Kadaka tee 78d kinnistu ja lähiala detailplaneeringu kehtestamine Mustamäe linnaosas
Tallinna Linnavolikogu 14.05.2009 otsus number 98
Redaktsiooni kehtivus: 14.05.2009 - ...
14. mai 2009 nr 98
Planeerimisseaduse § 23 lg 3 p 3, § 24 lg 3, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 33 ning Tallinna Linnavolikogu 29. mai 2003 määrusega nr 35 kinnitatud “Tallinna linna ehitusmääruse” § 19 lg-te 1, 3 ja 5 alusel ja arvestades nii otsusele lisatud Tallinna Linnaplaneerimise Ameti koostatud seletuskirjas esitatud kui ka järgmiste põhimotiivide ja kaalutlustega:
- Mustamäe linnaosa üldplaneeringu maakasutuse kaardi kohaselt asub planeeringuala arengualas (A‑5) – tootmise ja/või ärifunktsiooniga arenguala. Kuna planeeringuga nähakse ette üksnes äri- ja tootmishoone rajamine, siis selles osas on planeeringulahendus kooskõlas Mustamäe linnaosa üldplaneeringuga;
- looduskaitseseaduse § 40 lg 4 p 2 kohaselt on kohalikul omavalitsusel võimalik teha ettepanek ehituskeeluvööndi vähendamiseks üksnes üldplaneeringut muutva detailplaneeringuga. Detailplaneeringuga on tehtud ettepanek muuta Mustamäe linnaosa üldplaneeringut – vähendada Soone oja seadusjärgset 25 meetrist ehituskeeluala 10 meetrile, mis veeseaduse § 29 lg 2 p 2 kohaselt on ka veekaitsevöönd;
- Soone oja ümber olemasolevale haljasalale moodustatakse üldkasutatava maa krunt, mida Tallinna linn hakkab peale käesoleva detailplaneeringu kehtestamist taotlema munitsipaalomandisse;
- planeeringuga luuakse ümbritsevasse keskkonda uued ettevõtluse- ja arenguvõimalused;
- olemasoleva tee (krunt positsioon 2) äärde kavandatakse jalgtee, mis suurendab liiklusohutust ning see ühendatakse perspektiivis Kadaka tee äärde planeeritava kergliiklusteega;
- planeeringulahenduse puhul on on arvestatud maksimaalse kõrghaljastuse säilitamise vajadusega, sest ühtegi väärtuslikku puud ei likvideerita.
1. Kehtestada Kadaka tee 78d kinnistu ja lähiala detailplaneering, Osaühing Eeteprojekt töö nr 01024. Detailplaneeringu eesmärgiks on Mustamäe linnaosas 0,83 ha suurusel planeeritaval maa-alal Kadaka tee 78d kinnistu liitmine 678 m2 suuruse reformimata riigimaa krundiga, moodustuvale krundile 75% äri- ja 25% tootmismaa sihtotstarbe määramine ning ehitusõiguse andmine kuni 4‑korruselise äri‑ ja tootmishoone rajamiseks; reformimata riigimaast 1878 m2 suuruse 100% sotsiaalmaa (alaliigiga üldkasutatav maa) krundi, 2126 m2 suuruse transpordimaa krundi ja olemasolevale alajaamale 82 m2 suuruse 100% tootmismaa krundi moodustamine. Lisaks antakse planeeringuga heakorrastuse, haljastuse, parkimise ja tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendus. Planeeringulahendusega tehakse ettepanek muuta Tallinna Linnavolikogu 22. juuni 2006 otsusega nr 230 kehtestatud “Mustamäe linnaosa üldplaneeringut” Soone oja ehituskeeluvööndi osas.
2. Ehitusloa taotlejal kooskõlastada enne ehitusloa taotlemist Kadaka tee 78d kinnistu ja lähiala detailplaneerunguga kavandatava hoone ehitusprojekt Tallinna Keskkonnaametiga.
3. Detailplaneeringu kohaste teede- ja tehnovõrkude väljaehitamine tagatakse vastavalt 16. märtsil 2009 sõlmitud lepingule nr 2‑6/63.
Tallinna Linnavolikogu 14. mai 2009
otsuse nr 98
Seletuskiri Tallinna Linnavolikogu otsuse “Kadaka tee 78d kinnistu ja lähiala detailplaneeringu kehtestamine Mustamäe linnaosas” juurde
Kehtestada Kadaka tee 78d kinnistu ja lähiala detailplaneering. Detailplaneeringu eesmärgiks on Mustamäe linnaosas 0,83 ha suurusel planeeritaval maa-alal Kadaka tee 78d kinnistu liitmine 678 m2 suuruse reformimata riigimaa krundiga, moodustuvale krundile 75% äri‑ ja 25% tootmismaa sihtotstarbe määramine ning ehitusõiguse andmine kuni 4‑korruselise äri‑ ja tootmishoone rajamiseks; reformimata riigimaast 1878 m2 suuruse 100% sotsiaalmaa (alaliigiga üldkasutatav maa) krundi, 2126 m2 suuruse transpordimaa krundi ja olemasolevale alajaamale 82 m2 suuruse 100% tootmismaa krundi moodustamine. Lisaks antakse planeeringuga heakorrastuse, haljastuse, parkimise ja tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendus.
Planeeritav maa‑ala paikneb Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka tee, Iva tänava ja Akadeemia tee vahelises kvartalis Soone oja ääres. Planeeritav ala piirneb idast Kadaka tee 76a krundiga, lõunast Kadaka tee 78a ja 78b ning Kadaka tee 82 kruntidega, läänest Iva tn 10 krundiga, loodest Iva tn 8 ja põhjast Kadaka tee 78 kruntidega.
Planeeritaval alal olev Kadaka tee 78d kinnistu suurus on 2848 m2 ja maakasutuse sihtotstarve on 100% tootmismaa. Kinnistuga soovitakse liita sellega piirnev 678 m2 suurune reformimata riigimaa krunt, mille suhtes on Kadaka tee 78d kinnistu omanik Varivere Tehnopark OÜ 1. veebruaril 2006 esitanud maareformi seaduse § 22 lõike 12 alusel maa ostueesõigusega erastamise avalduse. Samuti jäävad planeeritavale alale 2126 m2 ja 1878 m2 suurused reformimata riigimaa krundid, mida peale käesoleva detailplaneeringu kehtestamist hakatakse taotlema munitsipaalomandisse. Lisaks moodustatakse olemasolevale alajaamale 82 m2 suurune tootmismaa sihtotstarbega krunt. Kadaka tee 78d kinnistul paikneb ca 20 m2 suurune lagunenud vundament, mis planeeringulahenduse kohaselt likvideeritakse.
Planeeringuala kõrghaljastus kasvab valdavalt Soone oja ümbruses.
Planeeritava ala kontaktvööndi näol on tegemist on polüfunktsionaalse piirkonnaga (kauplused, laod ja kontorid jt). Varieerub nii hoonete korruselisus kui ka maakasutuse sihtotstarve. Iva tn 8 kinnistul on endise Marienheimi suvemõisa puitelamu abihoonega. Lisaks on kontaktvööndis elamumaa sihtotstarbega Kadaka tee 78a krunt, kus paikneb 2‑korruseline elamu abihoonetega. Ülejäänud kontaktvööndi krundid on kas äri‑ või/ja tootmismaa maakasutuse sihtotstarbega. Planeeringualale jäi ka osaliselt endine raudtee haru, mis on likvideeritud ja mille raudteetammile kavandatakse kergliiklusteed. Raudteetammi planeeringuala poolne hoonestus on 2‑ kuni 3‑korruseline. Kadaka tee 82 krundil tegutseb OÜ Geoloogiakeskus, mille esises parklas toimub kasutatud sõidukite müük. Raudteetammi vastaspoolele jäävad 2‑korruselised tootmis‑ ja ärihooned. Kadaka tee poolsel küljel on Jäägrimännik. Planeeringualast loode suunal on AKTSIASELTS COCA‑COLA HBC EESTI renoveeritud kuni 3‑korruseline hoonete kompleks (hulgilaod ja logistikakeskus). Planeeringuala naaberkrundil Kadaka tee 76a on kuni 4‑korruseline AS Leibur tootmiskompleks. Kontaktvööndi kirdeossa jääb kauplus Säästumarket ja tankla. Kadaka tee ääres, planeeringuala kaguosas on sõidukite müügisalong ja endise AS Klementi 4‑korruselised tootmishooned. Vastaspoole Kadaka teed jääb AS Tallinna Küte tootmiskompleks. Seega on kontaktvööndi hoonestus nii kasutamise otstarbelt kui ka arhitektuurilt väga erinev. Linnaehituslikult on tegemist piirkonnaga, mida järk-järgult rekonstrueeritakse, mille käigus säilivad omanäolised hooned ja amortiseerunud hoonestuse asemele rajatakse kaasaaegsem hoonestus.
Planeeritava ala kontaktvööndisse jääb tiheda liiklusega Kadaka tee, kus sõidab ka ühistransport (buss), mille lähim peatus on ca 400 meetri kaugusel. Akadeemia tee äärde planeeringualast ca 600 m kaugusele jääb trollide lõpp‑peatus.
Piirkonnas on algatatud, vastuvõetud ja kehtestatud järgmised detailplaneeringud: Tallinna Linnavalitsuse 11. aprilli 2007 korraldusega nr 641‑k, algatatud “Kadaka tee 76 kinnistu detailplaneering”, eesmärgiga ehitusõiguse määramine ühe 3‑korruselise ärihoone rajamiseks; Tallinna Linnavalitsuse 25. juuni 2007 korraldusega nr 1250‑k vastuvõetud “Akadeemia tee 33a ja 33b kinnistu detailplaneering”, eesmärgiga ehitusõiguse määramine ühe kuni 6‑korruselise äri‑ ja büroohoone ehitamiseks; Tallinna Linnavolikogu 12. juuni 2003 otsusega nr 208 kehtestatud “Kadaka tee 86 kinnistu detailplaneering”, eesmärgiga kinnistu jagamiseks ja uute äri‑ ning tootmishoonete rajamiseks jt.
3. Mustamäe linnaosa üldplaneering ja Mustamäe linnaosa üldplaneeringu muutmise põhjendused.
Tallinna Linnavolikogu 22. juuni 2006 otsusega nr 230 kehtestati Mustamäe linnaosa üldplaneering. Viidatud otsuse punkti 2 kohaselt tuleb lugeda Mustamäe linnaosa üldplaneering Tallinna üldplaneeringut täpsustavaks ja osaliselt muutvaks planeeringuks Mustamäe linnaosa piirides.
Mustamäe linnaosa üldplaneeringu seletuskirja kohaselt: “Tulenevalt tõsiasjast tuleb Mustamäe linnaosa tunnistada valdavas osas ajastukohaseks väärtuslikuks terviklikuks hoonestusalaks, on üldplaneeringu ülesanne tagada nende alade säilimine põhiliselt oleval kujul suunitlusega elukeskkonna parandamisele. Põhiliseks säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu märksõnaks Mustamäe linnaosas on säästev ressursikasutus. Tallinna kõige tihedamini asustatud linnaosana on maaressursi kasutus Mustamäel säästlik. Uute töökohtade loomiseks tuleb tõsta ka siin juba asuvate tööstus- ja ettevõtlusobjektide maa-alade kasutamise intensiivsust. Otstarbekas on arendada olemasolevate ettevõtlusalade baasil teadusmahukat tootmist”.
Märgitud üldplaneeringu kohaselt kuulub planeeringuala Kadaka III kvartalisse. Mustamäe linnaosa üldplaneeringu maakasutuse kaardi kohaselt kuulub planeeritav ala selles kvartalis arengualasse (A‑5).
Mustamäe linnaosa üldplaneeringu seletuskiri iseloomustab arengualasid järgmiselt: “suhteliselt vaba arengu võimalused on antud nn arengualadel, kus pole olnud traditsioonilist vabaplaneeringust lähtuvat linnaehituslikku keskkonda või seda pole võimalik või otstarbekas taas luua. Arengualadel on võimalik ettevõtlus- ja elukeskkonna omavaheline tihedam integreerimine kui väljakujunenud elurajoonides. Arengualadel on reservi teiste funktsioonidega integreeritud elamuehituse arendamiseks hinnanguliselt kuni 4000 eluasemele (u 200 000 m2 elamispinda). See korvab eluasemete arvu ja sellest tingitud elanike arvu vähendamise ning annab ruumilise võimaluse elanike arvu kasvuks linnaosas ca 2500 elaniku võrra. Samas tuleb hoiduda arengualade arengu monofunktsionaalsusest”.
Mustamäe linnaosa üldplaneeringu maakasutuse kaardi kohaselt on selle piirkonna – arenguala (A‑5) – puhul tegemist tootmise ja/või ärifunktsiooniga arengualaga.
Mustamäe linnaosa üldplaneeringuga on antud ka tingimused detailplaneeringu koostamiseks: kogu parkimine lahendada omal krundil. Tagada heakorrastatud haljasmaa osakaal vähemalt 10% planeeritavate maade pindalast.
Kuna planeeringuga nähakse ette üksnes äri‑ ja tootmishoone rajamine, siis selles osas on planeeringulahendus kooskõlas Mustamäe linnaosa üldplaneeringuga.
Planeeringulalale jääb osaliselt Soone oja.
Soone oja (registrikood 10942, pikkus 3 km ja valgala 7,2 m2) ühendab Glehni allikaid Harku järvega.
Looduskaitseseaduse § 38 lg 1 p 5 sätestab, et ehituskeeluvööndi laius rannal, kaldal või allikal ning kuni 10 hektari suurusel järvel ja veehoidlal ning kuni 25 ruutkilomeetri suuruse valgalaga jõel, ojal, maaparandussüsteemi eesvoolul on 25 meetrit. Tulenevalt sellest sättest on Soone oja ehituskeeluvööndi laius 25 meetrit. Looduskaitseseaduse § 31 lg 2 p 8 kohaselt, kui kaitse-eeskirjaga ei sätestata teisiti, on piiranguvööndis keelatud ehitise, kaasa arvatud ajutise ehitise püstitamine. Sama seaduse § 40 lg 4 p 2 näeb ette, et ehituskeeluvööndi vähendamiseks esitab kohalik omavalitsus keskkonnaministrile taotluse ja planeerimisseaduse kohaselt kehtestatud üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldava vastuvõetud detailplaneeringu. Menetletava detailplaneeringuga tehakse ettepanek 25‑meetrise ehituskeeluvööndi vähendamiseks 10 meetrile, mis veeseaduse § 29 lg 2 p 2 kohaselt on ka veekaitsevöönd.
Kuna looduskaitseseaduse § 40 lg 4 p 2 kohaselt on kohalikul omavalitsusel võimalik teha ettepanek ehituskeeluvööndi vähendamiseks üksnes üldplaneeringut muutva detailplaneeringuga, siis on käesoleval juhul tehtud ettepanek Mustamäe linnaosa üldplaneeringu muutmiseks.
Detailplaneeringu lahendusega tehakse ettepanek 75% äri- ja 25% tootmismaa krundi, 100% sotsiaalmaa krundi, 100% tootmismaa krundi ning 100% transpordimaa sihtotstarbega krundi moodustamiseks ja ehitusõiguse määramiseks ühe kuni 4‑korruselise äri‑ ja tootmishoone rajamiseks.
Krundi positsioon 1 (edaspidi lühendatult pos; aadressi ettepanekuga Kadaka tee 78d) krundi planeeritav suurus on 3526 m2. Krunt moodustatakse Kadaka tee 78d kinnistu suurusega 2848 m2 (maakasutuse sihtotstarbega 100% tootmismaa) ning 678 m2 suuruse reformimata riigimaa krundi liitmisel. Kadaka tee 78d kinnistu omanik, Varivere Tehnopark OÜ on 1. veebruaril 2006 esitanud maareformi seaduse § 22 lõike 12 alusel nimetatud reformimata riigimaa krundi suhtes ostueesõigusega erastamise avalduse.
Maareformi seaduse § 22 lõige 12 sätestab, et kui eraomandis oleva kinnisasjaga piirneval maal ei ole võimalik moodustada iseseisvalt kasutatavat kinnisasja, on piirnevate kinnisasjade omanikel õigus taotleda selle maa erastamist liitmiseks oma kinnisasjaga.
Arvestades asjaoluga, et 678 m2 suuruse reformimata riigimaa krundi puhul on tegemist kitsa maatükiga Kadaka tee 78d ja olemasoleva tänavamaa vahel, ei ole võimalik seda iseseisvalt hoonestada. Samuti ei ole sellel krundil teisi piirnevaid piirinaabreid, kelle vahel oleks võimalik reformimata riigimaa krunti erastada. Seega on Kadaka tee 78d kinnistu omanikul võimalik seda reformimata riigimaa krunti maareformi seaduse kohaselt erastada.
Planeeringulahendusega on tehtud ettepanek moodustuvale krundile 75% ärimaa ja 25% tootmismaa maakasutuse sihtotstarbe määramiseks. Planeeringu koostamisel on eeldatud, et rajatavas äri- ja tootmishoones hakkab toimuma sanitaartsooni mitte vajav tootmine ja keskkonnasäästlik majandustegevus.
Planeeringulahendusega määratakse krundile ehitusõigus kuni 4‑korruselise äri‑ ja tootmishoone rajamiseks. Hoonealune pind on 650 m2 ja maksimaalne kõrgus maapinnast võib olla 15 meetrit.
Hoonestusala on paigutatud kinnistule juurdepääsutee poolsele küljele, mis tagab krundil maksimaalse haljastusliku pinna olemasolu. Hoone rajamisel ei likvideerida ühtegi kasvavat puud. Kavandatava hoone kaugus naaberkruntidest on: krundi pos 2 piirist 6 meetrit; Kadaka tee 78a krundist 4,2 kuni 7,3 meetrit; krundi pos 3 piirist minimaalselt 10 meetrit (veekaitsevöönd, ehituskeeluvöönd) ja Iva tn 8 kinnistu piirist ca 24 meetrit.
Vabariigi Valitsuse 26. jaanuari 1999 määruse nr 38 “Eluruumidele esitatavate nõuete kinnitamine” punkt 5 sätestab, et eluruumi igal elu-, töö- ja magamistoal ning eraldi ruumis paikneval köögil, peab olema vähemalt üks lahtikäiv aken, mis annab võimaluse ruumide tuulutamiseks ning tagab nendes piisava loomuliku valgustuse. Seega peavad insolatsiooninõuded olema täidetud eluruumide puhul. Krundi pos 2 kavandatav maakasutuse sihtotstarve on transpordimaa, krundil pos 3 sotsiaalmaa (ehitusõigust ei kavandata) ning Kadaka tee 78a krundi hoonestus paikneb Kadaka tee poolses osas. Seega nendel suundadel rajatav hoone ei põhjusta mingeid negatiivseid mõjutusi. Ainuke planeeringuala läheduses olev eluhoone paikneb Iva tn 8 kinnistul. Kuivõrd rajatava hoone ja naaberkrundil paikneva elamu vahele jääb ca 65 meetrit, siis ei takista rajatav hoone päikese levikut naaberkrundile. Samuti on planeeritaval hoonel tagatud piisav päevavalgus.
Vabariigi Valitsuse 27. oktoobri 2004 määrusest nr 315 “Ehitisele ja selle osale esitatavad tuleohutusnõuded” tulenevalt peab rajatav hoone vastama tulepüsivusklassile TP‑1.
Krundil on kavandatud 21 parkimiskohta ja planeeritava hoone mahus, esimesel korrusel 4 parkimiskohta. Parkimiskohtade hajutamine välistab suure ilmetu parkimisala kavandamise, mis tagab suurema haljastuspinna olemasolu ja sobib ümbritsevasse looduskeskkonda.
Tallinna Linnavolikogu 16. novembri 2006 otsuse nr 329 “Tallinna parkimise korralduse arengukava aastateks 2006–2014” järgi peab krundil tagama 23 parkimiskohta. Tingimus on täidetud – kokku on kavandatud 25 parkimiskohta.
Juurdepääs krundile on tagatud Kadaka teelt läbi transpordimaa krundi pos 2.
Krundi pos 2 (aadressi ettepanekuga Kadaka tee T15) suurus on 2126 m2. Krunt moodustatakse reformimata riigimaa krundist ning selle kavandatav maakasutuse sihtotstarve on 100% transpordimaa. Tegemist on praeguse tänavamaaga, mida kasutatakse Iva tn 8 ja Kadaka tee 78 kruntidele ligipääsuks.
Planeeringulahenduse kohaselt olemasoleva juurdepääsutee laiust ega profiili ei muudeta. Ainukese muudatusena nähakse ette paralleelselt juurdepääsuteega kergliiklustee rajamist. Kuivõrd praegu olemasoleva tee ääres jalgtee puudub, siis planeeringulahendus suurendab liiklusohutust. Kavandatav kergliiklustee ühendatakse perspektiivis Kadaka tee äärde planeeritava kergliiklusteega.
Tallinna Maa‑amet on 7. jaanuari 2008 kirjas nr 4‑13/105 kinnitanud, et peale käesoleva detailplaneeringu kehtestamist taotletakse krunt pos 2 munitsipaalomandisse.
Krundi pos 3 (aadressi ettepanekuga Kadaka tee 78c) suurus on 1878 m2. Krunt moodustatakse reformimata riigimaa krundist ning selle kavandatav maakasutuse sihtotstarve on 100% sotsiaalmaa, alaliigiga üldkasutatav maa. Krunt paikneb krundi pos 1 taga Soone oja ääres.
Vabariigi Valitsuse 23. oktoobri 2008 määruse nr 155 “Katastriüksuse sihtotstarvete liigid ja nende määramise kord” § 6 p 13 kohaselt on üldkasutatav maa avalikult kasutatav, iseseisvat katastriüksust moodustav, üldjuhul hooneteta maa, millel võivad paikneda üksnes abihooned, sealhulgas haljasala ja pargi maa.
Planeeringulahendusega krundile ehitusõigust ette ei nähta.
Tallinna Maa-amet on 7. jaanuari 2008 kirjas nr 4‑13/105 kinnitanud, et peale käesoleva detailplaneeringu kehtestamist taotletakse krunt pos 3 munitsipaalomandisse.
Krundi pos 4 (aadressi ettepanekuga Kadaka tee 78b) suurus on 82 m2. Krunt moodustatakse reformimata riigimaa krundist ning selle kavandatav maakasutuse sihtotstarve on 100% tootmismaa. Krunt asub planeeringuala loodeosas ühendustee (krunt pos 2) ääres. Krundil paikneb alajaam nr 1343.
Planeeringulahendusega moodustatava krundi suurus vastab normikohasele alajaama maanduskontuuri kaitsevööndile. Krundil paikneb 10 m2 suuruse ehitusaluse pinnaga 1‑korruseline alajaam, mille ehitusõigust ei muudeta.
Planeeritaval alal puuduvad keskkonda reostavad objektid. Haljastusliku hinnangu teostamiseks vajalik dendroloogiline inventuur viidi läbi keskkonnaeksperdi A. Tõnissoni poolt jaanuaris 2003. Planeeringuala kõrghaljastus kasvab Soone oja ääres ja planeeringuala läänepoolses osas. Soone oja äärne haljasala ei liitu ühegi haljaskoridoriga. Kõik planeeringualal kasvavad puud on lehtpuud. Krundil kasvavad põhiliselt pärnad, vahtrad, sanglepad ja üksikud tammed. Soone oja ääres kasvavad peamiselt sanglepad ja saared ning mõned vahtrad.
Tallinna Linnavalitsuse 3. mai 2006 määruse nr 34 “Puittaimestiku ja haljastuse inventeerimise kord” kohaseid I väärtusklassi puid planeeringualas ei ole. Samas kasvab planeeringualas palju II väärtusklassi puid, mis kõik planeeringulahenduse kohaselt säilitatakse.
Likvideeritakse 2 IV väärtusklassi puud (kuusk ja vaher). Tallinna Linnavalitsuse nimetatud määruse kohaselt on need puud väheväärtuslikud, mis “kahjustavad või tulevikus hakkavad kahjustama liigiliselt või asukohalt ala väärtuslikumaid puid. Puu, mis on oma eluea lõpul kas vanuse või kahjustuste tõttu. Puu, mis on allasurutud seisundis. Linnahaljastuse seisukohalt väheväärtuslik puu, mida võib säilitada kui biomassi, kuid mis on soovitav likvideerida või asendada väärtuslikumate puuliikidega. Võib likvideerida”. Puud likvideeritakse, sest need jäävad kavandatavale kergliiklustee alale.
Mahavõetavate puude haljastusväärtus tuleb kompenseerida vastavalt Tallinna Linnavolikogu 25. augusti 2005 määrusega nr 45 “Puu raie- ja hoolduslõikusloa andmise tingimused ja kord” kehtestatud korras ja tingimustel. Asendusistutuse korras istutatavate puude arvuks on 14 puud.
Kokkuvõtvalt: detailplaneeringuga moodustatakse 75% äri- ja 25% tootmismaa sihtotstarbega krunt, millele määratakse ehitusõigus 4‑korruselise äri‑ ja tootmishoone rajamiseks; 100% sotsiaalmaa krunt (alaliigiga üldkasutatav maa), 100% transpordimaa krunt ja olemasolevale alajaamale 82 m2 suurune 100% tootmismaa krunt; nähakse ette 25 parkimiskohta (normatiivne 23 parkimiskohta) ning likvideeritakse 2 IV väärtusklassi puud. Asendusistutuse korras istutatavate puude arvuks on 14 puud.
5. Detailplaneeringu menetlus
Detailplaneeringu koostamise algatamist taotles 11. jaanuari 2002 taotlusega Ralf Õng. 23. aprillil 2008 sõlmiti kolmepoolne leping nr 2‑5/99, mille kohaselt võttis Osaühing Eeteprojekt kohustuse koostada detailplaneering Tallinna Linnaplaneerimise Ameti tellimusel ja Varivere Tehnopark OÜ kohustuse tasuda detailplaneeringu koostamise kulud.
Tallinna Linnavolikogu linnamajanduskomisjon on 11. aprilli 2002 koosoleku protokolli nr 8 punkti 12.15 kohaselt kooskõlastanud Kadaka tee 78d kinnistu ja lähiala detailplaneeringu lähteülesande.
Detailplaneering on algatatud Tallinna Linnavalitsuse 29. mai 2002 korraldusega nr 1557‑k.
Detailplaneeringu koostas Osaühing Eeteprojekt.
Detailplaneering on koostatud vastavalt Tallinna Linnavalitsuse 16. juuni 2004 määrusega nr 61 kinnitatud “Detailplaneeringu eskiisi ja detailplaneeringu koostamise ning vormistamise nõuetele”.
Mustamäe Linnaosa Valitsus, Mustamäe linnaosa halduskogu, Tallinna Kommunaalamet, AS Eesti Gaas, AS Tallinna Küte, Tallinna Transpordiamet ning Põhja‑Eesti Päästekeskus kooskõlastasid detailplaneeringu märkusteta.
Märkusteta kooskõlastas detailplaneeringu ka naaberkinnistu Iva tn 8 omanik Monica Lobanov ja Varivere Tehnopark OÜ.
1. Detailplaneeringuga moodustatakse transpordimaa krunt pos 2. Krunt moodustatakse reformimata riigimaast. Tallinna linna ehitusmääruse § 16 lg 1 p 2 kohaselt kooskõlastatakse detailplaneering Tallinna Kommunaalametiga. Kooskõlastusest peab nähtuma, kas teelõigu ehitamine ja korrashoid kavandatakse linna eelarveliste vahendite või eraõiguslike isikute – detailplaneeringu tellija või ehituslubade taotlejate vahendite arvelt. Tallinna Kommunaalameti kooskõlastusest antud asjaolud ei selgu, palume nimetatud tingimused kommunaalametiga läbi arutada.
Vastusena märkis Tallinna Kommunaalamet, et nimetatud küsimused määratakse detailplaneeringu kehtestamise eel detailplaneeringu tellija ja Tallinna Linnaplaneerimise Ameti vahel sõlmitavas ja Tallinna Kommunaalameti poolt viseeritavas lepingus. Nii on see kõikide detailplaneeringute puhul. 16. märtsil 2009 on Tallinna linna ja Varivere Tehnopark OÜ vahel sõlmitud detailplaneeringu kohaste teede- ja tehnovõrkude väljaehitamise leping nr 2‑6/63. Seega vastav märkus on täidetud.
2. Detailplaneeringule lisada Kadaka tee 78d kinnistu omaniku kirjalik nõusolek sõlmida Tallinna linnaga leping krundi pos 3 korrashoiu tagamiseks pärast maa munitsipaalomandisse üle andmist. Vastav kirjalik nõusolek on olemas.
Tallinna Maa‑amet lisas oma kirjas, et pärast detailplaneeringu kehtestamist taotleb Tallinna Maa‑amet krundid pos 2 ja pos 3 munitsipaalomandisse.
Samuti märkis Tallinna Maa‑amet, et detailplaneeringuga moodustatakse reformimata riigimaast ajutine krunt pos 1b, mis planeeringu kohaselt liidetakse piirneva Kadaka tee 78d krundiga ning Kadaka tee 78d kinnistu omanik on 1. veebruaril 2006 esitanud maareformi seaduse § 22 lõike 12 alusel maa ostueesõigusega erastamise avalduse.
Tervisekaitseinspektsiooni Tallinna tervisekaitsetalitus ei kooskõlastanud detailplaneeringut märkides, et puudub keskkonnaministri luba Soone oja ehituskeeluvööndi vähendamiseks.
Keskkonnaminister on 6. novembri 2008 kirjaga nr 16‑3/41879‑3 nõustunud ehituskeeluvööndi vähendamisega. Järelikult on Tallinna tervisekaitsetalituse esitatud märkus täidetud ja seega detailplaneering kooskõlastatud.
Tallinna Keskkonnaamet kooskõlastas detailplaneeringu tingimusel, et ehitusprojektid kooskõlastakse enne ehitusloa taotlemist Tallinna Keskkonnaametiga.
Esitatud tingimus täidetakse järgnevates projekteerimisstaadiumites.
Samuti märkis Tallinna Keskkonnaamet, et looduskaitseaduse kohase ehituskeeluvööndi (25 meetrit tavalisest veepiirist) vähendamise nõusolek taotletakse keskkonnaministrilt peale detailplaneeringu vastuvõtmist Tallinna Linnavalitsuses, vähendatud ehituskeeluvöönd (10 meetrit tavalisest veepiirist) jõustub detailplaneeringu kehtestamisel.
1. Arvestades eravalduses oleva sademetevee eelvoolutorustikuga, soovitame tuua reostunud sademetevee torustiku paralleelselt reoveekanalistasiooniga Kadaka tee sademetevee ühistorustikku d1000 mm. Vastasel juhul tuleb sademetevee eelvoolutorustikule vormistada kinnistute omanike vahelised servituudid kuni Kadaka tee 76c kinnistul paikneva ühiskanalisatsiooni torustikuni.
2. Järgnevate projekteerimisstaadiumite (hoonete ja tänavate vee- ja kanalisatsiooniehitusprojektid) koostamiseks taotleda AKTSIASELTSILT TALLINNA VESI tehnilised tingimused.
Tingimus täidetakse järgmises projekteerimisstaadiumis.
Harjumaa Keskkonnateenistus märkis, et arvestades Soone oja kalda looduslikku seisundit ja olemasolevate ehitiste paiknemist, on põhjendatud Soone oja ehituskeeluvööndi vähendamine 10 meetrini. Samuti lisati, et Soone oja omab Harku järve stabiilse seisundi tagamisel olulist tähtsust. Seetõttu on lubamatu suurendada oja torustatuse osatähtsust, mis halvendab looduslike protsesside kulgu veekogus – muutuvad vee omadused.
Planeeringulahenduse kohaselt on Soone oja torusse juhtimisest loobutud.
Maa‑amet märkis detailplaneeringut kooskõlastades, et kuivõrd detailplaneeringu toimikusse on sisse viidud parandused puuduste osas, millele Maa‑amet on varasemas kirjas tähelepanu juhtinud, siis anname teada, et Maa‑ametil ei ole vastuväiteid jätkuvalt riigi omandis oleva maa‑ala kaasamise osas Kadaka tee 78d ja lähiala detailplaneeringu alasse ning kooskõlastatakse detailplaneeringu lahendus. Maa‑amet selgitas, et Kadaka tee 78d kinnistu omanikul on võimalik esitada krundi pos 4 osas kohalikule omavalitsusele avaldus maa‑ala ostueesõigusega erastamiseks.
Samuti märkis Maa‑amet, et detailplaneeringuga kavandatud kruntide pos 2 ja pos 3 omamine ei ole riigi seisukohast otstarbekas ning tegi Tallinna Linnavalitsusele ettepaneku algatada nimetatud maa-alade osas maa munitsipaalomandisse taotlemise menetlus.
OÜ Eesti Geoloogiakeskus kooskõlastas detailplaneeringu järgmistel tingimustel: teavitada tööde algusest ja territoorium korrastada pärast tööde lõppu.
Esimene tingimus tuleb täita vahetult enne ehitustööde algust ja teine tingimus hiljemalt mõistliku aja jooksul peale ehitustööde lõppu.
OÜ TELEKTRA kooskõlastas detailplaneeringu tingimusel, et järgmistes projekteerimisetappides küsida tehnilised tingimused.
Tingimus täidetakse järgnevates projekteerimisstaadiumites.
Elion Ettevõtted AS kooskõlastas detailplaneeringu märkusega, et tööjooniste koostamise käigus sätestatakse siderajatise ümberpaigaldamine.
Tingimusega arvestatakse järgmises projekteerimisstaadiumis.
OÜ Jaotusvõrk kooskõlastas detailplaneeringu järgmistel tingimustel, et tööjoonistes konkretiseerida tehnilised tingimused ning tööjoonised kooskõlastada täiendavalt.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet on 18. veebruari 2008 kirjaga nr 2‑1/500 esitanud detailplaneeringu Harju maavanemale planeerimisseaduse § 17 lg 3 p 2 ja Tallinna linna ehitusmääruse § 16 lg 5 alusel riigiasutuste või Harjumaa keskonnateenistuseaga kooskõlastuse vajaduse määramiseks.
Harju maavanem on 20. märtsi 2008 kirjas nr 2.1‑13k/1030 punktis 9 märkinud, et vastavalt planeerimisseaduse § 17 lg 3 punktile 2 ei pea vajalikuks määrata Kadaka tee 78d kinnistu ja lähiala detailplaneeringule kooskõlastusi riigiasutustega.
Samas märkis Harju maavanem viidatud kirjas järgmist:
1. Lisada väljavõte kehtivast Mustamäe linnaosa üldplaneeringust, millel fikseerida planeeritava maa-ala paiknemine.
Detailplaneeringu kausta on Mustamäe linnaosa üldplaneeringu väljavõttega täiendatud ning sellele on märgitud ka planeeringuala asukoht.
2. Kui kohalik omavalitsus on huvitatud eratee avalikust kasutamisest või munitsipaliseerimisest, siis tuleks planeeringute seletuskirja lisada vastavasisuline märkus ja selgitada eratee avaliku kasutamise või munitsipaliseerimise võimalusi.
Materjalidele on lisatud Tallinna Maa‑ameti 7. jaanuari kiri 2008 nr 4‑13/105, milles on kinnitatud, et peale käesoleva detailplaneeringu kehtestamist taotletakse transpordimaa krunt pos 2 munitsipaalomandisse.
3. Planeeringu materjalidest ei selgu sotsiaalmaa krundi pos 3 hilisema kasutamisega seonduvad küsimused. Täiendada planeeringu seletuskirja selles osas, kelle omandisse see krunt hiljem jääb ja mis tingimustel on kavas selle avalikku kasutamist korraldada.
Ülaviidatud Tallinna Maa‑ameti kirjast nähtub, et peale detailplaneeringu kehtestamist taotletakse krunt pos 3 munitsipaalomandisse.
4. Detailplaneeringu materjalidest ei selgu, kas kinnistu omanikud on planeeringulahendusest teadlikud (ka kinnistut läbivast madalpinge kaablist ning teavad sellest tulenevaid piiranguid) ja sellega nõustunud.
Ainukese planeeringualasse jääva kinnistu (Kadaka tee 78d) omanik Varivere Tehnopark OÜ on detailplaneeringu lahenduse kooskõlastanud. Seega on ta teadlik nii detailplaneeringu menetlusest, kui ka madalpinge kaabliga kaasnevatest piirangutest ning on sellise lahenduse ka heaks kiitnud.
5. Kuna detailplaneeringu seletuskiri ei sisalda põhjendusi üldplaneeringu muutmise vajalikkuse kohta, siis palun täiendada seletuskirja ja esitada põhjendused, miks üldplaneeringu muutmise ettepanek on vajalik.
Detailplaneeringu seletuskirja on vastavalt täiendatud ja muutmise põhjused esitatud.
Samuti selgitas Harju maavanem, et kalda ehituskeeluvööndi vähendamine on võimalik üksnes keskkonnaministri nõusolekul (looduskaitseseadus § 40 lg 3).
Kadaka tee 78d kinnistu ja lähiala detailplaneering võeti vastu Tallinna Linnavalitsuse 14. mai 2008 korraldusega nr 852‑k
Detailplaneering oli avalikul väljapanekul 5. juunist 2008 kuni 19. juunini 2008 Mustamäe Linnaosa Valitsuses ja Tallinna Linnavalitsuse teenindusbüroos. Sellekohane teade ilmus 23. mai 2008 ajalehes Postimees.
Tallinna Keskkonnaameti 12. septembri 2008 kirjaga nr 6.1-4.2/2303 edastati detailplaneering keskkonnaministrile Soone oja ehituskeeluvööndi vähendamiseks.
Keskkonnaminister on 6. novembri 2008 kirjas nr 16‑3/41879‑3 märkinud, et kinnistu looduslikud tingimused ja ümbritsev situatsioon toetavad ehituskeeluvööndi vähendamist ning nõustub ehituskeeluvööndi vähendamisega 10 meetrini Kadaka tee 78d kinnistu ulatuses.
Samuti juhiti tähelepanu asjaolule, et kui Soone oja ehituskeeluvööndisse jääva tee puhul on tegemist avalikult kasutatava teega, ei laiene sellele vastavalt looduskaitseseaduse § 38 lg 5 p 10 ehituskeeld. Juhul kui tegemist ei ole avalikult kasutatava teega, ei saa esitatud detailplaneeringu lahendusega kavandatavat teed Soone oja ehituskeeluvööndisse planeerida.
Kadaka tee 78d kinnistu ulatuses ehituskeeluvööndisse teid ei planeerita.
Viidatud sätte alusel edastas Tallinna Linnavalitsus 12. jaanuari 2009 kirjaga nr LV‑1/174 Kadaka tee 78d kinnistu ja lähiala detailplaneeringu Harju maavanemale koos põhjendustega Tallinna üldplaneeringu muutmiseks.
Harju maavanema 3. veebruari 2009 kirjaga nr 2.1‑13/242 anti Kadaka tee 78d kinnistu ja lähiala detailplaneeringule planeerimisseadusest tulenev heakskiit.
Planeeringu kohaste teede‑ ja tehnovõrkude väljaehitamine tagatakse vastavalt 16. märtsil 2009 sõlmitud lepingule nr 2‑6/63.
Tallinna Linnavolikogu 29. mai 2003 määrusega nr 35 kinnitatud “Tallinna linna ehitusmääruse” § 19 lg 3 alusel kehtestab detailplaneeringu, mille puhul teostatakse planeerimisseaduse kohast järelevalvet või millega määratakse miljööväärtusega hoonestusala, linnavolikogu oma otsusega. Käesoleva planeeringu puhul on teostatud planeerimisseaduse kohast järelevalvet.


text:
Kuidas toimida? - Poola
Kohtusse pöördumise alternatiiv on lepitusmenetlus. Lepitus on kohtuväline (rahumeelne) vaidluste lahendamise meetod, milles osaleb sõltumatu ja pädev isik või organisatsioon (lepitaja). Lepitusmenetlus on vabatahtlik (vaidluse pool võib lepitusega nõusoleku igal ajal tagasi võtta ja avaldada tahet lepitusmenetlus katkestada) ja konfidentsiaalne (osalejad on kohustatud hoidma lepituse käigus saadud teavet konfidentsiaalsena) ning lepitajad on erapooletud ja sõltumatud (nad ei asu kummagi poole poolele ja põhimõtteliselt ei paku välja vaidluse lahendusi).
Üldiselt võib kohtusse pöörduda igal ajal, kui erinormides ei ole ette nähtud tähtaega. Pärast nõude aegumise tähtaega hagi esitades on poolel aga oht kohtuvaidlus kaotada, kui teine pool esitab vastuväite, et nõue on aegunud.
Poola õigus näeb ette aegumistähtaegade (terminy zawite) kohaldamise. Aegumistähtaeg tähendab, et kui õigustatud isik ei tee konkreetset toimingut aegumistähtaja jooksul, siis tema õigus seda teha aegub. Tsiviilkohtumenetluse seadustik (Kodeks postępowania cywilnego) ei sisalda aegumistähtaegu reguleerivaid üldsätteid, kuid viitab neile tähtaegadele konkreetseid olukordi käsitlevates õigusnormides.
Õiguse aegumine aegumistähtaja möödumise tõttu on õigussuhte pooltele, kohtule või muule asja arutavale asutusele siduv. Asutus arvestab seda automaatselt, mitte poole taotlusel või vastuväite esitamisel. Aegumistähtaega saab ennistada ainult erandlikel asjaoludel, kui selle möödalaskmine ei juhtunud poole süül.
Selleks et kindlaks teha, kas teatava liikmesriigi territooriumil asuv kohus on pädev konkreetset asja menetlema, tuleks välja selgitada selle kohtu pädevus.
Poola üldkohtute üldist pädevust lahendada Poola territooriumil tsiviilasju nimetatakse siseriiklikuks kohtualluvuseks ja seda reguleeritakse tsiviilkohtumenetluse seadustikuga.
Menetletav asi kuulub Poola kohtute pädevusse, kui kostja alaline või peamine elukoht või registreeritud asukoht on Poolas.
Peale selle on Poola kohtud pädevad lahendama järgmisi kohtuvaidlusi:
• abieluasjad (kui mõlemad abikaasad on Poola kodanikud ning nende alaline ja peamine elukoht on Poolas, on Poola kohtutel ainupädevus);
• vaidlused, mis on seotud vanemate ja laste vaheliste suhetega (kui kõik pooled on Poola kodanikud ning nende alaline ja peamine elukoht on Poolas, on Poola kohtutel ainupädevus);
• vaidlused, mis on seotud elatise ja lapse põlvnemise tuvastamisega (need asjad kuuluvad Poola kohtute pädevusse, kui hagejaks on õigustatud isik, kelle alaline või peamine elukoht on Poolas);
• tööõigust puudutavad vaidlused (kui hagejaks on töötaja, on Poola kohtutel pädevus juhul, kui tööd tavaliselt tehakse, tehti või oleks tulnud teha Poolas);
• kindlustusega seotud vaidlused (kindlustusandja vastu algatatud kindlustussuhet puudutavates asjades on Poola kohtutel pädevus, kui hageja alaline elukoht on Poolas või kui Poola territoriaalsele pädevusele viitab mõni muu asjaolu);
• tarbijavaidlused (kui hagejaks on tarbija, on Poola kohtutel pädevus juhul, kui tarbija alaline või peamine elukoht on Poolas ja kui ta astus lepingu sõlmimiseks vajalikud sammud Poolas; sellistes asjades käsitatakse tarbijaga sõlmitud lepingu teist poolt üksusena, mille asukoht või registreeritud asukoht on Poolas, kui tal on Poolas ettevõte või filiaal ja leping tarbijaga sõlmiti selle ettevõtte või filiaali majandustegevuse osana).
Poola kohtutel on ainupädevus ka:
kinnisasjaga seotud asjaõigusi ja Poolas asuva kinnisasja valdust puudutavates asjades; üürimist või rentimist (najem või dzierżawa) ja muid sellise kinnisasja kasutamisega seotud suhteid puudutavates asjades (välja arvatud üüri- või rendisummasid ja muid kinnisasja kasutamise või kinnisasjast kasu saamise eest tasumisele kuuluvaid summasid puudutavates asjades); muudes asjades, milles tehtud kohtuotsus puudutab Poolas asuva kinnisasjaga seotud asjaõigusi, selle valdamist või kasutamist;
juriidilise isiku või juriidilise isiku õigusteta organisatsioonilise üksuse lõpetamist ning nende juhtorganite otsuste kehtetuks tunnistamist või tühistamist puudutavates asjades, kui juriidilise isiku või juriidilise isiku õigusteta organisatsioonilise üksuse registreeritud asukoht on Poolas.
Peale selle – kui Poola kohtute pädevusse kuulub põhihagi alusel algatatud kohtuasi, kuulub nende pädevusse ka vastuhagi.
Konkreetse õigussuhte pooled võivad kirjalikult kokku leppida, et suhtest tulenevad või tuleneda võivad varaliste õigustega seotud vaidlusküsimused kuuluvad Poola kohtute pädevusse.
Kohus hindab asja allumist siseriiklikele kohtutele igas menetlusetapis omal algatusel.
Siseriikliku kohtualluvuse puudumise korral tunnistab kohus hagi või avalduse vastuvõetamatuks.
Asjaolu, et asi ei allu siseriiklikele kohtutele, on alus tunnistada menetlus õigusvastaseks.
Selleks et kindlaks teha, milline kohalik kohus (sąd rejonowy) või piirkonnakohus (sąd okręgowy) on pädev asja menetlema, tuleks arvestada territoriaalset kohtualluvust. Poola õiguses eristatakse üldist territoriaalset kohtualluvust, valikulist territoriaalset kohtualluvust ja erandlikku territoriaalset kohtualluvust.
a. Üldine territoriaalne kohtualluvus
Üldjuhul tuleb hagi esitada sellele esimese astme kohtule, mille tööpiirkonnas on kostja alaline elukoht (tsiviilseadustiku kohaselt on füüsilise isiku alaline elukoht asula, kus ta alaliselt elab). Kui kostja alaline elukoht ei ole Poolas, määratakse territoriaalne kohtualluvus tema viibimiskoha järgi ja kui see on teadmata või ei asu Poolas, siis kostja viimase alalise elukoha järgi Poolas. Riigikassa vastu tuleb hagi esitada selle riikliku organisatsioonilise üksuse registreeritud asukoha järgsele kohtule, mida nõue puudutab. Juriidilise isiku või juriidilise isiku õigusteta üksuse vastu tuleb hagi esitada selle üksuse registreeritud asukoha järgsele kohtule.
b. Valikuline territoriaalne kohtualluvus
Valikulise territoriaalse kohtualluvuse eeskirjade kohaselt võivad hagejad esitada hagi vabal valikul kas üldise kohtualluvuse alusel kindlaksmääratud kohtule või muule õigusaktides pädeva kohtuna sätestatud kohtule. Poola tsiviilkohtumenetluses on valikuline territoriaalne kohtualluvus ette nähtud järgmiste asjade puhul:
elatisnõue ja lapse põlvnemise tuvastamine; varaline nõue majandusüksuse vastu;
lepingutega seotud vaidlused; lepinguvälise kahju nõue; asjaga tegelemise eest tasumisele kuuluva summa (advokaaditasu) tasumise nõue; kinnisasja üürimise või rentimisega (najem või dzierżawa) seotud nõue; lihtveksli või tšekiga seotud vaidlused.
Elatisnõude ning lapse põlvnemise tuvastamise ja sellega seotud nõude võib esitada õigustatud isiku alalise elukoha järgi. Varalise nõude majandusüksuse vastu võib esitada majandusüksuse peakontori või filiaali asukoha järgsele kohtule, kui nõue on seotud peakontori või filiaali tegevusega. Lepingu sõlmimist, selle sisu kindlaksmääramist, lepingu muutmist ja lepingu olemasolu tuvastamist, lepingu täitmist, lõpetamist või tühistamist puudutava hagi ning lepingu täitmata või nõuetekohaselt täitmata jätmisest tuleneva kahju hüvitamise hagi võib esitada lepingu täitmise koha järgsele kohtule. Kahtluse korral tuleks lepingu täitmise kohta kinnitada dokumendiga. Lepinguvälise kahju hüvitamise hagi võib esitada kohtule, kelle tööpiirkonnas kahju tekitanud sündmus toimus. Hagi asjaga tegelemise eest tasumisele kuuluva summa sissenõudmiseks võib esitada kohtule, kelle tööpiirkonnas asub koht, kus õigusesindaja asjaga tegeles. Kinnisasja üürimise või rentimisega (najem või dzierżawa) seotud nõude võib esitada kinnisasja asukoha järgsele kohtule. Nõude lihtveksli või tšeki alusel kohustatud poole vastu võib esitada maksekohajärgsele kohtule. Hagi mitme lihtveksli või tšeki alusel kohustatud isiku vastu võib esitada maksekohajärgsele kohtule või lihtveksli või tšeki aktseptinud maksja või väljaandja asukoha järgsele kohtule.
c. Erandlik territoriaalne kohtualluvus
Erandlikku territoriaalset kohtualluvust reguleerivad sätted on kohustuslikud. Need välistavad teatavat liiki juhtudel võimaluse esitada hagi üldise kohtualluvuse ja ka valikulise kohtualluvuse alusel kindlaksmääratud kohtule ning võimaluse anda asi kohtualluvuse kokkuleppega teisele kohtule lahendamiseks. Erandliku kohtualluvuse korral on ainult üks sama astme kohtutest pädev konkreetset asja menetlema. Olenevalt asja liigist on selleks konkreetne kohalik või piirkonnakohus.
Kinnisasja omandiõiguse või muude asjaõigustega ning kinnisasja valdamisega seotud hagi võib esitada ainult kohtule, mille tööpiirkonnas asub kinnisasi. Kui vaidluse ese on maa servituut, määratakse kohtualluvus kindlaks koormatud vara asukoha järgi. Eelnimetatud kohtualluvus hõlmab asjaõigustega seotud isiklikke nõudeid ja nende nõuetega koos esitatud nõudeid sama kostja vastu. Pärimise, pärandi sundosa, annaku ja surma puhuks tehtud korraldustega seotud hagid võib esitada ainult testaatori viimase alalise elukoha järgsele kohtule ja kui testaatori peamist elukohta Poolas ei suudeta kindlaks teha, siis kohtule, mille tööpiirkonnas asub pärand või selle osa. Ühistu, ühingu, äriühingu või ühenduse liikmesusega seotud hagid võib esitada ainult selle registreeritud asukoha järgsele kohtule. Abielusuhteid puudutavad hagid võib esitada ainult kohtule, mille tööpiirkonnas asub abikaasade viimane alaline elukoht, kui vähemalt ühe abikaasa alaline või peamine elukoht on endiselt seal. Sellise aluse puudumisel on ainupädevus kostja alalise elukoha järgsel kohtul, ja kui ka see alus puudub, siis hageja alalise elukoha järgsel kohtul. Vanemate ja laste ning lapsendaja ja lapsendatu vahelist suhet puudutavad hagid võib esitada ainult hageja alalise elukoha järgsele kohtule, kui ei ole alust esitada hagi üldise kohtualluvuse sätete kohaselt.
Peale selle on juhul, kui on põhjendatud asja allumine mitmele kohtule või kui hagi esitatakse mitme isiku vastu, kelle puhul on üldist kohtualluvust käsitlevate õigusnormide kohaselt pädevad eri kohtud, võib hageja nende kohtute vahel valida. Sama kehtib juhul, kui kohtualluvuse kindlaksmääramise aluseks oleva kinnisvara asukoht on mitme kohtu tööpiirkonnas. Kui pädev kohus ei saa teatava takistuse tõttu asja menetleda või muid meetmeid võtta, määrab kõrgema astme kohus kinnisel istungil teise kohtu. Kui tsiviilkohtumenetluse seadustiku sätete kohaselt ei saa juhtumi asjaolude põhjal territoriaalset kohtualluvust kindlaks määrata, määrab ülemkohus (Sąd Najwyższy) kinnisel istungil kohtu, kuhu hagi tuleb esitada. Pooled võivad kirjalikult kokku leppida, et pöörduvad konkreetsest õigussuhtest juba tekkinud või tulevikus tekkida võiva vaidlusega esimese astme kohtusse, kellel ei ole seaduse kohaselt territoriaalset pädevust. Siis on see kohus ainupädev, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti või kui hageja ei ole esitanud avaldust elektroonilises maksekäsumenetluses (elektroniczne postępowanie upominawcze, EPU). Pooled võivad kirjaliku kokkuleppega ka piirata hageja õigust valida mitme selliste vaidluste puhul pädeva kohtu vahel. Pooled ei saa erandlikku kohtualluvust siiski muuta.
Poola Vabariigi üldkohtute (sądy powszechne) sisulist pädevust reguleeritakse tsiviilkohtumenetluse seadustikuga.
Tsiviilkohtumenetluses on esimese astme kohtud kohalikud kohtud ja piirkonnakohtud ning teise astme kohtud piirkonnakohtud ja apellatsioonikohtud (sądy apelacyjne).
Tsiviilasju arutavad esimeses kohtuastmes põhimõtteliselt kohalikud kohtud, kui pädevus ei ole määratud piirkonnakohtutele. Piirkonnakohtud on esimese astme kohtuna pädevad arutama järgmisi kohtuasju:
• mittevaraliste õigustega seotud kohtuasjad (ja koos nendega esitatavad varalised nõuded), välja arvatud lapse põlvnemise tuvastamise või vaidlustamise hagid, isaduse omaksvõtu tühistamise ja lapsendamise kehtetuks tunnistamise hagid;
• autoriõiguse ja sellega seotud õiguste kaitset ning leiutisi, kasulikke mudeleid, tööstusdisainilahendusi, kaubamärke, geograafilisi tähiseid ja integraallülituste topoloogiat puudutavad asjad ning muude immateriaalse varaga seotud õiguste kaitset puudutavad asjad;
• ajakirjandusseadusest tulenevad nõuded;
• varaliste õigustega seotud kohtuvaidlused, kui vaidluse eseme väärtus ületab 75 000 zlotti (v.a elatisasjad, valduse rikkumisest tulenevad nõuded, abikaasade varalahususe kehtestamine, kinnistusraamatu sisu vastavusse viimine tegeliku õigusliku olukorraga ja elektroonilises maksekäsumenetluses läbi vaadatavad juhtumid);
• ühistu jagamise otsuse asemel kohtuotsuse tegemine;
• juriidiliste isikute või juriidilise isiku õigusteta, kuid seaduse kohaselt iseseisva õigusvõimega organisatsiooniliste üksuste juhtorganite otsuste kehtetuks tunnistamine, tühistamine või puudumise tuvastamine;
• ebaausa konkurentsi ärahoidmine ja selle vastu võitlemine;
• ebaseadusliku lõpliku kohtuotsuse tegemisega tekitatud kahju hüvitamise nõuded.
Tsiviilkohtumenetluses võivad pooled ja nende juhtorganid või seadusjärgsed esindajad põhimõtteliselt esindada kohtus end ise või kasutada selleks esindajat.
Tsiviilkohtumenetluse seadustikus on siiski sätestatud, et teatavates olukordades on kohustuslik lasta end esindada advokaadil. Ülemkohtu menetluses peab pooli esindama advokaat (adwokat) või õigusnõustaja (radca prawny). Tööstusomandiga seotud asjades peavad neid esindama ka patendivolinikud. Esindamisnõue kehtib ka madalama astme kohtus tehtavate kõrgeima kohtu menetlusega seotud menetlustoimingute suhtes. Esindamisnõuet ei kohaldata, kui menetlus on seotud kohtukuludest vabastamise taotlusega, advokaadi või õigusnõustaja määramise taotlusega või kui pool, selle juhtorgan või seaduslik esindaja või õigusesindaja on kohtunik, prokurör, notar või õigusteaduse professor või õigusteaduse järeldoktor (doktor habilitowany nauk prawnych), samuti kui menetluspool, selle juhtorgan või seaduslik esindaja on advokaat või õigusnõustaja või riigikassa üldnõukogu (Prokuratoria Generalna Skarbu Państwa) nõunik.
Hagiavaldus tuleks esitada pädevale kohtule.
Menetlusdokumendid tuleb kohtule esitada poola keeles või koos poolakeelse tõlkega. Hagiavaldus peaks olema kirjalik. Erandiks on olukord (seoses töö- ja sotsiaalkindlustusõigusega), kus advokaadi või õigusnõustajata tegutsev töötaja või kindlustatud isik võib esitada hagiavalduse, õiguskaitsevahendite sisu ja muud menetlusdokumendid pädevale kohtule suuliselt ja need registreeritakse.
Elektroonilises maksekäsumenetluses võib menetlusdokumendi esitada ka andmeedastussüsteemi kaudu.
Hagiavaldus tuleb esitada ametlikul vormil ainult juhul, kui see on erisättega ette nähtud. Hagiavaldus tuleb esitada ametlikul vormil kahel juhul: kui hageja on teenuseosutaja või müüja ja tema nõuded tulenevad teatava valdkonnaga (posti- ja sideteenuste osutamine; reisijate ja pagasi ühistransport; elektri, gaasi ja kütteõliga varustamine; veevarustus ja reoveekäitlus; jäätmekäitlus ja soojusenergiaga varustamine) seotud lepingust ning lihtmenetluses (postępowanie uproszczone).
Hagiavaldus peaks olema kirjalik. Erandiks on tööõigus- ja sotsiaalkindlustusmenetlused, milles advokaadi või õigusnõustajata tegutsev töötaja või kindlustatud isik võib esitada hagiavalduse pädevale kohtule suuliselt ja see registreeritakse.
Hagiavalduses tuleb:
märkida selle kohtu nimi, kellele see esitatakse; poolte, nende seaduslike ja volitatud esindajate nimed;
täpsustada menetlusdokumendi liik;
märkida vaidluse või edasikaebuse eseme väärtus, kui kohtu sisuline pädevus, lõivu suurus või õiguskaitsevahendi lubatavus sõltub sellest väärtusest ja hagi ei ole suunatud kindla rahasumma maksmisele;
täpsustada vaidluse ese;
täpsustada poolte, nende seaduslike ja volitatud esindajate alaline elukoht või registreeritud asukoht ja aadress;
esitada hageja PESELi (üldine elektrooniline rahvastikuregistri süsteem) number või maksukohustuslasena registreerimise number (NIP), kui hageja on füüsiline isik, kes on kohustatud sellist numbrit omama või kui tal on see olemas, kuigi sellist kohustust ei ole, või esitada hageja riikliku kohturegistri number (KRS) ja KRS-numbri puudumise korral hageja number muus asjakohases registris või kui hageja ei ole füüsiline isik ega pea olema asjakohasesse registrisse kantud, kuid on kohustatud omama NIP-numbrit, siis esitada hageja NIP-number;
esitada (hagi)avalduse sisu ja viidatud asjaolusid toetavad tõendid;
täpselt väljendada nõue ja varaliste õigustega seotud juhtudel märkida ka vaidluse eseme väärtus, välja arvatud juhul, kui hagi on suunatud kindla rahasumma maksmisele;
kirjeldada hagi aluseks olevaid faktilisi asjaolusid ja vajaduse korral põhjendada ka kohtu pädevust;
märkida, kas pooled on proovinud lahendada vaidlust lepitusmenetluse või muu vaidluste kohtuvälise lahendamise meetodi abil ja kui seda ei ole tehtud, siis miks;
lisada poole või tema seadusliku või volitatud esindaja allkiri;
lisada lisade loetelu.
Hagiavaldusele tuleks lisada järgmised dokumendid:
volikiri või selle kinnitatud ärakiri (kui hagiavalduse esitab esindaja);
hagiavalduse ja selle lisade ärakirjad kohtumenetluse pooltele esitamiseks ja kui lisade originaale ei ole kohtule esitatud, siis iga lisa üks ärakiri kohtutoimiku jaoks (elektroonilises maksekäsumenetluses tuleb andmeedastussüsteemi kaudu esitatavale hagiavaldusele lisada lisade elektrooniliselt kinnitatud ärakirjad).
Peale selle võib hagiavaldus sisaldada kaitsemeetmete kohaldamise taotlust, kohtuotsuse viivitamata täidetavaks tunnistamise taotlust ja taotlust arutada asja hageja kohalolekuta; kohtuistungi ettevalmistamisega seotud taotlusi (ja eelkõige taotlusi kutsuda kohtuistungile tunnistajaid ja hageja nimetatud ja kohtu määratud eksperte, korraldada vaatlus, kohustada kostjat esitama kohtuistungiks tema valduses olevat ja tõendite hindamiseks vajalikku dokumenti või vaatluse objekti, nõuda teiste kohtute, asutuste või kolmandate isikute valduses olevate tõendite esitamist kohtuistungiks).
Kohtumenetlusega kaasnevad põhimõtteliselt kulud. Kohtukulud hõlmavad riigilõive ja muid kulusid.
Kohtukulude tasumise kohustus on menetluspoolel, kes esitab kohtusse menetlusdokumendi (sh hagiavaldus), mille eest tuleb tasuda riigilõiv või millega kaasnevad kulutused. Kui nõutavat lõivu ei tasuta, kutsub kohus menetluspoolt üles seda nädala jooksul tasuma, sest muidu menetlusdokument tagastatakse (kui menetlusdokumendi on esitanud pool, kelle alaline elukoht või registreeritud asukoht on välisriigis ja kellel ei ole Poolas esindajat, on lõivu tasumise tähtaeg vähemalt üks kuu). Kui riigilõivu tähtaja jooksul ei tasuta, tagastab kohus menetlusdokumendi menetluspoolele. Tagastatud menetlusdokumendil ei ole menetlusdokumendi kohtule esitamisega seonduvaid õiguslikke tagajärgi.
Kui erisättes on sätestatud, et menetlusdokumendi võib esitada ainult andmeedastussüsteemi kaudu (elektrooniline maksekäsumenetlus), makstakse riigilõiv koos menetlusdokumendi esitamisega.
Advokaadi, õigusnõustaja või patendivoliniku esitatud menetlusdokumendid (kui nende eest tuleb tasuda kindla suurusega või menetluspoole täpsustatud vaidluse eseme väärtuse alusel arvutatud proportsionaalse suurusega lõiv), mille eest ei ole nõuetekohaselt tasutud, tagastab kohus ilma, et ta kutsuks menetluspoolt üles lõivu tasuma (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 1302). Pool võib tasumisele kuuluva lõivu tasuda nädala jooksul. Kui lõiv tasutakse nõutavas summas, on menetlusdokumendil õigusmõju selle algsest esitamiskuupäevast alates. Sellist mõju ei ole, kui menetlusdokument jälle samal põhjusel tagastatakse.
Advokaatide ja õigusnõustajate tasudega seotud üksikasjad (nt maksetähtajad) tuleks kindlaks määrata kliendi ja õigusesindaja vahelises kokkuleppes.
Riigi õigusabi – kohtu poolt asjaga tegelema määratud õigusesindajat (pełnomocnik z urzędu) – võivad taotleda nii füüsilised kui ka juriidilised isikud.
Füüsilised isikud võivad taotleda advokaadi või õigusnõustaja määramist, kui nad esitavad kinnituse, et nad ei ole võimelised advokaadile või õigusnõustajale tasuma, ilma et see neile endile või nende perekondadele raskusi tekitaks.
Juriidilised isikud (või muud organisatsioonilised üksused, kellel on seaduse kohaselt õigus olla kohtumenetluse pooleks) võivad taotleda advokaadi või õigusnõustaja määramist, kui nad tõendavad, et neil ei ole piisavalt raha advokaadile või õigusnõustajale tasumiseks.
Kohus rahuldab taotluse, kui ta leiab, et advokaadi või õigusnõustaja osalemine kohtuasja menetlemisel on vajalik.
Piiriülestes vaidlustes reguleeritakse kulude kandmisest vabastamist ja kohtupoolset õigusesindaja määramist 17. detsembri 2004. aasta seadusega õiguse kohta saada riigi õigusabi Euroopa Liidu liikmesriikides toimuvates tsiviilkohtumenetlustes ja vaidluse rahumeelseks lahendamiseks enne kohtumenetluse algatamist.
Hagi arvatakse kohtule esitatuks, kui hagiavaldus on kohtusse jõudnud. Tsiviilkohtumenetluse seadustikuga ei ole ette nähtud kinnituse esitamist selle kohta, et hagi on nõuetekohaselt kohtule esitatud.
Kohtumenetluses kavandatud või tehtud toimingute kohta saab teavet asjakohase kohtu klienditeenindusbüroost (Biuro Obsługi Interesanta, BOI). Järgmiste kohtuistungite kuupäevade kohta saab teavet, helistades kohtu veebisaidil avaldatud klienditeenindusbüroo telefoninumbril ja öeldes kohtuasja numbri.
Viimati uuendatud: 27/04/2018

matches: kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus


text:
Maksumaksja portaal - Riigikohus selgitas ettevõtte juhi suhtes vastutusotsuse ja täitetoimingute tegemise tingimusi - Muud - Uudised
Muud : Riigikohus selgitas ettevõtte juhi suhtes vastutusotsuse ja täitetoimingute tegemise tingimusi
05.12.2012 12:09:56 (854 )
Riigikohtu üldkogu selgitas hiljutises määruses tingimusi, millal võib maksuhaldur teha äriühingu juhatuse liikme suhtes äriühingu maksuvõla sissenõudmiseks vastutusotsuse. Samuti selgitas üldkogu, millal on võimalik tulevast maksunõuet tagada täitetoimingutega juba maksumenetluse ajal.
Maksukorralduse seaduse kohaselt vastutab äriühingu seaduslik esindaja, tegevjuht või vara valitseja oma kohustuste tahtliku või raskest hooletusest tuleneva rikkumisega tekkinud maksuvõla eest. Selle võla sissenõudmiseks võib maksuhaldur teha vastutusotsuse. Juba enne vastutusotsuse tegemist on maksuhalduril õigus taotleda halduskohtult luba täitetoimingute tegemiseks. Seda eeskätt siis, kui halduril tekib põhjendatud kahtlus, et hilisem sundtäitmine võib osutuda võimatuks. Säärasteks täitetoiminguteks on näiteks kinnistu käsutamise keelumärge, kohtulik hüpoteek, sõiduvahendite käsutamise keelumärge jms.
Riigikohus selgitas, et kohus peab täitetoiminguks loa andmisel muuhulgas hindama, kas vastutusotsuse tegemine on õiguslikult võimalik ja tõenäoline. Muude oluliste asjaolude juures peab kohus hindama ettevõtte juhi tegevust ning selgitama, kas võlga on püütud sisse nõuda ettevõttelt. Riigikohtu üldkogu rõhutas eriti, et kui maksunõude tagamiseks lubatakse seada hüpoteek võlgniku kinnistule, peab kohus määruses märkima hüpoteegi summa. Kohus peab arvestama, et hüpoteek või muu täitmist tagav toiming ei oleks võlgnikule põhjendamatult koormav.
Üldkogus lahendatud asjas oli maksuhaldur vaid osaliselt üritanud maksuvõlga sisse nõuda äriühingult, samuti ei olnud kohus määranud hüpoteegi summat. Halduskohus seadis hüpoteegi kahele korterile, kuigi nõude tagamiseks piisas ühest. Seetõttu rahuldas Riigikohus osaühingu juhatuse liikme määruskaebuse ning muutis alama astme kohtute määruseid.
Üldkogu selgitas asjas ka võlgniku abikaasa õigusi olukorras, kus hüpoteek seatakse abikaasade ühisvara hulka kuuluvale kinnistule.
Riigikohtu pressiteade: http://www.nc.ee/?id=1368
Kohtumäärus: http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=222553408

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus kohus kohus kohus Kohus kohus Riigikohus