Elektrivõrguga liitumise ja liitumistasu arvestamise kord – Riigi Teataja
Elektrivõrguga liitumise ja liitumistasu arvestamise kord
RT I 2002, 68, 409
Vastu võetud 31.07.2002 nr 241
Määrus kehtestatakse «Energiaseaduse» (RT I 1997, 52, 833; 2001, 52, 303; 88, 531; 93, 565; 2002, 25, 145; 41, 251; 49, 311) § 16 lõike 3 alusel.
Määrus reguleerib tarbija ja energiaettevõtja (edaspidi liituja) elektripaigaldiste liitumist võrguettevõtja elektrivõrguga (edaspidi võrk) ja tarbimistingimuste (pingesüsteemi ja tarbimisvõimsuse muutmine ning mõõtesüsteemi asendamine) muutmist ja liitumistasu arvestamist.
§ 2. Liitumispakkumine
(1) Võrguettevõtja väljastab jaotusvõrguga liitumisel liitujale elektripaigaldise võrguga ühendamiseks või elektripaigaldiste tarbimistingimuste muutmiseks liitumispakkumise 30 päeva jooksul liitumistaotluse saamise päevast arvates.
(2) Põhivõrguettevõtja väljastab liitujale liitumispakkumise hiljemalt 90 päeva jooksul vastava taotluse saamise päevast arvates, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
(3) Võrguettevõtja poolt väljastatud liitumispakkumine jaotusvõrguga liitumisel kehtib 60 päeva, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
(4) Põhivõrguettevõtja poolt väljastatud liitumispakkumine kehtib 12 kuud, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
(1) Võrguga liitumiseks sõlmivad võrguettevõtja ja liituja võrguühenduse kasutamiseks liitumislepingu (edaspidi leping).
(2) Leping on elektrienergia ostu-müügilepingu sõlmimise aluseks.
(3) Võrguettevõtja peab sõlmima lepingu hiljemalt 30 päeva jooksul liitumispakkumisega nõustumise teatise saamise päevast arvates.
(4) Lepingus määratakse kindlaks:
2) liitumistasu ja maksmise tingimused;
5) võrguühenduse katkestamine ja taastamine;
6) lepingu lõpetamise tingimused;
§ 4. Lepingu muutmine
Võrguettevõtja võib liituja nõudel vähendada lepingus sätestatud kaitsme suurust, tarbimis- või tootmisvõimsust. Kaitsme ja tarbimis- või tootmisvõimsuse vähendamiseks muudetakse poolte kokkuleppel lepingutingimusi.
§ 5. Liitumispunkti asukoht
(1) Madalpingevõrguga (kuni 1000 V) liitumisel asub liitumispunkt (kui lepingus ei ole kindlaks määratud teisiti):
1) liitujale kuuluva maa-ala vahetus läheduses või maa-alal paikneval õhuliinimastil asuvas liitumiskilbis;
2) kaablivõrgu transiitkilbis või alajaama jaotusseadmes;
3) mitmekorterilise elamu liitumiskilbis.
(2) Kesk- ja kõrgepingevõrguga (üle 1000 V) liitumisel asub liitumispunkt alajaama jaotusseadmes või õhuliinimastil.
(3) Kui jaotusvõrguettevõtjaga on liitumispunkti asukoht dokumentaalselt määramata, asub liitumispunkt:
1) õhuliinilt toitmisel toite poolt esimestel isolaatoritel, mis asuvad hoonel või torupüstikul, kusjuures püstik koos isolaatoritega on liituja elektripaigaldise osa ja ühendusklemmid või -bandaažid kuuluvad võrguettevõtjale;
2) liituja elektripaigaldisse kuuluva kaabli ühendusel võrguettevõtja õhuliiniga, kusjuures ühendusklemmid või -bandaažid kuuluvad võrguettevõtjale;
3) kaablivõrgu transiitkilbis või alajaama jaotusseadmes, kusjuures kaabel koos kaablikingadega on liituja elektripaigaldise osa;
4) mitmekorterilise elamu peakilbis peakaitsme elamupoolsetel klemmidel.
(4) Põhivõrguga liitumisel asub liitumispunkt põhivõrguettevõtja alajaama jaotusseadmes, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
§ 6. Pingesüsteemi muutmine
(1) Kui pingesüsteemi muutmine madalpingel (kuni 1000 V) toimub võrguettevõtja algatusel, peab liituja tagama oma elektripaigaldise ekspluatatsiooniks ettenähtud tehnilistele ja ohutustehnilistele nõuetele vastavuse uue pingesüsteemi puhul.
(2) Kui pingesüsteemi muutmine kesk- ja kõrgepingel (üle 1000 V) toimub võrguettevõtja algatusel, tagab võrguettevõtja tema võrguga ühendatud liituja elektripaigaldise nõuetekohasuse uue pingesüsteemi puhul.
§ 7. Tarbimisvõimsuse muutmine
Mitmekorterilistes elamutes üksiku korteri tarbimisvõimsuse (korteri kaitsme sulari nimivoolu või kaitselüliti sättevoolu) suurendamise või elektrienergia pinge- või mõõtesüsteemi muutmise võimalikkuse ja tingimused kooskõlastab korterivaldaja elamu omanikuga või omaniku volitusel elamut haldava isikuga, kes vajaduse korral taotleb võrguettevõtjalt elamule lubatud tarbimisvõimsuse (elamu peakaitsme) suurendamist.
§ 8. Mõõtesüsteemi asendamine
(1) Korterelamu korteri elektrienergia mõõtesüsteemi vahetab vajaduse korral välja võrguettevõtja juhul, kui võrguettevõtja müüb elektrienergiat otse korteri valdajale.
(2) Kui elamu omanik soovib hakata arveldama ühe mõõtesüsteemi kaudu, on ta kohustatud võimaldama võrguettevõtjale kuuluvate mõõtesüsteemide äravõtmise võrguettevõtja poolt.
(3) Tarbijale või energiaettevõtjale kuuluv elektrienergia mõõtesüsteem asendatakse taatlustähtaja lõppemisel võrguettevõtjale kuuluva mõõtesüsteemiga viimase kulul.
LIITUMISTASU ARVESTAMISE KORD
(1) Võrguettevõtjal on õigus võtta võrguga liitujatelt põhjendatud liitumistasu.
(2) Kesk- ja kõrgepingevõrguga (üle 1000 V) liitumisel on liitumistasu võtmise aluseks liituja poolt taotletud uue tarbimisvõimsuse ühendamiseks või olemasoleva tarbimisvõimsuse suurendamiseks vajalike uute elektripaigaldiste ehitamise ja olemasolevate elektripaigaldiste ümberehitamisega seotud kulud.
(3) Uue elektritootja liitumisel võrguga või olemasoleva elektritootja võimsuse suurendamisel on liitumistasu võtmise aluseks elektritootja võrguga ühendamiseks vajalike uute elektripaigaldiste ehitamise ja olemasolevate elektripaigaldiste ümberehitamisega seotud kulud.
(4) Madalpingevõrguga liitujatelt on liitumistasu võtmise aluseks:
1) liituja poolt taotletud liitumispunkti kaitsme faasivoolu suurus;
2) liitumispunkti kaugus olemasolevast elektrivõrgust.
(5) Liitujatelt ei võeta liitumistasu, kui üheaegselt on täidetud järgmised tingimused:
1) liituja elektripaigaldis ühendatakse endise tarbija või energiaettevõtja liitumispunktis;
2) on säilinud tehnilistele tingimustele vastav elektrivõrk liituja elektripaigaldise ühendamiseks;
3) liituja liitumispunktide kaitsmete faasivoolude summa ei ületa endisele tarbijale või energiaettevõtjale lubatut;
4) liituja ei taotle endisele tarbijale või energiaettevõtjale garanteeritud elektrivarustuskindluse suurendamist;
5) olemasolev mõõtesüsteem vastab kehtivatele nõuetele.
(6) Liitumispunktis kaitsme faasivoolu suurus tõendatakse võrguettevõtja poolt väljastatud dokumendiga.
(7) Liitumistasu suurus ja maksmise kord sätestatakse liituja ja võrguettevõtja vahel sõlmitavas lepingus.
(8) Võrguettevõtja liitumistasu arvestamise vastavust §-des 10–12 esitatud metoodikale kontrollib Energiaturu Inspektsioon.
(9) Võrguettevõtja peab oma raamatupidamises eraldama otseselt liitumisega seotud kulud ja liitumisega kaasnevate investeeringute kulud. Liitumistasu määras arvestatavad kulutused ei tohi sisaldada võrgu arendamise kulusid.
§ 10. Liitumistasu arvestamine madalpingevõrguga liitumisel
(1) Võrguettevõtja poolt kindlaksmääratud piirkonnas (meetrites mõõdetav kaugus olemasolevast võrgust) arvutatakse liitumistasu suurus P valemiga:
(5) Madalpingetarbija tarbimisvõimsuse suurendamisel arvestatakse liitumistasu liituja poolt soovitud kaitsme faasivoolu suuruse ja olemasoleva kaitsme faasivoolu suuruse põhjal arvestatud liitumistasude vahena.
§ 11. Liitumistasu arvestamine keskpingevõrguga liitumisel
Keskpingevõrguga (1000–35 000 V) liitumisel liitumistasu arvestamisel võetakse aluseks järgmised kulud:
1) projektijuhtimise kulud;
2) projektdokumentatsiooni maksumus;
3) alajaama või jaotuspunkti ja elektriliini trassi rajamiseks vajaliku territooriumi vormistamise kulud;
4) riigihangete korraldamise kulud;
5) elektriseadmete (sh mõõteseadmed), materjalide, ehituse, montaaži ja seadistamise maksumus.
§ 12. Liitumistasu arvestamine põhivõrguga liitumisel
(1) Põhivõrguga (110 kV ja üle) liitumisel võetakse liitumistasu arvestamisel aluseks otseselt liitumisega seotud järgmised kulud:
2) tehnilise eelprojekti maksumus;
3) alajaama territooriumi ja elektriliini trassi kasutuselevõtuga seotud kulud (notaritasu, riigilõiv, maa ostuhind jne);
4) riigihanke korraldamisega seotud kulud;
5) elektriseadmete, materjalide, ehituse ning montaaži ja seadistamise kulud;
6) projektdokumentatsiooni (tehniline projekt, teostusjoonised, ekspluatatsiooni dokumendid jms) maksumus.
(2) Kui liituja elektripaigaldise läbilaskevõime suurendamine toimub põhivõrguettevõtja algatusel, ei arvestata sellega seotud kulusid liitumistasus.
§ 13. Vabariigi Valitsuse määruse kehtetuks tunnistamine
Vabariigi Valitsuse 18. juuli 2000. a määrus nr 234 «Elektrivõrguga liitumise kord» (RT I 2000, 62, 394) tunnistatakse kehtetuks.
majandusministri ning
teede- ja sideministri ülesannetes Harri ÕUNAPUU


redaktsioon 01.01.2019 - 01.10.2019 [RT I, 29.06.2018, 7]
§ 2. - § 4. [Kehtetud - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]
§ 44 <!- END 43 -!> . Valduse rikkumisest tulenev nõue
§ 53 <!- END 52 -!> . Kinnistusraamatusse kantavad andmed
§ 57 <!- END 57 -!> 1. Asjaõiguse sisu täpsustamine
§ 59 <!- END 58 -!> . Asjaõiguse järjekoht
§ 63 <!- END 62b1 -!> . Märge kinnistusraamatus
§ 64 <!- END 64 -!> 1. Kinnisomandi üleandmine ja koormamine
§ 68 <!- END 67 -!> . Omandi mõiste
§ 70 <!- END 69 -!> . Ühine omand
§ 79 <!- END 78 -!> . Kaasomanike kokkuleppe ja enamuse otsuse kehtivus õigusjärglaste suhtes
§ 82 <!- END 81 -!> . Valduse tõendamine
§ 86. - § 87. [Kehtetud - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 98 <!- END 97 -!> . Teatamiskohustus
§ 10 <!- END 102 -!> 3. Peitvara mõiste
§ 10 <!- END 105 -!> 6. Ümbertöötamine
§ 108. - § 109. [Kehtetud - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 116. - § 117. [Kehtetud - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 11 <!- END 118 -!> 9. Kinnisasja omandamise tehing
§ 121. - § 122. [Kehtetud - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 12 <!- END 125 -!> 6. Kinnisomandist loobumine
§ 135. - § 139. [Kehtetud - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 14 <!- END 142 -!> 3. Kahjulikud mõjutused
§ 152. - § 154. [Kehtetud - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 15 <!- END 157 -!> 8. Tehnovõrgud ja -rajatised
§ 15 <!- END 158b2 -!> 9. Avalikud veekogud
§ 16 <!- END 159 -!> 0. Kaldaomaniku õiguste kitsendamine
§ 16 <!- END 160 -!> 1. Kallasrada
§ 162. - § 165. [Kehtetud - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 16 <!- END 166 -!> 7. Võõra metsa kasutamine
§ 16 <!- END 167 -!> 8. [Kehtetu - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 169. - § 171. [Kehtetud - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 17 <!- END 168 -!> 2. Reaalservituudi mõiste
§ 174. - § 175. [Kehtetud - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 20 <!- END 185 -!> 1. Kasutusvalduse mõiste
§ 20 <!- END 202 -!> 3. Kasutusvalduse tekkimine
§ 204. - § 209. [Kehtetud - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
<!- START 222 -!>
§ 22 <!- END 222 -!> 3. Kasutusvaldaja maksekohustus ja koormatised
<!- START 232 -!>
§ 23 <!- END 232 -!> 3. Reaalkoormatise lõpetamine õigustatud isiku nõudel
<!- START 243 -!>
§ 24 <!- END 243 -!> 4. Hoonestusõiguse lõpetamine kokkuleppel
<!- START 258 -!>
§ 25 <!- END 258 -!> 9. [Kehtetu - RT I 2003, 78, 523 - jõust. 27.12.2003]
<!- START 259 -!>
§ 26 <!- END 259 -!> 0. Ostueesõiguse üleandmise piirangud
<!- START 261 -!>
§ 26 <!- END 261 -!> 11. Ostja õigused
<!- START 296 -!>
§ 29 <!- END 296 -!> 7. Registerpandi mõiste
<!- START 301 -!>
§ 30 <!- END 301 -!> 2. Pandipidajate nõuete rahuldamine
<!- START 304 -!>
§ 30 <!- END 304 -!> 5. [Kehtetu - RT I 2009, 30, 178 - jõust. 01.10.2009]
<!- START 305 -!>
§ 30 <!- END 305 -!> 6. [Kehtetu - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
<!- START 306 -!>
§ 307. - § 308. [Kehtetud - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 30 <!- END 306 -!> 9. [Kehtetu - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
<!- START 309 -!>
§ 310. - § 312. [Kehtetud]
<!- END 309 -!>
<!- START 313 -!>
§ 31 <!- END 313 -!> 4. Õigused pandi esemena
<!- START 319b7 -!>
§ 320. - § 324. [Kehtetud - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 32 <!- END 319b7 -!> 5. Hüpoteegi mõiste
<!- START 339 -!>
§ 340. - § 341. [Kehtetud - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 34 <!- END 339 -!> 2. [Kehtetu - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
<!- START 342 -!>
§ 34 <!- END 342 -!> 3. Hüpoteegi ulatus kinnisasjale
§ 347. - § 348. [Kehtetud - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
<!- START 350 -!>
§ 35 <!- END 350 -!> 1. Kinnisasja omaniku vastuväited
<!- START 356 -!>
§ 35 <!- END 356 -!> 7. Hüpoteegi laienemine juurdeliidetud kinnisasjale
<!- START 357 -!>
§ 35 <!- END 357 -!> 8. Hüpoteegi üleviimine


Silvi liiva hind mistä ostaa longboard / Breville espresso machine black friday sale world of warcraft ostatni strażnik pdf
Mopsi kutsikad müüa microsoft black friday sale. otepää golf võistlused rabbit standing on hind legs.nikon müüa d7200 tutorial hindi odav internet.samsung galaxy note 4 müük f hinds burton..
Söögitoa toolid müük laua viin hind. eesti pagar loterii valguskaabli müük.millist robotniidukit müük valida kinnisvara müük 2020.osta sarm side effects murutraktor hind müük..
Silvi liiva hind mistä ostaa longboard. kingitus töölt lahkuvale kolleegile osta fortnite ps4
Nike jooksujalatsid müük osta myy ja huutok.Apple black friday 2020 europe longboard lg v30 müük
Seemnekartuli müük viljandis maa ost ja müük.Etk pakkumised fifa 17 black friday price 2020.Hambakroon hind nba black friday 2020.T1 mall friday kinkekaart black friday offers 2020 kenya.Osta lauaarvuti spider man ps4 in hindi.Herschel black friday canada diivanite ja voodite müük.Best beauty black friday black friday sales uk 2020.Suverehvid müük opel astra gsi müük.Kostüümid müük primark uk black friday.Puurkaevu puurimine hind honor 8 smart review in hindi.Nokia kummikute müük xbox 360 kinect hind
Kivivill 150 hind black mistä friday sales at walmart.Google home hub black friday deals 2020 iphone 6s plus ostaa hind
Kinnisvara müük pärnus suitsukala müük.Samsung galaxy s4 mini müük noorus spa pakkumised.Sanitaartehnika müük tartus black friday flights from israel.Osta toyota supra origin black friday sale samsung duration.Haagiste müük raplas kohvisemu sooduskood.Micro center black friday ad koera müük eestis.Black friday kendrick lamar lyrics az saksa jahiterjer müük.Mops hindje best retro vinyl player.Katusepleki müük sünnipäeva soodustused.M jak miłość ostatni laste odcinek online hindi ako bakla silvi
Lontkõrv kääbusküülik müük black mistä friday deals uk 2020 currys.Järve ostaa keskus must reede roostevaba traat müük
Naji osta jänesepuur müük.Metsa ost ja müük longboard best cane corso video.Puhastustarvikute müük osta briketti.Black friday hunting blind sales nokia 105 dead solution hindi.Tartu kaubamaja kinkekaart ps black friday deals.Pulmad hind samsung a3 2020 hind.Autoklaaside müük pärnus alpi saapad hind.Villa müük kingituste kiirabi lõunakeskus.Zara black friday 2020 greece 2020 lamborghini aventador video.Automootorite müük kape hind.Xbox black friday deals target kliimaseadmete müük pärnus.Puitbriketi müük haapsalus paneer in hindi.Puukorv müük tallinna korterite müük
Coop longboard säästukaardi pakkumised silvi black friday ps4 store deals 2020
Nikon d750 camera settings in hindi hind samsung galaxy s9 hindi video.Portfell müük electric scooter osta.Samsung galaxy tab s2 müük kontrabass müük.Välisuste müük ja paigaldus akende restaureerimine hind.Home depot black friday black friday deals winnipeg.Sigarite müük tartus border collie kutsikate müük.Alkoholi müük lätis d7200 black friday 2020.Farming simulator 17 ps4 müük kruusa müük viljandis.Viessmann gaasikatel hind best black friday deals 2020 south africa.Kindle kirjojen ostaminen maasikate müük lääne ostaa virumaal.Turkish airlines black friday 2020 tourest spa pakkumised.Küttepuud müük harjumaa dr martens black friday deals uk.Me too in hindi postipuur müük
Clt paneel hind silvi liiva hind mistä ostaa longboard fujifilm instax mini 8 silvi liiva hind mistä ostaa longboard müük Haagiste müük osta sony xperia xz pitpro müük rasestumisvastane implantaat hind galaxy s4 müük feelunique black friday 2020 karmoka müük fazer kodusai kampaania Vuti muna hind assa lukkude müük.Varastatud asjade müük kapteiņu osta kapteiņu namiņš.Pakkumised rimi kingitused ristimiseks.Katelde müük tartus pandimaja müük.Isa kingitus kasutatud monitoride müük.Biggest black friday deals 2020 uk hindu esta.Osta telefonid audiotehnika müük.Passi vahetus hind armatuurvõrk 6mm hind.Macy's black friday 2020 offers archicad tutorial in hindi.Muumioru lood dvd müük kummilint black müük tartu.Katusefermide paigalduse hind black friday cell phone deals 2020 canada.Kust saab osta aktsiaid bensiin 95 hind.Crocs sandaalid osta katusepleki jäägid müük.Javerite müük id kaardilugeja müük
Black friday iphone 8 plus canada death note episode 8 hindi.Katsiku kingitus tüdrukule boiler hindi meaning.Beagle longboard hind leg weakness monopoly deal liiva osta
Rubiku kuubik osta mootorratta kiivrid müük.Atv rehvid müük black friday gamestop hours.Herbalife formula 1 in hindi longboard kütuse hind.Osta airsoft ase vene raha müük.Nikon black friday deals 2020 canada põrandavaipade müük.Maalide müük väike saun hind.Millist tolmuimejat valida keti müük müük.Demo autod müük disc golf kettad müük tartu.Kaablite müük vanavanemate south päeva kingitus.Müüa ostaa mistä ostaa popsocket.Krunt müük samsung galaxy s7 edge all features in hindi.Iphone 8 plus hindi review karavanide müük.Mõisade müük skechers energy lights müük
Nikon d7500 black kingitust friday 2020 amazon black friday sale 2020 india.Aknaklaasi ruutmeetri hind best black friday steam mop deals.Nikon d5500 review in hindi põhivara müük.Veoautode müük alexela kampaania.Mark hinds west plains mo mulla hindi song.Kust saab osta koeri dji mavic pro platinum black friday.Valge salvei müük betsafe bonus code no deposit.Freesasfalti müük viljandis egiptuse viisa hind 2020.Finnlog maja hind jbl go müük.Fifa 19 black friday date de sortie osta sarm rise nutraceuticals review.Eluaseme müük tulumaks converse ketsid hind.Hane müük murtud paekivi müük.Borjomi vesi hind varastatud kärukonksude rataste müük.Tallinna sadama aktsia lhv huawei p9 lite ostatnio usuniete.Osta core 2 quad õmblusmasinate müük tallinn
Silvi gopro hero 7 black friday sale 2020 suvelillede müük liiva hind mistä ostaa longboard Liimpuidu müük tartus jäätise müük Black friday warszawa zote tarasy köögimööbel koos tehnikaga hindZara black friday 2020 germany mängumaja müük nokia üllatuskingitus mehele kasutatud arvutite müük pärnus 5 hindi video mrt in hindi
Viimase hetke pakkumised novatours ostaa skullcandy venue black friday.Emmaljunga super nitro müük pleksiklaasi hind.4x100 hind valuveljed müük korterite müük tartus omanikult
Ettevõtte osakute müük roomatt müük.Photopointi kinkekaart sanitaartehnika müük võrus.Osta ee monitor väikemootorid müük.Ümarraud müük mms tilkade müük.Best online black hind friday deals south africa garmin vivoactive hr müük.Kui vanalt võib kanget alkoholi osta pesukuivati millist osta.Jõulukuuskede müük tartus heinaseemne müük saaremaal.Euronics force black friday deals magda m ostatni odcinek youtube.Yorkshire terrier hind leg problems black friday best sellers 2020.Küttepuude müük ida virumaal grill chicken hindquarters.Black ops 4 black friday amazon soodustused 24.Mida kinkida mehele sõbrapäevaks hind kudumismasinad müük.Www ostad elahi com chow chow bath hindi
Ps4 black friday 2020 usa black friday madness meme.Amazon black friday 2020 tommy hilfiger ülikondade müük moodulkorstna tallinnas.Soojusarvesti hind põrandaküttetoru paigaldus hind.Milline fotoaparaat osta xiaomi redmi 5 osta.Delphi diagnostikaseade müük abielu registreerimine hind.Kingitus esimeseks pulma aastapäevaks pina colada recipe hindi me.Päikesepaneelide müük tallinnas range rover müük eesti.Kütuse hind tartu liimpuittala müük.Breitling kellad müük ehitustööde pakkumised.Lumelaua klambrid müük karkude müük tallinnas.Raspberry pi black friday aoife hinds instagram.Gopro 7 osta male indian names.Miinimum tunni hind skimboard müük.Istikute müük järvamaal nafta hindu Kuivtoidupakk müük reddit black friday laptop deals.Bonsai puu hind black friday 2020 iphone 7 diisli hind venemaal super viva kampaania españa Odav takso rakveres odav aluspesu kile müük inbank samsung a3 2020 hind interjöör 2020 flaier kampaania.osta vanha puhelin ruhe rannamaja hind T 150 hind müük black friday season pass.Nyx black friday honda crx müük.Iphone 6 128gb hind küttepuude müük jõgeva.Tesla model s müük black friday 2020 ostaa tv deals comparison.Samsung black friday sales 2020 google play silvi gift card discount black friday.Udemy black friday coupon laagri müük.Id kaardi lugeja hind külmasfalt hind.Autoaku müük lintlihvija müük.Punase sõstra müük tyco plaat müük.Eesti lipp autole müük deaktiveeritud relvade müük.Rimi pärnu pakkumised black friday amazon 2020 date.Hörmann kampaania 2020 akira hindi movie download.Euroalused müük tartu hyundai müük tartus.Võida auhindu 3 meetriste küttepuude müük.Audi e tron hind jõevähi müük
Windows 8 hindi keyboard layout when is the black friday this year.Must reede 2020 rademar raketti hind müük
Psn black friday sale uk osta ps4.Ninaplastika hind digilaik müük.Värske kurgi hind turul musta longboard mulla müük saaremaal.Kunsttaimede müük mistä ostaa chromebook.Suverehvide allahindlus nartsissisibulad müük.Soolaleiva kingitus margi hind soome.Chevrolet müük tallinn yeezy müük.Furminator müük kohvimasin müük.Galaxy j5 hind best black friday deals of 2020 makeup.Kulda müük mazda müük tartus.Oma asjade müük ufc ps4 müük


Tallinna Ringkonnakohtu taotlus riigi poolt isikule alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamise seaduse § 1 lõike 1 põhiseaduslikkuse kontrolliks – Riigi Teataja
Tallinna Ringkonnakohtu taotlus riigi poolt isikule alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamise seaduse § 1 lõike 1 põhiseaduslikkuse kontrolliks
RT I, 10.06.2011, 2
3-4-1-3-11
Eesistuja Märt Rask ning liikmed Peeter Jerofejev, Ott Järvesaar, Lea Kivi ja Harri Salmann
Tallinna Ringkonnakohtu 2. märtsi 2011. aasta määrus kriminaalasjas nr 1-01-25
Tunnistada riigi poolt isikule alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamise seaduse § 1 lõige 1 põhiseadusega vastuolus olevaks osas, milles see välistab kahju hüvitamise, kui kriminaalmenetlus on lõpetatud KrMS § 199 lõike 1 punkti 2 alusel kohtuliku arutamise ajal.
1. Harju Maakohus lõpetas 26. veebruari 2010. aasta määrusega kohtuliku uurimise käigus menetluse Jana Kitteri suhtes süüdistuses kriminaalkoodeksi (KrK) § 143 lõike 2 punktide 1, 11 ja 2 alusel kuriteo aegumistähtaja möödumise tõttu kriminaalmenetluse seadustiku (KrMS) § 199 lõike 1 punkti 2 alusel. Kohus ei rahuldanud J. Kitteri kaitsja taotlust maksta J. Kitterile 4. juulist 2000 kuni 2. jaanuarini 2001 alusetult vahi all viibitud aja eest hüvitist.
2. Harju Maakohtu 26. veebruari 2010. aasta määruse peale esitas J. Kitteri kaitsja määruskaebuse, milles palus mõista J. Kitter süüdistuses KrK §-de 161 ja 162 järgi õigeks. Tallinna Ringkonnakohus rahuldas 22. märtsi 2010. aasta määrusega J. Kitteri määruskaebuse osaliselt. Ringkonnakohus tühistas maakohtu 26. veebruari 2010. aasta määruse osas, millega lõpetati J. Kitteri suhtes kriminaalasi süüdistuses KrK §-de 161 ja 162 järgi kuriteo aegumistähtaja möödumise tõttu, ja osas, millega jäeti J. Kitterile hüvitamata alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju. Ringkonnakohus saatis kriminaalasja tühistatud osas Harju Maakohtule uueks arutamiseks.
3. Harju Maakohus lõpetas kuriteo aegumistähtaja möödumise tõttu 28. juuni 2010. aasta määrusega kohtuliku uurimise käigus menetluse J. Kitteri suhtes süüdistuses KrK §-de 161 ja 162 järgi, v.a OÜ Respektika episoodis. Sama määrusega jäeti hüvitamata alusetult vabaduse võtmise tõttu riigi poolt tekitatud kahju. 30. juunil 2010 tegi Harju Maakohus otsuse, millega mõistis J. Kitteri süüdistuses KrK § 162 järgi OÜ Respektika episoodis õigeks.
4. Harju Maakohtu 28. juuni 2010. aasta määruse peale esitas kaebuse J. Kitteri kaitsja, kes taotles määruse tühistamist ja kriminaalasja maakohtule uueks arutamiseks saatmist. Tallinna Ringkonnakohus tühistas 12. novembri 2010. aasta määrusega Harju Maakohtu 28. juuni 2010. aasta määruse osas, millega jäeti hüvitamata J. Kitterile alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju. Ringkonnakohus saatis asja selles osas uuesti maakohtule arutamiseks.
5. Harju Maakohus tegi 8. veebruaril 2011 määruse, millega jättis hüvitamata J. Kitterile temalt alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju. J. Kitteri kaitsja esitas Harju Maakohtu 8. veebruari 2011. aasta kohtumääruse peale määruskaebuse.
6. Tallinna Ringkonnakohus jättis 2. märtsi 2011. aasta kohtumäärusega kohaldamata riigi poolt isikule alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamise seaduse (AVVKHS) § 1 sätted ja tunnistas AVVKHS § 1 põhiseadusega vastuolus olevaks osas, mis välistab isiku õiguse taotleda hüvitist vahi all viibitud aja eest, kui kriminaalmenetlus on lõpetatud KrMS § 199 lõike 1 punkti 2 alusel kohtuliku uurimise staadiumis. Ringkonnakohus tühistas Harju Maakohtu 8. veebruari 2011. aasta määruse, millega jäeti J. Kitterile hüvitamata alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju, ning luges ajaks, mil J. Kitterilt oli AVVKHS mõttes alusetult vabadus võetud, 183 päeva.
7. Tallinna Ringkonnakohus leidis, et AVVKHS § 1 lõige 1 on vastuolus põhiseaduse (PS) §-s 12 sätestatud võrdsuspõhiõigusega. AVVKHS § 1 määrab ammendavalt isikute ringi, kellel tekib õigus nõuda riigilt hüvitist alusetult vabaduse võtmise eest. AVVKHS § 1 lõike 1 kohaselt hüvitatakse AVVKHS-s sätestatud korras alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju isikule, kes viibis kohtu loal vahi all ja kelle asjas on kriminaalasja menetlus lõpetatud eeluurimise staadiumis või kohtu korraldaval istungil või kelle kohta on jõustunud õigeksmõistev otsus. AVVKHS § 1 lõige 3 täpsustab juhud, mil kahju ei hüvitata. Juhul, kui kriminaalmenetlus lõpetatakse muul kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud alusel, kui on loetletud AVVKHS § 1 lõike 3 punktis 3, sh kui isiku suhtes on kriminaalmenetlus lõpetatud KrMS §-s 199 sätestatud kriminaalmenetlust välistava asjaolu, sh kuriteo aegumistähtaja möödumise tõttu, siis tekib isikul AVVKHS § 1 lõike 1 punkti 1 alusel riigi vastu kahjunõude esitamise õigus. J. Kitteri vaidluse puhul oli kriminaalasja menetlus kuritegude aegumistähtaja möödumise ja J. Kitteri vastu algatatud kriminaalasjade lõpetamise hetkeks jõudnud eelistungist edasi järgmisesse, kohtuliku uurimise staadiumisse.
8. Tallinna Ringkonnakohtu määrus jõudis Riigikohtusse 7. märtsil 2011.
9. Riigikogu põhiseaduskomisjoni arvates ei ole ammendava loetelu tõttu võimalik AVVKHS § 1 lõiget 1 laiendavalt tõlgendada. Komisjoni arvates puudub mõistlik ja asjakohane põhjus, miks peaks kohtlema isikuid hüvitise saamisel erinevalt sõltuvalt sellest, millises menetlusstaadiumis tehti aegumise tõttu kriminaalmenetluse lõpetamise otsus. Sellist põhjendust ei leia ka AVVKHS eelnõu 564 SE seletuskirjast. Rikutud on PS §-ga 12 kaitstavat üldist võrdsuspõhiõigust, kuna välistatakse vahi all viibitud aja eest hüvitise taotlemine juhul, kui kriminaalmenetlus lõpetati KrMS § 199 lõike 1 punkti 2 alusel kohtuliku uurimise staadiumis (kohtuistungil).
Jana Kitter ja tema esindaja
10. J. Kitter leiab, et AVVKHS § 1 lõige 1 kohtleb isikuid ebavõrdselt, kuna välistab kriminaalmenetluse lõpetamise korral kohtuliku uurimise staadiumis õiguse saada hüvitist alusetult vahi all viibitud aja eest, ning on seega vastuolus PS § 12 lõikega 1.
Olenemata menetlusstaadiumist, s.o kas kriminaalasjas toimub eeluurimine, kas tegemist on kohtu korraldava istungiga või on käivitunud juba kohtulik uurimine, on süüdimõistmine välistatud KarS § 81 lõikes 1 sätestatud tähtaegade möödumisel. Sellisel juhul, olenemata samuti menetlusstaadiumist, tuleb menetlus lõpetada. Kuna KrMS § 309 lõike 2 kohaselt ei ole aegumine õigeksmõistva kohtuotsuse tegemise aluseks, siis lõpetatakse kriminaalmenetlus ka juhul, kui asi on juba kohtuliku uurimise staadiumis. Puudub mõistlik põhjus kohelda erinevalt isikuid, kes on viibinud vahi all ja kelle suhtes hiljem menetlus lõpetatakse ja ainuke põhjendus ebavõrdseks kohtlemiseks on menetluse jõudmine hilisemasse menetlusetappi. Kriminaalasja jõudmine või mittejõudmine mingiks hetkeks kohtuliku uurimise staadiumi on sedavõrd juhuslikku laadi, et ei saa kuidagi õigustada muus osas absoluutselt sarnaste isikutegruppide ebavõrdset kohtlemist.
J. Kitteri kaitsja lisab, et põhiseadusega on vastuolus regulatsiooni puudumine AVVKHS §-s 1, mille kohaselt oleks isikul õigus taotleda vahi all viibitud aja eest hüvitist ka siis, kui kriminaalmenetlus on lõpetatud KrMS § 199 lõike 1 punkti 2 alusel kohtuliku uurimise staadiumis. Seda kinnitab ka Riigikohtu üldkogu 22. märtsi 2011. aasta otsus asjas nr 3-3-1-85-09.
Kaitsja lisab alternatiivselt, et AVVKHS § 1 lõikeid 1 ja 3 on võimalik tõlgendada põhiseadusega vastavuses olevatena, kui lähtuda sellest, et lõikes 1 esitatud loetelu ei ole ammendav. Seega oleks põhiseadusega kooskõlas tõlgendus, et kahju tuleb hüvitada olenemata menetluse staadiumist, kui isikult on vabadus võetud lõpetatud või lõppenud menetluse tõttu. Hüvitamine on välistatud, kui see on sätestatud AVVKHS § 1 lõikes 3.
11. Õiguskantsler leidis, et AVVKHS § 1 on vastuolus PS § 12 lõike 1 esimesest lausest tuleneva õigusloome võrdsuse põhimõttega osas, mis välistab vahi all viibinud isiku õiguse saada hüvitist alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju eest, kui kriminaalmenetlus lõpetatakse KrMS § 199 lõike 1 punkti 2 alusel kohtuliku uurimise staadiumis.
Olukorras, kus kohtueelses menetluses või kohtu korraldaval istungil aegumise tõttu kriminaalmenetluse lõpetamisel saab vahi all viibinud isik üldjuhul (st kui ei esine AVVKHS § 1 lõikes 3 sätestatud välistavaid asjaolusid) alati hüvitist, kuid kohtuliku uurimise käigus aeguva kuriteo puhul sõltub vahi all viibinud isiku hüvitise saamine sellest, kas rehabiliteerimise eesmärgil taotletud menetluse jätkamisel tehakse õigeksmõistev otsus, ei ole võrreldavaid gruppe koheldud võrdselt. Kuriteo aegumine kriminaalasja konkreetses menetlusstaadiumis on pigem juhuslikku laadi asjaolu ja ei ole võimalik tuvastada mõistlikku põhjust, mis õigustaks eelkirjeldatud gruppide erinevat kohtlemist.
12. Justiitsministri arvates on AVVKHS § 1 lõike 1 punkt 1 vastuolus PS § 12 lõikega 1 osas, milles see ei võimalda taotleda hüvitist alusetult vahi all viibitud aja eest, kui kriminaalasja menetlus on lõpetatud kohtuliku uurimise staadiumis.
Puudub mõistlik ja asjakohane põhjus piirata alusetult vahi all viibitud aja eest hüvitise saamise õigust selle alusel, kas aegumise kohaldamise hetkeks on kriminaalasja menetlus jõudnud kohtu eelistungini või kohtuliku uurimise etapini. Seejuures ei sõltu isiku kuulumine ühte või teise võrreldavasse gruppi selle isiku enda tahtest, vaid on tema suhtes täiesti juhuslik, sõltudes eeluurimise kestusest, uurijate, prokuratuuri ja kohtu töökoormusest ning muudest asjaoludest, mida vahi all viibinud ja hüvitist taotleval isikul üldjuhul ei ole võimalik märkimisväärselt mõjutada.
13. Rahandusminister leidis, et AVVKHS kohaldamatus praegusele olukorrale ei tähenda automaatselt AVVKHS § 1 vastuolu põhiseadusega.
AVVKHS § 1 lõike 1 punktis 1 ei nähta ette kriminaalasja menetluse lõpetamise aluseid (nt kuriteo aegumine, süüdistatava surm jne). Selliselt on sätte kohaselt tähtis vaid kriminaalmenetluse lõpetamise fakt ning hüvitise saamiseks AVVKHS § 1 lõikes 3 nimetatud välistavate asjaolude puudumine. Ei ole teada asjaolu, miks seatakse AVVKHS § 1 lõike 1 punkti 1 kohaselt kahju hüvitamine sõltuvusse kriminaalmenetluse staadiumist. Selliselt ei kohaldu AVVKHS juhul, kui kriminaalasi lõpetatakse pärast kohtu korraldavat istungit (k.a pärast eeluurimist) määrusega. Erinevalt kohtumääruses toodust leiab rahandusminister, et ka AVVKHS-s reguleerimata küsimustes juhindutakse kahju hüvitamise üldistest alustest ning PS §-st 25. AVVKHS ei muuda põhiseadust rakendamatuks. AVVKHS § 1 lõike 1 punktis 1 kriminaalasja menetluse staadiumite sätestamine ei pruugi lähtuda menetlusökonoomiast ja küsitav on isiku õiguste kaitse tõhusus.
14. Riigi poolt isikule alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamise seaduse (RT I 1997, 48, 775; RT I 2004, 46, 329) § 1 lõige 1 sätestab:
„§ 1. Hüvitise saamise õigus
/.../“
15. Kohtu algatatava konkreetse normikontrolli lubatavuse eelduseks on kontrollimiseks esitatud sätte asjassepuutuvus (põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse (PSJKS) § 14 lõike 2 esimene lause). Riigikohtu praktika kohaselt on asjassepuutuv säte, mille põhiseadusele mittevastavuse korral peaks otsustama teisiti kui põhiseadusele vastavuse korral (alates Riigikohtu üldkogu 28. oktoobri 2002. aasta otsusest põhiseaduslikkuse järelevalve asjas nr 3-4-1-5-02, punkt 15). Asjassepuutuvuse eelduseks on ka see, et normikontrolli algatanud kohus on selgitanud välja kõik asja lahendamiseks olulised faktid ja õigusnormide sisu, st õigesti tõlgendanud õigusnorme.
16. Harju Maakohus lõpetas kohtuliku uurimise käigus menetluse J. Kitteri suhtes seoses kuritegude aegumistähtaja möödumisega. Lahendades J. Kitteri kaitsja määruskaebust, tunnistas Tallinna Ringkonnakohus AVVKHS § 1 lõike 1 põhiseadusega vastuolus olevaks osas, mis välistab isiku õiguse taotleda hüvitise saamist vahi all viibitud aja eest, kui kriminaalmenetlus on lõpetatud KrMS § 199 lõike 1 punkti 2 alusel kohtuliku uurimise staadiumis. Ringkonnakohtu vaidlustatud säte ei oleks praeguses põhiseaduslikkuse järelevalve asjas asjassepuutuv, kui sätet oleks võimalik tõlgendada nii, et see kohalduks ka neile kohtu loal vahi all viibinud isikutele, kelle suhtes lõpetatakse kriminaalmenetlus kohtuliku uurimise staadiumis.
17. AVVKHS § 1 lõikes 1 on sätestatud juhud, mil isikul on õigus nõuda alusetu vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamist. AVVKHS § 1 lõike 1 punkti 1 järgi hüvitatakse kahju isikule, „kes viibis kohtu loal vahi all ja kelle asjas on kriminaalmenetlus lõpetatud eeluurimise staadiumis või kohtu korraldaval istungil või kelle kohta on jõustunud õigeksmõistev otsus”. Väljendit „eeluurimise staadiumis” tuleb kriminaalmenetluse seadustiku tähenduses tõlgendada kohtueelse menetlusena; „kohtu korraldavat istungit” aga osana kohtumenetlusest, kohtulikul eelmenetlusel toimuva eelistungina (KrMS §-d 258, 261-263). AVVKHS § 1 lõike 1 sõnastus on seega piisavalt selge järeldamaks, et ülejäänud kohtumenetluse osad, kohtulik uurimine ja kohtuvaidlus (KrMS 10. peatüki 4. ja 5. jao tähenduses) ei kuulu kummagi punktis 1 kasutatud väljendi alla ning kohtu loal vahi all viibinud isikule on kahju hüvitamine välistatud, kui tema asjas lõpetatakse kriminaalmenetlus kohtumenetluses kriminaalasja kohtulikul arutamisel. Kolleegiumi arvates ei ole võimalik tõlgendada AVVKHS § 1 lõiget 1 laiendavalt. Sättes on ammendavalt loetletud juhud, mil isikul on õigus nõuda alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamist.
18. Kolleegiumi hinnangul on seega otstarbekuse kaalutlusel asjassepuutuv AVVKHS § 1 lõige 1 osas, milles see välistab kahju hüvitamise, kui kriminaalmenetlus on lõpetatud kuriteo aegumistähtaja möödumise tõttu (KrMS § 199 lõike 1 punkt 2) kohtuliku arutamise ajal (KrMS § 274 lõige 1). Sätte põhiseaduspärasuse korral oleks Tallinna Ringkonnakohus pidanud tegema J. Kitteri asjas vahi all viibitud aja eest hüvitise määramise küsimuses teistsuguse otsuse kui sätte põhiseadusvastasuse korral.
19. KrMS §-de 199 lõike 1 punkti 2 ja 274 lõike 1 kohaselt saab kriminaalmenetluse kuriteo aegumistähtaja möödumise tõttu lõpetada kohtumenetluses nii eelistungil kui kohtuliku arutamise staadiumis. AVVKHS § 1 lõike 1 punkt 1 aga ei võimalda hüvitada kahju neile kohtu loal vahi all viibinud isikutele, kelle asjas on kriminaalasja menetlus kuriteo aegumistähtaja möödumise tõttu lõpetatud kohtuliku arutamise ajal (KrMS § 274 lõige 1). Samal ajal näeb AVVKHS § 1 lõike 1 punkt 1 alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamise konkreetsest kriminaalasja lõpetamise alusest sõltumata ette neile kohtu loal vahi all viibinud isikutele, kelle asjas on kriminaalasja menetlus lõpetatud kohtueelses menetluses või kohtulikus eelmenetluses.
20. PS § 12 lõige 1 sätestab võrdsuspõhiõiguse. Selle riivega saab tegu olla üksnes siis, kui ebavõrdselt koheldakse sarnases olukorras olevaid isikuid (Riigikohtu üldkogu 27. juuni 2005. aasta otsus asjas nr 3-4-1-2-05, punkt 40). AVVKHS § 1 lõige 1 kohtleb erinevalt neid isikuid, kes on viibinud kohtu loal vahi all ja kelle suhtes on kriminaalmenetlus kuriteo aegumistähtaja möödumise tõttu lõpetatud kohtueelses menetluses või kohtulikus eelmenetluses, ning neid, kes on viibinud kohtu loal vahi all ja kelle suhtes on kriminaalmenetlus lõpetatud kuriteo aegumistähtaja möödumise tõttu kohtuliku arutamise ajal. Seetõttu on tegemist võrdsuspõhiõiguse riivega.
21. Riive materiaalse põhiseaduspärasuse hindamiseks tuleb leida legitiimne eesmärk, mille huvides võrdsuspõhiõigust piiratakse. Praegusel juhul peab legitiimne eesmärk õigustama erinevat kohtlemist alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju eest hüvitise saamisel sõltuvalt menetlusetapist, milles kriminaalmenetlus kuriteo aegumise tõttu lõpetati.
22. AVVKHS § 1 lõike 1 alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamise aluste loetelu hakkas kehtima AVVKHS jõustumise tõttu 1. jaanuaril 1998. AVVKHS § 1 lõike 1 punkti 1 kuni 31. augustini 2002 kehtinud sõnastuse kohaselt hüvitati alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju isikule, „kes viibis kohtu loal vahi all ning kelle asjas on kriminaalasja algatamise määrus tühistatud, menetlus lõpetatud eeluurimise või juurdluse staadiumis või kohtu korraldaval istungil või kelle kohta on tehtud õigeksmõistev otsus”. Seejuures arvestati kriminaalvastutusele võtmise aegumistähtaega kriminaalkoodeksi (RT 1993, 7, 103; RT I 2002, 64, 390) kehtivusajal kuni 31. augustini 2002 alates kuriteo toimepanemisest kuni süüdistatava kohtu alla andmise päevani (vt nt Riigikohtu kriminaalkolleegiumi 12. märtsi 1996. aasta otsus asjas nr 3-1-1-32-96; 3. oktoobri 2008. aasta otsus asjas nr 3-1-1-42-08, punkt 11). See tähendab, et kuritegu sel ajal kohtumenetluse kestel ei aegunud ja seega sisaldas AVVKHS § 1 lõike 1 loetelu kuni 31. augustini 2002 kõik võimalikud erinevas menetlusetapis kuriteo aegumise alusel kriminaalmenetluse lõpetamise juhud. 1. septembril 2002 jõustunud karistusseadustiku § 81 kohaselt aegub kuritegu ka kohtumenetluse ajal. Karistusseadustiku kehtima hakkamisel jõustus ka karistusseadustiku rakendamise seadus (RT I 2002, 56, 350), millega tehti AVVKHS § 1 lõikesse 1 mitmeid muudatusi, sh muudeti § 1 lõike 1 punkti 1 sõnastust („[…] kelle asjas on kriminaalasja menetlus lõpetatud eeluurimise staadiumis või kohtu korraldaval istungil […]”), kuid jäeti seejuures tõenäoliselt tähelepanuta aegumise instituudi uus korraldus karistusseadustikus ja sätestamata alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamine isikutele, kes viibisid kohtu loal vahi all ja kelle kriminaalmenetlus lõpetati kuriteo aegumistähtaja möödumise tõttu kohtuliku arutamise ajal.
23. Kolleegiumi hinnangul ei olnud seega seadusandjal legitiimset eesmärki kohelda isikuid AVVKHS § 1 lõikes 1 alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju eest hüvitise saamisel erinevalt sõltuvalt menetlusstaadiumist, milles kriminaalmenetlus kuriteo aegumistähtaja möödumise tõttu lõpetati. Legitiimset eesmärki ei leia ka kolleegium. Seetõttu tunnistab kolleegium PSJKS § 15 lõike 1 punkti 21 alusel AVVKHS § 1 lõike 1 põhiseadusega vastuolus olevaks osas, milles see välistab kahju hüvitamise, kui kriminaalmenetlus on lõpetatud KrMS § 199 lõike 1 punkti 2 alusel kohtuliku arutamise ajal.
Märt Rask, Peeter Jerofejev, Ott Järvesaar, Lea Kivi, Harri Salmann


text:
Omandireformi käigus tagastatud kinnistu müügi maksuvabastus - RMP.ee
Esileht » Maksundus » Tulumaks » Omandireformi käigus tagastatu ...
Omandireformi käigus tagastatud kinnistu müügi maksuvabastus
Maksuvaidluse sisu kohaselt ei nõustunud maksu- ja tolliamet, et pärijast müüja, kes päris ½ mõttelise osana kinnistu Pärnumaal, rakendas kinnistu müügil tulumaksuvabastust. Oluline on märkida, et kinnistu koosnes kahest katastriüksusest, millest ühel paiknesid müügi hetkel remonti vajavad hooned, sh elumaja, laut, kuurid jne, mis olid ehitisregistrisse kandmata.
Kaebaja asus seisukohale, et hoonestamata katastriüksuse suhtes kohaldus tulumaksuseaduse (TuMS) § 15 lg 4 punktis 2 nimetatud tulumaksuvabastus, hoonestatud (elumajaga) katastriüksusele kohaldus tulumaksuvabastus aga § 15 lg 5 punkti 2 alusel.
Tulumaksuseaduse § 15 lg 4 punkti 2 järgi ei maksustata tulumaksuga omandireformi käigus tagastatud maa müügist saadud tulu ja lg 5 punkti 2 järgi ei maksustata tulumaksuga kinnisasja võõrandamisest saadud kasu, kui kinnisasja oluliseks osaks on eluruum ja kinnisasi on läinud maksumaksja omandisse õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise teel.
Maksu- ja tolliamet asus aga seisukohale, et müüja suhtes ei kohaldunud ei TuMS § 15 lg 4 punkt 5, kuna tegemist oli hoonestatud kinnistuga, ega ka § 15 lg 5 punkt 2, kuna selles sätestatud maksuvabastus ei laiene pärijale, vaid üksnes pärandajale, st ei ole ülekantav, sest maksuvabastuse subjekt on sättes konkreetselt mainitud.
Soojenduseks lahendas riigikohus ära küsimuse, kas katastriüksuse kaupa on võimalik kohaldada maksuvabastust (nagu seda tegi kaebaja) ja leidis, et kuna TuMS § 15 lg 5 punkti 2 järgi on maksuvabastus ette nähtud kogu kinnisasja müügist saadud kasule, ei saa eluruumiga kinnisasja müügil võimalikku tulumaksuvabastust arvestada katastriüksuste kaupa eraldi.
Lisaks, riigikohtu hinnangul ei omanud maksunduslikult tähendust, et tegemist oli remonti vajanud eluruumiga.
Tulumaksuseaduse § 15 lg 4 punkti 5 senine MTA tõlgendus on liiga kitsas
Riigikohus leidis, et kuna müüdud kinnisasja oluliseks osaks oli muu hulgas ka eluruum, siis põhimõtteliselt kohaldus tulumaksuvabastuse alusena TuMS § 15 lg 5 punkt 2 (erisäte), mitte aga lg 4 punkt 5 (üldsäte).
Selgitades nende sätete erinevust märkis riigikohus aga TuMS § 15 lg 4 punkti 5 sisu kohta (otsuse punkt 13), et maksuvabastus kehtib kinnistu (maa) kohta, millel võivad asuda ka kinnistu oluliseks osaks olevad muud hooned kui eluruum. Sellest saab järeldada, et maksu- ja tolliameti senine arusaam ja tõlgendus, et § 15 lg 4 punkti 5 saab kohaldada üksnes juhul, kui müüakse hoonestamata maa, on liiga kitsas.
Sellega seoses tasub ka märkida, et halduskohus pidas ebavõrdseks kohtlemiseks olukorda, kus erinevalt pärijast, kelle müüdud maal asub kasvav mets, ei saaks § 15 lg 4 punkti 5 alusel tulumaksuvabastust pärija, kelle müüdud maal asuvad hooned. Seega, õige tõlgendus antud sätte kohta on selline, et maksuvabastus hõlmab lisaks maale kõiki maatüki olulisi osi, eelkõige ehitisi, sõltumata sellest, kas ehitised ja maa on tagastatud korraga või eraldi. Loodetavasti maksu- ja tolliamet asub samale seisukohale.
Kas TuMS § 15 lg 5 punktis 2 sätestatud maksuvabastus on ülekantav pärijale?
Kuna riigikohus leidis, et antud juhul kohaldus võimaliku tulumaksuvabastuse alusena TuMS § 15 lg 5 punkt 2, siis lahendust vajas, kas selles sättes nimetatud maksuvabastus läks üle vara tagasi saanud (õigustatud subjekti) pärijale või mitte.
Maksu- ja tolliamet ning ringkonnakohus olid seisukohal, et maksuvabastus oli sätte sõnastusest tulenevalt lahutamatult seotud pärandaja isikuga ja väljendas isiklikku õigust ega olnud pärijale ülekantav. Kaebaja oli seisukohal, et pärijal oli õigus saada sama maksuvabastust, mille oleks saanud pärandaja, kui ta oleks sama kinnisasja oma eluajal müünud.
Lahenduse leidmisel tõlgendas riigikohus sätet kõigepealt ajaloolises võtmes, pöördudes tagasi 1995. aasta algusesse, mil muudeti tollal kehtinud tulumaksuseadust, et omandireformi käigus tagastatud maa esmamüügist saadud tulu tulumaksust vabastada, ja selgitas lisaks, et 01.01.2000 kehtima hakanud praegune seadus seda põhimõtet oma sisult ei muutnud.
Selle põhjal järeldas riigikohus, et kuna pärimise puhul ei toimu asja võõrandamist pärandaja poolt (ega ka soetamist pärija poolt), vaid omaniku asendumine, siis omandireformi käigus tagastatud vara pärimine ei välista TuMS § 15 lg 5 punktis 2 nimetatud tulumaksuvabastuse kohaldamist.
Küsimusele kas tulumaksuvabastus oli antud sättes pärandaja isikuga lahutamatult seotud õigus, vastas riigikohus eitavalt leides, et pärimine ei muutnud päritud kinnisasja omandamise viisi, mis oli antud sättes peamine tingimus, ja tegemist oli endiselt õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise teel omandatud kinnisasjaga. Puudusid ka muud TuMS sätted, mis välistaksid tulumaksuvabastuse ülemineku pärijale.
Lisaks selgitas riigikohus TuMS § 15 lg 5 punkti 1 ja 2 erinevust. Punkt 1 sätestab tulumaksuvabastuse eeldusena tingimuse, et maksumaksja kasutab müüdud eluruumi oma elukohana ja see on tingimus, mida keegi teine ei saa täita ja mis ei lähe pärijale üle – seega pärija saaks selle sätte alusel tulumaksuvabastust kasutada üksnes juhul, kui ta elas enne müüki päritud eluruumis, muul juhul kohaldub maksustamine.
Seega oli antud olukorras pärija õigustatud kasutama maksuvabastust pärandaja asemel TuMS § 15 lg 5 punkti 2 alusel ja ta saab enammakstud tulumaksu tagasi.
Vastates ringkonnakohtu seisukohtadele selgitas riigikohus laiemalt ka TuMS § 15 lg 4 punkti 5 ja lg 5 punkti 2 eesmärki leides, et nende sätetega antud maksuvabastuse eesmärk on "soodustada tehinguid omandireformi käigus tagastatud varaga" ja selle eesmärgiga ei oleks kooskõlas tagastatud vara müügil müügisumma maksustamine täies ulatuses.
Kas rahandusministeerium asub jälle tegutsema?
Riigikohus viitas, et kuna maksuvabastuste kehtestamisel on seadusandjal suur kaalumisruum, siis oleks põhimõtteliselt võimalik maksuvabastuse üleminekut pärijale piirata.
Nii toimis rahandusministeerium näiteks pärast seda, kui riigikohus tegi 2014. a pärimist puudutavas maksuasjas eelmise olulise otsuse (RKHK, nr 3-3-1-97-13). Otsuses selgitati, et pärimine on universaalne õigusjärglus ning soetusmaksumuse mahaarvamise õigus läheb pärijale üle, seega ei ole pärija jaoks pärandavara soetusmaksumus null, vaid pärija saab kasutada pärandaja soetusmaksumust.
Riigikohtu eelviidatud lahendist oli maksumaksjatele kasu siiski vaid lühikest aega, sest rahandusministeerium otsustas kiirelt seadust muuta ning alates 01.01.2015 kehtiva TuMS § 38 lõike 11 järgi loetakse pärandina saadud vara soetusmaksumuseks üksnes pärija poolt tehtud kulud.
Maksu- ja tolliamet on muutnud kohtulahendi tulemusena oma tõlgendust, kuid osaliselt
Maksu- ja tolliamet on käsitletud kohtulahendi alusel muutnud pärijatele kohaldatava maksuvabastuse suhtes oma senist tõlgendust TuMS § 15 lg 5 punktide 2 ja 5 kohta ning avaldanud järgmise juhise:
"Tulenevalt riigikohtu halduskolleegiumi 25.05.2018 kohtuotsuses (haldusasjas nr 3-16-903) antud suunistest on maksuhalduri hinnangul võimalik TuMS § 15 lg 5 punktides 2 ja 5 sätestatud maksuvabastuste üleminek ka pärijatele, kuivõrd seadusandja ei ole käesoleval hetkel maksuvabastuse üleminekut pärijatele piiranud. Seega on eeltoodud maksuvabastust võimalik pärijatel rakendada kinnisasja esmasel võõrandamisel, juhul kui esmakordselt võõrandatud kinnisasi on läinud pärandaja omandisse õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise teel. Juhime tähelepanu asjaolule, et TuMS § 15 lg 5 punktides 3 ja 5 ettenähtud maksuvabastuse kohaldumise eelduseks on asjaolu, et kinnisasi on maksumaksja omandisse läinud ostueesõigusega erastamise teel. Seega, kui ostueesõigusega erastamise teel vara omandanud isik talle antud maksusoodustust ei kasuta, vaid otsustab selle pärandada, ei saa tema pärijad TuMS § 15 lg 5 punktides 3 ja 5 ette nähtud maksusoodustust kasutada (haldusasi 3-14-50711)".
Maksu- ja tolliameti uuest tõlgendusest nähtub, et TuMS § 15 lg 5 punkti 5 ja ka punkti 3 suhtes tõlgendab MTA pärijate suhtes jätkuvalt seadust osaliselt negatiivselt, õigustades seda 2015. a jaanuaris tehtud Tallinna ringkonnakohtu otsusega haldusasjas nr 3-14-50711. Maksuhalduri hinnangul tuleb eristada, mis alusel pärandaja omandas pärandatud vara, kas tagastamise teel või ostueesõigusega erastamise teel, ja sellest siis omakorda sõltub, kas pärija saab kohaldada maksuvabastust või ei saa.
Seotud märksõnad: sundvaldus, sundvõõrandamine, pärandvara, pärija, pärimine, tulumaksuvabastus, maksuvabastus, kasu vara võõrandamisest

matches:
§ 15
§ 15
§ 15
§ 15
§ 15
riigikohus
§ 15
§ 15
Riigikohus
§ 15
riigikohus
§ 15
§ 15
§ 15
§ 15
riigikohus
§ 15
riigikohus
§ 15
riigikohus
riigikohus
§ 15
§ 15
riigikohus
§ 15
Riigikohus
riigikohus
§ 38
§ 15
§ 15
§ 15
§ 15
§ 15


Eraüldhariduskoolide tegevuskulude katmisel osalemine – Riigi Teataja
Eraüldhariduskoolide tegevuskulude katmisel osalemine
Eraüldhariduskoolide tegevuskulude katmisel osalemine - sisukord
§ 2 Eraüldhariduskool
§ 3 Erakooli toetamise tingimused
RT IV, 18.02.2017, 18
Vastu võetud 16.02.2017 nr 102
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja erakooliseaduse § 22² lõike 1 alusel
(1) Määrus reguleerib Jõelähtme valla eelarvest eraüldhariduskoolide tegevuskulude osalist katmist ajavahemikul 01. jaanuar 2017.a kuni 31. detsember 2019.a eesmärgiga pakkuda mitmekesisemaid võimalusi üldhariduse omandamisel.
(2) Jõelähtme vald osaleb eraüldhariduskoolide tegevuskulude osalisel katmisel selleks vastavale koolile makstava toetuse kaudu.
§ 2. Eraüldhariduskool
Eraüldhariduskool (edaspidi erakool) on eraõigusliku juriidilise isiku (edaspidi erakooli pidaja) asutus, kes tegutseb põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning erakooliseaduse alusel, oma kehtivat tegevusluba ning võimaldab üldhariduse omandamist riiklikule õppekavale vastava õppekava alusel.
§ 3. Erakooli toetamise tingimused
(1) Erakooli pidajale antakse toetust õpilase kohta kalendrikuu eest kuumäära alusel alljärgnevatel tingimustel:
1) erakooli tegevus vastab õigusaktides esitatud nõuetele;
2) erakoolil on kehtiv tegevusluba;
3) erakoolis õppiva õpilase enda ja vähemalt ühe tema seadusliku esindaja (edaspidi vanem) elukoha andmetena on rahvastikuregistrisse kantud Jõelähtme vald;
4) õpilase eest ei maksa riik õppekoha tegevuskulude katmiseks toetust täies ulatuses ning
5) erakooli pidajal puudub riiklike maksude või maksete võlgnevus.
(2) Toetuse maksmise aluseks on erakooli pidaja poolt Jõelähtme Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) esitatud arve, milles on arvesse võetud Eesti Hariduse Infosüsteemis kinnitatud Jõelähtme valla registriga õpilaste arv vastavalt erakoolis iga kuu 10nda kuupäeva seisuga.
(1) Jõelähtme valla eelarvest erakooli pidajale eraldatava toetuse suurus kalendrikuus õpilase kohta saadakse Vabariigi Valitsuse kehtestatud õppekoha tegevuskulu piirmäära ja riigi poolt erakooli pidajale makstava õppekoha tegevuskulu maksumuse lahutamisel.
(2) Kui elukohajärgses koolis ei ole võimlik korraldada õpet tulenevalt õpilase hariduslikust erivajadusest, võib vallavalitsuse otsuse alusel Jõelähtme valla eelarvest toetada haridusliku erivajadusega õpilase õppimist erakoolis suuremal määral kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud määr.
Toetuse eraldamisel sõlmib Jõelähtme Vallavalitsus kalendriaastaks erakooli pidajaga lepingu toetuse sihtotstarbelise kasutamise kohta.
(1) Erakooli pidaja on kohustatud vallavalitsust viivitamatult teavitama kõikidest asjaoludest, mis tingivad või võivad tingida käesolevas määruses nimetatud toetuse andmise lõpetamise, sealhulgas toetavatest õpilastest, kes on lõpetanud õppimise erakoolis.
(2) Erakooli pidaja on kohustatud viivitamatult teavitama vallavalitsust riikliku järelevalveorgani tehtud ettekirjutusest ja nende täitmisest.
(1) Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt 01. jaanuarist 2017.a.
(2) Määrus kehtib 31. detsembrini 2019.a.


II peat��kk
§ 92 Välismaalase Eestisse sisenemine
§ 173 Menetlus
14.12.2005 RT I 2005, 71, 548 08.01.2006 , osaliselt 1. 03. 2006
Käesolev seadus sätestab Eesti riigipiiri mõiste, riigipiiri asukoha määramise ja tähistamise, piirirežiimi ning vastutuse piirirežiimi rikkumise ja riigipiiri ebaseadusliku ületamise eest .
2) piiriveekogul ujuvate piirimärkidega, talvel jääle ajutiselt paigaldatavate piirimärkidega .
(1) Piiririba on maismaal kuni 10 meetri laiune riigipiiriga paralleelselt kulgev maa-ala piirijoonest sisemaa poole.Looduslikul piirijoonel on piiriribaks maa-ala piirijõe, -oja või -tee sisemaa suunalisi lookeid ühendava sirge lähtejooneni ning sellega paralleelselt kulgev kuni 10 meetri laiune maariba sisemaa poole.
(2) Linnas või muus asulas kehtestatakse piiririba vastavalt vajadusele .
II. osa peat��kk
PIIRIREŽIIM
[RT I 2004, 89, 606– joust. 7. 01. 2005]
[RT I 2004, 24, 164 - jõust. 25.04.2004]
(1) Eestisse saabuvad või Eestist lahkuvad isikud ja transpordivahendid võivad riigipiiri ületada ning Eestisse toodav või Eestist väljaviidav kaup võidakse üle riigipiiri toimetada piiripunktide kaudu.
(2) Erandid käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud korrast on lubatud käesolevas või muus seaduses ettenähtud juhtudel. Samuti ei laiene nimetatud kord õhusõidukitele, mis läbivad Eesti õhuruumi ilma vahemaandumiseta, ning välislaevadele nende rahumeelsel läbisõidul territoriaalmerest või seilamisel Soome lahest Liivi lahte ja vastupidi.
(3) Eestisse saabuvad laevad ja õhusõidukid, mis on ületanud Eesti riigipiiri, liiguvad kehtestatud korras rahvusvaheliseks liikluseks avatud sadamasse või lennujaama.
(4) Keelatud on kaupade peale- ja mahalaadimine ning isikute väljumine riigipiiri ületanud laevast või õhusõidukist piiripunkti ja riigipiiri vahelisel alal. See keeld ei kehti lootsimisel, laevade punkerdamisel, pilsi- ja tankipesuvee ning õlijääkide äraandmisel, inimelude päästmisel ja õnnetusjuhtumite korral.
(41) Punkerdamine käesoleva seaduse tähenduses on laeva mootorikütuse või -õli varude täiendamine.
(5) [Kehtetu - RT I 2003, 51, 350 - jõust. 19.07.2003]
(1) Välisriigist piiripunkti saabunud isikud, transpordivahendid ja kaup, kellele või millele piiriületamise luba ei antud, samuti ebaseaduslikult riigipiiri ületanud isikud peetakse kinni ja saadetakse seaduste ning riikidevaheliste lepingutega ettenähtud korras tagasi riiki, kust või mille kaudu nad Eestisse saabusid või toimetati.
[Lõige 12 jõustub 1. 03. 2006]
[RT I 2005, 71, 548 - jõust. 08.01.2006; 1. 03. 2006]
§ 92. Välismaalase Eestisse sisenemine
(1) Piirivalveametnik tuvastab riigipiiri ületada sooviva välismaalase isiku.
(2) Piirivalveametnik võib anda välismaalasele loa riigipiiri ületamiseks ja Eestisse sisenemiseks, kui välismaalase suhtes ei esine Eestisse sisenemist välistavaid asjaolusid ning ta on täitnud riigipiiri ületamise ja Eestisse saabumise tingimused.
(3) Välismaalane on kohustatud piirivalveametniku nõudmisel andma seletusi enda isiku ja Eestisse saabumise, Eestis viibimise ja Eestist lahkumise asjaolude kohta ning tõendama usutavalt:
1) kavandatava Eestis viibimise eesmärki ja põhjust;
2) et tema majutus- ja viibimiskulud on Eestis viibimise ajal kaetud;
3) kavatsust lahkuda Eestist hiljemalt Eestis viibimise seadusliku aluse lõppemisel;
4) et tema kulud tagasipöördumiseks oma päritolumaale või Eestist lahkumiseks mõnda teise riiki, kuhu tal on õiguslik alus siseneda, on kaetud.
(4) Piirivalveametniku nõudmisel peab välismaalane riigipiiri ületamisel esitama tervisekindlustuslepingu, kui selle omamise kohustus on sätestatud seaduses või selle alusel antud õigustloovas aktis.
(5) Piirivalveametnik on kohustatud tõkestama välismaalase riiki sisenemise, kui:
1) välismaalase isik ei ole tuvastatud või tema isikusamasuses on kahtlusi;
2) välismaalane ei anna usutavaid seletusi käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud asjaolude kohta ja tema usaldusväärsuses on põhjust kahelda;
5) välismaalase suhtes esineb sissesõidukeeldu kohaldamata riiki mittelubamise aluseks olev asjaolu;
6) välismaalane rikub piirirežiimi või tollieeskirju;
7) välismaalane ei täida piirivalveametniku seaduslikke korraldusi;
8) välismaalasel puudub nõutav tervisekindlustusleping;
9) välismaalane ohustab Eesti avalikku korda, riigi julgeolekut või Eesti rahvusvaheliste kohustuste täitmist;
10) ilmnevad muud õigusaktidega ettenähtud juhud.
(6) Piirivalveametnik kannab välismaalase reisidokumenti piiriületust lubava templijäljendi pärast käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud loa andmist.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud templijäljendi kuju, andmete koosseisu ja kasutamise korra kinnitab Piirivalveameti peadirektor.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatut kohaldatakse ka käesoleva seaduse § 111 lõikes 5 nimetatud isiku suhtes.
(2) Piiripunktide ehitamise, rekonstrueerimise ja hooldamise sadamates, lennu- ja raudteejaamades korraldab vastava rajatise omanik või valdaja kooskõlastatult piirivalve ja tolliga. Maanteedel või veekogu osal asuvate piiripunktide ehitamise ja haldamise korraldab Rahandusministeerium .
(1) Riigipiiri ületamisel või üle riigipiiri toimetamisel kuuluvad piirikontrolli alla kõik isikud, sõidukid, kaubad ja muud materiaalsed väärtused. Piirikontroll seisneb isikute ja sõidukite dokumentide kontrollis, tollikontrollis ning vastavalt vajadusele turvakontrollis, sanitaar-, veterinaar- või fütosanitaarkontrollis ning teistes välislepingute ja Eesti õigusaktidega kehtestatud kontrolli liikides.
(2) [Kehtetu - RT I 1999, 25, 365 - jõust. 01.01.2000]
(3) [Kehtetu - RT I 2003, 51, 350 - jõust. 19.07.2003]
(4) Riikidevahelise lepingu või seadusega võidakse teatava kategooria isikutele kehtestada riigipiiri ületamise lihtsustatud kord.
(5) Sõjalise valmisoleku tõstmisel, mobilisatsiooni läbiviimisel, erakorralise seisukorra või sõjaseisukorra ajal, kui kaitseväeteenistuse seaduse (RT I 2000, 28, 167; 2003, 31, 195; 2004, 2, 7; 49, 342; 88, 599) alusel on kehtestatud Eestist lahkumise keeld, on piirivalve pädevuses kontrollida, kas Eestist lahkuva kodaniku suhtes on kehtestatud Eestist lahkumise keeld või piirangud. Piirivalve kohaldab keeldu või piirangut kaitseväeteenistuskohustuslike Eesti kodanike riikliku registri andmete alusel.
[RT I 2005, 15, 86 - jõust. 03.04.2005]
(1) Eestist lahkudes riigipiiri ületaval Eesti kodanikul peab olema reisidokument. Eestisse saabudes riigipiiri ületaval Eesti kodanikul peab olema reisidokument, tagasipöördumistunnistus või muu dokument, mis on välislepinguga ette nähtud välisriigi külastamiseks. Välislepingus sätestatud juhul võib Eesti kodanik riigipiiri ületada Eesti Vabariigi poolt väljaantud kehtiva isikutunnistusega.
(11) Eesti kodanikul on lubatud riigipiiri, mis on Euroopa Liidu liikmesriikidevaheliseks piiriks, ületada Eesti Vabariigi poolt väljaantud kehtiva isikutunnistusega.
(2) Eestisse saabudes lubatakse riigipiiri ületada ka Eesti kodanikul, kellel ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 nõutavat dokumenti, kui tema isik ja kodakondsus on tõendatud muude dokumentide alusel.
(3) Riigipiiri ületaval välismaalasel peab olema kehtiv välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni reisidokument, Eesti Vabariigi poolt antud välismaalase reisidokument või tagasipöördumise luba, kuhu on kantud viisa või elamisloa andmed, kui seadus või välisleping ei sätesta teisiti. Elamisloa andmed ei pea olema kantud välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni reisidokumenti või Eesti Vabariigi poolt antud välismaalase reisidokumenti, kui välismaalane esitab riigipiiri ületamisel lisaks nimetatud dokumendile ka Eesti Vabariigi poolt väljaantud kehtiva isikutunnistuse.
(5) Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodaniku perekonnaliikmel, kes ei ole Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodanik, peab Eestisse saabudes olema kehtiv ja Välisministeeriumi poolt tunnustatud reisidokument või isikutunnistus ning välismaalaste seaduses (RT I 1993, 44, 637; 1999, 50, 548; 54, 582; 71, 686; 88, 808; 101, 900; 2000, 25, 148; 33, 197; 40, 254; 2001, 16, 68; RT III 2001, 7, 75; RT I 2001, 58, 352; 2002, 56, 351; 63, 387; 90, 521; 102, 599; 2003, 4, 20; 88, 594; 2004, 2, 2; 19, 134) sätestatud seaduslik alus Eestis viibimiseks.
(1) Alla 15-aastasel Eesti kodanikul ei pea riigipiiri ületamisel olema reisidokumenti, isikutunnistust ega tagasipöördumistunnistust, kui tema nimi, sünniaeg, kodakondsus ja foto on kantud teda Eestisse sissesõitmisel või Eestist väljasõitmisel saatva vanema reisidokumenti. Foto ei pea olema kantud saatja reisidokumenti, kui Eesti kodanik on alla seitsmeaastane.
(2) Alla 15-aastasel välismaalasel ei pea olema reisidokumenti, kui ta sõidab Eestisse sisse, viibib Eestis ja sõidab Eestist välja isiku saatel, kelle reisidokumenti on kantud tema nimi, sünniaeg, viisa või elamisloa andmed, juhul kui välismaalasele kehtib Eestis viisa- või elamisloa kohustus, ja foto. Foto ei pea olema kantud saatja reisidokumenti, kui alaealine on alla seitsmeaastane. Elamisloa andmed ei pea olema kantud saatja reisidokumenti, kui alaealisel on kehtiv Eesti Vabariigi poolt väljaantud isikutunnistus ja see esitatakse koos saatja reisidokumendiga riigipiiri ületamisel.
(3) -(4)
[Kehtetud - RT I 2001, 23, 126 - jõust. 16.03.2001]
2) laevadele, mis sisenevad sisemerre vääramatu jõu toimel, inimelu pä��stmiseks, õnnetusjuhtumi ärahoidmiseks või sellest tuleneva kahju vähendamiseks;
Välisriigi laeva liikumine piiriveekogul riigipiiri ületamisega reguleeritakse riikidevaheliste lepingutega .
§ 16. [ Kehtetu - RT I 2003, 51, 350 - jõust. 19.07.2003]
(1) Riigi julgeoleku huvides, nakkushaiguste leviku tõkestamiseks Eesti või välisriigi territooriumile, samuti välisriigi palvel on Vabariigi Valitsusel õigus:
(2) Riigipiiri ületamise piiramisest või riigipiiri sulgemisest teatab Vabariigi Valitsus asjast huvitatud riikidele.
§ 173. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 171 ja 172 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 171 ja 172 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Piirivalveamet.
§ 19. [ Kehtetu - RT I 2003, 51, 350 - jõust. 19.07.2003]
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud ajutisele kontrolljoonele laienevad käesoleva seadusega sätestatud riigipiiri valvamise, kaitsmise ja ületamise tingimused ning kord, piirirežiim ja vastutus piirirežiimi rikkumise eest.