text:
 Claudius Õigusbüroo uudised ja postitused Claudius Õigusbüroo
Võtke õigusabi saamiseks ühendust Claudius Õigusbüroo juristiga!
(+372) 53 477 636
Õigusabi osutamise valdkonnad:
Claudius Õigusbüroo õigusblogi
Claudius Õigusbüroo õigusblogist leiate nii meie juristide poolt kirjutatud artikleid aktuaalsetel teemadel, kui ka viiteid asjakohastele ja harivatele postitustele teiste autorite poolt. Meie eesmärk ei ole oma õigusblogis avaldada keeruka sisuga õigusteaduslikke arvamusi, vaid tuua veebilehe külastajateni erinevat sellise sisuga teavet, mis võib aidata igapäevaeluga seotud asjaolude olemust paremini mõista. Nii oleme oma klientidele ja veebilehe külastajatele justkui perejuristiks. Ning loomulikult - kui vajate individuaalset nõustamist, võite julgesti pöörduda meie juristide poole ilma igasuguse häbita - meie jaoks pole rumalaid küsimusi. Loodame, et meie õigusblogist saadav informatsioon võimaldab Teil paremini tundma õppida oma õigusi ning aitab hoiduda valest tegutsemisest ja sellega kaasneda võivast võimalikust kahjust.
Sotsiaalvõrgustike lehtedele postitame viiteid nii meie juristide kui teiste autorite artiklitele, olulisematele riigikohtulahenditele ja seadusemuudatustele. Lisaks võib nendelt lehtedelt leida muud põnevat ja kasulikku, näiteks infot tasuta koolituste või tähtsate sündmuste kohta nii meie õigusbüroos kui ka mujal maailmas.
Vali õigusalane postitus valdkonna järgi
Elatis ehk alimendid
Lapse ülalpidamisnõue vanavanemate vastu ehk asenduskohustus
Lapse elatisnõuete aegumisest
Elatis ehk alimendid - olulisi Riigikohtu seisukohti
Elatis: tagasiulatuv ülalpidamine, miinimummäärast väiksem elatis, elatise vähendamise aluseks olevad asjaolud, ülalpidamisvõime
Last hooldava lahutatud abikaasa ülalpidamine ja ema ülalpidamine lapse sünni korral
Hooldusõigus, suhtlemiskord ja lapse elukoha määramine
Vanema hooldusõigus ja hooldusõiguse muutused
Vanema ja lapse suhtlemiskorra kindlaksmääramine kohtu poolt
Lapse perekonnanime muutmiseks ainuotsustusõiguse saamine
Suhtlemiskord ja jõu kasutamine lapsega suhtlemise korra täitmise tagamiseks
Vanema ja lapse suhtlemise kord, sunniraha määramine lapsega suhtlemise võimaldamiseks ja lepitusmenetlus
Hooldusõigus, otsustusõigus ja lapsega suhtlemise korraldamine (suhtlemiskord) – olulisi Riigikohtu seisukohti
Vanemate ja lapse üldine õigussuhe, vanema õigused ja kohustused – hooldusõigus, hooldusõiguse muutused, suhtlusõigus, otsustusõigus ning lapse huvid perekonnaõiguslikes vaidlustes
Hooldusõiguse kuuluvus, kui kohus on lapse elukohaks määranud ühe vanema elukoha, PKS § 214 lg 3 rakendamine, hooldusõiguslike küsimuste lahendamine, kui laps elab välisriigis ja vanema hooldusõiguse kohta käiva rahvastikuregistri kande muutmine
Sind hüljanud isa on elus. Hakka nüüd maksma! Artikkel, Dannar Leitmaa, Eesti Ekspress, 16.05.2013. (Et Sinu või Sinu lastega ei juhtuks tulevikus samamoodi, konsulteeri Claudius Õigusbüroo juristiga! Tulenevalt kehtiva perekonnaseadusese § 103 lg 1 p 1-3 võib kohus kohustatud isiku ülalpidamiskohustuse täitmisest vabastada või täitmist ajaliselt piirata või elatise suurust vähendada, kui kohustuse täitmist on äärmiselt ebaõiglane nõuda, eelkõige kui: ülalpidamist saama õigustatud isiku abivajadus on tekkinud tema enda ebamõistliku käitumise tagajärjel; õigustatud isik on jämedalt rikkunud oma ülalpidamiskohustust ülalpidamiskohustuslase vastu; õigustatud isik on süüdi tahtlikus kuriteos ülalpidamist andma kohustatud isiku või tema lähikondse suhtes.)
Äriühinguõigus ja maksuõigus
Juhatuse liikme vastutus äriühingu maksuvõla eest, vastutuskohustus ja vastutusotsus – olulisi Riigikohtu seisukohti
Riigiõigus ja põhiõigused
Ajakirjandusvabadus vs privaatsusõigus - kust algab riive lubatavus?
Riigikohtu lahend annab teise EL-i liikmesriiki lähetatud EL-i kodanikust töötajatele töötasu osas kindlustunnet
Kui suure intressi võib võlale lisada?
Mis on võlatunnistus?
Väärteoõigus ja haldusmenetlus
Parkimistrahv, viivistasu otsus - sain „trahvi“?
© Claudius Õigusbüroo
Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 10 kohaselt on igaühel õigus sõnavabadusele. See õigus sisaldab vabadust oma arvamusele ning vabadust saada või levitada teavet ja mõtteid ilma ametivõimude sekkumiseta, sõltumata riigipiiridest.
Lisaks sellele sätestab Eesti Vabariigi põhiseaduse (edaspidi ka PS) § 45 igaühe õiguse vabalt levitada ideid, arvamusi, veendumusi ja muud informatsiooni nii sõnas, trükis, pildis kui muul viisil. Eesti põhiseaduse kontekstis on rõhutatud, et sõnavabadus on tähtis eeldustingimus ka mitme muu õiguse ning vabaduse sisuliseks, asjakohaseks toimimiseks ja kaitseks: valimisõiguse, mõtte-, süüme-, ühinemisvabaduse, informatsioonilise enesemääramise, privaatsuse, loomevabaduse. Loetelu saaks jätkata. Tähtis on mõista, et väljendusvabadust tuleb sisustada Euroopa kultuuri- ja õigusruumis tunnustatud demokraatia arusaamade ja praktika valguses.
Loe edasi: Claudius Õigusbüroo | Ajakirjandusvabadus vs privaatsusõigus
Võlaõigusseadus annab meile võlatunnistuse definitsiooni: võlatunnistus on leping, millega lubatakse kohustuse täitmist selliselt, et lubadusega luuakse iseseisev kohustus või millega tunnistatakse kohustuse olemasolu. Väga tihti kasutatakse võlatunnistusi just kiirlaenuettevõtete lepingute ärimehhanismina (konstitutiivseid võlatunnistusi, millest on täpsemalt juttu allpool ning mille eesmärk on saavutada suuremat kasu laenu võtnud inimese arvelt kui seadus lubab laenu arvelt). Võlatunnistuse aktuaalsust kirjeldab hulgaline Riigikohtu lahendite hulk ja asjaolu, et igasuguste rahaliste kohustuste tarbeks rakendatakse üldjuhul just võlatunnistust, kuigi sisuks võiks olla ka mis tahes muu kohustus kui rahaline.
Loe edasi: Claudius Õigusbüroo | Võlatunnistus
Last hooldava lahutatud abikaasa ülalpidamise kohustus ja ema ülalpidamine lapse sünni korral
Last hooldava lahutatud abikaasa ülalpidamise kohustus
Perekonnaseaduse (edaspidi PKS) § 72 kohaselt kui lahutatud abikaasa ei suuda pärast lahutust ühise lapse hooldamise tõttu ise enda ülalpidamise eest hoolitseda, võib ta teiselt lahutatud abikaasalt nõuda endale ülalpidamist kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni. Ülalpidamise suurus määratakse kindlaks ülalpidamist saama õigustatud abikaasa tavapärasest eluvajadusest lähtudes ning arvestades ka abikaasade varalist seisundit ja elutingimusi abielu ajal. Kohus võib jätta abikaasade senise varalise seisundi arvesse võtmata või arvestada seda ainult teatud ajavahemikku silmas pidades, kui senisest varalisest seisundist lähtumine kogu ülalpidamiskohustuse ajal ei oleks abielu kestust ning majapidamise ja sissetuleku hankimise korraldust arvesse võttes mõistlik.
Loe edasi: Last hooldava lahutatud abikaasa ülalpidamine, ema ülalpidamine lapse sünni korral
Praktikas puututakse paljudes valdkondades kokku küsimusega kes, mille alusel, millal ja mida õigustatud isik kohustatud isikult nõuda saab. See küsimus võib tõstatuda nii töösuhetes, tarbijalepingutes kui ka eraelus ning perekonnasuhetes. Heauskselt eeldame, et inimesed täidavad üksteisele antud lubadusi ning kokkuleppeid, kuid praktikas peame valmis olema ka vastupidiseks olukorraks. Sellest tulenevalt on oluline teada, millal õigustatud isikul nõudeõigus tekib ja millal lõppeb. Seadus näeb õigustatud isikule ette mitmeid õiguskaitsevahendeid, kuidas oma õigusi maksma panna. Sellegi poolest aeguvad teatud tähtaja möödudes enamik nõuetest. Nõuete aegumise temaatikale keskendub lühidalt ka käesolev artikkel.
Loe edasi: Õigusabi | Lapse elatisnõuete aegumisest
Isa esitas lapse (hageja) seadusliku esindajana ema (kostja) vastu hagi, milles palus kostjalt kuni hageja täisealiseks saamiseni mõista välja hageja ülalpidamiseks elatise 145 eurot kuus, kuid mitte vähem kui ½ Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäärast. Samuti palus hageja hüvitada aasta eest enne hagi esitamist elatise maksmata jätmisega tekitatud kahju 1668 eurot (12*139 eurot). Hageja sündis 2009. a ja elab ema nõusolekul alates 2010. a Norra Kuningriigis koos isaga, kes teda ülal peab. Kostja vaidles hagile osaliselt vastu. Ta suudab maksta elatist 90 eurot kuus, kuid ülejäänud osas tuleb hagi jätta rahuldamata. Kostjal sündis veebruaris 2012 teine laps, kellega ta on kodune, mistõttu ei ole tal sissetulekut. Alates 2012. a juunist saab ta vanemahüvitist 318 eurot 28 senti kuus ja peretoetust, millest peab ülal pidama nii ennast kui ka oma teist last. Lisaks aitavad teda sugulased ja elukaaslane. Kostjal on laenu tasumise kohustus ning kuna ta on hageja isa laenu käendaja, peetakse sageli ka viimase laenumaksed kostja kontolt kinni. Kahju hüvitamise nõue tuleb jätta rahuldamata, kuna hagejal ei ole kahju tekkinud.
Loe edasi: Õigusabi | Tagasiulatuv ülalpidamine, miinimummäärast väiksem elatis
Suhtlemiskord, sunniraha määramine lapsega suhtlemise võimaldamiseks
Lapse perekonnanime muutmine, ainuotsustusõiguse saamine | Õigusbüroo
Suhtlemiskord, sunnivahendid, lepitusmenetlus | Õigusbüroo, Tallin
Vanema hooldusõigus ja hooldusõiguse muutused, ainuhooldusõigus

matches:
kohus
§ 214
§ 103
kohus
§ 45
§ 72
Kohus


Õppemaksu hüvitamise ulatus ja kord – Riigi Teataja
Õppemaksu hüvitamise ulatus ja kord
Õppemaksu hüvitamise ulatus ja kord - sisukord
2 ÕPPEMAKSU HÜVITAMINE ÕPPEASUTUSSE SUUNAMISEL
§ 2 Õppemaksu hüvitamise ulatus õppeasutusse suunamisel
§ 3 Õppemaksu hüvitamise kord
3 ÕPPEMAKSU HÜVITAMINE LEPINGULISEST TEGEVTEENISTUSEST VABASTATUD ISIKULE ÕPPEASUTUSES HARIDUSE OMANDAMISEKS
§ 4 Lepingulisest tegevteenistusest vabastatud isikule õppemaksu hüvitamise ulatus ja kord
§ 5 Taotluse läbivaatamine ja õppemaksu hüvitamine
§ 6 Õppemaksu hüvitise tagasinõudmine
Vastu võetud 23.04.2009 nr 67
RT I 2009, 22, 139
Määrus kehtestatakse «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 159 lõike 3 alusel.
Määrusega kehtestatakse riigi kulul õppemaksu hüvitamise ulatus ja kord:
1) kaadrikaitseväelasele, kelle kaitseväe juhataja on hariduse omandamiseks suunanud õppima tsiviilõppeasutusse (edaspidi õppeasutus);
2) isikule, kes on haigestunud või saanud vigastada lepingulises tegevteenistuses teenistusülesannete täitmise tõttu ja tunnistatud kaitseväe arstliku komisjoni otsusega tegevteenistuseks mittekõlblikuks ning seetõttu teenistusest vabastatud ja kes asub kahe aasta jooksul pärast teenistusest vabastamist õppima Eestis asuvasse õppeasutusse.
2. peatükk ÕPPEMAKSU HÜVITAMINE ÕPPEASUTUSSE SUUNAMISEL
§ 2. Õppemaksu hüvitamise ulatus õppeasutusse suunamisel
Kaadrikaitseväelasele, kelle kaitseväe juhataja on suunanud õppima õppeasutusse, hüvitatakse õppemaks semestris kuni 1279 euro ulatuses.
§ 3. Õppemaksu hüvitamise kord
(1) Kaadrikaitseväelase tasutud õppemaks hüvitatakse järgmiste dokumentide alusel:
1) õppima suunamise aluseks olev kaitseväe juhataja käskkiri;
2) õppemaksu tasumist tõendav kuludokument;
3) õppeasutuse väljastatud väljavõte kaadrikaitseväelase õppetulemuste kohta lõppenud semestris, mis näitab, et ta on läbinud õppe ettenähtud mahus.
(2) Õppemaks hüvitatakse semestrite kaupa pärast iga semestri läbimist.
(3) Kaadrikaitseväelane esitab ühe kuu jooksul pärast semestri lõppu Kaitseväe Peastaabile kirjaliku taotluse enda tasutud õppemaksu hüvitamiseks koos lõikes 1 nimetatud kuludokumendi ja õppetulemusi kajastava väljavõttega.
(4) Kaitseväe Peastaap kannab õppemaksu hüvitise kaadrikaitseväelase pangakontole ühe kuu jooksul taotluse esitamisest arvates.
(5) Kaadrikaitseväelane, kellele riik on hüvitanud õppemaksu, kohustub hüvitama temale tehtud kulutused «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 1801 lõikes 1 nimetatud juhtudel sama paragrahvi lõike 3 alusel kehtestatud korras.
3. peatükk ÕPPEMAKSU HÜVITAMINE LEPINGULISEST TEGEVTEENISTUSEST VABASTATUD ISIKULE ÕPPEASUTUSES HARIDUSE OMANDAMISEKS
§ 4. Lepingulisest tegevteenistusest vabastatud isikule õppemaksu hüvitamise ulatus ja kord
(1) «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 159 lõikes 2 nimetatud isikule (edaspidi isik) hüvitatakse õppemaks kaitseministri käskkirja alusel sõltuvalt töövõime kaotuse protsendist järgmiselt:
1) töövõime kaotuse protsent 10–40 – hüvitatakse 50 protsenti õppemaksust;
2) töövõime kaotuse protsent 50–90 – hüvitatakse 80 protsenti õppemaksust;
3) töövõime kaotuse protsent 100 – hüvitatakse 100 protsenti õppemaksust.
(2) Õppemaks hüvitatakse semestrite kaupa.
(3) Õppemaksu hüvitamiseks esitab isik ühe kuu jooksul pärast õppemaksu tasumist Kaitseministeeriumile kirjaliku taotluse ja järgmised dokumendid:
1) koopia kehtivast kaitseväe arstliku komisjoni otsusest püsiva töövõimetuse tuvastamise kohta;
2) õppeasutuse tõendi seal õppimise ja õppekava nominaalkestuse kohta;
3) õppemaksu tasumist tõendava kuludokumendi.
§ 5. Taotluse läbivaatamine ja õppemaksu hüvitamine
(1) Kaitseministeerium teatab taotluse rahuldamisest või rahuldamata jätmisest isikule kahe nädala jooksul taotluse saamisest arvates.
(2) Kaitseministeerium kannab õppemaksu hüvitise isiku taotluses märgitud pangakontole ühe kuu jooksul taotluse esitamisest arvates.
(3) Kaitseministeerium hüvitab õppemaksu õppekava nominaalkestuse jooksul.
§ 6. Õppemaksu hüvitise tagasinõudmine
(1) Kui isik, kellele on hüvitatud õppemaks, lõpetab õpingud mõjuva põhjuseta, kohustub ta tagastama lõpetamata semestri eest temale hüvitatud õppemaksu osa.
(2) Isik kohustub õppe lõpetamisest muul põhjusel kui õppekava täitmine täies mahus Kaitseministeeriumile viivitamata kirjalikult teatama.
(3) Kaitseministeerium esitab isikule nõude tagastatava õppemaksu suuruse kohta kümne kalendripäeva jooksul mõjuva põhjuseta õpingute lõpetamisest teada saamisest arvates.
(4) Isik on kohustatud tagastama õppemaksu ühe kuu jooksul alates lõikes 3 nimetatud nõude saamisest.
(5) Õppemaksu tagastamiseks võib Kaitseministeerium määrata isikule tema kirjaliku taotluse alusel õppemaksu tagastamise ajakava.


text:
2-17-9742/51 Tartu Ringkonnakohtu tsiviilkolleegium 31.08.2018
Kohus saab valida üksnes nende kaasomandi lõpetamise viiside vahel, mida hageja on oma nõudes esile toonud. Hageja on taotlenud kaasomandi jagamist üksnes selliselt, et korteriomand jääb hageja ainuomandisse kohustusega maksta kostjale tema osa rahas välja. Maakohus on jätnud põhjendatult hagi rahuldamata põhjusel, et hageja ei ole nõus maksma kostjale omandi kaotuse eest õiglast hüvitist ja ei ole taotlenud kaasomandi lõpetamist muul viisil. (p 11)
Riigikohtu suunistest tulenevalt tuleb kaasomandi lõpetamisel asja ühele või mitmele kaasomanikule jätmisel kohustusega maksta teistele kaasomanikele välja nende osad rahas hinnata kaasomandis oleva asja väärtust tervikuna ja arvestada selle alusel välja kaasomaniku osa rahas tema mõttelise osa suuruse alusel. Seejuures tuleb lähtuda kaasomandis oleva asja kui terviku, mitte nt ainuüksi mõttelise osa harilikust väärtusest (vt Riigikohtu 17. oktoobri 2005 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-102-05, p 16). Ringkonnakohtu hinnangul on õiglase hüvitise määramisel eeltoodud valemist võimalik kõrvale kalduda üksnes poolte kokkuleppel. Kaasomandi jagamise vaidluses ei saa kohus hakata lahendama poolte vahelistest suhetest tulenevaid muid nõudeid (sh erinevaid asjaõiguslikke ja lepinguväliseid nõudeid), mida pooled ei ole kohtule tsiviilkohtumenetluse seadustikus ettenähtud korras esitanud (p-d 8-9).
Kohus peab kaasomandi lõpetamise nõude lahendama poolte huvide kaalumisega, lähtudes õiglusest. Muu hulgas tuleb arvestada sellega, et kaasomanikud on omavahelistes suhetes kohustatud järgima TsÜS §-s 138 sätestatud hea usu põhimõtet. Olukorras, kus kaasomandi lõpetamine menetlusosalise taotletud viisil ei oleks kohtu hinnangul kooskõlas hea usu põhimõttega, peab kohus menetlusosalisele selgitama, miks kaasomandit sellisel viisil lõpetada ei saa ning millisel viisil kaasomandi lõpetamine oleks kohtu arvates sobiv. Kui kas või alternatiivselt on taotletud kõiki kaasomandi lõpetamise viise, mis asjaolusid arvestades võiksid kõne alla tulla, ei saa kohus jätta kaasomandit lõpetamata, vaid peab valima viisi, mis vastab kõige paremini kaasomanike huvidele. (p 10) Kaasomandi lõpetamine asja müügiga avalikul enampakkumisel on võimalik otsustada nii, et kaasomanikele pannakse kohustus kasutada saadud raha hüpoteegiga tagatud laenu tasumiseks. Sel juhul on korter võimalik müüa parema hinnaga, sest isik, kes kinnisasja enampakkumisel omandab, saab arvestada sellega, et hüpoteek kustutatakse ja ta saab endale koormamata kinnisasja. Selleks ei ole tingimata vaja hüpoteegipidaja eelnevat nõusolekut. Kui hüpoteegiga tagatud võlg on tasutud, saab kinnisasja omanik AÕS § 349 lg 1 järgi nõuda hüpoteegipidajalt hüpoteegi kandmist enda nimele või selle kustutamist. (p 12) Kohus saab lõpetada kaasomandi selle jätmisega ühele kaasomanikule üksnes juhul, kui kaasomanik on asja omandamisest huvitatud ja nõus teistele kaasomanikele nende osa rahas välja maksma. (p 13)

matches:
Kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
§ 349
Kohus


text:
uurimisasutuse toimingud lõpuleviimisel
taotluse esitamine ning lahendamine
3-1-1-139-05 Riigikohus 23.12.2005
Süüdistatava kaitseõigust ei ole oluliselt rikutud ka juhul, kui süüdistuses on näidatud üksnes karistusseaduse see redaktsioon, mille järgi isiku tegu kvalifitseeritakse, kuid isikule on muul viisil tagatud teave sellest, milliste sätete järgi käsitatakse tema tegu karistatavana süüdistuses nimetamata karistusseaduse redaktsiooni(de) järgi. Selline teave peab olema piisavalt üksikasjalik ja selge ning kindlustama süüdistatavale tõhusa võimaluse vaidlustada oma teo karistatavust mis tahes ajahetkel arvates selle toimepanemisest kuni kohtuotsuse tegemiseni.
KrK kehtivusajal toime pandud tegude puhul ei ole kohtupraktikas rangelt järgitud põhimõtet, mille kohaselt tulnuks tegu alati kvalifitseerida KrK selle redaktsiooni järgi, mis kehtis teo toimepanemise ajal. Olukorras, kus karistusseaduse uus redaktsioon leevendas isiku olukorda, võis teo kvalifitseerida ka uue redaktsiooni järgi, kontrollides eelnevalt, kas tegu oli toimepanemise ajal kuriteona karistatav (vt nt RKKKo 3-1-1-136-04, p 12.3; RKKKo 3-1-1-34-03, p 10; RKKKo 3-1-1-139-04, p 8; RKKKo 3-1-1-123-03, p 17). Sõltumata sellest, millise seaduseredaktsiooni järgi isiku tegu kvalifitseeriti, tuli karistuse mõistmisel lähtuda isikule soodsaimast redaktsioonist.
Olukord, kus süüdistuses ei kajastu teo karistatavus kõigi teo toimepanemisest kuni kohtuliku arutamise lõpuni kehtinud karistusseaduse redaktsioonide järgi, ei tähenda siiski seda, et kohtul puudub igal juhul võimalus ise kontrollida, kas tegu oli karistatav mõne süüdistuses nimetamata redaktsiooni järgi. KrMS § 306 lg 1 p 3 ja § 268 lg 8 (KrMK § 263 lg 1 p 3 ja § 215 lg 4) annavad kohtule õiguse isiku teole süüdistuses antud õiguslikust hinnangust teatud ulatuses kõrvale kalduda (vt ka RKÜKo 3-1-1-120-03, p 36).
Arvestades asjaolu, et süüdistus määrab üldjuhul ära kohtuliku arutamise piirid, peaks süüdistuses reeglina kajastuma ka kõik karistusseaduse muutumisest tingitud muudatused teo kvalifikatsioonis alates teo toimepanemisest kuni kohtuliku arutamise lõpuni. Seda sõltumata sellest, millise karistusseaduse redaktsiooni järgi isiku tegu tuleb kvalifitseerida. Seeläbi antaks süüdistatavale tõhus võimalus esitada vastuväited süüdistuses kirjeldatud teo karistatavusele mis tahes ajahetkel arvates teo toimepanemisest kuni kohtuotsuse tegemiseni.
Ringkonnakohtu mittenõustumine esimese astme kohtu motiividega ei anna apellatsioonikohtule alust kohtuotsuse tühistamiseks põhistuste puudumise tõttu. Kohtuotsuses toodud põhistustega mittenõustumine ei ole samastatav põhistuse puudumisega KrMS § 339 lg 1 p 7 mõttes (vt nt ka RKKKm 3-1-1-57-99, p 6.1.).
Seadus ei anna kohtule õiguslikku alust nõuda prokurörilt uue süüdistuse esitamist või olemasoleva süüdistuse muutmist. Olukord, kus kohus esitaks prokurörile nõude või ka kõigest ettepaneku uue - kohtu hinnangul vettpidava - süüdistuse esitamiseks, ei oleks lisaks KrMS § 14 lg-le 1 kooskõlas ka EIKonv art 6 lg-st 1 tuleneva kohtu erapooletuse nõudega. Ringkonnakohtu väljendatud seisukoht kriminaalasja uuel arutamisel esimese astme kohtus süüdistatavatele uue süüdistuse esitamise vajalikkusest on vastuolus kohtumenetluse võistlevuse, kohtu erapooletuse ja võimude lahususe põhimõtetega.

matches:
Riigikohus
§ 306
§ 268
§ 263
§ 215
§ 339
kohus
§ 14


text:
Järva Vallavalitsuse hallatavate asutuste töötasustamise alused – Riigi Teataja
Järva Vallavalitsuse hallatavate asutuste töötasustamise alused
Järva Vallavalitsuse hallatavate asutuste töötasustamise alused - sisukord
§ 2 Töötasu
§ 3 Töötasu lisatöö eest ja ühekordsed preemiad
§ 4 Sotsiaalne garantii
§ 5 Määruste kehtetuks tunnistamine
RT IV, 01.06.2018, 7
Vastu võetud 24.05.2018 nr 20
(1) Käesoleva määrusega reguleeritakse Järva Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatavate asutuste (edaspidi asutus) töötajate töö tasustamist.
(2) Asutuse töötaja ületunnitöö hüvitatakse eelkõige vaba ajaga ületunnitöö ajaga võrdses ulatuses, kui ei ole kokku lepitud ületunnitöö hüvitamist rahas.
§ 2. Töötasu
(1) Järva valla munitsipaalkooli õpetaja töötasu alammäär täistööajaga töötamise korral on võrdne Vabariigi Valitsuse kehtestatud põhikooli ja gümnaasiumi õpetaja töötasu alammääraga. Kooli direktoril on õigus õpetaja individuaalse töötasu määramisel leppida kokku töötasu alammäärast kõrgem tasu.
(2) Järva valla lasteaiaõpetaja töötasu alammäära kehtestab Järva Vallavolikogu otsusega.
(3) Asutuste töökohad (v.a käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud töökohad) on jagatud tasemetesse. Igale tasemele vastab palgagrupp, milles on määratud töökoha tasemele vastava töötasu grupi astme ülemmäär (käesoleva määruse lisa).
(4) Asutuse juht kehtestab nõuded töökohtadele ja vastavalt sellele määrab töökoha taseme.
(5) Kuu töötasu arvutamise aluseks on ühe töötasu astme väärtus, mis korrutatakse töötaja töötasu astmega. Ühe töötasu astme väärtus on 10 eurot.
(6) Asutuse juht määrab töötajale töötasu astme lähtudes töökoha tasemest ja töötasu vahemikust, sh koosseisulistel ametikohtadel võlaõiguslepinguga töötamise korral. Töötasu määramisel peab asutuse juht arvestama asutusele tööjõukuludeks eelarvega eraldatud vahenditega.
(7) Asutuse juhiga lepib töötasu kokku vallavanem.
§ 3. Töötasu lisatöö eest ja ühekordsed preemiad
(1) Vallavanemal on õigus määrata asutuse juhile täiendavate tööülesannete täitmise ja nõutavast tulemuslikuma töö eest lisatasu ning ühekordseid preemiaid, mis kogumis ei tohi olla suuremad kui 20% asutuse juhile samal kalendriaastal määratud töötasu kogusummast.
(2) Asutuse juhil on õigus eelarves olevate töötasuvahendite piires määrata asutuse töötajatele töötasu täiendavate tööülesannete täitmise eest ning ühekordseid preemiaid, mis kogumis ei tohi olla suuremad kui 20% töötajale samal kalendriaastal määratud töötasu kogusummast.
(3) Lisatasu ja preemia maksmine peab olema põhjendatud.
§ 4. Sotsiaalne garantii
Töötajatele makstakse haigushüvitist haigestumise või vigastuse korral haiguslehe alusel esimese kuni kaheksanda kalendripäeva eest 70% töötaja keskmisest töötasust.
§ 5. Määruste kehtetuks tunnistamine
(1) Albu Vallavalitsuse 26.03.2015 määrus nr 3 „Albu Vallavalitsuse hallatavate asutuste palgajuhend“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Ambla Vallavolikogu 21.03.2013 määrus nr 5 „Ambla Vallavalitsuse hallatavate asutuste struktuur, koosseisud ja töötasustamine“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Imavere Vallavolikogu 20.03.2014 määrus nr 18 „Imavere Vallavalitsuse hallatavate asutuste töötajate töötasustamise alused ja palgamäärad“ tunnistatakse kehtetuks.
(4) Järva-Jaani Vallavolikogu 19.12.2013 määrus nr 26 „Järva-Jaani valla ametiasutuse hallatavate asutuste struktuur, koosseisud ja palgakorralduse alused“ tunnistatakse kehtetuks.
(5) Koeru Vallavolikogu 25.02.2016 määrus nr 7 „Koeru valla hallatavate asutuste töötajate palgagrupid, palgamäärad ja palgakorralduse alused“ tunnistatakse kehtetuks.
(6) Koigi Vallavolikogu 08.11.2012 määrus nr 25 „Koigi valla ametiasutuse teenistujate ning valla ametiasutuse hallatavate asutuste juhtide ja töötajate palgasüsteem ja palga maksmise kord ning vallavolikogu ja -valitsuse tööst osavõtmise eest hüvituse maksmise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(1) Määrust rakendatakse 1. maist 2018.
Lisa Töökoha tasemele vastava töötasu grupi astme ülemmäär

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5


text:
3-1-1-55-10 Riigikohus 06.08.2010
VTMS § 117 lg 1 p 1
VTMS § 38 lg 1
TsMS § 65
KrMS § 172 lg 2
Kui kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebus vaadatakse läbi kohtuistungil, saab maakohus tulenevalt VTMS §-st 2 ja KrMS § 15 lg-st 1 tugineda otsuses vaid tõenditele, mida on kohtulikul arutamisel suuliselt esitatud ja vahetult uuritud ning mis on protokollitud. Arusaadavalt käib see ka tunnistaja ütluste kohta. VTMS § 99 lg 8 kohaselt võib kohus tunnistaja kohtuvälises menetluses antud ütlusi küll avaldada, kuid see on lubatav vaid juhul, kui tunnistaja oli kohtuistungile kutsutud, kuid ta ei saanud asja arutamisele ilmuda mõjuvatel põhjustel. Mõjuvad põhjused on loetletud KrMS §-s 291. (Vt RKKKo nr 3-1-1-74-07, p 5.1; nr 3-1-1-74-08, p 8.) Kohtusse kutsumata jäetud tunnistajate ütluste avaldamine on väärteomenetlusõiguse oluline rikkumine VTMS § 150 lg 2 mõttes (vt RKKKo nr 3-1-1-84-08, p 10).
Tulenevalt VTMS § 118 lg 2 p-st 1, § 38 lg-st 1 ja KrMS §-st 172 võib maakohus kohtuvälise menetleja otsuse peale mittetähtaegselt esitatud kaebuse sisuliselt läbi vaadata üksnes juhul, kui kaebuse esitaja on taotlenud kaebetähtaja ennistamist, kaebetähtaja ennistamiseks on mõjuv põhjus ja kohus on vormikohase otsustusega kaebetähtaja ennistanud. VTMS § 117 lg 1 p 1 kohaselt peab kohus kaebuse tähtaegsust kontrollima juba eelmenetluses. Juhul, kui kaebetähtaja rikkumine avastatakse alles kohtulikul arutamisel, peab kohus kohtuliku arutamise peatama ning tegema määruse kaebuse läbi vaatamata jätmise kohta või - juhul, kui on esitatud kaebetähtaja ennistamise taotlus ning kohus peab seda põhjendatuks, - määruse kaebetähtaja ennistamiseks.
Kohtuvälise menetleja otsuse peale mittetähtaegselt esitatud kaebuse läbivaatamine ilma, et kohus oleks eelnevalt kaebetähtaja nõuetekohaselt ennistanud, on käsitatav väärteomenetlusõiguse olulise rikkumisena VTMS § 150 lg 2 mõttes ja toob kaasa kaebuse lahendamisel tehtud kohtuotsuse tühistamise.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 65 ei ole väärteomenetluses kohaldatav. Juhul kui kaebus kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatakse maakohtu asemel ekslikult halduskohtule, ei saa kaebuse esitamise ajaks lugeda selle halduskohtule esitamise aega.
Möödalastud kaebetähtaja ennistamisel tuleb mõjuva põhjusena mõista vaid sellist objektiivset takistust, mis tegi isikul võimatuks kaebuse tähtaegse esitamise. Siia kuuluvad nii isikuvälised asjaolud - loodusõnnetus, transpordi- või sidehäire jms, kui ka isikuga vahetult seotud asjaolud, milleks võivad olla raske haigus, ajutine vaimutegevuse rike jms. (Vt nt RKKKm nr 3-1-1-5-07, p 6 ja nr 3-1-1-152-05, p 6.)
Kui kohtulikul arutamisel tõusetuvad kahtlused menetlustoimingu käigu ja tulemuste usaldusväärsuse suhtes, tuleb need lähtuvalt uurimispõhimõttest täiendavate tõendite kogumise teel kõrvaldada (vt nt RKKKo nr 3-1-1-12-10, p 9; nr 3-1-1-73-08, p 11 ja nr 3-1-1-85-09, p-d 8 ja 9). Seega saab kohus hinnata kohtus üle kuulamata tunnistaja kohtuvälises menetluses antud ütluste usaldusväärsust ja piisavust üksnes juhul, kui see tunnistaja on jäänud mõjuval põhjusel kohtusse ilmumata (vt ka RKKKo nr 3-1-1-28-10, p 9).

matches:
Riigikohus
§ 117
§ 38
§ 65
§ 172
§ 15
§ 99
kohus
§ 150
§ 118
§ 38
kohus
§ 117
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 150
§ 65
kohus


text:
Äriühingu õigus nõuda juhatuse liikmele määratud tasu vähendamist sõltub ühingu majandusolukorrast - Pluss
Martina Proosa, jurist
Kohtuasjas nr 2-15-18186 3. oktoobril 2018 tehtud otsuses selgitas riigikohus juhatuse liikmele tagantjärele hüvitise maksmise võimalusi ning nõukogu õigust oma varasemat otsust muuta.
Kaks endist aktsiaseltsi juhatuse liiget pöördusid 2015. aasta sügisel kohtusse, et saada tagantjärele hüvitist juhatuse liikmena tegutsetud aja eest. Ajal, mil nad olid aktsiaseltsi juhatuse liikmed, neile tasu ei makstud. Kui aktsiaseltsis vahetusid nõukogu liikmed, neid enam uueks ametiajaks juhatuse liikmeteks ei valitud. Mõni kuu pärast ametiaja lõppemist esitasid endised juhatuse liikmed uuele nõukogule eelmise nõukogu otsuse, mille järgi tuli neile maksta tasu tagantjärele kõigi juhatuse liikmena tegutsetud aastate eest 2500 eurot aastas, kui nad ei osutu uuesti juhatuse liikmeks valituks. Seejärel tegid uued nõukogu liikmed uue otsuse, millega otsustasid juhatuse liikmetele tasu mitte maksta. Neil oli muu hulgas kahtlus, et varasem otsus oli võltsitud, sest see esitati alles mitu kuud pärast seda, kui juhatuse liikmete ametiaeg lõppes. Peale selle leidis nõukogu, et varasema otsusega oli äriühingule võetud põhjendamatult suuri kohustusi.
Riigikohus märkis otsuses, et üldjuhul eeldatakse, et juhatuse liikmel, kes ei ole osanik ega aktsionär, on õigus saada oma tegevuse eest tasu. Oleks ebamõistlik, kui isik nõustuks juhtima äriühingut, mille osanik ta ei ole, ja kandma juhatuse liikme vastutust ilma äriühingust mingit vastutasu saamata. Kolleegium leidis ka, et iseenesest ei ole keelatud määrata juhatuse liikmele tasu tagasiulatuvalt.
Kolleegium selgitas, et juhatuse liikme tasu suurus ja tasu maksmise kord määratakse äriseadustiku (edaspidi – ÄS) § 314 lg 1 järgi nõukogu otsusega. Tasu võib olla kokku lepitud ka juhatuse liikmega sõlmitavas teenistuslepingus, kusjuures õigus teha aktsiaseltsi nimel tahteavaldus tasu suuruse ja maksmise korra kohta on tulenevalt ÄS-i § 314 lõikest 1 nõukogul. Juhatuse liikmete tasupaketti võivad seejuures kuuluda erinevad komponendid.
Võlaõigusseaduse (edaspidi – VÕS) § 108 lõige 1 sätestab, et kui võlgnik rikub raha maksmise kohustust, võib võlausaldaja nõuda selle täitmist. Riigikohus leidis, et nõukogu võib küll oma varasemaid otsuseid muuta, kuid nõukogu otsusega ei ole võimalik ühepoolselt ümber kujundada juba tekkinud võlasuhet. Kui ajal, mil nõukogu võttis vastu uue otsuse hagejatele määratud hüvitise mittemaksmiseks, olid rahalised kohustused VÕS-i § 108 lõike 1 mõttes tekkinud, ei ole aktsiaseltsil nõukogu ühepoolse otsusega (st üksnes aktsiaseltsi tahteavaldusega) võimalik neist vabaneda.
Kolleegium selgitas ka seda, et kohtumenetluses esitatud aktsiaseltsi avaldusel, millega tühistati hüvitise määramise otsus, ei ole õiguslikke tagajärgi, sest tehingu tühistamist reguleerivad sätted ei kohaldu juriidilise isiku organi otsustele. Kui juriidilise isiku organi otsus on puudusega, on seda võimalik kohtu kaudu kehtetuks tunnistada või tuvastada selle tühisus.
Veel selgitas riigikohus otsuses ÄS-i § 314 lõike 3 rakendamist. Viidatud säte näeb ette, et kui aktsiaseltsi majanduslik olukord halveneb oluliselt ja juhatuse liikmele määratud või temaga kokkulepitud tasude edasimaksmine või muude hüvede jätkuv võimaldamine oleks aktsiaseltsi suhtes äärmiselt ebaõiglane, võib aktsiaselts nõuda tasude ja muude hüvede vähendamist. Kolleegiumi arvates kohaldub ÄS-i § 314 lg 3 ka siis, kui juhatuse liikmele on tagasiulatuvalt määratud tasu, mis ilmselgelt ei vasta tema panusele ja aktsiaseltsi majanduslikule olukorrale. Selline tõlgendus kaitseb aktsiaseltsi olukorras, kus juhatuse liikmele otsustatakse tagasiulatuvalt määrata tasu või muu hüvitis, mis ilmselgelt ei vasta juhatuse liikme ülesannetele ega aktsiaseltsi majanduslikele võimalustele.
Aktsiaseltsil on seega õigus nõuda juhatuse liikmetele määratud tasu vähendamist, kui ta leiab, et neile tagasiulatuvalt määratud tasud on äärmiselt ebaõiglased. Kuna ÄS-i § 314 lg 3 sätestab tasu vähendamise nõudeõigusena, mitte ühepoolse kujundusõigusena, tuleb aktsiaseltsil tasu vähendamiseks või mittemaksmiseks esitada juhatuse liikme vastu nõue. Kui juhatuse liige ei nõustu tasu vähendamisega, on aktsiaseltsil võimalik pöörduda kohtusse ja nõuda, et kohus kohustaks juhatuse liiget andma tasu vähendamisega nõustumiseks tahteavalduse (nõusoleku).
Kolleegium märkis, et kui nõukogu määrab juhatuse liikmele tasu või muu hüvitise, mis pole ilmselgelt vastavuses juhatuse liikmete ülesannetega, on aktsiaseltsil võimalik nõuda kahju hüvitamist sellise otsuse teinud nõukogu liikmetelt.
Nõukogu liikmetel on kohustus tagada juhatuse liikme tasustamise korra ning tasude ja muude hüvede suuruse määramisel ning juhatuse liikmega lepingu sõlmimisel, et juhatuse liikmele makstavad summad oleksid mõistlikus vastavuses juhatuse liikme ülesannete ja aktsiaseltsi majandusliku olukorraga. Nõukogu liikmed, kes määravad juhatuse liikmetele tasu vastuolus eeltooduga, rikuvad oma hoolsuskohustust.
Riigikohus otsustas:
Kuna ringkonnakohus kohaldas valesti ÄS-i§ 314, siis tuleb ringkonnakohtu otsus tühistada ja asi tuleb saata ringkonnakohtule uueks läbivaatamiseks.
Kuna asi saadetakse ringkonnakohtule uueks läbivaatamiseks, jääb menetluskulude jaotus TsMS-i § 173 lg 3 teise lause alusel ringkonnakohtu otsustada.
Täpsemalt saate kohtulahendiga tutvuda aadressil:
https://www.riigikohus.ee/et/lahendid?asjaNr=2-15-18186/83

matches:
riigikohus
Riigikohus
§ 314
§ 314
§ 108
Riigikohus
§ 108
riigikohus
§ 314
§ 314
§ 314
kohus
Riigikohus
§ 173