§ 6 Märjamaa valla ülesanded riigi korraldatava abi andmisel
§ 7 Märjamaa valla sotsiaalhoolekandeline abi
§ 8 Märjamaa valla osutatavate või korraldatavate sotsiaalteenuste loetelu
§ 9 Märjamaa valla eelarvest isikule makstavate sotsiaaltoetuste loetelu
§ 10 Sotsiaalhoolekandelise abi rahastamise alused
§ 11 Hüvitise taotlemine
§ 12 Taotluse menetlemise põhimõtted
§ 13 Hüvitise andmise korraldus
§ 14 Hüvitise andmisest keeldumine, hüvitise andmise peatamine või lõpetamine
2 MÄRJAMAA VALLA SOTSIAALTEENUSED
§ 15 Koduteenuse eesmärk ja sisu
§ 16 Õigus koduteenusele
§ 17 Koduteenuse taotlemine
§ 18 Koduteenuse andmine
§ 19 Koduteenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
§ 20 Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 21 Õigus üldhooldusteenusele
§ 22 Üldhooldusteenuse taotlemine
§ 23 Üldhooldusteenuse andmine
§ 24 Üldhooldusteenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
§ 25 Tugiisikuteenuse eesmärk ja sisu
§ 26 Õigustugiisikuteenusele
§ 27 Tugiisikuteenuse taotlemine
§ 28 Tugiisikuteenuse andmine
§ 29 Tugiisikuteenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
§ 30 Täisealise isiku hoolduse eesmärk ja sisu
§ 31 Õigustäisealise isiku hooldusele
§ 32 Täisealisele isikule hoolduse taotlemine
§ 33 Täisealise isikule hoolduse seadmine
§ 34 Täisealise isiku hooldamisega seotud rahalised kohustused
§ 35 Isikliku abistaja teenuse eesmärk ja sisu
§ 36 Õigus isikliku abistaja teenusele
§ 37 Isikliku abistaja teenuse taotlemine
§ 38 Isikliku abistaja teenuse andmine
§ 39 Isikliku abistaja teenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
§ 40 Varjupaigateenuse eesmärk ja sisu
§ 41 Õigus varjupaigateenusele
§ 42 Varjupaigateenuse taotlemine
§ 43 Varjupaigateenuse andmine
§ 44 Varjupaigateenuse teenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
§ 45 Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu
§ 46 Õigusturvakoduteenusele
§ 47 Turvakoduteenuse taotlemine
§ 48 Turvakoduteenuse andmine
§ 49 Turvakoduteenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
§ 50 Sotsiaaltransporditeenus
§ 51 Õigus sotsiaaltransporditeenusele
§ 52 Sotsiaaltransporditeenuse tagamine
§ 53 Sotsiaaltransporditeenuse osutamine
§ 54 Sotsiaaltransporditeenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
§ 55 Eluruumi tagamise teenuse eesmärk ja sisu
§ 56 Sotsiaalkorter, sotsiaalelamu ning sotsiaalkorterite liigid
§ 57 Õigus eluruumi tagamise teenusele
§ 58 Eluruumi tagamise teenuse taotlemine
§ 59 Eluruumi tagamise teenuse andmine
§ 60 Sotsiaalkorteri või -eluruumi kasutamise nõuded (kõrvaltingimused eluruumi tagamise teenuse kasutamiseks)
§ 61 Eluruumi tagamise teenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
§ 62 Alused eluruumi tagamise teenuse lõpetamiseks
§ 63 Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu
§ 64 Õigus võlanõustamisteenusele
§ 65 Võlanõustamisteenuse andmine
§ 66 Võlanõustamisteenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
§ 67 Lapsehoiuteenuse eesmärk ja sisu
§ 68 Õigus lapsehoiuteenusele
§ 69 Lapsehoiuteenuse taotlemine
§ 70 Lapsehoiuteenuse andmine
§ 71 Lapsehoiuteenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
§ 72 Asendushooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 73 Asendushooldusteenuse osutaja
§ 74 Õigus asendushooldusteenusele
§ 75 Asendushooldusteenuse andmine
§ 76 Asendushooldusteenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
§ 77 Lepingu sõlmimine
§ 78 Lepingu lõpetamine ja lõppemine
§ 79 Järelhooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 80 Õigus järelhooldusteenuse
§ 81 Järelhooldusteenuse taotlemine
§ 82 Järelhooldusteenuse andmine
§ 83 Järelhooldusteenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
§ 84 Lepingu sõlmimine
§ 85 Lepingu lõpetamine ja lõppemine
14 Täiendavad vajaduspõhised sotsiaalteenused
§ 86 Päevakeskuse teenus
§ 87 Saunateenus
§ 88 Pesupesemisteenus
3 MÄRJAMAA VALLA EELARVEST MAKSTAVAD SOTSIAALTOETUSED
1 Abivajadusest sõltumatud toetused
§ 89 Sünnitoetus
§ 90 Õigus sünnitoetusele
§ 91 Sünnitoetuse taotlemine
§ 92 Sünnitoetuse andmine
§ 93 Vastuvõtt lapsele ja vanematele
§ 94 Ranitsatoetus
§ 95 Õigus ranitsatoetusele
§ 96 Ranitsatoetuse taotlemine
§ 97 Ranitsatoetuse andmine
§ 98 Eakate sünnipäevatoetus
§ 99 Õigus eaka sünnipäevatoetusele
§ 100 Eaka sünnipäevatoetuse andmine
§ 101 Matusetoetus
§ 102 Õigus matusetoetusele
§ 103 Matusetoetuse taotlemine
§ 104 Matusetoetuse andmine
2 Abivajadusest sõltuvad mitteperioodilised sotsiaaltoetused
§ 105 Abivajaduse hindamise alus ja abivajadusel sotsiaaltoetust taotlema õigustatud isik
§ 106 Tervisetoetus
§ 107 Tervisetoetuse taotlemine ja andmine
§ 108 Puudega isikule eluruumi kohandamise toetus
§ 109 Puudega isikule eluruumi kohandamise toetuse taotlemine ja andmine
§ 110 Vajaduspõhiste ja toetavate teenuse toetus
§ 111 Vajaduspõhiste ja toetavate teenuse toetuse taotlemine ja andmine
§ 112 Toetus laste toimetuleku tagamiseks
§ 113 Laste toimetuleku tagamise toetuse taotlemine ja andmine
§ 114 Toetus raske majandusliku olukorra puhul
§ 115 Toetuse taotlemine ja andmine raske majandusliku olukorra puhul
§ 116 Erakorraline toetus
§ 117 Erakorralise toetuse taotlemine ja andmine
§ 118 Vältimatu sotsiaalabi toetus
§ 119 Vältimatu sotsiaalabitoetuse taotlemine ja andmine
3 Abivajadusest sõltuvad perioodilised toetused
§ 120 Toetus koolieelses lasteasutuses laste toitlustamiseks, koha- ja õppetasu hüvitamiseks
§ 121 Toetuse taotlemine ja andmine koolieelses lasteasutuses laste toitlustamiseks, koha- ja õppetasu hüvitamiseks
§ 122 Toetus õpilaskodu üüri ja kommunaalkulude tasumiseks
§ 123 Toetuse taotlemine ja andmine õpilaskodu üüri ja kommunaalkulude tasumiseks
§ 124 Hooldajatoetus
§ 125 Õigus hooldajatoetusele
§ 126 Hooldajatoetuse taotlemine ja andmine
§ 127 Vaidlustamine
§ 128 Sotsiaalhoolekandeliste hüvitiste kehtivus
§ 129 Määruste kehtetuks tunnistamine
§ 130 Määruse jõustumine
Märjamaa Vallavolikogu
RT IV, 26.03.2019, 10
Vastu võetud 15.05.2018 nr 26
RT IV, 23.05.2018, 7
jõustumine 01.07.2018
19.03.2019 RT IV, 26.03.2019, 1 29.03.2019
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja § 22 lõike 2, sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 15 punkti 2 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1, § 16 lõike 1, § 89 ning § 133 lõike 6 alusel.
(1) Määrusega reguleeritakse Märjamaa vallas sotsiaalhoolekande seadusega kohalikule omavalitsusele pandud ülesannete täitmine ning isikutele sotsiaalkaitse tagamiseks hüvitiste andmine.
(2) Määrusega sätestatakse:
3) Märjamaa valla antavad või makstavad hüvitised, hüvitise õiguse tekkimise alused ja hüvitise andmise korraldus;
4) Märjamaa valla osutatavad tasulised sotsiaalteenused ning tasu võtmise põhimõtted.
(3) Määruses kasutatakse mõisteid alljärgnevas tähenduses:
1) sotsiaalteenus - isikule antav mitterahaline hüvitis;
2) sotsiaaltoetus - isikule makstav rahaline hüvitis;
3) proaktiivne teenus - sotsiaalhoolekandeline otsene avalik teenus, mida ametiasutus osutab oma initsiatiivil, isikute eeldataval tahtel ja riigi infosüsteemi kuuluvate andmekogude andmete alusel. Proaktiivset teenust osutatakse automaatselt või isiku nõusolekul;
4) isik - füüsiline isik (inimene);
5) koolieelne lasteasutus (edaspidi lasteasutus) - koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist võimaldav õppeasutus;
6) kohandatav eluruum - ruum või ruumide kogum, sealhulgas abiruumid, mis on ette nähtud aastaringseks elamiseks ning on kohanduse saaja rahvastikuregistrijärgne ja tegelik elukoht;
7) füüsiline kohandamine - puudega inimese erivajadusest tulenev eluruumi ümberehitamine;
8) puue - puue puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse tähenduses;
9) kohanduse saaja - inimene, kelle eluruume kohandatakse tema puudest tuleneva erivajaduse tõttu;
10) liikuvusega seotud toimingud - püsti, pikali ja istuma saamine, trepist üles ja alla liikumine, ustest ja väravatest sisse ja välja liikumine;
11) k öögitoimingud - toiduvalmistamine, söömine ja joomine;
12) hügieenitoimingud - pesemis- ja tualetitoimingud.
(4) Riiklikes õigusaktides sätestatust erinevas tähenduses kasutatakse mõistet toimetulekuraskustesse sattunud isik või perekond, kelleks loetakse isikut või perekonda, kelle kolme kuu keskmine netosissetulek pereliikme kohta on väiksem kui kahekordne riigieelarvega kehtestatud toimetulekupiir pereliikme kohta pärast sotsiaalhoolekande seaduse alusel määratud põhjendatud eluasemekulude mahaarvamist ning kellel puudub muu majanduslik suutlikkus toime tulla.
(1) Sotsiaalseadustiku üldosa seaduse, sotsiaalhoolekande seaduse ning nende alusel antud riiklike õigusaktidega kohalikule omavalitsusele pandud ning käesoleva määrusega nimetatud Märjamaa valla ülesandeid täidavad Märjamaa Vallavalitsus ja Vigala Osavallavalitsus kui ametiasutused (edaspidi ametiasutus) ja hallatav asutus Märjamaa Sotsiaalkeskus (edaspidi asutus).
[RT IV, 26.03.2019, 1 - jõust. 29.03.2019]
(2) Määruses sätestatud juhtudel otsustab sotsiaalkaitse korralduse või tagamise Märjamaa Vallavalitsus kui täitevorgan (edaspidi vallavalitsus).
(3) Märjamaa Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) täidab neid sotsiaalkaitse korralduse või tagamisega seotud ülesandeid, mis seadusest tulenevalt on volikogu ainupädevuses.
(5) Isiku pöördumisel või abivajajast teada saamisel on ametiasutus kohustatud isiku abivajadust igakülgselt hindama. Hindamisega ning isiku abivajadusele terviklikust lähenemisest tulenevalt peab ametiasutus selgitama välja parima asjakohase abi (hüvitise andmine, nõustamine, teise sotsiaalkaitse korraldamisega tegelevasse asutusse suunamine), toetamaks abivajaja iseseisvat toimetulekut ning suutlikkust korraldada iseseisvalt oma elu.
(6) Määrusega sätestatud alustel sotsiaalteenuse eest tasu määramisel või tasunõudest loobumiseks otsuse tegemisel tuleb ametiasutusel hinnata abivajaja enda ülalpidamise ning perekonnaliikmete seadusega sätestatud ülalpidamise andmise kohustust ning isiku enda ja tema perekonnaliikmete ülalpidamisvõimet.
(7) Kui isik vajab sotsiaalteenust viivitamatult, kuid puuduvad teenuse saaja ja tema suhtes seaduse alusel ülalpidamist andma kohustatud isikute vahelised kokkulepped või isik vajab sotsiaalteenuse eest tasumiseks aega oma vara käsutamiseks, võib ametiasutus tasuda sotsiaalteenust saama õigustatud isiku kasuks rahalise kohustuse Märjamaa valla eelarvest. Kulude hüvitamiseks on vallavalitsusel õigus hiljem kasutada käsundita asjaajamise sätetest tulenevalt tagasinõudeõigust.
(8) Erandjuhul võib abivajajale sotsiaalteenuse tagamiseks sotsiaalteenuse eest tasumise kohustuse täielikult või osaliselt Märjamaa vallale üle võtta, kui kõiki asjaolusid arvesse võttes on täidetud kõik järgmised tingimused:
(9) Sotsiaalteenuste eest tasumise kohustuse ülevõtmise otsustab vallavalitsuse korraldusega moodustatud hoolekandekomisjon (edaspidi hoolekandekomisjon).
(10) Ametiasutus võib sotsiaalkaitse ülesannete paremaks korraldamiseks ning hüvitiste andmise otsuse tegemise kaalumiseks ning asjakohaste tõendite või andmete kogumiseks moodustada ametiasutuse juures tegutseva töörühma või komisjoni.
(11) Halduslepingud, mis tulenevad hoolekandekomisjoni otsusest, sõlmib sotsiaalosakonna juhataja.
2) kohaliku omavalitsuse ehk Märjamaa valla korraldatav abi.
§ 6. Märjamaa valla ülesanded riigi korraldatava abi andmisel
(1) Märjamaa vald osaleb sotsiaalhoolekande seadusega sätestatud ulatuses ning korras riigi korraldatava mitterahalise abi andmise menetluses.
(2) Märjamaa vald määrab ja maksab sotsiaalhoolekande seadusega sätestatud ulatuses, tingimustel ja korras riigi korraldatava rahalise hüvitisena toimetulekutoetust ja riigieelarvest makstavat täiendavat sotsiaaltoetust.
(3) Toimetulekutoetuse määramiseks sotsiaalhoolekande seaduses nimetatud kulude piirmäärad kehtestab määrusega vallavolikogu.
§ 7. Märjamaa valla sotsiaalhoolekandeline abi
(1) Märjamaa vald korraldab sotsiaalhoolekande seadusega kohaliku omavalitsuse pädevuses oleva abi andmist käesoleva määrusega sätestatud alustel ja korras.
(2) Märjamaa valla sotsiaalhoolekandelise abi liigid on:
1) isikule antav mitterahaline hüvitis ehk Märjamaa valla osutatavad või korraldatavad sotsiaalteenused;
2) isikule makstav rahaline hüvitis ehk Märjamaa valla eelarvest isikule rahasummana makstav sotsiaaltoetus.
§ 8. Märjamaa valla osutatavate või korraldatavate sotsiaalteenuste loetelu
(1) Märjamaa valla osutatavad sotsiaalteenused on:
3) päevakeskuse teenus;
4) saunateenus;
5) pesupesemisteenus.
(2) Märjamaa valla osutatavad ja korraldatavad sotsiaalteenused on:
1) tugiisikuteenus;
2) juhuveona osutatav sotsiaaltransporditeenus.
(3) Märjamaa valla korraldatavad sotsiaalteenused on:
1) väljaspool kodu osutatav üldhooldekoduteenus;
2) täisealise isiku hooldus;
4) varjupaigateenus;
5) turvakoduteenus;
6) võlanõustamisteenus;
7) lapsehoiuteenus;
8) asendushooldusteenus;
9) järelhooldusteenus,
10) muud vajaduspõhised teenused.
(4) Teenust saada soovivate isikute paljususe korral ning juhul, kui Märjamaa vald oma ametiasutuse ja asutuse kaudu ise ei ole võimeline teenust osutama, on ametiasutusel õigus käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-2 märgitud teenused korraldada kolmandate isikute või asutuste kaudu.
§ 9. Märjamaa valla eelarvest isikule makstavate sotsiaaltoetuste loetelu
(1) Märjamaa vallas makstavad abivajadusest sõltumatud sotsiaaltoetused on:
3) eaka sünnipäevatoetus;
4) matusetoetus.
(2) Märjamaa vallas makstavad abivajadusest sõltuvad mitteperioodilised sotsiaaltoetused on:
1) tervisetoetus;
2) puudega isikule eluruumi kohandamise toetus;
3) vajaduspõhiste ja toetavate teenuste toetus;
4) toetus laste toimetuleku tagamiseks;
5) toetus raske majandusliku olukorra puhul;
6) erakorraline toetus;
7) vältimatu sotsiaalabi toetus.
(3) Märjamaa vallas makstavad abivajadusest sõltuvad perioodilised sotsiaaltoetused on:
1) toetus koolieelses lasteasutuses laste toitlustamiseks, kohatasu, s.h õppetasu hüvitamiseks;
2) toetus õpilaskodu üüri ja kommunaalkulude tasumiseks;
3) hooldajatoetus.
(4) Käesolevas paragrahvis nimetatud sotsiaaltoetuste piirmäärad kehtestatakse vallavolikogu määrusega.
§ 10. Sotsiaalhoolekandelise abi rahastamise alused
(1) Riigi korraldatavat sotsiaalhoolekandelist abi rahastatakse riigieelarvest ning sotsiaalhoolekande seadusega riigi korraldatava rahalise hüvitise maksmiseks vajalik raha kantakse riigi kehtestatud korras Märjamaa valla eelarvesse.
(2) Märjamaa valla korraldatavate või osutatavate hüvitiste andmine tagatakse Märjamaa valla eelarvega.
(3) Märjamaa valla korraldatavaid või osutatavaid hüvitisi ning sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisega seotud kulusid kaetakse võimalusel ka struktuurifondidest ja sihtfinantseeringutest saadud rahaga.
(4) Märjamaa valla osutatavate sotsiaalteenuste eest on teenust vajavalt isikult õigus võtta tasu. Teenused, mille eest on õigus võtta tasu ning tasu suuruse määramise põhimõtted sätestatakse määrusega.
§ 11. Hüvitise taotlemine
(2) Taotlus esitatakse sotsiaalseadustiku üldosa seaduses põhimõtteid arvestades. Üldjuhul esitatakse taotlus hüvitise õiguse tekkimisel või võimalusel enne hüvitisele õiguse tekkimist.
(3) Taotluses tuleb märkida:
(4) Kui taotlus on esitatud elektroonilise kanali kaudu ning ametiasutus on taotluse esitaja turvalisel viisil tuvastanud, ei pea taotlusele allkirja lisama.
(5) Kui taotletakse rahalist hüvitist (sotsiaaltoetust) märgitakse taotlusele ka:
(6) Taotlusele lisatakse määruses sätestatud juhtudel või ametiasutuse ametniku põhjendatud nõudmisel dokumendid ja tõendid (väljavõtted taotleja ja tema perekonnaliikmete pangakontodest, vara kasutamise lepingud, kulutusi tõendavad dokumendid, ametiasutuse ametniku kodukülastuse akt, erialaspetsialistide soovitused, õppeasutuse tõend, kohtuotsus ülalpidamist andma õigustatud isiku või isikute ülalpidamise täitmisest vabastamise või täitmise ajalise piiramise või elatise suuruse vähendamise kohta jms), mis on vajalikud hüvitise õiguse tekkimise või hüvitise andmiseks oluliste asjaolude väljaselgitamiseks.
(7) Kui seadusest või muust õigusaktist ei tulene teisiti, esitatakse taotluses ka informatsioon, millisel viisil soovib taotleja haldusakti või halduslepingu teatavakstegemist või toimingu sooritamisest teavitamist.
(8) Kui infosüsteemide kasutusvõimalustest või õigusaktide erinõuetest tulenevalt on hüvitise taotlemisele sätestatud erinõuded, tuleb taotluse koostamisel lähtuda ka erinõuetest.
(9) Taotlus esitatakse üldjuhul kirjalikult või elektrooniliselt. Kui isik objektiivsetel põhjustel ei ole võimeline ise taotlust kirjalikult või elektrooniliselt esitama, võib taotluse esitada suuliselt ametiasutuse sotsiaalosakonna ametnikule, kes isiku avalduse protokollib. Määruses sätestatud juhtudel võib taotluse esitada isiku eest ning tema nõusolekul ka ametiasutuse ametnik.
§ 12. Taotluse menetlemise põhimõtted
(4) Hüvitise andmine otsustatakse kümne (10) tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest alates, kui muude õigusaktidega ei ole sätestatud teistsugust tähtaega. Kui esinevad asjaolud, mis takistavad kümne tööpäeva jooksul abi andmise otsustamist, võib ametiasutus võimalusel hüvitise andmise otsustamist erandkorras veel kuni kümme tööpäeva võrra pikendada.
(5) Taotluse menetlemisel tuleb lähtuda määruse § 4 ning sotsiaalseadustiku üldosa seadusega sotsiaalkaitse menetlusele ning haldusmenetluse seadusega haldusmenetlusele kehtestatud nõuetest.
§ 13. Hüvitise andmise korraldus
(1) Hüvitis antakse:
3) toiminguga, millega isik saab proaktiivselt soodustuse või millega rahuldatakse isiku taotlus hüvitise saamiseks või
4) hoolekandekomisjoni haldusakti alusel.
(2) Üldjuhul otsustatakse hüvitise andmine haldusakti alusel. Haldusaktiga otsustatakse sotsiaalseadustiku üldosa seaduse märgitud asjaolud.
(3) Rahalist hüvitist antakse toiminguga, st raha maksmisega, kui hüvitise suurus on igale taotlejale ühesugune kindlaks määratud rahasumma ja makstava hüvitise suurus ei olene otsustaja kaalutlusõigusest (nt sünnitoetus, matusetoetus jms).
(4) Kui hüvitis antakse toiminguga, tuleb ametiasutusel hüvitise taotlejat taotleja määratud viisil (e-post, telefoni teel, kirjalikult või suuliselt ametiasutuses) hüvitise andmisest teavitada. Rahalise hüvitise maksmisel rakendatakse sotsiaalseadustiku üldosa seaduse põhimõtteid.
(5) Haldusakt tuleb taotlejale teatavaks teha sotsiaalseadustiku üldosa seaduses sätestatud viisil.
§ 14. Hüvitise andmisest keeldumine, hüvitise andmise peatamine või lõpetamine
(3) Hüvitise andmise peatamine või lõpetamine vormistatakse:
(4) Hüvitise andmine peatatakse või lõpetatakse, kui:
2) esineb sotsiaalseadustiku üldosa seaduses või käesolevas määruses sätestatud asjaolu, mille alusel isiku hüvitise saamise õigus kas peatub või lõpeb.
2. peatükk MÄRJAMAA VALLA SOTSIAALTEENUSED
§ 15. Koduteenuse eesmärk ja sisu
§ 16. Õigus koduteenusele
§ 17. Koduteenuse taotlemine
Koduteenuse saamiseks tuleb ametiasutusele esitada määruse §-s 11 sätestatud viisil ja andmetega taotlus. Taotluses märgitakse lisaks toimingud, milles soovitakse abi saada.
§ 18. Koduteenuse andmine
(1) Koduteenus määratakse hoolekandekomisjoni haldusaktiga.
(2) Haldusaktis määratakse muuhulgas:
§ 19. Koduteenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
(1) Koduteenuse osutamise eest võetakse teenuse kasutajalt üldjuhul tasu.
(2) Koduteenuse hinna kehtestab vallavalitsus oma haldusaktiga.
(3) Hoolekandekomisjonil on õigus koduteenuse tasu vähendada või tasunõudest loobuda või tasumise kohustus üle võtta. Koduteenuse hinna vähendamise või tasunõudest loobumise või tasumise kohustuse üle võtmise aluseks on taotleja enda majanduslikud toimetulekuraskused käesoleva määruse § 2 lõike 4 mõistes ja temale ülalpidamist andma kohustatud isikute majanduslik olukord ülalpidamiskohustust täita, arvestades seejuures teenuse mahtu ja maksumust.
§ 20. Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk ja sisu
(1) Väljaspool isiku kodu ametiasutuse korraldatav üldhooldusteenus (edaspidi üldhooldusteenus) on sotsiaalteenus, mille eesmärk on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla.
(2) Üldhooldusteenuse sisu on sätestatud sotsiaalhoolekande seaduses ning üldhooldusteenuse osutamisel koostatakse isikule sotsiaalhoolekande seaduse alusel hooldusplaan.
§ 21. Õigus üldhooldusteenusele
Üldhooldusteenust on õigus saada sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul, kes erivajaduse või sotsiaalse olukorra tõttu pole suuteline iseseisvalt kodustes tingimustes elama ja kelle toimetulekut pole võimalik tagada mõne muu Märjamaa valla või riigi osutatava sotsiaalhoolekandelise abi toel.
§ 22. Üldhooldusteenuse taotlemine
(1) Üldhooldusteenuse saamiseks tuleb ametiasutusele esitada määruse § 11 märgitud andmetega taotlus.
(2) Lisaks märgitakse taotlusele taotleja igakuine sissetulek ning muud võimalused üldhooldusteenuse eest tasumiseks.
§ 23. Üldhooldusteenuse andmine
Üldhooldusteenus määratakse hoolekandekomisjoni haldusaktiga. Haldusaktiga määratakse ka teenuse eest tasu maksmine.
§ 24. Üldhooldusteenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
(1) Üldhooldusteenuse eest tasub üldjuhul teenuse saaja.
(2) Üldhooldusteenuse eest osalise või täieliku tasumise kohustuse ülevõtmise otsuse tegemisel lähtub hoolekandekomisjon käesoleva määruse § 4 selgunud asjaoludest ning arvestades seejuures teenuse mahtu ja maksumust.
§ 25. Tugiisikuteenuse eesmärk ja sisu
(1) Tugiisikuteenus on ametiasutuse osutatav või korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi. Kõrvalabi seisneb juhendamises, motiveerimises ning isiku suurema iseseisvuse ja omavastutuse võime arendamises.
(2) Last kasvatavale isikule (v.a isik, kes kasvatab ja hooldab last oma töökohustustest tulenevalt) tugiisikuteenuse osutamisel on täiendav eesmärk lapse hooldamise ning turvalise ja toetava kasvukeskkonna ning lapse arengu tagamine.
(3) Tugiisiku tegevused on:
(4) Tugiisikuteenust osutatakse isiku või pere juures kodus või muudes teenusesaaja vajadustest tulenevates ning teenuse osutamiseks kokku lepitud asukohtades.
(5) Lapsele tugiisikuteenuse osutamise eesmärk on koostöös last kasvatava isikuga lapse arengu toetamine, sealhulgas vajaduse korral puudega lapse puhul hooldustoimingute sooritamine. Tugiisik abistab last arendavates tegevustes, juhendab ja motiveerib igapäevaelus toime tulema, abistab suhtlemisel perekonnaliikmetega või väljaspool kodu.
(6) Tugiisikuteenuse korraldamisel arvestatakse asjaoluga, et tugiisikuteenust võib osutada isik, kes sobib tugiisiku ülesandeid täitma isikuomaduste või kogemuste poolest või kellel on sihtgrupiga töötamise kogemus. Eelistatakse isikuid, kes on läbinud erialase tugiisiku koolituse.
(7) Kui sotsiaalhoolekande seaduse alusel on tugiisikuteenusele kehtestatud riikliku määrusega täpsustatud eesmärk, sisu ja nõuded, lähtub ametiasutus tugiisikuteenuse korraldamisel lisaks käesoleva määrusega sätestatule ka riikliku õigusakti nõuetest.
§ 26. Õigustugiisikuteenusele
(1) Tugiisikuteenust on õigus saada sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul (s.h alaealisel), kes vajab järgmist kõrvalabi:
3) abi iseseisvalt elama asumisel asenduskoduteenuse, perekonnas hooldamise teenuse või eestkoste lõppemisel;
4) abi psüühika- või käitumishäire tõttu.
§ 27. Tugiisikuteenuse taotlemine
(1) Tugiisikuteenuse saamiseks tuleb ametiasutusele esitada määruse § 11 märgitud andmetega taotlus. Taotluses märgitakse lisaks määruse § 11 märgitud andmetele:
2) täiendavad dokumendid, nt rehabilitatsiooniplaan, eriarsti soovitused jne, mis annavad olulist teavet abivajaduse kohta.
(2) Tugiisikuteenuse määramist võib algatada abivajajast teada saamisel ka ametiasutus.
§ 28. Tugiisikuteenuse andmine
(3) Tugiisikuteenus määratakse üldjuhul hoolekandekomisjoni haldusaktiga, last kasvatavale isikule määratakse tugiisikuteenus lastekaitsespetsialisti haldusaktiga.
[Kehtetu - RT IV, 26.03.2019, 1 - jõust. 29.03.2019]
(5) Haldusaktis sätestatakse:
§ 29. Tugiisikuteenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
(2) Isikule, kelle kaudu Märjamaa vald tugiisikuteenuse korraldab, tasutakse Märjamaa valla eelarvest vastavalt tugiisikuteenuse osutajaga sõlmitud kokkuleppele või teenuse osutaja hinnakirjale.
(3) Tugiisikuteenuse eest tasutakse vastavalt tugiisiku esitatud arve või tugiisikuga sõlmitud lepingu alusel. Teenuse eest tasumiseks peab teenuse osutaja esitama ka kuuaruande teenuse osutamise mahu ja tegevuste kohta.
§ 30. Täisealise isiku hoolduse eesmärk ja sisu
§ 31. Õigustäisealise isiku hooldusele
Hooldaja määramist on õigustaotleda sotsiaalhoolekandega hõlmatud täisealisel isikul, kes puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks ning kellele on puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse mõistes määratud sügav või raske puude raskusaste.
§ 32. Täisealisele isikule hoolduse taotlemine
(1) Hoolduse seadmiseks tuleb ametiasutusele esitada taotlus. Taotluses märgitakse lisaks määruse § 11 märgitud andmetele:
(2) Taotlusele lisatakse koopia puude raskusastme tuvastamise otsusest. Kui hoolduse seadmist taotleval isikul on olemas konkreetne isik, keda ta soovib hooldajaks, lisatakse taotlusele hooldaja kirjalik nõusolek hooldajaks määramise kohta.
§ 33. Täisealise isikule hoolduse seadmine
(2) Hooldatava hooldusvajadust hinnates selgitab ametiasutus välja, kas abivajaja hooldusvajadust on võimalik rahuldada teiste valla poolt osutatavate või korraldavate sotsiaalteenustega.
(3) Kui abivajaja hooldusvajadust ei ole võimalik rahuldada teiste valla poolt osutatavate või korraldavate sotsiaalteenustega, siis selgitab ametnik menetluse käigus välja, kas taotlusel märgitud potentsiaalne hooldaja on oma tavalisest elulaadist ja toimetulekust ning isikuomadustest tulenevalt võimeline hooldatavale vajalikku abi, juhendamist ja järelevalvet tagama ning vastab sotsiaalhoolekande seadusega teenust vahetult osutava isiku nõuetele. Vajadusel abistab sotsiaaltööspetsialist hooldatava hooldusvajadusest lähtuvalt sobiva hooldaja leidmisel.
(4) Ametiasutuse poolt pakutava hooldaja määramiseks peab olema hooldatava kirjalik nõusolek.
(5) Hooldaja määratakse hoolekandekomisjoni haldusaktiga, milles lisaks muudele haldusaktile kehtestatud nõuetele sätestatakse hooldusülesanded ja hoolduse tähtaeg.
(6) Hooldus seatakse üldjuhul puude raskusastme tuvastamise otsusel märgitud perioodiks.
(7) Tähtajatult määratud puude raskusastme korral seatakse hooldus ja määratakse hooldaja kuni viieks aastaks.
§ 34. Täisealise isiku hooldamisega seotud rahalised kohustused
(1) Täiskasvanud isiku hooldamise teenust osutatakse teenust saavale isikule tasuta, v.a juhul, kui hooldatav ja hooldaja omavahel ei ole väljaspool avaliku ülesande täitmist tasu maksmises kokku leppinud.
(2) Hooldajal on võimalik taotleda hooldajatoetust käesoleva määruse § 125-127 sätestatud tingimustel.
(3) Sotsiaalmaksuseaduse alusel maksatakse sotsiaalmaks isiku eest, kes hooldab puudega isikut ning ei tööta ega saa riiklikku pensioni, Märjamaa valla eelarvest.
§ 35. Isikliku abistaja teenuse eesmärk ja sisu
(1) Isikliku abistaja teenus on ametiasutuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on suurendada puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse tähenduses puude tõttu füüsilist kõrvalabi vajava täisealise isiku iseseisvat toimetulekut ja osalemist kõigis eluvaldkondades, vähendades teenust saava isiku seadusjärgsete hooldajate hoolduskoormust.
§ 36. Õigus isikliku abistaja teenusele
Isikliku abistaja teenust on õigus saada sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul, kellele on määratud puue ning kellel objektiivsete asjaolude hindamise tulemusena on vajadus kasutada füüsilist kõrvalabi igapäevaelu tegevustes, et tagada harjumuspärases keskkonnas võimalikult iseseisev toimetulek ning võimalus osaleda teistega võrdsetel alustel ühiskonnaelus.
§ 37. Isikliku abistaja teenuse taotlemine
(1) Isikliku abistaja teenuse taotlemiseks tuleb ametiasutusele esitada taotlus. Taotluses märgitakse lisaks määruse § 11 märgitud andmetele:
§ 38. Isikliku abistaja teenuse andmine
(2) Puudega isiku kõrvalabi vajadusest lähtuvalt selgitab ametiasutus välja, kas taotlusel märgitud potentsiaalne isiklik abistaja on oma tavalisest elulaadist ja toimetulekust ning isikuomadustelt võimeline puudega isikule vajalikku kõrvalabi tagama ning vastab sotsiaalhoolekande seadusega isikliku abistaja teenust vahetult osutava isiku nõuetele. Vajadusel abistab ametiasutus puudega isiku kõrvalabi vajaduse määra ning sellest tulenevatest toimingutest lähtuvalt sobiva isikliku abistaja leidmisel.
(3) Ametiasutuse poolt pakutava isikliku abi määramiseks peab olema isikliku abistaja kirjalik nõusolek ning puudega isiku nõusolek.
(4) Isikliku abistaja teenus määratakse hoolekandekomisjoni haldusaktiga.
§ 39. Isikliku abistaja teenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
(2) Ametiasutuse korraldatava isikliku abistaja teenuse eest tasutakse vastavalt teenuse osutaja hinnakirjale või poolte kokkuleppel.
(3) Isikliku abistaja teenuse eest osalise või täieliku tasumise kohustuse ülevõtmise otsuse tegemisel lähtub hoolekandekomisjon käesoleva määruse § 4 selgunud asjaoludest, arvestades seejuures teenuse mahtu ja maksumust.
§ 40. Varjupaigateenuse eesmärk ja sisu
§ 41. Õigus varjupaigateenusele
(1) Varjupaigateenust on õigus saada sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul, kes viibib abivajaduse hetkel Märjamaa valla haldusterritooriumil, kellel puudub ööbimiskoht ja kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta tagama ning kellele ei ole võimalik mõne muu sotsiaalhoolekandelise hüvitise või meetmega alalist ööbimiskohta tagada.
§ 42. Varjupaigateenuse taotlemine
§ 43. Varjupaigateenuse andmine
(1) Varjupaigateenuse tagamiseks on ametiasutus kohustatud selgitama isiku või asutuse, kes on valmis Märjamaa valla haldusterritooriumil asuvatele varjupaigateenust vajavatele isikutele vastavat teenust osutama.
§ 44. Varjupaigateenuse teenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
(2) Varjupaigateenuse hinna see osa, mille eest ei ole teenusesaaja oma varalisest seisukorrast lähtuvalt võimeline tasuma, tasutakse Märjamaa valla eelarvest.
(3) Teenuse eest tasumise aluseks on teenuse osutamiseks sõlmitud leping. Teenuse eest tasutakse Märjamaa vallale esitatud arvete alusel.
(4) Varjupaigateenuse eest osalise või täieliku tasumise kohustuse ülevõtmise otsuse tegemisel lähtub hoolekandekomisjon käesoleva määruse § 4 selgunud asjaoludest, arvestades seejuures teenuse mahtu ja maksumust.
§ 45. Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu
§ 46. Õigusturvakoduteenusele
§ 47. Turvakoduteenuse taotlemine
§ 48. Turvakoduteenuse andmine
§ 49. Turvakoduteenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
(1) Turvakoduteenuse osutamise eest tasub Märjamaa vald Märjamaa valla eelarvest.
(2) Teenuse eest tasumise aluseks on teenuse osutamiseks sõlmitud leping. Teenuse eest tasutakse Märjamaa vallale esitatud arvete alusel.
§ 50. Sotsiaaltransporditeenus
(1) Sotsiaaltransporditeenus on ametiasutuse korraldatav ja ametiasutuse osutatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on võimaldada isikutele, kes sotsiaalsete, majanduslike ja/või tervislike probleemide tõttu vajavad avalike teenuste saamiseks või elukondlike vajaduste rahuldamiseks abi Märjamaa valla haldusterritooriumil või riigi territooriumil liikumiseks.
(2) Sotsiaaltransporditeenust osutatakse juhuveona Märjamaa vallale kuuluva sõidukiga tellimisel tellija määratud ajal ja liikumisteel.
(3) Sotsiaaltransporditeenust korraldatakse tellimuse alusel juhuveona teenusepakkuja kaudu.
(4) Kui sotsiaalhoolekande seaduse alusel on sotsiaaltransporditeenusele kehtestatud riikliku määrusega täpsustatud eesmärk, sisu ja nõuded, lähtub ametiasutus sotsiaaltransporditeenuse korraldamisel lisaks käesoleva määrusega sätestatule ka riikliku õigusakti nõuetest.
§ 51. Õigus sotsiaaltransporditeenusele
Sotsiaaltransporditeenust on õigus saada puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse tähenduses puudega sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul või sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul, kelle tervislik seisund takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist, avalike teenuste kasutamiseks või tööle või õppeasutusse sõitmiseks.
§ 52. Sotsiaaltransporditeenuse tagamine
Sotsiaaltransporditeenus tagatakse ametiasutuse korraldatud juhuveona ning ametiasutuse osutatava juhuveona.
§ 53. Sotsiaaltransporditeenuse osutamine
(1) Sotsiaaltransporditeenuse saamiseks peab sotsiaaltransporti saama õigustatud isik esitama ametiasutusele reeglina kümne (10) tööpäeva enne teenuse vajadust taotluse.
(3) Taotluse võib esitada mistahes viisil (suuliselt, kirjaga, e-postiga) (edaspidi tellimus).
§ 54. Sotsiaaltransporditeenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
(1) Osutatud sotsiaaltransporditeenuse eest võetakse teenuse kasutajalt tasu. Teenuse hinna arvestuse aluseks on vallavalitsuse kehtestatud hind ühe läbitud kilomeetri kohta.
(2) Korraldatud sotsiaaltransporditeenuse eest võetakse teenuse kasutajalt tasu. Teenuse hinna arvestuse aluseks on teenuseosutaja kehtestatud hind ühe läbitud kilomeetri kohta.
(3) Juhul kui teenuse kasutaja ei ole võimeline majanduslikust olukorrast tulenevalt teenuse eest tasuma, siis on isikul võimalik taotleda ametiasutuselt toetust käesoleva määruse § 106-107 alusel.
(4) Hoolekandekomisjonil on õigus sotsiaaltransporditeenuse tasu vähendada või tasunõudest loobuda või tasumise kohustus üle võtta. Sotsiaaltransporditeenuse hinna vähendamise või tasunõudest loobumise või tasumise kohustuse ülevõtmise aluseks on taotleja enda majanduslikud toimetulekuraskused käesoleva määruse § 2 lõike 4 mõistes ja temale ülalpidamist andma kohustatud isikute majanduslik olukord ülalpidamiskohustust täita, arvestades seejuures teenuse mahtu ja maksumust.
§ 55. Eluruumi tagamise teenuse eesmärk ja sisu
(1) Eluruumi tagamise teenus on ametiasutuse korraldatav ja tagatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on eluruumi kasutamise võimaluse kindlustamine isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama.
(3) Juhul kui teenuse kasutaja ei ole võimeline majanduslikust olukorrast tulenevalt käesoleva paragrahvi lõikes 2 kirjeldatud teenuse eest tasuma, siis on isikul võimalik taotleda ametiasutuselt toetust käesoleva määruse § 109-110 alusel.
§ 56. Sotsiaalkorter, sotsiaalelamu ning sotsiaalkorterite liigid
(1) Eluruumi tagamise teenuse korraldab ametiasutus Märjamaa vallale kuuluvate eluruumide kasutusele andmisega.
2) sotsiaalkorter.
(4) Sotsiaalühiskorter on eluaseme teenusena isiku kasutusse antav eluruum (eluruumi osa), mida kasutab üheaegselt mitu eluruumi tagamise teenust saama õigustatud isikut, kes ei moodusta ühte leibkonda.
§ 57. Õigus eluruumi tagamise teenusele
6) isik, kelle elukoht enne asenduskoduteenusele suunamist või kinnipidamisasutusse määramist Eesti rahvastikuregistri andmetel oli Märjamaa vallas;
7) isik, kes lähtuvalt oma vanusest, arengutasemest või varalisest olukorrast ei ole ise suuteline eluruumi endale või oma perekonnale soetama ning sotsiaalkorteri eraldamata jätmine ohustab isiku toimetulekut, elu ja tervist.
§ 58. Eluruumi tagamise teenuse taotlemine
(1) Eluruumi tagamise teenuse taotlemiseks tuleb ametiasutusele esitada taotlus. Taotluses märgitakse lisaks määruse § 11 märgitud andmetele:
5) sotsiaalkorteri kasutamise aeg, kui isik vajab sotsiaalkorterit kindlaks ajaperioodiks;
(2) Kui eluruumi tagamise teenust vajavad isikud, kes ei ole abielus või kelle vahel ei ole sõlmitud kooselulepingut, kuid moodustavad kooselus ühise leibkonna, peavad isikud taotluse eluruumi tagamise teenuse saamiseks esitama koos, märkides taotlusele käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud andmed kumbagi taotleja kohta.
§ 59. Eluruumi tagamise teenuse andmine
(2) Sotsiaalkorter antakse isikule, tema perele või temaga koos elavatele isikutele kasutusele hoolekandekomisjoni haldusaktiga. Sotsiaaleluruumi kasutamiseks sõlmitakse üürileping.
(3) Sotsiaalkorter antakse üldjuhul kasutusele üheksa aastaks.
(4) Haldusaktis märgitakse lisaks:
1) eluruumi tagamise teenust saava isiku või isikute andmed;
4) vajadusel eluruumi tagamise teenust saama õigustatud isikuga sama sotsiaalkorterit kasutama lubatud isikute andmed (nimetatud koos sotsiaalkorterit kasutama õigustatud isik);
6) eluruumi tagamise teenuse eest makstav tasu või tasu arvestamise põhimõtted ning tasu maksmise kord.
§ 60. Sotsiaalkorteri või -eluruumi kasutamise nõuded (kõrvaltingimused eluruumi tagamise teenuse kasutamiseks)
(2) Sotsiaalkorterit kasutama õigustatud isikul on keelatud:
§ 61. Eluruumi tagamise teenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
(1) Eluruumi tagamise teenuse eest tuleb maksta tasu.
§ 62. Alused eluruumi tagamise teenuse lõpetamiseks
Ametiasutusel on õigus konkreetse sotsiaalkorteri kasutamise õigus lõpetada (haldusakti muuta või haldusakt kehtetuks tunnistada), kui:
1) sotsiaalkorteri kasutaja või temaga koos elav isik rikub korduvalt määruse §-s 60 sätestatud nõudeid;
§ 63. Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu
Võlanõustamisteenus on ametiasutuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on abistada isikut tema varalise olukorra kindlakstegemisel, võlausaldajaga läbirääkimiste pidamisel ja nõuete rahuldamisel, vältida uute võlgnevuste tekkimist toimetulekuvõime parandamise kaudu ning lahendada muid võlgnevusega seotud probleeme.
§ 64. Õigus võlanõustamisteenusele
Õigus võlanõustamisteenusele on sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul, kellele on esitatud nõue täita võlaõiguslikust suhtest või seadusest tulenev sissenõutavaks muutunud rahaline kohustus, mida isik ei ole võimeline iseseisvalt täitma.
§ 65. Võlanõustamisteenuse andmine
§ 66. Võlanõustamisteenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
Hoolekandekomisjonil on õigus võlanõustamisteenuse kohustus üle võtta, kui taotleja on käesoleva määruse mõistes toimetulekuraskustes olev isik.
§ 67. Lapsehoiuteenuse eesmärk ja sisu
Lapsehoiuteenus on ametiasutuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on toetada last kasvatava isiku toimetulekut või töötamist või vähendada lapse erivajadusest tulenevat hoolduskoormust.
§ 68. Õigus lapsehoiuteenusele
(1) Õigus lapsehoiuteenusele on:
1) isikul, kes kasvatab vähemalt 1,5 aastast last, kellele ei ole võimalik tagada lapsehoiuteenust koolieelses lasteasutuses;
2) isikul, kelle laps käib munitsipaallasteaias, kuid lasteaed on ajutiselt laste vastuvõtuks suletud;
3) sügava või raske puudega last kasvataval isikul täiendavalt hoolduskoormuse vähendamiseks.
(2) Lapsehoiuteenust on õigustatud saama laps, kes on sotsiaalhoolekandega hõlmatud.
(3) Õigus lapsehoiuteenusele lõpeb (v.a raske või sügava puudega lapse puhul):
1) lapse kandmisel kooli nimekirja;
2) kui isik loobub lapsele pakutavat munitsipaallasteaia kohast, mille järjekorras laps on;
3) kui isik loobub lapsele pakutavast munitsipaallasteaia kohast, mis asub lapse kodule kõige lähemas Märjamaa valla munitsipaallasteaias.
(4) Õigus hüvitisele ei teki vanemal, kes ise osutab oma lapsele lapsehoiuteenust või ostab lapsehoiuteenust sama lapse teiselt vanemalt.
§ 69. Lapsehoiuteenuse taotlemine
(1) Lapsehoiuteenuse saamiseks tuleb ametiasutusele esitada taotlus. Taotluses märgitakse lisaks määruse § 11 märgitud andmetele:
§ 70. Lapsehoiuteenuse andmine
(3) Lapsehoiuteenuse osutamiseks sõlmitakse Märjamaa valla, teenust saava isiku ja teenuse osutajaga haldusleping, milles määratakse lapsehoiuteenuse vajadusest tulenevad toimingud ja teenuse osutamiseks olulised tingimused, milleks on vähemalt teenuse osutamise aeg ja koht.
(4) Raske ja sügava puudega lapsele tagatakse lapsehoiuteenus kalendriaasta lõpuni ka juhul, kui ta kalendriaasta sees saab 18-aastaseks.
§ 71. Lapsehoiuteenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
(1) Vähemalt 1,5 aastasele ja kuni koolikohustuslikku ikka jõudnud lapsele (v.a raske ja sügava puudega laps) lasteaia koha asemel lapsehoiuteenuse osutamisel tasub last kasvatav isik koolieelses lasteasutuse seaduse § 27 lõikes 3 sätestatud alustel kehtestatud tasu ja lapse söögiraha lapsehoius. Ülejäänud lapsehoiuteenusega seotud kulu tasutakse lapsehoiuteenuse osutajale Märjamaa valla eelarvest haridusnõuniku haldusakti alusel vastavalt esitatud arvele alljärgnevalt:
1) kuni 250 (kakssada viiskümmend) eurot ühe lapse kohta kuus, kui lapsehoiuteenust osutatakse väljaspool lapsehoiuteenusel viibiva lapse eluruume;
2) kuni 150 (ükssada viiskümmend) eurot ühe lapse kohta kuus, kui lapsehoiuteenust osutatakse lapse eluruumides.
(2) Puudega last kasvatavale isikule lapsehoiuteenuse osutamine on teenust saavale isikule tasuta. Lapsehoiuteenuse kulu tasutakse teenust osutava isiku esitatud arve alusel hoolekandekomisjoni haldusaktiga Märjamaa valla eelarvest, arvestades sotsiaalhoolekande seaduse § 156 lõigetes 31-33 sätestatut.
§ 72. Asendushooldusteenuse eesmärk ja sisu
Asendushooldusteenus on ametiasutuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on pika- või lühiajaliselt lapse heaolu ja õiguste tagamine, lapsele tema põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, lapsele turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna loomine ning lapse ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täisealisena.
§ 73. Asendushooldusteenuse osutaja
(1) Asendushooldusteenuse osutaja on hoolduspere, perekodu ja asenduskodu.
(2) Asendushooldusteenust vahetult osutav isik on hoolduspere vanem, perevanem ja kasvataja.
§ 74. Õigus asendushooldusteenusele
Õigus asendushooldusteenusele on sotsiaalhoolekande seaduse § 459lõigetes 1-3 märgitud lapsel ja sotsiaalhoolekande seadusest tulenevatel alustel kuni 19-aastasel isikul.
§ 75. Asendushooldusteenuse andmine
(1) Sotsiaalhoolekande seaduse § 459 lõigetes 1 ja 2 nimetatud lapse asendushooldusele suunamisel hindab ametiasutus lapse heaolust lähtuvalt asendushooldusteenuse osutaja valikut (hoolduspere, perekodu või asenduskodu) ja põhjendab oma valikut.
(2) Sotsiaalhoolekande seaduse § 459 lõikes 3 nimetatud lapse asendushooldusteenusele suunamisel hindab ametiasutus lapse abivajadust ja lapse heaolust lähtuvalt teenuse osutamise vajadust ja sobivust ning suunab lapse teenusele hooldusõigusliku vanema või füüsilisest isikust eestkostja nõusolekul.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1-2 nimetatud isikute puhul teeb ametiasutus otsuse teenusele suunamise kohta ning kannab isikule teenuse osutamise andmed sotsiaalteenuste- ja -toetuste andmeregistrisse sotsiaalhoolekande seaduse § 144 lõike 1 punkti 5 alusel.
(4) Teenuse saaja ja võimalusel vanem või füüsilisest isikust eestkostja peab olema kaasatud teenuse vajaduse hindamise ja teenusele suunamise protsessi.
(5) Asendushooldusteenuse andmine otsustatakse hoolekandekomisjoni haldusaktiga, mille alusel sõlmitakse haldusleping hoolduspere, perekodu või asenduskodu teenuse osutajaga.
§ 76. Asendushooldusteenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
(1) Asendushooldusteenust sotsiaalhoolekande seaduse § 459 lõigetes 1 ja 2 nimetatud lapsele rahastatakse Märjamaa valla eelarvest, kui Märjamaa vald on teenust saava lapse eestkostja või perekonnaseaduse § 176 lõike 1 alusel eestkostja ülesannete täitja ning asendushooldusele suunatud lapse sissetulekutest.
(2) Asendushooldusteenust sotsiaalhoolekandeseaduse § 459 lõikes 3 nimetatud lapsele võib rahastada Märjamaa valla eelarvest ja lapse ülalpidamiskohustusliku isiku vahenditest.
(3) Kui asendushooldusteenusele suunatava lapse viibimiskoht on Märjamaa vallas, kuid tema rahvastikuregistrijärgne elukoht on mõnes teises kohaliku omavalitsuse üksuses, kaasatakse asenduskoduteenuse rahastamisse ka asjaomane kohaliku omavalitsuse üksus.
(4) Asendushooldusteenust rahastatakse põhimõttel, et teenust saava lapse isiklike kulude katteks peab Märjamaa valla eelarvest iga kuu tegema kulutusi keskmiselt 240 euro ulatuses ja vähemalt 2880 eurot aastas, mille kohta ametiasutus peab eraldi arvestust.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud summa tuleb fikseerida teenuse osutamise lepingus ning kanda lepingus kokkulepitult arvelduskontole.
(6) Asendushooldusperele makstakse toetust igas kuus vähemalt sotsiaalhoolekande seaduse § 4511lõikes 4 sätestatud määras. Nimetatud summa fikseeritakse teenuse osutamise lepingus ning kanda kokkulepitult arvelduskontole.
(7) Lapse ülalpidamisest ja erivajadusest tulenevaid lisavajadusi rahastab Märjamaa vald lapsele riigieelarvest igakuiseks ülalpidamiseks ja puudest tingitud lisakulude osaliseks hüvitamiseks ettenähtud sissetulekutest.
(8) Asendushooldusteenuse osutaja muud kulutused ja nende hüvitamise kord lepitakse kokku Märjamaa valla ja asendushooldusteenuse osutaja vahel.
(9) Teenuse osutaja muude kulude kokkuleppimisel tuleb arvestada teenuse saaja teenusel viibimise kestvust, õppimist väljaspool teenuse osutamise asukohta, teenuse saaja spetsiifilisi vajadusi vms ning ülalpidamist riigi või kohaliku omavalitsuse eelarvest.
(10) Asendushooldusteenuse eest tasub ametiasutuse või osaliselt teenuse rahastamisse kaasatud kohaliku omavalitsuse üksus teenust osutava isiku esitatud arve või lepingus kokku lepitu alusel, arvestades sotsiaalhoolekande seaduse § 156 lõigetes 34-35 sätestatut.
§ 77. Lepingu sõlmimine
(1) Märjamaa vald sõlmib asendushooldusteenuse teenuseosutajaga lepingu enne teenuse saajale teenuse osutamise alustamist.
(2) Asendushooldusteenuse osutamiseks sõlmitava lepinguga sätestatakse vähemalt lapsele osutatava teenuse sisu, maht, kestvus, rahastamine ning osapoolte õigused ja kohustused.
(3) Asendushooldusele suunatud lapsele koostatud juhtumiplaan on asendushooldusteenuse osutamise lepingu lisa.
§ 78. Lepingu lõpetamine ja lõppemine
(1) Leping lõpetatakse:
1) teenuse vajaduse äralangemisel;
2) lepingus sätestatud kohustuste täitmata jätmisel;
3) lepingus sätestatud kohustuste mittenõuetekohase täitmise korral;
4) lepingupoolte vastastikusel kokkuleppel või
5) muudel seadusest tulenevatel alustel.
(2) Leping lõppeb:
1) tähtaja saabumise korral;
2) lepingupoole surma korral või
3) teenuse saaja surma korra.
§ 79. Järelhooldusteenuse eesmärk ja sisu
(1) Järelhooldusteenus on ametiasutuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on asendushoolduselt ja eeskostelt lahkuva isiku iseseisva toimetuleku ja õpingute jätkamise toetamine.
(2) Järelhooldusteenust osutatakse lähtuvalt juhtumiplaanist, mille alusel ametiasutus tagab isikule eluaseme ning vajaduspõhised tugiteenused ja toetused.
§ 80. Õigus järelhooldusteenuse
Järelhooldusteenus tagatakse Märjamaa valla poolt sotsiaalhoolekande seaduse § 4516 lõikes 1 nimetatud täisealisele isikule ja isiku toimetuleku tagamiseks Märjamaa valla otsusel sotsiaalhoolekande seaduse § 4516 lõikes 2 nimetatud täisealisele isikule.
§ 81. Järelhooldusteenuse taotlemine
(1) Järelhooldusteenuse korraldamiseks võib esitada taotluse:
(3) Järelhooldusteenust võib ametiasutus asjaoludest teadasaamisel korraldada isikule proaktiivselt.
§ 82. Järelhooldusteenuse andmine
(2) Järelhooldusteenuse tagamiseks korraldatakse järelhooldusteenust saama õigustatud isikule eluase ja tagatakse vajaduspõhised tugiteenused või toetused isiku iseseisvaks toimetulekuks või korraldatakse hüvitise andmine järelhooldusteenust pakkuva juriidilise isiku või jätkuvalt asendushooldusteenust osutanud isiku kaudu.
(3) Järelhooldusteenuse andmine otsustatakse hoolekandekomisjoni haldusaktiga, mille alusel sõlmitakse haldusleping järelhooldusteenuse osutajaga.
§ 83. Järelhooldusteenuse osutamisega seotud rahalised kohustused
(1) Järelhooldusteenuse korraldamisel teenuse osutaja kaudu tasutakse teenuse osutajale Märjamaa valla eelarvest ning järelhooldusel oleva isiku sissetulekutest. Järelhooldusteenust rahastatakse põhimõttel, et isikule peab isiklike kulude katteks iga kuu tegema kulutusi keskmiselt 240 euro ulatuses ja vähemalt 2880 eurot aastas.
(2) Järelhooldusteenuse eest tasub ametiasutus teenust osutava isiku esitatud arve alusel või lepingus kokku lepitu alusel, arvestades sotsiaalhoolekande seaduse § 156 lõigetes 34-35 sätestatut.
§ 84. Lepingu sõlmimine
Järelhooldusteenuse osutamiseks võib sõlmida lepingu. Lepingu sõlmimisel peab teenuse saaja olema lepingupooleks.
§ 85. Lepingu lõpetamine ja lõppemine
14. jagu Täiendavad vajaduspõhised sotsiaalteenused
§ 86. Päevakeskuse teenus
(1) Päevakeskuse teenuse eesmärgiks on osutada sotsiaalteenuseid eakate ja puuetega inimeste toimetuleku säilitamiseks ja soodustamiseks ning huvitegevuse võimaldamiseks.
(2) Päevakeskuse teenust osutatakse Märjamaa Sotsiaalkeskuses. Päevakeskuse teenust on õigus saada sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul. Päevakeskuse teenus on isikule tasuta.
§ 87. Saunateenus
(1) Saunateenuse eesmärgiks on osutada sotsiaalteenuseid sihtgrupi toimetuleku säilitamiseks ja soodustamiseks.
(2) Saunateenuse sihtrühmaks on eakad, puuetega inimesed ja vähekindlustatud olmeraskustes pered.
(3) Saunateenust osutatakse Märjamaa Sotsiaalkeskuses. Saunateenus on tasuline teenus. Saunateenuse hinna kehtestab vallavalitsus.
§ 88. Pesupesemisteenus
(1) Pesupesemisteenuse eesmärgiks on osutada sotsiaalteenuseid sihtgrupi toimetuleku säilitamiseks ja soodustamiseks.
(2) Pesupesemisteenuse sihtrühmaks on eakad, puuetega inimesed ja vähekindlustatud olmeraskustes pered.
(3) Pesupesemisteenust osutatakse Märjamaa Sotsiaalkeskuses. Pesupesemisteenus on tasuline. Pesupesemisteenuse hinna kehtestab vallavalitsus.
3. peatükk MÄRJAMAA VALLA EELARVEST MAKSTAVAD SOTSIAALTOETUSED
1. jagu Abivajadusest sõltumatud toetused
§ 89. Sünnitoetus
Sünnitoetus on Märjamaa valla eelarvest lapse kasvatamisega kaasnevate kulutuste katmiseks makstav ühekordne sotsiaaltoetus.
§ 90. Õigus sünnitoetusele
(1) Sünnitoetust on õigus saada lapse vanemal, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Märjamaa vallas vähemalt üks aasta vahetult enne lapse sündi ja lapse elukoht rahvastikuregistris on Märjamaa vald.
(3) Kui on alust kahtlustada, et vanem ei kasuta sünnitoetust lapse huvidest lähtudes võib sotsiaalosakonna ettepanekul vallavalitsus oma korraldusega asendada rahalise toetuse lapsele vajalike esemete, toidu või ravimitega.
§ 91. Sünnitoetuse taotlemine
(1) Sünnitoetuse saamiseks tuleb esitada ametiasutusele vormikohane taotlus (vormi kinnitab vallavalitsus oma haldusaktiga).
(2) Määruse § 90 lõikes 2 sätestatud juhul võib ettepaneku sünnitoetuse maksmiseks lapse tegelikule hooldajale teha ametiasutuse sotsiaaltööspetsialist või lastekaitsespetsialist.
§ 92. Sünnitoetuse andmine
(1) Sünnitoetuse maksmiseks kontrollib ametiasutus toetuse saamise õigust ning vormistab dokumendi toetuse maksmise ülekandmiseks.
(2) Sünnitoetuse antakse toiminguga, st raha ülekandmisega isiku esitatud arvelduskontole või raha sularahas taotlejale üleandmisega.
§ 93. Vastuvõtt lapsele ja vanematele
(1) Lapse sünni pidulikuks tähistamiseks korraldatakse hüvitist saanud lapsele ja tema vanematele vallavanema vastuvõtt;
(2) Vastuvõtule kutsutud lapsele kingitakse valla vapi kujutisega hõbelusikas.
§ 94. Ranitsatoetus
Ranitsatoetus on Märjamaa valla eelarvest lapse põhihariduse omandamise alustamisel kaasnevate kulutuste katmiseks makstav ühekordne toetus.
§ 95. Õigus ranitsatoetusele
(1) Ranitsatoetust makstakse vanemale, kes ise ja kelle esmakordselt üldhariduskooli 1. klassi minev laps on hiljemalt jooksva aasata 1. augusti seisuga registreeritud Eesti rahvastikuregistris Märjamaa valla elanikuks.
§ 96. Ranitsatoetuse taotlemine
(1) Ranitsatoetuse saamiseks tuleb ametiasutusele esitada vormikohane taotlus (vormi kinnitab vallavalitsus oma haldusaktiga).
(2) Määruse § 95 lõikes 2 sätestatud juhul võib ettepaneku kooli alustamise toetuse maksmiseks lapse tegelikule hooldajale teha ametiasutuse sotsiaaltööspetsialist või lastekaitsespetsialist.
(3) Taotlus ranitsatoetuse saamiseks tuleb esitada lapse üldhariduskooli 1. klassi astumise aastal ajavahemikul 01. augustist kuni 30. septembrini.
§ 97. Ranitsatoetuse andmine
Ranitsatoetust makstakse määruse §-s 92 sätestatud korras.
§ 98. Eakate sünnipäevatoetus
(1) Eakate sünnipäevatoetus on Märjamaa valla eelarvest eakatele sünnipäeva puhul makstav mitteperioodiline toetus.
(2) Eakate sünnipäevatoetust makstakse isikule tema 80., 85., 90., 95. ja 100. sünnipäeva puhul ning alates 101. eluaastast iga järgneva sünnipäeva puhul.
§ 99. Õigus eaka sünnipäevatoetusele
Eaka sünnipäevatoetust makstakse Eesti rahvastikuregistri andmetel Märjamaa vallas elavale 80-aastasele, 85-aastasele, 90-aastasele, 95-aastasele, 100-aastasele ja üle 100-aastasele eakale tema sünnipäeva puhul proaktiivselt.
§ 100. Eaka sünnipäevatoetuse andmine
Sünnipäevatoetust makstakse määruse §-s 92 sätestatud korras, erisusega, et reeglina antakse hüvitist rahakaardiga.
§ 101. Matusetoetus
Matusetoetus on matuse korraldamisega kaasnevate kulude osaliseks katmiseks makstav toetus. Matusetoetust võib kasutada Märjamaa valla korraldatud matuse kulude katmiseks.
§ 102. Õigus matusetoetusele
(1) Üldises korras on matusetoetust õigus saada isiku, kelle elukohana Eesti rahvastikuregistris oli Märjamaa vald, matuse korraldajal.
(11) Erandkorras on õigus taotleda matusetoetust:
1) ühel matuse korraldamisega seotud füüsilisel isikul, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Märjamaa vald ja kes osales sellise isiku, kellel surma registreerimise hetkel puudus Eesti rahvastikuregistris elukoht, matuse korraldamisega seotud kulu katmises;
2) Märjamaa valla haldusterritooriumil elaval füüsilisel isikul, kellel Eesti rahvastikuregistris puudub elukoht, ja kes osales isiku matusekulu katmises, kuid tal ei teki õigust saada matusekulu hüvitamist sellelt kohalikult omavalitsuselt, kus asus surnud isiku elukoht surma registreerimise hetkel ning sama isiku matuse korraldamiseks ei ole toetust makstud ühelegi teisele asjaomase isiku matuse korraldamisega seotud isikule.
3) isikule on makstud matusetoetust teise kohaliku omavalitsuse üksusest.
(4) Tundmatu või omasteta surnud isiku matused korraldab ametiasutus ja kannab matuse korraldamise kulud Märjamaa valla eelarvest.
§ 103. Matusetoetuse taotlemine
(1) Matusetoetuse saamiseks tuleb ametiasutusele esitada vormikohane taotlus (vormi kinnitab vallavalitsus oma haldusaktiga).
(2) Taotlus matusetoetuse saamiseks tuleb esitada kahe kuu jooksul isiku, kelle matusekulude katmisel hüvitist saama õigustatud isik osales, surmapäevast arvates.
§ 104. Matusetoetuse andmine
Matusetoetust makstakse määruse §-s 92 sätestatud korras.
2. jagu Abivajadusest sõltuvad mitteperioodilised sotsiaaltoetused
§ 105. Abivajaduse hindamise alus ja abivajadusel sotsiaaltoetust taotlema õigustatud isik
(2) Sotsiaaltoetust makstakse isikule (perele), kes on käesoleva määruse mõistes toimetulekuraskustes.
(3) Ametiasutusel on vajadusel õigus küsida täiendavaid tõendusdokumente või selgitusi, sh pangakonto(de) väljavõtteid isiku ja/või perekonna enda ülalpidamisvõime hindamiseks.
(4) Erandkorras võib hoolekandekomisjon määrata toetust ka määruses ettenägemata juhtudel ja abivajadusest sõltuvate toetuste (v.a hooldajatoetus) puhul kinnitatud piirmäärasid ületavas summas arvestades isiku (perekonna) abivajadust, sotsiaalhoolekandeliste abinõude vajaduse (sotsiaalteenuste) mahtu ja maksumust ning abi saava isiku ja tema perekonna majanduslikku olukorda.
(5) Õnnetusjuhtumite ja muude ettenägematute (mõjuvate) asjaolude puhul on vallavalitsusel õigus määrata ühekordset sotsiaaltoetust ka suurema netosissetulekuga isikule (perele) perele kui käesoleva määruse § 2 lõikes 4 on nimetatud, kui toetus on vajalik isiku (pere) iseseisva toimetuleku säilitamiseks, hoidmaks ära abituse süvenemist ning tagamaks pere heaolu.
(6) Määruses sätestatud abivajadusest sõltuvat rahalist toetust on õigus saada toimetulekuraskustesse sattunud sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul vajaduspõhiselt.
§ 106. Tervisetoetus
(1) Tervisetoetus on Märjamaa valla eelarvest toimetulekuraskustesse sattunud isikule ravikulude ja abivahendi soetamisega kaasnevate kulude ja arstil käimisega seotud transpordikulude katmiseks makstav mitteperioodiline toetus.
1) proteeside, tugiaparaatide ja muude erivajadusest tulenevate abivahendite soetamise või rentimise või omaosaluse kulu hüvitamiseks;
2) retseptiravimite ostmise kulu hüvitamiseks;
3) tervishoiuasutusse sõitmise ja/või sotsiaaltranspordi kulude hüvitamiseks;
4) muude raviks vajalike kulude hüvitamiseks (nt haigla väljastatud omaosalusarve tasumisega seotud kulud).
§ 107. Tervisetoetuse taotlemine ja andmine
(1) Tervisetoetuse saamiseks tuleb esitada määruse §-s 11 sätestatud alustel ja korras taotlus, millele lisatakse vastava kulu tegemist tõendav dokument. Kuludokumendid ei tohi olla vanemad kui kolm kuud.
(2) Toetuse arvutamisel arvatakse toetussummast maha puudest tingitud lisakulutuste kompenseerimiseks makstav riiklik toetus.
(3) Tervisetoetust antakse hoolekandekomisjoni haldusakti alusel.
(4) Kui taotleja on esitanud taotluses vastava tahteavalduse, võib toetuse maksta ka vastava teenuse osutajale.
§ 108. Puudega isikule eluruumi kohandamise toetus
(1) Puudega isikule eluruumi kohandamise toetus on Märjamaa valla eelarvest puudega isikule makstav toetus, mille eesmärgiks on vähendada puudest tingitud raskusi liikuvusega seotud toimingute sooritamisel, köögitoimingutes ja hügieenitoimingutes puudega inimese kasutuses olevas eluruumis.
(2) Toetuse määramise üldpõhimõtted on järgmised:
1) toetust määratakse ehitustöödeks, mis vastavad õigusaktides sätestatud nõuetele ja soodustavad puudega isiku iseseisvat toimetulekut, leevendavad või kõrvaldavad puudest tingitud takistusi eluruumi kasutamisel;
2) kohandatav eluruum või ruumide kogum, sealhulgas abiruumid, peavad olema ette nähtud aastaringseks elamiseks ja
3) kohandatav eluruum peab asuma Märjamaa valla haldusterritooriumil ning olema kohanduse saaja rahvastikuregistrijärgne ja tegelik elukoht.
§ 109. Puudega isikule eluruumi kohandamise toetuse taotlemine ja andmine
(1) Puudega isikule eluruumi kohandamise toetuse saamiseks tuleb esitada määruse §-s 11 sätestatud alustel ja korras taotlus, milles on ära toodud kohanduse kirjeldus ja taotletav summa ning millele lisatakse:
2) kohandamise hinnapakkumine vähemalt kahelt töövõtjalt (olemasolul);
3) eluruumi kasutamisõigust tõendav dokument;
4) muud otsustamiseks olulised dokumendid.
(2) Toetuse määramisel arvestatakse kohanduse põhjendatust ja üksi elava kohanduse saaja või temaga koos elava perekonna majanduslikku olukorda ja kohandustööde finantseerimise omaosalusvõimet ning valla eelarvesse selleks eraldatud vahendite suurust.
(3) Puudega isikule eluruumi kohandamise toetust antakse hoolekandekomisjoni haldusakti alusel. Toetuse määramise otsuse alusel sõlmib vallavalitsus kohandamiseks vajalike tööde teostamiseks töövõtjaga ja kohanduse saajaga lepingu
(4) Puudega isikule eluruumi kohandamise toetuse makstakse välja töövõtja (kohandustööde teostaja) arvelduskontole kümne (10) tööpäeva jooksul pärast üleandmise-vastuvõtmise akt ja arve esitamist ja vajadusel ametiasutuse vastavate spetsialistide poolt paikvaatluse läbiviimist.
(5) Projekti „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine" alusel toetuse andmise tingimused ja kord kehtestatakse volikogu määrusega.
§ 110. Vajaduspõhiste ja toetavate teenuse toetus
(1) Vajaduspõhiste ja toetavate teenuse toetus on Märjamaa valla eelarvest toimetulekuraskustesse sattunud isikule, kellele endale või kelle perekonnale on iseseisvaks turvaliseks toimetulekuks, suuremaks iseseisvuseks ning omavastutuse võime arendamiseks vaja vajaduspõhiseid toetavaid teenuseid ning toetus on mõeldud eelnimetatud teenus(te)e kulu(de) katmiseks.
(2) Vajaduspõhiste ja toetavate teenuste eest makstakse toetust teenuse hinna suuruses summas. Ametiasutus lepib taotleja ja teenuse osutajaga teenuse mahus kokku arvestades teenuse maksumust ja valla eelarves selleks ettenähtud vahendeid.
§ 111. Vajaduspõhiste ja toetavate teenuse toetuse taotlemine ja andmine
(1) Vajaduspõhiste ja toetavate teenuse toetus saamiseks tuleb esitada määruse §-s 11 sätestatud alustel ja korras taotlus, millele lisatakse teenuse osutaja väljastatud arve või hinnapakkumus.
(2) Vajaduspõhiste ja toetavate teenuse toetust antakse hoolekandekomisjoni haldusakti alusel.
§ 112. Toetus laste toimetuleku tagamiseks
(1) Toetus laste toimetuleku tagamiseks on Märjamaa valla eelarvest toimetulekuraskustesse sattunud perede laste heaolu parandamiseks.
1) lastele koolitarvete, riiete, jalanõude ja muu hädavajaliku ostmiseks;
2) huvitegevuse kulude hüvitamiseks.
§ 113. Laste toimetuleku tagamise toetuse taotlemine ja andmine
(1) Laste toimetuleku tagamise toetuse saamiseks tuleb esitada määruse §-s 11 sätestatud alustel ja korras taotlus.
(2) Toetust antakse hoolekandekomisjoni haldusakti alusel.
§ 114. Toetus raske majandusliku olukorra puhul
(1) Raske majandusliku olukorra toetus on Märjamaa valla eelarvest toimetulekuraskustesse sattunud isikule makstav mitteperioodiline toetus isiku ajutise raske majandusliku olukorra leevendamiseks, toimetuleku soodustamiseks ning hädavajalike sotsiaalsete ning majanduslike vajadustega seotud kulude katmiseks.
1) kütte maksumuse osaliseks hüvitamiseks;
2) erakorraliste eluasemekulude hüvitamiseks;
3) muude hädavajalike kulude hüvitamiseks.
§ 115. Toetuse taotlemine ja andmine raske majandusliku olukorra puhul
(1) Toetuse saamiseks tuleb esitada määruse §-s 11 sätestatud alustel ja korras taotlus.
(2) Hüvitist antakse hoolekandekomisjoni haldusakti alusel.
§ 116. Erakorraline toetus
Erakorraline toetus on Märjamaa valla eelarvest toimetulekuraskustesse sattunud isikule (perele) õnnetusjuhtumi (tulekahju, loodusõnnetus jms) tagajärgede leevendamiseks ja likvideerimisega seotud kulude osaliseks hüvitamiseks.
§ 117. Erakorralise toetuse taotlemine ja andmine
(1) Erakorralise toetuse saamiseks tuleb esitada määruse §-s 11 sätestatud alustel ja korras taotlus.
(2) Erakorralist toetust antakse hoolekandekomisjoni haldusakti alusel.
§ 118. Vältimatu sotsiaalabi toetus
(1) Vältimatu sotsiaalabi toetus on Märjamaa valla eelarvest elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu sotsiaalselt abitusse olukorda sattunud isikule toidu, riietuse ja ajutise majutuse kulude katmiseks makstav toetus.
(2) Vältimatut sotsiaalabi osutatakse isikule seni, kuni ta ei ole enam elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu sotsiaalselt abitus olukorras.
§ 119. Vältimatu sotsiaalabitoetuse taotlemine ja andmine
(1) Vältimatu sotsiaalabi toetuse saamiseks võib sotsiaalses abitus olukorras isik ise või isikust teada saamisel ametiasutuse ametnik (sotsiaaltöötaja) esitada määruse §-s 11 sätestatud alustel ja korras taotluse.
(2) Hüvitist antakse ametiasutuse sotsiaalosakonna juhataja haldusakti alusel.
(3) Vajadusel ja võimalusel tehakse toetuse väljamakse teenuse osutajale.
3. jagu Abivajadusest sõltuvad perioodilised toetused
§ 120. Toetus koolieelses lasteasutuses laste toitlustamiseks, koha- ja õppetasu hüvitamiseks
(1) Koolieelses lasteasutuses laste toitlustamiseks, koha- ja õppetasu hüvitamiseks makstav toetus on Märjamaa valla eelarvest toimetulekuraskustesse sattunud isikule või perele, kes kasvatab lasteaias käivat last.
(2) Toetust makstakse kuni 100% teenust osutava isiku määratud hinnast. Toetuse suurus sõltub isiku ja tema perekonna toimetulekuvõimest ning elukondlikest vajadustest.
§ 121. Toetuse taotlemine ja andmine koolieelses lasteasutuses laste toitlustamiseks, koha- ja õppetasu hüvitamiseks
(1) Toetuse saamiseks tuleb esitada määruse §-s 11 sätestatud alustel ja korras taotlus, milles märgitakse ka lapse nimi ning vastava koolieelse õppeasutuse nimetus.
(3) Kui taotleja on esitanud taotluses vastava tahteavalduse, võib toetuse maksta ka koolieelse lasteasutuse pidajale või koolieelses lasteasutuses vastava teenuse osutajale.
§ 122. Toetus õpilaskodu üüri ja kommunaalkulude tasumiseks
(1) Toetus õpilaskodu üüri ja kommunaalkulude tasumiseks on Märjamaa valla eelarvest toimetulekuraskustesse sattunud peredele õpilase õpilaskodu üüri ja kommunaalkulude tasumiseks makstav perioodiline toetus.
§ 123. Toetuse taotlemine ja andmine õpilaskodu üüri ja kommunaalkulude tasumiseks
(1) Toetuse saamiseks tuleb esitada määruse §-s 11 sätestatud alustel ja korras taotlus, milles märgitakse õppiva isiku nimi ning vastava õppeasutuse nimetus.
(3) Kui taotleja on esitanud taotluses vastava tahteavalduse, võib toetuse maksta ka haridusasutuse pidajale või haridusasutuses vastava teenuse osutajale.
§ 124. Hooldajatoetus
Hooldajatoetus on Märjamaa valla eelarvest raske või sügava puudega isiku hooldamise toetamiseks makstav perioodiline toetus.
§ 125. Õigus hooldajatoetusele
(1) Hooldajatoetust on õigus saada sotsiaalhoolekandega hõlmatud sügava või raske puudega täisealise isiku hooldajaks määratud isikul, kellele ei maksta töötutoetust ning kelle suhtes on samaaegselt täidetud vähemalt üks alljärgnevatest tingimustest:
(2) Hooldajatoetust on õigus saada sotsiaalhoolekandega hõlmatud raske või sügava puudega 3-18-aastast last kasvataval ja hooldaval vanemal, eestkostjal (v.a juriidilisel isikul) või perekonnas hooldamise lepingu alusel perekonnas hooldamisele suunatud last kasvataval ja hooldaval isikul:
1) kes puudega lapse hooldamise tõttu ei saa töötada ja
2) puudega lapse hooldamist ei ole võimalik tagada teiste sotsiaal- ja/või haridusteenustega või muu abi osutamisega.
(3) Hooldajatoetust on õigus saada hooldajatoetuse taotluse esitamisele järgneva kuu esimesest kuupäevast.
(4) Hooldajatoetust on õigus saada aja jooksul, millal hooldataval on olemas kehtiv arstliku ekspertiisi otsus puudeastme määramise kohta. Toetuse summa määratakse kehtiva ekspertiisiotsusega määratud puudeastmest lähtuvalt.
§ 126. Hooldajatoetuse taotlemine ja andmine
(1) Hooldajatoetuse saamiseks tuleb esitada käesoleva määruse §-s 11 sätestatud alustel ja korras taotlus, milles märgitakse ka hooldatava andmed (nimi, elukoht, kontaktandmed, puude raskusaste) ja taotlusele lisatakse:
1) koopia hooldatava puude raskusastme tuvastamise otsusest;
2) koopia lapse rehabilitatsiooniplaanist (olemasolul);
3) koopia täisealise isiku hoolduse seadmist tõendavast dokumendist;
4) koopia eestkostjaks määramise kohtuotsusest või perekonnas hooldamise lepingust, kui hooldajatoetuse taotleja ei ole puudega last kasvatav vanem;
5) hooldaja omakäeline kinnitus, et puudega isiku hooldamise tõttu ei saa asuda tööle.
(2) Puudega lapse hooldajatoetuse määramiseks hindab ametiasutus hooldatava lapse hooldusvajaduse ja hooldaja võimalused hoolduse tagamiseks.
(3) Hooldajatoetust antakse hoolekandekomisjoni haldusakti alusel.
(4) Sotsiaalmaksuseaduse alusel maksatakse isiku, kes hooldab puudega last ja kellele vallavalitsus maksab selle eest hooldajatoetust ning kes ei tööta ega saa riiklikku pensioni ega ole osalise või puuduva töövõimega isik, eest Märjamaa valla eelarvest sotsiaalmaks.
§ 127. Vaidlustamine
Märjamaa valla eelarvest rahastatava sotsiaalteenuse, sotsiaaltoetuse, vältimatu sotsiaalabi või muu abi ning toimetulekutoetuse otsusega mittenõustumise korral on taotlejal õigus esitada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras vaie vallavalitsusele või kaebus halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.
§ 128. Sotsiaalhoolekandeliste hüvitiste kehtivus
Ühinenud omavalitsusüksuste (Märjamaa valla, Vigala valla) sotisaalhoolekande korraldamist reguleerivate õigusaktide kehtetuks tunnistamisest jäävad ühinenud omavalitsusüksuste määruste alusel antud haldusaktid ja lepingud sotsiaalhoolekandeliste hüvitiste andmiseks kehtima kuni haldusaktis või lepingus märgitud tähtaja lõpptähtpäeva või hüvitise saamise õiguse lõpetamist tingiva juriidilise asjaolu saabumiseni või kuni haldusakti kehtetuks tunnistamise või lepingu lõpetamiseni.
§ 129. Määruste kehtetuks tunnistamine
§ 130. Määruse jõustumine
Määrus jõustub 1. juulil 2018.


Linna Raamatupidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Linna Raamatupidamise põhimäärus
Linna Raamatupidamise põhimäärus - sisukord
§ 2 Eesmärgid ja tegevus
§ 5 Asutuse vara, finantseerimine ja eelarve
§ 6 Ühinemine, jagunemine või lõpetamine
RT IV, 11.06.2013, 27
Vastu võetud 24.04.2007 nr 58
RT IV, 05.06.2013, 9
26.03.2013 RT IV, 11.06.2013, 12 14.06.2013, rakendatakse alates 1.01.2013
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 22 lõike 1 punkti 34 ja § 35 lõike 2 alusel.
(1) Linna Raamatupidamine (edaspidi asutus) on Sillamäe Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) hallatav asutus, mis korraldab linnavalitsusele ja linnavalitsuse hallatavatele asutustele raamatupidamist ja finantsaruandlust.
(2) Asutuse kõrgemalseisev organ on Sillamäe Linnavalitsus. Asutus tegutseb linnavalitsuse rahandusosakonna haldusalas.
(3) Asutuse asukoht on Sillamäe linn ja aadress Tškalovi 1, 40232 Sillamäe.
(4) Asutus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, Sillamäe Linna raamatupidamise sise-eeskirjast ja teistest õigusaktidest, samuti käesolevast põhimäärusest.
(5) Asutusel on oma pitsat ja sümboolika.
§ 2. Eesmärgid ja tegevus
(1) Asutuse põhieesmärk on korraldada linnavalitsusele ja linnavalitsuse hallatavatele asutustele tsentraliseeritud raamatupidamist, finantsaruandlust, eelarve täitmist ning jälgida asutuste finants-majanduslikku seisundit ja parandada nende töö efektiivsust.
(2) Asutus korraldab raamatupidamist, maksude-, statistika-, finantsaruandluse koostamist ja esitamist.
(3) Asutus korraldab raamatupidamisarvestust nii, et oleks tagatud aktuaalse, olulise, objektiivse ja võrreldava informatsiooni saamine majandustegevuse kohta, lähtudes heast raamatupidamistavast ja kehtivatest õigusaktidest.
(4) Asutus korraldab raamatupidamist Sillamäe linna raamatupidamise sise-eeskirja järgi. Samaaegselt Linna Raamatupidamine koostab oma asutuse raamatupidamise sise-eeskirja, mis võtab arvesse üldeeskirjas ja Sillamäe linna raamatupidamise sise-eeskirjas kehtestatud nõudeid. Asutuse raamatupidamise sise-eeskirja kinnitab asutuse juhataja pärast kooskõlastamist linnavalitsuse rahandusosakonnaga.
(5) Asutus dokumenteerib kõik majandustehingud ning kirjendab need raamatupidamisregistrites nende toimumise momendil või kui see ei ole võimalik, siis vahetult kohe pärast seda.
(6) Asutus säilitab raamatupidamise dokumente „Raamatupidamise seadusega“ ettenähtud tähtaja jooksul.
(7) Asutus teostab linnavalitsuse ja linnavalitsuse hallatavate asutuste finants-majandustegevuse analüüse, teeb sellest lähtuvalt ettepanekuid linnavalitsusele ja asutuste juhtidele asutuse eelarve koostamise ja täitmise kohta.
(8) Asutus valmistab koos linnavalitsuse ja linnavalitsuse hallatavate asutuste juhtidega ette asutuste eelarved, järgides samas objektiivselt vajalikke kulunorme.
(9) Asutus kontrollib linnavalitsuse ja linnavalitsuse hallatavate asutuste kinnitatud aastaeelarvete täitmist, võtab osa linna poolt finantseeritavate asutuste ja organisatsioonide kontrollist ja revideerimisest linna poolt eraldatud vahendite osas, osaleb inventuurides.
(10) Asutus kontrollib linnavalitsuse ja linnavalitsuse hallatavate asutuste sõlmitud lepingutest tulenevate rahaliste kohustuste täitmist, hindab rahaliste kohustuste seaduslikkust, sihtotstarbekust, vastavust kinnitatud eelarvele ja annab sellest lähtudes soovitusi asutusele ja linnavalitsusele.
(11) Asutus koostab rahandusaasta jooksul linnavalitsuse ja linnavalitsuse hallatavate asutuste bilansse ja koondaruandeid.
(12) Asutus teostab eelarvete täitmise kontrolli linna ja tema asutuste osalusega projektide raames ning koos projektijuhiga valmistab ette aruande rahaliste vahendite kasutamise kohta.
(13) Asutus koostab ja esitab igakuiselt kassa koondaruande.
(14) Asutus esitab raamatupidamisaruande tekkepõhisuse printsiibil.
(15) Asutus esitab kvartalite lõikes konsolideeritud saldoandmikud, alates 2008. aastast igakuulised konsolideeritud saldoandmikud vastavalt üldeeskirjale.
(16) Majandusaasta lõpus esitab asutus raamatupidamise koond aastaaruande koos lisadega kõikide linnavalitsuse hallatavate struktuurüksuste kohta.
§ 3. Personal
(1) Personali tööandjaks on Sillamäe linn, keda töösuhetes esindab asutuse juhataja.
(2) Asutuse töötajate õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks käesoleva põhimäärusega, töökorraga, töötaja ametijuhendiga ja töölepinguga.
(3) Asutuse personali ülesanne on tagada asutuse häireteta töö ja majandamine ning vara säilimine ja korrasolek.
(1) Asutust juhib juhataja (pearaamatupidaja), kes on asutuse esindaja oma töölepingu kehtivuse ajal ja kelle ülesanne on tagada asutuse tulemuslik ja häireteta töö, juhtida majandus- ja finantstegevust.
(2) Asutuse juhataja tööandjaks on Sillamäe linn läbi linnavalitsuse, kelle volitatud esindaja on Sillamäe linnapea, kes teostab asutuse juhataja suhtes tööandja õigusi ilma erivolitusteta.
1) korraldab asutuse tegevust ja kannab vastutust vastavalt kehtivatele õigusaktidele, käesolevale põhimäärusele ja töölepingule;
2) juhib asutuse finants-majanduslikku tegevust;
3) koostab asutuse eelarve projekti ja esitab selle õigusaktidega ettenähtud tähtaegadel ja korras;
4) juhib ja suunab asutusesisest tegevust, analüüsib töö tulemusi ja kavandab asutuse arengusuunad;
5) juhib ja suunab personali tööd, tagab töötajate väljaõppe ning hea kvalifikatsiooni; teostab teisi tööandja volitatud esindaja õigusi ja kannab kohustusi;
6) teeb seadustest ja asutuse põhimäärusest tulenevate ülesannete täitmiseks tehinguid Sillamäe Linnavolikogu poolt kinnitatud Sillamäe linna põhimääruses ettenähtud korras ning asutuse eelarves selleks ettenähtud vahendite piires ning esindab asutust ametiasutustes ja suhetes eraõiguslike isikutega;
7) annab oma pädevuse piires käskkirju ning suulisi korraldusi;
8) esitab asutuse tegevuse kohta statistilise ja eelarve täitmise aruande õigusaktidega kinnitatud tähtaegadel ja korras;
9) ei tohi ilma linnavalitsuse loata teha tehinguid juriidiliste isikutega, mille liikmeks, osanikuks või aktsionäriks ta on, ega oma lähisugulaste ega lähihõimlastega. Lähisugulasena käsitatakse vanavanemat, vanemat, venda, õde, last ja lapselast, lähihõimlasena abikaasat, tema vanemat, venda, õde ja last;
10) tagab asutuse valdusse ja kasutusse antud linnavara säilimise, korrashoiu ja sihtotstarbelise kasutamise;
11) kinnitab asutuse töösisekorraeeskirja ja töötajate ametijuhendid;
13) on linnavalitsuse eest aruandekohustuslik.
14) teeb ettepaneku linnavalitsusele personalikoosseisu ja struktuuri kinnitamiseks ning kinnitab palgamäärad, lähtudes asutuse eelarvest.
[RT IV, 11.06.2013, 12 - jõust. 14.06.2013, rakendatakse alates 1.01.2013]
§ 5. Asutuse vara, finantseerimine ja eelarve
(1) Asutuse vara on Sillamäe linna omand, mis on antud asutuse sihtotstarbelisse kasutusse. Vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub Sillamäe Linnavolikogu poolt kehtestatud korras.
(2) Asutuse personalikoosseisu ja struktuuri kinnitab linnavalitsus, lähtudes asutuse eelarvest.
(3) Asutust finantseeritakse Sillamäe linna eelarvest, ta võib saada rahalisi vahendeid ka riigieelarvest, laekumistest sihtfondidest ja asutuse põhitegevusega seotud tasulistest teenustest.
(4) Asutuse tegevust revideerivad linnavalitsuse rahandusosakond ja linnavalitsuse poolt volitatud isikud.
(5) Asutuse poolt osutatavate tasuliste teenuste hinnad kinnitab linnavalitsus.
§ 6. Ühinemine, jagunemine või lõpetamine
(1) Asutuse ühinemise või jagunemise korraldab või asutuse lõpetab linnavalitsus Sillamäe Linnavolikogu otsuse alusel.
(2) Asutus ühendatakse teise asutusega või asutuse jagunemine toimub, kui:
1) muutuvad asutuse eesmärgid;
2) muutub linnaeelarvest finantseerimise võimalus;
3) see tuleneb seadusest või Sillamäe Linnavolikogu määrusest või otsusest.
(3) Asutus lõpetatakse, kui:
1) puudub vajadus asutuse tegevust jätkata;
2) see tuleneb seadusest või Sillamäe Linnavolikogu määrusest või otsusest.
(4) Asutuse ühinemine või jagunemine korraldatakse või asutus lõpetatakse õigusaktides ettenähtud korras.
(2) Määrus jõustub 1. mail 2007. a.