Vajaminevad õppevahendid 1. klassis
Valga 4. mai 2010 nr 5
Valga linna munitsipaalüldhariduskoolide
Määrus kehtestatakse Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 28 lõige 3, Haridus- ja teadusministri 6. detsembri 2005 määrusega nr 52 kehtestatud “Põhikooli ja gümnaasiumi õpilaste vastuvõtmise, ühest koolist teise ülemineku, koolist lahkumise ja väljaheitmise korra” § 3 lõike 1 ning Valga Linnavolikogu 29. jaanuari 2010 otsuse nr 3 „Volituste andmine“ alusel.
Valga linna munitsipaalüldhariduskoolide vastuvõtu tingimused ja kord (edaspidi kord) reguleerib õpilaste vastuvõtmist Valga Põhikooli, Valga Vene Gümnaasiumi, Valga Gümnaasiumi ja Valga Kaugõppegümnaasiumi (edaspidi kool).
Õpilase kooli vastuvõtmine on õpilaskoha täitmine direktori käskkirjaga õpilaste nimekirja kinnitamise kaudu.
Põhikool on kool, kus on 1. – 9. klass, sh ühe asutusena tegutseva põhikooli ja gümnaasiumi põhikooli osa.
Gümnaasium on kool, kus on 10. – 12. klass, sh ühe asutusena tegutseva põhikooli ja gümnaasiumi osa.
Kool on kohustatud tagama õppimisvõimalused igale koolikohustuslikule isikule, kelle elukoht asub rahvastikuregistri andmetel Valga linnas.
Valga Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) kinnitab igal aastal hiljemalt märtsikuus rahvastikuregistri andmete alusel koolis avatavate esimeste ja kümnendate klasside arvu kooliti. Kui enne õppeaasta algust muutub elukohajärgse põhikooli esimese klassi õpilaskohtade vajadus, siis muudab linnavalitsus vajadusel avatavate esimeste klasside arvu.
Kooli vastuvõtmiseks esitab sisseastuja või tema seaduslik esindaja (edaspidi lapsevanem) kirjaliku vastuvõtmistaotluse koos järgmiste lisadega:
sisseastuja isikut tõendava dokumendi (selle puudumisel sünnitunnistuse ametlikult kinnitatud ärakirja);
kui taotluse esitab sisseastuja seaduslik esindaja, siis esindaja isikut tõendava dokumendi ametlikult kinnitatud ärakirja;
sisseastuja tervisekaardi selle olemasolul ja kaks fotot 3 × 4 cm;
gümnaasiumiastmesse vastuvõtmisel sisseastuja põhiharidust või sellele vastava välisriigi haridustaseme omandamist tõendava dokumendi ametlikult kinnitatud ärakirja.
Õpilase ületulekul teisest koolist esitatakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 loetletud dokumentidele:
direktori (juhataja) allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistus või õpinguraamat jooksva õppeaasta kohta, kui õpilane arvatakse koolist välja pärast õppeperioodi lõppu;
kooli direktori (juhataja) allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistus või õpinguraamat ning hinneteleht jooksva õppeveerandi või kursuse hinnetega, kui õpilane arvatakse koolist välja õppeveerandi kestel.
Õpilase kooli vastuvõtmise otsustab kooli direktor käskkirjaga.
Lapsevanem esitab koolile lapse õppima asumiseks kirjaliku taotluse hiljemalt 20. augustiks.
Vastuvõetavate õpilaste nimekirja koostamisel arvestab kooli direktor eelkõige:
taotluse esitamise aega, eelistatud on ajaliselt varem taotluse esitanud;
sisseastuja enda ja tema ühe lapsevanema elukoha rahvastikuregistri andmeid, eelistatud on sisseastuja, kelle elukohaks on Valga linn.
Kooli vastuvõetud õpilaste nimekirjad avalikustatakse kooli kodulehel hiljemalt 31. augustiks.
Kooli mitte vastuvõetuid isikuid teavitatakse kirjalikult viie tööpäeva jooksul pärast vastava otsuse tegemist.
Õpilasi, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Valga linn, võetakse koolidesse (1. kuni 9. klass) vabade kohtade olemasolul.
Vastuvõtmisest keeldumisest teavitatakse kirjalikult viie tööpäeva jooksul pärast vastava otsuse tegemist.
§ 6. Vastuvõtt Valga Vene Gümnaasiumi ja Valga Kaugõppegümnaasiumi 10. klassi
Valga Vene Gümnaasiumisse ja Valga Kaugõppegümnaasiumisse vastuvõtuks esitatakse käesoleva korra § 3 lõikes 3 nimetatud dokumendid.
Valga Vene Gümnaasiumi ja Valga Kaugõppegümnaasiumi 10. klassi vastuvõtu aluseks on põhikooli lõpuhinded, mis peavad olema vähemalt rahuldavad, sealhulgas käitumishinne.
Valga Vene Gümnaasiumisse ja Valga Kaugõppegümnaasiumisse toimub vastuvõtt põhikooli lõputunnistuse alusel. Valga Vene Gümnaasiumi 10. klassi astumiseks esitatakse dokumendid ajavahemikul 15. juunist kuni 20.augustini, Valga Kaugõppegümnaasiumi 10. klassi astumiseks esitatakse dokumendid hiljemalt 20. augustiks.
Valga Vene Gümnaasiumisse ja Valga Kaugõppegümnaasiumisse vastuvõetud õpilaste nimekirjad avalikustab kooli direktor veebilehel hiljemalt 31. august.
§ 7. Vastuvõtt Valga Gümnaasiumi 10. klassi
Valga Gümnaasiumi 10. klaasi vastuvõtmise aluseks on põhikooli lõputunnistus ja vastuvõtukatsete (test ja 9. klassi kolme esimese veerandi õppetulemused käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud ainete osas) sooritamise tulemused. 10. klassi astumiseks vajalike testide sooritamise ning dokumentide vastuvõtmise kuupäevad ja kellaajad avaldatakse kooli veebilehel hiljemalt 1. märtsil.
Vastuvõtukatsetele lubatakse kõik 9. klassi õpilased, kes selleks soovi avaldavad.
Vastuvõtukatsetele tulles esitab õpilane:
9. klassi klassitunnistuse või selle kinnitatud koopia;
kohapeal täidetava eelavalduse oma nime, kooli, klassi, postiaadressi ja telefoninumbriga.
Valga Gümnaasiumi 9. klassi õpilased ei pea esitama käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 1 ja 2 nimetatud dokumente.
Testi tulemuste ning 9. klassi kolme esimese veerandi õppetulemuste põhjal eesti keeles, A-võõrkeeles, ajaloos, matemaatikas, füüsikas ja keemias koostatakse pingerida. Pingerea avalikustamisel kasutatakse väljastatud koode.
Pingerida avalikustatakse kooli veebilehel ja teadetetahvlil testi sooritamisest 7 tööpäeva jooksul. Pingerea alusel koostatakse Valga Gümnaasiumi 10. klassi vastu võetud õpilaste nimekiri.
Nimekirjas olevad õpilased esitavad koolile hiljemalt juunikuu viimaseks tööpäevaks:
avalduse 10. klassi õppima asumiseks (kui isik on alaealine, peab avaldusel olema märge seadusliku esindaja nõusoleku kohta);
9. klassi lõputunnistuse koos hinnetelehega, kus kõik hinded peavad olema vähemalt rahuldavad;
isikut tõendava dokumendi ja sünnitunnistuse;
tervisekaardi.
Kui vastuvõetud õpilaste nimekirjas olev isik loobub saadud kohast või ei esita tähtaegselt nõutud dokumente või dokumendid ei vasta vastuvõtutingimustele, siis arvatakse ta vastuvõetavate õpilaste nimekirjast välja ning vabanenud koht täidetakse pingereas järgmisel kohal oleva õpilaskandidaadiga.
10. klassi vastu võetud õpilaste nimekiri avalikustatakse Valga Gümnaasiumi veebilehel hiljemalt kolmandal tööpäeval pärast dokumentide esitamise tähtaja lõppemist.
Kooli direktor teavitab kodulehe kaudu avalikkust gümnaasiumi klassi vabadest kohtadest ja gümnaasiumi vabade kohtades täitmise põhimõtetest.
Vabadele kohtadele 10. klassi korraldatakse ajavahemikul 21. – 28. august järelkonkurss. Järelkonkursi tulemused avalikustatakse kooli kodulehel hiljemalt 30. august.
§ 8. Testi sooritamine Valga Gümnaasiumis
Õpilaskandidaadid sooritavad kirjaliku komplekstesti, mis koosneb neljast osast:
eesti keelest;
A- võõrkeelest;
matemaatikast ja
füüsikast.
Igale testi sooritajale väljastab Valga Gümnaasium personaalse 4- numbrilise koodi.
Testi iga osa sooritamiseks on aega 45 minutit.
Testide koostamiseks ja hindamiseks moodustab Valga Gümnaasiumi direktor käskkirjaga igas aines komisjoni, kuhu peab kuuluma kuni kaks õpetajat Valga Gümnaasiumist ja kuni kaks õpetajat Valga Põhikoolist.
Testide koostamise ja hindamise korraldab ning konkursi läbiviimise ja konkursi tulemuste avalikustamise eest vastutab direktori asetäitja õppe- ja kasvatusalal.
Testi hinnatakse 100 punkti süsteemis (matemaatika 30 punkti, füüsika 20 punkti, eesti keel 25 punkti ning A- võõrkeel 25 punkti).
Testi saab sooritada üks kord.
Testi tulemused avalikustatakse Valga Gümnaasiumi veebilehel.
Testi sooritanud isikutel ja nende vanematel on õigus tutvuda testide tulemustega ja hindamisega ning saada selgitusi tulemuste kohta 30. augustini. Kool säilitab teste 1. oktoobrini
§ 9. Õpilase üleminek ühest koolist teise gümnaasiumiastmes
Õpilased, kes soovivad astuda 10. klassi õppeaasta kestel või kes soovivad astuda 11. või 12. klassi, võetakse vastu direktsiooni poolt määratud tingimustel ja juhul, kui õpilase eelnev õppekava ja kooli õppekava sobivad. Kooli vastuvõtu eelduseks on vähemalt rahuldavate hinnetega tunnistus või õpinguraamat.
Käesolevat korda rakendatakse alates 2010/2011 õppeaastast.
Kord jõustub 1. juuni 2010.
Ärakirjad: haridus- ja kultuuriamet
Valga linna munitsipaalüldhariduskoolid (elektrooniliselt)


(2) Karistusregistri vastutav töötleja on Siseministeerium ning karistusregistri volitatud töötleja Politseiamet.
(1) Karistusregistrisse kantakse isiku karistusandmed järgmiste kohtulahendite ja ametiisikute otsuste alusel:
2) haldusõiguserikkumise asja arutama volitatud ametiisiku või halduskohtuniku halduskaristuse otsus haldusõiguserikkumise asjas, välja arvatud haldusõiguserikkumiste seadustiku § 21 lõikes 5 ettenähtud juhud;
3) jõustunud kohtuotsus juriidilise isiku tegevuse peatamise kohta või rahatrahvi määramise kohta haldusasjas;
4) kohtumäärus isiku suhtes meditsiinilise mõjutusvahendi kohaldamise kohta;
5) kohtumäärus alaealise suhtes kasvatusliku mõjutusvahendi kohaldamise kohta;
6) määrus või otsus, mis põhineb käesoleva lõike punktides 1--5 nimetatud määrusel või otsusel ning sisaldab käesoleva seaduse §-s 11 nimetatud andmeid;
7) Vabariigi Presidendi otsus süüdimõistetu armuandmispalve läbivaatamise kohta.
(2) Karistusregistrisse kantud andmete avaldamine on keelatud, välja arvatud käesolevas seaduses ettenähtud juhud.
Välisriigi kohtus süüdi mõistetud Eesti kodaniku, alalise elaniku või Eestis registreeritud juriidilise isiku andmed kantakse karistusregistrisse Euroopa kriminaalkonventsioonide, välislepingu või riigiasutuste koostöölepinguga ettenähtud juhtudel ja korras.
2. peatükk. KARISTUSREGISTRI PIDAMINE
1) otsuse või määruse teinud kohtu nimetus, otsuse või määruse tegemise kuupäev ning kriminaal- või haldusõiguserikkumise asja number;
2) haldusõiguserikkumise asja arutama volitatud ametiasutuse nimetus ning otsuse tegemise aeg ja koht;
3) kriminaalkoodeksi paragrahv, lõige ja punkt, mille alusel on kohtuotsus tehtud;
4) haldusõiguserikkumiste seadustiku või muu seaduse paragrahv, lõige ja punkt, mille alusel on isikule halduskaristus määratud;
5) isikule kuriteo või haldusõiguserikkumise eest mõistetud karistuse liik ja määr;
6) otsuse või määruse täitmise kuupäev;
7) enne kohtuotsuse tegemist eelvangistuses viibitud aeg;
8) karistus- või katseaja lõppemise kuupäev;
9) andmed karistuste asendamise või liitmise kohta;
10) tingimisi enne tähtaega karistusest vabastamise kuupäev;
11) isiku suhtes meditsiinilise mõjutusvahendi kohaldamise lõpetamise kuupäev;
12) alaealise suhtes kasvatusliku mõjutusvahendi kohaldamise lõpetamise kuupäev;
13) Vabariigi Presidendi armuandmisotsuse jõustumise kuupäev.
1) otsuse teinud kohtu nimetus, otsuse tegemise kuupäev ja haldusõiguserikkumise asja number;
2) haldusõiguserikkumise asja arutama volitatud ametiasutuse nimetus karistuse määranud ametiisiku ametinimetuse märkimisega;
3) seaduse paragrahv, lõige ja punkt, mille alusel on isikule halduskaristus määratud;
4) haldusõiguserikkumise eest mõistetud karistuse liik ja määr;
5) otsuse täitmise kuupäev;
6) andmed karistuse asendamise ja liitmise kohta.
(1) Kohus, otsuse teinud ametiasutus või Vabariigi Presidendi Kantselei esitab käesoleva seaduse §-s 11 nimetatud isiku andmed registri volitatud töötlejale käesoleva seaduse § 4 lõikes 1 nimetatud otsuse või määruse jõustumisest viie tööpäeva jooksul.
Karistusregistri andmeid töötlev või registriteateid väljastav isik on kohustatud hoidma saladuses talle tööülesannete täitmisel teatavaks saanud andmeid ka pärast nende töötlemisega seotud tööülesannete täitmist või teenistussuhte lõppemist ning täitma andmekogude seaduses (RT I 1997, 28, 423) ja isikuandmete kaitse seaduses (RT I 1996, 48, 944) sätestatud isikuandmete töötlemise nõudeid.
3. peatükk. KARISTUSREGISTRI ANDMETE VÄLJASTAMINE
4) uurijal ja juurdlejal menetluses oleva kriminaalasjaga seotud andmete osas;
5) haldusõiguserikkumise asja arutama volitatud ametiisikul menetluses oleva haldusõiguserikkumise asja otsustamiseks;
7) valitsusasutusel seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga sätestatud ülesannete täitmiseks;
9) äriregistri volitatud töötlejal äriregistrisse õiguspärase sissekande tegemiseks;
10) Kaitsejõudude Peastaabil isiku kaitseväeteenistusse võtmiseks;
12) välisriigi ametnikul Euroopa kriminaalkonventsioonide, välislepingu või riigiasutuste koostöölepingu alusel.
3) taotleja allkiri.
Karistusregistri volitatud töötleja esindaja registreerib esitatud järelepärimise.
Isikult on keelatud nõuda tema kohta karistusregistris hoitavaid andmeid.
3) teatis tööandjale, kas karistusregistris sisalduvad andmed välistavad isiku tööle või teenistusse võtmise.
(2) Tööandjale väljastatavas teatises märgitakse isiku tööle või teenistusse võtmist välistav alus, milleks on:
1) avaliku teenistuse puhul isiku kantus karistusregistrisse;
2) muudel juhtudel seaduse paragrahv, lõige ja punkt, mille alusel on määratud isikule karistus, mis välistab isiku tööle võtmise, karistuse liik ja määr ning karistusaja lõppemise tähtaeg.
2) juurdlejal ja uurijal kriminaalasjas eeluurimise teostamiseks;
1) käesoleva seaduse § 17 lõikes 2 toodud andmed, kui taotlejaks on käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud isikud;
(3) Käesoleva seaduse § 17 lõike 1 punktides 2--12 nimetatud isikud on karistusregistri ja karistusregistri arhiivi teadete väljastamise eest riigilõivu tasumisest vabastatud.
4. peatükk. KARISTUSREGISTRISSE KANTUD ISIKU KARISTUSANDMETE KUSTUTAMINE
(1) Karistusandmed kustutatakse karistusregistrist ja kantakse üle arhiivi, kui:
1) halduskaristusena mõistetud rahatrahvi, haldusaresti või tegevuse peatamise, samuti põhikaristusena kohaldatud eriõiguse äravõtmise otsuse täitmisest on möödunud kolm aastat;
2) kriminaalkaristusena mõistetud aresti, põhikaristusena kohaldatud rahatrahvi ning teataval ametikohal töötamise või teataval tegevusalal tegutsemise õiguse äravõtmise otsuse täitmisest on möödunud kolm aastat;
3) vabadusekaotuse tingimusliku kohaldamata jätmise korral määratud katseajast on möödunud kolm aastat;
4) isiku suhtes meditsiinilise mõjutusvahendi või alaealise suhtes kasvatusliku mõjutusvahendi kohaldamise lõpetamisest on möödunud viis aastat;
5) kuni kolmeaastase vabadusekaotuse ärakandmisest on möödunud 10 aastat;
6) kolme- kuni 15-aastase vabadusekaotuse ärakandmisest on möödunud 15 aastat;
7) isik on surnud;
8) juriidilise isiku tegevus on lõppenud.
2) päevast, mil otsust ei saa enam täitmisele pöörata;
(2) Kui isikule on mõistetud karistusena vabadusekaotus 15--30 aastani või eluaegne vabadusekaotus või surmanuhtlus või kui surmanuhtlus on asendatud eluaegse vabadusekaotusega, siis tema karistusandmeid ei kustutata, välja arvatud käesoleva seaduse § 25 lõike 1 punktis 7 ettenähtud juhul.
(5) Kui isik paneb enne karistusandmete kustutamise tähtaja möödumist uuesti toime haldusõiguserikkumise või kuriteo, siis tähtaeg katkeb. Sel juhul arvutatakse tähtaega viimase haldusõiguserikkumise või kuriteo eest mõistetud põhi- ja lisakaristuse ärakandmisest arvates kõigi haldusõiguserikkumiste või kuritegude eest.
Välisriigi kohtus süüdi mõistetud Eesti kodaniku või alalise elaniku või Eestis registreeritud juriidilise isiku karistusandmed kustutatakse karistusregistrist vastavalt käesoleva seaduse § 25 lõikes 1 nimetatud tähtaegadele.
5. peatükk. JÄRELEVALVE KARISTUSANDMETE TÖÖTLEMISE ÜLE
§ 31. Vastutus käesoleva seaduse nõuete rikkumise eest
Käesoleva seaduse nõuete rikkumise eest kannab isik distsiplinaar-, haldus- või kriminaalvastutust seadusega ettenähtud korras.
6. peatükk. LÕPPSÄTTED
§ 32. Muudatused ja täiendused varasemates õigusaktides
(1) Riigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344) tehakse järgmised täiendused:
1) paragrahvi 3 lõiget 2 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
«81) karistusregistri toimingud;»;
2) 7. peatükki täiendatakse jaoga 11 järgmises sõnastuses:
«11. jagu. Karistusregistritoimingud
§ 681. Karistusregistri teate väljastamine
Karistusregistri teate väljastamise eest tasutakse riigilõivu 50 krooni.
§ 682. Karistusregistri arhiivist andmete väljastamine
Karistusregistri arhiivist teate väljastamise eest tasutakse riigilõivu 50 krooni.
§ 683. Riigilõivust vabastamine
(1) Karistusregistri seaduse § 17 lõike 1 punktides 2--12 nimetatud isikud on vabastatud riigilõivu tasumisest karistusregistri toimingutes.
(2) Karistusregistri seaduse § 22 lõike 1 punktis 2 nimetatud isik on vabastatud riigilõivu tasumisest karistusregistri arhiivist andmete väljastamisel.».
(2) Kriminaalkoodeksis (RT 1992, 20, 288; RT I 1997, 21/22, 353; 28, 423; 30, 472; 34, 535; 51, 824; 52, 833 ja 834) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
1) paragrahvi 38 punkti 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1) kui kuriteo paneb toime isik, kes varem on pannud toime kuriteo, millest ei ole möödunud käesoleva koodeksi §-s 53 või karistusregistri seaduse § 25 lõikes 1 ettenähtud tähtaeg.»;
2) paragrahv 58 tunnistatakse kehtivuse kaotanuks.
(3) Haldusõiguserikkumiste seadustikku (RT 1992, 29, 396; RT I 1997, 66--68, 1109; 73, 1201) täiendatakse §-dega 1835 ja 1836 järgmises sõnastuses:
«§ 1835. Riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogudest väljastatud andmete mittesihipärane kasutamine
Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogust väljastatud andmete ettenähtud eesmärgiga vastuolus oleva kasutamise eest -- määratakse rahatrahv viiekümne kuni kahesaja päevapalga ulatuses.
§ 1836. Vastutus isikult alusetult andmete nõudmise eest
Isikult tema kohta riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogudes hoitavate andmete nõudmise eest, mille nõudmine on seadusega keelatud, -- määratakse rahatrahv kuni saja päevapalga ulatuses.».
(2) Käesolev seadus jõustub kriminaal- ja haldusõiguserikkumiste asjades tehtud otsuste ja määruste alusel andmete registrisse kandmise osas 1999. aasta 1. jaanuaril.


Täiskasvanute koolituse seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Täiskasvanute koolituse seaduse muutmise seadus
RT I 1998, 61, 988
Vastu võetud 16.06.1998
Täiskasvanute koolituse seaduses (RT I 1993, 74, 1054; 1996, 49, 953) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahv 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 2. Täiskasvanute koolitusasutused on riigi- ja munitsipaalasutused, koolitusluba omavad erakoolid, era- ja avalik-õiguslikud juriidilised isikud, kui täiskasvanute koolitus on nende seadusest või põhikirjast (põhimäärusest) tulenev tegevus, ning füüsilisest isikust ettevõtjad.»
§ 2. Paragrahvi 3 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Tasemekoolitus võimaldab osaõpiajaga või eksternina omandada põhi-, kesk- või kõrgharidus, samuti taotleda akadeemilist kraadi. Tasemekoolituse läbimist tõendab tunnistus, diplom või akadeemiline kraad.»
§ 3. Paragrahv 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 4. (1) Tasemekoolitust võimaldavate haridusasutuste tegevusele laienevad põhikooli- ja gümnaasiumiseadus (RT I 1993, 63, 892; 79, 1186; 1994, 91, 1528; 1996, 49, 953; 1997, 24, 365; 26, lk 880; 69, 1111), kutseõppeasutuse seadus, rakenduskõrgkooli seadus ning ülikooliseadus (RT I 1995, 12, 119; 1996, 49, 953; 51, 965; 1997, 42, 678).
(2) Tööalane koolitus toimub:
1) registreeritud õppekavade alusel koolitusluba omavates täiskasvanute koolitusasutustes;
2) registreeritud kursustena;
3) õppepäevade või seminaridena kestusega mitte vähem kui 8 akadeemilist tundi.
(3) Vabahariduslikku koolitust võivad korraldada kõik käesoleva seaduse paragrahvis 2 nimetatud asutused ja isikud.
(4) Täiskasvanute koolitust võimaldavate erakoolide tegevusele laieneb erakooliseadus, kui käesoleva seadusega ei sätestata teisiti.»
§ 4. Seadust täiendatakse §-ga 41 järgmises sõnastuses:
«§ 41. Täiskasvanute taseme-, tööalaseks ja vabahariduslikuks koolituseks koolituslubade väljaandmise korra ja tingimused kehtestab haridusminister määrusega.»
§ 5. Paragrahv 5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 6. Paragrahv 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 6. Vabariigi Valitsus:
1) selgitab välja ja määrab kindlaks täiskasvanuhariduse riiklikud prioriteedid;
2) näeb riigieelarve eelnõus ette vahendid täiskasvanuhariduse uuringuteks ja riiklikult prioriteetsetes valdkondades läbiviidavaks täiskasvanute koolituseks;
3) moodustab täiskasvanute koolituse koordineerimiseks ja riigieelarveliste vahendite sihipärase jaotamise ning kasutamise kontrollimiseks Riikliku Täiskasvanuhariduse Nõukogu ja kinnitab tema põhimääruse;
4) koordineerib maakondades toimuvat koolitustegevust.
§ 7. Paragrahvi 7 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«2) toetavad töötute, tööotsijate ja teiste sotsiaalselt vähekindlustatud isikute ning puudega isikute koolitust.»
§ 8. Paragrahvi 8:
«(1) Töölepingu alusel töötavatele ja avalikus teenistuses olevatele isikutele antakse koolituses osalemiseks õppepuhkust.»;
2) lõikes 2 täiendatakse teksti pärast sõna «töölepingu» sõnadega «või teenistussuhte» ning lõiget täiendatakse lausega järgmises sõnastuses: «Puhkuse kestuse arvutamine toimub puhkuseseaduses (RT 1992, 37, 481; 1993, 10, 150; RT I 1994, 84, 1474; 1995, 16, 228; 1997, 74, 1229; 93, 1560) sätestatud korras.»;
3) lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Tasemekoolituses osalemiseks antakse töötaja või ametniku soovil õppesessioonideks õppepuhkust koolitusasutuse teatise alusel sessiooni ajaks vähemalt 30 kalendripäevaks õppeaasta jooksul.»;
4) lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Tasemekoolituse puhul antakse õppe lõpetamiseks täiendavat õppepuhkust:
1) põhihariduse omandamise puhul 28 kalendripäeva;
2) keskhariduse omandamise puhul 35 kalendripäeva;
3) kõrghariduse omandamise või bakalaureuse kraadi kaitsmise puhul 42 kalendripäeva;
4) magistri- ja doktoritöö kaitsmise puhul 49 kalendripäeva.»;
5) täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
«(51) Lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 ettenähtud õppepuhkusele on tööandja kohustatud andma töötaja või ametniku avalduse ning õppeasutuse teatise alusel kuni seitse kalendripäeva palgata puhkust avalduses näidatud ajal.»;
6) lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(6) Tööalases koolituses osalemiseks antakse töötaja või ametniku avalduse ning koolitusasutuse teatise alusel õppepuhkust vähemalt 14 kalendripäevaks aastas keskmise palga säilitamisega.»;
7) lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(7) Vabahariduslikus koolituses osalemiseks antakse töötaja või ametniku avalduse ning koolitusasutuse teatise alusel palgata õppepuhkust vähemalt seitsmeks kalendripäevaks aastas.»
§ 9. Paragrahv 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 10. Täiskasvanute koolituse üldist koordineerimist korraldab Haridusministeerium.»
§ 10. Paragrahv 12 tunnistatakse kehtetuks.
§ 11. Paragrahvi 13:
1) lõiked 1 ja 2 tunnistatakse kehtetuks;
2) lõikes 3 asendatakse sõnad «kohaliku omavalitsuse täitevorgan kohalikust» sõnadega «kohalik omavalitsus oma»;
3) lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(5) Riigiasutuste töötajatele, ametnikele ja pedagoogidele, kelle palgad kaetakse riigieelarvest, nähakse ka tööalaseks koolituseks ette vahendid riigieelarves -- nimetatud töötajate, ametnike ja pedagoogide aastasest palgafondist vähemalt kolme protsendi ulatuses.»
§ 12. Seaduse tekstis asendatakse sõna «vabahariduskoolitus» sõnadega «vabahariduslik koolitus» vastavas käändes.
§ 13. Vabariigi Valitsus tagab ühe kuu jooksul pärast käesoleva seaduse jõustumist täiskasvanute koolituse seaduse tervikteksti avaldamise Riigi Teatajas koos kõigi tehtud muudatustega.


Akupaagid | Akumulatsioonipaagid | Ventimo
AkupaagidSven Pajus2018-12-03T13:21:12+00:00
Hinnakiri: PDF Tarbeveeboilerite ja akupaakide hinnad 2018
Küsi personaalset pakkumist: SIIT
Akumulatsioonipaak PS 150, 200L
Akupaak PS – ilma soojusvahetita. Akumuleerib katla poolt toodetud soojusenergia; sobib igale köetavale süsteemile. Tagab küttesüsteemi optimaalse töö nominaalse võimsuse juures. Toodetud soojusenergia salvestatakse akupaaki, mida süsteem saab kasutada, ilma, et kütteallikas ise peaks töötama. … Rohkem infot >>
Akumulatsioonipaak PS1 soojusvahetiga 150, 200L
Akupaak PS1 – ühe soojusvahetiga. Akumuleerib katla poolt toodetud soojusenergia; sobib igale köetavale süsteemile. Tagab küttesüsteemi optimaalse töö nominaalse võimsuse juures. Toodetud soojusenergia salvestatakse akupaaki, mida süsteem saab kasutada, ilma, et kütteallikas ise peaks töötama… Rohkem infot>>
Akumulatsioonipaak PS2 2-e soojusvahetiga 150, 200L
Akupaak PS2 – kahe soojusvahetiga. Akumuleerib katla poolt toodetud soojusenergia; sobib igale köetavale süsteemile. Tagab küttesüsteemi optimaalse töö nominaalse võimsuse juures. Toodetud soojusenergia salvestatakse akupaaki, mida süsteem saab kasutada, ilma, et kütteallikas ise peaks töötama. Võimalikud variandid ja suurused, L:150,… Rohkem infot >>
Akumulatsioonipaak P 300, 500, 800, 1000, 1500, 2000, 2500, 3000, 5000 L
Akupaak P – ilma soojusvahetita. Akumuleerib katla poolt toodetud soojusenergia; sobib igale köetavale süsteemile. Tagab küttesüsteemi optimaalse töö nominaalse võimsuse juures. Toodetud soojusenergia salvestatakse akupaaki, mida süsteem saab kasutada, ilma, et kütteallikas ise peaks töötama. Võimalikud variandid ja suurused, L:300, 500, 800, 1000, 1500,… Rohkem Infot >>
Akumulatsioonipaak PR ühe soojusvahetiga 300, 500, 800, 1000, 1500, 2000, 2500, 3000 L
Akumulatsioonipaak PR – ühe soojusvahetiga. Akumuleerib katla poolt toodetud soojusenergia; sobib igale köetavale süsteemile. Tagab küttesüsteemi optimaalse töö nominaalse võimsuse juures. Toodetud soojusenergia salvestatakse akupaaki, mida süsteem saab kasutada, ilma, et kütteallikas ise peaks töötama. Võimalikud variandid ja suurused, L:300, 500, 800, 1000,… Rohkem infot >>
Akumulatsioonipaak PR2 2-e soojusvahetiga 300, 500, 800, 1000, 1500, 2000, 2500, 3000 L
Akumulatsioonipaak PR2 – kahe soojusvahetiga. Akumuleerib katla poolt toodetud soojusenergia; sobib igale köetavale süsteemile. Tagab küttesüsteemi optimaalse töö nominaalse võimsuse juures. Toodetud soojusenergia salvestatakse akupaaki, mida süsteem saab kasutada, ilma, et kütteallikas ise peaks töötama. Võimalikud variandid ja suurused, L:300, 500, 800,… Rohkem infot >>
Akumulatsioonipaak PBM
Akupaak PBM ilma soojusvahetita. Akumuleerib katla poolt toodetud soojusenergia; sobib igale köetavale süsteemile. Tagab küttesüsteemi optimaalse töö nominaalse võimsuse juures. Toodetud soojusenergia salvestatakse akupaaki, mida süsteem saab kasutada, ilma, et kütteallikas ise peaks töötama. Võimalikud variandid ja suurused , L:300, 500,… Rohkem infot >>
Akupaak PBM-R
Akupaak PBM-R – ühe soojusvahetiga. Akumuleerib katla poolt toodetud soojusenergia; sobib igale köetavale süsteemile. Tagab küttesüsteemi optimaalse töö nominaalse võimsuse juures. Toodetud soojusenergia salvestatakse akupaaki, mida süsteem saab kasutada, ilma, et kütteallikas ise peaks töötama. Võimalikud variandid ja suurused, L:300, 500, 800, 1000, 1500, 2000,… Rohkem infot >>
Akupaak PBM-R2
Akupaak PBM-R2 – Kahe soojusvahetiga. Akumuleerib katla poolt toodetud soojusenergia; sobib igale köetavale süsteemile. Tagab küttesüsteemi optimaalse töö nominaalse võimsuse juures. Toodetud soojusenergia salvestatakse akupaaki, mida süsteem saab kasutada, ilma, et kütteallikas ise peaks töötama.Võimalikud variandid ja suurused, L:300, 500, 800,… Rohkem infot >>
Küttesüsteemi lisatarvikud
Õhk-Vesi soojuspump Vitocal 200-S kuni 14,7kW ühepereelamutele, uusehitistele nii kütmiseks kui jahutamiseks
Õhk-Vesi soojuspump Vitocal 222-S kuni 14,7 kW. Süsteemi on sisse ehitatud soojaveeboiler
Õhk vesi soojuspump Vitocal 100-S kuni 16,7 kW
Õhk vesi soojuspump Vitocal 111-S kuni 16,7 kW
Maasoojuspump Vitocal 200-G 5,8-17,2 kW. maasoojuspump pakub kõiki funktsioone, mis on vajalikud ühepereelamus
Maasoojuspump Vitocal 222-G 6,1-10 kW
Maasoojuspump Vitocal 333-G integreeritud 170L boileriga 5,7- 10,4 kW
Vitocal 300-G kuni 85,6kW. Vitocal 300-G PRO kuni 1 MW
Vitoligno 300-C pelletikatel on efektiivne lahendus uus- ja olemasolevatele elamutele.
HERZ pelletstar 3,5-60kw. Pelletikatlad kõrge efektiivsuse ja lihtsa käsitlusega katlad.
HERZ firematic 6-60kw
Vitodens 111-W seinale paigaldatav gaasikondensatsioonikatel koos integreeritud 46L tarbeveeboileriga. Ruumisäästlik lahendus.
Vitodens 100-W seinale paigaldatav gaasikondensatsioonikatel kütte- ja veesoojendamiseks.
Vitodens 222-F Põrandapealne gaasikondensatsiooni-kompaktkatel koos tarbeveeboileriga üllatab kõrge soojaveemugavuse ja kompaktse ehitusega.
Vitocrossal 100 gaasikondensatsioonikatel
Vitodens 200-W seinale paigaldatav gaasikondensatsioonikatel kõrge kütte- ja veesoojendusmugavusega.
Vitotrans 100. Plaatsoojusvaheti soojussõlmedele.
Vitotrans 200-2
Vitotrans 200. Soojusvaheti basseinivee soojendamiseks.
Vitotrans 300. Suitsugaas-/vesi-soojusvaheti kondensatsioonisoojuse ärakasutamiseks.
Põrandapealsed tarbeveeboilerid
Tarbeveeboiler ilma soojusvahetita SEL
Tarbeveeboiler kahe soojusvahetiga SON
Tarbeveeboiler ühe soojusvahetiga SN
Tarbeveeboiler soojuspumbaga süsteemile SWP N
Tarbeveeboiler soojuspumbaga süsteemile SWP 2N
Tarbeveeboiler soojuspumbaga süsteemile SWPN NL
Akupaak PS 150-200L
Akupaak PS1 150-200L
Akupaak PS2 150-200L
Akumulatsioonipaak P 300-5000L
Akumulatsioonipaak PR 300-3000L
Akumulatsioonipaak PR2 300-3000L
Akumulatsioonipaak PBM 300-5000L
Akumulatsioonipaak PBM-R 300-5000L
Akumulatsioonipaak PBM-R2
Vitovent 300-W seinale kinnitatav ventilatsiooniseade. Integreeritud soojusvahetiga. Ventileerimisvõimsused 300 ja 400 m3/h
Vitovent 300-F. Ventileerimisvõimsusega 280 m3/h. Ventilatsiooniseadet juhitakse täielikult soojuspumba poolt.
Vitovent 300 ventilatsioonisüsteem tagab pideva värske õhu ja meeldiva kliima. Ventileerimisvõimsusega kuni 180 m3/h.
Aquahome-11-n
Ventimo OÜ Ladu ja kontor: Rõõla 3, Assaku alevik, Rae vald, 75301, Harju maakond


Hiiu maakonna bussiliiniveo avaliku teenindamise leping nr 14-2/131 – Riigi Teataja
Hiiu maakonna bussiliiniveo avaliku teenindamise leping nr 14-2/131
RT I, 11.06.2019, 15
Hiiumaa Vallavalitsus, registrikood 77000424, Keskväljak 5a, KÄRDLA, mida esindab vallavanem Reili Rand (edaspidi tellija) ja AS GoBus (registrikood 10085032), asukoht Ringtee 25, 50105 TARTU, mida esindab pakkumuses nr 171332 esitatud 24.07.2018 volikirja alusel juhatuse liige Andrei Mändla (edaspidi vedaja), nimetatud pool ja koos pooled, sõlmisid käesoleva bussiliiniveo avaliku teenindamise lepingu, mis on haldusleping (edaspidi leping) järgnevad:
1.1. Lepingu eesmärgiks on reguleerida poolte suhteid, õigusi, kohustusi ning vastutust lepingu objektiks oleva avaliku bussiliiniveo korraldamisel vedaja poolt Hiiu maakonnas. Leping sätestab avaliku bussiliiniveo tingimused, tuginedes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1370/2007, ühistranspordiseadusele (edaspidi ÜTS), haldusmenetluse seadusele (edaspidi HMS) ja tellija poolt läbiviidud riigihanke "Hiiu maakonna avalik bussiliinivedu 2019-2021", viitenumber 193653, tingimustele ning vedaja edukaks tunnistatud pakkumusele. Samuti sätestab leping avaliku bussiliiniveo liinikilomeetri maksumuse (edaspidi liinikilomeetri maksumus) arvestamise põhimõtted ning tellija poolt vedajale sihtotstarbelise toetuse (edaspidi toetus) maksmise alused ja korra.
1.2. Leping sõlmitakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1370/2007 ja ÜTS § 15 lõike 2 ja § 20 lõike 1 ning Maanteeameti, Hiiu Maavalitsuse ja Hiiumaa Valla poolt 28.12.2017 sõlmitud halduslepingu „Haldusleping Hiiu maakonnas ühistranspordi korraldamise haldusülesannete üleandmiseks“ punkti 2.1.10 alusel.
1.4. Lepingu dokumendid koosnevad käesolevast lepingust, lepingu lisadest ning lepingu võimalikest muudatustest ja täiendustest, milles lepitakse kokku pärast lepingule allakirjutamist ja mis omakorda on lepingu lahutamatuteks lisadeks.
1.5. Käesoleva lepingu allakirjutamise hetkel on lepingul järgmised lisad:
1.5.1. Lisa 1 Liinikilomeetri maksumus;
1.5.2. Lisa 2 Avaliku liiniveo toetuse aruanne maanteetranspordi kohta;
1.5.3. Lisa 3 Liinitöö näitajad liinide kohta;
1.5.4. Lisa 4 Sõiduplaanist kõrvalekallete aruanne;
1.5.5. Lisa 5 Vedaja pakkumus /lisatakse eduka pakkumuse maksumuse vorm/;
1.5.6. Lisa 6 Sõiduplaanid;
1.5.7. Lisa 7 Nõudeliinide tegelikult teostatud töömahu aruanne;
1.5.8. Lisa 8 Piletimüügisüsteemile esitatavad nõuded.
2.1. Lepingu objektiks on bussiliiniveoteenuse tellimine tellija poolt ja vastava teenuse osutamine vedaja poolt avalikul liiniveol Hiiu maakonna bussiliinidel perioodil 01.01.2019 kuni 31.12.2021.
2.2. Vedaja teostab avalikul liiniveol sõiduplaanijärgset vedu lepingu lisas 6 toodud liinidel ja mahus ning osutab muid liiniveoga kaasnevaid teenuseid.
2.3. Lepingu täitmiseks kohustub tellija maksma vedajale toetust üksnes sõiduplaanijärgse
veoteenuse ja veoteenusega kaasnevate muude teenuste eest vastava eelarveaasta riigieelarvest või muudest tuluallikatest selleks sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite arvelt seaduses ja lepingu punktis 3 sätestatud korras.
2.4. Tellija kehtestab sõiduplaanid ning muudab veomahtusid arvestades hankedokumentides sätestatud veomahtu ja käesoleva lepingu punkti 6.1.5.
2.5. Tellija poolt makstava toetuse suurus bussiliiniveo korraldamiseks igaks järgnevaks perioodiks sõltub liinikilomeetri maksumuse ning piletulu, kohalike omavalitsuste toetuste ja muu tulu vahest. Juhul, kui riik rakendab avalikul maakondlikul bussiliiniveol veokorraldust, kus sõitja käest sõidu eest tasu ei võeta, siis Tellija poolt makstava toetuse suurus bussiliiniveo korraldamiseks igaks järgnevaks perioodiks sõltub liinikilomeetri maksumusest. Liinikilomeetri maksumus vormistatakse eraldi käesoleva lepingu lisana 1 lepingu sõlmimisel kogu lepingu perioodiks.
2.6. Tellija planeerib eelarvevahendeid järgnevateks eelarveaastateks edukaks tunnistatud pakkumuses esitatud maksumuse, lepingu, planeeritavate liinivõrgu muudatuste alusel.
3.1. Vedajale makstav toetus on vedajale lepingu kohustuste täitmise eest makstav hüvitis, mille tellija arvestab vedajale korrutades lepingu objektiks olevatel bussiliinidel vastavalt sõiduplaanidele tegelikult teostatud töömahu (liiniläbisõidu kilomeetrid) lepingus sätestatud liinikilomeetri maksumusega (euro/km), millest arvestatakse maha vedajale laekunud piletitulu, kohalike omavalitsuste (edaspidi KOV) poolt vedajale otse makstud toetus ja muud vedaja tulud, sealhulgas 25% reklaamitulust ilma käibemaksuta.
3.1.1. Juhul, kui riik rakendab avalikul maakondlikul bussiliiniveol veokorraldust, kus sõitja käest sõidu eest tasu ei võeta, siis on Vedajale makstav toetus lepingu kohustuste täitmise eest makstav hüvitis, mille tellija arvestab vedajale korrutades lepingu objektiks olevatel bussiliinidel vastavalt sõiduplaanidele tegelikult teostatud töömahu (liiniläbisõidu kilomeetrid) lepingus sätestatud liinikilomeetri maksumusega (euro/km), millest arvestatakse maha vedajale laekunud muud tulud ehk väljastpoolt riigi- või kohalike omavalitsuste eelarveid vedajale laekunud tulud, sealhulgas 25% reklaamitulust ilma käibemaksuta.
3.1.2. Üleplaanilise töö eest toetust ei maksta, välja arvatud eelnevalt tellijaga kokku lepitud juhtudel. Tellijast ja vedajast mittesõltuvate töömahtude muudatuste korral käsitletakse ja lahendatakse toetuse maksmise küsimus iga juhtumi korral eraldi.
3.1.3. Nõudeliinide (sh nõudepõhiste väljumiste ja nõudepeatuste) teenindamisel arvestatakse tegelikult teostatud töömahtu alates sellest sõiduplaanijärgsest nõudepeatusest, kust buss alustab sõitu liini teenindamiseks kuni selle sõiduplaanijärgse nõudepeatuseni, kus buss lõpetab sõidu peale liini teenindamist. Osaliselt nõudepõhistel väljumistel arvestatakse töömahtu esimesele nõudepeatusele eelnevast peatusest vastavalt sõiduplaanile. Nõudeliine teenindatakse ainult sõitjalt laekunud tellimuse korral. Nõudeliinide teenindamiseks vajaliku valmisoleku tagamise kulud loetakse vedaja kuluks ja need peavad sisalduma liinikilomeetri maksumuses. Juhul kui nõudeliininile järgneb samal kuupäeval liini lõpp-punktist järgmine liin loetakse tellimuse korral liinisõiduks mõlemal suunal tehtud sõit. Näited tegelikult teostatud töömahu arvestamisest nõudeliinide korral:
Näide 1 : Maakonnaliin nr 659 Õngu Emmaste-Kärdla, mis on käigus regulaarliinina lõigul Emmaste - Kärdla ja nõudeliinina lõigul Õngu-Tohvri-Emmaste. Sõitja soovib sõita Haldi peatusesse Kärdlasse, Viiri-Tohvri lõigult sõitasoovijaid ei ole. Buss alustab sõitu Haldi peatusest ning läbib teekonna Haldi- Viiri-Emmaste, kuid ei sõida Tohvrile.
Näide 2 Maakonnaliin 651 Kärdla-Kõpu Kalana. Kell 15:20 Kärdlast väljunud buss sõidab tavaoludes Kõpu peatuseni, järgnevatesse peatustesse vaid juhul, kui bussis on reisijaid, kes soovivad edasistes peatustes väljuda. Liinile järgneb lühikese aja järel järgmine liin Kalana-Kõpu Kärdla. Juhul, kui Kärdlast väljunud bussis oli sõitja, kes soovis väljuda Kalana peatuses, loetakse järgneva veootsa alguseks Kalana peatus.
3.2. Tellija poolt lepingu punkti 3.1. kohaselt tegelikult teostatud töömahu järgi arvestatud toetusest arvatakse maha lepingus sätestatud korras vähendatud toetussumma ja viivised.
3.3. Vedaja poolt pakkumuses esitatud liinikilomeetri maksumus on vedajale makstava toetuse arvestamise aluseks vastavalt lepingu punktides 3.1 ja 3.2 sätestatule kogu lepingu kehtivusaja vältel.
3.4. Vedaja poolt pakutud liinikilomeetri hind kehtib kogu lepingu perioodi jooksul.
3.5. Toetuse lepingu objektiks olevate bussiliinide teenindamise eest tasub tellija vedajale hiljemalt veoteenuse osutamise kuu 5. kuupäevaks, sealhulgas jaanuarikuus hiljemalt 20. kuupäevaks, 20% selle kuu teenuse osutamiseks vajalikust arvestuslikust tasusummast ja tasub toetusest saamata jäänud osa hiljemalt teenuse osutamisele järgneva kuu 28. kuupäevaks, kui on täpsustunud toetusest tehtavate mahaarvamiste, saadud piletitulu, kohalike omavalitsuste toetuse ja muude tulude summa. Juhul, kui riik rakendab avalikul maakondlikul bussiliiniveol veokorraldust, kus sõitjate käest sõidu eest tasu ei võeta, siis tasub tellija vedajale hiljemalt veoteenuse osutamise kuu 5. kuupäevaks, sealhulgas jaanuarikuus hiljemalt 20. kuupäevaks, 20% selle kuu teenuse osutamiseks vajalikust arvestuslikust tasusummast ja tasub toetusest saamata jäänud osa hiljemalt teenuse osutamisele järgneva kuu 28. kuupäevaks kui on täpsustunud toetusest tehtavate mahaarvamiste ja muude tulude summa. Vedajale makstava toetuse summa tasub tellija pangaülekandega pangaarvele vedaja esitatud arve alusel. Toetuse maksmise tähtaeg lükkub edasi, kui vedaja ei ole tähtaegselt esitanud lepingu punktides 7.1 ja 7.2 nimetatud aruandeid, selgitusi ja lisateavet ning sellisel juhul maksab tellija toetuse vedaja pangaarvele 15 (viieteistkümne) päeva jooksul alates vedaja poolt kõikide punktides 7.1 ja 7.2 nimetatud nõuetekohaste aruannete, selgituste ja lisateabe esitamist.
4.1.1. Vedaja teostab Hiiu maakonna avalikel bussiliinidel sõitjate vedu kooskõlas Eesti Vabariigi õigusaktide ja rahvusvahelise õigusega, hankedokumentides esitatud tingimustega, vedaja poolt esitatud ja tellija poolt edukaks tunnistatud pakkumusega, käesoleva lepingu ning selle lisadega.
4.1.3. Vedaja peab tagama infotelefoni olemasolu, mille kaudu antakse sõitjatele informatsiooni sõiduplaanide ja busside tegeliku liinil oleku kohta. Infotelefon peab vastu võtma sõitjate tellimused bussi väljakutseks nõudepeatustesse. Infotelefon peab töötama vähemalt kell 7.00-21.00. Reeglina võetakse tellimusi samal päeval väljuvatele liinidele vastu kuni liini väljumiseni algpunktist, erandiks on varahommikused väljumised, mille puhul tuleb tellimus esitada enne kella 21.00 eelmisel päeval. Infotelefoni number ja sellele helistamise kellaajad peavad olema välja pandud bussidesse ja bussipeatustes olevatele sõiduplaanidele ning infotahvlitele. Helistamine infotelefonile peab olema helistajale tavalise kõnetariifi alusel.
4.1.4. Vedaja tagab interneti lehekülje olemasolu, kus on võimalik edastada operatiivset informatsiooni ja sõitjal iseseisvalt teha tellimusi nõudepeatuste teenindamiseks.
4.1.5. Vedaja peab sõlmima kokkulepped busside väljumiseks ja saabumiseks nende bussijaamade haldajatega, mis on vajalikud liinide teenindamiseks vastavalt sõiduplaanidele.
4.1.6. Tellija esitatud tingimustele vastavaid talverehve peab vedaja kasutama perioodil 01.12-01.03 (talviste teeolude korral soovituslikult ka pikemal perioodil) liinide teenindamiseks kasutatavatel bussidel kogu lepinguperioodi vältel. Tellija tingimused talverehvidele on järgmised:
4.1.6.1. 3PMSF (Three Peak Mountain Snow Flake) märgistusega C2 klassi rehvid kõikidel ratastel;
4.1.6.2. 3PMSF (Three Peak Mountain Snow Flake) märgistusega C3 klassi rehvid veoratastel ning M+S märgistusega C3 klassi rehvid teistel ratastel;
4.1.6.3. M+S märgistusega naastrehvid.
4.1.7. Lepingus ja hankedokumentides bussidele sätestatud nõuded kehtivad ka vedaja poolt asendusbusside kasutamisel.
4.2. Sõidukijuhtidele esitatavad tingimused
Vedaja tagab:
4.2.1. hiljemalt teenindusperioodi alguseks ja igal hetkel lepingu täitmise ajal on vedaja poolt avaliku teenindamise lepingu täitmiseks rakendatavad sõidukijuhid läbinud vastavalt autoveoseaduse (edaspidi AvS) § 27 lõikele 1 ametikoolituse ning omavad AvS § 28 kohast Maanteeameti poolt väljastatud kutsetunnistust ning neil on olemas kõik Eestis vajalikud bussijuhina töötamise õigust ja kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid;
4.2.2. sõidukijuhid annavad sõitjatele eesti keeles teavet peatuste, sõiduplaani, piletihindade, sõiduplaanide muudatuste jm veoteenuse oluliste asjaolude kohta ning paluvad sõitjatel kinnitada sõidu ajaks turvavöö, selleks peavad sõidukijuhid valdama eesti keelt piisaval tasemel;
4.2.3. sõidukijuhid on korrektselt riietatud, käituvad sõitjatega viisakalt ja vastutulelikult (abistavad pagasi paigutamisel pagasiruumi, kui sõitjad seda soovivad jms) ning ei häiri bussis raadio kuulamisega sõitjaid;
4.2.4. sõidukijuhid abistavad puudega isikuid bussi sisenemisel ja väljumisel, kui viimased seda soovivad;
4.2.5. sõidukijuhid kütavad sõitjatesalongi selliselt, et bussis suletud uste korral oleks tagatud sisetemperatuur vähemalt +10° kraadi Celsiuse järgi ning konditsioneeri või kliimaseadme olemasolul lülitavad selle sisse, kui bussi sisetemperatuur ületab +25° kraadi Celsiuse järgi;
4.2.6. sõidukijuhid lülitavad pimedal ajal sisse bussi sõitjatesalongi valgustuse;
4.2.7. sõidukijuhid toimetavad sõitjad sujuva ja ohutu sõiduga sihtkohta sõiduplaanis ettenähtud ajal ja tagavad veoteenuse kvaliteedi;
4.2.8. sõidukijuhid tagavad väljaehitatud peatuste olemasolul peatustesse korrektse sisse- ja väljasõidu, s.t bussi peatamise nii, et buss ei oleks peale peatumist sõidutee või ooteplatvormi äärest kaugemal kui 20 cm, juhul kui infrastruktuur seda võimaldab;
4.2.9. sõidukijuhid veavad avaliku liiniveo teostamisel bussis ainult sõitjaid ja sõitjate pagasit ning neil on keelatud vedada endale (v.a käsipagas) ja kolmandatele isikutele kuuluvat vara;
4.2.10. sõidukijuhid müüvad kehtivale piletisüsteemile ja -hinnale vastavaid sõidupileteid, perioodipileteid, sõidukaarte, laevad raha sõidukaartidele ja piletimüügisüsteemi töö tõrke korral müüvad reservpileteid ning nõuavad sõitjatelt eelmüügist ostetud piletite ja teiste sõiduõigust tõendavate dokumentide esitamist bussi sisenemisel esiuksest;
4.2.11. juhul kui riik rakendab avalikul maakondlikul bussiliiniveol veokorraldust, kus sõitja käest sõidu eest tasu ei võeta, siis sõidukijuhid tagavad, et sõitjad siseneksid bussi esiuksest ja registreeriksid sõidukaardiga oma sõidu juhi juures olevas validaatoris. Sõidukijuhid tagavad sõitjatele sõidukaartide müümise, kui need on tasulised, ja jaotamise, kui sõidukaardid on tasuta.
4.3. Bussidele esitatavad tingimused
4.3.2. bussid vastavad liiklusseadusele ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele ja nende sõitjakohtade arv on sobiv sõitjate sõiduplaanijärgseks häireteta teenindamiseks;
4.3.3. bussid on konstruktsioonilt sobivad Eesti kliimas kasutamiseks;
4.3.4. lepingu täitmiseks kasutatavad bussid on samad, mis vedaja näitas oma pakkumuses või nendega vähemalt samaväärsed, kusjuures ükski lepingu täitmiseks kasutatav buss ei tohi ühelgi lepingu kehtivuse hetkel olla vanem kui 15 (viisteist) aastat arvates esmaregistreerimise kuupäevast;
4.3.5. vedaja omandis on või tal on võimalus kasutada vähemalt ühte invatõstukiga varustatud või muul viisil ratastooliga sisenemiseks kohandatud bussi, näiteks rambiga varustatud madala sisenemisega buss. Vedaja suunab nimetatud busse liinile, mida teenindab sõitjate tellimuste alusel, mis on esitatud infotelefoni kaudu vähemalt 48 tundi enne bussi väljumist.
4.3.6. lepingu täitmiseks kasutatavad bussid on varustatud GPS seadmega, mille andmetele tagab vedaja üle interneti reaalajas juurdepääsu kõigile tellija poolt nimetatud tellija ja Maanteeameti töötajatele. Kui juurdepääsu tagamiseks on vaja vastavat tarkvara, mis ei ole tellijale vabavarana kättesaadav, siis vedaja peab selle tellijale ilma täiendava tasuta üle andma. Andmete säilitamise tagab vedaja. Andmed peavad olema kättesaadavad vähemalt kuni 60 päeva pärast liini teenindamist. Andmeid peab saama sorteerida bussi registreerimisnumbri, liini teenindamise kuupäeva ja kellaaja järgi. GPS seade ja vastav tarkvara peavad võimaldama järgmist:
4.3.6.1. kaardirakendusel tuvastada bussi marsruut;
4.3.6.2. jälgida busside sõidugraafikus püsimist reaalajas;
4.3.6.3. tuvastada bussi sõidukiirus igal ajahetkel;
4.3.6.4. tuvastada bussi peatumise kellaaeg ja asukoht;
4.3.6.5. registreerida tegelik läbitud liinikilomeetrite hulk.
4.3.6.6. GPS-i andmete edastamise süsteem peab võimaldama andmete saatmist tellija infosüsteemi formaadis JSON (JavaScript Object Notation) minimaalse andmete koosseisuga: liini number, sõiduki D, X ja Y koordinaat, suund ja kiirus ja andmete edastamise intervalliga vähemalt 30 sekundit.
4.3.7. lepingu täitmiseks kasutatavatel bussidel on vedaja logo või nimi ja valgustatud või LED tehnoloogial põhinevad marsruudisildid, millel on teenindatava liini number ning liini alg- ja lõpp-peatuste nimed ja olulisemate vahepeatuste nimed. Vedaja peab marsruudisiltidel kasutusele võetavad olulisemate vahepeatuste nimed tellijaga kooskõlastama. Marsruudisildid peavad asetsema bussi ees ja paremal küljel väljastpoolt nähtaval kohal;
4.3.8. bussides on sõitjatele nähtavas kohas bussijuhi nimi ning teave kehtivate piletihindade, sõidusoodustuste, kasutatavate sõidukaartide, vedaja infotelefoni ja sõiduõigust tõendava dokumendita sõidu eest määratavate trahvimäärade kohta;
4.3.9. bussidele paigaldatud reklaam on eelnevalt tellijaga kooskõlastatud. Bussi akendele reklaami paigutada ei ole lubatud (välja arvatud külgakende sisekülgedele paigaldatud punkti 4.3.9 kohane teave). Tellijal on õigus paigutada bussidesse reisijate jaoks või liiniveo korraldamise jaoks olulist paberkandjal informatsiooni tasuta. Reklaami kuvamine elektroonilisel viisil (kuvaril) tuleb Tellijaga kooskõlastada;
4.3.10. bussid on korrektse välimusega (roosteplekkideta, märgatavate värviparandusteta, jms), on tööpäeva alustades nii seest kui väljast puhtad ja koristatud salongiga. Kogu tööpäeva jooksul ei tohi liini alustava bussi salongis olla prahti (vanad piletid, kommipaberid, tühjad pudelid jne) ning istmed ja salong ei tohi määrida sõitjate riideid;
4.3.11. bussides on pagasi paigutamiseks ettenähtud ruum, mis on piisavalt suur paigutamaks bussi kokkupakitud lapsevanker (s.o minimaalne kõrgus 70 cm, pikkus 125 cm ja laius 65 cm). Pagasi ruumina ei käsitleta sõitjate liikumiseks ettenähtud istmetevahelist käiku ja muid kohti, kus ei ole lubatud liiklusohutuse nõuetest tulenevalt pagasit vedada;
4.3.12. busside istmete vahe eesmise istme seljatoe tagaküljest järgmise istme seljatoe esiküljeni on vähemalt 680 mm;
4.3.13. bussid on varustatud täispehmete kergesti puhastatavast tekstiilist kattega istmetega, st polstri ja tekstiiliga on kaetud nii istmepõhi koos servadega kui ka seljatugi;
4.3.14. busside istmed on varustatud eelpingutiga turvavöödega;
4.3.15. busside esiosas on sõitjatele kättesaadavas kohas A4 formaadis sõiduplaanide, küsitluslehtede vms paigutamiseks sobiv alus;
4.3.16. bussides on vähemalt üks prügikast iga teenindusukse juures;
4.3.17. bussidel on salongivalgustus;
4.3.18. bussidel on salongi sundventilatsioon;
4.3.19. busside teenindusuksed on kas pneumaatilise, hüdraulilise või elektrilise ajamiga avatavad ja suletavad, kusjuures uksi avab ja sulgeb bussijuht;
4.3.20. busside küljeakendel on pakettaknad;
4.3.21. bussides on sõitjate teavitamiseks mikrofon ja salongikõlarid;
4.3.22. busside suurus vastab lepingu punktis 5.1.6 sätestatule, seega peab arvestama lepingu kehtivuse perioodi jooksul sõiduvajaduse muutusega kasutades liinidel ja väljumistel busse, mis on optimaalse ja piisava sõitjakohtade arvuga kõikide sõitjate sõiduplaanidejärgseks teenindamiseks;
4.3.23. bussid on varustatud lepingu tingimustele vastava piletimüügiseadmega, mis võimaldab ka sõidu valideerimist, eesmise teenindusukse juures;
4.3.24. Juhul, kui on teenindatavatel liinidel on kehtestatud pileti eest makstav tasu, tagab vedaja bussides paberkandjal reservpiletid, kasutamiseks piletimüügi süsteemi rikke korral;
4.3.25. bussidel peab perioodil 01.12-01.03 (talviste teeolude korral soovituslikult ka pikemal perioodil) kasutama tellija poolt esitatud nõuetele vastavaid talverehve (tellija nõuded talverehvidele on toodud punktides 4.1.6.1-4.1.6.3),
4.4. Sõiduautodele esitatavad tingimused. Vedaja tagab:
4.4.1. sõiduautosid kasutatakse liiniveol kui väljumisel on vähe reisijaid ja reisijate arv on eelnevalt teada
4.4.1.1. sõiduautosid kasutatakse liiniveol peamiselt nõudepõhistel väljumistel
4.4.1.2. sõiduautode kasutamine busside asemel punktides 4.4.1 ja 4.4.1.1 toodud juhtudel ei ole kohustuslik.
4.4.2. sõiduautodes peab olema vähemalt kuus (6) istekohta (koos juhiga);
4.4.3. sõiduautod ei ole ühelgi lepingu kehtivuse hetkel vanemad kui 15 (viisteist) aastat arvates esmaregistreerimise kuupäevast;
4.4.4. sõiduautod on vedaja omandis või tal on võimalus neid kasutada käesoleva lepingu täitmiseks;
4.4.5. sõiduautod on varustatud GPS seadmetega, milledele kehtivad punktis 4.3.6 toodud nõuded;
4.4.6. sõiduautodel on vedaja logo või nimi ja teenindatava liini number;
4.4.7. sõiduautod on korrektse välimusega (roosteplekkideta, märgatavate värviparandusteta, tervete istmetega jms), on liini teenindades nii seest kui väljast puhtad;
4.4.8. sõiduautod vastavad liiklusseadusele ja selle alusel kehtestatud õigusaktidele
4.4.9. liiniveol kasutatavate sõiduautode juhtidele kehtivad punktis 4.2 toodud tingimused;
4.4.10. liiniveol kasutatavad sõiduautod on varustatud lepingu tingimustele vastava piletimüügiseadmega, mis võimaldab ka valideerimist, ja sõitjale tasulise liiniveo korral reservpiletitega, mida kasutatakse piletimüügisüsteemi rikke korral.
5.1.1. korraldama lepingu kehtivuse perioodil sõitjatevedu lepingus sätestatud tingimustel ning sõiduplaanides ettenähtud liinidel ja kellaaegadel;
5.1.2. pidama kinni lepingu punktis 4 sätestatud nõuetest ning tagama sõitjate igakülgse ohutuse;
5.1.3. tagama kogu lepinguperioodi kehtivuse jooksul kõikide lepingu täitmisel rakendavatele bussijuhtidele vähemalt vedaja esitatud riigihanke pakkumuses näidatud brutokuupalga maksmise. Juhul, kui lepingu kehtivuse jooksul kehtestatakse vedaja tegevusalale laiendatud kollektiivlepinguga brutopalga alammäär, mis ületab vedaja poolt pakkumuses näidatut, siis peab vedaja tagama brutokuupalga vastavuse laiendatud kollektiivlepingus sätestatud brutopalga alammäärale;
5.1.3.1. juhul kui vedaja sõlmib lepingu täitmisel rakendatavate bussijuhtide tööle värbamiseks töölepingust erineva lepingu (sh käsunduslepingu, töövõtulepingu või tööjõu rendilepingu), siis peab selle alusel makstav tasu olema samaväärne sama koormuse ja samade tööülesannete eest töölepingu alusel töötava bussijuhile makstava brutokuupalga ja tööandja poolt makstavate maksude summaga;
5.1.4. tagama lepingu kehtivuse perioodil töötajate töötasu ning töö- ja puhkeaja korralduse vastavuse vähemalt töölepingu seadusele ja arvestades vedaja tegevusalale laiendatud kehtiva kollektiivlepinguga sätestatud nõudeid. Vastava nõude täitmise kontrollimiseks kohustub vedaja esitama tellijale viimase nõudmisel tellija poolt määratud perioodi kohta töötajate töö- ja puhkeaja ning töötasu arvestuse dokumendid;
5.1.5. lepingu kohustuste täitmise alustamisel värbama tööjõu esmajärjekorras eelmiste vedajate töötajate seast, kui töötajatel on olemas selleks tahe ja nõuetekohane kvalifikatsioon ning tagama, et hiljemalt alates teenindusperioodi algusest ja igal hetkel lepingu täitmise ajal on tema poolt lepingu täitmiseks rakendatavad sõidukijuhid läbinud vastavalt AvS § 27 lõikele 1 ametikoolituse ning neil on olemas kõik Eestis vajalikud bussijuhina töötamise õigust ja kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid;
5.1.6. arvestama lepingu kehtivuse perioodi jooksul reisivajaduse muutusega, kasutades liinidel ja väljumistel busse, mis on optimaalse ja piisava sõitjakohtade arvuga kõikide sõitjate sõiduplaanidejärgseks teenindamiseks. Bussi istekohtade arv peab olema piisav tagamaks iga reisi keskmise täituvuse tingimustes igale sõitjale istekoht;
5.1.7. korraldama sõidupiletite müüki vastavalt õigusaktides sätestatud nõuetele ja kinnitatud hinnakirjale;
5.1.8. korraldama sõidukaartide ja perioodipiletite müüki või väljastamist ning sõidukaartidele raha laadimist, sõidukaartide isikustamist ja teisi toiminguid vastavalt lisale 8 vähemalt ühes müügikohas Kärdlas;
5.1.8.1. müügikohta ei pea olema juhul, kui riik rakendab avalikul maakondlikul sõitjateveol veokorraldust, kus sõitja käest sõidu eest tasu ei võeta, sel juhul jaotatakse sõidukaarte bussides, kui need on tasuta, või müüakse, kui need on tasulised;
5.1.9. rakendama seaduse alusel ja tellija poolt kehtestatud sõidusoodustusi;
5.1.10. tagama bussijuhtide kohase piletimüügi või valideerimise kohustuse täitmise;
5.1.11. kasutama sõidupiletite müümisel elektroonilist piletimüügisüsteemi, mis vastab lisas 8 toodud nõuetele;
5.1.12. tagama sõitjatele sõidukaartide ja sõidupiletite valmistamise ning müügi või väljastamise;
5.1.13. tellija soovil ja kokkuleppel vedajaga võimaldama väljastatud sõidukaarte kasutada ka teistes Eesti piirkondades, kui sealsed piletimüügisüsteemid võimaldavad ristkasutust;
5.1.14. tellija soovil ja kokkuleppel vedajaga võimaldama sõitjatel sõidu eest tasumiseks kasutada teistes Eesti piirkondades väljastatud sõidukaarte;
5.1.15. andma tellijale ühe (1) bussis sõiduõiguse kontrollimise läbiviimist võimaldava seadme ning tagama seadme tehnilise korrasoleku kogu lepinguperioodi jooksul;
5.1.16. kõik piletimüügisüsteemi kasutamise ja haldamisega seotud kulud ning piletitulu käitlemisega seotud võimalikud vahendustasud loetakse vedaja kuluks ning need peavad sisalduma liinikilomeetri maksumuses. Lubatud ei ole kasutada vahendustasude ning piletimüügisüsteemiga seotud kulude maha arvestamist piletitulust;
5.1.17. võimaldama tellijal või tellija volitatud isikutel paigaldada lepingu täitmiseks kasutatavatesse bussidesse piletimüügi järelevalve eesmärgil kaamerad koos vajalike lisaseadmetega. Kaamerate paigaldamise kulud tasub tellija. Kaamerate jaoks sobivad bussid valib tellija. Vedaja on kohustatud tagama, et tema ja tema töötajad ei riku tahtlikult seadmeid, ei piira ega varja kaamera vaatevälja ja ei muuda piletimüügiseadmete asukohta ilma tellija nõusolekuta. Vedaja vastutab kaamerate kahjustumise ja hävimise eest, kui see on tekkinud vedaja- või tema töötajate raske hooletuse või tahtluse tagajärjel;
5.1.18. teavitama koheselt sõitjaid ja tellijat punktides 5.2.1. ja 5.2.2. nimetatud olukorrast, põhjendades ajutiste muudatuste tegemise vajadust. Vedaja poolt liiniveo peatamine või ajutised muudatused busside liikluses ei tohi kesta kauem kui neid muudatusi tinginud asjaolude kestus ning nende asjaolude äralangemisel tuleb jätkata koheselt sõiduplaanijärgset sõitjatevedu või kasutada võimalusel asendusbusse;
5.1.19. pidama läbipaistvuse suurendamiseks ja ristsubsideerimise vältimiseks käesoleva lepingu objektiks oleva bussiliiniveoteenuse raamatupidamise arvestust eraldi muude tegevuste raamatupidamise arvestusest, millega vedaja on seotud, selliselt et oleks täidetud järgmised tingimused:
5.1.19.1. kõikide tegevusvaldkondadega seotud raamatupidamise arvestused on eraldatud ning vastavad varad ja püsikulud on jaotatud vastavalt Eestis kehtivale raamatupidamis- ja maksustamiskorrale;
5.1.19.2. kõiki muutuvkulusid, põhjendatud osa püsikuludest ning mõistlikku kasumit, mis on seotud vedaja mis tahes muu tegevusega, ei saa ühelgi tingimusel seostada käesoleva lepingu alusel teostatava bussiliiniveoteenusega;
5.1.20. esitama tellijale punktides 7.1 ja 7.2 nimetatud aruanded ning teabe, sh andmed ja informatsiooni, mis on seotud lepingu täitmise ja toetuse kasutamisega. Tellijal on õigus vajaduse tekkimisel vedajalt nõuda lisaks kolme (3) tüüpi aruande esitamist, mille koostamise ja esitamise kulu peab sisalduma liinikilomeetri maksumuses;
5.1.21. esitama tellijale audiitori järeldusotsuse peale iga majandusaasta aastaaruande kinnitamist, kui ollakse aastaaruande auditeerimise kohustusega;
5.1.22. tagastama toetusraha ÜTS § 30 sätestatud juhtudel ja korras;
5.1.23. paigaldama tellija poolt ettevalmistatud sõiduplaani muudatusest sõitjaid informeeriva teavituse vastavat liini teenindavatesse bussidesse;
5.1.24. teavitama tellijat vedaja töötajate poolt avastatud lõhutud ja rikutud infotahvlitest bussipeatustes. Rikutud ja lõhutud infotahvlid vahetab välja tellija;
5.1.25. võimaldama tellija volitatud isikutel kontrollida vedaja tegevuskohas avaliku liiniveo kohta peetavat arvestust (sealhulgas tutvuda vastavate raamatupidamise algdokumentidega);
5.1.26. sõidupiletite, sõidupiletite ja -kaartide müügi, liiniveo aluseks olevate dokumentide, sõiduplaanidest kinnipidamise, busside täituvuse ja liinivedude teostamise kvaliteedi kontrolli läbiviimiseks tagama tellija volitatud isikutele juurdepääsu asjakohastele dokumentidele ning kohustama vedaja töötajaid jt liiniveo osutamisega seotud isikuid andma tellija volitatud isikutele suulist teavet ja selgitusi;
5.1.27. kooskõlastama tellijaga kõik kolmanda osapoolega sõlmitavad sõitjateveo lepingud, sealhulgas õpilasveo lepingud, kui need on seotud veoga lepingu alusel teenindavatel bussiliinidel;
5.1.28. paigaldama bussidesse punktis 4.3.6 toodud nõuetele vastavad GPS seadmed ja tagama tellija volitatud isikutele GPS andmetele juurdepääsu vastavalt punktile 7.3;
5.1.28.1. tellijal on õigus GPS andmeid levitada, et kuvada busside asukohti avalikel kaardirakendustel. Kõik andmete levitamisega seotud kulud loetakse vedaja kuluks ja need peavad sisalduma liinikilomeetri maksumuses;
5.1.29. taluma teehooldekaamerate paigaldamist ja käitamist bussidele. Kõik kulud seoses sellega kannab tellija. Vedaja kohustus on kaamerate säilimise tagamine ja sellega seotud riskide kandmine vedajapoolse raske hooletuse või tahtluse tagajärjel.
5.2.1. peatada liinidel sõitjatevedu, kui ei ole tagatud ohutu liiklus või sõitjate ohutus kuni ohutuse taastumiseni;
5.2.2. teha ajutisi muudatusi busside liikluses lepingu objektiks olevatel liinidel, kui need muudatused on põhjustatud liiklustakistustest või ohtlikest liiklusoludest (teede lagunemine, meteoroloogilised tingimused jms);
5.2.3. teha tellijale põhjendatud ettepanekuid liinivõrgu, sõiduplaanide, marsruutide ja piletihindade muutmiseks.
6.1.1. kontrollida sõidupiletite müüki, liiniveo aluseks olevaid dokumente, sõiduplaanidest kinnipidamist, busside täituvust ja liinivedude teostamise kvaliteeti vastavalt hankedokumentides ja lepingus sätestatud nõuetele ning asjaomastele õigusaktidele;
6.1.2. ÜTS §-s 23 sätestatud nõuete kontrollimiseks kontrollida igal ajal kõiki vedaja majandustegevuse ja raamatupidamise dokumente, mis on seotud lepingu täitmisega ja toetuse kasutamisega;
6.1.3. nõuda vedajalt lepingu täitmise kohta asjassepuutuvat aruandlust ja teavet, sh informatsiooni, dokumente ja andmeid kogu lepingu kehtivuse perioodil;
6.1.4. ajakohastada nõudlusest ja rahastamise võimalustest tulenevalt liinivõrku, sõiduplaane ja sõidupiletite hindu.
6.1.5. muuta veomahtu ühes lepingu aastas kuni 20% võrra võrreldes algse ühe aasta veomahuga, mille kohta vedaja tegi oma pakkumuse, teatades vedajale ette veomahu muutmisest vähemalt 90 (üheksakümmend) kalendripäeva. Etteteatamise tähtajad võivad kokkuleppel vedajaga olla ka lühemad.
6.2.2. tagama, et kontrollimise käigus temale teatavaks saanud vedaja ärisaladus hoitakse konfidentsiaalsena. Ärisaladuseks ei loeta õigusaktide kohaselt avalikustamisele kuuluvat või avalikustatud teavet;
6.2.3. valmistama bussidesse paigaldamiseks sõiduplaanide muudatustest sõitjaid informeerivad teavitused;
6.2.4. valmistama ja paigaldama bussipeatustesse sõiduplaanid kõigi liinide kohta, mis peatuvad maakonnaliinide poolt teenindatavates peatustes
6.2.5. informeerima avalikkust liiniveoga seotud muudatustest.
7.1. Vedaja on kohustatud esitama tellijale elektroonselt ja töödeldaval kujul tellija poolt aktsepteeritavas formaadis iga kalendrikuu 20-ndaks kuupäevaks aruanded vastavalt käesoleva lepingu lisas 2, lisas 3, lisas 4 ning lisas 7 toodud vormidele eelmise kalendrikuu kohta, sh teostatud bussiliiniveoteenuse mahu, piletitulu, kohalike omavalitsuste toetuse ja muude tulude laekumise, kasutatud riigieelarve toetuse, ebaregulaarsete veootsade mahu, nõudeliinide tegelikult teostatud veomahu ja bussiliiniveoteenuse osutamisega seonduvate kulude kohta.
7.2. Lepingu lisa 8 punktis 3.6 toodud piletimüügi ja sõitjate arvu aruandlus peab olema tellija poolt nimetatud tellija ja Maanteeameti töötajatele üle interneti kättesaadav hiljemalt 48 tunni jooksul pärast liini teenindamist või tehingu tegemist. Kõik aruanded peavad olema kättesaadavad Excel formaadis.
7.3. Vedaja on kohustatud tagama kõigile tellija poolt nimetatud tellija ja Maanteeameti töötajatele bussidesse paigaldatud GPS seadmetega saadud andmetele üle interneti reaalajas juurdepääsu. Kui juurdepääsu tagamiseks on vaja vastavat tarkvara, mis ei ole tellijale vabavarana kättesaadav, siis vedaja peab selle tellijale ilma täiendava tasuta üle andma. Andmete säilitamise tagab vedaja. Andmed peavad olema kättesaadavad vähemalt kuni 60 päeva pärast liini teenindamist.
7.4. Vedaja on kohustatud andma tellijale viimase nõudel teavet, sh aruande ja piletimüügi kohta selgitusi ja lisateavet, ning liikluse kavandamiseks ja transpordiuuringuteks muud informatsiooni.
8.1. Kui vedaja ei alusta veoteenuse osutamist käesolevas lepingus ja selle lisades kokkulepitud korras ja mahus, ütleb lepingu ühepoolselt üles, lõpetab ühepoolselt veoteenuse osutamise enne käesoleva lepingu kehtivuse lõppemist ning vedaja tegevusloa tähtaja lõppemisel või tegevusloa kehtetuks tunnistamise korral, on tellijal õigus vähendada vedajale makstavat toetussummat kuni 100% ulatuses käesoleva lepingu punktis 9.1 vedaja poolt antud garantiist. Juhul, kui vedaja tegevuse või tegevusetuse tõttu ületab tellijale tekitatud kahju garantii summa on tellijal õigus nõuda tekkinud vahe hüvitamist vedaja poolt. Tellijal puudub õigus vähendada vedajale makstavat toetussummat, kui vedaja lõpetab ühepoolselt veoteenuse osutamise enne käesoleva lepingu kehtivuse lõppemist põhjusel, et tellija ei ole kahe (2) järjestikuse kalendrikuu vältel vedajale maksnud käesolevas lepingus ettenähtud korras ja alustel toetust.
8.2. Kui vedaja ei täida lepingu punktide 5.1.3, 5.1.3.1 või 5.1.4 nõudeid on tellijal õigus vähendada vedajale makstavat toetussummat kuni 1000 (üks tuhat) eurot.
8.3. Vedaja poolt teadete, teavituste või aruannete mittenõuetekohast esitamist, kättesaadavaks tegemata jätmist või nendes tõele mittevastavate andmete esitamist (sh tõele vastavate andmete mitteesitamist), samuti GPS seadmete andmetele, piletimüügi (sh validaatorite) andmestikule ligipääsu mittevõimaldamist loetakse oluliseks lepingurikkumiseks ning iga rikkumise korra eest on tellijal õigus vähendada vedajale makstavat toetussummat kuni 600 (kuussada) eurot.
8.4. Tellija poolt avastatud, sh kolmandatelt isikutelt saadud teave, iga kehtestatud sõiduplaanis sätestatud bussiliini marsruudi mittejärgimise, liiniveo peatamise või muudatuste tegemise eest busside liikluses on tellijal õigus vähendada vedajale makstavat toetussummat kuni 200 (kakssada) eurot. Toetussummat ei vähendata juhul, kui vedaja poolt teostatud ajutised muudatused busside liikluses lepingu objektiks olevatel liinidel olid põhjustatud punktis 5.2.1 või punktis 5.2.2 nimetatud asjaoludest. Muudatuste tegemist busside liikluses vedaja algatusel ilma piisava põhjenduseta ja/või kestusega kauem kui neid muudatusi tinginud asjaolude kestus, loetakse rikkumiseks.
8.5. Tellijal on õigus vähendada vedajale makstavat toetussummat vedajast tingitud asjaolude tõttu ärajäänud veootsa kohta kuni 400 (nelisada) eurot.
8.6. Kui lepingu täitmise kontrollimisel tellija või tema määratud kolmandate isikute poolt avastatakse sõiduõiguseta sõitjad lepingu objektiks olevate bussiliinide bussidest, siis on tellijal vedaja või vedaja sõidukijuhi süü olemasolu korral õigus vähendada vedajale makstavat toetussummat iga piletita sõitja kohta summas 100 (ükssada) eurot.
8.7. Tellijal on õigus vähendada vedajale makstavat toetussummat kuni 100 (ükssada) eurot iga tellija poolt avastatud puuduse eest, mis puudutavad sõidukijuhtidele esitatavate nõuete mittetäitmist või muude käesoleva lepingu või ükskõik millistest riigihanke viitenumber 193653 dokumentidest ja/või nende lisadest tulenevate kohustuste mittetäitmist, kui käesoleva lepingu mõnes muust sättest ei tulene konkreetse rikkumise osas teistsugust sanktsiooni.
8.8. Tellijal on õigus vähendada vedajale makstavat toetussummat kuni 50 (viiskümmend) eurot iga päeva eest, kui vedaja kasutab lepingu täitmisel lepingus sätestatud nõuetele (sh nõuded busside vanusele, varustatus töökorras GPS seadmega, ) mittevastavat bussi. Mitme nõuetele mittevastavate bussi kasutamisel summeerub toetussumma vähendamine vastavalt selliste busside arvule.
8.9. Toetussumma vähendamise vormistab tellija ühepoolse aktiga ning saadab selle viivitamatult vedajale. Vastava kuu toetussumma väljamakse tegemisel makstakse toetust aktis märgitud summa võrra vähem.
8.10. Kui vedaja ei ole mõistliku aja jooksul puudust likvideerinud, siis peale mõistliku tähtaja möödumist loetakse seda uueks rikkumiseks.
8.11. Lepingus ettenähtud maksetega viivitamisel on tellija kohustatud maksma vedajale viivist 0,1% päevas viivitatud summast.
8.12. Lepingus sätestatud viiviste tasumine ja toetussumma vähendamised ei vabasta pooli lepingust tulenevate muude kohustuste täitmisest.
8.13. Lepingut rikkunud pool peab hüvitama teisele poolele lepingu rikkumise tagajärjel tekkinud kahjud osas, mis on jäänud toetussumma vähendamisega katmata.
9.1. Vedaja on kohustatud esitama tellijale Euroopa Liidu liikmesriikide finantsjärelvalve kontrollile alluva krediidi- või finantseerimisasutuse või kindlustusandja garantii 1 (üks) kuu enne veoteenuse osutamise alustamist lepingus ettenähtud kohustuste täitmise tagamiseks summas 100 000 (ükssada tuhat) eurot.
9.2. Kui lepingu sõlmimisel esitatava garantii kehtivusaeg on lühem kui lepingu kehtivusaeg, on vedaja kohustatud hiljemalt 30 (kolmkümmend) päeva enne garantii kehtivusaja lõppemist esitama igakordselt Euroopa Liidu liikmesriikide finantsjärelvalve kontrollile alluva krediidi- või finantseerimisasutuse või kindlustusandja uue garantii.
9.3. Ühe garantii kehtivusaeg ei või olla lühem kui üks aasta.
9.4. Garantiikiri ei tohi sisaldada tellija õiguseid kitsendavaid lisatingimusi. Nimetatud lisatingimusi sisaldav garantiikiri on lepingu punktis 9 nõutule mittevastav ning selle esitamist käsitletakse garantiikirja esitamata jätmisena.
10.1. Pooled vastutavad kohustuste rikkumise eest, välja arvatud juhul, kui rikkumine on vabandatav. Eeldatakse, et rikkumine ei ole vabandatav. Kohustuse rikkumine on vabandatav, kui selle on põhjustanud prognoosimatud või poole tegevusest olenematud asjaolud (vääramatu jõud). Vääramatu jõud on asjaolu, mida pool ei saanud mõjutada ja mõistlikkuse põhimõttest lähtudes ei saanud temalt oodata, et ta lepingu sõlmimise ajal selle asjaoluga arvestaks, seda väldiks, takistava asjaolu või selle tagajärje ületaks.
10.2. Vääramatu jõu esinemise korral muutuvad lepingus nimetatud tähtajad perioodi võrra, mille jooksul vääramatu jõu tegurid takistavad lepingu täitmist.
10.3. Pool, kes rikub kohustust vääramatu jõu asjaolude tõttu, peab vääramatu jõu asjaoludest ja nende mõjust viivitamata teatama teisele poolele pärast seda, kui pool sai teada või pidi teada saama vääramatu jõu asjaoludest. Poolel on kohustus võtta tarvitusele kõik võimalikud abinõud vääramatu jõu asjaolude ning nende tagajärjel tekitatava kahju vältimiseks või mõju vähendamiseks. Pool on kohustatud jätkama oma lepinguliste kohustuste täitmist niipea, kui vääramatu jõu asjaolud on kõrvaldatud.
11.1. Käesolev leping jõustub pärast lepingu ja lepingu lisade mõlemapoolset allakirjutamist ja kehtib kuni 31.12.2021 või kuni poolte poolt võetud kõikide kohustuste nõuetekohase täitmiseni või lepingu ennetähtaegse lõpetamiseni lepingus ja seaduses ettenähtud alustel. Teenuse osutamise prognoositav algus on 01.01.2019. Juhul kui Lepingu sõlmimise viibimise tõttu, sh tulenevalt Lepingu sõlmimisele eelneva hankemenetlusega seonduvatest võimalikest vaidlustus- ja kohtumenetlustest, ei osutu võimalikuks Lepingu alusel liiniveo teostamise alustamine käesolevas punktis sätestatud eelduslikul alguskuupäeval, alustatakse liinivedu hankija poolt nimetatud kuupäeval pärast viivitust põhjustanud asjaolu äralangemist. Sellisel juhul lükatakse edasi ka käesolevas punktis sätestatud liiniveo teostamise eelduslikku lõppkuupäeva perioodi võrra, mille osas liiniveo teostamise alustamine viibis.
11.2. Pooltel on õigus lepingu muutmises kokku leppida juhul, kui muutmise tingivad objektiivsed asjaolud, mida ei olnud tellijal või vedajal võimalik lepingu sõlmimise ajal ette näha ja lepingu muutmata jätmise korral satuks täielikult või olulises osas ohtu lepinguga taotletud eesmärgi saavutamine.
11.3. Lepingu muutmiseks ei loeta tellija poolt sõiduplaanide muutmist ja veomahu muutmist vastavalt Lepingu punktile 6.1.5.
11.4. Juhul, kui lepingu kehtivusaja jooksul muutuvad oluliselt bussiliiniveo korraldamise aluseks olevad tingimused (sõitjate sõiduvajadus, liinivõrk, sõitjakäive, piletitulu laekumine), mille tõttu ei ole lepingu täitmine samadel tingimustel enam võimalik või see muutub pooltele ebamõistlikult koormavaks, siis lõpetatakse leping poolte kokkuleppel ning korraldatakse vedaja valimiseks uus riigihange. Kuni uue vedaja valimiseni täidab lepingut senine vedaja.
11.5. Tellijal on õigus vastavalt HMS § 102 lõikele 2 lepingut ühepoolselt muuta või ennetähtaegselt lõpetada, kui see on tingimata vajalik, et vältida ülekaaluka avaliku huvi rasket kahjustamist.
11.6. Tellijal on õigus leping ennetähtaegselt üles öelda:
11.6.1. kui vedaja on toime pannud olulise lepingurikkumise võlaõigusseaduse § 116 mõistes või lepingurikkumine on põhjustanud olulise kahju kolmandale isikule või tema varale;
11.6.2. kui vedaja ei täida talle seaduse ja lepinguga pandud kohustusi nõuetekohaselt, sealhulgas jätab esitamata punktis 4.1.2 nimetatud korras uue tegevusloa ja vedaja ei ole ühe kuu jooksul tellija vastavasisulisest nõudest asunud seadusest ja lepingust tulenevaid kohustusi täitma;
11.6.3. kui tellija on tuvastanud vedajapoolsed korduvad süülised rikkumised tõele mittevastavate andmete esitamisel piletitulu laekumise kohta ja kui süüliselt tõele mittevastavate andmete esitamine tõi kaasa või oleks toonud kaasa vedajale põhjendamatult suure liiniveo toetuse maksmise;
11.6.4. kui vedaja ei ole esitanud lepingu punktide 9.1-9.4 kohaselt ja tähtaegadeks garantiid lepingus ettenähtud kohustuste täitmise tagamiseks;
11.6.5. kui vedaja on korduvalt rikkunud punktides 5.1.3, 5.1.3.1 ja 5.1.4 sätestatud kohustust.
11.7. Vedajal on õigus leping ennetähtaegselt ühepoolselt lõpetada juhul, kui tellija ei ole kahe (2) järjestikuse kalendrikuu vältel vedajale maksnud käesolevas lepingus ettenähtud korras ja alustel toetust, või tellija poolt vedajale võlgnetav summa ületab kahe kalendrikuu eest vedajale tasumisele kuuluva toetuse summa.
12.1. Kõik lepingu täitmisest, muutmisest, lõpetamisest või vastutuse kohaldamisest tulenevad vaidlusküsimused lahendatakse läbirääkimiste teel.
12.2. Kui läbirääkimistega kokkulepet ei saavutata, lahendatakse vaidlus Eesti Vabariigi õigusaktidega sätestatud korras tellija asukohajärgses kohtus. Lepingu sisu puhul kohaldatakse Eesti Vabariigis kehtivaid õigusakte.
12.3. Lepingu tõlgendamisel lähtutakse poolte ühisest tegelikust tahtest, isegi kui see erineb sõnade tavapärasest tähendusest. Kui poolte ühist tegelikku tahet ei õnnestu kindlaks teha, tuleb lepingut tõlgendada nii, nagu teise poolega samasugune mõistlik isik pidi lepingut samade asjaolude esinemise korral mõistma.
12.4. Lepingu tingimust tuleb tõlgendada koos lepingu teiste tingimustega, andes igaühele neist tähenduse, mis lähtub lepingu kui terviku tähendusest. Lepingu tingimuste tõlgendamisel eelistatakse tõlgendust, mis muudab lepingu tingimuse seaduslikuks või kehtivaks.
13.1. Pooled kohustuvad teist poolt teavitama kõikidest asjaoludest, mis võivad mõjutada või takistada lepingus sätestatud kohustuste täitmist või õiguste realiseerimist.
13.2. Kõik lepingu täitmisega või lepingust tulenevate vaidlustega seotud teated ja info on ametlikult ning kooskõlas lepinguga esitatud, kui nimetatud teated on poolele edastatud kirjas, sealhulgas elektronkirjas, lepingus märgitud või pärast lepingu sõlmimist kirjalikult teatatud postiaadressil või e-posti aadressil.
13.3. Kõigist muudatustest lepingus nimetatud andmetes teatatakse teisele poolele kahe tööpäeva jooksul muudatuste tegemisest arvates.
14.1. Kumbki pool ei tohi käesolevast lepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi anda üle kolmandale isikule ilma teise poole nõusolekuta.
14.2. Käesolev leping on kirjalikult vormistatud ja mõlemapoolselt digitaalselt allkirjastatud.
15.1. Tellija volitatud esindaja lepingu tingimuste täitmisel ja kontrollimisel on Piret Sedrik, telefon 505 5593, e-post piret.sedrik@hiiumaa.ee
15.2. Vedaja volitatud esindaja lepingu tingimuste täitmisel ja kontrollimisel on ____________ , telefon ____________ , e-post __________ .
15.3. Juhul, kui tellija või vedaja asendab oma esindaja teisega, teatab ta sellest teisele poolele koheselt kirjalikult.
Lisa 1 Liinikilomeetri maksumus
Lisa 3 Liinitöö näitajad liinide kohta
Lisa 4 Sõiduplaanist kõrvalekallete aruanne
Lisa 7 Nõudeliinide tegelikult teostatud töömahu aruanne
Lisa 8 Piletimüügisüsteemile esitatavad nõuded


Vanglaametniku, vangla sotsiaaltöötaja ning vanglaametnikukandidaadi vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus ning nende kandmise kord – Riigi Teataja
Vanglaametniku, vangla sotsiaaltöötaja ning vanglaametnikukandidaadi vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus ning nende kandmise kord
§ 1. Vormiriietuse komponendid
§ 2. Vormiriietusel kantavad õlakud ja pagunid
(1) Vanglaametnik ja vanglaametnikukandidaat kannab § 1 punktides 2, 3, 5 ja 10 nimetatud vormiriietusel õlakuid või paguneid.
§ 3. Vormiriietusel kasutatavad nööbid ja trukid
§ 4. Vormimüts
§ 5. Jope
(2) Vangla sotsiaaltöötaja jope varrukal käiseembleemi ei ole.
§ 7. Püksid
§ 8. Blusoon
(3) Vangla sotsiaaltöötaja blusooni varrukal käiseembleemi ei ole.
§ 9. Vihmakeep
§ 10. Talvemüts
§ 11. Nokkmüts
§ 12. Pluus
§ 13. Suvepluus
(2) Vangla sotsiaaltöötaja suvepluusi varrukal käiseembleemi ei ole.
§ 14. Lips
§ 15. Kingad
§ 16. Poolsaapad
§ 17. Püksirihm
§ 18. Labakindad
§ 19. Vöörihm
§ 20. Seelik
§ 21. Kampsun
§ 22. Lipsunõel
§ 23. Vormiriietuse kandmise üldnõuded
(1) Vanglaametnik ja vangla sotsiaaltöötaja kannavad teenistuskohustuste täitmisel ainult käesoleva määrusega ettenähtud vormiriietust ja eraldusmärke. Vanglaametnikukandidaat kannab vormiriietust õppetöö ajal.
§ 24. Vormiriietuse kandmise erinõuded
(1) Suvel kantakse § 1 punktides 1, 3–6, 8–12, 14, 16–17 ja 19 nimetatud esemeid.
§ 25. Vormiriietuse kandmise erisused
(1) Vangla peainspektori, vangla osakonnajuhataja ning vanglaametniku ettevalmistusteenistust läbiviivas õppeasutuses teenistuses oleva vanglaametniku vormiriietus koosneb § 1 punktides 1–4, 7, 9–14, 16–17 ja 19 nimetatud komponentidest.
(2) Muu vanglaametniku ja vanglaametnikukandidaadi vormiriietus koosneb § 1 punktides 2 ja 4–19 nimetatud komponentidest.
(3) Vangla sotsiaaltöötaja vormiriietus koosneb § 1 punktides 2, 4–5, 7–14, 17 ja 19 nimetatud komponentidest.
§ 26. Hooajavormiriietusele ülemineku aeg
§ 27. Vormiriietuse varustusnormid ja vormiriietuse kandmisaeg
§ 28. Eraldusmärkide kirjeldus
§ 29. Vangla peainspektori eraldusmärgid
1) vangla direktoril ja Sisekaitseakadeemia korrektsioonikolledži direktoril riigivapi kujutis ja üks suur tärn. Riigivapi kujutise allserva kaugus õlaku ja paguni allservast on 15 mm. Tärni kaugus õlaku ja paguni allservast tärni keskkohani on 65 mm;
2) vangla direktori asetäitjal ning Sisekaitseakadeemia korrektsioonikolledži erialaõppetooli juhatajal ja vanglaametniku ettevalmistusteenistust läbiviiva muu õppeasutuse juhil kolm suurt tärni. Tärnide kaugus õlaku ja paguni allservast on 25 mm, 55 mm ja 85 mm.
§ 30. I klassi vanglainspektori eraldusmärgid
1) vangla osakonnajuhatajal ning Sisekaitseakadeemia korrektsiooni erialaõppejõul ja vanglaametniku ettevalmistusteenistust läbiviiva muu õppeasutuse vanglaametniku eriala juhil kaks suurt tärni. Tärnide kaugus õlaku ja paguni allservast on 25 mm ja 55 mm;
§ 31. II klassi vanglainspektori eraldusmärgid
§ 32. I klassi valvuri eraldusmärgid
§ 33. II klassi valvuri eraldusmärgid
§ 34. Eraldusmärkide kirjelduse ja märgi kandmise korra erisused
(2) Vangla sotsiaaltöötaja vormiriietusel eraldusmärke ei ole.
§ 35. Määruse rakendamisega seotud kulude katmine
(1) Vanglaametniku ja vangla sotsiaaltöötaja vormiriietuse ja vanglaametniku eraldusmärkide kulud kaetakse selle asutuse, kus isik teenistuses on, eelarvevahendite arvelt.
Vabariigi Valitsuse 12. veebruari 1998. a määrus nr 31 «Vanglaametnike ametiriietuse ja eraldusmärkide kirjelduse ning kandmise korra kinnitamine» (RT I 1998, 18, 292; 1999, 100, 885; 2000, 34, 207) tunnistatakse kehtetuks.
Nimetus kogus, tk kandmisaeg aastates
Jope 1 2
Vormikuub 1 2
Püksid* 2 2
Blusoon 1 2
Vihmakeep 1 eseme purunemiseni
Kingad 1 2
Poolsaapad 1 2
Labakindad (paar) 1 eseme purunemiseni
Kampsun 1 2
Lipsunõel 1 eseme purunemiseni


Registreeritud kaubamärgi omanikul on KaMS § 14 lg 1 järgi õiguskaitse kaubamärgiga sarnase tähise kasutamise vastu domeeninimes, s.o tegemist on kaubamärgiomaniku ainuõigusega (vt Riigikohtu 30. märtsi 2006. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-4-06, p 50). Samas tuleb igal konkreetsel juhul hinnata kaubamärgi rikkumist vastava juhtumi asjaoludel. Lisaks sellele, et esineb mõni KaMS § 14 lg 1 p-des 1-3 sätestatud olukordadest, peavad olema täidetud rikkumise üldised eeldused. Eelkõige peab kaubamärgiomaniku ainuõiguse rikkumiseks õiguskaitse saanud tähist olema kasutatud „äritegevuses“ ja „kaupade või teenuste puhul“. Kaubamärgiga identse tähise kasutamist identsete kaupade või teenuste puhul saab kaubamärgiomanik kolmandal isikul keelata üksnes juhul, kui selline kasutamine mõjutab või võib mõjutada kahjulikult kaubamärgi ülesannete täitmist ja eriti selle peamise ülesande täitmist ehk tarbijale kauba või teenuse päritolu tagamist (vt Euroopa Kohtu 12. novembri 2002. a otsus kohtuasjas nr C-206/01, Arsenal Football Club, p 51; 18. juuni 2009. a otsus kohtuasjas nr C-487/07, L’Oréal jt, p 58). Isegi kui rikkumise eeldused on täidetud, tuleb arvestada KaMS §-s 16 sätestatud ainuõiguse piirangutega. (p 14) Ainuüksi ärinimes või muu majandustegevusega tegeleva ettevõtte või isiku nimes (sh ka sihtasutuse nimes, kes tegeleb majandustegevusega) kaubamärgina kaitstud tähise kasutamist ei saa pidada KaMS § 14 lg 1 järgi kaubamärgiomaniku ainuõiguse rikkumiseks, mis annaks aluse tähise kasutamist KaMS § 57 lg 1 p 1 alusel keelata, kui nime kasutatakse üksnes äriühingu, ettevõtte või juriidilise isiku samasuse kindlakstegemiseks või tähistamiseks ning sellega ei rikuta kaubamärgi ülesandeid (vt Riigikohtu 25. veebruari 2015. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-162-14, p 19). Ärinime või ettevõtte nime ülesanne ei ole iseenesest kaupade või teenuste eristamine, vaid ärinime eesmärk on tegelikult äriühingu samasuse kindlakstegemine, sellal kui ettevõtte nime ülesanne on tähistada ettevõtet (vt Euroopa Kohtu 21. novembri 2002. a otsus kohtuasjas nr C-23/01, Robelco, p 34; 16. novembri 2004. a otsus kohtuasjas nr C-245/02, Anheuser-Busch, p 64; nr C-17/06, Céline, p 21). Kasutamisega „kaupade või teenuste puhul“ on seevastu tegemist siis, kui kolmas isik kannab kaupadele, mida ta turustab, oma ärinime või ettevõtte nime kujutava tähise või kui ta kasutab seda tähist muul viisil nii, et ta loob seose tähise - mis kujutab endast tema ärinime või ettevõtte nime - ja tema turustatavate kaupade või osutatavate teenuste vahel (nr C-17/06, Céline, p-d 22 ja 23; vt ka Riigikohtu eespool viidatud määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-162-14, p 19). (p 15.2) Sarnaselt ärinime ja majandustegevuses tegeleva ettevõtte või isiku nimega ei ole ka domeeninime ülesanne iseenesest kaupade või teenuste eristamine. Domeeninime olemust on kolleegium lähemalt käsitlenud Riigikohtu 30. märtsi 2006. a otsuses tsiviilasjas nr 3-2-1-4-06 punktides 47-49. (p 15.3) Kui domeeninimes sisalduva tähise ja enda osutatavate teenuste vahel on loodud seos, siis kasutatakse tähist kaupade või teenuste puhul KaMS § 14 lg 1 tähenduses.Kaubamärgiomaniku ainuõigusi ei ole rikutud siis, kui kaubamärgiga identset tähist kasutatakse üksnes kaupade või teenuste omaduste kirjeldamiseks, kui sellise kasutamise puhul on välistatud kaubamärgi tajumine päritolutähisena (Euroopa Kohtu 14. mai 2002. a otsus kohtuasjas nr C-2/00, Hölterhoff, p 17). Selline kasutus ei kahjusta kaubamärgiomaniku huve, kuna see ei kahjusta kaubamärgi peamist ülesannet tagada tarbijale märgiga tähistatud kauba või teenuse päritolu, et võimaldada eristada kaupa või teenust teistest kaupadest või teenustest, ilma et tekiks äravahetamisoht (vt nr C-2/00, Hölterhoff, p 16; nr C-206/01, Arsenal Football Club, p-d 48 ja 54; Riigikohtu eespool viidatud määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-162-14, p 19). Lisaks sätestab KaMS § 16 lg 1 p 2 kaubamärgiomaniku ainuõigusest piirangu. (p 16.1) Kaubamärgiomanikul on õigus keelata kaubamärgiga identse tähise kasutamist kaupade või teenuste puhul, mis on identsed nendega, mille jaoks kaubamärk on registreeritud, ka siis, kui see kasutamine ei ohusta küll kaubamärgi peamist ülesannet tähistada kaupade või teenuste päritolu, aga kahjustab või ohustab kaubamärgi mõnda muud ülesannet (Euroopa Kohtu otsused kohtuasjas nr C-487/07, L'Oréal jt, p 65 ja nr-d C-236/08-C-238/08, Google France ja Google, p 79; 22. septembri 2011. a otsus kohtuasjas nr C-323/09, Interflora ja Interflora British Unit, p 38; vt ka Riigikohtu eespool viidatud määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-162-14, p 19). Kaupade või teenuste päritolu tagamise ülesande kõrval on kaubamärkidel ka asjaomase kauba või teenuse kvaliteedi tagamise ülesanne ning teabe, investeeringute ja reklaamiga seotud ülesanded (vt nr C-487/07, L'Oréal jt, p 58; Euroopa Kohtu 23. märtsi 2010. a otsus liidetud kohtuasjades nr-d C-236/08-C-238/08, Google France ja Google, p 77). (p 16.3) Seni, kuni kaubamärgi registreerimist ei ole kehtetuks tunnistatud ja kaubamärki registrist kustutatud, ei saa isik registreeritud kaubamärgi omaniku nõude vastu kaitset ka siis, kui talle kuuluks varasem sarnane üldtuntud kaubamärk (Riigikohtu 23. veebruari 2005. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-168-04, p 10). (p 17.1) KaMS ei piira õiguskaitse saanud kaubamärgi omaniku õigust tugineda oma kaubamärgist tulenevale ainuõigusele isiku suhtes, kes kasutab kaubamärgiga identset või sarnast tähist domeeninimes, isegi kui nimetatud domeeninimi on registreeritud enne seda, kui kaubamärk sai õiguskaitse, või kui domeeninime registreerinud isikul on selle kasutamiseks õigustatud huvi ja kasutamine toimub heas usus. Domeenivaidluste lahendamist käsitlevad reeglid ei ole kohtule vaidluse lahendamisel siduvad. Neid saab kasutada võrdlusmaterjalina Eesti seaduse tõlgendamisel ning rahvusvahelisest praktikast juhinduda niivõrd, kuivõrd see ei ole Eesti seadusega vastuolus (vt Riigikohtu 30. märtsi 2006. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-4-06, p 51). (p 19.3)
Seda, kas kaubamärgi suhtes saab kohaldada üht või teist kaubamärgi andmisest keeldumise või kaubamärgi tühiseks tunnistamise põhjust, tuleb ühest küljest arvestada kaupu ja teenuseid, mille tähistamiseks kaubamärgi registreerimist taotletakse, ja teiseks tuleb hinnata seda, kuidas registreerimiseks esitatud tähist tajub asjaomane avalikkus, kelleks on vastava kauba või teenuse keskmine tarbija, kes on piisavalt informeeritud ja mõistlikult tähelepanelik ning arukas (vt Euroopa Kohtu 12. veebruari 2004. a otsus kohtuasjas nr C-363/99, Koninklijke KPN Nederland, p-d 33 ja 34). (p 21) Kaubamärgi registreerimisest keeldumise põhjuste tõlgendamisel tuleb lähtuda nendest igaühe aluseks olevast üldisest huvist (vt nt Euroopa Kohtu 29. aprilli 2004. a otsus liidetud kohtuasjades nr-d C-456/01 P ja C-457/01 P, Henkel vs. OHIM, p-d 45 ja 46; 16. septembri 2004. aasta otsus kohtuasjas nr C-329/02 P, SAT.1 vs. OHIM, p 25; nr-d C-90/11 ja C-91/11, Strigl jaSecurvita, p 22). (p 22) KaMS § 9 lg 1 p 3 sätestatu aluseks on üldine huvi tagada, et registreerimistaotlusega hõlmatud kaupade või teenuste üht või mitut omadust kirjeldavad tähised oleksid kõigi neid kaupu ja teenuseid pakkuvate majandustegevuses osalejate jaoks vabalt kasutatavad (Euroopa Kohtu 4. mai 1999. aasta otsus liidetud kohtuasjades nr-d C-108/97 ja C-109/97, Windsurfing Chiemsee, p 25; nr C-51/10, Agencja Wydawnicza Technopol vs. OHIM, p 37; nr-d C-90/11 ja C-91/11, Strigl ja Securvita, p 31). (p 23.1) Direktiivi 2008/95/EÜ art 3 lg 1 p c kohaldamisel tuleb hinnata, kas geograafiline nimetus, mida tahetakse kaubamärgina registreerida, tähistab kohta, mida asjaomane avalikkus seostab asjassepuutuvate kaupade või teenuste kategooriaga või mille puhul on mõistlik eeldada, et selline seos võib tulevikus välja kujuneda (nr-d C-108/97 ja C-109/97, Windsurfing Chiemsee, p 31; vt ka Euroopa Kohtu 6. juuli 2017. a otsus kohtuasjas nr C-139/16, Moreno Marín jt, p 16). Hinnates, kas geograafiline nimetus on võimeline tähistama asjaomase avalikkuse silmis kõnealuste kaupade või teenuste päritolu, tuleb arvesse võtta kõiki olulisi tingimusi, nagu tähistatud kaupade ja teenuste olemus, asjaomase avalikkuse teadlikkus vastavast geograafilisest nimetusest ja sellega tähistatud kohast, tegevusharu traditsioonid, sh kas asjassepuutuvate kaupade või teenuste puhul on kaubanduses kombeks ära märkida nende geograafiline päritolu, samuti see, kas ja millisel määral peetakse kõnealuste kaupade või teenuste geograafilist päritolu oluliseks nende kvaliteedi või muude omaduste hindamisel (vt nr-d C-108/97 ja C-109/97, Windsurfing Chiemsee, p 32; nr T-379/03, Peek & Cloppenburg vs. OHIM (Cloppenburg), p-d 49 ja 50). Välistatud ei ole selliste geograafiliste nimetuste registreerimine kaubamärgina, mis on asjaomase avalikkuse jaoks tundmatud või vähemalt tundmatud geograafilise koha tähistajana, samuti selliste nimetuste, mille puhul tulenevalt tähistatud koha iseloomust (näiteks mägi või järv) ei ole tõenäoline, et asjaomane avalikkus võiks arvata, et asjassepuutuvad kaubad või teenused sellest kohast pärinevad (nr-d C-108/97 ja C-109/97, Windsurfing Chiemsee, p 33; nr T-379/03, Peek & Cloppenburg vs. OHIM (Cloppenburg), p 36). Kaupade geograafilisele päritolule viitavate tähiste puhul kohaldub üldjuhul direktiivi 2008/95/EÜ art 3 lg 1 p c sellistele tähistele, mis viitavad kohale, kus kaubad on valmistatud või kus neid saaks valmistada, ent kaupade ja geograafilise piirkonna vaheline seos võib seisneda ka muudes asjaoludes, näiteks selles, et kaubad kavandati ja disainiti kõnealuses piirkonnas (nr-d C-108/97 ja C-109/97, Windsurfing Chiemsee, p 36). (p 23.2) Tuvastamaks, kas tähis on KaMS § 9 lg 1 p 3 tähenduses kirjeldav, on oluline on hinnata, kas asjaomane avalikkus juba praegu või eelduslikult tulevikus seostab kõnealuse tähise all pakutavaid kaupu või osutatavaid teenuseid konkreetse geograafilise piirkonnaga, nt arvates, et neid kaupu toodetakse või teenuseid osutatakse selles piirkonnas (vt ka nr C-363/99 (Koninklijke KPN Nederland), p 97; nr-d C-90/11 ja C-91/11 (Strigl ja Securvita), p 39). (p 23.4) Direktiivi 2008/95/EÜ art 3 lg 1 p-des b ja c (ja seega KaMS § 9 lg 1 p-des 2 ja 3) sätestatud absoluutsete kaubamärgi registreerimisest keeldumise aluste kohaldamisalad osaliselt kattuvad (nr C-363/99, Koninklijke KPN Nederland, p 85; nr-d C-90/11 ja C-91/11, Strigl ja Securvita, p 20). Tähisel, mis direktiivi 2008/95/EÜ art 3 lg 1 p c tähenduses kirjeldab registreerimistaotlusega hõlmatud kaupade või teenuste omadusi, puudub kindlasti võime neid kaupu või teenuseid eristada (nr C-363/99, Koninklijke KPN Nederland, p 86; nr-d C-90/11 ja C-91/11, Strigl ja Securvita, p 39). (p 24.2)
Enne 1. maid 2004 kehtinud KaMS § 17 lg-s 1 sätestatu kohaselt kehtib õigus kaubamärgile registreerimistaotluse saabumise kuupäevast kuni kümne aasta möödumiseni registrisse kandmise kuupäevast. Kui kaubamärk registreeritakse, siis saab kaubamärk tulenevalt enne 1. maid 2004 kehtinud KaMS § 17 lg-st 1 õiguskaitse alates registreerimise taotluse esitamisest, seega tagasiulatuvalt. Kaubamärgi prioriteet ja kaubamärgi õiguskaitse teke ei ole samastatavad. Kaubamärgi prioriteet on reguleeritud enne 1. maid 2004 kehtinud KaMS §-s 10, kaubamärgi kehtivus aga enne 1. maid 2004 kehtinud KaMS §-s 17. KaMS § 10 lg 1 kohaselt määratakse kaubamärgi prioriteet kindlaks kaubamärgi registreerimise taotluse saabumise kuupäevast, st et esimesena registreerimistaotluse esitanud isikul on eelisõigus kaubamärgi registreerimiseks vastaval territooriumil. Kaubamärgi prioriteedi määrab küll tema registreerimise taotluse esitamise kuupäev, kuid kaubamärgi õiguskaitse tekib tagasiulatuvalt registreerimistaotluse saabumise kuupäevast üksnes sel juhul, kui kaubamärk kantakse registrisse. Kaubamärgi õiguskaitse tekib KaMS § 17 lg 1 kohaselt kaubamärgi registrisse kandmisel tagasiulatuvalt alates registreerimistaotluse saabumise kuupäevast. Sellest ei saa järeldada, et kahju hüvitamise nõude esitamine oleks registrisse kantud kaubamärgi osas välistatud aja eest, mil kaubamärgi registreerimise taotlus oli esitatud, kuid kaubamärk oli registrisse veel kandmata. Tulenevalt varasema KaMS § 36 lg 1 p-st 2 võib kaubamärgivaldaja, kelle õigusi on rikutud, esitada tsiviilhagi, mis sisaldab nõuet hüvitada kaubamärgiomanikule või litsentsiaadile tekitatud varaline ja moraalne kahju, sealhulgas saamata jäänud tulu. Kahju hüvitamise nõude saab esitada ka aja eest, mil kaubamärgitaotlus oli esitatud, kuid kaubamärk ei olnud veel registrisse kantud, kui kahju hüvitamise nõude rahuldamise eeldused on täidetud.
Kuigi TsMS § 230 lg 1 kohaselt peab kumbki pool hagimenetluses tõendama neid asjaolusid, millele tuginevad tema nõuded ja vastuväited, kui seadusest ei tulene teisiti, ei pidanud hageja kaubamärgi õiguskaitset välistava asjaolu puudumise kindlakstegemise vaidluses tõendama välistava asjaolu puudumist. KaMS § 41 lg 5 kohaselt võis vaidlustusavalduse menetlusosaline, keda ei rahulda apellatsioonikomisjoni otsus kaubamärgi kaitstavuse küsimuses, esitada TÕAS § 64 lg-s 2 sätestatud tähtaja jooksul hagi teise menetlusosalise vastu kaubamärgi õiguskaitset välistava asjaolu või selle puudumise kindlakstegemiseks. Kuna kostja vaidlustas Patendiameti kaubamärgi registreerimise otsuse põhjendusel, et esineb kaubamärgi õiguskaitset välistav asjaolu, pidi kostja praeguses hagimenetluses tõendama, et medalite kujutamine hageja kaubamärgi reproduktsioonil võib tarbijat eksitada. KaMS § 7 lg 1 p 6 välistab õiguskaitse andmise kaubamärgile, mis oma olemuselt võib eksitada kaupade või teenuste omaduste suhtes. Tarbija tegelik eksitamine, s.t kas tarbija teab, mis medalid on märgil kujutatud, ning tarbija tegelik ostukäitumine ei kuulu tõendamisesemesse. KaMS § 7 lg 1 p 6 kohaldamiseks piisab tarbija eksitamise võimalusest. Kui kaubamärgi reproduktsioonil on kujutatud medalid, võib see viia tarbija mõttele, et nimetatud vahuvein on auhinnatud kaubamärgi reproduktsioonil kujutatud auhindadega, ja tekitada tarbijas huvi põhjusel, et tarbija arvab medalite tõttu, et tegemist on kvaliteetse auhinnatud vahuveiniga. Seega peab tootel (kaubal) olema seos kaubamärgi reprodutsioonil kujutatud medaliga. Direktiivi nr 89/104/EMÜ preambuli järgi ei välista direktiiv kaubamärgivaidlustes muude õigusnormide kui kaubamärke käsitlevate õigusnormide, näiteks kõlvatut konkurentsi, tsiviilvastutust või tarbijakaitset käsitlevate sätete kohaldamist.
GTKS § 12 lg 1 sätestab, et kaubamärki, mis on heauskselt registreerimiseks esitatud või heauskselt registreeritud kas enne selle seaduse jõustumise kuupäeva või enne, kui geograafiline tähis on oma päritoluriigis kaitse saanud, ei saa kehtetuks tunnistada, selle registreerimisest ei saa keelduda või selle kasutamist keelata põhjusel, et kaubamärk sisaldab registreeritud geograafilist tähist või on sellega eksitavalt sarnane, kui GTKS ei sätesta teisiti. GTKS § 12 lg 2 kohaselt on kaubamärgi registreerimiseks esitamine või registreerimine heauskne, kui seda teinud isik ei teadnud ega pidanudki teadma, et tegemist on tähisega, mis näitab, et kaup või teenus on pärit kindlalt geograafiliselt alalt, kui kauba või teenuse konkreetne omadus, maine või muu iseloomulik tunnus on olulisel määral seostatav kauba või teenuse geograafilise päritoluga. Kohtul on GTKS § 12 lg-s 2 nimetatud asjaolusid hinnates õigus hinnata geograafilise tähise õiguskaitse andmise aluseks olevate asjaolude olemasolu või puudumist isegi siis, kui teine pool ei ole geograafilise tähise registreeringut eraldi vaidlustanud. Kuna tulenevalt kehtivast TsÜS §-st 139 ja ka enne 1. juulit 2002 kehtinud TsÜS §-st 109 heausksust eeldatakse, pidi hageja tõendama, et kostja oli kaubamärgi taotluse esitamisel pahauskne. Varasema KaMS § 7 lg 1 p 6 kohaselt ei registreerita kaubamärgina kaubamärke, mis oma olemuselt võivad tarbijat eksitada kaupade või teenuste liigi, kvaliteedi, hulga, otstarbe, väärtuse, geograafilise päritolu, kaupade tootmise või teenuste osutamise aja või kaupade või teenuste teiste omaduste suhtes. Nimetatud norm teenib eelkõige tarbija kaitsmise huve. Selleks, et lugeda kaubamärki oma olemuselt tarbijat eksitavaks kauba geograafilise päritolu suhtes, peab see olema tarbijat juba eksitanud või peab oht selleks olema piisavalt suur. Eeltoodu on hinnangu küsimus.