text:
2016. a ülevaade - Eesti Advokatuur
Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus vandetõlkide ja patendivolinike tegevuse korraldamiseks ning vabade õiguselukutsetega seonduvate riigi ülesannete kokku tõmbamiseks
Justiitsministeerium esitas advokatuurile arvamuse avaldamiseks seaduseelnõu välja-töötamiskavatsuse (VTK) vandetõlkide ja patendivolinike tegevuse korraldamiseks ning vabade õiguselukutsetega seonduvate riigi ülesannete kokku tõmbamiseks. Advokatuur edastas ministeeriumile VTK osas järgmised seisukohad. 1) VTK kohaselt kaotatakse Justiitsministeeriumi esindaja või justiitsministri määratud isiku ning kohtunike kohustus osaleda advokatuuri kutsesobivuskomisjoni töös
Justiitsministrile või tema volitatud ametnikule jäetakse võimalus soovi korral määrata advokatuuri kutsesobivuskomisjoni omalt poolt liige (mitte üksnes ametnik, vaid ka näiteks ülikooli õigusteadlane vm tunnustatud jurist). Kohtunike täiskogule jäetakse võimalus kutsesobivuskomisjoni liikmete nimetamiseks.
Advokatuur ülaltoodud muudatusettepanekuid esitatud kujul ei toetanud. Advokatuur on seisukohal, et erinevate õigusvaldkondade esindajate osalemine komisjoni töös on vajalik, see pakub erinevaid vaatenurki, annab advokatuurile ning ka Eesti õigussüsteemile üldisemalt parema ülevaate eksamineeritavatest ja seeläbi kogu advokatuuri liikmete õigusteadmistest, samuti edendab komisjoni töö kvaliteeti, mis kokkuvõttes tugevdab ka advokaatkonna kvaliteeti.
2) VTK kohaselt kaotatakse ära kohtunike kohustuslik osalemine advokatuuri aukohtu töös ning kohtunike täiskogule jäetakse võimalus nimetada liikmeid advokatuuri aukohtusse
Advokatuur nimetatud muudatust esitatud kujul ei toetanud. Advokatuur on seisukohal, et kohtunike osalemine aukohtu töös on vajalik. Advokatuuriväliste liikmete osalemine pakub objektiivseid vaatenurki ning muudab aukohtu töö läbipaistvamaks. Laiemapõhjaline aukohtu koosseis annab tehtud otsustele suurema kaalu, mh avalikkuse silmis. Asja otsustamisel toovad advokatuurivälised liikmed tihtipeale uusi vaatenurki, mis on olnud suureks abiks keerukate vaidluste lahendamisel.
3) Vandetõlkidele avalik-õigusliku kutseühenduse loomine
Vandetõlgid liidetakse kas Notarite Kojaga või Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Kojaga või luuakse vandetõlkidele eraldiseisev kutseühendus või vandetõlkidele ja patendivolinikele luuakse ühine kutseühendus. VTK kohaselt saaks vandetõlkide kutseühenduse kaudu lahendada igapäevatööd puudutavaid muresid ja küsimusi, millega siiani on pöördutud Justiitsministeeriumi poole. Teisalt kaasneb muudatusega kohustuslik liikmesus kutseühenduses ja sellega ka liikmemaks. Samuti on oht, et ühise kutseühenduse puhul võivad vandetõlkide huvid tahaplaanile jääda. Justiitsministeeriumi hinnangul on muudatuse tulemusena nii kohtutel, Politsei- ja Piirivalveametil kui ka rahvusvahelise kaitse taotlejatele riigi õigusabi osutavatel advokaatidel lihtsam leida koja kaudu tõlki ning tekib võimalus saada vajaduse korral tõlketeenust soodsama hinnaga.
Advokatuuri hinnangul on vajalik, et tõlke hankimise ja selle kvaliteedi tagamisega tegeleks kutseühendus, mis koondab (alternatiivina lisaks ka) vandetõlke. Samuti on tõlke vajalik järjepidevalt koolitada ja informeerida menetlusspetsiifilistest vajadustest ning tagatud peab olema ka konfidentsiaalsuspõhimõtte järgimine. Riigi õigusabi andmisel rahvusvahelise kaitse menetluses on tõlkidel keskne roll ning on oluline tagada kvalifitseeritud tõlge ja selle kättesaadavus. Tulenevalt Eesti tõlketuru väiksusest tuleks teha koostööd välismaiste tõlkeagentuuridega ning luua turvatud kaugtõlke võimalusi, mille kaudu on tagatud ka konfidentsiaalsus. On vajalik uurida, kuidas toimub rahvusvahelise kaitse menetluses kogenud riikides tõlketeenuse organiseerimine ning konfidentsiaalsusnõuete tagamine. VTK-s puudub kahjuks kirjeldus, kuidas tõlketeenusega seotud soovitavaid muudatusi praktikas ellu viidaks.
4) Patendivolinikele avalik-õigusliku kutseühenduse loomine
Patendivolinikud liidetakse Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Kojaga, patendivolinikele luuakse eraldiseisev kutseühendus või vandetõlkidele ja patendivolinikele luuakse ühine kutseühendus. Muudatuse tulemusena saaksid patendivolinikud suurema otsustusõiguse oma kutsega seotud küsimustes loodava patendivolinike ühenduse kaudu. Teisalt kaasneb muudatusega kohustuslik liikmesus kutseühenduses ja sellega ka liikmemaks. Sarnaselt vandetõlkidele on patendivolinike osas samuti oht, et ühise kutseühenduse puhul võivad nende huvid tahaplaanile jääda.
Advokatuur kutseorganisatsioonina on seisukohal, et mis tahes ülaltoodud muudatuste korral on oluline võrdväärselt tagada nii vandetõlkide kui ka patendivolinike huvide parim kaitse. Eraldiseisva kutseühenduse või ühise kutseühenduse loomine vajab konstruktiivset koostööd kõikide osapoolte vahel.
5) VTK-ga puudutatud ja muudetavad õigusaktid
VTK kohaselt tuleb VTK-s väljapakutud lahenduste realiseerimiseks muuta mitmeid seadusi. Loetelust on välja jäänud advokatuuriseadus. Advokatuur juhtis tähelepanu, et kui kaotatakse ära Justiitsministeeriumi esindaja ja kohtunike kohustus osaleda advokatuuri kutsesobivuskomisjoni töös, on vajalik muuta AdvS § 29 lõiget 1 ja lõike 3 p-e 2-3, mis sätestavad kutsesobivuskomisjoni koosseisu. Kehtivas sõnastuses on antud sätted sõnastatud viisil, mille kohaselt kuuluvad nii Justiitsministeeriumi esindaja kui ka kohtunikud igal juhul kutsesobivuskomisjoni, ehk ei ole ette nähtud võimalust töös osalemiseks vaid soovi korral.
Kui kaotatakse kohtunike kohustuslik osalemine advokatuuri aukohtu töös, on vajalik muuta AdvS § 15 lõikeid 2-3, mis sätestavad aukohtu koosseisu. Ka antud sätted on sõnastatud viisil, mis välistavad olukorra, mil kohtunikel on pelgalt võimalus aukohtu töös osaleda.
Kokkuvõtvalt ei toeta advokatuur VTK-s esitatud muudatusi, mis puudutavad advokatuuri kutsesobivuskomisjoni ning aukohut.
Lisaks palub advokatuur VTK-ga seonduvalt ministeeriumil arvestada eeskätt Notarite Koja ja Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja kui iseseisvate avaliku halduse kandjate arvamuste ja märkustega, eriti osas, mis puudutab nimetatud kutsekodade organisatsiooni ja juhtimise võimalikku ümberkorraldamist.
Samuti peab advokatuur oluliseks arvestada vandetõlke ning patendivolinikke tänasel päeval vabatahtlikkuse alusel ühendavate mittetulunduslike ühenduste arvamuste, senise praktika ning ettepanekutega.
Mistahes nii põhjapaneva otsuse, nagu seda on avalik-õigusliku juriidilise isiku asutamine või olemasoleva(te) avalik-õigusliku/-e juriidilis(t)e isiku(te) sisuliselt ümberkujundamine (läbi organisatsiooni ja juhtimise ümberkorraldamise), selle/nende ülesannete ja pädevuste, selle/nende organisatsiooni ja juhtimise korralduse ja/või ümberkorraldamise, samuti rahastamise määratlemine, mh jätkusuutlikkuse tagamine, eeldab oluliselt põhjalikumat analüüsi, kui pakub advokatuurile arvamuse avaldamiseks edastatud VTK. Samuti eeldab see kõigi asjassepuutuvate osapoolte ärakuulamist ning nii nende kui ka avalikkuse huvidega igakülgset arvestamist. Advokatuuril, täna suurima arvuga õiguselukutses tegutsevaid isikuid ühendaval avalik-õiguslikul kutseorganisatsioonil, on nii hea praktiline kogemus kui ka võimekus olla selles protsessis riigile ning ka teistele kutseorganisatsioonidele vajadusel konstruktiivseks konsultatsioonipartneriks.
VTK-ga seonduvalt esitas ministeeriumile omapoolsed ettepanekud ka advokatuuri IO/IT komisjon. IO/IT komisjoni hinnangul võiks vandeadvokaatide pädevuses olla õigusteenuse osutamine tööstusomandi vallas (sh kaubamärgid, tööstusdisainlahendused ja geograafilised tähised), mis hõlmab endas ka registreerimistoimingute tegemist ja esindamist tööstusomandi apellatsioonikomisjonis (TOAK), mis praegu on vaid patendivolinike pädevuses. Patendivoliniku kutsenimetust on võimalik omandada aga vaid isikul, kes on mh töötanud viimased neli aastat patendivoliniku juures.
Advokatuur toetas IO/IT komisjoni ettepanekuid seoses õigusaktide muutmisega õigusteenuse osutamisega tööstusomandi vallas.
Ministeeriumi ettepaneku kohaselt pakutakse advokatuurile arutamiseks võimaliku lahendusena muudatust, mille kohaselt tänased patendivolinikud saaksid advokatuuri liikmeteks ning sellega seonduvalt avataks vandeadvokaatidele võimalus tegutseda tööstusomandi kaitse valdkonnas õigusteenuse osutamisega. Advokatuuri liikmeks saamisele tuleks kehtestada mõistlik üleminekuaeg ning edaspidi saaks kõnesolevas valdkonnas õigusteenust osutada üksnes advokatuuri liikmeks olevad patendivolinikud ja vandeadvokaadid.
Advokatuur ning IO/IT komisjon on vastu ministeeriumi ettepanekule patendivolinike liitmisest advokatuuriga, eelkõige järgnevatel põhjustel.
Advokaadikutse ja patendivoliniku kutse ei ole võrreldavad, v.a õiguslikus osas. Patendivoliniku kutse ei ole läbinisti õiguskutse. Patendivolinike ja advokaadikutsete vahel pole piisavalt puutepunkte selleks, et organisatsioonilises mõttes kutsetegevust ühetaoliselt reguleerida.
Kahe erineva kutse ühendamine Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Kojas on kokkuvõttes kahele kutsele kaasa toonud kordades rohkem organisatsiooni ja juhtimise muret (eeskätt eksamite ja koolituste korraldamine sisult kahele erinevale kutsele; järelevalve ja selle teatav dubleerimine, mh pankrotihalduritena tegutsevate advokaatide suhtes; erinev käsitlus erinevate kutsete liikmemaksudest jne) ja bürokraatiat ning halduskoormust, kui seda eeldati ning koda ei ole võrreldavalt toimiv ei advokatuuri ega ka Notarite Kojaga. Antud probleemidele on tähelepanu juhtinud ka advokatuuri liikmed, kes tegutsevad pankrotihalduritena ning kes vastavalt seadusele on kohustuslikus korras ka Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja liikmeteks.
Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja eestseisus on seisukohal, et koja liikmeks võiks patendivolinikud võtta tingimusel, et riik annab kojale ka pankrotiombudsmani funktsiooni. Võimalikku liitumist vandetõlkidega peab koda põhjendamatuks.
Advokatuurile teadaoleva info kohaselt soovivad patendivolinikud olla oma kutsetegevuse reguleerimisel iseseisvad ja nad ei välista organiseerumist avalik-õigusliku juriidilise isikuna. Kui kutsete ühendamine oleks vältimatu, oleks patendivolinike esimene eelistus liitumine advokatuuriga.
Advokatuur ei toeta avalik-õigusliku juriidilise isiku vormi sundkasutamist mistahes kutsete tegevuse reguleerimisel.
Kohtute seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu
Justiitsministeerium esitas advokatuurile arvamuse avaldamiseks kohtute seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu, mis puudutas AdvS § 37 p 2 muutmist.
Advokatuur eelnõud esitatud kujul ei toetanud, kuna AdvS § 37 p-i 2 muutmine eraldiseisva sättena ei ole otstarbekas ega muuda advokatuuri juhatuse pädevust liikmete väljaheitmisel selgemaks. Antud sätte muutmist tuleks käsitleda koostoimes AdvS § 27 lõike 1 p-ga 3, mis puudutab kustunud karistusega isikute vastuvõtmist advokatuuri. Advokaadiametisse sobivuse kriteeriumid peaksid olema sarnased nii karistatud isikute advokatuurist väljaheitmisel (AdvS § 37 p 2) kui ka isikute advokatuuri liikmeks võtmisel (AdvS § 27 lg 1 p 3). Nimetatud sätete muutmisele peaks eelnema põhjalikum analüüs, mh tegevuspiirangu proportsionaalsuse küsimuses, ning arutelu advokatuuriga. Samuti juhtis advokatuur Justiitsministeeriumi tähelepanu, et advokatuuri kui kutseorganisatsiooni puudutavaid olulisi seadusemuudatusi tehes tuleb muudatuste tegemise vajadust selgelt põhistada, jätta muudatuste vajalikkuse analüüsimiseks piisavalt aega ning eelnevalt kuulata ära ka advokatuuri seisukohad.
Samasisulise märkuse AdvS § 37 p 2 muutmise osas esitas advokatuur 26.04.2016 ka Riigikogu põhiseaduskomisjonile, paludes antud sätte muudatuse kohtute seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõust välja jätta, mida ka tehti.
Riigi õigusabi seaduse ja kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu
Justiitsministeerium esitas advokatuurile märkuste tegemiseks riigi õigusabi seaduse ja kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu, mille kohaselt on muudatuste eesmärgiks parandada õigusabi kättesaadavust. Advokatuuri hinnangul puudus eelnõus püstitatud eesmärgi – suurendada reaalselt õigusabi saavate isikute arvu – ja kriminaalmenetluses kohustusliku õigusabi osutamise vähendamise eesmärgi vahel arusaadav seos ning advokatuur palus seda eelnõus täpsustada. Samuti juhtis advokatuur tähelepanu, et eelnõuga püstitatud eesmärgi saavutamiseks kasutatavate meetmete tulemusel võidakse oluliselt riivata isikute põhi-õigusi. Seega advokatuur ei toeta eesmärgi saavutamist nimetatud meetmetega ja palub leida põhiõigusi potentsiaalselt mitteriivavaid võimalusi.
Advokatuur tunnustas muudatuse vajalikkust, mille kohaselt oleksid edaspidi riigi õigusabi hüvitamise kohustusest vabastatud isikud, kellele määratakse riigi õigusabi seaduse alusel ilma isiku soovi ja taotluseta ning tema majanduslikku olukorda analüüsimata, sh eestkostja määramise taotlused ja isiku paigutamine kinnisesse asutusse. Advokatuur on seisukohal, et olukorras, kus tasude ja kulude korra kehtestab justiitsminister, peaks vaidlustamisõigus olema akti andjal, mitte advokatuuril.
Advokatuur tegi ettepaneku muuta RÕS selliselt, et RIS vastutavaks töötlejaks ning RIS põhimääruse kehtestajaks oleks Justiitsministeerium.
26.08.2016 on ka advokatuuri põhiõiguste komisjon esitanud arvamuse riigi õigusabi seaduse ja kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu kohta. Kokkuvõtvalt on põhiõiguste komisjon kõnesolevat seaduseelnõu analüüsides jõudnud arvamusele, et mõningad RÕS ja KrMS muutmise eelnõuga kavandatavad muudatused riivavad oluliselt isikute põhiõigusi ning ei taga kriminaalmenetluses igakülgset ja piisavat kaitseõigust.
29.08.2016 on ülalnimetatud eelnõu osas oma seisukohad esitanud ka advokatuuri riigi õigusabi komisjon, mille kohaselt on komisjon jätkuvalt varasemalt väljendatud seisukohal, et riigi õigusabi andmise vähendamine kriminaalasjades võib hakata piirama isiku kaitseõigust.
Põhiõiguste komisjoni ning riigi õigusabi komisjoni arvamused riigi õigusabi seaduse ja kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu kohta on advokatuuri poolt Justiitsministeeriumile edastatud 30.08.2016 koos juhatuse arvamusettepanekutega.
Karistusseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (suhtumise karmistamine sõiduki joobes juhtimisse) eelnõu
Justiitsministeerium esitas advokatuurile arvamuse avaldamiseks karistusseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (suhtumise karmistamine sõiduki joobes juhtimisse) eelnõu. Advokatuuri arvamusettepanekud ning täiendavalt ka advokatuuri põhiõiguste komisjoni hinnangud eelnõule olid järgnevad.
1) KarS § 424 lõike 2 võimalik vastuolu põhiseadusega
Norm, mis näeb ette sõltumata asjaoludest imperatiivse vangistuse teistkordse joobes juhtimise (eelnõu kohaselt KarS § 424 lg 2) eest, oleks vastuolus nii PS § 11 proportsionaalsusprintsiibiga kui ka PS §-ga 146, mille kohaselt mõistab kohus õigust. Samuti on küsimuse all vastuolu PS §-ga 4, kuna võimud pole enam tasakaalus, kui kohtule kirjutatakse ette selliste karistuste määramist, mis ei vasta siseveendele.
Riigikohus on oma praktika kaudu korduvalt tauninud põhiõigusi piiravate normide vastuvõtmist juhtudel, kus kohtule või haldusorganile ei ole otsuse tegemisel kaalutlusruumi jäetud. Lahendi nr 3-4-1-9-04 p 16 kohaselt tunnistas Riigikohus põhiseadusevastaseks isegi elamisloa andmise diskretsiooni mitteettenägeva keelu ettenägeva seaduse valeandmete esitamise tõttu. Lahendi nr 3-4-1-6-2000 p 17 kohaselt tunnistas Riigikohus kehtetuks käitleja raske rikkumise korral, ilma kaalutlusõiguse rakendamiseta, alkoholi käitlemise õiguse äravõtmise. Riigikohus leidis, et ka sellise rikkumise korral peab olema võimalik kaaluda asjaolude pinnal piirangu proportsionaalsust.
Samuti on Riigikohus tunnistanud põhiseadusevastasteks seadusi, mis nägid ette absoluutseid piiranguid ja ei näinud ette kaalutlusõiguse rakendamist piirangu mitterakendamiseks või vähemintensiivse piirangu kohaldamiseks. Näidetena võib tuua lahendid nr 3-4-1-9-04; 3-4-1-1-03; 3-4-1-6-00; 3-4-1-2-01; 3-4-1-6-01; 3-4-1-7-01 ja 3-4-1- 2-01.
Riigikohus on järjekindlalt toonitanud, et piirang peab põhinema põhiseadusel, olema vajalik, sobiv ja mõõdukas (lahendid nr 3-4-1-20-12; 3-3-1-101-06; 3-3-1-72-03; 3-3-1-80-06; 3-4-1-1-02; 3-3-1-33-06), kusjuures vajalikkus, sobivus ja mõõdukus tehaksegi kindlaks kaalutlusõigust teostades. Proportsionaalsuse põhimõtet on väljendanud Euroopa Kohus 11.10.2001. a määruses kohtuasjas nr C-30/00. Rakendada saab kõige vähem piiravamat meedet, samuti peavad tekitatud piirangud olema vastavuses seatud eesmärkidega (Euroopa Kohtu 12.07.2001. a otsus kohtuasjas nr C-189/01, Euroopa Kohtu 07.09.2006. a otsus kohtuasjas nr C-310/04).
Kehtib üldprintsiip, et eesmärgipärasele, õiglasele ja õigele järeldusele saab jõuda just erinevaid huve ning poolt- ja vastuargumente kaaludes, tehes põhjendatud kaalutlusotsuse (riigikohtu lahendid nr 3-3-1-13-11; 3-3-1-57-07; 3-3-1-66-03; 3-3-1-39- 07; 3-3-1-54-03; 3-3-1-28-04 p 16).
2) KarS § 73 täiendamine lõikega 71, millega sätestatakse väärteokaristusest tingimisi vabastamise tingimused
Advokatuur juhtis tähelepanu, et muudatuste tekstis kasutatakse läbivalt mõistet „samaliigiline“, mis vajaks täpsemat defineerimist, kuna jääb ebaselgeks, kas sama-liigilise süüteo all mõistetakse täpselt samasugust süütegu või sarnasust liigiti (nt liiklusalane süütegu).
3) KarS § 422 lõike 2 täiendamine, mis näeb ette joobeseisundis kahe või enama inimese surma põhjustamise eest karistuse määrana kolm kuni kaksteist aastat vangistust
Ei ole välistatud, et joobeseisundil puudub tagajärje suhtes põhjuslik seos (vt Riigikohtu otsuse nr 3-1-1-120-06 p-id 10-11). Seega võib seaduse täiendus planeeritavas sõnastuses kaasa tuua raskema tagajärje, kui teo asjaolud seda tegelikult tingivad.
Nimelt vastutaks eelnõu kohaselt joobeseisundis juht n-ö tavaolukorras KarS § 424 järgi, s.o vangistuse ülemmäär oleks 3 aastat.
4) KarS § 424 täiendamine lõikega 3, mille kohaselt võib kohus joobeseisundis juhtimise korral kohaldada lisakaristusena sõiduki juhtimisõiguse äravõtmist alates kolmest kuust
Advokatuur juhtis tähelepanu, et jääb ebaselgeks, miks võimaldatakse lisakaristus jätta täielikult kohaldamata, kuid selle kohaldamise korral algab tähtaeg 3 kuust. Kui lisakaristuse täielikku kohaldamata jätmist on peetud asjakohaseks, siis millistel põhjendustel ei saaks olla võimalik 1-2 kuuline lisakaristuse tähtaeg? Lisakaristuse kohustuslikkus alates kindlast miinimumtähtajast võib olla põhjendatud näiteks teo korduvuse korral.
5) LS § 28 täiendamine lõigetega 2 ja 3, mille kohaselt on (2) sõitja kohustatud keelama juhil, kellel esinevad joobeseisundile viitavad tunnused, sõiduki juhtimise ning (3) sõitjal ja ühissõidukis sõitjal on keelatud teadvalt sõita sõidukis, mida juhib joobeseisundile viitavate tunnustega juht
Eelnõu seletuskirjas on viidatud, et plaanitava keelu suhtes puudub karistusnorm. Advokatuur juhtis tähelepanu, et karistusnorm sisaldub LS §-is 259, mille kohaselt sõitja poolt liiklusnõuete muu rikkumise eest, kui puudub LS §-s 226, 234, 236, 237, 239 või 241 sätestatud väärteokoosseis, karistatakse rahatrahviga kuni kümme trahviühikut. Seega aktualiseerub keelu rikkuja karistamise vajadus, kuid koos sellega tekib küsimus tõendamiseseme asjaolude tõendamisest. Puudub asjakohane kord, kuidas tuvastada tunnuseid, mis peaksid sõitjale selgelt ja ilma kahtlusteta viitama joobeseisundis juhile. Samuti on antud lõigete sõnastus vastuoluline. Lõige 3 eeldab otsest tahtlust, kuid lõige 2 mitte ning seetõttu muutub tõendite tõlgendamisruum umbmääraselt laiaks.
6) LS § 91 täiendamine lõikega 21, mille kohaselt kõrvaldatakse juht sõiduki juhtimiselt, kui on alust arvata, et juht on joobeseisundis ning on ka varem karistatud sõiduki juhtimise eest joobeseisundis ning need karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud, on juhtimiselt kõrvaldamise lõppemise tingimuseks sõidukijuhi poolt täiendava tervisekontrolli läbimine
Antud sätte osas esineb probleem ja vastuolu süütuse presumptsiooni põhimõttega, mille kohaselt ei või kedagi lugeda süüdiolevaks enne, kui seda ei tee jõustunud kohtuotsus (KrMS § 7 lg 1). Ei ole välistatud, et vaatamata kontrollihetkel ja juhtimisõiguse peatamise hetkel esinevale kahtlusele, ei osutu juht joobeseisundis olevaks. Seega ei järgne otsust joobeseisundis juhtimise kohta. Sellest tulenevalt puudub objektiivne alus ja vajadus allutada isikut täiendavatele kitsendustele täiendava tervisekontrolli läbimise teel. Juhtimisõigus peaks ka neil juhtudel taastuma vastavalt üldisele korrale.
7) LS § 124 lõike 3 täiendamine p-iga 3, mille kohaselt peatub mootorsõiduki juhtimise õigus, kui on alust arvata, et esineb LS § 91 lõikes 21 nimetatud juhtimiselt kõrvaldamise alus Antud muudatuse vajalikkus on ebaselge. LS § 91 kohaselt järgneb joobeseisundi kohaselt nii või teisiti juhtimiselt kõrvaldamise otsus ning selle sisuks on mootorsõiduki juhtimise keelamine. Advokatuur pakkus antud sätte sõnastusena välja järgmist: „3) juht on mootorsõiduki juhtimiselt kõrvaldatud“.
8) LS § 129 täiendamine lõikega 31, mille kohaselt muutub isiku tervisetõend kehtetuks, kui isiku mootorsõiduki juhtimisõigus on peatunud seetõttu, et on alust arvata joobeseisundis juhi korduvat joobeseisundis juhtimist ning juhtimisõiguse taastamiseks tuleb isikul läbida LS §-s 101 sätestatud tervisekontroll, mille alusel talle väljastatakse uus tervisetõend
Vt kommentaar punktis 6.
Eesti Advokatuuri põhiõiguste komisjon jõudis seaduseelnõud analüüsides arvamusele, et mõningad karistusseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõuga kavandatavad muudatused riivavad isikute põhiõigusi ebaproportsionaalselt ning ei ole kooskõlas põhiseadusega.
1) Üldine eelnõu põhistus
Eelnõu seletuskirjas on märgitud, et seadusandjal on karistusmäärade osas avar otsustusruum, kuid kohtutel on pädevus hinnata karistusõiguse normi, sh sanktsiooni kooskõla põhiseadusega.
Seega peab seadusandja poolt sanktsiooni kehtestamine või selle määra tõstmine olema kooskõlas põhiseadusega. PS § 11 kohaselt tohib õigusi ja vabadusi piirata ainult kooskõlas põhiseadusega. Need piirangud peavad olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ega tohi moonutada piiratavate õiguste ja vabaduste olemust.
Põhiõiguste komisjon juhtis tähelepanu, et eelnõu seletuskiri ei analüüsi sanktsioonimäärasid ja piire karistatava isiku põhiõiguste riive aspektist. Eelnõu seletuskirja põhjendused tuginevad avalikule huvile ja statistikale, kuid mõneski kohas ei ole aru saada, et statistika põhjendaks piisavalt karistusmäära tõstmist või uue teo kriminaliseerimist. Eelnõu seletuskirjas on statistikat välja toodud kohati ebatäpselt ja üldistatult. Näiteks puuduvad asjakohased faktid ja analüüs korduvrikkujate suhtes praeguseni kohtute poolt kohaldatud karistuste kohta, mis annaks adekvaatse aluse otsustamaks, kas kõrgem karistusmäär – maksimaalne vangistus 3 aasta asemel 4 aastat või kohustuslik šokivangistus – on eesmärgi suhtes proportsionaalne ja vajalik. Samas ei saa karistus-õigust kujundada ka vaid statistika baasil, kuivõrd karistus on individuaalne ning vajalik on andmete ja individuaalsete kaasuste, sh just kohtuotsuste põhistuste, täpsem analüüs.
Komisjon pidas vajalikuks eelnevale tähelepanu juhtida seadusloome protsessi sisulise külje huvides. Samas on eelnõus näiteks KarS § 422 lg 2 muutmine põhjendatud arusaadavalt, st arutluskäik ja kasutatud faktid viitavad põhiõiguste riive proportsionaalsusele ja vajalikkusele.
2) Kohustuslik lühiajaline vangistus (šokivangistus)
Seaduseelnõu näeb ette kohustusliku lühiajalise vangistuse kohaldamise korduvrikkujaile. Tegemist on karistusseadustiku olulise ja põhimõttelise muutmisega.
Nagu eelmises punktis toodud, puudub eelnõus kohustusliku šokivangistuse kehtestamise ettepaneku osas asjakohane vajaduse ja eesmärgi põhine karistusstatistika ja analüüs. Selliseks statistikaks võiks olla praegune šokivangistuse puudulik/mittekohane kohaldamine kohtute poolt koos analüüsiga põhjustest, miks kohtud ei ole (kui ei ole) šokivangistust kohaldanud.
Lisaks olid kohustusliku šokivangistuse kehtestamise puhul põhiõiguste komisjonil järgnevad tähelepanekud.
Karistuse kohaldamise põhimõtted võtab kokku KarS § 56, mille lõike 1 kohaselt on karistamise alus isiku süü. Karistuse mõistmisel kohtu poolt või määramisel kohtu-välise menetleja poolt arvestatakse kergendavaid ja raskendavaid asjaolusid, võimalust mõjutada süüdlast edaspidi hoiduma süütegude toimepanemisest ja õiguskorra kaitsmise huvisid. Sama paragrahvi teise lõike kohaselt võib vangistust mõista ainult siis, kui karistuse eesmärke ei ole võimalik saavutada kergema karistusega. Kui KarS eriosa paragrahv võimaldab vangistuse kõrval mõista ka muid, kergemaid karistusi, peab kohus otsuses vangistuse mõistmist põhistama.
Seega on karistuse mõistmise aluseks süüdlase individuaalne süü. Kohustusliku vangistuse puhul välistataks, et on olemas selline eluline teistkordne rikkumine, mille puhul šokivangistus pole põhjendatud. Põhiõiguste komisjon leidis, et selline suhtumine ei ole põhjendatud ning karistuse mõistmine tuleks jätta kohtute pädevusse nagu kõikide teiste kuritegude puhul. Seadusandja ei tohiks asuda positsioonile, milles välistatakse individuaalsuse arvestamine, sh kergendavate asjaolude jne mõju karistusele. See oleks vastuolus PS §-st 146 tuleneva põhimõttega, et õigusemõistmine toimub ainult kohtu siseveendumuse alusel. Kavandatava seadusemuudatusega soovitakse sisuliselt kohtu siseveendumust mõjutada või seda eirata. Šokivangistus koos kohaldamispõhimõtetega on kohtupraktikas välja kujunenud. Asjaolu, et valitsus soovib kehtestada kohustuslikku šokivangistust, on erakordne ja võib viidata usaldamatusele kohtute poolt karistusõiguse kohaldamisel. Seetõttu peaks selline seadusemuudatus olema eriliselt põhjendatud.
Eelnõus on toodud, et seda tehakse karistuste täpsemaks diferentseerimiseks ning et tagada eeskätt suure riskiga korduvrikkujate suhtes mõjusam karistuspraktika. Eelnõu seletuskirjast nähtuvad järgmised andmed:
KarS § 424 alusel mõisteti 2014. aastal jõustunud otsusega süüdi 2840 isikut (sh 2797 kordumatut isikut). 2011. aastal karistati 1/3 rahalise karistusega ja 2/3 vangistusega (üldjuhul tingimisi; mistahes pikkusega reaalse vangistusega karistati vaid 2% kõikidest süüdimõistetutest). 2015. aastal jõustunud otsusega mõisteti süüdi 2764 isikut (sh 2704 kordumatut isikut). Eeltoodust ei saa järeldada kohtute poolt šokivangistuse ebapiisavat kohaldamist – välja on toodud vaid 2011. Aasta andmed reaalse vangistuse mõistmise kohta; samuti, kui aastas on keskmiselt 50 korduvrikkujat, siis puuduvad andmed selle kohta, kas neile mõistetud tingimisi vangistus ei toimi (kas esineb sellejärgseid korduvrikkujaid ja kui palju) jne.
Kui riik leiab, et mõne kuriteo liigi karistuse üldpreventatiivne või eripreventatiivne mõju on liiga vähene, siis on normaalne, et prokuratuur toob kriminaalmenetluses kohtute ette vastavad argumendid ning kohtutel on karistusõiguse teooria järgi kohustus karistuse mõistmisel neid argumente (karistuse eri- ja üldpreventatiivsest mõjust) kasutada. Karmima karistuse mõistmise saavutamine läbi selle, et kohtuid sunnitakse seadusega mõistma reaalset vangistust, ei ole kooskõlas põhiseaduse mõtte ja eesmärgiga. Põhiõiguste komisjoni arvates on karistusseadustikku sellise raamistiku loomine, milles karistuse asendamine ja sellest tingimisi vabastamine on aina enam valitsuse/ seadusandja määrata, ohtlik tendents, mis riivab nii võimude lahususe printsiipi (sh oluliselt kohtumõistmise erapooletust) kui ka kriminaalmenetluse võistlevuse põhimõtet. Ühtlasi kahjustab see PS §-s 4 ette nähtud võimude tasakaalustatust, kuna suurendab oluliselt seadusandliku võimu pädevust ja vähendab kohtuvõimu pädevust individuaalsete karistuste määramisel. Sellise raamistiku kehtestamine (senise karistuse mõistmise raamistiku lõhkumine) muudab valitsuse ja Riigikogu jaoks tulevikus lihtsaks ka muude kuritegude puhul karistuse määramise osalise n-ö enda kätte võtmise. Individuaalse karistuse määramine peaks jääma täielikult kohtute pädevusse.
3) Joobes juhiga kaasas sõitmise ja sõitmise keelamata jätmise eest karistamine
Seaduseelnõuga nähakse ette LS § 28 täiendamine. Normi uue sõnastuse kohaselt on üle 18-aastased sõitjad kohustatud:
– keelama juhil, kellel esinevad joobeseisundile viitavad tunnused, sõiduki juhtimise;
– mitte teadvalt sõitma sõidukis, mida juhib joobeseisundile viitavate tunnustega juht.
Eelnõu seletuskirja kohaselt „Sätestades LS-is vastava keelu, tekib politseil alus hakata kaassõitjate tähelepanu sellele juhtima ja vajaduse korral ka karistada, kui see on otstarbekas ja põhjendatud.“ Nimelt on liiklusseaduses ette nähtud karistused ka antud nõuete rikkumise eest (LS § 259).
Põhiõiguste komisjoni arvates astutaks kõnealuse seadusemuudatusega samm käsu ja keelu ühiskonna suunas. Väide, nagu saaks riik üksnes karistuse teel levitada ühiskonnas arusaama, et joobes juhti tuleks keelata ning mitte kaasas sõita, pole õige. Võimalikud on mitmed teised meetmed nagu teavitus- ja sotsiaalmeedia kampaaniad jne. Arvestades, et selliseid kampaaniaid on varasemalt ka korraldatud (nt 2014. a alustatud Maanteeameti ja Politsei- ja Piirivalveameti ühine kampaania „Sõber ei lase purjus sõpra rooli!“), peaks kõnealusele muudatusettepanekule tingimata eelnema – ja ka eelnõu seletuskirjas kajastuma – sisuline analüüs, mil määral sellised kampaaniad on seni toiminud või mitte (ja miks). Samas peaks enne rangemate keeldude ja karistuste kehtestamist olema selge, et leebemad meetmed ei ole tulemuslikud.
Eelnõu nimetatud ettepanekutel puudub seletuskirjas materiaalne põhistus selle kohta, kui suur probleem joobes juhiga kaasas sõitmine ja juhi mittekeelamine reaalselt on ning millised on olnud teiste, pehmemate meetmete tulemused. Seejuures tuleb arvestada, et hoiakute muutmine ühiskonnas võtab igal juhul aega ning enne rangemate keeldude sätestamist tuleks ära oodata vähim aeg, millal üldse on võimalik leebemate meetmete tulemuslikkuse kohta põhjendatud järeldusi teha. Riigikogule on enne seadusemuudatust, uute tegude/tegemata jätmiste karistatavuse kehtestamisel, kindlasti tarvilik vastav andmestik/informatsioon ja analüüs.
Joobes juhi keelamise kohta märgib komisjon eraldi järgmist. Seletuskirjas tuuakse näide (eeskuju), mille kohaselt alkoholiseaduse § 45 lõike 1 kohaselt on keelatud müüa alkohoolset jooki joobeseisundile viitavate tunnustega isikule ning antud keelu rikkumine on karistatav. Antud näide puudutab siiski erisubjekti ja pole veenev kehtestamaks üldist igaühe kohustust koos karistusega selle kohustuse rikkumisel. KarS §-des 21 ja 22 sisalduvad süüteo kaastäideviimise ja osavõtu instituudid; KarS § 307 sätestab esimese astme kuriteost mitteteatamise kui kuriteo. Eelnõu ettepanek sätestada igaühe kohustus keelata joobes juhti on oluliselt seniste sätete väline, nendega vastuolus ning oluliselt üldist vabadusõigust (põhiseaduse § 19) riivav. Sisuliselt pannakse õiguskaitseorganis mittetegutsevale isikule süüteo tõkestamise kohustus. Põhistust selle kohta, kuidas antud riive on proportsionaalne eesmärgi suhtes, eelnõus ei ole, mistõttu ei ole täidetud põhiseaduse §-s 11 sätestatud vajalikkuse ja proportsionaalsuse nõuded. Ebaselge on ka see, kas ja milline tegelik mõju sellisel kohustusel üldse oleks, kuivõrd seletuskirja kohaselt „Keelamine saab seisneda mõistlikes pingutustes, mida isik saab teha, et joobes isik rooli ei asuks. Kindlasti ei eeldata keelajalt enda elu ja tervise ohtu panemist – nt juhi füüsilist takistamist.“
Joobes juhiga kaasas sõitmise keelamine omakorda läheb vastuollu seni kriminaalõiguses tunnustatud põhimõttega, mille kohaselt pole karistatavad teod, mis on ainult enesele ohtlikud (nagu enesetapp, enesevigastamine). Näiteks nähakse ette karistus vaid teise inimese tapmise eest (KarS § 113 lg 1). Teo karistatavus pole seega ei avalikes huvides ega proportsionaalne (PS § 11); eelnõu seletuskirjas puudub ka vastav põhistus.
LS § 259 näeb ette rikkumise toimepanemise eest joobes olekus karmima karistuse – kümme korda suurema karistuse (10 trahviühikut vs 100 trahviühikut). Kõnealuste eelnõu nõuete (joobes juhiga kaasa sõitmine ja keelamata jätmine) rikkumine joobes olekus aga ei ole ohtlikum, kui nende nõuete rikkumine kainelt. Kuna kaassõitja ei põhjusta joobes juhtimisega kaasnevat ohtu, siis ei saa tema joove ka sellist ohtu suurendada. Eelneva tõttu ning kuivõrd joobes olemine iseenesest on üldiselt seaduslik, ei tohiks see olla antud karistuse raskust mõjutavaks asjaoluks, arvestades põhiõiguste riivele kehtivaid nõudeid (need piirangud peavad olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ega tohi moonutada piiratavate õiguste ja vabaduste olemust, põhiseaduse § 11). Samamoodi ei ole KarS § 58 karistust raskendava asjaoluna loetletud joobes olekut.
Advokatuuri põhiõiguste komisjon märkis ka, et ainult laste (alla 18-aastaste isikute) sõltuvussuhte arvestamine ettepanekus ei ole kooskõlas võrdsuse põhimõttega (eri-vajadusega inimesed, muud elulised sõltuvussuhted jne). KarS § 307 sätestab esimese astme kuriteost mitteteatamise kui kuriteo ning seejuures nähakse ette, et antud teo toimepanemise eest ei saa karistada tervet lähedaste ringi (KarS § 307 lg 2).
Kriminaalmenetluse seadustiku ja riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse muutmise seaduse eelnõu
Riigikogu õiguskomisjon esitas advokatuurile arvamuse avaldamiseks Eesti Keskerakonna fraktsiooni algatatud kriminaalmenetluse seadustiku ja riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse muutmise seaduse eelnõu (266 SE). Advokatuur esitas eelnõule advokatuuri põhiõiguste komisjoni järgnevad seisukohad.
Kehtiv kriminaalmenetluse seadustik (KrMS) ning sellega seonduvad seadused vajavad kriitilist läbivaatamist ja ka analüüsi nii Eesti Vabariigi põhiseaduse, Euroopa inimõiguste konventsiooni kui ka Euroopa Inimõiguste Kohtu lahenditega kooskõla küsimuses. On oluline, et kriminaalmenetluse seadustiku kaasajastamine toimuks terviklikult, mitte üksikute sätete täiendamise või muutmise kaudu.
2016. aasta alguses on Justiitsministeerium algatanud kriminaalõiguse revisjoni, mille eesmärgiks on läbi viia KrMS põhjalik analüüs, sh käsitleda ka mitmeid eelnõus 266 SE puudutatud teemasid ja pakkuda välja lahendusi. Viidatud komisjoni töösse on kaasatud ka advokatuuri esindajad. Lisaks tegelevad KrMS-i ja sellega seonduvate seaduste muutmise temaatikaga nii advokatuuri juhatus kui ka põhiõiguste komisjon.
Kuigi põhiõiguste komisjon nõustus mitmete eelnõus tõstatatud probleemsete regulatsioonidega ja möönis teatud muudatuste vajalikkust, siis eeltoodust tulenevalt oleks õigem kriminaalmenetluse tänase regulatsiooni muutmisele läheneda terviklikult ja süsteemselt. Võttes arvesse, et Justiitsministeerium on sellise suuremahulise eeltööga tegelenud alates 2016. aasta algusest, ei pea põhiõiguste komisjon õigeks üksikute KrMS sätete muutmist ning sellest tulenevalt ei toeta advokatuur esitatud eelnõud 266 SE sellisel kujul.

matches:
§ 29
§ 15
§ 37
§ 37
§ 27
§ 37
§ 27
§ 37
§ 424
§ 424
§ 11
kohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Kohus
§ 73
§ 422
§ 424
§ 424
kohus
§ 28
§ 91
§ 7
§ 124
§ 91
§ 91
§ 129
§ 11
§ 422
§ 56
kohus
§ 424
§ 28
§ 259
§ 45
§ 307
§ 19
§ 113
§ 11
§ 259
§ 11
§ 58
§ 307
§ 307


Accounting Agency - Parimad raamatupidamisteenused Eestis! > Uudised
EsilehtUudisedTeenusedKasulikud viitedKontaktSisukaart
Maksuinfo 2017.
2016. maksumäärad, maksuvaba tulu suurus, töötasu alammäär (miinimumpalk):
Tulumaksu kinnipidamise määr on 20% (TMS § 4).
Maksuvaba tulu on 180 EUR/kuus (TMS § 23).
Sotsiaalmaksu määr on 33% (SMS § 7).
Sotsiaalmaksu kuumäär on 430 EUR, st sotsiaalmaksu minimaalne kohustus on 430 x 33%= 141.90 EUR/kuus . (2017 RES § 2, SMS § 2)
Töötuskindlustusmakse määrad on:
töötajale 1,6% (VV määrus nr. 151. § 2).
tööandjale 0,8% (VV määrus nr. 151. § 3).
Kogumispensioni makse määr on 2% või 3% kõikidele liitunutele ja 0% kõigile mitteliitunutele. Kogumispensioniga liitumist saab kontrollida siit (KPS § 9).
Töötasu alammäär (miinimumpalk) on:
kuus 470 EUR (VV määrus nr. 139).
tunnis 2.78 EUR (VV määrus nr. 139).
Maksuinfo 2016.
Maksuvaba tulu on 170 EUR/kuus (TMS § 23).
Sotsiaalmaksu kuumäär on 390 EUR, st sotsiaalmaksu minimaalne kohustus on 390 x 33%= 128.70 EUR/kuus . (2016 RES § 2, SMS § 2)
kuus 430 EUR (VV määrus nr. 139).
tunnis 2.54 EUR (VV määrus nr. 139).
Maksuinfo 2015.
2015. maksumäärad, maksuvaba tulu suurus, töötasu alammäär (miinimumpalk):
Tulumaksu kinnipidamise määr on 20% (TMS § 4 lg 1 p 2).
Maksuvaba tulu on 154 EUR/kuus (TMS § 23).
Sotsiaalmaksu määr on 33% (SMS § 7 lg 1).
Sotsiaalmaksu kuumäär on 355 EUR, st sotsiaalmaksu minimaalne kohustus on 355 x 33%= 117.15 EUR/kuus . (2015 RES § 2 lg 10, SMS § 2 lg 2)
kuus 390 EUR (VV määrus nr. 166. § 1).
tunnis 2.34 EUR (VV määrus nr. 166. § 1).
Maksuinfo 2014.
2014. maksumäärad, maksuvaba tulu suurus, töötasu alammäär (miinimumpalk):
Tulumaksu kinnipidamise määr on 21% (TMS § 4).
Maksuvaba tulu on 144 EUR/kuus (TMS § 23).
Sotsiaalmaksu kuumäär on 320 EUR, st sotsiaalmaksu minimaalne kohustus on 320 x 33%= 105.6 EUR/kuus . (2014 RES § 2 lg 10, SMS § 2 lg 2)
töötajale 2,0% (VV määrus nr. 167. § 2).
tööandjale 1,0% (VV määrus nr. 167. § 3).
Kogumispensioni makse määr on 2% kõikidele liitunutele ja 0% kõigile mitteliitunutele. Kogumispensioniga liitumist saab kontrollida siit (KPS § 9).
kuus 355 EUR (VV määrus nr. 166. § 1).
tunnis 2.13 EUR (VV määrus nr. 166. § 1).
Maksuinfo 2013.
2013. maksumäärad, maksuvaba tulu suurus, töötasu alammäär (miinimumpalk):
Sotsiaalmaksu kuumäär on 290 EUR, st sotsiaalmaksu minimaalne kohustus on 95.7 EUR/kuus. (2013 RES § 2 lg 10, SMS § 2 lg 2)
töötajale 2,0% (VV määrus nr. 76. § 2).
tööandjale 1,0% (VV määrus nr. 76. § 3).
kuus 320 EUR (VV määrus nr. 6. § 1).
tunnis 1,90 EUR (VV määrus nr. 6. § 1).
Juhend: Osakapitali konverteerimine EUROdesse
Lugupeetud omanikud,
2011 aasta jooksul on Teil võimalik tasuta konverteerida osakapital kroonidest eurodesse läbi e-keskkonna. Selleks on Teil vaja:
1) ID-kaarti ja ID-kaardi lugejat digitaalseks allkirjastamiseks
2) osanike otsust
3) muuta põhikirja (NB! Põhikirjas saab tasuta muuta ainult summasid kroonidest eurodesse ja andmeid, mis sellega seotud. Osaühingute puhul on see tavaliselt 2 summat: osakapital ja ühe osaku suurus. Ülejäänud muudatused ei ole kapitali konverteerimisega seotud ja kuuluvad riigilõivuga tasustamise alla.)
4) esitama läbi e-äriregistri taotluse kapitali konverteerimiseks
(Kellel pole võimalust allkirjastada dokumente digitaalselt, peavad kasutama notari teenust ja maksma notari tasusid.)
Meie valmistasime Teile tasuta juhendid kapitali konverteerimiseks eurodesse.
Juhendid on peamiselt suunatud osaühingutele.
Osaühing, mille omanikuks on üks isik, saab alla laadida osaniku otsuse näidisvormi SIIN (.doc).
Osaühing, mille omanikuks on kaks või rohkem isikut, saab alla laadida osaniku otsuse näidisvormi SIIN (.doc).
Osakapitali muutmise juhendi e-äriregistris + Teie firma põhikirja allalaadimise juhendi saab alla laadida SIIN (.pdf).
Kui Te ei saa aru kuidas teha või ei soovi ise teha, siis me võime valmistada ette kõik Teie vajalikud dokumendid (muuta põhikirja vastavalt seadusele, teha osanike otsus ja aidata konverteerimisega e-äriregistris). Meie poolse teenustasu osas saate kokku leppida e-posti või telefoni teel.
Head konverteerimist!
Äriregistri infokiri.
Hea ettevõtja!
Tuletame Teile meelde, et 1. jaanuarist jõustusid mitmed äriseadustiku osaühinguid puudutavad muudatused https://www.riigiteataja.ee/akt/13364139.
Tõusnud on piirmäär, millest alates on mitterahalise sissemakse tegemisel vaja kaasata audiitor. Käesolevast aastast tuleb audiitor kaasata mitterahalise sissemakse hindamise kontrollimiseks, kui osaühingu osakapital on vähemalt 25 000 eurot ja ühe mitterahalise sissemakse väärtus on üle 1/10 osakapitalist. Samuti tuleb audiitor kaasata siis, kui osaühingu osakapital on vähemalt 25 000 eurot ja mitmete väiksemate mitterahaliste sissemaksete väärtus on kokku üle poole osakapitalist (seega minimaalselt üle 12 500 euro). Võlausaldajate huvide kaitseks suurendatakse samas isikute ringi, kellelt saab mitterahalise sissemakse väära hindamise tulemusena tekkinud kahju eest hüvitist nõuda.
Oluline muudatus puudutab ka osa ostueesõigust. Varem kehtis põhimõte, et kui osanik oma osa müüs, oli ostueesõigus teisel osanikul. Soovi korral sai põhikirjaga kehtestada vaid erandi, et ostueesõigust ei ole juhul, kui selle poolt on antud vähemalt 2/3 osanike häältest. Nüüd see põhimõte enam ei kehti ning osa võõrandamisel saab ostueesõiguse põhikirjaga täielikult välistada.
Kaotatud on juhatuse liikme tähtajaline ametisse nimetamine. Muudatuste kohaselt nimetatakse juhatus ametisse tähtajatult, kuid põhikirjaga saab ette näha ka tähtajalise nimetamise.
Kaotatakse ka seni suurtele osaühingutele kehtinud kohustusliku nõukogu nõue. Nüüdsest võib nõukogu ette näha põhikirjaga, kuid kohustuslikku nõukogu ettekirjutust seadusest ei tulene.
Muudatused vähendavad ka ühinguõiguslike dokumentide vorminõudeid. Näiteks esindaja osalemist osanike üldkoosolekul saab edaspidi tõendada kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis volikirjaga. Ka otsuse eelnõu võib osanikele otsustamiseks saata koosolekut pidamata, kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
Seoses üleminekuga eurole tuleb äriühingutel arvestada ümber ka firma osade väärtused ning teha vastavad muudatused äriregistris.
Osaühingute puhul kehtestatakse minimaalse osakapitali ja minimaalse osa nimiväärtuse suuruseks praeguse 40 000 krooni ja 100 krooni asemel 2500 eurot ja 1 euro. Lisaks saab uuest aastast osaühingu asutada ka sissemakset tegemata: osakapital tuleb sisse maksta alles siis, kui see on ette nähtud põhikirjas või seda nõuab ühingu majanduslik seisund.
Eurole üleminekuga seonduvad põhikirjamuudatused äriregistris on kogu 2011. aasta jooksul riigilõivuvabad.
Seoses majandusaasta aruannetega tuleb aga silmas pidada seda, et juhul kui Teie majandusaasta lõppes enne 1. jaanuari 2011, tuleb majandusaasta aruanne esitada kroonides. Juhul kui majandusaasta lõppes 1. jaanuaril 2011 või hiljem, siis tuleb majandusaasta aruanne esitada eurodes. Aruannet saab koostada ja esitada elektrooniliselt e-äriregistri ettevõtjaportaalis. Aruandekohuslased, kes ei soovi aruannet koostada ja esitada ettevõtjaportaalis, saavad aruande registrile esitada ka notari kaudu. Rohkem informatsiooni aruannete koostamise ja esitamise kohta on võimalik leida järgmistelt lehekülgedelt: http://abiinfo.rik.ee/majandusaastaaruandeesitamisejuhendid ja http://www.just.ee/14568.
Äriühingute jaoks on arvutuste lihtsustamiseks loodud ka eurokalkulaator, mille leiate e-äriregistri aadressil: https://ariregister.rik.ee/eurokalkulaator.
Edukat aastat! Teie äriregister
Viide: Äriregister
2011 aasta "EUROmäärad".
Alates 01.01.2011 kehtivad järgmised "EUROmäärad":
Tulumaksumäär: 21%. Juriidiliste isikute väljamaksetelt: 21/79 ~ 26,58%.
Maksuvaba miinimum: 144 EUR (kuu) / 1 728 EUR (aasta).
Töötuskindlustusmaksed: 2,8% (tööandja) ja 1,4% (töötaja).
Töötasu alammäär ehk miinimumpalk: 1,73 EUR/tunnis või täistööajaga: 278,02 EUR/kuus.
Välislähetuse maksuvaba piirmäärad: 32 EUR (päevaraha) ja 128 EUR (majutuskulud). Riigisisesed majutuskulud: 77 EUR.
Isikliku sõiduauto kasutamise maksuvaba hüvitis: 64 EUR (arvestuseta) ja 0,30 EUR/km, kuid mitte rohkem kui 256 EUR/kuus (arvestusega).
Käibemaksukohustuslasena registreerimiskohustuse piirmäär: 16 000 EUR (250 000 EEK).
Mõned põhisummad eurodes: 500 EEK = 32 EUR, 1000 EEK = 64 EUR, 2000 EEK = 128 EUR, 4000 EEK = 256 EUR.
Rohkem infot: RiigiTeataja - Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses euro kasutusele võtmisega
Äriseadustiku ABC - vaata, mis uuel aastal muutub.
Järgmise aasta alguses jõustuvad olulised äriseadustiku muudatused, mis lihtsustavad osaühingute tegevust:
1. OÜ-de mitterahaliste sissemaksete hindamine muutub lihtsamaks
2. Füüsilised isikud saavad osakapitali sisse maksta ka peale asutamist
3. Osa võõrandamisele piirangute seadmine muutub oluliselt paindlikumaks
4. Osanikega tehingute tegemise piiranguperiood lüheneb
5. AS ja OÜ juhatuse liikmete elukohapiirang kaob
6. OÜ juhatuse liikmed võib määrata tähtajatult
7. OÜ-del kaob nõukogu nõue
8. Välismaised osanikud peavad teatama oma aadressi ja e-posti aadressi
9. Osanike koosoleku kokkukutsumine ja volitamine võimalik ka e-posti teel
10. Osanike otsuse võib koosolekut kokku kutsumata vastu võtta ka e-posti teel
11. Auditeerimisnõuded muutuvad
12. Reservkapitali nõue kaob alates 2011 asutatud OÜ-del
Rohkem infot: Raamatupidaja.ee
Tulumaksuseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutused.
Alates 01.01.2011 jõustub uus Tulumaksuseadus, mille redaktsioon saab juba täna vaadata riigiteatajas: Tulumaksuseadus.
Nüüd toome välja mõned olulised muutused:
Paragrahvi 6 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt: "Mitteresidendist füüsiline isik, kellel on Eestis püsiv tegevuskoht, maksab tulumaksu §-s 14 sätestatud korras."
Paragrahvi 7 lõiked 1 ja 2 muudetakse järgmiselt:
"(1) Püsiv tegevuskoht on majandusüksus, mille kaudu toimub mitteresidendi püsiv majandustegevus Eestis.
(2) Püsiv tegevuskoht tekib geograafiliselt piiritletud või liikuva iseloomuga majandustegevuse tulemusena või mitteresidendi nimel lepinguid sõlmima volitatud esindaja kaudu Eestis toimuva majandustegevuse tulemusena."
Eraldi soovitame vaadata muutused paragrahvis 8 "Seotud isikud".
Paragrahvi 12 (Residendist füüsilise isiku tulu) lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sealt võetakse ära alimendid.
Pöörame tähelepanu ka paragrahvile 12 lõike 3, mis on seotud hüvitistega.
Paragrahvi 13 lõike 4 sissejuhatav tekstiosa muudetakse järgmiselt:
"Kui isik saab välisriigis töötamise eest lõigetes 1, 11 või 2 nimetatud tulu või erisoodustust (§ 48), ei maksustata seda Eestis tulumaksuga, kui on täidetud kõik alljärgnevad tingimused:…".
Palju muutusi on seotud FIE-ga.
Olulised muutused toimusid paragrahvis 40 (Tulumaksu kinnipidaja).
Ja palju teisi olulisi muutusi, mida te võite vaadata "Tulumaksuseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduses" (vastu võetud 20.10.2010).
Äriseadustiku uus redaktsioon alates 01.01.2011.
Jõustub alates 01.01.2011 Äriseadustiku uus redaktsioon.
Olulised muutused, mis on seotud OÜ asutamisega on võimalik lugeda Äriseadustiku muutuse seaduses, mis oli vastu võetud 29. septembril 2010. a.
Kui osaühingu kavandatud osakapital ei ole suurem kui 25 000 eurot, võib asutamislepinguga ette näha, et asutajad ei pea osaühingu asutamisel osa eest tasuma.
Ei ole enam kohustuslik moodustada OÜ-l reservkapitali, kui ettevõtte on registreeritud äriregistris alates 01.01.2011.
Juhatuse liige valitakse tähtajatult, kui põhikirjas ei ole tähtaega ette nähtud.
Osaühinguid saab edaspidi asutada ilma osakapitali sissemakseta.
Riigikogu võttis täna vastu seadusemuudatuse, mille kohaselt on alates 2011. aastast võimalik Eestis osaühinguid asutada ka osakapitali sissemakset tegemata.
"Ettevõtluse soodustamiseks on kõige tähtsam luua võimalus asutada äriühing lihtsalt ja kiirelt ning ilma asjatute raha- ja ajakulutusteta," sõnas justiitsministeeriumi eraõiguse talituse juhataja Indrek Niklus. "Hea äriidee tekkimisel ei tohi riigi poolt loodud õiguslikud raamid selle realiseerimist takistada."
Juhul kui tulevane tegevusvaldkond kapitalimahutusi ei nõua, saab alates järgmisest aastast asutada osaühingu ilma osakapitali sissemakseta.
Justiitsministeeriumi artikkel.
Oleme FaceBookis!
Alates August 2010 on meil avatud Facebook.com profiil: http://www.facebook.com/raamatupidamisabi . Sealt saate lugeda kõik uudised ja lisada oma kommentaarid.
Säästa oma raha meie teenustega! Pakume parimaid hinnad Eestis!
Meie uuendasime oma kodulehe! Nüüd saab rohkem infot lugeda ja olla kõikide uudistega kursis.
Äriseadustik 01.01.2011 - olulised muutused OÜ asutamisel.
Säästa oma raha meie raamatupidamisteenustega! Pakume parimaid hinnad Eestis!
Accounting Agency, Parimad raamatupidamisteenused Eestis, Kõrgkvaliteetne raamatupidamine soodsa hinnaga, accountingagency, OÜ, AS, FIE, HÜ, MTÜ, KÜ, LLC, LTD, raamatupidamisteenused, raamatupidamisteenus, raamatupidamine, raamatupidaja, raamatupidajad, raamatupidamis, palgaarvestus, arvestus, maksudeklaratsioon, maksud, raamatupidamisarvestus, arvete haldamine, arvete haldusteenus, arved, finantsteenused, finants, konsulteerimine, finantsanalüüsid, ettevõtte avamine, valmisfirmad, firmad, notar, juriidilised teenused, audiitoriteenused, audiitor, majandusaastaaruanded, majandusaaste aruannete esitamine, äriregister, osaühing, aktsiaselts, korteriühistu, ühistu
Jeletski Bookkeepers OÜ - Accounting Agency - Parimad raamatupidamisteenused Eestis!
Narva mnt 13 - 27, Tallinn 10151, +372 558 44 32
info@accountingagency.ee, info@raamatupidamisteenus.eu


Õpilasliinide korraldamine Ridala vallas ja õpilastele sõidusoodustuste kehtestamine – Riigi Teataja
Õpilasliinide korraldamine Ridala vallas ja õpilastele sõidusoodustuste kehtestamine
Õpilasliinide korraldamine Ridala vallas ja õpilastele sõidusoodustuste kehtestamine - sisukord
§ 4 Sõidusoodustuste taotlemine
§ 5 Sõidusoodustuste määramine
§ 6 Sõidusoodustuste kehtimine
§ 8 Määruse avalikustamine
RT IV, 03.10.2012, 15
Vastu võetud 14.06.2012 nr 75
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 5, ühistranspordiseaduse § 4, § 5 lg 1 punkti 10, põhikooli- ja gümnaasiumisseaduse § 49 lg 3, sotsiaalministri 27. märtsi 2001.a. määruse nr. 36 “Tervisekaitsenõuded kooli päevakavale ja õppekorraldusele” § 7 lg 1 alusel.
(1) Käesolev määrus reguleerib õpilasliinide korraldamist Ridala vallas ning üldhariduskoolides õppivatele õpilastele sõidusoodustuse võimaldamist.
(2) Sõidusoodustust võimaldatakse määruses sätestatud korras alg-, põhi- ja üldkeskharidust omandavate päevase õppevormi õpilastele õppeperioodil, kui õpilase alaline elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Ridala vallas.
(1) Sõidusoodustustena käsitletakse:
1) tasuta bussisõitu valla õpilasliinidel;
2) tehtud kulutuste hüvitamist sõidupiletite alusel;
3) tasuta bussisõitu võimaldava sõidukaardi taotlemist.
(1) Ridala valla koolides haridust omandavatele õpilastele, kes ei ela samas asulas, kus asub kool, võimaldatakse tasuta sõit kooli ja tagasi õpilasveo lepingu alusel. Õpilasliinid määrab kindlaks ja korraldab ning vastava lepingu sõlmib vedajaga Ridala vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(2) Õpilasliinid määratakse selliselt, et õpilase jalgsikäimise koolitee ei oleks pikem kui 3 kilomeetrit.
(3) Vallavalitsus võib jätta erandjuhtudel õpilaste veo kooli ja tagasi koju ühistranspordiga mõnda külla või piirkonda korraldamata, kui õpilase vanemaga või tema seadusliku esindajaga (edaspidi lapsevanem) saavutatakse kokkulepe, mille kohaselt lapsevanem ise korraldab lapse sõidutamise enam kui kolme kilomeetri kauguselt Ridala valla kooli või lähimasse punkti, mida läbib õpilasliin, või lähimasse kommertsliini bussipeatusesse ja tagasi koju. Vallavalitsuse ja lapsevanema sellekohase kokkuleppe või lapsevanema avalduse alusel hüvitatakse lapsevanemale lapse vedamiseks tehtud kulutused 0,30 eurot kilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 256 eurot kalendrikuus.
(4) Haapsalu linna gümnaasiumides üldkeskharidust omandavatele õpilastele, kes elavad Uuemõisa alevikus, väljastatakse avalduse alusel koolipäevadeks “Ridala valla sõidukaart” õpilasliini marsruudile Uuemõisa-Haapsalu-Uuemõisa (Lisa 1 - “Ridala valla sõidukaardi” näidis).
(5) Õpilasliini puudumisel võimaldatakse väljaspool Ridala valda Lääne maakonna üldhariduskoolides õppimisel tasuta sõidukaart ühistranspordi kasutamiseks koolipäevadel.
(6) Väljaspool Lääne maakonda süvaõppega üldkeskharidust (Audentese Spordikool, Tallinna Kunstigümnaasium, Tallinna Prantsuse Lütseum, Miina Härma Gümnaasium, Hugo Treffneri Gümnaasium vms) päevases õppevormis omandavatele õpilastele hüvitatakse sõit kooli ja tagasi üks kord nädalas.
(7) Õpilastele, kellele hariduslikest erivajadustest tulenevalt ei ole võimalik korraldada õpet valla koolides ning kes nõustamiskomisjoni soovituse kohaselt asuvad õppima väljapoole valda või Lääne maakonda, hüvitatakse sõit marsruudil kodu-kool-kodu.
§ 4. Sõidusoodustuste taotlemine
(1) Taotlus esitatakse vallavalitsusele õpilase lapsevanema poolt:
1) sõidukaardi saamiseks hiljemalt alanud õppeaasta 10. septembriks;
2) sõidukulude hüvitamiseks sõidupiletite alusel hiljemalt kulutustele järgneva kuu 15- ndaks kuupäevaks.
(2) Sõidukaardi vormikohases taotluses tuleb märkida õpilase nimi, õppeasutus ja peatuste nimetused (Lisa 2 - sõidukaart/tõend taotlemise vorm).
(3) Sõidukulude hüvitamise taotluses tuleb märkida taotleja nimi ja kontaktandmed, õpilase nimi, õppeasutus, sõidupiletite kogumaksumus ning taotleja pangakonto number. Taotlusele peab olema lisatud korrektselt lisalehele kleebitud sõidupiletid, mis on selgesti loetavad.
§ 5. Sõidusoodustuste määramine
(1) Vallavalitsus kontrollib hiljemalt viie kalendripäeva jooksul taotluse vastavust käesolevale määrusele.
(2) Puuduste esinemisel teatab vallavalitsus sellest viivitamatult taotlejale ning annab puuduste kõrvaldamiseks tähtaja, mis ei tohi olla pikem kui viis kalendripäeva.
(3) Puuduste kõrvaldamata jätmisel sõidusoodustust ei määrata.
(4) Puudusteta taotluste sõidukulud hüvitatakse hiljemalt kümne kalendripäeva jooksul taotluse esitamisest ülekandega taotluses märgitud pangaarvele.
(5) Sõidukaarti taotlevate õpilaste andmed edastab vallavalitsus vedu korraldavale firmale hiljemalt alanud õppeaasta 15. septembriks. Sõidukaart väljastatakse õpilasele vallavalitsusest.
(6) Õppeaasta jooksul esitatud sõidukaardi taotlusi menetletakse eraldi käesoleva määruse alusel.
(7) Kaotatud või rikutud sõidukaardi puhul pöördub lapsevanem vedu korraldava firma kontorisse, kus väljastatakse dublikaat firma poolt kehtestatud hinna alusel, mille tasub lapsevanem
§ 6. Sõidusoodustuste kehtimine
(1) Sõidusoodustus kehtib õppeaasta jooksul alates 01. septembrist kuni õppeperioodi lõppemiseni.
(2) Eksamiperioodil korraldatakse õpilastele tasuta sõit kooli ja tagasi koju käesoleva määruse § 2 lõikes 1 käsitletud viisidel, sõltuvalt õppeasutuse asukohast ja taotluse sisust.
Ridala Vallavolikogu 27. septembri 2007.a. määrus nr 55 “Õpilastele sõidusoodustuste määramise ja maksmise kord Ridala vallas” tunnistatakse kehtetuks.
§ 8. Määruse avalikustamine
Määrus avalikustatakse väljapanekuga vallavalitsuses, valla raamatukogudes, valla kodulehel.


text:
Aktsiisikauba järelevalve alla jätmise ja järelevalve lõpetamise kord - sisukord
1 TOIMINGUD ELEKTROONSES INFOSÜSTEEMIS
§ 1 Teade aktsiisikauba järelevalve alla jätmise kohta
§ 2 Teate andmekoosseis
§ 3 Taotlus toiminguks
§ 4 Omandiõiguse üleminek
§ 5 Andmete muutmisest ja järelevalve alla jätmise põhjuse äralangemisest teavitamise kord
§ 6 Järelevalve lõpetamine
§ 7 Asendustoimingute rakendamine
RTL 2010, 12, 229
Vastu võetud 11.03.2010 nr 14
1. peatükk TOIMINGUD ELEKTROONSES INFOSÜSTEEMIS
(1) Maksu- ja Tolliamet (edaspidi MTA) väljastab aktsiisikauba saajale või tema esindajale või, kui saatelehele on aktsiisikauba omanikuna märgitud aktsiisikauba saajast erinev isik, siis aktsiisikauba omanikule või tema esindajale (edaspidi kohustatud isik) aktsiisikauba järelevalve alla jätmise teate (edaspidi teade) järelevalve alla jätmise infosüsteemi (edaspidi infosüsteem) vahendusel elektroonselt esitatud andmete alusel.
(2) Aktsiisikauba järelevalve alla jätmise puhul on teade infosüsteemis staatuses «Järelevalve algatatud».
(3) MTA teavitab kohustatud isikut oma otsusest aktsiisikaup järelevalve alla jätta kolme tunni jooksul, arvates andmete MTA-le esitamisest, juhul kui kohustatud isik on MTA piirkondlikku struktuuriüksust teavitanud vähemalt kolm tundi enne tööpäeva lõppu. Kui kohustatud isik teavitab MTA piirkondlikku struktuuriüksust aktsiisikauba aktsiisilaost väljastamisest vähem kui kolm tundi enne tööpäeva lõppu, teeb MTA oma otsuse hiljemalt kolme tunni jooksul pärast järgmise tööpäeva algust.
§ 2. Teate andmekoosseis
Teatele märgitakse järgmised andmed:
1) teate number ja esitamise kuupäev;
2) järelevalvet teostav MTA piirkondlik struktuuriüksus ja kontaktandmed;
3) kohustatud isiku nimi, registri- või isikukood ja kontaktandmed, esindaja olemasolu korral ka esindaja nimi, isikukood ja volituse number kehtivusajaga;
4) kombineeritud nomenklatuurile vastav aktsiisikauba kood, aktsiisikauba nimetus ja aktsiisimäära ühikule vastav kogus vastavalt «Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seadusele», eriotstarbelise diislikütuse ja kerge kütteõli puhul kogus kilogrammides;
5) aktsiisikauba füüsilise asukoha aadress ja alusdokumendi andmed;
6) viide õigusaktile, milles on sätestatud aktsiisikauba eesmärgipärase kasutamisega kooskõlas olevad toimingud.
§ 3. Taotlus toiminguks
(1) Järelevalve alla jäetud aktsiisikauba võõrandamiseks või veoks teise ladustamiskohta esitab kohustatud isik elektroonse taotluse teatele märgitud MTA piirkondlikule struktuuriüksusele.
2) taotluse aluseks oleva teate number;
3) MTA piirkondlik struktuuriüksus, kellele taotlus esitatakse;
4) kohustatud isiku nimi, registri- või isikukood ja kontaktandmed;
5) aktsiisikauba soetaja nimi ja registri- või isikukood;
6) toimingu kirjeldus, mille tegemiseks luba taotletakse;
7) kombineeritud nomenklatuurile vastav aktsiisikauba kood, aktsiisikauba nimetus ja aktsiisimäära ühikule vastav kogus vastavalt «Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seadusele», eriotstarbelise diislikütuse ja kerge kütteõli puhul kogus kilogrammides;
8) aktsiisikauba füüsilise asukoha ja sihtkohas ladustamise koha aadressid;
9) veovahendi ladustamiskohast lahkumise kuupäev ja kellaaeg, veoki ja haagise registrinumber ja riiklik kuuluvus, vedaja ja autojuhi nimi ning autojuhi kontaktandmed.
(3) MTA ei anna luba toiminguks, kui kohustatud isik ei esita lõikes 2 loetletud andmeid.
§ 4. Omandiõiguse üleminek
(1) Omandiõiguse ülemineku korral kinnitab aktsiisikauba soetaja infosüsteemis tehingu toimumise.
(2) Kui toiminguga, mille teostamiseks MTA oma nõusoleku annab, läheb aktsiisikauba omandiõigus üle teisele isikule, võib MTA väljastada aktsiisikauba soetajale või tema esindajale uue elektroonse teate. Aktsiisikauba soetaja kinnitab teate kättesaamise.
§ 5. Andmete muutmisest ja järelevalve alla jätmise põhjuse äralangemisest teavitamise kord
Kohustatud isik teavitab MTA-d teate või taotluse andmete muutmise vajadusest või kui langeb ära aktsiisikauba järelevalve alla jätmise põhjus, milleks loetakse aktsiisikauba eesmärgipärast tarbimist või aktsiisikauba osalist või täielikku hävinemist, elektroonselt muutmistaotluse esitamise kaudu.
§ 6. Järelevalve lõpetamine
Järelevalve lõpetamise korral on teade infosüsteemis staatuses «Järelevalve lõpetatud».
§ 7. Asendustoimingute rakendamine
(1) Kohustatud isik peab kasutama asendustoiminguid, kui MTA infosüsteem ei tööta või isikul puudub ligipääs infosüsteemile.
(2) Asendustoimingud on teate ja taotluse esitamine paberkandjal või esitamine muude MTA poolt heakskiidetud andmesidekanalite kaudu.
Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määrus nr 49 «Aktsiisikauba järelevalve alla jätmise ja järelevalve lõpetamise kord» (RTL 2004, 44, 732; 2009, 24, 300) tunnistatakse kehtetuks.
Finants- ja maksupoliitika asekantsler kantsleri ülesannetes

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7