3-4-1-12-07 Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 26. septembri 2007. a kohtuotsus Tallinna Halduskohtu 9. mai 2007. a taotluses kontrollida käibemaksuseaduse § 15 lõike 2 punkti 6 põhiseadusele vastavust – Riigi Teataja
3-4-1-12-07 Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 26. septembri 2007. a kohtuotsus Tallinna Halduskohtu 9. mai 2007. a taotluses kontrollida käibemaksuseaduse § 15 lõike 2 punkti 6 põhiseadusele vastavust
RT III 2007, 32, 259
Kohtuasja number 3-4-1-12-07
Otsuse kuupäev 26. september 2007
Kohtukoosseis Eesistuja Märt Rask ning liikmed Eerik Kergandberg, Hannes Kiris, Ants Kull ja Julia Laffranque
Kohtuasi Tallinna Halduskohtu 9. mai 2007. a taotlus kontrollida käibemaksuseaduse § 15 lõike 2 punkti 6 põhiseadusele vastavust
Tunnistada käibemaksuseaduse § 15 lõike 2 punkt 6 osas, mis näeb ette tingimuse, et riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid peavad etenduste ja kontsertide piletite suhtes 5%-lise käibemaksumäära rakendamiseks moodustama etendust või kontserti korraldava etendusasutuse kalendriaasta eelarvetulust vähemalt 10 protsenti, põhiseadusevastaseks ja kehtetuks.
1. MTÜ Muusikaliteater müüs muusikalide «Georg» ja «Tuhkatriinu» pileteid viieprotsendilise käibemaksumääraga ja deklareeris 2005. a augustist kuni 2006. a jaanuarini käibedeklaratsioonides viieprotsendilise määraga maksustatavat käivet 9 729 375 krooni.
2. Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse (PMTK) maksuhaldur kohustas 19. detsembri 2006. a maksuotsusega nr 12-5/864 mittetulundusühingut Muusikaliteater tasuma maksukorralduse seaduse § 92 lõike 1 punktide 2 ja 3 ning § 95 lõike 1 alusel käibemaksu 1 254 440 krooni, sest mittetulundusühing oli viieprotsendilist käibemaksumäära ebaõigesti kohaldanud.
3. Kuna MTÜ Muusikaliteater parandas 2006. a septembris 2005. a novembri käibedeklaratsiooni, suurendades selle kuu käivet 296 631 krooni võrra ja sellelt arvestatud viieprotsendilist käibemaksu 14 831 krooni võrra, kohustas PMTK maksuhaldur 8. jaanuari 2007. a otsusega 12-4/11 mittetulundusühingut Muusikaliteater tasuma täiendavalt 48 941 krooni käibemaksu.
4. MTÜ Muusikaliteater esitas Tallinna Halduskohtule kaebuse, taotledes eelnimetatud maksuotsuste tühistamist ja käibemaksuseaduse (KMS) § 15 lõike 2 punkti 6 kohaldamata jätmist, kuna see on vastuolus Eesti Vabariigi põhiseaduse (PS) § 12 lõikega 1 ja §-ga 31 ning Euroopa Liidu õigusega.
5. Tallinna Halduskohus rahuldas 9. mail 2007 MTÜ Muusikaliteater kaebuse ja tühistas vaidlustatud maksuotsused. Halduskohus tunnistas KMS § 15 lõike 2 punktis 6 sisalduva tingimuse, mille kohaselt peavad riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid moodustama käibemaksusoodustuse saamiseks etenduse või kontserdi korraldaja kalendriaasta eelarvetulust vähemalt 10 protsenti, PS § 12 lõikega 1 ja §-ga 31 vastuolus olevaks ning jättis selle kohtuasja lahendamisel kohaldamata.
6. Tallinna Halduskohus leidis, et KMS § 15 lõike 2 punktis 6 sisalduv tingimus, mille kohaselt peavad riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid moodustama etenduse või kontserdi korraldaja kalendriaasta eelarvetulust vähemalt 10%, on vastuolus Eesti Vabariigi põhiseaduse § 12 lõikega 1 ja §-ga 31.
Kohus võrdles omavahel riigi-, munitsipaal- või eraetendusasutusi ning rahvusooperit olukorras, kus riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid moodustavad nende kalendriaasta eelarvetulust vähemalt 10 protsenti, ning samu isikuid olukorras, kus riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid nende kalendriaasta eelarvetulust 10 protsenti ei moodusta, ning leidis, et korraldajate ebavõrdne kohtlemine sõltuvalt finantseerimise allikast on meelevaldne. Samuti on meelevaldne seada käibemaksumäär sõltuvusse kolmandate isikute hinnangust kontserdi või etenduse vastavusest avalikele huvidele. Seetõttu on KMS § 15 lõike 2 punktis 6 sisalduvad piirangud vastuolus PS § 12 lõikega 1.
Käibemaksuseaduse § 15 lõike 2 punktiga 6 nõutav 5%-lise käibemaksmäära kohaldamise tingimus, et korraldaja peab olema saanud riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt toetust vähemalt 10% ulatuses kalendriaasta eelarvetulust, on kohtu arvates vastuolus PS §-st 31 tuleneva
Kohtu hinnangul on käibemaksuseaduse § 15 lõike 2 punkt 6 vastuolus ka Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 14, mille kohaselt tuleb tagada kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine siseturul. Kuigi teoreetiliselt on ka teises Euroopa Liidu liikmesriigis registreeritud etendusasutusel võimalik Kultuurkapitalilt toetust taotleda, tuleneb Eesti Kultuurkapitali eesmärkidest ja ülesannetest, et see ei ole mõeldud teiste riikide etendusasutuste finantseerimiseks.
7. MTÜ Muusikaliteater arvates on KMS § 15 lõike 2 punktis 6 sätestatud piirang finantseerimise allika kui maksumäära kohaldamise kriteeriumi osas põhiseadusega vastuolus ning tuleb jätta seetõttu kohaldamata.
Võrreldavateks gruppideks, keda ebavõrdselt koheldakse, on mittetulundusühingu hinnangul riigi-, munitsipaal- või eraetendusasutused ning rahvusooper, kelle kalendriaasta eelarvetulust moodustavad riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadud vahendid vähemalt kümme protsenti, ning sama liiki etendusasutused juhul, kui nende kalendriaasta tulust ei moodusta nimetatud finantseerimisallikatest saadud tulu kümmet protsenti. Ebavõrdne kohtlemine seisneb viidatud subjektide poolt osutatavate teenuste (etendus või kontsert) erinevas maksustamises, kusjuures maksumäär on seatud sõltuvusse finantseerimise allikast. Käibemaksuga maksustamise eesmärk ning maksumäära kohaldamise tingimus peavad olema omavahel mõistlikult seotud.
Käibemaksuseaduse § 15 lõike 2 punktis 6 sätestatud tingimus mõjub ettevõtlust pärssivalt, kuna piirab etendusasutust eelarve koostamisel ning ei anna ettevõtjale kindlust oma ettevõtluse planeerimisel. Käibemaksukoormust kannab Riigikohtu halduskolleegiumi varasema praktika kohaselt tarbija, mitte ettevõtja. Seega on sellise maksusoodustuse sõltuvusse seadmine etendusasutuse finantseerimisallikast meelevaldne. Tegemist on ebaproportsionaalse ettevõtlusvabaduse piiranguga.
8. Õiguskantsler leiab, et KMS § 15 lõike 2 punkt 6 on põhiseadusega vastuolus osas, milles see ei võimalda maksustada 5%-lise käibemaksumääraga etenduse või kontserdi korraldamist riigi-, munitsipaal- või eraetendusasutuse või rahvusooperi poolt, kui riigi, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid ei moodusta etenduse või kontserdi korraldaja kalendriaasta eelarvetulust vähemalt 10 protsenti.
Kuna KMS § 15 lõike 2 punktis 6 sätestatud 5%-lise käibemaksumäära rakendamine on seatud sõltuvusse riigi-, valla- ja linnavõimu või sihtasutuse Eesti Kultuurkapital subjektiivsetest otsustest, võib tekkida küsimus, kas kõik maksuõigussuhte elemendid on seaduses ammendavalt kirjas. Nimetatud säte ei võimalda maksukohustuslasel kontserdi korraldamise ajal ette näha, kas riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid moodustavad aasta lõpuks tema eelarvetulust vähemalt kümme protsenti, ning on seetõttu õigusselgusetu ja formaalselt põhiseadusega vastuolus.
Käibemaksuseaduse § 15 lõike 2 punkt 6 mõjutab ebasoodsalt etendusasutusi, kujutades endast seetõttu ettevõtlusvabaduse riivet. Vaidlustatud norm, mis on kehtestatud kõrgkultuuri ning avalikes huvides tegutsevate etendusasutuste toetamise ja soodustamise eesmärgil, ei ole proportsionaalne ettevõtlusvabaduse piirang. Seadusandja eesmärke on võimalik saavutada isikut vähem koormavate abinõudega. Samuti ei ole valitud meede mõõdukas, sest maksusoodustuse saamiseks vajalik 10%-line finantseerimisnõue mõjub ettevõtlusele ebasoodsalt või lausa takistavalt. Samas võidakse olenevalt saadava toetuse mahust sisuliselt üht ja sama laadi kultuuriteenust pakkuvaid etenduste korraldajaid maksustada erinevalt. Piisaval määral toetust saanud etendusasutus aga võib sooduskäibemaksumäära rakendada nii kõrg- kui massikultuurietendustele.
Käibemaksuseaduse § 15 lõike 2 punkt 6 eelistab maksunduslikult neid kontsertide ja etenduste korraldajaid, kes saavad riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt rahalisi vahendeid vähemalt 10 protsendi ulatuses oma kalendriaasta eelarvetulust, neile korraldajatele, kes toetust ei saa või saavad seda alla 10 protsendi. Seega on ühtlasi tegemist nimetatud kahte liiki etenduste korraldajate ebavõrdse kohtlemisega. Kirjeldatud ebavõrdse kohtlemise õigustamiseks puuduvad veenvad argumendid, seega on vahetegu vähemalt 10%-lise toetuse saajate ja mittesaajate vahel vastuolus PS § 12 lõikes 1 sätestatud üldise võrdsusõigusega.
Kui Riigikohus tunnistab KMS § 15 lõike 2 punkti 6 põhiseadusevastaseks ja kehtetuks osas, milles see võimaldab etenduse või kontserdi korraldamist maksustada 5%-lise käibemaksumääraga vähemalt 10%-lise avaliku võimu poolse finantseerimise korral, maksustataks sooduskäibemaksumääraga ühetaoliselt kõiki erinevate etendusasutuste korraldatavaid etendusi ja kontserte. Kõrgkultuuri on võimalik muul viisil efektiivsemalt toetada ning õiguskantsler teeb Riigikohtule ettepaneku kohustada Riigikogu etenduse ja kontserdi korraldamisele rakendatavat käibemaksumäära uuesti kompleksselt üle vaatama.
9. Justiitsminister on seisukohal, et KMS § 15 lõike 2 punkt 6 on vastuolus PS §-st 12 tuleneva võrdse kohtlemise põhimõttega.
Isikute grupile teatud tingimuste täitmise korral soodsama käibemaksumäära kohaldamise võimaluse andmine ei ole keelatud, kuid seda tehes peab seadusandja järgima võrdse kohtlemise põhimõtet. Käibemaksuseaduse § 15 lõike 2 punktis 6 sätestatud nõue, et maksusoodustuse saamise eelduseks on avalik-õiguslikest allikatest toetuse saamine, seob soodsama käibemaksumäära avaliku huvi esinemisega. Samas võivad avalikes huvides etendusi korraldada ka isikud, kes toetusi ei taotle. Nõue, et avalik-õiguslikest allikatest pärinev toetus moodustaks ettevõtja kalendriaasta eelarvetulust vähemalt kümme protsenti, tähendab aga seda, et korraldatava etenduse või kontserdi sisu ei ole kuidagi seotud soodustuse andmise tingimusega. Eelnevast tulenevalt jääb arusaamatuks, millistel kaalutlustel eristatakse ettevõtjaid, kes korraldavad avalikes huvides etenduse või kontserdi. Avalik-õigusliku finantseerimise mahu nõue loob olukorra, kus suurema majandustegevusega ettevõtjad või ettevõtjad, kes taotlevad toetust vaid ühele avalikes huvides korraldatavale etendusele või kontserdile, ei saa soodsamat käibemaksumäära kohaldada. Soodustuse eesmärk on aga otseselt seotud korraldatava üritusega.
Kuna KMS § 15 lõike 2 punkt 6 seob soodsama käibemaksumäära kohaldamise võimaluse kalendriaasta tuluga, tekib ebavõrdne kohtlemine ka sõltuvalt etenduse või kontserdi korraldamise ajast. Sõltuvalt sellest, kui kaua kestab protsess toetuse saamisest etenduse või kontserdi toimumise ja piletimüügini, võivad samaväärse kultuuriürituse korraldajad soodsamat käibemaksumäära kohaldada või mitte. Seega puudub mõistlik põhjus kultuuriürituste korraldajate ebavõrdseks kohtlemiseks ja tegemist on PS § 12 rikkumisega.
10. Riigikogu esimees volitas Riigikogu nimel KMS § 15 lõike 2 punkti 6 kohta arvamust andma Riigikogu rahanduskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni.
Riigikogu põhiseaduskomisjon on arvamusel, et KMS § 15 lõike 2 punkt 6 on põhiseadusega vastuolus, kuna see riivab PS §-st 31 tulenevat ettevõtlusvabadust ja on ühtlasi diskrimineeriv ning vastuolus PS §-s 12 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõttega.
Riigikogu rahanduskomisjon selgitas, et alates 1993. aastast kehtinud, kuid samas pidevalt täpsustatud kultuuriteenuste maksuerisus, mis praegu on sätestatud KMS § 15 lõike 2 punktis 6, on kehtestatud, lähtudes soovist toetada avalikes huvides toimuva väärtkultuuri tarbimist. Väärtkultuuri või avalikes huvides toimuvat väärtkultuuriüritust pole õnnestunud seaduses defineerida. Kuna Kultuurkapitali ekspertgrupid, kohalike omavalitsuste kultuurikomisjonid ja Kultuuriministeerium on pädevad kultuuriürituste avaliku huvi määra üle otsustama, on nendepoolne toetus eksperthinnanguks osutatava teenuse avaliku huvi määra üle.
Õiguskantsler pöördus 2005. a 19. oktoobril Riigikogu rahanduskomisjoni poole märgukirjaga KMS § 15 lõike 2 punkti 6 vastuolust põhiseaduses sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtte ja fiskaalse neutraalsuse nõudega ning Euroopa Ühenduse õiguses sätestatud teenuste vaba liikumise põhimõttega.
Riigikogu rahanduskomisjon ja kultuurikomisjon ei jõudnud õiguskantsleri märgikirjale järgnenud arutelude käigus üksmeelele, kuidas KMS § 15 lõike 2 punkti 6 põhiseadusega kooskõlla viia. 2006. aasta aprillis tegi Riigikogu rahanduskomisjon Rahandusministeeriumile ettepaneku tekkinud õiguslikku olukorda analüüsida ja välja töötada lahendus nimetatud vastuolude kõrvaldamiseks. Rahandusministeerium toetas nimetatud maksusoodustuse kaotamist, kuid ei algatanud Vabariigi Valitsuse kaudu vastavat seaduseelnõu. Riigikogu rahanduskomisjon on alates 2005. aastast menetlenud kolme eelnõu, mille eesmärgiks on olnud kultuuriteenuste käibemaksusoodustuse oluline laiendamine, kuid ei ole neid toetanud. Soodustuse laienemisega massi- ja kommertskultuuri ettevõtmistele kaasneks sätte eesmärki silmas pidades ebaproportsionaalne, põhjendamatu ja soovimatu surve eelarvele ja soodustust mittevajavate isikute toetamine. Riigikogu rahanduskomisjon leiab, et riik ja maksusoodustuse saajad vajavad õigusliku olukorra muutmisel kohanemisaega. Kui KMS § 15 lõike 2 punkt 6 pole põhiseaduspärane, peab rahanduskomisjon õigeks kõnealuse maksusoodustuse täielikku kaotamist.
11. Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskus leiab, et KMS § 15 lõike 2 punkt 6 ei ole Eesti Vabariigi põhiseaduse ja Euroopa Ühenduse õigusega vastuolus.
Kuna isikuid koheldakse KMS § 15 lõike 2 punktis 6 sätestatud sooduskäibemaksumäära rakendamise tingimuse saavutamisel riigilt, kohalikult omavalitsuselt või Eesti Kultuurkapitalilt toetuse taotlemisel võrdselt, ei ole tegemist PS § 12 lõikes 1 sätestatud üldise võrdsuspõhiõiguse rikkumisega. Ettevõtlusvabaduse piiranguid võib kehtestada mõistlikel põhjustel.
Eelarve suurus ja toetuste osakaal selles on omavahel võrdelises seoses ning toetuste osakaal määrab ära vaidlusaluses käibemaksuseaduse sättes soodusmäära rakendamise õiguse. Finantseerimise piisavuse korral puudub vajadus toetuste järele või saabki nende osakaal olema marginaalne. Etenduse või kontserdiprojekti eelarve kunstlikus alafinantseerimises hoidmine toetuste ja eelarvemahu vahelise proportsiooni hoidmise nimel reaalselt eksisteerivatest finantseerimisallikatest loobumisega ei loo olukorda, kus oleks ettevõtlusvabadust mõistliku põhjenduseta piiratud.
Ekslik on Tallinna Halduskohtu seisukoht, et KMS § 15 lõike 2 punkt 6 takistab Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 14 nõutavat kaupade ja teenuste vaba liikumist siseturul. Eesti Kultuurkapitali seaduse §-d 1 ja 2 ei välista Eesti Kultuurkapitali toetuse andmist äriühingule, mis on registreeritud Euroopa Liidu liikmesriigis, kui tema poolt korraldatava projekti sisu on vastavuses Eesti Kultuurkapitali seaduses sätestatud eesmärkide ja ülesannetega. Euroopa Liidu liikmesriigi etendusasutused võivad nii riigieelarvest kui kohalike omavalitsuste eelarvetest saada toetust samadel alustel Eesti etenduse või kontserdi korraldajatega.
«§ 15. Käibemaksumäärad
6) etenduse või kontserdi korraldamine riigi-, munitsipaal- või eraetendusasutuse või rahvusooperi poolt tingimusel, et riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid moodustavad etenduse või kontserdi korraldaja kalendriaasta eelarvetulust vähemalt 10 protsenti;»
12. Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse (PSJKS) § 9 lõike 1 järgi edastab kohus oma otsuse või määruse Riigikohtule, kui ta on kohtuasja lahendamisel jätnud kohaldamata mis tahes asjassepuutuva õigustloova akti või välislepingu, tunnistades selle põhiseadusega vastuolus olevaks.
Asjassepuutuvateks saab lugeda üksnes neid norme, mis on otsustava tähtsusega kohtuasja lahendamisel.
13. Tallinna Halduskohus peab põhiseadusega vastuolus olevaks ja MTÜ Muusikaliteater kohtuasja lahendamisel olulist tähtsust omavaks normiks KMS § 15 lõike 2 punkti 6.
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium nõustub Tallinna Halduskohtuga, et MTÜ Muusikaliteater ei saanud muusikalidele «Georg» ja «Tuhkatriinu» müüdavatele piletitele 5%-list sooduskäibemaksumäära rakendada just KMS § 15 lõike 2 punkti 6 tõttu, mis seab sooduskäibemaksumäära kohaldamise tingimuseks kalendriaasta eelarvetulust vähemalt 10%-lise finantseerimise riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavatest vahenditest. Seega on tegemist käesoleva põhiseaduslikkuse järelevalve asja aluseks olevas vaidluses otsustavat tähtsust omava ja asjassepuutuva normiga.
14. Kolleegium peab vajalikuks märkida, et kultuuriteenuste käibemaksuga maksustamist reguleeris vaidluse tekkimise ajal, st 2005. a augustist kuni 2006. a jaanuarini Euroopa Ühenduste nõukogu 17. mai 1977. a direktiiv 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (nn Nõukogu kuues direktiiv). Nõukogu kuuenda direktiivi artikli 13 A-osa lõike 1 punkt n kohustas liikmesriike avalik-õiguslike organisatsioonide või teiste asjaomases liikmesriigis tunnustatud kultuuriasutuste pakutavaid teatavaid kultuuriteenuseid ja nendega otseselt seotud kaupu käibemaksust vabastama, kuid võimaldas liikmesriikidel seda teha enda kehtestatud tingimustel, arvestades seejuures direktiivi artikli 13 A-osa lõike 1 preambulis ning artikli 13 A-osa lõikes 2 sätestatud lisatingimusi.
Sama valdkonda reguleeris ka Nõukogu kuuenda direktiivi artikli 12 lõike 3 punkt c, sätestades, et liikmesriigid võivad rakendada vähendatud maksumäära, mis ei või olla väiksem kui 5%, üksnes lisas H nimetatud rühmadesse kuuluvate kaupade ja teenuste tarnete suhtes. Lisa H nägi ühe kaupade ja teenuste rühmana ette etenduste, teatri-, tsirkuse-, laada-, lõbustuspargi-, kontserdi-, muuseumi-, loomaaia-, kino-, näituse- jms kultuurisündmuste ja -rajatiste piletid.
Andmata hinnangut osundatud Nõukogu kuuenda direktiivi sätete omavahelisele vahekorrale, leiab kolleegium, et käibemaksuseaduse § 15 lõike 2 punkt 6 pidi vaidluse tekkimise ajal põhinema eelnimetatud direktiivi sätetel.
15. Kolleegium juhib lisaks eeltoodule tähelepanu ka sellele, et praegusel ajal reguleerib kultuuriteenuste käibemaksuga maksustamist varem kehtinud Nõukogu kuuenda direktiiviga sarnasel viisil 2006. a 28. novembril vastu võetud Euroopa Liidu nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi.
Kolleegium leiab, et Riigikogu pidi käibemaksuseaduse § 15 lõike 2 punkti 6 sätestades lähtuma põhiseadusest, Euroopa õiguse üldpõhimõtetest ja Nõukogu kuuenda direktiivi asjakohastest sätetest.
16. Käesoleva põhiseaduslikkuse järelevalve asja aluseks olev kohtuvaidlus on vaidlus selle üle, kas KMS § 15 lõike 2 punkti 6 osa, milles see nägi ette käibemaksusoodustuse saamise täiendavad tingimused, vastas võrdse kohtlemise põhimõttele. Võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine on nõutav nii põhiseaduse kui ka Euroopa õiguse üldpõhimõtete kohaselt, seega on taotlus lubatav ning Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium võib kontrollida, kas KMS § 15 lõike 2 punktis 6 sätestatud tingimus, mille kohaselt 5%-list käibemaksusoodustust saab kontserdi või etenduse korraldamisel kohaldada üksnes etendusasutus, mille kalendriaasta eelarvetulust moodustavad riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid vähemalt 10 protsenti, on võrdse kohtlemise põhimõttega kooskõlas.
17. Tallinna Halduskohus tunnistas KMS § 15 lõike 2 punkti 6 põhiseadusega vastuolus olevaks, sest see norm ei olnud halduskohtu arvates kooskõlas PS § 12 lõikes 1 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtte ning PS §-st 31 tuleneva ettevõtlusvabadusega.
18. Järgnevalt kontrollibki Riigikohus kõigepealt, kas KMS § 15 lõike 2 punkti 6 näol on tegemist PS § 12 lõikest 1 tulenevale õigusloome võrdsuse nõudele vastava normiga.
19. Õigusloome võrdsus nõuab seda, et seadused ka sisuliselt kohtleks kõiki sarnases olukorras olevaid isikuid ühtemoodi. Selles põhimõttes väljendub sisulise võrdsuse idee: võrdseid tuleb kohelda võrdselt ja ebavõrdseid ebavõrdselt. Kuid mitte igasugune võrdsete ebavõrdne kohtlemine pole võrdsusõiguse rikkumine. Keeldu kohelda võrdseid ebavõrdselt on rikutud, kui kaht isikut, isikute gruppi või olukorda koheldakse meelevaldselt ebavõrdselt. Meelevaldseks saab ebavõrdset kohtlemist lugeda siis, kui selleks ei leidu mõistlikku põhjust. Kui on olemas mõistlik ja asjakohane põhjus, on ebavõrdne kohtlemine seadusloomes põhjendatud.
20. Kolleegiumi arvates tuleks praegusel juhul omavahel käibemaksusoodustuse saamisel võrrelda eraetendusasutusi, kelle kalendriaasta eelarvetulust moodustasid riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid vähemalt 10 protsenti, ja neid eraetendusasutusi, kelle kalendriaasta eelarvetulust moodustasid nimetatud vahendid vähem kui 10%. Viimati nimetatud gruppi kuulus ka MTÜ Muusikaliteater.
21. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium leiab, et kuigi Riigikogu poolt normi sätestamisel silmas peetud eesmärk oli mõistlik, ei olnud see normi tegelikku mõju arvestades asjakohane, sest silmas peetud eesmärki sellega ei saavutatud.
Menetlusosalised on välja toonud, et KMS § 15 lõike 2 punkt 6 võimaldab etendusasutusel, mis vastab selles sätestatud 10%lisele avalik-õiguslikest toetustest finantseerimise nõudele, 5%list käibemaksumäära rakendada kõikide oma etenduste ja kontsertide suhtes olenemata sellest, kas need kuuluvad kõrgkultuuri hulka või mitte. Samuti ei ole kolleegiumi arvates kindel, et väärtkultuuri pakkuvate eraetendusasutuste ring piirdub üksnes nende etendusasutustega, kelle kalendriaasta eelarvetulust moodustavad riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid vähemalt 10%.
22. Eelnevast tulenevalt leiab kolleegium, et KMS § 15 lõike 2 punktis 6 sätestatud käibemaksu soodusmäära kohaldamise tingimus, mille kohaselt riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid peavad moodustama etenduse või kontserdi korraldaja kalendriaasta eelarvetulust vähemalt 10 protsenti, oli meelevaldne. Kolleegium ei näe ka muid mõistlikke ja asjakohaseid põhjuseid, mis võiksid KMS § 15 lõike 2 punktis 6 sätestatud vahetegu õigustada.
Seetõttu on KMS § 15 lõike 2 punkti 6 näol kirjeldatud osas tegemist PS § 12 lõikest 1 tulenevale võrdse kohtlemise põhimõttele mittevastava sättega.
23. Olles juba tuvastanud, et käibemaksuseaduse § 15 lõike 2 punktis 6 sätestatud tingimus ei vasta PS § 12 lõike 1 nõuetele, ei pea kolleegium vajalikuks analüüsida Tallinna Halduskohtu väiteid sama sätteosa vastuolu kohta PS §-s 31 sätestatud ettevõtlusvabadusega.
24. Kolleegium tunnistab selle sätte osas, mis näeb ette tingimuse, et riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid peavad etenduste ja kontsertide piletite suhtes 5%-lise käibemaksumäära rakendamiseks moodustama etenduse või kontserdi korraldaja kalendriaasta eelarvetulust vähemalt 10 protsenti, põhiseadusevastaseks ja kehtetuks.
Märt RASK Eerik KERGANDBERG Hannes KIRIS
Ants KULL Julia LAFFRANQUE


Tervishoiuteenuse kvaliteedi ekspertkomisjoni töökord, tervishoiuteenuse kvaliteedile hinnangu andmise kord ja komisjoni moodustamine – Riigi Teataja
Tervishoiuteenuse kvaliteedi ekspertkomisjoni töökord, tervishoiuteenuse kvaliteedile hinnangu andmise kord ja komisjoni moodustamine
Tervishoiuteenuse kvaliteedi ekspertkomisjoni töökord, tervishoiuteenuse kvaliteedile hinnangu andmise kord ja komisjoni moodustamine - sisukord
§ 1 Komisjoni töökord
§ 2 Komisjoni hinnangu andmise kord
§ 3 Taandus
§ 4 Komisjoni moodustamine
RT I, 17.06.2011, 6
Vastu võetud 16.05.2008 nr 27
RTL 2008, 41, 575
14.06.2011 RT I, 17.06.2011, 3 20.06.2011
Määrus kehtestatakse «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 502 lõigete 6 ja 7 alusel.
§ 1. Komisjoni töökord
(1) Tervishoiuteenuse kvaliteedi ekspertkomisjoni (komisjon) tegevust korraldab komisjoni esimees. Komisjoni esimehe äraolekul täidab tema ülesandeid komisjoni aseesimees.
(2) Komisjoni töövorm on koosolek. Koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kord kvartalis.
(3) Komisjoni koosolekul lepitakse kokku ja protokollitakse järgmise koosoleku toimumise aeg.
[RT I, 17.06.2011, 3 - jõust. 20.06.2011]
(4) Komisjoni liikmetele edastatakse vähemalt kümme päeva enne koosoleku toimumist teave komisjoni koosoleku toimumise kohast ja komisjoni koosoleku päevakord koos päevakorrapunktide käsitlemiseks vajalike materjalidega.
(5) [Kehtetu - RT I, 17.06.2011, 3 - jõust. 20.06.2011]
(6) [Kehtetu - RT I, 17.06.2011, 3 - jõust. 20.06.2011]
(7) Komisjoni poole hinnangu saamiseks pöördunud isikule edastatakse teade komisjoni koosoleku toimumisest vähemalt kümme päeva enne koosoleku toimumist.
(8) Komisjoni koosolek võib anda hinnangu, kui koosolekust võtab osa üle poole komisjoni liikmetest. Kui koosolekust ei võta osa üle poole komisjoni liikmetest, kutsub komisjoni esimees kahe nädala jooksul kokku uue koosoleku sama päevakorraga.
(9) Komisjon peab andma hinnangu komisjoni poole hinnangu saamiseks pöördumisest arvates nelja kuu jooksul.
(10) Komisjoni koosolek ja hinnang protokollitakse, protokollile kirjutavad alla protokollija, esimees või aseesimees ning protokoll kooskõlastatakse eelnevalt kõikide komisjoni liikmetega.
(11) Asjakohane väljavõte komisjoni protokollist saadetakse komisjoni poole hinnangu saamiseks pöördunud isikule kümne tööpäeva jooksul koosoleku toimumisest arvates. Väljavõtte allkirjastab komisjoni esimees või aseesimees.
§ 2. Komisjoni hinnangu andmise kord
(1) Tervishoiuteenuse kvaliteedile hinnangu andmisel lähtub komisjon muuhulgas:
1) tervishoiuteenuse osutamist tõendavatest dokumentidest,
2) komisjoni poole hinnangu saamiseks pöördunud isiku selgitustest;
3) tervishoiuteenuse osutamisele õigusaktidega kehtestatud nõuetest;
4) üldtunnustatud heast meditsiinitavast ja meditsiinieetika põhimõtetest.
(2) Komisjon annab hinnangu vastavalt komisjoni poole hinnangu saamiseks pöördunud isiku pöördumises esitatud küsimustele.
(3) Lõikes 2 sätestatule lisaks on komisjonil õigus anda hinnang komisjoni poole hinnangu saamiseks pöördunud isiku poolt välja toomata asjaolu kohta, kui hinnangu andmine asjaolule on komisjoni arvates oluline.
(4) Komisjoni poole hinnangu saamiseks pöördunud isikul ja asjassepuutuva tervishoiuteenuse osutamisega seotud tervishoiutöötajal on õigus anda komisjonile selgitusi komisjoni koosolekul. Eelmises lauses nimetatud isik peab oma soovist osaleda komisjoni koosolekul teatama komisjonile ette vähemalt kaks tööpäeva enne komisjoni koosoleku toimumist.
(5) Komisjoni poole hinnangu saamiseks pöördunud isiku mitteilmumine komisjoni koosolekule ei takista hinnangu andmist.
§ 3. Taandus
(1) Komisjoni liige ei või hinnangu andmises osaleda ja peab taanduma kui esineb asjaolu, mis annab alust kahelda komisjoni liikme erapooletuses.
(2) Lõikes 1 nimetatud asjaoluks on eelkõige:
1) komisjoni liikme tööalane seotus tervishoiuteenuse osutajaga, kelle poolt osutatud tervishoiuteenusele hinnangut antakse;
2) komisjoni liikme sugulus või hõimlus komisjoni poole hinnangu saamiseks pöördunud isikuga;
3) komisjoni liige on seoses asjassepuutuva haigusjuhtumiga osutanud tervishoiuteenust või nõustanud muul viisil isikut kes komisjoni poole hinnangu saamiseks pöördus.
§ 4. Komisjoni moodustamine
(1) Komisjoni kuuluvad:
1) sisehaiguste ekspert;
2) kirurgia ekspert;
3) sünnitusabi ja günekoloogia ekspert;
4) patoloogia ekspert;
5) hambaravi ekspert;
6) onkoloogia ekspert;
7) uroloogia ekspert;
8) neuroloogia või neurokirurgia ekspert;
81) psühhiaatria ekspert;
9) õenduse ekspert;
10) üldarstiabi korralduse ekspert;
11) patsiendiõiguste ekspert;
12) Sotsiaalministeeriumi tervishoiuosakonna esindaja;
13) Eesti Haigekassa esindaja;
14) Terviseameti esindaja.
[RTL 2009, 96, 1438 – 1.01.2010]
(2) Minister võib lisaks lõikes 1 nimetatud ekspertidele nimetada teiste erialade eksperte komisjoni ajutisteks liikmeteks.


Narva KM “Rugodiv” töökorralduseeskirjad - Kultuurimaja Rugodiv
Narva KM “Rugodiv” töökorralduseeskirjad
Jelena Kaljadina
NKM «Rugodiv» direktor
«30» detsember 2010.a.
Narva Kultuurimaja «Rugodiv» töökorralduseeskirjad.
1.1. Töökorralduseeskirjad – see on dokument, mis määrab Narva Kultuurimaja «Rugodiv» tööandja ja töötaja käitumise eeskirjad tööalastes suhetes ja nende kohustused, vajalikud koostööks.
Need eeskirjad on kooskõlas Seadusega ja Eesti Vabariigi määrustega ja organisatsiooni Põhikirjaga.
1.2. Töökorralduseeskirjad on kohustuslikud täitmiseks kõikide isikute jaoks, kes töötavad Kultuurimajas vastavalt Töölepingu alusel.
1.3. Käesolevad eeskirjad võivad olla täiendatud ja muudetud.
Eeskirjade kõik muudatused ja täiendused esitatakse Töötajatele kirjalikult ühe kuu jooksul peale muudatuste ja täienduste sissekandmist.
Töökorralduseeskirjad tuuakse teatavale töötaja tööle vastuvõttu ajal. Töötaja samuti võib tutvuda nende eeskirjadega igal ajal.
1.4. Töökorralduseeskirju kinnitab Kultuurimaja direktor.
1.5. Töötaja tööle asumise ajal Tööandja viib läbi sissejuhatava juhendamise.
1.6. Enne Töötaja tööleasumist tema töökohas viiakse läbi esmane tööohutuse ja töötervishoiu juhendamine.
1.7. Töökohas viiakse läbi juhendamine ja tutvustatakse Töötajat tuleohutuse, töökaitse ja tööohutuse eeskirjadega, mis on seotud nende töökohaga. Juhendamist viib läbi hoonete insener.
Tutvumine nimetatud dokumentidega Töötaja kinnitab oma allkirjaga vastavas päevikus.
1.8. Konfidensiaalse info loetelu, mida Töötajal pole õigust avalikustama kolmandatele isikutele, määrab Tööandja, mis on fikseeritud eraldi lepingus ja on lisa töölepingule. Konfidensiaalne leping on koostatud kahes eksemplaris, üks milledest jääb Tööandja juurde, aga teise saab Töötaja kätte.
1.9. Ametiruumide või teiste ruumide võtmeid Töötaja saab kätte allkirja vastu korrapidaja käest valvelauas.
Töötaja, saades ruumi võtmeid, kannab vastutust nende säilivuse eest.
1.10. Narva Kultuurimaja «Rugodiv» tööd juhib direktor. Direktori puudumise ajal (komandeeringud, haigused, puhkused jne.) tema kohustusi täidab direktori poolt määratud vastutav isik.
2. Töölepingu sõlmimine.
2.1. Töölepingu sõlmimisel, peatamisel, muutmisel ja lõpetamisel lähtutakse Eesti Vabariigi Töölepingu Seadusest ja kasutavatest võlaõigusliku seaduse sätest.
2.2. Töölepingu sõlmimiseks tuleb esitada Tööandjale kirjalik avaldus ja nõutavad dokumendid:
tunnistus (diplom) vajaliku kvalifikatsiooni või hariduse kohta;
muud dokumendid EV seadusega ettenähtud juhtudel.
2.3. Tööleping võib olla sõlmitud:
määramata ajaks;
määratud ajaks, kuid mitte rohkem kui 5.aastaks.
2.4. Töölepingu kirjalikus dokumendis peab sisalduma vähemalt alljärgnevad andmed:
nimi (ametinimetus), isikukood või registrinumber, elukoht või Tööandja ja Töötaja asukoht;
Töölepingu sõlmimise kuupäev ja Töötaja tööle asumise kuupäev;
töökohustuste täitmise loetelu, ametinimetus;
väljamakstav töötasu, töötasu arvutamine, väljamakstav töötasu ja aeg, samuti ka Tööandja poolt makstud ja kinni peetud maksud ja tasud;
kui Tööandja ja Töötaja kokkulepivad lühema aja jooksul vastavalt kehtestatud Töölepingu § 86 lg.1 osas tervisliku seisundi vastavuse, teadmiste, oskuste hindamiseks, Töötaja võimete ja isikuomaduste tasele, nõutavad tööde täitmisel (katseaeg), siis Tööandja peab teatama Töötajale katseaja kestust;
kui Tööandja ja Töötaja kokkulepivad, et Tööleping on kiireloomuline, siis Tööandja peab teatama Töötajale töölepingu kestusest ja tähtajalise töölepingu sõlmimise põhjusest;
kui Tööandja ja Töötaja kokkulepivad konkurentsi piirangute kohaldamist või Tööandja määrab kindlaks salajasuses informatsiooni, siis Tööandja peab teatama Töötajale kokkulepe sisu konkurentsi piirangute kohta, mis oli kindlaksmääratud, kui salajane.
2.5. Katseaja jooksul Töötaja omab kõiki õigusi ja kohustusi, mis tulenevad Seadustest, administratiiv aktidest ja Töölepingust.
Katseaja tulemusi määrab Tööandja.
Katseaja jooksul Töötajal on õigus lõpetada Tööleping, teatades sellest Tööandjale mitte vähem, kui 15 kalendripäeva jooksul.
2.6. Tööleping sõlmitakse kahes eksemplaris, millest üks jääb Töötajale, teine Tööandjale.
Ainult töö tegemiseks, mille kestuse ei ületa kaht nädalat, võib töölepingu sõlmida suuliselt.
3. Tööaja korraldamine.
3.1. Töötaja on kohustatud täitma oma kohustusi, mis tulenevad töö iseloomust või töö üldisest käigust, alluma juhtkonnale ja Tööandja kontrollile, kui pole kokkulepitud teisiti.
Tööaja korraldamine hõlmab kõigepealt tööaja algus, lõpetamist ja vaheajad tööpäeva jooksul. Tööandja võib ühepoolselt muuta tööaja korraldamist, kui muudatused tulenevad ettevõte vajadusest ja arvestades mõlema poole huvidest, kui nad on mõistlikud.
3.2. Töötaja tööaja üldnorm on 40 tundi nädalas (8 tundi päevas), mis on jaotatud alljärgnevalt:
tööpäeva algus – 09.00
lõuna – 13.00-14.00
tööpäeva lõpp – 18.00
3.3. Summeeritud tööaja puhul töötaja jaoks (kestus, algus, lõpp, lõuna) määratakse eraldi graafiku alusel kogu arveldusperioodiks või kogu kalendrikuuks, mis on kinnitatud juhataja (direktori) poolt. Seejuures töötundide arv päevas ei tohi ületada 12 tundi.
Tööaeg (plaan) koostatakse Tööandja poolt kogu arveldusperioodiks ja tutvustatakse temaga töötajat mitte hiljem, kui 5 päeva enne uue arveldusperioodi või kalendikuu algust.
3.4. Alaealiste töötajatega kehtestatakse seadusega ettenähtud lühendatud tööaeg.
3.5. Tööandjaga kokkulepel Töötaja võib töötada osalise tööajaga (mittetäielik tööpäev või mittetäielik töönädal).
3.6. Tööandja peab kõikide KM töötajate tööaja arvestust.
3.7. Puhkepäevad on laupäev ja pühapäev.Summeeritud tööaja puhul töötaja jaoks puhkepäevad määratakse kuus tööaja plaaniga, seejuures iganädalane puhkeaeg peab kestma pidevalt, vähemalt 36 tundi.
3.8. Puhkepäevade hulka kuuluvad ka seadusega ettenähtud riigipühad. Tööpäev otseselt eelnev rahvus ja riigipühadele (Jõululaupäev, EV Iseseisvuspäev, Võidupüha, Suur reede) tööaeg on lühendatud 3 tunni võrra.
3.9. Tööandja ja Töötaja võivad kokkuleppida, et töötaja kohustub täitma tööd üle kokkulepitud tööaega.
Summeeritud tööajal ületunnitööks on ületav tööaeg aruandeperioodi lõpus.
Tööanda võib hea usalduse põhimõtte kohaselt nõuda ületunnitöö täitmist seotud ettevõtlusega või Tööandja tegevusega ettenägematad asjaolud, kõigepealt kahju tekkimise kõrvalehoidmist.
Tööandja hüvitab ületunnitööd vaba ajaga võrdselt ületunnitöö mahu ajaga, kui pole eelnevalt kokkulepitud ületunnitöö hüvitamine rahaga.
Ületunnitöö hüvitamisel rahaga Tööandja maksab Töötajale 1,5 – kordset töötasu.
3.10. Kui tööaeg langeb öisele ajale (alates 22.00 kuni 06.00), siis maksab Tööandja töö eest 1,25 – kordset töötasu, vastavalt poolte kokkuleppele.
Töötaja soovil võib tööandja hüvitada riigipühal graafikuvälist töötamist vaba aja andmisega tööl oldud aja ulatuses. Sel juhul tasustatakse riigipühal tehtud tööd nagu tööd tavalisel tööpäeval.
3.11. Kultuurimaja «Rugodiv» töö eripäraks on see, et kõik puhkepäevad ja pidupäevad on tema töötajate jaoks tööpäevad, kui nad on rakendatud ürituste plaanidesse.
3.12. Tööle asumise ja töölt lahkumise korda määrab Tööandja.
3.13. Lõuna jaoks on eraldatud lõunavaheaeg. Sõltuvalt töö iseloomust töötaja võib kasutada lõuna ajaks ka teist aega, peale kinnitamist Tööandjaga.
Töötajate jaoks on ettenähtud kaks vaheaega kestusega 15 minutit, kui vaheajad ei sega tööd ja ei häiri kliente.
3.14. Kultuurimaja «Rugodiv» tööaeg, alates kella 06.00 kuni 23.00-ni.
Juhul, kui üritused lõppevad peale kella 23.00 ja Kultuurimaja töötajad on kaasatud töösse, siis KM töötajad peavad lahkuma Kultuurimajast mitte hiljem, kui tund aega peale ürituse lõppemist.
3.15. Tööandja võib ühepoolselt muuta tööaja korraldamist, kui muudatused kulgevad tööandja ettevõtte vajadustest ja poolte huvide arvesse võtmisel on nad mõistlikud.
4. Palk.
4.1. Palka makstakse üks kord kuus.
4.2. Palga väljamaksmise kuupäevaks on iga kuu 10-s kuupäev, järgneva kuu töötasu arvestamine.
4.3. Palk kantakse töötaja poolt osutatud pangaarvele.
Kui palgapäev langeb puhkepäevale või riigipühale, on tööandja kohustatud töötajale maksma palga puhkepäevale eelnevalt tööpäeval või selle kolme päeva jooksul üle kandma töötaja pangaarvele.
4.4. Palga suurus kooskõlastatud Tööandjaga ja Töölepinguga ei kuulu avaldamisele kolmandatele isikutele.
5. Puhkuse kasutamise kord.
5.1. Vastavalt Töölepingule Kultuurimaja töötajatae iga aastane puhkus on 28 kalendripäeva. Põhipuhkust antakse töötatud aja eest.
5.2. Puhkusegraafik koostatakse iga kalendriaastale ja esitatakse töötajatele kalendriaasta esimese kvartali jooksul.
Puhkusegraafikus on näidatud põhipuhkus ja kasutamata puhkus. Kui puhkusegraafikus on näidatud muud seadusega ettenähtud puhkused, siis antakse need vastavalt graafikule.
5.3. Iga väljatöötatud kalendriaasta eest töötajal on õigus saada põhipuhkus täies ulatuses.
Kui kalendriaastal on perioodid, ei kajastata perioodid (lapsehoolduspuhkus, palgata puhkus poolte kokkuleppel),siis põhipuhkus antakse proportsionaalselt ajaga, mis on aluseks õigusele puhkuse esitamist.
5.4. Puhkusegraafikut võib muuta ainult poolte kokkuleppel.
5.5. Põhipuhkuse nõudmine aegub ühe aasta jooksul alates selle lõppust, kalendriaasta, mille eest arvestatakse puhkus.
5.6. Mõjuvad põhjused puhkuse katkestamisest, üleviimisest või ennetähtaegse lõpetamisest (ajutine töövõimetus, rasedus-ja sünnituspuhkus) töötaja peab sellest teatama viivitamatult ja taotlema puhkuse katkestamisest, üleviimisest või ennetähtaegse lõpetamisest ; juhul, kui töötaja ei esita nimetatud taotluse, siis kaotab ta õiguse puhkuse katkestamisest, üleviimisest või ennetähtaegse lõpetamisest.
5.7. Poolte kokkuleppel võib puhkust anda osade kaupa, kusjuures ühe katkestamatu osa kestus peab olema vähemalt 14 kalendripäeva.
Teise osa kestus ei või olla lühem, kui 7 päeva.
5.8. Emal või isal on õigus saada tema soovil igal tööaastal täiendavat lapsepuhkust
kolm kalendripäeva, kui tal on üks või kaks alla 14-aastast last,
kuus kalendripäeva, kui tal on kolm või enam alla 14-aastast last või vähemalt üks alla kolmeaastane laps. Lapse 3-aastaseks ja 14-aastaseks saamise aastal antakse täiendav lapsepuhkus, olenemata sellest, kas lapse sünnipäev on enne või pärast puhkust.
5.9. Töötajale võib tema avalduse alusel anda palgata puhkust poolte kokkuleppega määratud ajaks, kuid eelnevalt peab olema kasutatud palgaline puhkus.
5.10. Teised puhkused antakse vastavalt seadusega ettenähtud juhtudel.
6. Töökorralduste andmise kord.
6.1. Töökorraldusi jagab, vahetab ja peatab vahetu juhataja.
6.2. Vahetu juhataja võib anda nii suuliseid , nii ka kirjalikke töökorraldusi sõltuvalt tööiseloomust ja vastavalt vajadusele.
Töökorraldusi dokumentide täitmiseks antakse kirjalikult resolutsiooni kujul dokumendil või lisatud juurde sellele dokumendile.
6.3. Korraldusi võib anda, muuta või peatada vahetu juhataja kõrgemalseisev juht. Korralduste peatamine või tühistaminet toimub suuliselt või kirjalikult sõltuvalt korralduse vormist.
6.4. Tööandja võib erandkorras anda töölisele korralduse ajutiselt puuduva töölise töökohustuste täitmisest.
7. Tööalase komandeeringu lähetamise kord.
Tööalase komandeeringu lähetamine toimub vastavalt seadusele, kinnitatud Eesti Vabariigi valitsusega. Korralduse lähetamiseks annab Tööandja.
8. Tööandja kohustused.
8.1. Täitma oma kohustusi lojaalselt töötajate suhtes.
8.2. Kindlustama töötaja kokkulepitud tööga ning andma selgelt ja õigeaegselt vajalikke korraldusi.
8.3. Kindlustama töötajaid normaalsete töötingimustega ja vajalikku töö informatsiooniga.
8.4. Andma ettenähtud puhkust suvekuudel ja õigeaegselt maksma puhkusetasu.
8.5. Tutvustama töölevõtmisel, samuti töötamise ajal töötajale töösisekorra, töökaitse ja tuleohutuse nõudeid, ohutuid töötingimusi.
8.6. Vahendite olemasolul saatma töötajaid tööalastele koolitustele ja tööks vajalike kutseoskuste kursustele KM «Rugodiv» kulul, läbi viia tööajal.
9. Töötaja õigused ja kohustused.
9.1. Töötaja täidab oma töökohustusi, suhtub tööandjasse lojaalselt, oma teadmiste ja oskuste järgi, samuti vajaliku püüdlusega.
9.2. Töötaja täidab kõigepealt, alljärgnevaid kohustusi:
tegema kokkulepitud tööd ning täitma ilma erakorralduseta ülesandeid, mis tulenevad töö iseloomust või töö üldisest käigust;
täitma töönorme ja kinni pidama ettenähtud tööajast;- õigeaegselt ja täpselt täitma tööandja seaduslikke korraldusi;
võtta osa koolitustest, mis on suunatud tema tööalaste teadmiste ja oskuste täiustamiskes;
hoiduma tööandja juures tegudest, mis takistavad teistel töötajatel kohustuste täitmist või kahjustavad teiste töötajate või kolmandate isikute vara;
tööalste kohustuste täitmiseks tegema koostööd teiste töötajatega;
viivitamatult teatama tööandjale töötakistustest või nende ohust ning võimaluse korral erikorralduseta kõrvaldama niisuguseid takistused või nende ohu;
tööandja tahtel teatab tööandjat kõikide tähtsate asjaoludega seostud tööalaste suhetega, milles tööandjal on õiguspädev huvi;
hoidub tegudest, mis tekitavad kahju tööandja mainele või kliendi umbusalduse saamise põhjus või partnerite suhtes tööandjale;
teatama tööandjat tööaja alguses, kuid mitte hiljem kui kell 11.00 oma töövõimetuse kohta ja võimalusel tema eeldatav kestus.
Juhul, kui seda on vajalik, töötaja küsib luba otsese juhataja käest töölt puudumise kohta mõjuval põhjusel ja kokkuleppivad töö taastegemise kohta, töö taastegemine pole vajalik, kui töötaja on kohustatud külastama arsti viivitamatu abi osutamiseks ootamatu haigestumisega või pereliikme surma puhul.
9.3. Erandjuhtudel töötaja võib töötelefonist teha erakõne, mille maksumuse töötaja ise uurib välja või kannab vastava summa Kultuuriosakonna arveldusarvele.
9.4. Töötaja kohustused tulenevad Töölepingust ettenähtud kohustustest, töösisekorraeeskirjadest ja ametijuhendist, samuti ka tööandja seaduslikkest korraldustest, lähtuvad töö iseloomust või töökäigust.
9.5. Järgima ettenähtud tööajast.
9.6. Tööle mitte ilmumisel teatama sellest otsesele juhatajale sobivate sidevahendite kaudu enne tööaja algust, kuid mitte hiljem, kui kell 11.00 jooksva tööpäeva.
9.7. Hoiduma tööandja juures tegudest, mis takistavad teistel töötajatel kohustuste täitmist või kahjustavad Kultuurimaja vara või teisi töötajaid.
Olla viisakas ja kinni pidama teistest üldiselt järgitavatest käitumisreeglitest.
9.8. Viivitamatult teatama tööandjale või otsesele juhatajale töötakistustest, ilma erikorralduseta kõrvaldada niisugused takistused või nende ohu.
9.9. Töötaja peab hoidma Kultuurimaja vara ja oma töökohta korras ja puhtana.
9.10. Töötajal pole õigust ilma tööandja loata viibida peale tööaja lõppu ametiruumides.
Lahkudes viimasena töölt, tuleb sulgeda kõik aknad, kustutada elektrivarustus ja valgustus, lukustada uks ja teatada valvurile oma lahkumisest.
9.11. Töötaja on kohustatud mitte hiljem, kui 5 päeva jooksul informeerima KM asjaajajat oma muudatuste kohta, mis on toimunud tema isikuandmetes.
9.12. Töötaja peab hoidma tööandja äri-ja tootmissalsdusi ning mitte osutama tööandjale konkurentsi, kui need kohustused on ette nähtud tema töökohustustega.
9.13. Töötajal on keelatud töötada alkoholi-, narkootilises või toksilises joobes või psühhotroopsete ainete olulise mõju all.
Keeratud on suitsetada Kultuurimaja ruumides.
9.14. Töötajal on keelatud viibida KM ruumides purjusolekus, seal hulgas ka väljaspool tööaega. Seda loetakse töökohustuste raskeks rikkumiseks. Tööandja või otsene juhataja kõrvaldab töölt või vahetuselt purjusolekus töötajat selleks päevaks.
Töölt puudumise aeg, mis oli tingitud ebaselgetel põhjustel tööaja hulka ei arvata.
9.15. Töötajatel on keelatud välja viima Kultuurimajast KM «Rugodiv» vara ilma direktori või tema asendaja loata.
KM vara väljaviimise luba antakse lähetuskontsertide või teiste kultuuriürituste juhul väljaspool Kultuurimaja, kus on hõlmatud loomekollektiivid.
9.16. Töötajatel on keelatud läbi viia mitte tööalaseid koosolekuid ja kokkutulekuid , kui nad pole kooskõlastatud tööandja poolt.
9.17. Arvuti kasutamine:
töötaja on kohustatud temale ettenähtud arvuti ja arvutivõrgu ressursid otstarvekalt töökohutuste ja ülesannete täitmiseks;
keelatud on arvutis installeerimine ebaseaduslike programmide tagamine, mis näitavad samuti ka tema kirjades, saadetud elektronposti kaudu;
keelatud on võrguühenduse kasutamine mitte otstarvekalt.
9.18. Täitma töökaitse, tervishoiu ja tuleohutuse nõudeid.
10. Töölepingu lõpetamine.
10.1. Töölepingu lõpetamine toimub vastavalt Töölepingu Seaduses ettenähtud alusel ja korral.
10.2. Töölepingu lõpetamise alusteks on:
sõlmitud töölepingu lõpetamine töötaja algatusel (TLS § 79);
määratud ajaks sõlmitud töölepingu lõpetamine (TLS § 80);
sõlmitud töölepingu lõpetamine töötaja surma tõttu (TLS § 81);
töölepingu lõpetamine tema loobumisest (TLS § 83, 81).
10.3. Määratud ajaks sõlmitud tööleping ( TLS § 80), sõlmitud tööleping töötaja surma tõttu (TLS § 81) – tööleping lõpetatakse automaatselt.
10.4. Töölepingu lõpetamiseks poolte kokkuleppel (TLS § 79) ja seoses töölepingust loobumine (TLS § 83)- vajalik on poolte aktiivne tegevus.
10.5. Töölepingust loobumine võib olla teostatud tavalises ja erakorralises korras.
Töölepingust loobumine tavalises kooras (TLS § 85) – see on põhjuseta loobumine. Loobumine erakorralises korras (TLS § 87-91) – see on põhjendatud põhjus, erandlikel asjaoludel, mille tõttu ei saa töösuhteid jätkata.
10.6. Töötaja võib töölepingust keelduda, nii tavalises, kui ka erakorralises korras. Tööandjal on õigus keelduda töölepingust ainult erakorralises korras.
10.7. Töötaja ei tohi määratud ajaks sõlmitud töölepingu lõpetamist tavalises korras, välja arvatud loobumine töölepingust sõlmitud asendustöötaja ajaks.
10.8. Tööandjal ja töötajal on õigus keelduda nii tähtajalisest, kui ka tähtajatu töölepingust katseaja jooksul, teates sellest lepingu teist poolt mitte vähem, kui 15 kalendripäeva.
10.9.Tööandjal on õigus lõpetada tööleping , kui töötaja ei tule toime oma tööülesannete täitmisega katseajal, töötaja ebapiisava tööoskuste tõttu, töötajaga, kelle suhtes tööandja on kaotanud usalduse, töötaja poolt põhjustatud vääritu tegu, samuti ka põhikohaga töötaja tööle võtmisega, etteteatamine töölepingu lõpetamisest ei tehta.
10.10. Tööandja võib keeldudda töölepingust töötaja poolt kohustuste ja tööülesannete rikkumise või madalama töövõime tõttu, kui keelu eelkäija oli tööandja hoiatus.
10.11. Hoiatus töötajale võib olla kuulutatud nii suuliselt, kui ka kirjalikult.
10.12. Vastavalt Töölepingu Seaduse § 88 lg.3 Tööandja võib lõpetada töölepingu ilma etteteadmata juhul, kui töötaja poolt on toimepantud üliraskete tööülesannete rikkumiste tagajärjed, kõigepealt loetakse:
kui töötaja tegevus või tegevusetus tingisid üliraskeid tagajärgi või nende tekkimise oht;
töötaja töölt puudumine mõjuva põhjuseta kogu tööpäeva jooksul;- vaatamata tööandja hoiatusele, asub tööl alkohoolses, narkootilises või joove seisundis;
vaatamata tööandja hoiatusele, ignoreeris tööandja mõttekaid korraldusi või rikkus töökohustusi;
sooritas varguse , pettuse või muu tegu, mis oli tingitud põhjuseks usalduse kaotamisel tööandja poolt;
oli põjuseks kolmanda isiku usalduse kaotamisel tööandja suhtes;
oma süü tõttu või olulisel määral põhjustas kahju tööandja vara suhtes või lõi ohtu kahju tekkimisel;
rikkus hoidma äri-ja tootmissaladust või konkurentsi piiranguid;
karm kohtlemine teiste töötajatega või tööaandja klientidega;
suitsetamine mitte-ettenähtud kohtades.
10.13. Töölepingust loobumine võib olla nii kirjalikus vormis või taasloodud vormis (e-maili teel).
10.14. Tööandja peab põhjendama töölepingu keeldumisest.
10.15. Töötaja peab põhjendama töölepingu keeldumisest erakorralises korras.
10.16. Töölepingu tavapärasest keeldumisest töötaja peab hoiatama tööandjat mitte vähem, kui 30 kalendripäeva jooksul.
Seadus ei sätestanud töötaja töölepingust keeldumise tähtaega erakorralises korras.
10.17. Töölepingu keeldumisel erakorralise korra tõttu majanduslikel põhjustel (TLS § 89) tööandja on kohustatud järgima keeldumise hoiatuste tähtaegu, sätestatud TLS § 97 lg.2.
Töölepingu keeldumisel erakorralise korra tõttu sätestatud TLS § 88 lg.1 alusel tööandajal on õigus keelduda töölepingust eirates etteteatamise tähtaega, kui arvestades kõiki asjaolusi ja vastastikust huvi, pole mõistlik nõuda lepingu jätkamist kuni tema täitmist kindlaksmääratud ajavahemiku või etteteatamisaega.
10.18. Töölepingu lõppemisel, töötaja, mitte hiljemalt viimasel tööpäeval, on kohustatud tagastama kõik talle määratud töökohustuste täitmiseks töövahendid, vara, olemasolev dokumentatsioon tööandja poolt.
Koostama ja esitama aruandeid, mille tähtaeg saabus selleks päevaks, samuti ka tagastma eri-või vormikohane riietus, jalanõud, võtmed jne.
10.19. Töölepingu lõpetamist vormistatakse töölepingus kirjena, kus märgitakse ära töölepingu lõpetamise formuleerimise alus, viide nõutele punktile ja Töölepingu Seaduse paragrahv, töölepingu lõpetamise kuupäev.
Töölepingu lõpetamise sissekanne allkirjastatakse töötaja ja tööandja poolt.
11. Tööohutuse ja tuleohutuse üldised juhendid.
Tööandja kindlustab töökohta nii, et on võimalik vältida tööõnnetusi ja tervisekahjustusi ning säilitada töötaja töövõime ja heaolu vastavalt Töötervishoiu ja Tööohutuse Seagusele ja Õigusaktidele.
11.1. Tööandja tööohutuse kohustused:
tutvustama töötajale töötervishoiu ja tööohutuse nõudeid ning kontrollima nende täitmist, korraldama töötajale tööohutuse- , tuleohutuse- ja töötervishoiualase juhendamise ja väljaõppe, kindlustama töökohal esmaabivahendite kättesaadavust;
korraldama töötajale enne tööleasumist vastav sisseastumis instruktaaž Kultuurimaja pool koostatud ja tööandja poolt kinnitatud instruktaaži alusel;
esmane ja täiendav instruktaaž viiakse läbi määratud pädeva isiku poolt;
kõik instruktaažid fikseeritakse tööohutuse väljaõppe registreerimis päevikusse;
viima läbi süstemaatilist töökeskkonna sisekontrolli, mille käigus ta kavandab ja jälgib töötervishoiu ja tööohutuse olukorda asutuses;
vaatama igal aastal läbi töökeskkonna sisekontrolli korralduse ja analüüsima selle tulemusi ning vajaduse korral kohandama abinõud muutunud olukorrale;
viima läbi töötajate tervise kontrollimise, mille tööprotsessi käigus võib mõjutada töökeskkonna ohtlik tegur või tööiseloom ja vastutab nendega seotud kulude eest;
määrab esmaabi andmiseks töötajad ja korraldab neile tööandja kulul väljaõppe;- tagab kõigile töötajale esmaabivahendite kättesaadavuse;
omal kulul andma töötajale isikukaitsevahendid, tööriietus, jalanõud ning puhastus- ja pesemisvahendid, kui töö laad seda nõuab;
Töötaja liikumisvabadus tööl peab olema ohutu, töötaja töökohad ja käigud peavad olema seisundis, libisemise ja kukkumise vältimiseks.
11.2. Kindlustama käikude, väljapääsude, koridoride ja treppide funktsionaalset sihti nii, et oleks võimalus inimeste evakueerimiseks tulekahju korral.
11.3. Kindlustama olemasolu ja töötajate valmisolek tuletõrjevahendite kasutamiseks.
11.4. Töötaja tööohutuse kohustused:
töötaja on kohustatud täitma kehtestatud tööohutuse ja tuleohutuse nõideid ;
töötaja peab tegema nii, et tema tegevused tööajal või nende tagajätjed ei ohusta tema enda elu ja tervist või teisi inimesi ja ümbritsevat keskkonda;
läbiva tervisekontrolli vastavalt kehtestatud korras;
kasutama ettenähtud isikukaitsevahendeid ning hoidma neid töökorras ja täitma tööandja seaduslikke korraldusi, tööohutuste järelvalvet teostavad isikud;
tulekahju korral viivitamatult teatama sellest Päästeametile (tel.112) ja alustada tulekahju kustutamist olemasolevate tuletõrjevahendite abil;
tööõnnetuse, ohtliku situatsiooni, avarii või muu juhtumi tekkimise korral töötaja peab osutama kannatada saanud isimestele esmaabi ja teatama ohutuse ja rakendatavate abinõudest oma tööandjale või otsesele juhatajaleja ja vajadusel kasutama kõik meetmed Päästeameti, Politseiameti (tel.110) väljakutseks, hoonest töötajate ja kolmandate isikute evakueerimiseks;
enne tööaja alustamist töötaja peab kontrollima aparatuuride, mehhanismide, seadete, instrumentide ja muude varustuste korrasolek, mis on vajalikud tööks;
peale tööaja lõpetamist tuleb väljalülitada kõik aparaadid ja seadmed, mis olid tööajal kasutusel, välja arvatud need, mis tehnilise toimimise reeglites pole ettenähtud;
Trepp-redeli kasutamisel kõigepealt tuleb kontrollida tema töökõlblikkust. Trepp-redeli jalgadel peavad olema kummotsad, keelatud on kasutada juhuslike aluseid;
elektrimontaažitöid ja elektriseadmete remontimistöid on õigus teostada ainult need isikud, kes omavad luba nimetatud tegevuse sooritamiseks.
Teatades Päästeametisse tulekahju puhkemisel või õnnetusjuhtumi korral vajalik on teatada oma nimi, perekonnanimi, aadress, elukoht, tulekahju tekkimise korral teatama objekti nimetus, kus toimus tulekahi.


text:
Ilm täna 24.10.2017
Öö -6 .. 4 °C
Päev 1 .. 5 °C
Pealeht » E-ajakiri » 4/2010 Kevad » Kasulik info korteriühistu kohta
1. Tähtsamad asjaolud korteriühistu kohta
Korteriühistu on mittetulundusühingu eriliik, mille tegevust reguleerivad korteriühistuseadus ning mittetulundusühingute seadus. Vastuolu korral kehtib korteriühistuseadus.
Korteriühistu võib asutada nii ühe kui ka mitme korteriomanditeks jagatud kinnisasja majandamiseks. Kui ühel kinnisasjal paikneb mitu maja, siis nende majandamiseks mitut eraldi korteriühistut moodustada ei saa. Korteriühistu asutamine toimub korteriomanike enamuse otsuse alusel, kui sellele enamusele kuulub korteriomandi eseme mõtteliste osade kaudu suurem osa ehitisest ja maatükist.
Korteriühistu on sundühistu - kui ta on nõutava enamuse otsusel loodud, kuuluvad sellesse kõik selle maja korteriomanikud.
Korteriühistut saab asutada alles siis, kui selle asutajad on saanud korteriomanikeks (eluruumide erastamise seaduse alusel või korteriomandi kinnistusraamatusse kandmise teel).
Korteriühistud kantakse koos teiste mittetulundusühingutega mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse.
Korteriomandiseaduse 2. peatükk võimaldab korteriomanikel oma asjade korraldamiseks liituda korteriomanike ühisuseks. Sellist ühisust ei pea registrisse kandma.
2. Notar on ühistu ja kohtu registriosakonna vahendaja
Teil on õigus nõuda avalduse tõestanud või kinnitanud notarilt, et ta esindaks Teid asjaajamises kohtu registriosakonnas, sh edastaks dokumente (vt notariaadiseaduse § 30 lg 2, tsiviilkohtumenetlus seadustiku § 593 lg 4). Notar informeerib ühtlasi, kui palju tuleb maksta riigilõivu. Kui Te soovite avalduse tõestamist notari poolt, siis hõlmab tõestamistasu ka konsultatsiooni ja avalduse projekti koostamist.
3. Dokumentide vormistamise üldnõuded
Kohtu registriosakonnale kande tegemiseks esitatud avaldus peab olema notariaalselt kinnitatud või esitatud digitaalallkirjastatult võrgulehe https://ettevotjaportaal.rik.ee/ kaudu.
Koopiaid võib lisaks notarile kinnitada ka valla- või linnasekretär.
Avaldusele tuleb lisada riigilõivu tasumise tõend (Rahandusministeeriumi konto: SEB 10220034796011, Swedbank 221023778606). Ülekannet tehes märkige kindlasti ühingu nimi ja registrikood, kelle eest lõiv tasuti, koos toimingu nimetusega (Korteriühistu 'Aia 5' registrikanne) ning viitenumber: Viru Maakohtus 2900076446; Pärnu Maakohtus 2900072385, Harju Maakohtus 2900076365, Tartu Maakohtus 2900072712.
4. Uue korteriühistu registrisse kandmiseks tuleb esitada
(1) digitaalallkirjastatud või kõigi juhatuseliikmete notariaalselt kinnitatud allkirjadega avaldus ühistu registrisse kandmise taotlusega, mis on adresseeritud kohtu registriosakonnale ja peab sisaldama järgmisi andmeid:
ühistu nimi (nimes peab olema täiend 'korteriühistu');
ühistu aadress (korteri ja maja nr; tänav või talu; asula, omavalitsuse ja maakonna nimi ning postisihtnumber);
juhatuse liikmete nimed ja isikukoodid (Eesti koodi puudumisel sünniaeg);
kui juhatuse liikmete õigust esindada ühistut üksinda on piiratud ühise esindusõiguse reeglitega või keeluga teha suuremaid varalisi tehinguid ilma üldkoosoleku nõusolekuta (vt täpsemalt mittetulundusühingute seaduse § 27), siis selliste piirangute kirjeldus. Registrisse ei saa teha kannet, mis jätaks juhatuse liikme täiesti esindusõigusest ilma. Juhatuse esimeheks olemine on ühistu-sisene küsimus, registrisse kantakse kõik juhatuse liikmetena.
(2) asutamiskoosoleku protokoll;
(3) põhikiri, millele on alla kirjutanud asutamiskoosolekul selle vastuvõtmise poolt hääletanud. Põhikiri peab sisaldama mittetulundusühingute seaduse §-s 7 nimetatud andmeid. Lisaks tuleb ära näidata häälte jagunemine ühistu üldkoosolekul ning see, mis alustel ja korras tasuvad liikmed ühiseid majandamiskulusid. Põhikirjas võib olla rohkem sätteid, kui seadus nõuab, kuid nad ei tohi seadusega vastuolus olla;
(4) ühingu sidevahendite numbrid (telefon, telefaks, e-posti aadress jm) eraldi lehel;
(5) täielik korteriühistu liikmete nimekiri (igaühe kohta nimi, isikukood või sünniaeg, liikmeksastumise aeg, korteri number, liikmele kuuluv häälte arv ja tema osamaksu suurus);
(6) vallasomandit tõendav dokument korterite kuuluvuse kohta või kui tegemist on kinnistusraamatusse kantud korteriomanditega, siis kinnistusraamatu väljavõte korteriomandite kuuluvuse kohta.
(7) riigilõivu tasumise tõend.
5. Ühistu registriandmete muutmiseks tuleb esitada
(1) digitaalallkirjastatud või vähemalt ühe juhatuseliikme notariaalselt kinnitatud allkirjaga avaldus koos riigilõivu tasumise tõendiga.
(2) avaldusele tuleb lisada selle aluseks olev protokoll, mis peab sisaldama andmeid koosoleku toimumise aja ja koha ning hääletustulemuste ja vastuvõetud otsuste kohta. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokollile tuleb lisada koosolekust osavõtnute nimekiri koos igaühe allkirjaga.
(3) uue juhatuseliikme registrissekandmiseks on lisaks vaja tema notariaalselt kinnitatud allkirjanäidist (kui ta ei ole alla kirjutanud avaldusele).
(4) põhikirja muutmisel tuleb avaldusele, protokollile ja nimekirjale lisada põhikirja uus terviktekst, mis on vähemalt ühe juhatuse liikme poolt allkirjastatud.
6. Registrimenetlus
Kui Te ei oska mingit juriidilist küsimust lahendada, siis pöörduge notari poole (avalduse sisu tõestamise piires on nõustamine tasuta) või kasutage advokaadi vm õigusnõustaja abi. Registriosakond kui kohtuasutus õigusabi ei anna.
Vastuvõetud dokumendid vaatab kohus läbi 5 tööpäeva jooksul. Kohus teeb kande (avalduse rahuldamise korral) või kandemääruse (avalduses esinenud puuduste kõrvaldamiseks või avalduse mitterahuldamiseks). Kohus võib vajadusel läbivaatamisaega pikendada.
Kande tegemisest teavitatakse Teid ja Teid esindavat notarit registrikaardi väljatrüki edastamisega. Kandemääruse tegemisest teavitamiseks toimetatakse kandemäärus Teile kätte. Kui kandeavaldus on notariaalselt tõestatud või notariaalselt tõestatud tehinguga seotud sama notari poolt kinnitatud, toimetatakse kandemäärus kätte notarile, Teile edastatakse kandemääruse ärakiri. Kande ja kandemääruse tegemist saate jälgida ka aadressilt https://ariregister.rik.ee/lihtparing.py.
7. Notari tasu korteriühistute toimingute eest
(NB! notari tasule lisandub käibemaks)
ühe allkirja kinnitamise eest 200 krooni;
soovi korral kandeavalduse projekti koostamise eest 285 krooni;
soovi korral avalduse ja muude kande tegemiseks vajalike dokumentide edastamine kohtu registriosakonnale ning kandeotsuse või kohtumääruse notaribüroost väljastamine on tasuta.
8. Riigilõiv korteriühistu registritoimingute eest
ühistu registrisse kandmise eest 300 krooni;
registrissekantud andmete muutmise eest 100 krooni;
ühistu registrist kustutamine, ühistu aadressimuutus omavalitsusüksuse piires ning surnud juhatuseliikme andmete registrist kustutamine on ilma lõivuta.
kohtumääruse peale määruskaebuse esitamisel 400 krooni.
Kohtu registriosakonnas saab lõivu maksta ka pangakaardiga, kuni 100-kroonine lõiv võetakse vastu ka sularahas.
9. Majandusaasta aruande esitamine
Juhatus esitab kohtu registriosakonnale kinnitatud majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavad dokumendid kuue kuu jooksul arvates majandusaasta lõppemisest. Majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid tuleb koostada ja esitada aruande koostamise ja esitamise keskkonnas, mis asub ettevõtjaportaalis. Aruanne tuleb kohtu registriosakonnale esitada kas digitaalallkirjastatult või PDF-vormingus, mille on allkirjastanud kõik korteriühistu esindusõiguslikud isikud. Rohkem infot aruande koostamise ja esitamise kohta leiate siit.
10. Tuletame meelde:
korteriühistu juhatuse liikmed ja likvideerijad, kelle puudub rahvastikuregistris registreeritud elukoht, peavad registripidajale esitama oma aadressi ja teavitama viivitamatult oma aadressi muutumisest.
korteriühistu võib lisaks oma aadressile teatada registripidajale ühe isiku Eesti aadressi, millele kohus saab sellele isikule ühistu menetlusdokumente kätte toimetada. Nimetatud aadress kantakse registrikaardile.
korteriühistu andmete muutumisel, muu hulgas juhatuse liikmete ja likvideerijate nimetamisel ja tagasikutsumisel, nende esindusõiguse muutumisel ning ühingu lõpetamisel tuleb viitamata esitada avaldus mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud andmete muutmiseks.
kohtu registriosakonnale ebaõigete andmete esitamise või ettenähtud andmete esitamata jätmise eest võib karistada juhatuse igat liiget eraldi rahatrahviga 5000 kuni 50000 krooni ulatuses. Trahvimist võib korrata seni, kuni vastav puudus on kõrvaldatud.
kohtu registriosakonnale ja notarile tahtliku valeandmete esitamise eest võib karistada kriminaalkorras rahalise karistuse või vangistusega.
kui te olete kande tegemiseks dokumendid registriosakonnale esitanud, siis võite te kuni kande või kandemääruse tegemiseni ümber mõelda ja esitada avalduse tagasivõtmise avalduse (ära näidates tagasivõtmise põhjuse). Sel juhul registrikannet ei tehta, kuid esitatud dokumente ei tagastata. Avaldusele lisatud dokumendi võib avaldaja taotluse alusel mõjuva põhjuse korral kohtu loal tagastada, kuid sel juhul jääb registritoimikusse avaldaja kulul tehtud ja registripidaja kinnitatud ärakiri.
korteriühistu peab esitama majandusaasta aruande, mis on koostatud aruandeperioodi kohta, mis algas enne 2009. aasta 1. jaanuari, maksu- ja tolliameti piirkondlikule struktuuriüksusele. Majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid, mis on koostatud aruandeperioodi kohta, mis algas 2009. aasta 1. jaanuaril või hiljem, tuleb esitada kohtu registriosakonnale. majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavad dokumendid saab kohtu registriosakonnale esitada ka notari kaudu elektrooniliselt PDF-vormingus või paberkandjal notaribüroos kohapeal. Nimetatud notariaaltoiming maksab 400 krooni, millele lisandub ka käibemaks.

matches:
§ 30
§ 593
§ 27
kohus
Kohus
Kohus
kohus


Prillide ja teiste nägemisteravuse korrigeerimisvahendite hüvitamise kord Avinurme vallas – Riigi Teataja
Prillide ja teiste nägemisteravuse korrigeerimisvahendite hüvitamise kord Avinurme vallas - sisukord
§ 2 Hüvitise maksmise alused
§ 3 Hüvitise suurus
§ 4 Hüvitise maksmise periood
RT IV, 29.03.2014, 71
Vastu võetud 06.03.2014 nr 4
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja Vabariigi Valitsuse 15. novembri 2000 määruse nr 362 «Kuvariga töötamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded» § 3 lõigete 6 ja 8 alusel.
Avinurme Vallavalitsuse ametnikele ja töötajatele ning valla ametiasutuse hallatavate asutuste töötajatele (edaspidi töötaja), kes töö- või teenistusülesannete täitmisel töötavad vähemalt poole oma tööajast kuvariga ning kelle nägemisteravus vastavalt töötervishoiu- või silmaarsti tõendi kohaselt on töö tõttu vähenenud, hüvitatakse Avinurme valla eelarvest osaliselt prillide või muude nägemisteravust korrigeerivate abivahendite maksumus.
§ 2. Hüvitise maksmise alused
(1) Hüvitise maksmise aluseks on asutuse riskianalüüs, töötaja tervisekontrolli tõendavad dokumendid, töötervishoiu- või silmaarsti tõend selle kohta, et töötaja nägemisteravus on langenud töö- või teenistusülesannete täitmise tõttu ning nägemisteravust korrigeeriva vahendi soetamist tõendav arve.
(2) Lähtudes määruses sätestatust, otsustab asutuses töötajale prillide või muud nägemisteravust korrigeerivate abivahendite hüvitamise asutuse juht vormistades oma otsuse käskkirjana. Asutuste juhtidele otsustab prillide hüvitamise Avinurme Vallavalitsus vormistades vastava korralduse.
§ 3. Hüvitise suurus
Esitatud arve alusel hüvitatakse prillide või nägemisteravust korrigeerivate vahendite soetamine arvel märgitud summast 50 % ulatuses, kuid mitte rohkem kui 100 eurot.
§ 4. Hüvitise maksmise periood
Töötajal on hüvitist õigus saada üks kord kolme aasta jooksul.
Määrust jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.