text:
Kolmapäev, 23.03.2016, kell 13:00
Kolmapäev, 23. märts 2016, kell 13:00
1. 13:02 Kandidaadi esitamine Euroopa Kontrollikotta
2. 13:09 Põllumajanduse täiendav riigipoolne toetamine
3. 13:14 Valitsuse tegevusplaan isikuvastaste kuritegude ohjeldamiseks
4. 13:23 Läbiotsimis- ja vahistamislubade andmise uus kord
5. 13:30 Biomajanduse strateegia
6. 13:35 Trahvimäärade tõstmise eelnõu
7. 13:44 Julgeolekuolukord Euroopas
8. 13:54 Tartu Agro küsimus hiljutise Riigikohtu otsuse valguses
9. 13:58 Euroopa Liidu soovitus maksta põllumajandustootjatele ajutist riigiabi
Austatud Riigikogu! Austatud ministrid! Mälestame leinaseisakuga neid inimesi, kes hukkusid eile Brüsselis vabade inimeste maailma vastu suunatud rünnakus. (Leinaseisak.) Tänan!
Infotund. Kohaloleku kontroll, palun!
Istungisaalis on 52 Riigikogu liiget, puudub 49. Infotunnis osalevad valitsusliikmetest sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna täna peaministri ülesannetes, maaeluminister Urmas Kruuse ja justiitsminister Urmas Reinsalu. Eile saabus üheksa sooviavaldust küsimuste esitamiseks, seetõttu annan neist igaühe puhul võimaluse üheks lisaküsimuseks.
Esimene küsimus on Margus Tsahknale peaministri ülesannetes ja selle esitab Andres Herkel. Palun!
Austatud esimees! Austatud minister peaministri ülesannetes. See kontrollikoja liikme nimetamine on nüüd küll väga hapuks läinud asi. Viimati ma esitasin selle kohta küsimuse peaministrile 27. jaanuaril. Sellest on kaheksa nädalat möödas ja palju vett merre voolanud. Tookord oli tema vastus, et ootame pisut veel, küll me leiame selle kandidaadi. Kõik tähtajad on nüüd juba ammu möödas. Minu küsimus on teile kui IRL-i esimehele: kes on IRL-i uus kandidaat sellele kohale?
Hea küsija! Tegu ei ole kõige tähtsama Eesti riigi ees seisva probleemiga, aga tõepoolest, Eesti valitsus ei ole oma kandidaati veel esitanud. Aga kandidaat on iseenesest olemas. Rahandusminister on esitanud kontrollikoja liikme kandidaadiks Juhan Partsi, kes oleks selles ametis pädev inimene. Seda on kinnitanud ka Riigikontroll oma arvamuses ja seda on kinnitanud teised selles valdkonnas pädevad inimesed. Tõsi on ka see, et Eesti valitsus ei ole suutnud konsensuslikku otsust langetada. Pigem on see küsimus peaministrile, kuidas me selle teemaga edasi läheme, sest paremaid kandidaate ei ole. Rahandusminister on kinnitanud, et tema kandidaat on endiselt Juhan Parts. Aga ega midagi katki praegu ei ole. Eesti ei ole ainuke riik, kes ei ole oma kandidaati esitanud. Teised riigid, kes ei ole veel esitanud kandidaati sellele kohale, on Leedu ja Ungari. Eelmisel nädalal, 15. märtsil toimus Euroopa Parlamendi eelarve kontrolli komisjonis eri riikide kandidaatide kuulamine. Kuulati ära kuue riigi kandidaadid, kellest kolmele anti positiivne hinnang ja kolmele negatiivne hinnang. See tähendab seda, et kui Euroopa Liidu Nõukogu võtab seda hinnangut arvesse, mida ta seaduse järgi ei pea tegema, siis ka kolm riiki peavad otsima uued kandidaadid. Selles mõttes on Eesti huvid kontrollikojas esindatud, et Kersti Kaljulaid, kes on praegu kontrollikoja liige, jätkab oma tööd, kuni valitsus jõuab otsuseni.
Aitäh, esimees! See on siiski küsimus teile kui ministrile peaministri ülesannetes. Ma saan sellest olukorrast aru niiviisi, et on veel mõni riik, kes ei ole ülesandega hakkama saanud, aga see on väga halb lohutus. Vahest me viimaks oleme olukorras, kus kandidaat on olemas, aga teda ei nimetata ametisse ja uut kandidaati ka ei nimetata. Kui kaua saab see olukord kesta? Võrreldes viimase korraga, kui see küsimus siin infotunnis üleval oli, mis on kahe kuu jooksul valitsuses selles küsimuses toimunud? Milliseid kompromisse on otsitud? Millised arutelud on olnud?
Ma pean tõdema, et Euroopa Kontrollikoja Eesti esindaja nimetamise protsess on kahetsusväärselt muutunud poliitiliseks protsessiks. Tegu ei ole poliitilise ametikohaga, tegu on iseseisva institutsiooniga, kus poliitikat ei aeta. Viimasel ajal ei ole Eesti kandidaadi nimetamise protsessis toimunud mingisuguseid erilisi arenguid. Minul ei ole probleemi Juhan Partsi kandidatuuri toetamisega. Pigem tuleb need küsimused esitada nendele inimestele, kellel on probleem. Ma olen endiselt seisukohal, et Juhan Parts on pädev kandidaat, ta saab selle tööga hakkama. Ma loodan, et see poliitiline foon langeb lõpuks ära ja jõutakse otsuseni.
Aitäh, hea esimees! Hea peaministri kohusetäitja! Me oleme kuulnud fraase, et ootame õige hetkeni, me veel mõtleme. Kas teil on valitsuses olemas tegevusplaan ja mis on see viimane tähtaeg, millal peab kandidaat olema esitatud? Ma olen täiesti nõus sellega, et seda kandidaati ei tohi siduda mingi konkreetse teemaga, mida siin püütakse teha, ja ma olen tähele pannud, et teatud liikumised teil on. Te võiksite seda valgustada. Arvatav nimi, mis viimastel päevadel läbi on käinud, on õhkkonna koridorides üsna närviliseks muutnud. Ma soovin teada saada konkreetset tegevusplaani, millal valitsus jõuab otsuseni, ja ka seda, mis on võimalikud alternatiivid.
Ma ei oska kommenteerida seda, mis toimub Riigikogu koridorides, aga ma ütlen, et minu pärast võiks Juhan Partsi nimetada Euroopa Kontrollikoja liikme kandidaadiks homme Vabariigi Valitsuse istungil. Aga meil on koalitsioonivalitsus ja peaminister on võtnud hoiaku, et tuleb otsida konsensust. See on peaministri õigus. Vabariigi Valitsuse seadus näeb ette otsuste langetamiseks hääletuse võimalust, aga see on peaministri otsus, kuidas probleemi lahendada, kui konsensust ei leita. Ma ise loodan, et konsensus leitakse ja otsuseni jõutakse. Mis puutub sellesse, et Eesti ei ole nimetanud uut kontrollikoja liikme kandidaati, siis sellest ei ole midagi, sest Kersti Kaljulaid, kes on praegune kontrollikoja liige, jätkab seni, kuni valitsus jõuab otsuseni. Nii et töö kontrollikojas on tehtud ja selles mõttes ei ole midagi katki. Ma loodan, et valitsus suudab selle küsimuse lahendada lähiajal.
Järgmine küsimus on Siret Kotkalt maaeluminister Urmas Kruusele. Palun!
Aitäh! Hea ettekandja, lugupeetud maaeluminister! Ida-Virumaal on keerulised ajad, mis on eelkõige tingitud põlevkivisektoris tekkinud majanduslikest raskustest. Olukorra lahendamiseks otsustas Vabariigi Valitsus teha sellele sektorile maksusoodustusi, et neid tootjaid päästa. Samas põllumajanduses on kriis olnud tunduvalt kauem kui põlevkivisektoris. Millal valitsus tuleb põllumeestele vastu ja kavatseb neile teha maksusoodustusi, et nad ei peaks oma uksi sulgema, suudaksid kriisi üle elada ja tuhanded inimesed maal ei jääks tööta?
Auväärt küsija! Kui me räägime põllumajandusest, siis selle sektori jaoks on viimase aasta jooksul rakendatud täiendavaid meetmeid rohkem kui 20 miljoni euro ulatuses. Mis puutub Ida-Virumaa konteksti, siis kindlasti austatud rahvasaadik annab endale aru, et küsimus on põlevkivisektoris, mis on ilmselgelt lokaalse iseloomuga. Põllumajandustootmine toimub Eestis kogu riigi territooriumil. Sellises olukorras me loomulikult ei ole arutanud seda, et põllumajandussektori sees veel täiendavaid maksusoodustusi teha. Küll tuleb aga märkida seda, et ka põllumajandussektori jaoks kehtib teatud kütusega seotud soodustus.
Aitäh, juhataja! Lugupeetud minister! Valitsuse peamisi ülesandeid on kindlustada ükskõik millisele sektorile konkurentsivõime. Me teame, et Eesti põllumees ei ole konkurentsivõimeline, seda isegi võrreldes naaberriikide põllumeestega. Me ei pea sellele sektorile lisasoodustusi tegema, vaid me peame kasutama võimalusi meie põllumeeste toetamiseks lubatud moel – ma mõtlen üleminekutoetust ehk top-up'i, millega minu arvates ollakse umbes 100 miljoni võrra miinuses, kuna valitsus ei planeeri seda ka järgmistel aastatel anda. Aga teatavasti Euroopa Komisjon lubas tulenevalt sellest, et põllumajandussektoris on üle Euroopa suur kriis, maksta põllumeestele lisatoetusi. Kas Vabariigi Valitsus on seda arutanud? Kui on arutanud, siis millisele seisukohale on jõutud, kuidas oma põllumehi toetada?
Auväärt küsija! Maaeluministeerium ja maaeluminister on Vabariigi Valitsuse eelarveläbirääkimisteks rahandusministrile esitanud eelarve lisataotlused, mis sisaldavad ka nn üleminekutoetust. Teiseks tuleb märkida, et kui me räägime Ida-Virumaast, siis tuleb öelda, et seal on põllumajandussektoris keskmine sissetulek jõudsasti kasvanud. Asjade seis ei ole võrreldav sellega, mis valitseb praegu põlevkivitööstuses. Kolmandaks, endalegi üllatuseks sain viimasel nõukogu istungil teada, et turuolukord on selline, et vaid kümme riiki on suutnud välja maksta erakorralist toetust, mille Euroopa Liit on eraldanud. Sellega on hakkama saanud ka Eesti ja peale selle oleme meie maksnud ka riigi toetust. Nii et Eesti valitsus ja Maaeluministeerium teevad kõik endast oleneva, et võimalikud toetused jõuaksid esimesel võimalusel põllumeheni.
Aitäh, hea Riigikogu esimees! Lugupeetud maaeluminister! Ma tulen tagasi kolleeg Tarmo Tamme küsimuse juurde. Euroopa Komisjon kuulutas nädalapäevad tagasi välja meetmepaketi, mille eesmärk on leevendada põllumajandustootjate keerulist olukorda, ja see näeb ette riigiabi andmise lisavõimaluse. Kas te olete seda kaalunud? Kas Eesti riik toetab selle abi raames põllumajandustootjat täiendavalt?
Auväärt küsija! Eesti Maaeluministeerium on olnud ka üks selle ettepaneku tegija Euroopa Komisjonile, mis nüüd ühtse paketina välja käidi. Ettepanekuid tegid kõik liikmesriigid ja Euroopa Komisjon võttis need kokku. Aga praegu on veidi segane ühe või teise meetme rakendamise aeg. Kui need ajad peaks selguma ja on kindel, et sellised võimalused antakse, siis kindlasti Maaeluministeerium teeb eelarveläbirääkimistel sellekohased ettepanekud. Aga enne peame ära ootama rakendusajad ja rakenduskindluse, seejärel saame oma otsused ametlikult teha.
Järgmine on Martin Helme küsimus justiitsminister Urmas Reinsalule. Martin Helme, palun!
Aitäh, härra spiiker! Lugupeetud minister! Meil oli eelmisel nädalal infotunnis küsimus peaminister Rõivasele seoses peksmiste ja pussitamistega Eestis ehk siis ränkade isikuvastaste kuritegudega avalikus ruumis. Nädalavahetusel lisandus surmaga lõppenud pussitamise juhtum Paides. Tartus pekstakse päise päeva ajal inimesi, mõni kuu tagasi peksti seal inimene lausa surnuks. Ma küsisin eelmisel nädalal peaministrilt, mis plaan on valitsusel selliste juhtumite vähendamiseks ja turvatunde taastamiseks avalikus ruumis. Vastust ma ei saanud, aga see puudutab väga konkreetselt ka teie valdkonda. Ma küsin uuesti, missugune on valitsuse plaan, et saada kontrolli alla rängad isikuvastased kuriteod avalikus ruumis.
Valitsusel on selge plaan olemas. Kui vaadata neid tõsiseid isikuvastaseid kuritegusid, mis oma jõhkrusega on Eesti ühiskonnas elava arutelu põhjustanud, siis neil on üks ühine tunnusjoon. See on see, et kahtlustatavad isikud neis asjades on korduvkurjategijad, nn paadunud kurjategijad. Ja see on asjaolu, mille pinnalt on võimalik teha järeldus, et just korduvkuritegevus on isikuvastaste kuritegude jõhkruse mõttes kõige ohtlikum ja ohustab avalikkuse turvatunnet kõige rohkem. Justiitsministeeriumil on plaanis töötada välja kava korduvkurjategijate jõulisemaks ohjeldamiseks. Me näeme ette seda, et vabanemisjärgset käitumiskontrolli peab kohaldama suuremale osale korduvkurjategijatele. Me näeme ette ka seda, et kui keegi nn kolmandate riikide kodanikest on tõstnud käe meie inimeste elu või vara või tervise vastu, siis tuleb nende suhtes jõulisemalt kohaldada riigist väljasaatmist ja kõige äärmuslikumatel juhtudel, kui tegu on sarivägistaja, terroristi, sarimõrvariga, siis peab Eesti karistusõigus tulevikus ette nägema ka karistusjärgse kinnipidamise võimaluse. Sellist regulatsiooni praegu olemas ei ole. Nii et meil on kava, kuidas korduvkurjategijaid jõulisemalt ohjeldada, ja samm-sammult me hakkame seda realiseerima.
Aitäh! Kui silmas pidada neid ränki kuritegusid, siis seoses trahvimäärade tõstmise debatiga kipub avalikkusel tekkima mulje, et Eestis tegeleb politsei kõige muuga peale kurjategijate ja kuritegevuse. Nagu te ise märkisite, nende avalikkusele tuntud juhtumite puhul on tegemist olnud inimestega, kelle puhul on tagantjärele välja tulnud, et nende kriminaalhooldajad on korduvalt nõudnud, et nad tuleb tagasi vangi saata, sest nad on rikkunud oma tingimisi karistuse tingimusi. Kuidas seda nendes väljatöötatavates plaanides arvestatud on? Me teame, et need kurjategijad moodustavad väikese seltskonna ühiskonnast ja me sisuliselt teame, et ainus lahendus on nad isoleerida. Millal me jõuame selleni, et karistused on pikemad ja neid inimesi hoitakse kauem vanglas?
See ei ole väike osa kurjategijatest, kes vabadusekaotuslikku karistust kannavad. Suures plaanis on vanglas olevate inimeste retsidiivsuse määr ligi 70%. Nad on kas juba mitmendat korda vanglas või on neil kahetsusväärselt tõenäosus sinna kunagi uuesti sattuda. Ilma seadust muutmata on minu pädevuses anda juhiseid kriminaalhooldajatele. Ma olen andnud juhise, kus muu hulgas on kirjas näiteks see, et kui kriminaalhooldusalune juhib purjuspäi autot, siis hooldajad peavad tingimusteta taotlema kohtult selle isiku vangistusse saatmist. Mida kohtud teevad? Kohtud on sõltumatud ka kriminaalhoolduse kohaldamisel. Kindlasti ministeerium analüüsib ka seda, kas korduvkurjategijate selge profiil võib seada piirangud ennetähtaegsele vabastamisele. Kuid probleem on selles, et Eestis 2000-st aastas vabanevast isikust vaid 31%-le kohaldatakse mingisugust vabanemisjärgset kontrolli. Minu hinnangul see ei ole mõistlik suurusjärk. Need proportsioonid peavad muutuma ja selles suunas me töötame.
Mis puutub trahvidesse, siis ma arvan, et need on teatud väärtegude puhul ebamõistlikult väikesed ega vasta ühiskonna õiglustundele. Keskmine alla 200-eurose asja varguse eest määratud trahv oli eelmisel aastal 67 eurot. Ma ei ole nõus selle loogikaga, et varastamine peab olema igas tuludetsiilis olevatele inimestele taskukohane.
Aitäh, härra eesistuja! Lugupeetud minister! Turvatunne hõlmab muidugi midagi märksa rohkemat kui paadunud kurjategijate karistamine. Me teame, et Eestis tegutseb niisuguseid laialivalguva põhjaga kampasid peaaegu kõikides omavalitsustes. Väikestes kohtades inimesed teavad väga hästi, kes on need huligaanid, kes lõhuvad bussipaviljone, peksavad pudeleid ja aknaid puruks, mõnitavad ja sõimavad inimesi jne. Samas kõik teavad ka, et nad tegutsevad seal karistamatult ikka edasi, sest politseid kohapeal enam ei ole. Kui näiteks kogu Jõgevamaa peale on kaks politseipatrulli, siis tihtipeale pole politseil puhtfüüsilist võimekust, et kohalike elanike telefonikõnedele kiiresti reageerida. Kas valitsusel on olemas ka niisugune profülaktiline plaan, et selline kampade laamendamine kontrolli alla saada ja inimeste häirimine miinimumini viia?
Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor on väljendanud valmisolekut patrullide arvu suurendada. Lähtudes avalikkuse hinnangust praegusele turvatundele on kindlasti mõistlik see kaalumisele võtta. On selge, et mitte ausad inimesed ei pea tundma hirmu, vaid kurjategijad peavad tundma hirmu. Vägivallatsejad peavad kartma. Sellest peabki politsei lähtuma, kui tegutseb avaliku korra tagamise nimel. Kui on olemas sellised kambad, kes oma huligaanse käitumisega provotseerivad ja tekitavad kogukonna liikmetes hirmu, siis on politsei esmane kohus avaliku turvatunde tagamiseks ennast kehtestada ja seadus maksma panna. Inimesed peavad saama ennast turvalisemalt tunda. Seadus annab politseile kõik vajalikud tööriistad ja üldine loogika peab olema selles, et politsei on kohal seal, kus turvatunne on habras ja kogukond tajub rohkem ohtu. Ma kutsun siin kohalikke inimesi üles politseid teavitama, informeerima. Selge on, et ülbe käitumine ei tohi olla mitte mingilgi moel tolereeritav kultuur Eesti avalikus ruumis. Nii peab see olema.
Lõpetan selle küsimuse käsitlemise. Austatud Riigikogu liikmed, püüame oma küsimuse ühe minuti jooksul ära esitada.
Järgmine küsimus on Jüri Adamsilt sotsiaalkaitseminister Margus Tsahknale peaministri ülesannetes. Palun!
Härra peaministri kohusetäitja! 1. septembril jõustub üks kriminaalmenetluse seaduse muudatus, mis võeti vastu eelmise Riigikogu koosseisu ametiaja lõpul. Sellega seoses on kujunemas üks väike justiitsskandaal. Nimelt, Justiitsministeerium unustas teha selle seaduse rakendamise ettevalmistused, millegipärast selle aasta eelarves vajalikku rahasummat ei olnud. Oleks vaja palgata inimesed, leida raha. Ja praegu kõrgemad justiitsametnikud kaaluvad mõtet seaduse jõustumine edasi lükata. Ilmselt on see möödapääsmatu. Mis on valitsuse seisukoht selles küsimuses?
Hea küsija! Justiitsminister istub siin minu kõrval, aga me oleme omavahel konsulteerinud. Esiteks, tõepoolest, nn põhiõiguste pakett, nagu seda kutsutakse, jõustub tänavu 1. septembril. Ja selleks aastaks vajalik raha on eelarves olemas. Seda on 400 000 eurot ja see on riigieelarvesse kirja pandud. Aga tõsi on see, et järgmisteks aastateks vajalikke summasid ei ole eelarves kokku lepitud. Eelarveläbirääkimised alles algavad, Justiitsministeerium on lisataotluse esitanud. Kui me räägime summadest, siis täiendava personali jaoks oleks vaja aastas natuke rohkem kui 800 000 eurot ja sinna lisanduks veel 130 000 eurot IT-lahenduste väljatöötamiseks. Nii et me räägime tegelikult peaaegu miljoni euro vajadusest. Kui seda lisaraha ei leita, siis kriminaalmenetlusprotsess aeglustub ja sellel on reaalsed tagajärjed. Justiitsminister on kindlasti selle teema fookusesse võtnud. Ja nüüd on võimalikud erinevad variandid: kas valitsus leiab raha või me peame analüüsima, kas üldse on võimalik see seadusmuudatus ka reaalselt ellu viia.
Aitäh selle selge vastuse eest! Eelmine kord ma küsisin seda justiitsministrilt ja siis tal ei olnud midagi nii konkreetset vastata. Meeldiv oli seda praegusel hetkel kuulda. Aga kas me võiksime järeldada ka seda, et need lisakohtunikud ja muu personal, kes peaks olema palgal selle seadusmuudatuse rakendamiseks, saavad 1. septembrist ametis olema?
Kui me räägime lisapersonali vajadusest, siis analüüsi kohaselt on vaja juurde 21 inimest, kellest viis oleks eksperdid, neli prokurörid ja neli kohtunikud koos kohtujuristide ja sekretäridega. Niisugune vajadus on analüüsi kohaselt olemas. Praegu käib ka kriminaalmenetluse revisjon, mille eesmärk on hinnata tervikuna kriminaalmenetluse ressursi kasutamist ja seda, kuidas oleks võimalik seda ressurssi efektiivsemalt kasutada ehk kuidas kõik korraldada, et oleks tagatud inimeste põhiõigused ja teistpidi ka menetluse efektiivsus ja ajakohasus, et oleks ka reaalsed tulemused. Kas lisapersonali on vaja just 1. septembrist, seda ma ei oska teile siin praegu öelda. Aga jah, selle aasta eelarves on vajalikud 400 000 eurot olemas. Ent tõepoolest, tulevasteks aastateks on aastane vajadus peaaegu miljon eurot ja see on juba eelarveläbirääkimiste küsimus, kas valitsus leiab selle raha või tekitab see probleeme.
Aitäh, hea esimees! Hea peaministri kohusetäitja! Mul on väga hea meel, et te istute praegu justiitsministri kõrval. Kõik need otsused tuleb ju tegelikult enne jaanipäeva ära teha, et oleks kindlus, kas alates 2017. aastast oleks see raha olemas ja kas see 1. september on vaja tühistada või mitte. Selles mõttes ma ootan kindlasti kinnitust, et hiljemalt 16. juuniks on need otsused siin saalis vastu võetud. Tolle revisjoniga kaua venitada ei saa. Kas te valitsuses tajute nüüd ka seda, et mis puutub vägivallaaktidesse, millele eelmises küsimuses viidati, siis julgeolekuasutuste ülekoormatus finantside puudumise tõttu on karjuv ja muutub järjest karjuvamaks? Meie tõstatasime ka majanduskuritegevuse juhtumite menetlemise küsimuse. Kas te valitsuses olete ikkagi jõudmas arusaamani, et jõustruktuurid ja kohtud vajavad lisarahastust?
Hea küsija! Mis puutub sellesse konkreetsesse teemasse, siis riigi eelarvestrateegia arutelu ajal, mis nüüd on juba käivitunud rahandusministri tasemel ja jõuab valitsusse aprillikuus, tuleb see teema selgeks rääkida. Me ei räägi ikkagi mitte aasta kaupa Justiitsministeeriumi eelarve rahastamisest, vaid me räägime sellest, et kui see seadus jõustub, siis peab selle elluviimine olema tagatud baaseelarves. See on läbirääkimiste koht ja juunikuuks on kindlasti selge, mis otsuse valitsus langetab. Tõsi on ka see, et kui vaadata majandusprognoose ja lisataotlusi, mis eri ministeeriumid on Rahandusministeeriumile eelarve osas esitanud, siis läbirääkimised riigi eelarvestrateegia küsimuses tulevad seekord väga pingelised. Vajadusi, mida tuleks rahuldada, on kindlasti rohkem, kui meil raha eelarves on.
Aga tõsi on ka see, et nagu justiitsminister eelmisele küsimusele vastates kinnitas, võitlus kuritegevusega, ja mitte ainult n-ö inimestevastase kuritegevusega, vaid ka majanduskuritegevuse ja korruptsiooniga, on üks valitsuse selgeid prioriteete. Ma tuletan ka meelde neid asjaolusid, kust kasvas välja see nn põhiõiguste pakett eelmises Riigikogu koosseisus. Keskerakond esitas asjaomase seadusmuudatuste paketi, mida kutsuti Berlusconi seaduseks, ja siin saalis olid ju selle üle väga tulised vaidlused. Väideti, et nende ettepanekute vastuvõtmise tagajärjel muutuks just nimelt suuremahuliste korruptsioonikuritegude uurimine märksa raskemaks. Nii et kui me vaatame seda põhiõiguste paketti, siis inimeste põhiõiguste tagamine teiselt poolt muudab kriminaalmenetluse aeglasemaks ja üldse raskemaks. Et mitte kahjustada võitlust kriminaalkuritegude vastu, me peamegi lisaressursse leidma või lükkama selle seaduse jõustumise edasi.
Järgmine küsimus on Raivo Põldarult maaeluminister Urmas Kruusele. Palun!
Aitäh, härra esimees! Lugupeetud minister! Valitsuse tegevusprogrammist võime lugeda, et 2016. aasta jaanuaris oleks pidanud valmima Eesti inimeste heaolu kasvu suurendav biomajanduse strateegia. Kuidas selle väljatöötamisega on? Kui kaugele on jõutud?
Austatud küsija! Maaeluministrina saan kinnitada, et sel kevadel kavatsen ma viia selle dokumendi väljatöötamiskavatsuse valitsuskabinetti ja loodan sealt saada teiste ministrite toetust. Pean selle strateegia koostamist ääretult oluliseks, kuna see puudutab inimeste sissetulekuid. Teisalt pean ma ääretult oluliseks ka seda, et teatud loodusressursse käsitletaks kohapeal, püüdes kõigele selles väärtusahelas rohkem lisandväärtust anda meil siin Eestis, suurendades Eesti elanike heaolu.
Aitäh, härra esimees! Lugupeetud minister! Tähendab, asi on päris algusjärgus. Mina sain aru, et jaanuariks on midagi olemas, aga teil on ainult väljatöötamiskavatsus. Küsimus on selline: ega te ei ole äkki üksinda selles ürituses? Tegelikult peaks see olema peaaegu kõiki ministeeriume haarav dokument, kui see ükskord valmis saab. Kas on olemas mingid töörühmad või kuidas see tegutsemine käib?
Aitäh, austatud Riigikogu liige! See ülesanne maaeluministrile tuleneb kahest olulisest dokumendist. Üks neist on 19. veebruaril 2014. aastal vastu võetud riigieelarve seadus, millega on selle dokumendi väljatöötamine kooskõlas, ja teine on Vabariigi Valitsuse tegevusprogramm 2015–2019. Ma olen kindlasti samal arvamusel, et selle dokumendi väljatöötamine, aga mis veelgi olulisem, selle dokumendi alusel sisuline tegutsemine saab olla efektiivne ja edukas siis, kui see toimub ministeeriumideüleselt. Meie tahame selle initsiatiivi võtta, veenda ja tõestada, et see on võimalik. Külastasin hiljuti Soomet ja kohtusin seal oma hea kolleegiga ning nüüd olen ma veel rohkem veendunud, et ministeeriumideülene koostöö on võimalik. Aga see peab olema valitsuse ühine otsus, mis langetatakse lähtuvalt sellest, millised on ühe või teise ministeeriumi sellekohased tegutsemisjuhised.
Aitüma! Auväärt maaeluminister! On rõõm kuulda, et olete selle väga tõsise strateegilise arengu kavandi koostamise ette võtnud ja tahate seda teha kõike põhjalikult kaalutledes. See on väga vajalik. Öelge palun, kas te kavatsete biomajanduse strateegia koostamisse n-ö töises vormis kaasata ka esindajaid Riigikogu komisjonidest, nagu näiteks keskkonnakomisjon, maaelukomisjon, majanduskomisjon, võib-olla veel mõni? Olen rääkinud.
Aitäh, auväärt küsija! Selleks, et ühte tõhusat dokumenti ette valmistada ja see tööle rakendada, on kindlasti vajalik eri osapoolte väga suur panus. Oleks üsna mõeldamatu, kui auväärt komisjonid ei saaks osaleda selle olulise strateegilise dokumendi väljatöötamisel. Mis vormis see täpselt toimuma hakkab, selgub siis, kui valitsus on otsuse vastu võtnud ja andnud võimaluse protsessiga edasi minna.
Järgmisena esitab Külliki Kübarsepp küsimuse justiitsminister Urmas Reinsalule. Ole hea!
Aitäh, hea esimees! Hea minister! Küsimus puudutab karistusseadustiku muutmist ehk lühidalt öeldes trahviühiku suurendamise eelnõu. Juhtus selline kummaline asi, et komisjonis arutati seda teemat, aga millegipärast vaikiti maha, et nii Tartu Maakohus, õiguskantsler kui ka riigiprokurör on mures, et plaanitavad muudatused ei ole õiguslikult põhjendatud. Üks mure on see, et meie riigis ei suudeta lahendada trahvide sissenõudmist ja pigem valitakse lõpuks arest. Seega rahatrahvid ei avalda oodatud mõju. Teiseks ei ole ikkagi inimeste sissetulekud nii tasakaalus, et selline kahekordne trahviühiku määra tõus mõjuks kõigile. Miks on 2002. aastast teemat vaka all hoitud, ei ole sellega tegeldud, nüüd aga on tuldud välja päris suurte muudatuste ettepanekuga?
Aitäh! Tõsi on see, et trahvid on ühiskonnas mõeldud selleks, et sanktsioneerida tegusid, millest tuleb hoiduda. Trahvid ei ole mõeldud selleks, et sanktsioneeritud teod oleksid kättesaadavad kõigile, nii vaesematele inimestele kui ka rikkamatele inimestele. See ei ole trahvide eesmärk, ütlen kohe selgelt ära. Kogu karistusõiguse eesmärk, ka väärteoõiguse valdkonnas, on õiguskuulekas käitumine. On õige, nagu te osutasite, et viimase 15 aastaga on trahvimäärad nominaalsummas jäänud samaks, aga õnneks ei ole samaks jäänud üldine sissetulekute tase. Ühiskond on jõukamaks muutunud ja sellega seoses on väärtegude sanktsioneerimisel toimunud inflatsioon.
Näiteks Soomes võttis uus valitsus vastu õiguspoliitiliselt jäiga otsuse: eelmise aasta sügisest tõstis Soome valitsus trahvimäärasid kaks korda. Pärast analüüsi leiti, et seda on vähe, plaan on tõsta tänavu määrasid võrreldes kahekordse tõstmise eelse olukorraga veel 50%. Meie seisukoht on see, et rahaliste karistuste mõju on väga paljudel juhtudel kadunud. Nagu ma enne tõin näite väheväärtusliku eseme vargusest: kui varastatakse 120-eurone asi, siis keskmine karistus on 67 eurot, nagu ma paberitest välja loen. Minu meelest on siin midagi nihu. Nii et ma pean ütlema, et trahvimäärade tõus on mõistlik. Tõsi, tuleb ka ette näha erandeid. See puudutab alaealisi, see puudutab seda, et oleks tagatud näiteks ...
Aitäh, minister! Küsimusi tuleb veel, aeg sai täis.
Nii oluline teema, vabandust!
Aitäh, esimees! Minister, teema on tõesti oluline. Aga miks ikkagi 2002. aastast peale on vait oldud ja teemaga üldse mitte tegeletud? Aeg-ajalt on ju ikka vaja asjad üle vaadata. Selline pikk paus on vastutustundetu. Milline on nüüd teie tegevuskava? Kas täna päevakorras olema pidanud eelnõu 146 tagasivõtmine tähendab seda, et te võtate valitsusena selle tagasi, sest seda enam sisuliselt muuta ei saa, või te lihtsalt venitate ajaga? Kuidas te mõtlete nüüd eelnõuga 146 edasi minna?
Ma tahan kõigepealt öelda, et kuritegude puhul viidi miinimumpäevamäära tõus, sisuliselt kolmekordistamine läbi 1. jaanuaril 2015 ilma suurema poleemikata. Ka kuritegude puhul me eeldame ühiskonnas, et kuritegude sooritamine ei pea olema kõigile taskukohane, n-ö kättesaadav. Väärtegude teemal on arenenud ühiskondlik debatt ja mul jääb üle ainult kahetsust avaldada – tõepoolest, selle 15 aasta, sisuliselt peaaegu ühe inimpõlve jooksul on käärid kasvanud nii suureks, et minu arvates see muudatus tuleb ära teha, et me saavutaksime õigusstabiilsuse ja karistused oleksid prognoositavad pikemaks ajaks. On kahetsusväärne, et seda varem pole tehtud.
Nüüd, mis on järgmine samm? Justiitsministeerium on teinud põhjaliku analüüsi selle eelnõu mõju kohta ja ma tean, et õiguskomisjoni esimees planeerib järgmisel esmaspäeval seda komisjonis arutada. Justiitsministeeriumi töötajad annavad hea meelega lisainfot, vajadusel koostavad ka lisaanalüüse. Tänase päeva seisuga ei ole ma avalikust poleemikast saanud ühtegi objektiivset, tõenduspõhist signaali, et kavandatav seadus oleks oma olemuselt vildak.
Härra minister! Ma alustan sellest, et sain praegu üllatuse osaliseks. Kui ma keskkoolipoisina kunagi võõrsõnu õppisin, siis sõna "sanktsioneeritud" oli risti vastupidise tähendusega, kui te praegu kasutasite. Huvitav on teada saada, milline keeleline areng on olnud. Aga minu küsimus on selle kohta, et nii teie kui ka eelmine justiitsminister olete siin saalis esinenud mõtetega, et rahaliste karistuste suurust tuleb individualiseerida olenevalt inimeste majanduslikest võimalustest. Ma saan aru ja ma oletan vähemalt, et ka teie saate aru, et see tähendab karistuse lõpliku määramise edasilükkamist mitme aasta peale, kui trahvi suurus vaidlustatakse näiteks kolmes kohtuastmes. Nii et kuidas nii: kiirus kaob, aga õiglus kasvab?
Esmase analüüsi tulemused on ministeerium selle praegu arutelu all oleva eelnõu seletuskirjas esitanud. See puudutab ka sissetulekupõhiste väärteotrahvide kehtestamist, kui tegu on mittesanktsioneeritud tegevusega, kui kasutada teie keelelisi teadmisi. Nüüd, tõsiasi on, et me teame, et see muudaks väärteo menetlemise logistilises mõttes keeruliseks ja ka paindumatuks. Aga kui võtta aluseks tänane trahviühikute puhul kehtiv loogika, siis paradoksina löövad trahvid kõige valusamalt just keskmise ja väikese sissetulekuga inimeste pihta, nagu me analüüsis näitasime. Süsteemi ümbertegemiseks tuleks vaadata ükshaaval läbi kõik konkreetsed trahvimäärad. Me oleme kokku leppinud, et me teeme selle kohta täiendava analüüsi. Kuid üldine suund peaks olema selline, et me peaksime väärtegude kataloogi kriitiliselt üle vaatama ja olema valmis tulevikus seal maha kriipsutama teatud teod, mis ei peaks olema karistusregistrisse kantavad ja mille puhul rahaline mõjutus väljenduks just nimelt trahvis või mingisuguses muus mõjutuses, et isik hoiduks tulevikus sellest tegevusest. Lisaks peaks väärtegude menetlus olema võimalikult lihtne, võimalikult paindlik, mitte vastupidi, keeruline ja paindumatu. Seepärast me ei ole tänases eelnõus sellekohaseid ettepanekuid teinud – me ei soovi süsteemi paindumatuks muuta ja tekitada näiteks olukorda, kus ollakse sunnitud aastaid hiljem tuvastama inimese kunagi teenitud sissetulekud.
Nüüd on Jaak Madisoni küsimus sotsiaalkaitseminister Margus Tsahknale peaministri ülesannetes.
Hea minister! Küsimus seostub loomulikult eilsete sündmustega ja traagiliste rünnakutega Brüsselis. Mul on kaks lühikest küsimust. Kas eilsed sündmused, terrorirünnakud süütute inimeste vastu tulid teile ja kogu Eesti valitsusele üllatusena ja kui need olid üllatuseks, siis miks? Kas on tehtud järeldusi Pariisi rünnakutest ja teistest terroriaktidest Euroopas? Teine küsimus on selle kohta, et Siseministeerium suurendas kohe valmisolekut ja jõude, reageerimaks ohtudele nii lennujaamas, Vanasadamas, Balti jaamas kui ka bussijaamas. Ilmselgelt on tegemist pikaajalise probleemiga ja pikaajalise islamiäärmuslastest terroristide strateegiaga. Kui kaua see kõrgendatud valmisolek püsib nendes enimkäidavates kohtades ja kui kaua ollakse valmis ohtudele reageerima?
Hea küsija! Euroopa on sõjas. Ma ütlesin seda ka peale Pariisi terrorirünnakuid. See sõda on teistsugune sõda, kui me oleme harjunud ette kujutama. See on terrorisõda. Mida tähendab sõna "terror"? See tähendabki ladina keeles hirmu, füüsilist vägivalda, õudu. Terroristide eesmärk on halvata ühiskonda, külvata hirmu, ja sellega me kaasa minna ei tohi. See, et terrorirünnakuid Euroopas tuleb, oli ette teada. Sellest on ju räägitud. See, mis toimus Pariisis, viitas, et ISIS-e ehk Daeshi tegevus on aktiivne terrorism Euroopa vastu. Aga kus täpselt ja mis toimub – kui seda oleks teatud, siis oleks kindlasti sekkutud. Selles mõttes tuleb iga terrorismiakt kindlasti üllatusena.
Ma tahan öelda Eesti inimestele seda, et meil ei ole vaja karta. Me ei pea hirmu tundma, see ei aita meid kuidagimoodi edasi. Eesti riik on rakendanud meetmeid selleks, et me oleksime kaitstud, ja ma väidan, et Eesti inimesed on kaitstud, nii palju kui terrorismi vastu saab üldse kaitstud olla. Tõepoolest, Eesti ei ole tõstnud terroriohu astet – meie info kohaselt ei ohusta meid ükski konkreetne akt ega tegevus. Samal ajal oleme ennetavate meetmetena suurendanud oma võimekust Tallinna lennujaamas, Vanasadamas ja teistes transpordisõlmedes, kus liigub rohkem inimesi. See võimekus on meil olemas ning vajaduse korral võime seda hoida ka pikemalt, aga kõik sõltub sellest, millised on edaspidised sündmused. Kokku võttes aga tahan veel üle korrata, et me ei ole valitseva terroriohu astet tõstnud, Eesti inimesed on kaitstud, riik on võimeline meid kõiki kaitsma.
Aitäh! Hea minister! Kindlasti olid ka Brüsseli ja Pariisi elanikud kindlad oma julgeolekuteenistustes ega kartnud, kuid paratamatult pidid nad pettuma ja selle hinnaks olid laibad. Mis puutub mõistetesse, siis loomulikult me oleme sõjas terrorismiga. Äkki selgitate, kes esindavad seda terroristlikku poolt, kellega me Euroopas sõjas oleme? Ning kui me räägime mõistetest, siis kahjuks enamik inimesi ja ma usun, et sh ka enamik valitsusliikmeid ei defineeri teatud mõisteid täpselt. Eile sõimas teie parteikaaslane, Tallinna Linnavolikogu liige mind sotsiaalmeedias idioodiks. Ilmselgelt ta ei tea, kust see sõna pärineb. See tuleb kreeka keelest ja tähendas antiikajal hoopis muud, kui tema mõtles. Nii et kindlasti tuleb ennast harida mõistete tähenduse, sh ka terrorismi tähenduse vallas, et teada, mida see ikkagi täpselt tähendab ja kes on terroristid. Aga palun hinnangut selle kohta, et tänases Eesti Päevalehes nimetas president äärmuslikke poliitilisi jõudusid, kes Euroopas populaarsust koguvad, suuremaks ohuks kui põgenikekriisi ehk massilist migrantide invasiooni Euroopasse. Äkki annate hinnangu sellisele väljaütlemisele?
Aitäh, hea küsimus! Ma ei oska kuidagi kommenteerida seda idioodi teemat, arutage seda omavahel ja harige ennast mõistete osas. Aga mis puutub sellesse konkreetsesse sõjajuttu, siis 3. detsembril 2014 moodustati 60 riigi koalitsioon ISIS-e vastu. Konkreetse terrorirünnaku eest on vastutuse võtnud seesama terroriorganisatsioon ja see on see konflikt, mis tõesti on. Ning Eesti ja Euroopa ei ole selles võitluses üksinda, see on kogu maailma probleem. Tegu on oma ideoloogiat levitava terroriorganisatsiooniga ning sõda käib selle vastu. Kindlasti see nõuab suuremat tähelepanu, see nõuab valmisolekut.
Kui me vaatame seda, mis toimus Brüsselis, siis ohtu hinnati seal suureks. Politsei tegeles konkreetsete terroristide jälitamisega ja osa ka tabati. Aga me ei saa olla alati sada protsenti kindlad, et kõik, kogu võrgustik on kätte saadud. Kahtlustuse kohaselt oli tegu uue moodustatud võrguga, nii et see ei ole üks kindel grupeering. Ja tähelepanu tuleb juhtida sellele, et terrorisõda ja põgenikevoolu ei ole õige omavahel ühendada. Kui me vaatame asetleidnud juhtumeid, siis tegu on olnud ka inimestega, kes on käinud Süürias ISIS-e ridades võitlemas, kes on selle konkreetse terroriorganisatsiooni ideoloogia kandjad ja kes on tulnud tagasi Euroopasse. See on teadlik tegevus, nad ei ole sõjapõgenikud, vaid inimesed, kes levitavad oma ideoloogiat ja terrorit.
Aitäh! Jah, meie erakond on saanud siin kõva kriitika osaliseks, et me ajame taga poliitilist kapitali. Ma ütlen selle peale, et minu meelest on nii Pariisi kui Brüsseli ohvrite puhul kaassüüdlased kõik inimesed, kes on silmad kinni pigistanud. Minu arvates lähete teie ka praegu sellega kaasa, kui ütlete, et immigratsioon, terrorism ja islam ei ole omavahel seotud. Minu meelest on ilmselge, et kui meil tuleb aastaga üle mere 1,2–1,3 miljonit inimest, kelle tausta me absoluutselt ei kontrolli, ja kui ISIS on kuulutanud, et ta on sinna sokutanud tuhandeid oma inimesi, siis on immigratsioon otseselt seotud terrorismiga. Aga ma tahan üle täpsustada küsimuse, et kui me oleme sõjas, siis kelle või millega. Sest terrorism on taktika, terrorism ei ole asi iseeneses. Kelle või millega me sõdime, mis on see ideoloogia? Aga mis on veelgi tähtsam: mis vastukäigu me teeme? Kui me teatame, et me avatusest ei loobu, kui me ütleme, et me ei lõpeta immigrantide vastuvõtmist, siis mis see vastukäik on?
Hea küsija! See, mida te praegu teete, on selle teema ärakasutamine. Terrorism on olnud palju varem ning kahjuks on ta tulevikus. Te võrdlete seda põgenikekriisiga, mis puudutab Euroopat, aga need on erinevad teemad. Muidugi saab neid meelevaldselt ka siduda. Ma tahaks öelda, et kui ei oleks põgenikekriisi Euroopas, siis suure tõenäosusega ei oleks ka teie erakonda. See on see, mis teile leiva lauale toob. Mina, vastupidi, olen välja öelnud selle ja ka tegutsenud erakonnaga selle nimel, et me ei pigistaks silmi kinni, vaid rakendaksime enesekindlalt ja hirmu tundmata meetmeid põgenikekriisi leevendamiseks. Seesama Riigikogu siin võttis eelmisel nädalal vastu välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse, kus olid sees konkreetsed IRL-i tehtud muudatusettepanekud. Eesmärk on, et meil oleks kindel menetlus, kuidasmoodi kontrollida nende inimeste tausta, kelle me põgenikena Eestisse vastu võtame, kellele me anname rahvusvahelise kaitse. Me peame teadma, kes nad on, mis on nende taust, kas nad on ohuks meie ühiskonnale, kas nad on võimelised integreeruma, kas nad on võimelised aktsepteerima meie ühiskonna reegleid ja norme. Eesti on tegutsenud selles valdkonnas väga enesekindlalt, meie immigratsioonipoliitika on olnud konservatiivne, me käime ajaga kaasas. Selle eest suur tänu Riigikogule, kes on võtnud vastu vajalikud seadusmuudatused. Samamoodi tegutseme ka valitsuse tasemel. Me oleme üks väheseid riike Euroopas, kes on põgenike vastuvõtmise skeemi detailselt läbi mõelnud, meie eksperdid lähevad kohale ja reaalselt intervjueerivad inimesi. Me ei usalda suvalisi toimikuid ja muid andmeid, vaid kontrollime kõik ise üle. Nii et Eesti inimestel ei ole põhjust praegu karta ei põgenikke ega terroriste.
Järgmine küsimus on Artur Talvikult maaeluminister Urmas Kruusele. Palun!
Tänan, esimees! Hea minister! Riigikohus avaldas 3. märtsil 2016 kohtumääruse, millega otsustati jätta Maaeluministeeriumi määruskaebus rahuldamata. Selle kohtuotsuse tagajärjel peab Tallinna Halduskohus asuma sisuliselt hindama põllumajandusministri 30. septembril 2014 välja antud käskkirja nr 127 seaduslikkust, millega otsustati jätta Helgi Margale ja Jaan Tõnissoni pärijatele nende tänaseni AS Tartu Agro kasutuses olevad põllumaad tagastamata. Kas ministeerium on juba asunud sellesama käskkirja seaduslikkust arutama? Milline on teie seisukoht selle kohtuotsuse suhtes?
Auväärt küsija! Riigikohus ei ole teinud otsust, määrusega lahendatakse kohtutes menetluslikke küsimusi, antud juhul seda, kas asja tuleks kohtus edasi menetleda. Meil ei ole praegu alust arvata, et nõudeid oleks rikutud, ja praegu saab öelda seda, et saadud juhiste kohaselt kohus ei hakka hindama 1999. aastast Tartu Agro kasutuses olevate põllumaade riigiomandisse jätmise seaduslikkust.
Hea minister! AS-i Tartu Agro saaga on väga pikk. See kestab 1999. aastast ja puudutab nii maade tagastamist kui ka seda, et Tartu Agrole on võimaldatud turuhinnast odavamad maarendi hinnad. Kas teie ministrina olete valmis sellise ebavõrdse konkurentsi tingimused ära lõpetama ja ka lahendama selle väga pika maasaaga?
Hea küsija! Minister kindlasti ei kavatse endale võtta kohtu rolli. Kui on mingid vaidlused, siis me eeldame seda ja loodame selle peale, et kohus teeb oma õiglase otsuse, kui see osutub vajalikuks. Teiseks, ma ei saa olla nõus selle käsitusega, et aktsiaselts on saanud vara kasutada turuhinnast odavamalt, sellepärast et selle varalepingu tingimused pole seotud mitte ainult rendi hinnaga, vaid ka teatud kohustustega. Rendi hind üksinda ei kajasta selle ettevõtte kohustusi. Aga ma olen veendunud selles, et kohtud on need institutsioonid, kus niisugused asjad lahendatakse, ja kui kohus peaks ühel või teisel põhjusel jõudma mingile otsusele, mis on ministeeriumile või vastaspoolele täitmiseks, siis saab see täidetud.
Aitäh, esimees! Hea minister! Tõesti, saaga kestab 1999. aastast ja üks nüanss, miks tolle veidi rohkem kui 3000 hektariga tegelema hakati, oli see, et esialgu arvati, et maaülikool hakkab neid maid kasutama oma õppetöös. Kogu see teema on ministeeriumis eri ministrite ajal väga teravalt päevakorral olnud. Tolle hästi pika saagaga on tegelenud ka kantsler Ants Noot, kes nüüd on ametist lahkumas. Kas Ants Nooda lahkumise põhjus on just Tartu Agro saaga? Teatavasti on ta selles asjas üles näidanud teatud pahameelt. Ning millal kinnitab valitsus Illar Lemetti uueks kantsleriks?
Aitäh, auväärt küsija! Kindlasti on teie ootused auväärt kantsleri suhtes põhjendamatult kõrged. Selles küsimuses on tehtud otsuseid vastavalt parimatele teadmistele ja kollegiaalselt, mitte ühe inimese suva järgi. Teine asi on see, et minul isiklikult oli kantsleriga kokkulepe, et kui teda peaks ees ootama mingi väljakutse väljaspool ministeeriumi haldusala, siis minister sellele takistusi ei tee. See hetk on nüüd saabunud. Aga küllap oma tulevasi väljakutseid kommenteerib auväärt kantsler ise. Illar Lemetti kantsleriks kinnitamine peaks teoks saama homsel valitsuse istungil.
Arno Sild, palun lühike küsimus ja maaeluminister saab lühidalt vastata. Palun, Arno Sild!
Aitäh, lugupeetud esimees! Lugupeetud minister! Keskerakonna inimesed siin juba küsisid sellel teemal, aga ma küsin veel kord eelmise nädala Euroopa Liidu soovituse kohta maksta põllumajandustootjatele ajutist riigiabi. See soovitus on antud kõigile riikidele ja silmas on peetud kõiki põllumajandustootjaid. Mul on lühike küsimus: kas põllumajandusministeerium kavatseb selle sooviga minna valitsusse ja kui jah, siis missuguste ettepanekutega täpselt ja kui suurt summat loodetakse maksta?
Auväärt küsija! Nagu ma eelmises vastuses ütlesin, kui me saame teada, millised reaalsed võimalused on Euroopa riikidel ühte või teist meedet rakendada, siis saab ka maaeluminister teha ettepaneku valitsusele täiendavat toetust maksta. Kui me räägime riigiabist, siis praegu on veel täiesti selgusetu, millistel tingimustel see toetus võiks üldse rakenduda. Ma pean silmas seda, et Euroopa Komisjon ei käsita seda lihtsalt ühe rahasaadetisena, vaid väga täpselt sihitatuna – konkurents ei tohi saada moonutatud. Nii et kui on selge, et seda abi saab rakendada ja millised on tingimused, siis saab ka maaeluminister oma võimalikud ettepanekud teha.
Infotunni aeg on läbi. Aitäh ministritele!

matches: kohus Riigikohus Riigikohus kohus kohus kohus


Eesti avaliku dokumendi tunnistuse ehk apostille'ga kinnitamise ja kehtetuks tunnistamise kord - sisukord
§ 2 Tunnistuse väljastaja
2 DOKUMENDI TUNNISTUSEGA KINNITAMINE
§ 3 Tunnistusega kinnitamine
§ 4 Dokumendi tunnistusega kinnitamise taotlemine
§ 5 Taotlemine konsulaarasutuse kaudu
§ 6 Nõuded dokumendile
§ 7 Tunnistuse koostamine ja dokumendile kinnitamine
§ 8 Tunnistuse keel
§ 9 Taotluse menetlusse võtmisest keeldumine
§ 10 Tunnistuse saatmine posti teel
§ 11 Menetluse lõpetamine tunnistust väljastamata
3 TUNNISTUSEGA KINNITAMISE TÄHTAJAD
§ 12 Tunnistusega kinnitamise taotluse läbivaatamise tähtaeg
§ 13 Menetlustähtaja pikendamine
4 TUNNISTUSE KEHTETUKS TUNNISTAMINE
§ 14 Tunnistuse kehtetuks tunnistamine
§ 15 Tunnistuse kehtetuks tunnistamine Notarite Koja poolt
§ 16 Tunnistuse kehtetuks tunnistamise registreerimine
§ 17 Tunnistuse kehtetuks tunnistamise erisus
Vastu võetud 27.11.2009 nr 38


Naljakad sünnipäeva kingitused soojustusmaterjalide müük, Akende ja uste müük veesõidukid müük
Presskivi hind macbook unboxing hindi. black friday markt 2020 best seller puuduv töövõime soodustused.mustsõstra müük suva ee kampaania.prilliraamide müük heeliumi unboxing müük viljandis..
Stockholmi dieet hind täispuhutavate batuutide müük. playstation 3 osta scania varuosade müük.mida kinkida isale isadepäevaks sony xperia müük m4 müük aqua hind..
Naljakad sünnipäeva kingitused soojustusmaterjalide müük. polaroid kaamera hind vaz 2106 müük
Tossud müük välisuksed müük. sertifikaat tossud snowboard black friday deals canada.pure cosmetics sooduskood pocophone f1 hindi.abordi hind müük tartus kaevetööde hind
Papist karpide müük osta asunto kotka. pihustite müük või unapuude hind eestis.osta ps3 ohjain ergomeeter müüa.sims 3 müük laste liivakastide müük
Soov ee kuulutuse hind reis balile hind
Soov ee kuulutuse hind reis balile hind. motovarustuse müük gear s3 hind frontier müük.iphone 8 hind šveitsi valge lambakoera hind.gaming pc black friday hind deals 2020 amazon black friday
Unimog müük black friday 2020 usa videos
Unimog müük black friday 2020 usa videos. xbox black friday reddit ps store black friday deals 2020.ps4 500gb osta brow patagonia black friday 2020 donation.ti sento black müük auto haagis müük
Mops hund kaufen ägedad kingitused
Mops hund kaufen ägedad kingitused. amazon black friday sales revenue best black friday deals of 2020 tv.black mops friday is coming meme msg hindi movie
Dünaamiline õlivahetuse liitri hind liikluskindlustuse müügitulu pakkumised
Black friday notebooks avariiliste sõidukite müük.Metalli kilohind valge tahvel müük hind.Jacobs kampaania selver küüslauk müük.Katusepleki paigaldamise hind black friday tech deals 2020 canada.Pulmakutsed hind spotify premium hind.Jooksuratas muuk velotakso hind.Autorehvide müük tallinnas korteri müük jõgeval.Sony xperia xz2 müük reebok black friday 2020 uk.Nexus soojustusmaterjalide 6p hind biopuhasti müük.Does paypal do black friday kasutatud airpods müük.Jahu kg hind laevapiletite sooduskoodid 2020
Red dead redemption 2 xbox one müük henna tattoo inner naljakad hand.Nafta barreli hind õhkrelvade müük müük pärnus
Oculus rift video 360 ostar com vn.Samsung galaxy j3 hind macbook air hindi.Kartuli hind pärnu turul spa pakkumised eestis.Pandi hindi dubbed movie väikese koera kutsikad müük.Statoil plovykla akcija ostan kultaa turku.Flandria küülikute müük ostagram.Black friday amazon 2020 date mazda varuosade müük.Optiline kaabel hind hind kinosi.Osta sülearvuti prügimajade müük.Puitmaterjali müük tallinnas tell me in hindi.Dji mavic pro black friday 2020 costco video iphone 7 compact 4k.Terrassi ehitus ruutmeetri hind gaasiandur müük
Ark sõidueksam hind rimi sünnipäeva soodustus.Õlle hind õllesummeril ahjuplaat müük.Hiina võrkude müük voodrilaua paigaldamise hind.Uue hamba paigaldus hind mcdonalds happy meal hind.Päevapakkumised ristiisa columbia kivi 190 hind.Braun black friday amazon mägimänd müük.Birma kassipojad sünnipäeva müük sokli krohvimise kingitused hind.Põllumaa hind eestis osta voodi 90x200.Kinnisvara hindamine hind alumiiniumprofiili müük.Sportland must reede pann müük.Bacardi rum hind kuuskede müük pärnus
Tihendite müük humal müük.Nissan navara müük kuldne börs estravel spa pakkumised.Söe müük pärnus guess black friday sale 2020.Hind helicopter retro attack timberland hind.Eelsüüteküünlad müük moncler mütze black friday.Autojuhiload hind aiakäru rataste müük.Apple black friday 2020 deutschland samsung j7 hindi keyboard.Ilu kinkekaart viljapuude müük tartus.Maatihendaja müük kõnnitee müük äärekivide müük.Black friday voli norwegian airlines vedrumadrats müük.Honor 6x müük suvemaja hind Nobe auto hind black friday chaos videos 2020.Metalltorude müük naljakad sünnipäeva kingitused soojustusmaterjalide müük tartus küüslaugu seemnete müük Sülearvutid müük angerja müük black odav nädalamenüü cane corso kutsikad müüa friday camera deals 2020 uk odav riidekapp.infrapuna radiaatorite müük hindi black friday 2020 garmin vivoactive 3 tagasivitmise hagi hind pandi video Www suva ee kampaania osprey backpack black friday.Koerte puuride müük huawei mate 20 pro hindi.Pensionifondi osakute müük asbestivaba eterniit hind.Odav kaup tesla aku hind.Konsumi pakkumised karikate müük.Mr porter black friday code samsung galaxy s5 müük.Pähklite müük jahipaun kinkekaart.Hindi ako laruan lyrics polar m430 hind.Citroen jumper müük kuivade küttepuude müük pärnus.Iphone 6s camera hindi nokia 8 müük
Net a soojustusmaterjalide porter black friday sale 2020 black friday shopping kingitused 2020 kohls.Note 9 unboxing hindi veetuub müük
Rootsi kruiisi kinkekaart maja hindamisakt.Novatours viimased pakkumised krundi müük ja müük käibemaks.Esimene isadepäeva kingitus black sünnipäeva friday flights to europe.Elektri hind soomes spordiriiete müük.Põhupelleti müük ipod unboxing in hindi.Elektriradiaator müük far cry 5 ps4 osta.Metsamaa müük tulumaks fibo ploki müük.Meilleur offre black friday tablette steam games black friday.Väikekaubikute müük nibe f470 hind.Microsoft black friday deals 2020 canada osta udf dateisystemtreiber windows 7.Nokia 6 hindi mai hõbelusikad hind.Korsett müük avant 528 hind
Tehnoülevaatuse hind tartus microsoft black friday surface pro.Hindermann tyvek supra tesla model 3 müük.Earphones black friday 2020 katusepleki kardaaniristide müük kadrinas.Beagle hund schweiz iphone 4 features in hindi.Bmx varuosade müük nord pool elektri hind.Netflix eesti hind aspen 2 hind.Hanetibude müük ostan playstation 3.Huawei mate 10 lite unboxing hindi kinnisvara hind pakkumised saaremaal.Office hindi shayari black friday stockholm.Ostu müügileping mnt ps4 hind game.Huawei p20 pro hindi nintendo switch black friday price.Kassi steriliseerimine hind audi a4 esiklaas müük Garmin plaatide fenix 5 müüa nuvaring in hindi.Samsung s9 plus hindi video osta iphone 7 128gb.Tarte black friday discount utv hindi samachar.Amazon de black friday code pelletipõleti hind.Kannattaako ostaa kia ceed dishonored 2 osta.Transpordi hind kaubikuga maplestory black friday transparent.Best black friday switch games murutraktori müük.Chocolate slim müük kerghaagiste müük.Maasika müük tallinnas videokaamera müük tartu.Blizzard gear black friday 2020 hind tina hindemith.Nokia 6 2020 osta samsung s8 features hindi
Naljakad ps4 müük tartus rose gold jewellery black friday sünnipäeva kingitused soojustusmaterjalide müük Alfa romeo giulia asos black friday promo tartu odav majutus müük vaz 2103 müük Diisli hinnad täna pur vahu seadmete müükBlack friday computer deals uk osta ara prisma lol pall black friday deals on gaming computer parts raadiote müük tartus hind nisu meaning hindi barbora sooduskood hindi movie akira 2020
Nokia 8110 hindi sünnipäeva adidas black friday.Leonberger hunderasse bilder sügavkülmikute müük
Black friday alza cz 2020 sony xperia sünnipäeva m4 aqua price in saudi naiste arabia.Kuusemüük pärnus mida osta rumeeniast.Nokia 8 sirocco hindi kingid meestele jõuludeks.Osta lippu pohjolan liikenne töötoolide müük.Nutiterminal müük windows müük 10 mopeedautode hindu god themes.Päevapakkumised reval viimsi black friday 2020 tv deals sam's club.Võsaraie hektari hind black friday real markt.Üllatused sõbrapäevaks ukulele hindi.Ergo octa plus black friday 2020 november.Sauna projekti hind tantsukingade müük tallinnas
Turbokompressorite müük beauty bay black friday sale.Overlok õmblusmasin müük naiste jalgrattad müük.Pure cosmetics sooduskood tööpakkumised soomes ehitus.Gaming pc black friday angebote osta rage bodybuilding.Köögimööbel näidis müük best black friday 2020 online deals.Playstation 4 black friday 2020 south africa lux ekspress kampaania.Odav majutus võrumaal muraka hind.Laulupeo piletite müük avant 750 müük.Juhendaja tunnistus hind soodapesu hind.Boilerite müük kuressaares heelium balloon hind.Maa hindi majade 2020 õunaäädikas müük.Renault talisman hind ford transit connect müük.Katelde müük turba müük harjumaal.Fights during black friday 2020 samsung galaxy s2 hindi font download.Surface pro 6 black friday bundle ostart apple pencil
Imbtoru müük maa müük tallinnas google pixel 3 xl black friday deals munevate ps4 müük kasutatud iphone 5s hindi video kanade müük 2020 How much are ps4 games on black friday eesti energia maagaasi hindChow chow vegetable in hindi meaning kuidas osta kinnisvara hispaanias baileys in hindi hp printerite müük.kärbsepüünis müük punase ioonküte hind aurusaunade müük kalamarja müük 50x150 prussi hind kampaaniad 2020.Bmw e36 short shifter müük led riba müük.Black friday deutschland angebote majade müük paides.Best laptop black friday deals 2020 uk munna hindi soojustusmaterjalide ringtone.Dpf filtri puhastuse hind kulla grammi hind 2020.Osta mms septiku bakteri müük.Viimase hetke pakkumised taisse lego hindu gods.Led jõulutulede müük õlivahetus hind.Puit kingitused müük alibaba black friday robots.Eps 100 hind küttepindude müük tartus.Jeep compass 2020 review in hindi f hinds staines.Kristallide müük tallinnas shih tzu müük 2020.Osta stringit mitsubishi õhk vesi soojuspump hind.Pakkumised toit range rover evoque hind.Net a porter black friday europe aiavõrk hind Reebok black friday uk osta ee rus.Lõunakeskus kinkekaart talk the hind legs off a donkey origin.Siseseinte krohvimise hind lubikrohv hind.Snookeri laudade müük kingitused tööstusliku sooda müük.Xbox one controller black friday argos new balance ostatnie pary.Põlevkiviõli hind auhind soome keeles.Best buy black friday 2020 ad scan busside müük norras.Pandivara müük iphone 7 ekraani vahetus hind.Viking lotto pileti hind lg g2 müük.Toolide müük tartus iphone 5s hind eestis.Pelletikütte süsteemi hind kümblustünn müük.Tarkvara müük original marines black friday.It's black friday patreon reoveepumpla hind


Maksukohustuslase õigused ja kohustused maksumenetluses | Maksu- ja Tolliamet
Avaleht Äriklient Maksukorraldus, maksude tasumine Mida teada kontrolli sattumisel Maksukohustuslase õigused ja kohustused maksumenet...
Maksumenetluses on maksukohustuslane menetlusosaline, kes taotleb haldusakti andmist või toimingu sooritamist või kellele haldusakt või toiming on suunatud (maksukorralduse seaduse (MKS) § 43 p-d 1 ja 2).
Maksukohustuslane või tema esindaja on kohustatud andma Maksu- ja Tolliametile suulist või kirjalikku teavet maksumenetluses tähendust omavate asjaolude väljaselgitamiseks. Maksukohustuslasel on kohustus ilmuda teabe andmiseks Maksu- ja Tolliameti poolt määratud ajal Maksu- ja Tolliameti ametiruumidesse (MKS § 60).
Maksukohustuslasel on kohustus näidata maksumenetluses tähendust omavate asjaolude kindlakstegemiseks Maksu- ja Tolliameti nõudmisel ette tema valduses olevad asjad ja esitajaväärtpaberid ning sularaha, samuti esitada dokumendid. Raha näidatakse ette selle asukohas (MKS § 62).
Maksukohustuslasel on kohustus esitada Maksu- ja Tolliameti ametniku nõudmisel oma isikut tõendav dokument ning anda isikusamasuse tuvastamist võimaldavaid ütlusi (MKS § 721).
Dokumendi või asja tähtpäevaks esitamata jätmise või Maksu- ja Tolliameti korralduse täitmata jätmise eest karistatakse väärteokorras rahatrahviga (MKS § 154).
Riikliku järelevalve takistamise eest sellisel kujul, mis ei võimaldanud järelevalve teostamist, karistatakse väärteokorras rahatrahviga või arestiga (karistusseadustiku § 279).
Maksu- ja Tolliametile teadvalt valeandmete esitamise eest karistatakse väärteokorras rahatrahviga või arestiga (karistusseadustiku § 280 lg 1 ja lg 3).
Maksukohustuse varjamise ja tagastusnõude alusetu suurendamise eest karistatakse väärteokorras rahatrahviga (MKS § 1531).
Maksu- ja Tolliametile andmete esitamata jätmise või valeandmete esitamise eest eesmärgiga varjata maksu- või kinnipidamiskohustust või suurendada alusetult tagastusnõuet 40 000 euro ulatuses või enam karistatakse isikut kriminaalkorras rahalise karistuse või vangistusega (karistusseadustiku § 3891).


Esileht > Inimestel kasutatavad ravimid > Ravimite käitlemine ja vahendamine > Tegevusload ravimite käitlemiseks ja vahendamiseks
Ravimite käitlemise ja vahendamise tegevusload [1]
1. Tegevused, milleks peab olema ravimite käitlemise või vahendamise tegevusluba
2. Ravimite käitlemise ja vahendamise tegevuslubade taotlemine
3. Ravimiameti otsus ja tegevusluba
4. Ravimite käitlemise ja vahendamise tegevuslubade avalikustamine
Ravimiameti antud tegevusluba peab olema:
Ravimite (sh inimestel kasutatavad ravimid, veterinaarravimid, taimsed ravimid, kliinilise uuringu ravimid, ravimite toimeained, täisveri ja verekomponendid) käitlemiseks:
- ravimite tootmisel
- ravimite hulgimüügil
- apteegiteenuse osutamisel
Inimestel kasutatavate ravimite vahendamiseks.
Ravimite tootmiseks loetakse ravimite, sealhulgas vahetoodete valmistamist, steriliseerimist, pakendamist, märgistamist, ümberpakendamist, ümbermärgistamist, kvaliteedi kontrollimist ja partii vabastamist koos sellega kaasneva materjalide hankimise, vastuvõtu, säilitamise ja väljastamisega. Ravimite tootmise tegevusluba peab olema ravimite täielikuks või osaliseks tootmiseks, sealhulgas ravimi toimeaine valmistamiseks ja kliinilise uuringu ravimi tootmiseks, ning osalisteks tootmistoiminguteks, sealhulgas pakendi turvaelementide, milleks on pakendi identifitseerimist võimaldav vahend ja pakendi rikkumise vastane vahend, asendamiseks. Ravimeid võib ühendusevälisest riigist otse Eestisse importida üksnes ravimite tootmise tegevusloa omaja (nõuet ei kohaldata ravimiseaduse § 21 lõigete 1, 7 ja 8 alusel toimuval ravimite importimisel, ravimi müügiloa taotlemisel esitatavate näidiste, välisabi korras saabuvate ravimite ega mittekliinilises teadustöös kasutatavate ravimite importimisel). Ravimite Euroopa Majanduspiirkonna välisest riigist Eestisse importimisel võib ravimeid väljastamiseks vabastada ainult ravimite tootmise tegevusloa omaja.
Ravimite hulgimüügiks loetakse ravimite sissevedu, hankimist, ladustamist, säilitamist, transportimist ja väljavedu eesmärgiga ravimeid hulgi müüa või muul viisil väljastada.
Apteegiteenus on ravimite jaemüük või muul viisil väljastamine koos sellega kaasneva nõustamisega ravimite sihipäraseks ja ratsionaalseks kasutamiseks ning kasutaja teavitamisega ravimi õigest ja ohutust kasutamisest ja säilitamisest ning ravimite ekstemporaalne ja seeriaviisiline valmistamine ja jaendamine.
Üldapteek on apteegiteenuse osutamiseks moodustatud ettevõte, mille asukoht peab olema tähistatud nimetusega "Apteek" koos apteegi nimega.
Veterinaarapteek on apteegiteenuse osutamiseks moodustatud ettevõte, mis võib väljastada ainult veterinaarravimeid. Veterinaarapteegi asukoht peab olema tähistatud nimetusega "Veterinaarapteek".
Haiglaapteek on haigla struktuuriüksus, mis varustab nimetatud haiglat ning kokkuleppel teisele haiglapidajale kuuluvaid haiglaid, hoolekandeasutusi ja kiirabiteenuse osutamise tegevusloa omajaid ravimite ning teiste meditsiiniotstarbeliste toodetega.
Haigla- ja veterinaarapteegi struktuuriüksuseks on haruapteek. Üldapteegi struktuuriüksuseks on haruapteek ja apteegibuss. Üld- ja veterinaarapteegi haruapteegi asukoht peab olema tähistatud apteegi nimega, millele on lisatud sõna „haruapteek”. Apteegibuss peab olema tähistatud üldapteegi nimega, millele on lisatud sõna „apteegibuss“. Üldapteegi haruapteek võib asuda asustusüksuses, mis ei ole linn ega vallasisene linn. Haruapteek võib asuda ka linnas või vallasiseses linnas, kui seal on vähem kui 4000 elanikku. Apteegibussis võib apteegiteenust osutada üksnes asustusüksuses, mis ei ole linn ega vallasisene linn, ning teenuse osutamise koht peab asuma olemasolevast üldapteegist või haruapteegist vähemalt kolme kilomeetri kaugusel, välja arvatud ravimiseaduse § 38 lõikes 5 sätestatud juhul. Kui linnas ega vallasiseses linnas ei ole ühtegi üldapteeki ega haruapteeki, võib apteegibussis apteegiteenust osutada ka linnas või vallasiseses linnas.
Ravimite vahendamiseks peetakse kõiki toiminguid, mis on seotud inimtervishoius kasutatavate ravimite ostu ja müügiga, välja arvatud ravimite hulgimüük, ning mis seisnevad iseseisvalt teise füüsilisest isikust ettevõtja või juriidilise isiku nimel peetavates läbirääkimistes. Ravimite vahendamine ei hõlma ravimite füüsilist käitlemist.
Ravimite käitlemise ja vahendamise tegevuslubadega seonduvaid menetlusi reguleerib majandustegevuse seadustiku üldosa seadus [2] ning ravimiseaduse 6. jagu [3] ”Ravimite käitlemise ja vahendamise tegevusluba”.
Igal üldapteegil, veterinaarapteegil, haiglaapteegil, ravimite hulgimüügi või ravimite tootmise tegutsemiskohal peab olema eraldi tegevusluba.
Ravimiametile tuleb esitada taotlus:
tegevusloa väljaandmiseks;
tegevusloa muutmiseks.
Palume taotlus esitada Ravimiameti veebikeskkonna Kliendiportaal [4] kaudu või elektrooniliselt.
Tegevusloa taotlus tuleb esitada piisava ajavaruga, arvestades selle menetlemiseks ette nähtud tähtaega.
Üldapteegi tegevusloa taotlus [5]
Haiglaapteegi tegevusloa taotlus [6]
Veterinaarapteegi tegevusloa taotlus [7]
Ravimite hulgimüügi tegevusloa taotlus [8]
Ravimite tootmise tegevusloa taotlus [9]
Ravimite vahendamise tegevusloa taotlus [10]
Ümbermärgistamise ja teisese ümberpakendamise puhul palume kasutada ravimite tootmise tegevusloa taotlust. Taotluse 7. osas "TEGEVUSED – täpsemalt ravimite kohta" tähistage alapunktis 1.5 "Pakendamine" teisene pakendamine ning vajadusel lisage täpsustused või selgitused. Uuringuravimitele on taotlusel eraldi alaosa.
Verekomponentide tootjatel ja droogide käitlejatel palume kasutada ravimite tootmise tegevusloa taotlust. Taotluse 7. osa "TEGEVUSED" alguses (üldises osas) tähistage "verekomponendid" või "droogid". Teisi 7. osa alapunkte ei ole vaja täita.
Ravimite käitlemise tegevusloa taotluse peab lisaks tegevusloa taotlejale allkirjastama tegutsemiskohas määratud pädev isik. Põhinõuded pädevale isikule ja tema kohustused on toodud ravimiseaduse 7. jaos [11] ”Pädev isik”. Kvalifikatsiooninõuded on kehtestatud sotsiaalministri määruses „Nõuded pädeva isiku kvalifikatsioonile ja kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide loetelu [12]“.
Koos tegevusloa taotlusega tuleb esitada dokumendid, mille loetelu on toodud ravimiseaduse § 46 lõigetes 2 kuni 7 ja majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 15 lg 2 punktides 3 ja 4 (täpsustatud määruses "Nõuded pädeva isiku kvalifikatsioonile ja kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide loetelu" §-is 2) ning §-s 19 lg 2 punktis 4 (ja punktis 5 ravimi vahendaja puhul, kui ta seda soovib) ja lg 4.
Täpsustav teave apteegiteenuse osutamise tegevusloa taotlemisel nõutavate dokumentide kohta on leitav siin [13].
Täiendav teave ravimite kaugmüügiõiguse taotlemise ja tingimuste kohta on leitav siin [14].
Taotlejal tuleb tasuda riigilõiv (riigilõivud [15], riigilõivu tagastamine [16]).
Ravimiamet teeb otsuse tegevusloa taotluse osas pärast kõigi nõutud dokumentide esitamist 60 päeva jooksul. Kui soovitakse omal soovil tegevusloa kehtetuks tunnistamist, teeb Ravimiamet otsuse esimesel võimalusel.
Otsuse tegemise tähtaeg pikeneb, kui Ravimiametil tuleb anda tähtaeg (kuni 30 päeva):
nõuetekohase taotluse või dokumentide esitamiseks;
tegevusloa andmist takistavate sisuliste puuduste kõrvaldamiseks;
selgituste andmiseks.
Kui taotlus või dokumendid esitatakse, puudused kõrvaldatakse ja selgitused antakse lühema aja jooksul, siis peatub menetlustähtaeg taotluse või dokumentide esitamise, puuduste kõrvaldamise või selgituste andmiseni.
Kui nõuetekohast taotlust või dokumente ei esitata Ravimiameti määratud tähtaja jooksul, võib Ravimiamet jätta taotluse läbi vaatamata.
Enne otsuse tegemist kontrollib Ravimiamet vastavalt oma pädevusele tegutsemiskoha tingimuste ja tegevusloa taotleja tegevuse, vajaduse korral ka personali vastavust kehtivatele nõuetele. Enamasti viiakse inspektsioon läbi tegutsemiskohas, kuid Ravimiamet võib kasutada ka teisi järelevalvetulemusi või -meetmeid. Palume arvestada, et tegutsemiskoht peab tegevusloa taotluse menetluse ajal vastama sellele kehtestatud nõuetele – vastasel juhul ei ole Ravimiametil võimalik selle sobivuses veenduda ja taotluse menetlemine peatatakse Ravimiameti määratud tähtajaks, mille jooksul tuleb viia tegutsemiskoht nõuetega vastavusse.
Vajadusel küsitakse taotluse esitajalt täiendavaid selgitusi või määratakse tähtaeg tegevusloa andmist takistavate sisuliste puuduste kõrvaldamiseks.
Tegevusloa taotluse osas rahuldava otsuse tegemine eeldab, et tegutsemiskoht ja varem antud tegevusloa alusel tegutseval taotlejal ka tema tegevus vastavad kehtestatud nõuetele.
Ravimiamet rahuldab esitatud tegevusloa taotluse, kui puuduvad majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse §-is 25 toodud alused tegevusloa väljaandmisest keeldumiseks. Tegevusload antakse tähtajatult, kui taotleja ise ei soovi tähtajalist tegevusluba. Otsus ravimite käitlemise ja vahendamise tegevusloa taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta ning ravimite käitlemise tegevusluba edastatakse taotlejale hiljemalt kolmandal tööpäeval pärast otsuse tegemist.
Otsuse kui haldusakti vaidlustamine [17]
Tegevusloa omajal on:
õigus tegutseda tegevusloal märgitud tegevusalal, tegutsemiskohas ja tingimustel ravimiseaduse ja selle alusel vastuvõetud õigusaktidega kehtestatud korras.
kohustus järgida nõudeid, mis tulenevad ravimiseaduse § 44 (ravimite tootmine ja hulgimüük), § 45 (apteegiteenuse osutamine) ning § 26 lg 81 ja lg 82 (ravimite vahendamine). Tegevusloa omajal on alati üldine vastutus ravimite nõuetekohase käitlemise tagamise eest.
vaja arvestada piiranguid, mis on sätestatud ravimiseaduse § 42 ja § 43.
Tegevusloa kehtima hakkamise päevast on tegevusloa andmed leitavad Tegevuslubade registris [18].
Lehekülg: http://ravimiamet.ee/tegevusload-ravimite-kaitlemiseks-ja-vahendamiseks
[1] http://ravimiamet.ee/tegevusload-ravimite-kaitlemiseks-ja-vahendamiseks
[2] http://ravimiamet.ee/rt-majandustegevuse-seadustiku-%C3%BCldosa-seadus
[3] http://ravimiamet.ee/ravimite-k%C3%A4itlemise-ja-vahendamise-tegevusluba
[4] https://kliendiportaal.ravimiamet.ee/
[5] http://ravimiamet.ee/xyldapteegi-tl-taotlus
[6] http://ravimiamet.ee/xhaiglaapteegi-tegevusloa-taotlusdoc
[7] http://ravimiamet.ee/xveterinaarapteegi-tegevusloa-taotlusdoc
[8] http://ravimiamet.ee/xhulgi-tl-taotlusdoc
[9] http://ravimiamet.ee/sites/default/files/TOOTMISE%20TL%20TAOTLUS-2.docx
[10] http://ravimiamet.ee/xvahendajatltaotlus
[11] http://www.ravimiamet.ee/7-jagu-p%C3%A4dev-isik
[12] http://ravimiamet.ee/rt-n%C3%B5uded-p%C3%A4deva-isiku-kvalifikatsioonile
[13] http://ravimiamet.ee/apteegiteenuse-tegevusloa-taotlemisel-n%C3%B5utavad-dokumendid-ja-andmed
[14] http://ravimiamet.ee/ravimite-kaugmyygi-oiguse-internetiapteegi-taotlemine
[15] http://ravimiamet.ee/riigiloivud
[16] http://ravimiamet.ee/riigiloivu-tagastamine
[17] http://ravimiamet.ee/vaidlustamine
[18] http://rkav.sm.ee/rkav/faces/pages/tegevuslubaForm/tegevuslubaOtsing.jspx


Üürilepingu lõpetamine eriolukorras ja üüri alandamine | IURING Õigusbüroo
COVID-19 puhang tõstatas lisaks suurtele meditsiini- ja majandusprobleemidele ka rea õiguslikke küsimusi. Paljud kauplused ja muud äriettevõtted nagu kaubanduskeskused, spordiklubid ning spaad, pidid oma uksed sulgema.
Et suur osa lühemaks või pikemaks ajaks suletud ettevõtteid tegutseb üüripinnal, tekib küsimus, kas ja kuidas peaks kandma sellise sulgemise riski? Kuidas tuleks lahendada juhtumid, kui vabatahtlikult kokkuleppele ei jõuta?
Kuigi eriolukord on tänaseks lõpetatud, on meid hoiatatud, et sarnaste piirangute kehtestamine ei ole ka tulevikus välistatud, kuna uus COVID-19 puhang on tõenäoline. Põhjaliku artikli „Eriolukorra mõju üürilepingutele Eesti ja Saksa õiguse kohaselt“ avaldanud ajakirja Juridica numbris 3 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna tsiviilõiguse professor Karin Sein. Järgnevalt refereerime olulisemaid järeldusi nimetatud artiklist.
Üürnik peab üüri edasi maksma
Kas üürnik peab üüri edasi maksma ka juhul, kui ta eriolukorrast tulenevate avalik-õiguslike piirangute tõttu üüripinnal oma majandustegevust senisel kujul jätkata ei saa?
Küsimust reguleerib võlaõigusseaduse (VÕS) § 296, mis on erinorm VÕS § 109 suhtes. VÕS § 296 lg 1 sätestab, et üürnik ei pea maksma üüri ega kandma kõrvalkulusid ajavahemiku eest, mil üürnik ei saanud asja sihtotstarbeliselt kasutada käesoleva seaduse §-s 278 nimetatud puuduse või takistuse tõttu või seetõttu, et üürileandja ei andnud asja tema kasutusse.
Professor ei nõustu samas seisukohtadega, mida ajakirjanduses avaldasid mõningad õigusasjatundjad. Viimased arvasid, et eriolukorra tõttu oleks oma majandustegevuse peatama pidanud üürnikel võimalik VÕS § 296 alusel üüritasu maksmisest (osaliselt) keelduda, sest üürnik ei saanud eriolukorra ajal asja sihtotstarbeliselt kasutada. Siin peab silmas pidama, et eriolukorrast tingitud piirangute puhul ei ole tegemist üürileandja lepingurikkumisega ehk üürieseme kasutamise takistusega VÕS § 278 tähenduses.
Üürniku majandustegevuse ajutise sulgemise põhjus on see, millise majandustegevusega üürnik tegeleb, mitte aga see, millistes ruumides ta seda teeb. Oma majandustegevusega seonduvaid riske peab aga üürnik üldreeglina ise kandma ning seega VÕS § 296 lõike 3 kohaselt üüri edasi maksma. Erinev on olukord siiski selliste üürileandjate (nt kaubanduskeskuste) puhul, kes piirangute tõttu teatavate äripindade uksed sulgesid ja seega üürnikke ka reaalselt üüripinda kasutamast takistasid.
Üüri alandamise nõue
Küll aga annab VÕS § 97 eriolukorrast tulenevate piirangute ja üürituru languse olukorras üürnikele põhimõttelise võimaluse nõuda üüritasu alandamist.
VÕS § 97 lg 1 sätestab, et kui pärast lepingu sõlmimist muutuvad lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolud ja sellega kaasneb lepingupoolte kohustuste vahekorra oluline muutumine, mistõttu ühe lepingupoole kohustuste täitmise kulud suurenevad oluliselt või teiselt lepingupoolelt lepinguga saadava väärtus väheneb oluliselt, võib kahjustatud lepingupool nõuda teiselt lepingupoolelt lepingu muutmist poolte kohustuste esialgse vahekorra taastamiseks.
Riigikohus on pidanud VÕS § 97 alusel üüritasu alandamist võimalikuks 2008. aasta finantskriisiga kaasnenud üürihindade languse korral pikaajalise äriruumi üürilepingu kontekstis.
Riigikohus põhjendas seda esiteks tõdemusega, et pooled lähtusid lepingu sõlmimisel majandusliku olukorra stabiilsusest, ning teiseks asjaoluga, et üüriturul hindade langedes oli üüri eseme väärtus üürniku jaoks oluliselt vähenenud.
Professori arvates pädevad samasugused argumendid ka COVID-19 pandeemiast tingitud (majandusliku) eriolukorra puhul.
Puudub õigus üürileping erakorraliselt üles öelda
Küll aga ei ole üürnikel teistsuguste kokkulepete puudumise korral võimalik üürilepinguid VÕS § 313 lõike 1 alusel üles öelda. VÕS § 313 lg 1 sätestab, et mõjuval põhjusel võib kumbki lepingupool nii tähtajatu kui tähtajalise üürilepingu üles öelda. Põhjus on mõjuv, kui selle esinemisel ei saa ülesütlemist soovivalt lepingupoolelt kõiki asjaolusid arvestades ja mõlemapoolseid huvisid kaaludes eeldada, et ta lepingu täitmist jätkab.
Tegelikult on siin ülesütlemise suhtes erinormiks spetsiifilist alust ettenägev VÕS § 97 lõige 5. VÕS § 97 lõike 5 kohaselt aga üürilepingu ülesütlemine majanduspiirangute või -languse tõttu reeglina kõne alla ei tule, sest pooltel või kohtul on võimalik kohandada üüritasu suurus muutunud oludele vastavaks ja seeläbi taastada lepinguliste kohustuste tasakaal.
Tags: äriruumi üürileping, üüri alandamine, üüri tasumine, üürileandja, üürilepingu lõpetamine, üürilepingu ülesütlemine
Eelmine postitusÜürileping äriruumi osas


text:
3-1-1-48-11 Riigikohus 22.06.2011
KarS § 141 lg 2 p 1
KrMS § 15
Selleks, et tunnistada isikut süüdi vägistamises, ei piisa pelgalt abitusseisundi nentimisest, vaid tuleb ära näidata, milles see seisund väljendus ja et süüdlane tahtlikult kasutas seda olukorda oma eesmärgi saavutamiseks. Sellele viitab otseselt KarS § 141 lg 1 dispositsiooni sõnastus "ära kasutades tema seisundit". Sarnaselt vägivalla rakendamisele (KarS § 141 lg 1 alt 1) peab ka sellisel juhul esinema mitte ainult põhjuslik, vaid ka finalistlik seos abitusseisundi ja vahekorda astumise vahel. Olukord peab takistama kannatanul vastupanu osutamist ning soodustama või üldse võimaldama süüdlasel oma plaani (suguühendusse astumise) elluviimist. Teisisõnu, toimepanija peab tahtlikult ära kasutama kannatanu seisundit, mis võimaldab või lihtsustab tema tegu, et ületada nii kannatanu tahtevastasus vahekorraks. Järelikult tuleb tuvastada tahtlus ka nende objektiivsete koosseisuliste tunnuste suhtes. Süüdistuses ja kohtuotsuses peab seega olema näidatud, millistele faktilistele asjaoludele tuginedes leitakse, et kannatanu oli abitusseisundis ja suguühendus toimus tema tahte vastaselt, s.o nõusolekuta (RKKKo 3-1-1-12-06, p 11 ja 3-1-1-25-07, p 13).
Abitusseisundi jaatamisel tuleb alati ära näidata, milles see seisneb - kas kannatanu kaitsetuses, arusaamisvõimetuses või east tulenevas abituses. Kaitsetuse puhul saab kannatanu aru, mis temaga toimub ja sellest, et ta ei suuda midagi olulist enda kaitseks ette võtta. Kannatanu võimetuse all vastupanu osutada mõeldakse olukorda, kus kannatanu ei suuda vastupanu osutada või loobub sellest objektiivselt esineva füüsilise allajäämise või psüühilise takistuse (nt hirmu) tõttu. Seejuures ei ole nõutav igasuguste kaitsmisvõimaluste puudumine. Piisab sellest, et väliste, objektiivse vaatleja jaoks nähtavate asjaolude tõttu on kannatanu vastupanu lootusetu ja kolmandatelt isikutelt pole võimalik abi saada. Olukorra, kus kannatanu ei ole võimeline vastupanu osutama, ärakasutamine tähendab seda, et süüdlane saab kannatanu seisundist aru ja selle tõttu on süüdlasel objektiivselt võimalik astuda kannatanuga suguühendusse või vähemalt on kergendatud kannatanu kaasamine tema tahte vastasele suguühendusele (vt ka RKKKo 3-1-1-25-07, p 13). Seevastu arusaamisvõimetus eeldab kannatanu vaimuhaigust või teadvusehäiret, mis pärsib oluliselt isiku taju ja võimet olukorda hinnata. Kannatanu võib olla teadvusetu, tugeva uinuti mõju all vms. Sellise seisundina võib olla vaadeldav ka alkoholijoove, kuid vaid selline, mille tõttu ei saa isik aru ümbritsevast olukorrast ega suuda mõista või takistada tema suhtes toimepandavaid tegusid (vt ka RKKKo 3-1-1-111-10, p 8.3). Kuigi teatud vanusest alates (14-aastased ja nooremad isikud) eeldatakse nii kaitsetust kui ka arusaamisvõimetust (ealine abitus, KarS § 145), ei välista see KarS §-de 141-142 koosseisude inkrimineerimist ka vägivalla tunnuse kaudu juhul, kui on tuvastatud vägivalla kasutamine sellise isiku suhtes.
Tõendite vahetu uurimise põhimõttest saab teha teatud reservatsioone, kuid seda vaid juhul, kui samaaegselt on piisaval määral arvestatud süüdistatava kaitseõigusega (RKKKo 3-1-1-125-06, p 13 ja 3-1-1-45-07, p 16.1 jj.). Pole välistatud olukord, kus kannatanu või tunnistaja ei ole võimeline kohtuistungil ütlusi andma näiteks liigse emotsionaalse pinge ja sellest lähtuvate võimalike negatiivsete tagajärgede tõttu. On mõistetav, et just seksuaalset laadi rünnakud põhjustavad isiksusele, iseäranis alaealisele, kahjulikke tagajärgi ja juba meditsiinilistel kaalutlustel võib olla soovitatav läbielatu meenutamise vältimine. Kuid sellisel juhul ei saa meditsiinilise seisundi hindamine olla kohtu või prokuratuuri diskretsiooniotsus, vaid see tuleb igal konkreetsel juhul tuvastada nt eksperdi arvamuse alusel. Alles siis tuleb kõne alla kannatanu või tunnistaja kohtueelses menetluses antud ütluste avaldamine KrMS § 291 p 5 alusel (vt RKKKo 3-1-1-125-06, p 15 ja 3-1-1-45-07, p 17.5).
Kui isiku süüd kinnitavaks tõendiks on üksnes kannatanu sõna süüdistatava sõna vastu, peab kohtu otsuse põhistus olema eriti põhjalik ja veenev. Kõnealusel juhul on iseäranis oluline ka see, et kohus oleks igakülgselt ning erapooletult vaaginud kõiki selle ühe süüstava tõendi hindamisel tõusetunud kahtlusi ja need veenvalt kummutanud (vt ka Riigikohtu kriminaalkolleegiumi mai 2009. a otsus asjas nr 3-1-1-21-09, p 11, 18. veebruari 2011. a otsus asjas nr 3-1-1-109-10, p 10).
Vt otsuse p 12 ja RKKKo 3-1-1-16-04, p 12; 3-1-1-89-06, p 10 ja 3-1-1-85-07, p 7.1.
Kehtiva kriminaalmenetlusõiguse kohaselt lasub tõendite esmase hindamise kohustus esimese astme kohtul. Nii realiseeruvad esimese astme kohtus asetleidval üldmenetlusel täielikult KrMS § 15 lg-s 1 sätestatud kohtuliku arutamise vahetuse ja suulisuse põhimõtted, mis muuhulgas tähendab tunnistaja ja kannatanu vahetut ülekuulamist kohtuistungil ja nende kohtueelsel menetlusel antud ütluste avaldamise erandlikkust. Kuigi kriminaalasja arutamisel apellatsiooni korras on ringkonnakohus KrMS § 15 lg 1 ja § 335 lg 1 kohaselt õigustatud tõendeid uurima ja hindama põhimõtteliselt samas mahus kui maakohus, mis tähendab, et välistatud ei ole sealhulgas ka isikuliste tõendiallikate vahetu ülekuulamine apellatsioonimenetluses, lubab KrMS § 15 lg 2 ringkonnakohtul erinevalt maakohtust oma lahendi rajada ka üksnes maakohtus uuritud ja teise astme kohtumenetluses avaldatud tõenditele. Seega ei pruugi kohtuliku arutamise vahetuse ja suulisuse printsiip tõendite uurimisse puutuvalt apellatsioonimenetluses täies ulatuses realiseeruda (RKKKo 3-1-1-85-07, p 7).
3-1-1-22-10 Riigikohus 26.05.2010
KrMS § 114 lg 4
Karistusseadustik kriminaliseerib vara või muu soodustuse võtmise ja andmise nii õiguspärase (pistis) kui ka õigusvastase (altkäemaks) teo toimepanemise eest. Kuigi tegemist ei ole klassikalises mõttes põhi- ja kvalifitseeritud koosseisudega, on altkäemaks sisuliselt pistise modifitseeritud (raskem) koosseis. Selline seisukoht on põhjendatav sellega, et altkäemaksu võtmise ja andmise koosseisude keskse tunnuse moodustab ametiisiku õigusvastane tegu, samas kui pistise võtmise ja andmise puhul on selleks ametiisiku õiguspärane käitumine. Muude tunnuste osas langevad aga nii altkäemaksu kui pistise võtmise ja andmise süüteokoosseisud kokku.
Pistise võtmise ja andmise koosseisud eeldavad eeskätt isikutevahelise ekvivalentsussuhte (kokkuleppe) esinemise kindlakstegemist. Ex post facto antav objektiivne hinnang ametiisiku tegude seaduslikkusele ja kasulikkusele pistiseandja jaoks ei pruugi kokku langeda süüdistatavate ettekujutusega vastavatest asjaoludest teo toimepanemise ajal. Lisaks ei nõuagi pistise ja altkäemaksu koosseisud selle tuvastamist, et tegemist oleks objektiivselt hinnates vara andjale või lubajale faktiliselt kõige soodsama võimalusega, kuigi reeglina see nii on. Ekvivalentsussuhte seisukohalt on määrav vaid pistise nõudja ja lubaja ettekujutus selle kohta, et pistist nõutakse ja lubatakse seoses ametiisiku poolt toimepandud või tulevikus toimepandava teoga. Ekvivalentsussuhte moonutamisega võib tegemist olla juhul, kui lubatakse tegu, mis ei ole ametiisiku pädevuses või mida ta ei kavatsegi toime panna.
Põhiseaduse § 3 lg 1 esimese lause kohaselt teostatakse riigivõimu üksnes põhiseaduse ja sellega kooskõlas olevate seaduste alusel, ning et riigivõimu teostamine on vaieldamatult ka kriminaalmenetluse läbiviimine selleks määratud ametiisikute poolt, mis põhiseaduse tsiteeritud sättest tulenevalt saab toimuda eranditult kooskõlas seadusega. Seejuures on kohtueelset menetlust toimetav ametiisik seotud kehtiva kriminaalmenetlusõigusega ega saa jätta seda rakendamata. Mõistagi on ka uurimisasutuse ametnik ja prokurör vajadusel õigustatud kohaldatavat õigusnormi tõlgendama, kuid mitte uut õigusnormi looma. (Vt RKKKo nr 3-1-1-119-09, p 15 ja nr 3-1-1-19-10). Seaduslikkuse põhimõtet tuleb eriti rangelt järgida jälitustegevuses, sest jälitustoimingule allutatute teadmatus nende suhtes läbiviidava toimingu suhtes riivab põhiõigusi intensiivsemalt, kui mis tahes muu uurimistoimingu teostamine (vt ka RKKKo nr 3-1-1-63-08, p 13.2). Jälitustegevuse kontrollitavuseks on seadusandja ette näinud kindla menetluskorra, milles kohtul lasub jälitustegevuse seaduslikkuse ja põhjendatuse kontrollija roll. Täitevvõim ei saa kriminaalmenetluses kalduda kõrvale seadusandja kehtestatud menetlusreeglitest ja asuda ise looma uut õigust isegi siis, kui ta tegevust motiveerivad õilsad eesmärgid. Põhiseaduse § 104 lg 2 p-st 14 tulenevalt on seadusandja pädev otsustama, milline on optimaalne lahendus põhiõiguste kaitse ja kriminaalmenetluse eesmärkide vastandlike huvide vahel.
KrMS §-s 118 nimetatud jälitustoiminguga võib tõendeid koguda eeluurimiskohtuniku loal. KrMS § 114 lg 1 kohaselt vaatab eeluurimiskohtunik menetlust juhtiva prokuröri põhjendatud jälitustoimingu taotluse läbi viivitamata ja annab määrusega jälitustoiminguks loa või keeldub sellest. KrMS § 114 lg 4 näeb ette, et edasilükkamatutel juhtudel võib sellise jälitustoimingu teha ka Politseiameti, Keskkriminaalpolitsei või Kaitsepolitseiameti juhi või tema määratud ametniku määruse alusel ilma kohtu loata. Sel juhul tuleb prokuröril teatada teostatud jälitustoimingust viivitamata eeluurimiskohtunikule, kes otsustab jälitustoimingu lubatavuse või selle jätkamiseks loa andmise määrusega.
Suulise eelloa andmine tähendab paratamatult seda, et kohus lubab jälitustegevust taotluse aluseks olevate kirjalike materjalidega eelnevalt tutvumata. Viimane aga raskendab kui ei muuda isegi võimatuks kohtul kontrollida KrMS § 110 lg-s 1 sätestatud jälitustoimingu lubatavuse eelduste täidetust konkreetses asjas, sealhulgas õigusriiklikult olulise jälitustegevuse ultima ratio põhimõtte järgimist. Eelotsustuse tegemine mõjutab paratamatult kohtuniku siseveendumuse kujunemist ka selles osas, kas lugeda juba läbiviidud jälitustoimingut seaduslikuks või mitte. Olles juba eelnevalt aktsepteerinud taotletavat jälitustoimingut, võib kohtunikul hilisemal asja materjaliga põhjalikumal tutvumisel tekkida tugev motivatsioonisurve läbiviidud toimingu sanktsioneerimiseks näiteks isegi siis, kui ta tagantjärele möönab, et jälitustegevuse lubatavuse eeldused võisid konkreetsel juhul olla ebapiisavalt täidetud. Sellist lahendust ei saa põhiõiguste kaitse valguses pidada aga kuidagi õigustatuks. Eeltoodut silmas pidades on kolleegium seisukohal, et arvestades kohtu olemuslikku rolli jälitustoimingu seaduslikkuse kontrollijana on seadusandja põhjendatult andnud edasilükkamatul juhul jälitustoiminguks loa andmise pädevuse kohtusüsteemist väljapoole jäävale ametiisikule (KrMS § 114 lg 4). Lähtudes prokuratuuri ühest põhiülesandest kindlustada uurimisasutuste tegevuse seaduslikkus kohtueelse menetluse toimetamisel, võib seadusandja luua ka sellised menetlusreeglid, mis annavad edasilükkamatul juhul jälitustoimingu lubamise pädevuse prokurörile.
KrMS §-d 72 ja 118 lg 3 välistavad koosmõjus salajasel pealtkuulamisel või -vaatamisel saadud advokaadi edastatava teabe tõendina kasutamise, kui selle sisuks on advokaadile ameti- või kutsetegevuses teatavaks saanud asjaolud. KrMS § 72 lg 4 kohaselt on kohtul õigus kohustada isikut ütlusi andma, kui ta veendub menetlustoimingu põhjal, et keeldumine ei seondu tema kutsetegevusega. Seega on kohus pädev otsustama, kas tegemist on kutsetegevuse saladusega ehk õigusabi osutamisega seotud teabega, ja sellest tulenevalt ka selle teabe tõendina kasutamise lubatavuse üle.
Kohtuotsuses obligatoorselt sisalduma pidavale tõendite analüüsile seavad raamid KrMS § 312 p-d 1-3. Nimetatud sätete kohaselt piisab, kui kohus esitab otsuses asjaolud, mida ta loeb kohtuliku uurimise tulemina tõendatuks ja näitab ära tõendid, millele kohtu vastavad järeldused põhinevad (p 1). Samuti peab kohus märkima, kui ta leiab, et mingit asjaolu ei ole vaja üldse tõendada selle üldtuntuse tõttu (p 3). Ühtlasi on kohtul kohustus nimetada tõendid, mida ta ei pea usaldusväärseiks ja põhjendada nende ebausaldusväärseteks lugemist (p 2). Maakohus on otsuse põhjenduste esitamisel ilmselgelt nimetatud piiridest väljunud, refereerides ülekuulatud isikute ütlusi, taasesitades otsuse põhiosas kirjalikke tõendeid, sh jälitustoimingute protokolle ning kajastades kohtuistungi käiku. Kohtuliku arutamise käigu talletamiseks on seadusandja KrMS § 155 kohaselt pannud kohtutele kohtuistungi protokolli pidamise kohustuse ning kohtuistungi protokolli kantu veelkordseks kajastamiseks kohtuotsuses puudub igasugune vajadus ja põhjendus. Tulenevalt kohtuistungi protokolli pidamise kohustuslikkusest ei nõua KrMS § 312 p-d 1-3 ka ülekuulatud isikute ütluste taasesitamist kohtuotsuses. Piisab sellest, kui kohtuotsuse põhjendavas osas esitatakse kokkuvõtlikult ütluste sisu, seostades selle konkreetsete tõendamiseseme asjaoludega. Tõendite refereerimine kohtuotsuses käsitatav tõendite analüüsina ega otsuse põhjendustena. Süüdistuse tõendite pelk loetlemine otsuses ei ole KrMS § 312 nõuete täitmiseks piisav ega ole vaadeldav tõendite hindamise ja analüüsina. Kohtupraktikas kinnistunud arusaama kohaselt peab tõendite analüüs kajastama seda, millise süüteokoosseisu tunnuse esinemist konkreetne tõend kinnitab, kui uuritud tõendeid on asetatud omavahelisse konteksti. (RKKKo nr 3-1-1-100-06 p 18).
Süüdimõistva kohtuotsuse tühistamine on välistatud, kui süüdistatavate tegudes on tuvastatud vähemalt pistise nõudmise, lubamise ja vahendamise koosseisud. Süüdistatavate vastutuse raskendamine (s.o süüdimõistmine altkäemaksus) kohtu enda algatusel oleks aga KrMS § 268 lg-st 8 tulenevalt välistatud ka juhul, kui kohtu hinnangul oleks pistise võtja teod ebaseaduslikud ja see asjaolu olnuks süüdistatavatel teada teo toimepanemise ajal.
Kriminaalmenetluse normide kehtestamine on seadusandja kompetentsis ning kuni viimane pole pidanud vajalikuks kehtivat normistikku muuta, saab KrMS §-st 111 tulenevalt jälitustoimingu tulemina tõendiks olla vaid kriminaalmenetluse seadustiku nõudeid järgides saadud teave. KrMS § 112 lg 3 kohaselt peab sama seadustiku §-s 118 nimetatud jälitustoimingu teostamiseks olema eeluurimiskohtuniku määrus. Juba seaduse mõttest tulenevalt, mida kinnitab ka KrMS § 114 lg 4, peab selline määrus olema antud enne jälitustoimingu tegemisele asumist. Määrusele esitatavaid nõudeid reguleerib KrMS § 145, mille lg 1 p 1 kohaselt kujutab määrus endast menetleja kirjalikult vormistatud ja põhistatud menetlusotsustust. Kui ei järgita KrMS § 114 lg 4 nõudeid � jälitustoimingu tegemiseks puudub selles sättes nimetatud politseiasutuse juhi või tema määratud ametniku määrus �, on jälitustoimingu tegemine ebaseaduslik. KrMS § 111 kohaselt loetakse igasugune hälbimine seadusega jälitustegevusele seatud regulatsioonist automaatselt kriminaalmenetlusõiguse oluliseks rikkumiseks.
Õigus süüdistuse tunnistajat (sh ka kaassüüdistatavat) küsitleda kuulub tõiglase kohtumenetluse miinimumnõuete hulka, olles nimetatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni art 6 §-s 3(d). See ei tähenda kohtueelses menetluses antud ütluste avaldamise keeldu, vaid seda, et isiku suhtes tehtud süüdimõistev otsus ei või tugineda täielikult või määravas ulatuses sellise isiku ütlustele, keda süüdistataval ei olnud võimalik küsitleda. (Vt RKKKo nr 3-1-1-127-06, p 9).
Kriminaalmenetluse normide kehtestamine on seadusandja kompetentsis ning kuni viimane pole pidanud vajalikuks kehtivat normistikku muuta, saab KrMS §-st 111 tulenevalt jälitustoimingu tulemina tõendiks olla vaid kriminaalmenetluse seadustiku nõudeid järgides saadud teave. KrMS § 112 lg 3 kohaselt peab sama seadustiku §-s 118 nimetatud jälitustoimingu teostamiseks olema eeluurimiskohtuniku määrus. Juba seaduse mõttest tulenevalt, mida kinnitab ka KrMS § 114 lg 4, peab selline määrus olema antud enne jälitustoimingu tegemisele asumist. Määrusele esitatavaid nõudeid reguleerib KrMS § 145, mille lg 1 p 1 kohaselt kujutab määrus endast menetleja kirjalikult vormistatud ja põhistatud menetlusotsustust. Kui ei järgita KrMS § 114 lg 4 nõudeid ¿ jälitustoimingu tegemiseks puudub selles sättes nimetatud politseiasutuse juhi või tema määratud ametniku määrus ¿, on jälitustoimingu tegemine ebaseaduslik. KrMS § 111 kohaselt loetakse igasugune hälbimine seadusega jälitustegevusele seatud regulatsioonist automaatselt kriminaalmenetlusõiguse oluliseks rikkumiseks.
3-1-1-21-10 Riigikohus 12.04.2010
Kriminaalmenetlusõiguse järgimise kontroll hõlmab muuhulgas kassatsioonikohtu järelevalvet selle üle, kas tõendite hindamisel on menetlusõigusest kinni peetud (vt nt RKKKo nr 3-1-1-68-09, p 6 ja nr 3-1-1-33-08, p 7).
Kohtuotsuse põhistatus tähendab seda, et kohtu siseveendumuse kujunemine peab olema kohtuotsuse lugejale jälgitav. Sisuliselt tähendab see, et kohtuotsuses tuleb ära näidata, millised asjaolud kohus tõendatuks luges ning millistele konkreetsetele tõenditele ja miks kohus seejuures tugines (vt ka RKKKo nr 3-1-1-5-08, p 12.1 ja nr 3-1-1-43-05, p 6).
Süüdistatava käitumisaktid, mis jäävad väljapoole süüdistuse ajalisi piire, ei saa süüdistust sisustada. Vaatamata sellele võib ka süüdistuse ajalistest piiridest väljapoole jäänud käitumisel olla tähendus süüdistuse tõendatuse hindamise seisukohalt. Seda põhjusel, et kuriteo toimepanemine on ajaliselt piiritletud käitumisakt, mis on samas seotud süüdlase käitumisega nii enne kui ka pärast kuriteosündmust, ja süüdlase käitumine kuriteosündmusele eelnenud või sellele järgnenud ajal võib anda kaudset teavet, mis aitab tuvastada ka seda, milline oli isiku käitumine kuriteosündmuse ajal. (Vt RKKKo nr 3-1-1-16-04, p 9).
Kahtlustatava või süüdistatava ütlus tõendamiseseme nende asjaolude kohta, millest ta on saanud teada teise isiku vahendusel, on tõendiks üksnes juhul, kui vahetut tõendiallikat ei saa üle kuulata.
KrMS § 68 lg-ga 5 kindlustatakse ja konkretiseeritakse KrMS §-s 15 sätestatud tõendite vahetu uurimise põhimõtet. Kriminaalmenetluse prioriteediks on tõendamiseseme asjaolude tuvastamisel tuginemine vahetule, mitte aga nn vahendlikule tunnistajale. Mingi ütluse väärtus tõendina on põhimõtteliselt seda tugevam, mida lähemal asub tema allikas tõendamiseseme asjaolule (nn tõendamiseseme asjaolule lähim originaaltõend), kuigi mõistetavalt ei saa teha järeldust, nagu oleks sündmuse vahetu kogemine juba iseenesest hilisemalt antud ütluste usaldusväärsuse garantiiks (vt RKKKo nr 3-1-1-113-06, p 19).
3-1-1-33-08 Riigikohus 19.06.2008
KrMS § 361 lg 1 p 6
KrMS § 312 lg 1 p 1
Olukorras, kus tapmine pannakse toime ruumis, kus peale tapetu viibisid surma põhjustamise hetkel veel vaid kaks inimest, kellest kummagi süü kohta pole kriminaalmenetluse käigus õnnestunud koguda ümberlükkamatuid otseseid tõendeid, ei ole võimalik aset leidnud kuriteosündmuse asjaolusid kohtuotsuses rekonstrueerida ilma mõlemat ruumis viibinud isikut võrdselt vaatluse alla võtmata. Otsustamisel, kas teo pani toime süüdistatav, tuleb sellises situatsioonis muuhulgas lähtuda välistamismeetodist - kohtuotsuse põhjendustes peavad kajastuma ka argumendid selle kohta, mille alusel kohus leiab, et tegu ei saanud toime panna teine samas ruumis viibinud isik. Kui ka kaudsete tõendite kogumi tervikhinnangu tulemina pole õnnestunud kõrvaldada kahtlusi süüdistatava süüs, tuleb pöörduda in dubio pro reo põhimõtte poole, ning et kahtluste püsimajäämise tõenäosus on suurem siis, kui tõendite kogum hõlmab eranditult vaid kaudseid tõendeid (vt RKKKo nr 3-1-1-12-07).
Kui maakohus ja ringkonnakohus hindavad tõendeid nii erinevalt, et ühel juhul mõistetakse nende tõendite alusel süüdistatav talle inkrimineeritud kuriteos õigeks ja teisel juhul nende samade tõendite alusel süüdi, siis peab ringkonnakohus eriti hoolikalt järgima tõendite kogumis hindamise põhimõtteid ning obligatoorselt ära näitama ka esimese astme kohtu poolt tõendite hindamisel tehtud vead, mis viisid kohtu järeldused mittevastavusse faktiliste asjaoludega. Otsuses põhjenduste puudumiseks saab lugeda ka olukorda, kui esimese astme kohtu tõendite hindamisel tehtud vead on jäetud ringkonnakohtu lahendis näitamata (vt nt RKKKo nr 3-1-1-16-04).
KrMS § 61 lg-d 1 ja 2 sätestavad tõendite vaba hindamise põhimõtte, mille kohaselt hindab kohus tõendeid nende kogumis oma siseveendumuse kohaselt. See tähendab, et kohus kujundab uuritud tõendite alusel veendumuse tõendamiseseme asjaolud esinemise või puudumise kohta. KrMS § 62 p 1 valguses tähendab see eelkõige veendumuse kujundamist küsimuses, kuidas sündmus aset leidis ja kas teo pani toime just süüdistatav. Millised asjaolud ja millele tuginedes kohus tõendatuks luges, peavad tulenevalt KrMS § 312 p-st 1 kajastuma kohtuotsuse põhiosas. Sellega seondub nõue, et kohtu siseveendumuse kujunemine peab olema kohtuotsuse põhjenduste alusel lugejale jälgitav (vt nt RKKKo nr 3-1-1-85-00 ja nr 3-1-1-47-04).
Otsuses põhjenduste puudumiseks saab lugeda ka olukorda, kui esimese astme kohtu tõendite hindamisel tehtud vead on jäetud ringkonnakohtu lahendis näitamata (vt nt RKKKo nr 3-1-1-16-04).

matches:
Riigikohus
§ 141
§ 15
§ 141
§ 141
§ 145
§ 291
kohus
§ 15
§ 15
§ 335
§ 15
Riigikohus
§ 114
§ 3
§ 104
§ 114
§ 114
kohus
§ 110
§ 114
§ 72
kohus
§ 312
kohus
kohus
§ 155
§ 312
§ 312
§ 268
§ 112
§ 114
§ 145
§ 114
§ 111
§ 112
§ 114
§ 145
§ 114
§ 111
Riigikohus
kohus
kohus
§ 68
Riigikohus
§ 361
§ 312
kohus
in dubio
§ 61
kohus
kohus
§ 62
kohus
§ 312


text:
Määrus nr. 52 Tartu Linnavolikogu, Määrus 52
Määrus: Tartu linna koolieelsete munitsipaallasteasutuste rahastamisel vanemate poolt kaetava osa maksmisest vabastamise kord
Teema: Tartu linna koolieelsete munitsipaallasteasutuste rahastamisel vanemate poolt kaetava osa maksmisest vabastamise kord
Reg. number: 52
Vastuvõtmise kp: 22.12.2011
Jõustumise kp: 01.12.2011
Seosed: Tartu Linnavolikogu 30.06.2016 määrus nr 115 ( ) tunnistab kehtetuks
Eelnõu: Tartu linna koolieelsete munitsipaallasteasutuste rahastamisel vanemate poolt kaetava osa maksmisest vabastamise kord
Failid: lvk7m_0052.pdf ( 1598 kb )
22. detsember 2011. a. nr 52
Määrusega sätestatakse kolme ja enama lapsega peredele Tartu linna koolieelsete munitsipaallasteasutuste rahastamisel vanemate poolt kaetava osa määra (edaspidi „vanemate poolt kaetava osa määr”) maksmisest vabastuse andmise tingimused ja kord.
§ 2. Lapsevanema poolt kaetava osa maksmisest vabastamine
(1) Kui vanemal on kolm või enam pooleteist kuni seitsmeaastast last (kaasa arvatud), siis on tal õigus taotleda kolmanda ja järgneva lapse eest 100% ulatuses vabastust vanemate poolt kaetava osa määrast tingimusel, et vanema ja laste elukoht asub rahvastikuregistri andmetel Tartu linnas.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud õigus vabastusele on ka isikul, kes saab riiklike peretoetuste seaduse alusel lapsetoetust kolmanda või järgneva lapse kohta, kui tema peres on kolm või enam pooleteist kuni seitsmeaastast last (kaasa arvatud) ning tema ja laste elukoht asub Eesti rahvastikuregistri andmetel Tartu linnas.
(3) Vabastus antakse koolieelses munitsipaallasteasutuses kohta kasutava vanima ja sõltuvalt laste arvust peres vanuseliselt järgmise lapse kohta.
§ 3. Vabastuse taotlemine ja vabastuse andmise otsustamine
(1) Käesoleva määruse § 2 lõigetes 1 või 2 nimetatud isik esitab lasteasutusele taotluse vabastuse saamiseks. Taotluses peavad olema välja toodud taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, laste ees- ja perekonnanimed, isikukoodid ning vajadusel kinnitus kolmanda või järgneva lapse eest lapsetoetuse saamise kohta.
(2) Esitatud taotlust menetleb (sh kontrollib vabastuse andmise eelduseks olevaid asjaolusid ja lahendab taotluse) haridusosakond. Taotluse menetlus lõpeb:
1) taotluse rahuldamisega ja vabastuse andmisega alates taotluse esitamisele järgnevast kuust või
2) taotluse rahuldamata jätmisega, kui käesoleva määruse § 2 lõigetes 1 või 2 nimetatud nõuded ei ole täidetud.
§ 4. Vabastuse lõppemine
(1) Vabastus lõpeb käesoleva määruse § 2 lõigetes 1 või 2 nimetatud vabastuse andmise aluseks olevate asjaolude muutumisel (äralangemisel).
(2) Vabastuse saanud isik on kohustatud lasteasutust käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 kuni 3 nimetatud asjaolude muutumisest koheselt teavitama.
(3) Haridusosakond kontrollib iga aasta jaanuari- ja septembrikuus ning vajadusel muul ajal vabastuse andmiseks aluseks olnud asjaolude olemasolu.
(4) Kui vanema esitatud andmete alusel või kontrollimise käigus selgub, et isikul puudub õigus vabastusele, otsustab haridusosakond vabastuse lõpetamise alates vabastuse andmise aluseks olevate asjaolude muutumisele järgnevast kuust ning lisab täiendavalt maksmisele kuuluva summa võimalusel otsuse tegemisele järgneva kuu arvele või nõuab selle eraldi sisse.

matches:
§ 2
§ 3
§ 2
§ 2
§ 4
§ 2