Tallinna universaaltoetuste andmekogu põhimäärus – Riigi Teataja
Tallinna universaaltoetuste andmekogu põhimäärus - sisukord
§ 9 Andmeobjektid
§ 10 Andmesubjektid
§ 11 Andmete registreerimise aluseks olevad andmed
§ 12 Andmed sünnitoetuse kohta
§ 13 Andmed esmakordselt kooli mineva lapse toetuse kohta
§ 14 Andmed puudega lapse toetuse kohta
§ 15 Andmed pensionilisa kohta
§ 151 Andmed juhtkoera pidamise toetuse kohta
§ 152 Andmed matusetoetuse kohta
§ 153 Andmed hoolduspere toetuse kohta
§ 154 Andmed asendushooldusteenuse kasutaja toetuse kohta
§ 16 Andmekogu logi
§ 18 Juurdepääs andmetele
§ 20 Registri kasutamise õiguse andmine
§ 21 Andmekogu kasutamise õiguse lõppemine ja äravõtmine
§ 23 Andmekogu pidamise lõpetamine
§ 24 Andmete andmekogusse kandmine
RT IV, 29.05.2019, 43
RT IV, 21.01.2014, 33
14.02.2018 RT IV, 21.02.2018, 10 24.02.2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 2 ja § 30 lg 1 p 2 ning Tallinna Linnavolikogu 3. oktoobri 2013 otsuse nr 162 „Tallinna universaaltoetuste andmekogu asutamine” p 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse Tallinna universaaltoetuste andmekogu (edaspidi andmekogu) pidamise kord, andmete koosseis, andmete andmekogusse kandmise, andmete kasutamise, andmekogu haldamise ja andmekogust andmete väljastamise kord.
Andmekogu pidamise eesmärk on pidada arvestust Tallinna universaaltoetuste maksmise üle.
(1) Andmekogu ametlik nimetus on Tallinna universaaltoetuste andmekogu.
(2) Andmekogu lühinimi on tlnunto.
(1) Andmekogu peetakse infotehnoloogilise andmekoguna ja andmeid töödeldakse automaatselt.
(2) Andmekogus säilitatakse andmeid digitaalsel kujul ning andmete, nende andmekogusse kandmise aja ja andmekogusse tehtud päringute üle peetakse arvestust digitaalselt.
(3) Andmekogusse kantud andmeid säilitatakse kolm kalendriaastat:
1) lapse sünnitoetuse väljamaksmise kalendriaastale järgneva kalendriaasta 1. jaanuarist arvates;
2) esmakordselt kooli mineva lapse toetuse teise osa väljamaksmise kalendriaastale järgneva kalendriaasta 1. septembrist arvates;
3) puudega lapse toetuse ja pensionilisa viimase väljamaksmise kalendriaastale järgneva kalendriaasta 1. jaanuarist arvates;
4) juhtkoera pidamise toetuse viimase väljamakse kalendriaastale järgneva kalendriaasta 1. jaanuarist arvates;
[RT IV, 21.02.2018, 10 - jõust. 24.02.2018]
7) asendushooldusteenuse kasutaja toetuse viimase väljamakse kalendriaastale järgneva kalendriaasta 1. jaanuarist arvates.
Andmekogu arendamise, pidamise ja majutamise kulud kaetakse Tallinna linna eelarves Tallinna Linnakantseleile tsentraliseeritud infotehnoloogia kuludeks ette nähtud vahendite arvelt.
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuamet.
[Kehtetu - RT IV, 21.02.2018, 10 - jõust. 24.02.2018]
3) kontrollib volitatud töötleja poolt andmete sisestamist ja sisestatud teabe õigsust;
4) annab volitatud töötlejale juhiseid käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks;
(3) Andmekogu vastutava töötleja juht määrab vastutava töötleja õigus(t)e teostaja(d), kellel on õigus täita vastutava töötleja ülesandeid, ning administraatori, kellel on õigus hallata andmekogu või selle osade juurdepääsuõigusi.
(1) Andmekogu volitatud töötlejad on Tallinna linnaosade valitsused, Tallinna Perekonnaseisuamet ja Tallinna Linnakantselei, kellele on õigusaktiga antud õigus menetleda universaaltoetuste taotlusi, ning Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalamet, kelle põhimäärusest tulenev ülesanne on omasteta ja tundmatute isikute matmise korraldamine.
1) sisestab andmekogusse andmed universaaltoetuse saaja ja toetuse määramise kohta;
4) vastutab sisestatud andmete õigsuse eest;
§ 9. Andmeobjektid
Andmekogusse kantakse andmed järgmiste objektide kohta:
1) Tallinna universaaltoetused: sünnitoetus, esmakordselt kooli mineva lapse toetus, puudega lapse toetus, pensionilisa, juhtkoera pidamise toetus, matusetoetus, hoolduspere toetus ja asendushooldusteenuse kasutaja toetus;
2) Tallinna universaaltoetuste määramine ja maksmine;
3) andmekogu pidamine ja järelevalve.
§ 10. Andmesubjektid
Andmekogusse kantakse andmed järgmiste isikute kohta:
1) sünnitoetuse taotleja, lapse, teise vanema ja väljamakse saaja andmed;
2) esmakordselt kooli mineva lapse toetuse taotleja, lapse, teise vanema ja väljamakse saaja andmed;
3) puudega lapse toetuse taotleja, lapse ja väljamakse saaja andmed;
4) pensionilisa taotleja ja väljamakse saaja andmed;
5) juhtkoera pidamise toetuse taotleja andmed;
8) asendushooldusteenuse kasutaja toetuse saaja andmed.
§ 11. Andmete registreerimise aluseks olevad andmed
(1) Andmete registreerimise aluseks on:
1) isiku taotlus;
2) rahvastikuregistrist, Eesti Hariduse infosüsteemist ja Eesti pensionikindlustuse registrist saadavad andmed;
3) töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogust saadavad andmed;
4) üle-eestilisest lemmikloomaregistrist saadavad andmed.
(2) Volitatud töötleja säilitab registreerimise aluseks olevaid dokumente ja andmeid oma asjaajamiskorras sätestatud viisil ja tähtaegadel.
§ 12. Andmed sünnitoetuse kohta
Sünnitoetuse kohta kogutakse andmekogusse järgmised andmed:
1) lapse isikukood, ees- ja perekonnanimi ning rahvastikuregistrijärgne elukoha aadress;
2) toetuse taotleja isikukood, ees- ja perekonnanimi ning rahvastikuregistrijärgne elukoha aadress ja selle registrisse kandmise kuupäev, kontaktaadress, telefoninumber, suhe lapsega (ema, isa või hooldaja);
3) teise vanema isikukood, ees- ja perekonnanimi ning rahvastikuregistrijärgne elukoha aadress ja selle registrisse kandmise kuupäev;
9) toetuse makselehele kandmise aeg.
§ 13. Andmed esmakordselt kooli mineva lapse toetuse kohta
Esmakordselt kooli mineva lapse toetuse kohta kogutakse andmekogusse järgmised andmed:
2) kooli registrikood ja nimetus (Eesti hariduse infosüsteemi andmete alusel);
3) toetuse taotleja isikukood, ees- ja perekonnanimi, rahvastikuregistrijärgne elukoha aadress ja selle registrisse kandmise kuupäev, kontaktaadress, telefoninumber, suhe lapsega (ema, isa või hooldaja);
4) teise vanema isikukood, ees- ja perekonnanimi, rahvastikuregistrijärgne elukoha aadress ja selle registrisse kandmise kuupäev;
§ 14. Andmed puudega lapse toetuse kohta
Puudega lapse toetuse kohta kogutakse andmekogusse järgmised andmed:
3) taotluse esitamise kuupäev, selle registreerimise number ja kuupäev;
5) taotluse registreerija ees- ja perekonnanimi (e-taotluse korral taotleja ees- ja perekonnanimi) ning asutus (e-taotluse korral riigiportaal);
6) toetuse andmise või andmisest keeldumise otsuse tegemise aeg, otsuse teinud teenistuja ees- ja perekonnanimi ning asutus;
7) toetuse makselehele kandmise aeg.
§ 15. Andmed pensionilisa kohta
Pensionilisa kohta kogutakse andmekogusse järgmised andmed:
1) taotluse esitaja ja/või toetuse saaja isikukood, ees- ja perekonnanimi, rahvastikuregistrijärgne elukoha aadress ja selle registrisse kandmise kuupäev ning telefoninumber;
11) staatus: vanadus- või töövõimetuspensioni või rahva- või toitjakaotuspensioni saaja Eesti pensionikindlustuse registri andmete alusel või töövõimetoetuse seaduse alusel tuvastatud osalise või puuduva töövõimega isik (töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogu andmete alusel);
3) toetuse väljamakse saaja isikukood, ees- ja perekonnanimi, pank ja arvelduskonto number; kui toetus makstakse välja postiasutuse kaudu, siis maksmise viis, postiaadress ja sihtnumber;
4) taotluse registreerija ees- ja perekonnanimi (e-taotluse korral taotleja) ning asutus (e-taotluse korral Tallinna e-teenindus);
5) toetuse andmise või andmisest keeldumise otsuse tegemise aeg, otsuse teinud teenistuja ees- ja perekonnanimi ning asutus;
6) toetuse makselehele kandmise aeg.
§ 151. Andmed juhtkoera pidamise toetuse kohta
§ 152. Andmed matusetoetuse kohta
§ 153. Andmed hoolduspere toetuse kohta
§ 154. Andmed asendushooldusteenuse kasutaja toetuse kohta
§ 16. Andmekogu logi
(1) Andmekogu logi sisaldab andmeid registrisse tehtud kannete ja päringute kohta.
(2) Andmekogu logisse kantakse järgmised andmed:
2) kande või päringu esitanud asutuse nimetus;
3) kande või päringu tegija ees- ja perekonnanimi ja isikukood;
5) kande või päringu kohta käivad selgitused või märkused.
(1) Volitatud töötleja kannab andmekogusse §-des 12−154 nimetatud andmed.
(2) Volitatud töötleja kannab andmekogusse andmed kolme tööpäeva jooksul nende saamisest arvates.
(3) Volitatud töötleja võib seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga talle pandud ülesannete täitmiseks esitada päringuid ja saada andmeid teistest riigi, kohaliku omavalitsuse või muu avalik-õigusliku isiku või avalikke ülesandeid täitva eraõigusliku isiku andmekogudest.
§ 18. Juurdepääs andmetele
Andmekogu kasutajatel on järgmised rollid:
1) taotluste registreerija saab sisestada ja näeb oma linnaosa valitsusele või perekonnaseisuametile esitatud taotlusi;
11) Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalameti registreerija saab sisestada ja näeb Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalameti korraldatud omasteta ja tundmatute isikute matmise korraldamise andmeid;
2) taotluste menetleja näeb oma linnaosa valitsuses või perekonnaseisuametis registreeritud taotlusi ja saab määrata toetuse saamise õigusi;
3) vaatleja näeb kõiki andmekogus olevaid andmeid;
4) administraator näeb kõiki andmekogus olevaid andmeid, saab neid muuta ja kustutada.
(1) Volitatud töötlejal on õigus andmekogust väljastada toetuse taotlejale andmeid toetuse määramise ja maksmise kohta.
(2) Isikule väljastatakse andmekogust tema kohta käivad andmed kirjalikult esitatud järelepärimise alusel, kus peavad olema ära näidatud soovitud andmed.
(3) Juriidilise isiku või asutuse kirjalikule järelepärimisele peab olema alla kirjutanud juriidilise isiku seaduslik esindaja või volitatud isik. Riigi, kohaliku omavalitsuse või muu avalik-õigusliku isiku või avalikke ülesandeid täitva eraõigusliku isiku andmekogule väljastatakse andmeid neile seadusega pandud ülesannete täitmiseks riigi infosüsteemi andmevahetuskihi X-tee kaudu.
(4) Andmete väljastamine on tasuta.
§ 20. Registri kasutamise õiguse andmine
(2) Tallinna Linnakantselei administraator (edaspidi administraator) loob andmekogu vastutava töötleja ja volitatud töötleja õiguste teostajale kasutajakonto (edaspidi konto).
(3) Konto loomiseks esitab vastutav ja volitatud töötleja administraatorile avalduse, milles märgib:
3) loetelu ülesannetest, mille täitmiseks on vaja andmeid töödelda.
(4) Administraator teavitab konto loomisest või sellest keeldumisest taotlejat kolme tööpäeva jooksul alates käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud avalduse saamisest.
§ 21. Andmekogu kasutamise õiguse lõppemine ja äravõtmine
1) volitatud töötleja nimetus ja registrikood;
2) konto kasutaja isiku ees- ja perekonnanimi;
(2) Vastutava töötleja õiguste teostaja konto sulgemiseks esitab vastutava töötleja juht administraatorile konto kasutaja ees- ja perekonnanime ning andmekogu kasutamise õiguse lõppemise aja.
(3) Administraator sulgeb konto hiljemalt andmekogu kasutamise õiguse lõppemise kuupäevale järgneval tööpäeval.
(2) Andmekogu pidamist reguleerivate õigusaktide rikkumise eest ja andmete ebaseadusliku töötlemise eest vastutavad selles süüdi olevad isikud seaduses ette nähtud korras.
§ 23. Andmekogu pidamise lõpetamine
(2) Andmekogu pidamise lõpetamisel otsustatakse andmete teise andmekogusse või riiklikku arhiivi üleandmine või andmete hävitamine ja nende üleandmise või hävitamise tähtaeg.
§ 24. Andmete andmekogusse kandmine
Andmed on andmekogusse kantud 1. jaanuari 2010 seisuga.


§ 3 Reovee kohtkäitlusrajatise lubatavus ja nende rajamise tingimused
§ 4 Reovee kohtkäitlusrajatise ehitamine ja kasutusele võtt
§ 5 Reovee kohtkäitlusrajatise kasutamine ja hooldus
§ 6 Reovee kohtkäitlusrajatise tühjendamine, äravedu ja purgimine
§ 7 Reovee kohtkäitlusrajatise lammutamine
RT IV, 22.12.2016, 38
Vastu võetud 15.12.2016 nr 110
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2 ja veeseaduse § 32 lg 5 punkti 5 alusel.
(1) Reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskirjaga (edaspidi eeskiri) reguleeritakse Jõhvi valla territooriumil käitlemist selle tekkekohas, äravedu kogumismahutitest ja purgimist ühiskanalisatsiooni või suublasse ning selle tulemusena tekkivaid õigussuhteid.
(2) Reovee kohtkäitlusrajatis projekteeritakse, rajatakse ning võetakse kasutusele ehitusseadustiku, planeerimisseaduse, veeseaduse ja nende rakendusaktide ning Jõhvi vallas kehtivate õigusaktide kohaselt.
(3) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile Jõhvi vallas haldusterritooriumil asuvatele juriidilistele ja füüsilistele isikutele.
(1) Eeskirjas kasutatakse mõisteid veeseaduse, ehitusseadustiku, planeerimisseaduse ja nende rakendusaktides sätestatu tähenduses, vastava õigusliku definitsiooni puudumisel aga sõna üldlevinud tähenduses.
(2) Eeskirjas kasutatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 lisaks järgmisi mõisteid:
1) purgimine – heit ja/või reovee (k.a. käimlajäätmete ning omapuhasti reovee settete) kogumismahutist väljapumpamine, ära vedamine ja purgimissõlme juhtimine;
2) reovee kohtkäitlus – reovee kogumine, puhastamine, pinnasesse immutamine, suublasse juhtimine või taaskasutamine, sealhulgas kompostimine, üldjuhul reovee tekkekoha kinnistu piires;
3) reovee kohtkäitlusrajatis – reovee kogumismahuti, omapuhasti või kuivkäimla;
4) reovee kogumismahuti – lekkekindel äravooluta rajatis reovee kogumiseks, kust see veetakse edasiseks käitlemiseks reoveepuhastisse;
5) omapuhasti – rajatis (septik või biopuhasti), kus kõrvaldatakse reoained ja ebasoovitavad organismid reoveest mehaaniliste, bioloogiliste või füüsikalis-keemiliste võtetega ning heitvesi suunatakse imbsüsteemi kaudu suublaks olevasse pinnasesse ja mille projekteeritud reostuskoormus on kuni 50 i-ed;
6) hoolduspäevik – vabas vormis päevik, mis kajastab omapuhasti hooldamisega seotud informatsiooni (hooldussagedus, heitvee proovivõtud ja analüüside tulemused jne);
7) purgimiskoht – reovee ühiskanalisatsiooni laskmise koht;
8) ühiskanalisatsiooniga kaetav ala – ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni (edaspidi ÜVK) arengukavas määratud ala, kuhu on planeeritud rajada kanalisatsioonitrassid.
§ 3. Reovee kohtkäitlusrajatise lubatavus ja nende rajamise tingimused
(2) Reovee kohtkäitlus on lubatud nendel maa-aladel, mis Jõhvi valla üldplaneeringu ja Jõhvi valla ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni arendamise kava kohaselt on ühiskanalisatsiooniga katmata või mida kava kohaselt sellega ei kaeta.
(3) Reovee kohtkäitlus, käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud aladel on lubatud ainult ehitusseadustikus, planeerimisseaduses, veeseaduses ja nende alamaktides sätestatud kujul, kohal ja tingimustel.
(4) Heitvee suublasse juhtimine peab olema vastavuses Vabariigi Valitsuse 16. juuni 2013 määruses nr 99 „Reovee puhastamise ning heit- ja sademevee suublasse juhtimise kohta esitatavad nõuded, heit- ja sademevee reostusnäitajate piirmäärad ning nende nõuete täitmise kontrollimise meetmed“ sätestatud nõuetega ja veeseaduse § 241 lõigetes 8 ja 9 sätestatud erisustega.
(5) Erandkorras on lubatud kasutada reovee kogumiseks reovee kogumismahutit ühiskanalisatsiooniga kaetaval alal kuni ühiskanalisatsiooni väljaehitamiseni. Eriloa eelduseks on hoonele väljastatud projekteerimistingimused või detailplaneering, mis näeb ette kogumismahuti ajutise paigaldamise võimaluse.
(6) Paigaldada on lubatud vaid sertifitseeritud reovee kogumismahuti või sertifitseeritud omapuhasti.
(7) Reovee kohtkäitlusrajatis ja sellega ühendatud torustik, välja arvatud imbsüsteem, peab olema lekkekindel ja tühjendatav. Vältida tuleb vihma- ja lumesulavee sattumist reovee kohtkäitlusrajatisse. Reovee kohtkäitlusrajatise mahutite ja kaevude luugid peavad olema terved ja sulguma tihedalt.
(8) Reovee kohtkäitlusrajatise paigaldus ja kasutamine peab vastama toote paigaldamis- ja kasutamisjuhendis toodud nõuetele.
(9) Reovee kohtkäitlusrajatis ja sellega ühendatud torustik peab olema külmumiskindel.
(10) Reovee kogumismahuti ja omapuhasti tuleb paigaldada pinnasesse, tagades selle liikumatuse.
(11) Reovee kohtkäitlusrajatise rajamisel peab arvestama tekkivate kujadega.
(12) Reovee kohtkäitlusrajatist peab olema võimalik aastaringselt tühjendada, tagatud peab olema tühjendusveoki juurdepääs.
(13) Olemasoleva reovee kohtkäitlusrajatise väljavahetamine või asendamine toimub ehitusseadustikus sätestatud korras.
§ 4. Reovee kohtkäitlusrajatise ehitamine ja kasutusele võtt
(1) Uue hoone ehitamisel tuleb lahendada reovee kohtkäitlusrajatise paigaldamine koos hoone ehitusprojektiga. Kui reovee kohtkäitlusrajatise paigaldatakse koos hoone rekonstrueerimisega (vastava ehitusprojekti ja ehitusloa järgi), siis ka siin eraldi ehitise teatist esitama ei pea. Reovee kogumismahuti andmed esitatakse koos hoone kasutusloaga.
(4) Reovee kohtkäitlusrajatise kasutusele võtmise tingimuseks on ehitusseadustikust tulenevalt Jõhvi Vallavalitsuse väljastatud kasutusluba või esitatud kasutusteatis.
(5) Omapuhasti rajamiseks tuleb Jõhvi Vallavalitsusele esitada ehitusteatis koos ehitusprojektiga, mis vastab majandus- ja taristuministri 17. juuli 2015 määrusele nr 97 „Nõuded ehitusprojektile“ ning mille on koostanud pädev projekteerija, vastavalt majandus- ja taristuministri 6. augusti 2015 määrusele nr 108 „Kvalifikatsiooni tõendamise nõudega ehituse tegevusalade täpsem jagunemine ja nendele tegevusaladele vastavad täpsemad kvalifikatsiooninõuded“.
(6) Reovee kohtkäitlusrajatise ehitusprojekt peab sisaldama:
1) kinnistu hüdrogeoloogiliste tingimuste kirjeldust (põhjavee kaitstus, põhjavee liikumissuund, maapinna kõrgus) ja hinnangut kinnistu geoloogilise sobivuse kohta omapuhasti rajamiseks;
2) informatsiooni põhjavee aastaringse kõrgustaseme ning pinnavee esinemise osas kinnistul ja hinnangut põhjavee kaitstuse kohta;
4) reovee kohtkäitlusrajatise kirjeldust;
5) selgitust vajalike meetmete kohta, tagamaks seadusandlusest tulenevate nõuete täitmist;
6) reovee kohtkäitlusrajatise parimat võimalikku asukohta (sh asukoht puur- ja salvkaevude suhtes);
7) asendiplaani koos reoveekäitlusrajatiste ning veevarustuse objektide vastavate kujade ja hooldustsoonidega;
8) imb- või filtersüsteemi läbilõiget või tehnoloogilist skeemi.
(7) Vallavalitsuse volitatud isikul on õigus nõuda reovee kohtkäitlusrajatise ülevaatust ja katsetamist enda juuresolekul.
§ 5. Reovee kohtkäitlusrajatise kasutamine ja hooldus
(2) Reovee kohtkäitlusrajatise kasutamisel tuleb järgida rajatise kasutamis- ja hooldusjuhendit (koostab rajatise projekteerija), reovee kohtkäitlusloa nõudeid, vallavalitsuse ettekirjutisi ning Eesti Vabariigi kehtivat seadusandlust, keskkonna- ja tervisekaitse nõudeid.
(3) Reovee kohtkäitlusrajatise omanik peab tagama reovee kogumismahuti, omapuhasti või kuivkäimla korrasoleku ja ümbruse hooldamise ning rajatise õigeaegse tühjendamise.
(4) Omapuhasti seisukorda tuleb vähemalt kord aastas kontrollida ning kontrolli tulemused tuleb kanda vabas vormis peetavasse hoolduspäevikusse. Vajaduse ilmnemisel tuleb teostada reovee kohtkäitlusrajatise hooldustöid.
(5) Hoolduspäevik võib olla vabas vormis ja peab sisaldama vähemalt järgmisi kandeid:
(6) Omapuhasti omanik peab säilitama omapuhasti hoolduspäeviku viimase viie aasta jooksul tehtud kanded.
(7) Reovee kohtkäitlusrajatise omanik peab säilitama kogumisrajatise, välja arvatud hajaasustusaladel asuvad kuivkäimlad, tühjendamist tõendavad dokumendid kaks aastat ning esitama need järelevalve teostajale vastava nõude saamisest nõudes märgitud tähtajaks.
(8) Reovee kohtkäitlusrajatise sisaldis ning pesemise käigus kogunenud vedelikud tuleb üle anda eeskirja § 6 lõikes 1 nimetatud ettevõtjale.
§ 6. Reovee kohtkäitlusrajatise tühjendamine, äravedu ja purgimine
(1) Puirgimisteenust osutav ettevõtja peab kogumismahutist reovee väljaveoks omama tegutsemisluba, registreeritud äriregistris ning majandusregistris EMTAK koodiga 37001 (kanalisatsioon ja heitveekäitlus).
(2) Tegutsemisluba omav ettevõtja peab purgimisteenuste osutamiseks sõlmima lepingu asjakohase purgimiskoha omanikuga või vee-ettevõtjaga, kelle purgimispiirkonnas purgimine toimub.
(3) Reovett on lubatud purgida üksnes spetsiaalsetesse purgimiskohtadesse. Väljaspool nimetatud kohti on reovee purgimine keelatud.
(4) Reovee äraveo eest tasub teenuse tellija purgimisteenuse osutajale vastavalt teenuse osutaja ja tellija vahelisele lepingule või äraveo maksedokumendile. Puirgimisteenust osutav ettevõtja on kohustatud väljastama kliendile igakordselt dokumendi iga teenuse osutamise kohta.
1) kuivkäimla sisu kompostimine, laialilaotamine või maasse kaevamine on tiheasustusaladel keelatud;
§ 7. Reovee kohtkäitlusrajatise lammutamine
(1) Kohtkäitlusrajatise lammutamiseks esitatakse Jõhvi Vallavalitsusele ehitusteatis, mis vastab ehitusseadustiku nõuetele.
(2) Reovee kohtkäitlusrajatis tuleb enne likvideerimist tühjaks vedada ja tühjendusjärgselt puhastada eeskirja § 6 lõikes 1 nimetatud ettevõtja poolt.
(3) Reovee kohtkäitlusrajatise likvideerimiseks tuleb see üldjuhul lammutada ja pinnasest eemaldada.
(4) Pinnasest eemaldatud reovee kohtkäitlusrajatise süvend tuleb täita liiva, kruusa või mullaga.
(5) Reovee kohtkäitlusrajatise likvideerimisel tuleb tagada keskkonnakaitse ja terviseohutus.
(6) Reovee kohtkäitlusrajatise likvideerimine toimub ehitusseadustiku kohase ehitusteatise alusel.
(7) Reovee kohtkäitlusrajatise likvideerimise tähtajad on järgmised:
2) väljaspool reoveekogumisala, reovee kogumismahuti või omapuhasti amortiseerumisel ja kasutamise keelamisel – koheselt Jõhvi vallavaltisuse volitatud isiku poolt määratud tähtaja vältel;
(8) Pärast kohtkäitlusrajatise lammutamist esitatakse Jõhvi Vallavalitsusele teatis rajatise lammutamise kohta.
(1) Järelevalvet eeskirja nõuete täitmise üle teostavad Jõhvi Vallavalitsus ja Keskkonnainspektsioon vastavalt oma pädevusele.
(2) Reovee kogumismahuti lekkekindluse või omapuhasti töökindluse tõendamiseks on järelevalve teostajal õigus nõuda reovee kohtkäitlusrajatise omanikult sõltumatu eksperdi hinnangut. Reovee kohtkäitlusrajatise lekke või mittetöökindluse tuvastamise korral kannab eksperthinnangu teostamise kulud omanik. Kui eksperthinnangu käigus tuvastatakse, et lekkeid ei ole ja kõik toimub vastavalt nõuetele kannab eksperthinnangu kulud järelevalve teostaja.
(3) Reovee kogumismahuti lekkekindluse või omapuhasti töökindluse ning kehtivale seadusandlusele vastavuse tõendamiseks on järelevalve teostajal õigus nõuda reovee kohtkäitlusrajatise omanikult pädeva eksperdi poolse kontrolli teostamist.
(4) Reovee kohtkäitlusrajatise omanik ja § 6 lõikes 1 nimetatud ettevõtja on kohustatud viivitamatult teatama vallavalitsusele igast rajatiste avariist, sealhulgas reoveemahutite lekkest või ületäitumisest ning võtma tarvitusele kõik meetmed tekkinud reostuse kõrvaldamiseks ja keskkonnaohutuse tagamiseks.
(5) Reovee kohtkäitlusrajatise tühjendamise, äraveo ning purgimise ajal tekkiva keskkonnareostuse puhul kannab vastutust § 6 lõikes 1 nimetatud ettevõtja.
(6) Järelevalve teostajal on õigus nõuda reovee kohtkäitlusrajatise omanikult rajatiste projekti, kasutamis- ja hooldusjuhendi ning kasutusloa esitamist, samuti ülemõõtmise ja kontrolli teostamist, heitvee kogumismahuti puhul reovee äravedu tõendavate dokumentide esitamist.
(7) Eeskirja nõuete täitmise eest vastutavad reovee kohtkäitlusrajatise omanik ja eeskirja § 6 lõikes 1 nimetatud ettevõtja oma kohustuste nõuetekohase täitmise eest.
(8) Reovee kohtkäitlusrajatise tühjendamise, veo ning purgimise ajal tekkiva keskkonnareostuse puhul kannab vastutust eeskirja § 6 lõikes 1 nimetatud ettevõtja.
(1) Tunnistada kehtetuks Jõhvi Vallavolikogu 19. veebruari 2009 määrus nr 136 „Heit- ja reovee kohtkäitluse ning äraveo eeskiri“.


Maamaksumäärade kehtestamine ja maksuvabastuse andmise kord – Riigi Teataja
Maamaksumäärade kehtestamine ja maksuvabastuse andmise kord
Maamaksumäärade kehtestamine ja maksuvabastuse andmise kord - sisukord
RT IV, 29.12.2012, 83
Vastu võetud 29.11.2012 nr 5
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37 ja koduomanike maamaksust vabastav maamaksuseaduse muutmise seaduse § 1, maamaksuseaduse § 5 lõike 1 ja § 11 alusel.
§ 1. Kehtestada alates 01.01.2013.a Sonda valla haldusterritooriumil ühtseks maamaksumääraks 2,5 % maa maksustamishinnast aastas, välja arvatud põllumajandussaaduste tootmiseks kasutusel olev haritav ja looduslik rohumaa.
§ 2. Kehtestada alates 01.01.2013.a põllumajandussaaduste tootmiseks kasutusel oleva haritava maa ja loodusliku rohumaa maamaksumääraks 2,0 % maa maksustamishinnast aastas.
§ 3. Vabastada täiendavalt alates 01.01.2013.a maamaksust Sonda valla Erra ja Sonda alevike territooriumil riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel pensioni saaja tema kasutuses oleva elamumaa või maatulundusmaa õuemaa kõlviku osas 0,10 ha ulatuses.
§ 4. Vabastada täiendavalt alates 01.01.2013.a maamaksust Sonda valla haldusterritooriumil represseeritu ja represseerituga võrdsustatud isiku okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku mõistes tema kasutuses oleva elamumaa või maatulundusmaa õuemaa kõlviku osas.
§ 5. Maksuvabastuse andmise §3 ja §4 nimetatud isikutele otsustab Sonda Vallavalitsus isiku kirjaliku avalduse ja vastava tunnistuse alusel.
§ 6. Avaldused maksuvabastuse taotlemiseks tuleb esitada Sonda Vallavalitsusele hiljemalt maksustamisaasta 25. jaanuariks.
§ 7. Tunnistada kehtetuks Sonda Vallavolikogu 28.detsember 2010 määrus nr. 7 "Maamaksumäära ja maamaksu soodustuse kehtestamine".
§ 8. Avalikustada käesolev määrus ajalehes Sonda Sõnumid ja elektroonilises Riigi Teatajas.
§ 9. Määrus jõustub 01. jaanuaril 2013.a.


Laura Skromule: kasutamata jäänud puhkuse kompenseerimisest
Väljaanne iFinansese avaldas 2. aprillil 2019 PRIMUS DERLINGi vandeadvokaat Laura Skromule artikli töösuhte lõpetamisel kasutamata jäänud puhkuse kompenseerimisest. Ajakiri iFinanses käsitleb maksunduse, raamatupidamise ja finantsjuhtimisega seotud teemasid, millega seonduvalt annab väljaanne igapäevaselt teavet seaduste ja määruste muudatustest ning jagab praktilisi selgitusi nende kohaldamise kohta.
Läti Vabariigi ülemkohtu ehk nn senati tsiviilasjade osakond on teinud otsuse kohtuasjas nr SKC-340/2019, milles kohus käsitles Läti tööseaduse § 149 kohaldamist ja eelnevat kohtupraktikat ajavahemiku kohta, mille eest tuleb kasutamata puhkuse eest tasu arvestada töösuhte lõpetamise korral.
Kohtuasja olemus
Töötaja teatas töölt lahkumisest. Pärast töösuhte lõppemist esitas töötaja mitut nõuet hõlmava hagi, mis sisaldas muuhulgas töötaja taotlust mõista tööandjalt välja kompensatsioon kahe aasta jooksul kasutamata jäänud puhkuse (kokku kaheksa nädalat) eest.
Apellatsioonikohus rahuldas osaliselt töötaja kasutamata jäänud puhkuse eest saamata jäänud tasu nõude ja otsustas, et tasu tuleb maksta kuue, mitte kaheksa kalendrinädala eest.
Apellatsioonikohtu otsus põhines Läti tööseaduse 31. detsembrini 2014 kehtinud redaktsiooni § 149 lõikel 3 ja § 149 lõikel 5, samuti nende normide tõlgendamist käsitleval nn senati kohtupraktikal.
Tööseadus on muutumas
Läti tööseaduse § 149 lõige 5 sätestas, et korralise tasustatud puhkuse rahaline kompenseerimine peaks olema lubatud erandina vaid juhul, kui töösuhe lõpetatakse ja töötaja ei ole oma korralist tasustatud puhkust ära kasutanud.
Apellatsioonikohus märkis, et senat oli varem tunnistanud, et koos tõlgendusega tööseaduse § 149 lõikest 3, mis sätestab kasutamata puhkuse rahalise hüvitamise töösuhte lõpetamise korral, võib järeldada, et töötaja õigus saada hüvitist kasutamata puhkuse eest on lahutamatult seotud õigusega kasutamata jäänud puhkusele.
Tööseaduse § 149 lõikest 3 tuleneb, et ajavahemik, mille eest on töötajal õigus kasutamata jäänud puhkuse hüvitist nõuda, ei ole pikem kui kuus nädalat, võttes sealjuures arvesse, et puhkuse osa (kuni kahe nädala ulatuses) võib edasi kanda ainult ühe aasta võrra.
Kohtupraktikast tuleneb ka järeldus, et kui töötaja õigus puhkust kasutada kaob, muutub kehtetuks ka tema õigus saada hüvitist enam kui kuue nädala kasutamata puhkuse eest.
Pärast selle kohtuotsuse jõustumist muudeti tööseadust perioodi osas, mille eest töötajal on õigus saada hüvitist kasutamata puhkuse korral töösuhte lõpetamisel. Need muudatused näevad selgelt ja ühemõtteliselt ette, et periood, mille eest kuulub tasumisele kompensatsioon kasutamata puhkuse korral, ei ole ajaliselt piiratud.
Pärast töötaja kassatsioonkaebuse läbivaatamist tühistas senat apellatsioonikohtu otsuse selles osas, mis lükkas tagasi kasutamata puhkuse hüvitamise nõude.
Senat leidis, et selles kohtuasjas viitas apellatsioonikohus tööseaduse § 149 lõike 3 ja § 149 lõike 5 tõlgendamise kohtupraktikale, milles analüüsiti neid õigusnorme sellisel kujul, nagu need olid jõus enne 1. jaanuari 2015, kuid ei olnud enam jõus kõnealuse juhtumi asjaolude ilmnemisel.
Selle tulemusel määras apellatsioonikohus valesti kindlaks ajavahemiku, mille eest oli töötajal õigus saada kasutamata puhkuse hüvitist, ning otsustas, et hüvitis tuleb kostjalt sisse nõuda kuue nädala kasutamata puhkuse eest ja mitte kaheksa nädala kasutamata puhkuse eest, nagu seda nõudis nõude esitaja.
Senat märkis, et seadusandja on selgelt öelnud, et tasu tuleb maksta töötaja kasutamata korralise tasustatud puhkuse kogu perioodi eest, ning seetõttu ei olnud kohtul põhjust kohaldada uue regulatsiooni jõustumisel asjakohasuse kaotanud kohtupraktikat.
Lisaks on senat juhtinud tähelepanu kohtu kohustusele lahendada tsiviilasju vastavalt seadustele ja muudele määrustele, märkides, et kohtupraktika on vaid vahend õigusnormide tõlgendamisel.
Ülalkirjeldatud senati otsuses rõhutati veel kord, et Läti tööseaduse kohaldamisel tuleb erilist tähelepanu pöörata asjaomase sündmuse toimumise hetkel kehtivatele õigusnormidele.
Pärast tööseaduse § 149 lõikes 5 tehtud muudatuste jõustumist on märkimisväärselt muutunud nende õigusnormide sisu, millega määratakse kindlaks ajavahemik, mille alusel arvutatakse kasutamata puhkuse hüvitist. Sellest tulenevalt on kasutamata puhkuse hüvitise arvestusperioodi käsitlev tõlgendus muutunud asjassepuutumatuks ja kohaldamatuks, kuna see seondub täna täiesti teistsugust menetlust sätestavate õigusnormidega.


Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord Nõva vallas – Riigi Teataja
Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord Nõva vallas
Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord Nõva vallas - sisukord
2 SISSETULEKUTEST SÕLTUVATE SOTSIAALTOETUSTE LIIGID
§ 5 Toimetulekutoetus
§ 6 Kütte ostmise toetus
§ 7 Toetus ravi-, rehabilitatsiooni- ja ravimikulude hüvitamiseks
§ 8 Toetus prillide ostmiseks
§ 9 Toetus eriabivahendi ostmiseks või laenutamiseks
§ 10 Laste- ja noortelaagri tuusiku toetus
§ 11 Huvitegevuse toetus
§ 12 Puudega lapse toetus
§ 13 Majanduslike raskuste toetus
§ 14 Erakorraline toetus
§ 15 Muu toetus
3 SISSETULEKUTEST MITTESÕLTUVATE SOTSIAALTOETUSTE LIIGID
§ 16 Sünnitoetus
§ 17 Matusetoetus
§ 18 Kooliminekutoetus
§ 19 Kooli lõpetamise toetus
§ 20 Vanurite juubelitoetus
§ 21 Jõulutoetus
§ 22 Maamaksusoodustus
§ 23 Täiendavad sotsiaalteenused hindamise alusel
4 SOTSIAALTOETUSE TAOTLEMINE, MÄÄRAMINE JA MAKSMINE
5 RAKENDAMINE
Nõva Vallavolikogu
RT IV, 31.12.2015, 21
Vastu võetud 04.02.2011 nr 3
RT IV, 06.03.2014, 61
jõustumine 01.03.2011
18.12.2015 RT IV, 31.12.2015, 1 03.01.2016
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalhoolekandeseaduse § 8 lõike 2 ja § 23 lõike 1 alusel.
§ 1. Käesolev kord reguleerib Nõva valla eelarvest ja riigieelarvest sihtotstarbeliselt eraldatud vahenditest sotsiaaltoetuste maksmise korra ja tingimused Nõva valla elanike registrisse kantud isikutele.
§ 2. Sotsiaaltoetuste eelarve kinnitatakse vallavolikogu määrusega igaks eelarveaastaks eraldi.
§ 3. Sotsiaaltoetus on isiku või perekonna toimetuleku soodustamiseks antav rahaline toetus.
§ 4. Sotsiaalabi korras on õigus toetust taotleda alljärgnevatel sihtgruppidel:
1) puuetega isikutel ja nende peredel;
2) paljulapselistel peredel (3 ja enam last);
3) üksikvanematel;
4) õnnetusjuhtumite läbi kannatanutel;
5) vähekindlustatud isikutel ja peredel;
6) ravikindlustuseta isikutel.
2. peatükk SISSETULEKUTEST SÕLTUVATE SOTSIAALTOETUSTE LIIGID
§ 5. Toimetulekutoetus
(1) Toimetulekutoetus määratakse ja makstakse EV sotsiaalhoolekande seaduses sätestatud tingimustel ja korras, selleks riigilt eraldatud sihtotstarbelistest vahenditest.
(2) Toimetulekutoetus määratakse isikule, kelle sissetulek peale eluasemekulude mahaarvamist jääb väiksemaks Vabariigi Valitsuse kehtestatud toimetulekupiirist.
(3) Toimetulekutoetuse maksmiseks eraldatud vahendite ülejäägi korral võib vallavalitsus sotsiaalkomisjoni ettepanekul määrata ja maksta sotsiaaltoetusi abivajajatele isikutele toimetuleku soodustamiseks.
§ 6. Kütte ostmise toetus
(1) Toetus kütte muretsemiseks määratakse vähekindlustatud peredele, üksi elavatele eakatele, puudega isikutele, kellel puuduvad seadusjärgsed pärijad ja kelle omandis ei ole metsa ja Tšernobõlis osalenutele.
(3) Toetust kütte (küttepuud, kivisüsi, kütteõli, brikett jms) ostmiseks makstakse üldjuhul üks kord aastas vastavalt tegelikele kulutustele, kuid mitte rohkem kui 195 eurot kalendriaastas.
(4) Sotsiaalkomisjoni põhjendatud ettepanekul võib vallavalitsus vajadusel rahalise toetuse väljamaksmise asendada taotlejale kütte andmisega määratud toetuse summa ulatuses.
§ 7. Toetus ravi-, rehabilitatsiooni- ja ravimikulude hüvitamiseks
(1) Toetus määratakse isikule, kes põeb pikaajalist ja kroonilist haigust, kes ei saa ravimite ostuks riiklikku soodustust või kelle ravikulusid ei hüvitata muudel alustel.
(2) Puudega inimesele makstakse toetust ravimite ostuks, kui igakuuline ravimite maksumus ületab puudega inimese sotsiaaltoetuse summat.
(3) Toetust on võimalik taotleda kalendriaastas mitte rohkem kui 100 euro ulatuses ühe isiku kohta.
§ 8. Toetus prillide ostmiseks
(1) Toetus prillide ostmiseks makstakse lastele ja õpilastele üks kord aastas ning erandkorras teistele riskirühma kuulujatele.
(2) Toetust on võimalik taotleda kalendriaastas mitte rohkem kui 64 euro ulatuses ühe isiku kohta.
§ 9. Toetus eriabivahendi ostmiseks või laenutamiseks
(1) Toetust makstakse vähekindlustatud isikutele, vanuritele, puuetega inimestele ja lastele lähtuvalt arsti ettekirjutusest ja riigi poolt doteeritava summa suurusest kuludokumendi esitamisel.
(2) Toetuse suurus otsustatakse igal konkreetsel juhtumil eraldi ja toetuse määramisel arvestatakse rahaliste vahendite olemasoluga eelarves.
§ 10. Laste- ja noortelaagri tuusiku toetus
(1) Toetust makstakse vähekindlustatud ja paljulapseliste perede lastele soodustingimustel eraldatud tuusikute kulude katteks kuni üks kord aastas summas 100 eurot lapse kohta.
(2) Toetus kantakse vallavalitsuse korralduse alusel teenust osutanud asutuse arveldusarvele või teenuse saajale kuludokumentide alusel.
§ 11. Huvitegevuse toetus
Toetus laste huvitegevuses osalemiseks määratakse vähekindlustatud ja paljulapseliste perede lastele õppereisidel osalemiseks, teatrietenduste külastamiseks, huviringides ja huvilaagrites osalemiseks jne.
§ 12. Puudega lapse toetus
Keskmise, raske või sügava puudega lapse puudest tingitud lisakulutuste katmine ja igakuine toetus.
§ 13. Majanduslike raskuste toetus
Toetus majanduslike raskuste korral määratakse hädavajalike kulutuste korral.
§ 14. Erakorraline toetus
Erakorraline toetus määratakse materiaalse kahju osaliseks hüvitamiseks tule- ja loodusõnnetuse puhul, ohvriabiks kuriteoohvrile ja toetuse suuruse otsustab sotsiaalkomisjon lähtuvalt konkreetsest juhtumist.
§ 15. Muu toetus
Sotsiaaltoetus muudel eelpool fikseerimata juhtudel sotsiaalkomisjoni ettepanekul vallavalitsuse korralduse alusel.
3. peatükk SISSETULEKUTEST MITTESÕLTUVATE SOTSIAALTOETUSTE LIIGID
§ 16. Sünnitoetus
(1) Sünnitoetuse määramise aluseks on ühe lapsevanema elukohaks valla elanike registris Nõva vald kuus kuud enne sünni registreerimist ja lapse sünni registreerimisel kantakse laps Nõva valla elanike registrisse.
(2) Toetuse summa makstakse välja kolmes osas:
1) lapse sünni registreerimisel 320 eurot, lapse aastaseks saamisel 96 eurot ja lapse kaheaastaseks saamisel 96 eurot tingimusel, et laps oleks jätkuvalt valla elanike registris.
§ 17. Matusetoetus
(1) Matusetoetust makstakse Nõva valla elanike registris olnud lahkunu perekonnaliikmetele, sugulastele või matmist korraldavatele isikutele surmatunnistuse esitamisel 200 eurot.
(2) Matusetoetus makstakse välja sularahas valla kassast või kantakse üle avalduses märgitud arveldusarvele.
§ 18. Kooliminekutoetus
(1) Toetust on õigus taotleda:
1) Lapsevanemal või last kasvataval isikul, kelle laps alustab õppimist I klassis esmakordselt.
[RT IV, 31.12.2015, 1 - jõust. 03.01.2016]
(2) Kooliminekutoetuse määramise aluseks on:
1) toetus makstakse õppeaasta alguses lapsevanema poolt esitatud koolitõendi alusel;
2) toetuse maksmise esitatud nimekirja alusel otsustab vallavalitsus korraldusega hiljemalt jooksva kuu 10. septembriks;
3) kooliminekutoetus nimekirja alusel makstakse toetuse saaja arveldusarvele hiljemalt jooksva aasta 15. septembriks.
(3) Toetuse suurus on 100 eurot.
(4) [Kehtetu - RT IV, 31.12.2015, 1 - jõust. 03.01.2016]
§ 19. Kooli lõpetamise toetus
Toetust on õigus taotleda põhikooli lõpetajal, kes on kantud Nõva valla elanike registrisse vähemalt aasta enne õppeasutuse lõpetamist.
1) Toetuse suurus on 100 eurot.
§ 20. Vanurite juubelitoetus
Toetus õnnitlusena rahalise toetusena 20 eurot ja lillekimbuna vanurile juubeli puhul alates 70.eluaastast.
§ 21. Jõulutoetus
Jõulutoetus määratakse kingitusena kõigile Nõva valla eelkooliealistele lastele, kõigile Nõva Koolis õppivatele lastele ning vanaduspensionäridele.
§ 22. Maamaksusoodustus
Maamaksusoodustus kehtestatakse vallavolikogu eraldi õigusaktiga.
§ 23. Täiendavad sotsiaalteenused hindamise alusel
Tasuta, osaliselt tasuline või tasuline, lisa 2
2) nõustamisteenus (võlanõustamine, psühholoog);
3) tugiisiku (mentor) teenus;
4) hooldustöötaja poolt osutatav koduteenus;
5) puudega inimese eluruumi kohandamine;
6) muud teenused, mis toetavad perekonna või isiku toimetulekut ning otsustatakse hindamise alusel.
4. peatükk SOTSIAALTOETUSE TAOTLEMINE, MÄÄRAMINE JA MAKSMINE
§ 24. Sotsiaaltoetuse määramise ja maksmise aluseks on taotleja esitatud kirjalik avaldus (lisa 1) vallavalitsuse nimele, milles on põhjendatud toetuse vajadus, suurus ja maksmisviis.
§ 25. Vajadusel on vallavalitsusel õigus nõuda täiendavaid dokumente või selgitusi avalduses esitatud andmete õigsuse tõestamiseks.
§ 26. Avaldused arutatakse läbi sotsiaalkomisjonis ja tehakse ettepanek vallavalitsusele toetuste maksmiseks või mittemaksmiseks.
§ 27. Sotsiaaltoetuse või teenuse määramisel arvestatakse taotleja sissetulekute ja väljaminekute suurust, majanduslikku olukorda, seadusjärgset ülalpidamiskohustust omavate perekonnaliikmete olemasolu ning abivajadust.
§ 28. Vallavalitsus vormistab oma otsuse korraldusena.
§ 29. Pärast korralduse jõustumist vastavalt toetuse saaja eelnevale soovile, maksab raamatupidaja toetuse välja sularahas või teeb ülekande teenust osutanud asutuse hoiuarvele kuu viimaseks kuupäevaks.
§ 30. Toetuse suuruse ja esitatud avalduse rahuldamata jätmise otsustab vallavalitsus arvestades esitatud tõendeid, põhjendusi ja majanduslikku olukorda.
§ 31. Toetuse maksmisest või avalduse mitterahuldamisest teatab vallavalitsus toetuse taotlejale ühe kuu jooksul arvates avalduse laekumise kuupäevast.
§ 32. Toimetulekutoetuse rahaliste vahendite ülejääki on lubatud kasutada käesolevas korras toodud täiendavate toetuste maksmiseks.
§ 34. Määrus jõustub 01.03. 2011. a.
Lisa 1 Sotsiaaltoetuse avaldus
Lisa 2 Hindamise alus täiendava sotsiaaltoetuse määramiseks


§ 7 Matmise korraldamine
§ 8 Matmine hauaplatsile
§ 10 Ümbermatmine
RT IV, 08.01.2013, 58
Vastu võetud 22.11.2010 nr 15
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 2, § 22 lg 36 1 , § 36 3 , sotsiaalministri 28.12.2001.a. määrusele nr.156 "Tervisekaitsenõuded surnu hoidmisele, vedamisele, matmisele ja ümbermatmisele", Vändra Vallavolikogu 16.11.2010.a. määrusele nr.35 "Vändra valla heakorraeeskiri" § 11 lg 5 alusel.
Eeskiri reguleerib Vändra valla haldusterritooriumil asuvate Vändra valla omandis olevate kalmistute haldamist ja kasutamist. Eeskiri on kohustuslik kõigile kalmistul viibivatele isikutele ja matmiskoha kasutajatele.
4) kalmistu haldaja - kalmistu kasutamist korraldav Vändra Vallavalitsus;
5) matmiskoha kasutaja - isik, kellel on matmiskoha kasutamise õigus;
6) matja - isik, kes korraldab surnu matmise;
7) hauarajatis - hauaplatsil paiknev maapinnaga kohtkindlalt ühendatud ehitis (piirdeaed, betoonrants jms);
8) hauatähis - ühte või mitut hauakohta tähistav rist, plaat, sammas, kivi või muu tähis;
9) haldamisteenuse osutaja - vallaga lepingulises suhtes olev juriidiline või füüsiline isik, kes tagab kalmistu heakorra ja korraldab kalmistu kasutamist, sh. eraldab hauaplatsi, korraldab jäätmehooldust, peab kalmistu registrit ja täidab teisi õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
Kalmistu haldamisteenuse osutaja leidmise korraldab Vändra Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(2) Kalmistul olevale teadetetahvlile pannakse välja kalmistu haldamisteenuse osutaja kontaktandmed.
1) kahjustada hooneid, hauapiirdeid, veevõtukohta, kalme, hauatähiseid ja -rajatisi;
2) murda lilli, puude ega põõsaste oksi ning raiuda puid ilma loata;
3) panna maha jäätmeid selleks mitte ettenähtud kohta;
4) suurendada omavoliliselt hauaplatsi mõõtmeid;
5) sõita mootorsõidukiga kalmistu haldamisteenuse osutaja loata;
7) jalutada kaelarihmata koeri;
(1) Hauaplats eraldatakse kas kirstus või urnis matmiseks. Matja soovi kohaselt eraldatakse ühe- või mitmekohaline hauaplats (nn pereplats).
(2) Hauaplatsi mõõtmed matmise korral:
3) kolme hauakohaga hauaplats 3,75 x 2,50 m; jne.
§ 7. Matmise korraldamine
(1) Surnu maetakse hauaplatsile kirstus ja tuhk maetakse hauaplatsile urniga.
(2) Kõik matmised tuleb registreerida kalmistu haldamisteenuse osutaja juures vähemalt kaks päeva enne matuse toimumist.
(3) Kalmistu haldamisteenuse osutaja registreerib matmise surnu surmatõendi ja matja isikut tõendava dokumendi alusel.
(4) Matmine toimub ainult valgel ajal. Esmaspäeval ja riiklikel pühadel matusetalitusi üldjuhul ei korraldata.
§ 8. Matmine hauaplatsile
(1) Haua kaevab ja matmise teostab kalmistu haldusteenuse osutaja või matja. Muldasängitamine ja hauakääpa kujundamine toimub matja osavõtul.
(3) Kirstuhaua sügavus maapinnast hauapõhjani peab jääma vähemalt 1,5 m.
(4) Surnu tuhk maetakse hauaplatsile urniga. Urnihaua sügavus maapinnast peab olema vähemalt 0,7 m.
(5) Kui haua kaevamisel tuleb pinnasest välja varem maetud säilmeid, maetakse need tagasi sama haua põhja kaevatud süvendisse. Tervena säilinud kirst jäetakse puutumata.
(6) Haua kaevamise ja matmise käigus hauaplatsi kõrval olevatele hauaplatsidele tekitatud kahjustused kõrvaldab matja või kokkuleppel haldamisteenuse osutaja hiljemalt kolme päeva jooksul pärast matuse toimumist.
(7) Kalmistu haldamisteenuse osutaja kannab matuse matmisraamatusse, kuhu märgitakse surnu nimi, isikukood, surma kuupäev, matuse kuupäev, hauaplatsi asukoht, surmatõendi väljaandja, tõendi number ja kuupäev.
(1) Ümbermatmiseks esitab matja kalmistu haldusteenuse osutajale Terviseameti piirkondliku talituse loa.
(2) Hauaplats/hauakoht peab olema tähistatud surnu andmetega (ees- ja perekonnanimi, sünni- ja surmaaeg), risti, hauaplaadi, -kivi, -samba või muu tähisega.
(3) Hauarajatised peavad olema paigaldatud nii, et naabruses uue haua kaevamisel ei tekiks varisemisohtu.
2) hauaplatsilt on eemaldatud kuivanud ja murdunud taimed, pärjad ja oksad;
4) hauatähised ja piirded on terved ja neil olev tekst on loetav;
(2) Hauaplatsi võib hauaplatsi kasutaja ja kalmistu haldamisteenuse osutaja vahel sõlmitud kokkuleppele hooldada haldamisteenuse osutaja.
(2) Eeskirja rikkumise eest vastutab väärteo toimepannud isik seadusandluses ettenähtud korras.
Määrus jõustub 01.detsembrist 2010.a.
Peeter Reimann
Aili Laprik


Isikliku sõiduauto kasutamise eest hüvitise maksmine Foto: Reuters
1. Kellele maksuvaba hüvitist maksta saab?
Vabariigi Valitsuse 14.07.2006. a määrusega nr 164 (edaspidi määrus) kehtestatud korra alusel saab maksta hüvitist sõiduauto kasutamisel tööalaste sõitude puhul:
ametnikule (ametnikuks loetakse tulumaksuseaduse (TuMS) mõttes ka avaliku teenistuse seaduse § 2 lõikes 3 nimetatud isikud nagu näiteks kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu liige, valla- või linnavalitsuse liige, kohtunik, Riigikogu liige jt);
juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmele (TuMS §9 tähenduses).
2. Millise sõiduki eest maksuvaba hüvitist maksta saab?
Hüvitist saab maksta sõiduauto kasutamise eest, mis ei ole tööandja omanduses ega valduses. Seega ei pea sõiduauto olema kasutaja isiklikus omanduses, kuid tuleb tõendada selle kasutusõigust. Kasutamisõigus on fikseeritud kas sõiduki registreerimistunnistusel või omaniku koostatud volikirjas. Sõiduautoks loetakse M1 ja M1G kategooria sõidukeid.
Kui hüvitist makstakse puudega isikule, võib erandina hüvitada igasuguse mootorsõiduki kasutamise kulud. Mootorsõidukiks loetakse liiklusseaduse (§ 12) kohaselt mootori jõul liikuvat sõidukit. Sõiduk on teel liiklemiseks ettenähtud või teel liiklev liiklusvahend, mis liigub mootori või muul jõul.
3. Millised on maksuvaba hüvitise maksmiseks vajalikud alusdokumendid?
Alates 01.09.2014 on võimalik maksuvaba hüvitist maksta ainult siis, kui töösõitude kohta peetakse arvestust, ehk sõidupäevikut. Sõidupäevik peab sisaldama sõiduautot kasutava isiku andmeid, sõiduauto riikliku registrimärgi andmeid, läbisõidumõõdiku alg- ja lõppnäitu iga töösõidu korral ning sõidu kuupäeva ja eesmärki iga sõidu korral. See, millisel kujul sõidupäevikut peetakse, nt kas paberil või elektrooniliselt, ei oma tähtsust – oluline on, et see sisaldaks eelnimetatud andmeid. Sellest tulenevalt ei saa maksuvaba hüvitist maksta tulevaste sõitude eest, vaid ainult juba tehtud sõitude eest.
4. Maksuvaba hüvitise piirmäärad
Sõidupäeviku alusel saab hüvitada töösõite kuni 30 senti kilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 335 eurot ühes kalendrikuus tehtud sõitude eest. See tähendab, et tööandja võib kehtestada ka madalama kilomeetri hinna, nt 20 senti, kuid maksuvabastuse tingimuse täitmiseks ei tohi ületada kumbagi piirmäära. Seega kui hüvitise kilomeetri hinnaks on määratud näiteks 1 euro, on maksustatav kilomeetri piirhinda ületav osa, ehk 70 senti ja seda sõltumata sellest kui suur on hüvitise summa kokku.
Hüvitist saab maksta töötajale ka summeeritult ehk ühes kalendrikuus kassapõhiselt rohkem 335 eurot, kuid on oluline, et ühe kuu kohta ei arvestataks hüvitist üle ettenähtud piirmäära.
Piirmäärasid ületav hüvitise summa loetakse erisoodustuseks. Kui kalendrikuu kohta tuleb arvestusliku hüvitise summa suurem kui piirmäär, arvestatakse erisoodustus iga kuu kohta eraldi ja erisoodustus tuleb deklareerida selles kuus, millal hüvitise väljamaksmine toimus.
Määruses kehtestatud kilomeetrihind ja maksuvaba piirmäär ei ole seotud tegelike kuludega (kuludokumentidega). TuMS § 12 lg 3 sätestab küll, et füüsilise isiku tulu ei ole teise isiku kasuks tehtud dokumentaalselt tõendatud kulu hüvitis, kuid lisab ka, et seda lõiget ei kohaldata hüvitisele, mille maksmisele on kehtestatud eraldi tingimused ja piirmäärad. Kuna isikliku sõiduauto kasutamise eest makstavale hüvitisele on kehtestatud eraldi tingimused ja piirmäärad, siis kuludokumentide alusel isikliku sõiduauto kasutamise hüvitamine (nt parkimistasu, rehvivahetuse, jooksva remondikulu vms tasumine) on erisoodustus (TuMS § 48 ja Rahandusministri 13.01.2011 määruse nr 2 „Erisoodustuse hinna määramise korra“ § 6).
Erandina saab kuludokumendi alusel isikliku sõiduauto kulutused hüvitada, kui minnakse isikliku sõiduautoga lähetusse ning nende kulude hüvitamisel lähtutakse nn lähetuste määrustest: Vabariigi valitsuse 25.06.2009 määrusest nr 110 või Vabariigi Valitsuse 19.12.2012 määrusest nr 112.
5. Millal on töö ja elukoha vaheliste sõitude hüvitamine maksuvaba?
Kui üldiselt töö ja elukoha vahelisi sõite töösõitudeks ei loeta ning neid maksuvabalt hüvitada ei saa, siis teatud tingimuste täitmisel on see siiski võimalik. Elu- ja töökoha vahelisi sõite saab töösõitudena käsitleda, kui ühistransporti kasutades ei ole võimalik seda teekonda läbida mõistliku aja- või rahakuluga (TuMS § 48 lg 51). Sellisel juhul näidatakse sõidupäevikus sõidu eesmärgina sõidud töö ja elukoha vahel ning neid saab maksuvabalt hüvitada üldise piirmäära (335 eurot) ulatuses.
Puudega isikule saab hüvitada piirmäärade ulatuses elu- ja töökoha vahelised sõidud, kui nende kohta peetakse arvestust ning kui ei ole võimalik kasutada ühistransporti või kui selle kasutamine põhjustab isiku liikumis- ja töövõime olulist langust.
Kodust tööle ja tagasi sõite ei saa maksuvabalt hüvitada põhjendusega, eti inimesel on lihtsam ja mugavam sõita elu- ja töökoha vahel isikliku sõiduautoga kui kasutada ühiskondlikku transporti.
Maksuvabalt on võimalik hüvitada elu- ja töökoha vahelisi sõite juhul, kui see on eelkõige vajalik tööandjale tema tegevuse toimimiseks. See tähendab, et elu- ja töökoha vaheliste sõitude hüvitamisel prevaleerib üldjuhul tööandja poolne huvi ning tööandja peab seda suutma vajadusel põhjendada. Igale inimesele hüvitise maksmist tuleb eraldi hinnata tulenevalt inimese elukohast, töökohustustest, tööpäeva algusest, ühistranspordi kasutamise võimalustest jne. Kõiki neid asjaolusid kogumis hinnates saab tööandja otsustada, kas inimese kodunt tööle ja tagasi sõitude maksuvaba hüvitamine on põhjendatud või mitte.
Näide a. Töötajaga on sõlmitud kokkulepe, et töötaja on valmis 24/7 lahendama ettevõtluse käigus tekkivaid probleeme, nö kriisisituatsioone. Kas sellisel juhul saab töö- ja koduvahelised sõidud lugeda töösõitudeks?
Kriisiolukordade lahendamised on seotud ettevõtlusega nagu ka tööeesmärkidel sõidud väljapoole igapäevast töö tegemise kohta ja seejärel sinna tagasi. Tähelepanu tuleb pöörata aga sellele, et puht formaalselt töötajatele kriisiolukordade reguleerimise kohustuse panemine ei anna õigust kõiki töö ja kodu vahelisi sõite maksuvabalt hüvitada. Selline kohustus peab olema sisuline, lähtuma tööandja tegelikust vajadusest ning vastama ka töötaja tööülesannetele. Samuti tuleb tööandjal tähele panna seda, et töölepingu seaduse alusel on sellise kohustuse töötajale panemine üldse võimalik.
Täiendavat informatsiooni töötajate transpordi korraldamise kohta leiate:
http://www.emta.ee/index.php?id=3572,
http://www.emta.ee/index.php?id=1219.
Kui töö ja koduvaheliste sõitude maksuvabaks hüvitamiseks alus puudub, käsitletakse tehtud rahalisi väljamakseid palgana.
6. Hüvitise deklareerimine
Residendist juriidiline isik, riigiasutus või kohaliku omavalitsuse üksuse asutus, füüsilisest isikust tööandja ning Eestis püsivat tegevuskohta omav või tööandjana tegutsev mitteresident, kes on kalendriaasta jooksul teinud füüsilisele isikule auto kasutamise eest hüvitise väljamakseid (k.a puudega isikule), on kohustatud järgneva aasta 10. aprilliks (2015. aasta kohta esitatakse INF 14 1.veebruariks 2016) esitama deklaratsiooni INF 14.
Vormil INF 14 deklareeritakse hüvitise summad koos piirmäära ületava osaga. INF 14 täitmist puudutava informatsiooni leiate siit.
Näide b. Tööandja korralduses on kirjas, et töötajale hüvitatakse isikliku sõiduauto kasutamine tööülesannetel sõidupäeviku pidamisel. Jaanuarikuus hüvitati töötajale isikliku sõiduauto kasutamine kogusummas 400 eurot (1333 km x 0,3 eurot) ja sama summa kanti ka töötajale üle. Milline summa tuleb deklareerida TSD lisal 4 ja INFil 14?
TSD lisal 4 tuleb näidata summa 65 eurot (400 – 335) ja vormil INF 14 summa 400 eurot.
Näide c. Tööandja korralduses on kirjas, et töötajale hüvitatakse isikliku sõiduauto kasutamine tööülesannetel sõidupäeviku pidamisel summas 335 eurot (1116 km*0,3 eurot), kuid töötajale tehakse väljamakse summas 450 eurot. Milline summa tuleb deklareerida TSD lisas 4 ja INF 14?
TSD lisa 4 ei deklareerita midagi, kuna isikliku sõiduauto hüvitise suurus sellest väljamaksest on 335 eurot. Summa 115 eurot (450 – 335) on käsitletav palgatuluna ja deklareeritakse TSD lisal 1.
INF-il 14 näidatakse summa 335 eurot.
Veel selles kategoorias: « Muudatused tulumaksuseaduses alates 01.01.2015 Tulumaks ja tööõnnetus- või kutsehaigushüvitised »


Kas soovite teada, milline on PlayStation 5 avaldamiskuupäev? Nii et olete jõudnud õigesse artiklisse, sest kuigi Sony inimesed ei ole selles osas veel ametlikku teavet esitanud, on meil vähehaaval rohkem andmeid. Sellel juhul analüüsime uusimat teavet, mida oleme sellest teada saanud, ning firma ja spetsialistide erinevate esindajate sõna.
Michael Pachter, üks videomängude maailma mainekamaid ärianalüütikuid rahvusvahelisel tasandil, on vaid üks viimastest inimestest, kes on sellele küsimusele viidanud. Seetõttu analüüsime nii teie sõnu kui viimaseid kuulujutud ja lekkeid, mis on turul ilmunud, et saaksite teada, millal PS5 või PlayStation 5 on meie seas.
Käivitage PlayStation 5 PS4-le
Nagu analüütik on lõpuks selgitanud, ei kavatse Jaapani firma müüa oma järgmist konsooli, põhiliselt kuni PS4-i müügi languseni, mis on teisest küljest üsna hea mõte. Tõde on see, et PS4-l, mis on rohkem kui midagi selle konsooli Pro-versiooni, on turul veel väga head numbrid, mistõttu peaksime selle aasta jooksul unustama PS5-st.
Pachter ise on sellega seoses taganud, et ta usub, et see hetk saabub aastatel 2019–2020, "ja kui ma pean tegema konkreetsema vastuse, siis ma pean kinni 2020. aastast." Patcher on väitnud, et see on sellepärast, et "Sony teeb PS4-ga palju raha ja ma arvan, et nad jätkavad konsooli pigistamist nii palju kui võimalik", mis selgitab PS4 Pro vabastamist ja mitte PS5-d.
Tõde on see, et PlayStation 5-st oodatavate eripärade hulgas on kindel, et see on Sony esimene tõeline 4K-konsool kohandatud 4K asemel, mida oleme näinud käsikäes PS4 Pro'ga. Te peate sellistes olukordades teadma, et kuulujutud ilmuvad jätkuvalt ja et MiraCómoHacerlo analüüsib neid loomulikult vähehaaval.
Mõned muud küsimused ja päringud kasutajatelt, lisaks otsingutele sellel teemal, peavad tegema konkreetselt järgmist: playstation 5 hind, playstation 5, kui see ilmub, playstation 5 hind mercadolibre, playstation 5 originaal sony, playstation 5 ei ole enam konsool, ps5 sony ametlik väljaanne, playstation 6 või playstation 5 wikipedia kujutised. Kõik muud küsimused, mis teil võib olla selles küsimuses, peate meilt küsima, et me saaksime sellest muidugi käe anda.
Mida sa veel tahaksid teada PlayStation 5-st?


Vabariigi Valitsuse 26. novembri 2002. a määruse nr 364 “Elamisloa ja tööloa taotlemise, andmise, pikendamise ning kehtetuks tunnistamise kord ja tähtajad ning elamisloa ja tööloa taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu ning elamisloa andmete kandmine välisriigi reisidokumenti ja välismaalase Eestist eemalviibimise registreerimise kord” muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 26. novembri 2002. a määruse nr 364 “Elamisloa ja tööloa taotlemise, andmise, pikendamise ning kehtetuks tunnistamise kord ja tähtajad ning elamisloa ja tööloa taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu ning elamisloa andmete kandmine välisriigi reisidokumenti ja välismaalase Eestist eemalviibimise registreerimise kord” muutmine
RT I 2006, 24, 174
Vastu võetud 18.05.2006 nr 113
Määrus kehtestatakse «Välismaalaste seaduse» § 14 lõike 2 punkti 3 ja § 141 lõike 1 punkti 1 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 26. novembri 2002. a määruses nr 364 «Elamisloa ja tööloa taotlemise, andmise, pikendamise ning kehtetuks tunnistamise kord ja tähtajad ning elamisloa ja tööloa taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu ning elamisloa andmete kandmine välisriigi reisidokumenti ja välismaalase Eestist eemalviibimise registreerimise kord» (RT I 2002, 98, 574; 2005, 22, 156) tehakse järgmised muudatused:
« Tähtajalise elamisloa ja tööloa taotlemise, andmise, pikendamise ning kehtetuks tunnistamise kord ja välismaalase Eestist eemalviibimise registreerimise kord»;
2) määruse § 3 sõnastatakse järgmiselt:
« § 3. Taotlusele esitatavad nõuded
(1) Taotlus peab olema täidetud trükitähtedega eesti, inglise või vene keeles ning selles ei tohi olla parandusi. Taotluses peavad olema esitatud kõik määruses ettenähtud andmed. Taotluse väljad tuleb täita tumedas kirjas, mis tagaks esitatud andmete säilimise.
(2) Taotluses peavad isikunimed olema antud vastavalt taotleja isikut tõendavas dokumendis või reisidokumendis antud ladinatähelisele nimevormile.»;
3) määrust täiendatakse paragrahvidega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
« § 31. Allkirjanäidis
(1) Taotluse allkirjanäidise väljale kirjutab vähemalt 15-aastane taotleja allkirjanäidise omakäeliselt. Kui taotleja ei ole võimeline allkirjanäidist kirjutama, jäetakse allkirjanäidise väli tühjaks. Taotlust vastuvõttev ametnik teeb taotlusele märke allkirjanäidise välja tühjaks jätmise põhjuse kohta.
(2) Alla 7-aastase taotleja või piiratud teovõimega täisealise taotleja allkirjanäidise väli jäetakse tühjaks. 7–14-aastane taotleja võib kirjutada taotlusele allkirjanäidise.
(3) Taotleja kirjutab taotluse allkirjanäidise väljale allkirjanäidise tumedas kirjas, mille tähtede joone läbimõõt on soovitavalt 0,85 mm. Allkirjanäidis ei tohi ületada allkirjanäidise välja piire.
§ 32. Esitatud andmete õigsuse kinnitamine
(2) Kui taotleja ei ole võimeline taotlust allkirjastama, jäetakse vastavad väljad tühjaks. Taotlust vastuvõttev ametnik teeb taotlusele märke väljade tühjaks jätmise põhjuse kohta.»;
4) paragrahvi 7 lõikest 21 jäetakse välja sõnad «või alalise elamisloa»;
5) paragrahvi 9 lõikest 2 jäetakse välja sõnad «, alalise elamisloa andmisest»;
6) paragrahvi 9 lõikest 3 jäetakse välja sõnad «, alalise elamisloa andmisest keeldumise otsus»;
7) paragrahvi 10 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Euroopa Liidu liikmesriigi, välja arvatud Eesti (edaspidi Euroopa Liidu liikmesriik) pikaajalise elaniku elamisluba omav välismaalane esitab tähtajalise elamisloa taotlemisel Euroopa Liidu liikmesriigi pikaajalise elaniku staatust tõendava dokumendi.»;
8) paragrahvi 29 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Euroopa Liidu liikmesriigi pikaajalise elaniku elamisluba omav välismaalane esitab tähtajalise elamisloa pikendamise taotlemisel lisaks Euroopa Liidu liikmesriigi pikaajalise elaniku staatust tõendava dokumendi.»;
9) määruse 6. peatükk tunnistatakse kehtetuks;
10) määruse 7. peatükk sõnastatakse järgmiselt:
«7. peatükk
TÄHTAJALISE ELAMISLOA JA TÖÖLOA KEHTETUKS TUNNISTAMINE
§ 53. Tähtajalise elamisloa ja tööloa kehtetuks tunnistamine
(1) Kodakondsus- ja Migratsiooniamet saadab välismaalasele tema tähtajalise elamisloa ja tööloa kehtetuks tunnistamise menetluse algatamise kohta kirjaliku teate.
(2) Kodakondsus- ja Migratsiooniamet saadab välismaalasele tema tähtajalise elamisloa ja tööloa tühistamise kehtetuks tunnistamise kohta viivitamata kirjaliku teate.»;
11) määruse 8. peatüki pealkirja täiendatakse enne sõna «elamisloa» sõnaga «tähtajalise»;
12) paragrahv 54 sõnastatakse järgmiselt:
« § 54. Tähtajalise elamisloa ja tööloa andmete isikut tõendavasse dokumenti kandmine
(1) Kui välismaalane soovib tähtajalise elamisloa andmete väljastamist Eestis, kantakse tema tähtajalise elamisloa ja tööloa andmed isikutunnistusele tähtajalise elamisloa ja tööloa andmise või pikendamise otsuse andmete alusel.
(2) Kui välismaalane soovib tähtajalise elamisloa andmete kandmist välisriigi reisidokumenti Eesti välisesinduses, kantakse tema elamisloa andmed välisriigi reisidokumenti tähtajalise elamisloa andmise otsuse andmete alusel.
(3) Kui vanem soovib lapse andmete kandmist välisriigi reisidokumenti Eesti välisesinduses, kantakse alla 15-aastase lapse tähtajalise elamisloa andmed vanema välisriigi reisidokumenti lapsele tähtajalise elamisloa andmise otsuse andmete alusel.
(4) Alla 15-aastase lapse tähtajalise elamisloa andmed kantakse vanema soovil vanema välisriigi reisidokumenti, kui alaealisel puudub oma reisidokument ning alaealine ja tema vanem kuuluvad sama riigi kodakondsusesse ning alaealise isikuandmed on kantud vanema reisidokumenti.
(5) Alla 15-aastase lapse tähtajalise elamisloa andmed kantakse ainult ühe vanema reisidokumenti.
(6) Kui välismaalasele antakse välja välismaalase pass, kantakse tähtajalise elamisloa andmed välismaalase passi.»;
13) paragrahv 55 sõnastatakse järgmiselt:
« § 55. Tähtajalise elamisloa andmetes sisalduva isikunime isikut tõendavasse dokumenti kandmine
Kui isikunimes on võõrtähti, kantakse tähtajalise elamisloa andmed isikut tõendavasse dokumenti Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) isikunimede ümberkirjutusreeglite kohaselt, säilitades võimalusel algupärased tähed.»;
14) paragrahvid 56–58 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahv 59 sõnastatakse järgmiselt:
« § 59. Tähtajalise elamisloa andmete kandmine välisriigi reisidokumenti
(1) Tähtajalise elamisloa andmete kandmiseks välisriigi reisidokumenti peab välismaalane pöörduma isiklikult Eesti välisesindusse, kes kannab Kodakondsus- ja Migratsiooniameti poolt talle edastatud elamisloa andmed välisriigi reisidokumenti.
(2) Tähtajalise elamisloa andmete kandmise kohta välisriigi reisidokumenti annab välismaalane allkirja, välja arvatud juhul, kui ta ei ole allkirjavõimeline.»;
16) paragrahvi 60 teksti täiendatakse enne sõna «elamisloa» sõnaga «tähtajalise»;
17) paragrahvi 64 täiendatakse punktiga 20 järgmises sõnastuses:
«20) andmed elamisloa omamise kohta teistes riikides (liik, riik ja kehtivusaeg).»;
18) paragrahvi 66 lõiget 1 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
« 7) andmed elamisloa omamise kohta teistes riikides (liik, riik ja kehtivusaeg).»;
19) paragrahvid 68 ja 70 tunnistatakse kehtetuks;
20) paragrahv 72 sõnastatakse järgmiselt:
« § 72. Välisriigi kodaniku poolt esitatavad täiendavad andmed
Välisriigi kodanik esitab tähtajalise elamisloa taotlemisel, tähtajalise elamisloa pikendamise taotlemisel, tööloa taotlemisel, tööloa pikendamise taotlemisel ja Eestist eemalviibimise registreerimise taotlemisel andmed kodakondsuse ja välisriigi reisidokumendi kohta (reisidokumendi liik, number, väljaandja, väljaandmise aeg ja kehtivusaja lõppemise aeg).»
§ 2. Määrus jõustub 1. juunil 2006. a.
peaministri ülesannetes Villu REILJAN


Sõjaväepolitsei põhimäärus – Riigi Teataja
Sõjaväepolitsei põhimäärus
Sõjaväepolitsei põhimäärus - sisukord
§ 1 Sõjaväepolitsei staatus
§ 3 Sõjaväepolitsei inglisekeelne nimetus
§ 4 Sõjaväepolitsei tegevust reguleerivad õigusaktid
§ 6 Sõjaväepolitsei pitsat ja sümboolika ja dokumentide vormistamine
§ 7 Sõjaväepolitsei koosseis
2 SÕJAVÄEPOLITSEI ÜLESANDED
§ 8 Sõjaväepolitsei ülesanded
3 SÕJAVÄEPOLITSEI JUHTIMINE
§ 9 Sõjaväepolitsei ülem
§ 10 Sõjaväepolitsei ülema ülesanded
§ 11 Sõjaväepolitsei ülema asetäitja
4 SÕJAVÄEPOLITSEI STRUKTUUR JA STRUKTUURIÜKSUSTE ÜLESANDED
§ 12 Sõjaväepolitsei koosseis
§ 13 Uurimisosakond
§ 14 Planeerimisosakond
§ 15 Logistikaosakond
§ 16 Operatiivteenistus
§ 17 Kantselei
5 STRUKTUURIÜKSUSE JUHTIMINE
§ 18 Struktuuriüksuse juhtimine
§ 19 Sõjaväepolitsei struktuuriüksuse ülem
6 SÕJAVÄEPOLITSEI ÕIGUSED
§ 20 Kaadrikaitseväelasest sõjaväepolitseiniku ja sõjaväepolitsei uurija õigused
7 SÕJAVÄEPOLITSEI TEGEVUSE TAGAMINE
§ 21 Sõjaväepolitsei tegevuse tagamine
RT I, 18.12.2012, 26
Vastu võetud 06.01.2009 nr 1
RTL 2009, 3, 42
jõustumine 12.01.2009
13.12.2012 RT I, 18.12.2012, 15 01.01.2013
Määrus kehtestatakse «Kaitseväe korralduse seaduse» § 12 lõike 3 alusel.
§ 1. Sõjaväepolitsei staatus
(1) Sõjaväepolitsei on kaitseväe juhataja vahetus alluvuses tegutsev kaitseväe struktuuriüksus.
(2) Sõjaväepolitsei eestikeelne lühend on «SP».
Oma ülesannete täitmisel esindab Sõjaväepolitsei riiki ja kaitseväge.
§ 3. Sõjaväepolitsei inglisekeelne nimetus
Sõjaväepolitsei nimetus inglise keeles on Military Police of the Estonian Defence Forces. Sõjaväepolitsei inglise keelne lühend on «MP».
§ 4. Sõjaväepolitsei tegevust reguleerivad õigusaktid
Sõjaväepolitsei juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, rahvusvahelistest lepingutest, teistest õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
Sõjaväepolitsei asukohaks on Tallinn. Sõjaväepolitsei postiaadress on Rahumäe tee 4a, 11316 Tallinn.
§ 6. Sõjaväepolitsei pitsat ja sümboolika ja dokumentide vormistamine
(1) Sõjaväepolitseil on kaitseväe juhataja poolt kehtestatud kujundusega pitsat.
(2) Sõjaväepolitseil võivad olla õigusaktidega kehtestatud korras kooskõlastatud ning kinnitatud teenetemärgid, sümbolid ja ametižetoon.
(3) Sõjaväepolitsei sõidukitel, vormiriietuse pealisosadel ning Sõjaväepolitsei lisavarustuse elementidel kasutatakse vajadusel eristamiseks sõna «SÕJAVÄEPOLITSEI» või lühendit «SP» või vastavaid ingliskeelseid vasteid.
(4) Sõjaväepolitsei ülesannete täitmisel, mis eeldavad iga sõjaväepolitseiniku selget eristumist, kannavad sõjaväepolitseinikud Sõjaväepolitsei käesidet, mille kirjelduse ja kandmise korra kehtestab kaitseväe juhataja.
(5) Dokumentide vormistamisel ja pitsati kasutamisel lähtutakse kaitseväe asjaajamiskorrast.
§ 7. Sõjaväepolitsei koosseis
Sõjaväepolitsei koosseisu kinnitab Kaitseväe juhataja, lähtudes kaitseministri poolt Sõjaväepolitseile kehtestatud sõjaväelise auastmega ametikohtade ning muude riigiteenistujate üldarvust.
2. peatükk SÕJAVÄEPOLITSEI ÜLESANDED
§ 8. Sõjaväepolitsei ülesanded
Sõjaväepolitsei ülesanded on:
1) järelevalve teostamine kaitseväedistsipliini üle kaitseväes ja Kaitseliidus;
2) süütegude menetlemine oma pädevuse piires kaitseväes ja Kaitseliidus;
3) jälitustegevus oma pädevuse piires;
4) sõjaväepolitsei valdkonna juhtimine ja planeerimine;
5) muu sõjaväepolitseiline tegevus, milleks on liiklusjärelevalve kaitseväe sõidukite üle; liikluse reguleerimine kaitseväe ja Kaitseliidu sõidukite organiseeritud liikumisel; kaitseväe ja Kaitseliidu objektide ja vara kaitse kõrgendatud ohu korral;
6) Eesti Vabariigi rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks vajalik sõjaväepolitseiline tegevus Eesti Vabariigis ja väljaspool Eesti Vabariiki;
7) oma tegevusvaldkonda kuuluvate õigusaktide eelnõude väljatöötamisel osalemine;
8) oma tegevusvaldkonda kuuluvate lepingute väljatöötamise ja sõlmimise korraldamine ning lepingutega võetud kohustuste täitmise jälgimine;
9) juhendmaterjalide koostamise korraldamine teistele kaitseväe väeliikidele ja struktuuriüksustele Sõjaväepolitsei vastutusalas;
10) kaitseväe aasta tegevuse ja eelarve planeerimises osalemine;
11) koostöö tegemine teiste riigi- ja kohalike omavalitsuste asutustega;
111) isikute kaitse Kaitseväe korralduse seaduses sätestatud alustel ja korras;
[RT I, 18.12.2012, 15 - jõust. 01.01.2013]
12) muude seadusest ja teistest õigusaktidest tulenevate või kaitseväe juhataja poolt määratud ülesannete täitmine.
3. peatükk SÕJAVÄEPOLITSEI JUHTIMINE
§ 9. Sõjaväepolitsei ülem
(1) Sõjaväepolitseid juhib Sõjaväepolitsei ülem.
(2) Sõjaväepolitsei ülema äraolekul asendab teda Sõjaväepolitsei ülema asetäitja, viimase äraolekul asendab Sõjaväepolitsei ülemat uurimisosakonna ülem või planeerimisosakonna ülem.
(3) Lõikes 2 nimetatud asendajate äraolekul asendab Sõjaväepolitsei ülemat Sõjaväepolitsei ülema ettepanekul kaitseväe juhataja poolt määratud kaadrikaitseväelane.
§ 10. Sõjaväepolitsei ülema ülesanded
(1) Sõjaväepolitsei ülema põhiülesanded on sätestatud Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2008. a määruses nr 161 «Kaitseväe põhimäärus.»
(2) Sõjaväepolitsei ülemal on talle alluvate kaitseväelaste suhtes «Kaitseväe distsiplinaarseaduses» kaitseringkonna ülemale ettenähtud distsiplinaarvõim.
§ 11. Sõjaväepolitsei ülema asetäitja
(1) Sõjaväepolitsei ülema asetäitja ülesanded on:
1) koordineerida ja juhtida Sõjaväepolitsei tegevust;
2) planeerida ja korraldada Sõjaväepolitsei väljaõpet;
3) koordineerida Sõjaväepolitsei struktuuriüksuste omavahelist koostööd;
4) juhtida planeerimisosakonna, operatiivteenistuse, logistikaosakonna ja kantselei tegevust;
5) kinnitada oma pädevuse piires Sõjaväepolitsei tegevust puudutavad dokumendid;
6) asendada Sõjaväepolitsei ülemat viimase äraolekul;
7) täita muid talle õigusaktidega pandud või Sõjaväepolitsei ülema poolt antud ülesandeid.
(2) Sõjaväepolitsei ülema asetäitjal on talle alluvate kaitseväelaste suhtes «Kaitseväe distsiplinaarseaduses» pataljoniülemale ettenähtud distsiplinaarvõim.
(3) Sõjaväepolitsei ülema asetäitjat asendab viimase äraolekul Sõjaväepolitsei ülema poolt määratud kaadrikaitseväelane.
4. peatükk SÕJAVÄEPOLITSEI STRUKTUUR JA STRUKTUURIÜKSUSTE ÜLESANDED
§ 12. Sõjaväepolitsei koosseis
Sõjaväepolitsei struktuuri kuuluvad:
1) uurimisosakond;
2) planeerimisosakond;
3) logistikaosakond;
4) operatiivteenistus;
5) kantselei.
§ 13. Uurimisosakond
Uurimisosakonna põhiülesanded on:
1) kriminaalmenetluse läbiviimine kaitseväes ja Kaitseliidus;
2) teenistuslike juurdluste läbiviimine kaitseväe juhataja ja Sõjaväepolitsei ülema korraldusel;
3) süütegude ennetamine ja tõkestamine kaitseväes ja Kaitseliidus;
4) õigusaktidega kehtestatud korra ja ettekirjutuste täitmise kontroll kaitseväes ja Kaitseliidus oma vastutusalas;
5) väeliikide ja kaitseväe struktuuriüksuste poolt läbiviidavate teenistuslike juurdluste kontroll ja juhendamine;
6) aruandluse esitamine kaitseväe juhatajale ja õiguskaitseasutustele ning vajadusel Kaitseliidu ülemale;
7) jälitustegevus Sõjaväepolitsei vastutusalas sh kaitseväeteenistusest omavoliliselt lahkunute tagaotsimise korraldamine;
8) kaitseväes ja Kaitseliidus toimepandud distsiplinaarsüütegude ja kuritegude analüüs;
9) uurimisalase väljaõppe korraldamine Sõjaväepolitsei vastutusalas.
§ 14. Planeerimisosakond
Planeerimisosakonna põhiülesanded on:
1) sõjaväepolitsei valdkonna planeerimine ja analüüs;
2) sõjaväepolitsei struktuuri ja paigutuse planeerimine;
3) Sõjaväepolitsei eelarve eelnõu projekti koostamine;
4) Sõjaväepolitsei struktuuriüksustele ohu- ja riskianalüüsi läbiviimine;
5) personalitöö korraldamine;
6) operatiiv-, valmidus- ja mobilisatsiooniplaanide koostamises osalemine.
§ 15. Logistikaosakond
Logistikaosakonna põhiülesanded on:
1) sõjaväepolitsei tegevuse logistiline planeerimine;
2) sõjaväepolitsei relvastuse ja laskemoona haldamine;
3) sõjaväepolitsei transpordi ja tehnikavahendite haldamine;
4) sõjaväepolitsei varustuse haldamine ja ladustamise korraldamine;
5) sõjaväepolitsei info- ja sidesüsteemide ning süsteemielementide haldamine;
6) sõjaväepolitsei väljaõppealase toetuse ja väljaõppevahendite haldamise korraldamine.
§ 16. Operatiivteenistus
(1) Operatiivteenistuse põhiülesanded on:
2) liiklusjärelevalve kaitseväe sõidukite üle;
3) liikluse reguleerimine kaitseväe ja Kaitseliidu sõidukite organiseeritud liikumisel;
4) kaitseväe ja Kaitseliidu objektide ja vara kaitse kõrgendatud ohu korral;
5) rahvusvaheliste sõjaliste kohustuste täitmisel osaleva sõjaväepolitsei ülesannetega üksuse komplekteerimise, väljaõppe ja rotatsiooni korraldamine koostöös teiste kaitseväe struktuuri- ja väeüksustega;
6) sõjaväepolitsei erialase väljaõppe läbiviimine ja planeerimine;
61) isikute kaitse;
7) muude ülesannete täitmine oma pädevuse piires.
(2) Operatiivteenistuse koosseisu kuuluvad operatiivteenistuse juhtkond, sõjaväepolitsei rühm(ad), liiklusgrupp ja operatiivgrupp.
§ 17. Kantselei
Kantselei põhiülesanded on:
1) Sõjaväepolitsei asjaajamise ja dokumentide arhiveerimise korraldamine;
2) tööks vajaliku inventari, seadmete ja materjali soetamine, sealhulgas bürootarvete, dokumendiplankide, pitsatite ja templite tellimine;
3) riigisaladuse kaitse korraldamine oma vastutusalas;
4) Sõjaväepolitsei dokumentide ja nende projektide koostamine;
5) Sõjaväepolitsei teabe haldamine ning teenistujate varustamine tööks vajalike teabematerjalidega;
6) andmete haldamine Sõjaväepolitsei vastutusalas.
5. peatükk STRUKTUURIÜKSUSE JUHTIMINE
§ 18. Struktuuriüksuse juhtimine
(1) Struktuuriüksust juhib struktuuriüksuse ülem.
(2) Sõjaväepolitsei ülema asetäitja ja uurimisosakonna ülem alluvad vahetult Sõjaväepolitsei ülemale.
(3) Logistikaosakonna, planeerimisosakonna ja operatiivteenistuse ülemad ning kantselei juhataja alluvad vahetult Sõjaväepolitsei ülema asetäitjale.
§ 19. Sõjaväepolitsei struktuuriüksuse ülem
Sõjaväepolitsei struktuuriüksuse ülema ülesanded on:
1) juhtida talle alluva struktuuriüksuse tööd;
2) tagada struktuuriüksuse ülesannete õiguspärane, täpne ja õigeaegne täitmine;
3) juhtida ja koordineerida talle alluvate teenistujate tööd;
4) koostada oma pädevuse piires struktuuriüksuse tegevuseks vajalikud alusdokumendid;
5) anda Sõjaväepolitsei ülemale aru struktuuriüksuse tegevusest;
6) kohaldada struktuuriüksuse kaitseväelastele ja teenistujatele ergutusi ja määrata distsiplinaarkaristusi seadusega ettenähtud korras ja alustel;
7) teha ettepanekuid talle alluvate teenistujatele ergutuste kohaldamiseks ja distsiplinaarkaristuste määramiseks;
8) esindada struktuuriüksust ning anda selle nimel arvamusi ja kooskõlastusi Sõjaväepolitsei ülemale ja teistele struktuuriüksustele;
9) vastutada Sõjaväepolitseile pandud ülesannete õiguspärase täitmise eest, Sõjaväepolitsei kasutusse antud vahendite ja vara sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest;
10) täita muid talle õigusaktidega pandud või ülema poolt antud ülesandeid.
6. peatükk SÕJAVÄEPOLITSEI ÕIGUSED
§ 20. Kaadrikaitseväelasest sõjaväepolitseiniku ja sõjaväepolitsei uurija õigused
Kaadrikaitseväelasest sõjaväepolitseinikul ja sõjaväepolitsei uurijal on kaitseväedistsipliini järelevalve teostamisel õigus:
1) kaitseväedistsipliini rikkumise või rikkumise kahtluse korral peatada iga kaitseväelane, teenistuskohustuste täitmisel olev kaitseliitlane ja kaitseväe ning Kaitseliidu kasutuses või käsutuses olev sõiduk;
2) anda kaitseväelastele ja teenistuskohustuste täitmisel olevatele kaitseliitlastele korraldusi käesolevast põhimäärusest tulenevate Sõjaväepolitsei ülesannete täitmise tagamiseks, sealhulgas kaitseväedistsipliini rikkumise lõpetamiseks või distsiplinaarmenetluse läbiviimisega seotud toiminguteks oma pädevuse piires;
3) siseneda takistamatult kaitseväe ja Kaitseliidu halduses olevatele objektidele. Sisenemine turvaalale, kus töödeldakse riigisaladust, toimub vastavalt riigisaladuse kaitset reguleerivate õigusaktide alusel.
4) saada oma teenistusülesannete täitmiseks vajalikku informatsiooni vahetult kõigilt kaitseväelastelt, kaitseväes avalikus teenistuses olevatelt isikutelt ning kaitseliitlastelt.
7. peatükk SÕJAVÄEPOLITSEI TEGEVUSE TAGAMINE
§ 21. Sõjaväepolitsei tegevuse tagamine
Sõjaväepolitsei logistiline, administratiivne või tegevuse muu tagamine võidakse korraldada teiste kaitseväe struktuuriüksuste poolt vastavalt kaitseväe põhimäärusele või kaitseväe juhataja poolt kehtestatud korras.
Määrust rakendatakse alates 2009. aasta 1. jaanuarist.