduse § 6 lõike 1 punktides 1, 2, 4–8, 10–12 ja 14 nimetatud tehingute ja toimingute teostamiseks;
(3) Maksuametit enne käibe toimumist samal maksustamisperioodil või varem sellekohaselt kirjalikult teavitanud maksukohustuslane lisab käibemaksu järgmiste kaupade ja teenuste maksustatavale väärtusele:
4) kaup, mille üle tollipiiri toimetamisel ei pea vastavalt tollieeskirjadele tollideklaratsiooni esitama.
(1) Registreeritud maksukohustuslase poolt tasumisele kuuluv käibemaksusumma on maksustamisperioodil arvestatud käibemaks, millest on maha arvatud maksustatava käibe või käesoleva seaduse § 3 lõikes 2 nimetatud tehingu või toimingu tarbeks kasutatava kauba või teenuse sama maksustamisperioodi sisendkäibemaks
(2) Kui tollideklaratsioonil on imporditud kauba omanikuna märgitud kauba saajast erinev isik, on sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus tollideklaratsioonil märgitud kauba omanikul, kui ta on registreeritud maksukohustuslane. Kui kauba omanik on Eestis maksukohustuslasena registreerimata mitteresident, on sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus kauba saajal. Kasutus- või kapitalirendil oleva kauba puhul on sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus kauba saajal.
(1) Kui registreeritud maksukohustuslane kasutab kaupu ja teenuseid nii maksustatava kui maksuvaba käibe teostamiseks, arvatakse sisendkäibemaks arvestatud käibemaksust maha osaliselt. Osalisel mahaarvamisel lähtutakse maksukohustuslase maksustatava käibe, välja arvatud kauba ja teenuse impordi, ning kogu tema Eestis tekkinud käibe, millele lisatakse ekspordina käsitatav väljaspool Eestit osutatud teenuste käive, suhtest (edaspidi maksustatava käibe ja kogu käibe suhe).
(6) Osaliselt mahaarvatud sisendkäibemaksu ümberarvutuse käibedeklaratsioonis kajastamise korra, põhivara soetamisel mahaarvatud sisendkäibemaksu kalendriaasta lõpul korrigeerimise korra ja vähem kui viie kalendriaasta jooksul ettevõtluses kasutatud kinnisasja soetamisel mahaarvatud sisendkäibemaksu ümberarvutuse korra kehtestab Vabariigi Valitsus või tema volitusel rahandusminister määrusega.
(7) Kinnisasja, mida maksukohustuslane on kasutanud oma ettevõtluses vähem kui viie kalendriaasta jooksul, maksuvaba võõrandamise, maksuvaba käibe või ettevõtlusega mitteseotud tarbeks kasutusele võtmise korral on maksukohustuslane kohustatud tegema selle kinnisasja tarbeks kaupade soetamisel ja teenuste saamisel tasumisele kuulunud, imporditud kaupade eest tasutud ja imporditud teenuste maksustatavalt väärtuselt arvutatud sisendkäibemaksu ümberarvutuse vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel kehtestatud korrale. Ümberarvutust ei tule teha ettevõtluses kasutatava kinnisasja võõrandamise korral krediidi- või finantseerimisasutusele, kui kinnisasja võõrandanud isik on võtnud selle kinnisasja samal maksustamisperioodil krediidi- või finantseerimisasutuselt kapitalirendile ja jätkab selle kasutamist samal otstarbel vähemalt viie aasta täitumiseni kinnisasja oma ettevõtluses kasutamise algusest.
(1) Mitteresidendi kirjaliku taotluse alusel ning Vabariigi Valitsuse või tema volitusel rahandusministri määrusega kehtestatud korras tagastatakse Eestis mitteresidendile tema ettevõtluses kasutatava vallasasja soetamisel või teenuse saamisel tasutud käibemaks, kui:
4) mitteresidendi asukohariigis on Eesti residentidel õigus käibemaksu tagasi saada;
5) tagastatava käibemaksu summa kalendriaastal on vähemalt 5000 krooni.
2) pidama maksustatava ja maksuvaba käibe, arvestatud käibemaksu ning teistelt registreeritud maksukohustuslastelt saadud maksustatava käibe või käesoleva seaduse § 3 lõikes 2 nimetatud ettevõtluses kasutatavate kaupade ja teenuste eest tasumisele kuuluva ning imporditud teenuste maksustatavalt väärtuselt arvestatud ja imporditud kaupade eest tasutud sisendkäibemaksu kohta igapäevast arvestust Vabariigi Valitsuse või tema volitusel rahandusministri määrusega kehtestatud korras.
2) kauba või teenuse käibele kehtestatud käibemaksumäärast kõrgema m��ära järgi arvutatud käibemaksusummat.
(1) Välisabi käesoleva seaduse tähenduses on rahvusvahelise organisatsiooni või välisriigi valitsuse, välisriigi kohaliku omavalitsuse või välisriigi valitsusvälise organisatsiooni poolt Eesti riigiasutusele või valla- või linnaasutusele, tulumaksuseaduse alusel Vabariigi Valitsuse korraldusega kinnitatud nimekirja kantud tulumaksusoodustusega mittetulundusühingule, sihtasutusele või usuliste ühenduste registrisse kantud juriidilisele isikule antav tagastamatu abi.
(2) Käibemaksuga ei maksustata kaupa, välja arvatud alkohol, tubakatooted ja kütus alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse (RT I 2003, 2, 17) tähenduses ning EKNi rubriikidesse 8703 ja 8711 kuuluvad mootorsõidukid, mille impordib:
1) riigiasutus või valla- või linnaasutus, tulumaksuseaduse alusel Vabariigi Valitsuse korraldusega kinnitatud nimekirja kantud tulumaksusoodustusega mittetulundusühing, sihtasutus või usuliste ühenduste registrisse kantud juriidiline isik, kui kaup on saadud välisabi korras;
(3) Käibemaksumäär on 0 protsenti kauba, välja arvatud alkohol, tubakatooted ja kütus alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse tähenduses ning EKNi rubriikidesse 8703 ja 8711 kuuluvad mootorsõidukid, võõrandamise korral või teenuse osutamise korral:
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul arvestab ostja käibemaksusumma enda tasutava käibemaksuna ja arvab sisendkäibemaksu arvestatud käibemaksust maha vastavalt käesolevas seaduses sätestatule maksustamisperioodil, mil selle kauba või teenusega toimus esimesena üks alljärgnevaist sündmustest:
1) kauba või teenuse saamine;
2) kauba või teenuse kohta arve saamine;
3) kauba või teenuse eest raha maksmine.
(2) Alates 2002. aasta 1. juulist kuni 2004. aasta 31. märtsini käsitatakse kauba ekspordina ka Eesti kauba (tolliseadustiku tähenduses) toimetamist vabatsooni ekspordi tolliprotseduuriga tingimustel, et see kaup veetakse Eestist välja 15 kalendripäeva jooksul tollideklaratsiooni aktsepteerimisest arvates.
(4) Alates 2002. aasta 1. juulist kuni 2004. aasta 31. märtsini ei teki käivet vabatsoonis oleva Eesti kauba (tolliseadustiku tähenduses) võõrandamisest, kui selle kauba suhtes rakendatakse samasuguse kauba ekspordi tolliprotseduuriga tavaliselt kaasnevaid meetmeid ja seda kaupa ei ole kasutatud muudel kui tollieeskirjades ettenähtud tingimustel.
(4) Käesoleva seaduse § 31 lõikes 1 ja lõike 2 punktis 1 sätestatut kohaldatakse Eesti kirikute, koguduste ja koguduste liitude registrisse kantud juriidilise isiku suhtes tema usuliste ühenduste registrisse kandmiseni või sundlõpetamiseni vastavalt kirikute ja koguduste seaduses (RT I 2002, 24, 135; 61, 375) sätestatule.


Saiakang 3 äriruumi üürilepingu pikendamine (Osaühing Saialill)
Tallinna Linnavalitsus 20.03.2019 korraldus number 389
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 2 alusel, kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 13. juuni 2013 määruse nr 32 „Linnavara kasutusse andmise kord” § 3 lg 3 p-ga 2, §-ga 4, § 5 lg 1 p-ga 2 ja lg 2 p-dega 1-7 ja 9-11, §-ga 7, § 41 p-ga 8, § 42 lg-ga 1, §-ga 44, § 45 lg-ga 1, §-dega 47 ja 49 ning arvestades, et Osaühing Saialill on äriruume kasutanud enam kui viis aastat ja täitnud lepingulisi kohustusi korrektselt ning tulenevalt Osaühing Saialill 27. septembri 2018 digitaalselt allkirjastatud taotlusest ning lähtudes 1PARTNER Kinnisvara Tallinn OÜ ekspertarvamuses nr 1712/1118H nimetatud turuhinnast
1. Pikendada alates 1. aprillist 2019 viieks aastaks Osaühinguga Saialill (registrikood 10098595) sõlmitud äriruumi üürilepingut Saiakang 3 asuvate keldrikorruse äriruumide nr 1-5 (inv pl) üldpinnaga 40,9 m² ja I korruse äriruumide nr 6-11 (inv pl) üldpinnaga 68,9 m2 (pind kokku 109,8 m2), kasutamiseks.
2. Tallinna Kesklinna Valitsusel pikendada äriruumi üürilepingut Osaühinguga Saialill Tallinna Linnavalitsuse 13. augusti 2003 määrusega nr 73 kinnitatud „Äriruumi üürilepingu tingimustes” sätestatud tingimustel alljärgnevalt:
2.1 äriruume kasutatakse toitlustusettevõttena;
2.2.1 äriruumide kasutamise eest üüri 30 eurot/m2 kohta;
2.2.2 äriruumi kasutamisega seotud kõrvalkulud (sh hooldus- ja halduskulud, erakorralised heakorra- või ohutustööd, kindlustus, remondifond jms) ning üüritavate äriruumide eest tasumisele kuuluvad kohustuslikud riiklikud ja kohalikud maksud.
2.3 äriruumi üüri suurenemine toimub üks kord aastas vastavalt tarbijahinnaindeksi muutusele. Kui tarbijahinnaindeksi muutus on negatiivne, siis üüri suurus ei muutu;
2.4.1 üürnik kohustub kindlustama hoone vähemalt taastamisväärtuse ulatuses üürileandja kasuks 30 päeva jooksul äriruumi üürilepingu pikendamisest ja esitama kindlustuspoliisi üürileandjale;
2.4.2 üürileandja ei parenda üürile antavat äriruumi, ei hüvita üürniku poolt hoone ja selles asuva äriruumi parendamiseks tehtud ja tehtavaid kulutusi ega maksa üürilepingu lõppemisel hüvitist parendustest tingitud äriruumi väärtuse suurenemise eest;
2.5 üüri ja kõrvalkulude tasumise kohustus algab 1. aprillist 2019.
3. Osaühingul Saialill on õigus punktis 2 nimetatud äriruumi üürilepingu pikendamisele ühe kuu jooksul arvates talle korralduse teatavakstegemisest. Kui Osaühing Saialill ei pikenda nimetatud tähtaja jooksul äriruumi üürilepingut kaotab ta lepingu pikendamise õiguse.
4. Tunnistada alates 1. aprillist 2019 kehtetuks Tallinna Linnavalitsuse 11. veebruari 2009 korraldus nr 188-k „Saiakang 3 äriruumide üürile andmine (Osaühing Saialill)“.
5. Tallinna Kesklinna Valitsusel teha korraldus teatavaks Osaühingule Saialill ja avaldada teade äriruumi üürilepingu pikendamisest Tallinna linna veebilehel.


text:
3-3-1-30-10 Riigikohus 02.06.2010
Kinnipeetaval puudub õigus taotleda enda ümberpaigutamist vaidemenetluse raames. See ei välista aga kinnipeetava pöördumist ümberpaigutamise taotlusega vangla direktori poole, kui ümberpaigutamine on kinnipeetava arvates vajalik tema põhiõiguste tagamiseks, näiteks õiguse elule või tervise kaitsele, aga ka perekonna põhiõiguse tagamiseks. Kuna kinnipeetava põhiõiguste tagamine võib olla võimalik ka muude meetmete abil, pole ümberpaigutamine õiguste kaitsmiseks alati vajalik.
Kui taotlus haldusmenetluse algatamiseks on ekslikult vormistatud vaidena, siis ei või vangla jätta seda lahendamata ning tagastada. Kui vangla kinnipeetava taotlust ei menetle, tuleb kinnipeetaval enne halduskohtu poole pöördumist taotleda HMS § 72 lg 1 ja VangS § 1¹ lg 4¹ alusel Justiitsministeeriumilt vaidemenetluse korras vangla direktorile ettekirjutuse tegemist talle vastamiseks või HMS § 72 lg 3 ja VangS § 1¹ lg 4¹ alusel vaidlustada vaidemenetluses haldusorgani tegevusetus. 24. juulil 2009 jõustunud karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku ja vangistusseaduse muutmise seadusega täiendati VangS § 1¹ lgõikega 8¹. Täiendamise vajadus tulenes eelkõige asjaolust, et VangS § 1¹ lg 5 võimaldas isikul kohtu poole pöörduda ka juhul, kui vaie tagastati selles esinenud puuduste tõttu ning seetõttu sisulist arutelu vaide eseme üle vaidemenetluses toimuda ei saanud. Uue regulatsiooni, s.o VangS § 1¹ lg 8¹ sisuks on , et enne nõuetele vastava vaide esitamist sama vaide esemega kohtu poole pöörduda ei saa.

matches:
Riigikohus
§ 72
§ 1
§ 72
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1


Kaitseliidu tegevliikme sõjaväeliseks väljaõppeks vajaliku ressursimahuka koolituse kulu arvestamise, kandmise ja hüvitamise ning Kaitseliidu liikmeks olemise kohustuse määramise kord – Riigi Teataja
Kaitseliidu tegevliikme sõjaväeliseks väljaõppeks vajaliku ressursimahuka koolituse kulu arvestamise, kandmise ja hüvitamise ning Kaitseliidu liikmeks olemise kohustuse määramise kord
Kaitseliidu tegevliikme sõjaväeliseks väljaõppeks vajaliku ressursimahuka koolituse kulu arvestamise, kandmise ja hüvitamise ning Kaitseliidu liikmeks olemise kohustuse määramise kord - sisukord
§ 2 Ressursimahuka koolituse leping
§ 3 Kaitseliidu tegevliikmeks olemise kohustuse määramine
§ 4 Ressursimahuka koolituse kulu hüvitamise nõude esitamine
RT I, 27.10.2015, 7
Vastu võetud 22.10.2015 nr 27
Määrus kehtestatakse Kaitseliidu seaduse § 81 lõike 6 alusel.
(1) Käesoleva määrusega sätestatakse Kaitseliidu tegevliikme sõjaväeliseks väljaõppeks vajaliku ressursimahuka koolituse (edaspidi ressursimahukas koolitus) kulu arvestamise kord.
(2) Ressursimahukas koolitus on käesoleva määruse tähenduses riigi sõjalises kaitses osalemiseks antava väljaõppe osa, mida ei korralda Kaitsevägi ega Kaitseliit, ning see võib toimuda täienduskoolituse või muus vormis.
§ 2. Ressursimahuka koolituse leping
(1) Kaitseliit koostab ressursimahuka koolituse lepingu, mis edastatakse vähemalt 30 päeva enne koolituse algust koolitusele suunatavale tegevliikmele ressursimahuka koolituse tingimustega nõustumiseks ja lepingu allkirjastamiseks.
(2) Ressursimahuka koolituse lepingu kohustuslikud andmed on:
1) tegevliikme ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
2) tegevliikme kontaktandmed;
3) koolitusteenust pakkuva asutuse nimetus;
4) koolituse nimetus ja maht või eeldatav maht;
5) koolituse algus- ja lõppkuupäev;
6) koolitusega seotud eeldatavate kulude loetelu, koolituse eeldatav maksumus ja eeldatavate kulude kogusumma;
7) koolitusel osalemise kohustuse võtmine;
8) lähetuse puhul koolitusega kaasneva lähetuse algus- ja lõppkuupäev;
9) liikmeks olemise kohustuse kestus ja lisatingimused;
10) ressursimahuka koolituse kulu hüvitamise tingimused ja kord;
11) lepingu sõlmimise kuupäev ja lepingu number.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule lisaks võib ressursimahuka koolituse lepingus seada muid tingimusi, mis on seotud ressursimahukal koolitusel osalemise, koolituse kulu kandmise või hüvitamise ja tegevliikmeks olemise kohustuse kestusega, või lisatingimusi Kaitseliidu tegevuses osalemiseks.
(4) Kui tegevliige ei tagasta allkirjastatud lepingut vähemalt viis tööpäeva enne koolituse algust, ei loeta lepingut sõlmituks ja tegevliiget ei saadeta ressursimahukale koolitusele. Koolituse iseloomu või muid asjaolusid arvestades võib allkirjastatud lepingu tagastamiseks ette näha pikema tähtaja.
§ 3. Kaitseliidu tegevliikmeks olemise kohustuse määramine
(1) Ressursimahuka koolituse lepingu sõlminud tegevliige, kelle koolituse eest tasus Kaitseliit, on pärast koolituse lõppemist kohustatud jätkama tegevliikmena olenevalt ressursimahuka koolituse kulust alljärgnevalt:
1) 300 kuni 1000 eurot – üks aasta;
2) 1001 kuni 2000 eurot – kaks aastat;
3) 2001 kuni 3000 eurot – kolm aastat;
4) 3001 kuni 4000 eurot – neli aastat;
5) üle 4001 euro – viis aastat.
(2) Ressursimahuka koolituse lepingu sõlminud tegevliige kohustub pärast koolituse lõppu osalema Kaitseliidu tegevuses vähemalt 48 tundi kalendriaastas, kui lepingus ei ole sätestatud pikemat aega.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatule lisaks võib ressursimahuka koolituse lepingus kokku leppida ka muudes Kaitseliidu liikmesusega seotud tegevliikme kohustustes.
(4) Ressursimahuka koolituse lepingu sõlminud tegevliige, kes katkestas koolituse mõjuval põhjusel, on koolituse katkestamise ajast alates kohustatud jätkama tegevliikmena ressursimahuka koolituse lepingus sätestatud tähtaja jooksul.
§ 4. Ressursimahuka koolituse kulu hüvitamise nõude esitamine
(1) Kaitseliit esitab tegevliikmele ressursimahuka koolituse kulu hüvitamise nõude (edaspidi hüvitamisnõue) 60 kalendripäeva jooksul alates päevast, kui Kaitseliit sai teada või pidi teada saama Kaitseliidu seaduse § 81 lõike 7 punktides 1 kuni 3 sätestatud asjaolu ilmnemisest.
(2) Ressursimahuka koolituse mõjuva põhjusega katkestanud tegevliikmele, kellel esineb enne ressursimahuka koolituse lepingus ette nähtud tegevliikmeks olemise tähtaega Kaitseliidu seaduse § 81 lõike 7 punktis 2 või 3 sätestatud asjaolu, esitatakse hüvitamisnõue 60 kalendripäeva jooksul alates päevast, kui Kaitseliit sai teada või pidi teada saama nimetatud asjaolu ilmnemisest.
(3) Kui tegevliige ei täida käesoleva määruse § 3 lõikes 2 või koolituslepingus ette nähtud Kaitseliidu tegevuses osalemise kohustust, esitab Kaitseliit hüvitamisnõude 60 kalendripäeva jooksul kalendriaasta lõppemisest arvates.
(4) Hüvitamisnõude kohustuslikud andmed on:
2) tegevliikme aadress ja muud kontaktandmed;
3) viide tegevliikme ja Kaitseliidu vahel sõlmitud ressursimahuka koolituse lepingule;
4) hüvitamisnõude esitamise alus Kaitseliidu seaduse § 81 lõike 7 või koolituslepingu kohaselt;
5) koolitusteenust pakkunud asutuse nimetus;
6) koolituse nimetus ja maht;
7) koolituse algus- ja lõppkuupäev;
8) koolitusega seotud kulude loetelu, koolituse tegelik maksumus ja kulu kogusumma;
9) koolitusega kaasnenud lähetuse algus- ja lõppkuupäev;
10) Kaitseliidu poolt kantud ja hüvitamisele kuuluv koolituskulu;
11) nõude täitmise tähtaeg;
12) nõude koostaja ees- ja perekonnanimi ning allkiri;
13) nõude koostamise kuupäev;
14) vaidlustamisviide.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 8 sätestatud kulude loetelu, koolituse tegelik maksumus ja kogusumma võivad erineda käesoleva määruse § 2 lõike 1 punkti 6 alusel koostatud koolituskulude loetelust, koolituse eeldatavast maksumusest ja koolituskulude kogusummast nende lisakulutuste osas, mis tehti või jäeti tegemata seoses tegevliikme ressursimahuka koolitusega.
(6) Käeoleva paragrahvi lõike 4 punktis 11 sätestatud tähtaeg ei või olla pikem kui 60 kalendripäeva hüvitamisnõude kättesaamisest arvates, kui lepingu pooled ei lepi kokku teisiti.
(1) Ressursimahuka koolituse kulu on kogusummas kohustatud hüvitama tegevliige:
1) kes katkestas koolituse mõjuva põhjuseta;
2) kelle liikmesus lõppes Kaitseliidu seaduse § 30 lõikes 5 sätestatud alusel;
3) kes saab toetajaliikmeks enne ressursimahuka koolituse lepingus sätestatud liikmeks olemise kohustuse tähtaja möödumist;
4) kes rikkus käesoleva määruse § 3 lõigetes 1–3 sätestatud kohustust mõjuva põhjuseta.
(2) Hüvitamisele kuuluv summa väheneb proportsionaalselt liikmeks oldud ajaga kuue kuu kaupa tegevliikmele, kelle liikmesus lõppes Kaitseliidu seaduse § 30 lõikes 5 sätestatud alusel või kes saab toetajaliikmeks ajal, kui ressursimahuka koolituse lepingus sätestatud liikmeks olemise kohustuse tähtajast on möödunud üle poole.
(3) Hüvitatava kulu suuruse arvutamisel:
1) arvestatakse käesoleva määruse § 4 lõike 4 punktis 8 ette nähtud kulu kogusummast maha käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud hüvitamisele mittekuuluv summa;
2) arvestatakse hüvitise vähendamist eelmise tegevliikmeks oldud kalendrikuu seisuga.


Kokku: 352| Näitan: 1 - 20
2-17-8339/36 Riigikohtu tsiviilkolleegium 07.11.2018
TsMS § 643 lg 4
TMS § 177 4 lg 6
TsMS § 171 lg 1
TMS § 1774 lg 6 järgi saavad menetlusosalised kaevata üksnes määruse peale, millega võlgniku õigus ja loa kehtivus peatatakse ning keelatakse temale õiguse ja loa andmine, st määrust saab vaidlustada üksnes siis, kui kohus rahuldab kohtutäituri avalduse lapse elatise võlgniku õiguste piiramiseks. Seega olukorras, kus maakohus jättis kohtutäituri avalduse rahuldamata, ei saanud sissenõudja maakohtu määrust ringkonnakohtus vaidlustada, olenemata sellest, kas ta oli menetlusosaline või mitte. (p 14)
Kui kaebus jääb läbi vaatamata, siis kohaldub menetluskulude jaotamisele TsMS § 171 lg 1 (vt Riigikohtu 2. detsembri 2010. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-132-10, p 13). (p 15)
2-13-37940/136 Riigikohtu tsiviilkolleegium 28.11.2017
VÕS § 67 lg 1
Ei ole mõistlik tõlgendada TsMS § 174 lg-d 3 ja 5 koostoimes selliselt, et kõrgema astme kohus peab kindlaks määrama ka alama astme kohtus kantud menetluskulude rahalise suuruse olukorras, kus ta muudab alama astme kohtu otsust sel määral, et sellega kaasneb menetluskulude jaotuse muudatus, või teeb ise uue, osaliselt või täielikult vastupidise otsuse. Ei ole mõistlik ega loogiline, et juhul, kui maakohus määrab ühe poole menetluskulude rahalise suuruse kohtuotsuses või menetlust lõpetavas määruses, tuleb teise poole maakohtu menetluses kantud menetluskulude rahaline suurus määrata kindlaks esimesena vastavalt kas ringkonnakohtus või Riigikohtus. See põhjustab tarbetut segadust, ühes ja samas kohtuastmes kantud menetluskulude rahalise suuruse kindlaksmääramise erineva kohtupraktika väljakujunemist ning lisaks kitsendab põhjendamatult ka menetlusosaliste õigust vaidlustada menetluskulude rahalise suuruse kindlaksmääramist ja isegi välistab selle juhul, kui maakohtu või ka ringkonnakohtu menetluses kantud menetluskulude rahalise suuruse määrab esimesena kindlaks Riigikohus (vt lähemalt Riigikohtu 20. aprilli 2016. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-142-15, p 19 jj). (p 14.2)
Kui üks solidaarvõlgnik teeb talle endale kuuluva nõude alusel tasaarvestuse võlausaldaja nõudega, mis lõpetab VÕS § 186 p 2 kohaselt kohustuse, saab ka teine solidaarvõlgnik VÕS § 67 lg 1 teise lause järgi samal alusel tugineda nõude lõppemisele (vt ka Riigikohtu 21. detsembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-142-11, p 10, 15). VÕS § 67 lg 1 kolmas lause puudutab vaid seda solidaarvõlgnikku, kes teeb tasaarvestusavalduse, kuid see säte ei võta teistelt solidaarvõlgnikelt õigust tugineda kohustuse lõppemisele ühe solidaarvõlgniku tehtud tasaarvestuse tõttu. (p 12)
2-17-16454/31 Riigikohtu tsiviilkolleegium 24.10.2018
TsMS § 466 lg 3
TsMS § 191 lg 1
TsMS § 637 lg 1 p-s 3 on sätestatud, et kohus ei võta apellatsioonkaebust menetlusse, kui apellatsioonkaebuselt ei ole tasutud riigilõiv. Kui menetlusosaline ei esita kohtule riigilõivu tasumist tõendavat dokumenti või muid riigilõivu tasumise kontrollimist võimaldavaid andmeid, on kohtutel võimalik kontrollida riigilõivu tasumist asjakohasest elektroonilisest süsteemist (vt sarnaste juhtumite kohta nt Riigikohtu 8. oktoobri 2014. a määrus tsiviilasjas 3-2-1-74-14, p 10 ja seal viidatud varasemad lahendid). (p 12) Kui ringkonnakohus on määruse resolutsiooni ühes punktis jätnud rahuldamata menetlusosalise menetlusabi taotluse riigilõivu tasumiseks ning sama resolutsiooni teises punktis andnud tähtaja riigilõivu tasumiseks, siis ei saa teise punkti peale esitada määruskaebust (TsMS § 340^1 lg 1 ) ja teine punkt ei jõustu enne kui määruse esimene punkt (mille jõustumise sätestab TsMS § 466 lg 3 esimene lause), sest enne seda ei ole lõplikult selge, kas menetlusosalisel tekib riigilõivu tasumise kohustus või mitte. (p 13.2)
VÕS § 113 sisust ja mõttest tulenevalt on viivis hüvitis, mida arvestatakse protsendina võlgnetavalt summalt. Kui iga üüri tasumisega viivitatud päeva eest tuleb tasuda viivist kaks eurot päevas, ei sõltunud viivise suurus tasumata üüri summast ega olnud arvestatud protsendina sellest. Seetõttu ei olnud tegemist viivise kokkuleppega, vaid leppetrahvi kokkuleppega VÕS § 158 mõttes. (p 10) Kuigi VÕS § 275 järgi on eluruumi üürilepingus lepingupoolte õiguste ja kohustuste ning vastutuse osas seadusega sätestatust üürniku kahjuks kõrvalekalduv kokkulepe tühine, ei tulene sellest üürilepingu pooltele keeldu sõlmida kokkuleppeid, mille kohaselt eluruumi üürnik peab üüri tasumisega viivitamise korral tasuma VÕS § 113 lg 1 teises lauses sätestatud viivisemäärast kõrgemat viivist. Eluruumi üürilepingu pooled ei kaldu seadusega sätestatust kõrvale, kui lepivad kokku, et eluruumi üürnik peab üüri tasumisega viivitamisel tasuma VÕS § 113 lg 1 teises lauses sätestatud viivisemäärast kõrgemat viivist, ning seetõttu ei ole selline kokkulepe ka VÕS § 275 järgi tühine. (p 12)
2-15-2803/103 Riigikohtu tsiviilkolleegium 08.11.2018
Riigilõivu osamaksetega tasumise võimaldamisel võib kohus keelduda apellatsioonkaebuse menetlusse võtmisest ka juhul, kui tasumata on üksnes esimene osamakse (vt Riigikohtu 30. novembri 2016. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-67-16, p-d 14 ja 15). Kohus võib keelduda kaebust menetlemast aga üksnes juhul, kui lõiv on maksmata kaebuse menetlusse võtmisest keeldumise määruse tegemise ajaks. Riigilõivu tasumist on kohtul võimalik kontrollida. Lõivu tasumine ajaks, kuni ei ole otsustatud kaebuse menetlusse võtmisest keelduda, ei takista asja menetlemist ega põhjusta selle viibimist (vrd ka TsMS § 331 lg 1). (p 13)
AÕS §-s 80 sätestatud nõude maksmapanekut ei takista see, kui asjad on kohtumäärusega hagi tagamise korras antud hoiule kolmandale isikule. Viimane peab need hagi rahuldamise korral hagejale välja andma (vt ka Riigikohtu 19. detsembri 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-165-12, p 29). (p 14) AÕS § 80 lg 1 järgset nõuet ei välista antud asjas see, et hageja on esitanud kriminaalmenetluses tsiviilhagi VÕS § 1043, § 1045 lg 1 p 5 järgse kahju hüvitamise nõudega isiku vastu, kes oli asjade valdaja juhatuse liige ja kellelt on tsiviilhagi õigeksvõtu korras välja mõistetud kahjuhüvitis hageja kasuks, millest on suur osa ka hagejale hüvitatud. Tsiviilhagi esitati isiku vastu, kes ei olnud hagi esitamise ajal eelduslikult asjade (ekskavaatorite) valdaja. Sellelt isikult ei olnud võimalik asju välja nõuda (või VÕS § 115 lg-te 2 ja 3 tingimustel erandlikult väljanõudmisest loobuda, vt viimase kohta nt Riigikohtu 12. jaanuari 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-127-08, p 12). Kahju hüvitamise nõude esitamine ega ka rahuldamine ei toonud kaasa hageja omandiõiguse ega asjade tegelike valdajate vastu suunatud vindikatsiooninõude lõppemist. Asjas ei ole tuvastatud, et hageja loobus kahju hüvitamise nõuet esitades ekskavaatorite omandiõigusest või kiitis ekskavaatorite käsutustehingu(d) heaks VÕS § 1037 lg 2 tähenduses. Vindikatsiooninõudele ei ole kohaldatav ka VÕS § 108 lg 8, mille kohaselt ei või võlausaldaja nõuda kohustuse täitmist, kui talle on kohustuse täitmise asemel tema nõudel hüvitatud kohustuse rikkumisega tekitatud kahju. (p 14.1)
AÕS § 90 lg 1 eeldus kaitseb nii valdaja kui ka valdajaga tehingu teinud isikute huve. Seega on just valdussuhe see, millele vallasasjade tsiviilkäibes omistatakse eriline õiguslik tähendus (vt Riigikohtu 31. oktoobri 2002. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-118-02, p 22). Muu hulgas on valdusel eriline õiguslik tähendus ka AÕS § 95 lg-te 1 ja 2 kontekstis, kui kohtutel tuleb otsustada, kas vallasasja omandaja oli pahauskne või mitte. TsÜS § 139 kohaselt eeldatakse omandaja heausksust. (p 15.1) Heauskse omandamise eeldust võimaldab ümber lükata AÕS § 95 lg 2, kui tõendatakse, et asja omandanud isik oli pahauskne, st teadis või pidi teadma, et võõrandajal ei olnud õigust omandit üle anda. Seega võivad konkreetse üksikjuhtumi asjaolud anda alust kõrvale kalduda p-s 15.1 kirjeldatud valduse õiguslikust tähendusest. AÕS § 95 lg 2 sisustamisel tuleb lähtuda konkreetsest elujuhtumist. (p 15.2)
2-16-17699/65 Riigikohtu tsiviilkolleegium 31.10.2019
Kui menetlusosaline ei esita kohtule riigilõivu tasumist tõendavat dokumenti või muid riigilõivu tasumise kontrollimist võimaldavaid andmeid, on kohtutel võimalik kontrollida riigilõivu tasumist asjakohasest elektroonilisest süsteemist (vt sarnaste juhtumite kohta nt Riigikohtu 24. oktoobri 2018. a määrus tsiviilasjas nr 2-17-16454/31, p-d 11 ja 12 ning seal viidatud varasemad lahendid). (p 10)
Töölepingut saab üles öelda üksnes edasiulatuvalt ja tagasiulatuv ülesütlemine on TLS § 104 lg 1 järgi tühine. Ainuüksi asjaolu, et töötaja sai tööandja töölepingu ülesütlemise avalduse kui tahteavalduse kätte pärast avaldusse märgitud töölepingu lõpetamise kuupäeva, ei tähenda, et tööleping oleks üles öeldud tagasiulatuvalt. Ülesütlemisavalduse kättesaamine mõjutab töölepingu lõppemise aega, kuid ei anna alust lugeda ülesütlemist tagasiulatuvaks. (p 15.2) Olukorras, kus TLS § 107 lg 2 ei kohaldu, st töötaja on vaidlustanud töölepingu ülesütlemise, kuid tema avaldus või hagi jääb rahuldamata, sõltub töölepingu lõppemise aeg ülesütlemisavalduse kättesaamise ja kehtivaks muutumise ajast TsÜS § 69 lg-te 1 ja 2 järgi. (p 16.2)
Töölepingut saab üles öelda üksnes edasiulatuvalt ja tagasiulatuv ülesütlemine on TLS § 104 lg 1 järgi tühine. (p 15.2) Olukorras, kus töötaja on vaidlustanud töölepingu ülesütlemise, kuid tema avaldus või hagi jääb rahuldamata, sõltub töölepingu lõppemise aeg ülesütlemisavalduse kättesaamise ja kehtivaks muutumise ajast TsÜS § 69 lg-te 1 ja 2 järgi. (p 16.2)
Omaniku täielik võim asja üle AÕS § 68 lg 1 mõttes ja õigus asja vallata, kasutada ja käsutada tähendab ühisomanike puhul AÕS § 70 lg-t 4 arvestades ühisomanike ühist täielikku võimu kogu ühisomandis oleva asja üle, sh ühist (osadeks jagamata) õigust asja vallata, kasutada ja käsutada AÕS § 68 lg 1 mõttes. Kuna perekonnaseadusega reguleerimata osas tuleb ühisomandile AÕS § 70 lg 6 kaudu kohaldada kaasomandi sätteid, hõlmab ühisomanike ühine täielik võim asja üle AÕS § 71 lg 2 laiendava tõlgendamise kaudu ka ühisomanike ühist õigust saada asja vilja ja kasutuseeliseid (vt Riigikohtu 26. septembri 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-93-12, p 14; 20. detsembri 2010. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-137-10, p 12). Eelnev on asjakohane ka kehtiva PKS kontekstis. (p 13) Kui pärast abielu lõppemist jääb ühisomandis olev kinnistu ühe abikaasa ainukasutusse, siis on teisel abikaasal õigus nõuda temalt kasutuseeliseid kinnistu ainukasutuse eest. Ühisomandis oleva eseme puhul asjast saadavate kasutuseeliste arvestamisel on esiteks vajalik välja selgitada eseme kasutamisest saadavate eeliste (kasutuseeliste) harilik väärtus ehk kohalik keskmine müügihind (turuhind) TsÜS § 65 mõttes. Korteriomandi kasutuseeliste väärtuse saab määrata korteriomandi kasutamisest saadava eelise kohaliku keskmise turuhinna järgi, s.o korteri üürimisel saadava üüri järgi (vt Riigikohtu 26. septembri 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-93-12, p 20). Abikaasadel saab olla teineteise vastu AÕS § 70 lg 6 ja § 71 lg 2 järgi kasutuseelise saamise nõue, kuid ühisomandi eripära arvestades ei saa kasutuseeliste nõuet maksma panna üks abikaasa teise abikaasa vastu, vaid nõude maksmapanekuks tuleb abikaasade ühisvara hulka kuuluv kasutuseelis omavahel jagada. Hüvitama ei peaks mitte saamata jäänud kasutuseeliseid kui kahju, vaid hüvitama peaks õigustatud isiku osa kasutuseelistest, kuid arvestades ühisomandi eripära (vt Riigikohtu 26. septembri 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-93-12, p 19 jj). Kuna ühisomandi puhul ei ole abikaasade osad ühises asjas määratud ning kasutuseeliste saamise õigus on abikaasade ühine jagamatu õigus, on ühisomanike ühiselt saadava kasutuseelise väärtus võrreldes ainuomandis oleva kasutuseelise väärtusega kindlasti madalam juba kas või seetõttu, et tegemist on ühis- mitte ainukasutusega. Muu hulgas võib sellise kasutuseelise väärtust mõjutada ka asjaolu, et ühisomandis olevat korteriomandit kasutavad lisaks ühisomanike muud perekonnaliikmed. Muude perekonnaliikmete kasutust arvestades võib abikaasade tegelik kasutuseelis olla veelgi väiksem (vt Riigikohtu 26. septembri 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-93-12, p 20). Eelnevad seisukohad on asjakohased ka kehtiva PKS kontekstis. (p 14)
Advokaadist menetlusosalise saamata jäänud töötasu või muu püsiv sissetulek ei ole võrdsustatav menetlusosalise lepingulise esindaja kuluga. Ettevõtlustulu saamiseks õigusteenuse osutamisel esitatud õigusabiarvel märgitud õigusabi tunnihind ei ole samastatav õigusabi osutanud advokaadile tema töö eest makstava tasuga, s.o advokaadi töötasu või muu püsiva sissetulekuga. (p 12) Tsiviilkohtumenetluses hüvitatakse õigusabikulud üksnes juhul, kui tegemist on seaduses sätestatud hüvitatavate kuludega, eelkõige lepingulise esindaja kuludega (Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 12. oktoobri 2011. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-80-11, p 23). (p 13)
2-15-19042/157 Riigikohtu tsiviilkolleegium 13.12.2017
TsMS § 447 lg 2
Kuigi TsMS § 447 lg 2 esimene lause lubab kohtul igal ajal parandada otsuses kirja- ja arvutusvead ning ilmsed ebatäpsused, võib seda teha siiski üksnes juhul, kui need ei mõjuta otsuse sisu. Otsuse põhjendavas osas arvutusvea ilmnemisel ei saa kohus muuta otsuse resolutsiooni, mis põhines ekslikul arvutusel. Selliselt muudetaks otsuse sisu (vt Riigikohtu 12. jaanuari 2011. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-86-10, p 16; 29. oktoobri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-97-08, p 18). (p 10)
Kui hageja juriidilise isikuna on kassatsioonimenetluses osalenud TsMS § 218 lg 4 esimese lause mõttes isiklikult oma seaduslikuks esindajaks oleva juhatuse liikme kaudu (tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 34 lg 1; Riigikohtu 18. juuni 2014. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-62-14, p 13), siis ei saa hageja seadusliku esindaja kulusid kostjalt välja mõista. (p 13.2)