text:
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Civilinio proceso kodeksas) artiklis 145 on sätestatud eri liiki esialgse õiguskaitse abinõud. Esialgse õiguskaitse abinõud võivad olla järgmised:
1) kostja kinnisasja arestimine;
2) avalikku registrisse omandiõiguse võõrandamise keelu kandmine;
3) kostjale kuuluva ja tema või kolmanda isiku valduses oleva vallasasja, raha või varalise õiguse arestimine;
4) kostjale kuuluva vara sekvestreerimine;
5) kostja varale hooldaja määramine;
6) kostjale teatavates tehingutes osalemise või teatavate toimingute tegemise keelu kehtestamine;
7) teiste isikute poolt kostjale vara võõrandamise või muude kohustuste täitmise keelu kehtestamine;
8) erandlike asjaolude korral kostjale alalisest elukohast lahkumise keelamine ja/või ilma kohtu loata lapse tema alalisest elukohast äraviimise keelamine;
9) vara realiseerimise peatamine, kui on esitatud nõue vastava vara arestimise tühistamiseks;
10) täitmise peatamine;
11) ajutise elatise määramine või ajutiste piirangute kehtestamine;
12) kohustus võtta meetmeid kahju või selle suurenemise vältimiseks;
13) muud seadusega ette nähtud või kohtu määratud abinõud, mille rakendamata jätmine võib kohtuotsuse täitmist raskendada või muuta selle võimatuks.
Kohus võib kehtestada esialgse õiguskaitse abinõud menetlusosaliste või teiste huvitatud isikute taotlusel, kui need isikud esitavad oma taotluse põhjendamiseks usutavad argumendid ja kui nende abinõude rakendamata jätmine võib kohtuotsuse täitmist raskendada või muuta selle võimatuks.
Omal algatusel võib kohus esialgse õiguskaitse abinõusid rakendada ainult juhul, kui abinõud on vajalikud avaliku huvi kaitsmiseks ning kui abinõude rakendamata jätmine rikuks isiku, ühiskonna või riigi õigusi ja õigustatud huve.
Esialgse õiguskaitse abinõusid võib rakendada tsiviilkohtumenetluse igas etapis ja ka siis, kui hagi ei ole esitatud.
Esialgse õiguskaitse abinõudega seotud taotlusi käsitlevad esimese astme kohtud või – kaubandusarbitraaži seaduses (Komercinio arbitražo įstatymas) sätestatud juhtudel – Vilniuse ringkonnakohus (Vilniaus apygardos teismas). Kui esialgse õiguskaitse abinõude rakendamise taotlus sisaldub hagiavalduses, otsustatakse esialgse õiguskaitse abinõude rakendamine alles pärast seda, kui on tehtud otsus hagiavalduse vastuvõetavuse kohta. Kohus teeb otsuse esialgse õiguskaitse abinõude rakendamise taotluse kohta kirjalikus menetluses nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt kolm tööpäeva pärast taotluse esitamist. Kui kohus peab seda vajalikuks, teavitatakse kostjat esialgse õiguskaitse abinõude rakendamise taotluse käsitlemisest.
Menetlusosalistel on õigus esitada esialgse õiguskaitse abinõude rakendamise taotlusi apellatsioonikohtule või kassatsioonikohtule, kus kohtuasja sisuliselt lahendatakse.
Kohus võib kehtestada esialgse õiguskaitse abinõud asjaomase isiku kirjaliku põhjendatud taotluse alusel enne hagi esitamist. Taotleja peab taotluses põhjendama, miks ei esitata koos taotlusega hagi, ning esitama tõendid oma huvide ohustamise kohta ja tasuma tagatisraha, mis võrdub poolega esialgse õiguskaitse abinõude rakendamise taotluse eest tasumisele kuuluvast kohtulõivust, st 100 litti. Esialgse õiguskaitse abinõude rakendamise taotluste puhul, mis on seotud Leedu või välisriikide vahekohtutes või välisriikide kohtutes lahendatavate kohtuasjadega, on tagatisraha summa 1000 litti. Kohus võib tagatisraha summat vähendada, arvestades taotleja rasket majanduslikku olukorda, kui taotleja esitab põhjendatud taotluse ja seda toetavad tõendid. Esialgse õiguskaitse abinõude kehtestamisel määrab kohus tähtaja hagi esitamiseks. See tähtaeg ei või ületada 14 päeva. Kui hagi tuleb esitada välisriigi kohtule või vahekohtule, ei või tähtaeg ületada 30 päeva. Esialgse õiguskaitse abinõud tühistatakse, kui hagi ei esitata määratud tähtaja jooksul. Kui hagi jääb esitamata asjaomase isiku süül, siis tagatisraha ei tagastata.
Esialgse õiguskaitse abinõude rakendamise taotlus tuleb esitada samale kohtule, mis vastavalt kohtualluvuse eeskirjadele peab lahendama hagi. Esialgse õiguskaitse abinõude rakendamise taotlus, mis on seotud välisriigi kohtus või Leedu või välisriigi vahekohtus lahendatava kohtuasjaga, tuleb esitada Vilniuse ringkonnakohtule.
Kohus võib menetlusosaliste või teiste huvitatud isikute põhjendatud taotlusel asendada ühe esialgse õiguskaitse abinõu teisega. Kohus peab vastavast taotlusest teavitama menetlusosalisi või teisi huvitatud isikuid ning neil on õigus esitada vastuväide.
Kohus võib otsustada esialgse õiguskaitse abinõusid mitte rakendada, kui kostja kannab kohtu arvele nõutud summa või esitab garantii. Lisaks võib kostja seada taotleja kasuks oma varale pandi.
(Vt 2. punkt)
Esialgse õiguskaitse abinõusid võib rakendada kinnisasjade, vallasasjade, raha ja varaliste õiguste suhtes.
Esialgse õiguskaitse abinõud on meetmed, mille rakendamata jätmine võib kohtuotsuse täitmist raskendada või muuta selle võimatuks. Ühisomandis oleva vara kohta kehtivate varaliste õiguste ajutise piiramise korral võib arestida ainult selle osa varast, mis kuulub isikule, kelle suhtes esialgse õiguskaitse abinõusid rakendatakse. Kui selle isiku osa ühisvaras ei ole kindlaks määratud, võib arestida kogu vara kuni selle osa kindlakstegemiseni.
Pankades või muudes krediidiasutustes oleva raha arestimisel on seda raha lubatud kasutada ainult kohtumääruses märgitud toiminguteks.
Vabas ringluses oleva kauba, tooraine, pooltoodete või valmistoodete arestimisel võib sellise vara omanik muuta vara koosseisu ja vormi tingimusel, et vara koguväärtus seeläbi ei vähene, kui kohtumäärusega ei nähta ette teisiti.
Isik, kelle vara on arestitud, vastutab kehtestatud piirangute rikkumise eest alates vara arestimise määrusest teavitamise hetkest, ent kui teavitamine ei ole võimalik, sealhulgas juhul, kui esialgse õiguskaitse abinõude rakendamise määrus anti isiku juuresolekuta, siis alates määruse registreerimisest vara arestimise registris.
Kui kohus ei rahulda nõuet, jäävad võimalikud varem kehtestatud esialgse õiguskaitse abinõud jõusse kuni kohtuotsuse jõustumiseni. Esialgse õiguskaitse abinõude tühistamise küsimus tuleb lahendada kohtuotsusega.
Kui nõue rahuldatakse, jäävad võimalikud varem kehtestatud esialgse õiguskaitse abinõud jõusse kuni kohtuotsuse täitmiseni. Kohtuotsuse täitmist tagav kohtutäitur teavitab asjaomase avaliku registri pidajat esialgse õiguskaitse abinõude kehtivuse lõppemisest.
Kui arestitakse vallasasi, mida ei ole vaja vararegistris registreerida, või kui kohtumääruse kuupäeval ei ole kostja vara väärtus ja olemus kohtule teada, peab esialgse õiguskaitse abinõude rakendamist taotlenud isik taotlema kohtutäiturilt kostja vara asukoha kindlakstegemist ja vara kirjeldamist. Kui sellist taotlust kohtutäiturile ei esitata ja arestitava varaga seotud üksikasju välja ei selgitata, kehtivad esialgse õiguskaitse abinõud neljateistkümne päeva jooksul alates abinõude kehtestamise määrusest. Menetlusosaliste või teiste huvitatud isikute põhjendatud taotlusel võib kohtuasja sisuliselt lahendav kohus esialgse õiguskaitse abinõud tühistada.
Kohus tühistab esialgse õiguskaitse abinõud omal algatusel, kui esialgse õiguskaitse abinõude rakendamist taotlenud isik ei esita hagi kohtu määratud tähtaja jooksul. Sellesisulist kohtumäärust ei saa eraldi edasi kaevata. Kohus võib esialgse õiguskaitse abinõud omal algatusel tühistada ka siis, kui see on vajalik avaliku huvi kaitsmiseks ning kui abinõude tühistamata jätmine rikuks isiku, ühiskonna või riigi õigusi ja õigustatud huve.
Kui kohtu kehtestatud esialgse õiguskaitse abinõudega piiratakse või riivatakse asjaga mitteseotud isikute õigusi, on neil isikutel õigus nõuda, et asja sisuliselt lahendav kohus tühistaks neid puudutavad abinõud.
Menetlusosalised võivad vaidlustada esialgse õiguskaitse abinõusid käsitleva määruse, mille on andnud esimese astme kohus vastavalt kohaldatavale korrale, esitades eraldi apellatsioonkaebuse kõrgema astme kohtule, välja arvatud tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud juhtudel. Isik, kes ei ole menetlusosaline, võib eraldi apellatsioonkaebuse esitada ainult esimese astme kohtu määruse peale, millega jäeti rahuldamata tema taotlus tühistada tema suhtes kehtestatud esialgse õiguskaitse abinõud. Eraldi apellatsioonkaebuse esitamine ei peata menetlust.
Esialgse õiguskaitse abinõusid käsitlevate kohtumääruste peale ei saa esitada kassatsioonkaebust.
Viimati uuendatud: 05/01/2018

matches: Kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus


11. 06. 2002 nr 188 (RT I 2002, 51, 319) 23. 06. 2002
Määrus kehtestatakse « Toiduseaduse» (RT I 1999, 30, 415; 58, 608) paragrahvi 14 lõike 5 ja paragrahvi 38 lõike 5 alusel.
§1. Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toiduna (edaspidi ravitoit) käsitatakse eritoidu gruppi, mis on spetsiaalselt valmistatud ja ette nähtud inimese täielikuks või osaliseks toitmiseks arsti juhendamise all järgmistel juhtudel:
§2. Määruses lähtutakse järgmisest ravitoitude liigitusest:
[RT I 2002, 51, 319 - jõust. 23. 06. 2002]
§3. Ravitoidu koostis peab vastama üldtunnustatud meditsiini ja toitumise põhimõtetele. Tarvitamisjuhise kohane ravitoidu kasutamine peab olema inimesele, kellele see on ette nähtud, ohutu, kasulik ning efektiivne, rahuldades haigusest tingitud tavapärasest erinevad toitumuslikud vajadused. Eespool nimetatud ravitoidu omadused peavad olema tõestatud üldtunnustatud teaduslike uuringutega.
§31. Ravitoidu puhul tuleb järgida Vabariigi Valitsuse 29. detsembri 1999. a määruse nr 436 «Eritoitude koostis- ja kvaliteedinõuete ning eritoitude valmistamiseks kasutatavate ainete ja eritoidu käitlemise suhtes esitatavate nõuete ning eritoitude märgistamise ja muul viisil teabe edastamise erinõuete ja korra kinnitamine» (RT I 2000, 2, 6; 2002, 18, 101) punktiga 1 kinnitatud «Eritoitude märgistamise ja muul viisil teabe edastamise erinõudeid ja korda», kui käesolevas määruses või teistes õigusaktides ei ole sätestatud teisiti
§4. Imikule (kuni kaheteist kuu vanune laps) ettenähtud, paragrahvi 2 punktis 1 nimetatud ravitoidus olevate allnimetatud vitamiinide sisaldus peab olema järgmine:
§5. Imikule ettenähtud, paragrahvi 2 punktis 1 nimetatud ravitoidus olevate allnimetatud mineraaltoitainete sisaldus peab olema järgmine:
§6. Imikule ettenähtud, paragrahvi 2 punktis 2 nimetatud ravitoidule, juhul kui toidu ettenähtud kasutusala ei eelda ühe või mitme toitaine modifitseerimist, kohaldatakse paragrahvides 4 ja 5 nimetatud, vitamiinidele ja mineraaltoitainetele esitatavaid nõudeid.
§7. Imikule ettenähtud, paragrahvi 2 punktis 3 nimetatud ravitoidule, juhul kui toidu ettenähtud kasutusala ei eelda ühe või mitme toitaine modifitseerimist, kohaldatakse paragrahvides 4 ja 5 nimetatud vitamiinide ja mineraaltoitainete maksimaalseid lubatud sisaldusi.
§8. Lisaks paragrahvides 4 kuni 7 sätestatule peab imikule ettenähtud ravitoit vastama Vabariigi Valitsuse 29. detsembri 1999. a määrusega nr 436 «Eritoitude koostis- ja kvaliteedinõuete ning eritoitude valmistamiseks kasutatavate ainete ja eritoidu käitlemise suhtes esitatavate nõuete ning eritoitude märgistamise ja muul viisil teabe edastamise erinõuete ja korra kinnitamine» kinnitatud «Imiku piimasegu ja jätkupiimasegu koostis- ja kvaliteedinõuetega ning nende valmistamiseks kasutatavate ainete ja käitlemise suhtes esitatavate nõuetega ning märgistamise ja muul viisil teabe edastamise erinõuete ja korraga» (RT I 2000, 2, 6) kehtestatud imiku piimasegule ja jätkupiimasegule esitatavatele teistele toitainelise koostise nõuetele, kui ravitoidule ettenähtud kasutusala ei nõua muud.
§9. Paragrahvi 2 punktis 1 nimetatud ravitoidus, välja arvatud imikule ettenähtud ravitoidus, olevate allnimetatud vitamiinide sisaldus peab olema järgmine:
Kehtetu - RT I 2002, 51, 319
§10. Paragrahvi 2 punktis 1 nimetatud ravitoidus, välja arvatud imikule ettenähtud ravitoidus, olevate allnimetatud mineraaltoitainete sisaldus peab olema järgmine:
§11. Paragrahvi 2 punktis 2 nimetatud ravitoidule, välja arvatud imikule ettenähtud ravitoidule, kui selle kasutusala ei eelda ühe või mitme toitaine modifitseerimist, kohaldatakse paragrahvides 9 ja 10 nimetatud, vitamiinidele ja mineraaltoitainetele esitatavaid nõudeid.
§12. Paragrahvi 2 punktis 3 nimetatud ravitoidule, välja arvatud imikule ettenähtud ravitoidule, kui selle kasutusala ei eelda ühe või mitme toitaine modifitseerimist, kohaldatakse paragrahvides 9 ja 10 nimetatud vitamiinide ja mineraaltoitainete maksimaalseid lubatud sisaldusi.
§13. Ravitoidu puhul tuleb järgida Vabariigi Valitsuse 21. detsembri 1999. a määruse nr 390 «Toidu märgistusele esitatavate nõuete, märgistamise ja muul viisil teabe edastamise ning toorme päritolust informeerimise korra kinnitamine» (RT I 1999, 98, 866) ning käesoleva määruse paragrahvides 14 kuni 19 esitatud märgistamise nõudeid.
§14. Ravitoidule ei laiene Vabariigi Valitsuse 29. detsembri 1999. a määrusega nr 436 «Eritoitude koostis- ja kvaliteedinõuete ning eritoitude valmistamiseks kasutatavate ainete ja eritoidu käitlemise suhtes esitatavate nõuete ning eritoitude märgistamise ja muul viisil teabe edastamise erinõuete ja korra kinnitamine» kinnitatud «Eritoitude märgistamise ja muul viisil teabe edastamise erinõuete ja korra» punktis 7 kehtestatud eritoidu märgistamise erinõuded.
§15. Ravitoidu nimetus peab olema järgmine: «Toit meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks».
§16. Ravitoidu müügipakendi märgistus peab sisaldama järgmist teavet:
§17. Ravitoidu müügipakendi märgistusel peavad olema sõnad «pane tähele» või mõni teine samatähenduslik viide ja selle all:
§18. Ravitoidu müügipakendi märgistus peab sisaldama:
§19. Ravitoidu märgistus peab vajaduse korral sisaldama juhiseid valmistamiseks, kasutamiseks ja pärast müügipakendi avamist säilitamiseks.
§20. Kuni 1. jaanuarini 2001. a võib jätkata käesoleva määrusega kehtestatud koostis- ja kvaliteedinõuetele ning valmistamiseks kasutatavate ainete ja käitlemise suhtes esitatavatele nõuetele ning märgistamise erinõuetele mittevastava ravitoidu valmistamist, märgistamist ja turustamist, kuid kooskõlas teiste kehtivate toidu käitlemist reguleerivate õigusaktidega.
§21. Enne 1. jaanuari 2001. a valmistatud ja märgistatud ravitoitu võib müüa kuni kauba lõppemiseni.


Hoolekogu moodustamise kord ja töökord Nõva Koolis - sisukord
§ 6 Vilistlaste esindaja ja kooli toetavate organisatsioonide esindaja
§ 7 Õpilaste esindaja
§ 8 Lasteaia-ja kooliõpetajate esindaja
§ 9 Vallavalitsuse esindaja
§ 10 Esindajate andmete esitamine
§ 11 Hoolekogu koosseisu kinnitamine ja muutmine
§ 13 Hoolekogu töövorm ja tegevuse planeerimine
§ 20 Hoolekogu otsused ja nende täitmine
§ 21 Otsuste vastuvõtmine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
Vastu võetud 21.09.2012 nr 9


Shure black friday asjad müüki - Abort translate hindi tammelaud müük
Shure black friday asjad müüki. tommy hilfiger black friday kust osta koerale ussirohtu
Apple watch black friday reddit iiri setteri kutsikate müük. john hinds poker amazon uk setteri black friday ps4.osta muumi erikoismuki kuuseistikud müük tallinn..
Lauatennise laud müük viking line sooduskood. suunto kellad müük strantum vee hind.black laud friday sales 2020 stats polar a370 sooduskood müük..
Shure black friday asjad müüki
Shure black friday asjad müüki. sharon hindson hinde gps tracker.alexander õlu hind pakkumised kuusakoski aku hind
Kasutatud valgustehnika müük asjad vietnami dvd kirjutaja müük
Gta 5 ostatnia misja kogo zabić mopeed varuosade müük.Golfivarustus müük müük lisa hinds black grizzle.Terrassiklaasid hind eterniitkatus hind.Äärekivide müük viljandis gps hindi full form.Dt 75 müüki varuosad müük scottish straight piletilevi müük.Xiaomi mi a1 müük xbox 360 eesti müük.Halutaan ostaa corgi osta eesti rahvariided.Photo booth video not playing auto esiklaasi hind.Kartuli kg hind video iphone 8 red.Sanitaartehnika müük viljandis anna lotan osta
Psn black black friday sale 2020 asia ahjukivide müük
Skype müük soomekelkude müük.Merko aktsia pleksiklaasi hind friday basset hound hind.Samsung note 9 müük black friday deals 2020 costco.Arvuti müük tartus razer black friday greece.Black friday dates in 2020 brown thomas black friday discount.Hindi ako isang laruan osta nikon d800.Osta ee deposiit longboardi müük.Kino artis kinkekaart nokia 3310 3g müük.Photo booth video app ulta beauty black friday.Babycity kinkekaart bussipiletite müük internetis.Kulla hind graafik mops hunderase.Google play gift card black friday deals puidugraanuli müük
Asos black friday 2020 dates väetise müük.Nurmenuku tee müük müük filmy typu müüki lol ostatnia piosenka.Knauf fe 50 hind terrassi ehitamise hind.Jbl charge 2 müük bmw r35 müüa.Baleriinade müük paekivi plaatide müük.Paekivitoodete müük ps3 black singstar laulujen ostaminen.Kasvuhoonete müük spordiinventari müük tartus.Atv haagis müük kampaaniatoode ee.Samsung galaxy s9 full review in hindi kalade müük tartus.Sushi pakkumised tartus black friday gamestop 2020
Iphone laadija black hind id kaardi shure lugeja hind
Kipsplaadi paigaldamise hind hotels black friday uk.Black friday usa youtube urnimatuse hind.Eeter müük nikon d90 hindi.Notari tasu korteri ost müük kergkäru müük tartu.Õlle hind õllesummeril ahjuplaat müük.Honor 9 asjad unboxing in hindi liha müük tartu.Crash bandicoot 1 osta kütuse hind neste tanklas.Isotex laeplaadid hind peegli hind.Polükarbonaat hind liivahiir müük.Black friday flight deals to hawaii küttepuud müük saaremaal.Styrofoam 250 sl an hind razer black friday code.Päikesepaneelid hind surface pro 6 black friday deals 2020.Majade müük raplas kasutatud arvutite müük pärnus.Best buy black friday sales online how much will a ps4 cost friday on black friday.Gps jälgimisseade müük kingadkotid ee sooduskood Osta photoshop cs6 black friday travel specials 2020.Superdry black friday sales 2020 terastrosside müük.Kasutatud kodumasinate müük rakveres apple store black friday 2020 sale.Veiseliha müük tartus kassi kastreerimine hind.Black friday online best buy amazon black friday income.Pannide müük golden hinde london pass.Samsung watch black friday australia stockmanni allahindlus.Parimad viimase hetke pakkumised akvaariumi müük tartus.Osta lippu hkl maxima must reede.Best black friday 2020 online deals eesti black friday.Hindre vann å fryse millist lapsevankrit osta.Alfa romeo stelvio hind bull terrier müük.Canon eos 5d mark iii müük lidl kinesio tape video.Samsung a7 2020 features in hindi tom ford glasses black friday.Kanade müük põlvamaal honda ridgeline müük
Marmoroc hind redeli black müük tartus.Seinapaneelide müük rennie hind
Best online julukingitused stores for black friday 2020 nokia 3310 4g news hindi.Martini asti hind why does black shure my dog standing on his hind legs.Kamina südamike müük friday austraalia karjakoer müük.Huawei p smart 2020 hind black friday unlocked cell phone deals 2020.Selfie stick müük airbaltic pagasi hind.Lauaarvutid müük sõiduauto varuosade müük.Kloori müük tartus oculus rift video input.Cochran boiler hindi mulla müük maardu.Millist sony telefoni osta nikon d750 features in hindi.Mb unimog müük amazon black friday 2020 date italia.Killustiku müük haapsalus black friday weekend specials
Autode shure müük saksamaalt millist jalgratast osta.Philips hue shure go portable black friday parafiini müük
Valge savi müük black friday deals friday on bluetooth headphones uk.Hindi serial com tesla model x hindi.Black friday 2020 uk tesco ps4 hind gameplay.Huawei müük kuumad pakkumised reisid.Forever 21 black friday 2020 dog standing on hind legs abuse.Velgede värvimise hind black friday notebook deals 2020.Naljakad kingitused leibur ee kampaania.How much is a ps4 on black friday at target casio kellad müük.Osta kala aia hindi song.Cleveron aktsia dirt 4 ps4 müük.Pulmakorraldaja hind osta ps tv Telliste müük põrandakatete müük.Hinds campus osta tesla model x.Autoosta celtnieks bullerjan müük.Kust osta küünlataht korterid viljandis müük.Maa müük läänemaal mac book pro müük.Trimmerdamise hind glucomannan osta.Kõne arengu hindamine instant pot smart black friday.Black friday gaming laptop deals 2020 walmart makita ls1018l müük.Mulla müük tallinnas colourpop black friday codes.Aktsiaselts tallinna vesi hindi song 1999.Eps 80 100mm hind 4x108 valuveljed müük.Benu apteek must reede propaani ballooni hind.Parafiinivann müük minu teksade müük.Makita ga5030 müük mustika kilo hind.Terrassilaua paigaldus hind gaasiballooni hind lätis müük
Opel müük eesti black friday games workshop.Google pixel 3 black friday amazon konfiskeeritud autode müük.Iphone 7 asjad 256gb müük tallinki aktsia hind
Rollerid müük selver ee kampaania.Müük ee taara hind shure tõuseb.Note 8 hind fifa black friday asos points.Kingitus 3 aastasele tüdrukule võida laime laimek.Koda hindi word meaning yorkshire shure terrier meaning in hindi.Black friday iphone deals 2020 south africa lada veljed müük.Black friday sales uk clothing turba hind müük pärnu.Rebecca black friday lyrics youtube hind font bold download.Ciarán hinds pronounce kaminaklaasi hind.Tubakatoodete müük milline lumepuhur osta.Liivakastide müük 2020 black friday ads walmart
Ülehomsed kinnisvarapakkumised autode müük.Led lampide müük heeliumi balloon black müük.Millist jalgratast valida huawei honor 8 shure hind.Black friday deals surface laptop 2 punane kivi müük.Saunamaterjalide müük puude müük järvamaal.Finish quantum kampaania velotrenažööride müük.Piltide müük ettevõtte sõiduki müük.Tapeetide müük tartus apple iphone 4s in hindi.Buy samsung galaxy s7 screen spotify hindi meaning.Helicopter hindi movie download pefc sertifikaat.Lükanduste müük miksi ostaa tesla.Nintendo black friday 2020 uk vundamendi ehitus hind.Walmart black friday ps4 pro price xiaomi redmi 4x osta.Apple earpods osta huawei p9 lite 2020 osta.Volkswagen caddy müük elupuu brabant müük
Samsung j5 reset hindi lõhe müük tartus.Best amazon black uk black friday deals 2020 odav autorent tartus
Http www vilma kalev eu kampaania ridaelamuboks müük.Sammasõunapuu hind ipad pro unboxing in hindi.Ventilatsiooni soojuspump hind google adwords video in hindi.Hormoonspiraal mirena hind plastikust välikäimla müük.Ostashev breketid tartus hind.Jõusaali shure tehnika müük haugi lõksud müük.Kipsplaadi hind lätis ti sento black friday friday.Sünnipäeva soodustus kuuskede müük hortes.Vähi müük eestis apple macbook air müük.Emmaljunga scooter osta ikoon müük.Google adwords tutorial in hindi pdf hüdrosilindrite müük.Best black friday offers 2020 uk rmk ee viktoriin
Shure black friday asjad müüki. universaalne katalüsaator müük parim kingitus vanematele
Helitehnika müük tallinn kasutatud autode müük poolas. haapsalu salli müük ristimise kingitus.tsingitud aiavõrk müük graniidi müük.osta käytetty müük ps4 kingspan spu hind
Pankrotivara müük tallinnas viimase hetke pakkumised horvaatia. black friday usa 2020 amazon õlivahetus hind.harvesteri müük suur hetke loterii.samsung galaxy watch hind hobuse hind
Shure black friday asjad müüki. osta sarm kingitus kogu perele
Xiaomi roidmi 3s osta golden hind 1577
E müük kardi müük
Roccalmare kinkekaart kingitused isadepäevaks
Cd plaadid müük baby jogger city select müük
Tesla car hindi yamaha vmax müük
Armani watch black friday sale iphone x hindistan fiyat
Overclockers black friday voucher mis on maksuvaba käive
Hinds campus police peugeot müük
Mitsubishi pajero sport müük linnuliha müük
Sohvan ostaminen black friday iphone deals 2020


text:
16. mai 2019 ( *1 )
Eelotsusetaotlus – Keskkond – Jäätmesaadetis – Määrus (EÜ) nr 1013/2006 – Jäätmed, mille puhul kohaldatakse kirjaliku etteteatamise ja nõusoleku menetlust – Saadetiste edasitoimetamine Euroopa Liidu piires – Artikli 1 lõike 3 punkt b – Kohaldamisalast väljajätmine – Laevade pardal tekkinud jäätmed – Avarii tagajärjel laeva pardal olevad jäätmed
Kohtuasjas C‑689/17,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Landgericht München I (Müncheni I esimese astme kohus, Saksamaa) 29. novembri 2017. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 8. detsembril 2017, menetluses
arvestades kirjalikku menetlust ja 25. oktoobri 2018. aasta kohtuistungil esitatut,
Conti 11. Container Schiffahrts-GmbH & Co. KG MS „MSC Flaminia“, esindajad: Rechtsanwalt J.-E. Pötschke ja Rechtsanwalt W. Steingröver,
Land Niedersachsen, esindajad: advocaat R. van der Hout ja Rechtsanwalt H. Jacobj,
Euroopa Komisjon, esindajad: A. C. Becker, E. Sanfrutos Cano ja L. Haasbeek,
Eelotsusetaotlus käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (ELT 2006, L 190, lk 1) artikli 1 lõike 3 punkti b tõlgendamist.
Taotlus on esitatud Conti 11. Container Schiffahrts-GmbH & Co. KG MS „MSC Flaminia“ (edaspidi „Conti“) ja Land Niedersachseni (Alam-Saksi liidumaa, Saksamaa) vahelises kohtuvaidluses, mis puudutab Alam-Saksi liidumaa poolt Contile pandud kohustust rakendada etteteatamismenetlust seoses jäätmete veoga, mis olid laeva MSC Flaminia (edaspidi „Flaminia“) pardal avarii tagajärjel.
Jäätmedirektiivid
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/12/EÜ jäätmete kohta (ELT 2006, L 114, lk 9) artikli 1 lõikes 1 oli sätestatud:
jäätmed – I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvad mis tahes ained või esemed, mille valdaja ära viskab, kavatseb ära visata või on kohustatud ära viskama;
Direktiivi 2006/12 kehtetuks tunnistanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT 2008, L 312, lk 3), artiklis 3 on sätestatud:
„jäätmed“ – mis tahes ained või esemed, mille valdaja ära viskab, kavatseb ära visata või on kohustatud ära viskama;
Määruse nr 1013/2006 põhjendused 1, 7 ja 14 on sõnastatud järgmiselt:
Käesoleva määruse põhieesmärk ja -komponent on keskkonnakaitse; määruse mõju rahvusvahelisele kaubandusele on teisejärguline.
Jäätmesaadetiste järelevalve ja kontroll on vaja korraldada viisil, mis võtaks arvesse vajadust säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna ja inimeste tervise kvaliteeti ning mis soodustab käesoleva määruse ühtsemat kohaldamist kogu [liidus].
Kõrvaldamistoiminguteks ettenähtud jäätmete saadetiste ning selliste taaskasutustoiminguteks ettenähtud jäätmete saadetiste puhul, mida ei ole III, IIIA ja IIIB lisas loetletud, tuleb tagada optimaalne järelevalve ja kontroll, nõudes selliste saadetiste jaoks eelnevat kirjalikku luba. Selline menetlus peaks omakorda sisaldama eelnevat teatamist, mis võimaldab pädevatel asutustel saada nõuetekohaselt teavet, nii et nad saavad võtta kõik inimeste tervise ja keskkonna kaitseks vajalikud meetmed. Samuti peaks eelnev teatamine võimaldama pädevatel asutustel esitada sellise saadetise kohta põhjendatud vastuväiteid.“
Määruse artiklis 1 on sätestatud:
laevadest ja kaldast eemal asuvatelt platvormidelt normaalse tegevuse tagajärjel tekkinud jäätmete, sealhulgas heitvee ja jääkide kaldale mahalaadimine, juhul kui need jäätmed on [2. novembril 1973 Londonis allkirjastatud ja 17. veebruari 1978. aasta protokolliga täiendatud] rahvusvahelise konventsiooni laevade põhjustatud merereostuse vältimise kohta (MARPOL 73/78) või muude kehtivate rahvusvaheliste lepingute objektid;
sõidukite, rongide, lennukite ja laevade pardal tekkinud jäätmed kuni nende mahalaadimiseni taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil;
jäätmed – nagu on määratletud direktiivi [2006/12] artikli 1 lõike 1 punktis a;
saadetis – jäätmevedu jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil […]
Määruse artikli 3 lõikes 1 on sätestatud:
„Järgmiste jäätmesaadetiste puhul kasutatakse käesolevas jaotises sätestatud kirjaliku etteteatamise ja nõusoleku menetlust:
IV lisas loetletud jäätmeliigid, mille hulka kuuluvad ka [22. märtsil 1989 allkirjastatud ning nõukogu 1. veebruari 1993. aasta otsusega 93/98/EMÜ (EÜT 1993, L 39, lk 1; ELT eriväljaanne 11/18, lk 301) Euroopa Majandusühenduse nimel heaks kiidetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli] Baseli konventsiooni II ja VIII lisas loetletud jäätmeliigid;
jäätmete segud, mis ei ole liigitatud III, IIIB, IV või IVA lisa ühegi kande kohaselt, kuid on loetletud IIIA lisas.“
Määruse nr 1013/2006 artiklis 4 on sätestatud:
„Kui teataja kavatseb lähetada jäätmeid artikli 3 lõike 1 punktide a ja b kohaselt, esitab ta selle kohta eelnevalt kirjaliku teate lähtekoha pädevale asutusele ja selle kaudu ning kui ta esitab koondteate, siis peab see olema kooskõlas artikliga 13.
Teate esitamisel peavad olema täidetud järgmised nõuded.
Teatamis- ja saatedokumendid
Teatamine toimub järgmiste dokumentide abil:
IA lisas toodud teatamisdokument ja
IB lisas toodud saatedokument.
Teate esitamiseks peab teataja täitma teatamisdokumendi ja vajadusel ka saatedokumendi.
Teatamis- ja saatedokument väljastatakse teatajale lähtekoha pädeva asutuse poolt.
Vastavalt 24. veebruari 2012. aasta jäätmete ringlussevõtu edendamise ja keskkonnahoidliku kõrvaldamise tagamise seaduse (Gesetz zur Förderung der Kreislaufwirtschaft und Sicherung der umweltverträglichen Bewirtschaftung von Abfällen (Kreislaufwirtschaftsgesetz – KrWG); BGBl. 2012 I, lk 212) § 2 lõike 2 punktile 13 ei kohaldata selle seaduse sätteid laevajäätmete ja lastijäätmete kogumise ja üleandmise suhtes, kui seda reguleerib rahvusvahelistele või riigiülestele konventsioonidele tuginedes föderaal- või liidumaa õigus.
Alam-Saksi liidumaa jäätmeseaduse (Niedersächsisches Abfallgesetz) § 32 sätestab:
6. Laevajäätmed:
kõik jäätmed (sealhulgas reovesi ja jäägid, v.a lastijäätmed), mis tekivad veesõiduki töö käigus ja kuuluvad [MARPOL 73/78 konventsiooni] I, IV ja V lisa kohaldamisalasse, ning
lastiga seotud jäätmed, mis on määratletud [MARPOL 73/78 konventsiooni] rakendamise juhiste punktis 1.7.5;
7. lastijäätmed – kõik laeva pardal lastiruumides või mahutites oleva lasti jäägid, mis jäävad järele pärast mahalaadimise ja koristustööde lõpetamist, sealhulgas laadimis-/mahalaadimisülejäägid ja mahapudenenud prügi.“
Alam-Saksi liidumaa jäätmeseaduse § 35 lõike 1 kohaselt on laevajuht kohustatud enne sadamast väljumist laadima kõik pardal olevad laevajäätmed maha sadama vastuvõtuseadmesse. Seaduse § 36 lõige 1 näeb lastiga seotud jäätmete puhul ette sama kohustuse.
Flaminia on Contile kuuluv konteinerlaev, mis sõitis põhikohtuasjas kõnealusel perioodil Saksa lipu all.
Kui see konteinerlaev, millele oli laaditud 4808 konteinerit, millest 151 olid nn ohtlikud ained, oli teel Charlestonist (USA) Antwerpeni (Belgia), puhkes 14. juulil 2012 pardal tulekahju koos plahvatustega. Pärast tulekahju kustutamist sai Conti 21. augustil 2012 loa konteinerlaeva pukseerimiseks Saksa vetesse. Havariekommando (Saksamaa Merepäästeamet) 25. augusti 2012. aasta kirjaga kohustati Contit koostama edasise tegevuse kava ja nimetama asjaomaste meetmete võtmiseks võimalikud koostööpartnerid.
9. septembril 2012 pukseeriti laev Wilhelmshavenisse (Saksamaa).
Conti lubas Saksamaa ametiasutustele, et ta tagab laeva ohutu veo Mangalias (Rumeenia) asuvasse laevaremonditehasesse ja tagab laeva pardal leiduvate ainete nõuetekohase käitlemise.
Niedersächsisches Umweltministerium (Alam-Saksi liidumaa keskkonnaministeerium) teatas 30. novembri 2012. aasta kirjaga Contile, et laev ise „ning pardal leiduv kustutusvesi ja setted ning metallimurd tuleb liigitada jäätmeteks“ ning et järelikult on vajalik etteteatamismenetlus. Conti vaidlustas selle hinnangu 3. detsembri 2012. aasta kirjaga.
Gewerbeaufsichtsamt Oldenburg (Oldenburgi töö-, keskkonna- ja tarbijakaitseinspektsioon, Saksamaa) (edaspidi „inspektsioon“) tegi 4. detsembri 2012. aasta otsusega Contile kohustuseks viia pardal leiduva metallimurru ja setete ning lastijäätmetega segunenud kustutusvee tõttu läbi etteteatamismenetlus. Peale selle keelati Contil laeva enne etteteatamismenetluse lõppu ja kontrollitava saksakeelse jäätmekõrvalduskava esitamist toonasest asukohast eemaldada.
21. detsembriks 2012 oli terveks jäänud last laevast maha laaditud ja antud kinnitus laeva merekõlblikkuse kohta lainekõrgusel kuni 6 meetrit.
Kustutusvee Taani toimetamiseks algatati ja lõpetati etteteatamismenetlus. 18. veebruaril 2013 alustati kustutusvee väljapumpamise töid. Kui oli selge, kui suurt hulka setetega segunenud kustutusveest ei ole võimalik välja pumbata, algatati 26. veebruaril 2013 järgmine teatamismenetlus Rumeenia suhtes.
Sadamast väljumise luba, mida taotleti 4. märtsiks 2013, anti 1. märtsil 2013. Enne sadamast väljumist oli vaja maha laadida veel 30 konteinerit jäätmetega, mis võttis aega kuni 7. märtsini 2013. Pärast Rumeenia suhtes algatatud teatamismenetluse lõpetamist sai laev 15. märtsil 2013 teele asuda. Rumeenias tuvastati, et pardal oli veel ligikaudu 24000 tonni jäätmeid.
Conti esitas 4. jaanuaril 2013 inspektsioonile vaide 4. detsembri 2012. aasta otsuse peale. Sisuliselt väitis ta, et määrusega nr 1013/2006 ette nähtud etteteatamismenetlus ei ole tema puhul kohustuslik, sest ta ei kuulu selle määruse kohaldamisalasse, ning täpsustas, et ta nõustus selle menetluse algatama vaid viivituse vältimiseks. Inspektsioon tõdes 3. aprilli 2013. aasta otsuses, et vaide ese on ära langenud.
Seejärel esitas Conti kaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtusse, nõudes hüvitise väljamõistmist Alam-Saksi liidumaalt talle tekitatud kahju eest, mis seisnes eeskätt etteteatamismenetluse kuludes, mis tal tuli kanda. Conti leiab, et laeva sisemuses leiduvate ainete liigitamine jäätmeteks ja sellest tulenev korraldus viia läbi menetlus oli õigusvastane. Seoses sellega väidab ta, et riigisisese õiguse kohast käitluskava ei oleks tohtinud nõuda, sest riigisisese õiguse kohaldamine on määrusega nr 1013/2006 vastuolus, kui laeva pardal olevad jäätmed on määratud taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks teises liikmesriigis.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et kui Conti väidetav kahju hõlmab etteteatamismenetluse läbiviimise kulusid, siis on kahjuhüvitise saamise õiguse olemasolu eelduseks see, et määrus nr 1013/2006 ei ole põhikohtuasjas kõne all oleva laevaga toimunud avarii jääkidele kohaldatav. Kulud tekkisid vaid seetõttu, et inspektsioon nõudis teatamismenetluse läbiviimist.
Nimetatud kohus leiab, et määruse nr 1013/2006 artikli 3 lõike 1 tähenduses etteteatamismenetluse läbiviimine oli vajalik, sest jäätmed tuli vedada Saksamaalt Rumeeniasse. Ent ta kahtleb, kas määruse artikli 1 lõike 3 punktis b ette nähtud erandsäte oli kohaldatav, ning rõhutab, et sellisel juhul oleks põhikohtuasjas käsitletav jäätmesaadetis jäänud määruse kohaldamisalast välja. Selle kohta leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et ei selle sätte sõnastusest – mis kasutab väljendit „laevade pardal tekkinud jäätmed“ – ega ka määruse nr 1013/2006 ettevalmistavatest materjalidest, määruse põhjendustest ega määruse ülesehitusest ei tulene, et avarii tagajärjel tekkinud jäätmed ja jäägid peaksid kuuluma erandsätte kohaldamisalasse.
Nendel asjaoludel otsustas Landgericht München I (Müncheni I esimese astme kohus, Saksamaa) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas laevaõnnetuse tagajärjel laeva pardale jäänud metallimurrust ning setete ja lastijääkidega segunenud kustutusveest koosnevad jäägid on „sõidukite, rongide, lennukite ja laevade pardal tekkinud jäätmed“ määruse nr 1013/2006 artikli 1 lõike 3 punkti b tähenduses?“
Pärast kohtujuristi ettepaneku esitamist taotles Alam-Saksi liidumaa Euroopa Kohtu kantseleile 5. aprillil 2019 esitatud dokumendis menetluse suulise osa uuendamist.
Taotluse põhjendamiseks väitis Alam-Saksi liidumaa sisuliselt, et Euroopa Kohtus ei ole veel tõeliselt vaieldud põhikohtuasja lahendamiseks otsustava tähtsusega küsimuse üle, st selle üle, kas määrus nr 1013/2006 on selle artikli 1 lõike 3 punkti b arvestades kohaldatav ka juhul, kui laev on avamerel. Alam-Saksi liidumaa arvates tekitab selle määruse kohaldamine Flaminia esimesele, avamerel toimunud reisietapile küsimuse, kas see määrus on kooskõlas rahvusvahelise avaliku õigusega, täpsemalt Baseli konventsiooniga. Alam-Saksi liidumaa lisab, et kui suulist menetlust ei uuendata, võib edaspidi osutuda vajalikuks uue eelotsusetaotluse esitamine.
Seoses sellega olgu märgitud, et kodukorra artikli 83 kohaselt võib Euroopa Kohus igal ajal, olles kohtujuristi ära kuulanud, avada või uuendada määrusega menetluse suulise osa, eelkõige kui ta leiab, et tal ei ole piisavalt teavet või kui pool on pärast suulise osa lõpetamist esitanud uue asjaolu, millel on otsustav tähtsus Euroopa Kohtu lahendile, või kui asja lahendamisel tuleks tugineda argumendile, mille üle pooled või Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikud ei ole vaielnud.
Käesoleval juhul ei ole Alam-Saksi liidumaa aga esitanud menetluse suulise osa uuendamise taotluses ühtegi uut asjaolu, vaid palub sisuliselt, et Euroopa Kohus vastaks kahele küsimusele, mida eelotsusetaotluse esitanud kohus ei ole esitanud ning mis puudutavad esiteks määruse nr 1013/2006 kohaldatavust juhul, kui laev on avamerel, ja teiseks määruse artikli 1 lõike 3 punkti b kehtivust Baseli konventsiooni seisukohalt.
Lisaks on Euroopa Kohtul kohtuasja lahendamiseks piisavalt teavet ning tal ei tule käesoleva asja lahendamisel tugineda argumendile, mille üle pooled või Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikud ei ole vaielnud.
Neil asjaoludel leiab Euroopa Kohus, olles kohtujuristi ära kuulanud, et puudub alus menetluse suulise osa uuendamiseks.
Oma küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas määruse nr 1013/2006 artikli 1 lõike 3 punkti b tuleb tõlgendada nii, et selliseid laevaõnnetuse tagajärjel laeva pardale jäänud metallimurrust ning setete ja lastijääkidega segunenud kustutusveest koosnevaid jääke, nagu on kõne all põhikohtuasjas, tuleb pidada laevade pardal tekkinud jäätmeteks selle sätte tähenduses.
Kõigepealt olgu täpsustatud, et eelotsusetaotlusest nähtuvalt kuuluvad põhikohtuasjas kõne all olevad jäägid, kuna tegemist on ainete või esemetega, mille valdaja kavatseb kasutuselt kõrvaldada, mõiste „jäätmed“ alla määruse nr 1013/2006 artikli 2 punkti 1 tähenduses, mis viitab selle mõiste sisuliselt analoogsele määratlusele direktiivi 2006/12 artikli 1 lõike 1 punktis a, mis on asendatud direktiivi 2008/98 artikli 3 lõikega 1.
Sellise täpsustuse esitamise järel tuleb märkida, et määruse nr 1013/2006 artikli 1 lõike 3 punkt b jätab määruse kohaldamisalast välja sõidukite, rongide, lennukite ja laevade pardal tekkinud jäätmed kuni nende mahalaadimiseni taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil.
Nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, järeldub sellest, et juhul, kui põhikohtuasjas kõne all olevaid jäätmeid tuleb pidada selle sättega hõlmatuks, ei olnud määrus nr 1013/2006 nende suhtes kohaldatav kuni hetkeni, mil need eemaldati laevast nende taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil.
Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb liidu õiguse sätte tõlgendamisel arvestada mitte üksnes sätte sõnastust, vaid ka selle konteksti ning eesmärke, mida taotleb õigusakt, mille osa see säte on (17. oktoobri 2018. aasta kohtuotsus Günter Hartmann Tabakvertrieb, C‑425/17, EU:C:2018:830, punkt 18 ja seal viidatud kohtupraktika).
Lisaks olgu märgitud, et kuna määruse nr 1013/2006 artikli 1 lõike 3 punkt b näeb ette erandi määruse sätete kohaldamisest, tuleb seda põhimõtteliselt tõlgendada kitsalt. Sellegipoolest ei tähenda kitsa tõlgendamise nõue seda, et selles sättes ette nähtud erandi ulatuse piiritlemiseks kasutatud sõnastust peaks tõlgendama nii, et selle sätte toime kaob (vt analoogia alusel 11. septembri 2014. aasta kohtuotsus Fastweb, C‑19/13, EU:C:2014:2194, punkt 40 ja seal viidatud kohtupraktika).
Esiteks, mis puudutab määruse nr 1013/2006 artikli 1 lõike 3 punkti b sõnastust, siis sellest sättest nähtuvalt peavad määruse kohaldamisalast väljajätmiseks olema jäätmed tekkinud laeva pardal ega tohi olla maha laaditud.
Seoses sellega olgu toonitatud, et selles sättes ei ole mingit märget jäätmete päritolu või nende laeval tekkimise viisi kohta.
Nagu kohtujurist oma ettepaneku punktis 47 märkis, on liidu seadusandja täpsustanud määruse nr 1013/2006 artikli 1 lõike 3 punktis b ainult koha, kus peavad jäätmed olema tekkinud – s.o laeva pardal –, seadmata erilisi tingimusi selle kohta, millistel asjaoludel peavad need jäätmed olema tekkinud.
Teisalt osutab artikli 1 lõike 3 punktis b kasutatud sõnade „kuni nende mahalaadimiseni“ tavatähendus sellele, et laeva puhul on see säte kohaldatav ainult nii kaua, kuni jäätmed ei ole laevast ära viidud, et saata need taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.
Määruse nr 1013/2006 artikli 1 lõike 3 punkti b sõnastusest tuleneb seega, et selles sättes ette nähtud väljajätmine määruse kohaldamisalast kehtib laeva pardal tekkinud jäätmete suhtes, sõltumata nende tekkimise asjaoludest, kuni hetkeni, mil need jäätmed viiakse nende taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks laevast ära.
Teiseks, sellist järeldust kinnitab sätte kontekst. Nimelt näeb määruse artikli 1 lõike 3 punkt a ette laevadest normaalse tegevuse tagajärjel tekkinud jäätmete, sealhulgas heitvee ja jääkide kaldale mahalaadimise, juhul kui need jäätmed on MARPOL 73/78 või muude kehtivate rahvusvaheliste lepingute objektid.
Erinevalt määruse nr 1013/2006 artikli 1 lõike 3 punkti b sõnastusest peab määruse artikli 1 lõike 3 punkt a niisiis sõnaselgelt silmas laevas normaalse tegevuse tagajärjel tekkinud jäätmeid, mis kinnitab seda, et esimesena nimetatud sättes ette nähtud erand, mis sellist täpsustust ei sisalda, hõlmab laeva pardal tekkinud jäätmeid nende tekkimise asjaoludest sõltumata.
Kolmandaks, seda määruse nr 1013/2006 artikli 1 lõike 3 punkti b sõnastusest ja kontekstist lähtuvat tõlgendust ei sea kahtluse alla määruse eesmärk.
On tõsi, et määruse nr 1013/2006 artikli 1 lõikest 1 ja põhjendusest 7 nähtub, et määrus näeb ette jäätmesaadetistele kohaldatavad menetlused ja kontrollimeetmed viisil, mis võtab arvesse vajadust säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna ja inimeste tervise kvaliteeti. Eelkõige selgub määruse artikli 3 lõikest 1 ja artikli 4 lõikest 1 – koostoimes määruse põhjendusega 14 –, et kõrvaldamiseks määratud jäätmete või taaskasutamiseks määratud ohtlike jäätmete ühest liikmesriigist teise saatmisest tuleb eelnevalt teatada pädevatele asutustele, et neil oleks võimalus võtta vajalikud meetmed inimeste tervise ja keskkonna kaitseks (26. novembri 2015. aasta kohtuotsus Total Waste Recycling, C‑487/14, EU:C:2015:780, punkt 29 ja seal viidatud kohtupraktika).
Ent see määrusega nr 1013/2006 taotletav keskkonnakaitse eesmärk ei nõua, et hoolimata määruse artikli 1 lõikes 3 punktis b sätestatud selgest erandist alluks laeva pardal juhuslikult tekkinud jäätmete vedu määruses sätestatud reeglitele, eeskätt määruse artikli 3 lõike 1 kohasele etteteatamise ja eelneva kirjaliku nõusoleku saamise kohustusele. Võttes arvesse seda liiki jäätmete ootamatut ja ettenägematut tekkimist, oleks laeva eest vastutaval isikul praktikas võimatu või ülimalt raske saada õigel ajal teavet, mida on vaja, et rakendada nõuetekohaselt neid reegleid, mille eesmärk on tagada jäätmesaadetiste järelevalve ja tõhus kontroll selle määruse tähenduses.
Niisiis ei ole selliste avarii tagajärjel tekkinud jäätmete puhul, nagu on kõne all põhikohtuasjas, laeva eest vastutaval isikul enne sadamas sildumist tõenäoliselt võimalik saada ja esitada kogu teavet, mis on määruse nr 1013/2006 IA ja IB lisas esitatud vormide kohaselt nõutav ja mis puudutab eeskätt jäätmete nimetust, koostist ja identifitseerimist ning kavandatud kõrvaldamis- või taaskasutamistoiminguid.
Olgu lisatud, et nagu kohtujurist oma ettepaneku punktis 65 märkis, võib avamereavarii tõttu laeva pardal tekkinud jäätmetele määruse nr 1013/2006 kohaldamine viivitada laeva sisenemist turvalisse sadamasse, mis suurendaks merereostuse ohtu ja oleks vastuolus määruse eesmärgiga.
Tuleb siiski rõhutada, et määruse nr 1013/2006 artikli 1 lõike 3 punktis b ette nähtud erand ei ole kohaldatav laeva eest vastutava isiku poolsete kuritarvituste korral. Sellised kuritarvitused võivad eelkõige seisneda tegudes, mille eesmärk on ülemäära ja põhjendamatult viivitada jäätmete mahalaadimist nende taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil. Niisugust viivitust tuleks hinnata eelkõige lähtuvalt jäätmete laadist ja ohu suurusest keskkonnale ja inimeste tervisele.
Kuna käesoleval juhul tekkisid põhikohtuasjas kõne all olevad jäätmed avarii tõttu Flaminia pardal, mis juhtus ajal, mil laev oli avamerel, siis tuleb neid jäätmeid pidada laeva pardal tekkinud jäätmeteks määruse nr 1013/2006 artikli 1 lõike 3 punkti b tähenduses. Järelikult on see säte neile jäätmetele kohaldatav kuni hetkeni, mil need jäätmed viiakse nende taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil laevast ära.
Eeltoodud kaalutlustest nähtuvalt tuleb määruse nr 1013/2006 artikli 1 lõike 3 punkti b tõlgendada nii, et selliseid laevaõnnetuse tagajärjel laeva pardale jäänud metallimurrust ning setete ja lastijääkidega segunenud kustutusveest koosnevaid jääke, nagu on kõne all põhikohtuasjas, tuleb pidada selle sätte tähenduses laeva pardal tekkinud jäätmeteks, mis on seetõttu määruse kohaldamisalast välja jäetud kuni nende mahalaadimiseni taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta artikli 1 lõike 3 punkti b tuleb tõlgendada nii, et selliseid laevaõnnetuse tagajärjel laeva pardale jäänud metallimurrust ning setete ja lastijääkidega segunenud kustutusveest koosnevaid jääke, nagu on kõne all põhikohtuasjas, tuleb pidada selle sätte tähenduses laeva pardal tekkinud jäätmeteks, mis on seetõttu määruse kohaldamisalast välja jäetud kuni nende mahalaadimiseni taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil.

matches:
§ 2
§ 32
§ 35
§ 36
kohus
kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus


Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded rasedate ja rinnaga toitvate naiste tööks – Riigi Teataja
Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded rasedate ja rinnaga toitvate naiste tööks
Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded rasedate ja rinnaga toitvate naiste tööks - sisukord
§ 2 Tööandja kohustused tervisele ohutu töökeskkonna tagamisel
§ 3 Abinõud tervisele ohutu töökeskkonna tagamiseks
§ 4 Tööd, mille puhul raseda töötamine ei ole lubatud
§ 5 Tööd, mille puhul rinnaga toitva naise töötamine ei ole lubatud
§ 6 Ohutegurid, tööd ja tootmisprotsessid, mida tuleb naistöötaja terviseriskide hindamisel arvesse võtta
RT I, 26.03.2015, 18
Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded rasedate ja rinnaga toitvate naiste tööks1
Vastu võetud 11.06.2009 nr 95
RT I 2009, 31, 197
18.03.2010 RT I 2010, 12, 68 01.04.2010
19.03.2015 RT I, 26.03.2015, 5 01.06.2015
Määrus kehtestatakse «Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse» § 10 lõike 3 alusel.
(1) Määrust kohaldatakse raseda ja rinnaga toitva naise (edaspidi naistöötaja) tööle, et tagada tema tervisele ohutu töökeskkond.
(2) Määruses sätestatud töötervishoiu ja tööohutuse nõudeid kohaldatakse juhul, kui naistöötaja on teavitanud tööandjat oma seisundist. Tööandja nõudmisel peab naistöötaja esitama oma seisundit tõendava arstitõendi või ämmaemanda tõendi.
[RT I 2010, 12, 68 - jõust. 01.04.2010]
§ 2. Tööandja kohustused tervisele ohutu töökeskkonna tagamisel
1) naistöötaja kokkupuutumisel §-s 6 loetletud ohutegurite, tööde või tootmisprotsessidega hindama nende iseloomu, taseme ja kestuse alusel riske naistöötaja tervisele, samuti võimalikku kahjulikku mõju raseduse kulule või rinnaga toidetava lapse tervisele;
2) hindama naistöötaja kokkupuute võimalust §-des 4 ja 5 nimetatud ohutegurite või töödega;
3) kui punktis 1 nimetatud hindamise tulemusel ilmneb riski olemasolu või kui punktis 2 nimetatud hindamise tulemusel puutub naistöötaja kokku §-des 4 ja 5 nimetatud ohutegurite või töödega, rakendama §-s 3 toodud abinõusid, konsulteerides naistöötaja ja vajaduse korral arstiga või ämmaemandaga;
4) teavitama naistöötajat riskihindamise tulemusest ja temale ohutu töökeskkonna tagamiseks rakendatavatest abinõudest;
5) tagama lamamisvõimalusega puhkeruumi kasutamise;
6) kohaldama punkte 1–4 ning § 3 ja 6 ka naistöötajale, kellel on õigus rasedus- ja sünnituspuhkusele, kuid kes ei toida last rinnaga.
§ 3. Abinõud tervisele ohutu töökeskkonna tagamiseks
(1) Naistöötaja tervisele ohutu töökeskkonna tagamiseks peab tööandja andma naistöötajale ajutiselt terviseseisundile vastavat tööd, mis välistab kokkupuute ohuga, rakendades järgmisi abinõusid:
1) töötingimuste kergendamine;
2) tööajakorralduse muutmine, sealhulgas tööpäeva lühendamine, sobiva puhkepausi võimaldamine, üleviimine päevasele tööle;
3) tööülesannete muutmine või
4) muu sobiv abinõu.
(2) Kui tööandjal ei ole võimalik naistöötajale tema terviseseisundile vastavat tööd anda, võib naistöötaja tööülesannete täitmisest ajutiselt keelduda. Naistöötaja terviseseisundile vastava töö andmisel või tööülesannete täitmisest ajutisel keeldumisel makstakse naistöötajale hüvitist «Ravikindlustuse seaduses» ettenähtud tingimustel ja korras.
§ 4. Tööd, mille puhul raseda töötamine ei ole lubatud
Tööandja ei tohi rasedat lubada eelkõige tööle:
1) punetistesse nakatumise ohu korral, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et rase on immuunsuse tõttu punetiste vastu piisavalt kaitstud;
2) toksoplasmoosi nakatumise ohu korral, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et rase on immuunsuse tõttu toksoplasmoosi vastu piisavalt kaitstud;
3) kõrge õhurõhu tingimustes;
4) plii või selle ühendiga;
5) allmaatööl.
§ 5. Tööd, mille puhul rinnaga toitva naise töötamine ei ole lubatud
Tööandja ei tohi rinnaga toitvat naist lubada eelkõige tööle:
1) plii või selle ühendiga;
2) allmaatööl.
§ 6. Ohutegurid, tööd ja tootmisprotsessid, mida tuleb naistöötaja terviseriskide hindamisel arvesse võtta
(1) Tööandja on kohustatud naistöötaja terviseriskide hindamisel arvestama eelkõige järgmiste füüsikaliste ohuteguritega:
1) põrutused, vibratsioon ja seda põhjustavad töövahendid;
2) müra;
3) kahjustav kiirgus;
4) pidev kõrge või madal õhutemperatuur.
(2) Tööandja on kohustatud naistöötaja terviseriskide hindamisel arvestama eelkõige järgmiste keemiliste ohuteguritega:
1) ained ja segud, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1–1355), kohaselt ühe või mitme ohulausega ühe või mitme järgmise ohuklassi ja ohukategooria kriteeriumidele: mutageensus sugurakkudele, kategooria 1A, 1B või 2 (H340, H341); kantserogeensus, kategooria 1A, 1B või 2 (H350, H350i, H351); reproduktiivtoksilisus, kategooria 1A, 1B või 2 või imetamisele ja imetamise kaudu avaldatava toime täiendav kategooria (H360, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df, H361, H361d, H361fd, H362); mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude, kategooria 1 või 2 (H370, H371);
[RT I, 26.03.2015, 5 - jõust. 01.06.2015]
2) elavhõbe või selle ühendid;
3) rakkude jagunemist pidurdavad ained, näiteks tsütostaatilised ravimid, eriti koostoime korral ioniseeriva kiirgusega;
4) süsinikmonooksiid;
5) orgaanilised lahustid;
6) naha kaudu tervist kahjustavad kemikaalid.
(3) Tööandja on kohustatud naistöötaja terviseriskide hindamisel arvestama eelkõige Vabariigi Valitsuse 5. mai 2000. a määruses nr 144 „Bioloogilistest ohuteguritest mõjutatud töökeskkonna töötervishoiu ja tööohutuse nõuded” esitatud 2., 3. ja 4. ohurühma bioloogiliste ohuteguritega, kui on teada, et need ohutegurid või nendest põhjustatud tervisekahjustuse raviks rakendatavad meetmed ohustavad raseda või loote tervist, ning kui neid ei ole nimetatud käesoleva määruse §-s 4.
(4) Tööandja on kohustatud naistöötaja terviseriskide hindamisel arvestama eelkõige järgmiste füsioloogiliste ohuteguritega:
1) raskuste käsitsi teisaldamine;
2) füüsilist väsimust või ülekoormust põhjustavad sundasendid või -liigutused, sealhulgas pidev töötamine seistes või istudes, kiire töötempo või muud samalaadsed tegurid.
(5) Tööandja on kohustatud naistöötaja terviseriskide hindamisel arvestama eelkõige järgmiste psühholoogiliste ohuteguritega:
1) vaimset ülekoormust põhjustav töö, sealhulgas kõrgendatud tähelepanuga töö;
2) töötamine üksinda;
3) monotoonne töö.
(6) Tööandja on kohustatud naistöötaja terviseriskide hindamisel arvestama Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 2005. a määruse nr 308 „Kantserogeensete ja mutageensete kemikaalide käitlemisele esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded” §-s 2 loetletud kantserogeenset ohtu põhjustavate tööprotsesside ja neis vabanevate ainete või segudega.
(7) Tööandja on kohustatud naistöötaja terviseriskide hindamisel arvestama eelkõige järgmiste töödega:
1) töö, millega kaasneb kõrgusest kukkumise oht;
2) allmaatöö.
1 Nõukogu direktiiv 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1–7), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/27/EL (ELT L 65, 05.03.2014, lk 1–7).


Robert Kiviselja kaebuse läbivaatamine – Riigi Teataja
Robert Kiviselja kaebuse läbivaatamine
RT III, 26.10.2017, 6
Vastu võetud 23.10.2017 nr 43
Kaebuse asjaolud ja sisu
Pärnu Linnavolikogu valimistel kandideeris Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) nimekirjas Robert Kiviselg (kandidaat nr 347). 20.10.2017 esitas Robert Kiviselg kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile. Kaebaja leiab, et ühe kandidaadi nr 341 hääletamissedel, mis on väidetavalt loetud kehtetuks, oleks pidanud lugema kehtivaks. Sedeli siseküljele registreerimisnumbri kirjutamiseks ettenähtud lahtrisse on kirjutatud selgelt ja loetavalt kandidaadi number (nr 341), kuid valimissedeli tagumisele välimisele küljele on kirjutatud number 431 – number, mida ühelgi kandidaadil antud piirkonnas ei ole. Kaebaja küsib, kas sellisel juhul jääb valija soov arusaamatuks ning hääletamissedel tuleb lugeda rikutuks või mitte ja millise paragrahvi alusel. Samuti soovib kaebaja selgitust, kas valija võib kirjutada oma numbri ükskõik kuhu valimissedelil ja see võetakse arvesse.
Pärnu Linna Valimiskomisjoni selgitus
Pärnu Linna Valimiskomisjoni 23.10.2017 selgituse kohaselt oli viidatud hääletamissedel jaoskonnakomisjoni nr 5 hääletamissedelite seas. Kuna sedelile on kirjutatud kaks erinevat numbrit, ei ole valija tahe üheselt arusaadav. KOVVS § 54 lõike 8 punktide 2 ja 3 kohaselt tunnistatakse kehtetuks hääletamissedel, millele on kandidaadi registreerimisnumbreid kirjutatud rohkem kui üks või millele kirjutatud numbriga kandidaati ei kandideeri selles valimisringkonnas.
1. Vaidlustatav toiming on hääletamistulemuste kindlakstegemine Pärnu linnas. Kaebuses puudub selgelt väljendatud põhjendus, miks kaebaja leiab, et vaidlustatud toiming pole seaduslik, nagu sätestab KOVVS § 65 lõige 1 punkt 5. Sisuliselt on kaebaja esitanud selgitustaotluse hääletamissedeli reeglite kehtivuse kohta. Võib eeldada, et kaebaja eesmärk on, et kaebuses viidatud hääletamissedel tuleb lugeda kehtivaks.
2. KOVVS § 65 lõike 1 punkt 4 sätestab, et kaebuses tuleb esitada põhjused, miks kaebuse esitaja leiab, et vaidlustatav otsus või toiming rikub tema õigusi. Kaebuses sellist põhjendust esitatud ei ole. Kaebaja on vaidlustanud teisele kandidaadile antud häälte arvu. Vaidlusaluse hääletussedeli kehtivaks või kehtetuks lugemine ei mõjuta kaebajale antud häälte arvu ja ei riku seetõttu kaebaja õigusi. KOVVS § 64 kohaselt on kaebeõigus isikul, kelle õigusi on vaidlustatava otsuse või toiminguga rikutud. Avalikes huvides valimiskaebuse esitamine ei ole võimalik (vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi lahendeid kohtuasjades nr 3-4-1-35-05 p 10, 3-4-1-6-13 p 20, ja 3-4-1-31-14, p 16). Erakonna nimel saab kaebuse esitada erakonna volitatud esindaja (KOVVS § 65 lg 2).
3. Ülaltoodust tulenevalt jätab Vabariigi Valimiskomisjon kaebuse läbi vaatamata.
4. Vabariigi Valimiskomisjon märgib, et KOVVS § 54 lõike 8 punkt 2 sätestab, et kehtetuks tunnistatakse hääletamissedel, millele ei ole kirjutatud ühegi kandidaadi registreerimisnumbrit või millele on neid kirjutatud rohkem kui üks. Kaebusele lisatud hääletamissedeli pildilt on näha, et hääletamissedelile on selleks ettenähtud kohta kirjutatud kandidaadi nr 341 number. Kandidaati registreerimisnumbriga 431 Pärnu Linnavolikogu valimistel valimisringkonnas nr 1 ega nr 2 ei kandideeri. Seetõttu leiab Vabariigi Valimiskomisjon, et kuna sedelile on märgitud ainult ühe kandidaadi registreerimisnumber (341), ei ole KOVVS § 54 lõike 8 punkt 2 kehtetuse alusena antud juhul kohaldatav ning hääletamissedel tuleb lugeda kehtivaks.
Lähtudes KOVVS § 12 lõike 2 punktist 1 ja § 65 lõikest 3 Vabariigi Valimiskomisjon otsustab:
1. Jätta Robert Kiviselja kaebus läbi vaatamata.
2. Teha Pärnu Linna Valimiskomisjonile ettekirjutus Pärnu linna valimisringkonnas nr 1 hääletamistulemuste protokollis muudatuse tegemiseks, muuta kandidaadile nr 341 antud häälte arv vastavalt Vabariigi Valimiskomisjoni seisukohtade punktis 4 sätestatule ja märkida erinevus protokolli lisas.
Vastavalt KOVVS §-le 661 võib huvitatud isik, kes leiab, et Vabariigi Valimiskomisjoni otsusega rikutakse tema õigusi, esitada otsuse peale kaebuse põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduses ettenähtud korras Riigikohtule. Kaebus esitatakse Riigikohtule kolme päeva jooksul Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse teatavakstegemisest arvates Vabariigi Valimiskomisjoni kaudu.


Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee 25 Mäeküla–Koeru–Kapu km 0,0–5,0 Mäeküla–Suurpalu lõigu rekonstrueerimiseks ja riigitee 2 Tallinn–Tartu–Võru–Luhamaa km 93,5–94,0 Mäeküla ristmiku ümberehitusega kavandatavatele tegevustele | Maanteeamet
AvalehtTeeKeskkonnamõju hindamise teatedMaanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindam...
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee 25 Mäeküla–Koeru–Kapu km 0,0–5,0 Mäeküla–Suurpalu lõigu rekonstrueerimiseks ja riigitee 2 Tallinn–Tartu–Võru–Luhamaa km 93,5–94,0 Mäeküla ristmiku ümberehitusega kavandatavatele tegevustele
„Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse” (KeHJS) § 3 lõige 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 9, § 11 lõiked 2, 22, 23, 4, 8 ja 81, § 12 lõike 11 punkti 2, „Ehitusseadustiku” § 2 lõike 6, § 42 lõike 2, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu” § 13 punkti 8, on 17.09.2019 korraldusega nr 1-3/19/148 jätnud algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee 25 Mäeküla-Koeru-Kapu km 0,0-5,0 Mäeküla-Suurpalu lõigu rekonstrueerimiseks ja riigitee 2 Tallinn-TartuVõru-Luhamaa km 93,5-94,0 Mäeküla ristmiku ümberehitusega kavandatavatele tegevustele, kuna tegevuse elluviimisega eeldatavalt ei kaasne olulist mõju keskkonnale, kultuuripärandile ning inimese tervisele, heaolule ja varale. Kavandatava tegevuse elluviimisel tuleb järgida keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuses esitatud nõudeid.
Projekti eesmärgiks on katendi seisukorra parandamine, kandevõime tõstmine lisaks liiklusohutuse taseme ning sõidumugavuse tõstmine nii kergliiklejatele kui autotranspordile, ohutu teeületuskoha loomine koos selle juurdepääsude ehitusega ning ületuskoha ühendamine bussipeatustega, samuti ületuskoha ühendamine tee 25 ristmikuga ja bussipeatusega.
Negatiivse mõju vältimiseks rakendada ehitusperioodil järgmiseid meetmeid:
Olemasoleva maantee teemaa piir piirneb maaparandussüsteemidega kaetud aladega. Vältida tuleb ehitustegevuse maaparandussüsteemide toimimise halvendamist.
Kaudse mõju minimeerimiseks on oluline, et maanteega seonduvate ehitustööde ajal ei teostataks puurkaevu (katastrinumbriga 18741) sanitaarkaitsealal ehitusmasinate pesu või keskkonnaohtlike materjalide ladustamist.
Maanteepoolse Sargvere mõisapargi piirina osaliselt säilinud kultuurimälestisena arvel olev kivist Sargvere mõisa pargi piirdemüür (15086). Kõnnitee rajamise ja maantee remonttööde käigus tuleb tagada piirdemüüri stabiilsus.
Lisaks muinsuskaitse all olevale Sargvere mõisakompleksile jäävad projektiala lähedusse mitmed pärandikultuuriobjektid. Aladel, kuhu ei ulatu kultuurimälestis või selle kaitsevöönd, kuid tegu on üldiselt arheoloogiamälestiste poolest rikka piirkonnaga, tuleb ehitus- ja kaevetöödel arvestada kultuuriväärtusega leidude ja arheoloogilise kultuurikihi ilmsikstuleku võimalusega. Muinsuskaitseseaduse § 24-27 ja 60 tulenevalt on leidja kohustatud tööd katkestama, jätma leiu leiukohta ning teatama sellest Muinsuskaitseametile.
Kavandatava tegevusega ei kaasne eeldatavalt piiriülest keskkonnamõju ning käesolevaga ei liideta teisi keskkonnamõju hindamise menetlusi.
Otsustaja on Maanteeamet, Teelise 4, 10916 Tallinn. Keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuse ja eelhinnanguga on võimalik tutvuda alltoodud linkidel. Kontaktisikuks on Maanteeameti ida regiooni teehoiu osakonna sillainsener Erkki Mikenberg, e-post: Erkki.Mikenberg@mnt.ee, tel 5287643.
KMH eelhinnang (pdf, 1.59 MB)
Ehitusloa andmise korraldus (pdf, 398.92 KB)
Asukoha skeem (pdf, 2.3 MB)


Kirjaliku avalduse või kaebuse esitamiseks antud tähtajast kinnipidamiseks piisab, kui avaldus on saadetud kohtule tähtaja sees. Oluline on see, et kirjaliku dokumendi originaal tuleb esitada kohtusse viivitamata pärast elektronkirja saabumist kuni asja arutamiseni kohtuistungil või kirjalikus menetluses antud dokumentide esitamise tähtaja jooksul (TsMS § 335 lg 1).
Kui hageja esitas määruskaebuse elektronpostiga, pidi maakohus toimikusse lisama ka elektronpostiga saabunud määruskaebuse väljatrüki ja selle edastanud elektronkirja.
TsMS § 62 lg-st 2 tulenev menetlusosalise kohustus toimetada menetlusdokument tähtaja viimaseks päevaks kohtusse ei ole HKMS § 5 lg 2 alusel halduskohtumenetluse erisusi arvestades kohaldatav halduskohtumenetluses ettenähtud tähtaegade arvutamisel. TsMS § 62 lg 2 tuleb halduskohtumenetluses sisustada selliselt, et menetlustoiming, mida ei ole vaja teha kohtus ja mis seisneb menetlusdokumendi halduskohtule esitamises, tuleb lugeda tähtaegselt sooritatuks, kui dokument on sideasutusele edastamiseks üle antud hiljemalt tähtaja viimasel päeval enne kella 24.00 (vt Riigikohtu 27.09.2006 määruse nr 3-3-1-67-06 p-i 19).
Vanglas kinnipeetav isik saadab oma kirjad vastavalt Vangistusseaduse § 28 lg-le 1 ja Vangla sisekorraeeskirja § 48 lg-le 1 vangla administratsiooni vahendusel. Vangla sisekorraeeskirja § 49 kohaselt postitatakse väljaminev kiri vanglatöötajale kirja edastamisest arvates kolme päeva jooksul. Eelnimetatud regulatsioon piirab olulisel määral kinnipeetava võimalusi kontrollida ja juhtida tema poolt vanglaametnikule üle antud kirjavahetuse kulgemist. Eeltoodust tulenevalt on põhjendatud tähtaegade arvutamisel võrdsustada kinnipeetava poolt saadetise üleandmine vanglaametnikule saadetise postiasutusele üleandmisega.


text:
3-1-2-1-11 Riigikohus 11.04.2011
Erinevates kohtuotsustes sisalduvate järelduste vastolu oli asjaolu, mis sai AKKS § 77^1 lg 3 p 5 kohaselt olla teistmisaluseks.
3-1-2-4-07 Riigikohus 12.12.2007
Küsimuse selle kohta, kas ja kuidas mõjutab kohtuotsuse täitmist pärast kohtuotsuse jõustumist karistusseaduses tehtud ning isiku olukorda kergendav muudatus, saab kohus lahendada KrMS § 431 alusel. See toimub KrMS § 432 lg-s 1 sätestatud korras kirjalikus menetluses süüdimõistetu või tema kaitsja avalduse alusel. Seejuures teatab täitmiskohtunik süüdimõistetu või tema kaitsja taotlusest prokurörile, kes võib esitada kohtu määratud tähtajaks kirjaliku arvamuse. Maakohtu määruse peale, millega otsustatakse pärast kohtuotsuse jõustumist kehtima hakanud seadusemuudatuse mõju kohtuotsuse täitmisele, saab nii süüdimõistetu, tema kaitsja kui ka prokurör vastavalt KrMS § 383 lg-le 1 ja § 384 lg-le 1 esitada määruskaebuse ringkonnakohtule.
Seadusemuudatus ei ole käsitatav teistmise alusena KrMS § 366 p 5 tähenduses.
Seadusemuudatus, mis hakkab kehtima pärast kohtuotsuse jõustumist, võib teatud tingimustel tuua küll kaasa isiku vabastamise kohtuotsusest tulenevatest kestvatest karistusõiguslikest järelmitest või nende järelmite leevendamise, ent ei saa anda alust jõustumise ajal seadusliku kohtuotsuse tühistamiseks ja isiku õigeksmõistmiseks.

matches:
Riigikohus
§ 77
Riigikohus
kohus
§ 431
§ 432
§ 383
§ 384
§ 366


Käskkirjad | Käskkirjad sõjaväeliste auastmete andmiseks, presidendi kantselei tegevuse korraldamiseks jne president http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad Tue, 20 Mar 2018 15:07:30 +0000 Joomla! 1.5 - Open Source Content Management et-ee 49. T. Riisalo puhkusele lubamine http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/14175-49-t-riisalo-puhkusele-lubamine http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/14175-49-t-riisalo-puhkusele-lubamine
Luban Vabariigi Presidendi Kantselei direktori Tiit Riisalo põhipuhkusele 2017. aasta eest 2 kalendripäevaks 22. kuni 23. märtsini 2018.
Alus: T. Riisalo avaldus
]]> Vaike.Siirus@vpk.ee (Vaike Siirus) EST Käskkirjad Tue, 20 Mar 2018 07:33:11 +0000 48. P. Nettanile ajutise sõjaväelise auastme andmine http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/14172-2018-03-19-12-50-43 http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/14172-2018-03-19-12-50-43
Kaitseväe juhataja 23. veebruari 2018 ettepanekul annan leitnant Pauliine Nettanile kapteni ajutise sõjaväelise auastme.
kaitseväeteenistuse seaduse § 21 lg 1 p 1, § 22 lg 6.
]]> Vaike.Siirus@vpk.ee (Vaike Siirus) EST Käskkirjad Mon, 19 Mar 2018 12:49:14 +0000 47. Sõjaväelise auastme andmine http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/14123-2018-02-15-06-28-32 http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/14123-2018-02-15-06-28-32
Kaitseväe juhataja 9. veebruari 2018 ettepanekul annan sõjaväelise auastme kolonel alljärgnevatele tegevväelastele:
kaitseväeteenistuse seaduse § 21 lg 1 p 1, § 22 lg 4.
Avaldatud RT III, 16.02.2018, 4
]]> Vaike.Siirus@vpk.ee (Vaike Siirus) EST Käskkirjad Wed, 14 Feb 2018 16:00:00 +0000 46. Sõjaväeliste auastmete andmine http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/14119-2018-02-14-09-50-39 http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/14119-2018-02-14-09-50-39
Kaitseväe juhataja 9. veebruari 2018 ettepanekul annan sõjaväelised auastmed järgmistele reservis olevatele isikutele:
Mihkel Helemaa
Laur Särg
Vaido Luks
Andres Kink
Lembit Kirs
Priit Lahi
Elmo Mölder
Marek Rahu
Art Soonets
Kristiina Valgi-Kopti
Siim Illopmägi
Janno Isat
Ramon Jakobs
Gert Kaju
Tõnu Kõrge
Erik Laido
Johann Langemets
Simo Lindmaa
Martin Lokk
Arli Mändmets
Alar Olup
Pelle Peek
Boris Polov
Raivo Prank
Peep Purje
Tanel Ringo
Andrus Sepp
Siim Suviorg
Aleksandra Zaverjuhha
Siim Adamson
Jan Bogdanov
Mihkel Jõe
Enrico Kaasik
Alari Kais
Sander Kiviselg
Karl Erik Kotkas
Aivar Krusta
Gevin Kutšerjavõi
Süüne Mäll
Ain Nurmla
Tanel Palmroos
Henry Reitelmann
Reimo Rüütel
Björn-Olaf Sommer
Siim Vilba
Avaldatud RT III, 16.02.2018, 3
]]> Vaike.Siirus@vpk.ee (Vaike Siirus) EST Käskkirjad Wed, 14 Feb 2018 09:47:31 +0000 45. Sõjaväeliste auastmete andmine http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/14118-2018-02-14-09-47-24 http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/14118-2018-02-14-09-47-24
Kaitseväe juhataja 9. veebruari 2018 ettepanekul annan sõjaväelised auastmed järgmistele tegevväelastele:
Margus Koplimägi
Ain Rekkand
Priit Averkin
Tarvi Juus
Riivo Järveots
Raul Järviste
Peeter Kõiv
Kaido Lainjärv
Vallo Laul
Indrek Lilleorg
Maanus Nigul
Kuido Pettai
Rainer Pihlakas
Vesse Põder
Keiu Püümets
Tarmo Sütt
Janek Zõbin
Meelis Vilippus
Arto Reinmaa
Janek Aasma
Kaimo Jürnas
Agur Kibur
Madis Koosa
Ken Kärg
Meelis Kütt
Rain Muru
Martin Mäepere
Viljar Niinepuu
Marko Pungar
Veiko Raaper
Toomas Rebo
Magnus-Valdemar Saar
Andres Sarits
Vaido Siska
Sulev Taimur
Taavi Talunik
Ove Tornius
Uko Valtenberg
Mirko Volmer
Ermo Jeedas
Marek Mardo
Indrek Reinbach
Lars Riisalu
Jaanis Einiste
Aron Haljaste
Pille Joala
Joonas Jõpiselg
Jaanus Jürgenstein
Karl Kalamees
Kaspar Kalmus
Andres Kangro
Kuldar-Valdo Karula
Karl-Erik Kirschbaum
Ülar Laaneoja
Rainer Lõhmus
Silver Mäe
Martin Mändla
Indrek Mölder
Margus Noormägi
Rene Nurmse
Kristo Nõu
Kaupo Ots
Tanel Põldsepp
Alo Pärnasalu
Ülle Russe
Ivar Samusenko
Andres Seppel
Egon Tangsoo
Kalle Täht
Meelis Uibo
Märt Uuemaa
Janika Aav
Georg Allik
Silver Altmäe
Mikk Haabma
Marko Heinloo
Tanel Heinrichsen
Mati Jänes
Indrek Kaik
Janari Kasemets
Oliver Kelder
Kenn Keäri
Artur Kiri
Taniel Klettenberg
Rene Koger
Aleksandr Kravtšuk
Marko Leibenau
Aso Licht
Roman Liskin
Alex Luik
Triin Mets
Kristjan Muuli
Pauliine Nettan
Martin Niinepuu
Tarmo Normak
Nils Norralt
Oliwer Nõlvak
Allar Olesk
Viljar Pettai
Raino-Andre Pius
Sven Pruel
Ingemar Randviir
Martin Rooni
Jaak-Joseph Rumvolt
Sulo Seim
Mart Sildnik
Marko Simmul
Krister Sooväli
Alari Tihkan
Ott Tsvetkov
Allar Vallaots
Janno Õsso
Eesti Vabariigi põhiseaduse § 78 p 15,
kaitseväeteenistuse seaduse § 21 lg 1 p 1, § 22 lg 5.
Avaldatud RT III, 16.02.2018, 2
]]> Vaike.Siirus@vpk.ee (Vaike Siirus) EST Käskkirjad Wed, 14 Feb 2018 09:42:16 +0000 44. Sõjaväelise auastme andmine http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/14117-2018-02-14-09-42-07 http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/14117-2018-02-14-09-42-07
Kaitseväe juhataja 5. veebruari 2018 ettepanekul annan brigaadikindralitele Martin Heremile ja Indrek Sirelile kindralmajori sõjaväelise auastme.
Avaldatud RT III, 16.02.2018, 1
]]> Vaike.Siirus@vpk.ee (Vaike Siirus) EST Käskkirjad Wed, 14 Feb 2018 09:40:29 +0000 43. Ajutise sõjaväelise auastme andmine http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/13923-2018-02-01-07-10-51 http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/13923-2018-02-01-07-10-51
Kaitseväe peastaabi ülema Kaitseväe juhataja ülesannetes 24. jaanuari 2018 ettepanekul annan ajutise sõjaväelise auastme teenistuse ajaks välisriigis järgmistele tegevväelastele:
kapten Kristjan Leimannile majori auastme,
kapten Andrus Põldmale majori auastme,
leitnant Anders Kokkale kapteni auastme.
Avaldatud RT III, 02.02.2018, 2
]]> Vaike.Siirus@vpk.ee (Vaike Siirus) EST Käskkirjad Wed, 31 Jan 2018 13:00:00 +0000 42. T. Riisalo puhkusele lubamine http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/13922-42-t-riisalo-puhkusele-lubamine http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/13922-42-t-riisalo-puhkusele-lubamine
Luban Vabariigi Presidendi Kantselei direktori Tiit Riisalo põhipuhkusele 2017. aasta eest 2 kalendripäevaks 1. kuni 2. veebruarini 2018.
Avaldatud RT III, 02.02.2018, 1
]]> Vaike.Siirus@vpk.ee (Vaike Siirus) EST Käskkirjad Tue, 30 Jan 2018 22:00:00 +0000 41. T. Riisalo palga määramine http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/13912-2018-01-25-12-15-56 http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/13912-2018-01-25-12-15-56
Määran Vabariigi Presidendi Kantselei direktori Tiit Riisalo põhipalgaks 4400 eurot kuus alates 1. jaanuarist 2018.
Alus: avaliku teenistuse seaduse § 34 lg 1, § 61 lg 2.
Avaldatud RT III, 30.01.2018, 2
]]> Vaike.Siirus@vpk.ee (Vaike Siirus) EST Käskkirjad Thu, 25 Jan 2018 12:14:31 +0000 40. Sihtasutuse Eesti Koostöö Kogu nõukogu liikmete nimetamine http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/13878-2018-01-08-11-23-35 http://www.president.ee/et/ametitegevus/kaeskkirjad/13878-2018-01-08-11-23-35
Nimetan Sihtasutuse Eesti Koostöö Kogu nõukogu liikmeks:
Andres Kütt, 37508166515, elukoht Tallinn, Eesti Vabariik,
Ülar Mark, 36802120210, elukoht Tallinn, Eesti Vabariik.
Alus: riigivara seaduse § 81,
Sihtasutuse Eesti Koostöö Kogu põhikirja p 4.2.4.
Avaldatud RT III, 05.01.2018, 1
]]> Vaike.Siirus@vpk.ee (Vaike Siirus) EST Käskkirjad Thu, 04 Jan 2018 22:00:00 +0000


text:
Vari Autor 2011-06-08
Hiljutises kohtulahendis (3-2-1-25-11) on Riigikohus põhjalikult analüüsinud mitmeid erinevaid saneerimismenetlusega seonduvaid aspekte, pakkudes muuhulgas lahendusi saneerimisseadusega senilahendamata küsimustele ning andes hinnanguid teatud saneerimismeetmete lubatavusele lähtuvalt võlausaldajate huvide kaitsmise vajadusest. Mõned huvitavamad ning olulisemad seisukohad on alljärgnevad.
Saneerimismenetluse algatamine „külmutab“ sissenõutavaks muutunud nõudedSaneerimisseadus iseenesest ei reguleeri saneerimismenetluse mõju olemasolevatele suhetele ning senini on pigem lähtutud põhimõttest, et ainuüksi saneerimismenetluse algatamine ei välista ega mõjuta võlausaldaja õigust kohaldada õiguskaitsevahendeid, sh öelda lepingu üles seoses võlgnikupoolse rikkumisega, mis on toiminud enne või pärast saneerimismenetluse algatamist. Kõnealuses lahendis on kohus aga jõudnud järelduseni, et saneerimismenetluse algatamisega „külmutatakse“ selleks ajaks sissenõutavaks muutunud nõuded kuni saneerimiskava kinnitamise otsustamine. Kohus on küll möönnud, et saneerimismenetluse algatamine ei takista võlausaldajal menetluse algatamise-eelsele võlgniku rahalise kohustuse rikkumisele tuginedes lepingut lõpetada või lepingu täitmisest keelduda, kuid sellise õiguskaitsevahendi rakendamisel puudub saneerimismenetluse kestel õiguslik mõju. Mis näitlikult tähendab, et üürileandja võib üürilepingu küll võlgnevuse tõttu üles öelda, kuid üüripinna tagastamist ei saa üürileandja enne menetluse lõppu nõuda. Siiski on kohus rõhutanud, et eelnev kehtib a) rahaliste kohustuste puhul, b) mis on sissenõutavaks muutunud enne saneerimismenetluse algatamist. Seega juhul, kui võlgnik rikub pärast menetluse algatamist, kuid enne kava kinnitamist oma kohustusi, ei ole võlausaldaja õigused lepingu ülesütlemise ning muude õiguskaitsevahendite rakendamise osas piiratud.
Pandipidajast võlausaldajaid ei või kohelda oluliselt halvemini kui neid koheldakse pankrotimenetlusesPant annab võlausaldajale eelisõiguse panditud eseme arve oma nõude rahuldamiseks. Antud põhimõte kehtib ka pankrotimenetluses. Ometi tekkis praktikas olukordi, kus saneerimiskavaga püüti pandiga tagatud võlausaldajate nõudeid sellisel kombel ümberkujundada, et tavaolukorras tagatise arvel saadud eelispositsioon muutus saneerimises sisutühjaks. Selliste olukordade vältimiseks on Riigikohus selgelt nentinud, et saneerimismenetluses saab pandiga tagatud nõuet pandipidaja nõusolekuta vähendada üksnes ulatuses, mille võrra pandieseme väärtus tagatavat nõuet ei kata. Samuti on kohus märkinud, et lubatud ei ole pandiga tagatud nõude asendamine osalusega saneeritavas ühingus pandipidaja nõusolekuta.
Osaluste andmine saneeritavas ühingus on pigem erandlik meedeSaneerimisseadus näeb ühe nõude ümberkujundamise abinõuna ette võlausaldaja nõude asendamise juriidilise isiku osa või aktsiaga. Hinnates antud meetme kohaldamise võimalusi, on Riigikohus möönnud, et antud abinõuga kaasnevad paratamatult probleemid võlausaldajate võrdse kohtlemise seisukohast. Siiski on kohus leidnud, et kirjeldatud meede võiks ennekõike olla rakendatav juhul, kui kogu senine osalus äriühingus restruktureeritakse läbi osaluse jagamise vähemalt suuremate võlausaldajate vahel nende nõude suuruse alusel. Juhul aga kui senised omanikud säilitavad ühingu üle kontrolli, ei saa meedet sellisel kujul lugeda saneerimise eesmärgiga kooskõlas olevaks.

matches: Riigikohus kohus Kohus kohus Riigikohus kohus Riigikohus kohus


Volituste andmine väärteomenetluses osalemiseks ja selle käigus delikaatsete isikuandmete töötlemiseks – Riigi Teataja
Volituste andmine väärteomenetluses osalemiseks ja selle käigus delikaatsete isikuandmete töötlemiseks
Volituste andmine väärteomenetluses osalemiseks ja selle käigus delikaatsete isikuandmete töötlemiseks - sisukord
§ 1 Kinnitada lisas 1 esitatud loetelu ametikohtadest, mida täitev ametnik on pädev osalema väärteomenetluses linnavalitsuse kui kohtuvälise menetleja nimel.
§ 2 Kinnitada lisas 2 esitatud loetelu ametikohtadest, mida täitval ametnikul on õigus Tallinna Linnavalitsuse nimel väärteomenetluses kogutavaid delikaatseid isikuandmeid töödelda.
§ 3 Lisas 1 nimetatud ametikohti täitvad ametnikud on pädevad teostama järelevalvet neile antud väärteomenetlemise pädevuse piires, kui linnavalitsuse järelevalve teostamise õigus tuleneb seadusest.
§ 4 Lisas 1 nimetatud ametikohti täitvatel ametnikel juhinduda linnavalituse nimel väärtegude menetlemisel justiitsministri 16. juuli 2008 määrusega nr 38 kinnitatud kohtuvälise menetluse menetlusdokumentide näidisvormidest.
§ 5 Kinnitada väärteomenetluses osaleva ametniku pädevustunnistuse vorm vastavalt lisale 3. Ametiasutuste juhtidel anda lisas 1 toodud ametnikele tema pädevust tõendav tunnistus vastavalt lisas 3 toodule ja pidada arvestust tunnistuste kohta.
§ 6 Kohtuvälise menetleja tegevuse peale esitatud kaebuse lahendaja on linnasekretär.
§ 7 [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
§ 8 Määrus jõustub 2. augustil 2010.
RT IV, 20.06.2017, 35
Määrus kehtestatakse väärteomenetluse seadustiku § 9 p 2, § 10 lg-te 2 ja 3, § 52 lg-te 5 ja 16 ja § 77 lg 1, alkoholiseaduse § 73 p 5, ehitusseadustiku § 141 p 1, jäätmeseaduse § 127 lg 2 p 3, kaubandustegevuse seaduse § 33 lg 1 p 4 ja lg 2 p 3, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 664 lg 2 p 1, liiklusseaduse § 263 lg 2 ja lg 3 p 2, looduskaitseseaduse § 75 lg 3, majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 74, maksukorralduse seaduse § 162 lg 2 p 2, muinsuskaitseseaduse § 49 p 2, pakendiseaduse § 33 lg 6, reklaamiseaduse § 36 lg 2 p 5, tarbijakaitseseaduse § 75 lg 1 p 3 ja lg 2 p 2, tubakaseaduse § 51 lg 1, väärismetalltoodete seaduse § 54 p 3, ühistranspordiseaduse § 95 lg 2 p 2 ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 153 lg 1 alusel.
[RT IV, 18.01.2017, 2 - jõust. 21.01.2017]
§ 2. Kinnitada lisas 2 esitatud loetelu ametikohtadest, mida täitval ametnikul on õigus Tallinna Linnavalitsuse nimel väärteomenetluses kogutavaid delikaatseid isikuandmeid töödelda.
Lisa 2 Ametikohad, mida täitval ametnikul on õigus Tallinna Linnavalitsuse nimel töödelda väärteomenetluses kogutavaid delikaatseid isikuandmeid


Eesti Vabariigi välja antava elamisloakaardi vormi ja tehnilise kirjelduse ning elamisloakaardile kantavate andmete loetelu kehtestamine ja elamisloakaardile kantavate digitaalsete andmete kehtivusaja määramine – Riigi Teataja
Eesti Vabariigi välja antava elamisloakaardi vormi ja tehnilise kirjelduse ning elamisloakaardile kantavate andmete loetelu kehtestamine ja elamisloakaardile kantavate digitaalsete andmete kehtivusaja määramine
Eesti Vabariigi välja antava elamisloakaardi vormi ja tehnilise kirjelduse ning elamisloakaardile kantavate andmete loetelu kehtestamine ja elamisloakaardile kantavate digitaalsete andmete kehtivusaja määramine - sisukord
1 Eesti Vabariigi välja antava elamisloakaardi vorm ja tehniline kirjeldus
§ 1 Elamisloakaardi vorm
§ 2 Elamisloakaardi esikülje kirjeldus
§ 3 Elamisloakaardi tagakülje kirjeldus
2 Elamisloakaardile kantavad andmed
§ 4 Elamisloakaardile kantavad andmed
§ 5 Elamisloakaardile kantavad digitaalsed andmed
RT I, 27.08.2013, 8
Vastu võetud 09.12.2010 nr 170
RT I, 17.12.2010, 3
Määrus kehtestatakse isikut tõendavate dokumentide seaduse § 9 lõigete 1 ja 5, § 342 lõike 1 ning § 343 lõike 3 alusel.
1. peatükk Eesti Vabariigi välja antava elamisloakaardi vorm ja tehniline kirjeldus
§ 1. Elamisloakaardi vorm
(1) Elamisloakaart on polükarbonaadist valmistatud ümarate nurkadega kaart mõõtmetega 8,55 cm×5,4 cm vastavalt EVS-EN ISO/IEC 7810 standardile.
(2) Elamisloakaardi vorm peab vastama Euroopa Liidu Nõukogu määrustes (EÜ) 1030/2002 (EÜT L 157, 15.06.2002, lk 1–7) ja (EÜ) 380/2008 (ELT L 115, 29.04.2008, lk 1–7) sätestatud nõuetele ning käesoleva määruse lisale.
§ 2. Elamisloakaardi esikülje kirjeldus
(1) Elamisloakaardi esikülg on kujundatud punase ja sinise värvi kombinatsioonis ning ultraviolettvalguses kollase ja sinisena fluorestseerivas trükis.
(2) Ultraviolettvalguses on nähtavad lainelistele joontele vaheldumisi kantud tähed ning lühendid „EU”.
(3) Vasaku serva ülanurgas esitatakse elamisloakaardi väljaandja riigi lühend „EST”, millest paremale on optiliselt muutuva trükivärviga (värvus muutub rohelisest kuldseks) trükitud ICAO sümbol, mis tähistab kontaktivaba kiibiga masinloetavat reisidokumenti.
(4) Parema serva keskossa on trükitud Eesti Vabariigi suure riigivapi stiliseeritud kujutis.
(5) Ülaosas on laineline korduv mikrokirjas tekst „EST” ning alaosas mikrokirjas laineline korduv tekst „EESTI”.
(6) Vasaku serva keskosas asub elamisloakaardi kasutaja fotokujutise ala. Fotokujutise alal ilmub nurga alt vaadatuna nähtavale hõbedane muster.
(7) Elamisloakaardi kasutaja fotokujutise ala ülaosa katab osaliselt:
1) esikülje pinda süvendatud Eesti Vabariigi territooriumi kontuuri kujutav varikujutis, mille piirjoonele on kantud tekst „EESTI VABARIIK REPUBLIC OF ESTONIA”;
2) mittemetalliseeritud difraktsiooniline optiliselt muutuva kujutisega element.
(8) Elamisloakaardi esiküljel on järgmised tekstid ja andmeväljade nimetused:
2) KEHTIV KUNI;
3) VÄLJAANDMISE KOHT JA KUUPÄEV;
4) LOA LIIK;
5) MÄRKUSED;
6) KASUTAJA ALLKIRI.
§ 3. Elamisloakaardi tagakülje kirjeldus
(1) Elamisloakaardi tagakülg on kujundatud punase ja sinise värvi kombinatsioonis ning ultraviolettvalguses kollaselt ja siniselt fluorestseerivas iiristrükis.
(2) Ultraviolettvalguses nähtavas trükis on lainelistele joontele vaheldumisi kantud viisnurgad ning lühendid „EU”.
(3) Parema serva ülaosas on optiliselt muutuvate kujutistega element, mis sisaldab erineva nurga alt vaadates pääsukese ja rukkilille kujutisi.
(4) Parema serva keskosas on rukkilille kujutist sisaldav latentne filterkujutis.
(5) Parema serva keskosas on elamisloakaardi kahekohaline seeriatähis. Tähise esimene element on nähtav lisaks ka infrapunases valguses ja tähise teine element on siniselt fluorestseerivana nähtav ultraviolettvalguses.
(6) Vasaku serva keskosas asub kontaktkiip, millele kantakse §-s 5 loetletud digitaalsed andmed.
(7) Masinloetava koodi alas on kontuurtekstina sõna „EESTI”.
(8) Ülaosas on kaks pinnalt eenduvat erineva suurusega rukkilille kujutist, mille üks õieleht sisaldab korduvat mikroteksti „EESTI VABARIIK”.
(9) Elamisloakaardi tagaküljel on järgmised andmeväljade nimetused:
4) ISIKUKOOD;
2. peatükk Elamisloakaardile kantavad andmed
§ 4. Elamisloakaardile kantavad andmed
(1) Elamisloakaardile kantakse andmed lasergraveerimise teel.
(2) Elamisloakaardi esiküljele kantakse järgmised andmed:
1) elamisloakaardi nimetus;
2) elamisloakaardi kasutaja perekonnanimi;
3) elamisloakaardi kasutaja eesnimi;
4) elamisloakaardi kehtivuse viimane kuupäev;
5) elamisloakaardi väljaandmise koht ja kuupäev;
6) elamisloa, elamisõiguse või Eestis viibimise loa liik;
7) märkused;
8) elamisloakaardi kasutaja fotokujutis;
9) elamisloakaardi kasutaja allkirjakujutis;
10) elamisloakaardi number.
(3) „Välismaalaste seaduse” alusel taotletud elamisloa väljundina väljaantava elamisloakaardi esikülje ülemise serva keskossa kantakse dokumendi nimetus „ELAMISLUBA” ning alaossa dokumendi ingliskeelne nimetus „Residence permit”.
(4) Euroopa Liidu kodaniku perekonnaliikme poolt „Euroopa Liidu kodaniku seaduse” alusel taotletud elamisõiguse väljundina väljaantava elamisloakaardi esikülje ülemise serva keskossa kantakse dokumendi nimetus „Liidu kodaniku pereliikme ELAMISLUBA” ning alaossa dokumendi ingliskeelne nimetus „Residence card of a family member of a Union citizen”.
(41) „Rahvusvahelise sõjalise koostöö seaduse” alusel Eestis viibiva kolmanda riigi kodaniku või tema ülalpeetava isiku taotletud elamisloakaardi esikülje ülemise serva keskosasse kantakse dokumendi nimetus „Eesti Vabariigis viibimise luba” ning alaosasse dokumendi ingliskeelne nimetus „Right of stay in the Republic of Estonia”.
(42) „Rahvusvahelise sõjalise koostöö seaduse” alusel Eestis viibiva välismaalase ülalpeetava isiku taotletud elamisloakaardi esikülje keskosasse kantakse märge „Ülalpeetav/DEPENDANT”.
(5) Elamisloakaardi esiküljele märkuste väljale kantakse järgmised andmed:
1) elamisloa, elamisõiguse või Eestis viibimise loa liik inglise keeles;
2) elamisloa või elamisõiguse kehtivusaeg, kui elamisluba või elamisõigus on tähtajaline;
21) Eestis viibimise loa kehtivusaeg;
22) Eestis või muus Euroopa Liidu liikmesriigis rahvusvahelise kaitse ning Eestis pikaajalise elaniku elamisloa saanud välismaalase elamisloakaardi puhul märge „Rahvusvahelise kaitse andis”, „International protection”, „granted by [liikmesriigi EVS-EN ISO 3166-1 kohane lühend] on [rahvusvahelise kaitse andmise kuupäev]”;
[RT I, 27.08.2013, 1 - jõust. 30.08.2013]
3) vajaduse korral muud andmed.
(6) Alla 15-aastase, piiratud teovõimega täisealise või allkirjavõimetu isiku elamisloakaardi esikülje andmeväljale „KASUTAJA ALLKIRI” kantakse rukkilille stiliseeritud kujutised. Elamisloakaardi esikülje vastavale andmeväljale võib kanda 7–14-aastase või piiratud teovõimega täisealise isiku allkirjakujutise.
(7) Elamisloakaardi tagaküljele kantakse järgmised andmed:
1) elamisloakaardi kasutaja sünniaeg ja -koht riigi nime lühendina vastavalt elamisloakaardi väljaandmise hetkel kehtivale EVS-EN ISO 3166-1 standardile;
2) elamisloakaardi kasutaja kodakondsus riigi nime lühendina vastavalt elamisloakaardi väljaandmise hetkel kehtivale EVS-EN ISO 3166-1 standardile;
3) elamisloakaardi kasutaja sugu;
4) elamisloakaardi kasutaja isikukood vöötkoodi ja alfanumeerilisel kujul;
5) elamisloakaardi number vöötkoodi kujul;
(8) Tagakülje märkuste väljale kantakse:
1) töötamise õigusega seotud andmed, kui taotleja viibib Eestis elamisloa või elamisõiguse alusel;
[RT I, 27.08.2013, 1 - jõust. 01.09.2013]
11) „Rahvusvahelise sõjalise koostöö seaduse” alusel Eestis viibiva kolmanda riigi kodaniku või tema ülalpeetava isiku taotletud elamisloakaardi puhul märked „RAHVUSV. SÕJALINE KOOSTÖÖ”, „AINULT EESTIS VIIBIMISEKS” ja ingliskeelne märge „ONLY FOR STAY IN ESTONIA”;
2) vajaduse korral muud andmed.
(9) Tagakülje alumisele äärele masinloetava koodi alale kantakse vastavalt ICAO 9303 spetsifikatsioonile struktureeritud kujul järgmised andmed:
1) dokumendi liik (RP);
2) väljaandja riigi kood (EST);
3) elamisloakaardi number;
4) elamisloakaardi kasutaja sünniaeg;
5) elamisloakaardi kasutaja sugu;
6) elamisloakaardi kehtivuse viimane kuupäev;
7) elamisloakaardi kasutaja kodakondsus;
8) elamisloakaardi kasutaja perekonnanimi;
9) elamisloakaardi kasutaja eesnimi.
(10) Parema serva ülaosas on optiliselt muutuvate kujutistega element, millele kantakse erineva nurga alt nähtavale ilmuv elamisloakaardi number.
§ 5. Elamisloakaardile kantavad digitaalsed andmed
(1) Elamisloakaardi kontaktkiibile kantakse isiku digitaalset tuvastamist võimaldav sertifikaat, digitaalset allkirjastamist võimaldav sertifikaat ning nendes sertifikaatides sisalduvatele avalikele võtmetele üheselt vastavad isiklikud võtmed ja andmefail.
(2) Isiku digitaalset tuvastamist võimaldav sertifikaat sisaldab järgmisi andmeid:
1) sertifikaadi väljaandja;
2) sertifikaadi number;
3) sertifikaadi omaniku perekonnanimi;
4) sertifikaadi omaniku eesnimi;
5) sertifikaadi omaniku isikukood;
6) sertifikaadi moodustamise kuupäev ja kellaaeg;
7) sertifikaadi kehtivuse viimane kuupäev ja kellaaeg;
8) sertifikaadi kasutamiseks ettenähtud elektronpostiaadress;
9) sertifikaadi kasutusvaldkond.
(3) Digitaalset allkirjastamist võimaldav sertifikaat sisaldab järgmisi andmeid:
8) sertifikaadi kasutusvaldkond.
(4) Andmefail sisaldab järgmisi andmeid:
1) elamisloakaardi kasutaja perekonnanimi;
2) elamisloakaardi kasutaja eesnimi;
4) elamisloakaardi kasutaja kodakondsus riigi nime lühendina vastavalt elamisloakaardi väljaandmise hetkel kehtivale EVS-EN ISO 3166-1 standardile;
5) elamisloakaardi number;
6) elamisloakaardi kasutaja sünniaeg;
7) elamisloakaardi kasutaja isikukood;
8) elamisloakaardi kasutaja sünnikoht riigi nime lühendina vastavalt elamisloakaardi väljaandmise hetkel kehtivale EVS-EN ISO 3166-1 standardile;
9) elamisloakaardi number;
10) elamisloakaardi kasutaja elamisloa, elamisõiguse või Eestis viibimise loa andmed;
11) elamisloakaardi kehtivuse viimane kuupäev;
12) elamisloakaardi väljaandmise kuupäev.
(5) Elamisloakaardi kontaktivabale elektroonilisele andmekandjale kantakse vastavalt ICAO 9303-1 spetsifikatsioonile digitaalselt:
1) käesoleva määruse § 4 lõike 2 punktis 8 ja § 4 lõikes 9 nimetatud andmed;
2) elamisloakaardi kasutaja sõrmejäljekujutised koos sõrme indeksnumbriga ja kiibile salvestatud sõrmejäljekujutiste arv;
3) sõrmejäljekujutistele juurdepääsu haldamise avaliku võtme info;
4) aktiivse autentimise avaliku võtme info.
(6) Elamisloakaardile kantavad digitaalsed andmed kehtivad sama kaua kui elamisloakaart, millele need kantakse.
Lisa Elamisloakaardi vorm


§ 20 Elektrituruseaduse muutmine
§ 21 Jäätmeseaduse muutmine
§ 22 Kemikaaliseaduse muutmine
§ 23 Korrakaitseseaduse muutmine
§ 24 Meditsiiniseadme seaduse muutmine
§ 25 Metsaseaduse muutmine
§ 26 Tuleohutuse seaduse muutmine
§ 27 Seaduste kehtetuks tunnistamine
11.03.2015 otsus nr 635
(3) Auditi tulemustest teavitab auditi tegija Tehnilise Järelevalve Ametit käesoleva seaduse §-s 12 nimetatud infosüsteemi kaudu.
3) kes on teavitanud pädevustunnistusest Tehnilise Järelevalve Ametit käesoleva seaduse §-s 12 nimetatud infosüsteemi kaudu.
(5) Kui käesolevast seadusest tulenevalt peab isiku kompetentsus olema tõendatud ning isik on omandanud nõutaval tasemele kompetentsuse välisriigis, kohaldatakse selle tunnustamisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadust. Käesoleva seadusega reguleeritud kompetentsusele esitatavate nõuete puhul on välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks pädev asutus Tehnilise Järelevalve Amet.
(3) Andmekogu vastutav töötleja on Tehnilise Järelevalve Amet. Andmekogu volitatud töötleja määratakse andmekogu põhimääruses.
(5) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud andmetele võib andmekogusse kanda ka muid Tehnilise Järelevalve Ameti ülesannetega seotud asjakohaseid andmeid. Andmekogusse kantavate andmete täpne koosseis, andmete esitamise ja andmetele juurdepääsu tingimused sätestatakse andmekogu pidamise põhimääruses.
(3) Kui majandustegevusteadet ei esitata Eesti teabevärava või notari kaudu, siis esitatakse see Tehnilise Järelevalve Ametile, kes kannab teates sisalduvad andmed majandustegevuse registrisse.
Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle teostab riiklikku järelevalvet Tehnilise Järelevalve Amet.
(1) Tehnilise Järelevalve Amet võib riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 31, 32, 49, 50, 51, 52 ja 53 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
(2) Tehnilise Järelevalve Amet võib seadme kasutamise peatamise ettekirjutusega koos kasutada erivahendina seadme kasutamist takistavaid või seadme kasutamist tuvastavaid tehnilisi tõkkeid. Tehnilist tõket võib kasutada, kui on alust arvata, et seadme kasutamist jätkatakse hoolimata ettekirjutusega määratud keelust ja seadme kasutamisega kaasneks vahetu oht inimese elule või tervisele, asjale või keskkonnale. Tehnilise tõkke kasutamine lõpetatakse ettekirjutuses kirjeldatud ohu kõrvaldamise korral.
(3) Tehnilise Järelevalve Amet võib selgitada välja seadme, seadmetööde või seadmega seotud protsesside tõttu toimunud avariide ja õnnetusjuhtumite tehnilisi tekkepõhjusi.
Käesolevas peatükis sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tehnilise Järelevalve Amet.
§ 20. Elektrituruseaduse muutmine
1) paragrahvi 26 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) ettevõtjal on piisav arv vajaliku pädevusega töötajaid, sealhulgas elektritöö ja elektripaigaldise käitamiseks pädevad isikud;”;
2) paragrahvi 26 lõike 2 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 21. Jäätmeseaduse muutmine
Jäätmeseaduse § 2610 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) täitma toote nõuetele vastavuse seaduse ja selle alusel kehtestatud nõudeid elektriseadme turule laskmise osas;”.
§ 22. Kemikaaliseaduse muutmine
2) paragrahvi 41 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Tootmisjärgselt lõhnatu küttegaasi võib turule lasta, kui sellele on lisatud selgelt tajutavat lõhnaainet koguses, mis võimaldab gaasi olemasolu õhus tajuda, kui gaasi on õhus ühe viiendiku ulatuses selle alumisest plahvatuspiirist. Lõhnastamata küttegaasi võib turule lasta vabatarbijatele müügiks üle 5-baarise töörõhuga gaasitorude vahendusel tööstuslikus protsessis kasutamiseks, edasiseks töötlemiseks või muul eriotstarbel kasutamiseks, kui gaasi jaotuspunktist nendeks juhtudeks gaasi edastamiseks ettenähtud gaasitoru kaudu ei edastata gaasi väiketarbijatele. Lõhnastamata küttegaasi turule laskmisel peab lekke avastamine olema tagatud muude meetmetega.”;
3) paragrahvi 231 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) Tehnilise Järelevalve Amet – küttegaasi turule laskmise nõuete üle ning ohtliku ja suurõnnetuse ohuga ettevõtte tegevusele käesolevast seadusest tulenevate kemikaali arvestuse pidamise ja tegevusloa kontrolliesemesse kuuluvate nõuete ning vastutuskindlustuse nõude täitmise üle;”.
§ 23. Korrakaitseseaduse muutmine
Korrakaitseseaduse § 60 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Kui üritusel kasutatakse auditi kohustusega seadet seadme ohutuse seaduse tähenduses, teavitab kohaliku omavalitsuse üksus tema haldusterritooriumil peetavast üritusest Tehnilise Järelevalve Ametit, kui omavalitsuse üksust on käesoleva seaduse §-s 59 ettenähtud korras ürituse pidamise soovist teavitatud ning omavalitsuse üksus on ürituse korraldamisega nõustunud. Teavitada tuleb mõistliku aja jooksul enne ürituse toimumist.”.
§ 24. Meditsiiniseadme seaduse muutmine
Meditsiiniseadme seaduse § 2 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Tervishoiuteenuse osutajat meditsiinigaasiga varustava meditsiinigaasitorustiku ohutuse tagamisel järgitakse seadme valmistamisel ja kasutamisel lisaks käesoleva seadusega kehtestatud nõuetele seadme ohutuse seadusest ja selle alusel kehtestatud õigusaktidest meditsiinigaasisüsteemile tulenevaid nõudeid.”.
§ 25. Metsaseaduse muutmine
Metsaseaduse § 32 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) kaitsevööndiga ehitise korral ehitise ja selle kaitsevööndi korrashoiu kohta kehtestatud nõuete täitmiseks ehitusprojekti või elektripaigaldise käidukava alusel, kui detailplaneeringu kohustus puudub;”.
§ 26. Tuleohutuse seaduse muutmine
1) seaduse 2. peatüki 2. jagu täiendatakse 10. jaotisega järgmises sõnastuses:
„10. jaotis
Plahvatusohutsooni nõuded
(6) Tarvik on ohutus-, kontroll- või reguleerimisseade, mis on ette nähtud kasutamiseks väljaspool plahvatusohutsooni, kuid on plahvatusohu vältimise seisukohalt vajalik plahvatusohutsooni seadme või kaitsesüsteemi ohutu töötamise tagamiseks.”;
2) paragrahvi 38 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) Tehnilise Järelevalve Amet – raudteetranspordi ja allmaarajatiste tuleohutusnõuete alal ning plahvatusohutsooni kohta kehtestatud nõuete üle;”.
§ 27. Seaduste kehtetuks tunnistamine
Käesoleva seadusega tunnistatakse kehtetuks:
1) surveseadme ohutuse seadus;
2) küttegaasi ohutuse seadus;
3) masina ohutuse seadus;
4) elektriohutusseadus;
5) lifti ja köistee ohutuse seadus.