§ 37 Küsimuse esitamine vallavalitsusele
§ 81 Laenu ja muu varalise kohustuse võtmine
RT IV, 30.05.2019, 18
21.10.2014 RT IV, 30.10.2014, 1 02.11.2014
19.04.2016 RT IV, 23.04.2016, 8 26.04.2016, osaliselt 16.10.2017
20.06.2017 RT IV, 28.06.2017, 15 01.07.2017
21.05.2019 RT IV, 30.05.2019, 8 02.06.2019
1. peatükk I ÜLDSÄTTED
2. peatükk II VALLA SÜMBOLID, NENDE KASUTAMISE KORD
(2) Rae valla vapil on musta ja punasega neljaks jaotatud kilbil hõbedane rist ning (I, IV) kaks hõbedast tammelehte. Valla vapi etalonkujutis on esitatud põhimääruse lisas 2.
[RT IV, 30.05.2019, 8 - jõust. 02.06.2019]
(3) Rae valla lipul on valgel väljal sinine põikpalk, palgil valge põikpoom ning poomil sinine põiklatt; aupunktis Rae valla vapp. Vallalipu etalonkujutis on esitatud põhimääruse lisas 3.
(14) Vallavalitsus võib kinnitada muid valla sümbolitega kaasnevaid visuaalseid sümboleid ja stiilielemente (nt logo, tunnuslause, kujundus kutsetel, tänuavaldustel, kaartidel, ümbrikel, visiitkaartidel jms kujundus jne).
[RT IV, 23.04.2016, 8 - jõust. 26.04.2016]
3. peatükk III VALLA TUNNUSTUSAVALDUSED
(2) Taotlusi vallavolikogu või vallavalitsuse tänukirja andmiseks on õigus esitada vallavolikogu ja vallavalitsuse liikmetel, valla asutustel ning aleviku- ja külavanematel. Taotluses esitatakse füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi, amet, töö- või teenistuskoht, teenete kirjeldus ning taotluse esitaja nimi ja kontaktandmed. Juriidilise isiku korral esitatakse tema täpne ärinimi, kontaktandmed, teenete kirjeldus ning taotluse esitaja nimi ja kontaktandmed.
(Rae Vvk 20.12.2011 määrus nr 76, jõust. 24.12.2011)
(5) Vallavalitsus esitab taotluse vallavolikogu tänukirja andmiseks vallavolikogule otsustamiseks. Tänukirja annab üle volikogu esimees või tema asendaja.
(6) Füüsilisele isikule antud vallavolikogu tänukirjaga kaasneb ühekordne rahaline kingitus, mis on kahekordne Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäär.
(9) Rae Vallavalitsuse ja Rae Vallavolikogu tänukirjade etalonkujutis ja kirjeldus on esitatud põhimääruse lisas 5.
4. peatükk IV VALLA ÕIGUSAKTID
(1) Vallavolikogu määrused jõustuvad kolmandal päeval pärast nende avalikustamist Riigi Teatajas, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtaega.
(2) Vallavolikogu otsused tehakse menetlusosalistele teatavaks ja nad jõustuvad adressaadile teatavakstegemisest, kui otsuses ei ole sätestatud hilisemat tähtaega.
(4) Vallavolikogu õigusaktid ning volikogu istungite ja komisjonide koosolekute protokollid sisestatakse valla elektroonilisse andmebaasi ning avalikustatakse vallakantseleis ja valla veebilehel.
(5) Vallavolikogu määrustest ja üldist tähtsust omavatest otsustest teavitatakse valla ajalehes Rae Sõnumid. Valla ajalehes avaldamise kohustus märgitakse õigusaktis.
(1) Vallavalitsuse määrused jõustuvad kolmandal päeval pärast nende avalikustamist Riigi Teatajas, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtaega.
(2) Vallavalitsuse korraldused tehakse menetlusosalistele teatavaks ja nad jõustuvad adressaadile teatavakstegemisest, kui korralduses ei ole sätestatud teisiti.
(4) [Kehtetu - Rae Vvk 20.12.2011 määrus nr 76, jõust. 24.12.2011]
5. peatükk V RAE VALLAVOLIKOGU
8) [kehtetu - Rae Vvk 20.12.2011 määrus nr 76, jõust. 24.12.2011]
2) valla arengukava ja eelarvestrateegia vastuvõtmine ja muutmine;
6) [kehtetu - Rae Vvk 20.12.2011 määrus nr 76, jõust. 24.12.2011]
9) [kehtetu - RT IV, 28.06.2017, 15 - jõust. 01.07.2017]
14) ürituse korraldamise ja pidamise nõuete kehtestamine;
(6) Istungi kutse koos päevakorraga edastatakse volikogu liikmetele e-posti teel ning avaldatakse valla veebilehel. Kutsega koos tehakse volikogu liikmetele kättesaadavaks volikogu õigusaktide muudatusettepanekutega eelnõud, eelnõude seletuskirjad ja muud materjalid.
(2) Valla põhimääruse, arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve eelnõud arutab volikogu vähemalt kahel lugemisel. Juhtivkomisjoni ettepanekul võib lisaeelarve eelnõu vastu võtta ühe lugemisega.
(4) Päevakorrapunkti päevakorrast väljajätmise ettepaneku võib teha volikogu alatine komisjon, vallavolikogu liige, fraktsioon, vallavalitsus ja ja põhimääruse § 24 lõike1 punktis 5 nimetatud eelnõu algataja esindaja. Ettepanek koos põhjendusega esitatakse istungi juhatajale kirjalikult, alatine komisjon ja vallavalitsus protokollilise otsusena volikogu istungil päevakorra projekti arutamise ajal.
1) volikogu liikmete poolt eelnõude, vallavalitsusele ja vallavalitsuse liikmetele esitatavate kirjalike küsimuste üleandmist, nende avaldusi ja teateid enne päevakorra kinnitamist vaba sõnavõtuna;
(6) Päevakorraküsimuse arutamine algab eelnõu algataja või tema esindaja ettekandega. Selle järel kuulatakse ära juhtivkomisjoni esindaja kaasettekanne, mis peab sisaldama vähemalt ülevaadet komisjoni koosoleku toimumise ajast, osalistest, eelnõu arutamise käigust, parandusettepanekutest, hääletustulemusest ja komisjoni ettepanekust volikogule.
1) kirjaliku küsimuse esitamine eelnõu algatajale vallakantselei kaudu hiljemalt 1 päev enne volikogu istungi algust. Eelnõu algataja vastab küsimusele volikogu istungi ajal ettekandes;
(9) Volikogu liige võib volikogu istungil arvamuse avaldamiseks ettenähtud ajal, mille teeb teatavaks istungi juhataja, eelnõu ettekandjale ja kaasettekandjale esitada kokku 2 küsimust kummalegi, esineda arutelu ajal 1 sõnavõtuga ja 1 repliigiga ning hääletatava muudatusettepaneku kohta 1 kommentaariga.
(14) Päevakorrapunkti arutamine istungil lõpeb eelnõu saatmisega järgmisele lugemisele juhtivkomisjoni või istungi juhataja ettepanekul ning volikogu liikme ettepanekul, kui see saab poolthäälte enamuse, küsimuse arutamise katkestamisega, eelnõu tagasivõtmisega, otsustuse vastuvõtmisega hääletamise teel või protokollilise otsusega mitteõigustloovate küsimuste korral.
(20) Istungi kohta koostatakse protokoll 5 tööpäeva jooksul pärast istungit. Protokoll peab vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele. Vallakantselei avalikustab istungi protokolli veebilehel.
(22) Protokollile kirjutab alla istungi juhataja 1 tööpäeva jooksul pärast protokolli valmimist.
5) vallaelanikel kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud alustel ja korras.
4) paberkandjal esitatud eelnõu ja seletuskirja korral peab algataja hiljemalt järgmisel päeval esitama antud dokumendid vallakantseleisse ka elektrooniliselt (MS Word või Rich Text formaadis).
(5) Volikogu õigusaktide eelnõude kohta, mida arutatakse mitmel lugemisel, saab ettepanekuid esitada kirjalikult vastavalt juhtivkomisjoni poolt esitatud ettepanekute esitamise tähtajale. Volikogu istungi ajal nende eelnõude kohta muudatusettepanekuid, välja arvatud sõnastuse paranduseettepanekud, esitada ei saa.
(6) Volikogu õigusaktide eelnõude kohta, mis võetakse vastu esimesel lugemisel, saab muudatusettepanekud esitada volikogu istungil küsimuse arutamise ajal.
(6) Hääletamise kas elektrooniliselt või hääletamissedelitega ja selleks ettenähtud aja kuulutab välja istungi juhataja.
[RT IV, 30.10.2013, 1 - jõust. 02.11.2014]
(9) Volikogu liikmel on isikuvalimistel üldjuhul üks poolthääl. Volikogu liikmel on õigus hääletada ka oma kandidatuuri poolt. Volikogu revisjonikomisjoni liikmete valimisel lähtutakse käesoleva põhimääruse § 34 lõikes 4 sätestatud erisustest. Volikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe või aseesimeeste valimisel lähtutakse käesoleva põhimääruse § 32 lõikes 1 sätestatud erisusest.
[RT IV, 23.04.2016, 8 - jõust. 16.10.2017]
2) puudub kirjalik märge poolthääle andmise kohta;
(14) Hääletamiskomisjon korraldab elektroonilise hääletamise läbiviimise ning hääletussedelitega hääletamisel loeb hääled kohe pärast hääletamise lõppemist. Hääletamiskomisjon teeb kindlaks:
1) hääletamisel osalenud volikogu liikmete arvu;
2) hääletamissedelitega hääletamisel valimiskastis olevate kehtetute hääletamissedelite arvu;
(2) Valla põhimääruse, arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve eelnõu arutab volikogu vähemalt kahel lugemisel. Juhtivkomisjoni ettepanekul võib lisaeelarve eelnõu vastu võtta ühe lugemisega.
(3) Komisjoni koosseisu kinnitab ja teeb selles muudatusi komisjoni esimehe esildisel volikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega.Volikogu komisjoni koosseisu kujundamisel arvestatakse erakondade ja valimisliitude esindajate osakaalu volikogus.
(31) Volikogu liikmetel ja fraktsioonidel on õigus esitada komisjoni esimehele kirjalikke ettepanekuid komisjoni liikmete kandidaatide, sealhulgas volikogu liikmel ka enda kandidatuuri kohta. Komisjoni liige ei pea olema volikogu liige.
6) arutab valla arengukava, eelarve strateegiat, eelarve eelnõu ja majandusaasta aruannet ning esitab ettepanekud valla arengukava, eelarve strateegia, eelarve eelnõu ja majandusaasta aruande kohta juhtivkomisjonile.
(4) Alatistel komisjonidel on õigus arutada kõiki volikogu menetluses olevaid eelnõusid ja esitada juhtivkomisjonile eelnõu kohta kirjalikult oma seisukoht ning ettepanekud eelnõu sisuliseks või sõnastuse muutmiseks või täiendamiseks vallakantselei kaudu kuni 1 päev enne juhtivkomisjoni koosoleku algust, kui eelnõu läheb esimesele lugemisele, või juhtivkomisjoni poolt antud tähtajaks enne eelnõu järgmist lugemist
6) teeb volikogu istungil kaasettekande komisjonis arutusel olnud päevakorraküsimuses või volitab kaasettekannet tegema komisjoni liikme;
7) allkirjastab komisjoni protokolli 3 tööpäeva jooksul arvates protokolli valmimisest;
8) täidab muid komisjoni poolt otsustatud ülesandeid.
(1) Komisjoni esimees ja aseesimees või aseesimehed valitakse vallavolikogu liikmete hulgast üheaegselt salajasel hääletusel. Volikogu liikmel on üks hääl.
(11)Komisjoni esimehe ja aseesimehe valimised korraldatakse pärast volikogu uue koosseisu valimist, komisjoni esimehe või aseesimehe volituste lõppemisel või peatumisel, tagasiastumisel, või umbusaldamisel
(3) [Kehtetu - RT IV, 23.04.2016, 8 - jõust. 16.10.2017]
(4) [Kehtetu - RT IV, 23.04.2016, 8 - jõust. 16.10.2017]
(4) [Kehtetu - RT IV, 02.04.2013, 18 - jõust. 05.04.2013]
(1) Volikogu moodustab oma volituse ajaks vähemalt kolmeliikmelise, sealhulgas esimees ja aseesimees, volikogu revisjonikomisjoni. Komisjoni liikmete arvu otsustab volikogu hääletamisel.
(2) Revisjonikomisjoni esimees, aseesimees ja liikmed valitakse vallavolikogu liikmete hulgast. Kandidaadid võib üles seada vallavolikogu liige või fraktsioon.
2) revisjonikomisjoni liikme valimisel saab vallavolikogu liige anda kandidaadile ühe poolthääle ning tal on poolthääli vastavalt valitavate liikmete arvule;
(3) Kontrollimist viib läbi vähemalt 2 isikut koos. Nendest vähemalt üks peab olema revisjonikomisjoni liige. Kui kontrollimist teostav komisjoni liige ei ole volikogu liige, võib tema tööd tasustada volikogu otsuse alusel.
(15) Komisjon saadab akti ja komisjoni otsuse vallavalitsusele, kes võtab oma seisukoha ning esitab selle 10 päeva jooksul revisjonikomisjonile.
§ 37. Küsimuse esitamine vallavalitsusele
[Rae Vvk 20.12.2011 määrus nr 76 - jõust. 24.12.2011]
(1) Volikogu liikmete, fraktsioonide, komisjonide, volikogu esimehe, vallavalitsuse ja vallavanema avalduste, vajadusel algatatud eelnõude üleandmine, kirjaliku küsimuse üleandmine toimub igal volikogu istungil vaba sõnavõtuna enne istungi päevakorra kinnitamist.
(1) Vallavolikogu liige on kohustatud taandama ennast volikogu üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes on tal huvide konflikt korruptsioonivastase seaduse kohaselt.
6. peatükk VI VALLAVALITSUS
3) sõlmib vajadusel ja oma pädevuse piires planeeringute algatamise eelduseks olevaid võlaõiguslikke lepinguid planeeringu koostamise, koostamise rahastamise, planeeringu- ja sellega seotud ala taristu ehitamise, vara või taristu üleandmise, planeeringu elluviimise ja muude avalikes huvides oluliste tingimuste kokkuleppimiseks. Planeeringu elluviimise ja teiste oluliste kohustuste täitmise tagamiseks sõlmitakse notariaalne kokkulepe reeglina enne planeeringu vastuvõtmist.
9) otsustab kinnisasjale sundvalduse seadmise, kui tema pädevuses on planeeringu kehtestamine, millega kavandatakse vastavate tehnovõrkude või -rajatiste rajamine;
10) otsustab kinnisasjale sundvalduse seadmise detailplaneeringu koostamise kohustuseta aladel;
6) esitab vallavalitsusele ametisse nimetamiseks Rae Vallavalitsuse struktuuriüksuse juhi kandidaadi ja ametisse kinnitamiseks valla asutuse juhi kandidaadi, teeb vallavalitsusele ettepaneku nimetatud juhtide ametist vabastamise kohta, kui käesolevas põhimääruses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Vallavalitsuse liikmete igapäevane tegevus toimub personaalse tööjaotuse ja isikliku vastutusvaldkonna alusel, mis tehakse teatavaks vallavolikogule, valla teenistuses olevatele isikutele ja vallaelanikele. Tööjaotusele vastavalt vallavalitsuse liige:
1) esitab vallavanemale ettepanekuid neile alluvate Rae Vallavalitsuse ametite struktuuri, funktsioonide ja koosseisu kohta;
2) teeb ettepanekuid küsimuste võtmiseks vallavalitsuse istungile lähtudes vallavolikogult, volikogu komisjonidelt, Rae Vallavalitsuse ametitelt saabunud ettepanekutest;
3) algatab eelnõusid valla elu puudutavates küsimustes;
4) teostab kontrolli oma töövaldkonnas kehtivate riigi ja valla õigusaktide täitmise üle;
5) vastab vallavolikogu liikmete kirjalikele küsimustele oma tegevusvaldkonda puudutavates küsimustes ning vastutab isiklikult tähtaegse vastamise eest;
6) täidab muid talle vallavalitsuse õigusaktidega pandud ülesandeid.
(2) Rae Vallavalitsus haldab valla asutusi, mille moodustamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu Valla asutuse põhimääruse, struktuuri ja koosseisu ning nende muutmise kinnitab vallavalitsus, kui seaduses ja/või käesolevas põhimääruses ei ole sätestatud teisiti. Valla asutused ei teosta avalikku võimu.
(3) Valla asutuse juhi kinnitab ametisse ja vabastab ametist vallavanem, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Valla asutuse juht on ametiisik korruptsioonivastase seaduse mõttes.
(4) Valla töötaja on Rae Vallavalitsuse koosseisus ettenähtud teenistuskohale töölepingu alusel võetud töötaja.
7. peatükk VII ALEVIKU- JA KÜLAVANEM
(1) Küla ühiselu korraldamiseks võib külaelanike koosolekul (edaspidi külakoosolek) valida Vanema ning abivanema või küla eestseisuse. Eestseisus võib valida oma liikmete hulgast abivanema(d). Külakoosoleku kokkukutsumise teade tuleb avaldada Rae Sõnumites vähemalt seitse päeva enne külakoosoleku toimumist.
(2) Vanemaks ja abivanemaks võib valida isiku, kes on valimise hetkel vähemalt 18-aastane valla elanik. Vanema kandidaat peab osalema külakoosolekul, kus valitakse Vanem. Kandidaat peab koosolekul andma nõusoleku kandideerimiseks. Eestseisuse liige ei pea olema valla elanik.
(9) Juhul kui külal või alevikul ei ole Vanemat, kutsub Vanema valimiseks külakoosoleku kokku Rae Valla Alevike- ja Külavanemate Seltsi esimees käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras ning juhib koosolekut kuni Vanema valimiseni.
[RT IV, 30.10.2014, 18 - jõust. 02.11.2014]
8. peatükk VIII ARENGUKAVA
(3) Vallavalitsus esitab arengukava muutmise eelnõu volikogule hiljemalt 1. augustiks ja volikogu teeb otsuse hiljemalt 1. oktoobriks.
(2) [Kehtetu - RT IV, 28.06.2017, 15 - jõust. 01.07.2017]
9. peatükk IX VALLA EELARVESTRATEEGIA, EELARVE JA FINANTSJUHTIMINE
(3) Eelarvestrateegia eelnõu koostab vallavalitsus ja esitab selle kinnitamiseks vallavolikogule hiljemalt 10. septembriks.
(3) Valla eelarve koostatakse tekkepõhiselt.
1) selgitused ja põhjendused kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5 lõikele 3 kirjeldatud detailsuses eelmise aasta, jooksva aasta ning eelseisva eelarveaasta kohta;
(6) Vallavalitsus esitab järgmise eelarveaasta Rae Vallavalitsuse struktuuri ja teenistujate koosseisu ning palgamäärad ja palgatingimused volikogule kinnitamiseks koos eelarve eelnõuga.
(1) Eelarve eelnõu menetlevad kõik komisjonid ning esitavad oma seisukohad ning eelarve eelnõu parandus- ja täiendusettepanekud pärast eelarve esimest lugemist juhtivkomisjonile ja vallavalitsusele juhtivkomisjoni määratud tähtajaks.
(7) Eelarve ja eelarve seletuskiri avaldatakse valla veebilehel seitsme tööpäeva jooksul pärast selle avalikustamist Riigi Teatajas. Valla veebilehel avaldatakse samuti eelarve menetlemist käsitlevad volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollid.
(3) Vallavalitsus võib teha eelarve eelnõus kavandatud väljaminekuid, mis eelmise aasta eelarves puudusid, kui nende tegemise tähtaeg saabub enne eelarve vastuvõtmist ja need tulenevad:
(3) [Kehtetu - RT IV, 30.05.2019, 8 - jõust. 02.06.2019]
(3) [Kehtetu - Rae Vvk 20.12.2011 määrus nr 76, jõust. 24.12.2011]
10. peatükk X VALLA VARA
(1) Valla vara (edaspidi ka vallavara) on Rae vallale kuuluv kinnis- ja vallasvara, s.o. asjad ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused. Vallale kuuluvad võlaõigused ja muud isiklikud varalised õigused, samuti vallale kuuluvad aktsiad, osad ja muud väärtpaberid kuuluvad valla vallasvara hulka. Valla vallasvaraks on ka intellektuaalne omand, mis on loodud valla teenistuses olevate isikute ametialase tegevusega või omandatud valla vara arvel.
(2) Valla vara valitsemisest, kasutamisest ja käsutamisest saadud tulu, samuti tulu, mida saadakse valla teenistuses olevate isikute teenistustegevuse läbi ning selle töö vili kuulub vallale, kui seadusest, valla õigusaktidest või nende alusel sõlmitud lepingutest ei tulene teisiti.
(3) Raamatupidamises, registrites plaanides ja aruannetes või muus vormis informatsioon, mille materiaalne kandja on munitsipaalomandis, on valla vara.
(3) Pärandi vastuvõtmisest loobumise või kinkelepingu sõlmimise, millega nähakse kingisaajale ette koormisi või kohustusi, otsustab vallavolikogu. Pärandvara ja kinke hindamise viib läbi vallavalitsus.
§ 81. Laenu ja muu varalise kohustuse võtmine
(2) Laenu võtmist eelarves või vallavolikogu otsusega kehtestatud mahus korraldab vallavalitsus.
(3) Muu varalise kohustuse võtmise kooskõlas eelarvega otsustab ja korraldab vallavalitsus.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 1 ja 3 sätestatu ei kohaldu valla omandis oleva kuni 50% suuruse hooneosa ja hoones asuvate mitteeluruumide üürile andmisel tähtajaga kuni 10 aastat. Sellisel juhul otsustab üürile andmise vallavalitsus.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 ja lõike 4 punktides 1 ja 3 sätestatu ei kohaldu juhul, kui valla vara antakse tähtajaliseks kasutamiseks avalikkusele suunatud reklaami paigaldamiseks või avaliku ürituse (sealhulgas laat ja tänavakaubandus) korraldamiseks. Sellisel juhul otsustatakse vara üürile andmine vallavalitsuse kehtestatud korras.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 ja lõike 4 punktides 1 ja 3 sätestatu ei kohaldu juhul, kui kasutamiseks antakse vara , mida haldab valla asutus ja mille kasutamine toimub vallavalitsuse kehtestatud hinnakirja alusel. Sellisel juhul otsustab vara kasutusse andmise valla asutus.
(1) Rae valla omandis oleva põllumajandusliku kinnisasja või selle osa (edaspidi põllumajandusmaa) rendile andmine toimub üldjuhul enampakkumise korras, arvestades käesolevast paragrahvist tulenevaid erisusi.
(6) Enampakkumise korras vara müügi korduval nurjumisel on vallavalitsusel õigus võõrandada enampakkumisel olnud vara vastava vara müügiks sobiva internetiportaali või koostööpartneri vahendusel, määrates vara hinnaks volikogu poolt määratud enampakkumise alghinna või muudel juhtudel asja hariliku väärtuse.
(2) Valla omandis olevale kinnisasjale seab reaalservituudi, reaalkoormatise ja ostueesõiguse vallavalitsus. Vallavalitsuse ettepanekul otsustab vara koormamise vallavolikogu.
(3) Isiklik kasutusõigus seatakse valla omandis olevale kinnisasjale tasu eest või tasuta. Isiklik kasutusõigus seatakse valla omandis olevale kinnisasjale seadusjärgse tasu eest, kui kinnisasi koormatakse tehnorajatise talumiseks.
1) [Kehtetu - Rae Vvk 20.12.2011 määrus nr 76, jõust. 24.12.2011]
2) [Kehtetu - Rae Vvk 20.12.2011 määrus nr 76, jõust. 24.12.2011]
(1) [Kehtetu - Rae Vvk 20.12.2011 määrus nr 76, jõust. 24.12.2011]
(4) Põhivara mahakandmise otsustab vallavolikogu, kui mahakantavaks varaks on maatüki oluliseks osaks olev ehitis või rajatis või kui vallasasja bilansiline väärtus on suurem kui kümme tuhat (10 000) eurot, muudel juhtudel otsustab vallavalitsus.
11. peatükk XI KESKKONNA- JA KULTUURIVÄÄRTUSTE KAITSE
(4) Lähtudes vajadusest kaitsta loodust kui ühisvara ja rahvuslikku rikkust on riigi ja valla õigusaktides sätestatud korras õigus kitsendada omandi käsutamise ja ettevõtlusega tegelemise vabadust, kehtestada piiranguid ja servituute, esitada tingimusi ning panna füüsilistele ja juriidilistele isikutele peale koormisi. Nimetatud kitsendused, servituudid, piirangud ja koormised seatakse riigi õigusaktide alusel, valla üld- ja detailplaneeringutes ja teistes valla õigusaktides.
[RT IV, 28.06.2017, 15 - jõust. 01.07.2017]
12. peatükk XII VÄLISSUHTED JA VALLA ESINDAMISE KORD
13. peatükk XIII PÕHIMÄÄRUSE VASTUVÕTMINE, MUUTMINE, JÕUSTAMINE JA AVALIKUSTAMINE
14. peatükk XIV RAKENDUSSÄTTED
Lisa 2 Rae Vallavapi etalonkujutis
Lisa 3 Rae Vallalipu etalonkujutus
Lisa 4 Rae valla teeneteplaadi kirjeldus ja etalonkujutis
Lisa 5 Tänukirjade etalonkujutis ja kirjeldus


Ajutised kalapüügikitsendused ja agarikupüügi ala Läänemerel 2020. aastal – Riigi Teataja
Ajutised kalapüügikitsendused ja agarikupüügi ala Läänemerel 2020. aastal
Ajutised kalapüügikitsendused ja agarikupüügi ala Läänemerel 2020. aastal - sisukord
§ 1 Kalapüügikitsendused
§ 2 Agarikupüügi ala
§ 3 Traalnoodaga kalapüügi sulgemine Liivi lahes
RT I, 21.12.2019, 28
Vastu võetud 19.12.2019 nr 75
Määrus kehtestatakse kalapüügiseaduse § 11 lõike 2 alusel ning Vabariigi Valitsuse 16. juuni 2016. aasta määruse nr 65 „Kalapüügieeskiri” § 25 lõike 1 punkti 1 alusel.
§ 1. Kalapüügikitsendused
(1) Meres on keelatud püüda koha 15. maist 15. juulini.
(2) Meres on 15. maist 15. juulini keelatud koha kaaspüük, välja arvatud nakkevõrkudega püügil.
(3) Pärnu lahes põhja pool Kotinina, mida tähistatakse koordinaatidega 58º17.888'N, 24º16.719'E, ja Tahkunina, mida tähistatakse koordinaatidega 58º15.515'N, 24º29.364'E, vahelist ühendussirget on keelatud kasutada:
1) ääremõrdu, mille silmasuurus on mõrrapäras alla 24 mm ja teistes osades alla 56 mm 10. maist 15. augustini;
2) suurema kui 80 mm silmasuurusega mõrdu 15. maist 15. juulini;
3) nakkevõrke 1. juulist 15. juulini;
4) nakkevõrke, mille silmasuurus on väiksem kui 100 mm;
5) õngpüüniseid, välja arvatud lihtkäsiõnge ja käsiõnge, 15. maist 15. juulini.
(4) Pärnu lahes on aasta ringi keelatud kalapüük Pärnu jõe suudmealal, mis on piiratud kaldajoone ning punktist koordinaatidega 58º22.829'N, 24º27.664'E edasi mõttelise joonega, mis läbib punkte koordinaatidega 58º21.959'N, 24º26.302'E; 58º21.282'N, 24º27.961'E; 58º21.803'N, 24º28.711'E, Pärnu jõe vasaku ja parema muuli otsi ning edasi läbi punkti 58º22.095'N, 24º26.988'E punktini 58º22.683'N, 24º27.929'E, välja arvatud meritindipüük mõrdadega 1. märtsist 30. aprillini.
(5) Meres on keelatud angerjapüük 1. jaanuarist 31. jaanuarini ja 1. novembrist 31. detsembrini.
§ 2. Agarikupüügi ala
Agarikupüük tragiga on keelatud 20 m sügavusjoonest madalamal, välja arvatud:
1) alal, mida piiritlevad mõttelised jooned, mis läbivad punkte koordinaatidega 58º40.451'N, 22º51.994'E; 58º41.314'N, 22º55.559'E; 58º40.315'N; 22º57.188'E; 58º39.361'N, 22º55.584'E; 58º39.49'N, 22º52.026'E;
2) alal, mida piiritlevad mõttelised jooned, mis läbivad punkte koordinaatidega 58º43.148'N, 22º57.303'E; 58º42.885'N, 23º0.256'E, 58º41.808'N, 22º59.491'E.
§ 3. Traalnoodaga kalapüügi sulgemine Liivi lahes
(1) Liivi lahes Eesti territoriaal- ja sisemeres on keelatud kalapüük traalnoodaga 23. aprillist 22. maini.
(2) Liivi lahes Läti Vabariigi majandusvööndis on keelatud kalapüük traalnoodaga Eesti Vabariigi lipu all sõitvatel laevadel 12. maist 10. juunini.


Rahvusvahelise lepinguga määratud andmevahetuse täpsustatud kord – Riigi Teataja
Avaldamismärge:RTL 2003, 87, 1274
Rahvusvahelise lepinguga määratud andmevahetuse täpsustatud kordVastu võetud 11.07.2003 nr 60
Määrus kehtestatakse «Keskkonnaregistri seaduse» (RT I 2002, 58, 361) § 41 lõike 2 alusel.
(1) Käesolev määrus reguleerib keskkonnaregistri volitatud töötleja korraldatavat keskkonnaandmete rahvusvahelist andmevahetust.
(2) Rahvusvaheline andmevahetus on käesoleva määruse tähenduses keskkonnaandmete registrist edastamine või registrisse vastuvõtmine rahvusvahelises lepingus määratud mahus.
§ 2. Andmeedastus
(1) Keskkonnaregistri volitatud töötleja korraldab rahvusvahelistes lepingutes määratud keskkonnaandmete edastust keskkonnakoormuste ja keskkonnaseisundi osas, välja arvatud juhtudel, kui andmeedastuseks on muu õigusaktiga määratud teine kontaktasutus.
(2) Eksperthinnangute tulemusena saadud keskkonnaandmed edastatakse eksperthinnangu tellimusega määratud korras.
(3) Andmevahetuse perioodid ning andmete edastamise ja nende ettevalmistamise tähtajad tulenevad rahvusvahelistest lepingutest.
(4) Kui rahvusvahelises lepingus puudub andmete ettevalmistamise tähtaeg, valmistatakse keskkonnaandmed ärasaatmiseks ette hiljemalt kümnendaks päevaks enne esitamise tähtaega.
§ 3. Keskkonnakoormuse ja keskkonnaseisundi andmed
Keskkonnakoormuse ja keskkonnaseisundi andmed käesoleva määruse tähenduses on keskkonnakasutuse andmed keskkonnaloa alusel ja keskkonnaseire, uuringu ja inventeerimise käigus saadud andmed või samalaadsed andmed käesolevas paragrahvis nimetamata alustel.
§ 4. Andmeedastuse ulatus
(1) Keskkonnaregistri volitatud töötleja korraldab andmeedastust järgnevate Riigikogu poolt ratifitseeritud välislepingute täitmiseks:1) piiriülese õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni õhusaasteainete kauglevi seire ja hindamise Euroopa koostööprogrammi (EMEP) pikaajalise finantseerimise protokoll (RT II 2001, 1, 2);2) Euroopa Ühenduse ja Eesti Vabariigi kokkulepe «Eesti Vabariigi osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ning Euroopa keskkonnainfo ja -vaatlusvõrgus» (RT II 2001, 26, 133);3) piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsioon (RT II 01.01.1995, 64);4) ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli konventsioon (RT 1992, 21, 297) koos otsusega III/1 «Baseli konventsiooni muutmine»;5) Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsioon (RT II 1995, 11/12, 57);6) piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioon koos Helsingi protokolliga väävli heitkoguse või nende piiriüleste voogude vähemalt 30-protsendilise vähendamise kohta, Sofia protokolliga lämmastikoksiidide heitkoguste või nende piiriüleste voogude vähendamise kohta ja Genfi protokolliga lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguse või nende piiriüleste voogude vähendamise kohta (RT II 2000, 4, 25).
(2) Keskkonnaandmete edastamine käesolevas paragrahvis nimetamata alustel toimub keskkonnaregistri vastutava töötleja igakordse otsuse alusel.
§ 5. Andmeedastuse korraldus
(1) Keskkonnaregistri volitatud töötleja edastab käesoleva määruse § 4 lõikes 1 nimetatud rahvusvaheliste lepingute alusel keskkonnaregistri töötlemata andmed rahvusvahelise lepinguga määratud mahus, ajal ja adressaatidele.
(2) Keskkonnaregistri volitatud töötleja esitab käesolevad rahvusvaheliste lepingute alusel edastatavad keskkonnaregistri töödeldud andmed vähemalt 10 tööpäeva enne ärasaatmist vastutavale töötlejale läbivaatamiseks.
(3) Keskkonnaregistri vastutav töötleja kooskõlastab volitatud töötleja poolt esitatud andmed või teeb põhjendatud parandused 7 tööpäeva jooksul arvates andmete saamisest.
(4) Kui keskkonnaregistri vastutav töötleja ei langeta 7 tööpäeva jooksul otsust andmete kooskõlastamise kohta või ei tee põhjendatud parandusi, loetakse andmed kooskõlastatuks vaikimisega.
§ 6. Andmete keskkonnaregistrisse vastuvõtmine
Keskkonnaregistri volitatud töötleja võtab keskkonnaregistrisse vastu keskkonnaandmeid teistest riikidest rahvusvahelises lepingus või vastutava töötleja määratud juhul.
§ 7. Andmetöötluse lubatud ulatus
Keskkonnaregistri volitatud töötlejal on õigus töödelda keskkonnaregistri andmeid mahus, mis tagab andmeedastuse rahvusvahelises lepingus nõutud ulatuses ja vormi kohaselt.
§ 8. Edastatud või vastuvõetud andmete hoidmine
(1) Keskkonnaregistri volitatud töötleja säilitab edastatud ja vastuvõetud andmed keskkonnaregistri arhiivis ja väljastab need andmete saamise taotluse alusel, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud juhtudel.
(2) Kui edastatud või vastuvõetud andmed on seotud keskkonnaregistri objektiga ja need andmed tuleb vastavalt «Keskkonnaregistri seadusele» kanda registrikaardile, hoiab keskkonnaregistri volitatud töötleja neid andmeid registrikaardil.
(3) Kui rahvusvaheline leping nõuab andmete avalikustamist, kannab keskkonnaregistri volitatud töötleja andmete edastamise või vastuvõtmise dokumendi dokumendikogusse.
(4) Kui rahvusvaheline leping sätestab käesolevas paragrahvis määratust teisiti, korraldab keskkonnaregistri volitatud töötleja edastatud või vastuvõetud andmete hoidmist rahvusvahelise lepingu alusel.


Joogivee uuringut teostava proovivõtja atesteerimise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Joogivee uuringut teostava proovivõtja atesteerimise tingimused ja kord - sisukord
§ 3 Atesteerimise taotlemine
§ 4 Atesteerimine
§ 5 Atesteerimise tulemuse vaidlustamine ja kordusatesteerimine
§ 6 Atesteerimistunnistus
RTL 2009, 90, 1322
Vastu võetud 08.12.2009 nr 91
Määrus kehtestatakse «Rahvatervise seaduse» § 132 lõike 3 alusel ja kooskõlas § 8 lõike 1 punktiga 11.
Määrusega kehtestatakse joogivee uuringut teostavate joogiveeproove võtvate isikute (edaspidi proovivõtja) tööoskuste ja teadmiste hindamise (edaspidi atesteerimine) ning atesteerimistunnistuse (edaspidi tunnistus) väljaandmise tingimused ja kord.
(1) Proovivõtjat atesteerib sotsiaalministri poolt moodustatud atesteerimiskomisjon (edaspidi komisjon). Komisjonis on viis liiget. Komisjoni moodustamisel määrab sotsiaalminister komisjoni esimehe ja sekretäri.
(2) Komisjoni esimees nimetab komisjoni koosseisust komisjoni aseesimehe, kes asendab esimeest tema äraolekul.
(3) Komisjoni istungi kutsub kokku komisjoni esimees. Komisjoni istungid toimuvad vastavalt vajadusele, kuid proovivõtjate taotluste olemasolul mitte harvem kui üks kord kolme kuu jooksul. Atesteerimise aja määrab komisjoni esimees.
(4) Komisjoni asjaajamist ja koosolekute tehnilist ettevalmistust korraldab sekretär.
(5) Komisjon võtab otsused vastu häälteenamusega. Igal komisjoni liikmel on üks hääl. Häälte võrdsel jagunemisel otsustab komisjoni esimehe või tema äraolekul aseesimehe hääl. Komisjon on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole komisjoni liikmetest.
(6) Komisjoni esimees esitab sotsiaalministrile ettepaneku kinnitada komisjoni otsus. Atesteerimiskomisjoni otsuse kinnitab sotsiaalminister käskkirjaga. Komisjoni esimees vormistab atesteerimistunnistused ja edastab need ettenähtud isikutele.
(7) Komisjoni otsuse suhtes eriarvamusele jäänud komisjoni liikmel on õigus fikseerida oma eriarvamus kirjaliku või suulise avaldusena. Kirjalik eriarvamus lisatakse protokollile. Suuline eriarvamus protokollitakse komisjoni liikme taotlusel. Protokollile kirjutavad alla komisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees, ja sekretär.
(8) Komisjon teeb otsuse atesteerimise kohta kolme tööpäeva jooksul atesteerimise korraldamise päevast arvates ja esitab sotsiaalministrile kinnitamiseks.
§ 3. Atesteerimise taotlemine
2) kirjalik tõend koolituse kohta, milles on näidatud väljaõpet korraldanud asutuse nimetus ja koolituse aeg.
(2) Avalduses esitatakse järgmised andmeid:
5) andmed senise praktilise töö kohta.
§ 4. Atesteerimine
(1) Komisjon hindab proovivõtja teadmisi suulise küsitluse või kirjaliku testi ja vajadusel praktilise ülesande täitmise alusel ja teeb otsuse atesteerimise sooritamise või mittesooritamise kohta.
(2) Proovivõtjalt nõutavate teadmiste ja oskuste kontrollimiseks vajalikud küsimused ja praktilised ülesanded koostab komisjon.
(3) Proovivõtja peab teadmiste ja oskuste omandamiseks enne esmakordset atesteerimise taotlemist läbima vähemalt 25-tunnise koolituse ning iga järgneva viieaastase perioodi järel vähemalt 5-tunnise täienduskoolituse, mille õppekava on kooskõlastatud sotsiaalministriga.
(4) Komisjon hindab joogiveeproovi võtmiseks vajalikke teadmisi ja tööoskusi, võttes arvesse, et proovivõtja peab:
1) oskama määrata joogivee töötlemise efektiivsust;
2) teadma proovivõtukoha eripärasusi, mis võivad mõjutada proovivõtmist, ja valdama proovivõtmise tehnikat;
3) oskama koostada proovivõtu plaani;
4) oskama kontrollida ühisveevärki suunatud ja töödeldud vee kvaliteeti;
5) oskama hinnata tarbija kraanist võetud joogivee kvaliteeti;
6) oskama võtta joogiveeproove radioloogiliste näitajate määramiseks;
7) teadma veega kokkupuutuvate materjalide mõju vee kvaliteedile;
8) oskama võtta proove sotsiaalministri 31. juuli 2001. a määrusega nr 82 «Joogivee kvaliteedi- ja kontrollinõuded ning analüüsimeetodid» sätestatud joogivee kvaliteedinäitajate määramiseks;
9) oskama vormistada proovivõtmise akte ja kaaskirju laboratooriumile;
10) oskama määrata kohapeal proovivõtmise kohas joogivee lõhna, maitset, pH, jääkkloori, jääkosooni ja elektrijuhtivust;
11) oskama säilitada ja transportida ning vajadusel konserveerida proove;
12) tundma proove mõjutavaid tegureid (temperatuur, proovipudeli materjal ja puhtusaste, proovi külmutamine, proovi säilitamise aeg) ja nende mõju analüüsitulemusele;
13) teadma, kuidas toimub proovide vastuvõtt laborisse.
§ 5. Atesteerimise tulemuse vaidlustamine ja kordusatesteerimine
(1) Kolme päeva jooksul pärast komisjoni otsuse teatavakstegemist on atesteerimist taotlenud proovivõtjal õigus esitada proteste atesteerimise läbiviimise kohta komisjonile. Komisjon registreerib saadud protestid ja esitab koos oma seisukohaga kahe päeva jooksul sotsiaalministrile, kes teeb otsuse protesti rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta.
(2) Proovivõtja võib taotleda kordusatesteerimist kahe nädala jooksul arvates päevast, mil ta sai või oleks pidanud teada saama sotsiaalministri poolt kinnitatud otsusest.
(4) Kui proovivõtja oskused ja teadmised ei vasta endiselt nõuetele, peab ta enne järgmise atesteerimise taotlemist läbima uuesti § 4 lõikes 3 nõutud koolituse.
§ 6. Atesteerimistunnistus
(1) Atesteeritud proovivõtjale annab komisjon atesteerimistunnistuse, mille vorm on esitatud käesoleva määruse lisas.
1) komisjoni otsust kinnitava sotsiaalministri käskkirja number ja kuupäev;
4) atesteerimise kuupäev;
5) atesteerimistunnistuse number;
8) atesteerimiskomisjoni esimehe nimi ja allkiri;
9) atesteerimiskomisjoni sekretäri nimi ja allkiri.
(3) Tunnistus antakse proovivõtjale allkirja vastu.
(4) Kui tunnistus on hävinud, varastatud või kui selle tekst ei ole loetav, võib tunnistuse omanik taotleda komisjonilt duplikaadi väljaandmist.
Sotsiaalministri 8. detsembri 2009. a määruse nr 91
«Joogivee uuringut teostava proovivõtja atesteerimise tingimused ja kord»
JOOGIVEEPROOVE VÕTVA ISIKU ATESTEERIMISTUNNISTUS
Kinnitatud sotsiaalministri käskkirjaga «......» .................. 200...... a nr
Isikukood ............................................................
on atesteeritud «......» ........................................ 200...... a.
Tunnistus on kehtiv kuni «......» ........................................ 200...... a.
Väljaandmise koht ......................................................................................
Väljaandmise kuupäev «......» ........................... 200...... a.
Pitseri koht
Atesteerimiskomisjoni esimees Atesteerimiskomisjoni sekretär


Kunda linna jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Kunda linna jäätmehoolduseeskiri
Kunda linna jäätmehoolduseeskiri - sisukord
2 Jäätmete käitlemine
§ 5 Jäätmete kogumine ja sortimine
§ 6 Jäätmemahutite tehnilised nõuded
§ 7 Jäätmeveo nõuded
§ 8 Jäätmete liigiti kogumise ja sortimise arendamine
§ 9 Korraldatud jäätmeveo piirkond
§ 10 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid
§ 11 Jäätmevedu
§ 12 Jäätmevedaja leidmine
§ 13 Korraldatud jäätmeveoga liitumine
§ 14 Jäätmeveopingud
§ 15 Korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemine
§ 16 Korraldatud jäätmeveo korraldamise kord
4 Korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmed
§ 17 Taaskasutatavate jäätmete käitlemine
§ 18 Probleemtoodetest tekkivate jäätmete käitlemine
§ 19 Biolagunevate jäätmete käitlemise ja kompostimise nõuded
§ 20 Pakendite ja pakendijäätmete käitlemine
§ 21 Ohtlike jäätmete käitlemine
§ 22 Muude tavajäätmete käitlemine
§ 23 Ehitus ja lammutuspraht
§ 24 Ehitusjäätmete valdaja kohustused
§ 25 Mitteohtlike ehitusjäätmete käitlemine
§ 27 Tervishoiu ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivad jäätmed
§ 28 Tervishoiuasutuses tekkivate olme- ja taaskasutatavate jäätmete käitlemine
§ 29 Tervishoiujäätmete käitlemise nõuded
§ 30 Loomsete jäätmete käitlemine
§ 32 Suletud Kunda prügila järelhoolduse nõuded
8 Järelvalve ja vastutus
§ 34 Vastutus jäätmete käitlemisel ja keskkonnasaastuse likvideerimine
§ 35 Varasemate määruste kehtetuks tunnistamine
Kunda Linnavolikogu
RT IV, 03.04.2013, 62
Vastu võetud 11.06.2012 nr 5
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 6 lõike 1, paragrahvi 22 lõike 1 punkti 365 ja punkti 366, jäätmeseaduse paragrahvi 71 lõike 1 ning pakendiseaduse paragrahvi 15 lõike 1 alusel.
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib jäätmehoolduse korraldust Kunda linna haldusterritooriumil.
(2) Eeskirja eesmärk on puhta ja tervisliku keskkonna säilitamine Kunda linnas, jäätmete koguste vähendamine ning jäätmete liigiti kogumise ja taaskasutuse soodustamine.
(3) Eeskiri on kohustuslik kõigile linna territooriumil asuvatele või elavatele juriidilistele ja füüsilistele isikutele ning isikutele, kellele kuulub linna territooriumil kinnisasi, millel toimuvast tegevusest tekivad jäätmed.
(4) Jäätmehooldust korraldab ning järelevalvet linna haldusterritooriumil teostab linnavalitsus vastavalt kehtivatele õigusaktidele.
(5) Eeskirjaga lahendamata küsimusi lahendab linnavalitsus juhindudes jäätmeseadusest ja teistest jäätmehooldust reguleerivatest õigusaktidest.
Eeskirjas kasutatavate mõistete sisu seletatakse järgmiselt:
1) jäätmed on mistahes jäätmekategooriasse kuuluv vallasasi, mille valdaja on ära visanud, kavatseb seda teha või on kohustatud seda tegema;
2) olmejäätmed on kodumajapidamisjäätmed ning kaubanduses, teeninduses või mujal tekkinud oma koostise ja omaduste poolest samalaadsed jäätmed. Olmejäätmetes võib sisalduda nii tava- kui ka ohtlikke jäätmeid;
3) segaolmejäätmed on olmejäätmete liigiti kogumisest üle jäänud jäätmed või nende sortimisjäägid;
4) biolagunevad jäätmed on anaeroobselt või aeroobselt lagunevad jäätmed, nagu toidujäätmed, paber ja papp. Biolagunevad jäätmed nagu aia- ja haljastusjäätmed (rohi, lehed, oksad) ning toidujäätmed on biojäätmed;
5) pakendijäätmed on mistahes pakend või pakendimaterjal, mille valdaja on ära visanud, kavatseb seda teha või on kohustatud seda tegema;
6) elektroonikaromud on kasutuselt kõrvaldatud elektri- ja elektroonikaseadmed, nagu meditsiini-, valgustus- ja valveseadmed, suured ja väikesed kodumasinad, mänguasjad, automaadid, tööriistad, arvuti- ja telekommunikatsioonivahendid;
7) metallijäätmed on oma põhikoostiselt mustast või värvilistest metallidest või nende sulamitest koosnevad jäätmed;
8) ehitusjäätmed on puidu, metalli, betooni, telliste jm ehituskivide, klaasi ja teiste ehitusmaterjalide jäätmed, mis tekivad ehitamisel, lammutamisel ja remontimisel (edaspidi ehitamisel) ning mida ehitustööde tegemiseks tekkekohas ei kasutata;
9) suurjäätmed on tavajäätmed, mis oma kuju või suuruse tõttu ei mahu kogumismahutisse (mööbliesemed, vaibad, madratsid, kardinapuud, aknaraamid, kraanikausid jmt). Suurjäätmete hulka ei kuulu ehitusjäätmed, samuti probleemtooted jm tootjavastutusega hõlmatud tooted;
10) tavajäätmed on kõik jäätmed, mis ei kuulu ohtlike jäätmete hulka;
11) ohtlikud jäätmed on jäätmed, mis kahjuliku toime tõttu võivad olla ohtlikud tervisele, varale või keskkonnale;
12) tervishoiujäätmed on tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivad jäätmed;
14) jäätmejaam on suletud territoorium, kus võetakse vastu sorteeritud jäätmeid;
15) jäätmekäitlus on jäätmete kogumine, vedamine, taaskasutamine ja kõrvaldamine;
16) jäätmekäitluskoht on tehniliselt varustatud ehitis (sh prügila) jäätmete kogumiseks, taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks ning maa-ala, kus jäätmete taaskasutamine võimaldab parendada mullaviljakust, maa-ala keskkonnaseisundit või selle kasutusvõimalusi;
17) jäätmeveoleping on jäätmevaldaja kui tellija ja jäätmekäitlusettevõtte kui töövõtja vahel sõlmitav kahepoolne kirjalik leping, millega töövõtja võtab endale kohustuse jäätmete osaliseks või täielikuks käitlemiseks ning millega töövõtja muutub pärast tellija poolt jäätmete üleandmist jäätmevaldajaks, kui leping ei näe ette teisiti;
18) jäätmete kogumine on jäätmete kokkukorjamine, sealhulgas jäätmete eelsortimine ja ajutine ladustamine ning mehaaniline töötlemine ilma jäätmete koostist ja olemust muutmata, eesmärgiga vedada need edasiseks käitlemiseks jäätmekäitluskohta;
19) jäätmete kõrvaldamine on nende keskkonda viimiseks või selle ettevalmistamiseks tehtav toiming;
20) jäätmete taaskasutamine on jäätmekäitlustoiming, mille peamine tulemus on jäätmete kasutamine kasulikul otstarbel selliselt, et nad asendavad teisi materjale, mida muidu oleks selleks otstarbeks kasutatud, või jäätmete ettevalmistamine nende eelnimetatud otstarbel ja viisil kasutamiseks kas tootmises või majanduses laiemalt;
21) ) jäätmetekitaja on isik või seaduse alusel asutatud muu asutus, kelle tegevuse käigus tekivad jäätmed või isik, kelle tegevuse tulemusel jäätmete olemus või koostis muutub;
22) jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või seaduse alusel asutatud muu asutus, kelle valduses on jäätmed, sealhulgas korteriühistu, selle puudumisel aga kinnisasja omanik, millel asub suvila, elu- või äriruum; olmejäätmete valdajaks loetakse ka suvila, elu- või äriruumina kasutatava ehitise või korteri kui vallasasja omanik või valdaja;
23) jäätmevedaja on ettevõte, kellele avaliku konkursi tulemusena on antud ainuõigus korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamiseks konkreetses veopiirkonnas;
24) kompostimine on biolagunevate jäätmete looduslik biokeemiline lagundamine mikroorganismide toimel maapinnal või kompostimisnõus (kompostris);
25) korraldatud jäätmevedu on olmejäätmete kogumine ja vedamine määratud piirkonnast määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse kohaliku omavalitsuse korraldatud konkursi korras valitud ettevõtja poolt;
26) ohtlike jäätmete käitluslitsents on tegevusluba, mis annab õiguse teiste isikute poolt tekitatud ja üleantud ohtlike jäätmete käitlemiseks majandus- või kutsetegevuses ning määrab selle õiguse realiseerimise tingimused;
27) pakend on mis tahes materjalist valmistatud toode, mida kasutatakse kauba mahutamiseks, kaitsmiseks, käsitsemiseks, hoidmiseks, kättetoimetamiseks ja esitlemiseks selle kauba olelusringi vältel: toormest kuni valmiskaubani ning tootja käest tarbija kätte jõudmiseni. Pakendiks loetakse ka samal eesmärgil kasutatavaid ühekorratooteid;
28) pakendiettevõtja on isik, kes majandus- või kutsetegevuse raames pakendab kaupa, veab sisse või müüb pakendatud kaupa;
29) probleemtoode on toode, mille jäätmed põhjustavad või võivad põhjustada tervise- või keskkonnaohtu, keskkonnahäiringuid või keskkonna ülemäärast risustamist. Probleemtoodete hulka kuuluvad: patareid ja akud, PCB-sid sisaldavad seadmed, mootorsõidukid ja nende osad, vanarehvid, elektri- ja elektroonikaseadmed ja nende osad;
30) prügila on jäätmekäitluskoht, kus jäätmed ladestatakse maa peale või maa alla, kaasa arvatud jäätmekäitluskoht, kuhu jäätmetekitaja ladestab jäätmed tekkekohal (käitisesisene prügila), ja jäätmekäitluskoht, mida kasutatakse püsivalt jäätmete vaheladustamiseks vähemalt aasta vältel;
31) taaskasutuse organisatsioon on pakendiettevõtjate poolt asutatud ning keskkonnaministri poolt akrediteeritud mittetulundusühing, mille eesmärk on pakendi ja pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise korraldamine;
32) teenustasu on jäätmete valdaja poolt jäätmevedajale makstav tasu osutatud teenuste eest;
33) tootja on isik, kes:
34) tühisõit on vedaja poolt jäätmevaldaja juurde tehtud sõit, mille eesmärk oli osutada jäätmeveo teenust, kuid mille käigus ei olnud võimalik jäätmevaldajast sõltuval põhjusel jäätmeid ära vedada;
35) kogumispunkt on üldkasutatavas kohas paiknev jäätmete kogumiskonteiner, kuhu saab viia liigiti kogutud jäätmeid.
2. peatükk Jäätmete käitlemine
(1) Iga tegevuse juures tuleb püüda jäätmeteket vältida või vähendada.
(2) Tekkinud jäätmeid tuleb taaskasutada, kui see on tehnoloogiliselt võimalik ja ei ole muude jäätmekäitluse moodustega võrreldes ülemäära kulukas.
(3) Jäätmeid tuleb koguda liigiti, et võimaldada nende taaskasutamist.
(4) Prügilasse võib ladestada vaid neid jäätmeid, mille taaskasutamine ei ole tehnoloogiliselt võimalik või mõnel muul põhjusel õigustatud.
(5) Keelatud on jäätmete ladustamine või ladestamine selleks mitte ettenähtud kohtadesse.
(6) Pakendite ja pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise korraldavad pakendiettevõtjad või nende volitusel muud taaskasutamist korraldavad organisatsioonid.
(7) Jäätmete põletamine väljaspool selleks ettenähtud kohti on keelatud. Jäätmeid võib põletada ainult selleks vastavat jäätmeluba ja välisõhu erisaasteluba omavas ettevõttes. Erandkorras võib lõkkes põletada oksi kui on täidetud tuleohutuse nõuded.
(8) Küttekolletes võib põletada ainult immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata paberit, pappi või biokilet. Suuremad paberikogused suunata ringlusse läbi liigiti kogumissüsteemi.
(9) Jäätmevedajal on keelatud samaaegselt kokku korjata liigiti kogutud või sorteeritud eriliigilisi või eri materjalist pakendi- ja muid jäätmeid.
(10) Jäätmete, mille käitlemise korda ei ole käesoleva õigusaktiga eraldi kindlaks määratud, käitlemisel tuleb lähtuda muudest kehtivatest õigusaktidest.
(11) Jäätmekäitlust kinnisasjal korraldab kinnisasja omanik, hoonestusõiguse alusel kasutataval maal hoonestusõigust omav isik, ehitise kui vallasasja juurde kuuluval ehitise teenindamiseks vajalikul maal ehitise omanik.
1) käitlema tema valduses olevaid jäätmeid vastavalt jäätmehoolduseeskirjaga ja teiste õigusaktidega kehtestatud nõuetele või andma need käitlemiseks üle selleks õigust omavale isikule;
2) vältima ohtlike jäätmete segunemist ja segamist omavahel või tavajäätmetega või mistahes ainega ning kasutama kõiki võimalusi jäätmete koguse ja ohtlikkuse vähendamiseks;
3) omama või rentima jäätmetekkekohas piisavas koguses eeskirja nõuetele vastavaid jäätmemahuteid;
4) hoidma mahuteid tervena ja puhtana. Mahutite hooldamine ei tohi reostada keskkonda ega häirida naabreid. Mahutite korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmevaldaja, kui jäätmekäitlusleping ei sätesta teisiti;
5) sõlmima vedajaga kirjaliku lepingu ühise mahuti kasutamiseks kui kasutatav jäätmemahuti asub teise haldaja territooriumil;
6) omama ülevaadet tema valduses olevate jäätmete liigist, hulgast ja päritolust, jäätmekäitluse seisukohalt olulistest omadustest ning jäätmetest tulenevast ohust tervisele, keskkonnale või varale.
(2) Korterelamutega aladel tohib jäätmemahuteid paigaldada väljapoole oma kinnistut ainult linnavalitsuse loal ja tingimustel. Väikeelamute jäätmemahuteid tohib lükata tühjenduspäeval väljapoole oma kinnistu piire tänavaga piirnevale alale selliselt, et jäätmemahuti ei takista liiklust ega jalakäijaid.
(3) Territooriumide haldajad, kinnisvarahalduse ja –hoolduse ettevõtted ja juriidilisest isikust jäätmevaldajad on kohustatud teavitama oma hallatavate hoonete elanikke või oma ettevõtete töötajaid Kunda linna jäätmehoolduseeskirjaga kehtestatud jäätmehooldusnõuetest.
(4) Kaupluste, söögikohtade või asutuste sissekäikude juurde peab nende lahtioleku ajal olema paigaldatud jäätmemahuti, mille õigeaegse tühjendamise ja korrashoiu eest vastutab ettevõte. Avalike ürituste toimumise kohad varustab jäätmemahutitega ürituse korraldaja, kes on kohustatud kokku koguma kõik avalikul üritusel tekkinud jäätmed ja üle andma jäätmekäitlejale.
(5) Üldkasutatavatesse kohtadesse (pargid, parklad, ühissõidukite peatused jmt). paigaldab jäätmemahutid Kunda linnavalitsus.
(6) Jäätmevaldaja, kes on jäätmeid omavoliliselt viinud keskkonda või kelle tegevuse tulemusel on tekkinud keskkonnareostus, on kohustatud koheselt reageerima ning alustama jäätmete likvideerimise ja reostuse tõrjega.
(7) Jäätmevaldajad ja territooriumi haldajad on kohustatud korraldama, vajadusel tellima suurjäätmete äraveo. Suurjäätmeid ei tohi paigutada olmejäätmete või pakendijäätmete konteineritesse ega nende kõrvale.
(1) Jäätmete kogumise, taaskasutamise või lõpliku kõrvaldamise korraldab jäätmevaldaja, v.a korraldatud jäätmeveo korral.
(2) Kinnistul või krundil tekkivad jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, tuleb koguda liigiti ja paigutada vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud konteinerisse või viia Kunda linna jäätmejaama Lähta 1. Vastavate kogumispunktide asukohtadest ja jäätmejaamas kogutavatest jäätmeliikidest teavitatakse elanikke linnalehes ja linna kodulehel.
(3) Olmejäätmete sortimisel tekkekohas tuleb liigiti koguda vähemalt järgmised jäätmeliigid:
3) paber ja kartong;
5) biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed eramutes, kui on korraldatud nende edasine kasutus;
6) probleemtooted ja nende jäätmed, sealhulgas romusõidukid ja nende osad, vanarehvid, elektroonikaromud ja nende osad;
7) põlevjäätmed, sealh puit ja plast;
9) metallijäätmed.
(4) Jäätmete äraveoni peab jäätmevaldaja tagama, et kogutud jäätmed ei lenduks laiali, ei saastaks pinnast ega õhku ja neid ei saaks laiali vedada loomad või linnud.
1) jäätmeid, mille kogumine on korraldatud vastavalt eeskirja nõuetele;
4) biolagunevaid aia- ja haljastusjäätmeid;
5) suurjäätmeid;
6) aineid ja esemeid, mis võivad ohustada jäätmemahutite hooldajat või jäätmekäitlejat või mahutit;
7) tule- ja plahvatusohtlikke jäätmeid;
9) käimlajäätmeid;
10) kogumiskaevude setteid;
11) aineid ja esemeid, mis oma kaalu, mõõtmete või kuju tõttu või muul põhjusel võivad kahjustada mahuteid või jäätmeveokeid või raskendavad märkimisväärselt jäätmete kokkupressimist;
12) ehitus- ja lammutusjäätmeid;
13) inimeste ja loomade tervishoiuga seotud jäätmeid;
14) kasutatud autorehve.
(6) Segaolmejäätmed ning muud kergesti riknevad ja halvasti lõhnavad jäätmed tuleb panna konteinerisse pakendatult, et need ei levitaks lõhna ega määriks mahuteid.
(7) Jahtunud tuhka ja pühkmeid võib panna konteinerisse ja vedada prügilasse, kui need vastavad jäätmekäitleja kehtestatud tingimustele.
(8) Suurjäätmeid ei või asetada jäätmemahutisse ega selle ümbrusesse. Jäätmevaldaja peab suurjäätmed üle andma jäätmekäitlejale või toimetama ise jäätmekäitluskohta.
(9) Ehitus- ja lammutusjäätmed tuleb koguda eraldi ning üle anda jäätmeveoteenuse õigust omavale isikule või lähimasse vastavat luba omavasse käitluskohta vastavalt 5. peatükis sätestatule.
(10) Koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja viia vastavasse kogumispunkti vastavalt paragrahvis 20 sätestatule.
(11) Biolagunevad jäätmed koguda muudest jäätmetest eraldi ja käidelda vastavalt paragrahvis 18 sätestatule.
§ 6. Jäätmemahutite tehnilised nõuded
(1) Jäätmete paigaldamiseks kasutatavad konteinerid peavad olema terved ja puhtad ning veega pestavad, ei tohi põhjustada terviseohtu ega keskkonnareostust. Iga konteineri omanik või valdaja peab tagama selle puhastamise illegaalsest grafitist, tahmast, roostest, tolmust, jäätmetest jmt.
(2) Segaolmejäätmete kogumiseks on soovitav kasutada järgmise suurusega mahuteid:
1) 30 kuni 50 liitriseid ja 80 liitriseid jäätmekotte koduses majapidamises ja kuni 150 liitriseid jäätmekotte avalikes kohtades ja ürituste korraldamisel;
2) metallist või plastist 80 kuni 800 –liitriseid kaane ja käepidemetega konteinereid, mida on tõstemehhanismi abil võimalik jäätmeveokisse tühjendada;
3) 2.5 või 4.5 m3 standardseid kaanega ning haaratavaid mahuteid, mida on võimalik tõstemehhanismiga tühjendada jäätmeid kokkupressivatesse jäätmeveokitesse;
4) suletavate luukidega varustatud teisaldatavaid konteinereid mahutavusega 12 ja 16 m3, mida tühjendatakse spetsiaalse veokiga.
(3) Kinnistutel võib kokkuleppel jäätmevedajaga kasutada ka teistsuguseid mahuteid, mis ei põhjusta ohtu keskkonnale ning vastavad käesoleva eeskirja nõuetele.
(4) Jäätmete kogumismahuti võib olla jäätmevaldaja või territooriumi haldaja omandis või tema poolt lepingu alusel kasutatav.
(5) Üldkasutatavates kohtades ja jäätmejaamas kasutatavatel jäätmemahutitel peab olema kasutajale nähtavas kohas selgelt loetav tähis, mis viitab kogutavale jäätmeliigile ning konteineri valdaja või seda teenindava jäätmekäitleja telefoninumber.
(6) Mahutid, mis ei ole käsitsi teisaldatavad, tuleb paigutada selliselt, et neid võiks tühjendada prügiveoautosse vahetult paiknemiskohal.
(7) Kuni 800 liitrised mahutid tuleb paigaldada neid tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett, kruus jms) alusele, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatumiskohast üldjuhul kaugemal kui 4 m.
(8) Suuremad kui 800 liitrised konteinerid paigutatakse üldjuhul jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, millele on tagatud jäätmeveoki vahetu juurdepääs konteineri tühjendusküljelt.
(9) Mahutid võib paigutada vastavatesse jäätmemajadesse, katusealustesse või aedikutesse. Kui jäätmemaja või katusealust lukustatakse, tuleb kindlustada prügivedajatele vaba sissepääs mahutite tühjenduspäeval. Jäätmemaja või katusealust ei tohi kasutada muuks otstarbeks.
(10) Mahutite lukustamise korral peab jäätmevaldaja kindlustama nende avamise tühjenduspäeval.
(11) Jäätmekotid peavad olema valmistatud niiskuskindlast paberist või plastikust; need tuleb paigutada kaitstult märgumise ja loomade ligipääsu eest. Jäätmekottide ja nende paiknemiskoha korrashoiu eest vastutab jäätmevaldaja.
(12) Jäätmekotte võib kasutada olmejäätmete kogumiseks järgmistel tingimuste üheaegsel esinemisel:
1) kinnistul elab kuni 2 inimest;
2) biolagunevate jäätmete kompostimine on korraldatud vastavalt eeskirja paragrahvi 18 nõuetele;
3) taaskasutatavate jäätmete käitlemine on korraldatud vastavalt eeskirja paragrahvi 16 ja paragrahvi 19 lõige 10 nõuetele;
4) jäätmekottide korrashoiu eest vastutab jäätmevaldaja.
(13) Jäätmemahutite asukoha valikul arvestatakse esteetilisi ja tervisekaitsealaseid aspekte. Kohad, kus mahutid paiknevad, võiksid olla pimedal ajal valgustatud.
(14) Kinnistul paiknevad jäätmemahutid peavad paiknema naaberkinnistust vähemalt 3 m kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(15) Mahutite paiknemiskohtade ja juurdesõiduteede korrashoiu eest territooriumil vastutab territooriumi haldaja.
§ 7. Jäätmeveo nõuded
(1) Jäätmete veo jäätmekäitluskohtadesse või jäätmejaama korraldab jäätmevaldaja, välja arvatud korraldatud jäätmeveo puhul.
(2) Ligipääsuteed mahutitele peavad olema piisava kandevõimega ja tasased. Need peavad võimaldama mahutite hõlpsat teisaldamist käsitsi. Ligipääsuteed peavad olema vähemalt 4m laiad ja vaba kõrgus tee kohal peab olema vähemalt 8m.
(3) Isikul, kes veab jäätmeid majandus- või kutsetegevusena, peab olema jäätmeseaduse tähenduses jäätmeluba või ta peab olema registreeritud Keskkonnaametis.
(4) Segaolmejäätmete mahuteid peab tühjendama sagedusega, mis väldib mahutite ületäitumist, haisu ja kahjurite teket ning ümbruskonna häiringuid.
(5) Liigiti kogutud taaskasutatavate jäätmete mahuteid tuleb tühjendada vastavalt vajadusele, vältides nende ületäitumist.
(6) Jäätmed tuleb vedada jäätmeloas märgitud jäätmekäitluskohta. Kui territooriumi haldaja veab oma jäätmeid ise, tuleb need, v.a eraldi kogutavad taaskasutatavad jäätmed, vedada soovitavalt lähimasse nõuetele vastavasse jäätmekäitluskohta. Jäätmekäitluskoha omanik peab jäätmevaldajale väljastama kviitungi jäätmete üleandmise kohta.
(7) Igasugune jäätmete vedu elamumaalt ei tohi häirida öörahu (23.00 – 06.00).
(8) Jäätmeveok peab olema kinnine ja varustatud konteineri tühjendamiseks vajaliku tõstemehhanismiga. Suurjäätmeid ning ehitusjäätmeid tohib vedada lahtises veovahendis.
(9) Jäätmeveokist ei tohi laadimise ega vedamise ajal sattuda keskkonda jäätmeid ega jäätmetest imbuvaid vedelikke ega nõrgvett.
(10) Jäätmete veol ei tohi rikkuda tervisekaitse nõudeid. Jäätmemahutite tühjendamise käigus maha pudenenud jäätmed on kohustatud ära koristama tühjendaja.
§ 8. Jäätmete liigiti kogumise ja sortimise arendamine
Jäätmete liigiti kogumise ja sortimise arendamise nõuded koos tähtaegadega jäätmeliikide kaupa on toodud Kunda linna jäätmekavas.
§ 9. Korraldatud jäätmeveo piirkond
(1) Kunda linna haldusterritoorium kuulub tervikuna piirkonda, kus korraldatakse jäätmevedu.
(2) Korraldatud jäätmeveo korraldab Kunda linnavalitsus.
§ 10. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid
(1) Korraldatud jäätmevedu hõlmab kodumajapidamistes, ettevõtetes ja asutustes tekkinud segaolmejäätmeid. Kui seda tingib avalik huvi, võidakse korraldatud jäätmeveoga hõlmata ka teisi jäätmeliike.
(2) Korraldatud jäätmeveoga ei ole hõlmatud tänavatel, ühistranspordipeatustes, avalikes parkides, kalmistul, haljasaladel ning avalikes liigiti kogutud jäätmete kogumispunktides paiknevate jäätmemahutite tühjendamine ning jäätmete vedamine. Teenust teostavad hooldusfirmad vastavate lepingute alusel.
§ 11. Jäätmevedu
(1) Tühjendamissagedust Kunda linna haldusterritooriumil tuleb rakendada järgmiselt:
1) eramajade mahuteid tühjendada vähemalt üks kord nelja nädala jooksul;
2) kuni 2 korteriga elamute mahuteid tühjendada vähemalt üks kord kahe nädala jooksul;
3) 3-e ja enama korteriga elamute mahuteid tühjendada vähemalt üks kord nädala jooksul.
(2) Juhul kui kuni 2-korteriga elamutes on korraldatud biolagunevate jäätmete kompostimine võib neid tühjendada üks kord nelja nädala jooksul. Lõplik tühjendussagedus fikseeritakse lepingus jäätmevedajaga.
(3) Eramu või korterelamu jäätmemahuti suurus sõltub elanike arvust ja jäätmemahuti tühjendussagedusest.
(4) Ettevõtete jäätmemahuti suurus ja tühjendussagedus sõltub ettevõtte töötajate arvust ja tegevusalast. Jäätmemahuti tühjendamine ei tohi toimuda harvem kui kord nelja nädala jooksul.
§ 12. Jäätmevedaja leidmine
(1) Korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja leidmiseks korraldab linnavalitsus teenuste kontsessiooni, vastavalt riigihangete seaduse paragrahvi 31 lõikes 2 ning jäätmeseaduse paragrahvi 67 lõikes 3 sätestatule.
(2) Linnavalitsuse otsusega antakse hankel edukaks tunnistatud ettevõtjale linnavolikogu poolt määratud jäätmeliikide osas korraldatud jäätmete veoks ainuõigus kuni 5 aastaks.
§ 13. Korraldatud jäätmeveoga liitumine
(1) Jäätmevaldaja loetakse jäätmeseaduse paragrahvi 69 lõike 1 alusel liitunuks korraldatud jäätmeveoga elu- või tegevuskohajärgses jäätmeveo piirkonnas.
(2) Linna haldusterritooriumil loetakse kõik jäätmevaldajad neile kuuluvatel jäätmetekkekohtadel korraldatud jäätmeveoga liitunuks alates korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise õiguse saanud jäätmevedaja jäätmeloa kehtima hakkamisest.
(3) Kunda linnavalitsus informeerib linna kodulehe ja linnalehe kaudu jäätmevaldajaid päevast, mil nad on liitunud korraldatud jäätmeveoga.
(4) Korraldatud jäätmeveoga liitumine on kohustuslik kõikidele olmejäätmete valdajatele. Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest on jäätmeseaduse paragrahvi 69 lõike 41 alusel vabastatud isikud, kellel on jäätmeluba või kompleksluba.
(5) Korraldatud jäätmeveoga liitunud jäätmevaldaja on kohustatud:
1) omama või rentima piisavas koguses jäätmemahuteid. Mahuti peab olema standartne (vt § 6 lg 2) ja vedajale tühjendatav;
2) andma tekkinud jäätmed vedajale üle vastavalt veograafikule;
3) täitma kõiki jäätmekäitluslepingu tingimusi;
4) hoidma puhtana jäätmemahuti ümbruse;
5) teavitama koheselt linnavalitsust muudatustest, mis mõjutavad jäätmete vedu (elukoha muutus, jäätmevaldaja muutus jms).
§ 14. Jäätmeveopingud
(1) Jäätmevedaja sõlmib veopiirkonnas jäätmeveolepingud kõigi jäätmevaldajatega, kes on avaldanud selleks soovi.
(2) Jäätmevaldajad võivad kasutada mitme kinnistu peale ühismahuteid, seejuures peavad jäätmekäitluslepingus olema kirjas kõik ühismahutit kasutavad jäätmevaldajad, lepinguga hõlmatavad kinnistud, jäätmekäitluse eest vastutav isik ja ühismahuti asukoht.
(3) Jäätmeveolepingu mittesõlmimisel juhinduvad jäätmevedaja ja jäätmevaldaja vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel käesolevas eeskirjas ja jäätmeseaduses sätestatud nõuetest.
(4) Juhul kui korraldatud jäätmeveoga liitunud isik pole jäätmeveo toimumise ajaks kogumismahutit nõuetekohaselt paigaldanud, esitatakse talle jäätmevedaja poolt arve vastavalt minimaalsele jäätmeveo sagedusele ning minimaalsele mahuti suurusele (tühisõidu arve). Lähtudes kinnistul elavate jäätmevaldajate arvust võib jäätmevedaja kooskõlastatult linnavalitsusega esitada arve vastavalt suurema mahuti suurusele või kahekordses määras.
§ 15. Korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemine
(1) Jäätmevaldajal on õigus esitada linnavalitsusele taotlus enda tähtajaliseks ja erandkorras korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemiseks, kui kinnistul alaliselt ei elata või seda ei kasutata.
(2) Linnavalitsus teeb otsuse jäätmevaldaja poolt esitatud andmete põhjal jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamiseks, eelnevalt kontrollides, et liitumisest vabastamise alused on tõesed ja vabastamist võimaldavad.
(3) Mitteliitunuks loetud jäätmevaldaja, tulenevalt jäätmeseaduse paragrahvi 69 lõikest 5, esitab järgmise aasta 20. jaanuariks Kunda linnavalitsusele kirjaliku kinnituse, et nimetatud pinnal ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud.
(4) Jäätmevaldaja, kes ei esita lõikes 3 nimetatud tähtajaks kinnitust, loetakse, tulenevalt jäätmeseaduse paragrahvi 69 lõikest 51, korraldatud jäätmeveoga liitunuks 21. jaanuarist alates.
(5) Linnavalitsusel on õigus ennetähtaegselt lõpetada jäätmevaldajate mitteliitunuks lugemine, kui mitteliitumise põhjused on muutunud.
§ 16. Korraldatud jäätmeveo korraldamise kord
Jäätmeliigid, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, veopiirkonnad, vedamise sagedus ja aeg ning jäätmeveo teenustasu suuruse määramise kord kehtestatakse linnavolikogu poolt eraldi määrusega.
4. peatükk Korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmed
§ 17. Taaskasutatavate jäätmete käitlemine
(1) Elamumaa sihtotstarbelistel kinnistutel (eramud, korterelamud, ridaelamud) peab paberit ja kartongi koguma eraldi. Enam kui 8 korteriga elamute juurde on paberi ja kartongi kogumise konteinerite paigaldamine ette nähtud korraldatud jäätmeveo korras. Ülejäänud kinnistuomanikel tuleb paberi- ja kartongijäätmed kas viia Kunda linna jäätmejaama (Lähta tee 1) või üle anda jäätmekäitlejale. Puhast paberit võib põletada küttekoldes.
(2) Mitteelamumaa sihtotstarbega kinnistutel (tootmismaa, ärimaa) tuleb koguda eraldi paberit ja kartongi, kui neid jäätmeid tekib rohkem kui 25 kg nädalas. Paberiks käesoleva eeskirja tähenduses ei loeta dokumente, mis tuleb hävitada vastavalt isikuandmete kaitse seadusele ja arhiiviseadusele.
(3) Vanametalli ja metallijäätmed tuleb üle anda vanametalli kogumisega tegelevale ja vastavat luba omavale ettevõttele või toimetada vastavasse jäätmekäitluskohta (Kunda, Tööstuse tn 8).
(4) Pakendijäätmeid tuleb koguda vastavalt eeskirja paragrahvile 19.
(5) Taaskasutatavaid jäätmeid, mille liigiti kogumine on korraldatud, tohib panna ainult selleks ette nähtud mahutisse. Liigiti kogutud jäätmeid ei tohi nende kogumise ja veo erinevatel etappidel teiste jäätmeliikidega ühte kallata.
(6) Liigiti kogutud taaskasutatavaid jäätmeid võib viia ka Lääne-Viru Jäätmekeskusesse (Piira küla, Vinni vald)
§ 18. Probleemtoodetest tekkivate jäätmete käitlemine
(1) Probleemtoodetest tekkivate jäätmete kokkukogumise ja nende taaskasutamise või nende kõrvaldamise kohustus lasub tootjal, kellele laieneb ka enne vastuvõtukohustuse jõustumist tekkinud probleemtoodete jäätmete taaskasutamise ja kõrvaldamise kohustus. Kui tootja on juriidilise isikuna likvideeritud või ei ole nende kohustuste rakendamine mingil muul põhjusel võimalik, kanduvad kohustused üle jäätmeteks muutunud toodet asendava samalaadse toote või samalaadset funktsiooni täitva toote tootjale või tootjate ühendusele.
(2) Elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud elektroonikaromud, sh külmkapid, elektripliidid, pesumasinad ja televiisorid või nendest tekkinud jäätmed tuleb üle anda Kunda linna jäätmejaama, Lähta tee 1 või uue toote ostmisel kauplusse kooskõlas jäätmeseadusega. Jäätmeseaduse paragrahvi 26 mõistes Tootja kohustused probleemtootest tekkivate jäätmete käitlemisel on tootja kohustatud korraldama tema valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud toodetest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise. Televiisoreid ja külmikuid saab ära anda ka Koidu 55 ohtlike jäätmete kogumispunkti.
(3) Vanad rehvid tuleb üle anda vanarehvide kogumispunkti või Kunda linna jäätmejaama, Lähta tee 1 või uue rehvi ostmisel kauplusse või rehviettevõttesse kooskõlas jäätmeseadusega. Jäätmeseaduse paragrahvi 26 mõistes Tootja kohustused probleemtootest tekkivate jäätmete käitlemisel on tootja kohustatud korraldama tema valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud rehvidest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise.
(4) Kasutatud patareid ja akud tuleb üle anda Koidu 55 kogumispunkti, AS Raktoom tankla kogumiskonteinerisse või kauplustesse, kus patareid ja/või akud on müügil.
(5) Romusõiduk tuleb üle anda tootja või tootja esindaja määratud kogumispunkti või uue sõiduki ostmisel korral kauplusesse kooskõlas jäätmeseadusega või vanametalli kogumispunkti.
§ 19. Biolagunevate jäätmete käitlemise ja kompostimise nõuded
(1) Liigiti kogutud biolagunevad rohejäätmed tuleb vedada kompostimiseks Kunda linna jäätmejaama kompostimisväljakule, Lähta tee 1 või kompostida kohapeal vastavalt käesoleva eeskirja nõuetele.
(2) Ühepereelamutes tekkivate biolagunevate jäätmete kompostimine on lubatud oma kinnistu piirides.
(3) Toidujäätmeid võib kohapeal kompostida ainult selleks ettenähtud, kahjurite eest kaitstud kinnistes kompostimisnõudes (kompostrites). Aia- ja pargijäätmeid võib kompostida lahtiselt aunades.
(4) Kompostimisanumad või -aunad peavad paiknema naaberkinnistust vähemalt 3 m kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(5) Kompostitavat materjali peab paigutama, ladustama ja käitlema tervisele ja ümbruskonnale kahjutult ning nii, et see ei põhjustaks kahjurite teket ja haisu levikut.
(6) Keelatud on kompostida jäätmeid, mis kahjustavad komposti või muudavad selle kasutuskõlbmatuks.
(7) Kompostitavaid köögi- ja sööklajäätmeid ning aia- ja pargijäätmeid (taimed, rohi, lehed, oksad jmt) võib üle anda ka vastavat jäätmeluba omavale isikule.
(8) Heitvee kogumis- ja settekaevude setteid ning käimlajäätmeid ei tohi kasutada kinnistul komposti valmistamiseks ega laotada territooriumile. Ühiskanalisatsiooniga ühendamata eramute heitvee- ja fekaalide kogumiskaevude tühjendamine toimub omaniku ja vastavat teenust osutava isiku vahelisel kokkuleppel. Vedajal peab olema sõlmitud reo- ja heitvee ning fekaalide purgimiseks reoveepuhastisse vastav leping vee ettevõttega.
(9) Ökoloogiliste kuivkäimlate jääkmaterjali võib kasutada komposti valmistamiseks
(10) Linna haljasaladel, parkides, kalmistul ja korterelamute kinnistutel tekkivaid aia- ja pargijäätmeid (taimseid jäätmeid, rohtu, lehti jne) ei ole lubatud ladestada jäätmekonteineritesse koos segaolmejäätmetega. Need tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja anda üle Lähta tee l asuvasse Kunda linna jäätmejaama.
(11) Haljasalade hooldusel tekkivad oksad tuleb taaskasutada (kasutada kütteks, purustada komposti hulka) või üle anda Kunda linna jäätmejaama ladestusplatsile (kuni 10 cm läbimõõduga) või vastavat jäätmekäitlusluba omavale jäätmekäitlejale. Okste põletamine lahtises tules ei ole soovitav.
§ 20. Pakendite ja pakendijäätmete käitlemine
(1) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda liigiti muudest jäätmetest eraldi ja panna spetsiaalsetesse kogumiskonteineritesse või anda üle jäätmekäitlejale.
(2) Üleantavad pakendid peavad olema tühjad ja vastama pakendiettevõtja või taaskasutuse organisatsiooni poolt kehtestatud nõuetele.
(3) Pakendite ja pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise korraldavad pakendiettevõtjad või nende volitusel taaskasutuse organisatsioonid.
(4) Taaskasutuse organisatsioonide poolt paigaldatakse pakendite ja pakendijäätmete mahutid tihedusega vähemalt 1 konteiner 500 elaniku kohta. Kogumiskohtade asukohad ja paigaldamise tingimused kooskõlastab taaskasutuse organisatsioon linnavalitsusega.
(5) Pakendiettevõtja on kohustatud lõppkasutajalt või tarbijalt tasuta tagasi võtma müüdud kauba müügipakendi ja pakendijäätmed.
(6) Tagasivõtmise nõue hõlmab vaid pakendit, mille tüüp, kuju ja suurus vastavad selles müügikohas müüdava kauba pakendile ja selle kauba müüja poolt üleantava kauba pakendile. Tagasivõtmise kohast teavitatakse müügikohas nähtavale kohale seatud arusaadava kirjaliku teatega.
(7) Kui pakendiettevõtja ei ole müügipakendi ja pakendijäätmete tagasivõtmist korraldanud lepingu alusel pakendi taaskasutuse organisatsiooni kaudu, on ta kohustatud müügipakendi ja –pakendijäätmed vastu võtma müügikohas või müügikoha vahetus läheduses asuvas selleks otstarbeks kohandatud punktis müügikoha kinnistu või teenindusmaa piires.
(8) Pakendiettevõtja või taaskasutuse organisatsioon on kohustatud vältima liigiti kogutud või pakendimaterjalide kaupa sorditud tagasivõetava pakendi ja pakendijäätmete segunemist teiste jäätmete või pakendimaterjalidega ning vältima nende sattumist prügilasse.
(9) Pakendijäätmete veo vastuvõtupunktist käitluskohta korraldab pakendiettevõtja ise või sõlmib sellekohase lepingu taaskasutuse organisatsiooni ehk muu jäätmeveo õigust omava ettevõttega.
(10) Pakendi, millele on kehtestatud tagatisraha, vastuvõtmine peab olema korraldatud vahetult müügikohas või selle teenindusmaa piires. Tagatisrahaga pakendit ei pea tagasi võtma tagatisrahaga pakendatud kaupa müüv isik, kui müügikoha suurus on alla 20 m2.
(11) Pakendiettevõtja või taaskasutuse organisatsioon on kohustatud enda hallatava pakendijäätmete kogumiskoha hoidma pidevalt puhta ja käesoleva eeskirja ning heakorraeeskirja nõuetele vastava ning tagama selle puhastamise illegaalsest graffitist, tahmast, roostest, tolmust, jäätmetest jms.
§ 21. Ohtlike jäätmete käitlemine
(2) Ohtlikke jäätmeid võib käidelda jäätmeloa alusel keskkonnaministri poolt väljastatud ohtlike jäätmete käitlemise litsentsi omav isik.
(3) Ohtlike jäätmete kogumisel, säilitamisel ja veol tuleb jäätmed pakendada asjakohasel viisil, vältides erinevate ohtlike jäätmete segunemist, tervise- ja keskkonnaohte ja võimaldades hilisemat taaskasutust või kõrvaldamist.
(4) Ohtlikud jäätmed, v.a olmes tekkinud ohtlikud jäätmed, peab jäätmevaldaja enne üleandmist jäätmekäitlejale märgistama vastavalt keskkonnaministri kehtestatud korrale.
(5) Vedelaid ohtlikke jäätmeid peab säilitama kindlalt suletavates mahutites, mis välistab täielikult nende sattumise keskkonda.
(6) Koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (kasutamiskõlbmatud õlid, õlifiltrid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbedalambid ja –termomeetrid, vanad akud, patareid jmt) tuleb viia kogumispunkti Koidu 55 või Selja tee 7 – AS-i Raktoom Kunda tanklasse.
(7) Ohtlike jäätmete kogumispunktides peavad olema nähtaval kohal ohtlike jäätmete kogumist reguleerivad juhised. Juhises peab olema fikseeritud ohtlike jäätmete äraveo kord.
(8) Juriidilised isikud peavad oma ohtlikud jäätmed üle andma mõnele vastavat jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitlemise litsentsi omavale jäätmekäitlejale.
(9) Ohtlike jäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni jäätmekäitlusettevõttele.
§ 22. Muude tavajäätmete käitlemine
(1) Suurjäätmetest, mida ei ole võimalik nende mõõtude või kaalu tõttu paigaldada mahutisse, vabanemiseks tuleb jäätmevaldajal (sh korteriühistud) tellida vastav teenus jäätmevedajalt või anda jäätmed üle vastavat jäätmeluba omavale isikule. Suurjäätmeid võib viia ka Kunda linna jäätmejaama, Lähta tee 1. Vastuvõtt on tasuline. Keelatud on suurjäätmeid ladestada segaolmejäätmete konteinerite kõrvale.
(2) Värvimata ja immutamata puidujäätmed võib põletada küttekoldes. Muud puidujäätmed tuleb üle anda isikule, kes omab vastavat jäätmeluba, kompleksluba või registreeringut.
(3) Lääne-Viru Jäätmekeskuses (Piira külas, Vinni vallas) võetakse vastu tava-, olme- ja ohtlikke jäätmeid.
(4) Lääne-Viru Jäätmekeskuses võetakse jäätmeid vastu eelnevalt sorteeritud kujul. Vastuvõetavate jäätmete nimekirja ja teenuste hinnakirjaga saab tutvuda jäätmekeskuse kodulehel aadressil www.lvjk.ee .
§ 23. Ehitus ja lammutuspraht
(1) Ehitus- ja lammutusprahi (edaspidi ehitusjäätmete) hulka kuuluvad puidu, metalli, betooni, telliste, ehituskivide, klaasi ja muude ehitusmaterjalide jäätmed, sh need, mis sisaldavad asbesti ja teisi ohtlikke jäätmeid ning väljaveetav pinnas, mis tekivad ehitamisel ja remontimisel (edaspidi ehitamisel) ning mida ehitusobjektil tööde tegemiseks ei kasutata.
(2) Käesolevas peatükis sätestatu kohaldub juhul, kui ehitamise käigus tekib ehitusjäätmeid üle 10 m3 kogu ehitusperioodi kestel. Muudel juhtudel tuleb ehitus- ja lammutusprahi käitlemisel lähtuda eeskirja 2. ja 4. peatüki nõuetest. Väiksemas koguses remondijäätmeid hakatakse tulevikus vastu võtma Kunda linna jäätmejaamas, Lähta 1.
(3) Kui ehitamise käigus tekib käesoleva peatüki mõistes jäätmeid, tuleb nende käitlemine kooskõlastada Kunda linnavalitsusega.
(4) Ehitiste lammutamiseks peab olema kehtivatele nõuetele vastav Kunda linnavalitsusega kooskõlastatud lammutusprojekt ja ehitusluba ehitise lammutamiseks. Ehitusjäätmed taaskasutatakse või antakse üle vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(5) Ehitusprojektile peavad olema lisatud järgmised andmed:
1) jäätmete hinnanguline kogus ja liigitus vastavalt jäätmenimistule;
4) jäätmete käitlemistoimingud ja kohad.
§ 24. Ehitusjäätmete valdaja kohustused
(1) Ehitusjäätmete käitlemise eest vastutab jäätmevaldaja.
2) korraldama oma jäätmete taaskasutamise või andma jäätmed üle jäätmeluba omavale või jäätmevedajana registreeritud isikule. Ohtlike jäätmete puhul on täiendavalt nõutav ohtlike jäätmete käitluslitsentsi olemasolu;
3) võtma tarvitusele abinõud tolmu tekke vältimiseks ehitusjäätmete paigutamisel jäätmemahutisse, laadimisel jäätmeveokile ja veol või nende taaskasutamisel;
4) rakendama kõiki võimalusi ehitusjäätmete taaskasutamiseks;
5) kooskõlastama linnavalitsusega konteinerite paigutamise sõidu- või kõnniteedele, parklatesse või haljasaladele;
6) teavitama oma töötajaid Kunda linnas kehtivast jäätmehoolduse korrast ja käesoleva eeskirja nõuetest.
(4) Ehitusjäätmete valdaja ja jäätmekäitleja omavahelised õigused ja kohustused määratakse kindlaks nende omavahelise jäätmekäitluslepinguga.
(5) Ehitusjäätmete valdaja on kohustatud liigiti koguma järgmiseid ehitusjäätmeid:
1) ohtlikke jäätmeid liikide kaupa;
2) puidujäätmeid;
3) paberi- ja kartongijäätmeid;
4) metallijäätmeid;
5) mineraalseid jäätmeid (kivid, krohv, kips, tellised jmt);
6) raudbetoon- ja betoondetaile;
7) asfaldijääke;
8) muid segajäätmeid.
(6) Juriidilisest ja füüsilisest isikust ettevõtjad, kes tegelevad ehitusjäätmete veoga on kohustatud registreerima end jäätmekäitlejana Keskkonnaametis.
§ 25. Mitteohtlike ehitusjäätmete käitlemine
(1) Liikidesse sorditud jäätmed tuleb koguda eraldi konteineritesse, taaskasutada või anda taaskasutamiseks üle vastavat jäätmeluba omavale käitlejale.
(2) Ehituse tavajäätmed, mida ei saa materjalina või tootena taaskasutada, tuleb ladestada prügilasse.
(3) Ehitusel taaskasutatavad ehitusjäätmed paigutada ehitusjäätmete kogumismahutisse või kinnistu piires selleks eraldatud maa-alale nende hilisemaks kasutamiseks.
(4) Mahukad ehitusjäätmed, mida oma kaalu või mahu tõttu pole võimalik paigutada konteinerisse ja mida ei anta koheselt üle jäätmekäitlejale, paigutatakse kinnistu piires selleks eraldatud territooriumile, nende hilisemaks transportimiseks jäätmekäitluskohta.
(5) Raudbetoon- ja betoonijäätmed ning sideainet mittesisaldav asfalt tuleb üle anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks vastavat jäätmeluba omavale isikule.
(6) Eelsorditud ehituskivid ja tellised tuleb kas taaskasutada ehituskivide ja tellistena või anda purustamiseks ja materjali taaskasutamiseks üle vastavat jäätmeluba omavale käitlejale.
(7) Puhtad puidujäätmed tuleb taaskasutada või anda puiduhakke valmistamiseks üle vastavat luba omavale käitlejale.
(1) Ohtlikud ehitusjäätmed on ehitamisel tekkivad jäätmed, mis oma ohtlike omaduste tõttu võivad põhjustada kahju tervisele ja keskkonnale ning nõuavad erimenetlust nende käsitlemisel.
(2) Ohtlikud ehitusjäätmed määratakse Vabariigi Valitsuse 06.04.2004 määruse nr 102 Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu alusel. Ohtlike ehitusjäätmete hulka kuuluvad:
1) asbesti sisaldavad jäätmed – eterniit, asbesttsementplaadid, asbesttsementtorud, isolatsioonimaterjalid jne;
2) värvi-, laki-, liimi- ja vaigujäätmed, sh neid sisaldanud tühi taara ja nimetatud jäätmetega immutatud materjalid;
3) naftaprodukte sisaldavad jäätmed – tõrvapapp, immutatud isolatsioonimaterjalid, tõrva sisaldav asfalt jne;
(3) Pinnas loetakse saastunuks kui see sisaldab ohtlikke aineid üle keskkonnaministri kehtestatud piirnormide.
(4) Ohtlikud ehitusjäätmed, v.a saastunud pinnas, tuleb koguda liikide kaupa eraldi konteineritesse, mis on märgistatud vastavalt keskkonnaministri poolt kehtestatud korrale. Ohtlike ehitusjäätmete konteinerisse ei tohi kallata vedelaid ohtlikke jäätmeid, nagu värvid, lakid, lahustid, liimid jne.
(5) Vedelad ohtlikud jäätmed nagu värvid, lakid, liimid, lahustid jne ning nende jäägid tuleb koguda nende algpakendisse või vastavalt märgistatud kindlalt suletavasse mahutisse.
(6) Asbesti sisaldavate jäätmete kogumisel tuleb järgida keskkonnaministri 21. 04. 2004 määrust nr 22 Asbesti sisaldavate jäätmete käitlusnõuded.
(7) Ohtlike ehitusjäätmete kogumiseks kasutatavad konteinerid peavad olema lukustatud või valve all.
(8) Ohtlikud ehitusjäätmed, sealh ehitusjäätmed, mis sisaldavad ohtlikke jäätmeid ja saastunud pinnas, tuleb selleks kehtestatud korras üle anda ettevõtjale, kellele on väljastatud ohtlike jäätmete käitluslitsents ja jäätmeluba vastavate ohtlike jäätmete käitlemiseks.
(9) Ohtlike ehitusjäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale käitlejale.
§ 27. Tervishoiu ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivad jäätmed
(1) Käesolevas peatükis sätestatud kord on kohustuslik kõikidele tervishoiu- hoolekande- ja veterinaarasutustele, nende laboratooriumidele ning muudele asutustele, kus tekivad jäätmed, mis on jäätmenimistus määratletud inimeste või loomade tervishoiu või sellega seonduval uuringul tekkinud jäätmetena.
(3) Tervishoiuteenuse (sh veterinaarteenuse) osutamisel tekkinud jäätmete (edaspidi tervishoiujäätmete) ohutu käitlemise eest kuni jäätmete üleandmiseni vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele vastutab teenuse osutaja.
§ 28. Tervishoiuasutuses tekkivate olme- ja taaskasutatavate jäätmete käitlemine
(1) Olmejäätmed koguda tervishoiujäätmetest eraldi ja paigutada vastavasse olmejäätmete mahutisse. Mahuti tühjendamiseks sõlmida leping korraldatud olmejäätmete vedu teostava ettevõttega.
(2) Taaskasutatavad jäätmed nagu vanapaber, papp, klaas, pakend jne kogutakse liigiti eraldi ning paigutatakse vastavatesse märgistatud kogumismahutitesse ning antakse üle jäätmekäitlusettevõttele
(3) Diskreetseid isikuandmeid sisaldav vanapaber, mis purustatakse tervishoiuasutuses, pannakse vanapaberi ja papi konteinerisse. Purustamiseks saadetav diskreetne vanapaber pannakse lukustatud mahutisse, mis antakse üle vastavale jäätmekäitlusettevõttele.
§ 29. Tervishoiujäätmete käitlemise nõuded
(1) Tervishoiujäätmed tuleb koguda liikide kaupa, pakendada tulenevalt jäätmeliigi eripärast ja anda üle vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(2) Tervishoiujäätmed, sealhulgas koduvisiitidel tekkinud tervishoiujäätmed, tuleb pakkida tekkekohas.
(3) Jäätmed tuleb viia tekkekohast pakituna ja märgistatult teenuse osutaja hoidlasse. Hoidlaks tuleb teenuse osutajal sisse seada eraldi lukustatud ja soovitavalt ventileeritav päikese eest varjatud ruum, kuhu ei pääse närilised ega putukad.
(4) Kõik tervishoiujäätmete pakendid tuleb varustada nõutavate ohutunnuste ja – märgistega. Pakendile tuleb märkida jäätmeliik, jäätmete tekitaja nimi ning pakkimiskuupäev.
(5) Tervishoiujäätmed tuleb pakendada järgmiselt:
1) ravimijäätmed (ravimid, mis ei vasta kvaliteedinõuetele, on riknenud või mille kehtivusaeg on lõppenud või mille kasutamine Eestis on keelustatud) - plastikkotti või –purki koos originaalpakendiga, see omakorda lukustatavasse kasti, mis tähistatakse sildiga Ravimijäätmed;
2) bioloogilised jäätmed (operatsiooni käigus tekkinud jäätmed, verine või niiske sidumismaterjal, kateetrid jt patsiendi kehavedelikega kokku puutunud meditsiinitarbed jmt) – hoolikalt suletud punasesse jäätmekotti, millel on markeering Bioloogilised jäätmed. Jäätmekoti kaal ei tohi ületada 15 kg;
3) teravad ja torkivad jäätmed (süstlad, nõelad, skalpelliterad, ampullikillud jm purunenud klaasijäätmed, saastunud vere või kehavedelikega pipetid, laboratooriumite klaasijäätmed jms) - mitteläbitorgatavast materjalist valmistatud suletavasse nõusse, millel on markeering Teravad ja torkivad jäätmed. Pakendi kaal ei tohi ületada 15 kg;
4) nakkusohtlikud jäätmed, mis sisaldavad tõenäoliselt mikroorganisme diagnostika protsessist ja patsiendi ravist (näiteks Petri tassid, mis sisaldavad elusbaktereid ja/või viirusi jmt) – hoolikalt suletud kollasesse jäätmekotti, millel on markeering Nakkusohtlikud jäätmed, anda üle nädala jooksul. Pakendi kaal ei tohi ületada 15 kg;
5) radioaktiivsed jäätmed - kiirguskindlasse säilituspakendisse, millel on markeering Radioaktiivsed jäätmed. Hoiustada eraldi, suunata eritranspordiga radioaktiivsete jäätmete matmiskohta;
6) kemikaalide jäätmed - suletud mittepurunevasse anumasse, mis ei reageeri kemikaaliga. Võimalusel kasutada tuleb kemikaali originaalpakendit, millel on vastavad märgistused, lisada markeering Kemikaalide jäätmed, säilitada kui ohtlikke jäätmeid;
7) elavhõbedat sisaldavad jäätmed – koguda ja paigutada liigiti vastavalt märgistatud tihedalt suletud plast- või klaaspurki. Metallilise elavhõbeda (tekib näiteks purunenud kraadiklaasist) aurustumise vältimiseks tuleb see paigutada veega anumasse, nii et vesi katab elavhõbeda. Pakendile markeering Elavhõbedajäätmed.
(6) Eriolukorras, nt epideemiapiirkondades tuleb järgida Sotsiaalministeeriumi ja Terviseameti korraldusi.
§ 30. Loomsete jäätmete käitlemine
(1) Loomsete jäätmete matmine on keelatud.
(2) Loomsed jäätmed, EL otsekohalduva määruse 1069/2002/EÜ järgse definitsiooni järgi loomsed kõrvalsaadused tuleb üle anda tunnustatud loomsete jäätmete käitlusettevõttele (AS Vireen, aadress Ebavere küla, Väike-Maarja vald, Lääne-Virumaa).
(3) Oma kinnistul või krundil võib matta ainult üksikuid lemmikloomi.
(1) Jäätmekäitluskoha järelhooldus on suletud jäätmekäitluskoha keskkonnaseire ning võimaliku negatiivse keskkonnamõju, sh keskkonnahäiringu tõrje.
(2) Jäätmekäitluskoha (jäätmejaam, kompostimisväljak) tegevuse lõpetamisel või ümberpaigutamisel on kohustus likvideerida jäätmehoolduskohas olevad toorained, abimaterjalid, kemikaalid ja muud jäätmed. Likvideerimise all mõistetakse jäätmete üleandmist teistele jäätmekäitlejatele.
(3) Jäätmekäitluskohas tegevuse lõppemisel tuleb kasutada kõiki meetmeid vältimaks ohtu tervisele, varale ja keskkonnale.
(4) Tegevuse lõppemise või juba tegevuse käigus tekkinud keskkonna reostus tuleb likvideerida territooriumi haldaja poolt.
(5) Järelhoolduse kulud kannab suletud käitluskoha haldaja, selle puudumisel jäätmekäitluskoha maaomanik.
(6) Linnavalitsusel on õigus Keskkonnaametile teha ettepanekuid linna haldusterritooriumil jäätmekäitluskoha käitamiseks ja jäätmekäitluskohas jäätmete käitlemiseks esitatud jäätmeloa taotluse kohta, sealh jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuete ja vajadusese korral jäätmekäitluskoha järelhoolduse ja omaseire kava koostamise kohta.
(7) Jäätmekäitluskohtade järelhoolduse konkreetsed nõuded esitatakse vajaduse korral keskkonnaameti väljastatavas jäätme- või kompleksloas.
§ 32. Suletud Kunda prügila järelhoolduse nõuded
(1) Kunda prügila järelhooldust teostab Kunda linnavalitsus.
(2) Järelhoolduse tegemisel lähtutakse vastavatest õigus- ja haldusaktidest tulenevatest nõuetest.
8. peatükk Järelvalve ja vastutus
(1) Järelevalvet käesoleva määruse täitmise üle teostavad linnavalitsuse poolt määratud ametiisikud ja keskkonnainspektori õigusi omavad isikud keskkonnajärelevalve seaduses, pakendiseaduses ning jäätmeseaduses sätestatud korras.
(2) Jäätmevaldajal peab olema ülevaade tema valduses olevate jäätmete liigist, hulgast ja päritolust, jäätmekäitluse seisukohast olulistest omadustest ja jäätmetest tulenevast ohust tervisele, keskkonnale või varale.
(3) Kõik füüsilised ja juriidilised isikud on kohustatud andma teavet jäätmekäitluse üle järelevalvet teostavatele ametnikele käesoleva määruse nõuete täitmise kohta.
§ 34. Vastutus jäätmete käitlemisel ja keskkonnasaastuse likvideerimine
(1) Käesoleva eeskirja mittetäitmisest tulenevate väärtegude kohtuvälised menetlejad on jäätmeseaduse paragrahvi 127 lõike 2 ja pakendiseaduse paragrahvi 33 järgi keskkonnainspektsioon, politseiasutus ja linnavalitsus.
(2) Jäätmete keskkonda viimisega ja jäätmetest põhjustatud saastusega seonduva kahju, sealh jäätmete käitlemisega ja jäätmetest põhjustatud saastuse likvideerimisega seotud kulud hüvitab jäätmeid keskkonda viinud isik (edaspidi saastaja).
(3) Ebaseaduslikult keskkonda viidud jäätmeid käitleb ja nendest põhjustatud keskkonnareostuse likvideerimise korraldab saastaja oma kulul koheselt peale keskkonnajärelevalvet teostava asutuse poolt tehtud ettekirjutust. Saastaja hüvitab reostusega põhjustatud kahju täies ulatuses.
(4) Kui saastaja jätab keskkonda viidud jäätmed kõrvaldamata või korraldamata keskkonnareostuse likvideerimise, korraldab jäätmete ja neist põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omanik saastaja kulul. Kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab saastatud kinnisasja omanik saaste likvideerimise omal kulul.
(5) Kui saastunud kinnisasja omanik ei täida eelmises punktis toodud kohustust või kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab jäätmete ja neist põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omaniku kulul linnavalitsus asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(6) Käesoleva eeskirja mittetäitmisel kohaldatakse jäätmeseaduse, pakendiseaduse, karistusseadustiku ja väärteomenetluse seadustiku vastavaid sätteid.
§ 35. Varasemate määruste kehtetuks tunnistamine
Tunnistatakse kehtetuks Kunda Linnavolikogu 22.04.2005 määrus nr 6 „Kunda linna jäätmehoolduseeskiri“.
Määrus jõustub 1. juulil 2012.
Lisa Lisad