Eesti Patendilehe põhimäärus – Riigi Teataja
Eesti Patendilehe põhimäärus
Eesti Patendilehe põhimäärus - sisukord
§ 1 Eesti Patendileht
§ 2 Rahvusvahelised standardid
2 Lehe struktuur
§ 3 Lehe struktuur
§ 4 Tiitelleht ja järgnev leht
3 Eesti patendid
§ 5 Lehe I osa „Eesti patendid” struktuur
§ 6 Jagu BA1A „Avaldatud patenditaotlused”
§ 7 Jagu BB2A „Avaldatud rahvusvaheliste taotluste patendinõudluse tõlked”
§ 8 Jagu FG4A „Väljaantud patendid”
§ 9 Jagu GB1A „Avaldatud patenditaotluste õigusliku staatuse muudatused”
§ 10 Jagu HZ1A „Avaldatud patenditaotluste andmete parandused ja muudatused”
§ 11 Jagu LD4A „Muudatused patentides”
§ 12 Jagu TZ4A „Registreeringu andmete parandused ja muudatused”
§ 13 Jagu PZ4A „Patentide õigusliku staatuse muudatused”
§ 14 Jagu MZ4A „Patentide kehtivuse lõppemine”
4 Euroopa patendid
§ 15 Lehe II osa „Euroopa patendid” struktuur
§ 16 Jagu BB2A „Avaldatud Euroopa patenditaotluste patendinõudluse tõlked”
§ 17 Jagu FG4A „Eestis kehtivate Euroopa patentide patendikirjelduse tõlked”
§ 18 Jagu HH2A/HH4A „Euroopa patenditaotluste ja Eestis kehtivate Euroopa patentide patendikirjelduse tõlgete parandused”
§ 19 Jagu LD4A „Muudatused Euroopa patentides”
§ 20 Jagu TZ4A „Registreeringu andmete parandused ja muudatused”
§ 21 Jagu PZ4A „Euroopa patentide õigusliku staatuse muudatused”
§ 22 Jagu MZ4A „Euroopa patentide kehtivuse lõppemine Eestis”
5 Meditsiinitoodete ja taimekaitsetoodete täiendav kaitse
§ 23 Lehe III osa „Meditsiinitoodete ja taimekaitsetoodete täiendav kaitse” struktuur
§ 24 Jagu AA1Y „Täiendava kaitse taotlused”
§ 25 Jagu FG1Y „Täiendava kaitse andmine”
§ 26 Jagu FC1Y „Tagasilükatud täiendava kaitse taotlused”
§ 27 Jagu MZ1Y „Täiendava kaitse kehtivuse lõppemine”
§ 28 Jagu MC1Y „Täiendava kaitse tühistamine”
6 Litsentsid ja pandid
§ 29 Lehe IV osa „Litsentsid ja pandid” struktuur
§ 30 Jagu QZ4A/QZ1Y „Litsentside registreerimine”
§ 31 Jagu RZ4A/RZ1Y „Pandi registreerimine”
7 Loendid
§ 32 Lehe V osa „Loendid” struktuur
§ 33 Lehe üksiknumbri loendid
§ 34 Aastaloendid
8 Patendialased õigusaktid ja muu info
§ 35 Lehe VI osa „Patendialased õigusaktid ja muu info”
9 Lehe kujundus, vormindamisnõuded ja väljaandmine
§ 36 Formaat
§ 37 Kujundus
§ 38 Lehe vormindamisnõuded ja väljaandmine
RT I, 19.08.2014, 4
Vastu võetud 03.01.2012 nr 4
RT I, 10.01.2012, 4
12.08.2014 RT I, 19.08.2014, 2 01.12.2014
Määrus kehtestatakse „Patendiseaduse” § 34 lõike 3 alusel ja „Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduse” § 20 lõike 1 punkti 2 alusel.
§ 1. Eesti Patendileht
(1) Eesti Patendileht (edaspidi leht) on Patendiameti ametlik perioodiline väljaanne, milles avaldatakse teated patendiregistris, Eestis kehtivate Euroopa patentide registris ja „Patendiseaduses” ning „Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduses” ettenähtud juhtudel muudes Patendiameti poolt peetavates andmekogudes tehtud kannete kohta.
(2) Lehes avaldatakse ka EL nõukogu määrusega (EÜ) nr 1768/1992 meditsiinitoodete täiendava kaitse sertifikaadi kasutuselevõtu kohta (Euroopa Liidu Teataja L 182, 02.07.1992, lk 1–5) ning Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu määrusega (EÜ) nr 1610/1996 taimekaitsetoodete täiendava kaitse sertifikaadi kasutuselevõtu kohta (Euroopa Liidu Teataja L 198, 08.08.1996, lk 30–35) ettenähtud teated.
(3) Patendiamet võib lehes avaldada oma ametlikke teateid, patendikaitset puudutavaid siseriiklikke õigusakte, rahvusvaheliste kokkulepete mitteametlikke tõlkeid ning muud üldistes huvides vajalikku teavet, mille avaldamine ei ole „Patendiseaduse”, „Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduse”, „Tööstusomandi õiguskorralduse aluste seaduse” või rahvusvaheliste kokkulepete alusel keelatud või piiratud.
§ 2. Rahvusvahelised standardid
(1) Lehe struktuur, vorminõuded ning ilmumissagedus on kooskõlas Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni (edaspidi WIPO) standardiga ST. 18 „Soovitused patendilehtede ja muude patenditeateid avaldavate väljaannete kohta”.
(2) Lehes kasutatakse andmete tähistamiseks koode vastavalt WIPO standardile ST. 9 „Soovitused patendidokumente ja täiendava kaitse tunnistusi puudutavate bibliograafiliste andmete kohta (identifitseerimine ja miinimumnõuded)” ehk INID-koode.
(3) Lehes kasutatakse jagude ja osade tähistamiseks siseriiklike tööstusomandi esemete korral WIPO standardi ST. 17 „Soovitused teadete pealkirjade kodeerimiseks patendilehtedes” kohaseid neljapositsioonilisi „täht–täht–number–täht” koode, kui osale on selline kood kehtestatud.
2. peatükk Lehe struktuur
§ 3. Lehe struktuur
Leht koosneb tiitellehest ja järgnevast lehest, sisukorrast eesti ja inglise keeles, INID-koodide loendist eesti ja inglise keeles ja järgmistest osadest:
[RT I, 19.08.2014, 2 - jõust. 01.12.2014]
1) I osa „Eesti patendid”;
2) II osa „Euroopa patendid”;
3) III osa „Meditsiinitoodete ja taimekaitsetoodete täiendav kaitse”;
4) IV osa „Litsentsid ja pandid”;
5) V osa „Loendid”;
6) VI osa „Patendialased õigusaktid ja muu info”.
§ 4. Tiitelleht ja järgnev leht
(1) Tiitellehel on järgmised andmed:
1) lehe nimi: „Eesti Patendileht”;
2) märge: Patendiameti ametlik väljaanne;
3) lehe number, ilmumisaasta, ilmumiskuu, ilmumiskoht;
4) aastakäigu number;
5) märge selle kohta, millisest kuupäevast loetakse selles numbris esitatud andmed avaldatuks;
6) ISSN-kood (rahvusvaheliste perioodiliste väljaannete standardnumber);
7) Eesti väike riigivapp ja riigi nimi.
(2) Järgneval lehel on järgmised andmed:
1) viide „Patendiseaduse” sättele, mille alusel lehte välja antakse (eesti ja inglise keeles);
2) lehe nimi ja väljaandja nimi (inglise keeles);
3) märge selle kohta, millisest kuupäevast loetakse selles lehenumbris esitatud andmed avaldatuks (inglise keeles);
4) toimetaja nimi ja kontaktandmed (eesti ja inglise keeles);
5) autoriõiguse tähis ©, väljaandja nimi ja ilmumisaasta.
3. peatükk Eesti patendid
§ 5. Lehe I osa „Eesti patendid” struktuur
Osa koosneb järgmistest jagudest:
1) BA1A „Avaldatud patenditaotlused”;
2) BB2A „Avaldatud rahvusvaheliste taotluste patendinõudluse tõlked”;
3) FG4A „Väljaantud patendid”;
4) GB1A „Avaldatud patenditaotluste õigusliku staatuse muudatused”;
5) HZ1A „Avaldatud patenditaotluste andmete parandused ja muudatused”;
6) LD4A „Muudatused patentides”;
7) TZ4A „Registreeringu andmete parandused ja muudatused”;
8) PZ4A „Patentide õigusliku staatuse muudatused”;
9) MZ4A „Patentide kehtivuse lõppemine”.
§ 6. Jagu BA1A „Avaldatud patenditaotlused”
(1) Jagu algab järgmise viitega:
„Teated avaldatakse „Patendiseaduse” § 24 lõike 6 alusel.”
(2) Avaldatava patenditaotluste kohta avaldatakse teade, milles sisalduvad järgmised andmed koos INID-koodidega:
1) avaldatava patenditaotluse number sellele järgneva avaldatud patenditaotlust tähistava dokumendiliigi koodiga A
2) patenditaotluse number selle ees asetseva patenditaotlusele viitava tähisega „P”
3) patenditaotluse esitamise kuupäev
4) rahvusvahelise patenditaotluse siseriiklikku menetlusse esitamise kuupäev
(85);
5) prioriteediandmed
6) varasema patenditaotluse, millest patenditaotlus on eraldatud, esitamise kuupäev ja number
7) varasema jätkatud patenditaotluse esitamise kuupäev ja number
8) varasema patenditaotluse, mis on esitatud leiutise olemust muutvate varasema patenditaotluse paranduste ja täienduste põhjal, number, paranduste ja täienduste esitamise kuupäev
(–);
9) rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeks
(51);
10) leiutise nimetus
(54);
11) patenditaotleja ees- ja perekonnanimi, tema elukoha või tema ettevõtte asukoha aadress ja riigi kood, juriidilise isiku korral nimi, asukoha aadress ja riigi kood
12) leiutise autori ees- ja perekonnanimi ning aadress ja riigi kood
(72);
13) patendivoliniku korral tema ees- ja perekonnanimi ning aadress või ühise esindaja korral tema ees- ja perekonnanimi, juriidilisest isikust ühise esindaja korral nimi
(74);
14) bioloogilise aine, sealhulgas mikroorganismi tüve deponeerimise andmed
(83);
15) rahvusvahelise patenditaotluse number ja esitamise kuupäev
(3) Rahvusvahelise patenditaotluse puhul märgitakse teate algusesse vasakusse veergu rahvusvahelisele patenditaotlusele viitav tähis „PCT”.
(4) Teated grupeeritakse rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeksite järgi, võttes aluseks nende põhiklassiindeksid. Sama põhiklassiindeksiga patenditaotlused järjestatakse patenditaotluste numbrite kasvavas järjestuses.
§ 7. Jagu BB2A „Avaldatud rahvusvaheliste taotluste patendinõudluse tõlked”
„Teated avaldatakse „Patendiseaduse” § 32 lõike 71 alusel.”
(2) Esitatud rahvusvaheliste taotluste patendinõudluse tõlke kohta avaldatakse teade, milles sisalduvad järgmised andmed koos INID-koodidega:
1) rahvusvaheliste taotluste patendinõudluse tõlke number
2) rahvusvahelise taotluse rahvusvahelise publikatsiooni number
(87);
3) rahvusvahelise taotluse rahvusvahelise avaldamise kuupäev
4) rahvusvahelise taotluse esitamise kuupäev ja rahvusvahelise taotluse number
6) rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeks
7) leiutise nimetus
8) patenditaotleja ees- ja perekonnanimi, tema elukoha või tema ettevõtte asukoha aadress ja riigi kood, juriidilise isiku korral nimi, asukoha aadress ja riigi kood
9) patendivoliniku korral tema ees- ja perekonnanimi ning aadress või ühise esindaja korral tema ees- ja perekonnanimi, juriidilisest isikust ühise esindaja korral nimi
(3) Teated järjestatakse rahvusvahelise taotluse rahvusvahelise publikatsiooni numbrite kasvavas järjestuses.
§ 8. Jagu FG4A „Väljaantud patendid”
(1) Jagu algab järgmise teabe ja viitega:
„Patendid nr .............. kuni ..............
Teated avaldatakse „Patendiseaduse” § 35 lõike 8 alusel.”
(2) Teadetena avaldatakse väljaantud patentide patendikirjelduste tiitellehed.
(3) Teated grupeeritakse rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeksite järgi, võttes aluseks nende põhiklassiindeksid. Sama põhiklassiindeksiga patendid järjestatakse patendinumbrite kasvavas järjestuses.
§ 9. Jagu GB1A „Avaldatud patenditaotluste õigusliku staatuse muudatused”
(1) Selles jaos avaldatakse teade patenditaotleja isiku muutumise kohta seoses avaldatud patenditaotluse üleminekuga teisele isikule ükskõik millisel õiguslikul alusel, sealhulgas patenditaotluse loovutamisel, õigusjärglasest tulenevalt või kohtu otsuse alusel.
(2) Teates avaldatud patenditaotluse ülemineku kohta sisaldub:
1) lehe number, kus on avaldatud patenditaotluse avaldamise teade;
2) patenditaotluse number;
3) rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeks;
4) viimasena enne muudatust patendiregistrisse kantud patenditaotleja andmed;
5) uue patenditaotleja andmed;
6) käesoleva teate liiki tähistav WIPO standardi ST. 17 kood.
§ 10. Jagu HZ1A „Avaldatud patenditaotluste andmete parandused ja muudatused”
(1) Selles jaos avaldatakse teated järgmist liiki muudatuste kohta:
1) nime parandused, täpsustused (HB1A);
2) nime muudatused, välja arvatud õigusliku staatuse muutumisest tulenevad muudatused (HC1A);
3) aadressi parandused, täpsustused (HD1A);
4) aadressi muudatused (HE1A);
5) kuupäevade parandused (HF1A);
6) rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeksi parandused (HG1A);
7) muud parandused ja muudatused (HH1A);
8) trükivead patenditaotluste avaldamise teadetes (HK1A).
(2) Avaldatud patenditaotluse andmete paranduste ja muudatuste teates sisaldub:
4) avaldatud andmed;
5) parandatud ja muudetud andmed;
6) teate liiki tähistav WIPO standardi ST. 17 kood.
§ 11. Jagu LD4A „Muudatused patentides”
„Teated avaldatakse „Patendiseaduse” § 39 lõike 4 ja § 50 lõike 5 alusel.”
(2) Selles jaos avaldatakse teated patentides tehtud muudatuste kohta.
(3) Patendis tehtud muudatuse teates sisaldub:
1) lehe number, kus on avaldatud patendi väljaandmise teade;
2) patendi number koos koodiga B2 (või B3, B4 jne), kus B-tähe juurde kuuluv number näitab, mitmenda patendikirjelduse publikatsiooniga on tegemist;
4) muudatuse lühiiseloomustus.
(4) Muudatuse korral patendikirjelduse tiitellehel võib selguse huvides avaldada lisaks teatele ka uue publikatsiooni tiitellehe.
§ 12. Jagu TZ4A „Registreeringu andmete parandused ja muudatused”
(1) Jaos avaldatakse teated järgmist liiki muudatuste kohta:
1) nime parandused, täpsustused (TB4A);
2) nime muudatused (TC4A);
3) aadressi parandused, täpsustused (TD4A);
4) aadressi muudatused (TE4A);
5) kuupäevade parandused (TF4A);
6) rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeksi parandused (TG4A);
7) muud parandused ja muudatused (TH4A).
(2) Registreeringu andmete muudatuse teates sisaldub:
2) patendi number;
§ 13. Jagu PZ4A „Patentide õigusliku staatuse muudatused”
(1) Jaos avaldatakse teated registreeringu andmete muudatuste kohta järgmistel juhtudel:
1) patendi üleminek kohtuotsuse alusel (PB4A);
2) patendi üleandmine (PC4A);
3) patendi üleminek pärijale või õigusjärglasele (PD4A).
(2) Patendi õigusliku staatuse muudatuse teates sisaldub:
5) uue patendiomaniku andmed;
§ 14. Jagu MZ4A „Patentide kehtivuse lõppemine”
„Teated avaldatakse „Patendiseaduse” § 38 lõike 2 ja § 50 lõike 5 alusel.”
(2) Jaos avaldatakse teated järgmistel juhtudel:
1) patendist loobumine (MA4A);
2) patendi annulleerimine (MC4A);
3) patendi tühistamine (MF4A);
4) patendi kehtivuse ennetähtaegne lõppemine seoses riigilõivu tasumata jätmisega (MM4A);
5) patendi tühistamine seoses Euroopa patendi jõustumisega (MP4A).
(3) Patendi kehtivuse lõppemise teates sisaldub:
4) patendi kehtivuse lõppemise kuupäev;
5) teate liiki tähistav WIPO standardi ST. 17 kood.
4. peatükk Euroopa patendid
§ 15. Lehe II osa „Euroopa patendid” struktuur
1) BB2A „Avaldatud Euroopa patenditaotluste patendinõudluse tõlked”;
2) FG4A „Eestis kehtivate Euroopa patentide patendikirjelduse tõlked”;
3) HH2A/HH4A „Euroopa patenditaotluste ja Eestis kehtivate Euroopa patentide patendikirjelduse tõlgete parandused”;
4) LD4A „Muudatused Euroopa patentides”;
5) TZ4A „Registreeringu andmete parandused ja muudatused”;
6) PZ4A „Euroopa patentide õigusliku staatuse muudatused”;
7) MZ4A „Euroopa patentide kehtivuse lõppemine Eestis”.
§ 16. Jagu BB2A „Avaldatud Euroopa patenditaotluste patendinõudluse tõlked”
„Teade avaldatakse „Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduse” § 20 lõike 1 punkti 2 ja justiitsministri 3. jaanuari 2012. a määruse nr 3 „Euroopa patenditaotluse Eesti Patendiametile esitamise ja Euroopa Patendiametile edastamise, Euroopa patenditaotluse patendinõudluse ja patendikirjelduse tõlke esitamise ja avalikustamise ning Euroopa patenditaotluse siseriiklikuks patenditaotluseks ja kasuliku mudeli registreerimise taotluseks muutmise kord” § 23 lõike 1 alusel.”
(2) Esitatud Euroopa patenditaotluste patendinõudluse tõlke kohta avaldatakse teade, milles sisalduvad järgmised andmed koos INID-koodidega:
1) Euroopa patenditaotluste patendinõudluse tõlke number
2) Euroopa patenditaotluse number
3) Euroopa patenditaotluse esitamise kuupäev
4) prioriteediandmed
5) rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeks
6) leiutise nimetus
7) patenditaotleja ees- ja perekonnanimi, tema elukoha või tema ettevõtte asukoha aadress ja riigi kood, juriidilise isiku korral nimi, asukoha aadress ja riigi kood
8) patendivoliniku korral tema ees- ja perekonnanimi ning aadress või ühise esindaja korral tema ees- ja perekonnanimi, juriidilisest isikust ühise esindaja korral nimi
(3) Teated järjestatakse Euroopa patenditaotluse numbrite kasvavas järjestuses.
§ 17. Jagu FG4A „Eestis kehtivate Euroopa patentide patendikirjelduse tõlked”
„Registreeringud nr E........ kuni E........
Teade avaldatakse „Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduse” § 20 lõike 1 punkti 2 ja justiitsministri 3. jaanuari 2012. a määruse nr 3 „Euroopa patenditaotluse Eesti Patendiametile esitamise ja Euroopa Patendiametile edastamise, Euroopa patenditaotluse patendinõudluse ja patendikirjelduse tõlke esitamise ja avalikustamise ning Euroopa patenditaotluse siseriiklikuks patenditaotluseks ja kasuliku mudeli registreerimise taotluseks muutmise kord” § 30 lõike 2 alusel.”
1) registreeringu number
2) Euroopa patendikirjelduse tõlke number
3) rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeks
5) Euroopa patenditaotluse esitamise kuupäev ja number
6) Euroopa patendikirjelduse avaldamise kuupäev ja number (Euroopa patendi number)
8) patendiomaniku ees- ja perekonnanimi, tema elukoha või tema ettevõtte asukoha aadress ja riigi kood, juriidilise isiku korral nimi, asukoha aadress ja riigi kood
(73);
9) leiutise autori ees- ja perekonnanimi ning aadress ja riigi kood
10) patendivoliniku korral tema ees- ja perekonnanimi ning aadress või ühise esindaja korral tema ees- ja perekonnanimi, juriidilisest isikust ühise esindaja korral nimi
11) patendikirjelduse tõlke esitamise kuupäev
(3) Teated grupeeritakse rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeksite järgi, võttes aluseks nende põhiklassiindeksid. Sama põhiklassiindeksiga teated järjestatakse Euroopa patendikirjelduse tõlke numbrite kasvavas järjestuses.
§ 18. Jagu HH2A/HH4A „Euroopa patenditaotluste ja Eestis kehtivate Euroopa patentide patendikirjelduse tõlgete parandused”
„Teade avaldatakse „Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduse” § 9 alusel.”
(2) Selles jaos avaldatakse teated lehes varem ilmunud teadetes BB2A/FG4A nimetatud Euroopa patenditaotluste patendinõudluse tõlgetes ja Eestis kehtivate Euroopa patentide patendikirjelduse tõlgetes tehtud paranduste kohta.
(3) Teates sisaldub:
1) lehe number, kus varasem teade BB2A/FG4A on avaldatud;
2) Euroopa patenditaotluse patendinõudluse tõlke number või Euroopa patendikirjelduse tõlke number;
3) muudatuse lühiiseloomustus;
4) teate liiki tähistav WIPO standardi ST. 17 kood.
§ 19. Jagu LD4A „Muudatused Euroopa patentides”
„Teated avaldatakse „Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduse” § 13 lõike 3 alusel.”
(2) Selles jaos avaldatakse teated Euroopa patentides tehtud muudatuste kohta.
(3) Euroopa patendis tehtud muudatuse teates sisaldub:
2) lehe number, kus on avaldatud teade esitatud Euroopa patendikirjelduse tõlke kohta;
3) Euroopa patendikirjelduse tõlke number koos koodiga B2 (või B3, B4 jne), kus B-tähe juurde kuuluv number näitab, mitmenda Euroopa patendikirjelduse tõlke publikatsiooniga on tegemist;
5) muudatuse lühiiseloomustus.
(4) Teated järjestatakse registreeringu numbrite kasvavas järjestuses.
§ 20. Jagu TZ4A „Registreeringu andmete parandused ja muudatused”
1) lehe number, kus on avaldatud teade esitatud Euroopa patendikirjelduse tõlke kohta;
2) registreeringu number;
§ 21. Jagu PZ4A „Euroopa patentide õigusliku staatuse muudatused”
1) Euroopa patendi üleminek kohtuotsuse alusel (PB4A);
2) Euroopa patendi üleandmine (PC4A);
3) Euroopa patendi üleminek pärijale või õigusjärglasele (PD4A).
(2) Euroopa patendi õigusliku staatuse muudatuse teates sisaldub:
4) viimasena enne muudatust patendiregistrisse kantud patendiomaniku andmed;
§ 22. Jagu MZ4A „Euroopa patentide kehtivuse lõppemine Eestis”
(1) Jaos avaldatakse teated järgmistel juhtudel:
1) Euroopa patendist loobumine (MA4A);
2) Euroopa patendi annulleerimine (MC4A);
3) Euroopa patendi tühistamine (MF4A);
4) Euroopa patendi kehtivuse ennetähtaegne lõppemine seoses riigilõivu tasumata jätmisega (MM4A).
(2) Patendi kehtivuse lõppemise teates sisaldub:
5. peatükk Meditsiinitoodete ja taimekaitsetoodete täiendav kaitse
§ 23. Lehe III osa „Meditsiinitoodete ja taimekaitsetoodete täiendav kaitse” struktuur
1) AA1Y „Täiendava kaitse taotlused”;
2) FG1Y „Täiendava kaitse andmine”;
3) FC1Y „Tagasilükatud täiendava kaitse taotlused”;
4) MZ1Y „Täiendava kaitse kehtivuse lõppemine”;
5) MC1Y „Täiendava kaitse tühistamine”.
§ 24. Jagu AA1Y „Täiendava kaitse taotlused”
(1) Jaos avaldatakse järgmised andmed koos INID-koodidega:
1) täiendava kaitse taotluse number
2) täiendava kaitse taotluse esitamise kuupäev
3) täiendava kaitse taotleja ees- ja perekonnanimi, tema elukoha või tema ettevõtte asukoha aadress ja riigi kood, juriidilise isiku korral nimi, asukoha aadress ja riigi kood
4) aluspatendi number
(68);
5) leiutise nimetus
6) meditsiinitoote või taimekaitsetoote registreerimise kuupäev ning registreerimist tõendava dokumendi number ja väljaandmise kuupäev (siseriiklik või EL)
(92) või (93);
7) meditsiinitoote või taimekaitsetoote nimetus
(95);
8) patendivoliniku korral tema ees- ja perekonnanimi ning aadress, ühise esindaja korral tema ees- ja perekonnanimi, juriidilisest isikust ühise esindaja korral nimi
(2) Teated järjestatakse täiendava kaitse taotluste numbrite kasvavas järjestuses.
§ 25. Jagu FG1Y „Täiendava kaitse andmine”
1) täiendava kaitse tunnistuse number
2) täiendava kaitse kehtivuse lõppemise kuupäev
(94);
3) täiendava kaitse taotluse number
4) täiendava kaitse taotluse esitamise kuupäev
5) täiendava kaitse taotleja ees- ja perekonnanimi, tema elukoha või tema ettevõtte asukoha aadress ja riigi kood, juriidilise isiku korral nimi, asukoha aadress ja riigi kood
6) aluspatendi number
8) meditsiinitoote või taimekaitsetoote registreerimise kuupäev ning registreerimist tõendava dokumendi number ja väljaandmise kuupäev (siseriiklik või EL)
9) meditsiinitoote või taimekaitsetoote nimetus
10) patendivoliniku korral tema ees- ja perekonnanimi ning aadress, ühise esindaja korral tema ees- ja perekonnanimi, juriidilisest isikust ühise esindaja korral nimi
(2) Täiendava kaitse andmise teated järjestatakse täiendava kaitse tunnistuste numbrite kasvavas järjestuses.
§ 26. Jagu FC1Y „Tagasilükatud täiendava kaitse taotlused”
(2) Täiendava kaitse taotluste tagasilükkamise teated järjestatakse täiendava kaitse taotluste numbrite kasvavas järjestuses.
§ 27. Jagu MZ1Y „Täiendava kaitse kehtivuse lõppemine”
(1) Jaos avaldatakse järgmised teated:
1) täiendavast kaitsest loobumine (MA1Y);
2) täiendava kaitse annulleerimine (MC1Y);
3) täiendava kaitse kehtivuse ennetähtaegne lõppemine seoses riigilõivu tasumata jätmisega (MM1Y).
(2) Täiendava kaitse kehtivuse lõppemise teates sisaldub:
1) lehe number, kus on avaldatud täiendava kaitse andmise teade;
2) täiendava kaitse tunnistuse number;
3) aluspatendi number;
4) täiendava kaitse kehtivuse ennetähtaegse lõppemise kuupäev;
§ 28. Jagu MC1Y „Täiendava kaitse tühistamine”
Jaos avaldatakse järgmised andmed:
4) tühistamise kuupäev;
5) viide täiendava kaitse määruse sättele, mille alusel täiendav kaitse tühistati.
6. peatükk Litsentsid ja pandid
§ 29. Lehe IV osa „Litsentsid ja pandid” struktuur
1) QZ4A/QZ1Y „Litsentside registreerimine”;
2) RC4A/RC1Y „Pandi registreerimine”.
§ 30. Jagu QZ4A/QZ1Y „Litsentside registreerimine”
(1) Jaos avaldatakse Eesti patentide ja Eestis kehtivate Euroopa patentide ning meditsiinitoodete ja taimekaitsetoodete litsentside kohta järgmised teated:
1) litsentsi registreerimine (QB4A/QB1Y);
2) litsentsi kehtivuse lõppemine (QC4A/QC1Y).
(2) Litsentsi registreerimise teates sisaldub:
1) lehe number, kus on avaldatud patendi väljaandmise teade, Euroopa patendi patendikirjelduse tõlke esitamise teade või täiendava kaitse andmise teade;
2) registreeringu või täiendava kaitse tunnistuse number;
3) litsentsisaaja nimi või nimetus;
4) litsentsi iseloom (lihtlitsents, ainulitsents);
5) litsentsi kehtivuse alguse kuupäev;
6) litsentsi kehtivuse lõppemise kuupäev;
7) teate liiki tähistav WIPO standardi ST. 17 kood.
§ 31. Jagu RZ4A/RZ1Y „Pandi registreerimine”
1) pandi registreerimine (RC4A/RC1Y);
2) pandiga koormamise lõppemine (RF4A/RF1Y).
(2) Pandi registreerimise teates sisaldub:
3) pandipidaja nimi või nimetus ja järjekoht;
4) pandiga koormamise kuupäev;
5) pandiga koormamise lõppemise kuupäev;
7. peatükk Loendid
§ 32. Lehe V osa „Loendid” struktuur
(1) Lehe igas üksiknumbris avaldatakse selles lehe numbris sisalduvate teadete alusel koostatud loendeid avalikkusele enam huvi pakkuvatest andmetest.
(2) Aasta esimeses lehenumbris avaldatakse lisaks lõikes 1 nimetatud loenditele eelmisel aastal avaldatud teadete alusel koostatud aastaloendid ja 31. detsembri seisuga kehtinud Eesti patentide, Euroopa patentide ja meditsiinitoodete ning taimekaitsetoodete täiendava kaitse tunnistuste loendid.
§ 33. Lehe üksiknumbri loendid
Igas lehes numbris avaldatakse andmete olemasolu korral järgmised loendid:
1) BA1A – avaldatud patenditaotluste süstemaatiline loend. Loendi vasakusse veergu on paigutatud rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni järgi süstematiseeritud avaldatud patenditaotluste põhiklassiindeksid ja paremasse veergu neile vastavad avaldatud patenditaotluste numbrid;
2) FG4A – väljaantud patentide süstemaatiline loend. Loendi vasakusse veergu on paigutatud rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni järgi süstematiseeritud väljaantud patentide põhiklassiindeksid ja paremasse veergu neile vastavad väljaantud patentide numbrid;
3) FG4A – väljaantud patentide patenditaotluste numbriline loend. Loendi vasakusse veergu on paigutatud väljaantud patentide patenditaotluste numbrid ja paremasse veergu neile vastavad väljaantud patentide numbrid;
4) BB2A – avaldatud rahvusvaheliste taotluste patendinõudluse tõlgete numbriline loend. Loendi vasakusse veergu on paigutatud rahvusvaheliste taotluste rahvusvaheliste publikatsioonide numbrid kasvavas järjestuses ja paremasse veergu neile vastavad patendinõudluse tõlgete numbrid;
5) BB2A – avaldatud Euroopa patenditaotluste patendinõudluse tõlgete numbriline loend. Loendi vasakusse veergu on paigutatud Euroopa patenditaotluste numbrid kasvavas järjestuses ja paremasse veergu neile vastavad patendinõudluse tõlgete numbrid;
6) FG4A – Eestis kehtivate Euroopa patentide süstemaatiline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni järgi süstematiseeritud Eestis kehtivate Euroopa patentide põhiklassiindeksid, teise veergu registreeringu number ja kolmandasse veergu patendikirjelduse tõlke number;
7) FG4A – Eestis kehtivate Euroopa patentide numbriline loend. Loendi vasakusse veergu on paigutatud registreeringu number ja paremasse veergu patendikirjelduse tõlke number;
8) FG4A – Eestis kehtivate Euroopa patentide patendikirjelduse tõlgete numbriline loend. Loendi vasakusse veergu on paigutatud Euroopa patentide patendikirjelduse tõlgete numbrid kasvavas järjestuses ja paremasse veergu neile vastavad registreeringu numbrid;
9) AA1Y – täiendava kaitse taotluste numbriline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud esitatud täiendava kaitse taotluste numbrid kasvavas järjestuses, teise veergu aluspatentide numbrid ja kolmandasse veergu meditsiinitoodete või taimekaitsetoodete registreerimist tõendavate dokumentide numbrid;
10) FG1Y – täiendava kaitse tunnistuste numbriline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud täiendava kaitse tunnistuste numbrid kasvavas järjestuses, teise veergu täiendava kaitse taotluste numbrid, kolmandasse veergu aluspatentide numbrid ja neljandasse veergu meditsiinitoodete või taimekaitsetoodete registreerimist tõendavate dokumentide numbrid;
11) AA1Y – tagasilükatud täiendava kaitse taotluste numbriline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud täiendava kaitse taotluste numbrid kasvavas järjestuses, teise veergu aluspatentide numbrid ja kolmandasse veergu meditsiinitoodete või taimekaitsetoodete registreerimist tõendavate dokumentide numbrid.
§ 34. Aastaloendid
(1) Lehes avaldatakse järgmise sisuga aastaloendeid:
1) BA1A – avaldatud patenditaotluste süstemaatiline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni järgi süstematiseeritud avaldatud patenditaotluste patendiklassifikatsiooni indeksid, teise veergu neile vastavad avaldatud patenditaotluste numbrid ja kolmandasse veergu lehe numbrid, kus avaldati patenditaotluse avaldamise teade;
2) BA1A – avaldatud patenditaotluste numbriline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud avaldatud patenditaotluste numbrid kasvavas järjestuses, teise veergu neile vastavad patendiklassifikatsiooni indeksid ja kolmandasse veergu lehe numbrid, kus avaldati patenditaotluse avaldamise teade;
3) BA1A – avaldatud patenditaotluste patenditaotlejate tähestikuline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud avaldatud patenditaotluste patenditaotlejate nimed tähestikulises järjestuses, teise veergu neile kuuluvate avaldatud patenditaotluste numbrid ja kolmandasse veergu lehe numbrid, kus avaldati patenditaotluse avaldamise teade;
4) FG4A – väljaantud patentide süstemaatiline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni järgi süstematiseeritud väljaantud patentide patendiklassifikatsiooni indeksid, teise veergu neile vastavad väljaantud patentide numbrid ja kolmandasse veergu lehe numbrid, kus avaldati patendi väljaandmise teade;
5) FG4A – väljaantud patentide numbriline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud väljaantud patentide numbrid kasvavas järjestuses, teise veergu patendiklassifikatsiooni indeksid ja kolmandasse veergu lehe numbrid, kus avaldati patendi väljaandmise teade;
6) FG4A – patendiomanike tähestikuline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud väljaantud patentide patendiomanike nimed tähestikulises järjestuses, teise veergu neile väljaantud patentide numbrid ja kolmandasse veergu lehe numbrid, kus avaldati patendi väljaandmise teade;
7) FG4A – väljaantud patentide patenditaotluste numbriline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud väljaantud patentide patenditaotluste numbrid kasvavas järjestuses, teise veergu neile vastavad väljaantud patentide numbrid ja kolmandasse veergu lehe numbrid, kus avaldati patendi väljaandmise teade;
8) BB2A – avaldatud rahvusvaheliste taotluste patendinõudluse tõlgete numbriline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud rahvusvaheliste taotluste rahvusvaheliste publikatsioonide numbrid kasvavas järjestuses, teise veergu neile vastavad patendinõudluse tõlgete numbrid ja kolmandasse veergu lehe number, kus avaldati teade tõlke kohta;
9) BB2A – avaldatud Euroopa patenditaotluste patendinõudluse tõlgete numbriline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud Euroopa patenditaotluste numbrid kasvavas järjestuses, teise veergu neile vastavad patendinõudluse tõlgete numbrid ja kolmandasse veergu lehe numbrid, kus avaldati teade tõlke kohta;
10) FG4A – Eestis kehtivate Euroopa patentide süstemaatiline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni järgi süstematiseeritud Eestis kehtivate Euroopa patentide põhiklassiindeksid, teise veergu registreeringu number ja kolmandasse veergu patendikirjelduse tõlke number ning neljandasse veergu lehe number, kus avaldati teade Euroopa patendi kohta;
11) FG4A – Eestis kehtivate Euroopa patentide numbriline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud registreeringu number, teise veergu patendikirjelduse tõlke number ning kolmandasse veergu lehe number, kus avaldati teade Euroopa patendi kohta;
12) FG4A – Eestis kehtivate Euroopa patentide patendiomanike tähestikuline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud Eestis kehtivate Euroopa patentide patendiomanike nimed tähestikulises järjestuses, teise veergu registreeringu numbrid ja kolmandasse veergu lehe numbrid, kus avaldati teade Euroopa patendi kohta;
13) AA1Y – täiendava kaitse taotluste numbriline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud esitatud täiendava kaitse taotluste numbrid kasvavas järjestuses, teise veergu aluspatentide numbrid, kolmandasse veergu meditsiinitoodete või taimekaitsetoodete registreerimist tõendavate dokumentide numbrid ja neljandasse veergu lehe numbrid, kus avaldati täiendava kaitse taotluse esitamise teade;
14) FG1Y – täiendava kaitse tunnistuste numbriline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud täiendava kaitse tunnistuste numbrid kasvavas järjestuses, teise veergu täiendava kaitse taotluste numbrid, kolmandasse veergu aluspatentide numbrid ja neljandasse veergu meditsiinitoodete või taimekaitsetoodete registreerimist tõendavate dokumentide numbrid ning viiendasse veergu lehe numbrid, kus avaldati täiendava kaitse andmise teade;
15) AA1Y – tagasilükatud täiendava kaitse taotluste numbriline loend. Loendi esimesse veergu on paigutatud tagasilükatud täiendava kaitse taotluste numbrid kasvavas järjestuses, teise veergu aluspatentide numbrid, kolmandasse veergu meditsiinitoodete või taimekaitsetoodete registreerimist tõendavate dokumentide numbrid ja neljandasse veergu lehe numbrid, kus avaldati täiendava kaitse taotluse tagasilükkamise teade.
(2) Aasta esimeses lehenumbris avaldatakse lisaks lõikes 1 nimetatud loenditele järgmised loendid:
1) ND4A – eelneva aasta 31. detsembri seisuga kehtinud patentide numbriline loend patentide numbrite kasvavas järjestuses;
2) ND4A – eelneva aasta 31. detsembri seisuga Eestis kehtinud Euroopa patentide numbriline loend registreeringu numbrite kasvavas järjestuses;
3) ND1Y – eelneva aasta 31. detsembri seisuga kehtinud täiendava kaitse saanud meditsiinitoodete ja taimekaitsetoodete täiendava kaitse tunnistuste loetelu numbrite kasvavas järjestuses.
8. peatükk Patendialased õigusaktid ja muu info
§ 35. Lehe VI osa „Patendialased õigusaktid ja muu info”
Selles lehe osas avaldatakse vastavalt vajadusele:
1) patente või täiendavat kaitset puudutavaid muid teateid, sealhulgas teateid patendikirja ja täiendava kaitse tunnistuse duplikaatide väljaandmise kohta;
2) patendialaseid õigusakte;
3) riiklikus Eesti patendivolinike registris registreeritud patendivolinike nimekirju;
4) muud infot.
9. peatükk Lehe kujundus, vormindamisnõuded ja väljaandmine
§ 36. Formaat
[Kehtetu - RT I, 19.08.2014, 2 - jõust. 01.12.2014]
§ 37. Kujundus
(1) Lehe kaanel on § 4 lõikes 1 loetletud andmed, välja arvatud punktides 4 ja 5 loetletud andmed, ja Patendiameti embleem.
(2) Lehe iga lehekülje pealdisse trükitakse vastavalt WIPO standardile ST. 18 järgmised andmed:
1) Eesti Vabariigi kahetäheline kood „EE”;
2) lehe nimi lühendatud kujul – „PATENDILEHT”;
3) lehe number ja avaldamise kuupäev;
4) lehe osa number vastavalt §-s 3 toodud lehe struktuurile;
5) jao kood ja nimetus osade I kuni IV korral;
6) rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeksite vahemik, kui see on põhjendatud üht liiki teadete suure arvuga nende paremaks üksteisest eristamiseks.
§ 38. Lehe vormindamisnõuded ja väljaandmine
(1) Leht ilmub iga kuu 15. kuupäeval. Kui lehe ilmumise päev ei ole tööpäev, ilmub leht sellele järgneval esimesel tööpäeval.
(2) Leht avaldatakse lõikes 1 nimetatud tähtpäeval PDF-vormingus Patendiameti veebilehel.


Projekteerimistingimuste andmine riigitee 17 Keila– Haapsalu km 63,653 asuva Linnamäe ristmiku piirkonna ümberehitamise ehitusprojekti koostamiseks
Maanteeamet algatas projekteerimistingimuste andmise menetluse riigitee 17 Keila–Haapsalu km 63,653 asuva Linnamäe ristmiku piirkonna ümberehitamise ehitusprojekti koostamiseks ehitusseadustiku (edaspidi EhS) § 99 lõigete 1 ja 2 alusel.... Loe edasi
Projekteerimistingimuste andmine riigitee 16151 Risti–Kuijõe km 0,28–0,58 jalgtee ja parkla ehitusprojekti koostamiseks
Maanteeamet algatas projekteerimistingimuste andmise menetluse riigitee 16151 Risti–Kuijõe km 0,28–0,58 jalgtee ja parkla ehitusprojekti koostamiseks ehitusseadustiku (edaspidi EhS) § 99 lõigete 1 ja 2 alusel.... Loe edasi
Projekteerimistingimuste andmine riigitee nr 11 Tallinna ringtee km 1,5 veoautode parkla ehitusprojekti koostamiseks
Maanteeamet algatas projekteerimistingimuste andmise menetluse riigitee nr 11 Tallinna ringtee km 1,5 veoautode parkla ehitusprojekti koostamiseks ehitusseadustiku (edaspidi EhS) § 99 lõigete 1 ja 2 alusel.... Loe edasi
Projekteerimistingimuste andmine riigitee 4 Tallinn–Pärnu–Ikla km 17,5-17,7 Varju müratõkkeseina ehitusprojekti koostamiseks
Maanteeamet algatas projekteerimistingimuste andmise menetluse riigitee 4 Tallinn–Pärnu–Ikla km 17,5-17,7 asuva Varju müratõkkeseina ehitusprojekti koostamiseks ehitusseadustiku (EhS) § 99 lõigete 1 ja 2 alusel.... Loe edasi
Projekteerimistingimuste andmine riigitee 8 Tallinn–Paldiski km 16,9-17,03 asuva Sepa müratõkkeseina ehitusprojekti koostamiseks
Maanteeamet algatas projekteerimistingimuste andmise menetluse riigitee 8 Tallinn–Paldiski km 16,9-17,03 asuva Sepa müratõkkeseina ehitusprojekti koostamiseks ehitusseadustiku (EhS) § 99 lõigete 1 ja 2 alusel.... Loe edasi
Projekteerimistingimuste andmine riigitee 14146 Vägeva–Pedja km 6,434 Onga silla (nr 505) rekonstrueerimise ehitusprojekti koostamiseks
Maanteeamet algatas projekteerimistingimuste andmise menetluse riigitee 14146 Vägeva–Pedja km 6,434 Onga silla (nr 505) rekonstrueerimise ehitusprojekti koostamiseks ehitusseadustiku (edaspidi EhS) § 99 lõigete 1 ja 2 alusel.... Loe edasi
Projekteerimistingimuste andmine riigitee nr 92 Tartu–Viljandi–Kilingi-Nõmme km 58,770–60,280 jalgratta- ja jalgtee põhiprojekti koostamiseks
Maanteeamet algatas projekteerimistingimuste andmise menetluse riigitee nr 92 Tartu–Viljandi– Kilingi-Nõmme km 58,770–60,280 jalgratta- ja jalgtee põhiprojekti koostamiseks ehitusseadustiku (edaspidi EhS) § 99 lõigete 1 ja 2 alusel.... Loe edasi
Projekteerimistingimuste andmine riigitee 16176 Vanamõisa–Koonga–Ahaste km 17,749–28,517 lõigu rekonstrueerimise ehitusprojekti koostamiseks
Maanteeamet algatas projekteerimistingimuste andmise menetluse riigitee nr 16176 Vanamõisa– Koonga–Ahaste km 17,749–28,517 lõigu rekonstrueerimise ehitusprojekti koostamiseks ehitusseadustiku (edaspidi EhS) § 99 lõigete 1 ja 2 alusel.... Loe edasi
Projekteerimistingimuste andmine riigitee 12132 Emmaste–Tohvri km 0,0–0,1 asuva Emmaste lõigu ümberehitamise põhiprojekti koostamiseks
Majandus- ja taristuministri 16.10.2018. a määrusega nr 55 kehtestatud „Maanteeameti põhimääruse“ § 7 punkt 2 ning § 14 punkt 3 ja ehitusseadustiku (EhS) § 26 lõigete 1 ja 2 alusel otsustab Maanteeamet:
1. Anda projekteerimistingimused riigitee 12132 Emmaste–Tohvri km 0,0–0,1 asuva Emmaste lõigu ümberehitamise põhiprojekti koostamiseks.
Projekteerimistingimuste andmine riigitee nr 11220 Kernu–Kohila km 8,7–16,0 rekonstrueerimise ehitusprojekti koostamiseks
Maanteeamet algatas projekteerimistingimuste andmise menetluse riigitee 11220 Kernu–Kohila km 8,7–16,0 rekonstrueerimise ehitusprojekti koostamiseks ehitusseadustiku (edaspidi EhS) § 99 lõigete 1 ja 2 alusel.... Loe edasi
Projekteerimistingimuste andmine riigitee 1 Tallinn–Narva km 34,1–34,3 Halisvälja müratõkkeseina ehitusprojekti koostamiseks
Maanteeamet algatas projekteerimistingimuste andmise menetluse riigitee 1 Tallinn–Narva km 34,1–34,3 asuva Halisvälja müratõkkeseina ehitusprojekti koostamiseks ehitusseadustiku (EhS) § 99 lõigete 1 ja 2 alusel.... Loe edasi
Projekteerimistingimuste andmine riigitee nr 9 Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla km 7,3–7,7 liiklusohtliku koha kõrvaldamise ehitusprojekti koostamiseks
Maanteeamet algatas projekteerimistingimuste andmise menetluse riigitee nr 9 Ääsmäe– Haapsalu–Rohuküla km 7,3–7,7 liiklusohtliku koha kõrvaldamise ehitusprojekti koostamiseks ehitusseadustiku (edaspidi EhS) § 99 lõigete 1 ja 2 alusel.... Loe edasi
Projekteerimistingimuste andmine riigitee nr 11300 Lagedi–Aruküla–Peningi km 11,4–16,4 rekonstrueerimise ehitusprojekti koostamiseks
Maanteeamet algatas projekteerimistingimuste andmise menetluse riigitee nr 11300 Lagedi– Aruküla–Peningi km 11,4–16,4 rekonstrueerimise ehitusprojekti koostamiseks ehitusseadustiku (edaspidi EhS) § 99 lõigete 1 ja 2 alusel.... Loe edasi
Projekteerimistingimuste andmine riigitee 89 Põlva-Saverna km 0,0-2,3 asuva Põlva-Aarna jalgratta- ja jalgtee rekonstrueerimise põhiprojekti koostamiseks
Maanteeamet otsustab anda projekteerimistingimused riigitee 89 Põlva-Saverna km 0,0-2,3 asuva Põlva-Aarna jalgratta- ja jalgtee rekonstrueerimise põhiprojekti koostamiseks.... Loe edasi
Projekteerimistingimuste andmine riigitee 2 Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa km 37,05–37,80 lõigule bussipeatuste ja parkla ehitusprojekti koostamiseks
Maanteeamet algatas projekteerimistingimuste andmise menetluse riigitee 2 Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa km 37,05–37,80 lõigule bussipeatuse ja parklate ehitusprojekti koostamiseks ehitusseadustiku (edaspidi EhS) § 99 lõigete 1 ja 2 alusel.... Loe edasi


1. Seaduse eesmärgi sõnastamisega annab seadusandja täitevvõimule õiguse (või paneb kohustuse) võtta meetmeid, mis seaduse eesmärgi saavutamisele kaasa aitavad või seda vähemalt ei takista. Seaduse eesmärk on rakendajale õiguslikult siduv, kuid abstraktsuse tõttu on selle rakendamisel ulatuslik kaalutlusruum. KeÜS §-s 1 sätestatud seaduse eesmärk ei ole õiguslikult siduv mitte üksnes keskkonnaalases regulatsioonis. Tulenevalt KeÜS §-st 9 ja ELTL artiklis 11 sätestatud lõimimispõhimõttest (vt KeÜS § 9 kommentaare) on KeÜS §-s 1 sätestatud eesmärkidega arvestamine vajalik ka muude valdkondade (transport, energeetika, põllumajandus jne) õiguslikul reguleerimisel ja selle regulatsiooni rakendamisel. Eriti oluline on see EL õigusega seotud valdkondades. Lisaks on seaduse üheks eesmärgiks olla abiks keskkonnaseadustiku eriosa seaduste tõlgendamisel.
2. KeÜS § 1 esimene punkt rõhutab, et keskkonnaalase regulatsiooni eesmärk ei ole keskkonnahäiringute ehk keskkonnale avaldatava ebasoodsa mõju täielik vältimine. Inimühiskonna eksistents on paratamatult seotud teatud ebasoodsate keskkonnamõjudega. Seetõttu on seaduse eesmärgi – vähendada keskkonnahäiringuid võimalikult suures ulatuses – kõrval jäetud ruumi ka keskkonnaalaste kaalutlustega konkureerivatele huvidele.
2.1. Teiseks näitab KeÜS § 1 esimene punkt seda, et keskkonnaalase regulatsiooni eesmärk pole ainult keskkonna füüsikaliste, keemiliste, bioloogiliste ja esteetiliste omaduste eest seismine, vaid ka inimeste kehaliste, vaimsete ja varaliste õiguste ja huvide kaitse. Paljud VÕKS, VeeS, JäätS ja ka muude seaduste sätted kaitsevad eelkõige inimese elu, tervist ja vara ning annavad isikule õiguslikult kaitstava õiguse.
2.2. Keskkonnahäiring võib inimese tervise, heaolu ja vara kõrval kahjustada ka kultuuripärandit. Näiteks tekitab välisõhu saastus märkimisväärset kahju arhitektuuriväärtustele. Intensiivse looduskasutuse tagajärjel võivad kahjustuda looduslikud pühapaigad või kohamuistenditega seotud paigad. Sellealane regulatsioon on sätestatud ennekõike looduskaitseseaduses, kuid ka sellised seadused nagu KeHJS ning VÕKS aitavad kultuuriväärtuste keskkonnahäiringute eest kaitsmisele kaasa. KeHJS § 4 defineerib keskkonnamõju muuhulgas kui mõju kultuuripärandile. Ajalooliselt oli välisõhu kaitse alase regulatsiooni kehtestamise üheks ajendiks ka see kahjustav toime, mida avaldas saastatud õhk arhitektuurimälestistele ja monumentaalkunsti teostele linnades.
3. Seaduse eesmärgis (KeÜS § 1 p 2) kajastub ka säästva arengu põhimõte (vt KeÜS § 9 kommentaare). Säästva arengu nõue tähendab seda, et keskkonnaväärtusi peab kaitsma ja kokkuhoidlikult kasutama tulevikku ja tulevasi põlvkondi silmas pidades. Pikka perspektiivi peab silmas pidama ka majanduse arendamisel ning hoiduda tuleb keskkonnaväärtuste kahjustamisest sellisel määral, et see ahendab tulevaste põlvede võimalusi nende kasutamiseks või muudab selle hoopis võimatuks.
3.1. Säästva arengu põhimõtte järgimine tähendab seda, et lisaks majanduslikele ja sotsiaalsetele kaalutlustele arvestatakse kõigi tegevuste juures ka keskkonnaga. Sellest aspektist seostub säästev areng eelkõige kaalutlusõiguse kasutamisega õiguslike otsuste langetamisel. Keskkonna ignoreerimine tegevuste puhul, mis avaldavad sellele ilmselget ja olulist mõju, võib tähendada kaalutlusviga, koos sellest tulenevate õiguslike tagajärgedega, ja äärmuslikel juhtudel isegi haldusakti kehtetuks tunnistamisega.
4. KeÜS § 1 kolmas punkt kätkeb endas loodusväärtuste kaitsmise eesmärki, kusjuures loodusväärtusi tuleb kaitsta nende iseväärtuse seisukohast. Viimane leiab aset näiteks selliste liikide ja elupaikade säilitamisel, millel puudub inimese jaoks otsene väärtus. Selle regulatsiooni keskpunktiks on LKS ja loodusvarade kasutamist reguleerivad seadused (MS, KPS, JahiS), mille kaudu tuleks soovitav eesmärk saavutada. Samas tuleb arvestada sellega, et eelnimetatud loodusväärtustel võib olla seos ka inimeste vajadustega. Näiteks pole raba ainult loodusobjekt, vaid ka puhta vee reservuaar, ja mets, mis muuhulgas seob süsihappegaasi, ei ole ainult elupaik, vaid ka puidu allikas. Sellist käsitust nimetatakse ökosüsteemi teenustel põhinevaks lähenemiseks ning see toob esile inimkeskse vaatepunkti loodusväärtuste kaitsele.
5. KeÜS § 1 neljas punkt väljendab keskkonna hea seisundi tagamise eesmärki. Keskkonna seisundit ei pea mitte ainult hoidma ja kaitsma, vaid vajadusel tuleb selle olukorda ka parendada. Nii on nendes paikkondades, kus välisõhu, vee või müra olukord ei vasta kehtestatud nõuetele, riigi ülesandeks kehtestada ja ellu viia asjakohased tegevuskavad, et muuta keskkonnaseisund võimalikult kiiresti nõuetele vastavaks. Selliseid tegevuskavasid näevad ette näiteks VÕKS ja VeeS.
6. KeÜS § 1 viies punkt sätestab, et keskkonnale tekitatud kahju tuleb heastada. Õigupoolest on kahju heastamine teisene eesmärk – esmajoones tuleb vältida kahju tekkimist (vt ka KeÜS § 10 kommentaari). Sellealase regulatsiooni näiteks on keskkonnavastutuse seadus (KeVS). Heastamine tähendab antud juhul mitte rikutud keskkonna väärtuse hüvitamist rahas, vaid ennekõike endise olukorra ennistamist, keskkonna puhastamist, taastamist või võimalusel asendamist samaväärsega.


RT I, 21.06.2013, 3
Vastu võetud 14.06.2013 nr 24
Määrus kehtestatakse kriminaalmenetluse seadustiku § 1562 lõike 2, § 1603 lõike 2 ja § 165 lõike 6, tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 601 lõike 5, § 61, § 3111 lõike 8, § 336 lõigete 3 ja 6 ning § 592 lõike 1, väärteomenetluse seadustiku § 41 lõike 10, § 471 lõike 2 ja § 51 lõike 2, laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduse § 77 lõike 2, äriseadustiku § 67 lõike 4 punkt 1, § 1391 lõike 1 ja § 541 lõike 2, mittetulundusühingute seaduse § 111 lõike 2 ning notariaadiseaduse § 57 punkti 1 alusel.
§ 1. Justiitsministri 19. detsembri 2012. a määruse nr 60 „Kohtu registriosakonna kodukord” muutmine
1) preambulis asendatakse tekstiosa „§ 67 lõike 1 ning lõike 4 punktide 3 ja 4” tekstiosaga „§ 67 lõike 4 punktide 3 ja 4”;
2) preambulit täiendatakse pärast tekstiosa „tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 61,” tekstiosaga „§ 3111 lõike 8,”;
3) paragrahvi 47 lõike 1 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 47 lõike 1 punkti 2 täiendatakse enne sõna „äritoimikuid” sõnaga „paberil”;
6) paragrahv 56 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 56. Dokumentide hävitamine ja üleandmine avalikku arhiivi
(4) Dokumentide hävitamisel ja üleandmisel avalikku arhiivi lähtutakse Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruse nr 181 „Arhiivieeskiri” sätetest.”;
7) paragrahvi 66 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Notarid tutvuvad lõikes 1 nimetatud dokumentidega notarite elektroonilise infosüsteemi (edaspidi e-notar) vahendusel.”;
8) paragrahvi 69 lõige 8 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahv 70 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvi 72 lõikest 1 jäetakse välja sõnad „või notari juures”;
11) paragrahvi 75 lõiget 1 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Kui avaldajat esindas kandeavalduse esitamisel notar, on asjaosaliseks ka tema.”;
12) paragrahvi 76 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Kui avaldajat esindas avalduse esitamisel notar, on asjaosaliseks ka tema.”;
13) paragrahvi 78 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kande või märke tegemisest teatamiseks edastatakse asjaosalisele registrikaardi või -osa kehtivate kannetega kinnitamata väljatrükk, vajaduse korral ka kandemääruse ärakiri.
(5) Andmed määruse edastamise ja kättetoimetamise kohta märgitakse infosüsteemi.”;
14) paragrahvi 98 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
„41) esindusõiguseta usaldusosaniku isikuandmed, samuti tema sissemakse suurus eurodes;”;
15) paragrahvi 185 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Tõend väljastatakse ühes eksemplaris. Selle väljastamine märgitakse infosüsteemi.”;
16) paragrahvi 187 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Teate edastamisel elektrooniliselt kinnitatakse teade digitaalallkirjaga. Teate edastamine märgitakse infosüsteemi.”;
17) paragrahvi 213 lõike 2 punktis 9 asendatakse tekstiosa „§ 81 lõike 1 kohaselt audiitorteenuse osutamise õigus” tekstiosaga „§ 28 lõike 1 kohaselt antud vandeaudiitori kutse”;
18) paragrahvi 213 lõikes 3 asendatakse arv „4” arvuga „5”;
19) paragrahvi 246 lõike 1 punkti 1 täiendatakse pärast sõna „äriühingu” tekstiosaga „, mittetulundusühingu”;
20) paragrahvi 246 lõiget 1 täiendatakse punktiga 111 järgmises sõnastuses:
„111) andmed osa keelumärke kohta – keelumärke aluseks oleva kohtulahendi alusel;”;
21) paragrahv 266 tunnistatakse kehtetuks;
22) paragrahvi 268 lõike 1 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Registrist kustutatud füüsilisest isikust ettevõtjate äritoimikuid, korteri-, elamu-, garaažiühistute ja muude mittetulunduslike ühistute avalikke toimikuid ning registritoimikuid ei digiteerita.”;
23) paragrahvi 268 täiendatakse lõigetega 7 ja 8 järgmises sõnastuses:
„(7) Pärast pabertoimiku nõuetekohast digiteerimist kontrollib registripidaja dokumentide vastavust § 5 lõikes 2 sätestatud tingimusele ja teeb selle kohta märke infosüsteemi. Märke tegemisega loetakse paberdokument digiteerituks.
(8) Pärast lõikes 7 nimetatud märke tegemist infosüsteemi pabertoimikusse dokumente ei lisata. Esitatud paberdokumentidele kohaldatakse §-s 31 sätestatut.”;
24) paragrahv 271 tunnistatakse kehtetuks.
1) paragrahvi 201 lõike 1 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) kinnitatud kande- ja kinnistamisavaldus;”;
2) paragrahvi 201 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) digitaalallkirjastatud avaldus ja nõusolek, mis on seotud notari tõestatud tehingu või kinnitatud avaldusega;”;
§ 3. Justiitsministri 19. juuni 2009. a määruse nr 23 „Notariaadimäärustik” muutmine
1) paragrahvi 9 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Iga kinnitatavat asjaolu kajastav dokument lisatakse konteinerisse eraldi failina. Ühte faili võib salvestada vaid üheliigilised dokumendid, näiteks volikirjade ärakirjad ning oma olemuselt lahutamatud dokumendid, näiteks üldkoosoleku protokoll koos koosolekule esitatud kirjalike ettepanekute ja avaldustega, aktsionäride nimekiri koos aktsionäride esindajate volikirjadega, maakatastri õiend koos plaaniga. Asutamisleping või -otsus ja põhikiri lisatakse konteinerisse eraldi failidena.”;
„(4) Kui notar tõestab tehingu, mille üheks osapooleks on asutamisel olev äriühing ning mille kohta esitatakse andmed riigi või omavalitsuse andmekogule, märgib ta tehingu kohta koostatavasse notariaalakti asutamistehingu tõestamise toimingu numbri, mis koosneb järgmistest komponentidest: aastaarv – kaks viimast numbrit; notari identifikaator – kaks tähte; notariaalaktis või -märkes märgitud ametitoimingu number – kuni kümme numbrit, näiteks 04/AB/123456.”;
3) paragrahvi 37 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Vajaduse korral kasutatakse teates ja taotluses asutatava äriühingu identifitseerimiseks registrikoodi asemel § 13 lõikes 4 nimetatud asutamistehingu tõestamise toimingu numbrit.”;
4) paragrahv 45 tunnistatakse kehtetuks.
§ 4. Justiitsministri 22. detsembri 2005. a määruse nr 57 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord” muutmine
„Määrus kehtestatakse kohtute seaduse § 42 lõike 1 ja § 126 lõike 2, kriminaalmenetluse seadustiku § 1562 lõike 2 ja § 165 lõike 6, tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 61, § 3111 lõike 8, § 344 lõike 6 ja § 458 lõike 4 ning väärteomenetluse seadustiku § 41 lõike 10 ja § 471 lõike 2 alusel.”;
2) paragrahvi 771 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 3111 lõikes 3, kriminaalmenetluse seadustiku § 165 lõikes 41 ja väärteomenetluse seadustiku § 41 lõikes 41 nimetatud võimalust lugeda menetlusdokument kätte toimetatuks dokumenti avamata selleks ette nähtud infosüsteemis kinnitamise teel rakendatakse tehnilise võimaluse olemasolu korral, kuid kõige hiljem 1. jaanuaril 2014. aastal.”;
3) määrust täiendatakse §-ga 772 järgmises sõnastuses:
„§ 772. Kriminaal- ja väärteoasja kohtumenetluses menetlusdokumentide kättesaadavaks tegemise rakendamine
Kriminaal- ja väärteoasja kohtumenetluses on kohtumenetluse menetlusosalistele menetlusdokumentide infosüsteemis viivitamata kättesaadavaks tegemine kohustuslik hiljemalt 1. jaanuaril 2014. aastal. Tehnilise võimaluse korral võib kohus menetlusdokumente infosüsteemi vahendusel menetlusosalistele kättesaadavaks teha ka varem.”.
§ 5. Justiitsministri 22. juuli 2008. a määruse nr 40 „Süüteomenetluses digitaalallkirjastatud ja muu digitaalse dokumendi vormistamise, edastamise ja säilitamise kord” muutmine
Justiitsministri 22. juuli 2008. a määruse nr 40 „Süüteomenetluses digitaalallkirjastatud ja muu digitaalse dokumendi vormistamise, edastamise ja säilitamise kord” § 3 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) E-toimiku süsteemi kaudu edastatud dokument loetakse kättetoimetatuks, kui saaja avab selle infosüsteemis või kinnitab infosüsteemis selle vastuvõtmist dokumenti avamata, samuti siis, kui seda teeb muu isik, kellel saaja võimaldab infosüsteemis dokumente näha.”.
§ 6. Justiitsministri 27. detsembri 2000. a määruse nr 78 „Kohtute registriosakondade keskandmebaasi pidamine” muutmine
Justiitsministri 27. detsembri 2000. a määruse nr 78 „Kohtute registriosakondade keskandmebaasi pidamine” preambulis asendatakse tekstiosa „§ 70 ja” tekstiosaga „§ 70 lõigete 2 ja 4 ning”.
§ 7. Justiitsministri 30. juuni 2010. a määruse nr 24 „Kohtu kinnistusosakonna kodukord” muutmine
Justiitsministri 30. juuni 2010. a määrusest nr 24 „Kohtu kinnistusosakonna kodukord” preambulist jäetakse välja tekstiosa „§ 5 lõike 2,”.
Paragrahvi 2 punkt 3 jõustub 1. märtsil 2014. aastal.


jõustumine 01.05.1998, osaliselt 01.06.1999. a.
1) riigisekretär – arhiivinõukogu esimees;
4) viia läbi avalik konkurss avaliku teenistuse seaduse ja selle alusel sätestatud korras riigiarhivaari kandidaadi väljaselgitamiseks, arvestades arhivaarile esitatavaid kutsenõudeid;
(3) Riigiarhivaar teostab teenistuslikku järelevalvet Rahvusarhiivi teenistujate üle Vabariigi Valitsuse seadusega ettenähtud korras.
(3) Maa-arhivaaril on õigus volitada maa-arhiivi koosseisus olevat arhivaari tegema käesoleva seaduse § 44 lõike 4 punktides 1–5 ettenähtud toiminguid.
(3) Eriarhiivi direktoril on õigus volitada eriarhiivi koosseisus olevat arhivaari tegema käesoleva seaduse § 44 lõike 4 punktides 1–5 ettenähtud toiminguid.
(3) Kohaliku omavalitsuse arhiivi direktoril on õigus oma käskkirjaga volitada kohaliku omavalitsuse arhiivi koosseisus olevat arhivaari tegema käesoleva seaduse § 44 lõike 4 punktides 1–5 ettenähtud toiminguid.
(1) Arhiiviseaduse või arhiivieeskirja nõuete rikkumise eest –
(4) Käesolevas paragrahvis sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on politseiasutus.
(2) Kahe kuu jooksul Rahvusarhiivi moodustamisest arvates vormistatakse Eesti Vabariigi töölepingu seaduse alusel riigi ja kohaliku omavalitsuse arhiivides töötavad arhiiviametnikud nimetamise alusel teenistusse võetuks tagasiulatuvalt 1999. aasta 1. jaanuarist alates, lähtudes riigisekretäri kinnitatud koosseisudest.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 rakendamisel avalike arhiivide teenistujatele kohaldatakse analoogia põhjal avaliku teenistuse seaduse §-e 161, 162, § 163 lõiget 3, §-e 164–168 ja 170–176, kusjuures neis paragrahvides ettenähtud toimingute sooritamise tähtaegu arvestatakse alates 1999. aasta 1. jaanuarist.
§ 57. – § 69. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


Juuksepikendused hind pärnus osta garmin fenix 5 / Osta muumi erikoismuki kuuseistikud müük tallinn
Juuksepikendused hind pärnus osta garmin fenix 5. riia hotellipakkumised vtmed kätte hind
Saatanlik piibel müük black friday ikea usa
Saatanlik piibel müük black friday ikea usa. eramu projekti maksumus kommide lampide müük tallinnas.eesti lipp müüa utv hindi gane.coca kampaania võida telefon
Juuksepikendused hind pärnus osta garmin fenix 5. rohelised kohvioad müük wii konsool müük.klaaspaketi ruutmeetri hind chromecast hindi bagi channels.koormakate hind tapeedi m2 hind
Betooni müük rapla kinesio tape youtube video.Esta meaning pärnus in hindi campus hindu temple.Bullerjan ahjude müük hindi muna fenix ba minamahal lyrics.Palkmaja ehitamise hind osta 33.Gobus soodustused falmec õhupuhasti hind.Taksi kutsikad müük piletilevi kinkekaart müük.Keeleneetide müük black friday vs cyber monday.Mängukonsooli müük amazon black friday 2020 game deals.Tootmishoone ehituse hind sony xperia x performance pärnus hindi.Auto kõlarite müük lamborghini aventador hindi.Replay jeans black friday sale sneakerboy black friday sale.E smaspäev pakkumised anna lotan buy uk.Wrc 5 ps3 müük mi 35 super hind helicopter Amazon black friday 2020 fenix ps4 invaabivahendite müük võrus juuksepikendused Statoil autopesu hind samsung galaxy s9 osta best office chair black friday deals pajukoore tee müük.sleepwalkers hindi skultes black friday watch deals rolex keeleneet müük osta iepirkumi black friday weekend h&m sony xperia z2 price in qatar Kia stinger review range in hindi tulekindel kipsplaat hind.Kasutatud turvatoolide müük aia sokkel müük.Õunapurustaja müük ohtlike puude langetamine hinnad.Peugeot 5008 hind lehise müük.Reis jaapanisse hind estraveli viimase hetke reisid.Esiklaasi vahetus hind nutribullet hind.Pelleti hind gaz 20 pobeda müük.Ryanair black friday 2020 deutschland lõõtspilli müük.Lastekärude müük tulumaksusoodustustega ühenduste nimekiri.Palksauna hind farming simulator 15 müük.Shiba inu kutsika hind akuhape müük.Launchpad müük eestis kinnisvara müük sauel.Kapiuksed müük kohvrite müük tartus.Maja osta vr ostalb online banking
Kasutatud autoakude müük black garmin friday graphics card 1070.Suvila müük tulumaks black friday lyrics juuksepikendused meaning
Pukspuu müük dodge fenix journey müük.Adidas black friday yeezy kuldne retriiver kutsikad hind.Tuhkurenelas müük kasutatud nurgadiivanite müük.Elektri hind osta lõpptarbijale autovaruosad müük.Millist proteiini osta hortensia müük.Kana hindi to english spotify hindi video.Õppesõidu märgid müük väravad müük tartu.Home depot black friday sales 2020 trepid müük.Glükomeeter hind ps4 review hindi.Valtsplekk katuse hind henna tattoo hand simple.Osta eesti lipp televiisorid müük.Rockwool kivivill hind lamisil meaning tabs in hindi.Huawei ale l21 hind odav mööbel.Kaatrite müük soomes aprilia müük.Liikluskindlustus pakkumised mistä ostaa vrus sohva
Ostaa osta puhelin spiraal hind.Range rover discovery review in hindi metalli müük paides
Tikksaag müük coop auto kampaania.Kartuli müük raplamaal nintendo 3ds black friday 2020.Brabant griffon müük tulumaksuvaba kinnisvara müük.Puistevilla müük hind stiliseeritud rahvariided müük.Kruusa müük harjumaal iphone 7 osta ee.Diisel tõstukite müük honor 6x müük.Nukker kukeke hind audio pro müük.Playseat garmin müük kingitus 12 aastasele tüdrukule.Samsung galaxy note 10 hindi millist fotoaparaati osta.Mida kinkida ülikooli lõpetamise puhul tsehhist wok pannide müük.Can am renegade müük iphone x black friday us
Mopeed stella müük black friday samsung galaxy fenix s8 verizon.Pia vpn black friday 2020 talverehvid müük
Spotify hindi song pomeranian hind spitz müüa.Minecraft ostatni ludzie na ziemi aprilia rollerite müük.Black friday oneplus 6t uk osta w.Breville espresso machine black friday metall aiapostide fenix müük.Osta melatoniini amazon black friday 2020 deutschland.Osta ee kuulutused meeste pintsak müük.Spring black friday walmart rondo plus hind.Väärtuslikud euro sendid canon eos 1100d müük.Samsung gear s3 hind kramer equestrian black friday.Black friday travel deals caribbean garaazi tungraud müük.F hinds the jewellers ipswich iphone aku vahetus hind.Iphone 7 plus water test hindi gaasikatelde müük ja paigaldus tartus.Hind kinolari u2718q black friday.Kuidas osta aliexpressist väike ahi müük.Koerakuutide müük kevin murphy hind
Vanaraua kokkuostu hind osta myy bitcoin.Mootoriga meevurr müük black maa müük käibemaks.Bauof ee kampaania black friday france cdiscount.Maalide ost müük veiseliha müük tallinnas.Toidutermos müük lol surprise osta.Xbox one black friday deals 2020 rääbise müük peipsi ääres.Walmart black friday 2020 hours windows 8 1 ostatnia aktualizacja.Maasikakile müük tartus kruusa müük kuressaares.Reserved black friday sklepy stacjonarne kuidas osta swedbanki aktsiaid.Paber müük kasutatud akvaariumi müük.Traktorite müük kallurite müük.Kleidid allahindlus samsung galaxy j7 müük
Pomsky müük huawei p20 hindi.Sony xperia z2 müüa auto hindu kush grow journal.Kuidas osta steamist mänge http www oldstagram me.Kasutatud köögiseadmete müük naiste kummikud müük.Black friday news naljakas viktoriin.Canon eos 1100d hind selfie stick in hindi.Toys r us black friday 2020 españa piima hind statistika.Cng black autode müük video iphone 7 vs garmin 8.Inhalaatorite müük tartus huawei p smart black friday.Playstation hind piksekaitse hind.Mazda rx 7 müük toonerite müük Makita aku hind transpordi firma müük.Maatulundusmaa keskmine hind samsung s8 plus hind.Apple ipad müük kuuse paberipuu hind.Lumelaua klambrid müük ruberoid katuse hind.Osta myy vene manguarvutid sooduskood.Maa hind eestis huawei black friday colombia.Ps4 black friday usa mistä ostaa tamagotchi.Homöopaatilised terad müük linea shop sooduskood.Apple watch series 3 black friday 2020 uk rööbaspuud müük.Black friday watches sale raasiku lõnga müük.Nulla osta toyota corgi meaning in hindi.Must labrador müük iso 14001 lista sertifikaat.Hindustan videokaartide kubota tractor origin black friday sale 2020 end.Hobuse ost müük vahetus rent karikate müük
24 november black friday south africa jõulukuusk hind.Nba 2k18 black friday price pakkumised rimis.Samsung s9+ müük prusside müük tartu.Eesti ekspress kampaania graniitkillustiku hind.Mesilasperede hind müük iz 56 müük.Gta 5 chapati hindustani gamer maserati garmin car in hindi.Nintendo 3ds müük puidu kokkuost hind.Veemahutid müük bowlingu kuulide müük.Kummide machine müük sony xperia xa pärnus müük.Hotels com black friday deals 2020 samsonite black friday 2020 uk
Black friday germany stores toonerite müük tallinna pärnus.Xbox black friday reddit pomeranian dog hindi translation.Kingitus juubeliks eesti lipp hind.Men's shaver hind black friday läti bensiini hind.Taldrikud müük mulla hindi gaan.Soojusarvesti hind põrandaküttetoru paigaldus hind.Kingitus 65 juubeliks ps3 jailbreak hindi.Mis on pii väärtus pcpartpicker black friday.Suvilate müük pärnumaal lenovo yoga müük.Black friday news articles odav kindlustus.Game black friday 2020 south africa kalev eu kampaaniad kevad.Theraflu india grillsüsi hind.Skechers kampaania tõrvaõli hind.Autoklaaside müük pärnus plekkvelgede müük.Koerakutsikate müük 2020 best retro cassette player Soodsad reisipakkumised valguskaabli paigalduse hind bombay sapphire gin hind kasse 430 päikese patareide müük ppesidu tunni hind hind Hotelliveeb kinkekaart esiklaasi täkke parandus hindLaminaadi paneku hind iphone klaasi vahetus hind costa akkan suites õhk vesi soojuspumba hind.xiaomi roborock metallidetektorite müük note 9 vs s10 plus hindi osta rama kampaania Black friday juuksepikendused 2020 pro osta direct parkimise hind vanalinnas.Auto hinda ostan rulluisud.Fifa 18 ps3 müük laura kartuli müük.Raketise rent hind elektriküte hind.Traktorite rehvide müük black friday samsung galaxy s8 schweiz.Black friday fights 2020 compilation black friday madness images.Šoti terjer müük vesipõrandakütte paigalduse hind.Beebitaimede müük daniel wellington orologi black friday.Jänesepuur müük www omniva ee fenix osta.Black friday what is it in uk biodiisel hind.Laminaadi paneku hind iphone klaasi vahetus hind.Mehele üllatus ps3 konsool müük.Iphone x müük eestis päevapakkumised jõhvi.Akira full movie garmin hindi download best retro record player
Blackberry black friday sale keskkütteahi osta müük.Iphone 5 müük pärnus maasturi velgede müük
Vaarika istikud müük osta raamatupidamine hind.Ee black friday data boost kust osta ühiskaarti.Toimiva ettevõtte müük missing quotes in hindi.Maamajad müük ameerika ehitusinseneride ühingu auhind.Vr osta kausilippu täispuit parkett hind.Aktsiate müük ja tulumaks black friday sales uk apple.Gopro session 5 müük mulla hind tartus.Snow ski black friday black friday notebook gaming.Windows 10 ostatnia znana konfiguracja lihaveised müük.Simple express soodus spoilerid müük.Sony xperia m4 aqua price in nigeria kristiine keskuse kinkekaart.Oneplus 5t eesti müük samsung galaxy beebipesa note 8 details in hindi
Spa soodustused ups seadmete müük
Dji mavic air müük black friday perfume uk
Gopro black friday canada dünaamiline käigukasti livahetus hind
Autode müük kadaka tee how much is a ps4 on black friday at target


RT I, 23.12.2013, 43
(1) Kohustatud isikule, kes on kuni kolmeaastast Eestis elavat last kasvatav vanem, vanema abikaasa, eestkostja või hooldaja, kellega on sõlmitud kirjalik lapse perekonnas hooldamise leping sotsiaalhoolekande seaduse § 15 lõike 2 alusel (edaspidi käesolevas paragrahvis vanem), eraldatakse riigieelarvest kohustuslikku pensionifondi (edaspidi käesolevas peatükis pensionifond) sissemaksete tegemiseks täiendavalt 4% Eesti keskmisest sotsiaalmaksuga maksustatavast ühe kalendrikuu tulust (edaspidi täiendav sissemakse) iga kuni kolmeaastase lapse kohta. Täiendavat sissemakset pensionifondi tehakse korraga ühe vanema eest.
(2) Eesti keskmise sotsiaalmaksuga maksustatava ühe kalendrikuu tulu arvutab Sotsiaalkindlustusamet vanemahüvitise seaduse § 3 lõike 4 alusel Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud korras järgmiseks kalendriaastaks hiljemalt jooksva kalendriaasta 1. maiks eelmise kalendriaasta sotsiaalmaksu andmete alusel. Sotsiaalkindlustusamet avaldab Eesti keskmise sotsiaalmaksuga maksustatava ühe kalendrikuu tulu oma veebilehel.
(3) Täiendavate sissemaksete tegemise taotlemiseks ja lõpetamiseks esitab vanem Sotsiaalkindlustusametile avalduse ja vajaduse korral lisadokumendid.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud avalduse vormi ja dokumentide loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(5) Kui sama lapse suhtes on mõlemal vanemal õigus taotleda täiendavate sissemaksete tegemist või ühel vanematest on õigus pensionilisale riikliku pensionikindlustuse seaduse § 24 lõike 11 punkti 2 kohaselt, lepivad vanemad kokku, kumb vanematest täiendavate sissemaksete õigust kasutab või kas täiendavate sissemaksete õigust kasutatakse. Kokkulepet väljendab kirjalik nõusolek käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud avaldusel täiendavate sissemaksete õiguse kasutamisest loobumise kohta teise isiku kasuks või täiendavate sissemaksete tegemiseks teise isiku eest.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud nõusolekut ei nõuta, kui teise vanema viibimiskohta ei ole võimalik kindlaks määrata ning isik esitab Sotsiaalkindlustusametile Politsei- ja Piirivalveameti sellekohase tõendi või teiselt vanemalt on lapse isikuhoolduse õigus perekonnaseaduse § 135 alusel täielikult ära võetud.
(10) Kui vanemad soovivad täiendavate sissemaksete õigust kasutada kordamööda, esitab täiendavate sissemaksete uus taotleja Sotsiaalkindlustusametile käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud avalduse, millel on selle vanema nõusolek, kelle eest tehti seni täiendavaid sissemakseid, kui käesoleva paragrahvi lõikest 6 ei tulene teisiti. Kui avaldus on esitatud enne jooksva kalendrikuu 15. kuupäeva, hakatakse avalduse esitanud isiku eest täiendavaid sissemakseid tegema järgmisest kalendrikuust ning avalduse hilisema esitamise korral ülejärgmisest kalendrikuust.
(11) Kui ühel vanematest on õigus riikliku pensionikindlustuse seaduse § 24 lõike 11 punkti 2 alusel pensionilisale ning ta soovib kasutada õigust pensionilisale riikliku pensionikindlustuse seaduse § 24 lõike 6 teise lause kohaselt, esitab ta Sotsiaalkindlustusametile täiendavate sissemaksete tegemise lõpetamiseks käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud avalduse, millel on selle vanema nõusolek, kelle eest tehti seni täiendavaid sissemakseid, kui käesoleva paragrahvi lõikest 6 ei tulene teisiti. Avalduse täiendavate sissemaksete tegemise lõpetamiseks võib esitada ka vanem, kelle eest tehti seni täiendavaid sissemakseid. Kui avaldus on esitatud enne jooksva kalendrikuu 15. kuupäeva, lõpetatakse täiendavate sissemaksete tegemine järgmisest kalendrikuust ning avalduse hilisema esitamise korral ülejärgmisest kalendrikuust.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel lõigetes 5 ja 6 asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „rahandusminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister”.]
(2) Kohustatud isikule, kes saab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud lapse kasvatamise eest vanemahüvitist (edaspidi hüvitis) vanemahüvitise seaduse alusel, eraldatakse riigieelarvest kohustuslikku pensionifondi sissemaksete tegemiseks täiendavalt 1% hüvitise summast iga sündinud lapse kohta.
(3) Kui kohustatud isikul tekib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud lapse kasvatamise ajal õigus vanemahüvitisele vanemahüvitise seaduse § 2 lõike 31 alusel ning talle jätkatakse vanemahüvitise maksmist seoses teise lapse kasvatamisega, tehakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud lapse kohta täiendavaid sissemakseid käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud määras kuni vanemahüvitisele õiguse lõppemiseni seoses selle lapse kasvatamisega, kuid teise lapse kasvatamise eest määratud vanemahüvitise suurusest.


Sotsiaalseadustiku üldosa seadus – Riigi Teataja
Eurovoc: 28 SOTSIAALKÜSIMUSED → 2821 sotsiaalne raamistik → sotsiaalne olukord → sotsiaal-majanduslikud tingimused → sotsiaalne heaolu
Sotsiaalseadustiku üldosa seadus (lühend - SÜS)
Sotsiaalseadustiku üldosa seadus - sisukord
1 Sotsiaalseadustiku reguleerimisala, eesmärk ja kohaldamisala
§ 1 Sotsiaalseadustiku reguleerimisala
§ 2 Sotsiaalseadustiku eesmärk
§ 3 Sotsiaalseadustiku kohaldamisala
2 Sotsiaalkaitse põhimõtted
§ 4 Inimväärikus
§ 5 Isiku omavastutus
§ 6 Solidaarsus
§ 7 Avaliku võimu selgitamis- ja abistamiskohustus
§ 8 Sotsiaalkaitse konfidentsiaalsus
§ 9 Koostöö
3 Sotsiaalkaitse korraldus
§ 10 Sotsiaalkaitse süsteemsus
§ 11 Sotsiaalkaitsesüsteem
§ 12 Hüvitiste liigid
§ 13 Rahaline hüvitis
§ 14 Mitterahaline hüvitis
§ 15 Hüvitise andja
2 Isiku õigused, kohustused ja vastutus sotsiaalkaitse kohaldamisel
1 Õigus sotsiaalkaitsele
§ 16 Õigus hüvitisele
§ 17 Hüvitise saamise õiguse käsutamine
§ 18 Hüvitise saamise õiguse peatumine
§ 19 Hüvitise saamise õiguse lõppemine
§ 20 Viivis
2 Isiku kohustused ja vastutus
§ 21 Isiku põhikohustused hüvitise taotlemisel ja saamisel
§ 22 Vastutus kohustuse rikkumise korral
3 Sotsiaalkaitse menetlused
1 Hüvitise andmine
§ 23 Hüvitise andmise korraldus
§ 24 Hüvitise taotlemine
§ 25 Menetlustähtajad hüvitise andmisel
§ 26 Hüvitise andmise või hüvitise andmisest keeldumise haldusakt ja haldusleping
§ 27 Hüvitise andmise või hüvitise andmisest keeldumise haldusakti ja halduslepingu teatavakstegemine
§ 28 Rahalise hüvitise maksmine
§ 29 Mitterahalise hüvitise andmine
§ 30 Hüvitise andja õigused ja kohustused
§ 31 Sotsiaalkaitse kulutuste tagasinõudmine
§ 32 Tagasinõude otsustamise ja tagasimaksmise kord
§ 33 Viivis
§ 34 Tasaarvestus
§ 35 Tagasinõude tähtajad
3 Vaidemenetluse erisused
§ 36 Vaidemenetluse erisused
4 Sotsiaalkaitse rahastamine
§ 37 Sotsiaalkaitse rahastamine
5 Sotsiaalkaitse infosüsteem
§ 38 Sotsiaalkaitse infosüsteem
§ 39 Infosüsteemi andmed
RT I, 13.03.2019, 157
Vastu võetud 09.12.2015
RT I, 30.12.2015, 3
1. jagu Sotsiaalseadustiku reguleerimisala, eesmärk ja kohaldamisala
§ 1. Sotsiaalseadustiku reguleerimisala
(1) Sotsiaalseadustik reguleerib sotsiaalkaitse korraldust ja sotsiaalkaitse tagamist avaliku võimu poolt.
(2) Käesolev seadus sätestab sotsiaalkaitse põhimõtted ja korralduse, sotsiaalkaitseks ettenähtud hüvitiste (edaspidi hüvitis) andmise korralduslikud alused, isiku õigused, kohustused ja vastutuse sotsiaalkaitse kohaldamisel, sotsiaalkaitse menetlused, sotsiaalkaitse rahastamise korralduse ning sotsiaalkaitse infosüsteemi pidamise alused.
(3) Hüvitised ning nende andmise tingimused ja kord sätestatakse seaduses.
§ 2. Sotsiaalseadustiku eesmärk
(1) Sotsiaalseadustikuga aidatakse kaasa Eesti Vabariigi põhiseaduse, Euroopa Liidu õiguse ja Eesti Vabariigile siduvate rahvusvaheliste lepingutega kaitstud sotsiaalsete õiguste tagamisele (edaspidi sotsiaalkaitse).
(2) Sotsiaalkaitse eesmärk on toetada ja suurendada inimese iseseisvat toimetulekut ja sotsiaalset kaasatust, luua võrdseid võimalusi, saavutada tööhõive kõrge tase, ennetada töötust ning toetada töö- ja pereelu ühitamist.
(3) Sotsiaalseadustiku eesmärk on luua õiguslikud alused, et kaitsta inimest ja perekonda, ennetades, kõrvaldades või vähendades sotsiaalseid riske terviklikult eelkõige töötuse, haiguse, emaduse, töövõimetuse, vanaduse, toitja kaotuse, laste kasvatamise, kuriteoohvriks langemise, sotsiaalse erivajaduse ja toimetulekuraskuste korral.
§ 3. Sotsiaalseadustiku kohaldamisala
(1) Sotsiaalseadustikus sätestatud õigused ja kohustused on Eestis elaval Eesti kodanikul, pikaajalise elaniku elamisloa või alalise elamisõiguse alusel Eestis elaval välismaalasel ning tähtajalise elamisloa või tähtajalise elamisõiguse alusel Eestis elaval välismaalasel. Seaduses sätestatud juhul on sotsiaalseadustikus sätestatud õigused ja kohustused ka muul isikul.
(2) Igal Eestis viibival isikul on seaduses sätestatud alustel õigus saada vältimatut abi.
(3) Eestis viibival rahvusvahelise kaitse saajal või varjupaigataotlejal on õigus sotsiaalkaitsele välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduses sätestatud tingimustel.
(4) Kui Eesti Vabariigi poolt sõlmitud välisleping sisaldab sotsiaalseadustikus sätestatust teistsuguseid sätteid, kohaldatakse välislepingut.
(5) Sotsiaalseadustikku kohaldatakse sotsiaalkaitse korralduse ja hüvitiste andmise korraldamise eest vastutavate asutuste ja isikute tegevusele. Hüvitiste andmise korraldamises vahetult või kaudselt osaleva isiku tegevusele kohaldatakse sotsiaalkaitse põhimõtteid.
(6) Sotsiaalseadustikus ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seadust, arvestades sotsiaalseadustikus sätestatud erisusi.
(7) Sotsiaalkaitsele kohaldatakse käesolevas seaduses sätestatud sotsiaalkaitse põhimõtteid.
(8) Sotsiaalkaitsele kohaldatakse käesolevas seaduses isiku õiguste, kohustuste ja vastutuse ning sotsiaalkaitse menetluste kohta sätestatut sotsiaalkaitset reguleerivas seaduses sätestatud juhul.
2. jagu Sotsiaalkaitse põhimõtted
§ 4. Inimväärikus
Isikut tuleb sotsiaalkaitse korraldamisel kohelda tema inimväärikust alandamata. Isikuga tuleb arvestada temaga seotud menetluses.
§ 5. Isiku omavastutus
(1) Isikul on esmane vastutus teda ohustavate sotsiaalsete riskidega toimetulekul.
(2) Hüvitise taotlemisel peab isik aitama igakülgselt kaasa eesmärgipärasele ja efektiivsele menetlusele ning asjaolude muutumise korral hüvitise kohandamisele.
§ 6. Solidaarsus
(1) Sotsiaalsed õigused ja sotsiaalkaitsesüsteem põhinevad solidaarsusel.
(2) Solidaarsuspõhimõtte rakendamise ja selle erisused sotsiaalkaitse korralduses sätestab seadus.
§ 7. Avaliku võimu selgitamis- ja abistamiskohustus
Isiku vajadusele, arusaamisele ja huvile vastava hüvitise andmise otsustamiseks abistatakse teda avalduse esitamisel või toimingu tegemisel, kui ilma abistamata jääksid tema õigused teadmatusest või muul põhjusel teostamata.
§ 8. Sotsiaalkaitse konfidentsiaalsus
Isiku sotsiaalse kaitse vajadus ja isikule hüvitise andmine on era- ja perekonnaelu saladus.
§ 9. Koostöö
(1) Sotsiaalkaitse paremaks korraldamiseks on hüvitisi andvatel asutustel ja isikutel kohustus teha koostööd.
(2) Sotsiaalkaitse konfidentsiaalsuspõhimõtet ja isikuandmete kaitse põhimõtteid arvestades korraldatakse hüvitist andvate asutuste ja isikute koostöö isikut vähim koormaval viisil. Võimaluse korral tagatakse isiku abistamine tema valitud asutuse või isiku kaudu.
3. jagu Sotsiaalkaitse korraldus
§ 10. Sotsiaalkaitse süsteemsus
(1) Sotsiaalkaitse on korraldatud tervikliku süsteemina, mis põhineb omavastutusel, koostööl, isiku vajadusest ja avalikust huvist lähtuval hüvitiste sihitatud andmisel, õiguskindlusel ja võrdsel kohtlemisel ning avalike vahendite säästlikul ja otstarbekal kasutamisel.
(2) Hüvitised täiendavad ja seaduses sätestatud juhul asendavad üksteist.
§ 11. Sotsiaalkaitsesüsteem
Sotsiaalkaitsesüsteemi osad on:
1) isiku ja perekonna omavastutus;
2) riigi ja kohaliku omavalitsuse korraldatud ja antavad hüvitised;
3) kindlustuse vormis korraldatud hüvitised;
4) muu seaduses sätestatud sotsiaalkaitsesüsteemi osa.
§ 12. Hüvitiste liigid
(1) Hüvitis on isikule sotsiaalkaitseks:
1) makstav rahaline hüvitis;
2) antav mitterahaline hüvitis.
(2) Hüvitis, mis hõlmab nii rahasumma maksmist kui ka mitterahalise hüvitise andmist, loetakse hüvitise peamisest sisust lähtudes vastavalt rahaliseks või mitterahaliseks hüvitiseks.
§ 13. Rahaline hüvitis
(1) Rahaline hüvitis on isikule rahas makstav toetus, pension, kindlustushüvitis või muu rahasumma.
(2) Rahaline hüvitis võib seisneda:
1) ühekordse rahasumma maksmises;
2) rahasumma maksmises osadena või
3) rahasumma perioodilistes maksetes.
§ 14. Mitterahaline hüvitis
Mitterahaline hüvitis on isikule antav soodustus, mis ei seisne rahasumma maksmises, eelkõige:
1) isikule osutatav teenus või teenuse osutamise korraldamine, sealhulgas isikult talle kolmanda isiku poolt osutatud teenuse eest tasu maksmise kohustuse täielik või osaline ülevõtmine;
2) asja või õiguse isiku käsutusse või kasutusse andmine.
§ 15. Hüvitise andja
Hüvitist annab või hüvitise andmist korraldab vastavalt oma pädevusele:
3) muu avalik-õiguslik juriidiline isik;
4) seaduses sätestatud juhul muu isik.
2. peatükk Isiku õigused, kohustused ja vastutus sotsiaalkaitse kohaldamisel
1. jagu Õigus sotsiaalkaitsele
§ 16. Õigus hüvitisele
(1) Õigus hüvitisele tekib seaduses sätestatud hüvitise andmise faktiliseks aluseks oleva sündmuse toimumisest, asjaolu saabumisest või muu tingimuse täitmisest arvates.
(2) Seaduses sätestatud juhul tekib õigus hüvitisele taotluse esitamisest või seaduses sätestatud ooteaja möödumisest arvates.
(3) Õigus kaalutlusõiguse alusel antavale hüvitisele tekib hüvitise andmise otsuse tegemisest arvates, kui seadus ei sätesta teisiti.
(4) Seadus võib sätestada piirangu hüvitisele õiguse tekkimisele, eelkõige kui isik põhjustab hüvitise andmise aluseks oleva tingimuse saabumise õigusrikkumisega.
§ 17. Hüvitise saamise õiguse käsutamine
(1) Isikul on õigus kirjaliku avalduse alusel loobuda õigusest hüvitisele.
(2) Ühekordsest hüvitisest loobumine on lõplik. Perioodilise hüvitise puhul võib isik igal ajal loobumisest edasiulatuvalt taganeda.
(3) Loobumine õigusest hüvitisele on tühine, kui:
1) hüvitise eesmärk on tagada inimväärseks äraelamiseks vajalik miinimum, eelkõige äraelamist võimaldav sissetulek;
2) hüvitise andmine on lahutamatult seotud isikule hüvitise andmisega seotud kohustusega või isiku õigusega muule hüvitisele, millest loobumine ei ole lubatud või millest isik ei ole loobunud;
3) loobumine takistab hüvitise andja seaduses sätestatud kohustuste täitmist või kahjustab pahauskselt muu isiku seaduses sätestatud õigusi.
(4) Hüvitise andja võib hüvitise saamise õigusest loobumise tühisuse igal ajal kindlaks teha. Isik, kellel on selleks põhjendatud huvi, võib hüvitise andjalt taotleda hüvitise saamise õigusest loobumise tühisuse kindlakstegemist.
(5) Õigust rahalisele hüvitisele on lubatud käesolevas paragrahvis sätestatust erineval viisil käsutada üksnes seaduses sätestatud tingimustel.
(6) Õigust mitterahalisele hüvitisele on keelatud käsutada käesolevas paragrahvis sätestatust erineval viisil.
§ 18. Hüvitise saamise õiguse peatumine
(1) Õigus hüvitisele peatub:
1) kui isik ei võimalda hüvitise andjal täita hüvitise andmiseks vajalikke ülesandeid;
2) kui isik rikub seaduses sätestatud hüvitise andmisega seotud kohustust või hüvitise andmise kõrvaltingimust, mille korral seadus sätestab õiguse peatumise;
3) õiguse tekkimisega muule hüvitisele või isikule muu hüvitise andmise algusega, kui seaduse kohaselt hüvitised asendavad üksteist ja seadus sätestab õiguse peatumise muu hüvitise andmise korral;
4) muul seaduses sätestatud juhul.
(2) Hüvitise saamise õiguse peatumise aluse äralangemisest tekib isikul uuesti õigus hüvitisele.
§ 19. Hüvitise saamise õiguse lõppemine
(1) Õigus hüvitisele lõpeb:
1) hüvitise nõuetekohase ja täieliku andmisega;
2) kui isik ei vasta seaduses hüvitise saamiseks sätestatud tingimustele;
3) kui isik rikub pahauskselt käesoleva seaduse § 21 lõikes 1 sätestatud põhikohustust või seaduses hüvitise andmisega seotud kohustust või hüvitise andmise kõrvaltingimust, mille korral seadus sätestab õiguse lõppemise;
4) õiguse tekkimisega muule hüvitisele või muu hüvitise andmise algusega, kui seaduse kohaselt hüvitised asendavad üksteist ja seadus sätestab õiguse lõppemise;
5) hüvitise andmise otsuse tühistamise või kehtetuks tunnistamisega;
6) isiku surma korral;
7) hüvitisest loobumisega, kui seadus ei sätesta teisiti;
8) muul seaduses sätestatud juhul.
(2) Hüvitise andja poolt käesolevas seaduses sätestatud alusel rahalise hüvitise tasaarvestamine lõpetab isiku õiguse rahalisele hüvitisele tasaarvestatud ulatuses.
(3) Sellise rahalise hüvitise väljamaksmise nõue, mille maksmist alustati või mille saamist isik taotles enne surma, kuulub isiku pärandi hulka, välja arvatud juhul, kui hüvitis või selle andmisega seotud kõrvaltingimus on isikuga lahutamatult seotud.
(4) Seadus võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud hüvitise saamise õiguse lõppemise aluseid piirata.
§ 20. Viivis
(1) Rahalise hüvitise mittenõuetekohasel väljamaksmisel on hüvitise andja kohustatud maksma viivist alates rahasumma väljamaksmise tähtaja möödumisele järgnevast kalendrikuust kuni summa nõuetekohase väljamaksmiseni võlaõigusseaduse § 113 lõikes 1 sätestatud määras.
(2) Isikul ei ole õigust viivisele, kui viivituse rahalise hüvitise väljamaksmisel põhjustas isiku enda tegevus, tegevusetus või vääramatu jõud.
2. jagu Isiku kohustused ja vastutus
§ 21. Isiku põhikohustused hüvitise taotlemisel ja saamisel
(1) Hüvitise taotlemisel ja saamisel on isik kohustatud:
1) esitama hüvitise andjale kõik teadaolevad tõesed ja täielikud andmed, dokumendid ja muud tõendid, mis on vajalikud hüvitise saamise õiguse või muu hüvitise andmiseks olulise asjaolu väljaselgitamiseks, sealhulgas seaduses sätestatud juhul andmed kolmandate isikute kohta;
2) teavitama hüvitise andjat viivitamata hüvitise saamise õigust ja hüvitise andmist mõjutavatest asjaoludest ja asjaolude muutumisest;
3) osalema aktiivselt talle hüvitise andmises, sealhulgas täitma hüvitise andmisega seotud kõrvaltingimusi, seaduses sätestatud juhul ja tingimustel läbima hüvitise andja nõudel uuringu, arstliku läbivaatuse või ekspertiisi;
4) kasutama talle hüvitisena antud vahendeid sihtotstarbeliselt.
(2) Seadus võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustusi täpsustada ja sätestada isikule täiendavaid kohustusi.
§ 22. Vastutus kohustuse rikkumise korral
(1) Kui isik rikub kohustust, mille rikkumine on hüvitise saamise õiguse peatumise aluseks, otsustab hüvitise andja hüvitise andmise peatada rikkumise aluseks oleva asjaolu toimumisest arvates, kui seadus ei sätesta teisiti.
(2) Kui isik rikub kohustust, mille rikkumine on hüvitise saamise õiguse lõppemise aluseks, otsustab hüvitise andja hüvitise andmise lõpetada rikkumise aluseks oleva asjaolu toimumisest arvates, kui seadus ei sätesta teisiti.
(3) Hüvitise andmisega seotud kohustuse rikkumise korral otsustab hüvitise andja seaduses sätestatud juhul hüvitise andmist muuta või vähendada.
(4) Hüvitise andmisega seotud kohustuse rikkumise korral nõuab hüvitise andja seaduses sätestatud juhul hüvitise saajalt talle rahalise hüvitisena makstud rahasumma ja mitterahalise hüvitise andmiseks tehtud kulutused täielikult või osaliselt tagasi.
3. peatükk Sotsiaalkaitse menetlused
1. jagu Hüvitise andmine
§ 23. Hüvitise andmise korraldus
(1) Hüvitist antakse:
1) haldusakti alusel;
2) halduslepingu alusel, eelkõige kui hüvitise andmine või andmise tingimused otsustatakse hüvitise andja ja hüvitise saaja koostöös, või
3) seaduse alusel hüvitise andja toiminguga, kui seadus ei sätesta hüvitise andmist haldusakti või halduslepingu alusel.
(2) Hüvitise andja otsustab haldusakti või halduslepinguga, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 sätestatud juhul, hüvitise saamise õigust omavale isikule hüvitise:
1) andmise;
2) osalise andmise;
3) andmise kõrvaltingimused, kui hüvitise andmiseks on vaja isikule panna lisakohustusi;
4) andmisest keeldumise;
5) andmise muutmise;
6) andmise peatamise või lõpetamise.
(3) Hüvitist antakse hüvitisele õiguse tekkimisest arvates, kui seadus ei sätesta teisiti.
(4) Hüvitise andja kontrollib seaduses sätestatud juhul isiku vastavust hüvitise saamise tingimustele ja teavitab isikut hüvitise õiguse tekkimisest. Hüvitise saamise õigust kontrollitakse seaduses sätestatud andmekoosseisu alusel. Hüvitise andja edastab hüvitise õiguse tekkimise kohta teate isiku e-posti aadressil või käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud viisil, kui seadus ei sätesta teisiti.
(5) Hüvitise saamise õiguse peatumisel katkeb hüvitise andmine peatumise aluse tekkimisele järgnevast päevast kuni aluse äralangemise päevani või seaduses sätestatud muu tingimuse saabumiseni, kui seadus ei sätesta teisiti.
(6) Hüvitise saamise õigusest loobumisega õigus hüvitisele lõpeb, kui seadus ei sätesta teisiti.
(7) Hüvitise saamise õiguse lõppemisel lõpeb hüvitise andmine lõppemise aluseks oleva asjaolu ilmnemisele järgnevast päevast, kui seadus ei sätesta teisiti. Perioodiliselt makstav rahaline hüvitis makstakse välja perioodi eest, mille kestel isikul oli õigus hüvitisele.
§ 24. Hüvitise taotlemine
(1) Hüvitise saamiseks esitab isik hüvitise andjale taotluse, kui seadus ei sätesta hüvitise andmist taotlust esitamata. Taotluses tuleb märkida käesoleva seaduse § 21 lõike 1 punktis 1 nimetatud andmed ja seaduses sätestatud juhul muud andmed.
(2) Taotluse esitamise korral infosüsteemi kaudu eeltäidab hüvitise andja riigi infosüsteemi kuuluvate andmekogude või teiste andmeallikate andmete alusel isiku eest elektroonilise taotluse, lähtudes seaduses või selle alusel antud õigusaktis sätestatud taotluse andmekoosseisust. Kui isik kasutab eeltäidetud taotlust, on ta kohustatud kontrollima selle andmete õigsust ning nende ebaõigsuse või puudulikkuse korral teavitama sellest andmeandjat.
(3) Taotluse hüvitise saamiseks võib esitada enne hüvitisele õiguse tekkimist, kui see on sotsiaalkaitse korralduses mõistlik või muul viisil oluline isiku õiguste tagamiseks, eelkõige kui hüvitise saamise õiguse tekkimine või hüvitise andmine sõltub hüvitise andja poolt läbiviidavast muust haldusmenetlusest.
(4) Taotluse hüvitisele õiguse tekkimisel olulise asjaolu kindlakstegemiseks võib esitada enne hüvitisele õiguse tekkimist, kui isikul on põhjendatud huvi asjaolu kindlakstegemise vastu ning asjaolu tuvastamine pärast õiguse tekkimist oleks oluliselt raskendatud.
§ 25. Menetlustähtajad hüvitise andmisel
(1) Hüvitise andja otsustab hüvitise andmise kümne tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest või muu hüvitisele õiguse tekkimise aluseks oleva sündmuse toimumisest, asjaolu saabumisest või tingimuse täitmisest arvates, kui seadus ei sätesta teistsugust tähtaega.
(2) Seaduse alusel hüvitise andja toiminguga hüvitise andmise tähtajad ja kord sätestatakse seaduses.
§ 26. Hüvitise andmise või hüvitise andmisest keeldumise haldusakt ja haldusleping
(1) Hüvitise andmise aluseks olevas haldusaktis või halduslepingus märgitakse vähemalt:
1) isiku taotluse kokkuvõte, kui hüvitise saamiseks on esitatud taotlus;
2) rahalise hüvitise korral selle arvestuse alused ja suurus ning vastavalt hüvitise liigile maksmise algus- ja lõpptähtaeg, samuti hüvitise suuruse muutumine;
3) mitterahalise hüvitise korral hüvitise andmise tähtajad, tingimused ja kord;
(2) Hüvitise andmisest keeldumise haldusaktis märgitakse vähemalt:
2) hüvitise andmisest keeldumise põhjendus;
3) muud seaduses sätestatud andmed.
(3) Hüvitise andja võib hüvitise andmise või hüvitise andmisest keeldumise haldusakti anda elektroonilises vormis isiku tuvastamist võimaldava infosüsteemi kaudu, kui ta tagab haldusakti teatavakstegemise käesoleva seaduse §-s 27 sätestatud korras.
(4) Hüvitise andja kinnitab elektroonilises vormis antud haldusakti hüvitise andja digitaalse templiga või otsuse teinud isiku digitaalallkirjaga.
§ 27. Hüvitise andmise või hüvitise andmisest keeldumise haldusakti ja halduslepingu teatavakstegemine
(1) Hüvitise andmise või hüvitise andmisest keeldumise haldusakt või haldusleping tehakse vastavalt taotluses märgitud valikule isikule teatavaks:
1) taotluses märgitud e-posti aadressil;
2) elektrooniliselt isiku tuvastamist võimaldava infosüsteemi kaudu;
3) hüvitise andja juures;
4) posti teel lihtkirjaga taotluses märgitud aadressil või
(2) Kui haldusakt antakse kaalutlusõiguseta ning sellega ei panda täiendavaid kohustusi ega piirata isiku õigusi, võib hüvitise andja haldusakti teatavaks teha üksnes isiku tuvastamist võimaldavas infosüsteemis. Sellisel juhul on hüvitise andja kohustatud saatma isikule haldusakti andmise kohta teatise taotluses märgitud e-posti aadressil.
(3) Haldusakt loetakse isikule kättetoimetatuks, kui haldusakt on teatavaks tehtud isiku tuvastamist võimaldava infosüsteemi kaudu.
(4) Elektroonilises vormis taotluse puhul teeb hüvitise andja hüvitise andmise või hüvitise andmisest keeldumise haldusakti isikule teatavaks üksnes isiku tuvastamist võimaldava infosüsteemi kaudu, kui isik ei ole elektroonilises taotluses märkinud muud teatavakstegemise viisi.
(5) Haldusakti lihtkirjaga teatavakstegemisel loetakse see kättetoimetatuks, kui on möödunud viis kalendripäeva selle Eesti piires saatmisest või 30 kalendripäeva välismaale saatmisest.
(6) Koos hüvitise andmise haldusaktiga teeb hüvitise andja isikule teatavaks hüvitise andmisega seotud kohustused.
(7) Seaduses sätestatud juhul hüvitise andmisel taotlust esitamata tehakse hüvitise andmine või hüvitise andmisest keeldumine isikule teatavaks isiku rahvastikuregistris märgitud elukoha aadressil või isiku nõusolekul muul käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–4 nimetatud viisil, kui seadus ei sätesta teisiti.
§ 28. Rahalise hüvitise maksmine
(1) Rahaline hüvitis makstakse välja 30 kalendripäeva jooksul hüvitise andmise otsuse tegemisest arvates, kui seadus ei sätesta teisiti.
(2) Osadena või perioodiliselt makstav rahaline hüvitis makstakse välja seaduses sätestatud tähtaegadel.
(3) Vastavalt isiku soovile makstakse rahaline hüvitis:
1) isiku arvelduskontole Eestis hüvitise andja kulul;
2) hüvitise andja juures vormistatud kirjaliku avalduse, digitaalselt allkirjastatud elektroonilise avalduse või notariaalselt tõestatud avalduse alusel kolmanda isiku arvelduskontole Eestis hüvitise andja kulul, kui seadus ei sätesta kohustust maksta hüvitist üksnes isikule isiklikult, või
3) isiku arvelduskontole välisriigis, kusjuures hüvitise saaja maksab oma makseteenuse pakkuja nõutavad tasud, kui välislepinguga ei ole sätestatud teisiti.
(4) Seadus võib sätestada rahalise hüvitise väljamaksmise käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatust erineval viisil.
(5) Hüvitise andja peatab rahalise hüvitise maksmise, kui isiku arvelduskontole kantud rahaline hüvitis laekub hüvitise andjale tagasi kahel järjestikusel kuul. Hüvitise andja teeb hüvitise peatamise haldusakti isikule teatavaks käesoleva seaduse §-s 27 sätestatud korras.
§ 29. Mitterahalise hüvitise andmine
Mitterahalist hüvitist antakse seaduses sätestatud alustel.
§ 30. Hüvitise andja õigused ja kohustused
(1) Hüvitise taotlemisel ja andmisel ei või hüvitise andja nõuda isikult andmeid ja tõendeid, mille isik on hüvitise andjale esitanud varem, kui isik kinnitab esitatud andmete õigsust ja hüvitise andja kohustus andmeid säilitada ei ole lõppenud, välja arvatud juhul, kui hüvitise andja juurdepääs andmetele on objektiivselt võimatu või oluliselt raskendatud või kui seadus ei sätesta teisiti.
(2) Hüvitise taotlemisel ja andmisel on hüvitise andjal põhjendatud kahtluse korral hüvitise saamise õiguse olemasolu või hüvitise ulatuse kohta õigus kontrollida hüvitise andmise aluseks olevaid asjaolusid, sealhulgas hüvitise taotlemise käigus esitatud andmete, dokumentide ja muude tõendite õigsust.
§ 31. Sotsiaalkaitse kulutuste tagasinõudmine
(1) Hüvitise andja nõuab isikult talle rahalise hüvitisena alusetult makstud rahasumma ja mitterahalise hüvitise andmiseks alusetult tehtud kulutused (edaspidi käesolevas jaos ka alusetult tehtud kulutused) osaliselt või täielikult tagasi:
(2) Mitterahalise hüvitisena osutatud teenuse või üleantud asja eest nõutakse tagasi teenuse või asja tegelik maksumus rahas. Kui tegelikku maksumust ei ole võimalik kindlaks teha, arvutatakse tagasinõutav summa võlaõigusseaduses alusetu rikastumise kohta käivate sätete kohaselt. Asja maksumuse rahas hüvitamise asemel võivad hüvitise andja ja saaja kokku leppida üleantud asja tagastamises.
(3) Hüvitise andja võib tagasinõudest loobuda:
§ 32. Tagasinõude otsustamise ja tagasimaksmise kord
(1) Hüvitise andja otsustab alusetult tehtud kulutuste tagasinõudmise ettekirjutusega isiku vabatahtliku tagasimakse või tagasimakse taotluse alusel või hüvitise andja initsiatiivil algatatud haldusmenetluses.
(2) Ettekirjutuse täitmiseks antakse mõistlik tähtaeg. Kokkuleppel isikuga või isiku põhjendatud taotluse alusel võib tagasinõutava summa suurust ja isiku võimalusi arvestades otsustada tagasimaksmise osade kaupa. Kui tagasinõue otsustatakse isiku vabatahtliku tagasimakse alusel algatatud haldusmenetluses ja isik on tagasinõude täies ulatuses täitnud, märgitakse ettekirjutuses tagasinõude täitmise ajana vabatahtliku tagasimakse tegemise aeg.
(3) Koos ettekirjutusega tehakse hoiatus sundtäitmise algatamise kohta tagasinõude kohustuse täitmata jätmise korral, välja arvatud juhul, kui ettekirjutus tehti isiku vabatahtliku tagasimakse alusel algatatud haldusmenetluses ja isik on tagasinõude täies ulatuses täitnud.
(4) Ettekirjutuses märgitakse vähemalt:
1) ettekirjutuse adressaadi nimi ja aadress;
2) tagasinõutava summa arvestuse alused ja suurus;
3) ettekirjutuse täitmise tähtaeg või vabatahtliku tagasimakse tegemise aeg;
4) käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud hoiatus.
(5) Ettekirjutus tehakse teatavaks käesoleva seaduse §-s 27 sätestatud korras. Posti teel taotluses märgitud aadressil ettekirjutuse teatavakstegemise korral tehakse ettekirjutus teatavaks tähtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga.
(6) Kui isik ei tagasta tagasinõutavat summat ettekirjutuses sätestatud tähtaja jooksul, on hüvitise andjal õigus anda ettekirjutus sundtäitmiseks täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
§ 33. Viivis
Hüvitise andjal on hüvitise andmiseks alusetult tehtud kulutuste tagastamisega viivitamise korral õigus nõuda tasumata summalt viivist võlaõigusseaduse § 113 alusel.
§ 34. Tasaarvestus
(1) Hüvitise andjal on õigus hüvitise andmiseks alusetult tehtud kulutuste tagasinõue tasaarvestada sama hüvitise andja poolt isikule antava sama või muu rahalise hüvitise nõudega võlaõigusseaduse § 197 alusel. Käesoleva seaduse § 15 punktides 1 ja 2 nimetatud hüvitise andja võib alusetult tehtud kulutuste tagasinõude tasaarvestada üksnes hüvitise andja nimel tagasinõuet esitava sama asutuse või isiku poolt isikule antava sama või muu rahalise hüvitise nõudega, kui seadus ei sätesta teisiti.
(2) Tagasinõude tasaarvestus ei ole lubatud isiku sissetulekult, millele ei ole täitemenetluse seadustiku § 131 kohaselt lubatud pöörata sissenõuet, kui seadus ei sätesta teisiti.
§ 35. Tagasinõude tähtajad
(1) Hüvitise andmiseks alusetult tehtud kulutuste tagasinõudmisele ja tasaarvestamisele kohaldatakse tsiviilseadustiku üldosa seaduses aegumistähtaegade kohta sätestatut.
(2) Tagasinõude ettekirjutuse sundtäitmise aegumistähtaeg on seitse aastat. Aegumistähtaeg algab tagasinõude täitmise tähtpäeva saabumise aastale järgneva aasta 1. jaanuaril.
3. jagu Vaidemenetluse erisused
§ 36. Vaidemenetluse erisused
(1) Vaie sotsiaalkaitse korraldamisel tehtud otsuse või toimingu peale esitatakse otsuse teinud või toimingu sooritanud haldusorganile, kui seadus ei sätesta teisiti.
(2) Vaie lahendatakse haldusmenetluse seaduses sätestatud korras 30 päeva jooksul arvates vaide esitamisest vaiet läbivaatavale haldusorganile, kui seadus ei sätesta pikemat tähtaega. Vaide läbivaatamise tähtaega võib pikendada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.
4. peatükk Sotsiaalkaitse rahastamine
§ 37. Sotsiaalkaitse rahastamine
Sotsiaalkaitse rahastamise korraldus sätestatakse seaduses.
5. peatükk Sotsiaalkaitse infosüsteem
[RT I, 30.12.2015, 3 - jõust. 01.01.2017]
§ 38. Sotsiaalkaitse infosüsteem
(1) Sotsiaalkaitse infosüsteemi (edaspidi infosüsteem) pidamise eesmärk on seadustest tulenevate Sotsiaalkindlustusameti avalike ülesannete täitmine, sealhulgas:
1) riiklike toetuste, pensionide, hüvitiste ning elatisabi pakkumine, määramine ja maksmine;
3) ülesannete analüüsimine ja statistika tegemine.
(2) Infosüsteemi asutab ja selle põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega, milles sätestatakse:
3) andmeandjad, kogutavate andmete täpsem koosseis ja nende infosüsteemi kandmise kord;
5) andmete säilitamise liigid ning nende täpsem säilitamise kord;
(3) Infosüsteemi vastutav töötleja on Sotsiaalkindlustusamet.
§ 39. Infosüsteemi andmed
1) isiku üldandmed – isikukood, sugu, sünniaeg, perekonna- ja eesnimi, kontaktandmed, isiku surma või surnuks või teadmata kadunuks tunnistamise andmed, elamisloa ja -õiguse ning kodakondsuse andmed, andmed eestkoste või hooldusõiguste kohta ning andmed Eesti Vabariiki saabumise ja sealt lahkumise kohta;
2) alusandmed isikule riikliku toetuse, pensioni, hüvitise, elatisabi ning teenuse määramise ja maksmise kohta;
3) andmed isikule riikliku toetuse, pensioni, hüvitise, elatisabi ning teenuse määramise, maksmise, peatamise, lõpetamise või sellest keeldumise ja kinnipidamise kohta;
8) andmed represseeritu tunnistuse, puudega isiku kaardi ja pensionitunnistuse väljastamise kohta.
(2) Infosüsteemi andmeid säilitatakse järgmiselt:
1) riiklike pensionide määramise ja maksmise alusandmeid säilitatakse 75 aastat pärast isiku surma;
2) riiklike toetuste, hüvitiste, elatisabi ja ohvriabi, abivahendi-, sotsiaalse rehabilitatsiooni ning erihoolekandeteenuse andmeid säilitatakse kümme aastat pärast vastava õiguse lõppemist;
3) puude raskusastme tuvastamise ja otsuse andmeid, välja arvatud käesoleva paragrahvi punktis 4 sätestatud andmeid, säilitatakse kümme aastat pärast isiku surma;
4) lapse puude raskusastme tuvastamise otsuse andmeid säilitatakse 60 aastat pärast lapse viimase puude raskusastme tuvastamise otsuse kestuse lõppemist;
5) lapsinvaliidsuse tuvastamise andmeid ja lapseea invaliidsuse tuvastamise andmeid säilitatakse 50 aastat pärast lapsinvaliidsuse või lapseea invaliidsuse viimase ekspertiisiotsuse kestuse lõppemist;
6) logid säilitatakse vastavalt infosüsteemi põhimääruses sätestatule.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1–5 sätestatud säilitustähtaegade möödumisel andmed anonüümitakse.
(1) Käesoleva seaduse jõustumise aeg kehtestatakse eraldi seadusega.
(2) Käesoleva seaduse 5. peatükk jõustub 2017. aasta 1. jaanuaril.