J�rvamaa Infoportaal » EST » Sotsiaalabi ja tervishoid » Ohvriabi J�rvamaal » Ohvriabi h�vitis
Foto:M�rt L�hmus Ohvriabi J�rvamaal
Sotsiaalabi ja tervishoid » Ohvriabi J�rvamaal » Ohvriabi h�vitis
Hüvitise maksmise ulatus
Hüvitist makstakse Eesti Vabariigi territooriumil toimepandud vägivallakuriteo ohvritele ja ohvri ülalpeetavatele ning OA seaduse § 9 lõikes 4 nimetatud isikule. Välismaal toimepandud vägivallakuriteo ohvrile, kes on Eesti alaline elanik või Eesti kodanik, kes ei ela alaliselt Eestis, makstakse hüvitist juhul, kui tema välismaal viibimine oli tingitud õppimisest, töö- või teenistusülesannete täitmisest või muust mõjuvast põhjusest ning ohvril ei ole õigust saada samasugust hüvitist kuriteo toimepanemise asukohamaa seaduse alusel. Ohvri surma korral makstakse hüvitist ülalpeetavale, kes vägivallakuriteo toimepanemise ajal elas alaliselt Eesti Vabariigis. Vägivallakuritegu
OA seaduses mõistetakse vägivallakuriteona otseselt isiku elu või tervise vastu toimepandud kriminaalkorras karistatavat tegu, mille tagajärg on kannatanu:
3) vähemalt kuus kuud kestev tervisehäire. Vägivallakuriteoks loetakse ka OA seaduses nimetatud tagajärje põhjustamine seoses kannatanu või kolmanda isiku poolt kuriteo tõkestamisele, kurjategija kinnipidamisele või kuriteoohvri abistamisele suunatud tegevusega. OA seaduse paragrahvi 8 lõigetes 1 ja 2 nimetatud tegusid käsitatakse vägivallakuriteona ka siis, kui:
2) teo toimepanijat ei ole kindlaks tehtud, kui teda ei ole õnnestunud tabada või kui teda ei ole muudel põhjustel võimalik süüdi mõista ja kriminaalasjas kogutud tõendid viitavad sellele, et toime on pandud vägivallakuritegu. Hüvitise saaja
Õigus saada hüvitist on OA seaduse § 8 lõikes 1 nimetatud teo tagajärjel tekkinud kahju kannatanud Eesti kodanikul. Välismaalasel on OA seaduse sätestatud tingimustel õigus hüvitisele, kui ta:
4) on Eestis viibiv rahvusvahelise kaitse saaja. Kui nimetatud isik (edaspidi ohver) saab vägivallakuriteo tagajärjel surma, on õigus saada hüvitist tema ülalpeetaval. OA seaduse tähenduses on ülalpeetav isik, kes on:
2) on kuriteo toimepanemise ajaks juba eostatud, kuid sünnib pärast ohvri surma. Õigus saada hüvitist ohvri ravi- ja matusekulude eest on füüsilisel isikul, kes kannab ohvri ravikulud või matuse korraldamise kulud. Hüvitise suuruse määramise alused
Hüvitise suuruse määramise aluseks võetakse vägivallakuriteoga tekitatud järgmine varaline kahju:
5) ohvri matusekulud. Hüvitise suuruse määramise aluseks olevast kahjust arvatakse maha kõik summad, mida ohver või ülalpeetav või OA seaduse § 9 lõikes 4 nimetatud isik (edaspidi hüvitise taotleja) on seoses vägivallakuriteost põhjustatud kahjuga saanud või on õigustatud saama muust allikast kui kuriteoga tekitatud kahju eest vastutavalt isikult. Kuriteoga tekitatud kahju eest vastutava isiku makstavast hüvitisest arvestatakse hüvitise suurust määrates seda osa, mille ta on hüvitise taotlejale maksnud enne OA seaduse alusel hüvitise määramist. Hüvitise suurus on 80 protsenti varalisest kahjust. Summat alla 50 sendi ei arvestata ning 50 senti ja üle selle ümardatakse kroonini. Töövõimetusest tulenev kahju
Töövõimetusest tulenev kahju on vägivallakuriteost põhjustatud ajutise või püsiva töövõimetuse tõttu saamata jäänud osa sotsiaalmaksuga maksustatud tulust. Töövõimetusest tulenev kahju hüvitatakse ühe kalendripäeva keskmisest tulust lähtuvalt. Ühe kalendripäeva keskmine tulu arvutatakse kindlustatu töövõimetuslehel töö- või teenistuskohustuste täitmisest vabastuse alguspäeva kalendrikuule eelnenud kuuel kalendrikuul kindlustatud isikule arvestatud sotsiaalmaksuga maksustatud tulu liitmisel ning saadud summa jagamisel selle perioodi (kuue kuu) kalendripäevade arvuga. Perioodi (kuue kuu) kalendripäevade arvust arvatakse maha päevade arv, millal kindlustatu oli töökohustuste või ametiülesannete täitmisest vabastatud töövõimetuslehe alusel. Hüvitis arvutatakse vägivallakuriteo toimepanemisele eelnenud kuue kuu sotsiaalmaksuga maksustatud tulust järgmistele isikutele:
4) tööettevõtu-, käsundus- või muu tsiviilõigusliku lepingu alusel töötavale füüsilisele isikule. Kes ei saanud vägivallakuriteo toimepanemisele eelnenud kuue kuu jooksul sotsiaalmaksuga maksustatud tulu, kuna tema töö- või teenistussuhe oli peatatud, arvutatakse hüvitis isiku sotsiaalmaksuga maksustatud tulust, mida ta sai viimase kuu eest enne töö- või teenistussuhte peatamist. Füüsilisest isikust ettevõtjale arvutatakse hüvitis vägivallakuriteole eelnenud kalendriaastal (1. jaanuar kuni 31. detsember) saadud puhastulust. Kui ühe kalendripäeva tulu oli väiksem kui Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäära ja arvu 30 jagatis, võrdub ühe kalendripäeva keskmine tulu kuupalga alammäära ja arvu 30 jagatisega. Vägivallakuriteo ohvriks langemise ajal mittetöötavale või töötule isikule makstakse hüvitist ainult püsiva töövõimetuse korral. Hüvitise arvutamise aluseks on Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud kuupalga alammäära 30-ga jagamisel saadud ühe kalendripäeva keskmine tulu. Ohvri ravikulud
Ohvri ravikulud on tema ravimise ning ravimite ja keha funktsioone asendavate abivahendite soetamise, traumajärgsete tüsistuste kergendamise ja tervislikule seisundile kohase uue eriala õpetamisega seotud hädavajalikud kulutused ning eespool nimetatud asjaoludega seotud hädavajalikud sõidukulud. Ohvri ravikulude hulka loetakse ka järgmiste teenuste kasutamiseks tehtud kulutused:
2) psühhoteraapia kuni 15 seanssi. Ohvri ravikulud hüvitatakse isikule, kes on neid kulusid kandnud. Matusekulud
Vägivallakuriteo ohvri matusteks tehtud kulutused hüvitatakse need kandnud isikule summas 7 000 krooni, millest arvatakse maha saadud riiklik matusetoetus. Ohvri surmast tulenev kahju
Vägivallakuriteo tagajärjel hukkunud ohvri ülalpeetavale makstakse hüvitist OA seaduse § 11 alusel arvutatud ohvri eelnevast tulust järgnevalt:
3) kolmele või enamale ülalpeetavale kokku 100 protsenti. Hüvitamise kord
OA seaduse alusel makstav hüvitis ühele ohvrile ja kõigile ülalpeetavatele kokku ei või olla suurem kui 150 000 krooni. Hüvitise maksmist välistavad asjaolud
Hüvitist ei maksta, kui ohver:
4) hüvitise maksmine on ebaõiglane või põhjendamatu muudel põhjustel. Hüvitise maksmisest võib keelduda, kui hüvitise taotleja on keeldunud tegemast õiguskaitseorganitega koostööd kuriteo asjaolude selgitamiseks, kurjategija kindlakstegemiseks ja tabamiseks ning kahjude tõendamiseks. Kahju hüvitamise viis
Töövõimetusest ja ülalpidaja kaotusest tuleneva kahju korral makstakse kuni hüvitise määramise otsuse tegemiseni saamata jäänud summad välja korraga ja hüvitise määramise otsuse tegemisele järgnevast kuust alates perioodiliste maksetena:
2) kuni ülalpeetav vastab hüvitise saamiseks riikliku pensionikindlustuse seaduse § 20 lõikes 3 või 5 ettenähtud tingimustele. Perioodiliselt makstava hüvitise korral tehakse makseid igakuiselt, kui hüvitise määramise otsuses ei nähta ette teisiti. Üldjuhul määratakse ülalpeetavatele ühine hüvitis. Ülalpeetava kirjaliku taotluse alusel võib tema osa ühisest hüvitisest eraldada. Ohvri ravi- ja matusekulud hüvitatakse ühekordse maksena. OA seaduse § 12 lõikes 2 nimetatud teenuste kulud võib hüvitada Sotsiaalkindlustusameti otsusel hüvitise taotlejale teenust osutanud asutusele. Hüvitise määramine
Hüvitise maksmise otsustab Sotsiaalkindlustusamet. Hüvitise taotlemine
Hüvitistaotlus (edaspidi taotlus) esitatakse taotleja Sotsiaalkindlustusameti piirkondlikule pensioniametile ühe aasta jooksul kuriteo toimepanemisest või ohvri surma päevast. Hilisem taotlus vaadatakse läbi, kui:
2) hüvitise taotleja tervisehäire kestis üle kuue kuu ja taotluse õigeaegne esitamine ei olnud terviseseisundi tõttu võimalik ja vastav taotlus on esitatud ühe aasta jooksul pärast terviseseisundi paranemist. Taotluses peavad olema hüvitise taotleja andmed ning andmed kuriteo ja tekitatud kahju kohta ja kahju muudest allikatest hüvitamise kohta. Taotletava hüvitise suuruse näitab oma taotluses hüvitise taotleja meditsiinidokumentide, sissetulekut tõendavate dokumentide ning vägivallakuriteoga tekitatud otseseid kulusid tõendavate dokumentide alusel, samuti seoses sama kahjuga muudest allikatest saadud või saadavat hüvitist tõendavate dokumentide alusel, mis lisatakse taotlusele. Sotsiaalkindlustusametil on õigus hüvitise taotleja esitatud andmeid kontrollida. Sotsiaalkindlustusametil on õigus saata ohver täiendavale arstlikule läbivaatusele, mille kulud arvatakse hüvitise maksmisel ravikulude hulka. Taotluse läbivaatamine
Sotsiaalkindlustusamet vaatab esitatud taotluse läbi ja teeb otsuse hüvitise määramise või sellest keeldumise kohta 30 päeva jooksul taotluse ja sellele lisatud dokumentide saabumisest. Kui isik jätab koos taotlusega esitamata nõutud andmed või dokumendid või kui taotluses on muid puudusi, teatab pensioniamet hüvitise taotlejale posti teel või elektrooniliselt, missugused puudused esinesid, määrab kolmekuulise tähtaja puuduste kõrvaldamiseks ning selgitab, et tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võib Sotsiaalkindlustusamet teha otsuse olemasolevate andmete alusel. Otsustamise edasilükkamine
Sotsiaalkindlustusamet võib hüvitise määramise otsustamise edasi lükata kuni otsuse tegemiseni maa- või linnakohtus, kui: 1) hüvitise taotleja õigus saada hüvitist kuriteoga tekitatud kahju eest vastutavalt isikult on ebaselge või
2) on ilmne, et kuriteoga tekitatud kahju eest vastutav isik on nõus ja võimeline hüvitama kuriteoga tekitatud kahju. Kui hüvitise taotleja õigus saada sama kahjuga seoses hüvitist muust allikast kui kuriteoga tekitatud kahju eest vastutavalt isikult või kui selle hüvitise suurus on ebaselge või vaieldav, võib hüvitise maksmise otsustamise edasi lükata ajani, mil nimetatud õigus või hüvitise suurus on lõplikult kindlaks tehtud. Otsustamise edasilükkamise teeb pensioniamet hüvitise taotlejale viivitamata teatavaks posti teel või elektrooniliselt. Kui hüvitise maksmise otsustamine on edasi lükatud, otsustab Sotsiaalkindlustusamet hüvitise määramise või sellest keeldumise 10 päeva jooksul, arvates päevast, mil ta on saanud teada otsuse edasilükkamist tinginud asjaolu äralangemisest. Otsuse vaidlustamine
Kui hüvitise taotleja ei nõustu Sotsiaalkindlustusameti otsusega, on tal õigus esitada vaie pensionikomisjonile haldusmenetluse seaduses sätestatud korras või kaebus halduskohtusse halduskohtumenetluse seadustikus (RT I 1999, 31, 425; 33, õiend; 40, õiend; 96, 846; 2000, 51, 321; 2001, 53, 313; 58, 355; 2002, 29, 174; 50, 313; 53, 336; 62, 376; 2003, 13, 67; 23, 140) sätestatud korras. Teatamiskohustus
Eeluurimisasutus on kohustatud teavitama käesoleva seaduse sisust ohvreid ja ülalpeetavaid, kes võiksid saada käesoleva seaduse alusel ohvriabiteenust või hüvitist. Portaali videod:


Kanepi, Kõlleste, Laheda, Valgjärve ja Vastse-Kuuste valla ühine jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Kanepi, Kõlleste, Laheda, Valgjärve ja Vastse-Kuuste valla ühine jäätmehoolduseeskiri
Kanepi, Kõlleste, Laheda, Valgjärve ja Vastse-Kuuste valla ühine jäätmehoolduseeskiri - sisukord
1 Jäätmehoolduseeskirja üldnõuded
§ 3 Jäätmekäitluse üldnõuded
§ 4 Jäätmevaldaja
§ 5 Jäätmevaldaja kohustused
2 Jäätmete kogumine ja sortimine
§ 6 Jäätmete kogumine ja sortimine
§ 7 Paberi ja kartongi ning haljastusjäätmete kogumine
§ 8 Probleemtoodete ja nendest tekkinud jäätmete kogumine
§ 9 Ohtlike jäätmete kogumine
§ 10 Pakendijäätmete kogumise nõuded
§ 11 Tagatisrahaga pakendite vastuvõtmise nõuded
3 Biolagunevate jäätmete kompostimine
§ 12 Biolagunevate jäätmete kompostimise nõuded
§ 13 Kogumiskaevude setete ja reovee käitlus
4 Jäätmete vedamine ja kõrvaldamine
§ 14 Vedamise sagedus ja aeg
§ 15 Jäätmete vedamine ja kõrvaldamine
5 Nõuded jäätmemahutile, selle asukohale ja juurdepääsuteele ning jäätmeveokile
§ 16 Nõuded jäätmete jäätmemahutile
§ 17 Nõuded jäätmete kogumismahuti asukohale ja juurdepääsuteele
§ 18 Ühismahuti kasutamise nõuded
§ 19 Nõuded jäätmeveokile
6 Korraldatud jäätmevedu
§ 21 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid
§ 22 Korraldatud jäätmeveo piirkond
§ 23 Teenuste kontsessioon
§ 24 Vedajale makstava jäätmeveo teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
§ 25 Lisateenused
§ 26 Jäätmeveo kontsessioonilepingu ennetähtaegne lõpetamine
§ 27 Avalikkuse teavitamine
§ 28 Jäätmekäitluslepingud
§ 29 Jäätmeveo sagedus
§ 30 Jäätmevaldaja erandkorras vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest
§ 31 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumine
§ 32 Jäätmemahutite tühjendamine
7 Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
§ 33 Jäätmekäitluskohad
§ 34 Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
8 Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise kord
§ 35 Ehitusjäätmed
§ 36 Ehitusjäätmete valdaja kohustused jäätmekäitlusel
§ 37 Mitteohtlike ehitusjäätmete käitlemine
§ 38 Ohtlike ehitusjäätmete käitlemine
9 Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise kord
§ 39 Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmekäitlus
§ 40 Tervishoiuasutuse olmejäätmete käitlemise nõuded
§ 41 Bioloogilised jäätmed
§ 42 Teravad ja torkivad jäätmed
§ 43 Nakkusohtlikud jäätmed
§ 44 Mikrobioloogia ja viroloogia laboratooriumide jäätmed
§ 45 Radioaktiivsed jäätmed
§ 46 Ravimijäätmed
§ 47 Elavhõbedajäätmed
§ 48 Kemikaalide jäätmed
§ 49 Tehnilised nõuded tervishoiuasutuse jäätmehoidlale
10 Järelevalve ja vastutus
§ 50 Järelevalve
§ 51 Määruste kehtetuks tunnistamine
§ 52 Määruse jõustumine
Kõlleste Vallavolikogu
RT IV, 15.03.2016, 45
Vastu võetud 11.03.2016 nr 7
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 365 ja 366 jäätmeseaduse § 66 lg 4 ja § 71 lg 1 ja lg 2, ning pakendiseaduse § 15 lg 1 alusel:
1. peatükk Jäätmehoolduseeskirja üldnõuded
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab jäätmehoolduse korralduse ja määrab kindlaks jäätmeseaduse § 71 lõikes 2 sätestatud jäätmehoolduse korraldamise nõuded, jäätmeliigid millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, veopiirkonnad, vedamise sageduse ja aja, jäätmeveo teenustasu suuruse määramise korra ning järelevalve jäätmekäitluse üle Kanepi, Kõlleste, Laheda, Valgjärve ja Vastse-Kuuste valla haldusterritooriumil.
(2) Jäätmehoolduse korraldamisel lähtutakse lisaks eeskirjas sätestatule jäätmeseaduse, pakendiseaduse ning nende rakendusaktide ja Kanepi, Kõlleste, Laheda, Valgjärve ja Vastse-Kuuste valla heakorra eeskirja regulatsioonist.
(3) Teavet Kanepi, Kõlleste, Laheda, Valgjärve ja Vastse-Kuuste valla haldusterritooriumil asuvate pakendipunktide, kogumispunktide, jäätmejaamade ning korraldatud olmejäätmete veo ja jäätmekäitlejate kohta saab valdade veebilehtedelt.
(1) Eeskirjas on kasutatud termineid järgnevas tähenduses:
1) aia- ja haljastujäätmed – aedade ja haljasalade hooldamisel tekkinud biolagunevad jäätmed (rohi, lehed ja oksad);
2) Jäätmekäitluskoht on tehniliselt varustatud rajatis või ehitis jäätmete kogumiseks, taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.
3) jäätmejaam – Jäätmejaam on üldjuhul detailplaneeringu ja projekti alusel rajatud ning tehniliselt varustatud jäätmekäitluskoht, kuhu on paigutatud taaskasutatavate jäätmete kogumiseks ja esmaseks töötlemiseks kogumismahutid, sh ohtlike jäätmete kogumismahutid;
4) jäätmekäitleja – juriidiline või füüsiline isik, kes kogub, veab, taaskasutab või kõrvaldab jäätmeid majandus- või kutsetegevusena ja kellel on selleks tegevuseks jäätmeluba või kes on registreeritud Keskkonnaametis;
5) jäätmekäitlusleping – jäätmevaldaja ja jäätmekäitleja või jäätmevedaja vahel sõlmitud leping, millega jäätmekäitleja või jäätmevedaja võtab endale jäätmete osalise või täieliku käitlemise kohustuse ning millega jäätmekäitleja muutub jäätmevaldajaks pärast seda, kui jäätmevaldaja on jäätmed üle andnud, kui leping ei näe ette teisiti;
6) pakendipunkt – pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni hallatav avalik pakendite ja pakendijäätmete mahutite komplekt, mis on mõeldud tasuta kasutamiseks kõigile Kanepi, Kõlleste, Laheda, Valgjärve ja Vastse-Kuuste valla haldusterritooriumil viibivatele füüsilistele isikutele;
7) segaolmejäätmed ehk prügi – olmejäätmed, mida ei ole liigiti kogutud või liigiti kogutud olmejäätmetest üle jäänud sortimisjääk;
8) suurjäätmed – olmejäätmed, mida kaalu või mahu tõttu ei ole võimalik paigutada segaolmejäätmete kogumismahutisse (mööbliesemed, vaibad, madratsid, kardinapuud, aknaraamid, kraanikausid jms). Suurjäätmetena ei käsitata ehitusjäätmeid ning suuremõõtmelisi probleemtooteid (autoromud või nende osad, vanarehvid, elektri- ja elektroonikaseadmeid või nende jäätmeid, pesumasinad, telerid, külmkapid, elektripliidid) ja muid tootjavastutusega hõlmatud jäätmeid;
9) tühisõit – vedaja poolt jäätmevaldaja kinnistule või krundile tehtud sõit, mille eesmärk oli osutada jäätmeveo teenust, kuid mille käigus ei olnud võimalik jäätmeid ära vedada jäätmevaldaja poolse eeskirjas sätestatud nõuete täitmata jätmise tõttu;
10) vedaja – jäätmekäitleja, kellele vallavalitsus on riigihanke tulemusena andnud teenuste kontsessiooni korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamiseks Kanepi, Kõlleste, Laheda, Valgjärve ja Vastse-Kuuste valla haldusterritooriumil.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata termini kasutamisel lähtutakse jäätmeseaduses, pakendiseaduses ja teistes jäätmehooldust reguleerivates õigusaktides sisalduvatest legaaldefinitsioonidest, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel aga sõna üldlevinud tähendusest.
§ 3. Jäätmekäitluse üldnõuded
(1) Iga tegevuse juures tuleb püüda jäätmeteket vältida või kui see ei ole võimalik, siis vähendada. Tekkinud jäätmeid tuleb taaskasutada, kui see on tehnoloogiliselt võimalik ega ole muude käitlusviisidega võrreldes ülemäära kulukas.
(2) Jäätmed tuleb koguda liigiti, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses. Jäätmekäitleja on kohustatud vältima liigiti kogutud jäätmete segunemist teiste jäätmeliikidega kogumise ja veo erinevatel etappidel.
(3) Jäätmete käitlemine väljaspool selleks ettenähtud kohta on keelatud. Jäätmete ladestamine väljaspool prügilat või jäätmekäitluskohta on keelatud.
(4) Mahutite tühjendamiseks peab olema tagatud veokiga ligipääs. Jäätmeveoki peatumiskoha ja mahuti vahelisel alal ei tohi olla liiklusvahendeid või muid takistusi.
(5) Jäätmete põletamine on keelatud, välja arvatud jäätmevaldaja enda tegevuse käigustekkinud aia- ja haljastusjäätmete, immutamata ja värvimata puidu ning kiletamata paberi ja kartongi. Sealjuures tuleb kiletamata paberi ja kartongi põletamisele võimalusel eelistada nende liigiti kogumist ja taaskasutuseks üle andmist. Okste ja lehtede põletamine on lubatud hajaasustusega aladel jäätmevaldaja kinnistu piires naabreid mittehäirival viisil järgides kõiki tuleohutusnõudeid.
§ 4. Jäätmevaldaja
(1) Jäätmekäitlust korraldab jäätmevaldaja, kelleks on:
1) jäätmetekitaja;
2) kinnisasjal kinnisasja omanik;
3) kui kinnistu on koormatud hoonestusõigusega, siis hoonestaja;
4) korteriomandite või korterihoonestusõiguse korral korteriühistu või kui korteriühistut moodustatud ei ole, siis korteriomanike poolt volitatud isik;
5) ehitise kui vallasasja juurde kuuluval ehitise teenindamiseks vajalikul maal (edaspidi krunt) ehitise omanik;
6) muu isik.
(2) Kui jäätmetekitaja ja käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2–6 nimetatud isikud on erinevad, määratakse nendevaheline kohustuste jaotus üüri-, rendi- või jäätmekäitluslepinguga.
§ 5. Jäätmevaldaja kohustused
(1) Jäätmevaldaja on kohustatud:
1) korraldama jäätmete üleandmise asjakohast jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale või taaskasutama või kõrvaldama jäätmed vastavalt kehtivatele nõuetele;
2) vältima ohtlike jäätmete segunemist, mitte segama ohtlikke jäätmeid omavahel või tavajäätmetega või mistahes ainega ning kasutama kõiki võimalusi, et vähendada jäätmete kogust ja ohtlikkust;
3) mitte sõlmima jäätmekäitluslepingut ega andma jäätmeid üle isikule, kellel puudub jäätmeluba või kes ei ole nõuetekohaselt registreeritud jäätmete vedamiseks. Kui jäätmed antakse üle selliseks käitlemiseks, milleks jäätmeluba vaja ei ole, peab jäätmeid üleandev isik olema veendunud, et vastuvõtja on pädev jäätmeid käitlema ning tal on selleks asjakohased tehnilised ja keskkonnakaitselised vahendid;
4) kasutama piisavas koguses ja suuruses kogumismahuteid segaolmejäätmete ning liigiti kogutavate taaskasutatavate jäätmeliikide kogumiseks või kasutama jäätmekäitluslepingu alusel ühismahuteid. Jäätmevaldajad, kes soovivad kasutada ühist kogumismahutit, taotlevad selleks vallavalitsuselt loa;
5) hoidma kogumismahuteid tervena ja puhtana ning neid vajadusel pesema. Kogumismahutite korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmevaldaja, kui jäätmekäitluslepinguga ei sätesta teisiti;
6) hoidma jäätmeid selliselt, et need ei levitaks haisu ja ei põhjustaks ohtu tervisele, varale ega keskkonnale;
7) säilitama aasta jooksul dokumendid, mis tõendavad jäätmete nõuetekohast kogumist või üleandmist jäätmekäitlejale ning esitama need dokumendid või jäätmekäitluslepingu järelvalve ametniku nõudel kontrollimiseks.
(2) Juriidilisest isikust jäätmevaldaja (sh korteriühistu, kinnisvarahalduse ja -hooldusega tegelev ettevõtja) on kohustatud teavitama oma hallatava hoone elanikke või oma ettevõtte töötajaid Kanepi, Kõlleste, Laheda, Valgjärve ja Vastse-Kuuste valla jäätmehoolduseeskirja nõuetest.
2. peatükk Jäätmete kogumine ja sortimine
§ 6. Jäätmete kogumine ja sortimine
(1) Olmejäätmete sortimisel tekkekohas tuleb liigiti koguda keskkonnaministri 16.01.2007 määruses nr 4 „Olmejäätmete sortimise kord ning sorditud jäätmete liigitamise alused„ paragrahvis 3 toodud jäätmeliigid.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut kohaldatakse ka kaubanduses, tööstuses, ametiasutustes ja mujal tekkinud kodumajapidamise jäätmetega samalaadsete jäätmete kohta, mis vastavad jäätmeseaduse §-s 7 esitatud olmejäätmete mõistele. Jaemüügikohas, toitlustusasutuses ja toiduainetetööstuses tekkivad biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed tuleb koguda liigiti ning anda üle asjakohast jäätmeluba omavale isikule.
(3) Tekkivad jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, tuleb paigutada vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud mahutisse, mis asub samal kinnistul või krundil, või vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud ühistesse kogumismahutitesse, mida kasutatakse jäätmekäitluslepingu alusel või viima need jäätmejaama.
(4) Suurjäätmed tuleb viia jäätmejaama või anda üle asjakohast jäätmeluba omavale isikule. Ajutiselt jäätmete kogumismahutite vahetusse lähedusse paigutatud suurjäätmete äraveo peab jäätmevaldaja korraldama viie tööpäeva jooksul.
(5) Segaolmejäätmed ning muud kergesti riknevad ja haisvad jäätmed tuleb panna mahutisse pakendatult ning need ei tohi levitada haisu, põhjustada ohtu inimestele ega määrida mahutit.
(6) Segaolmejäätmete kogumismahutitesse on keelatud panna:
1) jäätmeid, mille liigiti kogumine on korraldatud vastavalt eeskirja nõuetele;
2) tule- ja plahvatusohtlikke jäätmeid, sealhulgas kuuma (temperatuuriga üle 30 oC) tuhka;
3) vedelaid jäätmeid;
4) ohtlikke või erikäitlust vajavaid jäätmeid, sealhulgas probleemtooteid, fekaale või kogumiskaevude setteid;
5) biolagunevaid aia- ja haljastujäätmeid;
6) suurjäätmeid;
7) aineid ja esemeid, mis võivad ohustada jäätmemahutite hooldajat või jäätmekäitlejat või teisi isikuid;
8) aineid ja esemeid, mis kaalu, mõõtmete või kuju tõttu või muul põhjusel võivad kahjustada mahuteid või jäätmeveokeid või raskendavad märkimisväärselt jäätmete kokkupressimist;
9) ehitusjäätmeid.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud jäätmed peab jäätmevaldaja viima selleks ettenähtud kohta (ohtlike jäätmete vastuvõtukoht, pakendijäätmete kogumiskoht, jäätmejaam või muu eraldi määratud vastuvõtukoht) või andma üle asjakohast luba omavale jäätmekäitlejale. Täpsem info jäätmete, s.h. suurjäätmete kogumiskohtade kohta on valdade veebilehtedel.
§ 7. Paberi ja kartongi ning haljastusjäätmete kogumine
(1) Hoonestatud ja kasutuses oleval kinnistul tuleb paberit ja kartongi ning biolagunevaid jäätmeid koguda liigiti. Lähtuvalt korterite arvust peavad kinnistul olema järgmised mahutid:
1) paberi- ja kartongi mahuti alates 1. jaanuarist 2017, kui kinnistul on vähemalt 10 korterit mis ei ole puuküttega;
2) kui lepingu alusel kasutatakse ühismahutit (segaolmejäätmetele), rakenduvad käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 nimetatud kohustused juhul, kui vastava jäätmeliigi ühismahutit kasutavate korterite arv kokku on suurem kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 sätestatud korterite arv ning kui ühismahuti kasutamise lepingus ei ole sätestatud teisiti.
(2) Vähem kui 10 korteriga kinnistul tuleb paberit ja kartongi koguda liigiti ning viia need jäätmejaama, kui kinnistul asuv ehitis ei ole puuküttega.
(3) Hoonestatud ja kasutuses oleval kinnistul tuleb haljastusjäätmeid koguda liigiti, kompostida kinnistul või viia kompostimisplatsile.
(4) Kui mitteelamumaa sihtotstarbega kinnistul tekib paberit ja kartongi, immutamata puitu ja biolagunevaid jäätmeid eraldi üle 25 kg nädalas, tuleb seda liiki jäätmed eraldi koguda ning viia jäätmejaama või paigutada eraldi kogumismahutisse ning anda üle asjakohast jäätmeluba omavale isikule. Käesoleva lõike tähenduses ei loeta paberi ja kartongi hulka kuuluvaks dokumente, mis tuleb hävitada õigusaktides sätestatud juhtudel.
§ 8. Probleemtoodete ja nendest tekkinud jäätmete kogumine
(1) Probleemtoodete (elektri- ja elektroonikaseadmed ja nende osad, akud ja patareid, vanarehvid ning mootorsõidukid ja nende osad) ja nendest tekkinud jäätmete kogumise ja käitlemise korraldab tootja või tootjavastutusorganisatsioon. Tootja või tootjavastutusorganisatsioon on kohustatud teavitama jäätmevaldajaid probleemtoodetest tekkivate jäätmete kogumise korrast.
(2) Elektri- ja elektroonikaseadmed (sealhulgas külmkapid ja muud külmutusseadmed, elektripliidid, pesumasinad, audio- ja videotehnika, infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniseadmed) ning neist tekkinud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning üle anda jäätmejaama või uue toote ostmise korral müügikohta kooskõlas jäätmeseadusega.
(3) Kasutuskõlbmatuks muutunud patareid ja akud tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning viia jäätmejaama või uue toote ostmise korral müügikohta kooskõlas jäätmeseadusega.
(4) Vanarehvid tuleb üle anda jäätmejaama või uue rehvi ostmise korral müügikohta või rehviettevõttesse kooskõlas jäätmeseadusega. Rehvide tootja jäätmeseaduse mõistes on kohustatud korraldama enda valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud rehvidest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise.
(5) Romusõiduk ja selle osad tuleb üle anda tootja või tootja esindaja määratud kogumispunkti või uue sõiduki ostmise korral müügikohta kooskõlas jäätmeseadusega või vanametalli kogumispunkti või autolammutusse.
(6) Põllumajandusplast tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja üle anda tootja või tootja esindaja määratud kogumispunkti. Tootja on kohustatud põllumajandusplasti jäätmed piiramata koguses tasuta tagasi võtma põllumajandusplasti kasutajalt, kohalikult omavalitsuselt ning kohaliku omavalitsuse jäätmejaama lepingu alusel haldavalt jäätmekäitlejalt.
(7) Avalike kogumispunktide asukohad, nõuded kogumispunktile ja paigaldamise tingimused kooskõlastab tootja või tootjavastutusorganisatsioon vallavalitsusega.
(8) Tootja või tootjavastutusorganisatsioon on kohustatud tagama avaliku kogumispunkti ümbruse heakorra vähemalt kolme meetri raadiuses kogumispunktist.
(9) Tootja või tootjavastutusorganisatsioon on kohustatud tema hallatava kogumispunkti hoidma puhta ja eeskirja ja heakorra eeskirja nõuetele vastava ning tagama puhastamise illegaalsest graffitist, roostest, jäätmetest jms.
§ 9. Ohtlike jäätmete kogumine
(1) Ohtlike jäätmete kogumise nõuded:
1) ohtlikud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja võimalusel säilitada need originaalpakendis;
2) ohtlike jäätmete kogumismahutid peavad olema kinnised ja vajadusel lukustatavad;
3) ohtlikud jäätmed, välja arvatud kodumajapidamistes tekkinud ohtlikud jäätmed, peab jäätmevaldaja enne üleandmist asjakohast jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale märgistama vastavalt keskkonnaministri kehtestatud korrale;
4) vedelaid ohtlikke jäätmeid peab säilitama kinnistes kogumismahutites, mis välistab nende sattumise atmosfääri, veekogudesse, maapinnale või kanalisatsiooni.
(2) Koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (nt kasutuskõlbmatuks muutunud õlid, õlifiltrid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbelambid ja –kraadiklaasid jm tooted, mille pakendil on vastavasisuline märge) tuleb viia jäätmejaama või anda üle asjakohast litsentsi omavale isikule, sh litsentsi omava isiku paigutatud kogumispunkti. Ravimid tuleb üle anda apteeki. Avalikes kogumispunktides võetakse ohtlikke jäätmeid tasuta vastu ainult füüsilistelt isikutelt.
(3) Ohtlike jäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni asjakohast jäätmeluba omavale isikule.
(4) Juriidilised isikud korraldavad ohtlike jäätmete kogumiseks mõeldud kogumismahutite paigutamise ise. Juriidiline isik peab ohtlikud jäätmed üle andma asjakohast jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale.
§ 10. Pakendijäätmete kogumise nõuded
(1) Pakendijäätmed tuleb koguda teistest jäätmetest eraldi ja viia selleks ettenähtud avalikesse kogumispunktidesse, jäätmejaama või lepingu alusel pakendijäätmete mahutisse (edaspidi pakendimahuti).
(2) Juriidilised isikud, kellel tekib pakendijäätmeid rohkem kui 25 kg nädalas, korraldavad pakendijäätmete kogumiseks mõeldud kogumismahutite paigutamise ise. Juriidiline isik peab pakendijäätmed üle andma jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale.
(3) Üleantavad pakendijäätmed peavad olema tühjad ja vastama pakendiettevõtja, taaskasutusorganisatsiooni või jäätmekäitleja kehtestatud nõuetele. Üleantavad pakendijäätmed ei tohi levitada haisu ega määrida teisi kogumismahutis olevaid pakendeid ja pakendijäätmeid.
(4) Pakendijäätmete avalikud kogumispunktid paigutab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon selliselt, et oleks tagatud vähemalt pakendiseaduses sätestatud pakendite kogumisvõrgustiku tihedus ja pakendijäätmete taaskasutamise sihtarvud. Pakendijäätmete veo kogumispunktist käitluskohta korraldab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon.
(5) Pakendipunktide asukohad kooskõlastab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon vallavalitsusega.
(6) Taaskasutusorganisatsioon tagab pakendikonteinerite tühjendamise selliselt, et oleks välditud ületäitumine või ümbruse reostumine.
§ 11. Tagatisrahaga pakendite vastuvõtmise nõuded
(1) Tagatisrahaga pakendi vastuvõtmine peab olema korraldatud vahetult müügikohas või selle teenindusmaa piires. Kui müügikoha suurus on alla 20 m2, ei pea tagatisrahaga pakendi tagasi võtmist korraldama müügikohas või selle teenindusmaal.
(2) Pakendipunktil või -mahutil peab olema kasutajale nähtavas kohas selgelt loetav suurte tähtedega eestikeelne kiri või märk, mis vastab kogutavale pakendiliigile, ning mahuti valdaja või seda teenindava jäätmekäitleja sidevahendite numbrid.
3. peatükk Biolagunevate jäätmete kompostimine
§ 12. Biolagunevate jäätmete kompostimise nõuded
(1) Liigiti kogutud biolagunevad jäätmed tuleb vedada kompostimiseks lähimale kompostimisväljakule või muusse vastava jäätmeloaga jäätmekäitluskohta või kompostida kohapeal vastavalt eeskirja nõuetele.
(2) Kinnistul tekkivaid biolagunevaid jäätmeid on lubatud kompostida oma kinnistu piirides. Väljaspool oma kinnistut on biolagunevaid jäätmeid lubatud kompostida ainult jäätmeloaga jäätmekäitluskohas.
(3) Kompostitav materjal tuleb paigutada, ladustada ja käidelda tervisele ja ümbruskonnale kahjutult ning selliselt, et see ei põhjustaks kahjurite ja haisu levikut.
(4) Kinnistul tekkivaid toidujäätmeid võib kohapeal kompostida ainult kinnises kahjurite eest kaitstud kompostimisnõus. Aia- ja haljastujäätmeid võib kompostida lahtiselt aunas.
(5) Kompostimisnõu ja -aun peab paiknema naaberkinnistust vähemalt 3 m kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(6) Biolagunevate jäätmete osakaal prügilasse ladestatavates segaolmejäätmetes peab alates 2020. aastast olema mitte üle 20 massiprotsendi.
§ 13. Kogumiskaevude setete ja reovee käitlus
(1) Ühiskanalisatsiooniga ühendamata eramute reovee ja fekaalide kogumiskaevud peavad pinnase või pinnasevee reostuse vältimiseks olema vettpidavad. Kinnised kaevud peavad olema ventileeritavad, ligipääs kaevudele peab olema vaba. Kogumiskaevu omanik peab tagama selle korrasoleku, veepidavuse ja õigeaegse tühjendamise.
(2) Kogumiskaevude fekaale, setteid ja reovett võib vedada reovee vastuvõtu sõlme (purgimissõlm). Fekaale ning kogumis- ja settekaevude setteid ei tohi kasutada komposti valmistamiseks ega laotada territooriumile, välja arvatud asjakohase jäätmeloa olemasolu korral. Teenuse (kogumiskaevude setete ja reovee äravedu) osutaja peab pidama arvestust kogutud jäätmete koguste ja päritolu kohta ning esitama need aruandena igakuuliselt reovee käitlejale.
(3) Rasvapüüniste jäätmete ning biokütuse jäätmete juhtimine ühiskanalisatsiooni, sh purgimissõlme on keelatud.
(4) Õlipüüniste jäätmeid käideldakse ohtlike jäätmetena. Õlipüüniste valdaja vastutab püüniste korrashoiu ja õigeaegse tühjendamise eest ning peab asjakohast päevikut (aruandlust).
4. peatükk Jäätmete vedamine ja kõrvaldamine
§ 14. Vedamise sagedus ja aeg
(1) Segaolmejäätmete kogumismahutit peab tühjendama sagedusega, mis väldib selle ületäitumist, haisu ja kahjurite teket ning ümbruskonna reostust, kuid tiheasustusalalt mitte harvemini kui üks kord nelja nädala jooksul ja hajaasustusalalt vähemalt üks kord 12 nädala jooksul, v.a vallavalitsuse poolt korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastatud isikud.
(2) Pakendimahutit või paberi ja kartongi mahutit peab tühjendama sagedusega, mis väldib selle ületäitumist, haisu teket ning ümbruskonna reostust, kuid mitte harvemini kui üks kord kolme kuu jooksul.
(3) Kogumismahutite tühjendamine ja jäätmete vedu elamupiirkondades on keelatud ajavahemikul kella 22.00-07.00, välja arvatud vallavalitsuse eriloa alusel.
(4) Jäätmed, mille säilitamine kinnistul kujutab endast vahetut ohtu inimeste tervisele või keskkonnale, tuleb kohe ära vedada.
(5) Jäätmevedaja teavitab jäätmevaldajaid jäätmeveo toimumise aegadest kirjalikult või e-posti teel vastavalt kokkuleppele jäätmevaldajaga.
§ 15. Jäätmete vedamine ja kõrvaldamine
(1) Jäätmeveo jäätmekäitluskohtadesse korraldab jäätmevaldaja, välja arvatud korraldatud jäätmeveo puhul. Korraldatud jäätmeveoga liitunud jäätmevaldaja jäätmete veo jäätmekäitluskohta korraldab vedaja.
(2) Jäätmekäitleja, kes veab jäätmeid jäätmekäitluskohta, on kohustatud:
1) koguma kokku kogumismahuti tühjendamisel või vedamise käigus maha kukkunud jäätmed;
2) pärast kogumismahuti tühjendamist paigutama kogumismahuti selle endisesse asukohta selliselt, et oleks tagatud liiklusohutus;
3) vedama jäätmeid õigusaktidega sätestatud korras;
4) korraldama jäätmevedu elanikkonda ja liiklust vähimal häirival viisil.
(3) Korraldatud jäätmeveoga kogutud jäätmed tuleb vedada jäätmeloas märgitud jäätmekäitluskohta. Kui jäätmevaldaja või territooriumi haldaja veab ise oma jäätmeid, tuleb need vedada lähimasse nõuetekohasesse jäätmekäitluskohta.
(4) Kui kinnistul või krundil tekkinud jäätmeid ei saa nende kuju või muude omaduste tõttu vedada koos teiste jäätmetega ja need ei ole hõlmatud korraldatud jäätmeveoga, korraldab nende veo käitluskohta jäätmevaldaja või selleks volitatud isik vastavalt eeskirja nõuetele.
(5) Ladestatavad tavajäätmed kõrvaldatakse läheduspõhimõtte järgi nõuetekohases tava- või ehitusjäätmete käitluskohas.
(6) Jäätmekäitluskohti käitavad ettevõtjad on kohustatud hoidma korras jäätmekäitluskoha juurdepääsuteed ja platsid, vältima nendel jäätmete sattumist väljapoole käitluskoha maa-ala.
(7) Jäätmete kõrvaldamine väljaspool prügilat või jäätmekäitluskohti on keelatud.
5. peatükk Nõuded jäätmemahutile, selle asukohale ja juurdepääsuteele ning jäätmeveokile
§ 16. Nõuded jäätmete jäätmemahutile
(1) Jäätmemahuti peab olema terve ja puhas ning vajadusel pestav. Jäätmemahuti omanik või valdaja peab tagama selle puhastamise illegaalsest graffitist, roostest, jäätmetest jms.
(2) Olmejäätmete kogumiseks võib mahutina kasutada:
1) põhiliselt plastist 120-800-liitriseid kaane ja käepidemega kogumismahutit, mis vastavad Eesti Vabariigis kehtivale standardile ja mida on võimalik tõstemehhanismi abil jäätmeveokisse tühjendada;
2) põhiliselt metallist 1,5-4,5 m3 suurust kaanega kogumismahutit, mis vastavad Eesti Vabariigis kehtivale standardile ja mida on võimalik mehaanilisel teel jäätmeveokisse tühjendada või käitluskohta toimetada;
3) presskonteinerit;
4) süvakogumismahutit, mis vastavad Eesti Vabariigis kehtivale standardile ja mida on võimalik mehhaaniliselt jäätmeveokisse tühjendada.
(3) Kokkuleppel jäätmekäitlejaga võib kinnistul kasutada ka teistsugust mahutit, mis ei põhjusta ohtu keskkonnale ja vastab eeskirja nõuetele.
(4) Kogumismahuti või kogumismahuti hoiukoha või aiavärava lukustamise korral peab jäätmevaldaja tagama juurdepääsu kogumismahutile tühjenduspäeval. Rajatud piirded, kaitsed ja alused ei tohi takistada kogumismahuti tühjendamist.
§ 17. Nõuded jäätmete kogumismahuti asukohale ja juurdepääsuteele
(1) Kogumismahuti tuleks võimaluse korral paigutada selliselt, et mahutit saaks tühjendada liiklust häirimata.
(2) Jäätmevaldaja on kohustatud paigutama jäätmete kogumismahuti tema omandis või kasutuses olevale krundile või kinnistule (va. jäätmete veo päevaks), kus jäätmed on tekkinud, välja arvatud juhul, kui jäätmed paigutatakse lepingu alusel kasutatavasse ühismahutisse vastavalt eeskirja paragrahvile 18.
(3) Jäätmete kogumismahuti peab paiknema naaberkinnistul asuvast eluhoonest vähemalt 3 m kaugusel, välja arvatud juhul, kui naaberkinnistu omanikud ei lepi kokku teisiti.
(4) Jäätmete kogumismahuteid tohib paigutada väljapoole oma kinnistut või krunti ainult jäätmete veo päevaks või vastava kinnistu omanikuga kooskõlastatult.
(5) Kauplused, ametiasutused ja teenindusettevõtted on kohustatud lahtioleku ajaks paigaldama sissekäikude juurde segaolmejäätmete kogumismahuti.
(6) Avalike ürituste toimumise paigad varustab kogumismahutitega ürituse korraldaja, kes vastutab ürituse käigustekkinud jäätmete nõuetekohase käitlemise eest.
(7) Kuni 800-liitrine käsitsi teisaldatav ratastel kogumismahuti tuleb paigutada seda tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale piisava kandevõimega alusele, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatuskohast kaugemal kui 10 meetrit. Pikema vahemaa korral määratakse tühjendustingimused jäätmekäitluslepinguga.
(8) Suurem kui 800-liitrine kogumismahuti paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale piisava kandevõimega alusele, millele pääseb jäätmeveok vahetult juurde mahuti tühjendusküljelt.
(9) Kogumismahuti, mis ei ole käsitsi teisaldatav, tuleb paigutada selliselt, et seda on võimalik tühjendada jäätmeveokisse vahetult paiknemiskohast.
(10) Kogumismahuti paiknemiskoha ja juurdesõidutee korrashoiu eest territooriumil vastutab territooriumi haldaja.
(11) Jäätmevedaja peab tagama mahuti tühjenduse, kui ligipääsutee on piisava kandevõimega ja tasane ning vähemalt 3,5 m lai ja vaba kõrgus tee kohal vähemalt 4,5 m. Tee peab olema puhastatud lumest ning vajadusel teostatud libedustõrje.
§ 18. Ühismahuti kasutamise nõuded
(1) Jäätmevaldajad, kes soovivad kasutada ühismahutit, on kohustatud sõlmima omavahel kirjaliku ühismahuti kasutamise kokkuleppe ja volitama ühte jäätmevaldajat sõlmima jäätmekäitluslepingut.
(2) Ühismahutit on lubatud kasutada üksnes lähestikku asetsevatel kinnistutel või kruntidel või ühise õuealaga korter- ja ridaelamutes tekkivate jäätmete kogumiseks.
(3) Jäätmevaldaja, kes kasutab lepingu alusel teise jäätmevaldajaga ühismahutit, on kohustatud sellest teavitama vallavalitsust.
§ 19. Nõuded jäätmeveokile
Jäätmeveok peab olema kinnine ja varustatud jäätmemahuti tühjendamiseks vajaliku tõstemehhanismiga. Jäätmeveokist ei tohi laadimise ega vedamise ajal keskkonda sattuda jäätmeid ega jäätmetest imbuvaid vedelikke või nõrgvett. Suurjäätmeid ning ehitusjäätmeid tohib vedada lahtises veovahendis, tagades, et vedamise ajal ei satu jäätmeid keskkonda.
6. peatükk Korraldatud jäätmevedu
(1) Korraldatud jäätmeveoga liitumine Kanepi, Kõlleste, Laheda, Valgjärve ja Vastse-Kuuste valla haldusterritooriumil on kohustuslik. Jäätmevaldaja loetakse liitunuks korraldatud jäätmeveoga elu- või tegevuskohajärgses jäätmeveo piirkonnas. Jäätmevaldaja on kohustatud andma korraldatud olmejäätmete veo korral olmejäätmed üle eeskirjas sätestatud tingimustel.
1) ühistranspordipeatustes, supluskohtades, parkides, kalmistul ning haljasaladel paiknevate avalike jäätmemahutite tühjendamine ja nendes jäätmemahutites asuvad jäätmed;
2) avaliku ürituse korraldamise luba vajavatel üritustel tekkivad jäätmed;
3) eritehnikat nõudvate presskonteinerite tühjendamine;
4) jäätmekäitluse lisateenused ning jäätmemahutite üürimine või müümine.
(3) Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest on jäätmeseaduse alusel vabastatud isikud, kellel on jäätmeluba või kompleksluba või eeskirja § 30 kohaselt korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastatud jäätmevaldajad.
§ 21. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid
(1) Korraldatud jäätmeveoga on hõlmatud järgmised jäätmeliigid:
1) segaolmejäätmed;
2) paber ja kartong.
(2) Korraldatud jäätmeveoga võidakse hõlmata ka teisi jäätmeliike, kui selle tingib oluline avalik huvi või õigusaktidest tulenevad nõuded.
§ 22. Korraldatud jäätmeveo piirkond
Kanepi, Kõlleste, Laheda, Valgjärve ja Vastse-Kuuste valla haldusterritoorium moodustab ühe jäätmeveo piirkonna.
§ 23. Teenuste kontsessioon
(1) Käesoleva eeskirja §22 toodud omavalitsused korraldavad ühiselt korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja leidmiseks teenuste kontsessiooni jäätmeseaduses ja riigihangete seaduses sätestatud korras.
(2) Korraldatud jäätmeveo teenuse riigihanke tulemusel hankelepingu sõlminud jäätmevedajal (edaspidi vedaja) on õigus osutada korraldatud jäätmeveo teenust määratud jäätmeliikide osas.
(3) Jäätmevaldaja on kohustatud oma kinnistul tekkinud korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed üle andma jäätmevedajale, kellega on sõlmitud kontsessioonileping.
(4) Jäätmeseaduse § 66 lg 1 nimetatud jäätmekäitluskoha või -kohtade määramiseks võib vallavalitsus korraldada riigihanke riigihangete seaduses sätestatud korras. Vedaja on kohustatud veopiirkonnas kogutud korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed andma käitlemiseks üle vallavalitsuse poolt määratud käitlejale.
§ 24. Vedajale makstava jäätmeveo teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
(1) Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete jäätmeveo teenustasu suurus on määratud kindlaks vedaja poolt hankes esitatud ja edukaks tunnistatud pakkumuses. Jäätmete vedamise ja käitlemise teenustasu peab katma jäätmeseaduse § 66 lõikes 5 sätestatu. Jäätmeveo teenustasu suuruse muutmine on lubatud üksnes käesolevas eeskirjas ja korraldatud olmejäätmete veo hankedokumentides toodud tingimustel.
(2) Korraldatud jäätmeveo toimingud on jäätmeveolepingu sõlmimine, peatamine, jätkamine, lõpetamine, selle täitmisega seotud teadete, arvete ja veograafikute väljastamine ja edastamine, v.a kordusarvete ja võlateadete väljastamine ja edastamine, jäätmemahuti käsitransport jäätmeveokini kuni 10 m, jäätmevedaja poolt jäätmevaldajale üürile antavate või müüdavate mahutite laialipaigutamine korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise alguses kuni kolme kuu jooksul ja mahutite äravedu teenuse osutamise perioodi lõppemisel. Hankijal on õigustäiendada hankedokumentides korraldatud jäätmeveo toimingute loetelu. Jäätmeveo teenustasu peab sisaldama korraldatud jäätmeveo toimingute tasu ja jäätmevedajal ei ole õigust võtta nende eest eraldi tasu.
(3) Vedaja võib taotleda teenustasu muutmist juhul, kui pärast kontsessioonilepingu sõlmimist esinevad objektiivsed asjaolud (nt kütuse hinna muutus), mis mõjutavad märkimisväärselt jäätmete veo- ja/või käitluskulusid. Täpsemad tingimused sätestatakse hankedokumentides.
(4) Vedaja esitab teenustasu muutmise taotluse vallavalitsusele. Taotlus peab sisaldama hindade muutmise põhjendust ning taotlusele tuleb lisada taotletavate teenustasude kalkulatsioon, näidates ära muudatused võrreldes pakkumuse esitamisel tehtud teenustasude kalkulatsiooniga. Vallavalitsusel on õigus nõuda lisaselgitusi ja -dokumente, mis on vajalikud taotluse hindamiseks. Kui vedaja selgitused ei ole piisavad või ta ei esita lisadokumente nõutud tähtajaks, lõpetatakse taotluse menetlus.
(5) Kehtestatud uus teenustasu rakendub mitte varem kui kolmkümmend päeva pärast seda, kui vallavalitsus on avalikustanud uue teenustasu suuruse valla veebilehel ja ajalehe kaudu.
§ 25. Lisateenused
(1) Lisateenus korraldatud jäätmeveo tähenduses on korraldatud jäätmeveoga hõlmamata tasuline jäätmekäitlusteenus (toiming), mida vedaja jäätmevaldajale osutab. Lisateenusega peab kaasnema jäätmevaldajale lisahüve. Lisateenuseid osutatakse kokkuleppel jäätmevaldajaga. Lisateenuse osutamisel on jäätmevedajal õigus võtta teenustasu.
(2) Korraldatud jäätmeveo teenuse osutamisel võib vedaja osutada jäätmevaldajale lisateenuseid ainult jäätmevaldaja soovil, mis on vormistatud kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Jäätmevedaja peab jäätmevaldajat teavitama osutatavate lisateenuste tingimustest ja hinnakirjast.
§ 26. Jäätmeveo kontsessioonilepingu ennetähtaegne lõpetamine
(1) Vallavalitsusel on õigus öelda kontsessioonileping enne tähtaja lõppu üles ja sellega vedajalt võtta ära jäätmeveo õigus korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete vedamiseks, kui esineb vähemalt üks järgnevatest asjaoludest:
1) vedaja ei ole esitanud korraldatud jäätmeveo loa taotlust pärast seda, kui on teatavaks tehtud vallavalitsuse korraldus, millega on vedaja pakkumus korraldatud jäätmeveo teenuse riigihankel edukaks tunnistatud või on keeldutud talle jäätmeloa väljastamisest või on väljastatud jäätmeluba tühistatud;
2) vedaja ei ole alustanud piirkonnas korraldatud jäätmeveo teenuse osutamist nädal peale kontsessioonilepingus määratud tähtaega;
3) vedaja ei täida kohustust tagada tema poolt üürile antavate või müüdavate jäätmemahutite tasuta laialipaigutamist hiljemalt nädala jooksul peale korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise algust;
4) vedaja on korduvalt jätnud jäätmemahutid graafikujärgselt tühjendamata ja tühjendamata jätmine ei ole vabandatav;
5) vedaja on rikkunud jäätmekäitlust reguleerivate või muude õigusaktide nõudeid või valda ja jäätmevedaja vahelist kontsessioonilepingut.
(2) Kui esineb lõikes 1 nimetatud asjaolu, teavitab vallavalitsus sellest vedajat ning nõuab temalt kirjalikku selgitust. Vedaja peab selgituse esitama viivitamatult alates sellekohase nõude saamisest.
§ 27. Avalikkuse teavitamine
Korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni riigihanke tulemusena valitud vedajast, jäätmeveo teenustasudest ning korraldatud jäätmeveo olulistest tingimustest teavitatakse avalikkust veebilehe ja ajalehe kaudu.
§ 28. Jäätmekäitluslepingud
(1) Jäätmevaldajal on õigus sõlmida jäätmeveo tingimuste täpsustamiseks vedajaga jäätmekäitlusleping.
(2) Kui jäätmevaldaja ei ole jäätmekäitluslepingut sõlminud, juhinduvad vedaja ja jäätmevaldaja vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel eeskirjas, jäätmeseaduses ja muudes korraldatud jäätmevedu reguleerivates õigusaktides sätestatud nõuetest.
(3) Jäätmevaldaja, kes kasutab eeskirja § 16 lõike 2 punktides 1 ja 2 sätestatud nõuetele erinevat jäätmemahutit on kohustatud sõlmima vedajaga jäätmekäitluslepingu.
(4) Jäätmevaldaja, kes kasutab teise jäätmevaldajaga ühismahutit, on kohustatud esitama vallavalitsusele taotluse ühismahuti kasutamiseks, mille alusel on vallavalitsusel õigus anda nõusolek ühismahuti kasutamiseks.
(5) Kahe kuu möödumisel korraldatud jäätmeveoga liitumisest esitab vedaja jäätmevaldajale, kes eirab korraldatud jäätmeveo korda või pole saanud vabastust korraldatud jäätmeveost, arve igakuuliselt miinimumpaketi (käesoleva korra alusel määratud minimaalne jäätmemahuti ja minimaalne lubatud tühjendamissagedus) alusel.
§ 29. Jäätmeveo sagedus
(1) Jäätmemahutite tühjendamise miinimumsagedus on kindlaks määratud eeskirja § 14 lõigetes 1 ja 2. Jäätmemahutite tühjendamise täpne sagedus määratakse vedaja ja jäätmevaldaja vahel sõlmitavas jäätmekäitluslepingus.
(2) Jäätmekäitluslepingu sõlmimata jätmisel toimub jäätmemahutite tühjendamine eeskirja § 14 lõigete 1 ja 2 määratud sagedusega. Vedaja koostab veograafiku ja edastab selle jäätmevaldajale.
§ 30. Jäätmevaldaja erandkorras vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest
(1) Jäätmevaldajal on õigus esitada vallavalitsusele taotlus enda tähtajaliseks ja erandkorras korraldatud jäätmeveost vabastatuks lugemiseks kui kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata.
(2) Taotluses tuleb märkida:
1) jäätmevaldaja nimi, elukoht ja kontaktandmed;
3) korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise põhjused (ei ela seal või ei kasuta kinnistut ning selgituse);
4) tähtaeg, mille jooksul soovib jäätmevaldaja olla vabastatud korraldatud jäätmeveoga liitumisest.
(3) Vallavalitsusel on õigus kehtestada jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamise taotluse vorm.
(4) Vallavalitsuse ametnik või volitatud isik kontrollib kohapeal, et taotluses esitatud korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise asjaolud on tõesed ja vabastamist võimaldavad.
(5) Vallavalitsusel on õigus vabastada jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest tema põhjendatud taotluse alusel perioodiliselt kuni kontsessiooniperioodi lõpuni.
(6) Korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastatud jäätmevaldaja esitab üks kord aastas hiljemalt 20. jaanuariks vallavalitsusele jäätmeseaduse § 69 lõikes 5 nimetatud kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud. Jäätmevaldaja, kes eelnimetatud tähtajaks kinnitust ei esita, loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks 21. jaanuarist arvates.
(7) Korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastatud jäätmevaldaja on kohustatud teavitama vallavalitsust tema korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamise aluseks olnud asjaolude muutumisest või äralangemisest hiljemalt 30 päeva jooksul alates nende asjaolude jäätmevaldajale teatavaks saamisest.
(8) Jäätmevaldaja vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest lõpeb vallavalitsuse korralduses märgitud tähtaja möödumisel või käesoleva paragrahvi lõikes 9 nimetatud alusel.
(9) Vallavalitsusel on õigus lõpetada jäätmevaldaja vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest enne tähtaja lõppu, kui:
1) otsuse aluseks olnud jäätmevaldaja taotlus sisaldas valeandmed;
2) jäätmevaldaja esitab vallavalitsusele vastava taotluse;
3) vabastamise aluseks olnud põhjused on ära langenud;
4) kinnistul elatakse või kinnistut kasutatakse;
5) jäätmevaldaja ei esita tähtaegselt jäätmeseaduse § 69 lõikes 5 nimetatud kinnitust või sisaldab jäätmevaldaja esitatud kinnitus valeandmeid.
§ 31. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumine
(1) Jäätmevaldajad koguvad korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeid liigiti vastavalt eeskirja § 21 nõuetele.
(2) Kui paberi ja kartongi mahutis olevad jäätmed ei vasta sellesse mahutisse kogutavale jäätmeliigile, siis on vedajal õigus rakendada tasu tühisõidu eest ja lisaks esitada arve segaolmejäätmete vedamise eest. Käesolevas lõikes nimetatud tasu tühisõidu eest on vedajal õigus rakendada üksnes siis, kui vedajal ei ole võimalik mahutis asuvaid jäätmeid vedada sama jäätmeveokiga, millega veetakse liigiti kogutavaid paberit ja kartongi, ning vedaja on täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud tingimuse.
(3) Kui jäätmevaldaja ei ole vedajale võimaldanud juurdepääsu mahutile, siis on vedajal õigus rakendada tasu tühisõidu eest vastavalt teenuste kontsessioonilepingule.
(4) Teenustasu tühisõidu eest ei rakendata erandlike ilmaolude esinemisel, mis ei võimalda jäätmevaldajal kehtestatud nõudeid täita.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud asjaolude ilmnemisel on vedaja kohustatud jäätmevaldajaga kokkulepitud viisil jäätmevaldajat teavitama hiljemalt ühe ööpäeva jooksul asjaoludest, mis ei võimaldanud jäätmemahutit tühjendada, ning tagama tühjendamata jäänud mahuti tühjendamise kolme päeva jooksul.
§ 32. Jäätmemahutite tühjendamine
(1) Kui vastavalt käesoleva eeskirja § 14 lõigetes 1 ja 2 sätestatud jäätmemahutite tühjendamise sagedusele vaatamata on jäätmemahuti ületäitunud või levitab tugevat haisu või kui on suurenenud kahjurite tekke või ümbruskonna reostuse oht, tuleb jäätmemahutit tühjendada sagedamini.
(2) Jäätmevaldaja on kohustatud hoidma jäätmemahutite ümbruse puhtana ning kokkuleppel vedajaga reguleerima jäätmemahutite tühjendamise sagedust selliselt, et oleks välditud jäätmemahutite ületäitumine ja nende ümbruse reostumine.
(3) Üksikelamute jäätmemahutid tuleb võimaluse korral jäätmeveo lihtsustamiseks lükata jäätmeveo päeval väljapoole kinnistu piire tingimusel, et jäätmemahutid ei takista liiklust ega jalakäijaid.
7. peatükk Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
§ 33. Jäätmekäitluskohad
(1) Jäätmekäitluskoha või –kohad korraldatud jäätmeveoga hõlmatud segaolmejäätmete käitlemiseks määrab vallavalitsus korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni hankedokumentides.
(2) Jäätmekäitluskohaks ei loeta jäätmekogumisnõu või -konteinerit või muud jäätmemahutit, mis on ette nähtud vaid ühte liiki tava- või ohtlike jäätmete esmakogumiseks jäätmetekitajalt, samuti ehitisi või rajatisi või teisaldatavaid hoiukohti, kuhu eelnimetatud mahutid tavajäätmete kogumiseks on paigutatud, või ehitisi, mida kasutatakse olmes tekkinud pakendijäätmete esmakogumiseks.
§ 34. Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
(1) Tegevuse lõpetanud jäätmekäitluskoht ja selle vahetu ümbrus tuleb korrastada, puhastada seal leiduvatest jäätmetest ning taastada jäätmekäitluse eelne olukord.
(2) Järelhoolduse kulud kannab suletud jäätmekäitluskoha endine käitaja või selle puudumisel jäätmekäitluskoha maaomanik.
(3) Jäätmekäitluskoha järelhoolduse tulemusena peab olema välistatud jäätmekäitluskohast tulenev võimalik negatiivne keskkonnamõju.
(4) Jäätmekäitluskohtade järelhoolduse konkreetsed nõuded esitatakse vajaduse korral Keskkonnaameti poolt väljastatavas jäätme- või kompleksloas.
8. peatükk Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise kord
§ 35. Ehitusjäätmed
(1) Ehitusjäätmete hulka kuuluvad puidu, metalli, betooni, telliste, ehituskivide, klaasi ja muude ehitusmaterjalide jäätmed (sealhulgas asbesti ja teisi ohtlikke jäätmeid sisaldavad materjalid) ning väljaveetav pinnas, mis tekivad ehitamisel, remontimisel ja lammutamisel (edaspidi ehitamine) ning mida ehitusobjektil tööde tegemiseks ei kasutata.
(2) Kui ehitamise käigustekib ehitusjäätmeid üle 100 m3, tuleb nende käitlemine enne ehitamise alustamist kooskõlastada vallavalitsusega vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 3.
(3) Ehitusprojektile peavad olema lisatud järgmised andmed:
1) jäätmete hinnanguline kogus ja liigitus vastavalt kehtivale jäätmenimistule;
4) jäätmete käitlemistoimingud ja -kohad.
(4) Ehitusjäätmeid oma majandus- või kutsetegevuses vedav isik peab olema registreeritud Keskkonnaametis.
(5) Ehitusjäätmeid ei tohi anda vedamiseks, kõrvaldamiseks ega taaskasutamiseks üle isikule, kellel puudub vastav jäätmeluba või kes ei ole ehitusjäätmete vedajana registreeritud. Ohtlike ehitusjäätmete üleandmisel peab jäätmevaldaja kontrollima, et isikul, kellele jäätmed üle antakse, on lisaks jäätmeloale ka ohtlike jäätmete käitluslitsents.
(6) Alates 2020. aasta 1. jaanuarist tuleb taaskasutada ehitus- ja lammutusjäätmeid korduskasutuseks ettevalmistamisena, ringlussevõtuna ja muu taaskasutamisena, sealhulgas jäätmete kasutamisena kaeveõõnte täitmiseks muude ainete asemel – vähemalt 70 protsendi ulatuses nende jäätmete kogumassist kalendriaastas.
§ 36. Ehitusjäätmete valdaja kohustused jäätmekäitlusel
(1) Ehitusjäätmete eeskirja nõuetele vastava käitlemise eest vastutab jäätmevaldaja.
(2) Ehitusjäätmete valdaja on ehitise omanik, kui tema ja ehitusettevõtja või kinnisvaraarendaja vaheline leping ei näe ette teisiti, või isik, kellele on välja antud ehitusluba, või muu isik, kelle valduses on jäätmed.
(3) Ehitise omanik on eeskirja tähenduses ehitise kui vallasasja omanik, kinnistu omanik või hoonestusõiguse omaja.
(4) Ehitusjäätmete valdaja ja jäätmekäitleja omavahelised õigused ja kohustused määratakse jäätmekäitluslepinguga.
(5) Ehitusjäätmete valdaja on kohustatud:
1) rakendama kõiki tehnoloogilisi ja muid võimalusi ehitusjäätmete liigiti kogumiseks tekkekohas;
2) korraldama oma jäätmete taaskasutamise või andma jäätmed käitlemiseks üle jäätmeluba omavale või jäätmekäitlejana registreeritud isikule. Ohtlike ehitusjäätmete puhul peab olemas olema ohtlike jäätmete käitluslitsents;
3) rakendama kõiki võimalusi ehitusjäätmete taaskasutamiseks;
4) võtma tarvitusele abinõud tolmu tekke vältimiseks ehitusjäätmete paigutamisel mahutitesse või laadimisel veokitele või nende kohapeal taaskasutamisel;
5) valmistama ette tasase kõvakattelise aluspinna jäätmemahutite paigutamiseks;
6) kooskõlastama vallavalitsusega jäätmemahutite paigutamise sõidu-, kõnni- või kergliiklusteedele, parklatesse, parkidesse või haljasaladele;
7) teavitama oma töötajaid vallas kehtivatest jäätmehoolduse nõuetest.
§ 37. Mitteohtlike ehitusjäätmete käitlemine
(1) Ehitusjäätmed tuleb sortida liikidesse nende tekkekohal. Sortimisel lähtutakse jäätmete taaskasutusvõimalustest. Eraldi tuleb sortida:
1) puit;
2) kiletamata paber ja kartong;
3) metall (eraldi must- ja värviline metall);
4) mineraalsed püsijäätmed (kivid, ehituskivid ja tellised, krohv, betoon, kips, lehtklaas jne);
5) raudbetoon- ja betoondetailid;
6) tõrva mittesisaldav asfalt;
7) kile.
(2) Kui ehitusjäätmete tekkekohas puudub võimalus neid sortida või see osutub majanduslikult ebaotstarbekaks, tuleb jäätmed anda töötlemiseks üle vastava jäätmeloaga jäätmekäitlejale, kes teeb selle töö teenustööna. Eelistada tuleb ettevõtjat, kes tagab jäätmete täielikuma taaskasutamise.
(3) Ehitusjäätmed, mida ei saa materjali või tootena taaskasutada, kõrvaldatakse läheduse põhimõtet järgides jäätmeloaga jäätmekäitluskohtades.
(4) Mineraalsete püsijäätmete segu, nagu betoon, kivi jne kõrvaldamine lisaks ametlikele ladestuspaikadele nende taaskasutamise eesmärgil, sealhulgas territooriumi heakorrastamiseks, on lubatud ainult kehtivate nõuetekohaselt vormistatud ehitusprojekti ja ehitusloa või vallavalitsusega kooskõlastatud heakorraplaani alusel. Mineraalsete püsijäätmeid võib kinnistu omanik kasutada oma kinnistu heakorrastamiseks kooskõlastatult vallavalitsusega.
(5) Kasvupinnas tuleb koorida eraldi ja kasutada samal ehitusel haljastamiseks. Ülejäävat kasvupinnast võib kasutada maa-ala heakorrastamiseks kooskõlastades asukoha eelnevalt vallavalitsusega.
§ 38. Ohtlike ehitusjäätmete käitlemine
(1) Ohtlikud ehitusjäätmed on ehitamisel tekkivad jäätmed, mis ohtlike omaduste tõttu võivad põhjustada kahju tervisele ja keskkonnale ning nõuavad käitlemisel erimenetlust. Ohtlikud ehitusjäätmed selgitatakse välja keskkonnaministri 14.12.2015 määruse nr 70 „Jäätmete liigitamise kord ja jäätmenimistu“ alusel. Ohtlike ehitusjäätmete hulka kuuluvad:
1) asbesti sisaldavad jäätmed – eterniit, asbesttsementplaadid, asbesttsementtorud, isolatsiooni -materjalid jne;
2) värvi-, laki-, liimi- ja vaigujäätmed ning neid sisaldanud tühi taara ja nendega immutatud materjalid jne;
3) naftaprodukte sisaldavad jäätmed – tõrvapapp, immutatud isolatsioonmaterjalid, tõrva sisaldav asfalt jne;
4) saastunud pinnas.
(2) Pinnas loetakse saastunuks, kui see sisaldab ohtlikke aineid üle keskkonnaministri 11.08.2010 määruses nr 38 „Ohtlike ainete sisalduse piirväärtused pinnases “ kehtestatud piirnormide.
(3) Ohtlikud ehitusjäätmed, välja arvatud saastunud pinnas, tuleb koguda liikide kaupa eraldi mahutitesse, mis on märgistatud keskkonnaministri kehtestatud korra kohaselt. Ohtlike ehitusjäätmete mahutisse ei tohi kallata vedelaid ohtlikke jäätmeid, nagu värvid, lakid, lahustid ja liimid.
(4) Asbestitööde tegemisel tuleb järgida keskkonnaministri määrust “Asbesti sisaldavate jäätmete käitlusnõuded” ja tööandjal peab olema vastav piirkonna Tööinspektsiooni luba.
(5) Vedelad ohtlikud jäätmed, nagu kasutuskõlbmatud värvid, lakid, lahustid ja liimid ning nende jäägid tuleb koguda algpakendisse või vastavalt märgistatud kindlalt suletavasse mahutisse.
(6) Ohtlikud ehitusjäätmed ja saastunud pinnas tuleb üle anda jäätmekäitlejale, kellele on väljastatud vastav jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsents.
(7) Ohtlike ehitusjäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmise jäätmekäitlejale.
(8) Isikud, kes tekitavad või käitlevad ohtlikke ehitusjäätmeid, on kohustatud andma järelevalveametnikele neid jäätmeid puudutavat informatsiooni.
9. peatükk Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise kord
§ 39. Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmekäitlus
(1) Käesolevas peatükis sätestatud kord on kohustuslik kõikidele tervishoiu-, hoolekande- ja veterinaarasutustele ning muudele tervishoiuteenust pakkuvatele asutustele (edaspidi tervishoiuasutus), kus tekivad jäätmed, mis on jäätmenimistus määratletud inimeste ja loomade tervishoiul või sellega seonduvatel uuringutel tekkinud jäätmetena.
(2) Käesolevas peatükis sätestatut ei kohaldata heitgaaside ja heitvetega keskkonda suunatavate jääkide suhtes.
§ 40. Tervishoiuasutuse olmejäätmete käitlemise nõuded
(1) Olmejäätmed käesoleva peatüki tähenduses on sellised tervishoiuasutustes tekkinud jäätmed, mida ei ole võimalik taaskasutada ning mis ei vaja erikäitlust, sealhulgas koristusjäätmed.
(2) Olmejäätmed tuleb pakkida tekkekohas musta või halli jäätmekotti, mis suletakse enne äraviimist. Mahutid paigaldab selleks ette nähtud kohtadesse ja neid tühjendab äravedu korraldav jäätmekäitleja.
§ 41. Bioloogilised jäätmed
(1) Bioloogilised jäätmed on operatsiooni käigustekkinud jäätmed (amputeeritud kehaosad ja elundid), vananenud verekotid verega, verekomponendid, vereülekandesüsteemid, verine või niiske sidumismaterjal, aspiratsioonitorud, kateetrid jt patsiendi kehavedelikega kokku puutunud meditsiinitarbed ja elusvaktsiinid.
(2) Bioloogilised jäätmed tuleb pakkida tekkekohas punasesse jäätmekotti, millel on markeering “Bioloogilised jäätmed”. Vajadusel võib kasutada ka muud pakendit, millel on punane silt “Bioloogilised jäätmed”. Jäätmekoti kaal ei tohi ületada 15 kg. Jäätmekotid tähistatakse sildiga, millel on märgitud jäätmetekitaja (tervishoiuasutus ja tema osakond) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda.
(3) Jäätmed viiakse tekkekohast pakituna iga päev jäätmehoidlasse, kus neid hoitakse teistest jäätmetest eraldi, võimaluse korral omaette lukustatavas ruumis, ning antakse üle vastava jäätmeloaga jäätmekäitlejale.
§ 42. Teravad ja torkivad jäätmed
(1) Teravad ja torkivad jäätmed on nõelad, skalpelliterad, ampullikillud, kasutatud katseklaasid, tilkinfusioonivoolikute teravad osad, ühekordsed süstlad jms.
(2) Teravad ja torkivad jäätmed tuleb asetada raskesti läbitorgatavast materjalist, suletavasse kanistrisse, millel on punane markeering “Teravad ja torkivad jäätmed”. Pakendi kaal ei tohi ületada 15 kg. Pakendile tuleb märkida jäätmete tekitaja (tervishoiuasutus ja tema osakond) ja pakkimiskuupäev.
(3) Kanistreid teravate ja torkivate jäätmetega tuleb hoida ohutult selleks ettenähtud lukustatavas ruumis või jäätmehoidlas, kus need pakitakse punasesse jäätmekotti, millel on markeering “Teravad ja torkivad jäätmed”. Vajaduse korral võib jäätmekanistrid asetada mõnda teisse pakendisse, millel on punane silt “Teravad ja torkivad jäätmed”.
(4) Teravad ja torkivad jäätmed viiakse jäätmehoidlasse. Neid võib hoida ühes ruumis koos vastavalt märgistatud nakkusohtlike ja bioloogiliste jäätmetega.
(5) Jäätmekotid või teised jäätmepakendid suletakse ning antakse üle koos bioloogiliste jäätmetega vastava jäätmeloaga jäätmekäitlejale.
§ 43. Nakkusohtlikud jäätmed
(1) Nakkusohtlikud jäätmed, mis on märgitud jäätmenimistus üldkoodi 18 all tärniga, tuleb pakkida kollasesse jäätmekotti, millel on markeering “Nakkusohtlikud jäätmed”. Pakendile märgitakse jäätmete tekitaja (tervishoiuasutus ja tema osakond) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda.
(2) Nakkusohtlikke jäätmeid ei tohi hoiustada jäätmete tekkekohas. Need tuleb viia iga päev jäätmehoidlasse lukustatavasse ruumi ning asetada teise kollasesse jäätmekotti, millel on markeering “Nakkusohtlikud jäätmed”. Pakendi kaal ei tohi ületada 15 kg.
(3) Nakkusohtlikud jäätmed tuleb anda üle vastava jäätmeloaga jäätmekäitlejale ühe nädala jooksul.
(4) Nakkusohtlike jäätmetega samas ruumis võib hoiustada ka vastava märgistusega bioloogilisi jäätmeid ning teravaid ja torkivaid jäätmeid.
(5) Eriolukorras, nt epideemiapiirkondades, tuleb järgida Sotsiaalministeeriumi ja Terviseameti korraldusi.
§ 44. Mikrobioloogia ja viroloogia laboratooriumide jäätmed
(1) Mikrobioloogia ja viroloogia laboratooriumide jäätmed on neis laboratooriumides tekkinud tervisele ohtlikud jäätmed.
(2) Mikrobioloogia ja viroloogia laboratooriumides tekkinud ohtlikud jäätmed tuleb autoklaavida kohapeal. Teravad esemed, nagu süstlanõelad, skalpellid, noad ja klaasikillud, autoklaavitakse raskesti läbitorgatavast materjalist nõus. Pärast autoklaavimist käideldakse neid jäätmeid olmejäätmetena.
§ 45. Radioaktiivsed jäätmed
(1) Radioaktiivsed jäätmed on kasutusest kõrvaldatud ravi- ja diagnostilise otstarbega radioaktiivsed ained ning kiirgusallikaga kokkupuutunud ained ja esemed (kindad, paber, linad jt).
(2) Radioaktiivsed jäätmed tuleb pakendada kiirguskindlasse säilituspakendisse, millel on markeering “Radioaktiivsed jäätmed”. Pakendile tuleb märkida tervishoiuasutus ja tema osakond, kus jäätmed tekkisid ning pakkimiskuupäev.
(3) Radioaktiivseid jäätmeid tuleb hoida väljaspool tervishoiuasutuse osakonda jäätmehoidlas omaette lukustatavas ruumis. Sealt suunatakse need eritranspordiga radioaktiivsete jäätmete matmiskohta.
(4) Kui radioaktiivsed jäätmed kuuluvad ohtlike jäätmete klassi muude tunnuste järgi, siis käideldakse neid pärast kiirguskontrolli ohtlike jäätmetena, muudel juhtudel olmejäätmetena.
§ 46. Ravimijäätmed
(1) Ravimijäätmed on ravimid, mis on riknenud või mille kehtivusaeg on lõppenud.
(2) Ravimeid ei eemaldata originaalpakendist. Ravimijäätmed (välja arvatud jäätmenimistus koodiga 18 01 09 tähistatud) pakitakse plastkotti või -purki, mis omakorda pakitakse lukustatavasse kasti. Kastile märgitakse asutuse nimi ja kast tähistatakse sildiga “Ravimijäätmed”.
(3) Tsütostaatikumid pakitakse eraldi ja tähistatakse markeeringuga “Tsütostaatravimijäätmed”.
(4) Pakitud ravimijäätmed kogutakse, asetatakse lukustatavatesse kastidesse ning antakse üle vastava jäätmeloaga jäätmekäitlejale. Pakendile märgitakse ravimijäätmed tekitanud tervishoiuasutus.
§ 47. Elavhõbedajäätmed
(1) Elavhõbedajäätmed tekivad kraadiklaasidest, vererõhuaparaatidest ning mõnest elavhõbedat sisaldavast reagendist. Ka amalgaamijäätmed on elavhõbedajäätmed.
(2) Eri kujul esinevat elavhõbedat sisaldavad jäätmed tuleb hoida üksteisest eraldi. Need pakitakse plast- või klaaspurki, mis on korgiga tihedalt suletud.
(3) Metallilise elavhõbeda (tekib nt purunenud kraadiklaasist) aurustumise vältimiseks tuleb see paigutada veega anumasse, nii et vesi katab elavhõbeda.
(4) Pakend tähistatakse markeeringuga “Elavhõbedajäätmed”. Pakendile märgitakse ka jäätmed tekitanud tervishoiuasutus ning jäätme kirjeldus.
(5) Pakendeid elavhõbedajäätmetega tuleb hoida jäätmehoidlas, kust need saadetakse edasi vastava jäätmeloaga jäätmekäitlejale.
§ 48. Kemikaalide jäätmed
(1) Kemikaalide jäätmed on ohtlike kemikaalide jäägid.
(2) Kemikaalide jäätmed tuleb koguda suletud purunematusse, vastava märgistusega anumasse, mis ei reageeri kemikaaliga. Võimalusel tuleb kasutada kemikaali originaalpakendit, millel on vastavad märgistused.
(3) Pakendile tuleb lisada markeering “Kemikaalide jäätmed” ja jäätmed tekitanud tervishoiuasutus.
(4) Kemikaalide jäätmeid tuleb säilitada ohtlike jäätmetena jäätmehoidlas.
(5) Kemikaalide jäätmed tuleb anda käitlemiseks üle vastava jäätmeloaga jäätmekäitlejale.
(6) Ühiskanalisatsiooni võib kemikaale juhtida ainult ühiskanalisatsiooni valdaja loa alusel ja vastavuses valla ühisveevärgi ja kanalisatsiooni kasutamise eeskirjale.
§ 49. Tehnilised nõuded tervishoiuasutuse jäätmehoidlale
(1) Tervishoiuteenust osutava asutuse jäätmehoidla on ruum või ruumide kompleks (koos või eraldi asuvad), mis vastab alljärgnevatele tehnilistele nõuetele:
1) jäätmehoidla tuleb võimaluse korral rajada tervishoiuasutuse keldrikorrusele, soovitatavalt eraldi väljapääsuga hoonest;
2) jäätmehoidlaks kohaldatud ruum peab olema kütteta ja päikese eest varjatud ning sinna ei tohi pääseda närilisi ega putukaid;
3) jäätmehoidla lagi, seinad, põrand ja uks peavad olema siledad, pragudeta, ruumi siseviimistlus peab võimaldama niisket puhastamist, desinfitseerivate ja kahjuritõrjevahendite kasutamist;
4) põranda ja seina liitekoht peab olema ümarnurk;
5) kui jäätmehoidlal on aken, peab see asetsema seinaga ühel tasapinnal;
6) jäätmehoidlas tuleb säilitada kindlat temperatuurirežiimi (jahe või külm);
7) jäätmehoidla ruum peab olema ventileeritav;
8) jäätmehoidlal ei tohi olla jäätmešahti;
9) jäätmehoidla ruum peab olema lukustatav.
(2) Veterinaarteenust osutava asutuse jäätmehoidla all mõistetakse muust ruumist eraldatud ruumiosa, milles on loodud jäätmete hoidmiseks ja säilitamiseks vajalikud tingimused. Veterinaarteenust osutava asutuse jäätmehoidla peab vastama Veterinaar- ja Toiduameti esitatud nõuded.
10. peatükk Järelevalve ja vastutus
§ 50. Järelevalve
(1) Järelevalvet jäätmeseaduse ning eeskirja nõuete täitmise üle teostab vallavalitsus.
(2) Vallavalitsusel on õigus määrata ametnik või ametnikud, kelle ülesandeks on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud järelevalve ülesannete täitmine.
(3) Eeskirja nõuete rikkumise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seadus § 662 sätestatud korras.
(4) Eeskirjas sätestatud nõuete rikkumise väärtegude kohtuväline menetleja on vallavalitsuse poolt määratud isik.
§ 51. Määruste kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks Kõlleste Vallavolikogu 29.detsembri 2005.a. määrus nr 9 „Kõlleste valla jäätmehoolduseeskirja kinnitamine“
§ 52. Määruse jõustumine
Valev Krebes


text:
Laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduse, kinnistusraamatuseaduse ja abieluvararegistri seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduse, kinnistusraamatuseaduse ja abieluvararegistri seaduse muutmise seadus
RT I, 05.12.2014, 3
27.11.2014 otsus nr 540
Vastu võetud 20.11.2014
§ 1. Laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduse muutmine
Laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduses tehakse järgmised muudatused:
„(3) Pärandvara ühisusse kuuluv merelaev võib kanda Eesti riigilippu, kui selle kaaspärijatest Eesti kodanikele või Eesti juriidilistele isikutele kuulub suurem osa kogu pärandist.”;
2) paragrahvi 12 teine lause jäetakse välja;
3) paragrahvi 21 lõikes 3, § 42 lõike 1 punktis 13, § 43 punktis 9, § 44 lõike 1 punktis 5, § 45 punktis 7, § 55 lõike 7 punktis 5 ja § 56 lõike 4 punktis 4 asendatakse sõna „kviitung” sõnaga „andmed” vastavas käändes;
4) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Laeva kodusadamaks märgitakse selle asula nimi, kus sadam paikneb.”;
„(2) Kui Eesti riigilippu kandval laeval ei ole kodusadamat Eestis, siis loetakse selle laeva kodusadamaks Tallinn.”;
6) paragrahvi 28 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Veeteede Ameti poolt peetavate laevaregistrite registrinumbrite moodustamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
7) paragrahvi 28 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Laevakinnistusraamatu registrinumbrite moodustamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
8) paragrahvi 36 lõige 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Laevu registreerivatele registritele esitatakse dokumendi originaal või notariaalselt või ametlikult kinnitatud ärakiri. Notariaalselt või ametlikult kinnitatud ärakiri võib olla elektrooniline. Sellisel juhul asendab kinnituse andnud isiku nime ja allkirja ning asutuse pitserit isiku digitaalallkiri või asutuse digitaalne tempel.”;
9) paragrahvi 42 lõikest 2 jäetakse välja sõna „legaliseeritud”;
10) seadust täiendatakse §-ga 461 järgmises sõnastuses:
„§ 461. Tõend kinnistamisavalduse vastuvõtmise kohta
(3) Elektroonilise laevakinnistusraamatu infosüsteemi esitatud kinnistamisavalduse kohta saadetakse selle esitajale automaatne vastuvõtukinnitus. Automaatne vastuvõtukinnitus ei ole esitatud dokumendi tehnilise ja õigusliku korrektsuse tunnustamise alus.”;
11) paragrahvi 47 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Laevakinnistusraamatusse kantakse isiku nimi koos Eesti isikukoodiga, selle puudumisel kantakse välismaine isikukood või seda asendav muu tunnus ning sünniaeg (päev, kuu, aasta). Juriidilise isiku nimi kantakse laevakinnistusraamatusse koos registrikoodi või registreerimisnumbriga, kui isik kuulub registrisse kandmisele.”;
12) paragrahvi 48 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmata jätmise korral kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-s 601 sätestatut.”;
13) paragrahvi 51 lõikest 1 jäetakse välja sõna „kirjalikult”;
14) paragrahvi 58 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kohus võib pikendada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaega kuni 30 päevani arvates avalduse saabumisest, kui esineb täiendavat kontrollimist vajavaid asjaolusid. Samal eesmärgil võib kohus määruse alusel nõuda kohustatud isikult täiendavate dokumentide esitamist lisaks seaduses nimetatutele.”;
15) paragrahvi 64 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „, mis jagunevad lahtriteks”;
16) paragrahvi 64 lõikest 3 jäetakse välja sõnad „väljavõetavate vahelehtedega vihikutena või”;
17) paragrahvi 66 lõikes 1 asendatakse sõna „„Laev”„ sõnadega „„Laeva andmed”„;
18) paragrahvi 66 lõike 1 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
19) paragrahvi 67 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) laeva omaniku andmed, välismaise laevaomaniku puhul ka esindaja andmed;”;
20) paragrahvi 67 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
21) paragrahvi 68 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Laevaregistri laevakinnistusregistriosa kolmandasse jakku „Laeva koormatised ja kitsendused” kantakse:
(3) Riigi omandis oleva laeva või riigile kuuluva piiratud asjaõiguse korral kantakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud jakku märkus riigivara valitseja kohta. Riigivara valitseja kohta märkuse sissekandmine ja selle muutmine toimub riigivara valitseja avalduse alusel.”;
22) paragrahvi 69 lõike 1 punktist 5 jäetakse välja sõna „talletatud”;
23) paragrahvi 70 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) ehitatava laeva omaniku andmed, välismaise laevaomaniku puhul ka esindaja andmed;”;
24) paragrahvi 70 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) viide dokumendile, millest tuleneb, et ehitatava laeva omanikuks ei ole laeva ehitaja, vaid keegi teine;”;
25) paragrahvi 70 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
26) paragrahvi 71 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa kolmandasse jakku „Laeva koormatised ja kitsendused” kantakse samad andmed mis laevaregistri kolmandasse jakku.”;
27) paragrahvi 76 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Laevakinnistusraamatu säilitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
28) paragrahvi 77 lõike 3 teine lause jäetakse välja;
29) paragrahvi 77 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Laevakinnistusraamatule ja selle pidamisele kohaldatakse avaliku teabe seaduses andmekogude kohta sätestatut käesolevas seaduses sätestatud erisustega.”;
30) paragrahvi 94 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Veeteede Amet teeb otsuse laeva registreerimise või registrist kustutamise avalduse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta viie päeva jooksul arvates avalduse saamisest.
(3) Otsusest teatatakse viivitamata avalduse esitajale.”;
31) seadust täiendatakse §-dega 1001–1006 järgmises sõnastuses:
„§ 1001. Laevakinnistusraamatu pidamise üleandmine
Alates 2017. aasta 1. jaanuarist on laevakinnistusraamatu andmetega võimalik tutvuda maakohtu kantseleis, notaribüroos või vastava veebilehe kaudu. Käesolevas seaduses kinnistusosakonnas laevakinnistusraamatu andmetega tutvumisele sätestatut kohaldatakse vastavalt.”.
§ 2. Kinnistusraamatuseaduse muutmine
1) paragrahvi 11 lõikest 4 jäetakse välja sõnad „, jaod jagunevad lahtriteks”;
2) paragrahvi 11 lõiked 5 ja 6 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 12 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 28 punktis 2 asendatakse sõna „lahtrisse” sõnaga „jakku”;
5) paragrahvi 28 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) ülejäänud juhtudel sellesse jakku, kuhu on kantud õigus, mille kohta märge käib.”;
6) paragrahvi 35 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
„(12) Kui dokument asub kinnistustoimikus, ei ole seda vaja uuesti esitada. Kinnistamisavalduses tuleb märkida selle dokumendi asukoht.”;
7) paragrahvi 352 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) füüsilise isiku nimi ja Eesti isikukood;”;
8) paragrahvi 352 lõiget 1 täiendatakse punktidega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
„11) Eesti isikukoodi puudumisel välismaa isikukood või seda asendav muu tunnus ning sünniaeg (päev, kuu, aasta);
12) isikukoodi puudumisel isikukoodi asendav muu tunnus või sünniaeg;”;
9) paragrahvi 46 lõike 4 esimeses lauses asendatakse sõna „veergu” sõnaga „jakku”;
10) paragrahvi 48 punktis 2 asendatakse sõnad „kinnistusregistriosale, selle jaole ja lahtrile” sõnadega „kinnistusregistriosale ja selle jaole”;
11) paragrahvi 49 lõikes 3 asendatakse sõnad „muudatuste veergu” sõnaga „registriossa”;
12) paragrahvi 491 lõike 3 punktis 2 asendatakse sõnad „kolmanda jao muudatuste veergu” sõnadega „kolmandasse jakku”;
13) paragrahvi 491 lõike 3 punktis 3 asendatakse sõnad „neljanda jao muudatuste veergu” sõnadega „neljandasse jakku”;
14) paragrahvi 492 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „ja veergudesse”;
15) paragrahvi 493 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) sõna „hoonestusõigus”, samuti koormatud kinnistu koosseisuandmed vastava registriosa esimesest jaost;”;
16) paragrahvi 51 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 51. Riigilõivu tagastamine”;
17) paragrahvi 51 lõiked 1 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
18) paragrahvi 51 lõikes 2 asendatakse sõna „Avalduse” sõnaga „Kinnistamisavalduse”;
19) paragrahvi 52 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
20) paragrahvi 66 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kande parandamiseks kustutatakse ebaõige kanne ja tehakse õige kanne vastavalt käesoleva seaduse §-le 23.”;
21) paragrahvi 73 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kinnistusregistriosa sulgemisel tehakse registriosa pealkirjas märge sulgemise kohta.”;
22) paragrahvi 761 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tõendiks võib olla ka kinnistusraamatu väljatrükk.”;
23) paragrahvi 7711 lõikes 4 asendatakse sõnad „alla joonitud” sõnadega „eristatavad kehtivatest kannetest”;
24) paragrahvi 7718 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Registriosa loetakse suletuks, kui kuvarilt ja väljatrükilt nähtub, et registriosale on kantud sulgemismärge.”;
25) paragrahvi 793 lõikes 11 asendatakse sõnad „muudatuste veergu” sõnaga „kandele”;
26) paragrahvi 793 lõige 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(12) Kui kanne sõnastatakse ümberkirjutamisel ümber, lisatakse kandele märkus kande ümberkirjutamise ja ümbersõnastamise kohta.”;
27) paragrahv 798 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 798. Korteriomandi omaniku ja korteriühistu õigus tutvuda korteriomandi registriosade andmetega
Käesoleva seaduse § 7716 lõike 3 teine lause jõustub koos korteriomandi omaniku õigusega tutvuda kinnistu teistele kaasomanikele kuuluvate korteriomandite kohta avatud registriosade andmetega ja korteriühistu õigusega tutvuda korteriomandite registriosade andmetega käsitletavas osas 2018. aasta 1. jaanuaril.”.
§ 3. Abieluvararegistri seaduse muutmine
1) paragrahv 16 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 16. Abieluvararegistri säilitamine
(1) Abieluvararegistrisse kantud andmeid ja registritoimiku dokumente säilitatakse elektrooniliselt tähtajatult.
(2) Abieluvararegistri säilitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
2) paragrahvi 34 täiendatakse lõigetega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
„(31) Registrikaart suletakse alati, kui registripidaja saab teada abielu lõppemise faktist.
(32) Tehniliste võimaluste korral suletakse registrikaart automaatselt.”.
Käesolev seadus jõustub 2015. aasta 3. veebruaril.

matches:
§ 1
§ 42
§ 43
§ 44
§ 45
§ 55
§ 56
Kohus
kohus
§ 2
§ 7716
§ 3


Maa riigi omandisse jätmise otsuse tegemisel ei saa viidata abstraktselt avalikele huvidele ning eeldada nende suuremat kaalukust võrreldes erahuvidega. Nii kaalutlusotsuse tegemisel kui selle motiveerimisel tuleb selgelt välja tuua, milles konkreetsel juhul avalik huvi seisneb ning millist kaalu omab see võrreldes isikute huviga maa tagastamiseks. Haldusorgan peab enne haldusakti andmist andma menetlusosalisele võimaluse esitada kirjalikus, suulises või muus sobivas vormis asja kohta oma arvamus ja vastuväited. Riigi omandisse jäetava maa tagastamisest huvitatud isikud on maa riigi omandisse jätmise menetluses menetlusosalised HMS § 11 lg 1 p 3 alusel (vt ka Riigikohtu halduskolleegiumi 11. oktoobri 2007. a otsuse haldusasjas nr 3-3-1-37-07 p-i 10). Kohaliku omavalitsuse poolt maa sihtotstarbe määramine maa riigi omandisse jätmise menetluses on kohaliku elu küsimuse otsustamine, milles kohalik omavalitsus pole allutatud riigi järelevalvele (vt Riigikohtu 15.03.2006 määruse haldusasjas nr 3-3-1-78-05 p-i 12). Kuna minister sekkub maa sihtotstarbe määramisega kohaliku omavalitsuse otsustusruumi, on kohalikul omavalitsusel selles osas kaebeõigus maa riigi omandisse jätmise otsuse suhtes.
Kuigi halduskohtu pädevuses on vaadata läbi kohaliku omavalitsuse üksuse kaebus maa riigi omandisse jätmise otsuse peale, ei tähenda see, et maa riigi omandisse jätmise otsus piirab alati kohaliku omavalitsuse üksuse subjektiivseid õigusi. Nagu iga teinegi kaebaja peab kohaliku omavalitsuse üksus põhjendama kohtusse pöördumisel, kuidas vaidlustatud haldusakt rikub tema õigusi. Kohaliku omavalitsuse poolt maa sihtotstarbe määramine maa riigi omandisse jätmise menetluses on kohaliku elu küsimuse otsustamine, milles kohalik omavalitsus pole allutatud riigi järelevalvele (vt Riigikohtu 15.03.2006 määruse haldusasjas nr 3-3-1-78-05 p-i 12). Kuna minister sekkub maa sihtotstarbe määramisega kohaliku omavalitsuse otsustusruumi, on kohalikul omavalitsusel selles osas kaebeõigus maa riigi omandisse jätmise otsuse suhtes. Kohalikul omavalitsusel on kaebeõigus ka otsuste suhtes, mis võiks oluliselt mõjutada omavalitsusüksuse poolt kohaliku elu juhtimist ja kohaliku elu küsimuste otsustamist ning selle kaudu kahjustada kohaliku omavalitsuse olemuslike ülesannete täitmise võimalusi (vt Riigikohtu 28.02.2007 otsuse haldusasjas nr 3-3-1-86-06 p-i 16). Kaevandamine üleriigilise tähtsusega maardlas on eelduslikult olulist keskkonnamõju omav tegevus. Kaevandamise üle ei otsustata aga maa riigi omandisse jätmise menetluses.
MRS § 6 lg-s 1 sätestatu kohaldamisel tuleb arvestada, et maakorralduse või planeeringu nõuded saavad mõju avaldada üksnes konkreetse maaüksuse (lahustüki) suurusele. See, et tagastamisele kuulub mitu lahustükki, ei tähenda, et üks tagastatav lahustükk võiks maakorralduse või planeeringu nõuetest tulenevalt suureneda rohkem kui 8%. Maismaa- ja merepiiri muutumine ei ole hõlmatud MRS § 6 lg-s 1 kasutatud maakorralduse või planeeringu nõuete mõistega. Erinevalt planeeringu või maakorralduse nõuetest ei sõltu see inimtegevusest ega -tahtest. Seetõttu ei ole MRS § 6 lg-s 1 sätestatud 8% reegel sellises olukorras kohaldatav. Nii Balti eraseaduse (BES) kui alates 1. detsembrist 1993 kehtiva Asjaõigusseaduse (AÕS) vastavat olukorda reguleerivad sätted näevad ette omandi piiride muutumise vastavalt mere rannajoone püsivale muutumisele. Selle põhimõtte muutmine ei ole MRS § 6 lg 1 eesmärgiks.
Täitevvõimu üldakti andmiseks peab seaduses olema volitusnorm, milles täpsustatakse akti andmiseks pädev haldusorgan ning talle antava määrusandliku volituse selge eesmärk, sisu ja ulatus. (p 20) Lähtuvalt maareformi seaduse § 7 lg-st 5, § 9 lg-st 9, § 10 lg-st 3 ja § 22¹ lg-st 6 on Vabariigi Valitsuse volitused piiratud ehitise teenindamiseks vajaliku maa suuruse ja piiride määramise korra kehtestamisega. Vabariigi Valitsusel ei ole õigust kitsendada ehitise teenindamiseks vajaliku maa määramise aluseid ega seada täiendavaid tingimusi, mis peavad olema täidetud erastatava maa määramiseks, võrreldes maareformi seaduse § 6 lg-ga 3¹. Vabariigi Valitsus on väljunud volituse piiridest, sätestades korras, mis on seadusest madalamal seisev õigusakt, täiendava tingimusena, et ehitise teenindamiseks vajalik maa määratakse alles siis, kui ehitis on korrastatud. (p 21)


Kohtla-Järve Spordikeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Kohtla-Järve Spordikeskuse põhimäärus
Kohtla-Järve Spordikeskuse põhimäärus - sisukord
§ 4 Pitsat, sümboolika ja veebileht
§ 9 Töötajad ja töökorraldus
§ 11 Eelarve ja vahendid
RT IV, 18.08.2017, 2
Vastu võetud 08.08.2017 nr 34
Kohtla-Järve Spordikeskuse põhimäärus (edaspidi põhimäärus) sätestab Kohtla-Järve Spordikeskuse tegevuse eesmärgi ja ülesanded, juhtimise korralduse, direktori ülesanded, finantseerimise, majandamise ja asjaajamise alused ning spordikeskuse aruandluse, järelevalve ja kontrolli.
(1) Kohtla-Järve Spordikeskus (edaspidi spordikeskus) on Kohtla-Järve Linnavalitsuse hallatav spordiasutus.
(2) Spordikeskuse ametlik nimetus on:
1) eesti keeles Kohtla-Järve Spordikeskus;
2) inglise keeles Kohtla-Järve Sportcentre;
3) vene keeles Кохтла-Ярвеский Спортивный Центр.
(3) Spordikeskus juhindub oma tegevuses kehtivast seadusandlusest ja põhimäärusest.
(4) Põhimääruse kinnitab ja seda muudab Kohtla-Järve Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus).
(1) Spordikeskuse asukohaks on Kohtla-Järve linn (edaspidi linn).
(2) Spordikeskuse postiaadress on Spordi tänav 4, 30328 Kohtla-Järve linn, Ida-Virumaa.
§ 4. Pitsat, sümboolika ja veebileht
(1) Spordikeskusel on pitsat, sümboolika ja blanketid.
(2) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kinnitab spordikeskuse direktor käskkirjaga.
(3) Spordikeskuse ametlik veebileht www.k-jsk.ee.
(4) Spordikeskuse e-posti aadress info@k-jsk.ee.
(1) Spordikeskuse tegevus on suunatud eeskätt linnaelanike aktiivse eluviisi, liikumisharrastuse ja spordi propageerimisele, spordi -ja kultuuriürituste korraldamisele, ajaloo- ja kultuuriväärtuste säilitamisele ning spordikeskuse kasutusse antud linnavara haldamisele.
(2) Eesmärgist tulenevalt täidab spordikeskus järgmisi ülesandeid:
1) loob tingimused tervise-, harrastus-ja võistlusspordiga tegelemiseks ja arendab neid;
2) soodustab laste, noorte, eakate ja puuetega inimeste sportimist;
3) eelistab sportimisvõimaluste pakkumisel linna sporditegevuse toetust saavaid spordiorganisatsioone, kes korraldavad sporditegevust linna lastele, noortele ja puuetega inimestele;
4) korraldab või võimaldab korraldada spordi-ja kultuuriüritusi, sealhulgas spordivõistlusi ja loob selleks sobivad tingimused;
5) teeb tihedat tööd linna asutustega;
6) võimaldab linna õppeasutustel kasutada spordikeskuse ruume kehalise kasvatuse tundide läbiviimiseks vastavalt nende asutustega kooskõlastatud ajakavale;
7) korraldab või võimaldab korraldada spordiseminare, koolitusi ja kehalise kasvatuse ainekavas oleva kohustusliku ujumise algõppe programmi;
8) osutab või võimaldab osutada toitlustus- ja majutusteenuseid;
9) kirjastab ja levitab spordikeskuse tegevusega seotud trükiseid;
10) haldab, hooldab ja parendab enda valdusse antud ruume ja muud vara;
11) korraldab muud spordikeskuse eesmärkide täitmiseks vajalikku majandustegevust;
12) arendab koostööd teiste samalaadsete organisatsioonidega Eestis ja välismaal;
13) annab kasutusse hooneid-ja rajatisi, neid teenindavaid spordivahendeid;
14) arendab majandus-ja projektitegevust, mille ülesandeks on materiaalsete vahendite hankimine spordikeskuse eesmärkide täitmiseks.
(3) Spordikeskusel on õigus ülesannete täitmiseks osutada nii tasuta kui ka tasulisi teenuseid, mille hinnad kehtestatakse kehtiva seadusandluse alusel.
(1) Spordikeskuse tegevust juhib direktor. Töölepingu direktoriga sõlmib, muudab ja ütleb üles linnapea või tema volitatud ametiisik.
(2) Direktor juhindub oma tegevuses kehtivatest seadusandlustest ja ametijuhendist ning põhimäärusest.
(3) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab linnavalitsus. Direktori kinnitab ametisse ja vabastab ametist linnavalitsus.
(4) Direktorit asendab tema äraolekul spordikeskuse direktori käskkirjaga määratud isik.
Spordikeskuse direktor:
1) juhib spordikeskuse tegevust, tagades põhimääruses ette nähtud ülesannete täitmise;
2) korraldab spordikeskuse valduses oleva vara valdamist, kasutamist ja käsutamist, juhib spordikeskuse majandustegevust, tagab spordikeskuse tulemusliku töö, vastutab spordikeskuse üldseisundi ja arengu, linnavara säilitamise ja eelarvevahendite õiguspärase, sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest spordikeskuse eelarve piires;
3) tagab spordikeskuse eelarve projekti koostamise, kooskõlastamise ja esitamise linnavalitsusele, jälgib spordikeskuse eelarve täitmist ja esitab vajaduse korral linnavalitsusele eelarve muutmise ettepanekuid;
4) vastutab spordikeskuse majandus-ja finantstegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse eest;
5) sõlmib spordikeskuse nimel spordikeskuse ülesannete täitmiseks vajalikke lepinguid spordikeskuse kinnitatud eelarve piires, kooskõlastades neid linnavalitsusega linna õigusaktidega sätestatud korras;
6) tagab kehtiva seadusandlustega ning lepingutega ette nähtud dokumentide ja aruannete koostamise ning tähtaegse esitamise;
7) tegutseb spordikeskuse nimel ja esindab spordikeskust lisavolitusteta kõigis riigi -ja omavalitsusorganites ja asutustes ning suhetes teiste juriidiliste ja füüsiliste isikutega või volitab selleks teisi isikuid, välja arvatud juhul, kui riigi või linna õigusaktid sätestavad teisiti;
8) korraldab spordikeskuses tervisekaitse-, tööohutus-, töötervishoiu- ja tuleohutusnõuetes kinnipidamist;
9) teeb linnavalitsusele ettepanekuid töötajate koosseisu ja hinnakirja kinnitamiseks;
10) sõlmib, muudab ja ütleb üles töölepingud spordikeskuse töötajatega, kinnitab töötajate ametijuhendid ning teostab teisi tööandja õigusi ja kohustusi töösuhteid reguleerivate õigusaktide alusel;
11) kinnitab kehtiva seadusandlustega kehtestatud korras spordikeskuse asjaajamiskorra ja muud töökorralduse reeglid ning kontrollib nende täitmist;
12) annab oma pädevuse piires spordikeskuse töö korraldamiseks käskkirju ja kontrollib nende täitmist;
13) täidab teisi spordikeskuse juhtimiseks vajalikke ja talle õigusaktidega määratud ülesandeid.
(1) Spordikeskus on osakondadeta terviklik spordiasutus, millesse kuuluvad:
1) spordihoone ja siseujula aadressiga Järveküla tee 44, 30321 Kohtla-Järve;
2) hoone aadressiga Spordi 2, 30328 Kohtla-Järve;
3) jäähall ja staadion aadressiga Spordi 4, 30328 Kohtla-Järve;
4) kergejõustikuhall aadressiga Ahtme mnt 61, 31021 Kohtla-Järve.
(2) Spordikeskuse kasutamise korraldus, külastajate õigused ja kohustused kehtestatakse spordikeskuse kodukorras, mille kinnitab ja avalikustab spordikeskuse direktor.
§ 9. Töötajad ja töökorraldus
(1) Spordikeskuse töötajate koosseisu kinnitab linnavalitsus direktori taotluse alusel.
(2) Töölepingud töötajatega sõlmib, muudab ja ütleb üles direktor.
(3) Töötajate õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks töölepingute, ametijuhendite ja töökorralduse reeglitega, mis on kooskõlas kehtiva seadusandlusega.
(1) Spordikeskuse kasutuses oleva vara moodustavad spordikeskusele linnavalitsuse poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar, rahalised vahendid ja muu vara.
(2) Spordikeskus teostab oma vara valdamise, kasutamise ja käsutamise õigust, lähtudes kehtivast seadusandlusest, põhimäärusest ning spordikeskuse tegevuse eesmärkidest.
(3) Spordikeskuse poolt osutatavate teenuste hinnad kinnitab linnavalitsus direktori taotluse alusel.
§ 11. Eelarve ja vahendid
(1) Spordikeskus tegutseb kinnitatud eelarve piires. Spordikeskuse eelarve kinnitab linnavalitus, lähtudes linnavolikogu kinnitatud linna eelarvest ja spordikeskuse ettepanekust.
(2) Spordikeskuse eelarve koostatakse majandusaastaks. Spordikeskuse majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
(3) Spordikeskuse tegevust finantseeritakse linna eelarvest ja teistest allikatest saadud vahenditest, mis võivad moodustada riigi eelarvest laekuvatest vahenditest, tasuliste teenuste osutamisest ja tegevuse tulemusena saadud vahenditest, fondide ja projektide sihtotstarbelistest vahenditest, asutuste, ettevõtete, organisatsioonide ja üksikisikute annetustest ning teistest vahenditest.
(4) Spordikeskuse tegevuse arendamise ja laiendamise eesmärgil võib spordikeskus füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt vastu võtta eraldisi ja annetusi, mis võetakse arvele seadusandlusega kehtestatud korras.
(5) Spordikeskusel on oma arvelduskonto.
(1) Spordikeskuse asjaajamiskeeleks on eesti keel.
(2) Spordikeskuse asjaajamine toimub vastavuses spordikeskuse asjaajamiskorraga. Spordikeskuse asjaajamiskorra kinnitab direktor.
(3) Spordikeskuse tegevuseks vajalik dokumentatsioon vormistatakse õigusaktidega kehtestatud korras.
(1) Spordikeskuse raamatupidamisarvestust- ja aruandlust korraldatakse kehtiva seadusandluse kohaselt. Spordikeskus esitab aruandeid kehtiva seadusandlusega kehtestatud korras ja tähtajaks.
(2) Spordikeskuse raamatupidamisarvestust peab spordikeskuse raamatupidaja kehtiva seadusandlusega kehtestatud korras.
(3) Spordikeskuse juhtimist ja tegevust kontrollib linnavalitsus.
(1) Spordikeskuse ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab linnavolikogu linnavalitsuse ettepanekul.
(2) Kui ümberkorraldamise otsuses ei ole sätestatud teisiti, lähevad spordikeskuse õigused ja kohustused üle tema õigusjärglasele, selle puudumisel linnavalitsusele.
(1) Kohtla-Järve Linnavalitsuse 15. juuli 2014. a määrus nr 23 „Kohtla-Järve Spordikeskuse põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.


Määrus kehtestatakse « Taimekaitseseaduse» (RT I 2004, 32, 226) § 10 lõike 5 alusel.
§2. Kaitstavad piirkonnad
§3. Kaitstavale piirkonnale ohtlikud taimekahjustajad
§4. Taimed, taimsed saadused ja muud objektid, mille kaitstavasse piirkonda toimetamine ja turustamine on keelatud
§5. Nõuded taimele, taimsele saadusele või muule objektile selle kaitstavasse piirkonda toimetamisel ja turustamisel
§6. Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide toimetamine läbi kaitstava piirkonna
§7. Viljapuu-bakterpõletiku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) kaitstava piirkonna taimetervisenõuded
(1) Perekondade toompihlakas (Amelanchier Med.), ebaküdoonia ( Chaenomeles Lindl.), tuhkpuu (Cotoneaster Ehrh.), viirpuu ( Crataegus L.), küdoonia (Cydonia Mill.), villpööris ( Eriobotrya Lindl.), õunapuu (Malus Mill.), astelpihlakas ( Mespilus L.), tuliastel (Pyracantha Roem.), pirnipuu (Pyrus L.) ja pihlakas (Sorbus L.) ning Davidi fotiinia (Photinia davidiana (Dcne.)) taimi ja tolmeldamiseks ettenähtud õietolmu on viljapuu-bakterpõletiku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) suhtes kaitstavasse piirkonda lubatud toimetada või turustada üksnes siis, kui nad on varustatud ühe ametliku kinnitusega selle kohta, et nad:
1) pärinevad Šveitsi kantonitest: Berne, välja arvatud Signau ja Trachselwaldi maakond, Fribourg, Grisons, Vaud, Valais või ühendusevälisest riigist, mis on tunnistatud viljapuu-bakterpõletikust ( Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) vabaks või ühendusevälisest piirkonnast, mis on tunnistatud viljapuu-bakterpõletiku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) suhtes kahjustajavabaks piirkonnaks;
2) mis on kahe viimase kasvuperioodi jooksul kuulunud ametliku järelevalve alla;
3) kus viimase kasvuperioodi ajal korra juuni ja augusti vahelisel ajal ning korra augusti ja novembri vahelisel ajal teostatud ametliku kontrolli tulemuste alusel viljapuu-bakterpõletikku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) ei esine;
4) kus taimedelt on võetud ametlikke proove, mida on laboratoorsete meetoditega kontrollitud latentse nakkuse avastamiseks;
5) mida ümbritsevas vähemalt 500 meetri laiuses vööndis viimase kasvuperioodi augusti ja novembri vahelisel ajal teostatud ametliku kontrolli tulemuste alusel viljapuu-bakterpõletikku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) ei esine;
6) mille ümber asuvas puhvertsoonis kasvavad viljapuu-bakterpõletiku (Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) peremeestaimed on kuulunud ametliku järelevalve alla kahe viimase kasvuperioodi jooksul ja kus viimase kasvuperioodi jooksul vähemalt korra on kontrollitud viljapuu-bakterpõletiku ( Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.) peremeestaimi ja kõik haigustunnustega peremeestaimed on eemaldatud.
§8. Jõustumine
1 EL Nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.07.2000, lk 1–112); muudetud direktiividega 2001/33/EÜ (EÜT L 127, 09.05.2001, lk 42–44); 2002/28/EÜ (EÜT L 77, 20.03.2002, lk 23–25); 2002/36/EÜ (EÜT L 116, 03.05.2002, lk 16–26); 2002/89/EÜ (EÜT L 355, 30.12.2002, lk 45–60); 2003/22/EÜ (EÜT L 78, 25.03.2003, lk 10–11); 2003/47/EÜ (EÜT L 138, 05.06.2003, lk 47–48); 2003/116/EÜ (EÜT L 321, 06.12.2003, lk 36–40); 2004/31/EÜ (EÜT L 85, 23.03.2004, lk 18–23); 2004/70/EÜ (EÜT L 127, 29.04.2004, lk 97–103); 2004/102/EÜ (EÜT L 309, 06.10.2004, lk 9–25), 2005/15/EÜ (ELT L 056, 02.03.2005, lk 12–13), 2005/16/EÜ (ELT L 057, 03.03.2005, lk 19–22); EL Komisjoni direktiiv 2001/32/EÜ, millega tunnistatakse kaitstavaid alasid, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad, ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/76/EMÜ (EÜT L 127, 09.05.2001, lk 38–41); muudetud direktiividega 2002/29/EÜ (EÜT L 77, 20.03.2004, lk 26–28); 2003/21/EÜ (EÜT L 78, 25.03.2003, lk 8–9); 2003/46/EÜ (EÜT L 138, 05.06.2003, 45–46); 2004/32/EÜ (EÜT L 85, 23.03.2004, 24–25), 2005/18/EÜ (ELT L 057, 03.03.2005, lk 25–27) ning muudetud Euroopa Komisjoni otsusega 2004/522/EÜ (ELT L 228, 29.06.2004, lk 18–20).