Võru Instituudi põhimäärus – Riigi Teataja
Võru Instituudi põhimäärus
Võru Instituudi põhimäärus - sisukord
§ 1 Võru Instituut
§ 2 Instituudi asukoht
2 INSTITUUDI EESMÄRK JA PÕHIÜLESANDED
§ 3 Instituudi tegevuse eesmärk
§ 4 Instituudi põhiülesanded
3 INSTITUUDI JUHTIMINE
4 INSTITUUDI VARA JA FINANTSEERIMINE
RT I, 23.08.2019, 10
Vastu võetud 03.12.2004 nr 12
RTL 2004, 152, 2295
jõustumine 17.12.2004
04.12.2014 RT I, 09.12.2014, 17 01.01.2015
21.08.2019 RT I, 23.08.2019, 9 01.09.2019
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» § 43 lõike 5 ja «Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse» § 13 lõike 1 punkti 3 alusel.
§ 1. Võru Instituut
(1) Võru Instituut (edaspidi instituut) on Kultuuriministeeriumi valitsemisalas tegutsev hallatav riigi teadus- ja arendusasutus, mis juhindub oma tegevuses teadus- ja arendustegevuse korralduse seadusest, teistest õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(2) Instituudil on väikese riigivapi kujutise ning oma nimega pitsat, iseseisev eelarve, arveldusarve(d) ning sümboolika.
§ 2. Instituudi asukoht
(1) Instituut asub Võrus. Instituudi aadress on Tartu 48, 65609 Võru. Oma tegevuse otstarbekamaks korraldamiseks võib ta moodustada ka eraldi asuvaid struktuuriüksusi.
(2) Instituudi tegevuspiirkonnaks on eelkõige ajalooline Võrumaa ja sellega seotud alad.
2. peatükk INSTITUUDI EESMÄRK JA PÕHIÜLESANDED
§ 3. Instituudi tegevuse eesmärk
Instituudi tegevuse põhieesmärk on edendada teadus- ja arendustegevust Võrumaale eriomastes küsimustes.
§ 4. Instituudi põhiülesanded
(1) Instituudi põhiülesanded on:
1) traditsioonilise elamisviisi väärtustamise kaudu kohaliku vaimse ja ainelise elukeskkonna parandamine ning arengupotentsiaali suurendamise võimaluste uurimine ja üldsusele tutvustamine;
2) paikkonna kohanimede uurimine ja korrastamine ning riiklikule kohanimekorraldusele kaasaaitamine;
3) kohaliku keele eripära uurimine ja avaliku kasutuse normimine, samuti sellealaste publikatsioonide avaldamine;
4) piirkonna üldhariduskoolide õppetöö ja täienduskoolituse mitmekesistamine kohaliku kultuuri ja keele eripära arvestavate uurimuste ning metoodiliste materjalide, samuti õppekirjanduse ettevalmistamise ning õppe- ja ilukirjanduse avaldamise kaudu;
5) kohaliku vaimse ja ainelise rahvakultuuri uurimine ja selle säilimisele kaasaaitamine, sh ainelise osa kogumise ja säilitamise korraldamine;
6) looduskasutuse, elukeskkonna ja tootmistegevuse tasakaalustatud arengu põhimõtete väljatöötamine;
7) osalemine piirkonna arengukontseptsiooni ja planeeringu aluste väljatöötamises, lähtudes säästliku arengu põhimõtetest;
8) osalemine regionaalpoliitilistes uurimistöödes;
9) piirkonna arengu muude küsimuste lahendamisele kaasaaitamine vastavalt vajadusele ja võimalustele.
(2) Tulenevalt tegevuse eesmärkidest ja ülesannetest instituut:
1) loob oma töötajatele tingimused teadustööks, erialaseks enesetäiendamiseks ning suhtlemiseks teiste teadlaste ja spetsialistidega;
2) korraldab teadusüritusi ja arendab kirjastustegevust;
3) teeb koostööd kodu- ja välismaa organisatsioonide ja asutustega;
4) konsulteerib ja annab eksperthinnanguid instituudi tegevusvaldkonda kuuluvates küsimustes ning esitab ettepanekuid Võrumaa arengut puudutavates küsimustes;
5) kannab hoolt oma tegevuse populariseerimise ja Võrumaa tutvustamise eest.
3. peatükk INSTITUUDI JUHTIMINE
Instituuti juhib direktor. Direktor valitakse avaliku konkursi korras, mille viib läbi instituudi teadusnõukogu. Avaliku konkursi tulemuse alusel sõlmib valdkonna eest vastutav minister direktoriga kuni viieks aastaks töölepingu.
[RT I, 09.12.2014, 17 - jõust. 01.01.2015]
1) tagab instituudi nõuetekohase tegevuse ja vastutab instituudi rahaliste vahendite sihtotstarbelise kasutamise eest;
2) käsutab instituudi valduses olevat riigivara;
3) esindab instituuti, sõlmib tema nimel lepinguid ja sooritab muid tehinguid;
4) kinnitab instituudi struktuuri, töötajate koosseisu ja palgamäärad vastavalt õigusaktidele;
5) sõlmib ja lõpetab töölepinguid instituudi akadeemiliste ja teiste töötajatega;
[RT I, 23.08.2019, 9 - jõust. 01.09.2019]
6) [kehtetu - RT I, 09.12.2014, 17 - jõust. 01.01.2015]
7) [kehtetu - RT I, 09.12.2014, 17 - jõust. 01.01.2015]
8) annab korraldusi ja käskkirju ning kontrollib nende täitmist;
9) annab aru valdkonna eest vastutavale ministrile;
10) täidab muid instituudi juhtimisega seonduvaid ülesandeid.
(2) Instituudi tegevuse põhisuundade ja töö ümberkorraldamisel juhindub direktor teadusnõukogu seisukohtadest.
(1) Instituudi tegevusega seotud küsimuste otsustamiseks põhimääruses ettenähtud piires moodustatakse teadusnõukogu.
(2) Teadusnõukogu liikmed valivad enda hulgast nõukogu esimehe ja aseesimehe.
1) määrab instituudi tegevuse põhisuunad;
3) vaatab läbi ja kinnitab instituudi tegevuse plaanid ja aruanded;
4) annab hinnanguid instituudi eelarveliste ja muude varaliste vahendite kasutamise kohta;
5) teeb direktorile ettepanekuid instituudi struktuuri muutmiseks;
6) arutab ja otsustab rahvusvahelise koostöö küsimusi;
7) valib avaliku konkursi korras akadeemilised töötajad;
71) kehtestab akadeemiliste töötajate ametikohtade täitmise korra;
72) kehtestab akadeemiliste töötajate atesteerimise tingimused ja korra;
8) teeb ettepanekuid instituudi põhimääruse muutmise kohta.
(1) Teadusnõukogu tuleb kokku esimehe, tema äraolekul aseesimehe kutsel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete kirjalikul nõudmisel. Teadusnõukogu koosolekud toimuvad vähemalt kord kuue kuu jooksul.
(2) Teadusnõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool nõukogu liikmetest, sealhulgas esimees või aseesimees.
(3) Otsused võetakse vastu häälteenamusega. Häälte võrdsel jagunemisel otsustab teadusnõukogu esimehe hääl.
(4) Üldjuhul võetakse otsused vastu lahtisel hääletamisel, teadusnõukogu esimees ja aseesimees valitakse salajasel hääletamisel.
4. peatükk INSTITUUDI VARA JA FINANTSEERIMINE
Instituut valdab, kasutab ja käsutab tema kasutuses olevat riigivara õigusaktidega kehtestatud korras. Oma põhitegevuse tagamiseks instituut:
1) soetab, kasutab ja hooldab põhivahendeid;
2) kasutab sihipäraselt oma rahalisi vahendeid, mis moodustuvad riigieelarvelistest eraldistest, lepingutest laekuvatest summadest, Eesti ja teiste riikide eraldistest ning rahvusvaheliste fondide vahenditest, samuti asutuste, organisatsioonide ja üksikisikute annetustest ning muudest laekumistest.
Instituudi tegevust finantseeritakse vastavalt teadus- ja arendustegevuse korralduse seadusele.
(1) Instituut peab finants- ja statistilist arvestust õigusaktidega kehtestatud korras.
(2) Instituudile riigieelarvest eraldatud vahendite sihtotstarbelist kasutamist ning instituudi tegevuse vastavust põhimäärusest tulenevatele eesmärkidele kontrollitakse õigusaktidega sätestatud korras.
(3) Instituudi teadus- ja arendustegevust evalveeritakse vastavalt teadus- ja arendustegevuse korralduse seadusele.
Instituudi korraldab ümber või lõpetab tegevuse Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul, kuulanud ära Teadus- ja Arendusnõukogu seisukoha.


- Ülepiirilised elukindlustusteenuste pakkujad
KrediidiasutusedKindlustusseltsidEestis tegevusloa alusel tegutsevad elukindlustusseltsidEestis tegevusloa alusel tegutsevad kahjukindlustusseltsidVälismaiste elukindlustusseltside filiaalidVälismaiste kahjukindlustusseltside filiaalidÜlepiirilised elukindlustusteenuste pakkujadÜlepiirilised kahjukindlustusteenuste pakkujadKindlustusvahendajadFondivalitsejadInvesteerimis- ja pensionifondidInvesteerimisühingudInvesteerimisnõustajadVäärtpaberituru kutselised osalisedVäärtpaberituru kauplemiskohadE-raha asutusedMakseasutused
Ülepiirilised elukindlustusteenuste pakkujad
KTS § 8 lg. 5 Kindlustus surmajuhtumiks ( KindlTS § 13 lg 1 p 1 ) Annuiteet ( KindlTS § 13 lg 1 p 4 ) 5. lisakindlustus Kapitalikogumiskindlustus ( KindlTS § 13 lg 1 p 2 ) Tontiin ( KindlTS § 13 lg 1 p 6 ) Pensioniskeemi haldamine ( KindlTS § 13 lg 1 p 7 ) © 2010 FINANTSINSPEKTSIOON Sakala 4 Tallinn 15030 Eesti Telefon 6680 500 info at fi dot ee Inimesed


Rahandusministri 28. detsembri 2009. a määruse nr 69 „Ühendusesisese käibe aruande vorm ja ühendusesisese käibe muutmise aruande vorm ning nende täitmise kord” ja rahandusministri 30. märtsi 2004. a määruse nr 40 „Maksukohustuslase käibemaksu igapäevase arvestuse pidamise kord” muutmine – Riigi Teataja
Rahandusministri 28. detsembri 2009. a määruse nr 69 „Ühendusesisese käibe aruande vorm ja ühendusesisese käibe muutmise aruande vorm ning nende täitmise kord” ja rahandusministri 30. märtsi 2004. a määruse nr 40 „Maksukohustuslase käibemaksu igapäevase arvestuse pidamise kord” muutmine
RT I, 20.12.2019, 22
Vastu võetud 17.12.2019 nr 62
Määrus kehtestatakse käibemaksuseaduse § 28 lõike 4 ja § 36 lõike 5 alusel.
§ 1. Rahandusministri 28. detsembri 2009. a määruse nr 69 „Ühendusesisese käibe aruande vorm ja ühendusesisese käibe muutmise aruande vorm ning nende täitmise kord” muutmine
Rahandusministri 28. detsembri 2009. a määruse nr 69 „Ühendusesisese käibe aruande vorm ja ühendusesisese käibe muutmise aruande vorm ning nende täitmise kord” lisad 1 ja 2 asendatakse käesoleva määruse lisadega (lisatud).
§ 2. Rahandusministri 30. märtsi 2004. a määruse nr 40 „Maksukohustuslase käibemaksu igapäevase arvestuse pidamise kord” muutmine
Rahandusministri 30. märtsi 2004. a määruses nr 40 „Maksukohustuslase käibemaksu igapäevase arvestuse pidamise kord” tehakse järgmised muudatused:
„(1) Maksukohustuslane on kohustatud pidama igapäevast arvestust oma maksustatava ja maksuvaba käibe, kauba impordi ning kauba ühendusesisese soetamise, nõudmiseni varu, käibemaksuseaduse § 4 lõikes 2 nimetatud tehingu ja toimingu, millest käivet ei teki, § 7 lõikes 2 ja § 8 lõikes 3 nimetatud kauba ning § 3 lõike 4 punktides 2–6 nimetatud tehingult arvestatud käibemaksu ja sisendkäibemaksu kohta (edaspidi arvestus).”;
2) paragrahvi 2 lõiget 2 täiendatakse punktidega 10 ja 11 järgmises sõnastuses:
„10) käibemaksuseaduse § 7 lõike 1 punktis 4 ja lõike 2 punktides 12–14 nimetatud kaup;
11) käibemaksuseaduse § 8 lõike 3 punktis 14 ning lõigetes 6 ja 7 nimetatud kaup.”;
3) paragrahvi 4 täiendatakse lõigetega 3–5 järgmises sõnastuses:
„(3) Paragrahvi 2 lõike 2 punktis 10 nimetatud kirjend peab sisaldama järgmist teavet:
(5) Kui nõudmiseni varu toimetatakse Eestisse laopidajale, kes ei ole nõudmiseni varu soetaja, ei pea kanne sisaldama lõike 4 punktides 3, 5 ja 6 nimetatud teavet.”.
Lisa 1 Ühendusesisese käibe aruanne
Lisa 2 Ühendusesisese käibe muutmise aruanne


text:
Pereasjad: emotsioonid keevad üle – seega on aeg minna juristi jutule | Yana Toom
Tasuta juriidilistele konsultatsioonidele Euroopa Parlamendi liikme Yana Toomi Eesti büroosse tulevad inimesed tihtipeale väga emotsionaalsete lugudega oma perekonnasuhetest. On ka arusaadav, miks. Kui emotsioonid hakkavad üle keema, siis saab tõepoolest loota vaid juristile.
Mul on esimesest abielust kolm last ning nüüd maksan ma neile alimente – minimaalse lubatud määra ehk 705 eurot kolme peale. Olen võtnud endale ka kohustuse tasuda endise naise eluasemelaenu iga kuu 170 eurot. Varsti sünnib mu teisest abielust laps. Kas mul on võimalik loota alimentide summa vähendamisele?
Seaduses on selgesti öeldud, et kui on tegemist mõjuva põhjusega, sealhulgas laste arvu suurenemisega, siis võib kohus määrata alimentide summa alla minimaalse. Selle summa piirid ei ole kindlaks määratud. Kohus võtab arvesse laste arvu uues perekonnas, selle pere tulusid ja kulusid, samuti sotsiaaltoetusi, mida, nagu teie puhul, saab teie endine naine riigilt igale lapsele.
Tuletan meelde, et seadus kohustab tegema kõik laste ülalpidamiseks. Sealhulgas leidma teise töö, kui ühest palgast ei jätku.
Arvan, et alimentide summat on võimalik vähendada. Teie peamine trump on veel ühe lapse sünd. Kui te aga lihtsalt, kohtuväliselt, hakkate maksma vähem, siis annab teie endine abikaasa nõude kohtutäiturile ning see arestib teie konto, millelt hakkab võtma alimentide summat ühekorraga. Alles peab jääma ainult pool minimaalpalgast – 235 eurot. Alimendivõlg võib viia ka teie vara müümiseni, ja ei ole absoluutselt tähtis, kui see on näiteks teie ainus korter, kus te elate oma uue perekonnaga.
Olen abielus üle 10 aasta. Mu mehel on täiskasvanud tütar esimesest abielust, meil aga on temaga kaks ühist last. Me ostsime maja, makstes esimese sissemakse rahaga, mille sain enne abielu minu omandis olud korteri müügist. Mu mees aga räägib aeg-ajalt, et kui midagi peaks juhtuma, läheb maja jagamisele kolme lapse vahel. Mina aga tahan, et arvestataks ainult minu lastega. Kuidas seda teha?
Kui teie abikaasa ei vormista oma eluajal testamenti teie või teie ühiste laste nimele, siis jääb kinnisvara pärandiks teile ja kolmele lapsele.
Praegu on maja teie ja abikaasa omanduses suhtes 50:50. Erakorralistel juhtudel ollakse seisukohal, et kui maja ostmisel maksti suurem osa summast abikaasade lahusvara arvel (nagu teie puhul), siis on võimalik osad ümber jaotada. Ent seda kõike saab teha ainult kohtu kaudu, tõestades, et korteri müügist saadud raha läks kohe maja ostmiseks. See on keerukas ja mitmetähenduslik protsess.
Kui mees keeldub kirjutamast testamenti teie ühiste laste nimele, pakkuge talle võimalust sõlmida vara jaotamise leping. Näiteks maja teile, ülejäänud vara aga talle. Siis on tal alati võimalus pärandada midagi oma tütrele esimesest abielust.
Teie aga kirjutage omakorda testament teie ühiste laste nimele, mehe suhtes aga kehtestage eluaegne rent ehk õigus elada selles majas.
Ma sain alimente alates 1997. aastast. 2010. aastal sai mu poeg 18-aastaseks. Ta jätkas õpinguid kutsekoolis ning seega oleks pidanud saama alimente kuni 21-aastaseks saamiseni. Minu lapse isa aga enam ei maksnud ja kogunes võlg. Kas meil on võimalik seda välja nõuda?
Pärast 18-aastaseks saamist oleks pidanud esitama taotluse alimentide saamiseks teie poeg, aga mitte teie. Kunagine kohtuotsus alimentide kohta pärast 18-aastaseks saamist automaatselt ei pikene. Teie poeg avaldust ei esitanud ning seepärast ei ole tal enam võimalik midagi välja nõuda.
Mu ema ja isa olid vabaabielus. Minu sünnitunnistusse isa ei ole märgitud, kannan ema perekonnanime. Ema suri peagi pärast minu sündi. Mind kasvatasid isa vanemad, kellega ma samuti suhtlen. Kuidas ma saaksin võtta tema perekonnanime?
Kui te tahate muuta kannet sünnitunnistusel nii, et sinna ilmuks ka kanne isa kohta, ning sellega seoses vahetada perekonnanime, siis ilma kohtuta siin läbi ei saa. On tarvis esitada kohtule avaldus isaduse fakti tuvastamiseks koos kirjeldusega, mispärast te arvate, et just see mees on teie isa. Kohus annab teie avalduse oletatavale isale vastuse andmiseks. Seejärel tehakse DNH ekspertiis. Kui isadus on tuvastatud, võtab kohus vastu asjakohase otsuse, mis on aluseks teie sünnitunnistuse andmete muutmisele.
Kui te soovite lihtsalt vahetada perekonnanime, osutamata, et see on teie bioloogilise isa nimi, siis Eesti seadusandlus võimaldab esimesel korral vahetada oma perekonnanime selle vastu, mis teile meeldib, tegelikult põhjusi selgitamata. Peamine on see, et nimi kõlaks hästi, vastaks eesti keele nõuetele ning sellel ei oleks tõlkes sündsusetut tähendust.
Ma esitasin taotluse alimentide saamiseks, aga kohus lükkas selle tagasi. Lapse isa elab Lätis ja mulle öeldi, et midagi olevat sellega seotud. Kas ma ikkagi võin loota alimentide saamisele?
Võite küll, kuid peate aru saama, mida on teilt nõudnud kohus. Teie dokumendid saatis kohus Lätisse, aga sealt lähetati need tagasi märkega, et kostja on keeldunud dokumente vastu võtmast paludes lisada neile tõlke vene keelde.
Eesti tsiviilkohtumenetluse seadustik näeb ette, et kui dokumendi toimetamiseks välismaale on vaja see tõlkida, siis võib kohus nõuda hagejalt ehk antud juhul teilt niisugust tõlget. Kui te seda ei taga, siis on kohtul õigust teie avaldust menetlusse mitte võtta.
Kohus andis teile aega tõlke hankimiseks, kuid teie seda kohtule ei esitanud ega tasunud ka tõlke eest, mille kohus oleks võinud teile korraldada. Järelikult jäeti teie avaldus läbi vaatamata.
Et teie tegevusel oleks soovitud tulemus, tuleb teil esitada kohtule uus avaldus, lisades sellele kohe ka tõlke vene keelde.
Minu tütar, Eesti Vabariigi kodanik, elab Itaalias. Tal on väike laps, kellel on Itaalia kodakondsus. Mehest läheb ta lahku. Mees ähvardab mu tütrelt lapse ära võtta ja ütleb talle otse, et kasigu tagasi oma Eestisse. Tütar on paanikas ega tea, mida teha.
Esimene ja kõige tähtsam asi, millest alustada, on esitada Eesti saatkonnale Itaalias taotlus vormistada lapsele Eesti pass. Tema isa nõusolekut selleks ei ole vaja, sest lapsel on tegelikult kaks sünnijärgset kodakondsust. Kui isa ei anna teie tütrele lapse sünnitunnistust, siis võtku ta selle duplikaat.
Eesti passi on vaja lapsele selleks, et sellesse asjasse võiksid sekkuda Eesti võimud, kes aitavad lapse emal oma huve kaitsta. Itaalia kodanikku Eesti saatkond ega välisministeerium aidata ei saa, sest neil ei ole selleks lihtsalt hoobasid.
Järgmine samm on määrata kindlaks lapse elukoht. Siin on muidugi vaja kohalikku advokaati. Ka teie tütar ise peab olema väga aktiivne ning mitte kartma oma seisukohti avaldada. Teisiti ei ole Itaalias võimalik, sest sealne kohtumenetlus on nõrk ning põhineb suurel määral oma sisemistel traditsioonidel.
Mu lapse ema ei täida kohtuotsust minu ja poja suhtlemise korra kohta. Mind ta ignoreerib. Olen võtnud kontakti Tallinna perekeskuse ja perelepitajaga. Ta ütles mulle, et midagi ei ole võimalik teha, kuna mu endine naine keeldub kontakteerumast. Kohtutäitur ütles samuti, et ta ei hakka minu probleemiga tegelema. Kuidas on mul võimalik saavutada suhtlus oma pojaga?
Võtke ühendust oma linnaosavalitsuse töötajaga, kes tegeleb lastekaitse probleemidega. Minge lapsega kohtuma koos temaga. Kui ema poega välja ei too, ei ava ust vms, koostatakse protokoll, millega fikseeritakse rikkumine.
Proovige korraldada kokkusaamine lapsega ka piirkonna konstaabli saatel. Informeerige kooli kohtuotsusest, et teil lubataks probleemideta lapsele kooli vastu minna. Te peate ilmutama sihikindlust ja aktiivsust, et saavutada seadusliku kohtuotsuse täitmine. Pean aga hoiatama, et vahel jääb see venima pikkadekski aastateks.
Minu tütar elab ja töötab Saksamaal ning kavatseb seal ka lapse sünnitada. Tal on Eesti kodakondsus. Tütar tunneb huvi, mis saab lapsetoetusest, kui ta pärast sünnitamist Eestisse tagasi pöördub.
Saksamaal hakatakse talle maksma olenevalt tema tuludest 67% palgast 14 kuu vältel. Edasine oleneb sellest, kas ta registreerib koos lapsega Eestisse tagasi pöördudes Saksamaalt välja. Kui ta säilitab registreerimise, siis säilivad ka maksed. Muidugi on tarvis saada täpsemat infot sotsiaalgarantiide kohta asukohariigis.
Minu pojal oli naine, tema tütar esimesest abielust aga elas pikki aastaid minu juures. Mingit raha mulle selle eest ei antud, söötsin-jootsin tüdrukut oma raha eest. Kas mul on võimalik endiselt minialt tema tütre ülalpidamise eest raha sisse nõuda?
Praegu näeb asi välja nii, et te lubasite heast tahtest tüdrukul enda juure elada, leppimata kokku mingite tingimuste üle. Te ei olnud tema sugulane ega hooldaja. Seega ei saa mingist seaduslikust kompensatsioonist juttugi olla. Muidugi ei keela keegi teil küsida endise minia käest teatud hüvitist isiklikus korras.
Järgmine kord kohtume sügisel. Registreerimine pärast suvevaheaega esimesele tasuta juriidilisele konsultatsioonile Euroopa Parlamendi liikme Yana Toomi Eesti büroos toimub 4. septembril kell 9.00 – 12.00 telefonil 6 720 311.

matches: kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus


APRILL KUU LOOSUNG: Tõesti, see oli Jumala Poeg! Mt 27,54
1. Kolmapäev Ülistage Issandat, meie Jumalat, ja kummardage tema jalgade järi ette: tema on püha! Ps 99,5 Halleluuja! Pääste ja kirkus ja vägi on meie Jumalal! Ilm 19,1 Issand, Sina oled tõesti rikas. Taevas ja maa, headus ja tõde on Sinu igavene varandus. Ja minu vaene süda, ka see on Sinu oma. Sa kuuled, kuidas ta rahutult lööb. Jaan Lattik Js 26,20-21; Mt 27,15-30
SUUR NELJAPÄEV Tema on mälestuse seadnud oma imetegudele. Halastaja ja armuline on Issand. Ps 111,4 2Ms 1,1-14; 1Kr 11,23-26; Mt 27,31-44 Jutlus: Jh 13,1-15(34-35)
2. Neljapäev Trööstige, trööstige minu rahvast, ütleb teie Jumal. Js 40,1 Tulge, sest kõik on juba valmis! Lk 14,17 Mu Jeesuke, Sa eluleib, mind ise sööta võta! Oh veri, mis kõik päästa võib, mind heldelt jootma tõtta! Sa jääd mu sisse, anna ka, et jään Su sisse lõpmata, siis saan Su läbi taeva! ULR 334:8. Johann Rist
SUUR REEDE Nõnda on Jumal maailma armastanud, et ta oma ainusündinud Poja on andnud, et ükski, kes temasse usub, ei hukkuks, vaid et tal oleks igavene elu. Jh 3,16 Js (52,13-15) 53,1-12; 2Kr 5,(14b-18)19-21; Mt 27,45-56 Jutlus: Jh 19,16-30
3. Reede Ärge mind viivitage, sest Issand on lasknud mu teekonna korda minna. 1Ms 24,56 Möödujad aga parastasid Jeesust päid vangutades: "Sina, kes lammutad templi ja kolme päevaga üles ehitad, päästa iseennast! Kui sa oled Jumala Poeg, siis astu ristilt alla!" Mt 27,39-40 Jeesuse vaenlased mõtlesid sellel päeval, et ometi sai üks probleem jälle lahendatud. Pole inimest, pole probleemi. Ometi nad eksisid. Täna pole meil vaja tõestada, kui sügavalt nad eksisid. Jeesuse mõju on läbi kahe tuhande aasta kasvanud ja kasvanud. Joosep Tammo
4. Laupäev Sina oled Issandale, oma Jumalale pühitsetud rahvas ja sind on Issand välja valinud, et sa oleksid temale omandrahvaks kõigist rahvaist, kes maa peal on! 5Ms 14,2 Jeesus ütleb: "Isa ise armastab teid, kuna teie olete armastanud mind ja uskunud, et mina olen tulnud Jumala juurest. Ma olen pärit Isa juurest ja tulnud maailma, taas ma jätan maailma ja lähen Isa juurde." Jh 16,27-28 Vaimuliku elu juures on oluline, et kõik, mida me teeme, lähtuks meie tõelisest identiteedist. Meie tõeliseks identiteediks on, et oleme Jumala lapsed, taevase Isa armsad pojad ja tütred. Henri Nouwen Hb 9,24-28; Mt 27,57-66
1. ÜLESTÕUSMISPÜHA Kristus ütleb: Ma olin surnud, ning ennäe, ma elan igavesest ajast igavesti ning minu käes on surma ja surmavalla võtmed! Ilm 1,18 1Sm 2,1-2.6-8a; 1Kr 15,1-11; Mt 28,1-10 Jutlus: Mk 16,1-8
5. Pühapäev Rahvas, kelle ma enesele olen valmistanud, peab jutustama minu kiidetavusest. Js 43,21 Selsamal tunnil juubeldas Jeesus Pühas Vaimus ja ütles: "Ma tänan sind, Isa, taeva ja maa Issand, et sa selle oled peitnud tarkade ja mõistlike eest ja oled ilmutanud väetitele! Jah, Isa, sest nõnda on see sündinud sinu head meelt mööda." Lk 10,21 Rõõmus kõlagu me hüüd: "Kristus üles tõusnud nüüd!" Hõiskel kõlagu me laul! Taeva Pojal´ andkem au! KLPR 107:1. Ivar Rammo
2. ÜLESTÕUSMISPÜHA Js 25,8-9; 1Kr 15,12-20; Mt 28,11-20 Jutlus: Lk 24,13-35
6. Esmaspäev Sest tuhat aastat on sinu silmis nagu eilne päev, kui see on möödunud, ja nagu vahikord öösel. Ps 90,4 Kristus ütleb: "Ära karda! Mina olen Esimene ja Viimne ja Elav. Ma olin surnud, ning ennäe, ma elan igavesest ajast igavesti ning minu käes on surma ja surmavalla võtmed." Ilm 1,17-18 Surm vajutab kõigele lõpliku pitseri, ülestõusmise kuulutus toob aga pimedusse valguse. Surma võim on murtud, algab Jumala maailma uus aeg, Tema tahte teostumine. Kristus on kandnud meie karistuse, et oleksime vabad. See on valgus, mis paistab jätkuvalt. Jaan Kiivit noorem
7. Teisipäev Surma võrgud ümbritsesid mind, ma sattusin ahastusse ja muresse. Aga ma hüüdsin appi Issanda nime: "Oh Issand, päästa mu hing!" Ps 116,3.4 Aga tänu olgu Jumalale, kes meile võidu annab meie Issanda Jeesuse Kristuse läbi! 1Kr 15,57 Kust leida rahu ja rõõmu, kui neid endas ei ole? Ammutades headuse ja väe allikast. Mitte natukene ja korraks, vaid päriseks - uskudes, et Jumal võib ka minusugust taluda ja vastu võtta. Toomas Paul 1Kr 15,20-28; Rm 12,1-2
8. Kolmapäev Lapsed, kes seadust veel ei tunne, peavad kuulma ja õppima kartma Issandat, teie Jumalat, kõigil päevil. 5Ms 31,13 Jeesus kutsus lapsed enese juurde ja ütles: "Laske lapsed minu juurde tulla ja ärge keelake neid, sest selliste päralt on Jumala riik! Lk 18,16 Mõnigi kord puutub evangeeliumikuulutus raskustega kokku just seal, kus inimesed tunnevad end olevat küllalt targad ja haritud. Joel Luhamets 1Kr 15,35-49; Rm 12,3-8
9. Neljapäev Tulgu mulle sinu heldus, Issand, ja su pääste su ütluse järgi. Ps 119,41 Issand Jeesus Kristus ise ja Jumal, meie Isa, kes meid on armastanud ja armust meile andnud igavese julgustuse ja hea lootuse, julgustagu teie südant ja kinnitagu teid igasuguses heas teos ja sõnas! 2Ts 2,16-17 Ole kurb, kui sa ei suuda Jumalat uskuda. Ja ole rõõmus, kui suudad. Ja palveta, et see väärtus sinu käest ei kaoks. Palveta, et sa ei satuks kiusatusse, olukorda, et ei suuda Jumalat uskuda. Joel Luhamets 1Kr 15,50-57; Rm 12,9-21
10. Reede Kui sa pöördud tagasi Issanda, oma Jumala juurde, siis pöörab Issand, su Jumal, su saatuse ja halastab su peale. 5Ms 30,2.3 Patust vabastatuna olete te saanud õiguse teenriteks. Rm 6,18 Igaüks teab, et hommiku saabumine seab meile uued kohustused. Ja need pole pelgalt teoreetilised, vaid praktilised. Nii on ka Kristuse tulek, surm ja ülestõusmine ajaloolised tõsiasjad, mis ei ole mõeldud ainult arutlemiseks, vaid elu muutmiseks. Osvald Tärk 1Kr 5,6b-8; Rm 13,1-7
11. Laupäev Kui mehe teed meeldivad Issandale, siis ta paneb tema vaenlasedki temaga rahu tegema. Õp 16,7 Aga rahu Jumal olgu teie kõikidega! Rm 15,33 Jumal, mu süda igatseb Sind! Sinuta rahu ei leia mu rind. Päeval ja öösel otsin Sind ma, õhates paljude palvetega. Sind palun ma: Jumal, kuule mind Sa! KLPR 318:1. Georg Kiviste 2Tm 2,8-13; Rm 13,8-14
2. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (QUASIMODOGENITI) Kiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist. 1Pt 1,3 Js 40,26-31; 1Pt 1,3-9; Ps 116 Jutlus: Jh 20,19-29
12. Pühapäev Issand ütles Aabramile: "Ma õnnistan sind, et sa oleksid õnnistuseks." 1Ms 12,2 Teie olete maa sool. Mt 5,13 Oleme majanduslikult kõik jõudnud teatavale järjele. Üks on selles suhtes vahest rikkam kui teine. Kuid kõige rikkam meie hulgas on see, kellele Jumala arm ja armastus on tema varanduseks ja eluks. Uno Plank
13. Esmaspäev Ükski ärgu tüssaku oma ligimest, vaid kartku oma Jumalat. 3Ms 25,17 Ärge tehke midagi kiusu ega auahnuse pärast, vaid pidage alandlikkuses üksteist ülemaks kui iseennast. Fl 2,3 Jeesus, kogu Su elu oli täidetud teenimisega ja õnnistuse jõed voolasid Sinust välja. Õpeta meidki teenima ja tegema head, aitama oma vendi nii vaimselt kui ihulikult. Luba meil kord nendega rõõmustada Sinu õndsuses. Ludvig Harms Js 42,10-16; Rm 14,1-12
14. Teisipäev Sina, Issand, seletad mu hinge riiuasja, sina lunastad mu elu. Nl 3,58 Meil on lootus nagu hinge ankur, kindel ja kinnitatud. Hb 6,19 Mina ootan, et saaks heita Jeesu sülle hingama, seal võib varjupaiga leida iga väsind võitleja. Seal võib murest murtud süda troosti leida kurbuses, unustada oma häda, Jeesu rinnal hingates. LTK 562;3 Ii 42,7-13(14-17); Rm 14,13-23
15. Kolmapäev Kuulge, kuningad, pange tähele, vürstid! Mina - ma laulan Issandale, mängin Issandale, Iisraeli Jumalale! Km 5,3 Kesköö paiku Paulus ja Siilas palvetasid ja laulsid Jumalat kiites, ning vangid kuulasid neid. Ap 16,25 Miks oled vait, mu vaimuvägi? Oh laula sa nüüd elavalt ja mäleta, mis Tema tegi, mis head sa saanud Jumalalt! Nüüd ärka, ärka, vaim ja meel, ning kiida Teda suu ja keel! KLPR 301:3. Johann Mentzer 1Pt 1,22-25; Rm 15,1-6
16. Neljapäev Õiglane on tema, Issand, mina aga olen tõrkunud tema Sõna vastu. Nl 1,18 Ma tõusen ja lähen oma isa juurde ja ütlen talle: "Isa, ma olen pattu teinud taeva vastu ja sinu ees." Lk 15,18 Rahu, lepitust ja õnne elava Jumalaga leiame üksnes kodus, kui oleme üle läve astunud, kui oleme tagasi tulnud. Meid päästab ainult kahetsev süda, kes Jeesuses Kristuses on leidnud tagasitee elava Jumala juurde; kes Tema jälgedes on leidnud tee ristile ja ristilt ülestõusmise säravasse hommikusse. Harri Haamer Jh 17,9-19; Rm 15,7-13
17. Reede Issand on kohtumõistja rahvaste üle. Ps 7,9 Üks on seaduseandja ja kohtunik - tema, kes võib nii päästa kui hukata. Aga kes oled sina, sa ligimese arvustaja? Jk 4,12 Ära ole üksmeeles laimajatega ja ära rõõmusta salgajate üle, kuid ära neid ka vihka. See tähendab, ära mõista iialgi kohut! Ära ole ühegi inimesega vaenujalal nii, et see su südame üle isandaks saab. Samas aga ära vihka venda, kes oma ligimesega vaenujalal elab. Kõrbeisade tarkus Lk 23,50-56; Rm 15,14-21
18. Laupäev Issand ütles Moosesele: "Nüüd mine, ja mina olen abiks sinu suule ning õpetan sind, mida sa pead rääkima!" 2Ms 4,12 Kui tuleb Lohutaja, kelle ma teile Isa juurest saadan, Tõe Vaim, kes lähtub Isast, siis tema tunnistab minust. Ja teiegi olete minu tunnistajad. Jh 15,26-27 Kui Jumal räägib, siis seisame otsustamise vajaduse ees, kas oma elu muuta või veeretada päevi vanaviisi õhtule. Või siis lubame Jumalal oma elu muuta sellega, et me sõna vastu võtame ja seda usume. Paul Himma Jh 12,44-50; Rm 15,22-33
3. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (MISERICORDIAS DOMINI) Kristus ütleb: Mina olen hea karjane. Minu lambad kuulevad minu häält ja mina tunnen neid ja nad järgnevad mulle ning ma annan neile igavese elu. Jh 10,11.27.28 Hs 34,1-2(3-9)10-16.31; 1Pt 2,21b-25; Ps 23 Jutlus: Jh 10,11-16(27-30)
19. Pühapäev Ja Tema kuulutab rahvaile rahu ning valitseb merest mereni, Frati jõest ilmamaa ääreni. Sk 9,10 Seepärast on Jumal tõstnud ta kõrgemaks kõrgest ja annetanud talle selle nime, mis on üle iga nime, et Jeesuse nimes nõtkuks iga põlv nii taevas kui maa peal kui maa all. Fl 2,9-10 Mõistad, armas lugeja, et Jumala olemasolusse uskumisest üksi ei piisa. Alles siis, kui Jeesus on tulnud sinu südamesse, kui Temast saab su elu juhtija, muutub su usk selgeks ja kindlaks. Aga just seda tahabki Issand sulle kinkida. Albert Soosaar
20. Esmaspäev Ma tänan sind, et sa mulle vastasid ning tulid mulle päästjaks! Ps 118,21 Sest igaüks, kes palub, see saab ja kes otsib, see leiab, ja kes koputab, sellele avatakse. Mt 7,8 Jumalal on hea meel meile head teha, ning teades, et miski ei too meie ellu säärast õnnistust kui palve, igatseb Ta muuta meie elu eluks täis palvet. Ema Basilea Schlink 4Ms 27,(12-14)15-23; Rm 16,1-16
21. Teisipäev Siis Iiob vastas Issandale ja ütles: "Vaata, ma olen liiga tühine. Mida peaksin sulle vastama? Ma panen käe suu peale." Ii 40,3-4 Issand, õpeta meid palvetama. Lk 11,1 Kogu maailmas pole leida ühtki üllamat palvet, kui igapäevane Meie Isa palve. Just selle kohta on olemas kindel tunnistus, et Jumal seda palvet südamest heameelega kuuleb. Seetõttu ei peaks me sellest palvest kogu maailma vara eestki loobuma. Martin Luther 1Kr 4,9-16; Rm 16,17-27
22. Kolmapäev Siis Mooses sirutas oma käe mere kohale ja Issand laskis mere taanduda tugevast idatuulest. 2Ms 14,21 Vabaduseks on Kristus meid vabastanud. Gl 5,1 Hoia meid, oh taevane Isa, Jeesusel nimel kõige halva ja kahjuliku eest nii ihule kui hingele. Luba meil olla Sinu omad nii elus kui surmas. Hoia meid kindlalt oma isakätes ja juhata läbi kõigi ohtude ja salakavaluse taevasesse kodusse Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi. Adami Stenander Jh 17,20-26; Õp 1,1-7
23. Neljapäev Su leinapäevad lõpevad. Js 60,20 Hoidke endid Jumala armastuses, oodates meie Issanda Jeesuse Kristuse halastust igaveseks eluks. Jd 1,21 Me ei saa unustada ülestõusnud Issanda käepuudutust meie südames, kui Ta sellesse südamesse on pannud uue elu. Uue, puhta, valge, särava, lootusrikka elu. Harri Haamer Ef 4,(8-10)11-16; Õp 1,8-19
24. Reede Issanda silmad jälgivad kogu maad, et võimsasti aidata neid, kes siira südamega hoiavad tema poole. 2Aj 16,9 Kristus ütleb: "Ma tean su tegusid ja vaevanägemist ja kannatlikkust." Ilm 2,2 Kui mu südant vaevatakse, armust teda rõõmusta! Kui mind maa peal kiusatakse, taeva teed mind juhata! Siis mu süda rõõmsaks saab, tühja rõõmu unustab, ja ei mõtle selle peale, mis ei saada taeva teele. ULR 469:6. Johann Christian Nehring Mt 26,30-35; Õp 1,20-33
25. Laupäev Issand, meie Jumal, on õiglane kõigis oma tegudes, mis ta teeb. Tn 9,14 Isand vastas ühele nendest: "Sõber, ma ei tee sulle ülekohut! Kas ma ei tohi enese omaga teha, mida tahan? Või on sinu silm kade, et mina olen hea?" Mt 20,13.15 Mis Jumal teeb, on ikka hea, Ta minu elu valgus. Ei soovi kurja minule, on mõõtmatu Ta heldus. Nii kurbuses ja rõõmudes kõik saavad näha seda, kui ustav on Ta süda. KLPR 358:2. Samuel Rodigast Jh 14,1-6; Õp 2,1-22
4. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (JUBILATE) Kui keegi on Kristuses, siis ta on uus loodu, vana on möödunud, vaata, uus on sündinud. 2Kr 5,17 1Ms 1,1-4a.26-31;2,1-4a; 1Jh 5,1-4; Ps 103 Jutlus: Jh 15,1-8
26. Pühapäev Issandal, meie Jumalal, on halastus ja andeksand. Tn 9,9 Selle Ühe õigusteo läbi on kõigile inimestele saanud õigekssaamine eluks. Rm 5,18 Kuuletudes Jumalale, risti kanda võtsid Sa, ustavana olles Talle, pidid ristil surema, et nii päästa inimkonda, talle rahu, õndsust anda, lahti tehes püha tee, mis viib surmast elusse. RKL I 51:2. Harri-Johannes Rein
27. Esmaspäev Pöörake nüüd oma süda ja hing Issandat, oma Jumalat, otsima! 1Aj 22,19 Paulus kirjutab: "Vennad, ma ei arva endast, et ma selle olen kätte saanud, ühte aga ma ütlen: Ma unustan kõik, mis on taga, ja sirutun eesoleva poole, ma püüdlen sihtmärgi poole, Jumala üleva kutsumise võiduhinna poole Kristuses Jeesuses." Fl 3,13-14 Lõplik kohtumine Issandaga ei ole sugugi ootamatu ja paratamatu sündmuste käik. Selleks on vaja valmis olla, end pikkamööda ette valmistada. Issandale saab vastu minna ainult valguses. Albert Soosaar Rm 1,18-25; Õp 3,1-12
28. Teisipäev Ometi ma usun, et saan näha Issanda headust elavate maal. Ps 27,13 Jeesus palub: "Isa, ma tahan, et kus mina olen, ka nemad oleksid minu juures, keda sa mulle oled andnud; et nad näeksid minu auhiilgust." Jh 17,24 Issand Jeesus, kui meie hukk meid vaevab, kui kannatused ja hädad meid maha suruvad, siis lohuta meid lootusega Sinu peatsest tagasitulekust. Võta meilt ära kõik kartus ja tee meid siiraks ja rõõmsaks, oodates Sinu jälletulemist. Jah, tule ruttu, Issand Jeesus! Fredrik Landahl 2Kr 5,11-18; Õp 3,13-26
29. Kolmapäev Jumal, sina oled meid läbi katsunud, sa oled meid sulatanud, nagu hõbedat sulatatakse. Ps 66,10 Õnnis on mees, kes peab vastu kiusatuses, sest kui ta on läbi katsutud, siis ta saab pärjaks elu, mille Issand on tõotanud neile, kes teda armastavad. Jk 1,12 Sellega on niisamuti kui puudega: kui nad rajuilma ja vihmajugasid ei talu, ei kanna nad ka vilja. Nõndasamuti on meie maapealne aeg kui rajuilm. Kuid ainult läbi kannatuste ja kiusatuste saame Taevariigi pärijaiks. Kõrbeemade tarkus Jh 8,31-36; Õp 3,27-35
30. Neljapäev Õnnis on mees, kes paneb oma lootuse Issanda peale. Ps 40,5 Ärge siis heitke ära oma julgust, mis saab suure palga! Hb 10,35 Kui väikene laps võtab kõvasti kinni oma isa kaelast, siis ei vaja ta seletusi, ta lihtsalt usaldab: isa teab, isa valvab ja hoiab. See on kõige arukam, mida laps teha saab. Toomas Paul Rm 8,7-11; Õp 4,10-19


§ 2 Sotsiaalteenuse taotlemine
§ 3 Abivajaduse hindamine
§ 5 Sotsiaalteenuste eest tasumine
§ 6 Korraldatavad sotsiaalteenused
§ 8 Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus ( edaspidi üldhooldusteenus )
§ 18 Asendushooldusteenus
§ 19 Järelhooldusteenus
§ 20 Muud vajaduspõhised sotsiaalteenused
RT IV, 11.01.2018, 3
(1) Käesolev kord sätestab Mustvee valla (edaspidi vald) sotsiaalteenuste osutamise tingimused ja korra ning esitab sotsiaalteenuste loetelu.
(2) Käesoleva määrusega nimetatud Mustvee valla ülesandeid täidab Mustvee Vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi ametiasutus), mille struktuuris on sotsiaalosakond. Sotsiaalosakonna ametnike (edaspidi vastutav ametnik) õigused ja pädevus sätestatakse ametijuhenditega.
(3) Käesoleva korraga vallavalitsusele pandud ülesanded, mis ei sisalda avaliku võimu teostamise elemente, võib vallavalitsus delegeerida valla hallatavatele asutustele, muudele sotsiaalteenust osutatavatele isikutele või asutustele.
§ 2. Sotsiaalteenuse taotlemine
(1) Sotsiaalteenuseid on õigus taotleda isikul, kes rahvastikuregistri järgi elab Mustvee vallas ning kelle igapäevane toimetulekuvõime on häiritud ja ta vajab toimetulemiseks kõrvalabi. Sotsiaalteenust võib taotleda ka kõrvalabi vajava isiku pereliige, hooldaja, eestkostja, ametnik või muu isik.
(2) Teenuse taotlemiseks tuleb vallavalitsusele esitada taotlus kirjalikus vormis, milles märgitakse:
(3) Ametiasutusel on õigus nõuda taotlejalt või tema esindajalt perekonna sissetulekut tõendavaid ja muid dokumente ning täiendavaid andmeid teenuse vajalikkuse hindamiseks. Sissetulekute hulka ei arvata riigi või valla eelarve vahenditest makstavaid ühekordseid sotsiaaltoetusi.
§ 3. Abivajaduse hindamine
(2) Ametiasutusel on põhjendatud vajaduse korral õigus teha päringuid andmete saamiseks läbi STAR infosüsteemi ja muude infosüsteemide.
(3) Isiku toimetulekuvõime ning abi - või hooldusvajaduse hindamisel kasutatakse selleks olemasolevaid hindamismetoodikaid. Vajadusel suunatakse isik pädevama ametiasutuse või spetsialisti poole ja tehakse isiku nõusolekul koostööd vajadustele vastava teenuse väljaselgitamiseks ja võimaldamiseks.
(4) Isikule, kes iseseisva toimetulekuvõime parandamiseks vajab pikaajalist ja mitmekülgset abi, rakendatakse juhtumikorraldust ning koostatakse juhtumiplaan. Teenuste võimaldamisel lähtutakse kehtivast juhtumiplaanist.
(4) Ametiasutusel on õigus vajadusel nõuda lisaandmeid või -dokumente, mis on vajalikud teenuse vajaduse väljaselgitamiseks, samuti kaasata olukorra selgitamiseks spetsialiste.
5) abivajaduse katavad riiklikud või Mustvee valla toetused või teenused.
(6) Vajadusel sõlmib ametiasutus sotsiaalteenuse osutamise otsuse alusel halduslepingu teenuse saaja ja teenuse osutaja vahel.
(7) Käesoleva määruse alusel tehtud otsusega mittenõustumisel on isikul õigus esitada vaie Mustvee Vallavalitsusele või halduskohtule halduskohtumenetluse seaduses sätestatud korras.
(8) Sotsiaalteenuste osutamisega seotud kulud kaetakse vallaeelarvest sotsiaaltoetusteks ja -teenusteks ettenähtud vahenditest ning riigi eelarvest eraldatud vahenditest või nende jäägist seaduses sätestatud tingimustel.
§ 5. Sotsiaalteenuste eest tasumine
(1) Vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatavate asutuste osutatava sotsiaalteenuse eest võetava tasu suuruse kehtestab Mustvee Vallavalitsus ( edaspidi vallavalitsus ).
(3) Vallavalitsus nõuab seaduses sätestatud juhtudel isikult talle sotsiaalteenuse osutamisega alusetult tehtud kulutused osaliselt või täielikult tagasi.
§ 6. Korraldatavad sotsiaalteenused
Korraldatavad teenused on:
12) asendushooldus;
13) järelhooldus;
(2) Koduteenuse puhul abistatakse isikut toimingutes, millega ta kõrvalise abita hakkama ei saa, kuid mis on vajalikud harjumuspärases keskkonnas toimetulekuks.
(3) Koduteenust ei osutata isikutele, kelle igapäevane elu harjumuspärases keskkonnas on rahuldavalt korraldatud ja täiendavat tugiteenust ei vaja.
(4) (Koduteenuseid taotlev isik esitab ametiasutusele suulise või kirjaliku avalduse, milles kirjeldatakse ja põhjendatakse kõrvalabi vajadust. Koduteenuse vajadusest võivad teatada ka naabrid, arst, sotsiaalhooldustöötaja või muud isikud.
(5) Vastutav ametnik teeb kodukülastuse, mille käigus hindab koduteenuste taotleja toimetulekuvõimet ja selgitab välja koduteenuste vajaduse.
(6) Vastutav ametnik koostab koostöös abivajajaga hoolduskava. Hoolduskavas kajastatakse osutatavate koduteenuste loetelu, maht ja teenuse osutamise aeg ning allkirjastatakse abivajaja, sotsiaalhooldustöötaja ja vastutava ametniku poolt. Hoolduskava vormi kehtestab vallavalitsus.
(7) Koostatud hoolduskava vaadatakse üle vastavalt vajadusele, kuid vähemalt üks kord aastas.
(8) Koduteenuste osutamiseks sõlmib sotsiaaltöö peaspetsialist lepingu koduteenust vajava isiku või tema seadusjärgse ülalpidajaga. Lepingus määratakse teenuse kestus ja osutatavate teenuste loetelu, sagedus ning vajadusel tasu maksmise kord. Lepingu osaks on koduteenuse hoolduskava.
(9) Lepingut võib täiendada, muuta või lõpetada poolte kokkuleppel igal ajal, kui selleks tekib põhjendatud vajadus. Täiendused ja muudatused fikseeritakse lepingus ja kinnitatakse poolte allkirjadega.
(10) Ametiasutusel on õigus koduteenuse osutamise leping lõpetada kui:
(11) Teenuse osutaja teatab teenuse saajale või tema seaduslikule esindajale lepingu lõpetamisest kirjalikult 10 tööpäeva jooksul.
(12) Koduteenuste hinnakirja kehtestab vallavalitsus.
§ 8. Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus ( edaspidi üldhooldusteenus )
(2) Üldhooldusteenust on õigustatud saama professionaalset hooldamist ja kõrvalabi vajav isik, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Mustvee vald.
(3) Kirjaliku põhjendatud otsuse taotleja hooldekodusse paigutamiseks või hooldekodusse paigutamisest keeldumiseks teeb vallavalitsus vastutava ametniku ettepanekul hiljemalt 30 päeva jooksul taotluse saamisest.
(4) Vallavalitsuse korralduse alusel sõlmitakse ametiasutuse, üldhooldusteenust saava isiku ja teenuseosutajaga haldusleping, määrates selles muu hulgas kindlaks kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad toimingud, mis tagavad isiku turvalisuse ja toimetuleku hooldusteenuse kasutamise ajal.
(5) Üldhooldusteenust taotlev isik võtab endale kohustuse tasuda kas osaliselt või täielikult enda ülalpidamiskulud hoolekandeasutuses. Selleks tasub ta hoolekandeasutusele kuni 95% oma igakuisest sissetulekust (v.a sotsiaaltoetused).
(6) Isikult võetava tasu suurus oleneb teenuse maksumusest ning teenust saava isiku ja tema perekonna majanduslikust olukorrast.
(7) Üldhooldusteenuse osutamine lõpetatakse hooldusvajaduse lõppemisel.
(1) Teenuse eesmärk on hoolduse korraldamine täisealisele isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks. Hoolduse seadmisel määratakse kindlaks hooldava isiku ülesanded.
(2) Hooldaja on isik, kes vabatahtlikkuse ja vastastikuse kokkuleppe alusel hooldab ja abistab isikut, kes hooldust taotles.
(3) Üldjuhul ei määrata hooldajaks isikut, kellel on sügav või raske puue.
(4) Hooldus seatakse perioodiks, mil isik teenust vajab, üldjuhul tuvastatud puude kehtivusaja lõpuni. Kui isikule on määratud puue tähtaega määramata, seatakse hooldus samuti määramata tähtajaks.
(1) Tugiisikuteenus on inimese abistamine nõustamise ja juhendamise kaudu tema kohustuste täitmisel, õiguste teostamisel või toimetulekul raske olukorraga inimese igapäevases elukeskkonnas.
(2) Tugiisikuteenust on õigustatud saama:
1) pered/lapsevanemad (ka eestkostja, perekonnas hooldaja ja lapsendaja), kes vajavad abi lapse eest hoolitsemisel ning lapsele turvalise ja toetava kasvukeskkonna loomisel;
2) isikud, kes vajavad abi puude, haiguse või raske olukorra tõttu (õnnetused, lein), mis oluliselt raskendab toimetulekut;
3) isikud, kes vajavad abi kinnipidamiskohast vabanemise järel;
4) pikaajalised töötud.
(3) Tugiisikuteenuse vajaduse, sageduse ja mahu osas teeb otsuse vallavalitsus vastutava ametniku ettepanekul.
(4) Tugiisik töötab teenusesaaja igapäevases elukeskkonnas, milleks võib olla isiku elukoht, lasteaed, kool või töökoht. Tugiisik võib kohtuda teenusesaajaga ka mujal mõlemale sobivas kohas või olla saatjaks väljaspool kodu jm.
(5) Tugiisikuteenuse osutamise aluseks on kliendi, ametiasutuse ja tugiisikuteenuse osutaja vahel sõlmitud kolmepoolne leping, milles märgitakse poolte õigused ja kohustused, teenuse eest tasumise kord, teenuse maksumus, tähtaeg ja muu vajalik.
(6) Tugiisikuteenust osutab täisealine isik, kes on läbinud tugiisiku koolituse ja/või töötanud eelnevalt teenuse sihtgrupiga ning kes sobib teenuse saajaga.
(2) Isikliku abistaja teenust kasutav puudega inimene peab olema võimeline korraldama oma asjaajamist ja koordineerima isikliku abistaja tööd.
(3) Isikliku abistaja teenuse sisu: kliendi abistamine liikumisel, kliendi abistamine söömisel, kliendi abistamine riietumisel, kliendi abistamine suhtlemisel (raske kõnepuudega kliendi puhul), kliendi abistamine hügieeniprotseduuride sooritamisel, kliendi abistamine kirjutamisel ja lugemisel, kliendi abistamine kodu ja tööpaiga korrastamisel.
(2) Teenust osutatakse isikutele, kes on kantud rahvastikujärgselt Mustvee valda või isikutele, kes viibivad abivajamise hetkel väljaspool oma rahvastikuregistrijärgset kohaliku omavalitsuse üksust, ning vajavad varjupaigateenust kui vältimatu abi osutamist.
(3) Teenuse osutamist korraldatakse varjupaigateenust pakutavates asutustes. Ajutiseks ööbimiskohaks võib lugeda ka vallale kuuluva eluruumi ajutist kasutamist.
(4) Teenust finantseerib kohalik omavalitsus ja teenust saav isik.
(5) Teenuse eest võetava isiku omaosaluse suurus oleneb teenuse mahust, maksumusest ja teenust saava isiku majanduslikust olukorrast. Teenuse eest võetava isiku omaosaluse suurus ei tohi olla takistuseks teenuse saamisel.
(1) Turvakoduteenuse eesmärk on tagada esmane abi, tugi, kaitse ning turvaline keskkond vanemliku hoolitsuseta või muul moel ohtu sattunud kõikidele lastele, kelle puhul teenuse vajadus on tuvastatud.
(2) Teenuse osutamisel juhindutakse koduläheduse printsiibist maakonnas.
(3) Õigus turvakoduteenusele on kuni 18-aastasel lapsel või täisealisel isikul, kes vajab abi, tuge, kaitset ning turvalist keskkonda erinevate puuduste tõttu, mis ohustavad tema elu, tervist või arengut.
(4) Turvakoduteenus on ööpäevaringne teenus, mille osutamise maht ja kestvus sõltuvad isiku elukohajärgse ametiasutuse poolt teenuse vajaduse hindamise tulemustest.
(5) Turvakodusse võivad isikud jääda maksimaalselt kaheks kuuks.
(6) Ajutise eluasemega tagatakse toitlustamise, voodikoha, isikliku hügieeni ja pesupesemise võimalus ning vajadusel korraldatakse meditsiiniline või muu vajalik abi.
(7) Teenuse raames luuakse sobivad tingimused õppimiseks ja korraldatakse lapse eakohast arengut soodustavaid vaba aja tegevusi.
(8) Teenuse eest tasub vallavalitsus või isik ise.
(1) Teenust osutatakse Mustvee vallas alaliselt elavale puudega isikule, kes on kantud rahvastikuregistrisse Mustvee valla elanikuna ja kes erivajaduse tõttu ei saa kasutada ühistransporti või ei ole suuteline iseseisvalt sõitma ravi-, rehabilitatsiooni-, abivahendit väljastavasse asutusesse ja riigi või kohaliku omavalituse ametiasutusesse.
(2) Erandjuhul, mõjuvate põhjuste olemasolul võib osutada teenust ka teistele abivajajatele.
(3) Sotsiaaltransporditeenust vajav isik või muu isik (perearst, hooldaja, naaber jms) esitab vastutavale ametnikule kirjaliku või suulise avalduse teenuse vajalikkuse põhjendusega, milles märgib ära sõidu kuupäeva, otstarbe ja marsruudi.
(4) Sotsiaaltransporditeenust vajav isik esitab avalduse transporditeenuse saamiseks maakonna piires vähemalt 3 tööpäeva (v.a. kiireloomulised juhtumid perearsti pöördumisel), väljaspool maakonda vähemalt 7 tööpäeva enne soovitud sõiduaega.
(5) Erandjuhtudel osutatakse sotsiaaltransporditeenust esimesel võimalusel kooskõlastatult sotsiaalvaldkonna ametniku või vallavanemaga.
(6) Ametiasutusel on õigus jätta taotlus rahuldamata kui:
2) tegu on korduvtaotlejaga, kellel on vallavalitsuse ees võlgnevusi;
3) transpordivahend(id) teenuse osutamiseks soovitud ajal on juba eelnevalt broneeritud;
4) muudel teenuse osutajast mitte olenevatel põhjustel.
(7) Teenuse osutamisest või mitteosutamisest teavitab sotsiaalvaldkonna ametnik teenust taotlenud isikut esimesel võimalusel taotlejale arusaadaval viisil.
(8) Teenuse hinnakirja kehtestab vallavalitsus
(1) Sotsiaaleluruumi teenuse osutamise eesmärk on eluruumi kasutamise võimaluse kindlustamine (ruumi üürimine) isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama, sh:
1) puudega isikud, kes vajavad abi ja kellel ei ole seadusjärgseid ülalpidajaid või kelle kasutada olevas vallas asuvas eluruumis ei ole võimalik nende hooldamist korraldada;
2) regulaarseid sotsiaalteenuseid, sh laste hoolekannet vajavad isikud, kes oma materiaalse olukorra tõttu ei suuda tagada endale või oma perekonnale eluruumi kasutamise võimalust ja kellel ei ole seadusjärgseid ülalpidajaid;
3) kinnipidamiskohast või erihoolekandeasutusest vabanenud isikud, kellel ei ole võimalik asuda elama vallas asuvasse eluruumi, mida nad kasutasid enne kinnipidamiskohta või erihoolekandeasutusse paigutamist;
4) isikud, kes tulekahju, loodusõnnetuse või muul sarnasel põhjusel on kaotanud oma eluaseme.
(2) Sotsiaaleluruumi lühiajalist kasutamist võib taotleda vabade pindade olemasolul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata isik.
(3) Eluruumi tagamise teenuseks kasutab ametiasutus valla munitsipaalomandis olevaid eluruume, mis on kinnitatud volikogu poolt sotsiaaleluruumiks.
(4) Vallavalitsus kehtestab sotsiaaleluruumide kasutamise korra ja kinnitab üürimäärad.
(5) Isikuid, kellel on puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse tähenduses puudest tingituna raskusi eluruumis liikumise, endaga toimetuleku või suhtlemisega, abistab ametiasutus eluruumi kohandamisel või sobivama eluruumi saamisel.
(2) Raske ja sügava puudega lapse puhul hindab ametiasutus lapsehoiuteenuse vajadust igal lapsel eraldi.
(3) Lapsehoiuteenusele on õigus kuni selle kalendriaasta lõpuni, kui laps saab 18-aastaseks.
(4) Lapse hooldusõigust omava isiku ja teenusepakkuja vahel sõlmitakse teenuse osutamise leping, määrates selles kindlaks lapsehoiuteenuse vajadusest tulenevad toimingud ja teenuse osutamise tingimused.
(5) Riigi poolt rahastatava lapsehoiuteenuse rahaliste vahendite olemasolu korral võib neid kasutada raske või sügava puudega lastele ja nende peredele osutatud sotsiaalteenuste kompenseerimiseks ning uute teenuste arendamiseks, sealhulgas:
3) lastele isikliku abistaja ja tugisiku teenus;
4) pereliikmete viibimine koos lapsega rehabilitatsiooniteenusel;
5) teraapia,massaaž ja logopeediline abi;
6) ravimite ja abivahendite kompenseerimine;
7) puudega lapsele eluaseme kohandamine;
8) teised puudega lapse ja tema perekonna olukorda ning toimetulekut parandavad teenused.
§ 18. Asendushooldusteenus
(3) Ametiasutus tagab lapsele asendushooldusteenuse kuni lapse 18-aastaseks saamiseni, kui:
4) laps on vanemast eraldatud
§ 19. Järelhooldusteenus
§ 20. Muud vajaduspõhised sotsiaalteenused
(1) Ametiasutus osutab võimalusel ja lähtuvalt isiku abivajadusest muid toetavaid sotsiaalteenuseid, mis tulenevad seadusest ja isiku tegelikust vajadusest.
(2) Muude vajaduspõhiste sotsiaalteenuste osutamine toimub eelarveliste vahendite olemasolul. Teenusele suunatakse vastutava ametniku ettepanekul ja isiku taotluse alusel.
(3) Muude vajaduspõhiste sotsiaalteenuste osutamise kohta koostatakse haldusakt ja haldusleping määrates selles muu hulgas kindlaks teenuse kirjeldus, üldised juhised ja finantseerimine.
(1) Tunnistada kehtetuks
1) Avinurme Vallavolikogu 31.01.2008 määrus nr 62 „Hooldekodu teenuse osutamise kord “;
2) Avinurme Vallavolikogu 22.03.2016 määrus nr 47 „Koduteenuste osutamise tingimused ja kord “;
3) Avinurme Vallavolikogu 27.11.2008 määrus nr 62 „Riigieelarvest rahastatava puuetega laste sotsiaaltoetuste ning-teenuste ja lapsehoiuteenuse vahendite ülejäägi kasutamise tingimuste ja korra kehtestamine ";
4) Kasepää Vallavolikogu 20.06.2016 määrus nr 15 „Kasepää valla eelarvest hoolekandeteenuste eest maksmine kord "
5) Kasepää Vallavolikogu 18.03.2016 määrus nr 10 „Riigi rahastatava lapsehoiuteenuse rahaliste vahendite ülejäägi kasutamise kord ";
6) Kasepää Vallavolikogu 18.03.2016 määrus nr 7 „ Koduteenuste osutamise tingimused ja kord "
7) Kasepää Vallavolikogu 18.03.2016 määrus nr 8 „Sotsiaaltransporditeenuse osutamise kord "
8) Lohusuu Vallavolikogu 10.03.2016 määrus nr 6 „Isiku toimetulekut soodustavate sotsiaalteenuste osutamise kord " ;
9) Lohusuu Vallavolikogu 22.09.2015 määrus nr 13 „Lastega peredele tugiisiku teenuse osutamise kord Lohusuu vallas ";
10) Lohusuu Vallavolikogu 22.09.2015 määrus nr 12 „Riigi rahastatava lapsehoiuteenuse rahaliste vahendite ülejäägi kasutamise kord ";
11) Lohusuu Vallavolikogu 29.06.2016 määrus nr.14 „ Väljaspool kodu osutatavale ööpäevaringsele üldhooldusteenusele suunamine ja hooldekodutoetuse maksmise kord ";
12) Lohusuu Vallavolikogu 19.10.2016 määrus nr 16 „Koduteenuste osutamise kord Lohusuu vallas "
13) Mustvee LInnavolikogu 28.04.2016 määrus nr 9 „Hoolekandeasutusse paigutamise ja hoolekandeasutuses hooldusteenuse eest tasumise kord " ;
14) Mustvee Linnavolikogu 28.04.2016 määrus nr 8 „Koduteenuste ostutamise tingimused ja kord ";
15) Saare Vallavolikogu 29.11.2006 määrus nr 22 „Hooldekodudesse paigutamise ja ülalpidamiskulude kompenseerimise kord Saare vallas ";
16) Saare Vallavolikogu 07.10.2009 määrus nr 10 „Riigi rahastatava lapsehoiuteenuse raha ülejäägi kasutamise kord ";
17) Saare Vallavolikogu 30.03.2016 määrus nr 3 „Koduteenuse osutamise kord "
(3) Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt 01.jaanuarist 2018.