Juhtumi lõpetamise otsus - Eesti Raadio/Eesti Ringhäälingu Saatekeskuse AS
Menetlemise alustamine
Seoses Eesti Raadio kaebusega 10.01.2001.a nr 10 ja võttes aluseks konkurentsiseaduse (edaspidi KonkS) (RT I 1998, 30, 410; RT I 1999, 89, 813; 2000, 53, 343; RT III 2000, 21, 232) § 39 lg 2 alustas Konkurentsiamet 22.01.2001.a peadirektori asetäitja käskkirja nr 1-A kohaselt juhtumi 01/01 menetlemist eesmärgiga kontrollida Eesti Ringhäälingu Saatekeskuse AS tegevuse vastavust KonkS §-le 14. Sellekohane ametlik teade avaldati 08. veebruaril 2001 väljaandes Ametlikud Teadaanded nr 5. Kolmandatelt isikutelt teavet ei laekunud.
Menetlemise subjekt
Menetlemise subjektiks on Eesti Ringhäälingu Saatekeskuse AS (edaspidi ERSK), reg. nr 10203566, Kristiina 15 Tallinn 15026.
Eesti Raadio (edaspidi ER) pöördumisega taotletakse Konkurentsiameti hinnangut ERSK telekommunikatsiooniteenuste tariifidele ning nende kujundamise põhimõtetele.
ERSK on ER pöördumise kohaselt kaubaturgu valitsev ettevõtja konkurentsiseaduse § 13 tähenduses, mistõttu ER ei pea normaalseks olukorda, kus ettevõtja juhatusel on õigus iseseisvalt kehtestada telekommunikatsiooniteenuste tariife. Kuni 01.01.1999.a kehtestas ERSK-le elektersideteenuste piirtariifid teede- ja sideminister.
Eelnevatel aastatel on tariifide tõus olnud nii ER kui ka Eesti Televisiooni saatejaamadel protsentides enam-vähem ühesugune (…) %). Aastaks 2001 pakutav tariifide tõus ER-le on keskmiselt (…) % ja tunnitariifide osas koguni (…)%. Samuti on ER arvates alusetu väikeste automaatjaamade tariifide kuni kahekordne tõus.
ERSK jagas 1999.a põhjendamatult ümber oma eelmistel aastatel kujunenud püsikulud ja kuigi ER oli rahaliste vahendite kokkuhoiu eesmärgil loobunud kesk-ja lühilaine saatjatest, ei kujunenud sellest tulenevat säästu rohkem kui ainult üheks aastaks.
Kaebaja on seisukohal, et ERSK on kuritarvitanud oma turgu valitseva ettevõtja seisundit ja kehtestatud telekommunikatsiooniteenuste tariifid on ebaõiglase hinnakujunduse tõttu põhjendamatult kõrged.
Faktilised asjaolud
Eesti Ringhäälingu Saatekeskuse AS
ERSK üldandmed
ERSK asutamise aluseks oli ringhäälinguseaduse muutmise seadus (RT I 1995, 83, 1437). ERSK moodustati riigiettevõtte Eesti Telekommunikatsioonid jagunemisel eraldumise teel ja kanti äriregistrisse 08.05.1997. a.
ERSK tegutseb Eesti telekommunikatsiooniteenuste turul maapealses saatevõrgus televisiooni- ja raadioprogrammide edastusteenuseid osutava operaatorina üleriigilise leviga ning omab selleks vastavalt 1979. aasta generaalplaanile välja ehitatud infrastruktuuri.
ERSK ringhäälinguseaduse kohaseks ja üheks põhikirjaliseks ülesandeks on tagada avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide programmide kvaliteetne vastuvõetavus kogu Eesti territooriumil.
1997. aastal võeti ERSK nõukogu poolt vastu esimene pikaajaline äriplaan, mis koostati aastani 2006. Äriplaani täpsustatakse igal aastal, samuti koostatakse lühiajalise tegevuse kava igaks eelolevaks finantsaastaks. Pikaajalise äriplaani kohaselt planeerib ERSK suuremahulisi investeeringuid, et moderniseerida olemasolevad saatevõrgud ja laiendada võrke.
Raadioprogrammide edastamiseks kasutatavatest saateseadmetest olid 2000. aastaks osa amortiseerunud. Samuti on vanad seadmed ebaökonoomsed (energiakulukad ja vajavad suuri kulutusi tagavaraosadele).
Lähema kümne aasta strateegia põhisuunad on 2000. aastal kinnitanud aktsiaseltsi nõukogu.
2000. aasta lõpul omandas ERSK vähemusosaluse (49 %) Telediffusion de France. Eesti riigi omandisse jäi 51 % ERSK aktsiatest. Telediffusion de France on avaldanud arvamust, et Eestis vajaks väljaarendamist digitaalringhääling, kuid sellega paralleelselt jääb vähemalt 10 aastaks tööle praegu kasutatav analoogringhääling, mis vajab vähemalt pooles osas uuendamist. Telediffusion de France investeerib esimese 3 aasta jooksul Eesti ringhäälingusse 282 miljonit krooni (allikas: http://www.rhm.ee/uudised/uudised.html).
ERSK olulisemateks klientideks on avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud televisiooni- ja raadiojaamad, kes kasutavad ERSK teenuseid oma programmide ülekandmiseks maapealsetes saatevõrkudes.
Teise grupi moodustavad ERSK-lt maste üürivad ettevõtjad, kasutades mastikohti enda saatevõrkude rajamiseks (kommertsraadiojaamad, mobiiltelefoniside, peilerside, raadioreleeliinid).
Eesti elanikkonna haaratus TV ja ringhäälingu programmidega seisuga 01.01.2000.a
Vikerraadio 100 MHz alas
ERSK finantsnäitajad
ERSKi majandustegevusele on iseloomulik see, et võrreldes realiseerimise netokäibega on ettevõttel varasid suhteliselt palju, s.o varade ringluskiirus on aeglane. Näiteks 2000. ja 2001.a finantsplaanides on netokäibeks prognoositud vastavalt 64,3 ja 67,2 mln kr, samal ajal varade summad planeeriti 198,2 ja 221,2 mln kr suurustena, seega nähti ette varade ringlussageduseks nendel aastatel 0,33 ja 0,30 korda.
Puhaskasumi suhteks netokäibesse oli 2000. aastal 25,5 % ja 2001. aastaks kavandati 19,0 %. Omakapitali puhastulukuse tasemeks (ROE) nendel aastatel kavandati vastavalt 7,15 % ja 6,3 %, tegelikud näitajad olid vastavalt 9,0 % ja 7,5 % (majandusalases kirjanduses, näiteks J. Alveri ja L.Reinbergi “Juhtimisarvestuses” on toodud suurte USAs börsil noteeritud ettevõtjate omakapitali puhasrentaabluse tasemeks 11-13 %). Seega on ERSKi puhul tegemist mõõdukate puhastulukuse tasemetega.
Pikemaajaline äriplaan näeb ette aastaks 2002 puhaskasumi osatähtsuse käibe suhtes arvestatuna 13,3%. Aastail 1995-1999 on investeeringute mahud olnud 9,8 kuni 32,2 mln krooni aastas. Ajavahemikul 2000. kuni 2004.a on seda taset ületavad mahud ette nähtud, sh. 2001.a 43,9 mln kr. Konkreetsetes majandustingimustes võis ERSK prognoosi kohaselt 2001.a investeeringute suurus aasta lõpuks ulatuda 39,8 mln kroonini (allikas: ERSK vastus teabenõudele 24.10.2001 nr 1218). Suurte investeeringute korral võivad võõrkapitali osatähtsus ja finantskulud suureneda.
Omakapital on pidevalt ja kiiresti kasvanud (aastail 1995 – 2000 kahekordseks). Osaliselt on see tingitud ERSK reorganiseerimise käigus varade väärtuse ja omakapitali osas tehtud muudatustest. Valdav osa kasumist on investeeritud. Võõrkapitali osatähtsus varade finantseerimisel on väga väike (1999.a 4,5 %, 2000. ja 2001.a prognoosides vastavalt 3,3 % ja 8,6 %) (allikas: ERSK majandustegevuse ülevaade. Konkurentsiametile 15.01.2001.a juhtumi eeluuringu käigus saadetud kirja nr 66 lisa).
ERSK põhivara väärtus algbilansis seisuga 08.05.1997.a (aktsiaseltsi moodustamisel) oli 143 mln krooni. Põhivara jääkmaksumuse hilisem suurenemine on tingitud investeeringutest. ERSK asutamisel ei muudetud raamatupidamislikke amortisatsiooni määrasid ( allikas: ERSK vastus teabenõudele 12.11.2001 nr 1308).
Seisuga 31.12.2000 oli ERSK põhivara soetusmaksumus 196,3 mln krooni, s.h hooned ja ehitised (…)mln krooni (sellest Tallinna Teletorn (…)mln krooni), mastid (…) mln krooni, saatjad (…)mln krooni ja antennid (…)mln krooni.
ERSK 2001. aasta eelarvestatud finantsplaan
Prognoositakse eelmise aastaga võrreldes netokäibe ja brutokasumi vähenemist.
Tegevuskulude osas on arvestatud oodatavate juurdekasvudega:
elektrienergia maksumus (hindade pideva kõrgenemise tõttu),
saatjate varuosade kulu suureneb märgatavalt ja osaliselt on põhjuseks uute saatjate garantiiaja lõppemine,
amortisatsioonikulu suureneb ja selle põhjuseks on planeeritav suur investeeringute kasv,
muud tegevuskulud suurenevad mitmekordselt, põhjuseks omavalmistatud põhivara valmistamiskulud.
Ettevõtja ärikasumiks 2001. aastal oodatakse 13,2 mln krooni, mis on 17,0% vähem kui eelmisel aastal.
Puhaskasumiks kujuneb 2001. aastal eelarve kohaselt 13,0 mln krooni ja seega toimub puhaskasumi vähenemine 3,7 mln krooni e 22,0%.
ERSK varade maht suureneb 40,0 miljonit krooni e 20,3 % ja käibevara väheneb summas 18,9 mln krooni e 58,0 % vabade rahaliste vahendite arvel.
Investeeringute kajastamisel 2001.a teenuste hindades on arvestatud kapitali kaalutud keskmise hinnaks 3,0%, mis on oluliselt madalam ettevõtte tegelikust kaalutud keskmise kapitali hinnast (13,9%). Kapitali kaalutud keskmises hinnas on arvestatud võõrkapitali hinnaga 10,0% ja omakapitali (s.h aktsiakapital ja muu omakapital) hinnaga 14,25%. (allikas: ERSK teabenõude vastus Konkurentsiametile 11.05.2001 kiri nr 534). ERSK hinnangul ei võimalda turuolukord rakendada kõrgemat hinda ja seda on ERSK arvates põhjustanud reklaamituru korrastamatus ning tihe konkurents ERSK klientide seas.
ERSK eelarvestatud ja tegelikud ning aasta lõpuks prognoositud majandusnäitajad:
(tuh.krooni)
2001 a 10 kuu tegelik
2001 a 10 kuu eelarve
2001 prognoos
Netokäive
Käive suurenes sideteenuste mahu kasvu tõttu. Puhaskasumit vähendab aasta lõpul asendatava põhivara likvideerimisest saadav kahjum (allikas: ERSK vastus teabenõudele 11.11.2001 nr 1308).
ERSK teenuste hinnakujunduse metoodika, baastariifid, hinnamuutused
Teede- ja sideminister kinnitas 22.12.1998. a viimast korda määrusega nr 68 ERSK poolt osutatavate elektersideteenuste piirtariifid. 15. 08. 2000.a määrusega nr 68 (RTL 2000, 92, 1424) tunnistas teede- ja sideminister õigusaktide vastuolu kõrvaldamiseks kehtetuks oma varasemad määrused:
03.08.2000.a määrus nr 63 “Teede- ja sideministri 22.12.1998. a määruse nr 68 kehtetuks tunnistamine”;
22.12.1998.a määrus nr 68 “ Eesti Ringhäälingu Saatekeskuse AS poolt osutatavate elektersideteenuste piirtariifide kinnitamine”;
08. 03. 1997.a määrus nr 17 “ Eesti Ringhäälingu Saatekeskuse AS poolt osutatavate elektersideteenuste tariifide kinnitamise korra määramine”.
Teede- ja sideministri poolt ERSK tariife kinnitavate määruste kehtetuks tunnistamise järel kinnitab ERSK hinnakujunduse põhimõtted aktsiaseltsi nõukogu.
ERSK ei muutnud 2000. aastal oma tariife. Viimase kahe aasta jooksul on toimunud elektrienergia hinna märgatav tõus, samas on aga elektrienergia maksumus ERSK poolt saatjateenuse osutamisel üks suuremaid kulusid. Valgjärve saatejaamas ER programmide edastamiseks kasutatava saatja Dozd-2 elektrienergia tegelik kulu moodustab arvestuste kohaselt 2001. aastal (…)% 1999. aastal kehtestatud tunnitariifist.
ERSK poolt kasutatava elektrienergia maksumus 1993- 2001
Kroon/ kWh
ERSK töötas 2000. aasta lõpuks välja uue hinnakujunduse ning hinnad hakkasid kehtima 01. jaanuarist 2001. Uue hinnakujunduse põhimõtteks on hindade kulupõhisus. Iga teenuse ühiku hind peab sisaldama ainult selle konkreetse teenuse osutamisega seotud vajalikke ja põhjendatud kulusid. Hindade koosseisu ei arvata allahindlust ega juurdehindlust. Erinevate teenuste hindade kalkuleerimisel ei kasutata teenustevahelist ristsubsideerimist.
ERSK on teenuste tasude kalkuleerimisel lähtunud telekommunikatsiooniseaduse §-des 42, 50, 51 ja 53 sätestatust (allikas: ERSK teabenõude vastus Konkurentsiametile 19.01.2001 kiri nr 86).
Hinnastruktuuri kohaselt koosneb hind kahest komponendist:
tasu telekommunikatsiooniteenuse tegeliku kasutamise eest;
tasu telekommunikatsiooniteenuse kasutamise võimaluse eest.
TV ja raadioedastusteenuse hind koosneb:
Tunnihind – tasu ühe tunni tegeliku teenuse kasutamise eest
Kuu baashind – tasu ühe kuu teenuse kasutamisvõimaluse eest, mis sisaldab:
saatja kasutamise maksumuse
raadiosagedusressursi kasutamise maksumuse
saatja koha maksumuse
antenni koha maksumuse.
Teenuste hindade kalkuleerimisel kasutatakse lähteandmetena ettevõtja poolt koostatud pikaajalist äriplaani, lühiajalise tegevuse kavandamiseks koostatud eelarveid ja eelnevate perioodide finantsarvestuse andmeid. Nende andmete põhjal leitakse tegevuseks vajalike ressursside suurused, mis on aluseks teenuse hindade kalkuleerimisel.
Toimub kaudkulude tegevuspõhine jaotamine läbi kaheetapilise protsessi. Selleks grupeeritakse kulud kaheksasse põhigruppi (personal, hoonete ja masti remont ja hooldus, masinate ja seadmete remont ja hooldus, elektrienergia, valvekulud, muud tegevuskulud, teenindavate allüksuste kulud, üld- ja halduskulud), mis jagunevad omakorda alagruppideks.
Kulude jaotamiseks tegevusele kasutatakse esimeses etapis ressursikäitureid (aeg, protsent, ruutmeeter, kWh), mis leitakse iga tegevuse puhul eraldi ja need mõõdavad tegevuse poolt tarbitava ressursi hulka.
Tegevuste identifitseerimisel eristatakse kolme tegevusetaset:
teenuse ühiku tase - saatjate jälgimine ja kontroll,
teenuse toetuse tase –tehnoloogia arendus, elektrivarustuse ekspluatatsioon,
üldtegevuse tase – hoone, territooriumi, masti, fiidri- ja antennisüsteemi haldus; töökorraldus ja juhtimine; hoone, mast, seadmed, personal; teenindavad allüksused; üld- ja halduskulud.
Tegevuste kulude jaotamine kulu objektile toimub teises etapis. Kulu jaotamisel kuluobjektile kasutatakse tegevuskäitureid (eetritundide arv, aeg, saatjate arv, töötajate arv). Üld- ja halduskulud ning teenindavate allüksuste kulude jaotamisel kasutatakse astmelist meetodit, kuni kõikide teenindavate allüksuste kulud on jaotatud tootmisallüksustele.
ERSK poolt senikasutatud hinnakujunduse metoodika kohaselt toimus kaudkulude jaotamine otse teenustele, uue metoodika kohaselt jaotatakse kaudkulud esmalt tegevustele ja seejärel kulu objektile vastavalt sellele, kui palju iga tegevus ning kulu objekt tarbib ettevõtja ressursse. Kulude jaotamisel on aluseks kulukäiturid ja suures osas on kulude mahulisel jaotamisel aluseks eksperthinnangud.
Eelnimetatud põhjustel mõõdab ERSK teenuste hinnakujunduse uus metoodika oluliselt täpsemalt tegevuste ja seeläbi ka teenuste poolt tarbitavaid ressursse. Samadel põhjustel metoodika muutuste tõttu toimunud hinnamuutuste näiteid võib tuua ka välisettevõtjate kohta nagu OEM Corporation (Harvard Business Review , September- October 1998) ning Dayton Technologies LTD (Management Accounting, March 1996). (Allikas: eeluuringu käigus 18.01.2001 ERSK juhatuse esimehe ja finantsdirektori poolt antud suuliste selgituste kokkuvõte ja sellele lisatud materjalid).
Masti kasutamiseks vajalike kulude kogumi jaotamisel kulu objektidele on kulukäituriteks masti kõrgus ja antennide tuulekoormus, sest neist sõltuvad nii masti investeeringu suurus kui ka teenindamise kulud. Arvestades nimetatud kulukäitureid jaguneb kogum tervikuna kuluobjektidele järgmiselt: raadioteenus (…)% (sh ER ligi (…)%), televisiooniteenus (…)% ja muu teenus (…)%. Sellest kujuneb, et raadio- ja televisiooniteenuse vahekorraks on vastavalt (…)% ja (…)% (allikas: ERSK vastus teabenõudele 12.11.2001 nr 1308).
Mastikulud on arvestatud kulu objektile (saatjale) ja see ei sõltu kliendist, kes antud seadet rendib oma programmi edastamiseks. ER kasutab igas suuremas mastis nelja saatjat koos antenniga. Televisiooniettevõtjatel on igal ettevõtjal üks saatja, mis on raadiosaatjatest märgatavalt suurema võimsusega ja kasutavad tunduvalt enam mastiressurssi, kui samas mastis olevad raadiosaatjad.
Uuele hinnakujundusele eelnenud ERSK poolt tehtud analüüs näitas, et raadiovõrkude ekspluateerimine on ettevõtjale märksa kallim, kui oli arvestatud senistes hindades. Samuti selgus, et võrreldes senikasutatud hinnakujunduse metoodikaga oli saatjate tunnihindades sisalduv tööjõukulu olulisel määral alla hinnatud.
Raadioprogrammid olid 2000. aastal eetris 24 tundi ööpäevas ning TV-programmid keskmiselt 16,2 tundi. Programmitootjate poolt 2001. aastaks planeeritud saatemahtude alusel kujuneb TV-programmi keskmiseks pikkuseks 16,3 tundi ööpäevas. Seega ületab raadioprogrammi ööpäevane maht TV-programmi keskmist mahtu 47%. ERSK tootmiskuludes sisalduvast tööjõukulust on (…)% seotud saatjate töö pideva jälgimise ja kontrolliga. Kuna tööjõukulu saatjate jälgimiseks ja kontrolliks sõltub väga olulisel määral saatja töö kestusest, s.t kliendi programmi mahust ning raadioprogrammi maht ületab tunduvalt TV-programmi mahtu, siis kajastub tunnihindade suurenemine tööjõukulu osas rohkem raadiosaatjate kuludes.
ERSK rakendatud hinnad 2001.aastal
06.märtsil 2001.a sõlmiti ERSK ja ER vahel leping nr/ER/-1-2001 telekommunikatsiooniteenuse osutamiseks raadioleviprogrammide väljastamisel ERSK saatevõrgu vahendusel. Nimetatud lepingu lisaga 3 kehtestati ERSK poolt ER-le osutatavate telekommunikatsiooniteenuste hinnad. Võrreldes lepinguga kehtestatud hindu 1999.aastal rakendatud hindadega (teede- ja sideministri 22.12.1998.a määrusega nr 68 kehtestatud hinnad) tõusid teenuse tunnihinnad, samas osade saatjate tunnihinnad ka langesid võrreldes 1999.aastaga (saatjad Narvas ja Haapsalus). Vastukaaluks teenuse tunnihindade tõusule langesid võrreldes 1999.aasta hindadega suurema osa saatjate kasutamise kuu baashinnad (saatjad Tallinna Teletornis, Valgjärvel, Koerus, Pärnus). Tallinna Teletornis oleva saatja VL-5000 baashind vähenes näiteks võrreldes 1999.aastaga ~24%. Aastal 2000 ERSK teenuste hinda ei muutnud. Arvestades nii tunni kui baashindade muutusi võrreldes 2000. aasta hindadega, sisaldus ERSK 06.11.2000 ER-le esitatud hinnaprojektis hindade suurenemise (…). ERSK ja ER vahel sõlmiti 06.03.2001 leping telekommunikatsiooniteenuse kasutamiseks, mis seisneb saatjateenuse kasutamises raadioprogrammide levitamisel. Lepingu sõlmimisel esitati ER-le hinnaprojekt (…) % hinnatõusuga võrreldes 2000. aasta hindadega. Hinna vähenemine toimus muutatustest Koeru ja Tartu saatejaamades ning eelarvestamisel tekkinud veast Valgjärve saatjate kasutamisel. Koeru saatejaamas vähendati aasta alguses ER programme edastavate 4 kW saatjate võimsust 2 kW-ni, mille tulemusena vähenes saatjate tunnihind ja saavutati (…)% kokkuhoidu võrreldes esialgselt ERSK poolt pakutud hinnatõusuga. Aasta keskel vahetati vanad saatjad uute vastu, mille tulemusena muutusid tunnihind ja kuu baashind. Seega vähenes esimesel juhul leviala ja teisel juhul paranes teenuse kvaliteet. Nimetatud muutusi ei saa käsitleda seetõttu otseste teenuse hinna muutustena, kuna tegemist on teenuse iseloomu muutusega.
2000. aasta teenuste kogumaksumus ei ole üksüheselt võrreldav 2001. aasta teenuste kogumaksumusega kuna on toimunud teenuste kvantitatiivne kui ka kvalitatiivne muutus. Ajavahemikul 01.01-31.05. 2000. aastal töötasid Kohtla-Nõmme saatejaamas ER programmide edastamisel 70 MHz sagedusalas ja uute 100 MHz sagedusalas kuus saatjat, seejärel ühe kuu jooksul töötasid paralleelselt kaheksa saatjat. Pärast programmide üleviimist uude sagedusalasse alates 01. juulist kuni aasta lõpuni töötas ER nelja programmi edastamiseks neli saatjat. Samuti lisandus 2000. aasta juunis ERSK poolt ER-le osutatavale teenuste mahule Viljandi saatejaam nelja saatjaga.
Eelarves ei olnud planeeritud RDS (programmist sõltuv või sõltumatu dünaamilise informatsiooni edastamine) teenuste kasv 2001. aastal nii suureks nagu see tegelikult kujunes ning seetõttu osutus teenuste tegelik rahaline maht tegelik hinnatõus 1,3% võrra suuremaks võrreldes eelarvelise mahuga.
ER tasus jaanuar- mai 2001. aastal uute tariifide põhjal ERSK-le ER poolt tegelikult kasutatud saatjateenuse eest (…)% vähem kui 2000. aastal samal ajavahemikul. 2001. aasta kokkuvõttes tasus ER saatjateenuse kasutamise eest ERSK-le (…)% vähem, kui 2000. aastal. Seega saatjaseadmetele uue metoodika järgi tunni- ja baastariifide arvestusliku tõusuga ER-le ei kaasnenud kulutuste kasv teenuse tegelikul kasutamisel.
ERSK lepingud saatjateenust kasutavate raadioettevõtjatega
ERSK on sõlminud kõigi raadioprogrammide edastamise täisteenust ostvate ettevõtjatega lepingud. Lepingute objektiks on telekommunikatsiooniteenuse osutamine raadioleviprogrammide väljastamisel ERSK saatevõrgu vahendamisel. Sõlmitud lepinguid ei saa käsitleda võrdväärsetena ER-ga sõlmitud teenuse osutamise lepinguga järgmistel põhjustel:
võrreldes kommertsraadiojaamadega on eriti oluline erinevus ER lepingus ERSK-le teenuse kvaliteedi osas esitatud nõuetes ja ERSK poolt sanktsioonide maksmise kohustustes;
lepinguliste hindade erinevust klientide osas põhjustavad veel seadmete komplekssus, raadiosagedustasu maksmise kohustus ja teenuse tehnilised parameetrid.
Teenuse tehnilistest parameetritest on olulisemad saatja tehniline olukord, antenni kõrgus ja antenni keerukus. Näiteks nelja paneeliga ja võimendusega antenn võtab tunduvalt rohkem mastiressurssi, kui üldjuhul kommertsjaamade kasutuses olevad lihtantennid (allikas: lepingute ja arvete koopiad ning ERSK vastus teabenõudele 24.10.2001 nr 1218).
ER on ringhäälinguseadusega asutatud avalik-õiguslik juriidiline isik, kelle tegevuse eesmärgid on reguleeritud sama seadusega.
ER on Euroopa Ringhäälingute Liidu liige ja osaleb selle raames paljudes projektides.
Vikerraadio on ER põhiprogramm, mis pakub kuulajatele ööpäevaringselt igakülgset informatsiooni ja meelelahutust. Selle programmi ettevalmistamisel on oluline osa ER regionaalsetel stuudiotel.
Raadio 2 on samuti ööpäevaringselt eetris olev nooremale ja keskealisele kuulajaskonnale orienteeritud programm.
Klassikaraadio võimaldab ööpäevaringselt kuulata raadiost klassikalist muusikat. Klassikaraadio vahendab ka uudiseid ning kultuurisaateid.
Raadio 4 on ööpäevaringselt kuulatavaim venekeelne programm Eestis, aga ka Soomes ja Lätis.
ER on kokkuhoiu eesmärgil 1997. aastast alates loobunud kulukatest kesklainesaatjatest ja lõpetanud programmide paralleelse edastamise 70 MHz sagedusalas.
ER poolt ERSK saatjate rentimine ajavahemikul 1992 - 2001
SW AM -
MV AM
Kasutatavate saatjate üldarv on kahel viimasel aastal ühesugune ja samal tasemel 1997. aastaga.
ER eelarved ja tegelikud levikulud ERSK saatjate kasutamisel 1998 - 2000
Allikas: ER 09.01.2001 kiri nr 31- lisad ja ERSK 17.01.2002 vastus teabenõudele.
Eeltoodud tabelist nähtub, et ER tegelikud kulutused ERSK saatjate kasutamisel on viimase kolme aasta jooksul pidevalt vähenenud. 1998. aastaga võrreldes vähenesid 2000. aastal ER tegelikud kulutused ERSK saatjateenuse tarbimisel. Kulude vähenemisel on osa ka ER-poolsele kokkuhoiupoliitikal (Laitse saatja sulgemine). 2001. aastal ER poolt tegelikult tarbitud ERSK saatjateenuse kogumaksumus vähenes võrreldes 2000. aasta eest ERSK-le tasutud teenuse tegeliku maksumusega 1% võrra. Hinnamuutuses oli sealjuures arvestatav osa ER ja ERSK läbirääkimiste tulemusena toimunud Koeru saatejaama 4 kW väljundvõimsusega ressursimahukate saatjate võimsuse vähendamine 2 kW-ni kuni uute saatjate paigaldamiseni samas mastis, mis vähendas kuu baasmaksumust ja tunnihinda (…)% võrra ning Tartu saatejaamas toimunud personali arvu vähendamine.
ERSK poolt 2001. aastaks esialgne planeeritav ER-le osutatavate telekommunikatsiooniteenuste maksumus oli (…) krooni ehk hinnatõus võrreldes eelmise aasta tegelikkusega (…)% (allikas: ERSK kiri ER-le 06.11.2000 nr 1793). Teenuste hinna tõusuks 06.03.2001 sõlmitud lepingu järgi aga planeeriti ERSK poolt ER-le (…)%.
ERSK saatjate võrk on arendatud lähtudes televisiooniprogrammide vastuvõtust, kus kasutatakse suunatud välisantenne. Raadiovastuvõtjatena on kasutusel siseantenniga varustatud vastuvõtjad ja äärealadel selliste vastuvõtjatega programmi vastuvõtu tagamiseks on ER tellinud ERSK-lt täiendavaid saatjaid.
Oma sõltumatu saatevõrgu ideega on ER tegelenud alates 1994. aastast. Elekterside Inspektsioonis töötati välja optimaalne variant riiki katvast saatevõrgust.
Sõltumatu saatevõrgu rajamine on siiani seisnud põhiliselt vahendite puudumise tõttu, sest riigieelarvest vastavaid vahendeid eraldatud ei ole (allikas: ER vastus teabenõudele 31.10.2001 kiri nr 190).
Ülevaade Eestis tegutsevates eraõiguslikest raadiojaamadest
Eesti ettevõtjatele, kes omavad eraraadiojaamu, väljastati Konkurentsiameti teabenõue 30.01.2001 kiri nr 6-1/102. Vastusena teabenõudele laekusid andmed kõigilt 16 ettevõtjalt, kellest mitmel on kaks või enam Eestis tegutsevat raadiojaama.
Teabenõude vastustest nähtub, et eraraadiojaamad kasutavad põhiliselt oma saatjaid ja antenne, samas ei ole ühelgi neist üleriigilist leviala. Saatjate paigaldamiseks kasutatakse kõrghooneid, torne, AS-i Eesti Telefon ja mobiilsideoperaatorite maste ja saatjaid on paigaldatud ka ERSK mastidesse. ERSK-lt renditakse ka antenne, oma antenne paigaldatakse põhiliselt mobiilsideoperaatorite mastidesse, samuti renditakse teistelt ettevõtjatelt katusepinda antennide paigaldamiseks. Saatjate võimsused on üldiselt tagasihoidlikud. ERSK kasutab ER programmide kvaliteetseks edastamiseks tunduvalt suurema võimsusega saatjaid kui nendega võrrelda näiteks Kuku Raadio saatjat Tallinna Teletornis.
Signaalide edastamiseks teise piirkonda kasutavad eraraadiojaamad ka kaabelliine, rentides neid sageli AS-lt Eesti Telefon, edastamiskulusid ei ole ettevõtjad arvestanud saatjakulude hulka. Eraraadiojaamad ei osuta saatjateenust teistele ringhäälinguettevõtjatele.
Mitmete kulude osas ei peeta eraraadiojaamades täielikku eraldi arvestust saatjatega seotud kulude kohta. Suures osas kajastuvad kulud kogu raadio tegevusega seotud kuludena.
Juhtumi suuline arutelu
Konkurentsiametis 27. augustil 2001 toimunud juhtumi suulisel arutelul olid ERSK esindajad ja Konkurentsiamet seisukohal, et hinnakujunduse kontrollimiseks oleks kasulik tellida erapooletu hinnaaudit, kuna kulude jaotamisel on suur osa eksperthinnangutel ja seetõttu ei ole hinnad eriti läbipaistvad. Seda seisukohta ei pooldanud ER esindajad, pidades ekspertide ja audiitorite hinnanguid subjektiivseteks. ER esindajad olid seisukohal, et võrdsetel alustel hinnakirjad annavad kõige suurema ülevaatlikkuse klientide võrdsetel alustel kohtlemisest. ERSK poolt teenuse hinnatõusuga seoses vähendas ER saatjate võimsust ja nad ei näe rohkem omapoolse täiendava kokkuhoiu võimalusi, ilma et kannataks kuulajad.
Konkurentsiamet soovitas ERSK-l välja töötada oma põhiliste teenuste hinnakirja klientidele. See annaks klientidele kindluse, et ühesugustes tingimustes koheldakse kliente võrdselt. Võrgustiku ja kulude olulisel muutmisel tuleks kulude jaotus ümber vaadata ja uueks perioodiks uus hinnakiri teha.
Juhtumi menetlemise käigus esitas ERSK Konkurentsiametile ja ER-le oma põhiliste teenuste hinnakirja, kus on näidatud raadioprogrammide edastamise hinnad põhisaatjate baasil, sõltumata sellest, kes neid saatjaid oma programmide edastamiseks kasutab (allikas: ERSK 24.09.2001 kiri nr 1090).
Arvamus raadioprogrammide edastamisest maapealses saatevõrgus
Tallinna Tehnikaülikooli raadio-ja sidetehnika instituudi emeriitprofessor Eduard Schults andis oma arvamuse raadioprogrammide edastamise kohta.
Tehnilises mõttes saab kasutada programmide edastamiseks kahte varianti:
Ühe saatejaamaga kaetakse väga suur ala. Saateantenn asub kõrgel ja kasutatakse suure võimsusega saatjat.
Territooriumi katmiseks kasutatakse madaltihedate mastidega ja väikeste saatjatega võrgustikku.
ERSK mastide paigutus tuleneb nende väljaehitamise ajaloost, kuna saatjate võrgustik valmis ENSV ajal ja vastavalt 1979. aasta generaalplaanile. Mastide ehitamise ajal puudusid vajalikes asukohtades sobivad kõrghooned ja ka teised sobivad mastid (mobiilside). Tänapäeval enam ei ehitataks Eestis samasuguse paigutusega maste. Tallinna Teletorn katab näiteks saatealaga osa Soome lahest. Omal ajal määras Leningrad-Tallinn raadioreleeliini ehitamine Narva, Kohtla-Nõmme ja Tallinna saatemastide asukoha Eesti põhjapiiril. Samuti esitas mastide ehitamisel oma nõuded asukoha suhtes Nõukogude Liidu lennuvägi. Leviga katmata jäi osa Kesk-Eestist, mis tingis hiljem Koeru saatemasti ehitamise.
Üldjuhul saatejaamade arvu, paiknemise ja parameetrid määrab vastava saatevõrgustiku majanduslik otstarbekus.
Raadioprogrammide edastamise sagedused on üldjuhul madalamad kui televisioonil ja seetõttu asuvad raadioprogrammide edastamise antennid mastides TV antennidest madalamal.
Saatja piisaval võimsusel on katteala lähedane otsenähtavusalaga.
ERSK lähtub rahvusvahelistest normidest, mis on kehtestatud ITU poolt mitukümmend aastat tagasi ja milles on arvestatud, et vastuvõtuantenn asub 10 meetri kõrgusel. Elektromagnetilise välja tugevust katteala määramisel mõõdetakse vastava mõõtetehnikaga.
Madaltiheda võrgustiku puhul suureneb analoogsaatjate puhul kahtlemata edastamiseks vajalike sageduste arv. Digitaalraadio puhul saab ehitada võrgu, kus kõik saatjad töötavad samal sagedusel. Sideamet eraldab sageduste kasutamise load ja kooskõlastab sagedused naaberriikidega, keda need sagedused võivad häirida.
Arvestades ringhäälingu digitaalset tulevikku, ei ole uue dubleeriva maapealse analoogvõrgu ehitamine enam otstarbekas.
Kaubaturu piiritlemine
Kaubaturg KonkS § 3 lg 1 kohaselt on hinna, kvaliteedi, tehniliste omaduste, realiseerimis- ning kasutustingimuste, tarbimis- ja muude omaduste poolest ostja seisukohalt omavahel asendatavate kaupade käibimise ala kogu Eesti territooriumil või selle osal.
KonkS § 3 lg 2 kohaselt on Konkurentsiametil õigus piiritleda kaubaturg iga konkreetse kauba osas.
01.10.2001.a jõustunud konkurentsiseaduse (RT I 2001, 56, 332) § 3 lg 1 järgi on kaubaturg hinna, kvaliteedi, tehniliste omaduste, realiseerimis- ning kasutustingimuste, tarbimis- ja muude omaduste poolest ostja seisukohalt omavahel vahetatavate või asendatavate kaupade käibimise ala kogu Eesti territooriumil või selle osal.
Ringhäälinguseaduse § 21 lg 1 kohaselt kuuluvad avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide programmide edastamiseks vajalikud saatjad ja saatjate võrgud ERSK-le, ja tema põhikirjaliseks ülesandeks on tagada avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide programmide kvaliteetne vastuvõtu võimalus kogu Eesti territooriumil.
Avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid ei oma ise programmide edastamiseks vastavaid saateseadmeid ning ilma ERSK edastusteenust kasutamata ei oleks nad võimelised levitama oma programme üle Eesti, mis on ringhäälinguseaduse kohaselt avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide kohustus, kuigi neil puudub kohustus osta teenust ERSK-lt.
ER kasutuses olevad sagedused on eraldatud niisuguse arvestusega, et ERSK mastide abil on tagatud kõigi nelja raadioprogrammi vastuvõtt kogu riigi territooriumil vastavalt ringhäälinguseadusele. Saatjate asukoha muutmisel oleks vaja ümber planeerida kogu raadiosageduste jaotus, mis võib omakorda põhjustada kogu riikliku sagedusplaani muutmise ja vajaduse uuteks kooskõlastusteks naaberriikidega.
Juhtumi menetlemise käigus eraraadiojaamade kohta saadud andmete põhjal saab teha järelduse, et ükski neist ei oma enda saatjatega üleriigilist levi ja enda saatjate ning antennidega suudetakse kindlustada oma programmide levi kohaliku tähtsusega või mitmes Eesti administratiivpiirkonnas odavamalt kui ERSK edastusteenust kasutades. Osa eraõiguslike ringhäälinguettevõtjate saatjatest on paigutatud ERSK mastidesse, rentides saatjakohta ja üldjuhul kasutatakse siis ka ERSK antenni. Eraringhäälingu ettevõtjate saatjatest on suur osa paigutatud mobiilsidemastidesse, kus antennikoht on 70-80 meetri kõrgusel, samuti kasutatakse antennikohtade rentimiseks kõrghoonete katuseid.
Mobiilsideoperaatorite mastid katavad tihedalt Eesti territooriumi, kuid mobiilsideoperaatorid on sageli arvestanud ERSK mastide asukohtadega ja rendivad ERSK-lt ise mastides antennikohti.
Eraraadiojaamad edastavad oma programme suures ulatuses ise, kuid ei oma lisaseadmeid teiste ettevõtjate programmide edastamiseks, ning tasuta või tasulise teenusena edastamisteenust teistele ettevõtjatele ei osuta.
Eelnevat arvestades on piiritletav kaubaturg käesolevas juhtumis telekommunikatsiooniteenusena maapealses saatevõrgus raadioprogrammide edastusteenuse osutamine kogu Eesti territooriumil.
KonkS § 16 sätestab loomuliku monopoli mõiste. Loomulik monopol on ettevõtjal, kelle omandis, valduses või opereerimisel on võrgustik või infrastruktuur, mida teisel isikul ei ole võimalik või ei ole majanduslikult otstarbekas dubleerida, ja mis annab talle kaubaturul valitseva seisundi.
01.10.2001.a jõustunud konkurentsiseaduse § 15 kohaselt loetakse olulist vahendit, sh loomulikku monopoli, omavaks ettevõtjat, kelle omandis, valduses või opereerimisel on võrgustik, infrastruktuur või muu oluline vahend, mida teisel isikul ei ole võimalik või ei ole majanduslikult otstarbekas dubleerida, kuid millele juurdepääsuta või mille olemasoluta ei ole võimalik kaubaturul tegutseda.
ERSK tegutseb maapealses saatevõrgus selleks otstarbeks vastavalt välja ehitatud infrastruktuuri vahendusel raadioprogrammide edastamisteenuse kaubaturul ainsa ettevõtjana Eestis. Seega kuulub ERSK-le raadioprogrammide edastamisteenuse kaubaturul käibest 100%.
ERSK-le kuulub ainsana kogu Eestit kattev raadioprogrammide edastamiseks vajalik infrastruktuur, s.o maapealne saatevõrk. Ilma vastava raadioprogrammide edastamise saatevõrgustikuta ei ole võimalik kuulajaile raadiosaateid edastada.
Ühelgi teisel ettevõtjal Eestis ei ole ERSK-le kuuluva raadioprogrammide kvaliteetseks üleriigiliseks edastamiseks vajalikku maapealset saatevõrku dubleerivat infrastruktuuri. Arvestades sellise dubleeriva saatevõrgustiku väljaehitamiseks vajalike investeeringute mahtusid ja ringhäälingu digitaalset tulevikku, ei ole uue maapealse kogu Eestit saatealaga katva dubleeriva analoogvõrgu ehitusesse investeerimine enam ka majanduslikult ega tehniliselt otstarbekas. Samuti oleks uue analoogvõrgustiku loomisel takistuseks vajadus sellisel juhul kogu riigi ulatuses osaliselt või täielikult muuta sagedusplaani.
Eeltoodust lähtudes on ERSK nii kehtinud kui kehtiva konkurentsiseaduse järgi käsitletav loomulikku monopoli, uue konkurentsiseaduse kohaselt ühtlasi olulist vahendit omava ettevõtjana, kuna tema omandis on infrastuktuur, mis annab talle turguvalitseva seisundi ning mida teistel ettevõtjatel pole ja mida ei ole ka otstarbekas dubleerida, kuid mille olemasoluta ei saa ER saateid edastada.
KonkS § 13 lg 3 sätestab, et kaubaturgu valitsevaks ettevõtjaks on ka KonkS § 16 kohaselt loomulikku monopoli omav ettevõtja. Olulist vahendit, sh loomulikku monopoli, omav ettevõtja on turguvalitsevaks ettevõtjaks ka 01.10.2001.a jõustunud konkurentsiseaduse § 13 lg 2 järgi.
Kaubaturgu valitseva ettevõtja seisundi kasutamine
KonkS § 14 p 1 sätestab, et kaubaturgu valitseval ettevõtjal on keelatud oma seisundi otsene või kaudne kuritarvitamine kaubaturul, mis seisneb ebaõiglaste hinnakujundamise tingimuste või muude ebaõiglaste äritingimuste rakendamises, sealhulgas kaupade põhjendamatu müümine alla omahinna, mis kahjustab teise ettevõtja tegevust kaubaturul või tõrjub teda kaubaturult välja.
01.10.2001.a jõustunud konkurentsiseaduse § 16 järgi on turguvalitseval ettevõtjal keelatud oma seisundi otsene või kaudne kuritarvitamine kaubaturul, sealhulgas otsene või kaudne ebaõiglase ostu- või müügihindade või muude ebaõiglaste äritingimuste kehtestamine (§ 16 lg 1).
KonkS § 18 lg 1 p 1 kohaselt peab loomulikku monopoli omav ettevõtja lubama teisele ettevõtjale mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu võrgustikule või infrastruktuurile teenustega varustamise või nende müügi eesmärgil.
Uue konkurentsiseaduse § 18 lg 1 p 1 seab analoogsed kohustused olulist vahendit omavale ettevõtjale.
Määrusega 15. 08. 2000.a nr 68 tunnistas teede- ja sideminister õigusaktide vastuolu kõrvaldamiseks kehtetuks oma varasemad määrused, sealhulgas ka ERSK poolt osutatavate elektersideteenuste piirtariifide kinnitamise määruse, lähtudes seisukohast, et ERSK on oma hinnakujunduses vabalt tegutsev äriühing.
Seega oli ERSK-l alates 2000.aastast võimalus ise oma teenuste hindu kehtestada. Vaatamata nimetatud asjaolule ERSK 2000. aastal teenuste hindu ei muutnud.
ERSK töötas 2000. aasta lõpuks välja uue hinnakujunduse metoodika, mille kinnitas aktsiaseltsi nõukogu. Uue hinnakujunduse aluseks oli nimetatud metoodika põhjal hindade kulupõhisus. Iga teenuse ühiku hind pidi sisaldama ainult selle konkreetse teenuse osutamisega seotud vajalikke ja põhjendatud kulusid. Hindade koosseisu ei arvatud allahindlust ega juurdehindlust. Toimus kulude tegevuspõhine jaotamine. Suures osas oli kulude jaotamise mahtudel aluseks eksperthinnangud.
Uut hinnakujundamise metoodikat hakkas ERSK rakendama 2001.aastast. Uue metoodika puhul ei kasutata teenuste hindade kalkuleerimisel teenustevahelist ristsubsideerimist. Teenuste tasude kalkuleerimisel võeti aluseks telekommunikatsiooniseaduse §-des 42, 50, 51 ja 53 sätestatud printsiibid, mis tagavad tasude läbipaistvuse. ER ja ERSK vahelisest kirjavahetusest tuleneb, et ERSK tutvustas uut hinnakujundamise metoodikat, sh teenustega seonduvaid kulutusi ja teenustasude arvestust, ER-le. Seega on ERSK poolt alates 2001.a 1. jaanuarist uue metoodika rakendamine kooskõlas KonkS ja 01.10.2001.a jõustunud konkurentsiseaduse § 18 lg 1 p-s 2 sätestatud kohustusega.
Uue hinnametoodika rakendamisega langes ERSK esialgsete arvestuste kohaselt 2001.aasta kuu baashind võrreldes 2000. aastaga ER-le (…) % ja tõusis Eesti Televisioonile (…)%. Suurem tõus toimus raadioprogrammide edastamise tunnitariifide osas.
Raadioprogrammide edastamise tunnitariifid tõusid võrreldes televisiooniprogrammide edastamise tunnitariifidega enam raadioprogrammi suurema mahu tõttu. Raadioprogrammi ööpäevane maht ületab TV-programmi keskmist mahtu 47%. Kuna ERSK tootmiskuludes sisalduvast tööjõukulust on (…)% seotud saatjate töö pideva jälgimise ja kontrolliga, siis on saatja tunnihinda lisandunud tööjõukulu mõjutanud enamalt jaolt just raadiosaatjate hindu võrreldes TV-saatjate hindadega.
Tunnitariifide tõusu mõjutas oluliselt elektrihinna tõus (11%). Osade saatjate (näit. Dozd-2 Valgjärvel) tunnitariifist moodutab elektrienergia kulu (…) %.
Samas vähenesid 06.03.2001.a sõlmitud lepingu nr/ER/-1-2001 lisas toodud hinnakirja kohaselt mitmete saatjate baashinnad. Seega kompenseeris suures osas saatjate baashindade langus tunnitariifide tõusu.
ERSK mastikulud on arvestatud kulu objektile (saatjale) ja see ei sõltu kliendist, kes antud seadet kasutab. Mastikulu jaguneb kulukäiturite alusel järgmiselt: raadioteenused (…)% (sh ER ligi (…)%), televisiooniteenused (…)% ja muud teenused (…)%. Seega kannab ER mastikuludest ligilähedaselt ¼, mida ER on oma kirjas ERSK-le 27.11.1998 nr R-1-6/272 ka ise väitnud, leides, et ta ei peaks kandma mastikuludest mitte rohkem kui ¼. Üleriigilise ulatusega mastide võrgustikku üleriigilise levi kindlustamiseks kasutab tervikuna üksnes ER. Üleriigilise levialaga infrastruktuuri töökorras hoidmine põhjustab ERSK-le omakorda kulutusi, mis kohalikule eraringhäälinguettevõtjale väikese leviala kindlustamiseks ei ole vajalikud.
Esialgse, 06.11.2000 hinnaprojekti kohaselt ERSK poolt 2001. aastaks planeeritav ER-le osutatavate telekommunikatsiooniteenuste maksumuse hinnatõus (…)% oli võrreldav eelmiste aastatega. Läbirääkimiste ja sellega kaasnenud Koeru mastis saatjate võimsuse vähendamise tulemusena vähenes hinnatõus 06.03.2001 lepingu sõlmimisel ja hinnasuurenemiseks planeeriti (…)%.
2001. aastal teenuste tegelik maksumus, kujunes (…)% võrra väiksemaks, kui see oli 2000. aastal (allikas: teenuste eest tasutud arved ja ERSK teabenõude vastus 18.01.2001). Seega saatjaseadmetele uue metoodika järgi tunni- ja baastariifide arvestusliku tõusuga ER-le ei kaasnenud kulutuste kasv teenuse tegelikul kasutamisel.
Eelkirjeldatud asjaolude põhjal saab järeldada, et ERSK ei ole rakendanud ega kehtestanud ER-le 2001. aastal ebaõiglasi või ebamõistlikke teenuse hindu. Planeeritav hinnatõus oli tingitud elektrihinna tõusust, investeeringute tegemise vajadusest ning inflatsioonist. Teenuse hindade tõstmist esialgse projekti kohaselt 5,7% võrra ei saa pidada liiga kõrgeks või ebaõiglaseks, sest 2000. aastal teenuse hindu ei muudetud. ER kaebuse andmetel on ka varasemad tariifide tõusud olnud 5-6 %. Samas tasus ER 2001. aastal ERSK-le teenuste eest isegi vähem kui 2000.aastal.
KonkS § 14 p 2 kohaselt on kaubaturgu valitseval ettevõtjal keelatud oma positsiooni ärakasutamine tootmise, teenindamise, kaubaturu, tehnilise arengu või investeeringute piiramisel ostjate kahjuks. Sama keeld sisaldub ka 01.10.2001.a jõustunud konkurentiseaduse § 16 p-s 2.
ERSK ei ole oma tegevuses eeltoodud piiranguid kasutanud. ERSK 1995-1999.aasta investeeringute mahud on olnud 9,8 kuni 32, 2 mln krooni aastas. Ajavahemikul 2000.- 2004. ettenähtud investeeringud on veelgi suuremad. Samuti ei ole ERSK piiranud ER-le edastamisteenuse osutamist või takistanud juurdepääsu oma saatevõrgustikule (KonkS § 18 lg 1 p1).
KonkS § 14 p 3 sätestab kaubaturgu valitsevale ettevõtjale keelu võrdväärsete kokkulepete sõlmimisel erinevate tingimuste rakendamises erinevatele ettevõtjatele, pannes mõne neist sellega kas soodsamasse või ebasoodsamasse konkurentsiolukorda. Ka 01.10.2001.a jõustunud konkurentsiseaduse § 16 p 3 järgi on turguvalitsevale ettevõtjale keelatud võrdväärsete kokkulepete sõlmimisel erinevate tingimuste pakkumine või rakendamine erinevatele äripartneritele, pannes mõne neist sellega ebasoodsamasse konkurentsiolukorda.<
ERSK ja ER ning ERSK ja tema edastamisteenust kasutavate eraõiguslike raadioettevõtjate vahelisi lepinguid ei saa pidada võrdväärseteks, kuna lepingutes sisalduvad tingimused (teenuste komplekssus, kvaliteedinõuded, raadiosagedustasu maksmise kohustus, teenuse tehnilised parameetrid, äririskide kandmine, sanktsioonide maksmise kohustus) on erinevad. Lepingutes sätestatud tingimused saatjateenust kasutavate klientidega on oluliselt erinevad just teenuse kvaliteedi osas esitatud nõuete ja ERSK poolt makstavate sanktsioonide osas, mis tingib ER tarbeks teenuse reserveerimise ja sellekohased investeeringud.
ERSK lepingud ER-ga ja Eesti Televisiooniga ei ole samuti võrdväärsed, kuna neile müüdava saatjateenuse osutamisel kasutatakse täiesti erinevaid seadmeid.
Kuna ERSK poolt klientidega sõlmitud lepinguid ei saa pidada võrdväärseteks kokkulepeteks, siis ei ole ERSK oma tegevusega pannud toime ei KonkS § 14 p 3 ega 01.10.2001.a jõustunud konkurentsiseaduse § 16 p-s 3 sätestatud tegevust.
Kuna ERSK klientidega sõlmitud kokkulepped teenuse osutamiseks (kasutatavad seadmed, teenuse kvaliteet jne) ei ole võrdväärsed, on põhjendatud ka erinevate hindade kasutamine, millega neid teenuseid osutatakse. Erinevate hindade kasutamist sisult erinevate teenuste puhul ei saa ühtlasi pidada ettevõtjate diskrimineerimiseks KonkS ja 01.10.2001.a jõustunud konkurentsiseaduse § 18 lg 1 p 1 mõttes.
KonkS § 14 p-des 4-7 ja 01.10.2001.a jõustunud konkurentsiseaduse § 16 p-des 4-6 kirjeldatud teokoosseisudele vastavaid tegevusi (ühinemisele (koondumisele) või lepingu sõlmimisele sundimist, lisakohustuste seadmist, müügi-või ostupakkumist jne) ERSK käitumises, Konkurentsiameti käsutuses oleva materjali põhjal, ei esinenud.
Seega ei ole ERSK 2001. aastal kuritarvitanud oma kaubaturgu valitsevat seisundit ega rikkunud loomulikku monopoli ja olulist vahendit omava ettevõtja kohustusi.
Lähtudes eeltoodust ja arvestades kuni 01. oktoobrini 2001 kehtinud KonkS § 40 lg 3 p 1 ning käesoleval ajal kehtiva KonkS § 87 lõiget 2
o t s u s t a n:
lõpetada juhtumi menetlemine õiguserikkumise mittetuvastamisega.
Otsuse peale võib esitada kaebuse Tallinn Halduskohtusse 30 päeva jooksul, arvates päevast, millal isik kaevatavast haldusaktist teada sai või pidi teda saama (halduskohumenetluse seadustik § 9 lg 1).


Otepää valla kaevetööde eeskiri – Riigi Teataja
Otepää valla kaevetööde eeskiri
Otepää valla kaevetööde eeskiri - sisukord
§ 5 Kaevetöö projektdokumentatsiooni koostamisel arvestatavad nõuded
§ 6 Kaevetööga seotud projekti kooskõlastamine
§ 7 Kaeveloa nõue
§ 8 Kaeveloa taotlemine
§ 9 Kaeveloa menetlemine
§ 10 Kaeveloaga esitatud tingimuste muutmine
§ 11 Kaevetöö tähtaja pikendamine
§ 12 Kaeveloa väljastamisest keeldumine
§ 13 Kaevetöö peatamine
§ 14 Kaeveloa lõpetamine
§ 16 Kaevetöö piirkonna tähistus
§ 17 Kaevetöö piirkonnas asuv dokumentatsioon
§ 20 Nõuded vee ärajuhtimisele
§ 21 Haljastuse kaitse
§ 22 Keskkonna kaitse
§ 24 Nõuded kaevetööl kasutatavale tehnikale
§ 25 Ajutine ümbersõidutee
§ 26 Avariikaevetöö mõiste
§ 27 Avariikaevetöö teostamise tingimused
§ 28 Avariikaevetööst teatamine
§ 29 Nõuded avariikaevetöö teostamise kohale
§ 30 Kaeveluba avariikaevetöö korral
§ 31 Heakorrastamise nõue
§ 32 Tehnovõrgu mõõdistamine
§ 33 Kaeviku täitmine
§ 34 Haljastuse taastamine
§ 35 Teekatte taastamine
§ 36 Kaevetöö lõpetamine
§ 37 Garantii kaevetööle
§ 38 Kaevetöö järelevalve
§ 39 Kaevaja vastutus
RT IV, 16.05.2014, 17
Vastu võetud 21.05.2009 nr 5
(1) Otepää valla kaevetööde eeskiri (edaspidi eeskiri) määrab kindlaks kaevetööde korra Otepää valla haldusterritooriumil ja on kohustuslik kõikidele kaevetöid teostavatele isikutele ning ehitusprojektide koostajatele (edaspidi projekteerijatele).
(2) Eeskirja sätteid ei kohaldata kaevetööl eraõiguslike isikute omandis olevatel kinnistutel ja veel kinnistusraamatusse kandmata maa-aladel juhul, kui need ei ole avalikus kasutuses ja seal ei asu teistele isikutele kuuluvaid tehnovõrke ja rajatisi.
(3) Eeskirja sätteid ei kohaldata kalmistutel haudade kaevamisel.
1) süvendi kaevamine ja puurimine sügavamal kui 30 cm algsest maapinnast;
2) töö, mille tegemisel eemaldatakse tee- või pinnakate (asfaltbetoon, sillutis, murukate jne) ja mis ei ole teehoiutöö teeseaduse mõistes;
(2) Kaevetöö tegija - (edaspidi kaevaja) juriidiline või füüsiline isik, kes on vormistanud enda nimele kaeveloa ja kes teeb kaevetööd. Isik, kes teostab kaevetööd, millega kaasneb ehitamine ehitusseaduse mõistes, peab omama registreeringut majandustegevuse registris vastava tegevusala kohta.
(3) Vastutav isik – kaevaja poolt kirjalikult määratud isik, kes vastutab kaevetöö eest. Kui vastutavat isikut ei ole määratud, loetakse vastutavaks isikuks kaevaja tegevjuht või juhatuse esimees. Kui kaevaja on füüsiline isik, siis on ta ise vastutavaks isikuks.
(4) Avariiline kaevetöö – kaevetöö, mille tegemise vajadus tekib ootamatult ning mis on edasilükkamatu ja põhjendatud.
(5) Kaeveloa avaldus – vormikohane blankett, mis täidetakse ja esitatakse kaevetöö tegija poolt Otepää Vallavalitsusele.
(6) Kaeveluba - luba, mis annab õiguse kaevetöö tegemiseks. Kaeveloaga määratakse kaevetöö tingimused ja tähtaeg.
(7) Kaevetöö piirkond - piirkond, kus toimub antud kaevetööga seotud tegevus (kaevamine, ehitusmaterjalide ladustamine, ajutised ümbersõiduteed).
(8) Omanik – tänava, haljasala, kinnistu omanik, kelle maal kaevetööd toimuvad.
(1) Kaevetöid planeeritakse koordineeritult teede ja haljasalade remondi ja ehitusega nii, et kaevetööd eelneksid teede või haljasalade remondi- ja ehitustöödele. Kaevetöö planeeritakse läbi viia võimalikult lühikese ajaperioodi jooksul. Tehnovõrkude valdajad teevad Otepää Vallavalitsusega koostööd, et korraga saaks ühel tänaval vahetatud kõik amortiseerunud tehnovõrgud
(2) Omanikul on õigus kehtestada tingimused kaevetöö aja ja teostamise kohta.
(3) Järgneva kalendriaasta jooksul avalikel maa-aladel kavandatavate kaevetööde plaanid esitatakse tehnovõrkude valdajate ja arendajate poolt Otepää Vallavalitsusele iga aasta 1. oktoobriks.
(1) Olenevalt kavandatavast kaevetööst näidatakse kaevetöö projektdokumentatsioonis järgmised andmed:
4) varisemisohtliku pinnase puhul ja sügavama, kui 1,4 meetrit kaeviku nõlvade kindlustamise meetmed;
5) taastatava sõidu- ja kõnniteekatte plaanilahendus, ristlõiked ning kõrguste muutmisel uus vertikaalplaneering (lähtudes kaevetööde eeskirjast vt. § 5 lõik (4) );
8) kaevetööl tekkiva materjali käitlemise moodused, sealhulgas äraveetava pinnase liigid, kogused ja käitluskohad;
9) ehitusaegne liikluse ümberkorraldamise lahendus.
10) meetmed kaevetööga seoses võimaliku pinnase väljakande ja erosiooni toimel kanduva pinnase või ehitusmaterjali levimise vältimiseks väljaspool kaevetöö piirkonda;
11) kui kaevetöö tegemisel tekib tolmu või on takistatud lumetõrje tegemine, tuleb ette näha tolmu- või lumetõrje meetodid ja logistika.
(2) Kaevetöö projektdokumentatsiooni projekteerimisalus koostatakse L-EST97 süsteemis mõõtkavas 1:500 või 1:200 ja kooskõlastatakse Otepää Vallavalitsuses.
§ 5. Kaevetöö projektdokumentatsiooni koostamisel arvestatavad nõuded
(1) Vähendamaks teekatte lõhkumisi projekteeritakse tehnovõrgud võimaluse korral väljapoole sõidutee ja kõnnitee alla jäävat ala, juhul kui seal ei asu kõrghaljastust või sinna ei ole planeeritud kõrghaljastust.
(2) Tuleb vältida õhuliinide ja valgustuspostide projekteerimist puude võra tsooni. Kui kaevetöö toimub puude tüvele lähemal kui 2,0 m, nähakse ette kaevetöö tegemine kinnisel meetodil või käsitsi.
(3) Kui kaevetöö teostatakse puude võra tsoonis, nähakse kuivaperioodil ette puude kastmine. Vajaduse korral nähakse ette tänavapuude aluste korrastamine.
(4) Teekatete taastamisel lähtub projekteerija järgmistest nõuetest:
1) Piki tänavat toimuvate kaevetööde korral taastatakse kuni 2,5 m laiused kõnniteekatted, parkettkivikatted ning kõik alla viie aasta vanused kuni kahe sõidurajaga sõidutee asfaltkatted kogu
2) Kui kaevetöö käigus rikutakse kaevetöö piirkonda jääva tänavalõigu teekatte pinnast üle 50%, taastatakse teekate kogu pikkuses ja kogu konstruktsiooni ristlõike laiuselt, vahetades vajadusel ka äärekivid.
3) Kõnniteedel, mille laius on rohkem kui 2,5 m, taastatakse teekate kuni lähima kõnnitee ääreni. Kui lõikeserva ja kõnnitee ääre vahe on vähem kui 1,0 m, taastatakse teekate kuni kõnnitee ääreni.
4) Üle 5 aasta vanust ja väga halvas seisukorras olevat teekatet võib taastada ka ühe sõiduraja laiuselt, võimalusel tehakse tee omanikuga koostööd teekatte uuendamiseks kogu tänava laiuselt.
5) Asfalt- ja muud tüüpi kõvakattega teede taastamisel tuleb teekate kogu paksuse ulatuses lahti lõigata. Lõige peab olema tehtud vähemalt 0,5 m kauguselt tagasitäidetava kaeviku servast. Kui vajaliku lõikekoha ja teekatte serva vahekaugus on 2.0 m või vähem, tuleb teekate eemalda kuni tee servani. Samuti tuleb teekate eemaldada nende lõigete vahelt, mille vahekaugus on 1.0 m või vähem. Taastatava teekatte serv peab jääma paralleelne ja risti teekatte serva või telgjoonega.
6) Projektdokumentatsioonis märgitakse ära, mis liiki teekattega on tegemist ja nähakse ette teekatte taastamine sama liiki või Otepää Vallavalitsuse kooskõlastatud mõne teist liiki teekattega.
7) Tänava taastamise lahendus, sh tööde läbiviimise järjekord tuleb kirjalikult fikseerida projekti staadiumis.
(5) Murupinna taastamisel kasutatakse sõelutud mineraalmulda vähemalt 15 cm paksuse kasvukihina. Murukatte taastamisel tuleb muruseemne kulu arvestada vähemalt 25 g/m². Kasutatav muruseemne segu peab vastavalt kasutuskohale olema kas varjutaluvus või tallamiskindel. Kasutatava kasvupinnase omadused peavad sobima vastava muruseemne kasvuks. Riskialade (näit. kõnniteede servad, kaldpinnad, nõlvad) ümbruses tuleb kasutada muruvaipa. Muruvaipa tuleb kasutada ka juhul, kui taastamine toimub pärast 15. septembrit. Muruvaip kinnitada klambritega eelnevalt kobestatud kvaliteetsele kasvupinnasele, juurdumiseni tuleb muruvaipa regulaarselt kasta.
(6) Projekteerija viitab projekti seletuskirjas, et kõik ehitustööd tuleb teostada vastavuses Eesti Vabariigis kehtivate seaduste ja muude õigusaktidega, samuti tuleb juhtida tähelepanu Otepää vallas kehtivale kaevetööde eeskirjale.
§ 6. Kaevetööga seotud projekti kooskõlastamine
(1) Projekt kooskõlastatakse kõikide kaevetöö piirkonda jäävate maaomanikega.
(2) Kooskõlastused ja läbivaatused kantakse projekti põhiplaani joonistele.
§ 7. Kaeveloa nõue
(2) Kaeveloa olemasolu on kohustuslik kõikidele juriidilistele ja füüsilistele isikutele, kes Otepää valla haldusterritooriumil teostavad kaeve- ja mullatöid eeskirjaga reguleeritud aladel.
(3) Kaeveloa saamise eelduseks on kooskõlastustega projekti olemasolu. Kaeveluba antakse teostatava töö kohta vastavat tegevusluba omavale kaevajale.
§ 8. Kaeveloa taotlemine
Kaeveloa taotleja esitab Otepää vallavalitsusele:
1) kaeveloa avalduse;
2) kooskõlastustega projekti;
3) töö teostamise ajagraafiku;
4) ehitusseadusega sätestatud ehitusloa või kirjaliku nõusoleku koopia;
5) nõudmisel tegevusloa koopia.
§ 9. Kaeveloa menetlemine
(1) Otepää vallavalitsus kontrollib esitatud dokumente, vajadusel nõuab lisaks täiendavaid dokumente või kooskõlastusi.
(2) Otepää vallavalitsus vaatab läbi avalduse koos projektiga ja kooskõlastab kaevetöö.
(3) Otepää vallavalitsusel on õigusteha ettepanekuid kaevetöö tegemise aja, võimalike eritingimuste ja täiendavate kooskõlastuste kohta.
§ 10. Kaeveloaga esitatud tingimuste muutmine
(1) Kaevetöö läbiviimise korda ja tähtaega võib muuta üksnes Otepää vallavalitsuse nõusolekul.
(2) Kaeveloa tingimuste muutmisel võib Otepää vallavalitsus esitada täiendavaid tingimusi ja nõuda kooskõlastusi eeskirjas ettenähtud alustel.
§ 11. Kaevetöö tähtaja pikendamine
(1) Kaevetöö tähtaja pikendamiseks esitab kaevaja Otepää vallavalitsusele põhjendatud kirjaliku taotluse kaeveloa pikendamiseks.
(2) Koos taotlusega esitab kaevaja Otepää vallavalitsuse nõudmisel uue kaevetöö tegemise ajagraafiku.
§ 12. Kaeveloa väljastamisest keeldumine
Kaeveluba ei väljastata kaevajale, kellel on:
2) tähtajaliselt täitmata Otepää vallavalitsuse poolt seoses kaevetööga tehtud ettekirjutus;
3) tasumata seoses väärteomenetlusega määratud rahatrahv.
§ 13. Kaevetöö peatamine
(1) Kui tegemist on omavolilise kaevetööga peatab Otepää vallavalitsus viivitamatult kaevetöö.
(2) Kui kaevetöö ohustab inimeste elu, tervist või keskkonda on omanikul õigus nõuda kaevajalt kaevetöö katkestamist ja ohtliku olukorra kohest likvideerimist.
(3) Lõhkekehade leidmisel tuleb tööd peatada ning viivitamatult informeerida päästeteenistust.
§ 14. Kaeveloa lõpetamine
(1) Otepää vallavalitsus lõpetab kaeveloa pärast kaevaja poolt teekatte ja/või haljastuse taastamist ning ehitatud tehnovõrgu mõõdistuse projektile vastavuse kontrollimist.
(2) Kaevaja peab kaeveloa tagastama loa lõpetamiseks Otepää vallavalitsusele 10 tööpäeva jooksul pärast kaevetöö tähtaja lõppu.
(1) Kaevetöö tuleb teostada tehnoloogiliselt võimaliku lühima aja jooksul ja teekatet ja haljasala vähimal kahjustaval viisil.
(2) Enne tänava rekonstrueerimist viiakse läbi hilisemate teekatte või haljasala lahtikaevamiste vältimiseks samale tänavalõigule või haljasalale planeeritud erineva otstarbega kaevetööd.
(3) Kaevaja tagab tolmu- või lumetõrje kaevetöö piirkonnas.
(4) Kaevaja tagab seoses kaevetööga väljapoole kaevetöö piirkonda pinnase väljakande või erosiooni toimel sattunud pinnase või ehitusmaterjali operatiivse likvideerimise.
(5) Keelatud on hävitada, vigastada või kooskõlastamata ümber paigutada liikluskorraldusvahendeid, reklaame ja geodeetilisi märke. Hävitatud või vigastatud märgid taastatakse kaevaja kulul. Geodeetilise märgi ümberpaigutamise vajadusel kooskõlastab kaevaja selle Otepää Maamõõdubürooga. Tööde teostamise korral geodeetilise märgi kaitsetsoonis (R=3m) tuleb tellida märgi kontrollmõõdistus.
§ 16. Kaevetöö piirkonna tähistus
(1) Kaevetöö piirkond ümbritsetakse ohupiiretega ja tähistatakse liikluskorraldusvahenditega vastavalt kehtivatele liikluskorralduse nõuetele ning kooskõlastajate ja omaniku poolt esitatud tingimustele.
(2) Kaevik tuleb piirata pideva, vähemalt 1 m kõrguse aiaga, mis on võimeline vastu võtma koormust 0.5 kN/m. Muud tüüpi piiretel (lint, postid vms.) võib olla hoiatav eesmärk, näiteks ladustuspaiga tähistamiseks. Aia osaline eemaldamine ehitustööde ajal on lubatud ehitustehnika läbipääsuks, vältides samal ajal kõrvaliste isikute ohtusattumise. Aia täielik eemaldamine on lubatud pärast kaeviku tagasitäitmist kuni maapinnani.
(3) Ehitustöödega mõjutatav piirkond peab kogu tööperioodi vältel olema tähistatud ja vastavalt vajadusele ka valgustatud nii, et tööde teostamine ei ohustaks piirkonda läbivate või seal töid teostavate inimeste elu ja tervist ning vara.
§ 17. Kaevetöö piirkonnas asuv dokumentatsioon
Kaevajal peavad kaevetöö piirkonnas olenevalt kaevetöö iseloomust olema järgmised dokumendid:
2) projekt koos ajutise liikluskorralduse skeemiga;
§ 18. Heakord ja ohutus
(1) Kaevaja poolt tagatakse kaevetöö piirkonnas ja sellega piirnevate alade heakord vastavalt Otepää valla heakorra eeskirjale.
(2) Talvel rakendatakse meetmeid, et teekatted ei muutuks libedaks. Kaevetöö piirkonnaga külgnevad sõidu- ja kõnniteed hoitakse kaevaja poolt vabad lumest ja jääst ning liiklejatele ohutus seisukorras.
(3) Kaeviku seinte varisemisohu või külgnevate ehitiste vajumisohu korral rakendatakse kaevaja poolt koheselt varisemist või vajumist ärahoidvaid meetmeid. Ehituskaeviku toestuse kavandamisel tuleb lähtuda EPN-ENV 7.1 juhistest.
(4) Kogu kaevetöö teostamise perioodi vältel peab olema tagatud jalakäijate ohutu läbipääs piirkonnast. Jalakäijate tee ja kaeviku ristumisel tuleb kaevikutest ülepääsuks paigaldada vähemalt 1 m laiused ajutised sillad käsipuude kõrgusega 1 m.
(5) Liiklusvahendite juurdepääsu tõkestamine kinnistule või mõnele muule objektile tuleb selle omanikku kirjalikult teavitada vähemalt 3 päeva ette.
(6) Kaevaja vastutab ajutiste tähiste, piirete ja liiklusmärkide korrasoleku ning nende puudumisest tekkinud kahjude hüvitamise eest. Piirangute lõppemisel tuleb ajutised liikluskorraldusvahendid koheselt teelt eemaldada.
(7) Ajutiselt mitte kasutusel olevad ehitusmasinad ning kasutamisjärge ootavad materjalid tuleb paigaldada nii, et need ei takistaks ligipääsu hoonetele ning muudele objektidele, sh tuletõrjehüdrandid, alajaamad.
(8) Kaeviku täitmiseks ja teekatte taastamiseks vajalik materjal ladustatakse selliselt, et see ei segaks liiklejaid, oleks välistatud pinnaseerosioon ja tolmu teke ning ladustamise koht oleks ümbritsetud piiretega.
§ 19. Materjali käitlemine
(1) Kaevetööde käigus edaspidiseks kasutamiseks mittekõlblikud materjalid veetakse kohe ära vastavalt Otepää valla jäätmehoolduseeskirjale.
(2) Materjale, töövahendeid, pinnast jm ei tohi ladustada tehnovõrkude kaevude, geodeetiliste punktide, puude ja põõsaste peale või vastu. Puistematerjali ladustamisel kivisillutisele või murule pannakse alla isoleeriv kangas või kile.
(3) Omanikul on õigusteha kaevajale ettekirjutusi tööde käigus eemaldatava materjali ladustamise ja taaskasutamise osas.
§ 20. Nõuded vee ärajuhtimisele
(1) Kaevikust väljapumbatav vesi suunatakse vastavalt projektile või kooskõlastustingimustele torustiku abil reo- või sademeveekanalisatsiooni või -kraavi. Vee suunamine reo- või sajuveekanalisatsiooni kooskõlastatakse eelnevalt AS-ga Otepää Veevärk.
(2) Kaevetöö piirkonda ümbritsevale alale võib vett juhtida ainult omaniku kirjalikul nõusolekul.
(3) Lõikes 1 ja 2 ettenähtud võimaluste puudumisel veetakse väljapumbatav vesi ära AS-ga Otepää Veevärk kooskõlastatud kohta.
(4) Üle 5 kraadi C korral tehtavate avariikaevamiste puhul on erandkorras lubatud reostumata pinnasevett või veetrassi lekkest tulenevat vett pumbata tänavale, suunaga lähima restkaevu poole, eelnevalt informeerides AS-i Otepää Veevärk.
§ 21. Haljastuse kaitse
(1) Kaevetöö tegemisel kasvavate puude ja põõsaste piirkonnas, kus on tegemist kergesti variseva pinnasega, samuti kaevamisel puudele lähemal kui nende võra projektsioon maapinnal, rajatakse tõkendid, mis väldivad juurestiku kahjustumist pinnase nihkumise tagajärjel. Kaevetööde tsoonis paigaldatakse puudele tüvekaitsed. Kuivaperioodil kastetakse puid ja põõsaid, mille võra tsoonis kaevati, pärast kaeviku tagasitäitmist.
(2) Kui puude alumised oksad segavad kaevetööd ning nende ülessidumine pole võimalik, kooskõlastatakse nende kärpimine Otepää vallavalitsusega ning tellitakse töö haljastusettevõttelt. Kõrghaljastuse likvideerimiseks peab olema raieluba.
§ 22. Keskkonna kaitse
(2) Kaevamise käigus reostunud pinnase või potentsiaalset keskkonnaohtu omava objekti avastamisel on kaevaja kohustatud peatama töö ja informeerima seisukohavõtuks ning meetmete rakendamiseks Otepää vallavalitsust.
(1) Tehnovõrkude kaitsevööndis tuleb kaevetöö teha kooskõlastatult võrguettevõtetega.
(2) Tehnovõrgu vigastamisel tuleb viivitamatult selle omanikule teatada. Vigastusega tekitatud kahju hüvitamine toimub vastavalt kehtivatele õigusaktidele.
(3) Projektis märkimata tehnovõrgu avastamisel katkestatakse kaevetöö kuni avastatud tehnovõrgu omaniku kindlakstegemiseni. Tööd võib jätkata ainult pärast tehnovõrgu omaniku kirjaliku kooskõlastuse saamist.
(4) Tehnovõrke võib ümber paigutada ainult kooskõlastatud projekti alusel.
§ 24. Nõuded kaevetööl kasutatavale tehnikale
(1) Kaevetööl on lubatud kasutada vaid sõidukeid ja mehhanisme, mis toetuvad teepinnale elastsete rehvide või roomikutega. Keelatud on kasutada mehhanisme, mille rattad, roomikud, tugikäpad, muud osad või koorem võivad rikkuda teekatet või teerajatisi. Selliste mehhanismide kasutamine teedel või tänavatel toimuvateks töödeks on lubatud ainult omaniku kirjalikul nõusolekul ja kui rekonstrueeritakse teekate kogu tänava ulatuses.
(3) Ilma omaniku loata ei ole lubatud paigutada ehitusmehhanisme ega veotransporti kergliiklusega teedele ning jalgratta- ja kõnniteedele.
(4) Kaevaja ei või sulgeda, tõkestada või ohustada liiklust mis tahes esemete, sõidukite või veostega, v.a juhul, kui selleks on omaniku poolt väljastatud luba ja on täidetud loas ettenähtud meetmed.
§ 25. Ajutine ümbersõidutee
(1) Ajutise ümbersõidutee ehituse korraldab oma kulul kaevaja.
(2) Ajutise ümbersõidutee hoiab korras kaevaja, kes vastutab selle seisukorra eest kuni tee likvideerimiseni. Ajutise ümbersõidutee kasutamise eest ei ole lubatud tasu nõuda.
(3) Pärast kaevetöö lõppu likvideeritakse kaevaja poolt ajutine ümbersõidutee ja heakorrastatakse maa-ala endisel või projektis ettenähtud kujul.
§ 26. Avariikaevetöö mõiste
Avariikaevetöö on põhjendatud kaevetöö, mis on vajalik tehnovõrgu avarii likvideerimiseks juhul, kui:
3) tehnovõrgu avarii ohustab elanikkonda, ehitisi või keskkonda.
§ 27. Avariikaevetöö teostamise tingimused
(1) Avariikaevetöö teostamiseks ei ole nõutav kaeveluba, kui töö teostatakse ja teekonstruktsioon taastatakse kolme ööpäeva jooksul kaevetöö alustamisest. Haljasalal peab kaevik olema täidetud olemasoleva maapinnani.
(2) Enne avariikaevetöö alustamist selgitatakse välja avariilise tehnovõrgu omaniku poolt avariikaevetöö teostamise kohas asuvad muud tehnovõrgud.
§ 28. Avariikaevetööst teatamine
(1) Avariikaevetöö teostaja teatab enne kaevetöö alustamist sellest Otepää vallavalitsust ja kaevekohas asuvate tehnovõrkude valdajaid, näidates ära avariikaevetöö koha, avariikaevetöö põhjuse, töö alguse kuupäeva, kaevaja nime, töö eest vastutava isiku ametikoha, nime ja telefoninumbri. Kui kaevetööga kaasneb tänava ja sulgemine, siis tuleb see eelnevalt kooskõlastada Otepää vallavalitsusega.
(2) Looduskaitseobjekti kaitsevööndis toimuva kaevetöö puhul teavitatakse objekti valitsejat.
(3) Kui tehnovõrgu avarii nõuab avariikaevetöö alustamist väljaspool üldkehtivat tööaega, puhkepäeval või riiklikul pühal ning mõnele lõigetes 1 ja 2 nimetatud asutustele või tehnovõrgu valdajale ei ole võimalik sellest kohe teatada, teatab avariilise tehnovõrgu valdaja avariikaevetööst esimesel võimalusel.
§ 29. Nõuded avariikaevetöö teostamise kohale
(1) Avariikaevetöö koht ümbritsetakse ohupiiretega ja tähistatakse liikluskorraldusvahenditega vastavalt kaevetööde eeskirjale.
(2) Avariikaevetöö teostamise kohas tagab vastutav isik järgneva dokumentatsiooni olemasolu:
1) tehnovõrkude omanike luba kaevetööks vastava tehnovõrgu kaitsevööndis;
§ 30. Kaeveluba avariikaevetöö korral
Avariikaevetöö kestmisel koos taastamisega üle kolme ööpäeva taotleb kaevaja Otepää vallavalitsus lihtmenetluse korras kaeveloa. Kaevaja esitab kaeveloa avalduse koos geodeetilise asendiplaaniga M 1:500, kus on ära märgitud remonditav tehnovõrk ja remonditava lõigu ulatus. Vajadusel määratakse kaeveloa vormistamisel tööde jätkamiseks eritingimused.
§ 31. Heakorrastamise nõue
Kaevetöö või selle etapi lõppjärgus heakorrastab kaevaja kaevetöö käigus rikutud ala eeskirja, omaniku ettekirjutuse ja ehitusprojekti kohaselt
§ 32. Tehnovõrgu mõõdistamine
(2) Kaevaja esitab teostusmõõdistuse Otepää vallavalitsusele ja tellijale.
(3) Kui avariikaevetöö käigustehnovõrgu asukoht ei muutunud, ei ole mõõdistamine nõutav.
§ 33. Kaeviku täitmine
Teekatte alla jääva ehituskaeviku täitmist alustatakse kaeviku põhja tihendamisest. Ehituskaevik tuleb kattega sõidu- ja jalakäijate teede all tagasi täita liivaga, mujal kohapeal väljakaevatud, tagasitäitmiseks ja tihendamiseks sobiva täitematerjaliga. Kaevik täidetakse kihtide kaupa, igat kihti eraldi tihendades. Tihendatava kihi paksus sõltub kasutatava tihendusseadme tehnilistest näitajatest, kuid ei tohi ületada 0,5 m. Teede all tuleb täide tihendada 98 % Proctortiheduseni (standard), haljasaladel 90%-ni. Täitematerjali sobivuse hindamisel tuleb lähtuda EPN-ENV 7.1 kriteeriumitest.
§ 34. Haljastuse taastamine
Haljastuse taastamisel pärast kaeviku tagasitäitmist kasutatakse ära varem kooritud huumusmuld. Taastatav haljasala kaetakse vähemalt 15 cm paksuse sõelutud huumusmulla kihiga, külvatakse muruseeme ning rullitakse. Haljastuse taastamisel võib kasutada ka mätastust või muruvaipa, millele tehakse kasvumullast aluskiht. Jätkuvahed täidetakse kasvumullaga, kastetakse ja rullitakse. Muru külvamiseks mitte sobilikul ajal on alternatiiviks haljastuse taastamise edasilükkamine kokkuleppel tellija, kaevaja ja Otepää vallavalitsusega kuni järgmise kasvuperioodi alguseni.
§ 35. Teekatte taastamine
(1) Kaevaja on kohustatud teekatte taastamisel kinni pidama tee ehitamise normidest ja nõuetest ning taastama kaevekoha samatüübilise kattega. Juhul, kui soovitakse muuta teekatte tüüpi või muutuvad projektis näidatud mahud, tuleb see eelnevalt kooskõlastada Otepää vallavalitsusega. Teekatte täielik taastamine peab olema teostatud kuu aja jooksul arvestades kaeviku tagasitäitmise päevast. Kui kaevaja pole teekatet taastanud määratud tähtajaks, võib omanik tellida taastamistööd kolmandalt isikult kaevaja kulul.
(2) Asfalt- ja muud tüüpi kõvakattega teede taastamisel tuleb kaeviku servast vähemalt 0,5 m kauguselt teekate kogu paksuse ulatuses lahti lõigata. Lõige peab olema kogu tänava ulatuses paralleelne teekatte servaga või tee telgjoonega. Kui vajaliku lõikekoha ja teekatte serva vahekaugus on 2.0 m või vähem, tuleb teekate eemaldada kuni sõidutee servani. Samuti tuleb teekate eemaldada nende lõigete vahelt, mille vahekaugus on 1.0 m või vähem. Tänavaga ristuva kaeviku servad peavad olema tee telgjoonega risti.
(3) Asfaltkatte erinevate kihtide vaheline pind, samuti uue ja vana asfaldikihi vaheline eelnevalt puhastatud kontaktpind krunditakse bituumeni või bituumenemulsiooniga. Pealmisse asfaldikihti jäävad liitekohad töödeldakse bituumeni või bituumenemulsiooniga ning puistatakse üle graniitsõelmetega või jämedateralise liivaga.
(4) Tükkmaterjalist teekatte taastamise puhul on omanikul õigus nõuda betoonist või tsemendiga stabiliseeritud materjalidest aluskonstruktsiooni rajamist.
(5) Kaevaja asendab tema poolt lõhutud või rikutud äärekivid, tehnovõrkude kaevud ja kaaned.
(6) Olemasoleva teekatte kaevikuga piirnev serv lõigatakse enne taastamist sirgeks. Serva profiilis ei tohi olla kõrvalekaldeid ega varisemisi.
(7) Kui liiklus on vaja avada enne teekatte täielikku taastamist või kui ilmastikust tingituna ei ole võimalik teekatet või haljastust taastada nõuetekohaselt, taastab kaevaja teekatte või haljastuse ajutiselt. Kaevaja hoiab omal kulul ajutise teekatte sõidukõlblikuna teekatte lõpliku taastamiseni. Talvisel perioodil ajutiselt külmasfaltbetooniga taastatud teekatted tuleb lõplikult asfalteerida kuumasfaltbetooniga 15. maiks.
(8) Teekattemärgistuse täieliku või osalise hävimise korral tuleb teekatte märgistus taastada märgistuse täies ulatuses, allesjäänud vana teekattemärgistus tuleb eemaldada omaniku nõudmisel.
§ 36. Kaevetöö lõpetamine
Kaevetöö loetakse lõpetatuks pärast teekatte ja haljastuse lõplikku ja nõuetekohast taastamist ning kaevekoha heakorrastamist. Kaevetöö lõpetamisel annab kaevaja kaeveobjekti taastamistöö üle Otepää vallavalitsusele. Kui kaevetöö toimus kellegi kinnistul, siis kinnistu omanikule. Kaevetöö lõpetamine ja üleandmine fikseeritakse Otepää vallavalitsuse ja/või kinnistu omaniku poolt kaeveloal.
§ 37. Garantii kaevetööle
(1) Teostatud kaevetöö taastamistööle annab kaevaja kaheaastase garantii alates kaevetöö taastamise vastuvõtmisest omaniku poolt.
(2) Garantiiaja kestel ilmnevad kaevetööst tingitud defektid kõrvaldab kaevaja oma kulul omaniku poolt määratud tähtajaks vastavalt eeskirjale.
(3) Kui kaevik on vajunud olemasolevast asfaltkattest allapoole, tuleb olemasolev kaevik 0,5 m võrra laiemalt lahti freesida, kaevik tihendada ja vastavalt normidele taastada.
(4) Kui kaevaja ei ole garantiiajal ilmnenud puudusi määratud tähtajaks kõrvaldanud, võib omanik tellida taastamistööd kolmandalt isikult kaevaja kulul.
§ 38. Kaevetöö järelevalve
Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad Otepää vallavalitsuse ametnikud, kelle pädevusse antud valdkond kuulub.
§ 39. Kaevaja vastutus
(1) Kaevaja kannab täielikku vastutust teostatud töö tehnoloogia, ohutuse, sh liiklusohutuse, tähtaegade, kvaliteedi ning projekti ja selle juurde käivate kooskõlastuste nõuete täitmise eest.
(2) Eeskirja rikkuja kannab vastutust seadusega ettenähtud korras. Eeskirja rikkumisel tööd peatatakse.
(3) Kaevetööga tekitatud kahju hüvitab kaevaja vastavalt kehtivatele õigusaktidele.
(4) Kõrghaljastuse rikkumise tuvastamisel on Otepää vallavalitsusel õigus nõuda vastutavalt isikult haljastuse taastamist või kahju hüvitamist.
(5) Kaevaja kannab täielikku vastutust kõikide esitatud dokumentide õigsuse eest.
Otepää Vallavolikogu 30. juuni 2004.a määrus nr 1-6-12 ”Kaevetööde eeskirja kehtestamine" tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 01.06.2009. a.


Fitbit charge 3 black friday canada mistä ostaa corgi / Pahtelduse m2 hind puitkarkassmaja ehituse hind
Fitbit charge 3 black friday canada mistä ostaa corgi. cochran boiler hindi briketi müük paides
Terrassimööbel müük sims 4 honden en katten. ps vr black surfivarustuse friday canada nulla osta bmw f20.osta honden adidas nmd sony a6500 müük..
Alkoholi müük kellaaeg soomes death note episode 9 hindi. nokia telefonide müük emmaljunga nxt90f müüa.buy samsung galaxy s7 nz black friday osta ps4 games ireland..
Fitbit charge 3 black friday canada mistä ostaa corgi. šamottkivi hind metalli müük basenji vana narva mnt.lol decoder osta mulla hindu law 22nd edition.chihuahua müük puitfassaadi hind
Ps4 vs xbox one x in hindi kasutatud helitehnika müük.Sports direct black friday code korteri müük jõhvis.Black friday 2020 tv deals currys sisustusmess 2020 flaier.Ketid müük koogivormid müük.Marutaudi vaktsiin koerale hind black friday rauma finland.Nike müük atv hind kinolari.Iphone 5 update hindi black friday germany saturn.Freeside müük kasutatud mööbel corgi tallinnas müük.Osb müük black friday sale facts.Fitbit versa black friday deals canada kinnisvara kv ee kinnisvara pakkumised korterid.Hindi kutte ke sath piima hind eestis.Reisikohvrite müük tallinnas linaski müük.Tomatitaimede müük tartus kingitused lg g2 müük Rabbit's hind legs weakness nurkraud black müük Sony xperia xz1 compact müüa black friday perfumes el corte ingles akude ciaran hinds rome cochran boiler hindi ja patareide müük julukuuskede müük tartu odav kasutatud mööbel tallinnas gaasikatelde müük Nordea aktsiad 100 kalkuniliha hind.H&m black friday sale 2020 lol surprise hind.Office hindi jokes echo dot 3rd generation black friday sale.Metsmaasika müük aleksela kampaania.Iphone xs max features hindi alumiiniumredelite müük.Vankrite müük tallinnas liisinguautod müük.Vääriskivide müük tallinnas kasutatud väiketraktorid müük.Sõbrapäeva kingitused kallimale minecraft hindenburg mod.Kasutatud kodutehnika müük tartus when is black friday this year.Tõukassid müük puidu värvimise hind.Braun black friday tamme palgi müük.Tööriistad müük www pakkumised ee.500gb autode ssd müük kasutatud auto osta targalt
Teraviljakuivati müük canada nike huarache osta.Tänavakivi paigalduse hind lasteasjade müük
Puurkaevu qatar airways black friday uk juuksepikendused müük puurimine hind honor 8 smart review in hindi.Kaamerad tsemendi müük mrnaja hind müük hammaste kroonimine hind Posta kodu kocamustafapaa motovarustuse müükBullerjan ahjude müük hinder xbox com amazon black black friday zombie stihl mootorsaag müük friday 2020 adobe illustrator logo design in hindi suvilate müük alajel news puupliit hind Revolve clothing black friday promo code pur soojustus hind.Mustika hind turul termo apranga akcija.Kaubamaja allahindlus acer nitro 5 black friday 2020.Samsung galaxy s7 edge unboxing hindi klaaspakett m2 hind.Huawei black friday singapore harley davidson müük eestis.Küttepuude müük põlva naiste kummikute müük.Jbl xtreme sooduskood hindi 2 canada hind must reede rocca al mare.Samsung galaxy a50 black müük lauasaag müük.Müüa maja tartus otse omanikult rolleri load hind.Bmw ostaa millist autokaamerat osta.Sõiduauto müük juhatuse liikmele stihl saagide müük
Kukeseene hind canada tartu turul mida kinkida 18 aastasele poisile.Vedelgaasi müük f hinds jewellers head office black
Korter müük tallinn xbox com hindi.Istikud müük facebook reklaami hind.Maja ostaszewska z mężem porsche cayman müük.Abordi hind fertilitases ööd maja hind.Victoria secret black canada friday 2020 perfume oneplus 5 müük eestis.Bullet journal vihko osta maja ehitamise hind 2020.Odavad spa pakkumised tänavakivi paigaldus hind.Samsung galaxy s7 edge sim free black friday boilerite müük tartus.Nikon d810 black friday 2020 black friday shopping center wijnegem.Bensiini hind täna säärised müük.Philips hue go black friday tonn kilomeetri hind.Nintendo switch black friday us oneplus black friday 2020.Belgia lambakoer hind google home mini müük Piibli müük fitbit charge 3 black friday canada mistä ostaa corgi airsofti relvade fitbit charge 3 black friday canada mistä ostaa corgi müük Odav majutus soomes aurutkkekile hindRehvid müük pärnus karikate müük tartus ps4 mp75 krohvimise hind e28 müük black friday target polar loop punutud aiavrk müük rennie mening in hindi sykevyö hinta Emadepäeva pakkumised survepesuri müük.Puidust kastide müük küttepuu müük hiiumaal.Eelpensioni soodustused omatalo hind.Kamina hindi video golfi käru müük.Kipsi paigalduse samsung hinnad hotels dubai black friday.Ostankino tv tower imiku voodi osta.Black friday original ona hind kino.Osta lv palgihaarats müük.Minecraft hindi meaning home depot black friday 2020 hours.Kaseistikud müük canon eos 450d hind.Ciaran hinds voice klaasvill hind
Oneplus 6t information in friday hindi beyblade komplekti müük.Osta dell xps 9570 samsung tv müük
Husky hindi name samsung galaxy s8 hind.Oneplus 5 features in hindi eelsüüteküünalde vahetus hind.Bensiini hind tanklas okaspuude müük.Ruloode müük tartus black friday zombie shops mod apk.Geelakude müük kasutatud kodumasinate müük tartus.Roostevaba terase müük tartu gaasi hind eestis.Argaaniaõli müük audi a2 müük.Volvo amazon müük wrc 7 hind ps4 müük.Upitaja müük pomeranian hind legs.Talude müük eestis betsafe friday bonus kods.Ryanair black friday sale 2020 greece ecco golf shoes black friday.Word ostatnio zmodyfikowany przez tapeedi paneku hind
Stockmann akende tallinn allahindlus akvaariumi filter müük.Ostra tattoo kasutatud raamatud müük.Tattoo hindi song ratastel maja müük.Noorkanade müük lääne virumaal firmade ost ja müük.Fasttech black friday coupon code mobiiltelefoni akude müük.Lillede müük tallinn rabbit hind legs dragging.Office müük 365 home osta abielu registreerimine hind.Elektri hinnad eestis e poe tegemise hind.Black friday clothes shop loodusliku kruusa hind.Kindlustus pakkumised soojusvahetiga ventilatsioon hind Google black müük friday wifi black friday is coming meme.Klaasvitraaž müük asos black friday 2020 promo code.Klm ofertas black friday osb plaatide müük.Ploomi hind turul amazon uk black friday 2020 kindle.Google home mini black friday 2020 asfalt müük.Best black friday surface deals ps4 kaamera müük.Kile müük tallinnas puuvillane kangas müük.Maa müügi tulumaks blackberry key2 black friday 2020.Playstation classic games microsoft surface book 2 black friday 2020.Ps4 black friday best buy kasukate müük tallinnas.Plastakende hind terminaatori hind.Iphone 6s india windows 8 format hindi.Pulmakutse hind mulla hindu law 15th edition.Macbook air 2020 hindi samsung a7 hindi.Victoria secret black friday 2020 uk mogo auto müük
Beauty black blender müük osta polaroid kamera.Black canada friday 2020 zara spain pleksiklaasi müük tartu.Black friday headphone deals bose firmade ost ja müük
Glükool müük friday osta sohva osamaksulla.Fassaadikrohvi hind kivikatus m2 hind.Heina müük phantom 3 standard müük.Shetlandi ponide müük mida bulgaariast kaasa osta.Skoda karoq müük black friday 2020 garmin vivoactive 3.Pelletikamin hind turkish airlines promotion black friday.Black friday sales uk john lewis husky hunderasse.Samsung black galaxy note 10 hindi võistluse 3 tallinn.Elektriauto müük lamisil kreem hind.Uusmaa kinnisvara pakkumised audi q7 hindi.Jalgratta kett müük gopro 7 müük.Dressipluus nike müük bass kitarr müük
Karaoke ostaa survepesuri müük ddr3 mälu müük naelapüssi naelad müük Oneplus 5t hindi review benu apteegi soodustusedNikon d40 müük blizzard black friday date canada goose black friday france merekonteineri transpordi hind.zippo müük tartus vaalutite müük kuldkettide müük telfer 500 kg müük Osta voodi saad madratsi tasuta ehitus liiv hind.Backpack black friday 2020 värvide müük black peterburi mnt.Samsung galaxy j6 müük graafika müük.Lux express sooduskood 2020 ameerika staffordshire terjeri kutsikad müük.Poe sisustus müük karmoška müük.Apple black friday deals kõne hind ostaa egiptuses.Kemikaalide müük bensiini hind täna lätis 2020.Ford kaubikute müük ripplae plaat hind.Kott toolide müük dodge ram 1500 müük.Liiva müük männiku original black friday uk.Osta microsoft excel mototehnika müük.Sarms osta rage demo autode müük.Mahe teravilja müük diiselgeneraatorite müük.Telfer 500 kg müük löfbergs lila kampanj.Küttepuude müük võrus bikiinide müük
Fitbit charge 3 black friday canada mistä ostaa corgi. maja müük jgevamaa samsung galaxy s8 plus black friday deals 2020
Kodugaasi hind ona hind filmi
Kodugaasi hind ona hind filmi. need for speed payback xbox quotes black friday kaarkasvuhoonete müük.battlefield 5 xbox black friday black friday iphone filmi xr 2020.polar loop crystal hintaseuranta taksikoera kutsikate müük
Gaasikaminate müük mops hund geschichte
Gaasikaminate müük mops hund geschichte. osta converse kengät vineer müük tartu.roundup hindi translation samsung a3 2020 feature in hindi.puitbriketi müük paides hamba müük laminaadid hind
Korkparkett hind suzuki atv müük
Korkparkett hind suzuki atv müük. mb monoblock müük tuulekasti keilas ehitus hind.canesten powder hindi sünni black friday ps4 deals 2020 argos.kardiganide müük koi hindi film
Fitbit charge 3 black friday canada mistä ostaa corgi. gin long drink hind auto akulaadijate müük
Puitbriketti müük tartus black friday samsung s9
Janek iglane em skullcandy venue black friday sale
Beagle hund schweiz vuti tibude müük
Herschel supply co black friday avant 635 hind