Häädemeeste valla põhimäärus – Riigi Teataja
Häädemeeste valla põhimäärus
Häädemeeste valla põhimäärus - sisukord
§ 2 Omavalitsusorganid
§ 3 Vallaelanik
§ 4 Külavanem
§ 5 Vald avalik-õigusliku juriidilise isikuna
§ 6 Üldine pädevus
§ 8 Esinduskulude hüvitamine
§ 9 Maksude ja koormiste täitmise kontroll
§ 10 Valla esindamine tsiviilõiguslikes suhetes
§ 11 Valla esindamine kohtus
§ 12 Rahvusvahelised suhted
3 VALLA SÜMBOLID JA NENDE KASUTAMISE KORD
1 Valla lipp ja vapp
§ 13 Valla lipp ja vapp
§ 14 Valla lipu kirjeldus
§ 15 Valla lipu kasutamise kord
§ 16 Valla vapi kirjeldus
§ 17 Valla vapi kasutamise kord
2 Valla aukodaniku aunimetuse omistamise, valla vapimärgi ja valla tänukirja andmise alused
§ 19 Aunimetused, aumärgid ja muu sümboolika
§ 20 Valla aukodaniku nimetuse andmise alused
§ 21 Vapimärgi väljaandmise alused
§ 22 Valla tänukirja väljaandmise alused
4 VOLIKOGU ESIMEHE JA ASEESIMEHE VÕI ASEESIMEESTE VALIMISE KORD, VOLIKOGU KOMISJONIDE MOODUSTAMISE KORD, ÕIGUSED JA KOHUSTUSED NING VOLIKOGU KOMISJONIDE ESIMEESTE JA ASEESIMEESTE VALIMISE KORD
§ 23 Volikogu esimene istung ja volikogu tegevus esimehe valimiseni
2 Volikogu esimehe ja aseesimehe valimine
§ 24 Volikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord
§ 25 Hääletamise korraldamine ja hääletamine
§ 26 Volikogu esimehe valimised volikogu esimehe volituste ennetähtaegsel lõppemise või peatumisel või tema umbusaldamisel
§ 28 Volikogu esimehe õigused ja kohustused
§ 29 Volikogu aseesimehe õigused ja kohustused
§ 30 Volikogu esimehe ja aseesimehe ning komisjoni esimehe ja aseesimehe volituste lõppemine
4 Volikogu fraktsioonide, komisjonide, töörühmade tegevuse alused ja moodustamise kord
1 Volikogu fraktsioonide moodustamine ja tegevuse lõpetamine
§ 31 Fraktsioonide moodustamine ja tegevuse lõpetamine
2 Volikogu komisjonide ja töörühmade moodustamine, õigused ja kohustused ning komisjoni tegevuse lõpetamine
§ 33 Alaliste ja ajutiste komisjonide ning töörühmade moodustamine
§ 35 Alaliste ja ajutiste komisjonide õigused ja kohustused
§ 36 Revisjonikomisjoni õigused ja kohustused
§ 37 Komisjonide esimeeste ja aseesimeeste ning revisjonikomisjoni liikmete valimise kord
§ 38 Komisjoni liikme õigused ja kohustused
§ 39 Komisjonide tegevuse lõppemine
§ 40 Komisjoni esimehe ja aseesimehe tagasiastumine
§ 41 Komisjoni esimehe ülesanded
3 Volikogu komisjonide töökord
§ 42 Volikogu komisjoni töövorm
§ 43 Komisjoni kokkukutsumine
§ 44 Eelnõude ja muude dokumentide menetlemine komisjonis
§ 45 Otsuste vastuvõtmine komisjonis
§ 46 Komisjoni koosoleku protokoll
4 Revisjonikomisjoni kontrolli teostamise kord
§ 47 Revisjonikomisjoni hinnang majandusaasta aruandele
§ 48 Revisjonikomisjoni õigused kontrolli teostamisel
5 Volikogu töö korraldamine, volikogu istungi kokkukutsumine ja läbiviimine
§ 49 Volikogu tööorganid
§ 50 Volikogu töövorm
§ 51 Volikogu töö korraldamine
§ 52 Volikogu istungi kokkukutsumine
§ 53 Volikogu istungi läbiviimise üldpõhimõtted
§ 54 Volikogu istungi avamine, päevakorra kinnitamine ning avalduste ja ettepanekute ärakuulamine
§ 55 Päevakorraküsimuste arutamine volikogu istungil
§ 56 Ettekanne, kaasettekanne, läbirääkimised, sõnavõtt, küsimus, repliik
§ 57 Hääletamine volikogu istungil
5 VALLAVANEMA VALIMISE KORD, VALLAVALITSUSE MOODUSTAMISE KORD, VALLAVALITSUSE PÄDEVUS. VALLASEKRETÄRI ÜLESANDED
1 Vallavanema valimise kord, ametisse vormistamine, volitused ja pädevus
§ 60 Vallavanem
§ 61 Vallavanema valimise kord
§ 62 Vallavanema ametisse vormistamine
§ 63 Vallavanema volitused
§ 64 Vallavanema pädevus
§ 65 Vallavanema tegevuspiirang
§ 66 Vallavanema puhkusele lubamine ja teenistuslähetusse saatmine
§ 67 Vallavanema asendamine
§ 68 Valitsuse volituste tähtaeg
§ 69 Vallavanema hüvitis ametist vabastamisel
§ 70 Valitsuse koosseis ja moodustamine
§ 71 Valitsuse koosseisu muutmine
§ 72 Vallavalitsuse liikme volituste ennetähtaegne lõppemine
§ 73 Valitsuse liikmete ja vallavalitsuse pädevus
§ 74 Vallavalitsuse liikme töö tasustamine, puhkus ja teenistuslähetus
§ 75 Vallavalitsuse töökorraldus
§ 76 Vallavalitsuse istungi protokoll
§ 77 Vallasekretär
6 VALLA AMETIASUTUSE JA HALLATAVATE ASUTUSTE MOODUSTAMINE NING OSALEMINE JURIIDILISTES ISIKUTES
§ 78 Valla ametiasutus ja ametiasutuse hallatavad asutused
§ 79 Valla majandustegevus ja osalemine juriidilistes isikutes
§ 80 Valla arengukava
§ 81 Eelarvestrateegia
§ 82 Arengukava, eelarvestrateegia ning eelarve seosed
§ 83 Arengukava ja eelarvestrateegia koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ning avalikustamine
§ 84 Eelarve eelnõu koostamine ja avalikustamine
§ 85 Eelarve vastuvõtmine ja jõustumine
§ 86 Eelarve avalikustamine
§ 87 Eelarve täitmine
§ 88 Lisaeelarve
§ 89 Vallavara valitsemine
8 VALLA ÕIGUSAKTIDE NORMITEHNIKA NÕUDED, VASTUVÕTMISE, AVALIKUSTAMISE JA JÕUSTUMISE KORD
§ 90 Volikogu ja vallavalitsuse õigusaktide eelnõude normitehnika nõuded
§ 91 Õigusaktide eelnõude kättesaadavaks tegemine
§ 92 Volikogu ja vallavalitsuse õigusaktide liigid
§ 93 Volikogu ja vallavalitsuse õigusaktide ning protokollide vormistamine ja kehtivus
§ 94 Õigusaktide allkirjastamine
§ 95 Volikogu õigusaktide jõustumine
§ 96 Vallavalitsuse õigusaktide jõustumine
§ 97 Õigusaktide edastamine ja avalikustamine
§ 98 Õigusaktide täitmise kontroll
§ 99 Järelepärimine
§ 100 Määruse kehtetuks tunnistamine
§ 101 Määruse jõustumine
RT IV, 11.11.2017, 8
Vastu võetud 09.11.2017 nr 1
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 8 lõigete 1 ja 2 ning § 22 lõike 1 punkti 9 alusel.
Häädemeeste valla (edaspidi vald) põhimäärus on õigusakt, milles sätestatakse:
2) volikogu töökord;
3) vallavanema valimise kord, vallavalitsuse moodustamise kord, vallavalitsuse pädevus; vallasekretäri ülesanded;
4) valla sümbolid ja nende kasutamise kord;
5) valla aukodaniku aunimetuse omistamise, valla vapimärgi ja valla tänukirja andmise alused;
6) valla esindamise kord;
8) valla arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve koostamise ja muutmise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted;
9) valla õigusaktide normitehnika nõuded, vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise kord;
10) muud valla tegevust reguleerivad sätted.
§ 2. Omavalitsusorganid
Valla omavalitsusorganiteks on
1) Häädemeeste Vallavolikogu (edaspidi volikogu) – valla esinduskogu, mille valivad valla hääleõiguslikud elanikud kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel;
2) Häädemeeste Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) – volikogu poolt seaduse ja käesoleva põhimääruse alusel moodustatav täitevorgan.
§ 3. Vallaelanik
Vallaelanik on isik, kelle püsiv elukoht asub rahvastikuregistri andmetel Häädemeeste vallas.
§ 4. Külavanem
(1) Külal võib olla külavanem, kes tegutseb külaelanike volitusel külaelu edendamiseks. Külavanema volituste kestus ei ole piiratud volikogu volituste kestusega.
(2) Mitu küla võivad valida ühise külavanema.
(3) Vallavalitsuse ülesannete täitmine külavanema poolt sätestatakse lepinguga.
(4) Volikogu võib võtta vastu külavanema statuudi, milles määratakse külavanema valimise kord, kandidaadile esitatavad nõuded, õigused ja kohustused ning volituste kestuse periood.
§ 5. Vald avalik-õigusliku juriidilise isikuna
(1) Vald on avalik-õiguslik juriidiline isik, keda esindavad seaduste ja valla põhimääruse alusel ja kehtestatud korras oma pädevuse piires volikogu, volikogu esimees, vallavalitsus ning vallavanem või nende poolt volitatud esindajad.
§ 6. Üldine pädevus
(1) Volikogu esimees esindab valda ja volikogu ainuisikuliselt vastavalt seadusega ja volikogu poolt antud pädevusele, samuti volikogu moodustatud esinduse koosseisus.
(2) Vallavanem esindab valda ja vallavalitsust vastavalt seadusega, valla põhimäärusega ning volikogu poolt antud pädevusele ainuisikuliselt. Vallavalitsuse moodustatud esindus esindab vallavalitsust korraldusega antud pädevuses.
(3) Vallavanemal on õigus volitada teisi isikuid vallavalitsust esindama üksikjuhtumiteks.
(1) Vallavanem või tema asendaja esindab valda vastavalt pädevusele lepingute sõlmimisel.
(2) Sõlmitavad lepingud kuuluvad eelnevalt läbivaatamisele ja heakskiitmisele volikogus, kui nende täitmisega kaasnevad kulutused omavalitsusüksuse eelarvest või võetakse muid varalisi kohustusi.
§ 8. Esinduskulude hüvitamine
Volikogu võib volikogu esimehele ja vallavanemale esinduskulude hüvitamiseks eelarvega määrata eraldi tasu.
§ 9. Maksude ja koormiste täitmise kontroll
Valla kehtestatud maksude ja koormiste täitmise kontrollimisel esindab valda ja volitab koormiste täitmist kontrollima teisi isikuid vallavalitsus.
§ 10. Valla esindamine tsiviilõiguslikes suhetes
(2) Häädemeeste Vallavalitsuse hallatava asutuse juht esindab valda tsiviilõiguslikes suhetes tehingute tegemisel, mis on vajalikud asutuse seadusega sätestatud ülesannete täitmiseks seaduses sätestatud ulatuses ja kehtivate õigusaktide alusel. Häädemeeste Vallavalitsuse hallatava asutuse juht esindab valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut tööandjana.
§ 11. Valla esindamine kohtus
(1) Häädemeeste valda, volikogu ja vallavalitsust esindavad kohtus seaduse alusel vallasekretär ning ilma erivolituseta ka vallavanem ja volikogu esimees. Teised isikud esindavad valda kohtus vallavanema või vallasekretäri antud volituse alusel.
(2) Häädemeeste valda, volikogu ja vallavalitsust võib esindada ka lepinguline esindaja. Valitud lepinguline esindaja osutab õigusabi volikirja ja volitajaga sõlmitud kirjaliku lepingu alusel.
§ 12. Rahvusvahelised suhted
(1) Suhetes rahvusvaheliste organisatsioonidega esindab valda volikogu või viimase poolt määratud esindaja.
(2) Läbirääkimistel ja töökoosolekutel esindavad valda rahvusvahelistes suhetes volikogu esimees, vallavanem, abivallavanem, vallasekretär ning volikogu otsuse alusel teised volikogu liikmed, vallavalitsuse korralduse alusel teised isikud.
3. peatükk VALLA SÜMBOLID JA NENDE KASUTAMISE KORD
1. jagu Valla lipp ja vapp
§ 13. Valla lipp ja vapp
§ 14. Valla lipu kirjeldus
(1) Häädemeeste valla lipp on ühinenud Tahkuranna valla lipp.
(2) Valla lippu võidakse kasutada ka laualipuna või vimplina.
(3) Kui valla lipp on vähendatud mõõdus (laualipuna või vimplina), peavad selle kujutis, värvilahendus ning mõõdusuhted vastama täpselt lipu kirjeldusele.
§ 15. Valla lipu kasutamise kord
(1) Valla lipp võidakse heisata:
1) volikogu ja vallavalitsuse hoonel ja valla hallatavate asutuste hoonetel peasissekäigu juures;
2) valla teiste kohalike omavalitsusükuste ametlike delegatsioonide kohtumistel;
3) valla avalikel üritustel, tseremooniatel ja ametlikel vastuvõttudel;
4) vallavalitsuse hallatavate asutuste, ühingute ja seltside poolt korraldatavatel avalikel üritustel;
5) muudel üritustel, kus on esindatud Häädemeeste vald.
(2) Valla lippu võidakse kasutada ka
1) valla kultuuri-, spordi- ja delegatsioonide ees ava- ja lõputseremooniatel rahvusvahelistel, vabariiklikel ja maakondlikel üritustel;
2) lipu kujutisena vallavolikogu ja vallavalitsuse ametlikel trükistel ning suveniiridel.
(3) Valla lipp heisatakse hoonete peasissekäigu juures või muus sobivas kohas kas vardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
(4) Valla lipu heiskamisel koos Eesti lipuga, rahvusvahelise organisatsiooni lipuga, Eesti maakonna, linna, valla või muu lipuga juhindutakse Eesti lipu seadusest.
§ 16. Valla vapi kirjeldus
(1) Häädemeeste valla vapp on ühinenud Häädemeeste valla vapp.
(2) Valla vapi kujutist võib kasutada värvilise ja must-valgena.
§ 17. Valla vapi kasutamise kord
(1) Valla vapi kujutist kasutatakse volikogu ja vallavalitsuse ning vallavalitsuse hallatavate asutuste plankidel ja pitseritel.
1) valla vapimärgil;
2) volikogu, vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatavate asutuste siltidel, esindusruumides, trükistel, meenetel, suveniirmärkidel, ametlikel ja reklaamkuulutustel jmt kohtades;
3) ametlikul nimekaardil;
4) valla piire tähistavatel märgistustahvlitel ja viitadel;
5) ärilistel ja mitteärilistel eesmärkidel vallavalitsuse korralduse alusel sõlmitud lepingus märgitud viisil ja mahus;
6) volikogu ja vallavalitsuse poolt korraldatavatel üritustel, tseremooniatel ja ametlikel vastuvõttudel;
7) valla koondvõistkondadesse kuuluvate sportlaste esindus- ja võistlusriietusel rahvusvahelistel, vabariiklikel ja maakondlikel võistlustel;
8) valla kultuuri-, spordi- ja muude delegatsioonide ees ava- ja lõputseremooniatel rahvusvahelistel, vabariiklikel ja maakondlikel üritustel.
(3) Loa valla vapi kujutise kasutamiseks annab vastava kirjaliku taotluse alusel vallavalitsus.
(1) Valla lipu või vapi kasutamisel käesolevas põhimääruses sätestatud korda eirates kannab rikkuja vastutust õigusaktides sätestatud korras.
(2) Valla sümbolite kasutamisel heade kommete vastaselt või muul valla mainet kahjustaval viisil on vallavalitsusel õigus nõuda sümboolika kasutamise lõpetamist ja kahju hüvitamist.
2. jagu Valla aukodaniku aunimetuse omistamise, valla vapimärgi ja valla tänukirja andmise alused
§ 19. Aunimetused, aumärgid ja muu sümboolika
(1) Vallal võivad olla aumärgid, ametirahad, aunimetused ja muu sümboolika.
(2) Vallale osutatud väljapaistvate teenete eest või vallapoolse erilise austusavaldusena võib anda üksikisikule valla kõrgeima aunimetusena valla aukodaniku nimetuse käesolevas põhimääruses sätestatud tingimustel ja korras.
(3) Vallale osutatud teenete väärtustamiseks isikule võib isikule anda valla kõrge autasuna vapimärgi käesolevas põhimääruses sätestatud tingimustel ja korras.
(4) Valla hüvanguks ja maine kujundamiseks tehtud töö eest võib isikule või ühendusele tänu avaldamiseks anda valla tänukirja käesolevas põhimääruses sätestatud alustel ja korras.
(5) Volikogul ja vallavalitsusel on valla nimel õigus omistada muid autasusid volikogu või vallavalitsuse kehtestatud tingimustel ja korras.
§ 20. Valla aukodaniku nimetuse andmise alused
(1) Valla aukodaniku nimetus võidakse omistada isikule vallale osutatud väljapaistvate teenete eest hariduse, kultuuri, sotsiaal-, tervishoiu, majanduse või muus valdkonnas.
(2) Valla aukodaniku nimetus antakse korraga ühele isikule. Aukodaniku nimetuse võib omistada ka postuumselt.
(3) Valla aukodaniku nimetuse andmiseks ettepaneku esitamise õigus on igaühel.
(4) Kirjalik ettepanek esitatakse aukodaniku valimise komisjonile ja see peab sisaldama:
1) kandidaadi täisnime;
2) põhjendust, milliste teenete eest isikule aukodaniku nimetust taotletakse;
3) kandidaadi esitaja nime ja kontaktandmeid.
(5) Ettepanekute esitamise tähtaeg on 01.november.
(6) Aukodaniku nimetuse omistamise otsustab vallavolikogu poolt moodustatud aukodaniku valimise komisjoni ettepaneku alusel vallavolikogu hiljemalt kaks nädalat enne valla aastapäeva.
(7) Valla aukodaniku nimetuse omistamisega kaasneb valla vapimärk, aukodaniku tunnistus ning rahaline preemia suurusega 640 eurot, millele lisanduvad maksud maksab vallavalitsus.
(8) Aukodaniku aunimetus kuulutatakse välja valla aastapäeva üritusel volikogu esimehe või vallavanema poolt.
(9) Aukodaniku aunimetuse omistamise otsuse alusel tehakse aukodaniku kohta kanne valla auraamatusse. Aukodaniku nimetuse omistamisega postuumselt tehakse sissekanne valla auraamatusse, käesoleva paragrahvi lõikes 7 sätestatut ei rakendata.
§ 21. Vapimärgi väljaandmise alused
(1) Vapimärk antakse vallale osutatud teenete väärtustamiseks isikule, kes on oma töö ja tegemistega hariduse, kultuuri, sotsiaal-, tervishoiu, majandus- või muus valdkonnas oluliselt kaasa aidanud valla arengule ja mainele.
(2) Vapimärgi andmiseks ettepaneku esitamise õigus on igaühel.
(3) Kirjalik ettepanek esitatakse vallavolikogule ja see peab sisaldama:
2) põhjendust, milliste teenete eest isikule vapimärki taotletakse;
(4) Ettepanekute esitamise tähtaeg on 01. november.
(5) Volikogu otsuse eelnõu vapimärgi andmiseks valmistab ette vallavalitsus laekunud taotluste alusel. Vapimärgi omistamise otsustab vallavolikogu oma koosseisu häälteenamusega.
(6) Vapimärk antakse isikule üks kord.
(7) Vapimärgid antakse üle valla aastapäeva tähistamisel volikogu esimehe või vallavanema poolt.
(8) Vapimärgi omamise õiguse kohta väljastatakse tunnistus, millele kirjutavad alla volikogu esimees ja vallavanem. Tunnistus antakse üle koos vapimärgiga.
(9) Vapimärgi väljaandmise kohta tehakse sissekanne valla auraamatusse.
(10) Vapimärk ei kuulu asendamisele.
§ 22. Valla tänukirja väljaandmise alused
(1) Valla hüvanguks ja maine kujundamiseks tehtud töö eest võib isikule või ühendusele tänu avaldamiseks anda valla tänukirja.
(2) Tänukirja andmiseks ettepaneku esitamise õigus on igaühel.
1) kandidaadi täisnime,
2) põhjendust, milliste teenete eest isikule tänukirja taotletakse;
(4) Tänukirja andmise otsustab vallavolikogu oma istungil. Volikogu otsuses tänukirja andmise kohta tuuakse ära tänukirja saaja nimi ja tänukirja andmise põhjus.
(5) Tänukirjale kirjutavad alla volikogu esimees ja vallavanem, allkirjad kinnitatakse valla vapimärgi pitsatiga.
(6) Tänukirja üleandmise aeg ja koht valitakse vastavalt olukorrale. Tänukirja annab üle volikogu esimees või vallavanem.
(7) Tänukirja võib isikule või ühendusele anda mitmel korral.
4. peatükk VOLIKOGU ESIMEHE JA ASEESIMEHE VÕI ASEESIMEESTE VALIMISE KORD, VOLIKOGU KOMISJONIDE MOODUSTAMISE KORD, ÕIGUSED JA KOHUSTUSED NING VOLIKOGU KOMISJONIDE ESIMEESTE JA ASEESIMEESTE VALIMISE KORD
§ 23. Volikogu esimene istung ja volikogu tegevus esimehe valimiseni
(2) Volikogu esimese istungi kutsub kokku valimiskomisjoni nimel valimiskomisjoni esimees või esimehe äraolekul valimiskomisjoni aseesimees.
(3) Volikogu esimest istungit juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees.
(4) Volikogu esimese istungi päevakorras on volikogu esimehe ja aseesimehe või aseesimeeste valimine ning vallavalitsuse lahkumispalve ärakuulamine.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2-4 sätestatud kord kehtib ka kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 52 2. lõike alusel kokkukutsutud uue volikogu esimese istungi suhtes, istungi päevakorras on volikogu esimehe ja aseesimehe või aseesimeeste valimine.
(6) Volikogu esimehe valimised korraldab valla valimiskomisjon ning valimistulemused tehakse kindlaks valimiskomisjoni otsusega. Sama kord kehtib ka volikogu järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks.
(7) Kui volikogu esimesel istungil jääb volikogu esimees valimata, kutsub volikogu esimehe valimiseni istungid kokku valimiskomisjoni nimel valimiskomisjoni esimees või esimehe äraolekul aseesimees. Volikogu esimehe valimiseks tuleb uus istung kokku kutsuda vähemalt kahe nädala jooksul eelmise istungi toimumisest arvates. Istungi päevakorras saab volikogu esimehe valimiseni olla ainult volikogu esimehe ja aseesimehe valimine.
2. jagu Volikogu esimehe ja aseesimehe valimine
§ 24. Volikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord
(1) Volikogu esimees valitakse salajasel hääletusel volikogu liikmete seast volikogu koosseisu häälteenamusega.
(2) Volikogu uue koosseisu esimehe valimisi ning hääletamist korraldab valimiskomisjon. Kui volikogule tuleb valida uus esimees seoses volikogu esimehe volituste lõppemise või lõpetamisega, korraldab volikogu esimehe valimised volikogu, moodustades salajase hääletamise korraldamiseks häältelugemiskomisjoni. Kolmeliikmelise häältelugemiskomisjoni koosseisu kinnitab volikogu avalikul hääletamisel pärast nimekirjade sulgemist. Komisjon valib enda hulgast esimehe ja sekretäri.
(3) Õigus seada üles kandidaate on volikogu liikme(te)l ja volikogu fraktsioonidel.
(4) Kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse kirjalik ettepanek.
(5) Ülesseatud kandidaadid annavad kirjaliku nõusoleku kandideerimiseks.
(6) Ülesseatud kandidaadid võivad oma kandidatuuri taandada kuni nimekirja sulgemiseni.
(7) Kandidaatidele antakse aega enda ja oma programmi tutvustamiseks kuni 10 minutit.Kandidaatide tutvustamine toimub kandidaatide esitamise järjekorras.
(8) Kandidaatide nimekiri suletakse avalikul hääletamisel poolthäälteenamusega. Enne nimekirja sulgemist võivad fraktsioonid nõuda kuni 5-minutilist vaheaega.
§ 25. Hääletamise korraldamine ja hääletamine
(1) Pärast nimekirja sulgemist kuulutab istungi juhataja välja vaheaja kandidaatide nimede kandmiseks hääletussedelitele. Hääletussedelitele kantakse kandidaatide nimekirja kantud kandidaadid esitamise järjekorras.
(2) Valimistel on hääletussedelite väljaandmise aluseks volikogu liikmete nimekiri. Volikogu liige saab hääletamise korraldajalt valla vapipitsati jäljendiga hääletussedeli. Hääletussedeli saamise kohta annab volikogu liige hääletajate nimekirjale allkirja.
(3) Enne hääletuse väljakuulutamist kontrollib hääletamise korraldaja valimiskasti ja kinnitab, et hääletuskast oli enne hääletussedelite kasti laskmist tühi.
(4) Hääletamise kuulutab välja ja kuulutab selle lõppenuks istungi juhataja.
(5) Igal volikogu liikmel on valimisel üks hääl.
(6) Salajasel hääletamisel tõmbab volikogu liige hääletussedelil joone alla selle kandidaadi nimele, kelle poolt ta hääletab. Seejärel paneb Häädemeeste valla valimiskomisjoni liige hääletussedeli tühjale küljele valla vapipitsati jäljendi. Hääletussedeli laseb volikogu liige valimiskasti isiklikult.
(7) Kehtetuks tunnistatakse hääletussedel, millel on märgistatud rohkem kui ühe kandidaadi nimi või kui märge on tehtud selliselt, et sellest pole võimalik aru saada või kus pole märgistatud ühegi kandidaadi nime.
(8) Kui volikogu liige võtab hääletussedeli, kuid ei lase seda õigeaegselt kasti, siis loetakse see sedel rikutuks ja arvesse ei võeta.
(9) Kui hääletussedel rikutakse enne selle laskmist valimiskasti, on volikogu liikmel õigus rikutud sedelit tagastades saada hääletamise korraldajalt uus hääletussedel, mille kohta tehakse vastav märge hääletajate nimekirja.
(10) Häälte lugemine on avalik, see toimub vahetult pärast hääletuse lõppemist.
(11) Valimistulemuste kohta koostab hääletamise korraldaja hääletamistulemuste protokolli, millele kirjutavad alla komisjoni kõik liikmed.
(12) Isikuvalimise tulemused vormistatakse volikogu uuele koosseisule volikogu esimehe valimise korral valimiskomisjoni otsusena, muudel juhtudel volikogu otsusena.
(13) Valituks osutub kandidaat, kes sai volikogu koosseisu häälteenamuse.
(14) Kui ükski kandidaat ei osutu valituks, viiakse läbi uus hääletamine järgmisel volikogu istungil. Istung volikogu esimehe valimiseks kutsutakse kokku kahe nädala jooksul esimesest istungist arvates.
§ 26. Volikogu esimehe valimised volikogu esimehe volituste ennetähtaegsel lõppemise või peatumisel või tema umbusaldamisel
(1) Kui volikogu esimees astub ametikohalt tagasi, tema volitused volikogu liikmena lõpevad enne tähtaega või peatuvad või avaldab volikogu talle umbusaldust, toimuvad järgmisel volikogu istungil volikogu esimehe valimised käesoleva põhimääruse §-is 24 sätestatud korras, kusjuures istungit juhatab volikogu aseesimees.
(2) Kui ka volikogu aseesimees astub tagasi või tema volitused volikogu liikmena lõpevad enne tähtaega või peatuvad või avaldab volikogu neile umbusaldust, juhatab uue volikogu esimehe valimise ajal istungit vanim volikogu liige.
(1) Volikogu aseesimehe kohale kandidaatide esitamist alustatakse pärast volikogu esimehe valimiste protseduuri lõppu.
(2) Volikogu aseesimees valitakse volikogu liikmete seast.
(3) Valimine toimub käesoleva põhimääruse § -is 24 sätestatud korras, istungit juhatab volikogu esimees.
§ 28. Volikogu esimehe õigused ja kohustused
2) esitab volikogu istungile kinnitamiseks päevakorra projekti;
3) korraldab volikogu õigusaktide ettevalmistamist ja menetlemist;
5) korraldab volikogu komisjonide tööjaotust;
6) korraldab volikogu nimel peetavat kirjavahetust;
7) esindab valda ja volikogu vastavalt seadusega, valla põhimäärusega ning volikogu poolt antud pädevusele;
8) kirjutab alla volikogu poolt vastuvõetud määrustele, otsustele ja teistele volikogu dokumentidele;
9) edastab avalikkusele volikogu tegevuse kohta informatsiooni;
10) omab õigust välja kuulutada volikogu istungil täiendav vaheaeg;
11) võtab kodanikke vastu kord nädalas vallamajas;
12) korraldab volikogu poolt vastuvõetud määruste, otsuste ja teiste dokumentide täitmise kontrolli;
13) täidab muid talle seaduse alusel ja valla põhimäärusega pandud ülesandeid.
§ 29. Volikogu aseesimehe õigused ja kohustused
1) täidab volikogu esimehe äraolekul või volikogu esimehe enesetaandusel tema kohuseid;
§ 30. Volikogu esimehe ja aseesimehe ning komisjoni esimehe ja aseesimehe volituste lõppemine
Volikogu esimehe ja aseesimehe ning komisjoni esimehe ja aseesimehe volitused lõpevad samaaegselt tema volikogu liikme volituste peatumisega või ennetähtaegse lõppemisega.
4. jagu Volikogu fraktsioonide, komisjonide, töörühmade tegevuse alused ja moodustamise kord
1. jaotis Volikogu fraktsioonide moodustamine ja tegevuse lõpetamine
§ 31. Fraktsioonide moodustamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Volikogu liikmed võivad volikogu tegevuses osalemiseks moodustada ja registreerida vähemalt 3-liikmelise volikogu fraktsiooni.
(2) Volikogu fraktsiooni moodustamise otsus, mis sisaldab fraktsiooni nimetust, esimehe ja aseesimehe nimesid ning mis on allkirjastatud kõigi liikmete poolt, edastatakse volikogu istungi juhatajale. Fraktsioon loetakse moodustatuks istungi juhataja poolt vastava otsuse teatavaks tegemisel.
(3) Fraktsioon valib oma liikmete seast fraktsiooni esimehe ja aseesimehe.
(4) Fraktsiooni nimel tegutseb fraktsiooni esimees või tema volitatud isik. Fraktsiooni esimehe äraolekul asendab teda fraktsiooni aseesimees või fraktsiooni esimehe volitatud fraktsiooni liige.
(5) Muudatused fraktsiooni koosseisus vormistatakse fraktsiooni otsusega, mis edastatakse kirjalikult volikogu esimehele, kes teeb selle teatavaks volikogu istungil.
(6) Fraktsiooni liikmel on õigus igal ajal lahkuda fraktsioonist, informeerides sellest kirjalikult fraktsiooni esimeest ja volikogu esimeest, kes teeb selle teatavaks volikogu istungil.
(8) Volikogu fraktsiooni tegevuse lõpetamise otsus, mis sisaldab fraktsiooni nimetust, esimehe ja aseesimehe nimesid ning mis on allkirjastatud kõigi liikmete poolt, edastatakse volikogu istungi juhatajale. Fraktsiooni tegevus loetakse lõppenuks istungi juhataja poolt vastava otsuse teatavaks tegemisel.
1) Fraktsioonil on õigus:
3) seada üles kandidaate volikogu poolt valitavatele, kinnitatavatele või nimetatavale ametikohtadele;
4) oma liikme kaudu volikogu istungil sõna võtta;
6) esitada volikogu istungil järelepärimisi volikogu poolt valitud, kinnitatud või ametisse nimetatud isikutele.
2. jaotis Volikogu komisjonide ja töörühmade moodustamine, õigused ja kohustused ning komisjoni tegevuse lõpetamine
§ 33. Alaliste ja ajutiste komisjonide ning töörühmade moodustamine
(1) Volikogu moodustab vallaelu valdkondade kaupa volikogu tegevuse kavandamiseks, volikogule ja vallavalitsusele arvamuste esitamiseks ning õigusaktide eelnõude ettevalmistamiseks alalisi ja ajutisi komisjone, kes juhinduvad oma tegevuses kehtivatest õigusaktidest, põhimäärusest ning vallaelanike huvidest ja vajadustest. Volikogu peab alalise komisjonina moodustama komisjone, mille moodustamise nõue tuleneb kehtivatest õigusaktidest.
(2) Volikogu alaliste komisjonide moodustamine otsustatakse üldjuhul hiljemalt kolmandal volikogu istungil pärast kohaliku omavalitsuse volikogu valimisi. Vajadusel või õigusaktidest tulenevalt võib volikogu moodustada alalisi komisjone igal ajal.
(3) Volikogu alalised komisjonid moodustatakse volikogu volituste ajaks.
(4) Volikogu komisjoni koosseisu kujundamisel arvestatakse erakondade ja valimisliitude esindajate osakaalu volikogus.
(5) Volikogu ajutine komisjon või töörühm moodustatakse ühekordse või ajutise iseloomuga ülesannete täitmiseks. Volikogu ajutiste komisjonide volituste aja määrab volikogu komisjoni moodustamisel. Volikogu ajutise komisjoni või töörühma moodustamise otsuses sätestatakse selle koosseis, komisjoni ülesanded ja volituste aeg.
(6) Volikogu komisjon moodustatakse ja selle koosseisu muudetakse volikogu otsusega. Otsuses märgitakse komisjoni moodustamise eesmärk, tegevusvaldkond, pädevus ja liikmete arv. Kui komisjoni ei moodustata volikogu alalise komisjonina, määratakse otsuses ka komisjoni volituste aeg. Volikogu komisjoni koosseisu muutmine toimub volikogu komisjoni esimehe või volikogu liikme ettepanekul.
(7) Volikogu moodustatud komisjonid on volikogu ees aruandekohustuslikud.
(1) Volikogul on kohustus moodustada alalise komisjonina vähemalt kolmeliikmeline revisjonikomisjon.
§ 35. Alaliste ja ajutiste komisjonide õigused ja kohustused
(1) Volikogu alalise komisjoni õigused:
1) selgitada välja kohaliku omavalitsuse poolt lahendamist vajavad vallaelu küsimused ja teha ettepanekuid nende lahendamiseks;
2) töötada välja tegevuskava(d);
4) algatada arutelusid;
5) anda volikogule arvamusi ja teha ettepanekuid talle läbivaatamiseks saadetud eelnõude kohta;
6) teha ettepanekuid volikogu istungi päevakorra, volikogu ja teiste komisjonide menetluses olevate volikogu õigusaktide eelnõude kohta;
7) saada vallavalitsuselt komisjoni menetluses oleva küsimusega seotud täiendavaid dokumente ja teavet;
8) kaasata oma töösse asjatundjaid ja tellida eksperthinnanguid, kooskõlastades selle eelnevalt volikoguga;
9) kontrollida volikogu määruste ja otsuste täitmist.
(2) Volikogu ajutise komisjoni õigused:
1) teha volikogule ettepanekuid vastava komisjoni moodustamise otsuses komisjonile pandud ülesannete lahendamise kohta;
4) anda volikogule arvamusi ja teha ettepanekuid talle läbivaatamiseks saadetud eelnõude kohta;
5) kontrollida volikogu määruste ja otsuste täitmist.
(3) Komisjonil on õigus kaasata oma tegevusse asjatundjaid ja saada vallavalitsuselt ja vallavalitsuse hallatavatelt asutustelt komisjoni tööks vajalikku informatsiooni, v.a andmed, mille avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud. Vastavat tööd korraldab komisjoni esimees.
(4) Komisjonidele suunavad materjale läbivaatamiseks volikogu ja volikogu esimees.
§ 36. Revisjonikomisjoni õigused ja kohustused
1) kontrollida ja hinnata vallavalitsuse, vallavalitsuse ametiasutuste ja nende ametiasutuste hallatavate asutuste või kohaliku omavalitsuse üksuse valitseva mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse ja mittetulundusühingu tegevuse seaduslikkust, otstarbekust ja tulemuslikkust ning valla või linna vara kasutamise sihipärasust;
(3) Revisjonikomisjon täidab oma pädevuses olevaid ülesandeid tööplaani alusel või volikogu ülesandel. Tööplaani kinnitab revisjonikomisjon oma koosolekul.
(5) Revisjonikomisjon esitab vähemalt kord aastas aruande oma tegevuse kohta volikogu istungil. Üldjuhul esitab revisjonikomisjon aruande revisjonikomisjoni tegevusest samal istungil koos majandusaasta aruande kohta arvamuse andmisega.
(6) Revisjonikomisjoni aruanne avaldatakse valla veebilehel kahe nädala jooksul pärast selle volikogu istungile esitamist.
§ 37. Komisjonide esimeeste ja aseesimeeste ning revisjonikomisjoni liikmete valimise kord
(1) Komisjonide esimehed, aseesimehed ja revisjonikomisjoni liikmed valitakse volikogu liikmete hulgast salajasel hääletamisel poolthäälte enamusega.
(2) Komisjonide koosseis (v.a revisjonikomisjon) kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul volikogu poolthäälte enamusega avalikul hääletamisel.
(3) Igal volikogu liikmel on õigus kuuluda vähemalt ühte komisjoni.
§ 38. Komisjoni liikme õigused ja kohustused
(2) Komisjoni liige kohustub osalema komisjoni koosolekutel.
§ 39. Komisjonide tegevuse lõppemine
(1) Komisjoni tegevus lõpeb volikogu koosseisu volituste lõppemisega.
(2) Ajutise komisjoni tegevus lõpeb talle antud ülesande täitmisega või mõnel muul ajal vastavalt volikogu otsusele.
§ 40. Komisjoni esimehe ja aseesimehe tagasiastumine
(2) Volikogu komisjoni esimehe või aseesimehe tagasiastumise, vabastamise, talle volikogu poolt umbusalduse avaldamise, tema kui volikogu liikme volituste lõppemise või peatamise korral valib volikogu uue komisjoni esimehe vastavalt käesoleva põhimääruse § -le 37.
§ 41. Komisjoni esimehe ülesanded
1) juhib komisjoni tööd, kutsub kokku ja juhatab komisjoni koosolekut;
2) koostab komisjoni tööplaani ja koosoleku päevakorra;
3) tagab komisjoni koosolekutele küsimuste ettevalmistamise;
4) annab komisjoni liikmetele komisjoni tööga seotud ülesandeid;
5) otsustab, keda kutsuda osalema päevakorra küsimuste arutelul;
6) esindab komisjoni suhetes teiste isikutega;
7) vastutab komisjoni asjaajamise ja komisjoni koosolekute protokollimise eest, kirjutab alla protokollidele;
8) korraldab komisjoni otsuste täitmist.
(2) Komisjoni esimeest asendab komisjoni aseesimees või esimehe volitatud komisjoni liige.
(3) Volikogu komisjoni esimehe tagasiastumise, vabastamise, talle volikogu poolt umbusalduse avaldamise, tema kui volikogu liikme volituste lõppemise või peatamise korral on komisjoni uuel esimehel õigus esitada volikogule kinnitamiseks komisjoni uus koosseis.
3. jaotis Volikogu komisjonide töökord
§ 42. Volikogu komisjoni töövorm
Volikogu komisjoni töövorm on koosolek.
§ 43. Komisjoni kokkukutsumine
(1) Komisjoni koosolekud kutsub vastavalt vajadusele kokku komisjoni esimees või aseesimees. Koosoleku toimumise ajast, kohast ja päevakorrast informeeritakse komisjoni liikmeid vähemalt kaks tööpäeva enne koosoleku toimumist ning neile esitatakse tutvumiseks otsuse eelnõud vm materjalid arutlusele tulevate küsimuste kohta.
(2) Komisjon on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole komisjoni liikmetest, sh komisjoni esimees või aseesimees.
(4) Komisjoni koosolekul võib sõnaõigusega osaleda vallavalitsuse liige. Teiste isikute osalemise komisjoni koosolekul otsustab komisjoni esimees.
§ 44. Eelnõude ja muude dokumentide menetlemine komisjonis
(1) Komisjon on kohustatud tema menetlusse suunatud volikogu õigusakti eelnõu läbi vaatama volikogu või volikogu esimehe poolt antud tähtajaks või hiljemalt 15 tööpäeva jooksul. Avaldused ja märgukirjad vaadatakse läbi seaduses sätestatud tähtajal, muud dokumendid vaadatakse läbi volikogu esimehe määratud tähtajal.
§ 45. Otsuste vastuvõtmine komisjonis
(1) Volikogu komisjon teeb protokollilisi otsuseid, mis võetakse vastu koosolekul osalevate komisjoni liikmete poolthäälteenamusega. Häälte võrdsuse korral otsustab koosoleku juhataja hääl.
(2) Komisjoni otsused teeb volikogule teatavaks komisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees, mõlema äraolekul komisjoni protokolli või muu kirjaliku dokumendi alusel istungi juhataja. Komisjoni otsus on volikogule soovituslik.
§ 46. Komisjoni koosoleku protokoll
(1) Komisjoni koosoleku käik protokollitakse. Koosoleku protokolli kantakse koosoleku toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja otsused ettepanekute arvestamise või mittearvestamise kohta, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate ja küsimuste algatajate eriarvamused. Ühiskoosolekute protokollid vormistab iga komisjon eraldi.
(2) Komisjoni koosoleku protokollib komisjoni liige või komisjoni esimehe poolt protokollima kutsutud isik. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja. Protokoll vormistatakse kümne tööpäeva jooksul pärast koosoleku toimumist.
(3) Protokollid tehakse igaühele kättesaadavaks vastuvõtuaegadel ametiasutuse kantseleis, st need on kohe leitavad vastavas kaustas ja on selliselt igaühele kättesaadavad. Üldkättesaadavaks ei tehta protokollides sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud valla ametiasutuse siseseks kasutamiseks. Täiendavalt avalikustatakse protokollid ametiasutuse dokumendiregistri kaudu valla kodulehel aadressil: www.haademeeste.ee
(4) Komisjoni liikme eriarvamus kantakse protokolli ja tehakse teatavaks volikogu istungil vastava arutelu käigus.
4. jaotis Revisjonikomisjoni kontrolli teostamise kord
§ 47. Revisjonikomisjoni hinnang majandusaasta aruandele
(1) Enne majandusaasta aruande kinnitamist volikogus vaatab revisjonikomisjon volikogule esitatud majandusaasta aruande läbi ja koostab selle kohta kirjaliku aruande, mis esitatakse volikogule.
(2) Aruandes avaldab revisjonikomisjon, kas ta toetab vallavalitsuse koostatud majandusaasta aruande kinnitamist. Aruanne koostatakse kirjalikult. Lisaks annab revisjonikomisjon aruandes ülevaate oma tegevuse kohta.
§ 48. Revisjonikomisjoni õigused kontrolli teostamisel
(1) Revisjonikomisjon täidab oma pädevuses olevaid ülesandeid tööplaani alusel või volikogu ülesandel.
(2) Revisjonikomisjoni liikmetel on temale antud ülesannete täitmisel õigus:
2) pääseda koos kontrollitava asutuse esindajaga asutuse materiaalsete väärtuste juurde.
(3) Revisjonikomisjoni protokolliline otsus ja revisjoniakt saadetakse vallavalitsusele, kes võtab revisjoniakti suhtes seisukoha ja esitab selle kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
5. jaotis Volikogu töö korraldamine, volikogu istungi kokkukutsumine ja läbiviimine
§ 49. Volikogu tööorganid
Volikogu tööorganid on alatised ja ajutised komisjonid, fraktsioonid ja vajadusel töörühmad.
§ 50. Volikogu töövorm
Volikogu töövorm on istung.
§ 51. Volikogu töö korraldamine
(2) Esimehe või tema asendaja puudumisel juhatab istungit kohalolevatest volikogu liikmetest vanim liige.
(3) Volikogu esimehe või ühe volikogu aseesimehe ametikoht võib volikogu otsusel olla palgaline. Volikogu palgalisele esimehele või palgalisele aseesimehele ei või maksta sellist lisatasu, hüvitist või toetust ega tema suhtes rakendada selliseid soodustusi, mida volikogu ei ole otsustanud.
§ 52. Volikogu istungi kokkukutsumine
(1) Volikogu istungi, v.a käesoleva põhimääruse paragrahvis 23 sätestatud juhul, kutsub kokku volikogu esimees või tema asendaja, kelleks on aseesimees või aseesimehe puudumisel volikogu vanim liige, volikogu poolt kehtestatud korras.
(2) Volikogu istungid toimuvad kord kuus, vajadusel sagedamini. Istungite ajakava koostab volikogu esimees, kellel on õigus teha selles muudatusi.
(3) Valitsuse või vähemalt 1/4 volikogu koosseisu ettepanekul kutsub volikogu esimees või tema asendaja volikogu kokku nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks. Istungi toimumise aja määrab volikogu esimees või tema asendaja mitte hilisemaks kui üks kuu.
(4) Iga 1,5 tunni töötamise järel tehakse vaheaeg 15 minutit. Vaheaja algust võib muuta, kui seda tingib küsimuse arutelu. Volikogu istungi tööaeg on kuni viis tundi, kui volikogu ei otsusta teisiti.
(5) Juulis ja augustis üldjuhul istungeid ei toimu.
(6) Volikogu kokkukutsumisel tuleb kutses ära näidata toimumise aeg, koht ja arutusele tulevad küsimused ning kutse peab olema volikogu liikmetele teatavaks tehtud vähemalt neli päeva enne volikogu istungit. Koos kutsega tehakse volikogu liikmetele kättesaadavaks volikogu istungi päevakorras märgitud õigusaktide eelnõud. Volikogu kutse ja õigusaktide eelnõud avalikustatakse valla kodulehel aadressil: www.haademeeste.ee ja edastatakse volikogu liikmele posti või elektronpostiga vastavalt eelnevale kokkuleppele.
(7) Kutse volikogu istungi kokkukutsumise kohta ja päevakorras märgitud õigusaktide eelnõud avaldatakse vähemalt neli päeva enne istungit valla kodulehel www.haademeeste.ee ja valla raamatukogudes.
§ 53. Volikogu istungi läbiviimise üldpõhimõtted
(1) Volikogu istungid toimuvad ruumis, kus igale volikogu liikmele on tagatud istekoht ja töölaua kasutamise võimalus.
(2) Volikogu istungid on avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi küsimuse arutelu osas kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui arutatavat küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(3) Volikogu istungist võtavad sõnaõigusega osa valitsuse liikmed, vallasekretär ja volikogu poolt istungile kutsutud isikud, sõna andmise otsustab istungi juhataja.
(4) Külalisteks loetakse kõiki saalis viibivaid isikuid, kes ei ole volikogu liikmed. Külalised registreeritakse enne istungi avamist ees- ja perekonnanime järgi ja kantakse protokolli. Istungi ajal toimuvad muudatused volikogu liikmete koosseisus fikseeritakse istungi protokollis.
(5) Kui volikogu liige ei saa istungil osaleda, teatab ta sellest võimaluse korral volikogu esimehele või vallakantseleisse.
(6) Foto-, video- ja fonosalvestuste tegemine ei tohi segada volikogu istungi läbiviimist.
§ 54. Volikogu istungi avamine, päevakorra kinnitamine ning avalduste ja ettepanekute ärakuulamine
(1) Volikogu istungi avab istungi juhataja. Volikogu uue koosseisu esimese istungi avab ja esimest istungit juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees.
(2) Istungi avamine hõlmab
1) volikogu otsustusvõime kontrollimist kohaloleku registreerimise lehe alusel;
2) kutsutud külaliste tutvustamist;
3) päevakorra arutamist ja kinnitamist.
(3) Istungi alguses tehakse teatavaks istungi päevakorra kavand. Istungi päevakorra kavandi koostab ja esitab istungile kinnitamiseks volikogu esimees tehtud ettepanekute ja laekunud materjalide alusel.
(4) Ettepanekuid volikogu istungi päevakorra kohta võivad teha kuni päevakorra kinnitamiseni:
2) valitsuse nimel vallavanem;
4) volikogu komisjonid.
(5) Pärast ettepanekute ja protestide läbivaatamist kinnitatakse päevakord poolthäälte enamusega. Kui päevakorda ei kinnitata, paneb istungi juhataja kõik päevakorraküsimused ükshaaval hääletamisele. Küsimus võetakse päevakorda poolthäälte enamusega.
(6) Vähemalt 2/3 kohaloleva volikogu liikme nõusolekul võib istungi päevakorda muuta istungi käigus.
§ 55. Päevakorraküsimuste arutamine volikogu istungil
(1) Volikogu arutab istungi kutses märgitud nõutavas korras ettevalmistatud küsimusi.
(2) Istungi päevakorras oleva asja käsitlus hõlmab tavapäraselt ettekannet, kaasettekannet, läbirääkimisi ja otsustamist. Päevakorrapunkti, mille kohta ei ole esitatud eelnõu, arutelu piirdub ettekande ärakuulamisega ning küsimustele vastamisega. Volikogu võib poolthäälte enamusega oma töö korraldada ka teisiti.
§ 56. Ettekanne, kaasettekanne, läbirääkimised, sõnavõtt, küsimus, repliik
(1) Ettekanne on asja käsitlev esinemine kestusega kuni 15 minutit.
(2) Kaasettekanne on ettekannet täiendav või sellega oponeeriv esinemine kestusega kuni kümme minutit.
(3) Läbirääkimised hõlmavad küsimusi, vastuseid, sõnavõtte ja repliike.
(4) Ühe päevakorrapunkti kohta võib iga volikogu liige esitada kuni kolm küsimust. Soovi küsimusteks avaldatakse käetõstmisega. Küsimustele vastamist korraldab istungi juhataja.
(5) Sõnavõtt on üldjuhul volikogu liikme seisukoha motiveeritud ja põhjendatud esitus koos omapoolse hinnanguga käsitletavas asjas kestusega kuni kolm minutit. Soov sõnavõtuks avaldatakse käetõstmisega. Eelisjärjekorras antakse sõna faktimärkuseks ja protseduuriliseks ettepanekuks. Ühel istungil antakse volikogu liikmele samas päevakorra küsimuses luba üheks sõnavõtuks.
(6) Repliik on volikogu liikme kuni kaheminutiline märkus või ettepanek. Igas päevakorrapunktis on volikogu liikmel õigus kaheks repliigiks. Repliigi esitamise soovist teatatakse käe tõstmisega.
(7) Teemast kõrvale kalduva esineja kutsub istungi juhataja tagasi teema juurde. Teistkordsel teemast kõrvale kaldumisel võib istungi juhataja esinemise lõpetada.
(8) Kui läbirääkimiste käigus tehakse ettepanek asja arutelu katkestada, paneb koosoleku juhataja ettepaneku kohe hääletusele. Eelnõud, mis antakse volikogule arutamiseks esimest korda, võidakse edasi lükata teiseks ja kolmandaks lugemiseks. Eelnõu lugemise katkestamise või saatmise järgmisele lugemisele otsustab volikogu poolthäälte enamusega.
(9) Vähemalt kahele lugemisele tuleb panna eelnõud, mis käsitlevad:
1) vallaeelarvet;
3) vallale varaliste kohustuste võtmist;
4) kohalike maksude kehtestamist.
(10) Eelnõu teine lugemine võetakse volikogu istungi päevakorda volikogu esimehe ettepanekul hiljemalt kolme kuu jooksul arvates esimesest lugemisest. Vaheaeg iga järgneva lugemise vahel peab olema vähemalt neli tööpäeva.
(11) Eelnõu järgmisel lugemisel peab eelnõu esitaja või redaktsioonitoimkond esitama vajaduse korral parandatud või täiendatud teksti.
(12) Eelnõu esitaja võib eelnõu tagasi võtta arutelu igas staadiumis enne selle lõplikule hääletamisele panemist.
(13) Pärast läbirääkimiste lõppu on ettekandjal õigus lõppsõnaks.
(14) Enne eelnõu lõpphääletamisele panekut võib fraktsiooni esimees või tema asendaja nõuda kümneminutilist vaheaega nõupidamiseks.
§ 57. Hääletamine volikogu istungil
(2) Hääletamine on volikogus avalik, välja arvatud isikuvalimised.
(3) Volikogu on otsustusvõimeline, kui istungist võtab osa vähemalt pool volikogu liikmetest.
(4) Igal volikogu liikmel on üks hääl.
(5) Volikogu otsused fikseerib istungi juhataja.
(6) Volikogu otsused tehakse poolthäälte enamusega, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(7) Enne asja hääletamisele panemist kordab istungi juhataja kõiki ettepanekuid ning annab võimaluse parandusteks ja täiendusteks.
(8) Hääletamisele pandud ettepanek peab olema sõnastatud nii, et see võimaldaks olla selle poolt või vastu.
(9) Enne hääletama asumist on volikogu fraktsioonil õigus taotleda kümneminutilist vaheaega, ettepanekut aktsepteeritakse hääletamisele panemata.
(10) Istungi juhataja paneb esimesena hääletusele parandus- ja täiendusettepanekud. Eelnõu pannakse tervikuna hääletusele pärast kõigi parandus- ja täiendusettepanekute läbihääletamist.
(11) Esimesena hääletatakse need ettepanekud, mille vastuvõtmine teeb tarbetuks teiste ettepanekute hääletamise, selliste ettepanekute puudumisel hääletatakse ettepanekuid esitamise järjekorras.
(12) Arvude hääletamisel alustatakse hääletamist suuremast arvust, tähtaegade puhul hääletatakse hilisemad tähtajad enne varasemaid. Arvude ja tähtaegade kombinatsioonide puhul määrab hääletamise järjekorra istungi juhataja.
(13) Sama õigussuhet reguleeriva kahe või enama eelnõu olemasolul pannakse pärast läbirääkimisi eelnõud hääletamisele või enim hääli saanud eelnõu suunatakse teisele lugemisele.
(14) Isikuvalimistel osutub valituks häälteenamuse saanud kandidaat. Kui ükski kandidaat ei osutu valituks, viiakse läbi uus hääletamine järgmisel volikogu istungil.
(15) Salajase hääletamise korraldamiseks valib volikogu eelnevalt kolmeliikmelise häältelugemiskomisjoni. Komisjon valib endi hulgast esimehe ja sekretäri.
(16) Häältelugemiskomisjon valmistab ette ja väljastab volikogu liikmetele hääletussedelid, kuhu on kantud kandidaatide nimed esitamise järjekorras. Hääletamine viiakse läbi käesoleva põhimääruse §-is 25 sätestatud korras.
(1) Volikogu istungi lõpetab istungi juhataja.
(2) Kui istungi tööaja lõpuks ei ole istungi päevakord ammendatud, paneb istungi juhataja hääletusele istungi pikendamise arutusel oleva päevakorrapunkti ammendumiseni või istungi pikendamise päevakorra ammendumiseni või istungi lõpetamise.
(3) Kui volikogu otsustab istungi lõpetada enne päevakorra ammendumist, lülitatakse arutamata jäänud päevakorrapunktid järgmise istungi päevakorda.
(1) Volikogu istung protokollitakse. Volikogu istungi protokoll koostatakse 10 tööpäeva jooksul istungi toimumisest arvates vastavalt haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele. Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused ettepanekute arvestamise või mittearvestamise kohta, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused.
(2) Istungi protokollile kirjutab alla volikogu esimees või tema asendaja. Allakirjutanud isik vastutab protokollides sisalduvate andmete õiguse eest.
(3) Istungite protokollid tehakse igaühele kättesaadavaks vastuvõtuaegadel ametiasutuse kantseleis, st need on kohe leitavad vastavas kaustas ja on selliselt igaühele kättesaadavad. Üldkättesaadavaks ei tehta protokollides sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud valla ametiasutuse siseseks kasutamiseks. Täiendavalt avalikustatakse protokollid ametiasutuse dokumendiregistri kaudu valla kodulehel aadressil: www.haademeeste.ee
5. peatükk VALLAVANEMA VALIMISE KORD, VALLAVALITSUSE MOODUSTAMISE KORD, VALLAVALITSUSE PÄDEVUS. VALLASEKRETÄRI ÜLESANDED
1. jagu Vallavanema valimise kord, ametisse vormistamine, volitused ja pädevus
§ 60. Vallavanem
2) on vallavalitsuse juht, kes esindab valitsust;
§ 61. Vallavanema valimise kord
(1) Vallavanema valib volikogu kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses ja käesolevas põhimääruses sätestatud tingimustel kuni neljaks aastaks.
(2) Vallavanemaks võib volikogu valida ja valitsuse liikmeks võib kinnitada täieliku teovõimega Eesti Vabariigi kodaniku, kes valdab eesti keelt seaduses või seaduse alusel sätestatud ulatuses.
(3) Volikogu peab vallavanema valima kahe kuu jooksul volikogu uue koosseisu esimese istungi päevast või eelmise vallavanema ametist vabanemisest arvates. Kui volikogu ei ole kahe kuu jooksul esimese istungi kokkutulemise päevast või vallavanema ametist vabanemise päevast arvates valinud vallavanemat, on volikogu tegutsemisvõimetu ning selle koosseisu kõigi liikmete volitused loetakse ennetähtaegselt lõppenuks.
(4) Volikogu valib vallavanema salajasel hääletamisel volikogu koosseisu häälteenamusega.
(5) Vallavanema valimine toimub käesoleva põhimääruse §-is 25 sätestatud korras.
(6) Hääletamistulemuste kohta koostab komisjon protokolli, millele kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed ning protokoll kinnitatakse avalikul hääletamisel poolthäälteenamusega.
(7) Kui ükski kandidaat ei osutu valituks, viiakse läbi uus hääletamine järgmisel volikogu istungil.
(8) Uus istung kutsutakse kokku kahe nädala jooksul eelmisest istungist arvates.
§ 62. Vallavanema ametisse vormistamine
Vallavanema valimine vormistatakse volikogu otsusega.
§ 63. Vallavanema volitused
(1) Ametisse valimisest saab vallavanem volituse moodustada vallavalitsus.
(2) Kõik muud seaduses ja käesolevas põhimääruses sätestatud vallavanema õigused ja kohustused saab vallavanem vallavalitsuse ametisse kinnitamisest.
(3) Vallavanema volitused kestavad kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse alusel vallavanema volituste lõppemiseni.
§ 64. Vallavanema pädevus
1) esitab volikogule kinnitamiseks vallavalitsuse liikmete arvu, vallavalitsuse struktuuri ja vallavalitsuse koosseisu;
2) esitab volikogule ettepaneku vallavalitsuse täiendava liikme kinnitamiseks ja vallavalitsuse liikme vabastamiseks vallavalitsuse liikme kohustustest ning palgalise vallavalitsuse liikme ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks;
3) korraldab vallavalitsuse tööd ja vallavalitsuse istungite ettevalmistamist ning kutsub kokku valitsuse istungi vastavalt valitsuse töökorras sätestatud tingimustele ja korrale;
5) kirjutab alla vallavalitsuse määrustele ja korraldustele ning teistele vallavalitsuse dokumentidele,
6) esitab vallavalitsusele ametisse nimetamiseks valla ametiasutuse juhi kandidaadi ja ametisse kinnitamiseks valla ametiasutuse hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb valitsusele ettepaneku nimetatud juhtide ametist vabastamise kohta, teostab tööandja teisi õigusi ja kohustusi, kui volikogu või valitsuse õigusaktis ei ole sätestatud teisiti.
3) annab käskkirju vallavalitsuse liikmete ja muude talle vahetult alluvate isikute kohta ning vallavalitsuse ja tema ametiasutuste sisemise töö korraldamiseks;
(4) Vallavanem esindab valda tööandjana suhetes ametiasutuse hallatavate asutuste juhtidega.
(5) Vallavanem annab käskkirju ametiasutuse hallatavate asutuste juhtidega tööõiguslike suhete reguleerimiseks.
(6) Vallavanem esindab valda ja vallavalitsust vastavalt seadusega, käesoleva põhimäärusega ning volikogu poolt antud pädevusele. Vallavanem esindab valda kohtus ilma erivolituseta.
(7) Vallavanem täidab muid talle seaduse alusel ja valla või linna põhimäärusega pandud ülesandeid.
§ 65. Vallavanema tegevuspiirang
(1) Vallavanem ei tohi olla väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval riigi või sama kohaliku omavalitsuse ametikohal. Vallavanem peab viivitamata teavitama volikogu kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel või teise kohaliku omavalitsuse ametikohal, ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena. Ametikohustusi mõistetakse korruptsioonivastases seaduses antud tähenduses.
(2) Volikogu keelab vallavanemal haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi eelmises lõikes nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.
§ 66. Vallavanema puhkusele lubamine ja teenistuslähetusse saatmine
(1) Vallavanema põhipuhkuse kestus on 35 kalendripäeva, vallavanemale kohaldatakse töölepingu seaduse §-des 54 ja 59–71 sätestatud puhkuseregulatsiooni.
(2) Vallavanema puhkusele lubamine vormistatakse volikogu otsusega.
(3) Vallavanemal on õigus teenistuslähetuse kulude hüvitamisele õigusaktidega kehtestatud tingimustel, ulatuses ja korras.
(4) Vallavanema välislähetusse saatmise otsustab volikogu ning lähetus vormistatakse Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras volikogu otsusega. Kui lähetuse kestus ei ületa viit päeva, otsustab vallavanema lähetusse saatmise valitsus ning lähetus vormistatakse valitsuse korraldusega.
(5) Vallavanema riigisisese lähetuse otsustab valitsus ning lähetus vormistatakse Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras valitsuse korraldusega.
§ 67. Vallavanema asendamine
Vallavanemat asendab tema äraolekul abivallavanem.
§ 68. Valitsuse volituste tähtaeg
(1) Vallavalitsus saab oma volitused volikogu poolt vallavalitsuse ametisse kinnitamise päevast.
(2) Vallavalitsus esitab lahkumispalve volikogu uue koosseisu esimesel istungil.
(3) Pärast lahkumispalve esitamist täidab vallavalitsus oma ülesandeid ja tema volitused kehtivad kuni uue vallavalitsuse ametisse kinnitamiseni.
§ 69. Vallavanema hüvitis ametist vabastamisel
§ 70. Valitsuse koosseis ja moodustamine
(2) Valitsuse koosseisu kuuluvad vallavanem ja vallavalitsuse liikmed.
(3) Vallavalitsuse liikmete arvu määrab volikogu vallavanema ettepanekul, kuid mitte vähem kui kolm liiget.
(4) Vallavanem esitab hiljemalt nelja kuu jooksul arvates volikogu esimesest istungist volikogule kinnitamiseks ettepaneku vallavalitsuse struktuuri ja arvulise koosseisu kohta ning vallavalitsuse liikmete kandidaadid.
(5) Vallavalitsuse arvulise ja isikulise koosseisu kinnitab volikogu oma volituste ajaks.
(6) Vallavalitsus saab oma volitused volikogu poolt ametisse kinnitamise päevast.
(7) Valitsuse liikmete kinnitamise (ametisse nimetamise) otsus võetakse vastu avalikul hääletusel poolthäälteenamusega.
(8) Kui mõni vallavalitsuse liige vabastatakse valitsuse liikme kohustustest enne volituste tähtaja lõppu, kinnitatakse (nimetatakse ametisse) uus vallavalitsuse liige vallavanema esildise alusel käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
§ 71. Valitsuse koosseisu muutmine
Vajadusel täiendada või muuta valitsuse koosseisu esitab vallavanem volikogule kinnitamiseks täiendavad vallavalitsuse liikmed või mõne vallavalitsuse liikme ametist vabastamiseks.
§ 72. Vallavalitsuse liikme volituste ennetähtaegne lõppemine
Vallavalitsuse liikme volitused lõpevad ennetähtaegselt:
2) vallavanema esildisel;
4) teovõimetuks tunnistamisel;
6) seoses vallavalitsuse uue koosseisu ametisse kinnitamisega;
§ 73. Valitsuse liikmete ja vallavalitsuse pädevus
(1) Vallavalitsuse liikmed koordineerivad vallavanema antud volituse piires vallavalitsuse tegevusvaldkondi, korraldavad struktuuriüksuste valitsemisalasse kuuluvaid küsimusi ning täidavad muid vallavanema antud ülesandeid.
(2) Vallavalitsus täidab ülesandeid, mis seaduste, põhimääruse ja teiste õigusaktidega on antud vallavalitsuse pädevusse.
2) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis volikogu määruste või otsustega või valla põhimäärusega on pandud täitmiseks vallavalitsusele;
3) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis ei kuulu volikogu pädevusse või mis ühegi teise õigusaktiga ei ole antud kellegi teise otsustada;
4) võib taotleda volikogu ees volikogu vastuvõetud määruse või otsuse uuesti läbivaatamist;
5) kinnitab ametisse valla asutuse juhid;
6) töötab välja valla arengukava ja eelarvestrateegia;
7) koostab valla eelarve ja esitab volikogule kinnitamiseks ning kindlustab selle täitmise;
8) korraldab ja koordineerib majanduse arengut, soodustab ettevõtlust;
9) korraldab valla omanduses olevate asutuste tegevust;
10) organiseerib vallavara valdamist, kasutamist ja käsutamist;
11) vaatab läbi volikogu õigusaktide eelnõud ning korraldab volikogu määruste ja otsuste täitmist;
12) lahendab küsimusi, mis on kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 2. lõike alusel delegeeritud valitsusele.
(4) Valitsus võib taotleda volikogu ees volikogu poolt vastuvõetud määruse või otsuse uuesti läbivaatamist.
(5) Vallavalitsus kehtestab oma korraldusega valla asutuse poolt osutatavate teenuste hinnad, arvestades seejuures haldusmenetluse seaduse § 5 lõikes 3 sätestatut.
(6) Vallavalitsus tagab volikogu otsuste täitmise, kui seadusest ega volikogu aktist ei tulene teisiti.
(7) Vallavalitsuse määrused ja korraldused ning istungite protokollid avalikustatakse enne nende jõustumist ja on kättesaadavad kõigile isikutele käesolevas põhimääruses kehtestatud korras.
§ 74. Vallavalitsuse liikme töö tasustamine, puhkus ja teenistuslähetus
(1) Vallavalitsuse liikme ametikoht võib volikogu otsusel olla palgaline. Vallavanemale või linnapeale ja valitsuse liikmele ei või maksta sellist lisatasu, hüvitist või toetust ega rakendada tema suhtes selliseid soodustusi, mida volikogu ei ole otsustanud.
(2) Vallavanema ja vallavalitsuse palgalise liikme põhipuhkuse kestus on 35 kalendripäeva ning neile kohaldatakse töölepingu seaduse §-des 54 ja 59–71 sätestatud puhkuseregulatsiooni.
(3) Vallavanema ja vallavalitsuse liikme võib saata teenistuslähetusse volikogu kehtestatud korras. Vallavanema või linnapea ja valitsuse liikme lähetuskulud hüvitatakse avaliku teenistuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(4) Kui vallavanema või valitsuse liikme ametikohustuste täitmine on püsivalt takistatud töövõime vähenemise tõttu, võib volikogu ta ametist vabastada. Ametikohustuste täitmine on töövõime vähenemise tõttu püsivalt takistatud, kui vallavanem või valitsuse liige ei saa oma ametikohustusi täita töövõimetuslehe alusel üle nelja kuu järjest või üle viie kuu aasta jooksul.
§ 75. Vallavalitsuse töökorraldus
(1) Vallavalitsuse töövorm on istung. Istungid toimuvad igal nädalal. Vallavalitsuse istungit juhatab vallavanem, tema äraolekul tema asendaja.
(2) Vallavalitsus on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab osa üle poole vallavalitsuse koosseisust, sealhulgas vallavanem või tema asendaja. Istungist võtab sõnaõigusega osa vallasekretär.
(3) Vallavalitsuse istungid on kinnised, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti. Vallavanem või tema asendaja võib istungile kutsuda ka teisi isikuid.
(5) Vallavalitsuse täpsema töökorra, komisjonide moodustamise alused ja korra ning tegevuse alused kehtestab volikogu.
§ 76. Vallavalitsuse istungi protokoll
(1) Vallavalitsuse istung protokollitakse. Vallavalitsuse istungi protokoll koostatakse istungi toimumise nädala jooksul vastavalt haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele. Protokolli kantakse istungi või koosoleku toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja otsused ettepanekute arvestamise või mittearvestamise kohta, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate ja küsimuste algatajate eriarvamused.
(2) Istungi protokollile kirjutavad alla vallavanem ja protokollija või neid vallavalitsuse istungil asendavad isikud. Vallavalitsuse komisjoni protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja. Allakirjutanud isikud vastutavad protokollides sisalduvate andmete õiguse eest.
§ 77. Vallasekretär
(2) Vallasekretär täidab talle seaduse alusel ning volikogu, vallavalitsuse ja vallavanema poolt pandud ülesandeid.
1) osaleb vallavalitsuse istungi dokumentide ettevalmistamisel ja korraldab istungite protokollimist;
2) osaleb volikogu ja vallavalitsuse istungite päevakorra- ja õigusaktide eelnõude ettevalmistamisel ning annab vajadusel oma arvamuse nende seaduslikkuse kohta;
3) korraldab volikogu ja vallavalitsuse istungite protokollimist;
4) korraldab volikogu ja vallavalitsuse õigusaktide, istungite protokollide ja muude dokumentide vormistamist vastavuses seaduse, põhimääruse ja haldusdokumentide vormistamise põhinõuetega;
5) annab kaasallkiri valitsuse määrustele ja korraldustele;
6) tagab õigusaktide ja protokollide õigeaegse ja nõuetekohase avalikustamise;
7) korraldab protokollidest väljavõtete ja õigusaktide ärakirjade edastamise täitjatele ja teistele asjaosalistele;
8) korraldab volikogu ja vallavalitsuse kirjavahetust;
9) hoiab valla vapipitsatit;
10) esitab ettepanekuid vallas vajalike õigusaktide väljatöötamise ja kehtestamise kohta ning volikogu ja vallavalitsuse töö efektiivsemaks korraldamiseks vajalike muudatuste tegemise kohta;
11) annab vallakantselei sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
12) esitab vallavanemale ettepanekuid vallakantselei ülesannete, struktuuri ja teenistujate koosseisu kohta;
13) taotleb ebaseaduslike õigusaktide tühistamist;
14) korraldab volikogu ja vallavalitsuse õigusaktide täitmise arvestust;
15) esindab valda kohtus või volitab selleks teisi isikuid;
16) registreerib kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud juhul prokuratuuri määruse või kohtumääruse alusel vallavanema teenistussuhte peatumise määruse saamisele järgnevast tööpäevast;
17) tagab sünni- ja surmaandmete õigusaktidele vastava rahvastikuregistrisse kandmise kooskõlas perekonnaseisutoimingute seadusega;
18) täidab teisi seaduses, valla või linna põhimääruses ja kohaliku omavalitsuse üksuse õigusaktis vallasekretärile sätestatud ülesandeid.
(4) Vallasekretär ei kuulu valitsuse koosseisu, kuid ta võtab sõnaõigusega osa vallavalitsuse istungitest.
(5) Vallasekretäri äraolekul asendab teda vallavanema käskkirjaga määratud isik. Valla- või linnasekretäri asendajal on kõik vallasekretäri õigused ja kohustused ning ta peab vastama kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses vallasekretäri ametisse nimetamiseks esitatud tingimusele.
6. peatükk VALLA AMETIASUTUSE JA HALLATAVATE ASUTUSTE MOODUSTAMINE NING OSALEMINE JURIIDILISTES ISIKUTES
§ 78. Valla ametiasutus ja ametiasutuse hallatavad asutused
(1) Vallal on õigus asutada valla ametiasutusi ja ametiasutuse hallatavaid asutusi.
(2) Valla ametiasutus on valla eelarvest finantseeritav asutus, kelle ülesandeks on avaliku võimu teostamine ning kes tegutseb seaduse ja valla põhimääruse alusel. Valla ametiasutus on Häädemeeste Vallavalitsus.
(3) Valla ametiasutuse hallatav asutus on valla eelarvest finantseeritav asutus, kelle ülesandeks on avalike teenuste osutamine. Hallatavad asutused ei ole juriidilised isikud. Hallatavad asutused on haridus-, tervishoiu-, sotsiaalhoolekande-, spordi-, kultuuri- ja muud asutused.
(4) Valla ametiasutuse ja hallatava asutuse asutamise ja selle tegevuse lõpetamise otsustab volikogu.
(5) Hallatava asutuse põhimääruse, struktuuri ja koosseisu kinnitamine ning muutmine toimub volikogu poolt kehtestatud korras.
(6) Valla või linna ametiasutus ja ametiasutuse hallatav asutus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
(7) Hallatava asutuse juhi kinnitab ametisse vallavalitsus vallavanema ettepanekul, kui õigusaktidest ei tulene teisiti.
§ 79. Valla majandustegevus ja osalemine juriidilistes isikutes
Vald võib olla osanik või aktsionär äriühingus, samuti asutada sihtasutusi ja olla mittetulundusühingu liige, arvestades kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses ja kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses esitatud tingimusi.
§ 80. Valla arengukava
(1) Arengukava koostatakse valla kohta ja selles esitatakse vähemalt:
(2) Täiendava arengukava võib koostada:
1) mõne valla territooriumi osa kohta;
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud täiendavad arengukavad peavad olema kooskõlas arengukavaga ning arvestama valla üldplaneeringut.
(4) Kui mõne tegevusvaldkonna arendamise täiendav arengukava sisaldab tegevusvaldkonna hetkeolukorra analüüsi, ei pea seda arengukavas esitama.
§ 81. Eelarvestrateegia
(1) Eelarvestrateegia on arengukavast tulenev selgitustega finantsplaan, mis on arengukava osa või arengukavaga seotud iseseisev dokument.
(2) Eelarvestrateegia nõuded sätestatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses.
§ 82. Arengukava, eelarvestrateegia ning eelarve seosed
(1) Arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks kohaliku omavalitsuse üksuse eelarve koostamisel, kohustuste võtmisel, varaga tehingute tegemisel, investeeringute kavandamisel ning investeeringuteks toetuse taotlemisel.
§ 83. Arengukava ja eelarvestrateegia koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ning avalikustamine
(1) Arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu koostab vallavalitsus ning esitab vastuvõtmiseks vallavolikogule.
(2) Vallavalitsus kehtestab määrusega arengukava ja eelarvestrateegia koostamise korra.
(4) Vallavalitsus korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise arengukava ja eelarvestrateegia koostamisse.
(5) Teade arengukava või selle muutmise eelnõu avalikustamise kohta avaldatakse valla veebilehel. Vallavalitsus avalikustab arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu valla veebilehel vähemalt kaheks nädalaks.
(6) Vallavolikogu kinnitab arengukava ja eelarvestrateegia määrusega hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 15.oktoobriks. Arengukava ja eelarvestrateegia peavad olema vastu võetud enne eelseisva aasta eelarve vastuvõtmist.
(7) Arengukava ja eelarvestrateegia ning volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollid arengukava ja eelarvestrateegia menetlemise kohta avaldatakse valla veebilehel seitsme tööpäeva jooksul arengukava ja eelarvestrateegia vastuvõtmisest arvates.
§ 84. Eelarve eelnõu koostamine ja avalikustamine
(1) Eelarve koosneb osadest ning on kassapõhine või tekkepõhine.
(2) Valla eelarve koostamisel, vastuvõtmisel, muutmisel, täitmisel ja avalikustamisel ning aruandlusel lähtutakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses sätestatud nõuetest.
(3) Eelarve detailsus ja sisu määratakse, eelarve eelnõu koostatakse ja seda menetletakse, eelarve võetakse vastu ja avalikustatakse, eelarvet täidetakse ja tegemata jäänud väljaminekud kavandatakse vastavuses kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse, käesoleva põhimääruse ja muude õigusaktide, arengukava ja eelarvestrateegiaga.
(4) Eelarve eelnõu koostab vallavalitsus vastavalt kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse §-des 5 ja 21 sätestatule. Eelarve eelnõule lisatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse nõuetele vastav seletuskiri.
(5) Eelarve eelnõu ja seletuskirja esitab vallavalitsus volikogule hiljemalt üks kuu enne eelarveaasta algust.
(6) Eelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast nende volikogule esitamist valla veebilehel. Seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni.
(7) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekule lisab selle algataja põhjendused ja arvestused kavandatavate muudatustega kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate kohta. Volikogu poolt tehtava ettepaneku läbivaatamisel kuulatakse ära vallavalitsuse arvamus.
§ 85. Eelarve vastuvõtmine ja jõustumine
(3) Kui volikogu ei ole eelarvet eelarveaasta alguseks vastu võtnud, võib vallavalitsus teha kuni eelarve vastuvõtmiseni igas kuus väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses eelmise aasta eelarve vastavatest väljaminekutest, kui need on kavandatud alanud eelarveaasta eelarve eelnõus vähemalt samas mahus.
(4) Kui alanud eelarveaasta eelarve eelnõus on väljaminekud kavandatud väiksemas mahus eelmise aasta eelarve vastavate väljaminekutega võrreldes, võib vallavalitsus teha neid väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses alanud eelarveaasta eelarve eelnõus kavandatust.
2) enne eelarveaasta algust kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 34 lõikes 2 nimetatud kohustuste täitmiseks sõlmitud lepingust;
(6) Kui volikogu ei ole kolme kuu jooksul, arvates eelarveaasta algusest suutnud eelarvet vastu võtta, on volikogu tegutsemisvõimetu.
§ 86. Eelarve avalikustamine
(1) Eelarve avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmist kohaliku omavalitsuse üksuse veebilehel.
(2) Veebilehel avaldatakse samuti eelarve menetlemist käsitlevad volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollid.
§ 87. Eelarve täitmine
Eelarve täitmist ja raamatupidamist korraldab vallavalitsus.
§ 88. Lisaeelarve
(2) Lisaeelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse käesoleva põhimääruse §-is 84 sätestatud viisil ja tähtajal.
(3) Lisaeelarve võtab volikogu vastu määrusega. Lisaeelarvet menetletakse volikogus ja vastuvõetud lisaeelarve avalikustatakse eelarve eelnõuga samas korras.
§ 89. Vallavara valitsemine
Valla vara valitsemise korra kehtestab volikogu.
8. peatükk VALLA ÕIGUSAKTIDE NORMITEHNIKA NÕUDED, VASTUVÕTMISE, AVALIKUSTAMISE JA JÕUSTUMISE KORD
§ 90. Volikogu ja vallavalitsuse õigusaktide eelnõude normitehnika nõuded
(1) Volikogu ja vallavalitsuse määruse eelnõule kohaldatakse hea õigusloome ja normitehnika eeskirja ning haldusmenetluse seadusega määruse eelnõule sätestatud nõudeid.
(2) Õigusakti eelnõu töötab välja selle algataja.
(3) Õigusaktide algatamise õigus on
4) valitsuse liikmel;
7) valitsuse komisjonil ja komisjoni liikmel;
8) ametiasutuse ametnikul talle ametijuhendiga antud ülesannete täitmisel;
10) valla valimiskomisjonil talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks.
(4) Õigusakti, mille andmise kohustus tuleneb seadustest ning Vabariigi Valitsuse õigusaktidest, algatamise kohustus on ametiasutuse ametnikul või vallavalitsuse liikmel, kelle teenistusülesandeid vastav õigusnorm puudutab.
(5) Volikogu võib õigusakti eelnõu koostamise teha ülesandeks volikogu komisjonile või vallavalitsusele. Vallavalitsus võib õigusakti eelnõu koostamise teha ülesandeks valitsuse liikmele.
(6) Volikogu või vallavalitsuse alalise komisjoni ettepanekul algatatud eelnõu töötab välja komisjoni määratud liige.
(7) Enne volikogu õigusakti eelnõu volikogule esitamist peab sellele andma seisukoha vallavalitsus. Juhul, kui valitsus eelnõu heaks ei kiida, teavitatakse sellest eelnõu koostajat, märkides ära ka põhjused, miks eelnõu toetust ei leidnud.
(8) Nõuetekohaselt koostatud ja kooskõlastatud volikogu õigusakti eelnõu esitatakse volikogu päevakorda võtmiseks volikogu esimehele.
(9) Eelnõu algatajal on õigus tema poolt algatatud või esitatud eelnõu mis tahes ajal tagasi võtta.
(10) Eelnõu loetakse õigusaktina vastuvõetuks, kui volikogu või vallavalitsus on seda põhimääruses sätestatud korras menetlenud.
§ 91. Õigusaktide eelnõude kättesaadavaks tegemine
(1) Volikogu istungi päevakorras märgitud õigusaktide eelnõud peavad olema volikogu liikmetele koos päevakorraga kättesaadavaks tehtud. Õigusaktide eelnõud avalikustatakse valla kodulehel aadressil: www.haademeeste.ee ja edastatakse volikogu liikmele posti või elektronpostiga vastavalt eelnevale kokkuleppele.
(2) Vallavalitsuse õigusaktide eelnõud tehakse vallavalitsuse liikmetele elektrooniliselt kättesaadavaks vähemalt üks päev enne valitsuse istungi toimumist.
(3) Lähtuvalt avaliku teabe seaduse nõuetest avalikustatakse määruse eelnõu enne vastuvõtmist koos seletuskirjaga valla kodulehel aadressil: www.haademeeste.ee .
§ 92. Volikogu ja vallavalitsuse õigusaktide liigid
(1) Volikogul ja vallavalitsusel on õigus anda pädevuse piires üldaktidena määrusi. Määruses ei saa kehtestada tagasiulatuvalt sätteid, mis toovad kaasa isikute kohustuste ja vastutuse suurenemise.
(2) Volikogul on õigus üldaktidena vastu võtta otsuseid, vallavalitsusel anda korraldusi.
§ 93. Volikogu ja vallavalitsuse õigusaktide ning protokollide vormistamine ja kehtivus
(1) Volikogu ja vallavalitsuse õigusaktid ning samuti istungite protokollid vormistatakse eesti keeles vastavuses haldusdokumentide põhinõuetega.
(2) Õigusakt haldusaktina peab vastama haldusemenetluse seaduses sätestatud nõuetele.
(3) Volikogu ja vallavalitsuse õigusaktid kehtivad valla haldusterritooriumil.
(4) Volikogu ja vallavalitsuse määrused avaldatakse Riigi Teatajas vastuvõetud algtekstidena ning nende alusel kõiki muudatusi sisaldavate terviktekstidena.
§ 94. Õigusaktide allkirjastamine
(1) Volikogu õigusaktidele kirjutab alla istungi juhataja (volikogu esimees või tema asendaja). Õigusaktid allkirjastatakse hiljemalt kümnendal tööpäeval volikogu istungi toimumisest arvates.
(2) Vallavalitsuse õigusaktidele kirjutavad alla istungi juhataja (vallavanem või tema asendaja) ja vallasekretär või tema asendaja. Õigusaktid allkirjastatakse hiljemalt kolmandal tööpäeval valitsuse istungi toimumisest arvates.
§ 95. Volikogu õigusaktide jõustumine
(1) Volikogu otsus jõustub teatavakstegemisest.
(2) Volikogu määrus avaldatakse Riigi Teatajas ja jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
§ 96. Vallavalitsuse õigusaktide jõustumine
(1) Vallavalitsuse korraldus jõustub teatavakstegemisest, kui korralduses eneses ei sätestata hilisemat tähtpäeva.
(2) Valitsuse määrus avaldatakse Riigi Teatajas ja jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
§ 97. Õigusaktide edastamine ja avalikustamine
(2) Volikogu ja vallavalitsuse õigusaktid loetakse avalikustatuks nende avaldamisega Riigi Teatajas, volikogu otsused väljapanekuga kantseleis.
(3) Volikogu ja vallavalitsuse õigusaktid ja protokollid on kõigile kättesaadavad ametiasutuse kantseleis ning täiendavalt avalikustatakse ametiasutuse dokumendiregistri kaudu valla kodulehel aadressil: www.haademeeste.ee Kättesaadavaks ei tehta ja dokumendiregistri kaudu ei avalikustata õigusaktis sisalduvat teavet, millele on seaduse alusel kehtestatud juurdepääsupiirang ja mille väljastamine on seadusega keelatud.
(4) Volikogu ja valitsuse õigusaktide edastamise ja avalikustamise korraldab vallasekretär.
(5) Vastuvõetud aktide ärakirjad saadetakse valla raamatukogudesse, kus on võimalik nendega tutvuda raamatukogu lahtiolekuaegadel.
§ 98. Õigusaktide täitmise kontroll
Volikogu ja vallavalitsuse õigusaktide täitmist kontrollivad volikogu, revisjonikomisjon, vallavalitsus ja vallasekretär.
§ 99. Järelepärimine
(1) Volikogu liikmetel ja fraktsioonil on õigus esitada volikogu istungil järelepärimine volikogu poolt valitud või nimetatud ametiisikule volikogu määruste ja otsuste täitmise kohta.
(2) Järelepärimine esitatakse kirjalikult vallakantseleisse, kus see edastatakse volikogu esimehele. Volikogu esimees edastab järelepärimise vastamiseks õigustatud või kohustatud isikule või vastab järelepärimisele ise.
(3) Järelepärimisele vastamise viisi otsustab volikogu esimees. Üldjuhul vastatakse järelepärimisele kirjalikult. Kirjalik vastus edastatakse vallakantselei kaudu järelepärimise esitajale.
(4) Kui järelepärimisele soovitakse suulist vastust või kui kirjalik vastus ei rahulda järelepärimise esitajat, esitatakse volikogu esimehele taotlus võtta järelepärimisele vastamine järgmise volikogu istungi päevakorda. Järelepärimisele suulise vastamise korral on järelepärijal õigus esitada vastajale iga järelepärimise kohta kolm täpsustavat küsimust.
§ 100. Määruse kehtetuks tunnistamine
Vabariigi Valitsuse 26.01.2017 määrusega nr 31 ”Häädemeeste valla ja Tahkuranna valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine“ on kinnitatud Häädemeeste valla ja Tahkuranna valla ühinemise teel uue haldusüksusena Häädemeeste valla moodustamine 2017. a oktoobris vallavolikogu valimistulemuste väljakuulutamise päeval. Uus omavalitsusüksus on Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 92 lõike 2 alusel on ühinenud omavalitsusüksuste õigusjärglane. Arvestades eelmärgitut ning arvestades haldusreformi § 16 lõike 1 ja Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 14¹ lõikeid 4¹‒4², tunnistada kehtetuks Häädemeeste Vallavolikogu 13. märtsi 2013.a määrus nr 3 „Häädemeeste valla põhimäärus“ (RT IV, 17.10.2017, 57).
§ 101. Määruse jõustumine


Loosung november 2018
NOVEMBER KUU LOOSUNG: Ja ma nägin püha linna, uut Jeruusalemma, taevast Jumala juurest alla tulevat, valmistatud otsekui oma mehele ehitud mõrsja. Ilm 21,2
1. Neljapäev Ma tänan sind suures koguduses ja kiidan sind hulga rahva seas. Ps 35,18 Et iga keel tunnistaks: Jeesus Kristus on Issand - Jumala Isa kirkuseks. Fl 2,11 Võta nüüd Issandat, vägevat Kuningat, kiita, oh minu hingeke, ära sa aega nüüd viida! Rõõmusta, meel, hõisates laula, mu keel! Kandled ja pasunad hüüdku! KLPR 306:1. Joachim Neander Ilm 3,14-22; Ilm 9,1-12
2. Reede Jumal oli neile suure rõõmu valmistanud; ka naised ja lapsed rõõmustasid, ja Jeruusalemma rõõm oli kaugele kuuldav. Ne 12,43 Paulus kirjutab: "Olge ikka rõõmsad Issandas! Taas ma ütlen: Olge rõõmsad!" Fl 4,4 Rõõm rajaneb teadmisel, et kuigi maailm, kus me elame, on pimedusest ümbritsetud, on Jumal selle maailma ära võitnud. Henri Nouwen 1Jh 3,19-24; Ilm 9,13-21
3. Laupäev Ka kui ma kõnniksin surmavarju orus, ei karda ma kurja, sest sina oled minuga; su kepp ja su sau, need trööstivad mind! Ps 23,4 Otsekui meil on küllaga Kristuse kannatusi, nõnda on meil küllaga ka julgustust Kristuse kaudu. 2Kr 1,5 Isa taevas, kiitus ja tänu olgu Sulle ustavuse eest minu elus. Sina oled mulle palju head teinud. Luba ka raskusi vastu võtta Sinu käest. Sina ei pane mulle rohkem peale, kui suudan kanda. Sina lased oma lastele kõik kasuks tulla. Dietrich Bonhoeffer Js 1,18-20(21-25)26-27; Ilm 10,1-11
23. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kuningate Kuningas ja isandate Issand, kellel üksi on surematus, temale olgu austus ja igavene vägi. 1Tm 6,15.16 Mt 22,15-22; Fl 3,17(18-19)20-21; Ps 39 Jutlus: Rm 13,1-7
4. Pühapäev Armasta Issandat, oma Jumalat, kõigest oma südamest ja kõigest oma hingest ja kõigest oma väest. 5Ms 6,5 Paulus kirjutab: "Ma palun Isa, et Kristus usu kaudu elaks teie südameis ning te oleksite juurdunud ja kinnitatud armastuses." Ef 3,17 Vajame meelevalda saada Jumala lasteks ja kasvada täisealisteks kristlasteks. Jeesus Kristus tahab leida tee meie elutuppa, mitte ainult tagatuppa. Toomas Põld
5. Esmaspäev Hea meelega ma toon sulle ohvreid, ma tänan su nime, Issand, sest see on hea. Ps 54,8 Kiidetud olgu Jumal ja meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, halastuse Isa ja kõige julgustuse Jumal! 2Kr 1,3 Olgu elu lühike või pikk, selle mõte on teenida Issandat, kiita ja ülistada Teda juba siin. Aino Gundersen 1Pt 2,11-17; Ilm 11,1-2
6. Teisipäev Sina, Issand, oled mind rõõmsaks teinud oma tegudega, ma hõiskan sinu kätetööde pärast. Ps 92,5 Jeesus ütles halvatule: "Ma ütlen sulle: Tõuse püsti, võta oma kanderaam ja mine koju!" Ja otsekohe tõusis too üles nende silma all, võttis selle, millel ta oli lamanud, ja läks koju Jumalat ülistades. Lk 5,24-25 Jeesus on inimeste aitaja ka tänapäeval. Ta võimaldab meil leida tee Jumala juurde ja aitab meil terveneda patu, uskmatuse, kurja ja negativismi haavadest. Tema abi mõjub kõige tuntavamalt vaimsel kujul, kuid Ta mõjutab ja tervendab meid ka füüsiliselt. Arne Hiob Ap 17,1-10; Ilm 11,3-14
7. Kolmapäev Sinu tahtmist, mu Jumal, teen ma hea meelega ja sinu Seadus on mu südames. Ps 40,9 See ongi Jumala armastamine, et me peame tema käske, ja tema käsud ei ole rasked. 1Jh 5,3 Ela minus, püha Jumal. Ma ei taha muud kui elada Sinu läbi. Tahan loobuda iseendast. Tahaksin avaneda ja avanenuna võtta vastu Sind. Jörg Zink Ilm 13,1-10; Ilm 11,15-19
8. Neljapäev Küsi ometi enne Issanda sõna! 2Aj 18,4 Sina püsi selles, mida sa oled õppinud ja usaldanud. 2Tm 3,14 Sa kõige parem abimees, kui elab meie südames Su kallis püha Sõna, siis ükski meid ei lahuta. Oh süüta usku põlema ja tarkust meile anna! Tule mulle südamesse ja mind pese patust puhtaks, siis saab Kristus mulle armsaks! KLPR 132:4. Martin Schirmer Mt 21,12-17(23-27); Ilm 20,1-6
9. Reede Olgu Issand, meie Jumal, meiega, nõnda nagu ta on olnud meie vanematega. 1Kn 8,57 Võtke eeskujuks neid, kes pärivad tõotused usu ja pika meele tõttu. Hb 6,12 Mitte võitluses ei hävi rahvad, vaid selles lodevas rahus, mis juba ammu enne otsustavat lahingut hävitas sõttaminejad. Tugev kasvab võitlusest, nõrk aga valmib hoolimatus ükskõiksuses. Harri Haamer 1Kr 3,16-23; Ilm 20,7-10
10. Laupäev Tänage Issandat, sest tema on hea, sest tema heldus kestab igavesti. Ps 106,1 Jumala õndsakstegev arm on ilmunud kõigile inimestele. Tt 2,11 Kui sind mured muljuvad, elusaatus karm ja vali. Ja sind alla rõhuvaid ohkeid, raskust väga palju. Siis sa astu Isa ette, usalda kõik Tema kätte. August Eero 2Pt 3,13-18; Ilm 20,11-15
3. PÜHAPÄEV ENNE UUT KIRIKUAASTAT Ennäe, nüüd on ülisoodus aeg! Ennäe, nüüd on päästepäev! 2Kr 6,2 Lk 17,20-24(25-30); Rm 14,7-9; Ps 52 Jutlus: Ii 14,1-6
11. Pühapäev Mina olen Issand, sinu Jumal, kes sind tõi välja Egiptusemaalt, orjusekojast. 2Ms 20,2 Paulus ja Siilas tulid vanglast välja ja läksid Lüüdia poole. Ja kui nad vendi olid näinud ja julgustanud, läksid nad minema. Ap 16,40 Issand, saada meid Sinu rahu sees ka täna nendele teedele, kus näeme Sinu jalajälgi. Aita meid neid jälgi pidi edasi minna, kuni jõuame täiuslikkuseni! Harri Haamer
11.11. .
12. Esmaspäev Kes tahaks täna vabatahtlikult ka oma kätt Issanda heaks täita? 1Aj 29,5 Kes kasinasti külvab, see ka lõikab kasinasti, ja kes rohkesti külvab, see ka lõikab rohkesti. 2Kr 9,6 Issand, tee minu armastus Sinu vastu nii tugevaks, et töö, mille Sa mulle täna annad, ei oleks mulle koormaks, vaid rõõmuks! Johann Arndt 1Pt 4,7-11; Ilm 21,1-8
13. Teisipäev Issand ütleb: "Te olete näinud, kuidas ma teid olen kandnud kotka tiibadel ja kuidas ma teid olen toonud enese juurde." 2Ms 19,4 Jumalale, kes meis tegutseva väega võib korda saata palju rohkem, kui oskame paluda või isegi mõelda, temale olgu kirkus koguduses ja Kristuses Jeesuses kõigi sugupõlvedeni! Ef 3,20-21 Ilmselt ei tundnud Jeesus mingit muret ristiusu tuleviku pärast. Teda ei hirmutanud jüngrite vähesus, variseride opositsioon ega rahvahulkade kõikuvus. Jumal viib oma töö väikese alguse suurele võidule nende jõududega, mis ei allu inimeste kontrollile. Osvald Tärk Jr 18,1-10; Ilm 21,9-14
14. Kolmapäev Kastke, taevad, ülalt ja pilved, pange voolama õiglus! Avanegu maa, et idaneks õnnistus ja ühtlasi võrsuks õiglus! Mina, Issand, olen selle loonud. Js 45,8 Ennäe, nüüd on ülisoodus aeg! Ennäe, nüüd on päästepäev! 2Kr 6,2 Mis nõudsid sinu mõtted? Su tööd ja ettevõtted, kas olid puhtad nad? Kas leidsid eluraja? Või raiskasid sa aja ja armupäevad kallimad? KLPR 51:2. Hugo Viktor Karl Wühner Hb 13,1-9b; Ilm 21,15-27
15. Neljapäev Issand on oma rahvale tugevuseks. Ps 28,8 Tänu olgu Jumalale, kes meile võidu annab meie Issanda Jeesuse Kristuse läbi! 1Kr 15,57 Issand Jumal, taevane Isa, Sina andsid oma Poja hirmu ja ahastuse sisse, et meile tuleks Tema läbi rahu. Aita, et me ainult Temale rajaksime oma usujulguse ja leiaksime nõnda rahu oma hingele. Henric Schartau 1Jh 2,18-26(27-29); Ilm 22,1-5
16. Reede Ükski pole kalju nagu meie Jumal. 1Sm 2,2 Jeesus ütleb: "Igaüks nüüd, kes neid mu sõnu kuuleb ja nende järgi teeb, sarnaneb aruka mehega, kes ehitas oma maja kaljule." Mt 7,24 Jumala tunnetamine ei tähenda Tema olemuse mõistmist, vaid Jumala poolt näidatud õigel teel käimist. Ismar Elbogen 2Kr 6,1-10; Ilm 22,6-15
17. Laupäev Su leinapäevad lõpevad. Js 60,20 Jumal pühib ära iga pisara nende silmist. Ilm 7,17 Kõigeväline Jumal, armuline Isa, maailm oma iluga on mööduv, Sina jääd aga igavikust igavikuni. Me ülistame Sind, et oled oma kirkust ilmutanud Kristuses, meie Õnnistegijas - ja me tohime oodata Sinu uue taeva ja uue maa suurt päeva. Hans Thoma Mk 13,1-8; Ilm 22,16-21
EELVIIMANE PÜHAPÄEV KIRIKUAASTAS Me kõik peame saama avalikuks Kristuse kohtujärje ees. 2Kr 5,10 Mt 25,31-46; Rm 8,18-23(24-25); Ps 50 Jutlus: Ilm 2,8-11
18. Pühapäev Kes toob ohvriks tänu, see annab mulle au, ja kes paneb tähele teed, sellele ma annan näha Jumala päästet. Ps 50,23 Tänage kõige eest - sest see on, mida Jumal teilt tahab Jeesuses Kristuses. 1Ts 5,18 Keegi ütles: "Mul on Jumalat haruarva vaja!" Aga hommikul sa ei märganudki siis uue päeva saabumist, et Jumalat selle eest tänada? Ta võib vastata: "Miks tänada, see on ju nii loomulik!" Kas tõesti? Eenok Haamer
19. Esmaspäev Ma ei lahku sinust ega jäta sind maha. Jos 1,5 Teie kurbus muutub rõõmuks. Jh 16,20 Kui on tarvis olla valvel, kui häda, valu ja torm õues ei luba unel tuppa tulla, siis on vaja, et keegi oleks meie kõrval. Inimesed ei jaksa kaua valvata, väsivad ära ja jätavad meid maha. Jumala armastus aga ei väsi iial. Seepärast olgu Jumal meie lähedal kesköötunnil. Jaan Lattik Mt 7,21-27(28-29); Js 1,1-9
20. Teisipäev Issand hoiab su väljumist ja su tulemist nüüd ja igavesti! Ps 121,8 Meil pole siin jäädavat linna, vaid me taotleme tulevast. Hb 13,14 Taeva poole läheme nagu kõrbest Kaananisse. Võõrad maa peal oleme, ei see ole jäädav ase. Siin küll peame rändama, taevas on me kodumaa! KLPR 382:1. Benjamin Schmolck Jh 3,17-21; Js 1,10-20
PAASTU- JA PALVEPÄEV Õiglus ülendab rahvast, aga patt on teotuseks rahvahõimudele. Õp 14,34 Lk 13,(1-5)6-9; Rm 2,1-11; Js 1,21-31 Jutlus: Ilm 3,14-22
21. Kolmapäev Parem pisut õiglusega kui palju tulu ülekohtuga. Õp 16,8 Ükski ärgu olgu üleastuja ega petku oma venda asjaajamises, sest Issand maksab kõige säärase eest kätte. 1Ts 4,6 Tegevus, mis ei talu Jumala lähedalolu, on üks viis surma teenida. Ei maksa leppida surma käsilaseks olemisega. Fanny de Sivers
22. Neljapäev Kui te otsite Issandat, siis te leiate tema. 2Aj 15,2 Koputage, ja teile avatakse. Mt 7,7 Palve teele võib astuda vaid üle alandlikkuse lävepaku. Jörg Zink Lk 15,1-10; Js 2,1-5
23. Reede Eks mu sõna ole nagu tuli, ütleb Issand, või nagu vasar, mis purustab kalju? Jr 23,29 Nende palve järel kõikus paik, kus nad olid koos, ja nad kõik täideti Püha Vaimuga ja nad kõnelesid Jumala sõna julgesti. Ap 4,31 Tänu olgu Sulle, Issand, igavese elu Sõna eest! Sa oled meile kõnelenud, aga meie oleme paraku palju sellest unustanud ja tähele panemata jätnud. Ära võta meie hooletuse pärast oma Sõna meilt ära, vaid kingi Püha Vaimu, kes tuletab meile meelde, mida Sa oled ütelnud, ja juhatab meid kõige tõe sisse. Gottfried Billing Hb 13,17-21; Js 2,6-22
24. Laupäev Issand teeb õigust ja mõistab õiglast kohut kõigile, kellele liiga tehakse. Ps 103,6 Vaata, Jumala telk on inimeste juures! Ja tema asub nende juurde elama ja nemad on tema rahvad ja Jumal ise on nendega. Ja tema pühib ära kõik pisarad nende silmist. Ilm 21,3-4 Koju kord jõuan siit kaduvast ilmast, koju, kus kuivanud pisarad silmast, koju, kus lõppenud viha ja vaen, koju, kus kadunud mure ja vaev. KLPR 470:3. Anna Pärn Ilm 20,11-15; Js 3,1-15
SURNUTEMÄLESTUSPÜHA Teie niuded olgu vöötatud ja küünlad põlegu. Lk 12,35 Mt 25,1-13; Ilm 21,1-7; Ps 90 Jutlus: Js 65,17-19(20-22)23-25
25. Pühapäev Laulge Issandale uus laul, laulge Issandale, kõik maailm! Ps 96,1 Suur rahvahulk, keda ükski ei suutnud loendada, kõigist paganahõimudest ja suguharudest ja rahvastest ja keeltest seisis trooni ees ning Talle ees, valged rüüd üll ja palmioksad käes. Nad hüüdsid suure häälega: "Pääste on meie Jumalal, kes istub Troonil, ja Tallel!" Ilm 7,9-10 Jeesusele, Jeesusele tahan laulda ma: patustele, patustele päästjaks tuli Ta. Jeesus meid siin valgustab, lunastab ja kinnitab. Talle laulgu, Talle laulgu kõik Ta kogudus. KLPR 296:1. Jakob Tamm
26. Esmaspäev Issand kaitseb võõraid, ta peab ülal vaeslapsi ja lesknaisi. Ps 146,9 Issand on ülendanud alandlikud; näljaseid on ta täitnud heade andidega, aga rikkad tühjalt minema saatnud; ta on vastu võtnud oma sulase Iisraeli, meelde tuletades oma halastust. Lk 1,52-54 Kus võim ja viletsus pea kõik lootused lõpetas, seal suudab Jumala Vaim hoopis uut ja paremat pakkuda. Osvald Reier Hb 12,18-25; Js 4,2-6
27. Teisipäev Eks see ole murda oma leiba näljasele! Js 58,7 Ärge unustage teha head ja pidada osadust, sest sellistest ohvritest on Jumalal hea meel! Hb 13,16 Kui igaüks teeniks oma ligimest, oleks kogu maailm täis jumalateenistust. Martin Luther 1Pt 1,13-21; Js 5,1-7
28. Kolmapäev Luba, et su silmad oleksid lahti ööd ja päevad selle koja kohal, mille kohta sa oled öelnud: "Seal peab olema minu nimi." 1Kn 8,29 Järelikult ei ole te nüüd enam võõrad ja majalised, vaid pühade kaaskodanikud ja Jumala kodakondsed, Ef 2,19 Jah, meie maise elu päevad on loetud ning lõppevad, kellel varem, kellel hiljem. Kuid ristiinimesed ei ole ajutisusele vaatamata enam võõrad ja majalised, vaid on kutsutud ja vastu võetud Jumala igavesse riiki. Toomas Paul 1Kr 3,9-15; Js 5,8-24
29. Neljapäev Issand, anna mulle teada mu elu ots ja mu päevade mõõt, et ma tunneksin, kui kaduv ma olen. Ps 39,5 Ära karda! Mina olen Esimene ja Viimne ja Elav. Ma olin surnud, ning ennäe, ma elan igavesest ajast igavesti ning minu käes on surma ja surmavalla võtmed. Ilm 1,17-18 Paljud inimesed ei taha midagi kuulda surmast. Nad justkui loodavad, et kui nemad surma ära unustavad, siis unustab surm ka neid. Toomas Paul 1Ts 5,9-15; Js 6,1-13
30. Reede Kui sa tõesti kuulad Issanda, oma Jumala häält - õnnistatud oled sa tulles ja õnnistatud oled sa minnes. 5Ms 28,1.6 Paulus nägi öösel nägemuse: üks makedoonia mees seisis ja palus teda: "Tule meie juurde Makedooniasse ja aita meid!" Kui ta oli seda nägemust näinud, püüdsime kohe minna Makedooniasse, olles veendunud, et Issand on meid kutsunud neile evangeeliumi kuulutama. Ap 16,9-10 Eluvesi tahab edasi voolata. Kes on selle vastu võtnud, on kutsutud seda ka teistele edasi andma. Seisev vesi on surnud vesi. Seisev ja enesesse sukeldunud kristlus on surnud kristlus. Uno Plank Hb 13,10-16; Js 7,1-9
1. november KÕIGI PÜHAKUTE SUURPÜHA Ilm 7:2-4,9-14; Ps 24:1bc-2,3-4abc,5-6; 1Jh 3:1-3;Mt 5:1-12a R: See on sugupõlv, kes Teda nõuab ja kes otsib Ta palet.
3. november 30. nädala laupäev Fl 1:18b-26; Ps 42:2-3,5; Lk 14:1,7-11 R: Mu hing januneb Jumala järele. või p. Martín de Porres, orduvend või Maarjalaupäev
† isa Miķelis Cakuls (1937, Medvešjegorsk)
4. november AASTARINGI 31. PÜHAPÄEV 5Ms 6:2-6; Ps 18:2-3a,3b-4,47,51; Hb 7:23-28; Mk 12:28-34 R: Issand on mu kalju ja mu päästja.
5. november 31. nädala esmaspäev Fl 2:1–4; Ps 131:1bcde,2,3; Lk 14:12–14 R: Issand, Sinusse ma leian oma rahu.
6. november 31. nädala teisipäev Fl 2:5-11; Ps 22:26-27,28-30,31-32; Lk 14:15-24 R: Ma ülistan Sind, Issand, Sinu rahva koguduses.
7. november 31. nädala kolmapäev Fl 2:12-18; Ps 27:1bcde,4,13-14; Lk 14:25-33 R: Issand on mu valgus ja mu päästja.
8. november 31. nädala neljapäev Fl 3:3–8a; Ps 105:2–3,4–5,6–7; Lk 15:1–10 R: Rõõmutsegu, kes otsivad Issandat.
9. november LATERANI BASIILIKA PÜHITSEMISPÄEV, KIRIKUPÜHA Hs 47:1-2,8-2,12 või 1Kr 3:9-11,16-17; Ps 46:2-3,5-6, 8-9; Jh 2:13-22 R: Jumal on oma Templi keskel, ei see kõigu.
10. november p. Leo Suur, paavst Fl 4:10–19; Ps 112:1bc-2,5–6,8ab+9; Lk 16:9–15 R: Õnnis on mees, kes kardab Issandat.
11. november AASTARINGI 32. PÜHAPÄEV 1Kn 17:10-16; Ps 146:7,8-9a,9b-10; Hb 9:24-28;Mk 12:38-44 või Mk 12:41-44 R: Kiida mu hing Issandat.
† isa Zacharis Anthonisse OFMCap (1985, Nijmegen)
12. november p. Josafat Kuntsevitš, piiskop ja märter Tt 1:1–9; Ps 24:1bc-2,3–4abc,5–6; Lk 17:1–6 R: See on ustav rahvas, kes otsib Jumalat.
13. november 32. nädala teisipäev Tt 2:1–8; Ps 37:3–4,18+23,27+29; Lk 17:7–10 R: Õigete pääste tuleb Issandalt.
14. november 32. nädala kolmapäev Tt 3:1-7; Ps 23:1bc-3a,3bc-4,5,6; Lk 17:11-19 R: Issand on mu karjane, mul pole millestki puudust.
15. november 32. nädala nrljapäev Fm 1:7–20; Ps 146:6c-7,8–9a,9bc-10ab; Lk 17:20–25 R: Õnnis on see, kelle abi on Jumal. või p. Albert Suur, piiskop ja Kiriku doktor
16. november 32. nädala reede 2Jh 1:4–9; Ps 119:1–2,10–11,17–18; Lk 17:26–37 R: Õndsad on need, kes käivad Seaduse järgi. või p. Gertrud, neitsi või Šoti p. Margareeta
17. november Ungari p. Eliisabet, orduõde 3Jh 1:5–8; Ps 112:1bc-2,3–4,5–6; Lk 18:1–8 R: Õnnis on mees, kes kardab Issandat.
18. november AASTARINGI 33. PÜHAPÄEV Tn 12:1-3; Ps 16:5+8,9-10,11; Hb 10:11-14,18;Mk 13:24-32 R: Kaitse mind, Jumal, sest ma otsin pelgupaika Sinu juures.
19. november 33. nädala esmaspäev Ilm 1:1–4;2:1–5; Ps 1:1–2,3,4+6; Lk 18:35–43 R: Võitjale ma annan süüa elupuust.
20. november 33. nädala teisipäev Ilm 3:1–6,14–22; Ps 15:2–3ab,3cd-4ab,5; Lk 19:1–10 R: Võitjal ma lasen istuda minuga troonile.
22. november p. Caecilia, neitsi ja märter Ilm 5:1–10; Ps 149:1bc-2,3–4,5–6+9b; Lk 19:41–44 R: Sina oled meid teinud preestreiks meie Jumalale.
23. november 33. nädala reede Ilm 10:8-11; Ps 119:14+24,72+103,111+131; Lk 19:45-48 R: Kui mahe on Sinu ütlus mu suule, Issand. või p p. Clemens I, paavst ja märter või p. Columbanus, abt
24. november p. Andrea Dung-Lac ja kaaslased, märtrid Ilm 11:4–12; Ps 144:1bcd,2,9–10; Lk 20:27–40 R: Tänatud olgu Issand, mu kalju.
25. november AASTARINGI 34. PÜHAPÄEV: JEESUS KRISTUSE, KÕIKSUSE KUNINGA SUURPÜHA Tn 7:13-14; Ps 93:1,2+5; Ilm 1:5-8; Jh 18:33-37 R: Issand on kuningas, riietunud ülevusse.
26. november 34. nädala esmaspäev Ilm 14:1-3,4b-5; Ps 24:1bc-2,3-4abc,5-6; Lk 21:1-4 R: See on ustav rahvas, kes otsib Jumalat.
27. november 34. nädala teisipäev Ilm 14:14–19; Ps 96:10,11–12,13; Lk 21:5–11 R: Issand tuleb kohut mõistma maailmale.
28. november 34. nädala kolmapäev Ilm 15:1–4; Ps 98:1,2–3ab,7–8,9; Lk 21:12–19 R: Suured ja imelised on Sinu teod, Issand.
29. november 34. nädala neljapäev Ilm 18:1–2,21–23; 19:1–3,9a; Ps 100:2,3,4,5;Lk 21:20–28 R: Õndsad on need, kes on kutsutud Talle söömaajale.
30. november P. APOSTEL ANDREAS, KIRIKUPÜHA Rm 10:9-18; Ps 19:2-3,4-5; Mt 4:18-22 R: Üle kogu ilmamaa käib nende kõla.
1. Neljapäev 2Kn 23:21-27 Usupuhastus
2. Reede Hingedepäev 2Aj 34:8-33 Usupuhastus
3. Laupäev 1Kr 3:11-17 Usupuhastus
4. Pühapäev Mk 12:28-34; 5Ms 6:2-6; Ps 18:17-27; Hb 7:23-28 Olgem tänulikud kõiges
5. Esmaspäev 3Ms 3:1-17 Olgem tänulikud kõiges
6. Teisipäev 1Aj 16:7-36 Olgem tänulikud kõiges
7. Kolmapäev Ps 138:1-8 Olgem tänulikud kõiges
10. Laupäev Mardipäev Ps 111:1-10 Olgem tänulikud kõiges
11. Pühapäev ISADEPÄEV, lipuheiskamise päev Mk 12:38-44; 1Kn 17:10-16; Ps 146:7-10; Hb 9:24-28 Mehed Jumala ees
12. Esmaspäev 1Ms 13:1-18 Mehed Jumala ees
13. Teisipäev 1Ms 33:1-20 Mehed Jumala ees
14. Kolmapäev Taassünnipäev 1Sm 17:40-58 Mehed Jumala ees
15. Neljapäev 5Ms 31:1-8 Mehed Jumala ees
16. Reede 2Kn 2:13-22 Mehed Jumala ees
17. Laupäev 2Tm 3:10-17 Mehed Jumala ees
18. Pühapäev Läti iseseisvuspäev Mk 13:24-32; Tn 12:1-3; Ps 16:5-11; Hb 10:11-18 Suremine Issandas
19. Esmaspäev 1Ms 23:1-20 Suremine Issandas
20. Teisipäev 1Ms 49:28-33 Suremine Issandas
21. Kolmapäev 5Ms 34:1-12 Suremine Issandas
22. Neljapäev Vaimulike töötegijate õppe- ja osaduspäev, Tallinn Ps 145:1-21 Olgem tänulikud kõiges
Jh 12:24-33 Suremine Issandas
23. Reede GLS juhtimiskonverents, 9.-10.11, Tallinn Ps 103:1-22 Olgem tänulikud kõiges
Mk 12:18-27 Suremine Issandas
24. Laupäev Ap 7:54-60 Suremine Issandas
25. Pühapäev Igavikupüha e Surnutemälestuspüha, Kadripäev Jh 18:33-37; Tn 7:13-14; Ps 93:1-5; Ilm 1:5-8 Ajastu lõpp
Sillamäe EKB Kogudus Issanda Arm, Tallinna Elav Kivi Vabakogudus (10), Valjala Rahu Vabakogudus
26. Esmaspäev Kodanikupäev Mt 24:23-44 Ajastu lõpp
27. Teisipäev Ha 2:1-5 Ajastu lõpp
28. Kolmapäev Mk 13:1-20 Ajastu lõpp
29. Neljapäev 2Ts 2:1-12 Ajastu lõpp
30. Reede Andresepäev 1Ts 5:1-11 Ajastu lõpp


Geneetiliselt muundatud põllukultuuride asukohtade ja käitlejate andmekogusse kandmiseks esitatava taotluse sisu- ja vorminõuded, taotluse menetlemise kord ning taotlusele lisatav dokument – Riigi Teataja
Geneetiliselt muundatud põllukultuuride asukohtade ja käitlejate andmekogusse kandmiseks esitatava taotluse sisu- ja vorminõuded, taotluse menetlemise kord ning taotlusele lisatav dokument
Geneetiliselt muundatud põllukultuuride asukohtade ja käitlejate andmekogusse kandmiseks esitatava taotluse sisu- ja vorminõuded, taotluse menetlemise kord ning taotlusele lisatav dokument - sisukord
§ 1 Geneetiliselt muundatud põllukultuuride asukohtade ja käitlejate andmekogusse kandmiseks taotluse esitamine
§ 2 Taotlusele lisatav dokument
§ 3 Taotluse menetlemise kord
§ 4 Kasvatamisega tegelemise jätkamiseks andmete esitamine
RT I, 30.01.2012, 2
Vastu võetud 26.01.2012 nr 10
Määrus kehtestatakse „Geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise seaduse” § 283 lõike 8 alusel.
§ 1. Geneetiliselt muundatud põllukultuuride asukohtade ja käitlejate andmekogusse kandmiseks taotluse esitamine
Isik, kes soovib alustada geneetiliselt muundatud põllukultuuri käitlemisega, esitab Põllumajandusametile lisas kehtestatud vormi kohase taotluse geneetiliselt muundatud põllukultuuride asukohtade ja käitlejate andmekogusse kandmiseks.
§ 2. Taotlusele lisatav dokument
Isik lisab taotlusele geneetiliselt muundatud põllukultuuri käitlemise eest vastutava isiku ja ettevõtte töötaja geneetiliselt muundatud põllukultuuri käitlemise koolituse läbimist tõendava tunnistuse ärakirja.
§ 3. Taotluse menetlemise kord
Põllumajandusamet teeb otsuse isiku geneetiliselt muundatud põllukultuuride asukohtade ja käitlejate andmekogusse kandmiseks taotluse saamise päevast arvates viie tööpäeva jooksul.
§ 4. Kasvatamisega tegelemise jätkamiseks andmete esitamine
Isik esitab igal aastal hiljemalt üks kuu enne geneetiliselt muundatud põllukultuuri kasvatamise alustamist paberkandjal allkirjastatult või elektrooniliselt digitaalallkirjaga allkirjastatult Põllumajandusametile järgmised andmed:
1) geneetiliselt muundatud põllukultuuri liik, sordinimi, ainuomane kood, kasvatamise aeg;
2) põllumassiivi number, põllu asukoht põllumassiivis, põllu number ja koordinaadid.