Õigusakti eelnõu: Määrus nr.LVK-M-0019 Hooldajatoetuse määra kehtestamine Tartu Linnavolikogu, Määrus LVK-M-0019
Õigusakti eelnõu: Hooldajatoetuse määra kehtestamine
Teema: Hooldajatoetuse määra kehtestamine
Reg. number: LVK-M-0019
Koostamise kp: 21.06.2010
Koostaja: Indrek Sooniste
Ettekandja: Vladimir Šokman
Esitab: linnavalitsus, 21.06.2010 istungi protokoll nr 42
Sotsiaalkomisjoni protokoll nr 8:
Õigusakt: Tartu Linnavolikogu 9.07.2010 määrus nr 14 "Hooldajatoetuse määra kehtestamine"
21. juuni 2010. a. nr LVK-M-0019
Hooldajatoetuse määra kehtestamine
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja § 22 lg 1 p 37, sotsiaalhoolekande seaduse § 23 ja Tartu Linnavolikogu 10. juuni 2010. a määruse nr 13 "Hoolduse seadmise, hooldaja määramise ja hooldajatoetuse maksmise kord" § 2 p 2 alusel.
§ 1. Kehtestada hooldajatoetuse määraks alates 1. juulist 2010. a 600 krooni.
§ 2. Tartu Linnavolikogu 28. septembri 2006. a otsuse nr 132 "Hooldajatoetuse määra kehtestamine" punkt 1 tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Määrus jõustub 15. juulil 2010. a.
Tartu Linnavolikogu määruse eelnõu "Hooldajatoetuse määra kehtestamine " juurde
Tartu Linnavolikogu kinnitas 10. juuni 2010. a määrusega nr 13 "Hoolduse seadmise, hooldaja määramise ja hooldajatoetuse maksmise korra" Tartu linnas.
Uue korra kehtestamisega muutub alates 1. juulist 2010. a kehtetuks Tartu Linnavolikogu 17. märtsi 2005. a määrus nr 98 "Hooldajatoetuse maksmise kord", mille alusel oli kehtestatud hooldajatoetuse määr alates 2006. aastast. Seega on muutub kehtetuks Tartu Linnavolikogu 28. septembri 2006. a otsuse nr 132 "Hooldajatoetuse määra kehtestamine" alus.
Tartu Linnavolikogu 10. juuni 2010. a määruse nr 13 "Hoolduse seadmise, hooldaja määramise ja hooldajatoetuse maksmise kord" alusel kehtestab hooldajatoetuse määra linnavolikogu.
Eelnõuga teeb linnavalitsus ettepaneku kehtestada hooldajatoetuse määraks senikehtinud määr 600 krooni. Hooldajatoetust täisealise puudega inimese hooldamise eest makstakse Tartu linnas kolmes erinevas suuruses: 60%, 100% ja 170% hooldajatoetuse määrast. Käesoleval ajal on Tartus 2600 hooldajat, kelle hooldusel on 2825 hooldatavat. 2010. aastal on Tartu linna kulutused hooldajatoetusele ja sotsiaalmaksule hooldajatoetuselt 23,4 mln krooni.
eakate ja puuetega inimeste hoolekandeteenistuse juhataja-hooldusala peaspetsialist


Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse põhimäärus
Vastu võetud 11.07.2005 nr 74
RTL 2005, 81, 1172
1.03.2006 nr 23 (RTL 2006, 23, 385) 13.03.2006
6.02.2007 nr 5 (RTL 2007, 15, 241) 16.02.2007 (rakendatakse alates 1.01.2007)
15.05.2007 nr 35 (RTL 2007, 43, 741) 25.05.2007
§ 1. Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse staatus
Eesti Riiklik Autoregistrikeskus (edaspidi ARK) on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi (edaspidi ministeerium) valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, kellel on juhtimisfunktsioon, kes teostab riiklikku järelevalvet ja kohaldab riiklikku sundi seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses ning osutab avalikke teenuseid seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses. Oma ülesannete täitmisel esindab ARK riiki.
§ 2. ARK-i nimi
(1) ARK-i ametlik nimi on Eesti Riiklik Autoregistrikeskus.
(2) ARK kasutab nimetust:
1) inglise keeles – Estonian Motor Vehicle Registration Centre;
2) prantsuse keeles – Registre National d’Immatriculation des Vehicules;
3) saksa keeles – Estnisches Zentrales Kraftfahrzeugregister;
4) soome keeles – Viron Valtiollinen Autorekisterikeskus;
5) vene keeles – Эстонский Государственный Центр Авторегистра.
§ 3. ARK-i tegevust reguleerivad õigusaktid
ARK juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, rahvusvahelistest lepingutest ja konventsioonidest, millega Eesti Vabariik on ühinenud, Euroopa Liidu vastavatest õigusaktidest, Vabariigi Valitsuse määrustest ja korraldustest, majandus- ja kommunikatsiooniministri (edaspidi minister) määrustest ja käskkirjadest ning käesolevast põhimäärusest.
(1) ARK on aruandekohustuslik ministri ees, kes teostab ARK-i üle teenistuslikku järelevalvet õigusaktidega sätestatud korras.
(2) ARK koostab ja esitab raamatupidamise ja statistilisi aruandeid õigusaktides ettenähtud korras.
§ 5. ARK-i tegevuse koordineerimine ja koostöö
(1) ARK-i tegevust suunab, koordineerib ja koostööd korraldab ministeeriumi kantsler.
(2) ARK teeb koostööd ja kooskõlastab oma tegevuse ministeeriumi osakondadega nende põhimääruses sätestatud ülesannete ulatuses.
(3) ARK saab suunised tegevusvaldkonna erialaste põhiülesannete täitmiseks ministeeriumi teede- ja raudteeosakonna ning lennundus- ja merendusosakonna juhatajalt.
§ 6. ARK-i eelarve ja kulude katmine
(1) ARK-i kulud kaetakse riigieelarvest.
(2) ARK-i eelarve kinnitab, muudab ja eelarve täitmist kontrollib minister.
§ 7. ARK-i pitsat ja sümboolika
(1) ARK omab väikese riigivapi kujutisega ja oma nimega pitsatit.
(2) ARK omab kaubamärgina registreeritud logo.
§ 8. ARK-i dokumentide vormistamine
ARK-i dokumendid vormistatakse õigusaktides ja asjaajamiskorraga ettenähtud korras.
§ 9. ARK-i asukoht
ARK-i asukohaks on Tallinn, postiaadress on Mäepealse 19, 12618 Tallinn. ARK-i piirkondlike struktuurüksuste asukohad määratakse ARK-i direktori poolt.
ARK-I TEGEVUSVALDKOND, EESMÄRK JA PÕHIÜLESANDED
§ 10. ARK-i tegevuse eesmärk
ARK-i tegevuse eesmärk on liiklusohutuse suurendamisele ja liiklusvahendite keskkonnakahjulikkuse vähendamisele kaasaaitamine, ühistranspordi edendamine ning liiklusregistri ja ühistranspordiregistri pidamine.
§ 11. ARK-i tegevusvaldkond
ARK-i tegevusvaldkond on riigi poliitika ja arengukavade elluviimine liiklusohutuse ja liiklusvahendite keskkonnaohutuse valdkonnas ja liiklusregistrisse kantud sõidukite, sõidumeerikukaartide, juhilubade ja muude õigusaktidest tulenevate dokumentide üle nõuetekohase arvestuse pidamine.
§ 12. ARK-i põhiülesanded
ARK-i põhiülesanneteks täidesaatva riigivõimu teostamisel on:
1) mootorsõiduki, trammi, mopeedi ja jalgratturi juhtimise õiguse saamiseks või taastamiseks nõutavate eksamite korraldamine, eksamitulemuste hindamine, mootorsõiduki, trammi, mopeedi ja jalgratturi juhtimise õiguse andmine ning juhilubade valmistamise, väljastamise, vahetamise ja juhilubade tagasinõudmise korraldamine;
[RTL 2007, 43, 741 – jõust. 25.05.2007]
2) väikelaevade ja jettide juhtimisõigust tõendavate dokumentide väljastamise korraldamine;
3) «Liiklusseaduse» § 27 lõikes 1 nimetatud juhilubade vastavuse tuvastamine;
4) seadusega ettenähtud juhtudel ja tingimustel juhtimisõiguse peatamine või kehtetuks tunnistamine;
5) juhtimisõiguse peatamise, äravõtmise, kehtetuks tunnistamise ja taastamise üle arvestuse pidamine;
6) mootorsõidukite, trammide ja nende haagiste ning nende osade ja varustuse tehnilise ekspertiisi, katsetamise ja tüübikinnitamise korraldamine ja teostamine;
7) maastikusõidukite ning nende osade ja varustuse tehnilise ekspertiisi ja katsetamise korraldamine ja teostamine;
8) mootorsõidukite, trammide ja nende haagiste ning maastikusõidukite varustuse tehnoseisundi nõuetele vastavuse kontrolli korraldamine ja teostamine;
9) mootorsõidukite, nende haagiste ja maastikusõidukite registreerimine, nende registreerimismärkide ja registreerimistunnistuste väljastamine, registrimuudatuste vormistamine ja vastava arhiivi pidamine;
10) väikelaevade, alla 12-meetrise kogupikkusega laevade ja jettide registreerimine, nendele registreerimisnumbri kombinatsiooni omistamine ja registreerimistunnistuste väljastamine, registrimuudatuste vormistamine ja vastava arhiivi pidamine;
11) mootorsõidukijuhi juhendajale ja õpetajale vastava tunnistuse ja eksamineeritavale nimelise sõidueksami kaardi väljastamine;
12) «Ohtlike veoste rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe» (edaspidi ADR) kohase autojuhi koolituse tunnistuse ja ohutusnõuniku väljaõppe tunnistuse väljastamine;
13) sõidumeerikukaartide väljastamine ja nende üle arvestuse pidamine;
14) mootorsõidukijuhi koolituse üle järelevalve teostamine;
15) volitatud töötlejana liiklusregistri ja vastava arhiivi pidamine ning registrikannete teostamisel seadustest tulenevate erinõuete rakendamine;
151) volitatud töötlejana ühistranspordiregistri ja vastava arhiivi pidamine;
152) liiniveo korraldamine riigisisestel kaugliinidel, osalemine maakonnaliinide korraldamisel ja avaliku teenindamise lepingute põhitingimuste väljatöötamine;
153) sõitjateveo tegevuslubade ja riigisiseste kaugliinide liinilubade väljastamine;
154) sõiduplaanide koostamise koordineerimine;
155) transpordiuuringute korraldamine ning liinivõrgu kujundamise ja optimeerimise põhimõtete väljatöötamine;
156) osalemine pikaajalise riikliku transpordi arengukava väljatöötamisel;
157) sõitjateveo toetamise põhimõtete väljatöötamine;
158) järelevalve korraldamine «Ühistranspordiseaduse» ja selle alamaktide ning avaliku teenindamise lepingute täitmise üle;
16) muude seadusest tulenevate ülesannete täitmine.
§ 13. ARK-i tegevus põhiülesannete täitmiseks
Põhiülesannete täitmiseks ARK:
1) töötab välja ja viib ellu ARK-i strateegia ja tööplaanid;
2) annab ARK-i teenuste kasutajatele selgitusi oma tegevust reguleerivate õigusaktide kohta;
3) osaleb ARK-i ülesannetega seotud õigusaktide väljatöötamisel ning esitab vajadusel ettepanekuid õigusaktide muutmiseks ja täiendamiseks;
4) osaleb rahvusvahelistes töögruppides ja komiteedes, sealhulgas Euroopa Liiduga seonduvates;
5) osaleb liiklusohutuse ja -järelevalvealases töös;
6) peab läbirääkimisi, sõlmib kokkuleppeid ja lepinguid füüsiliste ja juriidiliste isikutega vastavalt oma pädevusele;
7) teeb koostööd valitsusasutuste, kohaliku omavalitsuse üksuste, riigiasutuste, välisriikide asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.
ARK-I STRUKTUUR JA STRUKTUURIÜKSUSTE PÕHIÜLESANDED
§ 14. ARK-i struktuuriüksused
(1) ARK-i struktuuriüksused on osakonnad ja bürood.
(2) ARK-i struktuuri ja töötajate koosseisu kinnitab minister.
(3) Osakonna ja büroo struktuur ja ülesanded määratakse direktori poolt kinnitatud põhimäärusega.
§ 15. ARK-i osakonnad ja bürood ning nende põhiülesanded
(1) Registri- ja infotöötlusosakond peab ja arendab riiklikku liiklusregistrit, tagab selle häireteta ööpäevaringse funktsioneerimise, töötab välja vajalikud arengukavad, viib need ellu ning teostab andmevahetust teiste andmebaasidega.
(2) Arendusosakond arendab ARK-i ühtset infosüsteemi, koostab ja juhib infosüsteemi arendusprojekte, selgitab välja vajadused riist- ning tarkvara soetamiseks või loomiseks, nõustab infosüsteemi protsesside kvaliteedi juhtimist.
(3) Infotehnoloogia osakond korraldab infotehnoloogiavahendite, tarkvara ning andmeside haldamist, hooldamist ja arendamist ning tagab selle häireteta ööpäevaringse funktsioneerimise.
(4) Tehnoosakond korraldab ja teostab mootorsõidukite, trammide ja nende haagiste, nende osade ja varustuse tehnilist ekspertiisi, katsetamist ja tüübivastavuse kinnitamist, korraldab ja teostab tehnoseisundi kontrolli ja järelevalvet kontrolli kvaliteedi üle, korraldab ja teostab maastikusõidukite, nende osade ja varustuse tehnilist ekspertiisi ning katsetamist.
(5) Eksamiosakond korraldab mootorsõiduki, trammi ja mopeedi juhtimisõiguse andmiseks ja juhtimisõiguse taastamiseks eksamineerimist, korraldab juhtimisõigust (sh väikelaevade ja jettide juhtimisõigust) tõendavate dokumentide ja mootorsõidukijuhi õpetaja tunnistuste, juhendaja tunnistuste, ADR kohase koolituse tunnistuste, ohutusnõuniku väljaõppe tunnistuste ning sõidumeerikukaartide väljastamist ja korraldab juhtimisõiguse peatamist ja kehtetuks tunnistamist.
(6) Registreerimisosakond korraldab mootorsõidukite ja nende haagiste, maastikusõidukite, väikelaevade, alla 12-meetrise kogupikkusega laevade ja jettide registreerimist.
(7) Finantsosakond korraldab ARK-i raamatupidamist, koostab ARK-i eelarve eelnõu, analüüsib ja jälgib eelarvevahendite kasutamist.
(8) Haldusosakond korraldab ARK-i valduses oleva riigivara kasutamist ja arvestust, viib läbi riigihankeid, korraldab ARK-i ehitiste ehitus- ja hooldustegevust ning ARK-i töötajate töövahendite ja inventariga varustamist ning büroode vajalike range arvestusega blankettide ja registreerimismärkidega varustamist.
(9) [Kehtetu – RTL 2007, 15, 241 – jõust. 16.02.2007] – rakendatakse alates 1.01.2007
(10) Juriidiline osakond tegeleb ARK-i pädevusse kuuluvate õigusalaste küsimustega, esindab volituse alusel ARK-i kohtus ning valmistab ette ARK-i tegevusega seotud õigusaktide eelnõude kavandeid.
(11) Siseauditi- ja järelevalveosakond tuvastab ja hindab riske, mis võivad mõjutada ARK-i tegevust, hindab ARK-i eesmärkide saavutamiseks rakendatud juhtimis- ja kontrollimeetmeid, nende tulemuslikkust, säästlikkust ja efektiivsust ning avaldab arvamust meetmete piisavuse, töökindluse ja vajalikkuse kohta, teavitab direktorit oma tähelepanekutest ja järeldustest ning annab soovitusi vajalike meetmete rakendamiseks, samuti kontrollib ARK-i tegevuse seaduslikkust.
(12) Personaliosakond korraldab ARK-i arengusuundadest lähtuva personalipoliitika ja koolitusstrateegia väljatöötamist ning elluviimist, korraldab ARK-i töötajate personaliarvestust, koolitust ja atesteerimist ning lahendab tööõiguslikke küsimusi, korraldab kvaliteedi- ja klienditeeninduse juhtimist.
[RTL 2007, 15, 241 – jõust. 16.02.2007] – rakendatakse alates 1.01.2007
(121) Avalike suhete osakond tegeleb avalikkuse ja klientide informeerimisega ARK-i tegevusest ning teenustest, korraldab statistika väljastamist ja teabe vahendamist infotelefoni kaudu.
[RTL 2006, 23, 385 – jõust. 13.03.2006]
(122) Dokumendihalduse osakond haldab ARK dokumente vastavalt asjaajamiskorrale, hoiab põhitegevuse käigus tekkinud säilitamiseks määratud dokumente vastavalt seadustele ja ARK-s kehtestatud nõuetele ning korraldab üldasjaajamist.
(123) Ühistranspordiosakond annab kaugliini liiniloa ja kooskõlastab kaugliini sõiduplaani, töötleb ühistranspordiregistri andmeid, korraldab toetuskavade koostamist ning sõitjateveo toetamist, kooskõlastab maakonnasisesel sõitjateveol avaliku liiniveo sõidukilomeetri tariifi või sõidupiletihinna, valmistab ette avaliku liiniveo hangete põhitingimused ja osaleb vajadusel hangete läbiviimisel, korraldab järelevalvet sõitjateveo tegevusloa ja liiniloa nõuete ning avaliku teenindamise lepingute ja halduslepingute täitmise üle.
(13) Büroo korraldab ARK-i klientide teenindamist vastavalt käesoleva põhimääruse § -s 12 sätestatud põhiülesannetele.
ARK-I JUHTIMINE
§ 16. ARK-i juhtimine
(1) ARK-i juhib direktor, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist minister kantsleri ettepanekul. Direktoriga sõlmib töölepingu minister.
(2) Direktori äraolekul asendab teda direktori poolt määratud direktori asetäitja.
§ 17. Direktori volitused ja vastutus
ARK-i direktor:
1) juhib ARK-i tegevust, vastutab põhimäärusega pandud ülesannete täitmise eest;
2) vastutab ARK-i tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja efektiivse täitmise eest ning annab aru ministrile;
3) esindab ARK-i, sõlmib ARK-i nimel lepinguid ja annab volitusi ARK-i esindamiseks, sh esindamiseks kohtus;
4) korraldab ARK-i eelarve koostamist ministrile esitamiseks ning vastutab eelarve täpse ja sihipärase täitmise eest;
5) korraldab ARK-i tegevusega seotud õigusaktide eelnõude kavandite koostamist ja edastab vastavad ettepanekud ministeeriumile;
6) teeb ministrile ettepanekuid ARK-i struktuuri ja koosseisu muutmiseks;
7) sõlmib ARK-i töötajatega töölepingud ja lõpetab need, kohaldab ergutusi ja määrab distsiplinaarkaristusi;
8) käsutab ARK-i valduses olevat riigivara, vastutades selle heaperemeheliku majandamise eest ja hoolitsedes selle säilimise ja väärtuse võimaliku kasvu eest;
9) annab vastavalt seadusele ja selle alusel antud õigusaktidele teenistusalastes küsimustes käskkirju ja korraldusi;
10) korraldab teenistusliku järelevalve ja siseauditi teostamist ARK-i tegevuse üle seaduse alusel ning Vabariigi Valitsuse ja ministri poolt kehtestatud ulatuses ja korras sisekontrolli süsteemi kaudu ja vastutab sisekontrolli teostamise eest;
11) täidab muid ülesandeid, mis talle on pandud seaduse ja selle alusel antud õigusaktidega.
§ 18. ARK-i direktori käskkirjad ja korraldused
ARK-i direktori käskkirjad ja kirjalikud korraldused vormistatakse ja registreeritakse vastavalt asjaajamise juhendile.
§ 19. ARK-i ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
ARK-i ümberkorraldamise või tema tegevuse lõpetamise otsustab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
§ 20. Majandus- ja kommunikatsiooniministri määruse kehtetuks tunnistamine
Tunnistatakse kehtetuks majandus- ja kommunikatsiooniministri 2. märtsi 2004. a määrus nr 36 «Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse põhimäärus» (RTL 2004, 26, 418).


§ 27 Õigus tegutseda maaparandusalal
§ 36 Registreerimistaotlus
§ 37 Registreering
§ 38 Registreeringu tegemisest keeldumine
§ 39 Registreeringuandmete kustutamine
§ 47 Maaparandussüsteemi maa-alale muu ehitise ehitamine ja veetaseme reguleerimine
§ 64 Riiklik järelevalve
§ 65 Järelevalveasutuse töötaja õigused ja kohustused
§ 66 Järelevalvetöötaja eri- ja kaitseriietus
§ 67 Kontrollproovid
§ 68 Maaparandussüsteemi avarii põhjuste uurimine
§ 69 Järelevalvetöötaja ettekirjutus
§ 70 Järelevalvetöötaja ettekirjutuse vaidlustamine
§ 71 Järelevalve tulemuste avalikustamine
§ 72 Maaparandussüsteemi ehitamise nõuete rikkumine
§ 73 Nõuetele mittevastava isiku kaudu omanikujärelevalve tegemine
§ 74 Maaparandussüsteemi ehitamisega seotud kohustuste täitmata jätmine
§ 75 Maaparandushoiu nõuete või käesoleva seaduse §-des 47 ja 48 sätestatud kooskõlastusnõude rikkumine
§ 80 Maaparandusala tegevuslitsents
§ 81 Olemasolevate maaparandussüsteemide andmete kandmine maaparandussüsteemide registrisse
§ 84 Maaparandussüsteemide üleandmine omanikele
jõustumine 01.07.2003, osaliselt 1. 07. 2004.
(1) Käesolev seadus sätestab nõuded maaparandussüsteemi projekteerimisele ja ehitamisele ning maaparandushoiule, mittetulundusühinguna tegutseva maaparandusühistu asutamise ja ühistu tegevuse erisused ning seaduse täitmise üle teostatava riikliku järelevalve korra ja vastutuse käesoleva seaduse rikkumise eest.
(1) Maaparandus käesoleva seaduse tähenduses on maa kuivendamine, niisutamine ja maa veerežiimi kahepoolne reguleerimine, samuti happeliste muldade lupjamine ning agromelioratiivsete, kultuurtehniliste ja muude maaparandushoiutööde tegemine maatulundusmaa sihtotstarbega maa ja maapiirkonnas paikneva põllumajanduslikult kasutatava elamumaa sihtotstarbega eluasemekohtade maa (edaspidi eluasemekohtade maa) viljelusväärtuse suurendamiseks.
(2) Maapiirkond käesoleva seaduse tähenduses on küla, alevi ja aleviku territoorium. Vabariigi Valitsusel on õigus kehtestada nende linnade loetelu, mille territoorium loetakse käesoleva seaduse tähenduses maapiirkonnaks.
(1) Maaparandussüsteem käesoleva seaduse tähenduses on maatulundusmaa ja eluasemekohtade maa kuivendamiseks või niisutamiseks või veerežiimi kahepoolseks reguleerimiseks vajalike hoonete ja rajatiste (edaspidi maaparandusehitis) kogum.
(2) Maaparandussüsteemi reguleeriv võrk (edaspidi reguleeriv võrk) käesoleva seaduse tähenduses on veejuhtmete võrk liigvee vastuvõtmiseks (edaspidi kuivendusvõrk ) või vee jaotamiseks (edaspidi niisutusvõrk).
(3) Maaparandussüsteemi eesvool (edaspidi eesvool) käesoleva seaduse tähenduses on kuivendusvõrgust voolava liigvee ärajuhtimiseks või niisutusvõrgu veehaardesse vee juurdevooluks rajatud veejuhe või loodusliku veekogu reguleeritud lõik, mille veeseisust sõltub reguleeriva võrgu nõuetekohane toimimine.
(4) Ühiseesvool käesoleva seaduse tähenduses on eesvool, mis tagab mitmel kinnisasjal asuva maaparandussüsteemi toimimise.
(5) Maaparandussüsteemi teenindav tee käesoleva seaduse tähenduses on tee, mis on vajalik maaparandushoiutööde tegemiseks ega ole teeseaduse (RT I 1999, 26, 377; 93, 831; 2001, 43, 241; 50, 283; 93, 565; 2002, 41, 249; 47, 297; 53, 336; 61, 375; 63, 387) tähenduses avalikult kasutatav tee.
(6) Kuivendussüsteemi suubla käesoleva seaduse tähenduses on looduslik veekogu, kuhu suubub liigvesi eesvoolu või reguleeriva võrgu kaudu.
(7) Maaparandussüsteemi maa-ala käesoleva seaduse tähenduses on maa-ala, millel paikneb reguleeriv võrk.
(1) Reguleeriv võrk peab tagama maaviljeluseks sobiva mullaveerežiimi ja minimeerima reostuse leviku ohu.
(3) Maaparandussüsteemi hoonetele kohaldatakse ehitusseaduse (RT I 2002, 47, 297; 99, 579) § 3 lõigetes 1–8 ja 11 sätestatud nõudeid.
(2) Maaparandussüsteemi rekonstrueerimine käesoleva seaduse tähenduses on olemasoleva maaparandussüsteemi plaanilahenduse, kuivendus- või niisutusviisi või maaparandusehitise konstruktsiooni oluline muutmine või maaparandusehitise tehnoloogiline ümberseadistamine.
(2) Maaparandussüsteemi ehitamiseks kasutatavad ehitusmaterjalid ja -tooted peavad vastama ehitusseaduses sätestatud nõuetele.
(3) Maaparandussüsteemi võib ehitada ettevõtja (edaspidi ehitaja), kellel on maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate registri registreering maaparandusehituse alal.
(4) Maaparanduse väikesüsteemi võib ehitada ka isik, kellel ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud registreeringut.
2) drenaažkuivendusvõrk või niisutusvõrk, mis paikneb ühe kinnisasja piires kuni 2 hektari suurusel maaparandussüsteemi maa-alal.
(6) Maaparandussüsteemi ehitamise korral põllumajandusmaal ja eluasemekohtade maal mulla ja mullaviljakuse säilitamiseks rakendatavad tehnoloogiad on järgmised:
1) mulla eemaldamine maaparandusehitise alla jäävalt alalt;
(8) Maaparandussüsteemi ehitamise tehnilised nõuded kehtestab põllumajandusminister .
(1) Enne maaparandussüsteemi ehitusprojekti koostamist esitatakse taotlus maaparandussüsteemi projekteerimistingimuste (edaspidi projekteerimistingimused) saamiseks Põllumajandusministeeriumi valitsemisalas olevale piirkondlikule maaparandusbüroole (edaspidi maaparandusbüroo). Projekteerimistingimuste saamiseks võivad mitu isikut esitada ühise taotluse, kuhu märgitakse kõigi taotlejate andmed.
(1) Maaparandusbüroo juhataja teeb projekteerimistingimuste andmise või projekteerimistingimuste andmisest keeldumise otsuse taotluse saamisest arvates 30 päeva jooksul. Taotlejale saadetakse otsus selle tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul posti teel.
(2) Kui taotluse lahendamiseks on vaja teise haldusorgani kooskõlastust ja seda ei ole esitatud, edastab maaparandusbüroo taotluse ärakirja kooskõlastuse saamiseks riigi või kohaliku omavalitsuse pädevale haldusorganile.
(5) Projekteerimistingimused avalikustatakse maaparandusbüroo veebilehel ja nende andmisest teavitatakse asjaomast kohalikku omavalitsust.
(1) Maaparandussüsteemi ehitusprojekt (edaspidi ehitusprojekt ) on maaparandussüsteemi ehitamiseks ja kasutamiseks vajalike dokumentide kogum, mis koosneb maaparandussüsteemi ehitamise eesmärki avavast seletuskirjast, tehnilistest joonistest, tööde mahtu ja tehnilisi arvutusi ning vajaduse korral ehituskulude arvestust sisaldavatest dokumentidest, maaparandussüsteemi hooldusjuhendist ja muudest asjakohastest dokumentidest.
(4) Ehitusprojekti võib koostada ettevõtja, kellel on maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate registri registreering maaparanduse projekteerimise või maaparandusekspertiisi alal (edaspidi projekteerija).
(5) Maaparanduse väikesüsteemi ehitusprojekti võib koostada ka isik, kes vastab käesoleva seaduse § 28 lõikes 2 vastutavale spetsialistile esitatud nõuetele.
(6) Maaparandussüsteemi ehitusprojekti sisu- ja vorminõuded ning projekteerimisnormid kehtestab põllumajandusminister .
(3) Maaparanduse uurimistöö võib teha ettevõtja, kellel on maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate registri registreering maaparanduse uurimistöö alal.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud ettevõtja peab esitama uurimistöö tulemused nii projekteerimistingimuste taotlejale kui ka maaparandusbüroole uurimistöö lõpetamisest arvates 30 tööpäeva jooksul.
(5) Maaparanduse uurimistööle esitatavad nõuded kehtestab põllumajandusminister .
(3) Ehitusprojekti ekspertiisi võib teha ettevõtja, kellel on maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate registri registreering maaparandusekspertiisi alal, või Põllumajandusministeeriumi valitsemisalas olev Maaparanduse Ehitusjärelevalve- ja Ekspertiisibüroo (edaspidi Maaparanduse EEB).
(4) Maaparandussüsteemi ehitusprojekti ekspertiisile esitatavad nõuded ja ekspertiisi tegemise korra ning Maaparanduse EEB poolt ekspertiisi tegemise eest võetava tasu määrad kehtestab põllumajandusminister .
(5) Kinnisasja omanik peab lubama ehitada oma kinnisasjale teist kinnisasja teeniva maaparandussüsteemi, kui teist kinnisasja ei ole maaparandussüsteemi ehitamata võimalik sihipäraselt kasutada või kui selle ehitamine teise kohta põhjustab ülemääraseid kulutusi. Asjaosalistel tuleb seada reaalservituut asjaõigusseaduses (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336; 99, 579) sätestatud alustel ja korras.
(1) Ehitusloa saamiseks esitatakse projekteerimistingimuste saamisest arvates kolme aasta jooksul maaparandusbüroole taotlus, ehitusprojekt ja muud vajalikud dokumendid ning tasutakse riigilõiv.
(2) Maaparandusbüroo juhataja teeb ehitusloa andmise või ehitusloa andmisest keeldumise otsuse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentide saamisest arvates kümne tööpäeva jooksul. Taotlejale saadetakse otsus selle tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul. Ehitusloa andmisest teavitatakse asjaomast kohalikku omavalitsust.
(3) Maaparandussüsteemi ehitusloa taotluse ning ehitusloa sisu- ja vorminõuded kehtestab põllumajandusminister .
4) projekti on koostanud isik, kellel ei ole käesoleva seaduse § 9 lõikes 4 nimetatud registreeringut, kui registreeringu omamine on ette nähtud;
3) kavandatava maaparandussüsteemi asukoht ja selle maa-ala pindala ning eesvoolu pikkus;
(2) Kui järelevalve käigus ilmneb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolu, peatab maaparandusbüroo juhataja ehitusloa kehtivuse peatamise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest arvates kümne tööpäeva jooksul. Taotlejale saadetakse otsus selle tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul posti teel.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolu on kõrvaldatud, taastab maaparandusbüroo juhataja ehitusloa kehtivuse asjaolu kõrvaldamisest teadasaamisest arvates kümne tööpäeva jooksul. Taotlejale saadetakse otsus selle tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul posti teel.
(2) Maaparandusbüroo juhataja tunnistab ehitusloa kehtetuks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ehitusloa kehtetuks tunnistamise alusest teadasaamisest arvates kümne tööpäeva jooksul. Taotlejale saadetakse otsus selle tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul posti teel.
5) korraldama maaparandussüsteemi valmimisel süsteemi kasutuselevõtu akti koostamise ja esitama selle maaparandusbüroole;
(1) Maaparandussüsteemi omanik teatab maaparandusbüroole hiljemalt kolm tööpäeva enne maaparandussüsteemi ehitamise algust tööde alustamise päeva ja omanikujärelevalve tegija ning vastutava spetsialisti või, maaparandusühistu puhul, vastutavale spetsialistile esitatud nõuetele vastava isiku nime. Samuti teavitab maaparandussüsteemi omanik maaparandussüsteemi ehitamise algusest asjaomast kohalikku omavalitsust.
(2) Omanikujärelevalvet võib teha ettevõtja, kellel on maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate registri registreering maaparanduse projekteerimise, omanikujärelevalve või maaparandusekspertiisi alal, või maaparandusühistu oma tegevuspiirkonnas, kui tal on vastavasisuline õigussuhe isikuga, kes vastab käesoleva seaduse § 28 lõikes 3 esitatud nõuetele.
(3) Maaparanduse väikesüsteemi omanikujärelevalvet võib teha käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isik või maaparandussüsteemi omanik.
(8) Maaparandussüsteemi omanikujärelevalve tegemise korra kehtestab põllumajandusminister .
6) projekteerija ja ehitaja antud garantiitähtaeg.
(1) Maaparandussüsteemi omanik esitab maaparandussüsteemi kasutuselevõtu akti ja käesoleva seaduse § 26 lõike 1 punktides 2–6 nimetatud dokumendid maaparandusbüroole maaparandussüsteemi valmimisest arvates viie tööpäeva jooksul. Esitatud dokumentidest teeb maaparandusbüroo ärakirjad ja tagastab originaalid esitajale.
(2) Maaparandusbüroo juhataja teeb maaparandussüsteemi kasutuselevõtu akti kinnitamise või selle kinnitamisest keeldumise otsuse maaparandussüsteemi kasutuselevõtu akti saamisest arvates viie tööpäeva jooksul. Maaparandussüsteemi omanikule saadetakse otsus selle tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul posti teel.
(3) Maaparandussüsteemi kasutuselevõtu akti sisu- ja vorminõuded kehtestab põllumajandusminister .
(2) Maaparandussüsteemi ekspertiis tehakse, kui maaparandussüsteem ei ole selle kasutuselevõtu akti läbivaadanud maaparandusbüroo arvates nõuetekohane. Ekspertiisi tegemise kulud kannab maaparandussüsteemi omanik.
(3) Maaparandussüsteemi ekspertiisi võib teha ettevõtja, kellel on maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate registri registreering maaparandusekspertiisi alal, või Maaparanduse EEB.
(4) Maaparandussüsteemi ekspertiisile esitatavad nõuded ja ekspertiisi tegemise korra ning Maaparanduse EEB poolt ekspertiisi tegemise eest võetava tasu määrad kehtestab põllumajandusminister .
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2, 3 ja 6 nimetatud maaparandussüsteemi ehitamise tehniliste dokumentide koostamise korra ning sisu- ja vorminõuded kehtestab põllumajandusminister .
§ 27. Õigus tegutseda maaparandusalal
Isik võib tegutseda maaparanduse uurimistöö, maaparandussüsteemi projekteerimise, maaparanduse omanikujärelevalve, maaparanduse ekspertiisi või maaparandusehituse alal (edaspidi maaparandusala ), kui ta on ettevõtja äriseadustiku (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185; 56, 332 ja 336; 89, 532; 93, 565; 2002, 3, 6; 35, 214; 53, 336; 61, 375; 63, 387 ja 388; 96, 564; 102, 600; 110, 657; 2003, 4, 19) tähenduses ning tal on maaparanduse alal tegutsevate ettevõtjate registri registreering ja vastavasisuline õigussuhe käesoleva seaduse §-s 28 nimetatud pädeva isikuga (edaspidi vastutav spetsialist) või ta on vastaval maaparandusalal tegutsev füüsilisest isikust ettevõtja, kes on ise pädev tegutsema vastutava spetsialistina.
(3) Maaparandusehituse ja omanikujärelevalve ala vastutaval spetsialistil peab olema vähemalt erialane keskeri- või kutsekeskharidus ja ta peab olema töötanud maaparandusehituse või omanikujärelevalve alal vähemalt kolm aastat.
3) andma uurimistöö andmed üle ehitusluba taotlevale isikule ja maaparandusbüroole.
(1) Maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate register (edaspidi register) on riiklik register, mille asutab Vabariigi Valitsus põllumajandusministri ettepanekul andmekogude seaduses (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7 , 17; 17, 77; 2002, 61, 375; 63, 387) kehtestatud korras.
(2) Registri vastutav töötleja on Põllumajandusministeerium ja volitatud töötleja on Maaparanduse EEB.
(3) Registri pidamise eesmärk on anda avalikkusele teavet ettevõtjate kohta, kellel on õigus tegutseda maaparandusalal.
§ 36. Registreerimistaotlus
(1) Ettevõtja, kes soovib tegutseda käesoleva seaduse §-s 27 nimetatud maaparandusalal, esitab registri volitatud töötlejale registreerimistaotluse.
1) ettevõtja nimi ja äriregistri kood või maksukohustuslaste registri tõendi number ning ettevõtja asukoht ja muud kontaktandmed;
2) käesoleva seaduse §-s 27 nimetatud maaparandusala, millel soovitakse tegutseda;
3) soovitud tegevusala vastutava spetsialisti nimi ja kontaktandmed;
4) taotlusele allakirjutanud isiku nimi, ametinimetus ja kontaktandmed.
(3) Registreerimistaotlusele lisatakse vastutava spetsialisti käesoleva seaduse § 28 lõigetes 2 ja 3 nimetatud haridust ja vastaval alal töötamist tõendavad dokumendid.
(5) Maaparandusalal tegutseva ettevõtja registreerimistaotluse ja registreeringuandmete muutmise taotluse vorminõuded ning taotluse esitamise korra kehtestab põllumajandusminister .
§ 37. Registreering
(1) Registri volitatud töötleja teeb registreeringu või muudab registreeringuandmeid registreerimistaotluses, registreeringuandmete muutmise taotluses või maaparandusbüroo esitatud teatises käesoleva seaduse alusel tehtud ettekirjutuse kohta toodud andmete alusel taotluse või teatise ja nendes sisalduvaid andmeid tõendavate dokumentide saamisest arvates viie tööpäeva jooksul.
3) registreerimistaotluses ja registreeringuandmete muutmise taotluses esitatud andmed;
4) andmed käesoleva seaduse alusel tehtud ja jõustunud ettekirjutuse kohta.
(3) Registreeringuandmed avaldatakse registri volitatud töötleja veebilehel.
§ 38. Registreeringu tegemisest keeldumine
(1) Registri volitatud töötleja teeb registreeringu tegemisest keeldumise otsuse registreerimistaotluse saabumisest arvates viie tööpäeva jooksul, kui:
1) ettevõtja on esitanud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid või kui ettevõtja mõjutab registri volitatud töötlejat õigusvastasel viisil;
2) ettevõtja kohta on jõustunud kohtuotsus tegevusalal tegutsemise õiguse äravõtmise kohta;
3) vastutavaks spetsialistiks esitatud isik ei vasta vastutavale spetsialistile esitatud nõuetele, sealhulgas juhul, kui tema kohta on jõustunud kohtuotsus vastaval maaparandusalal tegutsemise õiguse äravõtmise kohta.
(2) Registreerimistaotluse esitanud ettevõtjale saadetakse registreeringu tegemisest keeldumise otsus selle tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul posti teel.
§ 39. Registreeringuandmete kustutamine
(1) Registri volitatud töötleja kustutab ettevõtja registreeringuandmed kolme tööpäeva jooksul, kui:
1) seda soovib registreeringuandmetes nimetatud ettevõtja – sellekohase kirjaliku avalduse saamisest arvates;
2) ettevõtjalt on jõustunud kohtuotsuse alusel ära võetud sellel tegevusalal tegutsemise õigus – kohtuotsuse jõustumisest arvates;
3) ettevõtja on esitanud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid või kui ettevõtja on mõjutanud registri volitatud töötlejat õigusvastasel viisil – nimetatud asjaolu tuvastamisest arvates;
4) registreeringuandmetes nimetatud ettevõtja on likvideeritud või füüsilisest isikust ettevõtja on surnud – sellest teadasaamisest arvates;
5) ettevõtjal on lõppenud õigussuhe vastutava spetsialistiga ja tal ei ole registri volitatud töötleja antud tähtaja jooksul tekkinud õigussuhet teise vastutava spetsialistiga – tähtaja lõppemisest arvates;
6) ettevõtja on korduvalt jätnud täitmata käesoleva seaduse alusel tehtud ettekirjutuse – käesoleva seaduse § 64 lõikes 1 nimetatud järelevalveasutuse juhataja otsuse saamisest arvates.
(2) Ettevõtjale saadetakse registreeringuandmete kustutamise otsus selle tegemisest arvates viie tööpäeva jooksul posti teel.
(1) Maaparandussüsteemide register on riiklik register, mille asutab Vabariigi Valitsus põllumajandusministri ettepanekul andmekogude seaduses kehtestatud korras .
(2) Maaparandussüsteemide registri vastutav töötleja on Põllumajandusministeerium.
(3) Maaparandussüsteemide registri volitatud töötleja on:
1) elektroonilise andmekogu osas – Maaparanduse EEB;
2) registritoimikute osas – maaparandusbüroo oma tööpiirkonnas.
Maaparandussüsteemide registrisse kantakse maaparandussüsteemi kohta:
1) projekteerimistingimuste andmise otsuses projekteerimistingimuste kohta märgitud andmed;
2) ehitusprojekti koostamiseks tehtud maaparanduse uurimistöö koondandmed;
3) ehitusprojekti koondandmed;
5) ehitusloa andmed;
6) andmed kasutuselevõtu akti kinnitamise või kinnitamisest keeldumise kohta;
7) kinnitatud kasutuselevõtu akti andmed;
8) andmed maaparandussüsteemi kasutusotstarbe lõppemise kohta;
9) ehitamise algus- ja lõpptähtpäev;
10) andmed käesoleva seaduse alusel tehtud ja jõustunud ettekirjutuste kohta.
(1) Maaparandusbüroo edastab talle käesoleva seaduse alusel ja korras esitatud registrisse kantavad andmed Maaparanduse EEB-le viie tööpäeva jooksul andmete saamisest arvates. Maaparandusbüroo edastatud andmete õigsuse eest vastutab andmed esitanud isik.
(2) Maaparandusbüroo esitab oma otsusest või ettekirjutusest tulenevad registrisse kantavad andmed Maaparanduse EEB-le viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest või ettekirjutuse jõustumisest arvates. Esitatud andmete õigsuse eest vastutab maaparandusbüroo.
(1) Maaparandussüsteemide registri andmed on avalikud ja need avaldatakse Maaparanduse EEB veebilehel.
(2) Isikuandmete avaldamise suhtes kohaldatakse isikuandmete kaitse seaduse (RT I 1996, 48, 944; 1998, 59, 941; 111, 1833; 2000, 50, 317; 92, 597; 104, 685; 2001, 50, 283; 2002, 61, 375; 63, 387) sätteid.
(1) Maaparandushoid käesoleva seaduse tähenduses on maaparandussüsteemi ja selle maa-ala ning nendega seotud keskkonnakaitserajatiste hooldamine ja uuendamine, happeliste muldade lupjamine, agromelioratiivsete ja kultuurtehniliste tööde tegemine (edaspidi maaparandushoiutööd) maatulundusmaa ja eluasemekohtade maa viljelusväärtuse säilitamiseks ning suurendamiseks.
(3) Maavaldaja ei tohi maaparandushoiutöid tehes takistada veevoolu maaparandussüsteemis ega tekitada muu tegevusega kahju teistele maavaldajatele. Maaparandussüsteemi kahjustanud isik on kohustatud sellest viivitamata teavitama maavaldajat ja maaparandusbürood ning tekitatud kahjustuse kõrvaldama.
(5) Maaparandushoiutöödele esitatavad nõuded kehtestab põllumajandusminister .
3) riik maaparandusbüroo kaudu riigi poolt korrashoitavate ühiseesvoolude osas.
(4) Riigi poolt korrashoitavate ühiseesvoolude loetelu kehtestab Vabariigi Valitsus. Nimetatud loetellu võib kanda ühiseesvoolu, mille valgala suurus on vähemalt 10 km2 . Nende ühiseesvoolude hoiutöid rahastatakse Põllumajandusministeeriumile selleks riigieelarvest eraldatud vahenditest.
§ 47. Maaparandussüsteemi maa-alale muu ehitise ehitamine ja veetaseme reguleerimine
(1) Maaparandussüsteemi maa-alale kavandatava käesoleva seaduse § 3 lõikes 1 nimetamata ehitise ehitusprojekt ja ühiseesvoolu reguleerimise või ühiseesvoolu kaitselõigu veetaseme reguleerimise kavatsus kooskõlastatakse maaparandusbürooga.
(2) Ühiseesvoolu kaitselõiguna käsitatakse maaparandussüsteemi suubla osa, mille veetaseme reguleerimine mõjutab maaparandussüsteemi nõuetekohast toimimist. Kaitselõigu ulatus määratakse maaparandushoiukavas.
(3) Maaparandusbüroo juhataja teeb kooskõlastuse andmise või kooskõlastusest keeldumise otsuse taotluse saabumisest arvates kümne tööpäeva jooksul. Maavaldajale saadetakse otsus selle tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul posti teel.
(4) Ehitusprojekti või ühiseesvoolu või ühiseesvoolu kaitselõigu veetaseme reguleerimise kavatsust ei kooskõlastata, kui ehitise ehitamine või veetaseme reguleerimine takistab maaparandussüsteemi nõuetekohast toimimist.
(1) Maavaldaja võib maaparandussüsteemi maa-ala siht- või kasutusotstarvet (edaspidi maakasutus) muuta maaparandusbüroo eelneva kooskõlastuse alusel.
(2) Kinnisasja, millel paikneb maaparandussüsteem, võib ümber kruntida, jagada, ühendada, liita või eraldada (edaspidi maakorraldustoiming) maaparandusbüroo eelneva kooskõlastuse alusel.
(3) Kooskõlastuses määratakse maakasutuse muutmise või maakorraldustoimingu tingimused, mis tagavad kinnisasjal ja naaberkinnisasjadel paiknevate maaparandussüsteemide toimimise.
(4) Maaparandusbüroo juhataja kooskõlastab kinnisasja maakasutuse muutmise või maakorraldustoimingu taotluse selle saabumisest arvates kümne tööpäeva jooksul. Maavaldajale saadetakse kooskõlastus selle tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul posti teel.
(5) Kinnisasja maakasutuse muutmise või maakorraldustoimingu kooskõlastus ei anna õigust muuta maakasutust või teha maakorraldustoiming kinnisasja omaniku loata.
(3) Maaparandussüsteemi ühiseesvoolu uuendusprojekti sisu- ja vorminõuded kehtestab põllumajandusminister .
(2) Maaparandussüsteemi omanik esitab maaparandusbüroole maaparandussüsteemi kasutusotstarbe lõppenuks lugemise taotluse.
(3) Maaparandusbüroo kontrollib kohapeal käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taotluse põhjendatust esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui kuue kuu jooksul taotluse saabumisest arvates.
(4) Maaparandusbüroo juhataja teeb maaparandussüsteemi kasutusotstarbe lõppenuks lugemise või maaparandussüsteemi kasutusotstarbe lõppenuks lugemisest keeldumise otsuse kohapealsest kontrollimisest arvates viie tööpäeva jooksul. Maaparandussüsteemi omanikule saadetakse otsus selle tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul posti teel.
(1) Maaparandushoiutööde sihipäraseks korraldamiseks koostatakse alamvesikonna maaparandushoiukava (edaspidi maaparandushoiukava), mis on kooskõlas veeseaduse (RT I 1994, 40, 655; 1996, 13, 241; 1998, 2, 47; 61, 987; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2001, 7, 19; 42, 234; 50, 283; 94, 577; 2002, 1, 1; 61, 375; 63, 387) alusel koostatava vastava veemajanduskava (edaspidi veemajanduskava) põhimõtetega.
(2) Maaparandushoiukavas kavandatakse, arvestades koostatava veemajanduskavaga, ühiseesvoolul ja ühiseesvoolu kaitselõigul rakendatavad abinõud, mis tagavad:
2) käesoleva seaduse § 4 lõigetes 1 ja 2 esitatud nõuete täitmise;
3) ühiseesvoolul maakasutusest tingitud võimaliku põhjavee- ja pinnaveereostuse piiramise.
(3) Maaparandushoiukavas sisalduval kaardil tähistatakse:
1) ühiseesvool;
2) ühiseesvoolu kaitselõik;
3) ühiseesvoolu valgala;
4) riigi poolt korrashoitav ühiseesvool;
5) reguleeriv võrk.
2) ühiseesvoolu seisund;
3) maakasutuse mõju vee kvaliteedile.
1) ühiseesvoolule vajalikud veekaitseribad ja muud keskkonnakaitserajatised;
2) maaparandusühistute soovituslikud tegevuspiirkonnad.
(1) Maaparandushoiukava koostamise korraldab ja selle täitmist kontrollib Põllumajandusministeerium maaparandusbüroode kaudu.
(2) Maaparandushoiukava koostamist rahastatakse Põllumajandusministeeriumile selleks riigieelarvest eraldatud vahenditest.
(3) Maaparandushoiukava koostamiseks vajalikku teavet annavad seda valdavad isikud Põllumajandusministeeriumile ja maaparandusbüroodele tasuta.
(5) Maaparandushoiukava sisu- ja vorminõuded ning kava koostamise korra kehtestab põllumajandusminister .
(1) Enne avalikustamist kooskõlastatakse maaparandushoiukava alamvesikonna territooriumil asuva maavalitsuse, maakonna keskkonnateenistuse ja kohaliku omavalitsusega.
(2) Maaparandushoiukava avalikustatakse maakonnakeskustes, kus korraldatakse kava väljapanek ja arutelu. Maaparandushoiukava väljapaneku kestus on kolm kuud.
(3) Maaparandushoiukava avaliku väljapaneku ja arutelu koha, alguse ja kestuse teatab maaparandushoiukava koostamist korraldav maaparandusbüroo vähemalt üks nädal enne avaliku väljapaneku ja arutelu algust ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Samuti avaldatakse sellekohane teade üleriigilist mõju omava maaparandushoiukava puhul vähemalt ühes üleriigilises päevalehes, ühe maakonna piires mõju omava maaparandushoiukava puhul maakondlikus ajalehes ning kohalikku mõju omava maaparandushoiukava puhul kohalikus ajalehes.
(5) Kirjalikule ettepanekule vastab maaparandushoiukava koostamise korraldanud maaparandusbüroo kirjalikult maaparandushoiukava avaliku väljapaneku lõppemisest arvates kahe kuu jooksul.
(6) Maaparandushoiukava avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel teeb maaparandushoiukava koostamise korraldanud maaparandusbüroo selles vajalikud parandused ja täiendused.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud parandatud ja täiendatud maaparandushoiukavad kinnitab põllumajandusminister ja need avalikustatakse Põllumajandusministeeriumi veebilehel.
(8) Maaparandushoiukavade alusel koostatud vesikonna maaparandushoiukava kinnitab Vabariigi Valitsus.
(1) Maaparandusseire on abinõude süsteem, mille rakendamise eesmärk on koguda andmeid kuivendatud maatulundusmaa ja eluasemekohtade maa kuivendusseisundi, põllumajandusmaa lubjatarbe ning maaparanduse ja maakasutuse keskkonnamõju kohta.
1) maaparandusbüroo – maa kuivendusseisundi ja maaparanduse keskkonnamõju osas;
2) Taimse Materjali Kontrolli Keskus – maa lubjatarbe ja maakasutuse keskkonnamõju osas.
(3) Maaparandusseireks võib võtta tasuta mulla- ja veeproove ning teha muid vajalikke uuringuid. Uuringute tegemist ja proovide võtmist ei tohi takistada.
(5) Seire kulud kaetakse riigieelarves Põllumajandusministeeriumile selleks ettenähtud vahendite arvelt.
(1) Maaparandusühistu (edaspidi ühistu) asutatakse mittetulundusühingute seaduses (RT I 1996, 42, 811; 1998, 96, 1515; 1999, 10, 155; 23, 355; 67, 658; 2000, 55, 365; 88, 576; 2001, 56, 336; 93, 565; 2002, 53, 336) sätestatud korras ühistu tegevuspiirkonnas asuvate nende kinnisasja omanike otsuse alusel, kelle omandis on üle 1/3 maaparandussüsteemi maa-alast või üle 1/3 selles tegevuspiirkonnas asuva ühiseesvoolu pikkusest.
(2) Ühistu kandmiseks mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse esitatakse registripidajale mittetulundusühingute seaduses ettenähtud dokumentidele lisaks:
1) ühistu tegevuspiirkonna kaart, millel märgitakse reguleeriva võrgu ja ühiseesvoolu paiknemine ning valgala piir;
2) maaparandussüsteemide registri volitatud töötleja õiend asutatava ühistu tegevuspiirkonnas asuvate kinnisasjade omanike kohta, kelle maal asub reguleeriv võrk või ühiseesvool, ning andmed kinnisasjal asuva maaparandussüsteemi maa-ala pindala või ühiseesvoolu pikkuse kohta.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ühistu liikme liikmeksolek lõpeb maaparandusbüroo juhataja poolt maaparandussüsteemi kasutusotstarbe lõppenuks lugemise otsuse tegemise päeval.
(2) Riigi kui ühistu liikme õigusi teostab Vabariigi Valitsuse määratud minister või maavanem, kes võib volitada riiki esindama asjaomase ministeeriumi või maavalitsuse ametniku.
[RT I 2004, 32, 227 - jõust. 01.05.2004]
(1) Ühistu liikme osamaksu suurus ühistu varas on võrdeline tema kinnisasjal asuva:
1) maaparandussüsteemi maa-ala suurusega – kui kinnisasjal ei asu ühiseesvoolu;
2) ühiseesvoolu pikkusega – kui kinnisasjal ei asu reguleerivat võrku;
3) maaparandussüsteemi maa-ala suurusega ja ühiseesvoolu pikkusega – kui kinnisasjal asuvad nii reguleeriv võrk kui ka ühiseesvool.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud alustel ühistu liikme osamaksu arvutamise metoodika ja osamaksu tasumise kord nähakse ette ühistu põhikirjas.
(3) Ühistu liikme osamaksu suurus määratakse ühesugustel alustel kõigile käesoleva seaduse § 58 lõikes 1 nimetatud ühistu liikmetele. Ühistu nende liikmete osamaksu suuruse, kelle kinnisasjal ei asu maaparandussüsteemi, määrab üldkoosolek põhikirjas ettenähtud alustel.
(4) Ühistu liikmed tasuvad osamaksu põhikirjas määratud suuruses, korras ja tähtaja jooksul.
(5) Kinnisasja võõrandamise või pärimise korral, sealhulgas võõrandamisel täite- või pankrotimenetluses, tasub kinnisasja omandaja ühistule kinnisasja võõrandaja või pärandaja tasumata jäänud maksed ja maaparandushoiukulud.
(1) Ühistu liikmete üldkoosolekul on igal ühistu liikmel üks hääl. Sõltuvalt ühistu liikmele kuuluvate kinnisasjade arvust võib ühistu põhikirjas ette näha teistsuguse häälte arvu, arvestades, et ühel ühistu liikmel võib üldkoosolekul osalemise korral olla kuni kaks viiendikku häälte üldarvust.
(2) Kui kinnisasi kuulub mitmele isikule, siis on neil ühiselt üks hääl.
§ 64. Riiklik järelevalve
(1) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete täitmise üle teostab maaparandusbüroo oma tööpiirkonnas ja Maaparanduse EEB (edaspidi järelevalveasutus).
(2) Järelevalveasutus teeb teiste täidesaatva riigivõimu asutustega koostööd nende pädevuse piires.
§ 65. Järelevalveasutuse töötaja õigused ja kohustused
(1) Järelevalveasutuse töötaja (edaspidi järelevalvetöötaja) teostab oma pädevuse piires riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle. Üldjuhul tehakse järelevalvetoiming ette teatamata.
(2) Enne järelevalvetoimingu tegemist peab järelevalvetöötaja esitama ametitõendi. Järelevalvetöötaja õigus teha järelevalvetoimingut peab kajastuma ametitõendil.
(3) Järelevalvetöötajal on õigus kinnisasja omaniku või tema volitatud isiku juuresolekul või nimetatud isikute juuresolekuta, kui kinnisasjal viibimise aeg on omanikuga või tema volitatud isikuga kokku lepitud, viibida kinnisasjal, kuhu kavandatakse või kus ehitatakse maaparandussüsteemi või kus tuleb teha hoiutöid, või viibida vajaduse korral naaberkinnisasjadel ning takistamatult kontrollida käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete täitmist.
(4) Järelevalvetöötajal on õigus nõuda maavaldajalt, käesoleva seaduse §-s 27 nimetatud ettevõtjalt ja maaparandusühistult vajalikku teavet, asjakohaste dokumentide ärakirju ja väljavõtteid, isiku teadmisel jäädvustada kontrollimise ajal valitsev olukord, kasutades selleks tehnilisi vahendeid, võtta tasuta kontrollproove kasutatavatest ehitusmaterjalidest ja -toodetest või mullast, tellida ekspertiisi ning teha muid vajalikke toiminguid.
(5) Järelevalvetöötaja on kohustatud hoidma talle järelevalve teostamise käigus teatavaks saanud ärisaladust. Isikuandmeid võib avalikustada isikuandmete kaitse seaduse kohaselt. Ärisaladuse võib avalikustada, kui selle hoidmine ohustab inimese elu või tervist või keskkonda.
(6) Käesoleva seaduse alusel tehtud järelevalvetoimingute käigus maavaldajale, käesoleva seaduse §-s 27 nimetatud ettevõtjale või ühistule tekitatud kulusid ei hüvitata, välja arvatud järelevalvetöötaja tegevusega tekitatud kahju, mille hüvitamisele kohaldatakse riigivastutuse seaduses (RT I 2001, 47, 260; 2002, 62, 377) sätestatut.
§ 66. Järelevalvetöötaja eri- ja kaitseriietus
(1) Järelevalvetöötaja peab teatud järelevalvetoimingute ajal kandma eri- või kaitseriietust.
(2) Järelevalvetoimingute loetelu, mille tegemise ajal peab järelevalvetöötaja kandma eri- või kaitseriietust, kehtestab põllumajandusminister .
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud eri- või kaitseriietuse soetamise kulud kaetakse selleks riigieelarves ettenähtud vahenditest.
§ 67. Kontrollproovid
(1) Järelevalve käigus võetud kontrollproove võib analüüsida ja hinnata selleks akrediteeritud isik või asutus.
(2) Järelevalve käigus määratud ekspertiisi võib teha käesoleva seaduse §-s 27 sätestatud nõuetele vastav isik või Maaparanduse EEB, kui ta ei ole varem sama ehitusprojekti või maaparandussüsteemi ekspertiisi teinud.
(3) Järelevalve käigus võetud kontrollproovide hindamise, analüüsimise ja ekspertiisi kulud kannab järelevalveasutus. Kui kontrollproovi alusel tuvastatakse, et ehitusmaterjal või -toode ei ole nõuetekohane, hüvitab selle hindamise, analüüsimise ja ekspertiisikulud järelevalveasutusele ehitusmaterjali või -toote tarnija.
§ 68. Maaparandussüsteemi avarii põhjuste uurimine
Maaparandussüsteemiga toimunud avarii põhjuste uurimise korraldab maaparandusbüroo. Maaparandussüsteemiga toimunud avarii põhjuste uurimise teostab Maaparanduse EEB, kelle järelevalvetöötajatel on uurimisel käesoleva seaduse §-s 65 sätestatud õigused ja kohustused.
§ 69. Järelevalvetöötaja ettekirjutus
(1) Õigusrikkumise avastamise korral teeb järelevalvetöötaja ettekirjutuse, milles:
3) kohustab tegema õigusrikkumise lõpetamiseks ja edasiste õigusrikkumiste ärahoidmiseks vajalikke toiminguid või kohustab hoiduma teatud toimingute tegemisest;
(2) Järelevalvetöötaja teeb ettekirjutuse asjaomasele isikule või tema esindajale allkirja vastu teatavaks kas kohapeal või saadab selle isikule väljastusteatega tähtkirjaga kümne tööpäeva jooksul järelevalvetoimingu tegemisest arvates. Kui isik või tema esindaja keeldub ettekirjutust vastu võtmast, tehakse ettekirjutusele selle kohta märge ning ettekirjutus saadetakse isikule väljastusteatega tähtkirjaga vastuvõtmisest keeldumisest arvates kolme tööpäeva jooksul.
(3) Järelevalvetöötaja saadab ettekirjutuse ärakirja vastava registri volitatud töötlejale lihtkirjaga ettekirjutuse tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul.
(4) Ettekirjutuse täitmise tagamiseks võib järelevalveasutus rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
§ 70. Järelevalvetöötaja ettekirjutuse vaidlustamine
Kui ettekirjutuse saaja ei nõustu järelevalvetöötaja ettekirjutusega, võib ta järelevalveasutuse juhile esitada vaide ettekirjutusest teadasaamisest arvates kümne tööpäeva jooksul.
§ 71. Järelevalve tulemuste avalikustamine
Järelevalve tulemused avalikustatakse maaparandusbüroo ja Maaparanduse EEB veebilehel.
§ 72. Maaparandussüsteemi ehitamise nõuete rikkumine
(1) Maaparandussüsteemi ehitamise eest ehitusprojekti või ehitusloata, samuti muude maaparandussüsteemi ehitamisele kehtestatud nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 73. Nõuetele mittevastava isiku kaudu omanikujärelevalve tegemine
Maaparandusühistu poolt nõuetele mittevastava isiku kaudu omanikujärelevalve tegemise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni.
§ 74. Maaparandussüsteemi ehitamisega seotud kohustuste täitmata jätmine
(1) Maaparandussüsteemi omaniku poolt maaparandussüsteemi ehitamisega seotud kohustuste täitmata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 75. Maaparandushoiu nõuete või käesoleva seaduse §-des 47 ja 48 sätestatud kooskõlastusnõude rikkumine
(1) Maaparandushoiu nõuete või käesoleva seaduse §-des 47 või 48 sätestatud kooskõlastusnõude rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
(1) Käesoleva seaduse §-des 72–75 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 110, 654) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 72–75 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Põllumajandusministeerium.
Enne käesoleva seaduse jõustumist ehitatud maaparandussüsteem ei pea vastama käesolevas seaduses maaparandussüsteemile esitatud nõuetele, kuid selle reguleeriv võrk peab tagama maaviljeluseks sobiva mullaveerežiimi ning selle eesvool peab tagama liigvee äravoolu kuivendusvõrgust või vee juurdevoolu niisutusvõrku.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud maaparandussüsteemi kasutuselevõtu akt koostatakse ja kinnitatakse käesolevas seaduses sätestatud korras. Kasutuselevõtu akti kinnitamise otsustamiseks kontrollib maaparandusbüroo, kas maaparandussüsteem on ehitatud enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud nõuete kohaselt ja kas maaparandussüsteem vastab käesoleva seaduse § 4 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele.
§ 80. Maaparandusala tegevuslitsents
(1) Kui enne käesoleva seaduse jõustumist isikule väljaantud maaparandusala tegevuslitsentsi kehtivus lõpeb pärast 2003. aasta 1. juulit, võib isik tegevuslitsentsile kantud tegevusalal tegutseda kuni tegevuslitsentsil märgitud tähtpäeva saabumiseni, kuid mitte kauem kui 2004. aasta 1. juulini.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras väljaantud tegevuslitsentsi alusel võib isik tegutseda:
1) uurimistööde tegevuslitsentsi alusel – maaparanduse uurimistöö alal;
2) projekteerimistööde tegevuslitsentsi alusel – maaparandussüsteemi projekteerimise ja omanikujärelevalve alal;
3) ehitusprojekti ekspertiisi tegevuslitsentsi alusel – maaparandusekspertiisi, maaparandussüsteemi projekteerimise ja omanikujärelevalve alal;
4) ehitusjärelevalve tegevuslitsentsi alusel – omanikujärelevalve alal;
5) ehitus- ja rekonstrueerimistööde tegevuslitsentsi alusel – maaparandusehituse alal.
§ 81. Olemasolevate maaparandussüsteemide andmete kandmine maaparandussüsteemide registrisse
(1) Enne käesoleva seaduse jõustumist ehitatud maaparandussüsteemi andmed kantakse maaparandussüsteemide registrisse 2007. aasta 1. jaanuariks .
(2) Selle maaparandussüsteemi andmed, mille kasutuselevõtu akt on kinnitatud ajavahemikul 1. juulist 2003 kuni 1. juulini 2004, kantakse maaparandussüsteemide registrisse 2004. aasta 1. oktoobriks.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud maaparandussüsteemi maaparandussüsteemide registrisse kantavate andmete loetelu ning andmete registrisse esitamise ja kandmise korra kehtestab põllumajandusminister .
(4) Kuni maaparandussüsteemide registri täies ulatuses kasutusele võtmiseni ning maaparandussüsteemide registri ja kinnistusregistri andmete ristkasutuse loomiseni tuleb käesoleva seaduse § 56 lõike 2 punktis 2 nimetatud õiendi asemel esitada vastava maaparandusbüroo õiend maaparandussüsteemi omanike kohta ja kinnistusraamatu kande ärakiri kinnisasja kuuluvuse kohta või maakatastri õiend kinnistusraamatusse kandmata katastriüksuse kuuluvuse kohta.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud õiendi annab maaparandusbüroo.
(1) Käesoleva seaduse § 52 nõuete kohased maaparandushoiukavad tuleb koostada arvestusega, et vesikonna maaparandushoiukava oleks kinnitatud 2008. aasta 1. aprilliks.
(2) Kuni vastava maaparandushoiukava kinnitamiseni koostab ühistu juhatus käesoleva seaduse § 61 lõikes 2 nimetatud aastakava, lähtudes eesmägist, et hoiutööd tagaksid maaparandussüsteemi toimimisvõime.
§ 84. Maaparandussüsteemide üleandmine omanikele
(1) Põllumajandusministeerium korraldab maaparandusbüroode kaudu maareformi seaduse (RT 1991, 34, 426; RT I 2001, 52, 304; 93, 565; 2002, 11, 59; 47, 297 ja 298; 99, 579; 100, 586) § 31 lõikes 2 nimetatud maal asuva maaparandussüsteemi (Põllumajandusministeeriumi valitsemisalas olev riigivara) dokumentide üleandmise maareformi õigustatud subjektidele maareformiseaduses sätestatud maa tagastamise, erastamise ja munitsipaliseerimise korral. Dokumendid antakse üle tasuta.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud maaparandussüsteemi dokumentide üleandmise korraldamiseks esitab kohalik omavalitsus maaparandusbüroole maa tagastamise või maavanem või tema volitatud isik maa erastamise otsuse või lepingu ärakirja otsuse tegemisest või lepingu sõlmimisest arvates viie tööpäeva jooksul.
(3) Maaparandussüsteemi kohta üleantavatele dokumentidele esitatavad nõuded ja dokumentide üleandmise korra kehtestab põllumajandusminister .
(1) Kui maa jäetakse riigi omandisse, korraldab Põllumajandusministeerium maaparandussüsteemi dokumentide üleandmise asjaomasele riigivara valitsejale.
§-d 87--90. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Kinnipeetava pikaajaline kokkusaamine - PÕHIMÕISTED
Kinnipeetava pikaajaline kokkusaamine
April 13. 2012 11:38:24
pikaajaline kokkusaamine. Pikaajaline kokkusaamine on üks kuni kolm päeva kestev kooselamine vangla selleks ettenähtud ruumides ilma pideva järelevalveta. (VangS § 25 lg 2) Kinnipeetavale võimaldatakse pikaajalisi kokkusaamisi abikaasa, isa, ema, vanaisa, vanaema, lapse, lapsendaja, lapsendatu, võõras- või kasuvanema, võõras- või kasulapse, venna või õega. Pikaajalisi kokkusaamisi faktilise abikaasaga lubatakse tingimusel, et neil on ühised lapsed või ühine majapidamine või vähemalt kaks aastat väldanud kooselu enne karistuse kandmise algust. (VangS § 25 lg 1) Pikaajalist kokkusaamist võib pidada lühiajalise väljasõidu kõrval kõige olulisemaks vangistusõiguslikuks meetmeks, mis võimaldab kinnipeetaval säilitada reaalselt perekonnaelule omaseid suhteid pereliikmetega ning kõige tõhusamalt takistab kinnipeetava võõrandumist ühiskonnast. Samas ei asenda pikaajaline kokkusaamine lühiajalisi väljasõite, ent kui kinnipeetavale ei ole lühiajalised väljasõidud lubatavad, siis tuleb seda enam kasutada pikaajalise kokkusaamise võimalusi kinnipeetava mõjutamiseks.
perekond. Perekonnana mõistetakse naise ja mehe vahel sõlmitud abielu ja püsivat kooselu, suhteid lapse ja tema bioloogiliste vanemate vahel, lapsendaja ja lapsendatu vahel, õe ja venna vahel. Perekonnaelu ulatub vanavanemateni (PS § 27). PerekS § 1 lg-e 2 kohaselt omab õiguslikku tähendust ainult abielu, mille sõlmimisel on koostatud perekonnaseisuasutuse abieluakt. PerekS § 33—37 kohaselt on abielu kehtetuse tuvastamine kohtu pädevuses. Vangla ei saa tuvastada abielu kehtetust ning sellel alusel jätta kokkusaamist lubamata. Vanglal ei ole ka nõude alust taotleda kohtus abielu kehtetuks tunnistamist. Kuigi VangS § 23 lg 1 mõiste "perekond" mõistmisel võib lähtuda PerekS-st, on mõistet "perekond" kasutatud ka PS § 26 ja § 27." PS § 27 kasutatud mõiste "perekond" hõlmab ka vaba- ja külastusabielu vorme. Perspektiivis võib pidada võimalikuks ka samasooliste elukaaslaste lühi- ja pikaajalisi kokkusaamisi, kui selline kooselu vorm laiemat sotsiaalset tunnustust leiab.
abikaasa. Abikaasa on abielu pool – mees või naine. Õigusliku tähendusega on ainult abielu, mille sõlmimisel on koostatud perekonnaseisuasutuse abieluakt. (PerekS § 1 lg 1 ja 2). Faktiline abikaasa on inimene, kellel on teise inimesega abielulaadsed suhted – ühised lapsed või kavatsus lapsi saada, püsiv kooselu ja ühine majapidamine – kuid kes ei ole oma abielu sõlminud perekonnaseisuasutuse abieluaktiga. Faktiliste abikaasade vara suhtes kohaldatakse seltsingu sätteid (VÕS § 580—609).


Õhusõiduki meeskonnaliikme sertifikaadi vorm ja väljaandmise kord – Riigi Teataja
RTL 2004, 127, 1969
Vastu võetud 17.09.2004 nr 180
Määrus kehtestatakse « Lennundusseaduse» (RT I 1999, 26, 376; 2001, 87, 525; 2002, 47, 297; 61, 375; 63, 387; 2003, 23, 138 ja 143; 88, 594; 2004, 25, 169; 30, 208) § 23 2 lõike 3 alusel.
Määrus sätestab õhusõiduki meeskonnaliikme sertifikaadi vormi ja väljaandmise korra.
§2. Õhusõiduki meeskonnaliikme sertifikaadi väljaandja
§3. Õhusõiduki meeskonnaliikme sertifikaadi taotlemine
(1) Eestis registreeritud lennuettevõtja töötajale sertifikaadi väljaandmise otsustab Lennuamet lennuettevõtja kirjaliku taotluse alusel lähtudes «Lennundusseadusest».
(2) Sertifikaadi taotluses esitatakse alljärgnevad andmed õhusõiduki meeskonnaliikme kohta:
1) ees- ja perekonnanimi (isikut tõendavas dokumendis kajastuv nimi);
5) tööandja ja ametikoht;
6) tähtajalise elamisloa ning vajadusel ka tööloa kehtivusaeg, kui isik on Eestis tähtajalist elamisluba omav välismaalane.
1) isiku allkirja näidis;
2) värvifoto mõõtmetega 40×50 mm (fotol isik otsevaates, ilma peakatteta, erariietes ning heledal taustal);
3) tööandja kinnitus isiku suhtes läbi viidud taustakontrolli kohta;
4) koopia isikut tõendava dokumendi isikuandmetega leheküljest (sh koopia isikutunnistusest või elamis- ja tööloa kleebisest, kui isik on Eestis elamisluba omav välismaalane).
§4. Õhusõiduki meeskonnaliikme sertifikaadi vorm ja tehniline kirjeldus
(1) Sertifikaadi vorm on toodud lisas.
(2) Sertifikaat on ümarate nurkadega plastikkaart mõõtmetega 54,0×85,6 mm vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni dokumendi nr 9303 osa 3 standardile.
(3) Sertifikaadi esi- ja tagakülg on helesinistes värvitoonides. Masinloetava riba osa sertifikaadi tagaküljel on valge.
(4) Sertifikaadi esikülje ülaosas on musta värviga kirjutatud «ESTONIA» ja «CREW MEMBER CERTIFICATE». Esikülje vasakus servas on väli skaneeritud foto jaoks.
(5) Sertifikaadi esiküljel on inglise keeles esitatud järgmised andmeväljad:
1) dokumendi kasutaja ees- ja perekonnanimi, sugu, kodakondsus, sünniaeg, tööandja ja ametikoht;
2) dokumendi number ja kehtivusaeg;
3) dokumendi kasutaja allkiri.
(6) Sertifikaadi tagaküljel on esitatud järgmised andmeväljad:
1) sertifikaadi väljaandmise koht;
2) väljaandja asutuse nimetus (Estonian CAA), pitsat ja peadirektori allkiri.
(7) Sertifikaadi tagaküljel on inglise keeles märge selle kohta, et dokumendi kasutajal on dokumendi kehtivusajal alati õigus Eestisse tagasi pöörduda (The holder may, at all times, re-enter REPUBLIC OF ESTONIA upon production of this certificate, within the period of validity).
(8) Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni dokumendi nr 9303 osa 3 standardite alusel struktureeritud andmed dokumendi ja selle kasutaja kohta (ISO 7501-3):
4) dokumendi kasutaja sünniaeg;
5) dokumendi kasutaja sugu;
6) dokumendi kehtivuse viimane kuupäev;
7) dokumendi kasutaja kodakondsus;
8) dokumendi kasutaja perekonnanimi;
9) dokumendi kasutaja eesnimi.
§5. Õhusõiduki meeskonnaliikme sertifikaadi väljaandmine ning väljaantud sertifikaatide üle arvestuse pidamine
(1) Lennuamet annab sertifikaadi välja, kui lennuettevõtja töötaja vastab seaduses ettenähtud nõuetele. Kahtluse korral esitatakse lennuettevõtjale sertifikaadi väljaandmise vajaduse kontrollimiseks kirjalik järelepärimine.
(2) Lennuamet vormistab sertifikaadi kümne tööpäeva jooksul § 3-s loetletud andmete ja dokumentide esitamise päevast arvates.
(3) Lennuamet annab välja sertifikaadi kehtivusajaga kuni viis aastat. Tähtajalist elamisluba omavale õhusõiduki meeskonnaliikmele väljaantava sertifikaadi kehtivusaeg ei tohi ületada tema tähtajalise elamisloa kehtivusaega.
(4) Lennuamet väljastab sertifikaadi õhusõiduki meeskonnaliikmele või tema tööandja esindajale allkirja vastu sertifikaadi valguskoopial. Allkirjale lisatakse sertifikaadi väljastamise kuupäev.
(5) Sertifikaadile antakse number dokumendi vormistamise ajalises järjestuses. Dokumendi liigi tunnuseks on numbrikombinatsioonis täht D.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 17. septembri 2004. a määruse nr 180 «Õhusõiduki meeskonnaliikme sertifikaadi vorm ja väljaandmise kord»


§ 2528 Kohtutäituri tasu pärandi inventuuri tegemise eest
(2) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi. Haldusmenetluse seadust ei kohaldata täitetoimingutele.
(7) Kohtutäituri poolt avalike ülesannete täitmise käigus loodud ja saadud dokumendid on avalikud arhivaalid arhiiviseaduse mõistes. Kohtutäiturid võivad dokumentide säilitamiseks asutada ühise arhiivihoidla. Kohtutäituri dokumentide säilitamise ja üleandmise korra kehtestab justiitsminister .
2) õigusnõustamine väljaspool täitemenetlust tsiviiltäite ja maksejõuetusmenetluse valdkonnas, kui kohtutäitur vastab kohtute seaduse § 47 lõikes 1 esitatud nõuetele;
1) kuuluda äriühingusse, olla selle juhatuse ja nõukogu liige, prokurist või äriühingu likvideerija, välja arvatud kohtu poolt määratud likvideerija;
(21) Kohtutäitur võib omandada avalikult emiteeritud väärtpabereid, sealhulgas aktsiaid ja vahetusvõlakirju.
(3) Kui esineb asjaolu, mis tekitab kahtlust kohtutäituri erapooletuses, taandab kohtutäitur ennast ning täitemenetlus antakse üle teisele kohtutäiturile sissenõudja valikul. Eelkõige peab kohtutäitur seda tegema siis, kui menetlusosaliseks või täitetoimingust kasu saajaks on ta ise, tema lähikondne pankrotiseaduse § 117 lõike 1 tähenduses, tema büroo töötaja või teine kohtutäitur, kellega ta peab ühist bürood. Täitetoimingu üleandmine kohtutäituri abile või asendajale ei ole vabandav asjaolu.
(5) [Kehtetu – RT I 2008, 15, 108 - jõust. 01.11.2008]
(2) Kui kahju hüvitamise nõudeid ei ole võimalik rahuldada kohtutäituri või muu kahju eest vastutava isiku vara arvel või seda ei ole võimalik teha täies ulatuses, vastutab tekkinud kahju eest riik. Riigil on tagasinõude õigus hüvitatud kahju ulatuses kohtutäituri või muu kahju eest vastutava isiku vastu.
(1) Kohtutäituriks võib nimetada ettevalmistusteenistuse läbinud ja kohtutäiturieksami sooritanud Eesti kodaniku, kes valdab kõnes ja kirjas eesti keelt, on aus ja kõlbeline ning kes vastab kohtunikule esitatavatele haridusnõuetele vastavalt kohtute seaduse § 47 lõike 1 punktile 1.
(4) Sundvõõrandamistoimingute tasu maksab sundvõõrandisaaja. Tasu arvutatakse käesoleva seaduse § 2512 alusel järgmiselt:
(3) Kui täitemenetluse käigus selgub, et võlgnik on nõude sissenõudja ees nõuetekohaselt täitnud pärast sissenõudja poolt avalduse esitamist kohtutäiturile, kuid enne täitmisteate kättetoimetamist, on kohtutäituril õigus võlgnikult nõuda üksnes menetluse alustamise tasu maksmist. Kui nõude täitmine toimus samal päeval kui täitmisteate kättetoimetamine, loetakse täitmine toimunuks pärast täitmisteate kättetoimetamist.
(1) Menetlusdokumentide kättetoimetamise eest tsiviilkohtumenetluse seadustiku kohaselt on kohtutäiturile makstav tasu 350 krooni.
(2) Kohtutäituril on õigus nõuda tasu pärast kättetoimetamisteatise esitamist kohtule, väljastades kohtutäituri tasu otsuse. Kui menetlusdokumenti ei õnnestunud kätte toimetada, kuigi kohtutäitur kasutas selleks kõiki seaduses sätestatud võimalusi, on kohtutäituril õigus nõuda tasu 200 krooni, väljastades kohtutäituri tasu otsuse ja aruande selle kohta, mida ta on dokumendi kättetoimetamiseks teinud.
(3) Menetlusdokumendi andmisel korduvaks kättetoimetamiseks vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 315 lõikele 8 kohtutäiturile täiendavat tasu ei maksta.
§ 2528. Kohtutäituri tasu pärandi inventuuri tegemise eest
(3) Kohtutäituri tasu pärandi inventuuri tegemise eest muutub sissenõutavaks alates pärandvara nimekirja esitamisest notarile.
Kohtutäitur võib distsiplinaarkaristuse määramise peale esitada oma büroo asukoha järgsele maakohtule hagita menetluses lahendamiseks kaebuse karistuse määramisest teada saamisest alates ühe kuu jooksul.
Käesoleva seaduse alusel ametisse nimetatud endisele maakohtu täitevosakonna kohtutäiturile ei maksta avaliku teenistuse seaduse §-s 131 ettenähtud hüvitist.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul ei kohaldata riigivaraseaduse §-s 24 ettenähtud piiranguid.
(4) Kohtutäitur, kelle tegevus on vastuolus käesoleva seaduse § 5 lõikega 2, peab rikkumise kõrvaldama hiljemalt 2008. aasta 31.detsembriks.


Karksi valla kaugküttepiirkondade määramine, võrguga liitumise ja eraldumise tingimused ja kord ning nõuded piirhindade kooskõlastamiseks – Riigi Teataja
Karksi valla kaugküttepiirkondade määramine, võrguga liitumise ja eraldumise tingimused ja kord ning nõuded piirhindade kooskõlastamiseks
Karksi valla kaugküttepiirkondade määramine, võrguga liitumise ja eraldumise tingimused ja kord ning nõuded piirhindade kooskõlastamiseks - sisukord
§ 1 Kaugküttepiirkondade kehtestamise eesmärk ja ülesanne
2 KAUGKÜTTE PIIRKONNAD
§ 3 Kaugküttepiirkondade määramine
3 KAUGKÜTTEVÕRGUGA LIITUMISE TINGIMUSED JA KORD
4 KAUGKÜTTEVÕRGUST ERALDUMISE TINGIMUSED JA KORD
§ 5 Võrgust eraldumine
5 KAUGÜTTE ÜLDISED KVALITEEDINÕUDED
6 SOOJUSE PIIRHINNA KOOSKÕLASTAMISE KORD
§ 7 Nõuded piirhinna kooskõlastamiseks
7 SOOJUSETTEVÕTJA ARENDUSKOHUSTUS
§ 9 Ettevõtja tegevuse vastavusse viimine määruses sätestatud nõuetega
RT IV, 29.11.2013, 53
Vastu võetud 18.12.2009 nr 112
16.12.2009 21.12.2009
20.10.2010 01.11.2010
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, kaugkütteseaduse § 5 ja asjaõigusseaduse § 74 lõike 1 alusel.
§ 1. Kaugküttepiirkondade kehtestamise eesmärk ja ülesanne
(1) Käesoleva määruse eesmärk on säilitada valla territooriumil olemasolevad kaugküttevõrgud kui soojuse tootmiseks hädavajalikud tehnilised ja keskkonnasõbralikud tehnorajatised, piirata ressursside raiskamist ja anda soojusettevõtjatele kindlust kaugküttesüsteemide arendamisel.
(2) Käesolev määrus piiritleb Karksi valla territooriumil asuvad kaugküttepiirkonnad, kehtestab kaugküttevõrguga liitumise ja eraldumise tingimused ja korra ning määratleb soojuse piirhinna kooskõlastamise ja kaugkütte kvaliteedinõuded.
(3) Käesolevat määrust tuleb käsitleda koos kaugkütteseadusega.
(1) Kaugküttepiirkond on üldplaneeringu alusel kindlaksmääratud tiheasustusala, millel asuvate tarbijapaigaldiste varustamiseks soojusega kasutatakse kaugkütet, et tagada kindel, usaldusväärne, efektiivne, põhjendatud hinnaga ning keskkonnanõuetele ja tarbijate vajadustele vastav soojavarustus.
(2) Soojusettevõtja on kaugküttepiirkonnas sooja tootmise ja müügiga tegelev soojusettevõte, kes haldab nimetatud piirkonnas kaugküttevõrku.
2. peatükk KAUGKÜTTE PIIRKONNAD
§ 3. Kaugküttepiirkondade määramine
Karksi valla kaugküttepiirkond kehtestatakse vastavalt lisa 1 skeemile.
3. peatükk KAUGKÜTTEVÕRGUGA LIITUMISE TINGIMUSED JA KORD
(1) Kaugküttepiirkonnas on võrguga liitumine kohustuslik kõigile kaugküttepiirkonnas asuvatele isikutele, kelle omanduses või valduses on tarbijapaigaldis ehitatava või rekonstrueeritava ehitise soojusega varustamiseks, välja arvatud käesoleva korra § 4 lõikes 3 nimetatud juhtudel.
(3) Alljärgnevate kaugküttepiirkonnas ehitatavate või rekonstrueeritavate ehitiste soojusega varustamisel on lubatud kasutada muud viisi kui kaugküte:
3) ehitised, mille soojuskoormus paigaldatava trassi jooksva meetri kohta on väiksem kui 0,8 kW;
5) ehitised, mille soojusega varustamiseks kasutatakse keskkonnasõbralikke kütteviise (maa- ja/või õhksoojus, päikeseenergia, hüdroenergia, tuuleenergia jne).
(4) Võrguga liitumine kaugküttepiirkonnas toimub kaugkütteseadusega sätestatud üldises korras.
(5) Soojusettevõtjal on õigus võtta võrguga liitujalt põhjendatud liitumistasu. Vallavalitsusel on õigus kontrollida soojusettevõtja poolt määratud liitumistasu põhjendatust.
(6) Võrguga liitumisel on soojusettevõtja kohustatud välja ehitama võrgu kuni tarbija kinnistuni, kui ei lepita kokku teisiti.
4. peatükk KAUGKÜTTEVÕRGUST ERALDUMISE TINGIMUSED JA KORD
§ 5. Võrgust eraldumine
(1) Võrgust eraldumine on võrguühenduse alaline likvideerimine. Võrgust eraldumiseks loetakse ka soojuse ostu-müügilepingu ülesütlemist.
(2) Soojusvarustuse ajutise katkestamise ja taastamise üldtingimused ning kord soojusettevõtjale on sätestatud kaugkütteseaduses.
(3) Soojavarustuse ajutine katkestamine ja taastamine tarbija taotlusel peab olema kooskõlastatud soojusettevõtjaga.
(4) Korterelamu puhul ei ole üksiku korteri eraldumine kaugküttesüsteemist lubatud.
(5) Võrgust eraldumist kaugküttepiirkonnas on lubatud tarbijal taotleda alljärgnevatel juhtudel:
2) ehitise rekonstrueerimisel soojusvarustuse parameetrite muutmine toimub selliselt, et ehitise varustamist soojusega kaugküttevõrgu kaudu ei ole võimalik jätkata võrgu tehniliste võimaluste tõttu;
[Kehtetu - Karksi Vallavolikogu 20.10.2010 määrus nr 17 - jõust. 01.11.2010]
(6) Eralduja peab võrgust eraldumise taotluse esitama soojusettevõtjale kolm kuud ette.
(7) Eraldumistingimused esitab soojusettevõtja eralduja taotluse alusel kümne tööpäeva jooksul.
(8) Eraldumistingimustes määratakse kindlaks:
(9) Eraldumist taotlev tarbija peab tasuma soojusettevõtjale eraldumisega seotud põhjendatud kulud.
(10) Omavolilise eraldumise või ajutise katkestamise puhul peab tarbija taastama kaugküttesüsteemi ja hüvitama kõik sellega tekitatud kahjud.
5. peatükk KAUGÜTTE ÜLDISED KVALITEEDINÕUDED
(1) Soojusettevõtja on kohustatud tagama tema omandis või valduses oleva kaugküttevõrguga ühendatud tarbijate pideva varustamise vastavalt liitumislepingus ja soojuse ostu-müügi lepingus fikseeritud soojusvõimsustele ja muudele tingimustele.
(2) Kaugküttevõrgu kvaliteedinõuded lepitakse kokku soojusettevõtja ja tarbija vahel sõlmitavas soojuse ostu-müügi lepingus. Soojusettevõtja lähtub seejuures Eesti Jõujaamade ja Kaugkütteühingu juhendist «Kaugkütte üldised kvaliteedinõuded».
(3) Soojusettevõtja võib koostada soojuse müügi ja jaotusteenuse osutamise tüüptingimused, mis on soojuse ostu-müügi lepingu lahutamatuks osaks. Tüüptingimused ja selle muudatused kinnitab Karksi Vallavalitsus.
(4) Kaugküttepiirkonnas tegutsev soojusettevõtja on kohustatud kõrgendatud varustuskindluse vajadusega objektide (kool, lasteaed, perearstikeskus) soojavarustuse tingimused kliendiga müügilepingu raames täiendavalt kokku leppima.
(5) Soojusettevõtja on kohustatud plaaniliste katkestuste aja ja tingimused perioodil 1. oktoober kuni 1. maini kokku leppima Karksi Vallavalitsusega.
6. peatükk SOOJUSE PIIRHINNA KOOSKÕLASTAMISE KORD
§ 7. Nõuded piirhinna kooskõlastamiseks
7. peatükk SOOJUSETTEVÕTJA ARENDUSKOHUSTUS
(1) Soojusettevõtja peab arendama oma võrke lähtudes valla üld- ja detailplaneeringutest ning nende realiseerimise vajadusest. Planeeringud koostatakse koostöös soojusettevõtjaga.
§ 9. Ettevõtja tegevuse vastavusse viimine määruses sätestatud nõuetega
Lisa 1 Karksi valla kaugküttepiirkonna skeem


jõustumine 26.12.2002
§1. Relvastatud üksuse põhiülesanne
§2. Üksuse struktuur
(4) Läbiotsimisrühm otsib esemeid ja aineid, mis on vanglas keelatud.
§3. Üksuse koosseis
§4. Üksuse liikme nimetamine
§41. Üksuse ülema nimetamine
(3) Vajaduse korral võib justiitsminister üksuse ülema enne lõikes 2 nimetatud tähtaja lõppemist käskkirjaga vabastada Justiitsministeeriumi vanglate asekantsleri ettepanekul.
§5. Üksuse ülesanded
(4) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud ülesannet täites kannab üksuse liige eririietust ja numbrimärki.
§6. Üksuse kokkukutsumine
(7) Teenistusrelvade, erivahendite ja numbrimärkide kasutamise fikseerimise korraldab üksuse ülem. Üritus jäädvustatakse tehniliste vahendite abil, kui see on võimalik. Jäädvustust säilitatakse vähemalt kolm kuud.
§7. Üksuse juhtimine
§8. Üksuse ülema ülesanded
Üksuse ülema ülesanded on:
7) anda üksuse tegevusest aru Justiitsministeeriumi vanglate asekantslerile ja tema kaudu justiitsministrile, sealhulgas iga aasta esimese kalendrikuu jooksul esitada vanglate asekantslerile üksuse eelmise aasta tegevuse koondaruanne;
§9. Üksuse ülema õigused
§91. Üksuse ülema asendamine
Üksuse ülemat asendab tema ettepanekul ja Justiitsministeeriumi vanglate asekantsleri otsusel rühma ülem.
§10. Rühma ülema ülesanded
§101. Rühma ülema asendamine
Rühma ülemat asendab tema ettepanekul ja üksuse ülema otsuse alusel rühma liige.
§11. Üksuse liikme väljaõpe
§12. Üksuse liikme tasustamine
§13. [Käesolevast tekstist välja jäetud]