Kogumispensionide seaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 18.02.2011, 1
14.02.2011 otsus nr 821
Vastu võetud 26.01.2011
1) paragrahvi 14 lõikes 1 asendatakse sõnad „vastava avalduse” sõnadega „pensionifondi valiku avalduse”;
2) paragrahvi 14 lõige 51 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(51) Valikuavalduse esitamine või kohustusliku pensionifondi osaku omamine ei või olla kindlustus-, finants- või investeerimisteenuste lepingu sõlmimise või muutmise või muu kohustusliku pensionifondi välise kasu saamise eeltingimus, samuti ei või nimetatud lepingute tingimused või muu kohustusliku pensionifondi välise kasu saamine sõltuda valikuavalduse esitamisest või kohustusliku pensionifondi osaku omamisest.”;
3) paragrahvi 15 lõike 1 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) pensionifondi nimetus, millesse isik soovib hakata sissemakseid tegema;”;
4) paragrahvi 15 lõike 1 punktid 8 ja 9 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Kontohaldur kohaldab valikuavalduse esitamise eest võetavat tasu ühetaoliselt ja samas suuruses, sõltumata sellest, millise kohustusliku pensionifondi suhtes on valikuavaldus esitatud.”;
6) paragrahvi 16 lõige 9 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 19 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kui on alustatud sissemaksete tegemist registripidaja määratud pensionifondi ja kohustatud isik esitab valikuavalduse, asendab registripidaja loosi teel valitud pensionifondi valikuavalduses märgitud pensionifondiga viivitamata, kuid mitte hiljem kui kolmandal tööpäeval registripidaja poolt valikuavalduse vastuvõtmisest arvates.”;
8) paragrahvi 21 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kohustatud isik võib alustada sissemaksete tegemist uude pensionifondi, esitades selleks kontohaldurile või registripidajale uue valikuavalduse.”;
9) paragrahvi 21 lõiked 2, 3, 31, 8 ja 9 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvi 21 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Registripidaja keeldub valikuavalduse vastuvõtmisest, kui temale esitatud või kontohalduri kaudu edastatud valikuavaldus ei vasta käesolevas seaduses sätestatud nõuetele või selle pensionifondi, millesse isik soovib hakata sissemakseid tegema, osakute väljalaskmine on investeerimisfondide seaduse alusel keelatud. Registripidaja keeldub kontohalduri kaudu edastatud valikuavalduse vastuvõtmisest ka juhul, kui selle valikuavalduse esitamise kuupäev on varasem registripidaja poolt juba vastuvõetud valikuavalduse esitamise kuupäevast.”;
11) paragrahvi 21 lõigetes 5 ja 6 asendatakse läbivalt sõna „avaldus” sõnaga „valikuavaldus” vastavas käändes;
12) paragrahvi 21 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Registripidaja asendab pensionifondi, kuhu kohustatud isik teeb sissemakseid, uues valikuavalduses märgitud pensionifondiga viivitamata, kuid mitte hiljem kui kolmandal tööpäeval registripidaja poolt valikuavalduse vastuvõtmisest arvates.”;
13) paragrahvi 23 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „või käesoleva seaduse”;
14) paragrahvi 24 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Osakuomanikul on õigus vahetada pensionifondi osakuid kolm korda aastas. Pensionifondi osakuid vahetatakse 1. jaanuarile ja 1. maile järgneval esimesel tööpäeval ning 1. septembril või sellele järgneval esimesel tööpäeval, kui 1. september ei ole tööpäev.”;
15) paragrahvi 25 lõiked 21 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(21) Avalduse suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 14 lõikes 51 ja § 16 lõikes 71 sätestatut.
(3) Registripidaja keeldub avalduse vastuvõtmisest, kui temale esitatud või kontohalduri kaudu edastatud avaldus ei vasta käesolevas seaduses sätestatud nõuetele või kui selle pensionifondi, mille osakuid osakuomanik soovib talle kuuluvate osakute eest omandada, osakute väljalaskmine on käesoleva seaduse § 23 lõikes 2 sätestatud asjaoludel keelatud. Registripidaja keeldub kontohalduri kaudu edastatud avalduse vastuvõtmisest ka juhul, kui selle avalduse esitamise kuupäev on varasem registripidaja poolt juba vastuvõetud avalduse esitamise kuupäevast.”;
16) paragrahvi 25 lõiked 6 ja 7 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Nõuetele vastav avaldus peab olema esitatud ja avalduses märgitud andmed registripidajale laekunud hiljemalt:
(7) Kuni käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud avalduse esitamise tähtpäevani võib isik oma avaldust muuta, esitades selleks uue, käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse.”;
„(1) Kui Finantsinspektsioon on tuvastanud investeerimisfondide seaduse §-s 76 või 7. peatüki 3., 4. või 5. jaos või pensionifondi tingimustes sätestatud investeerimispiirangu rikkumise ja on alust arvata, et see rikkumine on põhjustanud kahju pensionifondi osakuomanikule, on pensionifondivalitseja või pensionifondivalitsejana tegutsenud isik (edaspidi käesolevas jaos mõlemad pensionifondivalitseja) kohustatud pensionifondi osakuomanikule tekitatud kahju hüvitama.”;
18) paragrahvi 32 lõikest 2 jäetakse välja teine lause;
19) paragrahvi 32 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Pensionifondi osakuomanikule tekitatud kahju hüvitamiseks lastakse osakuomanikule pensionifondivalitseja arvel välja uued osakud. Uute osakute väljalaskmiseks võib pensionifondivalitseja võtta tagasi talle kuuluvad pensionifondi osakud (edaspidi omaosakud).”;
20) paragrahvi 33 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Finantsinspektsioon võib teha pensionifondivalitsejale pensionifondi osakuomanikule tekitatud kahju hüvitamise ettekirjutuse. Ettekirjutuse koopia edastab Finantsinspektsioon viivitamata registripidajale, pensionifondi depositooriumile ja Tagatisfondile.”;
21) paragrahvi 33 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) tähtaega, mille jooksul tuleb osakuomanikele pensionifondivalitseja tekitatud kahju hüvitada;”;
22) paragrahvi 34 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 34. Osakuomanikule uute osakute väljalaskmise esildis”;
23) paragrahvi 34 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Käesoleva seaduse § 35 lõikes 1 sätestatud osakud laseb välja ning omaosakud võtab vajaduse korral tagasi registripidaja pensionifondivalitseja vastava esildise alusel.”;
„2) viide esildise aluseks olevale käesoleva seaduse § 33 lõikes 1 sätestatud ettekirjutusele, kui Finantsinspektsioon on sellise ettekirjutuse teinud;”;
25) paragrahvi 34 lõiget 1 täiendatakse punktidega 41 ja 42 järgmises sõnastuses:
„41) teave selle kohta, kas kahju kannatanud osakuomanikele uute osakute väljalaskmiseks võetakse tagasi fondivalitseja omaosakud;
42) osakuomanikele tekitatud kahju hüvitamise tähtaeg;”;
26) paragrahvi 34 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Esildis tuleb esitada Finantsinspektsioonile vähemalt 30 päeva enne käesoleva seaduse § 33 lõike 2 punktis 3 ja käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 42 nimetatud tähtaegu.”;
27) paragrahvi 35 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 35. Osakuomanikule uute osakute väljalaskmise kord”;
28) paragrahvi 35 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kahju kannatanud osakuomanikule tekitatud kahju ulatuses lastakse välja selle pensionifondi osakuid, kuhu laekub või peaks laekuma osakuomaniku kohustusliku kogumispensioni makse. Kui osakuomanik on sõlminud pensionilepingu, leppinud kokku fondipensioni, taotlenud pensionifondist ühekordset väljamakset või kui ta on surnud, lastakse välja selle pensionifondi osakuid, kuhu laekus tema viimane kohustusliku kogumispensioni sissemakse.”;
29) paragrahvi 36 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Pensionifondivalitseja on kohustatud kolme tööpäeva jooksul käesoleva seaduse § 34 lõikes 1 nimetatud esildise Finantsinspektsioonile esitamise päevast arvates avaldama vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes ja oma veebilehel või konsolideerimisgrupi, millesse ta kuulub, veebilehel teate, milles on vähemalt järgmised andmed:
3) osakuomanikele kahju hüvitamise tähtaeg.”;
30) paragrahvi 37 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Avalduse esitamisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 14 lõigetes 5 ja 51 ning § 16 lõikes 71 sätestatut.”;
31) paragrahvi 40 lõikes 1 asendatakse sõna „vanaduspensioniikka” sõnadega „riikliku pensionikindlustuse seaduses sätestatud vanaduspensioniikka (edaspidi vanaduspensioniiga)”;
32) paragrahvi 43 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
„(21) Pärast ühekordse väljamakse saamist omandatud osakute tagasivõtmiseks on osakuomanikul õigus käesolevas seaduses sätestatud tingimustel esitada avaldus ühekordse väljamakse saamiseks, leppida kokku fondipension või sõlmida pensionileping.
(22) Kui osakuomaniku pensionikontol on makse tasumise kohustuse lõppemisele järgneva aasta 1. aprilli seisuga osakud, mille koguväärtus on võrdne kümnekordse rahvapensioni määraga või on sellest väiksem, korraldab registripidaja ühe kuu jooksul nende osakute tagasivõtmise ja teeb osakuomanikule vastavas summas ühekordse väljamakse.”;
33) paragrahvi 43 lõikes 3 asendatakse tekstiosa „Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatut” sõnadega „Käesolevas paragrahvis sätestatut”;
34) paragrahvi 45 lõike 2 teises lauses ja § 50 lõike 1 punktis 8 asendatakse sõnad „kindlustustehnilise kasumi” sõnadega „tehnilise kasumi”;
35) paragrahvi 45 lõike 5 punktis 2 asendatakse sõnad „jaotatavast kasumist” sõnadega „jaotatavast tehnilisest kasumist”;
36) paragrahvi 45 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Kindlustusandja on kohustatud vähemalt 50% iga majandusaasta pensionilepingute tehnilisest kasumist jaotama pensionilepingute kindlustusvõtjatele ja soodustatud isikutele, suurendades tehnilise kasumi tekkimisele järgneval majandusaastal kõiki tulevasi pensionimakseid. Kindlustusvõtjatele ja soodustatud isikutele tehnilise kasumi jaotamisel võetakse aluseks iga pensionilepingu osakaal tehnilise kasumi tekkimises.”;
37) paragrahvi 45 täiendatakse lõikega 81 järgmises sõnastuses:
„(81) Kui pensionilepingu tulevased pensionimaksed suureneksid jaotatud tehnilise kasumi arvel vähem kui 5% võrra, võib kindlustusandja jaotatud kasumi vastavalt kindlustusvõtjale või soodustatud isikule koos pensionilepingu järgse järgmise pensionimaksega välja maksta.”;
38) paragrahvi 52 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) perioodi jooksul kindlustusvõtjale määratud tehniline kasum ja käesoleva seaduse § 45 lõike 8 kohaselt jaotatud kasumi osa;”;
39) paragrahvi 521 lõigetes 4, 6 ja 7 asendatakse tekstiosa „31. märts” tekstiosaga „1. aprill” vastavas käändes;
40) paragrahvi 522 lõike 6 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Pensionilepingu ülesütlemisest teavitab kindlustusandja registripidajat enne lepingu lõppemist viivitamata, esitades avalduse, milles märgitakse käesoleva seaduse § 52 lõike 4 punktides 1–5, 8, 10 ja 11 nimetatud andmed.”;
41) paragrahvi 522 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Pensionilepingu tagastusväärtus on lepingu tulevaste rahavoogude nüüdisväärtus tagastusväärtuse arvutamise hetkel või käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud juhul pensionilepingu lõppemise hetkel. Pensionilepingu tagastusväärtus ei või olla väiksem selle lepingu tulevaste rahavoogude:
2) nüüdisväärtusest, mille arvutamisel on kasutatud kindlustustegevuse seaduse § 76 lõike 2 alusel kehtestatud intressimäära ning millest võib maha arvata lepingu ülesütlemise tasu.”;
42) paragrahvi 522 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Pensionilepingu tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutamisel võetakse aluseks selle lepingu:
2) tagastusväärtuse arvutamise hetkel kehtivad eluiga kirjeldavad suremusnäitajad, mis on ühes vanuses meeste ja naiste puhul sama väärtusega.”;
43) paragrahvi 523 lõike 12 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks;
44) paragrahvi 523 lõike 12 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„6) 1. aprillil, kui käesoleva seaduse § 525 lõikes 6 nimetatud osakuomanikule kuuluvate osakute koguväärtus on võrdne 50-kordse rahvapensioni määraga või on sellest suurem.”;
45) paragrahvi 525 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Ühekordse väljamakse ja fondipensioni väljamaksete tegemisel võetakse aluseks osaku puhasväärtus osakute tagasivõtmise päeval.”;
46) paragrahvi 525 lõike 6 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
47) paragrahvi 525 lõike 6 punktis 3 asendatakse sõnad „lõppemise aja” sõnadega „lõppemise aluse ja aja”;
48) paragrahvi 525 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud osakuomaniku osakute koguväärtus on 1. aprilli seisuga võrdne 50-kordse rahvapensioni määraga või sellest suurem, lõpeb fondipension ning osakuomanikul on õigus saada kogumispensioni käesoleva seaduse §-des 41–43 sätestatud tingimustel ja korras.”;
49) paragrahvi 54 lõikest 1 jäetakse välja teine lause;
50) seadust täiendatakse §-ga 541 järgmises sõnastuses:
„§ 541. Vabatahtliku pensionifondi osakute sobivuse hindamine
(8) Käesolevas paragrahvis sätestatut kohaldatakse ka kontohaldurile, kui vabatahtliku pensionifondi osakuid pakub kontohaldur, samuti isikule, kes tegutseb fondivalitseja või kontohalduri nimel.”;
51) paragrahvi 56 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Vabatahtliku pensionifondi tingimustes ei või ette näha:
2) piiranguid osakute vahetamise sagedusele.”;
52) paragrahvi 58 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
53) paragrahv 60 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(3) Väljamakseid ei tehta, kui vabatahtliku pensionifondi osakute tagasivõtmine on investeerimisfondide seaduse § 146 või § 180 lõike 3 alusel peatatud.
(5) Vabatahtliku pensionifondi osakute pärimise korral tehakse väljamakseid käesoleva seaduse §-des 58 ja 59 sätestatud tingimustel ja korras.”;
54) paragrahv 61 tunnistatakse kehtetuks;
55) paragrahvi 63 täiendatakse lõigetega 51 ja 52 järgmises sõnastuses:
„(51) Kindlustusvõtjal on õigus täiendava kogumispensioni saamiseks:
(52) Käesoleva paragrahvi lõikes 51 nimetatud summasid kindlustusvõtjale välja ei maksta ja ülesöeldud lepingu kindlustusandja kannab vastavalt lepingu kogu tagastusväärtuse või osa tagastusväärtusest kolme tööpäeva jooksul pärast lepingu ülesütlemist kindlustusvõtja sõlmitud uue lepingu kindlustusmaksena lepingu sõlminud kindlustusandjale või kooskõlastatult kindlustusvõtja valitud vabatahtliku pensionifondi fondivalitsejaga kindlustusvõtja sissemaksena vabatahtlikku pensionifondi.”;
56) paragrahvi 64 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
57) paragrahvi 65 lõike 2 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
58) paragrahvi 68 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „2011. aasta 1. aprillist” tekstiosaga „2011. aasta 1. augustist”;
59) paragrahvi 68 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Registripidajale 2010. aasta 1. novembrist kuni 2011. aasta 31. juulini esitatud kohustusliku pensionifondi osakute vahetamise avalduse alusel vahetatakse avaldusel märgitud pensionifondi osakud teise pensionifondi osakute vastu 2011. aasta 1. septembril.”;
60) seadust täiendatakse §-ga 681 järgmises sõnastuses:
„§ 681. Uude pensionifondi sissemaksete tegemise erisus
Kui kohustatud isik on 2010. aasta 1. novembrist kuni 2011. aasta 31. juulini esitanud registripidajale avalduse sissemaksete tegemiseks uude pensionifondi, asendab registripidaja pensionifondi, kuhu kohustatud isik on teinud sissemakseid, uue pensionifondiga kolme tööpäeva jooksul 2011. aasta 1. augustist arvates.”
§ 2. Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse muutmine
Eesti väärtpaberite keskregistri seaduses (RT I 2000, 57, 373; 2010, 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 64 järgmises sõnastuses:
„(64) Registripidaja peab oma veebilehel tegema kättesaadavaks kõigi kohustuslike pensionifondide tingimused ja emissiooniprospektid.”;
2) paragrahvi 301 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
„(3) Registripidaja esitab oma majandusaasta aruande lisana kohustusliku kogumispensioni registriteenuse aruande ning nimetatud teenuse ja registripidaja muude teenuste vahel kulude jaotamise põhimõtted.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud majandusaasta aruande lisa vormi ja selle täitmise juhendi kehtestab rahandusminister määrusega.”;
3) paragrahv 463 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 463. Kohustusliku kogumispensioni avalduste vastuvõtmisega seotud kohustuste täitmata jätmine
4) paragrahvi 54 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Registripidaja on kohustatud koostama käesoleva seaduse § 301 lõike 4 alusel kehtestatud nõuetele vastava majandusaasta aruande aruandeperioodide kohta, mis algavad 2012. aasta 1. jaanuaril ja hiljem.”
1) paragrahvi 8 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „§ 76 lõike 5 punktis 3” tekstiosaga „§ 76 lõike 3 punktis 3”;
2) paragrahv 76 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 76. Pensionifondivalitseja tegevus
(1) Fondivalitseja, kellele on antud käesoleva seaduse § 13 lõike 1 punktis 4 sätestatud õigus valitseda kohustuslikke pensionifonde, on kohustatud valitsema kohustuslikku pensionifondi (edaspidi konservatiivne pensionifond), mille tingimuste kohaselt võib pensionifondi vara investeerida üksnes:
2) krediidiasutuste hoiustesse;
3) väärtpaberituru seaduse § 2 lõike 1 punktis 6 nimetatud tuletisinstrumentidesse, mille alusvaraks on käesoleva lõike punktis 1, 2 või 4 nimetatud vara;
4) fondidesse, mille vara võib investeerida üksnes käesoleva lõike punktides 1–3 nimetatud väärtpaberitesse või hoiustesse.
(2) Lisaks konservatiivsele pensionifondile võib fondivalitseja valitseda kohustuslikku pensionifondi, mille tingimuste kohaselt on aktsiatesse tehtud investeeringute maksimaalne osakaal 25%, 50% või 75% pensionifondi aktivate turuväärtusest.
(3) Kohustuslikke pensionifonde, mille tingimuste kohaselt on aktsiatesse tehtud investeeringute maksimaalne osakaal võrdne, võib fondivalitseja valitseda, kui nende pensionifondide tingimustes sätestatud piirangud üksikult või kogumis erinevad järgmiste tingimuste osas:
1) käesoleva seaduse § 269 lõike 3 alusel sätestatud riigid on erinevad või nende suhtes sätestatud piirangud erinevad vähemalt 25% ulatuses pensionifondi aktivate turuväärtusest;
2) kinnisasjadesse investeerimise piirang erineb vähemalt 10% ulatuses pensionifondi aktivate turuväärtusest;
3) teiste fondide osakutesse või aktsiatesse investeerimise piirang erineb vähemalt 35% ulatuses pensionifondi aktivate turuväärtusest.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatut ei kohaldata, kui nende kohustuslike pensionifondide, mille tingimuste kohaselt on aktsiatesse tehtud investeeringute maksimaalne osakaal võrdne, valitsemine on tingitud fondivalitsejate ühinemisest või kohustusliku pensionifondi valitsemise ülevõtmisest.
(5) Aktsiatesse tehtud investeeringuteks käesoleva paragrahvi lõigete 2–4 tähenduses peetakse investeeringu täies ulatuses kõiki käesoleva seaduse § 271 lõikes 2 nimetatud investeeringuid.”;
3) paragrahvi 79 lõike 1 punktis 2 asendatakse tekstiosa „lõikes 1” tekstiosaga „lõikes 21”;
4) paragrahvi 84 lõikest 4 jäetakse välja sõnad „osakute tühistamise teel”;
5) paragrahvi 117 lõige 24 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 119 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Kohustusliku pensionifondi tingimuste muudatused jõustuvad 1. jaanuaril, 1. mail või 1. septembril, kuid mitte enne 100 kalendripäeva möödumist vastava teate avaldamisest.”;
7) paragrahvi 119 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Kohustusliku pensionifondi tingimuste muudatused, mida fondivalitseja on kohustatud tegema tulenevalt õigusaktides tehtud muudatustest või millega alandatakse pensionifondi tingimustes kehtestatud fondivalitsejale makstava tasu määra, jõustuvad ühe kuu möödumisel vastava teate avaldamisest, kui teates ei ole ette nähtud hilisemat jõustumise tähtpäeva.”;
8) paragrahvi 237 täiendatakse lõigetega 11–14 järgmises sõnastuses:
„(11) Kohustusliku pensionifondi fondivalitseja esitab oma majandusaasta aruande lisana kohustuslike pensionifondide valitsemise aruande.
(12) Käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud majandusaasta aruande lisa vormi ja selle täitmise juhendi kehtestab rahandusminister määrusega.
(13) Kohustusliku pensionifondi fondivalitseja lisab oma majandusaasta aruandele selgitused kulude kohustuslike pensionifondide valitsemise ja fondivalitseja muu tegevuse vahel jaotamise põhimõtete kohta.
(14) Rahandusminister võib kehtestada määrusega kohustuslike pensionifondide valitsemise ja fondivalitseja muu tegevuse vahel fondivalitseja kulude jaotamise põhimõtted.”;
9) paragrahvi 239 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Lepingulise fondi aasta- ja poolaastaaruande ning investeeringute aruande kinnitab fondivalitseja juhatus.”;
10) paragrahvi 242 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja veebilehel kohustuslike pensionifondide tingimuste ja prospektide kättesaadavuse tagamiseks on fondivalitseja kohustatud Eesti väärtpaberite keskregistri pidajale esitama oma valitsetavate kohustuslike pensionifondide tingimused ja prospektid ning nende muutmise korral muudetud tingimused ja prospektid.”;
11) paragrahvi 242 lõiget 2 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
„31) kohustusliku pensionifondi viimane investeeringute aruanne, kui see on kinnitatud viimasest aastaaruandest hiljem;”;
12) paragrahvi 242 lõigetes 61 ja 62 asendatakse tekstiosa „punktides 1–3” tekstiosaga „punktides 1–31”;
13) paragrahvi 244 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kohustusliku pensionifondi investeeringute aruande periood on üks kuu. Kohustusliku pensionifondi investeeringute aruanne avalikustatakse aruandeperioodile järgneva kuu 15. kuupäevaks.”;
14) paragrahvi 248 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Fondivalitseja peab fondi vara valitsemisega seotud riskide juhtimiseks kehtestama riskijuhtimise reeglid (edaspidi käesolevas peatükis reeglid), mis võimaldavad määrata fondi riskiprofiili ning igal ajal jälgida ja mõõta fondi avatud riskipositsioone.”;
15) paragrahvi 248 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Reeglitega määratakse muu hulgas kindlaks:
1) läbipaistev ja selgelt määratud vastutusaladega fondivalitseja riskide juhtimise organisatsiooniline struktuur;
2) fondi aktsionäridele või osakuomanikele avaldatud fondi investeerimispoliitikaga kooskõlas olev ja investeerimisega seotud riske arvestav riskide juhtimise protsess;
3) piisavad ja proportsionaalsed riskide tuvastamise, mõõtmise, juhtimise ja pideva jälgimise protseduurid, mis arvestavad fondi riskiprofiili, ning fondivalitseja juhtide teavitamise kord;
4) meetmed, mis peavad tagama fondivalitseja juhtide ja töötajate teadlikkuse fondi riskiprofiilist ja fondi investeerimistegevusest tulenevatest riskidest ning riskikaalutlustega arvestamise fondivalitseja otsustusprotsessides;
5) meetmed, mis peavad tagama fondi korrapäraseks toimimiseks vajaliku likviidsuse, arvestades sealhulgas fondi vara arvel tehingute tegemisel võetud kohustuste ulatusega ning osakute või aktsiate tagasivõtmis- või tagasiostmispoliitikaga.”;
16) paragrahvi 272 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Konservatiivse pensionifondi suhtes ei kohaldata käesoleva seaduse § 257 lõike 2 punktis 2 sätestatut.”;
17) paragrahvi 273 täiendatakse lõigetega 51–54 järgmises sõnastuses:
„(51) Kui kohustusliku pensionifondi fondivalitsejaga samasse konsolideerimisgruppi kuuluva teise fondivalitseja poolt valitsetava fondi aktsiate või osakute kohustusliku pensionifondi arvel omamisega kaasneb sellelt investeeringult teise fondivalitseja võetava valitsemistasu või sellest osa tagasimaksmine või kohustusliku pensionifondi fondivalitsejale muu tasu maksmine, tuleb vastav summa kanda kohustuslikku pensionifondi.
(52) Kohustusliku pensionifondi fondivalitseja ei või kõigi oma valitsetavate kohustuslike pensionifondide arvel kokku omandada ega omada ühegi enda valitsetava fondi ega fondivalitsejaga samasse konsolideerimisgruppi kuuluva teise fondivalitseja valitsetava fondi osakutest või aktsiatest rohkem kui 20%.
(53) Kohustusliku pensionifondi fondivalitseja valitsetavate teiste fondide aktsiaid või osakuid võib kohustusliku pensionifondi arvel omandada või omada juhul, kui lisaks käesoleva seaduse § 265 lõike 2 punktis 3 sätestatule ei võta fondivalitseja ka valitsemistasu või kannab sellelt investeeringult võetava valitsemistasu kohustuslikku pensionifondi tagasi.
(54) Kohustusliku pensionifondi arvel ei või omandada ega omada kohustusliku pensionifondi fondivalitseja valitsetavate teiste ega fondivalitsejaga samasse konsolideerimisgruppi kuuluva fondivalitseja valitsetavate fondide, mis ei ole avatud ega avalikud, aktsiaid või osakuid.”;
18) paragrahvi 274 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kogu välisvaluuta avatud netopositsioon ei või moodustada rohkem kui 25% konservatiivse pensionifondi varadest ja rohkem kui 50% teiste kohustuslike pensionifondide varadest. Välisvaluuta avatud netopositsiooni arvutamisel ei pea teise fondi aktsiatesse või osakutesse tehtud investeeringu puhul võtma arvesse selle fondi poolt tehtud investeeringutest tulenevaid välisvaluutapositsioone.”;
19) seaduse 4. jagu täiendatakse §-ga 2751 järgmises sõnastuses:
„§ 2751. Täiendavad nõuded konservatiivse pensionifondi vara investeerimisel
(1) Konservatiivse pensionifondi vara võib investeerida üksnes sellistesse võlakirjadesse:
1) millele on omistatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 1–31), alusel registreeritud reitinguagentuuri (edaspidi käesolevas paragrahvis reitinguagentuur) poolt vähemalt investeerimisjärgu krediidireiting;
2) mille emitendile on omistatud reitinguagentuuri poolt vähemalt investeerimisjärgu krediidireiting, kui nendel võlakirjadel endil krediidireiting puudub;
3) mille emitendi krediidiasutusest emaettevõtjale on omistatud reitinguagentuuri poolt vähemalt investeerimisjärgu krediidireiting, kui nendel võlakirjadel ja nende krediidiasutusest emitendil krediidireiting puudub;
4) mis on tagatud vähemalt reitinguagentuuri investeerimisjärgu krediidireitingut omava lepinguriigi või OECD liikmesriigi poolt.
(2) Erinevate reitinguagentuuride poolt omistatud erinevate krediidireitingute puhul võetakse arvesse kehtivatest krediidireitingutest madalaim.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule võib konservatiivse pensionifondi vara investeerida kokku kuni 10% ulatuses fondi aktivate turuväärtusest sellistesse krediidireitinguta võlaväärtpaberitesse, mille on emiteerinud lepinguriigi või OECD liikmesriigi või muu selle riigi avaliku sektori üksuse enamusosalusega või valitseva mõju all olev äriühing, kui sellele riigile on omistatud reitinguagentuuri poolt vähemalt investeerimisjärgu krediidireiting ja äriühing vastab vähemalt ühele audiitortegevuse seaduse § 91 lõikes 2 sätestatud tingimusele.
(4) Konservatiivse pensionifondi vara ei või investeerida võlaväärtpaberitesse, millest tulenev nõue nende emitendi vastu kuulub emitendi lõpetamise või pankroti korral rahuldamisele pärast kõigi teiste võlausaldajate tunnustatud nõuete rahuldamist.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 3 kehtestatud nõuetele vastavatesse võlakirjadesse tehtud investeeringutest peab vähemalt 50% olema võlakirjades, mille krediidireiting ei ole väiksem kui vastavalt A2 (Moody’s) või selle ekvivalent või P-1 (Moody’s) või selle ekvivalent.
(6) Konservatiivse pensionifondi vara võib investeerida üksnes selliste fondide aktsiatesse või osakutesse, mille vara investeeritakse fondi tingimuste kohaselt peamiselt käesoleva seaduse § 76 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud hoiustesse, rahaturuinstrumentidesse ja tuletisinstrumentidesse ning § 76 lõike 1 punktis 1 nimetatud ja käesoleva paragrahvi lõikes 1 kehtestatud tingimustele vastavatesse võlakirjadesse.
(7) Käesoleva paragrahvi tähenduses ei käsitata võlakirjadena väärtpaberituru seaduse § 2 lõike 1 punktis 5 nimetatud rahaturuinstrumente.”;
20) paragrahvi 280 lõige 31 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(31) Väärtpaberi, mille pakkumise, emiteerimise või müümise garanteerija või korraldaja vastavalt väärtpaberituru seaduse § 43 lõike 1 punktides 6 ja 7 sätestatule on fondivalitsejaga samasse konsolideerimisgruppi kuuluv äriühing, emissiooni mahust võib pensionifondi arvel nimetatud väärtpabereid märkida kuni 5% ulatuses ning kõigi fondivalitseja valitsetavate kohustuslike pensionifondide arvel kokku kuni 10% ulatuses.”;
21) paragrahvi 280 täiendatakse lõigetega 32 ja 33 järgmises sõnastuses:
„(32) Lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1–31 sätestatule ei või kohustusliku pensionifondi arvel:
1) omandada või omada osalust äriühingus, kus seda fondi valitseva fondivalitseja tegevisikud, olulist osalust omavad aktsionärid või fondivalitseja kontrollitavad äriühingud omavad otseselt või kaudselt olulist osalust, samuti omandada või omada nimetatud äriühingu poolt väljalastud väärtpabereid;
2) märkida väärtpaberi, mille pakkumise, emiteerimise või müümise garanteerija või korraldaja vastavalt väärtpaberituru seaduse § 43 lõike 1 punktides 6 ja 7 sätestatule on käesoleva lõike punktis 1 nimetatud äriühing, emissiooni mahust rohkem väärtpabereid kui 5% ulatuses ning kõigi fondivalitseja valitsetavate kohustuslike pensionifondide arvel kokku rohkem kui 10% ulatuses.
(33) Käesoleva paragrahvi lõike 32 punktis 1 sätestatut ei kohaldata teise fondi osakutesse ja aktsiatesse investeerimisel.”;
22) paragrahvi 283 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Kohustusliku pensionifondi osakuomanikele tekitatud kahju hüvitatakse kogumispensionide seaduse §-des 32–36 sätestatud korras.”;
23) seadust täiendatakse §-ga 3121 järgmises sõnastuses:
„§ 3121. Fondivalitseja poolt vabatahtliku pensionifondi osakute sobivuse hindamata jätmine
(1) Fondivalitseja juhi, töötaja või nende huvides tegutseva muu isiku poolt kogumispensionide seaduse §-s 541 sätestatud kohustuste täitmata jätmise eest –
24) paragrahvi 331 lõige 7 tunnistatakse kehtetuks;
25) paragrahvi 3342 täiendatakse lõigetega 7–9 järgmises sõnastuses:
„(7) Kohustusliku pensionifondi fondivalitseja on kohustatud viima konservatiivse pensionifondi investeeringud, mis on tehtud enne 2011. aasta 1. augustit, käesoleva seaduse §-s 2751 sätestatuga kooskõlla hiljemalt 2012. aasta 1. jaanuariks.
(8) Käesoleva seaduse § 273 lõigetes 52 ja 54 kehtestatud piiranguid kohaldatakse kohustusliku pensionifondi investeeringute suhtes, mis on tehtud pärast 2011. aasta 1. augustit.
(9) Kohustusliku pensionifondi fondivalitseja on kohustatud koostama käesoleva seaduse § 237 lõigetes 11 ja 13 kehtestatud ning lõike 12 alusel kehtestatud nõuetele vastava majandusaasta aruande aruandeperioodide kohta, mis algavad 2012. aasta 1. jaanuaril ja hiljem.”
§ 4. Kindlustustegevuse seaduse muutmine
Kindlustustegevuse seaduses (RT I 2004, 90, 616; 2010, 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) seadust täiendatakse §-ga 2071 järgmises sõnastuses:
„§ 2071. Kindlustuslepingu kohustusliku kogumispensioniga sidumise keelu rikkumine
(1) Kindlustusandja või vahendaja juhi, töötaja või nende huvides tegutseva muu isiku poolt kogumispensionide seaduse § 14 lõikes 51, § 25 lõikes 21 ja § 37 lõike 2 teises lauses kindlustuslepingu tingimuste ning lepingu sõlmimise ja muutmise suhtes kehtestatud nõuete täitmata jätmise eest –
2) paragrahvi 208 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „§-des 199–207” tekstiosaga „§-des 199–2071”.
§ 5. Krediidiasutuste seaduse muutmine
1) paragrahv 13414 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 13414. Vabatahtliku pensionifondi osakute sobivuse hindamata jätmine
(1) Krediidiasutuse või välisriigi krediidiasutuse filiaali juhi, töötaja või krediidiasutuse või välisriigi krediidiasutuse filiaali huvides tegutseva muu isiku poolt kogumispensionide seaduse §-s 541 sätestatud kohustuste täitmata jätmise eest –
2) seaduse 12. peatükki täiendatakse §-dega 13415 ja 13416 järgmises sõnastuses:
„§ 13415. Finants- ja investeerimisteenuste osutamise sidumine kohustusliku kogumispensioniga
§ 13416. Menetlus
(2) Käesolevas seaduses sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Finantsinspektsioon.”
Tulumaksuseaduses (RT I, 19.11.2010, 7) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 13 lõiget 3 täiendatakse punktiga 15 järgmises sõnastuses:
„15) avaliku teenistuja, töötaja või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikme eest tasutud §-s 28 sätestatud täiendava kogumispensioni kindlustusmakseid ja vabatahtliku pensionifondi osakute soetamiseks makstud summasid, mis ei ületa 15% talle kalendriaasta jooksul makstud ja tulumaksuga maksustatud väljamaksete summast ega 6000 eurot.”;
2) paragrahvi 21 lõike 1 esimeses lauses asendatakse tekstiosa „lõigetes 2–5” tekstiosaga „lõigetes 2–7”;
„(11) Väljamaksena ei käsitata üles öeldud täiendava kogumispensioni kindlustuslepingu tagastusväärtust kogumispensionide seaduse § 63 lõikes 52 sätestatud juhul ega vabatahtliku pensionifondi osakute tagasivõtmist osakute vahetamisel või kogumispensionide seaduse § 64 kohaselt täiendava kogumispensioni kindlustuslepingu sõlmimisel.”;
4) paragrahvi 21 täiendatakse lõigetega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
„(6) Lõikeid 2 ja 4 kohaldatakse ka väljamaksetele, mida teeb kindlustusandja, kellele on väljastatud tegevusluba lõikes 2 nimetamata riigis, kui on täidetud mõlemad alljärgnevad tingimused:
2) Eesti ja pensionifondi tegevuskoha riigi vahel kehtib välisleping, mis võimaldab Maksu- ja Tolliametil saada selle riigi maksuhaldurilt § 4 lõikes 2 sätestatud maksumäära kohaldamiseks vajalikku teavet.”;
5) paragrahvi 28 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Residendist füüsilisel isikul on õigus oma maksustamisperioodi tulust maha arvata:
2) kogumispensionide seaduses sätestatud korras Eestis loodud vabatahtliku pensionifondi ja samaväärsetel alustel lepinguriigis tegutseva vabatahtliku pensionifondi osakute soetamiseks makstud summad, välja arvatud sama seaduse §-s 55 ja § 63 lõikes 52 sätestatud juhtudel.”;
6) paragrahvi 28 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
„(12) Lõikes 1 nimetamata riigis tegutseva kindlustusandja või vabatahtliku pensionifondi puhul võib lõikes 1 nimetatud summad maksustamisperioodi tulust maha arvata, kui on täidetud mõlemad alljärgnevad tingimused:
2) Eesti ja kindlustusandjale tegevusloa väljastanud riigi või pensionifondi tegevuskoha riigi vahel kehtib välisleping, mis võimaldab Maksu- ja Tolliametil saada selle riigi maksuhaldurilt § 571 lõigetes 4 ja 5 nimetatud teavet.”;
7) paragrahvi 28 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Lõikes 1 nimetatud summasid võib maha arvata kuni 15% ulatuses maksumaksja sama maksustamisperioodi Eestis maksustatavast tulust, millest on tehtud 6. peatükis lubatud mahaarvamised, kuid mitte rohkem kui 6000 eurot. Kui nimetatud summasid on maksumaksja eest tasunud ka tööandja § 13 lõike 3 punkti 15 kohaselt, vähendatakse eelmises lauses nimetatud piirmäärasid tööandja tasutud tulumaksuga maksustamata summade võrra.”;
8) paragrahvi 40 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Tulumaksu kinnipidaja, kes on kalendriaasta jooksul tasunud maksumaksja eest täiendava kogumispensioni kindlustusmakseid või summasid vabatahtliku pensionifondi osakute soetamiseks, on kohustatud andma maksumaksja nõudmisel talle nende kohta tõendi kalendriaasta 1. detsembriks.”;
9) paragrahvi 42 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Residendist füüsilisele isikule makstud § 41 punktides 1 ja 2 nimetatud summadest arvatakse enne kinnipeetava tulumaksu arvutamist maha tema eest tasutud täiendava kogumispensioni kindlustusmaksed ja vabatahtliku pensionifondi osakute soetamiseks makstud summad § 13 lõike 3 punktis 15 sätestatud ulatuses. Arvestust peetakse summeeritult kalendriaasta algusest.”;
10) paragrahvi 571 lõiked 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kindlustusandja on kohustatud esitama Maksu- ja Tolliametile deklaratsiooni kogumispensionide seaduse § 63 tingimustele vastava täiendava kogumispensioni kindlustuslepingu alusel kalendriaastal saadud kindlustusmaksete osa kohta, mille tasumise eesmärk oli kindlustussumma maksmine kindlustuspensionina. Deklaratsioonis ei näidata kogumispensionide seaduse § 63 lõikes 52 ja § 65 lõikes 3 nimetatud kindlustusmakseid.
(5) Vabatahtliku pensionifondi valitseja on kohustatud esitama Maksu- ja Tolliametile deklaratsiooni kalendriaastal soetatud tema valitsetava vabatahtliku pensionifondi osakute ja nende soetamiseks makstud summade, samuti pensionifondi vahetamise käigus tagasi võetud pensionifondi osakute kohta. Deklaratsioonis ei näidata kogumispensionide seaduse § 63 lõikes 52 nimetatud sissemakset.”
§ 7. Väärtpaberituru seaduse muutmine
1) paragrahvi 85 tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Kui investeerimisühing annab investeerimisnõustamise raames soovitusi kindlustustegevuse seaduses nimetatud investeerimisriskiga elukindlustuslepingu, investeerimishoiuse või vabatahtliku pensionifondi osakute kohta või kui ta tegutseb investeerimisriskiga elukindlustuslepingu, investeerimishoiuse või vabatahtliku pensionifondi osakute pakkumisel kindlustusvahendajana või krediidiasutuse, fondivalitseja või kontohalduri nimel, on ta kohustatud esitama vajaliku teabe ning hindama selle lepingu, hoiuse või nende osakute sobivust kliendile ja potentsiaalsele kliendile vastavalt kindlustustegevuse seaduses, krediidiasutuste seaduses või kogumispensionide seaduses sätestatule.”;
2) paragrahvid 23745–23747 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 23745. Finants- ja investeerimisteenuste osutamise sidumine kohustusliku kogumispensioniga
(1) Investeerimisühingu või muu investeerimisteenuse osutaja juhi, töötaja või investeerimisühingu huvides tegutseva muu isiku poolt kogumispensionide seaduse § 14 lõikes 51, § 25 lõikes 21 ja § 37 lõike 2 teises lauses finants- ja investeerimisteenuste osutamisele kehtestatud nõuete täitmata jätmise eest –
§ 23746. Menetlusosalise ja tunnistaja ilmumata jätmine
Menetlusosalise või tunnistaja haldusmenetluses inspektsiooni kutsel seadusliku takistuseta ilmumata jätmise eest –
§ 23747. Menetluse lõpetamise täiendav alus
Inspektsioonile turukuritarvitusest või selle kahtlusest enne turukuritarvituse toimumist või viivitamata pärast seda esimesena kirjalikult teatanud isiku suhtes võib lõpetada käesolevas seaduses sätestatud turukuritarvituse kohta algatatud väärteomenetluse otstarbekuse kaalutlusel.”;
3) seadust täiendatakse §-ga 23748 järgmises sõnastuses:
„§ 23748. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 2371–23745 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 2371–23745 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on inspektsioon.”
(1) Käesolev seadus jõustub 2011. aasta 1. augustil.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 58 jõustub kümnendal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.
(3) Käesoleva seaduse § 1 punktid 55–57 ning § 6 jõustuvad 2012. aasta 1. jaanuaril.


text:
Jäätmejaam – Veskimetsa-Mustjõe asumiseltsi koduleht
Seltsi tegevus jäätmejaama rajamise vastu:
Avaldame siin jooksvalt infot Mustjõe 40 plaanitava Jäätmejaamaga seonduva vaidluse asjade käigu kohta.
Tallinna Halduskohtu kohtuotsus
Tallinna Halduskogus toimus kohtuistung.
Ettepanek kompromissiks
Tallinna Halduskohtule on esitatud kaebus Mustjõe tn jäätmejaama ehitusloa tühistamiseks. Koos kaebusega sai esitatud ka nn esialgse õiguskaitse taotlus, st palve, et kohus keelaks kohtuvaidluse ajaks ehitusloa täitmise, et linn ei saaks jäätmejaama ehitusega alustada.
Tallinna Halduskohus otsustas 14.02.2018 määrusega jätta esialgse õiguskaitse taotluse rahuldamata. Meie kohtu seisukohtadega ei nõustu ja oleme otsustanud esitada määruskaebuse Ringkonnakohtule, sest meie arvates ei tohiks praegu kindlasti ehitustegevusega alustada.
Kui järgmised kohtuotsused on teada, jagame kohe infot.
Paralleelselt kohtuteega ootame jätkuvalt Tallinna Linnapeale saadetud kirjale vastust. Tähtaeg on veebruari lõpus. Vastavalt vastusele saame siis sellele edasi reageerida.
Nüüd on oluline olla aktiivne ka jäätmejaamale jäätmeloa andmise menetluses. Selle väljaandmine on meil võimalus ka ühel või teisel viisil vaidlustada. Oluline on tabada õige hetk, millal selle väljaandmine alustatakse.
Jäätmeloa taotluse ja jäätmeloa eelnõuga on vajalik kindlasti Seltsil tutvuda.
Ka igal elanikul on õigus esitada jäätmeloa eelnõu kohta oma ettepanekuid ja vastuväiteid. Jäätmeloa taotluste kohta avaldatakse teated Ametlikes Teadaannetes, vt. https://www.ametlikudteadaanded.ee/avalik/otsing
Jäätmeloa väljastab Keskkonnaamet https://www.keskkonnaamet.ee/et/kontaktid (mitte segi ajada Tallinna Keskkonnaametiga), millel lehel on infot ka jäätmelubade väljastamise protsessi kohta https://www.keskkonnaamet.ee/et/eesmargid-tegevused/jaatmed/jaatmeluba.
Oleme esitanud advokaadibüroo PricewaterhouseCoopers Legal kaudu halduskohtule jäätmejaama ehitusloa tühistamiseks kaebuse. Lisaks palusime kohtul rakendada esialgselt õiguskaitset, mis tähendab, et kuni kohtuotsuse jõustumiseni ei tohiks linn jäätmejaama ehitamisega alustada. Ülejäänud kohtutee läheb siis juba tavapäraselt ja võtab tõenäoliselt mõnevõrra aega.
Hetkel on linna poolt tulnud kohtule ka esmane vastus ja see oli eelkõige suunatud esialgse õiguskaitse taotluse vastu. Linnavalitsuse vastus oli täiesti ootuspärane, kus nad tõid välja kõik võimalikud argumendid näitamaks, et kaebaja õigusi tegelikult ei ole rikutud, linn on tegutsenud õiguspäraselt ja kohus ei tohiks piirata jäätmejaama ehitamisega alustamist.
Kohus lahendab esialgse õiguskaitse küsimuse kaebaja taotluse ja linna vastuse põhjal, kaaludes mõlema poole seisukohti. Kohtumäärus esialgse õiguskaitse küsimuses peaks tulema lähipäevil.
Kohe, kui tuleb uut infot või otsuseid kohtumenetluses, jagame seda infot ka siin.
Jaanuari lõpus saatsime Veskimetsa-Mustjõe Seltsi poolt kirja ka Tallinna linnapeale, Taavi Aasale. Kirjas tõime välja, et linn on meid pannud olukorda, kus elanikud on sunnitud oma õiguste kaitseks minema kohtusse. Kutsusime linnavalitsust üles diskussioonile, leidmaks jäätmejaama osas kõiki osapooli rahuldavat lahendust. Tallinna linnavalistus ei ole sellel kirjale seni reageerinud.
Asumi elanikele tehtud teavituslkiri koos üleskutsega toetuseks
Tallinna linn (Keskkonnaamet/Kristiine linnaosa) plaanib Veskimetsa-Mustjõe piirkonda ehitada jäätmejaama. Täpsemalt aadressile Mustjõe 40, mis on Veskimetsa ja Mustjõe tänava nurgal.
Veskimetsa-Mustjõe Seltsi eestvedamisel oleme selle vastu võidelnud juba eelmise aasta oktoobrist. Seda koheselt, kui sellest teada saime. Oleme teinud läbi advokaadibüroo linnale nendel teemadel väga põhjalikud pöördumised, kohtunud linnavalitsusega ja kohtumise tulemusena jäi linna poolt jutt, et nad võtavad meie ettepanekuid arvesse. Selle aasta jaanuari kolmandal nädalal selgus, et siiski meie ettepanekuid ei võetud arvesse ja 5. jaanuaril väljastati jäätmejaamale ehitusluba, kuigi kohtumisel väideti, et selle väljastamine on hetkel peatatud. Linna poolt „tagant selja“ ja kiirustades ehitusloa väljastamine, näitab selgelt, et linnal on mingitel põhjustel suur motivatsioon jäätmejaam siia ära ehitada ning mitte arvestada ühegi seltsi poolt tehtud ettepanekutega. Ehitusloa väljastamise fakti avastas juhuslikult meie advokaat, kes koostas linnale järjekordset vastust koos meie poolsete nägemustega. Linn ehitusloast meid ei teavitanud. Sellest on nüüd tingitud teema ajaline kriitilisus.
Jäätmejaam muudab meie asumi elukoskkonda oluliselt kehvemaks: liiklusturvalisus väheneb, elukvaliteet langeb ja toob kaasa erinevaid häirivaid tegureid.
Suurimad muutujad on:
1. Hüppeline liikluskoormuse kasv kogu meie asumis. Siia ei hakka tulema kohalikud või, nagu linn on planeerinud, Kristiine elanikud. Kuna see saab olema terve Haabersti, Mustamäe, Kristiine ja kesklinna piirkonnas kõige lähemal asetsev jäätmejaam, siis tulevad siia inimesed kesklinnast Vääna-Jõesuuni. Kellel on lähemal ja kellel on tee peal. Ehk liikluskoormuse kasv mitmekordistub ja hakkab liikuma igast suunast ja paljudel tänavatel. Hüppeliselt kasvab siinjuures ka heitgaaside hulk, sest autosid sõidab palju ja sõidukid seisavad töötavate mootoritega järjekorras kaua. Jäätmeid ei tooda tihti uute autodega, mille õhusaastatus on väiksem.
2. Mürataseme hüppeline kasv. See puudutab enim ümbritsevaid krunte, kuid teades hästi kui vaikne on meie asum töövälisel ajal, nii õhtuti kui ka nädalavahetustel, siis kostub suurde konteinerisse pidevalt visatav ehitisjääde heli üle asumi. Jäätmejaam on planeeritud lahti hoida 7 päeva nädalas ja väga pikkadel lahtiolekuaegadel ehk alati nendel aegadel, kui meie kõik tahame kodus nautida töövälist aega ja rahu.
3. Ebameeldiv lõhn. Kuigi olmeprügi ei tohi tuua, siis prügi juures on alati lõhnad ja need levivad mööda asumit sinna, kuhu tuul need parasjagu puhub.
4. Tolm meie õues ja akendel. Seda tekib ja tuul viib seda täpselt sinna suunda kuhu ta tol päeval puhub.
5. Suure hulga prügiga hakkab seda tekkima ka asumisse. Keegi jõuab siis, kui jaam on kinni, ega ta ei hakka ju siis mõnda asja tagasi viima, poetan jäätmejaama aia taha maha või siis mõnda võssa, mis asumis asub. Joob järjekorras seistes või läbi asumi sõites kohvi ja tass aknast välja, suitsukonid aknast välja jne. Ehk olme- ja tavaprügi tekib samuti piirkonda rohkem.
6. Ohtlikest jäätmetest tekkiv võimalik reostus (väidetavalt on selle vastu planeeritud meetmed. Samas õnnetusi on juhtunud ja juhtub ka tulevikus).
7. Piirkonna visuaalne väärtus + mõju meie kinnisvaraväärtustele. Kus elad? Veskimetsas – seal kus jäätmejaam on. Ei tõsta just ei miljööväärtust, ega kinnisvara väärtust.
Ainuke võimalik järgmine samm on halduskohtusse minek ja ehitusloa vaidlustamine. Sellega ei ole garanteeritud jäätmejaama mitte ehitamine, küll aga annab võimaluse nõuda keskkonnauuringute tegemist ja annab hoopis teise aluse linnaga läbirääkimisteks, nt. müra takistavate seinte loomiseks, lahtioleku aegade vähendamiseks, liikluskorralduse ümber kujundamiseks (kõnniteed, Mustjõe tänava sulgemine Laki otsast vms) ja muud läbirääkimiste kohad.
Tänaseni oleme kõik advokaadibürooga tehtud kulud tasunud 5-6 pere peale. See järgmine samm käib meil aga üle jõu. Vastavalt advokaadibüroo sammude kirjeldamisele ja hinnapakkumisele vajame järgmiseks sammuks kokku 6 000€ – 12 000€. Vt allpool Advokaadibüroo poolt koostatud järgmiste sammude plaani ja kulude ülevaadet. Kui me seda järgmist sammu ei tee, siis kaotame tugevama diskussioonivõimaluse linnaga meie asumi elukvaliteedi säilimiseks.
PALUME KÕIKIDEL, KELLEL ON VÕIMALIK, ANNETADA VESKIMETSA-MUSTJÕE SELTSILE VÄHEMALT 50€ JÄÄTMEJAAMAGA SEOTUD KOHTUTEE KULUDE KATTEKS. KELLEL ON VÕIMALIK KANDA ROHKEM, PALUN KANDKE ROHKEM. SAAME KIIREMINI PIISAVAD VAHENDID KOKKU. KUNA EHITUSLUBA VÄLJASTATI 05.01.2018, PEAME KOHTULE AVALDUSE TEGEMA HILJEMALT 04.02.2018.
RAHA PALUME KANDA MTÜ VESKIMETSA-MUSTJÕE SELTSI ARVELDUSKONTOLE EE582200221065053318 (SWEDBANK). SELGITUS: „JÄÄTMEJAAM“. ET SAAKSIME TEEMA KOHTUSSE ANDA, VAJAME ÜLEKANNET HILJEMALT 25.01.2018!
Kui Selts piisavaid vahendeid kokku ei saa, ei saa me kahjuks kohtuteed jäätmejaama osas alustada! Kui me vahendeid piisavalt kokku ei saa ja kohtusse ei lähe, kanname annetajatele raha tagasi.
Kui on huvi saada detailsemat ülevaadet kirjavahetust linnaga, andke palun seltsi e-mailile märku ja me saadame selle. Ka kõik muud küsimused on teretulnud. Veskimetsa-Mustjõe Seltsi e-maili aadress on: info@vmselts.ee
Advokaadibüroo PricewaterhouseCoopers Legal OÜ kokkuvõte.
Jäätmejaama ehitusluba on võimalik vaidlustada kaebusega halduskohtus.
Võimalik saavutatav tulemus. Kaebuse rahuldamise korral kohus tühistab ehitusloa. Linn peaks siis ehitusloa menetluse uuesti läbi viima. See ei tähenda, et jäätmejaama kindlasti ei ehitatagi. Linn saab uuesti ehitusloa välja anda, aga eelnevalt peaks tegema keskkonnamõju hindamise ning tuleks teha vajalikud muudatused ehitusprojektis. Vaatamata sellele, et meie hinnangul on ehitusloa vaidlustamiseks tugevaid argumente, ei ole võimalik garanteerida, et kaebus on edukas või et saavutame jäätmejaama ehitamata jätmise või ehitamise piirkonna elanikele sobivatel tingimustel.
Esialgne õiguskaitse. Ehitusloa vaidlustamine kohtus ei peata iseenesest ehitusloa täitmist, st ka juhul kui kaebus esitada, võib linn kuulutada välja ehitushanke ja ehitaja võib ka ehitust alustada. Et seda ei toimuks, on võimalik taotleda kohtult esialgse õiguskaitse kohaldamist ja ehitusloa täitmise peatamist. Kui kohus selle taotluse rahuldab, ei tohi linn ehitusloa alusel edasi tegutseda, kuni kohtuotsuse jõustumiseni selles asjas. Soovitame antud asjas kindlasti esitada esialgse õiguskaitse taotluse.
Kaebuse tähtaeg: Kaebus halduskohtule tuleb esitada 30 päeva jooksul kaebajale haldusakti teatavaks tegemisest arvates. Kui võtta aluseks ehitusloa registreerimise päev ehitisregistris (05.01.2018), siis tuleks kaebus esitada hiljemalt 05.02.2018 (30 päeva täitub 04.02.2018, aga see on pühapäev).
Riigilõiv: Kaebuse esitamise eest tuleb maksta riigilõivu 15 eur ja esialgse õiguskaitse taotluse eest samuti 15 eur.
Kohtukulude väljamõistmine: Kui kaebus rahuldatakse, mõistetakse linnalt kaebuse esitaja kasuks välja ka kaebaja kohtukulud, st riigilõiv ja õigusteenuse kulud on võimalik ka tagasi saada. Kohus ei pruugi välja mõista kogu õigusteenuse kulu, vaid ainult osa. Kui kaebus jääb rahuldamata, jäävad kulud kaebuse esitaja kanda.
Alternatiiv: Kui ehitusluba ei vaidlustata, viib linn läbi hanke ja jäätmejaam ehitatakse vastavalt projektile. Sellisel juhul on teatud võimalus piirkonna elanikel oma seisukohti jäätmejaama käitamise osas esitada siis, kui hakatakse välja andma jäätmeluba selle jäätmejaama opereerimiseks. Jäätmeloa tingimustega saab määrata, kuidas jäätmejaam peab töötama (lubatud toimingud, keskkonnanõuded). Jäätmeloa andmine toimub avatud menetluses ja selle menetluse käigus on põhimõtteliselt võimalik elanikel esitada oma ettepanekuid. Seeläbi on võibolla võimalik teatud määral jäätmejaama tegutsemise tingimusi mõjutada.

matches: kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus


Riigi rakenduskõrgkooli nõunike kogu moodustamise alused ja töökord – Riigi Teataja
Riigi rakenduskõrgkooli nõunike kogu moodustamise alused ja töökord
Riigi rakenduskõrgkooli nõunike kogu moodustamise alused ja töökord - sisukord
§ 6 Nõunike kogu sekretär
§ 7 Nõunike kogu istungi protokoll
§ 9 Nõunike kogu teenindamine ja finantseerimine
RT I, 12.07.2019, 11
Vastu võetud 08.07.2019 nr 25
Määrus kehtestatakse kõrgharidusseaduse § 26 lõike 2 punkti 1 alusel.
(1) Nõunike kogu võtab oma pädevuse piires vastu nõuandva iseloomuga otsuseid.
(3) Nõunike kogu võtab otsused vastu avalikul hääletamisel kohalolijate häälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustav esimehe või tema äraolekul aseesimehe hääl. Käesoleva määruse § 2 lõikes 2 sätestatud juhul võtab nõunike kogu otsuse vastu salajasel hääletamisel koosseisulise häälteenamusega.
§ 6. Nõunike kogu sekretär
§ 7. Nõunike kogu istungi protokoll
Nõunike kogu sekretär protokollib nõunike kogu istungid. Protokollile kirjutavad alla esimees või tema äraolekul aseesimees ja sekretär. Protokollide koopiad edastab nõunike kogu sekretär ühe nädala jooksul pärast istungi toimumist nõunike kogu liikmetele.
§ 9. Nõunike kogu teenindamine ja finantseerimine
(1) Nõunike kogu tehnilise teenindamise tagab rakenduskõrgkool.
(2) Nõunike kogu tegevusega seotud kulud kaetakse rakenduskõrgkooli eelarve kaudu.


Enda põhiõiguste jõustamise ja puutumatuse teatis | Kiirgusinfo.ee
Kodu Enda põhiõiguste jõustamise ja puutumatuse teatis
Seetõttu soovitame kõigil, kes soovivad valitud rahvaesindajatele enda põhiõigusi meelde tuletada ning mitte osaleda 5G tehnoloogia katsetustes, saata Riigikogu Keskkonnakomisjoni ja Sotsiaalkomisjoni liikmetele (vt e-posti aadresse lehe all) ja teistele asjasse puutuvatele poliitikutele alljärgnev teatis (pdf):
Tuletan selle teatise saajatele meelde, et mina, selle teatise esitaja, olen elus inimene, kellele kehtivad Eesti Vabariigi põhiseaduses * (PS) ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Hartas (ELPH) sätestatud inimõigused
(* Põhiseaduses loetletud kõigi ja igaühe õigused, vabadused ja kohustused on võrdselt nii Eesti kodanikel kui ka Eestis viibivatel välisriikide kodanikel ja kodakondsuseta isikutel, EV PS § 9),
mul on õigus elule (PS § 16 ja ELPH artikkel 2);
mul on õigus isikupuutumatusele (PS § 20) ning kehalisele ja vaimsele puutumatusele,kusjuures kehtib vaba ja teadliku nõusoleku nõue (ELPH artikkel 3);
mind ei tohi minu vaba tahte vastaselt allutada meditsiini- ega teaduskatsetele (PS § 18);
mul on õigus tervise kaitsele (PS § 28) (kõigi liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tuleb tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse (ELPH artikkel 35));
mul on õigus turvalisusele (ELPH artikkel 6);
minu kodu on puutumatu (PS § 33);
mul on õigus vabalt liikuda ja elukohta valida (PS § 34).
Arvestades eeltoodut, ning et
5G tehnoloogia kohta ei ole seni tehtud bioloogilisi ohutusuuringuid ning isegi tootjad ja paigaldajad ei tea, kuidas 5G signaalid reaalajas levima ja käituma hakkavad ning milline saab olema inimeste kiirgusekspositsioon ja selle tervisemõju (1), mis viitab selgelt asjaolule, et
5G paigaldamine elukeskkonda on reaalajas toimuv inimkatse, mis aga on vastavalt Nürnbergi koodeksile keelatud;
sajad elektromagnetväljade tervisemõju uurivad teadlased nõuavad 5G tehnoloogia keelamist selle kahjulikkuse tõttu nii inimestele kui ka keskkonnale (2);
mitteioniseerivale kiirgusele Eestis kehtivad piirnormid ei kaitse tegelike tervisemõjude eest! (3)
Elektromagnetväljade bioloogiliste ja tervisemõjude teemal eelretsenseeritud artikleid avaldanud 250 teadlast 42 riigist on allkirjastanud pöördumise (4), milles sedastatakse järgmist: „Väga palju hiljutisi teadusartikleid on näidanud, et elektromagnetväljad mõjutavad elusorganisme kiirgustaseme juures, mis on rahvusvahelistest ja riiklikest piirnormidest oluliselt madalam. Nende mõjude seas on suurenenud vähirisk, rakustress, kahjulike vabade radikaalide hulga suurenemine, geneetilised kahjustused, reproduktiivsüsteemi struktuurilised ja funktsionaalsed muutused, õpi- ja mäluvaegused, neuroloogilised probleemid ning negatiivne mõju inimese üldisele heaolule. Kahjustused ulatuvad ka inimestest kaugemale, aina rohkem koguneb tõestusmaterjali kahjuliku mõju kohta nii taimedele kui ka loomadele.“ Seega saab 5G tehnoloogiat käsitleda ründena inimeste vaimse ja füüsilise tervise vastu;
UNESCO ettevaatuspõhimõte sätestab: ”Juhul, kui inimtegevused võivad kaasa tuua moraalselt vastuvõetamatut kahju, mis on teaduslikult võimalik, kuid pole kindel, tuleb astuda samme selle kahju vältimiseks või vähendamiseks”,
Ma ei ole nõus olema seni inimeste peal testimata tehnoloogia katsealune,
eriti kui on piisavalt tõendeid selle tehnoloogia tervist kahjustava mõju kohta.
Vastavalt PS §-dele 33 ja 34 on mul õigus kiirgusvabale kodule ja liikumisvabadusele, mida ei tohi piirata tehislike teguritega, mis võivad olla kahjulikud.
5G kohta avaldatud uuringud ja teadustööd (inglise keeles):
(1) Tsitaadid Euroopa Parlamendi dokumendist „5G Deployment: State of play in Europe, USA and Asia“, http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=IPOL_IDA(2019)631060 (tõlge: MTÜ Kogukonna Hüvanguks):
“Üks asi, mida praegu veel hästi ei mõisteta, on 5G etteennustamatud levimise mustrid, mis võivad kaasa tuua kiirgusega kokkupuute vastuvõetamatud tasemed inimeste jaoks.”
“Pikaajalised tehnoloogia-uuringud on väga hädavajalikud. Üks põhiprobleem on ebatavaline [5G] levimise fenomen…“
(2) https://www.kiirgusinfo.ee/teadlased-ja-arstid-hoiatavad-5g-voimalike-tosiste-tervisemojude-eest/,
https://www.kiirgusinfo.ee/hardell-ja-nyberg-keskkonnavolinikule/, https://www.kiirgusinfo.ee/rahvusvaheline-uleskutse-peatage-5g-maa-peal-ja-kosmoses/, https://www.kiirgusinfo.ee/milleri-poordumine-5g/,
https://www.emfscientist.org/Letter_to_UNEP_June_25_%202019.pdf
(3) Tallinna Tehnikaülikooli raadiofüüsika emeriitprofessor Hiie Hinrikus: „5G peatamise asemel võiks Eesti karmistada elektromagnetkiirguse piirnorme“:
https://epl.delfi.ee/arvamus/raadiofuusika-professor-5g-peatamise-asemel-voiks-eesti-karmistada-elektromagnetkiirguse-piirnorme?id=86523935
(4) https://www.kiirgusinfo.ee/teadlased-nouavad-kaitset-elektromagnetkiirguse-eest/
Riigikogu Sotsiaalkomisjoni liikmed: Riigikogu Keskkonnakomisjoni liikmed:
tonis.molder@riigikogu.ee
hele.everaus@riigikogu.ee
signe.riisalo@riigikogu.ee
viktor.vassiljev@riigikogu.ee erki.savisaar@riigikogu.ee
riho.breivel@riigikogu.ee
peeter.ernits@riigikogu.ee
heiki.kranich@riigikogu.ee
igor.kravtsenko@riigikogu.ee
yllar.saaremae@riigikogu.ee


text:
Kohus keeldus SAPTK-le väljastamast otsust, millega rahuldati lesbipaari lapsendamisavaldus • Objektiiv
Avaleht Uudised Eesti Kohus keeldus SAPTK-le väljastamast otsust, millega rahuldati lesbipaari lapsendamisavaldus
Eile levis meedia vahendusel uudis, et Tartu ringkonnakohus rahuldas lesbipaari lapsendamisavalduse, mille Tartu maakohus oli novembris tagasi lükanud. Lesbipaari kohtuvõitlust toetas ulatuslikku riiklikku rahastust nautiv ja ühe tuntuma homoaktivisti Kari Käsperi juhitav Eesti Inimõiguste Keskus.
Kuivõrd kõnealuse otsuse suhtes on kooseluseadusega seonduvates küsimuste valguses otseselt suur ja põhjendatud avalik huvi, pöördus SA Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks (SAPTK) juhatuse esimees Varro Vooglaid Tartu ringkonnakohtu poole, paludes võimalust otsusega tutvuda.
Vooglaid rõhutas spetsiifiliselt palvet väljastada kohtuotsuse ärakiri ilma isikuandmeteta.
Täna laekus Tartu Ringkonnakohtu kantseleist vastus, millega anti teada, et SAPTK taotlust ei rahuldata, kuna kaebuse esitanud lesbipaar ei ole sellega isikuandmete kaitse ettekäändel nõus.
“Lapsendamine on TsMS § 38 lg 1 p 4 alusel kinnine tsiviilasi. Kinnine menetlus on vajalik menetlusosaliste eraelu ja lapsendamissaladuse kaitsmiseks (PKS § 164 lg l). Lapsendamist käsitleva menetlusdokumendiga võib tutvuda üksnes lapsendaja ja täisealise lapse nõusolekul (TsMS § 59 lg 4). Ringkonnakohus pöördus 24.01.2018 järelpärimisega lapsendaja poole. Lapsendaja ei andnud nõusolekut kohtumääruse ärakirja väljastamiseks või selle osaliseks avalikustamiseks,” selgitati ringkonnakohtu kantseleist.
Ühtlasi lisas kohus oma eitavat vastust põhjendades, et “lapsendamine on tsiviilasi, mis puudutab ainuüksi konkreetse tsiviilasja menetlusosalisi” ning et “lapsendamise asjas on menetlusosalisel kõrgendatud huvi lahendi saladuses hoidmise vastu, mis on kohtumenetluses kaitstud seaduse alusel (TsMS § 38 lg 1 p 4, PKS § 164 lg l).
Vooglaiu sõnul ei ole kohtu niisuguses vastuses midagi üllatavat, ent ometi ei saa sellise lähenemisega nõus olla.
“Jääb on arusaamatuks, miks kohus keeldub juba mitmendat korda kooseluseadusega seonduvate ja ilmselgelt suurt avalikku huvi kätkevate otsuste ärakirjade väljastamisest, põhjendades seda isikuandmete kaitsmise vajadusega, olgugi et olen varem palunud ja palusin ka see kord spetsiifiliselt ja selgesõnaliselt väljastada otsuse ärakiri ilma isikuandmeteta,” avaldas Vooglaid imestust.
Ta toonitas, et varem on mitmel puhul kohtud väljastanud otsuste ärakirju sellisel viisil, kus isikuandmeid sisaldavad osad on ära kustutatud, ent viimasel ajal ja just kooseluseaduse või välisriigis sõlmitud nn homoabielu Eestis tunnustamisega seonduvates asjades on täielikult keeldutud otsuste väljastamisest, tehes seda selgelt põhjendamatul moel.
“Sellises olukorras ei ole võimalik kohtu tegevuse suhtes ka sisulist seisukohta kujundada, sest me lihtsalt ei tea, millistele argumentidele kohus oma otsuses tugines, milliseid arutluskäike otsus kätkes, millised madalama astme kohtu põhjendused arvati vääraks ning milliste järeldusteni kohus täpsemalt jõudis. Me ei tea isegi seda, mis olid otsuse langetanud kohtunike nimed. See kõik on pehmelt öeldes problemaatiline, pidades silmas, et põhiseaduse kohaselt peaks Eesti Vabariigis olema kohtupidamine avalik,” toonitas Vooglaid.
“Õigusriigis ei peaks asjad nii käima, et esmalt võtavad kohtud endale meelevalla rakendada seadusi, mille terviklikul kujul vastuvõtmiseks pole parlamendis jätkunud toetust ning mis pole seetõttu jõustunudki, ning siis teevad seda veel salatsedes ning oma otsuseid ja ka otsuse langetanud kohtunike isikuid avalikkuse eest varjates,” märkis SAPTK juhatuse esimees.
Ligi aasta aja eest ehk 2017. aasta veebruaris langetas Tallinna halduskohus otsuse, mille kohaselt kanti lapse vanemana esmakordselt rahvastikuregistrisse kaks “ema”. Ka selle otsuse langetamisel tugineti kooseluseadusele ning ka otsuse ärakirja keeldus kohus SAPTK-le väljastamast.
Toona iseloomustas Eesti Ekspress toimunut selgitusega, et kohtunik Kadriann Ikkonen tungis seadusandja mängumaale ja tegi ära selle, mis on riigikogus jäänud tegemata. Nimelt otsustas ta, et kui rahvasaadikud kooseluseaduse rakendusakte vastu ei võta, lahendab olukorra kohtuvõim.
lapsnedamine

matches:
Kohus
§ 38
§ 164
§ 59
kohus
§ 38
§ 164
kohus
kohus
kohus
kohus


text:
19.09.1875 19.09.1875 num eesti : kirjavahemärk 98 98 number
Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Mägi Mägi s_nimi sg.nom. eesti kaebas kaebama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti kohto kohus s sg.gen. eesti ees ees adp eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti poeg poeg s sg.nom. eesti Tõnis Tõnis s_nimi sg.nom. eesti Mägi Mägi s_nimi sg.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti elaja elajas s sg.gen. eesti laut laut s sg.nom. eesti ära ära v eesti võtta võtma v inf.neg. eesti tahtvad tahtev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti jago eesti juba juba adv eesti ammust ammust adv eesti aiast aed s sg.el. eesti olla olema v inf. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti üle üle adp eesti kohto kohus s sg.gen. eesti seletust seletus s sg.part. eesti ja ja konj eesti otsust otsus s sg.part. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti temal tema pron sg.ad. eesti oma oma pron sg.gen. eesti laut laut s sg.nom. eesti alles alles adv eesti jääks jääma v pers.knd.pr. eesti ja ja konj eesti kohus kohus s sg.nom. eesti temal tema pron sg.ad. eesti seda see pron sg.part. eesti lauta laut s sg.part. eesti ka ka adv eesti juba juba adv eesti 12 12 number ehk ehk konj eesti 13 13 number aasta aasta s sg.gen. eesti eest eest adp eesti ära ära v eesti mõistnud mõistma v nud.neg. eesti olevad olev adj pl.nom. eesti . kirjavahemärk
Tõnis Tõnis s_nimi sg.nom. eesti Mägi Mägi s_nimi sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tellit eesti ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti see see pron sg.nom. eesti laut laut s sg.nom. eesti juba juba adv eesti enne enne adp eesti ammogi eesti talo talu s sg.gen. eesti sulaste sulane s pl.gen. eesti laut laut s sg.nom. eesti olnud olema v nud. eesti ja ja konj eesti nüüd nüüd adv eesti ka ka adv eesti seks see pron sg.tr. eesti jäänud jääma v nud. eesti tema tema pron sg.gen. eesti maia maja s sg.nom. eesti ära ära v eesti ostmise ostmine s sg.gen. eesti läbi läbi adp eesti , kirjavahemärk kaebajal kaebaja s sg.ad. eesti aga aga konj eesti lehma lehm s sg.part. eesti ruumi ruum s sg.part. eesti nii nii adv eesti paljo palju adv eesti annab andma v pers.ind.pr.sg.3. eesti kui kui konj eesti senna senna s sg.nom. eesti temal tema pron sg.ad. eesti tarvis tarvis adv eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti . kirjavahemärk
Sai saa s_nimi pers.ind.ipf.sg.3. eesti mõistetud mõistma v tud. eesti , kirjavahemärk teises teine pron sg.in. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti aias aed s sg.in. eesti , kirjavahemärk vanad vana adj pl.nom. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti raamatud raamat s pl.nom. eesti läbi läbi adv eesti otsi otsima v pers.imp.pr.sg.2. eesti , kirjavahemärk kas kas adv eesti kaebajal kaebaja s sg.ad. eesti see see pron sg.nom. eesti laut laut s sg.nom. eesti 12 12 number ehk ehk konj eesti 13 13 number a a lüh. eesti . kirjavahemärk eest eest adp eesti juba juba adv eesti kohto kohus s sg.gen. eesti poolt poolt adp eesti omaks oma adj sg.tr. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti mõistetud mõistma v tud. eesti . kirjavahemärk

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus


text:
Maksumaksja portaal - Uus Riigikohtu lahend maksuasjas - kruntide maksustamine käibemaksuga - EML - Uudised
EML : Uus Riigikohtu lahend maksuasjas - kruntide maksustamine käibemaksuga
27.05.2008 6:00:00 (1750 )
21. mail avalikustas Riigikohus kohtuotsuse haldusasjas nr 3-3-1-14-08. Vaidlus puudutab kruntide maksustamise üleminekusätet käibemaksuseaduses.
KMS § 16 lg 2 p 3 järgi ei maksustata käibemaksuga kinnisasja või selle osa käivet, kusjuures maksuvabastust ei kohaldata sellisele kinnisasjale, mille oluline osa on samas sätestatud tingimustele vastav ehitis või mis on krunt.
Enne 1. maid 2004 kehtinud käibemaksuseadused ei näinud ette kruntide maksustamist. Sellest tulenevalt on kehtivas käibemaksuseaduses üleminekusäte, mille eesmärk on tagada õiguskindlus seoses üleminekuga maksuvabastuselt maksustamisele.
KMS § 46 lg 3 kohaselt ei maksustata ehitise ja selle aluse maa võõrandamist enne nende esmast kasutuselevõttu juhul, kui ehitamist on alustatud enne selle seaduse jõustumist, ning krundi, millel ei asu ehitist, võõrandamist juhul, kui maatükk on soetatud enne selle seaduse jõustumist.
Vaidlusalusel juhul oli äriühing sõlminud 29. aprillil 2004 võlaõigusliku lepingu maatüki soetamiseks, kuid tulenevalt kinnisasja omandamise kitsendamise seaduse nõuetest jäi asjaõigusleping sõlmimata, kuna selleks ei saadud maavanema luba. Selleks, et tehing lõpule viia, tükeldas kinnistu müüja maatüki mitmeks väiksemaks tükiks ning müüs need uuesti samale äriühingule. Kuna uus leping sõlmiti pärast 1. maid 2004, asus maksuhaldur seisukohale, et äriühing soetas maatüki teise lepingu alusel ning üleminekusäte ei rakendu.
Riigikohus selgitas, et "soetamise" mõiste erineb omandamise mõistest ning asjaõiguslepingu sõlmimise aeg ei ole käibemaksuseaduse rakendamisel oluline. Soetamine on vastand KMS § 2 lõikes 5 defineeritud võõrandamisele. Konkreetse kaasuse kohta selgitas Riigikohus, et kuna teise lepingu esemeks olnud väiksemad maatükid kattuvad esimeses lepingus märgitud maatükiga, siis tuleb lugeda maatükk soetatuks enne 1. maid 2004. Oluline on see, et soetati sama maa, mis hiljem kruntidena võõrandati. Vahepealne katastritunnuse, registriosa numbri või maa sihtotstarbe muutus ei muuda maatüki olemust ning ei ole takistuseks KMS § 46 lg 3 kohaldamisel.
Otsuse teksti vt http://www.nc.ee/?id=11&tekst=RK/3-3-1-14-08

matches:
Riigikohus
§ 16
§ 46
Riigikohus
§ 2
§ 46


Töötuna ja tööotsijana arvel olevate isikute ning tööturuteenuste osutamise registri asutamise ja pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Töötuna ja tööotsijana arvel olevate isikute ning tööturuteenuste osutamise registri asutamise ja pidamise põhimäärus
Töötuna ja tööotsijana arvel olevate isikute ning tööturuteenuste osutamise registri asutamise ja pidamise põhimäärus - sisukord
§ 1 Registri asutamine, eesmärk ja ametlik nimetus
§ 3 Registri ülesehitus
§ 4 Registriandmete kaitse
§ 5 Andmete esitajad
§ 7 Füüsilise isiku andmed
§ 8 Töötu andmed
§ 9 Tööotsija andmed
§ 10 Muu tööturuteenust saanud isiku andmed
§ 11 Töötu individuaalse tööotsimiskava andmed
§ 12 Tööotsija ja muu tööturuteenust saanud isiku individuaalse tööotsimiskava andmed
§ 13 Tööandja ja tööturuteenuse osutaja andmed
§ 14 Tööturuteenuse osutamise andmed
§ 15 Töövahendus
§ 16 Tööturukoolitus
§ 17 Karjäärinõustamine
§ 18 Ettevõtluse alustamise toetus
§ 19 Palgatoetus
§ 20 Tööpraktika
§ 21 Tööharjutus
§ 22 Tööruumide ja -vahendite kohandamine
§ 23 Töötamiseks vajaliku abivahendi tasuta kasutamiseks andmine
§ 24 Abistamine tööintervjuul
§ 25 Tugiisikuga töötamine
§ 26 Tööalane rehabilitatsioon
§ 27 Tööhõiveprogrammi alusel osutatavate tööturuteenuste andmed
§ 28 Tööturuteenuse osutamise korraldamise dokumentide andmed
§ 29 Tööturutoetuse maksmise andmed
§ 30 Töötutoetus
§ 31 Stipendium
§ 32 Sõidu- ja majutustoetus
§ 33 Töökoha täitmiseks välismaalasega loa taotlemise andmed
§ 34 Sotsiaalmaksu maksmise andmed
4 Andmetele juurdepääs ja andmeandjad
§ 35 Juurdepääs registrisse kantud andmetele ja registrist andmete väljastamine
§ 36 Andmeandjad ja nendelt saadavad andmed
§ 37 Andmete säilitamine
6 Registri rahastamine ja lõpetamine
§ 39 Registri lõpetamine
§ 40 Üleminekusätted
RT I, 08.05.2020, 14
Vastu võetud 05.03.2019 nr 9
RT I, 12.03.2019, 16
30.04.2020 RT I, 08.05.2020, 2 11.05.2020
§ 1. Registri asutamine, eesmärk ja ametlik nimetus
(1) Töötuna ja tööotsijana arvel olevate isikute ning tööturuteenuste osutamise register on tööturuteenuste ja -toetuste seaduse alusel asutatud register, mis on riigi infosüsteemi kuuluv register avaliku teabe seaduse tähenduses.
(3) Registri pidamise eesmärgid on:
1) tööealise elanikkonna võimalikult kõrge tööhõive määra saavutamise ning pikaajalise töötuse ja tööturult tõrjutuse ennetamise eesmärgil tööturuteenuste ja -toetuste seadusega ning Vabariigi Valitsuse määruse, valdkonna eest vastutava ministri määruse või käskkirjaga kinnitatud tähtajaliste tööhõiveprogrammidega (edaspidi tööhõiveprogramm) pandud ülesannete täitmine;
2) töötajate vaba liikumise soodustamiseks Euroopa Liidu õigusaktide alusel pandud ülesannete täitmine;
4) sotsiaalmaksuseaduse alusel sotsiaalmaksu maksmine tuumakatastroofi, tuumakatsetuse või aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisest osa võtnud mittetöötavate isikute eest;
5) statistika ja analüüside tegemiseks vajalike andmete kogumine.
(4) Sotsiaalministeeriumile tagatakse registrisse kantud andmete alusel statistilised andmed tööturu olukorra kohta statistiliste ja teaduslike uuringute tegemiseks.
Registri vastutav töötleja on Eesti Töötukassa (edaspidi töötukassa).
§ 3. Registri ülesehitus
2) digitaalsed või paberil alusdokumendid.
§ 4. Registriandmete kaitse
(1) Registri turvaklass on K2T1S2.
(2) Registri turbeaste on keskmine.
§ 5. Andmete esitajad
6) töötukassa;
7) tuumakatastroofi, tuumakatsetuse või aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisest osa võtnud mittetöötav isik, kelle eest töötukassa maksab sotsiaalmaksu (edaspidi sotsiaalmaksu maksmist taotlenud isik).
7) avaldus sotsiaalmaksu maksmist taotlenud isiku eest sotsiaalmaksu maksmiseks ja sellele lisatud dokumendid.
§ 7. Füüsilise isiku andmed
3) ees- ja perekonnanimi;
5) elamisloa või elamisõiguse kehtivuse aeg;
6) lühiajaliselt Eestis töötamise andmed;
7) rahvusvahelise kaitse saaja seisund;
8) rahvusvahelise kaitse taotleja seisund;
9) elukoha aadressiandmed;
10) kontaktandmed (sidevahendi liik ja number ning e-posti aadress).
(2) Lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele kantakse registrisse:
1) töötu kohta §-des 8 ja 11 nimetatud andmed;
2) tööotsija kohta §-des 9 ja 12 nimetatud andmed;
3) muu tööturuteenust saanud isiku kohta §-des 10 ja 12 nimetatud andmed;
4) sotsiaalmaksu maksmist taotlenud isiku kohta §-s 34 sätestatud andmed.
§ 8. Töötu andmed
2) isik on juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liige, saab selle eest tasu ja vastab töötuskindlustushüvitise saamise tingimustele;
3) isik on registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjana, tema ettevõtte tegevus on peatatud või hooajaline tegevus on lõppenud ja ta vastab töötuskindlustushüvitise saamise tingimustele;
4) isik osaleb füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtte tegevuses abikaasana ja on kantud maksukohustuslaste registrisse, füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtte tegevus on peatatud või hooajaline tegevus on lõppenud ja ta vastab töötuskindlustushüvitise saamise tingimustele;
5) isik osutab teenust või müüb kaupa ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seaduse tähenduses;
6) isik õpib statsionaarses või täiskoormusega õppes, sealhulgas viibib akadeemilisel puhkusel, ning täiskoormusega õppiva ja kutseõppes statsionaarses õppes õppiva isiku töötamise andmed viimase 12 kuu jooksul;
7) isik viibib aja-, asendus- või reservteenistuses;
8) isik saab abikaasatasu;
9) isikule on määratud ennetähtaegne vanaduspension;
10) isik saab vanaduspensioni ootel oleva päästeteenistuja toetust.
3) töötukassasse pöördumise aeg;
§ 9. Tööotsija andmed
4) isik osutab teenust või müüb kaupa ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seaduse tähenduses;
5) isik omandab põhi-, üldkesk-, kutse- või kõrgharidust;
6) isik saab sotsiaalhoolekande seaduse alusel sotsiaalse rehabilitatsiooni teenust;
7) isikul on tuvastatud puue;
8) isikul on tuvastatud püsiv töövõimetus;
9) isikule on määratud invaliidsusgrupp tähtajatult;
10) isikul on tuvastatud osaline töövõime.
§ 10. Muu tööturuteenust saanud isiku andmed
3) töötukassasse pöördumise aeg.
(2) Kui isikule osutatakse tööalase rehabilitatsiooni teenust tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 91 lõike 2 alusel, kantakse registrisse käesoleva määruse § 9 lõikes 6 nimetatud andmed.
§ 11. Töötu individuaalse tööotsimiskava andmed
(4) Tööturuteenuse osutamise otsustamiseks kantakse registrisse andmed selle kohta, kas isik on saanud sotsiaalhoolekande seaduse alusel sotsiaalse rehabilitatsiooni teenust, erihoolekandeteenust või abivahendi.
1) töötukassasse pöördumise viis ja aeg;
2) töötukassasse määratud ajal pöördumata jätmise põhjus;
3) tööotsimiskavas kokku lepitud tööturuteenuse s osalemine või sellest keeldumine;
§ 12. Tööotsija ja muu tööturuteenust saanud isiku individuaalse tööotsimiskava andmed
§ 13. Tööandja ja tööturuteenuse osutaja andmed
(1) Kui tööandja või tööturuteenuse osutaja on juriidiline isik, kantakse registrisse juriidilise isiku vorm, registrikood, nimi, peamine tegevusala ja kontaktandmed (postiaadress, telefon, e-posti aadress).
(2) Kui tööandja või tööturuteenuse osutaja on füüsilisest isikust ettevõtja, kantakse registrisse füüsilisest isikust ettevõtja isikukood, nimi, peamine tegevusala ja kontaktandmed (postiaadress, telefon, e-posti aadress).
(3) Kui tööandja või tööturuteenuse osutaja on füüsiline isik, kantakse registrisse § 7 lõike 1 punktides 1, 3, 9 ja 10 nimetatud andmed.
§ 14. Tööturuteenuse osutamise andmed
Töötule, tööotsijale, muule tööturuteenust saanud isikule ja tööandjale osutatud tööturuteenuse kohta kantakse registrisse §-des 15–27 nimetatud andmed.
§ 15. Töövahendus
(2) Töövahendusteenuse osutamisel Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES) kaudu kantakse registrisse peale lõikes 1 nimetatud andmete vabade töökohtade ja töötaotlejate vahendamist reguleerivates Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud andmed.
(3) Kui isik on andnud nõusoleku oma isikuandmete edastamiseks tööandjale või EURESe portaali, tehakse registrisse vastavasisuline märge.
§ 16. Tööturukoolitus
§ 17. Karjäärinõustamine
§ 18. Ettevõtluse alustamise toetus
§ 19. Palgatoetus
2) andmed eraõigusliku juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena, usaldusühingu või täisühingu osanikuna tegutsemise kohta;
3) selle isiku isikukood, kelle tööle võtmise korral tööandjale palgatoetust makstakse;
4) töökoha nimetus ja asukoht ning töölepingu kestus;
5) palgatoetuse maksmise eeldatav ajavahemik ja töötasu suurus;
6) tööandjale töölepingu seaduse § 66 alusel riigieelarvest hüvitatud puhkusetasu suurus ja töötaja puhkuse aeg;
7) töötajale makstud töötasu suurus;
8) tööandjale makstava palgatoetuse suurus;
9) ajavahemik, mille eest palgatoetust arvutati;
10) palgatoetuse arvutamise kuupäev;
11) isiku töösuhte lõpetamise kuupäev ja põhjus.
§ 20. Tööpraktika
§ 21. Tööharjutus
§ 22. Tööruumide ja -vahendite kohandamine
§ 23. Töötamiseks vajaliku abivahendi tasuta kasutamiseks andmine
7) töötamiseks vajaliku abivahendi töötukassale tagastamise kuupäev.
§ 24. Abistamine tööintervjuul
§ 25. Tugiisikuga töötamine
§ 26. Tööalane rehabilitatsioon
§ 27. Tööhõiveprogrammi alusel osutatavate tööturuteenuste andmed
§ 28. Tööturuteenuse osutamise korraldamise dokumentide andmed
(3) Kui tööturuteenuse osutamisel võtab töötukassa isikult tööturuteenuse eest tasu maksmise kohustuse üle, kantakse registrisse:
§ 29. Tööturutoetuse maksmise andmed
Töötule, tööotsijale ja muule tööturuteenust saanud isikule makstud tööturutoetuse kohta kantakse registrisse §-des 30–32 nimetatud andmed.
§ 30. Töötutoetus
§ 31. Stipendium
2) tööturuteenuse s osalemise ajavahemik;
§ 32. Sõidu- ja majutustoetus
§ 33. Töökoha täitmiseks välismaalasega loa taotlemise andmed
§ 34. Sotsiaalmaksu maksmise andmed
4. peatükk Andmetele juurdepääs ja andmeandjad
§ 35. Juurdepääs registrisse kantud andmetele ja registrist andmete väljastamine
(1) Juurdepääs registrisse kantud andmetele võimaldatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) ja teiste kehtivate õigusaktidega.
(2) Välisriigile võib andmeid väljastada Euroopa Liidu õigusest tuleneva kohustuse täitmiseks või välislepingus ettenähtud juhtudel ja korras.
(3) Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskus täidab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 4 lõike 2 rakendamiseks loodud infosüsteemis Eesti juurdepääsupunkti ülesandeid. Nende ülesannete täitmisel tekkivate turvaintsidentide lahendamisel on Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskusel õigus lugeda ja kustutada infosüsteemi kaudu edastatavaid isikuandmeid.
(4) Registrile juurdepääsu õigus on ka registrit arendaval või hooldaval isikul arendus- või hoolduslepingus sätestatud ulatuses ja tingimustel.
(5) Registri vastutav töötleja peab arvestust, kellele, mis eesmärgil, millal, millisel viisil ja milliseid isikuandmeid registrist väljastatakse.
§ 36. Andmeandjad ja nendelt saadavad andmed
Register saab andmekogudest järgmisi andmeid:
1) Eesti hariduse infosüsteem – põhi-, üldkesk-, kutse- või kõrghariduse õppetasemel õppima asumise, õpingute lõpetamise ja katkestamise kohta õppeasutuse, õppetaseme, õppekava, õppevormi, õppekoormuse, finantseerimise allika ja akadeemilise puhkuse andmed;
4) kutseregister – isikule antud kutse andmed;
5) liiklusregister – isiku juhtimisõiguse ja ametitunnistuse andmed;
6) maksukohustuslaste register – isiku töötasu ja füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtte tegevuses abikaasana osalemise andmed, isiku sotsiaalmaksuga maksustatava sissetuleku andmed, töötamise registrisse kantud töötamise andmed, isiku ettevõtluskonto andmed, tööandja makstava haigushüvitise andmed, isiku ajutise töövõimetuse hüvitise suuruse andmed ning töötuskindlustusmakse andmed;
7) vangiregister – isiku vahi all, vanglas ja arestimajas viibimise aja andmed;
8) sotsiaalkaitse infosüsteem – puude, püsiva töövõimetuse, tähtajatult määratud invaliidsusgrupi, riikliku pensioni määramise ja maksmise, sotsiaalse rehabilitatsiooni ja erihoolekandeteenuse saamise andmed ning tööandjale töölepingu seaduse § 66 alusel hüvitatud puhkusetasu andmed;
10) riiklik rahvusvahelise kaitse andmise register – rahvusvahelise kaitse saaja ja rahvusvahelise kaitse taotleja seisundi andmed;
14) äriregister – tööandja ja tööturuteenuse osutaja andmed, füüsilisest isikust ettevõtjana ning juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena tegutsemise andmed, andmed usaldusühingu või täisühingu osanikuks või muu äriühingu omanikuks olemise kohta.
§ 37. Andmete säilitamine
(1) Registrisse kantud andmeid säilitatakse alates nende registrisse kandmisest kuni kümme aastat pärast isiku suhtes alustatud tööturuteenuste ja -toetuste seaduses sätestatud menetluse lõppemist või isiku surma.
(2) Säilitustähtaja möödumisel registrisse kantud andmed pseudonüümitakse kord aastas säilitustähtaja möödumise kalendriaasta lõpus.
(3) Registrisse kantud pseudonüümitud andmeid säilitatakse 65 aastat, mille möödumisel andmed anonüümitakse kord aastas säilitustähtaja möödumise kalendriaasta lõpus.
(4) Käesoleva määruse §-s 6 nimetatud alusdokumente säilitatakse kümme aastat menetluse lõpukuupäevast arvates. Struktuuritoetuste korral säilitatakse alusdokumente vastavalt vastava perioodi struktuuritoetuse seaduses sätestatud tähtajale.
(5) Vastutav töötleja säilitab andmetöötlusandmeid kaks aastat.
(6) Säilitustähtaja möödumisel kustutatakse registrisse kantud käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud andmed kord aastas hiljemalt kalendriaasta lõpus.
6. peatükk Registri rahastamine ja lõpetamine
Registri pidamist rahastatakse töötukassa tegevuskulude eelarvest eraldatud vahenditest.
§ 39. Registri lõpetamine
(1) Registri lõpetamise otsustab valdkonna eest vastutav minister.
(2) Registri lõpetamisel otsustatakse andmete üleandmine teise andmekogusse või riiklikku arhiivi või andmete hävitamine ning üleandmise või hävitamise tähtaeg.
(3) Register lõpetatakse avaliku teabe seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
§ 40. Üleminekusätted
(1) Enne 1. jaanuari 1999. a töötuna arvel olnud isikute pensioniõiguslikku staaži tõendavaid andmeid säilitatakse 55 aastat töötuna arvelevõtmisest arvates.
(2) Registrisse kantud andmed, mille säilitustähtaeg saabub vastavalt käesoleva määruse § 37 lõikele 1 enne 1. aprilli 2021. a, pseudonüümitakse hiljemalt 31. märtsil 2021. a.