Tutvustus Õigete juhtimisotsuste langetamiseks infotehnoloogia vallas peab otsustajal olema ettekujutus asja olemusest ja seostest ettevõtte või organisatsiooni kui terviku vajaduste ning sihtidega. “IT juhtimise käsiraamat” annab süsteemse ülevaate infotehnoloogia võimalustest ja otstarbeka rakendamise põhimõtetest. Eesmärk on anda ettevõtetele ja avalikule sektorile nõu, kuidas suurendada konkurentsivõimet tõhusamate IT-rakenduste ja investeeringute abil ning paremini rakendada tehnilisi oskusi ja võimalusi ettevõtte eesmärkide teenistusse.
Käsiraamat on praktiline abimees tippjuhile, kes vastutab ettevõtte strateegia ja investeeringute eest, samuti tegevusvaldkondade juhtidele, kes seisavad hea oma vastutusala tõhusa korraldamise ning arvutiseerimise eest.
Käsiraamat ilmub koostöös juhtiva ärinõustamisfirmaga KPMG Baltics OÜ. Käsiraamatu peatoimetaja on KPMG Baltics OÜ IT nõustamisteenuste juht Teet Raidma.
Mida sisaldab aastane tellimislitsents?
Peatükid Ava kõik Sulge kõik1. IT strateegiline juhtimine Sissejuhatus
IT-valdkonna arendamisel on väga oluline hoida taktikalise igapäevategevuse kõrval ka strateegilist vaadet. Erinevate tehnoloogiate ja akronüümide rägastikus on lihtne ära eksida ning teha otsuseid välise sära järgi. Detailidega tegelemisel võivad IT-investeeringud kalduda lihtsate soetuste suunas ja infotehnoloogiliste lahenduste ning ärivajaduste tegelik sünergia...1.1. Infoühiskond ja IT eesmärkProtsessorite kiirus ja andmeülekande võimsus on kahekordistunud 40 aasta jooksul iga üheksa kuu järel. See on toonud käesoleva sajandi igapäevaellu seadmed, mida ulmekirjanikud alles veerand sajandit tagasi tuhandete aastate kauguses tulevikus kujutasid. Infotehnoloogia ja telekommunikatsioonitehnoloogia kiire areng on põlvkonna jooksul muutnud majanduslikke ja ühiskondlikke suhteid, luues...1.1.1. IT ja ettevõtluse koostöö arengIT diktatuuri periood (1950–1970)
Ainult suured ettevõtted suutsid endale muretseda IBM-i suurarvuti. Neid käsitsesid ülikõrge palgaga IT-gurud ja teadlased. Ettevõtte tippjuht ei teadnud midagi IT-probleemidest. IT-gurusid usaldati pimesi. Ülesande püstitusest vastuseni kulus nädalaid ja see sisaldas paljude andmesisestajate mehaanilist tööd. Igat ülesannet...1.1.2. Äri ja IT suhted nüüdisajalPraegusaja oluline tunnus on valdkondadevahelised projektimeeskonnad.
Ka nüüd on organisatsioone, kus kasutatakse mõne eelneva perioodi suhtemudelit. Ühe firma piirides võib olla kasutuses mitu suhtevormi, sest ühe ärivaldkonna liider mõistab ajastu eripära, teine aga mitte. Selliste juhtide (rohkem või vähem teadlike) põhjal võib ettevõtted jagada kolme rühma.
IT-ga...1.1.3. Asjade internetIvar Anton
Ingliskeelset mõistet Internet of Things (IoT) on seletatud mitmeti. Kõigi definitsioonide aluspõhimõte on siiski ühine. Need nutikad seadmed suudavad vahetada pidevalt andmeid seadme tootja, haldaja või teiste internetti ühendatud seadmetega. See aitab suurendada seadmete kasutamisest saadavat väärtust ja võimaldab pakkuda tarbijatele rohkem teenuseid. Eesmärk...1.2. Infotehnoloogia rakendamise strateegiaStrateegia on pikaajaliste eesmärkide, nende saavutamise põhiteede ja tegevuspõhimõtete kogum, mis on ettevõtte (organisatsiooni) arengu alus.
Infotehnoloogia (IT) rakendamise strateegiline juhtimine on ettevõtte pikaajaline suunamine infotehnoloogiaga seotud eesmärkide saavutamiseks.
Strateegilise juhtimise olemus infotehnoloogia rakendamisel on ettevõtte infotehnoloogiat...1.2.1. Strateegia koostamineInfotehnoloogia (IT) rakendamise strateegia peab lähtuma ettevõtte üldisest strateegiast ja on kogu IT-tegevuse alusdokument. Kõigepealt sõnastatakse selles IT missioon, mis lähtub IT tunnustatusest organisatsioonis (vt ptk 1.1.2). Kui ettevõtte põhitegevus ei ole seotud IT-ga, on IT roll toetada äriprotsesse.
Missiooni kõige üldisem sõnastus võib olla näiteks järgmine: “...1.2.2. Infotehnoloogia rakendamise üldised soovitusedIgal juhul on ka pooleleheküljeline IT-strateegia dokument parem kui mitte midagi. See ei kehti muidugi siis, kui võetakse mõni valmis arengukava ja asendatakse selles ainult organisatsiooni nimi.
IT-strateegia koostamisel peavad osalema kõik huvilised ja selle peab kinnitama juhtkond. Vähe on kasu strateegiast, mille kirjutab keegi IT-osakonnast nii, et juhtkonda ei...1.2.3. COBIT-i metoodika soovitused strateegia koostamiselCOBIT on infotehnoloogia (IT) haldamise juhend, mida annab välja ISACA (www.isaca.org/cobit). Lühend tuleb ingliskeelsest nimetusest
Control Objectives for Information and related Technology (infotehnoloogia ja sellega seotud tehnoloogia juhtimise eesmärgid).
COBIT
IT-haldus (ingl ITgovernance) on ettevõtte juhatuse ja tegevjuhtide...1.2.4. Ettevõtte IT-strateegiaPeatükk käsitleb infotehnoloogia rakendamise strateegia koostamist ja elluviimist Eesti mõistes suurte ettevõtete kogemuste kohaselt. Soovitusi saab rakendada keskmistest suuremate ettevõtete puhul. Väiksemad peavad jälgima, kas kõiki punkte on mõistlik täielikult ellu viia.
Ilma infosüsteemi rakendamise korraliku strateegiata ei pea ettevõte konkurentsis üle paari aasta vastu.
...1.2.5. Avaliku sektori asutuste IT-strateegiaAvaliku sektori asutusteks peetakse selle raamatu kontekstis ministeeriumeid, ameteid, kohalikke omavalitsusi, kõiki koole, haiglaid – seega asutusi, mille tegutsemisvaldkond on määratud põhimäärusega ning mis ei ole äriettevõtted.
Riigi infosüsteemidega seotud õigusaktid kohustavad avaliku sektori asutusi arendama oma infosüsteeme kooskõlas riigi IT-strateegiaga. Asutuse IT-...1.3. IT-organisatsioonTeet Raidma
Ettevõtete IT-organisatsioonid on viimaste aastate jooksul oluliselt muutunud. Arvutit kasutav töötaja nõuab töötamisvõimalust igal ajal ja kõikjalt.
E-kaubandus, interneti kasutamine tööotstarbeks, kaugtöö ja pilvetehnoloogia kasutuselevõtt esitavad väljakutse traditsioonilisele IT-organisatsioonile.
Ettevõttesisesest mõjutajatest on olulisemad...1.3.1. IT-korraldus suures organisatsioonisÜsna sageli kuulub ettevõte suuremasse ettevõtete gruppi või on küll iseseisev, kuid tema allüksused on geograafiliselt hajutatud. Sel juhul ei ole IT-organisatsiooni korraldus enam nii lihtsalt hoomatav, kui see on iseseisvas, ühes asukohas paikneva ettevõtte korral.
Tsentraliseeritud IT-organisatsioon
Tsentraliseeritud keskkonnas juhitakse kõiki IT-toiminguid...1.4. Ettevõtte juhi roll IT juhtimisel1.4.1. Andmed on ettevõtte varaPeaaegu kõikides valdkondades on ettevõtte edu tagamisel oluline infotehnoloogia ja andmetöötlus.
Infovara on ettevõtte väärtuse tähtis osa. Kliendiandmebaas, omahinna arvestus, dokumendiregister, projektide dokumendid, finantsandmed, juhendid jpm moodustavad ettevõtte infovaramu, mille väärtus ajas aina kasvab. Seda vara tuleb koguda ja hallata asjatundlikult. ...1.4.2. IT-meeskonna moodustamineIT-meeskonna valik on ettevõtte juhile tähtis otsus. IT-valdkond on läinud kiiresti spetsialiseerumise teed. Erinevatel arenguetappidel on vaja eri profiiliga spetsialiste: juhte, kasutajatoe andjaid, serverihaldureid, programmeerijaid, analüütikuid jpt.
Need ametikohad nõuavad erinevat haridust, isikuomadusi ja kogemusi. Ettevõtte kõiki IT-vajadusi ei saa enam täita ühe tubli...1.4.3. IT-investeeringute ja -arenduse planeerimineInfotehnoloogia on kulukas valdkond. Investeeringutes ja muudes kulutustes peab ettevõtja olema eelkõige asjatundlik tellija. Seda nii oma IT-meeskonna kui ka väliste partnerite jaoks. Valdkonna keerukusest hoolimata ei tohiks eksperte pimesi usaldada, vaid tuleb teada oma ärivajadusi ning valikud langetada teadlikult ja kaalutletult, oma äri huvides.
Võimaluste ja...1.4.4. Arenduste juhtimineKui arenduskava on paigas, on ettevõtte juhi jaoks järgmine oluline teema ettevõtte arenduste ja tehnoloogiliste lahenduste soetamise võime.
Asjatundlik tellija
Arendusprojekti tellija peab olema asjatundlik. Nii nagu maja ehitamisel sõltub ka tarkvara arendusprojekti või tehnoloogilise investeeringu tulemus palju sellest, kui asjatundlik on tellija. Kui...1.4.5. Andmekaitse korraldusEttevõtte andmekaitse tõhusal korraldamisel on juhi roll väga oluline. Peatükis on lühike kokkuvõte andmeturbe teemadest ettevõtte juhi vaatenurgast. Mahukas käsitlus infovarade turvalisuse tagamisest on peatükis 2.
Andmekaitse põhitõed
Ükski turvameede ei taga täielikku turvalisust. Andmeturbega süsteemselt tegeldes on...1.4.6. Juhi vastutus infoturbe halduse korraldamiselTeet Raidma
Organisatsiooni juhtimisega kaasneb suur vastutus. Juhtide vastutus ei piirdu ainult äriliste eesmärkide saavutamisega, see hõlmab ka organisatsiooni tööd kahjustava tegevuse ärahoidmist. Peale organisatsiooni ohustavate muude riskide peab juht mõtlema järjest enam ka infoturberiskidele. Juht peab tagama, et...1.4.7. IT-projektide haldusIvar Anton
Projektijuhtimine koosneb detailsest plaanimisest, organiseerimisest, motiveerimisest ja ressursside kontrollimisest, et saavutada varem püstitatud eesmärgid, täites samal ajal kõiki projektile...1.5. Tippjuht IT kasutajanaTippjuhi IT kasutamine tuleneb arusaadavalt tema rollist ettevõttes ja IT eesmärk on tavaliselt selle rolli täitmist kergendada. Tippjuhil pole ilmselt mingit põhjust ega vajadust kulutada oma aega keerukate ja spetsiifiliste süsteemide (raamatupidamistarkvara, laoarvestus jms) kasutamiseks, kuna seda tööd saab delegeerida teistele.
Juhi kolm harilikku ülesannetegruppi on: ...2. Infovarade turvalisuse tagamine Sissejuhatus
Infovarade turvalisus muutub ettevõtte jaoks iga aastaga järjest olulisemaks. Üha rohkem protsesse sõltub digitaalsest andmetöötlusest ja häired andmete edastamisel või säilitamisel toovad kaasa probleeme kogu ettevõtte tegevuses.
Peatükis käsitletakse põhjalikult andmeturbeküsimusi infoturbe oluliste mõistete defineerimisest ja andmeturbe...2.1. Infoturbe sisuAndmeturve (ingl data security) ehk infoturve (ingl information security) on mõistlik ja vajalik tagada igas infosüsteemis ja äriprotsessis – igas süsteemis on turbenõuded tähtsad. Turbenõuete sisu ja põhirõhk erinevad infosüsteemides, sõltudes nii süsteemi kui ka selle aluseks oleva äriprotsessi omapärast ning andmete tähtsusest...2.1.1. Informatsioon ja andmedAndmeturbe mõiste ja sisu on seotud informatsiooni ja andmete mõistetega, täpsemini nende eripärade ja omadustega, mis tekivad andmete interpreteerimisel informatsioonina ehk informatsiooni esitamisel andmetena.
Informatsioon ehk teave (ingl information) on teatud kontekstis kindla tähendusega teadmine ükskõik millistest objektidest,...2.1.2. VormingDigiandmete korral nimetatakse peatükis2.1.1 kirjeldatud kokkuleppelisi reegleid vormingureegliteks (ingl formatrules).
Vorming annab digiandmetele tähenduse ehk võimaldab kätte saada informatsiooni, mida andmed kannavad.
Kui subjektil on andmed,...2.1.3. Turbe sisuKui vaadata informatsiooni ja selle esitamist andmetena äriprotsessi juures kasutatavas infosüsteemis, siis tavaliselt pannakse andmetena kirja ainult see informatsioon, millel on äriprotsessis tähtis osa ning olulised väärtused, mida peab kõnealuses protsessis tagama. Andmeturve ehk infoturve peab tagama andmed ja nende...2.1.4. Turve kui kompleksmõisteTihti seostatakse turvet ainult andmete konfidentsiaalsusega (salastatusega), kuid see ei ole õige. Enamasti käsitletakse tänapäeval andmeturvet siiski kui kompleksmõistet, mis koosneb kolmest komponendist: andmete käideldavusest, terviklusest ja konfidentsiaalsusest.1.	Andmete käideldavus (ingl data availability) on andmete mugav ja õigeaegne kättesaadavus...2.2. Infoturbe tagamise ja kirjeldamise mudelInfoturbe tagamisel ja kirjeldamisel kasutatav kokkuleppeline mudel võimaldab kirjeldada turvaülesannet (ingl security task).Turvaülesande eesmärk on infosüsteemis (asutuses):ära hoida turvakadu (ingl security loss) ehk turvarike (ingl security compromise) ehk turvaintsident (ingl security incident)ära hoida...2.2.1. Mudeli struktuurTurve kui olek või protsess koosneb kolmest komponendist. Turvakadu (turvarike, turvaintsident) võib olla: käideldavuskadu (ingl availability loss) ehk käideldavusrike ehk käideldavusintsidenttervikluskadu (ingl integrity loss) ehk terviklusrike ehk terviklusintsidentkonfidentsiaalsuskadu (ingl...2.2.2. InfovaradTurvanõuded esitatakse infosüsteemis andmetele, kuid need mõjuvad andmetele keskkonna kaudu, mida nimetatakse infovaradeks.Infovarade hulka kuuluvad tavaliselt:IT-aparatuur (riistvara, sideseadmed, toiteseadmed jm)andmesidekanalidtarkvara (süsteemne ja rakendustarkvara)organisatsioon (selle struktuur ja talitlus)personal...2.2.3. Stiihilised ohud ja ründedTurvaohud on kõikvõimalikud infosüsteemivälised tegurid, mis mõjutavad süsteemide turvet, st selles olevate andmete käideldavust, terviklust ja konfidentsiaalsust.Turvaohud jagatakse tüüpiliselt kahte suurde rühma:stiihilised ohud (ingl, ld force majeure), kus tegu ei ole kellegi tahtliku tegevusegaründed (ingl attack, deliberate act...2.2.4. NõrkusedNõrkused on infovarade ehk infosüsteemi igasugused nõrgad kohad, mille kaudu saavad ohud mõjuda süsteemile (infovaradele) ning tekitada seetõttu turvarikke.Kõik turvet mõjutavad välisohud realiseeruvad alati nõrkuste kaudu.Tavaliselt saab infosüsteemi iga tahku või detaili vaadelda nõrkusena. Nõrkusi võib iseloomustada...2.2.5. TurvameetmedTurvameetmed (ingl security measures) on infosüsteemi (infovarade) kõik modifitseerimised ja täiustused, mis vähendavad süsteemi turvanõrkusi ja sellega ka süsteemi (andmete) turvariski.
Turvameetmeid tuleb rakendada siis, kui süsteemi tegelik turvarisk (jääkrisk) on suurem kui...2.2.6. Aktsepteeritav jääkrisk, optimaalne turvatase ja turvaülesanneÜheski infosüsteemis ei ole võimalik saavutada absoluutset turvataset ehk olukorda, kus nii käideldavuskao, tervikluskao kui ka konfidentsiaalsuskao esinemistõenäosus on null.
Infosüsteemis konkreetse komplekti turvameetmete rakendamise korral väheneb tõenäosus, et süsteemis esineb turvakadusid ehk turvarikkeid. Nulli jõuab see tõenäosus aga...2.2.7. Mõttekad kulutused infoturbeleÜldjuhul ei tulda infoturbeks raha pakkuma – vajadust tuleb IT-osakonnal või infoturbe osakonnal ise põhjendada ja raha välja võidelda. Kust ja kuidas saada vajalikud ja usaldatavad numbrid? Kas võtta aluseks üldtunnustatud metoodikad ja neil põhinevad standardid?
Päris nii lihtne see ka pole – olemasolevate standardite korral (ja andmeturbes on neid üksjagu) kerkib küllaltki tihti...2.2.8. Rünnete ja turvakadude näiteid2.2.8.1. Andmete pealtkuulamine ja sõnumite võltsimineInternetis leviv info, sh Interneti kaudu laetavad failid, saadetud e-post jms, läbib oma teel mitut arvutit. Kõigis neis on kogu infot võimalik lugeda, salvestada ja analüüsida saatja või lugeja teadmata. Seepärast on tundliku info saatmine e-postiga riskantne, kui ei rakendata kaitsemeetmeid. Info pealtkuulamise vältimiseks on lihtne ja peaaegu kindel meetod – info krüpteerimine ehk...2.2.8.2. Kuritahtlik sissetungimine infosüsteemiKuritahtlik sissetungimine ehk nn kräkkimine tähendab, et võõras inimene on asunud (enamasti Interneti kaudu) kasutama teie infosüsteemi. Selline sissetungija võib teie faile kopeerida, ”kuulata pealt” teie e-posti sõnumeid ja paroole, kustutada olulisi faile jne. Kuritahtlikuks sissetungimiseks on loodud palju erinevaid spetsiaalseid tarkvarapakette, näiteks ”Back Orifice”, mille abil...2.2.8.3. Andmekandjate ja failide riknemineTöötavaid infosüsteeme ja neis hoitavaid materjale (dokumente, andmebaase jms) varitsevad mitmesugused ohud – olulise info kaotsiminek, sattumine valedesse kätesse jms –, mis toovad sageli kaasa suuri ebamugavusi ja majanduslikku kahju. Praktika näitab, et kõige suurem oht infole lähtub alati organisatsiooni seest ning info kaitsmiseks on vaja kasutusele võtta turvalised...2.3. Digiandmete ja paberil andmete turbe erinevusDigiandmete turve on mitmetahulisem ja keerulisem kui paberil andmetega ümberkäimise tava (sh turbetava), mida on kasutatud aastasadu.Digiandmete ja paberil andmete kaitse peamised erinevused Erinevalt paberil olevatest andmetest ei ole digiandmed enamasti andmekandjaga püsivalt seotud.Digiandmeid töödeldakse võrgupõhiselt, kus on üldlevinud klient-...2.3.1. Käideldavuse tagamineDigiandmete käideldavuse tagamisel tuleb aluseks võtta kolm tõsiasja.1. Andmeid (sh dokumente) käideldakse tavaliselt klient-server tehnika kohaselt võrgu kauduEnamasti käitleb süsteemiadministraator andmeid enda füüsilises valduses olevas arvutis. Lõppkasutaja ei käitle andmeid tema kasutuses olevas arvutis, andmed on kusagil serveris...2.3.2. Tervikluse tagaminePaberil andmete terviklus põhineb sellel, et andmed on paberilehe kui andmekandjaga püsivalt seotud (vt ptk 2.1.1).Paberil andmete tervikluse tagamiseks kasutatakse kolme võtet: andmetele lisatakse nende autori või kinnitaja omakäeline allkiri (ingl handwritten signature)andmed paigutatakse paberilehele nii, et neid ei ole võimalik...2.3.3. Konfidentsiaalsuse tagaminePaberdokumendi konfidentsiaalsus tagatakse asjaajamiskorra vahenditega nii, et dokument on kättesaadav ainult neile isikutele, kes seda lugeda võivad.Paberdokumentide konfidentsiaalsus tagatakse tavaliselt kahe valdkonna reguleerimisega:teisalduskord – usaldusväärne saatja või erijuhtudel suur turvameeskond ja eritingimusedhoidmiskord...2.3.4. Andmebaasi turbe erisusKui staatilise faili asemel tuleb turvata dünaamilist (ajas muutuvat) mitme kasutaja režiimis toimivat (peamiselt relatsioonilist) andmebaasi, tingib see täiendavad asjaolud nii käideldavuse, tervikluse kui ka konfidentsiaalsuse tagamisel.Käideldavuse korral tuleb arvestada, et väga kiire dünaamikaga andmebaaside taastamisel varukoopiatelt erineb varukoopia tihti...2.3.5. Turvaline arhiveerimineAndmete turvalisel andmekandja valikvormingu valik(pikaajaline) tõestusväärtus.Andmekandja valikAndmekandja valimise muudavad keeruliseks kaks asjaolu:enamiku andmekandjate standardi (flopiketas, CD, DVD) eluiga arvatakse olevat paar aastakümmet; pärast seda ei pruugi leida enam...2.3.6. Andmete turvaline hävitamineAndmete turvaline hävitamine on salajaste andmete konfidentsiaalsuse tagamine pärast dokumendi või andmekandja aktiivse elutsükli lõppu.Andmed võib turvaliselt hävitada kaht moodi:kustutada andmed andmekandjalt püsiva ning kindla meetodigahävitada andmekandja füüsiliselt.Andmed saab kustutada korduvkirjutatavalt...2.4. Turbe tööriistad ja vahendidTurbe tööriistad ja vahendid võimaldavad erinevates tüüpolukordades tagada andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse. Sisuliselt toimivad need turvameetmetena (vt ptk 2.2.5), kui neid kasutada infosüsteemi eripärast sõltuvas sobivas rollis ja konfiguratsioonis.2.4.1. Krüptograafia ja krüptotehnikaKrüptograafia (ingl cryptography) on teadusharu, mis hõlmab andmete teisendamise, semantilise sisu peitmise, volitamata kasutamise või märkamatu muutmise vältimise põhimõtteid, vahendeid ja meetodeid.Krüptograafia pakub andmete konfidentsiaalsuse ja tervikluse tagamise tööriistu ja vahendeid. Ajalooliselt tagas krüptograafia vaid...2.4.2. Kasutaja autentimineAutentimise (ingl authentication) käigus tuvastab arvuti või muu tehniline seade inimese, kes temaga suhtleb. Autentimisega lähedane mõiste on autoriseerimine (ingl authorisation). Autoriseerimise all mõeldakse enamasti nende ressursside kindlaks määramist, millele ligipääs süsteemis on lubatud konkreetse identiteediga kasutajale....2.4.3. ID-kaart, mobiil-ID ja digi-ID uusIvar Anton
Isikutunnistus ehk ID‑kaart on Eesti kodaniku ja Eestis püsivalt elava Euroopa Liidu kodaniku kohustuslik isikut tõendav dokument. ID‑kaarti saab peale tavapärase isiku tõendamise kasutada ka enda isiku tuvastamiseks elektroonilises keskkonnas ja digiallkirja andmiseks. Euroopa Liidu piires...2.4.4. Digiallkiri ja selleks kasutatav infrastruktuurDigiallkiri ehk digitaalallkiri on digisignatuur (digitaalsignatuur), mille teatud komponendid on õiguslikult reguleeritud ning signatuurile ja signeerimisprotsessile on lisatud teenuseosutajaid sisaldav avaliku võtme infrastruktuur (ingl public key infrastructure, PKI) koos kindla rolli, õiguste, kohustuste ja vastutusega.Digiallkirjaga...2.5. Turbe- ja riskihaldus2.5.1. Infoturberiskide haldusTeet Raidma
Infoturberiskide halduse eesmärk on tagada organisatsiooni ärieesmärkide saavutamine ja jätkusuutlikus lähemal ja kaugemal ajal. Organisatsiooni varad ja põhitegevus peavad olema kaitstud aktsepteeritaval tasemel. Teiselt poolt ei tohi see takistada organisatsiooni tegevuseesmärkide saavutamist ja uute võimaluste kasutamist. Infoturberiskide haldus (edaspidi...2.5.1.1. Detailne riskianalüüsDetailse riskianalüüsi (ingl detailed risk analysis) korral otsustatakse riske siiski põhjaliku ja keeruka mudeli alusel hinnata, et süsteemselt arvesse võtta kõik võimalikud mõjurid ja nüansid.Detailne riskianalüüs hõlmab:kõikide (info)varade piiritlemist ja väärtustamistneile varadele vastavate ohtude tugevuse hindamistnende varade nõrkuste...2.5.1.2. Etalonturbe metoodikaDetailse riskianalüüsi levinuim praktiline alternatiiv on etalonturbe metoodika (ingl baseline (security) approach).Etalonturbe metoodika põhineb hüpoteetilisel kõikehõlmava infosüsteemi mudelil ja selle kirjeldamisel ning turvaanalüüsil. Eeldatakse, et see süsteem sisaldab komponentide tüüpe, mida on tegelikel infosüsteemidel; samuti arhitektuurseid lahendusi. Nimetatud...2.5.1.3. SegametoodikaSegametoodika (ingl combined (security) approach) on metoodikate pere, mis püüab etalonturbe metoodika puudusi korvata nii, et tegelike süsteemide korral jäädaks mõistliku ressursikasutuse piiridesse.Segametoodika hõlmab peamiselt kaht käsitlust.1.	Etalonturbe metoodikad (etalonmeetmete komplektid) on koostatud mitme erineva turvataseme (mitme erineva käideldavus-,...2.5.1.4. Mitteformaalne metoodikaMitteformaalne metoodika (ingl informal (security) approach) on etalonturbe metoodika ja segametoodika tegelik hädapärane alternatiiv, kui neid mingil põhjusel rakendada ei saa (st sobivad metoodikad puuduvad või ei saa kasutada) ning piiratud vahendite tõttu ei saa minna ka detailse riskianalüüsi teed.Mitteformaalse riskihalduse metoodika korral ei põhine riskide hindamine...2.5.2. TurbehaldusTurbehaldus (ingl security management) käsitleb tüüpilisi protsesse ja tegevust, mille tulemusena tüüpasutuses või -infosüsteemis turve saavutatakse ning alal hoitakse; samuti tüüpilisi vahendeid ja rolle, mida selle tegevuse juures on vaja üksikasjalikult kirjeldada ja eristada.Turbehalduse osadInfoturbe...2.5.2.1. TurvapoliitikaTurvapoliitika (ingl IT security policy) on esmane dokument, mis käsitleb infovarade turvet asutuses või infosüsteemis ja sellega tegelemise käiku.Kui asutus või infosüsteem on suur ning koosneb mitmest autonoomsest osast või protsessist või saab seda sellisena käsitleda, tuleb rääkida:üldisest infoturbepoliitikast (ingl ...2.5.2.2. Infoturbe eest vastutajate ülesanded ja kohustusedOrganisatsioonis tuleb ülesannete ja kohustustena igal juhul täpselt kirjeldada:tippjuhtkonna ülesanded turvaprotsessi käivitajana ning äriprotsessi nõuete kirjeldajana turvanõuete keelesinfoturbefoorum kui eri valdkondade spetsialistide konsiiliuminfoturbe juhi ametiülesanded, kohustused ja vastutus valdkonna eest vastutajana.Tippjuhtkonna...2.5.2.3. Turvaplaan ja selle realiseerimineInfoturbeplaan (ingl IT security plan) määrab süsteemi turvapoliitika rakendamise toimingud koos ajaplaani, vastutajate, maksumuse ja muude nüanssidega. Infoturbeplaan koostatakse pärast turvapoliitika koostamist ja riskianalüüsi. Selles käsitletakse kõiki turvameetmeid tegelike vajaduste kohaselt.Tüüpiliselt :üldine turvaarhitektuur ja...2.5.2.4. Turvateadlikkuse programmTurvateadlikkuse programm (ingl security awareness program) tuleb asutuses või infosüsteemis evitada kõikidel tasanditel, tippjuhtkonnast kasutajani ning torulukksepast koristajani. Programm peab andma üldised teadmised asutuse infoturbe põhimõtete kohta ning selgitama igale töötajale tema töö eripära koos võimalike turbeintsidentidega...2.5.2.5. JäreltegevusInfoturve on pidev protsess. Turbe(taseme) saavutamisele järgneb tegevus turbe säilitamiseks ehk järeltegevus – ingl follow up (actions). Tavaliselt jaguneb järeltegevus viide kategooriasse: hooldus, turvaaudit, turvaseire, intsidentide käsitlus ja muudatuste haldus.1. Turvahooldus (ingl IT security maitenance)Juhtkonna kohustus on tagada...2.5.3. Infoturbejuhi tegevuse näidiskirjeldusKoos infotehnoloogia arenguga on ägenenud ründed infosüsteemidele, haruldased pole häkkerlus ega infotehnoloogilised kuriteod. Nii mõnigi firma on juba tõsiselt kannatada saanud. Globaaltasandil ei välistata kübersõdu. Firma infoturvet korraldab infoturbejuht. Mis on infoturbejuhi ülesanded? Milles seisneb infoturbe korraldamine? Ega ometi järgnevas?Infoturbejuhi lühike...2.5.4. RündetestimineTeet Raidma
Arvutivõrgu ründetestimine (ingl penetration testing) ehk läbistustestimine on sissetungirünnete imiteerimine turvameetmete toimivuse kontrollimiseks. Läbistustestimise käigus kasutatakse ära arvutivõrgu haavatavus ja mängitakse läbi stsenaariumid, mida pahatahtlik ründaja võib arvutivõrgule ning seal asuvatele andmetele põhjustada. Ründetestijad kasutavad...2.5.5. Infoturbe haldus väikeettevõttesTeet Raidma
Tegevust alustavad idufirmad (ingl start-up) ja tegutsevad väike- ja keskettevõtted seisavad sageli küsimuse ees, kas ja kui palju peaks mõtlema infoturbele. Milliseid infoturbemeetmeid oleks kasulik rakendada, kuhu ja kui palju peaks investeerima? Kust saaks selle kohta infot? Kõik ettevõtted on erinevad, kuid võimalik on välja tuua teatud valim...2.6. TurvastandardidInfoturbevaldkonda reguleerivad kokkuleppelised ja autoriseeritud väljaandjate rahvusvahelised ja ka riigisisesed standardid.
Standard on kellegi kehtestatud, tavapõhine, üldtunnustatud, kohustuslik või soovituslik mall või võrdlusalus millegi tegemiseks või hindamiseks.
Infoturbestandardite eesmärk on aidata organisatsioonidel...2.6.1. Infosüsteemide kolmeastmeline etalonturbe süsteemErkki Leego
Riigiasutuste ja omavalitsuste andmekogude infoturbe tagamisel tuleb lähtuda valitsuse 20. detsembri 2007. aasta määrusega nr 252 kehtestatud infosüsteemide kolmeastmelisest etalonturbe süsteemist (ISKE).
ISKE rakendamise eesmärk on tagada infosüsteemides töödeldavatele andmetele piisava tasemega turvalisus.
...2.6.2. ISO 27000 infoturbe halduse standardipereTeet Raidma
ISO 27000 standardiseeria on mõeldud infoturbe halduse ja rakendamisega seotud standardite ja tehniliste juhendite tähistamiseks. Kirjanduses viidatakse sellele tihti kui ISO27k standardiperele või ISMS-i standardiperele.
Infoturbe halduse süsteem (ingl information security management system – ISMS) on tegevusriski...2.7. Turbe õiguslik reguleerimine2.7.1. Isikuandmete kaitseIsikuandmete kaitse (ingl personal data protection) on füüsilise isiku andmete käibe õiguslik piiramine.Sageli nimetatakse seda valdkonda ka andmekaitseks (ingl data protection), jättes sellega küll mainimata, et tegemist on siiski isiku andmetega.Suure tähelepanu sellele valdkonnale on tekitanud tõik, et...2.7.2. ArvutikuriteodArvutikuritegudest sai õiguses iseseisev teema 1970. aastate teisel poolel. Arvutikuritegude tõkestamise esimene ulatuslik seaduseelnõu pärineb USA-st 1977. aastal. Rahvusvaheline koostöö selles valdkonnas algas 1980ndate algul: OECD raames moodustati 1983. aastal ekspertide komitee, mille töö tulemusena tehti liikmesriikidele ettepanek lisada kriminaalseadustesse arvutikuritegusid käsitlevad...2.8. Privaatsus ettevõtte infosüsteemisEveli Pung
IT-alal on privaatsust defineerida keeruline, sest ootused privaatsusele ja selle tajumine on viimastel aastakümnetel oluliselt muutunud. Üks koolkond pooldab tugevalt panustamist privaatsuse kaitsesse, sest avalikuks saanud info laialdast levikut on keeruline edaspidi tõkestada. Teine koolkond väidab, et privaatsust ei ole enam olemas ning suhtub leigelt varem...2.9. Personali infoturveTeet Raidma
Töötajatega seotud turvariskid
Töötajad pääsevad ligi ettevõtte...3. Infosüsteemide arendus Sissejuhatus
Hästi toimiv infosüsteem võib ettevõttele anda väga tugeva konkurentsieelise. Saamatus infotehnoloogia lahenduste rakendamisel võib ettevõtte tegevuse aga kiire lõpuni viia. Tänapäeval on vältimatult vaja infosüsteemi teatud osasid, et ettevõte üldse saaks tegutseda. Raamatupidamine, elektrooniline suhtlus ja meeskonnatöö, asjalik kodulehekülg – need on ainult mõned...3.1. Infosüsteemide arendusInfosüsteemide arendus algab vajaduse tunnetamisest ja sõnastamisest. Seejärel viiakse ellu lähteülesanne kirjeldatud infosüsteemide arendamise etappide kohaselt.
Infosüsteeme on võimalik arendada oma jõududega, asjaomast teenust pakkuva organisatsiooni (nt infosüsteemide arendusega tegelev ettevõte) abiga või nimetatud võimalusi koos kasutades. Infosüsteemide arendamise metoodika ja...3.1.1. Infosüsteemi arendamise etapidKlassikalistes käsitlustes koosneb infosüsteemi loomine järgmistest etappidest:
eelanalüüs ja valik
analüüs
projekteerimine
teostus
juurutamine
kasutamine.
Eri laadi infotehnoloogiahangete korral on etappide osakaal ja tähtsus kogu projekti õnnestumisele erinev.
1. Infosüsteemi eelanalüüs
Enne...3.1.2. Mitmetasemelise analüüsi metoodikaAnalüüs on IT-projekti elutsükli etapp, mille eesmärk on kirjeldada loodava infosüsteemi haare ja valdkonnad ning täpsustada kasutaja vajadused ja nõuded. Analüüsi tulemusena sõnastatakse kliendi arendusvajadused, prioriteedid ja lahendusalternatiivid koos riski- ja mahuhinnangutega. Analüüs annab juhtkonnale aluse arendustegevuse otsuste tegemiseks.
Juhi ülesanne on tagada...3.1.3. ProjekteerimineTellija ja koostaja vastutus infosüsteemi arendamisel
Infosüsteemi tellija vältimatu õigus ja kohustus on projekti ulatuse piiritlemine. Tellijal on õigus otsustada, millised funktsioonid projekti käigus realiseeritakse ja mis jääb realiseerimata. Infosüsteemi koostaja vajab ülesannete tulemuslikuks täitmiseks detailset ülevaadet loodava lahenduse ülesehitusest...3.1.3.1. Ettevõtte infosüsteemi arhitektuuri planeerimise metoodikaNäitena kirjeldame üht võimalikku käsitlust ettevõtte infosüsteemi arhitektuuri planeerimisele (EIAP). Kirjeldatud metoodika katabZachman Framework’i kahe ülemise taseme (“Eesmärgid ja ulatus” ning “Ettevõtte mudel”) ja osaliselt ka kolmanda taseme (“Süsteemi mudel”) planeerimist. Me ei käsitle kolmandal tasemel algavate kindlate süsteemide projekteerimist. Teisiti öeldes:...3.1.3.2. EIAP etapidEIAP sisaldab seitset sammu, mida võib tinglikult jagada keskpunkti alusel neljaks etapiks:
Esimene etapp: kuidas alustada?
1. Projekti käivitamise eesmärk on koostada EIAP tööplaan ning saavutada juhtkonna ja teiste projekti õnnestumiseks oluliste inimeste heakskiit ning valmidus projektis osaleda.
Teine etapp: kus me asume?
2...3.1.3.3. EIAP protsessi kirjeldusEIAP protsess sisaldab kokkuvõtlikult järgmisi etappe ja alamtegevusi:
1. Projekti käivitamine
1.1. Projekti eesmärkide ja ulatuse määratlemine
1.2. Visiooni kujundamine
1.3. Metoodika valik
1.4. Vajalike vahendite määratlemine 1.5. Meeskonna moodustamine
1.6. Projekti plaani koostamine
1.7. Plaani kinnitamine
...3.1.3.4. Infosüsteemi arhitektuuri eduka planeerimise eeldusedVõib väita, et infosüsteemi arhitektuuri planeerimise keerukamad ülesanded ei ole seotud tehnoloogiaga. Infosüsteemi arhitektuuri eduka loomise, nagu ka paljude teiste kogu ettevõtet läbivate projektide suurim väljakutse on ettevõttesisese toetuse võitmine ja hoidmine.
Arhitektuuriprojekti pole mõtet alustada ilma äripoole toetuse ja osaluseta. Kui ärijuhid ei näe ettevõtte info...3.1.3.5. Projekti käivitamine1. Projekti eesmärkide ja ulatuse määratlemine
Ettevõtte infosüsteemi arhitektuuri planeerimisel tuleb kõigepealt määratleda, mida “ettevõte” täpselt tähendab. Projekt peaks hõlmama kõiki valdkondi ja ärifunktsioone, mis kasutavad samu andmeid. Selles definitsioonis võib “ettevõte” tähistada ka üht äriüksust, kui see sisaldab “täiskomplekti” ärifunktsioone...3.1.3.6. Ärinõuete kirjeldamine1. Organisatsiooni struktuuri dokumenteerimine
Organisatsiooni struktuuri dokumenteerimine sisaldab järgmisi samme:
organisatsioonikaartide kogumine ja planeerimise töövahendisse sisestamine
organisatsiooniüksuste seostamine äriüksuste asukohtadega
ärieesmärkide dokumenteerimine (kui ei ole eelnevalt dokumenteeritud).
...3.2. Infosüsteemi teostuskava valikInfosüsteemi teostamisel on valida isetegemise ja teostuse tellimise või nende kahe võimaluse kombineerimise vahel. Isetegemise ja teostuse tellimise tugevad ning nõrgad küljed
1. Infosüsteemi teostamiseks luuakse oma IT-osakond
Plussid:
võib saada ärivajadustele kõige sobivama infosüsteemi
hea...3.3. Riist- ja tarkvara hankimineInfosüsteemi väljaehitamiseks vajalikud tooted (riist-, tark- ja võrkvara ning muud infotehnoloogia vahendid) spetsifitseeritakse infosüsteemi projektis. Kui süsteemi tervikteostus tellitakse arvutifirmalt, võib ka kogu hanketegevuse lisada teostuslepingusse koos tellija tingimustega, kus lisaks projektis esitatud nõuetele võetakse arvesse firma IT-strateegiast lähtuvaid nõudeid. Viimases võib...3.4. Analüüs ja arhitektuurAnalüüsi ja arhitektuuri peatükis käsitletakse infosüsteemi arenduse kõige tähtsamat etappi. Infosüsteemi analüüsi ja arhitektuuri kavandamise etapis saab selgeks, mida hakkab infosüsteem tegema, milliseid nõudmisi täidab ja kes hakkavad infosüsteemi kasutama. Selles etapis selgitatakse välja ja sõnastatakse infosüsteemi vajadused.
Infosüsteemi analüüsi käigus koostatakse infosüsteemi...3.4.1. Infosüsteemi arendamine ja juurutamineKuidas tellida IT-analüüs?
Infosüsteemi väljatöötamise või uuendamise otsuse langetamise järel tuleb koostada asjaomane kava. Asutuse infosüsteemi ei saa hakata kavandama ilma analüüsita. Hea analüüs nõuab teadmisi analüüsitavast valdkonnast, infosüsteemide ülesehitusest ja nende ülesehituse käigust. Kogemused on näidanud, et IT-taustaga analüütikul on lihtsam...3.5. Arendustööde juhtimine3.5.1. Kriitilise ahela meetod IT-projektide juhtimiselIT-projektide eripära on suhteliselt suur määramatus. Selle objektiivsed põhjused on tehnoloogia kiire areng, seos erinevate juhtimisvaldkondadega jms. Paljud põhjused on ka subjektiivsed. Sageli ei saa spetsialist ja juht aru, kuidas IT-võimalusi valdkonna tulemuste parandamiseks tõhusalt kasutada. Määramatus tähendab, et projekti teostamisel võib ilmneda asjaolusid, mida polnud...3.5.1.1. Mitme projekti juhtimineEttevõttele on majanduslikult tähtis lõpetada alustatud IT-projekt õigel ajal. Tellija ja ka täitja püüdlustele vaatamata on tähtpäevaks (või varem) valminud projekte kahetsusväärselt vähe. Õigeks ajaks lõpetatud projektid suurendavad IT-lahendusi pakkuva ettevõtte usaldusväärsust ja annavad konkurentsieelise.
Kuidas lõpetada projekt õigeks ajaks?
Tarkvara...3.5.2. IT-projekti jälgimineLisaks määramatusele on IT-projekti teine eripära halb nähtavus ehk halb jälgitavus. IT-projekti võib võrrelda maja ehitusega, kus töödejuht ja teostajad on pimedad. Keegi ei saa ülevaatlikult näha, kus miski asub, kui kaugel on teiste tööjärg ja mis etappi on projekt tervikuna jõudnud. Infot tööde juhtimiseks tuleb juhil koguda töötajaid küsitledes või ise objekti uurides. Projekti...3.5.3. Versiooniuuenduste juhtimineIT-teenuse arenduse foorumi (ingl IT Service Management Forum) kodulehelt (itsmf.ee) leiame ingliskeelse väljendi “release management” eestikeelseteks vasteteks sõnad “versioonihaldus” ja “redaktsioonihaldus”.
Versioonihaldus kirjeldab tarkvara arendamise protsessis pigem varamut, kus hoitakse lähtekoodi (ingl DSL – definitive software library...3.6. Infosüsteemi audit ja järelevalveInfosüsteemid muutuvad üha keerukamaks ning otsustajad ja investorid ei pruugi teada, kas need on otstarbekad, turvalised, tõhusad jne. Samal ajal võib infosüsteemidest sõltuda ettevõtte tulevik. Paljud süsteemid ei mõjuta ainult üksikut ettevõtet, vaid kõikide inimeste käekäiku, näiteks energeetika- või transpordi valdkonnas. Ettevõtte teenuste tavakasutajatel ei ole enamasti kogemust...3.6.1. Auditi ja järelevalve põhimõistedInfosüsteemi audit on sõltumatu audiitori mitmekülgne ülevaade ja hinnang ettevõtte, asutuse või organisatsiooni infosüsteemile või selle osadele, samuti seostele automatiseerimata protsessidega ja organisatsiooni struktuuriga. Infosüsteemi mõistetakse siinkohal laiemalt, vajaduse korral kaasatakse sellesse kogu ettevõtte infotöö, vaatamata automatiseerituse tasemele.
...3.6.2. Infosüsteemi auditi organisatsioonid ja audiitorite sertifitseerimineMaailmas ühendab infosüsteemide audiitoreid eelkõige Infosüsteemide Auditi ja Juhtimise Assotsiatsioon ISACA (http://www.isaca.org). Lühendit ISACA tuleb tänapäeval lugeda pigem nimetuseks, sest kunagine Information Systems Audit and Control Association on tegevusala tunduvalt laiendanud ning ei piirdu enam ainult auditiga. Assotsiatsioonil on üle 78 000 liikme enam kui 160 riigis...3.6.3. Infosüsteemi auditi ja järelevalve hea tava ja metoodikadISACA kogumikus “Standardid, suunised ja protseduurid infosüsteemide auditeerimise ja juhtimise spetsialistidele” on avaldatud audiitori kutse-eetika koodeks ning infosüsteemide auditeerimise ja infosüsteemide juhtimise standardid, suunised ja protseduurid. Kutse-eetika koodeks nõuab muu hulgas, et ISACA liikmed ja ISACA sertifikaatide omanikud peavad järgima järgmisi nõudeid:
...3.6.4. Infosüsteemi auditi ja järelevalve korraldusAuditi ja järelevalve algatamine
Auditi algatab osapool, kes on selleks kohustatud või huvitatud süsteemi kvaliteetsest arendusest või mingitest muudest omadustest. Näiteks võib auditi algatada teenuse või süsteemi eest vastutaja, kes peab auditi tellima seaduse või määruse kohaselt. Sageli on auditi algataja ettevõtte juhtkond. Auditi või järelevalve...3.7. IT-projektide riskidProjekti analüüsides on tavaliselt vaatluse all tegevused, nendele kuluv aeg ja ressursid (tegijad, raha, töövahendid jne). Neid asjaolusid on võimalik formaalselt analüüsida ja hinnata. Analüüsi tehes ei arvesta me tavaliselt probleemidega, mis võivad tuleneda seadusemuudatustest, inimsuhetest, ootamatutest muudatustest projekti puudutavates asutustes jms. Paljudel juhtudel pole meie võimuses...3.7.1. Tarkvaraprojektide riskidAnalüüsime eri tüüpi tarkvaraprojekte ja nendega seotud enamlevinud riske. Iga riski juures esitame põhjused ja samuti tegevused, mida saab rakendada riski vähendamiseks.
Tarkvara võib klassifitseerida väga erinevalt. Siinkohal kasutatav klassifikatsioon lähtub tellija ja teostaja rollijaotusest tarkvara arendusprojektides, kuna just see määrab suuresti ka kaasnevad riskid....3.7.2. Riskidega tegelemineRiskidega tegelemine on võetud üldisel kujul kokku Joonisel 1.
Joonis 1. Riskidega tegelemine.
Esmalt tuleb koostada riskide tabel, mis saab projekti hindamise aluseks. Iga...3.8. Arendusprojektide testimineEveli Pung
Sageli kipub arendusprojektide testimine teenimatult kõigi teiste arendusetappide seas varju jääma. Tegu on projekti lõppetapiga, inimesed hakkavad väsima, rahast alati ei piisa, lähenevad arenduse lõpetamise ja süsteemi kasutuselevõtmise tähtajad. Nii arendajal kui ka tellijal võib tekkida kiusatus testimisetapp läbida pealiskaudselt või isegi vahele jätta....3.9. Süsteemide ja tarkvara kvaliteedinõuded ning kvaliteedi hindamineJaak Tepandi
...4. IT-haldus ja kasutajatugi Sissejuhatus
Infotehnoloogilise toe osutamiseks peab ettevõttes olema sobiva suuruse ja pädevusega IT-organisatsioon. Teenuse tellimisel väljastpoolt ettevõtet tuleb määrata valdkonnad, kus võib väljasttellimist kasutada, ning isikud, kes ja kuidas väljast tellitud teenuseid haldavad. Sageli on kasutajatugi tagatud ettevõtte enda spetsialistidega ning tundlikud kesksed süsteemid...4.1. Teenuse korraldusKaie Hansson
IT-spetsialistid on harjunud lahendama kasutajate igapäevaseid probleeme aja jooksul välja kujunenud harjumuste ja toimingute kohaselt. Sageli kujuneb arvamus, et IT-osakonna töötajad on pidevalt üle koormatud ning selline tööviis ei ole ettevõtte jaoks jätkusuutlik.
Terviklike ja tihedalt lõimitud süsteemide kujunemise korral on vaja tagada organiseeritus,...4.2. Tuntumad metoodikadKaie Hansson
Maailmas on suur hulk standardeid ja kogemusi, mille alusel oma äri paremaks, tõhusamaks ning tulusamaks muuta. IT-juhtimise ja haldamise parimad kogemused on koondatud nii erinevatesse standarditesse (ISO 9000, ISO/IEC 20000) kui ka avalikesse raamistikesse (COBIT, CMMI, ITIL). Ükski ettevõte ei ole täielikult metoodikanõuete kohane.
IT-halduse...4.2.1. COBIT 5Teet Raidma
COBIT 5 on IT-valdkonna eri külgi käsitlev juhendmaterjalide komplekt, millega võib tutvuda ISACA (varem tuntud kui Information Systems Audit and Control Association) kodulehel aadressil http://www.isaca.org/COBIT/Pages/Product-Family.aspx.
COBIT 5 on 2012. aasta aprillis ISACA välja antud, senini kõige uuem versioon maailmas tunnustatud COBIT-raamistikust,...4.2.2. IT Infrastructure Library – ITILIvar Anton
Suurim ning levinuim IT-teenuste halduse parimate meetodite ja juhendite kogu ITIL (ingl IT Infrastructure Library) annab juhiseid, kuidas osutada IT-teenuseid ja milliseid protsesse ning funktsioone on nende toetamiseks vaja.
ITIL keskendub IT-teenuste portfelli arendamisele ettevõtte ärivajaduste alusel. See pakub ettevõttele praktilist ja...4.2.3. Kulutõhus ehk lean-ITAvo Raup
protsessipõhisus (ITIL, Cobit jne);
agiilsus (nt Scrum, kanban – jap: kan – kaart, ban – signaal);
timmitud ehk kulusäästlik juhtimine (ingl lean, lean-IT).
...4.2.4. Teenuste küpsusmudel ja parendamise raamistik CMMI-SVCTeet Raidma
CMMI küpsusmudelite eesmärk on ...4.2.4.1. Teenuste küpsustasemedTeet Raidma
Küpsustaseme mudelites (ingl capability maturity model integration – CMMI) kasutatakse küpsustasemete (ingl maturity level – ML) viieastmelist süsteemi. Igal tasemel on kindel hulk toiminguid, mis peavad olema eelnevalt määratud nõuete kohased. Iga taseme nõuete täitmine annab võimaluse edasi liikuda järgmisele tasemele, et liikuda seatud...4.2.4.2. Teenustega seotud protsessidTeet Raidma
Protsess märgib ühe määratud teemaga seotud parimate praktiliste meetodite hulka, mis juhul, kui need kõik on rakendatud, s.t on kooskõlas protsessi kirjelduses seatud eesmärkidega, võimaldab organisatsiooni sooritust valdkonnas oluliselt parandada. Teenuste kujundamis- ja juhtimisraamistikus (ingl CMMI for Services – CMMI-SVC) defineeritakse 24 teenuste...4.3. Kasutajatoe tagamineKaie Hansson
Igas ettevõttes on vaja kasutajatuge. See on kliendi jaoks ainuke kontaktivõimalus IT-organisatsiooniga. Ka osavatel arvutikasutajatel tuleb ette ootamatuid olukordi riistvara või tarkvara kasutamisel. Takistuseks võib olla ootamatu veateade või ei osata kasutada mõnd funktsiooni. Selliste hädade korral saab abi kasutajatoelt.
Kasutaja ei pea otsima...4.4. Kesksete süsteemide töö tagamineKaie Hansson
Muudatuste haldamine
Muudatuste haldus pakub üldisi juhiseid IT-infrastruktuuri muudatuste elluviimiseks, alates nende spetsifitseerimisest kuni kasutuselevõtu ja hindamiseni. See annab võimaluse kohandada muudatuste haldus enda vajaduste järgi.
Muudatuste haldamise kõige asjakohasemad nõuded on järgmised: toimivus
...4.5. Infosüsteemi auditKaie Hansson
Infotehnoloogia tähtsus kasvab pidevalt ja muutub märkamatult vältimatuks. Uued tehnoloogilised arengusuunad ja lahendused on serveritega seotud andmeladude, arvutitöökohtade ja nendega kaasneva infrastruktuuri muutunud keeruliseks ning mõnikord raskesti hallatavaks. Mida suuremaks kasvab infotehnoloogiline infrastruktuur, seda keerulisemaks ja kallimaks...4.5.1. Nõuded audiitorileKaie Hansson
Süsteemid muutuvad üha keerukamaks ja turvalisuse tagamise vajadus suureneb. Seetõttu pöörduvad ettevõtted ja asutused üha enam väliste ekspertide poole, kellel on ohtude ja nõrkuste leevendamiseks tõendatud oskused ja teadmised.
Infosüsteemi auditeerimist korraldab infosüsteemide audiitor, kes aitab tuvastada, hinnata ja leevendada riske.
...4.5.2. Taristu auditeerimineKaie Hansson
Taristu auditeerimise tulemuslikkus ettevõtte jaoks avaldub kahes vaates: ettevõttele ja IT-üksusele. Infosüsteemi auditeerimine annab ettevõtjale suurema kindluse, et tehnika ja lahendused ei vea firmat alt.
Organisatsiooni kasu auditeerimisel:
teenuste käideldavuse ja kvaliteedi tõstmine kasutajate jaoks
oskus lahendada kasutajate...4.6. IT talitluspidevuse tagamineTeet Raidma
IT talitluspidevuse eesmärk on luua, hoida ja arendada võimekust organisatsiooni tabanud hädaolukorrast taastumiseks. Hädaolukorrani viivad kriitilised intsidendid ja teenusekatkestused. Olenevalt kahjustuste suurusest võib katkestus kesta mõnest minutist kuni mõne kuuni. Kriitilise intsidendi võib põhjustada inimtegevusest sõltumatu looduslik nähtus, näiteks...4.6.1. Talitluspidevusplaani koostamise algatamineTalitluspidevusplaani koostamise algatamisel tuleb kokku leppida projekti skoop ja ajakava. Nendest tuleb hiljem ka kinni pidada. Skoop võib olla määratletud geograafiliste piirangute, tegevusvaldkonna, osaettevõtete või teenuste lõikes.
Alustada tuleb teavitamisest, veendes kõiki asjaosalisi teema vajalikkuses. Saavutada tuleb juhtkonna poolehoid ja leida “sponsor”, kes on valmis...4.6.2. RiskianalüüsRiskianalüüs on esimene loogiline samm, mis tuleb ette võtta, kui IT talitluspidevusplaani koostamisele on antud roheline tuli. Riskianalüüsi tulemus on ettevõtet oluliselt mõjutada võivate ohtude dokumenteeritud nimekiri. Sellise nimekirja koostamiseks tuleb alustada ohtude tuvastamisest, st riskide otsimisest, väljaselgitamisest ja kirjeldamisest. Ohud võiks liigitada hilisema analüüsi...4.6.3. Ärimõju analüüsÄrimõju analüüs on talitluspidevuse tagamise olulisemaid komponente. Analüüsi kvaliteedist oleneb terviku kvaliteet. Ärimõju analüüs (ingl business impact analysis – BIA) aitab välja selgitada ettevõtte kõige ärikriitilisemad protsessid ning milliseid alamsüsteeme ja kui kiiresti on vaja pärast kriitilist intsidenti taastada.
Iga äriprotsessi hinnatakse selle katkestuse ajakrii...4.6.4. Taastestrateegia valimineTaastestrateegia koostamisel lähtutakse riskianalüüsi ja ärimõjude analüüsi tulemustest.
Tähelepanu tuleb pöörata järgmistele asjaoludele:
äriprotsesside kriitilisus
äriprotsessi toetavad IT-süsteemid
äriprotsesside kriitilisusest tulenevad nõutavad IT-süsteemide taasteajad
taastamiseks kuluv aeg eri strateegiate puhul
äriprotsesside...4.6.5. Taasteplaanide koostaminePärast üldise taastestrateegia valikut saab koostada detailsemad taasteplaanid, mis toetavad ja võimaldavad valitud taastestrateegia ellu viia.
Taasteplaanide koostamisel tuleb jälgida, et need hõlmaksid IT-süsteemi kõiki komponente:
riist- ja tarkvara
arvuti- ja sidevõrgud koos seadmetega
ruumid ja taristu
organisatsioonistruktuur, inimesed ja...4.6.6. Taasteplaanide testimine ja kasutamise harjutamineTaasteplaanide testimise eesmärk on teha kindlaks, kui hästi plaan toimib ja kus oleks võimalik plaane paremaks teha. Taastamist on otstarbekas testida siis, kui see ei sega ettevõtte tavapärast tööd, näiteks nädalavahetusel. Olukord ja lähteülesanne aga tuleb sõnastada nii, nagu juhtuks see kõige kiiremal töötunnil. Niimoodi saab testimisest kõige enam kasu. Testimine aitab hinnata ka...5. IT-dokumentatsioon Sissejuhatus
Dokumentatsiooni on vaja infosüsteemi jätkusuutlikkuse tagamiseks. Ettevõtte põhitegevuseks on tarvis mitmesuguseid IT-elemente: tööjaamu, servereid, printereid, tarkvara ja internetiteenuseid.
Vara heaperemehelikuks säilimiseks peab olema varast täielik ülevaade. Isegi kümne tööjaamaga süsteemides on raske järge pidada...5.1. Infosüsteemi dokumentatsioonVõrku ühendatud arvutid, kasutatavad operatsioonisüsteemid ja rakendusprogrammid, kommunikatsioonivahendid ja muud infotehnoloogia vahendid moodustavad kokku üsnagi keeruka infosüsteemi. Kui aga kõik teadmised süsteemi ülesehituse kohta eksisteerivad ainult (või valdavalt) ühe inimese, firma IT-tugiisiku peas, ei saa seda lugeda normaalseks. Infosüsteemi kasutamist efektiivselt toetada ja...5.1.1. Infosüsteemi dokumenteerimise põhialusedKaie Hansson
Infosüsteemi dokumenteerimise eesmärgid on esitatud tabelis 1.
Tabel 1. Infosüsteemi dokumenteerimise eesmärgid
Eesmärk
Tagada...5.2. IT-juhtimise dokumendidErkki Leego
IT-juhtimise dokumendid aitavad IT eest vastutaval juhil teha nii strateegilisi kui ka taktikalisi valikuid ja reageerida infosüsteemis toimuvale.
Juhi jaoks olulised teemad ja dokumendid on:
tulevikukujutlus ja strateegilised põhimõtted
tegevuskava, sh investeeringute kava ajakohane ülevaade infosüsteemist
IT-meeskonna...5.3. Juhendid ja töökorradKaie Hansson
Peatükis esitatakse erineva suurusega ettevõtetele juhendid ja töökorrad infosüsteemiga toimetulemiseks.
Käsiraamatus on esitatud näidised, mille alusel on mugav koostada või kohendada firmale tarvilikke juhendeid.
Juhenditest ja kordadest tõuseb tulu vaid siis, kui ettevõte suudab tõhusalt tagada kolm toimivat etappi:
juhendite ja...5.3.1. Infosüsteemi kasutamise kordKaie Hansson
Korra eesmärk on määrata arvutivõrgu kasutajate ja administraatorite õigused ning kohustused, et tagada infosüsteemi töökindlus ja kasutusmugavus.
Tarkvara korral tuleb määrata, milline tarkvara on süsteemis lubatud ja kes installib ajutised lahendused (nt konverentsil jagatud rakendused).
Infosüsteemi kasutamise kord reguleerib:
...5.3.2. Muudatuste haldamise kordKaie Hansson
Muudatuste haldus peab tagama infosüsteemi plaanipärase muutmise, muudatusega seotud kõigi osaliste informeerituse ja muudatuste dokumenteerimise.
Kord peab hõlmama riist- ja tarkvara muudatusi.
Infosüsteemi muudatuste tagajärjel tekkida võivate katkestuste ja vigade tõenäosuse vähendamiseks tuleb tagada muudatuste tegemise korrektsus ja...5.3.3. Kasutajatunnuste haldamise kordKaie Hansson
Korra eesmärk on määrata turvameetmed, millega tagatakse, et juurdepääs arvutivõrku, rakendustele ja andmetele on ainult volitatud isikutel. Korraga määratakse kasutajatunnuste andmine, sulgemine ja kustutamine.
Kasutajatunnuse andja peab olema fikseeritud. Kasutajatunnuse avamise ja muutmise õigusega isikuid ei tohi olla palju, kuid kaks on miinimum, et ka...5.3.4. Eritarkvara dokumenteerimise kordKaie Hansson
Rakenduse dokumenteerimine lihtsustab selle haldamist, kindlustab rakenduse jätkusuutlikkuse ning vajaduse korral kiire ja vigadeta arenduse. Dokumenteerimise peatükis ei ole käsitletud tarkvara arendusprotsessi kõiki, vaid eelkõige igapäevatööks tarvilikke dokumente. Dokumendid peaksid kindlustama tarkvara omanikule jätkusuutliku arenduse.
Infosüsteemi ja...5.4. Tehnilised kirjeldused ja loendidKaie Hansson
Tehnilises dokumentatsioonis on kirjas kasutatav riist- ja tarkvara, kasutajate nimekiri, pidev hooldustegevus, lepingute info ning süsteemide omavahelised seosed.
Seadmete ja programmidega kaasneb alati hulk olulist dokumentatsiooni, näiteks:
tehnilised andmed
kasutajajuhendid
garantiilepingud
tarkvaralitsentsid.
...5.4.1. Tööjaamade ja lisaseadmete loendKaie Hansson
Tööjaamade ja lisaseadmete loend kirjeldab ettevõttes kasutusel olevaid arvuteid, printereid, skannereid ja eriseadmeid (nt analüsaatorid). Iga tööjaama kohta on vaja kirjeldada palju andmeid, et tagada vajadusel asendus. Üldandmed
IT-spetsialist või teenuse osutaja, kes on ettevõttes kaua töötanud, teab täpselt, kus keegi...5.4.2. Kasutajate loendKaie Hansson
Juurdepääs infovaradele tuleb anda ainult töövajaduse ja vastutuse alusel. Iga infosüsteemi kasutajatunnus peab kasutaja üheselt identifitseerima ning iga kasutajatunnuse omanik peab olema leitav.
Juurdepääsude väljastamise kohta tuleb pidada arvestust. See ongi kasutajate loendi eesmärk.
Tabel. Kasutajate loend
...5.4.3. Tarkvara loendKaie Hansson
Tarkvara, mille kohta arvestust peetakse, jaguneb kaheks:
süsteemitarkvara
rakendustarkvara
Süsteemitarkvara
Süsteemitarkvaraks peetakse serveri töötavaid infosüsteemi tööd tagavaid programme. Näiteks operatsioonisüsteemid, andmebaasiserverid, varundusseadmeid teenindavad programmid jms.
Üldiselt...5.4.4. Serverite ja võrguseadmete loendRein Hansson
Serverite loend kirjeldab ettevõttes kasutatavaid serverarvuteid. Loendisse tuleb lisada ka arvutid, millel pole spetsiaalset serveri riist- ega tarkvara, kuid mis jagavad teenuseid mitmele kasutajale.
Kindlasti tuleb loendis kirjeldada ka virtuaalsed serverid. Füüsilise serveri konfiguratsiooni võib spetsialist tuvastada seadme välisel vaatlusel, aga...5.4.5. Arvutivõrgu topoloogiaKaie Hansson
Arvutivõrgu kohta peab olema dokumenteeritud vähemalt kolm plaani:
maja ruumiplaan korruste lõikes, kuhu on kantud arvutite paiknemine töökohtadel ja asjakohase võrgukoha aadress; võrgukoha aadress on number või tähis, millega markeeritakse võrgupesa
võrgu topoloogiline plaan, kus kirjeldatakse võrguseadmeid ja nende ühendusi ning kaabelduse...6. IT-arendusest edasijõudnuteleSissejuhatus
IT-arenduse vajadused on ettevõtetes erinevad. Peatükis käsitletakse mõnd eripärast ja sügavuti minevat IT-arenduse teemat. Sageli on nendes valdkondades otstarbekas kaasata teemat hästi tundev ja kogemustega ekspert. Kui ettevõttel on tarvis selles peatükis esitatud teemadega palju tegeleda, on otstarbekas, et olulised isikud tunnevad põhialuseid ning on...6.1. AndmemudelidMudelid on iga projekti alustalad ja need moodustatakse projektide algstaadiumis, seetõttu on kõige “valusamad” just mudelites tehtud vead, mis jäävad esialgu avastamata. Infosüsteemide koostamisel (projektides) on see probleem olulisemaid, kuigi on välja töötatud poolformaalseid ja formaalseid metoodikaid ning tarkvaralisi vahendeid selleks, et hoida kogu tarkvara arendus ja...6.1.1. Mudel ja selle õigsusMudeli, sh infosüsteemi õigsusest rääkides tuleb meeles pidada, et iga mudel on alati teatava piirini ebatäpne ja seega ka ainult teatava piirini täpne. Mudeli täpsus sõltub selle väljatöötajate tahtest, oskustest ja püstitatud ülesande hõlmavusest – mida laiemalt hõlmab ülesanne ainevalda, seda suurem on tema keerukus. Paraku ei ole selliseid mudeleid, mis hõlmaksid mingit...6.1.2. Infosüsteemi modelleerimine ja väljatöötamineTänapäevaste infosüsteemide modelleerimise arusaamade järgi koosneb infosüsteemi mudel mitmest allmudelitest ja on väga dünaamiline. See on midagi sellist, mida muutunud vajaduste kohaselt muudetakse pidevalt. Neid vajadusi tingib ühtviisi nii muutuv maailm kui ka selle mudeli kasutajate muutunud (tavaliselt laienenud või täpsustunud) vajadused. Nimetatud vajadused tulenevad...6.1.3. Andmebaaside modelleerimine ja väljatöötamineAndmete modelleerimine ja koostatud mudelite alusel andmebaaside moodustamine on infosüsteemide rajamise üks osa. Andmemudelile kohane infosüsteemi osa on üks või mitu andmebaasi. Andmemudeli ja andmebaasi omavaheline seos on kaudne, kuid erinevalt mudeli teistest osadest on see seos kahesuunaline.
Kaudne tähendab siin seda, et ei ole ühest ja otsest teed, kuidas...6.2. Andmebaasid ja andmebaasisüsteemidISO/IEC 2382 terministandardi järgi on andmebaas rakendusvaldkondi toetav andmete kogum. See on organiseeritud mingi kontseptuaalse struktuuri alusel, mis kirjeldab nende andmete omadusi ja nende andmete kohaseid olemite seoseid.
Andmebaasi ja andmebaasisüsteemi kirjeldamiseks tuleb selgitada, mis on andmed ja olemid ning kuidas on olemid omavahel seotud.
Andmed ja...6.2.1. Olemite seosedEelmises peatükis kirjeldasime andmeid, olemeid ja erilist võtit. Järgnevalt esitame näite, kuidas saab erilise võtme abil kirjeldada olemite seoseid.
Seos üks ühele seose näitel
Lisaks olemile või objektile, milleks on ettevõtja töötaja, võib-olla veel teisi olemeid. Näiteks ettevõtte bilansis olevad autod. Olgu neid lihtsuse mõttes kaks: Ford ja Volvo. tabelis 1...6.2.2. AndmebaasisüsteemInfotehnoloogia võimaldab andmekogumite salvestamiseks ja säilitamiseks erinevaid tehnoloogiaid. Andmebaasidena tuntakse nimetatud tehnoloogiatest üsna keerulisi tarkvararakendusi, mis tegelevad suurte andmemahtudega, peavad võimaldama tõrgeteta töö, olema võimelised töötama mitme kasutaja režiimis jne. Suurte andmemahtude (andmekogumite) korral on ainus võimalik lahendus andme...6.2.3. Andmebaasisüsteemi kuludAndmebaasisüsteemi valimine võib osutuda IT-juhile keeruliseks ülesandeks. Tarkvaratootjad pakuvad sageli parimat maksumust kasutusaja jooksul ehk omamiskulusid (ingl TCO – total cost of ownership). Enamasti ütleb tarkvaratootja, et tema toode on kõige odavam, teine väidab täpselt sama oma toote kohta.
Platvormi (riistvara koos operatsioonisüsteemiga) saab valida, kui...6.3. AndmeladuAndmeladu on struktureeritud andmete kogum andmepäringute ja aruannete tegemiseks. Andmelaos oleva info põhjal tehakse analüüse, mille alusel võetakse vastu otsuseid. Ingliskeelse termini data warehouse tõlkimine ei ole ühest eestikeelset vastet andnud. Levinud tõlketerminid on “andmeait”, “andmeladu” ja “andmehoidla”. Millist terminoloogiat kasutada, jääb igaühe otsustada.
...6.3.1. Andmelao moodustamise elutsükkelAndmelao kujundamist saab vaadelda kui projekti, mille tegemiseks kasutatakse andmelao moodustamise elutsükli mudelit.
Andmelao moodustamise elutsükli mudel koosneb mitmest etapist:
ärivajaduste määramine ja projekti koostamine
projekti juhtimine
dimensioonide modelleerimine
tehnilise arhitektuuri valimine
andmebaasi struktuuri...6.3.2. Mõõtkavadega andmelao mudelMõõtkavadega ehk dimensioonidega andmelao mudel esitab andmeid standardraamistikus, mis võimaldab kvaliteetset andmetöötlust.
Standardraamistik kehtestab teatud piirangud:
iga dimensioonidega mudel koosneb ühest kesksest tabelist, mida nimetatakse faktitabeliks
faktitabeliga on seotud dimensioonitabelid. Dimensioonitabeli ja faktitabeli vahel on üks mitmene relat...6.3.2.1. Päringute koostaminePäringute eesmärk on leida faktitabelist etteantud tingimuste kohast infot. Dimensioonitabelid sisaldavad kõikvõimalikke kitsendusi ehk piiranguid, mille määramisega otsitakse faktitabelist kirjed. Seega tehakse päringuid faktitabelist dimensioonitabelite abil. Dimensioonide nimetused asuvad päringute tabelite päises. Näiteks määrates dimensiooni väärtuseks 25.09.2005., on päringu tulemuseks...6.3.2.2. Dimensioonidel põhineva andmelao mudeli (täheskeemi) võrdlus relatsioonilise mudeligaDimensioonidel põhineva andmelao mudeli eelised on lihtsus, etteaimatavus ja hind. Päringute koostamine osutub kasutajale lihtsaks ja etteaimatavaks, sest dimensioonidel põhineva andmelao mudelile saab määrata analüüsitarkvaras juba eelnevalt loodud standardses SQL-keeles päringuid. Standardne (SQL-liidesega) tarkvara annab kasutajale võimaluse valida erinevate analüüsiprogrammide...6.3.2.3. Andmelao arhitektuurAndmelao arhitektuur põhineb dimensioonide ja faktitabelite oskuslikul valikul. Millist lahendust soovitakse, selgub paljudest asjaoludest.
Õige arhitektuuriga andmeladu annab vastuse küsimustele:
millist infot on süsteemidest võimalik kätte saada? millised otsused on ettevõtte töös tähtsaimad?
Andmelao arhitektuur määrab, milline on kogu andmelao...6.3.2.4. Aruandlus- ja analüüsilahenduste relatsiooniliste seoste puudusedRelatsiooniline andmemudel kasutab normaliseerimise tehnikat, mis püüdleb andmete liiasuse (ingl redundancy) vähendamise poole. Normaliseerimine põhineb andmete seostel nii, et oleks võimalikult vähe liiasust. Normaliseerimise tehnika sobib hästi operatiivsüsteemidele, kus tuleb salvestada tehingud. Paraku osutub normaliseeritud lahenduse päringute tegemine keeruliseks.
Näiteks...6.3.2.5. Andmelao rakenduste näitedJärgnevalt kirjeldame erinevate majandussektorite äriprotsesse, mida on eelistatud andmelao projektides. Äriprotsessi analüüsimisel kasutame kava:
1) vali äriprotsess
2) defineeri, kui detailseid andmeid on äriprotsessi jaoks vaja
3) vali dimensioonid
4) kirjelda fakte Esitatud näited ei peegelda tegelikku infotehnoloogilist lahendust, vaid peaksid...6.3.3. Andmebaasi tehniline arhitektuurTehniline arhitektuur on töötav lahendus, mis on andmebaasile esitatavate nõuete ja tingimuste kohane. Arhitektuuri valikul tehakse olulisemad otsused tehnilise dimensioonide mudeli koostamisel ja andmebaasi struktuuride projekteerimisel. Arhitektuur on kasutajaliidese ja andmehõive tehnilise lahenduse üldistatud esitus.
...6.3.3.1. Andmebaasi struktuuri projekteerimineAndmebaasi struktuuri edukas projekteerimine sõltub tööst, mis on tehtud projekti eelmistes etappides. Seega on raske hinnata, kui palju võtab aega töötava struktuuri koostamine.
Andmebaasi struktuuri projekteerimine on eelkõige andmebaasi administraatori töö:
ühtsete standardite koostamine (nt tabelite nimetused peavad olema arusaadavad kõikidele)
andmete,...6.4. Infosüsteemi osade integreerimineEttevõtte infosüsteem koosneb tavaliselt mitmest eri programmist, mis sageli töötavad erinevates keskkondades ja ka erineval tehnoloogilisel platvormil (personaal- või suurarvuti, Unixi või MS NT operatsioonisüsteem jne). IT arengusuundi prognoosiva organisatsiooni Gartner Group hinnangul kasvab lähiaastail äriprotsessi arengu ja tehniliste uuenduste survel ettevõtteis kasutatavate...6.4.1. Andmevahetus infosüsteemide vahelAndmevahetus infosüsteemide vahel on sama vana kui infosüsteemid. Kunagi ei ole mõni infosüsteem asunud kusagil täielikus eraldatuses ega toiminud ühelegi teisele infosüsteemile mingeid andmeid andmata või ise teistelt infosüsteemidelt andmeid saamata. Iseasi, kui vähe või palju andmeid infosüsteemide vahel liikus, aga need liikusid kindlasti. Nii, nagu on omavahel seotud objektid, nähtused ja...6.4.1.1. Infosüsteem kui alamsüsteemide kogumSüsteemidevahelise andmevahetuse tähenduse mõistmiseks tuleb kõigepealt piiritleda infosüsteemi mõiste. See on väga mitmetahuline ja hõlmab organisatsiooni toimimise ning sise- ja välissuhtluse kõiki külgi.
Keerulise süsteemi kui ühtse terviku kirjeldamine ei olegi võimalik. Seda tuleb vaadelda üksikute, omavahel seotud komponentidena – alamsüsteemide kogumina. Kuid ka...6.4.1.2. Andmevahetus organisatsioonisAndmevahetuse omaette valdkonnana võib vaadelda andmevahetust sama organisatsiooni infosüsteemi alamsüsteemide vahel. Nii nagu ülemaailmses ulatuses, on ka ühe organisatsiooni sees alati toimunud infovahetus süsteemi alamsüsteemide vahel. See on toimunud automatiseeritumal või rohkem käsitööd nõudval viisil, aga on toimunud kogu aeg. Arengust tingituna ei ole infosüsteemid sugugi nii...6.4.1.3. Organisatsioonide infosüsteemide andmevahetusÜkski infosüsteem ei ole muust maailmast eraldatud, vaid toimib üleilmse infosüsteemi alamsüsteemina. Seega on organisatsioonide infosüsteemide vahel samasugused seosed nagu organisatsiooni alamsüsteemide vahel. Vahel on seosed isegi tugevamad kui oma ettevõttes, sest näiteks seadused sätestavad nõuded andmevahetusele teiste organisatsioonidega, kuid asutusesiseselt on võimalik neid küsimusi...6.4.1.4. Infosüsteemide andmevahetuse mudelidPeamiselt võib eristada viit infosüsteemide andmevahetuse mudelit. Kõiki neid saab kasutada nii sama organisatsiooni infosüsteemi alamsüsteemide andmevahetuseks kui ka asutuste infosüsteemide vahel. Vaatame neid ajaloolises järjestuses, nagu need kasutusele võeti.
Paralleelsete tööprotsesside mudel
Selle mudeli korral ei ole suhtlevate alamsüsteemide...6.4.1.5. Andmevahetusmudelite riskidParalleelsete tööoperatsioonide mudeli korral ei ole mõtet eraldi riske välja tuua, sest kõige suurem risk on sellise meetodi kasutamine. Ükskõik kui hoolikalt andmeid ei kontrollita, viib pisikeste näpuvigade kuhjumine selleni, et mis tahes tulemused, mida nende alamsüsteemide rakendamisega üritatakse saavutada, muutuvad mõttetuks ja neid ei saa kasutada. Sellist meetodit ei tohi...6.4.1.6. Vahetatavate andmete struktuurParalleelsete tööprotsesside mudeli korral kasutatakse vahetatavate andmetena paberkandjal dokumente või elektroonilisi dokumente. Elektrooniliste dokumentide tähendus ei erine siin paberdokumentide omast, sest mõlemad on visuaalsed. Kasutatavate andmete semantikat kannavad dokumendid ja nende tähendus infotöötlusprotsessis. Nende dokumentide seos infosüsteemidega on nõrk – seos moodustub...6.4.1.7. Stabiilsele infovahetusele esitatavad nõudedSelles peatükis võtame kokku kõik eespool kirjeldatud ja analüüsitud andmevahetuse mudelite paremad omadused ja esitame need soovituslike kriteeriumidena infosüsteemide vahelise andmevahetuse mudeli koostamiseks. Et infovahetus sama infosüsteemi alamsüsteemide ja ka erinevate infosüsteemide vahel oleks stabiilne, toimuks suuremate tõrgeteta ja kõik riskid oleks maksimaalselt maandatud, peavad...6.4.1.8. Infosüsteemide uus andmevahetusmudelKuigi suur osa andmevahetusest erinevate infosüsteemide vahel toimub veel pakett-režiimis, kasvab pidevalt vajadus äriprotsessi toetava info kiireks edastamiseks teistesse infosüsteemidesse. Samuti kasvab vajadus saada operatiivselt infot teistest infosüsteemidest. Paraku ei toeta pakett-andmevahetusele üles ehitatud andmevahetuskeskkonnad seda. Andmevahetuse keskkonnad, mis on üles ehitatud...6.5. AgiilmetoodikadEsmalt püüame selgitada, miks sellise võõrastava pealkirjaga tekst käsiraamatusse sattus ja miks on see temaatika vajalik. Agiilmetoodika (ingl agile – paindlik, väle) on koondmõiste tarkvaraarendusmetoodikate kohta, mis töötati välja eelmise sajandi lõpus, kui seni kasutusel olnud monumentaalmetoodikad ei olnud ülikiiresti arenevas keskkonnas enam efektiivsed. ...6.5.1. Capability Maturity Model (CMM)USA Kaitseministeeriumile (ingl Department of Defense, DoD) sai 80. aastate algul selgeks, et aparaatide lennutamist korraldava ja võõraste aparaatide õhuspüsimist takistava tarkvara väljatöötamisel tuleb programmeerimisgeeniuste jaoks mittejälgitav ning sõjaväelisele korrale mitte kohane tegevus asendada hästidistsiplineeritud arendajate ja programmeerijate armee reglemen...6.5.2. Rational Unified Process (RUP)Rational Unified Process (RUP) pole kindel metoodika, vaid arendusmetoodikate karkass (ingl framework), mida saab kohandada mitmesugustele iteratiivsetele metoodikatele. RUP-i on võrreldud ka CMM-iga, ja järeldatud, et RUP-iga saab saavutada maksimaalselt CMM-i kolmanda taseme. Kuigi RUP-iga kõrgküpsust saavutada pole võimalik, kuulub ta siiski koos CMM-i, ISO jt kõrg...6.5.2.1. Unified Processi evitamine ettevõttesEsmalt meenutame lühidalt, mis on Unified Process (UP), vaata ka ptk 6.5.2 “Rational Unified Process”.
Unified Processi tarkvara arendusmetoodika:
on iteratiivne ja inkrementaalne
on arhitektuurikeskne seda tüürib ehk suunab kasutuskaasus (ingl use case).
Unified Processi iseloomustavate asjaolude...6.5.2.2. Unified Processi ajaluguUnified Processi evitamise problemaatika mõistmiseks on vaja tutvuda Unified Processi ajaloo lühiülevaatega.
Olulisemad verstapostid Unified Processi arengus
1988	Ivar Jacobsoni firma Objectory AB määratleb Objectory 1.0. versiooni. Objectory-protsess määratles tuumprotsessi, millest arenes Unified Process ja selle hilisemad modifikatsioonid. ...6.5.2.3. Agile Unified Process (AUP)Agile Unified Process on RUP-i lihtsustatud, agiilne versioon. Joonisel on esitatud AUP-i elutsükkel. Joonis. Agile Unified Processi elutsükkel.
Agile Unified Processi etappide sihid ja sisu on samad, mis Unified Processil....6.5.2.4. OpenUP/BasicOpenUP/Basic on minimaalne, täielik ja laiendatav iteratiivne tarkvara arendusprotsess. Protsessi minimaalsus tähendab, et protsessi on lülitatud vaid oluline (hädavajalik).
Protsessi täielikkus tähendab, et protsessi järgides saab koostada nõuetekohase tarkvarasüsteemi.
Protsessi laiendatavus tähendab, et protsessi saab modifitseerida ja täiendada vajaduste...6.5.2.5. Essential Unified Process (EssUP)Essential Unified Processi autor Ivar Jacobson võttis tarvitusele kasutuskaasused, oli üks Rationali asutaja, üks RUP-i põhiideoloog ja tarkvaraarenduse protsesside visioonäär.
EssUP integreerib UP, agiilprotsesside ja protsesside parendamise valdkondade parimad kogemused. Uut arendusprotsessi on vaja, sest arendajad on väsinud “rasketest” protsessidest, kuid edukaks tarkvaraarenduseks...6.5.2.6. Missugust Unified Processi on ettevõttel vaja?Ettevõttele sobiva tarkvara arendusmetoodika määramisel tuleb lähtuda ettevõtte tarkvaraprojektide iseloomust, nende parameetritest.
Tarkvaraprojekti keerukust iseloomustavad paljud parameetrid, olulisemad neist on:
projekti maht, mida iseloomustab eeskätt projektis osalevate arendajate arv
projekti olulisus: mis juhtub, kui projekt ebaõnnestub.
...6.5.2.7. Unified Processi evitamise metoodikadUnified Processi evitamine nõuab muudatusi ettevõtte protsessides (äriprotsessid, IT-protsessid jt). Muudatusi ettevõtte protsessides tehakse lainetena (ingl wave). Iga laine täiustab organisatsiooni protsessi, võimaldades selle kaudu tulemusi parendada (vt joonis 1).
...6.5.2.8. Unified Processi evitamise ja arendusprotsessi pideva parendamise probleemidEi tunnetata arendusprotsessi muutmise vajadust
Mõned arendajad ei soovi muudatusi, tippjuhtkond aga ei tunneta vajadust muuta arendusprotsessi: vanal viisil on saavutatud häid tulemusi, kaheldakse, kas Unified Processile üleminek on valutu, tagasilöökideta. Pole haruldane, et vaid keskastmejuhid tunnetavad arendusprotsessi muutmise vajadust. ...6.5.3. Agiilprojektide juhtimineLisaks traditsioonilistele projektijuhtimise meetoditele (mõnikord ka nende asemel) tuleb organisatsioonidel evitada uusi, tormiliselt areneva maailma iseärasusi arvestavaid metoodikaid.
Käsiraamatus vaatleme lühidalt kahte:
agiilset projektijuhtimist (ingl agile project management, APM)
organisatoorset projektijuhtimise küpsusmudelit (ingl ...6.5.3.1. KaoseteooriaLineaarsus Looduses, tehnikas, majanduses ja kõikjal mujal esinevaid olenevusseoseid (asjade, nähtuste, protsesside jms vahel) esitavad funktsioonid. Funktsioon f(x) on aditiivne, kui f(x + y) = f(x) + f(y) ja homogeenne, kui f(αx) = αf(x) kõikide α...6.5.3.2. KeerukusteooriaKeerukusteooria uurib, kuidas adapteerimise tulemusel tekib kord ja struktuur, kuidas keerulised nähtused arenevad lihtsatest juhtprintsiipidest – kuidas näiline kaos varjab olemuslikku korda.1 Keerulised adaptiivsed süsteemid (KAS)
Keeruliste adaptiivsete süsteemide (KAS) komponentideks on agendid, muid komponente tal pole....6.5.3.3. Agiilse projektijuhtimise põhiprintsiibidAgiilse projektijuhtimise ehk APM-i metoodika
Metoodika ülesehitus lähtub põhiväärtustest, mida metoodika rakendamisega tahetakse saavutada. Praktikate all mõistetakse seejuures tegevusi, mis võimaldavad neid väärtusi saavutada. Siia hulka kuuluvad ka nn agiilsed (ehk nõtked) praktikad. Metoodika ülesehituse printsiibid tuletatakse põhiväärtustest (mitte küll nii, nagu...6.5.3.4. Printsiipidelt praktikalePrintsiibid on juhised, praktikate (vt ptk 6.5.3.3) järgi korraldatakse tegelik töö.
Printsiibid aitavad kohandada praktikaid konkreetsetele olukordadele. Agiilse protsessi karkass Kuigi inimesed on olulisemad kui protsessid, on ka protsessid tähtsad. Head protsessid on ärieesmärkide kohased. Näiteks kui ärieesmärk on...6.5.3.5. Organisatsioonilise projektijuhtimise küpsuse mudel OPM3Organisatsioonilise projektijuhtimise küpsuse mudel (ingl organizational project management maturity model, OPM 3 on Project Management Institute’i (PMI) 2003. aastal evitatud standard.1
OPM 3 aitab organisatsioone nende strateegiate elluviimisel, võttes kasutusele parimad praktikad (ingl best practices, vt ptk 6.5.3.3)...6.5.4. Agiilse tarkvaraarenduse raamistik ScrumTeet Raidma
Traditsioonilisi tarkvaraarendusmudeleid kasutades on selliste soovide täitmine väga keeruline ja tihti isegi lubamatu, sest see võib paigast viia nii projekti...6.6. Kasutajaliideste kavandamineErkki Leego
Põhi- või tugiteenuse toetamiseks peavad ettevõtted vahel kavandama uue infosüsteemi. Infosüsteemi lähteülesande oluline osa on arusaam kasutajaliidesest. Kasutajaliides on värav kasutaja ja tehnoloogilise süsteemi vahel.
Hea kasutajaliides võib teha mõnusaks muidu nõrga funktsionaalsusega süsteemi ja ebamugav kasutajaliides kõlbmatuks väga asjaliku...6.6.1. Kasutajaliidese disainimineKasutajaliidese disainimiseks on mitu võimalust. Oluline on, et hästi mõistetaks kasutajate vajadusi, rakenduse abil toetatavaid tööprotsesse ning töökeskkonna eripära.
Morgan Kaufmanni kirjeldatud kontekstipõhise disaini meetod koosneb kaheksast sammust:
kontekstipõhine küsitlemine ja vaatlemine
Kasutajaid küsitletakse ja vaadeldakse nende töökeskkonnas.
...6.6.2. Kasutajaliidese kavandamise dokumentatsioonKasutajaliidese kavandamise dokumentatsiooni eesmärk on tagada kogu arendusmeeskonna ühesugune arusaam süsteemi käitumisest ja välimusest. Spetsifikatsioon kirjeldab arendusmeeskonnale seatud nõudeid ja visualiseerib funktsionaalsust.
Kasutajaliidese kavandamise dokumentatsiooni võib üldistatult jagada kolmeks:
üldised juhised elementide ja funktsioonide kasutamiseks
...6.6.3. Menüüde kavandamineMenüüd on levinumaid viise teha kasutajale kättesaadavaks rakenduse eri funktsioonid.
Menüüde kavandamise eesmärk on tekitada kasutaja ülesandest lähtuvalt mõistlik, arusaadav, meeldejääv ja mugavalt kasutatav menüüde struktuur.
Menüüde jaotuse kavandamise alus on rakenduse funktsionaalsus. Suuremahulisemaid...6.6.4. Ekraani disain ja värvidEkraani disain peab esile tooma ülesannete elluviimiseks kogu olulise info. Ekraani paigutus peab arvestama kasutaja seadmete võimalustega.
Ekraani disaini elemendid ja põhimõtted on:
elegantsus ja lihtsus
mõõtkava, kontrastsus ja proportsioon
organisatoorne ja visuaalne struktuur
moodulid kujutis ja esitlus
stiil.
...6.6.5. InteraktsiooniseadmedRakenduse kasutajaliidese kavandamisel tuleb teada, milliste seadmete ja vahenditega seda juhtima hakatakse.
Levinud interaktsiooniseadmed on:
klaviatuurid ja klahvipaneelid
osundseadmed
hääljuhtimise ja hääle genereerimise liidesed
ekraanid: väikesed ja suured
printerid.
Klaviatuur
Klaviatuuride...6.6.6. Kasutajate juhendamine ja abistamineRakenduse tõhusaks kasutamiseks ja rahulolu tagamiseks tuleb kasutajaliideses kavandada õigeaegne ja kõige sobivamal viisil juhendamine ning abi. Hästi koostatud abimaterjal lühendab õppimisaega, parandab kasutaja efektiivsust rakenduse kasutamisel ja suurendab kasutaja rahulolu.
Abi peab olema käepärane. Eduka juhendamise tagamiseks on vaja...7. Valdkondlikud infosüsteemidSissejuhatus
Igas tegevusvaldkonnas on infosüsteemi ülesehitamisel erinevad rõhuasetused. Mõnes valdkonnas on väga oluline koostöö, teises on tähtis infosüsteemi pidev katkestusteta toimimine ning kolmandas konfidentsiaalsete andmete kaitse.
Peatükis käsitletakse nii riigi infojuhtimise ja infosüsteemide kui ka eraettevõtete eripära. Eraldi käsitletakse suuremate...7.1. Riigi infosüsteemidRiigiasutused koguvad, töötlevad, analüüsivad ja väljastavad infot. Selleks on vaja info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) vahendeid.
Riigi infosüsteemi osad on andmekogud, riigiasutuste dokumendikorraldus, veebiportaalid ja neid rakendusi toetavad infotehnoloogilise infrastruktuuri elemendid (kohtvõrgud, serverid, tööjaamad jm), toetavad infosüsteemid ja riigi kesksed lahendused (X...7.1.1. Eesti infoühiskonna arengukava aastani 2020Eestis infoühiskonna arengut suunav dokument “Eesti infopoliitika põhialused” võeti riigikogus vastu 1998. aastal. Seal on sõnastatud avaliku sektori toimimise põhimõtted infoühiskonna arendamisel. 2004. aastal võttis valitsus vastu infopoliitika põhialuste jätkudokumendi “Infopoliitika põhialused 2004–2006”, mis täiendab infopoliitilist raamistikku, lähtudes tehnoloogilisest arengust ja...7.1.2. Riigi infotehnoloogia koosvõime raamistikMajandus- ja kommunikatsiooniministeerium koordineerib infosüsteemide arendamist. Infopoliitika ja arengukavad määravad infoühiskonna arendamise korralduse, põhimõtted, tähtsuse ja eesmärgid. “Riigi IT koosvõime raamistik” ja selle dokumendid on riigi infopoliitika jätk ja kirjeldavad, kuidas liita avaliku sektori infosüsteemid tervikuks ning kuidas saab koos erasektori infosüsteemidega...7.1.3. Riigi infosüsteemi semantiline koosvõimeRiigi infosüsteemide koosvõime suurendamine on olnud suunatud peamiselt tehnilise ja korraldusliku koosvõime saavutamisele. Infosüsteemide teenustepõhisus on tehnilise ja korraldusliku koosvõimeni jõudmise murdepunkt, seetõttu tuleb panustada rohkem semantilise koosvõime saavutamisse. X-tee infosüsteemide teenuseid (veebiteenuseid) kirjeldatakse WSDL-dokumentidega, mis põhinevad...7.1.4. Riigi Infosüsteemi AmetRiigi Infosüsteemi Amet (RIA) on majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi haldusalas tegutsev valitsusasutus, mis teeb riiklikku järelevalvet ja osutab avalikke teenuseid. RIA koordineerib riigi infosüsteemi arendamist ja haldamist, korraldab infoturbetegevust ja käsitleb turvaintsidente Eesti arvutivõrkudes. RIA konsulteerib avalike teenuste osutajaid, kuidas oma infosüsteeme nõuetekohaselt...7.1.5. Andmekogude asutamise ja registreerimise kooskõlastamine1. aprillil 2008 kehtima hakanud avaliku teabe seaduse uus redaktsioon sätestab riigi infosüsteemi andmekogude asutamise, andmekoosseisu muutmise, andmekogu sulgemise kooskõlastamise taotluste ja andmekogude haldamise järelevalve korraldamise. Lisaks avaliku teabe seadusele käsitlevad valdkonda määrus “Riigi infosüsteemi haldussüsteem” (RIHA määrus, http://www.riigiteataja.ee/ert/act....7.1.6. Riigi infosüsteemi haldussüsteem“Riigi IT koosvõime raamistiku” kohaselt on Eesti avaliku sektori info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna põhiülesanne muuta riigi infosüsteemid kodanikukeskseks ja nõudluspõhise teenuse keskseks. Infosüsteemid tuleb siduda elanikkonda ja organisatsioone teenindavaks loogiliseks tervikuks. Selleks tuleb riigis koostada ning rakendada täpsed reeglid ja kokkulepped.
Keskse...7.2. E-haldusE-halduse mõiste haarab e-kodanikku, e-riiki ning e-ühiskonda. E-halduse mudelis on rõhuasetused e-riigi funktsionaalsusel e-kodaniku ja e-äri vaatenurgast. E-haldust kirjeldatakse eeskätt e-Eesti mudeli raames, kuid kasutatud on ka teiste riikide kontseptsioone. E-haldus on IT-juhtidele tegevusala ja turg.
1. E-riik
E-riik on riigi virtuaalne keskkond. E-riigi...7.2.1. Avaandmete infrastruktuurUuno Vallner
Põhiseadus kohustab avaliku sektori asutusi tegema kättesaadavaks avaliku sektori teabe. Üldkasutatava, sh avaliku (sektori) teabe saamise ja levitamise vabadust võib piirata üksnes seaduse alusel, näiteks turvalisuse ja eraelu kaitseks. Avaliku teabe seadus (AvTS) määrab juurdepääsu avalikule teabele, selle taaskasutamise tingimused, korra ja viisid....7.3. Omavalitsuse info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaMargus Lehesaar
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse järgi on kohalikul omavalitsusel (KOV) õigus, võime ja kohustus seaduste alusel iseseisvalt korraldada ja juhtida kohalikku elu, lähtudes valla- või linnaelanike õigustatud vajadustest ja huvidest ning arvestades valla või linna arengu iseärasusi.
Omavalitsused on oma info- ja...7.3.1. Omavalitsuse IKT-projektidMargus Lehesaar
Kohalike omavalitsuste teenusportaal KOVTP
KOVTP sisaldab infoarhitektuuri omavalitsusüksustele. Lahendusega on liidestatud ka rahvastikuregister ja äriregister.
Veebiportaali KOVTP abil on võimalik:
esitada eeltäidetud taotlusi
autentida kasutajaid ID-kaardiga ja mobiil-ID-ga
anda digiallkirja.
...7.3.2. HuvigrupidLaiemas mõttes võib omavalitsuse huvigrupid jaotada sisesteks ja välisteks. Sisesed huvigrupid on ametnikud, välised on elanikud ja ettevõtted, firmad ja asutused.
Siseselt võib määrata neli infosüsteemi
kasutamise sihtgruppi:
kantseleitöötajad, infospetsialistid
Vastutavad sissetulevate ja väljaminevate dokumentide registreerimise...7.3.3. Kohaliku omavalitsuse infosüsteemi mõjutavad teguridKõige üldisemad avaliku infopoliitika eesmärgid, millest lähtub ka kohalik omavalitsus:
elukvaliteedi kasv
kõigile võrdse juurdepääsu tagamine avalikule infole avaliku halduse efektiivsuse tõstmine
avaliku halduse legitiimsuse tõstmine.
Üldised infotehnoloogia globaalsed arengusuunad
IT ja...7.4. Kooliastmete haldussüsteemid ja nende seotus riiklike infosüsteemidegaKoolituses ei saavutata tõhusaid tulemusi ainult info hulga plahvatusliku kasvu, kommunikatsioonitehnoloogia arengu ega elukestva õppega, vaid traditsioonilisi õpetamise meetodeid kasutades. Paremate tulemuste saavutamise võimalust nähakse infotehnoloogia sidumises traditsioonilise õppega. Kogu Eesti heaolu praegu ning konkurentsivõimet tulevikus mõjutab see, kas ja kuidas võetakse...7.4.1. ÜldhariduskoolidÜldhariduskoole ja kutseõppeasutusi on Eestis palju (2005. aasta sügisel 696, neist üldhariduskoole 599, kutsekoole 60, õhtukoole 29), kuid need erinevad suuruse ja tehnilise taseme poolest. Kuna koolist saavad infot nii lapsevanemad kui ka paljud avalikud asutused, siis sõltub kooli infosüsteemi korraldusest paljude otsuste tegemise kiirus ja kvaliteet.
Tavapärane ministeeriumist...7.4.1.1. Phare ISE programmPhare ISE (ingl Information Systems in Education) projekt algas 1995. aastal. Programmi kestuseks oli kavandatud kolm aastat, eelarveks neli miljonit eküüd.
infosüsteemi tarkvara spetsifikatsiooni koostamine
spetsifikatsioonile vastava tarkvara...7.4.1.2. Tiigrihüpe – Eesti koolide arvutiseerimisprojekt1997. aastal moodustati Tiigrihüppe sihtasutus, mille põhiülesanne oli 1997.–2000. aastal riigieelarvest programmile eraldatud 164 517 000 krooni (10 514 552,7 eurot) otstarbekohane jaotamine.
...7.4.1.3. E-koolE-kool on õppeprotsessi peegeldus Internetis õpilastele ja lastevanematele ning samal ajal ka suhtlemiskanal kooli juhtkonna ja õpetajatega.
2001. aasta lõpus kuulutas sihtasutus Vaata Maailma välja konkursi, mis lähtus Vaata Maailma missioonist: “Toetades Interneti kasutamist, tõsta Eesti elanike elukvaliteeti ja riigi konkurentsivõimet Euroopas”. Konkursi eesmärk oli toetada ja...7.4.1.4. Muud projektid Projektid aastatel 1996–2000
Põhjamaade ja Baltimaade koostööprojektid “Baltnet”, “Kaugkoolitus õpetajakoolituses”, “Kooliarendus infoajastul”.
Virtuaalne õpikeskkond Miksike ja virtuaalsed abiõpetajad. Nimetatud suure kasutajaskonnaga virtuaalsete haridusteenuste hulka...7.4.1.5. Tehnoloogia integreerimise eeltingimused koolisTehnoloogia kasutamise edukust koolis mõjutavad inim-, finants- ja strateegilised tegurid.
ühine visioon tehnoloogia integreerimisest koos haridussüsteemi toetuse ja ennetava juhtimisega
tehnoloogia olemasolu ja ligipääs tarkvarale ning telekommunikatsioonivõrkudele
kogemustega õpetaja(d...7.4.2. Kõrgkoolid Eesti info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kõrghariduse peamine väljakutse on vajadus liikuda keerukama ja teadmistemahukama tootmise või äritegevuse suunas. Selleks on vaja eelkõige insenere ja kõrgharidusega spetsialiste, kes suudaksid toime tulla mitmes valdkonnas. Senisest enam saaks ja peaks riik kasutama riigitellimusi ja -hankeid tehnoloogiate arendamiseks või oskuste...7.4.2.1. Eesti e-ülikooli strateegia ja projektidIKT-alase kõrghariduse toetusprogrammi Tiigriülikool ja selle jätkuprogrammi Tiigriülikool+ eesmärk on toetada kvalifitseeritud õppejõudkonna ja tänapäevase infrastruktuuri arendamist Eesti kõrgkoolides. Programm on loodud avatuna kõigile, et soodustada riigi koostööd nii erasektori kui ka rahvusvaheliste institutsioonidega.
Programmi haldab Eesti Infotehnoloogia Sihtasutus (EITSA),...7.4.2.2. Eesti ülikoolide ühised rakendusedIgal infosüsteemil ja muul süsteemil on kindel ülesanne. Organisatsiooni funktsioonid on esmased, infosüsteemi omad teisesed ja neid võib vaadelda kui abinõusid organisatsiooni ülesannete täitmiseks.
andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, muutmine, nende kohta päringute teostamine, nendest väljavõtete...7.4.2.3. E-õppe keskkonnadMaailmas on välja töötatud veebipõhised õpikeskkonnad, et e-õpet oleks lihtsam korraldada. Need on eelkõige mõeldud õppeprotsessi juhtimiseks ja suhtlemisvõimaluste pakkumiseks, et korvata inimlike kontaktide vähesust tehniliste abivahendite kaudu toimuva õppetegevuse puhul. Ka aitab keskkonda sisenemine lubasõnade alusel piirata kõrvaliste isikute juurdepääsu autoriõigusega kaitstud...7.4.2.4. Eesti avalik-õiguslike kõrgkoolide haldussüsteemid Kõrgkoolide tegevusvaldkonnad Üldistatult on loetletud kõrgkoolide (tegevus)haldusvaldkonnad
Õpitegevuse haldamine
Arendus- ja...7.4.2.5. Euroopa teiste riikide IKT arendusEuroopa Komisjoni toetusel valminud dokument “Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia Euroopa haridussüsteemis” (2001) kajastab IKT seisukorda Euroopa riikides (EL-riigid, kandidaatriigid, EFTA/EEA riigid). Analüüsiti, mis tasemel ja milliseid meetmeid kasutades toetatakse eri riikides IKT õppetegevust. Selle projekti tulemina välja pakutud IKT arendusprojektid on peamiselt suunatud ülikoolide...7.5. Väikeettevõtte IT-korraldusErkki Leego
Peatükis esitatakse nõuandeid väikeettevõtte IT-valdkonna juhtimiseks ja otsuste langetamiseks. Väikeettevõte on selle peatüki kontekstis kuni kümne töötajaga ja mitte eriti mahuka infotöötluse põhitegevusega ettevõte. Juba paari töötajaga ettevõttel on vaja tähelepanu pöörata põhitegevuse toetamisele infotehnoloogia kaudu, infovara kogunemisele ja...7.5.1. Teenuste sisseostu juhtimineErkki Leego
Väikeses ettevõttes ei ole üldjuhul mõistlik hoida palgal IT-töötajat. IT-tegevuste mahud on väikesed ja vajalike oskuste spekter lai. Mõnd väga erilist oskust võib vaja minna ainult paari kuu tagant paar tundi. Paljude IT-teenuste sisseostmine tekitab vajaduse olla asjatundlik tellija nii partnerite valimisel, lepingute sõlmimisel kui ka koostöö tagamisel...7.5.2. Infohaldus, e-post ja grupitööErkki Leego
Ettevõtte tegevuse käigus tekkiv info peab jääma ettevõtte käsutusse. Väikeses ettevõttes ei ole eraldi ettevõtte failihoidlat, töödokumendid salvestatakse töökohaarvutitesse (sülearvutitesse) ja e-kirjad koos manustega jäetakse isiklikesse e-kirjade hoidlatesse. Kui töötaja lahkub või arvutiga juhtub midagi, on dokumendid ja kirjad ettevõtte jaoks kadunud...7.5.3. Väikeettevõtte IT-dokumentatsioonErkki Leego
Väikeettevõttes on tavaline igapäevaste IT-teenuste osutajate rohkus ja harvad probleemid, mille korral on vaja ekspertidel sekkuda. Seetõttu on oluline, et eksperdid, kes ei tunne süsteemi, saavad kiiresti ja hõlpsalt end kurssi viia ettevõtte infosüsteemi põhialustega ning alamsüsteemi seadistustega. Erinevaid dokumente ei pruugi olla palju, aga...7.5.4. Riistvara ja tehnoloogilised lahendusedErkki Leego
Väikeettevõtte oluline tehnoloogiline eeldus on standardiseeritus. Soetada tuleb kvaliteetset riistvara ja lahendusi ning seadistada need võimalikult tootja soovituste kohaselt. Siis on probleemide tekkimise tõenäosus väiksem ja nende lahendamine valutum. Töökohaarvutid
Paindlik ja mobiilne lahendus on kasutada sülearvuteid. Tuttavas...7.5.5. TarkvaralahendusedErkki Leego
Väikeettevõte tarkvaralahendusi iseloomustab standardsus ja vähene administreerimisvajadus. Otstarbekas on olla võimalikult sõltumatu teenuse osutajatest. Väikese ettevõtte suur väljakutse on tarkvara legaalsuse tagamine. Lisaks tuntud kaubamärkide litsentside omamisele peab olema tähelepanelik muude tarkvarade paigaldamisel arvutitesse. Ettevõte kehtestab...7.6. Finantsjuhtimise tarkvaraErkki Leego
Finantstarkvara lahendused varieeruvad oluliselt. Lihtsama ettevõtte või organisatsiooni finantsarvutusi saab teha tabelarvutuse abiga. Skaala teises otsas on rahvusvahelised kontsernid, mille finantsjuhtimise tarkvara lahendab lõimituna ettevõtte ärivajadusi. Finantsjuhtimise tarkavara peatükk tutvustab finantsjuhtimise tarkvara, millel on peale tavapärase...7.7. Kliendihaldustarkvara ehk CRMIvar Anton
Tänapäeval kasutatavad paljud ettevõtted tarkvaralahendusi, et paremini korraldada, automatiseerida ja sünkroonida ettevõtte olulisi äriprotsesse, nagu müük, turundus ja klienditeenindus. Mida paremad on kliendisuhted, seda lihtsam on ettevõttel tegutseda ja omanikele kasumit teenida. Seega on tänapäeva tehnoloogiapõhises maailmas CRM-lahenduse (ingl customer...8. IT-finantsjuhtimineSissejuhatus
Infotehnoloogia on kulukas valdkond. Tehnoloogilised ja tarkvaralahendused on sageli kallid ning aeguvad ruttu. Mõistliku plaani ja pädevate otsusteta on lihtne kanda suurt kahju saamata tulu tõttu: kallid lahendused ei too ettevõttele loodetud efektiivsust või tegevustulu.
Peatükis vaadeldakse IT-finantsjuhtimist väga mitme nurga alt. Käsitletud teemad aitavad...8.1. Finantsjuhtimise alusedErkki Leego
IT-valdkonna kulud ja investeeringud on suured. Infotehnoloogia toimimisloogikat ja rahastamisvõimalusi tundes on võimalik saavutada kulutuste ja saadava kasu optimaalne tasakaal. Infotehnoloogia kui osa ärist
Ettevõtte põhitegevus ja selle ärieesmärgid on IT-valdkonna otsuste langetamisel õige lähtekoht. Selgelt tuleb mõista IT-...8.2. IT-kasu hindamineErkki Leego
IT-kasu hindamise alus on põhitegevuse strateegia, eesmärgid ja edutegurid. Infotehnoloogia väärtust saab mõtestada põhitegevuse kaudu. Tehnoloogia ei ole asi iseeneses ja selle kasu ei ole otstarbekas mõõta eraldi. Tootel, toote valmistamisel, teenusel ja teenuse osutamisel on tulu- ja kvaliteedikriteeriumid. Sellised kriteeriumid või edutegurid...8.3. IT-kuludErkki Leego
IT-kulude planeerimisel on oluline järgida tehnoloogia kasutamise aja tervikkulude hindamise põhimõtet, kus soetushinna kõrval arvestatakse tehnoloogia administreerimise ja asendamise kulusid.
Kulud võib jagada järgnevalt:
riist- ja tarkvara soetuskulu
IT-tegevuskulu
väljavahetamise kulu.
Rahvusvaheline IT-uuringute...8.4. IT-eelarve kujundamineErkki Leego
IT-eelarve ja selle detailsus oleneb palju ettevõtte suurusest ja IT-valdkonna ulatusest ettevõtte tegevuses. Isegi kui ettevõte teeb IT-investeeringuid harva ja IT osatähtsus on väike, peab meeles pidama aluspõhimõtet: tehnoloogia (nii tarkvara kui ka riistvara) vananeb ning vara uuendamine tuleb planeerida ja ellu viia õigel ajal.
Aastaeelarve...8.5. Litsentsid ja kasutusõigusedErkki Leego
Arvutitarkvara on eripärane looming, mille puhul ei soetata enamasti toote omandiõigusi, vaid tarkvara koopia kasutusõiguseid.
Kõige levinum viis tarkvara kasutusõigust jagada on litsentseerimine. Ettevõttele antakse kindlaks ajaks kokkulepitud tingimustel tarkvara kasutusõigus. Peamine nõue on enamasti kogus: mitu kasutajat võib selle tarkvara koopiaid...8.6. Arenduste finantsjuhtimineErkki Leego
IT-arendusprojektide edu oleneb paljudest asjaoludest. Tarvis on pädevust, head ettekujutust tulemusest, realistlikku ajakava, professionaalset arenduse juhtimist ja õigesti planeeritud eelarvet.
Paljud IT-projektid ebaõnnestuvad. Enamasti kulub aega ja investeeringuid kavandatust rohkem. Mõnikord ei jõuta aga üldse soovitud lõpptulemuseni.
...8.7. Finantsjuhi ja IT-juhi eesmärkide vastandlikkusFinantsjuht on paljudes suuremates ettevõtetes tõusnud tippjuhi paremaks käeks. IT-juhi osa aga on ettevõtetes teistsugune. Mõnedes ettevõtetes on ta endiselt “patsiga poiss”, kes puutub juhtkonnaga vähe kokku. Enne 1990. aastate dot.comi ajastut oli tavaline, et IT-juhi ülesanne oli hoida töökorras tagatoafunktsioonid. IT-juhi tähtsus ettevõtetes on suurenenud. Mõnes ettevõtetes...8.8. Finantsjuhi ootusedFinantsjuhti tähtsus ettevõtetes suureneb. Nõustajad soovitavad rakendada kõikehõlmavat ärianalüüsisüsteemi, mis rutiinse töö automaatselt ära teeb. Muutunud ärikeskkonnas saavad paremini hakkama ettevõtted, kus on kasutusel sobivad finantsinfosüsteemid.
Sageli ei ole ettevõtted uue finantstarkvara rakendamise tulemustega päris rahul, sest see ei vasta ootustele. 2008. aasta lõpus...8.9. TarkvarahaldusTeet Raidma
Tarkvarahaldus (ingl software asset management – SAM) on osa ettevõtte üldisest varahaldusest. Tarkvaralitsentsid on ettevõtte immateriaalne vara ja investeering ning nende kasutamist tuleb sarnaselt teiste varadega hallata. Tarkvara on kellegi loomingu vili. Sarnaselt raamatute ja filmidega on tarkvara õiguslikult kaitstud ning seda ei tohi ilma tootja...8.10. IT äriprotsessi- ja finantsanalüüsTeet Raidma
Ostu- või müügieelne äriprotsessi- ja finantsanalüüs (ingl due diligence) annab põhjaliku ülevaate ostetava objekti finants-, maksu-, juriidilistest ja äririskidest, kasumlikkusest toote(grupi) või teenuse tasandil, ettevõtte väärtusest ning investeerimisvajadustest. Analüüsi käigus laseb ettevõtte...9. IT-personali juhtimine Sissejuhatus
Infotehnoloogia valdkonnas töötavatel inimestel on oma eripära. Sageli on palganumbrist olulisemad põnevad väljakutsed ja huvitavate seadmete küllus. Seega on IT-spetsialistide motiveeritus lihtsam tagada infotehnoloogiliselt kiiresti arenevates või suurtes ettevõtetes.
Olulisemaid otsuseid ettevõtte juhile on IT-meeskonna valik. IT-valdkond on läinud...9.1. IT-valdkonna töökorraldusErkki Leego
Tänapäevased ettevõtted kasutavad palju IT-lahendusi. Kogu ettevõtte tõhusus sõltub palju IT-valdkonna toimimisest ja arengust kooskõlas ettevõtte ärivajaduste arenguga. IT-valdkonna töökorraldust tuleb hoolega planeerida ja ellu viia.
Läbi tuleb mõelda IT-organisatsioon, hoolduse, kasutajatoe ja arengu juhtimise töökorraldus ning luua optimaalne...9.1.1. IT-organisatsiooni ülesehitusTeet Raidma IT-tegevust tuleb ettevõttes hallata nii, et IT-teemasid arutataks korraliselt kõige kõrgemas juhtkonnas. IT-juht peaks soovituslikult olema ettevõtte juhtkonna liige. IT-juht ei peaks alluma mõnele struktuuriüksuse juhile (enamasti finants- või haldusdirektor). IT-juht peaks olema ettevõtte juhtimise eesliinil, et mitte kaotada sidet...9.2. Töötajate arendamine IT alalErkki Leego
Infosüsteemi eduka kasutamise tagamiseks tuleb süsteem seadistada ettevõtte vajaduste kohaselt. Oluline on, et kasutajad oskaksid infosüsteemi rakendusi oma töös tõhusalt kasutada.
Koolitus ja oskuste kontroll enne rakenduse kasutamist
Andmetöötluse tõhusa ja vigadeta kasutamise tagamiseks tuleb enne töötajale infosüsteemi rakenduse...9.3. IT sotsiaalsed küljedErkki Leego
Tehnoloogiarikkas valdkonnas on lihtne rohkem tähelepanu pöörata rakendustele, tööprotsesside tõhususele, andmete säilitamise turvalisusele ja huvitavale riistvarale. Selle kõrval aga ei tohi ära unustada inimesi, nende soove, muresid ja hirme.
Tehnoloogilise kihistumise vältimine
Tekkimas on uus kihistumise liik – kihistumine tehno...9.4. IT-personali värbamine ja valikErkki Leego
Eesti on saavutanud infotehnoloogiliselt hästi arenenud riigi maine ja nõudlus kvaliteetse IT-tööjõu järele on väga suur. Tavaettevõtetel on raske konkureerida IT-arendusettevõtetega, kes vajavad järjest rohkem andekaid programmeerijaid, analüütikuid ja arhitekte. Kõrgkoolide ja kutseõppeasutuste võimalused koolitada kvalifitseeritud tööjõudu jäävad...9.5. IT-juhi pädevusIT-juhile ei piisa ainult tehnilisest orienteeritusest ja IT spetsiifika tundmisest, IT-juhtides nähakse üha enam inimeste juhte ja äriinimesi ning üha vähem spetsialiste. Niinimetatud pehmed juhiomadused on kujunenud ka Eesti IT-valdkonna juhtidele oluliseks ja edukriitiliseks. Infotehnoloogia juhtimises on peidus kolm komponenti:
info
...9.6. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kutsestandardidKutsestandard näeb ette pädevuse, mida on vaja, et oma kutsealal edukalt tegutseda.
Kutsestandard on dokument, milles kirjeldatakse tööd ja töö edukaks tegemiseks vajalikke oskusi, teadmisi ja hoiakuid....9.6.1. IT-juhi pädevusnõudedIT-juhi töökirjeldus on kooskõlas Eesti kvalifikatsiooniraamistiku tasemega 7, mis on kõrghariduse kvalifikatsiooni keskmine tase. Tase 7 eeldab magistrikraadi ja seda kohaldatakse spetsialistidele ning juhtidele.
IT-juhi töö on välja töötada ja ellu viia organisatsiooni tegevust ning eesmärke toetava info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) strateegia. Eesmärgi saavutamiseks koostab...9.6.2. Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni LiitEesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit (ametlik lühend ITL) on vabatahtlik organisatsioon, mille peaeesmärk on ühendada Eesti infotehnoloogia‑ ja telekommunikatsioonifirmasid, arendada nende koostööd Eesti suundumisel infoühiskonda, esindada ja kaitsta liikmesfirmade huvisid ning väljendada nende ühiseid seisukohti.
...10. IT-taristu Sissejuhatus
IT-taristu (IT-infrastruktuur) on organisatsiooni infotehnoloogiline keskkond, mis hõlmab nii riist- kui ka tarkvarakomponente. IT-taristu on infotöötluse vundament. Tarkvara ja riistvara tehnoloogiast sõltub infotöötluskeskkonna kasutajamugavus, laiendatavus, töökindlus ja kulu.
Olulisemaid põhimõtteid eduka arhitektuuri planeerimisel on standardimine ja...10.1. Infosüsteemi arhitektuurErkki Leego
Infosüsteemi tuleb koostada ja arendada kindla ning läbimõeldud strateegia ja tegevusplaani alusel. Teadma peab nii lähiaastate ärivajadustest tulenevaid muudatusi (nt uus raamatupidamissüsteem, uus dokumendihaldussüsteem, kiirem side) kui ka nendest vajadustest tulenevaid muudatusi infosüsteemi arhitektuuris. Ootamatud laiendused ja lisandused võivad osutuda...10.2. ArvutitöökohtErkki Leego
Töötaja käsutuses olevad arvutid ja selle lisaseadmed on infosüsteemi eesliin. Nende toimimisest sõltub töötaja tõhusus ja rahulolu.
Kõige olulisem töö tõhususe tagamisel on seadmete koostoime, töökindlus, ja töökiirus. Õige planeerimise ja hooldamise korral on töökeskkond kuluefektiivne, turvaline ja...10.3. ServerilahendusedRein Hansson
Server on arvutisüsteem või selles töötav tarkvara, mis pakub teatud infoteenust sellega ühenduvatele klientidele.
Näiteks veebiserverist saab lugeda veebilehti, failiserver pakub failide saatmise ja vastuvõtu teenust jne. Serveri kliendiks võib olla ka teine server. Näiteks veebiserver saab...10.4. ArvutivõrkRein Hansson
Arvutivõrk on andmeside eesmärgil omavahel ühendatud andmetöötlussõlmede võrk. Arvutivõrk koosneb enamasti kolmest põhiosast:
kaabeldus
võrguseadmed
andmeside teenuseid kasutavad seadmed ehk arvutid.
...10.5. TarkvaralahendusedKaie Hansson
Serverilahenduste puhul on tähtis ühilduvus. Ühe kaubamärgi mitmesuguste toodete tehnoloogiline ühilduvus on üldiselt stabiilsem ja töökindlam kui eri platvormide liidestused.
Töökindluse tagamise teine oluline mõõde on tsentraliseeritus. See ei tähenda füüsilise asukoha põhist teenuste koondumist, vaid keskselt, tööjaamades ning lisaseadmetes...10.6. IT-taristu töö tagamineRein Hansson
IT-taristu on organisatsiooni infotehnoloogiline keskkond, mis hõlmab nii riist- kui ka tarkvara.
Infosüsteemi igapäevase toimimise tagamiseks on vaja rakendada erinevaid meetmeid. Katkestuste, häirete, avariide ja intsidentide ohtu vähendab asjalik ennetustegevus. Õigete avastuslahendustega ja läbimõeldud...10.7. ASP ehk infosüsteemide majutusteenusFirma oma infosüsteemi rajamine on üsna kulukas ja riskantne ettevõtmine, mida paljudel juhtudel pole üldse otstarbekas ette võtta. Kulukas on ka infosüsteemi ülalpidamine, sest nõuab kvalifitseeritud ja usaldusväärset tööjõudu ning kallist tehnilist infrastruktuuri. Vaatame, kas isetegemisele leidub ka alternatiivi, et iga ettevõte ei peaks arvutifirma tasemel infotehnoloogiat...10.8. PilveteenusedRein Hansson
Pilveteenustega on kokku puutunud peaaegu iga arvutikasutaja. Kõige lihtsamad näited on kodulehe majutus ja veebipõhised avalikud e-posti teenused. Nimetus “pilv” on tulnud arvutivõrkude ja IT-süsteemide skeemidelt, kus pilv tähendab internetti või laivõrku ning selles võrgus pakutavaid teenuseid. Paljude arvutikasutajate jaoks on pilveteenus andmehoidla ehk...10.9. Mobiilsed seadmedIvar Anton Mobiilsete seadmete kasutusvõimalused on plahvatuslikult laienenud ning konkureerivad laua- ja sülearvutite arvutusliku võimsusega palju kiiremini kui seni on prognoositud. Mobiilsed seadmed pakuvad laua- ja sülearvuti funktsionaalsust palju madalama hinna eest. Odavamad mitme funktsiooniga seadmed ja kõikjal kättesaadav ning kiire andmeside võimaldab teha...10.10. Avaliku traadita interneti leviala loomine ja haldusVeljo Haamer
Paraku on interneti kasutamise eeldus internetiühenduse olemasolu. Internet peab olema kättesaadav kohtades, kus teenuse...10.11. Virtualiseerimine uusTeet Raidma
Virtualiseerimistehnoloogia kasutuselevõtt on mõne aastaga muutnud oluliselt ettevõtete IT‑arhitektuuri. Virtuaalkeskkondade loomise on teinud võimalikuks serveritehnoloogia kiire areng. Tänapäeval kasvab serveriprotsessorite jõudlus väga ruttu: ühes serveris on võimalik kasutada mitut protsessorit, neile omakorda on sisse...11. IT õigusaktidSissejuhatus
IT-valdkonna äritegevusel on õiguslikud omapärad. Lisaks kaubanduslikule regulatsioonile on oluline teema intellektuaalomandi kaitse. Väga suur osa tarkvaratoodete väljatöötamisele orienteeritud IT-tööstusest sõltub intellektuaalse omandi edukast kaitsest.
Peatükk kirjeldab õiguslikke aspekte infoühiskonnas teenuste osutamisel, e-kaubanduse elluviimisel ja...11.1. Infotehnoloogiat käsitlevad seadusedInfo- ja kommunikatsioonitehnoloogia hõlmab kõiki tegevusvaldkondi. Toodete või teenuste pakkumine äritegevuses, avalike teenuste pakkumine riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustelt ja inimeste omavaheline suhtlemine sõltuvad ühel või teisel viisil tehnoloogiast. Seetõttu on tehnoloogia ja interneti kiire areng viimastel aastakümnetel esitanud seadusandjatele suure väljakutse – kuidas käia...11.1.1. Infoühiskonna teenusedInfoühiskonna teenuste osutamist reguleerib Eestis infoühiskonna teenuse seadus, edaspidi InfoTS (RT I 2004, 29, 191; 54, 387; 2005, 61, 473; 2006, 21, 160; 31, 234; 2007, 66, 408; 2010, 2, 3).
Seaduse alus on Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (nn e-kaubanduse direktiiv; EÜT L ...11.1.2. Infoühiskonna teenuse mõisteInfoühiskonna teenuse seadus sätestab nõuded infoühiskonna teenuse osutajale, järelevalve korralduse ja vastutuse seaduse rikkumise eest.
Infoühiskonna teenus
• Teenust osutatakse majandus- või kutsetegevuse raames.
• Teenust osutatakse teenuse kasutaja otsesel taotlusel.
...11.1.3. Teenuse osutajale kohaldatav õigusEuroopas on kaua vaieldud, kas infoühiskonna teenuste osutamise reguleerimisele tuleks kohaldada asukohamaa (ingl country of origin) või sihtkohamaa (ingl country of destination) õigust. Asukohamaa õigus
Teenuse pakkujale kohaldatakse tema asukohamaa õigust sõltumata sellest, mis Euroopa Liidu või Euroopa majanduspiirkonna riigis teenust...11.1.4. Teenuse osutamisele esitatavad nõudedTeenuse osutaja kohta edastatav teave
Teenuse osutaja peab teenuse kasutajale vahetult ja püsivalt kättesaadavaks tegema vähemalt teenuse osutaja nime, registrikoodi ja asjaomase registri nime, aadressi, elektronposti aadressi ja muud kontaktandmed. Kui tegevusalal tegutsemiseks tuleb...11.2. Intellektuaalne omandIntellektuaalse omandi määratlus tuleneb ülemaailmse intellektuaalse omandi organisatsiooni (ingl World Intellectual Property Organization, WIPO) asutamise konventsioonist. Intellektuaalne omand sisaldab õigusi seoses:
kirjandus-, kunsti- ja teadusteostega
teose ettekande, fonogrammi, raadio- ja televisioonisaadetega
leiutistega kõigis inimtegevuse...11.2.1. Arvutiprogrammide õiguslik kaitseArvestades aega, raha, tööjõudu ja tehnika kulu, mida tarkvaratööstus panustab arvutiprogrammide väljatöötamisse, on kulud programmide kopeerimiseks väikesed, et mitte öelda olematud.
Arvutiprogrammi kaitstakse kui kirjandusteost (AutÕS § 4 lg 3 p 3).
Seega on arvutiprogramm autoriõiguse seaduse kohaselt teos....11.2.2. Andmebaaside õiguslik kaitseAndmebaase kaitstakse kahel erineval viisil sõltuvalt sellest, kas tegu on või ei ole teosega autoriõiguse seaduse mõttes. Teose tunnustele (AutÕS § 4 lg 2) kohaseid andmebaase kaitstakse autoriõiguse normidega. Andmebaaside jaoks, mida ei saa pidada teoseks, kuid mille korral on andmebaasi tegija teinud seaduse tähenduses kaitset vääriva investeeringu, on moodustatud iseseisev andmebaaside...11.3. E-kaubandusTänapäeval kasutatakse lepingute sõlmimiseks lisaks traditsioonilistele kirjalikele (lihtkirjalikus või notariaalses vormis) ja suulistele kokkulepetele muidki võimalusi. Nüüdistehnoloogia võimaldab lepinguid sõlmida eri sidevahendite abil. Selliste sidevahendite hulka kuulub ka arvutivõrk, mille kaudu tehtud kaupade ning teenuste ostu- ja müügitehingute kohta kasutatakse mõistet...11.3.1. Euroopa Liidu õigusaktidEestis kohalduvad Eesti õigusaktid, kuid need tuginevad Euroopa Liidu direktiividele, seetõttu tuleb neid tõlgendada kooskõlas direktiividega. Seega on oluline omada ülevaadet ka Euroopa Liidu aktidest, mis on Eesti e-kaubandust reguleerivate õigusnormide alus.
Euroopa Liidus nimetatakse e-kaubanduse direktiiviks Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 2000/31/EÜ 8. juunist 2000...11.3.2. Eesti e-kaubandust reguleerivad õigusaktidEuroopa Liidu e-kaubanduse direktiivi sätted on Eesti õigusesse üle võetud infoühiskonna teenuse seaduse ning võlaõigusseaduse §-ga 621 (arvutivõrgu abil sõlmitud lepingud). Kaugmüügidirektiivi ja finantsteenuste kaugturustuse direktiiv aga on harmoneeritud VÕS-i §-des 52–62 (sidevahendi abil sõlmitud lepingu eseme üleandmiseks või teenuse osutamiseks).
E-kaubanduse mõiste...11.3.3. Lepingu sõlmimine arvutivõrgu abilLepingute sõlmimist arvutivõrgu abil reguleerib võlaõigusseaduse § 621. Selle paragrahvi kohaldamise eeldus on, et kauba või teenuse pakkuja on majandus- või kutsetegevuses tegutsev isik. Lepingu teine pool võib olla nii majandus- või kutsetegevuses tegutsev isik kui ka tarbija.
VÕS § 34 kohaselt on tarbija füüsiline isik, kes teeb tehingu, mis ei seondu tema iseseisva...11.3.4. Lepingu sõlmimine sidevahendi abilEset või teenust oma majandus- või kutsetegevuses pakkuv isik (pakkuja) ja tarbija on sidevahendi abil sõlminud lepingu eseme üleandmiseks või teenuse osutamiseks, kui:
• leping sõlmitakse pakkuja loodud selliste lepingute sõlmimiseks kasutatavas turustus- või teenindussüsteemis
• leping...11.4. Isikuandmete töötlemise õiguslik korraldusAve Piik
Praeguses infoühiskonnas jääb järjest vähemaks äri- ja eraeluvaldkondi, kus ei puututa kokku isikuandmete töötlemisega. Kliendiandmebaasi koostamine arvete edastamiseks, kliendikaartide täitmine hotelli registreerimisel, korteriga seotud maksete võlglaste nimekirjade avaldamine trepikodade teadetahvlitel, pildistamine avalikel üritustel – need on vaid üksikud näited...11.4.1. Euroopa Liidu andmekaitse üldmäärus uusTeet Raidma
Euroopa Parlament, Euroopa Komisjon ja Euroopa Ülemkogu kooskõlastasid andmekaitse üldmääruse sõnastuse, millega asendatakse 1995. aastast kehtinud andmekaitse direktiiv. Kolm aastat pärast eelnõu algatamist jõuti 15. detsembril 2015 viimaks kokkuleppele andmekaitse üldmääruse (ingl „General Data Protection Regulation“ – GDPR)...11.5. IT-õigus ettevõtja ja asutuse igapäevatöösAve Piik
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiast ei ole tänapäeval puutumata ükski elutegevuse valdkond. Tehnoloogiast sõltuvad ühel või teisel viisil nii äritegevuse käigus toodete või teenuste pakkumine, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste avalike teenuste pakkumine kui ka üksikisikute omavaheline igapäevasuhtlus.
Infotehnoloogia puudutab meie kõigi töist ja...11.5.1. Tsiviilseadustiku üldosa seadusEttevõtte või asutuse tegevusalast sõltumata tuleb kõigil teha tehinguid, sõlmida lepinguid või allkirjastada ühepoolseid dokumente. Järjest enam tehakse tehinguid tavapärase paberi asemel elektrooniliselt.
Tsiviilseadustiku üldosa seaduse (TsÜS) 4. peatükk korraldab tehingute vormi küsimusi, sealhulgas elektroonilises vormis tehingute tegemist.
Tehingu vormivabaduse põhimõtte...11.5.2. Digitaalallkirja seadusDigitaalallkirja seadus (DAS) kehtestab digitaal-
allkirja (digiallkirja), aga ka digitaalse templi (digitempli) kasutamise tingimused ja järelevalve korra sertifitseerimisteenuse ning ajatempliteenuse osutamise üle.
Digitaalallkiri moodustatakse turvalises allkirja andmise vahendis sisalduvate allkirja andmise andmete (isiklik võti) abil,...11.5.3. VõlaõigusseadusTsiviilseadustiku üldosa seadus (TsÜS) sätestab tehingute elektroonilise vormi üldised nõuded, võlaõigusseadus (VÕS) aga näeb ette täpsema regulatsiooni sidevahendi abil sõlmitud lepingute kohta eseme üleandmiseks või teenuse osutamiseks (§-d 52–56) ning arvutivõrgu abil sõlmitud lepingute kohta (§ 611). Võlaõigusseaduse kontekstis on oluline ka litsentsilepingut reguleeriv 18. ...11.5.4. Kaubandustegevuse seadusKaubandustegevuse seaduse (KaubTS) § 2 p 7 sätestab Eesti õiguskorras e-kaubanduse mõiste.
E-kaubandus on kauba või teenuse müügiks pakkumine ja müük internetis ilma osaliste üheaegse füüsilise kohalolekuta.
Kaubandustegevuse seadus sätestab ka nõuded e-kaubanduse korras kauba müügiks pakkumisele või teenuse osutamisele.
E-...11.5.5. Infoühiskonna teenuse seadusInfoühiskonna teenuse seadus (InfoTS) sätestab nõuded infoühiskonna teenuse osutajale järelevalve tegemise korralduse ja vastutuse seaduse rikkumise eest.
Infoühiskonna teenused on järgmiste tingimustega kooskõlas olevad teenused:
teenust osutatakse majandus- või kutsetegevuses
teenust osutatakse teenuse kasutaja otsese taotluse alusel
teenuse osutamisel...11.5.6. Isikuandmete kaitse seadusIsikuandmete kaitse on valdkond, mis puudutab iga ettevõtjat ja asutust sõltumata tegevusalast. Kliendiandmebaasi koostamine, võlglaste andmete avaldamine, kliendiandmete edastamine allhankijatele, töötajate andmete kasutamine ning nende suhtluskanalite jälgimine, tööintervjuude korraldamine ja tööle kandideerija andmete kasutamine, pildistamine ja filmimine ettevõtte või asutuse üritustel on...11.5.7. Avaliku teabe seadusAvalik teave on saadud või koostatud, täites avalikke ülesandeid seaduse või selle alusel antud õigusaktide kohaselt, seega on avalik teave kogu teave, mis on saadud avaliku sektori ülesannete täitmisel.
Avaliku teabe seaduse (AvTS) eesmärk on tagada üldiseks kasutamiseks mõeldud teabele avalikkuse ja igaühe juurdepääsu võimalus, lähtudes...11.5.8. Autoriõiguse seadusAutoriõiguse seadusest (AutÕS) käsitlevad otseselt infotehnoloogiat vaid arvutiprogrammide ja andmebaaside õiguskaitse sätted, kuid siiski on suurem osa AutÕS-ist asjakohane paljudele ettevõtetele ja riigiasutustele, sest tänapäeval on vähe neid, kes ei puutu kokku autoriõigusega kaitstud teoste tellimise või litsentseerimisega.
Seaduse kohaselt tekivad algselt kõik teosega seotud ...11.5.9. Riigihangete seadusRiigihangete seadus (RHS) sätestab riigihanke tegemise korra, riigihankega seotud subjektide õigused ja kohustused, riikliku järelevalve ja vaidlustuste lahendamise korra ning vastutuse asjaomase seaduse rikkumise eest.
Hankijatel ja pakkujatel on oluline teada, et RHS-i § 9 kohaselt on infosüsteemide, tarkvara...11.5.10. Elektroonilise side seadusElektroonilise side seadusega (ESS) kooskõlas võib füüsilise isiku elektroonilisi kontaktandmeid otseturustuseks kasutada ainult adressaadi nõusolekul. Nõusolek peab olema kooskõlas isikuandmete kaitse seaduse § 12 tingimustega. Seega on Eesti õiguskorras füüsilistele isikutele kehtestatud nn opt-in-kord, mille kohaselt...12. Soovitatav kirjandus ja küsimustikud juhileSissejuhatus
IT-valdkond areneb kiiresti ja tehnoloogiliselt keeruka valdkonnana kätkeb väga palju erineva suurusega detaile. Sellesse käsiraamatusse on kogutud kõige olulisemad teemad ja nende teemade põhiteadmiste tutvustused. Teemasse sügavuti minemiseks ja kõige värskemate arengutega kursis püsimiseks soovitame ennast pidevalt täiendada. Peatükis esitatakse selleks...12.1. Soovitatav kirjandus ja viitedErkki Leego
1. IT strateegiline juhtimine
http://www.isaca.org/cobit/ IT-juhtimise tunnustatud raamistiku COBIT® kodulehekülg.
http://www.gartner.com
Rahvusvaheline juhtiv infotehnoloogiliste uuringute- ja konsultatsiooniettevõte.
Suur valik IT-valdkonna aruandeid,...12.2. Küsimustikud iseenda ja oma ettevõtte analüüsiksKüsimustike eesmärk on tuua esile käsiraamatus esitatud olulisemad põhimõtted ning muuta lihtsamaks ettevõtete tegeliku olukorra ja esitatud printsiipide võrdlus ja analüüs. Küsimustikud ei järgi täpselt käsiraamatu sisukorra struktuuri. Iga küsimustiku päises on esitatud viited peatükkidele, millega see küsimustik tihedamalt seondub.
Küsimustikud ei eelda eelinfo...12.2.1. Tippjuht kui IT-strateegUURI-ÕPI-SUUNA
Väide
1. IT on strateegilise konkurentsivõime allikas, milleta pole võimalik saavutada...12.2.2. Tippjuht kui IT-kasutajaKASUTA
UURI-ÕPI-SUUNA
Küsimus
Ei...12.2.3. Tippjuht kui IT-tundjaUURI-ÕPI-SUUNA
VALI
PLANEERI-EHITA
KASUTA
Küsimus
1. Kas...12.2.4. IT-juht kui strateegUURI-ÕPI-SUUNA
VALI
PLANEERI-EHITA
Küsimus
1. Kas te olete kursis ettevõtte ...12.2.5. Strateegiline planeerimine kui IT-juhtimise alusUURI-ÕPI-SUUNA
Küsimus
1. Kas teie ettevõttel on olemas visioon oma tegevusest 3–5 aasta pärast?
...12.2.6. IT-projektide valikVALI
UURI-ÕPI-SUUNA
Küsimus
1. Kas IT-arendusvajaduste väljaselgitamisel on peamiseks ...12.2.7. IT-arenduse juhtiminePLANEERI JA EHITA
UURI-ÕPI-SUUNA
Küsimus
1. Kas teie ettevõttes on enne infosüsteemi ...12.2.8. Tellija pädevus efektiivsete IT-hangete korraldamiselPLANEERI JA EHITA
Küsimus
1. Kas tegevusvaldkondade juhtidel on piisav pädevus, et olla oma valdkonna IT-...12.2.9. Kasutajatugi
KASUTA
Küsimus
1. Kas teie ettevõttes on infosüsteemi standardne...12.2.10. IT-ökonoomikaRAHA
Küsimus
1. Kas teie ettevõttes on püstitatud mõõdetavad eesmärgid IT-keskkonnale ja IT-süsteemide...12.2.11. Personali IT-koolitusINIMESED JA ORGANISATSIOON
Küsimus
1. Kas teie ettevõttel on fikseeritud ametikohtadele asjakohased IT-tasemed?...12.2.12. Turvalisus ja haavatavusTEHNOLOOGIA
Küsimus
1. Kas teie ettevõtte IT-vahendid ja neis talletatud andmed on kaitstud varguse eest?...12.2.13. Reeglid ja standardidREEGLID
Küsimus
1. Kas teie ettevõttes on analüüsitud, millised seadused ja standardid mõjutavad ettevõtte IT...12.2.14. KvaliteedihaldusREEGLID
Küsimus
1. Kas juhtkonnas saadakse aru, mis määral ja mis valdkondades on kvaliteedihaldus... Lisad Lisa 1. Ettevõtte IT-strateegia näide Lisa 2. IT-tegevuskava näide Lisa 1. Infoturbe poliitika korraldamine Lisa 2. Infoturbe alused Lisa 3. Krüptokontseptsiooni põhimõtted Lisa 4. Kurivaratõrje kontseptsioon Lisa 5. Pääsulubade haldamise kord Lisa 6. IKT väljast tellimise kord Lisa 1. Arendusprojekti leping (ainult veebis) Lisa 2. Projekti kodukorra näidis (ainult veebis) Lisa 3. Juhtrühma istungi memo näidis (ainult veebis) Lisa 4. Dokumentide üleandmise-vastuvõtmise akti näidis (ainult veebis) Lisa 5. Stenogrammi näidis (ainult veebis) Lisa 6. Memo näidis (ainult veebis) Lisa 7. Tulemite üleandmise-vastuvõtmise akti näidis (ainult veebis) Lisa 1. Ärimõju hindamise töötabel Lisa 1. Infosüsteemi kasutamise kord Lisa 2. Muudatuste tegemise kord Lisa 3. Avariide likvideerimise kord Lisa 4. Riistvara standard Lisa 5. Tarkvara standard Lisa 6. Tagavarakoopiate tegemise kord Lisa 7. IT-projekti elluviimise kord (ainult veebis) Lisa 8. Infovaradele juurdepääsu haldamise kord (ainult veebis) Lisa 1. IT-juhi ametijuhend (ainult veebis) Lisa 2. Süsteemiülema ametijuhend (ainult veebis) Lisa 3. Kasutajatoe spetsialisti ametijuhend (ainult veebis) Lisa 4. Analüütiku ametijuhendi näidis (ainult veebis) Lisa 5. Projektijuhi ametijuhendi näidis (ainult veebis) Lisa 6. Testija ametijuhendi näidis (ainult veebis) Lisa 7. Tarkvaraarhitekti ametijuhendi näidis (ainult veebis) Lisa 8. Euroopa IKT-kompetentsuse raamistik (ainult veebis)uus Lisa 1. Avaliku traadita interneti teenuse kasutusleping Autorid Teet Raidmapeatoimetaja Ivar Anton Kaie Hansson Rein Hansson Erkki Leego Ave Piik Valdo Praust Eveli Pung Jaak Tepandi Eneken Tikk Uudised 03.06.2016 Õigusuudised - juuni 2016ÕigusuudisÕigusuudise teadeJuuni Õigusuudiste teemad
20.05.2016 Uus Euroopa andmekaitse üldmäärus jõustub 2018. aasta keskelKäsiraamatu uuendusEuroopa Parlament, Euroopa Komisjon ja Euroopa Ülemkogu kooskõlastasid andmekaitse üldmääruse sõnastuse, millega asendatakse 1995. aastast kehtinud andmekaitse direktiiv. Kolm aastat pärast eelnõu algatamist jõuti 15. detsembril 2015 viimaks kokkuleppele andmekaitse üldmääruse (ingl „General Data Protection Regulation“ – GDPR) sõnastuses. Määrus võeti ametlikult vastu 2016. aasta aprillis ja see jõustub kahe aasta pärast, 2018. aasta keskel.
Isikuandmete kaitse ja eraelu austamine on tähtsad põhiõigused. Euroopa Parlament on alati rõhutanud, et tuleb leida tasakaal turvalisuse suurendamise ning inimõiguste, sealhulgas andmekaitse ja eraelu puutumatuse tagamise vahel. Euroopa Liidu andmekaitsereformiga tugevdatakse kodanike õigusi, võimaldades neil oma isikuandmeid paremini hallata ja tagatakse nende eraelu puutumatus ka digitaalajastul.
Siiani on isikuandmete kaitset reguleerivate Euroopa Liidu õigusaktide seas olnud kesksel kohal 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta. Direktiivis on esitatud isikuandmete töötlemise seaduslikkuse üldnõuded ja andmesubjektide õigused ning riikide sõltumatute järelevalveasutuste õigused.
Direktiiviga kehtestatakse, et isikuandmeid võib töödelda ainult juhul, kui asjaomane isik on andnud selleks sõnaselge nõusoleku ja teda on sellest teavitatud enne andmete töötlemist.
Euroopa Komisjon väljastas 2012. aastal ulatusliku ettepanekute paketi, et reformida ja moderniseerida Euroopa Liidu andmekaitse õigusakte. Reformi algatamise eesmärk oli kaitsta isikuandmeid kogu Euroopa Liidus, suurendada kasutajate kontrolli oma andmete üle ja vähendada ettevõtjate kulusid. Tehnika areng ja üleilmastumine on põhjalikult muutnud seda, kuidas andmeid kogutakse, nendega tutvutakse ja neid kasutatakse. Peale selle on 28 liikmesriiki rakendanud 1995. aasta eeskirju erinevalt. Üheainsa õigusakti kasutuselevõtt kaotaks praeguse killustatuse ja kuluka halduskoormuse.
Andmekaitse üldmääruse jõustumine looks võrdsed tingimused Euroopa liidu kõigile ettevõtjatele ja ka kolmandate riikide ettevõtjatele, kes pakuvad kaupu ja teenuseid Euroopa Liidus asuvatele isikutele. See algatus aitaks tugevdada tarbijate usaldust internetiteenuste vastu, andes väga vajaliku tõuke majanduskasvule, töökohtade loomisele ja uuenduslikkusele Euroopas.
28.01.2016 Süsteemide ja tarkvara kvaliteedinõuded ning kvaliteedi hindamineKäsiraamatu uuendusTarkvara on kõikjal meie ümber: pesumasinates, autodes, liftides, kassades, pangaautomaatides, küttesüsteemides ja mujal, rääkimata arvutitest ning nutitelefonidest. Energeetika, transport, tööstus, meditsiin ja muud valdkonnad ei saa töötada ilma tarkvarata ning see peab töötama hästi, muidu valitseks kaos.
Tarkvaratoode sisaldab palju komponente: olenevalt lepingust või määratlusest võivad sinna kuuluda mitut liiki koodid, dokumendid, metoodikad, vahendid jne.
Tootmisprotsessi – tarkvara elutsüklit – võib valida ja esitada mitmel moel (näiteks XP, V-mudel, prototüüpimine, testipõhine arendus jpt). Nõuded võivad olla määratud (sõnastatud, lepingus esitatud jne) või eeldatud („tahaksin seda“, „enamasti tehakse nii“). Nõuded võivad olla suunatud kõigile süsteemiarenduse tulemitele ja ka arendusprotsessile.
Nõuded võivad tuleneda mitmest allikast: lepingust, spetsifikatsioonidest, standarditest, normidest, seadustest, heast tavast, eetikast jne. Tarkvaraarenduse kogemustele tuginedes on tööstuses ja akadeemilistes ringkondades pakutud välja kvaliteedinäitajate komplekte. Näitajate arv nendes komplektides varieerub mõnest mitmekümneni.
Ametliku standardina avaldati tarkvaratoote kvaliteedi standard ISO/IEC 9126:1991, mis edaspidi asendati kahe omavahel seotud mitmeosalise standardiga: ISO/IEC 9126 (tarkvaratoote kvaliteet) ja ISO/IEC 14598 (tarkvaratoote hindamine).
Tarkvara kvaliteedinäitajaid saab kasutada mitut moodi, näiteks tarkvara nõuete määratlemisel, kvaliteedi mõõtmisel ja hindamisel. Tekkis vajadus välja töötada tarkvara kvaliteedinõuete ja kvaliteedi hindamise standardisari SQuaRE (ingl Software product Quality Requirements and Evaluation). See põhineb eespool nimetatud standardite seeriatel ja vastab allpool esitatud küsimustele.
Millised tarkvara kvaliteediomadused on olulised?
Kuidas kehtestada tarkvara kvaliteedinõuded?
Kuidas tarkvara kvaliteeti mõõta?
Kuidas tarkvara kvaliteeti hinnata?
Standardisarjas SQuaRE on 2015. aasta detsembris 21 dokumenti, mis on rühmitatud kuueks standardipereks.