Riigikogu valimise seadus - sisukord
§ 2 Korraliste valimiste toimumise aeg
§ 3 Erakorraliste valimiste toimumise alused ja aeg
§ 5 Agitatsiooni piirang
3 VALIMISRINGKONNAD
§ 6 Valimisringkonnad
§ 7 Mandaatide jaotamine valimisringkondade vahel
§ 8 Valimisjaoskondade moodustamine
1 Vabariigi Valimiskomisjon
§ 9 Vabariigi Valimiskomisjoni pädevus
§ 10 Vabariigi Valimiskomisjoni moodustamine
§ 11 Vabariigi Valimiskomisjoni liige
§ 12 Vabariigi Valimiskomisjoni töökorraldus
§ 13 Valimiste korraldajad
§ 14 Riigi valimisteenistus
§ 15 Riigi valimisteenistuse pädevus
§ 16 Maakonna valimisjuht
§ 17 Maakonna valimisjuhi pädevus
§ 171 Valla- ja linnasekretäri pädevus
§ 18 Valimiste korraldaja abistamine
§ 19 Valimisjaoskondade moodustamine
§ 191 Jaoskonnakomisjoni moodustamine
§ 192 Jaoskonnakomisjoni pädevus
§ 193 Jaoskonnakomisjoni töökorraldus
§ 194 Valimiste vaatlemine
§ 20 Valijate arvestuse pidamine
§ 21 Valijakaart
§ 22 Valijate nimekiri
§ 23 Valijate nimekirja avalikkus
§ 24 Valijate nimekirja kantud andmete õigsuse kontrollimine ja vea parandamine
§ 25 Valijate nimekirjas muudatuste tegemine
§ 26 Erakond
§ 27 Üksikkandidaat
§ 271 Kandideerimisdokumendid
§ 28 Kandideerimisavaldus
§ 29 Kandidaatide nimekiri
§ 30 Kandidaatide registreerimiseks esitamine
§ 31 Dokumentide vastuvõtmine ja tagastamine
§ 32 Kandidaatide registreerimine
§ 33 Valimisringkonna kandidaatide koondnimekiri
§ 34 Hääletamisruum
§ 35 Hääletamiskabiin
§ 36 Hääletamiskast
§ 37 Hääletamissedel
§ 38 Hääletamise aeg
§ 39 Hääletamine
§ 40 Eelhääletamine
§ 41 Väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda toimuva eelhääletamise erisused
§ 42 Väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda toimuv eelhääletamine hääletamisruumis
§ 43 Väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda valija asukohas toimuv eelhääletamine
§ 44 Elektrooniline hääletamine
§ 45 Hääletamine kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses
§ 46 Kodus hääletamine
§ 47 Välisriigis elava valija hääletamine Eestis
§ 48 Eelhääletamise ajal väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda antud häälte arvestamine
§ 481 Elektrooniliselt antud häälte arvestamine
§ 482 Elektroonilise hääletamise üldpõhimõtted
§ 483 Elektroonilise hääletamise ettevalmistamine
§ 484 Elektroonilise hääletamise kord
§ 485 Elektroonilise hääle muutmine
§ 486 Elektroonilise hääle kontroll
§ 487 Elektroonilise hääle arvestamine
§ 488 Elektroonilise hääletamise peatamine, lõpetamine ja mittealustamine
§ 49 Hääletamise ettevalmistamine
§ 50 Hääletamistaotluste esitamine
§ 51 Valimisdokumentide saatmine valijale
§ 52 Kirja teel hääletamine
§ 53 Elektrooniline hääletamine välisriigis
§ 54 Hääletamine välisesinduses
§ 55 Hääletamissedelite arvestamine hääletamistulemuste kindlakstegemisel
§ 56 Hääletamine rahvusvahelistes või välisriigi vetes asuval Eesti riigilippu kandval laeval
§ 58 Eelhääletamisel antud häälte lugemine
§ 59 Alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamistulemuste kindlakstegemine
§ 60 Hääletamistulemuste kindlakstegemine vallas ja linnas
§ 601 Elektrooniliselt antud häälte lugemine
§ 61 Hääletamistulemuste kindlakstegemine Vabariigi Valimiskomisjonis
§ 62 Valimistulemuste kindlakstegemine
10 RIIGIKOGU ERAKORRALISTE VALIMISTE ERISUSED
§ 63 Riigikogu erakorraliste valimiste erisused
11 VALIMISTE KULUD
§ 64 Valimiste korraldamise kulud
§ 65 Erakonna ja üksikkandidaadi valimiskampaania rahastamise aruanne
§ 66 Valimiskampaaniaks kasutatud vahendid
§ 67 Valimiskampaania kulud
12 AVALDUSED JA KAEBUSED
§ 68 Avaldus puuduse kohta valimiste korralduses
§ 69 Kaebuse mõiste
§ 70 Kaebuse esitamise õigus
§ 71 Kaebusele esitatavad nõuded
§ 72 Kaebuse läbivaatamine Vabariigi Valimiskomisjonis
§ 721 Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale kaebuse esitamine
§ 73 Hääletamistulemuste kehtetuks tunnistamine
121 VASTUTUS
§ 731 Andmete või materjalide esitamata jätmine või valimiskomisjoni otsuse mittetäitmine
§ 732 Poliitilisele välireklaamile kehtestatud piirangute rikkumine
§ 733 Hääletamissedeli hääletamisruumist väljaviimine
13 LÕPPSÄTTED
§ 74 Riigikogu liikmete registreerimine ja valimistulemuste väljakuulutamine
§ 75 Riigikogu asendusliikmete registreerimine
§ 76 Lisamandaatide registreerimine
§ 851 Elektroonilise hääle kontrolli rakendamine
§ 852 Elektroonilise hääletamise komisjoni volituste algus
§ 853 Vabariigi Valimiskomisjoni liikmete volitused
§ 854 Maakonna valimiskomisjoni liikmete volitused
RT I, 03.01.2020, 12
RT I 2002, 57, 355
jõustunud vastavalt §-le 86.
11.12.2008 RT I 2009, 2, 5 16.01.2009
11.12.2008 RT I 2009, 2, 5 01.01.2011
22.01.2014 RT I, 05.02.2014, 1 01.04.2014, osaliselt Riigikogu XIII koosseisu volituste algusest.
19.06.2014 RT I, 12.07.2014, 1 01.01.2015, osaliselt Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
13.04.2016 RT I, 06.05.2016, 1 01.01.2017, osaliselt 16.05.2016
11.12.2019 RT I, 03.01.2020, 2 13.01.2020
(1) Riigikogul on 101 liiget.
(2) Riigikogu liikmete valimised on vabad, üldised, ühetaolised ja otsesed. Hääletamine on salajane.
(2) Riigikogu korralised valimised kuulutab välja Vabariigi President oma otsusega Eesti Vabariigi põhiseaduse § 78 punkti 3 alusel vähemalt kolm kuud enne valimispäeva.
§ 3. Erakorraliste valimiste toimumise alused ja aeg
(1) Riigikogu erakorralised valimised kuulutab välja Vabariigi President oma otsusega Eesti Vabariigi põhiseaduse § 78 punkti 3 alusel:
1) Eesti Vabariigi põhiseaduse §-des 89 ja 119 ettenähtud juhtudel kolme päeva jooksul, arvates väljakuulutamiskohustuse tekkimisest;
2) Eesti Vabariigi põhiseaduse § 105 lõikes 4 ettenähtud juhul kolme päeva jooksul, arvates rahvahääletuse tulemuste Riigi Teatajas avaldamisest.
(2) Eesti Vabariigi põhiseaduse §-s 97 ettenähtud juhul võib Vabariigi President Vabariigi Valitsuse ettepanekul kuulutada välja Riigikogu erakorralised valimised kolme päeva jooksul, arvates Vabariigi Valitsusele või peaministrile umbusalduse avaldamise päevast.
(3) Riigikogu erakorralised valimised toimuvad varemalt 20 ja hiljemalt 40 päeva pärast valimiste väljakuulutamist.
(4) Riigikogu erakorraliste valimiste päeva määrab Vabariigi President. Erakorraliste valimiste päev on pühapäev.
(1) Hääletamisõigus on Eesti kodanikul, kes on valimispäevaks saanud 18-aastaseks.
(2) Hääleõiguslik ei ole isik, kes on valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistatud.
(3) Hääletamisest ei võta osa isik, kes on kohtu poolt süüdi mõistetud kuriteos ja kannab vanglakaristust.
(4) Kandideerimisõigus on Eesti kodanikul, kes kandidaatide registreerimise viimaseks päevaks on saanud 21-aastaseks.
(5) Kandideerimisõigust ei ole isikul, kes on valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistatud.
(6) Riigikogu liikmeks ei või kandideerida tegevväelane ega isik, kes on kohtu poolt süüdi mõistetud kuriteos ja kannab vanglakaristust.
§ 5. Agitatsiooni piirang
(1) [Kehtetu - RT I, 03.01.2020, 2 - jõust. 13.01.2020]
(2) [Kehtetu - RT I, 03.01.2020, 2 - jõust. 13.01.2020]
(3) Hääletamisruumis on valimisagitatsioon keelatud.
[RT I, 03.01.2020, 2 - jõust. 13.01.2020]
[Kehtetu - RT I, 03.01.2020, 2 - jõust. 13.01.2020]
3. peatükk VALIMISRINGKONNAD
§ 6. Valimisringkonnad
Riigikogu valimised toimuvad 12-s mitmemandaadilises valimisringkonnas:
valimisringkond nr 1 – Tallinna Haabersti, Põhja-Tallinna ja Kristiine linnaosa;
valimisringkond nr 2 – Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosa;
valimisringkond nr 3 – Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosa;
valimisringkond nr 4 – Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa;
valimisringkond nr 5 – Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa;
valimisringkond nr 6 – Lääne-Virumaa;
valimisringkond nr 7 – Ida-Virumaa;
valimisringkond nr 8 – Järva- ja Viljandimaa;
valimisringkond nr 9 – Jõgeva- ja Tartumaa (v.a Tartu linn);
valimisringkond nr 10 – Tartu linn;
valimisringkond nr 11 – Võru-, Valga- ja Põlvamaa;
valimisringkond nr 12 – Pärnumaa.
§ 7. Mandaatide jaotamine valimisringkondade vahel
(1) Vabariigi Valimiskomisjon jaotab oma otsusega mandaadid valimisringkondade vahel järgmiselt:
1) valijate koguarv jagatakse arvuga 101;
3) valimisringkond saab mandaate vastavalt käesoleva lõike punkti 2 kohase tehte tulemusena saadud arvu täisosale;
(2) Valijate arv saadakse valimiste väljakuulutamise kuu esimese kuupäeva seisuga Eesti Rahvastikuregistri (edaspidi rahvastikuregister) andmete põhjal.
(3) Valdkonna eest vastutav minister esitab Vabariigi Valimiskomisjonile valijate arvu maakondade ja Tallinnas linnaosade kaupa kolme tööpäeva jooksul, arvates valimiste väljakuulutamisest.
(4) Vabariigi Valimiskomisjon avalikustab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse viivitamata.
§ 8. Valimisjaoskondade moodustamine
§ 9. Vabariigi Valimiskomisjoni pädevus
(1) Vabariigi Valimiskomisjoni ülesanne on tagada käesoleva seaduse §-s 1 sätestatud põhimõtete järgimine, teha kindlaks üleriigilised hääletamis- ja valimistulemused, valvata valimiste korraldajate tegevuse järele, lahendada kaebusi ning täita muid seadustest tulenevaid ülesandeid.
1) teha valimiste korraldajale ettekirjutus käesoleva seaduse §-s 1 sätestatud põhimõtete kaitseks või isiku subjektiivsete õiguste tagamiseks;
3) tunnistada hääletamistulemused valimisjaoskonnas, vallas, linnas, valimisringkonnas või riigis kehtetuks või tunnistada elektroonilise hääletamise tulemused kehtetuks täies ulatuses või osaliselt ning korraldada kordushääletamine, kui seadusrikkumine mõjutas või võis mõjutada hääletamistulemusi oluliselt;
§ 10. Vabariigi Valimiskomisjoni moodustamine
(1) Vabariigi Valimiskomisjoni volitused kestavad neli aastat.
(2) Vabariigi Valimiskomisjoni liikmed on:
1) Riigikohtu esimehe nimetatud esimese astme kohtu kohtunik;
2) Riigikohtu esimehe nimetatud teise astme kohtu kohtunik;
3) õiguskantsleri nimetatud õiguskantsleri nõunik;
4) riigikontrolöri nimetatud Riigikontrolli ametnik;
5) riigi peaprokuröri nimetatud riigiprokurör;
6) riigisekretäri nimetatud Riigikantselei ametnik;
7) Audiitorkogu juhatuse nimetatud infosüsteemide audiitor.
(3) Vabariigi Valimiskomisjoni liikmed nimetatakse hiljemalt kümnendal päeval enne valimiskomisjoni volituste lõppemist.
(4) Vabariigi Valimiskomisjoni esimehe ja aseesimehe valib valimiskomisjon oma liikmete hulgast valimiskomisjoni esimesel koosolekul. Vabariigi Valimiskomisjoni esimese koosoleku kutsub kokku eelmise Vabariigi Valimiskomisjoni esimees või aseesimees hiljemalt seitsmendal päeval pärast valimiskomisjoni volituste algust.
(5) Vabariigi Valimiskomisjoni liikmele nimetab tema ametisse nimetaja asendusliikme.
(6) Riigikohtu esimees võib nimetada kohtuniku Vabariigi Valimiskomisjoni liikmeks üksnes nimetatava nõusolekul ning pärast kohtu esimehe arvamuse ärakuulamist.
§ 11. Vabariigi Valimiskomisjoni liige
(1) Vabariigi Valimiskomisjoni liige peab olema hääletamisõiguslik käesoleva seaduse § 4 lõigete 1–3 kohaselt.
(2) Vabariigi Valimiskomisjoni liikme volitused lõpevad ennetähtaegselt:
4) tema esitamisega kandidaadiks registreerimiseks Riigikogu, Euroopa Parlamendi või kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel;
5) tema asumisega valimiste korraldajaks.
(3) Vabariigi Valimiskomisjoni liikme võib ennetähtaegselt valimiskomisjoni liikme kohustustest vabastada tema nimetanud ametiisik või organ oma põhistatud otsusega kas omal algatusel või Vabariigi Valimiskomisjoni ettepanekul.
(4) Vabariigi Valimiskomisjoni liige on oma ülesandeid täites erapooletu ja sõltumatu.
(5) Vabariigi Valimiskomisjoni liige ei või agiteerida erakonna ega kandidaadi poolt ega vastu.
§ 12. Vabariigi Valimiskomisjoni töökorraldus
(1) Vabariigi Valimiskomisjoni töövorm on koosolek, mille kutsub kokku valimiskomisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees, nende mõlema äraolekul valimiskomisjoni noorim liige.
(2) Vabariigi Valimiskomisjon on otsustusvõimeline, kui selle koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust. Valimiskomisjoni koosolekut juhatab komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees. Nende mõlema äraolekul juhatab komisjoni koosolekut kuni uue aseesimehe valimiseni komisjoni noorim liige.
(3) Vabariigi Valimiskomisjoni koosolek on avalik ja see protokollitakse.
(4) Vabariigi Valimiskomisjoni otsused ja koosolekute protokollid avalikustatakse.
(5) Vabariigi Valimiskomisjon otsustab tema pädevuses olevaid asju poolthäälte enamusega. Komisjoni liikme eriarvamus kantakse koosoleku protokolli.
(6) Vabariigi Valimiskomisjon kehtestab otsusega oma töökorra.
(7) Kui Vabariigi Valimiskomisjoni liige ei saa komisjoni koosolekust osa võtta, asendab teda asendusliige, kellel on kõik komisjoniliikme õigused ja kohustused, välja arvatud esimehe või aseesimehe õigused ja kohustused.
(8) Vabariigi Valimiskomisjoni liige saab tasu valimiste ettevalmistamise ja korraldamise eelarvest komisjoni koosolekust osavõtmise ja komisjoni muude ülesannete täitmise eest. Vabariigi Valimiskomisjoni liikme tunnitasu suurus on 10-kordne Vabariigi Valitsuse kehtestatud tunni töötasu alammäär. Töötasu maksmise kord sätestatakse Vabariigi Valimiskomisjoni töökorras.
(9) Vabariigi Valimiskomisjoni teenindamise korraldab Riigikogu Kantselei.
§ 13. Valimiste korraldajad
(1) Riigikogu valimisi korraldavad:
(2) Valla- ja linnasekretäri ametisse nimetamise ja asendamise kord sätestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses.
(3) Valla või linna häältelugemiskomisjoni ülesandeid Riigikogu valimistel täidab kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduses sätestatud korras moodustatud valla või linna valimiskomisjon.
(4) Valimisi korraldav isik ja teda abistav isik ei saa olla samal ajal erakonna või üksikkandidaadi volitatud esindaja või kandidaat.
(5) Valimisi korraldav isik peab olema hääletamisõiguslik käesoleva seaduse § 4 lõigete 1–3 kohaselt ja valdama eesti keelt.
(6) Valimisi korraldav isik ja teda abistav isik on oma ülesandeid täites sõltumatu ja ta ei või agiteerida erakonna ega kandidaadi poolt ega vastu.
§ 14. Riigi valimisteenistus
(1) Riigi valimisteenistus on Riigikogu Kantselei struktuuriüksus, mis on käesolevast seadusest, Euroopa Parlamendi valimise seadusest, kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusest ja rahvahääletuse seadusest tulenevate ülesannete täitmisel iseseisev.
(2) Riigi valimisteenistust juhib riigi valimisteenistuse juht. Valimisteenistuse juhi ja asejuhi nimetab ametikohale Riigikogu Kantselei direktor kooskõlastatult Vabariigi Valimiskomisjoniga.
(3) Riigi valimisteenistuse ametnikud nimetab ametikohale ja töötajatega sõlmib töölepingu Riigikogu Kantselei direktor riigi valimisteenistuse juhi ettepanekul.
(4) Valimiste ettevalmistamise ja korraldamise eelarve on eraldiseisev osa Riigikogu Kantselei eelarvest ja sisaldab riigi valimisteenistuse käesolevast seadusest, Euroopa Parlamendi valimise seadusest, kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusest ja rahvahääletuse seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks vajalikke investeeringuid ja tegevuskulusid. Valimiste ettevalmistamiseks ja korraldamiseks ettenähtud vahendite sihipärase kasutamise ja eelarve täitmise eest vastutab riigi valimisteenistuse juht. Riigi valimisteenistus esitab Vabariigi Valimiskomisjonile eelmise kalendriaasta eelarve täitmise aruande järgmise aasta esimese kvartali jooksul.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ülesannete täitmise üle teostab järelevalvet Vabariigi Valimiskomisjon.
§ 15. Riigi valimisteenistuse pädevus
5) tagab valimiste korraldamiseks vajaliku inventari ja teenuste olemasolu ning haldab valimiste infosüsteemi;
6) juhendab ja koolitab valimiste korraldajaid;
8) teeb vajaduse korral Vabariigi Valimiskomisjonile ettepaneku käesoleva seaduse § 9 lõike 2 punktides 2–4 sätestatud otsuste tegemiseks.
§ 16. Maakonna valimisjuht
§ 17. Maakonna valimisjuhi pädevus
§ 171. Valla- ja linnasekretäri pädevus
(1) Valla- või linnasekretäri ülesanne on korraldada valimised vallas või linnas, juhendada jaoskonnakomisjone ja täita muid käesolevast seadusest tulenevaid ülesandeid.
(3) Valla- või linnasekretäri teenindamise korraldab valla- või linnavalitsus.
§ 18. Valimiste korraldaja abistamine
(1) Riigi- ja kohaliku omavalitsuse organ ning ameti- ja muu asutus on kohustatud oma pädevuse piires valimiste korraldajat valimiste korraldamisel abistama.
(2) Valimiste korraldajal on õigus pöörduda valimiste korraldamisega seonduvas küsimuses kirjalikult riigi- või kohaliku omavalitsuse organi või ameti- või muu asutuse poole. Valimiste korraldaja pöördumisele tuleb vastata kolme tööpäeva jooksul arvates selle saamisest.
§ 19. Valimisjaoskondade moodustamine
§ 191. Jaoskonnakomisjoni moodustamine
(1) Hääletamise korraldamiseks valimisjaoskonna territooriumil moodustab kohaliku omavalitsuse volikogu (edaspidi volikogu) vähemalt viieliikmelise jaoskonnakomisjoni.
(3) Poole jaoskonnakomisjoni liikmetest esitab valla- või linnasekretär ning ülejäänud liikmed esitavad valimistel osalevad erakonnad.
(4) Valimistel osalev erakond võib esitada ühe jaoskonnakomisjoni liikmekandidaadi valla- või linnasekretärile hiljemalt 40. päeval enne valimispäeva.
§ 192. Jaoskonnakomisjoni pädevus
§ 193. Jaoskonnakomisjoni töökorraldus
§ 194. Valimiste vaatlemine
(1) Igaühel on õigus vaadelda Vabariigi Valimiskomisjoni ja valimiste korraldajate tegevust ja toiminguid.
(4) Vaatleja ei või segada valija hääletamist ega Vabariigi Valimiskomisjoni või valimiste korraldaja tööd ega osaleda valimiskomisjoni või valimiste korraldaja pädevuses olevates toimingutes.
(6) Kui ruumipuudusel ei ole võimalik tagada kõigile vaatlejatele võrdseid tingimusi toimingute jälgimiseks, toimub vaatlemine Vabariigi Valimiskomisjoni või valimiste korraldaja korralduste kohaselt.
§ 20. Valijate arvestuse pidamine
(3) Valijate arvestust peetakse rahvastikuregistrisse kantud käesoleva seaduse § 19 lõikes 2 toodud andmete ja isiku kohta rahvastikuregistrisse kantud järgmiste andmete alusel:
§ 21. Valijakaart
4) valimisringkonna number ja kirjeldus vastavalt käesoleva seaduse §-le 6;
§ 22. Valijate nimekiri
(2) Valijate nimekirja koostamise aluseks on käesoleva seaduse § 20 lõikes 3 ettenähtud andmed valimispäevale eelneva 30. päeva seisuga. Valijate nimekirja koostamisel võetakse arvesse ka käesoleva seaduse § 20 lõike 3 punktides 1–5 nimetatud andmetes pärast valimispäevale eelnevat 30. päeva tehtud muudatused. Elukoha ja viibimiskoha aadressiandmetes pärast valimispäevale eelnevat 30. päeva tehtud muudatusi arvesse ei võeta.
(4) Valija kantakse selle valimisjaoskonna valijate nimekirja, mille territooriumil asub tema rahvastikuregistrisse kantud elukoht 30. päeval enne valimispäeva. Kui rahvastikuregistrisse ei ole kantud valija elukoha aadressi ja on olemas viibimiskoha aadress, kantakse valija selle valimisjaoskonna valijate nimekirja, mille territooriumil asub tema rahvastikuregistrisse kantud viibimiskoht 30. päeval enne valimispäeva. Kui valija elukoha andmed on kantud rahvastikuregistrisse valla või linna, Tallinnas linnaosa täpsusega, kantakse valija käesoleva seaduse § 19 lõike 2 punkti 4 alusel määratud valimisjaoskonna valijate nimekirja.
§ 23. Valijate nimekirja avalikkus
(2) Pärast valimispäeva võivad valijate nimekirjaga põhjendatud huvi korral riigi valimisteenistuse loal vajalikus ulatuses tutvuda erakondade volitatud esindajad ning üksikkandidaadid ja nende volitatud esindajad, samuti võib nimekirja kasutada teaduslikul eesmärgil.
§ 24. Valijate nimekirja kantud andmete õigsuse kontrollimine ja vea parandamine
(2) Valla- või linnasekretär vaatab avalduse koos valijate nimekirja koostajaga viivitamata läbi, vastab avaldajale ning teavitab avalduse läbivaatamise tulemustest jaoskonnakomisjoni.
§ 25. Valijate nimekirjas muudatuste tegemine
(1) Valijate nimekirjas tehakse muudatusi üksnes juhul, kui:
§ 26. Erakond
(1) Riigikogu valimistel võib osaleda erakond, kes on kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse hiljemalt 90 päeva enne valimispäeva.
(4) Erakond esitab kandidaatide registreerimiseks esitamisel riigi valimisteenistusele kirjaliku teatise, milles on erakonna volitatud esindajate nimed, isikukoodid, aadressid ja sidevahendite numbrid. Teatisele kirjutab alla mittetulundusühingute seaduse või erakonna põhikirja kohaselt erakonda esindama õigustatud isik.
§ 27. Üksikkandidaat
(1) Üksikkandidaadina registreerimiseks võib end esitada ning registreerimiseks vajalikke toiminguid teha iga kandideerimisõiguslik isik (§ 4 lg 4–6). Teise isiku võib üksikkandidaadina registreerimiseks esitada ning registreerimiseks vajalikke toiminguid teha sellekohase volikirja alusel isik, kellel on hääletamisõigus käesoleva seaduse § 4 lõigete 1–3 kohaselt.
§ 271. Kandideerimisdokumendid
§ 28. Kandideerimisavaldus
2) kinnitab, et ta vastab käesolevas seaduses Riigikogu liikmekandidaadile esitatud nõuetele;
3) esitab käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud andmed.
(3) Riigi valimisteenistus avaldab käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1, 3, 6, 7 ja 8 sätestatud andmed.
(4) Kandidaat kasutab kandideerimisel oma nimena üksnes ees- ja perekonnanime.
(5) Kandidaat allkirjastab kandideerimisavalduse.
§ 29. Kandidaatide nimekiri
(4) Isik võib kandideerida ainult ühes valimisringkonnas. Kandideerimine ei ole seotud isiku elukohajärgse valimisringkonnaga.
(5) Isik võib kandideerida ainult ühe erakonna kandidaatide nimekirjas. Kandidaatide nimekirjas ei või kandideerida üksikkandidaadina registreerimiseks esitatud isik või teise erakonna liige.
(6) Erakond võib ühes valimisringkonnas registreerimiseks esitada ainult ühe kandidaatide nimekirja.
(7) Kandidaatide järjestuse nimekirjas määrab erakond.
(8) Kandidaatide ringkonnanimekirjale ja kandidaatide üleriigilisele nimekirjale kirjutavad alla erakonna kõik volitatud esindajad.
§ 30. Kandidaatide registreerimiseks esitamine
(1) Kandidaatide registreerimiseks esitamine algab mandaatide jaotamisele järgneval tööpäeval. Erakond võib esitada oma kandidaadid pärast käesoleva seaduse § 26 lõikes 4 nimetatud teatise esitamist.
(3) Kandidaatide registreerimiseks esitab erakond riigi valimisteenistusele:
5) iga kandidaadi kandideerimisavalduse.
(4) Üksikkandidaat esitab riigi valimisteenistusele:
3) kandideerimisavalduse.
(5) Erakond või üksikkandidaat kannab enne kandidaatide registreerimiseks esitamist Rahandusministeeriumi arveldusarvele kautsjonina summa, mille suurus on valimiste väljakuulutamise aastal Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuutasu alammäär iga registreerimiseks esitatud isiku kohta.
§ 31. Dokumentide vastuvõtmine ja tagastamine
(1) Riigi valimisteenistus peab kandidaatide registreerimiseks esitamise kohta arvestust.
(3) Kui riigi valimisteenistusele ei ole esitatud kõiki nõutavaid dokumente, esitatud dokumentides on vigu või neis on andmeid puudu, teeb dokumentide vastuvõtja dokumentide esitajale ettepaneku esitada nõutavad dokumendid või andmed või parandada vead. Kõik esitatud dokumendid tagastatakse.
(4) Kui erakond või üksikkandidaat soovib kandidaatide registreerimise dokumentides teha muudatusi, tagastab riigi valimisteenistus kõik esitatud dokumendid ning nende uuesti esitamisel loetakse dokumendid esmakordselt esitatuks.
(5) Kui kandidaat kustutatakse registreerimiseks esitatud kandidaatide nimekirjast isikliku avalduse alusel, tagastab riigi valimisteenistus talle kandideerimisavalduse ja teavitab sellest erakonna või üksikkandidaadi volitatud esindajat. Erakond kandidaatide registreerimise dokumente uuesti esitama ei pea.
(6) Kui erakond või üksikkandidaat esitab dokumendid valimispäevale eelneval 45. päeval enne kella 18.00 ning selgub, et ei ole esitatud kõiki nõutavaid dokumente, et dokumentides on andmeid puudu või et esitatud dokumentides on vigu, mida ei ole võimalik kohe parandada, võetakse dokumendid vastu. Dokumentide vastuvõtja teeb dokumentide esitajale ettepaneku esitada puuduvad dokumendid või andmed või parandada vead. Sellisel juhul peab erakond või üksikkandidaat nõutava toimingu tegema hiljemalt valimispäevale eelneval 43. päeval enne kella 18.00.
§ 32. Kandidaatide registreerimine
(2) Kandidaadile antakse registreerimisnumber. Registreerimisnumbrid algavad 101-st ja need antakse kandidaatidele erakondade ringkonnanimekirjade kaupa. Üksikkandidaatidele antakse registreerimisnumbrid pärast erakondade kandidaatidele numbrite andmist. Numbrite andmise järjekord erakondade vahel ning üksikkandidaatide vahel selgitatakse liisu heitmisega.
(3) Kui käesoleva seaduse § 31 lõikes 6 nimetatud tähtaja jooksul ei esitanud dokumentide esitaja puuduvaid dokumente või andmeid või ei parandanud kandideerimisdokumentides vigu, jätab Vabariigi Valimiskomisjon registreerimata:
1) kõik erakonna poolt registreerimiseks esitatud kandidaadid, kui puudub käesoleva seaduse § 30 lõike 3 punktis 1, 2, 3 või 4 nimetatud dokument või selles on olulisi puudusi;
3) kandidaadi, kes ei vasta käesoleva seaduse § 4 lõigetes 4–6 ning § 29 lõikes 5 ettenähtud nõuetele.
3) tõendatakse, et kandidaat ei vasta käesoleva seaduse § 4 lõigetes 4–6 ning § 29 lõikes 5 ettenähtud nõuetele.
(6) Vabariigi Valimiskomisjon registreerib varem registreerimata jäetud isiku pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaega, kui ta leiab, et isik vastab käesoleva seaduse § 4 lõigetes 4–6 ning § 29 lõikes 5 ettenähtud nõuetele või kui Riigikohtu otsusega on tühistatud Vabariigi Valimiskomisjoni otsus, millega kandidaat jäeti registreerimata.
§ 33. Valimisringkonna kandidaatide koondnimekiri
(1) Riigi valimisteenistus koostab pärast kandidaatide registreerimist valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja.
(4) Riigi valimisteenistus teavitab kõigist valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja parandustest ja muudatustest valla- ja linnasekretäre, välisriigis hääletamist korraldavaid välisesindusi ja laevade kapteneid, kes teevad asjakohased muudatused ja parandused kandidaatide koondnimekirja. Kandidaatide koondnimekirju ei muudeta pärast 13. päeva enne valimispäeva.
§ 34. Hääletamisruum
(2) Hääletamisruumis on hääletamissedelite väljaandmise kohad, hääletamiskabiinid ja hääletamiskast. Valimisjaoskonnas, kus korraldatakse väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletamist, on eelhääletamise ajal hääletamisruumis eraldi hääletamiskabiin ja hääletamiskast väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletavate valijate jaoks. Hääletamisruumis on välja pandud selle valimisringkonna kandidaatide koondnimekiri ja kandidaatide üleriigilised nimekirjad.
§ 35. Hääletamiskabiin
(2) Hääletamiskabiinis on laud ja kirjutusvahend. Hääletamiskabiini seinal on selle valimisringkonna kandidaatide koondnimekiri, välja arvatud kabiinis, mis on ette nähtud väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletavatele valijatele.
§ 36. Hääletamiskast
§ 37. Hääletamissedel
(3) Pärast hääletamissedelite kättesaamist paneb jaoskonnakomisjon sedelitele jaoskonnakomisjoni pitsati jäljendi. Välisriigis ja laeval hääletamisel kasutatavatele sedelitele paneb pitsati jäljendi riigi valimisteenistus.
§ 38. Hääletamise aeg
§ 39. Hääletamine
(1) Valija hääletab selles valimisjaoskonnas, mille valijate nimekirja ta on kantud, välja arvatud käesoleva seaduse §-des 41–45, 47 ning 71. ja 8. peatükis ettenähtud juhtudel.
§ 40. Eelhääletamine
(1) Eelhääletamine toimub käesoleva seaduse §-s 39 ettenähtud korras.
(2) Eelhääletamise õigus on valijate nimekirjas oleval valijal, kes eelhääletamise päevaks on vähemalt 18-aastane.
§ 41. Väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda toimuva eelhääletamise erisused
(1) Valijal on eelhääletamise päevadel (§ 38 lõige 2) võimalik hääletada väljaspool oma elukohajärgset valimisjaoskonda riigi valimisteenistuse või valla- või linnavalitsuse määratud valimisjaoskonnas.
(2) Väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda toimuvat hääletamist korraldab käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 2 ettenähtud päevadel valla- või linnavalitsuse määratud jaoskonnakomisjon. Valla- või linnavalitsus võib määrata jaoskonnakomisjoni, kes korraldab lisaks eelhääletamisele hääletamist ainult valija asukohas (§ 43), kinnipidamiskohas, haiglas või ööpäevases hoolekandeasutuses (§ 45).
(3) Riigi valimisteenistus määrab hiljemalt 45. päeval enne valimispäeva vähemalt ühe maakonnakeskuses paikneva valimisjaoskonna, kus valijad saavad hääletada väljaspool oma elukohajärgset jaoskonda käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 1 ettenähtud päevadel.
§ 42. Väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda toimuv eelhääletamine hääletamisruumis
(3) Valija täidab hääletamissedeli käesoleva seaduse § 39 lõigetes 3–6 ettenähtut järgides.
§ 43. Väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda valija asukohas toimuv eelhääletamine
(1) Kui väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletada sooviv valija terviseseisundi või muu mõjuva põhjuse tõttu ei saa hääletada valimisjaoskonnas asuvas hääletamisruumis, võib ta kuni eelhääletamise viimase päeva kella 14.00-ni esitada kirjaliku taotluse oma asukohas hääletamiseks asukohajärgsele valla- või linnavalitsusele või käesoleva seaduse § 41 lõikes 2 ettenähtud jaoskonnakomisjonile. Jaoskonnakomisjon registreerib taotluse. Valla- või linnavalitsus registreerib taotluse ja edastab selle vastavale jaoskonnakomisjonile.
(2) Hääletamist korraldavad vähemalt kaks jaoskonnakomisjoni liiget käesoleva seaduse § 39 lõigetes 4–6 ning § 42 lõigetes 1, 2 ja 4 ettenähtut järgides.
§ 44. Elektrooniline hääletamine
§ 45. Hääletamine kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses
(1) Kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses korraldatakse hääletamine käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 2 ettenähtud päevadel.
(2) Kinnipidamiskoha, haigla ja ööpäevase hoolekandeasutuse administratsioon esitab taotluse hääletamise korraldamiseks käesoleva seaduse § 41 lõikes 2 ettenähtud jaoskonnakomisjonile.
(3) Hääletamist korraldavad vähemalt kaks jaoskonnakomisjoni liiget käesoleva seaduse § 39 lõigetes 4–6 ning § 42 lõigetes 1, 2 ja 4 ettenähtut järgides.
(4) Hääletamistulemuste kindlakstegemisel arvestatakse kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses eelhääletanud valijate hääli käesoleva seaduse §-s 48 ettenähtut järgides.
§ 46. Kodus hääletamine
(3) Kodus hääletamist korraldavad vähemalt kaks jaoskonnakomisjoni liiget. Nimetatud liikmete määramisel lähtutakse põhimõttest, et nad ei ole sama erakonna liikmed või sama erakonna ettepanekul jaoskonnakomisjoni liikmeks esitatud. Kodus hääletamist korraldatakse käesoleva seaduse § 39 lõigetes 1, 2, 4, 5, 6 ja 8 ettenähtut järgides.
§ 47. Välisriigis elava valija hääletamine Eestis
(1) Välisriigis elav valija, kes on kantud alaliselt välisriigis elavate valijate nimekirja ja kes ei ole hääletanud käesoleva seaduse 8. peatükis ettenähtud korras, võib hääletada eelhääletamise ajal käesoleva seaduse § 41 lõike 2 esimeses lauses või lõikes 3 ettenähtud korras määratud mis tahes valimisjaoskonnas.
(3) Jaoskonnakomisjoni liige annab valijale hääletamissedeli, kaks ümbrikku ja tema valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja. Valija annab hääletamissedeli saamise kohta allkirja väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletavate valijate nimekirja.
(4) Valija täidab hääletamissedeli käesoleva seaduse § 39 lõigetes 3–6 ettenähtut järgides.
(5) Valija paneb sedeli ühte jaoskonnakomisjoni liikme antud ümbrikku. Viimase paneb valija jaoskonnakomisjoni liikme antud teise ümbrikku. Välimisele ümbrikule kirjutab valija või jaoskonnakomisjoni liige valija nime, isikukoodi, elukoha aadressi ja valimisringkonna numbri. Ümbriku laseb valija väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletavate valijate sedelitele ettenähtud hääletamiskasti.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud korras antud hääli arvestatakse hääletamistulemuste kindlakstegemisel käesoleva seaduse § 48 lõigetes 1 ja 2 ning § 55 lõigetes 2–6 ettenähtut järgides.
§ 48. Eelhääletamise ajal väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda antud häälte arvestamine
(2) Jaoskonnakomisjon pakib valijate hääletamissedelitega ümbrikud valdade ja linnade kaupa ning edastab need valla- või linnasekretärile, kes edastab need riigi valimisteenistusele käesoleva seaduse § 15 lõike 2 punkti 51 alusel kehtestatud korra kohaselt.
(3) Valla- või linnasekretär edastab käesoleva seaduse § 15 lõike 2 punkti 51 alusel kehtestatud korra kohaselt saadud oma valla või linna valijate hääletamissedelitega ümbrikud asjaomastele jaoskonnakomisjonidele.
§ 481. Elektrooniliselt antud häälte arvestamine
§ 482. Elektroonilise hääletamise üldpõhimõtted
(1) Elektroonilisel hääletamisel kasutatakse ajakohast elektroonilise hääletamise süsteemi, mida haldab riigi valimisteenistus.
(2) Valija hääletab ise. Käesolevas seaduses ettenähtud tingimustel on valijal võimalik elektrooniliselt antud häält muuta.
(3) Vabariigi Valimiskomisjon kehtestab otsusega:
1) tehnilised nõuded elektroonilise hääletamise korraldamise üldpõhimõtete tagamiseks;
2) elektroonilise hääletamise organisatsiooni kirjelduse.
(4) Riigi valimisteenistus:
1) kinnitab elektroonilise hääletamise süsteemi infoturbe poliitika, elektroonilise hääletamise protokollistiku ja elektroonilise hääletamise süsteemi tehnilised juhendid;
2) korraldab seadusekohast elektroonilist hääletamist takistavate juhtumite lahendamise;
3) kinnitab elektroonilise hääletamise süsteemi testimise ajakava ja ulatuse ning testimise tulemused ja avalikustab tulemuste raporti;
4) korraldab elektroonilise hääletamise süsteemi auditeerimise, mille käigus infosüsteemide audiitor kontrollib elektroonilise hääletamise süsteemi testimise, süsteemi terviklikkuse ja riigi valimisteenistuse toimingute vastavust seadustele, käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel vastu võetud Vabariigi Valimiskomisjoni otsustele ning elektroonilise hääletamise dokumentatsioonile.
§ 483. Elektroonilise hääletamise ettevalmistamine
(1) Riigi valimisteenistus seab elektroonilise hääletamise süsteemi kasutusvalmis hiljemalt 13. päevaks enne valimispäeva.
(2) Elektroonilise hääletamise toimumise ajal edastab rahvastikuregistri volitatud töötleja riigi valimisteenistusele valijate nimekirja muudatused vähemalt üks kord päevas. Riigi valimisteenistus korraldab muudatuste elektroonilise hääletamise süsteemi kandmise vähemalt üks kord päevas.
(3) Enne elektroonilise hääletamise algust loob riigi valimisteenistus elektrooniliste häälte salastamise võtme ja häälte avamise võtme. Ligipääsuvahendid häälte avamise võtmele jaotatakse Vabariigi Valimiskomisjoni liikmete ja riigi valimisteenistuse vahel.
(4) Valijarakendus luuakse levinumatele operatsioonisüsteemidele ja hääle kontrollrakendus levinumatele mobiilseadmete operatsioonisüsteemidele. Operatsioonisüsteemid, millele rakendused luuakse, määrab riigi valimisteenistus kindlaks enne iga valimist.
(5) Valijarakendusel on tugi vaegnägijatele.
(6) Riigi valimisteenistus avalikustab enne elektroonilise hääletamise algust valijarakenduse, hääle kontrollrakenduse ning veebilehe autentsuse ja tervikluse tagamiseks vajalikud andmed.
§ 484. Elektroonilise hääletamise kord
(1) Valija saab käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 3 ettenähtud päevadel hääletada elektrooniliselt käesoleva seaduse § 482 lõikes 1 sätestatud süsteemi kasutades.
(2) Elektroonilise hääletamise süsteemis tuvastatakse valija isik elektrooniliselt käesoleva seaduse § 482 lõike 3 punktis 1 sätestatud otsuses kirjeldatud korras.
(3) Pärast valija isiku tuvastamist kuvatakse valijale tema elukohajärgse valimisringkonna kandidaatide koondnimekiri.
(4) Valija märgistab oma elukohajärgse valimisringkonna selle kandidaadi, kelle poolt ta hääletab. Elektrooniliseks hääletamiseks kasutatav rakendus salastab valija hääle häälte salastamise võtmega. Valija kinnitab hääletamist e-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seaduse nõuete kohase digitaalallkirjaga.
(5) Valija saab pärast hääletamise kinnitamist teate hääle vastuvõtmise kohta.
§ 485. Elektroonilise hääle muutmine
Valijal on õigus oma elektrooniliselt antud häält muuta:
2) hääletades hääletamissedeliga kümnendast päevast kuni neljanda päevani enne valimispäeva käesoleva seaduse §-s 40–43, 45 või 47 ettenähtud korras.
§ 486. Elektroonilise hääle kontroll
(1) Valijal on võimalik kontrollida, kas tema antud hääle on elektrooniliseks hääletamiseks kasutatud rakendus valija tahte kohaselt elektroonilise hääletamise süsteemile edastanud.
[RT I, 01.11.2012, 1 - jõust. 11.11.2012, ei rakendata enne 2015. aastat]
(2) Hääle kontrollrakenduse töötab välja riigi valimisteenistus Vabariigi Valimiskomisjoni käesoleva seaduse § 482 lõike 3 punkti 1 alusel kehtestatud nõuete kohaselt. Valija saab häält kontrollida piiratud aja jooksul piiratud arv kordi käesoleva seaduse § 482 lõike 3 punkti 1 alusel sätestatud nõuete kohaselt.
§ 487. Elektroonilise hääle arvestamine
(1) Mitme elektrooniliselt antud hääle puhul (§ 485 punkt 1) arvestatakse valija viimasena antud häält.
(2) Pärast elektroonilise hääletamise lõppu koostab riigi valimisteenistus valimisjaoskondade kaupa elektrooniliselt hääletanud valijate nimekirja ning edastab selle valla- või linnasekretäridele hiljemalt teisel päeval enne valimispäeva. Valla- või linnasekretär edastab nimekirja jaoskonnakomisjonidele hiljemalt valimispäevale eelneval päeval.
(4) Kui valija on hääletanud nii elektrooniliselt kui ka hääletamissedeliga, arvestatakse valija hääletamissedelit.
(5) Kui valija on hääletanud mitu korda väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda ja elektrooniliselt, jäetakse kõik valija hääletamissedeliga ümbrikud ja elektrooniliselt antud hääl arvestamata.
§ 488. Elektroonilise hääletamise peatamine, lõpetamine ja mittealustamine
(1) Elektroonilise hääletamise peatamise korral teavitab Vabariigi Valimiskomisjon viivitamata valijaid elektroonilise hääletamise peatamisest ning uuesti alustamisest.
(2) Elektroonilise hääletamise mittealustamise või lõpetamise korral teavitab Vabariigi Valimiskomisjon viivitamata sellest valijaid ning teavitab, milliseid hääletamisviise on võimalik elektroonilise hääletamise asemel kasutada.
(3) Kui elektroonilise hääletamise peatamise või lõpetamisega kaasneb elektrooniliselt antud häälte tühistamine, teavitab Vabariigi Valimiskomisjon viivitamata valijaid vajadusest uuesti hääletada ning milliseid hääletamisviise saab selleks kasutada.
§ 49. Hääletamise ettevalmistamine
(3) Hääletamist korraldab välisesinduse juht või tema määratud ametnik. Käesoleva paragrahvi lõikes 2 ettenähtud juhul korraldab hääletamist aukonsul või tema määratud isik. Hääletamise korraldajaks peab olema isik, kellel on hääletamisõigus käesoleva seaduse § 4 lõigete 1 ja 2 kohaselt.
3) elukoha aadressiandmed, kui need on teada;
4) selle valimisringkonna number, mille kandidaatide koondnimekiri valijale saadetakse.
(5) Välisriigis alaliselt elavale valijale ja rahvastikuregistri andmete alusel ajutiselt välisriigis viibivale valijale saadetakse elektrooniline valijakaart hiljemalt 60. päeval enne valimispäeva. Valijakaardi tellimiseks esitab valija taotluse käesoleva seaduse § 21 lõikes 21 sätestatud korras.
5) välisesinduse aadress;
6) kirja teel hääletamise taotluse esitamise, kirja teel hääletamise ja välisesinduses hääletamise kord;
7) kirja teel hääletamise taotluse välisesindusele laekumise tähtpäev;
8) kirja teel saadetava hääletamissedeli välisesindusele laekumise tähtpäev;
9) välisesinduses hääletamise aeg;
10) elektroonilise hääletamise aeg;
11) muu teave hääletamise kohta.
§ 50. Hääletamistaotluste esitamine
1) lisab taotlusele koopiad dokumentidest, mis tõendavad tema isikut ja seda, et tal on hääletamisõigus käesoleva seaduse § 4 lõigete 1 ja 2 kohaselt;
§ 51. Valimisdokumentide saatmine valijale
(1) Taotluse õigeaegselt saatnud valijale, kes vastab käesoleva seaduse nõuetele, saadab välisesindus esimesel võimalusel:
2) valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja vastavalt alaliselt välisriigis elavate valijate nimekirja andmetele või käesoleva seaduse § 50 lõike 3 punkti 3 või lõike 4 kohaselt;
(2) Kui alaliselt välisriigis elav valija on märkinud oma või vanemate või vanavanemate viimase elukohana Eestis Tallinna linnaosa täpsustamata, saadetakse talle valimisringkonna nr 1 kandidaatide koondnimekiri.
(3) Kui alaliselt välisriigis elav valija on oma või vanemate või vanavanemate viimase elukohana Eestis märkinud Petseri maakonna, saadetakse talle valimisringkonna nr 11 kandidaatide koondnimekiri.
§ 52. Kirja teel hääletamine
(1) Valija täidab hääletamissedeli käesolevas seaduses ettenähtut järgides. Valija paneb täidetud sedeli ühte välisesinduse saadetud ümbrikku. Viimase paneb valija välisesinduse saadetud teise ümbrikku. Välimisele ümbrikule kirjutab valija oma nime, isikukoodi ja valimisringkonna numbri. Ajutiselt välisriigis viibiv valija kirjutab välimisele ümbrikule ka oma elukoha aadressi Eestis. Seejärel saadab valija hääletamissedeli välisesindusele.
(2) Kirja teel saadetavad hääletamissedelid peavad olema välisesindusele laekunud välisesinduse määratud päeval, mis peab olema määratud arvestusega, et hääletamissedelid laekuksid riigi valimisteenistusele hiljemalt neljandal päeval enne valimispäeva.
(3) Välisesindus koostab kirja teel hääletanud valijate nimekirja ning edastab selle riigi valimisteenistusele arvestusega, et nimekiri laekuks riigi valimisteenistusele hiljemalt neljandal päeval enne valimispäeva.
(4) Kirja teel hääletamise korral kannab käesoleva seaduse § 50 lõikes 1 ja käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud toimingutega seotud kulud valija.
§ 53. Elektrooniline hääletamine välisriigis
§ 54. Hääletamine välisesinduses
(1) Kui valija ei esita kirja teel hääletamise taotlust välisesindusele käesoleva seaduse § 50 lõikes 5 ettenähtud tähtaja jooksul või ei saada hääletamissedelit välisesindusele § 52 lõikes 2 ettenähtud tähtpäevaks, võib ta hääletada välisesinduses viimase määratud ajal.
(3) Välisesinduses täidab valija hääletamissedeli käesolevas seaduses ettenähtut järgides. Seejärel paneb valija täidetud sedeli ümbrikku. Viimase paneb valija teise ümbrikku. Välimisele ümbrikule kirjutab valija või hääletamist korraldav isik valija nime, isikukoodi ja valimisringkonna numbri. Ajutiselt välisriigis viibiv valija kirjutab välimisele ümbrikule ka oma elukoha aadressi Eestis.
§ 55. Hääletamissedelite arvestamine hääletamistulemuste kindlakstegemisel
(1) Välisesindusele laekunud hääletamissedeleid arvestatakse hääletamistulemuste kindlakstegemisel, kui need laekuvad riigi valimisteenistusele hiljemalt neljandal päeval enne valimispäeva.
(2) Saanud alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamissedelitega ümbrikud, kontrollib riigi valimisteenistus, kas alaliselt välisriigis elav valija ei ole hääletanud mitu korda ja kas Eestis hääletanud alaliselt välisriigis elav valija on kantud välisriigis alaliselt elavate valijate nimekirja.
(3) Kui alaliselt välisriigis elav valija on hääletanud hääletamissedeliga mitu korda või kui ta ei ole kantud välisriigis alaliselt elavate valijate nimekirja, jätab riigi valimisteenistus kõik valija hääletamissedeliga ümbrikud arvestamata. Kui valija on hääletanud nii elektrooniliselt kui ka hääletamissedeliga, arvestatakse valija hääletamissedelit. Kui valija on hääletanud mitu korda hääletamissedeliga ja elektrooniliselt, jäetakse kõik valija hääletamissedeliga ümbrikud ja elektrooniliselt antud hääl arvestamata.
(4) Alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamistulemused teeb kindlaks Tallinna linna häältelugemiskomisjon.
(5) Riigi valimisteenistus edastab alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamissedelid käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud häältelugemiskomisjonile hiljemalt teisel päeval enne valimispäeva.
(6) Ümbrikud alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamissedelitega avatakse valimispäeval hääletamistulemuste kindlakstegemiseks.
(7) Ajutiselt välisriigis viibivate valijate hääletamissedelitega ümbrikud edastab riigi valimisteenistus vastavatele jaoskonnakomisjonidele hiljemalt valimispäevale eelneval päeval, kus sedeleid arvestatakse hääletamistulemuste kindlakstegemisel vastavalt käesoleva seaduse § 48 lõigetes 4–7 ettenähtule.
§ 56. Hääletamine rahvusvahelistes või välisriigi vetes asuval Eesti riigilippu kandval laeval
(1) Kui Eesti riigilippu kandev laev, millel on valijaid, asub eelhääletamise päevadel ja valimispäeval rahvusvahelistes või välisriigi vetes, võib selle laeva kapten esitada riigi valimisteenistusele taotluse laeval hääletamise korraldamiseks.
(2) Hääletamise laeval korraldab laeva kapten käesolevas seaduses ettenähtut järgides. Valija hääletab laeval käesoleva seaduse § 42 lõigetes 3 ja 4 ettenähtut järgides. Laeval antud hääled arvestatakse hääletamistulemuste kindlakstegemisel käesoleva seaduse § 55 lõigetes 1 ja 7 ning § 48 lõigetes 4–7 ettenähtut järgides.
(3) Enne hääletamiskastide avamist teeb jaoskonnakomisjon valijate nimekirja alusel kindlaks valijate arvu ning hääletamissedeli saamise kohta antud allkirjade ja märkuste alusel esialgse hääletamisest osavõtnute arvu ning edastab need viivitamata riigi valimisteenistusele. Arvestada tuleb valijate nimekirja märkusi väljaspool elukohta eelhääletanud, elektrooniliselt hääletanud ja kodus hääletanud valijate kohta. Valijate arv kantakse vormikohasesse protokolli.
(6) Väljaspool elukohajärgset jaoskonda hääletanute hääletamissedelite välisküljele pannakse jaoskonnakomisjoni pitsati jäljend ning need sedelid pannakse koos eelhääletanute hääletamissedelitega valimispäeval hääletanute sedelite hulka.
1) millel ei ole jaoskonnakomisjoni pitsati kaht jäljendit,
2) millele ei ole kirjutatud ühegi kandidaadi registreerimisnumbrit või millele on neid kirjutatud rohkem kui üks,
3) millele kirjutatud numbriga kandidaat ei kandideeri selles valimisringkonnas,
(11) Pärast hääletamistulemuste kindlakstegemist pakitakse kehtivad sedelid kandidaatide kaupa. Eraldi pakkidesse pannakse kehtetud sedelid, valijatele välja andmata jäänud sedelid ja valijate tagastatud rikutud sedelid. Pakile märgitakse, millise valimisjaoskonna sedelid, millised ja kui palju neid pakis on. Märkele kirjutab alla jaoskonnakomisjoni esimees.
(12) Hääletamissedelid, valijate nimekirjad ja hääletamistulemuste protokollid edastatakse viivitamata valla- või linnasekretärile.
§ 58. Eelhääletamisel antud häälte lugemine
§ 59. Alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamistulemuste kindlakstegemine
(2) Alaliselt välisriigis elavate valijate häälte lugemist alustab häältelugemiskomisjon valimispäeval varemalt kell 18.00. Ümbrike avamise juures peavad viibima vähemalt kolm häältelugemiskomisjoni liiget, sealhulgas Tallinna linna valimiskomisjoni esimees.
(3) Alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamissedeleid sisaldavad sisemised ümbrikud avatakse ja hääletamissedelite välisküljele pannakse pitsati jäljend.
(4) Häältelugemiskomisjon teeb hääletamissedelite alusel iga valimisringkonna kohta kindlaks hääletamisest osavõtnud alaliselt välisriigis elavate valijate arvu, kehtetuks tunnistatud hääletamissedelite arvu ning kandidaatidele ja erakondadele antud häälte arvu. Hääletamissedeli kehtetuks tunnistamisel järgitakse käesoleva seaduse § 57 lõigetes 8 ja 9 sätestatut.
(5) Alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamistulemusi ei avaldata enne kella 20.00.
(6) Alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamistulemuste kindlakstegemise kohta koostatakse iga valimisringkonna kohta vormikohane protokoll, millele kirjutab alla Tallinna linna valimiskomisjoni esimees. Protokolli märgitakse selle koostamise kuupäev ja kellaaeg.
(7) Alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamistulemused tehakse kindlaks avalikult. Häälte lugemise juures viibiv isik peab täitma häältelugemiskomisjoni liikme suulisi korraldusi. Häälte lugemise juures viibiv isik ei või häälte lugemise ruumi kaasa võtta sidevahendeid ega lahkuda sealt enne kella 20.00.
§ 60. Hääletamistulemuste kindlakstegemine vallas ja linnas
(1) Häälte lugemist korraldab ja hääletamissedeli kehtivuse üle otsustab käesoleva seaduse § 13 lõikes 3 sätestatud häältelugemiskomisjon.
(2) Jaoskonnakomisjonidelt laekunud protokollide alusel teeb häältelugemiskomisjon kindlaks valijate nimekirjadesse kantud valijate arvu, hääletamissedeli saanud valijate arvu, hääletamiskastides olnud sedelite arvu, sealhulgas kehtetute sedelite arvu, ning kandidaatidele ja erakondadele antud häälte arvu ning kannab need vormikohasesse protokolli. Saadud tulemust kontrollitakse hääletamissedelite ülelugemise teel.
(3) Kui hääletamissedelite ülelugemise teel saadud arvud erinevad jaoskonnakomisjoni protokollis olevatest, märgib häältelugemiskomisjon oma protokolli lisas erinevused ning neid tinginud asjaolud. Jaoskonnakomisjoni protokolli ei muudeta. Lõplike hääletamistulemuste kohta teeb otsuse häältelugemiskomisjon.
(4) Valla või linna, Tallinnas iga valimisringkonna hääletamistulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, mille allkirjastab valla või linna valimiskomisjoni esimees. Protokolli märgitakse selle koostamise kuupäev ja kellaaeg.
§ 601. Elektrooniliselt antud häälte lugemine
(4) Elektrooniliste häälte lugemiseks kasutavad Vabariigi Valimiskomisjoni liikmed ja riigi valimisteenistus käesoleva seaduse § 483 lõikes 3 sätestatud ligipääsuvahendeid, mis tagavad juurdepääsu häälte avamise võtmele.
(5) Riigi valimisteenistus teeb iga valimisjaoskonna ja alaliselt välisriigis hääletanud valijate kohta kindlaks:
§ 61. Hääletamistulemuste kindlakstegemine Vabariigi Valimiskomisjonis
(1) Kõigilt valla- või linnasekretäridelt laekunud valla ja linna hääletamistulemuste ning alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamistulemuste protokollide ning elektrooniliselt hääletanud valijate hääletamistulemuste alusel teeb Vabariigi Valimiskomisjon valimisringkondade kaupa kindlaks valijate nimekirjadesse kantud valijate arvu, hääletamissedeli saanud valijate arvu, hääletamisest osavõtnud valijate arvu, kehtetute hääletamissedelite arvu ning kandidaatidele ja erakondadele antud häälte arvu.
(4) Hääletamistulemuste kindlakstegemine Vabariigi Valimiskomisjonis on avalik.
§ 62. Valimistulemuste kindlakstegemine
(3) Nende erakondade ringkonnanimekirjades, kelle kandidaadid kogusid üleriigiliselt kokku vähemalt 5 protsenti häältest, reastatakse kandidaadid vastavalt igaühele antud häälte arvule. Sama erakonna ringkonnanimekirjas olevate kandidaatide hääled liidetakse. Erakond saab nii mitu mandaati, kui mitu korda ületab temale selles valimisringkonnas antud häälte arv lihtkvoodi. Erakonna mandaadiks loetakse ka käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel saadud mandaati. Erakonna mandaatide arvu suurendatakse ühe võrra, kui häälte jääk moodustab vähemalt 75 protsenti lihtkvoodist. Erakond saab mandaadi ka juhul, kui häälte arv moodustab vähemalt 75 protsenti lihtkvoodist. Valituks osutuvad nimekirjas eespool olevad kandidaadid, kellele antud häälte arv on vähemalt 10 protsenti lihtkvoodist. Kui vähemalt kahele kandidaadile on antud võrdne arv hääli, osutub valituks kandidaatide üleriigilises nimekirjas eespool olev kandidaat.
(4) Valimisringkondades lihtkvoodi alusel jaotamata jäänud mandaadid jaotatakse kompensatsioonimandaatidena nende erakondade vahel, kelle kandidaadid kogusid üleriigiliselt kokku vähemalt 5 protsenti häältest.
(5) Kompensatsioonimandaadid jaotatakse modifitseeritud d’Hondti jagajate meetodil jagajate jadadega 1, 20,9, 30,9, 40,9 jne. Seejuures jäetakse iga erakonna võrdlusarvude arvutamisel vahele nii mitu jada esimest elementi, kui mitu mandaati sai erakond valimisringkondades. Kui vähemalt kahe erakonna võrdlusarvud on võrdsed, saab mandaadi erakond, kelle kandidaadid paiknesid valimisringkonna kandidaatide koondnimekirjas tagapool.
(6) Kandidaatide üleriigilises nimekirjas saab kompensatsioonimandaadi kandidaat, kes on nimekirjas eespool ja kellele antud häälte arv on vähemalt 5 protsenti lihtkvoodist. Mandaatide jaotamisel jäetakse vahele need kandidaadid, kes osutusid valituks valimisringkondades.
(7) Kui kompensatsioonimandaatide jaotamisel selgub, et üleriigilises nimekirjas ei ole piisavalt kandidaate, kellele antud häälte arv oli vähemalt 5 protsenti oma valimisringkonna lihtkvoodist, saab kompensatsioonimandaadi oma valimisringkonna lihtkvoodist enima häälteprotsendi kogunud sama nimekirja kandidaat. Häälte võrdsuse korral saab kompensatsioonimandaadi kandidaat, kes on esitatud nimekirjas eespool.
(8) Erakond ei või saada rohkem mandaate, kui on tema nimekirjas kandidaate.
(9) Kui erakonna kandidaadi registreerimise otsus tühistatakse (§ 32 lg 5), jäävad temale välisriigis antud hääled erakonnale. Samuti jäävad erakonnale selle kandidaadi hääled, kes sureb pärast eelhääletamise algust. Kui üksikkandidaadi registreerimise otsus tühistatakse või kui ta sureb, siis temale antud hääli valimistulemuste kindlakstegemisel ei arvestata.
(10) Valimistulemuste kohta koostab Vabariigi Valimiskomisjon protokolli, millele kirjutab alla komisjoni esimees. Protokolli märgitakse selle koostamise kuupäev ja kellaaeg.
(11) Valimistulemused tehakse Vabariigi Valimiskomisjonis kindlaks avalikult.
10. peatükk RIIGIKOGU ERAKORRALISTE VALIMISTE ERISUSED
§ 63. Riigikogu erakorraliste valimiste erisused
(1) Riigikogu erakorralised valimised viiakse läbi käesoleva seaduse kohaselt käesolevas peatükis ettenähtud erisusi arvestades.
(2) Vabariigi Valimiskomisjon kehtestab oma otsusega Riigikogu erakorraliste valimiste toimingute järgmised tähtajad:
1) hääleõiguslike Eesti kodanike arvu esitamine (§ 7 lg 3);
2) valimisjaoskondade jaotuse muutmine (§ 19 lg 3);
3) jaoskonnakomisjonide moodustamine (§ 191);
4) valijakaardi saatmine (§ 21);
5) erakondade nimekirja esitamine (§ 26 lg 2);
6) kandidaatide registreerimiseks esitamine (§ 30);
7) kandidaatide registreerimine (§ 32);
71) eelhääletamise aeg (§ 38 lg 2);
8) valijakaardi saatmine välisriigis ajutiselt elavale valijale (§ 49 lg 5);
9) kirja teel hääletamise taotluste välisesindustele esitamine (§ 50);
10) kirja teel hääletamise hääletamissedelite laekumine (§ 52 lg 2);
11) välisesinduses hääletamise aeg (§ 54 lg 2).
(3) Riigikogu erakorraliste valimiste korral peab kandidaatide registreerimiseks esitamiseks ja registreerimiseks jääma kokku vähemalt kümme päeva.
(4) Erakorraliste valimiste korral kantakse valija selle valimisjaoskonna nimekirja, mille territooriumil valimiste väljakuulutamise päeval asub tema rahvastikuregistrisse kantud elukoht. Kui valija elukoha aadressiandmed on kantud rahvastikuregistrisse valla või linna, Tallinnas linnaosa täpsusega, kantakse valija käesoleva seaduse § 8 lõike 2 punkti 5 alusel määratud valimisjaoskonna valijate nimekirja.
11. peatükk VALIMISTE KULUD
§ 64. Valimiste korraldamise kulud
(1) Riigikogu valimiste ettevalmistamise ja korraldamise kulud kaetakse riigieelarvest.
§ 65. Erakonna ja üksikkandidaadi valimiskampaania rahastamise aruanne
§ 66. Valimiskampaaniaks kasutatud vahendid
§ 67. Valimiskampaania kulud
12. peatükk AVALDUSED JA KAEBUSED
§ 68. Avaldus puuduse kohta valimiste korralduses
§ 69. Kaebuse mõiste
Käesoleva seaduse tähenduses on kaebus Vabariigi Valimiskomisjonile esitatav nõuetekohaselt vormistatud taotlus tunnistada seadusvastaseks valimiste korraldaja toiming ja käesoleva seaduse §-s 721 sätestatud korras Riigikohtule esitatav kaebus Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale.
§ 70. Kaebuse esitamise õigus
Kaebuse esitamise õigus on üksikisikul, kandidaadil ja erakonnal (edaspidi huvitatud isik), kes leiab, et tema õigusi on vaidlustatava toiminguga rikutud.
§ 71. Kaebusele esitatavad nõuded
(3) Kui kaebus ei vasta käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 ettenähtud nõuetele või kui kaebus on esitatud käesoleva seaduse §-s 70 ja § 72 lõikes 1 ettenähtud korda rikkudes, võib Vabariigi Valimiskomisjon jätta kaebuse läbi vaatamata. Kaebuse läbi vaatamata jätmisel võib Vabariigi Valimiskomisjon selle edastada riigi valimisteenistusele vastamiseks käesoleva seaduse § 68 lõikes 6 sätestatud korras. Kui kaebuse esitaja on kaebuse esitamise tähtaja lasknud mööda mõjuval põhjusel, ennistab Vabariigi Valimiskomisjon tema põhistatud taotluse alusel tähtaja.
§ 72. Kaebuse läbivaatamine Vabariigi Valimiskomisjonis
2) käesoleva seaduse §-s 68 sätestatud avalduse läbivaatamisest.
§ 721. Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale kaebuse esitamine
(1) Kui huvitatud isik leiab, et valimiste korraldaja toiminguga või Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse või toiminguga rikutakse tema õigusi, võib ta esitada põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduses ettenähtud korras kaebuse Riigikohtule.
(2) Kaebuse valimiste korraldaja toimingu peale võib Riigikohtule esitada pärast asja lahendamist Vabariigi Valimiskomisjonis.
(3) Kaebus valimiste korraldaja toimingu või Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale esitatakse Vabariigi Valimiskomisjoni kaudu Riigikohtule kolme päeva jooksul Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse teatavakstegemisest või toimingu sooritamisest arvates.
§ 73. Hääletamistulemuste kehtetuks tunnistamine
(1) Kui Vabariigi Valimiskomisjon või Riigikohus on tunnistanud valimisjaoskonna, valla, linna, valimisringkonna või riigi hääletamistulemused kehtetuks, määrab Vabariigi Valimiskomisjon uue valimispäeva ja asjaomases valimisjaoskonnas, vallas või linnas, valimisringkonnas või riigis korraldatakse kordushääletamine. Valimistulemus tehakse kindlaks pärast kordushääletamise tulemuste selgumist.
(3) Kordushääletamisel käesoleva seaduse §-des 40–45 ja 47 ning 71. ja 8. peatükis ettenähtut ei kohaldata.
121. peatükk VASTUTUS
§ 731. Andmete või materjalide esitamata jätmine või valimiskomisjoni otsuse mittetäitmine
§ 732. Poliitilisele välireklaamile kehtestatud piirangute rikkumine
§ 733. Hääletamissedeli hääletamisruumist väljaviimine
13. peatükk LÕPPSÄTTED
§ 74. Riigikogu liikmete registreerimine ja valimistulemuste väljakuulutamine
(1) Vabariigi Valimiskomisjon registreerib valitud Riigikogu liikmed oma otsusega pärast valimispäeva, kui Vabariigi Valimiskomisjonile ja Riigikohtule kaebuste esitamise tähtaeg on möödunud või kui esitatud kaebuste kohta on tehtud lõplikud otsused.
(2) Käesoleva seaduse §-s 73 ettenähtud juhul registreerib Vabariigi Valimiskomisjon valitud Riigikogu liikmed pärast kordushääletamise päeva, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtut.
(3) Valimistulemused loetakse väljakuulutatuks Vabariigi Valimiskomisjoni käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 märgitud otsuse Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
(4) Valituks osutunud kandidaat, kes valimistulemuste väljakuulutamise ajal on Riigikogu liikme ametiga ühitamatus ametis, peab viie päeva jooksul valimistulemuste väljakuulutamise päevast arvates teavitama Vabariigi Valimiskomisjoni, kas ta soovib osaleda Riigikogu töös või jätkata oma senises ametis ja mandaadist loobuda.
§ 75. Riigikogu asendusliikmete registreerimine
(1) Vabariigi Valimiskomisjon registreerib Riigikogu asendusliikmed oma otsusega. Vabariigi Valimiskomisjon edastab otsuse Riigikogu juhatusele.
(2) Asendusliikmed registreeritakse erakondadele, mille kandidaadid kogusid üleriigiliselt kokku vähemalt 5 protsenti kehtivatest häältest.
(3) Valimisringkondades valituks osutunud kandidaatide asendusliikmeteks registreeritakse kandidaadid erakondadele valimisringkondade kaupa, reastatult saadud häälte arvu järgi. Kui kandidaadid said valijatelt hääli võrdselt, siis paigutatakse ettepoole kandidaat, kes paiknes erakonna ringkonnanimekirjas eespool. Asendusliikmeks registreeritakse valimata jäänud kandidaadid, kellele antud häälte arv on vähemalt 10 protsenti oma ringkonna lihtkvoodist.
(4) Kompensatsioonimandaadi alusel valituks osutunud kandidaatide asendusliikmeteks registreeritakse valimata jäänud kandidaadid, kellele antud häälte arv on vähemalt 5 protsenti oma ringkonna lihtkvoodist, erakonna üleriigilises nimekirjas määratud järjestuses ja seejärel ülejäänud sama erakonna valimata jäänud kandidaadid reastatult valimisringkonna lihtkvoodist arvutatud häälteprotsendi suuruse järgi. Kui kandidaatide häälteprotsendid on võrdsed, siis paigutatakse ettepoole kandidaat, kes paiknes erakonna üleriigilises nimekirjas eespool.
§ 76. Lisamandaatide registreerimine
(1) Lisamandaatide jaotamise aluseks on erakondade võrdlusarvude tabel, mis on kinnitatud Vabariigi Valimiskomisjoni otsusega. Vabariigi Valimiskomisjon edastab otsuse Riigikogu juhatusele.
(2) Võrdlusarvude tabelis on erakondadele arvutatud võrdlusarvud (§ 62 lg 5) suuruse järjekorras, alates võrdlusarvust, mis esimesena jäi kompensatsioonimandaatide jaotamisel arvesse võtmata.
(3) Kui vähemalt kaks võrdlusarvu on võrdsed, saab kõrgema järjekoha valijatelt rohkem hääli saanud erakonna võrdlusarv. Kui erakondadele on antud võrdne arv hääli, saab kõrgema järjekoha erakond, kelle kandidaadid paiknesid valimisringkonna kandidaatide koondnimekirjas tagapool.
Üksikkandidaadile või erakonnale makstakse kautsjon tagasi, kui kandidaat osutub valituks või saab valimisringkonnas hääli vähemalt poole lihtkvoodi ulatuses või kui erakonna kandidaadid kogusid üleriigiliselt kokku vähemalt 5 protsenti häältest. Tagastamata kautsjoni kannab Vabariigi Valimiskomisjon riigituludesse.
(1) Valla- või linnasekretär säilitab hääletamissedelid ühe kuu jooksul valimispäevast arvates. Pärast nimetatud tähtaja möödumist, kuid mitte enne, kui esitatud kaebuste kohta on tehtud lõplikud otsused, korraldab valla- või linnasekretär hääletamissedelite hävitamise ja dokumenteerib selle.
(4) Hääletamis- ja valimistulemuste protokollide ning muude valimisdokumentide säilitamise korraldab riigi valimisteenistus.
§ 79. – § 85. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
§ 851. Elektroonilise hääle kontrolli rakendamine
(1) Käesoleva seaduse §-s 486 nimetatud elektroonilise hääle kontrolli ei rakendata enne 2015. aastat.
(2) Vabariigi Valimiskomisjoni otsusega võib selles määratud ulatuses alates 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimistest rakendada katseliselt süsteemi, mis võimaldab valijal kontrollida, kas tema antud hääle on elektrooniliseks hääletamiseks kasutatud rakendus valija tahte kohaselt elektroonilise hääletamise süsteemile edastanud.
§ 852. Elektroonilise hääletamise komisjoni volituste algus
(1) Vabariigi Valimiskomisjon nimetab elektroonilise hääletamise komisjoni liikmed ning esimehe kuu aja jooksul pärast käesoleva seaduse § 171 jõustumist.
(2) Elektroonilise hääletamise komisjoni volitused algavad nimetamisele järgnevast päevast.
§ 853. Vabariigi Valimiskomisjoni liikmete volitused
(1) 2016. aastal moodustatud Vabariigi Valimiskomisjoni liikme volitused lõpevad käesolevas seaduses sätestatud korras hiljemalt 2020. aasta 31. mail, käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi arvestades.
(2) Käesoleva seaduse § 10 lõike 2 punktis 7 nimetatud Vabariigi Valimiskomisjoni liige nimetatakse hiljemalt 2017. aasta 10. jaanuaril ning tema volitused lõpevad käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtajal.
(3) Riigikogu Kantselei direktori nimetatud Riigikogu Kantselei ametniku Vabariigi Valimiskomisjoni liikme volitused lõpevad käesoleva paragrahvi lõikes 2 alusel nimetatud Vabariigi Valimiskomisjoni liikme nimetamisel.
§ 854. Maakonna valimiskomisjoni liikmete volitused
2012. aastal moodustatud maakonna valimiskomisjonide liikmete volitusi pikendatakse kuni 2016. aasta 31. detsembrini.
[RT I, 06.05.2016, 1 - jõust. 16.05.2016]
Käesolev seadus jõustub kümnendal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist, välja arvatud §-d 75 ja 79, mis jõustuvad 2003. aasta 2. märtsil.


Tervise- ja tööministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Tervise- ja tööministri määruste muutmine
RT I, 28.12.2019, 12
Vastu võetud 21.12.2019 nr 73
Määrus kehtestatakse tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 43 lõike 5 ja § 593 lõike 22 ning § 501 lõike 1 alusel.
§ 1. Tervise- ja tööministri 8. märtsi 2019. a määruses nr 21 „Tervishoiuteenuse osutamise tegevuslubade riikliku registri põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 lõike 3 punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
„7) tervishoiutöötaja, sealhulgas iseseisvalt statsionaarse õendusabi osutamisel konsulteeriva arsti ees- ja perekonnanimi, kutse- või eriala ja tervishoiutöötajale tervishoiutöötajate registris registreerimisel antud tervishoiutöötaja registri kood, kiirabi tegevusloa korral ka kiirabi- või erakorralise meditsiini tehniku ees- ja perekonnanimi ning kõigi eelnimetatud töötajate tööle asumise ja töölt lahkumise kuupäev;”;
2) paragrahvi 7 lõiget 3 täiendatakse punktidega 71 ja 72 järgmises sõnastuses:
„71) tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 43 lõike 1 punktis 2 nimetatud isiku, kui ta on arstiõppe üliõpilane, kes on läbinud õppekavas olevad IV kursuse kohustuslikud ained, ees- ja perekonnanimi, unikaalne identifikaator ning isiku tööle asumise ja töölt lahkumise kuupäev;
72) tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 30 lõikes 32 nimetatud isiku ees- ja perekonnanimi, unikaalne identifikaator ning isiku tööle asumise ja töölt lahkumise kuupäev;”;
3) paragrahvi 7 lõike 3 punkt 8 sõnastatakse järgmiselt:
„8) tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 43 lõike 1 punktis 3 nimetatud isiku, ees- ja perekonnanimi, unikaalne identifikaator ning isiku tööle asumise ja töölt lahkumise kuupäev;”;
4) paragrahvi 19 lõikes 2 asendatakse arv „2020” arvuga „2021”.
§ 2. Tervise- ja tööministri 15. märtsi 2019. a määruses nr 27 „Tervishoiuteenuse osutamisel osalevate isikute loetelu ja osalemise kord ning nende juurdepääsu ulatus tervise infosüsteemis olevatele isikuandmetele” tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 2 lõiget 2 täiendatakse punktidega 8 ja 9 järgmises sõnastuses:
„8) kiirabitehnik;
9) erakorralise meditsiini tehnik.”;
3) paragrahvi 3 lõike 2 sissejuhatavas lauses asendatakse tekstiosa „Käesoleva määruse § 2 lõikes 2” tekstiosaga „Käesoleva määruse § 2 lõike 2 punktides 1–6”;
„(21) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud tervishoiuteenuse osutamisel osalejale võimaldatakse ligipääs tervise infosüsteemis olevatele patsiendi isikuandmetele, kui nimetatud osaleja on registreeritud tervishoiuteenuse osutamise tegevuslubade riiklikus registris.”;
„(2) Käesoleva määruse § 3 lõiget 2 rakendatakse alates 1. jaanuarist 2021. a.”.


RT I, 29.12.2017, 14
Vastu võetud 22.12.2017 nr 67
„(4) Teenused vormistatakse raviarvel teenuse osutamise kuupäeval kehtinud piirhinna või haigekassa ja tervishoiuteenuse osutaja vahel kokku lepitud hinna alusel. Koodidega 3061, 3062, 3050, 3069, 3083 ja 3093 tähistatud tervishoiuteenuse osutamise kuupäevaks on käesoleva määruse §-s 8 sätestatud töö hindamise tulemuste kinnitamise päev, sealhulgas ka tulemuste muutmise korral.”;
2) paragrahvi 41 lõike 1 punkt 8 sõnastatakse järgmiselt:
„8) tervisekeskuses on tagatud füsioteraapiateenuse osutamine vähemalt viis tundi nädalas;”;
3) paragrahvi 41 lõiget 1 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
„81) tervisekeskuses on tagatud koduõendusteenuse osutamine;”;
4) paragrahvi 41 lõike 2 punktid 1–5 sõnastatakse järgmiselt:
„1) 3–5 nimistuga perearsti korral on koefitsient 0,93;
5) 15–20 nimistuga perearsti korral on koefitsient 0,86;”;
5) paragrahvi 41 lõiget 2 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) 21 ja enama nimistuga perearsti korral on koefitsient 0,84.”;
6) paragrahvi 41 lõike 3 punktid 1–5 sõnastatakse järgmiselt:
„1) 3–5 nimistuga perearsti korral on koefitsient 0,98;
5) 15–20 nimistuga perearsti korral on koefitsient 1,0;”;
7) paragrahvi 41 lõiget 3 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) 21 ja enama nimistuga perearsti korral on koefitsient 1,0.”;
8) paragrahvi 41 lõike 4 punktid 1–5 sõnastatakse järgmiselt:
9) paragrahvi 41 lõiget 4 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
10) paragrahvi 41 lõike 5 punktid 1–5 sõnastatakse järgmiselt:
„1) 3–5 nimistuga perearsti korral on koefitsient 0,96;
5) 15–20 nimistuga perearsti korral on koefitsient 0,99;”;
11) paragrahvi 41 lõiget 5 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) 21 ja enama nimistuga perearsti korral on koefitsient 0,99.”;
„(4) Haigekassa tasub perearstile raviarvete esitamisel täiendavalt käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 13 kehtestatud määrale perearsti poolt patsiendi suunamisel e-saatekirjaga uroloogile, endokrinoloogile, pulmonoloogile, otorinolarüngoloogile, reumatoloogile, pediaatrile, hematoloogile, neuroloogile, kardioloogile, gastroenteroloogile, ortopeedile, onkoloogile, allergoloog-immunoloogile, nefroloogile, sisearstile, psühhiaatrile ja günekoloogile tervise infosüsteemi vahendusel e-konsultatsiooni või e-konsultatsioonile suunatud patsiendi ravi ülevõtmise eest tervishoiuteenuste loetelus sätestatud tingimustel, kui e-saatekiri ja eriarsti vastus sisaldavad käesoleva määruse lisades 19–23, 27–29, 31–38 ja 40 sätestatud andmeid.”;
13) paragrahvi 6 lõikes 5 esitatud tabelis „Uuringud ja protseduurid” tunnistatakse kehtetuks järgmised read:
14) paragrahvi 6 lõikes 5 esitatud tabelisse „Uuringud ja protseduurid” lisatakse pärast rida nimetusega „Papanicolaou meetodil tehtud ja patoloogi hinnatud patoloogiline günekotsütoloogiline uuring” uued tervishoiuteenused järgmises sõnastuses:
15) paragrahvi 6 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud raseduse jälgimisega seotud teenuste puhul peab perearst lähtuma Eesti Naistearstide Seltsi poolt heakskiidetud raseduse jälgimise juhendist.”;
16) paragrahvi 8 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
17) paragrahvi 8 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Perearstil, kelle teeninduspiirkonnaks on üks kohaliku omavalitsuse üksus ja kelle nimistu koosneb selle piirkonna elanikest ning kelle teeninduspiirkonnas ei ela 0–2-aastaseid või 6-, 7- või 8-aastaseid lapsi, loetakse 0–18-aastaste isikute haigusi ennetava tulemusliku töö kriteeriumid vastavas osas täidetuks 100%.”;
18) paragrahvi 8 lõige 8 sõnastatakse järgmiselt:
19) paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 101 järgmises sõnastuses:
„(101) Jälgimise indikaatorid on järgmised:
20) paragrahvi 8 lõike 11 tabel „Raseduse jälgimine” sõnastatakse järgmiselt:
21) paragrahvi 8 lõige 142 sõnastatakse järgmiselt:
„(142) Kui üldarstiabi ravi rahastamise lepingut omavat tervishoiuteenuse osutajat on MTÜ Eesti Perearstide Selts poolt kvaliteedi hindamise tulemusel hinnatud A-tasemega hinnatava aasta 31. detsembri seisuga, makstakse koodiga 3050 tähistatud lisatasu juhul, kui vähemalt 70% perearstidest, kes tegutsevad tervishoiuteenuse osutaja kaudu, on täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 12 või 13 sätestatud tingimused ja üksnes nende nimistute kohta, mille perearst on täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 12 või 13 sätestatud tingimused.”;
22) määrust täiendatakse §-ga 122 järgmises sõnastuses:
„§ 122. Vähemalt 19-aastase kindlustatud isiku hambaproteesiteenuse eest tasumine
(3) Haigekassa võtab tasu maksmise kohustuse üle käesoleva määruse § 661 kohase dokumendi alusel.”;
23) paragrahvi 13 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
24) paragrahv 16 tunnistatakse kehtetuks;
25) paragrahvi 36 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Käesoleva määruse §-s 28 (v.a brutopalk, maksud brutopalgalt), §-s 30 (v.a ruumis paiknevate seadmete ja inventari kulu) ja §-s 33 sätestatud ressursside ühe mõõtühiku kulu ning §-s 33 (v.a seadmete, inventari ja instrumentide sterilisatsioon, jäätmekäitlus, tervishoiuteenuse osutamisega seotud transport) sätestatud ressursside kasutamise keskmine maht vaadatakse üle ravikindlustuse seaduse § 31 lõikes 5 nimetatud isiku algatusel, kui on esitatud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 22 lõikes 4 sätestatud haigla liikidest haigekassa argumenteeritud valikul vähemalt kahe piirkondliku haigla, kahe keskhaigla ja kahe üldhaigla piirhinna arvutamise aastale eelneva viimase majandusaasta või kokkuleppel haigekassaga sellele eelneva majandusaasta aruande andmed käesoleva määruse lisas 12 sätestatud kulude jaotused ja samade haiglate osutatud teenuste mahud käesoleva määruse lisas 13 esitatud vormi kohaselt koos sotsiaalministri 7. detsembri 2012. a määruse nr 51 „Tervishoiustatistika ja tervishoiualase majandustegevuse aruannete koostamise nõuded, andmete koosseis ning esitamise kord” lisa 14 elektroonse koopiaga.”;
26) paragrahvi 36 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Aastatel, kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 viidatud tegevusi ei tehta, korrigeeritakse käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud ressursside ühe mõõtühiku kulu (v.a tervishoiuteenuse osutamisega seotud transport), arvestades sisemajanduse koguprodukti deflaatorit ja tootlikkuse panust potentsiaalsesse kasvu, v.a juhul, kui ei esitata käesoleva määruse § 32 lõikes 4 nimetatud ostuhinda.”;
27) paragrahvi 38 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;
28) paragrahvi 38 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud ühte DRG-sse grupeerunud raviarvete keskmise maksumuse arvutamisel:
1) leitakse iga DRG grupi raviarvete aritmeetiline keskmine maksumus;
3) jäetakse välja need raviarved, mis on kallimad või odavamad kui 5. protsentiil ja 90. protsentiil;
4) arvutatakse allesjäänud raviarvete uus aritmeetiline keskmine.”;
29) paragrahvi 38 lõige 7 sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Tervishoiuteenuste loetelu § 44 lõikes 1 sätestatud muude samal ajal osutatud teenuste piirhindade summa vahemiku piiride arvutamisel võetakse aluseks käesoleva paragrahvi lõike 61 punktis 3 kirjeldatud raviarvete väljajätmise piirid.”;
30) paragrahvi 38 lõige 8 sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Kui pärast käesoleva paragrahvi lõike 61 punktis 3 kirjeldatud raviarvete väljajätmist jääb alles vähem kui 30 raviarvet, siis vastava DRG kaalu ei muudeta.”;
31) paragrahvi 38 lõige 9 tunnistatakse kehtetuks;
32) paragrahvi 40 lõike 1 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
33) paragrahvi 40 lõike 1 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) ühekordse kasutusega meditsiiniseadmed ja ravimid;”;
34) paragrahvi 40 lõike 4 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskusega sõlmitud tervise infosüsteemi liidestumislepingu kulu patsiendile tervishoiuteenuse osutamisega seotud andmete töötlemiseks tervise infosüsteemis summas 22,59 eurot kuus baasraha täisosalt;”;
35) paragrahvi 40 lõiget 4 täiendatakse punktidega 12 ja 13 järgmises sõnastuses:
„12) üle üheaastase kasutusajaga meditsiiniseadmed;
13) korduvkasutusega meditsiiniseadmed ja ühekordse kasutusega meditsiiniseadmed.”;
36) paragrahvi 56 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) kolmetäheline maatähis vastavalt standardile EVS-EN ISO 3166-1;”;
37) paragrahv 661 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 661. Vähemalt 19-aastase kindlustatud isiku hambaravi- või hambaproteesiteenuse eest tasumist tõendav dokument
8) hambaproteesiteenuse hind.”;
38) paragrahvi 67 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
„(13) 2018. aasta I poolaastal hindab haigekassa perearsti tegevusi lisatasu tasumiseks haigusi ennetava ja krooniliste haigete jälgimise tulemusliku töö eest (kood 3061) käesoleva määruse § 8 kuni 31. detsembrini 2017. a kehtinud sõnastuses sätestatud tingimuste alusel ning kinnitab hindamise tulemused 1. juuliks 2018. a.”;
39) määruse lisa 3 asendatakse käesoleva määruse lisaga 1 „Teenuste standardkulu komponendid (ressursid, nende ressursi kasutamise keskmine maht ja ressursi ühe mõõtühiku maksumus)”;
40) määruse lisa 6 asendatakse käesoleva määruse lisaga 2 „Ruumis paiknevate ressursside loetelu”;
41) määruse lisa 15 asendatakse käesoleva määruse lisaga 3 „Tervishoiuteenuste loetelu peatükis „Meditsiiniseadmed ja ravimid” sisalduvate ravimite maksumus, kasutusvajadus ja osakaalud teenuses”;
42) määruse lisa 16 asendatakse käesoleva määruse lisaga 4 „Tervishoiuteenuste loetelu peatükis „Meditsiiniseadmed ja ravimid” sätestatud meditsiiniseadmete maksumus, kasutusvajadus ja osakaal teenuses”;
43) määruse lisa 19 asendatakse käesoleva määruse lisaga 5 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel uroloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”;
44) määruse lisa 20 asendatakse käesoleva määruse lisaga 6 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel endokrinoloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”;
45) määruse lisa 21 asendatakse käesoleva määruse lisaga 7 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel pulmonoloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”;
46) määruse lisa 22 asendatakse käesoleva määruse lisaga 8 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel reumatoloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”;
47) määruse lisa 23 asendatakse käesoleva määruse lisaga 9 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel kõrva-nina-kurguarsti e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”;
48) määruse lisa 27 asendatakse käesoleva määruse lisaga 10 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel lastearsti e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”;
49) määruse lisa 28 asendatakse käesoleva määruse lisaga 11 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel neuroloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”;
50) määruse lisa 29 asendatakse käesoleva määruse lisaga 12 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel hematoloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”;
51) määruse lisa 30 asendatakse käesoleva määruse lisaga 13 „Eelluba plaaniliseks välisraviks – Konsiiliumi protokolli vorm”;
52) määrus lisa 31 asendatakse käesoleva määruse lisaga 14 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel kardioloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”;
53) määruse lisa 32 asendatakse käesoleva määruse lisaga 15 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel gastroenteroloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”;
54) määruse lisa 33 asendatakse käesoleva määruse lisaga 16 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel ortopeedi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”;
55) määruse lisa 34 asendatakse käesoleva määruse lisaga 17 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel onkoloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”;
56) määruse lisa 35 asendatakse käesoleva määruse lisaga 18 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel allergoloog-immunoloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”;
57) määruse lisa 36 asendatakse käesoleva määruse lisaga 19 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel nefroloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”;
58) määruse lisa 37 asendatakse käesoleva määruse lisaga 20 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel psühhiaatri e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”;
59) määruse lisa 38 asendatakse käesoleva määruse lisaga 21 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel sisearsti e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”;
60) määruse lisa 39 asendatakse käesoleva määruse lisaga 22 „Tervisekeskuse teenuse osutamisega seotud meditsiinilised ressursid”;
61) määrust täiendatakse lisaga 40 „E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel günekoloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel”, mis on esitatud käesoleva määruse lisana 23;
62) määrust täiendatakse lisaga 41 „Hambaproteesiteenuste loetelu”, mis on esitatud käesoleva määruse lisana 24.
Lisa 1 Teenuste standardkulu komponendid (ressursid, nende ressursi kasutamise keskmine maht ja ressursi ühe mõõtühiku maksumus
Lisa 5 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel uroloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 6 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel endokrinoloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 7 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel pulmonoloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 8 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel reumatoloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 9 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel kõrva-nina-kurguarsti e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 10 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel lastearsti e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 11 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel neuroloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 12 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel hematoloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 13 Eelluba plaaniliseks välisraviks – Konsiiliumi protokolli vorm
Lisa 14 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel kardioloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 15 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel gastroenteroloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 16 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel ortopeedi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 17 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel onkoloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 18 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel allergoloog-immunoloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 19 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel nefroloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 20 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel psühhiaatri e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 21 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel sisearsti e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 22 Tervisekeskuse teenuse osutamisega seotud meditsiinilised ressursid
Lisa 23 E-konsultatsiooni saatekirja ja selle vastuse nõuded perearsti poolt patsiendi suunamisel günekoloogi e-konsultatsiooni tervise infosüsteemi vahendusel
Lisa 24 Hambaproteesiteenuste loetelu


Lootsi kvalifikatsiooninõuded ning kutsetunnistuse ja lootsitasõidu loa vorm ning väljastamise tingimused – Riigi Teataja
Lootsi kvalifikatsiooninõuded ning kutsetunnistuse ja lootsitasõidu loa vorm ning väljastamise tingimused
Vastu võetud 12.12.2002 nr 38
RTL 2002, 144, 2114
11.07.2005 nr 75 (RTL 2005, 81, 1173) 24.07.2005
Määrus kehtestatakse « Meresõiduohutuse seaduse» (RT I 2002, 1, 1; 61, 375; 63, 387) § 58 lõike 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse lootsi kvalifikatsiooninõuded ning kutsetunnistuse ja lootsitasõidu loa vorm (juurde lisatud) ning väljastamise tingimused.
LOOTSI KVALIFIKATSIOONINÕUDED
§2. Lootsi kvalifikatsiooniastmed
Lootsi kvalifikatsiooniastmed on:
1) sadamaloots – laevade lootsimine sadama akvatooriumil;
2) mereloots – laevade lootsimine lootsimise piirkonna ulatuses sõltuvalt kehtestatud piirangutest;
3) vanemmereloots – laevade lootsimine lootsimise piirkonna ulatuses ilma piiranguteta;
4) avamereloots – laevade lootsimine väljaspool lootsimise piirkonda Läänemere ulatuses.
§3. Lootsiõpilane
(1) Lootsiõpilane on isik, kes vastab meresõiduohutuse seaduses ja käesolevas määruses sätestatud kvalifikatsiooninõuetele ning taotleb lootsi kutset.
(2) Üldnõuded lootsiõpilasele:
1) kesktasemel eesti ja inglise keele valdamine;
2) piirangutega raadiooperaatori (ROC) ja automaatradarmärkuri (ARPA) kursuste läbimine ning vastavate tunnistuste saamine;
3) lootsiõpilase tervise vastamine laevajuhi tervisenõuetele, arvestades töö iseärasust ja tööpiirkonda.
§4. Kvalifikatsiooniastme taotlemine
(1) Lootsiõpilane võib taotleda sadamalootsi või merelootsi kutset, kui ta on läbinud lootsimise praktika, mis seisneb osalemises vähemalt 150 lootsimises, millest vähemalt 75 on praktilised lootsimised merelootsi või vanemmerelootsi juhendamisel sadama akvatooriumil või vastavas lootsimise piirkonnas.
(2) Sadamaloots võib taotleda merelootsi kutset, kui ta on teinud vähemalt 10 praktilist lootsimist merelootsi või vanemmerelootsi juhendamisel vastavas lootsimise piirkonnas.
(3) Merelootsi kutsetunnistuse omanik võib taotleda vanemmerelootsi kutset, kui ta on töötanud lootsimise piirkonnas merelootsina vähemalt viis aastat või teostanud vähemalt 1800 lootsimist ning selle aja kestel ei ole tema süül esinenud laevaõnnetusi või ohtlikke juhtumeid lootsitavate laevadega. Samuti peab ta olema läbinud laeva manööverdussimulaatori kursuse.
(4) Avamerelootsi kutset võib taotleda isik, kes on töötanud kaptenina laeval kogumahutavusega 3000 ja enam vähemalt viis aastat ning kellel on merelootsi või vanemmerelootsi kutse.
§5. Piirangud merelootsidele
(1) Kvalifikatsioonikomisjon võib teha merelootsi kutsetunnistuses piiranguid lootsimiseks sõltuvalt laevade suurusest ja lootsimise piirkonnast. Piirangutest suuremate laevade lootsimist tuleb praktiseerida vanemmerelootsi juhendamisel vähemalt kümnel korral.
(2) Merelootsi üleminekul ühest lootsimise piirkonnast teise on vajalik uues piirkonnas läbida lootsimise praktika kohaliku lootsimispiirkonna merelootsi või vanemmerelootsi juhendamisel. Praktika seisneb vähemalt kümne laeva lootsimises uues lootsimise piirkonnas.
(3) Kui loots ei tööta antud lootsimise piirkonnas kuus kuud või enam, tuleb läbida praktika, mis seisneb vähemalt kümne laeva lootsimises merelootsi või vanemmerelootsi juhendamisel.
(4) Kehtestatud piirangute tühistamiseks peab mereloots esitama kvalifikatsioonikomisjonile tõendi lootsimispraktika sooritamise kohta. Tõendi allkirjastab lootsiõpilase tööandja.
KVALIFIKATSIOONI MÄÄRAMINE
§6. Kvalifikatsioonikomisjoni moodustamine
(1) Lootside kvalifikatsioonieksami vastuvõtuks moodustab Veeteede Ameti peadirektor oma käskkirjaga kvalifikatsioonikomisjoni. Komisjoni määratakse laevajuhi kvalifikatsiooni omavad isikud Veeteede Ametist ning kutsutakse lootsi kvalifikatsiooni omavad isikud lootsiteenust osutavast äriühingust, lootsimispiirkonnas asuva sadama kapten ja lootsimispiirkonna juhataja. Komisjoni esimees peab omama 3000-se või suurema kogumahutavusega laeva kapteni diplomit.
(2) Lootsiteenust osutav äriühing suunab lootsiõpilase või lootsi lootsieksamile lootsiõpilase või lootsi kirjaliku avalduse alusel. Esildises kvalifikatsioonikomisjonile märgitakse meresõiduohutuse seaduse § 58 lõigetes 1–3 ja käesoleva määruse § 3 lõikes 2 ja § 4 lõikes 1 toodud nõuetele vastavust.
(3) Lootsiõpilane või loots peab sooritama § 6 lõikes 1 nimetatud kvalifikatsioonikomisjonis eesti keeles lootsieksami, kui ta soovib saada sadama- või merelootsiks või kvalifikatsiooniastet tõsta. Lootsieksami sooritamiseks vajalike ainevaldkondade loetelu on lisatud käesolevale määrusele.
(4) Kvalifikatsioonikomisjon võib lubada vanemmerelootsi või avamerelootsi õpilasel sooritada lootsieksami lihtsustatud korras juhul, kui lootsi nõuande järgimisel ei ole lootsitavate laevadega esinenud laevaõnnetusi või ohtlikke juhtumeid.
§7. Kutsetunnistuse väljastamine
(1) Veeteede Amet väljastab lootsieksami edukalt sooritanud sadamalootsile, merelootsile, vanemmerelootsile või avamerelootsile kutsetunnistuse tähtajaga kuni viis aastat. Kutsetunnistusse märgitakse lootsimise piirkond, kehtestatud piirangud ja tunnistuse kehtivuse tähtaeg. Tähtaeg sõltub lootsi ettevalmistuse tasemest ja määratakse eksamikomisjoni poolt.
(2) Lootsi kutsetunnistuse saamiseks tuleb esitada järgmised dokumendid:
2) meresõidudiplom;
3) tunnistused kursuste läbimise kohta (ARPA; ROC; vanemmerelootsil täiendavalt manööverdussimulaator);
4) tõend tervisliku seisundi vastavuse kohta tööks lootsina;
5) lootsieksami sooritamise protokoll;
6) tõend lootsipraktika sooritamise kohta, mille on allkirjastanud lootsiõpilase tööandja;
7) tõend inglise keele kesktaseme oskuse kohta Mereakadeemiast, kui komisjonil tekib kahtlusi eksamineeritava inglise keele oskuses;
8) [Kehtetu - RTL 2005, 81, 1173 - jõust. 24.07.2005]
[RTL 2005, 81, 1173 - jõust. 24.07.2005]
§8. Korduseksam
Lootsieksami mittesooritanu võib suunata korduseksamile, kuid mitte enne ühe kuu möödumist viimasest eksamist. Kui korduseksami sooritamisel lootsiõpilane ei vasta kehtestatud nõuetele, siis võib uut korduseksamit mitte määrata.
LOOTSITASÕIDU EKSAM JA LOOTSIEKSAMI ERIJUHUD
§9. Lootsitasõidu loa taotlemine
(1) Reeder võib taotleda lootsitasõidu luba laeva kaptenile (reisilaeva puhul ka vanemtüürimehele) selles lootsimise piirkonnas, kus asub sadam, mida laev regulaarselt külastab. Taotluses kinnitab reeder, et meresõiduohutuse seaduse § 57 lõikes 3 ja käesoleva määrusega kehtestatud nõuded on laevajuhtide poolt täidetud.
(2) Lootsitasõidu loa saamiseks tuleb sooritada § 6 lõikes 1 nimetatud komisjoni ees lootsitasõidu eksam.
(3) Kiirreisilaeval, kus kaptenil (vanemtüürimehel) on lootsitasõidu luba, võib reeder taotleda lootsitasõidu luba kapteni (vanemtüürimehe) stažöörile, kes on viimase 12 kuu jooksul lootsitasõidu luba omava kapteni juhendamisel stažeerinud, külastades konkreetset sadamat vähemalt 50 korral, kusjuures üks külastus on sissesõit ja väljasõit.
§10. Lootsitasõidu eksam
(1) Lootsitasõidu eksam koosneb teoreetilisest ja praktilisest lootsimise eksamist ning sooritatakse eesti keeles.
(2) Lootsitasõidu eksamil kontrollitakse:
1) lootsimispiirkonna navigatsioonilise olukorra tundmist, sidevahendite kasutamist ja kohustuslike ettekannete esitamise korda;
2) laevaliikluse korraldamise süsteemi tundmist antud lootsimise piirkonnas;
3) Eesti Vabariigi merendusalase seadusandluse tundmist.
(4) Praktilise lootsimise eksam toimub komisjoni esimehe otsusel eksamikomisjoni liikme ja merelootsi jälgimisel.
(5) Teoreetilise ja praktilise lootsimise eksamite vahe ei tohi ületada 30 tööpäeva.
(6) Kui kaptenil (reisilaeval ka vanemtüürimehel) töötamise vaheaeg antud lootsimise piirkonnas ületab kuus kuud, tuleb lootsitasõidu loa uuendamiseks sooritada praktilise lootsimise eksam.
§11. Lihtsustatud korras lootsieksami ja lootsitasõidu
(1) Taotleja võib sooritada lootsieksami lihtsustatud korras lootsi kutsetunnistuse kehtivusaja lõppemisel, teise lootsimispiirkonda suunamisel ning soovi korral jätkata lootsimist, kui on täidetud meresõiduohutuse seaduse §-s 58 ja käesoleva määruse §-s 3 kehtestatud nõuded ning lootsi süül ei ole toimunud laevaõnnetusi ega ohtlikke juhtumeid.
(2) Lõikes 1 nimetatud lihtsustatud kord hõlmab:
1) navigatsioonilise olukorra ja selle muudatuste tundmist lootsimise piirkonnas;
2) merendusalaseid rahvusvahelisi konventsioone, vastavat Eesti Vabariigi seadusandlust ja vastava sadama eeskirja.
(3) Lootsitasõidu loa pikendamiseks sooritab kapten (reisilaeva vanemtüürimees), kui tema süül ei ole toimunud laevaõnnetusi ega ohtlikke juhtumeid, ainult teoreetilise eksami.
(4) Reederi taotlusel võib kvalifikatsioonikomisjon otsustada, et lootsitasõidu luba laieneb tüübilt ja manööverdusomadustelt sarnasele laevale. Taolise laeva nimi märgitakse eksamiprotokolli ja lootsitasõidu loale.
§12. Lootsitasõidu loa kehtivus laeva vahetumise korral
Lootsitasõidu loa omanik, kes vahetab laeva, peab kasutama lootsi teenust vähemalt kümme esimest sadama külastust või praktiseerima kapteni (reisilaeval vanemtüürimehe) stažöörina sellel laeval vähemalt kümnel sadama külastusel, pärast mida peab ta sooritama praktilise lootsimise eksami.
§13. Tööandja kohustused
1) peab arvestust lootsimiste ja lootsiõpilaste stažeerimiste kohta;
2) esitab kvalifikatsioonikomisjonile käesoleva määrusega ettenähtud dokumendid;
3) korraldab õppusi ja atesteerib lootse nende lootsimise piirkonnas kavandatava navigatsioonilise olukorra muudatuse korral.
§14. Kutsetunnistuse ja lootsitasõidu loa tühistamine
(1) Kui lootsi tegevuse või tegevusetuse tagajärjel sattus lootsitav laev ohtlikku olukorda või tekkis laevaõnnetus, võib kvalifikatsioonikomisjon lootsi tööandja ettepanekul või laevaõnnetuse juurdluskokkuvõtte alusel tühistada lootsi kutsetunnistuse ja nõuda temalt erakorralise lootsieksami sooritamist.
(2) Kui laeva kapteni (reisilaeva vanemtüürimehe), kellele on väljastatud lootsitasõidu luba, tegevuse või tegevusetuse tagajärjel sattus tema poolt juhitav laev ohtlikku olukorda või tekkis laevaõnnetus lootsimispiirkonnas, kus laev oli vabastatud kohustuslikust lootsimisest, võib kvalifikatsioonikomisjon tühistada kaptenile väljastatud loa või nõuda temalt erakorralise lootsitasõidu eksami sooritamist.
§16. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 12. detsembri 2002. a määruse nr 38 «Lootsi kvalifikatsiooninõuded ning kutsetunnistuse ja lootsitasõidu loa vorm ning
väljatamise tingimused»
LOOTSIEKSAMI SOORITAMISEKS VAJALIKE AINEVALDKONDADE LOETELU (ÕPPEKAVA)
1. Üldettevalmistuse kava kõigile lootsi kvalifikatsiooniastmetele:
–lootsimispiirkonna üldiseloomustus, piirkonna sadamate sadamaeeskirjad;
–rahvusvahelised laevade kokkupõrke vältimise reeglid (COLREG 1972. a), samuti teised navigatsiooniohutust ja keskkonnareostuse vältimist tagavad eeskirjad antud piirkonnas;
–merendusalased rahvusvahelised konventsioonid, vastav Eesti Vabariigi seadusandlus ja sadama eeskiri;
–piirkonnas paigaldatud navigatsioonimärgistus;
–navigatsioonitulede iseloomustus ja nende nähtavuse sektorid, udusignaalid, tuletornid ja raadiolokatsioonipoid ning teised elektroonilised vahendid, mis on kasutusel piirkonnas;
–piirkonnas asetsevate tuletornide, liitsihtide, poide, kaldamärkide jne nimed, asukohad ja iseloomustus;
–faarvaatrite, madalike nimed ja iseloomustus;
–sillad jt kõrgusepiirangud;
–sügavused faarvaatritel, ankruplatsidel, sh arvestades võimalikke veetaseme kõikumisi;
–täpsed kursid ja vahemaad piirkonnas;
–ankruplatsid;
–laeva juhtimine ankrusse panekul, sildumisel ja teistel haalamistöödel, laeva manööverdamine ja puksiiride kasutamine, juhtimine hädaolukorras;
–side ja navigatsioonilise info saamine piirkonnas;
–liikluseraldusskeemid, VTS ja muu taoline laevade juhtimine piirkonnas;
–kaptenisilla varustus ja navigeerimisvahendid;
–radari ja muude elektrooniliste vahendite kasutamine, nende piirangud ja võimalused navigatsiooniliseks kasutamiseks ning kokkupõrgete vältimiseks;
–eritüübiliste laevade iseärasused ja piirangud käikude andmisel ning roolimisel;
–faktorid, mis mõjuvad laeva juhtimisele, nagu tuul, hoovus, faarvaatri konfiguratsioon, sügavus, merepõhi, laeva kalle ja nende koosmõjud, sh süvise suurenemine (vajumine);
–vedurlaevade kasutamine ja piirangud neile;
–inglise keele oskus selge suhtlemise tasemel situatsiooni selgitamiseks ja käskluste andmiseks, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) standardsete väljendite sõnastiku teadmine;
–suhted lootsi ja kapteni vahel; lootsikaart (kontroll-leht); protseduurid; ohtlikku lasti vedava laeva kontroll-leht lootsile;
–reostuse vältimine;
–võimalike ettenägematute asjaolude loetelu piirkonna kohta;
–lootsi ettekanded navigatsioonimärgistuse vigadest, avastatud puudustest laevades, navigatsiooniohtudest, laevaavariidest ja õnnetusjuhtumitest;
–lootsi tööspetsiifikat puudutavate ohutusnõuete tundmine.
2. Täiendavad nõuded avamerelootsi õpilasele
Avamerelootsi õpilane peab tundma Läänemere navigatsioonilist olukorda, sealhulgas:
–laevateed ja liikluseraldusskeemid, navigatsioonilise info saamise sidekanalid ja ajad;
–kasutatavad navigatsioonimärgistuse skeemid ja tähtsamate tuletornide asukohad ning nende iseloomustus, tähtsamad lootsijaamad ja sidevõimalused nendega;
–kursid ja vahemaad peamiste sadamateni ja geograafiliste orientiirideni;
–navigatsioonituled, navigatsiooniline märgistus ja ohud peamistel laevateedel;
–hoovuste skeem ja sügavused peamistel laevateedel ja sadamates;
–varjupaigad erinevate tuulte korral ja ohutud ankrukohad;
–lubatud süvised ja üldtingimused Taani väinade läbimiseks;
–tundma rahvusvaheliste konventsioonide HELCOM ja MARPOL reegleid merereostuse vältimiseks;
–omama jäässõidu kogemusi jäälõhkuja järel, tundma jäälõhkuja ja laevakaravani vahelist sidesüsteemi.
väljastamise tingimused»