Lugejale / Uudiskirjandus / Summaria Iuridica : 2012-4
Summaria Iuridica : 2012-4
ERIARVAMUSEL OLEVATE PARLAMENDILIIKMETE ÕIGUSEST SÕNA SAADA
Victoria Karcher ; Juhani M. V. Korn
Ist Schweigen tatsächlich Gold?
PARLAMENDIVALIMISTE ÜLERIIGILISE KAMPAANIA MÕJUST KOHALIKE VALIMISTE TULEMUSTELE
Landtagswahlen im „Schatten” von Bundestagswahlkämpfen: welchen Einfluss hat der Wahltermin?
LAPSTÖÖJÕU KASUTAMISEST JA LASTE TÖÖ ÕIGUSREGULATSIOONIST
Правовое регулирование детского труда в России и за рубежом
PATSIENDI INDIVIDUAALSE TERVISESEIRE ÕIGUSLIKEST ASPEKTIDEST
Legal aspects of personalized health monitoring
MIGRATSIOONIPOLIITIKA JA RIIKIDE PIIRID – EUROOPA LIIDU LAIENEMISE MÕJUST RIIGISISESELE ÕIGUSELE
Implications of enlargement for the rule of law and constitutionalism in post-communist legal orders
VALIK UUSI ARTIKLEID INGLISE, SAKSA, SOOME JA VENE KEELES
Die Öffentliche Verwaltung (2012) Nr. 18, S. 725-732.
Parlament esindab rahvast kogu valimisperioodi jooksul ning töö tulemust hinnatakse parlamendi kui terviku tegevuse kaudu. Otsuste ja lahendusteni jõutakse arutelude ja vaidluste käigus. Et parlament oleks ühtne, st kõigi parlamendiliikmete, mitte ainult enamuse esindaja, on oluline tagada kõikidele liikmetele võrdne võimalus otsustusprotsessis kaasa rääkida. Kuigi määravam osa tööst tehakse ära komisjonides, ei saa alahinnata avalike arutelude ja sõnavõttude osa täiskogu istungitel. Ka Saksa põhiseaduskohus (Bundesverfassungsgericht) rõhutab parlamendis peetava kõne (sõnavõtu) kui parlamendiliikme keskseima töövahendi tähtsust parlamentaarses otsustusprotsessis enne hääletamist.
Saksa parlamendi töökorra seaduse (GOBT – Geschäftsordnung des Deutschen Bundestags) VI osa sätestab istungite läbiviimise korra, sealhulgas ka sõna saamise põhimõtted. Täpselt on määratletud nii ettekannete kui ka sõnavõttude ja vastusõnavõttude õigus, aeg ja viis. Praktikas on välja kujunenud, et fraktsioonid ise määravad liikmed, kes istungil fraktsiooni nimel sõna võtavad ning parlamendi presidendile esitatakse juba valmis nimekirjad. Kui parlamendiliige oma fraktsiooni seisukohti ei jaga, jääb eriarvamusele või ei kuulu üldse fraktsiooni, puudub tal võimalus sõna saada. Olukorra muutmiseks on valminud eelnõu nn kõrvalekaldujate sõnasaamise õiguse reguleerimiseks.
Enne seadusemuudatuse otstarbekusele ja kehtivasse süsteemi sobitumisele hinnangu andmist selgitavad autorid Saksa põhiseadusest (GG – Grundgesetz), eriti artiklitest 38 ja 40 tulenevat õiguslikku alust. Parlamendiliige on vaba ja sõltumatu oma mandaadi täitmisel otsuseid langetades, kuid ka teiste tegevust toetades, kritiseerides või end avalikult taandades. Kõneõiguse tähenduse ja sisu paremaks mõistmiseks käsitlevad autorid parlamendiliikme staatust, fraktsiooni mõju ning põhiseaduskohtu vastavaid seisukohti.
Kavandatavat muudatust põhjalikult analüüsides püüavad autorid kujunenud praktika kontekstis välja selgitada detailsema regulatsiooni võimalikkust ja põhjendatust. Nad vaatlevad parlamendi presidendi pädevust, kokkulepete reguleerimist ning fraktsioonide informeerimise kohustust.
Autorid peatuvad probleemidel, mis võivad mõjutada seadusemuudatuse tegelikku eesmärki kaitsta eriarvamusel olevate parlamendiliikmete õigusi – nt kuidas arvestada eriarvamusel olijatele kõneaega. Saksa põhiseaduskohus on kinnitanud fraktsiooni kuuluvate ja fraktsiooniväliste, n-ö üksikliikmete võrdsust mööndusega, et osalusõiguste realiseerimine ei tohi viia jõuvahekordade moonutamiseni. See puudutab hääleõigust komisjonides; kõneaja arvestamisel põhiseaduskohus sellist proportsionaalsust ei nõua. Kõneaja pikkus peaks sõltuma arutluse all oleva probleemi tähtsusest ja keerukusest, ettekande kogupikkusest, aga ka fraktsioonide seatud eesmärgist.
Teise olulise probleemina esitavad autorid küsimuse, missuguste kriteeriumite järgi määrata sõnavõtu asjakohasust. Kui eriarvamusele jääb arvestatav hulk parlamendiliikmeid, kes soovivad sõna saada, võib see isegi minimaalse kõneaja korral hakata pärssima parlamendi töövõimet. Seega tuleks tähelepanu pöörata ka kõneaja andmisest keeldumisele.
Autorid jagavad seisukohta, et parlament on debateerimise koht ning otsusteni jõutakse vaidluste ja arutelude tulemusena. Tähtis on kõikide parlamendiliikmete osalemine otsuste tegemisel, sõltumata nende kuuluvusest fraktsioonidesse. Kõikidele parlamendiliikmetele osalusvõimaluste andmise ja parlamendi töövõime kindlustamise vahel tasakaalu leidmine on aga parlamendi töökorra seaduse ülesandeks.
Refereerinud Tiia Melts
Zeitschrift für Parlamentsfragen (2012) Nr. 3, S. 564-579.
Parlamendivalimiste lähenedes muutub valitsusse kuuluvate erakondade tegevus avalikkuses nähtavamaks ja üleriigiline poliitika hakkab valimiskampaaniates varjutama kohaliku tasandi probleeme. Ei kahelda selles, et üleriigiline valimiskampaania avaldab mõju ka kohalike valimiste tulemustele, kuid mõju ulatuses on seisukohad erinevad. Üha rohkem on hakatud arutlema kohalike valimiste iseseisvuse ja sõltumatuse üle. Olulisteks aspektideks on seejuures üleriigiliste ja kohalike valimiste aja võimalik ühitamine ning kohaliku poliitika tähtsuse avaldumine valimistulemustes. Autor käsitleb teemat Saksa liidumaade maapäevavalimiste (Landtagswahlen) kohta tehtud uurimusi analüüsides.
Saksamaa ühinemise järel on toimunud 89 maapäevavalimist, st keskmiselt rohkem kui neli valimist aastas. Seega saadavad valimised pidevalt igapäevast poliitikat. See omakorda ei jäta mõjutamata liiduvalitsuse (Bundesregierung) tegevust, sest oma erakonnale tuleb tähelepanu pöörata ka kohalikul tasandil. Autor püstitab kolm hüpoteesi, mille paikapidavust ta uurimistulemustele toetudes püüab välja selgitada:
1) maapäevavalimistel, mis toimuvad liidupäevavalimiste (Bundestagswahlen) kampaania ajal või nendega samal päeval, on üleriigiline mõju kohalikele valimistulemustele suurem kui mõnel teisel ajal toimunud valimiste ajal;
2) üleriigilise valimiskampaania mõju maapäevavalimiste valijakäitumisele on suurem nende erakondade puhul, mis ei kuulu liidumaa valitsusse;
3) väiksemate erakondade puhul on parlamendivalimiste üleriigilise kampaania mõju suurem kui suurte erakondade puhul.
Kuna erakondade valimiskampaaniad algavad erineval ajal, peatub autor valimiskampaania ajalisel määratlusel. Saksa valimisseaduse (Bundeswahlgesetz) kohaselt tuleb ringkonnakandidaadid ja üleliidumaalised nimekirjad esitada vastavalt ringkonna või liidumaa valimiskomisjoni esimehele 66. päevaks enne valimisi ning kõik muudatused kandidaatide nimekirjades peavad olema tehtud 48. päevaks enne valimisi, mil nimekirjad avalikustatakse. Need sätted kehtivad muutmata kujul juba alates 1956. aastast. Ajaliselt on kindlaks määratud ka erakondade valimisreklaami tegemine meedias – alates 31. päevast kuni eelviimase päevani enne valimisi. Seega algab valimiskampaania formaalselt üks kuni kaks kuud enne valimisi. Uurimisandmetest selgub, et maapäevavalimiste toimumine liidupäevavalimiste kampaania raamides on regulaarseks muutunud alates 1990ndatest aastatest.
Artikli põhiosas analüüsib autor maapäevavalimiste kohta tehtud uuringuid ning kasutab lisaks meediasündmuste andmepanka, mis koostati üleriigilise poliitika mõju maapäevavalimistele uurinud projekti raamides. Muuhulgas uuriti ka hääletamiseelistusi, erakondade identiteeti ja hinnanguid erakondadele kohalikul ja üleriigilisel tasandil, aga ka erakondade kuulumist valitsusse. Autor tõdeb, et uurimistulemused annavad üksikute liidumaade kohta väga erineva pildi. Kui nt Schleswig-Holstein, Mecklenburg-Vorpommern ja Saarland toetavad väidet, et üleriigiline mõju kohalikele valimistele on suurem, kui valimised toimuvad parlamendivalimistega umbes samal ajal või isegi samal päeval, siis nt Brandenburgi liidumaal sellist mõju ei täheldata. Autori arvates tuleb uurimistulemustesse suhtuda teatud ettevaatlikkusega, sest erinevad on nii kasutatud andmete hulk ja analüüs kui ka keskmesse seatud küsimused.
Analüüsile tuginedes leidsid kõik hüpoteesid põhimõttelise kinnituse. Kui maapäevavalimised toimuvad liidupäevavalimiste kampaaniaga samal ajal, on üleriigiline mõju individuaalsele valijakäitumisele keskmisest suurem. Liidumaa valitsusse kuuluvate erakondade puhul on üleriigiline mõju nõrgem või puudub üldse. Väikeste erakondade liidumaade ühendustel on aga tunduvalt raskem üleriigiliste erakondade kõrval eristuda. Isegi kui uurimistulemused ei luba järeldada, kes valimiste kokkulangevusest kõige rohkem võidab, on põhimõtteline küsimus pigem selles, kas poliitiline tahe kaldub üleriigiliste valimiste mõju suurendamise või maapäevavalimiste laialdasema sõltumatuse suunas.
Законодательство (2012) № 10, с. 65-68.
Tööõiguse põhimõtete kohaselt on laste töötamine keelatud ning laste ja alaealiste töö kasutamine on jätkuvalt tõsiseks rahvusvaheliseks probleemiks. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) andmetel töötab maailmas umbes 246 miljonit last nendele mittesobivatel töökohtadel; arengumaades töötab ligi 250 miljonit last vanuses 5-14; laste tööd kasutades toodetakse maailmas 120 liiki kaupu. Artikkel käsitleb laste ja alaealiste tööjõu kasutamist reguleerivaid rahvusvaheliste organisatsioonide (ILO, Euroopa Nõukogu, ÜRO) dokumente ja erinevate riikide seadusandlust.
Esimeseks dokumendiks laste õiguste kaitseks rahvusvahelisel tasandil peetakse lapse õiguste Genfi deklaratsiooni (1924). Autor annab ülevaate laste ja alaealiste õigusi reguleerivatest rahvusvahelistest lepingutest, mis on lepingud ratifitseerinud riikidele suunisteks riigisiseste abinõude väljatöötamisel – inimõiguste ülddeklaratsioon (1948), ÜRO lapse õiguste konventsioon (1989), ILO töölevõetava isiku vanuse alammäära konventsioon nr 138 (1973), ILO lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise konventsioon nr 182 (1999). Sätestatule tuginedes selgitab autor mõistet „laps” ning mille eest on lapsel õigus olla kaitstud. Rahvusvahelistest normidest tulenevalt peaks riikide seadusandluses olema reguleeritud vanuseline alammäär alaealise töölevõtmisel, tööaeg ja -tingimused, lapsele sobimatu töö jms; lapstööjõu ebaseaduslik kasutamine peab olema karistatav.
Artiklis esitatakse ILO andmeid laste ja alaealiste töö kasutamisest kogu maailmas, tuuakse välja probleeme lapstööjõudu kasutavate äriühingutega (nt Monsanto, Nestle) ja peatutakse laste orjastamisel (nt Lääne-Aafrika kakaotööstuses). Käsitletakse ka lapstööjõu kasutamisega seonduvat Venemaal, kus valitsuse andmetel töötab kuni miljon last.
Laste töö keelustamise põhimõtte rakendamist vaatleb autor näidete abil erinevate riikide, sh Eesti õigusregulatsioonidest. Nt kui Saksa põhiseadus keelab kasutada töötajana alla 13-aastaseid lapsi, võib Suurbritannias tööle hakata juba 12-aastaselt. Ameerika Ühendriikides on igal osariigil oma seadused alaealiste töölevõtmiseks, üleriigiliselt on aga kindlaks määratud, missuguseid töid võivad alaealised teha. Autor toob välja ingliskeelsete riikide (Ameerika Ühendriigid, Austraalia, Kanada, Suurbritannia) õigusregulatsioonide ühised jooned ja nõudmised ning nendib, et küll väikeste erinevustega, on need olemas ka teiste riikide regulatsioonides.
Üldistavalt teeb autor järelduse, et enamik arenenud riike on kehtestanud alaealiste töölevõtmisel vanuse alammäära; lapsel pole lubatud töötada rasketes ja kahjulikes tingimustes ning lapse töötamine ei tohi takistada koolihariduse saamist. Rahvusvahelised organisatsioonid, eriti Euroopa Nõukogu, soovitavad aga kinnitada tööde loetelu, mille puhul on lubatud kasutada lapstööjõudu.
Refereerinud Anneli Allikas
European Journal of Health Law (2012) no. 5, p. 503-513.
Artikkel käsitleb patsiendi individuaalse terviseseire (personal health monitoring) õiguslikke aspekte. Individuaalne terviseseire hõlmab nii patsiendi jälgimist kui ka andmete kogumist, töötlemist ja säilitamist. Autor analüüsib vastavat seadusandlust Euroopa Liidus (EL) ning vajalikke muudatusi õigusregulatsioonis lühemas ja pikemas perspektiivis. Autor peatub ka patsiendi ja meditsiiniliste vahendite tootjate ning ravimitööstuse muutunud suhetel.
Esmalt mõtestab autor lahti individuaalse terviseseire mõiste. Võrreldes tavapärase tervisekontrolliga tähendab see individuaalset ravi uusimaid meditsiinitooteid ning spetsiaalselt patsiendi kaugjälgimiseks valmistatud seadmeid kasutades. Sensorid, kaamerad jms patsiendile siirdatavad või tema riietele kinnitatavad seadmed võimaldavad koguda terviseandmeid distantsilt, koduses keskkonnas, mis on eriti sobiv eakamate või krooniliselt haigete puhul. Seejuures on oluline, et kõigi protsessis osalejate huvid oleksid õiguslikult kaitstud.
Autor annab põgusa ülevaate terviseseiret puudutavast ja seireprojekte mõjutavast ELi seadusandlusest nagu nt ELi toimimise leping, andmekaitse direktiiv (95/46/EÜ), läbipaistvuse direktiiv (98/34/EÜ), e-kaubanduse direktiiv (2000/31/EÜ), patsiendi õiguste direktiiv (2011/24/EL).
Pikemalt peatub autor individuaalse terviseseire õigusregulatsiooni kitsaskohtadel ning tõdeb, et muudatused on vajalikud patsiendi ohutuse ning pakutavate tervishoiuteenuste kvaliteedi tagamiseks. Eelkõige tuleks tähelepanu pöörata meditsiinilise vastutuse probleemidele juhuks, kui seireperioodil midagi juhtub. Piiriüleste tervishoiuteenuste korral tuleks kehtestada raviarstide järelevalvesüsteem, tuleks luua ka patsiendile kaugjälgimisel või -ravimisel põhjustatud ravivigade tekitatud kahju hüvitamise regulatsioon. Autori hinnangul on just piiriülese ravi korral vajalik vastutusega seotud ühtne regulatsioon ELis, sest seadusandlus on riigiti erinev.
Teise tõsisema probleemina toob autor välja raviarstide litsentsi küsimused. Individuaalse terviseseire korral suhtlevad patsient ja arst distantsilt ning arstil on võimalik jälgida patsiendi seisundit oma asukohariigist. Kui igal liikmesriigil on oma arstide litsentseerimise süsteem, tekib küsimus, kas arst peaks taotlema litsentsi ka selles liikmesriigis, kus viibib tema individuaalse terviseseirega patsient.
Kolmandana nõuaks autori arvates ELi ühtset regulatsiooni patsiendi informeeritud nõusolek. Kõik, mis puudutab tervise kaugjälgimist, peab olema patsiendiga kooskõlastatud. Patsient peab teadma, kellel on juurdepääs tema andmetele, missugune on raviplaan ja kasutatavad seadmed ning andma nõusoleku raviks, aga ka oma andmete kasutamiseks raviga mitteseotud eesmärkidel (nt uuringud, statistika vms).
Patsiendi individuaalse terviseseire edukaks rakendamiseks on pikemas perspektiivis vajalik reguleerida meditsiinitöötajate ja haigla osa n-ö haiglaväliste patsientidega tegelemisel (nt valveteenistus kiiret sekkumist nõudvatel seirejuhtudel); ühtlustada haiglate piiriülest koostööd kõikides liikmesriikides; kehtestada ühtne kulude hüvitamise süsteem just piiriülese ravi korral.
Eraldi teemana peatub autor ka patsiendi ja meditsiiniseadmete tootjate ning ravimitööstuse vahelistel suhetel. Patsiendi individuaalse terviseseire projektide hulk suureneb pidevalt, mis toob kaasa vajaduse informeerida patsiente nii meditsiiniseadmete kui ka ravimitööstuse ajakohastest toodetest. Kui tavapäraselt käib selline suhtlus ning seadmete ja ravimite vahendamine tervishoiutöötajate vahendusel, on olukord teine terviseseire projektide korral. Autori arvates vajaks ka see valdkond regulatsiooni Euroopa tasandil, et vältida nt kõlvatut konkurentsi ning valede seadmete või ravimite sattumist patsiendi kätte. Vajalik oleks reguleerida individuaalse terviseseire projektides kasutatavate seadmete levikut, reklaamimist ning info jõudmist patsiendini.
Autor leiab, et kuigi mitmed aspektid, nagu nt andmekaitse ja patsiendi õigused piiriüleses tervishoius, mis puudutavad ka patsientide terviseseiret, on ELis juba reguleeritud, puudub siiski ühtne, kõikehõlmav, patsientide individuaalsetest terviseseireprojektidest lähtuv regulatsioon.
Refereerinud Marili Rähn
Journal of Constitutional Law in Eastern & Central Europe (2012), no. 1, p. 107-128.
Artikkel käsitleb postkommunistlike riikide õiguskorras Euroopa Liidu (EL) laienemise tulemusena, kandidaatriigi staatusest liikmesriigiks saamiseni toimunud muutusi. Schengeni leping ja Amsterdami lepingus sätestatud „vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala” loomine määras ära struktuurimuutused piirikontrollis; riikide välispiiridest said ELis sisepiirid. Piiri mõiste muutus oluliselt – riigipiirid ei ole enam eraldusjooned poliitiliste territoriaalüksuste vahel, vaid on kujunenud alaks, kus kontrollimehhanismid on hajutatud ning eesõigused jagatud erinevate osapoolte vahel. Sellest on mõjutatud ka liikmesriikide migratsioonipoliitika ja -kontroll ning välismaalasi puudutav õigusregulatsioon. Artiklis pööratakse erilist tähelepanu Kesk- ja Ida-Euroopa riikides vastu võetud välismaalaste seadustele, eriti välismaalaste kinnipidamise ja väljasaatmisega seotud küsimustele.
Autor analüüsib olukorda peamiselt Poola näitel, mis oli üks esimesi riike, kus toimusid kaugeleulatuva mõjuga muudatused riigisisestes õigusaktides. 13. juunil 2003. aastal võttis Poola vastu uue välismaalaste seaduse (Polish Act on Aliens) eesmärgiga täita Schengeni ala nõudeid. Samal ajal võeti välismaalaste kaitseks vastu ka teine seadus (Act on Granting Protection to Aliens within the Territory of the Republic of Poland), mis tõi välismaalaste õiguslikku staatusesse uued mõisted, nagu nt „lubatud viibimine” (tolerated stay) ja „ajutine kaitse” (temporary protection).
Artiklis antakse ülevaade ELi sisserände- ja varjupaigapoliitika kujunemisest ning selle mõjudest idasuunal. 1980ndate aastate keskpaigast alates on Euroopa riigid üha rohkem koordineerinud sisserände- ja varjupaigapoliitikat illegaalse sisserände vastu võitlemiseks ja varjupaigataotlejatega tegelemiseks. Koostöö esimesel etapil allkirjastati Schengeni leping (1985), mis kehtestas isikute vaba liikumise liikmesriikide territooriumil, ning Dublini konventsioon (1990), milles sätestati riikide vastutus varjupaigataotluste läbivaatamisel. 1999. aastal jõustunud Amsterdami lepinguga hakati ühenduse põhimõtteid kohaldama mitmetes seni nn kolmanda samba alla kuulunud olulistes valdkondades nagu varjupaigapoliitika, sisseränne, välispiiride ületamine.
ELi ametlikes dokumentides täheldatakse, et ELi laienemine esitab uusi nõudmisi oma välispiiri kaitsmiseks, arvestades, et nii liikmesriigid kui ka kandidaatriigid vastutavad suures osas ELi sisejulgeoleku eest (1009/02 FRONT 58 COMIX 398, 14. juuni 2002). Autor peatub pikemalt turvalise riigi põhimõttel, mis 1993. aastal viidi esmakordselt sisse Saksa põhiseadusesse eelkõige Poolast ja Tšehhist saabunud varjupaigataotlejate tõttu ning mille hiljem võtsid üle teisedki liikmesriigid. Autor analüüsib riikide vahel sõlmitavaid tagasivõtulepinguid ebaseaduslike sisserändajate väljasaatmiseks oma riigi territooriumilt ning annab ülevaate ebaseaduslikult riiki sisenenud välismaalastele kohaldatavatest sanktsioonidest.
Kokkuvõttes leiab autor, et Euroopa sisserände- ja varjupaigapoliitika kujunemise idasuunaline mõju on ulatunud palju kaugemale liikmes- ja kandidaatriikide piiridest. Ühest küljest on ELi liikmelisuse kaasav ja välistav dihhotoomia hägustumas ning Euroopa areneb indiviidide õigustel põhineva postnatsionaalse ühiskonnakorralduse suunas, teisest küljest on aga riigipiire säilitatud ja isegi tugevdatud. Nn Euroopa kindluse piirid ei ole tõmmatud ümber ühe kindla ala, määratledes korraga nii rahvust, territooriumi kui ka riigikorra olemasolu õigustust (raison d'etre), vaid on pigem kehtestatud piiride haldamise ja kontrollimise ühtsete normidega.
Refereerinud Mari Teede
Bida, Darja. Kontseptsija jevropeiskogo stroitelstva Š. de Gollja (Charles de Gaulle): politiko-pravovoi analiz // Istorija gossudarstva i prava (2012) nr. 16, lk. 10-13. Prantsuse riigimehe ja presidendi Charles de Gaulle’i põhimõtetest Euroopa ülesehitamisel.
Dontsov, Pavel. Tšastnõje otrasli v pravovoi sisteme Kanadõ // Meždunarodnoje publitšnoje i tšastnoje pravo (2012) nr. 4, lk. 23-27. Kanada Quebeci provintsi õiguse eripäradest.
Pargendler, Mariana. The rise and decline of legal families // The American Journal of Comparative Law (2012/Fall) nr. 4, lk. 1043-1074. Võrdlevast õigusteadusest ja õigusperekondade kujunemisest 19. saj. lõpus ja 20. sajandil.
Syrjänen, Jussi. Kohti eettistä oikeusvaltiota – tuomioistuin ja sovittelu Levinasin puntarissa // Lakimies (2012) nr. 5, lk. 699-717. Leedus sündinud prantsuse-juudi filosoofi Emmanuel Levinase (1906-1995) õiguseetikast.
Šiškina, J. S. Problema ponimanija kategorii „izmenenije pola” v Rossii // Zakonodatelstvo (2012) nr. 8, lk. 92-94. Soovahetust puudutavatest terminitest „izmenenije pola”, „smena pola” ja „peremena pola” Vene õiguses.
Zaloilo, M. V. Pravoprimenitelnaja konkretizatsija juriditšeskihh norm // Žurnal rossiiskogo prava (2012) nr. 8, lk. 50-56. Õigusnormide ja mõistete ühtlustamisest õigusloomes ja kohtupraktikas.
Weiss, Alexander. Gespalten oder einheitlich? // Europäische Zeitschrift für Wirtschaftsrecht (2012) nr. 19, lk. 733-736. Riigisiseste õigusaktide nn hübriidnormide õiguslik analüüs.
Wohlers, Wolfgang. Die Güterschutzlehre Birnbaums und ihre Bedeutung für die heutige Rechtsgutstheorie // Goltdammer's Archiv für Strafrecht (2012) nr. 10, lk. 600-606. Saksa õigusteadlase Johann Michael Franz Birnbaumi (1792-1877) õigushüveteooria tähendusest ja mõjust.
Beljajev, Valeri. Obrazovanije instituta gossudarstvennogo kontrolja i nadzora v Rossii // Istorija gossudarstva i prava (2012) nr. 17, lk. 33-37. Riigikontrolli loomisest Venemaal.
Blagodateleva, Jelizaveta. Sudebnõje ustavõ 1864 g. i formirovanije professionalnoi advokaturõ v Rossiiskoi imperii // Istorija gossudarstva i prava (2012) nr. 17, lk. 8-10. Venemaa 1864. aasta kohtute seadusest ja advokatuuri loomisest Venemaal.
Damaška, Mirjan. The quest for due process in the age of inquisition? // The American Journal of Comparative Law (2012/Fall) nr. 4, lk. 919-954. Kriminaalprotsessi kujunemisest Mandri-Euroopa õigussüsteemis keskaegse kohtumõistmise ja ühe 16. saj. Itaalias tegutsenud mõrvari kohtuasja näitel.
Grigorjev, Oleg. Protsessualnõje ossobennosti rassmotrenija del vojennõmi sudami v fevrale-oktjabre 1917 g. // Istorija gossudarstva i prava (2012) nr. 16, lk. 29-31. Venemaa sõjakohtute menetluslikest erisustest 1917. aastal.
Hohlov, Jevgeni. Zapadnojevropeiskii gorod v epohhu srednihh vekov : tsehhi i tsehhovaja politika – gorodskoi korporativnõi stroi // Pravovedenije (2011) nr. 6, lk. 79-101. Lääne-Euroopa keskaegsetest linnadest ja linnagildidest.
Kaljakin, Oleg. Konstitutsionalizm v Rossii: võbor modeli // Istorija gossudarstva i prava (2012) nr. 14, lk. 17-19. Konstitutsionalismist Venemaal 18.-19. sajandil; võrdlus Saksamaaga.
Leisner, Walter. Der Staat des Hohen Rom – Vergil: Vater der Staatsdichtung // Der Staat (2012) nr. 3, lk. 417-445. Riigi mõistest ja tähendusest Vergiliuse luules.
Lonskaja, Svetlana. Differentsirovannost sudebnoi sistemõ Rossii // Istorija gossudarstva i prava (2012) nr. 16, lk. 21-24. Venemaa kohtusüsteemist peale 1864. a. kohtureformi.
Rentto, Juha-Pekka. Laillinen esivalta – puhdas valtio- ja oikeusoppi Lutherin mukaan // Lakimies (2012) nr. 5, lk. 677-698. Martin Lutheri riigi- ja õiguse teooriast.
Saltõkova, Svetlana. Ossobennosti formirovanija pravovoi sistemõ drevnei Russi // Istorija gossudarstva i prava (2012) nr. 15, lk. 45-48. Vana-Vene õigussüsteemi iseärasustest.
Šumilov, Irakli. Velikii Novgorod: spetsifika sotsialno-ekonomitšeskogo i juriditšeskogo statussa goroda-respublika // Istorija gossudarstva i prava (2012) nr. 17, lk. 20-25. Novgorodi linnriigi majanduslikest ja õiguslikest erisustest.
Zalužnõi, A. G. Hristianskije ustanovlenija o semje i brake: istoriko-pravovoi analiz // Zakon i pravo (2012) nr. 10, lk. 16-20. Kanoonilise ja kirikuõiguse mõjust pere- ja abielusuhete reguleerimisele.
Willoweit, Dietmar. Herrschaftsdenken vor dem Zeitalter der Souveränität // Der Staat (2012) nr. 3, lk. 446-460. Suveräänsuse mõiste kujunemisest ja Wilhelm von Ockhami (u 1288-1347) riigiteooriatest.
Brand, Oliver. Die Haftung des Aufsichtspflichtigen nach § 832 BGB // Juristische Schulung (2012) nr. 8, lk. 673-681. Järelevalvet teostava isiku vastutusest Saksa tsiviilseadustiku § 832 tõlgenduses.
Coen, Christoph. Der negative Basiszinssatz nach § 247 BGB // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 46, lk. 3329-3334. Euroopa Keskpanga intressimääradest ja negatiivsest baasintressist tsiviilseadustiku § 247 tõlgenduses.
Filippova, Sofia. Instrumentalnõi podhod v tšastnom prave : osnovnõje položenija i krititšeskaja otsenka opõta primenenija // Pravovedenije (2011) nr. 6, lk. 40-53. Eraõigusest – põhimõtted ja kriitiline hinnang.
Fleck, Wolfgang. Rechtlich neutral und doch unwirksam : Ermächtigungshandlungen im Minderjährigenrecht aus normtheoretischer Perspektive // Juristenzeitung (2012) nr. 19, lk. 941-948. Volitatud tegevusest alaealise esindamisel.
Nohrina, Marina. K voprossu o predmete graždanskogo prava i litšnõhh neimuštšestvennõhh otnošenii, ne svjazannõhh s imuštšestvennõmi // Pravovedenije (2011) nr. 6, lk. 54-66. Isiklikest mittevaralistest suhetest tsiviilõiguses.
Rudnev, A. P. Konkurentsija pravovõhh sistem i sverhimperativnõje normõ rossiiskogo prava // Zakonodatelstvo (2012) nr. 10, lk. 11-20. Teise riigi kohtulahendite täitmisest Vene tsiviilkoodeksi § 362 tähenduses ja konkureeriva protsessi piirangutest Vene ja välisfirma kohtuvaidluse põhjal.
Savtšenko, S. A. Problemõ i perspektivõ kompleksnoi notarialnoi pomoštši nasseleniju Rossiiskoi Federatsii // Zakon i pravo (2012) nr. 8, lk. 29-33. Tasuta õigusabist ja notariaaltoimingutest ning notariaadi reformist Venemaal.
Steenbreker, Thomas. Zivilrechtliche Unbeachtlichkeit eines „natürlichen Willens” für den Widerruf der Patientenverfügung // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 44, lk. 3207-3211. Patsiendi otsustusvabadusest ja tahteväljenduse tagasivõtmisest tsiviilseadustiku tõlgenduses.
Zimmermann, Klaus. Die Entwicklung des Stiftungsrechts 2011/2012 // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 45, lk. 3277-3283. Ülevaade sihtasutusi puudutavatest seadusemuudatustest ja kohtupraktikast Saksamaal.
Tanrõverdi, A. R. Osnovnõje tšertõ graždansko-pravovoi otvetstvennosti // Zakon i pravo (2012) nr. 9, lk. 44-45. Tsiviilvastutuse põhimõtetest Aserbaidžaani tsiviilkoodeksis.
Vavilin, J. V. ; Šugurova, I. V. Otdelnõje normõ graždanskogo i meždunarodnogo tšastnogo prava v projekte izmenenii graždanskogo kodeksa Rossiiskoi Federatsii // Rossiiskaja justitsija (2012) nr. 10, lk. 2-4. Rahvusvahelise eraõiguse ja tsiviilõiguse normidest Vene tsiviilkoodeksi muutmise eelnõus.
Böttcher, Roland. Die Entwicklung des Grundbuch- und Grundstücksrechts bis Juni 2012 // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 38, lk. 2769-2773. Kinnisvara ja kinnistusraamatuga seotud seadusemuudatustest ja kohtupraktikast Saksamaal kuni juunini 2012.
Fischer, Detlev. Die Entwicklung des Maklerrechts 2011 // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 45, lk. 3283-3287. Maaklerite tegevust puudutavatest seadusemuudatustest ja kohtupraktikast alates 2011. aastast.
Knieper, Rolf. Besitz und Eigentum: zum Privatrecht der gewerblichen und nichtgewerblichen Geschäftsbeziehungen // Wirtschaft und Recht in Osteuropa (2012) nr. 10, lk. 289-291. Valdamisest, omamisest ja äritingimustest.
Alexander, Christian. Gemeinsame Strukturen von Bürgschaft, Pfandrecht und Hypothek // Juristische Schulung (2012) nr. 6, lk. 481-485. Laenugarantiidest ning käenduse, kinnispandi ja hüpoteegi käsitlusest.
Gorbatšova, S. S. Formõ ossuštšestvlenija strahhovanija graždansko-pravovoi otvetstvennosti sudovladeltsev // Zakonodatelstvo (2012) nr. 8, lk. 64-71. Kindlustusest ja laevaomanike vastutusest.
Oskina, Ilona. Pravovoje regulirovanije dogovora zaloga v zarubežnõhh gossudarstvahh: sravnitelno-pravovoi analiz // Meždunarodnoje publitšnoje i tšastnoje pravo (2012) nr. 4, lk. 41-44. Pandilepingu reguleerimisest erinevates riikides.
Piltz, Burghard. Praktische Handreichung für die Gestaltung internationaler Kaufverträge // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 42, lk. 3061-3066. ÜRO kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute konventsiooni (CISG) mõjust Saksa õigusele.
Squire, Richard. How collective settlements camouflage the costs of shareholder lawsuits // Duke Law Journal (2012/Oct) nr. 1, lk. 1-78. Kollektiivsetest kokkulepetest vastutuskindlustuses ja vaidluste lahendamisel Ameerika Ühendriikide näitel.
Staudinger, Ansgar ; Krüger, Markus. Die Entwicklung des Reiserechts in den Jahren 2011/2012 // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 39, lk. 2853-2860. Reisikindlustusega seotud seadusemuudatustest ja kohtupraktikast Saksamaal aastatel 2011-2012.
Vuia, Mihai. Der merkantile Minderwert als Teil des Vermögensschadens // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 42, lk. 3057-3061. Kaubanduslikust miinimumväärtusest defektse toote hüvitamise nõuete puhul.
Born, Winfried. Betreuungsunterhalt – neuer Stellenwert für mütterliche Fürsorge? // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 41, lk. 3004-3008. Elatisrahanõuete muutunud regulatsioonist ja kohtupraktikast.
Bömelburg, Regina. Die eingetragene Lebenspartnerschaft – ein überholtes Rechtsinstitut? // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 38, lk. 2753-2758. Registreeritud (tsiviil)partnerluse võrdsustamisest abieluga õigusregulatsioonis ja kohtupraktikas.
Keuter, Wolfgang. Erzwungene Gemeinsamkeit? Elterliche Sorge nicht verheirateter Eltern // Zeitschrift für Rechtspolitik (2012) nr. 6, lk. 171-174. Seaduseelnõust, mis reguleerib mitteabielulises kooselus olevate lapsevanemate vanemlikke kohustusi.
Lohi, Tapani. Takausvelat osituksessa // Lakimies (2012) nr. 5, lk. 651-676. Võlgade tagamisest abielulahutuse korral Soome näitel.
Molls, Stephan. Reformbedarf im Namesrecht der Erwachsenenadoption // Zeitschrift für Rechtspolitik (2012) nr. 6, lk. 174-178. Perekonnanime valimise õigusest täisealise inimese adopteerimisel.
Moreira, Adilson José. We are family! Legal recognition of same-sex unions in Brazil // The American Journal of Comparative Law (2012/Fall) nr. 4, lk. 1003-1042. Samasooliste kooselu õigusregulatsioonist Brasiilias.
Sambou, Saija ; Turunen, Erika. Konkreettisia harjoituksia haasteellisten tilanteiden tunnistamiseksi // Haaste (2012) nr. 3, lk. 7-9. Perevägivallajuhtumite lepitajate koolitamise probleemidest Soomes.
Siebert, Holger. Die Entwicklung des Erbrechts im ersten Halbjahr 2012 // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 41, lk. 3008-3012. Pärimisõigust puudutavatest seadusemuudatustest ja kohtupraktikast Saksamaal 2012. aasta esimesel poolel.
Slögs, Pia. Lähisuhdeväkivallan sovittelu käytännössä // Haaste (2012) nr. 3, lk. 10-11. Peretülide lepitamise võimalikkusest Soome näitel.
Weber, Albrecht. Die Entwicklung des Familienrechts seit Mitte 2011 // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 43, lk. 3134-3141. Perekonnaõigusega seotud seadusemuudatustest ja kohtupraktikast Saksamaal alates juunist 2011.
Altmeppen, Holger. Irrungen und Wirrungen um den täuschenden Rechtsformzusatz und seine Haftungsfolgen // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 39, lk. 2833-2838. Piiratud vastutusega osaühingu ja piiratud vastutusega nn mini-osaühingu regulatsiooni eripäradest Liidu Ülemkohtu 16.06.2012. a. lahendi põhjal.
Assalhanova, S. A. Ponjatije vnešneekonomitšeskoi dejatelnosti v rossiiskom prave // Rossiiskaja justitsija (2012) nr. 9, lk. 8-10. Välismajandustegevuse õigusregulatsioonist Venemaal.
Ašmarina, Jelena ; Rutškina, Guljana. Ekonomitšeskoje pravo Rossiiskoi Federatsii (predmet i metod, sistema i struktura, istotšniki pravovogo regulirovanija) // Gossudarstvo i pravo (2012) nr. 8, lk. 57-65. Vene majandusõigusest.
Bien, Florian ; Rummel, Per. Ende des more economic approach bei der Beurteilung von Rabattsystemen? // Europäische Zeitschrift für Wirtschaftsrecht (2012) nr. 19, lk. 737-740. Euroopa Kohtu lahendist C-549/10, mis käsitleb turgu valitseva seisundi kuritarvitamist.
Cortese, Bernardo. Private antitrust enforcement – status quo in Italy // Europäische Zeitschrift für Wirtschaftsrecht (2012) nr. 19, lk. 730-733. Monopolidevastaste direktiivide rakendamisest Itaalias.
Drygala, Tim. Die fehlende Verantwortung des Vorstands für sein Gehalt, oder: ketzerische Gedanken zur Vergütungsdebatte // Zeitschrift für Rechtspolitik (2012) nr. 6, lk. 161-164. Äriühingu juhatuse tegevusest, vastutusest ja tasustamisest.
Drygala, Tim. Die Reformdebatte zum AGB-Recht im Lichte des Vorschlags für ein einheitliches europäisches Kaufrecht // Juristenzeitung (2012) nr. 20, lk. 983-992. Saksamaa üldiste äritingimuste reformimise aruteludest Euroopa ühise müügiõiguse kontekstis.
Foerste, Ulrich. Gläubigerautonomie und Sanierung im Lichte des ESUG // Zeitschrift für Zivilprozess (2012) nr. 3, lk. 265-284. Ettevõtete saneerimisest Saksamaal ja ülevaade 1. märtsil 2012 jõustunud seadusest.
Gsell, Beate. Verbraucherrealitäten und Verbraucherrecht im Wandel // Juristenzeitung (2012) nr. 17, lk. 809-818. Tarbijakaitsest Saksamaal.
Howson, Nicholas Calcina. Enforcement without foundation? – Insider trading and China's administrative law crisis // The American Journal of Comparative Law (2012/Fall) nr. 4, lk. 955-1002. Vastutusest siseinfo ärakasutamisel ja siseringitehingute käsitlusest Hiina õiguses.
Izmailova, J. V. Product placement i skrõtaja reklama // Zakonodatelstvo (2012) nr. 8, lk. 10-21. Tootepaigutusest, varjatud reklaamist ja ELi audiovisuaalmeedia teenuste direktiivist (2010/13/EL).
Konecny, Andreas. Die Sanierung im Lichte des österreichischen IRÄG 2010 // Zeitschrift für Zivilprozess (2012) nr. 3, lk. 285-315. Ülevaade uuest pankrotimenetluse regulatsioonist ja ettevõtete saneerimisest Austrias.
Kortmann, Jeroen ; Swaak, Christof. Private antitrust enforcement – status quo in the Netherlands // Europäische Zeitschrift für Wirtschaftsrecht (2012) nr. 20, lk. 770-774. Monopolidevastaste direktiivide rakendamisest Hollandis.
Kozlova, N. V. ; Filippov, S. J. Subjektõ pravovõhh otnošenii svjazannõhh s sozdanijem i dejatelnosti aktsionernogo obštšestva (kommentarii projekta izmenenii GK RF) // Zakonodatelstvo (2012) nr. 8, lk. 32-42. Aktsiaseltsi asutamist ja tegevust puudutavast Vene tsiviilkoodeksi muutmise eelnõust.
Mabillard, Ramon. Das schweizerische Sanierungsrecht in Revision // Zeitschrift für Zivilprozess (2012) nr. 3, lk. 317-340. Ettevõtete saneerimisest Šveitsi õiguses.
Möllers, Thomas M. ; Hailer, Sabrina J. Möglichkeiten und Grenzen staatlicher und halbstaatlicher Eingriffe in die Unternehmensführung // Juristenzeitung (2012) nr. 17, lk. 841-851. Võimalustest ja piiridest riiklikul sekkumisel ettevõtte juhtimisse.
Oinonen, Mika. Kvantitatiivisen analyysin hyödyntäminen kilpailuoikeudessa: esimerkkinä yrityskauppa-arviointi // Lakimies (2012) nr. 5, lk. 718-741. Kvantitatiivse analüüsi kasutamisest Soome konkurentsiõiguses (nt Ryanair jt).
Pagenkopf, Martin. Der neue Glücksspielstaatsvertrag – neue Ufer, alte Gewässer // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 40, lk. 2918-2924. Hasartmängudega seotud riigilepingust, mis jõustus 1. juulil 2012.
Ruohonen, Janne. Maksukykytesti osakeyhtiön voitonjaon yhteydessä // Lakimies (2012) nr. 5, lk. 777-781. Maksevõimest aktsiaseltsi kasumi jaotamisel Soome näitel.
Schmidt, Carsten. Neues zur Ordnungspflicht in der Insolvenz einer Handelsgesellschaft? // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 46, lk. 3344-3347. Kohtupraktikast avalik-õiguslike kohustuste realiseerimise kohta ettevõtte pankroti korral ühe raudteekompanii pankrotijuhtumi põhjal.
Severin, V. A. Dopusk k informatsii v kommertšeskihh organizatsijahh // Zakonodatelstvo (2012) nr. 10, lk. 21-26. Ärisaladustest ja konfidentsiaalsele infole juurdepääsust ärisuhetes.
Zahharjan, V. R. Kommentarii k novomu zakonu o buhgalterskom utšete (obštšii i postateinõi) // Ekonomiko-pravovoi bjulleten (2012) nr. 9, lk. 3-159. Kommentaare Vene uuele raamatupidamise seadusele.
Tiede, Wolfgang ; Ryczewski, Christoph ; Yang, Maximilian. Einführung in das Akkreditierungsrecht Deutschlands // Neue Zeitschrift für Verwaltungsrecht (2012) nr. 19, lk. 1212-1216. Akrediteerimissüsteemist ja turujärelevalvest Saksamaal.
Tsurenko, A. S. Pravovoje regulirovanije elektronnoi kommertsii v sfere gossudarstvennogo i munitsipalnogo zakaza // Zakon i pravo (2012) nr. 8, lk. 40-44. Riigihangetega seotud e-äri ja e-kaubanduse õigusregulatsioonist Venemaal.
Balganesh, Shyamkrishna. The normativity of copying in copyright law // Duke Law Journal (2012/Nov) nr. 2, lk. 203-284. Autoriõigusest kopeerimisel ja autoriõiguse muutumisest Ameerika Ühendriikides.
Bretthauer, Sebastian. Schutz der Forschungsfreiheit nach dem Informationsfreiheitsgesetz (IFG) // Neue Zeitschrift für Verwaltungsrecht (2012) nr. 18, lk. 1144-1148. Uurimisvabaduse kaitsest ja juurdepääsust infole (intellektuaalse omandi kaitse ja ärisaladused) informatsioonivabaduse seaduse tõlgenduses.
Eijk, Nico ; Sloot, Bart. Must-carry regulation: a must or a burden? // IRIS plus (2012) nr. 5, lk. 7-20. Telepildi edastamise õiguste regulatsioonist Euroopas ja Ameerika Ühendriikides.
Gobless, Jan. Intellectual property rights implementation and enforcement in Poland // Polish Legal Journal (2012) nr. 1, lk. 105-122. Intellektuaalomandi õigusest Poolas.
Honkasalo, Pessi. Tietokoneohjelmien yhteentoimivuudesta – Euroopan Unionin Tuomioistuimen ratkaisu asiassa C-406/10 // Lakimies (2012) nr. 5, lk. 787-796. Euroopa Kohtu lahendist, mis käsitleb arvutiprogrammide õiguskaitset.
Lebed, Valeria. Spossobõ rasporjaženija i zaštšitõ avtorskihh prav v uslovijahh ispolzovanija Interneta // Gossudarstvo i pravo (2012) nr. 8, lk. 114-117. Autoriõigusega seotud probleemidest internetis.
Nordemann, Bernd. AGB-Kontrolle von Nutzungsrechtseinräumungen durch den Urheber // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 43, lk. 3121-3125. Liidu Ülemkohtu hinnangust kasutuslepingute tehingutingimuste autoripoolsele kontrollile.
Senftleben, Martin. Die Fortschreibung des urheberrechtlichen Erschöpfungsgrundsatzes im digitalen Umfeld // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 40, lk. 2924-2927. Autoriõiguslikust ammendumise põhimõttest Euroopa Kohtu UsedSoft-lahendi põhjal.
Tang, Xiyin. The artist as a brand : toward a trademark conception of moral rights // The Yale Law Journal (2012/Oct) nr. 1, lk. 218-257. Kunstnikust kui brändist ja kaubamärgist ning intellektuaalomandit puudutavatest õigustest Ameerika Ühendriikides.
Westkamp, Guido. Öffentliche versus private Wiedergabe im europäischen Urheberrecht // Europäische Zeitschrift für Wirtschaftsrecht (2012) nr. 18, lk. 698-702. Autoriõigusest ja sellega kaasnevatest õigustest infoühiskonnas, raadios edastatavatest fonogrammidest nt hotellides ja hambaravikabinettides; Euroopa Kohtu lahendist C-135/10.
Bruch, David. Das neue Recht der Kreislaufwirtschaft // Die Öffentliche Verwaltung (2012) nr. 20, lk. 807-809. Ringlusmajandusest Saksamaal ja 6. juulil Berliinis toimunud teaduskonverentsist ning jäätmekäitlust reguleerivast seadusest, mis jõustus 1. juunil 2012.
Kwasinicka, Kamilla ; Hoffmann, Jan. Rechtsbegriff „Umwelt” – Deutschland und Polen im Vergleich // Wirtschaft und Recht in Osteuropa (2012) nr. 9, lk. 272-274. Mõistest „keskkond” Saksa ja Poola õiguses.
Siegel, Thorsten. Zur Einklagbarkeit der Umweltverträglichkeit // Die Öffentliche Verwaltung (2012) nr. 18, lk. 709-716. Keskkonnaõiguskaitse olemusest, ulatusest ja seadusest.
Vassiljeva, M. I. Pravo graždan na dostup k prirodnõm ressursam (problemõ realizatsii) // Žurnal rossiiskogo prava (2012) nr. 8, lk. 40-49. Loodusvarade ühise kasutamise õigusest kodanikele vaba juurepääsu tagamise ja ettevõtluse aspektist.
Barinov, D. O. Zaštšita interessov storon trudovogo dogovora pri jego zakljutšenii // Zakonodatelstvo (2012) nr. 10, lk. 55-64. Õiguslikest probleemidest töötajate valikul ja töösuhete seadustamisel ning ettepanekutest töölepingu sõlmimise regulatsiooni muutmiseks.
Bayreuther, Frank. Altersgrenzen, Kündigungsschutz nach Erreichen der Altersgrenze und die Befristung von „Altersrentnern” // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 38, lk. 2758-2762. Vanuselisest diskrimineerimisest töösuhetes Euroopa Kohtu Hörnfeldti lahendi põhjal.
Blackwell, Michael. Old boys’ networks, family connections and the English legal profession // Public Law (2012/Jul) nr. 3, lk. 426-444. Õigusalal töötajate soolisest kuuluvusest ja perekondlikest sidemetest Inglismaal (nt kohtunikud).
Hnõkin, G. V. Ossobennosti formirovanija lokalnoi sistemõ stimulirovanija truda rabotnikov // Zakonodatelstvo (2012) nr. 8, lk. 43-50. Töötajatele soodustuste süsteemi loomisest kohalikul tasandil.
Low-paid work in emerging economies // International Labour Review (2012) nr. 3, lk. 141-287. Ajakirja erinumber madalapalgalisest tööst arenevates maades.
Tšebotnjagin, I. V. Pravovoje regulirovanije attestatsii rabotšihh mest – juriditšeskogo instrumenta upravlenija professionalnõmi riskami // Zakonodatelstvo (2012) nr. 9, lk. 31-36. Töökohtade ja töötingimuste atesteerimisest ja riskide hindamisest Venemaal.
Dodegge, Georg. Die Entwicklung des Betreuungsrechts bis Anfang Juni 2012 // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 40, lk. 2932-2938. Hooldusõigust puudutavatest seadusemuudatustest ja kohtupraktikast Saksamaal 2011. a. juunist 2012. a. juunini.
Gusseva, T. S. Possobije po beremennosti i rodam: rossiiskii i zarubežnõi opõt pravovogo regulirovanija // Rossiiskaja justitsija (2012) nr. 10, lk. 25-27. Rasedus- ja sünnitustoetusest Venemaal ja teistes riikides.
Kilger, Hartmut ; Prossliner, Michael. Das Recht der berufsständischen Versorgung seit dem Jahr 2010 // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 46, lk. 3347-3353. Kutsealast (arstid, hambaarstid, loomaarstid, advokaadid) tulenevate sotsiaalsete tagatistega seotud kohtupraktikast ja seadusemuudatustest Saksamaal.
Rixen, Stephan. Kein Kita-Platz trotz Rechtsanspruch? // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 39, lk. 2839-2844. Saksamaal alates 1. augustist 2013 rakenduvast süsteemist, mille järgi igal 1-3-aastasel lapsel on õigus kohale laste päevahoius (nn Kita-kohad) ja kohast ilmajäämise hüvitamisest.
Zahharov, M. L. Meždunarodnõje standartõ i rossiiskaja pensionnaja sistema // Žurnal rossiiskogo prava (2012) nr. 9, lk. 5-18. Pensionisüsteemist Venemaal, pensionieast ning vanaduspensioni määramise ja maksmise regulatsioonist.
Gal, Jens ; Sehrbrock, David. Verfahrens- und materiellrechtliche Anforderungen an die vorzeitige Abberufung von Vorstandsmitgliedern der Deutschen Bundesbank // Archiv des öffentlichen Rechts (2012/Sep) nr. 3, lk. 360-400. Saksa Liidupanga juhatuse ennetähtaegse ametist vabastamise õiguslikust alusest. Kokkuvõte inglise keeles.
Hartig, Helge. Die Befugnisse von EZB und ESRB auf dem Gebiet der Finanzsystemstabilität // Europäische Zeitschrift für Wirtschaftsrecht (2012) nr. 20, lk. 775-779. Euroopa Keskpanga ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu pädevusest finantssüsteemi stabiliseerimisel.
Hille, Sven Alexander ; Mühlbrandt, Hanno. Grundzüge des Einkommensteuerrechts // Juristische Schulung (2012) nr. 6, lk. 512-517. Tulude maksustamise põhimõtetest Saksa tulumaksuseaduse tähenduses.
Jerohhin, V. M. Bankovskaja garantija uplatõ avanssovogo plateža aktsiza na alkogol // Zakon i pravo (2012) nr. 10, lk. 103-105. Pangagarantiist alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisi avansilise maksmise regulatsioonis Venemaal.
Krasjukov, A. V. Nalogovoje objazatelstvo : ponjatije i priznaki // Rossiiskaja justitsija (2012) nr. 8, lk. 12-14. Maksukohustuse mõistest Vene õiguses.
Loštšilin, V. S. Pravovaja priroda elektronnõhh denežnõhh sredstv: podhod rossiiskogo prava // Zakon i pravo (2012) nr. 10, lk. 51-54. E-raha mõistest Vene maksusüsteemis.
Semiljutina, N. G. Problema sootnošenija graždanskogo zakonodatelstva i spetsialnogo zakonodatelstva o rõnke finansovõhh uslug (na primere federalnogo zakona „Ob investitsionnom tovarištšestve”) // Žurnal rossiiskogo prava (2012) nr. 7, lk. 116-124. Investeerimise reguleerimisest Venemaal ning finantsteenuste seaduse ja tsiviilkoodeksi normide vastavusest.
Stackmann, Nikolaus. Aufklärungsdefizite und Verjährung im Bankgewebe // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 40, lk. 2913-2917. Panga vastutusest klientide (investeerimis)nõustamisel ja kahju hüvitamise kohustuse aegumisest.
Blinov, A. G. Prava i svobodõ patsienta kak objekt ugolovno-pravovoi ohranõ // Žurnal rossiiskogo prava (2012) nr. 8, lk. 57-68. Patsiendi õiguste ja vabaduste kaitsest Vene kriminaalkoodeksi tõlgenduses.
Borkov, Viktor. Nezakonnoje obogaštšenije : prestuplenije bez dejanija? // Pravovedenije (2011) nr. 6, lk. 161-169. Alusetu rikastumise mõistest Venemaa kriminaalkoodeksis.
Brown, Darryl K. Criminal law reform and the persistence of strict liability // Duke Law Journal (2012/Nov) nr. 2, lk. 285-338. Kriminaalõiguse reformist Ameerika Ühendriikides alates 1960ndatest aastatest ja karistusõiguse kodifitseerimisest osariikide karistusseadustike vastuvõtmisel.
Clough, Jonathan. The Council of Europe Convention on Cybercrime: defining „crime” in a digital world // Criminal Law Forum (2012) nr. 4, lk. 363-391. Küberkuritegevusest, kuriteo mõistest digitaaltehnoloogia kontekstis ja Euroopa Nõukogu arvutikuritegevusevastasest konventsioonist.
Gazal-Ayal, Oren ; Tor, Avishalom. The innocence effect // Duke Law Journal (2012/Nov) nr. 2, lk. 339-401. Süütusest ja süüdistuse esitamise probleemidest (valesüüdistused) Ameerika Ühendriikides.
Habrijeva, T. J. Nautšno-pravovõje problemõ protivodeistvii korruptsii // Žurnal rossiiskogo prava (2012) nr. 7, lk. 7-14. Korruptsiooni käsitlusest ja uurimisest Venemaal ja rahvusvahelisel tasandil esimesel Euraasia korruptsioonivastase tegevuse foorumil peetud ettekande põhjal.
Haggenmüller, Sarah ; Jung, Heike ; Stuckenberg, Carl-Friedrich. „Ultima ratio” – ein Prinzip in Gefahr? Ein Tagungsbericht // Goltdammer's Archiv für Strafrecht (2012) nr. 10, lk. 636-641. Ultima ratio-põhimõttest õigusloomes, kriminaalpoliitikas ja kohtupraktikas Euroopa kontekstis Baskimaal Onatis veebruaris 2012 toimunud konverentsi materjalide põhjal.
Ivantsova, N. V. ; Kalatšjan, K. J. Prinuditelnõje rabotõ – alternativnõi ili samostojatelnõi vid nakazanija: puti poiska pravilnogo podhoda // Rossiiskaja justitsija (2012) nr. 8, lk. 58-60. Sunnitööst kui karistusest Vene kriminaalõiguses.
Jung, Heike. Das Inzestverbot oder der Europäische Gerichtshof für Menschenrechte auf den Spuren des Bundesverfassungsgerichts // Goltdammer's Archiv für Strafrecht (2012) nr. 10, lk. 617-620. Intsestikuriteo koosseisust Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Saksa põhiseaduskohtu tõlgenduses.
Kinnunen, Aarne. Restoratiivisen oikeuden kehitys Euroopassa // Haaste (2012) nr. 3, lk. 23-25. Restoratiivse õiguse arengust Euroopas; kolme osalise (ohvri, kurjategija ja kogukonna) suhete tervendamise teooriast.
Kolessova, A. S. Osnovnõje metodõ i sredstva võjavlenija nassilstvennõhh prestuplenii v semje // Zakon i pravo (2012) nr. 10, lk. 81-83. Perevägivallajuhtumite väljaselgitamise meetoditest.
Korobkina, A. N. Problemõ ossuštšestvlenija nezavissimoi antikorruptsionnoi ekspertizõ // Žurnal rossiiskogo prava (2012) nr. 9, lk. 60-65. Korruptsioonivastasest tegevusest ja probleemidest ekspertiisi sõltumatuse tagamisel.
Krassikova, A. A. Zloupotreblenije doverijem kak spossob soveršenija mošennitšestva // Zakon i pravo (2012) nr. 8, lk. 80-82. Usalduse kuritarvitamise käsitlusest Vene kriminaalõiguses.
Kroitner, Martin. Osnovnõje zadatši i funktsii Meždunarodnoi Antikorruptsionnoi Akademii // Žurnal rossiiskogo prava (2012) nr. 7, lk. 20-22. Rahvusvahelise Korruptsioonivastase Võitluse Akadeemia (IACA – International Anti-Corruption Academy) ülesannetest ja tegevusest.
Lintonen, Tomi ; Kotovirta, Elina. Huumeiden käyttö yleistyy // Haaste (2012) nr. 3, lk. 40-41. Uimastite tarvitamise suurenemisest Soomes.
Marku, Žerar. Borba protiv korruptsii vo Frantsii // Žurnal rossiiskogo prava (2012) nr. 7, lk. 34-40. Korruptsiooniga võitlemisest ja huvide konflikti reguleerimisest Prantsusmaal.
Meyer, Frank. Ausschluss und Minderung strafrechtlicher Verantwortung bei Handeln auf Weisung // Goltdammer's Archiv für Strafrecht (2012) nr. 9, lk. 556-573. Kriminaalvastutuse vähendamisest korralduste/instruktsioonide alusel tegutsemise korral Saksa sõjaväe karistusseadustiku (WStG – Wehrstrafgesetzbuch) ja avaliku teenistuse seaduse tähenduses ning rahvusvahelises kriminaalõiguses.
Oikarainen, Jukka. Syyteneuvottelu ja tunnustamisoikeudenkäynti oikeuspoliittisena kysymyksenä – uhka vai mahdollisuus? // Lakimies (2012) nr. 5, lk. 742-763. Süüdistuse esitamise probleemidest; mõistest „plea bargaining”.
Parrish, Austen L. Domestic responses to transnational crime: the limits of national law // Criminal Law Forum (2012) nr. 4, lk. 275-293. Vajadusest luua piiriülene õigusregulatsioon rahvusvahelise kuritegevusega võitlemiseks.
Primak, M. A. Vidõ konkurentsii ugolovno-pravovõhh norm // Zakon i pravo (2012) nr. 10, lk. 66-68. Konkureerivatest normidest Vene kriminaalõiguses.
Rafaljuk, J. J. ; Vlassova, N. V. Juriditšeskaja nauka pravovõhh mehhanizmov protivodeistvija korruptsii // Žurnal rossiiskogo prava (2012) nr. 7, lk. 43-68. Ülevaade Moskvas 30.-31. mail 2012 toimunud esimesest Euraasia korruptsioonivastase tegevuse foorumist „Juriidiline innovatsioon korruptsioonivastases võitluses”.
Saliger, Frank. Grenzen normativer Auslegung im Strafrecht // Juristenzeitung (2012) nr. 14, lk. 723-728. Normide tõlgendamise piiridest karistusõiguses.
Schmidt, Detlev. Die Entwicklung des Betäubungsmittelstrafrechts bis Mitte 2012 // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 42, lk. 3072-3077. Narkootikumidega seotud kuritegevusest ja vastavast kohtupraktikast Saksamaal.
Ziemann, Sascha ; Ziethen, Jörg. Die neue EU-Richtlinie zur Bekämpfung von Kindermissbrauch und Kinderpornographie // Zeitschrift für Rechtspolitik (2012) nr. 6, lk. 168-171. Laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust käsitleva ELi direktiivi kohaldamisest Austria ja Saksa õiguses.
Tippelskrich, Maria von. Schutz des Wettbewerbs vor Korruption // Goltdammer's Archiv für Strafrecht (2012) nr. 9, lk. 574-588. Altkäemaksu karistatavusest ärisuhtluses Saksa karistusseadustiku § 299 tõlgenduses.
Van Hellemont, Elke. Gangland online : performing the real imaginary world of gangstas and ghettos in Brussels // European Journal of Crime, Criminal Law and Criminal Justice (2012) nr. 2, lk. 165-180. Suhtluseks blogisid ehk ajaveebe kasutavate noorte mustanahaliste aafriklaste jõukudest Brüsselis.
Ahrens, Martin. Mediationsgesetz und Güterichter – neue gesetzliche Regelungen der gerichtlichen und außergerichtlichen Mediation // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 34, lk. 2465-2471. Mediatsiooni ja teiste vaidluste lahendamise kohtuväliste menetluste soodustamise seadusest, mis jõustus 26. juulil 2012.
Anderson, James M. ; Heaton, Paul. How much difference does the lawyer make? The effect of defence counsel on murder case outcomes // The Yale Law Journal (2012/Oct) nr. 1, lk. 154-217. Advokaadi mõjust kohtulahenditele mõrvajuhtumite puhul.
Bose, Raja ; Meredith, Ian. Emergency arbitration procedures : a comparative analysis // International Arbitration Law Review (2012) nr. 5, lk. 186-194. Erakorralise vahekohtumenetluse võrdlevast analüüsist.
Deneka, Irina. O nekotorõhh ossobennostjahh pretsedenta v federalnõhh okružnõhh sudjahh SŠA // Gossudarstvo i pravo (2012) nr. 8, lk. 92-98. Pretsedendiõiguse eripäradest Ameerika Ühendriikide osariikide kohtutes.
Dzehtsiarou, Kanstantsin ; Lukashevich, Vasily. Informed decision-making: the comparative endeavours of the Strasbourg Court // Netherlands Quarterly of Human Rights (2012/Sep) nr. 3, lk. 272-298. Informeeritud nõusolekust uuringutes osalemisel ja võrdlevate uuringute kasutamisest Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikas.
Filatov, A. V. O pravahh i zakonnõhh interessahh utšastnikov sudebnogo razbiratelstva v ugolovnom protsesse // Zakon i pravo (2012) nr. 8, lk. 88-90. Menetluses osalejate (tunnistajad, uurijad, eksperdid jt) õiguste ja huvide kaitsest kriminaalmenetluses.
Gerhardt, Rudolf ; Kepplinger, Hans Matthias. Auf dem Weg zur Wahrheit? // Zeitschrift für Rechtspolitik (2012) nr. 7, lk. 213-217. Kohtunike küsitlusest Saksamaal kohtulahenditeni jõudmise/lahendite leidmise teemal.
Henssler, Martin ; Deckenbrock, Christian. Renaissance der objektiven Interessenbestimmung beim Verbot der Vertretung widerstreitender Interessen? // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 45, lk. 3265-3270. Advokaatide objektiivsete huvide määratlusest ja vastuoluliste huvide esindamise keelust.
Hoffmann, Jan Felix. Defizite im Recht der Prozesskostenerstattung – Erledigung und „materiell-rechtliche” Kostenerstattungspflichten // Zeitschrift für Zivilprozess (2012) nr. 3, lk. 345-383. Menetluskulude kandmisest ja hüvitamisest Saksa tsiviilkohtumenetluses.
Johnson, Phillip. What can the press really say? Contempt of court and the reporting of parliamentary proceedings // Public Law (2012/Jul) nr. 3, lk. 491-507. Kohtuasjade kajastamisest briti meedias.
Lebedeva, J. A. Ossobennosti proizvodstva i ispolnenija postanovlenii po delam ob administrativnõhh pravonarušenijahh // Žurnal rossiiskogo prava (2012) nr. 9, lk. 71-82. Haldusvastutusest ja väärtegude menetlemisest Venemaal.
Magnus, Dorothea. Das „öffentliche Interesse” in § 153 Abs. 1 StPO – Analyse anhand eines aktuellen Falles // Goltdammer's Archiv für Strafrecht (2012) nr. 10, lk. 621-635. Mõistest „avalik huvi jälitustegevuses” Saksa kriminaalmenetluse seadustiku § 153 tähenduses.
Mazurkova, T. V. Sudebnaja vlast Kanadõ: vlijanije hartii prav i svobod 1982 g. // Vestnik Moskovskogo universiteta : pravo (2012) nr. 3, lk. 94-111. Kanada kohtusüsteemist ja inimõiguste harta mõjust kohtutele.
Miara, Lucja ; Prais, Victoria. The role of civil society in the execution of judgements of the European Court of Human Rights // European Human Rights Law Review (2012) nr. 5, lk. 528-537. Kodanikuühiskonna mõjust Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmisele.
Michael, Lothar. Grenzen einer verschärften Vorlagenkontrolle des Art. 267 Abs. 3 AEUV durch das BVerfG : unionsrechtsfreundliche oder grundrechtsfreundliche Modifizierungen des Art. 101 Abs. 1 Satz 2 GG // Juristenzeitung (2012) nr. 18, lk. 870-880. Euroopa Kohtu pädevusest teha eelotsuseid; edasikaebamisvõimalusest kohtuasjades, mille puhul riigisisene õigus seda ei võimalda; kohtualluvuse probleemidest.
Paeffgen, Hans-Ullrich ; Wasserburg, Klaus. Geheimnisse des Systems der Kontrolle // Goltdammer's Archiv für Strafrecht (2012) nr. 9, lk. 535-555. Mõtteid kohtuniku rollist, kohtulahendite põhjendatusest ja õiguskaitsest kriminaalmenetluses Saksa põhiseaduskohtu 23.05.2012. a. lahendi kontekstis.
Prokofjev, A. V. Ugolovnaja otvetstvennost za predostavlenije zavedomo ložnõhh svedenii, prepjatstvujuštšihh ossuštšestvleniju pravosudija po zakonodatelstvu Norvegii, Švetsii, Finljandii i Rossii // Vestnik Moskovskogo universiteta : pravo (2012) nr. 3, lk. 141-147. Vastutusest kohtus valeütluste andmise eest Norra, Rootsi, Soome ja Vene õiguses.
Schnichels, Dominik ; Stege, Ulrich. Die Entwicklung des europäischen Zivilprozessrechts im Bereich der EuGVVO im Jahr 2011 // Europäische Zeitschrift für Wirtschaftsrecht (2012) nr. 21, lk. 812-817. Euroopa tsiviilkohtumenetluse arengust.
Skoblikov, P. A. Otkaz v dostupe pravosudiju postradavšim ot prestuplenii: problemõ i rešenija // Zakonodatelstvo (2012) nr. 8, lk. 72-79. Kuriteoohvrite kaitsest Venemaal ja kriminaalmenetluse ajakohastamisest.
Ševtšuk, P. P. Razvitije ispolnitelnogo proizvodstva v Rossiiskoi Federatsii v svete jevropeiskihh tendentsii jego soveršenstvovanija // Zakon i pravo (2012) nr. 9, lk. 104-108. Kohtuotsuste täitmise Euroopa standarditest ja täitemenetlusest Venemaal.
Zaikov, D. J. Srok obraštšenija v sud i srok iskovoi davnosti: sravnitelno-pravovoi analiz // Zakonodatelstvo (2012) nr. 9, lk. 62-71. Kohtusse pöördumise ja hagi aegumise tähtaegadest tsiviil- ja vahekohtumenetluses.
Želtobrjuhhov, S. P. Vremennoje otstranenije podozrevajemogo (obvinjajemogo) ot zanimajemoi dolžnosti // Rossiiskaja justitsija (2012) nr. 9, lk. 35-38. Kuriteos kahtlustatava ajutiselt ametist (teenistuskohustuste täitmiselt) kõrvaldamisest Vene kriminaalmenetluse seadustiku tähenduses.
Utkin, A. P. Ohrana prav tšeloveka i graždanina kak printsip ugolovnogo sudoproizvodstva Rossiiskoi Federatsii // Zakon i pravo (2012) nr. 9, lk. 73-75. Põhi- ja inimõiguste kaitsest kriminaalmenetluses.
Vlassenko, N. A ; Tšernõšova, T. V. Primenenije i pravo // Žurnal rossiiskogo prava (2012) nr. 7, lk. 91-106. Lepitamise õiguslikest aspektidest Venemaal.
Warchol, Marcin. Die polnische Rechtsanwaltschaft – Geschichte, aktueller Stand, Zukunft und Situation auf internationaler Ebene // Osteuropa Recht (2012) nr. 3, lk. 90-102. Poola advokatuurist, selle ajaloost, hetkeseisust ja tulevikust.
Abroskin, A. V. Vidõ zapreštšenija obštšestvennõhh objedinenii v Rossiiskoi Federatsii // Zakon i pravo (2012) nr. 10, lk. 41-44. Vabaühenduste tegevuse piirangutest Venemaal.
Andrejev, Andrei. Suverenitet Rossiiskogo gossudarstva kak subjekt meždunarodnogo prava // Gossudarstvo i pravo (2012) nr. 8, lk. 76-86. Venemaa iseseisvuse juriidilisest sisust rahvusvahelise õiguse tähenduses.
Augsberg, Steffen. Wer ist das Volk? // Zeitschrift für Gesetzgebung (2012) nr. 3, lk. 251-265. Mõistest „rahvas” Saksa põhiseaduse ja liidumaade põhiseaduste tähenduses ning demokraatlike otsustusprotsesside mitmekesistamisest.
Bergmoser, Ulrich. Beitrag der Verwaltungsreform zu einem funktionsgerechten parlamentarischen Budgetrecht // Die Öffentliche Verwaltung (2012) nr. 19, lk. 741-751. Haldusreformi elementidest, mille abil muuta parlamendi otsustuspädevuse põhimõtteid riigi eelarve küsimustes.
Bondarets, J. B. Prezident Rossiiskoi Federatsii i sudebnaja vlast: sferõ, vzaimodeistvija i vlijanija // Zakon i pravo (2012) nr. 10, lk. 33-34. Kohtute sõltumatusest; võimujaotusest Venemaa presidendi ja kohtusüsteemi vahel.
Borowy, Oliver. Parlamentarisches Ordnungsgeld und Sitzungsausschluss: verfassungsrechtliche Aspekte // Zeitschrift für Parlamentsfragen (2012) nr. 3, lk. 635-657. Parlamendiliikmete karistamise (rahatrahv, istungilt kõrvaldamine) põhiseaduslikkusest.
Darkov, A. A. Pravovaja priroda polititšeskihh partii i ihh istoritšeskoje znatšenije dlja razvitija rossiiskogo obštšestva, gossudarstva i prava // Zakon i pravo (2012) nr. 8, lk. 25-28. Poliitiliste parteide õiguslikust staatusest Venemaal.
Doerfert, Carsten. „Aus Nationalstolz wurde Grössenwahn” // Der Staat (2012) nr. 3, lk. 461-486. Ameeriklaste hinnangutest Saksamaa olukorrale aastatel 1914-1920 Ameerika vanima riigiteadusliku ajakirja Political Science Quarterly (PSQ) materjalide põhjal.
Dyevre, Arthur. The French parliament and European integration // European Public Law (2012/Sep) nr. 3, lk. 527-547. Prantsusmaa riigiõigusest ja põhiseadusest Euroopa integratsiooni kontekstis.
Gawel, Erik ; Bretschneider, Wolfgang. Gehalt und Grenzen eines Rechts auf Wasser // Archiv des öffentlichen Rechts (2012/Sep) nr. 3, lk. 321-359. Veest kui põhiõigusest ning vee maksustamisest ja hinnapoliitikast Saksamaal. Kokkuvõte inglise keeles.
Ghaleigh, Navraj Singh ; Kemp, Ben ; Reid, Paul. Politics as a profession : electoral law, parliamentary standards and regulating politicians // Public Law (2012/Oct) nr. 4, lk. 658-682. Poliitikuks olemisest kui elukutsest Šoti õiguse käsitluses.
Graham, Cosmo. English rapport: the coalition and the Constitution // European Public Law (2012/Sep) nr. 3, lk. 423-436. Suurbritannia põhiseadusest ELi arengute ja Euroopa inimõiguste konventsiooni kontekstis.
Haug, Volker M. Das Bundesverfassungsgericht als Gesetzgeber anstelle des Gesetzgebers: ein kritischer Blick auf das Wahlrechtsurteil vom 25. Juli 2012 // Zeitschrift für Parlamentsfragen (2012) nr. 3, lk. 658-674. Saksa põhiseaduskohtu hinnangust uuele valimisseadusele.
Henning, Maria ; Volkamer, Melanie ; Budurushi, Jurlind. Transparentes eVoting // Die Öffentliche Verwaltung (2012) nr. 20, lk. 789-796. Elektroonilisest hääletussüsteemist ja e-hääletusest Hesseni liidumaa kohalike omavalitsuste valimiste näitel.
Hirsch, Günter. Im Namen des Volkes: Gesetz – Recht – Gerechtigkeit // Zeitschrift für Rechtspolitik (2012) nr. 7, lk. 205-209. Kohtunike osast seaduste tõlgendamisel ja õiguse edasiarendamisel.
Hoffmann, Josef ; Wisser, Michael. Sachverständige Rechtsetzung: die Ausschüsse des Bundesrates in der Gesetzgebung des Bundes // Zeitschrift für Parlamentsfragen (2012) nr. 3, lk. 598-608. Saksa Liidunõukogu (Bundesrat) komisjonide osast õigusloomes.
Hufen, Christian. Neues Parteiverbotsverfahren gegen die NPD? // Zeitschrift für Rechtspolitik (2012) nr. 7, lk. 202-205. Saksa põhiseaduse artikli 21 II tõlgendamisest natsionaaldemokraatliku partei tegevuse keelustamise kontekstis.
Jach, Frank-Rüdiger. Verfassungsrechtliche Fragen der Verlängerung und Neuregelung von Auskunftsrechten des Verfassungsschutzes // Die Öffentliche Verwaltung (2012) nr. 20, lk. 797-804. Pankade, krediidiasutuste, lennufirmade, telekommunikatsiooni- ja postiteenuse pakkujate informeerimiskohustusest terrorismivastases võitluses Saksa põhiseaduse aspektist.
Kalb, Moritz ; Roßner, Sebastian. Das Notbewilligungsrecht des Finanzministers als Mittel der Gouvernmentalisierung von Budgetentscheidungen // Neue Zeitschrift für Verwaltungsrecht (2012) nr. 17, lk. 1071-1075. Rahandusministri n-ö eriloa andmise õigusest riigieelarvega seotud otsustes (aktsiatehingud, ESM).
Klein, Hans H. Die Macht des Bundestages // Zeitschrift für Gesetzgebung (2012) nr. 3, lk. 209-227. Saksa parlamendi muutunud pädevustest ja ülesannetest Euroopa integratsiooni kontekstis.
Krolikowski, Jakub ; Krzywon, Adam ; Warzecha, Katarzyna. Constitutional courts handling motions on the question of the constitutionality of European law // Polish Legal Journal (2012) nr. 1, lk. 19-71. Euroopa õiguse põhiseaduslikkusest põhiseaduskohtute hinnangul.
Ladiges, Manuel. Der Einsatz der Streitkräfte im Katastrophennotstand nach dem Plenarabschluss des Bundesverfassungsgerichts // Neue Zeitschrift für Verwaltungsrecht (2012) nr. 19, lk. 1225-1228. Saksa põhiseaduskohtu seisukohast seoses kaitseväe kasutamisega katastroofiolukorras.
Linhart, Eric ; Windwehr, Jana. Die Bedeutung bestimmter Ministerien, Geschäftsbereiche und Politikfelder für den Parteien in den deutschen Bundesländern // Zeitschrift für Parlamentsfragen (2012) nr. 3, lk. 579-597. Erakondlikest huvidest lähtuvast ministrikohtade (ministeeriumite) jaotamisest ja ärivaldkondade tähtsustamisest.
Merten, Heike. Die Finanzierung politischer Jugendorganisationen gerät unter Gesetzgebungsdruck // Neue Zeitschrift für Verwaltungsrecht (2012) nr. 19, lk. 1228-1231. Poliitiliste noorteorganisatsioonide riigieelarvest rahastamise probleemidest ja Berliin-Brandenburgi kõrgema halduskohtu vastavast lahendist.
Meßerschmidt, Klaus. Private Gesetzgebungshelfer – Gesetzgebungsoutsourcing als privatisiertes Regulierungsmanagement in der Kanzleidemokratie? // Der Staat (2012) nr. 3, lk. 387-415. Delegeerimisest õigusloomes ja erasektori seadusandlikku tegevusse kaasamise võimalikkusest.
Morlok, Martin ; Kühr, Hanna. Wahlrechtliche Sperrklauseln und die Aufgaben einer Volksvertretung // Juristische Schulung (2012) nr. 5, lk. 385-392. Valimisseadusest tulenevate piirangute (nt 5% künnis) tähendusest põhiseaduse, Saksa põhiseaduskohtu, ELi õiguse ja esinduskogude ülesannete aspektist.
Nettesheim, Martin. Wo „endet” das Grundgesetz? – Verfassungsgebung als grenzüberschreitender Prozess // Der Staat (2012) nr. 3, lk. 313-355. Rahvusriigi põhiseaduse identiteedist ja piiridest Saksa põhiseaduskohtu hinnangutes Euroopa integratsiooniprotsessi kontekstis.
Palermo, Francesco. Judicial adjudication of language rights in Central, Eastern, and South-Eastern Europe. Principles and criteria // Journal of Constitutional Law in Eastern & Central Europe (2012) nr. 1, lk. 61-106. Rahvusvähemuste keelelisi õigusi käsitlevast kohtupraktikast; lisatud bibliograafia ja põhiseaduskohtute vastavad lahendid (Vene, Läti, Leedu, Ukraina, Tatarstan, Horvaatia, Slovakkia).
Reid, Colin T. A new sort of duty? The significance of „outcome” duties in the Climate Change and Child Poverty Acts // Public Law (2012/Oct) nr. 4, lk. 749-767. Ministrite kohustuste realiseerimisest õigusloomes Šoti kliimamuutuste seaduse (Climate Change Act) ja laste vaesuse vähendamise seaduse (Child Poverty Act) näitel.
Schmidt am Busch, Birgit. Intersexualität und staatliche Schutzpflichten bei geschlechtszuweisenden Operationen // Archiv des öffentlichen Rechts (2012/Sep) nr. 3, lk. 441-458. Saksa põhiseaduskohtu transseksuaalsust ja soovahetusoperatsioone käsitlevast lahendist (11.01.2011). Kokkuvõte inglise keeles.
Vincze, Attila ; Varju, Marton. Hungary : the new fundamental law // European Public Law (2012/Sep) nr. 3, lk. 437-453. Ungari uuest põhiseadusest.
Wittreck, Fabian. Durchschnitt als Dienstpflicht? // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 45, lk. 3287-3292. Kohtunike sõltumatusest ja nende töö teenistuslikust järelevalvest Saksamaal.
Wolff, Heinrich Amadeus ; Mundi, Daniel. Die Verlängerung der speziellen Auskunftsbefugnisse der Nachrichtendienste // Zeitschrift für Gesetzgebung (2012) nr. 3, lk. 278-292. Julgeolekuteenistuste kohustusest informeerida tele- ja telekommunikatsiooniteenuste pakkujaid, krediidiasutusi ja õhutranspordiettevõtteid – ülevaade 10. jaanuaril 2012 jõustunud seadusemuudatustest.
Andritšenko, L. V. ; Meštšerjakova, M. A. Informatsionnõje registrõ kak effektivnoje sredstvo sbora i monitoringa dannõhh o nasselenii // Žurnal rossiiskogo prava (2012) nr. 8, lk. 16-40. Rahvastikuandmeid sisaldavate üleriigiliste ja kohalike inforegistrite pidamise regulatsioonist ja isikuandmete kaitsest Venemaal; näiteid ka Soomest ja Šveitsist.
Aslanov, R. M. Vzaimodeistvije informatsii i prava kak strukturnõhh elementov informatsionnogo obštšestva // Zakon i pravo (2012) nr. 9, lk. 95-96. Informatsiooniõiguse arengust ja infole juurdepääsu õigusregulatsioonist Venemaal.
Bretthauer, Sebastian. Schutz der Forschungsfreiheit nach dem Informationsfreiheitsgesetz (IFG) // Neue Zeitschrift für Verwaltungsrecht (2012) nr. 18, lk. 1144-1148. Uurimisvabaduse kaitsest ja juurdepääsust infole (intellektuaalse omandi kaitse ja ärisaladused) Saksa informatsioonivabaduse seaduse tõlgenduses.
Füßer, Klaus. Der Schutz raumgreifender Kulturdenkmale // Die Öffentliche Verwaltung (2012) nr. 19, lk. 760-768. Muinsuskaitsest ja piirkonnaüleste kultuurimälestiste kaitse põhimõtete reguleerimisest.
Gola, Peter ; Klug, Christoph. Die Entwicklung des Datenschutzrechts in den Jahren 2011/2012 // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 34, lk. 2489-2493. Andmekaitsega seotud seadusemuudatustest ja kohtupraktikast Saksamaal ajavahemikus juuli 2011 – juuli 2012.
Goodwin, James. The last defence of Wednesbury // Public Law (2012/Jul) nr. 3, lk. 445-467. Proportsionaalsuse põhimõttest Inglismaa avalikus õiguses.
Heller, Robert E. ; Soschinka, Holger. Das nationale Waffenregister // Neue Zeitschrift für Verwaltungsrecht (2012) nr. 18, lk. 1148-1152. Saksa relvaseadusest ja 1. jaanuarist 2013 käivituvast üleriigilisest elektroonilisest relvaregistrist.
Henneke, Hans-Günter. Effizientere Erfüllung öffentlicher Aufgaben durch intensivierte bürgschaftliche Mitwirkung? // Zeitschrift für Gesetzgebung (2012) nr. 3, lk. 228-251. Kohalike omavalitsuste ja kodanike tõhusamast koostööst avalike teenuste osutamisel.
Kuznetsov, V. I. O razrešitelnõhh funktsijahh Minoboronõ Rossii // Žurnal rossiiskogo prava (2012) nr. 9, lk. 29-37. Kaitseministeeriumi ülesannetest Vene haldusõiguse aspektist.
Lomakina, L. A. Ponjatije maloznatšitelnosti administrativnogo pravonarušenija v KoAP RF // Žurnal rossiiskogo prava (2012) nr. 9, lk. 55-59. Haldusvastutusest ja väheolulisuse mõistest Vene haldusõiguserikkumiste koodeksi tähenduses.
McGuire, Matthew A. Subprime education: for-profit colleges and the problem with Title IV Federal Student Aid // Duke Law Journal (2012/Oct) nr. 1, lk. 119-160. Kõrghariduse omandamise soodustamisest Ameerika Ühendriikides ning vastuolust õppetoetuspoliitika ja tasulise kõrghariduse pakkumise vahel.
Müller, Christine. Advancing regulation with respect to dynamic efficient network investments: insights from the United Kingdom and Italy // Competition and Regulation in Network Industries (2012/Sep) nr. 3, lk. 256-272. Elektrivõrgustike haldamisest ning vastavast õigusregulatsioonist Suurbritannias ja Itaalias.
Panfilov, Anatoli. Problemõ primenenija mer administrativnoi otvetstvennosti za otdelnõje pravonarušenija v sfere ohranõ objektov kulturnogo nassledija v Rossiiskoi Federatsii // Gossudarstvo i pravo (2012) nr. 8, lk. 26-34. Kultuuriväärtuste rikkumisega seotud haldusvastutuse kohaldamise probleemidest Venemaal.
Peifer, Karl-Nikolaus. Persönlichkeitsschutz und Internet – Anforderungen und Grenzen einer Regulierung // Juristenzeitung (2012) nr. 17, lk. 851-859. Isikuandmete kaitsest internetis – reguleerimise nõuded ja piirid; kas isikuandmete kaitse või andmekaitse.
Roth, Hans-Peter. Regierungstätigkeiten im Lichte der Informationsfreiheit // Die Öffentliche Verwaltung (2012) nr. 18, lk. 717-725. Informatsioonivabaduse seaduse kohaldamisest ametliku ja valitsuse tegevust puudutava info suhtes ning Liidu Halduskohtu varasemaid põhimõtteid muutvatest lahenditest (03.11.2011, 7 C 3.11 ja 7 C 4.11).
Safoklov, Yury. Das Pendel des russischen Versammlungsrechts: zwischen Freiheit und Repression // Osteuropa Recht (2012) nr. 3, lk. 67-89. Avalike koosolekute korraldamise õigusest Venemaal.
Scheidler, Alfred. Beschränkung der Ingewahrsamnahme von Personen zur Gefahrenabwehr durch den EGMR // Neue Zeitschrift für Verwaltungsrecht (2012) nr. 17, lk. 1083-1085. Ohu ennetamisest ja protestiaktsioonidega (G8 tippkohtumine Rostocki lähistel) seotud isikute kinnipidamise piiridest Euroopa Inimõiguste Kohtu 01.12.2011. a. lahendi põhjal.
Schoch, Friedrich. Amtliche Publikumsinformation zwischen staatlichem Schutzauftrag und Staatshaftung // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 39, lk. 2844-2850. Riigivastutusest ametliku avaliku teabe edastamisel.
Scholten, Hans-Joseph. Rechtsfragen rund um das Tragen eines Helms im Straßenverkehr // Neue Juristische Wochenschrift (2012) nr. 41, lk. 2993-2996. Kiivri kandmise kohustusest liikluses (sh elektroonika abil liikuvad jalgrattad, rulad jms) Saksamaal.
Schächtele, Jan ; Uhlenbrock, Jens. How to regulate a market-driven rollout of smart meters? A multi-sided market perspective // Competition and Regulation in Network Industries (2012/Sep) nr. 3, lk. 273-305. Kaugloetavate elektrimõõdikute turust ning vastavast õigusregulatsioonist.
Trurnit, Christopher. Vorfeldmaßnahmen bei Versammlungen // Neue Zeitschrift für Verwaltungsrecht (2012) nr. 17, lk. 1079-1083. Politseilistest abinõudest avaliku korra tagamiseks enne suurüritusi/massikogunemisi.
Dörenberg, Vivianne ; Frederiks, Brenda. The legal position of vulnerable people in the future : improving of going backwards? // European Journal of Health Law (2012/Dec) nr. 5, lk. 485-502. Psüühikahäiretega patsientide õigustest Hollandis.
Isolas, Hubert. European comparison of the rights in the Mental Health Act // East European Human Rights Review (2012) nr. 1, lk. 79-106. Vaimse tervise seadusest Iirimaal (2001), seadusemuudatustest ja võrdlusest Euroopa seadusandlusega.
Litovkina, M. I. Konstitutsionnoje pravo na ohranu zdorovja i pravo na lekarstvennuju bezopasnost // Zakon i pravo (2012) nr. 9, lk. 36-39. Ravimiohutusest ja õigusest tervisekaitsele.
Morrissey, Fiona. The United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities: a new approach to decision-making in mental health law // European Journal of Health Law (2012) nr. 5, lk. 423-440. ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 12 analüüs patsiendi otsustusõiguse aspektist.
Schütz, Joachim ; Knieps, Franz. Wettbewerb in der ambulanten vertragsärztlichen Versorgung // Zeitschrift für Rechtspolitik (2012) nr. 6, lk. 164-168. Tervishoiuteenuste ja arstiabi kättesaadavusest Saksamaal ning vajadusest reformida tervishoiukorraldust ja arstidega sõlmitavaid lepinguid.
Taylor, Simon. Cross-border patients and informed choices on treatment in English and French law and the patients’ rights directive // European Journal of Health Law (2012/Dec) nr. 5, lk. 467-484. Piiriülestest tervishoiuteenustest, õigusest informeeritusele Inglise ja Prantsuse õiguses, ELi patsiendiõiguste kohaldamise direktiivist 2011/24/EL.
Van Assche, Kristof ; Genicot, Gilles ; Sterckx, Sigrid. Using mentally incompetent adults as living organ donors : widely diverging regulations in Europe // European Journal of Health Law (2012/Dec) nr. 5, lk. 441-466. Vaimse puudega isikutest organidoonorluses ning vastavast seadusandlusest Euroopas.
Wallrabenstein, Astrid. Wettbewerb im Gesundheitswesen // Juristenzeitung (2012) nr. 17, lk. 818-825. Põhiõigustest, sotsiaalkaitsest ja konkurentsist tervishoius.
Bartels, Lorand. The WTO legality of the application of the EU’s emission trading system to aviation // European Journal of International Law (2012) nr. 2, lk. 429-468. WTO mõjust ELi saastekvootidega kauplemise süsteemile lennunduses.
Bogdandy, Armin von. The European lesson for international democracy : the significance of articles 9-12 EU Treaty for international organizations // European Journal of International Law (2012) nr. 2, lk. 315-334. Rahvusvaheliste organisatsioonide demokratiseerimisest tulenevalt Lissaboni lepingu artiklitest 9-12.
Boister, Neil. International tribunal for transnational crimes: towards a transnational criminal court? // Criminal Law Forum (2012) nr. 4, lk. 295-318. Rahvusvaheliste kuritegude menetlemisest rahvusvahelises õiguses.
Bonafé, Beatrice I. Interests of a legal nature justifying intervention before the ICJ // Leiden Journal of International Law (2012) nr. 3, lk. 739-757. Kolmandate riikide õigusest sekkuda kohtueelsesse menetlusprotsessi vastavalt Rooma statuudi artiklile 62.
Boyle, Alan. Human rights and the environment : where next? // European Journal of International Law (2012/Aug) nr. 3, lk. 613-642. Inimõiguste ja keskkonna kaitse seostest rahvusvahelises õiguses.
Davies, Arwel. State liability for judicial decisions in European Union and international law // International & Comparative Law Quarterly (2012) nr. 3, lk. 585-611. Riigi vastutusest kohtuotsuste tegemisel ELi ja rahvusvahelises õiguses.
Fink, Matthäus. Grenzen des arabischen Wandels aufgrund von Investitionsschutzrecht? // Zeitschrift für ausländisches öffentliches Recht und Völkerrecht (2012) nr. 3, lk. 483-519. Rahvusvahelise õiguse piiridest välisinvesteeringute kaitsel nn araabia kevadest mõjutatud Egiptuses ja Liibüas.
Fourie, Andria Naudé. The World Bank Inspection Panel’s normative potential : a critical assessment, and a restatement // Netherlands International Law Review (2012) nr. 2, lk. 199-234. Maailmapanga reeglitest ja normidest, õigussüsteemide järelevalvest ja inimõigustest.
Korepina, A. V. Vlijanije obštšepriznannõhh printsipov i norm meždunarodnogo prava na zakonodatelstvo ob administrativnõhh pravonarušenijahh // Zakon i pravo (2012) nr. 10, lk. 86-88. Rahvusvahelise õiguse normide ja põhimõtete mõjust väärtegude regulatsioonile ja kohtupraktikale Venemaal.
Laursen, Andreas. A Danish paradox? A brief review of the status of international crimes in Danish law // Journal of International Criminal Justice (2012/Sep) nr. 4, lk. 997-1016. Rahvusvahelistest kuritegudest Taani seadusandluse kontekstis.
Lydgate, Emily Barrett. Sustainable development in the WTO: from mutual supportiveness to balancing // World Trade Review (2012) nr. 4, lk. 621-639. WTO säästvast arengust ja kaubanduse liberaliseerimisest rahvusvahelises kaubanduses.
Payandeh, Mehrdad. Einführung in das Recht der Vereinten Nationen // Juristische Schulung (2012) nr. 6, lk. 506-511. ÜRO struktuurist, tegevuse õiguslikust alusest ja olulisematest funktsioonidest.
Roeder, Tina. Traditional islamic approaches to public international law – historic concepts, modern implications // Zeitschrift für ausländisches öffentliches Recht und Völkerrecht (2012) nr. 3, lk. 521-541. Religiooni rollist rahvusvahelistes suhetes islami ja islamismi näitel.
Smbatjan, A. S. Ob algoritme opredelenija pretsedentnoi normõ v meždunarodnom prave // Žurnal rossiiskogo prava (2012) nr. 8, lk. 98-104. Pretsedendi järgimise (stare decisis) põhimõttest rahvusvahelises õiguses.
Tovar, Patricia. Preferential trade agreements and unilateral liberalization: evidence from CAFTA // World Trade Review (2012) nr. 4, lk. 591-619. Kaubanduslepingutest ja kaubanduse liberaliseerimisest; Kesk-Ameerika Vabakaubanduslepingust kui organisatsioonist.
Andenas, Mads ; Bjorge, Eirik. Human rights and acts by troops abroad : rights and jurisdictional restrictions // European Public Law (2012/Sep) nr. 3, lk. 473-492. ÜRO liikmesriikide vastutusest inimõiguste rikkumisel ning vastavast õigusregulatsioonist.
Clayton, Richard. Smoke and mirrors : the Human Rights Act and the impact of Strasbourg case law // Public Law (2012/Oct) nr. 4, lk. 639-657. Inimõigustest ja Euroopa Inimõiguste Kohtu tegevuse mõjust inimõiguste kaitsele Suurbritannias.
Cook, Kate. Solidarity as a basis for human rights // European Human Rights Law Review (2012) nr. 5, lk. 504-515. Solidaarsusprintsiibist inimõiguste kontekstis.
Diggelmann, Oliver ; Altwicker, Tillmann. Finanzielle Gerichtszugangsschranken in Zivilprozessen im Licht von Art. 6 Abs. 1 EMRK // Die Öffentliche Verwaltung (2012) nr. 20, lk. 781-788. Rahalistest piirangutest (sh juriidilistele isikutele) kohtusse pöördumiseks inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 lg 1 tähenduses.
Kinzelbach, Katrin. Will China’s rise lead to a new normative order? : an analysis of China's statements on human rights at the United Nations (2000-2010) // Netherlands Quartely of Human Rights (2012) nr. 3, lk. 299-332. Hiina Rahvavabariigi diplomaatiast inimõiguste küsimustes ÜRO-s.
Kislitsõna, N. F. Dejatelnost spetsialnogo predstavitelja pri generalnom sekretare OON po voprossu o pravahh tšeloveka i transnatsionalnõhh korporatsijahh i drugihh predprijatijahh: prošloje, nastojaštšeje, buduštšeje // Zakon i pravo (2012) nr. 9, lk. 83-84. ÜRO peasekretariaadi ettevõtluse ja inimõiguste eriesindaja tegevusest.
Kislitsõna, N. F. Rol Organizatsii Objedinjonnõhh Natsii v oblasti zaštšitõ prav tšeloveka v sfere meždunarodnogo biznessa // Zakon i pravo (2012) nr. 8, lk. 91-92. ÜRO tegevusest inimõiguste kaitsel rahvusvahelises kaubanduses.
Malkani, Bharat. A rights-specific approach to section 2 of the Human Rights Act // European Human Rights Law Review (2012) nr. 5, lk. 516-527. Suurbritannia 1998. aasta inimõiguste seaduse teisest osast ning selle mõjust kohtupidamisel.
Pitkänen, Maija. Fair and balanced positive obligations – do they exist? // European Human Rights Law Review (2012) nr. 5, lk. 538-550. Positiivsetest kohustustest Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis.
Baur, Anna-Lena. Analysing the Commission’s guidance of enforcement priorities in applying Article 102 TFEU – an efficiency defence for abusive behaviour of dominant undertakings? // Maastricht Journal of European and Comparative Law (2012) nr. 3, lk. 421-442. ELi toimimise lepingu (TFEU) artikli 102 kohaldamisest seoses turgu valitseva seisundi kuritarvitamisega.
Bressan, Serena. Criminal law against human trafficking within the EU : a comparison of an approximated legislation? // European Journal of Crime, Criminal Law and Criminal Justice (2012) nr. 2, lk. 137-163. Inimkaubanduse tõkestamisest ja ohvrite kaitsest ELis, direktiivi 2011/36 kohaldamisest ELi liikmesriikides.
Bräutigam, Tobias. Getting high on information? The European Commission’s proposal for renewal of the data protection legislation // Tidskrift utgiven av Juridiska Föreningen i Finland (2012) nr. 5, lk. 415-435. Euroopa Komisjoni ettepanekutest uuendada andmekaitsealast seadusandlust.
Hofmeister, Clemens ; Hofmeister, Hannes. Rechtmäßigkeit von Kapitalverkehrskontrollen im Falle eines Austritts aus der Eurozone // Zeitschrift für Rechtspolitik (2012) nr. 7, lk. 196-199. Kapitali liikumise järelevalvest euroalast väljaastumise korral.
Martšenko, M. N. O tendentsijahh razvitija Jevropeiskogo Sojuza i jego pravovoi sistemõ // Vestnik Moskovskogo universiteta : pravo (2012) nr. 3, lk. 56-71. Euroopa Liidust ja ELi õigussüsteemi arengust.
Nicolaides, Phedon ; Geilmann, Maria. What is effective implementation of EU law? // Maastricht Journal of European and Comparative Law (2012) nr. 3, lk. 383-399. ELi õiguse efektiivsest rakendamisest liikmesriikides ELi toimimise lepingu (TFEU) ja Euroopa Kohtu praktika põhjal.
Rathke, Hannes. „Umgekehrte Abstimmung” in der Fiskalunion : neue Stabilitätskultur oder halbautomatischer Vertragsbruch? // Die Öffentliche Verwaltung (2012) nr. 19, lk. 751-759. Stabiilsuse ja kasvu pakti reformimisest ja hääletussüsteemi muutmisest blokeerimisvõimaluste vähendamiseks ELi Nõukogus.
Rogall-Grothe, Cornelia. Ein neues Datenschutzrecht für Europa // Zeitschrift für Rechtspolitik (2012) nr. 7, lk. 193-196. ELi andmekaitsepoliitikast ja isikuandmete kaitse direktiivist 95/46/EÜ.
Tsurenko, A. S. Pravovoje regulirovanije elektronnoi kommertsii v stranahh Jevropeiskogo Sojuza // Zakonodatelstvo (2012) nr. 9, lk. 48-55. E-kaubanduse ja e-äri õigusregulatsioonist ELis.
Wahl, Rainer. Die Rechtsbildung in Europa als Entwicklungslabor // Juristenzeitung (2012) nr. 18, lk. 861-870. Õigushariduse arengust Euroopas, Euroopa õigusruumist.
Cogliati-Bantz, Vincent P. My platform, my state : the principality of Sealand in international law // The Journal of International Maritime Law (2012/May) nr. 3, lk. 227-250. Suurbritannia ranniku lähedal mahajäetud rannakaitseplatvormil asuvast Sealandi vürstiriigiks nimetatavast institutsioonist rahvusvahelise õiguse kontekstis.
Freestone, David. The Law of the Sea Convention at 30 : success, challenges and new agendas // The International Journal of Marine and Coastal Law (2012/Sep) nr. 4, lk. 675-682. Terve ajakiri käsitleb ÜRO mereõiguse konventsiooni (1982), mille vastuvõtmisest möödus 30 aastat. Artiklid erinevatelt autoritelt, lk. 683-881.
Todd, Paul. Ransom, piracy and time charterparties // The Journal of International Maritime Law (2012/May) nr. 3, lk. 193-207. Piraatlusest Somaalia rannikuvetes ning rünnakute mõjust meretranspordile.
Van Ginkel, Bibi ; Gardner, Maggie. Testing the waters : assessing international responses to Somali piracy // Journal of International Criminal Justice (2012/Sep) nr. 4, lk. 723-725. Sümpoosionist Somaalia rannikuvete piraatluse ning piraatide üle kohtupidamise teemal; artikleid erinevatelt autoritelt, lk. 727-880.
Albers, Gregor. Die Erzwingung der Erfüllung nach dem CESL im Vergleich mit dem deutschen Recht // Zeitschrift für Europäisches Privatrecht (2012) nr. 4, lk. 687-704. Euroopa ühisest müügiõigusest rahvusvahelise eraõiguse ühtlustamise ja Saksa lepinguõiguse kontekstis.
Anderson, Ross G. Non-performance in sales contracts: principle, practice and harmonisation // Zeitschrift für Europäisches Privatrecht (2012) nr. 4, lk. 834-858. Müügilepingute mittetäitmisest Euroopa ühise müügiõiguse kontekstis.
Belikova, K. M. Sozdanije jedinoobraznoi sistemõ regulirovanija v JS pravootnošenii v sfere predstavitelstva i posrednitšestva: direktiva o nezavissimõhh torgovõhh agentahh i printsipõ jevropeiskogo dogovornogo prava // Zakonodatelstvo (2012) nr. 9, lk. 40-47. Euroopa lepinguõiguse põhimõtetest, sõltumatute kaubaagentide ühtse süsteemi loomisest ja direktiivist 86/653/EMÜ.
Corneloup, Sabine. Der Anwendungsbereich des optionalen Instruments, die Voraussetzungen seiner Wahl und das Verhältnis zur Rom I-VO // Zeitschrift für Europäisches Privatrecht (2012) nr. 4, lk. 705-725. Euroopa ühise müügiõiguse olemusest ja suhestusest Rooma lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse konventsiooniga.
Flessner, Axel. Der Status des Gemeinsamen Europäischen Kaufrechts // Zeitschrift für Europäisches Privatrecht (2012) nr. 4, lk. 726-740. Euroopa ühise müügiõiguse staatusest ELi õigusnormide süsteemis.
Jansen, Nils. Revision des Aquis communautaire? // Zeitschrift für Europäisches Privatrecht (2012) nr. 4, lk. 741-775. Euroopa tarbijaõiguse arengust lepinguõiguse ühtlustamise aspektist.
Loos, Marco B. M. Standard contract terms regulation in the proposal for a Common European Sales Law // Zeitschrift für Europäisches Privatrecht (2012) nr. 4, lk. 776-796. Müügilepingu tingimuste ühtlustamisest Euroopa ühise müügiõiguse raamides.
Piers, Maud. Pre-contractual information duties in the CESL // Zeitschrift für Europäisches Privatrecht (2012) nr. 4, lk. 867-897. Lepingu sõlmimise eelsest informeerimiskohustusest Euroopa ühise müügiõiguse regulatsioonis.
Smits, Jan M. The Common European Sales Law (CESL) beyond party choice // Zeitschrift für Europäisches Privatrecht (2012) nr. 4, lk. 904-917. Lepinguvabaduse tõlgendamisest kaupade piiriülesel müügil ELi ja riigisisese õiguse tähenduses.
Wagner, Gerhard. Ökonomische Analyse des CESL: das Recht zur zweiten Andienung // Zeitschrift für Europäisches Privatrecht (2012) nr. 4, lk. 797-825. Euroopa ühise müügiõiguse majanduslikust aspektist ning tarbijale ja kauplejale müümise erisuste käsitlusest.
Weller, Marc-Philippe. Zukunftsfragen des Europäischen Unternehmensrechts // Zeitschrift für Europäisches Privatrecht (2012) nr. 4, lk. 681-686. Euroopa äriühinguõigusest.
Koostanud Tiia Melts


text:
1) politsei- või piirivalveametnik või Maksu- ja Tolliameti ametnik;
(1) Karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22) §-des 159, 164–168 ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiprefektuur ning § 218 lõikes 1, §-des 267, 269, 271 ja 342 ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja on Politseiamet, politseiprefektuur, Keskkriminaalpolitsei ja Julgestuspolitsei.
(5) Karistusseadustiku §-s 276 ettenähtud väärtegude kohtuvälised menetlejad on Politseiamet, politseiprefektuur, Keskkriminaalpolitsei, Julgestuspolitsei, Kaitsepolitseiamet, Piirivalveamet, Maksu- ja Tolliamet, Päästeamet ja Keskkonnainspektsioon.
(6) Karistusseadustiku § 277 lõikes 1 ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja on Politseiamet, politseiprefektuur , Julgestuspolitsei, Piirivalveamet, Kaitsepolitseiamet, Maksu- ja Tolliamet ja Päästeamet.
11) kui hoiatustrahv määratakse piirireþiimi rikkumise või Eesti Vabariigi riigipiiri või ajutise kontrolljoone ebaseadusliku ületamise eest, võib hoiatustrahvi tasuda kohtuvälisele menetlejale sularahas;
161) teave selle kohta, et piirireþiimi rikkumise või Eesti Vabariigi riigipiiri või ajutise kontrolljoone ebaseadusliku ületamise eest määratud rahatrahvi võib tasuda kohtuvälisele menetlejale sularahas;
(2) Pärast menetlusaluse isiku ütluste andmist võivad talle k��simusi esitada kohtuväline menetleja ja kaitsja.
2) selgitab kohtuotsuse peale edasikaebamise korda vastavalt käesoleva seadustiku �� 137 lõikele 3 ja seda, et kohtumenetluse pool võib loobuda apellatsiooniõigusest kohe. Loobumine kantakse istungi protokolli või, kui protokolli ei koostata, kohtuotsuse lõpposale ja seda kinnitatakse loobuja allkirjaga;
(3) Kui kaebuse esitanud isik või tema kaitsja eiilmukäesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 sätestatud korras edasilükatud asja arutamisele ning talle on asja arutamise aeg ja koht teatavaks tehtud, jätab kohtunik kaebuse läbi vaatamata. Kaebuse läbi vaatamata jätmine vormistatakse määrusega.
(3) Maa- v��i linnakohtu kohtuotsuse lõpposas märgitakse käesoleva seadustiku § 132 punktides 1–3 sätestatud lahend.
3) maa- või linnakohtule esitamata tõenditele, kui põhjendatakse, etneidei olnud võimalik varem esitada. Kui apellant taotleb maa- või linnakohtus juba üle kuulatud tunnistajate ülekuulamist, peab ta põhjendama, etnendekordusülekuulamine on olulise tähtsusega, ja tasuma tunnistajate kutsumisega seotud kulud.
§ 161. Kassatsiooni läbi vaatamatajätmine Riigikohtus (õ) 8.03.2006 12:45
(3) Riigikohus laiendab väärteoasja läbivaatamise piire kõigile süüdlastele, sellest sõltumata, kas nad on kassatsiooni esitanud, kui ilmneb vä��rteomenetlusõiguse oluline rikkumine või materiaalõiguse ebaõige kohaldamine, millega raskendati süüdlase olukorda.
2) etväärteoasjasseaduse ühetaoliseks kohaldamiseks on pädev Riigikohtu üldkogu.
1) Riigikohus leiab, etavaldusesei ole märgitud teistmise alust;
(2) Kui vaidlustatud kohtu määruse teinud kohtukoosseis peab määruskaebust põhjendatuks, t��histab ta vaidlustatud kohtu määruse oma määrusega ja vajaduse korral teeb uue määruse. Vaidlustatud kohtu määruse tühistamisest ja uue määruse tegemisest teatatakse viivitamata kaebuse esitajale.

matches:
§ 218
§ 277
§ 132
§ 161
Riigikohus
Riigikohus