Telekommunikatsiooniseadus (lühend - TeleKS)
Telekommunikatsiooniseadus - sisukord
§ 2 Telekommunikatsiooniteenus
§ 3 Telekommunikatsioonivõrk
§ 4 Telefoniteenus ja telefonivõrk
§ 5 Universaalteenus
§ 6 Raadioside ja raadiovõrk
2 NÕUDED TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGU OPEREERIMISELE JA TELEKOMMUNIKATSIOONITEENUSE OSUTAMISELE
§ 7 Nõuded telekommunikatsioonivõrgu opereerimisele ja telekommunikatsiooniteenuse osutamisele
§ 8 Olulise turujõuga ettevõtja
3 TEGEVUSE ALUSTAMINE, TEGEVUSLUBA JA TEHNILINE LUBA
§ 9 Tegevuse alustamisest teatamine
§ 10 Tegevuse alustamise teate registreerimine
§ 11 Telekommunikatsioonivõrgu opereerimise ja telekommunikatsiooniteenuse osutamise õigus
§ 12 Tegevusluba
§ 13 Tegevusloa väljastamine
§ 14 Tegevusloa väljastamisest keeldumine
§ 15 Tegevusloa kehtivuse pikendamine
§ 16 Tegevusloa tingimuste muutmine
§ 17 Tegevusloa kehtivuse lõppemine ja kehtetuks tunnistamine
§ 18 Tehniline luba
§ 19 Tehnilise loa väljastamine
§ 20 Tehnilise loa väljastamisest keeldumine
§ 21 Tehnilise loa kehtivuse pikendamine
§ 22 Tehnilise loa tingimuste muutmine
§ 23 Tehnilise loa kehtivuse lõppemine ja kehtetuks tunnistamine
4 TELEKOMMUNIKATSIOONITEENUSE KÄTTESAADAVUS TARBIJALE
§ 24 Kohustus osutada pakutavat üldkasutatavat telekommunikatsiooniteenust
§ 25 Liitumislepingu sõlmimine
§ 26 Liitumislepingu tingimused
§ 27 Terminaliseadme ühendamine telekommunikatsioonivõrguga
§ 28 Terminaliseadme kasutamise tingimused
5 TELEKOMMUNIKATSIOONITEENUSE OSUTAMINE
§ 29 Telekommunikatsiooniteenuse osutamise piiramine ja peatamine
§ 30 Liitumislepingu peatamine ja lõpetamine
§ 31 Liitumislepingust tulenevate õiguste ja kohustuste üleminek ning tarbija õigused üldkasutatava telekommunikatsiooni- teenuse osutaja vahetamisel
§ 32 Telekommunikatsioonivõrgu remont ja rikete kõrvaldamine
§ 33 Püsiliiniteenuse osutamise tingimused ja kohustus
§ 34 Püsiliiniteenuse osutamise piiramine ja püsiliiniteenuse osutamise lepingu lõpetamine
§ 35 Tarbija kohta andmete avaldamine
§ 36 Telekommunikatsiooniteenuse osutamisega seotud andmete kaitse
§ 37 Jälitusametkonnale teabe andmise kohustus
6 UNIVERSAALTEENUSE OSUTAMINE
§ 38 Universaalteenuse osutamise kohustus
§ 39 Universaalteenuse liitumis- ja kuutasu
7 SIDUMINE JA JUURDEPÄÄS TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRKUDELE
§ 391 Sidumisteenuse osutamine ja sidumise tasandid
§ 40 Telekommunikatsioonivõrkude vastastikuse sidumise leping
§ 41 Sidumise kohustus
§ 42 Sidumise ja sidumisteenuse tasud
§ 43 Sidumise vaidlustamine
§ 44 Juurdepääs üldkasutatavale telekommunikatsioonivõrgule
§ 45 Spetsiaalne juurdepääs üldkasutatavale telefonivõrgule
§ 46 Üldkasutatavale telekommunikatsioonivõrgule juurdepääsu tasu
§ 47 Üldkasutatavale telekommunikatsioonivõrgule telekommunikatsiooniteenuse osutaja juurdepääsu piiramine
§ 48 Üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu juurdepääsule kehtestatud piirangute vaidlustamine
8 TASU TELEKOMMUNIKATSIOONITEENUSE KASUTAMISE EEST
§ 49 Tasumääradest teavitamise kohustus
§ 50 Kulude arvestamine
§ 51 Nõuded tasule
§ 52 Allahindluse lubatavus
§ 53 Täiendavad nõuded olulise turujõuga ettevõtjast üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu operaatori kuluarvestussüsteemile
§ 54 Tasumäärade rakendamine
9 TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGU LÕPPSEADMED
§ 55 Nõuded lõppseadme tarnimisel ja kasutusele võtmisel
§ 56 Nõuded lõppseadmele
§ 57 Lõppseadme nõuetele vastavuse tõendamine
§ 58 Lõppseadmete märgistamine
§ 59 Volitatud asutus
§ 60 Üldkasutatava telekommunikatsioonivõrguga ühendamiseks mitteettenähtud lõppseade
§ 61 Telekommunikatsioonivõrgu operaatori õigus lõppseade telekommunikatsioonivõrgust lahti ühendada
§ 62 Eriotstarbeline raadiosagedusseade
§ 63 Järelevalve nõuetele vastavuse tõendamise üle
10 RAADIOSIDE
§ 64 Eesti raadiosageduste plaan
§ 65 Nõuded raadioseadmetele
§ 66 Raadiokutsung
§ 67 Vale või eksitav teade ning teabe ebaseaduslik hõivamine
§ 68 Raadiosaateseadme paigaldamise luba
§ 69 Raadiosaateseadme paigaldamise loa väljastamine
§ 70 Raadiosaateseadme paigaldamise loa tingimuste muutmine
§ 71 Raadiosaateseadme paigaldamise loa kehtetuks tunnistamine
§ 72 Häirekaitsegarantii
§ 73 Raadiosaateseadme kasutamise luba
§ 74 Raadiosaateseadme kasutamise loa väljastamine ja pikendamine
§ 75 Raadiosaateseadme kasutamise loa tingimuste muutmine
§ 76 Raadiosaateseadme kasutamise loa peatamine
§ 77 Raadiosaateseadme kasutamise loa kehtetuks tunnistamine
§ 79 Raadiohäirete tekitamine
§ 80 Amatöörraadioside
§ 81 Sideameti pädevus raadioside korraldamisel
11 NUMERATSIOONIVAHEMIK, TUNNUSKOOD JA LÜHINUMBER
§ 82 Eesti numeratsiooniplaan
§ 83 Nõuded numeratsioonivahemikule, tunnuskoodile ja lühinumbrile
§ 84 Numeratsioonivahemiku, tunnuskoodi või lühinumbri reserveerimine
§ 85 Numeratsioonivahemiku, tunnuskoodi või lühinumbri reserveeringu muutmine ja kehtetuks tunnistamine
§ 86 Numeratsioonivahemiku, tunnuskoodi või lühinumbri kasutamise luba
§ 87 Numeratsioonivahemiku, tunnuskoodi või lühinumbri kasutamise loa väljastamine ja pikendamine
§ 88 Numeratsioonivahemiku, tunnuskoodi või lühinumbri kasutamise loa peatamine ja kehtetuks tunnistamine
§ 89 Sideameti pädevus numeratsioonivahemiku, tunnuskoodi ja lühinumbri kasutamise korraldamisel
12 LIINIRAJATISED
§ 90 Liinirajatise planeerimine, projekteerimine, ehitamine ja hooldamine
§ 91 Liinirajatise kasutamiseks andmise kohustus
§ 92 Liinirajatise kasutamisel tekkinud vaidluste lahendamine
§ 93 Liinirajatise kaitsevöönd
§ 94 Liinirajatise märgistamine
§ 95 Tegevuse korraldamine liinirajatise kaitsevööndis
13 TELEKOMMUNIKATSIOONIVALDKONNA RIIKLIK KORRALDAMINE
§ 96 Sideameti koostöö rahvusvaheliste ja muude organisatsioonidega
§ 97 Riiklikku järelevalvet teostava Sideameti ametniku töö korraldamise erisused
§ 98 Ettekirjutus
§ 99 Sideametile teabe esitamise kohustus
§ 100 Kaebuste lahendamine
§ 101 Telekommunikatsioonisüsteemide riiklik register
§ 102 Sideameti üle teenistusliku järelevalve teostamine
§ 1021 Raadiosaateseadme ebaseaduslik paigaldamine ja kasutamine
§ 1022 Numeratsioonivahemiku, tunnuskoodi või lühinumbri ebaseaduslik kasutamine
§ 1023 Telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmetele või eriotstarbelistele raadiosagedusseadmetele kehtestatud nõuete rikkumine
§ 1024 Üldkasutatavale telekommunikatsioonivõrgule juurdepääsu tagamise nõuete rikkumine
§ 1025 Üldkasutatava telekommunikatsiooniteenuse osutamise nõuete rikkumine
§ 1026 Universaalteenuse nõuete rikkumine
§ 1027 Seadme või liini ebaseaduslik ühendamine telekommunikatsioonivõrguga
§ 1028 Raadiohäirete tekitamine
§ 1029 Vale või ebatäpse raadiokutsungi kasutamine
§ 10210 Üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu või liinirajatise töö häirimine või kahjustamine
§ 10211 Terminaliseadme kasutamise mittevõimaldamine hädaabiteate edastamiseks
§ 10212 Jälitusametkonnale teabe andmise ja telekommunikatsioonivõrgule juurdepääsu võimaldamise kohustuse rikkumine
§ 10213 Menetlus
15 SEADUSE RAKENDAMINE
§ 105 Tegevuse alustamisest teatamise ja tegevuslubade väljastamise rakendamine
§ 106 Liitumislepingute ja sidumislepingute vormistamine
§ 107 Tarbijale numbri säilitamise kohustuse rakendamine
§ 108 Universaalteenuse rakendamine
§ 1081 Kolmanda põlvkonna mobiiltelefonivõrgu tehnilise loa väljastamine
§ 109 Telekommunikatsiooniteenuse tasu arvestamise ja kuluarvestussüsteemi täiendavate nõuete rakendamine
§ 110 Telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete nõuetele vastavuse tõendamise rakendamine
§ 112 Raadiosageduse kasutamist lubava otsuse ja raadiosaatja tööloa kehtivus
§ 113 Eesti numeratsiooniplaani käesoleva seadusega vastavusse viimine
§ 114 Eesti esindamine rahvusvahelistes telekommunikatsioonialastes standardiorganisatsioonides
§ 115 Telekommunikatsioonisüsteemide riikliku registri rakendamine
jõustumine 19.03.2000
26.09.2000 RT I 2000, 78, 495 13.10.2000
13.02.2001 RT I 2001, 23, 125 07.03.2001
13.11.2002 RT I 2002, 99, 580 19.12.2002
11.02.2003 RT I 2003, 23, 136 17.03.2003
14.04.2004 RT I 2004, 30, 207 07.05.2004
(1) Telekommunikatsioonivõrk on ülekandesüsteem koos selle juurde kuuluvate lülitusseadmete ning muude abisüsteemide ja -rajatistega, mis võimaldab telekommunikatsioonivõrgu kindlaksmääratud lõpp-punktide ja sidumispunktide vahel elektriliste või elektromagnetiliste signaalide edastamist kaabli kaudu, raadio-, optiliste või muude vahenditega. Telekommunikatsioonivõrgu liigid on telefonivõrk, mobiiltelefonivõrk, raadiovõrk, püsiliinivõrk ja lülitatav lairibavõrk.
(17) Telekommunikatsioonivõrkude vastastikune sidumine ( interconnection) (edaspidi sidumine) käesoleva seaduse tähenduses on kahe telekommunikatsioonivõrgu tehniline ja loogiline ühendamine viisil, mis võimaldab osutada telekommunikatsiooniteenuseid kasutajatele, kellel on juurdepääs ühendatud telekommunikatsioonivõrkudele.
(221) Kõne edastamine käesoleva seaduse tähenduses on sõnumit kandva signaali edastamine telekommunikatsioonivõrgus.
3) faksikõne, mille puhul on sõnumi loojaks faksiseade.
(23) Nõuded telekommunikatsioonivõrgule kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(5) Nõuded telefonivõrgule ja mobiiltelefonivõrgule kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(3) Nõuded universaalteenuse osutamisele kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(8) Nõuded raadiosidele ja -võrgule kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
2. peatükk NÕUDED TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGU OPEREERIMISELE JA TELEKOMMUNIKATSIOONITEENUSE OSUTAMISELE
(11) Telekommunikatsioonivõrgu kaudu kaabelleviteenuse osutamisel peab ettevõtja täitma kaabelleviseaduses sätestatud nõudeid.
2) kelle turuosa koos ema- ja tütarettevõtjaga on vähemalt 25 protsenti konkreetse üldkasutatava telekommunikatsiooniteenuse turu käibest või vähemalt 25 protsenti liiklusest sidumisteenuseturu korral ja kes ei tõenda, etselleturuosa omamine ei ohusta vaba konkurentsi.
(4) Sideamet saadab vastavale üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu operaatorile või telekommunikatsiooniteenuse osutajale posti teel või elektrooniliselt põhjendatud teate käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 ja lõikes 2 sätestatud olulise turujõuga ettevõtjaks tunnistamise kavatsuse kohta vähemalt kaks kuud enne isiku olulise turujõuga ettevõtjaks tunnistamise otsustamist.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud käskkiri tehakse olulise turujõuga ettevõtjale teatavaks posti teel või elektrooniliselt. Olulise turujõuga ettevõtjate loetelu avaldatakse ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(10) Konkurentsitingimuste hindamise ja telekommunikatsiooniteenuseturgude piiritlemise korra olulise turujõuga ettevõtja määramiseks kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
3. peatükk TEGEVUSE ALUSTAMINE, TEGEVUSLUBA JA TEHNILINE LUBA
1) asutamisel oleva juriidilise isiku puhul – asutamisel sõlmitud asutamislepingu tõestatud ärakiri;
(4) Enne käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teate esitamist peab isik tasuma riigilõivu.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevuse alustamisest teatamise kohustust ei rakendata ajutise iseloomuga üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu suhtes ja üldkasutatava telekommunikatsiooniteenuse suhtes, mis on ajutise iseloomuga, suunatud väikesele tarbijaskonnale või on vähetähtis.
(6) Ajutise iseloomuga üldkasutatav telekommunikatsioonivõrk käesoleva seaduse tähenduses on piiratud ajavahemikuks paigaldatud üldkasutatav telekommunikatsioonivõrk, kusjuures nimetatud ajavahemiku pikkus on kuni 30 päeva.
(7) Ajutise iseloomuga üldkasutatav telekommunikatsiooniteenus käesoleva seaduse tähenduses on tarbija poolt piiratud ajavahemikul kasutatav telekommunikatsiooniteenus, kusjuures nimetatud ajavahemiku pikkus on kuni 30 päeva.
(8) Väikesele tarbijaskonnale suunatud üldkasutatav telekommunikatsiooniteenus käesoleva seaduse tähenduses on teenus, mille osakaal vastava teenuse turul on kuni 3 protsenti kogu nimetatud turu käibest.
(9) Vähetähtis üldkasutatav telekommunikatsiooniteenus käesoleva seaduse tähenduses on teenus, mille aastane netokäive on kuni 1 500 000 krooni, kusjuures üldkasutatava telekommunikatsiooniteenuse tarbijat identifitseeritakse arveldamise eesmärgil kaudselt või üldkasutatava telekommunikatsiooniteenuse osutamine toimub ettevõtte või kontserni sees.
(10) Käesoleva paragrahvi lõigetes 6–9 nimetatud üldkasutatavatele telekommunikatsioonivõrkudele ja üldkasutatavatele telekommunikatsiooniteenustele ei kohaldata käesolevas seaduses sätestatud:
1) telekommunikatsiooniteenuse kättesaadavuse nõudeid, välja arvatud nõuded, mis puudutavad politsei, kiirabi ja päästeteenistusega ühenduse tagamist;
2) telekommunikatsiooniteenuse osutamise nõudeid, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 36 sätestatud nõuded;
3) telekommunikatsioonivõrkudele juurdepääsu ja telekommunikatsioonivõrkude sidumise nõudeid;
4) tasu nõudeid telekommunikatsiooniteenuste kasutamise eest;
5) telekommunikatsioonivõrgu opereerimise nõudeid.
[RT I 2004, 30, 207 - jõust. 07.05.2004]
(1) Sideamet registreerib käesoleva seaduse § 9 lõikes 1 nimetatud teate ja teeb Sideameti peadirektori vastava käskkirja teate esitajale teatavaks posti teel või elektrooniliselt nelja nädala jooksul, arvates nõuetekohase teate ja kõigi nõutavate dokumentide laekumisest Sideametile. Kui koos tegevuse alustamise teatega esitatakse taotlus tegevusloa ja tehnilise loa saamiseks, registreeritakse tegevuse alustamine ning väljastatakse Sideameti peadirektori sellekohase käskkirja väljavõte vastavalt tegevusloa või tehnilise loa väljastamise tähtajale.
(11) Kui teate esitaja on tegutsev juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja, kontrollib Sideamet enne registreerimise otsustamist teate esitaja andmeid registris, kus isik on registreeritud.
(3) Käesoleva seaduse § 9 lõikes 1 nimetatud teate registreerimisest keeldumise käskkiri tehakse teate esitajale teatavaks posti teel või elektrooniliselt. Kui keeldumise aluseks olnud asjaolu on ära langenud, võib isik teatada tegevuse alustamisest uuesti käesoleva seaduse §-s 9 sätestatud korras.
(2) Tegevusloa väljastamise taotlus peab sisaldama taotleja kohta käesoleva seaduse § 9 lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmeid ja lisatavaid dokumente. Enne tegevusloa taotluse esitamist peab taotleja tasuma riigilõivu.
(21) Kui tegevusloa taotleja on tegutsev juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja, kontrollib Sideamet enne tegevusloa andmise otsustamist taotleja andmeid registris, kus isik on registreeritud.
(5) Tegevusloa ja selle taotluse vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
5) taotluses ja sellele lisatuna on esitatud ebaõigeid andmeid ja dokumente.
(2) Enne tegevusloa väljastamisest keeldumise otsustamist võib Sideamet anda taotluse esitajale tähtaja tegevusloa väljastamist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks. Tähtaja andmisest teatab Sideamet taotluse esitajale posti teel või elektrooniliselt, märkides tähtaja andmise aluse ja aja, mille jooksul tuleb puudused kõrvaldada.
(4) Sideamet saadab posti teel või elektrooniliselt vastavale tegevusloa omanikule põhjendatud teate oma kavatsuse kohta muuta tegevusloa tingimusi ning võimaldab tal vähemalt nelja kuu jooksul esitada oma kirjalikud seisukohad nimetatud küsimuses.
(6) Sideamet peab esitatud kirjalikud seisukohad läbi vaatama lõikes 4 nimetatud tähtaja jooksul ning tegema oma otsuse esitatud seisukohtade ja tegevusloa tingimuste muutmise suhtes ettevõtjale teatavaks kolme kuu jooksul, arvates seisukohtade laekumisest.
(9) Sideamet rakendab käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud ettepaneku suhtes käesoleva paragrahvi lõigete 1 v��i 2 sätteid, et muuta tegevusloa tingimusi.
1) omaniku tegevus ei vasta käesolevas seaduses ja sellest tulenevates õigusaktides sätestatud nõuetele või tegevusloa tingimustele;
(4) Enne käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel tegevusloa kehtetuks tunnistamise otsustamist peab Sideamet andma selle omanikule mõistliku tähtaja kehtetuks tunnistamise aluseks olevate asjaolude kõrvaldamiseks. Tähtaja andmisest teatatakse tegevusloa omanikule posti teel või elektrooniliselt, märkides tähtaja andmise aluse ja aja, mille jooksul tuleb puudused kõrvaldada.
(5) Sideameti peadirektori käskkiri, millega tegevusluba tunnistatakse kehtetuks, tehakse tegevusloa omanikule teatavaks posti teel või elektrooniliselt vähemalt 10 päeva enne selle jõustumist.
(7) Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib kehtestada loetelu nõuetele vastavatest teatud klassi kuuluvatest raadiosaateseadmetest, mille paigaldamiseks või kasutamiseks ei nõuta tehnilist luba.
(2) Kui tehnilise loa väljastamist taotletakse pärast tegevuse alustamise teate registreerimist, esitatakse Sideametile tehnilise loa väljastamiseks eraldi taotlus ning taotleja kinnitus selle kohta, etSideametilevarem esitatud andmed ei ole muutunud.
(3) Kui tehnilise loa väljastamist taotleb isik, kes ei opereeri üldkasutatavat telekommunikatsioonivõrku ega osuta üldkasutatavat telekommunikatsiooniteenust vastavalt käesoleva seaduse § 9 lõikele 1, esitab ta Sideametile tehnilise loa väljastamise taotluse, mis peab sisaldama vähemalt käesoleva seaduse § 9 lõike 2 punktides 1-5 nimetatud andmeid, ning lisab taotlusele vähemalt käesoleva seaduse § 9 lõike 3 punktis 1 nimetatud dokumendid.
(4) Sideamet võib käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 nimetatud taotluse esitajalt nõuda täiendavaid andmeid, mis on vajalikud, tegemaks kindlaks, kas isik suudab täita tehnilise loa tingimusi.
(41) Kui käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud isik on tegutsev juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja, kontrollib Sideamet enne tehnilise loa väljastamise otsustamist taotleja andmeid registris, kus isik on registreeritud.
(6) Sideameti peadirektori käskkiri tehnilise loa väljastamise või sellest keeldumise kohta tehakse tehnilist luba taotlenud isikule teatavaks posti teel või elektrooniliselt kolme tööpäeva jooksul pärast käskkirja andmist.
(13) Tehnilise loa väljastamise korra, sealhulgas käesoleva paragrahvi lõigetes 8 ja 9 sätestatud konkursi läbiviimise korra, kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
3) keeldumise aluseks on käesoleva seaduse § 14 lõike 1 punktides 2-5 sätestatu;
(2) Enne tehnilise loa väljastamisest keeldumise otsustamist võib Sideamet anda taotluse esitajale tähtaja loa väljastamist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks, sealhulgas täiendavate andmete või dokumentide esitamiseks. Tähtaja andmisest teatab Sideamet taotluse esitajale posti teel või elektrooniliselt, märkides tähtaja andmise aluse ja aja, mille jooksul tuleb puudused kõrvaldada.
(2) Sideamet saadab tehnilise loa omanikule posti teel või elektrooniliselt põhjendatud teate tehnilise loa tingimuste muutmise kavatsuse kohta vähemalt neli kuud enne tingimuste muutmise otsustamist, kui seaduses ei ole sätestatud teistsugust tähtaega.
(3) Tehnilise loa omanik võib nelja kuu jooksul esitada Sideametile kirjaliku arvamuse kavandatavate muudatuste kohta, kui Sideamet ei ole arvamuse esitamiseks andnud pikemat tähtaega. Sideamet vaatab tähtaegselt laekunud arvamuse läbi ja teeb Sideameti peadirektori käskkirja esitatud arvamuse ning tehnilise loa tingimuste muutmise suhtes arvamuse esitajatele teatavaks posti teel või elektrooniliselt kahe kuu jooksul, arvates arvamuste esitamisest.
(5) Tehnilise loa omanik võib esitada Sideametile taotluse tehnilise loa tingimuste muutmiseks. Sideamet on kohustatud otsustama tingimuste muutmise või muutmata jätmise ning tegema Sideameti peadirektori vastava käskkirja taotluse esitajale teatavaks posti teel või elektrooniliselt ühe kuu jooksul, arvates taotluse esitamisest. Kui tehnilise loa omanik taotleb raadiosageduskanalite kasutamisega seotud tingimuste muutmist, otsustab Sideamet tehnilise loa tingimuste muutmise või muutmata jätmise käesoleva seaduse § 69 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul.
4. peatükk TELEKOMMUNIKATSIOONITEENUSE KÄTTESAADAVUS TARBIJALE
(4) Kahe või enama avalduse üheaegsel laekumisel s��lmitakse liitumisleping eelisjärjekorras puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse (RT I 1999, 16, 273; 82, 749; 88, 803) tähenduses sügava või raske puudega inimese või tema hooldaja avalduse alusel telekommunikatsiooniteenuse osutamiseks puudega inimese elukohas. Eelisjärjekorra õigust ei saa loovutada teisele isikule.
10) tarbija nõusolek tema kohta käivate andmete avaldamise, edastamise või töötlemisega või sellest keeldumine vastavalt käesoleva seaduse § 35 lõikele 1 ja § 36 lõigetele 2-5.
5. peatükk TELEKOMMUNIKATSIOONITEENUSE OSUTAMINE
2) telekommunikatsiooniteenuse osutamist on piiratud või see on peatatud käesoleva seaduse § 29 lõike 1 punktide 1-3, 5 ja 6 alusel ning piiramise või peatamise alus ei ole ära langenud ühe kuu jooksul.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud kohustuste täitmise tehnilised nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(8) Nõuded püsiliiniteenuse osutamisele kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(5) Telekommunikatsioonivõrgu operaator ja telekommunikatsiooniteenuse osutaja peavad välistama kolmandate isikute ilma seadusliku aluseta juurdepääsu käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 nimetatud andmetele ning teavitama telekommunikatsiooniteenuse kasutajat viivitamata sellise ohu tekkimise võimalusest.
6. peatükk UNIVERSAALTEENUSE OSUTAMINE
7. peatükk SIDUMINE JA JUURDEPÄÄS TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRKUDELE
§ 391. Sidumisteenuse osutamine ja sidumise tasandid
(6) Sidumine kohalikul tasandil (local level interconnection ) seisneb telefoni- või mobiiltelefonivõrkude sidumises sidumispunktis, mis on ühendatud sidumist pakkuva või sidumiseks kohustatud telefoni- või mobiiltelefonivõrgu operaatori telefonijaamaga, mille kaudu on juurdepääs sidumist pakkuva või sidumiseks kohustatud telefoni- või mobiiltelefonivõrgu operaatori ühe kohaliku kõne tariifipiirkonna telekommunikatsiooniteenuste kasutajatele.
(7) Sidumine ühekordse transiidi tasandil (single transit interconnection,regional level) seisneb telefoni- või mobiiltelefonivõrkude sidumises sidumispunktis, mis on ühendatud sidumist pakkuva või sidumiseks kohustatud telefoni- või mobiiltelefonivõrgu operaatori telefonijaamaga, mille kaudu on juurdepääs vähemalt kahele sidumist pakkuva või sidumiseks kohustatud telefoni- või mobiiltelefonivõrgu operaatori kohaliku kõne tariifipiirkonna telekommunikatsiooniteenuste kasutajatele.
(8) Sidumine kahekordse transiidi tasandil (double transit interconnection,national level) seisneb telefoni- või mobiiltelefonivõrkude sidumises sidumispunktis, mis on ühendatud sidumist pakkuva või sidumiseks kohustatud telefoni- või mobiiltelefonivõrgu operaatori telefonijaamaga, mille kaudu on juurdepääs kõikidele selle telefoni- või mobiiltelefonivõrgu operaatori telekommunikatsiooniteenuste kasutajatele.
(9) Üldkasutatava telefoni- või mobiiltelefonivõrgu operaator võib võimaldada sidumist ja sidumisteenuse osutamist ühel või mitmel käesoleva paragrahvi lõigetes 6-8 sätestatud sidumise tasandil.
(10) Olulise turujõuga ettevõtjast üldkasutatava telefonivõrgu operaator on kohustatud võimaldama sidumist ja sidumisteenuse osutamist kõigil käesoleva paragrahvi lõigetes 6-8 sätestatud sidumise tasanditel vastava sidumisteenuse tasumääraga, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud juhul.
(11) Kui sidumist pakkuv või sidumiseks kohustatud üldkasutatava telefonivõrgu operaator ei võimalda sidumist ja sidumisteenuse osutamist kohalikul tasandil, siis vastava sidumisteenuse tasu arvestamisel võrdsustatakse telefonijaama tarbijamahu väljaviik kohalikul tasandil seotava telefonijaamaga.
(1) Olulise turujõuga ettevõtjast üldkasutatava telekommunikatsiooni-võrgu operaator on kohustatud sõlmima sidumislepingu ja siduma oma telekommunikatsioonivõrgu teise telekommunikatsioonivõrguga taotletud sidumispunktis kahe kuu jooksul pärast vastava taotluse saamist ning osutama taotletud sidumisteenust igas taotletud sidumispunktis.
(5) Olulise turujõuga ettevõtjast üldkasutatava telekommunikatsiooni-võrgu operaatori sidumisteenuse tasud ei tohi sõltuda telekommunikatsioonivõrgu liigist, milles signaal algatatakse või milles lõpetatakse, või sidumispunkti läbiva kõne edastamise liigist.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kaebuse rahuldamise korral teeb Sideamet olulise turujõuga ettevõtjast üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu operaatorile ettekirjutuse sidumise tingimuste viivitamatuks muutmiseks, sealhulgas teiste samasugustele tingimustele vastavate telekommunikatsioonivõrkude vastastikuse sidumise suhtes. Ettekirjutus kuulub viivitamatule täitmisele ning selle vaidlustamine ei peata ettekirjutuse täitmist.
(2) Olulise turujõuga ettevõtjast üldkasutatava telefonivõrgu operaatori poolt juurdepääsu võimaldamine oma telefonivõrgule juurdepääsu eesmärgil kasutatavast lõpp-punktist erineva ühenduspunkti kaudu (edaspidi spetsiaalnejuurdepääs) toimub käesoleva seaduse §-s 45 sätestatud korras.
(3) K��esoleva paragrahvi lõike 1 punktides 7 ja 8 nimetatud piiranguid ei või rakendada eriolukorda, erakorralist seisukorda või sõjaseisukorda korraldavate riigiasutuste suhtes. Vabariigi Valitsus kehtestab nimetatud riigiasutuste kasutusse antud telekommunikatsioonivõrgu numbrite loetelu, et võimaldada üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu operaatoritel ja telekommunikatsiooniteenuse osutajatel piisava aja jooksul rakendada abinõusid nimetatud riigiasutuste telekommunikatsioonivõrgu terminaliseadmete üldkasutatavale telekommunikatsioonivõrgule häireteta ja katkematuks juurdepääsuks.
(2) Sideamet nõuab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaebuse saamisel üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu operaatorilt või üldkasutatava telekommunikatsiooniteenuse osutajalt selgitust ja p��hjendust tema rakendatud piirangute kohta. Isik, kelle tegevuse peale kaebus esitati, peab andma piirangute kohta kirjaliku selgituse viie päeva jooksul, arvates Sideameti vastava nõude saamisest.
8. peatükk TASU TELEKOMMUNIKATSIOONITEENUSE KASUTAMISE EEST
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud operaatorite kulude arvestamise aluseks olevate andmete Sideametile esitamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu operaator, kes osutab püsiliini- või sidumisteenust, peab nende tasude arvestamisel võtma aluseks tulevastest pikaajalistest keskmistest lisanduvatest kuludest ( forward-looking long run average incremental costs) lähtuva ja Euroopa Liidu sellealase regulatsiooni põhimõtetele vastava Vabariigi Valitsuse kehtestatud metoodika.
9. peatükk TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGU LÕPPSEADMED
(1) Nõuded lõppseadmele kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister eesmärgiga tagada:
(3) Seda klassi lõppseadmete loetelu, mille tarnimisest või kasutusele võtmisest ei pea Sideametit teavitama, kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(4) Lõppseadmete nõuetele vastavuse tõendamise korra, välisriigis väljaantud lõppseadme nõuetekohasust tõendava dokumendi tunnustamise korra ja Sideameti poolt raadiosagedusala kasutuse nõuetele vastavuse kinnituse väljastamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(5) Lõppseadmete märgistamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(1) Tarnija või telekommunikatsiooniteenuse osutaja või kasutaja peab tagama, et lõppseade, mida on võimalik ühendada üldkasutatava telekommunikatsioonivõrguga, kuid mis ei ole selleks otstarbeks ette nähtud, oleks varustatud tootja vastavusdeklaratsiooni või vastavussertifikaadiga majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt käesoleva seaduse § 56 lõigetes 1 ja 2 sätestatud kriteeriumide alusel kehtestatud nõuete osas, samuti kasutusjuhendiga ning märgistatud majandus- ja kommunikatsiooniministri kehtestatud korras.
(1) Tootja või tarnija peab tagama, et eriotstarbeline raadiosagedusseade oleks varustatud tootja vastavusdeklaratsiooniga või vastavussertifikaadiga vastavalt käesoleva seaduse § 56 lõigetele 1 ja 2, samuti kasutusjuhendiga ning märgistatud majandus- ja kommunikatsiooniministri kehtestatud korras.
10. peatükk RAADIOSIDE
(2) Eesti raadiosageduste plaani ja selle muudatused kinnitab majandus- ja kommunikatsiooniminister. Sideamet peab vähemalt üks kord aastas tegema ettepaneku Eesti raadiosageduste plaani muutmiseks vajalikus ulatuses.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(4) Raadiokutsungite moodustamise ja väljastamise korra vastavalt Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu põhikirja ja konventsiooni täiendavatele raadioeeskirjadele kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
4) [kehtetu - RT I 2004, 30, 208 - jõust. 01.05.2004]
(6) Raadiosaateseadme paigaldamise loa vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(21) Kui raadiosaateseadme paigaldamise loa taotleja on tegutsev juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja, kontrollib Sideamet enne raadiosaateseadme paigaldamise loa väljastamise otsustamist taotleja andmeid registris, kus isik on registreeritud.
(4) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatule võib raadiosaateseadme paigaldamise loa väljastamisest keelduda, kui seadet kavatsetakse kasutada Sideameti tehnilise järelevalve teostamise statsionaarsete seadmete paiknemise piirkonnas.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud piirkonna määramise nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(2) Sideamet saadab loa omanikule posti teel või elektrooniliselt põhjendatud teate oma kavatsuse kohta muuta raadiosaateseadme paigaldamise loa tingimusi § 22 lõikes 1 sätestatud alustel vähemalt 4 kuud, käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 ja 5 sätestatud alustel vähemalt kaks aastat ning käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 sätestatud alusel tingimuste muutmise puhul vähemalt üks kuu enne muutmise otsustamist.
(3) Raadiosaateseadme paigaldamise loa muutmise korral käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alustel, välja arvatud punktis 4 nimetatud juhul, peab Sideamet andma loa omanikele ühe kuu jooksul, arvates teate kättesaamisest, võimaluse esitada oma kirjalikud seisukohad kavandatavate muudatuste suhtes. Tähtaegselt esitatud seisukohad peab Sideamet läbi vaatama ja tegema oma otsuse esitatud seisukohtade ja loa tingimuste muutmise suhtes loa omanikule posti teel või elektrooniliselt teatavaks hiljemalt kahe kuu jooksul.
(4) Raadiosaateseadme tingimuste muutmise korral käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 sätestatud alusel peab Sideamet väljastama muudetud tingimustega raadiosaateseadmete paigaldamise loa nii kiiresti kui võimalik, kuid mitte hiljem kui käesoleva seaduse § 69 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Raadiosaateseadme paigaldamise loa uute tingimuste täitmisega seotud raadiosageduskanalite kasutamise muutmisest põhjustatud otsesed kulud hüvitab loa omanikule riik Sideameti kaudu majandus- ja kommunikatsiooniministri kehtestatud korras.
(3) Sideamet teeb raadiosaateseadme paigaldamise loa kehtetuks tunnistamise otsuse loa omanikule teatavaks posti teel või elektrooniliselt vähemalt 10 päeva enne otsuse jõustumist.
(41) Kui käesoleva seaduse § 73 lõikes 4 nimetatud vee- või õhusõiduki raadioloa taotleja on tegutsev juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja, kontrollib Sideamet enne raadioloa väljastamise otsustamist taotleja andmeid registris, kus isik on registreeritud.
(10) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud esmase ülevaatuse korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(2) Sideamet teeb raadiosaateseadme kasutamise loa peatamise otsuse lõike 1 punktis 2 nimetatud alusel raadiosaateseadme kasutajale teatavaks posti teel või elektrooniliselt 10 päeva enne peatamise otsuse jõustumist, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
§ 78. [Kehtetu - RT I 2004, 30, 208 - jõust. 01.05.2004]
(6) Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib kehtestada üldisi nõudeid, mille täitmisega välditakse raadiohäirete tekitamise või tekkimise tehnilisi põhjusi.
(3) Amatöörraadiojaamadele tööloa andmise, nende registreerimise, paigaldamise ja kasutamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(4) Raadioamatööri kvalifikatsiooninõuded, kvalifikatsiooni andmise ja tunnustamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
6) [kehtetu - RT I 2004, 30, 208 - jõust. 01.05.2004]
11. peatükk NUMERATSIOONIVAHEMIK, TUNNUSKOOD JA LÜHINUMBER
(1) Eesti numeratsiooniplaan sätestab kooskõlas rahvusvaheliste nõuetega telekommunikatsiooni vajadusteks numeratsioonivahemike, tunnuskoodide ja lühinumbrite üldise kasutusviisi, -otstarbe ja -režiimi Eestis.
1) telekommunikatsioonivõrgu rahvusvaheline kood, mis identifitseerib rahvusvahelise väljundiga telefonijaama jaamadevaheliste tehniliste signaalide vahetamisel ( International Signalling Point Code);
4) telekommunikatsiooniteenuse osutaja kood, mida kasutatakse telekommunikatsiooniteenuse osutamisel ning arveldamisel ( Issuer Identifier Number).
(5) Eesti numeratsiooniplaani ja selle muudatused kinnitab majandus- ja kommunikatsiooniminister. Sideamet peab vähemalt üks kord aastas tegema majandus- ja kommunikatsiooniministrile ettepaneku numeratsiooniplaani läbivaatamiseks ja vajaduse korral muutmiseks.
(1) Nõuded numeratsioonivahemike, tunnuskoodide ja lühinumbrite telekommunikatsiooni otstarbel kasutamise viisile ja korrale kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(31) Kui numeratsioonivahemiku, tunnuskoodi või lühinumbri reserveerimise taotleja on tegutsev juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja, kontrollib Sideamet enne reserveerimise otsustamist taotleja andmeid registris, kus isik on registreeritud.
(6) Numeratsioonivahemiku, tunnuskoodi või lühinumbri reserveerimise ja kasutamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(1) Sideamet võib peatada numeratsioonivahemiku, tunnuskoodi või lühinumbri kasutamise loa, kui loa omanik ei täida käesolevas seaduses või sellest tulenevates õigusaktides või loas sätestatud tingimusi.
(2) Sideamet teeb numeratsioonivahemiku, tunnuskoodi või lühinumbri kasutamise loa peatamise otsuse loa omanikule teatavaks posti teel või elektrooniliselt 10 päeva enne peatamise otsuse jõustumist.
12. peatükk LIINIRAJATISED
(1) Liinirajatise planeerimine toimub planeerimisseaduses sätestatud tingimustel ja korras. Liinirajatise ehitamine toimub ehitusseaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(1) Liinirajatise kasutamist taotlev või liinirajatise kasutamise lepingu sõlminud isik, kes leiab, etliinirajatistei anta tema kasutusse taotletavas mahus või liinirajatise kasutamise eest nõutakse ebaõiglast tasu või esitatakse muid diskrimineerivaid nõudeid, võib esitada olulise turujõuga ettevõtjast üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu operaatori tegevuse peale kaebuse Sideametile.
1) maismaal - kaks meetrit liinirajatise keskjoonest või raadiomasti puhul selle kõrgusega ekvivalentne raadius maapinnal meetrites;
2) siseveekogudel - 100 meetrit;
3) merel - 0,25 meremiili.
(4) Kui liinirajatise kaitsevööndis tegutsev isik leiab, etliinirajatiseomaniku poolt käesoleva paragrahvi lõike 2 sätete alusel esitatud nõuded ei ole põhjendatud, on tal õigus esitada oma kirjalik eriarvamus nõuete esitajale ning tegutseda viisil ja selliseid abinõusid rakendades, millega tema arvates saab vältida liinirajatise kahjustamist või vigastamist.
(12) Majandus- ja kommunikatsiooniminister kehtestab liinirajatise kaitsevööndis tegutsemise eeskirja, milles sätestatakse liinirajatise kaitsmiseks rakendatavad tehnilised abinõud ning liinirajatise märgistamise nõuded.
13. peatükk TELEKOMMUNIKATSIOONIVALDKONNA RIIKLIK KORRALDAMINE
(2) Sideamet esitab telekommunikatsioonialase Eesti standardi tehnilise normi ja standardi seaduse (RT I 1999, 29, 398; 2000, 29, 169) tähenduses Eesti standardiorganisatsioonile vastuvõtmiseks.
(1) Sideameti peadirektoril, tema asetäitjal ja järelevalvet teostaval volitatud ametnikul on õigus teha oma pädevuse piires kohustuslikke ettekirjutusi õiguserikkumise lõpetamiseks või teatud toiminguteks, kui järelevalve teostamise käigus on avastatud käesoleva seaduse, muude õigusaktide või tehnilise loa tingimuste rikkumisi.
(4) Ettekirjutuse täitmisel ei ole olulise turujõuga ettevõtja kohustatud täitma käesoleva seaduse § 54 lõigetes 1 ja 2 sätestatud teavitamise nõuet.
(2) Taotluse teabe või dokumendi saamiseks vormistab Sideamet kirjalikult, määrates selle teabe või dokumendi esitamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui 10 päeva.
(3) Telekommunikatsioonivõrgu operaator ja telekommunikatsiooniteenuse osutaja on kohustatud teavitama Sideametit ühe kuu jooksul kirjalikult või elektrooniliselt enda kohta käivates andmetes toimunud muudatustest, võrreldes enda poolt Sideametile seaduse alusel esitatud andmetega, samuti muudatustest registriandmetes, kus juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja on registreeritud.
Teenistuslikku järelevalvet Sideameti üle teostab majandus- ja kommunikatsiooniminister Vabariigi Valitsuse seaduses (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845) sätestatud korras. Teenistuslik järelevalve ei tohi piirata Sideameti sõltumatust talle käesoleva seadusega pandud ülesannete täitmisel.
§ 1021. Raadiosaateseadme ebaseaduslik paigaldamine ja kasutamine
(1) Raadiosaateseadme paigaldamise või kasutamise eest ilma tehnilise loata või paigaldamise või kasutamise loa tingimuste rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
§ 1022. Numeratsioonivahemiku, tunnuskoodi või lühinumbri ebaseaduslik kasutamine
(1) Numeratsioonivahemiku, tunnuskoodi või lühinumbri kasutamise eest ilma tehnilise loata või loa tingimuste rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
§ 1023. Telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmetele või eriotstarbelistele raadiosagedusseadmetele kehtestatud nõuete rikkumine
(1) Nõuetele mittevastava telekommunikatsioonivõrgu lõppseadme tarnimise või kasutusele võtmise või eriotstarbelistele raadiosagedusseadmetele kehtestatud nõuete järgimata jätmise või nõuetele mittevastava eriotstarbelise raadiosagedusseadme tarnimise või kasutusele võtmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 1024. Üldkasutatavale telekommunikatsioonivõrgule juurdepääsu tagamise nõuete rikkumine
Telekommunikatsiooniteenuse osutajale olulise turujõuga ettevõtjast üldkasutatava telefoni- või mobiiltelefonivõrgu operaatori või püsiliiniteenuse osutaja poolt oma telekommunikatsioonivõrgule juurdepääsu võimaldamata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni.
§ 1025. Üldkasutatava telekommunikatsiooniteenuse osutamise nõuete rikkumine
(1) Üldkasutatava telekommunikatsiooniteenuse osutamisest keeldumise eest ilma seadusliku aluseta või tarbijale üldkasutatava telekommunikatsiooniteenuse osutamise ebaseadusliku piiramise või peatamise või nõuetele mittevastava teenuse osutamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
§ 1026. Universaalteenuse nõuete rikkumine
Juriidilise isiku poolt universaalteenuse nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni.
§ 1027. Seadme või liini ebaseaduslik ühendamine telekommunikatsioonivõrguga
(1) Nõuetele mittevastava telekommunikatsioonivõrgu lõppseadme või telekommunikatsioonivõrguga ühendamiseks mitteettenähtud seadme või liini ühendamise eest telekommunikatsioonivõrguga või telekommunikatsioonivõrgu lõppseadme omavolilise ühendamise eest telekommunikatsioonivõrguga – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut või arestiga.
§ 1028. Raadiohäirete tekitamine
(1) Raadiohäirete tekitamise eest, mis ohustavad raadionavigatsiooniteenistuse või teiste ohutussüsteemide tööd või moonutavad, katkestavad või takistavad muud seaduslikult toimivat raadiosidet – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 1029. Vale või ebatäpse raadiokutsungi kasutamine
(1) Vale või ebatäpse raadiokutsungi kasutamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 50 trahviühikut.
§ 10210. Üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu või liinirajatise töö häirimine või kahjustamine
(1) Tegevuse eest, mis põhjustas üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu töö häire või selle kahjustuse või liinirajatise kahjustuse – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
§ 10211. Terminaliseadme kasutamise mittevõimaldamine hädaabiteate edastamiseks
(1) Terminaliseadme kasutamise mittevõimaldamise eest politsei, kiirabi või päästeteenistuse väljakutsumiseks või vastava teate edastamisest keeldumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
§ 10212. Jälitusametkonnale teabe andmise ja telekommunikatsioonivõrgule juurdepääsu võimaldamise kohustuse rikkumine
(1) Jälitusametkonnale teabe andmise ja telekommunikatsioonivõrgule juurdepääsu võimaldamise kohustuse rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
§ 10213. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 1021–10212sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid.
(2) Sideamet või kohus võib kohaldada §-des 1021, 1023 ja 1028 sätestatud väärtegude toimepanemise vahetuks objektiks olnud eseme konfiskeerimist vastavalt karistusseadustiku §-le 83.
(3) Käesoleva seaduse §-des 1021–10212sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Sideamet.
(4) Käesoleva seaduse §-s 10212 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiprefektuur ja Kaitsepolitseiamet.
§ 103-104. [Kehtetud - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
15. peatükk SEADUSE RAKENDAMINE
§ 107. Tarbijale numbri säilitamise kohustuse rakendamine
Käesoleva seaduse § 31 lõike 3 punktis 1 sätestatud üldkasutatava telefonivõrgu operaatori kohustust säilitada tarbija soovil temale number rakendatakse hiljemalt 2004. aasta 1. jaanuarist.
§ 1081. Kolmanda põlvkonna mobiiltelefonivõrgu tehnilise loa väljastamine
1) otsepakkumine ühekordse loatasuga 70 miljonit krooni Eestis tegevusluba omavale mobiiltelefonivõrgu operaatorile, kes on opereerinud üleriigilist teise põlvkonna ( Global System for Mobile Communication – GSM) mobiiltelefonivõrku vähemalt kaks aastat;
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhtudel väljastab Sideamet koos tehnilise loaga samaaegselt tegevusloa tähtajaga 10 aastat.
[RT I 2003, 23, 136 - jõust. 17.03.2003]
(1) Käesoleva seaduse § 8 lõikes 9 nimetatud turgu valitsev ettevõtja, kes osutab püsiliiniteenust, võimaldab juurdepääsu telekommunikatsioonivõrgule või seob oma telekommunikatsioonivõrgu teise telekommunikatsioonivõrguga, peab nimetatud telekommunikatsiooniteenuste tasude arvestamise ja vastava kuluarvestussüsteemi viima käesoleva seadusega vastavusse 2000. aasta 1. oktoobriks.
(2) Olulise turujõuga ettevõtjast telefonivõrgu operaatori rakendatavad sidumisteenuse tasumäärad minuti kohta ei tohi 2001. aasta 31. detsembrini keskmiselt ületada:
(3) Sidumisteenuseturul olulise turujõuga ettevõtjast telefonivõrgu operaator rakendab sidumislepingus käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud tasumäära, kui käesoleva seaduse § 51 lõikes 7 nimetatud metoodika alusel arvestatud sidumisteenuse tasu ületab käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud tasumäära. Nimetatud juhul arvestatakse sidumisteenuse tasu koosseisus käesoleva seaduse § 51 lõike 4 punktis 1 sätestatud allahindlust 2001. aasta 31. detsembrini.
§ 111. [Kehtetu - RT I 2002, 99, 580 - jõust. 19.12.2002]
(1) Eesti numeratsiooniplaani ning tehnilised nõuded numeratsioonivahemiku, tunnuskoodi ja lühinumbri kasutamisele ajavahemikul 2000. aasta 1. aprillist kuni 2002. aasta 31. oktoobrini kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
§ 115. Telekommunikatsioonisüsteemide riikliku registri rakendamine
§ 116. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Statistikaameti põhimäärus – Riigi Teataja
Statistikaameti põhimäärus
Statistikaameti põhimäärus - sisukord
§ 1 Statistikaameti staatus
§ 2 Ameti eelarve, pitsat ja sümboolika
§ 3 Aruandekohustus
2 Ameti tegevusvaldkond ja ülesanded
§ 5 Ameti tegevusvaldkond
§ 6 Ameti ülesanded
3 Ameti juhtimise korraldus
§ 7 Ameti juhtimine
§ 8 Peadirektor
§ 9 Peadirektori asetäitja
§ 10 Peadirektori asetäitja statistilise analüüsi ja statistika levi alal
§ 11 Peadirektori asetäitja andmekogumise ja -töötluse alal
§ 12 Peadirektori asendamine
§ 13 Ameti osakonna juhtimine
4 Ameti struktuur ja struktuuriüksuste ülesanded
§ 14 Ameti struktuuri ja teenistuskohtade koosseisu kehtestamine
§ 15 Ameti struktuuriüksus
§ 16 Ameti osakonnad
5 Teenistuslik järelevalve
§ 17 Teenistuslik järelevalve
6 Ameti ümberkorraldamine ja lõpetamine
§ 18 Ameti ümberkorraldamine ja lõpetamine
RT I, 30.08.2013, 1
Vastu võetud 27.08.2013 nr 32
Määrus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse seaduse § 42 lõike 1 alusel ning kooskõlas nimetatud seaduse § 65 lõike 2 punktiga 3.
§ 1. Statistikaameti staatus
(1) Statistikaamet (edaspidi amet) on Rahandusministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, millel on juhtimisfunktsioon ja mis korraldab riikliku statistika tegemist ning teostab riiklikku järelevalvet seaduses ette nähtud alustel ja ulatuses. Statistiliste meetodite valimisel on amet sõltumatu.
(2) Oma ülesannete täitmisel esindab amet riiki.
§ 2. Ameti eelarve, pitsat ja sümboolika
(1) Ameti kulud kaetakse riigieelarvest. Ameti eelarve kinnitab, seda muudab ja selle täitmist kontrollib rahandusminister.
(2) Ametil on oma nimega dokumendiplangid, mille kasutamise kord määratakse kindlaks ameti asjaajamiskorraga.
(3) Ametil on väikese riigivapi kujutisega pitsat.
(4) Ametil on logo. Logol on numbritega sarnanevad esitähed „E” ja „S”, mis on asetatud tinglikule koordinaatteljestikule, ning sõnad „eesti statistika”. Logo värvitoon rahvusvahelise PANTONE värvitabeli järgi on terrakota 1675 C. Logo kujutis on esitatud käesoleva põhimääruse lisas.
§ 3. Aruandekohustus
(1) Amet on aruandekohustuslik rahandusministri ees, kes suunab ja koordineerib ameti tegevust ja teostab ameti üle teenistuslikku järelevalvet õigusaktidega sätestatud korras.
(2) Riikliku statistika programmi täitmise aruanne esitatakse vastavalt riikliku statistika seaduse §-le 19.
Amet asub Tallinnas. Ameti postiaadress on Tatari 51, 10134 Tallinn.
2. peatükk Ameti tegevusvaldkond ja ülesanded
§ 5. Ameti tegevusvaldkond
Ameti tegevusvaldkonnaks on Euroopa Liidu statistikasüsteemis kehtivatele põhimõtetele ja kvaliteedikriteeriumidele vastava riikliku statistika tegemine.
§ 6. Ameti ülesanded
Amet täidab riikliku statistika seaduse § 9 lõikes 2 esitatud ülesandeid.
3. peatükk Ameti juhtimise korraldus
§ 7. Ameti juhtimine
Ametit juhib peadirektor, kelle nimetab ametisse rahandusministri ettepanekul Vabariigi Valitsus.
§ 8. Peadirektor
Ameti peadirektor:
1) juhib ameti tööd ning otsustab ja korraldab peadirektori asetäitjate ning ameti osakondade juhatajate kaudu ameti pädevusse kuuluvate ülesannete täitmist;
2) koordineerib ja kontrollib üldosakonna tööd ning suunab andmekaitse juhtivspetsialisti tegevust;
3) kinnitab ameti töökorralduse reeglid, asjaajamiskorra ja muud ameti töökorraldust reguleerivad juhendid ning korrad, osakondade põhimäärused, ametnike ja töötajate ametijuhendid;
4) vastutab ameti põhiülesannete õiguspärase, otstarbeka ja õigeaegse täitmise eest ning annab aru rahandusministrile;
5) teostab teenistuslikku järelevalvet või delegeerib selle ülesande vastavalt käesoleva määruse 5. peatükile;
6) teeb ettekirjutusi ja otsuseid konkreetsete üksikjuhtude kohta riikliku järelevalve küsimustes või paneb riikliku järelevalve vahetu teostamise ülesandeks peadirektori asetäitjale;
7) nimetab ametisse ja vabastab ametist ameti ametnikud ning sõlmib, muudab ja lõpetab ameti töötajatega töölepinguid;
8) esindab ametit ning annab volitusi ameti esindamiseks, sealhulgas avalik-õiguslike haldustoimingute sooritamiseks, esindamiseks kohtumenetluses ja tsiviilõiguslikes suhetes;
9) esitab rahandusministrile ettepanekuid ameti tulude ja kulude eelarve kohta ning vastutab eelarve otstarbeka täitmise eest;
10) täidab teisi talle seaduse või muude õigusaktidega pandud ülesandeid;
11) annab seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse või korralduse ning rahandusministri määruse või käskkirja alusel teenistusalastes küsimustes käskkirju.
§ 9. Peadirektori asetäitja
(1) Peadirektoril on kaks asetäitjat, kes alluvad vahetult peadirektorile:
1) peadirektori asetäitja statistilise analüüsi ja statistika levi alal;
2) peadirektori asetäitja andmekogumise ja -töötluse alal.
(2) Peadirektori asetäitja äraolekul võib peadirektor panna tema ülesanded teisele peadirektori asetäitjale või ameti osakonnajuhatajale.
(3) Peadirektori asetäitja:
1) koordineerib, suunab ja kontrollib tema alluvuses olevate osakondade tööd;
2) tagab talle alluvate osakondade töö koordineerituse ameti teiste osakondadega;
3) koordineerib, suunab ja kontrollib rakenduslike õigusaktide väljatöötamist oma valdkonnas;
4) esindab ametit oma pädevuse ja peadirektorilt saadud volituste piires;
5) kirjutab oma pädevuse piires alla ameti dokumentidele;
6) asendab peadirektorit tema äraolekul käesoleva määruse § 12 alusel;
7) osaleb ameti strateegilise arengukava koostamisel;
8) teeb ettepanekuid ameti eelarve koostamiseks ja eelarvevahendite kasutamiseks;
9) teeb ettepanekuid töötajate töö tasustamiseks, ametnike palga ja distsiplinaarkaristuste määramiseks ning töölepingu rikkumiste menetlemiseks;
10) arendab koostööd teiste institutsioonidega Eestis ja Euroopa Liidus ning rahvusvahelistes organisatsioonides;
11) täidab muid õigusaktides sätestatud või peadirektori antud ülesandeid.
§ 10. Peadirektori asetäitja statistilise analüüsi ja statistika levi alal
Peadirektori asetäitja statistilise analüüsi ja statistika levi alal koordineerib, suunab ja kontrollib ettevõtlus- ja põllumajandusstatistika osakonna, rahvastiku- ja sotsiaalstatistika osakonna, majandus- ja keskkonnastatistika osakonna, statistika levi osakonna ning metoodika ja analüüsi osakonna tööd.
§ 11. Peadirektori asetäitja andmekogumise ja -töötluse alal
Peadirektori asetäitja andmekogumise ja -töötluse alal koordineerib, suunab ja kontrollib andmekogumise osakonna, andmetöötluse ja registrite osakonna, andmelao osakonna, metaandmete osakonna ja arenduste osakonna tööd.
§ 12. Peadirektori asendamine
Peadirektori äraolekul asendab teda peadirektori asetäitja statistilise analüüsi ja statistika levi alal. Peadirektori asetäitja statistilise analüüsi ja statistika levi alal äraolekul asendab peadirektorit peadirektori asetäitja andmekogumise ja -töötluse alal või viimase äraolekul peadirektori ettepanekul selleks määratud osakonnajuhataja.
§ 13. Ameti osakonna juhtimine
(1) Ameti osakonda juhib juhataja, kes allub vahetult peadirektorile või peadirektori asetäitjale tulenevalt käesoleva määruse §-dest 8, 10 ja 11.
(2) Ameti osakonna juhataja:
1) tagab tema juhitava osakonna põhimäärusega kinnitatud funktsioonide täitmise ja osakonnale eraldatud ressursside sihipärase ja otstarbeka kasutamise;
2) vastutab tema juhitava osakonna ülesannete õiguspärase, õigeaegse ja asjatundliku täitmise eest ning kontrollib temale alluvate ametnike ja töötajate kohustuste täitmist;
3) osaleb arengustrateegiate ja tööplaanide väljatöötamises ning juhib osakonna arenguplaanide koostamist;
4) annab talle alluvatele ametnikele ja töötajatele korraldusi osakonna ülesannete täitmiseks;
5) täidab temale vahetu ja kõrgemalseisva juhi antud korraldusi või teatab nende täitmise takistusest ning annab vahetule ja kõrgemalseisvale juhile aru osakonna tegevusest;
6) avaldab osakonna nimel arvamusi ja annab kooskõlastusi;
7) teeb vahetule ja kõrgemalseisvale juhile ettepanekuid osakonna koosseisu ja töökorralduse muutmiseks, osakonna töötajate töö tasustamiseks, ametnike palga ja distsiplinaarkaristuste määramiseks ning töölepingu rikkumiste menetlemiseks;
8) taotleb osakonna ülesannete täitmiseks vajalikke töövahendeid ja korraldab nende nõuetekohast hoidmist, hooldamist ja kasutamist;
9) taotleb osakonna ametnikele ja töötajatele täienduskoolitust teenistus- või tööülesannete tulemuslikumaks täitmiseks;
10) kirjutab alla osakonnas koostatud kirjadele ja dokumentidele, millega ei võeta rahalisi ega muid varalisi kohustusi, kui õigusakt ei sätesta teisiti.
(3) Ameti osakonna juhataja ülesanded, õigused ja kohustused määratakse kindlaks tema ametijuhendiga.
4. peatükk Ameti struktuur ja struktuuriüksuste ülesanded
§ 14. Ameti struktuuri ja teenistuskohtade koosseisu kehtestamine
Ameti struktuuri ja teenistuskohtade koosseisu kehtestab rahandusminister.
§ 15. Ameti struktuuriüksus
(1) Ameti struktuuriüksus on osakond.
(2) Ameti struktuur võivad kuuluda ka ametnikud ja töötajad, kes ei kuulu ühegi osakonna koosseisu ja kelle ülesanded ja alluvus määratakse peadirektori kinnitatavate ametijuhenditega.
§ 16. Ameti osakonnad
(1) Ameti osakonnad ja nende põhiülesanded on:
1) andmekogumisosakond – koguda ja täpsustada andmeid ning arendada andmekogumist;
2) andmetöötluse ja registrite osakond – valmistada ette lähteandmed, arendada andmetöötlust ning pidada ja arendada statistilisi registreid;
3) andmelao osakond – töödelda andmeid, valmistada ette kogumisinstrument ning hallata ja arendada andmeladu;
4) metaandmete osakond – tagada metaandmete olemasolu, ühtlustada ja arendada metasüsteemi;
5) arenduste osakond – koordineerida ja juhtida arendusprojekte ning koostööd Rahandusministeeriumi Infotehnoloogiakeskusega;
6) ettevõtlus- ja põllumajandusstatistika osakond – teha ja arendada majandusüksuste statistikat;
7) rahvastiku- ja sotsiaalstatistika osakond – teha ja arendada isikupõhist statistikat;
8) majandus- ja keskkonnastatistika osakond – teha ja arendada makrotasandi statistikat;
9) statistika levi osakond – arendada ja turustada tarbija vajadustele vastavaid tooteid ja levikanaleid;
10) metoodika ja analüüsi osakond – arendada matemaatilisi meetodeid ja teha eksperimentaalstatistikat;
11) üldosakond – korraldada ameti kvaliteedijuhtimist ja strateegilist planeerimist, rahaliste vahendite eelarvestamist, personalitööd, rahvusvahelist koostööd, valitsemisel oleva riigivara haldamist, riigihankeid, õigusalast tööd ja nõustamist, asjaajamist ja arhiivitööd.
(2) Osakonna täpsemad ülesanded määratakse ameti peadirektori kinnitatava osakonna põhimäärusega.
5. peatükk Teenistuslik järelevalve
§ 17. Teenistuslik järelevalve
(1) Ameti peadirektor teostab seadusega ette nähtud korras teenistuslikku järelevalvet ameti osakondade ja ametiisikute tegevuse üle.
(2) Ameti peadirektor võib teenistusliku järelevalve vahetu teostamise teha ülesandeks peadirektori asetäitjale või ameti osakonna juhatajale.
6. peatükk Ameti ümberkorraldamine ja lõpetamine
§ 18. Ameti ümberkorraldamine ja lõpetamine
Amet korraldatakse ümber ja tema tegevus lõpetatakse seadusega sätestatud korras.
Rahandusministri 26. juuli 2004. a määrus nr 130 „Statistikaameti põhimääruse kinnitamine” tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 2013. aasta 1. oktoobril.
Lisa Statistikaameti logo kujutis


Ajutise kaitse saaja ja tema perekonnaliikme elamisloa taotlemise, andmise ja pikendamise ning kehtetuks tunnistamise kord, elamisloa taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu ning elamisloa andmete elamisloakaardile kandmise kord – Riigi Teataja
Ajutise kaitse saaja ja tema perekonnaliikme elamisloa taotlemise, andmise ja pikendamise ning kehtetuks tunnistamise kord, elamisloa taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu ning elamisloa andmete elamisloakaardile kandmise kord
Ajutise kaitse saaja ja tema perekonnaliikme elamisloa taotlemise, andmise ja pikendamise ning kehtetuks tunnistamise kord, elamisloa taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu ning elamisloa andmete elamisloakaardile kandmise kord - sisukord
§ 1 „Haldusmenetlus seaduse” kohaldamine
§ 2 Toimingute sooritamine
§ 3 Isiku tuvastamine või isikusamasuse kontrollimine toimingute sooritamisel
§ 4 Elamisloa ja elamisloa pikendamise taotluse esitamine
§ 5 Elamisloa taotlusele ja elamisloa pikendamise taotlusele esitatavad nõuded
§ 6 Allkirjanäidis
§ 7 Esitatud andmete õigsuse kinnitamine
§ 8 Elamisloa pikendamise taotlemisel esitatavad dokumendid
§ 9 Elamisloa pikendamise taotlusele lisatavatele dokumentidele esitatavad nõuded
§ 10 Fotole esitatavad nõuded
§ 11 Andmete ja dokumentide esitamine
§ 12 Ärakuulamine ning otsuste ja toimingute teatavaks tegemine
2 ELAMISLOA TAOTLUSES JA ELAMISLOA PIKENDAMISE TAOTLUSES ESITATAVAD ANDMED
§ 13 Elamisloa taotluses esitatavad andmed
§ 14 Elamisloa pikendamise taotluses esitatavad andmed
3 TAOTLUSE MENETLUSSE VÕTMINE JA TAOTLUSE LÄBIVAATAMINE
§ 15 Taotluse menetlusse võtmine
§ 16 Taotluse esitamise tähtaja ennistamine
§ 17 Elamisloa taotluse läbivaatamine
§ 18 Piiril esitatud elamisloa taotluse läbivaatamine
§ 19 Elamisloa pikendamise taotluse läbivaatamine
4 ELAMISLOA ANDMETE ELAMISLOAKAARDILE KANDMINE
§ 20 Ajutise kaitse saanud välismaalase elamisloa andmete elamisloakaardile kandmine
§ 21 Elamisloa andmetes sisalduva isikunime elamisloakaardile kandmine
§ 22 Isikuandmete kaitse
§ 23 Taotluste ja dokumentide säilitamine
RT I, 15.10.2013, 7
Vastu võetud 28.09.2006 nr 211
RT I 2006, 42, 324
jõustumine 08.10.2006
14.12.2006 RT I 2006, 57, 436 02.01.2007
10.10.2013 RT I, 15.10.2013, 2 18.10.2013
Määrus kehtestatakse „Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse” § 60 lõike 2 alusel.
§ 1. „Haldusmenetlus seaduse” kohaldamine
Määruses sätestatud menetlusele laieneb „Haldusmenetluse seadus” „Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduses” sätestatud erisustega.
(1) Määruses sätestatud toiminguid sooritab ajutise kaitse saaja või ajutise kaitse alusel elamisloa pikendamise taotleja ning nende perekonnaliige (edaspidi taotleja) isiklikult või seadusliku esindaja kaudu. Neid käesolevas määruses sätestatud toiminguid, mida nende olemusest tulenevalt tuleb sooritada isiklikult, sooritab taotleja isiklikult.
(2) Alla 18-aastase alaealise või piiratud teovõimega täisealise taotleja eest sooritab määruses sätestatud toiminguid tema vanem või eestkostja juhul, kui nad viibivad Eestis ja kui see ei ole vastuolus taotleja õiguste ja huvidega.
(3) Saatjata alaealise eest sooritab määruses sätestatud toiminguid tema esindaja välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduses sätestatud korras.
[RT I, 15.10.2013, 2 - jõust. 18.10.2013]
(4) Toimingu sooritamisel esitab seaduslik või volitatud esindaja isikut ja esindusõigust tõendava dokumendi.
(1) Määruses sätestatud toimingute sooritamisel kontrollitakse taotleja isikusamasust „Isikut tõendavate dokumentide seaduse” § 2 lõikes 2 sätestatud dokumendi alusel või tuvastatakse isik välisriigi reisidokumendi alusel.
(2) Alla 15-aastase taotleja ja saatjata alaealise, kellele ei ole välja antud lõikes 1 nimetatud dokumenti, isik tuvastatakse sünnitunnistuse ja seadusliku esindaja ütluste alusel.
(3) Kui elamisloa taotluse esitab isik, kellel ei ole lõigetes 1 ja 2 nimetatud dokumente, siis tuvastatakse tema isik või kontrollitakse isikusamasust muu dokumentaalse tõendi alusel. Selle puudumise korral tuvastatakse isik tema või tema seadusliku esindaja ütluste alusel ning varjupaigataotlust vastuvõttev ametnik teeb taotlusele vastava märke.
§ 4. Elamisloa ja elamisloa pikendamise taotluse esitamine
(1) Ajutise kaitse alusel elamisloa või selle pikendamise taotlus esitatakse Politsei- ja Piirivalveametile.
(2) Elamisloa pikendamise taotlus esitatakse vähemalt kolm kuud enne tähtajalise elamisloa kehtivusaja lõppemist.
(3) Elamisloa pikendamise taotluse võib taotleja esitada posti teel.
§ 5. Elamisloa taotlusele ja elamisloa pikendamise taotlusele esitatavad nõuded
(1) Elamisloa taotlus ning elamisloa pikendamise taotlus täidetakse loetavas kirjas eesti või mõnes muus keeles, milles taotleja suudab end arusaadavaks teha. Elamisloa taotluses ja elamisloa pikendamise taotluses peavad olema esitatud kõik käesolevas määruses ettenähtud andmed. Taotluse väljad tuleb täita tumedas kirjas, mis tagaks esitatud andmete säilimise.
(2) Taotluses peavad isikunimed olema märgitud vastavalt taotleja isikut tõendavas dokumendis või reisidokumendis antud ladinatähelisele nimevormile.
(3) Kui elamisloa taotluse esitanud isikul puudub § 3 lõigetes 1 ja 2 nimetatud dokument, siis esitatakse taotluses isikunimed ladina tähtedes.
§ 6. Allkirjanäidis
(2) Alla 15-aastase, piiratud teovõimega täisealise või allkirjavõimetu taotleja allkirjanäidise väli jäetakse tühjaks. 7–14-aastane või piiratud teovõimega täisealine taotleja võib kirjutada taotluse allkirjanäidise väljale allkirjanäidise.
[RT I 2006, 57, 436 - jõust. 02.01.2007]
(3) Taotleja kirjutab taotluse allkirjanäidise väljale allkirjanäidise tumedas kirjas, mille tähtede joone läbimõõt on soovitatavalt 0,85 mm. Allkirjanäidis ei tohi ületada allkirjanäidise välja piire.
§ 7. Esitatud andmete õigsuse kinnitamine
§ 8. Elamisloa pikendamise taotlemisel esitatavad dokumendid
Elamisloa pikendamise taotlemisel esitab taotleja:
2) taotleja isikut tõendava dokumendi;
3) foto.
§ 9. Elamisloa pikendamise taotlusele lisatavatele dokumentidele esitatavad nõuded
(1) Elamisloa pikendamise taotluse esitamisel posti teel võib määruses sätestatud dokumendi asemel esitada selle koopia.
(2) Kui elamisloa pikendamise taotlusele lisatakse dokumendi koopia, kinnitab taotleja oma allkirjaga koopia igal andmetega leheküljel, et koopia vastab originaaldokumendile. Allkirjale lisatakse taotleja nimi ja allkirja andmise kuupäev.
§ 10. Fotole esitatavad nõuded
(1) Taotleja on kohustatud lisama elamisloa pikendamise taotlusele foto.
(2) Elamisloa pikendamise taotlusele lisatud foto peab vastama „Isikut tõendavate dokumentide seaduse” alusel kehtestatud nõuetele.
§ 11. Andmete ja dokumentide esitamine
(1) Taotleja on kohustatud Politsei- ja Piirivalveameti nõudmisel andma suulisi ja kirjalikke seletusi, esitama täiendavaid või täpsustavaid andmeid ning kõik enda valduses olevad dokumendid või tõendid, mis omavad tähtsust elamisloa või elamisloa pikendamise taotluse menetlemisel.
(2) Kui taotleja ei esita elamisloa või elamisloa pikendamise taotluse menetlemisel Politsei- ja Piirivalveametile nõutud dokumente või andmeid, mida Politsei- ja Piirivalveametil ei ole võimalik iseseisvalt saada, või kui taotleja jätab esitamata dokumendi või tõendi, mida tal on võimalik selle puudumisel hankida, siis võib Politsei- ja Piirivalveamet jätta taotluse läbi vaatamata või toimingu sooritamata. Elamisloa või selle pikendamise taotluse läbi vaatamata jätmine tehakse taotlejale teatavaks viivitamata.
(3) [Kehtetu - RT I, 29.12.2011, 138 - jõust. 01.01.2012]
(4) Politsei- ja Piirivalveameti kutsel on taotleja kohustatud isiklikult ilmuma Politsei- ja Piirivalveametisse kirjalike või suuliste seletuste andmiseks elamisloa andmise või elamisloa pikendamise aluseks olevate asjaolude kohta.
(1) Määruses sätestatud toimingute ja haldusaktide teatavaks tegemine toimub taotleja poolt taotluses esitatud kontaktandmete kohaselt. Kui taotlejal on esindaja, siis tehakse määruses sätestatud toimingud ja haldusaktid teatavaks esindaja poolt esitatud kontaktandmete kohaselt.
(2) Elamisloa andmise, pikendamise, elamisloa andmisest või pikendamisest keeldumise otsus tehakse taotlejale või tema esindajale teatavaks kirjalikult posti teel või muul sobival viisil. Juhul kui taotlejal ei ole esindajat, siis tõlgitakse nimetatud otsus kirjalikult või suuliselt taotlejale tervikuna talle arusaadavasse keelde.
(3) Enne lõikes 2 nimetatud otsuste tegemist annab Politsei- ja Piirivalveamet taotlejale võimaluse vastuväidete ja arvamuste esitamiseks.
(4) Politsei- ja Piirivalveamet saadab ajutise kaitse alusel elamisloa saanud välismaalasele tema elamisloa kehtetuks tunnistamise menetluse algatamise kohta kirjaliku teate. Enne elamisloa kehtetuks tunnistamise otsuse tegemist annab Politsei- ja Piirivalveamet välismaalasele võimaluse vastuväidete ja arvamuse esitamiseks.
(5) Ajutise kaitse alusel elamisloa saanud välismaalase elamisloa kehtetuks tunnistamise otsus tehakse välismaalasele teatavaks kirjalikult rahvastikuregistris registreeritud elukoha andmete kohaselt. Juhul kui välismaalasel on esindaja, siis tehakse käesolevas lõikes nimetatud otsus tema esindajale kirjalikult teatavaks esindaja poolt esitatud kontaktandmete kohaselt.
(6) Lõikes 2 nimetatud otsuste teatavaks tegemine loetakse toimunuks, kui taotlejale või tema esindajale on toimetatud kätte kirjalik teade taotleja või tema esindaja poolt taotluses esitatud postiaadressi kohaselt. Lõikes 5 nimetatud otsuse teatavaks tegemine loetakse toimunuks, kui välismaalasele on toimetatud kätte kirjalik teade rahvastikuregistris registreeritud elukoha andmete kohaselt või kui välismaalase esindajale on toimetatud kätte kirjalik teade esindaja poolt esitatud postiaadressi kohaselt.
2. peatükk ELAMISLOA TAOTLUSES JA ELAMISLOA PIKENDAMISE TAOTLUSES ESITATAVAD ANDMED
§ 13. Elamisloa taotluses esitatavad andmed
(1) Elamisloa taotluses esitab taotleja enda kohta järgmised andmed:
1) taotleja isikuandmed (eesnimed, perekonnanimed ja muud nimed, mida taotleja kasutab või on kasutanud, sugu, sünniaeg, vanus, kui pole teada täpset sünniaega, Eesti ja päritoluriigi isikukood, kui need on olemas, sünniriik, perekonnaseis);
2) andmed taotleja kodakondsuse või selle puudumise kohta, samuti varasemate kodakondsuste kohta;
3) andmed taotleja rahvuse või rahvusrühma kuulumise ja usu kohta;
4) andmed taotleja keelteoskuse kohta (emakeel ja võõrkeeled);
5) taotleja elukoht ja kontaktandmed Eestis (postiaadress, telefon, e-posti aadress).
(2) Elamisloa taotluses esitab taotleja järgmised andmed enda isikut tõendavate dokumentide, päritoluriigist lahkumise ja Eestisse saabumise kohta:
1) andmed isikut tõendavate dokumentide või nende puudumiste kohta (dokumendi nimetus, selle väljaandnud riik ja asutus, dokumendi number, kehtivusaja algus ja lõpp ning dokumendi saamise asjaolud);
2) andmed taotleja viimase alalise elukoha kohta päritoluriigis (postiaadress ja elamisperioodi algus ja lõpp);
3) andmed taotleja päritoluriigist lahkumise aja kohta;
4) andmed Eestisse saabumise ja Eestis viibimise kohta (saabumise aeg ja riik, kust saabuti Eestisse);
5) andmed varasema Eestis viibimise, Eestis elavate sugulaste ja tuttavate kohta.
(3) Elamisloa taotluses esitab taotleja järgmised andmed enda elamisloa taotlemisega seotud asjaolude kohta:
1) andmed taotleja kriminaalkorras karistamise ja vabadusekaotusega karistamise kohta;
2) andmed taotleja sõjaväeteenistuse, sealhulgas teenistuse kohta kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes;
3) andmed selle kohta, kas taotleja töötab või on varem töötanud mõne riigi luure- või julgeolekuteenistuses või teinud nendega kaastööd;
4) andmed taotleja dessantoperatsioonideks, diversiooni või sabotaa˛i alal eriväljaõppe või -ettevalmistuse saamise kohta;
5) andmed taotleja osalemise kohta karistusoperatsioonides tsiviilelanikkonna vastu;
6) andmed taotleja osalemise kohta sõjaväelistes operatsioonides teiste riikide territooriumil;
7) muu informatsiooni või märkused, mida taotleja peab vajalikuks lisada oma taotluses.
(4) Elamisloa taotluses esitab taotleja täiendavalt järgmised andmed:
1) andmed taotleja abikaasa või elukaaslase kohta (eesnimed, perekonnanimed, muud nimed, mida taotleja abikaasa või elukaaslane kasutab või on kasutanud, sugu, sünniaeg, vanus, kui pole teada täpset sünniaega, Eesti isikukood, kui see on olemas, sünniriik, kodakondsus, rahvus või rahvusrühm, emakeel, muud keeled, mida abikaasa või elukaaslane oskab, abielu sõlmimise või kooselu alguse aeg, asukohariik, elukoht);
2) taotleja teiste perekonnaliikmete isikuandmed (seos taotlejaga, eesnimed, perekonnanimed, sugu, sünni- ja surmaaeg, vanus, kui pole teada täpset sünniaega, sünniriik, kodakondsus, perekonnaseis, laste arv, asukohariik, elukoht);
3) andmed taotleja hariduse ja töö kohta (omandatud haridus ja eriala, õppeasutuse nimetus, lõpetamise aeg, elukutse, viimane töökoht ja amet);
4) taotleja elulookirjelduse;
5) andmed taotleja tervisliku seisundi ja haiguste kohta;
6) andmed taotlusele lisatud dokumentide ja tõendite või nende puudumise kohta (dokumendi või tõendi nimetus, võimalusel selle väljaandja, number ja väljaandmise aeg).
(5) Lisaks lõigetes 1–4 nimetatud andmetele kannab ametnik taotlusele järgmised andmed:
1) taotluse andmed (registreerimise kuupäev ja kellaaeg, taotluse registreerimisnumber, taotluse vastu võtnud ametiasutus);
2) taotleja pikkus sentimeetrites ning silmade ja juuste värv;
3) märge selle kohta, kas taotleja on täisealine ning kas ta saabus Eestisse ja viibib Eestis üksi, ilma vanema, eestkostja või muu seadusliku esindajata;
4) andmed pärast elamisloa taotluse esitamist läbiviidud toimingute kohta (taotleja isiku tuvastamine või isikusamasuse kontrollimine, taotleja ja tema asjade läbivaatus, asjade ja dokumentide hoiule võtmine, fotografeerimine, tervisekontrolli korraldamine ja selle läbiviimise kuupäev);
5) taotluse vastuvõtmise juures viibinud taotleja volitatud esindaja, seadusjärgse esindaja või muu isiku ees- ja perekonnanimi ning kontaktandmed (postiaadress, kontakttelefon ja e-posti aadress);
6) taotluse vastuvõtmise juures viibinud tõlgi ees- ja perekonnanimi ning kontaktandmed (postiaadress, kontakttelefon ja e-posti aadress) ning kinnitus, et tõlge on korrektne;
7) kui taotlus võeti vastu piiril, siis kantakse taotlusele märge varjupaigamenetluse lõpetamise ja dokumentide edastamise kohta;
8) taotluse vastu võtnud ja täitnud ametniku andmed (ees- ja perekonnanimi, ametikoht).
§ 14. Elamisloa pikendamise taotluses esitatavad andmed
Elamisloa pikendamise taotluses esitab taotleja järgmised andmed:
1) taotleja isikuandmed (eesnimed, perekonnanimed, sugu, sünniaeg, Eesti isikukood, sünniriik, kodakondsus);
2) taotleja elukoha ja kontaktandmed (postiaadress, kontakttelefon ja e-posti aadress);
3) andmed isikut tõendavate dokumentide või nende puudumise kohta (dokumendi nimetus, selle välja andnud riik ja asutus, dokumendi number, kehtivusaja algus ja lõpp ning dokumendi saamise asjaolud);
4) andmed elamisloa pikendamisega seotud asjaolude kohta (päritoluriiki tagasipöördumine, mõnelt riigilt elamisloa taotlemine);
5) andmed taotleja kriminaalkorras karistamise kohta;
6) muu informatsioon või märkused, mida taotleja peab vajalikuks lisada oma elamisloa pikendamise taotluses.
3. peatükk TAOTLUSE MENETLUSSE VÕTMINE JA TAOTLUSE LÄBIVAATAMINE
§ 15. Taotluse menetlusse võtmine
(1) Elamisloa taotlus võetakse menetlusse taotluse Politsei- ja Piirivalveametis esitamise päeval. Posti teel esitatud elamisloa pikendamise taotlus võetakse menetlusse hiljemalt selle Politsei- ja Piirivalveametisse saabumise päevale järgneval tööpäeval.
(2) Politsei- ja Piirivalveamet määrab elamisloa pikendamist taotlevale välismaalasele puuduste kõrvaldamiseks mõistliku tähtaja, kui:
1) taotluses ei ole esitatud nõutavaid andmeid;
3) taotleja ei ole registreerinud rahvastikuregistris oma elukohta Eestis;
4) taotlus ei vasta määruses sätestatud nõuetele;
5) taotluses on muid puudusi.
(5) Kui välismaalane ei kõrvalda puudusi määratud tähtajaks, jätab Politsei- ja Piirivalveamet elamisloa pikendamise taotluse läbi vaatamata.
§ 16. Taotluse esitamise tähtaja ennistamine
(1) Kui elamisloa pikendamise taotluse esitamise tähtaeg on mööda lastud mõjuval põhjusel, võib Politsei- ja Piirivalveamet omal algatusel või isiku taotlusel tähtaja ennistada.
(2) Elamisloa pikendamise taotluse esitamise tähtaja ennistamise põhjendatud taotlus tuleb esitada kahe nädala jooksul pärast taotluse esitamist takistanud asjaolu äralangemist. Koos elamisloa pikendamise taotluse esitamise tähtaja ennistamise taotlusega esitatakse elamisloa pikendamise taotlus ja teised määruses ettenähtud dokumendid.
§ 17. Elamisloa taotluse läbivaatamine
(1) Politsei- ja Piirivalveamet vaatab taotleja poolt esitatud elamisloa taotluse läbi ja otsustab elamisloa andmise või andmisest keeldumise kahe kuu jooksul elamisloa taotluse esitamise päevast arvates.
(2) Politsei- ja Piirivalveamet võib põhjendatud vajaduse korral pikendada lõikes 1 sätestatud tähtaega, kui elamisloa taotluses esitatud andmete, taotlusele lisatud dokumentide õigsuse ja taotleja seaduses sätestatud tingimustele vastavuse kontrollimine kestab taotluse läbivaatamiseks sätestatud tähtajast kauem.
(3) Elamisloa taotluse läbivaatamise tähtaja pikendamisel ei tohi uus tähtaeg ületada käesolevas määruses sätestatud esialgset tähtaega. Elamisloa taotluse läbivaatamise tähtaja pikendamise, selle põhjuse ja otsuse tegemise uue eeldatava tähtaja teeb Politsei- ja Piirivalveamet taotlejale või tema esindajale kirjalikult teatavaks taotluses näidatud postiaadressil või e-posti aadressil.
§ 18. Piiril esitatud elamisloa taotluse läbivaatamine
(1) Piiril esitatud elamisloa taotluse vaatab läbi Politsei- ja Piirivalveamet.
(2) Pärast elamisloa taotlemisega seotud toimingute läbiviimist piiril toimetatakse taotleja varjupaigataotlejate majutuskeskusesse või Sotsiaalministeeriumi määratud kohta ning elamisloa taotlus koos kõikide taotlejalt hoiule võetud asjade ja dokumentidega edastatakse viivitamatult menetlemiseks.
§ 19. Elamisloa pikendamise taotluse läbivaatamine
(1) Elamisloa pikendamise või selle pikendamisest keeldumise otsuse teeb Politsei- ja Piirivalveamet kahe kuu jooksul taotluse esitamise päevast arvates, kuid mitte hiljem kui 10 päeva enne tähtajalise elamisloa kehtivusaja lõppemist.
(2) Politsei- ja Piirivalveamet võib lõikes 1 sätestatud tähtaega pikendada, kui elamisloa pikendamise taotluses esitatud andmete, taotlusele lisatud dokumentide õigsuse ja taotleja seaduses sätestatud tingimustele vastavuse kontrollimine kestab taotluse läbivaatamiseks sätestatud tähtajast kauem.
(3) Elamisloa pikendamise taotluse läbivaatamise tähtaja igakordsel pikendamisel ei tohi uus tähtaeg ületada käesolevas määruses sätestatud esialgset tähtaega. Taotluse läbivaatamise tähtaja pikendamise, selle põhjuse ja uue tähtaja teeb Politsei- ja Piirivalveamet taotlejale või tema esindajale kirjalikult teatavaks taotluses näidatud postiaadressil või e-posti aadressil.
4. peatükk ELAMISLOA ANDMETE ELAMISLOAKAARDILE KANDMINE
§ 20. Ajutise kaitse saanud välismaalase elamisloa andmete elamisloakaardile kandmine
(1) Ajutise kaitse saanud välismaalase elamisluba vormistatakse andmete elamisloakaardile kandmise teel.
(2) Elamisloa andmed kantakse elamisloakaardile elamisloa andmise või elamisloa pikendamise otsuse andmete alusel.
§ 21. Elamisloa andmetes sisalduva isikunime elamisloakaardile kandmine
Kui isikunimes on võõrtähti, kantakse elamisloa andmed elamisloakaardile Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) isikunimede ümberkirjutusreeglite kohaselt, säilitades võimaluse korral algupärased tähed.
§ 22. Isikuandmete kaitse
Määruses sätestatud andmete töötlemisel, sealhulgas otsuste tegemisel ja toimingute sooritamisel, järgitakse isikuandmete töötlemise korda vastavalt „Isikuandmete kaitse seadusele” ja „Avaliku teabe seadusele”.
§ 23. Taotluste ja dokumentide säilitamine
Esitatud taotlusi ja neile lisatud dokumente säilitatakse vastavalt „Arhiiviseaduses” ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korrale.


Tori Valla Raamatukogu põhimäärus – Riigi Teataja
Tori Valla Raamatukogu põhimäärus
Tori Valla Raamatukogu põhimäärus - sisukord
§ 2 Raamatukogu nimi ja õiguslik seisund
§ 9 Raamatukogu õigused
§ 10 Raamatukogu kogud
§ 11 Eeskirjad ja juhendid
§ 12 Tasuliste teenuste osutamine
§ 13 Lahtioleku aeg
§ 16 Töötajad
§ 17 Raamatukogu nõukogu moodustamise kord ja pädevus
§ 18 Nõukogu töökord
§ 19 Raamatukogu vara
§ 20 Finantseerimine ja eelarve
RT IV, 02.07.2019, 11
Vastu võetud 20.06.2019 nr 75
Määrus kehtestatakse rahvaraamatukogu seaduse § 6 lõike 1, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja Tori Vallavolikogu 26.04.2018 määruse nr 17 „Tori valla põhimäärus“ 54 lõike 3 alusel.
Käesolev põhimäärus sätestab Tori Valla Raamatukogu eesmärgid ja ülesanded, juhtimise ja töökorralduse, struktuuri, kogude ja teeninduse finantseerimise alused, aruandluse ja järelevalve ning ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise korra.
§ 2. Raamatukogu nimi ja õiguslik seisund
(1) Raamatukogu on Tori Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
(2) Raamatukogu ametlik nimetus on eesti keeles Tori Valla Raamatukogu (edaspidi raamatukogu).
(4) Raamatukogu juhindub oma tegevuses UNESCO rahvaraamatukogude manifestist, Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, sealhulgas rahvaraamatukogu seadusest, Tori Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) ning vallavalitsuse õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
Raamatukogu asub aadressil Pärnu mnt 55a, Sindi linn, Tori vald, 86705 Pärnumaa.
Raamatukogu teeninduspiirkonnaks on Tori valla haldusterritoorium.
(1) Raamatukogu struktuurüksusteks on haruraamatukogud ja välisteeninduspunkt.
(2) Keskraamatukogul on 6 haruraamatukogu ning 1 välisteeninduspunkt:
1) Sindi haruraamatukogu, asukohaga Pärnu mnt 55a, Sindi linn, Tori vald, 86705 Pärnumaa;
2) Sauga haruraamatukogu, asukohaga Põõsalinnu 2, Sauga alevik, Tori vald, 85008 Pärnumaa;
3) Are haruraamatukogu, asukohaga Pärivere tee 17, Are alevik, Tori vald, 87301 Pärnumaa;
4) Suigu haruraamatukogu, asukohaga Tootsi tee 6, Suigu küla, Tori vald, 87302 Pärnumaa;
5) Urge haruraamatukogu, asukohaga Urge tee 12, Urge küla, Tori vald, 85010 Pärnumaa;
6) Tori haruraamatukogu, asukohaga Virula 11, Tori alevik, Tori vald, 86801 Pärnumaa;
7) Tammiste välisteeninduspunkt, asukohaga Kellukese tee 5, Tammiste küla, Tori vald, 85009 Pärnumaa.
Raamatukogu on kogukonna keskus, mille eesmärgiks on tagada teeninduspiirkonna elanikele vaba juurdepääs informatsioonile, teadmistele ja inimmõtte saavutustele; teha kättesaadavaks soovitavad teavikud ja avalikud andmebaasid ning luua seega võimalused elukestvaks õppeks ja enesetäiendamiseks.
2) osutab tasulisi eriteenuseid (kopeerimine, väljatrükid vms);
3) komplekteerib ja töötleb kogusid vastavalt teeninduspiirkonna elanike põhivajadustele;
5) kogub, säilitab ja teeb kättesaadavaks Tori valda käsitleva informatsiooni;
6) abistab ja konsulteerib lugejaid veebipõhise avaliku teabe ja andmebaaside kasutamisel; riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste veebilehtedele juurdepääsu saamisel;
8) annab informatsiooni raamatukogudevahelise laenutuse (RVL) kasutamise võimaluste kohta;
9) tellib lugeja soovil ja kulul raamatukogust puuduva teaviku RVL-i kaudu teistest Eesti raamatukogudest;
10) võimaldab haruraamatukogudes juurdepääsu internetis olevale avalikule elektroonilisele teabele (avalik internetipunkt), luues selleks piisaval hulgal arvutitöökohti;
13) teeb koostööd teiste raamatukogudega;
14) täidab teisi talle õigusaktidega pandud ülesandeid.
4) hallata, kasutada ja käsutada raamatukogu valduses olevat vallavara vastavalt vallavara valitsemise korrale;
(3) Raamatukogu võib temale mittevajalikke teavikuid tasuta või tasu eest võõrandada vastavalt vallavara valitsemise korrale.
§ 11. Eeskirjad ja juhendid
§ 12. Tasuliste teenuste osutamine
§ 13. Lahtioleku aeg
(1) Raamatukogu tööd juhib direktor, kelle vaba ametikoht täidetakse avaliku konkursi korras ning kelle kinnitab ametisse ja vabastab ametist vallavalitsus vallavanema ettepanekul.
(3) Direktori kvalifikatsioon peab olema raamatukogunduse või infoteaduste alane kõrgharidus või raamatukoguhoidja kutsekvalifikatsiooni IV aste või raamatukoguhoidja kutsekvalifikatsioon tase 6.
4) võtab tööle raamatukogu töötajad ning sõlmib, muudab ja lõpetab nendega töölepingud;
5) määrab kindlaks töötajate tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutuse;
7) kinnitab raamatukogu töökorralduse reeglid, tööohutusalased juhendid, töötajate ametijuhendid ja teised töökorralduslikud regulatsioonid ning annab oma pädevuse piires käskkirju;
§ 16. Töötajad
§ 17. Raamatukogu nõukogu moodustamise kord ja pädevus
(1) Raamatukogu nõukogu (edaspidi nõukogu) nõustab direktorit ja teeb vallavolikogule ja vallavalitsusele ettepanekuid raamatukogu teeninduse korraldamise kohta.
(2) Nõukogu 7-liikmelise koosseisu kinnitab vallavalitsus kolmeks aastaks.
(3) Nõukogusse kuulub iga struktuuriüksuse poolt nimetatud üks lugejate esindaja, kes ei ole Tori valla raamatukogu töötaja ning üks vallavalitsuse esindaja.
(4) Nõukogu valib oma koosseisust esimehe ja aseesimehe.
(5) Nõukogu pädevus on:
1) raamatukogutööd puudutavate eelnõude läbivaatamine ja heakskiitmine;
2) ettepanekute tegemine raamatukogutöö paremaks korraldamiseks ja vajalike vahendite taotlemiseks;
4) nõukogul on õigus saada oma ülesannete täitmiseks vajalikku informatsiooni ja dokumente, nõuda direktorilt aruandeid raamatukogu tegevuse kohta.
§ 18. Nõukogu töökord
(1) Nõukogu kutsub kokku esimees vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kaks korda aastas.
(2) Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt 4 liiget.
(3) Nõukogu teeb oma otsused poolthäälteenamusega.
(4) Nõukogu koosolekutest võtab osa raamatukogu direktor ja soovi korral teised raamatukoguhoidjad.
Raamatukogu valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt vallavara valitsemise korrale.
(3) Raamatukogu raamatupidamisarvestust ja aruandlust korraldab vallavalitsuse finantsosakond.
1) Are Vallavolikogu 13.03.2009 määrus nr 4 „Are Raamatukogu põhimääruse, Suigu Raamatukogu põhimääruse, Are valla raamatukogude kasutamise eeskirja ja Are valla raamatukogude internetipunkti (AIP) kasutamise eeskirja kinnitamine“;
2) Sauga Vallavolikogu 29.09.2008 määrus nr 33 „Sauga Raamatukogu põhimäärus“;
3) Sauga Vallavolikogu 29.09.2008 määrus nr 34 „Urge Raamatukogu põhimäärus“;
4) Sindi Linnavolikogu 14.04.2011 määrus 23 „Sindi Linnaraamatukogu põhimäärus“;
5) Tori Vallavolikogu 19.07.2000 määrus nr 14 „Tori Raamatukogu põhimääruse kinnitamine“;
6) Tori Vallavolikogu 19.07.2000 määrus nr 13 „Jõesuu Raamatukogu põhimääruse kinnitamine“.


text:
„Maksekäsu” menetlused - Slovakkia
Maksekäsk tehakse nn lihtmenetluse kohaselt. Menetlust reguleerib tsiviilkohtumenetluse seadustiku (zákon č. 160/2015 Z.z. Civilný sporový poriadok) (edaspidi „CCP“) seaduse nr 160/2015 artikkel 265 jj.
Maksekäsu võib välja anda ainult juhul, kui nõude esitaja soovib teostada õigust taotleda rahasumma tasumist asjaolude alusel, mille nõude esitaja on esitanud ja mille suhtes ei ole kohtul kahtlusi, eriti kui need asjaolud on dokumenteeritud dokumentaalsete tõenditega. Otsuse nõude kohta võib teha maksekäsu vormis, mis antakse välja kostja seisukohta küsimata ja kohtulikku arutelu määramata. Otsuses kohustatakse kostjat tasuma rahasumma või osa sellest ja katma menetluskulud 15 päeva jooksul alates otsuse kättetoimetamisest või esitama sama tähtaja jooksul vastuväide. Vastavalt maksekäsumenetlusele loetakse menetluskulusid käsitlev aruanne otsuseks.
Menetluse kasutamine on vabatahtlik, eesmärk on tegeleda asjaga tulemuslikul ja kulutõhusal viisil. Maksekäsu väljaandmine ei sõltu nõude esitaja sõnaselgest taotlusest; kohus võib väljastada maksekäsu isegi juhul, kui nõude esitaja taotles kohtult kohtuotsust.
Kui maksekäsk toimetatakse kätte välisriigis, kasutatakse Euroopa maksekäsku. Avaldus Euroopa maksekäsu väljastamiseks esitatakse vormil A vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1896/2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus.
Esimese astme menetluses pädev kohus on ringkonnakohus. Menetlus toimub kohtus, millel on sisuline ja kohalik pädevus.
Vormi kasutamine ei ole selles menetluses kohustuslik, kuid kui nõude esitaja esitab koos menetluse algatamise avaldusega maksekäsu Slovaki Vabariigi justiitsministeeriumi (Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky) http://www.justice.gov.sk/ veebisaidil avaldatud vormil, siis tingimusel, et seadusjärgsed tingimused maksekäsu väljastamiseks on täidetud ja kohtulõiv on tasutud, annab kohus maksekäsu välja 10 tööpäeva jooksul alates päevast, millal tingimused on täidetud.
Advokaadi kaudu esindamine ei ole selles menetluses nõutav.
See on lihtmenetlus, mille puhul asi põhineb ainult nõude esitaja esitatud asjaoludel. Seetõttu on vajalik, et nõude esitaja taotletava õiguse aluseks olevad asjaolud on piisavalt dokumenteeritud ja nõutud täitmine peab olema objektiivse õigusega lubatud.
Nõue peab olema dokumenteeritud näiteks lepinguga. Kõikidel juhtudel tuleb nõudele lisada tõend, millele nõue tugineb.
Kui kohus ei väljasta maksekäsku, järgitakse CCP artikli 168 lõikes 1 kirjeldatud menetlust, st menetlust, nagu see oleks mis tahes muus vaidluses.
Kui nõue esitatakse rahasumma maksmiseks tarbijalepingu alusel ja kostja on tarbija, ei väljasta kohus maksekäsku, kui leping või muud lepingulised dokumendid sisaldavad ebamõistlikke tingimusi (CCP artikli 299 lõige 2).
Maksekäsu väljastamist vaidlustavas menetluses taotletakse kaitset vastuväite esitamise kaudu. Edasikaebust võib kaitset taotledes kasutada ainult menetluskuludega seotud otsuse suhtes. Kohus otsustab selle lihtmenetluses, st ilma istungita.
Kaitse taotlemisel kasutatav vastuväide tuleb esitada maksukäsu väljastanud kohtule 15 päeva jooksul alates otsuse kättetoimetamisest. Sellele tuleb lisada põhjendused. Kaitset taotledes tuleb vastuväite esitamise eest tasuda kohtulõiv.
Niipea kui kasvõi üks kostja esitab ettenähtud aja jooksul vastuväite koos vastava põhjendusega, maksekäsk tühistatakse ja kohus annab korralduse kohtulikuks aruteluks.
Pärast vastuväite esitamise tähtaja möödumist jõustub maksekäsk täies ulatuses.
Maksekäsk tuleb õiguslikult kehtivaks muuta – sellel peab olema kehtivuse ja täidetavuse tempel, mis pannakse maksekäsu välja andnud kohtus. Seejärel tuleb esitada täitetaotlus.
Kui vastuväidet maksekäsu suhtes ei esitata õiguskaitsevahendina seadusjärgse tähtaja jooksul, on maksekäsul sunniviisilisele täitmisele kuuluva kohtuotsusega sama toime. Täidetava otsuse vaidlustamiseks OSP tähenduses võib esitada erakorralise edasikaebuse, kuid ainult tingimusel, et kõik seadusjärgsed nõuded on täidetud. Erakorralise edasikaebuse esitamise võimalus sõltub iga asja olukorrast ja asjaoludest.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus