text:
27. veebruar 2015(*)
Juurdepääs dokumentidele – Määrus (EÜ) nr 1049/2001 – Austria Vabariigi esitatud seisukohad liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluses Euroopa Kohtus – Dokumendi väljastamisest keeldumine
Kohtuasjas T‑188/12,
Patrick Breyer, elukoht Wald-Michelbach (Saksamaa), esindaja: advokaat M. Starostik,
Soome Vabariik, esindajad: J. Heliskoski ja S. Hartikainen,
Rootsi Kuningriik, esindajad: A. Falk, C. Meyer-Seitz, C. Stege, S. Johannesson, U. Persson, K. Ahlstrand-Oxhamre ja H. Karlsson, hiljem A. Falk, C. Meyer-Seitz, U. Persson, L. Swedenborg, N. Otte Widgren, E. Karlsson ja F. Sjövall,
Euroopa Komisjon, esindajad P. Costa de Oliveira ja H. Krämer, keda abistasid advokaadid A. Krämer ja R. Van der Hout, hiljem H. Krämer ja M. Konstantinidis, keda abistas advokaat R. Van der Hout,
mille ese on nõue tühistada esiteks komisjoni 16. märtsi 2012. aasta otsus, millega lükati tagasi hageja taotlus väljastada talle komisjoni õiguslik arvamus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/24/EÜ (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ (ELT L 105, lk 54)) kohta, ja teiseks komisjoni 3. aprilli 2012. aasta otsus, millega keelduti hagejale väljastamast täies ulatuses dokumente direktiivi 2006/24 Austria Vabariigi siseriiklikkusse õigusesse ülevõtmise kohta ja dokumente kohtuasja kohta, milles tehti 29. juuli 2010. aasta kohtuotsus komisjon vs. Austria (C‑189/09, EU:C:2010:455), kuna viimati nimetatud otsusega keelduti selles kohtuasjas Austria Vabariigi poolt esitatud seisukohtade väljastamisest,
koosseisus: esimees M. E. Martins Ribeiro, kohtunikud S. Gervasoni ja L. Madise (ettekandja),
arvestades kirjalikus menetluses ja 5. septembri 2014. aasta kohtuistungil esitatut,
1 ELTL artikli 15 lõike 3 esimene ja neljas lõik on järgmised:
Euroopa Liidu Kohus, Euroopa Keskpank ja Euroopa Investeerimispank kohaldavad käesolevat lõiget ainult oma haldusülesannete täitmisel.”
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331) on sätestatud ELTL artiklis 15 ette nähtud Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni dokumentidega tutvumise õiguse põhimõtted, tingimused ja piirangud.
3 Määruse nr 1049/2001 artikli 2 „Juurdepääsuõigusega isikud ja reguleerimisala” lõiked 1 ja 3 sätestavad:
3. Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi institutsiooni käsutuses olevate dokumentide suhtes, see tähendab institutsiooni koostatud ja talle saadetud ning tema valduses olevate dokumentide suhtes kõikides Euroopa Liidu tegevusvaldkondades.ˮ
4 Määruse nr 1049/2001 artikkel 3 defineerib mõisted „dokument” ja „kolmandad isikud” järgmiselt:
„a) dokument – sisu, mis olenemata teabekandjast (paberile kirjutatuna, elektroonilises vormis või heli-, visuaal- või audiovisuaalsalvestisena) käsitleb küsimusi, mis on seotud institutsiooni vastutusalasse kuuluva poliitika, tegevuse või otsustega;
b) kolmas isik – iga füüsiline või juriidiline isik või iga üksus väljaspool asjaomast institutsiooni, sealhulgas liikmesriigid, muud ühenduse või ühendusevälised institutsioonid ja organid ning kolmandad riigid.”
5 Määruse nr 1049/2001 artikkel 4 „Erandid” sätestab eelkõige lõigetes 2 ja 5 järgmist:
5. Liikmesriik võib taotleda, et institutsioon ei avaldaks kõnealusest liikmesriigist pärit dokumenti ilma tema eelneva nõusolekuta.”
6 Hageja Patrick Breyer esitas 30. märtsi 2011. aasta kirjas Euroopa Komisjonile määruse nr 1049/2001 artikli 6 alusel dokumentidega tutvumise taotluse.
7 Taotletud dokumendid olid seotud komisjoni poolt 2007. aastal Saksamaa Liitvabariigi ja Austria Vabariigi vastu algatatud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlustega seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/24/EÜ (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ (ELT L 105, lk 54)) siseriiklikusse õigusesse ülevõtmisega. Täpsemalt taotles hageja talle kõigi nende dokumentide väljastamist, mis puudutasid haldusmenetlust komisjonis ja kohtumenetlust, mis päädis 29. juuli 2010. aasta kohtuotsusega komisjon vs. Austria (C‑189/09, EU:C:2010:455).
8 Komisjoni 11. juuli 2011. aasta otsusega lükati hageja 30. märtsi 2011. aasta taotlus tagasi.
9 Hageja esitas määruse nr 1049/2001 artikli 7 lõike 2 alusel 13. juulil 2011 kordustaotluse.
10 Seoses Saksamaa Liitvabariigi vastu algatatud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlustega otsustas komisjon 5. oktoobri ja 12. detsembri 2011. aasta otsustes väljastada hagejale osa taotletud dokumente. Lisaks teatas komisjon neis otsustes hagejale kavatsusest teha eraldi otsus seoses eespool punktis 7 viidatud kohtuotsuse komisjon vs. Austria (EU:C:2010:455) aluseks olnud kohtuasja dokumentidega.
11 Hageja esitas 4. jaanuari 2012. aasta kirjaga komisjonile määruse nr 1049/2001 artikli 6 alusel taotluse tutvumiseks komisjoni õigustalituse arvamusega viitenumbri Ares (2010) 828204 all, mis käsitles direktiivi 2006/24 võimalikku muutmist nii, et kohaldamine oleks liikmesriikidele vabatahtlik (edaspidi „4. jaanuari 2012. aasta taotlus”).
12 17. veebruaril 2012 lükkas komisjon 4. jaanuari 2012. aasta taotluse tagasi.
13 Samal päeval esitas hageja määruse nr 1049/2001 artikli 7 lõike 2 alusel e‑kirjaga kordustaotluse.
14 Vastuseks kordustaotlusele tegi komisjon 16. märtsil 2012 otsuse Ares (2012) 313186, milles kinnitas, et keeldub väljastamast oma õiguslikku arvamust (edaspidi „16. märtsi 2012. aasta otsus”). Keeldumist põhjendas ta määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teises taandes ja artikli 4 lõikes 3 ette nähtud eranditega, millest esimene käsitleb õigusnõustamise ja teine otsustamisprotsessi kaitset.
15 Vastuseks hageja 13. juuli 2011. aasta kordustaotlusele tegi komisjon 3. aprillil 2012 otsuse Ares (2012) 399467 (edaspidi „3. aprilli 2012. aasta otsus”). Selles otsustas komisjon hageja õiguse üle tutvuda dokumentidega esiteks seoses eespool punktis 7 viidatud Austria Vabariigi suhtes algatatud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse haldustoimiku dokumentidega ja teiseks seoses eespool punktis 7 viidatud kohtuotsusega komisjon vs. Austria (EU:C:2010:455) päädinud kohtumenetluse dokumentidega. Mis puutub teisena mainitud dokumentidesse, siis eelkõige keeldus komisjon väljastamast selles kohtumenetluses esitatud Austria Vabariigi seisukohti (edaspidi „vaidlusalused seisukohad”), põhjendusel et need seisukohad ei kuulu määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse. Esiteks kohaldab komisjoni väitel nimelt Euroopa Liidu Kohus kui institutsioon dokumentidega tutvumise õigust käsitlevaid eeskirju ELTL artikli 15 lõikest 3 tulenevalt ainult enda haldusülesannete täitmisel. Teiseks täpsustab komisjon, et vaidlusalused seisukohad on adresseeritud Euroopa Kohtule ja komisjon poolena kohtumenetluses, mis päädis kohtuotsusega komisjon vs. Austria (EU:C:2010:455), sai neist ainult ärakirja. Kolmandaks leiab komisjon, et Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikkel 20 näeb ette kohtumenetluse kirjalike dokumentide edastamise ainult asjaomase kohtumenetluse pooltele ja neile institutsioonidele, kelle otsuseid asi puudutab. Neljandaks väidab komisjon, et Euroopa Kohus ei käsitlenud 21. septembri 2010. aasta kohtuotsuses Rootsi jt vs. API ja komisjon (C‑514/07 P, C‑528/07 P ja C‑532/07 P, EKL, EU:C:2010:541) küsimust, kas institutsioonid peavad võimaldama tutvumist kohtumenetluse teise poole seisukohtadega. Seega kuuluvad kohtumenetluses esitatud seisukohtadest määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse ainult institutsioonide seisukohad, välja arvatud teiste menetluspoolte seisukohad, ja tuleb täpsustada, et teistsuguse tõlgenduse korral oleks tulemuseks ELTL artiklist 15 ning Euroopa Kohtu põhikirja ja kodukorra asjassepuutuvatest sätetest kõrvalehoidmine.
16 Hageja esitas käesolevas asjas hagiavalduse, mis saabus Üldkohtu kantseleisse 30. aprillil 2012.
17 Üldkohtu kantseleisse 3. mail 2012 saabunud kirjaga teatas hageja Üldkohtule, et sai 30. aprillil 2012 kätte talle posti teel saadetud komisjoni kirja, mis vastas tema 4. jaanuari 2012. aasta taotluses nimetatud õiguslikule arvamusele.
18 Rootsi Kuningriik ja Soome Vabariik esitasid vastavalt 3. ja 17. augustil 2012 Üldkohtule taotlused menetlusse astumiseks hageja nõuete toetuseks. Üldkohtu teise koja esimees andis 28. septembri 2012. aasta määrusega menetlusse astumise load. Rootsi Kuningriik esitas menetlusse astuja seisukohad selleks ette nähtud tähtaja jooksul. Soome Vabariik menetlusse astuja seisukohti ei esitanud. Komisjon esitas märkused Rootsi Kuningriigi menetlusse astuja seisukohtade kohta selleks ette nähtud tähtaja jooksul.
19 Üldkohtu liikmete osalise asendamise tõttu määrati kohtuasi uuele ettekandja-kohtunikule. Kuna ettekandja-kohtunik kuulub teise koja koosseisu, määrati käesolev kohtuasi sellele kojale.
20 Ettekandja-kohtuniku ettekande põhjal otsustas Üldkohus (teine koda) avada suulise menetluse.
21 Poolte kohtukõned ja Üldkohtu küsimustele antud vastused kuulati ära 5. septembri 2014. aasta kohtuistungil.
22 Hagiavalduses palub hageja Üldkohtul:
– tühistada 16. märtsi 2012. aasta otsus.
– tühistada 3. aprilli 2012. aasta otsus osas, milles keelduti vaidlusaluste seisukohtade väljastamisest;
23 Hageja 3. mai 2012. aasta kirjas (vt eespool punkt 17) palus hageja Üldkohtul tuvastada, et 16. märtsi 2012. aasta otsuse tühistamise nõude alus on ära langenud.
24 Komisjon palub Üldkohtul:
– tuvastada, et 6. märtsi 2012. aasta otsuse tühistamise nõude alus on ära langenud;
– jätta 3. aprilli 2012. aasta otsuse tühistamise nõue põhjendamatuse tõttu rahuldamata;
25 Kohtuistungil esitas komisjon teise võimalusena nõude, et 3. aprilli 2012. aasta otsuse osalise tühistamise korral jäetaks vastavalt Üldkohtu kodukorra artikli 87 lõikele 3 erilistel põhjustel hageja kohtukulud tema enda kanda, ning see nõue kanti kohtuistungi protokolli. Erilisteks põhjusteks on komisjoni sõnul käesolevat kohtuasja puudutavate teatavate tekstide avaldamine veebis ning selle üle peetud kirjavahetus komisjoni ja hageja vahel.
26 Rootsi Kuningriik palub Üldkohtul tühistada 3. aprilli 2012. aasta otsus niivõrd, kui vaidlusaluste seisukohtade väljastamisest keelduti.
Nõue tühistada 16. märtsi 2012. aasta otsus
27 Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et nii vaidlusese, nii nagu see on määratletud kohtumenetlust algatavas hagiavalduses, kui ka hageja põhjendatud huvi peavad säilima kuni kohtuotsuse tegemiseni, vastasel juhul võidakse asjas kohtuotsust mitte teha, millest nähtub eeldus, et hagi peaks selle esitajale oma lõpptulemuse kaudu võima kaasa tuua mingi kasu (vt kohtuotsus, 9.9.2011, LPN vs. komisjon, T‑29/08, EKL, EU:T:2011:448, punkt 56 ja seal viidatud kohtupraktika).
28 Kohtutoimiku dokumentidest nähtub, et hageja sai 30. aprillil 2012 ärakirja komisjoni õiguslikust arvamusest, mille talle väljastamisest 16. märtsi 2012. aasta otsusega keelduti.
29 Seda arvestades tuleb teha järeldus, et 16. märtsi 2012. aasta otsuse tühistamise nõude alus on ära langenud – millega nõustuvad nii hageja kui ka komisjon – ja seega ei ole selle nõude kohta enam otsust teha vaja (vt selle kohta eespool punktis 27 viidatud kohtuotsus LPN vs. komisjon, EU:T:2011:448, punkt 57).
Nõue tühistada 3. aprilli 2012. aasta otsus osaliselt
30 Hageja, keda toetab Rootsi Kuningriik, esitab 3. aprilli 2012. aasta otsuse tühistamise nõude põhjendamiseks ühe väite, mis sisuliselt põhineb määruse nr 1049/2001 kohaldamisala defineeriva artikli 2 lõike 3 rikkumisel. Selles väites vaidlustab hageja 3. aprilli 2012. aasta otsuse järelduse, et vaidlusalused seisukohad ei kuulu määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse.
31 Komisjon vaidlustab selle väite põhjendatuse, väites sisuliselt, et dokumentidega tutvumise õigus ei hõlma kohtumenetluses esitatud liikmesriigi seisukohti. Nimelt tuleb esiteks neid seisukohti käsitada Euroopa Kohtu dokumentidena, mis ELTL artikli 15 lõike 3 neljanda lõigu alusel ei ole dokumentidega tutvumise õigusega hõlmatud, kusjuures komisjon täpsustab, et määrust nr 1049/2001 tuleb tõlgendada kooskõlas selle esmase õiguse sättega. Teiseks ei ole tegemist institutsiooni käsutuses olevate dokumentidega määruse nr 1049/2001 artikli 2 lõike 3 tähenduses koostoimes selle määruse artikli 3 punktiga a.
32 Esiteks tuleb silmas pidada, et vaieldamatult keeldus komisjon 3. aprilli 2012. aasta otsuses hagejale väljastamast vaidlusaluseid seisukohti põhjendusel, et need ei kuulu määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse (vt eespool punkt 15).
33 Teiseks tuleb märkida, et poolte menetlusdokumentidest ning samuti kohtuistungil toimunud vaidlusest nähtub, et pooled on sisuliselt vastupidistel seisukohtadel küsimuses, kas vaidlusalused seisukohad kuuluvad määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse või mitte. Täpsemalt lahknevad nende arvamused esiteks selles, kas vaidlusalused seisukohad tuleb lugeda institutsiooni käsutuses olevateks dokumentideks määruse nr 1049/2001 artikli 2 lõike 3 tähenduses koostoimes selle määruse artikli 3 punktiga a. Teiseks on nad lahkarvamusel küsimuses, kas vaidlusalused seisukohad on ELTL artikli 15 lõike 3 neljanda lõigu alusel oma olemusest tulenevalt välistatud dokumentidega tutvumise õiguse kohaldamisalast.
34 Seda arvestades tuleb ainsa väite põhjendatuse kontrollimiseks esiteks kindlaks teha, kas vaidlusalused seisukohad kujutavad endast dokumente, mis võivad kuuluda määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse, nagu see on määratletud määruse artikli 2 lõikes 3 koostoimes määruse artikliga 3, ja pärast seda vajaduse korral teiseks uurida, kas isegi juhul, kui määruse nr 1049/2001 sätetes ette nähtud selle määruse kohaldamise tingimused on täidetud, on ELTL artikli 15 lõike 3 neljanda lõigu alusel tulenevalt nende seisukohtade olemusest, mis on koostatud liikmesriigi kohustuste rikkumise kohtuliku menetlusetapi jaoks, siiski välistatud selle määruse kohaldamine nende seisukohtadega tutvumise taotluse suhtes.
Vaidlusaluste seisukohtade lugemine institutsiooni käsutuses olevateks dokumentideks määruse nr 1049/2001 artikli 2 lõike 3 tähenduses koostoimes selle määruse artikli 3 punktiga a
35 Hageja, keda toetab Rootsi Kuningriik, väidab sisuliselt, et vaidlusalused seisukohad kuuluvad määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse, sest need on komisjoni valduses ja kuuluvad selle institutsiooni pädevusvaldkonda.
36 Rootsi Kuningriik lisab, et määruse nr 1049/2001 artikli 2 lõike 3 kohaselt hõlmab see määrus kõiki institutsiooni käsutuses ja valduses olevaid dokumente – olgu siis tegemist originaalide või ärakirjadega –, mis on edastatud vahetult asjaomasele institutsioonile või mille on institutsioonile edastanud Euroopa Kohus kohtumenetluse raames, kusjuures dokumentide päritolu ei ole oluline, nii et arvestades lisaks vaidlusaluste seisukohtade kuulumist komisjoni pädevusvaldkonda, hõlmab selle määruse kohaldamisala neid dokumente.
37 Komisjon on seevastu seisukohal, et vaidlusalused seisukohad ei kuulu määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse, kuna neid ei saa määruse nr 1049/2001 artikli 2 lõike 3 tähenduses koostoimes artikli 3 punktiga a pidada institutsiooni käsutuses olevateks dokumentideks. Nimelt on need seisukohad adresseeritud Euroopa Kohtule, viimane edastas need komisjonile üksnes ärakirja kujul ja need ei seondu komisjoni haldustegevusega ega kuulu seega ka tema pädevusse, kuivõrd määruse nr 1049/2002 kohaldamisala hõlmab üksnes komisjoni haldustegevust.
38 Sissejuhatavalt olgu esiteks meelde tuletatud, et vastavalt määruse nr 1049/2001 põhjendusele 1 avaldub selles määruses ELL artikli 1 teises lõigus väljendatud tahe tähistada uut etappi Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomises, kus otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik. Nagu on meenutatud selle määruse põhjenduses 2, on üldsuse õigus tutvuda institutsioonide dokumentidega seotud nende institutsioonide demokraatliku iseloomuga (kohtuotsus, 1.7.2008, Rootsi ja Turco vs. nõukogu, C‑39/05 P ja C‑52/05 P, EKL, EU:C:2008:374, punkt 34, ja eespool punktis 15 viidatud kohtuotsus Rootsi jt vs. API ja komisjon, EU:C:2010:541, punkt 68).
39 Määruse nr 1049/2001 eesmärk, nagu nähtub määruse põhjendusest 4 ja artiklist 1, on anda üldsusele võimalikult laiaulatuslik võimalus tutvuda institutsioonide dokumentidega (kohtuotsused, 1.2.2007, Sison vs. nõukogu, C‑266/05 P, EKL, EU:C:2007:75, punkt 61; 18.12.2007, Rootsi vs. komisjon, C‑64/05 P, EKL, EU:C:2007:802, punkt 53, ja eespool punktis 15 viidatud kohtuotsus Rootsi jt vs. API ja komisjon, EU:C:2010:541, punkt 69).
40 Teiseks tuleb kõigepealt meelde tuletada, et vastavalt määruse nr 1049/2001 artikli 2 lõikele 3 kohaldatakse määrust kõigi institutsiooni käsutuses olevate dokumentide suhtes, see tähendab institutsiooni koostatud ja talle saadetud ning tema valduses olevate dokumentide suhtes kõikides Euroopa Liidu tegevusvaldkondades (kohtuotsus, 21.7.2011, Rootsi vs. MyTravel ja komisjon, C‑506/08 P, EKL, EU:C:2011:496, punkt 88). Niisiis hõlmab parlamendi, nõukogu ja komisjoni käsutuses olevate dokumentidega tutvumise õigus mitte ainult institutsioonide koostatud dokumente, vaid ka kolmandate isikute poolt neile saadetud dokumente, ning nagu on sõnaselgelt täpsustatud sama määruse artikli 3 punktis b, kuuluvad nende kolmandate isikute hulka ka liikmesriigid (eespool punktis 39 viidatud kohtuotsus Rootsi vs. komisjon, EU:C:2007:802, punkt 55, ja kohtuotsus, 14.2.2012, Saksamaa vs. komisjon, T‑59/09, EKL, EU:T:2012:75, punkt 27).
41 Edasi minnes hõlmab mõiste „dokument”, mis määruse nr 1049/2001 artikli 3 punktis a on defineeritud laialt (vt selle kohta kohtuotsus, 12.9.2007, API vs. komisjon, T‑36/04, EKL, EU:T:2007:258, punkt 59), „sisu, mis olenemata teabekandjast (paberile kirjutatuna, elektroonilises vormis või heli-, visuaal- või audiovisuaalsalvestisena) käsitleb küsimusi, mis on seotud institutsiooni vastutusalasse kuuluva poliitika, tegevuse või otsustega”.
42 Järelikult lähtub määruse nr 1049/2001 artikli 3 punktis a olev definitsioon säilitatud sisust, mida on võimalik pärast selle loomist taasesitada või millega saab tutvuda, kusjuures tuleb täpsustada, et esiteks ei oma asjaomase sisu selle definitsiooniga hõlmatuse üle otsustamisel tähtsust see, mis laadi andmekandjale sisu on salvestatud, salvestatud sisu tüüp ja laad ega ka maht, pikkus, tähtsus või esitusviis ja teiseks on asjaomase sisu selle definitsiooniga hõlmatuse ainus piirang tingimus, et sisu peab seonduma asjaomase institutsiooni pädevusse kuuluva poliitika, tegevuse või otsustega (vt analoogia alusel kohtuotsus, 26.10.2011, Dufour vs. EKP, T‑436/09, EKL, EU:T:2011:634, punktid 88 ja 90–93).
43 Lõpuks on kohus juba varem selgitanud, et määruse nr 1049/2001 artikli 3 punktis a sätestatud mõiste „dokument” laiast tähendusest ja kohtumenetlust kaitsva erandi sõnastusest ning juba selle erandi olemasolust endast järeldub, et liidu seadusandja ei soovinud institutsioonide tegevust kohtumenetluses välja arvata kodanikel oleva dokumentidega tutvumise õiguse kohaldamisalast, vaid sätestas selle kohta, et institutsioonid keelduvad kohtumenetluse dokumentide avalikustamisest juhul, kui selline avalikustamine kahjustaks kohtumenetlust, mille kohta need dokumendid käivad (eespool punktis 41 viidatud kohtuotsus API vs. komisjon, EU:T:2007:258, punkt 59).
44 Käesoleva juhtumi puhul on kõigepealt selge, et komisjon esitas eespool punktis 7 viidatud kohtuotsusega komisjon vs. Austria (EU:C:2010:455) päädinud kohtuasjas EÜ artikli 226 (nüüd ELTL artikkel 258) alusel Euroopa Kohtule liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi Austria Vabariigi vastu.
45 Järgmiseks puudub vaidlus ka selles, et selle asja kohtumenetluses edastas Euroopa Kohus komisjonile vaidlusaluste seisukohtade ärakirja.
46 Lõpuks ei eita komisjon, et vaidlusaluste seisukohtade ärakiri on tema valduses.
47 Järelikult sai komisjon kohtumenetluses oma ülesandeid täites dokumendid, mille koostas määruse nr 1049/2001 artikli 3 punkti b tähenduses kolmandaks isikuks olev liikmesriik, ja need dokumendid on komisjoni valduses selle määruse artikli 2 lõike 3 tähenduses koostoimes artikli 3 punktiga a, nagu sisuliselt väidab hageja, keda toetab Rootsi Kuningriik.
48 Seega tuleb eespool punktides 40–43 sedastatut arvestades pidada vaidlusaluseid seisukohti institutsiooni käsutuses olevateks dokumentideks määruse nr 1049/2001 artikli 2 lõike 3 tähenduses koostoimes artikli 3 punktiga a.
49 Komisjoni argumendid seda järeldust ei kummuta.
50 Esiteks märgib komisjon, et vaidlusaluseid seisukohti ei saa pidada dokumentideks määruse nr 1049/2001 artikli 2 lõike 3 tähenduses koostoimes artikli 3 punktiga a, sest need ei olnud adresseeritud talle, vaid Euroopa Kohtule, ning viimane edastas talle üksnes ärakirja.
51 Kuid esiteks ei piira määruse nr 1049/2001 artikli 2 lõige 3 selle määruse kohaldamist institutsiooni „saadud” dokumentide suhtes tingimusega, et asjaomane dokument peab olema institutsioonile adresseeritud ja autori poolt vahetult talle edastatud, vaatamata sellele, et vastavalt selle määruse viidatud sättele kohaldatakse määrust ainult „institutsiooni käsutuses olevate dokumentide suhtes, see tähendab institutsiooni koostatud ja talle saadetud ning tema valduses olevate dokumentide suhtes”.
52 Arvestades määruse nr 1049/2001 eesmärki, mida on meenutatud eespool punktis 39 ja mis on anda üldsusele võimalikult laiaulatuslik õigus tutvuda institutsioonide dokumentidega, tuleb seega asuda seisukohale, et vaidlusaluste seisukohtade lugemist komisjoni käsutuses olevateks dokumentideks määruse nr 1049/2001 artikli 2 lõike3 tähenduses ei välista tõsiasi, et neid dokumente ei adresseeritud ega edastatud vahetult komisjonile. Igal juhul on need dokumendid komisjonile saadetud ja need on tema valduses.
53 Mis teiseks puutub asjaolusse, et komisjon sai üksnes vaidlusaluste seisukohtade ärakirja, mitte originaali, mis olid adresseeritud Euroopa Kohtule, siis tuleb meelde tuletada, et mõiste „dokument” definitsioon määruse nr 1049/2001 artikli 3 punktis a on lai, põhinedes säilitatud sisu olemasolul, nagu on juba välja toodud eespool punktides 41 ja 42.
54 Neil tingimustel ei mõjuta asjaolu, et vaidlusalused seisukohad edastati komisjonile originaali asemel ärakirja kujul, tõsiasja, et tegemist on dokumendiga määruse nr 1049/2001 artikli 3 punkti a tähenduses.
55 Teiseks väidab komisjon, et määruse nr 1049/2001 põhjenduse 2 ja ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseks üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2000, C 177 E, lk 70) artikli 3 punkti a põhjal oli seadusandja kavatsus hõlmata määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse ainult need dokumendid, mis puudutavad komisjoni haldustegevust, mitte tegevust kohtumenetluses. Komisjoni väitel ei puuduta vaidlusalused seisukohad tema haldustegevust ega kuulu tema pädevusse.
56 Esiteks tuleb dokumentidega tutvumise õigust käsitlevatest praegu kehtivatest eeskirjadest lähtudes kõrvale jätta komisjoni argumendid, mille kohaselt liidu seadusandja eesmärki arvestades kuuluvad määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse ainult komisjoni haldustegevusega seonduvad dokumendid.
57 Nii nagu määruse nr 1049/2001 põhjenduse 2 kohaselt „[võimaldab a]valikkus […] kodanikel osaleda rohkem otsustamisprotsessis ja tagab juhtorganitele suurema legitiimsuse ning tulemuslikkuse ja suurema vastutuse kodanike ees demokraatlikus süsteemis”, tuleneb ka eespool punktis 43 viidatud kohtupraktikast, et mõiste „dokument” määruse nr 1049/2001 artikli 3 punktis a ette nähtud laia definitsiooni ning selle määruse artikli 4 lõike 2 teises taandes ette nähtud kohtumenetlust kaitsva erandi sõnastuse ning juba selle erandi olemasolu enda põhjal ei olnud liidu seadusandja kavatsus kodanikel oleva dokumentidega tutvumise õiguse kohaldamisalast välistada institutsioonide tegevust kohtumenetluses. See järeldus kehtib seda enam, et määrus ei välista oma kohaldamisalast institutsioonide tegevust kohtumenetluses ega piira kohaldamisala ainult nende haldustegevusega.
58 Pealegi on eespool punktis 55 mainitud määruse vastuvõtmiseks esitatud ettepanekus sisalduvad täpsustused, et dokumentidega tutvumise õigus hõlmab ainuüksi haldusdokumente, seadusandja tahte seisukohalt tähtsuseta, sest vastavalt EÜ artiklis 251 (nüüd ELTL artikkel 294) ette nähtud kaasotsustamismenetlusele, mille kohaselt määrus nr 1049/2001 EÜ artikli 255 (asendatud sisuliselt ELTL artikliga 15) alusel vastu võeti, on komisjonil olevale algatusõigusele vaatamata parlament ja nõukogu need, kes vastavalt olukorrale pärast komisjoni ettepanekusse paranduste tegemist määruse vastu võtavad. Komisjoni ettepanekus esialgu sisaldunud dokumentidega tutvumise õiguse piiramist ainuüksi haldusdokumentidele määruse nr 1049/2002 artikli 3 punkti a vastuvõetud versioonis aga ei sisaldu.
59 Seoses selles kontekstis esitatud argumentidega, et vaidlusalused seisukohad on Euroopa Kohtu dokumendid või viimase poolt õigusmõistmise raames edastatud dokumendid, olles seetõttu dokumentidega tutvumise õiguse kohaldamisalast välistatud, tuleb lisaks märkida, et need argumendid on sisuliselt identsed edaspidi punktides 67–112 käsitletavate argumentidega, mis puudutavad ELTL artikli 15 lõike 3 neljanda lõigu mõju määruse nr 1049/2001 kohaldamisalale ja vaidlusaluste seisukohtade välistamist selle määruse kohaldamisalast nende erilise olemuse tõttu. Seega tuleb selles küsimuses viidata neis punktides esitatud analüüsile.
60 Teiseks tuleb hageja ja Rootsi Kuningriigiga nõustudes tõdeda, et komisjon eksib, väites, et vaidlusaluseid seisukohti ei edastatud talle tema ülesannete täitmise raames.
61 Nagu nähtub eespool punktidest 44 ja 45, edastati nimelt vaidlusalused seisukohad komisjonile liikmesriigi kohustuste rikkumise tuvastamise hagi raames, mille komisjon esitas oma ülesandeid täites EÜ artikli 226 (nüüd ELTL artikkel 258) alusel. Seega sai komisjon need dokumendid oma ülesandeid täites.
62 Eeltoodu alusel tuleb teha järeldus, et vaidlusalused seisukohad on institutsiooni käsutuses olevad dokumendid määruse nr 1049/2001 artikli 2 lõike 3 tähenduses koostoimes artikli 3 lõikega a. Järelikult kuuluvad need seisukohad vastavalt selle määruse sätetele määruse kohaldamisalasse.
63 Neil asjaoludel ja nagu nähtub eespool punktist 34, tuleb teiseks kontrollida, kas ELTL artikli 15 lõike 3 neljas lõik takistab siiski määruse nr 1049/2001 kohaldamist vaidlusaluste seisukohtade suhtes nende erilise olemuse tõttu.
ELTL artikli 15 lõike 3 neljanda lõigu mõju määruse nr 1049/2001 kohaldamisele
64 Hageja, keda toetab Rootsi Kuningriik, väidab sisuliselt, et kuna kohtupraktika põhjal kuuluvad komisjoni seisukohad määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse, siis kuuluvad sinna ka liikmesriigi seisukohad, mille Euroopa Kohus on kohtumenetluse raames komisjonile edastanud. Lisaks sellele märgib hageja esiteks, et seda seisukohta ei sea kahtluse alla ELTL artikli 15 lõige 3, mis kehtestab üksnes institutsioonide dokumentidega tutvumise õiguse miinimumstandardi, ega Euroopa Kohtu dokumentide suhtes kehtivad eeskirjad, sest viimati mainituid ei kohaldata menetluspoolte suhtes. Teiseks jääks määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 2 teises taandes ette nähtud kohtumenetlust kaitsev erand ja ka määrus ise toimeta, kui komisjoni valduses olevad seisukohad ei kuuluks määruse kohaldamisalasse.
65 Rootsi Kuningriik lisab, et esiteks ei mõjuta see, et Euroopa Kohtus on liikmesriigi seisukohad hõlmatud ELTL artikli 15 lõike 3 neljanda lõiguga, asjaolu, et kui need seisukohad on juba komisjonile edastatud, siis tuleb kohaldada määrust nr 1049/2001, kuivõrd ka kohtupraktika põhjal on liikmesriigi seisukohad selle määrusega hõlmatud. Rootsi Kuningriigi sõnul ei mineta teiseks, vastupidi komisjoni väitele, ELTL artikli 15 lõike 3 neljas lõik oma toimet sellega, et liikmesriigi seisukohad hõlmatakse määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse, kuna olukorrast sõltuvalt saab kohtumenetluse kaitse tagada dokumentide väljastamisest keeldumisega määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 alusel.
66 Komisjon vastab sisuliselt, et erinevalt tema enda seisukohtadest tuleb liikmesriigi seisukohti käsitada Euroopa Kohtu dokumentidena, mis on seotud viimase tegevusega õigusemõistmisel, nii et vastavalt ELTL artikli 15 lõike 3 neljandale lõigule ei ole need seisukohad hõlmatud üldise dokumentidega tutvumise õigusega ja neid reguleerivad konkreetselt kohtudokumentidega tutvumise eeskirjad. Igasugune selline tõlgendus, mis möönab õigust tutvuda liikmesriigi seisukohtadega, muudaks ainetuks nii ELTL artikli 15 lõike 3 neljanda lõigu kui ka konkreetselt kohtudokumentidega tutvumise õigust reguleerivad eeskirjad.
67 Esiteks on oluline meelde tuletada, et vastavalt kohtupraktikale nähtub nii aluslepingute asjassepuutuvate sätete sõnastusest kui ka määruse nr 1049/2001 ülesehitusest ja liidu selle valdkonna õigusaktide eesmärkidest, et õigusemõistmine kui selline on nende õigusaktidega kehtestatud dokumentidega tutvumise õiguse kohaldamisalast välja jäetud (eespool punktis 15 viidatud kohtuotsus Rootsi jt vs. API ja komisjon, EU:C:2010:541, punkt 79).
68 Mis esiteks puutub aluslepingute asjakohastesse sätetesse, siis ELTL artikli 15 – millega küll läbipaistvuse põhimõtte kohaldamisala laiendades on asendatud määruse nr 1049/2001 vastuvõtmise aluseks olnud EÜ artikkel 255 – lõike 3 neljanda lõigu sõnastusest nähtub selgelt, et Euroopa Kohtu suhtes kohaldatakse läbipaistvuse tagamise kohustust ainult tema haldusülesannete täitmise raames (vt selle kohta eespool punktis 15 viidatud kohtuotsus Rootsi jt vs. API ja komisjon, EU:C:2010:541, punktid 80 ja 81). Sellest tuleneb, et ELTL artikli 15 lõike 3 neljanda lõigu alusel Euroopa Kohtu väljajätmine nende institutsioonide hulgast, kellel mainitud kohustus lasub, on põhjendatud just õigusemõistmise olemusega, mis on Euroopa Kohtu ülesanne vastavalt ELL artikli 19 lõike 1 esimesele lõigule (vt analoogia alusel kohta eespool punktis 15 viidatud kohtuotsus Rootsi jt vs. API ja komisjon, EU:C:2010:541, punkt 82).
69 Seda tõlgendust kinnitab lisaks ka määruse nr 1049/2001 ülesehitus, mille õiguslik alus on EÜ artikkel 255 ise. Nimetatud määruse artikli 1 punktis a, mis täpsustab määruse kohaldamisala, on Euroopa Kohus tema nimetamata jätmisega välja jäetud nende institutsioonide hulgast, mille suhtes kohaldatakse selle määrusega kehtestatud läbipaistvuse tagamise kohustust, samas kui üks määruse artiklis 4 institutsioonide dokumentidega tutvumise õigust käsitlevatest eranditest puudutab konkreetselt kohtumenetluse kaitset (eespool punktis 15 viidatud kohtuotsus Rootsi jt vs. API ja komisjon, EU:C:2010:541, punkt 83).
70 Teiseks tuleb meelde tuletada, et komisjoni seisukohtade osas on Euroopa Kohus otsustanud, et kohtumenetluse käigus liidu kohtule esitatud seisukohad on väga erilised, sest juba olemusest tulenevalt kasutatakse neid pigem selles kohtus õigusemõistmise käigus kui komisjoni haldustegevuses, kusjuures viimati nimetatud tegevuse puhul ei ole nõutav samasuguse ulatusega õigus tutvuda dokumentidega nagu liidu institutsiooni seadusandliku tegevusega seoses (eespool punktis 15 viidatud kohtuotsus Rootsi jt vs. API ja komisjon, EU:C:2010:541, punkt 77).
71 Nimelt on selle kohtupraktika kohaselt seisukohad tegelikult koostatud eranditult asjaomase kohtumenetluse tarbeks ja on selle oluline osa. Menetluse algatamise aluseks oleva dokumendiga piiritleb hageja kohtuvaidluse ja just menetluse kirjalikus staadiumis – suuline ei ole kohustuslik – esitavad pooled liidu kohtule tõendusmaterjali, mille pinnalt viimane peab langetama kohtuotsuse (eespool punktis 15 viidatud kohtuotsus Rootsi jt vs. API ja komisjon, EU:C:2010:541, punkt 78).
72 Kolmandaks tuleb tõdeda, et komisjoni poolt algatatud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse raames Euroopa Kohtule esitatud liikmesriigi seisukohad on sarnaselt komisjoni seisukohtadega erilised, kuivõrd ka neid kasutatakse nende olemusest tulenevalt Euroopa Kohtus õigusemõistmise käigus.
73 Kuna vastavalt kohtupraktikale on kostjaks oleval liikmesriigil õigus oma seisukohtades enda kaitseks tugineda kõikidele talle teada olevatele argumentidele (kohtuotsused, 16.91999, komisjon vs. Hispaania, C‑414/97, EKL, EU:C:1999:417, punkt 19, ja 15.2.2007, komisjon vs. Madalmaad, C‑34/04, EKL, EU:C:2007:95, punkt 49), siis tuleb tõdeda, et vastates komisjoni väidetele, mis piiritlevad hagi eseme, esitab kostjaks olev liikmesriik oma seisukohtades tõendusmaterjali, mille pinnalt Euroopa Kohus peab langetama kohtuotsuse.
74 Neljandaks nähtub selgelt kohtupraktikast, mis käsitleb õigusemõistmist kaitsvat erandit määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teise taande tähenduses, et komisjoni seisukohad kuuluvad selle määruse kohaldamisalasse, sest vastavalt eespool punktis 70 meenutatule kasutatakse ka neid liidu kohtus õigusemõistmise käigus ja viimasena nimetatud tegevus ei ole ELTL artikli 15 lõike 3 neljanda lõigu alusel hõlmatud dokumentidega tutvumise õigusega.
75 Kõigepealt nimelt selgub sellest kohtupraktikast, et mõistet „kohtumenetlus” tuleb tõlgendada nii, et üldise huvi kaitse takistab ainuüksi teatud kindla kohtumenetluse eesmärgil koostatud dokumentide sisu avaldamist (vt kohtuotsus, 6.7.2006, Franchet ja Byk vs. komisjon, T‑391/03 ja T‑70/04, EKL, EU:T:2006:190, punktid 88 ja 89 ning seal viidatud kohtupraktika; kohtuotsus, 3.10.2012, Jurašinović vs. nõukogu, T‑63/10, EKL, EU:T:2012:516, punkt 66). Viimati nimetatud mõiste hõlmab lisaks esitatud seisukohtadele või muudele dokumentidele ning poolelioleva kohtuasja menetlemisega seotud sisedokumentidele ka kohtuasja käsitlevat sõnumivahetust asjaomase peadirektoraadi ja õigustalituse või advokaadibüroo vahel (eespool viidatud kohtuotsused, Franchet ja Byk vs. komisjon, EU:T:2006:190, punkt 90, ja Jurašinović vs. nõukogu, EU:T:2012:516, punkt 67).
76 Mõiste „kohtumenetlus” sellise definitsiooni põhjal on Üldkohus otsustanud, et komisjoni poolt liidu kohtule esitatud seisukohad kuuluvad seega määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teises taandes ette nähtud kohtumenetlust kaitsva erandi kohaldamisalasse, kuna need puudutavad kaitstavat huvi (eespool punktis 41 viidatud kohtuotsus API vs. komisjon, EU:T:2007:258, punkt 60).
77 Viimase asjaoluna on Euroopa Kohus tunnustanud üldist eeldust, mille kohaselt kohtumenetluses esitatud institutsiooni seisukohtade avalikustamine kahjustab kohtumenetluse kaitset määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teise taande tähenduses, kuni menetlus on pooleli (eespool punktis 15 viidatud kohtuotsus Rootsi jt vs. API ja komisjon, EU:C:2010:541, punkt 94).
78 Neis kohtuotsustes institutsiooni seisukohtade hõlmamine kohtumenetlust kaitsva erandiga eeldab – nagu põhjendatult väidavad hageja ja Rootsi Kuningriik –, et need seisukohad kuuluvad vaatamata oma erilisele laadile, mida on käsitletud eespool punktides 70 ja 71, määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse, ilma et seda järeldust mõjutaks Euroopa Kohtu õigusemõistmisega seonduva tegevuse ELTL artikli 15 lõike 3 neljanda lõigu alusel välistamine dokumentidega tutvumise õiguse kohaldamisalast, millega nõustub pealegi ka komisjon.
79 Eeltoodu põhjal ei ole liidu kohtutele esitatud dokumendid vaatamata sellele, et need moodustavad osa neis kohtutes toimuvast õigusemõistmisest, ELTL artikli 15 lõike 3 neljanda lõigu alusel välistatud dokumentidega tutvumise õiguse kohaldamisalast.
80 Analoogia alusel tuleb sedastada, et seisukohad, mille liikmesriik on sarnaselt vaidlusaluste seisukohtadega esitanud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluses – aga samuti komisjoni seisukohad –, ei kuulu ELTL artikli 15 lõike 3 neljandas lõigus seoses Euroopa Kohtu õigusemõistmist puudutava tegevusega kehtestatud dokumentidega tutvumise õiguse erandi kohaldamisalasse.
81 Lisaks sellele, et nii komisjoni kui ka liikmesriigi poolt kohtumenetluse tarbeks koostatud seisukohad on sarnaselt erilist laadi, nagu on märgitud eespool punktides 72 ja 73, tuleb märkida, et ei ELTL artikli 15 lõike 3 neljas lõik, nende seisukohtade erinevad esitajad ega seisukohtade olemus ei võimalda dokumentidega tutvumise õiguse kohaldamisalasse kuulumise seisukohalt teha vahet komisjoni esitatud seisukohtadel ja liikmesriigi esitatud seisukohtadel. Lisaks tuleb teha järeldus, et vastupidi komisjoni poolt kohtuistungil esitatud märkusele ei saa ELTL artikli 15 lõike 3 neljandat lõiku tõlgendada nii, et see näeb kohtumenetluse jaoks koostatud seisukohtadega tutvumise osas ette mis tahes reegli nende esitaja osas, mis kohustaks tegema vahet institutsiooni poolt kohtumenetluse tarbeks koostatud seisukohtadel ja liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse kohtulikul etapil liikmesriigi esitatud seisukohtadel.
82 Seevastu tuleb teha vahet ühelt poolt Euroopa Kohtu õigusemõistmisega seonduva tegevuse ELTL artikli 15 lõike 3 neljanda lõigu alusel dokumentidega tutvumise õiguse kohaldamisalast välistamisel ja teiselt poolt selle menetluse jaoks koostatud seisukohtadel, mis vaatamata kohtumenetluse osaks olemisele ei ole siiski hõlmatud selles sättes kehtestatud erandiga ning kuuluvad dokumentidega tutvumise õiguse kohaldamisalasse.
83 Seega ei ole vaidlusaluste seisukohtade kuulumine määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse vastuolus ELTL artikli 15 lõike 3 neljanda lõiguga, tingimusel et nimetatud määruse kohaldamise tingimused on täidetud, ja vaatamata sellele, et olukorrast sõltuvalt võidakse kohaldada mõnd selle määruse artiklis 4 ette nähtud erandit, ning vaatamata asjaomase liikmesriigi artikli 4 lõikes 5 ette nähtud võimalusele taotleda, et institutsioon ei avalikustaks selle liikmesriigi seisukohti.
84 Komisjoni argumendid seda järeldust ei kummuta.
85 Esiteks leiab komisjon, et tuleb teha vahet tema enda seisukohtadel ja liikmesriigi seisukohtadel. Liikmesriigi seisukohti, mis on adresseeritud Euroopa Kohtule, tuleb käsitada õigusemõistmisega seonduvate Euroopa Kohtu dokumentidena, nii et vastavalt ELTL artikli 15 lõike 3 neljandale lõigule dokumentidega tutvumise õigus neid ei hõlma ja neid reguleerivad menetlusdokumentidega tutvumist käsitlevad erinormid. Selline vahetegemine tuleneb komisjoni sõnul lisaks ka kohtupraktikast. Ta leiab kõigepealt, et Euroopa Kohus kavatses siis, kui ta eespool punktis 15 viidatud kohtuotsuses Rootsi jt vs. API ja komisjon (EU:C:2010:541) piirdus otsuse tegemisega komisjoni seisukohtade suhtes, liikmesriigi seisukohti mainimata välistada viimati nimetatud seisukohad määruse nr 1049/2001 kohaldamisalast. Järgmiseks on viidatud kohtuotsuse punktis 87 esitatud kaalutlustel protsessuaalse võrdsuse kohta mõtet vaid siis, kui komisjoni seisukohti ja liikmesriigi seisukohti käsitletakse eraldi. Lõpetuseks ei tähenda kohtupraktika, mille kohaselt võib pool avaldada oma seisukohad, et institutsioon on kohustatud väljastama liikmesriigi seisukohad, ja see oleks ülearune, kui komisjon oleks kohustatud avalikustama ka liikmesriigi seisukohad.
86 Seoses sellega tuleb esmalt märkida, et vastupidi komisjoni argumentatsioonile ei ole – mis puutub ELTL artikli 15 lõike 3 neljanda lõigu mõjusse dokumentidega tutvumise õigusele – vaja teha vahet selle institutsiooni seisukohtadel ja liikmesriigi seisukohtadel, nagu nähtub sisuliselt eespool punktist 81. Eespool punktides 70 ja 71 viidatud kohtupraktika alusel ei tule komisjoni seisukohti, niivõrd kui need seonduvad õigusemõistmisega asja menetlevas kohtus, käsitada selle kohtu dokumentidena ja seega omistada viimati nimetatud kohtule. Nagu ka pealegi möönab komisjon, kuuluvad komisjoni enda seisukohad määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse.
87 Igal juhul ei saa jätta lisamata, et nagu komisjon kohtuistungil Üldkohtu küsimusele vastuseks selgitas, lähtub komisjoni põhjenduskäik eeldusest, mille kohaselt nii tema enda seisukohad kui ka liikmesriigi seisukohad muutuvad Euroopa Kohtule edastamise tagajärjel selle kohtu dokumentideks, kusjuures tuleb täpsustada, et komisjoni arvates jäävad tema enda seisukohad samal ajal ka institutsiooni dokumentideks ja on seega samal ajal kahe funktsiooniga. Tuleb tõdeda, et komisjon möönab seega ise, et tema enda seisukohtade Euroopa Kohtu dokumentideks lugemine – juhul, kui see oleks õige – ei takista kuidagi nende samade seisukohtade kuulumist dokumentidega tutvumise õiguse kohaldamisalasse.
88 Neil asjaoludel põhineb komisjoni poolt enda seisukohtadel ja liikmesriigi seisukohtadel vahetegemine tegelikult rohkem nende seisukohtade vastavatel eri esitajatel kui sellel, et väidetavalt on tegemist Euroopa Kohtu dokumentidega. Viimases küsimuses piisab, kui meenutada, et eespool punkti 81 kohaselt ei ole sisuliselt tegemist sellise erinevusega, millega saaks põhjendada komisjoni koostatud seisukohtade ja liikmesriigi esitatud seisukohtade erinevat kohtlemist.
89 Teiseks ei tulene vastupidi komisjoni väitele tema poolt selles küsimuses viidatud kohtupraktikast mingit vahetegemist tema enda ja liikmesriigi seisukohtade vahel.
90 Kõigepealt, nagu pealegi märgib ka komisjon ise, ei pidanud Euroopa Kohus kohtuasjas, mis päädis eespool punktis 15 viidatud kohtuotsusega Rootsi jt vs. API ja komisjon (EU:C:2010:541), otsustama komisjoni käsutuses olevate liikmesriigi seisukohtadega tutvumise õiguse üle. Kuna Euroopa Kohtu lahend on piiratud kohtuvaidluse esemega, ei saa selle kohtuotsuse põhjal teha järeldust, et dokumentidega tutvumise õigusega on hõlmatud üksnes liidu institutsiooni koostatud seisukohad ning et liikmesriigi seisukohad on välistatud.
91 Järgmiseks tuleb samal põhjusel tagasi lükata protsessuaalse võrdsuse kaalutlustel põhinev komisjoni argument, sest kui Euroopa Kohus eespool punktis 15 viidatud kohtuotsuse Rootsi jt vs. API ja komisjon (EU:C:2010:541) punktis 87 kinnitas, et „avalikustamise kohustust kohaldatakse ainuüksi institutsiooni suhtes, kelle dokumentidele juurdepääsu taotletakse, mitte kõigi menetluspoolte suhtes”, siis ei teinud ta otsust olukorra kohta, kus komisjonile oleks olnud esitatud liikmesriigi seisukohtadega tutvumise taotlus. Eespool punktis 15 viidatud kohtuotsuse Rootsi jt vs. API ja komisjon (EU:C:2010:541) punkti 87 aluseks olevatest põhjendustest ja eelkõige selle punkti koostoimest sama kohtuotsuse punktiga 91 tuleneb, et Euroopa Kohus üksnes osutas asjaolule, et kuna erinevalt teistest kohtumenetluse pooltest lasub asjaomasel institutsioonil ainsana määruse nr 1049/2001 alusel läbipaistvuse tagamise kohustus, siis võib institutsiooni kohustus võimaldada tutvuda poolelioleva kohtumenetlusega seotud institutsiooni enda dokumentidega mõjutada protsessuaalset võrdsust.
92 Peale selle esitati see eespool punktis 15 viidatud kohtuotsuse Rootsi jt vs. API ja komisjon (EU:C:2010:541) punktis 87 olev kaalutlus esiteks käesolevast juhtumist erinevas kontekstis. Kaalutluse kontekst oli nimelt määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teises taandes ette nähtud kohtumenetlust kaitsva erandi ulatuse käsitlus seoses taotlusega tutvuda komisjoni poolt pooleliolevas kohtumenetluses esitatud seisukohtadega. Selles kontekstis tõdes Euroopa Kohus kohtuotsuse punktis 86, et kui komisjoni seisukohtade sisu on avaliku arutelu objekt, võib nende kohta esitatud kriitika tegelikust õiguslikust tähendusest kaugemale minnes mõjutada seisukohta, mida institutsioon liidu kohtutes kaitseb, ning sedastas seejärel oma otsuse punktis 87, et kui dokumentidega tutvumise taotluse korral kohaldatakse oma seisukohtade avaldamise kohustust ainuüksi institutsiooni suhtes, võib selline olukord moonutada pooltevahelist tasakaalu. Seevastu käesoleval juhul on tegemist lõppenud kohtumenetluse dokumentidega tutvumise taotlusega, nii et protsessuaalse võrdsuse kaalutlused, mida on käsitletud eespool punktis 15 viidatud kohtuotsuse Rootsi jt vs. API ja komisjon (EU:C:2010:541) punktides 86 ja 87, ei ole käesoleval juhul asjakohased. Teiseks, kuivõrd viidatud kohtuotsuse punktiga 87 seonduvate argumendiga soovib komisjon väita, et kõik kohtumenetluse pooled on vabad ise oma seisukohti käsutama, siis seda argumenti käsitletakse järgnevalt punktides 93–97.
93 Lõpetuseks tuleb seoses argumendiga, et liikmesriigil on õigus vabalt käsutada enda poolt kohtumenetluse tarbeks koostatud seisukohti, meelde tuletada, et kohtupraktika kohaselt ei ole tõepoolest ühtegi eeskirja või sätet, mis keelaks menetluspooltel avalikustada oma seisukohti kolmandatele isikutele, ning kui välja arvata erandjuhud, kui dokumendi avalikustamine võiks kahjustada õigusemõistmise nõuetekohast toimimist, on pooltel põhimõtteliselt õigus vabalt oma seisukohti avalikustada (kohtumäärus, 3.4.2000, Saksamaa vs. Euroopa Parlament ja nõukogu, C‑376/98, EKL, EU:C:2000:181, punkt 10, ja eespool punktis 41 viidatud kohtuotsus API vs. komisjon, EU:T:2007:258, punkt 88).
94 Siiski ei ole eespool punktis 93 osundatud kohtupraktika takistuseks vaidlusaluste seisukohtade dokumentidega tutvumise õiguse kohaldamisalasse ning seega määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse kuulumisele.
95 Nimelt tuleb esiteks tõdeda, et eespool punktis 93 osundatud kohtupraktika raames ei käsitlenud Euroopa Kohus ega Üldkohus dokumentidega tutvumise õiguse kohaldamisala. Ka ei võtnud need kohtud seisukohta küsimuses, kas, ja jaatava vastuse korral, millises ulatuses on poolel õigus keelata teisel menetluspoolel enda seisukohtade avalikustamine.
96 Lisaks sellele olgu märgitud, et igal juhul käsitleb käesolev juhtum taotlust tutvuda seisukohtadega kohtuasjas, mis kõnealuse taotluse esitamise ajal oli juba lõpetatud. Seevastu eespool punktis 93 osundatud kaalutlused esitati seoses käimasoleva kohtumenetluse dokumentide avalikustamisega. Ei ole vaja otsustada, millise ulatusega on kummagi poole õigus vabalt oma seisukohti käsutada, kuivõrd see võimaldab asjaomasel poolel keelata enda seisukohtade sisu mis tahes kujul avaldamise, kuid tuleb tõdeda, et igal juhul on see õigus pärast kohtumenetluse lõppu piiratud. Pärast kohtumenetluse lõppu on nimelt asjaomastes seisukohtades sisalduvad argumendid avalik teave vähemalt kokkuvõtte kujul, juhul kui nende sisu arutati avalikul kohtuistungil ja need on vastavalt juhtumile esitatud selles kohtuastmes tehtud lõplikus kohtuotsuses (vt selle kohta eespool punktis 41 viidatud kohtuotsus API vs. komisjon, EU:T:2007:258, punkt 106). Lisaks kõigele võib liikmesriigi seisukohtade sisu kajastuda liidu institutsiooni poolt samas menetluses koostatud seisukohtades, olgu siis kokkuvõtte kujul või institutsiooni poolt vastusena esitatud argumentides. Seega võimaldab institutsiooni poolt enda seisukohtade võimalik avalikustamine vastavalt olukorrale teataval määral tutvuda asjaomase liikmesriigi seisukohtade sisuga.
97 Teiseks tuleb käesoleval juhul seoses liikmesriigi koostatud seisukohtadega meelde tuletada, et määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 5 alusel võib liikmesriik taotleda, et institutsioon ei avaldaks kõnealusest liikmesriigist pärit dokumenti ilma tema eelneva nõusolekuta. Kohtupraktika kohaselt annab säte seega liikmesriigile võimaluse osaleda otsuse tegemisel, mille võtab vastu institutsioon, ja kehtestab selleks otsustusprotsessi, mille eesmärk on teha kindlaks, kas kõnealuse dokumendiga tutvumise võimalus tuleb jätta andmata mõnel artikli 4 lõigetes 1–3 loetletud erandlikul alusel (eespool punktis 40 viidatud kohtuotsus Saksamaa vs. komisjon, EU:T:2012:75, punkt 31; vt selle kohta ka eespool punktis 39 viidatud kohtuotsus Rootsi vs. komisjon, EU:C:2007:802, punktid 76, 81, 83 ja 93). Vastab tõele, et see säte ei anna asjaomasele liikmesriigile üldist ja tingimusteta vetoõigust meelevaldselt vastustada institutsiooni valduses olevate temalt pärinevate dokumentide avalikustamist (eespool punktis 39 viidatud kohtuotsus Rootsi vs. komisjon, EU:C:2007:802, punkt 75), kuid see säte võimaldab siiski liikmesriigil osaleda kõne all oleva dokumendiga tutvumise võimaluse andmise üle otsustamisel muu hulgas siis, kui tegemist on kohtumenetluse jaoks koostatud seisukohtadega.
98 Teiseks väidab komisjon, et nii ELTL artikli 15 lõike 3 neljas lõik kui ka konkreetselt kohtudokumentidega tutvumise õigust reguleerivad eeskirjad muutuksid sisutuks ja neist hoitaks kõrvale, kui nõustutaks, et kohtumenetluse jaoks koostatud liikmesriigi seisukohtadega on õigus tutvuda. Nõnda oleks võimalik süstemaatiliselt taotleda komisjonilt kõigi talle mis tahes kohtumenetluse käigus edastatud dokumentide ärakirjade väljastamist, samas kui kohus selliseid dokumente väljastada ei saa. Lisaks sellele, et hoitaks kõrvale erinormidest, sõltuks teiste poole seisukohtadega tutvumise õiguse olemasolu kõigil juhtudel sellest, kas komisjon osaleb kohtumenetluses või mitte, see aga oleks vastuolus nende sätete aluseks oleva süsteemiga.
99 Kõigepealt tuleb tagasi lükata komisjoni argument, mis põhineb kohtumenetlusega seonduvate dokumentidega tutvumise õigust käsitlevatest erinormidest kõrvalehoidmisel.
100 Sellega seoses olgu esiteks meelde tuletatud, et kohtupraktikast tuleneb tõepoolest, et pooleliolevas kohtumenetluses komisjoni seisukohtade avalikustamine eiraks seda liiki dokumentide eripära ja allutaks kohtumenetluse sisulise osa läbipaistvuse põhimõttele, mille tagajärjel kaotaks Euroopa Kohtu väljajätmine institutsioonide hulgast, kellele kohaldatakse läbipaistvuse põhimõtet kooskõlas ELTL artikli 15 lõike 3 neljanda lõiguga, suures osas oma kasuliku mõju (vt selle kohta eespool punktis 15 viidatud kohtuotsus Rootsi jt vs. API ja komisjon, EU:C:2010:541, punkt 95). Samuti ei näe kohtupraktika kohaselt Euroopa Kohtu põhikiri ega liidu kohtute kodukorrad ette kolmandate isikute õigust tutvuda seisukohtadega, mis on kohtumenetluse käigus kohtule esitatud (eespool punktis 15 viidatud kohtuotsus Rootsi jt vs. API ja komisjon, EU:C:2010:541, punkt 99).
101 Siiski tuleneb sellest samast kohtupraktikast, et eespool punktis 100 välja toodud kaalutlused ei ole seda laadi, et välistaksid määruse nr 1049/2001 kohaldamise kohtumenetluses esitatud seisukohtadega tutvumise taotluse suhtes.
102 Nimelt arvestati eespool punktis 100 esitatud kaalutlustega määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teises taandes ette nähtud kohtumenetlust kaitsva erandi tõlgendamisel (vt selle kohta eespool punktis 15 viidatud kohtuotsus Rootsi jt vs. API ja komisjon, EU:C:2010:541, punktid 94, 95, 99, 100 ja 102), millest loomulikult tuleneb, et need ei takista kuidagi selle määruse kohaldamist. Kuid vastupidi komisjoni väidetele tuleb tõdeda, et eespool punktides 72, 73 ja 81 esitatut arvestades kehtivad need samad kaalutlused ka liikmesriigi seisukohtadega tutvumise taotluse kontekstis.
103 Teiseks tuleb meelde tuletada, et kuigi määruse nr 1049/2001 eesmärk on anda avalikkusele võimalikult laiaulatuslik õigus tutvuda institutsioonide dokumentidega, on see õigus selle määruse artiklis 4 sätestatud erandeid arvestades siiski avalikest või erahuvidest lähtudes teatud määral piiratud (kohtuotsused, 28.6.2012, komisjon vs. Éditions Odile Jacob, C‑404/10 P, EKL, EU:C:2012:393, punkt 111, ja komisjon vs. Agrofert Holding, C‑477/10 P, EKL, EU:C:2012:394, punkt 53). Lisaks sellele tuleneb nii ELTL artikli 15 lõike 3 neljandast lõigust kui ka määrusest nr 1049/2001, et õigusemõistmise suhtes läbipaistvuse põhimõtte kohaldamise piirid teenivad sama eesmärki, nimelt peavad tagama, et õigust tutvuda institutsioonide dokumentidega teostataks kohtumenetluse kaitset kahjustamata (vt selle kohta eespool punktis 15 viidatud kohtuotsus Rootsi jt vs. API ja komisjon, EU:C:2010:541, punkt 84).
104 Seega saab vastupidi sellele, mida väidab komisjon, kohtumenetluse kaitse vajaduse korral tagada määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teises taandes sätestatud erandi kohaldamisega, kusjuures tuleb täpsustada, et kohtupraktika kohaselt võib kohtumenetlust kaitsva erandi tõlgendamisel arvesse võtta seda, et liidu kohtuid puudutavates erinormides ei ole käsitletud kolmandate isikute õigust tutvuda neile kohtutele kohtumenetluse käigus esitatud seisukohtadega (vt selle kohta eespool punktis 15 viidatud kohtuotsus Rootsi jt vs. API ja komisjon, EU:C:2010:541, punkt 100).
105 Seega ei kahjusta vaidlusaluste seisukohtade määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse hõlmamine kohtumenetlusega seonduvate dokumentidega tutvumise õigust käsitlevate erinormide eemärki.
106 Seda järeldust kinnitab muu hulgas ka tõik, et Euroopa Kohus on üldsuse nõukogu ja komisjoni dokumentidega tutvumise õigust käsitlevat asjaajamiskorda (EÜT 1993, L 340, lk 41) kohaldades juba varem otsustanud, et igaühe õigusest õiglasele asja arutamisele sõltumatus kohtus ei saa tuletada, et ainult vaidlust lahendav kohus on volitatud otsustama asjaomase kohtumenetluse dokumentidega tutvumise õiguse üle, seda enam, et kohtuniku sõltumatust ohustavate asjaoludega on piisavalt arvestatud selles asjaajamiskorras ja liidu tasandi kohtulikus kaitses seoses komisjoni nende aktidega, mis käsitlevad tema käsutuses olevate dokumentidega tutvumise võimaluse andmist (kohtuotsus, 11.1.2000, Madalmaad ja van der Wal vs. komisjon, C‑174/98 P ja C‑189/98 P, EKL, EU:C:2000:1, punktid 17 ja 19). Järelikult ei saa vastavate erisätete puudumisel nõustuda, et määruse nr 1049/2001 kohaldamisala oleks võimalik piirata põhjendusega, et Euroopa Kohtu põhikiri ja liidu kohtute kodukorrad ei reguleeri kolmandate isikute õigust tutvuda dokumentidega (eespool punktis 41 viidatud kohtuotsus API vs. komisjon, EU:T:2007:258, punkt 89; vt selle kohta analoogia alusel ka kohtuotsus 7.12.1999, Interporc vs. komisjon, T‑92/98, EKL, EU:T:1999:308, punktid 37, 44 ja 46).
107 Seoses komisjoni väitega, et sellise hõlmamise tagajärg oleks õigus tutvuda liidu kohtute poolt komisjonile edastatud kõigi dokumentidega – lisaks poolte seisukohtadele ka kohtuistungi protokolliga –, tuleb järgmiseks tõdeda, et eespool punktis 83 esitatud järeldus, mille kohaselt kohtumenetluse käigus institutsioonile edastatud liikmesriigi seisukohad ei ole määratlusest tulenevalt välistatud määruse nr 1049/2001 kohaldamisalast, ei mõjuta kuidagi hoopis erinevat küsimust, kas kohtu enda koostatud dokumendid, mis edastatakse institutsioonile kohtumenetluse käigus, kuuluvad samuti selle määruse kohaldamisalasse. Kuna käesoleva kohtuvaidluse ese piirdub hageja ainsat väidet arvestades hinnangu andmisega sellele, kas komisjoni keeldumine väljastamast talle vaidlusaluseid seisukohti oli õiguspärane, siis ei pea Üldkohus käesoleval juhul otsustama, kas määrust nr 1049/2001 kohaldatakse ka muude kohtumenetluse raames institutsioonile edastatud dokumentide suhtes, nagu eelkõige kohtuistungi protokoll. Nimelt ei ole liidu kohtul õigust teha kohtuotsust ultra petita (kohtuotsused, 14.12.1962, Meroni vs. ülemamet, 46/59 ja 47/59, EKL, EU:C:1962:44, lk 801, ja 28.6.1972, Jamet vs. komisjon, 37/71, EKL, EU:C:1972:57, punkt 12).
108 Seoses komisjoni argumendiga, et teiste kohtumenetluse poolte seisukohtade hõlmamine määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse toob kaasa kõigi menetluspoolte kõigi dokumentidega tutvumise õiguse ja seab selle tutvumisõiguse enda olemasolu sõltuvusse tema osalemisest asjaomases kohtumenetluses, olgu meelde tuletatud, et vastavalt eespool punktis 106 osundatud kohtupraktikale ei saa vastavate erisätete puudumisel nõustuda, et määruse nr 1049/2001 kohaldamisala oleks võimalik piirata põhjendusega, et Euroopa Kohtu põhikiri ja liidu kohtute kodukorrad ei reguleeri kolmandate isikute õigust tutvuda dokumentidega. Neil asjaoludel ning eespool punktis 107 esitatud kaalutluste põhjal, arvestamata käesolevas asjas esitatust täiesti erinevat küsimust, kas dokumentidega tutvumise õiguse kohaldamisalasse kuuluvad kohtumenetluse raames kõigi poolte kõik seisukohad, tuleb asuda seisukohale, et määruse nr 1049/2001 kohaldamisala ei saa piirata asjaolu, et institutsioonile esitatud taotluse alusel antav võimalus tutvuda asjaomaste seisukohtadega või selle andmata jätmine sõltub selle institutsiooni osalemisest asjaomases menetluses. Selline sõltuvussuhe tuleneb ainuüksi sellest, et puuduvad erinormid, mis reguleeriksid liidu kohtutes kolmandate isikute õigust tutvuda seisukohtadega, mis on koostatud kohtumenetluse jaoks.
109 Mis lõpetuseks puutub komisjoni arvamusse, et liikmesriigi seisukohtadega tutvumise taotlus tuleks esitada Euroopa Kohtule või liikmesriigile, kes seisukohad koostas, siis tuleb võimaliku vaidlusaluste seisukohtadega tutvumise taotluse Euroopa Kohtule adresseerimise osas esiteks meelde tuletada, et vastavalt eespool punktis 106 osundatud kohtupraktikale ei saa igaühe õigusest õiglasele asja arutamisele sõltumatus kohtus tuletada, et ainult vaidlust lahendav kohus on volitatud otsustama asjaomase kohtumenetluse dokumentidega tutvumise õiguse üle. Vastavalt määruse nr 1049/2001 sätetele võib – juhul, kui selle määruse kohaldamise tingimused on täidetud – dokumentidega tutvumise taotluse esitada komisjonile nende dokumentide osas, mis on komisjoni käsutuses.
110 Mis teiseks puutub võimalikku kohustusse esitada taotlus liikmesriigile, kes on vaidlusaluste seisukohtade koostaja, siis tuleb tõdeda, et määruse nr 1049/2001 kehtestamisega tühistas liidu seadusandja nõude esitada taotlus koostajale, mille kohaselt tuli juhul, kui institutsiooni käsutuses oleva dokumendi koostaja oli kolmas isik, saata dokumendiga tutvumise taotlus otse selle koostajale (eespool punktis 39 viidatud kohtuotsus Rootsi vs. komisjon, EU:C:2007:802, punkt 56, ja eespool punktis 40 viidatud kohtuotsus Saksamaa vs. komisjon, EU:T:2012:75, punkt 28), millist asjaolu pealegi ei eita ka komisjon.
111 Vastupidi komisjoni poolt kohtuistungil esitatud märkusele ei saa mainitud kohustus esitada dokumentidega tutvumise taotlus vaidlusalused seisukohad koostanud liikmesriigile tuleneda ka ELTL artikli 15 lõike 3 neljandast lõigust, mida eespool punktis 81 esitatud kaalutlusi arvestades ei tohi tõlgendada nii, et sellega taaskehtestatakse kohtumenetluse jaoks koostatud seisukohtadega tutvumiseks nende koostajale taotluse esitamise nõue. Peale selle, et mainitud sättes puudub mis tahes vastavasisuline selgesõnaline norm, tuleneb nimelt juba mainitud eespool punktis 81 esitatud kaalutlustest, et ei see säte ega nende seisukohtade olemus ei võimalda dokumentidega tutvumise õiguse kohaldamisalasse kuulumise seisukohalt teha vahet komisjoni koostatud seisukohtadel ja liikmesriigi koostatud seisukohtadel.
112 Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb nentida, et vastupidi komisjoni väidetele ja ilma, et oleks vaja käsitleda hageja muid asjassepuutuvaid argumente, ei ole vaidlusalused seisukohad Euroopa Kohtu dokumendid, mis sellest staatusest tulenevalt ei kuulu ELTL artikli 15 lõike 3 neljandat lõiku arvestades dokumentidega tutvumise õiguse ning seega määruse nr 1049/2001 kohaldamisalasse.
113 Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades ning eelkõige eespool punktides 48 ja 83 esitatud järelduste põhjal tuleb tuvastada, et komisjon rikkus määruse nr 1049/2001 artikli 2 lõiget 3, asudes 3. aprilli 2012. aasta otsuses seisukohale, et vaidlusalused seisukohad ei kuulu selle määruse kohaldamisalasse.
114 Seega tuleb ainsa väitega nõustuda ja rahuldada nõue tühistada 3. aprilli 2012. aasta otsus niivõrd, kui sellega keelduti vaidlusaluste seisukohtade väljastamisest.
115 Esiteks, mis puutub hageja ja komisjoni kohtukuludesse, siis vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 2 on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Siiski võib Üldkohus kodukorra artikli 87 lõike 3 alusel otsustada kulude jaotuse või jätta kummagi poole kohtukulud erilistel põhjustel tema enda kanda. Lisaks sätestab Üldkohtu kodukorra artikli 87 lõige 6, et kui kohtuasjas otsust ei tehta, jaotab Üldkohus kohtukulud omal äranägemisel.
116 Kuigi vastavalt Üldkohtu ülalesitatud tuvastusele on hagi ese ära langenud 16. märtsi 2012. aasta otsuse tühistamise nõude osas, rahuldatakse hagi 3. aprilli 2012. aasta otsuse osalise tühistamise nõude osas.
117 Siiski esitas komisjon kohtuistungil taotluse, et 3. aprilli 2012. aasta otsuse osalise tühistamise korral jäetaks hageja kohtukulud erilistel põhjustel tema enda kanda. Taotlust põhjendas komisjon hageja veebisaidil kostja vastuse, repliigi ja Rootsi Kuningriigi menetlusse astuja seisukohtade avaldamisega ning selle avaldamise üle peetud kirjavahetusega komisjoni ja hageja vahel. Komisjoni sõnul rikkus hageja nende käimasoleva kohtumenetluse dokumentide avaldamisega protsessuaalse võrdsuse ja hea õigusemõistmise põhimõtteid.
118 Sellega seoses olgu meelde tuletatud, et Üldkohtu menetlust reguleerivate eeskirjade kohaselt kaitstakse pooli menetlusdokumentide väärkasutuse eest (kohtuotsus, 17.6.1998, Svenska Journalistförbundet vs. nõukogu, T‑174/95, EKL, EU:T:1998:127, punkt 135). Nõnda ei tohi Üldkohtu kohtusekretäri ametijuhendi artikli 5 lõike 8 kohaselt kolmandad era- või avalik-õiguslikud isikud tutvuda kohtuasja toimiku või menetlusdokumentidega, kui selleks ei ole andnud otsest luba kas Üldkohtu president või kui asjas on menetlus alles pooleli, siis pärast poolte ärakuulamist asja läbivaatava kohtukoosseisu esimees, kusjuures loa võib anda ainult vastava kirjaliku taotluse alusel, millele on lisatud üksikasjalik selgitus kolmanda isiku õigustatud huvi kohta toimikuga tutvumiseks.
119 See säte peegeldab hea õigusemõistmise üldpõhimõtet, mille kohaselt on pooltel õigus kaitsta oma huve ilma igasuguste väliste, eelkõige üldsuse mõjutusteta (eespool punktis 118 viidatud kohtuotsus Svenska Journalistförbundet vs. nõukogu, EU:T:1998:127, punkt 135). Järelikult peab pool, kellele antakse luba tutvuda teise poole menetlusdokumendiga, kasutama seda õigust üksnes enda seisukohtade kaitsmiseks, mitte aga mingil muul eesmärgil, näiteks menetluse teise poole esitatud argumentide kohta üldsuse kriitika esilekutsumiseks (eespool punktis 118 viidatud kohtuotsus Svenska Journalistförbundet vs. nõukogu, EU:T:1998:127, punkt 137).
120 Kohtupraktika kohaselt kujutab selle põhimõttega vastuolus olev toiming endast õiguse kuritarvitamist, millega võib vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 erilise põhjusena arvestada kohtukulude jaotuse otsustamisel (vt selle kohta eespool punktis 118 viidatud kohtuotsus Svenska Journalistförbundet vs. nõukogu, EU:T:1998:127, punktid 139 ja 140).
121 Käesoleval juhul ei ole vaidlust selles, et hageja avaldas nii käesolevat kohtuasja puudutavad teatavad tekstid, sealhulgas lisaks enda repliigile ka eelkõige komisjoni esitatud kostja vastuse, ning selle avaldamise üle peetud kirjavahetuse poolte vahel, nimelt komisjoni kirja, milles nõuti hagejalt kahe eelnimetatud seisukohti sisaldava dokumendi eemaldamist oma veebisaidilt, ja hageja vastuse sellele kirjale. Lisaks eelnevale väidab komisjon, et hageja avaldas ka Rootsi Kuningriigi menetlusse astuja seisukohad, millisele väitele hageja vastu ei vaidle.
122 Samuti ei ole vaidlust selles, et hageja lisas avaldatud dokumentidele mõningad enda kommentaarid. Nõnda oli avaldatud kostja vastusele ja repliigile lisatud lühike märkus selle kohta, et komisjon keeldub endiselt hagejale vaidlusaluseid seisukohti väljastamast. Oma repliigis käsitles hageja „detailideni” komisjoni sellekohaseid argumente. Eespool punktis 121 viidatud kirjavahetus avaldati hageja märkuse raames, mille pealkiri oli „Komisjon soovib keelata andmete säilitamist puudutavate seisukohtade veebis avaldamise”. Selles küllaltki kriitilises toonis sõnastatud märkuses oli eelkõige märgitud, et komisjonipoolne keeldumine hagejale vaidlusaluste dokumentide väljastamisest on „silmnähtavalt vastuolus” Euroopa Kohtu praktikaga ja et komisjon on vastu sellele, et avaldatakse „tema tulutud püüded saladust hoida”. Veebikasutajatel oli võimalik mõlemat märkust kommenteerida, mille tulemusel eespool viidatud teise märkuse avaldamine tingis mõningad komisjoni suhtes väga kriitilised kommentaarid.
123 Tuleb tõdeda, et hageja poolt veebis eelkõige komisjoni esitatud kostja vastuse ja selle avaldamise üle peetud pooltevahelise kirjavahetuse avaldamine kujutab endast eespool käesolevas menetluses edastatud menetlusdokumentide väärkasutust punktis 118 osundatud kohtupraktika tähenduses.
124 Nimelt kasutas hageja avaldamisega oma õigust tutvuda komisjoni käesoleva menetluse dokumentidega muul eesmärgil kui üksnes selles menetluses enda seisukohtade kaitsmiseks ja on seega rikkunud komisjoni õigust kaitsta oma huve ilma igasuguste väliste mõjutusteta. Viimane neist kaalutlustest peab paika veel enam selle tõttu, et nagu nähtub eespool punktist 122, kaasnes avaldamisega veebikasutajate võimalus avaldada kommentaare ja esitati mõningaid komisjoni suhtes väga kriitilisi kommentaare.
125 Pealegi jättis hageja pärast komisjoni kirjas esitatud nõuet kõrvaldada veebisaidilt need seisukohad asjaomased dokumendid endiselt oma veebisaidile.
126 Seega tuleb eespool punktis 120 osundatud kohtupraktikat arvestades teha järeldus, et komisjoni menetlusdokumentide avaldamine veebis vastuolus eespool punktides 118 ja 119 meelde tuletatud põhimõtetega kujutab endast õiguse kuritarvitamist, millega võib kohtukulude jaotamisel arvestada kui eriliste põhjustega vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3.
127 Eeltoodu põhjal käesoleva juhtumi asjaolusid arvestades on õiglane otsustada, et komisjonilt, kes kannab ühtlasi enda kohtukulud, mõistetakse välja pool hageja kohtukuludest.
128 Teiseks tuleneb kodukorra artikli 87 lõike 4 esimesest lõigust, et menetlusse astuvad liikmesriigid kannavad ise oma kohtukulud. Seega kannavad Soome Vabariik ja Rootsi Kuningriik ise oma kohtukulud.
1. Tühistada osaliselt Euroopa Komisjoni 3. aprilli 2012. aasta otsus, millega keeldutakse väljastamast Patrick Breyerile täies ulatuses dokumente Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2000. aasta direktiivi 2006/24/EÜ (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ) Austria Vabariigi siseriiklikkusse õigusesse ülevõtmise kohta ja dokumente 29. juuli 2010. aasta kohtuotsuse komisjon vs. Austria (C‑189/09) aluseks oleva kohtuasja kohta, niivõrd kui sellega keeldutakse väljastamast kõnealuses kohtuasjas esitatud Austria Vabariigi seisukohti.
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 27. veebruaril 2015 Luxembourgis.

matches: Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus


text:
Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded Kernu vallas – Riigi Teataja
Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded Kernu vallas
Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded Kernu vallas - sisukord
§ 2 Ürituse korraldaja ja taotluse esitamine
§ 3 Taotluses esitatavad andmed
§ 6 Korraldaja kohustused
§ 9 Avaliku ürituse kontrollimine
Kernu Vallavolikogu
RT IV, 27.06.2014, 31
Vastu võetud 19.06.2014 nr 8
(1) Määrusega kehtestatakse avaliku ürituse (edaspidi üritus) korraldamise ja pidamise nõuded Kernu valla haldusterritooriumil.
(2) Üritus on avalikus kohas toimuv ja avalikkusele avatud lõbustusüritus, võistlus, etendus, kaubandusüritus või muu sellesarnane inimeste koos olemine, mis ei ole koosolek.
(3) Kõrgendatud turvariskiga on üritus, mille pidamisel:
1) toimub alkohoolsete jookide pakkumine ja/või jaemüük;
2) kasutatakse ajutist ehitist (nt tribüün, teisaldatav lava, suuremõõtmeline telk või konstruktsioon) või muud inimese elule ja tervisele ohtu kujutavat lisainventari;
3) kasutatakse pürotehnilisi tooteid või tehakse tuletöid.
(4) Üritusel kategooriate III ja IV pürotehnilise tootega ilutulestiku korraldamiseks tuleb taotleda luba vastavalt lõhkematerjaliseaduses sätestatule.
(5) Ürituseks ei loeta spordiüritusi, mille korraldamise nõuded on kehtestatud spordiseadusega.
§ 2. Ürituse korraldaja ja taotluse esitamine
(1) Ürituse korraldajaks (edaspidi korraldaja) võib olla füüsiline või juriidiline isik või vallaasutus.
(2) Korraldaja esitab vähemalt 14 päeva enne ürituse läbiviimise päeva Kernu Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) vormikohase ja allkirjastatud ürituse loa (edaspidi luba) taotluse (edaspidi taotlus) koos kõigi nõutavate lisadokumentidega. Taotluse võib esitada ka vallavalitsuse elektronposti aadressil. Taotluse vormi kinnitab vallavalitsus.
(3) Luba ei ole vaja taotleda ürituse korraldamiseks piiratud territooriumil või ehitises (siseruumides), kui üritus vastab sellise territooriumi või ehitise kasutusotstarbele ja sellega ei kaasne kõrgendatud turvariski ja/või liikluse ümberkorraldamise vajadust. Korraldaja teavitab sellise ürituse toimumisest vähemalt 14 päeva enne ürituse läbiviimise päeva kirjalikult vallavalitsuse elektronposti aadressil.
§ 3. Taotluses esitatavad andmed
(1) Taotluses märgitakse ürituse kohta järgmised andmed:
1) nimetus ja vorm (spordivõistlus, vabaõhukontsert-etendus, näitus, laat, filmivõtted või muu üritus);
2) iseloomustus ürituse sisu kohta (võib olla taotlusele lisatud);
5) alguse ja lõpu kuupäev ning kellaaeg, samuti põhjendus, kui üritust soovitakse lõpetada pärast kella 22:00 või alla 16–aastastele alaealistele suunatud üritust pärast kella 21.00 (s.o üks tund enne liikumispiirangu algust);
6) korraldaja nimi, elukoht/asukoht Eestis, isikukood või sünniaeg/registrikood;
7) korraldajaga sidepidamiseks telefoninumber või muu sidevahend, mille kaudu on võimalik korraldajaga ühendust saada;
8) üritusel alkoholi müügi või selle pakkumise korral antud tegevuse korraldaja ning tema andmed;
9) korraldaja hinnang selle kohta, kas üritusega kaasneb kõrgendatud turvarisk ja milles see seisneb;
10) liikluse ümberkorraldamise vajadus;
11) reklaami eksponeerimise vajadus;
12) helitehnika kasutamine.
(2) Kui üritusega kaasneb kõrgendatud turvarisk, tuleb taotluses näidata ära turvalisust tagava turvaettevõtja nimi ja lisada taotlusele ürituse turvaplaan. Turvaplaani vormi kinnitab vallavalitsus.
(3) Ürituse läbiviimisega seotud liikluse ümberkorraldamiseks peab korraldaja lisama taotlusele liikluskorralduse skeemi paberkandjal või elektrooniliselt mõõtkavas 1:1000 ja ristmike skeemid mõõtkavas 1:500, milles on näidatud:
(4) Kui ürituse korraldamisega kaasneb vajadus paigaldada lisainventari, näiteks kauplemise inventari, tribüüni, lava ja muud sellist, tuleb taotlusele lisada inventari kirjeldus ja asendiplaaniline lahendus. Kaubanduse korraldamisel tuleb märkida kaubasortiment.
(5) Kui korraldaja kehtestab ürituse sisekorraeeskirja, tuleb see taotlusele lisada.
(6) Taotlusele lisatakse maaomaniku kirjalik nõusolek, kui üritus toimub maaüksusel, mis ei ole munitsipaalomandis. Ürituse läbiviimiseks reformimata riigimaal tuleb see kooskõlastada Harju Maavalitsusega.
(1) Taotluse vaatab läbi vallavalitsuse pädev ametnik (edaspidi ametnik), kes vajadusel otsustab täiendavate dokumentide ja/või kooskõlastuste (nõusolekute) esitamise vajaduse üle. Kui üritusega kaasneb kõrgendatud turvarisk ja/või liikluse ümberkorraldamise vajadus, saadab ametnik turvaplaani ja/või liikluskorralduse skeemi vajadusel arvamuse avaldamiseks (omapoolsete tingimuste esitamiseks) asukohajärgsele prefektuurile ja/või päästekeskusele.
(2) Vallavalitsus otsustab loa andmise korraldusega 10 päeva jooksul taotluse esitamise päevast arvates.
(3) Luba on vallavalitsuse nõusolek ürituse korraldamiseks ja pidamiseks.
(4) Loas märgitakse:
2) korraldaja nimi, elukoht/asukoht Eestis, isikukood/registrinumber ja telefoninumber;
5) tingimused ürituse korraldamiseks.
(5) Vallavalitsus teavitab asukohajärgset prefektuuri ja vajadusel ka päästekeskust viivitamata loa andmisest.
(1) Vallavalitsus keeldub loa andmisest, kui:
1) taotlus ei vasta esitatud nõuetele;
3) üritus on taotluses märgitud ajal ja kohas oma sisult sobimatu;
4) taotluses toodud ürituse läbiviimine ei ole lubatud Eesti Vabariigi või Kernu valla õigusaktidest tulenevalt;
(2) Vallavalitsus võib keelduda loa andmisest, kui:
1) taotlus ei ole esitatud tähtaegselt;
2) eelneva aasta jooksul on taotlejale antud luba määruse paragrahvi 7 lõike 1 punktides 1 või 2 nimetatud alusel kehtetuks tunnistatud, tema poolt korraldatud üritus määruse paragrahvi 6 punktis 6 nimetatud põhjustel ennetähtaegselt lõpetatud või on ta ürituse korraldamisel pannud toime rikkumisi, mille kohta on järelevalve käigus koostatud määruse paragrahvi 9 lõike 2 kohaselt akt;
3) taotleja on varasema(te) üritus(t)e korraldamisel jätnud hüvitamata üritusega Kernu vallale tekitatud varalise kahju.
§ 6. Korraldaja kohustused
Korraldaja on kohustatud:
1) täitma määruse nõudeid ja viima ürituse läbi loal märgitud tingimustel;
2) tagama üritusest osavõtjate ohutuse ja turvalisuse;
5) tagama, et alkohoolse joogi jaemüügi ja pakkumise korral on majandustegevuse registrile esitatud kehtiv majandustegevusteade;
6) täitma politsei, päästeasutuse ja vallavalitsuse ametnike seaduslikke korraldusi, sh korraldusi ürituse peatamiseks või ennetähtaegseks lõpetamiseks, kui üritusel toimuv rikub avalikus kohas käitumise nõudeid ja/või võib ohustada üritusel osalejate elu ja tervist;
7) tagama seadustest (sh korrakaitseseadusest) ja Kernu valla õigusaktidest (sh heakorra eeskirja ja jäätmehoolduseeskirja) tulenevate nõuete täitmise;
8) olema taotluses märgitud sidevahendite kaudu kättesaadav taotluse esitamisest kuni ürituse lõpuni.
(1) Vallavalitsus võib tunnistada loa kehtetuks, kui:
1) korraldaja on esitanud taotluses valeandmeid;
2) korraldaja ei täida määruse paragrahvis 6 sätestatud kohustusi;
(2) Vallavalitsus teavitab loa kehtetuks tunnistamisest viivitamata korraldajat ning asukohajärgset prefektuuri, vajadusel ka päästekeskust.
(1) Ürituse korraldamise ja pidamise eest määruses sätestatud nõuete kohaselt vastutab korraldaja seaduses ette nähtud korras.
(2) Üritusega tekitatud varaline kahju kuulub hüvitamisele korraldaja poolt.
§ 9. Avaliku ürituse kontrollimine
(1) Järelevalvet avaliku ürituse korraldamise ja pidamise üle teostab vallavalitsus.
(2) Kui järelevalve käigus avastatakse rikkumisi, koostatakse kahe tööpäeva jooksul akt, mille ärakiri edastatakse korraldajale elektrooniliselt.
(3) Aktis nimetatud puudustele võib korraldaja esitada selgitused või vastulause kahe tööpäeva jooksul arvates käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud akti saamisest.
(1) Kernu Vallavolikogu 17. aprilli 2003.a määrus nr 10 „Kernu valla avaliku korra eeskirja kehtestamine“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Enne määruse jõustumist esitatud loa taotlust menetletakse taotluse esitamise ajal kehtinud määruse kohaselt ning enne määruse jõustumist välja antud loale kehtib taotluse esitamise ajal kehtinud määrus.
(3) Määrus jõustub 1. juulil 2014. a.
Kuldar Paju

matches:
§ 2
§ 3
§ 6
§ 9
§ 2
§ 3
§ 6
§ 9


text:
tingimused - essence cosmetics
I osa: üldsätted
essence-cosmetics veebilehed on cosnova GmbH ja selle harude (edaspidi "cosnova") online-esindused ning annavad kliendile kasutamiseks andmeid ja informatsiooni, lisaks linke teistele veebilehtedele. Kõnealused andmed ja informatsioon on mõeldud ainult informatiivseks otstarbeks. Selle kohta, kui täpne, täielik ja ajakohane olemasolev info on, ei anna cosnova oma garantiid.
§ 1 Kehtivusulatus
cosnova vastutab ainult selle informatsiooni eest, mida ettevõte ise toodab, avaldab ja levitab. Kasutamistingimused ja sätted kehtivad www.essence.eu, www.essence-cosmetics.com, essence-beautyfriends.eu, eelmainitud lehekülgede alalehekülgede, cosnovaga seotud veebivalduste ja kõigi essence-cosmetics'iga seotud lehekülgede ja internetiteenuste (edaspidi kollektiivselt nimetatud 'essence-cosmetics veebilehed') sisu kohta.
§ 2 Vastutus
cosnova ei vastuta kahju eest, mille tekkimine on seotud essence-cosmetics veebilehtede kasutatava sisu või tarkvaraga, välja arvatud juhul, kui kahju on tekkinud teadlikult või äärmusliku eiramise tõttu cosnova, selle töötajate või lepinguliste partnerite poolt. See kehtib kõikvõimalike kahjude kohta, eriti nende, mis võivad tekkida seoses ülekandevigade, -venimiste või -katkestuste tõttu, tehnilise varustuse ja teenuste vigase esitluse, ebatäpse sisu, andmete kadumise või viiruste tõttu, aga ka teiste kahjude kohta, mis tekivad cosnova pakutud online-teenuseid kasutades.
cosnova ei vastuta essence-cosmetics veebilehtedel viidatud kolmandate osapoolte veebilelehede sisu, täpsuse, legaalsuse ja funktsionaalse võimekuse eest. Väliste veebilehtede kasutamine toimub kasutaja enda vastutusel.
§ 3 Autoriõigused
Kõigil essence-cosmetics veebilehtedel esitletud sisu on kaitstud autoriõigustega. Selle kasutamine lähtub praegu jõus olevast autoriõigusseadustikust. Veebilehte ei tohi cosnova nõusolekuta muuta, kopeerida, avaldada, üle kanda, levitada või hoiustada. essence-cosmetics veebilehtedel esitletud materjali võib kasutada ainult isiklikel ja mitteturunduslikel eesmärkidel ning autoriõigusseadustikust lähtuvalt.
Kus sobilik, lisatakse kõigile cosnova poolt allalaadimiseks lubatud vabavarale, kaustadele, failidele ja nende sisule lihtne, üldine ja mitteülekantav luba. Luba kehtib vaid ühe allalaadimise ja hoiustamisprotsessi piires. cosnovale jäävad kõik ülejäänud, laiemad õigused. Allalaetud materjalide müük ning turunduseesmärkidel kasutamine on rangelt keelatud.
cosnova ei vastuta force majeure'ist ning cosnovast mittesõltuvatest juhtumistest tingitud kvaliteedikahjustuste eest, sealhulgas andmeside- ja ligipääsu katkemisest johtuvate kahjude eest.
cosnova ei garanteeri, et essence-cosmetics veebilehed funktsioneerivad täisväärtuslikult ilma katkestuste või ootamatusteta ning et probleemid likvideeritakse. Samal moel ei garanteeri cosnova essence-cosmetics veebilehtede sisulist paikapidavust.
§ 4 Andmekaitse
cosnova on kohustatud austama ja järgima ametlikke sätteid, mis puudutavad andmekaitset, ning järgima telekommunikatsiooni kaitstud andmete nõudeid. Rohkem infot II osas, peatükis "Privaatsus ja andmekaitse: info sinu isiklike andmete kogumise, töötlemise ja kasutamise kohta".
§ 5 Kasutustingimuste ja sätete muutmine
cosnovale jääb õigus muuta neid kasutustingimusi ja sätteid igal ajal. Muudatustest ei anta teada; kasutajate kohustus on end regulaarselt võimalike muudatustega kurssi viia.
Need kasutustingimused ja sätted ning kõik juriidilised suhted kasutajate ja essence-cosmetics veebilehtede vahel kuuluvad Saksamaa jurisdiktsiooni. Juhul, kui üksikutes sätetes toimuvad muudatused või need tühistatakse, jääb teiste kasutustingimuste valiidsus puutumata.
II osa: Privaatsus / andmekaitse: info kasutajate andmete kogumise, töötlemise ja kasutamise kohta
Meie veebilehtede kasutajate konfidentsiaalsus ja nende andmete õige käitlemine on meie online-teenuste toimimiseks hädavajalik. cosnova jaoks on andmekaitse väga tähtsal kohal. Kasutajate andmete kogumine, töötlemine (sealhulgas hoiustamine, muutmine, edasiviimine, blokeerimine ja kustutamine) ja kasutamine toimub rangelt jõus olevaid andmekaitseseaduseid järgides. cosnova annab siinkohal lühikese ülevaate oma andmekaitsepõhimõtetest.
§ 1 Isiklikud andmed
Isiklike andmete hulka kuuluvad loendusandmed, näiteks kasutaja nimi ja aadress, ja kasutajaandmed, näiteks domeeni nimi ja IP-aadress. Sellised andmed jõuavad serverisse, kui kasutaja osaleb küsitluses või loosimises või kui ta registreerib end uudiskirja või teenuse (nt. beauty-friends) kasutajaks (loe § 2).
§ 2 Isiklike andmata kogumine, töötlemine ja kasutamine
Tavajuhtudel ei koguta ega töödelda kasutajate isiklikke andmeid ja/või neid ei kasutata kõigest kasutaja essence-cosmetics veebilehe külastamise tulemusena. Kui kasutaja nime, e-maili aadressi ja muid andmeid kogutakse, töödeldakse ja kasutatakse seoses eriteenustega (näiteks kui kasutaja osaleb online-küsitluses või uudiskirja tellimise kaudu ka loosimistes), annab cosnova sellest kasutajale vastaval hetkel teada ja küsib ka tema nõusolekut vastavalt andmekaitsedeklaratsioonidele.
Juhul, kui isiklikke andmeid kogutakse, töödeldakse ja kasutatakse, juhindub cosnova andmekaitseregulatsioonidest. Eelkõige hoitakse andmete konfidentsiaalsust. Isiklikke andmeid ei edastata kolmandatale osapooltele, välja arvatud juhul kui kasutaja on selleks andnud selgeltloetava nõusoleku või kui cosnova on selleks legaalselt kohustatud (näiteks kohtumenetluste või ametlike ordenite tulemustena).
cosnova kasutab oma kasutajate isiklikke andmeid turunduseesmärkidel ainult juhul, kui kasutaja on selleks andnud oma selgeltloetava nõusoleku.
Allpool saab kasutaja tutvuda võimalike olukordadega, mille puhul võib cosnova koguda, töödelda ja kasutada kasutajate isiklikke andmeid:
Võistlused ja loosimised: kui kasutaja otsustab osaleda cosnova poolt korraldatud võistlustes või loosimistes, võib cosnova neilt paluda nende (1) nime, (2) sünniaega, (3) e-maili aadressi, (4) telefoninumbrit ja/või (5) postiindeksi, et cosnova saaks teda võidu korral teavitada ning kindel olla, et iga kasutaja osaleb ühes loosimises vaid ühe korra. Võistlustingimuste rikkumise (osalemine mitme isikuna või mitme häälega) korral võib kasutajat oodata võistlusest eemaldamine või tema IP-aadressi blokeerimine essence-cosmetics veebilehtedelt. cosnova ei kasuta võistluste ja loosimise kaudu saadud isiklikke andmeid turunduseesmärkidel, kui selleks pole kasutajalt saadud selgeltloetavat nõusolekut.
Uudiskiri: kui kasutaja on lisanud end cosnova uudiskirja saajate nimekirja, võib cosnova temalt küsida e-maili aadressi, millele regulaarset uudiskirja saata. Vastavate detailidega, sealhulgas uudiskirjast loobumise ja oma andmete kustutamisega, saab tutvuda cosnova uudiskirja kasutamistingimuste ja sätete all.
Teised teenused: kui kasutaja peaks soovima kasutada teisi registreerimist nõudvaid teenuseid, kogub, töötleb ja kasutab cosnova vastavaid andmeid, mida on vaja teenuse kasutajale kättesaadavaks tegemiseks.
§ 3 Kasutajaandmed
Kasutaja essence-cosmetics online-teenuste külastamisel salvestab cosnova neljaks (4) tööpäevaks kasutaja domeeni või kasutatava arvuti IP-aadressi, kasutaja failipäringu (failinime ja URLi), http vastuskoodi, veebilehe, mille kaudu kasutaja vastavat essence-cosmetics online-teenust kasutab, ning külastuse aeg ja kestvus.
Neid andmeid võidakse jälgida, et saada jälile cosnova online-teenuste ja selle telekommunikatsiooni teenuste ja vahendie süsteemsetele vigadele või välistele kahjuritele. Kasutajaandmeid ei jälgita isiklike käitumisprofiilide loomiseks. Vigade või kahjustuste tekkimisel jääb cosnovale õigus teavitada õigusteenistujaid. Kasutajaandmeid ei kasutada teisiti kui eelnevalt mainitud ning neid ei jagata kolmandate osapooltega, kui sellest pole kasutajat eelnevalt teavitatud (näiteks võistlustel osalemise korral).
§ 4 Väliste kolmandate osapoolte internetiteenuste ja -vahendite erisätted
4.1	Küpsiste kasutamine
Küpsis on väike tekstifail, mille veebiserver saadab veebilehe külastamisel kasutaja arvutisse, kus see salvestatakse ajutiselt kõvakettale. Kui sama kasutaja külastab sama serverit uuesti, saadab arvuti sama küpsise serverile tagasi. Selline protseduur aitab serveril hinnata saadud informatsiooni. Näiteks aitavad küpsised kontrollida reklaamide hüpikaknaid ja lihtsustada veebilehtedel navigeerimist.
Kuidas kasutab küpsiseid cosnova? Kui kasutaja külastab üht cosnova essence-cosmetics veebilehtedest, saadab server kasutaja arvutisse kõvakettale salvestatava küpsise. Järgmistel külastustel kasutatakse küpsist ainult kinnitamiseks, kas kasutaja on meie online-teenuse lehel varem viibinud või ei. Kui küpsiseid ei kasutata allmainitud viisidel, on nende ainsaks eesmärgiks essence-cosmetics külastatavuse statistika loomine ilma isilike kasutajaprofiilide tekitamiseta.
Kui kasutajad aktiveerivad automaatse sisselogimise, toimub taas küpsisevahetus. Kasutajate registreerimisinfo on küpsises kirjas, et kasutajat järgmistel külastuskordadel ära tunda - see tagab automaatse sisselogimise. Kasutajad võivad automaatse sisselogimise funktsiooni igal ajal lõpetada. Juhul, kui kasutaja ei soovi küpsiseid cosnova veebilehtedel kasutada, on tal selleks võimalus. Reeglina lubab iga veebibrauser küpsiseid blokeerida. cosnova rõhutab, et mõned cosnova veebiteenused ja essence-cosmetics veebilehed ei pruugi funktsioonidega seotud küpsisteta täisväärtuslikult kasutaja jaoks toimida, kuna selle jaoks on vaja tagada serverite ligipääs küpsistele.
Mõned essence-cosmetics veebilehed kasutavad Google Analytics teenuseid. Google Analytics on Google Inc. ("Google") veebianalüüsi pakkuv teenus, mis kasutab küpsiseid ja võib uurimiseks salvestada kasutada IP-aadressi, kui vastavad pluginad on seadistatud. Küpsiste abil saadud andmed selle kohta, kuidas kasutaja essence-cosmetics veebilehti kasutab (sealhulgas kasutaja IP-aadress) saadetakse edasi Google'i serveritesse Ameerika Ühendriikides, kus neid ka hoiustatakse. Google kasutab saadud infot, koostamaks andmekogu kasutaja veebikasutuse kohta ning raporterid essence-cosmetics veebilehtede kasutustegevuse kohta, et edasisi teenuseid paremini optimeerida. Kui seaduslikud korraldused seda nõuavad, on Google'il õigus andmeid edastada ka kolmandatele osapooltele või lasta kolmandatel osapooltel Google'i soovil andmeid analüüsida. Essence-cosmetics veebilehele minnes annab kasutaja loa oma kasutusandmete eelmainitud viisil lugemiseks. cosnova annab ka teada, et seoses Google'i teenuse poolt IP-aadressi salvestamisega kasutab Google Analytics'it veebilaiendusega "anonymizeIp()", mis tagab selle, et IP-aadresseid töödeldakse lühidalt ning IP-aadressite ja nende päris kasutajate vahel puudub teenuse jaoks igasugune ühilduslüli.
Mõned essence-cosmetics veebilehed kasutavad ka Google Maps teenust. Google Maps on Google Inc. ("Google") teenus, mis ühildab geoinformatsiooni (Google'i kaardid ja satelliitpildid) essence-cosmetics veebilehtedega. Google Maps kasutab küpsiseid ja aeg-ajalt ka WebBeacons-nimelisi nähtamatuid, ühepiksliseid pilte. Mõlemad tehnoloogiad lubavad Google'il kasutajakäitumist hinnata. Sellest tulenevalt kogub, töötleb ja kasutab Google kasutajakäitumise informatsiooni, sealhulgas IP-aadressi ning brauseritüüpi. Kogutud informatiooni saab kombineerida teiste Google'i poolt pakutavate teenustega. Google jagab informatsiooni selleks volitatud osapooltega. essence-cosmetics veebilehti külastades annab kasutaja loa Google'il oma andmeid ülaltoodud viisil ja eesmärgil kasutada.
4.4	Google JavaScript hoidla
Mõned essence-cosmetics veebilehed kasutavad Google'i JavaScript hoidlat. Javascript hoidla on vabavarahoidla, mille abil saame parendada ja/või automatiseerida teatud essence-cosmetics veebilehtede osi. Sellest tulenevalt kogub, töötleb ja kasutab Google kasutajakäitumise informatsiooni, sealhulgas IP-aadressi ning brauseritüüpi. Kogutud informatiooni saab kombineerida teiste Google'i poolt pakutavate teenustega ning selle järgi hinnatada veebihalduri jaoks vajalikku kasutamisstatistikat. Google jagab informatsiooni selleks volitatud osapooltega. essence-cosmetics veebilehti külastades annab kasutaja loa Google'il oma andmeid ülaltoodud viisil ja eesmärgil kasutada.
4.5	Erisätted Facebook'i kasutajatele
cosnova veebilehed kasutavad sotsiaalvõrgustiku facebook.com (Facebook Inc., 1601 S. California Ave, Palo Alto, CA 94304, USA, "Facebook") sotsiaalseid pluginaid (edaspidi lihtsalt pluginad) ning jälgimis- ja monitoorimisteenuseid. Kui kasutaja külastab mistahes essence-cosmetics veebilehte, millele on lisatud eelmainitud plugin, saab Facebook sellekohast infot. Monitoorimiseks lisab Facebook kasutaja seadmele spetsiaalse küpsise. Kui kasutaja on samal ajal ka Facebook'i sisse logitud, võib cosnova lehe külastamist puudutav info automaatselt jõuda ka kasutaja Facebook'i seinale. Kui kasutaja suhtleb pluginaga, vajutades näiteks 'meeldib'-nuppu, edastab ja salvestab Facebook vastava info oma serverisse. Isiklike andmete kogumise, töötlemise ja kasutamisega seotud info on saadaval Facebook'i privaatsussätetes aadressil http://www.facebook.com/policy.php. Kui kasutaja ei taha, et Facebook tema tegemisi monitoorib, peab ta enne cosnova veebilehtede külastamist Facebook'ist välja logima ning deaktiveerima kolmadate osapoolte küpsise oma brauserisätetest.
4.6	Twitteri pluginad
Mõned essence-cosmetics veebilehed kasutavad Twitter Inc. (795 Folsom St., Suite 600 , San Francisco, CA 94107 , USA) pluginaid ja teenuseid, mille olemasolu tähistab kas sinise linnukese pildike või nupp/link sõnaga "Twitter" või "Follow". Nende abil saab Twitteris jagada postitust või lehekülge või jälgida Twitteris teemasid või kasutajaid. Kui kasutaja külastab veebilehte, kus on eelkirjeldatud nupp, loob kasutaja brauser ühenduse Twitteri serveritega, et vahendada nupu infot kasutaja brauserisse. cosnova ei saa mõjutada nende andmete hulka, mida Twitter koostab ja toodab seesugust vahendamist kasutades, ning saab kasutajat ainult teavitada infovahetuse olemasolust. Twitter kogub kasutajate IP-aadresse ja külastatud lehtede URLe. cosnova ei saa vastutada selle eest, millistel eesmärkidel Twitter kogutud infot kasutab. Rohkem infot Twitteri privaatsussätete kohta leheküljel http://twitter.com/privacy.
§ 5 Andmete korrigeerimine ja eemaldamine
Kui kasutajal on põhjust kahelda, et cosnova salvestatud isiklikud andmed on ebatäpsed või kui kasutaja soovib oma andmeid cosnova andmebaasidest eemaldada, võib ta võtta ühendust cosnova andmekaitseoperaatoriga aadressil datenschutz@remove-this.cosnova.com.
§ 6 Vastutamine meie partnerite veebilehtede eest
essence-cosmetics veebilehtedel on mitmeid viiteid cosnova partneritele, kellega cosnova koostööd teeb ja kelle veebilehed pakuvad samuti teenuseid. Partnerite puhul on tegu kolmandate osapooltega, kellel on, nagu cosnovalgi, enda andmekaitsedeklaratsioonid ja sätted. cosnova ei vastuta nendepoolse andmekäsitluse eest, eriti Facebook'i ja teiste sotsiaalmeedia kanalite puhul. cosnova palub kasutajatel tutvuda vastavate osapoolte privaatsus- ja andmekaitsesätetega nende vastavatel veebilehtedel.
cosnoval on kohustus tagada oma kasutajate andmete privaatsus. Et vältida selleks mittevolitatud osapoolte sekkumist andmete kogumise, töötlemise, kasutamise protsessi ning et tagada andmete täpsus ja õige kasutamine, on cosnova rakendanud sobivaid tehnilisi ja organisatoorseid abivahendeid. Siiski ei ole cosnova vastutav andmete ebaturvalisse keskkonda sattumise ees, mis juhtub seoses selleks mittevolitatud isikute süsteemi tungimisega. cosnova tuletab kasutajatele meelde, et kõik krüptimata info, mida veebi kaudu vahendatakse, on potentsiaalselt siiski haavatav ja ebaturvaline.
§ 8 Info/soovitused
cosnova jagab meeldeldi lisainformatsiooni ja võtab vastu soovitusi andmekaitse osas, kui kirjutada aadressil datenschutz@remove-this.cosnova.com.
§ 9 Andmekaitsedeklaratsiooni muutmine
cosnoval on õigus muuta andmekaitsesätteid igal ajal ilma teavituseta ja vastavalt jõusolevale andmekaitseregulatsioonile. Üldised kasutamistingimused ja sätted jäävad sellest puutumata.
Uudiskirja kasutamistingimused ja sätted
cosnova võib oma essence-cosmetics veebilehtede kasutajatele pakkuda võimalust registreeruda uudiskirja tellijaks. See tähendab, et cosnova annab neile võimalused saada uut informatsiooni e-mailide kaudu. Teenust kontrollivad essence-cosmetics veebilehtede üldised kasutamistingimused ja sätted, mis parasjagu jõus on, ning allolevad uudiskirja kasutamistingimused ja sätted.
§ 1 Registreerumine
Uudiskirja tellimise eelduseks on, et kasutaja laseb end registreerida. Selleks on cosnoval tarvis kasutaja e-maili aadressi. Kasutaja otsustada on, kas ta jagab cosnovaga teisi isiklikke andmeid. Kasutajal puudub võimalus end ise registreerida. cosnoval on õigus kasutaja registreerimisest loobuda ilma põhjuseid avaldamata.
§ 2 Protseduurid
Uudiskirja tellimine aktiveeritakse, kui kasutaja vajutab lingil, mille cosnova talle pärast registreerimisavalduse täitmist saadab. Aktiveerimismeil on vajalik, et kinnitada, et tellijaks on tõepoolest e-maili aadressi omanik. Aktiveerimismeili ei ole lisatud reklaame. cosnova saadab uudiskirja tellijatele uudiskirja e-mailile regulaarselt, tavaliselt kord kuus. Tellijal puudub otsustusõigus teenuse toimimisviisi üle. cosnoval on õigus lõpetada uudiskirja saatmine ajutiselt või jäädavalt ilma eelneva hoiatuseta. See kehtib eriti olukordades, kus uudiskirja-teenuse kvaliteet võib olla kahjustatud kas tehnilistel (nt süsteemis olevate viiruste, muudatuste või tarkvarakahjustuste tõttu) või juriidilistel põhjustel.
§ 3 Tellimise lõpetamine
Kasutajad võivad lõpetada uudiskirja tellimise, vajutades vastavat linki iga uudiskirjaga e-maili allotsas, mis viib tellimise lõpetamise protsessini. Uudiskirja tellimist saab lõpetada ka posti teel, kirjutades aadressil: cosnova GmbH, Am Limespark 2, D-65843 Sulzbach, Germany. Tellimise lõpetamise soovi kohta teatist saades kustutab cosnova kõik kasutaja isiklikud andmed, mis serverisse on salvestatud (seoses sellega loe § 5Uudiskirja kasutustingimused ja sätted ning cosnova privaatsussätteid Andmekaitse üldsätted: kasutaja isiklike andmete kogumine, töötlemine ja kasutamine), ning lõpetab kasutajale uudiskirja saatmise seesuguse viivituseta, mis võiks näida hooletusena.
cosnova ei vastuta kahju eest, mille tekkimine on seotud uudiskirjas kasutatava sisu või tarkvaraga, välja arvatud juhul, kui kahju on tekkinud teadlikult või äärmusliku eiramise tõttu cosnova, selle töötajate või lepinguliste partnerite poolt. See kehtib kõikvõimalike kahjude kohta, eriti nende, mis võivad tekkida seoses ülekandevigade, -venimiste või -katkestuste tõttu, tehnilise varustuse ja teenuste vigase esitluse, ebatäpse sisu, andmete kadumise või viiruste tõttu, aga ka teiste kahjude kohta, mis uudiskirjaga seoses tekivad.
§ 5 Andmekaitse
cosnova on kohustatud austama ja järgima ametlikke sätteid, mis puudutavad andmekaitset, ning järgima telekommunikatsiooni kaitstud andmete nõudeid. Rohkem infot II osas, peatükis "Privaatsus ja andmekaitse: info sinu isiklike andmete kogumise, töötlemise ja kasutamise kohta". Ennast uudiskirja tellijaks registreerides annab kasutaja cosnovale loa oma andmete kogumiseks, töötlemiseks ja kasutamiseks. Kasutajale jääb õigus end igal soovitud hetkel uudiskirja tellimusnimekirjast ilma lisatasude rakendumiseta eemaldada, saates cosnovale vastavasisulise kirja
cosnoval on õigus muuta uudiskirjade kasutamistingimusi ja sätteid misiganes ajal ilma eelneva hoiatuseta. Uudiskirja tellija on andnud muudatustele automaatselt oma heakskiidu, kui ta ei protesteeri nende vastu e-maili teel 14 päeva jooksul alates muudatuse avalikustamisest.
essence “beauty friends community” – reeglid
essence pakub ja hooldab kasutajate suhtlusplatvormi nimega "beauty friends community" (edaspidi beauty friends community).
Kuna kõik kasutajad peaksid end saama foorumis mugavalt tunda, on väga tähtis, et kõik kasutajad käituksid vastavalt eeskirjadele, mis kehtivad igal beauty friends community alal.
Kõik beauty friends community kasutajad peaksid hoolsalt reeglitega tutvuma. Need on kogu kasutajategevuse aluseks ja kehtivad eranditult igale kasutajale. Kui keegi kasutajatest ei suuda neid reegleid järgida, ei saa ta olla osa kommuunist. Kasutajad, kes eiravad reegleid, peavad leppima kas juriidiliste tagajärgedega või lõpliku foorumist väljaviskamisega.
Alaealised kasutajad võivad osaleda beauty friends community tegevustes, kui nende vanemad või seaduslikud eestkostjad on selleks andnud oma loa. Kasutaja, kes on alla 13 aasta vana, ei tohi foorumi tegevusest osa võtta. cosnova eeldab, et kõigil alaealistel kasutajatel on selleks oma vastutajate käest saadud luba.
1. reegel: registreerumine
Registreerimine on vajalik essence trendikommuunis osalemiseks.
Registreerimiseks peab kasutaja sisestama kehtva e-maili aadressi. Kasutaja peab välja mõtlema ka salasõna ja kasutajanime, milles ei tohi sisalduda kasutaja pärisnimi ei terviklikult ega osaliselt.
Kogu ülejäänud info on registreerimisavaldusel vabatahtlik.
cosnova ei jaga kasutaja registreerumisandmeid kolmandate osapoolega ja kasutab neid ainult kaebuste korral või nende reeglite muutumise korral kasutajale teavitamiseks. cosnova saadab kasutajale uudiskirja ainult siis, kui kasutaja on andnud selleks loa.
Kasutajad võivad oma registreerumise iga kell tühistada pärast sisselogimist: andmete muutmine. Samal ajal jääb cosnovale õigus see ise tühistada ilma põhjuseid avaldamata.
2. reegel: kasutaja salasõna
Kasutaja salasõna tuleb hoida salajasena! Kasutajad ei tohi seda kellegagi jagada. Kasutajad võivad oma salasõna muuta siin: andmete muutmine.
3. reegel: isiklikud andmed
cosnova palub kasutajatel beauty friends community's või seal viidatud välistel veebilehtedel mitte levitada enda või teiste isiklikke andmeid. Nende hulka kuuluvad perekonnanimed, aadressid, telefoninumbrid, e-maili aadressid ja skype/icq kasutajanimed.
4. reegel: essence trendikommuuni käitumisreeglid
cosnova eeldab, et beauty friends community liikmed käituvad teiste kasutajate suhtes viisakalt ja arvestavalt. See tähendab: ei tohi solvata ega ähvardada. Käitudes lähtutakse reeglist "ära tee teistele seda, mida ei taha, et teised sulle teeks."
Välised veebilehed, millele kasutajad viitavad, peavad samuti vastama cosnova sisekorrareeglitele. cosnova ei vastuta väliste veebilehtede sisu eest. Kui kasutaja leiab, et mõni viidatud lehtedest sisaldab lubamatut või ebaseaduslikku teavet, palub cosnova sellest teada anda moderaatoritele.
beauty friends community suhtluskeeleks on saksa keel. Kui kasutaja soovib sinna midagi teises keeles postitada, peaks ta selleks enne moderaatori nõusolekut küsima ning ootama cosnova kirjalikku luba. Erinevate lippude abil saab kasutaja valida ka teiskeelsete foorumite vahel.
essence beauty friends community ei ole tutvumisportaal. Kasutajad, kes tahavad kohtuda kellegagi, kellega nad on kommuunis tutvunud, peavad sellest teavitama oma vanemaid ning mitte kohtuma võõra inimesega üksinda.
5. reegel: autori- ja kolmandate osapoolte õigused
Kasutajad peavad arvestama sellega, et kõik veebis leiduvad pildid ja failid on tavaliselt kaitstud autori- või muude õigustega. Enne nende kasutamist, näiteks kasutaja profiilipildina, peab kasutaja tegema kindlaks, et tal on selleks voli. Enne piltide postitamist peab kasutaja tegema kindlaks, et kõik pildil olevad inimesed on sellega päri.
Iga kasutaja on täielikult vastutav oma tegevuse eest essence beauty community's. cosnova jälgib kommuuni vaid sporaadiiliselt.
Kui keegi märkab reegleid rikkuvad kasutajat, palub cosnova sellest süsteemi moderaatoritele koheselt teada anda.
Seksuaalsest ja muud laadi ahistamisest teatatakse viivitamatult ka politseile.
cosnoval on õigus reegleid rikkuvaid postitusi essence beauty friends kommuunist kustuda.
essence beauty-friends veebileht kasutab küpsiseid (pisikesed failid, mis salvestuvad kasutaja arvutisse). Rohkem infot küpsiste kohta lõigus § 4.1 peatükis "Üldised andmekaitsesätted: info kasutaja isiklike andmete kogumise, töötlemise ja kasutamise kohta".
Kõigi küsimustega võib pöörduda süsteemi operaatorite poole.
beauty friends community operaatoriks on cosnova GmbH, Am Limespark 2, 65843 Sulzbach, Saksamaa.
versioon: 07/18

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 1
§ 2
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 8
§ 9
§ 1
§ 2
§ 3
§ 5
§ 5
§ 4