Eesti riigi rahastatavate ja rahvusvaheliselt tunnustatud stipendiumide, riikidevaheliste lepingute, õppeasutuste väliskoostöölepingute ning rahvusvaheliste koostööprogrammide loetelu ja neile esitatavad nõuded – Riigi Teataja
Eesti riigi rahastatavate ja rahvusvaheliselt tunnustatud stipendiumide, riikidevaheliste lepingute, õppeasutuste väliskoostöölepingute ning rahvusvaheliste koostööprogrammide loetelu ja neile esitatavad nõuded
Eesti riigi rahastatavate ja rahvusvaheliselt tunnustatud stipendiumide, riikidevaheliste lepingute, õppeasutuste väliskoostöölepingute ning rahvusvaheliste koostööprogrammide loetelu ja neile esitatavad nõuded - sisukord
§ 1 Eesti riigi rahastatavate stipendiumide, riikidevaheliste lepingute ja rahvusvaheliste koostööprogrammide loetelu
§ 2 Õppeasutuste väliskoostöölepingutele esitatavad nõuded
RT I, 11.04.2017, 5
Vastu võetud 04.04.2017 nr 11
Määrus kehtestatakse välismaalaste seaduse § 224 lõike 12 alusel.
§ 1. Eesti riigi rahastatavate stipendiumide, riikidevaheliste lepingute ja rahvusvaheliste koostööprogrammide loetelu
Kui välismaalane taotleb tähtajalist elamisluba abikaasa juurde elama asumiseks välismaalaste seaduse § 140 lõike 3 alusel, võib selle anda, kui abikaasa, kelle juurde elama asumiseks elamisluba taotletakse, on saanud elamisloa õppimiseks rakenduskõrgharidus- või bakalaureuseõppes või neljanda või viienda taseme kutseõppes käesoleva määruse lisas kehtestatud Eesti riigi rahastatava stipendiumi, riikidevahelise lepingu või rahvusvahelise koostööprogrammi alusel.
§ 2. Õppeasutuste väliskoostöölepingutele esitatavad nõuded
Kui välismaalane taotleb tähtajalist elamisluba abikaasa juurde elama asumiseks välismaalaste seaduse § 140 lõike 3 alusel, võib selle anda, kui abikaasa, kelle juurde elama asumiseks elamisluba taotletakse, on saanud elamisloa õppimiseks rakenduskõrgharidus- või bakalaureuseõppes või neljanda või viienda taseme kutseõppes väliskoostöölepingu alusel, kui nimetatud leping on sõlmitud õppeasutusega, mis viib läbi kõrgharidustaseme- või kutseõpet ja mida selle asukohariigi pädev asutus tunnustab oma kõrg- või kutseharidussüsteemi osana.
Haridus- ja teadusministri 14. jaanuari 2016. a määrus nr 2 „Eesti riigi poolt rahastatavate või rahvusvaheliselt tunnustatud stipendiumide, riikidevaheliste lepingute või kõrgkoolide väliskoostöölepingute või rahvusvaheliste koostööprogrammide loetelu või neile esitatavad nõuded” tunnistatakse kehtetuks.
Lisa Eesti riigi rahastatavad stipendiumid, riikidevahelised lepingud ja rahvusvahelised koostööprogrammid


Eluruumide erastamise seaduse muutmise ja sellest tulenevate teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Eluruumide erastamise seaduse muutmise ja sellest tulenevate teiste seaduste muutmise seadus
Vastu võetud 04.05.2006
Vabariigi Presidendi 22. mai 2006. a otsusega nr 1013
§ 1. Eluruumide erastamise seaduses (RT I 1993, 23, 411; 2005, 22, 149) tehakse järgmised muudatused:
« (2) Kui eluruumide erastamise kohustatud subjekt on seaduses sätestatud korras oma tegevuse lõpetanud, täidab talle pandud ülesandeid tema õigusjärglane. Kui õigusjärglane puudub, korraldab kohustatud subjekti ülesannete täitmist munitsipaalomandisse kuuluvate eluruumide puhul linna- või vallavalitsus, muude eluruumide puhul ministeerium, kelle valitsemisalas tegevuse lõpetanud kohustatud subjekt oli. Kui eluruumide erastamise kohustatud subjekt ei olnud kellegi valitsemisalas, korraldab kohustatud subjekti ülesannete täitmist eluruumi asukoha järgne maavanem.»;
2) paragrahvi 151 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Eluruumide erastamise kohustatud subjekt annab elamu haldamise korteriühistule või eluruumide omanikele üle kolme kuu jooksul pärast vastava avalduse saamist, kui pooled ei lepi kokku teisiti. Elamu haldamise üleandmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus. Kui elamu haldamine on õigusaktides sätestatud korras üle antud kolmandale isikule, antakse elamu haldamine korteriühistule üle korteriomandiseaduses sätestatud korras.»;
3) paragrahvi 214 lõiked 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Korteriomandite kinnistamiseks peab eluruumide erastamise kohustatud subjekt esitama kinnistusosakonnale ühepoolse notariaalselt kinnitatud kinnistamisavalduse ja dokumendi (plaani) ehitise, eluruumide ja mitteeluruumide, reaalosade ja mõtteliste osade suuruse ja paiknemise kohta ning muud seadusest tulenevad kinnistamiseks vajalikud dokumendid. Kui eluruumide erastamise kohustatud subjekt on seaduses sätestatud korras oma tegevuse lõpetanud, täidab talle pandud ülesandeid tema õigusjärglane. Kui õigusjärglane puudub, korraldab korteriomandite kinnistamiseks avalduse esitamise munitsipaalomandisse kuuluvate eluruumide puhul linna- või vallavalitsus, muude eluruumide puhul ministeerium, kelle valitsemisalas tegevuse lõpetanud kohustatud subjekt oli. Kui eluruumide erastamise kohustatud subjekt ei olnud kellegi valitsemisalas, korraldab korteriomandite kinnistamiseks avalduse esitamise eluruumi asukoha järgne maavanem, linna- või vallavalitsusel on korteriomandi seadmise toimingute tegemise õigus. Korteriomandi seadmisega seotud kulud tasub õigustatud subjekt Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras. Korteriomand kinnistatakse pärast korteriomandi seadmisega seotud kulude tasumist. Korteriomandi seadmisega seotud kulusid võib katta vastava elamu remondirahade arvel.
(2) Korteriomandite kinnistamiseks võib kinnistamisavalduse ja muud käesoleva paragrahvi 1. lõikes ning käesoleva seaduse § 215 5. lõikes sätestatud dokumendid esitada ka korteriühistu või teevad seda eluruume vallasasjana omavad isikud. Kui korteriühistu või eluruume vallasasjana omavad isikud ei ole käesolevat õigust kasutanud, esitab notariaalselt tõestatud ühepoolse kinnistamisavalduse korteriomandite kinnistamiseks vähemalt ühe korteriomaniku nõudel eluruumide erastamise kohustatud subjekt tingimusel, et nõude esitanud isik tagab korteriomandi seadmise kulutuste ja kinnistamistoimingute eest tasumise. Korteriomandi seadmise kulutuste ja kinnistamistoimingute eest tasunud isik võib nõuda korteriomanikult kulutuste hüvitamist. Sellisel juhul kohaldatakse võlaõigusseaduse §-s 1041 sätestatut.»;
4) paragrahvi 215 lõiget 1 täiendatakse viimase lausega järgmises sõnastuses:
« Korteriomandi koormamisel avalik-õigusliku reaalkoormatisega ei nõuta eluruumi vallasasjana omandanud isiku kui puudutatud isiku nõusolekut.»;
5) paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
« (13) Pärast 2006. aasta 1. märtsi on eluruumide erastamise kohustatud subjektil õigus teha erastamistoimingud ja korterivaldajatel lõpetada elamuühistust (-kooperatiivist) eraldumisel käesoleva seaduse §-s 219 nimetatud toimingud eluruumide kui vallasasjade suhtes. Nimetatud toimingute tegemine pärast 2006. aasta 1. märtsi ei anna eluruumi omandanud isikule täiendavat õigust käsutada eluruumi vallasasjana.»;
6) paragrahvi 23 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Kui korteriomandi seadmine on algatatud enne 2001. aasta 1. jaanuari ja korteriomandi omanikuna kantakse kinnistusraamatusse käesoleva seaduse § 214 6. lõike punktides 1–3 nimetatud isik, siis peatatakse riigi kasuks seatud reaalkoormatise eest tasumine kuni korteriomandi erastamiseni või käesoleva seaduse § 22 12. lõike alusel selle võõrandamiseni.»
§ 2. Kaasomandis oleva elamu mõttelise osa erastamise seadust (RT I 1997, 1, 2; 1998, 47, 696) täiendatakse §-ga 91 järgmises sõnastuses:
« § 91. Rakendussäte
Pärast 2006. aasta 1. märtsi on eluruumide erastamise kohustatud subjektil õigus teha erastamistoimingud ehitise mõtteliste osade kui vallasasjade suhtes. Nimetatud toimingute tegemine pärast 2006. aasta 1. märtsi ei anna ehitise mõttelise osa omandanud isikule täiendavat õigust käsutada eluruumi vallasasjana.»
§ 3. Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse (RT 1991, 21, 257; RT I 2006, 7, 40) § 17 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Pärast 2006. aasta 1. märtsi tagastatakse õigusvastaselt võõrandatud vara seni kehtinud korras. Vara tagastamise toimingute tegemine ehitise või selle osa kui vallasasja suhtes pärast 2006. aasta 1. märtsi ei anna isikule, kellele vara tagastati, täiendavat õigust käsutada eluruumi vallasasjana.»
§ 4. Korteriomandiseaduses (RT I 2000, 92, 601; 2005, 39, 308) tehakse järgmised muudatused:
« § 81. Korteriomanike tahteavaldused kaasomandi osa eraldamiseks
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kinnistusraamatu kande tegemine eeldab ehitusloa olemasolu, võib korteriomanik kinnistusraamatu kande tegemise eelduseks oleva puudutatud isiku nõusoleku andmise seada sõltuvusse ehitusloa olemasolust.»;
2) paragrahv 29 tunnistatakse kehtetuks.


Meetme «Energiatehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine» tingimused – Riigi Teataja
Meetme «Energiatehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine» tingimused
Meetme «Energiatehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine» tingimused - sisukord
RT I, 19.06.2013, 8
Vastu võetud 31.03.2010 nr 17
RT I 2010, 19, 337
(1) Määrusega sätestatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 3 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse poolt heaks kiidetud ja Euroopa Komisjoni poolt kinnitatud «Majanduskeskkonna arendamise rakenduskava» CCI2007EE161PO001 prioriteetse suuna «Eesti teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõime tugevdamine teadusprogrammide ja kõrgkoolide ning teadusasutuste kaasajastamise kaudu» meetme «Energiatehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine» (edaspidi meede) raames struktuuritoetuse taotluste esitamise ja menetlemise ning struktuuritoetuse kasutamise tingimused ja kord.
(2) Meedet rakendatakse Eesti Vabariigi territooriumil avatud taotlusvoorude alusel.
(3) Riigiabi andmisel äriühingule järgitakse Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (edaspidi üldine grupierandi määrus), I peatükis ja artiklis 31 (ELT L 214, 9.08.2008, lk 3–47) ning «Konkurentsiseaduse» §-s 342 sätestatut.
(4) Meetme raames teadusasutusele antav toetus ei ole teadus- ja arendustegevusele suunatud riigiabi, kui teadus- ja arendusasutus ei tegele projekti raames majandustegevusega.
(5) Meetme rakendamisel arvestatakse Riigikogu 7. veebruari 2007. a otsusega heaks kiidetud Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia «Teadmistepõhine Eesti 2007–2013» eesmärkidega.
2) projekt on kindla eesmärgi saavutamisele suunatud ajas ja ruumis piiritletud ühekordne tegevus või tegevuste kogum energiatehnoloogiate arendamise valdkonnas, mille elluviimiseks toetust taotletakse või kasutatakse; projekti viib ellu uurimisgrupp iseseisvalt või koostöös partneritega;
3) taotlus on rakendusüksusele esitatav vormikohane kirjalik avaldus ja sellele lisatud dokumendid toetuse taotlemiseks, ühe projekti kohta esitab uurimisgrupp ühe taotluse;
6) rakendusuuring on uuring uute teadmiste ja oskuste hankimiseks, mida saaks kasutada uute toodete, protsesside või teenuste arendamisel või selleks, et täiustada märkimisväärselt olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid. See hõlmab rakendusuuringu jaoks vajalike komplekssete süsteemide komponentide loomist, eriti geneerilise tehnoloogia valideerimise puhul, välja arvatud prototüübid;
7) struktuuritoetus (edaspidi toetus) on «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 2 punkti 1 mõistes rahaline abi, mida antakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 1 nimetatud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahenditest või Eesti riigi poolt nende vahendite kasutamise kaasrahastamiseks sihtotstarbeliselt eraldatavatest täiendavatest vahenditest;
8) Eesti energiatehnoloogia programm on Haridus- ja Teadusministeeriumi, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Keskkonnaministeeriumi, ning Põllumajandusministeeriumi vaheline koostööprogramm, mis moodustab osa Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia «Teadmistepõhine Eesti 2007–2013» rakendusplaanist ning on selle energeetikateemaline riiklik teadus- ja arendustegevuse programm;
(1) Meetme üldeesmärk on teadus- ja arendusasutuste konkurentsivõime edenemist ja strateegiliste eesmärkide täitmist soodustava energiatehnoloogiaalase teadus- ja arendustegevuse toetamine.
1) loovad rahvusvaheliselt kõrge kvaliteediga energiatehnoloogiaalaste teadusuuringute läbiviimiseks vajaliku uurimiskeskkonna ja tagavad teadusuuringute stabiilselt kõrge kvaliteedi;
2) soodustavad koostööd erinevate asutuste spetsialistide vahel, uute tippspetsialistide koolitamist ning teadlaste mobiilsust energiatehnoloogiate valdkonnas;
3) loovad eeldused Eesti teadus- ja arendusasutuste osalemiseks rahvusvahelises energeetika alase koostöös vastavalt Eesti huvidele ja Euroopa Liidu teaduspoliitikale;
4) soodustavad koostööd riigi ja avalik-õiguslike teadus- ja arendusasutuste ning äriühingute vahel, mille tulemuseks on uute ideede ja teadmiste kasutamine ja uudsete lahenduste rakendamine;
5) tagavad oma tegevuste jätkusuutlikkuse ja on toetuse lõppemisel võimelised jätkama energeetikaalaseid teadusuuringuid.
(1) Toetust võivad taotleda Eesti riigiasutusest või eraõiguslikust või avalik-õiguslikust juriidilisest isikust teadus- ja arendusasutused, samuti «Riigivaraseaduse» § 3 punkti 8 tähenduses riigi sihtasutused, mille tegevuseks on Eesti teadlaskonna esindamine Euroopa Teadusfondis ning teistes rahvusvahelistes teadusorganisatsioonides ning rahvusvaheliste teadusalaste lepingute sõlmimine, lepingute täitmise korraldamine ning nende raames täidetavate teadusprojektide finantseerimine.
1) teadus- ja arendusasutused;
2) rakenduskõrgkoolid;
3) äriühingud;
4) mittetulundusühingud ja sihtasutused, kes tegutsevad energiatehnoloogia valdkonnas.
(4) Kui projekti on partnerina kaasatud äriühing, siis peab olema võimalik projekti tulemusi, millega ei kaasne intellektuaalomandiõigused, laialdaselt levitada ja teadus- ja arendusasutuse tegevusest tulenevad teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemuste intellektuaalomandiõigused antakse täielikult teadusasutusele vastavalt Ühenduse raamistiku teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta (ELT C 323, 30.12.2006, lk 1–26) osa 3.2.2 punktile 2.
(1) Meetme rakendamisel toetatakse järgmisi projekti tegevusi, mis vastavad Eesti energiatehnoloogia programmi arendussuundadele:
2) rakendusuuringud – tegevuse käigus toetatakse uurimisgruppe või -teemasid eeldusel, et uuringu tulemused on rakendatavad Eesti ettevõtjate poolt;
3) infrastruktuuri ülesehitamine ja arendamine – toetatakse vastaval erialal kõrge teadusliku tasemega institutsioonide allüksuste loomist (infrastruktuuri arendamist) arendustegevuse eesmärgil;
4) osalemine rahvusvahelistes energeetika programmides – toetatakse teadus- ja arendusasutuse uurimisgruppide osalemist rahvusvahelistes teadusprojektides ja projektides, sh nendes võrgustikes, mis on seotud Läänemere strateegiaga. Ühest Euroopa Liidu fondist rahastatava projekti omafinantseeringut ei tohi rahastada teisest Euroopa Liidu fondist saadava toetusega, välja arvatud juhul kui see on lubatud vastava fondi alusmääruses.
(2) Ühes taotluses taotleda toetust kas igale lõikes 1 nimetatud tegevusele eraldi või korraga, välja arvatud korraga lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevustele.
5) kulud on meetme raames toetatavate tegevustega otseselt seotud ja nende tegevuste elluviimiseks vajalikud.
(2) Toetuse saaja ning partneri, mis ei ole äriühing, puhul on abikõlblikud järgmised käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimustele vastavad kulud:
[RT I 2010, 61, 429 - jõust. 04.09.2010– rakendatakse alates 17.04.2010]
1) personalikulud vastavalt Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruses nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» sätestatule;
2) üldkulud vastavalt Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruses nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» sätestatule;
3) projekti abikõlblike kulude puhul tekkiv erisoodustusena käsitletav kulu ja tasutav maks «Tulumaksuseaduse» § 48 lõike 4 tähenduses, vastavalt Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» §-s 5 sätestatule;
5) liiklusvahendi ostmine, rentimine ning liisimine juhul, kui see on eelnevalt kooskõlastatud rakendusüksusega ning vajalik uurimistöö läbiviimiseks;
6) uurimisgrupi liikmete, välja arvatud äriühingu töötajate, koolitusega seotud kulud, mis võivad moodustada kuni 7% projektile eraldatud toetuse summast;
7) aparatuuri ja instrumentide, samuti laborite sisseseade soetamise või täiendamise, sealhulgas nende paigaldamisega seotud kulud;
8) punktis 7 nimetatud soetuste või täienduste hoolduskulud, mis tagavad selle objekti sihipärase funktsioneerimise;
9) amortisatsioonikulud vastavalt Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruses nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» sätestatule;
10) hankeprotseduuride läbiviimise ja hankedokumentatsiooni ettevalmistamise kulud, juhul kui need loovad projektile lisaväärtust;
11) kulud materjalidele ja tarvikutele;
13) teavitamiskulud;
131) valuutakursi vahest tingitud kulud;
[RT I 2010, 61, 1429 - jõust. 04.09.2010– rakendatakse alates 17.04.2010]
2) puhkusetasu proportsionaalselt projekti heaks töötatud ajaga ja vastavalt «Töölepingu seaduses» sätestatud korrale;
6) lähetuskulu, sealhulgas päevaraha, majutuskulu, transpordikulu ja reisikindlustus, kui töötaja töötab projekti heaks töölepingu või avaliku teenistuja ametisse nimetamise käskkirja või korralduse alusel;
7) projekti abikõlblike kulude puhul tekkiv erisoodustusena käsitletav kulu ja tasutav maks «Tulumaksuseaduse» § 48 lõike 4 tähenduses, vastavalt Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» §-s 5 sätestatule;
(4) Meetme raames ei ole abikõlblikud järgmised kulud:
3) koolituskulud, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 6 toodud kulud;
[Kehtetu - RT I 2010, 61, 429 - jõust. 04.09.2010– rakendatakse alates 17.04.2010]
6) projektijuhi seadusest mittetulenevad lisatasud;
7) esinduskulud ja kingitused;
8) muud kulud Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» § 15 alusel.
(5) Kasutatud seadme soetamine on abikõlblik Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» §-s 10 toodud tingimustel.
(3) Ühe projekti kohta taotletav toetuse summa võib olla minimaalselt 63 900 ja maksimaalselt 1 278 300 eurot.
(1) Meetme abikõlblikkuse periood on 1. jaanuar 2010. a – 31. detsember 2015. a.
(2) Projekti abikõlblikkuse perioodi algus- ja lõpukuupäev määratakse taotluse rahuldamise otsuses kooskõlas esitatud taotlusele.
(3) Projekti abikõlblikkuse alguskuupäevaks võib määrata taotluse rahuldamise otsuse tegemise kuupäevast varasema kuupäeva, kuid mitte varasema kui 01.01.2010. a. Enne taotluse rahuldamise kuupäeva tehtud kulud, mille hüvitamist taotletakse, peavad olema taotluses eraldi näidatud ning rakendusüksuse nõudel esitab taotleja nimetatud kulusid tõendavad kulu- ja maksedokumentide koopiad.
(4) Lõige 3 ei kehti riigiabi puhul, mil projekti abikõlblikkuse kuupäev ei tohi olla varasem kui taotluse esitamise kuupäev.
(1) Toetuse andmiseks kuulutab rakendusüksus rakendusasutuse ettepanekul välja avatud ja temaatilised taotlusvoorud arvestusega, et taotlusvooru väljakuulutamisest kuni taotluste esitamise tähtajani jääb vähemalt 30 kalendripäeva.
(2) Meetme ning taotlusvoorude finantseerimise mahu planeerib rakendusasutus.
(1) Taotleja peab vastama «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 14 lõike 1 punktides 1–5 ja 7 esitatud nõuetele ja muudele käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
8) juhul, kui projekti partneriks on äriühing, kes ei vasta § 2 punktis 9 toodud VKE mõistele, tuleb taotluses näidata, et projekt omab partnerile ergutavat mõju vastavalt grupierandi määruse artikli 8 lõikele 3.
5) uurimisgrupi seos kraadiõppega ja kraadiõppurite kaasatus rühma töös;
7) uurimisgrupi töö tulemuste eeldatav tähtsus teadusele ning Euroopa Liidu ja Eesti arengule ja kultuurile.
(3) Taotluses määratletud uurimisgrupi töö tulemus peab vastama meetme eesmärkidele, projektis osalevate asutuste arengukavale ning looma perspektiivis majandusele lisaväärtust.
(4) Uurimisgruppi kuuluvad kõrgel tasemel tulemusi saavutanud teadustöötajad ja õppejõud või ainult teadustöötajad või ainult õppejõud.
(2) Käesoleva määruse § 4 lõikes 2 nimetatud juhul lisatakse taotlusele partnerluse kinnitus.
(1) Käesoleva määruse nõuetele vastavaks tunnistatud taotluste hindamiseks moodustab rakendusüksus Haridus- ja Teadusministeeriumi ettepanekul hindamiskomisjoni. Hindamiskomisjon võib kaasata eksperte. Hindamiskomisjoni liikmed ja kaasatud eksperdid allkirjastavad sõltumatuse ja konfidentsiaalsuse deklaratsiooni.
1) 50 protsenti koondhindest – projekti vastavus Eesti energiatehnoloogia programmi eesmärkidele ja Eesti ning Euroopa Liidu vastavasisulistele strateegiatele ning arengukavadele – hindavad hindamiskomisjoni liikmed skaalal 1 (mitterahuldav) kuni 5 (suurepärane);
2) 30 protsenti koondhindest – punktis 1 toodud hindamisel vähemalt hinde 3 saanud taotluse vastavus meetme tingimustele ja majanduskeskkonna arendamise rakenduskava nõuetele ning prioriteetse suuna üldistele valikukriteeriumitele (projekti tegevuste mõju prioriteetse suuna eesmärkide saavutamisele, sh teadus- ja arendusasutuste ja ettevõtete vaheline koostöö, projekti teostatavus, toetuse vajalikkus projekti edukaks elluviimiseks) – hindavad hindamiskomisjoni liikmed skaalal 1 (mitterahuldav) kuni 5 (suurepärane);
3) 20 protsenti koondhindest – punktis 1 toodud hindamisel vähemalt hinde 3 saanud taotluse uurimisgrupi tegevuskava kvaliteet, uurimisgruppide koostöö otstarbekus, senise uurimistöö teaduslik tase, uurimisgrupi liikmete eelneva teadustöö tulemused ja eeldatavad tulemused, teaduslik uudsus ja lisaväärtus – hindavad hindamiskomisjoni liikmed skaalal 1 (mitterahuldav) kuni 5 (suurepärane).
4) toetatavate projekti nimi;
5) toetuse maksimaalne suurus summana eurodes ja määrana abikõlblikest kuludest;
6) omafinantseeringu minimaalne suurus summana eurodes ja määrana abikõlblikest kuludest;
13) kui toetus on riigiabi, siis asjaolu, et toetus on teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi üldise grupierandi määruse § 31 mõistes.
8) taotlus saab käesoleva määruse § 15 lõike 3 punktis 1 sätestatud hindamisel hinde 1 või 2;
(1) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise avalduse esitamine, menetlemine ja taotluse rahuldamise otsuse muutmine toimub «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 18 lõikes 3 sätestatud asjaolude ilmnemisel.
(2) Taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud projekti eelarvet võib toetuse saaja ilma taotluse rahuldamise otsuse muutmise avaldust esitamata muuta juhul, kui vastav muudatus on väiksem kui 10 protsenti projekti eelarvest või väiksem kui 6400 eurot, selle tulemusena projekti eelarve ei suurene ning toetuse saaja teavitab vastavast eelarve muutusest rakendusüksust.
1) kasutab toetust vastavuses esitatud taotluse ja taotluse rahuldamise otsusega ning alustab rakendamist hiljemalt 3 kuu jooksul alates taotluse rahuldamise otsusest;
12) tagab, et toetuse saaja ja partner säilitavad taotluse, toetuse ja projekti teostamisega seonduva dokumentatsiooni (dokumenteerib kõik projekti elluviimise ja toetuse kasutamisega seotud toimingud) ja muud asjaga seotud materjalid ning tagab nende säilimise vähemalt 31.12. 2025. a;
18) tagama projekti eesmärgi saavutamiseks vajaliku vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise infrastruktuuri või tootlikusse tegevusse investeerimise puhul vähemalt viie aasta jooksul ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtte korral kolme aasta jooksul kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 57 sätestatuga projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest arvates;
19) näitab ja tagab, et partner näitab toetuse kasutamisel, et tegemist on struktuuritoetusega, kasutades selleks Euroopa Liidu struktuuritoetuse sümboolikat ja vajadusel kooskõlastades sümboolika kasutamise eelnevalt rakendusüksusega, vastavalt Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määrusele nr 211 «Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord»;
20) maksab rakendusüksuse poolt tagasinõutava toetuse tagasi tagasinõudmise otsuses märgitud summas ja tähtpäevaks. Tagastatava summa jäägilt arvestatakse intresse ja viiviseid vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» §-le 28;
21) täidab Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» §-s 11 sätestatud kohustusi;
22) täidab teisi «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuste seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides, toetuse rahuldamise otsuses ning käesolevas määruses sätestatud kohustusi.
(5) Esitatud väljamaksetaotluse või ettemakse kuludega kinni katmise aruande (edaspidi aruanne) ja kuludokumentide kontrolli teostab rakendusüksuses 20 tööpäeva jooksul alates väljamaksetaotluse registreerimisest rakendusüksuses. Väljamaksetaotluste kontrolli teostamise tähtaega võib pikendada puuduste kõrvaldamiseks ettenähtud aja võrra.