Viimase paari aasta jooksul on kõvakettad muutunud palju odavamaks. Mehaaniliste kõvaketaste jõudlus on jõudnud tippu ja välkmäluseadmete tootmine on muutunud odavamaks, mis tähendab, et saate nüüd odava, kiire, mitme terabaitise välise salvestusruumi. Selles parimate väliste kõvaketaste juhendis tutvustame oma lemmikuid.
See on siiski väljakutse, kuna teie jaoks parim väline kõvaketas põhineb suuresti sellel, mille jaoks te seda kasutate. Selles juhendis anname oma kolme parima valiku neljas kategoorias: funktsioonid, hinnakujundus, kiirus ja jõudlus ning garantii ja tugi. Lõpus anname oma parima valiku, samuti Xbox One’i ja PlayStation 4 lemmikud. Kui soovite, võite minna meie võrdlustabelisse..
Parim väline kõvaketas
1 Väliste kõvaketaste tüübid
2 Välise kõvaketta kasutamise põhjused
2.1 Teisaldatavus
2.2 Fotograafia ja videograafia
2.3 Varundamine
3 Portatiivse salvestusruumi valimine personaalarvutitele ja Macile
3.1 Kuidas me testisime
4 Parim välise kõvaketta võrdlus
5.3 Seagate Backup Plus kaasaskantav
6.1 Kaasaskantav Seagate
6.3 SanDisk Extreme kaasaskantav
7 Kiirus ja jõudlus
7.2 G-tehnoloogia G-Drive mobiilne SSD
7.3 SanDisk Extreme kaasaskantav
8 Garantii ja tugi
8.1 G-tehnoloogia G-Drive mobiilne SSD
8.3 Seagate Backup Plus kaasaskantav
9 Parim väline kõvaketas
10 Parim PS4 väline kõvaketas
11 Parim Xbox One väline kõvaketas
13 Parima välise kõvaketta KKK
13.1 Kuidas arvuti varundada välisele kõvakettale
13.2 Kuidas vormindada väline kõvaketas
13.3 Kuidas eraldada väline kõvaketas
13.4 Kuidas kasutada välist kõvaketast PS4-l
Oleme testinud uusimaid ja parimaid väliseid kõvakettaid ning Samsung T5 on enamiku inimeste jaoks parim. See on kiire, kaasaskantav ja eriti vastupidav. Samsung T5 ülevaade
Väliste kõvaketaste tüübid
Enne meiega tutvumist on oluline rääkida erinevatest välistest draividest. Sellised tegurid nagu suurus, kiirus ja liides ei ole isoleeritud muutujad. Neid määrab sageli ajam ise. Nii nagu disketid ja kõvakettad täidavad sama funktsiooni erineval viisil, teevad kõvakettadraivid ja tahkis-draivid sama asja.
Kõige tavalisem kõvaketas, millega kokku puutute, on HDD. Meie välise kõvaketta pingereas nimetame seda tüüpi ketast ketramiseks. Selle põhjuseks on asjaolu, et teie salvestatud andmed on kirjutatud ja loetud sarja kettakujuliste taldrikute seeriast, mis asuvad korpuses.
Need kettad keerlevad ringi ja nõelapea loeb andmeid ketta erinevatest punktidest. Ehkki see pole sama tehnika, on hea viis keerleva kõvaketta jaoks mõelda nagu vinüülplaat. Lugemis- ja kirjutamispead võivad hüpata ketta erinevatesse punktidesse, et lugeda sinna salvestatud andmeid või kirjutada sinna uusi andmeid.
Sellel ladustamisviisil on üks suurem varjukülg: see on odav. Keeratavad ajamid on olnud juba aastakümneid, liikudes alla nelja megabaidi 1957. aastal 16 terabaidini 2019. See uuendus on võimaldanud suurema mahutavusega draive odavamaks ja väiksemaks saada, mis sobib ideaalselt väliste ketaste jaoks.
Sellegipoolest on dateeritud tehnikal karedad servad. Kiirus on ketravate ketaste jaoks suur probleem, kuna draivi juhid leiavad aega kettalt andmete leidmiseks. Veel üks mure on pikaealisus. Sees olevad ketramiskettad on tundlikud ja see, et nad ketravad, tekitab vibratsiooni. Aja jooksul muudavad need vibratsioonid ajami aeglasemaks ja põhjustavad lõpuks selle tõrke.
See eirab ka draivi kahjustamise võimalikke probleeme. Ehkki välised kõvakettad on tavaliselt kopsakas korpuses, võivad mõned tilgad täisnurga all muuta need kasutamiskõlbmatuks. Siiski, kui soovite vähese raha eest palju salvestusruumi saada, on teie parim panus välised kõvakettad.
Palju kaasaegsemad on välised SSD-d. Ketrusketta asemel kasutavad need seadmed mälumooduleid, kus andmeid hoitakse vilkuma. Ajamile kirjutatavad andmed implanteeritakse mälumoodulisse ilma liikuvate osadeta, mistõttu seda nimetatakse “tahkes olekus draiviks”.
SSD mittemehaanilise olemuse tõttu on traditsioonilise ketrusketta suhtes palju täiustusi. Kõige tähtsam on see, et edastuskiirusi parandatakse. Ehkki suurte failide kirjutamine SSD-le võrreldes HDD-ga võib anda sarnaseid tulemusi, on tahke salvestuse eeliseks see, et suudab mälumoodulites kiiresti mitmesse kohta kirjutada.
Selle põhjuseks on asjaolu, et pole ühtegi füüsilist pead, kes peaks liikuma. Kui kõvaketas peab lugema teavet esimeselt ja neljandalt teisele, kulub pea liikumiseks mõlemasse kohta. SSD-ga saab need asukohad kiiresti üles leida, sest elektrivool on ainus asi, mida on vaja reisida.
Kiirust parandatakse liikuvate osade puudumise tõttu, nagu ka jäikust, kuid pikaealisusega on probleeme. Kuna andmed kirjutatakse otse mälumoodulisse, põhjustab teatud piirkonnas andmete kirjutamine ja eemaldamine ikka ja jälle selle kulumist. Õnneks lahendati see enamasti moodsate võimalustega protsessi abil, mida nimetatakse kulumise tasandamiseks.
Selle valiku suurim probleem on siiski hind. Kuna tehnika on uuem, on ühe hind kõrgem kui HDD peaaegu igas stsenaariumis. Lisaks on tarbijarakendustes juurdepääs suurtele kõvaketastele piiratud, kuna suure võimsusega SSD-d on suuresti keskendunud ettevõtterakendustele.
Välise kõvaketta kasutamise põhjused
Peaaegu kõigil juhtudel läheb väline kõvaketas kallimaks kui sisemine kõvaketas. Ehkki see on mõistlik neile, kes ei soovi oma arvutit kaevama minna, on muudel põhjustel välised valikud soodsamad kui sisemised.
Kõige ilmsem eelis on kaasaskantavus. Sisemised kõvakettad on teie masinasse lukustatud, mis tähendab, et seal talletatud andmetele ei pääse juurde, kui te ei kasuta pilvesalvestusteenust, näiteks Sync.com.
Välised kõvakettad annavad teile vabaduse teha töö ka töölaual ühe kaabli abil. Enamik valikuid ei vaja välist toidet, mis tähendab, et teie andmed on vaid USB- või Thunderbolt-ühenduse kaugusel.
Fotograafia ja videograafia
Väljaspool failide võtmist liikvel on USB- ja Thunderbolt-kettad kasutamiseks fotograafide ja videograafide jaoks. Kui toimub kohapeal tulistamine, on keeruline toimingute alust luua ja ainuüksi oma kaamera salvestusmeetodile tuginemine võib põhjustada katastroofilisi tulemusi.
Väline kõvaketas lahendab selle probleemi. See võimaldab teil seadistada sülearvuti ja kopeerida oma faile draivi kogu päeva vältel, tagades failide varundamise. Lisaks tähendab sülearvuti sisseehitatud salvestusruumi asemel välise allika juurde suunamine seda, et saate kohe töölaual redigeerimist alustama.
Viimaseks on hea mõte varundamiseks kasutada kaasaskantavat salvestusruumi. Sellel on mõned põhjused. Esiteks, kui midagi läheb teie arvutiga valesti ja põhjustab teie andmetele juurdepääsu kaotamise, saab välised draivid ühendada teise masinasse. Veelgi olulisem on see, et see on kriitiline tööriist 3-2-1 varundusplaanis.
Selguse huvides tähendab see, et väline seadistamine ei sobi võrgus olevate varundusteenuste, näiteks Backblaze’i asendajaks (lugege meie Backblaze arvustust). Selle asemel on see üks samm selles protsessis.
Kohaliku varukoopia olemasolu välisele kõvakettale ja pilvepõhine varukoopia koos veebipõhise varundusteenusega kaitsevad teid võimaliku katastroofi eest, hoolimata sellest, kas see asub kodus või andmekeskuses, kus teie veebivarundusteenus töötab.
Portatiivse salvestusruumi valimine personaalarvutitele ja Macile
Nüüd, kui meil on mõned põhitõed paigast ära, räägime sellest, kuidas oma valikud tegime. Peamine mure on suurepärase välise kõvaketta moodustavate tegurite tasakaalustamine. Ühel võib olla suurepäraseid ülekandeid ja näiteks kõrge hinnasilt, või teisel võib olla suur väärtus, kuid halb ehituskvaliteet.
Ennekõike pidasime väärtuseks. Ehkki kahemõtteline mõiste, on meie jaoks väärtus see, kui hästi toimivus, omadused ja hind on tasakaalus. See tähendab, et Toshiba Canvio Basics, mis töötab palju halvemini kui Samsungi T5, on suurepärase hinna ja jõudluse suhte ning korraliku ehituskvaliteedi tõttu võitlusvõimalus..
Hind ja jõudlus on sirged, kuid omadused muutuvad segaseks. Funktsioone vaadates oleme peaaegu kõigega rahul. See hõlmab midagi nii väikest, nagu mitu kaablit erinevate ühenduste jaoks kastis või sama suurt kui varundusutiliidi ja paroolikaitse komplekteerimine draiviga.
Väljaspool seda kaalusime ka tugi- ja garantiiaegu. Peaaegu kõikidel välistel kõvaketastel on piiratud garantii, kuid need erinevad valikuliselt. Arvasime garantii pikkust, seda, kui hõlpsalt oli seda võimalik ära kasutada, ja “piiratud” klausli tõttu kohaldatud tingimusi.
Testisime igat ajamit sama protsessi abil, et veenduda, kas need on võrdsed. Algus oli selle tellimine Amazonist, nii et me ei katsetanud kirssidega valitud proovi, pakkinud selle lahti ja ühendanud selle arvutiga.
Pärast seda ajasime ketta võrdlusaluste abil läbi, sõelusime läbi pakendi- ja garantiiteabe ning saime ülevaate kirjutada. Hoolimata arvustuste proovidest, saame testida draive, mis pärinevad samast kohast, kust saate oma, tagades, et tulemused vastavad teie omadele võimalikult täpselt.
Parim välise kõvaketta võrdlus
Nagu mainitud, on välise kõvaketta jaoks funktsioone lai. Mõnikord ei pruugi draiv sisaldada midagi muud. Sa ühendad selle ja hakkad kasutama. Kuigi selline lähenemisviis on vastuvõetav, on asju, mida funktsioonide osas otsime.
Kõige tähtsam on, et nimetaksime draiviga kaasasolevaid utiliite, näiteks varundustööriista, paroolikaitset ja krüptimist. Lisaks sellele võtame arvesse ehituse üldist kvaliteeti ja selle jaotise kastis sisalduvat.
Samsung ei jäta T5-le ühtegi kivi pööramata. Karbist väljas saate visiitkaardist väiksema draivi, C-tüüpi USB-C-tüüpi USB-C-kaabli ja USB-C-USB-A-kaabli. Mõlemad kaablid on mähitud draivi külge kinnitatud takjapaelaga, mis teeb kogu paketi hõlpsa transportimise.
Ajam on ehitatud ja pakendatud imeliselt, kuid kõige rohkem paistab silma paroolikaitse. Draivi seadistamisel palutakse teil installida utiliit, kus saate seda hallata. Seal saate seada parooli, mida nõutakse iga kord, kui draiv ühendatakse.
Lisaks toetab see Androidi karbist, mida vähesed draivid teevad. Lisateavet leiate meie Samsung T5 arvustusest.
Western Digital My Book on vastupidine T5-le. See on suur ja mahukas, keskendudes lauaarvuti varunduslahendusele. See tähendab, et sellega on kaasas juurdepääs Western Digitali kõigile funktsioonidele, mis tähendab, et see võib muutuda millekski suuremaks kui lihtsalt ülepaisutatud väline kõvaketas.
Vaikimisi saate parooli seada, kuid muude raamatute sisse kaevates saab Minu raamat oma. Need hõlmavad varundustööriista, turbe tööriista ja üldist utiliiti, mis hõlmab paljusid kategooriaid. Selle partii abil saate oma seadme krüptida, konfigureerida täpsemaid salvestusseadmeid RAID-iga (lugege meie RAID-i juhendit) ja oma draivi varundada.
Lisateave meie Western Digital My Book arvustuse kohta.
Seagate on ainulaadne selle poolest, et sellel on palju funktsioone, olenemata sellest, millist draivi soovite osta. Väljastpoolt korpust, mis on väärt lisakulusid, on Backup Plus Portable’il juurdepääs samadele utiliitidele kui tavalisel Seagate Portable’il..
Need utiliidid on Seagate Toolkiti kujul, mida saab kasutada arvuti varundamiseks või olemasoleva kõvaketta peegeldamiseks. Lisaks palutakse teil draivi seadistamisel seda teha, mis tähendab, et pärast andmete kopeerimist pole teil vaja utiliiti otsida..
Ehkki sellel puuduvad mõned My Booki ja T5 funktsioonid, on Backup Plus Portable odav, kaasaskantav ja funktsioonirikas pakett. Lisateavet selle kohta leiate meie Seagate Backup Plus Portable arvustusest.
Väliste kõvaketaste jaoks on hind keeruline mitte sellepärast, et seal toimuks midagi petlikku – näitena lugege meie veebimajutusteenuseid, vaid sellepärast, et tuleb arvestada läbilaskevõimega. Selle jaotise jaoks pole meil teada mitte ainult iga draivi hind, vaid ka gigabaidi hind, et saaksite draive täpsemalt võrrelda.
Lisaks tuleb arvestada edastuskiiruse ja sõidustiiliga. Näiteks välklapil põhinev salvestus on alati kallim kui mehaanilised ajamid, kuid me ei soovinud neid pöörlemisest välja viia. Arvestame mitte ainult hinda, vaid kogu gigabaidi väärtust, mida saate.
Gigabaidi kohta on standard Seagate Portable draiv kõige odavam, mida oleme testinud. Kui kokku liita, siis erinevus selle ja muude blackboxi väliste draivide, näiteks Toshiba Canvio Basics ja WD Elements vahel on minimaalne. Mis vahet teeb, on omadused.
Nagu ka Backup Plus Portable puhul, võite kasutada Seagate Toolkitit, mis tähendab, et varukoopiad ja ajamipeeglid on aus mäng. Canvio põhitõdede ja elementide draivid ei sisalda funktsioone, nii et kuigi Seagate Portable on peaaegu igas mõttes sarnane draividega, asetavad selle omadused selle sammu neist kõrgemale. Lisateavet leiate meie Seagate Portable arvustusest.
Nagu mainitud, on My Book töölauale keskenduv varunduslahendus, mis tähendab, et see on suure mahutavusega. Kui salvestusruum suureneb, langeb gigabaidi hind, muutes Minu raamatud selle raha jaoks hullumeelseks. Kui muretsete ainult salvestusruumi pärast, pole miski odavam kui Minu raamat.
Selle põhjuseks on suuresti vormitegur. Erinevalt meie teistest valikutest ei saa Minu raamatut hõlpsalt transportida, eriti arvestades, et see vajab välist toidet. Põhimõtteliselt on tegemist vaid 3,5-tollise HD-ga USB 3.0 korpuses, mis vähendab kulusid märkimisväärselt.
Kuigi SanDisk Extreme Portable on kallim kui iga turul pakutav blackboxi variant, paistab see silma ühe odavama kaasaskantava SSD-ga. See on veelgi muljetavaldavam, arvestades, et see töötab peaaegu sama hästi kui T5 ja G-Technology G-Drive Mobile SSD, olles samal ajal väiksem ja veekindel.
Toimetaja hinnang: 250 GB72,99 dollarit500 GB89,00 dollarit1 TB156,39 dollarit2TB329,99 dollarit
99,99 dollarit 72.99Säästke 27,00 $ (27%) Kuva ülevaatedOsta Amazon’is
109,99 dollarit 72.99Säästke 37,00 $ (34%)(2 arvustust) Osta Walmartist
$ 99,99(95 arvustust) Osta veebisaidil Best Buy
169,99 dollarit 89.00Säästke 80,99 dollarit (48%) Kuva ülevaatedBuy Amazon
129,00 dollarit 89.00Säästke 40,00 $ (31%)(7 arvustust) Osta Walmartist
$ 129,99(671 ülevaadet) Osta veebisaidil Best Buy
$ 156,39Näita ülevaateidOsta Amazon’is
$ 261,29(6 arvustust) Osta Walmartist
$ 249,99(211 arvustust) Osta veebisaidil Best Buy
$ 329,99Näita ülevaateidOsta Amazon’is
549,99 dollarit 446,46Säästke 103,53 dollarit (19%) Kuva ülevaatedOstke veebisaidil Walmart
$ 449,99(154 arvustust) Osta veebisaidil Best Buy
Mida see aga ehituse kvaliteedi jaoks korvab, puuduvad sellel omadused. Ajam tarnitakse programmiga, mis krüpteerib teie andmed nimega SecureAccess. See tähendab, et see on tasulise tarkvara “lite” versioon. See on kena tööriist, kuid paroolikaitse või varundusutiliit oleks tore. Sellest hoolimata on see suurepärane väärtus, mille kohta saate lisateavet meie arvustuse kaudu.
Testime oma kõvakettaid nelja võrdlusaluse abil. Kahte kasutatakse ülekandekiiruste jaoks ja ülejäänud kahte kasutatakse vigade kontrollimiseks. Nende nelja vahel loodame saada võimalikult tervikliku ülevaate ketta toimimisest.
Oluline on märkida, et me ei võta hinda arvesse. Nagu arvata võis, pühkisid SSD-d kõvaketastega põranda, kuna nad salvestavad andmeid. See ei tähenda, et traditsiooniline ketramine oleks halb valik, eriti kui soovite säästa raha.
T5 oli kiirem kui enamik draive, mida oleme peaaegu igas kategoorias testinud. G-Drive ja SanDisk peksid seda järjestikuste lugemistena ja Mobile SSD juhuslike lugemistena. See ütles, et see oli kiirem nii järjestikuste kui ka juhuslike kirjutiste ja meie 2,3 GB kaustaülekande ajal.
Mis puudutab vigu, siis neid polnud. Testimise ajal oli meil CrystalDiskInfo avatud, et jälgida draivi olekut, sealhulgas temperatuuri ja veamäära. Isegi intensiivse vigade kontrollimise ajal püsis draiv lahe ja ühtlane, ükskõik kui raske see ka ei töötanud.
Toimivus muutub täpiliseks, kui arvestada on nii palju mõõdikuid. Ehkki meie esimene valik, T5, toimis mõnes kategoorias paremini kui G-Drive Mobile SSD, ei löönud see kõigis nendes korda. Mobiilne SSD oli juhuslikel ja järjestikustel lugemistel kiirem ja jäi meie 2,3 GB ülekandmisel maha.
Kuigi me ei arvutanud vea ülemmäära – oleme kirjutajad, mitte statistikud -, räägime sekundi murdosadest. Kõik muu oli kosoetiline, mis tähendab, et pärast meie sügavat skannimist polnud vigu. Sellegipoolest märkasime draivis CrystalDiskInfo-s midagi huvitavat.
See kuvati SanDisk X600 M.2 SSD-na. Arvestades, et mõlemad kuuluvad Western Digitalile, on suur tõenäosus, et Mobiilne SSD on lihtsalt M.2 X600 vastupidavas šassiis. Lisateavet selle kohta saate meie G-Drive Mobile SSD arvustusest.
SanDiski ketas peksis järjestikuste lugemistega T5 ja G-Drive Mobile SSD-d, kuid jäi kõigis teistes kategooriates maha. Seda öeldes jäi see vaid pisut maha. Näiteks T5 sisselülitas juhuslikul lugemisel kiirusega 160,1 megabaiti sekundis ja SanDisk kiirusega 159 MBps.
Huvitav on see, et see toimis palju erinevalt kui G-Drive Mobile SSD, hoolimata asjaolust, et G-Drive Mobile SSD-l on SanDiski SSD. Erinevus pole kuigi suur, kuid see oli T5-le üldiselt lähemal. SanDiski pakkumine on umbes 50 dollarit odavam kui 2TB G-Drive Mobile SSD, nii et väike jõudluse erinevus pole suur asi.
Meie viimane voor keskendub garantiile ja tugiteenustele. Erinevalt meie parimatest VPN-i pakkujatest, kes pakuvad sageli erakorralist tuge, pakuvad riistvaratootjad teile vähe või üldse mitte tuge. See ei vabasta neid siiski konksust. Otsime kettaid, kus on ettevõtteid, mis lähevad kaugemale ja pakuvad tuge eneseabi ja otsese kontakti kaudu.
Selles jaotises käsitleme ka garantiiaega. Lisaks sellele, kui kaua see kestab, kaalume ka nõudeid ja seda, kui lihtne on seda ära kasutada.
G-Drive Mobile SSD on ainus meie testitud draiv, mis pakub viieaastast piiratud garantiid. See õigustab osaliselt kõrget hinnasilti, kuna enamik väliseid SSD-sid pakub ainult kolme aastat. Lisaks pole seal nii palju nõudeid. G-tehnoloogia põhjustatud probleemide korral saate selle tasuta parandada või asendada.
Toetavalt pakub G-Technology oma toodetele korralikku teadmistebaasi, mida väliste kõvaketaste tootjad harva näevad. Sealt leiate allalaadimisi, tootespetsifikaate, KKK-sid ja käivitusjuhendid. Kui vajate rohkem abi, võite jõuda e-posti teel, kuid eneseabiressurssidest peaks piisama.
Samsung pakub T5-draividele kolmeaastast piiratud garantiid. Nagu enamik piiratud garantiisid, hõlmab see ka ainult ajami tootmisega seotud probleeme. Teie, saatmisprotsessi või turustaja tekitatud kahju ei ole au sees.
Sellegipoolest omab Samsung oma laia tootevalikuga mõnda tuge, mida oleme näinud. Ehkki karbis sisalduva kohta on vähe tugidokumente, on olemas kolm kontaktmeetodit, mis on esimene, mida me kõik näinud riistvaratootjate jaoks kasutame. Saate kavandada kodusisese remondi, saata müügimeeskonnale e-kirja või helistada tugiteenuse osutajale.
Kaasaskantav Seagate Backup Plus ja kõik Seagate’i kettad pakuvad suurepärast tuge. Saate ainult kaheaastase piiratud garantii, mis on mõttekas, kuna see on odavam ketramine, kuid tugiteenuste võimalusi on palju. Lisaks teadmistebaasi artiklitele on olemas ka automaatsed tõrkeotsingu tööriistad, samuti telefoni ja e-posti tugi.
Lisaks pakub Seagate päästeteenuste tellimusi peaaegu mitte millegi jaoks. See teenus on nagu teie andmete kindlustuspoliis, mis tähendab, et Seagate üritab selle taastada, kui teie andmed on rikutud. Kolme aasta hinnaga 14,99 dollarit ei saa me kurta. Sellegipoolest peaksite kasutama ka veebipõhist varundusteenust.
Kõike arvesse võttes on Samsung T5 parim kaasaskantav SSD. See on küll kallis, kuid see parandab kõik puudused, mida tema välised SSD-konkurendid nägid. See on saadaval kasutatavas mahus. Erinevalt ADATA SD600, mis on saadaval ainult kuni 512 GB, on T5 võimsus 1TB ja 2TB (lugege meie ADATA SD600 ülevaadet).
See koos kompromissitu edastuskiirusega muudab T5 välimuse palju atraktiivsemaks. Alates 150 dollarist on draiv kallis, kuid te ei leia nii väikest jõudlust nii väikesest pakendist millegi väiksema jaoks.
Lisaks on funktsioonid suurepärased. See on ainus meie üle vaadatud draiv, mis toetab Androidi karbist, pakub paroolikaitset ning komplektis on C-tüüpi USB- ja USB-A-ühenduste kaablid. Ka see on kaasaskantav, kaalub ainult 51 grammi ja on väiksem kui visiitkaart.
See on kogu pakett, mida kaitseb vastupidav metallkorpus ja millele on tagatud helde kolmeaastane garantii. Kui otsite kiirust, teisaldatavust ja mahutavust, siis T5 tarnib.
Parim PS4 väline kõvaketas
Välja arvatud Seagate kaubamärgiga optsioon, pole PS4 jaoks ühtegi eksklusiivset võimalust. Erinevalt Xbox One’ist, mida me järgmine kord puudutame, pole PS4 mängud nii suured, pannes rõhku kaasaskantavusele. Ehkki võimalusi on palju, anname me WD Elementidele karjuda.
See ei teinud peamist juhendit, kuid meie Western Digital Elementsi arvustusest näete, et see on kindel draiv, eriti kui soovite, et odavus oleks palju salvestusruumi. 4TB variant ajab teid 100 dollari eest häbelikuks ja kuigi see on pisut aeglane, paneb hind igasuguse välise SSD turul häbi tundma.
Kui soovite kiirust parandada ja ei arvesta vähenenud mahutavusega, laadib kaasaskantav SSD, näiteks G-Drive Mobile SSD või T5, teie mängud kiiremini. Võimsuse ja hinna osas peame selle siiski andma PS4 jaoks mõeldud Elementide draivile.
Parim Xbox One väline kõvaketas
Xbox One’iga saab kasutada ükskõik millist draivi, ühendades selle ühte USB-porti. Erinevalt PS4-st on mälumaht siiski suur probleem. Microsoft naudib tihendamata tekstuuride kasutamist, mis viib esimese osapoole pealkirjadeni 100 GB või isegi 200 GB ruumi. Seetõttu on ideaalne suure võimsusega ja odavate võimalustega variant, näiteks Western Digital My Book.
Xbox One ja Xbox One X on väiksemad kui ka PS4 Pro, seega võite konsooli kõrval endale lisaruumi lubada. See tähendab, et Minu raamatutel on palju funktsioone, mis pole konsooli ühendatud, näiteks krüptimine ja varundamine,.
Lisaks vajab see lisajõudu. Kui vajate ainult pisut lisaruumi, võimaldab kaasaskantav SSD-mäng teil mänge kiiremini laadida. Eriti Xbox One X on omaette piisavalt kiire, nii et see on siin vähem murettekitav kui PS4 Pro puhul.
Samsung T5 paistab silma parima variandina mitte ainult kiiruse ja ehituse kvaliteedi, vaid ka kompaktse suuruse, suurepärase toe ja paljude funktsioonide poolest. Selle hind on kõrge, eriti neile, kes ei vaja hullumeelset kiirust. Kui see olete sina, siis teeb lihtne blackbox-draiv, näiteks kaasaskantav Seagate või Western Digital Elements, imesid.
Lõpuks taandub see teie vajadustele. Kui olete huvitatud oma masina varundamisest, sobib WD My Book ideaalselt. Kui soovite kasutada näiteks välist draivi Adobe Premiere Pro vahemäluna, töötab Samsung T5 paremini.
Millist välist kõvaketast te kasutate? Miks sa selle valisid? Andke meile allpool toodud kommentaarides teada ja, nagu alati, tänan lugemise eest.
Parima välise kõvaketta KKK
Kuidas arvuti varundada välisele kõvakettale
Võite oma arvuti varundada välisele kõvakettale käsitsi või tarkvara abil. Kui teete seda käsitsi, lohistage failid ja kaustad, mida soovite varundada, draivi. Kui soovite tarkvara kasutada, on saadaval tööriistu, näiteks Google Backup, Paragon Backup ja EaseUS Todo Backup.
Windowsis saate vormindada, paremklõpsates File Exploreri draivil ja valides vormingu. MacOS-is saate vormindada ketta utiliidi abil, mille leiate Spotlightist otsides.
Kuidas eraldada väline kõvaketas
Windowsi ja macOS-i puhul tuleb draiv kõigepealt vormindada. Windowsis saate välise kõvaketta partitsioneerida, klõpsates Windows Key + X ja valides “disk management”. Paremklõpsake seal oma välist kõvaketast ja valige “uus lihtne köide”. MacOS-i jaoks avage ketta utiliit, otsides Spotlightist ja valige vahekaart „partitsioon”.
Kuidas kasutada välist kõvaketast PS4-l
Ühendage draiv oma PS4 USB-pordi abil ja lülitage see sisse. Minge seadete menüüsse ja valige „seadmed”, seejärel „USB-mäluseade”. Seal leidke väline väline kõvaketas ja valige „laiendatud salvestusruumina vorming”. Pange siiski tähele, et nii toimides kustutatakse kõik draivi.


Riigikogu 18.05.1993 seadus; jõustumiskuupäev 18.06.1993
redaktsioon 29.03.2015 [RT I, 19.03.2015, 39]
07.06.2006 RT I 2006, 29, 219 08.07.2006, osaliselt 01.01.2011 jõustub päeval, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel, Euroopa Liidu Nõukogu 13.07.2010. a otsus Nr 2010/416/EL (ELT L 196, 28.07.2010, lk 24-26).
8) muud seadusega Eesti Pangale pandud ülesanded, mis ei ole vastuolus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud eesmärkide ja käesoleva lõike punktides 1-7 nimetatud ülesannetega.
§ 17. - § 18. [Kehtetud - RT I 2001, 59, 358 - jõust. 01.01.2002]
§ 19 <!- END 16 -!> . Krediidiasutuste korrespondent- ja reservikontod
§ 21 <!- END 20 -!> . Andmete salastatus ja avaldatavus
§ 22. - § 24. [Kehtetud - RT I 2001, 59, 358 - jõust. 01.01.2002]
§ 30 <!- END 29 -!> . Panga kasum ja kahjum


Eesti Patsientide Esindusühing » EST » Süsteemne töö » Tervishoid
Patsiendi õigus valida teenuseosutajat
Eestis on patsiendil piiratud õigused valida teenuseosutajat – patsient saab haigekassa poolt rahastatavat teenust ainult nende teenuseosutajate juures, kes on Haigekassaga lepingu sõlminud ja vastavate rahaliste vahendite olemasolul.
2009. aasta jaanuaris toimus EPE kontoris nõupidamine tollase sotsiaalministri nõunik Anders Tsahknaga, kus lepiti kokku, et EPE ja SoM teevad omavahel tihedat koostööd patsientide vajaduste väljaselgitamisel ja kaitsmisel. EPE kirjutas sotsiaalministeeriumile kirja ettepanekuga, et iga patsient saab valida endale teenuseosutajat. See põhimõte on kooskõlas EL direktiiviga „Patsientide õiguste kaitsest piiriüleste tervishoiuteenuste osutamisel „ projektiga ettenähtud patsientide rahastamise printsiibiga. Eesti seadusandlus sätestab vastupidiselt, et raha jagab haigekassa juhtumipõhiselt.
SoM vastas 25.02.2009 kirjas, et ei toeta EPE nägemust patsientide õigusest valida vabalt teenuseosutajat, sest Haigekassa on sõlminud lepingud piisavalt paljude teenuseosutajatega, seega on patsientide õigused selles osas tagatud.
Kuigi SoM 2009. a. alguses ei toetanud EPE poolt pakutud patsiendi õigust valida teenuseosutajat, siis 2009. a. novembris Justiits- ja Sotsiaalministeeriumi koostöös valminud ja EPE-le kommenteerimiseks saadetud Sotsiaalseadustiku eriosa seaduse lähteülesanne, mis hõlmas endas ka tervishoiuteenuse osutamist, pakuti samuti välja võimalust, et raha käib kaasas teenusesaajaga. EPE, kommenteerides seda dokumenti, rõhutas veelgi seda vajadust.
23.11.2009 kohtus EPE Georg Männikuga, kes tutvustas enda poolt väljatöötatud skeemi, mille kohaselt solidaarse kindlustatuse printsiibile tervishoius peab lisanduma ka lisakindlustus, kuhu teevad makseid nii tööandja kui ka inimene ise. See raha on isikuga seotud ja isik ise otsustab, milleks ja millise teenuseosutaja juures ta seda kasutab. Kui Georg Männiku poolt pakutud dokument läheb avalikule arutelule, toetab EPE selle dokumendi seisukohti.
Pimedaksjäämist ära hoidva ravimi Lucentis arvamine Haigekassa tervishoiuteenuste loetellu
EPE poole on pöördunud mitmed kliendid, kellel on diagnoositud AMD märg vorm (märg silmapõhja lupjumine), mida saab edukalt peatada/ravida Lucentisega (toimeaine ranibizumab). Kalli hinna tõttu paljudele patsientidele kättesaamatu ravimi Lucentis tulemuslikkuse tõttu soovivad patsiendid selle lülitamist HK tervishoiuteenuste loetellu. Patsientidega suheldes selgus, et patsientidele süstitakse silma soodsamat soolevähi ravimit Avastin, millel puudub näidustus silmasüstideks ja mis küll enamasti peatab protsessi, aga ei aita toimetulekut parandada, nagu Lucentis (bevacizumab). On esinenud juhtumeid, kus kliendid on selle süsti tagajärjel ikkagi pimedaks jäänud.
EPE pöördus 8.01.09 Haigekassa ja Sotsiaalministeeriumi poole teabenõudega AMD ravimi Lucentise ranibizumabi saamisest haigekassa teenuste loetellu põhjendusel, et selle ravimi osas on ulatuslikult teostatud uuringuid, on tuvastatud tema tulemuslikkus patsientidele ja suur osa EL riikidest hüvitavad patsientidele selle ravi.
Sotsiaalministeerium vastas 14.01., et taotluse menetlus pole lõppenud ning pole välistatud teenuse kandmine HK teenuste nimekirja.
Haigekassa vastus oli eitav. EPE edastas Haigekassa vastuse ravimiloa hoidjale Novartisele ja oftalmoloogide seltsile. Nii ravimitootja kui ka teenuseosutajad leidsid, et Haigekassa vastus kubiseb faktivigadest.
22.01. toimus nõupidamine EPE kontoris, et arutada stateegiat, kuidas esineda haigekassas patsiendite õiguste aspektist lähtudes.
26.01 toimus Haigekassas ümarlaud koos EPE ja Oftalmoloogide Seltsi esindajatega, kus otsustati menetlust jätkata. Haigekassa selgitas Oftamoloogide seltsile, mida tuleb uue taotluse juures teha teisiti, et taotlus vastaks vastavale määrusele. HK oli nõus selle EPE argumendiga, et taotluse menetlus peaks olema avalikum ja ka ekspertarvamused kättesaadavad. HK tegi arstidele ettepaneku leida erialasiseselt need valdkonnad, kust saaks raha kokku hoida selleks, et oleks võimalus hüvitada AMD ravi. Välja tuleb tuua kulutõhusus, leida kokkuhoiukohad teiste teenuste arvelt ning esitada see hiljemalt 13.02. HK oli nõus selle EPE argumendiga, et taotluse menetlus peaks olema avalikum ja ka ekspertarvamused kättesaadavad. HK tegi arstidele ettepaneku leida erialasiseselt need valdkonnad, kust saaks raha kokku hoida selleks, et oleks võimalus hüvitada AMD ravi.
Mais 2009 tegi EPE päringu Haigekassale Avastini toetamise kohta silmasüstina; 29.05. saadud vastusest selgub, et HK ei ole toetanud seda ravimit silmasüstina, vaid ainult onkoloogilistel näidustustel. Mis skeemiga tehti 2007. aastani patsientidele tasuta Avastini süste ja kas see vastas tõenduspõhisuse nõuetele? Vastus: teabe põhjal, mis saadud silmaarstidelt, raviasutuse töötajailt, patsientidelt, rahvusvahelisest ajakirjandusest.
EPE esitas Haigekassale täiendavad kirjad soovitusega arvestada kulutõhususe arvestuses ka võimalikke kulusid haigete raviks väljaspool Eestit (kuna siin ravi puudub). Samuti pidas EPE läbirääkimisi ravimifirma esindajaga ning 2.06.09 edastas Haigekassale info ravimifirma valmisolekust hinnaläbirääkimisteks. Novembris tõstatas antud teema ka ETV Pealtnägija saade, kus EPE infojuht andis kommentaari.
Novembri lõpul 2009 saatis Haigekassa EPE-le vastuse, milles teatas, et ranibizumabi ei rahastata Haigekassa poolt. Põhjuseks toodi asjaolu, et Oftalmoloogide Selts peatas teenuse menetlemise 30.09.2009 saadetud kirjaga, sest ei näinud antud olukorras võimalusi leida rahalisi vahendeid eriala eelarvest, mis kevadel lisaandmetes esitati. Samuti toodi põhjuseks, et majanduslanguse tingimustes ei saa Haigekassa täiendavaid kohustusi planeerida. Nii jäi küsimus ranibizumabi hüvitamisest endiselt lahendamata.
Tervishoiuteenuste kvaliteedi objektiivse, efektiivse ja sõltumatu hindamise vajadus
Eestis puudub sõltumatu tervishoiuteenuste kvaliteedi hindamise mehhanism, mis analüüsiks tervishoiu- ja sotsiaalsektoris tekkinud kaebuste alusel süsteemi kui terviku toimimist. Samuti puudub asutus, mis lahendaks patsientide kaebusi kohtuväliselt analoogiliselt töö- või üürivaidluskomisjoniga.
Olemasolevasse komisjoni sotsiaalministeeriumi juures (TTKE) on võimalik esitada kaebusi ainult arstide meditsiinilise tegevuse kohta. Samas on igapäevaelus tekkinud probleemidel terve hulk õiguslikke ja korralduslikke nüansse, mis peaksid leidma väljundi ning millele vastuste otsimine aitaks parandada kogu süsteemi. On juhtumeid kus arstid vastutavad ka nende juhtumite eest, mille põhjused on tingitud süsteemi halvast korraldusest või puudulikust rahastusest. Probleemiks on ka asjaolu, et TTKE ei anna vaidlusele õiguslikku hinnagut ega otsusta kahju tekkimise ja selle suuruse üle. TTKE arvamust ei saa vaidlustada ning komisjoni liikmed ei vastuta oma arvamuse eest. Kohtus eksperdid vannutatakse teadvalt valeütluste andmise eest, TTKE-s mitte, mistõttu on valeütluste juhtumeid ning TTKE arvamuse vastu puudub patsientidel usaldus. Praegu saavad patsiendid oma õigusi kaitsta ainult kohtus, mis on aeganõudev ja kulukas protsess ning milleks tuleb maksta sageli ka suuri riigilõive.
Jaanuaris 09 tegi EPE koostööd Riigikogu liikme P.Kretzbergiga ning tutvustas patsientide kaebuste lahendamise problemaatikat. Märtsis võttis EPE antud teema oma pikaajaliste teemade nimekirja ning koostas teemaga tegelemiseks põhjaliku strateegia.
EPE koostas 04.03 esialgse tegevuskava TKE komisjoni ümberkujundamiseks. EPE analüüsis 2008.a. juunis Strasbourgis toimunud konverentsi „The evergrowing challenge of medical liability : national and Euroipean responses“ materjale arstide vastutuse ja võimalike erinevate kompensatsioonimehhanismide kohta . EPE töötas välja ettepaneku, mille kohaselt patsientidele kahju hüvitamine võiks toimuda analoogia alusel liikluskahjude hüvitamisega : Kõik tervishoiuteenuste osutajad võiksid teha sissemakseid Fondi, mille laekumistest hüvitatakse patsientidele tervishoiuteenuse osutamisel tekkinud kahju.
Patsientide kaebuste lahendamise temaatika ning väljatöötatud ettepaneku aruteluks korraldas EPE patsiendiorganisatsioonide ümarlauad 14. ja 15.04. Tallinnas ja 28.04 Tartus.
8.06 edastas EPE oma ettepanekud ja strateegia patsientide organisatsioonidele, mille tagasisidena avaldati toetust EPE ideele vaidluste lahendamiseks analoogiliselt töö- või üürivaidluskomisjoniga, patsiendiorganisatsioonide esindajate kaasamiseks ekspertidena komisjoni töösse ning komisjoni loomiseks kas õiguskantsleri büroo või justiitsministeeriumi juurde.
18. 10. 09 saatis EPE oma põhjalikud ettepanekud Sotsiaalministeeriumile nõudmisega, et Eesti patsiendid vajavad kohtueelset, sõltumatut, patsiendi ja tervishoiuteenuse osutaja vahelisi individuaalseid vaidlusi lahendavat õiguskaitseorganit analoogselt töövaidluskomisjoniga.
11.11.09. saatis EPE laiali kirja antud ettepaneku tutvustusega. Strateegiliste partnerite leidmiseks, ja teiste osapoolte seisukohtade välja selgitamiseks saadeti kirjad Arstide Liidule, meditsiiniõigusele spetsialiseerunud vandeadvokaat Ants Nõmperile, Haigekassale, Tervishoiuametile, kõikidele Eesti haiglatele, perearstikeskustele, eriarstidele, erakonnale Eestimaa Rohelised, Riigikogu sotsiaalkomisjoni liikmetele, Peeter Kreitzbergile, Toomas Trapidole jt (kokku ca 108 isikule).
Vajadusest praeguse kaebuste lahendamise korra muutmisele on aru saanud mitmed Riigikogu liikmed. Teema tutvustuse tulemusena haakusid uue ideega ning toetasid EPE ettepanekut Sotsiaaldemokraatide ja Roheliste fraktsioon. Riigikogu sotsiaalkomisjoni liikmed (U.Reinsalu, M.Tuus) tegid ettepaneku arutada asja komisjonis. Patsiendiorganisatsioonid toetasid ideed igati ning rõhutasid vajadust luua garantiifond. Samuti tehti ettepanek kaasata kaebuste lahendamise protsessi ka puuetega inimeste esindaja ja psühholoog.
12.11 EPE üleskutse osalusveebis ja tõstatas teema 17.11. Praxise mõttetalgutel 18.11. toimus ettepaneku arutamine erinevate osapooltega. Teemat kajastati Päevalehes ning tutvustati Pervõi Baltiiski Kanali saates.
19.10. 2009 toimus nõupidamine Riigikogu liikme T. Trapidoga. Nõupidamise käigus tulid üles järgmised ettepanekud - tervishoiuteenuste kvaliteedi ekspertkomisjoni (TKE) koosolekute lindistused võiksid olla protokollilise väljavõte lahutamatu osa, komisjoni otsus võiks sisaldada ka soovitusi patsientile, eksperdid peaksid vastutama oma arvamuse eest, komisjoni otsus peaks olema korrektses vormis. EPE aitas T. Trapidol koostada küsimusi sotsiaalministrile TKE komisjoni töö kohta. Eeldatavasti vastab minister neile küsimustele 2010 aasta alguses. EPE-l on informatsiooni, et sotsiaalminister on juba läbi viinud uurimise TKE tööd puudutavates küsimustes. Töö selles küsimuses jätkub järgmisel aastal.
Aasta lõpul kohtusid EPE esindajad Georg Männikuga, kellel oli valmis seaduseelnõu Ravikassa idee osas, mille kvaliteedimehhanismid aitaksid osaliselt ka kaebusi paremini lahendada. EPE jõudis järeldusele, et esitatud idee on hea ning aitab muuta sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid patsientidele mitmekülgsemaks ja kättesaadavamaks. EPE plaanib G. Männiku Ravikassa ideed edaspidi igati toetada.
19.12.2009 saatis Sotsiaalministeerium EPE-le arvamuse, et Eestis on patsientidel tulenevalt võlaõigusseadusest sooduskorras kohtusse nõudeid esitada (aegumistähtaeg 5 aastat võrreldes tavalise 3 aaastaga, samuti kergendatud tõendamiskoormis kui tegemist on dokumenteerimata tervishoiuteenuse või tavapärase raviga välditava terviserikkega). SoM nõustus, et kohtumenetlus on patsiendi jaoks ajamahukas ja kulukas, samas ei jaganud SoM EPE arvamust, et kohtuvälise kaebuste menetlemise korra muutmisel kuluks patsiendi kaebuse läbivaatamisele vähem aega – juhul kui patsient ei ole kohtuvälise lahendiga nõus, võib kohtusse pöördumise korral see aeg isegi pikeneda.
Perearstide õhtused vasatuvõtuajad pärast kella 17
EPE Tartu kontorisse jõudnus 2008. a. lõpus ja 2009. a. algul kakskaebust Tartu perearstide vastuvõtuaegade kohta – pärast tööpäeva lõppu kl 17 pole patsientidel võimalik perearsti vastuvõtule minna.
Kuigi Haigekassa kodulehel on toodud perearsti töökorralduses nõue, et vähemalt 1 päeval nädalas peab olema patsiendil võimalik vastuvõtule minna kl 18-ni, siis 20. veebruari 2009. a. seisuga ei täida seda nõuet Tartus 6 perearsti/perearsti kabinetti. Vastav info pärit on Tartu perearstide veebilehelt. Tööl käivatele patsientidele on taoline arsti töökorraldus ebamugav.
26.02.09 saatis EPE esindaja kirja Eesti Haigekassa Tartu osakonna juhatajale M. Parvele. Vastus 4.03.09. - Haigekassa kontrollis infot. Ettekirjutisi tehti 3-le perearstile. Kõik kolm teatasid vastuvõtu pikendamisest ühel päeval nädalas kl 18-ni. Ülejäänud kasutasid ühel päeval nädalas abiarsti, Haigekassa soovitas patsiente paremini informeerida. Praeguseks õhtused vastuvõtuajad fikseeritud ka kodulehel.
Perearstid ei vasta patsiendi avaldusele nimistusse võtmiseks
Määruse „Perearsti nimistu piirsuurus, perearsti nimistu moodustamise, muutmise ja võrdlemise alused ja kord“ (vastu võetud sotsiaalministri 29. novembri 2001. a määrusega nr 113, jõustunud 1.01.2002) kohaselt : kui patsient on teinud perearstile nimistusse võtmiseks avalduse ja perearst ei ole sellele 7 tööpäeva jooksul teatanud sellest keeldumisest, siis kuulub patsient tema nimistusse hiljemalt avalduse esitamisele järgneva kuu esimesest kuupäevast. Perearst võib keelduda patsiendi nimistusse võtmisest, kui seal on juba üle 2000 inimese, või kui sooviavaldaja elukoht ei ole perearsti teeninduspiirkonnas.
St. eitav vastus perearsti nimistusse kandmise avaldusele tulema patsiendile nädala jooksul või kui mitte, siis loetakse patsient nimistusse kantuks.
EPE Tartu kontorisse on jõudnud kaebused, kus patsiendi tehtud avaldusele nimistusse kandmiseks ei tule perearstilt mingit vastust. Kui siis patsient eeldab, et on valitud arsti nimekirjas ja läheb vastuvõtule registreerima, ilmneb, et nimistusse teda lisatud pole ja seda ka ei tehta, sest nimistu on täis. Ühel konkreetsel juhul sai patsient perearstikeskuse registraatorilt pahandada, miks ta ei lugenud seinale pandud teateid, millise arsti nimistu on juba täis ja millise mitte, enne kui avalduse kirjutas.
Seega, sageli perearstid, kelle nimistu on täis, ei täida kohustust patsienti teavitada, et tal ei ole võimalik teda nimistusse registreerida. Asjaolu, et haigekassa kodulehel on perearstide juurde tärniga märgitud, kui nimistu on täis või on see siis perearstikeskuse teadetetahvlil kirjas, ei võta arstilt kohustust avaldusele vastata, sest erinevatel põhjustel ei pruugi info olla patsiendini jõudnud.
Vastavasisulised märgukirjad saadeti 20 Tartu perearstile/keskusele, kus perearstil või keskuses vähemalt 1 perearstil nimistus 2000 või enam patsienti.
(Vastuskiri, tänuga probleemile tähelepanu juhtimise eest, tulnud ühelt perearstikeskuselt.)
Vaidluse korral tervishoiuteenuse kvaliteedi üle on patsiendil õigus sõltumatule ekspertarvamusele
Paljud EPE poole pöördunud patsientid on avaldanud arvamust, et Eesti on väike, kõik arstid tunnevad teineteist (õpingukaaslased, kolleegid, sõbrad jmv), mistõttu arstide seas valitseb tugev ringkaitse ja tsunftivaim. Oma ametivendade töö kvaliteedile hinnangu andmisel ei suuda eksperdid jääda sõltumatuks ja erapooletuks. Antakse kallutatud arvamusi. St. ei osundata omal algatusel kvaliteedi ja/või hoolsusvigadele, mille suhtes patsiendid ei ole osanud konkreetseid küsimusi esitada ning ilustatakse ja õigustatakse vigu, mille suhtes on küsimused esitatud.
Patsiendid on korduvalt küsinud, kas EPE teab anda informatsiooni võimaluste kohta küsida ekspertarvamusi mõnest välisriigist.
Eeltoodust tulenevalt otsis EPE vastavaid kontakte naaberriigist Venemaalt. Seda eelkõige läheduse ja hinnapoliitika tõttu. Koostatud nimekiri Moskvas ja Peterburis asuvatest büroodest, kus töötavad riigi poolt tunnustatud eksperdid, kes teostavad meditsiinilisi ekspertiise kohtule.
Konsulteeritud Harju Maakohtu kohtunikuga, kontrollimaks, kas Eesti Kohtusüsteem tunnustab eelmärgitud ekspertide poolt teostatud ekspertiise. Jõutud ühisele arvamusele, et need ekspertiisid on Eesti kohtus kasutatavad. Vastavalt Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) §-le 154, on lubatud välisriigis elavale eksperdile maksta Vabariigi Valitsuse poolt sätestatust kõrgemat tasu, kui selline tasu on tavaline tema elukohamaal ja isiku osalemine menetluses on hädavajalik. Samas, kui ekspertiisi tegemiseks on olemas riiklikult tunnustatud ekspert, määratakse muu isik eksperdiks üksnes mõjuval põhjusel. Eeltoodust tulenevalt kasutatakse välisriigist pärit eksperti juhul, kui Eestis puudub vajalik ekspert. Samas sätestab TsMS § 293 lg 2, et eriteadmistega isiku ülekuulamisele asjaolu või sündmuse tõendamiseks, mille kogemiseks olid vajalikud eriteadmised, kohaldatakse tunnistaja ülekuulamise kohta sätestatut. Kui menetlusosaline on kohtule esitanud eriteadmistega isiku kirjaliku arvamuse ja isikut ei kuulata üle tunnistajana, hinnatakse arvamust dokumentaalse tõendina. Seega on välisriigi eksperdi arvamus igal juhul kohtus kasutatav tõendina.
Kõigile, kes on soovi avaldanud, oleme andnud Moskva ja Peterburi ekspertide kontaktid. Tagasiside nende kasutamise osas puudub.
Patsientide õigus informeeritud nõusolekule
Kuigi Eesti seadusandlus tunnustab patsiendi õigust saada informatsiooni teadva otsuse tegemiseks ning sätestab selle informatsiooni sisu patsiendi teavitamisel (VÕS § 766 lg 1), pöördub Eesti Patsientide Esindusühingu poole endiselt palju patsiente, kes kaebavad, et tervishoiuteenuse osutaja ei ole neile vaba ja teadliku nõusoleku realiseerimiseks piisavalt informatsiooni andnud. Tervishoiuteenuse osutajad reeglina eitavad patsiendi teavitamise ja teadva nõusoleku õiguse rikkumist. Vaidluse tekkimisel väidab tervishoiuteenuse osutaja, et patsienti on nõuetekohaselt (st. suuliselt) informeeritud. Patsiendil vastupidist tõendada on praktiliselt võimatu. Olukord oleks teine, kui arstil oleks VÕS-e §-s 766 lg 1 sätestatu sisuline dokumenteerimise kohustus VÕS-e § -st 769 tulenevalt ja sotsiaalministri 18. septembri 2008.a. määruse nr. 56 „Tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimise ning nende dokumentide säilitamise tingimused ja kord“ alusel. Tervishoiuteenuse osutamise käigus koostatud dokumendid on peamised allikad, mille alusel saab otsustada ravi nõuetekohasuse üle. Dokumenteerimine omab seega suurt tähtsust tervishoiuteenuse osutaja vastutuse protsessis. VÕS-e § 770 lg 1 kohaselt vastutab tervishoiuteenuse osutaja oma kohustuste süülise rikkumise eest, mh. patsiendi teavitamise ja tema nõusoleku saamise kohustuse rikkumise eest.VÕS-e § 770 lg 3 kohaselt peab tervishoiuteenuse osutaja vastutuse aluseks olevat asjaolu tõendama patsient, välja arvatud juhul, kui patsiendile tervishoiuteenuse osutamine on jäetud nõuetekohaselt dokumenteerimata. Eeltoodust tulenevalt peab patsient tõendama, et arst teda ei teavitanud. Kuidas patsient seda tõendab, kui arst ei ole teavituse sisu dokumenteerinud ja üldjuhul puudub tal ka dokumenteerimiseks kohustus (v.a juhul kui patsient seda nõuab). Enamikel juhtudel patsiendid ei julge või ei oska küsida ning arstid on seisukohal, et kui patsiendid ei küsi, ei peagi nemad informatsiooni andma. Üsna tihti oleme kuulnud arste väitmas, et patsientide teavitamine on ajaraiskamine, nad nagunii ei saa millestki aru. Seega teavitamise sisu dokumenteerimine (taasesitatavas vormis ja kirjalik) peab olema tervishoiuteenuse osutajale kohustuslik, välja arvatud juhul, kui patsient teavitamisest keeldub. Teavitamise dokumeteerimist ei tohi jätta tervishoiuteenuse osutaja või patsiendi suvaks (ehk „patsiendi soovil“- VÕS § 766 lg 1). Kuigi dokumenteerimine on vajalik mõlema poole (arst, patsinet) huvides, on see eriti oluline eelkõige patsiendi, kui tervishoiuteenuste osutamise protsessis nõrgema (meditsiiniliste eriteadmisteta, seadusi mittetundva, tervishoiuteenuse osutajast sõltuva jmv.) ning suurema tõendamiskoormusega osapoole isikupuutumatuse ja enesemääramise õiguse täitmise tagamiseks. Patsiendi teavitamise sisuline dokumenteerimine võimaldaks ühelt poolt välistada teavitamise ja teadva nõusoleku rikkumisega seotud alusetute kaebuste esitamist patsiendi poolt ning teiselt poolt võtta vastutusele patsinedi õigust teadvale nõusolekule rikkunud arste. Eesti Patsientide Esindusühing on seisukohal, et Eesti Vabariigis kehtiv seadusandlus küll tunnustab patsiendi õigust teavitamisele ja teadvale nõusolekule (VÕS 766 lg 1), kuid ei taga selle täitmist, sest ei kohusta tervishoiuteenuse osutajat ilma patsiendi nõudmiseta teavitamist dokumenteerima. Eeltoodust tulenevalt võib järeldada, et kui patsiendi teavitamise ja teadva nõusoleku sisuline dokumenteerimine oleks tervishoiuteenuse osutajale kohustuslik, sisalduks selline nõue eelmärgitud korras. Kuna eelviidatud kord on äärmuseni kalduvalt üksikasjalik käitumisjuhend, siis ei ole see eriti paindlik tõlgendamise võimaluste suhtes. Eelviidatud õigusaktist ei ole meie arvates võimalik leida ühtegi kohustuslikku kannet, mida võiks tõlgendada teavitamise dokumenteerimise kohustusena. Ülaltoodu alusel, on Eesti Patsientide Esindusühing seisukohal, et patsiendi õigus teavitamisele ja teadvale nõusolekule ei ole Eesti Vabariigis piisavalt kaitstud. Selle õiguse järgimist ei ole võimalik tagada ka ainuüksi patsientide teavitamisega nende õigusest teavitamist (sh. kirjalikult) nõuda. Nagu ülal märgitud ei ole kõik patsiendid oma õigustest teadlikud, mõned ei ole võimelised neist aru saama, ühed ei julge kirjalikku teavitamist nõuda, sest kardavad arsti usaldamatuse ja lisatööga pahandada, teised ei oska küsida madala intellekti, hariduse- või erialaste teadmiste puudumise tõttu jne. jne.
Eesmärgiga uurida olukorda ning leida mõttekaaslaseid ja partnereid, kelle toel eelkirjeldatud mõtteid realiseerida, koostatud üleskutse osalusweebi. Üleskutses kutsutud patsiete üles jagama kogemusi, kas tervishouteenuse osutajad on nende suhtes järginud teavitatud nõusoleku saamise kohustust ning julgustatud patsiente võtma EPE-ga ühendust juhtumite osas, kus patsientide õigusi teavitatud nõusolekule on rikutud.
Kogemuste ja võrdlusmaterjali saamise eesmärgil tutvutud Soome Vabariigi asjakohase seadusandlusega. Otsitud kontakte patsiendiorganisatsioonidega Soome Vabariigis, et saada teada kuidas on Soomes tagatud patsientide õigus informeeritud nõusolekule täitmine.
Koostatud õiguslikult põhjendatud selgitustaotlused tervishoiuametile ja vandeadvokaat Ants Nõmperile. Taotluses küsitud viimatinimetatud isikute arvamust kehtiva õiguse regulatsioonide kohta ja kutsutud üles arutlema teemal – kuidas seaduandlikult paremini tagada patsiendi õiguse informeeritud nõusolekule täitmist. Helistatud sotsiaalministeeriumisse ning uuritud, kes neile teadaolevalt tegeleb tervishoiuteenuste dokumenteerimise nõuete muutmise ettevalmistamisega. Saadetud vastavale isikule märgukiri, mille kohaselt tuleks seadusandlust (antud juhul tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimise korda) muuta selliselt, et teadva nõusoleku dokumenteerimine muutuks kohustuslikuks. Saadetud tervishoiuteenuse osutajatele teabenõude/selgitustaotlused milles palutud selgitada kas ja kuidas täidetakse VÕS § 766 lg 1 ja kas neil on välja töötatud ja kasutusel teadva nõusoleku blanketid. Palutud neid nõusoleku vorme meile tutvustada.
Osalemine Arstieetika konverentsil teemal - „Patsientide ootused informeeritud nõusolekule“, tagasiside konverentsilt väga positiivne. Erinevalt varasematest kokkupuudetest tervishoiuteenuse osutajatega on toimunud tuntav progress tervishoiutöötajate suhtumises informeeritud nõusoleku kohustusse. Valdav enamik tervishoiuteenuse osutajaid on hakanud aru saama informeeritud nõusoleku tähtsusest ja vajalikkusest, mis tähendab ka suurema vastutuse võtmist patsiendi poolt otsuste langetamisel oma tervise üle. Üldiselt hinnati, et EPE teeb väga vajalikku tööd tervishoiuteenuse osutatajte ja patsientide teadlikkuse tõstmiseks.
EPE poolt kirjutatud artikkel ajalehele Meditsiiniuudised teemal „Patsientide ootused informeeritud nõusolekule“.
Tulemus: tervishoiuringkondades tunnistatud probleemi olemasolu osadel erialadel, vajadust koostada rohkem kirjalikke teavituslehti patsientide jaoks.


text:
3-2-1-109-14 Riigikohus 03.12.2014
VÕS § 69 lg 1
Seltsingu likvideerimissätteid saab kohaldada ühise majapidamisega abieluvälise kooselu kestel omandatud konkreetsete suurema väärtusega esemete (nt kinnisasi) jaotamisele, kui: • mõlemad pooled on eseme omandamiseks või parendamiseks teinud olulised ja võrreldavad majanduslikud (rahaliselt hinnatavad) panused; • pooltel oli eset soetades või parendades ühine tahe vähemasti majanduslikult ühise varalise väärtuse (ühisvara) kestvaks loomiseks. Seltsingu likvideerimise sätete kohaldamist ei välista see, et asjaõiguslikult on vara seltsingu kasuks soetatud poolte kaasomandisse või ühe poole ainuomandisse. Pooltevahelises suhtes (sisesuhtes) saab vara eelkirjeldatud tingimustel lugeda ühisvaraks, mille saab kooselu lõpetamisel ka jagada. (p 19) Seltsingu likvideerimise sätetest saab kohaldada eelkõige VÕS § 600 lg 1 teist lauset, mille järgi kohaldatakse eelduslikult kaasomandi jaotamise sätteid (eelkõige asjaõigusseaduse § 77 asja jagamise viiside kohta). Samuti saab kohaldada VÕS § 602, mis näeb seltsingu likvideerimisel ette esmalt seltsingu kohustuste täitmise seltsinguvarast (st nt ühiselt vara soetamiseks võetud laenu tagastamine). Pärast kohustuste täitmist ülejäänud seltsinguvarast tuleb VÕS § 603 lg 1 järgi tagastada seltsinglaste panused. (p 20) Seltsingu likvideerimise sätete kohaldamine ei saa viia ühisvara osas ulatuslikumate tagajärgedeni kui ühisvararežiimiga abielu lahutuse puhul. (p 21)
Ainuüksi isikute abieluväline kooselu seltsingu kriteeriumitele ei vasta. Sellest ei teki isikutele siduvaid kohustusi, st võlasuhet VÕS § 2 mõttes. Sellise kooselu puhul ei ole vähemasti eelduslikult tegu ka võlaõigusliku lepinguga VÕS § 8 lg 1 mõttes, mis eeldab poolte ühist tahet õiguslikult siduvalt kohustuda midagi tegema või tegemata jätma. Kui sellises kooselus elavad isikud ei ole sõlminud abielu, saab eeldada nende ühist tahet mitte kohaldada abielu kohta kehtivaid sätteid, mh varaühisuse kohta sätestatut. Seltsingu sätete kohaldamist ei õigusta ka ainuüksi see, et pooled on lisaks kooselule korraldanud ka ühise majapidamise. Ei saa eeldada, et ühist majapidamist korraldades on poolte tahteks teha seda seltsingu juhtimise ja aruandluse ning kasumi jaotamise ja kahjumi katmise sätete alusel. (p 14-15) Eelnev ei tähenda siiski, et abieluvälises kooselus elavad isikud ei saaks seltsingulepingut üldse sõlmida. Riigikohus on leidnud, et ka abikaasadel võib olla omavahel nõudeid lepingute alusel, mh seltsingulepingu alusel, kui see ei ole vastuolus abikaasade varasuhtega (vt Riigikohtu 3. märtsi 2014. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-193-13, p 11). Seltsingusuhe on kolleegiumi arvates võimalik ka abieluvälise kooselu poolte vahel. Seda on Riigikohus tunnustanud vabaabielu poolte puhul ka seltsingulepingu regulatsioonile sarnast Eesti NSV tsiviilkoodeksi (TsK) § 438 lg 1 järgset ühise tegutsemise lepingu regulatsiooni kohaldades (nt Riigikohtu 20. detsembri 2005. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-142-05, p 13). (p 16) Seltsingulepingu olemasolul lähevad selle alusel tehtud panused ja seltsingu jaoks omandatud vara seltsinguvarana VÕS § 589 lg 1 järgi seltsinglaste ühisomandisse. Seltsingulepingu pooled võivad kokku leppida, et vara omandatakse asjaõiguslikult nende kaasomandisse või ka ühe poole ainuomandisse, see ei välista seltsingu sätete kohaldamist. Sel juhul võib olla sõlmitud kokkulepe kasutada vara seltsingu eesmärgil, st majanduslikus mõttes ühisvarana. Riigikohus on ka varem leidnud, et VÕS § 589 lg 1 on dispositiivne norm, ja märkinud lisaks, et seltsinglased võivad ka ühisvara soetamise kokkuleppel välistada (Riigikohtu 14. detsembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-128-11, p 20). (p 17)
Ainuüksi isikute abieluväline kooselu seltsingu kriteeriumitele ei vasta. Sellest ei teki isikutele siduvaid kohustusi, st võlasuhet VÕS § 2 mõttes. Sellise kooselu puhul ei ole vähemasti eelduslikult tegu ka võlaõigusliku lepinguga VÕS § 8 lg 1 mõttes, mis eeldab poolte ühist tahet õiguslikult siduvalt kohustuda midagi tegema või tegemata jätma. Kui sellises kooselus elavad isikud ei ole sõlminud abielu, saab eeldada nende ühist tahet mitte kohaldada abielu kohta kehtivaid sätteid, mh varaühisuse kohta sätestatut. Seltsingu sätete kohaldamist ei õigusta ka ainuüksi see, et pooled on lisaks kooselule korraldanud ka ühise majapidamise. Ei saa eeldada, et ühist majapidamist korraldades on poolte tahteks teha seda seltsingu juhtimise ja aruandluse ning kasumi jaotamise ja kahjumi katmise sätete alusel. (p 14-15) Eelnev ei tähenda siiski, et abieluvälises kooselus elavad isikud ei saaks seltsingulepingut üldse sõlmida. Riigikohus on leidnud, et ka abikaasadel võib olla omavahel nõudeid lepingute alusel, mh seltsingulepingu alusel, kui see ei ole vastuolus abikaasade varasuhtega (vt Riigikohtu 3. märtsi 2014. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-193-13, p 11). Seltsingusuhe on kolleegiumi arvates võimalik ka abieluvälise kooselu poolte vahel. Seda on Riigikohus tunnustanud vabaabielu poolte puhul ka seltsingulepingu regulatsioonile sarnast Eesti NSV tsiviilkoodeksi (TsK) § 438 lg 1 järgset ühise tegutsemise lepingu regulatsiooni kohaldades (nt Riigikohtu 20. detsembri 2005. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-142-05, p 13). (p 16)
Kui pooled on esmalt elanud abieluvälises kooselus, seejärel aga abiellunud ning edasi abielu lahutanud ja kooselu lõpetanud, tuleb abieluvara jagada perekonnaseaduse sätete alusel ja võimalik on jagada enne abielu kooselu ajal omandatud vara seltsingusätete alusel (kui on täidetud alljärgnevad kriteeriumid). (20) Seltsingu likvideerimissätteid saab kohaldada ühise majapidamisega abieluvälise kooselu kestel omandatud konkreetsete suurema väärtusega esemete (nt kinnisasi) jaotamisele, kui: • mõlemad pooled on eseme omandamiseks või parendamiseks teinud olulised ja võrreldavad majanduslikud (rahaliselt hinnatavad) panused; • pooltel oli eset soetades või parendades ühine tahe vähemasti majanduslikult ühise varalise väärtuse (ühisvara) kestvaks loomiseks. Seltsingu likvideerimise sätete kohaldamist ei välista see, et asjaõiguslikult on vara seltsingu kasuks soetatud poolte kaasomandisse või ühe poole ainuomandisse. Pooltevahelises suhtes (sisesuhtes) saab vara eelkirjeldatud tingimustel lugeda ühisvaraks, mille saab kooselu lõpetamisel ka jagada. (p 19) Seltsingu likvideerimise sätetest saab kohaldada eelkõige VÕS § 600 lg 1 teist lauset, mille järgi kohaldatakse eelduslikult kaasomandi jaotamise sätteid (eelkõige asjaõigusseaduse § 77 asja jagamise viiside kohta). Samuti saab kohaldada VÕS § 602, mis näeb seltsingu likvideerimisel ette esmalt seltsingu kohustuste täitmise seltsinguvarast (st nt ühiselt vara soetamiseks võetud laenu tagastamine). Pärast kohustuste täitmist ülejäänud seltsinguvarast tuleb VÕS § 603 lg 1 järgi tagastada seltsinglaste panused. (p 20) Seltsingu likvideerimise sätete kohaldamine ei saa viia ühisvara osas ulatuslikumate tagajärgedeni kui ühisvararežiimiga abielu lahutuse puhul. (p 21)
3-2-1-31-14 Riigikohus 14.05.2014
PKS § 36
PKS § 35
PKS § 26 lg 1
Ühisvara jagamise asjas tuleb TsMS § 140 lg 2 ja § 132 lg 4 p 5 järgi tasuda kassatsioonikautsjoni 50 eurot (p 19).
PKS § 210 lg 1 ja § 211 järgi tuleb jagada ühisvara kehtiva PKS alusel, kuid ühisvara koosseis määrata PKS § 210 lg 2 järgi vara omandamise ajal kehtinud PKS alusel (RKL 3-2-1-42-13) (p 12). Enne 1.07.2010 kehtinud PKS § 14 lg 1 ja § 15 lg 1 järgi kuulus ühisvara hulka üksnes see vara, mis omandati abielu sõlmimisest kuni abielusuhete lõppemiseni, s.o abikaasade isiklike ja varaliste suhete lõppemiseni (p 12, 13).
PKS § 210 lg 1 ja § 211 järgi tuleb ühisvara jagada kehtiva PKS alusel, kuid ühisvara koosseis määratakse PKS § 210 lg 2 järgi vara omandamise ajal kehtinud PKS alusel (RKL 3-2-1-42-13) (p 12). PKS § 210 lg 2 järgi saab ühisvara jagades kalduda enne 1.07.2010 kehtinud PKS § 19 lg 2 alusel abikaasade osade võrdsusest kõrvale, kui vara omandati ja kõrvalekaldumise alus tekkis enne 1.07.2010 (p 14). PKS § 26 lg 1 ja § 37 lg 1 järgi saab abikaasa nõudel ühisvara jagada üksnes pärast varaühisuse varasuhte lõppemist, seega peab kohus enne ühisvara jagamist tuvastama, et varaühisuse varasuhe on lõppenud. Kui abikaasade abielusuhted lõppesid enne 1. juulit 2010, saab abikaasade varasuhte lugeda abielusuhete lõppemise ajast lõppenuks ja seda ei tule lõpetada (p 10).
PKS § 210 lg 2 järgi saab ühisvara jagades kalduda enne 1.07.2010 kehtinud PKS § 19 lg 2 alusel abikaasade osade võrdsusest kõrvale, kui vara omandati ja kõrvalekaldumise alus tekkis enne 1.07.2010 (p 14).
3-2-1-65-11 Riigikohus 07.10.2011
Kuna poolte ühine tegevus põhines abielu kestel ühise kodu väljaehitamisel, siis on tegemist panustega, mis on vajalikud ühise kodu ja majapidamise korraldamiseks. Abielu lahutamisel ei saa lähtuda nimetatud panuste tingimuslikkusest, seega sellest, kas neid oleks tehtud ka juhul, kui pooled oleks olnud abielu hilisemast lõppemisest teadlikud.
3-2-1-38-10 Riigikohus 02.06.2010
TsÜS § 136 lg 6
TsÜS § 137 lg 1
Ühisvara väärtus tuleb määrata kindlaks võimalikult täpselt omandi kaotamise aja seisuga (viimati Riigikohtu 22. detsembri 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-141-09, p 15).
3-2-1-141-09 Riigikohus 22.12.2009
Kuna TsMS § 693 lg 2 järgi on Riigikohtu otsuses esitatud seisukohad õigusnormi tõlgendamisel ja kohaldamisel sama asja uuesti läbivaatavale kohtule kohustuslikud, ei oleks ringkonnakohus praegusel juhul võinud arvestada Riigikohtu hiljem muudetud seisukohaga.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-47-05. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-12-07. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-15-06. Juhtudel, kus on tegemist abikaasade ühisvara jagamise ajal ühisvaras alles oleva asja jagamisega, on omandi kaotamise hetkeks ühisvara jagava kohtulahendi jõustumine ning omandi kaotusena mõistetakse neis lahendites abikaasade ühisvara muutumist ühe abikaasa lahusvaraks (jagamise tulemusel). Juhul, kus üks abikaasa nõuab teiselt hüvitist ehitiste kui vallasasjade eest, mida ei ole enam ühisvara jagamise ajal alles, ei ole eelviidatud seisukoht rakendatav.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-12-07. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-13-07.
3-2-1-101-08 Riigikohus 20.11.2008
Ühisvara jagamisel jääb üks abikaasa ilma omandist, mille eest tuleb talle määrata õiglane hüvitis. Osaühingu osa nimiväärtus ei ole osaühingu osa kohalik keskmine müügihind TsÜS § 65 mõttes ja nimiväärtuse hüvitamine ei tagaks osaühingu osa ühisomandi kaotanud abikaasale õiglast hüvitist. Osaühingu osa harilikuks väärtuseks TsÜS § 65 mõttes võib olla osaühingu osa bilansiline väärtus. Vt ka Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-145-04.
Abikaasade ühisvaraks on ka see abielu ajal omandatud vara, mille omandamisse üks abikaasa otseselt ei panusta.
Ühisvara jagamisel jääb üks abikaasa ilma omandist, mille eest tuleb talle määrata õiglane hüvitis. Õiglast hüvitist on võimalik maksta, kui pooled taotlevad, et omandi väärtus määrataks kindlaks võimalikult täpselt omandi kaotamise aja seisuga. Osaühingu osa nimiväärtus ei ole osaühingu osa kohalik keskmine müügihind TsÜS § 65 mõttes ja nimiväärtuse hüvitamine ei tagaks osaühingu osa ühisomandi kaotanud abikaasale õiglast hüvitist. Osaühingu osa harilikuks väärtuseks TsÜS § 65 mõttes võib olla osaühingu osa bilansiline väärtus.
Abikaasade ühisvara jagamisel ei ole abikaasade osade võrdsusest kõrvalekaldumise aluseks asjaolu, et üks abikaasa ei ole mõjuva põhjuseta panustanud konkreetse ühisvarasse kuuluva eseme omandamisse. Ühisvara jagamisel saab kalduda osade võrdsusest kõrvale juhul, kui abikaasa ei ole tervikuna ühisvara omandamisse mõjuva põhjuseta panustanud. Küll võib abikaasa panustamine konkreetse ühisvara hulka kuuluva eseme omandamisel olla PKS § 19 lg 3 mõttes aluseks selle eseme jätmiseks selle abikaasa omandisse.
3-2-1-88-08 Riigikohus 12.11.2008
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-77-07. Kui ühisvara jagamisel poolte esitatud dokumentaalsete tõendite põhjal ei ole võimalik asja väärtust kindlaks määrata, võib kohus TsMS § 293 lg 1 järgi küsida asja väärtuse selgitamiseks eksperdi arvamust ja määrata selleks TsMS § 294 kohaselt eksperdi.
Abielusuhte ajal maa ostueesõigusega erastamise korral tekib erastatud maale PKS § 14 lg 1 alusel abikaasade ühisomand ka siis, kui hooned, mille juurde maa erastati, kuulusid ühele abikaasale lahusvarana. Kuigi MaaRS § 22 lg 1 järgi said maa ostueesõigusega erastada muu hulgas isikud, kellel oli õigus osta maad ehitise omanikuna, ei tähenda see seda, et elamu juurde maa erastamisel sai kinnisasja omanikuks tingimata ehitise kui vallasasja omanik ega olnud võimalik abikaasade ühisomandi tekkimine. Üksnes vallasasjaks olnud eluruumi kui ühe abikaasa lahusvara kinnistamisel abielu ajal ei teki EES § 21¹ ja PKS § 15 lg 1 koosmõjus abikaasade ühisomandit. Kui ühisvara jagamisel poolte esitatud dokumentaalsete tõendite põhjal ei ole võimalik asja väärtust kindlaks määrata, võib kohus TsMS § 293 lg 1 järgi küsida asja väärtuse selgitamiseks eksperdi arvamust ja määrata selleks TsMS § 294 kohaselt eksperdi.
Juhul, kui ühe abikaasa lahusvaraks olnud elamu muutus abielu ajal maa erastamise tõttu kinnisasja oluliseks osaks, tuleb ühisvara jagamisel PKS § 19 lg 2 p 3 alusel kalduda abikaasade osade võrdsusest kõrvale ulatuses, mis tagab lahusvara kaotanud abikaasale õiglase osa ühisvarast. Ühisvara jagamisel tuleb kohtul kindlaks määrata ka jagatavate asjade väärtus. PKS § 18 lg-st 2 tulenev ei tähenda, et sama ajahetke seisuga määratakse kindlaks ka ühisvara hulka kuuluvate esemete väärtus. Ühisvara jagamisel tuleb omandist ilma jäänud abikaasale tagada õiglane hüvitis. Õiglast hüvitist on võimalik maksta, kui pooled taotlevad, et omandi väärtus määratakse kindlaks võimalikult täpselt omandi kaotamise aja seisuga.
3-2-1-51-07 Riigikohus 16.05.2007
Ühisvara jagamise hagis on hagihinnaks hagetava harilik väärtus, s.o vara väärtus, mida hageja soovib ühisvara jagamisel endale saada. Sellest summast lähtuvalt tasutakse hagiavalduse esitamisel ka riigilõivu.
3-2-1-12-07 Riigikohus 08.03.2007
Ühisvara jagamise menetluses kantud kohtukulude jaotamisel enne 1. jaanuari 2006. a kehtinud TsMS § 60 järgi ei ole õige jagada kohtukulusid poolte vahel proportsionaalselt hagi rahuldatud osaga. Ühisvara jagamisel on põhjendatud jätta kummagi poole menetluskulud poole enda kanda, sest eelduslikult on ühisvara jagamine mõlema poole huvides. Kui ühisvara jagamisel lähtuda menetluskulude jagamisel reeglina sellest, kas ja millises ulatuses hagi rahuldati, oleks õigusabikulude jaotamisel põhjendamatult soodsamas olukorras abikaasa, kes tegutses kiiremini ja esitas ühisvara jagamise hagi kohtusse enne teist abikaasat.
Ühisvara väärtust ei tule kindlaks määrata abielusuhete lõppemise aja seisuga. PKS § 18 lg-st 2 tuleneb küll, et abielusuhete lõppemise aja seisuga määratakse kindlaks ühisvara koosseis, see aga ei tähenda, et sama ajahetke seisuga määratakse alati kindlaks ka ühisvara hulka kuuluvate esemete väärtus. Perekonnaseadus ühisvarasse kuuluvate esemete väärtuse kindlaksmääramise aluseid otseselt ei reguleeri. Eseme väärtuse regulatsioon tuleneb TsÜS §-st 65, mille järgi loetakse eseme väärtuseks selle harilik väärtus, kui seaduse või tehinguga ei ole ette nähtud teisiti, ning eseme harilik väärtus on selle kohalik keskmine müügihind (turuhind). Viidatud sättest ei tulene siiski, millise ajahetke seisuga tuleb eseme väärtus kindlaks määrata. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-15-06.
3-2-1-65-06 Riigikohus 25.09.2006
Tulenevalt TsMS § 436 lg-st 6 ei ole kohus perekonnaasjas seotud esitatud asjaolude ja seisukohtadega. Kõigi asjas tuvastatud asjaolude suhtes peab pooltel olema võimalik avaldada oma arvamust.
Kui apellatsioonikohus asub esimese astme kohtust vastupidisele seisukohale, peab ta TsMS § 654 lg-st 4 ning § 442 lg-st 8 tulenevalt oma seisukohta põhjendama ning märkima otsuses tuvastatud asjaolud, nendest tehtud järeldused, ja tõendid, millele on rajatud kohtu järeldused.
Omandi kaotamise eest tagatakse õiglane hüvitis juhul, kui omandi väärtus määratakse kindlaks võimalikult täpselt omandi kaotamise aja seisuga.

matches:
Riigikohus
§ 69
§ 600
§ 77
§ 602
§ 603
§ 2
§ 8
Riigikohus
Riigikohus
§ 438
§ 589
Riigikohus
§ 589
§ 2
§ 8
Riigikohus
Riigikohus
§ 438
§ 600
§ 77
§ 602
§ 603
Riigikohus
§ 36
§ 35
§ 26
§ 140
§ 132
§ 210
§ 211
§ 210
§ 14
§ 15
§ 210
§ 211
§ 210
§ 210
§ 19
§ 26
§ 37
kohus
§ 210
§ 19
Riigikohus
Riigikohus
§ 136
§ 137
Riigikohus
§ 693
Riigikohus
§ 65
§ 65
§ 65
§ 65
§ 19
Riigikohus
kohus
§ 293
§ 294
§ 14
§ 22
§ 21
§ 15
kohus
§ 293
§ 294
§ 19
§ 18
Riigikohus
Riigikohus
§ 60
§ 18
Riigikohus
§ 436
kohus
§ 654
§ 442


Leiti 1815 otsust1 2 3 .. 46
BALTI ÄRI Osaühing ei 23.03.2018 6-1/18-000744-010 Balti Äri OÜ: ostuhinna tagastamine või kingade parandamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-18-000744.pdf
Märksõnad: Ostuhinna tagastamine, mehaanilised kahjustused, lepingutingimustele mittevastavus, asja parandamine, varjatud tootmisdefekt
Tarbija ostis novembris 2016 kingad, mille tagastas puudustega jaanuaris 2017. Kaupleja parandas kingad. Detsembris 2017 esitas tarbija uuesti avalduse puudusega kauba kohta sooviga jalatsid parandada või tagastada raha. Kaupleja tuvastas jalatsitel mehaanilise kahjustuse ja keeldus. Tarbija tellitud ekspertiis tuvastas, et jalatsitel on varjatud tootmisviga. Komisjon sedastas, et antud juhul oli tarbija kohustuseks tõendada tootmisdefekti olemasolu. Komisjon vaatles vaidlusaluseid kingi ja tuvastas, et kingade kulumisjäljed viitavad nendega tantsimisele ja mitte kasutamisele tavapäraseks käimiseks. Komisjoni hinnangul alus lepingust taganemiseks puudus. Kuivõrd kingi on võimalik parandada, tuleb kauplejal need parandada omal kulul.
VÕS § 116 lg 1, VÕS § 218 lg 2, VÕS § 222 lg 1, VÕS § 223 lg-d 1 ja 2
Delavue Est OÜ ei 23.03.2018 6-1/17-010572-023 Delavue EST OÜ: Arve tasumisest keeldumine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-010572.pdf
Märksõnad: müügileping, töövõtuleping, arve esitamine, hind, kosmeetilised teenused
Tarbija sõlmis lepingu teenuste osutamiseks, teenuspakett sisalda ka kauba müüki. Tarbija ütles üles teenuste osutamise lepingu. Kaupleja nõudis tarbijalt toodete komplekti eest 890 eurot, tarbija ei nõustunud temale esitatud arvega. Komisjon leidis, et kuivõrd tarbija on tooteid kasutanud, puudub tal õiguslik alus keelduda nende eest tasumisest, kuid tarbija keeldumine puudulikult vormistatud arve tasumisest on põhjendatud. Küll aga tuleb arve tasuda, kui kaupleja esitab korrektse arvestuse. Komisjon märkis, et kui kauplejal on nõue kasutatud kosmeetiliste toodete ja osutatud protseduuride osas, tuleb kauplejal arve esitamisel konkreetselt välja tuua nii toodete hinnad kui ka osutatud teenuste maksumused.
VÕS § 635 lg 4, VÕS § 655 lg 1
OÜ Briver Invest ei 22.03.2018 6-1/18-000205-013 Briver Invest OÜ: Kahju hüvitamine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-18-000205.pdf
Märksõnad: Kahju hüvitamine, lepingutingimustele mittevastavus
Tarbija ostis pruutkleidi, lasi seda kauplejal kohendada ja jättis pulmapäevani kaupleja salongi. Pärast pulmi viis tarbija kleidi keemilisse puhastusse, kus puhastuse käigus tuli pits kleidi küljest lahti. Ekspertiis tuvastas, et toote valmistaja on tootele andnud ebaõige hooldusjuhendi. Tootja tunnistas viga ja nõustus kleidi parandama. Tarbija parandamisega ei nõustunud, vaid nõudis kahju hüvitamist
APRANGA OÜ ei 22.03.2018 6-1/17-010516-013 Apranga OÜ: ostuhinna tagastamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-010516.pdf
Märksõnad: riietus, ostuhinna tagastamine
Tarbija ostis sviitri, millele peale pesu tekkisid punakad plekid. Komisjon nõustus tarbija poolt tellitud ekspertiisiga, mille alusel tuvastati, et antud plekkide asukoht ei viita sellele, et need said tekkida olmemäärdumise või keemilise aine tagajärjel. Ekspert jõudis järeldusele, et välistada ei saa võimalust, et pleki päritolu on seotud materjali tootmise protsessis kasutatud kemikaalidega, mis peale esimest pesemist on reageerinud vee või pesuainega.
VÕS § 208 lg 4,VÕS § 218 lg 2, VÕS § 189 lg 1
Dog Tree OÜ ei 19.03.2018 6-1/17-010535-011 Dog Tree OÜ: lepingu täitmine või lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Komisjoni otsus 6-1-17-010535.pdf
Märksõnad: ostu-müügileping, lepingutingimustele mittevastavus, oluline lepingurikkumine, lepingu täitmine, lepingust taganemine, kaupleja tõendamiskohustus
Tarbija ostis kauplejalt koeramaneeži ja pop-up telgi. Samal päeval avastas tarbija, et koeramaneežil puudusid lagi ja põrand. Tarbija on korduvalt pöördunud kaupleja poole, kuid probleemile lahendust saanud ei ole. Komisjoni hinnangul on tarbija nõue igati põhjendatud ning vastab seaduse nõuetele. Komisjon asus seisukohale, et juhul, kui kaupleja ei täida lepingut, on tarbijal õigus lepingust taganeda.
VÕS § 76 lg 1, 3, § 208 lg 1, § 218 lg 1,2,4, § 217 lg 1 p 1, § 220 lg 1, § 222 lg 1, § 116 lg 1, § 223 lg 1,2, § 189 lg 1, § 111
MR Liider OÜ jah 19.03.2018 6-1/17-010372-019 MR Liider OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav 6-1-17-010372.pdf
Märksõnad: Mobiiltelefon,parandamise korduv ebaõnnestumine, lepingust taganemine
Tarbija ostetud mobiiltelefonil ilmnes korduvalt sama puudus, tarbija soovis lepingust taganeda, kuid Kaupleja parandas toote ja soovis selle tarbijale tagastada. Tarbija ei nõustunud uue parandamisega, ei võtnud telefoni vastu ja jäi taganemisavalduse juurde. Komisjoni hinnangul on Tarbijal õigus lepingust taganeda, kuna toote parandamine on ebaõnnestunud.
VÕS § 223, § 116 lg 1, § 188 lg 1, § 198 lg 1
Aktsiaselts ESPAK Viljandi ei 16.03.2018 6-1/17-010792-012 Espak Viljandi AS: kahju hüvitamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-010792.pdf
Tarbija ostis käterätikuivati, mille purunemine põhjustas veeavarii. Komisjon leidis, et tarbijale anti üle puudustega asi, puudus asja päraldis - paigaldusjuhend ja teiseks oli kuivati tarbijale üleandmise ajal kahjustatud või puudusega, kuna see hakkas lekkima. Puudub alus arvata, et lekke põhjustas asjaolu, et kuivati oli valesti paigaldatud ning arvestades puudulikku teavitamist oli vale paigaldus kaupleja riisiko.
VÕS § 116 lg 2 p 1, VÕS § 222 lg 1
If P&C Insurance AS ei 16.03.2018 6-1/17-011360-011 If P&C Insurance AS: kindlustusjuhtumi hüvitamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-011360.pdf
Kindlustusjuhtum, hüvitamisest keeldumine, lemmikloomakindlustus
Tarbija sõlmis lemmiklooma kindlustuse lepingu koera kindlustamiseks. Koeraga juhtus kindlustusperioodi jooksul õnnetus, mille tagajärjel murdus koeral 2 hammast, mis tuli eemaldada. Kaupleja keeldus hammastega seotud kahju hüvitamisest, kuna kindlustuslepingus oli hambaravi hüvitamine välistatud ning hamba eemaldamise korral on tegemist hambaraviga. Komisjoni hinnangul on aga Tarbija nõue põhjendatud, kuna loom vajas hammaste eemaldust õnnetusjuhtumi tagajärjel tekkinud vigastuse raviks ja tegemist on kindlustusjuhtumiga, kuna see ei olnud tavapärane hambaravi.
VÕS § 489 lg 1, 422 lg 1, 101 lg 1 p 1
AIG Europe Limited ei 16.03.2018 6-1/17-011707-015 AIG Europe Limited: Lepingu täitmine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-011707.pdf
Märksõnad: Lepingu täitmine, reisikindlustus, tüüptingimused
Poolte vahel oli sõlmitud reisikindlustuse leping tarbija Bali reisi ajaks. Tarbija pidi sihtkohta lendama Helsinkist. Seoses vulkaanipurskega Balil lend Helsinkist Balile tühistati. Tarbija soovis hüvitist lennu hilinemise eest. Kaupleja kinnitas, et reisi ärajäämine oli tingitud loodusõnnetusest. Tarbija avalduses ja kaupleja vastuses kirjeldatud asjaoludel ei olnud tegemist lennu hilinemisega vaid selle tühistamisega, millest tulenes vajadus leida sihtkohta jõudmiseks alternatiivne võimalus. Loodusõnnetuse tõttu lennu ärajäämiseks olid tarbija muretsenud kindlustuse lisakaitse, seega oli tal õigus ka sellega seotud lisakulude hüvitamisele.
Komisjon leidis, et kindlustusjuhtumi sisustamisel tuleb juhinduda kaupleja reisikindlustuse tüüptingimuste punktist 4, kus viitega tingimuste punktidele 24.2 ja 24.3 kuuluvad hüvitamisele väljumise ümberkorraldamisest tulenevad kulud ja lisakulud, kui rahvusvahelise reisi edasisõit on takistatud. Samas on märgitud omavastutus 24 tundi. Komisjoni hinnangul tüüptingimustes kehtestatud 24-tunnise viivisaja nõue piirab kindlustatu lepingu olemusest tulenevaid õigusi ja kohustusi sellisest, et lepingu eesmärgi saavutamine muutub küsitavaks ning selline tüüptingimus on tühine.
VÕS § 42 lg 1, VÕS § 101 lg 1 p 1, VÕS § 108 lg 1, VÕS § 422 lg 1
Nimetu OÜ ei 14.03.2018 6-1/17-011467-014 Nimetu OÜ: kahju hüvitamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-011467.pdf
Märksõnad: kahju hüvitamine, autoremont
Tarbija autol teostati ebakvaliteetne remont, mille tagajärjel tekkis mootoririke. Tarbija tõendas kaupleja töö mittevastavust ekspertarvamusega. Kaupleja jättis omapoolsed selgitused menetluse käigus andmata. Komisjon asus seisukohale, et kahju suurus ületab auto turuväärtust, mistõttu tuleb tarbijale hüvitada auto turuväärtus ning lisaks ekspertiisikulu ja veel üks remonttöö. Tarbija kohustub tagastama auto kauplejale. Liisingu- ja kindlustusmaksed hüvitamisele ei kuulu.
VÕS § 641 lg 1, VÕS § 647 lg 1, VÕS § 127 lg 1, VÕS § 132 lg 1, VÕS § 189 lg 1
osaühing Inchcape Motors Estonia ei 14.03.2018 6-1/17-011356-014 Inchcape Motors Estonia OÜ: lepingust taganemine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-17-011356.pdf
Märksõnad: lepingust taganemine, kasutatud auto
Autol tekkis umbes 4 kuud peale ostu vahekasti rike, mida tarbija pidas varjatud puuduseks, kuigi peale ostu oli sõidu ajal tunda vibratsiooni. Kaupleja hinnangul tekkis rike kasutuse käigus ja tarbija oleks pidanud koheselt rikke ilmnemisel tagasi pöörduma. Komisjon asus samuti seisukohale, et tarbija oleks pidanud koheselt tagasi pöörduma, sest siis oleks olnud võimalik suuremat kahju vältida. Samuti ei ole tarbija esitanud tõendeid, et sõidukil olid ostumomendil varjatud puudused.
VÕS § 218 lg 2, VÕS § 220 lg 1 ja lg 3, TKS § 46 lg 3 p 3
LOOTUS OÜ ei 08.03.2018 6-1/17-010974-014 OÜ Lootus: lepingust taganemine, ekspertiisitasu hüvitamine Tarbija kasuks Avaldatav 6-1-17-010974_0.pdf
Sidevahendi abil sõlmitud leping, kauba kvaliteet, ekspertiis, lepingust taganemine
Tarbija soovis tagastada Kaupleja Facebooki lehelt tellitud kleidi ning tagastas toote. Kaupleja ei nõustunud raha tagastamisega ning tagastas tarbijale kleidi koos ekspertiisi akti ja arvega ekspertiisitasu hüvitamiseks, kuna eksperdi hinnangul oli kleidile tekitatud mehaanilisi vigastusi. tarbija sellega ei nõustunud ning esitas kolme spetsialisti hinnangud selle kohta, et kleidil on tootmisvead. Komisjoni hinnangul on tarbijal õigus lepingust taganeda ja saada kleidi ning ekspertiisi eest tasutud raha tagasi.
VÕS § 56 lg 1, § 218 lg 2, § 217 lg 1, lg 2, 116 lg 1, § 223 lg 1, § 189 lg 1
osaühing Optiline Grupp ei 08.03.2018 6-1/17-011686-014 Optiline Grupp OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-011686.pdf
Märksõnad: lepingust taganemine, prillid
Tarbijal hakkasid tellitud prillidega pea ja silmad valutama ja ka klaaside asendus nõrgemate vastu ei andnud soovitud tulemust. Kaupleja vastuse kohaselt soovis tarbija osta lugemisprille ja prillid valmistati retsepti alusel ning tarbija ei maininud, et ei talu üle + 3,0 tugevust. Komisjon asus seisukohale, et kaupleja oleks pidanud välja selgitama, millise tugevusega prille on tarbija seni kasutanud ja mille jaoks tarbija prille soovib ning tutvustama prilliklaaside erinevaid tüüpe. Tegemist on olulise lepingurikkumisega, sest ka klaaside asendamine ei andnud soovitud tulemust.
VÕS § 217 lg 1, VÕS § 217 lg 2, VÕS § 100, VÕS § 223 lg 1 ja lg 2
Klick Eesti AS ei 08.03.2018 6-1/17-011593-011 Klick Eesti AS: Ostuhinna tagastamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-011593.pdf
Märksõnad: ostuhinna tagastamine, lepingust taganemise tunnustamine, nutikell
Poolte vahel ei olnud vaidlust selles, et toote puuduse põhjuseks on tootmisviga. Vaidlus on selle üle, kas tarbijal oli õigus lepingust taganeda (nõuda ostuhinna tagastamist) või pidi ta nõustuma defektse asja parandamisega.
VÕS § 116 lg 1, VÕS § 217 lg 2 p 6, VÕS § 223 lg 1
OÜ Hansapost ei 07.03.2018 6-1/17-010949-014 Hansapost OÜ: ostuhinna tagastamine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-17-010949.pdf
Seadusest tulenevalt oli Kauplejal õigus pakkuda Tarbijale eelkõige toote parandamist või asendamist, vaid selle ebaõnnestumise või sellest keeldumise korral võimaldab seadus rääkida lepingut taganemisest. Komisjonil ei ole alust kahelda kaupleja selgituses, et muruniiduki teistkordsel remonti saatmisel ei olnud tross purunenud, vaid vajas reguleerimist. Komisjoni arvates ei ole alust järeldada, et kaupleja oleks tekitanud tarbijale põhjendamatuid ebamugavusi, mida võiks hinnata oluliseks müügilepingu rikkumiseks.
VÕS § 208 lg 4, VÕS § 116 lg 1, VÕS § 223 lg 1
TALWEST GRUPP OÜ ei 07.03.2018 6-1/17-011072-011 Talwest Grupp OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-011072.pdf
Märksõnad: ostu-müügileping, jalanõud, asja lepingutingimustele mittevastavus, oluline lepingurikkumine, lepingust taganemine, kaupleja tõendamiskohustus, toote omadused
Tarbija ostis kauplejalt jalanõud (saapad). 6 päeva pärast ostu sooritamist esitas tarbija kauplejale pretensiooni. Ilmnes, et tegemist on tootega, mis laseb vett läbi. Kaupleja selgitas, et jalanõud, mida ei ole liimitud, vaid õmmeldud, võivadki vett läbi lasta. Antud juhul oli tegemist saabastega, mille pealse ja talla ühendusel on kasutatud käsitsi õmblust. Pooled ei vaidle selle üle, kas tarbijal oli info, kuidas jalanõusid hooldada. Vaidlus on tõusetunud küsimuses, kas kaupleja andis toote kohta tarbijale enne lepingu sõlmimist piisavalt infot ka toote omaduste kohta. Tarbija eeldas, et jalanõusid saab kanda välistingimustes. Komisjoni hinnangul nahast saabaste ostmisel võis mõistlik tarbija eeldada, et neid võib kanda välistingimuses Eesti kliimas. Kuivõrd kaupleja ei viitanud toote omapärale ja sellest tulenevale saapa sisemuse märgumise ohule, ei olnud tarbijale teada ka toote tegelikud omadused. Sellest tulenevalt võeti tarbijalt võimalus enne ostu kaaluda, kas toode vastab tema ootustele ja eeldatavale kasutusotstarbele. Eeltoodust tulenevalt tuvastas komisjon olulise lepingurikkumise ning rahuldas tarbija nõude lepingust taganemiseks.
VÕS § 2018 lg 1, 4, § 217 lg 1, lg 2 p 1, 6, § 218 lg 1, § 101 lg 1 p 4, § 116 lg 1, § 223 lg 1, § 189 lg 1
Novatours OÜ ei 06.03.2018 6-1/17-010846-010 Novatours OÜ: hinna alandamine, majutuse kvaliteet Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-17-010846.pdf
Vaidlust ei ole selles, et tarbija pöördus telefoni teel reisikorraldaja esindaja poole toa sobimatuse probleemiga. Kaupleja väitel organiseeriti samal päeval võimaliku hotelli vahetuse ja järgmisel päeval hotellitoa vahetuse, kuid tarbija keeldus mõlemast pakkumisest. Tarbija pole kaupleja väiteid kummutanud. Seega kui tarbija majutatigi tuppa, mille tingimused ei vastanud kokkulepitule, võttis kaupleja tarvitusele abinõud rikkumise kõrvaldamiseks. Komisjon selgitab, et selleks et reisikorraldaja vastutaks puuduste eest, peab reisija puudusest reisikorraldajale teada andma.
VÕS § 875 lg 1
Lux Eesti OÜ ei 06.03.2018 6-1/17-009391-021 Lux Eesti OÜ: Lepingu kehtetuks tunnistamine või hinna alandamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-009391.pdf
Märksõnad: lepingu kehtetuks tunnistamine, hinna alandamine, väljaspool äriruume sõlmitud leping, ebaõiged kauplemisvõtted
Müügilepingu sõlmimisel väljaspool äriruume on kaupleja täiendavalt müügilepingu sätetele kohustatud müügieelselt teavitama tarbijat müügiga seonduvatest asjaoludest, sh müügilepingust taganemise õigusest. Ebaõigete kauplemisvõtete ja lepingu sõlmimisele kallutamise asjaolude tuvastamiseks tuleks ära kuulata kaupleja esindaja, kuid tarbijavaidluste komisjonil puudub tunnistajate ülekuulamise õigus.
VÕS § 46 lg 1 p 1, VÕS § 49 lg 1
Criim Fashion OÜ ei 06.03.2018 6-1/17-010670-008 Criim Fashion OÜ, lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-010670 .pdf
E-kaubandus, kodumasinad, transpordikahjustus, lepingust taganemine, tagastamiskulud
Tarbija e-kauplusest ostetud kaup oli kättesaamisel katki, pakend rikutud. Tarbija soovis hinna alandamist või lepingust taganeda. Kaupleja keeldus kauba tagastamiskulude kandmisest. Komisjoni hinnangul on tarbijal õigus lepingust taganeda ning kauplejal tuleb tarbijale tagastada kauba maksumus ja tagastamiskulud.
VÕS § 56`1 lg 5, § 56`2 lg 1, § 111
Swedbank P&C Insurance AS ei 05.03.2018 6-1/17-009639-010 Swedbank P&C Insurance AS: kindlustushüvitise väljamakse Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-009639.pdf
Märksõnad: kindlustus, kasko, omavastutus
Pooled vaidlevad selle üle, kas sõiduki kahjustused on tekkinud ühe või kahe kindlustusjuhtumi tagajärjel. Riikohus on otsuses nr 3-2-158-17 p 3 märkinud, et kindlustuslepingu rikkumise tõendamise kohustus on kindlustusandjal, kes lepingurikkumisele tugineb. Kaupleja on oma vastuses möönnud, et teoreetiliselt on võimalik selliste kahjustuste tekkimine ühel ja samal ajahetkel. Kaupleja ei ole tõendanud, et ustel olevad vigastused pole tekkinud ühest kindlustusjuhtumist, mistõttu uste kahjustuste hüvitamisel ei ole kauplejal õigust kohaldada kahte omavastutust. Komisjon nendib, et peegli ja uste vigastused on tõenäoliselt erinevatest kindlustusjuhtumitest ning peegli kahjude hüvitamisel on kindlustusandjal õigus kohaldada täiendavat omavastutust.
VÕS §476 lg 1
Granite Marble Industry OÜ ei 05.03.2018 6-1/17-009945-017 OÜ Granite Marble Industry: puudustega kauba asendamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-009945.pdf
Märksõnad: müügileping, köögimööbel, töötasapind, teave
Asja materjalidest lähtuvalt vaidlesid pooled selle üle, kas töötasapind vastas lepingutingimustele kuumakindluse osas. Tarbija sai seda katsetada siis, kui töötasapind juba paigaldatud oli. Proovimiseks variante ei antud. Kaupleja ei selgitanud tarbijale lepingu sõlmimisel, millistele temperatuurinäitajatele töötasapind vastab. Komisjon leidis, et Tarbijal on õigus nõuda kauplejalt lepingutingimustele mittevastava toote asendamist lepingutingimustele vastava tootega.
Telia Eesti AS ei 02.03.2018 6-1/17-008580-010 Telia Eesti AS: kohustuse täitmine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-17-008580.pdf
Märksõnad: kohustuse täitmine, mobiiltelefon
Tarbija viis telefoni garantiiremonti ja esitas kauplejale pretensiooni, mil lepingu sõlmimisest oli möödunud rohkem kui 6 kuud. Seaduse järgi lasub sel juhul asjal tootmisvea puudumise tõendamise kohustus tarbijal.
VÕS § 217 lg 2 p 6, VÕS § 218 lg 2, VÕS § 214 lg 2
JVG OÜ jah 28.02.2018 6-1/17-011437-014 JVG OÜ: Ostuhinna tagastamine Tarbija kasuks Avaldatav 6-1-17-011437.pdf
Märksõnad: Lepingutingimustele mittevastavus, lepingust taganemine, kaupleja tõendamiskohustus
Tarbijalemüügi puhul esimese kuue kuu jooksul tekkinud puuduse korral tõendamiskoormis kauplejal. Kui kaupleja leiab, et tegemist oli toote ebaõige kasutamisega, tuleb tal seda tõendada. Üksnes paljasõnaline viide asja ebaõigele kasutamisele ei võimalda teha järeldust toote kvaliteetsuse kohta. Kui kaupleja ei ole esitanud oma vastutust välistavaid tõendeid, tuleb järeldada kauplejapoolset lepingulise kohustuse mittekohast täitmist.
VÕS § 101 lg 1 p 4, VÕS § 116 lg 1, VÕS § 217 lg-d 1 ja 2, VÕS § 218 lg 2, VÕS 223 lg 1, VÕS § 189 lg 1
Osaühing Rakser Sport ei 26.02.2018 6-1/17-010197-024 OÜ Rakser Sport: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-010197.pdf
Märksõnad: müügileping, lepingust taganemine
Tarbija ostis 03.07.2017 kauplejalt jalatsid. 04.08.2017 pöördus tarbija kaupleja poole, sest jalatsitel ilmnesid defektid. Kaupleja asendas jalanõud. 07.10.2017 pöördus tarbija uuesti kaupleja poole, sest jalatsitel ilmnesid uuesti defektid. Kaupleja leidis, et jalatsitel ei olnud tootmisviga. Tarbija lasi teha jalatsitele ekspertiisi. Tarbija soovis tagasi saada raha jalatsite eest ning ekspertiisi eest. Komisjon, hinnanud kogutud tõendeid leidis, et tarbija avaldus kuulub rahuldamisele osaliselt - kaupleja peab tagastama jalanõude eest tasutud summa.
VÕS § 218 lg 2, § 217, § 223 lg 1, 116 lg 1
Teistmoodi OÜ ei 26.02.2018 6-1/17-010047-009 Teistmoodi OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav 6-1-17-010047 Komisjoni otsus.pdf
Märksõnad: www.teistmoodi.ee, ostu-müügileping, sidevahendi abil sõlmitud leping, 14-päevane taganemisõigus
Tarbija tellis kaupleja e-poest kaks kleiti. Tarbija tasus ostuhinna. Tarbija teatas kauplejale, et ostetud kleidi ei sobinud talle ning avaldas soovi saada tagasi lepingu alusel kauba eest tasutud summa. Tarbija tagastas kauba kauplejale, kuid kaupleja ei ole tarbijale ostuhinda tagastanud. Tarbija on püüdnud edutult kauplejaga ühendust saada. Komisjon asus seisukohale, et tarbija on kauplejaga sõlmitud lepingust kehtivalt taganenud ning tal on õigus saada kauplejalt tagasi lepingu alusel kauba eest tasutud summa.
VÕS § 208 lg 4, § 56, § 56 lg 1 1
Kaubamaja AS ei 22.02.2018 6-1/17-011697-012 Kaubamaja AS: Lepingust taganemine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-17-011697.pdf
Märksõnad: lepingust taganemine, jalatsid, lepingutingimustele mittevastavusest teatamine
Ostja kaotab võimaluse lepingutingimustele mittevastavusele tugineda, kui ta ei teata müüjale lepingutingimustele mittevastavusest õigeaegselt.
VÕS § 220 lg-d 1 ja 3
osaühing Bigi-Bigi ei 22.02.2018 6-1/17-010935-014 OÜ Bigi-Bigi: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-117-010935.pdf
Märksõnad: jalanõud, puudustega toode, lepingutingimustele mittevastavus, oluline lepingurikkumine, lepingust taganemine, kaupleja tõendamiskohustus
Poolte vahel oli sõlmitud ostu-müügileping, mille esemeks oli jalanõud. Tootel ilmnes puudus ning tarbija esitas kauplejale pretensiooni. Kaupleja pretensioonile ei vastanud. Komisjon hinnanud kogutud tõendeid asus seisukohale, et tarbija avaldus kuulub rahuldamisele. Kaupleja oma vastuses komisjonile viitas asjaolule, et puudus on tekkinud tarbija enda tegevuse tagajärjel, kuid asjakohaseid tõendeid komisjonile ei esitanud. Komisjon tuvastas olulise lepingurikkumise ning leidis, et tarbijal oli õigus lepingust taganeda.
VÕS § 218 lg 2, § 116 lg 1, § 223 lg 1
Osaühing Elektius ei 21.02.2018 6-1/18-000355-008 Elektius OÜ: lepingust taganemine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-18-000355.pdf
Asi ei vasta tarbijalemüügi puhul lepingutingimustele, kui see ei ole seda liiki asjadele tavaliselt omase kvaliteediga, mida ostja võis mõistlikult eeldada, lähtudes müüja poolt asja teatud omaduste suhtes avalikult tehtud avaldusi. Komisjon leidis, et antud juhul mingeid tootmisvigu saabastel ei esine.
VÕS § 217 lg 1
Osaühing Elektius ei 21.02.2018 6-1/17-009219-009 Elektius OÜ: lepingust taganemine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-17-009219.pdf
Kaheaastase perioodi jooksul, pärast kuue kuu möödumist ilmnenud lepingutingimustele mittevastavuse põhjused ja iseloomu peab tõendama tarbija. Tarbija kohustus on tõendada, et asjal ilmnenud puudused oli olemas asja temale üleandmise ajal ehk müüdud asjal oli tootmisest või tehnoloogia rikkumisest tingitud puudused.
VÕS § 218 lg 2
Lastetarbed Kurepesa OÜ jah 19.02.2018 6-1/17-010531-012 Lastetarbed Kurepesa OÜ: toote asendamine, ostuhinna tagastamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-010531.pdf
Märksõnad: toote asendamine, ostuhinna tagastamine, lapsevanker
Lapsevankri kinnituskohad, kruvid läksid rooste, kuid kaupleja arvates oli lapsevankrit hoiustatud valedes tingimustes ja vanker saanud niiskust. Komisjon leidis, et kaupleja ei ole esitanud usaldusväärseid tõendeid, et tegemist ei ole tootmisdefektiga. Lapsevanker on mõeldud kasutamiseks välitingimustes, mistõttu ei vasta kaup lepingutingimustele ja tarbija nõue tuleb rahuldada.
VÕS § 218 lg 2, VÕS § 217 lg 1, VÕS § 223 lg 2,VÕS § 116 lg 1
ONOFF JAEKAUBANDUSE OÜ jah 16.02.2018 6-1/17-008778-013 ONOFF Jaekaubanduse OÜ; lepingust taganemine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-17-008778.pdf
Märksõnad: tolmuimeja, puuduste kõrvaldamata jätmine, lepingust taganemine
Tarbija esitas tolmuimeja puuduste kohta kauplejale pretensiooni, kuid spetsialisti hinnangul oli tolmuimeja kasutamise eksitud kasutusjuhendi nõuete vastu, tolmuimeja prügikamber oli tolmu täis ning tolmuimeja mootor oli sinna sisse sattunud tolmu tõttu kahjustatud. Spetsialisti hinnangul võis tegemist olla peenikese ehitustolmuga. Komisjoni hinnangul ei ole tarbijal õigus lepingust taganeda, kaupleja on tõendanud puuduse tekkepõhjuseid.
Koduekstra OÜ ei 16.02.2018 6-1/17-009452-015 Koduekstra OÜ: lepingust taganemine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-17-009452.pdf
Sisu: Tarbija ostis 03.10.2017.a. õunapurustaja. Samal päeval selgus, et purustaja purustab õunu suurte tükkidena ja mahla pressimine on raskendatud. Tarbija soovis toote tagastada. Kaupleja võttis tarbijalt purustaja kontrollimiseks, kuid keeldus raha tagastamast. Seadme kontrollimisel sellel puudusi ei leitud ja tarbija nõuet ei rahuldatud. Tarbija tahtis toote eest raha tagasi saada. Tarbija ei ole esitanud tõendeid, millest saaks järeldada, et toode ei vastanud müügilepingu tingimustele. Komisjon, olles hinnanud kogutud tõendeid, leidis, et tarbija avaldus ei kuulu rahuldamisele.
Hausers Ehitus OÜ jah 16.02.2018 6-1/17-009108-011 Hausers Ehitus OÜ: lepingu täitmine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-009108.pdf
Märksõnad: ehitus, töövõtuleping, lepingu täitmine
Tarbija ja Kaupleja sõlmisid töövõtulepingu põrandakütte paigaldamiseks pesuruumi. Töövõtulepingut ei ole muudetud, kuigi Kaupleja seda väidab. Selle kohta puuduvad tõendid. Seega on Tarbija seisukoht õigustatud, et lisaks leiliruumi paigutatud põrandaküte on Tarbijale täiendav kulu. Komisjon leiab, et kõige mõistlikum on vaidlus lahendada Kaupleja poolt pakutud viisil leiliruumi elektrilise põrandakütte eraldi väljalülitamisega. Õigustatud ei ole Kaupleja soov loobuda garantii andmisest tehtud tööle, kuivõrd Kaupleja vastutab töö lepingutingimustele mittevastavuse eest kahe aasta jooksul. Kusjuures tähtaeg pesuruumi põrandakütte kohta algab hetkest millest Kaupleja eraldab leiliruumi elektrilise põrandakütte pesuruumi omast.
VÕS § 635 lg 4; § 642 lg 2
Osaühing TECO KM jah 16.02.2018 6-1/17-010575-015 Teco KM OÜ: kahju hüvitamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-010575.pdf
Märksõnad: kahju hüvitamine, pesumasin
Tarbija väidetel kahjustas kaupleja tema pesumasinat, s.o pesumasina uksetihend oli kaetud hallitusega. Lisaks sellele jäi kaupleja poolt üle andmata pesumasina 3 transpordipuksi ja 4 transpordipolti. Komisjon leiab, et kuna kaupleja ei ole esitanud ühtegi tõendit, millest nähtuks, mida pesumasina töökotta vastuvõtmisel fikseeriti ning et vaidlusalusel uksetihendil oligi hallitud peal, on tarbijal õigus nõuda kahju hüvitamist.
VÕS § 635 lg 4, VÕS § 115 lg 1
osaühing Comberra ei 16.02.2018 6-1/18-000090-009 Comberra OÜ: lepingust taganemine, ostuhinna tagastamine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-18-000090.pdf
Märksõnad: lepingust taganemine, ostuhinna tagastamine
Tarbija tellis kaupleja esindusest telefoni korpuse, mis pidi jõudma kohale 2 nädala jooksul. Tellitud korpus jõudis kohale 29 päeva jooksul. Komisjon leidis, et arvestades jõulueelset aega, ei ole tegemist kauplejapoolse olulise lepingurikkumisega.
VÕS § 218 lg 4, VÕS § 116 lg 2
Osaühing SilkRoad ei 15.02.2018 6-1/17-010052-012 Silkroad OÜ: lepingu täitmine või kahju hüvitamine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-17-010052.pdf
Märksõnad: töövõtuleping
Tarbija nõue muuta aiapostide ääriseid, asendades betoonvalu tänavakividega ei ole õigustatud, sest asja materjalidest ei tulene, et pooled oleks aiapostide ääriste vormistuses kokku leppinud. Kaupleja poolt valitud viis (betooni valamine) on üks võimalikest viisidest ja seega ei ole tegemist töö mittevastavusega lepingutingimsutele VÕS § 641 lg 2 p 1 tähenduses. Komisjon on seisukohal, et esitatud lõpparve kuulub tasumisele Tarbija poolt, sest kokkulepitud töö on tehtud, nõuetekohaselt vastu võetud ning tasumise kohustus on VÕS § 637 lg 1 tähenduses tekkinud.
VÕS § 636 lg 1 ja § 637 lg 1
Klokman Ehitus OÜ jah 15.02.2018 6-1/17-008926-019 Klokman Ehitus OÜ: Kahju hüvitamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-008926.pdf
Märksõnad: kahju hüvitamine, garantii, töövõtuleping
Töövõtulepingu puhul, mille esemeks on ehitamine ehitusseadustiku mõistes ja mis on sõlmitud majandus- ja kutsetegevuses tegutseva isiku ja tarbija vahel, eeldatakse, et 2 aasta jooksul töö tarbijale üleandmise päevast arvates ilmnenud lepingutingimustele mittevastavus oli olemas töö üleandmise ajal, kui selline eeldus ei ole vastuolus töö või puuduse olemusega.
VÕS § 635 lg 4, VÕS § 642 lg 2 1, VÕS § 646 lg 1, VÕS § 646 lg 5
NORDIC DIGITAL AS ei 15.02.2018 6-1/17-008806-014 NORDIC DIGITAL AS: toote asendamine või ostuhinna tagastamine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-17-008806.pdf
Märksõnad: ostu-müügileping, videokaamera, puudustega toode, lepingust taganemine, põhjendamatud ebamugavused, tarbija tõendamiskohustus
Tarbija sõlmis müügi- ja järelmaksulepingu, mille müügiesemeks oli videokaamera. Asjal ilmnesid puudused ning toode saadeti korduvalt hooldusesse. Kaupleja tuvastas, et viga ei ole videokaameras, vaid tarvikutes. Tarbija leiab, et kaupleja on talle põhjustanud ebamugavusi ning avaldas soovi lepingust taganemiseks. Komisjon ei tuvastanud lepingust taganemise alust. Komisjon möönab, et tarbijal võis tekkida ebamugavusi, kuid see ei ole antud asjas nõude rahuldamise aluseks.
TRD TRADE OÜ ei 14.02.2018 6-1/17-009960-015 TRD TRADE OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-009960.pdf
Märksõnad: riietus, lepingust taganemine
Sukelduskostüümi parandati ja asendati korduvalt, kuid tulemusteta ja viimane parandus võttis aega 3 kuud. Kaupleja oli seisukohal, et asjaolusid arvesse võttes ei ole remondiaeg ebamõistlik. Komisjon leidis, et tarbija avaldus tuleb rahuldada, kuna toodet ei suudetud parandada ning viimasele remondile kulunud aeg ei olnud mõistlik.
VÕS § 223 lg 1 ja VÕS § 223 lg 2, VÕS § 116 lg 1
Maasoojus OÜ ei 13.02.2018 6-1/17-010241-012 Maasoojus OÜ: tuvastusnõue Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-17-010241.pdf
Märksõnad: töövõtuleping, hinnapakkumine, tuvastusnõue
Tarbija ja Kaupleja sõlmisid sidevahendi abil lepingu, kus tarbija andis e-kirjas heakskiidu. Tarbija taganes lepingust ning Kauplejal tekkisid seoses sellega kulutused. Komisjon lähtus vaidluse lahendamisel sellest, kas kauplejal tekkis õigus neid kulusid tarbijalt nõuda. Komisjon leidis, et sidevahendi abil sõlmitud lepingu puhul on kauplejal tarbija ees teavituskohustus tarbija lepingust taganemisõigusest 14-päeva jooksul, samuti kohustus tarbijale teatada pakkumise hind ja selle kujunemise asjaolud. Kaupleja ei teinud neid andmeid tarbijale teatavaks ning seega tehtud kulutused kaupleja poolt ei saanud tarbijaga sõlmitud lepingu osaks. Kauplejal ei ole õigus neid tarbijalt nõuda.
VÕS § 52, VÕS § 54 lg 1; VÕS § 56 lg 2(2) p 12