 HAAPSALU GÜMNAASIUMI ÕPPEKAVA
HAAPSALU GÜMNAASIUMI ÕPPEKAVA
Kinnitatud Haapsalu Gümnaasiumi direktori 20.juuni 2008.a.käskkirjaga nr 15
1.1. Haapsalu Gümnaasiumi õppekava on Haapsalu Gümnaasiumi õppe- ja kasvatustegevuse alusdokument.
1.2. Haapsalu Gümnaasiumi õppekava terviktekst on kättesaadav kooli raamatukogus ja Haapsalu Gümnaasiumi veebilehel.
1.3. Õpetaja koostab Haapsalu Gümnaasiumi õppekava üldosa ja ainekava alusel igal õppeaastal töökava kõikidele klassidele, kus ta õpetab. Klassi töökavas täpsustatakse kooli ainekavas esitatut, arvestades konkreetseid õpilasi, kasutatavat õppekirjandust ja -materjale ning õpetajatevahelist koostööd.
1.4. Haapsalu Gümnaasiumi õppekavas on üldosa ja ainekavad.
1.5. Haapsalu Gümnaasiumi õppekava üldosas esitatakse:
· Haapsalu Gümnaasiumi õppe- ja kasvatustegevuse eesmärgid ja põhimõtted;
· Haapsalu Gümnaasiumi õppesuunad;
· läbivad teemad, nende käsitlemise põhimõtted Haapsalu Gümnaasiumis;
· traditsioonilise aineõppe ja klassideta kursusõppe rakendamine Haapsalu Gümnaasiumis;
· Haapsalu Gümnaasiumi tunnijaotusplaan klassiti ning õppe- ja kasvatustöö korralduse alused;
· valikkursuste loendid ja valimise põhimõtted Haapsalu Gümnaasiumis;
· ülekooliliste, koolidevaheliste projektide kavandamise põhimõtted Haapsalu Gümnaasiumis;
· hindamise korraldus Haapsalu Gümnaasiumis;
· nõuded õpetaja töökavale Haapsalu Gümnaasiumis;
· õpilaste nõustamine, õpiabi osutamine Haapsalu Gümnaasiumis;
· Haapsalu Gümnaasiumi õppekava uuendamise ja täiendamise kord.
1.6. Ainekavades esitatakse klassiti:
· aine õppe-eesmärgid;
· õppetegevus;
· aine õpitulemused ja õppesisu ning nende vahelised seosed;
· aine õppesisu seos õppekava läbivate teemadega ning integratsioon teiste õppeainetega;
· ainealased, ainetevahelised, klassidevahelised, ülekoolilised projektid ning pikemaajalised koolidevahelised projektid;
· kasutatav õppekirjandus ja õppevahendid.
1.7. Haapsalu Gümnaasiumi õppekava lisades esitatakse gümnaasiumi valikkursuste loend ja ainekavad.
1.8. Gümnaasiumi ainekavad on koostatud kursustena. Kursuse pikkus on 35 tundi.
2. HAAPSALU GÜMNAASIUMI ÕPPEKAVA ÜLDOSA
2.1. Haapsalu Gümnaasiumi õppe- ja kasvatustegevuse eesmärgid ja põhimõtted
2.1.1. Haapsalu Gümnaasiumi õppekava lähtealus
· Haapsalu Gümnaasiumi õppekava koostamisel on lähtutud põhikooli ja gümnaasiumi riiklikust õppekavast ja koolikollektiivi kokkuleppest kooli õppesuundade ja eripära kohta, arvestades piirkondlikke vajadusi, lastevanemate ja õpilaste soove ning vaimseid ja materiaalseid ressursse.
· Haapsalu Gümnaasiumi õppekava ülesanne on toetada kõigi õpilaste integreerumist Eesti ühiskonnas, arvestades nende erivajadusi, päritolumaa kultuuritraditsioone ning õpilaste rahvuslikku identiteeti.
· Haapsalu Gümnaasiumi õppekava õppe- ja kasvatuseesmärkide määratlemisel on peetud silmas järgmist:
- inimese areng selle terviklikkuses on kooli kõrgeim siht ja väärtus;
- muutuvas maailmas erinevate maailmakäsitustega kokku puutudes määratleb inimene end, võtab endale vastutuse oma elukäigu kujundamise eest;
- kõige tähtsam on õppida õppima, sest kiiresti teisenevas maailmas vananevad teadmised kiiresti;
- soov areneda ja õppida, võime analüüsida omaenese ja teiste kogemusi, koostööoskused, käitumiskultuur ning eetilisus loovad eeldused elus toimetulekuks ning muutuvas maailmas orienteerumiseks;
- elukestev õpe võimaldab üksikisikul ja ühiskonnal väärikalt toime tulla kiiretest ja vastuolulistest arengutest tulenevate väljakutsetega;
- üldhariduslik õpe toetab kodanikuühiskonna arengut.
2.1.2. Haapsalu Gümnaasiumi õppe- ja kasvatuseesmärgid
Haapsalu Gümnaasiumi õppe ja kasvatuse üldeesmärk on isiksuse kujunemine, kes:
- suhtub heasoovlikult kaasinimestesse, austab nende vabadust ja väärikust;
- soovib ja oskab teha konstruktiivset koostööd;
- toetab aktiivselt ühiskonna demokraatlikku arengut;
- austab ja järgib seadusi, on teadlik oma kodanikukohustustest ja -vastutusest;
- tunneb end oma rahva liikmena, kodanikuna, tunneb end seotuna Euroopa ja kogu inimkonnaga;
- tunneb ja austab oma rahva kultuuri, omab ettekujutust ja teadmisi maailma eri rahvaste kultuuridest, suhtub neisse eelarvamustevabalt ning lugupidavalt;
- hoiab loodust, elab ja tegutseb keskkonda ning loodusressursse säästes;
- usaldab ennast, on väärikas ja enesekriitiline;
- tunneb end vastutavana oma elukäigu eest;
- juhindub oma valikutes ja tegudes eetika alusväärtustest: inimelu pühadus, vägivallast hoidumine, vabadus, õiglus, ausus, vastutus;
- on tundlik esteetiliste väärtuste suhtes, kujundab oma ilumeelt;
- väärtustab terveid eluviise, arendab oma vaimu ja keha;
- mõtleb süsteemselt, loovalt ja kriitiliselt, on avatud enesearendamisele;
- püüab mõista asjade tähendust, nähtuste põhjusi ja seoseid, on motiveeritud õppima ja oskab õppida;
- tuleb toime muutuvas õpi-, elu- ja töökeskkonnas;
- mõistab töö vajalikkust inimeste ja ühiskonna arengus; on valmis otsima endale sobivat tööd.
2.1.3. Haapsalu Gümnaasiumi õppekava põhimõtted
Haapsalu Gümnaasiumi õppekava koostamisel, piirkondliku koostöö kujundamisel, kooli ja klassi tasandil õpetust kavandades ja tegelikus õppeprotsessis lähtutakse järgmistest põhimõtetest:
- luuakse tingimused kõigi õpilaste ja iga õpilase arengu toetamiseks ning kaasatakse õpilane ja lapsevanem (eestkostja, hooldaja), õpilase õpiteed puudutavate küsimuste arutamisse ja selle üle otsustamisse;
- kehtestatakse üldised nõuded kõigile õpilastele, õpetust varieeritakse õpilaste erinevatest võimetest ja haridusvajadustest lähtuvalt;
- tähtsustatakse õpilase õpihuvi hoidmine ja toetamine;
- õppesisus on esindatud inimkonna, Euroopa, Eesti, sh Eestis elavate rahvusvähemuste kultuur;
- õppe- ja kasvatusprotsess pakub mitmekesiseid õpikogemusi, õpetus on süsteemne ja terviklik, õpetuslik ja kasvatuslik aspekt on tasakaalustatud;
- õppimisel-õpetamisel on keskne probleemide tõstatamine ja lahendamine, küsimuste esitamine ja neile vastuste leidmine; teadmisi käsitatakse ajas arenevate ja muutuvatena;
- õppekava on avatud pidevaks edasiarendamiseks ja korrigeerimiseks vastavalt muutustele ühiskonnas ja teadustes.
2.1.4. Pädevuste kujundamine Haapsalu Gümnaasiumis
· Pädevus on teadmistel, oskustel ja väärtustel põhinev suutlikkus teatud tegevusalal või -valdkonnas tulemuslikult toimida.
· Haapsalu Gümnaasiumi õppekava taotleb õpilastel üldpädevuste, õppeainepädevuste ja valdkonnapädevuste kujundamist.
· Õpetaja töökava koostamise ja selle elluviimise kaudu loob õpetaja tingimused Haapsalu Gümnaasiumi õppekavas määratud pädevuste saavutamiseks.
2.1.5. Üldpädevus
· Haapsalu Gümnaasiumi õppekava taotleb õpilastel järgmiste üldpädevuste kujunemist:
1)õpipädevus - suutlikkus tõhusaid õpistrateegiaid ning sobivat õpistiili kasutades juhtida oma õpitegevust: end õppimisele häälestada, motiveerida, otsida vajalikku teavet, omada ülevaadet oma teadmistest, suhestada oma teadmine teiste inimeste looduga ja luua uus teadmine, seirata ja hinnata oma mõtte- ja õpitegevust;
2) tegevuspädevus - suutlikkus näha probleeme ja neid lahendada, oma tegevusi kavandada, seada tegevuseesmärke ja näha ette oodatavaid tulemusi, valida tegevusvahendeid, tegutseda, hinnata oma tegevuste tulemusi; koostööoskused;
3) väärtuspädevus - suutlikkus tajuda oma seotust teiste inimestega, oma ja muude rahvaste kultuuriga, loodusega, inimese looduga, hinnata inimsuhteid ja tegevusi üldkehtivate moraalinormide seisukohalt;
4) enesemääratluspädevus - suutlikkus mõista ja hinnata iseennast, mõtestada oma tegevusi ja käitumist ühiskonnas, kujundada end isiksusena.
· Üldpädevused täpsustatakse Haapsalu Gümnaasiumi õppekavas kooliastmeti. Kooliastmed on järgmised:
I aste - 1.-3. klass;
II aste - 4.-6. klass;
III aste - 7.-9. klass;
gümnaasium - 10.-12. klass.
2.1.6. Õppeainepädevus
Õppeainepädevus kujuneb saavutatud õpitulemuste alusel. Taotletavad õppeainepädevused määratletakse ainekavas klassiti.
2.1.7. Valdkonnapädevus
· Üldpädevuste ja õppeainepädevuste ning õpetuse integratsiooni tulemusena kujunevad õpilasel ulatuslikumad valdkonnapädevused.
· Haapsalu Gümnaasiumi ülesandeks on toetada järgmiste valdkonnapädevuste kujunemist:
1) looduspädevus - suutlikkus orienteeruda elus- ja eluta looduse nähtustes, nendega seonduvates seaduspärasustes, loodusteaduslikes teadmistes ja mõtteviisides; loodushoidlik ellusuhtumine. Looduspädevuse kujunemisel tähtsustuvad õppeainetena loodusõpetus, geograafia, bioloogia, keemia, füüsika, läbiv teema Keskkond ja säästev areng;
2) sotsiaalne pädevus - suutlikkus orienteeruda ühiskonnaelus; kaasaja ning mineviku ühiskondlike nähtuste ja arengute mõistmine, valmisolek toetada demokraatlikke muudatusi ühiskonnas. Sotsiaalse pädevuse kujunemisel tähtsustuvad õppeainetena ühiskonnaõpetus, ajalugu, geograafia, inimeseõpetus, kirjandus, kunst, muusika; läbivad teemad Keskkond ja säästev areng, Turvalisus ning Tööalane karjäär ja selle kujundamine;
3) refleksiooni- ja interaktsioonipädevus: suutlikkus mõista ja hinnata iseennast ja inimestevahelisi suhteid vastavalt kultuurinormidele, valida sobivat käitumisviisi, järgida terveid eluviise, lahendada iseendaga, oma vaimse ja füüsilise tervisega seonduvaid ja inimsuhetes tekkivaid probleeme. Refleksiooni- ja interaktsioonipädevuse kujunemisel tähtsustuvad õppeainetena inimeseõpetus, kehaline kasvatus, ühiskonnaõpetus, ajalugu, filosoofia, kirjandus, geograafia, bioloogia, läbivad teemad Turvalisus ning Tööalane karjäär ja selle kujundamine;
4) kommunikatiivne pädevus - suutlikkus keele vahendusel mõista, talletada, edastada, vahetada, tõlgendada ja luua tekste. Kõige laiemalt tähendab kommunikatiivne pädevus suutlikkust suhelda erinevates situatsioonides ning teemadel suulises ja kirjalikus vormis. Pädevuse kujunemisel tähtsustuvad õppeainetena eesti (vene) keel, kirjandus, võõrkeeled; kõik õppeained oma mõistestiku ja tekstidega, läbiv teema Infotehnoloogia ja meedia;
5) tehnoloogiapädevus - suutlikkus mõista tehnoloogia arengust tingitud muutusi inimeste töö- ja eluviisis, toimida kaasaja kõrgtehnoloogilises maailmas, olla säästlik ressursside kasutaja. Pädevuse kujunemisel tähtsustuvad õppeainetena tööõpetus, loodusained, matemaatika, ajalugu, ühiskonnaõpetus, läbivad teemad Keskkond ja säästev areng, Tööalane karjäär ja selle kujundamine ning Infotehnoloogia ning meedia;
6)kultuuripädevus - suutlikkus orienteeruda kultuuris, nautida kunstiloomingut, kasutada kunstivahendeid loominguliseks eneseväljenduseks ja -teostuseks. Kultuuripädevuse kujunemisel tähtsustuvad õppeainetena kirjandus, eesti (vene) keel, võõrkeeled, ajalugu, muusika, kunst, tööõpetus, kehaline kasvatus, läbiv teema Infotehnoloogia ning meedia;
7) matemaatikapädevus - suutlikkus opereerida mis tahes objektidega sel viisil, et vaadeldakse nendevahelisi suhteid ja nende mudeleid formaliseeritult. Matemaatikapädevuse kujunemisel tähtsustuvad õppeainetena matemaatika, loodusõpetus, füüsika, keemia, läbiv teema Infotehnoloogia ning meedia.
2.2. Haapsalu Gümnaasiumi õppesuunad
1) Haapsalu Gümnaasiumi õppesuunad on põhikoolis määratud kooliastmeti õppeainete süvendatud õpetamise kaudu. Süvendatud õpetamine toimub lisatundide kaudu. Haapsalu Gümnaasiumi õppekava tunnijaotusplaanis on toodud lisaks riikliku õppekava kohustuslikele tundidele lisatunnid. Lisatundidega ei kaasne riiklikus õppekavas esitatud õpitulemustele ja õppesisule täiendavaid õpitulemusi ja õppesisu. Lisatunnid võimaldavad klassi- või aineõpetajal õpitulemuste saavutamiseks vajalike meetodite valiku kaudu pöörata süvendatud tähelepanu üld- ja valdkonnapädevuste saavutamiseks.
2) I kooliastme lisatunnid on eesti keeles, inglise keeles, matemaatikas ja loodusõpetuses. 1. ja 2. klassis toimub ühe kehalise kasvatuse tund rütmikatunnina. Valikainena õpitakse majandusõpet.
3) II kooliastme lisatunnid on eesti keeles, inglise keeles, saksa või vene keeles, matemaatikas, loodusõpetuses, ajaloos ja kunstiõpetuses.
4) III kooliastme lisatunnid on eesti keeles ja kirjanduses, saksa või vene keeles, matemaatikas, loodusõpetuses, maateaduses, bioloogias, ühiskonnaõpetuses ja tööõpetuses. Valikainena õpitakse arvutiõpetust.
5) Haapsalu Gümnaasiumis on 10. klassis ühesugune õppeplaan kõigile õpilastele. Lisaks riiklikus õppekavas ettenähtud tundidele on lisatunnid eesti keeles ja kirjanduses, matemaatikas, ajaloos, võõrkeeltes. Valikaineteks on arvutiõpetus, joonestamine ja kultuurilugu. Vabaaineks on retoorika.
6) Haapsalu Gümnaasiumi 11. ja 12. klassis toimub õppetöö õpilase poolt tehtud valikute alusel koostatud õppeplaani järgi. Õpilasel on võimalik valida suurem arv tunde võõrkeeltes, matemaatikas, bioloogias, keemias, füüsikas. Valikaineteks on inimeseõpetus ja filosoofia. Vabaaineks on arvutiõpetus.
7) Haapsalu Gümnaasiumis on A-võõrkeeleks inglise keel, mille õppimist alustatakse 3. klassist. B-võõrkeeleks on saksa keel või vene keel. C-võõrkeeleks on inglise, saksa ja vene keel, mis on gümnaasiumis kohustuslik.
2.3. Läbivad teemad, nende käsitlemise põhimõtted Haapsalu Gümnaasiumis
1) Õpetuse integratsioon toetab õpilase üld- ja valdkonnapädevuste kujunemist. Õpetuse integratsioon saavutatakse läbivate teemade, temaatiliste rõhuasetuste, õppeülesannete ja -viiside abil.
2) Õpetuse integratsioon aluseks on Haapsalu Gümnaasiumi õppekavas esitatud kokkulepete järgimine õppekorralduse ja hindamispõhimõtete osas, õppekavas konkretiseeritud pädevuste ja õpetuse eesmärkide elluviimisel, õppesituatsioonide loomisel ja eri ainetele ühiste probleemide käsitlemisel.
3) Läbivad teemad puudutavad õpilase isiksuse ja sotsiaalse arengu seisukohalt olulisi eluvaldkondi, mida ükski õppeaine eraldi ei käsitle.
4) Läbivate teemade õpetamise eesmärk on kujundada teadmisi, oskusi, hoiakuid, väärtushinnanguid ja käitumisnorme valdkondades, millel on kokkupuutepunkte paljude õppeainetega.
5) Haapsalu Gümnaasiumi õppekava läbivad teemad on:
- keskkond ja säästev areng;
- tööalane karjäär ja selle kujundamine;
- infotehnoloogia ning meediaõpetus;
- turvalisus.
6) Temaatilised rõhuasetused on kooliastmeti erinevad, arvestades õpilase elukogemusi. Lähtutakse mina/meie suhtest ümbritsevaga: kodu, kodupaiga ja seal elavate inimestega, paikkonnaga, Eesti, Euroopa, maailmaga.
7) Läbivate teemade õpetus realiseerub kogu kooli tegevuse kaudu: ainekavade, kooli mikrokliima, juhtimise ja majandamise kaudu. Õpetajal on õpimotivatsiooni loov, hoiakuid kujundav ning ea- ja jõukohast õppekeskkonda loov roll. Eelistatud on õppevormide mitmekesisus, õppimine kogemuse kaudu: rühmatööd, projektid, ekskursioonid, arutelud, individuaalsed ülesanded, kodutööd, loovülesanded jne. Õpetaja isiklik eeskuju hoiakute ja töö- ning suhtlemisoskuste osas omab määravat tähtsust.
8) Keskkonda ja säästvat arengut käsitletakse kolmest aspektist: looduskeskkond, sotsiaalne keskkond, s.h majanduskeskkond ja kultuurikeskkond. Teema õpetamisega seatakse eesmärk kujundada õpilaste keskkonnateadlikkust, kasvatada keskkonnahoidliku tarbijat. Kujundatakse pädevusi elada pidevalt muutuvas keskkonnas nii, et ka järgmistel põlvkondadel säilib võimalus kasutada ressursse. Arendatakse õpilaste sotsiaalseid oskusi demokraatlikus ühiskonnas toimetulekuks.
9) Kutsesuunitlustöö eesmärgiks koolis on aidata õpilastel omandada teadmisi iseendast, töömaailmast, elukutsetest ja õppimisvõimalustest ning kujundada hoiakuid ja toimetulekuoskusi, mis soodustavad kaasaegsesse töömaailma sisenemist, karjääriotsuste tegemist ning eneseteostust. Karjääri planeerimist vaadeldakse elukestva muutuste, õppimise ja otsustamise protsessina.
10) Infotehnoloogia kasutamise oskus on üks põhilisi töö tõhustamise vahendeid, sellest on saanud kaasaegse infoühiskonna oluline kirjaoskus, mille riigi arengu ja kodanike sotsiaalse mobiilsuse tagamiseks peavad omandama kõik õpilased. Kool võib õpetada informaatikat ka eraldi õppeainena, kuid see ei asenda infotehnoloogiat ainekavu läbiva teemana.
11) Meediaõpetusega antakse tervikpilt meediaga seotud põhitõdedest, kujundatakse pädevused meedias orienteerumiseks. Kasvatatakse kriitilist meediatarbijat, kes ei lase ennast manipuleerida ning kel on vajadus ja harjumus endale meediast vajalikku teavet hankida. Meediaõpetust läbiva teemana õpitakse III kooliastmes ja gümnaasiumis.
12) Turvalisuse teema on suunatud ohu ennetamisele ning hädaolukordades õige käitumise kujundamisele. Ohuna käsitatakse nii looduskeskkonnast kui ka inimeste, sh inimese enda väärast käitumisest tulenevaid ohtusid. Kujundatavad pädevused puudutavad õnnetuste ennetamist, uimastipreventsiooni ja liiklust ning käitumist nende valdkondade probleemidega kokkupuutel.
2.3.1. Keskkond ja säästev areng
2.3.1.1. Õppe-eesmärgid
Läbiva teema keskkond ja säästev areng õpetusega taotletakse, et õpilane:
- omandab teadmisi loodusest kui terviklikust süsteemist ja inimese, kultuuri ning sotsiaalse keskkonna vastastikustest seostest, nende sõltuvusest looduslikest eeldustest ja kohalikest tingimustest;
- teadvustab inimese sõltuvuse loodusvaradest ja -ressurssidest;
- teadvustab keskkonna- ja globaalprobleeme, on keskkonnaküsimustega tegelemisel vastutustundlik;
- teadvustab sotsiaalse keskkonna mitmetahulisust;
- mõistab ja hindab keskkonda säästvat eluviisi;
- omandab keskkonda hoidvad väärtushinnangud ja käitumisnormid, osaleb keskkonnaettevõtmistes.
2.3.1.2. Kujundatavad pädevused kooliastmeti
1) 3. klassi lõpetaja:
- tunneb huvi looduse vastu;
- suhtub loodusesse ja kaasinimestesse austusega;
- oskab näha inimtegevuse mõju loodusele, teadvustab end tarbijana;
- hoiab oma kodukoha loodust ja ehitisi;
- tunneb oma koduümbruse keskkonnaprobleeme, püüab toimida keskkonda hoidvalt ning vältida enda ja teiste tervise kahjustamist.
2) 6. klassi lõpetaja:
- omab teadmisi loodusest kui osasüsteemide tervikust;
- teab loodusvarade ja energia säästva kasutamise vajadusest;
- tunneb kodukoha ja Eesti keskkonnaprobleeme, teab keskkonnast tingitud tervisehäireid ja nende ennetamise võimalusi;
- oskab hinnata enda ja teiste keskkonda mõjutavat tegevust ja käitumist, näeb inimestevaheliste suhete osa sotsiaalse keskkonna kujundamises;
- oskab hinnata oma vee- ja elektritarbimist, korrigeerib oma käitumis- ja tarbimisharjumusi keskkonnahoidlikel eesmärkidel;
- esitab ja põhjendab oma keskkonda puudutavaid seisukohti;
- on motiveeritud osalema kooli keskkonnaettevõtmistes;
- suhtub austusega teistesse kultuurikeskkondadesse;
- väärtustab säästvat tarbimisviisi.
3) Põhikooli lõpetaja:
- väärtustab looduslikku mitmekesisust;
- oskab hinnata keskkonna esteetilist väärtust;
- tunneb loodus- ja keskkonnakaitse aluseid;
- mõistab inimese ja keskkonna vahelisi seoseid,
- mõistab, et looduskeskkond on inimühiskonna arengu alus;
- oskab hinnata inimtegevuse võimalusi ja tagajärgi erinevates looduslikes tingimustes, eelistab keskkonnasõbralikke tooteid ja materjale;
- omab teadmisi kohalikest, regionaalsetest ja globaalsetest keskkonnaprobleemidest;
- oskab kujundada arvamust keskkonnatemaatika kohta, seda põhjendada, keskkonnaprobleemide üle arutleda ja väidelda;
- kasutab keskkonda puudutavat teavet kriitiliselt ja loovalt;
- tunneb oma kodanikuõigusi ja -kohustusi ning piiranguid keskkonnaküsimustega tegelemisel;
- toimib keskkonda, sh sotsiaalset keskkonda säästvalt, oskab vältida ja vähendada keskkonda kahjustavat tegevust.
4) Gümnaasiumi lõpetaja:
- väärtustab mitmekesist looduslikku, sotsiaalset ja kultuurikeskkonda;
- mõistab säästva, jätkusuutliku arengu ideed;
- mõistab looduslike ja ühiskondlike protsesside vahelisi seoseid;
- omab teadmisi lokaalsetest, regionaalsetest ja globaalsetest keskkonna- ja sotsiaalprobleemidest, nende tekke sotsiaalmajanduslikest ja kultuurilistest põhjustest;
- omab teadmisi kohalike, rahvuslike ja rahvusvaheliste organisatsioonide koostööst keskkonna- ja sotsiaalprobleemide ennetamisel ja lahendamisel;
- omab teadmisi keskkonna alastest rahvusvahelistest konventsioonidest;
- tegutseb seadusi ja keskkonnapoliitikat arvestavalt;
- oskab ajalist perspektiivi arvestades hinnata inimtegevuse mõju elukeskkonna seisundile; mõistab oma vastutust ressursside säästva kasutajana;
- suhtub vastutustundlikult oma elukeskkonda, oskab kujundada ja vajadusel taastada tervislikku elukeskkonda;
- oskab vajadusel tegelda keskkonnaprobleemidega kodanikualgatuse korras;
- mõtleb keskkonnaprobleemide lahendamisel kriitiliselt ja loovalt, mõistab, et keskkonnaprobleemidesse suhtutakse erinevalt, püüab leida konsensust erinevate seisukohtade vahel;
- mõistab ettevõtluse rolli globaalmajanduses ja ettevõtete vastutust keskkonna- ja sotsiaalsete probleemide lahendamise eest.
2.3.2. Tööalane karjäär ja selle kujundamine
2.3.2.1. Õppe-eesmärgid
Läbiva teema tööalane karjäär ja selle kujundamine õpetusega taotletakse, et õpilane:
- tutvub erinevate ametite/elukutsetega, saab teavet muutustest töömaailmas ning nendest lähtuvatest tulevikuprognoosidest;
- teadvustab oma huvid, võimed, oskused, mis võimaldab adekvaatse enesehinnangu kujunemist ning konkreetsete karjääriplaanide tegemist;
- arendab oma õpioskusi, suhtlemisoskusi, meeskonna- ja infotööoskusi jm, et kujundada valmisolek töömaailma sisenemiseks, elukestvaks õppimiseks ning karjääriotsuste tegemiseks;
2.3.2.2. Kujundatavad pädevused kooliastmeti
- mõistab töö tähtsust;
- mõistab töö ja elukutse seoseid;
- teab isa ja ema (hooldajate, pereliikmete) ameteid;
- teab kodukohas esinevaid ameteid ning mõistab nende tähtsust;
- oskab kasutada raha lihtsamates tehingutes ning teab raha ja töötasu seoseid;
- suudab järgida koostegutsemise reegleid;
- osaleb oma klassi kutsesuunitlusalastes ettevõtmistes
- õpib tundma erinevaid elukutseid;
- mõistab erinevate elukutsete vajalikkust ühiskonnale
- mõistab teadmiste ja hariduse seost elukutsetega;
- tegeleb oma huvide ja võimete uurimisega;
- mõistab suhtlemis- ja koostööoskuste vajalikkust;
- on kujundamas realistlikku pilti iseendast (huvid, võimed, isiksuseomadused, väärtushinnangud, oskused);
- oskab hinnata oma eeldusi, soove ja võimalusi karjäärivalikute tegemisel;
- tunneb huvi haridustee jätkamise võimaluste vastu, oskab selle kohta infot koguda, süstematiseerida ja analüüsida;
- omab teadmisi kohaliku tööturu kohta;
- mõistab hariduse, elukutsete ja ametite vahelisi seoseid;
- mõistab ameti ja eluviisi vahelisi seoseid;
- mõistab töömaailma muutumise ja eluaegse õppimise kontseptsiooni;
- oskab karjääriotsuste tegemisel näha alternatiive.
- mõistab muutuva töömaailma kontseptsiooni;
- jälgib kohaliku ja rahvusvahelise tööturu tendentse;
- mõistab tööturul toimuva seotust sotsiaalsete, poliitiliste ja majandusprotsessidega;
- tunneb huvi erinevate elukutse jaoks vajalike omaduste ja oskuste ning nende kujundamise viiside vastu;
- oskab leida huvipakkuvat infot elukutsete, ametite ja haridusvõimaluste kohta;
- oskab teha esialgseid pikema- ja lühemaajalisi karjääriplaane, analüüsides oma isiksuse omadusi ning oskusi, väärtushinnanguid ja edukriteeriume;
- oskab tööd otsida ja tööjõuturul konkureerida, on huvitunud nende oskuste edasiarendamisest (CV koostamine, info leidmine vabade töökohtade kohta, käitumine tööintervjuul jne);
- omab esmaseid teadmisi tööseadusandlusest (tööleping, töötaja õigused ja kohustused, töölepingu lõpetamine jne);
- oskab vajadusel abi saamiseks spetsialisti poole pöörduda (kutsenõustaja, psühholoog, arst jne);
mõistab oma osa ja vastutust karjääriotsuste tegemisel.
2.3.3. Infotehnoloogia ja meediaõpetus
2.3.3.1. Infotehnoloogia
2.3.3.1.1. Infotehnoloogia läbiva teemana
Infotehnoloogiapädevuste kujundamine üldhariduskoolis ei ole seotud ühegi konkreetse riist- ja tarkvaraplatvormi, valmistajafirma ega tarkvarapaketiga.
2.3.3.1.2. Õppe-eesmärgid
Läbiva teema infotehnoloogia õpetamisega taotletakse, et õpilane:
- mõistab infotehnoloogia kasutamisega seostuvaid majanduspoliitilisi, sotsiaalseid ja eetilisi aspekte;
- omandab infotehnoloogiavahendite iseseisva kasutamise oskused.
2.3.3.1.3. Põhikooli ja gümnaasiumi lõpetaja pädevused
Põhikooli ja gümnaasiumi lõpetaja:
- oskab vilunult ja efektiivselt käsitseda arvuti sisendseadmeid (hiir, klaviatuur), väljundseadmeid (printer, monitor) ja püsimäluseadmeid (diskett, CD-ROM, kõvaketas);
- tunneb ja oskab kasutada operatsioonisüsteemi graafilist kasutajaliidest;
- oskab kasutada kohtvõrku ja hallata oma dokumendifaile;
- oskab infotehnoloogiast rääkides kasutada korrektset emakeelset terminoloogiat, kirjeldada lihtsamaid tark- ja riistvaraga seotud probleeme;
- käitub infotehnoloogiat kasutades eetiliselt ja korrektselt, on teadlik infotehnoloogia väärkasutuse tagajärgedest;
- käsitseb riist- ja tarkvara vastutustundlikult ja säästvalt;
- oskab kirjeldada infotehnoloogia rolli ühiskonnas ja selle tähtsust kutsevaliku seisukohalt;
- kavandab, loob ja esitab infotehnoloogia abil nii iseseisvalt kui ka koostöös kaasõpilastega esteetiliselt vormistatud sisukaid tekste, multimeedia esitlusi, kuulutusi jms;
- kasutab infotehnoloogiat efektiivselt informatsiooni hankimiseks ja õppimisega seotud eesmärkidel suhtlemiseks, valib antud ülesande/probleemi lahendamiseks sobiva vahendi;
- mõistab Internetist leitud info kriitilise hindamise vajalikkust (õigsuse, sobivuse, ammendavuse ja objektiivsuse aspektidest);
- oskab infotehnoloogia abil teha lihtsamat statistilist analüüsi (sagedused, keskmised, diagrammid).
2.3.3.2. Meediaõpetus
2.3.3.2.1. Õppe-eesmärgid
Läbiva teema meediaõpetus õpetamisega taotletakse, et õpilane:
- õpib nägema seoseid meedia osade vahel, meedia funktsioneerimise põhjusi ja tagajärgi;
- eristab avalikku ja privaatset elusfääri, omandab teadmised nende toimimise printsiipidest;
- õpib meedias orienteeruma, meediat lugema, vaatama ja kuulama; näeb inimeste asendit ja rolle tänapäeva meediasüsteemis;
- omandab oskuse meedia manipuleerimist läbi näha;
- kujundab vajaduse ja harjumuse suhelda erinevate meedialiikidega: trükimeediaga, elektroonilise meediaga, suulise meediaga;
- omandab teadmised erinevate meediatekstide funktsioonidest ja ehitusest ning oskused ise olulisemaid meediatekste koostada.
2.3.3.2.2. Põhikooli lõpetaja pädevused
- oskab eristada meediaväljaandeid: kohalikku ja üleriigilist ajakirjandust, üldväljaandeid ja eriväljaandeid, teabe- ja meelelahutusajakirjandust ning oskab sellele vastavalt erinevaid meediaväljaandeid kasutada;
- oskab tajuda ja lahus hoida tegelikku ja kujutlusmaailma, avalikku ja privaatset elusfääri;
- oskab lugeda, kuulata ja vaadata kõige olulisemaid meediažanreid ja leida nende põhisõnumit: uudist, arvamuslugusid, meelelahutust, praktilist infot;
- oskab vaadata ja mõista fotosid ja illustratsioone ajakirjanduses;
- oskab selekteerivalt ajalehte lugeda;
- oskab kasutada meediat praktilise teabe allikana: eristada reklaami toimetuse materjalist ja leida reklaamist talle vajalikku teavet;
- oskab kasutada elektroonilist meediat: mõistab, et Internet on avalik sfäär, oskab leida internetist vajalikku teavet, kasutada portaale ja ajalehtede Interneti-väljaandeid;
- tunneb meedia põhilisi eetikareegleid ja oskab ära tunda nende rikkumist.
2.3.3.2.3. Gümnaasiumi lõpetaja pädevused
- oskab eristada erinevale auditooriumile määratud tekste ja väljaandeid ning nende funktsioone: kohalik/üleriigiline meedia; üldväljaanded ja spetsialiseeritud väljaanded, teave ja meelelahutus;
- saab aru, kes on meedia taga: kes on omanikud, allikad, meediapersoonid jne, oskab seostada meediast saadavat teavet nende persoonidega;
- oskab eristada ja lahus hoida faktilist ja kujutlusmaailma, avalikku ja privaatset elusfääri, uudist ja arvamust, teavet ja meelelahutust;
- teab, millised on kesksete meediaväljaannete, žanrite, saadete jne põhieesmärgid ja ülesehitusreeglid, oskab neid lugeda, kuulata, vaadata ja analüüsida;
- oskab vaadata ja analüüsida fotosid, illustratsioone, teabegraafikat;
- oskab kasutada elektroonilist meediat: kommenteerida Internetis olevat teavet ja seda ise Internetti üles seada;
- saab aru, milliste vahenditega lehte kujundatakse ja küljendatakse;
- oskab koostada keskseid meediažanre uudist, kommentaari, portreed, arvustust, reportaaži, olemuslugu, probleemartiklit;
- oskab suhelda ajakirjanikuga: teab oma õigusi ja kohustusi meedia suhtes;
- tunneb meedia põhilisi demagoogia- ja manipuleerimisvõtteid, oskab neid tegelikus tekstis ära tunda.
2.3.4. Turvalisus
2.3.4.1. Õppe-eesmärgid
- õpib ennetama ja vältima ohuolukorda sattumist;
- õpib käituma ja tegutsema võimalikus ohuolukorras;
- õpib tundma ohuallikate olemust ja võimalikku tekkemehhanismi;
- õpib kasutama enesekaitsevahendeid;
- teadvustab seaduste vajalikkust turvalisuse korraldamisel ning seaduste täitmise tähtsust; teab, et seaduste rikkumisele järgneb vastutusele võtmine;
- kujundab tauniva hoiaku uimastite tarbimise suhtes;
- omandab teadmised ning oskused uimastitega seotud situatsioonides toimetulekuks;
- teab oma õigusi ja kohustusi liiklusolukordades nii jalakäijana kui ka liiklusvahendi juhina, kujundab hoiaku turvaliselt liigelda.
2.3.4.2. Kujundatavad pädevused kooliastmeti
- teab hädaabi numbrit, oskab ohust teatada;
- teab, kuidas koolis teavitatakse ohust, kooli väljapääsude asukohti, oskab hoonest evakueeruda;
- teab tuleohutusmärkide tähendust ja tuletõrje päästevahendite asukohti;
- teab tulekahjude tekke sagedasemaid põhjusi, tulekahjude võimalikke tagajärgi ja ennetamise võimalusi;
- teab looduslikke ohte;
- oskab käituda veekogudel ja basseinis;
- oskab käsitseda majapidamis- ja olmeelektroonikat ning -seadmeid;
- teab mürgistest ainetest ja kiirgusohtudest, oskab seda vältida;
- oskab ennast kaitsta päikesepõletuse eest;
- oskab käituda tundmatute asjadega;
- teab lõhkekehadega kaasnevaid ohte, oskab õigesti käituda lõhkekeha leiu korral;
- teab, et pommiähvarduse tegemine on kuritegu;
- mõistab, et igaüks vastutab ise oma käitumise eest;
- teab, et ravimeid kasutatakse vastavalt ettekirjutusele;
- teab, et on olemas tervist ohustavaid aineid, oskab neist keelduda;
- tunneb käitumisreegleid tänaval, saab aru liiklusreeglite vajalikkusest;
- teab jalgrattaga sõitmise nõudeid, oskab valida jalgrattaga, rulaga, rulluiskudega sõitmiseks turvalist kohta;
- teab turvavahendite kasutamise vajalikkust ning oskab neid kasutada.
- oskab aidata ohtu sattunud inimesi, nii et oleks tagatud iseenda ohutus;
- oskab tulekahju korral käituda ning kasutada esmaseid tulekustutusvahendeid;
- teab, kuidas tulekahju tekib ja areneb, teab tulekahju kustutamise põhireegleid;
-teab kütteseadmete tuleohutusnõudeid, oskab teha tuld küttekoldes ja looduses (metsas, põllul, aias jne);
- teab ujumisel ja veesõidukite kasutamisel vajalikke ohutusnõudeid, oskab kasutada päästevahendeid;
- tunneb enam levinud ohtlike ainete ja kiirguse toimet tervisele;
- teeb vahet looduslike ja tehiskiirgusallikate vahel, tunneb rahvusvahelist kiirgusohumärki;
- teab olmekemikaalide mõju inimorganismile;
- teab pommiähvardusega kaasneda võivat reaalset ohtu, oskab käituda pommiähvarduse korral koolis või mõnes muus ühiskondlikus asutuses;
- teab pommiähvarduse tegemisega kaasnevast vastutusest;
- teab pürotehniliste vahendite kasutamisega kaasnevast võimalikust ohust;
- teab, et suitsetamine, alkoholi jt uimastite tarbimine on tervisele kahjulik ja ebaseaduslik;
- teab, et uimastite tarvitamise ja müügiga seotud seadused on loodud inimese tervise ja turvalisuse kaitseks, suhtub uimastitega seotud tegevustesse kui seadusega keelatuisse;
- teab, et sõltuvuse kujunemine on protsess, mis mõjutab üksikindiviidi ja nende peresid;
- teeb kaalutletud otsuseid ja käitub kehtestavalt uimastitega seotud situatsioonides, suhtub välistesse mõjudesse kriitiliselt;
- oskab hinnata sõiduki liikumiskiirust ja määrata vahemaid;
- teab liiklusmärkide tähendusi;
- teab reguleerimata ristmiku ületamise reegleid nii jalakäijana kui ka juhina (jalgratturina, mopeedijuhina);
- teab, et pidurdus- ja peatumisteekonna pikkus sõltub sõiduki kiirusest, tee- ja ilmastikuoludest (vihm, lumi, jää);
- teab liiklustraumade põhjusi, oskab kasutada turvavahendeid.
- oskab hinnata leegist, kuumusest ja suitsust tekkivat ohtlikku olukorda;
- teab, kuidas ja millega erinevaid põlenguid kustutatakse; oskab väikseid tulekoldeid kustutada;
- teab tuleohutuse tagamiseks rakendatavaid meetmeid;
- teab esmaabi põletuse ja mürgituse korral;
- oskab ohtlike ainetega kokkupuutumisel end kaitsta nende tervist kahjustava toime eest;
- teab, kuidas käituda suurõnnetuse korral;
- teab ioniseeriva kiirguse mõju elusorganismidele, selle kasutusalasid; tunneb ioniseeriva kiirguse eest kaitsmise meetodeid;
- teab tervist tugevdavaid ja tervist kahjustavaid tegureid ning terviseriske, stressiga toimetuleku võimalusi;
- teab uimastite kuritarvitamise tagajärgi;
- käitub uimastitega seotud situatsioonides vastutustundlikult; oskab ära tunda uimastist põhjustatud käitumist, kaaslast toetada uimastiprobleemide ilmnemisel;
- teab jalakäija ja sõitja kohustusi, käitub neile vastavalt;
- teab, millised on juhi kohustused ning õigused;
- teab nõudeid jalgratturile ja mopeedijuhile;
- oskab tegutseda õnnetuse korral.
- laiendab ja süvendab põhikoolis omandatud teadmisi, õpib hindama ohuteguri suurust, teadvustab õnnetuse ahelreaktsiooni võimalikkuse;
- teadvustab, et ohutusnõuete täitmine vähendab hädaolukorra tekke tõenäosust ja suurendab turvalisust;
- väärtustab inimese tervist ja elukeskkonda, õpib õigesti hindama võimalikke ohtusid, oskab hädaolukorda sattudes rakendada oma teoreetilisi teadmisi;
- oskab kasutada esmaseid tulekustutusvahendeid;
- teab tulekahju arengut ja tagajärgi (tulekahju, põlemisproduktid, plahvatus), kustutamise ohutusreegleid;
- oskab tulekahju korral tegutseda, teisi aidata ja juhendada, anda esmaabi tulekahjus kannatanule;
- teab, kuidas ohtlike ainete kasutamine tööstuses mõjutab keskkonda (happevihmad jms);
- teab ohtlike ainete tähistuse põhimõtteid;
- teab suurõnnetuste korral rakendatavaid meetmeid;
- teab kiirguse kasutusalasid meditsiinis, tööstuses jm, erinevust looduslikest ja tehisallikatest saadavate kiirgusdooside vahel, inimorganismi kiirguskahjustusi;
- teab tuumaõnnetuste korral rakendatavaid kaitsemeetmeid;
- teab sõltuvuskäitumise olemust, uimastisõltuvuse ravi võimalusi;
- teab, et uimastite kasutamine muudab isiksust ning on riskifaktor peresuhetes, sh ohustab tulevase lapse tervist;
- tunneb uimastitega seotud.
2.4. Traditsioonilise aineõppe ja kursuseõppe rakendamine Haapsalu Gümnaasiumis
1) Õppe- ja kasvatustegevus on Haapsalu Gümnaasiumis korraldatud kahel viisil:
· 1.-9. klassini on traditsiooniline korraldus (kõiki õppeaineid õpitakse kogu õppeaasta vältel, v.a I kooliastmes majandusõpe);
· gümnaasiumis on osaliselt klassideta kursusõpe (õpitakse valitud kursuse järgi kujunenud õpperühmades, kursuse järjestuse määrab aineloogika).
2) Õppe- ja kasvatustegevuse korra 1.-9. klassini ja gümnaasiumis kinnitab kooli direktor.
3) Ainetundide jaotus klassiti põhikoolis ja kursuste jaotus gümnaasiumis määratakse Haapsalu Gümnaasiumi õppekavas.
2.5. Haapsalu Gümnaasiumi tunnijaotusplaan klassiti ning õppe- ja kasvatustegevuse korralduse alused
2.5.1. Haapsalu Gümnaasiumi tunnijaotusplaan
HG 1.-3.kl.
MAJ.ÕPE (valikaine)
Nädalakoormus:
Märkus: I ja II poolaasta tunnid on eraldatud kaldkriipsuga.
*Majandusõpe 2. ja 3. klassis võib aastati toimuda kas esimesel või teisel poolaastal.
HG 4.-6.kl.
HG 7.-9. kl.
EMAKEEL JA
HG 10.-12. kl.
Valik-ja vabained:
valik/vaba
Majandusõp.
Nädalakoormus min.
Märkus: 11. ja 12. klassi õppeplaani variandid on eraldatud kaldkriipsuga.
2.5.2. Õppe- ja kasvatustegevuse korralduse alused Haapsalu Gümnaasiumis
1) Õppe- ja kasvatuskorralduse põhivorm on õppetund. Õppetunnid toimuvad koolis või väljaspool kooli ekskursiooni või õppekäiguna.
2) Õpilaste nädalakoormus gümnaasiumiastmes on 32 tundi.
3) Õpilaste nädalakoormus põhikooli klassides on:
8. klassis - 32 õppetundi;
9. klass - 34 õppetundi.
4) Õppe- ja kasvatuseesmärkide täitmist toetab õppekeskkond, kus:
- õpilaste, õpetajate, kooli juhtkonna ja lastevanemate omavahelised suhted põhinevad lugupidamisel ning demokraatial;
- on olemas õppekava elluviimiseks vajalikud õppevahendid ja -materjalid;
- järgitakse tervisekaitse- ja ohutusnõudeid;
- luuakse tingimused õpilase ja õpetaja arenguks;
- on esteetiliselt kujundatud otstarbeka sisustusega ruumid.
2.5.3. Haapsalu Gümnaasiumi õppetegevus I kooliastmel
1) I kooliastmel (1.-3. klassis) on temaatiline rõhuasetus KODU/MEIE suhtel lapse MINAGA, MINA/MEIE/KODU suhetel PAIKKONNAGA.
2) 1. klassis on õpetuse põhitaotluseks orienteerumine mängult õppimisele ja õpilase rolli sisseelamine. I kooliastme üldpädevusnõuete keskmes on koolis edukaks õppimiseks vajalikud alusoskused.
3) Õppetöö korraldamise aluseks on Haapsalu Gümnaasiumis aineõpetuslik tööviis.
4) Laste koolivalmidus ja võimed on erinevad, seetõttu varieeritakse õppeülesandeid ja nende täitmiseks kuluvat aega. Lapsi ergutatakse küsima ja avastama. Õppeprotsessi käigus kujundatakse lapsel esmased õpiharjumused ja –oskused, sh oma aja jaotamine ja õpiülesande juures püsimine.
5) Väärtuskasvatuses kasutatakse ülesandeid, kus on vaja järgida käitumisreegleid, teha väärtushinnangutel põhinevaid otsustusi või järeldusi.
6) Õpetaja olulisim ülesanne on iga lapse eneseusu ja õpimotivatsiooni toetamine.
2.5.4. Haapsalu Gümnaasiumi I kooliastmel taotletavad üldpädevused
- suhtub endasse positiivselt;
- on viisakas, täidab lubadusi;
- suhtub hoolivalt asjadesse, sest teab, et need on loodud inimeste tööga;
- käitub loodust hoidvalt;
- hoiab puhtust ja korda, hoolitseb oma välimuse ja tervise eest, tahab olla terve;
- tahab olla aus ja õiglane, mõistab oma-võõras-ühine tähendust,
- mõistab, et inimeste soovid ja võimalused on erinevad, tunnustab kaaslaste õigust olla erinev;
- teab, et kedagi ei tohi naeruvääristada, kiusata ega narrida;
- hindab oma perekonda, klassi ja kooli, oskab olla hea kaaslane;
- tunneb ja austab oma kodupaika, kodumaad, riiki, Eesti riikluse sümboleid ja nendega seostuvaid käitumisreegleid; teab oma rahvuslikku kuuluvust, suhtub oma rahvusesse lugupidavalt;
- tahab õppida, tunneb Haapsalu teadasaamisest ja oskamisest;
- oskab ilu märgata ja hinnata;
- hindab loovust, tunneb Haapsalu liikumisest, loovast eneseväljendusest ja -tegevusest;
- püüab konflikte rahumeelselt lahendada;
- oskab sihipäraselt vaadelda, erinevusi ja sarnasusi märgata ning kirjeldada; oskab esemeid, nähtusi võrrelda, ühe-kahe tunnuse alusel rühmitada, lugeda lihtsat plaani, tabelit, diagrammi, kaarti;
- oskab ohutult liigelda, vältida ohtlikke olukordi, ohuolukorras abi kutsuda; teab, kuhu oma murega pöörduda;
- oskab käivitada ja kasutada lihtsamaid arvutiprogramme;
- oskab õppida üksi ja koos teistega, paaris ja rühmas; oskab kaaslast kuulata, teda tunnustada;
- oskab koostada päevakava ja seda järgida, oskab jaotada aega õppimise, harrastustegevuse, koduste kohustuste ja puhkamise vahel;
- oskab end häälestada õppeülesandega toimetulemisele, oma tegevusi õppeülesande täitmisel mõtestama.
2.5.5. Haapsalu Gümnaasiumi õppetegevus II kooliastmel
1) II kooliastmel (4.-6. klassis) on õppekavaterviku kujundamise alus MINA/MEIE/KODU suhetes EESTIGA.
2) II kooliastmel jõuab õpilane murdeikka. Et õppida tasakaalustama oma erinevaid rolle, vajab II kooliastme õpilane õppeülesandeid, mis võimaldavad rollikonflikte läbi mängida ja neile lahendusi otsida. Paaris ja rühmas täidetavate õppeülesannete puhul luuakse situatsioone, kus on võimalik pälvida ka kaaslaste tunnustust.
3) II kooliastmel on eriti oluline toetada õpimotivatsiooni. Õppeülesandena on kohane osalusHaapsalu pakkuv selgelt vormistatud tulemustega töö, mida on võimalik tutvustada koolis ja väljaspool kooli.
4) Endiselt on tähtsal kohal õpioskuste kujunemine; kasutatakse ülesandeid, mille eesmärgiks on õppima õppimise teadvustamine iseendale ja kaaslastele.
5) Väärtuskasvatuses on tähtsal kohal väärtuste selginemist ja ideaalide kujunemist soodustavate õppesituatsioonide loomine.
6) Õpetaja olulisim ülesanne on õppeprotsessi eesmärgiteadlik suunamine, õpilaste õpitahte ja õpihuvi toetamine.
2.5.6. Haapsalu Gümnaasiumi II kooliastmel taotletavad üldpädevused
- teab oma tugevaid ja nõrku külgi, püüab selgusele jõuda oma huvides ja püüdlustes;
- on leidnud endale sobiva harrastuse, omab üldist ettekujutust töömaailmast;
- peab kinni kokkulepetest, on usaldusväärne, tunneb vastutust oma tegude eest;
- on seaduskuulekas, järgib ühiselu norme;
- tunnustab inimeste, vaadete ja olukordade erinevusi, mõistab kompromisside vajalikkust;
- suhtub inimestesse eelarvamusteta; seisab iseenese ja teiste väärikuse eest, hoidub vägivallast;
- hindab harmoonilisi inimsuhteid, mõistab oma rolli pereliikmena, sõbrana, kaaslasena, õpilasena; püüab leida lahendusi kodus, koolis ja sõpruskonnas tekkinud probleemidele;
- tunnetab end oma rahvuse liikmena, oma riigi kodanikuna;
- suhtub lugupidavalt teistesse rahvastesse ja nende kultuuridesse;
- väärtustab kunstiloomingut, soovib end kunstivahendite abil väljendada;
- väärtustab tervislikke eluviise, on teadlik tervist kahjustavatest teguritest ja sõltuvusainete ohtlikkusest;
- väärtustab säästvat eluviisi;
- oskab teha koostööd, täidab rühmas erinevaid rolle;
- tunnustab ja aitab kaaslasi, hindab enese ja kaaslaste töö tulemusi;
- oskab leida vastuseid oma küsimustele, hankida vajalikku teavet erinevatest allikatest, teavet tõlgendada, kasutada, edastada;
- oskab teha vahet faktil ja arvamusel, tunneb ja kasutab lihtsamaid põhjus-tagajärg-, eesmärk-vahend-seoseid nähtuste kirjeldamisel ja seletamisel;
- oskab kasutada arvutit ja Internetti suhtlusvahendina, oskab arvuti abil vormistada tekste;
- oskab keskenduda õppeülesannete täitmisele, tunneb õpivõtteid, oskab neid kasutada vastavalt õppeülesande iseärasustele;
- oskab oma tegevust kavandada ja hinnata, oma eksimusi näha ja tunnistada, oma tegevust korrigeerima;
- oskab oma arvamust väljendada, põhjendada ja kaitsta.
2.5.7. Haapsalu Gümnaasiumi õppetegevus III kooliastmel
1) III kooliastmel (7.-9. klassis) on temaatiline rõhuasetus MINA suhetel ÜMBRITSEVATE INIMESTE, eriti EAKAASLASTEGA ning MINA suhetel MAAILMAGA.
2) III kooliastme lõpuks peab õpilane määratlema oma edasise õpitee. Seetõttu asetuvad tähtsale kohale õppeülesanded, mis võimaldavad õpilastel oma valikuid teadvustada, mõista otsuste tagajärgi oma elutee seisukohalt. On oluline, et õpilane mõistaks hariduse ja tööturu seoseid. Selleks saab kasutada ka kutse-eelsele õppele orienteeritud valikaineid, projekte, ekskursioone.
3) Õpipädevuse seisukohalt on olulised õppeülesanded, mis võimaldavad kasutada erinevaid õpistrateegiad, neid teadvustada. Endiselt on tähtsad projektülesanded; lisanduma peaksid lihtsamad uurimisülesanded, kus õpilane otsib iseseisvalt informatsiooni, analüüsib ja üldistab seda.
4) Õpimotivatsiooni languse vältimiseks peaksid õpilased lahendama huvikohaseid individuaalseid õpiülesandeid. Õpimotivatsiooni toetab koostöö rühmas ja kaaslaste ning õpetaja tunnustus edukalt täidetud ülesande puhul.
5) Väärtuskasvatuses asetub tähtsale kohale kodaniku kasvatamine, mis toetab ühiskonnas toimetulekut.
6) Õpetaja olulisemateks ülesanneteks on toetada õpilase arengut, ainealaste teadmiste omandamist, iseseisva töö oskuste kujunemist, õpitahte tugevnemist ja eneseusu suurenemist, mõjutada väärtushinnanguid.
2.5.8. Haapsalu Gümnaasiumi III kooliastmel taotletavad üldpädevused
- on adekvaatse enesehinnanguga, tunneb oma võimeid, huvisid, kavandab neist lähtuvalt oma õpitee, arvestades ka tööturu suundumusi;
- on avatud enesearendusele;
- on oma riigi lojaalne kodanik, omab põhiteadmisi ühiskonnast ning riiklusest, nende toimimisest, - kodanikuõigustest ja -kohustustest; teab, et seaduste mittetundmine ei vabanda õigusrikkumist;
- austab väärikust ja inimõigusi, hoidub vägivallast, oskab sellele vastu seista;
- väärtustab maailma kultuurilist mitmekesisust, oma rahvust ja kultuuri teiste rahvuste ning kultuuride seas;
- väärtustab kultuuri ja inimese loovust, oskab hinnata kunsti ja soovib end kunstivahendite abil väljendada;
- väärtustab säästvat eluviisi; oskab näha inimtegevuse mõju loodusele;
- väärtustab terveid eluviise, hoolitseb oma vaimse ja füüsilise tervise eest;
- oskab õppida: seada õppimise eesmärke, valida ja kasutada sobivaid õpivõtteid, hinnata oma õpitegevust;
- oskab näha põhiseoseid looduses, looduse, inimtegevuse ja tehnoloogia seoseid;
- tunneb tähtsamaid sotsiaalse manipuleerimise viise, mõistab meediatekstidele kriitilise lähenemise vajalikkust;
- oskab nähtusi, olukordi ja probleeme analüüsida ja üldistada, selle tulemusi oma tegevuse kavandamisel, valikute tegemisel ja hindamisel rakendada;
- püüab teha teadlikke valikuid, näha ette valiku tagajärgi;
- oskab üldjoontes kavandada ühistegevuse eesmärke ja eesmärkideni jõudmiseks vajalikke tegevusi, jaotada tööülesandeid, koostada ajakava;
- oskab iseseisvalt kasutada arvutit õppimis- ja töövahendina, on omandanud põhikoolilõpetaja tehnoloogiaalased pädevused;
- oskab suhelda, arvestades olukordi ja suhtluspartnereid, rühmas arutleda;
- oskab oma arvamust kujundada, põhjendada, kaitsta, vajadusel muuta;
- oskab kasutada eri märgisüsteeme informatsiooni vastuvõtmiseks, talletamiseks, tõlgendamiseks, edastamiseks ja loomiseks;
- tunneb uurimistöö ja arendusprojektide koostamise algtõdesid ja oskab neid vajadusel rakendada.
2.5.9. Haapsalu Gümnaasiumi õppetegevus gümnaasiumiastmes
1) Gümnaasiumis (10.-12. klass) on õppekavaterviku kujundamise alus MINA suhted ÜMBRITSEVATE INIMESTE, PAIKKONNA, EESTI, EUROOPA ja MAAILMAGA.
2) Gümnaasiumi lõpuks peab õpilane otsustama, kas jätkata õpinguid või asuda tööle. Põimuvad maailmavaatelised, elu- ja õpitee ning tööalase karjääri küsimused.
3) Õppeülesannete koostamisel ergutatakse maailmavaatelisi otsinguid, kasutades diskussioone, ajurünnakuid jmt, mis loovad võimalusi oma seisukohtade argumenteeritud kaitsmiseks. Kohased on uurimuslikud ülesanded, mille lahendamisel kasutatakse lihtsamaid teaduslikke meetodeid. Koostatakse spetsiaalseid õppeülesandeid, mis sunnivad õpilast otsima informatsiooni mis tahes teabeallikast, sh võõrkeeles.
4) Kursuste süsteem võimaldab kasutada õpetamist erivanuselistes rühmades. Õpilase seisukohalt tähendab see individuaalõppekava koostamist, kujunemist iseseisvaks õppijaks.
5) Väärtuskasvatuses pööratakse suurt tähelepanu inimese ja looduse, inimese ja ühiskonna ning inimese ja kultuuri vahelistele suhetele.
6) Õpetaja olulisemaks ülesandeks on toetada ja suunata õpilast iseseisva töö oskuste arendamisel, mõjutada väärtushinnangute kujunemist ja toetada eneseusku.
2.5.10. Haapsalu Gümnaasiumi gümnaasiumiastmes taotletavad üldpädevused
- suudab hinnata oma taotlusi, arvestades oma võimeid ning võimalusi;
- on teadlik erinevatest töövaldkondadest, tööturu suundumustest; oskab hankida teavet edasiõppimise ja tööleidmise võimaluste kohta; kavandab oma karjääri;
- on seaduskuulekas, käitub väärikalt, järgib inimõigusi ja Eesti Vabariigi seadusi;
- on kujundanud oma kodanikupositsiooni, tunnetab end dialoogivõimelise ühiskonnaliikmena Eesti, Euroopa ja globaalses kontekstis;
- vastutab oma valikute, otsustuste, endale võetud kohustuste eest, austab teiste inimeste ja iseenda vabadust, on suveräänne isiksus;
- teab globaalprobleeme, oma kaasvastutust nende lahendamise eest; oskab vältida ja vähendada keskkonda kahjustavat tegevust;
- elab tervislikult, oskab hoida, vajadusel taastada oma vaimset ja füüsilist vormi;
- saab aru, et inimelu on püha;
- hindab kultuuri, omab ettekujutust euroopaliku kultuuri põhivaldkondadest ja -perioodidest;
- väärtustab oma rahvuskultuuri, näeb seda euroopa ja teiste rahvaste kultuuri kontekstis;
- soovib end kunstivahendite abil väljendada;
- väärtustab säästva ja jätkusuutliku arengu ideed, omab väljakujunenud loodusteaduslikku maailmapilti;
- oskab ette näha võimalikku edu ja ebaedu, konflikte vältida ja lahendada; käituda tolerantselt;
- oskab vastu seista sotsiaalsele manipuleerimisele;
- oskab kasutada erinevaid õpistrateegiaid;
- oskab valida ja kasutada eri märgisüsteeme informatsiooni vastuvõtmiseks, talletamiseks, tõlgendamiseks, edastamiseks, loomiseks ja vahetamiseks;
- mõtleb kriitiliselt, oskab oma mõtte- ja tegevuskäiku analüüsida ning hinnata; kasutab kriitilist mõtlemist mis tahes seisukoha üle otsustamisel;
- oskab argumenteeritult väidelda;
- oskab koostada uurimistööd ja projekti, neid esitleda;
- oskab kasutada arvutit õppimis- ja töövahendina ning oma töötulemuste esitlusvahendina.
2.5.11. Haapsalu Gümnaasiumi õppekavas esitatud üldpädevuste saavutamine õppemeetodite valiku kaudu.
1) Haapsalu Gümnaasiumis toimub üldpädevuste saavutamine kaasajastatud õppemeetodite valiku kaudu. Õppemeetodite valiku otsustab klassi- või aineõpetaja. Õppemeetodite valikuga tagatakse kõigi üldpädevuste saavutamine.
2) I kooliaste üldpädevuste saavutamine õppetunnis õppemeetodite valiku kaudu:
Õpilase individuaalne töö
Kodutööde tegemine
Referaadi koostamise
Uurimustöö teostamine
Mosaiikrühm
suhtub endasse positiivselt
on viisakas, täidab lubadusi
suhtub hoolivalt asjadesse, sest teab, et need on loodud inimeste tööga
hoiab puhtust ja korda, hoolitseb oma välimuse ja tervise eest, tahab olla terve
tahab olla aus ja õiglane, mõistab oma-võõras-ühine tähendust
mõistab, et inimeste soovid ja võimalused on erinevad, tunnustab kaaslaste õigust olla erinev
teab, et kedagi ei tohi naeruvääristada, kiusata ega narrida
hindab oma perekonda, klassi ja kooli, oskab olla hea kaaslane
tunneb ja austab oma kodupaika, kodumaad, riiki, Eesti riikluse sümboleid ja nendega seostuvaid käitumisreegleid; teab oma rahvuslikku kuuluvust, suhtub oma rahvusesse lugupidavalt
tahab õppida, tunneb Haapsalu teadasaamisest ja oskamisest
oskab ilu märgata ja hinnata
hindab loovust, tunneb Haapsalu liikumisest, loovast eneseväljendusest ja -tegevusest
püüab konflikte rahumeelselt lahendada
oskab sihipäraselt vaadelda, erinevusi ja sarnasusi märgata ning kirjeldada; oskab esemeid, nähtusi võrrelda, ühe-kahe tunnuse alusel rühmitada, lugeda lihtsat plaani, tabelit, diagrammi, kaarti
oskab ohutult liigelda, vältida ohtlikke olukordi, ohuolukorras abi kutsuda; teab, kuhu oma murega pöörduda
oskab käivitada ja kasutada lihtsamaid arvutiprogramme
oskab õppida üksi ja koos teistega, paaris ja rühmas; oskab kaaslast kuulata, teda tunnustada
oskab koostada päevakava ja seda järgida, oskab jaotada aega õppimise, harrastustegevuse, koduste kohustuste ja puhkamise vahel
oskab end häälestada õppeülesandega toimetulemisele, oma tegevusi õppeülesande täitmisel mõtestama
3) II kooliaste üldpädevuste saavutamine õppetunnis õppemeetodite valiku kaudu:
Mängud/rollimängud
teab oma tugevaid ja nõrku külgi, püüab selgusele jõuda oma huvides ja püüdlustes
on leidnud endale sobiva harrastuse, omab üldist ettekujutust töömaailmast
peab kinni kokkulepetest, on usaldusväärne, tunneb vastutust oma tegude eest
on seaduskuulekas, järgib ühiselu norme
tunnustab inimeste, vaadete ja olukordade erinevusi, mõistab kompromisside vajalikkust
suhtub inimestesse eelarvamusteta; seisab iseenese ja teiste väärikuse eest, hoidub vägivallast
hindab harmoonilisi inimsuhteid, mõistab oma rolli pereliikmena, sõbrana, kaaslasena, õpilasena; püüab leida lahendusi kodus, koolis ja sõpruskonnas tekkinud probleemidele
tunnetab end oma rahvuse liikmena, oma riigi kodanikuna
suhtub lugupidavalt teistesse rahvastesse ja nende kultuuridesse
väärtustab kunstiloomingut, soovib end kunstivahendite abil väljendada
väärtustab tervislikke eluviise, on teadlik tervist kahjustavatest teguritest ja sõltuvusainete ohtlikkusest
väärtustab säästvat eluviisi
oskab teha koostööd, täidab tunnustab ja aitab kaaslasi, hindab enese ja kaaslaste töö tulemusi rühmas erinevaid rolle
oskab leida vastuseid oma küsimustele, hankida vajalikku teavet erinevatest allikatest, teavet tõlgendada, kasutada, edastada
oskab teha vahet faktil ja arvamusel, tunneb ja kasutab lihtsamaid põhjus-tagajärg-, eesmärk-vahend-seoseid nähtuste kirjeldamisel ja seletamisel
oskab kasutada arvutit ja Internetti suhtlusvahendina, oskab arvuti abil vormistada tekste
oskab keskenduda õppeülesannete täitmisele, tunneb õpivõtteid, oskab neid kasutada vastavalt õppeülesande iseärasustele
oskab oma tegevust kavandada ja hinnata, oma eksimusi näha ja tunnistada, oma tegevust korrigeerima
oskab oma arvamust väljendada, põhjendada ja kaitsta
4) III kooliaste üldpädevuste saavutamine õppetunnis õppemeetodite valiku kaudu:
on adekvaatse enesehinnanguga, tunneb oma võimeid, huvisid, kavandab neist lähtuvalt oma õpitee, arvestades ka tööturu suundumusi
on avatud enesearendusele
on oma riigi lojaalne kodanik, omab põhiteadmisi ühiskonnast ning riiklusest, nende toimimisest, kodanikuõigustest ja -kohustustest; teab, et seaduste mittetundmine ei vabanda õigusrikkumist
austab väärikust ja inimõigusi, hoidub vägivallast, oskab sellele vastu seista
väärtustab maailma kultuurilist mitmekesisust, oma rahvust ja kultuuri teiste rahvuste ning kultuuride seas
väärtustab kultuuri ja inimese loovust, oskab hinnata kunsti ja soovib end kunstivahendite abil väljendada
väärtustab säästvat eluviisi; oskab näha inimtegevuse mõju loodusele
väärtustab terveid eluviise, hoolitseb oma vaimse ja füüsilise tervise eest
oskab õppida: seada õppimise eesmärke, valida ja kasutada sobivaid õpivõtteid, hinnata oma õpitegevust
oskab näha põhiseoseid looduses, looduse, inimtegevuse ja tehnoloogia seoseid
tunneb tähtsamaid sotsiaalse manipuleerimise viise, mõistab meediatekstidele kriitilise lähenemise vajalikkust
oskab nähtusi, olukordi ja probleeme analüüsida ja üldistada, selle tulemusi oma tegevuse kavandamisel, valikute tegemisel ja hindamisel rakendada
püüab teha teadlikke valikuid, näha ette valiku tagajärgi
oskab üldjoontes kavandada ühistegevuse eesmärke ja eesmärkideni jõudmiseks vajalikke tegevusi, jaotada tööülesandeid, koostada ajakava
oskab iseseisvalt kasutada arvutit õppimis- ja töövahendina, on omandanud põhikoolilõpetaja tehnoloogiaalased pädevused
oskab suhelda, arvestades olukordi ja suhtluspartnereid, rühmas arutleda
oskab oma arvamust kujundada, põhjendada, kaitsta, vajadusel muuta
oskab kasutada eri märgisüsteeme informatsiooni vastuvõtmiseks, talletamiseks, tõlgendamiseks, edastamiseks ja loomiseks
tunneb uurimistöö ja arendusprojektide koostamise algtõdesid ja oskab neid vajadusel rakendada
5) Gümnaasiumi üldpädevuste saavutamine õppetunnis õppemeetodite valiku kaudu:
Rollimängud/dramatiseeringud
suudab hinnata oma taotlusi, arvestades oma võimeid ning võimalusi
on teadlik erinevatest töövaldkondadest, tööturu suundumustest; oskab hankida teavet edasiõppimise ja tööleidmise võimaluste kohta; kavandab oma karjääri
on seaduskuulekas, käitub väärikalt, järgib inimõigusi ja Eesti Vabariigi seadusi
on kujundanud oma kodanikupositsiooni, tunnetab end dialoogivõimelise ühiskonnaliikmena Eesti, Euroopa ja globaalses kontekstis
vastutab oma valikute, otsustuste, endale võetud kohustuste eest, austab teiste inimeste ja iseenda vabadust, on suveräänne isiksus
teab globaalprobleeme, oma kaasvastutust nende lahendamise eest; oskab vältida ja vähendada keskkonda kahjustavat tegevust
elab tervislikult, oskab hoida, vajadusel taastada oma vaimset ja füüsilist vormi
saab aru, et inimelu on püha
hindab kultuuri, omab ettekujutust euroopaliku kultuuri põhivaldkondadest ja -perioodidest
väärtustab oma rahvuskultuuri, näeb seda euroopa ja teiste rahvaste kultuuri kontekstis
soovib end kunstivahendite abil väljendada
väärtustab säästva ja jätkusuutliku arengu ideed, omab väljakujunenud loodusteaduslikku maailmapilti
oskab ette näha võimalikku edu ja ebaedu, konflikte vältida ja lahendada; käituda tolerantselt
oskab vastu seista sotsiaalsele manipuleerimisele
oskab kasutada erinevaid õpistrateegiaid
oskab valida ja kasutada eri märgisüsteeme informatsiooni vastuvõtmiseks, talletamiseks, tõlgendamiseks, edastamiseks, loomiseks ja vahetamiseks
mõtleb kriitiliselt, oskab oma mõtte- ja tegevuskäiku analüüsida ning hinnata; kasutab kriitilist mõtlemist mis tahes seisukoha üle otsustamisel
oskab argumenteeritult väidelda
oskab koostada uurimistööd ja projekti, neid esitleda
oskab kasutada arvutit õppimis- ja töövahendina ning oma töötulemuste esitlusvahendina
2.6. Valikkursuste loendid ja valimise põhimõtted Haapsalu Gümnaasiumis
1) Gümnaasiumi kursused jagunevad kohustuslikeks kursusteks ja valikkursusteks.
2) Valikkursuste ainekavad on esitatud Haapsalu Gümnaasiumi õppekavas.
3) Gümnaasiumis peab õpilane valikkursuste seast valima igal õppeaastal vähemalt 8 kursust. Valikkursuse valimise korra kinnitab kooli direktor.
2.7. Ülekooliliste ja koolidevaheliste projektide kavandamise põhimõtted Haapsalu Gümnaasiumis
1) Ülekoolilised ja koolidevahelised projektid kavandatakse enne õppeaasta algust ja enne II poolaasta algust. Ülekoolilised ja koolidevahelised projektid peavad olema kooskõlas Haapsalu Gümnaasiumi õppekava õpitulemustega.
2) Direktor kinnitab projektid enne õppeaasta algust ja enne II poolaasta algust.
3) Ülekooliliste ja koolidevaheliste projektide kavandamise korra kinnitab direktor.
2.8. Hindamise korraldus Haapsalu Gümnaasiumis
2.8.1. Haapsalu Gümnaasiumi õpilaste hindamise, järgmisse klassi üleviimise ning klassikursust kordama jätmise alused, tingimused ja kord.
Käesoleva korraga sätestatakse Haapsalu Gümnaasiumi õpilaste õpitulemuste teadmiste ja oskuste ning käitumise ja hoolsuse hindamise, hinnete ja hinnangute alusel õpilase järgmisesse klassi üleviimise, täiendavale õppetööle ning klassikursust kordama jätmise alused, tingimused ja kord.
2) suunata õpilase enesehinnangu kujunemist, toetada edasise haridustee
valikut;
1) suunata õpilast järgima üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnorme ning
(1) Haapsalu Gümnaasiumi kodulehel on teave hindamise korraldusest.
(2) Hinded kantakse e-kooli klassipäevikusse.
(3) Õpitulemuste hindamise põhimõtteid tutvustab õpilastele klassi- või aineõpetaja õppeaasta või ainekursuse algul.
(4) Käitumise ja hoolsuse hindamise põhimõtteid ja korda tutvustab õpilastele klassijuhataja õppeaasta algul.
(5) Õpilasel on õigus saada oma hinnete kohta teavet õpetajatelt ja klassijuhatajalt.
(6) Õpetaja parandab tunnikontrolli järgmiseks ainetunniks, kontrolltöö ja järeltöö ühe nädala jooksul, loovtööd (kirjand, essee, referaat, arutlus )kahe nädala jooksul.
(7) Õpitulemuste, käitumise ja hoolsuse hindamise põhimõtteid ja korda tutvustatakse lastevanematele klassi lastevanemate koosolekul, soovi korral ka individuaalselt.
(9) Hinded tehakse lapsevanemale/õpilasele teatavaks:
2.-5.klass e-kooli, õpilaspäeviku ja vajadusel hinnetelehe kaudu;
6.-9.klass e-kooli ja vajadusel veerandi keskel hinnetelehe kaudu;
10.-12. klass e-kooli ja vajadusel esimese kolme veerandi lõpus hinnetelehe kaudu.
(10) Kokkuvõtvad hinded/hinnangud tehakse teatavaks 1.-9. klassini klassitunnistuse ning gümnaasiumis õpinguraamatu kaudu.
11) Kooli õppekavas sätestatud hindamise korraldus avalikustatakse kooli veebilehel.
(2) Õppeveerandi või kursuse algul teeb vastava õppeaine õpetaja õpilastele teatavaks õppeaine nõutavad teadmised ja oskused, nende hindamise aja ja vormi. Kontrolltöö kuupäev täpsustatakse vähemalt kaks nädalat enne töö toimumist ja märgitakse e-kooli kontrolltööde graafikusse.
1) omandatud teadmiste ja oskuste ulatust, õigsust, esituse täpsust ja
loogilisust;
(5) 8. ja 10., 11. klassi õpilastele viib kool ühes õppeaines läbi üleminekueksami.
(8) 1.klassi õpilaste teadmiste ja oskuste hindamisel kasutatakse hinnete asemel suulisi ja kirjalikke sõnalisi hinnanguid, mis kirjeldavad õpilase teadmisi ja oskusi erinevates õppeainetes. I poolaasta lõpus ja õppeaasta lõpus toimub kokkuvõttev hindamine ja tulemused kantakse oma kooli tunnistusele sõnaliste hinnangutena. Tunnistusele kantakse ka käitumise ja hoolsuse hinne.
(9) 2.klassis antakse edasi suulisi hinnanguid ja alustatakse numbrilise hindamisega alates I veerandist, kusjuures e-kooli klassipäevikusse märgitakse hinded ”4” ja ”5”, alates II veerandist kantakse e-kooli klassipäevikusse kõik hinded ning toimub hinnatakse viiepallisüsteemis. Klassitunnistus antakse õpilasele I poolaasta lõpus ning III veerandi ja õppeaasta lõpus. Tunnistusele kantakse ka käitumise ja hoolsuse hinne.
(10) 3.-9.klassis hinnatakse õpilaste teadmiste ja oskuste omandatust. Kokkuvõttev veerandi ja aastahinne kantakse klassitunnistuse vormile. Tunnistusele kantakse ka käitumise ja hoolsuse hinne.
(11) 3.klassis alustatakse võõrkeele õppimist ning I veerandil kantakse e-kooli klassipäevikusse hinded ”4” ja ”5”, alates II veerandist kantakse e-kooli klassipäevikusse kõik hinded ning kokkuvõttev hindamine toimub alates II veerandist.
(12) Gümnaasiumiastmes hinnatakse teadmiste ja oskuste omandatust. Kursuse- ja aastahinne ning kooliastmehinne kantakse e-kooli klassipäevikusse ja õpinguraamatusse.
(13) Kui suulist vastust (esitust), kirjalikku või praktilist tööd, praktilist tegevust või selle tulemust on hinnatud hindega „puudulik“ või „nõrk“ või hinne on jäänud välja panemata, antakse õpilasele võimalus üldjuhul üks kord järelevastamiseks või järeltöö sooritamiseks.
(14) Kui hindamisel tuvastatakse kõrvalise abi kasutamine või mahakirjutamine õpilase poolt, võib vastavat suulist vastust (esitust), kirjalikku või praktilist tööd, praktilist tegevust või selle tulemust hinnata hindega «nõrk».
§ 7. Õpiprotsessi hindamine.
(1) Hindamisel arvestatakse nõutavaid õpitulemusi, õppeaine eripära, õpilase vanust, võimeid ja arengut. Õpiprotsessi hindamise objektid ja vahendid valib õpetaja.
(3) Hindamisel on lubatud kasutada hinde täpsustamiseks märke + ja – .
(4) Hinded kannab õpetaja e-kooli klassipäevikusse (märke + ja – ei kasutata).
(7) Kontrolltöö hinne kantakse e-kooli klassipäevikusse eri tähistusega. Teema, mille kohta kontrolltöö tehti, kirjutab õpetaja e-koolis klassipäeviku lahtrisse ”Tunni sisu”.
(8) I kooliastmel oskusainetes (muusika, kunst, kehaline kasvatus, tööõpetus) kontrolltöid ei tehta.
(9) Nõutavad õpitulemused, nende saavutatuse kontrollimise aja, vormi ning hindamise põhimõtted teeb õpetaja õpilastele teatavaks veerandi või kursuse algul. I kooliastmes iga kuu algul.
(11) Koolist puudunud õpilane sooritab kontrolltöö õpetajaga kokkulepitud ajal õppeveerandi või kursuse jooksul ning kontrolltöö hinne märgitakse e-kooli klassipäevikusse. Kui õpilane ei soorita kontrolltööd, tehakse klassipäevikusse märge «x» ja õpilane on kohustatud sooritama kontrolltöö veerandi või kursuse jooksol.
(12) Õpilasele, kes oli kontrolltöö tegemise päeval tunnis, kuid jättis selle täitmata, tehakse klassipäevikusse hinde kohale märge «1». Õpilasel on õigus täita vastav ülesanne üks kord õpetajaga kokkulepitud ajal õppeveerandi või kursuse jooksul (põhikoolis v.a üldjuhul veerandi viimasel nädalal ning gümnaasiumis v.a nädal enne kursuse hinde panemist). Kontrolltöö hinne märgitakse e-kooli klassipäevikusse.
(13) Õpilane (v.a lõikes 11 nimetatud juhtum), kes sooritas kontrolltöö hindele «puudulik» või «nõrk», täidab vastava ülesande uuesti õpetajaga kokkulepitud ajal õppeveerandi või kursuse jooksul (põhikoolis v.a üldjuhul veerandi viimasel nädalal ning gümnaasiumis v.a nädal enne kursuse hinde panemist). Vähemalt hindele «rahuldav» sooritatud kontrolltöö hinne kantakse e-kooli klassipäevikusse. Kui järeltöö sooritati hindele «puudulik» või «nõrk», siis märgib õpetaja vastava hinde e-kooli klassipäevikusse.
(14) Kui õpilasel on veerandi, poolaasta või kursuse lõpus klassipäevikus kontrolltöö hinde asemel märge «x», «1» või «2», võib õpetaja anda talle kontrolltöö või mõne muu ülesande, et kontrollida tema teadmisi ja oskusi ning välja panna puuduv kontrolltöö hinne.
(15) Õpilane, kes saavutab maakondlikul aineolümpiaadil 1.-6. koha, saab vastavas aines kontrolltöö hinde «5», õpilane vabastatakse üleminekueksamist 8.,10. või 1. klassis ning ning üleminekueksami hindeks antud aines on «5».
(16) Õpilane võib järele vastata hindeid «3» ja «4» õppeveerandi või kursuse jooksul (põhikoolis v.a üldjuhul veerandi viimasel nädalal/gümnaasiumis v.a enne kursuse hinde panemist).
(17) Hindeid õpetaja klassi ees nimeliselt ei avalikusta, vajadusel arutatakse tulemust nende põhjal iga õpilasega eraldi.
§ 8. Eesti keele kirjalike tööde diferentseeritud hindamine
(1) Diferentseeritult hinnatakse püsiva kirjaliku kõne puudega õpilase kirjalikke töid, kui õpilane saab regulaarselt logopeedilist ravi (2.-9. klass) ning kui õpetaja töötab temaga individuaalselt logopeedi nõuannete järgi või käib regulaarselt logopeedi juures. Diferentseeritult hinnatavate 6.-9. klassi õpilaste nimekiri kinnitatakse õppenõukogu poolt.
§ 9. Kokkuvõttev hindamine põhikooli I kuni III kooliastmes.
(2) Põhikoolis pannakse välja õppeaine poolaastahinne nendes õppeainetes, mida õpitakse ühe nädalatunniga õppeaasta jooksul ja aastahinne. Ülejäänud õppeainetes pannakse kokkuvõttev hinne iga veerandi lõpus ja aastahinne.
(3) Õppeaine veerandi- ja poolaastahinne pannakse välja vähemalt kolme hinde põhjal.
(4) Kui õpilane ei ole veerandi või poolaasta lõpuks nõutavaid kontrolltöid sooritanud ja märke «x» asemele ei ole hinnet, arvestatakse märget «x» nagu hinnet «nõrk», mis tähistab nõutavate teadmiste ja oskuste puudumist.
(5) Kui õpilast ei ole õppeveerandi või poolaasta jooksul hinnatud, siis kirjutatakse e-kooli klassipäevikusse ja tunnistusele märge «HI».
(6) 1.-3. kooliastme õpilasele, kelle veerandihinne on «puudulik» või «nõrk», kellele on antud samaväärne sõnaline hinnang või on jäetud hinne välja panemata, koostatakse selles õppeaines individuaalne õppekava või määratakse mõni muu tugisüsteem (nt logopeediline abi, konsultatsioon, parandusõpe jm), et aidata omandada nõutavad teadmised ja oskused.
(7) Õpilasele, kes on koolist pikemat aega puudunud mõjuval põhjusel ja ei ole veerandi või poolaasta lõpuks nõutavaid kontrolltöid sooritanud, pannakse veerandi või poolaastahinde asemel e-kooli klassipäevikusse märge «HI» (hindamata). Õpilasele antakse võimalus kontrolltöid või ülesandeid järele vastata õpetajaga kokkulepitud ajal õppeperioodi lõpuni. Õppeaine veerandi- või poolaastahinne pannakse välja pärast nõutavate kontrolltööde või ülesannete täitmist.
(8) Kui õppeaine veerandi- või poolaastahinne on jäänud välja panemata (märge «HI») ja kui õpilane ei ole kasutanud võimalust järele vastata, loetakse aastahinnde väljapanekul antud õppeveerandi vältel omandatud teadmised ja oskused vastavaks hindele «nõrk».
(9) Kokkuvõtliku arvestusena hinnatakse I kooliastmel majandusõpet ja rütmikat ning 2.klassis inimeseõpetust. Tunnistusele ja e-kooli klassipäevikusse märgitakse märge «A» (arvestatud).
(10) Aastahinne pannakse välja antud õppeaasta jooksul saadud veerendi- või poolaastahinnete alusel enne õppeperioodi lõppu.
(11) 9. klassis pannakse aastahinded välja enne lõpueksamite toimumist, välja arvatud õppeaines, milles õpilane jäetakse täiendavale õppetööle.
(12) Õppeainete kokkuvõtvad veerandi ja poolaastahinded ja aastahinded kantakse e-kooli klassipäevikusse ja klassitunnistusele.
§ 10. Kokkuvõttev hindamine gümnaasiumis.
(1) Gümnaasiumiastmes hinnatakse õpilaste õpitulemusi vastavas õppeaines kokkuvõtvalt kursuse- ja/või aasta- ning kooliastmehindega.
(2) Õppeaine kursusehinne pannakse välja vähemalt kolme hinde põhjal ning alla aritmeetilise keskmise kursusehinnet ei panda.
(3) Kui õpilane ei ole kursuse lõpuks nõutavaid kontrolltöid sooritanud ja märke «x» asemele ei märgitud hinnet, arvestatakse märget «x» nagu hinnet «nõrk», mis tähistab nõutavate teadmiste ja oskuste puudumist.
(4) Kui õpilast ei ole õppeveerandi või poolaasta jooksul hinnatud, siis kirjutatakse e-kooli klassipäevikusse märge «HI».
(5) Õpilasele, kes on koolist pikemat aega puudunud mõjuval põhjusel ja ei ole kursuse lõpuks nõutavaid kontrolltöid sooritanud, siis kursusehinde asemel märgitakse e-kooli klassipäevikusse märge «HI». Õpilasele antakse võimalus kontrolltöid või ülesandeid järele vastata õpetajaga kokkulepitud ajal õppeperioodi lõpuni. Õppeaine kursusehinne pannakse välja pärast nõutavate kontrolltööde või ülesannete täitmist.
(6) Kui õppeaine kursusehinne on jäänud välja panemata ( märge «HI») ja kui õpilane ei ole kasutanud võimalust järele vastata, loetakse kooliastmehinde väljapanekul antud kursuse vältel omandatud teadmised ja oskused vastavaks hindele «nõrk».
(7) Kooliastmehinne pannakse välja kursusehinnete alusel enne õppeperioodi lõppu.
(8) Kooliastmehinne pannakse välja õppeaine 10.-12. klassi kursusehinnete alusel, kusjuures alla kursusehinnete aritmeetilise kesmise kooliastmehinnet ei panda, v.a juhul, kui 12.klassi kursused on hinnatud hindega «nõrk» või hindamata..
(9) 12. klassis pannakse eksamiaine kooliastmehinne välja enne antud aine lõpueksami toimumist, teistes õppeainetes õppeperioodi lõpus.
(10) Õppeainete kursuse- ja/või aastahinded ning kooliasmtmehinded kantakse klassipäevikusse ja õpingu-raamatusse.
§ 11. Sõnaline hindamine
(4) Sõnalist hindamist kasutatakse põhikooli 1. klassi õpilaste hindamisel. Sõnalise hindamise kasutamise kinnitab kooli õppenõukogu oma otsusega, hinnangute andmise põhimõtted esitatakse kooli õppekavas.
(5) Õpilastele antud kokkuvõtvad sõnalised hinnangud kantakse klassitunnistusele. Õpilaste sõnalise hindamise aspektid ja klassitunnistuse vormi kinnitab kooli õppenõukogu.
(7) Käitumishindega «mitterahuldav» hinnatakse õpilast, kes ei täida kooli kodukorra nõudeid ega järgi üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnorme ning ei allu õpetajate nõudmistele. Õpilase käitumise võib hinnata «mitterahuldavaks» ka korduva põhjuseta puudumise korral (Alus: Puudumiste märkimise ja arvestamise kord. Kinnitatud dir 24.10.2003 käskkirjaga nr.7).
(8) Mitterahuldava käitumishinde lõputunnistusel otsustab õppenõukogu klassijuhataja põhjendatud ettepaneku alusel.
(9) Hoolsushindega «eeskujulik» hinnatakse õpilast, kes suhtub õppeülesannetesse alati kohusetundlikult, õpib kõiki õppeaineid võimetekohaselt, on õppeülesannete täitmisel püüdlik, hoolas ja iseseisev, ilmutab omaalgatust ja viib alustatud töö lõpuni.
§ 13. Käitumise ja hoolsuse hindamise korraldus
(1) 1.–3. kooliastmel hinnatakse õpilase käitumist ja hoolsust, gümnaasiumiastmel ainult käitumist.
(3) Põhikooliõpilase käitumist ja hoolsust hinnatakse igal õppeveerandil, gümnaasiumiõpilase käitumist hinnatakse kord poolaastas.
(5) Käitumise aastahindeks pannakse «mitterahuldav» kooli õppenõukogu otsuse alusel. Selleks esitab klassijuhataja õppenõukogule põhjenduse, milles on arvestatud ka õpilasesinduse seisukohti ja ettepanekuid. (Alus: Puudumiste märkimise ja arvestamise kord. Kinnitatud dir 24.10.2003 käskkirjaga nr.7)
§ 14. Hinde ja kokkuvõtva hinnangu vaidlustamine
§ 15. Vaidlusküsimuse lahendamine
(1) Õpilase hindamisel koolis tekkinud eriarvamusi ja vaidlusküsimusi lahendavad õpilase või lapsevanema nõudmisel aineõpetaja, ainekomisjon, klassijuhataja ja/või direktor või direktori asetäitja õppe- ja kasvatustegevuse alal.
ÕPILASE TÄIENDAVALE ÕPPETÖÖLE JA KLASSIKURSUST KORDAMA JÄTMINE NING JÄRGMISSE KLASSI ÜLEVIIMINE.
§ 16. Õpilase täiendavale õppetööle ja klassikursust kordama jätmine
(2) Täiendavale õppetööle jätmise otsustab õppenõukogu numbrilise hindamise korral aastahinnete alusel, sõnalise hindamise korral klassijuhataja kokkuvõtvate sõnaliste hinnangute alusel enne õppeperioodi lõppu. Täiendava õppetöö hinne märgitakse e-kooli klassipäevikusse.
(3) 1.–3. kooliastmel jäetakse õpilane täiendavale õppetööle õppeainetes, milles tulenevalt veerandihinnetest või veerandite lõpus antud sõnalistest hinnangutest on välja pandud aastahinne «puudulik» või «nõrk» või anda samaväärne kokkuvõttev sõnaline hinnang.
(4) Kui 1.-3.kooliastme õpilasel on õppeperioodi lõpus kolm või enam «puudulikku» või «nõrka» aastahinnet ja/või täiendava õppetöö tulemus ei ole vähemalt «rahuldav», siis otsustab õppenõukogu iga õpilase klassikursuse kordamajätmise või järgmisesse klassi üleviimise individuaalselt: õppenõukogule eelneb vestlus, kus on esindatud klassijuhataja, lapsevanem, aineõpetaja ja direktsiooni esindaja.
(6) Gümnaasiumiõpilane jäetakse täiendavale õppetööle kuni kahes õppeaines, milles on aastahindeks «puudulik» või «nõrk» või hindamata (vt lisaks lk 11).
(7) Klassikursust ei jäeta kordama gümnaasiumiastmel õppivaid õpilasi.
§ 17. Õpilase järgmisse klassi üleviimine
(4) Põhikooli 2.-8. klassi ja gümnaasiumi 10.,11. klassi õpilane viiakse õppeperioodi lõpus üle järgmisse klassi, kui tema aastahinne on kõigis õppeainetes vähemalt «rahuldav».
(5) 1. klassi õpilane, keda on hinnatud sõnaliselt, viiakse õppeperioodi lõpus üle järgmisesse klassi, kui tema õppeedukus ja areng on klassijuhataja kokkuvõtvate sõnaliste hinnangute kohaselt õppekava nõuetele vastav.
(6) Gümnaasiumi 10. ja 11. klassi õpilane viiakse õppeperioodi lõpus üle järgmisse klassi, kui tema aastahinne on kõigis õppeainetes vähemalt «rahuldav».
(7) Õpilane, kelle käitumise aastahinne on «mitterahuldav», ei arvestata seda ühe puuduliku hindena ja see ei ole takistuseks järgmisesse klassi üleviimisel.
2.8.2.Klassi lõpetamine ja täiendavale õppetööle jätmise tingimused ja kord gümnaasiumiastmes (rakendatakse alates 2007/08 õppeaastast gümnaasiumisse astunud õpilastele)
Gümnaasiumiastmes viiakse õpilane järgmisse klassi, kui tema kõik kursusehinded on hinnatud vähemalt hindele “rahuldav” või õppenõukogu otsusega pole talle määratud täiendavat õppetööd.
Täiendav õppetöö määratakse õpilasele, kellel mingis aines rohkem kui 50% õppeaasta jooksul läbitavatest kursustest on hinnatud hindega “puudulik” või “nõrk”.
Täiendava õppetöö võib õppenõukogu aineõpetaja ettepanekul või õpilase avalduse alusel määrata ka õpilasele, kellel mingis aines on kuni 50% õppeaasta jooksul läbitavatest kursustest hinnatud hindega “puudulik” või “nõrk”, et ta omandaks temale rakendatud õppekava nõutavad teadmised ja oskused.
Gümnaasiumiastme õpilane arvatakse kooli õppenõukogu otsusega õpilaste nimekirjast välja kui talle on vajadus rakendada kolmes või enamas õppeaines täiendavat õppetööd.
Kui õpilane ei sooritanud täiendavat õppetööd või ei ilmunud täiendavale õppetööle (ilma mõjuva põhjuseta), arvatakse õpilane kooli õppenõukogu otsusega kooli õpilaste nimekirjast välja.
Gümnaasiumiastme õpilase võib jätta õpilase soovil klassikursust kordama mõjuvate põhjuste puhul, kui õppenõukogu peab seda tema edasise õppimise seisukohalt otstarbekaks.
2.8.3. Hindamise erisused 1. ja 2.klassis.
Hindamine 1.klassis
1.klassi õpilaste teadmiste ja oskuste hindamisel kasutatakse esimesel poolaastal hinnangulist hindamist, alates teisest poolaastast võib kokkuleppel lapsevanematega kasutada lisaks hinnangulisele hindamisele positiivseid hindeid 4 ja 5, mis kantakse ka eKooli. Kui õpitulemust ei saa hinnata hindele 4 või 5, siis märgitakse eKooli märge S, mille tähenduseks on sõnaline hinnang ning õpetaja kirjutab sõnalise hinnangu märkuse alla. Hinnanguline hindamine on oluline ka teisel poolaastal, sest õpilane ja tema vanem saavad rohkem teavet edusammudest ja vajakajäämistest.
Kokkuvõttev hindamine toimub 1.klassis I poolaasta lõpul ja õppeaasta lõpul. I poolaasta lõpul kantakse hinnangud Haapsalu Gümnaasiumi 1. klassi tunnistusele sõnalise hinnanguna. II poolaasta lõpul kantakse tunnistusele kokkuvõtvad hinded 4 või 5 ning sõnalised hinnangud. Tunnistusele kantakse ka käitumise ja hoolsuse hinnang.
Kokkuvõtva arvestusena hinnatakse 1. klassis majandusõpet ja rütmikat.
Hindamine 2.klassis
2.klassi I veerandil kasutatakse lisaks hinnangulisele hindamisele ka positiivseid hindeid 4 ja 5, mis kantakse ka eKooli. Kui õpitulemust ei saa hinnata hindele 4 või 5, siis märgitakse eKooli märge „S“, mille tähenduseks on sõnaline hinnang ning õpetaja kirjutab sõnalise hinnangu märkuse alla. Alates II veerandist kantakse eKooli kõik hindeid ning tunnistus antakse I poolaasta lõpus, III veerandil ja õppeaasta lõpus.
Kokkuvõtva arvestusena hinnatakse 2. klassis majandusõpet, rütmikat ja inimeseõpetust.
Hinnanguline hindamine.
Hinnanguline hindamine – hinnete asemel kasutatakse suulisi ja kirjalikke sõnalisi hinnanguid, mis kirjeldavad õpilase teadmisi ja oskusi erinevates õppeainetes.
Hinnanguid antakse teadmiste ja oskuste omandatuse kohta. Lähtuvalt õppeaine eripärast arvestatakse hinnangu andmisel:
2) iseseisvust ja loovust teadmiste ja oskuste rakendamisel;
Teadmiste ja oskuste hinnanguline hindamine jaguneb:
1) õppeprotsessi hindamine;
2) kokkuvõttev hinnang.
Sõnalised hinnangud:
„väga hea“, „väga tubli“ – hinnatakse suulist vastust(esitust), kirjalikku või praktilist tööd, praktilist tegevust või selle tulemust (edaspidi õpitulemus), kui see on täiel määral õppekava nõuetele vastav. Punktiarvestuse kasutamisel on hinnanguks „väga hea“, kui õpilane on saanud 90-100% maksimaalselt võimalikust punktide arvust.
„hea“, „tubli“ – hinnatakse õpitulemust, kui see on üldiselt õppekava nõuetele vastav, kuid pole täielik või esineb eksimusi. Punktiarvestuse kasutamisel on hinnanguks „hea“, kui õpilane on saanud 70-89% maksimaalselt võimalikust punktide arvust.
„harjuta veel“, „püüa paremini“ – hinnatakse õpitulemust, kui see on üldiselt õppekava nõuetele vastav, kuid esineb puudusi ja vigu. Punktiarvestuse kasutamisel on hinnanguks „harjuta veel“, „püüa paremini“, kui õpilane on saanud 45-69% maksimaalselt võimalikust punktide arvust.
„harjuta rohkem“, „ole hoolsam“ – hinnatakse õpitulemust, kui see on vaid vähesel määral õppekava nõuetele vastav, esineb olulisi puudusi ja vigu või kui õpitulemused ei vasta õppekava nõuetele. Punktiarvestuse kasutamisel on hinnanguks „harjuta rohkem“, „ole hoolsam“, kui õpilane on saanud 44% ja vähem maksimaalselt võimalikust punktide arvust.
Hinnanguline hindamine õppeainetes 1.klassis ja 2.klassi esimesel veerandil:
Õpetaja kontrollib pidevalt õpilaste teadmisi, oskusi lugemises ja keeles ning suulist väljendusoskust. Jooksvalt antakse hinnanguid kõigi osaoskuste kohta.
Koondhinnang lugemises (tuttava ja võõra teksti lugemisoskus, teksti mõistmine, kuulamisoskus ja suuline väljendusoskus), õigekirjas (alates teisest poolaastast) ja kirjatehnikas.
Õpetaja kontrollib kõiki kirjalikke töid (v. a tunnis tehtavad harjutavat laadi tööd). Töid võib kontrollida ka klassis frontaalselt, s.t õpetajal ei ole vaja neid veel kord üle kontrollida. Nõrkadel õpilastel kontrollib õpetaja nii klassis kui ka kodus tehtavad harjutused.
Kirjalike tööde hindamisel eristatakse keeleliste teadmiste osa (käekiri seda ei mõjuta) ning käekirja ja töö välimust, millele võib iga töö juures eraldi hinnangu anda.
Õpetaja ülesandeks on selgitada õpilastele, mida ja kuidas hinnatakse. Teadvustamata hinnanguid õpetaja jagada ei tohi.
Õpetaja annab õpilastele suulisi hinnanguid või kirjalikke hinnanguid õpitulemuste ja edusammude kohta. Hinnangute andmisel peab silmas pidama, et need oleksid positiivse alatooniga (näiteks: tubli, ole hoolsam, püüa rohkem, suudad paremini, harjuta rohkem jne).
Õpetaja kontrollib pidevalt õpilaste peastarvutamise oskust ning iga teema lõpul teeb kokkuvõtte õpitulemustest eKoolis. Matemaatikas antakse õpilastele õppeprotsessis pidevalt suulisi ja kirjalikke hinnanguid (s.o protsessihindamine).
LOODUSÕPETUS JA INIMESEÕPETUS
Õpilaste teadmisi ja oskusi loodusõpetuses kontrollitakse pidevalt õppetöö käigus ning õpilasele antakse tema teadmise ja oskuste kohta suulisi hinnanguid ja tehtud töödele ka kirjalikke hinnanguid.
Õpilaste teadmisi ja oskusi kunsti- ja tööõpetuses kontrollitakse frontaalse küsitluse ja vaatluse käigus ning õpilastele antakse tema teadmiste ja oskuste kohta suulisi positiivseid hinnanguid.
Tööülesannete valmimisel analüüsitakse koos lastega kuni kümme erineva iseloomuga tööd. Iga lapse tööst püütakse esile tuua midagi head. Töö puudujääkidest ja parandamise võimalustest informeerib õpetaja üksikult iga õpilast ning seda tehakse nii vaikselt, et kuuleb ainult adressaat ise. Töödele hinnangu andmisel võib arvestada teadmisi, oskusi, eset või praktilist tööd, töökultuuri (tööriistade ja materjalide säästlik kasutamine, töökoha puhtus ja kord, isiklik puhtus), õpilase aktiivsust, iseseisvus ja loovust.
Õpilase tegevusele antakse suuline hinnang (kiitus, ergutus jne.)
Hinnangu andmine toimub suuliselt – ergutuse, kiitmise teel. Vigadele, valestisooritatud harjutustele, ülesannetele osutatakse tähelepanu, parandatakse. Hinnang antakse üksikute tegevuste sooritamisel ja ka tunni lõpus.
Hinnang antakse lähtuvalt lapse püüdlikusest ja tunnis tegutsemise valmidusest.
Hinnanguid antakse suuliselt – ergutuse ja kiitusena lähtudes lapse püüdlikkusest ja tunnis tegutsemise valmidusest. Vigade, valesti sooritatud harjutustele osutatakse tähelepanu ja parandatakse. Hinnanguid antakse üksikute tegevuste sooritamisel või tunni lõpus.
Rütmikatundides antakse hinnanguid õpilaste oskustele positiivsete hinnangutena ja õpilase motiveerides aktiivselt kaasa tegema.
2.9. Nõuded õpetaja töökavale Haapsalu Gümnaasiumis
1) Töökava on dokument, mille alusel toimub õppetöö õppetunnis. Õppetunnid toimuvad koolis või väljaspool kooli ekskursiooni või õppekäiguna. Töökava koostamine ja arendamine kuulub klassiõpetaja ja aineõpetaja pädevusse.
2) Klassiõpetaja ja aineõpetaja kujundab kooli õppekava alusel välja töökava, mis arvestab klassi omapära ja suundumust, kooli arengusuunda ja eripära, õpilaste vaimseid ja kooli materiaalseid ressursse.
3) Töökava koostamise ning rakendamisega saab klassiõpetaja ja aineõpetaja endale suuremad õigused, aga ka suurema vastutuse õpilaste ja nende vanemate ees. See on koolikultuuri teadvustamise protsess. Muutub õppetöö planeerimine, sisu, kontrollimine, kogu õppetöö korraldus.
4) Klassiõpetaja ja aineõpetaja töökavas täpsustatakse kooli õppekava üldosas ja ainekavas esitatut, arvestades konkreetseid õpilasi, kasutatavat õppekirjandust ja –materjale, õpetajatevahelist koostööd ning õppeaasta üldtööplaani.
5) Klassiõpetaja ja aineõpetaja töökavad on vormistatud õppeveerandite ja/või kursuste kalenderplaanina.
6) Klassiõpetaja ja aineõpetaja öökavas on õppesisu on liigendatud ulatuslikumate õppeteemade järgi. Näidatud on olulisemad alateemad, käsitletavad põhimõisted, kasutatavad meetodid, õppekirjandus jm õppematerjal; oodatavad õpitulemused ja nende kontrollimise/hindamise aeg ning moodused.
7) Klassiõpetaja ja aineõpetaja töökava õppesisu osas kavandatakse täpselt eesmärgistatud õppeülesanded õpitulemuste saavutamiseks.
8) Otsustused, mida klassiõpetaja ja aineõpetaja on teinud oma eripära määratledes, kajastuvad töökavas õppemeetodite valiku kaudu.
9) Klassiõpetaja ja aineõpetaja töökava struktuuri, vormi ning kinnitamise korra kinnitab kooli direktor.
2.11. Õpilaste nõustamine ja õpiabi osutamine Haapsalu Gümnaasiumis
2.11.1. Õpilaste nõustamise ja õpiabi osutamise eesmärgil koolis toimuvad:
- ainealased konsultatsioonid;
- arenguvestlused;
- parandusõppetunnid 1.-5. klassini;
- logopeeditunnid 1.-9. klassini;
- gümnaasiumi õpilaste nõustamine kursuste valikul;
- tegutseb tunnirahuklass;
- nõustavad kooli sotsiaalpedagoog ja psühholoog.
2.11.2. Õpilaste nõustamise ja õpiabi osutamise kord.
1. Õpilase otseseks nõustajaks kooli igapäevases elus on klassijuhataja.
2. Ainealaseks nõustamiseks on aineõpetajate konsultatsioonid, mille raames toimub ka individuaalsele õppekavale määratud õpilaste õpetamine.
3. Õpiabi võimalusteks on 1.-5.klassi õpilastele parandusõppe-tunnid ja logopeediline ravi, mille kohta peetakse eraldi arvestust ning parandusõppenimekirjad kinnitatakse õppenõukogu poolt.
4. Õpilane võib abi ja nõu saamiseks pöörduda kooli õpilasomavalitsuse, direktori või õppealajuhataja poole. Sama õigus on ka lapsevanematel.
5. Haapsalu Gümnaasiumi õppenõukogul on õigus suunata õpilane nõustamiskomisjoni.
6. Haapsalu Gümnaasiumi õpilastel ja nende vanematel ning kooli töötajatel on võimalus pöörduda kooli sotsiaalpedagoogi ja psühholoogi poole.
2.11.3. Haapsalu Gümnaasiumi individuaalse õppekava rakendamise kord.
Individuaalne õppekava (edaspidi IÕK) on hariduslike erivajadustega õpilaste jaoks koostatud õppekava, mis loob õpilasele tingimused võimetekohaseks õppimiseks ja arenemiseks.
IÕK eesmärk on jätta õpilane haridusprotsessi mõjuvälja ning aidata teda, individuaalsetest vajadustest lähtuvalt, põhikooli ja gümnaasiumi riiklikus õppekavas sätestatud üldkohustusliku õppesisu ja –tulemuste omandamisel.
IÕK koostamise alus on Vabariigi Valitsuse 25.jaanuari 2002. a. määrusega nr. 56 kinnitatud "Põhikooli ja gümnaasiumi riiklik õppekava" ning haridusministri 12.09.1997 määrus nr 17 „Individuaalse õppekava koostamise ja rakendamise korralduslikud alused“.
Korralduslikud alused
IÕK koostamist ja selle alusel õppimist teatud aines (ainetes) või kogu kursuse ulatuses on õigus taotleda õpilase ja/või lapsevanema avalduse ja/või klassijuhataja ja/või arstliku komisjoni otsuse ja/või konsultatiivse komisjoni soovituse alusel üldhariduse igas koolivormis ja –astmes;
IÕK järgi õppimise taotlemiseks (õpilase ja/või lapsevanema avalduse alusel) peab gümnaasiumi astme õpilasel olema vähemalt rahuldav õppeedukus;
IÕK rakendamise avaldus, otsus või soovitus esitatakse kirjalikult kooli direktorile;
IÕK järgi õpetamist võib taotleda aineõpetaja(d) klassijuhataja kaudu;
IÕK sisu põhineb kooli õppekaval, kuid võib esitada sellega võrreldes vähendatud või kõrgendatud nõudeid üldkohustuslikule õppesisule ja -tulemustele, minemata vastuollu riikliku õppekavaga;
IÕK sisu kehtestab igale õpilasele konkreetse õppevormi (vajadusel tunniplaani) ja tulemuste hindamise põhimõtted ning ajalise kestuse ühest õppeveerandist kuni ühe õppeaastani;
IÕK, mis arvestab õpilase võimeid ja individuaalseid iseärasusi (erivajadusi) koostavad aineõpetaja(d), õpilase, lapsevanema, vajadusel sotsiaalpedagoogi, psühholoogi ja kooliarsti koostöös;
õpilasele individuaalse õppekava koostamise kooli poolt otsustab kooku õppenõukogu;
IÕK esitab kinnitamiseks kooli direktorile või tema poolt volitatud isikule aineõpetaja(d) kolme tööpäeva jooksul peale õppenõukogu otsust;
IÕK järgi õppimiseks (õpilase ja/või lapsevanema avalduse alusel) võidakse sõlmida õpileping, mis sätestab vastastikused õigused ja kohustused;
IÕK järgi õppimise (õpilase ja/või lapsevanema avalduse alusel) katkestamise või lõpetamise aluseks võib olla mitterahuldav käitumine ja/või õppeedukus;
IÕK alusel toimuv õpetamine ei kuulu eraldi tasustamisele riiklikest vahenditest.
2.11.4. Tunnirahuklassi tegutsemise kord.
Tunnirahu klassi saadetakse õpilane, kes:
rikub hea käitumise tavasid;
eirab kooli kodukorda;
segab kaasõpilaste ja õpetaja tööd;
kaotab enesekontrolli.
Tunnirahuklassi võib õpilase saata üheks tunniks, kokkuleppel õppealajuhatajaga pikemaks ajaks. Kui õpilane suunatakse tunnirahuklassi rohkem kui üheks nädalaks, informeerib klassijuhataja lapsevanemat.
Tunnirahu klassi saadetud õpilane saab aineõpetajalt saatekirja ja individuaalseks tööks vajalikud materjalid.
Klassist lahkudes läheb õpilane viivitamatult tunnirahuklassi, esitab õpetajale saatelehe ja alustab tööülesande täitmist. Tunnirahu klassis töötab õpilane üldjuhul individuaalselt.
Õpilase osalemine kantakse tunnirahu klassi päevikusse.
Tunni lõppedes esitab õpilane individuaalse töö tunnirahuklassi õpetajale või aineõpetajale ning saab tehtud töö kohta hinnangu või hinde.
Kokkuvõtte tunnirahu klassi nädalase töö kohta teeb sotsiaaltöötaja, kes informeerib vajadusel klassijuhatajat ja vähemalt korra kuus teeb kokkuvõtte direktsiooni nõupidamisel.
Õpilane, kes ignoreerib tunnirahu klassi või osaleb selles pidevalt:
kutsutakse koos lapsevanemaga vestlusele klassijuhataja või sotsiaaltöötajaga;
õpilane saab vajadusel psühholoogilist nõustamist;
suunatakse maakondlikku nõustamiskomisjoni;
suunatakse maakonna alaealiste asjade komisjoni.
2.12.Koolikohustuse täitmise kord Haapsalu Gümnaasiumis.
Koolikohustuslik on laps, kes jooksva aasta 1.oktoobriks saab seitsmeaastaseks.
Õpilane on koolikohustuslik põhihariduse omandamiseni või 17-aastaseks saamiseni.
Vanem võib tulenevalt lapse tervislikust seisundist taotleda nõustamiskomisjonilt koolikohustuse edasilükkamist ühe õppeaasta võrra.
Koolikohustuse täitmiseks loetakse õppetöös osalemist vastavalt õpilasele koolis ettenähtud päevakavale ja õppekorraldusele.
Koolikohustuse täitmise kohta peab arvestust kool koostöös Haapsalu linnavalitsusega.
Vanemad on kohustatud looma koolikohustuslikule õpilasele kodus soodsad tingimused õppimiseks ning tagama koolikohustuse täitmise vastavalt õpilasele koolis ettenähtud päevakavale ja õppekorraldusele.
Ettenähtud päevakava ja õppekorralduse täitmata jätmine loetakse õppetöölt puudumiseks.
Mõjuvate põhjustega õppetöölt puudumine
Koolikohustuslikule õpilasele ettenähtud päevakava täitmata jätmine (edaspidi õppetöölt puudumine) on lubatud selle täitmist takistavate mõjuvate põhjuste esinemisel.
Mõjuvaks põhjuseks loetakse:
1) õpilase haigestumine
2) läbimatu koolitee või halb ilm, kui õpilase tervis võib seeläbi kahjustatud saada;
3) perekondlikud põhjused
4) kooli juhtkonna, klassijuhataja ja erandkorras aineõpetaja luba.
Vanem teavitab klassijuhatajat õppetöölt puudumise põhjustest õppetöölt puudumise 1. päeval.
Kui vanem seda teinud ei ole, teavitab klassijuhataja järgmisel õppepäeval õpilase õppetöölt puudumisest vanemat.
Vanem esitab koolile hiljemalt kolmandal tööpäeval peale puudumist vanema kirjaliku teatise või haigestumise korral arstitõendi, milles on ära toodud õppetöölt puudumise põhjused ja kestus.
Kool teavitab õpilase elukohajärgset valle- või linnavalitsust õpilase õppetöölt puudumisest juhul,
kui klassijuhataja ei saa kontakti õpilase või vanemaga ja puudumise väljaselgitamine ei ole võimalik;
kui õpilasel on täheldatud põhjendamata puudumisi ning kooli poolt rakendatud meetmed ei ole andnud tulemusi.
Põhjendamata puudumine
Juhul, kui koolikohustuslik õpilane on õppetöölt puudunud põhjusel, mida ei loeta mõjuvaks põhjuseks või vanem ei ole klassijuhatajat teavitanud õppetöölt puudumise põhjustest, loetakse see põhjendamata puudumiseks.
Koolikohustuse mittetäitjaks loetakse koolikohustuslik laps kolmel juhul:
1) kui ta ei ole kantud ühegi kooli õpilaste nimekirja;
2) koolikohustuslik õpilane on õppetöölt puudunud enam kui 20% tundidest ühe õppeveerandi jooksul;
3) koolikohustuslikku õpilast ei ole õppetöölt põhjendamata puudumiste tõttu võimalik kolmes või enamas õppeaines hinnata veerandihindega kahel järjestikusel õppeveerandil.
Puudumiste arvestamine käitumishinde panemisel
Põhjuseta puudunud õpilasel alandatakse üldjuhul käitumishinnet alates ühest põhjuseta puudutud tunnist.
Käitumishinne alandatakse üldjuhul mitterahuldavaks alates ühest põhjuseta puudutud koolipäevast või 5-st põhjuseta puudutud tunnist. Klassitunnistusele tehakse vastav märge ja kirjutatakse märkustesse mitterahuldava käitumishinde põhjus.
Põhjendamata puudumise korral ja koolikohustuse mittetäitmise korral rakendatavad meetmed:
1) klassijuhataja selgitab välja puudumise põhjuse, vajadusel koostöös kohaliku omavalitsusega;
2) klassijuhataja vestleb õpilasega - alates ühest põhjendamata puudutud tunnist;
3) klassijuhataja vestleb lapsevanemaga (s.t kutsub lapsevanema kooli ja saadab kirjaliku teatise puudumiste kohta lapsevanemale) - üldjuhul alates 5 tunnist;
4) õpilane kutsutakse vestlusele kooli sotsiaaltöötajaga või õppealajuhatajaga – üldjuhul alates 10 tunnist;
5) kool teeb ettepaneku (korduva põhjendamata puudumise korral) kutsuda õpilane koos lapsevanemaga omavalitsusse vestlusele;
6) kool teeb ettepaneku suunata õpilane alaealiste komisjoni.
Käitumishinne
2.13. Haapsalu Gümnaasiumi õpilaste tunnustamise kord.
I Õpilaste tunnustamine eduka õppimise eest
1. Kiituskirjaga «Väga hea õppimise eest» ja kiituskirjaga «Väga heade tulemuste eest üksikus õppeaines» tunnustamine (Alus: Haridus- ja teadusministri 9. veebruari 2006. a määrus nr 8)
1.1 Kiituskirjaga võidakse tunnustada kõikide klasside õpilasi.
1.2 Õpilast tunnustatakse kiituskirjaga kooli õppenõukogu poolt kehtestatud tingimustel ja korras:
1.2.1 Kiituskirjaga „Väga hea õppimise eest” tunnustatakse kooli õppenõukogu otsusel I-VIII ja X-XI klassi õpilast, kelle aastahinded on kõikides õppeainetes (kursustes) “5“ (muusika- ja kunstiõpetus ning kehaline kasvatus võivad olla “4“) ning kelle käitumine on eeskujulik või hea.
1.2.2 Kiituskirjaga „Väga hea õppimise eest” võib tunnustada ka õpilast, kes kehalises kasvatuses kuulub erigruppi.
1.2.3 Kiituskirjaga „Väga heade tulemuste eest üksikutes õppeainetes“ autasustatakse kooli õppenõukogu otsusel 9. ja 12. klassi õpilasi, kes on saavutanud väga häid tulemusi ühes või mitmes õppeaines. Nende õppeainete aastahinded VII,VIII ja IX klassis on “5“ või kursustehinded X, XI ja XII klassis on “4“ ja “5“ ja kooliastmehinne on “5“. Ülejäänud õppeainetes peab edasijõudmine olema vähemalt rahuldav.
1.2.4 Kiituskirjad antakse koos kooli meene või raamatuga üle kooliaasta lõpu- aktustel ja põhikooli ning gümnaasiumi lõpuaktustel.
1.3 Haapsalu Gümnaasiumi direktori tänukirja saavad viitele või viitele ja neljadele õppivate ning eeskujuliku või hea käitumisega õpilaste vanemad.
2. Kiitusega põhikooli lõputunnistusega tunnustamine
2.1 Kiitusega põhikooli lõputunnistusega tunnustatakse põhikoolilõpetajat, kellel kõigi lõputunnistusele kantavate õppeainete viimane aastahinne ja lõpueksamihinne on „väga hea“ ning käitumine „eeskujulik“ või „hea“.
2.2 Põhikoolilõpetaja tunnustamise kiitusega põhikooli lõputunnistusega otsustab kooli õppenõukogu.
2.3 Lapsevanematele antakse lõpuaktusel kooli tänukiri.
3. Kuld- ja hõbemedaliga tunnustamine
3.1 Kuldmedaliga tunnustatakse gümnaasiumilõpetajat, kelle kõigi õppeainete kooliastmehinne on „väga hea“ ning käitumine „eeskujulik“ või „hea“.
3.2 Hõbemedaliga tunnustatakse gümnaasiumilõpetajat, kellel kuni kahes õppeaines on kooliastmehinne vähemalt „hea“ ja ülejäänud õppeainetes „väga hea“ ning käitumine „eeskujulik“ või „hea“.
3.3 Õpilase kuld- või hõbemedaliga tunnustamise otsustab kooli õppenõukogu.
3.4 Lapsevanematele antakse lõpuaktusel kooli tänukiri.
4.1 Kui gümnaasiumilõpetajat ei ole hinnatud kooliastmehindega, tunnustatakse teda kuldmedaliga, kui tema X, XI ja XII klassi aastahinded on kõigis õppeainetes „5“ ning käitumine „eeskujulik“ või „hea“. Õppenõukogu võib anda nimetatud gümnaasiumilõpetajale võimaluse enne eksamiperioodi algust parandada X ja XI klassi aastahinnet ühes õppeaines.
4.2. Kui gümnaasiumilõpetajat ei ole hinnatud kooliastmehindega, tunnustatakse teda hõbemedaliga, kui tal kuni kahes õppeaines on lõputunnistuse hinne vähemalt „hea“ ning ülejäänud õppeainetes „väga hea“ ning X ja XI klassi aastahinded vähemalt „head“ või „väga head“ ja käitumine „eeskujulik“ või „hea“.
II Õpilaste tunnustamine ainealase edukuse eest
1. Olümpiaadide maakondlikul voorul 1.-6. koha saavutanud õpilasi tunnustatakse kooli aktustel kooli meenetega.
2. Olümpiaadide maakondlikul voorul esikoha saavutanud õpilased kutsutakse õppeaasta lõpul direktori vastuvõtule. Õpilastele antakse tänukiri, kooli meene ja/või raamat.
3. Õpilased, kes saavutavad vabariiklikul olümpiaadil 1.-10. koha, kutsutakse õppeaasta lõpul direktori vastuvõtule. Õpilastele antakse tänukiri, kooli meene ja raamat.
III Õpilaste tunnustamine aktiivse klassivälise töö eest.
1. Klassivälises töös aktiivselt osalenuid tunnustatakse kooli aktustel kooli meenetega.
2. Direktori vastuvõtule õppeaasta lõpus kutsutakse õpilased, kes on saavutanud maakondlikel ja vabariiklikel konkurssidel, ülevaatustel, võistlustel märkimisväärseid tulemusi.
3. Klassijuhatajad, aineõpetajad ja ringijuhid esitavad õppeaasta jooksul vastavad nimekirjad huvijuhile.
2.14. Haapsalu Gümnaasiumi õppekava uuendamise ja täiendamise kord
1) Haapsalu Gümnaasiumi õppekava on avatud pidevaks edasiarendamiseks ja korrigeerimiseks vastavalt muutustele ühiskonnas ja teaduses.
2) Muudatuste ja täienduste tegemisel õppekavas lähtutakse piirkondlikest vajadustest, lastevanemate soovidest ja õpilaste vajadustest ning vaimsetest ja materiaalsetest ressurssidest.
3) Haapsalu Gümnaasiumi õppekava koostamine ja arendamine eeldab õpilaste ja õpetajate; õpetajate ja juhtkonna, kooli hoolekogu; kooli ja lastevanemate, kooli omaniku, teiste õppeasutuste ja organisatsioonide koostööd riikliku õppekava üldosa mõtestamisel ja ainekavade koostamisel.
4) Haapsalu Gümnaasiumi õppekava koostamises ja arendamises kasutatakse erinevaid töövorme. Selles töös osalevad kõik pedagoogid.
5) Ettepanekuid Haapsalu Gümnaasiumi õppekava muutmiseks või täiendamiseks saab teha iga õppeaasta 15. juuniks.
6) Ettepanekud esitatakse kirjalikult.
7) Ettepanekuid kooli õppekava muutmiseks saavad teha ainekomisjonid, klassijuhatajad ja teised kooli töötajad, õpilasomavalitsus, hoolekogu ja lapsevanemad.
8) Ettepanekud arutatakse läbi ja kiidetakse heaks kooli õppenõukogus ning kinnitatakse kooli hoolekogus.
9) Muudatused õppekavasse tehakse elektrooniliselt CD-l ning paberkandjal õppekava lisadena.
10) Muudatused ja täiendused hakkavad kehtima järgmisest õppeaastast pärast õppenõukogu otsust.
11) Uue riikliku õppekava kinnitamise järel alustatakse kooli õppekava muutmisega töörühmades, mis kinnitatakse kooli direktori käskkirjaga.