Järvakandi valla põhimääruse uue redaktsiooni kehtestamine – Riigi Teataja
Järvakandi valla põhimääruse uue redaktsiooni kehtestamine
Järvakandi valla põhimääruse uue redaktsiooni kehtestamine - sisukord
§ 1 Määruse eesmärk ja tegutsemise põhimõtted
§ 2 Valla omavalitsusorganid ja nende asukoht
§ 3 Järvakandi valla sümboolika on oma vapp ja lipp.
§ 4 Valla vappi kasutatakse:
§ 5 Valla lipu heiskamine ja kasutamine
§ 6 Järvakandi valla tunnustusavaldused
§ 61 Järvakandi valda tunnustusavalduste kandidaatide esitamine
4 VOLIKOGU LIIGE
§ 14 Volikogu liikme õigused
§ 15 Korruptsiooni vältimine
§ 16 Volikogu istungi toimumine ja kokkukutsumine
§ 17 Istungi läbiviimine
5 EELNÕU MENETLEMINE
§ 18 Volikogu õigusakti vastuvõtmise, muutmise või kehtetuks tunnistamine
§ 19 Nõuded eelnõule
§ 20 Eelnõu suunamine komisjoni
6 ISIKUVALIMISED VOLIKOGUS
§ 21 Volikogu esimehe, aseesimehe valimised.
§ 22 Vallavanema valimised
§ 23 Komisjoni esimehe, aseesimehe, revisjonikomisjoni liikmete ja teiste isikute valimine
§ 24 Isikuvalimiste üldised põhimõtted volikogus
§ 25 Häältelugemise komisjoni tegevus
7 VALITSUS
§ 27 Vallavalitsuse töö korraldamine
§ 28 Valitsuse tööd juhib vallavanem
§ 29 Vallavanema asendamine , temale puhkusetoetuse, lähetuste ja muude kulutuste maksmine
8 VALITSUSE ISTUNGID
9 VOLIKOGU JA VALITSUSE KOMISJONID
10 ISTUNGITE JA KOMISJONIDE KOOSOLEKUTE PROTOKOLLID
11 ÕIGUSAKTIDE VASTUVÕTMISE, AVALIKUSTAMISE JA JÕUSTUMISE KORD
12 VALLA ESINDAMINE
§ 45 Valda esindavad:
§ 46 Valda esindab kohtus:
13 VALLA AMETIASUTUSTE MOODUSTAMINE, ÕIGUSED, KOHUSTUSED JA TÖÖKORD
§ 47 Järvakandi valla ametiasutuse moodustamine.
14 SOTSIAALSED GARANTIID
15 VALLA ARENGUKAVA
§ 50 Valla arengukava mõiste
§ 51 Valla üldplaneering
§ 52 Keskkonnakaitse
16 EELARVE
§ 53 Eelarve sisu
§ 54 Eelarve koostamine ja menetlemine
§ 55 Eelarve muutmine ja lisaeelarve vastuvõtmine
§ 56 Eelarve täitmine
17 VALLA PÕHIMÄÄRUSE VASTUVÕTMINE JA MUUTMINE
§ 57 Valla põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
§ 58 Määruste kehtetuks tunnistamine
RT IV, 04.10.2012, 39
Vastu võetud 20.12.2006 nr 24
28.01.2009 01.02.2009
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 8 ja paragrahvi 22 lõike 1 punkti 9 alusel.
§ 1. Määruse eesmärk ja tegutsemise põhimõtted
(1) Järvakandi valla (edaspidi valla) põhimäärus on õigusakt, mille eesmärgiks on sätestada valla omavalitsusorganite moodustamise kord ja nende organite töökorra täpsem reguleerimine, eelarve vastuvõtmise, muutmise ja reservfondi käsutamise kord, õigused ja kohustused ning muud valla omavalitsusorganite toimimiseks ja terviklikuks arenguks vajalikud põhimõtted.
(2) Järvakandi vald avalik-õigusliku juriidilise isikuna juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi põhiseadusest, kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, teistest õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(3) Järvakandi vallal on iseseisev eelarve ja arveldusarved pankades.
§ 2. Valla omavalitsusorganid ja nende asukoht
(1) Valla omavalitsusorganid on Järvakandi Vallavolikogu (edaspidi volikogu), mis on kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel valitud esinduskogu ja Järvakandi Vallavalitsus (edaspidi valitsus), mis on volikogu poolt kinnitatud täitevorgan.
(2) Järvakandi Vallavolikogu ja Järvakandi Vallavalitsuse asukoht on: Tallinna mnt 17 Järvakandi 79101 RAPLAMAA.
§ 3. Järvakandi valla sümboolika on oma vapp ja lipp.
(1) Valla vapil hõbedasel kilbil sinine, kilbi ülaservani ulatuv sarikas. Sarika all sinine karikas, millest tõuseb punane leek. Vapi ülesehitusel on lähtutud Järvakandi nimest: nurk ehk kant. Sinine värv viitab järvedele, soodele ja laugastele. Traditsiooniline klaasitööstuse sümbol on klaaspeeker. Üle saja aasta on Järvakandis põlenud tuli klaasisulatusahjudes, sellest karikas ja leek selle kohal. Leek on ka kodukolde ja valla elujõu sümboliks. Valla vapp võib olla kolmes variandis- värviline, graafiline ühevärviline ja reljeefne.
(2) Järvakandi valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Lipu normaalmõõtmed on 105 x 165 cm. Laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11 ühikut.
§ 4. Valla vappi kasutatakse:
1) valla lipul;
2) valla pitsatil ja vallavalitsuse hallatavate asutuste pitsatitel;
4) volikogu liikmete ja valla ametnike visiitkaartidel;
5) vallavalitsuse poolt väljaantud trükistel, reklaamidel, meenetel;
6) vallavalitsuse hoonel ja valla piiritähistel;
§ 5. Valla lipu heiskamine ja kasutamine
(1) Valla lipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoone peasissekäigu juures asuvas lipumastis.
(2) Valla lippu laualipuna kasutatakse vallavolikogu ja –valitsuse istungite laual, hallatavate asutuste ametiruumis, valla külaliste ametlikul vastuvõtul, samuti võidakse kinkida meenena valla külalistele.
(3) Valla elanikul on õigus heisata ja kasutada Järvakandi valla lippu järgides Eesti lipu seadust ja head tava.
(4) Kui valla lipp heisatakse koos teise riigi, organisatsiooni või mõne muu lipuga, tulevad lipud paigutada nii, nagu on Eesti lipu seaduses sätestatud
(5) Kui valla lipp heisatakse leinalipuna, kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa must lint või heisatakse lipp poolde masti.
§ 6. Järvakandi valla tunnustusavaldused
[ - jõust. 01.02.2009]
(1) Järvakandi vald avaldab tunnustust Järvakandi valla aukodaniku märgi, teenetemärgi, aukirja ja tänukirja andmisega.
(2) Järvakandi valla aukodaniku nimetus antakse füüsilisele isikule vallapoolse erilise austuse avaldusena. Aukodaniku nimetusega kaasneb klaastaies. Aukodaniku nimetuse andmise otsustab vallavolikogu.
(3) Järvakandi valla teenetemärk antakse füüsilisele isikule Järvakandi vallale osutatud eriliste teenete eest. Teenetemärki antakse üks kord aastas. Teenetemärk antakse üle Järvakandi valla korraldataval pidulikul vastuvõtul. Teenetemärgi andmise otsustab vallavalitsus.
(4) Järvakandi valla aukiri antakse füüsilisele või juriidilisele isikule tänuavaldusena Järvakandi vallale osutatud teenete eest. Aukirja andmise otsustab vallavalitsus.
(5) Järvakandi valla tänukiri antakse füüsilisele või juriidilisele isikule üldkasulike teenete eest Järvakandi valla huvides. Füüsilisele isikule antakse koos tänukirjaga Järvakandi rinnamärk. Tänukirja andmise otsustab vallavolikogu esimees või vallavanem.
(6) Aukodanike ja teenetemärgi saajate üle peab arvestust sekretariaat ning saajate nimed avaldatakse valla lehes „Järvakandi Kaja“.
(7) Teenetemärk on kuldse tammepärjaga ääristatud, hõbedane (aukodanikule antav märk - hõbedast) ovaalne kilp, millel on reljeefsed ja läbipaistvate kuumemailidega kaetud Järvakandi vapikujundid– sarikas ja leegitsev peeker. Teenetemärgi tagumine külg on sile, sellele graveeritakse autasu number ja aukodanikel ka nimi ning autasustamise kuupäev. Teenetemärgi kõrgus on 38 mm, laius 31 mm. Hõbedase ovaali kõrgus on 30 mm, laius 23 mm.( aukodaniku märgi ja teenetemärgi kujutis on toodud Järvakandi valla põhimääruse lisas 1)
(8) Teenetemärki kantakse rinnal vasakul pool 30 mm laiuse muareesiidist lindi küljes. Hõbehalli põhitooniga lindi keskel on 2 mm laiune punane triip, sellest kummalgi pool 1 mm kaugusel 3 mm laiune sinine triip. Meeste teenetemärgi lint on sirge, alt kolmnurkne. Daamid kannavad teenetemärki põiklehvi küljes. Aukodanikule antavat teenetemärki eristab lindi keskele kinnitatav sinine rosett diameetriga 22 mm.
§ 61. Järvakandi valda tunnustusavalduste kandidaatide esitamine
(1) Vallavalitsus kuulutab teenetemärgi kandidaatide esitamise välja hiljemalt 01. detsembriks. Aukodaniku nimetuse ja aumärgi kandidaate võib esitada igal ajal. Aukirja kandidaadi esitamise õigus on vallavalitsuse liikmel.
(2) Ettepaneku Järvakandi valla aukodaniku nimetuse ja teenetemärgi andmiseks võivad teha füüsilised ja juriidilised isikud. Ettepanek esitatakse kirjalikult vallavalitsusele. Ettepanek peab sisaldama andmeid tunnustusavalduse kandidaadi kohta ning ettepaneku tegija põhjendust tunnustamiseks.
(3) Vallavalitsus esitab nõuetekohaselt vormistatud ettepanekud aukodaniku nimetuse andmise kohta vallavolikogule.
Volikogu lähtub oma tegevuses seadusandlusest, valla põhimäärusest arvestades Järvakandi valla ja selle elanike, aga eelkõige valla kui terviku huvidega.
Volikogu tehnilise teenindamise tagab vallakantselei.
1) korraldab volikogu tööd, kutsub kokku volikogu istungi ja juhatab seda;
[- kehtetu - jõust. 01.02.2009]
7) võtab vähemalt kord nädalas vastu isikuid selleks ettenähtud ja avalikult teatavaks tehtud vastuvõtuajal;
9) esindab Järvakandi valda vastavalt kehtivale seadusandlusele ja põhimäärusele;
4. peatükk VOLIKOGU LIIGE
§ 14. Volikogu liikme õigused
(1) Volikogu liikmel on õigus osaleda iga asja arutelus sõnavõtu või küsimustega, välja arvatud põhimääruse paragrahvis 15 nimetatud juhtudel.
(2) Volikogu liikmel on õigus esitada volikogu esimehele, komisjonidele, samuti valitsusele või valitsuse liikmele arupärimisi.
§ 15. Korruptsiooni vältimine
(3) Päevakorrapunkti arutamisest mitte osavõttev volikogu liige võib jääda ruumi, kus arutelu toimub.
§ 16. Volikogu istungi toimumine ja kokkukutsumine
(1) Volikogu istungid toimuvad üldjuhul üks kord kuus, kuu viimasel kolmapäeval algusega kell 15.00, kui eelmisel volikogu istungil ei otsustatud teisiti. Juulikuus istungit üldjuhul ei toimu.
(2) Volikogu istungi kutsub kokku volikogu esimees või aseesimees, nende puudumisel volikogu vanim liige.
(4) Volikogu istungi päevakord, määruste ja otsuste eelnõud koos kaaskirjade ja vajadusel muude materjalidega peavad olema volikogu liikmetele kättetoimetatud 4 päeva enne istungi toimumist. Samaks ajaks peavad olema istungi materjalid elanikele tutvumiseks välja pandud vallavalitsuse kantseleis, raamatukogus ja valla kodulehel. Volikogu liikme kirjalikul nõusolekul saadab kantselei volikogu istungi materjalid tema e-posti aadressile.
(5) Volikogu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees hiljemalt seitsmendal päeval pärast valimistulemuste väljakuulutamist.
(6) Uue koosseisu volikogu esimese istungi kokkukutsumisel ei pea järgima nelja- päevalist etteteatamise tähtaega.
§ 17. Istungi läbiviimine
(2) Uue volikogu esimest istungit juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees. Esimese istungi päevakorras on volikogu esimehe ja aseesimehe valimine ning valitsuse lahkumispalve ärakuulamine. Volikogu esimehe valimised korraldab valla valimiskomisjon ning valimistulemused tehakse kindlaks valimiskomisjoni otsusega. Sama kord kehtib ka volikogu järgmisel istungil, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks.
(3) Kui volikogu liige ei saa mõjuval põhjusel istungist osa võtta, siis teatab ta sellest volikogu esi-mehele või aseesimehele hiljemalt istungi alguseks.
(6) Arutatava küsimuse ettekandja on üldjuhul määruse või otsuse eelnõu autor.
(9) Volikogu istungil on sõnaõigus volikogu liikmel. Volikogu istungil võivad osaleda sõnaõigusega valitsuse liikmed, vallasekretär ja volikogu poolt istungile kutsutud isikud. Sõna andmise otsustab istungi juhataja. Küsimuse või sõnavõtu esitamiseks tuleb anda märku käetõstmisega enne konkreetse päevakorrapunkti arutamist või selle aja. (10) Istungi läbiviimisel kehtivad järgmised reeglid:
8) küsimuse arutelu lõpeb viimase registreeritud esinemisega või volikogu liikme (te) nõudmisel lihthäälteenamusega.
(10) Pärast ettekandja lõppsõna ja enne määruse või otsuse vastuvõtmist või hääletamist teatab istungi juhataja kõikidest talle kirjalikult laekunud parandus- ja muudatusettepanekutest. Eelnõu tervikuna ei panda hääletusele enne parandusettepanekute läbihääletamist. Juhul, kui arutatava küsimuse kohta esitatakse mitu eelnõud või parandusettepanekut, paneb istungi juhataja need hääletusele esitamise järjekorras. Enne hääletama asumist esitab juhataja kõik ettepanekud ja veendub, et volikogu liikmetele on hääletamisele pandav küsimus või ettepanek ühtmoodi arusaadav.
(11) Eelnõu esitajal on õigus tema poolt esitatud eelnõu või ettepanek menetluse käigus igal ajal tagasi võtta.
(12) Enne otsustuse lõpplikku fikseerimist võib volikogu liige (liikmed) taotleda viieminutilist vaheaega, mis otsustatakse lihthäälteenamusega.
(13) Volikogu otsustused fikseerib istungi juhataja haamrilöögiga. Volikogu ainupädevusse kuuluvaid küsimusi otsustatakse hääletamise teel. Muudes küsimustes hääletatakse ainult juhul, kui vähemalt üks volikogu liige seda nõuab .
(14) Volikogu võib vajadusel otsustada istungi katkestada ja volikogu poolt määratud ajal sama istungit jätkata. Vastav otsus võetakse vastu kohalolevate liikmete lihthäälteenamusega ja sellekohane kanne tehakse istungi protokolli.
(15) Fono- ja videosalvestusi võib volikogu istungil teha istungi juhataja ettepanekul või nõusolekul. Sellekohane nõusolek tehakse volikogu liikmetele teatavaks. Protesti puhul otsustatakse küsimus hääletamise teel. Volikogu istungite fonosalvestusi säilitatakse üks aasta.
5. peatükk EELNÕU MENETLEMINE
§ 18. Volikogu õigusakti vastuvõtmise, muutmise või kehtetuks tunnistamine
1) valla hääleõiguslike elanike poolt ;
5) valitsuselt;
6) vallavanemalt seaduses ettenähtud juhul.
(2) Paragrahvis 18 lõike 1 punktide 2 kuni 5 nimetatud eelnõu algataja esitab eelnõu volikogu esimehele, kes määrab eelnõu menetluse käigu , teistel juhtudel esitatakse eelnõu vallavanemale. Eelnõu menetluse käik hõlmab vastavalt pädevusele valitsuse arvamust ja vastava volikogu komisjoni seisukohta.
§ 19. Nõuded eelnõule
(2) Eelnõul peab olema märgitud eelnõu algataja ees- ja perekonnanimi, telefoninumber/ e-posti aadress ja allkiri.
(4) Volikogu liikmetele väljasaadetud eelnõu kohta võib esitada paljundatult alternatiiveelnõu hiljemalt istungi päeva kella 10.00-ks volikogu esimehele ja vallasekretärile.
§ 20. Eelnõu suunamine komisjoni
(1) Eelnõu komisjonides läbivaatamise vajaduse enne istungile esitamist otsustab volikogu esimees.
(2) Kui komisjon ettenähtud (§ 39 lõige 4 - 20 tööpäeva) aja jooksul oma seisukohta ei avalda, on eelnõu autoril õigus nõuda eelnõu lülitamiseks volikogu istungi päevakorda.
6. peatükk ISIKUVALIMISED VOLIKOGUS
§ 21. Volikogu esimehe, aseesimehe valimised.
(1) Volikogu esimehe ja -aseesimehe kandidaadi võib üles seada volikogu liige, volikogus esindatud erakond või nimekiri. Volikogu liige võib üles seada ka iseenda kandidatuuri. Kandidaatide ülesseadmise kohta esitatakse kirjalik ettepanek istungi juhatajale. Kandidaatidest koostatakse nimekiri nende ülesseadmise järjekorras. Nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel. (2) Volikogu esimehe kohale ülesseatud kandidaadid saavad ettekandeks sõna kuni 30 minutit enda ja oma tegevuskava tutvustamiseks. Volikogu liikmetel on õigus esitada kandidaatidele küsimusi.
(2) Volikogu esimehe valimiseks korraldatakse salajane hääletamine. Uue koosseisu volikogu esimehe valimised korraldab valla valimiskomisjon. Volikogu esimeheks osutub valituks kandidaat, kes saab volikogu koosseisu häälteenamuse.
(3) Kui volikogu esimehe kohale ükski kandideerija ei saanud nõutavat häälteenamust, tehakse vastav märge protokolli ja viiakse volikogu esimehe uus valimine läbi samal või järgmisel volikogu istungil uuesti üles seatud kandidaadi (kandidaatide) vahel.
(4) Volikogu aseesimehe valimine toimub sama korra kohaselt kui volikogu esimehe valimine. Valimised korraldab häältelugemise komisjon ja valimistulemused tehakse kindlaks volikogu otsusega.
§ 22. Vallavanema valimised
(1) Vallavanemaks võib valida teovõimelise Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt ning kes oma hariduse, töökogemuste ja tervisliku seisundi poolest on suuteline täitma vallavanema ülesandeid.
(2) Volikogu võib otsustada vallavanema vaba ametikoha täitmiseks korraldada otsing.
(3) Vallavanem valitakse volikogu liikmete poolt ja vallavanema ametikohale asumiseks nõusoleku andnud kandidaatide hulgast.
(4) Volikogu liikmetel on õigus esitada vallavanema kandidaatidele küsimusi ning vallavanema kandidaatidel on õigus saada enda ja oma tegevuskava tutvustamiseks sõna.
(5) Vallavanema valimine toimub salajase hääletamise teel sama korra kohaselt kui volikogu aseesimehe valimised
§ 23. Komisjoni esimehe, aseesimehe, revisjonikomisjoni liikmete ja teiste isikute valimine
(1) Volikogu komisjoni esimehe, aseesimehe, revisjonikomisjoni liikmete või teiste isikute valimiseks võib kandidaadi (d) üles seada volikogu liige, volikogus esindatud erakond või nimekiri. Volikogu liige võib üles seada ka iseenda kandidatuuri.
(2) Kandidaatide ülesseadmise kohta esitatakse ettepanek istungi juhatajale. Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt nende ülesseadmise järjekorras. Nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel. Pärast nimekirja sulgemist viiakse läbi salajane hääletamine.
§ 24. Isikuvalimiste üldised põhimõtted volikogus
(2) Kandidaat annab nõusoleku isikuvalimistel kandideerimiseks, mille kohta teeb protokollija vastava märke ka protokolli.
(3) Kandidaatide ülesseadmise kohta esitatakse ettepanek istungi juhatajale. Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt nende ülesseadmise järjekorras. Nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel lihthäälteenamusega.
(5) Salajaseks hääletamiseks moodustatakse teiste volikogu liikmete hulgast avaliku hääletamise teel kolmeliikmeline häältelugemise komisjon (v.a. uue koosseisu volikogu esimehe valimised). Komisjon valib oma liikmete hulgast komisjoni esimehe.
§ 25. Häältelugemise komisjoni tegevus
1) valmistab ette ja väljastab volikogu liikmetele valla vapipitsati jäljendiga märgistatud hääletussedelid. Igal volikogu liikmel on niimitu häält, kui on valitavaid kohti;
2) enne hääletamisele asumist selgitab komisjoni esimees volikogu liikmetele hääletamise korda, annab igale istungil viibivale volikogu liikmele hääletussedeli. Hääletussedelile on kantud ülesseatud kandidaatide nimekiri ülesseadmise järjekorras;
4) kui hääletussedel rikutakse enne selle valimiskasti laskmist, on volikogu liikmel õigus rikutud sedeli tagastamisel saada uus sedel. Komisjon tagab tingimused volikogu liikmele tema tahte salajaseks avaldamiseks;
5) peale volikogu liikmete poolt hääletussedelite hääletuskasti panemist avab komisjon valimiskasti ja loeb avalikult hääled;
6) volikogu liige, kes hääletamise alguses viibis saalis, loetakse istungist osavõtjaks ka siis, kui ta hääletussedelit ei võta. Kui volikogu liige võtab hääletussedeli, kuid ei lase seda kasti, siis loetakse see hääletamisest mitte osavõtmiseks;
7) kehtetuks loetakse hääletussedel, millel on märgistatud rohkem kui ühe kandidaadi nimi või tehtud märge pole arusaadav. Erapooletuks loetakse hääletussedel, millel pole märgistatud hääletaja eelistust;
8) komisjoni esimees teeb teatavaks hääletamise tulemused ja need kantakse istungi protokolli.
(3) Hääletussedelid säilitatakse kantseleis volikogu istungite materjalide juurde kuuluvate dokumentide kaustas 1 aasta.
7. peatükk VALITSUS
§ 27. Vallavalitsuse töö korraldamine
Vallavalitsus korraldab oma tööd, lähtudes kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, teistest Eesti Vabariigi seadustest ja õigusaktidest, Järvakandi valla põhimäärusest ja teistest volikogu ja valitsuse õigusaktidest.
§ 28. Valitsuse tööd juhib vallavanem
(1) Vallavanema ülesanded on:
2) esindab valda ja valitsust vastavalt seadustega, käesoleva põhimäärusega ja volikogu
poolt antud pädevusele;
4) kirjutab alla valitsuse määrustele ja korraldustele. Teistele dokumentidele kirjutab alla lähtuvalt asjaajamise korrast.
6) esitab volikogule ettepaneku valitsuse täiendava liikme kinnitamiseks ja valitsuse
liikme vabastamiseks valitsuse liikme kohustustest;
8) kinnitab vallavalitsuse sisekorraeeskirja, raamatupidamise sise-eeskirja, toimikute loetelu ja teised seadusandluses ettenähtud asutuse sisesed dokumendid;
9) nimetab ametisse ja vabastab ametist vallavalitsuse teenistujaid;
10) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud vallavalitsuse töötajate ja hallatavate asutuste juhtidega;
12) jälgib valla eelarve täitmist;
13) esindab valda pangas;
16) annab vallavalitsuse tegevuse kohta informatsiooni või volitab selleks teisi isikuid;
(2) Vallavanem saab valituks osutamise päevast arvates volitused moodustada valitsus, teha volikogule ettepanek valitsuse struktuuri, liikmete arvu ja valitsusliikmete koosseisu kinnitamise kohta. Ülejäänud volitused saab vallavanem valitsuse ametisse kinnitamise päeval.
§ 29. Vallavanema asendamine , temale puhkusetoetuse, lähetuste ja muude kulutuste maksmine
(1) Vallavanemat asendab tema äraolekul valitsuse korraldusega määratud valitsusliige, kellel on kõik vallavanema õigused ja kohustused.
(2) Vallavanema puhkus kinnitatakse jaanuarikuu jooksul koos teiste vallavalitsuse teenistujate puhkuste ajakavaga. Väljaspool ajakava puhkusele lubamise otsustab vallavanema avalduse alusel valitsus ja vormistatakse valitsuse korraldusega.
(3) Vallavanema puhkuse katkestamine või puhkuselt tagasikutsumine toimub poolte kokkuleppel vallavanema kirjalikul nõusolekul valitsuse korralduse alusel. Vallavanem teavitab oma puhkusest enne puhkusele minekut volikogu esimeest või aseesimeest.
(4) Vallavanemal on õigus saada puhkusetoetust teiste teenistujatega üldistel alustel. Puhkusetoetus makstakse välja valitsuse korralduse alusel.
(5) Vallavanema välislähetusse suunamine otsustatakse valitsuse istungil ja välislähetuse kulud makstakse talle avalikule teenistujale ettenähtud ulatuses ja korras valitsuse korralduse alusel.
(6) Vallavanema isikliku sõiduauto kasutamisel teenistus- ja ametisõidu kulude hüvitamise piirmäärad kinnitab volikogu.
(1) Valitsuse koosseisu kuuluvad vallavanem ja valitusliikmed.
(2) Kui mõni valitsuse liige vabastatakse valitsuse liikme kohustest enne volituste tähtaja lõppu, kinnitatakse uus valitsuse liige vallavanema ettepanekul.
(3) Valitsuse liige ei pea olema vallavalitsuse ametnik. Valitsusliikmeks olek ei muuda isikut avalikuks teenistujaks. Valitsusliikmel on kohustus esitada majanduslike huvide deklaratsioon seadusandluses kehtestatud korras.
(1) Valitsuse liikmete arvu ja valitsuse struktuuri kinnitab volikogu vallavanema ettepanekul
(2) Valitsuse koosseisu komplekteerib ning esitab volikogule kinnitamiseks vallavanem.
(3) Enne valitsuse liikmete kinnitamist kuulab volikogu ära vallavanema põhjendused valitsuse koosseisu kohta. Valitsuse liikme kandidaadid osalevad vastaval volikogu istungil. Volikogu liikmed võivad valitsuse liikme kandidaatidele esitada küsimusi.
8. peatükk VALITSUSE ISTUNGID
(1) Valitsus peab oma istungit üldjuhul kaks korda kuus, kuu esimesel ja kolmandal kolmapäeval vallavanema määratud ajal ja kohas. Valitsuse istungi kutsub kokku vallavanem, teatades istungi toimumisest ette vähemalt kaks päeva.
(2) Vallavanema otsusel võib kiiret otsustamist vajavate küsimuste arutamiseks korraldada valitsuse istungeid tema määratud ajal, teatades sellest valitsuse liikmetele mitte vähem kui kolm tundi enne istungi toimumist.
1) vallavanemal; 2) valitsuse liikmel; 3) vallasekretäril; 4) volikogu ja vallavalitsuse komisjonil; 5) valla elanikel seaduses sätestatud alusel ja korras; 6) volikogu liikmel; 7) volikogu esimehel.
(1) Valitsuse istungi päevakorda esitatakse: 1) volikogu määruste ja otsuste eelnõud; 2) valitsuse määruste ja korralduste eelnõud; 3) volikogust saadetud määruse või otsuse eelnõud seisukoha andmiseks 4) muud valitsuse pädevuses olevad otsustamist vajavad küsimused, mis ei vaja valitsuse õigusakti kehtestamist; 5) informatsioonid.
(2) Valitsuse istungile esitatavaid materjale valmistavad ette vallavalitsuse ametnikud vastavalt oma tegevusvaldkonnale, vajadusel ka valitsuse komisjonid.
(7) Kiiret otsustamist vajavate küsimuste materjalid esitatakse valitsusele istungi päevakorda võtmiseks asjaomase valitsuse liikme poolt motiveeritult ning vahetult vallavanemale, kelle otsusel võib enne istungit arvata päevakorda täiendavaid punkte.
(2) Valitsuse istungit juhatab vallavanem või tema äraolekul teda asendav valitsuse liige.
(3) Vallavanem või tema asendaja võib istungile kutsuda teisi isikuid.
(5) Istungi juhataja võib päevakorrapunktide arutamise järjekorras teha muudatusi. Istungi alguses võib vallavanema või valitsuse liikmete ettepanekul päevakorrapunkti päevakorrast välja arvata.
(6) Päevakorrapunkti arutamine algab eelnõu esitamisega.
(9) Valitsus teeb oma otsused asjaomase valitsuse liikme või vallavanema ettepanekul. Kui üks valituse liige nõuab otsuse hääletamisele panemist, siis istungi juhataja paneb küsimuse hääletamisele. Kui küsimuse arutelu käigus on esitatud mitu ettepanekut, siis hääletatakse ettepanekud esitamise järjekorras. Esimesena hääletatakse eelnõu koostaja ettepanek.
(11) Valitsus on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab osa üle poole valitsuse koosseisust, sealhulgas vallavanem või tema asendaja. Istungist võtab sõnaõigusega osa vallasekretär.
(2) Valitsuse poolt volikogule esitatavad eelnõud vormistatakse asjaomase ametiisiku poolt ning antakse seejärel vallavanemale või vallasekretärile üle nende edastamiseks volikogule.
(3) Kui allakirjutamiseks esitatud õigusakt ei vasta põhiseadusele, seadustele või muudele õigusaktidele, keeldub vallasekretär allkirja andmast ja esitab motiveeritud õiendi keeldumise kohta valitsusele. Allkirja andmisest keeldumise õiend lisatakse istungi protokollile. Allkirja andmisest keeldumise korral pöördub vallasekretär taotlusega vallavanema poole õigusakti eelnõu teistkordseks arutamiseks valitsuse järgmisel istungil. Kui valitsus jääb oma endise otsuse juurde, annab vallasekretär oma allkirja, lisades õigusakti originaaleksemplari juurde oma eriarvamuse.
9. peatükk VOLIKOGU JA VALITSUSE KOMISJONID
(5) Volikogu komisjoni koosseisu (v. a revisjonikomisjon) on soovitav kaasata vähemalt üks vastava ala ametnik.
(8) Komisjoni tegevusvaldkond, õigused ja kohustused määratakse vastavas otsustuses, millega komisjon moodustatakse.
(9) Valla arengukava käsitlevad eelnõud arutatakse läbi kõigis volikogu komisjonides, valla eelarve eelnõud aga vastava valdkonna komisjonis.
(11) Komisjoni liikmel on õigus saada valitsuselt ja vallavalitsuse ametnikelt ning teistelt isikutelt komisjoni tööks vajalikku teavet. Ei väljastata andmeid, millede väljastamine on seaduse või seadus alusel väljaantud õigusakti alusel keelatud.
(14) Valitsuse komisjoni liikme töö tasustamise otsustab vallavanem komisjoni esimehe ettepanekul valitsuse eelarvest lähtuvalt.
1) valitsuse tegevuse vastavust volikogu määrustele ja otsustele pidevalt; 2) valla ametiasutuste ja ametiasutuse hallatavate asutuste raamatupidamise õigsust ning asutuste kasutusse antud vallavara kasutamise sihipärasust vähemalt üks kord aastas;
2) tulude tähtaegset sissenõudmist ja arvelevõtmist ning kulude vastavust eelarvele vähemalt üks kord aastas;
3) sõlmitud lepingute täitmist;
4) volikogu ülesandel vallavalitsuse ja ametiasutuste tegevuse seaduslikkust ja otstarbekust.
(4) Vallavalitsus ja asjaomase asutuse juht võtab kümne päeva jooksul pärast revisjoniakti saamist seisukoha ning esitab selle revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
6) esindab komisjoni suhetes ametnike, asutuste, ühingute ja teiste isikutega; 7) korraldab komisjoni otsuste täitmist.
(2) Komisjon töötab tööplaani alusel ja vastavalt komisjoni ette kerkinud ülesannetele.
(5) Komisjoni liikmel on õigus saada valitsuselt ja vallavalitsuse ametnikelt komisjoni tööks vajalikke andmeid.
(6) Komisjoni koosolekust võivad sõnaõigusega osa võtta volikogu ja valitsuse liikmed ja vallasekretär. Teiste isikute lubamise ja kutsumise komisjoni koosolekule ja nendele sõnaõiguse andmise otsustab komisjoni esimees.
10. peatükk ISTUNGITE JA KOMISJONIDE KOOSOLEKUTE PROTOKOLLID
(1) Volikogu ja valitsuse istungite protokollimist korraldab vallasekretär
(2) Protokollija tagab protokolli ja selle lisade olemasolu vallakantseleis.
7) otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused. Eriarvamus tuleb esitada kirjalikult istungi juhatajale.
(8) Istungite ja koosolekute protokollid, määrused ja otsused nummerdatakse kalendriaasta lõikes. (9) Volikogu istungi protokoll peab olema vormistatud ja välja pandud volikogu liikmetele tutvumiseks hiljemalt neljandal kalendripäeval pärast istungi toimumist.
(9) Kahe tööpäeva jooksul on volikogu liikmetel õigus nõuda ebatäpsuste parandamist protokollis. Nõude põhjendatuse otsustavad istungi juhataja ja istungi protokollija.
(10) Volikogu istungi protokolli vormistab istungi protokollija, vastuvõetud määrused ja otsused vallasekretär.
(11) Valitsuse istungi toimumise kohta vormistab istungi protokollija seitsme kalendripäeva jooksul protokolli, millele kirjutab kõigepealt alla istungi protokollija, seejärel vallavanem.
11. peatükk ÕIGUSAKTIDE VASTUVÕTMISE, AVALIKUSTAMISE JA JÕUSTUMISE KORD
(2) Valitsus võtab vastu üldaktidena määrusi ja üksikaktina korralduse valitsuse istungil
(3) Õigusaktide eelnõud ja vastuvõetud õigusaktid (määrused, otsused, eelarve, majandusaasta aruanne) loetakse avalikustatuks pärast nende väljapanekut vallavalitsuse kantseleis, raamatukogus ja valla kodulehel.
(4) Volikogu istungi protokolli koopia koos lisadega (ettekanded, kaasettekanded jm) ning otsuste ja määruste ärakirjad avalikustatakse 7. tööpäeval peale volikogu istungit kantseleis ja raamatukogus. Protokollid, vastuvõetud määrused ja otsused avalikustatakse valla kodulehel .
(5) Komisjonide koosolekute protokollid ja vastuvõetud otsustused avalikustatakse hiljemalt 10. kalendripäeval pärast koosolekut ülespanekuga valla kodulehel .
(6) Volikogu korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise arengukava koostamise protsessi ning tagab kehtestatud arengukava järgimise. Teade arengukava ja selle muutmise eelnõu avalikustamise kohta avaldatakse vallalehes ja valla kodulehel. Avaliku väljapaneku kestus ei või olla lühem kui kolm nädalat.
(4) Volikogu liige võib esitada arupärimisi seaduste ja volikogu õigusaktide täitmise
kohta volikogu poolt valitud, nimetatud ja kinnitatud ametnikele. Arupärimine tuleb esitada kirjalikult, näidates ära ka vastamise viisi (kirjalikult, suuliselt, vastuse esitamine volikogu istungil). Kui arupärija nõuab vastamist volikogu istungil, siis vastab kohustatud isik arupärimisele järgmisel istungil.
12. peatükk VALLA ESINDAMINE
§ 45. Valda esindavad:
(1) volikogu esimees ja vallavanem;
(2) volikogu esimehe ja vallavanema volikirja alusel ka teised isikuid;
(4) vallale laenu või teiste varaliste kohustuste võtmiseks antakse volitus vastavate läbirääkimiste pidamiseks ja vastavatele lepingutele allakirjutamiseks vallavanemale või mõnele teisele isikule;
(5) volikogu esimehe või vallavanema äraolekul lähevad kõik õigused üle nende asendajatele.
§ 46. Valda esindab kohtus:
2) vallavanem või tema poolt antud volikirja või lepingu alusel mõni teine isik;
3) vallasekretär või tema poolt volitatud isik.
13. peatükk VALLA AMETIASUTUSTE MOODUSTAMINE, ÕIGUSED, KOHUSTUSED JA TÖÖKORD
§ 47. Järvakandi valla ametiasutuse moodustamine.
Järvakandi valla ametiasutuse (edaspidi asutus) moodustab volikogu valitsuse ettepanekul oma-valitsusele pandud ülesannete täitmiseks. Asutust finantseeritakse valla eelarvest.
(3) Asutuse teenistujate koosseisu, struktuuri ja palgaastmestiku kinnitab volikogu.
(4) Asutuse asjaajamine ja raamatupidamine toimub vallavalitsuse kaudu, kui asutuse põhimääruses ei ole sätestatud teisiti.
14. peatükk SOTSIAALSED GARANTIID
(1) Volikogu ja valitsuse liikmete sotsiaalsed garantiid otsustab volikogu.
15. peatükk VALLA ARENGUKAVA
§ 50. Valla arengukava mõiste
(2) Pärast vallavalitsuses ja vallavolikogu komisjonides läbi arutamist esitatakse Arengukava projekt vallavolikogule. Vallavolikogu teeb arengukava projekti vallaelanikele kättesaadavaks vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
(3) Vallaelanikud esitavad arengukava puudutavad ettepanekud vallavolikogu kantseleisse vallavolikogu poolt kehtestatud ajaks.
(4) Pärast esitatud ettepanekute läbiarutamist vallavalitsuses ja vallavolikogu komisjonides kinnitab vallavolikogu valla arengukava ning teeb selle kõigile kättesaadavaks.
(5) Arengukava muutmise vajadust tingivate asjaolude ilmnemisel on vallavalitsusel õigus ja kohustus algatada vallavolikogus arengukava muutmise menetlus.
(6) Hiljemalt iga aasta 1. oktoobriks vaatab vallavolikogu läbi ja võtab vastu otsuse arengukava täitmise ja vajadusel muutmise kohta.
§ 51. Valla üldplaneering
(1) Valla üldplaneeringu kehtestab vallavolikogu vastavalt kehtivatele õigusaktidele ning vallavolikogu määrustes ja otsustes sätestatut arvestades.
(2) Valla üldplaneering ja arengukava peavad olema omavahel seotud ning ei tohi olla vastuolus.
§ 52. Keskkonnakaitse
(1) Valla omavalitsusorganite ülesanne on tagada tervislik elukeskkond, valla territooriumil asuvate kaitstavate looduslike koosluste ja üksikobjektide säilimine.
(2) Vald peab oma arengueelistuseks säästvat arengut.
16. peatükk EELARVE
§ 53. Eelarve sisu
(1) Vallaeelarve koosneb valla eelarveaasta kõigist tuludest ja kuludest ning finantseerimistehingutest.
(2) Eelarve tasakaalu korral on tulud ja kulud võrdsed. Eelarve ülejäägi korral ületavad tulud kulusid. Eelarve puudujäägi korral ületavad kulud tulusid.
(3) Tulude ja kulude vahe katmiseks nähakse valla- või linnaeelarves ette finantseerimistehingud. Finantseerimistehingutega kaasnevad muudatused finantsvarades ja kohustustes. Finantsvarad on hoiused, ostetud väärtpaberid ja muud taolised varad. Kohustused on võetud laenud, emiteeritud väärtpaberid ja muud taolised kohustused.
(4) Eelarve projekti koostab Järvakandi valla arengukava arvestades vallavalitsus ja esitab selle koos lisadega volikogule.
§ 54. Eelarve koostamine ja menetlemine
(1) Lähtudes arengukavast koostab ja esitab valitsus eelarveaasta eelneva aasta septembrikuu volikogule seisukoha võtmiseks uue eelarve koostamise põhimõtted (prioriteedid).
(2) Eelarve eelnõu koostamiseks esitavad volikogu liikmed, volikogu ja valitsuse komisjonid, hallatavate asutuste juhid, mittetulundusühingute ja seltsingute esindajad oma kirjalikud ettepanekud valitsusele hiljemalt eelarveaasta eelneva aasta 1. oktoobriks.
(3) Eelarvete taotluste koostamisel peavad eelarvete koostajad:
3) kooskõlastama taotluse vastava ala eest vastutava nõunikuga;
4) esitama eelarve taotluse valitsusele hiljemalt 1. oktoobriks.
(4) Eelarvete taotluste läbivaatamisel kontrollib valitsus eelseisvaks eelarveaastaks kulutuste arvestamise õigsust ja nende vastavust kehtivatele õigusaktidele, samuti hindab eelarve eelnõusse lülitatud kulude otstarbekust.
(5) Lähtudes eelarve koostamise põhimõtetest korraldab valitsus eelarve eelnõu koostamise. Taotluste esitajad kutsutakse valitsuse ja volikogu eelarvekomisjoni ühisistungile eelarve eelnõu arutelule ja kaitsmisele vastavalt valitsuse kehtestatud ajakavale.
4) valla hallatavate asutuste personali koosseisud koos kehtivate palgamääradega.
(8) Volikogu komisjonid vaatavad pärast 1. detsembrit eelarve eelnõu ja neile esitatud ettepanekud läbi ning esitavad oma seisukohad ja ettepanekud kirjalikult valitsusele ja eelarvekomisjonile.
(9) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekule, mis tingib planeeritud tulude või kulude suurenemise või vähenemise või kulude ümberjaotamise, tuleb ettepaneku algatajal lisada arvestused eelarve tasakaalu tagamiseks ja esitada kirjalik ettepanek koos lisadega valitsusele ja eelarvekomisjonile.
(10) Lahkarvamuste puhul valitsuse, taotluste esitajate või eelarvekomisjoni vahel esitavad osapooled volikogule omapoolsed täiendavad selgitused lahkarvamuste kohta.
(11) Parandusettepanekuid saab esitada kümne tööpäeva jooksul pärast esimest lugemist valitsusele ja eelarvekomisjonile, kes analüüsivad neid ja esitavad volikogule omapoolse ettepaneku paranduste arvestamiseks või tagasilükkamiseks. Parandusettepanek hääletatakse volikogus läbi teise lugemise käigus. Pärast teise lugemise lõppu ei saa enam parandusettepanekuid teha.
(12) Vastuvõetava eelarve tulud, kulud ja finantseerimistehingud liigendatakse rahandusministri poolt kehtestatud eelarveklassifikaatorite ja tegevusalade lõikes.
(13) Volikogu kinnitab eelarve neljakohaliste tululiikide ja kahekohaliste kululiikide lõikes tuues välja investeeringud ning töötasud ja personalikuludega kaasnevad maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed.
(14) Eelarve peab volikogus läbima kolm lugemist. Volikogu ettepanekul võib eelarve vastu võtta ka teisel lugemisel.
§ 55. Eelarve muutmine ja lisaeelarve vastuvõtmine
(1) Hallatavate asutuste personalikulude ja kapitalikulude (investeeringute) muutmiseks teeb asutuse juht taotluse valitsusele, kes analüüsib muutmise vajalikkust ja muudatuse põhjendatuse korral esitab eelarve muutmise eelnõu kinnitamiseks volikogule.
(2) Eelarve muutmise ettepanekule, mis tingib planeeritud tulude või kulude suurenemise või vähenemise või kulude ümberjaotamise, tuleb ettepaneku algatajal lisada arvestused eelarve tasakaalu tagamiseks ja esitada kirjalik ettepanek koos lisadega valitsusele ja eelarvekomisjonile.
(3) Täiendavate tulude laekumise korral või kulude tegemiseks, milleks eelarves ei ole vahendeid määratud või mille tegemiseks määratud vahendeid ei jätku, võib volikogu eelarveaasta kestel vastu võtta lisaeelarve.
(4) Lisaeelarve vastuvõtmiseks esitab valitsus volikogule vastava eelnõu. Eelnõule lisatakse: 1) põhjendused täiendavate kulude vajaduse ja nende tegemise paratamatuse kohta käesoleval eelarveaastal;
1) andmed vahendite kasutamise kohta, mille täiendamist taotletakse, samuti andmed lisatulude ja säästu kohta, millega lisakulud kaetakse.
(5) Iga eelarvet puudutava ettepaneku läbivaatamisel volikogus, mis ei tule valitsuse poolt, tuleb ära kuulata valitsuse arvamus.
(6) Riigieelarvest ja teistest allikatest eelarveaasta jooksul sihtotstarbeliselt laekunud eraldistest teavitatakse volikogu. Need laekumised ja nende vastavad kulud lisatakse eelarvesse lisaeelarvega.
§ 56. Eelarve täitmine
(2) Eelarve täitmise jälgimiseks väljastab vallavalitsuse pearaamatupidaja hallatava asutuse juhi nõudel eelarve täitmise aruande iga kuu kohta. Valitsus arutab üks kord kvartalis oma istungil eelarve täitmist.
(4) Eelarve eelnõu, vastuvõetud eelarve, eelarve muudatused ja lisaeelarved ning majandusaasta aruanne avalikustatakse § 43 lõikes 3 ettenähtud korras.
(5) Töötasufondi kokkuhoiu korral on allasutuste juhtidel on õigus määrata kokkuhoitud summa lisatasudeks.
§ 57 Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud assigneeringute sulgemine
(6) Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud assigneeringute sulgemise otsustab volikogu.
(7) Eelarveaastal sulgemata jäetud assigneeringuid on lubatud kasutada järgmise eelarveaasta lõpuni otstarbeks, milleks need olid määratud eelneva aasta eelarves.
§ 57'. Reservfond.
(8) Reservfondi käsutab valitsus eelarves ettenägemata kulude katmiseks ja tulude alalaekumise korral. Ettenägemata kuludeks loetakse kulud, mille katmiseks ei olnud võimalik esitada taotlust enne eelarve vastuvõtmist.
(9) Taotlus ettenägematute kulude katmiseks reservfondist esitatakse valitsusele.
(10) Taotlusele lisatakse vastava valdkonna juhi kirjalik seisukoht. Valitsusel on õigus jätta taotlus rahuldamata, rahuldada see osaliselt või täielikult.
(11) Valitsus otsustab reservfondist raha eraldamise oma istungil ning vormistab selle korraldusega.
(12) Reservfondist eraldatud summade kulutamise kohta annab valitsus volikogule informatsiooni.
17. peatükk VALLA PÕHIMÄÄRUSE VASTUVÕTMINE JA MUUTMINE
§ 57. Valla põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
(2) Põhimäärus ja selle muutmise määruse eelnõu peavad vallavolikogu istungitel läbima kaks lugemist. Põhimäärus ja selle muutmise määrus kehtestatakse vallavolikogu koosseisu häälteenamusega.
(3) Põhimäärus ja selle muutmise määrus avalikustatakse ja jõustub vastavalt käesolevas põhimääruses sätestatud korrale.
§ 58. Määruste kehtetuks tunnistamine
(1) Tunnistatakse kehtetuks Järvakandi Vallavolikogu. 30.jaanuari 2003.a määrus nr 1“Järvakandi valla põhimääruse uue redaktsiooni kinnitamine”.
(2) Tunnistada kehtetuks Järvakandi Vallavolikogu 03. märtsi 1999.a määrus nr 2 “Järvakandi valla sümbolid ja nende kasutamise kord”.
(3) Tunnistada kehtetuks Järvakandi Alevivolikogu 30.novembri 1998.a määrus nr 12 “Järvakandi alevi eelarve koostamise, kasutamise, muutmise ja täitmise korra kehtestamine”.
(4) Tunnistada kehtetuks Järvakandi Vallavolikogu 30. novembri 1999.a otsus nr 44 “Volituste andmine vallavanemale”.
(5) Tunnistada kehtetuks Järvakandi Vallavolikogu 21. juuni 1999.a määrus nr 7 “Järvakandi valla esindamise korra kinnitamine”.
Määrus jõustub 01. jaanuaril 2007. aastal.
Lisa 1 Valla vapp ja lipp
Lisa 2 Valla aumärgid


text:
Ettevõtja või kurjategija? - Raamatupidaja
Ettevõtja või kurjategija?
30. november 2015 11:12
Advokaadibüroo Glikman & Alvin Partnerid maksu- ja tolliõiguse valdkonna juht...
Selline küsimus võib tekkida, kui vaadata viimasel ajal suurt käsitlust saanud temaatikat. Diskuteeritakse hoogsalt teemal, mille osas tegi Riigikohus äsja kaks lahendit. Advokaadibüroo Glikman & Alvin Partnerid maksu- ja tolliõiguse valdkonna juht Priit Raudsepp vaatleb, mida huvitavat OÜde maksustamise kohtulahenditest leiab.
Viidatud kohtulahenditeks on Riigikohtu halduskolleegiumi 11.09.2015 ning 06.10.2015 kohtuotsused asjades AS Sirowa Tallinn (3-3-1-25-15) ning Bauhof Group AS (3-3-1-12-15). Siinkohal tasub meenutada, et juba kevadel tuli esimene nö OÜ-tamise kohtulahend (3-2-1-82-14). Kirjutasin sellest MaksuMaksja juuni/juuli numbris. Toona oli tegu tsiviilasjaga, mida arutas Riigikohtu üldkogu. Taustana olgu selgitatud, et ka neljas vaidlus võib jõuda Riigikohtusse, kui kassatsioonkaebus menetlusse võetakse.
Kuigi enam ei vaja ilmselt selgitamist, teen seda kindluse mõttes siiski. „OÜ-tamise“ all peeti nende kohtuasjade kontekstis silmas olukorda, kus üldjuhul ühemeheühing osutab teisele ühingule näiteks konsultatsiooniteenuseid, mida maksuhaldur aga tõlgendab töösuhtena ning nõuab seetõttu teenuse saajalt (tööandjalt) tööjõumaksude tasumist. Viimase aja uudistes ja arvamuslugudes on aga hakatud „OÜ-tamise“ mõistet kasutama laiemas tähenduses ning püütud halba valgusse asetada ka iseseisvalt tegutsevaid väikeettevõtjaid sellest eest, et nad ei maksa osaühingust endale justkui piisavalt palju palka, vaid võtavad hoopis dividende või jätavad kasumi osaühingusse.
Sirowa lahend (3-3-1-25-15)
Kohtuotsuse põhjendav osa on küllaltki põgus ning viitab arusaadavalt kevadisele lahendile. Kohus selgitas taas maksuõiguses kehtivat majanduslikust sisust lähtumise põhimõtet. See tähendab, et tehingu vorm ei ole määrav ning maksustamisel saab lähtuda tehingu sisust.
Näib, et Sirowa asjas sai määravaks kohtu hinnang, „[…] et lepingupooled jätkasid varem kehtinud töölepingutest tulenevate kohustuste täitmist.“ (Riigikohtu otsuse p 11). Vastava järelduse tegemisel on Riigikohus tuginenud maksuhalduri ning madalama astme kohtute tuvastatule. Seetõttu ei ava Riigikohtu otsus detailseid tagamaid, mida tuleb analüüsida ja millest lähtuda hinnangu andmisel, kas jätkati varasemate töölepingute kohustuste täitmist.
Kohus analüüsis ka maksumääramise metoodikat – kas väljamakstud teenustasud (v.a käibemaks) tuleb lugeda bruto- või netotasuks. Kohus nõustus maksuhalduriga, et tegemist on netotasudega. Netosummaks lugemine tähendab olulisemat suuremat maksusummat, kui brutosummaks lugemise korral.
Kohus andis ka vihje, mil juhul oleks saanud maksukohustust vähendada, s.o väljamakse tegija ehk teenuse saaja poolt tasumisele kuuluvate tööjõumaksude vähendamine. Üheks võimaluseks on teenuseosutaja poolt saadud teenustasude osaline tagastamine. Näiteks kui teenustasu suuruseks arvutati töötaja varasem töötasu koos sotsiaalmaksuga ning töötaja on nõus sotsiaalmaksu osa tööandjale tagastama, siis saaks maksuhaldur määrata tööandjale maksud väiksemalt baasilt.
Samuti analüüsis kohus maksumaksja seisukohta, et teatud väljamaksed ei kuulu tööjõumaksudega maksustamisele ka ümberkvalifitseerimise korral. Nendeks on näiteks lähetuskulude hüvitamine, töövahendite soetamine jne. Paraku leidis Riigikohus, et vastavad seisukohad ei ole piisavad maksuotsuse osaliseks tühistamiseks ning sellest tulenevalt määratud maksusumma vähendamiseks: „Kolleegium selgitab, et maksukohustust vähendavad asjaolud peavad sel juhul olema maksumenetluse käigus tõendatud. Töölähetuste vormistamine ja lähetuskulude hüvitamine peab vastama TuMS § 13 lg 3 p 1 alusel välja antud Vabariigi Valitsuse 25.06.2009 määruse nr 110 nõuetele. Lähetuse toimumist ja lähetuses kantud kulusid tõendavad dokumendid tuleb maksuhaldurile esitada haldusmenetluse käigus.“ (otsuse p 13).
Kirjeldatud lahendus võib tekitada mitmeid küsimusi. Kas maksumaksjalt (s.o teenuse saaja) on mõistlik oodata maksumenetluse käigus töölähetust kinnitavate tõendite esitamist olukorras, kus tema on veendunud, et sai teenust ning ei olnud tööandja. Kas see ei too mitte kaasa olukorda, kus oma õiguste eest seismiseks peab maksumaksja juba maksumenetluse käigus käed üles tõstma ning hakkama looma ja esitama maksuameti tööversiooni kinnitavaid tõendeid? Kasutan sõna „looma“ põhjusel, et teenuse saajal ei ole lähetust kinnitavaid dokumente vormistatud – need on vormistatud teenuse osutaja poolt.
Riigikohus viitas võimalusele muuta maksuotsust ka pärast jõustunud kohtuotsust (MKS § 102 lg 1). Nimelt on maksuotsuse muutmine võimalik juhul, kui uue asjaolu või tõendi hilisem teatavakssaamine ei olnud põhjustatud maksukohustuslase tahtlusest või hooletusest. Praktikas tuleb sellisesse muutmisse suhtuda teatud mõõdukusega. Seda põhjusel, et maksuhaldur on viidanud „OÜ-tamise“ kaasustes MKS § 102 lg 1 mittekohaldatavusele – tõendi hilisem esitamine võib olla põhjustatud tahtlusest või hooletusest.
Bauhofi lahend (3-3-1-12-15)
Bauhofi lahendis on toodud mitmeid täiendavaid selgitusi „OÜ-tamise“ kohta. Erinevalt Sirowa lahendist selgitas Riigikohus Bauhofi asjas täpsemalt, millele tuginedes pidas ta ümberkvalifitseerimist õigustatuks. Arvesse võetud kriteeriumid olid muuhulgas järgmised (otsuse p 17):
Ettevõtjad oleksid soovinud, et ka kolmas punkt oleks detailsemalt lahti selgitatud. Oleks äärmiselt tervitatav, et Riigikohus teeks seda artikli alguses viidatud neljandas kaasuses.
On äärmiselt positiivne, et Riigikohus kordas kevadises lahendis toodut ning selgitas täiendavalt, millal on juhtimis- või konsultatsiooniteenuste osutamine äriühingu kaudu iseenesest võimalik. Teenuse osutamine on võimalik nt järgmistel juhtudel (otsuse p 18):
Tahtlus saada maksueelis
Tehingute ümberkvalifitseerimine on võimalik vaid juhul, kui tehingutele on antud tahtlikult vale vorm ning see tahtlus on olnud suunatud maksueelise saamisele. Seejuures ei saa samastada nimetatud tahtlust tahtlusega, mis on suunatud tehingu tegemisele. Teisisõnu, tehingu tegemisele suunatud tahtluse ning maksueelise saamise tahtluse vahele ei saa kirjutada võrdusmärki.
Maksueelis saab seisneda tööjõumaksudelt, ennekõike sotsiaalmaksult, kokkuhoidmises. Samas selgitas Riigikohus erinevalt ringkonnakohtust, et vaidlusaluste tehingutega ei saadud käibemaksueelist.
Kahjuks ei analüüsinud Riigikohus, millele tuginedes on tahtlus, s.o tahtlus saada maksueelis, tuvastatud. See detail on seda olulisem, et toona ning ka täna on raske piiri tõmmata seadusliku maksuplaneerimise ning OÜ-tamise vahele. Riigikohus viitas üksnes makshalduri ning ringkonnakohtu seisukohtadele. Ka selle punkti osas oleks tervitatav, kui Riigikohus annaks järgmises kaasuses detailsemad juhised.
Topeltmaksustamise probleem
Sarnaselt Luterma ning Sirowa lahendiga selgitas Riigikohus võimalusi topeltmaksustamise vältimiseks. Nimelt on OÜ-del ning ümberkvalifitseerimise tagajärjel töötajaks (või juhtorgani liikmeks) muutunud isikutel märkimisväärsed võimalused oma maksukohustust vähendada.
Tasub teada, et maksuhaldur on kohtulahendite pinnalt koostanud juhendi.[1] Maksuhaldur on koostanud ettevõtjatest ka valiku, kelle puhul peab võimalikuks „OÜ-tamise“ riski, ning erinevalt tavapärasest hakanud neid telefonitsi sellest teavitama.
Ühtlasi tasub teada, et MTA juhendi kuuenda punktiga seonduvalt (nt vabakutseliste poolt endale osaühingust töötasu maksmine või selle tegemata jätmine) on asunud juhendit koostama Rahandusministeerium. Meenutuseks, et vastava juhendita ei ole OÜ-de poolt makstavaid dividendi võimalik töötasuks ümber kvalifitseerida.[2]
Kaks viimast OÜ-tamise lahendit andsid konkreetsetes kaasustes võidu maksuhaldurile. Neist ei saa aga teha üldistavat järeldust, et kõikidelt teenuslepingutelt tuleb tasuda tööjõumaksud. Vastupidisele on üheselt viidanud ja seda selgitanud ka Riigikohus oma viimases lahendis. Seetõttu on soovitatav teenuslepingutesse suhtuda täie kainusega ning nendega kaasnevad riskid kaardistada. Alles seejärel on võimalik teha teadlik otsus, kuidas edasi minna.
Põhimõttelisemad muutused
Kuigi siin käsitletud kohtulahendid, eriti viimane, on toonud „OÜ-tamise“ temaatikasse märgatavalt selgust, on endiselt mitmeid detaile, mille osas on täiendavad selgitused teretulnud.
Samas sõltumata juhistest ja juhenditest peaks seadusandja kaaluma, kuidas probleemistik terviklikult ära lahendada. Näiteks tasub kaaluda sotsiaalmaksu miinimumi ning (mõistliku) maksimumi
[1] http://www.emta.ee/index.php?id=37591. 26.10.2015
[2] Vt Tallinna Ringkonnakohtu 04.03.2009 otsus 3-08-364 (Wasp Project OÜ).
Priit Raudsepp, advokaadibüroo Glikman & Alvin Partnerid maksu- ja tolliõiguse valdkonna juht ja vandeadvokaat
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2015/11/30/ettevotja-voi-kurjategija

matches:
Riigikohus
Kohus
Riigikohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
§ 13
Riigikohus
§ 102
§ 102
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus


Loosung aprill 2019
Kalender aprill
1. aprill Rõõmustage koos Jeruusalemmaga kõik, kes Teda armastate! Js 66:10 Ps 15;5Ms 8:2-10;1Ms 21:14-20
2. aprill Tuleta meelde kogu teekonda, mida Issand, su Jumal, sind on lasknud käia, et sind alandada, et sind proovile panna, et teada saada, mis on su südames: kas sa pead Tema käske või mitte! 5Ms 8:2 Ps 38:2-5,10,16-23;4Ms 20:1-13;Js 41:17-20
3. aprill Kõik sõid sama vaimulikku rooga ja kõik jõid sama vaimulikku jooki, sest nad jõid vaimulikust kaljust, mis saatis neid; see kalju oli aga Kristus. 1Kr 10:3-4 Ps 94:3-15;Mk 8:1-10;2Ms 16:2-8
4. aprill Kõikide silmad ootavad Sind ja Sina annad neile nende roa omal ajal; Sina avad oma käe ja täidad kõik, mis elab, hea meelega. Ps 145:15-16 Ps 141:1-5,8;5Ms 24:19-22;Ps 104:27-30
5. aprill Õnnis on inimene, kelle tugevus on Sinus, kelle mõttes on pühad teekonnad. Nutuorust läbi käies teevad nad selle allikate maaks; ka varajane vihm katab neid õnnistusega. Ps 84:6-7 Ps 31:10-18a;Jh 12:24;Ps 107:1-9
6. aprill Tema alandas sind ja laskis sind nälgida, ja ta söötis sind mannaga, mida ei tundnud sina ega su vanemad, et teha sulle teatavaks, et inimene ei ela üksnes leivast, vaid inimene elab kõigest, mis lähtub Issanda suust. 5Ms 8:3 Ps 42:7-12;Ne 9:15-21;
Õhtul: Ps 86:12-17;Mt 20:17-19
7. aprill Ülempreester Kaifas ütles Jeesuse kohta: "Teile on parem, et üks inimene sureb rahva eest, kui et kogu rahvas hukkub." Jh 11:50
Paastuaja 5. pühapäev Judica Kannatuse pühapäev Inimese Poeg ei ole tulnud, et lasta ennast teenida, vaid et ise teenida ja anda oma elu lunaks paljude eest! Mt 20:28 KLPR 75 Ps 43:1-5;1Ms 22:1-13;Hb 9:11-15;Jh 11:47-53 Jumal, Sina tõid oma Poja ohvriks maailma patu eest. Aita meil Tema kannatust meeles kanda ja Tema lunastustöö varal elada. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: 1Mak 2:29-38
Õhtul: Ps 86:12-17;Ap 3:17-20
8. aprill Mõista mulle õigust, oh Jumal, ja aja mu asja halastamatu rahva vastu! Ps 43:1 Ps 120;Hb 5:1-6;Rm 3:23-26
9. aprill Issanda ingel ütles Aabrahamile: "Ära pane kätt poisi külge ja ära tee temale midagi, sest nüüd ma tean, et sa kardad Jumalat ega keela mulle oma ainsat poega!" 1Ms 22:12 Ps 109:1-5,21-31;3Ms 4:13-21;Hb 9:15-22
10. aprill Kristus ohverdas igavese Vaimu läbi iseenese laitmatuna Jumalale, puhastab meie südametunnistuse surnud tegudest teenima elavat Jumalat. Hb 9:14 Ps 35:1,7,9-18;3Ms 16:1-2,6-10,20-22a;Hb 10:1,11-18
11. aprill Kisu mind ära, Issand, mu vaenlaste käest; Sinu kaitse alla ma kipun! Ps 143:9 Ps 11:1-5,7;1Kr 2:1-5;Ii 17:6-16
12. aprill Sina oled mu Jumal, mu tugev kaitse. Mispärast Sa tõukasid mu ära? Miks ma pean ikka kurvalt käima oma vaenlase surve all? Ps 43:2 Ps 35:19-28;Jr 11:18-20;Nl 3:1-20
13. aprill Miks sa oled nii rõhutud, mu hing, ja nii rahutu mu sees? Oota Jumalat, sest ma tahan Teda veel tänada, oma abi ja oma Jumalat! Ps 43:5 Ps 129;Ef 1:7-10;
14. aprill Jeesus ütles: "Tund on tulnud, et Inimese Poeg kirgastataks. Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, kui nisuiva ei lange maasse ega sure, siis see jääb üksi, aga kui see sureb, siis see kannab palju vilja." Jh 12:23-24
Palmipuudepüha Palmarum Aukuninga alandustee Nõnda peab ülendatama Inimese Poeg, et igaühel, kes usub, oleks Temas igavene elu. Jh 3:14b,15 KLPR 77 Ps 22:2-6 või Ps 118:25-29;Js 50:4-10 või Sk 9:9-10;Fl 2:5-11;Jh 12:12-24 Issand Jeesus, meie Päästja. Inimesed tervitasid pidulikult Sinu saabumist Jeruusalemma, kuid jätsid siis Sind üksi kannatama. Anna meile julgust ja vaprust järgida Sind ka raskuste ja ebaõnnestumiste hetkedel. Kuule meid, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 86:12-17;Jh 17:1-5
15. aprill Ta alandas iseennast, saades kuulekaks surmani, pealegi ristisurmani. Fl 2:8 või Kristus kannatas teie eest, jättes teile eeskuju, et te käiksite Tema jälgedes. 1Pt 2:21 Ps 120;Mk 14:32-52;
Suure Nädala Esmaspäev Jeesus Ketsemanis KLPR 68 Ps 102:2-10;Jr 18:19-20;1Pt 2:21-24;Lk 22:39-62 Issand Jeesus Kristus, Sina läksid oma jüngritega Ketsemani aeda, kus Sa kurvastuses ja ahastuses palvetasid. Me palume Sinu kannatuse ja surmavõitluse pärast, aita meidki, kui me valvame ja palvetame, et me ei satuks kiusatusse. Sinule olgu ülistus ja au nüüd ja igavesti.
16. aprill Vaata, mu sulane talitab targasti, Teda ülistatakse ning ülendatakse ja Ta saab väga kõrgeks. Nagu paljud kohkusid Tema pärast - nõnda rikutud, ebainimlik oli Ta välimus ja Ta kuju ei olnud inimlaste taoline. Js 52:13-14 või Jah, sõna ristist on narrus neile, kes hukkuvad, aga meile, kes päästetakse, on see Jumala vägi. 1Kr 1:18 Ps 109:1-5, 21-31;Mk 14:53-15:5;
Suure Nädala Teisipäev Jeesus kohtu ees KLPR 92 Ps 69:2-5 (7-10);Js 52:13-15;1Kr 1:18-19;Lk 22:63 - 23:12 Issand Jeesus, Sind, meie Päästjat, häbistati ja rahvas naeris Sinu üle. Nagu tall, keda viiakse tappa, vaikisid Sa oma kohtumõistjate ees. Anna meile julgust tunnistada Sind elava Jumala Pojaks ning kingi julgust järgneda Sinule ka siis, kui meie tee läheb läbi kahtluste, pettumuste ja hirmu pimeduse. Kuule meid, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
17. aprill Jumal teeb nähtavaks oma armastuse meie vastu sellega, et Kristus suri meie eest, kui me olime alles patused. Rm 5:8 Ps 35:1,7,9-18;Mk 15:6-20;
Suure Nädala Kolmapäev Jeesus mõistetakse surma KLPR 78 Ps 69:17-23(30-34);Js 49:1-6;Rm 5:6-11;Lk 23:13-31 Issand Jeesus Kristus, me täname ja austame Sind selle eest, et Sa oled käinud kannatusteed ja oled oma surmaga avanud meile tee Isa juurde. Nüüd võime meie käia oma surmateed lootuses võita Sinu armu toel kiusatused ja kannatused ning minna Sinu jälgedes läbi surma kitsa värava ülestõusmisse, kus näeme Sinu kirkust. Kuule meid, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
18. aprill Jeesus võttis leiva, tänas ja murdis ja andis apostlitele, öeldes: "See on minu ihu, mis teie eest antakse. Seda tehke minu mälestuseks!? Lk 22:19 Ps 11:1-5,7;Mk 14:12-16;Mk 14:17-31
Suur Neljapäev Püha armulaud Tema on mälestuse seadnud oma imetegudele. Halastaja ja armuline on Issand. Ps 111:4 KLPR 89 Ps 111:2-5;Js 25:6-10;Ap 2:42-47;Lk 22:14-22 Issand Jeesus Kristus, toida meid eluleivaga ja anna meile juua õnnistuse karikast pühal armulaual, mille Sa oled meie jaoks seadnud. Liida meid selle sakramendi kaudu üha täielikumalt Sinu osadusse ja aita kasvada Sinule meelepärases pühitsetud elus. Luba meid kord taevasesse lauda Sinu juurde, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
19. aprill Jeesus hüüdis valju häälega: "Isa, Sinu kätte ma annan oma vaimu!? Seda öeldes heitis Ta hinge. Lk 23:46 Ps 35:19-28;Nl 3:34-50;Mk 15:42-47
Suur Reede Jumala Tall Nõnda on Jumal maailma armastanud, et Ta oma ainusündinud Poja on andnud, et ükski, kes Temasse usub, ei hukkuks, vaid et tal oleks igavene elu. Jh 3:16 KLPR 94 Ps 22:7-20;Js 53;Hb 5:7-10;Lk 23:32-46 või Jh 18:1-19:42 Issand Jeesus Kristus, Sa Kõigekõrgema Poeg, tänu olgu Sulle igavesti, et Sa oled saanud meie Päästjaks ja Õnnistegijaks. Aita meil Sinu valatud vere läbi pattudest puhastatuna ja Sinu ristisurma läbi igavesest surmast päästetuna osa saada Sinu taevariigi rõõmust, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
Philipp Melanchthon, kiriku õpetaja ja reformaator († 1560) Ef 3:8-12
20. aprill Ma tean, et mu Lunastaja elab, ja Tema jääb viimsena põrmu peale seisma. Ii 19:25 või Kristus kannatas pattude pärast üheainsa korra, õige ülekohtuste eest, et Ta teid juhiks Jumala juurde. 1Pt 3:18 Ps 129;Hb 9:24-28;Mt 12:38-42 või Nl 3:51-63
Vaikne Laupäev Jeesus on hauas KLPR 99 12Ii 19:25-27 või 1Pt 3:18-22;Mt 27:62-66 või Kõigeväeline igavene Jumal, Sinu ainusündinud Poeg on läinud alla surmavalda ja auliselt surnuist ül;
21. aprill Tuletage meelde, mida Ta teile rääkis juba Galileas, öeldes, et Inimese Poeg peab antama patuste inimeste kätte ja risti löödama ja kolmandal päeval üles tõusma. Lk 24:6-7 Ps 18:2,8-17;
Kristuse ülestõusmise püha ehk 1. ülestõusmispüha Kristus on surnuist üles tõusnud! Kristus ütleb: Ma olin surnud, ning ennäe, ma elan igavesest ajast igavesti ning minu käes on surma ja surmavalla võtmed! Ilm 1:18 KLPR 102 Ps 118:15-24;Ho 6:1-3;1Kr 15:1-8(9-10)11;Lk 24:1-12 Kõigeväeline, igavene Jumal, Sa oled [tänasel päeval] oma Poja läbi võitnud surma ja avanud meile ligipääsu igavesele elule. Seepärast pühitseme rõõmuga Tema ülestõusmise püha. Loo meid oma Vaimu väega uueks, et ka meie ärkaksime elule ja käiksime ülestõusmise valguses. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Anselm, Canterbury piiskop, kiriku õpetaja († 1109) Trk 9:13-18 Rm 5:8-11
22. aprill Issand on tõesti üles äratatud! Lk 24:34
2. ülestõusmispüha Kohtumine Ülestõusnuga KLPR 110 Ps 16:8-11;Jn 2;Ap 10:34-43;Lk 24:13-35 Püha Jumal, me täname Sind, et ülestõusnud Issand on omadele ilmunud. Ava meie südamed, et meiegi tunneksime Ta ära, kui Ta meie juurde tuleb. Anna meile valmisolekut ja jõudu, et võiksime alati ja kõikjal olla Tema ülestõusmise tunnistajateks. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
23. aprill Meie kuulutame teile rõõmusõnumit isadele antud tõotusest, et Jumal Jeesust üles äratades on täielikult täitnud tõotuse nende lastele, meile. Ap 13:32-33 või Teie olete nende asjade tunnistajad. Lk 24:48 Ps 9:2-12;1Kr 15:20-28;
Jüri (Georgios), märter Kappadookias († 4. saj), jüripäev Ps 126 Jr 11:18–20 2Tm 2:3–13 Jh 15:18–21
24. aprill Jeesus tuli ja võttis leiva ja andis neile, ja samuti kala. See oli Jeesusel juba kolmas kord jüngritele ilmuda pärast surnuist ülestõusmist. Jh 21:13-14 või Jumal on Jeesuse Naatsaretlase üles äratanud, päästes Ta surmavaludest, seepärast et surmal ei olnud väge Teda pidada oma võimuses. Ap 2:24 Ps 118:1-14;1Kr 15:35-49;
† 2018 Andres Taul, E.E.L.K. peapiiskop 2007–2010, EELK piiskop 2010–2017
25. aprill Jeesus ütle jüngritele: "Minge kõike maailma, kuulutage evangeeliumi kogu loodule!" Mk 16:15 Ps 114;1Kr 15:50-57;
Evangelist Markuse päev ehk markusepäev Ps 1:1-3 Õp 15:28–33 (või Õp 3:1–6) Ap 15:35-41 Mk 13:5-13 (või Mk 1:1-4,14-15) Issand, meie Jumal, ela oma Vaimuga meie keskel ja valgusta oma Kirikut rõõmusõnumiga, mida evangelist Markus kuulutab, et me õndsaks saaksime. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
26. aprill Palju oled Sina, Issand, mu Jumal, teinud imetegusid ja mõelnud mõtteid meie kohta; ei ole kedagi Sinu sarnast. Ps 40:6 Ps 116:10-19;Ap 5:17-21,27-33;
27. aprill Varem te olite pimedus, nüüd aga olete valgus Issandas. Käige nagu valguse lapsed. Ef 5:8 või Jeesus ütleb: "Minule on antud kõik meelevald taevas ja maa peal." Mt 28:18 Ps 29;2Tm 2:8-13;
28. aprill Siis said jüngrid rõõmsaks Issandat nähes. Jeesus ütles nüüd neile taas: "Rahu teile! Nõnda nagu Isa on läkitanud minu, nõnda saadan ka mina teid.? Jh 20:20-21
Ülestõusmisaja 2. pühapäev Quasimodogeniti; Dominica in albis Ülestõusnu tunnistajad Kiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist. 1Pt 1:3 KLPR 111 Ps 116:1-9;Js 43:10-12;1Jh 5:4-12;Jh 20:19-31 Issand Jumal, Sina äratasid oma Poja surnuist ja lasid paljudel tunnistada Tema ülestõusmist. Aita meil usus vastu võtta nende tunnistus ja ava meie silmad nägema, kuidas Päästja veelgi tuleb meie juurde sõnas ja sakramendis, meile rahu kuulutades. Vabasta meid kõhklusest ja kinnita meie usku, nii et me ikka tunnistame Jeesust kui oma Jumalat ja Issandat, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 18:2,8-17;Kl 2:12-15 või 1Mak 2:52-61
29. aprill Nagu äsjasündinud lapsed igatsege vaimulikku selget piima, et te selle varal kasvaksite pääste poole. 1Pt 2:2 Ps 136:1,11-17,21-26;Mk 1:16-20;Ap 4:32-33
Katariina Sienast, kiriku õpetaja († 1380) Õp 8:1,6-11 Ef 4:1-3
30. aprill Mina, mina olen Issand, ei ole muud päästjat kui mina. Js 43:11 Ps 9:2-12;Ii 42:7-17;Hb 2:1-4


Peaprokurör Norman Aas
Seaduseandja tunnistatud näiteks inimeste tapmise või Peaprokurör Norman Aas täideviimist (KarS § 120), sotsiaalse
tekitamisega ähvardamine, kui on alust karta Kuriteoks on seaduseandja poolt tunnistatud näiteks inimeste tapmise või tervisekahjustuse tekitamisega ähvardamine, kui on alust karta sellise ähvarduse täideviimist (KarS § 120), sotsiaalse vaenu õhutamine, kui se Peaprokurör Norman Aas Kuriteoks on seaduseandja poolt tunnistatud näiteks inimeste tapmise või tervisekahjustuse tekitamisega ähvardamine, kui on alust karta sellise ähvarduse täideviimist (KarS § 120), sotsiaalse vaenu õhutamine, kui sellega kaasneb oluline kahju (KarS § 151 lg 2), samuti on kuritegudeks tunnistatud alaealise seksuaal
Peaprokurör Norman Aas Arlandiina reedel, 2. märtsil 2007., kell 17:33:43 Peaprokurör Norman Aas Kuriteoks on seaduseandja poolt tunnistatud näiteks inimeste tapmise või tervisekahjustuse tekitamisega ähvardamine, kui on alust karta sellise ähvarduse täideviimist (KarS § 120), sotsiaalse vaenu õhutamine, kui sellega kaasneb oluline kahju (KarS § 151 lg 2), samuti on kuritegudeks tunnistatud alaealise seksuaalselt ärakasutav tegevus internetis (KarS §-d 178-179). Selliste tegude teatavaks saamisel viiakse loomulikult prokuratuuri juhtimisel läbi kriminaalmenetlus. Lisaks võib teatud tegevus internetis vastata ka mõnele väärteole (nt sotsiaalse vaenu õhutamine — KarS § 151 lg 1, avaliku korra rikkumine - § 262), väärtegude menetlemine ei kuulu aga prokuratuuri pädevusse, selle eest vastutab politsei. Laim ja solvamine Eestis alates karistusseadustiku jõustumisest 01.09.2002 enam kriminaliseeritud ei ole, selle eest saavad isikud ennast omal initsiatiivil kaitsta tsiviilkohtupidamise korras. Seaduseandja tunnistatud näiteks inimeste tapmise või Peaprokurör Norman Aas täideviimist (KarS § 120), sotsiaalse Samast žanrist Arlandiina: Õiguskantsler Allar Jõks, Põhiseaduse § 44 lõige 1 tagab üldise teabevabaduse ning põhiseadu.. [3000] euudised: Inimene vs masin või inimene ja masin, Üks viimaste aastate kõige käega katsutavamaid valdkond.. [43] Eelmine Järgmine Arlandiina: Õiguskantsler Allar Jõks, Põhiseaduse § 44 lõige 1 tagab üldise teabevabaduse ning põhiseadu.. [3000]
Arlandiina reedel, 2. märtsil 2007., kell 17:33:43
Kuriteoks on seaduseandja poolt tunnistatud näiteks inimeste tapmise või tervisekahjustuse tekitamisega ähvardamine, kui on alust karta sellise ähvarduse täideviimist (KarS § 120), sotsiaalse vaenu õhutamine, kui sellega kaasneb oluline kahju (KarS § 151 lg 2), samuti on kuritegudeks tunnistatud alaealise seksuaalselt ärakasutav tegevus internetis (KarS §-d 178-179).
Selliste tegude teatavaks saamisel viiakse loomulikult prokuratuuri juhtimisel läbi kriminaalmenetlus.
Lisaks võib teatud tegevus internetis vastata ka mõnele väärteole (nt sotsiaalse vaenu õhutamine — KarS § 151 lg 1, avaliku korra rikkumine - § 262), väärtegude menetlemine ei kuulu aga prokuratuuri pädevusse, selle eest vastutab politsei.
Laim ja solvamine Eestis alates karistusseadustiku jõustumisest 01.09.2002 enam kriminaliseeritud ei ole, selle eest saavad isikud ennast omal initsiatiivil kaitsta tsiviilkohtupidamise korras.
Arlandiina: Õiguskantsler Allar Jõks, Põhiseaduse § 44 lõige 1 tagab üldise teabevabaduse ning põhiseadu.. [3000]
Arlandiina: Netikommentaatori vastutus, Eestis ei ole seadusandja internetti ja sellega seonduvat tegev.. [2816]
Neljapäev, 21. juuni 2018., kell 11:19 - parim aeg päevast
[3715] Blogi


text:
Mõni sõna riigilõivudest - Raamatupidaja
Mõni sõna riigilõivudest
09. detsember 2009 09:45
Nagu on üldiselt teada, muutis Riigikogu käesoleva aasta alguses riigilõivuseadust ning tõstis oluliselt tsiviilkohtumenetluses esitatavatelt nõuetelt tasutavaid riigilõive.
Vahetult pärast seda on riigilõivude tõstmist meedias aktiivselt kritiseeritud ning avaldatud kahtlust, kas uued riigilõivumäärad ei ole mitte saanud takistuseks põhiseaduse § 15 lg 1 ette nähtud põhiõiguse tõhusale õiguskaitsele teostamisele. Peaaegu täielikult on avalikkuse tähelepanuta jäänud aga asjaolu, et käesoleva aasta suvel 17. juulil tegi Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium otsuse asjas nr 3-4-1-6-09, milles analüüsis riigilõivude õigusliku reguleerimisega seotud probleeme.
Nimetatud lahendi aluseks oli kaebus, milles vaidlustati halduskohtumenetluses esitatavate määruskaebuste lõivustamist 200 kroonise riigilõivuga. Riigikohus jättis lõppastmes kaebuse küll rahuldamata põhjendusel, et riigilõivu suurus ei ole ebaproportsionaalselt suur, kuid tõstatas huvitavaid küsimusi, millistele tingimustele peab riigilõiv vastama, et ta oleks tõhusa õiguskaitse ja kohtusse pöördumise põhimõttega kooskõlas.
Otsuses võttis Riigikohus selge seisukoha, et kuna põhiseadusest tulenev õigus tõhusale õiguskaitsele on seadusereservatsioonita põhiõigus, saab selle piiramise õigustusena arvestada üksnes teisi põhiõigusi või põhiseaduslikke väärtusi. Lihtsustatult tähendab see, et mingit õigust saab piirata ainult siis kui piirangu põhjuseks on teine õigus. Nagu riigilõivude tõstmisel nenditi, ei ole õigus tõhusale õiguskaitsele kindlasti absoluutne ning seda võib piirata muude põhiseaduslike väärtustega. Peamise argumendina toodi sealjuures välja vajadus tagada menetlusökonoomia, vältida kohtute ülekoormamist põhjendamatute ning pahatahtlike nõuetega ning muuta kohtumenetlus kulupõhiseks. Siinkohal tuleb märkida, et Riigikohus on ka korduvalt kinnitanud, et menetlusökonoomia on põhiseaduslikku järku õigusväärtus ning seetõttu täiesti põhjendatud kaalutlus riigilõivude kehtestamiseks.
Samas rõhutas Riigikohus ka vajadust selgitada kas kohtusse pöördumise riigilõivustamine on proportsionaalne menetlusökonoomia eesmärgiga, milleks tuleb omakorda kaaluda abinõu – riigilõivu – sobivust, vajalikkust ja mõõdukust ehk proportsionaalsust kitsamas mõttes.
Üldiselt tunnustatud definitsiooni järgi on sobiv abinõu, mis soodustab piirangu eesmärgi saavutamist. Seaduse eelnõu põhjenduste kohaselt oli piirangu eesmärgiks saavutada põhjendamatute vaidluste vähenemine ning selle kaudu kohtute töökoormuse normaalne tase. Põigates korraks Riigikohtu lahendist kõrvale, siis 2009.a. esimesel poolaastal saabus kohtutesse peaaegu 30% rohkem hagiavaldusi kui 2008.a. esimesel poolaastal. Ühtlasi jäi enam-vähem samaks ka nõuete rahuldamise või osalise rahuldamise protsent, olles ca 90% juures (www.kohus.ee/10925). Seega esialgu ei ole riigilõivude tõstmine vähemalt statistiliselt kuidagi menetlusökonoomia saavutamisele kaasa aidanud.
Riigikohus nõustus muu hulgas õiguskantsleri seisukohaga, et kohtusse pöördumise riigilõivude tõstmine kätkeb endas tõsist ohtu õiguskaitse kättesaadavusele ning teatud juhtudel ei tarvitse riigilõivu maksmise kohustus olla mõõdukas. See tähendab, et riigilõiv võib olla põhiseadusega vastuolus ka ainuüksi oma suurusest lähtuvalt.
Siinkohal tekib küsimus, kas riigilõivuseaduses tsiviilasjadele ette nähtud ülikõrged riigilõivud vastavad kriteeriumitele, mida Riigikohus enda otsuses välja tõi. Küsimus Eesti riigilõivude proportsionaalsusest tõusetub eriti teravalt võrdluses naaberriikidega. Tänasel hetkel on olukord selline, kus 100 000 krooni suuruse nõude esitamiseks tuleb maksta riigilõivu 10 000 krooni, mis on ca kaks korda rohkem kui Lätis, kolm korda rohkem kui Leedus, viis korda rohkem kui Soomes, kuus korda rohkem kui Venemaal ja lausa neliteist korda rohkem kui Rootsis.
Kõrgete riigilõivude ning nende tõstmise alusena on seadusandja toonud välja ka kaalutluse, et kohtumenetlus peaks ise katma enda kulud. Printsiibina kõlab see hästi, kuid ümbersõnastatult tähendab kulupõhine kohtumenetlus seda, et kõik kohtumenetlusega seotud kulud peavad riigilõivude tasumise kaudu kinni maksma vaidluse osapooled, kes ei ole alati suurärimehed vaid sageli tavalised palgatöötajad või väikeettevõtted. See omakorda tähendab, et kohtumenetlus muutub vaidluse pidajate jaoks oluliselt kallimaks ning on seetõttu takistuseks kohtusse pöördumisele ning enda õiguste kaitsele.
Ka õiguskirjanduses on leitud, et riigilõivu suurus ei pea olema ranges vastavuses tehtava toimingu kuludega ning lõivu suurus võib sõltuda toimingu eesmärgist ja tähendusest taotleja jaoks (Eesti Vabariigi põhiseaduse kommenteeritud väljaanne, koost. Erik-Juhan Truuväli, AS Juura, Tallinn 2002. aastal, lk 506). Seetõttu on raske lugeda kõrgete riigilõivudega kohtumenetluse kulude katmist põhimõtteks või õigushüveks, mis peaks õigustama kohtusse pöördumise õiguse ulatuslikku riivet. Ka eelviidatud Riigikohtu lahend ei ole lugenud kohtumenetluse kulupõhiseks muutmise vajadust riigilõivu kehtestamise või tõstmise legitiimseks aluseks, ehkki tuleb möönda, et Riigikohus ei ole otseselt öelnud ka vastupidist.
Eeltoodust lähtuvalt tuleb asuda seisukohale, et Eesti tsiviilkohtumenetluses kehtestatud riigilõivude suurus on Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi poolt väljendatud põhimõtetega – eelkõige proportsionaalsuse põhimõttega - kooskõlas ainult tinglikult. Riigilõivude kõrge tase ei taga kuidagi sellele omistatud eesmärki – pahatahtlike vaidluste välistamine – vaid on üsna üheselt mõeldud katma kohtumenetluse kulusid. Samas ei ole siiamaani tegemist kohtupraktika või õiguskirjanduse poolt tunnustatud huviga, mis õigustaks kohtumenetluse kättesaadavuse piiramist.
Seetõttu on allakirjutanu hinnangul vähemalt formaalselt riigilõive tõstetud ilma legitiimse eesmärgita ning ebaproportsionaalses ulatuses. Ka ei ole riigilõivumäärade alandamist ette näha lähitulevikus.
Tambet Laasik, Lemmi Kann
Kas riigilõivude määrasid ootab vähendamine? 4 08. detsember 2010 14:53
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2009/12/09/moni-sona-riigiloivudest

matches:
§ 15
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus


Haapsalu Kunstikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Haapsalu Kunstikooli põhimäärus
Haapsalu Kunstikooli põhimäärus - sisukord
§ 2 Kooli asukoht ja tegutsemise kohad
§ 7 Struktuur
§ 8 Õppeastmete ülesanded
§ 9 Õppekorralduse alused ja õppetöö korraldus
§ 10 Kooli vastuvõtmine, koolist väljaarvamine ning kooli lõpetamise tingimused ja kord
§ 11 Õppurite hindamine
3 ÕPPURITE JA KOOLITÖÖTAJATE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
§ 12 Õppuri õigused ja kohustused
§ 13 Koolitöötajate õigused ja kohustused
§ 15 Kooli õppenõukogu töökord
§ 16 Hoolekogu töökord
5 FINANTSEERIMISE, MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 17 Kooli finantseerimine
§ 20 Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
7 KOOLI PÕHIMÄÄRUSE KINNITAMISE JA MUUTMISE KORD
§ 21 Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine
RT IV, 06.12.2016, 36
Vastu võetud 25.05.2012 nr 57
RT IV, 05.06.2012, 5
25.11.2016 RT IV, 06.12.2016, 10 01.01.2017
Kooli nimetus on Haapsalu Kunstikool (edaspidi kool).
§ 2. Kooli asukoht ja tegutsemise kohad
Kool asub aadressil Jaani tn 2, 90523 Haapsalu, Lääne maakond.
[RT IV, 06.12.2016, 10 - jõust. 01.01.2017]
(1) Kool on Haapsalu linna munitsipaalasutus, mille asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Haapsalu Linnavolikogu.
(2) Kool on huvikoolina tegutsev kunstikool.
(1) Kooli tegevuse eesmärk:
Haapsalu Kunstikoolis pakutakse mitmekülgse arengu ning huvihariduse omandamise võimalusi kunsti valdkonnas, mille kaudu kujuneb õppijal valmisolek professionaalse kunstihariduse omandamiseks.
1) laste ja noorte võimete avastamine ja kavakindel arendamine, arvestades iga õppuri eripära, töövõimet ja tulevikusoove;
2) huvihariduse andmine kunsti õppekava alusel;
3) huvitegevuseks võimaluste loomine täiskasvanutele;
4) kool võib oma põhitegevuse kõrval korraldada kursusi, arendada näitusetegevust, tegeleda õppematerjalide kirjastamise ja õppevahendite valmistamisega, välja üürida ruume ja osutada teisi põhitegevusega seotud tasulisi teenuseid.
§ 7. Struktuur
(1) Kunstihariduse andmine toimub õppeastmete kaupa.
1) Eelkool: noorem aste – kunstiring; vanem aste – ettevalmistusklass;
2) Põhikool: noorem aste – I-II kursus; vanem aste – III-IV kursus;
3) Avatud stuudio: õpilastele; täiskasvanutele.
§ 8. Õppeastmete ülesanded
(1) Eelkooli ülesandeks on anda käelisi oskusi noorema kooliastme õpilastele, kes soovivad tegeleda kunstiga põhjalikumalt, kui üldhariduskooli õppekava seda võimaldab. Ettevalmistusklassis luuakse teadmistebaas, mis võimaldab jätkata õpinguid põhikooli nooremas astmes.
(2) Põhikooli ülesandeks on laste ja noorte loomevõimete avastamine ja kavakindel arendamine ning professionaalseks kunstiõppeks vajalike oskuste andmine.
(3) Avatud stuudio ülesandeks on anda võimalus koolis õppida ka neile kunstikooli lõpetanutele, kes soovivad ennast jätkuvalt kunstialal arendada või kelle eesmärgiks on edasiõppimine kõrgema astme kunstikoolis, samuti neile õpilastele, kes ei saa või ei soovi läbida õppekava täies mahus etteantud ajaga ja täiskasvanuile, kes soovivad ennast kunstialal täiendada.
§ 9. Õppekorralduse alused ja õppetöö korraldus
(1) Õppetöö Koolis toimub õpilase alus-, põhi-, kesk- või kutseharidust pakkuvate õppeasutuste õppetegevusest vabal ajal.
(2) Kooli õppekorralduse aluseks on huviharidusstandard ja kooli õppekava.
(4) Õppeperioodid ja õppevaheajad koolis kattuvad üldhariduskooli õppeperioodide ja koolivaheaegadega ning on igal õppeaastal kinnitatud haridus- ja teadusministri määrusega.
§ 10. Kooli vastuvõtmine, koolist väljaarvamine ning kooli lõpetamise tingimused ja kord
Kooli vastuvõtmise, koolist väljaarvamise ja kooli lõpetamise tingimused ja korra kehtestab Haapsalu Linnavalitsus määrusega.
§ 11. Õppurite hindamine
Õppurite hindamise korra kehtestab kooli õppenõukogu.
3. peatükk ÕPPURITE JA KOOLITÖÖTAJATE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
§ 12. Õppuri õigused ja kohustused
1) võtma osa õppetööst kooli õppekavaga määratud mahus ja vastavalt tunniplaanile;
2) järgima kooli kodukorda ning kandma vastutust selle rikkumise eest;
6) täitma muid kooli põhimääruses kehtestatud ning muudest õigusaktidest tulenevaid kohustusi;
7) vajadusel osalema näitustel jt üritustel nii koolis kui ka selle esindajana väljaspool kooli.
(3) Õppurile avaldatakse tunnustust vastavalt kooli kodukorras sätestatule.
(4) Õppuri poolt koolile tekitatud ainelise kahju hüvitab õppur või tema seaduslik esindaja vastavalt tekitatud tegelikule kahjule.
(5) Kool hoolitseb õppuri tervise kaitse eest koolis viibimise ajal ning koostab otstarbeka päevakava.
§ 13. Koolitöötajate õigused ja kohustused
3) õigusaktides sätestatud nõuetele vastavatele töötingimustele;
4) kasutada kooli eesmärkidest tulenevaks õppekavaväliseks tegevuseks kooli direktori kehtestatud tingimustel ja korras tasuta kooli ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid;
(2) Pedagoogide ülesanne on tagada õppurite areng õppe ja kasvatuse protsessi abil, mis tugineb ühiselt seatud eesmärkidele ja kokkulepitud hindamispõhimõtetele. Teiste töötajate ülesanne on tagada kooli häireteta töö ja majanduslik teenindamine.
(3) Töötajad on kohustatud lähtuma oma ülesannete täitmisel kooli arengukavas sätestatud põhimõtetest ja väärtustest ning tuginema nii omavahelises suhtluses kui ka suhtluses õppuritega vastastikusele lugupidamisele, üksteisemõistmisele ja koostööle.
(6) Direktor esitab Haapsalu Linnavalitsusele või Linnavolikogule viimase nõudmisel kooli tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente.
§ 15. Kooli õppenõukogu töökord
(2) Õppenõukogu töövorm on koosolek.
(3) Õppenõukogu liikmed on kõik kooli pedagoogid, esimees on kooli direktor.
(4) Õppenõukogu koosolek kutsutakse kokku vähemalt neli korda aastas ja see on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa kaks kolmandikku liikmetest, sealhulgas õppenõukogu esimees.
(5) Õppenõukogu korralise koosoleku valmistab ette ja kutsub kokku õppenõukogu esimees.
(6) Õppenõukogu erakorralise koosoleku kutsub kokku õppenõukogu esimees, kui seda nõuab vähemalt üks kolmandik õppenõukogu liikmetest.
(7) Õppenõukogu korralise koosoleku toimumise aeg ja koht ning kavandatud päevakord teatatakse õppenõukogu liikmetele ja teistele koosolekule kutsutud isikutele üks nädal enne korralise koosoleku toimumist.
(8) Õppenõukogu erakorralise koosoleku toimumise aeg ja koht ning kavandatud päevakord teatatakse õppenõukogu liikmetele ja teistele koosolekule kutsutud isikutele kolm tööpäeva enne erakorralise koosoleku toimumist.
(9) Õppenõukogu liikmetel on õigus teha ettepanekuid koosoleku päevakorra täiendamiseks või muutmiseks, v.a küsimustes, mis on seotud õppenõukogu puuduva liikmega.
(10) Õppenõukogu koosolekust osavõtt on õppenõukogu liikmetele kohustuslik.
(11) Koosolekule kutsutakse vajadusel õpilaskonna esindajad, lapsevanemaid ja teisi isikuid.
(12) Õppenõukogu koosoleku kohta koostatakse protokoll, millele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(13) Päevakorras märgitud küsimuste suhtes võtab õppenõukogu vastu otsuseid hääletamise teel.
(14) Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega.
(15) Kui hääletamisel jagunevad poolt ja vastuhääled võrdselt, on otsustavaks koosoleku juhataja hääl.
(16) Õppenõukogu koosolekud protokollitakse ning protokoll peab olema kättesaadav hiljemalt viiendal päeval koosoleku toimumise päevast arvates.
§ 16. Hoolekogu töökord
(1) Kooli hoolekogu on kooli juures alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on suunata kooli tegevust ning teha ettepanekuid kooli direktorile ja kooli pidajale kooli arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes. Hoolekogu moodustab ja kinnitab kooli pidaja.
(3) Hoolekogu koosolekud peavad toimuma vähemalt üks kord poolaastas. Hoolekogu koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees.
(4) Hoolekogu kokkukutsumisest teavitatakse hoolekogu liikmeid vähemalt viis päeva enne koosoleku toimumist. Koos kutsega edastatakse hoolekogu liikmetele ka koosoleku päevakord.
(5) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa vähemalt pooled hoolekogu liikmetest. Kui koosolekule kogunenud liikmete arv on alla poole liikmetest, kutsutakse hoolekogu koosolek 7 tööpäeva jooksul uuesti kokku.
(8) Hoolekogu võtab oma pädevuse piires otsuseid vastu hääletamise teel.
(9) Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega.
(10) Kui hääletamisel jagunevad poolt ja vastuhääled võrdselt, on otsustavaks koosoleku juhataja hääl.
(11) Hoolekogu vastuvõetud otsused märgitakse hoolekogu protokollis.
(12) Hoolekogu otsused on kooli juhtkonnale täitmiseks.
(13) Hoolekogu koosolekud protokollitakse ning protokoll peab olema kätte saadav hiljemalt viiendal päeval koosoleku toimumise päevast arvates.
(14) Hoolekogu koosolekutest võtab hoolekogu esimehe kutsel osa kooli direktor, kes on hoolekogu ees aruandkohustuslik. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe loal või kutsel.
5. peatükk FINANTSEERIMISE, MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 17. Kooli finantseerimine
(1) Kunstikoolil on oma alaeelarve, mille kinnitab Haapsalu Linnavalitsus vastavalt Linnavolikogu määrusega kehtestatud „Haapsalu linna finantsjuhtimise korrale“.
(2) Koolil on oma pangakonto.
(3) Kooli finantseeritakse Haapsalu linna eelarvest, riigieelarvest ja muudest allikatest saadud vahenditest.
(4) Kooli tegevuse finantseerimisel osalevad lapsevanemad ja täiskasvanud õppurid, tasudes õppetasu, mida kasutatakse õppekulude osaliseks katmiseks.
(5) Kooli õppetasu määrad, sellest vabastamise ja soodustuste andmise korra ning tasumise korra kehtestab kooli pidaja, õppenõukogu ja hoolekogu ettepanekul.
(6) Koolil on õigus põhitegevuse finantseerimise eesmärgil saada tulu kõrvaltegevustest, võtta vastu sihtotstarbelisi annetusi sponsoritelt ning taotleda toetusi fondidelt arenguprojektide finantseerimiseks.
(7) Kooli finantstegevust juhib kooli direktor, kui kooli pidaja ei ole otsustanud teisiti.
(8) Kooli raamatupidamisarvestust peetakse õigusaktidega kehtestatud korras Linnavalitsuse raamatupidamises.
(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad Haapsalu linnalt või teistelt isikutelt ja asutustelt koolile sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, rahalised vahendid, inventar ja muu vara.
(2) Kooli valduses olev vara on Haapsalu linna omand.
(3) Kooli vara valdamise, kasutamise ja käsutamise korra aluseks on Haapsalu linnavara valdamise, kasutamise ja käsutamise kord.
Kooli direktori käskkirjaga kinnitatud asjaajamiskord, mis on koostatud lähtuvalt Vabariigi Valitsuse „Asjaajamiskorra ühtsetele alustele“ ja Haapsalu linna asutuste asjaajamiskorras sätestatule.
§ 20. Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab Haapsalu Linnavolikogu.
(2) Huvikooli ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine toimub pärast huvikooli õppeperioodi lõppu.
(3) Huvikooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsus tehakse teatavaks õppuritele, lastevanematele, koolitöötajatele ning Eesti Hariduse Infosüsteemi volitatud töötlejale vähemalt neli kuud enne kooli õppeperioodi lõppu.
(4) Huvikooli ümberkorraldamisel või tegevuse lõpetamisel tehakse Eesti Hariduse Infosüsteemis vastavad muudatused kahe kuu jooksul otsuse teatavaks tegemisest arvates.
7. peatükk KOOLI PÕHIMÄÄRUSE KINNITAMISE JA MUUTMISE KORD
§ 21. Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine
(1) Kooli põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks Haapsalu Linnavolikogu.
(2) Põhimääruse muutmise eelnõu töötab välja kooli direktor või Linnavalitsuse haridusosakond.
Määrus jõustub 01.08.2012.