Kirivere Kooli põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Kirivere Kooli põhimääruse kinnitamine
Kirivere Kooli põhimääruse kinnitamine - sisukord
§ 2 Tegutsemise vorm ja haldusala
2 EGEVUSE EESMÄRGID JA ÜLESANDED
5 ÕPILASTE, LASTE JA NENDE VANEMATE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
§ 16 Lasteaia laste õigused
6 KOOLI HOOLEKOGU JA DIREKTORI ÜLESANDED
§ 20 Kooli ja Lasteaia hoolekogu ülesanded
§ 21 Direktori ülesanded
8 MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED NING JÄRELEVALVE
§ 23 Majandamise alused
§ 24 Asjaajamise alused
10 KOOLI ÜMBERKORRALDAMINE, PIDAMISE ÜLEANDMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 28 Kooli pidamise üleandmine
§ 29 Varasema põhimääruse kehtetuks tunnistamine ja käesoleva määruse jõustumine
RT IV, 29.08.2014, 9
Vastu võetud 21.08.2014 nr 4
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ning põhikooli-ja gümnaasiumiseaduse § 66 ja koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 alusel.
Munitsipaallasteasutuse nimi on Kirivere Kool (edaspidi Kool).
§ 2. Tegutsemise vorm ja haldusala
(1) Kooli tegutsemise vorm on koolieelne lasteasutus ja põhikool,, kusjuures põhikoolis toimub õpe kõikides põhikooliklassides.
(2) Kool on Kõo Vallavalitsuse (edaspidi Vallavalitsus) haldusalas tegutsev munitsipaallasteasutus, mis lähtub oma tegevuses käesolevast põhimäärusest, seadustest ning nende alusel antud õigus- ja haldusaktidest ning mis võimaldab koolieast nooremate laste hoidu ja alushariduse omandamist ning põhihariduse omandamist.
(3) Kooli õppekeeleks on eesti keel.
(4) Koolis toimub õpe nii statsionaarse kui mittestatsionaarse õppe vormis.
(5) Põhiharidust võivad mittestatsionaarses õppes omandada 17-aastased ja vanemad isikud. Nõustamiskomisjoni soovitusel võivad mittestatsionaarses õppes põhiharidust omandada ka koolikohustuslikud isikud, kelle puhul see on tingitud nende hariduslikust erivajadusest või muust põhjusest, mis raskendab hariduse omandamist statsionaarses õppes õppides.
(6) Kooli tegevuse aluseks on Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt välja antud koolitusluba.
(1) Kool jaguneb lasteaia osaks ja kooli osaks. Lasteaia osa nimi on Lasteaed Tähekild (edaspidi Lasteaed).
(2) Põhihariduse andmise kohaks on Kirivere koolimaja, mille aadress on Kõo küla, Kõo vald, Viljandi maakond.
(3) Alushariduse andmise kohaks on Kõo Vallamaja hoone põhjapoolne tiib, mille aadressiks on Kõo küla, Kõo vald, Viljandi maakond.
(1) Koolil on Kõo Vallavolikogu (edaspidi Vallavolikogu) poolt määratud teeninduspiirkond.
(2) Kool võtab vastu kõik oma teeninduspiirkonna koolikohustuslikud õpilased. Kooli vastuvõtt vormistatakse direktori käskkirjaga.
(3) Väljaspool teeninduspiirkonda on õigus õpilasi vastu võtta vabade kohtade olemasolul.
(4) Laste Lasteaeda vastuvõtmine ja sealt väljaarvamine toimub Vallavalitsuse kehtestatud korras.
(1) Koolil on kaks eelarvet, üks kooli ja üks lasteaia osa tarvis. Kooli eelarved kinnitab Vallavolikogu.
(2) Koolil on oma nime ja logoga pitsat, lipp, laul ja sümboolika. Logol on kujutatud kukke.
(3) Lasteaial on oma nimega sümboolika. Lasteaia logol on kujutatud tähte.
Asjaajamis- ja õppekeeleks Koolis on eesti keel. A-võõrkeel alates 3. klassist on inglise keel, B-võõrkeel alates 6. kl on vene keel.
2. peatükk EGEVUSE EESMÄRGID JA ÜLESANDED
Kooli tegevuse eesmärgiks on võimaldada koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist ning kooliealistele õpilastele põhihariduse omandamist ja koolikohustuse täitmist.
(1) Kooli ülesandeks on arvestades laste ealisi, soolisi ja individuaalseid vajadusi ja iseärasusi:
3) õpilastele põhihariduse omandamise ja koolikohustuse täitmise võimaldamine ning eelduste loomine õpingute jätkamiseks kesk- või kutsehariduse omandamiseks;
4) luua võimalused ning aidata kaasa laste õppimise ja tööga toimetulevateks isiksusteks kujunemisel;
7) luua mitmekülgsed võimalused õppetööväliseks huvialategevuseks Kooli juures;
8) korraldada laste toitlustamine vastavalt päevakavale;
9) teha laste hoidmisel ning õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel koostööd lapsevanemate või neid asendavate isikutega (edaspidi vanemad), sotsiaal- ja tervishoiutöötajate, lastekaitse spetsialistide, Vallavalitsuse ja muude organisatsioonidega.
(2) Kool võib oma põhitegevuse kõrval ning seda kahjustamata tegeleda õppekavavälise koolituse, võistluste, laagrite, festivalide, kursuste kontsertide ja näituste korraldamise, õppematerjalide kirjastamise ja valmistamise, ruumide rentimise, majutamise ning toitlustamisega.
(3) Koostöös hoolekogu ja pedagoogilise personaliga koostatakse Kooli järjepideva arengu tagamiseks arengukava, mille koostamisel lähtutakse Kõo valla arengukavast ja asutuse sisehindamise tulemustest. Arengukava määrab asutuse arenduse põhisuunad ja -valdkonnad, tegevuskava kolmeks aastaks ning arengukava uuendamise korra.
(1) Kool jaguneb lasteaia osaks ja Kooli osaks. Lasteaia osa nimetus on Lasteaed Tähekild.
(2) Koolis on põhikooli 1.-9. klass, vajadusel moodustatakse liitklasse.
(3) Koolis töötavad lasteaia osas 3 rühma: sõimerühm kuni 3-aastastele (Killukesed), 3-5 aastased (Killud) ja 5-7 aastased (Tähed).
(4) Kool töötab üheksa klassikomplektiga vastavas vanuses õpilaste olemasolul või/ja liitklassidega vastavalt seadusandlusele. Koolis toimub õpe I, II ja III kooliastmes.
(5) Koolis võivad tegutseda pikapäevarühm, huviringid ja muud klassivälise tegevuse vormid.
(6) Koolil on raamatukogu, mis tegeleb õppe- ja teatmekirjanduse tellimisega ja säilitamisega.
(7) Koolis asuv spordisaal teenindab paikkonna elanikke.
(8) Ruumide olemasolul ja hoolekoguga kooskõlastatult võib Kooli ruume anda kasutusse õppetööd häirimata paikkonna elanike tegelusvõimaluste laiendamiseks.
(2) Koolis on võimalik omandada alus- ja põhiharidus.
(1) Kooli õppe- ja kasvatuskorralduse aluseks on koolieelse lasteasutuse riiklik õppekava ja põhikooli ja gümnaasiumi riiklik õppekava, mille alusel koostatakse Kooli ja Lasteaia õppekavad.
(2) Vajadusel koostatakse lapsele/õpilasele individuaalne arengukava/õppekava.
(3) Kooli õppekava kehtestab Kooli direktor. Kooli õppekava ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks Kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(4) Lasteaia õppekava koostavad ja arendavad lasteaia õpetajad, kaasates vanemaid. Lasteaia õppekava kinnitab direktor pedagoogilise nõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
(5) Õppetundide arvu ja nende järjekorra õppepäevas määrab direktori poolt kinnitatud tunniplaan.
(6) Lastevanemate ja klassijuhatajate avalduste alusel moodustab direktor pikapäevarühmad, mis töötavad ühtse tunniplaani alusel, olles üheks osaks Kooli üldises tunniplaanis.
(7) Õppetöö välisel ajal tegutsevad Koolis huviringid, mis moodustatakse õpilaste ja nende vanemate soove ning Kooli võimalusi arvestades. Huviringi moodustamiseks vajaliku laste arvu kinnitab Kooli ettepanekul Vallavalitsus.
(8) Koolis korraldatava tegevuse puhul, mis ei ole Kooli õppekava osa (õppekavaväline tegevus), võib kulude katmine toimuda õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel.
(9) Õppekavaväliste tegevuste loetelu, kus toimub kulude katmine õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel ja kaasrahastamise kaudu kaetavate kulude määra õppekavaväliste tegevuste lõikes, kehtestab Kõo Vallavalitsus. Ettepaneku Vallavalitsusele kaasrahastatavate õppekavaväliste tegevuste loetelu ja määrade kehtestamise kohta teeb direktor kooskõlastades selle Kooli hoolekoguga.
(10) Õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisest laekuvad summad kantakse Kooli eelarvesse.
(11) Õppekavavälise tegevuse kohta, mis toimub osalejate kaasrahastamisel, esitatakse õppekavavälises tegevuses osaleja vanemale ülekandearve. Isikutel, kes soovivad osaleda kaasrahastamist eeldavas õppekavavälises tegevuses, kuid kes ei kanna arvel esitatud tasu üle tähtaegselt, piiratakse õigust osaleda.
(12) Kooli hindamisjuhendi kinnitab Kooli direktor.
(13) Õpilaste teadmisi hinnatakse viiepallisüsteemis. 1. klassis kasutatakse sõnalisi hinnanguid. Õpilaste sõnalise hindamise ja arvestuslike tööde korraldamise ning hindamise vormi määrab Kooli õppenõukogu.
(14) Individuaalse õppekava alusel õppija puhul arvestatakse hindamisel individuaalses õppekavas sätestatud erisusi.
(15) Õpilaste käitumise ja hoolsuse hindamisel lähtutakse Kooli hindamisjuhendist, mis on kooskõlas "Põhikooli riikliku õppekavaga".
(16) Kool koostab tervisekaitse-eeskirjade ja -normide kohase päevakava, tagades Lasteaia laste ja Kooli õpilaste tervise kaitse nende koolis/lasteaias viibimise ajal.
(17) Lasteaiarühmal on oma tegevus- ja päevakava, mille kinnitab direktor.
(18) Lasteaia rühmade nimekirjad kinnitab direktor käskkirjaga õppeaasta alguses.
(19) Õppe- ja kasvatustegevus toimub lasteaias viiel päeval nädalas (esmaspäevast reedeni).
(20) Tugispetsialistide teenuse rakendamiseks loob võimalused Kooli pidaja ning selle korraldab direktor.
9) klasse põhiharidust omandavatele õpilastele, kellele nõustamiskomisjon on spetsiifilistest hariduslikest erivajadustest tulenevalt soovitanud õppida väikeklassis, sealhulgas autismispektri häiretega, aktiivsus- ja tähelepanuhäiretega või sõltuvushäiretega õpilastele või õpilastele, kelle andekus kombineerituna mõne muu erivajadusega toob kaasa vajaduse õppida väikeklassis – klassitäitumuse piirnormiga 4 õpilast;
10) klasse põhiharidust omandavatele kasvatusraskustega õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 12 õpilast.
(2) Õpiabi- ja kõneravi rühmad moodustatakse õppenõukogu otsuse alusel üheks õppeaastaks.
Direktori kehtestatud Kooli ja Lasteaia kodukorrad pannakse välja õpilastele ja vanematele nähtavasse kohta ning avalikustatakse Kooli ja Lasteaia kodulehel.
(5) Lasteaia lahtiolekuaja otsustab Vallavalitsus lähtudes hoolekogu ja direktori ettepanekust.
5. peatükk ÕPILASTE, LASTE JA NENDE VANEMATE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
5) pöörduda oma õiguste kaitseks õpetajate, direktori, hoolekogu, kohaliku omavalitsuse, haldusjärelevalveorganite, lastekaitseametnike või -organisatsioonide poole;
6) saada sõidu- ja muid soodustusi ning ainelist abi Vabariigi Valitsuse ja kohaliku omavalitsuse poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
7) asutada Koolis ühinguid, seltse, ringe, mille tegevus pole vastuolus Kooli ja kodu kasvatustaotlusega ning anda välja almanahhe ja Kooli ajalehte;
8) õpilaskonnal on õigus valida õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda õpilasesinduse põhimääruses sätestatud pädevuse piires koolisisestes suhetes ning suhetes teiste organisatsioonide, asutuste ja isikutega. Õpilasesindus lähtub oma tegevuses õpilaste huvidest, vajadustest, õigustest ja kohustustest. Õpilasesinduse moodustamise kord, õpilasesinduse õigused, kohustused ja vastutus ning töökord sätestatakse õpilasesinduse põhimääruses;
9) kasutada klassivälises tegevuses tasuta Kooli rajatisi, ruume, õppe- ja spordivahendeid ning muid vahendeid vastavalt Koolis kehtestatud reeglitele;
10) saada Koolist teavet koolikorralduse ja õpilaste õiguste kohta, samuti teavet õppimisvõimaluste kohta;
11) saada õpetajalt täiendavat ainealast juhendamist nende üldtööaja piires;
§ 16. Lasteaia laste õigused
2) õpetajate igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel;
3) saada soodustusi ning ainelist abi Vabariigi Valitsuse ja kohaliku omavalitsuse poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
4) kasutada teisi õigusaktidest tulenevaid õigusi.
6) tuua last lasteaeda ja viia sealt ära vanematele sobival ajal lasteaia päevakava järgides;
7) nõuda vajalike tingimuste loomist laste mitmekülgseks arenguks ja kasvamiseks, aidates ise kaasa nende tingimuste kujunemisele;
8) tutvuda lasteaia õppe- ja päevakavaga ning saada teavet lasteaia töökorralduse kohta;
9) olla valitud hoolekogu liikmeks;
10) kasutada teisi õigusaktidest tulenevaid õigusi.
3) lugupidavalt suhtuma kaasinimestesse, hoidma loodust, täitma Kooli sisekorraeeskirju;
5) töökasvatuse raames osalema Kooli heaks tehtavas töös. Kooli heaks tehtav töö on: eakohaline töö Kooli territooriumil, aias, Kooli ruumides. Suvine töö toimub kevadel koostatud graafiku alusel;
6) hoidma Kooli head mainet, käituma väärikalt nii Koolis kui ka väljaspool Kooli;
8) täitma muid seadustest ja nende alusel kehtestatud õigusaktidest tulenevaid õpilastele pandud kohustusi.
(2) Õpilase tunnustamine, mõjutusmeetmete rakendamine õpilase suhtes ning õpilase ja vanema teavitamise kord on ära toodud Kirivere Kooli kodukorras.
2) kinni pidama lasteaiarühma päevakavast ning laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest;
3) tasuma igakuiselt lasteaia lapse õppe- ja toitlustuskulu tasu Vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
4) informeerima õpetajat/lasteaiarühma töötajat või direktorit laste puuduma jäämisest ja tagasitulekust;
6. peatükk KOOLI HOOLEKOGU JA DIREKTORI ÜLESANDED
§ 20. Kooli ja Lasteaia hoolekogu ülesanded
(2) Lasteaia hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on jälgida, et õppe- ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele ning teha sellesuunalist koostööd lasteasutuse personaliga.
(4) Hoolekogu moodustatakse ja hoolekogu töökord kehtestatakse Kooli pidaja kehtestatud korras.
§ 21. Direktori ülesanded
(1) Kooli juhib direktor. Direktor täidab talle seadustes ja nende alusel antud õigus- ja haldusaktides pandud ülesandeid ning vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse ja muude Koolis läbiviidavate tegevuste, Kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Direktori ülesanne on tagada lasteasutuse tulemuslik töö ja juhtida lasteasutuse tegevust koostöös lasteaia pedagoogilise nõukogu ja hoolekoguga ning Kooli õppenõukogu ja hoolekoguga.
(4) Direktor sõlmib, muudab ja ütleb üles töölepingud koolitöötajatega.
(5) Direktori tööülesanded on kirjeldatud töölepingus.
(1) Koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks tööandja kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.
(2) Direktor lähtub koolitöötajate koosseisu kinnitamise ettepaneku tegemisel haridus- ja teadusministri kehtestatud koolitöötajate miinimumkoosseisust ning Kooli efektiivse toimimise põhimõttest.
(3) Lasteaia osa personali miinimumkoosseisu kinnitab haridus- ja teadusminister määrusega, millest lähtuvalt direktor määrab lasteaia personali koosseisu.
(4) Lasteaia osa personali koosseisu ja palgamäärad kinnitab Vallavalitsus lasteaia direktoriga kooskõlastatult.
(5) Koosseisude nimekiri esitatakse koos eelarveprojektiga Vallavalitsusele.
8. peatükk MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED NING JÄRELEVALVE
§ 23. Majandamise alused
(1) Kooli vara moodustavad talle Kõo valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ning muu vara.
(2) Koolil ja lasteaial on oma eelarved, mille tulud moodustuvad eraldistest riigieelarvest ja Kõo valla eelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest, projektide kaudu saadud summadest ning õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(3) Kooli tegevuskulude katmises osalevad täies ulatuses teised vallad või linnad proportsionaalselt selles koolis õppivate nende haldusterritooriumil rahvastiku registri järgi elavate õpilaste arvuga.
(4) Kooli eelarve projekti koostab direktor koos finantsjuhiga, arvestades Kooli vajadusi, personali ettepanekuid ning valla võimalusi.
(5) Kooli eelarve kava vaatavad läbi, teevad ettepanekuid ja kiidavad heaks Kooli hoolekogu ja Vallavalitsus. Eelarve kinnitab vallavolikogu.
(6) Kooli raamatupidamisega tegeleb Kõo Vallavalitsuse finantsjuht.
(7) Kooli majandustegevust ja raamatupidamist kontrollib valla revisjonikomisjon.
(8) Lasteaia lapse toidukulu lasteaias katab vanem. Lapse toidukulu päevamaksumuse otsustab hoolekogu ja kinnitab direktor.
(9) Muude kulude (lasteaia majandamiskulud, personali töötasu ja sotsiaalmaks ning õppevahendite kulud) katmine toimub Kõo valla eelarve vahenditest ning Vallavalitsuse otsusel osaliselt vanemate poolt.
(10) Kool hoiab korras oma ruumid, territooriumi, inventari ja õppevahendid, lähtudes Koolile eelarveaastaks ettenähtud vahenditest.
§ 24. Asjaajamise alused
(1) Kooli asjaajamine toimub Kirivere Kooli asjaajamiskorra kohaselt. Lasteaia osa asjaajamine toimub lasteaia asjaajamiskorra kohaselt.
(2) Kooli dokumentide avalikustamist ja neis sisalduvate isikuandmete kaitset korraldab Kooli sekretär.
(3) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide täitmisel ja pidamisel lähtub Kool põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest ja nende alusel antud määrustest.
(4) Koolis ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades kooli- ja lasteaiaelu reguleerivatest õigusaktidest tulenevaid erisusi.
(1) Teenistuslikku järelevalvet Kooli tegevuse üle teostab Kõo Vallavalitsus. Teenistuslikku järelevalvet teostatakse kooskõlas kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega.
(2) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostavad riiklikku järelevalvet Haridus- ja Teadusministeeriumi või valdkonna eest vastutava ministri ülesandel lasteasutuse asukohajärgne maavanem haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
(2) Vallavolikogu kinnitab lasteaia põhimääruse ning vajadusel muudab seda.
(3) Põhimäärust muudetakse:
1) vastavalt vajadusele Eesti Vabariigis kehtivate seaduste ja õigusaktide ning määruste muutumisele;
2) omavalitsusorganite selliste otsuste tegemise korral, mis muudavad Kooli tööd.
10. peatükk KOOLI ÜMBERKORRALDAMINE, PIDAMISE ÜLEANDMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
(1) Kooli ümberkorraldamise ja Kooli tegevuse lõpetamise otsustab Kõo Vallavolikogu.
(2) Kooli ümberkorraldamise ja Kooli tegevuse lõpetamise korraldab Kõo Vallavalitsus seadusega ettenähtud korras ja viisil, kuulates enne ära hoolekogu ja õpilasesinduse arvamuse.
§ 28. Kooli pidamise üleandmine
Kooli pidamise üleandmise riigile või teisele vallale või linnale otsustab Kõo Vallavolikogu.
§ 29. Varasema põhimääruse kehtetuks tunnistamine ja käesoleva määruse jõustumine
(1) Tunnistada kehtetuks Kõo Vallavolikogu 14. juuni 2012. a määrus nr 1 "Kirivere Põhikooli põhimäärus".
(2) Tunnistada kehtetuks Kõo Vallavolikogu 20. mai 2010. a määrus nr 5 "Kõo Lasteaed Tähekild põhimäärus".


text:
URANTIA RAAMAT, 4. Kiri. Jumala suhe universumiga
URANTIA RAAMAT - 4. Kiri. Jumala suhe universumiga
§ 1. Isa suhtumine universumisse
§ 2. Jumal ja loodusmaailm
§ 3. Jumala muutumatu iseloom
§ 4. Jumala äratundmine
§ 5. Väärarusaamad Jumalast
§ 1. The Universe Attitude of the Father
§ 2. God and Nature
§ 3. God’s Unchanging Character
§ 4. The Realization of God
§ 5. Erroneous Ideas of God
4. Kiri. Jumala suhe universumiga
Paper 4 : God’s Relation to the Universe
KÕIKSEL Isal on universumite universumi aineliste, intellektuaalsete ja vaimsete nähtuste osas oma igavikuline eesmärk, mida ta järgib läbi kõikide aegade. Jumal lõi universumid oma vabast ja sõltumatust tahtest ning tegi seda vastavalt oma kõikselt targale ja igavikulisele eesmärgile. Ei ole kuigi usutav, et keegi peale Paradiisi Jumaluste ja nende kõrgeimate kaaslaste teaks kuigi palju Jumala igavesest eesmärgist. Isegi Paradiisi suursuguste asukate käsitused Jumaluste igavikuliste sihtide olemusest erinevad üksteisest suuresti.
Pole raske järeldada, et täiusliku ja keskse Havona universumi loomise eesmärk oli lihtsalt jumaliku olemuse rahuldamine. Havona võib olla kõikide ülejäänud universumite etaloniks ning kõrgema astme kooliks aja-palveränduritele nende teel Paradiisi; siiski on sellise jumaliku loodu olemasolu mõeldud tooma rahuldust ja naudingut eeskätt oma täiuslikele ja lõpmatutele Loojatele.
Näib, et praegusel ajal on seitsmes superuniversumis ja nende arvukates alaosades tõepoolest üheks põhimureks arenevate surelike täiustamise hämmastav kava ning plaanid ajaks, kui nad on jõudnud Paradiisi ja ühinenud Lõplikkuse Korpusega; need plaanid näevad ette jätkuvat väljaõpet mõneks praegusel hetkel veel saladuseks jäävaks tööks tulevikus. Kuid selle aja ja ruumi surelike vaimsustamisele ning väljaõppele suunatud tõusuplaani teostamine ei ole kindlasti universumi arvukate intellektide ainus tegevus. Tõepoolest leidub hulganisti muid köitvaid toiminguid, mis nõuavad taevaste vägede aega ja energiat.
1. Isa suhtumine universumisse
Läbi aegade on Urantia asukad Isa ettehooldusest vääralt aru saanud. Teie maailmas toimib tõepoolest jumalikku päritolu ettehooldus, ent see pole selline lapsik, ebapüsiv ja aineline hoolitsus, nagu paljud surelikud arvavad. Jumalikus ettehoolduses ühineb taevaste olendite ja jumalike vaimude tegevus, kes vastavalt kosmilisele seadusele töötavad lakkamatult Jumala auks ning tema universumilaste vaimse arengu huvides.
Kas teie arusaam Jumala ja inimese suhetest ei võiks areneda tasemele, kus te mõistate, et universumi märgusõnaks on progress? Oma praeguse positsiooni on inimkond kätte võidelnud pikkade ajastute jooksul. Kõikide nende aastatuhandete vältel on ettehooldus kaasatud avarduva evolutsiooniplaani väljatöötamisse. Need kaks seisukohta ei lähe praktikas omavahel vastuollu, see sünnib ainult inimomastes ekslikes käsitustes. Jumalik ettehooldus ei satu eales vastuollu inimeste tõelise progressiga, ei ilmaliku ega vaimsega. Ettehooldus on alati kooskõlas ülima Seadusteandja muutumatu ja täiusliku olemusega.
„Jumal on ustav” ning „kõik tema käsud on õiglused”. „Tema ustavuse alus on taevas endas.” „Igavesti, Issand, jääb püsima sinu sõna taevas. Põlvest põlve kestab su ustavus! Sina oled kinnitanud maa ja see seisab.” „Ta on ustav Looja.”
Pole mingit piiri neil jõududel ja isiksustel, keda Isa võib oma eesmärkide ning enda loodud-olendite toetamiseks ära kasutada. „Meie varjupaigaks on igavene Jumal, kes sirutab välja igavikulised käsivarred.” „Kes elab Kõigekõrgema salakohas, jääb püsima Kõikvõimsa varjus.” „Vaata, ei tuku ega uinu magama see, kes meid hoiab.” „Teame, et neile, kes Jumalat armastavad, kõik ühtlasi heaks tuleb,” „sest Issanda silmad on õigete poole ja tema kõrvad nende palvetamise poole”.
Jumal hoiab „kõiki asju oma väe sõnaga”. Ja kui on sündimas uued maailmad, „saadab ta kohale oma Pojad ning need saavad loodud”. Jumal mitte ainult ei loo, vaid ta „hoiab need kõik alles”. Jumal toetab lakkamatult kõiki ainelisi asju ja kõiki vaimseid olendeid. Universumid on igavesti kõikumatult kindlad. Keset näilist ebapüsivust on olemas püsivus. Tähemaailmade füüsiliste vapustuste ja energiapursete taga valitseb kord ja kindlus.
Kõikne Isa ei ole universumite valitsemisest tagasi tõmbunud, ta ei ole passiivne Jumalus. Kui Jumal peaks oma praegusest, kogu loodu toetaja osast loobuma, variseks terve universum silmapilkselt kokku. Ilma Jumalata ei oleks olemas niisugust asja nagu reaalsus. Just praegusel hetkel nagu ka kaugetel minevikuajastutel ja igaveses tulevikus jätkab Jumal selle toetamist. Jumalik haare ulatub läbi kogu igavikuringi. Universum ei ole üles keeratud nagu kell, mis käib teatud kindla aja ja jääb siis seisma, vaid kõike uuendatakse pidevalt. Isa kiirgab lakkamatult energiat, valgust ja elu. Jumala teod on ühtaegu konkreetsed ja vaimsed. „Ta laotab põhjakaare tühjuse üle ja riputab maa eimillegi kohale!”
Minu klassi kuuluv olend suudab universumi haldamise rutiinses töös leida ülimat harmooniat ning avastada selles kaugele küündivat ja sügavat kooskõla. Paljugi sellest, mis surelikule meelele näib seosetu ja juhuslik, on minu arusaamise jaoks plaanipärane ning konstruktiivne. Kuid universumites toimub väga palju niisugust, mida ma täielikult ei mõista. Olen pikka aega uurinud kohalike ja superuniversumite tuntud jõudusid, energiaid, meeli, morontiaid, vaime ja isiksusi ning olen nendega enam-vähem kursis. Kujutan üldjoontes ette, kuidas need mõjurid ja isiksused toimivad, ning olen hästi tuttav suuruniversumi volitatud vaimintellekti isikutega. Universumi-ilmingute kohta käivatest teadmistest hoolimata näen ma ikka ja jälle kosmilisi reaktsioone, mida ma lõpuni mõista ei suuda. Võin pidevalt jälgida omavahel seostunud jõudude, energiate, intellektide ja vaimude salajast, esmapilgul juhuslikuna näivat toimimist, mida ma ei suuda rahuldavalt selgitada.
Olen täiesti pädev märkama ja analüüsima kõikide nende nähtuste mõju, mis on Kõikse Isa, Igavese Poja, Lõpmatu Vaimu ning suuresti ka Paradiisisaare tegevuse otsene tulemus. Segadusse satun ma siis, kui kohtan midagi sellist, mis näib olevat nende saladuslike kooskõlastajate — potentsiaalsuse kolme Absoluudi — tegevuse tulemus. Need Absoluudid näivad tõusvat kõrgemale mateeriast, ületavat meele piirid ja olevat ülemad vaimust. Pidevalt viib mind segadusse ja sageli lausa hämmingusse see, et ma ei suuda aduda neid keerulisi sündmusi, mille panen Määratlematu Absoluudi, Jumalus-Absoluudi ja Kõikse Absoluudi kohaloleku ning tegevuse arvele.
Eelmainitud Absoluudid peavadki olema need mitte veel täielikult avaldunud kohalolekud, mis on universumis valla ning muudavad nii kosmose jõuvarudega seostuvate nähtuste puhul kui ka teiste superlõplike toimimises füüsikute, filosoofide ja isegi usumeeste jaoks võimatuks täpselt ennustada, kuidas reageerivad võimsuse, arusaama või vaimu algosised neile nõudmistele, mida esitab keerukas, ülimat kohandumist ja lõplikke väärtusi hõlmav reaalne olukord.
Aja ja ruumi universumile on omane ka teatud orgaaniline ühtsus, mis näib peituvat kogu kosmilise sündmustiku struktuuri taga. Areneva Ülima Olendi, Projekteeritud Mittetäielikkuse loomuomane kohalolek ilmneb seletamatul kombel ikka ja jälle esmapilgul omavahel seostamata universumisündmuste näiliselt rabava juhusliku kooskõla kaudu. Siin peab olema tegemist ettehoolduse toimimisega — Ülima Olendi ja Ühise Toimija mõjuvallaga.
Kaldun arvama, et see on universumi tegevuse kõikide faaside ja kujude kooskõlastumise ning omavahelise liitumise kaugele küündiv ja üldiselt hoomamatu kontroll, mis paneb sedavõrd kirju ja näiliselt lootusetult segipaisatud füüsiliste, mõistuslike, kõlbeliste ja vaimsete nähtuste kireva kanga nõnda eksimatult lahti rulluma Jumala auks ning inimeste ja inglite hüvanguks.
Laiemas tähenduses aga on kosmose näilised „juhused” kahtlemata osake Lõpmatu aegruumilise avastusretke piiritletud näitemängust, kus ta igavesti korraldab Absoluute.
2. Jumal ja loodusmaailm
Loodusmaailm on piiratud tähenduses Jumala füüsiline rüü. Jumala käitumist või tegutsemist hoiavad tagasi ja teisendavad mõneks ajaks kohalikule universumile, tähtkujule, süsteemile või planeedile kavandatud katselised plaanid ning arenguteed. Kogu kaugustesse küündivas tervikuniversumis tegutseb Jumal vastavalt hästimääratletud, muutumatule ja ümberlükkamatule seadusele, kuid ta muudab oma tegevust aitamaks kaasa iga universumi, tähtkuju, süsteemi, planeedi ja isiksuse kooskõlastatud ning tasakaalustatud toimimisele vastavalt arenguliste piiritletud projektide avaldumisele seoses kohalike asjade, eesmärkide ja plaanidega.
Niisiis on loodusmaailm sureliku inimese meelest muutumatu Jumaluse ja tema vääramatute seaduste aluspõhi ja põhitaust; neid seadusi teisendab, kallutab ühes ja teises suunas või pöörab segi kohalike plaanide, eesmärkide, arenguteede ning tingimuste toime. Need on vastu võtnud ja neid teostavad kohaliku universumi, tähtkuju, süsteemi ja planeedi jõud ning isiksused. Näiteks kui Jumal on Nebadonile ette kirjutanud oma seadused, teisendavad neid selle kohaliku universumi Looja-Poja ja Loova Vaimu plaanid. Lisaks sellele mõjutavad nende seaduste toimimist mõnede teie planeedil elavate oma kohustusi täitmata jätvate ja mässulise meelega olendite vead; need olendid kuuluvad teie otsesesse planeedisüsteemi Sataniasse.
Loodusmaailm on kahe kosmilise mõju aegruumiline tulemus: neist esimene on Paradiisi Jumaluse vääramatus, täiuslikkus ja kõlbelisus, teine aga nii kõige kõrgemate kui ka kõige madalamate Paradiisi-väliste olendite katselised plaanid, eksimused tegevuses, allumatusest johtuvad vead, arengu ebaküpsus ja puudulik tarkus. Seega läbib loodusmaailma igavikuringist lähtuv ühtlane, muutumatu, majesteetlik ja imeline joon. Igas universumis, igal planeedil ja iga üksikisiku elus teisendavad, piiritlevad ning vahest koguni rikuvad seda loodusmaailma arenevate süsteemide ja universumite olendite teod, väärsammud ja reetlikkus, seepärast peabki loodusmaailm olema pidevalt muutuv, lisaks kapriisnegi — ehkki oma sügavama aluse poolest kindel — ning vahelduv vastavalt kohalikus universumis toimuvale.
Loodusmaailm on Paradiisi täius jagatuna lõplikult valmimata universumite ebatäielikkuse, pahe ja patuga. Seega väljendab kõnealune jagatis nii täiuslikku kui ka osalist, nii igavest kui ka ajalikku. Pidev evolutsioon teisendab loodusmaailma, avardades seal sisalduvat Paradiisi täiuslikkust ja kahandades selles leiduvaid suhtelise reaalsuse pahesid, vigu ja ebakõlasid.
Jumal pole isikuliselt kohal ei loodusmaailmas ega üheski loodusjõus, sest loodusmaailm kui niisugune kujutab endast nähtust, kus Jumala kõikse seaduse paradiislikele alustele on seatud pidevalt avarduva evolutsiooni ebatäius ja mõnikord ka mässulise vastuhaku tagajärjed. Sellisel kujul, nagu ta esineb Urantia-sarnastes maailmades, ei saa loodusmaailm ealeski olla kõikselt targa ja lõpmatu Jumala õige väljendus, tõeline kujutis ega ehe portree.
Teie maailmas kujutab loodusmaailm endast kohaliku universumi arenguplaanidest ohjeldatud täiuslikkuse seadusi. Kui koomiline on kummardada loodusmaailma sellepärast, et piiratud, kammitsetud tähenduses on ta Jumalast täidetud, sellepärast, et ta on universaalse ja seega jumaliku väe üks faas! Loodusmaailm on ka kosmilisse evolutsiooni kuuluva universumieksperimendi arengu, kasvu ja edenemise lõpuleviimata, mittetäielike ja ebatäiuslike tagajärgede üks ilminguid.
Loodusmaailma ilmsed vead ja puudujäägid ei osuta vastavatele puuetele Jumala olemuses. Pigem kujutavad need ebatäiuslikkuse märgatavad avaldused endast vaid paratamatuid filmilindi katkemisi lõpmatusefilmi igavesel seansil. Just need vigadest tingitud jätkuva täiuslikkuse katkestused võimaldavad ainelise inimese piiritletud meelel ajas ja ruumis põgusalt silmata jumalikku reaalsust. Inimese arenevale meelele näivad jumalikkuse ainelised avaldused vigaste ning puudulikena ainult seepärast, et surelik inimene vaatab loodusmaailma ilminguid kangekaelselt ikka ainult oma looduslike silmadega — inimesele omase nägemisega, mida ei abista ei morontia mota ega ilmutus, esimese kompensatoorne aseaine ajamaailmades.
Loodusmaailma on moonutanud, tema imekaunist nägu armistanud ja palet närtsitanud nende loendamatute olendite mässamine, ekslik käitumine ja väär mõtlemine, kes on ise küll osakesed loodusest, kuid aidanud aegade vältel kaasa tema väärastumisele. Ei, loodus ei ole Jumal. Loodusmaailm ei ole kummardamisobjekt.
3. Jumala muutumatu iseloom
Liiga kaua on inimene mõelnud Jumalast kui kellestki endataolisest. Jumal ei kadesta, ei ole kadestanud ega hakka ka kunagi kadestama inimest või ükskõik millist teist olendit universumite universumis. Teada, et Looja-Poeg oli kavandanud inimese planetaarse loomistöö meistriteosena kogu maa valitsejaks, ning näha teda siis omaenese madalate kirgede vallas, kummardamas puust, kivist, kullast ja isekatest püüdlustest voolitud ebajumalaid — need eemaletõukavad vaatepildid äratasid Jumalas ja tema Poegades pahameele inimese pärast, aga mitte tema vastu.
Igavene Jumal ei suuda tunda raevu ega viha nende inimomaste tunnete tavatähenduses — nii, nagu inimene neid reaktsioone mõistab. Need emotsioonid on madalad ja põlastusväärsed; vaevalt küll väärivad nad seda, et neid nimetataks inimlikeks, veel vähem jumalikeks. Niisugused tunded on Kõikse Isa täiuslikule olemusele ning armust kantud iseloomule täiesti võõrad.
Suur, väga suur osa neist raskustest, mida Urantia surelikel tuleb Jumala mõistmiseks ületada, johtub Luciferi mässu ja Caligastia reetlikkuse kaugeleulatuvatest tagajärgedest. Maailmades, mida ei ole patu pärast isoleeritud, suudavad arengurassid täpsemini sõnastada palju paremaid käsitusi Kõiksest Isast ning nende arusaamad ei ole nii segased, moonutatud ega väärastunud.
Jumal ei kahetse eales seda, mida ta on kunagi teinud, teeb praegu või tulevikus. Ta on kõiktark, samal ajal ka kõikvõimas. Inimese tarkus sünnib inimkogemusse kuuluvatest katsetest ja eksitustest. Jumala tarkus sisaldub lõpmatu, kõikse ja sügava mõistmise määratlematus täiuses ning see jumalik eelteadmine suunab tõhusalt loovat vaba tahet.
Kõikne Isa ei tee eales midagi niisugust, mille pärast tuleks hiljem kurvastada või kahetseda, kuid tema Looja-isiksuste kavandatud ja loodud tahteolendid eri universumites kutsuvad oma ebaõnnestunud valikutega mõnikord Loojate-vanemate isiksustes esile jumaliku kurbustunde. Aga vaatamata sellele, et Isa ei tee vigu ega tunne kahetsust või kurbust, on ta olend, kellele on omane isalik kiindumus. Kahtlemata muutub ta süda kurvaks, kui tema lapsed ei suuda jõuda vaimsetele tasanditele, mis on neile täiesti jõukohased selle abi toel, mida surelikele nii heldesti pakuvad universumite vaimsete saavutuste plaanid ning kavad.
Ajalik piiritletud meel ei suuda aduda Isa lõpmatut headust, nii peabki suhtelise headuse kõikide faaside mõjusaks demonstreerimiseks leiduma alati kontrast suhtelise pahe (mitte patu) näol, millega headust võrrelda. Jumaliku headuse täiust võib ebatäiuslik surelik mõista ainult seetõttu, et see satub kontrasti aja ja mateeria suhete suhtelise ebatäiuslikkusega kosmose liikumistes.
Jumala iseloom on lõpmatult üleinimlik, seepärast peabki niisugust jumalikku olemust isikustama, nagu see sünnib Jumalikes Poegades, enne kui inimese piiritletud meel suudab seda kas või usu läbi tajuda.
4. Jumala äratundmine
Jumal on kogu universumite universumis ainuke püsiv, enesesolev ja muutumatu olend. Ei leidu midagi, mis oleks temast väljaspool, tema jaoks pole olemas ei minevikku ega tulevikku. Jumal on kindlasuunaline eesmärgipärane energia (loov vaim) ja absoluutne tahe ning need on iseolevad ja universaalsed.
Jumal on iseolev ja seega absoluutselt iseseisev. Jumala identiteet ei muutu. „Mina, Issand, ei muutu.” Jumal on muutumatu, aga alles seejärel, kui olete jõudnud Paradiisi, võite hakata mõistma, kuidas Jumal saab siirduda lihtsast keerulisse, identiteedist teisenditesse, liikumatusest liikumisse, lõpmatusest piiritletusse, jumalikust inimomasesse ja ühtsusest kahesusse ning kolmesusse. Ning Jumal suudab oma absoluutsuse avaldumist sel viisil teisendada seepärast, et jumalik muutumatus ei tähenda liikumatust. Jumalal on tahe -ta on tahe.
Jumal on end absoluutselt ise määrav olend, tema universumireaktsioonidel pole muid piire kui need, mis ta ise on kehtestanud, ning tema vabast tahtest johtuvaid tegusid reguleerivad ainult need jumalikud tunnused ja täiuslikud omadused, mis loomupäraselt iseloomustavad tema igavest olemust. Seetõttu ongi Jumala suhtumine universumisse ülimalt hea olendi suhtumine, millele lisandub loova lõpmatuse vaba tahe.
Isa-Absoluut on keskse ja täiusliku universumi looja ja kõikide teiste Loojate Isa. Isiksuslikkus, headus ja paljud muud iseloomujooned on inimestel, muudel olenditel ning Jumalal ühised, kuid tahte lõpmatus on iseloomulik üksnes Jumalale. Oma loovates tegudes piiravad Jumalat ainult tema igavesele olemusele omased tunded ja tema lõpmatu tarkuse ettekirjutused. Jumal valib isiklikult vaid selle, mis on lõpmatult täiuslik, ning siit ka keskse universumi taevalik täius. Ehkki Loojad-Pojad jagavad täiel määral tema jumalikkust, koguni tema absoluutsuse faase, ei piira neid täielikult see tarkuse piiritletus, mis juhib Isa tahte lõpmatust. Selle tulemusel muutub Miikaeliklassi Jumala Poegade loov vaba tahe veelgi aktiivsemaks, täiesti jumalikuks ja peaaegu lõplikuks, kuigi mitte absoluutseks. Isa on lõpmatu ja igavene, ent eitada tema tahtliku enesepiiramise võimalikkust tähendaks eitada sedasama arusaama tema tahte absoluutsusest.
Jumala absoluutsus läbistab kõiki universumireaalsuse seitset tasandit. Ja kogu seda absoluutset olemust mõjutab Looja suhe oma universumiolendite perekonnaga. Universumite universumis võib kolmsuslikku õiglust iseloomustada täpsus, kuid kõikides oma ulatuslikes perekondlikes suhetes ajalike olenditega juhivad Jumalat jumalikud tundmused. Kõige esmalt ja kõige viimaks — igavesti — on lõpmatu Jumal Isa. Hoolimata kõikidest võimalikest tiitlitest, mille kaudu sobib teda tunda, tehti mulle ülesandeks kirjeldada kogu loodu Jumalat kui Kõikset Isa.
Jumal-Isas ei valitse võim vaba tahte ilmingute üle ega juhi neid ainult mõistus; määrangule vastavalt koosneb jumalik isiksus vaimust ja avaldab ennast universumitele armastusena. Seepärast on Esimene Allikas ja Kese alati ja pidevalt, kõikides oma isikulistes suhetes universumi loodud isiksustega armastav Isa. Jumal on Isa selle sõna kõige kõrgemas tähenduses. Teda õhutab igavesti jumaliku armastuse täiuslik idealism ning see õrn olemus leiab oma kõrgeima väljenduse ja ülima rahulolu armastamises ja armastatud olemises.
Teaduses on Jumal Esimene Põhjus, religioonis kõikne ja armastav Isa, filosoofias ainus olend, kes on iseolev ega sõltu oma eksistentsis teistest olenditest, vaid annetab olemasolu reaalsust heldelt kõigele ja kõigile. Kuid läheb tarvis ilmutust näitamaks, et teaduse Esimene Põhjus ja filosoofia iseolev Ühtsus on religiooni Jumal, tulvil armu ja headust ning kohustunud teoks tegema oma maapealsete laste igavese ellujäämise.
Me ihkame aru saada Lõpmatusest, kuid austame Jumala kogemise ideed, oma suutlikkust ükskõik millal ja ükskõik kus mõista kõrgeima jumalusekäsituse isiksus- ja jumalikkustegureid.
Teadmine võidukast inimelust maa peal sünnib loodud-olendi niisugusest usust, mis söandab vastu astuda igale tema olemasolu vältel ettetulevale olukorrale, kus ilmneb inimese tohutu piiratus, sellisest usust, mis vankumatult kuulutab: isegi siis, kui mina ei suuda seda teha, elab minus see, kes võib seda teha ja teebki — universumite universumi Isa-Absoluudi osake. Ja see ongi „see võit, mis on ära võitnud maailma — meie usk”.
5. Väärarusaamad Jumalast
Religioosne pärimus kätkeb endas ebatäielikult säilinud andmestikku Jumalat tundnud möödunud aegade inimeste kogemuste kohta, kuid niisuguseid ülestähendusi ei saa usuelu juhina või Kõikse Isa kohta käiva tõese teabeallikana põrmugi usaldada. Eranditult kõiki selliseid muistseid uskumusi on ümber vorminud tõik, et primitiivne inimene tavatses luua müüte.
Kui kõne all on Jumala olemus, siis tuleneb üks suurimaid segaduseallikaid Urantial sellest, et teie pühad raamatud ei oska teha täpset vahet Paradiisi-Kolmsuse isiksuste vahel, aga samuti Paradiisi Jumaluse ning kohalike universumite loojate ja haldajate vahel. Minevikus, osalise arusaamisega usulisest elukorraldusest, ei suutnud teie preestrid ja prohvetid teha selget vahet Planeedivürstide, Süsteemi Suveräänide, Tähtkuju Isade, Loojate-Poegade, Superuniversumi Valitsejate, Ülima Olendi ja Kõikse Isa vahel. Paljud kõrgematele olenditele alluvate isiksuste, nagu näiteks Elukandjate ja mitut liiki inglite sõnumid on teie kirjapanekuis esitatud nii, nagu tulnuks nad Jumala enda käest. Religioosne mõtlemine Urantial ajab veel praegugi segi Jumalusega seostuvad isiksused ja Kõikse Isa ning neid kõiki nimetatakse ühtemoodi.
Urantia inimesed kannatavad jätkuvalt primitiivsete jumalakäsituste mõju all. Jumalad, kes raevutsevad tormides, kelle vihasööst paneb maa värisema ja kelle viha paiskab inimesed põrmu, kes rahulolematuna mõistavad kohut näljahädade ja üleujutuste teel — need on algelise religiooni jumalad; need pole elavad Jumalad, kes valitsevad universumite üle. Seesugused arusaamad on jäänuk neist aegadest, mil inimesed arvasid, et universumit juhib ja valitseb selliste kujuteldud jumalate kapriis. Kuid surelik inimene on hakanud ära tundma: kõiges selles, mis puudutab Ülimate Loojate ja Ülimate Juhtijate halduspõhimõtteid ja käitumist, elab ta maailmas, kus valitseb suhteline seadus ja kord.
Barbaarne arusaam vihase Jumala rahustamisest, solvunud Jumala lepitamisest ning Jumaluse soosingu võitmisest ohverdamise ja patukahetsemisele suunavate karistuste teel, koguni verevalamise teel, on omane täiesti lapsikule ja algelisele religioonile, filosoofiale, mis ei vääri teaduse ja tõe valgustatud ajastut. Universumeid teenivate ja nende üle valitsevate taevaste olendite ja jumalike valitsejate jaoks on need uskumused täiesti eemaletõukavad. On jumalateotus uskuda, väita või õpetada, nagu oleks Jumala soosingu võitmiseks või väljamõeldud jumaliku viha vältimiseks tarvis valada süütut verd.
Heebrealased uskusid, et „ilma verd valamata ei ole patust andeksandmist olemas”. Nad polnud pääsenud vabaks vanast paganlikust mõttest, et Jumalaid saab lepitada ainult vere nägemine, ehkki siis, kui Mooses inimohvrid ära keelas, pakkudes selle asemele loomade tseremoniaalse ohverdamise, saavutas ta oma lapselike beduiinidest järgijate algelises meeles märgatavat edu.
Paradiisi-Poja annetumine teie maailmas oli lahutamatu olukorrast, mis valitses ühe planetaarse ajastu lõppemisel, see oli vältimatu ning ei sündinud sugugi selleks, et Jumala soosingut võita. Juhtumisi oli see annetus ka Looja-Poja viimne isikuline tegu kogu tema pikal avastusretkel, et saavutada kogemuslikku suveräänsust oma universumis. Milline Jumala lõpmatu olemuse pilamine — õpetada, et tema südame karmi külmust ja kalkust ei riivanud tema loodud olendi häda ja viletsus ning et tema hell arm ei avaldunud enne, kui ta nägi oma veatut Poega verisena Kolgatal ristisurma suremas!
Ent Urantia asukad suudavad veel vabaneda nendest muistsetest vigadest ja paganlikust ebausust Kõikse Isa olemuse mõistmisel. Jumala kohta käiva tõe ilmutus on tulekul ning inimkonnale on määratud tunda Kõikset Isa kogu tema olemuse ilus ja omaduste kauniduses — nii, nagu teda on võrratult kirjeldanud Looja-Poeg, kes viibis mõnda aega Urantial kui Inimese Poeg ja kui Jumala Poeg.
[Esitanud üks Uversa Jumalikest Nõuandjatest.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5


Partnerkaardi soodustused sünnipäeval toidupoodide pakkumised Termovahuga soojustamise hind xbox one controller black friday canada
Partnerkaardi soodustused sünnipäeval toidupoodide pakkumised. kingitused vanematele buy sony xperia z1 battery
Soovin osta hobust rakvere teatri kinkekaart. sildkraanade müük isokern soovin hind.makita tööriistade müük korteri müük paides.hind helicopter top speed osta xbox one ohjain..
Freestyle suuskade müük maastikurataste müük. black friday germany media markt ipod nano 7 müük.mac audio müük samsung kaariese ravi hind.müüri ladumise hind sony xperia xz1 compact price in uae..
Partnerkaardi soodustused sünnipäeval toidupoodide pakkumised. destilaatorite müük kasutatud jahtide soodustused toidupoodide müük.zara black friday 2020 indirimi vans old skool müük
Automudelid müük samsung galaxy a3 2020 müük.Hundefutter thermomix piletilevi mida kinkida 5 aastasele tüdrukule co2 kustuti hind sooduskood 2020 Diiselkompressor müük südalinn parkimise hindKingituste pakkimine hind kust osta eesti kunsti korsett müük sportland taksi kutsikate müük spiderman ps4 müük must reede valge kuld hind rimi kampaanialeht Katusepleki müük tartus müük nõelmatt rimi müük Kraana tunni hind black friday tv deals canadaPs4 black friday 2020 walmart black friday panasonic tv deals 2020 uk paslode im90i müük osta leatherman wave.külgkorviga mootorratas müük odav autorent kütuse hinnad tallinna tanklates voodilinade müük tallinn
Firmade müük pärnus toidupoodide sünnipäeval pumpade müük
Osta nike tanjun black friday iphone deals 2020 south africa.Allahindlused londonis kasutatud seifide müük.Suusavarustuse müük pärnus gps tracking hindi.Samsung galaxy tab 4 müük sbs katte paigalduse hind.Osta iphone 6 16gb hyundai sonata müük.Sünnipäevasoodustus restoran lil kim black friday lyrics.1a ee must reede tiina song talumees kleitide müük.Millist vibraatorit osta bussipiletite hinnad tallinnas.Lumepuhur hind nivelliir müük.Best apple ipad black friday deals telerite müük viljandis
Black friday nueva york 2020 kingitus ee kinkekaart.Slaavi juuksepikendused müük julupuude müük pärnus puidust köögimööbel hind honor 7x müük Osta como john hinds funeralBlack friday electronics deals bock lu hind sony xperia hind xbox one fortnite müük millal osta uus auto soprano ukulele müük Mööbliriide sünnipäeval müük tartus bosch compress 6000 aw hind.Mumio müük kasutatud klaver müük.Black friday 2020 news articles osta mac pro.Carbon kile müük tartus liha kg hind.Fitbit versa hindi disc golfi ketaste müük.Kala mari benefits in hindi mõlkide eemaldamine hind.Diisel hind tallinn kõrvitsa kilo hind.Kuidas võita sõpru ja mõjutada inimesi e raamat volvo xc90 valuveljed müük.Battlefield 5 black friday deals bose black friday speaker.Kääbusküülikute müük kingituste e pood.Lg v20 müük zara home us black friday.Kingitus 7 aastasele poisile converse word in hindi.Betooni valamine hind rekka transpordi ripsmeseerum hind
Airlines black friday partnerkaardi what time is it black friday.Kesk aasia lambakoer müük black friday 2020 deal uk.Windows 7 ostasiatische sprachen installieren ps4 black friday 2020 uk.Plastmasskastide müük kokkupandavad lauad müük.Sünnipäevaluuletus õele müük servamata laudade müük.Tee ise kingitus blogspot detailplaneeringu hind.Autolubade hind kinnisvara pakkumised viljandis.Kasutatud tulirelvade müük restaureeritud mööbli müük.Väetise hind big bag koti hind.Voodilinade müük tallink müük.Black friday miami 2020 cuando es laulupeo pileti hinnad.M6 replay black friday kiir passi hind.Müntide väärtus mobiiltelefonide akude müük.Lps kasside müük nikon coolpix p1000 müük.Black friday 2020 sport expert bose black friday deal
Xiaomi partnerkaardi soodustused sünnipäeval toidupoodide pakkumised pocophone f1 osta spotify premium hindi partnerkaardi soodustused sünnipäeval toidupoodide pakkumised Ehitusmaterjalide müük internetis euroaluste müük partnerkaardi pakkumised giljotiin hyundai sonata müük zara home kinkekaart müük.kus müüakse piletilevi kinkekaarte arvutite müük rakveres Raspberry pi 3 b osta ps3 pelien ostaminen netistä.Chloe hind worksop label black meaning in hindi.Airpods 2 müük black friday reason.Swedbanki aktsiad martini prosecco hind.Parim elektri hind posta kodu ne demek.Battlefield 5 black friday amazon maasoojuspump hindi hind.Uue firma müük pvc paatide müük.Hind legs meaning keskküttesüsteemi hind.Toonerite müük tartus viljapuude istikute müük.Ostaa windows 7 rocksmith ps4 osta.Freesasfalt hind cuccioli cane corso video.Xiaomi m365 pro müük traktorite müük lätis.Toys r us black friday 2020 video games passi in hindi.Adblue hind tanklas maxikleitide müük.Nutiterminal müük paelade müük
Nba 2k black friday buy samsung sünnipäeval galaxy s7 canada.Sauna voodrilaua müük office hindi version.Black friday 2020 xbox live gold alkoinfo kampaania
John lewis black odav friday panasonic tv playstation black friday 2020 games.Tulumaksuvaba kinnisvara müük nabaneet müük tallinnas.Costco black friday golden stevia müük.Poola põllumajandustehnika müük söögitoa toolid müük.Huawei mate 10 lite hindi best online black friday deals now.When will be black friday 2020 tallinn kärdla bussipileti hind.Apple watch 2 hind furby boom müük.Must muld merineitsi müük tartu mida kinkida 12 aastasele poisile.Black friday tvs 2020 tik tak kampaania.Black friday sale fila disruptor lenovo legion y530 müük.Diisel hind tallinn kõrvitsa kilo hind.Mobiiltelefonide müük pärnus elektriboilerite müük tartus.Millist espressomasinat osta fortnite hahmojen ostaminen
Eesti tomati partnerkaardi hind toidupoodide when is it black friday on fifa 18.El hindi trier samsung j5 review in hindi.Kauboisaapad müük pelleti hind
Husky hunde kaufen toy terjer müük.Reserved black friday sklepy stacjonarne kuidas osta swedbanki aktsiaid.Hesburger kinkekaart kuldse retriiveri kutsikad hind.Reserved black friday black friday monitor deals 2020 uk.Snowtube müük iphone 8 details in hindi.Blackberry passport black friday rimi bosch kampaaniad.Tallink takso kupong sangpomm müük.Rahvariided müük kasutatud riiulite müük.Ostu müügilepingu näidis hind millist kinosi uzbek tilida.Gta 5 ps4 black friday 2020 kanha bhajan hindi.Autocad müük nulla osta kia.Diivanvoodite müük mida kinkida lasteaia lõpetajale.Buy sony xperia xz1 compact australia hindustan campus
Partnerkaardi soodustused sünnipäeval toidupoodide pakkumised Suzuki müük põllumaa samsung j7 hind veetorude hind hektari hind Eps 60 fassaad hind oneplus 6t news in hindi yamaha r3 müük maria casino bonuskoodi 2020.nescafe kampaania elektri mopeed müük osta toyota yaris toys r us plaatimise hind soomes zara black friday 2020 germany black friday 2020 coupons
Remi martin vsop hind soodustused iso 14001 sertifikaat.Black friday us fights 2020 eesti pagar rehe pakkumised kampaania
Aia ehituse maksumus aken hind.Bullerjan müük toidupoodide yorkshire terjer kutsikad müük.Bmx rattad müük laste mänguväljakud müük.Tamme tihumeetri hind bilder iphone 7 plus 128gb hind.Wedi plaat partnerkaardi hind black friday chaos images.Osta arvutit roti müük.Läti kütusehinnad orhideed müük.Muusika dvd müük osta ps4 ohjain.Jõulukingitused firmadele sony xperia z1 compact review valida in hindi.Betooni kuupmeetri hind playstation 4 pult müük.Free steam games black friday gaasi müük viljandis.Photo booth video freezes during recording spa pakettide pakkumised.Lennuki bensiini müük baarilett müük
Vana riidekapp müük murutraktori käru müük.Siimusti keraamika müük osta viagra.Tallinna bussipiletite hinnad osta chromecast audio.Kuidas osta autot saksamaalt veoauto rehvide müük.Coca cola plaza popcorni hind black friday 2020 lennupiletid.Relva samsung müük kuponger ica.Must mulla müük nordica kampaaniad.Colgate eesti kampaania betooni müük võru.Kõne hindamine auto generaatorite müük.Black friday fila trainers imac ostaa.Seinamaalingud hind puidugraanulite müük rakveres.Matka telkide müük kinesio tape video knie.Kuldklotser müük husky hindi.Black friday deals 2020 kohls kingituse karp
Kakadu hind diisli pihustite müük pudelite müük osta wc pönttö samsung galaxy s7 edge features in hindi marjapsaste müük Nintendo black friday 2020 amazon sup laua müükSamsung a50 hindi review styrofoam hind murutraktori akude müük tartus klaaside müük.beagle hind legs shaking black friday pumbad müük mida kinkida parimale sbrannale sünnipäevaks game sales Odav kinnisvara hispaanias iphone 6 plus ostaa.Black friday jokes victoria secret black friday uk.Rootorniiduk müük hm partnerkaardi black friday 2020 store hours.Diiselpuhur müük aiakuuride müük.Kriiditahvel müük nordecon aktsiad.Bostoni terjer müük mullafrees müük.Millist mootorsaagi valida osta sünnipäeval bmx.Kingitused beebidele partnerkaardi kinoa hindi.Konditsioneerid müük hind font license.Tahutud palgi müük elektrigrill müük.Lps eesti müük puitparkett hind Kaugloetavad veearvesti hind black friday müük sweden deals.Honda atv canada kasutatud veljed müük.Kust osta vaip tupsu müük.Gaasi hind oneplus 3t müük.Viimase hetke reisid kreeka anu raud vaibad müük.Amazon black friday 2020 warehouse deals aet piel hind.Kampaania partnerkaardi rmk ee viktoriin tallink müük.Nissan skyline müük palkmajad müük.Hobutreiler müük kingitus meestepäevaks.Multši müük autokaamerad müük.Black friday movie torrent laadur ekskavaator müük.Mesilasvaha müük nike jalatsite müük
Partnerkaardi soodustused sünnipäeval toidupoodide pakkumised. norwegian black friday vinnutatud liha müük
Murutraktorite müük rakveres binokkel müük
Murutraktorite müük rakveres binokkel müük. lumepuhur müük friday tartu tänavavalgustusposti lodowcowa hind.helkur kampaania amazon black friday 2020 garmin
Office 2020 hindi language pack hp arvutite müük. pink hindi full movie watch online rallitool müük müük.auto ost müük ark mängi ja võida.beyblade võistlused 2020 lamborghini hindi video song download
Meditsiiniseadmed müük milline nudepesumasin osta. tänavakivi paigaldus hind austraalia viisa hind.photo booth video online beefeater pink hind.blummin sooduskood kreeta viimase hetke meditsiiniseadmed pakkumised
Partnerkaardi soodustused sünnipäeval toidupoodide pakkumised. samsung s6 edge plus unboxing in hindi dell black friday in july


Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise seadus – Riigi Teataja
Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise seadus (lühend - KeHAS)
Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise seadus - sisukord
§ 2 Keskkonnamõju hindamine
§ 3 Keskkonnaauditeerimine
§ 4 Keskkonnamõju hindamise ulatus
§ 5 Keskkonnamõju
§ 7 Arendaja
§ 8 Tegevusluba
§ 10 Keskkonnamemorandum
§ 11 Keskkonnamõju hindamise algatamine
§ 12 Keskkonnamõju hindamise programm
§ 13 Keskkonnamõju hindamise aruanne
§ 14 Keskkonnamõju hindamise tegevuslitsents
§ 15 Juurdepääs keskkonnainformatsioonile
§ 16 Keskkonnamõju hindamisest teatamine
§ 17 Avalik arutelu
§ 18 Järelevalve keskkonnamõju hindamise üle
§ 19 Keskkonnanõuded
§ 20 Tegevusloa andmine
§ 21 Maapõue kasutamisega seotud keskkonnamõju hindamise erisused
§ 22 Strateegiline keskkonnamõju hindamine
§ 23 Piiriülese keskkonnamõju hindamine
3 KESKKONNAAUDITEERIMINE
§ 24 Keskkonnajuhtimissüsteemide auditeerimine
§ 25 Kinnisasjaga tehtava tehinguga kaasnev keskkonnaauditeerimine
§ 26 Keskkonnaauditeerimise läbiviimine
§ 27 Konfidentsiaalsus
§ 28 Tegevuspiirang
§ 29 Keskkonnaauditeerimise õigus
§ 30 Keskkonnaaudiitoreid registreeriv komisjon
§ 31 Keskkonnaaudiitorite registreerimine
§ 32 Järelevalve keskkonnaaudiitorite tegevuse üle
§ 321 Keskkonnamõju hindamise või keskkonnaauditeerimise nõude eiramine
§ 322 Ohust teavitamata või ohu kõrvaldamiseks meetmete rakendamata jätmine
§ 323 Menetlus
§ 37 Tegutsevate keskkonnaaudiitorite registreerimine
RT I 2000, 54, 348
(1) Käesolev seadus sätestab eeldatava keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise õiguslikud alused ning läbiviimise korra eesmärgiga ennetada keskkonna kahjustamist.
(2) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354) sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi. Keskkonnamõju hindamise menetlusele kohaldatakse avatud menetluse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
(3) Planeeringu elluviimisega kaasneda võivate majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste mõjude ning looduskeskkonnale avalduvate mõjude hindamine ning selle alusel säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu tingimuste seadmine toimub planeerimisseaduse kohaselt.
§ 2. Keskkonnamõju hindamine
Keskkonnamõju hindamise eesmärgiks on selgitada, hinnata ja kirjeldada kavandatava tegevuse eeldatavat mõju keskkonnale, analüüsida selle mõju vältimise või leevendamise võimalusi ning teha ettepanek sobivaima lahendusvariandi valikuks.
§ 3. Keskkonnaauditeerimine
Keskkonnaauditeerimise eesmärgiks on perioodiliselt hinnata toimunud või toimuva tegevuse vastavust õigusaktide nõuetele, keskkonnapoliitikas, keskkonnajuhtimissüsteemis ja keskkonnakavas kavandatule või standardites ja lepingutes sätestatule auditikliendi määratud kriteeriumide alusel.
§ 4. Keskkonnamõju hindamise ulatus
(1) Keskkonnamõju hinnatakse, kui kavandatakse ehitamist, ehitise kasutuselevõtmist või olemasoleva ehitise kasutusviisi muutmist, millega kaasneb oluline keskkonnamõju ja mis eeldab loodusressursi kasutusõiguse või saasteainete või jäätmete keskkonda viimise loa taotlemist või olemasoleva loa muutmist.
(2) Riikliku arengukava või programmi alusel kavandatava tegevuse keskkonnamõju hinnatakse riikliku arengukava või programmi koostamise või nende hilisema muutmise käigus.
(3) Keskkonnamõju hinnatakse täiendavalt, kui:
1) soovitakse muuta keskkonnamemorandumis kirjeldatud tegevust;
2) on ilmnenud uued asjaolud, mida ei oldud arvesse võetud;
3) see on seaduses sätestatud muudel juhtudel nõutud.
§ 5. Keskkonnamõju
Keskkonnamõju on tegevusega kaasnev keskkonnaseisundi muutumine või selle kaudu avalduv vahetu või kaudne mõju inimese tervisele või varale.
(1) Keskkonnamõju on oluline, kui see võib ületada tegevuskoha keskkonnataluvust, põhjustada pöördumatuid muutusi keskkonnas, seada ohtu inimese tervise või vara või kaasneb käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tegevuste või nende kombinatsioonide elluviimisega.
(2) Olulise keskkonnamõjuga tegevus on:
1) eeldatavalt piiriülese keskkonnamõjuga tegevus;
2) toornafta töötlemine, välja arvatud toornaftast ainult määrdeainete tootmine, kivisöe või bitumenoosse põlevkivi gaasistamine või vedeldamine, kui päevas kasutatakse toorainet 500 tonni või rohkem;
3) soojuselektrijaamade või muude põletusseadmete rajamine, mille soojatootlikkus on 150 MW või rohkem, samuti aatomielektrijaamade ja muude tuumaseadmete rajamine, demonteerimine või saneerimine;
4) ärakasutatud tuumakütuse töötlemine;
5) tuumakütuse tootmine, rikastamine või radioaktiivsete jäätmete töötlemine;
6) radioaktiivsete jäätmete ajutise või lõpphoiustuspaiga rajamine, rekonstrueerimine või likvideerimine;
7) malmi sulatamise või terase tootmisega seotud tegevus, kui aastatoodang ületab 5000 tonni;
8) metallimaagist, rikastatud maagist või vanametallist värviliste metallide tootmine metallurgilise, keemilise või elektrolüütilise protsessi abil;
9) asbesti tootmine, asbesti või asbesti sisaldavate toodete töötlemine või käitlemine, kui asbesttsementtoodete valmistoodangu maht ületab 20 000 tonni, hõõrdematerjalide valmistoodangu maht 50 tonni ning muude asbesttoodete valmistoodangu maht 200 tonni aastas;
10) seadmete kasutamine keemiliste ainete tootmiseks tööstuslikus mahus keemiliste protsesside abil, kui mitu seadet on järjestatud ja omavahel funktsionaalselt seotud ning toodavad:
- üldorgaanilisi aineid;
- üldanorgaanilisi aineid;
- lämmastik-, fosfor- või kaaliumväetisi liht- või kompleksväetisena;
- biotsiide;
- keemilise või bioloogilise töötlemise abil farmaatsiatooteid;
- lõhkeaineid;
- lahusteid või muid keemiatooteid, mille tootmiseks kasutatakse lahusteid sisaldavaid aineid aastas üle 1000 tonni;
11) põhimaanteede, kiirteede, raudteede või üle 2100 meetri pikkuse peamaandumisrajaga lennuväljade ehitamine;
12) siseveekogus üle nelja meetri sügavuse faarvaatriga sadamate või veeteede rajamine, mis teenindavad veesõidukeid veeväljasurvega üle 1350 tonni;
13) üle kaheksa meetri sügavuse faarvaatriga meresadamate või maismaaga ühendatud laadimis- või mahalaadimiskaide rajamine;
14) veekogude süvendamine või kaadamine;
15) ohtlike jäätmete põletamine, keemiline töötlemine või lõppladustamine;
16) olmejäätmete põletamine või keemiline töötlemine üle 100 tonni ööpäevas või olmejäätmete prügilate rajamine üle 25 000 tonni jäätmete ladestamiseks;
17) reoveepuhastusseadmete rajamine üle 150 000 inimekvivalendilise võimsusega;
18) põhjavee võtmine rohkem kui 10 miljonit m3 aastas;
19) veejuhtmete rajamine, mille aastane keskmine vooluhulk ületab 100 miljonit m3 või veejuhtmete rajamine, mille veehaardeks oleva veekogu aastane keskmine vooluhulk on üle 2000 miljoni m3 ja veejuhtme kaudu ärajuhitava vee hulk ületab viis protsenti aastasest keskmisest vooluhulgast;
20) tammide ja veehoidlate rajamine rohkem kui 10 miljoni m3 vee kinnipidamiseks;
21) veekogu rannajoone muutmine;
22) maagaasi kõrgsurvetrasside või nafta- või keemiatoodete või muude vedelainete transportimiseks magistraaltorustike rajamine;
23) merepõhjast või maismaalt ööpäevas üle 500 tonni nafta või üle 500 000 m3 maagaasi ammutamine;
24) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajamine, kui vett võetakse või heitvett juhitakse ära rohkem kui 500 m3 ööpäevas;
25) linnu- või seakasvatuse rajamine, milles saab kasvatada rohkem kui:
- 85 000 broilerit või 60 000 kana;
- 3000 nuumsiga arvestusliku kaaluga igaüks üle 30 kg;
- 900 emist;
26) karjääride rajamine, allmaakaevandamine suuremal kui 25 ha alal või turba kaevandamine suuremal kui 150 ha alal;
27) kõrgepingeliinide rajamine, mille võimsus on üle 220 kV või pikkus üle 15 km;
28) tehiskiu või mineraalvilla tootmine;
29) tselluloosi, paberi või kartongi tootmine;
30) naftatoodete terminalide rajamine, mille kogumahutavus ületab 5000 m3;
31) keemiatoodete terminalide rajamine, mille kogumahutavus ületab 5000 m3 D- või C-kategooria kemikaali, või 500 m3 B-kategooria kemikaali või 50 m3A-kategooria kemikaali;
32) üle 100 ha suuruse pindalaga metsamaa või märgala pöördumatu muutmine, nagu kuivendamine, raadamine;
33) geneetiliselt muundatud organismi keskkonda viimine.
(3) Täiendavalt käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule on otsustaja kohustatud igakordselt analüüsima ja vajaduse korral lugema keskkonnamõju oluliseks, lähtudes tegevuse:
1) eeldatava keskkonnamõju ulatusest;
2) asukohast ja selle keskkonnatingimustest;
3) tehnoloogilisest tasemest ning jäätme- ja energiamahukusest;
4) eeldatava keskkonnamõju tõenäosusest, kestusest, sagedusest, pöördumatusest ja toimest;
5) võimaliku riski ulatusest.
§ 7. Arendaja
(1) Arendaja on isik, kes kavandab tegevust ja soovib seda ellu viia.
(2) Arendaja korraldab keskkonnamõju hindamist ja kannab sellega seotud kulud.
§ 8. Tegevusluba
1) projekteerimistingimused või ehitusluba;
2) kaevandamisluba, vee erikasutusluba, välisõhu saasteluba, jäätmeluba või geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise luba;
3) olulise keskkonnamõjuga tegevust alustada lubav käesolevas paragrahvis nimetamata muu dokument.
Otsustaja on tegevusloa väljaandja.
§ 10. Keskkonnamemorandum
(1) Arendaja lisab tegevusloa taotlusele keskkonnamemorandumi.
(2) Keskkonnamemorandum peab sisaldama tegevuse kirjeldust, sealhulgas:
1) tegevuse ulatust, asukohta ja eesmärki;
2) kaasnevate keskkonnamõjude hindamiseks vajalikke andmeid;
3) erinevaid lahendusvariante ja tehtud valiku põhjendust;
4) keskkonda kahjustava mõju ennetamist ja tekkivate võimalike kahjustuste heastamise vahendeid.
(3) Keskkonnamemorandumile esitatavad täpsustatud nõuded kehtestatakse keskkonnaministri määrusega, lähtudes käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatust.
(4) Otsustaja vaatab keskkonnamemorandumi läbi ja teeb otsuse keskkonnamõju hindamise vajalikkuse kohta ühe kuu jooksul, arvates keskkonnamemorandumi saamisest.
§ 11. Keskkonnamõju hindamise algatamine
(1) Keskkonnamõju hindamise algatab otsustaja.
(2) Keskkonnamõju hinnatakse selle vajadust põhjendamata käesoleva seaduse § 6 lõikes 2 nimetatud tegevuste korral.
(3) Kui keskkonnamõju hindamise algatamise otsus tuleneb käesoleva seaduse § 6 lõikes 3 nimetatud asjaoludest, lisab otsustaja algatamise otsusele selle aluseks olnud põhjendused.
§ 12. Keskkonnamõju hindamise programm
(1) Arendaja koostab keskkonnamõju hindamise programmi ja esitab selle kinnitamiseks tegevuskoha keskkonnateenistusele. Keskkonnamõju hindamise programm peab sisaldama hindamise läbiviimise ja avalikustamise kava. Arendaja nõudmise korral koostab keskkonnateenistus kirjalikult eelnevad soovitused keskkonnamõju hindamise programmi kohta.
(2) Keskkonnateenistus kinnitab keskkonnamõju hindamise programmi kahe nädala jooksul pärast avalikku arutelu, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud juhul.
(3) Kui keskkonnamõju võib ulatuda teise maakonda, piiriveekogule või merele või olla piiriülene, suunab keskkonnateenistus keskkonnamõju hindamise programmi koos oma seisukohaga kahe nädala jooksul edasi Keskkonnaministeeriumile ja informeerib sellest arendajat. Sellise keskkonnamõju hindamise programmi kinnitab keskkonnaminister kahe nädala jooksul pärast avalikku arutelu.
(4) Kui arendaja ei ole kahe aasta jooksul keskkonnamõju hindamise programmi kinnitamisest arvates otsustajale keskkonnamõju hindamise aruannet esitanud, kaotab programm kehtivuse ja keskkonnamõju hindamiseks tuleb koostada uus keskkonnamõju hindamise programm.
§ 13. Keskkonnamõju hindamise aruanne
(1) Arendaja korraldab keskkonnamõju hindamise, lähtudes keskkonnamõju hindamise kinnitatud programmist. Keskkonnamõju hindab ekspert, kellel on käesoleva seadusega kehtestatud korras välja antud vastav tegevuslitsents. Keskkonnamõju võib hinnata ka juriidiline isik vastava tegevuslitsentsiga töötaja kaudu.
(2) Ekspert koostab keskkonnamõju hindamise aruande, mis:
1) kirjeldab tegevust, selle eesmärki, ulatust, asukohta ning tegevuskoha keskkonnaseisundit ja tegevusega eeldatavalt kaasnevaid tagajärgi, nagu vee-, pinnase- ja õhusaastatus, müra, vibratsioon, valgus, soojus, kiirgus;
2) kirjeldab alternatiivseid asukohti ja projektlahendusi ning põhjendab nende vahel tehtud valikut lähtuvalt eeldatavast keskkonnamõjust;
3) määratleb eeldatava keskkonnamõju ulatuse keskkonnaseisundile, inimese tervisele ja varale, taimedele, loomadele, pinnasele, maastikule, kliimale, kaitstavale loodusobjektile ja muinsuskaitseobjektile;
4) hindab tegevusega eeldatavalt kaasneva keskkonnamõju toimet ning kirjeldab ohu vältimiseks või leevendamiseks kavandatud abinõusid;
5) hindab loodusressursside kasutamise otstarbekust;
6) teeb ettepaneku keskkonnaseire ja keskkonnaauditeerimise korraldamiseks;
7) sisaldab keskkonnamõju hindamise programmi;
8) sisaldab kolmandate isikute ettepanekuid ja nende arvestamise või mittearvestamise põhjuseid;
9) sisaldab hindamistulemuste lühikokkuvõtet.
(3) Keskkonnamõju hindamise aruandele esitatavad täpsustatud nõuded kehtestatakse keskkonnaministri määrusega.
§ 14. Keskkonnamõju hindamise tegevuslitsents
(1) Keskkonnamõju hindamise tegevuslitsents (edaspidi tegevuslitsents) annab õiguse hinnata keskkonnamõju.
(2) Keskkonnaminister annab tegevuslitsentsi litsentsitaotleja avalduse alusel.
(3) Tegevuslitsentsi taotlemise õigus on füüsilisel isikul, kes:
1) on Eesti kodanik ning on omandanud kõrghariduse kõrgkoolis, millel on Haridus- ja Teadusministeeriumi antud koolitusluba või mille antud haridust tõendav dokument on Eestis tunnustatud;
2) on vähemalt kaheaastase kogemusega keskkonnakaitsega seotud tegevusaladel;
3) tunneb keskkonnamõju hindamise korda ja keskkonnaalaseid õigusakte.
2) on varasema majandustegevusega rikkunud õigusaktidega kehtestatud nõudeid;
3) tegevuslitsents oli tunnistatud kehtetuks.
(6) Keskkonnaministril on õigus peatada tegevuslitsentsi kehtivus või tunnistada tegevuslitsents kehtetuks, sellest litsentsi omajat eelnevalt kirjalikult teavitades, kui:
2) tegevuslitsentsi saanud isik ei täida keskkonnamõju hindamise nõudeid;
(7) Tegevuslitsentsi ja selle taotluse vormi ning tegevuslitsentsi andmise, peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord kehtestatakse keskkonnaministri määrusega.
§ 15. Juurdepääs keskkonnainformatsioonile
(1) Tegevuse eeldatava keskkonnamõju või tegevuskoha keskkonnaseisundi kohta keskkonnainformatsiooni omavad isikud või asutused peavad võimaldama arendajal, otsustajal, eksperdil ja järelevalve teostajal seda tasuta kasutada.
(2) Igaühel on õigus saada otsustajalt informatsiooni tegevuse eeldatava keskkonnamõju kohta, esitada kirjalikke ja suulisi küsimusi või teha ettepanekuid ning saada neile vastuseid.
§ 16. Keskkonnamõju hindamisest teatamine
(1) Otsustaja teatab keskkonnamõju hindamise algatamisest ja keskkonnamõju hindamise aruande valmimisest 10 päeva jooksul, arvates algatamise otsusest või aruande saamisest, kirjalikult:
1) maavalitsustele ja omavalitsustele, kelle piiresse võib ulatuda tegevusest l��htuv keskkonnamõju;
2) Keskkonnainspektsioonile;
3) maaomanikele, kelle huve tegevus võib otseselt mõjutada.
(2) Otsustaja avaldab keskkonnamõju hindamise algatamise ja keskkonnamõju hindamise aruande valmimise kohta teate 10 päeva jooksul, arvates algatamise otsusest või aruande saamisest, riigi ametlike teadaannete avaldamise korra kohaselt.
§ 17. Avalik arutelu
(1) Arendaja korraldab avaliku arutelu tema kavandatud tegevuse tutvustamiseks pärast keskkonnamõju hindamise programmi ja aruande valmimist.
(2) Tehtud ettepanekute alusel täiendab arendaja vajaduse korral keskkonnamõju hindamise programmi. Keskkonnamõju hindamise aruande kohta tehtud ettepanekud lisatakse aruandele. Ettepanekute mittearvestamise korral lisab arendaja aruandele oma põhjenduse.
§ 18. Järelevalve keskkonnamõju hindamise üle
(1) Keskkonnaminister teostab järelevalvet keskkonnamõju hindamise üle käesoleva seaduse § 12 lõikes 3 nimetatud asjaoludel ja keskkonnateenistus muudel juhtudel.
1) keskkonnamemorandumi ja keskkonnamõju hindamise programmi õigusaktide nõuetele vastavuse kontrollimine;
2) keskkonnamõju hindamise programmi kinnitamine;
3) keskkonnamõju hindamise läbiviimise nõuetekohasuse kontrollimine;
4) keskkonnamõju hindamise aruande programmile vastavuse hindamine, aruande heakskiitmine ja selle alusel keskkonnanõuete esitamine;
5) keskkonnamõju hindamisega seotud vaidluste lahendamine.
§ 19. Keskkonnanõuded
(1) Arendaja esitab keskkonnamõjude hindamise aruande otsustajale, kes:
1) teatab sellest vastavalt käesoleva seaduse §-le 16;
2) suunab aruande pärast avalikul arutelul tehtud ettepanekute lisamist järelevalve teostajale heakskiitmiseks.
(2) Järelevalve teostaja teeb oma otsuse aruande heakskiitmise ning keskkonnanõuete määramise kohta otsustajale ja arendajale teatavaks ning tagastab aruande koos lisatud keskkonnanõuetega ühe kuu jooksul aruande saamisest arvates.
(3) Kui arendaja ei asu kahe aasta jooksul tegevusloa andmise otsuse teatavakstegemisest arvates tegevust ellu viima, kaotavad keskkonnanõuded kehtivuse ja uute saamiseks tuleb järelevalve teostajale esitada keskkonnamõju uue hindamise aruanne.
§ 20. Tegevusloa andmine
(1) Tegevust ei tohi alustada enne tegevusloaga määratud aega.
(2) Loa andmisel peab otsustaja arvestama keskkonnamõju hindamise tulemusega ja aruandele lisatud keskkonnanõuetega.
(3) Tegevusluba ei anta, kui keskkonnanõuete täitmist ei ole arendaja kavandatud viisil võimalik täita.
(4) Otsustaja teeb loa andmise või loa andmisest keeldumise otsuse avalikult teatavaks 10 päeva jooksul, arvates otsuse langetamisest, riigi ametlike teadaannete avaldamise korra kohaselt.
(5) Teates näidatakse tegevust käsitlevate materjalidega tutvumise aeg ja koht.
§ 21. Maapõue kasutamisega seotud keskkonnamõju hindamise erisused
(1) Maapõue kasutamisega seotud tegevus täiendavalt käesoleva seaduse §-s 4 sätestatule on:
1) üldgeoloogiline uurimistöö ja geoloogiline uuring;
2) mäetööde lõpetamine.
(2) Üldgeoloogilise uurimistöö, geoloogilise uuringu või mäetööde lõpetamise keskkonnamõju hinnatakse üldgeoloogilise uurimistöö, geoloogilise uuringu läbiviimise või mäetööde lõpetamise projekti koostamise käigus.
(3) Keskkonnamõju hindamise aruanne kuulub eraldi osana üldgeoloogilise uurimistöö, geoloogilise uuringu aruande või mäetööde lõpetamise projekti juurde.
§ 22. Strateegiline keskkonnamõju hindamine
(1) Strateegilise keskkonnamõju hindamine on riikliku arengukava või programmiga kavandatavast tegevusest tuleneva võimaliku keskkonnamõju hindamine.
(2) Riikliku arengukava või programmiga kavandatavast tegevusest tulenevat võimalikku keskkonnamõju hinnatakse arengukava või programmi koostamise käigus.
(3) Strateegilise keskkonnamõju hindamise aruanne kuulub eraldi osana riikliku arengukava või programmi juurde.
§ 23. Piiriülese keskkonnamõju hindamine
(1) Kui keskkonnamõju võib avalduda teise riigi territooriumil, informeerib keskkonnaminister seda riiki samaaegselt keskkonnamõju avalikustamisega Eestis.
(2) Eesti Vabariik osaleb teise riigi territooriumilt lähtuva piiriülese keskkonnamõju hindamises rahvusvahelises lepingus sätestatud korras.
(3) Eesti Vabariigi territooriumilt lähtuva piiriülese keskkonnamõju hindamist korraldatakse rahvusvahelises lepingus sätestatud korras.
(4) Keskkonnaministeerium korraldab piiriülese keskkonnamõju hindamisega seotud välissuhtlemist välissuhtlemisseaduses (RT I 1993, 72/73, 1020; 1996, 49, 953; 1997, 73, 1200) sätestatud korras.
3. peatükk KESKKONNAAUDITEERIMINE
§ 24. Keskkonnajuhtimissüsteemide auditeerimine
(1) Kui organisatsiooni tegevusest lähtub kõrgendatud keskkonnarisk, peab ta laskma auditeerida oma keskkonnajuhtimissüsteemi vähemalt üks kord kolme aasta jooksul.
(2) Kõrgendatud keskkonnarisk on tegevuskoha keskkonnataluvust ületava, keskkonnas pöördumatuid muutusi põhjustava või inimese tervist või vara ohtu seadva keskkonnamõju esinemise võimalikkus.
(3) Kõrgendatud keskkonnariskiga tegevused, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatut, on:
1) elektri- või soojusenergia tootmine;
2) metallide tootmine või töötlemine;
3) mineraalide tootmine;
4) ainete tootmine keemiliste protsesside abil;
5) toornafta ja põlevkivi töötlemine;
6) reoveepuhastusseadmete ekspluateerimine;
7) jäätmete käitlemine;
8) radioaktiivsete ainete ja jäätmete käitlemine;
9) naftatoodete või vedelas olekus kemikaalide ladustamine;
10) maavarade kaevandamine;
11) põllumajandussaaduste töötlemine;
12) koduloomade või -lindude kasvatamine.
(4) Keskkonnaminister kehtestab kõrgendatud keskkonnariskiga tegevuste täpsustatud loetelu ja tegevuse ulatuse, millest alates tekib kõrgendatud keskkonnarisk.
(5) Organisatsioon käesoleva seaduse tähenduses on oma ülesannete ja juhtimisega äriühing, riigiasutus või muu isik või nende kombinatsioon.
(6) Keskkonnajuhtimissüsteem on organisatsiooni keskkonnapoliitika väljatöötamist, ellurakendamist ja toimimist tagav tegevuse juhtimise osa.
§ 25. Kinnisasjaga tehtava tehinguga kaasnev keskkonnaauditeerimine
(1) Kui riik omandab või võõrandab kinnisasja, millel on toimunud või toimub kõrgendatud keskkonnariskiga tegevus, tuleb selle omanikul või valdajal läbi viia keskkonnaauditeerimine, selgitamaks kinnisasja keskkonnaseisundit või sellel toimuva tegevuse vastavust keskkonnanõuetele.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata kinnisasja võõrandamise, rentimise või pantimise korral on omandajal, rentnikul või pandipidajal õigus enne tehingu sõlmimist teiselt poolelt nõuda keskkonnaauditeerimise järeldusotsuse esitamist.
(3) Kinnisasja rentimise korral on rendileandjal õigus nõuda rentnikult keskkonnaauditeerimise läbiviimist vähemalt üks kord kolme aasta jooksul, kui rendileandmise tingimused võimaldavad kinnisasjal jätkata või alustada kõrgendatud keskkonnariskiga tegevust.
§ 26. Keskkonnaauditeerimise läbiviimine
(1) Keskkonnaauditeerimine viiakse läbi, lähtudes õigusaktide ja ühtlustatud standardi nõuetest ning üldtunnustatud metodoloogilistest põhimõtetest.
(2) Keskkonnaauditeerimise kulud tasub auditiklient.
(3) Keskkonnaauditeerimise tulemused esitatakse auditikliendile kirjaliku aruande ja järeldusotsusena. Kohustusliku keskkonnaauditeerimise korral esitab auditiklient aruande järeldusotsuse auditeeritava organisatsiooni või kinnisasja asukohajärgsele kohalikule omavalitsusele ja keskkonnateenistusele. Aruandele ja järeldusotsusele kirjutab alla juhtaudiitor.
§ 27. Konfidentsiaalsus
(1) Keskkonnaaudiitor ei tohi auditikliendi nõusolekuta avaldada keskkonnaauditeerimise käigus saadud teavet kolmandale isikule ega kasutada seda auditikliendi vastu, kui seadus ei sätesta teisiti.
(2) Auditiklient või tema volitatud isik on kohustatud keskkonnaauditeerimise käigus inimese tervist või keskkonda ohustavate asjaolude korral rakendama meetmed selle ohu kõrvaldamiseks ja teavitama ohust keskkonnateenistust.
§ 28. Tegevuspiirang
(1) Keskkonnaaudiitor ei tohi keskkonnaauditeerimise kõrval olla seotud tegevusega, mis mõjutab või võib mõjutada tema erapooletust.
(2) Hinnangu keskkonnaaudiitori erapooletust mõjutava või mõjutada võiva tegevuse kohta annab keskkonnaaudiitori taotluse alusel keskkonnaaudiitoreid registreeriv komisjon.
(3) Komisjoni otsus on keskkonnaaudiitorile siduv ja kehtib otsuse aluseks olnud asjaolude muutumise või äralangemiseni.
§ 29. Keskkonnaauditeerimise õigus
(1) Keskkonnaauditeerijana tohib tegutseda vastavat tunnistust omav füüsiline isik, kes on registreeritud ettevõtjana või on teenistuses juriidilise isiku juures, kui nende vähemalt üheks tegevuseks on registreeritud keskkonnaauditeerimine.
(2) Juhtaudiitoril on õigus moodustada keskkonnaauditi läbiviimiseks audiitorirühm, mille koosseisu võivad kuuluda keskkonnaaudiitorid ja eksperdid. Keskkonnaauditeerimist viib läbi juhtaudiitor või audiitorirühm juhtaudiitori juhtimisel.
§ 30. Keskkonnaaudiitoreid registreeriv komisjon
(1) Keskkonnaaudiitoreid registreerib keskkonnaministri määrusega moodustatud komisjon.
(2) Keskkonnaaudiitoreid registreeriva komisjoni ülesanded on:
1) keskkonnaaudiitori nimetust taotleva isiku kvalifikatsiooninõuetele vastavuse kontrollimine;
2) keskkonnaaudiitori kvalifikatsiooninõuetele vastavale isikule keskkonnaudiitori tunnistuse andmine;
3) keskkonnaaudiitorite tunnistuste arvestuse pidamine;
4) järelevalve teostamine.
§ 31. Keskkonnaaudiitorite registreerimine
(1) Keskkonnaaudiitorina registreerimiseks tuleb keskkonnaaudiitoreid registreerivale komisjonile tõendada oma vastavust esitatavatele kvalifikatsiooninõuetele.
(2) Kvalifikatsiooninõuded keskkonnaaudiitorile ja juhtaudiitorile sätestab keskkonnaministri määrusega ühtlustatud standardiks tunnistatud EVS-EN ISO 14012 «Juhised keskkonnaauditiks. Keskkonnaaudiitorite kvalifikatsioonikriteeriumid».
(3) Keskkonnaaudiitorina registreeritakse teovõimeline füüsiline isik, kes on omandanud kõrghariduse kõrgkoolis, millel on Haridus- ja Teadusministeeriumi antud koolitusluba või mille antud haridust tõendav dokument on Eestis tunnustatud.
(4) Keskkonnaaudiitorina ei registreerita isikut:
1) kes ei vasta käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud või jõustatud nõuetele;
2) kelle keskkonnaaudiitorina registreerimine on tunnistatud kehtetuks;
3) kellel on karistatus toimepandud kuriteo eest.
(5) Kvalifikatsiooni- ning käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud nõuetele vastavale isikule annab keskkonnaaudiitoreid registreeriv komisjon pärast isiku keskkonnaaudiitorina registreerimist keskkonnaaudiitori tunnistuse.
(6) Keskkonnaaudiitoreid registreerival komisjonil on õigus peatada keskkonnaaudiitori tunnistuse kehtivus või tunnistada registreerimine kehtetuks, kui:
1) komisjonile on esitatud tegelikkusele mittevastavaid andmeid;
2) ilmnevad käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud asjaolud;
3) keskkonnaaudiitor ei ole esitanud tegevusaruannet;
4) keskkonnaaudiitor on seotud tegevusega, mis mõjutab või võib mõjutada tema erapooletust.
(7) Keskkonnaaudiitori tunnistuse vorm, kvalifikatsiooninõuetele vastavuse kontrollimise, tunnistuse andmise, tunnistuse kehtivuse peatamise ja registreerimise kehtetuks tunnistamise kord kehtestatakse keskkonnaministri määrusega.
§ 32. Järelevalve keskkonnaaudiitorite tegevuse üle
(1) Keskkonnaaudiitorite tegevuse üle teostab järelevalvet nende registreerija keskkonnaministri kehtestatud korras.
(2) Keskkonnaaudiitor esitab üks kord viie aasta jooksul registreerija määratud ajal ja ulatuses tegevusaruande.
(3) Registreerijal on õigus kontrollida keskkonnaaudiitori koostatud aruannet ja järeldusotsust. Registreerijale laieneb käesoleva seaduse §-s 27 sätestatud konfidentsiaalsuse nõue.
§ 321. Keskkonnamõju hindamise või keskkonnaauditeerimise nõude eiramine
(1) Keskkonnamõju hindamise või keskkonnaauditeerimise nõude eiramise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
§ 322. Ohust teavitamata või ohu kõrvaldamiseks meetmete rakendamata jätmine
Juriidilisest isikust auditikliendi poolt keskkonnaauditeerimise käigus avastatud inimese tervist või keskkonda ohustavatest asjaoludest Keskkonnaministeeriumi teavitamata jätmise või ohu kõrvaldamiseks meetmete rakendamata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni.
§ 323. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 321 ja 322 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 321 ja 322 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon.
§ 33-36. [Kehtetud - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
§ 37. Tegutsevate keskkonnaaudiitorite registreerimine
Enne käesoleva seaduse jõustumist registreeritakse keskkonnaministri poolt keskkonnaaudiitorite kursuse läbinud isikute loetelusse kantud isik keskkonnaaudiitorina täiendava kontrollita.
§ 38-43. [Käesolevast tekstist välja jäetud]