2 TOETAMISE PÕHIMÕTTED, TOETUSTE LIIGID NING NENDE TAOTLEMISE KORD
§ 6 Tegevustoetus
§ 8 Kriteeriumid toetuste määramiseks
3 TOETUSE MENETLEMINE, ERALDAMINE JA JÄRELVALVE
§ 10 Toetuse eraldamise otsustamine ja lepingu sõlmimine
RT IV, 20.09.2014, 38
Vastu võetud 11.09.2014 nr 8
(1) Käesoleva määrusega sätestatakse Sindi linna eelarvest mittetulundusühingutele ja seltsingutele mittetulunduslikuks tegevuseks toetuse taotlemise, eraldamise ning toetuse kasutamise üle järelevalve teostamise kord (edaspidi kord).
(2) Mittetulunduslik tegevus käesoleva korra mõistes on kasumit mittetaotlev Sindi linna elanikele suunatud tegevus spordi, noorsootöö, kultuuri, hariduse, sotsiaaltöö ja tervise edendamiseks.
(3) Toetust saab taotleda Sindi linnas tegutsev mittetulundusühing või seltsing. Seltsing või mittetulundusühing, mis tegutseb samaaegselt linnavalitsuse hallatava asutuse huvi- või spordiringina, kultuurikollektiivina, treeningrühmana, peab taotluses täiendavalt ära näitama linna eelarvest kalendriaastas saadavate rahaliste vahendite sihtotstarbe ja suuruse.
Määruse eesmärk on suunatult toetada Sindi linna eelarveliste vahendite abil omaalgatuslikku ja mittetulunduslikku tegevust Sindi linnas.
2. peatükk TOETAMISE PÕHIMÕTTED, TOETUSTE LIIGID NING NENDE TAOTLEMISE KORD
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus, pealkirja lõppu lisatud sõnad „TAOTLEMISE KORD" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Sindi Linnavalitsuse 30.09.2014 kirja nr 1-6/1401
1) tegevus on suunatud Sindi linna elanikele ja on nende huvides;
2) tegevus, millele toetust taotletakse, toimub üldreeglina Sindi linna haldusterritooriumil.
2) tegevustoetus.
(1) Projektitoetusena võivad mittetulundusühingud ja seltsingud taotleda rahalist toetust kultuuri, - spordi, - noorsootööalaste, - hariduse, - sotsiaaltöö, - ja tervises edendamisesündmuste korraldamiseks või vahendite soetamiseks.
(2) Projektid peavad olema suunatud eelkõige Sindi linnas elavatel elanikele või toimuma Sindi linna haldusterritooriumil.
(3) Toetust saanud taotlejate poolt korraldatavad sündmused on avalikud. Sündmuse toimumise ajast teavitatakse vähemalt 7 päeva enne selle toimumist Sindi linna kodulehel.
§ 6. Tegevustoetus
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas „Tegevustoetus" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Sindi Linnavalitsuse 30.09.2014 kirja nr 1-6/1401
(1) Tegevustoetust saab taotleda Sindi linnas tegutsev mittetulundusühing ja seltsing, mille põhikirjaliseks eesmärgiks on Sindi linna elanikele suunatud tegevus spordi, noorsootöö, kultuuri, hariduse, sotsiaaltöö ja tervise edendamiseks.
(2) Tegevustoetus on ühenduse igapäevase tegevuse korraldamiseks (ka. vahendite soetamiseks), ühistegevuseks, tegevuse tutvustamiseks ja ühenduse jätkusuutlikkuse tagamiseks eraldatav toetus.
(3) Tegevustoetust makstakse mittetulundusühingule ja seltsingule, mis on tegutsenud aktiivselt Sindi linna haldusterritooriumil vähemalt ühe aasta.
(1) Projektitoetuse saamiseks tuleb esitada Sindi linnavalitsusele vormikohane taotlus 15. veebruariks, 15. maiks või 15. oktoobriks.
(2) Tegevustoetuse saamiseks tuleb esitada Sindi linnavalitsusele vormikohane taotlus, mille taotleja esitab Sindi linnavalitsusele enne eelarveaasta algust, kuid mitte hiljem kui 1. november.
(3) Eelarveaasta jooksul võib taotleja esitada Sindi linnavalitsusele taotluse eraldada toetust ettenägematute kulude hüvitamiseks. Taotleja saab esitada põhjendatud taotluse reeglina ühekordsete ettenägematute kulude katmiseks.
(4) Sindi linnavalitsus informeerib enne toetuse taotluse tähtaja saabumist avalikkust lähenevast taotlusvoorust linna kodulehel.
(5) Taotlus esitatakse Sindi linnavalitsusele vormikohaselt, kas paberkandjal või elektrooniliselt digitaalselt allakirjutatult.
(6) Projektitoetuse ja tegevustoetuse esmakordsel taotlemisel tuleb seltsingutel lisada taotlusele koopia ühise tegutsemise lepingust ja liikmete nimekiri. Mittetulundusühingutel tuleb lisada taotlusele kinnitatud koopia mittetulundusühingu registrikaardist, põhikiri ja liikmete nimekiri. Järgmiste toetuste taotlemistel tuleb kinnitada allkirjaga ühise tegutsemise lepingu kehtivust.
§ 8. Kriteeriumid toetuste määramiseks
(1) Kavandatava tegevuse kestvus on reeglina kuni üks aasta.
(2) Tegevus vastab Sindi linna vastava aasta eelarvele.
(3) Tegevus, millele toetust taotletakse, toimub üldreeglina Sindi linna haldusterritooriumil või esindab Sindi linna.
(4) Tegevus on suunatud Sindi linna alalistele elanikele või on nende huvides.
(5) Linnavalitsusel on õigus taotlevat summat vähendada või jätta rahuldamata rahaliste vahendite puudumisel.
(6) Linnavalitsusel on õigus jätta taotlus rahuldamata juhul, kui samasisulisi taotlusi on mitu.
(7) Linnavalitsusel on õigus jätta taotlus rahuldamata juhul, kui taotleja ei ole esitanud varem eraldatud toetuse kasutamise kohta õigeaegselt aruannet või käesoleva määruse § 11 p 4 on toetus tagasi nõutud
3. peatükk TOETUSE MENETLEMINE, ERALDAMINE JA JÄRELVALVE
(1) Projekti taotlused vaatab läbi ja hindab linnavalitsuse moodustatud seitsme liikmeline komisjon.
(2) Tegevustoetuse vaatab läbi ja hindab linnavalitsus.
(3) Toetuste taotluste läbivaatamise ja hindamise komisjoni kuuluv komisjoni või linnavalitsuse liige taandab ennast taotluse arutelust ja otsustamisest, kui on tegemist huvide konfliktiga korruptsioonivastase seaduse § 25 mõistes.
(4) Projektitoetuste taotlused vaatab komisjon läbi 10 tööpäeva jooksul pärast taotluste esitamise tähtaega.
(5) Projektitoetuse läbivaatamise ning hindamise komisjon teeb linnavalitsusele ettepaneku taotluste rahuldamiseks, osaliseks rahuldamiseks või mitterahuldamiseks ja summade eraldamiseks, lähtudes linnaeelarves selleks eraldatud vahendite suurusest.
(6) Tegevustoetuste taotlused vaatab linnavalitsus läbi järgmise aasta eelarve koostamise protsessi jooksul pärast taotluste esitamise tähtaega.
(7) Juhul, kui taotluse menetlemisel ilmneb nõuetele mittevastavusi, võib Sindi linnavalitsus anda täiendava tähtaja puuduste likvideerimiseks. Kui taotleja ei ole viinud taotlust nõuetega vastavusse antud tähtajaks, jätab linnavalitsus taotluse rahuldamata.
§ 10. Toetuse eraldamise otsustamine ja lepingu sõlmimine
(1) Projektitoetust makstakse üldjuhul kuni 450.00 euro ulatuses.
(2) Taotleja rahaline omaosalus projektitoetuse maksumusest peab olema vähemalt 10 protsenti.
(3) Tegevtoetust makstakse üldjuhul kuni 1500.00 euro ulatuses.
(4) Kõigi toetuse saanud mittetulundusühingute ja seltsingutega sõlmib linnavavalitsus lepingu.
(1) Toetus kantakse linnavalitsuse korralduse ja lepingu alusel taotleja arveldusarvele lepingus märgitud tähtajal ja summas.
(2) Toetuse saaja poolt toetuse sihipärase kasutamise üle teostab kontrolli linnavalitsus.
(3) Projektitoetuse, tegevustoetuse ja kaasfinantseerimise toetuse saaja on kohustatud toetuse kasutamise kohta esitama vormikohase aruandevormi lepingus ettenähtud tähtajaks.
(4) Linnavalitsusel on õigus nõuda toetus tagasi, kui toetust ei ole kasutatud sihtotstarbeliselt, toetuse taotlemisel on esitatud valeandmeid või kui tegevust, mille jaoks toetus eraldati ei toimunud.
(5) Aruandlus vormi kinnitab linnavalitsus
(1) Sindi Linnavolikogu 12.02.2004.a määrus nr 25 „Kultuuri-, spordi- ja noorsootööalaste ning hariduse edendamisega seotud tegevuste ja projektide toetamise kord " tunnistatakse kehtetuks.
(2) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast vastuvõetud määruse avalikustamist Riigi Teatajas.


text:
ÕIGUSBÜROO - JURISTI BLOGI
Sotsiaalteenuse osutajale
Võlgniku õigused täitemenetluses
Korteriühistute õiguskeskus
Hinnakiri KU
Korteriühistu koolitused >
KÜ par 21
KÜ majandamiskulud
Õigus kirjanduses
KORTERI VÕÕRANDAMISNÕUE ÜHISTUS
Korteriomandi- ja korteriühistuseaduse § 32 lõige 1 sätestab: Kui korteriomanik on korduvalt rikkunud oma kohustusi teise korteriomaniku või korteriühistu suhtes ja kui korteriomanikud ei pea enam võimalikuks tema kuulumist korteriomanike hulka, võivad nad nõuda, et ta oma korteriomandi võõrandab.
Samas sõnastuses kehtis korteriomanike ühise nõude õigus oma kohustusi rikkuva korteriomaniku suhtes ka varasemas korteriomandiseaduses, sestap ei ole tegemist kaugeltki uudse regulatsiooniga.
Kuivõrd selle sätte realiseerumine kohtukaasustes tekitab ikka ja jälle küsimusi ning arutelusid, otsisin välja avalikust kohtuinfosüsteemist kohtulahendid, mis jõustusid aastal 2018 ning puudutasid korteriühistu nõuet ühe korteriomaniku vastu võõrandada enda korter.
Tsiviilasjas 2-18-17781 (28.11.2018) jättis kohus määrusega avalduse menetlusse võtmata, kuna korteriühistu ei olnud korteriomanikule, kellelt korteriomandi võõrandamist nõuti, nõuet üldse kättegi toimetanud.
Kohus selgitas, et antud nõude kohtule esitamiseks hagejal tuleb; 1) kostjale kätte toimetada nõue korteriomandi võõrandamiseks, 2) võimaldada kostjal vabatahtlikult kolme kuu jooksul, alates võõrandamise nõude (üldkoosoleku otsuse) kostjale kättetoimetamisest, korteriomand võõrandada. Alles siis, kui kostja korteriomandit vastavasisulise nõude kättesaamisest kolme kuu jooksul ei võõranda, on hagejal õigus esitada kohtule hagiavaldus kostja vastu korteriomandi võõrandamise nõudes, kusjuures hagiavaldusele tuleb lisada muuhulgas ka tõendid selle kohta, millal on kostjale nõue korteriomandi võõrandamiseks kätte toimetatud.
Selle lahendi juures on huvitav märkida, et korteriühistu Viru-Nigula vald, Kunda linn, Eha tn 3 korteriühistu oli oma nõudes ebatavaliselt järjekindel – täpselt sama nõude oli see korteriühistu esitanud kuu aega varem ja tsiviilasjas 2-18-15919 oli kohus otsustanud samuti – hagiavaldust ei võetud menetlusse, sest korteriühistu liikmele, kellelt korteriomandi võõrandamist nõuti, ei olnud korteriühistu oma sellisest nõudest enne kohtusse pöördumist teadagi andnud.
Ka tsiviilasjas 2-16-15682 (28.02.2018) oli kohtuotsus hageja, kelleks oli Korteriühistu Faehlmanni 3, kahjuks põhjusel, et nõude esitanud korteriühistu kohtusse pöördumise eelne tegevus ei olnud korrektne. Kohus on oma otsuses selgitanud: Ringkonnakohus leiab, et korteriomanike häälteenamusega vastuvõetud otsuseta, milles nõutakse korteri omanikult korteri võõrandamist, ei saa /…/ esitatud hagi rahuldada. Korteriomandi võõrandamise nõue on omandiõiguse puutumatuse tõttu äärmuslik abinõu ning selle nõude rahuldamiseks on seaduses sätestatud eeldusena korteriomanike üldkoosolekul häälteenamusega vastu võetud otsus, milles isikut kohustatakse korter võõrandama. Nimetatud eeldus on sätestatud selleks, et oleks kahtlusteta võimalik tuvastada enamuse korteriomanike sellekohane tahe. Teiseks peab isik, kes korduvalt rikub oma kohustusi teiste korteromanike suhtes, olema teadlik kehtivast võõrandamisnõudest ja selle aluseks olevatest etteheidetest. Üldreeglina annab sellisest kehtivast otsusest teadasaamine võimaluse rikkujale oma korter vabaturul ehk võimalikult kõrge hinnaga müüa. Teatud juhtudel annab see võimaluse ka rikkumise, mis võõrandamisnõude otsustamisel eksisteeris, kõrvaldada, et vältida /…/ hagi esitamist.
Tsiviilasjas 2-17-9813 (24.05.2018) rahuldas kohus Sillamäe linn, Geoloogia tn 20 korteriühistu hagiavalduse korteriomandi võõrandamise nõudes. Kohtuotsusest ei selgu, kui palju on kohustatud korteriomanikud otsuse tegemise ajal korteriühistule võlgu. Nimetatud on, et 30.09.2015 kokkuleppe (tl 15) kohaselt võlgneb kostja I hagejale 01.09.2015 seisuga 10425,95 eurot, sealhulgas 5607,86 eurot põhivõlga ja 4734,66 eurot viivist, lisaks jooksev makse 83,43 eurot.
14.05.2018 rahuldas kohus tsiviilasjas 2-17-15071 Tapa vald, Tapa linn, Üleviste tn 12 korteriühistu nõude korteriomandi võõrandamiseks. Tegemist on tagaseljaotsusega ja et tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 444 lg 3 kohaselt tagaseljaotsuse tegemisel võib otsuse kirjeldav osa ja põhjendused esitada lihtsustatud vormis, siis ei ilmne kohtuotsusest, mis konkreetselt tingis korteriühistu nõude.
Tapa vald, Tapa linn, Hommiku pst 2 korteriühistu hagiavaldust (tsiviilasi 2-16-6308) kohus 19.01.2018 otsusega ei rahuldanud ning korteriühistu kanda jäid nii tema enda kui ka kostja menetluskulud. Kohus märgib otsuses, et hageja poolt DVD-plaatidel esitatud videomaterjalidega on tõendatud, et kostja ja temaga koos elav tütar on väga argessiivse käitumisega, nad ropendavad, vahet pidamata sõimavad majaelanikke ning karjuvad, millega rikuvad teiste majaelanike rahu ja takistavad teistel korteriomanikel oma korteriomandite tavapärast kasutamist. Samuti leiame kohtuotsusest kohtu hinnangu, et ainuüksi käesolevas tsiviilasjas esitatud videomaterjalid on iseenesest piisavad selleks, et nõuda kostjalt /…/ korteriomandi võõrandamist. Ometi pidi asuma kohus seisukohale: /…/ kuna 30.11.2015 kokku kutsutud üldkoosoleku päevakorras ei olnud punkti „X.X. ’i korteriomandi sundvõõrandamise otsustamine“, siis ei olnud üldkoosolek üldse pädev ka korteriomandi nr 3 suhtes sundvõõrandamiseks hagiavalduse esitamist otsustama. Ringkonnakohus täiendas: /…/ eeltoodud päevakorra punkti sõnastus ei olnud piisavalt täpne selleks, et kostja võinuks mõistlikult järeldada, et 31.11.2015 üldkoosolekul kavatseti otsustada nõuda kostjalt korteri võõrandamist. Päevakorra punktist ei ole võimalik aru saada, et üldkoosolekul otsustatakse kostjate korteri võõrandamise nõude esitamise üle. Tulenevalt vaidluse olemusest – korteriomaniku kohustamine võõrandamaks talle kuuluv ja tema poolt isiklikult kasutatav eluruum – on oluline, et eelkõige kostja, aga ka teised korteriühistu liikmed oleksid olnud teadlikud arutelule tuleva küsimuse konkreetsest sisust.
Tsiviilasjas 2-16-126105 (05.01.2018) rahuldas kohus Võru linn, Vilja tn 18b korteriühistu hagiavalduse. Resolutsiooni punkt 4 kohaselt: Kohustada E. S. ja P. S. võõrandama neile kuuluv korteriomand xxxxxxxxx-xxxxxxx hiljemalt 5 kuu jooksul alates käesoleva kohtulahendi jõustumisest. Kui kostjad määratud tähtaja jooksul ei võõranda neile kuuluvat korteriomandit vabatahtlikult, võõrandada korteriomand asukohaga xxxxxxxxx-xxxxxxx täitemenetluse korras. Võlgnevus korteriühistu ees oli selles asjas 3635 eurot (kokku põhinõue ja viivis), võlg oli kogunenud alates septembrist 2012 (hagiavaldus esitati aastal 2016).
Tsiviilasjas 2-18-13021 palus avaldajaks olev korteriühistu küll varale hooldaja määramist, ent 17.01.2019 tehtud kohtumääruse punktis 16 avaldab kohus seisukoha ka võõrandamisnõude küsimuses:
Korteriomanik ei ole alates korteriomandi ostmisest korteris elanud ega viibinud. Alates 2013. aastast ei ole omanik korteriomandiga seotud kulutusi kandnud, omandi eest hoolitsenud, omandit käsutanud ega kasutanud. Korteriomanik ei ole ca 6 aasta jooksul kordagi tundud oma vara vastu huvi. Samuti ei ole korteriomanik korraldanud oma korteriomandi valitsemist ajal, kui ta ise viibib eemal, mis annab aluse korteriomandi võõrandamise nõude esitamiseks (KrtS § 32).
Mis järeldused saame eelmise aasta kohtupraktikast teha?
Kõigepealt saame tõdeda, et selleteemalist kohtupraktikat on väga vähe. Palju küll räägitakse probleemidest võlgnikega ja muudest probleemidest korteriühistutes, ent reaalselt kohtusse pöördumisi on vähe. Eespool kirjeldatud kohtuasjad jagunevad aga selgelt kaheks:
Esiteks kohtusse pöördumised, kus kohtueelselt toimiti korrektselt – kutsuti kokku korteriühistu üldkoosolek, päevakorras oli sõnaselgelt vastav päevakorrapunkt ning otsus vormistati seaduslikult, kohustatud isikut teavitati vastuvõetud otsusest ning talle jäi võimalus oma korter ise, ilma kohtumenetluseta, maha müüa. Sellised hagid kohtusse tõid korteriühistutele võidu – avaldused rahuldati, ühistusse mittesobiv korteriomanik pidi oma korteri müüma ning ka korteriühistu menetluskulud tasuma.
Need juhtumid aga, kus kohtusse pöördumise eel ei täidetud seaduses ettenähtud nõudeid ning kokku oli kutsumata korteriühistu üldkoosolek küsimuse arutamiseks ja korteriomanikuga, kellelt korteri müüki nõuti, ei olnud ühistu piisavalt suhelnud, lahenesid korteriühistu kahjuks vaatamata sellele, et kohus isegi oli (pean konkreetselt silmas tsiviilasja 2-16-6308) selgelt leidnud, et sundvõõrandamisnõude alus on olemas.
Seega: kui keegi korteriühistu liikmetest tekitab sedavõrd suuri probleeme, et teised korteriomanikud ei pea enam võimalikuks tema kuulumist selle ühistu korteriomanike hulka, võib julgelt kasutada seaduses ettenähtud võimalust esitada sellele korteriomanikele nõue oma korter võõrandada, aga see nõue tuleb esitada täht-tähelt seaduses ettenähtud korrast kinni pidades.
Võimalusest oma kohustusi rikkuva korteriomaniku vastu korteri sundvõõrandamisnõuet esitada räägime pikemalt õppepäevadel korteriühistu juhtidele.

matches:
§ 32
kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
§ 444
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
§ 32
kohus


RTL 2006, 31, 549
Vastu võetud 31.03.2006 nr 41
Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 12 lõike 5, § 13 lõike 2, § 15 lõike 3, § 16 lõike 2 ja § 59 lõike 4 ning Euroopa Liidu Nõukogu määruse 1782/2003/EÜ, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid 2019/93/EMÜ, 1452/2001/EÜ, 1453/2001/EÜ, 1454/2001/EÜ, 1868/94/EÜ, 1251/1999/EÜ, 1254/1999/EÜ, 1673/2000/EÜ, 2358/1971/EMÜ ja 2529/2001/EÜ (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1–69), artikli 143b alusel.
§ 1. Põllumajandusministri 6. aprilli 2005. a määruses nr 39 «Ühtse pindalatoetuse ja põllumajanduskultuuri kasvatamise täiendava otsetoetuse saamise täpsemad nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord» (RTL 2005, 41, 585; 76, 1067) tehakse järgmised muudatused:
«Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 12 lõike 5, § 13 lõike 2, § 15 lõike 3 ja § 16 lõike 2 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) 1452/2001, (EÜ) 1453/2001, (EÜ) 1454/2001, (EÜ) 1868/94, (EÜ) 1251/1999, (EÜ) 1254/1999, EÜ 1673/2000, (EMÜ) 2358/1971 ja (EÜ) 2529/2001 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1–69), artikli 143b alusel.»;
« (1) Ühtset pindalatoetust võib taotleda heas põllumajanduslikus korras põllumajandusmaa, püsirohumaa ja põllumajanduslikust kasutusest ajutiselt väljas oleva maa kohta, mille suhtes on rakendatud «Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse» 6. peatükis sätestatud tuulekaera tõrjeabinõusid.»;
3) paragrahvi 2 täiendatakse lõikega (11) järgmises sõnastuses:
« (11) Saare, Hiiu, Pärnu või Lääne maakonnas asuv püsirohumaa on heas põllumajanduslikus korras, kui sellel kasvavate kadakate või puude liituvus ei ületa 0,5.»;
4) paragrahvi 2 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Enne taotluse esitamise aastat rajatud rohumaa peab vähemalt üks kord enne 31. juulit olema niidetud või peab seal olema loomi karjatatud. Hiljemalt 31. juuliks peab niide olema koristatud või hekseldatud. Nõutud tegevusi peab tegema viisil, mis võimaldab neid kogu taotlusel märgitud maa-ala ulatuses visuaalselt tuvastada.»;
5) paragrahvi 3 lõikest 1 jäetakse välja sõna «sertifitseeritud»;
« (2) Seeme peab olema kasvatatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotises sätestatud toetuskavade rakendamiseks ja tootmisest kõrvaldatud maa kasutamine tooraine tootmiseks (ELT L 345, 20.11.2004 lk. 1–84), artikli 47 kohaselt.»;
7) paragrahvi 4 lõikes 4 asendatakse sõnad «1. märtsiks» sõnadega «1. veebruariks»;
« (5) Põldu, mis asub sellisel registrisse kantud põllumassiivil, mille kohta ei ole 2004. aastast alates ühegi põllu kohta pindalatoetust taotletud ja mille 2003. aasta kasutuseks on teatatud püsirohumaa, käsitatakse püsirohumaana.»;
« (1) Ühtse pindalatoetuse ja põllumajanduskultuuri kasvatamise täiendava otsetoetuse taotluste vastuvõtmist alustatakse 2. mail. Taotleja esitab PRIA-le 22. maiks:
4) seemnekasvataja ja seemnetootmisettevõtte või sordiaretaja vahel sõlmitud seemnekasvatuslepingu koopia, kui toetust taotletakse heintaimede seemne põllu kohta komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 artikli 47 lõike 1 punkti a kohaselt.»;
10) paragrahvi 7 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
« (4) PRIA koostab nende heintaimede seemne kasvatajate loetelu, kes taotlevad toetust komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 artikli 47 lõike 1 punkti b kohaselt, ja esitab selle Taimetoodangu Inspektsioonile 15. augustiks. Taimetoodangu Inspektsioon kontrollib, kas loetelus toodud isikutel on kehtiv «Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse» § 97 kohaselt väljastatud seemne pakendamise luba ja edastab kontrolli tulemused PRIA-le loetelu saamisest arvates kümne tööpäeva jooksul.»;
11) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) PRIA koostab nende taotlejate loetelu, kelle põllul avastati kohapealse kontrolli käigus tuulekaera esinemine ning asjakohaste põldude loetelu, ja esitab selle Taimetoodangu Inspektsioonile 15. augustiks. Taimetoodangu Inspektsioon kontrollib, kas esitatud põldude kohta on esitatud tuulekaera esinemise teatis, ja edastab kontrolli tulemused PRIA-le loetelu saamisest arvates kümne tööpäeva jooksul.»;
12) paragrahvi 13 senine lõige loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Paragrahvi 2 lõiget 11 rakendatakse tagasiulatuvalt 17. novembrist 2005. a.»;
13) määruse lisa kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
§ 2. Põllumajandusministri 5. septembri 2003. a määruses nr 89 «Põllumassiivi piiripunktide määramise, põllumassiivi kaardi koostamise ning põllumassiivile numberkoodi andmise ja pindala määramise kord ning põllumassiivi kasutamise kohta esitatavad andmed ja nende esitamise kord» (RT 2003, 101, 1527; 2004, 52, 891) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 senine lõige loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Põllumajanduslikuks tootmiseks sobivaks püsirohumaaks loetakse Saare-, Hiiu-, Pärnu- või Lääne maakonnas asuva põllumassiivi maa-ala, millel kasvavate kadakate või puude liituvus ei ületa 0,5.»;
« § 7. Rakendussäte
Paragrahvi 5 lõiget 2 rakendatakse tagasiulatuvalt 17. novembrist 2005. a.»
Kuupäev: Allkiri: Lk nr 1 Põldude loetelu lehel
Põllu number 4. Põllu pind (ha) 5.
kasutuse tüüp (P, PR, LR, PK, M)1 6.
kultuur (iga põllu kohta üks kultuur) 7. Taotlen ÜPT toetust (X)1 8.
Taotlen põllumaj. kultuuri kasvatamise toetust (T või S)1 9. Taotlen LFA toetust (X)1 10. Taotlen PKT* toetust (K või M)1 11. Taotlen Natura toetust (X)1 12.
Taotleja nimi: Kuupäev: Allkiri Lk nr
Põldude loetelu ......


6 ENI programmi ettevalmistamine
§ 63 Programmi koostamine ja kinnitamine
RT I, 30.06.2015, 53
(5) ENI programmi ettevalmistamisel kohaldatakse käesoleva seaduse 1. ja 2. peatükis sätestatut, arvestades 6. peatükist tulenevaid erisusi.
5) abikõlblik kulu on kulu, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 65 lõike 1 kohaselt kooskõlas riigisiseste ja Euroopa Liidu õigusaktidega ning käesoleva seaduse 4. peatükis sätestatud kulu korral ka ETK programmi seirekomisjoni otsusega;
8) taotleja on toetuse taotluse (edaspidi taotlus) esitanud juriidiline isik, riigiasutus või kohaliku omavalitsuse asutus;
9) toetuse saaja on taotleja, kelle taotlus on rahuldatud, käesoleva seaduse § 16 lõike 1 punktis 1 nimetatud isik või asutus, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 1 tähenduses rahastamisvahendi rakendaja (edaspidi rahastamisvahendi rakendaja) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 artiklis 13 nimetatud isik;
(1) Kui auditeeriv asutus on korraldusasutuse ja sertifitseerimisasutuse juhtimis- ja kontrollisüsteemid tunnistanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 124 kohaselt nõuetele vastavaks, annab Vabariigi Valitsus korraldusasutusele ja sertifitseerimisasutusele loa asuda ülesandeid täitma. Ettepaneku loa andmiseks teeb valdkonna eest vastutav minister.
(2) Kui korraldusasutus on rakendusasutuse ja rakendusüksuse ülesannete täitmiseks ettenähtud tööprotseduurid tunnistanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1303/2013, käesolevas seaduses ja selle alusel antud õigusaktides sätestatud nõuetele vastavaks, annab korraldusasutuse juht käskkirjaga rakendusasutusele ja rakendusüksusele loa asuda ülesandeid täitma. Kui Rahandusministeerium täidab rakendusasutuse või rakendusüksuse ülesandeid, antakse ülesannete täitmiseks luba käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt ja ülesannete täitmine peatatakse või lõpetatakse lõike 3 kohaselt.
(3) Kui auditi tulemusel antakse hinnang, et korraldusasutuse või sertifitseerimisasutuse ülesande täitmine ei vasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 124 sätestatud nõuetele, võib Vabariigi Valitsus otsustada korraldusasutuse või sertifitseerimisasutuse ülesannete täitmise peatada või lõpetada.
(4) Kui auditi või kontrolli tulemusel antakse hinnang, et rakendusasutuse või rakendusüksuse ülesande täitmine ei vasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1303/2013, käesolevas seaduses või selle alusel antud õigusaktides sätestatud nõuetele, võib korraldusasutuse juht käskkirjaga otsustada rakendusasutuse või rakendusüksuse ülesannete täitmise peatada või lõpetada. Korraldusasutuse juht teeb Vabariigi Valitsusele ettepaneku rakendusasutuse või rakendusüksuse ülesannete edasise täitmise korralduse kohta.
(3) Auditeeriva asutuse ülesannete täitmiseks on auditeerival asutusel ning tema volitatud isikul ja asutusel õigus auditeerida korraldusasutust, sertifitseerimisasutust, rakendusasutust, rakendusüksust ja toetuse saajat ning saada juurdepääs auditeeritava ja partneri ülesannete ja kohustuste täimisega ning toetuse kasutamisega seotud teabele, sealhulgas raamatupidamisele, teha tõenditest kaasavõtmiseks koopiaid, esitada auditeeritavale ja partnerile küsimusi ning viibida auditeeritava ja partneri ruumides ja territooriumil.
16) hankedokumentide esitamise ja eel- või järelkontrolli kord, kui see on asjakohane;
(2) Kui toetuse saaja on hankija riigihangete seaduse § 10 lõike 3 tähenduses ja riigihanke eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on võrdne riigihangete seaduses nimetatud riigihanke piirmääraga või ületab seda, peab ta riigihanke korraldamisel riigihangete seaduse §-des 83–89 nimetatud valdkondades rakendama sama seaduse 5. peatükis sätestatud menetluskorda.
(3) Kui toetuse saaja on hankija riigihangete seaduse § 10 lõike 3 tähenduses, peab ta riigihangete seaduse §-des 83–89 nimetatud valdkondades ideekonkursi korraldamisel rakendama sama seaduse 4. peatükis sätestatud korda, kui ideekonkursi eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on võrdne riigihangete seaduses nimetatud riigihanke piirmääraga või ületab seda.
(3) Kui toetuse saaja tellib lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid riigihangete seaduse § 19 tähenduses või korraldab riigihanke, mille eeldatav maksumus jääb alla lihthanke piirmäära, kontrollitakse riigihanke kooskõla riigihangete seaduse §-s 3 nimetatud põhimõtetega ning kõnealusele riigihankele kohalduvate riigihangete seaduse sätetega üksnes siis, kui riigihanke eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on võrdne 5000 euroga või sellest suurem.
(2) Rahastamisvahendile makstakse toetus välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 41 ja 42 ning rahastamisvahendi rakendamise lepingus või käskkirjas sätestatud tingimuste kohaselt.
(5) Kui toetuse saaja ei ole riigiabi ega vähese tähtsusega abi saaja ega riigiasutus, võib põhjendatud juhtudel teha ettemakse Rahandusministeeriumi nõusolekul käesoleva paragrahvi lõike 8 alusel kehtestatud määruses sätestatud tingimustel ja kui nii on sätestatud toetuse andmise tingimuste õigusaktis. Rahandusministeerium annab nõusoleku käesoleva seaduse § 13 lõike 3 kohase kooskõlastuse andmise käigus. Kui kooskõlastamise käigus ei ole nõusoleku kohta teavet esitatud, loetakse nõusolek antuks.
(1) Rakendusüksus võib peatada maksetaotluse või ettemakse kasutamise aruande menetlemise osaliselt või täielikult, kui:
3) kulu abikõlblikkus ei ole üheselt selge;
(8) Rahandusministeerium avalikustab oma veebilehel käesoleva seaduse § 45 lõike 1 punktide 1–6 alusel tehtud finantskorrektsiooni otsuses nimetatud toetuse saaja, otsuse aluseks olevate asjaolude lühikirjelduse, vähendatud või tühistatud toetuse summa ja otsuse teinud asutuse nime.
(8) Kui tagasimaksmisele kuuluvat toetust ei maksta tagasi tagasimaksmise tähtaja jooksul ja ei ole võimalik rakendada käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatut, annab finantskorrektsiooni otsuse teinud asutus finantskorrektsiooni sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
(1) Rakendusüksus teavitab Rahandusministeeriumi kümne tööpäeva jooksul järgmiste asjaolude ilmnemisest:
(2) Rahandusministeerium teavitab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaoludest Euroopa Pettustevastast Ametit vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.05.1999, lk 1–7; eestikeelne eriväljaanne: peatükk 1, köide 3, lk 91–97) ja muudele Euroopa Liidu õigusaktidele.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikeid 1–3 rakendatakse juhul, kui Eesti täidab ETK programmi kohaselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1303/2013 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1299/2013 nimetatud korraldusasutuse, sertifitseerimisasutuse, sekretariaadi või auditeeriva asutuse ülesandeid.
(1) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 18 lõike 3 tähenduses kulude abikõlblikkuse määramise tingimused ja korra, arvestades ETK programmis, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 18 lõike 2 kohases ETK programmi seirekomisjoni otsuses, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1299/2013 ning muudes õigusaktides sätestatut.
(4) Kui käesoleva seaduse § 6 lõike 3 kohaselt kontrollib riigihangete seaduse järgimist korraldusasutus, kontrollib Rahandusministeerium riigihangete seaduse järgimist valdkonna eest vastutava ministri käskkirjas nimetatud ulatuses ja teeb riigihangete seaduse eiramise korral käesoleva paragrahvi lõikes 6 või 7 nimetatud korra alusel finantskorrektsiooni otsuse.
(1) Taotleja ja partner on kohustatud Rahandusministeeriumi nõudmisel tõendama, et nad vastavad ETK programmis või ETK programmi seirekomisjoni otsustes sätestatud tingimustele, ning esitama lisateavet ja -dokumente taotluses esitatud teabe kontrollimiseks.
(2) Vastava valdkonna ministeerium ja selle asutus ning Riigikantselei on kohustatud Rahandusministeeriumi nõudmisel esitama oma arvamuse taotluse ja partneri kohta, kui see on vajalik taotluse menetlemiseks.
Taotlejal ja toetuse saajal on õigus tutvuda tema kohta koostatud dokumendis sisalduva teabega ning õiguste rikkumise korral esitada kaebus vastavalt ETK programmis kokkulepitud korrale.
6. peatükk ENI programmi ettevalmistamine
§ 63. Programmi koostamine ja kinnitamine


Leiti 141 otsust1 2 3 4
Liuglev Uks OÜ 17.12.2019 28-1/19-007735-013 Liuglev Uks OÜ: lepingu täitmine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-007735.pdf
Märksõnad: garderoobikapp, teenus, lepingu täitmine.
Sisu: Tarbija soovis garderoobi kappi, mille sahtlite tagumine ruum oleks kõik ära kasutatud. Kaupleja tegi lühemad sahtlid, väites, et tegemist on standardmõõtudega. Kuna tarbijal oli sahtlite suuruse osas oluline huvi ja kaupleja oli siis sellest teadlik, siis leidis komisjon, et kaupleja kohustub töö parandama nii, et kaupleja asendab lühemad sahtlid pikematega.
VÕS §§ 208 lg 1, 2 ja 4, 217 lg 1, 2 p 1, 218 lg 2, 101 lg 1 p 1, 222 lg 1 ja lg 4.
Namia OÜ 17.12.2019 28-1/19-005084-016 Namia OÜ: lepingu täitmine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-005084.pdf
Märksõnad: mööbli valmistamine ja paigaldamine, lepingutingimustele mittevastavus
Tarbija tellis kauplejalt köögimööbli koos paigaldusega. Tarbija tõendas mööblil puuduste olemasolu: nõudepesuriiuli pundumine ja valamukapi pundumine. Komisjon asus seisukohale, et neist esimene on tingitud mööbli ebaõigest kasutamisest ja teine valamus valest paigaldamisest. Kaupleja ei ole taganud valamu serva ja kapi vahelist veekindlust.
VÕS § 217 lg 1 ja 2 p1, VÕS § 218 lg 2, VÕS § 222 lg 1
1A.EE OÜ 16.12.2019 28-1/19-007775-016 1A.EE OÜ (e-kauplus 1a.ee): lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav
Märksõnad: e-kaubandus, müügileping, kauba puudused, ebamõistlikult pikk parandamise aeg, lepingust taganemine.
Sisu: tarbija tellis e-kauplusest 1a.ee muusikakeskuse, millel ilmnesid kahe kuu jooksul puudused. Tarbija esitas kauplejale pretensiooni ning andis kauba parandamiseks. Kaks ja pool kuud hiljem teatas tarbija, et kauba parandamine on võtnud ebamõistlikult kaua aega ja seejärel teatas kaupleja, et tootel on mehaanilised vigastused ning tarbija ei saa lepingust seetõttu taganeda. Komisjoni hinnangul on tarbijal õigus lepingust taganeda, kuna kauplejal kulus vea tuvastamiseks ebamõistlikult pikk aeg.
VÕS § 223 lg 2, § 116 lg 1, § 189 lg 1
Ventidue OÜ 16.12.2019 28-1/19-007342-008 Ventidue OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-007342.pdf
Tarbija on esitanud kauplejale lepingust taganemise avalduse, kuna kaupleja loobus tellitud söögitoolide müügilepingu tingimustega vastavusse viimisest. Komisjon tuvastas kaupleja poolt müügilepingu tingimuse olulise rikkumise - tarbija ei saa ostetud söögitooli kasutada ja kaupleja ei ole kõrvaldanud puudust.
VÕS § 217 lg 1 ja lg 2 p 6, VÕS § 101, VÕS § 116, VÕS § 223 lg 2
Furni Company OÜ 16.12.2019 28-1/19-009036-013 Furni Company OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-009036.pdf
Märksõnad: Töövõtuleping, veoleping, puuduste kõrvaldamisega seotud kulud
Tarbija tellis kauplejalt diivanikanga vahetamise teenuse. Diivanit transportis Kaupleja juurde ja tagasi tarbijale kaupleja tellitud transpordiettevõtja. Diivani kättesaamisel ilmnes, et diivan oli transpordil pakendamata. Tarbija diivanil olid kahte liiki defektid, millised tulenevad: 1) katteriide vahetamisel tehtud hooletust ja lohakast tööst; 2) diivani kattematerjali määrdumisest veo ajal. Pooled ei vaidle, et kaupleja kattematerjali asendamise töö ei vastanud eeldatavale kvaliteedile. Kauplejal lasus kohustus teha nõuetele vastav töö, kaupleja vastutab tarbija ees selle töö mittevastavuse eest. Kaupleja oli nõus täitma lepingu parandades ja tehes töö ümber. Sellel eesmärgil vedas kaupleja oma kulul tarbija diivani enda juurde. Kuid seejärel asus kaupleja esitama tarbijale täiendavaid tingimusi nõudes töö ümbertegemisega seotud kulude jagamist tarbija, kaupleja ja vedaja vahel. Kaupleja keeldus töö parandamisest juhul, kui parandamisega seotud kulud jääksid vaid tema kanda. Komisjon leidis, et kauplejal lasus kohustus kõrvaldada diivanil nii ebaõnnestunud tööst kui veo ajaks pakkimata jätmisest tulenevad puudused.
VÕS § 635, VÕS § 641, VÕS § 646, VÕS § 647, VÕS § 778 lg 1
Worldnet intercontinental UÜ 12.12.2019 28-1/19-004191-016 Worldnet intercontinental UÜ: hinna alandamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-004191.pdf
Märksõnad: hinna alandamine, lepingutingimustele mittevastavus
Tarbija ostis Kauplejalt kasutatud õhksoojuspumba. Kasutamise käigus ilmnes tootel puudus – seade värises seinal. Kaupleja esindaja käis kohapeal seadet üle vaatamas ning nõustus puuduse kõrvaldamisega, mida aga ei ole senini teinud. Arvestades, et seadme lepingutingimustele vastavusse viimiseks tuleb Tarbijal teha kulutusi, on komisjoni arvates õiglaseks hinna alandamise summaks 200 eurot.
LED Star OÜ 11.12.2019 28-1/19-009045-010 LED Star OÜ (ledkaup.ee): ostuhinna tagastamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-009045.pdf
Märksõnad: kätte toimetamata kaup, e-kaubandus
Tarbija ostis kaupleja e-kauplusest ledkaup.ee kolm toodet ning tasus nende eest. Tarbija on kauplejalt korduvalt e-kirja teel uurinud, millal kaupleja oma lepingulised kohustused täidab, kuid ei ole oma päringutele vastust saanud. Kaupleja ei ole tarbijale kaupa üle andnud ega tagastanud ka makstud raha. Komisjon leiab, et tarbija nõue lepingu alusel tasutud ostuhinna tagastamiseks kuulub rahuldamisele ning mittevaralise kahju hüvitamise nõue tuleb jätta rahuldamata.
LED Star OÜ 11.12.2019 28-1/19-008241-009 LED Star OÜ (ledkaup.ee): ostuhinna tagastamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-008241.pdf
Tarbija ostis kaupleja e-kauplusest ledkaup.ee kauba ning tasus selle eest. Tarbija on kauplejale esitanud korduvalt järelepärimisi, milles uuris, millal ta kauba kätte saab. Kaupleja järelepärimistele vastanud ei ole. Tarbija edastas kauplejale lepingust taganemise avalduse, milles andis kauplejale kohustuse täitmiseks täiendava tähtaja ning nõudis kauba eest tasutud ostuhinna tagastamist, kui kaupleja oma kohustust ei täida. Kaupleja ei ole tarbija nõuet rahuldanud. Komisjon leiab, et tarbija nõue lepingu alusel tasutud ostuhinna tagastamiseks kuulub rahuldamisele.
LED Star OÜ 11.12.2019 28-1/19-008579-010 LED Star OÜ (ledkaup.ee): ostuhinna tagastamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-008579.pdf
Tarbija ostis kaupleja e-kauplusest ledkaup.ee kauba ning tasus selle eest. Tarbija on kauplejale esitanud korduvalt järelepärimisi, milles uuris, millal ta kauba kätte saab. Tarbija edastas kauplejale lepingust taganemise avalduse, milles nõudis ka kauba eest tasutud ostuhinna tagastamist. Kaupleja ei ole tarbija nõuet rahuldanud. Komisjon leiab, et tarbija nõue lepingu alusel tasutud ostuhinna tagastamiseks kuulub rahuldamisele.
LED Star OÜ 11.12.2019 28-1/19-008207-009 LED Star OÜ (ledkaup.ee): ostuhinna tagastamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-008207.pdf
Tarbija ostis kaupleja e-kauplusest ledkaup.ee kauba ning tasus selle eest eurot. Tarbija saatis kauplejale järelepärimise, milles uuris, millal ta kauba kätte saab. Kaupleja andis teada, et kauba saabumist võib oodata järgmisel esmaspäeval. Tarbija on kauplejale korduvalt ka pärast seda kuupäeva järelepärimisi saatnud, kuid kaupleja ei ole siiani tarbijale ostetud kaupa üle andnud. Tarbija on avaldanud soovi ostuhind kauplejalt tagasi saada Tarbijavaidluste komisjonile esitatud avalduses, mis on ka kauplejale edastatud. Komisjon leiab, et tarbija nõue lepingu alusel tasutud ostuhinna tagastamiseks kuulub rahuldamisele.
ReefSolutions OÜ 05.12.2019 28-1/19-005683-012 Osaühing ReefSolutions: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-005683.pdf
Märksõnad: e-kaubandus, tellitud kaup tarbijale tarnimata, lepingust taganemine
Sisu: Tarbija tellis Kaupleja e-kauplusest iamreefer.com kauba, mida Kaupleja Tarbijale üle ei andnud ka pikendatud tähtaja jooksul. Tarbija soovis lepingust taganeda, kuid Kaupleja Tarbijale raha ei tagastanud. Komisjoni hinnangul on Tarbijal õigus lepingust taganeda ning Kaupleja peab Tarbijale raha tagastama.
VÕS § 101 lg 1, § 116 lg 1
ALV MILTRADE OÜ 05.12.2019 28-1/19-007317-008 ALV MILTRADE OÜ: puuduste kõrvaldamine ja hüvitis Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-007317.pdf
Märksõnad: e-kaubandus, puudusega toode, puuduse kõrvaldamise ja hinna alandamise nõue
Sisu: Tarbija tellis Kaupleja e-poest hansamoobel.ee kapi, mille kättesaamisel selgus, et tootel puuduvad mööbli kokkupanekuks vajalikud kinnitusvahendid. Kaupleja lubas puuduolevad detailid Tarbijale saata, kuid ei teinud seda. Komisjoni hinnangul on Kaupleja kohustatud andma Tarbijale üle kapi kinnitamiseks vajalikud detailid ning alandama kauba hinda.
VÕS § 112, § 101 lg 1
MARSAL Int. OÜ 05.12.2019 28-1/19-007052-019 Marsal Int. OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-007052.pdf
Märksõnad: kasutatud auto, parandamine või ostusumma tagastamine
Autol avaldus pea koheselt käigukasti viga, mille kohta kaupleja vastas, et auto arvestab sõitja sõidustiiliga. Kauplejaga kokkuleppele mittejõudmisel pöördus tarbija teise ettevõtte poole, kes tuvastas käigukasti juhtploki vea. Kaupleja tarbija nõudega nõus ei olnud ja viitas sellele, et tarbija kontrollis enne ostu autot koos oma spetsialistiga. Auto vastab lepingutingimustele ja kirjeldusele. Komisjon otsustas tarbija nõude rahuldada. Müügilepingu kohaselt võis tarbija eeldada, et auto on sõidukorras. Kaupleja püüdis kahel korral auto käigukasti parandada, kuid ebaõnnestunult, mistõttu puudust ei kõrvaldatud. Tegemist on olulise lepingurikkumisega ning kauplejal tuleb hüvitada ka auto defekteerimise arve ja tagastada ostusumma.
VÕS § 217 lg 1, lg 2 p 1, § 223 lg 1.
RG CAPITAL OÜ 04.12.2019 28-1/19-007855-006 RG Capital OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-007855.pdf
Märksõnad: müügileping, kätte toimetamata kaup
Tarbija tellis Kaupleja e-poe kaudu www.carcardin.com sõiduautole Peugeot 3008 esiuste kardinate komplekti. Tarbija esitas Kauplejale lepingust taganemisavalduse, põhjusel et tellitud kaupa ei ole kohale tarnitud ning puudub igasugune info võimaliku tarne kohta. Komisjon leiab, et avaldus tuleb rahuldada.
Your Fashion OÜ 04.12.2019 28-1/19-008788-006 Your Fashion OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-008788.pdf
Märksõnad: müügileping
Leping tarbija ja kaupleja vahel sõlmiti 06.04.2019 sidevahendi vahendusel. Kuna kaup ei vastanud lepingutingimustele tagastas tarbija saapad 22.04.2019 kauplejale. Kaupleja tarbijale raha tagastanud ei ole.
Fit Mode OÜ 04.12.2019 28-1/19-008613-008 Fit Mode OÜ (www.fitmode.ee): lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-008613.pdf
Tarbija tellis www.fitmode.ee e-poe kaudu kaupa. Tarbija ütleb, et märkis tellimusel ekslikult oma telefoninumbri valesti, kuid Itella esinduse sõnul ei ole tema nimele pakki tulnud. Samuti ei ole Kaupleja saatnud ka e-mailile kinnitust, et pakk on välja saadetud. Tarbija nõudeks on tellitud kauba kättesaamine või ostusumma tagastamine. Kaupleja on vastanud, et asja uurides selgus, et klient on tellimusel esitanud vale telefoninumbri ja meile on pakk saadetud tagasi vale aadressi peale (Pärnu mnt 105), mis oli meie eelmine müügikoht. Kahjuks on mingi põhjusel läinud kliendi kirjad rämpsposti. Komisjon leidis, et avaldus tuleb rahuldada.
Sky Auto OÜ 04.12.2019 28-1/19-005227-028 Sky Auto OÜ: lepingust taganemine, kahju hüvitamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-005227.pdf
Märksõnad: kasutatud auto, lepingust taganemine, kahju hüvitamine
Peale ostu selgus, et autol on eemaldatud DPF-filter, lisaks töötas mootor tühikäigul kolinaga. Kolmandas ettevõttes autot kontrollides tuvastati lisaks turbo vilistamine, kollektori rike, auto tossamine, tarkvara muudetud jne. Tarbija esitas kauplejale müügilepingust taganemise, kuid kaupleja vastas eitavalt. Kaupleja pakkus tarbijale hiljem menetluse käigus 400 eurot, millest tarbija keeldus. Kaupleja kinnitusel pidi tarbija DPF-filtri eemaldamisest teadlik olema ja seda tehti suuliselt. Kasutatud sõiduk ei peagi vastama uue sõiduki tingimustele ja sõidukil oli kehtiv ülevaatus ning saasted vastasid normidele. Tarbija tõendid ei tõenda, et tema poolt väidetut ning auto vastab lepingutingimustele. Komisjon otsustas tarbija nõude osaliselt rahuldada. Avalduse dokumentidele tuginedes puudus kokkulepe auto tahmafiltri eemaldamise kohta, mistõttu on tegemist lepingutingimustele mittevastavusega, mille eest kaupleja vastutab. Tegemist on olulise lepingurikkumisega ning kasutatud auto müük ei tähenda, et kaupleja vabaneb automaatselt vastutusest. Tahmafilter on auto oluline komponent, mistõttu peab kaupleja tarbijale tagastama auto eest ostusumma.
OÜ Anigara 02.12.2019 28-1/19-007736-009 Anigara OÜ: lepingu täitmise nõue Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-007736.pdf
Märksõnad: Metalluks, lepingu täitmine
Tarbija avalduse kohaselt võttis kaupleja koostööpartner juba algselt ukse mõõdud valesti ja see tähendas, et uue ukselengi jaoks oli ukse ava liiga suur. Ukselengi ja ava vahel oleva vahe (2,5-3,5 cm) täitis kaupleja montaaživahuga, mille tulemuseks oli helipidavuse puudumine. Tellimus täideti 2 kuu asemel 5 kuuga. Ukse sisemise paneeli materjal ja värv ei vasta tellitule, samuti ei ole ka lukud õiged. Kaupleja lubas puudused kõrvaldada, kuid ei teinud seda ja avalduse menetluse käigus ka ei vastanud. Komisjoni otsus oli, et tarbija nõue kuulub osaliselt rahuldamisele ja sisemise paneeli materjal ja lukud ei vasta tellimusele ning kaupleja on nende puuduste eest vastutav. Ukse uue montaaži nõue ei ole piisavalt põhistatud. Kauplejal tuleb uks, kas parandada või asendada.
VÕS § 217 lg 1 ja lg 2 p 1, TKS § 9 lg 1, VÕS § 222 lg 1
ITEK ELEKTROONIKA OÜ 29.11.2019 30-1/19-002756-013 Itek Elektroonika OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 30-1-19-002756.pdf
Tarbija ostis kaupleja e-poest integreeritava mikrolaineahju, tasudes toote ning transpordi eest. Toote transport oli korraldatud kaupleja poolt. Tarbija sai toote Soomes postkontorist kätte. Toode oli pakendatud vaid vahtplasti, mis oli omakorda kaetud kilega. Toote pakendit avades avastas tarbija, et mikrolaineahju vasak tagumine nurk on saanud tugevalt kahjustada. Tarbija usub, et toode võis saada kahjustada transpordi ajal. Komisjon leidis, et kuna toode ei olnud pakendatud turvaliselt, võib eeldada selle kahjustumist enne tarbijale üleandmist transpordi ajal. Kaupleja ei esitanud tõendeid, mille alusel oleks võimalik tuvastada toote kahjustumine pärast toote üleandmist tarbijale. Komisjon leiab, et kaupleja kohustuseks on saata tarbijale uus kahjustamata toode, esialgselt saadetud kahjustatud toode asenduseks.
IM Partners OÜ 28.11.2019 28-1/19-006839-012 IM Partners OÜ: ostuhinna tagastamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-006839.pdf
Märksõnad: varjatud puudus, lepingust taganemine, telefoni kuuldavus
Tarbija väidab, et peale mõnetist telefoni kasutamist hakkasid esinema probleemid kuuldavusega. Kuulari puhastus kestvat tulemust ei andnud. Tarbija tellis diagnostika, mille tulemuste järgi on seadme ekraanimoodulil ja emaplaadil riistvaraline rike. Kaupleja on seisukohal, et tarbija nõue ei ole põhjendatud. Komisjoni hinnangul ei ole eluliselt usutav, et seadmel diagnoositud rikked tekkisid telefoni tavakasutuse ja/või määrdumise tagajärjel. Seega on tegemist varjatud puudustega, millised esinesid juba toote üleandmise ajal. Kaupleja on müügilepingust tekkinud kohustusi oluliselt rikkunud ja tarbija oli õigustatud tehingust taganema.
OÜ MORANDE SHOES 26.11.2019 28-1/19-006915-011 OÜ MORANDE SHOES: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-006915.pdf
Märksõnad: Lepingust taganemine, tootmisdefekt, müüja tõendamiskoormus
Jalatsite defektid ilmnesid enne kuu kuu möödumist, mistõttu kaupleja pidi tõendama, et tootmisdefekt puudub. Kaupleja ei ole tarbija väitele jalatsitel ilmnenud defektide osas vastu vaielnud, kuid samas ei ole ka tootmisvea puudumist kinnitavaid tõendeid esitanud. Komisjoni istungil ekspert järeldas, et jalatsite pealismaterjaliks on ebakvaliteetne kunstnahk, vasak king on paremast väiksem ning tegemist on tootmisdefektiga tootega. Komisjon nõustus eksperdi järeldustega ja leidis,et kuna kaupleja keeldus lepingu täitmise nõudest, on tarbija müügilepingust taganemine põhjendatud.
VÕS § 116 lg 1, VÕS § 218 lg 2, VÕS § 223 lg 1
Aggrey Numamono OÜ 22.11.2019 28-1/19-007807-010 ALV MILTRADE OÜ (hansamoobel.ee): lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-007807.pdf
Märksõnad: e-kauplus hansamoobel.ee, kaup üle andmata, lepingust taganemine
Tarbija tellis e-kauplusest hansamoobel.ee kauba, mida üle ei antud ning lepingust taganemisel tarbijale raha ei tagastatud. Komisjoni hinnangul on tarbijal õigus lepingust taganeda ja kaupleja peab tarbijale tagastama kauba eest tasutud rahasumma.
VÕS § 208 lg 4, § 116 lg 1, § 188, § 189
ALV MILTRADE OÜ 22.11.2019 28-1/19-007423-007 ALV MILTRADE OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-007423.pdf
Tarbija tellis e-poest www.hansamoobel.ee kaupa. Tellitud kaupa ei ole siiani kohale tarnitud, samuti ei ole tagastatud raha. Komisjon leidis, et Tarbijal on õigus lepingust taganeda ja saada tagasi tasutud ostusumma.
VÕS § 52 lg 1 ja lg 2, VÕS § 116 lg 1, VÕS § 188 lg 1 ja lg 2
BEN Ettevõtmiste OÜ 22.11.2019 28-1/19-006529-008 BEN Ettevõtmiste OÜ (bensport.ee): lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-006529.pdf
Märksõnad: e-kaubandus, lepingutingimustele vastavus, lepingust taganemine
Tarbija tellis e-kauplusest http://bensport.ee/est_kettler-netis crosstraineri, mille pedaalide vaheline laius pidi olema kokkuleppe kohaselt 18cm. Kauba kättesaamisel selgus, et pedaalide vaheline laius on 23cm, mistõttu soovis tarbija toote asendamist või puuduse kõrvaldamist. Kuna kaupleja puudust ei kõrvaldanud, taganes tarbija lepingust, kuid kaupleja sellega ei nõustunud. Komisjoni hinnangul on tarbijal õigus lepingust taganeda ning kaupleja peab tarbijale kauba eest tasutud raha tagastama.
VÕS § 208 lg 4, § 76 lg 3, § 56 lg 1.
Mittetulundusühing Stamina Spordiklubi 20.11.2019 28-1/19-006346-008 MTÜ Stamina Spordiklubi: lepingu täitmise nõue Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-006346.pdf
Tarbija registreerus kaupleja poolt korraldatud Kõva Mehe Jooksule. Tarbija jäi ürituse toimumise päeval lubatud ametlikust särgist ilma, kuna tarbijale sobiv suurus oli juba enne starti otsa saanud. Kaupleja lubas ürituse toimumise aja tarbijale, et saadab ametliku särgi hiljem tagantjärele, kaupleja võttis selleks ka tarbija andmed. Kaupleja jättis oma lubaduse täitmata. Tarbija on korduvalt saatnud kauplejale kirjalikke pöördumisi, kuid kaupleja ei ole vastanud. Tarbija soovib, et kaupleja täidaks oma kohustuse ning annaks temale üle Kõva Mehe Jooksu ametliku särgi, alternatiivselt juhul, kui täitmine on võimatu, tagastada osalustasu. Komisjon leidis, et tarbija nõue kuulub rahuldamisele. Tarbija soovis alternatiivselt asendada lepingu täitmise nõude lepingust taganemise nõudega. Kuna komisjonile ei ole teada kaupleja poolt kohustuse täimist välistavaid asjaolud, on seega kaupleja poolt lepingu täitmine võimalik ning alternatiivseks nõudeks puudub vajadus.
AllForCars OÜ 20.11.2019 28-1/19-006441-009 AllForCars OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-006441.pdf
Märksõnad: lepingust taganemine, kätte toimetamata kaup
Tarbija ostis kaupleja veebilehel www.oilshop.ee oleva e-poe kaudu mootorratta õli. Tarbija ootas kaks nädalat, kuid kuna kaupa kätte ei saanud, esitas kauplejale müügilepingust taganemise avalduse. Kaupleja vastas tarbijale küsides, kas tarbija on raha juba tagasi saanud, kaupleja teatas, et nad kolivad ning seetõttu on kodulehekülg maas. Kaupleja palus tarbijal e-kirja teel saata tellimuse ning oma pangakonto andmed lubades raha tagasi maksta. Tarbija edastas
kauplejale küsitud andmed, kuid raha tagasi ei saanud. Tarbija pöördus kaupleja poole veel mitmel korral, kuid kaupleja ei vastanud ja ei maksnud raha tagasi. Komisjon tuvastas, et kaupleja rikkus müügilepingu tingimust oluliselt – võttes tarbijalt vastu makstud hinna, jättis kaupleja täitmata müügilepingust tuleneva müüja peamise kohustuse – anda asi ostjale üle. Tarbija nõue on põhjendatud ja kuulub rahuldamisele.
Furni Company OÜ 19.11.2019 28-1/19-007425-013 Furni Company OÜ: lepingust taganemine, kahju hüvitamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-007425.pdf
Märksõnad:Mööbli valmistamine, lepingust taganemine, kahju hüvitamine
Kaupleja pidi tarbijale valmistama magamistoa garderoobi ja lepiti kokku mööbli valmimise tähtaeg. Tarbija tasus ettemaksu 600 eurot.Kuna lubatud tähtajaks kaupleja tellimust ei täitnud ega teinud seda ka peale lisatähtaega, siis soovis tarbija ettemaksu tagastamist, kuid kaupleja keeldus ja oli seisukohal, et tähtaegu pikendati kokkuleppel. Kaupleja esitas omakorda oma nõude, kuna oli väidetavalt kulutanud rohkem, kui tarbija poolt tehtud ettemaks. Komisjon otsustas, et tarbija nõue tuleb osaliselt rahuldada ja kaupleja peab tagastama ettemaksu. Mööbli valmimise ajaks oli kauplejal valmis ainult projekt ning kaupleja poolt antud lubadused ei olnud vastavuses tema käitumisega. Tarbija taganemise järel palus kaupleja materjalile järgi tulla. Komisjoni hinnangul taganes kaupleja töövõtulepingust, kuid kuna tarbija poolt lepingu rikkumist ei tuvastatud, siis ei olnud taganemisel õiguslikku alust. Kaupleja ei ole ka tõendanud oma tasaarvestuse nõude olemasolu ega ka suurust, lisaks kuuluvad kauplejate nõuded tarbijate vastu lahendamisele maakohtus. Tarbija kütusekulu nõue jäi rahuldamata, sest pooled ei olnud kokku leppinud, et kütusekulu arvestamiseks rakendatakse Vabariigi Valitsuse määrust, millega reguleeritakse isikliku sõiduauto kasutamise kulu. Mittevaralisi kahjusid saab samuti nõuda maakohtus.
VÕS § 635 lg 1, VÕS § 116 lg 1, VÕS § 82 lg 1, VÕS § 85 lg 1, TKS § 46 lg 1, VÕS § 128 lg 1 ja lg 2, VÕS § 127 lg 6
Sergei Titov 18.11.2019 28-1/19-006410-018 FIE Sergei Titov: kahju hüvitamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-006410.pdf
Märksõnad: Kahju hüvitamine, töövõtuleping, korteri remonditööd
Tarbija tellis kauplejalt korteri remonditööd. Kaupleja ei pidanud kinni kokkulepitud tähtaegadest, osa töid jäid tegemata ja osa oli tehtud puudustega. Tarbija võttis hinnapakkumised praagi parandamiseks ja tegemata tööde osas, pakkumised olid ca 2000 eurot. Kaupleja oli lubanud tarbijale hüvitada 1100 eurot, kuid ei teinud seda. Komisjon asus seisukohale, et tarbija esitatud puudused on tõendatud. Kaupleja on põhjendanud vaid tähtaegade ületamist, kuid ei ole võtnud seisukohta tarbija esitatud töö puudujääkide osas. Komisjon märkis, et tarbijale tekitatud kahju seisneb töös esinevate puuduste kõrvaldamiseks tehtavate vajalike kulutuste kandmises. Kui kaupleja oleks oma kohustused nõuetekohaselt täitnud, ei oleks tarbijal kahju tekkinud.
VÕS § 115 lg 1, VÕS § 127 lg 1, VÕS § 642
OÜ DBG Timber&Stone 18.11.2019 28-1/19-008002-023 OÜ BDG Timber & Stone: lepingu täitmine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-008002.pdf
Märksõnad: https://ladu6.ee, lepingu täitmine, välisuks, ukse asendamine
Tarbija ostis e-poest ladu6.ee välisukse ning avastas pärast ukse kättesaamist, et uks ei ei vastanud lepingutingimustele. Tarbija soovis, et kaupleja asendaks ukse. Kaupleja nõustus tarbijale tagastama raha, kui tarbija korraldab ukse transpordi ja tagastab ukse heas seisukorras. Komisjon märkis, et tarbija eesmärk oli ukse asendamine lepingutingimustele vastavaga, sellist võimalust kaupleja tarbijale ei pakkunud. Komisjon leidis, et kaupleja ei ole tõendanud, et uks vastas lepingutingimsutele selle tarbijale üleandmise ajal.
VÕS § 218 lg 2, VÕS § 222 lg 4
Santa Salonas OÜ 11.11.2019 28-1/19-006217-012 Santa Salonas OÜ: hinna alandamine ja kahju hüvitamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-006217.pdf
Märksõnad: pulmakleit, kaubandus, hinna alandamine ja kahju hüvitamine.
Sisu: Tarbija sai tellitud kleidi asemel teistsuguse toote ning tootel oli ka rida puudusi. Kaupleja ei vastanud ameti kirjadele. Komisjon rahuldas tarbija nõuded.
§§ VÕS § 208 lg 1, 4; 217 lg 1 ja lg 2 p 1, 6; 218 lg 2; 222 lg 5.
Beauty Heals OÜ 08.11.2019 30-1/19-003882-005 Beauty Heals OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 30-1-19-003882.pdf
Märksõnad: kättetoimetamata kaup, lepingu rikkumine
Tarbija ostis kaupleja e-poest https://ritualseesti.ee/ kaks parfüümipudelit, tasus toodete ja transpordi eest. Kaupleja võttis raha ja tellimuse vastu, kuid kaupa tarbijale ei saatnud. Tarbija on korduvalt pöördunud kaupleja poole, kuid mingit vastust ei ole saanud. Komisjon tuvastas kaupleja poolt müügilepingu tingimuse olulise rikkumise. Antud juhul on tarbija oma kohustuse täitnud ning asjade hinna ettemaksuna täies ulatuses tasunud, kuid kaupleja ei asunud asja üle andma. Müüdud asja ostjale üle andmata jätmine on oluline müügilepingu rikkumine. Tarbija nõue on põhjendatud ja kuulub rahuldamisele.
Veski Kõrts OÜ 08.11.2019 28-1/19-004858-015 Veski Kõrts OÜ: hinna alandamine ja kahjunõue Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-004858.pdf
Märksõnad: toitlustamine, teenus, hinna alandamine, kahju hüvitamine.
Sisu: Tarbija tellis Kauplejalt sünnipäeva jaoks toitlustamise. Tarbijat ei olnud teavitatud grupimenüü muudatusest. Tarbija sai hiljem teada, et veise asemel pakuti tema külalistele sealiha. Samuti ei pandud osaliselt kaasa järelejäänud toitu. Komisjon leidis, et kaupleja on isik, kes sõlmib lepinguid oma majandustegevuse raames ning on lepingu sõlmimisel esitatavatest nõuetest enam teadlik. Kaupleja aktsepteeris suuliselt esitatud tellimust. Kaupleja ei teatanud tarbijale, et tellimust tuleb esitada vaid kirjalikus vormis ja et alates aprillikuust menüüd muutuvad. Tarbija nõuab hinna alandamist ja kahju hüvitamist. Komisjon analüüsis tõendeid, poolte väiteid ja vastuväiteid ning leidis, et kaupleja vastuväited
ei ole piisavalt põhjendatud. Komisjon rahuldas Tarbija nõude osaliselt.
ALV MILTRADE OÜ 25.10.2019 28-1/19-006801-012 ALV MILTRADE OÜ (e-kauplus hansamoobel.ee): lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-006801.pdf
Märksõnad: e-kaubandus, müügileping, mööbel, tellimus täitmata, raha tagastamata
Sisu: Tarbijale ei ole üle antud e-kauplusest hansamoobel.ee tellitud kaupa ja raha ei tagastatud. Kaupleja ei vastanud Tarbija pöördumistele. Komisjoni hinnangul on Tarbijal õigus lepingust taganeda ja Kaupleja peab Tarbijale rahasumma tagastama.
VÕS § 208 lg 4, § 189
JUSTART OÜ 25.10.2019 28-1/19-005490-008 JUSTART OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-005490.pdf
Märksõnad: töövõtuleping, lepingu oluline rikkumine, lepingust taganemine
Kaupleja jättis lepingulise kohustuse täies ulatuses täitmata. Kauplejal tuleb Tarbijale kogu summa tagastada.
ReefSolutions OÜ 24.10.2019 30-1/19-006081-005 Osaühing ReefSolutions: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 30-1-19-006081.pdf
Tarbija soetas 09.02.2019 toote "Faina Marin Multifilter 1,5L" ning maksis toote eest 138,01 eurot. Tarbija pöördus korduvalt Kaupleja poole saamaks infot kauba tarneaja kohta, kuid ei saanud selget vastust. 13.05.2019 tegi Tarbija lepingust taganemise avalduse. Kaupleja ei toodet tarninud ega raha tagastanud. Komisjon rahuldas Tarbija avalduse.
ALV MILTRADE OÜ 24.10.2019 28-1/19-006606-012 ALV MILTRADE OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-006606.pdf
Märksõnad: diivan, müügileping, raha tagastamine.
Sisu: Tarbija tellis ja maksis diivani eest. Kaupleja ei tarninud diivanit. Tarbija nõuab raha tagasi. Komisjon rahuldas tarbija nõude.
VÕS § 208 lg 4, § 52 lg 1 ja 2, § 76 lg 3, § 100, 101, § 116 lg 1, lg 2 p 4 § 189 lg 1.
ALV MILTRADE OÜ 23.10.2019 28-1/19-006910-009 ALV MILTRADE OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-006910.pdf
Tarbija tegi Kaupleja e-poest www.hansamoobel.ee 2 tellimust. Tellitud kaup lubati tarnida 2-4 nädala jooksul, kuid seda ei juhtunud, mille tulemusena otsustas Tarbija tellimusest loobuda. Kaupleja annab e-kirja teel teada, et tellimus on tühistatud ning lubab ettemaksu tagastada. Komisjon leidis, et Tarbijal oli õigus lepingust taganeda Kaupleja poolse olulise lepingurikkumise tõttu, mistõttu tuleb ostusumma Tarbijale tagastada.
VÕS § 52 lg 1 ja lg 2, VÕS § 116 lg 1, VÕS § 189 lg 1
ALV MILTRADE OÜ 23.10.2019 28-1/19-006917-006 ALV MILTRADE OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-006917.pdf
Tarbija tellis e-poe kaudu www.hansamoobel.ee kaudu lamamistooli. Kaupleja annab teada, et antud toodet laos ei ole ning seda ei ole võimalik ka ettenähtava aja jooksul tarnida ning Tarbijale makstakse raha tagasi. Tulenevalt seadusest on Tarbijal õigus lepingust taganeda ja nõuda tema poolt lepingu alusel üleantu tagastamist.
ALV MILTRADE OÜ 23.10.2019 28-1/19-006621-006 ALV MILTRADE OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-006621.pdf
Tarbija tellis e-poe www.hansamoobel.ee kaudu 4 baaripukki, mille tarneaeg pidi olema 7 tööpäeva. Mitu nädalat hiljem soovis Tarbija tellimusest loobuda ning saada ostusumma tagasi. Komisjon rahuldas tarbija nõude, kuna kauba tarnimata jätmisega rikkus kaupleja poolte vahel sõlmitud lepingut ning sellest tulenevalt on Tarbijal õigus nõuda tema poolt lepingu alusel üleantu tagastamist.
VÕS § 52 lg 1 ja lg 2, VÕS õ 116 lg 1, VÕS § 189 lg 1
IN-Trade Company OÜ 21.10.2019 28-1/19-004956-013 IN-Trade Company OÜ: raha tagastamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-19-004956.pdf
Märksõnad: müügileping, siseuksed, toote kvaliteet
Kuna Kaupleja ei ole komisjonile menetluse ajal tähtajaks vastanud siis tulenevalt Tarbijakaitseseaduse (TKS) § 48 lõikest 6 võtab komisjon vaidluse lahendamisel aluseks Tarbija avalduse ja olemasoleva teabe.
Tarbijavaidluste lahendamine toimub eesti keeles ning on avaldajale tasuta. Tulenevalt TKS § 45 lõikest 5 kannavad menetluses osalemisega seotud kulud vaidlevad pooled ise, sealhulgas vajaduse korral tõlgikulud.
Kauplejal on hulgaliselt võimalusi valida talle sobiv viis enda õiguste kaitsmiseks eesti keeles, näiteks palgata esindaja, tellida tõlge või kasutada veebipõhist tõlkeprogrammi. Komisjon jättis Kaupleja poolt peale vastamise tähtaega esitatud võõrkeelse vastuse tähelepanuta. Komisjon tugines Tarbija poolt esitatud selgitustele ja tõenditele ning leidis, et Tarbija avaldus tuleb rahuldada osaliselt. Kuivõrd siseuksel esinesid puudused ja Kaupleja keeldus neid parandamast ega selgitanud defekti põhjuseid, siis tekkis Tarbijal õigus taganeda müügilepingust ja nõude siseukse eest ostusumma tagastamist. Kaupleja peab tagasi maksma siseukse summa ja Tarbija tagastama Kauplejale siseukse.


Geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde tegemise kord – Riigi Teataja
Geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde tegemise kord
Geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde tegemise kord - sisukord
§ 3 Geodeesia osakonna pädevus
§ 4 Mõõdistustöö teostaja pädevus ja kohustused
2 MÕÕDISTUSLOA MENETLEMINE
§ 5 Mõõdistusloa taotlemine
§ 6 Taotlusele esitatavad nõuded
§ 7 Taotluse menetlemine ja mõõdistusloa väljastamisest keeldumine
§ 8 Mõõdistusloa väljastamine
3 MÕÕDISTUSTÖÖ TEGEMINE
§ 9 Mõõdistustöö tegemine
§ 10 Mõõdistustöö esitamine
4 EHITUSJÄRGNE KONTROLLMÕÕDISTAMINE
§ 11 Ehitusjärgne kontrollmõõdistamine
§ 12 Teostusmõõdistamine
5 TEHNILISED NÕUDED MÕÕDISTUSTÖÖDELE
§ 13 Mõõdistustöödele esitatakse järgmised tehnilised nõuded
§ 14 Nõuded digitaaljoonise failidele
§ 15 Nõuded faili kihtide, joonte, sümbolelementide ja värvitoonide osas
RT IV, 19.08.2014, 12
Vastu võetud 13.08.2014 nr 25
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 2, ruumiandmete seaduse § 34 lg 2, majandus- ja kommunikatsiooniministri 27. augusti 2007 määruse nr 70 „Ehitusgeodeetiliste uurimistööde tegemise kord” § 1 lg 3, § 11 lg 2 ja § 13 lg 2 ning Narva Linnavolikogu 20.03.2014 määruse nr 7 „Geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistöödega seotud kohaliku omavalitsuse ülesannete delegeerimine Narva Linnavalitsusele“ alusel.
(1) Geodeetilisi mõõdistus- ja uurimistöid (edaspidi mõõdistustööd) tehakse maa-alade planeerimiseks vajalike lähteandmete saamiseks, ehitusprojekti koostamiseks ja ehitamiseks. Ehitusjärgset kontrollmõõdistamist tehakse kõikide ehitusseaduse mõistes ehitamise käigus maaüksusel tehtud muudatuste kajastamiseks.
(2) Geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde tegemise korra (edaspidi mõõdistuskord) eesmärk on Narva linna haldusterritooriumil tehtavate mõõdistustööde kvaliteedi parandamine, kaardiandmebaasi varustamine ajakohaste andmetega kõikide tehtud geodeetiliste mõõdistustööde põhjal ning andmete taaskasutamiseks väljastamine.
(3) Mõõdistuskord sätestab Narva linna haldusterritooriumil tehtavate mõõdistustööde algatamise ja teostamise reeglid ning määrab kindlaks mõõdistustööde teostajate, mõõdistustööde andmete haldajate õigused ja kohustused.
(4) Mõõdistuskord täiendab majandus- ja kommunikatsiooniministri 27. augusti 2007 määruses nr 70 „Ehitusgeodeetiliste uurimistööde tegemise kord“ (edaspidi MKM määrus) kehtestatud nõudeid Narva linna tehniliste vajaduste osas Narva linna haldusterritooriumil. Mõõdistuskorras sätestamata küsimustes lähtutakse mõõdistustööde osas MKM määrusest.
Mõõdistuskorras käsitletakse mõisteid alljärgnevas tähenduses:
1) amet – Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet;
2) geoarhiiv – Narva linna geodeetiliste mõõdistustööde andmete kogum;
3) geodeesia osakond – ameti Geodeesia ja maakorralduse osakond;
4) mõõdistusluba – geodeesia osakonna poolt väljastatav luba teha mõõdistustöid;
5) taotleja – isik, kes taotleb luba teha mõõdistustöid Narva linna haldusterritooriumil;
6) taotlus – mõõdistusloa taotlus, mille esitab mõõdistustöid teostav isik;
7) mõõdistustööd – geodeetilised mõõdistus- ja uurimistööd (geodeetilised alusplaanid, teostusmõõdistused, ehitusjärgsed kontrollmõõdistused, geodeetilise põhivõrgu tööd või muud siin kirjeldamata eriliigid);
8) ehitusobjekt – ehitusprojektis määratletud tööala;
9) ehitusjärgne kontrollmõõdistus – topogeodeetiline mõõdistus tehnovõrkudega, mis on koostatud peale ehitustööde lõppu;
10) mõõdistusala piir – sirglõikudest koosnev murdjoon mööda äärmisi mõõdistatud punkte;
11) mõõdistustöö objektid – digitaalse joonise graafilised elemendid;
12) mõõdistustöö geodeetilise alusplaani väljavõte – digitaalne väljavõte geoarhiivist;
13) snäppimine – graafiliste objektide üksteise külge kinnitamine;
14) objekti ruumikuju – objekti geograafilise asukoha graafiline esitamine.
§ 3. Geodeesia osakonna pädevus
(1) Geodeesia osakond menetleb taotlusi, väljastab mõõdistusloa, esitab vajaduse korral tehnilisi lisanõudeid mõõdistustöödele, säilitab mõõdistustööde andmed ning lahendab teisi mõõdistustöödega seotud küsimusi, mida mõõdistuskord ei reguleeri.
(2) Geodeesia osakond haldab geoarhiivi.
(3) Geodeesia osakond väljastab mõõdistustöö täitmiseks vajaliku lähtematerjali mõõdistustööd ettevalmistavale isikule viie tööpäeva jooksul pärast mõõdistusloa taotlemist.
(4) Geodeesia osakond kontrollib teostajalt töö vastuvõtmisel selle kvaliteeti ja vastavust tehnilistele normidele ja käesolevale mõõdistuskorrale, vigade ja puuduste ilmnemisel tagastab töö teostajale ning informeerib töö tellijat.
§ 4. Mõõdistustöö teostaja pädevus ja kohustused
(1) Esmakordsel mõõdistustöö tegemisel Narva linna haldusterritooriumil esitab mõõdistustöö teostaja geodeesia osakonnale kehtiva ehitusuuringute ja ehitusgeodeetiliste tööde tegemise registreeringu numbri majandustegevuse registris ning volitatud isikute nimekirja, kellele mõõdistustööd teostav isik annab õiguse geoarhiivist välja võtta ning tagastada andmeid ja materjale. Samuti esitab ettevõte geodeesia osakonnale vastavasisulise taotluse, kui volitatud isik on lahkunud ettevõttest ning tema volitused on vaja lõpetada.
(2) Enne mõõdistustööde alustamist esitab mõõdistustööde teostaja geodeesia osakonnale mõõdistusloa taotluse §-s 5 sätestatud korras.
(3) Mõõdistustöö teostaja täidab geodeesia osakonna esitatud nõuded mõõdistustöö mõõtkava, mõõdistatava ala piiride jt nõuete osas.
(4) Mõõdistustöö teostaja võib geodeesia osakonnalt kasutamiseks saadud materjale ja andmeid kasutada vaid mõõdistusloa taotluses märgitud mõõdistustöö tegemiseks.
2. peatükk MÕÕDISTUSLOA MENETLEMINE
§ 5. Mõõdistusloa taotlemine
(1) Mõõdistustööde tegemiseks Narva linna haldusterritooriumil tuleb taotleda mõõdistusluba. Taotlus esitatakse ameti kodulehel oleva vormi vahendusel või geodeesia osakonna e-posti teel.
(2) Mõõdistusluba annab õiguse teha mõõdistustöid mõõdistusloal määratud maa-alal ning märgitud tingimustel.
(3) Mõõdistustöid võib teha ja taotluse esitada iga isik, kes on majandustegevuse registris (edaspidi MTR) registreeritud ehitusuuringute ja ehitusgeodeetiliste tööde tegijana.
§ 6. Taotlusele esitatavad nõuded
(1) Taotluses tuleb esitada järgmised andmed:
2) mõõdistustöö tellija e-posti aadress;
3) mõõdistustöö tellija telefoninumber;
5) mõõdistustöö teostaja e-posti aadress;
6) mõõdistustöö teostaja telefoninumber;
7) mõõdistustöö objekti nimi (objekti aadress või asukoht);
8) töö number (mõõdistustöö teostaja määratud unikaalne number);
9) mõõdistuse tüüp (täidetakse valikud: geodeetiline alusplaan, teostusmõõdistus, ehitusjärgne kontrollmõõdistus, muu);
10) eriuuring (täidetakse valikud: katend, gaas, side, vesi, elekter, kanalisatsioon, sadevesi, soojus, tänavavalgustus, muu);
11) mõõdistusala (dwg-formaadis, kiht MOOTPIIR);
12) töö alguskuupäev;
13) töö teostamise eeldatav lõpukuupäev;
14) lisainformatsioon (lisatakse info tellija nõuete või tähelepanekute kohta).
(2) Geodeesia osakonnal on õigus vajaduse korral esitada taotlejale e-posti kaudu tehnilisi lisanõudeid.
§ 7. Taotluse menetlemine ja mõõdistusloa väljastamisest keeldumine
(1) Geodeesia osakond otsustab mõõdistusloa väljaandmise viie tööpäeva jooksul taotluse saamisest. Mõõdistusloa väljastatakse §-s 8 sätestatud korras.
(2) Kui taotluses on esitatud ebakorrektseid või vigaseid andmeid, on geodeesia osakonnal õigustaotlus tagasi lükata ja nõuda andmete korrigeerimist kolme tööpäeva jooksul.
(3) Geodeesia osakonnal on õigus keelduda mõõdistusloa väljastamisest, kui taotlus ei vasta korra §-s 6 sätestatud taotluse nõuetele ning puudust ei ole võimalik kõrvaldada. Keeldumise kohta esitab geodeesia osakond taotlejale teate.
§ 8. Mõõdistusloa väljastamine
(1) Mõõdistusloa väljastab geodeesia osakond e-posti vahendusel.
(2) Mõõdistusluba sisaldab järgmisi andmeid:
1) mõõdistustöö maa-ala skeem (dwg-formaadis, kiht MOOTPIIR);
2) mõõdistustöö geodeetilise alusplaani väljavõte (kui on olemas selle ala kohta);
3) vajaduse korral erinõuded.
(3) Kui mõõdistustööde käigus selgub, et geodeetilise alusplaani väljavõte on koostatud ebatäpselt või sisaldab valeandmeid, kohustub mõõdistaja sellest kohe geodeesia osakonda teavitama. Geodeesia osakond võtab esitatud teabe alusel seisukoha võimaliku rikkumise väljaselgitamiseks.
3. peatükk MÕÕDISTUSTÖÖ TEGEMINE
§ 9. Mõõdistustöö tegemine
(1) Maa-ala planeerimiseks ning ehitusprojekti aluseks kasutatav mõõdistustöö võib olla kuni kahe aasta vanune.
(2) Kui lähteülesandega määratud maa-alale on geodeesia osakonnal olemas ajakohane geodeetiline alusplaan, väljastatakse koos lähteülesandega geodeetilise alusplaani osa, mida kasutada ja uute andmetega täiendada ning võrguvaldajatega kooskõlastada.
(3) Mõõdistustöö digitaalse joonise koostamisel lähtutakse lähteülesandega antava mõõdistustöö objektidest.
(4) Objektide ruumikujude muutmisel lähtutakse lähteülesandega edastatud objektide ruumikujudest, snäppides uute objektide (murde)punktid olemasolevate külge või muutes olemasolevate (murde)punktide asukohti.
(5) Kui mõõdistatud objekti ruumikuju erineb olemasolevast rohkem kui lubatud mõõtmistäpsuse võrra, jäetakse mõõdistatud objektide ruumikujude otspunktid muutmata. Sellisel juhul märgitakse nimetatud ruumikuju otspunktid joonisel.
§ 10. Mõõdistustöö esitamine
(1) Mõõdistustöö teostaja esitab pärast mõõdistustöö lõpetamist tulemid kümne päeva jooksul geodeesia osakonnale järgmiselt:
1) digitaalsed tulemid (joonised, tabelid);
2) kaevude uurimisandmed esitatakse kas põhijoonisel või tabelarvutusprogrammi vahendusel koostatud tabelis (xls-, ods- või cvs-failina);
3) aruanded ning muu seonduv materjal.
(2) Mõõdistustöö lõpeb pärast seda, kui mõõdistustöö teostaja esitab mõõdistustöö tulemid (digitaalselt kui ka paberkandjal) ning geodeesia osakond kinnitab mõõdistustöö tulemite kättesaamist. Geodeesia osakonna kinnituseks on geodeesia spetsialisti allkiri koos pitsatiga.
4. peatükk EHITUSJÄRGNE KONTROLLMÕÕDISTAMINE
§ 11. Ehitusjärgne kontrollmõõdistamine
(1) Ehitusjärgne kontrollmõõdistamine on geodeetiline mõõdistamine, mis kajastab kõiki ehitustööde käigus ehitusobjektil tehtud muudatusi, k.a maa-aluste tehnovõrkude teostusmõõdistamised. Teostusmõõdistamine MKM määruse mõistes on ehitusjärgse kontrollmõõdistamise osa.
(2) Ehitusjärgse kontrollmõõdistamise plaan koostatakse, kui on ehitatud või likvideeritud hoone või rajatis (sealhulgas tehnovõrgud, piirded ja reklaamikandjad) ja on paigaldatud, muudetud või likvideeritud haljastust.
(3) Ehitusjärgne kontrollmõõdistamine teostatakse pärast kõikide ehitusprojekti etapijärgsete tööde tegemist ehitusobjektil.
(4) Ehitusjärgne kontrollmõõdistamine on ehituse tellija kohustus.
(5) Ehitusjärgset kontrollmõõdistust ei tohi teha mõõdistataval objektil ehitustöid teostanud isik.
(6) Ehitusjärgse kontrollmõõdistamise tulemid esitatakse geodeesia osakonnale digitaalselt kui ka paberkandjal ning mõõdistusandmed sisestab mõõdistustööde teostaja geoarhiivi digitaalselt enne ehitisele kasutusloa väljastamist.
§ 12. Teostusmõõdistamine
(1) Maa-aluste tehnovõrkude teostusmõõdistamine tehakse enne kaeviku kinni ajamist, v.a juhul, kui ehitustöödel lahtise kaeviku meetodit ei kasutatud.
(2) Maa-aluste tehnovõrkude teostusmõõdistamine tehakse kolmemõõtmelisena, esitades käänupunktide koordinaadid kas põhijoonisel või tabelarvutusprogrammi vahendusel koostatud tabelina (xls-, ods- või cvs-failina) kolme koordinaadiga.
5. peatükk TEHNILISED NÕUDED MÕÕDISTUSTÖÖDELE
§ 13. Mõõdistustöödele esitatakse järgmised tehnilised nõuded
(2) Topogeodeetiliste uurimistööde aruanded esitatakse geodeesia osakonnale digitaalselt kui ka paberkandjal ning mõõdistusandmed sisestab mõõdistustööde teostaja geoarhiivi digitaalselt. Teostusmõõdistamise andmed sisestab geoarhiivi digitaalselt mõõdistustööde teostaja.
§ 14. Nõuded digitaaljoonise failidele
(1) Digitaalse joonise koostamisel võetakse aluseks ameti veebilehel väljas olevad ressursifailid (dwg-formaadis).
(2) Geoarhiivi esitatavate mõõdistustöö andmete failid peavad olema AutoCAD 2008 DWG formaadis.
(3) Kogu informatsioon failis, v.a kihil VORMISTUS, tuleb kanda ühte mudeliruumi – AutoCAD-i Model.
(4) Digitaalsel joonisel tuleb kõik tekstielementide (elemenditüüp Text) ankurpunktid (origin), mis iseloomustavad kindlat punktobjekti, paigutada nii, et need jääksid punktobjektile lähimaks teksti ankurpunktiks. Kõik suletud kontuuri (näiteks kõlvik või hoone) omadusi kirjeldavate tekstide ankurpunktid peavad asuma selle kontuuri sees.
(5) Iga selgitav või objekti omadusi kirjeldav tekst tuleb vormistada eraldi tekstielemendina.
(6) Tekstielementidel kasutatakse AutoCAD-i kirjatüüpi (font) ROMANS.
(7) Kõrgusarvude puhul kasutatakse AutoCAD-i kirjatüüpi (font) ITALIC.
§ 15. Nõuded faili kihtide, joonte, sümbolelementide ja värvitoonide osas
(1) Digitaalsel joonisel tuleb kasutada ainult mõõdistuskorra lisa tabelis 1 nimetatud elemenditüüpe.
(2) Maa-aluste tehnovõrkude joonepaksuste kujutamiseks geodeetilisel alusplaanil kasutatakse järgmisi joonte paksusi:
1) M 1:200 – 0,05;
2) M 1:500 – 0,1;
3) M 1:1000 – 0,2;
4) M 1:2000 – 0,32.
(3) Digitaalsel maa-ala plaanil tuleb kasutada mõõdistuskorra lisa tabelis 2 nimetatud värvitoone.
(1) Geodeesia osakond kontrollib kõikide geoarhiivi laekuvate tehtud mõõdistustööde vastavust käesolevale mõõdistuskorrale ning teavitab ilmnenud vigadest ja puudustest mõõdistustöö teostajat.
(2) Mõõdistustööde teostaja vastutab mõõdistustöö andmete sisulise ja mõõtmistäpsusliku õigsuse ning mõõdistuskorrale vastavuse eest. Vigade ilmnemise korral esitab mõõdistustööde teostaja oma vahendite arvelt uued andmed geoarhiivi kümne tööpäeva jooksul.
(3) Kui teostaja on jätnud mõõdistuskorra nõuded täitmata, ei väljasta geodeesia osakond talle uute tööde alustamiseks mõõdistusluba enne, kui eelnevate mõõdistustööde vead on parandatud ning uuendatud andmed geoarhiivi sisestatud.
(4) Korduvate nõuetele mittevastavate või sisuliste vigadega mõõdistustööde esitamisel on geodeesia osakonnal õigus keelduda mõõdistustööde teostajale geoarhiivi andmete väljaandmist ning esitada mõõdistustööde litsentsi väljaandjale taotlus litsentsi või MTR registreeringu peatamiseks või tühistamiseks.
Tunnistatakse kehtetuks Narva Linnavalitsuse 05. aprilli 2000. a määrus nr 949 „Topo-geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde kord”.
Lisa Mõõdistustööde nõuded


PÕHIKIRI – Eesti Lastevanemate Liit
MTÜ EESTI LASTEVANEMATE LIIT PÕHIKIRI
§1 Eesti Lastevanemate Liit (edaspidi: ELVL) on 30. märtsil 1998. aastal asutatud iseseisev, poliitiliselt ja religioosselt sõltumatu mittetulundusühing, mis juhindub oma tegevuses mittetulundusühingute seadusest, teistest õigusaktidest ning käesolevast põhikirjast.
§2 ELVL-i asukoht on Tallinn, Eesti Vabariik.
§3 ELVL-i eesmärgiks on väärtustada Eesti ühiskonnas lapsi, laste kasvatamist ja lapsevanemaid avalikes huvides. ELVL-i eesmärgid on veel:
1) Aidata lapse vanemaid olla paremad vanemad.
2) Olla erinevatele institutsioonidele partneriks lapsi puudutavates küsimustes, seda eriti hariduse ja vaba aja sisutamise valdkondades.
3) Muuta kool kohaks, kus lapsel on hea olla.
4) Võidelda nii vaimse kui kehalise ülekoormuse vastu koolis.
5) Toetada loovust ja isiksuse arengut.
6) Seista laste tervise ja tervislike eluviiside eest.
§4 Oma eesmärkide saavutamiseks ELVL:
1) Koondab isikuid, kes oma tegevusega tahavad kaasa aidata ELVL- i ülesannete täitmisele.
2) Väljendab oma seisukohti, kasutades massimeediat, üritusi, infomaterjale, isiklikke kontakte ja muid vahendeid.
3) Kirjastab oma vaadete ja info levitamiseks vajalikke materjale.
4) Korraldab uuringuid, koolitusi, koosolekuid ja konverentse ning muid teaduslikke ja populaarteaduslikke ettevõtmisi.
5) Arendab koostööd teiste mittetulundusühingutega, avaliku sektori asutustega, äriühingute, teadus- ja haridusasutustega kodu- ja välismaal.
6) Asutub vajadusel liitudesse, asutab äriühinguid või on äriühingutes osanik või aktsionär.
7) Maksab oma tegevusvaldkondades õppe- ja teadustööks ning loominguliseks tegevuseks stipendiume
8) Arendab muud tegevust, mis on kooskõlas ELVL-i eesmärkidega.
II LIIDU LIIKMEKS VASTUVÕTMISE NING LIIDUST VÄLJAASTUMISE NING VÄLJAARVAMISE KORD JA TINGIMUSED
§5 ELVL-i liikmeks võivad olla füüsilised isikud kes tunnistavad ja täidavad ELVL põhikirja ja eesmärke ning on tasunud liikmemaksu.
§6 Kui ELVL liige ei ole kahe järjestikkuse aasta jooksul liikmemaksu tasunud, kaotab ta õiguse valida ja olla valitud ELVL juhtorganitesse ning muutub ELVL toetajaliikmeks.
§7 ELVL-i liikme vastuvõtmine toimub kirjaliku (sealhulgas ka elektroonilisel kujul esitatud) avalduse alusel ELVL-i juhatuse otsusega kolme kuu jooksul alates avalduse esitamisest.
§8 Kui juhatus keeldub taotlejat liikmeks vastu võtmast, võib taotleja nõuda, et tema liikmeks vastuvõtmist käsitletaks uuesti kahe aasta pärast.
§9 Liikmel on õigus avalduse alusel ELVL-ist välja astuda. ELVL-i liikme liikmelisus, sh ka toetajaliikmelisus, lõpeb vastavalt seaduses sätestatule.
§10 Liiget saab ELVL-ist välja arvata juhatuse otsusega järgmistel juhtudel:
1) Kui tema tegevus on vastuolus ELVL-i põhikirjaliste eesmärkidega;
2) Kui tema tegevus kahjustab ELVL-i huve.
§11 ELVL-i liige on kohustatud:
1) Järgima ELVL-i põhikirja ja häid tavasid.
2) Osalema ELVL-i tegevuses ning aitama kaasa ELVL-i eesmärkide saavutamisele.
3) Esindama väärikalt ELVL-i põhimõtteid avalikkuse ees.
4) Informeerima ELVL-i oma programmidest, projektidest ja muust tegevusest, mis on seotud lastevanemate ja laste huvide ja õiguste alase tegevusega.
5) Tasuma liikmemaksu, mille suuruse üldkoosolekute vaheliseks ajaks kehtestab ELVL üldkoosolek
§12 ELVL-i liikmel on õigus:
1) Võtta osa ELVL-i tegevusest.
2) Kandideerida ELVL-i organitesse.
3) Võtta osa hääleõigusega üldkoosolekul toimuvatest hääletamistest
§13 ELVL-i toetajaliikmel puuduvad õigused kandideerida ELVL-i organitesse ning võtta hääleõigusega osa üldkoosolekul toimuvatest hääletamistest
§14 ELVL-i liikmed võivad moodustada paikkondlikke osakondi, teemapõhiseid töörühmi ja muid allüksusi. Osakondadel, töörühmadel ja muudel allüksustel on oma kodukorrad kooskõlas ELVL-i põhikirjaga. Osakonnad, töörühmad ja muud allüksused valivad endale juhatuse või vanema, kelle kinnitab üldkoosolek.
§15 ELVL-i kõrgeim organ on liikmete üldkoosolek, milles võivad osaleda kõik ELVL-i täis- ja toetajaliikmed. Igal täisliikmel on üks hääl. Liiget võib lihtkirjaliku volikirja alusel esindada üldkoosolekul teine ELVL-i täisliige.
§16 Üldkoosolek kutsutakse kokku:
1) Juhatuse algatusel vastavalt vajadusele, kuid mitte harvemini kord kahe aasta jooksul.
2) Vähemalt ühe kümnendiku liikmete kirjalikul nõudmisel.
3) Kui juhatus ei kutsu üldkoosolekut eelnimetatud taotlusel kokku, võivad taotlejad üldkoosoleku ise kokku kutsuda samas korras juhatusega.
§17 Juhatus peab üldkoosoleku kokkukutsumisest ette teatama vähemalt seitse päeva, saates elektrooniliselt kõigile ELVL-i liikmeile koosoleku päevakorra. Teade üldkoosoleku toimumise kohta avaldatakse ELVL kodulehel http://www.laps.ee ning vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes teadete rubriigis.
§18 Põhikirja kohaselt välja kuulutatud üldkoosolek on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt kolm ELVL-i liiget või nende volitatud esindajat.
§19 Üldkoosoleku otsuse vastuvõtmiseks on nõutav koosolekul osalenud liikmete poolthäälteenamus.
§20 ELVL-i üldkoosolek:
1) Valib ELVL-i juhatuse
2) Annab juhtnöörid ELVL-i vara võõrandamise puhuks.
3) Võtab vastu ja muudab ELVL-i põhikirja. Põhikirja muutmise otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle 2/3 koosolekul osalenud ELVL-i liikmetest.
4) Otsustab juhatuse liikmega tehingu tegemise või tema vastu nõude esitamise ja määrab selles tehingus või nõudes ELVL-i esindaja.
5) Otsustab muid küsimusi, mida ei ole seaduse või põhikirjaga antud teiste organite pädevusse.
6) Kinnitab liikmemaksu ülempiiri.
§21 ELVL-i juhatuse koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele. Juhatuse koosoleku võib kokku kutsuda iga juhatuse liige.
§22 Juhatuse volituse kestvuse, mis ei või olla pikem kui viis aastat, otsustab ELVL üldkoosolek.
§23 Juhatuse suuruse otsustab üldkoosolek esimehe ettepanekul. Juhatuse väikseim suurus on üks liige ja suurim suurus viis liiget.
§24 Juhatus võib vastu võtta otsuseid, kui koosolekul osaleb üle poole juhatuse liikmetest. Juhatuse otsuse vastuvõtmiseks on nõutav juhatuse koosolekul osalenud liikmete poolthäälteenamus. Kui hääled jagunevad pooleks, on otsustav esimehe või teda asendava juhatuse liikme hääl.
§25 Juhatus võib vastu võtta otsuse koosolekut kokku kutsumata, kui selle poolt hääletavad kirjalikult kõik juhatuse liikmed. Ka elektroonilisel teel (meilitsi, MSN, Skype vms). Läbiviidud hääletus loetakse kirjalikuks hääletuseks.
§26 Juhatuse liige ei või osaleda hääletamises, kui otsustatakse temaga või temaga võrdset majanduslikku huvi omava isikuga tehingu tegemist või temaga kohtuvaidluse alustamist või lõpetamist mittetulundusühingu poolt.
§27 Juhatuse koosolekud protokollitakse. Juurdepääs juhatuse koosolekute protokollidele on kõigile ELVL-i liikmetele vaba.
§28 ELVL-i juhatus:
1) Viib ellu üldkoosoleku otsuseid.
2) Juhib ELVL-i tööd ja finantstegevust, taotleb ELVL-i tööks vajalike vahendite eraldamist riiklikest ja muudest allikatest, kinnitab ELVL-i projektid.
3) Kutsub kokku üldkoosoleku, teatades ELVL-i liikmetele koosoleku toimumise ajast, kohast ja päevakorrast vähemalt ühe nädala ette.
4) Otsustab liikmeksoleku küsimused.
5) Moodustab toimkondi ja asutab allüksusi.
6) Kinnitab allüksuste töökorra ning koordineerib nende tegevust.
7) Määrab kindlaks palgaliste töötajate koosseisud.
8) Sõlmib ja lõpetab töölepingu ELVL-i palgaliste töötajatega.
9) Volitab ELVL-i esindajaid teiste (sh rahvusvaheliste) organisatsioonide juurde.
§29 Juhatuse esimees:
1) Valitakse juhatuse poolt
2) Esindab ELVL-i kõigil tasandeil ja kõikides toimingutes
3) Kutsub kokku juhatuse ning juhatab selle koosolekut.
§30 Esimehe äraolekul asendab teda mõni teine juhatuse liige. Esimees ja juhatuse liikmed annavad aru ELVL-i eestseisusele ja ELVL-i üldkoosolekule.
VI EESTSEISUS
§31 ELVL juhatus moodustab ELVL-i sisulise töö koordineerimiseks ja korraldamiseks eestseisuse, mis koosneb ELVL juhatuse liikme(te)st, ELVL aupresidentidest, kes on eestseisuse eluaegsed liikmed ning erinevate valdkondade ekspertidest, kes on andnud oma nõusoleku aidata kaasa ELVL eesmärkide saavutamiseks. Eestseisuse liige ei pea olema ELVL liige.
§32 Eestseisuse volituse kestvuse ei või olla pikem kui on juhatuse volituste kestus.
§33 Eestseisus tegeleb ELVL-i sisulise töö koordineerimisega ja korraldamisega.
§34 ELVL-i eestseisuse koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele. Eestseisuse kutsub kokku juhatuse esimees või mõni teine juhatuse liige.
§35 Eestseisuse suuruse otsustab esimehe ettepanekul ELVL juhatus.
§36 Eestseisus võib vastu võtta otsuseid, kui eestseisuse koosolekul osaleb vähemalt 1/3 eestseisuse liikmetest, sealhulgas juhatuse esimees või teda asendav juhatuse liige.
§37 Eestseisuse otsuse vastuvõtmiseks on nõutav koosolekul osalenud liikmete poolthäälteenamus.
§38 Eestseisus võib vastu võtta otsuse koosolekut kokku kutsumata, kui selle poolt hääletavad kirjalikult üle poole eestseisuse liikmetest. Ka elektroonilisel teel (meilitsi, MSN, Skype vms) läbiviidud hääletus loetakse kirjalikuks hääletuseks.
§39 Eestseisuse koosolekud protokollitakse. Juurdepääs eestseisuse koosolekute protokollidele on kõigile ELVL-i liikmetele vaba.
§40 ELVL-i eestseisus:
1) Juhib sisulist tegevust valdkondade kaupa.
2) Viib ellu üldkoosoleku ja juhatuse otsuseid sisulise töö valdkondades.
3) Töötab välja ELVL-i programmiliste seisukohtade ettepanekud.
4) Teeb ettepanekuid toimkondade ja allüksuste asutamise osas.
5) Koordineerib allüksuste tegevust kooskõlastatult juhatusega.
VII RAHALISED VAHENDID
§41 ELVL-il ei ole sisseastumismaksusid.
§42 ELVL-il on liikmemaks, mille suuruse kehtestab üldkoosolekute vaheliseks ajaks ELVL juhatus.
§43 ELVL vara moodustub:
1) Riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste toetustest.
3) Projekti jm taotlustele eraldatud sihtotstarbelistest vahenditest;
4) Majandustegevusest ja ürituste korraldamisest laekunud tuludest;
5) Muudest seaduses lubatud sissetulekutest.
6) Liikmemaksudest
VIII ÜHINEMINE, JAGUNEMINE JA LÕPETAMINE
§44 ELVL-i ühinemine või jagunemine toimub üldkoosoleku otsusega, kui niisuguse ettepaneku poolt hääletab vähemalt 2/3 koosolekus osalevatest ELVL-i liikmetest.
§45 ELVL-i lõpetamine toimub üldkoosoleku otsusega, kui niisuguse ettepaneku poolt hääletab vähemalt 2/3 koosolekus osalevatest ELVL-i liikmetest, või juhul, kui ELVL liikmeskond on kahanenud kaheni.
§46 ELVL-i lõpetamise korral antakse pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist alles jäänud vara üle mõnele ELVL-ile sarnaste eesmärkidega tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja kantud ühingule või avalik-õiguslikule juriidilisele isikule
Käesolev põhikiri on vastu võetud Eesti Lastevanemate Liidu üldkoosoleku poolt 08.juunil 2012.aastal


Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmise erimeetodid, religioossel eesmärgil tapmise loa taotluse täpsemad sisu- ja vorminõuded ning religioossel eesmärgil tapmise läbiviimise nõuded ja kord – Riigi Teataja
Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmise erimeetodid, religioossel eesmärgil tapmise loa taotluse täpsemad sisu- ja vorminõuded ning religioossel eesmärgil tapmise läbiviimise nõuded ja kord - sisukord
§ 1 Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmise erimeetodid
§ 2 Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmine eelnevalt elektrilise uimastamisega
§ 3 Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmine ilma eelneva uimastamiseta
§ 4 Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmise läbiviimise nõuded ja kord
§ 5 Religioossel eesmärgil tapmise loa taotluse täpsemad sisu- ja vorminõuded
RT I, 29.12.2012, 53
Vastu võetud 27.12.2012 nr 93
Määrus kehtestatakse loomakaitseseaduse § 17 lõike 8 alusel.
§ 1. Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmise erimeetodid
(1) Religioossel eesmärgil võib põllumajanduslooma tappa kasutades järgmisi erimeetodeid:
1) pead läbiva elektrivooluga eelnevalt pöörduvalt uimastatud põllumajanduslooma tapmine;
2) eelnevalt uimastamata põllumajanduslooma tapmine.
(2) Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmisel arvestatakse usulise ühenduse religioosset traditsiooni.
§ 2. Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmine eelnevalt elektrilise uimastamisega
(1) Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmiseks uimastatakse loom eelnevalt pead läbiva elektrivooluga, mille järel tuleb viivitamata teha loomale mõlemaid karotiidartereid ja jugulaarveene läbistav katkematu lõige.
(2) Tapetava looma edasine käitlemine on keelatud kuni järelevalveametnik on tuvastanud looma surma.
§ 3. Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmine ilma eelneva uimastamiseta
(1) Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmiseks ilma teda eelnevalt uimastamata tuleb looma liikumist piirata selliselt, et looma kannatused ja valu oleksid võimalikult väikesed.
(2) Pärast looma liikumise piiramist või paigutamist liikumist piiravasse seadmesse, tuleb teha viivitamata loomale mõlemaid karotiidartereid ja jugulaarveene läbistav katkematu lõige.
(3) Lõikele peab usulise ühenduse traditsiooni arvesse võttes järgnema viivitamata looma uimastamine nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2009 loomade kaitse kohta surmamisel (ELT L 303, 18.11.2009, lk 1–30) lisa 1 kohaselt.
(4) Tapetava looma uimastamisele järgnev edasine käitlemine on keelatud kuni järelevalveametnik on tuvastanud looma surma.
§ 4. Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmise läbiviimise nõuded ja kord
(1) Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmist võib läbi viia vaid sellises tunnustatud tapamajas, kus on olemas asjakohased seadmed ja vahendid religioossel eesmärgil tapmise ja sellega seotud toimingute läbiviimiseks.
(2) Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmist ja sellega seotud toiminguid läbiviival isikul peavad olema asjakohased teadmised ja oskused ning ta peab olema läbinud vastava koolituse ja omama nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2009 loomade kaitse kohta surmamisel (ELT L 303, 18.11.2009, lk 1–30) artiklites 7 ja 21 sätestatud nõuete kohast tunnistust.
(3) Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmise juures viibib järelevalveametnik.
(4) Looma liikumise piiramiseks kasutatav vahend peab olema sobiv, võttes arvesse tapetava looma liiki ja suurust. Köied ja nöörid peavad olema pehmest materjalist, et oleks välistatud valu tekitamine loomale.
(5) Veise liikumist piiratakse sellel eesmärgil toodetud mehaanilise seadmega, mis võimaldab säilitada loomal seisva asendi kuni teadvuse kaotuseni.
(6) Lamba ja kitse liikumist piiratakse selliselt, et oleks välistatud looma kukkumine ja sellest tekitatud valu ja vigastused.
(7) Tapmise kohas peavad olema kättesaadavad töökorras uimastamise varuvahendid.
(8) Lõikevahend peab olema terav ja sobiv tapetava looma jaoks. Lõiketera pikkus peab olema vähemalt kaks korda pikem, kui tapetava looma kaela diameeter.
(9) Lõiget tegev isik peab veenduma kasutatava vahendi lõiketera teravuses vahetult enne iga lõike sooritamist.
§ 5. Religioossel eesmärgil tapmise loa taotluse täpsemad sisu- ja vorminõuded
Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmise loa saamiseks esitab usuline ühendus Veterinaar- ja Toiduametile lisas esitatud vormi kohase taotluse, mis sisaldab andmeid tappa kavatsetavate põllumajandusloomade, tapmise koha ja tapmise erimeetodi kohta ning muid lisas nimetatud andmeid.
Lisa Põllumajanduslooma religioossel eesmärgil tapmise loa taotluse vorm