Muudetud 12.09. 2016
Fr. Tuglase nim. Ahja Kooli õppekava
Alus: Vabariigi Valitsuse 06. jaanuari määruse nr 1 “Põhikooli riiklik õppekava” muutmine vastu võetud 28.08.2014 nr 141
1.jagu. Põhihariduse alusväärtused
Põhihariduse alusväärtused
2. jagu. Õppe- ja kasvatuseesmärgid
3. jagu. Õppimise käsitlus ja õppekeskkond
Õppimise käsitlus
4. jagu. I kooliaste (1.–3. klass)
I kooliastmes taotletavad pädevused
5. jagu. II kooliaste (4.-6. klass)
II kooliastme pädevused
6. jagu. III kooliaste (7.–9. klass)
III kooliastme pädevused
7. jagu. Õppe ja kasvatuse korraldus
Õppe ja kasvatuse korralduse alused
Kohustuslikud ja valikõppeained
Läbivad teemad, lõiming, ülekoolilised projektid
Ahja Kooli tunnijaotusplaan 2015-2016 õa
Õpilase ja vanema teavitamine ning nõustamine
Individuaalse õppekava järgi õppimise kord ja hindamine
8. jagu. Hindamine ning klassi ja põhikooli lõpetamine
9. jagu. Kooli õppekava
Kooli õppekava koostamise alused ja ülesehitus
10.jagu. Nõuded õpetaja töökavale
11.jagu. Kooli õppekava uuendamise ja täiendamise kord
1) Fr. Tuglase nimelise Ahja Kooli (edaspidi Ahja Kooli) õppekava on kooli õppe- ja kasvatustegevuse alusdokument, mis on koostatud põhikooli riikliku õppekava alusel.
2) Ahja Kooli õppekava on kättesaadav kooli kodulehel ja õppealajuhataja kabinetis.
3) Ahja Kooli õppekavas on üldosa ja ainekavad.
4) Ahja Kooli õppekava üldosas esitatakse:
põhihariduse alusväärtused;
õppe- ja kasvatuseesmärgid ning -põhimõtted;
tunnijaotusplaan õppeaineti ja aastati, valikainete loendid ja valimise põhimõtted ning erinevate õppekeelte kasutamine õppeaineti;
läbivad teemad ja nende käsitlemise põhimõtted, lõimingu põhimõtted, seejuures II ja III kooliastme läbivatest teemadest lähtuva või õppeaineid lõimiva projektitöö, loovtöö, uurimistöö korraldamise põhimõtted;
õppe ja kasvatuse korraldus;
hindamise korraldus;
õpilaste juhendamise ja hariduslike erivajadustega õpilaste õppekorralduse põhimõtted;
õpetaja töökava koostamise põhimõtted;
Ainevaldkonniti koondatud ainekavad esitatakse klassiti järgmiselt:
võõrkeeled;
loodusained;
sotsiaalained;
kunstiained;
tehnoloogia;
§ 1. Põhihariduse alusväärtused
1) Põhihariduses toetatakse võrdsel määral õpilase vaimset, füüsilist, kõlbelist, sotsiaalset ja
emotsionaalset arengut. Põhikool loob tingimused õpilaste erisuguste võimete tasakaalustatud
arenguks ja eneseteostuseks.
2) Põhikool loob tingimused teaduspõhise maailmapildi kujunemiseks.
3) Põhikool kujundab väärtushoiakuid ja -hinnanguid, mis on isikliku õnneliku elu ja ühiskonna eduka koostoimimise aluseks.
4) Ahja Kooli õppekavas oluliseks peetud väärtused tulenevad Eesti Vabariigi põhiseaduses, ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis, lapse õiguste konventsioonis ning Euroopa Liidu alusdokumentides nimetatud eetilistest põhimõtetest. Alusväärtustena tähtsustatakse üldinimlikke väärtusi (ausus, hoolivus, aukartus elu ees, õiglus, inimväärikus, lugupidamine enda ja teiste vastu) ja ühiskondlikke väärtusi (vabadus, demokraatia, austus emakeele ja kultuuri vastu, patriotism, kultuuriline mitmekesisus, sallivus, keskkonna jätkusuutlikkus, õiguspõhisus, solidaarsus, vastutustundlikkus ja sooline võrdõiguslikkus).
5) Uue põlvkonna sotsialiseerumine rajaneb eesti kultuuri traditsioonide, Euroopa ühisväärtuste ning maailma kultuuri ja teaduse põhisaavutuste omaksvõtul. Tugeva põhiharidusega inimesed suudavad ühiskonnaga integreeruda ning aitavad kaasa Eesti ühiskonna jätkusuutlikule sotsiaalsele, kultuurilisele, majanduslikule ja ökoloogilisele arengule.
§ 2. Põhikooli sihiseade
1) Põhikoolil on nii hariv kui ka kasvatav ülesanne. Kool aitab kaasa õpilaste kasvamisele loovateks, mitmekülgseteks isiksusteks, kes suudavad ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides (perekonnas, tööl ja avalikus elus).
3) Põhikooli ülesanne on luua õpilasele eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õpikeskkond, mis toetab tema õpihimu ja õpioskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist.
4) Põhikool kindlustab põhiliste väärtushoiakute kujunemise. Õpilane mõistab oma tegude aluseks olevaid väärtushinnanguid ja tunneb vastutust tegude tagajärgede eest. Põhikoolis luuakse alus enese määratlemisele eneseteadliku isiksusena, perekonna, rahvuse ja ühiskonna liikmena, kes on eneseteadlik ning suhtub sallivalt ja avatult maailma ning inimeste mitmekesisusse.
5) Põhikool aitab õpilasel jõuda selgusele oma huvides, kalduvustes ja võimetes ning tagab valmisoleku õpingute jätkamiseks järgneval haridustasemel ja elukestvaks õppeks. Põhikooli lõpetanud nooruk saab aru oma tulevastest rollidest perekonnas, tööelus, ühiskonnas ja riigis.
6) Teadmiste, väärtushinnangute ja praktiliste oskuste omandamine ning arendamine toimub kogu kooli õppe- ja kasvatusprotsessi, kodu ja kooli koostöö ning õpilase vahetu elukeskkonna ühistoime tulemusena.
7) Eesti kool seisab eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimise ja arengu eest, seepärast pööratakse põhikooli õpetuses ning kasvatuses erilist tähelepanu eesti keele õppele.
§ 3. Pädevused
1) Riikliku õppekava tähenduses on pädevus asjakohaste teadmiste, oskuste ja hoiakute kogum, mis tagab suutlikkuse teatud tegevusalal või -valdkonnas tulemuslikult toimida. Pädevused jagunevad üld-, valdkonna- ja õppeainepädevusteks.
3) Lähedase eesmärgiseade ja õppesisuga õppeained moodustavad ainevaldkonna. Ainevaldkonna peamine eesmärk on vastava valdkonnapädevuse kujunemine, mida toetavad õppeainete eesmärgid ja õpitulemused. Valdkonnapädevuse kujunemist toetavad ka teiste ainevaldkondade õppeained ning tunni- ja kooliväline tegevus.
4) Ahja Kooli õppekavas on järgmised ainevaldkonnad:
5) Ainekavades esitatakse nii kooliastmete õpitulemused kui ka õpitulemused õppeteemade läbimisel; õpitulemused toetavad valdkonnapädevuste kujunemist; õpitulemused kajastavad õpilase head saavutust; väärtushoiakuid väljendavaid õpitulemusi numbriliselt ei hinnata, vaid antakse nende saavutatuse kohta õpilasele tagasisidet.
6) Üldpädevused Ahja Koolis:
1. VÄÄRTUSPÄDEVUS – suutlikkus hinnata inimsuhteid ning tegevusi üldkehtivate
moraalinormide seisukohast;
tajuda ja väärtustada oma seotust teiste inimestega, loodusega, oma ja teiste maade ning rahvaste kultuuripärandiga ja nüüdisaegse kultuuri sündmustega, väärtustada loomingut ja kujundada ilumeelt.
Mida väärtustame:
õppimist;
abivalmidust, koolikaaslase märkamist, sõbralikkust, sallivust, jagamisoskust;
üldkehtivatele moraalinormidele vastavat käitumist ja suhtlemist erinevates keskkondades;
viisaka ja kõigile vastuvõetava sõnavara kasutamist;
looduse väärtustamist ja hoidmist, säästlikku mõtte- ja eluviisi (kokkuhoid ja taaskasutus);
kultuuri ja loomingu väärtustamist, autoriõiguste arvestamist;
tolerantsust ja huvi teiste maade rahvaste ja kultuuri vastu;
kodupaiga, traditsioonide, riigi ja demokraatia austamist;
õigete valikute tegemist, oskust öelda “ei”, aja jaotamist ja oma tegevuse planeerimist;
lugupidamist nii enda kui teiste töö vastu;
enda ja kooli vara hoidmist.
Kuidas ja mille kaudu:
kasvatamine eeskuju kaudu;
kooli kodukorra reeglite tutvustamine ja nende täitmise kontrollimine, üldtunnustatud normidest lähtumine;
individuaalne lähenemine ja kasvukeskkonnaga arvestamine;
tunni eesmärkide läbimõtlemine, õpilastele teatamine ja olulise rõhutamine;
kasvatamine õppekäikude, ekskursioonide, matkade ja muude ühisürituste kaudu;
projektiõppe, õuesõppe ja rühmatööde läbiviimine;
ringide töös osalemise väärtustamine;
väärtushinnangute kujundamine läbi tunnustamise - tunnustan seda, mida soovin kinnistada;
erinevate elualade esindajate kutsumine tundidesse, ühisüritustele;
loomekonkursside korraldamine ja nendes osalemine;
2. SOTSIAALNE PÄDEVUS – suutlikkus ennast teostada, toimida teadliku ja vastutustundliku kodanikuna ning toetada ühiskonna demokraatlikku arengut;
teada ning järgida ühiskonnas kehtivaid väärtusi ja norme ning erinevate keskkondade reegleid;
teha koostööd teiste inimestega erinevates situatsioonides;
aktsepteerida inimeste erinevusi ning arvestada neid suhtlemisel.
Mida kujundame:
adekvaatset enesehinnangut, arvestades indiviidi eripära ja võimekust;
vastutustunnet, järgides kehtivaid väärtusi ning norme;
koostöö- ja õpioskust;
kokkulepetest kinnipidamist;
suhtlusoskust ja meediapädevust;
oskust teha õigeid valikuid;
viisakat käitumist;
tegevuste läbiviimine erinevates keskkondades ja olukordades, et õppida ja õpetada kogemuse kaudu;
juhendite ja eeskirjade järgimine;
suhtlemine eakaaslaste ja õpetajatega;
koostöö vanematega;
kriitiline meediakasutus, arutelud, ühisvaatamised ja jälgimised;
teiste maade kultuuri ja traditsioonide tutvustamine (kohtumised teiste koolidega, projektides osalemine, keeleõpe, koostöövõrgustikud jne);
individuaalsuse ja loovuse tunnustamine (loovtööd, näitused, huvitegevus);
kogukonna koostöö väärtustamine, valla ühisüritustest osavõtmine, kaastööd valla teabelehte.
3. ENESEMÄÄRATLUSPÄDEVUS - suutlikkus mõista ja hinnata iseennast, oma nõrku ja tugevaid külgi; järgida terveid eluviise; lahendada iseendaga, oma vaimse ja füüsilise tervisega seonduvaid ning inimsuhetes tekkivaid probleeme;
oskust hinnata oma võimeid, edukuse või õpiraskuste põhjusi;
oskust ja julgust vajadusel abi otsida;
julgust avaldada ja põhjendada oma arvamust;
tervisliku eluviisi põhimõtteid ja isikliku hügieeni väärtustamist;
oskust analüüsida oma tegevust, teha järeldusi oma tegude tagajärgedest nii endale kui teistele ning vastavalt korrigeerida oma edaspidist käitumist;
võimet määratleda ennast kui kodanikku.
diskussioonide läbiviimine;
osalemine olümpiaadidel, võistlustel ja konkurssidel nii oma koolis kui ka väljaspool kooli;
hinnangute andmine õpetajate ja kaaslaste poolt;
huvitegevuses osalemine;
ürituste planeerimine ja korraldamine;
taidlusnumbrite ettevalmistamine ja esitamine;
ühistegevused klassides;
kutsenõustamine, osalemine töövarju- ja kutseõppepäevadel ning messide külastamine;
projektitööd, loovtööd ja uurimistööd;
koostöö arstide ja erialaspetsialistidega;
tervisepäevadel ja spordivõistlustel osalemine.
4. ÕPIPÄDEVUS - suutlikkus organiseerida õppekeskkonda ja hankida õppimiseks vajaminevat teavet; planeerida õppimist ning seda plaani järgida; kasutada õpitut, sealhulgas õpioskusi ja -strateegiaid, erinevates kontekstides ning probleeme lahendades;
analüüsida enda teadmisi ja oskusi, tugevusi ja nõrkusi ning selle põhjal edasiõppimise vajadust;
iseseisvust ja vastutusvõimet õpiülesannete täitmisel, oma õpistiili väljatöötamist,
erinevate õpivõtete kasutamist;
oskust näha ja sõnastada probleeme, otsida ja kavandada lahendusteid;
oskust üle kanda oma teadmisi ja kogemusi ühelt õppeainelt teisele;
loovuse ja oma ideede väärtustamist;
kohanemist ja toimetulekut erinevates õpikeskkondades;
oskust ja tahtmist tunnis aktiivselt kaasa töötada ning keskenduda antud ülesandele;
korrektsust ja esteetilisust oma ülesannete ning tööde teostamisel;
õppimiseks vajamineva teabe hankimist erinevate infoallikate kaudu;
oskust oma aega planeerida (töö- ja puhkeaja vaheldumine);
edasiõppimise vajalikkuse teadvustamist vastavalt oma teadmistele ja oskustele;
elukestva õppe väärtustamist.
õpetaja järjepidev juhendamine, hinnangute andmine, tähelepanu juhtimine töö korrektsusele ja esteetilisele väljanägemisele;
igapäevaste õpiülesannete täitmine;
IKT vahendite kasutamine õppetundides;
iseseiva töö mahu suurendamine (loovtööd, uurimistööd, projektitööd jms);
loovate ja õpilase oma ideel põhinevate tööde tegemine;
kooli sisekorrareeglite täitmise järjepidev kontrollimine (kord tunnis);
õppeainete omavaheline lõimumine, mitmel õppeainel põhinevate tööde tegemine;
õuesõppe, muuseumiõppe, projektõppe jne korraldamine;
kutsesuunitlus, kutsenõustamine tugevuste ja nõrkuste väljaselgitamiseks, osalemine töövarju- ja kutseõppepäevadel ning messide külastamine.
5. SUHTLUSPÄDEVUS - suutlikkus ennast selgelt ja asjakohaselt väljendada, arvestades olukordi ja suhtluspartnereid, oma seisukohti esitada ja põhjendada; lugeda ning mõista teabe- ja tarbetekste ning ilukirjandust; kirjutada eri liiki tekste, kasutades kohaseid keelevahendeid ja sobivat stiili; väärtustada õigekeelsust ning väljendusrikast keelt;
grupis suhtlemise ja töötamise oskust;
teiste arvamuste aktsepteerimist;
oskust kuulata ja lugeda eakohaseid tekste;
oskust mõista erinevaid tekste ja leida neist vajalikku teavet;
oskust end suuliselt ja kirjalikult väljendada;
oskust kuulata teisi;
oskust tajuda suhtlusolukordade erisusi ja kasutada sobivaid suhtlusvorme;
oskust pidada viisakat elektroonilist suhtlust.
vestlused ja arutelud tunnis;
paaris- ja rühmatööd;
soovituslik kirjandus;
aime- ja ilukirjanduse lugemine, sõnavara rikastamine;
erinevate tekstide loomine ( kirjandid, arvustused, seletuskirjad, avaldused, elulookirjeldused, iseloomustused jne);
kooli ajaleht;
probleemide lahendamine eri tasanditel (nt õpilane – õpilane, õpilane – õpetaja jm);
referaatide, uurimistööde ja projektitööde kaitsmine;
iseseisva lugemise ja tekstist arusaamise osatähtsuse suurendamine kõikides ainetundides;
teksti ilmestamine graafikute, tabelite ja diagrammidega;
tähelepanu juhtimine õigekirjareeglitele erinevates ainetundides;
osalemine erinevatel üritustel (emakeele päeva tähistamine ja muud teemapäevad omaloomingukonkursid, olümpiaadid, laagrid);
Tuglase konkursi korraldamine.
6. MATEMAATIKAPÄDEVUS - suutlikkus kasutada matemaatikale omast keelt, sümboleid ning meetodeid erinevaid ülesandeid lahendades kõigis elu- ja tegevusvaldkondades;
oskust püstitada probleeme, leida sobivaid lahendusi ja neid rakendada;
oskust loogiliselt arutleda, põhjendada ja tõestada;
oskust mõista valemeid ja kasutada neid igapäevaste probleemide lahendamisel;
oskust erinevaid objekte ja protsesse võrrelda, liigitada, leida seoseid;
oskust rahaga arveldada;
oskust lugeda ja mõista tabeleid ning arvjooniseid;
matemaatikale omase keele ja meetodite kasutamist probleemide sõnastamisel, arutlemisel, põhjendamisel, analüüsimisel erinevates õppeainetes ja igapäevaelus;
geomeetrias õpitu märkamist looduses, kunstis, ümbritsevas elus.
probleemõpe, tekstülesanded, ettekanded, rühmatööd, loovtööd, uurimistööd;
väljasõidud, õppekäigud;
jõululaat, oksjonid, heategevus, eelarvete koostamine;
erinevate laenupoliitikate tutvustamine;
matemaatiliste esitusviiside kasutamine erinevates õppeainetes;
seoste loomine ja esile toomine erinevates õppeainetes;
tabelite ja arvjooniste analüüsimine ning koostamine.
7. ETTEVÕTLIKKUSPÄDEVUS - suutlikkus ideid luua ja neid ellu viia, kasutades omandatud teadmisi ja oskusi erinevates elu- ja tegevusvaldkondades, näha probleeme ja neis peituvaid võimalusi, seada eesmärke ja neid ellu viia, korraldada ühistegevusi, näidata initsiatiivi ja vastutada tulemuste eest, reageerida paindlikult muutustele ning võtta arukaid riske.
oskust genereerida ideid ja julgust ning ettevõtlikkust nende teostamisel, oskust leida lahendusi ning neid välja pakkuda;
oskust ja arukust teostada erinevaid rahatehinguid;
oskust näha riske ja neis peituvaid võimalusi;
oskust teha koostööd, analüüsida enda ja teiste käitumist;
oskust lahendada situatsioonülesandeid;
oskust teksti mitmekülgselt tõlgendada, lugeda lepinguid ja ametlikke tekste;
oskust võtta vastutust.
omaalgatuslike ühistegevuste korraldamine ja vastutamine võetud kohustuste eest;
esinemine üritustel;
koolipeod, klassiõhtud, temaatilised hommikud/õhtud;
töövarjupäevad;
probleemõpe, õppefilmid, õppekäigud, erinevad rühmatöö vormid;
õpilasomavalitsuse töös osalemine.
8. DIGIPÄDEVUS - suutlikkus kasutada uuenevat digitehnoloogiat toimetulekuks kiiresti muutuvas ühiskonnas; leida ja säilitada digivahendite abil infot ning hinnata selle asjakohasust ja usaldusväärsust; osaleda digitaalses sisuloomes, sh tekstide, piltide, multimeediumide loomisel ja kasutamisel; kasutada probleemilahenduseks sobivaid digivahendeid ja võtteid, suhelda ja teha koostööd erinevates digikeskkondades; olla teadlik digikeskkonna ohtudest ning osata kaitsta oma privaatsust, isikuandmeid ja digitaalset identiteeti; järgida digikeskkonnas samu moraali- ja väärtuspõhimõtteid nagu igapäevaelus.
oskust kasutada digivahendeid
oskust otsida ja leida infot ning seda adekvaatselt hinnata
oskust vormistada töid
oskust teha koostööd probleemide lahendamiseks
kriitilist mõtlemist ja oskust kaitsta enda identiteeti
IKT tunnid
probleemide teadvustamine, lahendamine
3. jagu Õppimise käsitlus ja õppekeskkond
§ Õppimise käsitlus
1) arvestatakse kooli põhiväärtusi (õppimine, turvalisus, areng, loodushoid) ning õppesuundi (loodus)
2) arvestatakse õpilase taju- ja mõtlemisprotsesside eripära, võimeid, keelelist, kultuurilist ja perekondlikku tausta, vanust, sugu, terviseseisundit, huvi ja kogemusi;
3) arvestatakse, et õpilase õppekoormus oleks ea- ja jõukohane, võimaldades talle aega puhkuseks ja huvitegevuseks;
4) võimaldatakse õpilastele mitmekesiseid kogemusi erinevatest kultuurivaldkondadest;
5) kasutatakse teadmisi ja oskusi reaalses olukorras; tehakse uurimis-, loov- ja projektitöid ning seostatakse erinevates valdkondades õpitavat igapäevase eluga;
6) luuakse võimalusi õppimiseks ja toime tulemiseks erinevates sotsiaalsetes suhetes;
7) kasutatakse nüüdisaegset ja mitmekesist õppemetoodikat, -viise ja -vahendeid (sealhulgas suulisi ja kirjalikke tekste, audio- ja visuaalseid õppevahendeid, aktiivõpet, õppekäike, õues- ja muuseumiõpet jms);
8) kasutatakse asjakohaseid hindamisvahendeid, -viise ja -meetodeid;
9) kasutatakse diferentseeritud õpiülesandeid, mille sisu ja raskusaste võimaldavad õpilastel sobiva pingutustasemega õppida, arvestades sealjuures igaühe individuaalsust;
10) õppetegevus ja selle tulemused kujundatakse tervikuks lõimingu kaudu, mis toetab õpilaste üld- ja valdkonnapädevuste kujunemist;
11) lõimingu saavutamiseks korraldab põhikool õpet ja kujundab õpikeskkonda ning õpetajate koostööd viisil, mis võimaldab aineülest käsitlust: täpsustades pädevusi, seades õppe-eesmärke ning määrates erinevate õppeainete ühiseid probleeme.
§ 5. Õpikeskkond
1)Õpikeskkonnana mõistetakse õpilasi ümbritseva vaimse, sotsiaalse ja füüsilise keskkonna kooslust, milles õpilased arenevad ja õpivad. Õpikeskkond toetab õpilase arenemist iseseisvaks ja aktiivseks õppijaks, kannab õppekava alusväärtusi ja oma kooli vaimsust ning säilitab ja arendab edasi paikkonna ja koolipere traditsioone.
2) Ahja Kool korraldab õppe, mis kaitseb ning edendab õpilaste vaimset ja füüsilist tervist. Õppekoormus vastab õpilase jõuvarudele.
3) Sotsiaalse ja vaimse keskkonna kujundamisel:
4) Füüsilist keskkonda kujundades jälgib põhikool, et:
kasutatavate rajatiste ja ruumide sisustus ning kujundus on õppe seisukohast otstarbekas
ruumid, sisseseade ja õppevara on esteetilise väljanägemisega;kasutatakse eakohast ning individuaalsele eripärale kohandatavat õppevara, sealhulgas nüüdisaegseid info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatel põhinevaid õppematerjale ja –vahendeid;
5) Õpet võib korraldada ka väljaspool kooli ruume (sealhulgas kooliõues, looduses, muuseumides, arhiivides, keskkonnahariduskeskustes, ettevõtetes ja asutustes) ning virtuaalses õpikeskkonnas.
§ 6. I kooliastmes taotletavad pädevused
peab lugu oma perekonnast, klassist ja koolist; on viisakas, täidab lubadusi; teab, et kedagi ei tohi naeruvääristada, kiusata ega narrida;
oskab kaaslast kuulata, teda tunnustada; tahab õppida, tunneb rõõmu teadasaamisest ja oskamisest, oskab õppida üksi ning koos teistega, paaris ja rühmas; oskab jaotada aega õppimise, harrastustegevuse, koduste kohustuste ning puhkamise vahel;
teab oma rahvuslikku kuuluvust ning suhtub oma rahvusesse lugupidavalt; austab oma kodupaika, traditsioone, riiki ja demokraatiat;
oskab end häälestada ülesandega toimetulemisele ning oma tegevusi ülesannet täites mõtestada; oskab koostada päevakava ja seda järgida;
arvutab ning oskab kasutada mõõtmiseks sobivaid abivahendeid ja mõõtühikuid erinevates eluvaldkondades eakohaseid ülesandeid lahendades;
oskab sihipäraselt vaadelda, erinevusi ja sarnasusi märgata ning kirjeldada; oskab esemeid ja nähtusi võrrelda, ühe-kahe tunnuse alusel rühmitada ning lihtsat plaani, tabelit, diagrammi ja kaarti lugeda;
hindab loovust ning tunneb rõõmu liikumisest, loovast eneseväljendusest ja tegevusest;
oskab ohtlikke olukordi vältida ja ohuolukorras abi kutsuda; oskab ohutult liigelda;
teab, kelle poole erinevate probleemidega pöörduda ning on valmis seda tegema.
§ 7. Õppe ja kasvatuse rõhuasetused I kooliastmes
(1) Esimeses kooliastmes on õpetuse ja kasvatuse põhitaotluseks õpilaste kohanemine koolieluga, turvatunde ja eduelamuste kogemine ning valmisoleku kujunemine edasiseks edukaks õppetööks.
Õpilaste koolivalmidus ja võimed on erinevad, seetõttu diferentseeritakse õppeülesandeid ja nende täitmiseks kuluvat aega.
(2) Esimeses kooliastmes keskendutakse Ahja Koolis:
kõlbeliste tõekspidamiste ning heade käitumistavade tundmaõppimisele ja järgimisele (kooli
traditsioonilised üritused, valla ja kogukonna üritused, õppekäigud, ekskursioonid, positiivse
tunnustamine);
positiivse suhtumise kujunemisele koolis käimisesse ja õppimisesse (direktori vastuvõtt, pildiauhind, autahvel), elukestva õppe vajalikkuse väärtustamine;
õpiharjumuse ja -oskuste kujundamisele ning püsivuse, iseseisvuse ja eesmärgistatud töö oskuste ning valikute tegemise oskuste arendamisele ( tunni teemade valik, diferentseerimine, traditsioonid, iseseisev ja rühmatöö);
eneseväljendusoskuse ja -julguse kujunemisele (laste viimine erinevatesse keskkondadesse, kogemusõpe, meediakasutus, arutelud, näitlikustamine, ühiskülastused, mängud, tunnustamine);
põhiliste suhtlemis- ja koostööoskuste omandamisele, sealhulgas üksteist toetavate ja väärtustavate suhete kujunemisele õpilaste vahel (abivalmidus, märkamine, sõbralikkus, sallivus, enda ja kooli vara hoidmine, jagamisoskus);
õpiraskuste äratundmisele ning tugisüsteemide ja õpiabi pakkumisele: märkamine, kaasamine, tugistruktuuride rakendamine, spetsialistide kaasamine (Põlvamaa Rajaleidja keskus, logopeed, õpiabi õpetaja, eripedagoog, kooli psühholoog), õige kooli valik, õpetajate koostöö, lapsevanemate kaasamine;
(3) Õpetaja olulisim ülesanne on toetada iga õpilase eneseusku ja õpimotivatsiooni.
(4) Õppetöö korraldamise alus võib esimeses kooliastmes olla üldõpetuslik tööviis. Sõltuvalt õpilaste ettevalmistusest võib kasutada ka aineõpetuslikku tööviisi või üld- ja aineõppe kombineeritud varianti.
§ 8. II kooliastmes taotletavad pädevused
hindab harmoonilisi inimsuhteid, mõistab oma rolli pereliikmena, sõbrana, kaaslasena ja õpilasena, peab kinni kokkulepetest, on usaldusväärne ning vastutab oma tegude eest;
oskab keskenduda õppeülesannete täitmisele, oskab suunamise abil kasutada eakohaseid õpivõtteid olenevalt õppeülesande iseärasustest;
tuleb vähemalt ühes võõrkeeles toime igapäevastes suhtlusolukordades, mis nõuavad
otsest ja lihtsat infovahetust tuttavatel rutiinsetel teemadel;
väärtustab säästvat eluviisi, oskab esitada loodusteaduslikke küsimusi ja hankida loodusteaduslikku teavet, oskab looduses käituda, huvitub loodusest ja looduse uurimisest;
§ 9. Õppe ja kasvatuse rõhuasetused II kooliastmes
(1)Teises kooliastmes on õpetuse ja kasvatuse põhitaotluseks vastutustundlike ja iseseisvate õpilaste kujunemine. Õppetöös on oluline äratada ja säilitada õpilaste huvi õppekavaga hõlmatud teadmis- ja tegevusvaldkondade vastu.
(2)Teises kooliastmes keskendutakse Ahja Koolis:
õpimotivatsiooni hoidmisele ja tõstmisele, seostades õpitut praktikaga ning võimaldades õpilastel teha valikuid langetada otsuseid ja oma otsuste eest vastutada (direktori vastuvõtt, pildiauhind, autahvel, õppekäigud, õuesõppe tunnid, projektitööd, meediakasutus, arutelud, näitlikustamine, ühiskülastused);
huvitegevusvõimaluste pakkumisele (huviringid, huvitegevus, ÕOV);
õpilaste erivõimete ja huvide äratundmisele ning arendamisele (huviringid, ainealased olümpiaadid, konkursid, võistlused, esinemised üritustel);
õpiraskustega õpilastele tugisüsteemide ja õpiabi pakkumisele (õpiabi, logopeed, pikapäevarühm, väikeklass, LÕK klass, ümarlaud, kohustuslik konsultatsioon, koostöö kooli psühholoogi, valla sotsiaaltöötaja ja Põlvamaa Rajaleidja keskusega).
(3)Õpetuses rakendatakse mitmekesiseid tööviise ja ülesandeid, mis võimaldavad murdeikka jõudvatel õpilastel teha iseseisvaid valikuid ja seostada õpitut praktilise eluga ning aitavad toime tulla õpilaste individuaalselt erineva arenguga, nende muutuvate suhete ja tegutsemisega uutes rollides.
6. jagu III kooliaste ( 7.-9.klass)
§ 10. III kooliastmes taotletavad pädevused
tunneb ja austab oma keelt ja kultuuri ning aitab kaasa eesti keele ja kultuuri säilimisele ja arengule;
omab ettekujutust ja teadmisi maailma eri rahvaste kultuuridest, suhtub teistest rahvustest inimestesse eelarvamustevabalt ja lugupidavalt;
suudab väljendada ennast loominguliselt, peab lugu kunstist ja kultuuripärandist;
väärtustab ja järgib tervislikku eluviisi ning on füüsiliselt aktiivne;
§ 11. Õppe ja kasvatuse rõhuasetused III kooliastmes
(1) Kolmandas kooliastmes on õppe ja kasvatuse põhitaotlus aidata õpilastel kujuneda vastutustundlikeks ühiskonnaliikmeteks, kes igapäevaelus iseseisvalt toime tulevad ning suudavad oma huvidele ja võimetele vastavat õpiteed valida.
(2) Kolmandas kooliastmes keskendutakse Ahja Koolis:
õpimotivatsiooni hoidmisele (direktori vastuvõtt, pildiauhind, autahvel);
õppesisu ja omandatavate oskuste seostamisele igapäevaeluga ning nende rakendatavuse tutvustamisele tulevases tööelus ja jätkuõpingutes (õppekäigud, õuesõppe tunnid, kooli ning maakonna üritused, kogemusõpe, meediakasutus, arutelud, näitlikustamine, ühiskülastused);
erinevate õpistrateegiate teadvustatud kasutamisele ning enesekontrollimise oskuse arendamisele (virtuaalõpe, digivahendid, ÕOV);
pikemaajaliste õppeülesannete (uurimustööd, loovtööd, projektitööd) planeerimisele;
eesmärkide püstitamisele ja oma tulemuste hindamisele (iseseisev töö, rühmatöö) ;
õpilaste erivõimete ja huvide arendamisele (huviringid, ainealased olümpiaadid, konkursid, võistlused, ürituste korraldamine, läbiviimine);
õpilaste toetamisele nende edasiste õpingute ja kutsevalikute tegemisel (karjääriõpetus, õppekäigud, töövarjupäevad, koostöö Põlvamaa Rajaleidja keskusega).
7. jagu Õppe ja kasvatuse korraldus
§ 12 Õppe ja kasvatuse korralduse alused
on määratud kindlaks Eesti Vabariigi õigusaktidega ning kooli kodukorraga. Õppe ja kasvatuse peamiseks vormiks on õppetund, kuid õppetöö võib toimuda ka teistes õppevormides: õppekäik /-ekskursioon, projektitöö, õppepäev, iseseisev töö.
Kooli õppe-ja kasvatustöö on korraldatud regulaarse tunniplaani alusel.
Projekt-, õue-, muuseumiõpe ja õppekäigud ning -ekskursioonid viiakse läbi õppetööks ette nähtud ajal. Projekti-,õue- ja muuseumiõppeks, ekskursioonideks ja õppekäikudeks vajalik aeg kavandatakse töökavas.
(1) Ahja Kooli õppekavas on esitatud järgmised kohustuslike õppeainete ainekavad:
keel ja kirjandus: eesti keel, kirjandus;
võõrkeeled: A-võõrkeel alates 3. klassist (inglise keel), B-võõrkeel alates 6. klassist (vene keel);
matemaatika: matemaatika;
loodusained: loodusõpetus, bioloogia, geograafia, füüsika, keemia;
sotsiaalained: inimeseõpetus, ajalugu, ühiskonnaõpetus;
kunstiained: muusika, kunst;
tehnoloogia: tööõpetus, käsitöö ja kodundus, tehnoloogiaõpetus;
kehaline kasvatus: kehaline kasvatus.
(2)Ahja Kooli õppekava valikõppeained valib ja kinnitab kooli õppenõukogu. Muudatused kooli valikõppeainete loetelus teeb kooli õppenõukogu. Valikõppeained on kohustuslikud kõigile Ahja Kooli õpilastele. Valikõppeainete kursused on järgmised:
informaatika - I kooliastmes, II. kooliastmes, III kooliastmes
karjääriõpetus - III kooliastmes
§ 14. Läbivad teemad, lõiming, ülekoolilised projektid
(1) Läbivad teemad on üld- ja valdkonnapädevuste, õppeainete ja ainevaldkondade lõimingu vahendiks ning neid arvestatakse koolikeskkonna kujundamisel.
(2) Läbivad teemad on aineülesed ja käsitlevad ühiskonnas tähtsustatud valdkondi ning võimaldavad luua ettekujutuse ühiskonna kui terviku arengust, toetades õpilase suutlikkust oma teadmisi erinevates olukordades rakendada.
(3) Läbivate teemade õpe realiseerub eelkõige:
1)õppekeskkonna korralduses – kooli vaimse, sotsiaalse ja füüsilise õppekeskkonna kujundamisel arvestatakse läbivate teemade sisu ja eesmärke;
2)aineõppes – läbivatest teemadest lähtudes tuuakse aineõppesse sobivad teemakäsitlused, näited ja meetodid, viiakse koos läbi aineteüleseid, klassidevahelisi ja ülekoolilisi projekte. Õppeainete roll läbiva teema õppes on lähtuvalt õppeaine taotlustest ja õppesisust erinev, olenevalt sellest, kui tihe on ainevaldkonna seos läbiva teemaga;
(4) Õpetuses ja kasvatuses käsitletavad läbivad teemad on:
1) elukestev õpe ja karjääri planeerimine – taotletakse õpilase kujunemist isiksuseks, kes on valmis õppima kogu elu, täitma erinevaid rolle muutuvas õpi-, elu- ja töökeskkonnas ning kujundama oma elu teadlike otsuste kaudu, sealhulgas tegema mõistlikke kutsevalikuid.
Õpilasi juhitakse mõtlema oma võimalikele tulevastele tegevusvaldkondadele ning arutlema, millised eeldused ja võimalused on neil olemas, et oma soove ellu viia. Õpilasi teavitatakse erinevatest tööharjutamise võimalustest ning julgustatakse neid kasutama. Õpilasele vahendatakse teavet edasiõppimisvõimaluste kohta ning on võimalus saada kutsenõustamist. 8. klassis ja 9. klassis. Karjääriõpetus on õppeaine, mida viib läbi karjäärikoordinaator. Toimuvad erinevad töötoad veerandi lõpus, tröövarjupäevad, messide külastused, õppekäigud, projektipäevad.
Läbiva teema käsitlemine ja meetodid:
aidatakse õpilasel kujundada positiivset hoiakut õppimisse ning toetatakse esmaste
õpioskuste omandamist
aidatakse õpilasel kujundada empaatiavõimet ning suhtlemis- ja enesekontrollioskusi, keskendutakse õpilase sotsiaalsetele ja toimetulekuoskustele, oma võimete arendamisele
keskendutakse õpilase
võimete, huvide, vajaduste ja hoiakute teadvustamisele,
õpioskuste arendamisele;
esmaste kutsevalikutega
seostamisel juhitakse õpilasi mõtlema oma võimalikele tulevastele tegevusvaldkondadele ja eeldustele.
mängulised tegevused ametite tutvustamine läbi õpilaste kogemuste
elukutsete tutvustamine ja seos igapäevaeluga
õpilasi teavitatakse
erinevatest tööharjutamise
võimalustest ning julgustatakse neid kasutama; vahendatakse teavet edasiõppimisvõimaluste
kutsenõustamiste kohta; osalemine töövarjupäevadel
Ülekoolilised üritused ja lõiming: kooli almanahh „Illimari sammu“, kooli aktused, konkursid, klassijuhatajatunnid, erinevad lektorid, teater/muusika/kino, õppekäigud loodusesse, muuseumid, suhtlusringid I kooliastmes, ÕOV korraldatud üritused, lastevanemate koosolekud
2) keskkond ja jätkusuutlik areng – taotletakse õpilase kujunemist sotsiaalselt aktiivseks,
vastutustundlikuks ja keskkonnateadlikuks inimeseks, kes hoiab ja kaitseb keskkonda ning väärtustades jätkusuutlikkust, on valmis leidma lahendusi keskkonna- ja inimarengu küsimustele;
tuginetakse õpilase kogemustele, igapäevaelu nähtustele ning looduse vahetule kogemisele;
taotletakse õppe ja kasvatuse
kaudu õpilase keskkonnataju
kujunemist; pööratakse
tähelepanu kodu- ja kooliümbruse keskkonnaküsimustele
keskendutakse peamiselt koduümbruse ja Eesti keskkonna-probleemide käsitlemisele;
arendatakse tahet osaleda
keskkonnaprobleemide ärahoidmises ja lahendamises; arendatakse säästvat suhtumist ümbritsevasse; õpilane õpib toimima keskkonda hoidvalt
keskendutakse kohalike ning
globaalsete keskkonna- ja
inimarenguprobleemide
käsitlemisele; kujundatakse õpilaste arusaama loodusest kui
terviksüsteemist, ning inimese sõltuvusest loodusvaradest ja
ressurssidest; luuakse eeldused vastutustundliku ning säästva suhtumise kujunemiseks elukeskkonnas ning igapäevaelu
aktiivõppemeetodid, rühmatööd,
arutelud, rollimängud
Ülekoolilised üritused ja lõiming: õppekäigud loodusesse, temaatilised tunnid, üritused, tegevused loodusringis, koostöö RMK-ga, Keskkonnaametiga, loodusainete olümpiaadid
pakutakse õpilasele koostöö ja ühiste otsuste tegemise kogemusi
toetatakse õpilase initsiatiivi ning
ühisalgatust;
keskendutakse ühiskonna
eri sektorite (avaliku,
tulundus- ja mittetulundussektori) toimimisele ning nende
seostele; tähtsustatakse riigi
demokraatliku valitsemise korraldust ning üksikisiku või huvirühma osalemis- ja mõjutamisvõimalusi kohaliku ja ühiskonna
tasandi otsuste tegemisel
Vabatahtlik tegevus, talgutöö,ürituste korraldamine;
tutvustatakse kodukandi ettevõtteid, noorteühinguid,
vabatahtlikke organisatsioone
innustatakse iseseisvalt tegutsema ühise eesmärgi nimel ning võtma sellega kaasnevat vastutust ja kohustusi; suunatakse õpilasi leidma probleemidele lahendusi ning aidatakse neil kogeda koostöö kasulikkust
kodanikualgatuse ning vabatahtlikuna tegutsemise motiveerimiseks ning ettevõtlikkuse arendamiseks tutvustatakse õpilasele võimalusi osaleda tegevustes paikkonna hüvanguks
Ülekoolilised üritused ja lõiming: õpilasesinduse tegevus, kodanikupäeva tähistamine, õppekäigud riigikokku, kohalikesse ametiasutustesse, kooli jõululaat, heategevusüritused, õpetajate päeva läbiviimine, töövarjupäevad, erinevaid ameteid tutvustavad töötoad, külalislektorid
pakutakse õpilasele osalemisvõimalust kultuurikeskkonnas;
aidatakse õpilasel jõuda
mõista erinevaid tavasid, kombeid, kultuure;
kujundatakse meie kultuuris tunnustatud käitumisharjumusi;
toetatakse positiivset suhtumist erinevatesse tavadesse
kujundatakse õpilase positiivseid hoiakuid erinevate kultuuride ja
inimeste suhtes ning välditakse eelarvamuse kujunemist;
õpitakse respekteerima
erisusi ja hindama neid kui
kultuurilist mitmekesisust
ning kultuuride vastastikuse
rikastamise vahendit
aidatakse õpilastel mõista,
et omaenda tugev
toetab teda teistes
kultuurides orienteerumisel
õpilaste erinevad kogemused aitavad kujundada üldpilti kokkupuudetest teiste kultuuridega
õppetöös eri kultuure käsitlevad filmid, raamatud, materjalid internetist;
õpilasele pakutakse erinevaid võimalusi omandada kogemusi ning süvendada teadmisi teistest
kultuuridest, saada elamusi erinevatest kunsti- ja kultuurivaldkondadest; kohlikel kultuurisündmustel osalemine
Ülekoolilised üritused ja lõiming: koostöö teiste koolidega, teatri-, kinokülastused, keelepäevad, konkursid (Tuglase loomekonkurss), jõulu-, emadepäeva-, kevadkontsert, rahvakalendri tähtpäevade üritused, osalemine huviringides, kogukonna üritustel, rahvuskultuuri ja kodukoha traditsioonide hoidmine
harjutakse õpetaja abil ja
kaaslaste toel kirjeldama oma
tegevust teabekeskkonnas;
õpitakse mõistma temale suunatud teadete suhtluseesmärki ning eristama olulist ebaolulisest; harjutakse mõistma, seaduspärasusi privaatses ja avalikus ruumis, sealhulgas internetis
keskendutakse avalikus ja
privaatses ruumis toimimise
seaduspärasustele ning põhiliste kommunikatsiooniformaatide tundmaõppimisele; õpilane harjub internetis eristama avalikku ja isiklikku ala ning valib selle põhjal sobiva suhtlusviisi
õpitakse mõistma ja analüüsima meedia rolle ühiskonnas ning majanduselus; meedia teabeallikana muutub senisest olulisemaks,kuna õpilane hakkab leitud teavet rohkem kasutama
isiklike otsuste tegemiseks (nt õppimisvõimalusi valides, oma teadmisi ja huvisfääri täiendades)
suhtlemisoskuste kujundamine inimeseõpetuse, emakeele
ning teiste õppeainete kaudu;
pööratakse rohkem tähelepanu õpilase (eakohasust arvestades)
visuaalsele meediale, teksti analüüsile
harjutakse lugema ja kuulama uudist, hindama selle kvaliteeti ning tuvastama uudises puuduvat teavet
õpetus ja kasvatustöö aitavad õpilasel mõista internetis leiduvaid võimalusi ja iseseisev
teabeotsing muutub õpilasele harjumuspäraseks; läbiva teema käsitlemine loob võimalused analüüsida meediaga seotud probleemolukordi (eraellu sekkumine, väärteabe edastamine, huvide kahjustamine, vms); meediatunnid, koolilehe väljaandmine
Ülekoolilised üritused ja lõiming: projekti-,uurimis-, loovtööde koostamine, koolilehe väljaandmine, kaastöö valla lehele, Tuglase loomekonkursi korraldamine ja almanahhi väljaandmine, suhtlemise heade tavade ja normide järgimine
õpitakse tundma infotehnoloogia kasutamise põhivõtteid, vormistades arvutiga kirjalikke töid
põhineb eelkõige kooli ja õppetööga seonduvatel praktilistel ülesannetel, mis eeldavad tehnoloogia rakendamist erinevates
ainetundides, kirjalike tööde vormistamisel või huvitegevuses
kujundatakse IKT
rakendamise pädevusi
igapäevaelus ja õpingutes,
kasutatakse eelkõige frontaalset õpetamismeetodit, mängulisi arvutiprogramme;
tehnoloogia rakendamise
võimalusi mitmekesistatakse foto või video tegemise, mudelite ja makettide meisterdamise
integreerimise kaudu õppete- gevuses
arvutipõhises õppes
kasutatakse rühmatööd ja aktiivõppemeetodeid;
projektitööde vormistamine
erinevate õppeainete õpetajad lõimivad oma ainetundidesse IKT
rakendamisel põhinevaid meetodeid ja töövõtteid;
lisaks arvutiklassis peetud ainetundidele on soovitatav kasutada
nüüdisaegseid IKT vahendeid ka kodutööde,õuesõppe, projektitöö, uurimistöö, loovtöö puhul
Ülekoolilised üritused ja lõiming: projekti-, loov-, uurimustööd, internetipõhised, nutiseadmete kasutamine õppetöös (pildistamine, filmimine, info otsimine ainetundides, üritustel, iPadi kasutamine õppetöös)
kujundatakse tervislikke ja ohutuid käitumisviise; kujundatakse õppijaeakohased teadmised ja
oskused seonduvalt tervise füüsilise, vaimse, emotsionaalse kui sotsiaalse tervise aspektiga ning kujuneb tervist väärtustav hoiak; suunatakse õpilast mõistma ohu olemust, tekkepõhjusi
igapäevases keskkonnas ning omandama oskuseid käituda ohutult ja turvaliselt
pööratakse tähelepanu nii teadmiste ja oskuste kujundamisele kui ka vastavasisuliste
väärtushinnangute kujundamisele; õpetuse elulähedusele ja levinuma riskikäitumise ärahoidmisele (käitumine, millega kaasnevad vigastused, ohu tekkimine, alkoholi jt uimastite kuritarvitamine, suitsetamine, seksuaalne
riskikäitumine, ebatervislik toitumine, vähene kehaline aktiivsus ja kehaline ülekoormus)
pööratakse tähelepanu tervist ja ohutust väärtustavate hoiakute
kujundamisele ning ohutu
käitumise oskuste arendamisele
rõhuasetus on jutustustel, aruteludel, rühmatöödel,
demonstratsioonidel, rollimängudel ja käitumise kujundamisel
sobivad aktiivõppemeetodid,
arutelu, rühmatöö rollimängud ja demonstratsioonid;
tunnivälised projektid, loengud
sobivad aktiivõppemeetodid, diskussioon, juhtumianalüüsid,
rühmatöö, uurimisprojektid
rollimängud, ennetusprogrammid, kaasamine tervistedendavatesse ja
turvalisust suurendavatesse tegevustesse
Ülekoolilised üritused ja lõiming: spordivõistlused ja spordipäevad, huviringid, tervistedendavatel üritustel osalemine ( suusapäevad, Reipalt koolipinki jne), matkad; toitumisalased, ning kehalist tegevust ja ohutust propageerivad loengud, üritused; tuletõrjeõppus
8)väärtused ja kõlblus – taotletakse õpilase kujunemist kõlbeliselt arenenud inimeseks, kes tunneb ühiskonnas üldtunnustatud väärtusi ja kõlbluspõhimõtteid, järgib neid koolis ja väljaspool kooli, ei jää ükskõikseks, kui neid eiratakse, ning sekkub vajaduse korral oma võimaluste piires.
keskendutakse iseenda tundmaõppimisele, heade kommete
omandamisele ja sellise klassikollektiivi kujundamisele, kus peetakse oluliseks õiglust, ausust, hoolivust, sallivust, inimväärikust, lugupidamist enda ja teiste vastu; lubaduste
pidamist, demokraatlikku osalemist ja rahvuslikkust
mõtestatakse kõlbelisi norme
ning kujundatakse sallivust ja
lugupidamist erinevate inimeste vastu; taotletakse erinevaid
vaatenurki pakkuva käsitluse
kaudu õpilase isiklike seisukohtade kujunemist humanistlike kõlbeliste normide taustal; suhtutakse õpilase mõttearendustesse paindlikult, jättes õpilasele
võimaluse säilitada oma arvamus
tuuakse selgemalt esile väärtushinnangute ja kõlbeliste normide
ühiskondliku ning ajaloolis-
kultuurilise mõõtmeid;
toetatakse erinevate maailmavaadete ja religioonide tutvustamisega sallivuse ja lugupidava
suhtumise oskuste kujunemist
töö jutustustega, rollimängud, arutelud ja õpetaja selgitused, mille vältel õpitakse oma kogemusi teadvustama ning oma tegutsemist jälgima
lugude analüüs, aktiivõppemeetodid, rühmatöö, konfliktsete juhtumite arutelu ning rollimängud;
õpilasele tutvustatakse positiivseid ja kõlbelisi eeskujusid;
igapäevases koolielus pakutakse võimalusi rakendada omandatud
eri allikatest teabe kogumisega, erinevates õppeainetes käsitletu ning kogemuste põhjal juhitakse
õpilasi arutlema väärtuste ja
kõlbelisuse teemade üle,võrdlema erinevaid seisukohti ja põhjendama oma seisukohti, pidades
silmas eelarvamusteta, taktitundelist, avatud ja lugupidavat suhtumist erinevatesse arusaamadesse sobilik on teha uurimisprojekte, mis võimaldavad käsitleda küsimusi sügavamalt.
Ülekoolilised üritused ja lõiming: kooli almanahh „Illimari sammu“, kooli aktused, konkursid, klassiüritused, Hea märkamise mäng, erinevad lektorid, teater/muusika/kino, õppekäigud loodusesse, muuseumi, suhtlusringid õpilaste ja vanematega, erialaspetsialistide kaasamine, ÕOV korraldatud üritused, lastevanemate koosolekud, hea eeskuju järgimine
(5) õppetegevus ja selle tulemused kujundatakse tervikuks lõimingu kaudu. Lõiming toetab õpilaste üld- ja valdkonnapädevuste kujunemist.
1)Lõimingu saavutamist kavandatakse kooli õppekava arenduse ning õppe- ja kasvatustegevuse planeerimise käigus õpetaja töökava ja kooli üldtööplaani tasandil. Õppe lõimimine saavutatakse erinevate ainevaldkondade õppeainete ühisosa järgimisel.
2)Lõimingu saavutamiseks korraldab kool õpet ja kujundab õppekeskkonda ning õpetajate koostööd viisil, mis võimaldab aineülest käsitlust: täpsustades pädevusi, seades õppe-eesmärke ning määrates erinevate õppeainete ühiseid probleeme ja mõistestikku.
3)Lõimingu kaudu muutub õppimine tähenduslikumaks ja tulemuslikumaks.
AHJA KOOLI TUNNIJAOTUSPLAAN 2016-2017 õa.
Kohustus-
Ühiskonnaõpet
2 IIpa
Tööõpetus,käsit, tehnoloogia õp.
1t Ipa
Kehaline kasv
Kohustuslikke
tunde KOKKU:
Valikainetega tunde
Tööõpetus,käsitöö tehnoloogiaõpetus
1t IIpa
2t Ipa
A-võõrkeelena õpetatakse inglise keelt alates 3. klassist. B-võõrkeelena õpetatakse vene keelt alates 6. klassist. B-keele valik tehakse kooli poolt.
(6) Lisaks lõikes 4 sätestatule määratakse eesti õppekeelega põhikooli I kooliastmes kaheksa, II kooliastmes kümne ja III kooliastmes kuue nädalatunni kasutamine kooli õppekavas
(7) III kooliastmes korraldab põhikool õpilastele läbivatest teemadest lähtuva või õppeaineid lõimiva loovtöö, milleks on uurimus, projekt, kunstitöö vm. Loovtöö temaatika ja täpsema teemavaliku teevad õpilased koos juhendajaga. Loovtööd võib teha nii individuaalselt kui ka kollektiivselt. Loovtöö teema märgitakse lõputunnistusele. Loovtöö korraldust kirjeldatakse kooli loovtöö juhendis.
(8) Õpilase vanema ja direktori või direktori volitatud pedagoogi kokkuleppel võib põhikool arvestada kooli õppekava välist õppimist koolis läbitava õppe osana tingimusel, et see võimaldab õpilasel saavutada kooli või individuaalse õppekavaga määratud õpitulemusi
§ 15. Õpilase ja vanema teavitamine ning nõustamine
Õpilaste nõustamise ja õpiabi osutamise eesmärgiks on kõikide õpilaste võimetekohane areng koolis ja eluks vajalike pädevuste omandamine.
(1)Klassi- või aineõpetajad jälgivad õpilase arengut ja toimetulekut koolis ning vajaduse korral kohandavad õpet vastavalt õpilase vajadustele.
1) vestlused õpilaste ja nende vanematega;
2) ainealased konsultatsioonid;
3) töötavad parandusõppe- ja pikapäevarühm, väikeklass;
4) koolis töötab logopeed, kes nõustab õpilasi vastavalt oma pädevusele.
Õpilaste nõustamine ja õpiabi osutamine toimub direktori poolt kinnitatud korra alusel.
(4) Põhikool tagab õpilasele ning vanematele teabe kättesaadavuse õppe ja kasvatuse korralduse kohta ning juhendamise ja nõustamise õppetööd käsitlevates küsimustes. Peamised õppeteemad, vajalikud õppevahendid, hindamise korraldus ja planeeritavad üritused tehakse õpilasele teatavaks trimestri algul.
§ 16. Hariduslike erivajadustega õpilased
1)Hariduslike erivajadustega on õpilane, kelle eriline andekus, õpiraskused, terviserike, puue, käitumis- ja tundeeluhäired, pikemaajaline õppest eemal viibimine või kooli õppekeele ebapiisav valdamine toob kaasa vajaduse teha muudatusi või kohandusi õppe sisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas (õppevahendid, õpperuumid, suhtluskeel, sealhulgas viipekeel või muud alternatiivsed kommunikatsioonid, tugipersonal, spetsiaalse ettevalmistusega pedagoogid ja muu selline) või taotletavates õpitulemustes;
(1)Individuaalne õppekava (edaspidi IÕK) on hariduslike erivajadustega (edaspidi HEV)õpilaste jaoks koostatud õppekava, mis loob õpilasele tingimused võimetekohaseks õppimiseks ja arenemiseks;
(2) Kool võib teha õpilast õpetades muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus,õppeprotsessis ja õppekeskkonnas. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuseoluline kasv või kahanemine võrreldes kooli õppekavaga või riiklikes õppekavades sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine, tuleb õpilasele koostada riiklikes õppekavades sätestatud korras individuaalne õppekava;
(3)Kui HEV õpilasele koostatud IÕK-ga nähakse ette riiklikus õppekavas sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine või kohustusliku õppeaine õppimisest vabastamine, saab IÕK rakendada nõustamiskomisjoni soovitusel;
(4) IÕK rakendamine on lubatud mistahes kooliastmes riiklike õppekavade järgi õppivale õpilasele. IÕK koostatakse õpilasele sellest õppekavast lähtuvalt, mille alusel õpilane õpib;
(5) IÕK koostamisel kaasatakse õpilane või piiratud teovõimega õpilase puhul vanem ning vajaduse kohaselt õpetajaid ja tugispetsialiste;
(6) Õpilase individuaalse õppekavaga saavad õpilasega seotud isikud tutvuda HEV õpilaste õppe koordineerija, aineõpetaja, tugiõpetajate ja klassijuhataja juures. Õpilase individuaalset õppekava ei avaldata kolmandatele isikutele.
2. Individuaalse õppekava koostamine
(1) IÕK koostamist koordineerib HEV-koordinaator/õppealajuhataja, kes kaasab vajadusel teisi spetsialiste;
(2) HEV õpilase arengu ja toimetuleku jälgimiseks koostab klassijuhataja individuaalse arengu jälgimise kaardi;
(3)Aineõpetaja määrab teadmiste ja oskuste hetkeseisu, määrates ära võimalused, kuidas õpilane jõuaks nõutud õpitulemusteni;
(4) IÕK järgi töötamiseks koostab aineõpetaja õpilasele töökava õppeperioodiks, mil õpilane töötab IÕK järgi. Kui õpilane õpib IÕK järgi terve õppeaasta, siis koostab õpetaja töökava trimestri lõikes, et tagada nõutud õpitulemuste saavutamine.
3. Individuaalse õppekava rakendamine
(1) IÕK rakendamise perioodil jälgivad õpilasega tegelevad õpetajad ja tugispetsialistid õpilase arengut ja toimetulekut ning tulemuste hindamiseks kirjeldavad seda ning esitavad soovitused iseloomustusena hariduslike erivajaduste (HEV) õpilaste koordinaatorile.;
(2) Koostöös HEV koordinaatori, õpetajate ja teiste tugispetsialistidega, hinnatakse meetme tulemuslikkust ning tehakse koolipoolne ettepanek vanemale edasisteks tegevusteks.;
(3) Iga trimestri lõpus teevad aineõpetajad õppenõukogus kokkuvõtte HEV õpilaste edasijõumisest, vajadusel muudetakse õpilaste tugimeetmeid.
(4) Õppenõukogu otsusest IÕK rakendamise kohta teavitatakse õpilase vanemat.
4. Õppimist toetav hindamine
(1) IÕK järgi õppivale õpilasele võib teadmiste kontrollimisel rakendada erisusi:
1) antakse rohkem aega ja kindlustatakse sobiv, rahulik keskkond vastamiseks, vajadusel individuaalne vastamine õpetaja juhendamisel;
2) lubatakse õpilasel täita ülesanded alternatiivsel viisil (nt testid valikvastustega);
3) lihtsustatakse ülesannete juhiseid või küsimusi, jõukohastatakse õppetekste;
4) lubatakse kasutada abimaterjale (skeemid, algoritmid, reeglite või näidiste kogumikud, teatmikud jm);
(2) IÕK järgi õppivat õpilast hinnatakse positiivselt õppekava miinimummahu omandamisel.
Miinimummahu määrab aineõpetaja, arvestades õpitulemusi, mis on vajalikud klassikursuse läbimiseks.
5. IÕK vormistamine
(1) Kooli direktor korraldab IÕK koostamise ja kinnitab käskkirjaga, milles tuuakse ära:
2) IÕK rakendamise põhjused;
3) IÕK rakendamise periood;
4) õpingutel aluseks võetav riiklik õppekava;
5) õppeained, millele IÕK koostatakse;
6) erisused õppekorralduses;
7) rakendatavad tugisüsteemid;
8) IÕK koostamise ja täitmisega seotud isikud ja nende kohustused.
(2) IÕK lisatakse õpilase individuaalsuse kaardi juurde.
(3) Kui eesti õppekeelega põhikoolis õpib eesti keelest erineva emakeelega õpilane, võib kool õpilase vanema nõusolekul eesti keele õpet korraldada «Eesti keel teise keelena» ainekava alusel;
(4) Eestis vähem kui kolm aastat elanud õpilase puhul võib lapsevanema taotlusel loobuda B-võõrkeele õppest;
(5) Sõltuvalt õpilase hariduslikust erivajadusest võib põhikool teha talle muudatusi või kohandusi õppeajas, õppe sisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas või taotletavates õpitulemustes. Nende muudatuste tegemisse kaasatakse õpilase vanem. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes riikliku või kooli õppekavaga, tuleb muudatuste rakendamiseks
koostada individuaalne õppekava;
(6) Kui individuaalse õppekavaga ettenähtud muudatused ja kohandused ei võimalda riiklikus õppekavas sätestatud õpitulemusi saavutada, on individuaalse õppekava rakendamine lubatud üksnes nõustamiskomisjoni soovitusel;
(7)«Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 4 lõike 4 alusel võib haridus- ja teadusminister määrusega kehtestada erineva õppeaastate arvu, kohustuslike õppeainete loendi ja õppetundide arvu erivajadustega õpilaste koolides õppivatele õpilastele;
(8) Hariduslike erivajadustega õpilaste tööd koolis koordineerib HEV koordinaator.
§ 17. Hindamine
on määratletud täpsemalt kooli hindamisjuhendis ja kodukorras.
toetada õpilase arengut – anda tagasisidet õpilase arengu kohta, innustada ja suunata õpilast sihikindlalt õppima, suunata õpilase enesehinnangu kujunemist ja suunata õpilast edasise haridustee valikul;
(3) Kool annab õpilasele ja vanemale kirjalikku tagasisidet õpilase käitumise (sealhulgas hoolsuse) kohta vähemalt kolm korda õppeaastas kooli õppekavas kehtestatud korras.
(4) Õpilasel on õigus saada teavet hindamise korralduse ning oma hinnete kohta. Õpilasel on õigus teada, milline hinne või hinnang on aluseks kokkuvõtvale hindele ja hinnangule. Hindamise korraldus ning õpilaste ja vanemate hinnetest ja hinnangutest teavitamise ning hinnete ja hinnangute vaidlustamise kord sätestatakse kooli hindamisjuhendis.
(5) Nõuded õpilase käitumisele esitatakse kooli kodukorras.
§ 18. Kujundav hindamine
Kujundava hindamise põhimõtted on toodud ära kooli hindamisjuhendis.
(2) Õppetunni või muu õppetegevuse vältel saab õpilane õpetajalt, kaaslastelt või enesehinnangu abil enamasti suulist või kirjalikku sõnalist tagasisidet õppeainet ja
ainevaldkonda puudutavate teadmiste ja oskuste (sealhulgas üldpädevuste, kooliastme õppe- ja kasvatuseesmärkide ja läbivate teemade), ent ka käitumise, hoiakute ning väärtushinnangute kohta.
(4) Õpilasele antakse tegevuste ja sündmuste vältel tagasisidet, et toetada õpilase käitumise, hoiakute ja väärtushinnangute kujunemist.
(5)Arenguvestlusel analüüsitakse õpilase arengut ja toimetulekut tulenevalt õpilase individuaalsest eripärast ja õpilase, vanema või kooli poolt oluliseks peetavast (näiteks käitumine ja emotsionaalne seisund, hoiakud ja väärtushinnangud, motivatsioon, huvid, teadmised ja oskused). Arenguvestlus võimaldab anda tagasisidet õppekava üldpädevuste, kooliastme õppe- ja kasvatuseesmärkide, läbivate teemade eesmärkide, ainevaldkondlike eesmärkide ja ainealaste õpitulemuste kohta. Arenguvestlusel seatakse uued eesmärgid õppimisele ja õpetamisele. Arenguvestluse oluline osa on õpilase enesehindamine.
(6) Kujundava hindamise ühe vahendina võib kasutada õpimappi. Õpimapp õppimise päevikuna sisaldab nii õppetöid kui ka tööde analüüsi ja tagasisidet. Õpimappe võib koostada aine- ja valdkonnapõhiselt, läbivate teemade või üldpädevuste kohta. Õpimapp sobib arenguvestluse alusmaterjaliks.
§ 19. Teadmiste ja oskuste hindamine kui kokkuvõtvate hinnete alus
(1) Õpilase ainealaseid teadmisi ja oskusi võrreldakse õpilase õppe aluseks olevas ainekavas toodud oodatavate õpitulemustega ja tema õppele püstitatud eesmärkidega. Ainealaseid teadmisi ja oskusi võib hinnata nii õppe käigus kui ka õppeteema lõppedes. Ainealaste teadmiste ja oskuste hindamise tulemusi võib väljendada kas numbriliste hinnetega viie palli süsteemis või koolisisesele hindamissüsteemile vastavate kirjalike sõnaliste hinnangutega.
(2)Kui hindamisel tuvastatakse kõrvalise abi kasutamine või mahakirjutamine, võib kirjalikku või praktilist tööd, suulist vastust (esitust), praktilist tegevust või selle tulemust hinnata hindega «nõrk».
(3)Kui kirjalikku või praktilist tööd, suulist vastust (esitust), praktilist tegevust või selle tulemust on hinnatud hindega «puudulik» või «nõrk» või on hinne jäänud panemata, antakse õpilasele võimalus järelevastamiseks või järeltöö sooritamiseks. Järelevastamise ja järeltööde sooritamise aeg on kokkuleppel õpetajaga 10 tööpäeva.
§ 20. Käitumise ja hoolsuse hindamine
(1) Käitumis- ja hoolsushinne väljendab õpilase käitumist ja hoolsust koolis, kooli üritustel ja
kooli esindamisel. Käitumise ja hoolsuse hindamisel lähtutakse põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest ja kooli õppekavas toodud üldpädevustest ning kooli kodukorra nõuetest.
(3) Käitumishindega «hea» hinnatakse õpilast, kes järgib üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnorme ning täidab kooli kodukorra nõudeid.
(4)Käitumishindega «rahuldav» hinnatakse õpilast, kes üldiselt järgib üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnorme ning täidab kooli kodukorra nõudeid, kuid kellel on esinenud eksimusi. Õpilane on saanud kirjalikke märkusi e-kooli tunnidistsipliini korduva rikkumise eest.
(5)Käitumishindega «mitterahuldav» hinnatakse õpilast, kes ei täida kooli kodukorra nõudeid, ei allu õpetajate nõudmistele ega järgi üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnorme. Kes puudub korduvalt põhjuseta trimestri jooksul. Õpilase käitumise võib hinnata «mitterahuldavaks» ka üksiku õigusvastase teo või ebakõlbelise käitumise eest.
§ 21. Kokkuvõtvad hinded ja järgmisse klassi üleviimine
(1) Kokkuvõttev hindamine on hinnete koondamine trimestrihinneteks ning aastahinneteks. Üldjuhul esitatakse koondhinded viie palli süsteemis. Hindamine toimub viie palli süsteemis.
(2) Esimeses klassis, teise klassi 1. trimestril, kasutatakse sõnalist hindamissüsteemi. Samuti ei hinnata esimesel trimestril 3. klassi inglise keelt ja 6. klassi vene keelt.
( koolisisene ühtne süsteem). Trimestri lõpus kasutada kirjeldavate sõnaliste kokkuvõtvate hinnangute andmist, millel ei pea olema numbrilist ekvivalenti. Kokkuvõtvas hinnangus peab selgelt kajastuma, kuivõrd taotletud õpitulemused on saavutatud.
(3)Kui õppeperioodi keskel on õppeaine hinnang jäänud andmata ja õpilane ei ole kasutanud võimalust järele vastata, hinnatakse aastahinde või -hinnangu väljapanekul vastaval perioodil omandatud teadmised ja oskused vastavaks hindele «nõrk» või antakse tulemustele mitterahuldav hinnang.
(4) Õpilasele, kelle trimestris on «puudulik» või «nõrk», kellele on antud samaväärne sõnaline hinnang või on jäetud hinne välja panemata, koostatakse selles õppeaines individuaalne õppekava või määratakse mõni muu tugisüsteem (nt logopeediline abi, parandusõpe jm) vastavalt kooli õppekavas sätestatule, et aidata omandada nõutavad teadmised ja oskused.
(5) Trimestrihinnete või -hinnangute alusel otsustab õppenõukogu, kas viia õpilane järgmisse klassi, jätta täiendavale õppetööle või klassikursust kordama. Õpilaste järgmisse klassi üleviimise otsus tehakse enne õppeperioodi lõppu.
(6)Õpilane jäetakse täiendavale õppetööle õppeainetes, milles tulenevalt trimestrihinnetest või -hinnangutest tuleks välja panna aastahinne «puudulik» või «nõrk» või mitterahuldav hinnang. Täiendavale õppetööle jätmise otsustab õppenõukogu enne õppeperioodi lõppu. Täiendava õppetöö raames täidab õpilane õpetaja vahetul juhendamisel spetsiaalseid õppeülesandeid, et omandada õppekavaga nõutavad teadmised ja oskused.
Täiendav õppetöö viiakse läbi pärast õppeperioodi lõppu. Aastahinne või -hinnang pannakse välja pärast täiendava õppetöö lõppu, arvestades täiendava õppetöö tulemusi.
(7) Õppenõukogu põhjendatud otsusega võib erandjuhul jätta õpilase klassikursust kordama, kui õpilasel on kolmes või enamas õppeaines aastahinne «puudulik» või «nõrk» või mitterahuldav hinnang, täiendav õppetöö ei ole tulemusi andnud ning õppekavaga nõutavate õpitulemuste saavutamiseks ei ole otstarbekas rakendada individuaalset õppekava või muid koolis rakendatavaid tugisüsteeme. Õppenõukogu kaasab otsust tehes õpilase või tema seadusliku esindaja ning kuulab ära tema arvamuse. Õppenõukogu otsuses peavad olema esile toodud kaalutlused, mille põhjal peetakse otstarbekaks jätta õpilane klassikursust kordama.
(8) Põhikooli 8. klassi (kaasaarvatud LÕK õppekavaga õpilased) õpilased sooritavad õppeperioodi lõpul ühes õppeaines üleminekueksami.Õppeaine, milles eksam sooritatakse, valib kool järgmiste õppeainete seast: eesti keel, matemaatika, inglise keel, bioloogia, ühiskonnaõpetus, ajalugu, keemia.
(9) 9. klassi õpilasele pannakse aastahinded välja enne lõpueksamite toimumist, välja arvatud õppeainetes, milles õpilane jäetakse täiendavale õppetööle.
(10) Lõikes 5 sätestatud tähtaegu ei kohaldata õpilase suhtes, kellele on koostatud individuaalne õppekava,kus on ette nähtud erisused järgmisse klassi üleviimise ajas.
Täpsem hindamiskorradus on sätestatud kooli hindamisjuhendis.
§ 22. Põhikooli lõpetamine
(1) Põhikooli lõpetab õpilane, kellel õppeainete viimased aastahinded on vähemalt «rahuldavad», kes on kolmandas kooliastmes sooritanud loovtöö ning kes on sooritanud vähemalt rahuldava tulemusega eesti keele, matemaatika eksami ning ühe eksami omal valikul.
(3)Haridusliku erivajadusega õpilasele, kelle individuaalne õppekava sätestab teistsugused nõuded võrreldes riikliku õppekavaga, on lõpetamise aluseks individuaalse õppekava õpitulemuste saavutatus. Haridusliku erivajadusega õpilasel on õigus sooritada põhikooli lõpueksamid eritingimustel (ühtsete küsimustega põhikooli lõpueksamitöö kohandamine, abivahendite kasutamine, koolieksam vms) vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud lõpueksamite korraldamise tingimustele ja korrale.
(4) Lihtsustatud õppes väljastatakse õppenõukogu otsuse alusel põhikooli lõputunnistus õpilasele, kelle viimased aastahinded kõikides õppeainetes on vähemalt „rahuldavad” ning kes on sooritanud eesti keele ja matemaatika koolieksami ning kooli poolt kohustuslike õppeainete hulgast valitud õppeaine koolieksami. Kooli valitud eksami õppeaine ja vormi määrab kooli direktor ning teeb selle põhikoolilõpetajale ja tema seaduslikule esindajale teatavaks hiljemalt jooksva õppeaasta 1. veebruariks.
(5)Õppenõukogu otsusel võib LÕK õpilase või tema seadusliku esindaja kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis esitatud taotluse põhjal anda põhikooli lõputunnistuse ka lihtsustatud õppes õppivale õpilasele, kellel on:
1) „nõrk” või „puudulik” lõpueksamihinne või õppeaine viimane aastahinne kahes õppeaines.
(6) Põhikooli lõpetanuks peetakse eksterni, kes:
on sooritanud põhikooli lõpueksamid;
on sooritanud aineeksamid nendes õppeainetes, milles tal puuduvad põhikooli lõputunnistusele kantavad hinded või milles ta ei ole tõendatud teadmisi ja oskusi varasemate õpi- ja töökogemuste arvestamise kaudu.
Eksterni ei hinnata kehalises kasvatuses, käsitöös ja kodunduses ning tehnoloogiaõpetuses.
§ 23. Kooli õppekava koostamise alused ja ülesehitus
(1) Riikliku õppekava alusel koostab põhikool kooli õppekava. Kooli õppekava on põhikooli õppe- ja kasvatustegevuse alusdokument.
(2) Kooli õppekava koostades lähtutakse riiklikust õppekavast ja kooli arengukavast, pidades silmas piirkonna vajadusi, kooli töötajate, vanemate ja õpilaste soove ning kasutatavaid ressursse.
(3) Kooli õppekava koostamise ja arendamise demokraatliku korralduse eest vastutab põhikooli direktor. Kooli õppekava kinnitab direktor. Muudatused kooli õppekavas esitatakse enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(4) Kooli õppekavas on üldosa ja ainekavad.
(5) Ainevaldkonniti koondatud ainekavad esitatakse klassiti.
10. jagu Nõuded õpetaja töökavale
Õpetaja töökava koostamise eesmärgiks on kirjeldada taotletavate õpitulemusteni jõudmist klassi õpilaste eripärasid arvestades. Õpetaja töökavas toob õpetaja esile õppe sisu ja õpitulemuste jaotumise õppe käigus.
Töökava kohustuslikud osad on:
ajaline jaotus;
teema ja alateema;
õppematerjal;
teadmiste kontrollimise viisid.
Õpetaja töökava koostatakse trimestrite kaupa. Töökava koostamisel järgitakse võimalusel ainetevahelisi seoseid. Töökava on nähtav õppeveerandi esimesel nädalal Google Drive kaustas nr. 29. Töökava muutmine Google Drives on vajalik vaid õppesisu muutumise korral.
11. jagu Kooli õppekava uuendamise ja täiendamise kord
Kooli õppekava täitmist hinnatakse ja analüüsitakse iga õppeaasta õppenõukogus, kus võetakse vastu otsus õppekava täitmise ja vajadusel muutmise kohta;
Otsus õppekava muutmise kohta tehakse õppenõukogus konsensuse teel;
Kooli õppekava uuendamist ja täiendamist võib taotleda iga asjast huvitatud isik. Selleks tuleb kooli direktorile esitada kirjalik taotlus ettepanekute ja põhjendustega. Kui kooli õppekava uuendamise ja täiendamise vajadus on tingitud muudatustest õigusaktides, siis algatab kooli õppekava muutmise kooli direktor. Kooli direktor esitab kooli õppekava täiendamise või uuendamise eelnõu arvamuse andmiseks hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule. Kui direktor jätab kooli õppekava muudatused kehtestamata, siis algab kooli õppekava uuendamise ja täiendamise protsess otsast peale;
Kooli õppekava kehtestab kooli direktor oma käskkirjaga;
Kool avalikustab kooli õppekava koos muudatustega kooli veebilehel.