Töötajad eriolukorras - Eesti Tervishoiutöötajate Kutseliit
Töötajad eriolukorras
Praeguses keerulises olukorras puutub rohkem või vähem töötajaid kokku töökorralduse muudatustega. Jagame teiega kokkuvõtet põhilisest, millest peaksite lähtuma kui teie töökorraldus muutub. Võite alati pöörduda Kutseliidu usaldusisikute poole, kui teil on täiendavaid küsimus- tuleme teile alati appi!
Hädaolukorra seaduse alusel on 12.märstil 2020 Vabariigi Valitsus oma korraldusega nr 76 seoses COVID-19 viiruse levikuga välja kuulutanud Eestis eriolukorra. Eriolukord riigis võimaldab Vabariigi Valitsusel teha kiireid otsuseid viiruse leviku piiramiseks ja kõigil tuleb neist juhinduda. Korralduse alusel sätestatkse liikumisvabaduse piirangud ja eesmärk on vältida inimeste kogunemisi. Avalikud kogunemised on kõik kuni 01.05.2020 keelatud. Seega ei ole soovitav ametiühingutel sellele ajale planeerida ka kollektiivseid survemeetmeid.
TLS ei reguleeri olukorda, kuidas peaksid töötaja ja tööandja eriolukorra kehtestamisel käituma. Eelkõige tuleks lähtuda sellest, et inimeste haigestumist vältida. Kuivõrd töötajad teevad väga erinevaid töid ja väga erinevates valdkondades, siis tuleb tööandjatel koos töötajatega väga kiiresti reageerida, et leida kõigile parim lahendus.
Kõik töötajad, kes saavad tööülesandeid täita kodus, võiksid tööandja korraldusel jätkama töötamist kodus. Kodus töötamise eest tuleb töötajale maksta töötasu.
Kui töötaja on töövõimetuslehel, siis tasub töövõimetushüvitist neljandast kaheksanda päevani tööandja ja alates üheksandast päevast Haigekassa. Lisainfo: haigekassa.ee
TLS § 35 järgi kui töötaja ei ole haige ja ta on valmis tööd tegema, kuid tööandja talle tööd anda ei saa, siis on TLS § 35 järgi tegemist n.ö. tööseisakuga ja tööandja peab tööseisaku aja eest maksma töötajale keskmist töötasu. Kindlasti peaks tööseisak olema fikseeritud töötajatele arusaadaval viisil (vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis) ja töötajad peaksid teadma mis kuupäevast, mis kuupäevani on tegemist tööseisakuga. TLS § 35 järgi tuleb tööseisaku aja eest tasuda töötajale keskmist töötasu.
Töötasu vähendamine mõistliku ulatuseni töö mitteandmisel
TLS § 37 järgi võib tööandja ühepoolselt töötaja töötasu vähendada kuni kolmeks kuuks 12-kuulise ajavahemiku jooksul. Töötasu saab vähendada kuni töötasu alammäärani. Enne töötasu vähendamist tuleb töötajaid informeerida ja töötajatega/usaldusisikuga konsulteerida. Töötajad, kes ei nõustu töötasu vähendamisega, võivad töölt lahkuda § 37 alusel. Töölepingu lõppemine § 37 alusel annab õiguse saada Töötukassast töötuskindlustushüvitist. TLS § 37 korral on ametiühingu roll väga oluline.
Töötasu maksmine, kui töötaja ei saa enda isikust tuleneval põhjusel tööd teha
TLS § 38 kohaselt peab tööandja maksma töötajale keskmist töötasu mõistliku aja eest, mil töötaja ei saa tööd teha tema isikust tulenaval põhjusel. Seda sätet on siiani tõlgendatud selliselt, et töötaja peab saama keskmist tasu, kui peab tööajast tegema mingeid vältimatud toiminguid, näiteks olema arsti juures või matusel vms. TLS § 38 eeldab tööandja teavitamist ja tööandja luba. Seega tuleb tööandjaga kokku leppida § 38 rakendamises. Kokkulepe peaks olema vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavad vormis.
Korraline puhkus
Kui puhkuste ajakava on juba koostatud ja tööandja poolt kinnitatud on töötajal õigus jääda puhkusele puhkuste ajakavas märgitud ajal. Puhkuste ajakavas määratud puhkuse kasutamise aja muutmiseks tuleb saavutada kokkulepe töötajaga. Tööandja ei saa sundida töötajaid võtma korralist puhkust ka siis kui puhkuste ajakava pole veel koostataud. Korralise puhkuse kasutamise aeg tuleb töötajaga kokku leppida ja puhkuse aja eest tuleb tasuda puhkusetasu.
Tööandja ei saa ühepoolselt saata töötajaid tasustamata puhkusele. Töötaja tasustama puhkusele saatmine eeldab töötaja nõusolekut. Tasustamata puhkuse periood ja töötaja nõusolek tuleks vormistada vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
Töölepingu pooled võivad töölepingu punkte muuta. Töölepingu muutmine eeldab mõlema poole nõusolekut ja kindlasti peaks eriolukorrast tingitud muudatused olema ajutised. Töölepingu muudatus tuleks vormistada mõlema poole allkirjaga ja töötaja peaks kindlasti saama enda ekseplari muudatusest.
TLS § 89 alusel on tööandjal õigus tööleping üles öelda koondamise tõttu, kui tööandja hinnangul ei ole töösuhte jätkamine kokkulepitud tingimustel töömahu vähenemise või töö ümberkorraldamise tõttu enam võimalik. Koondamise korral peab tööandja koondamisest töötajale ette teatama olenevalt töösuhte kestusest 15-90 kalendripäeva (või etteteatamise aja hüvitama rahaliselt). Töölepingu lõppemisel tuleb maksta hüvitist ühe kuu keskmise kuupalga suuruses summas. Töötajad, kes on töötanud tööandja juures üle 5 aasta saavad lisahüvitist veel Töötukassast. Töötajad peavad kindlasti ka endale saama ühe eksemplari töölepingu ülesütlemise avaldusest. Pärast töölepingu lõppemist saavad töötuks jäänud töötajad töötuskindlustushüvitist Töötukassalt.
Kuivõrd töötajad teevad väga erinevaid töid ja väga erinevates valdkondades, siis tuleb tööandjatel koos töötajatega väga kiiresti reageerida, et leida kõigile parim lahendus. Töötajatel tuleb seejuures meeles pidada:
Ükski töötaja ei pea allkirjastama omal soovil lahkumise avaldust või lahkuma töölt poolte kokkuleppel, sest siis ei saa ta töötuskindlustushüvitist töötukassast.
Enne kui anda allkiri tööandja poolt pakutud dokumendile, peab töötaja aru saama, millised on allkirjastamisest tulenevad tagajärjed.
Töölepingu lõppemisel võiks töötaja kontrollida, kas tööandja poolt tehtud kanne töötamise registrisse on õige. Töötamise registri kandeid näeb sisenedes ID-kaardiga Tolli – ja maksuameti lehele. Töötamise registri kanded on olulised, sest neid kasutavad muuhulgas Töötukassa ja Haigekassa.
Ametiühingusse kuuluv töötaja saab alati abi ja nõu enda ametiühingust.
Koostas Nelli Loomets


Tartu munitsipaalpõhikoolide ja -gümnaasiumite eelarvestamise põhimõtted – Riigi Teataja
Tartu munitsipaalpõhikoolide ja -gümnaasiumite eelarvestamise põhimõtted
Tartu munitsipaalpõhikoolide ja -gümnaasiumite eelarvestamise põhimõtted - sisukord
§ 2 Riigieelarvest eraldatava toetuse jaotamine
§ 3 Juhtimiskulud
§ 4 Õppetööd toetavate tegevuste kulud
§ 5 Majandamis- ja halduskulud
§ 6 Sihtotstarbelised kulud
RT IV, 16.07.2020, 2
Vastu võetud 07.07.2020 nr 45
Määrus kehtestatakse Tartu Linnavolikogu 11. juuni 2020. a määruse nr 96 "Tartu linna eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise kord" § 21 alusel.
Tartu munitsipaalpõhikoolide ja -gümnaasiumite eelarvestamise põhimõtted sätestavad munitsipaalpõhikoolide ja -gümnaasiumite (edaspidi kool) eelarve koostamisel Tartu linna eelarvest kaetavate kulude ja riigilt üldhariduskoolide pidamiseks saadava toetuse jaotamise põhimõtted.
§ 2. Riigieelarvest eraldatava toetuse jaotamine
(1) Linn jagab riigilt üldhariduskoolide pidamiseks saadava õpetajate tööjõukulu toetuse tegevusvaldkondade lõikes koolidele pearahana õpilase kohta, olles eelnevalt katnud järgmised kulud:
1) Tartu Herbert Masingu Kooli, Tartu Kroonuaia Kooli, Tartu Maarja Kooli ja Tartu Täiskasvanute Gümnaasiumi (edaspidi kulupõhiselt rahastatavad koolid) õpetajate tööjõukulud kulupõhiselt, arvestades koolide põhjendatud taotlusi ja Tartu Linnavalitsuse haridusosakonna (edaspidi haridusosakond) hinnangut kulude vajalikkusele;
2) ) koolide (edaspidi tavakool), v.a käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud koolid, tõhustatud toel, eritoel ja koduõppel olevate õpilaste õpetamise arvestusliku kulu pearahana õpilase kohta lähtudes koefitsientidest:
Kooli tegutsemise vorm Toe liik Koefitsent
Põhikool tõhustatud tugi 2
eritugi (sh terviseseisundist tulenev koduõpe) 4
koduõpe vanema soovil 0,53
Gümnaasium tõhustatud tugi 2,7
3) individuaalõppel olevate õpilaste õpetamise arvestusliku kulu, arvestades koolide põhjendatud taotlusi ja haridusosakonna hinnangut kulude vajalikkusele;
4) muude ülelinnaliselt korraldatud tegevustega seotud kulud.
(2) Linn jagab riigilt üldhariduskoolide pidamiseks saadava tõhustatud ja eritoe tegevustoetuse järgmiselt:
1) katab kulupõhiselt rahastatavate koolide tugiteenuste kulud kulupõhiselt, arvestades koolide vajadusi ja haridusosakonna hinnangut kulude vajalikkusele;
2) katab tavakoolide hariduslike erivajadustega õpilaste koordinaatori tööjõukulud vähemalt 0,2 ametikoha ulatuses, lähtudes Vabariigi Valitsuse kehtestatud põhikooli ja gümnaasiumi õpetaja töötasu alammäärast koos maksudega;
3) katab tavakoolide tugispetsialistide tööjõukulud, lähtudes Vabariigi Valitsuse kehtestatud põhikooli ja gümnaasiumi õpetaja töötasu alammäärast koos maksudega, järgmiste normide kohaselt, arvestades koolide vajadusi ja Tartu Linnavalitsuse haridusosakonna hinnangut kulude vajalikkusele:
Kooli tegutsemise vorm Rahastatav ametikohtade arv
põhikool ja ühe asutusena tegutsevad põhikool ja gümnaasium 2-3
gümnaasium 1-2
4) katab tavakoolide tuge vajavate õpilaste toetamiseks vajalikud tööjõukulude või muud kulud kulupõhiselt, arvestades koolide põhjendatud taotlusi ja haridusosakonna hinnangut kulude vajalikkusele.
(3) Linn jagab riigilt üldhariduskoolide pidamiseks saadava täienduskoolituse toetuse koolidele protsendina palgafondist, olles eelnevalt katnud direktorite ja õppealajuhatajate ühiskoolituste kulud.
(4) Linn jagab riigilt üldhariduskoolide pidamiseks saadava õppevahendite toetuse koolidele pearahana õpilase kohta, olles eelnevalt taganud tõhustatud ja eritoel olevatele õpilastele õppevahendite kulu koefitsiendiga kuni 1,3 riigi arvestuslikust pearahast ja muude ülelinnaliselt korraldatud tegevustega seotud kulud.
(5) Muud riigilt üldhariduskoolide pidamiseks saadavad toetused jagatakse koolidele vastavalt sihtotstarbele, arvestades koolide vajadusi ja haridusosakonna hinnangut kulude vajalikkusele.
(6) Riigilt üldhariduskoolide pidamiseks saadava toetuse jagamisel arvestatakse:
1) õpetajate tööjõukulu puhul õpilaste arvu 10. jaanuari ja 10. septembri seisuga;
2) muudel juhtudel õpilaste arvu 10. jaanuari seisuga.
§ 3. Juhtimiskulud
(1) Koolide eelarvesse kavandatakse riigilt üldhariduskoolide pidamiseks saadava tööjõukulu toetuse ja linnaeraldise arvelt 1,0 direktori ametikoha tööjõukulu, mille arvestamisel lähtutakse töötajaga kokkulepitud töötasust.
(2) Riigilt üldhariduskoolide pidamiseks saadava tööjõukulu toetuse ja linnaeraldise arvelt kavandatakse õppealajuhataja ametikoha tööjõukuludeks vahendid arvestusega 80% direktori tööjõukulust. Rahastatavate õppealajuhataja ametikohtade arv kujuneb lähtuvalt õpilaste arvust:
Õpilaste arv Arvestuslik ametikohtade arv
kuni 99 0,5
500-699 1,5
700 ja enam 2
§ 4. Õppetööd toetavate tegevuste kulud
(1) Kulupõhiselt rahastatavate koolide õppetööd toetavate tegevuste kulud kavandatakse kulupõhiselt, arvestades koolide põhjendatud taotlusi ja haridusosakonna hinnangut kulude vajalikkusele.
(2) Tavakoolide eelarvesse kavandatakse õppetööd toetavateks tegevusteks vahendid:
1) tööjõukuludeks vähemalt 80% kaheteistkordsest Vabariigi Valitsuse kehtestatud põhikooli ja gümnaasiumi õpetaja töötasu alammäärast koos maksudega sõltuvalt kollektiivlepingus kokkulepitust järgmiste normide kohaselt, arvestades koolide vajadusi ja Tartu Linnavalitsuse haridusosakonna hinnangut kulude vajalikkusele:
kuni 499 kuni 5
500-599 kuni 6
600-699 kuni 7
700 ja enam kuni 8
2) koolituskuludeks 1% käesoleva lõike punkti 1 alusel kavandavatest vahenditest;
3) pikapäevarühmade tööks pearahana iga põhikooli õpilase kohta vähemalt 3% Vabariigi Valitsuse kehtestatud põhikooli ja gümnaasiumi õpetaja töötasu alammäärast;
4) muudeks õppetööd toetavateks tegevusteks (sh õppevahendite, inventari, info- ja kommunikatsioonivahendite soetamiseks, huviringide ja ürituste läbiviimiseks, lähetuskuludeks ning administreerimiskuludeks jms) pearahana õpilase kohta vähemalt 3% Vabariigi Valitsuse kehtestatud põhikooli ja gümnaasiumi õpetaja töötasu alammäärast.
(3) Õppetööd toetavate tegevuste kulude planeerimisel võetakse aluseks kooli õpilaste arv eelneva kalendriaasta 10. septembri seisuga.
§ 5. Majandamis- ja halduskulud
(1) Koolide eelarvesse kavandatakse vahendid majandamis- ja halduskulude katteks järgmiste normide kohaselt:
1) siseruumide korrashoiuks iga 700 m² koristatava põrandapinna kohta kaksteist Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuutöötasu alammäära koos maksudega;
2) koristatava õueala (v.a hoonealune pind) korrashoiuks iga 12 000 m² kohta kaksteist Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuutöötasu alammäära koos maksudega;
3) muudeks majandamiskuludeks (sh koristusvahenditeks, valvekuluks, korrashoiuteenusteks, hügieeni- ja meditsiinikuludeks jms) ühe ruutmeetri siseruumi pinna kohta kuni 1,5% Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuutöötasu alammäärast;
4) koolihoone jooksvaks remondiks kuni 2 eurot ühe ruutmeetri siseruumi pinna kohta, arvestades koolihoone seisundit.
(2) Kooli eelarvesse kavandatakse vahendid kütte-, elektri-, vee- ja kanalisatsioonikuludeks viimase kolme eelarveaasta tegeliku keskmise naturaalnäitajate arvu ja eelarve koostamise ajal kehtivate hindade alusel, arvestades vajadusel koolihoonetes toimunud ehitustöid.
(3) Kool võib kütte-, elektri-, vee- ja kanalisatsioonikuludeks ettenähtud vahendeid kavandada ainult sihipäraste kulude katmiseks.
§ 6. Sihtotstarbelised kulud
(1) Kooli eelarvesse kavandatakse töötervishoiu korraldamiseks vähemalt 15 eurot iga töötaja kohta.
(2) Vajadusel kavandatakse koolide eelarvesse muud sihtotstarbelised vahendid kulupõhiselt.
(3) Kool võib sihtotstarbeliselt ettenähtud vahendeid kavandada ainult sihipäraste kulude katmiseks.
(1) Tartu Linnavalitsuse 04. detsembri 2018. a määrus nr 21 "Tartu munitsipaalpõhikoolide ja -gümnaasiumite eelarvestamise alused" tunnistatakse kehtetuks.
(2) Määrus jõustub 01. augustil 2020 ja kehtib kuni 31. juulini 2021. a.


Korruptsioonivastase seaduse rakendamise kord – Riigi Teataja
Korruptsioonivastase seaduse rakendamise kord
Korruptsioonivastase seaduse rakendamise kord - sisukord
§ 2 Huvide deklareerimise kohustus
§ 5 Seotud isikute andmete esitamise kohustus
§ 6 Vallavanema ülesanded korruptsiooniennetuse koordineerimisel
§ 7 Vallavolikogu esimehe ülesanded korruptsiooniennetuse koordineerimisel
§ 8 Määruste kehtetuks tunnistamine
RT IV, 09.02.2018, 11
Vastu võetud 25.01.2018 nr 8
Määrus kehtestatakse korruptsioonivastase seaduse § 13 lõike 1 punktide 2 ja 13 ning § 15 lõike 2 alusel.
Määrusega täpsustatakse korruptsiooni ennetamise korraldust Tori vallas, sealhulgas määratakse kindlaks huvide deklaratsiooni (edaspidi deklaratsioon) esitama kohustatud isikud (edaspidi deklarandid) ning huvide deklaratsioonide kontrollimise komisjoni koosseis.
§ 2. Huvide deklareerimise kohustus
(1) Deklaratsiooni on kohustatud esitama:
1) vallavolikogu liige;
2) vallavalitsuse liige;
3) valla ametiasutuse juht;
4) valla ametiasutuse hallatava asutuse (v.a raamatukogu, muuseum, huvikool) juht;
5) valla valitseva mõju all oleva äriühingu juhtorgani liige.
(2) Isikut teavitatakse viivitamata deklaratsiooni esitamise kohustusest vastava kohustuse tekkimisel. Teavitamise tagab käesoleva määruse §-s 3 nimetatud isik.
(3) Deklaratsioon esitatakse nelja kuu jooksul ametisse asumisest või deklaratsiooni esitamise kohustuse tekkimisest arvates ning edaspidi iga aasta 31. maiks huvide deklaratsiooni registrile. Kalendriaasta jooksul ei pea deklarant esitama rohkem kui ühe deklaratsiooni ka juhul, kui ta asub uuele ametikohale.
(4) Deklaratsiooni esitamise kohustus lõpeb, kui deklarant on esitanud deklaratsiooni ametikohalt lahkumise aastale järgneval kalendriaastal.
(1) Alusandmed deklarantide kohta esitab huvide deklaratsioonide registrile vallasekretär.
(1) Deklaratsioone kontrollitakse vajadust mööda ning süüteokahtluse korral.
1) volikogu esimees;
2) revisjonikomisjoni esimees;
3) vallasekretär.
(3) Deklaratsiooni kontrollival komisjoniliikmel on õigus:
1) nõuda deklarandilt ja kolmandalt isikult selgitusi deklaratsiooni sisu ning deklaratsiooni esitamise tähtaja eiramise või deklaratsiooni esitamata jätmise põhjuste kohta;
2) esitada päringuid ja saada deklarandi kohta deklaratsiooni kontrollimiseks vajalikus ulatuses andmeid krediidiasutustelt ja riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogudest.
(4) Deklaratsiooni kontrolliv komisjoniliige protokollib käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kontrolltoimingud ning teavitab deklaranti ja registri pidajat deklaratsiooni kontrollimisest ja läbi viidud kontrolltoimingutest.
(5) Juhul kui ametiisiku deklaratsiooni kontrollimise tulemusel on tekkinud süüteokahtlus, edastab komisjon deklaratsiooni kontrollimise materjalid prokuratuurile või kohtuvälisele menetlejale.
§ 5. Seotud isikute andmete esitamise kohustus
(1) Seotud isikute andmeid on kohustatud esitama vallavolikogu liige, vallavalitsuse liige, valla ametiasutuse juht, valla ametiasutuse hallatava asutuse (v.a raamatukogu, muuseum, huvikool) juht ning vallavalitsuse valitseva mõju all oleva äriühingu juhtorgani liige.
(2) Seotud isikud on defineeritud korruptsioonivastase seaduse § 7.
(3) Seotud isikute andmed esitatakse vallavalitsuse raamatupidamisse iga aasta 1. märtsiks.
(4) Isikut teavitatakse viivitamata seotud isikute andmete esitamise kohustusest vastava kohustuse tekkimisel ja täiendavalt iga aasta 31. jaanuariks.
(5) Seotud isikute andmed tuleb esitada määruse lisana kehtestatud vormil.
§ 6. Vallavanema ülesanded korruptsiooniennetuse koordineerimisel
(1) Vallavanem tagab:
1) ametiisikute korruptsiooni ennetamise alase teadlikkuse, sh teadlikkuse ametiisiku ja deklarandi staatusest ning sellega kaasnevatest kohustustest;
2) tõhusa kontrolli tegevus- ja toimingupiirangutest ning muudest kohustustest kinnipidamise üle;
3) et ametiisik ei oleks kohustatud tegema otsust või toimingut iseenda või temaga seotud isiku suhtes;
4) arvestuse pidamise ametiasutuse ametnike tegelemise üle avaliku teenistuse seaduse (ATS) § 60 lõikes 1 nimetatud kõrvaltegevustega, samuti kontrolli ATS § 60 lõike 2 alusel kehtestatud keelu ning ATS § 60 lõigetes 4 ja 5 sätestatud keeldude järgimise üle.
(2) Iga aasta 30. septembriks esitab vallavanem Tori Vallavolikogu esimehele ülevaate käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustuste täitmise kohta. Tori Vallavolikogu esimees esitab kokkuvõtliku ülevaate Tori Vallavolikogule.
§ 7. Vallavolikogu esimehe ülesanded korruptsiooniennetuse koordineerimisel
(1) Vallavolikogu esimees tagab:
1) volikogu liikmete korruptsiooni ennetamise alase teadlikkuse, sh teadlikkuse ametiisiku ja deklarandi staatusest ning sellega kaasnevatest kohustustest;
2) tõhusa kontrolli toimingupiirangutest ning muudest kohustustest kinnipidamise üle;
3) et volikogu liige ei oleks kohustatud tegema otsust iseenda või temaga seotud isiku suhtes.
(2) Iga aasta 30. septembriks esitab vallavolikogu esimees ülevaate volikogule käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustuste täitmise kohta.
§ 8. Määruste kehtetuks tunnistamine
(1) Are Vallavolikogu 25.04.2014 määrus nr 8 „Korruptsioonivastase seaduse rakendamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Sauga Vallavolikogu 27.02.2014 määrus nr 9 „Korruptsioonivastase seaduse rakendamine“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Tori Vallavolikogu 16.04.2014 määrus nr 8 „Korruptsioonivastase seaduse rakendamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
Lisa Seotud isikute andmete esitamise vorm


Justiitsministri 19. juuni 2009. a määruse nr 23 „Notariaadimäärustik“ muutmine – Riigi Teataja
Justiitsministri 19. juuni 2009. a määruse nr 23 „Notariaadimäärustik“ muutmine
RTL 2009, 81, 1173
Vastu võetud 19.10.2009 nr 36
Määrus kehtestatakse «Notariaadiseaduse» § 16 lõike 5, § 31 lõike 1 ja § 57 alusel.
Justiitsministri 19. juuni 2009. a määruses nr 23 «Notariaadimäärustik» (RTL 2009, 51, 751) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 18 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Pärast õienduse tegemist vormistab notar käesoleva määruse §-s 9 nimetatud nõuete kohaselt digitaalse dokumendi, kuhu on õiendatud parandus tehtud. Dokumendi faili pealkiri peab sisaldama õienduse kuupäeva ja märget «parandatud». Notar koostab digitaalse kinnitusmärke ja lisab konteinerisse eraldi failidena algse dokumendi, parandatud dokumendi, ja kui õiendus on koostatud eraldi dokumendina, ka õienduse. Notar annab e-notaris algset dokumenti sisaldavale konteinerile staatuse «vigane». Notariaalmärkesse lisab notar selgituse, et digitaalne parandatud dokument on koostatud vastavalt notariaalakti originaalile ja selles tehtud parandusele ning see asendab õigustoimingutes parandatud notariaalakti originaali. Notar märgib notariaalmärkesse paranduse tegemise kuupäeva.»;
« § 231. Notariaalakti ärakirjale juurdepääsuõiguse andmine
(1) Pärast notariaalakti tõestamist ja sellest kinnitatud digitaalse ärakirja valmistamist märgib notar e-notaris tehinguosalised, kes saavad infosüsteemide andmevahetuskihi (edaspidi X-tee) kaudu juurdepääsuõiguse nimetatud ärakirjale.
(2) Juurdepääsuõiguse märge tehakse tehinguosalisest juriidilise või füüsilise isiku, mitte tema esindaja andmete juurde.
(3) Tõestamisseaduse § 54 lõikes 1 nimetatud juhul antakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ärakirjale juurdepääsuõigus X-tee kaudu pärast seda, kui notar on vajaliku isikusamasuse või esindus- või käsutusõiguse tuvastanud.
(4) Kui pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ärakirjale juurdepääsuõiguse andmist vormistab notar käesoleva määruse § 18 lõike 7 kohaselt parandatud digitaalse dokumendi, annab ta juurdepääsuõiguse selle dokumendi ärakirjale ja eemaldab vigase notariaalakti ärakirja juurdepääsuõiguse märked e-notarist.
(5) Kui juurdepääsuõigus on antud tehniliselt vigasele digitaalsele notariaalakti ärakirjale, eemaldab notar sellest teadasaamisel viivitamata e-notaris notariaalakti digitaalse ärakirja juurdepääsuõiguse märked ja vormistab ärakirja uuesti ning annab sellele juurdepääsuõiguse.
(6) Käesolevas paragrahvis nimetatud ärakirja valmistamise eest notari tasu ei võeta.»;
3) paragrahvi 30 lõiget 1 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Kui dokumentide mahtu või eseme omadusi arvestades ei ole pakendamine võimalik või mõistlik, võivad hoiustaja ja notar leppida kokku muul viisil hoiustamises.»;
4) paragrahvi 32 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Raha ja väärtpaberite ametitoiminguna hoiustamisel lisatakse kviitungi andmed notariaalakti, kui hoiustaja ei soovi kviitungi eraldi koostamist.»;
5) paragrahvi 45 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Kandemäärusest või määrusest ei pea avaldajat teavitama, kui kohtuliku registri poolt notarile saadetud lahendi ärakirjast nähtub, et kohtulik register on avaldajale lahendi ärakirja juba saatnud.»;
6) paragrahvi 46 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Kui notar teeb e-notari kaudu päringu registrisse, mille andmete kontrollimise kohustus on sätestatud õigusaktiga ja millesse päringu tegemine on tõendatav elektrooniliselt, loetakse kohustus täidetuks päringule vastuse saamisega.»;
7) paragrahvid 65 ja 66 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 65. Notari dokumentide säilitamine
(2) Notariaalakti alusdokumendid salvestatakse digitaalses notariaalarhiivis pdf (Portable Document Format) või põhjendatud juhul txt (Text), rtf (Rich Text Format) või muus vormingus.»;
8) paragrahvi 72 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Pärimistoimikute loetelu peab sisaldama iga toimiku kohta toimiku numbrit, pärandaja ees- ja perekonnanime ning isikukoodi (selle puudumisel sünniaega ja -kohta), pärandaja surmaaega ja pärimistoimiku lehtede arvu.»;
9) paragrahvi 135 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Käesoleva määruse §-d 65 ja 66 jõustuvad 1. jaanuaril 2011. aastal. Kuni 1. jaanuarini 2011. aastal salvestab notar enda tõestatud notariaalakti digitaalselt kinnitatud ärakirjana e-notaris. Notariaalakti alusdokumendi salvestab notar e-notaris digitaalselt pdf (Portable Document Format) või põhjendatud juhul txt (Text), rtf (Rich Text Format) või muus vormingus. Alusdokumenti säilitatakse notariaalarhiivis paberkandjal vaid põhjendatud juhul. E-notaris tehtud päringute vastuseid notariaalarhiivis paberkandjal ei säilitata.».
Käesoleva määruse § 1 punkt 2 jõustub 23. novembril 2009. aastal.


< Eelmine 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 Järgmine > (2206 kirjet)
Küsimus: Kas töötajal on õigus tööleping päevapealt üles öelda, kui on sõlmitud tähtajaline leping töömahu ajutisel suurenemisel 1 kuuks?28.04.2019
Töötajaga on sõlmitud tähtajaline tööleping töödemahu ajutisel suurenemisel 1 kuuks. Kas töötajal on õigus tööleping päevapealt üles öelda? Aitäh!
Tähtajalist lepingut saab töötaja omal soovil üles öelda üksnes katseajal, kuid peab kindlasti järgima etteteatamistähtaega, mis katseajal on vähemalt 15 kalendripäeva. Kui katseaeg on möödas, siis tähtajalist töölepingut, mis on sõlmitud ajutise töödemahu suurenemise tõttu, ei saa omal soovil üles öelda.
Lisaks tuleb mainida, et tähtajalise töölepingu puhul võib katseaeg olla maksimaalselt pool lepingu kestusest, kuid mitte üle nelja kuu. See tähendab seda, et kui tööleping on sõlmitud üheks kuuks, siis katseaeg saab olla maksimaalselt pool kuud ning töösuhet saab üles öelda üksnes kahe esimese nädala jooksul.
Kui töötaja ütleb töösuhte üles päeva pealt, siis on tööandjal õigus nõuda hüvitist vähem etteteatatud aja eest.
Küsimus: Kas see on õige, et "katkestatud tööaja" tõttu on vahetused, kus tööle lähed kell viis ja koju saad kell seitse õhtul?25.04.2019
Bussifirmas kasutatakse katkestatud tööaega - kui vahe sõitude vahel on pikem, kui kolm tundi - see tekibki. Makstakse "mõttelist" tasu ja tööaja arvestusse see ei lähe. Nii tekkivad vahetused, kus tööle lähed kell viis ja koju saad kell seitse õhtul, kuid tööaeg on normis, kuna 4 tundi oli katkestatud tööaeg. Kas see on õige ja mis aktid seda reguleerivad?
Mootorsõidukijuhi töö- ja puhkeaja nõuete täitmisel lähtutakse liiklusseadusest (LS), Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusest (EÜ) nr 561/2006, Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusest (EL) nr 165/2014, Euroopa Parlamendi ja Nõukogu Direktiivist 2002/15/EÜ ja töölepingu seadusest (TLS).
Mootorsõidukijuhi sõidu- ja puhkeaja arvestus toimub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 165/2014 kohase analoogsõidumeeriku salvestuslehtede või digitaalse sõidumeeriku mällu salvestatud andmete järgi (LS § 131 lõige 1). Sõidumeerik ei ole kohustuslik sõidukil, mida kasutatakse regulaarseks reisijateveoks, kui liini pikkus ei ületa 50 km või linnaliinidel ühistranspordiseaduse tähenduses (LS § 131 lg 4 p 2 ja 3). Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 artikkel 3 punkti a) kohaselt, vedude korral, mille puhul on tegemist sõidukitega, mida kasutatakse regulaarseks reisijateveoks, kui liini pikkus ei ületa 50 km, nimetatud määrust ei kohaldata. Sellisel juhul kohaldatakse LS juhi töö- ja puhkeajale sätestatud nõudeid. Juhi töö- ja puhkeajale LS §-ga 130 määratlemata juhtudel kohaldatakse töölepingu seaduse 3. peatüki 3. jaos sätestatut.
TLS § 5 lg 1 p 7 kohaselt peab tööandja teavitama töötajat töölepingu kirjalikus dokumendis ajast, millal töötaja täidab kokkulepitud ülesandeid. Samuti peab tööandja töölepingu sõlmimisel TLS § 5 lg 1 p 11 tulenevalt teavitama töötajaid töökorralduse reeglitest (eelkõige tööaja alguse ja lõpu ajast ning tööpäeva sisestest vaheaegadest).
TLS § 28 kohaselt on tööandja kohustatud kindlustama töötaja kokkulepitud tööga, tagama kokkulepitud töö- ja puhkeaja ning pidama tööaja arvestust, muuhulgas koostama tööaja graafikud ning näitama teekonnalehtedel eraldi töötunnid ja muud hüvitatavad tunnid.
Juhi (sh. bussijuhi) tööaja mõiste on sätestatud liiklusseaduse (LS) § 130 lõikes 3. Selle sätte kohaselt on juhi tööaeg Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 kohaste vahe- või puhkeaegade ja muu tööõigust reguleeriva õigusakti kohaste vahe- või puhkeaegade vaheline aeg, millal juht on kohustatud autovedu sooritama, korraldama või ette valmistama. Seega hõlmab juhi tööaeg endas kogu autoveoga seotud tegevusele kulutatavat aega. Sellise tegevuse hulka kuulub eelkõige:
a) sõidukijuhtimine;
b) peale- ja mahalaadimine;
c) reisijate abistamine sõidukile minemisel ja sealt lahkumisel;
d) puhastustööd ja tehniline hooldus;
e) kõik muud tööd, mille eesmärk on tagada sõiduki, selle lasti ja reisijate ohutus või täita konkreetse toimuva veotoiminguga otseselt seotud õigus- või halduskohustusi, sealhulgas järelevalve peale- ja mahalaadimise üle, haldusformaalsused politsei-, tolli- ja immigratsiooniametnikega jne,
f) aeg, mille jooksul ta ei saa vabalt käsutada oma aega ja peab viibima oma töökohal, olles valmis alustama oma tavapärast tööd, ja mille jooksul tal on teatavad teenistusega seotud kohustused, eelkõige peale- või mahalaadimisega seotud ooteaeg, kui selle prognoositav kestus ei ole eelnevalt teada, see tähendab kas enne väljasõitu või vahetult enne kõnealuse aja tegelikku algust.
Tööpäeva mõistet LS ega TLS ei defineeri, kuid see on tuletatav läbi töötajale ettenähtud igapäevase puhkeaja. TLS § 51 lg 1 kohaselt on kokkulepe, et töötajale jääb 24-tunnise ajavahemiku jooksul vähem kui 11 tundi järjestikust puhkeaega, tühine, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. LS § 130 lg 13 teeb siin erandi ja sätestab, et sõitjate liiniveol, mille liini pikkus selle alg- ja lõpp-punkti vahel on kuni 50 kilomeetrit, ei tohi juhi ööpäevane sõiduaeg ületada üheksat tundi ja ööpäevane katkematu puhkeperiood olla lühem kui üheksa tundi. Norm nimetab juhi maksimaalse ööpäevase sõiduaja, aga juhi tööaeg, nagu ülevalpool on viidatud, ei koosne vaid sõidukijuhtimisest, vaid sisaldab ka muid tegevusi (muu töö), mis loetakse tööaja hulka.
Sellest tulenevalt võib juhi tööpäev koos tööpäevasiseste vaheaegadega olla maksimaalselt 15 tundi. Sama põhimõte on sätestatud ka Eesti Transpordi ja Teetöötajate Ametiühingu ja Autoettevõtete Liidu vahel sõlmitud sõitjateveo üldtöökokkuleppes (ÜTK). ÜTK § 5 lõike 3 kohaselt loetakse bussijuhi tööpäevaks aega, mis jääb kahe ööpäevase puhkeaja vahele.
Seega on tööandja kohustatud bussijuhile töö- ja puhkeaja planeerimisel arvestama mitmete asjaoludega.
Esiteks sellega, et töötajale tuleb kindlustada kokkulepitud töö kokkulepitud mahus. See tähendab, et bussijuhi töö tuleb planeerida nii, et tööpäeva jooksul ei teki töös selliseid katkestusi, kus juhti ei ole kindlustatud kokkulepitud tööga, välja arvatud tööpäevasisesed vaheajad. TLS § 35 kohaselt peab tööandja töövõimelisele ja töö tegemiseks valmis olevale töötajale maksma keskmist töötasu ka juhul, kui töötaja ei tee tööd seetõttu, et tööandja ei ole andnud tööd, ei ole teinud töö tegemiseks vajalikku toimingut või on muul viisil töö vastuvõtmisega viivitanud.
Teiseks on tööandja kohustatud kinni pidama töötajale ettenähtud puhkeajast. LS § 130 lõike 10 kohaselt ei tohi juht tööaja jooksul töötada ilma vaheajata kauem kui kuus järjestikust tundi. Kui tööaeg kokku on kuus kuni üheksa tundi, tuleb see katkestada vähemalt 30-minutiliseks katkematuks vaheajaks, ja kui tööaeg on kokku üle üheksa tunni, vähemalt 45-minutiliseks katkematuks vaheajaks. LS § 130 lõike 13 kohaselt sõitjate liiniveol, mille liini pikkus selle alg- ja lõpp-punkti vahel on kuni 50 kilomeetrit, ei tohi juhi ööpäevane katkematu puhkeperiood olla lühem kui üheksa tundi.
Eritingimused (bussi-, trammi- ja trollijuhtide) töö- ja puhkeaja osas tulenevad ÜTK §-st 6, mille kohaselt:
Kokkuvõtvalt tuleb bussijuhti kogu talle planeeritud tööpäeva jooksul kindlustada kokkulepitud tööga, anda üks kuni ühetunnine tööpäevasisene vaheaeg ning vajadusel saab rakendada ÜTK § 6 lõikes 2 nimetatud tööpäevasisest vaheaega, kui täidetud on ka ülejäänud punktis 2 nimetatud tingimused.


Lääne-Saare kogukonna põhimäärus – Riigi Teataja
Lääne-Saare kogukonna põhimäärus - sisukord
§ 1 Kogukonna nimi ja piirid
§ 2 Kogukonna ja kogukonnakogu moodustamine
§ 3 Kogukonnakogu
§ 4 Kogukonnakogu esimees ja aseesimees
§ 5 Kogukonnakogu pädevus
§ 6 Kogukonnakogu töökorraldus
§ 7 Kogukonnakogu koosoleku läbiviimine elektrooniliselt
§ 8 Kogukonnakogu sümboolika
§ 9 Kogukonnakogu koostöö
§ 10 Kogukonna likvideerimine
RT IV, 28.06.2017, 49
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37 ja Lääne-Saare Vallavolikogu 16. detsembri 2015. a määrus nr 62 „Lääne-Saare valla põhimäärus“ § 521 lõike 5 alusel
§ 1. Kogukonna nimi ja piirid
Lääne-Saare valla (edaspidi vald) haldusterritooriumil moodustatakse Lääne-Saare kogukond, mis on valla territooriumil tegutsev üksus, mis esindab valla elanike huve kohaliku omavalitsuse ülesannete täitmisel.
§ 2. Kogukonna ja kogukonnakogu moodustamine
(1) Kogukond moodustatakse Lääne-Saare Vallavolikogu (edaspidi volikogu) otsusega.
(2) Kogukonda esindab kogukonnakogu ehk kogukonna eestseisus.
(3) Kogukonnakogu koosneb 13 kandi esindajatest. Oma esindaja nimetab:
1) Abruka kant, mis koosneb Abruka külast;
2) Aste kant, mis koosneb Aste alevikust ja Aste, Aula-Vintri, Endla, Haamse, Hakjala, Hübja, Jootme, Kungla, Laoküla, Pähkla, Saia, Sepa, Unimäe ja Vantri küladest;
3) Eikla kant, mis koosneb Eikla, Kaubi, Keskvere, Koidula, Metsaküla, Piila, Tõrise, Tõru ja Õha küladest;
4) Kaarma kant, mis koosneb Asuküla, Jõe, Kaarma, Kaarma-Kirikuküla, Kaisvere, Kiratsi, Kuke, Käku, Laadjala, Maleva, Meedla, Nõmme, Uduvere ja Vestla küladest;
5) Kudjape kant, mis koosneb Kudjape alevikust ja Praakli ning Murasti küladest;
6) Kärla kant, mis koosneb Kärla alevikust ja Kuuse, Kärla-Kirikuküla, Kärla-Kulli, Mõnnuste, Mätasselja ja Paiküla küladest;
7) Lümanda kant, mis koosneb Atla, Austla, Eeriksaare, Himmiste, Jõgela, Karala, Kipi, Koovi, Kuusnõmme, Leedri, Lümanda, Lümanda-Kulli, Metsapere, Mõisaküla, Vahva, Varpe ja Viidu küladest;
8) Nasva kant, mis koosneb Keskranna ja Mändjala külast ning Nasva alevikust;
9) Paadla kant, mis koosneb Arandi, Hirmuste, Karida, Kõrkküla, Kogula, Käesla, Ulje, Paevere, Sõmera ja Vennati küladest;
10) Randvere kant, mis koosneb Anijala, Ansi, Irase, Kaarmise, Kellamäe, Koidu, Laheküla, Mullutu, Põlluküla, Parila, Pärni, Randvere, Tamsalu, Tõlli ja Viira küladest;
11) Sauvere kant, mis koosneb Anepesa, Jõempa, Kandla, Nõmpa, Sauvere ja Vendise küladest;
12) Tahula-Vaivere kant, mis koosneb Kärdu, Lilbi, Sikassaare, Tahula, Upa, Kasti, Paimala, Vaivere ja Vatsküla küladest;
13) Taritu kant, mis koosneb Koimla, Koki, Kotlandi, Riksu, Taritu ja Vana-Lahetaguse küladest.
(4) Kogukonnakogusse kuulub 13 liiget. Iga kant nimetab ühe esindaja ning ühe asendusesindaja, kes esindab nende kanti kogukonnakogus.
(5) Kandi esindaja kogukonnakogusse valivad kanti kuuluvate asustusüksuste esindajad.
(6) Asustusüksuse esindaja on aleviku- ja külavanema statuudi kohaselt valitud aleviku- või külavanem või kohaliku külaelu arendamisega tegeleva mittetulundusühingu eestvedaja.
(7) Kogukonnakogusse valitav kandi esindaja ei pea olema aleviku- või külavanem või kohaliku külaelu arendamisega tegeleva mittetulundusühingu eestvedaja.
(8) Kogukonnakogu koosseisu koos asendusliikmete nimekirjaga kinnitab vallavalitsus korraldusega kantide ettepanekute alusel.
§ 3. Kogukonnakogu
(1) Kogukonna elanike esinduskoguks on kogukonnakogu, mis moodustatakse käesolevas määruse §-s 2 sätestatud korras.
(2) Kogukonnakoguliikme volituste aeg on kuni neli aastat. Volituste aja pikkuse kinnitavad kandi esindajad oma kandi esindaja valimisel.
(3) Kandil on õigus oma valitud esindaja igal ajal tagasi kutsuda.
(4) Kogukonnakogu liige ei saa olla üks isik järjest üle kahe ametiaja.
(5) Kogukonnakogu tegutseb talle valla eelarves ettenähtud vahendite piires.
(6) Kogukonnakogu töös osalemine hüvitatakse volikogu poolt kehtestatud määras.
§ 4. Kogukonnakogu esimees ja aseesimees
(1) Kogukonnakogu valib endale esimehe ja aseesimehe kogukonnakogu liikmete seast.
(2) Kogukonnakogu esimees:
1) esindab kogukonnakogu vastavalt valla põhimäärusega ning käesoleva põhimäärusega antud pädevusele;
2) kutsub vallavalitsuse esindajaid kogukonnakogu koosolekutele ja edastab vajaliku informatsiooni vallavalitsusele;
3) koostab kogukonnakogu koosoleku päevakorra projekti arvestades volikogu, vallavalitsuse, kogukonnakogu liikmete ettepanekuid;
4) kutsub kokku kogukonnakogu koosoleku;
5) juhatab kogukonnakogu koosolekut ja lahendab koosoleku juhtimisel tekkivaid küsimusi;
6) allkirjastab kogukonnakogu otsused, kirjad ja koosoleku protokollid;
7) peab kogukonnakogu nimel kirjavahetust;
8) esindab kogukonnakogu volikogu, komisjonide või vallavalitsuse istungil või volitab selleks teisi kogukonnakogu liikmeid.
(3) Kogukonnakogu esimees ja aseesimees valitakse salajasel hääletusel kogukonnakogu koosseisu poolthäälteenamusega.
§ 5. Kogukonnakogu pädevus
(1) Kogukonnakogu otsustuspädevuses on:
1) mittetulunduslikuks tegevuseks eraldatavate rahaliste vahendite määramise ettepaneku tegemine vallavalitsusele;
2) ettepanekute esitamine valla poolt korraldatavatele tunnustusüritustele.
(2) Kogukonnakogule esitatakse seisukoha andmiseks:
4) kogukonnakogu põhimääruse muudatused;
5) avalikule üritusele loa andmine, kui tegemist on suurema üritusega;
6) piirkonna ühistranspordi sõiduplaanid ja nende muudatused.
(3) Kogukonnakogul on õigus:
1) teha ettepanekuid valla eelarvestrateegiasse, arengukavasse ning valdkondlikesse ja piirkondlikesse arengukavadesse piirkonna arenguprioriteete puudutavates osades, sh tegevus- ja investeeringute kava;
2) avaldada arvamust ja teha ettepanekuid vallavalitsusele ja volikogule kohaliku elu küsimustes;
4) esitada vallavalitsusele arupärimisi, millele tuleb vastata 10 tööpäeva jooksul;
5) teha kohaliku elu küsimustes volikogule või vallavalitsusele algatusi õigusaktide vastuvõtmiseks, muutmiseks või kehtetuks tunnistamiseks, mis võetakse arutusele volikogus või vallavalitsuses hiljemalt kolme kuu jooksul;
6) teha volikogule ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks;
7) teha vallavalitsusele ettepanek kogukonnakogu koosseisu muutmiseks;
8) algatada kogukonnakogude ühinemine ja nende ühiste koosolekute kokkukutsumine.
(4) Informatsioonina edastatakse kogukonnakogule:
1) volikogu ja vallavalitsuse õigusaktid ning nende eelnõud, mis puudutavad vastava piirkonna elukorraldust ja juhtimist;
2) piirkonna ja selles asuvate valla ametiasutuse hallatavate asutuste eelarveprojektid;
3) piirkonda puudutavad detailplaneeringud;
4) piirkonna avaliku ruumi arendamisega seotud ehitusprojektid;
5) muud vajalikuks peetavad kohalikku elukorraldust ja juhtimist puudutavad dokumendid ja informatsioon.
§ 6. Kogukonnakogu töökorraldus
(1) Kogukonnakogu töövorm on koosolek. Koosoleku päevakorra koostab, kutsub kokku ja seda juhatab kogukonnakogu esimees, tema puudumisel aseesimees.
(2) Koosolekud toimuvad vähemalt kord 3 kuu jooksul. Koosolekud võivad toimuda tihedamini Koosoleku toimumise aeg ja koht peavad olema teatavaks tehtud vähemalt neli päeva enne toimumist.
(3) Kogukonnakogu koosolekud on avalikud. Koosoleku võib kuulutada kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam kogukonnakogu liikmeid kui vastu või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(4) Kogukonnakogu koosolek on otsustusvõimeline, kui selle koosolekust võtab osa üle poole kogukonnakogu liikmetest.
(5) Kogukonnakogu koosoleku päevakord kinnitatakse kogukonnakogu poolthäälteenamusega vastavalt liikmetele edastatud päevakorra eelnõule.
(6) Ettepanekuid päevakorra eelnõu kohta võivad kuni päevakorra kinnitamiseni teha:
1) kogukonnakogu liikmed;
2) vallavanem või teda asendav vallavalitsuse liige;
3) volikogu esimees või tema asendaja;
4) kogukonna asutusüksuse esindaja.
(7) Päevakorra eelnõus märkimata küsimusi saab päevakorda võtta kogukonnakogu koosseisu häälteenamusega.
(8) Kõik kogukonnakogu otsused võetakse vastu konsensuslikult.
(9) Kogukonnakogu koosolekud protokollitakse, need allkirjastab kogukonnakogu esimees ja protokollija. Protokollija valitakse kogukonnakogu liikmete hulgast. Protokollid avalikustatakse valla dokumendiregistris.
(10) Kogukonnakogu töö korraldamiseks on vallavalitsus kohustatud võimaldama piirkonnas asuvas vallale kuuluvas asutuses ruumi kasutamist koosoleku korraldamiseks koos vajalike tehniliste vahenditega.
§ 7. Kogukonnakogu koosoleku läbiviimine elektrooniliselt
(1) Otsuse vastuvõtmiseks võib kogukonnakogu esimehe ettepanekul korraldada kogukonnakogu koosoleku elektrooniliselt.
(2) E-koosoleku läbiviimine on lubatud ainult juhul, kui kõigil kogukonnakogu liikmetel on olemas tehnilised võimalused.
(3) Koosoleku elektroonilisel korraldamisel saadab kogukonnakogu esimees kogukonnakogu liikmetele e-kirjaga päevakorra ja muud asjakohased materjalid, määrates ära ka hääletamise tähtaja.
(4) Kogukonnakogu liige edastab digitaalselt allkirjastatud seisukoha (poolt, vastu, erapooletu) esimehele e-kirjaga ning see säilitatakse elektrooniliselt. Kogukonnakogu liikme seisukoht trükitakse välja koos kinnituslehega ning see lisatakse kogukonnakogu protokollile. Kogukonnakogu liige, kes tähtajaks e-kirja ei saada, loetakse koosolekul mitteosalenuks.
(5) Kogukonnakogu liikmete hääletuse põhjal koostatakse e-koosoleku protokoll, mis peab sisaldama selle toimumise ajavahemikku, päevakorda, osalejaid, hääletuse kokkuvõtet ja tulemust.
§ 8. Kogukonnakogu sümboolika
Kogukonnakogu võib kasutada valla sümboolikat.
§ 9. Kogukonnakogu koostöö
Kogukonnakogu võib teha koostööd osavallakogudega nende pädevuses olevate küsimuste arutamiseks ja ühtsete seisukohtade kujundamiseks.
§ 10. Kogukonna likvideerimine
(1) Kogukonnakogu võib otsustada oma tegevuse lõpetamise.
(2) Kogukonnakogude ühinemise või kogukogukonnakogu likvideerimise otsustab volikogu kogu vastavasisulise taotluse alusel kolme kuu jooksul taotluse saamisest.
(3) Kogukond likvideeritakse volikogu otsusega.
Määrus jõustub Lääne-Saare Vallavolikogu 21. juuni 2017. a määruse nr 8 „Lääne-Saare Vallavolikogu 16. detsembri 2015. a määruse nr 62 „Lääne-Saare valla põhimäärus“ muutmine“ jõustumisel.


text:
Väiksemad kohtuvaidlused - Rumeenia
Väiksemate nõuete menetlust reguleerivad 15. veebruaril 2013. aastal jõustunud uue tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklid 1025–1032.
Uue tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 1025 on sätestatud, et nõude väärtus ilma nõude viiviste, kulude ja muude kõrvalnõueteta ei tohi ületada 10 000 Rumeenia leud nõudevormi kohtusse laekumise kuupäeval.
Mis puudutab kohaldamisala (ratione materiae), siis väiksemate nõuete menetlust ei kohaldata maksu-, tolli- või haldusküsimustele ja samuti riigi vastutusele, mis tuleneb riigi tegevusest või tegevusetusest riigivõimu teostamisel. Seda menetlust ei kohaldata ka nõuete rahuldamiseks, mis puudutavad füüsiliste isikute perekonnaseisu või õigus- ja teovõimet; peresuhtest tulenevaid varalisi õigusi; pärimist; pankrotimenetlusi, võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppeid, maksejõuetute äriühingute või muude juriidiliste isikute likvideerimismenetlusi ja muid sarnaseid menetlusi; sotsiaalkindlustust; tööõigust; kinnisvara üürimist, välja arvatud rahaliste nõuetega seotud hagid; vahekohtumenetlusi; eraelu puutumatuse ja isikuõiguste rikkumist.
Uue tsiviilkohtumenetluse seadustiku kohaselt on väiksemate nõuete menetlus alternatiivne menetlus. Hagejal on valida väiksemate nõuete menetluse või tavalise kohtumenetluse vahel. Kui hageja on esitanud kohtule hagi, lahendatakse see tavamenetluses, v.a juhul, kui hageja taotleb enne esimest kohtuistungit sõnaselgelt erimenetluse kohaldamist. Kui nõuet ei saa lahendada väiksemate nõuete menetluses, teatab kohus sellest hagejale ja kui hageja oma hagi tagasi ei võta, lahendatakse see tavamenetluse kohaselt. Nõuet lahendama pädev esimese astme kohus on kohalik kohus. Territoriaalne kohtualluvus määratakse kindlaks vastavalt üldisele õigusele.
Justiitsministri 29. jaanuari 2013. aasta määruses nr 359/C, millega kinnitatakse tsiviilkohtumenetluse seadustikku käsitleva seaduse nr 134/2010 artiklites 1025–1032 sätestatud väiksemate nõuete menetluse vorminõuded, on sätestatud väiksemate nõuete menetluse jaoks kohustuslik tüüpvorm. Tüüpvormid on: avalduse vorm, avalduse muutmise ja/või parandamise vorm ja vastuse vorm.
Õigusabi annab kohtunik oma ülesannete piires, mitte konkreetselt seda liiki juhtumite puhul.
Kohus võib peale poolte esitatud tõendite arvesse võtta ka muid tõendeid. Tõendeid, mille haldamine on võrreldes nõude või esitatud vastunõude väärtusega ebaproportsionaalselt kulukas, siiski arvesse ei võeta.
Uue tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 1028 jj on sätestatud, et hageja algatab väiksemate nõuete menetluse, täites avalduse vormi ja esitades selle pädevale kohtule või saates selle posti teel või muul viisil, mis tagab avalduse edastamise ja kättesaamise kinnitamise. Koos avalduse vormiga esitatakse või saadetakse ka väidete koopiad, mida hageja võib kasutada. Kui hageja esitatud teave on ebaselge või ebapiisav või avalduse vorm ei ole täidetud õigesti, annab kohus hagejale võimaluse vormi täiendada või parandada või esitada lisateavet või dokumente, v.a juhul, kui nõue on selgelt alusetu või vastuvõetamatu. Nõue lükatakse tagasi, kui see on selgelt alusetu või vastuvõetamatu. Kui hageja jätab avalduse vormi kohtu määratud tähtaja jooksul täiendamata või parandamata, nõuet menetlusse ei võeta.
Väiksemate nõuete menetlus on kirjalik ja toimub ilma kohtuistungita. Kohus võib kutsuda pooled kohtusse, kui ta peab nende kohalolekut vajalikuks või üks pooltest seda taotleb. Kohus võib sellise taotluse rahuldamata jätta, kui ta leiab, et suuline arutelu ei ole kohtuasja asjaolusid arvestades vajalik. Keeldumise põhjused esitatakse kirjalikult ja seda ei saa vaidlustada.
Pärast nõuetekohaselt täidetud avalduse vormi saamist saadab kohus kostjale vastuse vormi koos avalduse vormi ja hageja nõude koopiatega. Kostja peab esitama nõuetekohaselt täidetud vastuse vormi ja dokumentide koopiad, mida ta kavatseb kasutada, 30 päeva jooksul alates dokumentide kättetoimetamisest. Kostja võib vastata muude sobivate vahendite abil vastuse vormi kasutamata. Kohus toimetab hagejale viivitamata kostja vastuse, olemasolu korral kostja vastunõude ja kostja argumentide koopiad. Kui kostja on esitanud vastunõude, peab hageja esitama nõuetekohaselt täidetud vastuse vormi või vastama muude vahendite abil 30 päeva jooksul alates vastunõude kättetoimetamisest. Vastunõue, mida lihtsustatud menetluses ei saa lahendada, eraldatakse ja lahendatakse üldise õiguse kohaselt. Kohus võib nõuda, et pooled esitaksid lisateavet ettenähtud tähtaja jooksul, mis ei või olla pikem kui 30 päeva alates kostja või vajaduse korral hageja vastuse saamisest. Kui kohus on määranud tähtaja, mille jooksul peavad pooled ilmuma kohtusse, saadetakse neile kohtukutse. Kui kohus on määranud menetlusetapi lõpetamise tähtpäeva, teavitab ta huvitatud isikut tähtaja ületamise tagajärgedest.
Kohus teeb otsuse 30 päeva jooksul pärast kogu nõutud teabe saamist või vajaduse korral pärast suulist ärakuulamist. Kui huvitatud isik ettenähtud tähtaja jooksul ei vasta, teeb kohus põhinõude kohta või vastunõude kohta otsuse, tuginedes kohtuasja toimikule lisatud dokumentidele. Esimese astme kohtu otsus jõustub alates selle tegemise ja pooltele kättetoimetamise kuupäevast.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 1031 on sätestatud, et kohtuvaidluse kaotanud poolelt mõistetakse teise poole taotlusel välja kohtukulud. Kohus ei mõista siiski kohtuvaidluse võitnud poole kasuks välja asjatuid kulusid või kulusid, mis on nõude väärtusega võrreldes ebaproportsionaalsed.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 1032 on sätestatud, et kohtuotsuse saab edasi kaevata ainult 30 päeva jooksul pärast selle kättetoimetamist. Apellatsioonikohus võib peatada kohtuotsuse täitmise, kui selleks on alust, tingimusel et määratakse kautsjon suurusjärgus 10% nõude summast. Apellatsioonikohtu otsus tehakse pooltele teatavaks ja see on lõplik.
Viimati uuendatud: 31/07/2017

matches: kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus


Nõuded puurkaevu ja puuraugu projekti ja konstruktsiooni ning likvideerimise ja rekonstrueerimise projekti kohta, puurkaevu ja puuraugu projekteerimise, rajamise, kasutusele võtmise, likvideerimise ja konserveerimise kord ning puurkaevu või puuraugu asukoha kooskõlastamise, rajamise ja kasutusele võtmise taotluste, puurimispäeviku, puurkaevu ja puuraugu andmete keskkonnaregistrisse kandmiseks esitamise ning puurkaevu ja puuraugu likvideerimise akti vormid – Riigi Teataja
Nõuded puurkaevu ja puuraugu projekti ja konstruktsiooni ning likvideerimise ja rekonstrueerimise projekti kohta, puurkaevu ja puuraugu projekteerimise, rajamise, kasutusele võtmise, likvideerimise ja konserveerimise kord ning puurkaevu või puuraugu asukoha kooskõlastamise, rajamise ja kasutusele võtmise taotluste, puurimispäeviku, puurkaevu ja puuraugu andmete keskkonnaregistrisse kandmiseks esitamise ning puurkaevu ja puuraugu likvideerimise akti vormid - sisukord
2 PUURKAEVU JA -AUGU PROJEKTEERIMINE NING NÕUDED PUURKAEVU JA -AUGU PROJEKTI JA KONSTRUKTSIOONI KOHTA
§ 3 Puurkaevu ja -augu projekteerimine
§ 4 Nõuded puurkaevu ja puuraugu projekti kohta
§ 5 Nõuded puurkaevu ja puuraugu konstruktsiooni kohta
3 PUURKAEVU JA -AUGU RAJAMINE JA KASUTUSELE VÕTMINE
§ 6 Puurkaevu ja puuraugu rajamine
§ 7 Puurkaevu ja puuraugu katsetamine ning veeproovide võtmine
§ 8 Puurimispäevik
§ 9 Puurkaevu ja puuraugu andmete keskkonnaregistrisse kandmiseks esitamise vorm
4 NÕUDED LIKVIDEERIMISE JA REKONSTRUEERIMISE PROJEKTI KOHTA, PUURKAEVU JA -AUGU LIKVIDEERIMINE, KONSERVEERIMINE NING REKONSTRUEERIMINE
§ 10 Kinnise soojussüsteemiga puurauk
§ 11 Nõuded puurkaevu ja puuraugu likvideerimise projekti kohta
§ 12 Puurkaevu ja puuraugu likvideerimise projekti kooskõlastamine
§ 13 Puurkaevu ja puuraugu likvideerimine
§ 14 Puurkaevu ja puuraugu likvideerimise akt
§ 15 Puurkaevu ja puuraugu konserveerimine
§ 16 Nõuded puurkaevu ja puuraugu rekonstrueerimise projekti kohta
§ 161 Rekonstrueeritud puurkaevu ja puuraugu katsetamine, sellest veeproovide võtmine ning andmete kandmine keskkonnaregistrisse
RT I, 06.03.2012, 8
Vastu võetud 29.07.2010 nr 37
RT I 2010, 54, 352
jõustumine 08.08.2010
12.09.2011 RT I, 15.09.2011, 1 18.09.2011
29.02.2012 RT I, 06.03.2012, 3 09.03.2012
Määrus kehtestatakse «Veeseaduse» § 306 alusel.
Käesoleva määruse tähenduses on puurkaev veehaarde, põhjaveeseire ja soojussüsteemi puurkaev, puurauk põhjaveeseire ja soojussüsteemi puurauk.
1) avatud soojussüsteem on süsteem, kus põhjavesi pumbatakse puurkaevust soojusvahetisse, kus toimub energia ülekanne, ja pärast soojusvaheti läbimist suunatakse kasutatud vesi teise puurauku, ühisveevärki või keskkonda;
2) kinnine soojussüsteem on süsteem, kus soojuskontuur või soojuskontuurid on asetatud tampoonitud puurauku.
[RT I, 15.09.2011, 1 - jõust. 18.09.2011]
2. peatükk PUURKAEVU JA -AUGU PROJEKTEERIMINE NING NÕUDED PUURKAEVU JA -AUGU PROJEKTI JA KONSTRUKTSIOONI KOHTA
§ 3. Puurkaevu ja -augu projekteerimine
(1) Enne puurkaevu või -augu projekteerimist peab projekteerija tutvuma puurkaevu või -augu planeeritava asukohaga kohapeal ning määrama puurkaevu või -augu asukoha täpsed koordinaadid.
(2) Enne ühisveevärgi puurkaevu projekteerimist tuleb uurida, kas põhjavee kvaliteet kavandatavas veehaardes vastab joogivee tootmiseks kasutatava vee nõuetele.
§ 4. Nõuded puurkaevu ja puuraugu projekti kohta
(1) Puurkaevu või -augu projekt koosneb tehnilistest joonistest, seletuskirjast ja selle lisadest (edaspidi projekt). Projekt tuleb koostada mahus, mis võimaldab hinnata rajatava puurkaevu või -augu vastavust põhjavee kasutamise ja kaitse nõuetele.
(2) Puurkaevu ja -augu projektis tuleb arvestada olemasolevate puurkaevude ja -aukude mõjuraadiusi, rajatava puurkaevu või -augu sanitaarkaitseala või hooldusala moodustamise võimalust, geoloogilis-hüdrogeoloogilisi tingimusi ning järgmisi nõudeid:
1) puurkaev ja -auk ei tohi põhjustada põhjavee seisundi halvenemist ega avaldada negatiivset mõju läheduses asuvatele puurkaevudele ja -aukudele, maakasutusele ning veeökosüsteemidele;
2) tootmisvee võtmise eesmärgil rajatava puurkaevu või avatud soojussüsteemi puurkaevu korral kasutatakse maapinnalähedasi taastuva põhjaveevaruga põhjaveekihte juhul, kui see tagab projektikohase vee koguse ja kvaliteedi;
3) joogivee võtmise eesmärgil rajatava puurkaevu korral kasutatakse põhjaveekihti, mille vee kvaliteet on võimalikult lähedane joogivee kvaliteedinõuetele.
(3) Soojussüsteemi puurkaevu ja -augu projekti korral tuleb lisaks arvesse võtta soojustehnilisi arvutusi ja kivimite soojusjuhtivust.
(4) Puurkaevu või -augu projekt peab sisaldama järgmisi andmeid ja dokumente:
1) puurkaevu või -auku kavandava isiku nimi, aadress, telefoninumber ja muud kontaktandmed;
2) maaomaniku nimi, aadress, telefoninumber ja muud kontaktandmed ning kirjalik nõusolek puurkaevu või -augu rajamiseks juhul, kui puurkaevu või -auku kavandav isik ei ole maaomanik;
3) aadress ja maaüksuse katastritunnus;
4) puurkaevu või -augu koordinaadid;
5) rajamise eesmärk;
6) avatav põhjaveekiht ja põhjaveekogum;
7) Eesti põhikaardi väljavõtet, millele on märgitud põhja-lõuna suund, põhjaveevoolu suund, kavandatavast puurkaevust või -august 200 meetri raadiuses asuvad potentsiaalselt ohtlikud reostusallikad (laudad, sõnnikuaunad, sõnniku- ja väetisehoidlad, kemikaale sisaldavad mahutid, kogumiskaevud, käimlad, kanaliseerimata saunad, reostunud pinnasega alad jmt objektid) ning kavandatavast puurkaevust või -august 1 kilomeetri raadiuses asuvad sama põhjaveekihti avavad puurkaevud ja -augud;
[RT I, 06.03.2012, 3 - jõust. 09.03.2012]
8) asukoha kirjeldus ja asukoha valiku põhjendus;
9) puurkaevu või -augu ümbruse maapinna absoluutne kõrgus;
10) piirkonna geoloogiline läbilõige ja hüdrogeoloogiliste tingimuste kirjeldus;
11) sügavus, konstruktsiooni kirjeldus ja põhjendus ning geoloogilise ja hüdrogeoloogilise läbilõike joonis;
12) rajamise, sh puurimismeetodi ja manteltorudetaguse isolatsiooni kirjeldus;
13) rajamisel kasutatavate ehitustoodete spetsifikatsioonid;
14) põhjavee kaitset tagavad puurkaevu või -augu hooldusnõuded;
15) puurkaevu või -augu projekti koostaja nimi, aadress, telefoninumber ja muud kontaktandmed ning hüdrogeoloogiliste tööde tegemise litsentsi number ja väljastamise aeg.
(5) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud andmetele peab puurkaevu projekt sisaldama järgmisi andmeid:
1) puurkaevu planeeritav veevõtt (m3/ööpäevas), orienteeruv inimeste arv, keda puurkaevu veega varustatakse, staatilise veepinna tase ja selle alandus projektikohase tootlikkuse juures;
2) puhastus- ja proovipumpamise tehnoloogia kirjeldus;
3) pärast puurkaevu rajamist analüüsimiseks võetavad veeproovid;
4) puurkaevu hooldusala või sanitaarkaitseala piirid ja joonis mõõtkavas 1:500;
5) juhul, kui hooldusala või sanitaarkaitseala ulatub naabermaaüksusele, naabermaaüksuse maaomaniku kirjalik nõusolek;
6) puurkaevuga avatava põhjaveekihi eeldatava kvaliteedi kirjeldus ja põhjaveekihi valiku põhjendus;
7) [Kehtetu - RT I, 15.09.2011, 1 - jõust. 18.09.2011]
8) soovitused puurkaevule veepuhastusseadmete paigaldamiseks juhul, kui puurkaev rajatakse joogivee saamise eesmärgil ja võetav vesi ei vasta eeldatavasti joogivee kvaliteedinõuetele.
(6) [Kehtetu - RT I, 15.09.2011, 1 - jõust. 18.09.2011]
(7) Juhul kui rajatakse puurkaevude või -aukude grupp, koosneb projekt nende puurkaevude või -aukude osaprojektidest.
§ 5. Nõuded puurkaevu ja puuraugu konstruktsiooni kohta
(1) Puurkaevu või -augu konstruktsioon peab tagama põhjavee kaitstuse reostuse eest. Puurkaevu konstruktsioon peab tagama ka puurkaevu projektikohase tootlikkuse ja projektikohase tootlikkuse juures tahkete osakesteta vee.
(2) Lisaks lõikes 1 sätestatule peab puurkaevu ja -augu konstruktsioon:
1) tagama pudedate ja varisevate setete kindlustatuse;
2) välistama reostunud vee, sh ülemiste põhjaveekihtide vee sissevoolu puurkaevuga või -auguga avatavasse põhjaveekihti;
3) tagama, et juhul, kui rajatakse puurkaev või põhjaveeseire puurauk, ulatuks manteltorude põhikolonn vähemalt 30 cm üle maapinna või ehitise põranda ja oleks välistatud maapinnalt või põrandalt pärineva vee sissevool puurkaevu või -auku;
4) tagama manteltorudetaguse ruumi isolatsiooniga sademevee ja maapinnalt arvates esimese põhjaveekihi teineteisest eraldamise;
5) kindlustama, et isolatsiooni tagamiseks oleks eri põhjaveekihtide üksteisest eraldamisel ettepuuritud puuraugu ja manteltorude diameetrite vahe vähemalt 50 mm.
(3) Puurkaevu konstruktsioon peab lisaks käesoleva paragrahvi lõigetele 1 ja 2 tagama:
1) puurkaevu vettandva osa pudedate ja varisevate setete kindlustatuse ning nõutud veehulga läbilaskvuse;
2) puurkaevu puhastuspumpamise ja veetaseme mõõtmise võimaluse.
(31) Puurkaevu, millega võetakse vett rohkem kui 5 m3 ööpäevas, konstruktsioon ja puurkaevu paigaldatud veetõsteseadmed peavad võimaldama veetaseme mõõtmist puurkaevus ilma veetõsteseadmeid eemaldamata. Sellise puurkaevu konstruktsioon peab võimaldama veeproovi võtmist puurkaevuga avatavast põhjaveekihist ning veeproovi võtmiseks tuleb kraan paigaldada puurkaevu suudmele võimalikult lähedale.
(4) Puurkaevu või -augu konstruktsioonis tohib kasutada vaid selliseid tooteid, millel on vastavussertifikaat, vastavusdeklaratsioon või vastavusmärk.
(5) Kinnise soojussüsteemi puuraugud tuleb pärast soojuskontuuri paigaldamist kogu puuraugu ulatuses täita keskkonnale ohutu materjaliga ning täitematerjalis kasutatavate kemikaalide kohta peab olema ohutuskaart. Soojuskontuuris võib kasutada üksnes keskkonnale ohutut soojuskandevedelikku ning kasutatava soojuskandevedeliku kohta peab olema ohutuskaart.
(6) Rajatava puurkaevu või -augu konstruktsioon võib erineda projektikohasest konstruktsioonist tegelike hüdrogeoloogiliste tingimuste tõttu, tagades käesolevas paragrahvis sätestatud nõuete täitmise ning projektikohase põhjaveekihi avamise.
3. peatükk PUURKAEVU JA -AUGU RAJAMINE JA KASUTUSELE VÕTMINE
§ 6. Puurkaevu ja puuraugu rajamine
Puurkaevu ja -augu rajamise etapid on tööplatsi ettevalmistamine, puurkaevu ja -augu suudme kindlustamine, manteltorude paigaldamiseks ettepuurimine ja vajaduse korral puurkaevu ja -augu õõne manteltorudega kindlustamine, manteltorudetaguse isoleerimine, puurkaevu ja -augu töötava osa avamine ja vajaduse korral kindlustamine ning puurkaevu ja -augu puhastus- ja proovipumpamine.
§ 7. Puurkaevu ja puuraugu katsetamine ning veeproovide võtmine
(1) Pärast puurkaevu või -augu rajamist, kuid enne puurkaevu või -augu kasutusele võtmist teeb puurkaevu või -augu puurinud isik selle puhastuspumpamise pumbatava vee selginemiseni. Puuraugu puhastuspumpamist ei tehta juhul, kui on rajatud kinnise soojussüsteemi puurauk.
(2) Puurkaevu või -augu puurinud isik mõõdab enne puhastuspumpamist puurkaevu või -augu staatilist veetaset.
(3) Hüdrogeoloogiliste uuringute puurkaevus või -augus tehakse puhastus- ja proovipumpamine vastavalt uuringu eesmärgile.
(4) Puurkaevu või põhjaveevaru hindamise eesmärgil rajatud puuraugu hüdrogeoloogiliste parameetrite määramiseks teeb puurkaevu või -augu puurinud isik proovipumpamise vähemalt 1,3-kordse projekteeritud tootlikkusega või maksimaalse tootlikkusega, kui projekteeritud tootlikkust proovipumpamisel ei ole võimalik saavutada.
(5) Proovipumpamist tehakse kuni tootlikkuse ja dünaamilise veetaseme stabiliseerumiseni. Proovipumpamise käigus määrab puurkaevu puurinud isik puurkaevu tootlikkuse, staatilise ja dünaamilise veetaseme ning erideebiti.
(6) Pärast puurkaevu või -augu proovipumpamist korraldab puurkaevu või -augu puurinud isik veeproovide võtmise proovivõtja atesteerimistunnistust omava isiku poolt. Veeproovid võetakse vähemalt käesoleva määruse lisa 4 punktides 5.1-5.6 nimetatud näitajate analüüsimiseks järgmiselt:
1) kui rajati puurkaev tootmisvee võtmiseks või soojussüsteemi puurkaev, võetakse veeproovid lisa 4 punktides 5.1–5.2 nimetatud näitajate analüüsimiseks;
2) kui rajati joogivee võtmiseks puurkaev, mis ei ole ühisveevärgi osa, võetakse veeproovid lisa 4 punktides 5.1–5.3 nimetatud näitajate analüüsimiseks;
3) kui rajati joogivee võtmiseks ühisveevärgi puurkaev, võetakse veeproovid lisa 4 punktides 5.1–5.4 nimetatud näitajate analüüsimiseks;
4) kui käesoleva lõike punktis 3 nimetatud puurkaev avab ohustatud põhjaveekogumisse kuuluva põhjaveekihi, tuleb lisaks käesoleva lõike punktis 3. nõutud veeproovidele võtta veeproovid lisa 4 punktis 5.5 nimetatud põhjaveekogumit ohustavate näitajate analüüsimiseks;
5) kui käesoleva lõike punktis 3 nimetatud ühisveevärgi puurkaev avab Ordoviitsiumi-Kambriumi või Kambriumi-Vendi põhjaveekihi, tuleb lisaks käesoleva lõike punktis 3 nõutud veeproovidele võtta veeproovid lisa 4 punktis 5.6 nimetatud näitajate analüüsimiseks;
6) kui rajati hüdrogeoloogiliste uuringute puurkaev või -auk, võetakse veeproovid vastavalt uuringu eesmärgile.
(7) Veeproove ei pea võtma kinnise soojussüsteemi puuraugu korral.
(8) Puurkaevu või -augu suue tuleb pärast veeproovide võtmist sulgeda.
(9) Puurkaevus, mis võetakse kasutusele rohkem kui neli kuud pärast puurkaevu rajamist, tehakse enne kasutusele võtmist täiendav puhastuspumpamine.
§ 8. Puurimispäevik
Puurkaevu või -augu puurimise ajal peab puurimistöid tegev isik täitma puurimispäevikut (lisa 3).
§ 9. Puurkaevu ja puuraugu andmete keskkonnaregistrisse kandmiseks esitamise vorm
(1) Puurkaevu või -augu puurinud isik on kohustatud pärast puurkaevu või -augu rajamise lõpetamist täitma puurimispäeviku andmete alusel puurkaevu või -augu andmete keskkonnaregistrisse kandmiseks esitamise vormi (lisa 4).
(2) Rajatud puurkaevu või -augu andmed esitatakse käesoleva määruse lisa 4 kohasel vormil Keskkonnaametile elektroonilisel teel, elektroonilisel andmekandjal või posti teel 10 tööpäeva jooksul puurkaevu või -augu rajamise lõpetamisest arvates. Juhul kui rajati Ordoviitsiumi-Kambriumi või Kambriumi-Vendi põhjaveekihti avav puurkaev, esitatakse puurkaevu või -augu andmed Keskkonnaametile viie tööpäeva jooksul radioloogiliste näitajate analüüsitulemuste saamisest arvates.
(3) Keskkonnaamet kontrollib puurkaevu või -augu kohta esitatud andmeid. Juhul, kui puurkaevu või -augu andmed esitati elektroonilisel teel, registreerib Keskkonnaamet nõuetekohased andmed keskkonnaregistris 10 tööpäeva jooksul andmete esitamisest arvates. Juhul, kui puurkaevu või -augu andmed esitati elektroonilisel andmekandjal või posti teel, sisestab ja registreerib Keskkonnaamet nõuetekohased andmed keskkonnaregistris 10 tööpäeva jooksul andmete esitamisest arvates. Kui rajatud puurkaevu või -augu andmed ei ole esitatud nõuetekohaselt, annab Keskkonnaamet puurkaevu või -augu puurinud isikule vähemalt viis tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks.
(4) Elektroonilisel teel puurkaevu või -augu andmete esitamise õigus on hüdrogeoloogiliste tööde litsentsile märgitud tööde eest vastutavatel isikutel.
4. peatükk NÕUDED LIKVIDEERIMISE JA REKONSTRUEERIMISE PROJEKTI KOHTA, PUURKAEVU JA -AUGU LIKVIDEERIMINE, KONSERVEERIMINE NING REKONSTRUEERIMINE
§ 10. Kinnise soojussüsteemiga puurauk
Käesolevas peatükis sätestatud puurkaevu ja -augu likvideerimise korda ei kohaldata kinnise soojussüsteemiga puuraugu likvideerimisele. Kinnise soojussüsteemiga puuraugu amortiseerumise korral või kui selline puurauk on kaotanud oma kasutusotstarbe, tuleb soojuskandevedelik soojuskontuurist eemaldada.
§ 11. Nõuded puurkaevu ja puuraugu likvideerimise projekti kohta
Puurkaevu või -augu likvideerimise projekt peab sisaldama järgmisi andmeid ja dokumente:
1) puurkaevu või -augu keskkonnaregistri kood ja ehitisregistri kood juhul, kui puurkaevule või -augule on keskkonnaregistri või ehitisregistri kood antud;
2) puurkaevu või -augu likvideerimise tellija nimi, aadress, telefoninumber ja muud kontaktandmed;
3) puurkaevu või -augu likvideerimise projekti koostaja nimi, aadress, telefoninumber ja muud kontaktandmed ning hüdrogeoloogiliste tööde tegemise litsentsi number ja väljastamise aeg;
4) puurkaevu või -augu asukoha koordinaate ja Eesti põhikaardi väljavõtet, millele on märgitud põhja-lõuna suund, põhjaveevoolu suund, kavandatavast puurkaevust või -august 200 meetri raadiuses asuvad potentsiaalselt ohtlikud reostusallikad (laudad, sõnnikuaunad, sõnniku- ja väetisehoidlad, kemikaale sisaldavad mahutid, kogumiskaevud, käimlad, kanaliseerimata saunad, reostunud pinnasega alad jmt objektid) ning kavandatavast puurkaevust või -august 1 kilomeetri raadiuses asuvad sama põhjaveekihti avavad puurkaevud ja -augud;
5) puurkaevu või -augu eeldatav geoloogilise läbilõike joonis;
6) puurkaevu või -augu konstruktsiooni kirjeldus ja joonis;
7) puurkaevu või -augu likvideerimise põhjus ja puurkaevu või -augu tehnilise seisukorra kirjeldus;
8) puurkaevu või -augu likvideerimise tehnoloogia kirjeldus ja kasutatavate ehitustoodete spetsifikatsioonid;
9) nõuded puurkaevu või -augu suudme ümbruse kohta pärast puurkaevu või -augu likvideerimist.
§ 12. Puurkaevu ja puuraugu likvideerimise projekti kooskõlastamine
(1) Keskkonnaamet kooskõlastab puurkaevu või -augu likvideerimise projekti või keeldub projekti kooskõlastamisest 20 tööpäeva jooksul nõuetekohase projekti saamise päevast arvates.
(2) Keskkonnaamet saadab puurkaevu või -augu projekti kohalikule omavalitsusele seisukoha saamiseks puurkaevu või -augu likvideerimise kohta. Kohalik omavalitsus esitab Keskkonnaametile oma seisukoha puurkaevu või -augu likvideerimise kohta 10 tööpäeva jooksul puurkaevu või -augu likvideerimise projekti saamise päevast arvates.
§ 13. Puurkaevu ja puuraugu likvideerimine
(1) Puurkaevu või -augu likvideerimisel tuleb:
1) enne puurkaevu või -augu tampoonimist teha puurkaevus või -augus vajaduse korral puhastuspumpamine puurkaevu või -augu vee kuuekordse mahu ulatuses;
2) enne puurkaevu või -augu tampoonimist Keskkonnaameti nõudel puurkaevu või -auku vesilahusega kloorida;
3) täita puurkaevu vettandev osa vettläbilaskva materjaliga, jättes vettläbilaskvate kivimite tase 2–3 meetrit allapoole puurkaevu manteltorude põhikolonni alumist osa;
4) täita puurkaevu ülejäänud õõs isoleeriva materjaliga;
5) puhastada puurkaevu töötav osa ulatuses, mis võimaldab puurkaevu vettandvat osa isoleerida juhul, kui puurkaevu töötavas osas on kõrvalisi esemeid või puurkaevus on alla kukkunud veetõsteseade;
6) juhul, kui puurkaevu vettandev osa avab eri põhjaveekihte, isoleerida tampoonimisel need põhjaveekihid, täites puurkaevu vettandvad osad vettläbilaskvate setetega ning tehes veekihte eraldavasse ossa isoleerivast materjalist vettpidava tampooni;
7) juhul, kui puurkaevu manteltorudetagune isolatsioon on rikutud või puudub, ja juhul, kui manteltorudega on isoleeritud erinevad põhjaveekihid, torpedeerida manteltorud eri põhjaveekihte eraldava veepideme kohal, isoleerides torpedeeritud kohad puurkaevu tampoonimisel.
(2) Ülevooluga puurkaevu likvideerimisel tuleb ülevool enne tampoonimist sulgeda järgmiselt:
1) pikendada manteltoru ülevoolu lakkamiseni ja seejärel puurkaev või -auk tampoonida;
2) juhul, kui manteltoru ei ole võimalik ülevoolu lakkamiseni pikendada, tuleb puurkaevu vettandvasse ossa pumbata ülevoolu lakkamiseni rasket savilahust ja seejärel puurkaev tampoonida.
§ 14. Puurkaevu ja puuraugu likvideerimise akt
(1) Puurkaevu või -augu likvideerinud isik koostab käesoleva määruse lisas 5 toodud vormikohase puurkaevu või -augu likvideerimise akti kahes eksemplaris ning esitab akti Keskkonnaametile ja kohalikule omavalitsusele 10 tööpäeva jooksul puurkaevu või -augu likvideerimistööde lõpetamise päevast arvates.
(2) Keskkonnaamet korraldab puurkaevu või -augu likvideerimise akti andmete sisestamise keskkonnaregistrisse. Likvideeritud puurkaevu või -augu kohta tehakse keskkonnaregistris märge «likvideeritud».
§ 15. Puurkaevu ja puuraugu konserveerimine
(1) Puurkaevu või -augu omanik või maaomanik on kohustatud teavitama puurkaevu või -augu konserveerimisest kohalikku omavalitsust ja Keskkonnaametit kirjalikult 10 tööpäeva jooksul puurkaevu või -augu konserveerimise päevast arvates. Konserveeritud puurkaevu ja -augu kohta tehakse keskkonnaregistris märge «konserveeritud».
(2) Puurkaevu või -augu konserveerimisel tuleb põhjavee reostamise välistamiseks puurkaevu veetõsteseade eemaldada ja päis sulgeda puurkaevusuudme kaudu põhjavee reostamise võimaluse välistamiseks.
(3) Juhul kui puurkaevu omanik või maaomanik võtab konserveeritud puurkaevu taas kasutusele, teavitab ta sellest kohalikku omavalitsust ja Keskkonnaametit kirjalikult 10 tööpäeva jooksul puurkaevu taas kasutusele võtmise päevast arvates.
(4) Enne konserveeritud puurkaevu taas kasutusele võtmist korraldab puurkaevu omanik või valdaja selle puhastuspumpamise pumbatava vee selginemiseni ja veeproovide võtmise vastavalt käesoleva määruse § 7 lõikele 6.
§ 16. Nõuded puurkaevu ja puuraugu rekonstrueerimise projekti kohta
(1) Puurkaevu või -augu rekonstrueerimise projekt peab sisaldama järgmisi andmeid ja dokumente:
1) puurkaevu või -augu keskkonnaregistri kood ja ehitisregistri kood juhul, kui puurkaevule või -augule on keskkonnaregistri kood ja ehitisregistri kood antud;
2) puurkaevu või -augu rekonstrueerimise tellija nimi, aadress, telefoninumber ja muud kontaktandmed;
3) puurkaevu või -augu rekonstrueerimise projekti koostaja nimi, aadress, telefoninumber ja muud kontaktandmed ning hüdrogeoloogiliste tööde tegemise litsentsi number ja väljastamise aeg;
5) puurkaevu või -augu eeldatav geoloogilise läbilõike joonis ja hüdrogeoloogiliste tingimuste kirjeldus;
7) puurkaevu või -augu rekonstrueerimise põhjus ja puurkaevu või -augu tehnilise seisukorra kirjeldus;
8) avatav põhjaveekiht ja põhjaveekogum;
9) puurkaevu või -augu rekonstrueerimise tehnoloogia kirjeldus ja kasutatavate ehitustoodete spetsifikatsioonid;
10) nõuded puurkaevu või -augu suudme ümbruse kohta pärast puurkaevu või -augu rekonstrueerimist.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmetele peab puurkaevu rekonstrueerimise projekt sisaldama järgmisi andmeid:
1) puurkaevu planeeritav veevõtt (m3/ööpäevas), eeldatav erideebit, optimaalne tootlikkus, staatilise veepinna tase ja selle alandus projektikohase tootlikkuse juures;
4) puurkaevuga avatava põhjaveekihi vee kvaliteedi eeldatav erinevus joogivee kvaliteedinõuetest juhul, kui puurkaev rekonstrueeritakse joogivee saamise eesmärgil;
5) soovitused puurkaevule veepuhastusseadmete paigaldamiseks juhul, kui puurkaev rekonstrueeritakse joogivee saamise eesmärgil ja võetav vesi ei vasta eeldatavasti joogivee kvaliteedinõuetele.
§ 161. Rekonstrueeritud puurkaevu ja puuraugu katsetamine, sellest veeproovide võtmine ning andmete kandmine keskkonnaregistrisse
(1) Rekonstrueeritud puurkaevu või -auku katsetatakse ja puurkaevust või -august võetakse veeproovid vastavalt käesoleva määruse §-le 7.
(2) Puurkaevu või -augu rekonstrueerinud isik on kohustatud esitama käesoleva määruse lisa 4 kohased andmed Keskkonnaametile elektroonilisel teel, elektroonilisel andmekandjal või posti teel 10 tööpäeva jooksul puurkaevu või -augu rekonstrueerimise lõpetamisest arvates.
(3) Keskkonnaamet kontrollib puurkaevu või -augu kohta esitatud andmeid. Juhul, kui rekonstrueeritud puurkaevu või -augu andmed esitati elektroonilisel teel, registreerib Keskkonnaamet nõuetekohased andmed keskkonnaregistris 10 tööpäeva jooksul andmete esitamisest arvates. Juhul, kui rekonstrueeritud puurkaevu või -augu andmed esitati elektroonilisel andmekandjal või posti teel, sisestab ja registreerib Keskkonnaamet nõuetekohased andmed keskkonnaregistris 10 tööpäeva jooksul andmete esitamisest arvates. Kui rekonstrueeritud puurkaevu või -augu andmed ei ole esitatud nõuetekohaselt, annab Keskkonnaamet puurkaevu või -augu rekonstrueerinud isikule vähemalt viis tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks.
Lisa 1 Puurkaevu/puuraugu asukoha kooskõlastamise taotlus
Lisa 2 Puurkaevu/puuraugu rajamise taotlus
Lisa 3 Puurimispäevik
Lisa 4 Puurkaevu/puuraugu andmete Keskkonnaregistrisse kandmiseks esitamise vorm
Lisa 5 Puurkaevu/puuraugu likvideerimise akt
Lisa 6 TAOTLUS Puurkaevu/puuraugu kasutusele võtmiseks


Uudised | AU Online Accounting
Postitatud 31 detsember, 2015 by
Postitatud 2 veebruar, 2013 by Annika Urm
Muudetakse teenuse käibe tekkimise koha määratlemist transpordivahendi pikaajaliselt üürile, rendile või kasutusvaldusse andmisel isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreeritud isik ega ettevõtlusega tegelev ühendusevälise riigi isik (§ 10 lg 2 p 61 ja 62; § 10 lg 4 p 42 ja 43).Transpordivahendi pikaajaliselt üürile, rendile või kasutusvaldusesse andmisel nimetatud isikule on teenuse käibe tekkimise kohaks teenuse saaja asu- või elukoht. Seega kui eelnimetatud teenuse saaja asu- või elukoht on Eestis, on teenuse käibe tekkimise koht Eesti. Kui teenuse saaja asu- või elukoht on välisriigis, on teenuse käibe tekkimise koht samuti selles välisriigis.
Erandiks on siinkohal huvi- ja lõbusõidulaevade pikaajalise renditeenuse osutamine, mil teenuse käibe tekkimise kohaks onteenuse osutaja asukoht või püsiv tegevuskoht, kui laev tegelikult sellest asukohast või püsivast tegevuskohast antakse rendilevõtja käsutusse. Seega on teenuse käibe tekkimise koht Eesti, kui huvi- või lõbusõidulaev antakse Eestis pikaajaliselt üürile, rendile või kasutusvaldusesse ülalnimetatud isikule ning teenuse osutaja asukoht või püsiv tegevuskoht on Eestis. Kui huvi- või lõbusõidulaev antakse eelnimetatud isikule pikaajaliselt üürile, rendile või kasutusvaldusesse välisriigis ning rendileandja asukoht või püsiv tegevuskoht on välisriigis, siis on ka teenuse käibe tekkimise koht selles välisriigis.
KMS § 36 lõike 4 muudatusega sätestatakse kohustus lisaks Eesti maksuhaldurile ka teise liikmesriigi pädevale asutusele selle nõudmisel arvete või arvetel säilitatava informatsiooni kättesaadavaks tegemine juhul, kui arvel kajastatud tehingult või toimingult arvestatud käibemaksu summa kuulub tasumisele teises liikmesriigis (kas paberkandjal või elektrooniliselt edastades, elektroonilisele andmebaasile juurdepääsu võimaldamisel vms).
Muudetakse arvetele esitatavaid nõudeid:
KMS § 37 lg 11 – Eestis registreeritud maksukohustuslasel on kohustus väljastada Eestis kehtiva KMS nõuetele vastav arve, kui:
1) käibe tekkimise koht on Eesti;
2) käibe tekkimise koht on ühendusevälises riigis;
3) teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele võõrandatakse kaupa või osutatakse teenust, mis kuulub maksustamisele saaja liikmesriigis ning saaja pole iseendale antud tehingu kohta arvet väljastanud.
Arve tuleb väljastada üldjuhul selle riigi eeskirju järgides, kus asub kauba võõrandaja või teenuse osutaja. Juhul kui kauba või teenuse saaja asub teises liikmesriigis ja esitab ise endale kauba või teenuse kohta arve, siis väljastatakse arve järgides selle riigi eeskirju, kus käive toimub.
KMS § 37 lg 21 – Kui üldjuhul on kohustus väljastada arve 7 kalendripäeva jooksul käibe tekkimisest, siis antud muudatuse kohaselt võib kauba ühendusesisese käibe korral ning KMS § 10 lg 4 p 9 nimetatud teenuse osutamisel teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele esitada arve kauba lähetamisele või kättesaadavaks tegemise või teenuse osutamise kuule järgneva kalendrikuu 15. kuupäevaks.
Muudetakse arvel viitamise nõudeid teatud tehingute korral (KMS § 37 lg 8 p 1, 2, 6 ja 7; § 37 lg 81 , § 411 lg 5):
Märge „pöördmaksustamine“ tuleb arvele märkida:
1) Kauba soetajal või teenuse saajal lasuva maksukohustuse korral, kui käibe tekkimise koht ei ole Eesti
Märge „pöördmaksustamine“ märgitakse arvele juhul, kui käibe tekkimise koht ei ole Eesti ning sihtliikmesriigis rakendatakse pöördmaksustamist. Seega tuleb märge „pöördmaksustamine“ arvele märkida järgmistel juhtudel:
– teenuse osutamisel teise liikmesriigi maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreeritud isikule, v.a KMS § 10 lg 2 ja § 10 lg 4 punktides 1-8 nimetatud juhtudel (KMS § 10 lg 4 p 9);
– võrgu kaudu edastatava maagaasi või elektri-, soojus- või jahutusenergia võõrandamisel teise liikmesriigi edasimüüjale või muule isikule, kes Eestis seda kaupa ei kasuta (KMS § 9 lg 2 p 3);
– kauba edasimüügil kolmnurktehingus;
– kui käibe tekkimise koht on teises liikmesriigis, kus rakendatakse laialdast pöördmaksustamist (lähtudes direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 194) ning seetõttu kauba müüja või teenuse osutaja ei ole kohustatud selles liikmesriigis ennast maksukohustuslasena registreerima, nt välisriigis asuva kinnisasjaga seotud teenuse osutamisel teise liikmesriigi maksukohustuslasele.
Samas kui näiteks kauba ühendusesisese käibe korral on käibe tekkimise kohaks Eesti, siis ei ole kohustust märkida arvele viidet „pöördmaksustamine“, vaid KMS § 37 lg 8 p 1 kohaselt märgitakse arvele endiselt viide direktiivi artiklile 138 või muu selge märge.
2) KMS § 411 sätestatud kinnisasja ja metallijäätmete ning kulla käibemaksuga maksustamise erikorra rakendamisel.Nimetatud tehingute kohta tuleb väljastada eraldi arve, millel peab olema märge „pöördmaksustamine.
KMS § 40 ja 41 sätestatud erikorra rakendamisel tuleb arvele märkida:
1) reisiteenuse käibemaksuga maksustamise erikorra rakendamise puhul märge „kasuminormi maksustamise kord – reisibürood“;
2) kasutatud kauba, originaalkunstiteose ning kollektsiooni- ja antiikeseme edasimüügi käibemaksuga maksustamise erikorra (§ 41) rakendamise puhul märge vastavalt „kasuminormi maksustamise kord – kasutatud kaubad“, „kasuminormi maksustamise kord – kunstiteosed“ või „kasuminormi maksustamise kord – kollektsiooni- ja antiikesemed“.
Märge „endale arve koostamine“ tuleb arvele märkida (KMS § 37 lg 8 p 9):
1) kui kauba soetaja või teenuse saaja väljastab arve maksukohustuslase või välisriigi maksukohustuslase poolt talle võõrandatud kauba või osutatud teenuse kohta maksukohustuslase eest KMS § 37 lõike 5 alusel.
Kui üldjuhul võib viited käibemaksuseadusele ja käibemaksudirektiivile asendada muu selge ja üheselt mõistetava märkega, siis eelpool nimetatud märkeid ei ole erandina õigus mõne muu märkega asendada (KMS § 37 lg 81).
Arvele märgitavate konkreetsete viidete leidmiseks on abiks tabel, mille leiate siit.
Maksumäärad 2013 14 jaanuar, 2013


text:
3-3-1-15-08 Riigikohus 25.09.2008
Natura 2000 eelvalikualal ei ole välistatud majandustegevus ja ehitamine, kuid oluliste elupaigatüüpide ja liikide elupaikade säilitamine nõuab adekvaatse õigusliku kaitserežiimi kehtestamist ja selle tagamise toimiva mehhanismi loomist. Kaitstavate loodusobjektide seadus ning seda alates 10. maist 2004. a asendav looduskaitseseadus lubavad piiranguvööndis majandustegevust kooskõlas kaitse-eeskirjaga. Kaitsealadel planeerimismenetluse läbiviimisel on siduva tähendusega selles menetluses osalevate keskkonnaorganite seisukoht (nõusolek). Nõusoleku andmisel planeeringu kehtestamiseks on kaitseala valitsejal ulatuslik kaalutlusruum. Seejuures tuleb kaalutlusõigust kasutada kaitseala eesmärke silmas pidades. Majandustegevus nagu ka muu inimtegevus kaitsealal ei tohi kaasa tuua nende alade keskkonnaomaduste muutmise kaudu kaitstavate liikide või elupaikade olulist kahjustamist.
Käesoleval juhul planeeringu kehtestamise otsuse vaidlustamise käsitlemine ainuüksi populaarkaebusena ei võimaldanud kohtul nõutavas ulatuses kontrollida, kas akti andmisel oli haldusorganil kohustus kaaluda ka puudutatud isikute erahuve ning kas selline kaalumine on tehtud. Kuna oli esitatud väide subjektiivsete õiguste rikkumise kohta, siis pidi kohus andma hinnangu, kas õiguste riive on proportsionaalne ning kas järgitud on ühetaolise kohtlemise nõuet. Populaarkaebuse korral ei ole sarnane hinnang asjakohane, kuna puuduvad puudutatud isikud. Subjektiivsete õiguste rikkumise väite kontrollimata jätmine võib tuua kaasa ka võimaluse minetamise hilisemaks kahjunõude esitamiseks.
Planeeringute, sh detailplaneeringute valdkonnas on kohtulik kontroll oma ulatuselt piiratud. Küsimuse sellest, mida planeeringualale rajada, saab otsustada planeeringu kehtestamisel haldusorgan. Üldjuhul ei saa kohus haldusorgani asemel muuta planeeringulahendust.
Planeeringu õiguspärasuse hindamisel ei saa kohus lähtuda pelgalt oma hinnangust inimtegevuse võimalikele tagajärgedele, toetamata seda asjatundjate hinnangute või muude tõenditega.
3-3-1-8-02 Riigikohus 18.02.2002
Haldusmenetluse käigus toimunud menetlusnormide rikkumist saab üldjuhul halduskohtus vaidlustada vaid koos lõpliku haldusaktiga. Otsesõnu seaduses sätestatud juhtudel, aga ka lähtuvalt protsessiökonoomia põhimõttest, on erandlikult menetlustoimingu või lõplikule haldusaktile eelneva haldusakti vaidlustamine õigustatud, kui tegemist on sedavõrd olulise menetlusveaga, mis juba menetluse käigus võimaldab jõuda järeldusele, et sellise menetluse tulemusena antav lõplik haldusakt ei saa olla sisuliselt õiguspärane. Enne lõplikku haldusakti saab kaebuse esitada ka juhul, kui menetlustoiming rikub õigusi sõltumata menetluse lõpptulemusest. Selline lähenemine on kooskõlas ka HMS §-ga 58.
Planeerimisotsustuste omapära - nende ulatusliku diskretsioonilisuse - tõttu on isiku õigeaegsel kaasamisel ja ärakuulamisel planeerimismenetluses suurem roll võrreldes tavapärase haldusmenetlusega. Planeerimismenetlusele on üldiselt omane avalikkuse põhimõte. Seejuures on Planeerimis- ja ehitusseaduses (PES § 12 lg 4 ja 18 lg 5) soovitud informeerimis- ja kaasamiskohustuse realiseerimisel pakkuda teiste isikutega võrreldes tugevamat kaitset kinnisasja omanikele ja nendega PES §-st 70 lg 4 tulenevalt võrdsustatud isikutele juhtudel, kui planeering võib kaasa tuua kinnisasja sundvõõrandamise vajaduse, senise maakasutuse või krundi ehitusõiguse muutmise.
Olukorras, kus planeeringu algatamine ja vastuvõtmine toimusid ühel ja samal päeval, on tegemist planeerimismenetluse normide ilmselge ja olulise rikkumisega. Selline planeeringu menetlemine välistab ühe planeerimismenetluse etapi - planeeringu koostamise - korrektse ja seadusega kooskõlas oleva läbiviimise ning eirab täielikult planeerimismenetluse puhul olulist avalikkuse põhimõtet.
Linnavalitsuse tegevust lähteülesande kooskõlastamisel ja kinnitamisel tuleb pidada haldusesiseseks tegevuseks, millel puudub väljapoole suunatud mõju. Lähteülesande koostamine on ettevalmistav tegevus ja kaasamine planeerimismenetluse nii varases staadiumis on küll igati kooskõlas planeerimismenetluse avalikkuse põhimõttega, kuid ei ole planeeringu läbiviijale kohustuslik. Halduskohtus ei ole võimalik iseseisvalt vaidlustada kohaliku omavalitsuse asutuse toiminguid planeeringu algatamisel, sh lähteülesande koostamisel.
Planeerimis- ja ehitusseaduse ning Haldusmenetluse seaduse eesmärgi ja mõttega on kooskõlas, et planeeringu vastuvõtmise otsust kui haldusakti HKMS § 4 lg 1 mõttes saab kaebeõiguse olemasolul vaidlustada, kui tegemist on sedavõrd olulise menetlusveaga, mille puhul juba planeerimismenetluse käigus on alust arvata, et sellise menetluse tulemusena kehtestatav planeering ei saa olla õiguspärane.
3-3-1-15-01 Riigikohus 20.12.2001
Haldusakt on iga otsustus, mis vastab HKMS § 4 lg 1 tunnustele. Kui omavalitsusüksuse tahteavaldus lepingu sõlmimiseks reguleerib ka avalik-õiguslikke küsimusi, võib samaaegselt olla tegemist haldusaktiga sõltumata sellest, kas ta on vormistatud kohaliku omavalitsuse organite haldusaktidele sätestatud nõudeid järgides, protokollilise otsusena või tsiviilõigusliku tahteavaldusena. Halduskohtu poolt haldusakti kontrollimist ei saa välistada, kui haldusakt pole vormistatud kõiki vorminõudeid järgides.
Haldusakti tühistamiseks esitatud kaebuse läbivaatamisel kaitstavate õiguste ja vabadustena tuleb mõista isiku subjektiivseid avalikke õigusi. Kohus peab väidetavalt rikutud seadust või muud õigustloovat akti tõlgendades hindama, kas selles sisalduv säte kaitseb vaid avalikke huve või ka isiku huve. Kui säte kaitseb avalike huvide kõrval ka isiku huve, tuleneb sättest isiku subjektiivne õigus nõuda sättest kinnipidamist, kusjuures tuleb arvestada nii sätte eesmärki, kui ka huvi kaalukust. Isiku põhjendatud huvist võib välja kasvada halduskohtus kaitstav õigus, kuid ainult juhul, kui seadus kaitseb või peab kaitsma seda huvi. Õigusvastane kohustuste või keeldude kehtestamine haldusaktiga rikub alati haldusakti adressaadi õigusi.
Kui subjektiivsete avalike õiguste, sh põhiõiguste kaitse küsimus tekib kohaliku omavalitsusüksuse ja tema lepingupartneri omavahelises suhtes, mis on peamiselt reguleeritud tsiviilõiguslike normidega, siis tuleb see vaidlus lahendada tsiviilkohtumenetluse korras (vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 18. oktoobri 2000. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-104-00, RT III 2000, 25, 278). Kui kolmas isik, kes ise ei ole lepingu pool, vaidlustab kohaliku omavalitsusüksuse poolt tsiviilõigusliku lepingu sõlmimist või muutmist põhjusel, et kohaliku omavalitsuse üksus on lepingut sõlmides rikkunud tema subjektiivseid avalikke õigusi, on tegemist avalik õigusliku vaidlusega, mis kuulub halduskohtu pädevusse. Asjaolu, et vaidluse lahendamisega võib kaasneda riigi, valla või linna poolt sõlmitud tsiviilõigusliku lepingu tühisuse tuvastamine, ei välista iseenesest vaidluse avalik-õiguslikku iseloomu.
munitsipaalomand
Riigi ja kohaliku omavalitsuse vara moodustab peaasjalikult vara, mis on mõeldud avalike ülesannete täitmiseks. Valides mitme huvitatud isiku seast välja vara kasutusse saaja, teostab linn avalikku võimu. Linn peab vara rendile andmisel arvestama avalike huvidega, mis ei pruugi alati seisneda varalise tulu saamises ja lähtuma põhjendatud kaalutlustest, et vältida isikute ebavõrdset kohtlemist. Seetõttu erineb kohaliku omavalitsuse seisund oma vara kasutusse andmisel situatsioonist, milles on oma vara kasutusse andvad eraisikud. Ka avalik-õigusliku juriidilise isiku osalemisel eraõiguslikes suhetes peab avalik-õiguslik juriidiline isik arvestama põhiõigustega, proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise, õiguspärase ootuse ja teiste avaliku õiguse põhimõtete ja normidega. Kohaliku omavalitsuse vara rendile andmise kord peab avalike huvide kõrval kaitsma ka linna elanike ja ettevõtjate huvi saada võrdsetel alustel enda kasutusse linna poolt pakutavaid kinnistuid. Seetõttu tuleb Rendile andmise korda tõlgendada selliselt, et ta loob põhjendatult ja isiklikult huvitatud ettevõtjale või muule isikule subjektiivse õiguse nõuda linnalt oma vara kasutusse andmisel Rendile andmise korrast kinnipidamist. Ettevõtjale linna vara kasutusse andmisega konkurentsieeliste loomine riivab ka Põhiseaduse § 31 lg-s 1 sätestatud ettevõtlusvabadust ja võib rikkuda võrdse kohtlemise põhimõtet. Linna vara rendilepingu muutmine või pikendamine ei sõltu vaid poolte suvast. Rendiseaduse § 15 lg 2, mille kohaselt rendilepingu tähtaja lõppedes eelistatakse asja uuel rendile andmisel eelmist rentnikku, ei saa olla ainumäärav linnamaa rendilepingu pikendamisel, vaid arvestada tuleb ka linna vara kasutamist reguleerivaid avalik-õiguslikke norme, sealhulgas Rendile andmise korra sätteid.
Planeeringu koostamine, planeerimismenetluse kulude kandmine ja planeeringu lähteülesande kinnitamine ei tekita kaitstavat usaldust, et planeering algatatud kujul ka kehtestatakse. See oleks vastuolus planeerimisdiskretsiooni olemusega ja planeerimismenetlusse avalikkuse kaasamise põhimõttega.
Kohaliku omavalitsuse korraldus kohaliku omavalitsuse vara rendilepingu pikendamiseks ei ole lahutatav rendilepingu pikendamise kokkuleppest, kuna kujutab endast ühe poole tahteavaldust kokkuleppe sõlmimiseks. Halduskohtul on volitus tuvastada haldusaktiga seotud lepingu tühisust HKMS § 26 lg 1 p 1 alusel. Kui teine lepingupool on kaasatud haldusasja läbivaatamisele, siis on vastav kohtulahend siduv ka temale.

matches:
Riigikohus
kohus
kohus
kohus
Riigikohus
§ 12
§ 4
Riigikohus
§ 4
Kohus
§ 31
§ 15
§ 26


Meremäe Hooldekodu põhimäärus – Riigi Teataja
Meremäe Hooldekodu põhimäärus
Meremäe Hooldekodu põhimäärus - sisukord
§ 3 Juhtimine ja struktuur
§ 4 Hoolekogu
§ 5 Hooldekodu juhataja
§ 8 Hooldekodu ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 09.11.2012, 9
Vastu võetud 28.09.2011 nr 12
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 35 lõike 2 ning „Sotsiaalhoolekande seaduse” § 17 lõike 4 alusel.
(1) Meremäe Hooldekodu (edaspidi hooldekodu) on Meremäe Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav hoolekandeasutus.
(2) Hooldekodu aadress on Meremäe küla, Meremäe vald, 65302 Võru maakond.
(3) Hooldekodu asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Meremäe Vallavolikogu (edaspidi volikogu) õigusaktidega sätestatud korras.
(4) Hooldekodul on Meremäe valla eelarve koosseisus oma eelarve, mille kinnitab volikogu.
(5) Hooldekodu osutab teenuseid sõlmitud lepingute alusel eelkõige elanikele, kelle elukoha andmetena on rahvastikuregistris märgitud Meremäe vald.
(6) Hooldekodu arengukava on osa Meremäe valla arengukavast.
(7) Hooldekodu asjaajamise ja suhtlemise keel on eesti keel.
(1) Hooldekodu on vanurite ja puuetega, v.a. vaimupuudega, isikute ajutiseks või alaliseks elamiseks loodud üldtüüpi ööpäevaringselt tegutsev hoolekandeasutus, mille eesmärk on tagada seal viibivate isikute nende eale ja seisundile vastav hooldamine.
(2) Hooldekodu hooldusteenuse kohamaksumuse kinnitab vallavalitsus. Kohamaksumuse muudatuste jõustumisest teatatakse asjaosalistele ette vähemalt 1 kuu.
(3) Osutavateks teenusteks on:
2) turvaliste elutingimuste tagamine;
3) ööpäevaringne hooldus ja valve;
5) haiglaravi ja meditsiiniliste konsultatsioonide organiseerimine;
6) toitlustamine hooldatavate vanust ja tervislikku seisundit arvestades;
7) sotsiaalnõustamine;
8) abistamine seaduslike õiguste ja vabaduste teostamisel;
9) klientidele huvialaseks tegevuseks võimaluste loomine ja vaba aja sisustamine.
(4) Teenuse ja muu abi osutamisel säilitatakse hoolealuse eneseväärikus ja toetatakse tema võimalikult iseseisvat toimetulekut.
(5) Hooldusteenust osutatakse hooldatavaga ning tema seadusjärgse ülalpidajaga ja/või hooldatava elukohajärgse kohaliku omavalitsusüksusega sõlmitud lepingu(te) alusel.
§ 3. Juhtimine ja struktuur
(1) Hooldekodu tegevust juhib ja korraldab hooldekodu juhataja.
(2) Hooldekodu töö korraldamise kohta ettepanekute tegemiseks, hooldekodu töö hindamiseks ja tegevust puudutavate oluliste küsimuste arutamiseks moodustatakse hooldekodu hoolekogu (edaspidi hoolekogu).
(3) Hooldekodu struktuuri, töötajate koosseisu ja palgamäärad kinnitab vallavalitsus hooldekodu juhataja ettepanekul.
§ 4. Hoolekogu
(1) Hooldekodu kõrgemaks organiks on vähemalt 3-liikmeline hoolekogu, mille koosseisu kinnitab vallavalitsuse ettepanekul volikogu. Hoolekogu volitused kestavad kolm aastat.
(2) Hoolekogu nõustab hooldekodu juhatajat ja teeb volikogule ja vallavalitsusele ettepanekuid hooldekodu töö korraldamiseks.
1) abistab hooldekodu juhatajat hooldekodu arengukava ja investeeringute plaani väljatöötamisel, eelarve koostamisel, klientidele paremate tingimuste loomisel;
2) analüüsib hooldekodu põhi- ja majandustegevust ning teeb ettepanekuid -tegevuse parandamiseks;
3) kooskõlastab hooldekodu struktuuri, töötajate koosseisu ja palgamäärad ning hooldekodu kohamaksumuse suuruse hooldekodu juhatajaga enne ettepaneku vallavalitusele kinnitamiseks esitamist;
4) jälgib rahaliste ja materiaalsete vahendite sihipärast kasutamist;
5) otsib kontakte vabariiklike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega parandamaks hooldekodu sotsiaalset ja majanduslikku olukorda;
6) vaatab läbi hoolealuste kaebused;
7) abistab hooldekodu juhatajat hooldekodus viibivate isikute vaba aja sisustamise korraldamisel.
(4) Hoolekogul on õigus:
2) teha järelepärimisi ja ettepanekuid hooldekodu sisulise töö ja majandustegevuse kohta.
(5) Hoolekogu töövorm on koosolek. Hoolekogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele. Hoolekogu koosolekutel osaleb hooldekodu juhataja, kes ei ole hoolekogu liige.
(6) Hoolekogu koosoleku kutsub kokku ja seda juhatab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Hoolekogu koosoleku kokkukutsumisest informeeritakse hoolekogu liikmeid vähemalt 7 päeva enne koosoleku toimumist. Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui kohal on kaks kolmandikku liikmetest, sealhulgas esimees või aseesimees. Hoolekogu teeb oma otsused poolthäälteenamusega. Häälte võrdsuse korral on otsustav koosoleku juhataja hääl.
(7) Hoolekogu koosolekud protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
§ 5. Hooldekodu juhataja
(1) Hooldekodu juhataja vaba ametikoha täitmiseks korraldab vallavalitsus avaliku konkursi ning kehtestab konkursi läbiviimise tingimused. Hooldekodu juhatajaga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem.
(2) Hooldekodu tegevuse korraldamisel ja tegevust reguleerivate küsimuste lahendamisel nõustab hooldekodu juhatajat hoolekogu.
(3) Hooldekodu juhataja vastutab hooldekodu üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(4) Hooldekodu juhataja vastutab hooldekodu arengukava osa koostamise ja uuendamise eest valla arengukavas.
(5) Hooldekodu juhataja kindlustab hooldekodu häireteta töö ning teeb koostööd hooldekodu hoolekoguga ja vallavalitsusega.
(6) Hooldekodu juhataja:
1) esindab hooldekodu oma pädevuse piires;
2) korraldab hooldekodu tegevust ja vastutab selle ülesannete täitmise eest;
3) esitab vallavalitsuse raamatupidamisele hooldekodu eelarve eelnõu, tagab eelarve täitmise ning vastutab eelarve täitmise eest;
4) esitab vallavalitsusele kehtestamiseks hooldekodu kohamaksumuse suuruse ja hooldekodu arengukava kooskõlastades need eelnevalt hoolekoguga;
5) koostab töötajate ametijuhendid ning sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töötajatega töölepingud;
6) sõlmib lepinguid hooldekodu ülesannete täitmiseks hooldekodu eelarves ettenähtud vahendite piires;
7) annab oma pädevuse piires hooldekodu töö sisemiseks korraldamiseks käskkirju;
8) tagab töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise;
9) koostab ja esitab vallavalitsusele hooldekodu tegevuse kohta aruanded;
10) täidab muid õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest tulenevaid ülesandeid;
11) vastutab hooldekodu kasutuses ja valduses oleva vara sihipärase, heaperemeheliku kasutamise, säilimise ja korrashoiu eest;
12) vastutab käesoleva põhimääruse täitmise, hooldekodu arengu, rahaliste vahendite sihipärase kasutamise ja volikogu poolt kinnitatud eelarvest kinnipidamise eest;
13) korraldab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;
14) teeb vallavalitsusele ettepanekuid hooldekodu töö paremaks korraldamiseks, sh hooldekodu personali koosseisu kohta;
15) on aruandekohustuslik vallavalitsuse, volikogu ja hooldekodu hoolekogu ees;
(1) Hooldekodu osutab teenuseid eelisjärjekorras Meremäe valla elanikele. Väljastpoolt Meremäe valda võetakse Kliente vastu vabade kohtade olemasolul.
(2) Hooldekodusse koha taotleja või tema esindaja esitab vallavalitsuse kinnitatud vormikohase avalduse hooldekodu juhatajale või vallavalitsuse sotsiaalnõunikule.
(3) Hooldekodusse saabumisel esitab Klient või Kliendi esindaja järgmised dokumendid:
1) kehtiv isikut tõendav dokument;
2) perearstilt väljavõte tervislikust seisundist või haiglast tulijatel väljavõte haigusloost;
3) puude olemasolul koopia kehtivast arstliku ekspertiisi otsusest puude raskusastme ja töövõimetuse protsendi kohta;
4) omavalitsusüksuse kinnitus osaluse kohta hooldekodu kulude katmisel (kui kohalik omavalitsus osaleb kulude katmisel).
(4) Vastunäidustuseks hooldusele asumisel on:
1) nakkushaigused;
2) psüühika- ja käitumishäired, mille tõttu on inimene ohtlik enesele või teistele.
(5) Kliendiga sõlmitakse leping, kus üheks osapooleks on hooldekodu juhataja, teiseks klient ja/või kolmandaks kliendi esindaja.
(6) Iga hooldekodusse vastuvõetud hoolealuse kohta seatakse sisse isiklik toimik ja hoolduskava.
(7) Klient on kohustatud täitma hooldekodu kehtestatud sisekorraeeskirju.
(8) Hooldekodust väljaarvamine toimub hooldekodu kodukorra sagedase rikkumise või hoolduskulude mittetasumise korral vallavalitsuse korralduse alusel.
(1) Hooldekodu rahalised vahendid moodustavad:
(2) Hooldekodu arendamise eesmärgil võivad hooldekodule tagastamatut abi anda ja annetusi teha nii juriidilised kui füüsilised isikud. Tagastamatu abina ja annetustena saadud vara võetakse arvele õigusaktidega kehtestatud korras.
(3) Hooldekodu eelarve on vallaeelarve osa.
(4) Hooldekodu majandustegevuse kooskõla vallaeelarvega kontrollib vallavalitsuse raamatupidamine.
(5) Hooldekodu majandustegevuse otstarbekust hindab vallavalitsus ning vastavust vallaeelarvele revideerib volikogu revisjonikomisjon.
§ 8. Hooldekodu ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Hooldekodu ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise põhjendatud taotluse teeb vallavalitsus volikogule.
(2) Hooldekodu ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine toimub volikogu poolt kehtestatud korras.
(3) Hooldekodu korraldatakse ümber kui:
1) muutuvad hooldekodu täidetavad ülesanded;
2) muutub vajadus osutada teenuseid hooldekodus;
3) muutub vallaeelarvest finantseerimise võimalus;
4) tegevuse ümberkorraldamine tuleneb seadusest, volikogu määrusest või otsusest.
(4) Hooldekodu tegevus lõpetatakse kui:
1) puudub vajadus tegevust jätkata;
2) muutub finantseerimise võimalus;
(5) Hooldekodu tegevust ei lõpetata enne nelja kuu möödumist sellekohase otsuse vastuvõtmise päevast.
(6) Hooldekodu tegevuse lõpetamiseks moodustatakse likvideerimiskomisjon, mille koosseisu kinnitab vallavalitsus. Komisjon tagab hooldekodu valduses oleva vallavara ja asjaajamise üleandmise vallavalitsusele ning koostab töö lõpetamisel vallavara ja asjaajamise üleandmis-vastuvõtmisakti.
(7) Hooldekodu loetakse ümberkorraldatuks või lõpetatuks volikogu otsuses märgitud kuupäevast.
Veaparandus - Parandatud §-i 8 lõiked 5, 6, 7 on pandud lõike 4 punktideks 1, 2 ja 3 ning lõigete 8, 9 ja 10 õiged numbrid on 5, 6 ja 7. Alus: "Riigi Teataja seaduse" § 10 lg 3; Meremäe 27.11.2012 taotlus nr 19.-3-9/1587
(1) Meremäe Hooldekodu põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks volikogu.
(2) Meremäe Vallavolikogu 06. novembri 1997.a. määrus nr 26 “Turvakorteri tubade eraldamise ja kasutamise kord” tunnistatakse kehtetuks.
(3) Määrus jõustub 03. oktoobril 2011. a.