Laeva Vallavalitsuse hallatava asutuse koosseisu kinnitamise ning muutmise kord – Riigi Teataja
Laeva Vallavalitsuse hallatava asutuse koosseisu kinnitamise ning muutmise kord
Laeva Vallavalitsuse hallatava asutuse koosseisu kinnitamise ning muutmise kord - sisukord
§ 2 Hallatava asutuse koosseisu kinnitamine ning muutmine
RT IV, 23.05.2014, 17
Vastu võetud 25.01.2011 nr 35
RT IV, 21.03.2014, 30
jõustumine 28.01.2011
22.02.2011 28.02.2011
Määrus kehtestatakse «Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse» § 22 lõike 1 punkti 37 ja § 35 lõike 2 alusel ning kooskõlas «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 74 lõikega 3 ja «Koolieelse lasteasutuse seaduse» § 20 lõikega 1.
(1) Määrusega kehtestatakse Laeva Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatava asutuse koosseisu kinnitamise ning muutmise kord.
(2) Vallavalitsuse hallatav asutus (edaspidi hallatav asutus) on valla eelarvest finantseeritav asutus, kelle ülesandeks ei ole avaliku võimu teostamine. Hallatav asutus ei ole iseseisev juriidiline isik ja tema ülesandeks on teenuste osutamine kultuuri, hariduse, sotsiaal- või muus valdkonnas.
(3) Laeva Vallavalitsuse hallatavad asutused on: Laeva Põhikool, Laeva Lasteaed, Laeva Rahvaraamatukogu ja Laeva Kultuurimaja.
(4) Hallatav asutus on registreeritud riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
§ 2. Hallatava asutuse koosseisu kinnitamine ning muutmine
(1) Hallatava asutuse juhi kinnitab ametisse ja vabastab ametist vallavanema ettepanekul vallavalitsus.
(2) Hallatava asutuse koosseisu kinnitab ning muudab vallavalitsus, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud hallatava asutuse osas.
[Muudetud Laeva Vallavolikogu 22.02.2011 määrusega nr 38 - jõust. 28.02.2011]
(3) Laeva Lasteaia koosseisu määrab hallatava asutuse juht oma käskkirjaga lähtudesharidus- ja teadusministri määrusega kehtestatud miinimumkoosseisust ja vallavolikogu poolt kinnitatud palgafondist.
(4) Laeva Põhikooli koosseisu kinnitab vallavalitsus hallatava asutuse juhi ettepanekul arvestades haridus- ja teadusministri kehtestatud koolitöötajate miinimumkoosseisu ja vallavolikogu poolt kinnitatud palgafondi.
(5) Koosseisu kinnitamise või muutmise käskkirja ärakirja saadab lõikes 3 märgitud hallatava asutuse juht vallavalitsusele 7 päeva jooksul selle väljaandmisest.
(6) Lõikes 4 märgitud hallatava asutuse juhi ettepaneku koosseisu kinnitamiseks või muutmiseks vaatab vallavalitsus läbi 15 päeva jooksul.
(7) Koosseisu muutmise motiveeritud ettepanekus esitatakse vallavalitsusele muudatused ka vallaeelarve personalikulude osas.
(8) Koosseisu suurendamisel eelarveaasta jooksul esitab hallatava asutuse juht koos taotlusegaseletuskirja, näidates ära vahendid, millest kaetakse täiendava koosseisu personali kulu. Põhjendatud taotluse korral esitab vallavalitsus vallavolikogule eelnõu eelarve muutmiseks.
(1) Hallatava asutuse ja selle juhi tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab kontrolli vallavalitsus (teenistuslik järelevalve).


text:
Pärnu linna eelarvest kultuuriühingutele ning avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse arvutamise juhend – Riigi Teataja
Pärnu linna eelarvest kultuuriühingutele ning avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse arvutamise juhend
Pärnu linna eelarvest kultuuriühingutele ning avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse arvutamise juhend - sisukord
§ 3 Kultuuriühingutele tegevustoetuse kindlaksmääramise alused
§ 4 Avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse kindlaksmääramise alused
§ 5 Varasema õigusakti kehtetuks tunnistamine
RT IV, 26.08.2016, 13
Vastu võetud 22.08.2016 nr 11
Määrus kehtestatakse Pärnu Linnavolikogu 16. juuni 2016 määruse nr 16 “Kultuuriühingutele ning avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse andmise kord” § 6 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse Pärnu linna eelarvest kultuuriühingutele ja avatud kultuurikeskustele makstava tegevustoetuse arvutamise juhend.
1) esinduskollektiiv - kollektiiv, mis tegutseb rahvakultuuri valdkonnas ning kuulub ekspertkomisjoni ettepanekul nimetatud 5-7 esinduskollektiivi hulka ning vähemalt 50 % kollektiivi juhendajatest omavad või omandavad erialast haridust;
2) laulu- ja tantsupeoprotsessis osalev kollektiiv - kollektiiv, mille koori või puhkpilliorkestri töös osaleb aktiivselt vähemalt 16 liiget, tantsurühmas vähemalt 12 liiget, rahvamuusika- ja folkloorirühmas vähemalt 6 liiget, kollektiiv ei kuulu esinduskollektiivide hulka ning vähemalt 50 % kollektiivi juhendajatest omavad või omandavad erialast haridust;
3) rahvakultuurikollektiiv - kollektiiv, mis ei kuulu esinduskollektiivide ega laulu- ja tantsupeoprotsessis osalevate kollektiivide hulka, kuid tegutsevad rahvakultuuri valdkonnas.
§ 3. Kultuuriühingutele tegevustoetuse kindlaksmääramise alused
(1) Toetus määratakse taotlejale üheks kalendriaastaks kindla summana.
(2) Kultuuriühingule antava toetuse suuruse määramise aluseks on Pärnu Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) poolt kalendriaastaks kehtestatud pearaha määr.
(3) Toetussumma arvutamiseks iga konkreetse kultuuriühingu kohta korrutatakse pearaha määr toetatava kultuuriühingu kollektiivides tegevuses osalejate arvuga ning koefitsiendiga, mis saadakse järgmiste ühingut ja selle tegevuses osalejaid iseloomustavate näitajate summeerimisel:
1) esinduskollektiivi tegevuses osaleja:
a) 7-26 aastased (koefitsient 1,0);
b) 27-64 aastased (koefitsient 0,6);
c) 65-aastased ja vanemad (koefitsient 0,5);
2) laulu- ja tantsupeoprotsessis osaleva kollektiivi tegevuses osaleja:
a) 7-26 aastased (koefitsient 0,85);
b) 27-64 aastased (koefitsient 0,5);
c) 65-aastased ja vanemad (koefitsient 0,4);
3) rahvakultuurikollektiivi tegevuses osaleja:
a) 7-26 aastased (koefitsient 0,5);
b) 27-64 aastased (koefitsient 0,3);
c) 65-aastased ja vanemad (koefitsient 0,25);
(4) Tegevustoetusele lisaks võib ekspertkomisjoni ettepanekul maksta ka saavutustoetust kuni kümnele kultuuriühingule kalendriaastas. Saavutustoetuse määramise aluseks on linnavalitsuse poolt kalendriaastaks kehtestatud saavutustoetuse arvestuslik määr.
§ 4. Avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse kindlaksmääramise alused
(1) Toetus määratakse taotlejale kalendriaastaks kindla summana.
(2) Avatud kultuurikeskusele antava toetuse suuruse määramisel on aluseks linnavalitsuse poolt kalendriaastaks kinnitatud toetuse arvestuslikud määrad:
1) avatud kultuurikeskuse avalikus kasutuses olevate ruumide pindala ühe ruutmeetri kohta;
2) avatud kultuurikeskuse poolt pakutavate avalike teenuste kohta;
3) avatud kultuurikeskuse personalikulude osalise hüvitamise kohta.
(3) Toetuse summa saamiseks konkreetse avatud kultuurikeskuse kohta liidetakse kultuurikeskuse avalikus kasutuses oleva pindala ruutmeetrite arvu ja kultuurikeskuse ruumide avalikus kasutuses oleva pindala ruutmeetri toetuse arvestusliku toetusmäära korrutis, avalike teenuste arvu ja avalike teenuste toetuse arvestusliku toetusmäära korrutis ning avatud kultuurikeskuse palgal olevate inimeste arvu ning personalikulude osalise hüvitamise toetuse arvestusliku määra korrutis.
§ 5. Varasema õigusakti kehtetuks tunnistamine
Pärnu Linnavalitsuse 09. juuli 2007 määrus nr 9 “Pärnu linna eelarvest kultuuriühingutele ning avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse arvutamise juhend“ tunnistatakse kehtetuks.

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 3
§ 4
§ 5


Mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisest teavitamise kord ja sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise üle järelevalve teostamise täpsem kord – Riigi Teataja
Mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisest teavitamise kord ja sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise üle järelevalve teostamise täpsem kord
RTL 2007, 41, 699
Mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisest teavitamise kord ja sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise üle järelevalve teostamise täpsem kord1
Vastu võetud 08.05.2007 nr 70
Määrus kehtestatakse «Söödaseaduse» § 16 lõike 8 ja § 28 lõike 3 alusel.
Määrusega kehtestatakse «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» § 8 lõikes 1 nimetamata sööda (edaspidi mitteloomne sööt) väljaspool Euroopa Liidu tolliterritooriumi asuvast riigist või territooriumilt (edaspidi ühenduseväline riik) Eestisse toimetamisest teavitamise kord, teavitamise avalduse sisu- ja vorminõuded, avaldusele lisatavate dokumentide loetelu ning sellise sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise üle järelevalve teostamise täpsem kord.
§ 2. Järelevalve teostamise koht
(1) Mitteloomse sööda Eestis vabasse ringlusse lubamiseks või Eesti kaudu Euroopa Liidu teise liikmesriiki toimetamiseks vajaliku nõusoleku andmiseks teostatakse sööda käitlemise kohta kehtestatud nõuete täitmise üle riiklikku järelevalvet (edaspidi järelevalve) üldjuhul tolli poolt aktsepteeritud tolliterminalis, tollilaos, hoiukohas või vabalaos.
(2) «Söödaseaduse» § 16 lõikes 5 ja § 16 lõike 6 punktis 2 sätestatud juhtudel teostatakse järelevalvet piiripunktis.
(3) Piiripunktis võib teostada järelevalvet alati, kui esineb kahtlus, et ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatav mitteloomne sööt ei ole nõuetekohane.
§ 3. Erimeetmetest teavitamine
(1) Veterinaar- ja Toiduamet (edaspidi Amet) edastab Maksu- ja Tolliametile viivitamata teabe sellise mitteloomse sööda kohta, mille nõuetekohasust peab Euroopa Liidu õigusaktist tulenevalt kontrollima piiripunktis.
(2) Kui Euroopa Liidu õigusaktiga määratakse kindlaks piiripunkt teatud mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamiseks, teavitab Amet sellest viivitamata Maksu- ja Tolliametit.
§ 4. Järelevalvedokumentide säilitamine
Amet säilitab järelevalvedokumente paberkandjal või elektrooniliselt 18 kuud arvates järelevalve teostamise päevast.
EESTISSE TOIMETATUD MITTELOOMSE SÖÖDA VABASSE RINGLUSSE LUBAMINE
§ 5. Teavitamine Eestis vabasse ringlusse lubamise korral
(1) Mitteloomse sööda Eestis vabasse ringlusse lubamiseks vajaliku nõusoleku saamiseks esitab saadetise eest vastutav sööda käitleja vähemalt 24 tundi enne eespool nimetatud tolliprotseduuri rakendamist Ametile lisas 1 toodud vormi kohase avalduse koos järgmiste dokumentidega:
1) sööda saatedokumendid;
2) sööda nõuetekohasust tõendav dokument;
3) Euroopa Liidu tolliterritooriumile sisenemise liikmesriigi pädeva asutuse väljastatud dokument, mis tõendab mitteloomse sööda üle järelevalve teostamist, kui sööt on toimetatud Eestisse ühendusevälisest riigist teise liikmesriigi kaudu.
(2) Ameti nõudmisel esitatakse lisaks lõikes 1 nimetatud dokumentidele ühendusevälise riigi pädeva asutuse väljastatud dokument, mis tõendab, et ühendusevälises riigis asuv ettevõte ja sellest Eestisse toimetatav sööt vastavad Euroopa Liidus kehtivatele nõuetele või nendega samaväärsetele nõuetele.
§ 6. Vabasse ringlusse lubamise nõusoleku andmiseks tehtavad järelevalvetoimingud
(1) Enne ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatud mitteloomse sööda vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuri rakendamist kontrollib Ameti järelevalveametnik (edaspidi järelevalveametnik) § 5 lõikes 1 nimetatud dokumentide alusel sööda nõuetekohasust, arvestades seejuures järelevalvetulemusi ja söödast tuleneva ohu võimalikkust.
(2) Ühendusevälisest riigist esmakordselt Eestisse toimetatud mitteloomse sööda vabasse ringlusse lubamise nõusoleku andmiseks teeb järelevalveametnik mitteloomse sööda:
1) identsuskontrolli, mille käigus kontrollib mitteloomse sööda vastavust § 5 lõikes 1 nimetatud dokumentidele;
2) füüsilise kontrolli, sealhulgas võtab vajaduse korral mitteloomse sööda nõuetekohasuse kontrollimiseks proove ja edastab need asjakohaste analüüside tegemiseks laboratooriumisse.
(3) Kui esineb kahtlus, et mitteloomne sööt ei ole nõuetekohane, teeb järelevalveametnik alati nii identsus- kui ka füüsilise kontrolli.
§ 7. Vabasse ringlusse lubamise nõusoleku andmine või sellest keeldumine
(1) Mitteloomse sööda kohta, mille nõuetekohasus on järelevalve käigus kindlaks tehtud, väljastab järelevalveametnik lisas 3 toodud vormi kohase dokumendi, millele teeb sööda vabasse ringlusse lubamiseks nõusoleva märke.
(2) Kui järelevalve käigus on kindlaks tehtud, et mitteloomne sööt ei ole nõuetekohane, väljastab järelevalveametnik lisas 3 toodud vormi kohase dokumendi, millele teeb märke, et keeldub andmast nõusolekut sööda vabasse ringlusse lubamiseks.
(3) Saadetise koosseisu kuuluva iga söödapartii kohta väljastatakse lisas 3 toodud vormi kohane dokument, mis edastatakse viivitamata saadetise eest vastutavale sööda käitlejale.
(4) Lõikes 2 sätestatud juhul teeb järelevalveametnik saadetise eest vastutavale sööda käitlejale ettekirjutuse, milles kohustab mitteloomse sööda suhtes kohaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) määruse nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.04.2004, lk 1–141) artiklis 19 sätestatud asjakohast meedet.
(5) Kui järelevalveametnik keeldub andmast nõusolekut sööda vabasse ringlusse lubamiseks, teavitatakse keeldumisest ning mitteloomse sööda suhtes kohaldamisele kuuluvast meetmest viivitamata Maksu- ja Tolliametit.
MITTELOOMSE SÖÖDA EESTI KAUDU EUROOPA LIIDU TEISE LIIKMESRIIKI TOIMETAMINE
§ 8. Teavitamine Eesti kaudu Euroopa Liidu teise liikmesriiki toimetamise korral
Mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eesti kaudu teise liikmesriiki toimetamise korral esitab saadetise eest vastutav sööda käitleja Ametile lisas 2 toodud vormi kohase avalduse koos mitteloomse sööda saatedokumentidega vähemalt 24 tundi enne:
1) saadetise kavandatavat piiripunkti jõudmist, kui mitteloomne sööt toimetatakse Eesti kaudu Euroopa Liidu teise liikmesriiki ning seda ei ladustata vahepeal Eestis;
2) saadetise Eestist Euroopa Liidu teise liikmesriiki lähetamist, kui lähetatakse Eestis tollijärelevalve all olevat ja ladustatud mitteloomset sööta.
§ 9. Teise liikmesriiki toimetamise nõusoleku andmiseks tehtavad järelevalvetoimingud
(1) Mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eesti kaudu teise liikmesriiki toimetamise korral kontrollib järelevalveametnik sööda saatedokumente.
(2) Kui esineb kahtlus, et ühendusevälisest riigist Eesti kaudu Euroopa Liidu teise liikmesriiki toimetatav mitteloomne sööt ei ole nõuetekohane, teeb järelevalveametnik mitteloomse sööda:
(3) Järelevalveametnik teeb tehtud järelevalvetoimingute kohta märke lisas 3 toodud vormi kohasele dokumendile.
(4) Kui ühendusevälisest riigist Eesti kaudu Euroopa Liidu teise liikmesriiki toimetatavast mitteloomsest söödast on võetud proov sööda nõuetekohasuse kontrollimiseks, edastab Amet proovi laboratoorsete analüüside tulemused pärast nende selgumist viivitamata sööda sihtkohaks oleva Euroopa Liidu liikmesriigi pädevale asutusele.
§ 10. Teise liikmesriiki toimetamise nõusoleku andmine või sellest keeldumine
(1) Ühendusevälisest riigist Eesti kaudu Euroopa Liidu teise liikmesriiki toimetatava mitteloomse sööda kohta, mille nõuetekohasus on järelevalve käigus kindlaks tehtud, väljastab järelevalveametnik nõuetekohaselt täidetud lisas 3 toodud vormi kohase dokumendi.
(2) Kui järelevalve käigus on kindlaks tehtud, et mitteloomne sööt ei ole nõuetekohane, väljastab järelevalveametnik lisas 3 toodud vormi kohase dokumendi, millele teeb märke, et keeldub andmast nõusolekut mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eesti kaudu teise liikmesriiki toimetamiseks.
(4) Lõikes 2 sätestatud juhul teeb järelevalveametnik saadetise eest vastutavale sööda käitlejale ettekirjutuse, milles kohustab mitteloomse sööda suhtes kohaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) määruse nr 882/2004 artiklis 19 sätestatud asjakohast meedet.
(5) Kui järelevalveametnik keeldub andmast nõusolekut sööda ühendusevälisest riigist Eesti kaudu teise liikmesriiki toimetamiseks, teavitatakse keeldumisest ning mitteloomse sööda suhtes kohaldamisele kuuluvast meetmest viivitamata Maksu- ja Tolliametit.
§ 11. Mitteloomse sööda üle teostatud järelevalvet tõendav dokument
Paragrahvi 5 lõikes 2 nimetatud dokumenti on õigus nõuda kuni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) määruse nr 882/2004 artiklis 48 nimetatud ühenduseväliste riikide nimekirja vastuvõtmiseni, millest on lubatud sööta importida.
§ 12. Järelevalve ümberkorraldamine
(1) Kuni 2007. aasta 1. juulini esitatakse mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisest teavitamise avaldus Taimetoodangu Inspektsioonile.
(2) Kuni 2007. aasta 1. juulini annab mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise korral selle vabasse ringlusse lubamise või Eesti kaudu Euroopa Liidu teise liikmesriiki toimetamise nõusoleku Taimetoodangu Inspektsiooni.
(3) Kuni 2007. aasta 1. juulini teostab järelevalvet mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise üle määruses sätestatud korras Taimetoodangu Inspektsioon.
Põllumajandusministri 24. mai 2004. a määrus nr 95 «Nõuded sööda üle järelevalve teostamisel ja järelevalve kord1» (RTL 2004, 68, 1123 2007, 9, 143) tunnistatakse kehtetuks.
1 komisjoni direktiiv 98/68/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 95/53/EÜ artikli 9 lõikes 1 ettenähtud dokumendivorm ja teatavad söötade kolmandatest riikidest ühendusse toomise kontrolli nõuded (EÜT L 261, 24.09.1998, lk 32–38).
Põllumajandusministri 8. mai 2007. a määruse nr 70 «Mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisest teavitamise kord ja sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise üle järelevalve teostamise täpsem kord»
AVALDUS MITTELOOMSE SÖÖDA VABASSE RINGLUSSE LUBAMISE KOHTA
1. Tollivormistuse koht
2. Kavandatav tolliprotseduuri rakendamise aeg
3. Kauba saatja/eksportija (nimi ja aadress)
4. Kauba saaja (nimi ja aadress)
5. Deklaratsiooni esitaja/esindaja (nimi, telefon, faks)
6. Saatedokument
(nimetus ja number) 6.1. Laboratoorseteks analüüsideks proovid võetud EL Nõukogu direktiivi 96/25 artikli 6 kohaselt
[ ] jah [ ] ei
7. Päritolu
(ettevõtte päritoluriik ja aadress) 7.1. Ettevõtte tunnustamise või registreerimise number (selle olemasolu korral)
8. Sööda liik [ ] söödamaterjal
[ ] segasööt
[ ] söödalisand
[ ] eelsegu
[ ] erisöödamaterjal
[ ] erisööt
[ ] muu (täpsusta)
9. Sööda nimetus
10. Loomaliik, kellele sööt on mõeldud [ ] mäletsejad
[ ] sead
[ ] hobused
[ ] linnud
[ ] kalad
[ ] küülikud
[ ] teised põllumajandusloomad
[ ] lemmikloomad
[ ] teised loomad, kes ei ole põllumajandusloomad
11. Kauba tariifne klassifikatsioon
12. Pakendite arv
13. Brutomass (kg)
14. Netomass (kg)
Avalduse esitamise kuupäev ........................ Avalduse esitaja allkiri .............................
AVALDUS MITTELOOMSE SÖÖDA ÜHENDUSVÄLISEST RIIGIST EESTI KAUDU TEISE LIIKMESRIIKI TOIMETAMISE KOHTA
1. Teate esitamise kuupäev
2. Tolliladu, tolliterminal, hoiukoht, vabaladu (nimetus)
6. Saatedokument (nimetus ja number)
(ettevõtte päritoluriik ja aadress) 7.1. Ettevõtte tunnustamise või registreerimise number
(selle olemasolu korral)
Lugeda lisa 3 punkt 7.1 õigeks sõnastuses "7.1 Tunnustamise või registreerimise number (olemasolu korral)."
Alus: "Riigi Teataja seaduse" § 17 lg 3.1 p 1 ja Põllumajandusministeeriumi 6.02.2009. a e-kiri.


text:
1 RIIGIKOHUS HALDUSKOLLEEGIUM KOHTUOTSUS Eesti Vabariigi nimel Kohtuasja number Otsuse kuupäev 9. mai 2013 Kohtukoosseis Eesistuja Tõnu Anton, liikmed Indrek Koolmeister ja Ivo Pilving Kohtuasi OÜ Formet Grupp kaebus Maksu- ja Tolliameti Põhja maksuja tollikeskuse 25. märtsi a maksuotsuse nr / tühistamiseks Vaidlustatud kohtulahend Tallinna Ringkonnakohtu 8. juuni a otsus haldusasjas nr Menetluse alus Riigikohtus OÜ Formet Grupp kassatsioonkaebus Asja läbivaatamine Kirjalik menetlus RESOLUTSIOON 1. Rahuldada OÜ Formet Grupp kassatsioonkaebus osaliselt. 2. Tühistada Tallinna Ringkonnakohtu 8. juuni a otsus haldusasjas nr tehingute osas osaühingutega ALST Grupp ja Allerteks Grupp ning jätta muutmata OÜ Edifis osas. 3. Saata asi tühistatud osas uueks läbivaatamiseks samale ringkonnakohtule. 4. Tagastada kautsjon. ASJAOLUD JA MENETLUSE KÄIK 1. Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskus (PMTK) kontrollis Formet Grupp OÜ käibe maksu arvestamise, deklareerimise ja tasumise õigsust maksustamisperioodil a september ning tulumaksu arvestamise ja tasumise õigsust seoses OÜ-ga ALST Grupp ja OÜ-ga Allerteks Grupp a septembris teostatud tehingutega, mille alusel tehti väljamaksed a oktoobris märtsi a maksuotsusega kohustati OÜ-d Formet Grupp tasuma käibemaksu summas krooni ja tulumaksu ettevõtlusega mitteseotud kuludelt summas krooni. Maksu otsuses esitati järgmised põhjendused: 1) OÜ Formet Grupp põhiliseks tegevusalaks on vanametalli kokkuost füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt. Samuti osutab äriühing autotransporditeenuseid Eesti ja Euroopa Liidu territooriumil ning teostab ehitustöid. Äriühingu põhitegevus toimub kolmes tegevuskohas: Kiviõlis, Kohtla-Järvel ja Lagedil, kus asuvad vanametalli kokkuostupunktid. Äriühing omab kehtivat jäätmeluba ja registree ringut majandustegevuse registris üldehitus- ja lammutustööde alal, samuti on äriühingu nimele väljastatud autoveo kaardid ja veoseload; 2) OÜ Formet Grupp deklareeris kontrollitaval perioodil sisendkäibemaksu summas krooni, kuid kontrollimisel selgus, et äriühingul puudub õigus sisendkäibemaksu krooni maha arvamiseks. Maksuhaldur tuvastas, et kontrollitaval perioodil OÜ Formet Grupp tehingu partneriteks olnud OÜ ALST Grupp, OÜ Edifis ja OÜ Allerteks Grupp on väljastanud kontrollitavale äriühingule
2 fiktiivseid arveid, mille alusel ei ole tegelikkuses kaupade ja teenuste võõrandamist toimunud; 3) lisaks OÜ ALST Grupp, OÜ Edifis ja OÜ Allerteks Grupp arvetele ja OÜ Formet Grupp vana metalli vastuvõtu aktidele ei esitatud muid dokumentaalseid tõendeid, et kaup või teenus on soetatud just arvetel näidatud müüjatelt. OÜ Formet Grupp jättis esitamata kassa dokumendid, arvestatud käibe maksu konto väljatrüki, OÜ-lt ALST Grupp soetatud vanametalli pealelaadimise aadressid ning teabe seoses OÜ-ga Edifis tehtud tehingutega. Ka OÜ ALST Grupp ei täpsustanud tehingute toimumise asjaolusid. Need asjaolud seavad kahtluse alla tehingute tegeliku toimumise; 4) OÜ Formet Grupp laoarvestus ei võimalda kontrollida kauba liikumisi konkreetsete müüjate ja ostjate lõikes. Arvestuses on toodud üksnes kaubaliigi perioodi sissetuleku ja väljamineku kogu mahud rahalises väärtuses, esitatud dokumentidest ei nähtu kauba kogust. Seega pole kontrollitav, kas OÜ-lt ALST Grupp ja OÜ-lt Allerteks Grupp soetatud kauba sissetulek on kajastatud kontrollitava äriühingu laoarvestuses; 5) OÜ ALST Grupp ja OÜ Allerteks Grupp arvete hilinenud tasumine ilma arvetel märgitud viivist arvestamata ning vedaja OÜ Edifis arve tasumata jätmine süvendavad kahtlust tehingute vastavuses tegelikkusele; 6) OÜ ALST Grupp ja OÜ Allerteks Grupp kontodele laekunud summad võeti koheselt sularaha automaatidest deebetkaartidega välja või kanti üle teistele reaalselt mittetegutsevatele äri ühingutele, kust need omakorda sularahas välja võeti; 7) kontrolli käigus esitasid OÜ ALST Grupp esindaja V. Životnikov ja OÜ Formet Grupp esindaja P. Suslov vastuolulist teavet tehingute asjaolude kirjeldamisel. Kui P. Suslovi väitel ei olnud OÜ ALST Grupp ja OÜ Formet Grupp vahel kirjalikku lepingut sõlmitud, siis V. Životnikov kinnitas, et leping oli olemas ja sellele kirjutas alla P. Suslov. Vastuoluliseks osutusid ka kauba kaalumise ja üle andmisega seonduvad andmed; 8) üksnes asjaolu põhjal, et nii P. Suslov kui ka OÜ Formet Grupp Lagedil asuva tegevuskoha juhataja kinnitasid, et on V. Životnikoviga kohtunud, ei saa järeldada, et kaupa on soetatud just OÜ-lt ALST Grupp; 9) OÜ Formet Grupp töötajad N. Hasjanov ja O. Bogatova ei ole teadlikud OÜ-st ALST Grupp, selle esindajast ega kauba soetamisest nimetatud äriühingult; 10) OÜ Allerteks Grupp väited OÜ-le Formet Grupp edasimüüdud vanametalli päritolu kohta on palja sõnalised ja kontrollimatud. P. Suslov ei olnud teadlik OÜ-ga Allerteks Grupp toimunud tehingute asjaoludest, põhjendades seda sellega, et tehinguid teostas Kohtla-Järvel asuva tegevuskoha juhataja, kuid juhataja selgitused nimetatud tehingute osas olid üldsõnalised ja ebapiisavad; 11) OÜ-l Formet Grupp puuduvad konkreetsed andmed OÜ Edifis arvel näidatud tehingu kohta. 3. OÜ Formet Grupp esitas 26. aprillil 2010 Tallinna Halduskohtule kaebuse PMTK 25. märtsi a maksuotsuse tühistamiseks. Kaebuses esitati järgmised põhjendused: 1) üksikjuhtumi kontrolli asemel oli tegemist revisjoniga ning maksuotsus on juba seetõttu õigus -
3 vastane; 2) kaebaja tehingud OÜ-ga ALST Grupp on reaalselt toimunud, kaup on saadud ja selle eest on tasutud Samuti on tuvastatud müüja isik, kelle juhatuse liige kinnitab tehingute toimumist. Ühestki seadusest ei tulene kohustust ostu-müügi lepingu kirjalikuks vormistamiseks või täiendavate dokumentide koostamiseks ja maksuhaldurile esitamiseks. Vaidlusaluste tehingute kohta koostatud kirjalikke müügilepinguid ei allkirjastatud, mida on kinnitanud ka OÜ ALST Grupp juhataja. Maksunduslikult ei oma tähtsust, kus toimus vanametalli vastuvõtmine ja kuidas toimus kauba kaalumine. Maksuhaldur ei ole kahtluse alla seadnud seda, et kaebaja on kauba reaalselt saanud. Vanametalli vastuvõtukoht on tuvastatav kaebaja vormistatud kaaluaktide järgi; 3) tehingute tegemisel ei viidanud miski sellele, et tegemist oleks varifirmadega. Lisaks kontrollis kaebaja tehingute eelselt, et tehingupartner on käibemaksukohustuslane. Kaebaja on ka varem OÜ-ga ALST Grupp ja OÜ-ga Allerteks tehinguid teinud. Kuivõrd OÜ ALST Grupp ja OÜ Allerteks Grupp on kaebajale aasta jooksul müünud märksa rohkem metalli, kui maksuotsuses on kajastatud, siis on arusaamatu, mis põhjusel on maksuhaldur pidanud osa tehinguid toimunuks ja osa mitte; 4) kaaluaktid on vormistatud vastavalt jäätmeseaduse (JäätS) 106 lg 1 nõuetele, kusjuures rohkem nõudmisi seadus vanametalli kokkuostu ja üleandmise dokumenteerimisele ei esita. Kaaluaktid ei pea kajastama transpordiga kaasnevaid asjaolusid, mistõttu on maksuhalduri sellekohased etteheited asjakohatud. Kaaluaktid kinnitavad lisaks laoseisu aruandele asjaolu, et ostetud metall on liikunud kaebaja lattu. Kauba liikumist ja laoseisu kinnitavad ka kaebaja a jäätmearuanded. Kaebaja hoolsuskohustuse täitmise hindamisel tulebki eelkõige kontrollida JäätS 106 nõuete täitmist; 5) OÜ-le Edifis viivise tasumise osas viitab kaebaja võlaõigusseaduse (VÕS) -le 113 ning märgib, et viivise tasumine sõltub eelkõige sellest, kas võlausaldaja asub seda nõudma või mitte, võlgnikul puudub iseenesest kohustus viivist tasuda. Lisaks ei nõuta praktikas viivist, kui arve tasumisel on hilinetud lühikest aega; 6) OÜ Allerteks Grupp juhatuse liige selgitas, et kaebajale müüdud vanametall kaevati välja vana Käva kaevanduse aheraine mäest ja kaup anti üle Kohtla-Järve vastuvõtupunktis. Sama kinnitasid müüja juhatuse liige ja kaebaja esindaja. Maksuhaldur ei ole seadnud kahtluse alla metalli üleandmist Kohtla- Järvel. Kuna vanametall pärineb aheraine mäest, siis ei saagi selle päritolu dokumentaalselt tõestada. Autojuhi seletuskirja kohaselt ei mäleta ta täpselt vedusid aastal, kuid ta ei väida, et ei transportinud Kävalt kaupa; 7) tulumaksu on määratud kaebajale põhjendamatult. Kaebaja viitab Riigikohtule lahenditele nr ja ning märgib, et kuna asjas pole tuvastatud, et kaebaja teadis või pidi teadma, et OÜ ALST Grupp, OÜ Edifis ja OÜ Allerteks Grupp pole tegelikud müüjad, siis on maksu otsus õigusvastane. 4. PMTK esitas kaebusele järgmised vastuväited: 1) PMTK ei ole teostanud OÜ Formet Grupp revisjoni; 2) kaebaja ja OÜ ALST Grupp vahel ei toimunud a septembris tehinguid, kuna OÜ-l ALST
4 Grupp ei saanud müüdavat vanametalli olla. OÜ ALST Grupp juhatuse liikme väitel soetas OÜ ALST Grupp vanametalli TÜ-lt Torumees, kuid selline tehing ei ole kinnitust leidnud. TÜ Torumees ja OÜ ALST Grupp on seotud isikute kontrolli all; 3) OÜ Formet Grupp poolt esitatud laoliikumist kajastav dokumentatsioon ei võimalda tuvastada kauba liikumist hankijate/ostjate lõikes; 4) asjaolu, et nii kaebaja kui ka OÜ ALST Grupp kinnitavad väidetava tehingu toimumist, ei ole piisav tehingu toimumise tõendamiseks. Kaebaja pidi teadma, et väidetavad tehingupartnerid ei olnud tegelikud kauba võõrandajad või teenuse osutajad, kuna ei ole eluliselt usutav, et reaalselt aset leidnud tehinguid oleks võimalik niivõrd vastuoluliselt kirjeldada. Seetõttu ei vasta OÜ ALST Grupp poolt kaebajale esitatud arved käibemaksuseaduse (KMS) 37 lg 7 p 2 tingimustele. Kuna ostja on teinud teadlikult väljamakse mittetegelikule müüjale, siis on alus ka tulumaksuseaduse (TuMS) 51 lg 2 p 3 kohaldamiseks; 5) kaebaja ja OÜ Allerteks Grupp vahel ei toimunud a septembris tehinguid. Väidetavaid tehinguid kinnitavad ainult asjaomaste ühingute juhatuse liikmed, mis on ebapiisav. Kaebaja autojuht kinnitas, et ei mäleta a septembris tehtud sõite, kuid endise Käva kaevanduse territooriumil ei ole ta käinud ammu. Arvestades, et nimetatud seletus on antud a jaanuari keskel, seega kõigest kolm ja pool kuud pärast väidetavat tehingut, siis vana Käva kaevanduse territooriumil vanametalli järel ta ilmselt ei käinud; 6) kaebaja ja OÜ Edifis vahel ei ole a septembris tehingut toimunud. Kaebaja ei ole maksu haldurile selle tehingu osas selgitusi andnud. Kaebajal puuduvad selle tehingu osas andmed. 5. Tallinna Halduskohtu 22. veebruari a otsusega jäeti OÜ Formet Grupp kaebus rahuldamata Kohus põhjendas otsust järgmiselt. 1) OÜ ALST Grupp ei võõrandanud OÜ-le Formet Grupp vanametalli, kuna OÜ-l ALST Grupp ei saanud seda vanametalli olla; 2) kohtus tunnistajana üle kuulatud OÜ Formet Grupp autojuhid kirjeldasid oma sõite üldsõnaliselt ning väitsid, et sõitsid sinna, kuhu kästi, aadresse nad ei mäletanud, firmade ja nende esindajate nimesid ei tea; 3) P. Suslov kinnitas nii maksu- kui ka kohtumenetluses, et OÜ Formet Grupp OÜ-ga ALST Grupp kirjalikku lepingut ei sõlminud, seevastu OÜ ALST Grupp juhatuse liige V. Životnikov kinnitas maksuhaldurile, et kirjalik leping OÜ-ga Formet Grupp sõlmiti, kusjuures lepingu allkirjastas P. Suslov. Alles pärast OÜ Formet Grupp poolt halduskohtule kaebuse esitamist kinnitas V. Životnikov, et kirjalikku lepingut ei sõlmitud; 4) O. Bogatova, kes tegeleb kaebaja Lagedi tegevuskohas metalli kaalumise ja aktide koostamisega, kinnitas maksumenetluse käigus, et talle ei ole tuttav V. Životnikovi nimi ega OÜ ALST Grupp nimetus. Samas on OÜ-le ALST Grupp väljastatud aktidel nii O. Bogatova kui ka V. Životnikovi allkiri kusjuures kohtumenetluse käigus väitis O. Bogatova, et OÜ ALST Grupp nimetus on talle tuttav, kuna
5 see äriühing tõi kaebajale umbes 5 10 korda metalli, kuid V. Životnikovi nimi ei ütle talle midagi. Kui V. Životnikov oleks pidanud P. Susloviga läbirääkimisi kaebaja kontoris, peaks ta olema tuttav ka O. Bogatovale, kes töötab P. Suslovi kõrvalruumis. Väide, et OÜ ALST Grupp on OÜ-le Formet Grupp toonud metalli 5-10 korda, on vastuolus teiste asjas tuvastatud asjaoludega ja OÜ Formet Grupp väidetega. P. Suslovi vande all antud selgituste kohaselt müüs OÜ ALST Grupp OÜ-le Formet Grupp vanametalli umbes aasta jooksul. P. Suslov väitis maksumenetluse käigus, et OÜ ALST Grupp poolt OÜ-le Formet Grupp müüdud metalli on viimane kätte saanud kahelt OÜ ALST Grupp müügiplatsilt, kuid ei nimetanud ühtegi aadressi. Maksumenetluses väitis V. Životnikov, et OÜ-l ALST Grupp ei ole metalli müügiplatse. OÜ Formet Grupp pidi teadma, et väidetavad tehingupartnerid ei olnud tegelikud kauba võõrandajad; 5) kuna OÜ Formet Grupp on teinud väljamakseid, mis on tehtud teadlikult isikule, kes vastavat kaupa tegelikkuses äriühingule ei müünud, on ka tulumaksu määramine põhjendatud. Maksuhalduril ei ole võimalik kontrollida, mille eest tegelikult väljamakseid tehti. Tõendamaks vaidlusaluste arvete alusel tehtud väljamaksete seotust ettevõtlusega, tuleb tuvastada väljamakse ja konkreetse kauba vaheline seos. Kuna kaebaja ei ole käesolevas asjas andmeid tegelike müüjate kohta esitanud, siis ei saa tulumaksu hindamise teel määrata. TuMS 51 lg 2 p 3 kohaldamise aluseks on asjaolu, et ostja tehtud väljamakse kajastamine kuludokumendil ei vasta väljamakse tegelikule sisule ning ostja on teinud teadlikult väljamakse mittetegelikule müüjale; 6) kaebaja ja OÜ Allerteks Grupp vahel pole a septembris samuti tehingut toimunud. Tunnistajate ütlused tehinguga seotud asjaolude kohta on üldsõnalised ja ebamäärased. Vastustaja on tunnistajate ütlustes olevad ebakõlad üksikasjalikult välja toonud maksuotsuses ning kohus nõustub nendega; 7) kaebaja ja OÜ Edifis vahel ei ole a septembris tehingut toimunud. OÜ Formet Grupp ei ole vastanud maksuhalduri järelepärimistele nimetatud tehingu kohta ning kohus nõustub maksuhalduri põhjendustega tehingu fiktiivsuse kohta. OÜ Formet Grupp juhatuse liikmel P. Suslovil puudub tema enda sõnul teave nimetatud tehingu kohta; 8) OÜ ALST Grupp, OÜ Edifis ja OÜ Allerteks Grupp nimel väljastatud fiktiivsetel arvetel näidatud tehinguid ei ole tegelikkuses toimunud. Taoline süstemaatiline fiktiivsete ostuarvete kajastamine oma käibemaksuarvestuses on käsitletav teadlikult toime pandud teona. P. Suslov kui OÜ Formet Grupp tegevust korraldav ja kontrolliv isik pidi olema teadlik, et vaidlusaluste äriühingute nimel väljastatud arvete alusel ei ole tegelikkuses kaupu ega teenuseid soetatud, mis omakorda viitab tahtlusele äri ühingu seadusliku esindaja tegevuses. Kaebaja ei ole tõendanud, et maksusummad on arvestatud valesti. 6. OÜ Formet Grupp apellatsioonkaebuses paluti halduskohtu otsus tühistada ja rahuldada kaebus. Apellatsioonkaebust põhjendati järgmiselt: 1) tehingud kaebaja ning OÜ ALST Grupp ja OÜ Allerteks Grupp vahel on toimunud. Halduskohus ei ole kaebaja väiteid selles osas arvesse võtnud. Kohus kuulas üle kõik isikud, kes olid seotud vanametalli ostmisega, ning kõiki kauba kaalumise ja üleandmisega seonduvaid asjaolusid selgitati põhjalikult. Sellest hoolimata leidis halduskohus, et tunnistajate ja juhatuse liikme ütluste alusel ei saa
6 üheselt järeldada, et septembris 2009 toimusid müügitehingud just OÜ-ga ALST Grupp; 2) halduskohus ei kuulanud V. Životnikovi kohtus tunnistajana üle, rikkudes sellega uurimis põhi mõtet; 3) halduskohus on pidanud oluliseks, kust on kaebaja tehingupartner kauba saanud. Kohus on siin juures eeldanud kaebaja pahausksust. Ostja ei saa kontrollida, kes on kauba müüja tehingu partnerid ja kust kaup algselt pärineb; 4) halduskohus ei tohi põhjendada oma otsust üksnes väitega, et ta nõustub maksuotsuses tooduga, jättes vastamata kaebaja väidetele ja hindamata tunnistaja ütlused. Kaebajale on arusaamatu, mida kohus heidab ette tehingule OÜ-ga Allerteks, kes ei olnud vahendusfirma, vaid isik, kes tegeles metalli väljakaevamisega aherainemäest; 5) kaebaja täitis hoolsuskohustust ega pidanud teadma, et tema tehingupartnerid on varifirmad. Kauba üleandmise kohta on küllaldaselt tõendeid. Asjas pole tuvastatud, miks kaebaja pidi teadma, et maksuotsuses nimetatud äriühingud pole tegelikud müüjad, samuti ei ole selliseid asjaolusid esile toodud kohtumenetluse käigus. Halduskohus ei pööranud otsuse tegemisel tähelepanu asjaolule, et kaebaja hoolsuskohustuse täitmise hindamisel tuleb eelkõige kontrollida JäätS 106 nõuete täitmist; 6) tulumaksu määramise osas ei arvestanud kohus Riigikohtu 1. veebruari a lahendiga asjas nr , milles Riigikohus leidis, et olukorras, kus vaidlusalustele tehingutele ja arvetele vastav kaup on ostjal olemas, kuid maksuhaldur leiab, et ostja pidi teadma, et tegemist pole tegelike müüjatega, on võimalik määrata maksusumma hindamise teel. Ebaõige on halduskohtu väide, et tulu maksu ei ole võimalik määrata hindamise teel, kuna kaebaja ei ole esitanud usaldusväärseid tõendeid tegelike müüjate kohta. 7. PMTK esitas apellatsioonkaebusele järgmised vastuväited: 1) apellatsioonkaebust ei saa menetlusse võtta osas, milles on püütud vaidlustada halduskohtu otsust OÜ-ga Edifis väidetavalt sooritatud tehingute osas. Apellatsioonkaebus tuleb selles osas jätta läbi vaatamata. Apellatsioon kaebuses ei ole esitatud mingeid väiteid, mis võiksid käia OÜ-ga Edifis väidetavalt sooritatud tehingute kohta; 2) kuigi halduskohus on otsuses mitmel puhul nõustunud maksuotsuses toodud seisukohtadega, ei ole see menetlusnormi rikkumine. Sellist teguviisi lubab HKMS 165 lg 2; 3) kohtuotsuses on leitud, et kõigi asjas tuvastatud asjaolude pinnalt võib teha järelduse, et kaebaja pidi teadma, et müüjatena näidatud isikud ei olnud tegelikult müüjateks; 4) halduskohus ei pidanud oluliseks, kas kaebaja ja OÜ ALST Grupp vahel sõlmiti kirjalik müügi leping või mitte, vaid hoopis seda, et väidetava tehingu pooled ei ole üksmeelel, kas nad sõlmisid kirjaliku lepingu või mitte, ning seda, et kohtu jaoks ei olnud tõendina veenev kirjaliku lepingu sõlmimist väitnud poole kohtumenetluses esitatud tõend, et tegelikult kirjalikku lepingut siiski ei sõlmitud; 5) kaebaja etteheide V. Životnikovi ülekuulamata jätmise kohta kohtumenetluses on kohatu olu korras, kus kaebaja esitas kohtule tõendina V. Životnikovi kinnituse, et lepingut siiski ei all kirjastatud, ja kohus võttis selle vastu ning andis sellele ka hinnangu. V. Životnikovi ütlused poleks saanud maksumenetluse
7 tuvastatut ümber lükata; 6) arvestades, et PMTK ei ole möönnud, et kaup oli olemas, on apellatsioonkaebuse väited seoses Riigikohtu otsusega asjas nr asjakohatud. Seoses OÜ-ga Allerteks Grupp väidetavalt sooritatud tehingutega peab PMTK vajalikuks märkida, et haldusasjas nr tehtud otsuses Riigikohtu poolt väljendatud seisukohad ei anna alust apellatsioonkaebuse rahuldamiseks ka seetõttu, e selles asjas ei saa eeldada, et kaupa ei saadud tasuta. 8. Tallinna Ringkonnakohtu 8. juuni a otsusega jäeti OÜ Formet Grupp apellatsioonkaebus rahuldamata ja halduskohtu otsus muutmata. Ringkonnakohus põhjendas otsust järgmiselt: 1) maksuotsuses ei ole kaebajale ette heidetud hoolsuskohustuse täitmata jätmist. Maksuotsus põhineb asjaolul, et kaebaja ning OÜ-de ALST Grupp, Allerteks Grupp ning Edifis vahel ei ole tegelikult tehinguid toimunud, kaebaja pole arvetel näidatud kaupa ega teenust saanud ning tegemist on fiktiivsete tehingutega. Kohtumenetluses on maksuhaldur samuti jäänud seisukohale, et vaidlus aluste tehingute objektiks olnud vanametalli pole kaebaja saanudki. Maksuhalduri esindaja on 10. märtsi a kohtuistungil selgelt väljendanud, et käivet pole toimunud ning kuna tehinguid ei toimunud, pole ka võimalik, et kaebaja ühe tehingu poolena sellest teadlik ei olnud (I kd, tl 217). Seega ei oma käesoleva asja lahendamisel tähendust küsimus, kas kaebaja on hoolsuskohustust piisavalt täitnud. Maksuhaldur on kvalifitseerinud vaidlusalused tehingud näilikeks ning lähtunud maksustamisel asjaolust, et kui kaebaja maksab fiktiivseid arveid kaupa saamata, pole kaebaja heauskselt käitunud; 2) maksuhaldur on maksuotsuses veenvalt põhjendanud oma kahtlust, et kaebaja ja väidetavate tehingu partnerite vahel pole tegelikult tehinguid toimunud ning seega käive puudub. Tegemist on näilike tehingutega MKS 83 lg 4 mõttes, kusjuures hoolimata käibe mittetoimumisest püütakse sisendkäibemaksu alusetu mahaarvamise abil saavutada maksueelist. Ringkonnakohus nõustub maksu otsuse ning kohtuotsuse sellekohaste põhjendustega. HKMS 165 lg 2 ja 201 lg 4 lubavad sellisel juhul mitte korrata maksuotsuse ja kohtuotsuse põhjendusi, kui ringkonnakohus jätab otsused muutmata ega kaldu esitatud põhjendustest kõrvale. Ringkonnakohus leiab, et halduskohus on seda võimalust õigustatult kasutanud ning jätab ka ise eelnevates otsustes toodud tõendite analüüsi kordamata, keskendudes apellatsioonkaebuses esitatud väidetele vastamisele; 3) OÜ-ga Edifis tehtud tehingu osas pole kaebaja apellatsioonimenetluses täiendavaid väiteid esitanud, kuid on siiski jäänud maksuotsuse täies ulatuses vaidlustamise juurde. Seepärast märgib ringkonnakohus, et kaebaja on sisendkäibemaksu mahaarvamiseks kasutanud arvet, millelt ei nähtu transporditeenust iseloomustavad andmed, lisaks on arve tasumata. Kuna selle tehingu toimumise osas tekkinud kahtlusi ei kõrvaldanud ka kumbki tehingupool, on maksuhaldur ja kohus põhjendatult leidnud, et selle tehingu osas pole sisendkäibemaksu mahaarvamine lubatav; 4) OÜ ALST Grupp ei saanud kaebajale vanametalli müüa. Kaebaja töötajad, kes ütlusi andsid, ei toonud selgust küsimusse, kus vanametalli üleandmine vaidlusaluste tehingute puhul toimus või millistelt OÜ ALST Grupp metallikogumise platsidelt seda veeti. Kohus on kõiki esitatud tõendeid
8 otsuses käsitlenud ning kohtu arvamuse kujunemine on otsusest nähtav. Kohus on selgitanud, miks tehingupoolte juhatuse liikmete väited tehingute toimumise kohta paistavad vastuolulised ja eba usutavad, ega ole selle järelduse tegemisel tuginenud ainuüksi V. Životnikovi maksumenetluses esitatud ja hiljem tagasi võetud väitele, et tehingupartneritel oli sõlmitud kirjalik leping, mille all kirjastas P. Suslov. Õige on kaebaja seisukoht, et kohus rikkus menetlusnormi (kuni 31. detsembrini 2011 kehtinud HKMS 16), jättes pikemalt põhjendamata rahuldamata kaebaja taotluse V. Život nikovi ülekuulamiseks tunnistajana. Samas ei ole see menetlusnormi rikkumine tinginud oluliste asjaolude väljaselgitamata jätmist ega viinud kohut ebaõige otsuse tegemisele, sest V. Životnikov esitas selgitused kohtule kirjalikult ning kohus on neid otsuse tegemisel arvestanud. Apellatsioon kaebusest ei selgu, milliseid asjaolusid oleks tunnistaja saanud veel tõendada. 5) OÜ Allerteks Grupp poolt vanametalli kaevandamine Käva vana kaevanduse aherainemäest pole usutav. Seega pole usutav ka tehingute toimumine OÜ-ga Allerteks Grupp. Vanametalli üleandmise kohta koostatud aktil märgitud veoki juht ei ole Käva kaevandusest vanametalli peale võtnud. Pole usutav, et Käva aherainemäest ekskavaatoriga välja kaevatud vagonetid, rattad, rööpad või muud rasked esemed veeti käsitsi konteinerisse, mis asus eemal linnas; 6) ringkonnakohus ei pea kaebaja apellatsioonkaebuse väiteid põhjendatuks ka tulumaksu määramist puudutavas osas. Kuigi kaebaja poolt viidatud Riigikohtu 1. veebruari a otsuse (haldusasi nr ) kohaselt ei ole kohane maksuhalduril keelduda tulumaksu määramisest hindamise teel põhjendusega, et maksukohustuslane pole täitnud kaasaaitamiskohustust ega esitanud andmeid tehingu tegeliku teise poole kohta, on selles haldusasjas piisavalt usutavalt põhjendatud maksuhalduri kahtlus, et kaebaja pole vaidlusalust vanametalli soetanud ega selle eest tasunud. Kaebaja ei ole maksu halduri kahtlusi kõrvaldanud. Maksuhaldur on maksuotsuses analüüsinud kaebaja laoarvestust ning leidnud, et selle pinnalt ei ole võimalik kindlaks teha, millised kogused vanametalli mingil ajahetkel laos olid. Kaebaja on kohtumenetluses esitanud jäätmearuanded ning leiab, et aruannetes esitatud arvandmed kinnitavad, et ostetud vanametall on edasi müüdud, mis omakorda tõendab, et vana metall oli reaalselt olemas. Jäätmearuanded on esitatud kaebaja poolt elektrooniliselt 28. märtsi a kirja lisana, kuid nende väljatrükk toimikus (I kd, tl ) on puudulik. Puudulik on ka kaebaja esindaja poolt ringkonnakohtu istungil esitatud väljatrükk, sest jäätmearuande mõlemad tabelid käsitlevad Kiviõlis asuva jäätmekäitluskoha andmeid. Elektrooniliselt esitatud jäätmearuande tabelist 3 selgub, et OÜ-lt ALST Grupp ostetud vanametalli koguseid on deklareeritud nii Lagedi kui Kiviõli jäätmekäitluskoha jäätmearuandes samas mahus. Näiteks rauda ja terast on OÜ ALST Grupp müünud nii Lagedile kui Kiviõlisse 620,390 tonni. Maksuotsuse kohaselt on kaebaja raamatu pidamises dokumendid, millest nähtub krooni ulatuses vanametalli eksportimine septembris 2009 Läti äriühingule SIA Linete, esitatud on ka dokumendid a septembri arvete osalise tasumise kohta detsembris 2009 ja jaanuaris 2010, kuid jäätmearuandes ei ole nimetatud äri ühingule vanametalli eksporti deklareeritud. Seega pole jäätmearuanded usaldusväärsed. Eelnevast tulenevalt ei saa laoarvestuse ega jäätmearuannete alusel tuvastada, et kaebaja vaidlusaluse vana metalli ikkagi soetas ning selle eest
9 kellelegi tasus; 7) ringkonnakohtu hinnangul on käesolevas asjas alus TuMS 51 lg 2 p 3 kohaldamiseks kogu OÜ-dele ALST Grupp ja Allerteks Grupp vaidlusalusel perioodil makstud summade maksustamiseks, sest kaebaja poolt maksuhaldurile esitatud algdokumendid ei vasta nõuetele ning tõenditest ei nähtu, et kaebaja oleks vanametalli tegelikult soetanud ning teinud ettevõtlusega seotud väljamakseid. MENETLUSOSALISTE PÕHJENDUSED 9. OÜ Formet Grupp taotleb kassatsioonkaebuses, et Riigikohus tühistaks ringkonnakohtu otsuse ja saadaks asja tagasi uueks läbivaatamiseks. Kassaator leiab, et ringkonnakohtu otsus on vastuolus maksuotsusega ja halduskohtu otsusega. Nimelt on ringkonnakohus asunud uudsele seisukohale, et maksuotsuses pole kaebajale ette heidetud hoolsuskohustuse täitmata jätmist, sest tegelikult tehinguid ega kaupa polnudki. Ring konna kohus pidas tehinguid näilikeks MKS 83 lg 4 tähenduses. Maksuotsuses (lk 3 teine lõik) aga kaheldakse kaebaja heausksuses, st hoolsuskohustuse täitmata jätmise etteheidet. Maksu otsuses ja halduskohtu otsuses puudub igasugune märge, et vaidlusalused tehingud olid näilikud. Halduskohtu otsuse järgi pidi kaebaja teadma, et tegemist pole tegelike müüjatega. Maksuotsusest tuleneb kaebajale etteheide, et müüjaks oli tundmatu kolmas isik ja kaebaja rikkus hoolsuskohustust. Maksu otsuses puudub väide, et kaupu polnudki. Ka halduskohtu otsuses (lk 19) on kajastatud sama positsioon. Tulumaksu määramise osas on ringkonnakohus jätnud tähelepanuta Riigikohtu seisu kohad analoogilise vaidluse lahendamisel ( ) ning igakülgselt uurimata ja hindamata asjas kogutud tõendid, eriti seoses jäätmearuandlusega. 10. PMTK kirjalikus vastuses kassatsioonkaebusele väidetakse: 1) OÜ Formet Grupp pole ostjana vaidlusalust kaupa saanud. Seepärast ei tõusetu ka hoolsus kohustuse täitmise küsimus. Kuna OÜ Formet Grupp kaupa ei saanud, tuleb teha järeldus, et OÜ Formet Grupp on tahtlikult kajastanud maksuarvestuses tegelikult mittetoimunud tehinguid (vastuse p 2.5); 2) kauba puudumisele viitavad eelkõige kolm asjaolu kogumis (p 2.6): vastuoluline teave kauba transpordi osas, metalli ei saanud olla isikul või asukohas, kust see väidetavalt saadi ja laoarvestus ei võimalda tuvastada kauba saamist OÜ-le ALST Grupp ja OÜ-le Allerteks Grupp tehtud välja maksete eest. "Sisuliselt taandub Osaühingu Formet Grupp poolt maksumenetluses antud info sellele, et kontrollitaval perioodil soetas Osaühing Formet Grupp metalli. PMTK ei ole seda kahtluse alla seadnudki. PMTK on tuvastanud, et metalli ei ole soetanud OÜ-le ALST Grupp ja OÜ-le Allertaks Grupp tehtud väljamaksete eest; selle ümberlükkamiseks (MKS 150 lg 1) ei ole Osaühing Formet Grupp mingeid tõendeid esitanud: asjaolu, et Osaühing Formet Grupp soetas septembris metalli, ei näita kuidagi seda, et ta soetas seda metalli just nimelt asjaomaste välja maksete eest [---]"; 3) apellatsioonkaebus esitati tõendite hindamise peale ja ringkonnakohus hindaski tõendeid teisiti kui halduskohus (p 2.11); 4) Riigikohtu lahendist tuleneb, et kui teeseldakse tehingu toimumist, kusjuures kaupa polegi, ei ole MKS 83 lg 4 kohaldamine vajalik, sest pole vaja tuvastada maksueelise saamist
10 (p 2.13); 5) laoarvestuse osas nõustub PMTK kassaatoriga "ükski norm vahetult ei kohusta osaühingut Formet Grupp pidama laoarvestust ostja ja müüja lõikes. Siiski kohustavad MKS 56 lg 2 ning 57 lg 3 maksukohustuslast pidama arvestust moel, mis võimaldab mõistliku aja jooksul saada ülevaade tehingute toimumise ja muude maksustamise seisukohalt oluliste asjaolude kohta." (P 2.16.) Maksu menetluses tekkis kahtlus kauba saamise osas ja laoarvestus ei võimaldanud seda kontrollida (p 2.17); 6) jäätmearuannete alusel pole võimalik tuvastada konkreetse tehingu alusel kauba saamist, samuti ka kontrolliperioodil (september 2009) saadud kaupa üldse (2.19); 7) haldusasjas tehtud lahendis selgitas Riigikohus, et maksustamine hindamise teel on põhjendatud vaid juhul, kui on alus eeldada, et kaup on siiski soetatud ja selle eest on tasutud. Maksumenetluses selliseid aluseid ei tuvastatud, sest mõistlik on eeldada, et kaupa polnudki. KOLLEEGIUMI SEISUKOHT 11. Kolleegium nõustub maksuhalduri ja kohtute seisukohaga, et OÜ-l Formet Grupp puudus õigus kajastada maksuarvestuses OÜ Edifis arvel näidatud käibemaksu. Vaidlustatud maksuotsuses (lk 14, p 3.2) on selgitatud, et nimetatud arvel on teenusena märgitud: "[v]astavalt kokkuleppele transportteenused septembris a", ühikuna "töö" ja kogusena "1". Viidatud kokkulepet ega teenuse osutamise täpsemaid andmeid pole maksuhaldurile ega kohtutele esitatud. Seega on jäänud selgusetuks, millise konkreetse teenuse eest on arve esitatud. Maksustamisel on sellises olukorras põhjendatud asuda seisukohale, et vaidlusalust teenust pole kaebaja saanud. Kolleegium selgitab, et KMS 4 lg 1 p 1 alusel loetakse käibeks teenuse osutamist ettevõtluse käigus ja 11 lg 1 p-de 1 ja 2 alusel on teenus saadud päeval, mil toimus teenuse osutamine või selle eest tasumine. Neis sätetes peetakse silmas konkreetse, oluliste tunnuste abil identifitseeritava teenuse osutamist. Selles asjas pole kaebaja suutnud näidata, et ta on saanud OÜ-lt Edifis konkreetse teenuse, mis oleks identifitseeritav. Teenuse saamisega kaasneb õigus arvata nõuetekohase arve alusel sisendkäibemaks maha (KMS 31 lg 1). Nõuetekohane on arve, mis vastab KMS -s 37 sätestatud tingimustele. KMS 37 lg 7 p-de 5 ja 7 alusel tuleb arvel märkida teenuse nimetus või kirjeldus, teenuse maht ja teenuse osutamise kuupäev. Kolleegiumi arvates ei vasta OÜ Edifis arve ilmselgelt neile tingimustele. Kui kaebaja olekski vaidlusaluse teenuse saanud, puuduks tal ikkagi sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus, sest mahaarvamine saab toimuda vaid nõuetekohase arve alusel. 12. Kolleegiumi arvates on maksuhalduri ja kohtute seisukohad osaühingute ALST Grupp ja Allerteks Grupp arvetel märgitud kauba saamise osas ebamäärased ja vastuolulised. Kolleegium ei pea silmas seda, kas kaup saadi osaühingutelt ALST Grupp ja Allerteks Grupp, vaid vastavas koguses metallijäätmete kokkuostmist ükskõik milliselt müüjalt. Maksuotsusest nähtub maksuhalduri positsioon, et kaupa ei saadud vaidlusaluste tehingute alusel ja osaühingud ALST Grupp ja Allerteks Grupp pole kaebajale tegelikult kaupa müünud. Maksuotsuses puudub samas ka selgesõnaline väide, et vaidlusalustel arvetel märgitud kaup saadi arveid esitanud
11 osaühingute asemel tundmatult isikult. Halduskohtu istungil vastas maksuhalduri esindaja küsimusele: "Kas teie seisukoht on, et kaup osteti tundmatutelt või et kaupa üldse ei olnud?" järgmiselt: "Meil ei ole selles osas seisukohta. Meie seisukoht on, et kõnealuste tehingute raames ei ole kaupa liikunud. [-- -] Maksuotsus ei ütle, kas kaupa oli või mitte, ta ütleb, et nende tehingute raames seda ei liikunud. [---] Me ei välista, et kaup oli ostetud füüsilistelt isikutelt, see ei huvita meid." (II kd, tl 25.) Kirjalikus vastuses kassatsioonkaebusele on maksuhaldur väljendanud oma seisukohta kauba saamise osas endiselt umbmääraselt (vt otsuse p 10 alap 1, 2 ja 5 7). 13. Ringkonnakohtu otsuses on märgitud, et kaebaja pole osaühingutelt ALST Grupp ja Allerteks Grupp arvetel näidatud kaupa saanud ja kohtumenetluses on maksuhaldur jäänud seisukohale, et "vaidlusaluste tehingute objektiks olnud vanametalli pole kaebaja saanudki" (p 9). Otsuse p-s 17 märgib ringkonnakohus, et selles asjas on "piisavalt usutavalt põhjendatud maksuhalduri kahtlus, et kaebaja pole vaidlusalust vanametalli soetanud ega selle eest tasunud", seejärel, et pole võimalik "tuvastada, et kaebaja vaidlusaluse vanametalli ikkagi soetas ning selle soetamise eest kellelegi maksis". 14. Kolleegiumi arvates on ringkonnakohus omistanud maksuhaldurile põhjendamatult seisukoha, et vaidlusalust kaupa ei soetatudki. Ringkonnakohtu samasisuline järeldus kauba soetamise osas ei toetu seega maksuhalduri positsioonile ja on ka sisuliselt põhjendamata. 15. Kauba saamise tuvastamine, hoolimata sellest, kas kaup saadi väidetavalt müüjalt või tundmatult isikult, on oluline maksustamisel kontrollitavate asjaolude määramisel. Kui kaupa ei saadudki, tuleb vastav väljamakse reeglina tulumaksustada ja ostjal puudub õigus sisend käibemaksu mahaarvamiseks. Reeglina on välistatud ka ostja heausksus. Kui kaup saadi tundmatult isikult, on sisendkäibemaksu mahaarvamise osas oluline, kas ostja teadis, et tehingu teine pool pole tegelik müüja või pidi ta seda teadma. "Pidi teadma" tähendab, et kogutud tõendid ja tuvastatud asjaolud kogumis viitavad sellisele olukorrale või oleks ostja saanud hoolsus kohustust täites teada, et tegemist pole tegeliku müüjaga. Kui kaup siiski saadi, kuigi ostja pidi teadma, et tegemist pole tegeliku müüjaga, tuleb maksu halduril ikkagi kaaluda, kas on võimalik ja vajalik määrata tulumaks hindamise teel. 16. Selle haldusasja lahendamisega seoses soovib kolleegium juhtida maksuhalduri ja kohtute tähelepanu veel mõnedele võimalustele vältida ebamäärasust ja muuta kohtumenetlus eesmärgi pärasemaks. Kolleegium soovitab kasutada mõisteid "võltsarve" ja vajadusel ka "näilik tehing", eristades see juures sellist näilikku tehingut, millega varjatakse teist tehingut. Nn fiktiivseid tehinguid ei saa põhjendusteta, täpsustusteta ja selgitusteta lugeda näilikeks tehinguteks MKS 83 lg 4 mõttes. Kolleegium on viimati selgitanud näilike tehingutega seonduvat asjades nr , p-d 18 22, ja , p-d Eristada tuleb olukorda, kus müüja tegelikult ettevõtluses ei osale, olukorrast, kus müüja on oma tegevuse, sh maksuarvestuse ja maksude tasumise, korraldanud õigusvastaselt. Kolleegium on korduvalt selgitanud, et heauskne ostja ei vastuta müüja tegevuse õigusvastasuse eest. Maksuhalduri ja
12 kohtute seisukoht, et müüja ei saanud kaupa ostjale üle anda seepärast, et selle kauba soetamine müüja poolt pole kontrollitav või et müüjal ei saanud sellist kaupa olla, on ebamäärasuse tõttu asjassepuutumatu. Maksustamise seisukohast ei oma tähtsust, kas müüja poolt pakutava kauba n-ö päritolu on õiguspärane või mitte. Kui müüjal ei saanud sellist kaupa tõepoolest õiguspäraselt olla, ei saa ainuüksi sellest asjaolust järeldada, et kaupa polnudki. Eeskätt ja enamasti tõendavad tehingu toimumist tõendid üleantud kauba või saadud teenuse kohta, tasumine müüja pangakontole, arve, tehingu kajastamine raamatupidamises ja maksuarvestuses ning (kontrolli misel) poolte kinnitus tehingu toimumise kohta. Kolleegiumi arvates ei saa kõiki tõendeid kogumis hinnates jätta konkreetse põhjenduseta esimeses lauses nimetatud tõendeid kõrvale. Eri seadustega võib olla kehtestatud tehingute dokumenteerimise täpsem kord. Ka vaidlus alustele tehingutele laieneb selline kord jäätmeseaduse 106. Maksuhaldur ja kohtud on jätnud tuvastamata, kas kaebaja on jäätmeseaduse mõttes metallijäätmete koguja ja kas ta pidi jäätme seaduse 106 lg 1 alusel koostama kokkuostu kohta kahepoolselt allkirjastatud dokumendi. Sellise dokumendi puudumine tähendaks, et kaebajal puudub seaduse nõuetest tulenev tõend tehingu toimumise kohta, mis võib põhjendada kahtlust, et tegemist on võltsarve ja näiliku tehinguga ning et tõendamiskoormus läheb vastavalt MKS -le 150 kaebajale üle. 17. Seoses OÜ Allerteks Grupp poolt väidetavalt müüdud metallijäätmetega, mis pärinevat vana Käva kaevanduse prügimäelt, pole kolleegiumi hinnangul veenev arutlus selle üle, kas prügimäelt sellises koguses metallijäätmete "kaevandamine" on usutav (ring konna kohtu otsuse p 16). Väited raskete metalli jäätmete konteinerisse toimetamise kohta käsitsi ei arvesta aga võimalusega, et jäätmeid veeti "kaevanda miseks" kasutatud mehhanismidega. Maksuotsuse lisast nr 1 nähtub, et väidetavalt osteti osaühingutelt ALST Grupp ja Allerteks Grupp a septembris mitmesuguseid metallijäätmeid ca 350 tonni. Kui sellises koguses kaupa soetati, pole kolleegiumi arvates eluliselt usutav, et see kaup saadi tasuta. Nõustuda ei saa maksuhalduri ja kohtute seisukohaga jäätmearuannete kui tõendi osas. Nimetatud aruandest nähtub, et aastal andis Allerteks Grupp OÜ kaebajale üle 421,05 tonni terast (II kd, l 199), ALST Grupp OÜ aga 620,39 tonni terast (II kd, l 200), 42,12 tonni roostevaba terast ja 3,2 tonni vaske (II kd, l 201). Asjaolu, et aruanne ei kinnita metallijäätmete üleandmist a septembris, vaid kogu a jooksul, ei muuda seda tõendit asjakohatuks. Aruanne kinnitab, et osaühingud ALST Grupp ja Allerteks Grupp on kaebaja poolt deklareeritud kui talle metallijäätmeid müünud isikud ja aruandesse märgitud kogus pole vastuolus väidetavalt septembris kaebaja poolt neilt äriühingutelt ostetud kogusega. 18. Ringkonnakohtul tuleb käibemaksukohustuse kontrollimiseks seoses osaühingutega ALST Grupp ja Allerteks Grupp väidetavalt tehtud tehingutega moodustada tõendite ja asjaolude kogum ja hinnata uuesti, kas vaidlusalused tehingud toimusid, ja vajadusel ka seda, kas kaebaja teadis või pidi teadma, et tegemist pole tegelike müüjatega. 19. Kui ringkonnakohus asub seisukohale, et väidetavalt vaidlusaluste tehingute alusel soetatud kaup saadi hoopiski tundmatult isikult ja OÜ Formet Grupp teadis või pidi teadma sellest, tuleb
13 maksuotsust kontrollida ka selles osas, kas maksu haldur pidi otsustama vajaduse ja võimaluse üle määrata tulumaksusumma hindamise teel. Sarnases asjas ( , p-d 34 44) on kolleegium juba selgitanud maksustamist hindamise teel. 20. Eeltoodud põhjustel tühistab kolleegium ringkonnakohtu otsuse tehingute osas osaühingutega ALST Grupp ja Allerteks Grupp ning jätab muutmata OÜ Edifis osas. Seega rahuldatakse kassatsioon kaebus osaliselt, sest OÜ Edifis osas kolleegium ringkonnakohtu otsust ei tühista, vaid jätab selle muutmata. Asi tuleb saata tühistatud osas samale ringkonnakohtule uueks läbi vaatamiseks. Tõnu Anton, Indrek Koolmeister, Ivo Pilving
EUROOPA INIMÕIGUSTE KOHUS TEINE OSAKOND KOHTUASI NIKITIN JT vs. EESTI (Kaebused nr 23226/16 ja veel 6) KOHTUOTSUS STRASBOURG 29. jaanuar 2019. a Käesolev kohtuotsus jõustub konventsiooni artikli 44 lõikes

matches: RIIGIKOHUS Kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus Riigikohus kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus Riigikohus kohus KOHUS


Vilsandi Rahvuspargi Administratsiooni põhimäärus – Riigi Teataja
Vilsandi Rahvuspargi Administratsiooni põhimäärus
RTL 2000, 109, 1680
Vastu võetud 11.10.2000 nr 64
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378) paragrahvi 43 lõike 5 alusel ning tulenevalt «Kaitstavate loodusobjektide seaduse» (RT I 1994, 46, 773; 36/37, 555; 1999, 54, 583; 95, 843) paragrahvi 6 lõikest 2.
§ 1. Vilsandi Rahvuspargi Administratsioon (edaspidi administratsioon, lühendatult Vilsandi RP) on Keskkonnaministeeriumi hallatav riigiasutus, mis on asutatud keskkonnaministri 14. jaanuari 1991. a määrusega nr 5 «Riiklike looduskaitsealade formeerimise kohta juriidilisteks isikuteks».
§ 4. Administratsioon asub Saare maakonnas Kihelkonna vallas. Administratsiooni postiaadress on Loona küla, 93401 Saare maakond.
6) korraldab ja teostab kaitstava loodusobjekti tutvustamist, propageerib loodushoidlikku mõtteviisi ning osaleb kohaliku kultuuripärandi säilitamises;
8) teostab ja koordineerib loodusuuringuid ja loodusseiret ning korraldab keskkonnaalast haridustööd;
9) teostab rahvuspargi loodusliku, maastikulise ja kultuurilise terviku ning ökosüsteemide kaitset;
10) teostab looduslike ja poollooduslike koosluste ning kaitstavate loodusobjektide kaitset ning osaleb liigikaitsetöös;
11) korraldab looduskaitselisi hooldustöid;
12) organiseerib loodusobjekti tähistamist looduses;
13) täidab muid talle õigusaktidega pandud ülesandeid.
7) kinnitab administratsiooni kodukorra, raamatupidamise sise-eeskirja ja töötajate ametijuhendid;
§ 9. Direktor annab käskkirju tööalastes küsimustes.
§ 10. Administratsioon on aruandekohustuslik keskkonnaministri ees.
§ 11. Administratsioonil on sõõrikujuline 35-mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Pitsatil võidakse kasutada administratsiooni lühendnimetust. Administratsioonil on sümbol, millel on kujutatud emas- ja isaskirjuhahka nende vahele jääva hahamunaga, mis sümboliseerib hahkade bioloogilist mitmekesisust Läänemerel.
§ 12. Administratsiooni valduses oleva riigivara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub «Riigivaraseadusega», selle alusel antud Vabariigi Valitsuse määrustega ning keskkonnaministri poolt määratud korras.
§ 13. Administratsioon peab raamatupidamisarvestust ning esitab aruandeid seaduse alusel kehtestatud korras.
§ 14. Administratsiooni korraldab ümber või tema tegevuse lõpetab keskkonnaminister.
§ 15. Tunnistada kehtetuks keskkonnaministri 3. oktoobri 1994. a määrus nr 49 «Vilsandi Rahvuspargi põhimääruse kinnitamine».


24/7 veebiseminar - Töölepingu muutmine ja Töötukassa hüvitise taotlemine. Koolitaja: Jaanika Reilik-Bakhoff - Addenda
24/7 veebiseminar - Välismaalaste töötamine eriolukorra järgselt. Koolitaja: Jaanika Reilik-Bakhoff 24/7 veebiseminar - Tööõigus eriolukorra järgselt. Töötasu hüvitis, sealhulgas mõju puhkusetasudele. Koolitaja: Jaanika Reilik-Bakhoff 24/7 Veebiseminar - Praktiline finantsanalüüs. Koolitaja: Maire Otsus-Carpenter 24/7 veebiseminar - Mida peab teadma psühholoogilisest kriisist ning kuidas käituda. Koolitaja: Anneli Salk 24/7 Veebiseminar - Majandusaasta aruanne 2019 ja COVID-19 mõju kajastamine. Koolitaja: Maire Otsus-Carpenter Sisekoolitus - Efektiivne meeskond Sisekoolitus - Strateegiline juhtimine Sisekoolitus - Efektiivsed suhtlemisoskused 24/7 veebiseminar - 12 tööriista: Kuidas motiveerida ja toetada meeskonda kaugtööl. Koolitaja: Tiina Saar-Veelmaa 24/7 veebiseminar - Digitaaldokumentide arhiveerimine ja säilitamine – kas keeruline ja kulukas? Koolitaja: Maila Kukk 24/7 Veebiseminar - Dokumentide loetelu koostamine ja ajakohastamine. Säilitustähtaegade määramine. Koolitaja: Maila Kukk 24/7 veebiseminar - Arhiivieeskirja ja määruse „Teenuste korraldamise ja teabehalduse alused“ kavandatavad muudatused. Koolitaja: Maila Kukk 24/7 veebiseminar - Teabehalduskorra ja dokumentide liigitusskeemi koostamine ning ajakohastamine. Koolitaja: Maila Kukk Professionaalne klienditeenindus. Kuidas toime tulla raske kliendiga Kuidas toime tulla tööstressiga ning olla vaimselt võimekas
24/7 veebiseminar - Töölepingu muutmine ja Töötukassa hüvitise taotlemine. Koolitaja: Jaanika Reilik-Bakhoff
Veebiseminar on salvestatud 28. aprillil 2020.
Veebiseminari eesmärk on anda ettevõtte omanikele, tegev- ja personalijuhtidele ning raamatupidajatele teadmisi Töötukassa töötasu hüvitamise kriteeriumidest ning korrast. Anname selgituse TLS § 35 (töötasu maksmine töö mitteandmisel) ja § 37 (töötasu vähendamine) rakendamise kohta.
milline on korrektne töötasu vähendamise teade.
kuidas käib töötasu arvestamine kuutasu, tunnitasu, osalise tööaja, summeeritud tööaja ja teiste erijuhtude puhul.
millised on töötasu hüvitise taotlemise reeglid ja riskid.
kes mida TSD-l deklareerib
milline on Töötukassa hüvitise mõju hilisemale puhkusetasule ja haigushüvitistele
millised on õiguspärased võimalused töökoormust ning töötasu muuta, kui Töötukassa meetmeid ning TLS § 37 enam kohaldada ei saa
TLS § 37 töötasu vähendamise eeldused ning protsess, näide korrektsest teatest
töötasu arvestamine TLS § 37 alusel, sh kuutasu, tunnitasu, osaline tööaeg, öötöö, ületunnitasu, summeeritud tööaeg, töö mitteandmisel
TLS § 35 keskmise töötasu säilitamine
töötukassale taotluste esitamise reeglid, tõendamine ning riskid
töötasu ja puhkusetasu arvutamine koos Töötukassa hüvitisega, lisaks, kes mida TSD-s deklareerib
töötasu arvestamine, kui tööandja taotleb töötasu hüvitist Töötukassa kaudu
töötasu vähendamise ja Töötukassa töötasu hüvitise mõju hilisemale põhipuhkuse tasu ja haigushüvitise arvestamisel


Maksumaksja portaal - Maksuviktoriini võitjad selgunud. Lasse Lehis - 2007 > aprill (nr 4) - EML ajakiri MaksuMaksja
EML ajakiri MaksuMaksja > 2007 > aprill (nr 4) > Maksuviktoriini võitjad selgunud. Lasse Lehis
Maksuviktoriini võitjad selgunud. Lasse Lehis
Kõikidest küsimustest, mida EML on küsinud TSD küsimuste kohta, kõige tähtsam küsimus, et mitte öelda küsimuste küsimus on siiski see: “Mille k….di pärast seda jama vaja on?” Sellele küsimusele antud vastusega mina isiklikult kindlasti rahul ei ole.
MTA vastuses on öeldud, et TSD küsimustik on oluline, et juhtida maksumaksja tähelepanu võimalikule vajadusele hinnata seotud isikutega toimuvate tehingute väärtusi ja võrrelda neid turuväärtusega.
Armastuskiri või ähvarduskiri?
Minu arvates on maksudeklaratsioon siiski maksu arvutamise dokument. Nii on ka kirjas maksukorralduse seaduse §-s 85. Maksuhalduri ja maksumaksja vaheline suhtlus ei pea toimuma ainult maksudeklaratsioonide kaudu. On mitmeid muid sobivamaid meetodeid, mille kaudu maksuhaldur saab maksumaksjat teavitada toimunud seadusemuudatustest ja juhtida maksumaksja tähelepanu vajadusele olla seadustega kursis.
Näiteks kui maksumaksjate liit soovib oma liikmeid teavitada uuest koolitusüritusest, siis me avaldame sellekohase reklaami ajakirjas ja kodulehel või saadame näiteks e-postiga vastava teate. Me näiteks ei trüki koolituskava liikmemaksuarvele. Kui me soovime liikmelt saada arvamusi ja ettepanekuid koolituse teemade või lektorite valiku kohta, siis me jagame koolitusel välja tagasiside lehed või paneme kodulehele välja küsitlusankeedi. Kindlasti ei hakkaks me kunagi kedagi sundima, et ta näiteks koolituse arve tasumisel peaks märkima maksekorralduse selgituste lahtrisse ettepanekuid või hinnanguid koolituse kohta. Ühesõnaga – iga asi õigel ajal ja õiges kohas.
Alati võib esineda erandeid ja nii on ka mõnes maksudeklaratsioonis ette nähtud näiteks maksuvabade tulude või väljamaksete deklareerimine (nt dividendide deklareerimine vormil INF1 või välismaalt saadud palga ja dividendide deklareerimine füüsilise isiku tuludeklaratsioonis). Iga erand peab olema põhjendatud, info kogumiseks peab olema vajadus. Välistulude deklareerimise põhjus on täiesti olemas, sest on vaja kontrollida, kas maksuvabastuse tingimused on täidetud. Ka dividendide deklareerimine on õigustatud, sest see annab maksuhaldurile teavet füüsilise isiku legaalsete sissetulekute kohta ja kogutud info võib elimineerida maksupettuse kahtlusi.
Seotud isikutega tehtud tehingute kohta kogutud teave ei anna minu arvates mingit maksuhalduri tööks oluliselt vajalikku infot. Lihtsalt selleks, et iga kuu maksumaksjatele meelde tuletada, et teatud juhtudel võib teatud tehingutelt tekkida teatud summas tulumaksu maksmise kohustus, ei ole küll vaja deklaratsioonile lisalahtreid. Selle jaoks on olemas deklaratsiooni täitmise juhendid ja muu lisainfo. Arvestades seda, et suurem osa deklaratsioone esitatakse elektrooniliselt, ei ole mingi eriline probleem lisada deklaratsiooni vormile vajalikesse kohtadesse lingid lisainfole.
Siirdehinnad ei ole sugugi ainus koht, mida peaks maksumaksjatele meelde tuletama. Alustame kasvõi TSD väljamaksete koodidest. Vaevalt et keegi neid kõiki peast teab. Elementaarne oleks, kui TSD lisa 1 täitmisel saaks uues aknas kuvada koodide loetelu, et järele vaadata, kellel 01, kellel 11, kellel 13, kellel 15 jne. Samuti on abistav teave igati teretulnud kõikidel juhtudel, kus rakendatakse maksuvabasid piirmäärasid, mahaarvamisi või ümberarvutamisi jne.
Miks ei ole TSD põhivormil kunagi olnud näiteks küsimusi Kas te olete saanud Lätist intresse või Portugalist litsentsitasu?, Kas te olete aastatel 1994–1999 teenitud kasumi juba dividendidena välja jaganud? vms. Sest me eeldame, et asjast huvitatud maksumaksja otsib ise üles õige vormi ja sinna juurde kuuluvad juhendid. Miks ei võiks siis ka piirduda kasvõi vilkuva punase tulukesega, millele klikates avaneb siirdehindade maksustamist tutvustav tekst koos väljavõtete või linkidega asjakohastele õigusaktidele?
Või mida arvata sellest, kui TSD põhivormil küsitaks: Kas maksustamisperioodil tehti tehinguid, mille majanduslik sisu ja juriidiline vorm ei kattu ning mille tulemusel on võimalik maksukohustuse tekkimine?, mis juhiks maksumaksja tähelepanu MKS §-dele 83–84? Minu arvates ei oleks taoline teavitamismeetod vajalik ega kohane.
Veelgi enam oleks lisateavet vaja füüsilistele isikutele. Näiteks selles kohas, kus deklareeritakse kasu vara võõrandamisest, võiks vabalt olla lingid elukohana kasutatud kinnisvara maksuvabastusi tutvustavatele tekstidele jne. Kui selle asemel oleks vaid lihtsalt küsimus: Kas te müüsite maksustamisperioodil kinnisasja, korteriomandit või -hoonestusõigust, mille oluliseks osaks või esemeks on eluruum, mida te kuni võõrandamiseni kasutasite oma alalise või peamise elukohana? ilma mistahes lisaselgituseta, tekitaks see vaid segadust ja arusaamatust.
Järjekorranumber revisjoniosakonda?
Üks võimalik versioon on, et teavet kogutakse revisjonitöö planeerimiseks. Et lugeda kokku, palju on potentsiaalseid kontrolliobjekte. See hakkas meidki huvitama. Niisiis sai saadetud MTA-le teabenõude ja palutud neil edastada arvud, kui palju vastati jaanuaris ja veebruaris küsimustele jaatavalt ja eitavalt. Tulemused on teie ees.
Esimesele küsimusele Kas maksustamisperioodil on sooritatud tehinguid seotud isikutega? vastati jaanuaris “JAH” 8482 korral ja “EI” 58 728 korral. Veebruaris vastati “JAH” 8728 ja “EI” 57 550 korral.
Teisele küsimusele Kas maksukohustuslane on osaline seotud isikute vahelises kulude jaotuse kokkuleppes, millele laienevad kohustuslikud kulude jaotuse kokkulepete dokumenteerimise nõuded? vastati jaanuaris “JAH” 1671 korral ja “EI” 65 533 korral. Veebruaris vastati “JAH” 1554 ja “EI” 64 713 korral.
Kolmandale küsimusele Kas maksukohustuslasele on kohustuslikud seotud isikute vaheliste tehingute detailsed dokumenteerimise reeglid? vastati jaanuaris “JAH” 3371 korral ja “EI” 63 830 korral. Veebruaris vastati “JAH” 3111 ja “EI” 63 154 korral.
Koosseisu järgi on Maksu- ja Tolliametis kokku 2417 ametikohta. Kui rakendada kõik see mees alates peadirektorist koristajateni kontrollima potentsiaalseid siirdehindlasi, siis saaks iga ametnik keskmiselt igas kuus kontrollida kahte maksumaksjat. Vaevalt et seda keegi sooviks või tahaks. Ka ei tohiks MTA töö planeerimist väga palju muuta teadmine, et näiteks juulis tõuseb esimesele küsimusele jaatavalt vastanute arv 8864-ni ja langeb augustis 8327-ni. Seega on minu arvates vajalik statistika käes ja pole mingit põhjust sama numbrite jada iga kuu korrata.
Kui arvestada veel seda, et kindlasti võivad seotud isikutega tehinguid teha mittekäibemaksukohustuslased, kes teatavasti ei pea TSD-sid esitama, kui neil tulumaksukohustust ei teki, samuti seda, et TSD-sid esitavad näiteks riigiasutused, füüsilisest isikust ja mitteresidendist tööandjad, kelle kohta TuMS § 50 lg 4 ei kehti, siis tegelikult ei anna viktoriini tulemused tegelikust elust ka praegu õiget pilti.
Kokkuvõtteks arvan, et just praegu on sobiv hetk viktoriin lõpetada, õiged vastused välja kuulutada ja parimate vastajate vahel maastur välja loosida.
EML-iga seotud isik
RM vastus EML küsimusele
Selgitus seoses vormi TSD täiendustega
Vastuseks maksudeklaratsiooni TSD põhivormi täitmisel tekkinud küsimustele[1] teatab Rahandusministeerium järgmist.
1. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 67 ja võlaõigusseaduse § 8 alusel on tehing isiku soovil baseeruv toiming või toimingute kogum, mis on (VÕS § 2 mõistes) võlasuhte tekkimise aluseks. Maksudeklaratsiooni TSD põhivormile lisandunud esimeses küsimuses kasutatud mõiste „tehing“ sisustamisel lähtutakse eelnimetatud sätetest, kuivõrd need sisustavad tehingu mõiste üldtingimused.
Samas on deklaratsiooni märkustes viidatud tulumaksuseaduse § 50 lõigete 6 ja 8 alusel kehtestatud rahandusministri määrusele. Rahandusministri 10. novembri 2006. a määruses nr 53 kirjeldatakse seotud isikute vaheliste tehingutena üksikasjalikumalt tehinguid materiaalse varaga, mittemateriaalse varaga ja teenuseid.
2. Tehingu sooritamise aja määramisel tuleb eelkõige määratleda tehingu eesmärk, st mida tehingu alusel soovitakse saavutada ja millised sooritused on vajalikud tehingu eesmärgi saavutamiseks.
Laenulepingu puhul on tehingu eesmärk ühele poolele (laenusaajale) laenu saamine ja teisele poolele (laenuandjale) laenu andmisest teenimine. Tehingu esmase eesmärgi täitmisel tekib laenusaajal majanduslik muudatus – võimalus kasutada lisaraha ja kohustus see kokkulepitud aja möödudes koos lisaraha kasutamise eest lisanduva tasuga laenuandjale tagastada. Leping loetakse täidetuks tehingu eesmärgi täitmiseks vajalike soorituste tegemisega.
Laenu võtmise ja selle tagasimaksmise korral tuleb lähtuda põhimõttest, et pooled on üldjuhul sõlminud lepingu, mille sisuks on korduvad sooritused (igakuised või kvartaalsed tagasimaksed ja intressimaksed), st tegemist on kestvuslepinguga. Kestvuslepingute puhul saab tehingu tegemise ajaks lugeda aega alates tehingu esmase eesmärgi saavutamisest kuni hetkeni, kui tehingupoolte võetud õigused ja kohustused saavad täidetud.
Seotud isikute vahelise tehingu saab lugeda lõppenuks pärast viimast tehingu eesmärgi täitmiseks vajalikku sooritust, st laenulepingu puhul viimane laenuintressimakse laenuandjale. Tehing loetakse lõppenuks, kui poolte võetud õigused ja kohustused saavad täidetud.
3. Üürilepingu puhul tuleb määratleda, kas pooled on soovinud sõlmida ühekordsele sooritusele suunatud lepingu või on pooled pidanud silmas pikaajalist lepingulist suhet, mille sisuks on korduvad sooritused. Üürilepingu puhul, mis on suunatud korduvate soorituste tegemisele, on tegemist kestvuslepinguga. Lähtudes üldpõhimõttest, saab tehingu soorituse ajaks lugeda aega, mille jooksul tehingu eesmärk saavutatakse.
Tehingu esmase eesmärgi täitmisel läheb üüritav objekt üürniku käsutusse – üürnikule tekib majanduslik muudatus, õigus üüritavat objekti kokkulepitud tasu eest kasutada. Nagu mainitud, saab kestvuslepingute puhul tehingu sooritamise ajaks lugeda aega alates tehingu esmase eesmärgi saavutamisest kuni hetkeni, kui tehingupoolte võetud õigused ja kohustused saavad täidetud.
Ainuüksi üürilepingu sõlmimist ei saa pidada tehingu sooritamiseks, sest tehingu eesmärk ja põhikohustused (üüri tasumine) ei ole täidetud. Nt juhul, kui pooled sõlmivad üürilepingu, kuid üüritava objekti üürniku käsutusse minek ja üüri tasumine toimub kokkulepitud aja pärast, ei saa tehingut lugeda lõppenuks. Samuti ei saa üürileandjale reeglina tekkida kohustust tasuda makse, kui üürileping on sõlmitud, kuid üürnikupoolne kohustus üüri tasuda on täitmata, st üürileandjal ei ole tekkinud majanduslikku kasu.
Samas, kui seotud isikute vahelise lepingu alusel ei olegi üürnikul kohustust üüri tasuda või on kokkulepitud üüritasu alla turuväärtuse, tekib üürileandjal maksukohustus TuMS § 50 lõigete 4 ja 5 alusel tuluosalt, mida ta oleks võinud teenida, kui tehing oleks sõlmitud turuväärtuse tingimustes.
4. Kui tegemist on kestvuslepinguga (igakuised intressi-, üüri- või laenu tagasimaksed), tuleb vormi TSD küsimustik täita ka enne 1. jaanuari 2007 sõlmitud lepingute täitmise kohta ja isikute seotuse tuvastamisel tuleb aluseks võtta lepingu igakordne täitmise aeg.
5. Tulumaksuseaduse § 50 käsitleb dividendidelt ja muudelt (ka varjatud) kasumieraldistelt tekkivat tulumaksukohustust. Viidatud paragrahvi lõiked 4–8 käsitavad seotud isikute vaheliste tehingute turuhinnast erinevate tehinguteväärtuste kaudu varjatud kasumieraldiste tuvastamist ning võimaliku maksukohustuse tekkimist. Rahandusministri määruses nr 53 täpsustatakse seotud isikute vaheliste tehingute väärtuse turuväärtusele vastamise tingimusi ja sellega kehtestatakse nimetatud tehingute asjaolude täiendavad dokumenteerimise reeglid.
Tehingud, millega seoses tekib maksumaksjal TuMS §-le 50 eelnevate sätete alusel maksukohustus (nt turuhinnast kõrgem intressimäär või erisoodustus), siirdehinna regulatsiooni alusel täiendavat maksukohustust ei teki. Kuna nimetatud tehingute puhul on tehinguosaline maksukohustuse täitnud, siis TuMS § 50 lõigete 6 ja 8 alusel kehtestatud määruse kohaselt need tehingud deklaratsioonivormil täiendavalt äramärkimist ei vaja.
Maksukorralduse seaduse § 56 alusel on maksukohustuslane kohustatud maksuhaldurile teatama kõik talle teadaolevad asjaolud, mis omavad või võivad omada maksustamise seisukohast tähendust. Samuti on maksukohustuslane kohustatud pidama arvestust maksustamise seisukohast tähendust omavate asjaolude kohta, andma seletusi, esitama deklaratsioone ja muid tõendeid ning säilitama neid seadusega ettenähtud tähtaja jooksul.
Seotud isikute vaheliste tehingute väärtuste turuväärtusele vastamise nõue ei ole uus, vaid on kehtivas tulumaksuseaduses olnud alates selle loomisest – 2000. aastast. Rahandusministri määruse nr 53 „Seotud isikute vahel tehtud tehingute väärtuse määramise meetodid“ väljatöötamise käigus tegi Rahandusministeeriumi maksupoliitika osakond koostööd nii maksuhalduri kui ka maksumaksjate esindajatega.
Et määruse kohaldamine maksumaksjatele võimalikult lihtsaks teha, on Maksu- ja Tolliamet oma Interneti koduleheküljel avaldanud mitmeid abistavaid materjale. Muuhulgas on jaanuarist 2007 maksuhalduri kodulehekülje kaudu kättesaadav eestikeelne tõlge Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni poolt koostatud siirdehindade määramise juhendist.
Maksuhalduri koduleheküljel on kättesaadav ka selgitus „Vormi TSD muudatus alates 2007. aastast“, kust deklaratsiooni põhivormile lisandunud küsimustele vastamisega hätta jäädes abi saab. Väljatöötamisel on täiendav juhend, mis käsitleb rahandusministri määruse rakendamist siirdehindade määramisel ning selle koostamise aluseks võetakse maksumaksjate enamtõstatatud küsimused.
[1] EML pressiteade. Arusaamatu „maksuviktoriin“ maksumaksjatele. – MaksuMaksja, 2007, nr 2, lk 15.
MTA vastus EML küsimusele
MTA selgitab Rahandusministeeriumi vastust
Vastuseks teie järelepärimisele ja lähtudes siin toodud Rahandusministeeriumi vastusest, teatab Maksu- ja Tolliamet oma nõusolekust ministeeriumi vastuses kirjapanduga, kuid soovib lisada täiendava selgituse.
Alates 1. jaanuarist 2007 on maksudeklaratsiooni TSD põhivormil küsimustik kolme küsimusega, mille põhiliseks eesmärgiks loeme maksumaksjate tähelepanu juhtimist siirdehinna turuväärtusega seotud maksukohustuste tekkimise võimalusele.
TSD põhivormile märgitud küsimustik on oluline siirdehinna turuväärtuse määramise protsessis. Seotud isikute vahelise tehingu väärtuse määramine peaks ideaalis toimuma samaaegselt tehingu toimumisega. Kui siirdehind ei ole turuhinnas, kasutatakse maksustamisel tehingute väärtusi, mida rakendavad sarnastes tingimustes mitteseotud iseseisvad isikud. Tulumaksuseaduse § 50 lg 5 kohaselt maksustatav summa deklareeritakse vormi TSD lisa 6 real 10.
TSD küsimustik on oluline, et juhtida maksumaksja tähelepanu võimalikule vajadusele hinnata seotud isikutega toimuvate tehingute väärtusi ja võrrelda neid turuväärtusega.
Esimesele küsimusele „Kas maksustamisperioodil on sooritatud tehinguid seotud isikutega?“ vastatakse jaatavalt igal maksustamisperioodil, mil on toimunud tehing seotud isikuga, olenemata asjaolust, kas seotud isikutega tehtud tehing on turuhinnas või mitte, ning olenemata maksukohustuse tekkimisest vormi TSD lisa 6 real 10.
Maksustamisperioodil on sooritatud tehing seotud isikuga, kui seotud isikute vaheline kokkulepe tehingu toimumiseks on sõlmitud ja kehtiv. Kui kirjalikku lepingudokumenti ei allkirjastata, loetakse lepingu sõlmimiseks tagasivõtmatu tahteavalduse väljendamist.
Seega ootame laenulepingu korral jaatavat vastust esimesele küsimusele kõikidel kuudel, mil leping kehtib – alates laenulepingu sõlmimisest selle eesmärgi täitmiseni ehk kuni intressidega laenusumma täieliku tagasimaksmiseni. Jaatavalt vastatakse ka kuudel, mil mingeid rahalisi ülekandeid ei toimu.
Üürilepingu puhul vastatakse TSD esimesele küsimusele jaatavalt igal maksustamisperioodil, mil leping kehtib – alates perioodist, mil poolte vahel leping sõlmiti kuni lepingu kohustuste viimase täitmiseni.
Ka juhul, kui laenu- või üürileping on sõlmitud enne 1. jaanuari 2007, vastatakse esimesele küsimusele jaatavalt igal maksustamisperioodil, kuni leping kehtib.
Samane põhimõte toimib ka teenuse osutamise lepingu korral. Loeme, et seotud isikuga on sooritatud tehing igal maksustamisperioodil, mil leping kehtib – alates lepingu sõlmimisest kuni teenuse osutamise lõppemiseni.
Isikute seotuse tuvastamiseks võetakse aluseks igakordne lepingu täitmise aeg. TSD põhivormile märgitud küsimustikule vastavad jaatavalt kõik tehingu seotud osapooled.
IRENA LIPATOVA
MTA maksude osakonna peaspetsialist juhataja asetäitja ülesannetes


Avinurme valla omandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise kord – Riigi Teataja
Avinurme valla omandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise kord - sisukord
§ 2 Munitsipaaleluruum
§ 3 Sotsiaaleluruum
2 Eluruumide haldamine
§ 4 Eluruumide haldaja
§ 5 Eluruumie üürimine
4 Tasu eluruumide kasutamise eest
§ 6 Tasu eluruumide kasutamise eest
5 Üürniku õigused ja kohustused
§ 7 Üürniku õigused
§ 8 Üürniku kohustused
6 Lepingute lõppemine
§ 9 Lepingute lõppemine
7 Eluruumi tunnistamine kasutamiskõlbmatuks
§ 10 Eluruumi tunnistamine kasutamiskõlbmatuks
8 Eluruumide käsutamine
§ 11 Eluruumide käsutamine
RT IV, 19.09.2012, 7
Vastu võetud 06.09.2012 nr 64
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37, sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1 ja elamuseaduse § 8 punkti 2 alusel
Avinurme valla omandis olevate munitsipaal- ja sotsiaaleluruumide (edaspidi eluruumid) valdamise, kasutamise ja käsutamise korra (edaspidi kord) eesmärk on sätestada valla omandis olevate eluruumide valitsemise alused ja seda korraldava asutuse pädevus.
§ 2. Munitsipaaleluruum
Munitsipaaleluruum on vallale kuuluv elamu või korter, mis on kasutatav alaliseks elamiseks ja vastab eluruumidele esitatavatele nõuetele.
§ 3. Sotsiaaleluruum
(1) Sotsiaaleluruum on Avinurme valla omandis olev võõrandamisele mittekuuluv munitsipaaleluruum, mille vallavalitsus võib anda üürile isikule või perekonnale, kes vajab eluaset ja ei ole iseseisvalt suuteline endale või oma perekonnale eluruumi muretsema.
(2) Munitsipaaleluruum kantakse sotsiaaleluruumide nimekirja vallavalitsuse ettepanekul volikogu otsusega.
2. peatükk Eluruumide haldamine
§ 4. Eluruumide haldaja
(1) Eluruumide haldaja on valla hallatav asutus Vallavarade Haldamine (edaspidi vara haldus).
(2) Vara haldus korraldab eluruumide hooldus- ja remonditöid, vahendab kommunaalteenuseid, sõlmib teenuste osutamiseks vajalikke lepinguid, korraldab eluruumi üürilepingute täitmist.
(3) Korteriühistu, korteriomanike ühisuse liikmena tegutsemisel vms esindab Avinurme valda munitsipaaleluruumi haldaja esindajana vara halduse juhataja.
§ 5. Eluruumie üürimine
(1) Eluruumi üürile andmise otsustab vara halduse juhi ettepanekul vallavalitsus.
(2) Eelisõigus eluruumide üürimisele on Avinurme valla elanikel, kes on valla ametiasutusega, valla ametiasutuse hallatava asutusega töö- või teenistussuhetes või vallale vajalike avalike teenuste osutajad. Samuti Avinurme valla elanikel, kelle kasutuses olnud eluruum on muutunud kasutuskõlbmatuks isiku tahtest sõltumata või kuulub lammutamisele avalikes huvides.
(3) Sotsiaaleluruumi üürile andmise vajaduse üle otsustamisel lähtutakse sotsiaalkomisjoni ettepanekutest.
(4) Eelisõigus sotsiaaleluruumi üürimisele on vähekindlustatud, regulaarselt sotsiaalteenuseid vajavail Avinurme valla elanikeil, kes elavad teisele isikule kuuluvas eluruumis, mille omanik on esitanud nõude eluruumi vabastamiseks, täisealiseks saanud lastekodulastel, perekonnas hooldamisel või eestkostel olnud lastel.
(5) Eluruumi kasutamise aluseks on üürileping, mille sõlmib vallavalitsuse korralduse alusel vara halduse juhataja. Üürileping sõlmitakse kirjalikult. Üürilepingu võib sõlmida tähtajaliselt.
(6) Eluruumi valdus antakse üle ja võetakse vastu üleandmise- vastuvõtmise aktiga, millele kirjutavad alla üürnik ja vara halduse juhataja.
4. peatükk Tasu eluruumide kasutamise eest
§ 6. Tasu eluruumide kasutamise eest
(1) Üürilepingu alusel eluruumi kasutamise korral peab üürnik tasuma üüri ja eluruumiga seotud kommunaalkulud.
(2) Üüri piirmäära kehtestab vallavolikogu, konkreetse suuruse eluruumi üldpinna 1 m2 üüri kohta kehtestab vallavalitsus.
5. peatükk Üürniku õigused ja kohustused
§ 7. Üürniku õigused
Üürnikul on õigus majutada talle üürile antud eluruumi oma abikaasat, lapsi ning töövõimetuid ning hooldust vajavaid vanemaid. Teisi isikuid on lubatud eluruumi majutada ainult vara haldaja loal.
§ 8. Üürniku kohustused
(1) Üürnik on kohustatud:
1) kasutama elu- ja abiruume ning kinnistut vastavalt nende otstarbele;
2) pidama oma eluruumis, elamu üldkasutatavates kohtades ning kinnistul kinni tervisekaitse-, tuleohutuse jt elamute kasutamise eeskirjadest;
3) hoidma elamu üldkasutatavates ruumides ja kinnistul puhtust ja korda;
4) hüvitama üürniku või temaga koos elavate isikute süül eluruumi, elamu või nendes asuvate seadmete ja kinnistu kahjustamisega tekkinud kahju;
5) rakendama eluruumis või elamu üldkasutatavates kohtades rikete avastamisel viivitamatult abinõusid rikete kõrvaldamiseks ning teatama rikete olemasolust vara haldusele;
6) lubama vara haldajal siseneda eluruumi avariide ja rikete likvideerimiseks;
7) arvestades loomuliku kulumist, andma üürilepingu lõppemisel eluruumi üle vara haldajale mitte halvemas seisukorras kui see oli üürilepingu sõlmimisel;
8) tasuma õigeaegselt üüri ja kommunaalteenuste eest ;
9) vabastama eluruumi pärast lepingu lõppemist .
(2) Üürnikul on keelatud:
1) anda eluruume ilma vara haldaja nõusolekuta allüürile;
2) teha eluruumi või selle seadmete ümberehitust või -paigutust ilma vara haldaja kirjaliku nõusolekuta.
6. peatükk Lepingute lõppemine
§ 9. Lepingute lõppemine
(1) Eluruumide kasutamise lepingud lõpevad:
1) tähtajalise lepingu puhul tähtaja saabumisel;
2) valla ametiasutuses, valla ametiasutuse hallatavas asutuses üürniku töö- või teenistussuhte lõppemisel;
3) vallale vajaliku avaliku teenuse osutamise lõpetamisel üürniku poolt;
(2) Vallavalitsusel on õigus lõpetada üürileping ennetähtaegselt seaduses sätestatud alustel. Üürilepingu erakorralise ülesütlemise otsustab vallavalitsus vara halduse põhjendatud ettepaneku alusel.
(3) Vara haldus teeb vallavalitsusele ettepaneku üürileping erakorraliselt üles öelda juhul kui:
1) üürnik on kolm kuud jätnud tasumata üüri ja kommunaalteenuste eest ning ei ole vara haldajaga kokku leppinud, kuidas tekkinud võlgnevus likvideerida;
2) üürilepingu sõlminud isik või temaga koos elavad isikud ei kasuta eluruumi üle kahe kuu ning ei ole sellest vara haldajat teavitanud;
3) üürilepingu sõlminud isik on muutnud rahvastikuregistrijärgset sissekirjutust ning ei ole enam Avinurme valla elanik;
4) üürilepingu sõlminud isik annab eluruumi vallavara halduse teadmata allüürile;
5) üürnik on muutnud korteri elamiskõlbmatuks.
7. peatükk Eluruumi tunnistamine kasutamiskõlbmatuks
§ 10. Eluruumi tunnistamine kasutamiskõlbmatuks
Eluruumi kasutamiskõlbmatuks tunnistamise, sellise eluruumi remontimise või selle muul viisil kasutamise, samuti lammutamise otsustab vallavalitsus vara halduse ettepanekul. Eluruumi seisukorra kohta koostatakse hinnang, kus märgitakse eluruumi bilansiline maksumus, lühiiseloomustus, varisemisohtlikuks või kasutamiskõlbmatuks muutumise põhjused, eluruumiga seotud õigused ja kohustused ning muud eluruumiga seotud olulised andmed. Hinnangu koostab vara haldusjuht või vastavat kvalifikatsiooni omav isik.
8. peatükk Eluruumide käsutamine
§ 11. Eluruumide käsutamine
Eluruumide kasutamise otstarbe muutmine või eluruumide väljaarvamine munitsipaaleluruumide hulgast , sotsiaaleluruumide väljaarvamine sotsiaaleluruumide hulgast ning eluruumide võõrandamine toimub volikogu otsuse alusel.