Padise valla põhimäärus – Riigi Teataja
Padise valla põhimäärus - sisukord
§ 1 Padise valla põhimääruse eesmärk
§ 2 Padise valla õiguslikud alused
§ 3 Padise valla omavalitsusorganid
§ 4 Padise valla lipp ja vapp
§ 7 Valla tunnustusavaldused
§ 8 Volikogu, volikogu liige ja volikogu pädevus
§ 9 Volikogu esimehe valimine
§ 10 Volikogu aseesimehe valimine
§ 11 Volikogu esimehe ja aseesimehe pädevus ning ülesanded
§ 12 Volikogu töö vorm ja töökeel
§ 13 Volikogu istung
§ 14 Istungi kokkukutsumine ja päevakord
§ 15 Volikogu istungi läbiviimine
§ 16 Hääletamine volikogus
§ 17 Hääletamine isikuvalimistel
§ 18 Umbusaldusmenetlus volikogus
§ 19 Volikogu komisjoni moodustamine, esimehe ja aseesimehe valimine
§ 20 Volikogu komisjoni pädevus
§ 21 Volikogu komisjoni töökord
§ 22 Õigusaktide eelnõude ja dokumentide menetlemine komisjonis
5 Vallavalitsus
§ 24 Vallavalitsus ja selle koosseis
§ 25 Vallavalitsuse liikmete kinnitamine
§ 26 Vallavalitsuse volituste tähtaeg
§ 27 Vallavalitsuse pädevus
§ 28 Vallavalitsuse istung
§ 29 Vallavalitsuse komisjon
§ 30 Vallavanema valimine
§ 31 Vallavanema pädevus ja ülesanded
6 Omavalitsusteenistus ja valla asutused
§ 32 Valla ametiasutus
§ 33 Vallasekretär
§ 34 Vallavalitsuse hallatav asutus
7 Õigusaktide vastuvõtmine, avalikustamine ja jõustumine
§ 35 Volikogu õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded
§ 36 Vallavalitsuse õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded
§ 37 Õigusaktide avalikustamine ja jõustumine
§ 38 Õigusaktide täitmise kontroll
8 Valla esindamine
§ 39 Valla esindusfunktsiooni täitmine
§ 40 Valla esindamine kohtus ja lepingulistes suhetes
9 Valla arengukava, eelarve ja majandus
§ 41 Valla arengukava
§ 411 Eelarvestrateegia ja eelarve koostamise ja muutmise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted
§ 42 Valla eelarve koostamine ja vastuvõtmine
§ 43 Eelarve täitmine
§ 44 Reservfondi kasutamine
§ 45 Lisaeelarve
§ 46 Eelarve täitmise aruande läbivaatamine ja kinnitamine
§ 48 Laenude võtmine
§ 49 Munitsipaalomand
§ 50 Majandustegevus ja osalemine juriidilistes isikutes
§ 51 Põhimääruse kehtestamine ja muutmine
§ 52 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
§ 53 Põhimääruse jõustumine
Padise Vallavolikogu
RT IV, 04.01.2013, 30
Vastu võetud 26.05.2010 nr 10
KO 2010, 108, 1449
19.12.2012 01.01.2013
Määrus kehtestatakse "Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse" §-i 8 ja § 22 lõike 1 punkti 9 alusel.
§ 1. Padise valla põhimääruse eesmärk
Padise valla põhimäärus on õigusakt, milles sätestatakse:
2) vallavalitsuse moodustamise, vallavanema valimise kord, vallavalitsuse pädevus;
3) valla ametiasutuste moodustamise kord;
4) valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise ja selle täitmise aruande läbivaatamise ja kinnitamise ning avalikustamise kord;
5) valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise kord:
6) valla sümbolid ja nende kasutamise kord.
§ 2. Padise valla õiguslikud alused
(1) Padise vald (edaspidi vald) kohaliku omavalitsusüksusena juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi põhiseadusest, Euroopa kohaliku omavalitsuse hartast, kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, teistest seadustest ja nende alusel ning täitmiseks antud õigusaktidest, sealhulgas Padise valla põhimäärusest (edaspidi põhimäärus), rahvusvahelistest lepingutest, lepingutest riigiorganitega, teiste omavalitsusüksustega või nende liitudega.
(2) Padise vald kohaliku omavalitsusüksusena otsustab talle seadusega pandud kohaliku elu küsimusi ja korraldab nende lahendamist, samuti lahendab kõiki neid kohaliku elu küsimusi, mis ei ole seadusega antud kellegi teise otsustada ja korraldada.
(3) Padise vald on avalik-õiguslik juriidiline isik, keda esindavad seaduste ja käesoleva põhimääruse alusel ning kehtestatud korras oma pädevuse piires Padise Vallavolikogu (edaspidi volikogu), vallavolikogu esimees, Padise Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) ja vallavanem või nende poolt volitatud esindajad.
(4) Padise vallal on avalik-õigusliku juriidilise isikuna iseseisev eelarve, arveldusarve pangas ja oma sümboolika.
§ 3. Padise valla omavalitsusorganid
(1) Valla esinduskoguks on volikogu, mis valitakse valla hääleõiguslike elanike poolt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel.
(2) Valla täitevorganiks on vallavalitsus, mille moodustab volikogu.
§ 4. Padise valla lipp ja vapp
(1) Valla lipp on täisnurkne sinine kangas, mille vardapoolses servas paiknevad kahes reas punavalged maleruudud. Lipu sinise välja keskel on valge kolmeharuline kuuseoks. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ja normaalsuurus 105x165 cm.
(2) Valla vapil on musta kilbi ülaosas kahes reas puna-hõbedased maleruudud. Selle all kolmeharuline kuuseoks ja lainelõikeline vapitüvi, mõlemad hõbedased. Kilbi värv ja maleruudud on tsistertslaste vapilt, kusjuures punane ja hõbe on ühtlasi Harjumaa värvid. Kuuseoks ja lained tähistavad metsarikast mereäärset maakohta.
(3) Valla lipu ja vapi näidised asuvad valla kantseleis.
(1) Valla lipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoone ees olevasse lipumasti.
(2) Valla lippu kasutatakse Padise valla pidupäevadel ja tähtsündmustel. Padise valla elanikel on õigus heisata valla lipp perekondlike sündmuste ja tähtpäevade puhul. Padise vallas tegutsevatel ettevõtetel ja organisatsioonidel on õigus heisata valla lipp oma ürituste ja tähtpäevade puhul. Valla lipu alalise heiskamise otsustab vallavalitsus.
(3) Valla lipp heisatakse lõikes 2 nimetatud juhtudel hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
(5) Valla lippu laualipunakasutatakse volikogu ja vallavalitsuse istungitel.
(6) Vallavalitsuse hallatava asutuse lipp ei tohi olla äravahetamiseni sarnane valla lipuga.
(7) Valla lipu kasutamine käesolevas paragrahvis sätestamata juhtudel toimub vallavalitsuse loal.
(8) Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.
(9) Valla lipu kasutamise korra järgimise üle teostab järelevalvet vallavalitsus.
1) volikogu, vallavalitsuse, vallavalitsuse hallatava asutuse plankidel ja pitsatitel;
4) üritusi või projekte tutvustavatel reklaamidel, trükistel ja mujal tähistamaks Padise valla poolt vastava ürituse või projekti toetamist.
(2) Vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on kilbita vapp ja äärel kasutaja nimi. Valla pitsati läbimõõt on 4 cm, teistel pitsatitel 3,5 cm.
(3) Valla vapi kasutamine käesolevas paragrahvis sätestamata juhtudel toimub vallavalitsuse loal. Vapi kasutamine ärilistel eesmärkidel on tasuline. Tasu suuruse määrab vastava loa andmisel vallavalitsus.
§ 7. Valla tunnustusavaldused
(1) Vald avaldab tunnustust tänukirja andmisega.
(2) Tänukiri antakse isikule Padise vallale osutatud eriliste teenete eest või austusavaldusena silmapaistva saavutuse eest või muudel juhtudel vastavalt vallavalitsuse otsusele.
(3) Valla tunnustusavalduste andmise täpsema korra kehtestab volikogu.
§ 8. Volikogu, volikogu liige ja volikogu pädevus
(6) Volikogu asjaajamist korraldab vallakantselei.
§ 9. Volikogu esimehe valimine
(5) Valla valimiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu valla pitsatijäljendiga varustatud hääletussedeli.
(6) Valimistulemused tehakse kindlaks ja kinnitatakse valla valimiskomisjoni otsusega.
(7) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks esimeses hääletusvoorus enim hääli saanud kandidaati.
(8) Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat vajalikku häälteenamust või kui esitati ainult üks kandidaat, kes ei saanud vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus volikogu esimehe valimine, kus võib kandideerida ka valituks mitteosutunud isik.
(10) Kui lõikes 9 nimetatud juhul ei saa volikogu aseesimees istungit juhatada põhjustel, et ta astub samaaegselt volikogu esimehega tagasi, tema volitused volikogu liikmena lõpevad enne tähtaega või peatuvad või avaldab volikogu talle umbusaldust, juhatab uue volikogu esimehe valimise ajal istungit kohalolevatest volikogu liikmetest vanim.
§ 10. Volikogu aseesimehe valimine
(4) Volikogu aseesimehe valimist korraldab volikogu poolt volikogu liikmete seast avalikul hääletamisel valitud kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon.
(5) Häältelugemiskomisjon väljastab volikogu liikmele allkirja vastu valla pitsatijäljendiga varustatud hääletussedeli.
(6) Hääletamistulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, millele kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed. Protokolli ja valimistulemused kinnitatakse volikogu otsusega avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega.
(7) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat koosseisu häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks esimeses hääletusvoorus enim hääli saanud kandidaati.
(8) Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat vajalikku häälteenamust või kui esitati ainult üks kandidaat, kes ei saanud vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus volikogu aseesimehe valimine, kus võib kandideerida ka valituks mitteosutunud isik.
§ 11. Volikogu esimehe ja aseesimehe pädevus ning ülesanded
1) korraldab volikogu tööd, kutsub kokku ja juhatab volikogu istungeid ning korraldab nende ettevalmistamist ja volikogu õigusaktide eelnõude menetlemist;
2) esindab valda ja volikogu vastavalt seadusele, põhimäärusele ning volikogu poolt antud pädevusele ja kehtestatud korrale;
4) korraldab volikogu nimel peetavat kirjavahetust ja jälgib arupärimistele ja avaldustele vastamist;
6) korraldab volikogu õigusaktide ja teiste dokumentide täitmise kontrolli;
1) asendab volikogu esimeest tema äraolekul või volituste peatumisel;
2) täidab muid talle volikogu õigusaktidega pandud ülesandeid.
(3) Kui ka volikogu aseesimehel ei ole ajutiselt võimalik volikogu esimehe ülesandeid täita, asendab volikogu esimeest vanim volikogu liige.
(4) Volikogu esimeest asendav isik kirjutab õigusaktidele ja muudele volikogu dokumentidele alla oma nime, ametinimetuse (volikogu aseesimees või volikogu liige), lisades sellele sõnad “volikogu esimehe ülesannetes”.
§ 12. Volikogu töö vorm ja töökeel
(2) Volikogu istungid toimuvad eesti keeles.
§ 13. Volikogu istung
(1) Volikogu istungid (edaspidi istung) on üldjuhul avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui arutatavat küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(2) Korraline istung toimub üldjuhul üks kord kuus kuu viimasel kolmapäeval kell 17.00 Padise vallamajas, kui volikogu esimees või tema asendaja ei ole istungi kutses nimetanud istungi toimumise teist kuupäeva, kellaaega või kohta. Juulis üldjuhul istungit ei toimu, kui volikogu esimees või tema asendaja ei otsusta teisiti.
(3) Istungi maksimaalne kestvus ühel päeval on 4 tundi, kui volikogu ühehäälselt ei otsusta teisiti. Vajadusel jätkatakse istungit teisel päeval, istungi toimumise aja määrab volikogu esimees või tema asendaja.
(4) Istungist raadio- ja teleülekannete ning video- ja fonosalvestiste tegemisest informeeritakse eelnevalt istungi juhatajat, kes teeb selle teatavaks volikogule. Kinnisel istungil on salvestamine keelatud. Istungi protokollija võib teha istungist, sh kinnisest istungist, salvestisi.
§ 14. Istungi kokkukutsumine ja päevakord
(1) Istungi kutsub kokku volikogu esimees või tema äraolekul aseesimees. Uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees seaduses ettenähtud tähtaja jooksul.
(2) Volikogu esimees või tema asendaja kutsub volikogu kokku vallavalitsuse, volikogu komisjoni või vähemalt ühe neljandiku volikogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks. Istungi kokkukutsumise ettepanekus tuleb ära näidata istungile arutamiseks antavad küsimused.
(3) Kiireloomuliste küsimuste arutamiseks kutsub volikogu esimees või tema asendaja kokku erakorralise istungi. Erakorralise istungi ettevalmistamisel võib põhimäärust selles osas, mis puudutab vallavalitsuse ja volikogu komisjoni poolt, kelle tegevusvaldkonda küsimus kuulub, eelnõu läbivaatamise korda mitte järgida. Istungi toimumise aja määrab volikogu esimees või tema asendaja, arvestades põhimääruses sätestatut.
(4) Istungi toimumise kohta saadab volikogu sekretär kõigile volikogu liikmetele elektronpostiga kutse koos päevakorra kavandi ja istungi materjalidega. Volikogu liikme soovil saadetakse talle kutse koos päevakorra kavandi ja istungi materjalidega postiga.
(5) Kutse peab olema volikogu liikmetele teatavaks tehtud vähemalt neli päeva enne istungit. Samaks ajaks peab olema valla veebilehel avaldatud volikogu istungi päevakorra kavand.
(6) Volikogu liige teatab istungilt puudumisest volikogu sekretärile või vallakantseleisse.
(7) Istungi õigusaktide eelnõud ning muud vajalikud materjalid on vallakantseleis ja valla veebilehel kättesaadavad vähemalt kaks päeva enne volikogu istungi algust.
(8) Istungi päevakorra kavandi koostab ja esitab istungile kinnitamiseks volikogu esimees või tema puudumisel aseesimees tehtud ettepanekute ja laekunud materjalide alusel. Istungi päevakorda võetakse need volikogu õigusaktide eelnõud, mis on vormistatud vastavalt põhimääruse paragrahvile 34.
(9) Ettepanekuid istungi päevakorra kohta võivad teha kuni päevakorra kinnitamiseni:
4) komisjonid.
(10) Ettepanekule volikogu õigusakti eelnõu istungi päevakorda võtmiseks (õigusakti algatamisele) tuleb lisada õigusakti eelnõu ja seletuskiri.
(11) Volikogu arutab istungil üksnes päevakorda lülitatud ja käesolevas põhimääruses sätestatud korras ettevalmistatud küsimusi, kui käesolevas põhimääruses ei ole sätestatud teisiti.
(12) Volikogu liikmete, komisjonide, samuti vallavanema avalduste ärakuulamine (vaba sõnavõtt) toimub igal volikogu istungil pärast päevakorraliste punktide arutamise ja otsustamise lõpetamist.
§ 15. Volikogu istungi läbiviimine
(2) Istungi avab ja seda juhatab volikogu esimees või tema asendaja. Volikogu esimehe või aseesimehe äraolekul juhatab istungit istungil kohalolijaist vanim liige. Esimest istungit juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja.
(3) Istungi avamine hõlmab järgmisi toiminguid:
2) päevakorra kavandi arutamine ja päevakorra kinnitamine.
(4) Volikogu õigusakti eelnõu arutelu koosneb ettekandest, kaasettekannetest, küsimustest ja nendele vastamisest, sõnavõttudest, repliikidest, ettekandja ja kaasettekandja lõppsõnast. Küsimusi saab esitada ettekande ja kaasettekannete lõpul enne sõnavõtte ja repliike.
(5) Parandusi ja muudatusettepanekud volikogu õigusakti eelnõu kohta esitatakse kirjalikult ja konkreetses sõnastuses enne õigusakti eelnõu hääletamisele panekut.
(6) Istungi läbiviimisel kehtivad järgmised põhimõtted:
1) ettekanne on päevakorrapunkti käsitlemine, mis esitatakse maksimaalselt 15 minuti jooksul;
2) kaasettekanne on päevakorrapunkti täiendav käsitlemine maksimaalselt 10 minuti jooksul;
4) repliik on märkus, ettepanek või õiendus arutatavas päevakorrapunktis maksimaalselt 2 minuti jooksul;
5) küsimus esitatakse ettekandjale lühidalt ja konkreetselt maksimaalselt 1 minuti jooksul;
7) igas päevakorrapunktis on käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud isikutel ja korras õigus ühele sõnavõtule, repliigile ja kahele küsimusele, mida on õigus esitada ainult ettekandjale ja kaasettekandjale;
8) istungi juhataja katkestab ettekande, kaasettekande, sõnavõtu, repliigi või küsimuse päevakorrapunkti teemast ilmse kõrvalekaldumise või ajalimiidi ületamise korral;
9) sõnavõtusoovist, küsimuse ja repliigi esitamisest teatatakse istungi juhatajale käetõstmisega, sõna antakse taotlemise järjekorras;
10) enne õigusakti eelnõu hääletusele panemist teatab istungi juhataja kõikidest kirjalikult laekunud muudatusettepanekutest nende laekumise järjekorras ja teeb vajadusel ettepaneku hääletamise korra kohta. Enne hääletamist võib istungi juhataja anda küsimuseks sõna üksnes hääletusprotseduuri kohta. Hääletamise ajal sõna ei anta.;
(7) Kui istungi päevakorrapunkti kohta ei ole esitatud volikogu õigusakti eelnõud, koosneb arutelu ettekandest ja kaasettekandest ning küsimustele vastamisest.
(8) Arupärimine vallavanemale või vallavalitsuse liikmele esitatakse volikogu istungi alguses enne päevakorra kinnitamist kirjalikult istungi juhatajale, kes edastab selle adressaadile. Arupärimisele vastamine lülitatakse järgmise istungi päevakorda, kus arutelu koosneb ettekandest, küsimustele vastamisest ja arupärija repliigist. Küsimuste esitamise eesõigus on arupärimise esitajal.
(9) Kui istungi päevakorras on informatsiooni ärakuulamine, koosneb arutelu informatsiooni esitamisest ja küsimustele vastamisest.
(10) Volikogu võib töökorralduslikes küsimustes vastu võtta istungi protokolli kantavaid otsuseid.
(11) Volikogu istungil on sõnaõigus volikogu liikmetel, vallavalitsuse liikmetel, vallasekretäril ja teistel istungile kutsutud isikutel istungi juhataja loal.
(12) Volikogu istungi lõpetab istungi juhataja sõnadega „istung on lõppenud“.
(13) Volikogu istungid protokollitakse. Lisaks protokollile võib istungi protokollija istungist teha fonosalvestise. Istungite salvestisi säilitatakse vallakantseleis kaks kuud arvates vallavolikogu istungi toimumisele järgnevast päevast. Volikogu salvestiste edaspidise kasutamise otsustab volikogu esimees.
(14) Istungi protokollile kirjutab alla volikogu esimees või tema asendaja.Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutusele tulevad küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused ning otsustajate või küsimuse algatajate eriarvamused. Eriarvamused esitatakse kirjalikult ja lisatakse protokollile. Protokollile lisatakse salajase hääletamise häältelugemiskomisjoni protokollid.
(15) Istungi protokolli projekt (mustand) saadetakse kõigile volikogu liikmetele elektroonselt. Volikogu liikmel on õigusteha protokolli projektile märkusi kolme päeva jooksul arvates protokolli projekti saatmisest. Volikogu liige edastab kommentaarid protokolli projekti kohta volikogu sekretärile ja volikogu esimehele. Märkustega arvestamise üle otsustab volikogu esimees.
(16) Istungi protokoll avalikustatakse valla veebilehel hiljemalt seitsmendal tööpäeval pärast volikogu istungit. Istungite protokollid on igaühele kättesaadavad valla veebilehel dokumendiregistri kaudu ja paberkandjal vallakantseleis.
(17) Istungi helisalvestisi on õigus kuulata volikogu ja vallavalitsuse liikmetel vallakantseleis volikogu sekretäri juuresolekul. Salvestist ei väljastata.
§ 16. Hääletamine volikogus
(4) Istungi päevakord kinnitatakse poolthäälte enamusega.
(5) Volikogu õigusaktid võetakse vastu poolthäälte enamusega, kui seaduses ei ole sätestatud volikogu koosseisu häälteenamuse nõuet.
(6) Volikogu õigusakti eelnõu kohta esitatud muudatusettepanekud pannakse hääletamisele ja otsustatakse poolthäälte enamusega. Kui ühe ja sama sätte kohta on esitatud mitu muudatusettepanekut, käsitletakse neid koos ning esitamise järjekorras. Vastuvõetuks loetakse enim poolthääli saanud ettepanek.
(8) Salajase hääletamise korraldamiseks (v.a volikogu esimehe valimine volikogu koosseisu esimesel istungil) moodustab volikogu poolthäälte enamusega kolmeliikmelise häältelugemiskomisjoni.
(9) Häältelugemiskomisjon:
1) nimetab enda hulgast häältelugemiskomisjoni esimehe;
2) väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu valla pitsatijäljendiga varustatud hääletussedelid;
3) koostab hääletamise tulemuste kohta häältelugemiskomisjoni protokolli, mille volikogu kinnitab poolthäälte enamusega.
§ 17. Hääletamine isikuvalimistel
(1) Käesolevas paragrahvis sätestatud regulatsioon ei kehti volikogu esimehe valimisel.
(2) Isikuvalimistel on õigus seada üles kandidaate liikmetel.
(6) Volikogu soovil antakse kandidaadile enda tutvustamiseks aega kuni 5 minutit. Kandidaatide tutvustamine toimub kandidaatide esitamise järjekorras.
(7) Hääletusprotseduuri viib läbi häältelugemiskomisjon. Enne hääletuse väljakuulutamist kontrollib häältelugemiskomisjon valimiskasti ja pitseerib selle.
(12) Kui hääletussedel rikutakse enne selle laskmist valimiskasti, on volikogu liikmel õigus, tagastades rikutud sedeli, saada häältelugemiskomisjonilt uus hääletussedel, mille kohta tehakse vastav märge hääletussedelite väljaandmise aluseks olevasse volikogu liikmete nimekirja.
§ 18. Umbusaldusmenetlus volikogus
§ 19. Volikogu komisjoni moodustamine, esimehe ja aseesimehe valimine
(1) Volikogu moodustab alatisi ja ajutisi komisjone. Alatise komisjoni liikmete arv määratakse komisjoni moodustamise otsuses. Ajutise komisjoni tegutsemise tähtaeg, ülesanded ja komisjoni liikmete arv määratakse komisjoni moodustamise otsuses.
(2) Volikogu komisjoni esimees ja komisjoni esimehe ettepanekul aseesimees valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel poolthäälte enamusega. Valimised toimuvad põhimääruse paragrahvis 17 sätestatud korras.
(3) Komisjoni koosseis kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul poolthäälte enamusega avalikul hääletamisel. Komisjoni liige ei pea olema volikogu liige.
(4) Alatise ja ajutise komisjoni liikmete valimise eelduseks on liikme nõusolek. Kui komisjoni liikmeks kandideerija ei viibi valimiste juures, peab nõusolek olema kirjalik.
(5) Igal volikogu liikmel on õigus kuuluda vähemalt ühte alatisse komisjoni.
(6) Volikogu otsustab komisjoni liikme komisjoni koosseisust väljaarvamise komisjoni esimehe ettepanekul kas komisjoni liikme avalduse alusel või juhul, kui komisjoni liige ei ole osalenud vähemalt kolmel järjestikusel komisjoni koosolekul.
(7) Volikogu komisjoni esimeest asendab komisjoni aseesimees, kui volikogu komisjoni esimees ei ole määranud teisiti.
(8) Volikogu istungil esindab komisjoni selle esimees või aseesimees.
(9) Volikogu alatise komisjoni tegevus lõpeb koos volikogu koosseisu volituste lõppemisega. Volikogu võib oma otsusega lõpetada alatise komisjoni tegevuse ka enne volikogu koosseisu volituste lõppemist.
(10) Volikogu komisjoni tegevuse lõpetamine toimub volikogu komisjoni või volikogu liikme ettepanekul. Volikogu komisjoni koosseisu muutmine toimub komisjoni esimehe ettepanekul.
§ 20. Volikogu komisjoni pädevus
(1) Alatise komisjoni pädevus määratakse kindlaks komisjoni põhimäärusega, mille kinnitab volikogu.
(2) Volikogu esimees suunab komisjonile läbivaatamisele:
2) teha ettepanekuid volikogu istungi päevakorra kohta;
3) anda arvamusi talle läbivaatamiseks saadetud valla õigusaktide eelnõude ja muude küsimuste kohta;
6) selgitada välja valla poolt lahendamist vajavad vallaelu probleemid ja esitada ettepanekud nende lahendamiseks;
7) töötada välja tegevuskavasid ja algatada arutelusid.
(4) Volikogu komisjon on tegutsemisvõimetu, kui komisjon ei ole kahel järjestikusel korral täitnud tähtaegselt talle antud ülesannet või ei ole pidanud otsustusvõimelisi koosolekuid.
(5) Komisjoni tegutsemisvõimetuse korral teeb volikogu esimees volikogule ettepaneku valida komisjonile uus esimees, kelle ettepanekul valitakse komisjoni aseesimees ja kinnitatakse komisjoni uus koosseis.
§ 21. Volikogu komisjoni töökord
(1) Volikogu komisjoni töö vorm on koosolek.
(2) Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees vastavalt vajadusele. Komisjoni koosoleku aja ja päevakorra teatab kokkukutsuja komisjoni liikmetele ja kutsutavatele isikutele vähemalt 48 tundi enne koosoleku algust. Komisjoni esimehe ja aseesimehe äraolekul kutsub vajadusel komisjoni kokku volikogu esimees, kes juhatab komisjoni koosolekut või määrab komisjoni liikmete hulgast koosoleku juhataja.
(4) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust. Otsustused tehakse avalikul hääletusel poolthäälte enamusega.
(5) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, mis sisaldab koosoleku päevakorra, toimumise aja, koosolekust osa võtnud isikute nimekirja, komisjoni otsused ja komisjoni liikmete eriarvamused. Protokollija nimetab koosoleku juhataja komisjoni liikmete hulgast. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Komisjoni liikmel on õigusteha protokolli kohta märkusi viie tööpäeva jooksul pärast protokolli allkirjastamist. Märkused lisatakse protokollile.
(6) Protokoll vormistatakse hiljemalt seitsme päeva jooksul arvates komisjoni koosoleku toimumisest ja edastatakse vallakantseleisse. Protokollid avalikustatakse valla veebilehel hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast allkirjastamist. Protokolle säilitatakse vallakantseleis ja need on igaühele kättesaadavad valla veebilehel dokumendiregistri kaudu ning paberkandjal vallakantseleis.
§ 22. Õigusaktide eelnõude ja dokumentide menetlemine komisjonis
(1) Komisjonidele suunavad materjale läbivaatamiseks volikogu liikmed, volikogu esimees ja vallavalitsus.
(2) Komisjon vaatab tema menetlusse suunatud volikogu õigusakti eelnõu läbi hiljemalt kolme nädala jooksul. Märgukiri ja selgitustaotlus vaadatakse läbi seaduses sätestatud tähtajal, muud dokumendid vaadatakse läbi volikogu esimehe määratud tähtajal.
(3) Õigusakti eelnõu esitamisel mitmesse komisjoni määrab volikogu esimees juhtiva komisjoni, kellele teised asja arutavad komisjonid esitavad oma ettepanekud.
(4) Märgukirja, selgitustaotluse ja muude dokumentide kohta annab komisjon oma seisukoha ning esitab selle kirjalikult volikogu esimehele. Komisjonile adresseeritud märgukirjale või selgitustaotlusele vastab komisjon, vastuse allkirjastab komisjoni esimees või teda asendav komisjoni liige. Vastus vormistatakse volikogu kirjaplangile.
(1) Volikogu moodustab oma volituste kehtivuse ajaks vallavalitsuse ja tema hallatavate asutuste tegevuse kontrollimiseks vähemalt kolmeliikmelise revisjonikomisjoni. Revisjonikomisjoni esimees ja komisjoni liikmed valitakse salajasel hääletusel poolthäälte enamusega volikogu liikmete hulgast.
(2) Revisjonikomisjoni esimees korraldab komisjoni tööd vastavalt seaduses ja valla põhimääruses sätestatud korrale.
(3) Revisjonikomisjon viib revisjoni läbi vähemalt üks kord aastas enne eelarve täitmise aruande kinnitamist. Vajadusel ning volikogu, revisjonikomisjoni esimehe või vähemalt poolte revisjonikomisjoni liikmete algatusel võib revisjonikomisjon viia revisjoni läbi ka muul ajal, informeerides sellest eelnevalt volikogu esimeest.
(4) Revisjonikomisjon koostab plaaniliste revisjonide läbiviimiseks tööplaani, mille kinnitab volikogu poolthäälte enamusega.
(5) Revisjonikomisjoni tööplaani väliste revisjonide läbiviimise otsustab volikogu poolthäälte enamusega.
(6) Revisjonikomisjon kontrollib kinnitatud tööplaani või volikogu otsuse alusel:
(7) Kontrolli teostavatel revisjonikomisjoni liikmetel on õigus:
1) saada kontrollitavas asutuses teavet, tutvuda kõigi vajalike dokumentidega ja saada vajadusel nende koopiaid ning väljavõtteid;
2) siseneda koos kontrollitava asutuse esindajaga kontrollitava asutuse ruumidesse ja viia vajadusel läbi inventuure;
4) kooskõlastatult volikogu esimehega kaasata oma tegevusse komisjoni mittekuuluvaid isikuid.
(8) Kontrollimised toimuvad kirjaliku ühekordse kontrolliülesande alusel, mille valmistab ette revisjonikomisjon ja kinnitab volikogu. Kontrolliülesanne sisaldab kontrollitava asutuse nime, kontrolli eesmärki ja ulatust, kontrolli läbiviimise õiguslikke aluseid, kontrollijate nimesid ja kontrollimise aega. Kontrolliülesandele kirjutavad alla volikogu esimees ja revisjonikomisjoni esimees. Kontrolliülesande koopia esitatakse kontrollitava asutuse juhile.
(9) Kontrollitava asutuse juht on kohustatud looma kontrollijatele töötingimused ning vajadusel määrama töötaja, kes osutab kontrollijatele organisatsioonilist ja tehnilist abi. Kontrollitava asutuse töötajatel on õigus viibida nende vastutusel oleva vara kontrollimise juures. Neil on õigus esitada täiendavalt seletuskirju ja lisadokumente, mis lisatakse revisjoni aktile.
(10) Kui kontrollitavas asutuses on kontrollimine takistatud, võib kontrollija oma tegevuse katkestada ning esitada asutuse juhile ettepaneku takistus kõrvaldada. Tekkinud takistusest teatab kontrollija revisjonikomisjoni esimehele või volikogu esimehele.
(11) Kontrollija ei tohi häirida kontrollitava asutuse igapäevast tööd, ta peab järgima kontrollitava asutuse töökorraldust reguleerivaid õigusakte ja dokumente.
(12) Kontrollija võib kontrollimise käigustalle teatavaks saanud informatsiooni kasutada ainult kontrollimise huvides. Kontrollimise tulemusi ei avaldata enne revisjonikomisjoni vastavat otsust, mis on kooskõlastatud volikogu esimehega.
(13) Kontrollimise tulemused vormistatakse aktiga. Aktis märgitakse kontrollitava asutuse nimi ja alluvus, kontrolliülesanne, kontrollijate nimed ja ametinimetused, kontrollitava asutuse juhi ja pearaamatupidaja nimed, kontrollitav periood ja kontrollimise aeg. Sõltuvalt ülesandest ja tulemustest käsitletakse aktis:
(14) Aktis peavad sisalduma:
2) olukorra faktiline kirjeldus;
3) viide õigusaktile, mida on rikutud, fikseerides sealjuures konkreetsed juriidilised ja faktilised alused;
(15) Varalise kahju ilmnemisel tuuakse aktis ära kahju rahaline suurus ja tekkimise põhjused, kahju suuruse arvutamise metoodika ning kahju tekkimisega seotud töötajate nimed ja ametikohad.
(16) Kontrollija võib lisada aktile ettepanekuid kontrollitava asutuse tegevuse parendamiseks.
(17) Revisjonikomisjoni otsus ja akt saadetakse vallavalitsusele, kes võtab akti suhtes seisukoha ja esitab selle koos abinõude plaaniga kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta. Revisjonikomisjoni aktile ja otsusele lisatakse asjakohane volikogu otsuse eelnõu.
5. peatükk Vallavalitsus
§ 24. Vallavalitsus ja selle koosseis
§ 25. Vallavalitsuse liikmete kinnitamine
(1) Vallavanem esitab vallavalitsuse koosseisu volikogule kinnitamiseks ja ametisse nimetamiseks nimekirjana.
(2) Kui volikogu ei otsusta teisiti, tutvustab kandidaatide nimekirjas olev isik enne hääletamist ja volikogu liikmel on õigus esitada igale kandidaadile üks küsimus.
(3) Vallavalitsuse koosseisu ametisse kinnitamine toimub avalikul hääletamisel volikogu poolthäälte enamusega.
(5) Vallavalitsuse liikme ametist vabastamise kinnitab vallavanema ettepanekul volikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega, uus vallavalitsuse liige kinnitatakse ametisse vallavanema esildise alusel käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
§ 26. Vallavalitsuse volituste tähtaeg
(1) Vallavalitsus saab oma volitused volikogu poolt uue vallavalitsuse ametisse kinnitamise päevast. Kui vallavanem esitab vähem vallavalitsuse liikmete kandidaate, kui on volikogu otsusega kinnitatud vallavalitsuse liikmete arv, saab vallavalitsus oma volitused, kui on ametisse kinnitatud üle poole vallavalitsuse koosseisust.
(2) Vallavalitsus esitab lahkumispalve volikogu uue koosseisu esimesel istungil. Pärast lahkumispalve esitamist täidab vallavalitsus oma ülesandeid kuni volikogu poolt uue vallavalitsuse ametisse kinnitamiseni.
§ 27. Vallavalitsuse pädevus
(3) Vallavalitsus võib oma töö tehnilise läbiviimise täpsustamiseks vastu võtta reglemendi, ilma, et volikogu peaks käesolevat põhimäärust muutma.
§ 28. Vallavalitsuse istung
(1) Vallavalitsuse töö vorm on istung. Vallavalitsuse istungid toimuvad üks kord nädalas esmaspäeviti. Vallavanem võib vajadusel istungi toimumise aega ja kohta muuta teatades sellest vallavalitsuse liikmetele ja vallasekretärile ette vähemalt istungile eelneval tööpäeval. Teiste istungile kutsutud isikute teavitamise tagab vallakantselei.
(3) Vallavanem või tema asendaja võib kutsuda istungile ka teisi isikuid, kes esinevad istungil ettekandega või sõnavõtuga vastava päevakorrapunkti arutamisel. Istungile kutsutakse ka nõunikke, spetsialiste jt asjatundjaid andmaks selgitusi päevakorrapunktis käsitletava küsimuse kohta.
(4) Vallavalitsuse liige, kes ei saa istungil osaleda, informeerib sellest vallasekretäri või vallasekretäri asendavat isikut.
(5) Vallavalitsuse istungid on kinnised, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti.
(6) Küsimuse võtmiseks istungi päevakorda on valitsuse liige kohustatud ette valmistama volikogu või valitsuse õigusakti eelnõu või informatsiooni ja esitama selle hiljemalt istungile eelneva nädala reedeks kas paberkandjal, elektrooniliselt või digitaalselt allkirjastatult vallasekretärile, kes koostab istungi päevakorra kavandi. Päevakorra kavandi koos juurdekuuluvate materjalidega esitab vallasekretär valitsuse liikmetele hiljemalt kaks tundi enne istungi algust.
(7) Vallavalitsuse istungit juhatab vallavanem, tema äraolekul teda asendav abivallavanem (abivallavanem vallavanema ülesannetes) või neid asendav vallavalitsuse liige.
(8) Istungi juhataja ettepanekul arutatakse läbi istungi päevakorra kavand ning kinnitatakse istungi päevakord.
(9) Istungi alguses võib vallavanema või vallavalitsuse liikmete ettepanekul päevakorra punktide arutamise järjekorras teha muudatusi, arvata päevakorda kiiret otsustamist vajavaid küsimusi või päevakorra punkti päevakorrast välja arvata.
(10) Õigusakti eelnõu kannab vallavalitsuse istungil ette eelnõu ettevalmistanud struktuuriüksuse juht, abivallavanem, vallavalitsuse liige, vallavalitsuse komisjoni esimees, vallavanem või tema ettepanekul vallasekretär, kui viimane on eelnõu materjalidega tutvunud ja omab piisavalt informatsiooni.
(11) Päevakorra punkti arutamine algab eelnõu esitaja ettekandega, seejärel annab istungi juhataja sõna kaasettekandjale. Vallavalitsuse istungi juhataja võib kindlaks määrata ettekannete, kaasettekannete ja sõnavõttude kestuse, samuti keerukate ja mahukate asjade arutamise korra.
(12) Pärast ettekannet ja kaasettekannet annab istungi juhataja soovija märguandel talle sõna küsimuste esitamiseks.
(13) Enne hääletamist kordab istungi juhataja kõiki hääletamisele pandavaid ettepanekuid. Esimesena pannakse hääletamisele ettekandja ettepanek.
(14) Vallavalitsuse õigusaktid võetakse vastu istungil osalevate vallavalitsuse liikmete poolthäälte enamusega. Hääletamine on avalik. Kui ükski vallavalitsuse liige eriarvamust otsuse kohta ei väljenda ja hääletamist ei nõua, loetakse otsus vastuvõetuks ühehäälselt. Vallavalitsuse liikmed võivad nõuda oma eriarvamuse kandmist istungi protokolli. Vallavalitsuse otsustused töökorralduse küsimustes, mis ei nõua määruse või korralduse andmist, kantakse istungi protokolli.
(15) Vallavalitsuse istungile esitatud eelnõud ei kuulu avaldamisele enne vallavalitsuse õigusaktide (korraldused, määrused) vastuvõtmist ja lõplikku vormistamist.
(16) Vallavalitsuse õigusaktid peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud nõuetele.
(17) Vallavalitsuse istung protokollitakse. Protokoll vormistatakse hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast istungit ja sellele kirjutavad alla istungi juhataja ja protokollija. Protokollid avalikustatakse valla veebilehel hiljemalt seitsmendal päeval pärast allakirjutamist. Protokollid säilitatakse vallakantseleis ja on igaühele kättesaadavad valla veebilehel dokumendiregistri kaudu ning paberkandjal vallakantseleis.
§ 29. Vallavalitsuse komisjon
(1) Vallavalitsus võib temale pandud ülesannete täitmiseks ja vallavalitsuse ettepanekute väljatöötamiseks moodustada alatisi ja ajutisi komisjone.
(2) Komisjoni koosseis, tegevuse eesmärgid ja tegutsemise tähtaeg ning alatise komisjoni põhimäärus kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega. Komisjoni töövorm on koosolek. Komisjoni koosoleku protokoll (kui see ei sisalda andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud või mõeldud üksnes valla ametiasutuse siseseks kasutamiseks) avalikustatakse valla veebilehel hiljemalt seitsmendal tööpäeval pärast koosolekut.
§ 30. Vallavanema valimine
(5) Häältelugemiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu valla pitsati jäljendiga varustatud hääletussedelid.
(7) Protokolli ja valimistulemused kinnitab volikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega.
(9) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks esimeses hääletusvoorus enim hääli saanud kandidaati. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine, kus võib kandideerida ka valituks mitteosutunud isik.
(10) Kui on üks kandidaat ja ta ei saavuta vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine, kus võib kandideerida ka valituks mitteosutunud isik.
§ 31. Vallavanema pädevus ja ülesanded
(1) Seaduses ja põhimääruses ettenähtud volitused saab vallavanem vallavalitsuse ametisse kinnitamise päevast.
(2) Vallavanem täidab talle seaduste, põhimääruse ja muude õigusaktidega pandud ülesandeid.
3) esindab valda ja vallavalitsust kõigis õigustoimingutes, vajadusel volitab selleks oma pädevuse piires teisi isikuid;
8) esitab vallavalitsusele ametisse kinnitamiseks vallavalitsuse hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb vallavalitsusele ettepaneku hallatava asutuse juhi ametist vabastamiseks, teostab tööandja teisi õigusi ja kohustusi;
9) täidab muid talle seaduse alusel ja põhimäärusega pandud ülesandeid.
(4) Vallavanema äraolekul asendab vallavanemat abivallavanem või vallavanema käskkirjaga määratud isik.
6. peatükk Omavalitsusteenistus ja valla asutused
§ 32. Valla ametiasutus
(1) Valla ametiasutuseks on vallavalitsus. Ametiasutust finantseeritakse valla eelarvest ja tema ülesandeks on avaliku võimu teostamine.
(4) Omavalitsusteenistust valla ametiasutuses (vallavalitsuses) reguleerib avaliku teenistuse seadus ja kohaliku omavalitsuse korralduse seadus.
(5) Vallavalitsus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
§ 33. Vallasekretär
(4) Vallasekretär juhib vallakantseleid ja täidab teisi talle seadusega ning volikogu ja vallavalitsuse õigusaktidega pandud ülesandeid.
§ 34. Vallavalitsuse hallatav asutus
(2) Vallavalitsuse hallatava asutuse asutamise, selle tegevuse lõpetamise, põhimääruse kinnitamise ning selle muutmise otsustab volikogu, kui seadusega ei ole kehtestatud teisiti.
(3) Hallatava asutuse struktuuri ja koosseisu kinnitamise ja muutmise kord sätestatakse vastava hallatava asutuse volikogu poolt kinnitatud põhimääruses.
(4) Vallavalitsuse hallatava asutuse juhi kinnitab ametisse vallavalitsus vallavanema ettepanekul.
(5) Vallavalitsuse hallatav asutus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
7. peatükk Õigusaktide vastuvõtmine, avalikustamine ja jõustumine
§ 35. Volikogu õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded
5) valla valimiskomisjon talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks;
(2) Vähemalt ühel protsendil hääleõiguslikel vallaelanikel, kuid mitte vähem kui viiel hääleõiguslikul vallaelanikul, on õigusteha kohaliku elu küsimustes vallavolikogu õigusakti vastuvõtmiseks, muutmiseks või kehtetuks tunnistamiseks algatusi, mis võetakse arutusele hiljemalt kolme kuu jooksul algatuse esitamisest vallavalitsusele. Algatus esitatakse vallavalitsusele eelnõuna, millele lisatakse allkirjadega varustatud algatuse esitajate nimekiri. Kui algatatud küsimus kuulub volikogu pädevusse, esitab vallavalitsus selle ühe kuu jooksul volikogule lahendamiseks koos omapoolse seisukohaga.
(4) Esitatud õigusakti eelnõu menetlemiseks volikogus määrab volikogu esimees vajadusel volikogu komisjonide hulgast juhtiva komisjoni. Teised komisjonid esitavad oma ettepanekud õigusakti eelnõu kohta juhtivale komisjonile. Eelnõu saadetakse komisjoni esimehele elektrooniliselt.
(5) Volikogu õigusakti eelnõu vaadatakse vastavas komisjonis läbi hiljemalt kolme nädala jooksul pärast selle saamist vallakantseleist. Kui komisjon ettenähtud aja jooksul oma seisukohta ei avalda, on eelnõu algatajal õigus nõuda volikogu esimehelt eelnõu lülitamist volikogu istungi päevakorda.
(6) Kui eelnõu ei saa vastavas komisjonis poolthäälte enamust, tagastab komisjoni esimees eelnõu volikogu esimehele, kes edastab selle eelnõu algatajale koos komisjoni tehtud muudatusettepanekute ja märkustega.
(7) Juhtiva komisjoni seisukoha eelnõu kohta esitab volikogu istungil kaasettekandjana komisjoni esimees või tema asendaja.
(8) Kõik eelnõud (välja arvatud organisatsioonilised küsimused), mis ei ole algatatud vallavalitsuse poolt, saadetakse vallavalitsusele (koos komisjoni muudatusettepanekutega eelnõule) seisukoha andmiseks. Vallavalitsus teatab kirjalikult volikogule oma seisukoha hiljemalt kümne tööpäeva jooksul eelnõu saamisest arvates.
(9) Õigusakti eelnõu esitatakse kas paberkandjal, elektrooniliselt või digitaalselt allkirjastatult vallakantseleisse hiljemalt seitse päeva enne istungi algust. Eelnõus või sellele lisatud seletuskirjas esitatakse:
6) eelnõu esitaja nimi, allkiri, esitamise kuupäev, koostaja nimi ning nimekiri, keda kutsuda istungile ja kellele saata määrus või otsus.
(10) Eelnõule võivad olla lisatud ka muud esitaja poolt vajalikuks peetavad materjalid (eksperthinnangud jms), vajadusel lisatakse eelnõule muudatusettepanekute koondtabel koos juhtiva komisjoni ja vallavalitsuse arvamusega.
(11) Eelnõu peab olema kooskõlas põhiseaduse, teiste seaduste ja õigusaktidega, sh volikogu õigusaktidega, vastama seadusega kehtestatud vorminõuetele, olema normitehniliselt, keeleliselt ja terminoloogiliselt korrektne ning üheselt mõistetav. Volikogu liikme, komisjoni või vallaelanike algatatud eelnõus keeleliste või normitehniliste puuduste esinemisel kõrvaldab vallakantselei kooskõlastatult eelnõu algatajaga nimetatud puudused enne eelnõu päevakorra kavandisse võtmist.
(12) Eelnõu, mida volikogu menetleb mitmel lugemisel, võivad esitaja või juhtivkomisjon anda arutamiseks volikogu istungile uue terviktekstina arvestades tehtud muudatusi.
(13) Eelnõu kohta võib teha kirjalikke muudatusettepanekuid istungil määratud tähtajaks. Muudatusettepanekud esitatakse vallakantseleile, kes edastab need eelnõu algatajale ja volikogu liikmetele. Volikogu istungil võib arutatava küsimuse kohta teha suulisi muudatusettepanekuid, mille kirjaliku teksti annab ettepaneku tegija samal ajal üle istungi juhatajale.
(14) Eelnõu algataja võib eelnõu tagasi võtta igal ajal enne selle lõpphääletusele panemist.
(15) Eelnõu koostaja nimetab ettekandja volikogu istungile. Eelnõu koostaja, volikogu komisjon või volikogu esimees võivad vajadusel nimetada kaasettekandja.
(16) Volikogu koosseisu volituste lõppemisega langevad menetlusest välja kõik lõpuni menetlemata eelnõud.
§ 36. Vallavalitsuse õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded
(1) Ettepanekuid vallavalitsuse õigusaktide eelnõude vallavalitsuse istungi päevakorda võtmiseks on õigusteha:
2) volikogu esimehel;
4) volikogu liikmel;
6) abivallavanemal;
7) vallavalitsuse liikmetel;
8) vallavalitsuse struktuurüksuse juhil;
9) vallasekretäril talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks;
10) vallavalitsuse komisjonil;
11) vähemalt ühel protsendil hääleõiguslikel vallaelanikel.
(2) Vallavalitsuse päevakorda esitatakse:
1) volikogu määruste ja otsuste eelnõud;
2) vallavalitsuse määruste ja korralduste eelnõud.
(3) Vallavalitsuse istungile esitatavad õigusaktide eelnõud valmistavad ette oma pädevuse piires vallavalitsuse struktuurüksused, vallavalitsuse liikmed, vallavalitsuse komisjonid. Vallavanema esitatava õigusakti eelnõu valmistab ette üldjuhul vallakantselei.
(4) Õigusakti eelnõu esitatakse kas paberkandjal, elektrooniliselt või digitaalselt allkirjastatult vallakantseleisse.
Eelnõus või sellele lisatud seletuskirjas esitatakse:
5) eelnõu koostaja ja esitaja nimi, allkiri, esitamise kuupäev ning nimekiri, keda kutsuda istungile
6) eelnõule võivad olla lisatud ka muud esitaja poolt vajalikuks peetavad materjalid (eksperthinnangud jms).
(5) Vallavalitsuse õigusaktide eelnõud peavad olema kooskõlas põhiseaduse, teiste seaduste ja õigusaktidega, s.h. vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidega, vastama seadusega kehtestatud vorminõuetele, olema normitehniliselt, keeleliselt ja terminoloogiliselt korrektsed, õigusaktide eelnõude sõnastus peab olema üheselt mõistetav.
(6) Kui õigusakti eelnõu ei vasta nõuetele, jätavad vallasekretär ja vallavanem õigusakti allkirjastamata ja vallasekretär tagastab selle eelnõu koostajale. Eelnõu koostaja peab eelnõu viima vastavusse käesoleva põhimääruse nõuetega ja esitama uuesti vallavalitsuse istungile läbivaatamiseks.
§ 37. Õigusaktide avalikustamine ja jõustumine
(1) Volikogu õigusaktid avalikustatakse vallavalitsuse kantseleis ja valla raamatukogudes (edaspidi raamatukogud) hiljemalt seitsme päeva jooksul arvates neile allakirjutamisest. Kõik volikogu õigusaktid on kättesaadavad vallakantseleis, valla raamatukogudes ja valla veebilehel dokumendiregistri kaudu.
(2) Volikogu määrus esitatakse avaldamiseks Riigi Teatajale hiljemalt kolmandal tööpäeval pärast allakirjutamist.
(3) Volikogu määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(5) Vallavalitsuse õigusaktid avalikustatakse vallakantseleis hiljemalt seitsme päeva jooksul arvates nende vastuvõtmisest. Kõik vallavalitsuse õigusaktid on kättesaadavad vallakantseleis ja valla veebilehel dokumendiregistri kaudu. Ei avalikustata andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud või mõeldud üksnes valla ametiasutuse siseseks kasutamiseks.
(6) Vallavalitsuse määrus esitatakse avaldamiseks Riigi Teatajale hiljemalt kolmandal tööpäeval pärast allakirjutamist.
(7) Vallavalitsuse määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(8) Vallavalitsuse korraldus jõustub teatavakstegemisest.
(9) Volikogu õigusakti jõustumise järgselt korraldab volikogu sekretär volikogu õigusaktide avalikkusele teatavakstegemise, saadab elektrooniliselt või paberkandjal ja vastava kaaskirjaga volikogu üksikakti selle adressaadile või adressaatidele, saadab paberkandjal ja elektrooniliselt vallavalitsusele vallakantselei kaudu.
(10) Vallavalitsuse õigusakti jõustumise järgselt korraldab vallasekretär vallavalitsuse õigusaktide avalikkusele teatavakstegemise, saadab elektrooniliselt või paberkandjal ja vastava kaaskirjaga vallavalitsuse üksikakti selle adressaadile või adressaatidele, saadab paberkandjal ja elektrooniliselt valla struktuurüksuste juhtidele.
§ 38. Õigusaktide täitmise kontroll
(1) Seaduste ja volikogu õigusaktide täitmist vallavalitsuse poolt kontrollib volikogu revisjonikomisjon.
(3) Arupärimine esitatakse kirjalikult vallakantseleisse või antakse üle avalikult volikogu istungil istungi juhatajale. Arupärimine peab sisaldama arupärimise põhjendust ja sellele vastamise viisi.
(4) Arupärimisele tuleb vastata hiljemalt ülejärgmisel volikogu istungil kirjalikult ja suuliselt. Ainult kirjaliku vastuse nõudmisel esitatakse vastus arupärimisele ühe kuu jooksul pärast arupärimise kättesaamist adressaadi poolt.
8. peatükk Valla esindamine
§ 39. Valla esindusfunktsiooni täitmine
(1) Oma pädevuse piires esindavad valda volikogu, volikogu esimees, vallavalitsus, vallavanem või volitatud esindajad.
3) suhetes Harju Maavalitsusega.
§ 40. Valla esindamine kohtus ja lepingulistes suhetes
(4) Valla esindamine lepingulistes suhetes toimub seadustes, põhimääruses ja teistes volikogu ja vallavalitsuse õigusaktides sätestatud korras.
9. peatükk Valla arengukava, eelarve ja majandus
§ 41. Valla arengukava
(1) Valla arengukava on valla pika- ja lühiajalise arengu eesmärke määratlev ja nende elluviimise võimalusi kavandav dokument, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi ning on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele.
(2) Kõik üldplaneeringud ja seaduse alusel vallale kohustuslikud valdkondlikud arengukavad lähtuvad valla arengukavast, peavad olema omavahel seotud ning ei tohi olla üksteisega vastuolus.
(3) Mistahes eelarveaastal peab kehtiv arengukava hõlmama vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat. Kui vallal on pikemaajalisi varalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks perioodiks, tuleb arengukavas esitada andmed arengukava kehtivusaega ületavate kohustuste kohta.
(4) Arengukava koostatakse kogu valla territooriumi kohta.
Täiendavalt võib arengukava koostada:
1) valla territooriumi mõne osa arengukavana kehtiva arengukava täpsustamiseks või täiendamiseks;
3) mitme valla või linna või nende territooriumi osade arengukavana huvitatud kohalike omavalitsusüksuste omavahelisel kokkuleppel.
(5) Arengukava osa on eelarvestrateegia, mille nõuded on sätestatud kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses. Eelarvestrateegia on finantsplaan nelja eelseisva eelarveaasta kohta. Arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks valla eelarve koostamisel, kohustuste võtmisel ja investeeringuprojektide kavandamisel.
(6) Vallavalitsus korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise arengukava koostamise protsessi ning tagab kehtestatud arengukava järgimise. Teade arengukava ja selle muutmise eelnõu avalikustamise kohta avaldatakse maakonnalehes ja valla veebilehel. Avaliku väljapaneku kestus ei või olla lühem kui kolm nädalat.
(7) Arengukava eelnõu valmistab ette ja esitab volikogule vastuvõtmiseks vallavalitsus. Avalikustamise, arutelu ja ettepanekute esitamise aja kehtestab volikogu. Arengukava eelnõu avalikustatakse raamatukogudes, vallakantseleis ja valla veebilehel.
(8) Arengukava kohta tehtud ettepanekud esitab vallavalitsus koos oma seisukohaga volikogule. Arengukava eelnõu arutatakse vähemalt kahel lugemisel kahel volikogu istungil.
(9) Arengukava ja arengukava muudatused koos eelarvestrateegiaga, investeeringute kava ning volikogu istungi ja volikogu komisjonide koosolekute protokollid arengukava menetlemise kohta avalikustatakse valla veebilehel hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul arvates neile allakirjutamist. Vallasekretär esitab arengukava või selle muudatuste vastuvõtmisest arvates kahe nädala jooksul maavanemale ja Siseministeeriumile elektrooniliselt informatsiooni arengukava või arengukava muudatuste vastuvõtmise kohta.
(10) Volikogu võtab vastu arengukava või selle muudatused volikogu määrusega enne, kui vallavalitsus esitab eelarve eelnõu volikogule või hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 01. oktoobriks.
§ 411. Eelarvestrateegia ja eelarve koostamise ja muutmise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted
(4) Eelarveaasta jooksul võib eelarvet muuta lisaeelarvega.
(6) Eelarve koostamise, täitmise, vastuvõtmise ja tegemata jäänud väljaminekute kavandamise täpsema korra kehtestab vallavalitsus.
§ 42. Valla eelarve koostamine ja vastuvõtmine
(1) Vallal on volikogu poolt kinnitatud iseseisev tasakaalustatud eelarve.
(2) Eelarve koostamise eesmärk on kindlaks määrata rahaliste vahendite summa tagamaks arengukava ja eelarvestrateegia täitmine.
(3) Valla eelarveaasta algab 01. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
(4) Eelarve eelnõu koostamiseks esitavad valitsuse liikmed, vallavalitsuse hallatavad asutused ja volikogu komisjonid hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 15. oktoobriks vallavalitsusele kirjalikult põhjendatud ettepanekud võttes aluseks valla arengukava ja teised antud valdkonda reguleerivad volikogu õigusaktid. Eelarvest kultuuri-, spordi-, külaelu- ja noorsootööalaseks tegevuseks toetuste taotlemiseks esitavad mittetulundusühingud, sihtasutused, seltsingud ja füüsilised isikud taotlused hiljemalt 01. oktoobriks.
(5) Valla arengukava, eelarvestrateegiat, volikogu õigusakte, vallavalitsuse seisukohti ja esitatud ettepanekuid arvestades koostab eelarve esialgse tasakaalustatud eelnõu vallavalitsus ning esitab hiljemalt 01. detsembriks koos seletuskirjaga volikogule. Eelnõule lisatakse ka komisjonide ettepanekud, mille vallavalitsus jättis arvestamata koos mittearvestamise põhjendustega.
(6) Eelarve vastuvõtmiseks korraldatakse volikogu istungitel vähemalt kaks lugemist. Parandusettepanekud tuleb esitada 10 kalendripäeva jooksul pärast esimese lugemise lõppemist.
(7) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekule, mis tingib eelnõus ettenähtud tulude vähendamise, kulude suurendamise, kulude ümberjaotamise või finantseerimistehingute muutmise, tuleb algatajal lisada rahalised arvestused, mis näitavad ära kulude katteks vajalikud tuluallikad. Ettepaneku läbivaatamisel tuleb ära kuulata vallavalitsuse arvamus.
(8) Eelarve võetakse vastu seaduses ettenähtud korras ja arvestades põhimääruse paragrahvis 35 sätestatut.
(9) Volikogu poolt vastuvõetavas eelarves peavad olema eristatud minimaalselt viis eelarveosa:
(10) Eelarve liigendamise aluseks on rahandusministri poolt kinnitatud eelarveklassifikaatorid.
(11) Eelarve jõustub eelarveaasta algusest.
(12) Kui volikogu ei ole eelarvet eelarveaasta alguseks vastu võtnud, võib vallavalitsus teha kuni eelarve vastuvõtmiseni igas kuus väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses eelmise aasta eelarve vastavatest väljaminekutest, kui need on kavandatud alanud eelarveaasta eelarve eelnõus vähemalt samas mahus. Kui alanud eelarveaasta eelarve eelnõus on väljaminekud kavandatud väiksemas mahus eelmise aasta eelarve vastavate väljaminekutega võrreldes, võib valla- või linnavalitsus teha neid väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses alanud eelarveaasta eelarve eelnõus kavandatust.
(13) Eelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast nende volikogule esitamist valla veebilehel. Seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni. Eelarve avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmist valla veebilehel. Veebilehel avaldatakse samuti eelarve menetlemist käsitlevad volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollid.
§ 43. Eelarve täitmine
(1) Eelarve täitmist korraldab vallavalitsus. Eelarve täitmise eest vastutab vallavanem.
(3) Eelarvesse riigieelarvest sihtotstarbeliselt eraldatud vahendeid võib kasutada ainult ettenähtud otstarbel.
(4) Vallavalitsusel ja vallavalitsuse hallatavatel asutustel on õigus võtta rahalisi kulutusi nõudvaid kohustusi ainult neile eelarves selleks ette nähtud kulude piires.
(5) Valla ametiasutuse juht, vallavalitsuse hallatava asutuse juht ja valdkonna eest vastutav isik korraldavad oma tegevuse selleks ettenähtud eelarve piires. Investeeringute tegemine ja inventari soetamine kooskõlastatakse eelnevalt vallavalitsusega.
(6) Hiljemalt iga kalendrikuu 10. kuupäevaks väljastab vallavalitsuse pearaamatupidaja valla ametiasutuse juhile, vallavalitsuse hallatava asutuse juhile eelarve täitmise aruande eelneva kalendrikuu lõpu seisuga.
(7) Asutuse või valdkonna eelarve piires kulude ümberjaotamise vajaduse otsustab vallavalitsus asutuse juhi või valdkonna eest vastutava isiku vastavasisulise põhjendatud kirjaliku taotluse alusel. Kulude tegemine on lubatud ainult pärast eelarvesse muudatuse sisseviimist.
(8) Eelarve tulude alalaekumise või viibimise korral on vallavalitsusel õigus piirata eelarves ettenähtud kulude tegemist.
(9) Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud väljaminekute katteks ettenähtud vahendite üleviimise järgneva aasta eelarvesse otsustab volikogu.
(10) Eelmise aasta eelarves ettenähtud, kuid tegemata jäänud väljaminekute tegemine jooksval eelarveaastal kavandatakse kas eelarvega, kui eelarve on aasta alguseks vastu võtmata, või lisaeelarvega. Eelarve või lisaeelarvega võib kavandada eelarveosades kogusummana eelmisel eelarveaastal tegemata jäänud väljaminekuid, kui need tulenevad:
(11) Eelarveaasta lõpuks laekumata jäänud tulud loetakse selle eelarveaasta tuludeks, millal need laekuvad.
§ 44. Reservfondi kasutamine
(1) Valla eelarve vahenditest võib moodustada reservfondi. Reservfondi suuruse igaks eelarveaastaks kinnitab volikogu eelarve vastuvõtmisel.
(2) Reservfondi kasutab vallavalitsus reeglina ühekordsete ettenägematute ja ootamatute kulude katmiseks, mida eelarve koostamise käigus ei olnud võimalik ette näha ja eelarvesse planeerida.
Niisugusteks kuludeks on näiteks:
2) eelarveaasta jooksul objektiivsetel põhjustel suurenenud kulud (näiteks elektrikulu, küttekulu, telefonikulu vms);
3) auhinnad valla elanikele või kollektiividele eduka osalemise eest konkurssidel, spordivõistlustel jms üritusel;
4) ühekordsed toetused vallaga seotud kultuuri-, spordi- jms üritustele;
(4) Vallavalitsus ei tohi üldjuhul reservfondi kasutada oma või hallatavate asutuste eelarves kinnitatud palgafondi ja tegevuskulude suurendamiseks, erandiks on koondamishüvitiste maksmine juhul, kui eelarve koostamisel ei olnud võimalik ette näha asutuse likvideerimist või töötajate koosseisude muutumist.
(5) Taotlus reservfondist raha eraldamiseks esitatakse vallavalitsusele kirjalikult, millele taotleja lisab seletuskirja üksikasjaliku arvestusega taotletava summa kohta ja põhjendusega raha otstarbe kohta.
(6) Kirjalikud taotlused reservfondist raha eraldamiseks vaatab läbi vallavalitsus kahe nädala jooksul taotluse saamisest. Raha eraldamine reservfondist vormistatakse vallavalitsuse korraldusega.
(7) Vallavalitsusel on õigus:
(9) Vallavalitsus esitab volikogule aruande reservfondi kasutamise kohta koos eelarve täitmise aruandega.
§ 45. Lisaeelarve
(2) Lisaeelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast nende volikogule esitamist valla veebilehel. Seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni. Lisaeelarve avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmist valla veebilehel. Veebilehel avaldatakse samuti lisaeelarve menetlemist käsitlevad volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollid.
(3) Lisaeelarve võtab volikogu vastu määrusega.
3) investeeringute elluviimiseks sõlmitud lepingutest, välja kuulutatud riigihankest, põhivara soetamiseks sõlmitud sihtfinantseerimise lepingust või lepingu alusel saadud sihtfinantseerimisest;
§ 46. Eelarve täitmise aruande läbivaatamine ja kinnitamine
(4) Majandusaasta aruandele lisatakse vandeaudiitori aruanne ja valla- või linnavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta. Volikogu kinnitab majandusaasta aruande hiljemalt 30. juuniks otsusega.
(5) Majandusaasta aruanne, vandeaudiitori aruanne, vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta ja volikogu otsus aruande kinnitamise kohta avaldatakse pärast nende kinnitamist seitsme tööpäeva jooksul valla veebilehel.
§ 48. Laenude võtmine
§ 49. Munitsipaalomand
(1) Munitsipaalomandiks on valla omanduses olevad kinnis- ja vallasasjad ning valla rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused (edaspidi valla vara). Vallale kuuluvad võlaõigused ja muud isiklikud varalised õigused, samuti vallale kuuluvad aktsiad, osad ja muud väärtpaberid kuuluvad valla vallasvara hulka. Valla vallasvaraks on ka intellektuaalne omand, mis on loodud valla teenistuses olevate isikute ametialase tegevusega või omandatud valla vara arvel.
(2) Valla vara valitsejad on volikogu, vallavalitsus ja vallavalitsuse hallatav asutus tema valdusesse antud vara suhtes. Valla vara valitsemise jaotuse ja üleandmise valla asutuste vahel otsustab vallavalitsus.
(3) Valla vara kasutatakse avalikuks otstarbeks, valla valitsemiseks ja tulu saamiseks. Valla vara kasutusotstarbe muutmise otsustab vallavalitsus. Vallavara antakse tasuta kasutada või tasu eest kasutada enampakkumise, eelläbirääkimistega pakkumise või otsustuskorras. Vallavolikogu otsustab valla vara kasutusse andmise, kui:
1) vara antakse kasutusse tähtajaga üle viie aasta;
2) vara maksumus on suurem kui 1 000 000 krooni (64000 eurot);
3) kasutusse antakse kinnisvara.
Käesolevas lõikes loetlemata juhtudel otsustab valla vara kasutusse andmise vallavalitsus.
(4) Valla vara omandatakse vallaelanike huvides seaduse või tehingu alusel. Valla vara omandamise või teenuse (hanke) tellimise otsustab volikogu, kui sellega võetakse vallale rahaliselt hinnatavaid kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarves, muudel juhtudel teeb otsuse vallavalitsus.
(5) Ostueesõiguse kasutamise või sellest loobumise, pärandi või kingi vastuvõtmise ja kasutamise otsustab volikogu.
(6) Asja ostmise, teenuse või ehitustöö tellimise riigihanke korras korraldab valla nimel vallavalitsus, otsustades ka pakkumise edukaks tunnistamise ja hankelepingu sõlmimise. Kui hankelepinguga võetakse vallale täiendavaid rahalisi kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarves, annab vallavalitsusele lepingu sõlmimiseks loa volikogu.
(7) Valla omandis olevale kinnisasjale on lubatud volikogu otsusega seada reaalservituuti, isiklikku kasutusõigust (servituuti), reaalkoormatist või hoonestusõigust seaduste ja teiste õigusaktidega ettenähtud korras arvestades valla avalikke huvisid.
(8) Valla vara võõrandamine on valla vara tasu eest või tasuta teise isiku omandisse andmine. Vara võõrandamise peamiseks viisiks on valla vara müük. Valla vara võõrandatakse avaliku enampakkumise, eelläbirääkimistega pakkumise ja otsustuskorras. Valla vara võõrandamise otsustab volikogu ja see toimub volikogu õigusaktidega ettenähtud tingimustel.
(9) Valla vara kohta peab arvestust vallavalitsus vastavalt seadustele ja teistele õigusaktidele.
(10) Valla vara kõlbmatuks tunnistamiseks moodustab vara valitseja komisjoni, mis koostab vara mahakandmise akti. Valla vara mahakandmise otsustab vallavalitsus.
Vara tunnistatakse kõlbmatuks ja kantakse maha, kui:
1) vara ei ole kasutatav avalikul, valla valitsemise või tulu saamise otstarbel ja vara ei ole õnnestunud võõrandada;
2) on tõestatud vara säilimise ebaotstarbekus;
3) vara on osaliselt või täielikult hävinenud.
§ 50. Majandustegevus ja osalemine juriidilistes isikutes
(1) Vald võib olla osanikuks või aktsionäriks valla arengu seisukohast olulises äriühingus, samuti asutada sihtasutusi ja olla mittetulundusühingu liikmeks.
(4) Vallal on õigus oma ülesannete täitmiseks sõlmida lepinguid. Lepingute sõlmimise otsustab oma pädevuse piires volikogu või vallavalitsus, mille nimel kirjutab lepingule alla volikogu esimees, vallavanem või volikogu või vallavalitsuse poolt selleks volitatud isik.
§ 51. Põhimääruse kehtestamine ja muutmine
(1) Põhimääruse kehtestab, muudab ja tunnistab kehtetuks volikogu.
(2) Põhimääruse vaatab volikogu läbi kuue kuu jooksul arvates volikogu valimisest ja vajadusel algatab põhimääruse muutmise.
(3) Põhimääruse või selle muutmise määruse eelnõu peab volikogu istungitel läbima kaks lugemist.
§ 52. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
2) [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§ 53. Põhimääruse jõustumine
Põhimäärus jõustub 01. juulil 2010.a.


text:
Puu- ja köögiviljasektorile erakorralise abina antav toetus, toetuse taotlemise ning toetuse taotluse menetlemise kord – Riigi Teataja
Puu- ja köögiviljasektorile erakorralise abina antav toetus, toetuse taotlemise ning toetuse taotluse menetlemise kord
Puu- ja köögiviljasektorile erakorralise abina antav toetus, toetuse taotlemise ning toetuse taotluse menetlemise kord - sisukord
§ 1 Puu- ja köögiviljasektorile erakorralise abina antava toetuse taotlemine
§ 2 Toetuse taotluse menetlemine
§ 3 Toetuse taotluse rahuldamise otsus
RT I, 02.10.2015, 12
Vastu võetud 28.10.2014 nr 91
RT I, 31.10.2014, 2
jõustumine 03.11.2014
30.09.2015 RT I, 02.10.2015, 11 05.10.2015
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 1 lõike 3 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1031/2014, millega kehtestatakse täiendavad ajutised erakorralised toetusmeetmed teatavate puu- ja köögiviljade tootjatele (ELT L 284, 30.09.2014, lk 22–39), artikli 5 lõike 5, artikli 6 lõike 2, artikli 7 lõike 3 ja artikli 11 alusel.
§ 1. Puu- ja köögiviljasektorile erakorralise abina antava toetuse taotlemine
(1) Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1031/2014 alusel puu- ja köögiviljasektorile täiendava erakorralise abina antavat toetust (edaspidi toetus) võib taotleda põllumajandustootja, kes enne komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1031/2014 artikli 5 lõikes 1 ja artikli 7 lõikes 1 nimetatud tegevuste elluviimist on võimaldanud Põllumajandusametil (edaspidi PMA) teha sama määruse artiklis 8 ettenähtud kontrollid.
(2) Põllumajandustootja esitab PMA-le lisas 1 toodud vormi kohase teatise enne lõikes 1 nimetatud tegevuste elluviimist.
(3) Toetust võib taotleda komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1031/2014 artikli 1 lõikes 2 loetletud puu- ja köögivilja kohta.
(4) Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1031/2014 artikli 9 lõike 3 kohaselt esitab põllumajandustootja toetuse taotlemiseks Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) lisas 2 toodud vormi kohase taotluse hiljemalt 31. juuliks 2016.
[RT I, 02.10.2015, 11 - jõust. 05.10.2015]
§ 2. Toetuse taotluse menetlemine
(1) PRIA kontrollib toetuse taotluse saamise korral taotleja, taotluse ja toetatava tegevuse vastavust toetuse saamise nõuetele, sealhulgas seda, kas taotluse esitaja on võimaldanud PMA-l teha § 1 lõikes 1 nimetatud kontrolle.
(2) PMA esitab PRIA-le 31. juuliks 2016 andmed § 1 lõikes 1 nimetatud kontrollide kohta ning hinnangu koristamata jäetud või toorelt koristatud toodete koguste kohta, et arvutada komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1031/2014 artikli 6 lõikes 2 toodud saagi koristamata jätmiseks ja toorelt koristamiseks ette nähtud hektaripõhised toetussummad. Hinnangu andmisel võtab PMA arvesse põllumajandustootja esitatud andmeid asjakohase toote saagikuse kohta tema ettevõttes kolmel eelmisel aastal. Kui põllumajandustootja ei esita nimetatud andmeid, võtab PMA arvesse asjakohase toote Eesti keskmist saagikust kolmel eelmisel aastal.
(3) Koristamata jäetud või toorelt koristatud toote puhul arvutab PRIA toetuse suuruse lõikes 2 nimetatud hinnangu alusel.
(4) Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1031/2014 artikli 1 lõikes 1 nimetatud tegevusi võib ellu viia 30. juunini 2016 või kuni komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1031/2014 artikli 2 lõikes 1 sätestatud koguse täitumiseni.
(5) PMA arvutab § 1 lõikes 2 nimetatud teatiste laekumise põhjal puu- ja köögivilja kogused, et kontrollida komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1031/2014 artikli 2 lõikes 1 sätestatud 3000 tonni suuruse koguse täitumist.
(6) PMA teavitab põllumajandustootjaid komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1031/2014 artikli 2 lõikes 1 sätestatud puu- ja köögivilja koguse täitumisest viivitamata oma veebilehel.
§ 3. Toetuse taotluse rahuldamise otsus
PRIA teeb toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse sellise aja jooksul, et toetus oleks võimalik välja maksta hiljemalt 30. septembriks 2016.
Lisa 1 Puu- ja köögiviljasektorile erakorralise abina antava toetuse teatis turult kõrvaldamise, koristamata jätmise ning toorelt koristamise kohta
Lisa 2 Puu- ja köögiviljasektorile erakorralise abina antava toetuse taotlus

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
§ 1
§ 3


text:
25. mai 2016(*)
Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Määrus (EÜ) nr 44/2001 – Esialgse õiguskaitse ja hagi tagamise meetmete tunnustamine ja täitmine – Mõiste „avalik kord“
Kohtuasjas C‑559/14,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Augstākās tiesas Civillietu departaments'i (Läti kõrgeima kohtu tsiviilkolleegium) 15. oktoobri 2014. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 5. detsembril 2014, menetluses
koosseisus: koja president R. Silva de Lapuerta (ettekandja), kohtunikud A. Arabadjiev, J.-C. Bonichot, S. Rodin ja E. Regan,
– Rūdolfs Meroni, esindaja: advokāts D. Škutāns,
– Portugali valitsus, esindajad: L. Inez Fernandes ja E. Pedrosa,
– Ühendkuningriigi valitsus, esindaja: V. Kaye, keda abistas barrister B. Kennelly,
– Euroopa Komisjon, esindajad: A. Sauka ja M. Wilderspin,
olles 25. veebruari 2016. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 2001, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42) artikli 34 punkti 1 tõlgendamist.
2 Taotlus esitati Rūdolfs Meroni ja Recoletos Limitedi vahelises kohtuvaidluses Ühendkuningriigi High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Divisioni (Commercial Court) (kõrgem kohus (Inglismaa ja Wales), kuningliku kohtu osakond (kaubanduskohus)) esialgse õiguskaitse ja hagi tagamise meetmeid puudutava otsuse tunnustamise ja täidetavaks tunnistamise üle Lätis.
3 Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 47 „Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele“ kohaselt:
4 Harta VII jaotises „Harta tõlgendamist ja kohaldamist reguleerivad üldsätted“ sisalduva artikli 51 lõikes 1 on ette nähtud:
5 Määruse nr 44/2001 põhjenduste 16–18 kohaselt:
„(16) Tulenevalt vastastikusest usaldusest õigusemõistmisse [liidus] tunnustatakse liikmesriikide kohtuotsuseid automaatselt ilma täiendavate menetlusteta, välja arvatud juhul, kui vaidluse aluseks on kohtuotsuse tunnustamine.
(17) Sama vastastikuse usalduse põhimõtte tõttu peab olema kord millega ühe liikmesriigi kohtuotsus teises liikmesriigis jõustatakse, tulemuslik ja kiire. Selleks tuleks deklaratsioon kohtuotsuse jõustatavuse kohta tegelikult välja anda automaatselt pärast esitatud dokumentide formaalset kontrollimist, ilma et kohus saaks omal algatusel esitada käesoleva määruse kohaseid jõustamata jätmise põhjusi.
(18) Kaitseõiguse austamine tähendab siiski, et kostjal peab olema võimalus esitada võistleva menetluse raames apellatsioonkaebus täidetavaks kuulutamise vastu, kui tema arvates on olemas mõni põhjus täitmata jätmiseks. Apellatsioonimenetlust peab saama kasutada ka nõude esitaja, kui tema avaldus täidetavaks kuulutamise kohta on tagasi lükatud.“
6 Mõiste „otsus“ on määratletud nimetatud määruse artiklis 32 kui „igasugune liikmesriigi kohtu lahend, sealhulgas dekreet, määrus, resolutsioon või täitemäärus, samuti kohtuametniku otsus kohtukulude kohta.“
7 Määruse nr 44/2001 artiklis 33 on ette nähtud:
„1. Liikmesriigis tehtud kohtuotsust tunnustatakse teistes liikmesriikides ühegi erimenetluse järgimist nõudmata.
3. Kui liikmesriigi kohtus toimuva menetluse tulemus sõltub otsusest juhusliku tunnustamisküsimuse kohta, kuulub see küsimus nimetatud kohtu pädevusse.“
8 Selle määruse artikli 34 punktides 1 ja 2 on sätestatud:
2. kui otsus on tehtud tagaselja ning kostjale ei olnud menetluse algatamist käsitlevat dokumenti või võrdväärset dokumenti kätte toimetatud piisavalt aegsasti, et ta oleks saanud end kaitsta, välja arvatud juhul, kui kostja ei algatanud otsuse vaidlustamise menetlust siis, kui tal oli selleks võimalus.“
9 Vastavalt määruse nr 44/2001 artikli 35 lõigetele 2 ja 3 on kohtule, kellelt taotletakse tunnustamist, siduvad need asjaolud, mis on otsuse teinud liikmesriigi kohtu pädevuse aluseks. Otsuse teinud liikmesriigi kohtute pädevus ei kuulu kontrollimisele. Määruse artikli 34 punktis 1 osutatud avaliku korraga seonduvat kontrolli kohtualluvuse puhul teha ei või.
10 Määruse artiklis 36 on sätestatud, et mitte mingil juhul ei või kontrollida välismaise kohtuotsuse sisu.
11 Määruse artikli 38 lõikes 1 on ette nähtud:
„Liikmesriigis tehtud ning selles riigis täitmisele pööratavat otsust täidetakse teises liikmesriigis, kui see on mõne huvitatud isiku taotlusel seal täidetavaks kuulutatud.“
12 Määruse artikkel 41 on sõnastatud järgmiselt:
„Kohtuotsus kuulutatakse täitmisele pööratavaks kohe pärast [...] vorminõuete täitmist [...]. Poolel, kelle vastu täitmist taotletakse, ei ole menetluse selles staadiumis õigust teha taotluse kohta mingeid esildisi.“
13 Vastavalt määruse nr 44/2001 artikli 42 lõikele 2:
„Täitmismäärus toimetatakse poolele, kelle vastu täitmist taotletakse, koos kohtuotsusega, kui seda kõnealusele poolele pole juba kätte toimetatud.“
14 Määruse artiklis 43 on ette nähtud:
5. Apellatsioonkaebus täitmismääruse peale tuleb esitada ühe kuu jooksul alates selle teatavaks tegemisest. Kui selle poole alaline elukoht, kelle suhtes täitmist taotletakse, on muus liikmesriigis kui selles, kus tehti kohtuotsuse täitmismäärus, on kaebuse esitamise tähtaeg kaks kuud alates kuupäevast, mil määrus edastati isikule või tema elukohta. Olenemata kaugusest ei või tähtaega pikendada.“
15 Vastavalt määruse artiklile 45:
„1. Kohus, kellele esitatakse [...] apellatsioonkaebus, keeldub kohtuotsuse täidetavaks kuulutamisest või tühistab selle ainult artiklites 34 ja 35 sätestatud põhjustel. [...]
2. Mitte mingil juhul ei või kontrollida välismaise kohtuotsuse sisu.“
Läti õigus
16 Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Civilprocesa likums) artiklis 138 on loetletud hagi tagamise abinõud, milleks on nimelt:
„1) kostja vallasvara ja sularaha arestimine;
2) keelumärke tegemine vastavasse vallasvararegistrisse või muusse avalikku registrisse;
3) hagi tagamise kohta märke tegemine kinnistusraamatusse või laevaregistrisse;
4) laeva arestimine;
5) kostja suhtes teatavate toimingute tegemise keelu kehtestamine;
6) kolmandate isikute võlgnetavate summade, sealhulgas krediidi- ja muudes finantsasutustes hoitavate vahendite arestimine;
7) pooleliolevate täitetoimingute peatamine (sh kohtutäiturile kehtestatud keeld anda sissenõudjale või võlgnikule üle raha või vara, või vara müügi peatamine).“
17 Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 427 lõike 1 punktis 4 on ette nähtud:
„Olenemata apellatsioonkaebuse väidetest tühistab apellatsioonikohus otsusega esimese astme kohtu otsuse ja saadab asja tagasi uueks läbivaatamiseks, kui apellatsioonikohus teeb kindlaks, et […] otsus annab õigusi või paneb kohustusi isikutele, keda ei olnud poolena menetlusse kaasatud.“
18 Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 452 lõike 3 punkti 4 kohaselt:
„Menetlusnormide sellise rikkumisega, mille tagajärjel muutub kohtuvaidluses langetatud otsus ebaõigeks, on tegemist igal juhul siis:
kui kohtuotsusega antakse õigusi või pannakse kohustusi isikule, keda ei olnud poolena menetlusse kaasatud.“
19 Vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklile 633:
„(1) Isik, kes leiab, et tal on õigus mingile sellisele vallasasjale või kinnisasjale, mille suhtes teostatakse sissenõudmist, või osale sellisest asjast, saab pöörduda kohtu poole vastavalt kohtualluvust käsitlevatele üldnormidele.
(2) Vara nimekirja kuuluva asja sellest nimekirjast väljaarvamise nõue, kinnistusraamatust sissenõudmise kohta tehtud kande kustutamise nõue või mõni muu nõue tuleb esitada võlgniku ja sissenõudja vastu. Kui asi on arestitud vastavalt kriminaalasjas asja konfiskeerimise suhtes tehtud kohtuotsusele, kaasatakse kostjatena menetlusse süüdimõistetu ja finantsasutus.
(3) Kui asi on juba ära müüdud, esitatakse nõue selle isiku vastu, kellele selle asja omand on üle antud; kui kohus rahuldab kinnisasja puudutava nõude, tunnistatakse kinnistusraamatus omandajale omandiõiguse üleminekut puudutav kanne kehtetuks.
20 Pärast seda, kui Recoletos ja teised kohtumenetluse pooled olid esitanud hagi Aivars Lembergsi, Olafs Berķise, Igors Skoksi ja Genādijs Ševcovsi vastu, tegi High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Commercial Court) (kõrgem kohus (Inglismaa ja Wales), kuningliku kohtu osakond (kaubanduskohus)) 9. aprillil 2013 määruse esialgse õiguskaitse ja hagi tagamise meetmete kohaldamiseks. Määrust ei ole nimetatud isikutele kätte toimetatud.
21 29. aprilli 2013. aasta määruses (edaspidi „vaidlustatud määrus“) kinnitas High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Commercial Court) (kõrgem kohus (Inglismaa ja Wales), kuningliku kohtu osakond (kaubanduskohus)) nende meetmete kohaldamist nimetatud isikute suhtes. Eelkõige otsustati jätta aresti alla A. Lembergsile kuuluv vara. Nii temal kui ka teistel kostjatel oli keelatud käsutada neile otseselt või kaudselt kuuluvaid Lätis asuva AS-i Ventbunkers aktsiaid, teha nendega tehinguid või vähendada nende väärtust või käsutada nende aktsiate müügist või ükskõik millise muu äriühingu või ettevõtja osaluse müügist saadud igasugust laekumist või tulu, mille kaudu neil võib tekkida ligipääs Ventbunkersi aktsiatele. A. Lembergsile kuulub vaid üks selle äriühingu aktsia. Umbes 29% Ventbunkersi kapitalist kuulub Yelverton Investments BV-le (edaspidi „Yelverton“), mille suhtes on A. Lembergsil „tegeliku tulusaaja“ staatus.
22 Vaidlustatud määrusel on mitu lisa, mille hulgas on ka selles nimetatud äriühingute ja teiste ettevõtjate organisatsiooni skeem. Nimetatud äriühingud ja ettevõtjad ei olnud kaasatud määruse teinud kohtu menetlusse.
23 Vastavalt vaidlustatud määrusele pidi selle kätte toimetama Recoletos. Nagu nähtub vaidlustatud määrusest, on kõikidel isikutel, kellele see määrus on kätte toimetatud, õigus pöörduda High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Divisioni (Commercial Court) (kõrgem kohus (Inglismaa ja Wales), kuningliku kohtu osakond (kaubanduskohus)) poole ja vaidlustada selle kohtu kohaldatud meetmed. Määrus tehti kohtuistungil, mille toimumisest oli kostjatele teada antud, kusjuures selgitati, et neil on õigus pöörduda sama kohtu poole vaidlustatud määruse muutmiseks või tühistamiseks.
24 Nimetatud määruses on ka märgitud:
„Seitsme päeva jooksul alates käesoleva määruse koopia saamisest [...] peavad kostjad võtma kõik mõistlikult nende võimuses olevad meetmed, et takistada käesolevas määruses nimetatud äriühingute juhatuse liikmetel nendele äriühingutele kuuluvat [Ventbunkersi] osalust mingil moel kas käsutada, teha sellega tehinguid või vähendada selle väärtust. Kui see on mõistlikult võimalik, peavad sellised meetmed hõlmama ‐ ja mitte ainult piirduma sellega ‐ nende äriühingute ametlikku viivitamatut teavitamist nende juhatuse liikmete poolt, ja [...] kui neil on vastav pädevus, ka nendele äriühingutele kuuluva [Ventbunkersi] osaluse igasuguse võõrandamise, käsutamise või selle väärtuse vähendamise keelamist.
Käesoleva määrusega ei keelata kostjatel käsutada neile kuuluvaid teisi aktsiaid, mis ei ole seotud [Ventbunkersi] osalusega, teha nende aktsiatega tehinguid või vähendada nende väärtust.
Käesoleva määrusega ei keelata teha tehinguid [Ventbunkersi] osalusega või käsutada seda tavalise ja sobiva majandustegevuse raames; sellest peavad kostjad aga eelnevalt teavitama hagejate seaduslikke esindajaid.
Füüsilisest isikust kostja, kellele anti korraldus tegevusest hoiduda, peab hoiduma igasugusest tegevusest ise või teiste kaudu. Ta ei tohi tegutseda teiste isikute kaudu nende nimel, korraldusel või initsiatiivil.
Käesoleva määruse sätted kehtivad järgmiste isikute suhtes väljapoole kohtu tööpiirkonda jäävates maades või riikides:
a) kostjad;
b) isik,
– kelle suhtes esitatud nõuete arutamise pädevus kuulub sellele kohtule;
– kellele on käesolevast määrusest kirjalikult teatatud kohtu tööpiirkonda jäävas elukohas või töökohas, ja
– kes saab takistada väljaspool kohtu tööpiirkonda käesoleva korraldusega vastuolus olevat tegevust või tegevusetust või leevendada sellise tegevuse või tegevusetuse tagajärgi, ja
c) iga isik, kui mõni selle maa või riigi kohus on tunnistanud käesoleva määruse täidetavaks või täitnud.“
25 Seejärel väljastati 3. mail 2013 määruse nr 44/2001 artiklites 54 ja 58 nimetatud tunnistus. Selles märgiti, et vaidlustatud määrust tuleb kohaldada A. Lembergsi, O. Berķise, I. Skoksi ja G. Ševcovsi suhtes.
26 28. juunil 2013 esitas Recoletos Ventspils tiesale (Ventspilsi esimese astme kohus, Läti) taotluse vaidlustatud määruse täidetavaks tunnistamiseks ja esialgse õiguskaitse meetmete kohaldamiseks selle määruse täitmise tagamiseks.
27 Ventspils tiesa (Ventspilsi esimese astme kohus) rahuldas samal päeval selle taotluse osaliselt. Ta jättis rahuldamata vaidlustatud määruse täitmise tagamise taotluse.
28 O. Berķis, I. Skoks, G. Ševcovs ja Zürichi (Šveits) advokaat R. Meroni, kes on nii A. Lembergsi esindaja ja haldab tema arestitud vara, mille kaudu ta teostab Ventbunkersi aktsionäri õigusi, kui ka Yelvertoni juhataja, esitasid seejärel Ventspils tiesa (Ventspilsi esimese astme kohus) otsuse peale kaebuse Kurzemes apgabaltiesale (Kuramaa piirkondlik kohus, Läti). Apellatsioonkaebust ei esitatud otsuse selle osa peale, millega jäeti rahuldamata taotlus tagada vaidlustatud määruse täitmine.
29 8. oktoobri 2013. aasta otsusega tühistas Kurzemes apgabaltiesa (Kuramaa piirkondlik kohus) Ventspils tiesa (Ventspilsi esimese astme kohus) otsuse ja lahendas Recoletose taotluse sisuliselt. Kohus tunnistas vara arestimise määruse Lätis osaliselt täidetavaks ja keelas A. Lembergsil käsutada talle otseselt või kaudselt kuuluvaid Ventbunkersi aktsiaid, teha nendega tehinguid või nende väärtust vähendada või volitada kolmandaid isikuid nimetatud toiminguid tegema. See kohus tunnistas põhjendamatuks R. Meroni vastuväited, mille kohaselt kahjustab vaidlustatud määrus selliste kolmandate isikute huve, kes ei osalenud Ühendkuningriigis toimunud kohtumenetluses. Apellatsioonikohus selgitas siinkohal, et vaidlustatud määrus puudutab üksnes A. Lembergsi ja tema vara arestimist.
30 Seejärel esitas R. Meroni Kurzemes apgabaltiesa (Kuramaa piirkondlik kohus) otsuse peale kaebuse Augstākās tiesas Civillietu departamentsile (Läti kõrgeima kohtu tsiviilkolleegium), paludes tühistada see osas, milles sellega lubatakse Lätis täita vaidlustatud määrus A. Lembergi puudutavas osas.
31 Kassatsioonkaebuses väidab R. Meroni, et ta on Yelvertoni juhataja ja Yelverton on Ventbunkersi aktsionär ning et ta teostab A. Lembergsi aktsionäriõigusi selles äriühingus. Tema sõnul takistab vaidlustatud määrus tal teostada Yelvertonile kuuluvatest Ventbunkersi aktsiatest tulenevat hääleõigust. R. Meroni leidis samuti, et vaidlustatud määruse tunnustamine ja täitmine on vastuolus määruse nr 44/2001 artikli 34 punktis 1 ette nähtud avaliku korra erandiga, sest vaidlustatud määruses kohaldatud keelud rikuvad selliste kolmandate isikute õigust omandile, kes ei olnud vaidlustatud määruse teinud kohtus toimunud menetluse pooled.
32 Augstākās tiesas Civillietu departaments (Läti kõrgeima kohtu tsiviilkolleegium) leiab, et asjaomane määrus ei puuduta mitte üksnes A. Lembergsi, vaid ka selliseid kolmandaid isikuid nagu Yelverton ja teisi isikuid, kes ei olnud High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Divisionis (Commercial Court) (kõrgem kohus (Inglismaa ja Wales), kuningliku kohtu osakond (kaubanduskohus)) toimunud menetluse pooled. Keeruline on aga selgusele jõuda selles, kas menetluses mitte osalenud isikuid oli teavitatud vaidlustatud määrusest ja hagiga seotud dokumentidest, sest nii hageja kui ka kostja ei ole vastavaid dokumente kohtule esitanud. Järelikult tuleb kontrollida, kas liidu õiguse kohaselt on lubatud, et täitmise tagamise abinõusid puudutavas menetluses piiratakse sellise isiku varalisi õigusi, kes ei olnud sellesse menetlusse kaasatud, kui samas on ette nähtud, et igal isikul, keda täitmise tagamise abinõusid käsitlev kohtulahend puudutab, on õigus nõuda asjaomaselt kohtult igal ajal kohtulahendi muutmist või tühistamist, ning kohtulahendi huvitatud isikutele kätte toimetamine on hagejate ülesanne ning tunnustamise ja täitmise taotluse saanud [liikmesriigi] kohtu pädevus kontrollida kohtulahendi kättetoimetamisega seotud asjaolusid on piiratud.
33 Augstākās tiesas Civillietu departaments (Läti kõrgeima kohtu tsiviilkolleegium) leiab, et kui isik ei olnud menetluse pool, ei ole tal võimalik esitada sellele kohtule enda seisukohti nii faktiliste kui ka õiguslike küsimuste suhtes, mis kujutab aga endast õiguse õiglasele kohtumenetlusele põhiosa. Nimelt tuleb pärast esialgse õiguskaitse meetmete kohaldamist toimetada kohtuvaidluse poolele kätte nii hagiavaldus kui ka seda toetavad toimikumaterjalid. Ainult siis, kui isik on saanud tutvuda kõikide kohtuasjas esitatud sisuliste argumentidega, on tal võimalik esitada vastaspoolele seisukohad enda kaitseks. Siinkohal peab olema tagatud võistlev ja õiglane menetlus mitte üksnes asja sisulise arutamise käigus, vaid ka esialgse õiguskaitse ja hagi tagamise meetmete üle otsustamisel.
34 Neil asjaoludel otsustas Augstākās tiesas Civillietu departaments (Läti kõrgeima kohtu tsiviilkolleegium) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et selliste isikute õiguste rikkumine välisriigi kohtulahendi tunnustamise menetluses, keda ei olnud sellesse menetlusse kaasatud, võib olla aluseks nimetatud määruse artikli 34 punktis 1 ette nähtud avaliku korra tingimuse kohaldamisele ja välisriigi kohtulahendi tunnustamata jätmisele selles osas, milles see puudutab isikuid, keda ei olnud põhikohtuasja kaasatud?
2. Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas harta artiklit 47 tuleb tõlgendada nii, et selles sätestatud õiglase kohtumenetluse põhimõte lubab, et täitmise tagamise abinõusid puudutavas menetluses piiratakse sellise isiku varalisi õigusi, keda ei olnud sellesse menetlusse kaasatud, kui on ette nähtud, et igal isikul, keda täitmise tagamise abinõusid käsitlev kohtulahend puudutab, on õigus nõuda kohtult igal ajal kohtulahendi muutmist või tühistamist, ning kohtulahendi huvitatud isikutele kätte toimetamine on hagejate ülesanne?“
35 Nende küsimustega, mida tuleb uurida koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 1 tuleb koostoimes harta artikliga 47 tõlgendada nii, et sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas on liikmesriigi kohtu määruse, mis tehti sellist kolmandat isikut ära kuulamata, kelle õigusi võidi selle määrusega riivata, tunnustamine ja täitmine ilmselgelt vastuolus tunnustamise ja täitmise taotluse saanud liikmesriigi avaliku korra ja õigusega õiglasele kohtumenetlusele nende sätete tähenduses.
36 Nendele küsimustele vastamiseks tuleb kindlaks teha, kas asjaolu, et High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Commercial Court) (kõrgem kohus (Inglismaa ja Wales) kuningliku kohtu osakond (kaubanduskohus)) ei kuulanud R. Meronit enne vaidlustatud määruse tegemist ära, võib kujutada endast avaliku korra rikkumist riigis, mille kohtusse on pöördutud nimetatud määruse tunnustamiseks ja täitmiseks.
37 Tuleb meenutada, et vaidlustatud määrusega, mille suhtes on esitatud tunnustamise ja täitmise taotlus, külmutatakse hagi tagamise abinõuna teatud osa varast ja selle eesmärk on takistada, et üks pooltest saaks vältida, et see vara muutub hiljem teisele poolele kättesaamatuks. Seega puudutab see määrus ka teatud hulka kolmandaid isikuid, nagu põhikohtuasja hageja, kellele kuuluvad selle varaga seotud õigused.
38 Mis puudutab määruse nr 44/2001 artikli 34 punktis 1 toodud avaliku korra mõistet, siis otsustas Euroopa Kohus 28. aprilli 2009. aasta kohtuotsuse Apostolides (C‑420/07, EU:C:2009:271) punktis 55, et seda sätet tuleb tõlgendada kitsalt, kuna see kujutab endast takistust selle määruse põhieesmärkide saavutamisel ja sellele võib tugineda üksnes erandjuhtudel.
39 Kuigi liikmesriikidele jääb määruse nr 44/2001 artikli 34 punktis 1 sätestatud reservatsiooni alusel põhimõtteliselt vabadus otsustada kooskõlas oma siseriikliku õigusega, millised on nende avaliku korraga seotud nõuded, siis selle mõiste piirid tulenevad siiski nimetatud määruse tõlgendusest (vt kohtuotsus, 28.4.2009, Apostolides, C‑420/07, EU:C:2009:271, punkt 56 ja seal viidatud kohtupraktika).
40 Seega on Euroopa Kohus hoolimata sellest, et ta ei saa otsustada liikmesriigi avaliku korra sisu üle, siiski pädev kontrollima piire, mille raames liikmesriigi kohtunik võib sellele mõistele tugineda, et teise liikmesriigi kohtu otsus tunnustamata jätta (vt kohtuotsus, 28.4.2009, Apostolides, C‑420/07, EU:C:2009:271, punkt 57 ja seal viidatud kohtupraktika).
41 Selles osas tuleb märkida, et määruse nr 44/2001 artikkel 36 ja artikli 45 lõige 2, mis ei luba kontrollida välismaise kohtuotsuse sisu, keelavad kohtuotsuse tunnustamise ja täitmise taotluse saanud liikmesriigi kohtul keelduda kõnealuse otsuse tunnustamisest või täitmisele pööramisest ainuüksi põhjusel, et õigusnorm, mida kohaldas otsuse teinud liikmesriigi kohus, erineb sellest, mida tunnustamise ja täitmise taotluse saanud liikmesriigi kohus oleks kohaldanud, kui ta ise oleks kohtuvaidluse lahendanud. Samuti ei tohi kohtuotsuse tunnustamise ja täitmise taotluse saanud riigi kohus kontrollida, kas otsuse teinud riigi kohus on täpselt hinnanud õiguslikke ja faktilisi asjaolusid (vt kohtuotsus, 28.4.2009, Apostolides, C‑420/07, EU:C:2009:271, punkt 58 ja seal viidataud kohtupraktika).
42 Määruse nr 44/2001 artikli 34 punktis 1 ette nähtud avaliku korra tingimusele tuginemine on seega lubatud üksnes juhul, kui teises liikmesriigis tehtud otsuse tunnustamine või täitmisele pööramine kahjustaks lubamatult tunnustamise ja täitmise taotluse saanud riigi õiguskorda, riivates mõnda aluspõhimõtet. Et pidada kinni välisriigi kohtuotsuste sisu kontrollimise keelust, peaks riive seisnema kohtuotsuse tunnustamise ja täitmise taotluse saanud liikmesriigi õiguskorras ülioluliseks peetava õigusnormi või selles õiguskorras tunnustatud põhiõiguse rikkumises (vt kohtuotsus, 28.4.2009, Apostolides, C‑420/07, EU:C:2009:271, punkt 59 ja seal viidatud kohtupraktika).
43 Kuna eelotsusetaotluse esitanud kohtule jääb selgusetuks harta artikli 47 mõju määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 1 tõlgendamisel seoses vaidlustatud määruse tunnustamise ja täitmise taotlusega, tuleb meenutada, et harta reguleerimisala liikmesriikide tegevuse puhul on määratletud selle artikli 51 lõikes 1, mille kohaselt harta sätted on liikmesriikidele ette nähtud üksnes liidu õiguse kohaldamise korral (vt kohtuotsus, 26.2.2013, Åkerberg Fransson, C‑617/10, EU:C:2013:105, punkt 17).
44 Liikmesriigi kohus, mis rakendab liidu õigust määrust nr 44/2001 kohaldades, peab seega järgima harta artiklist 47 tulenevaid nõudeid, mille kohaselt on igaühel, kelle liidu õigusega tagatud õigusi või vabadusi rikutakse, õigus tõhusale kohtulikule kaitsele.
45 Lisaks on Euroopa Kohus rõhutanud, et liidu õiguse, sealhulgas määruse nr 44/2001 sätete tõlgendamisel tuleb lähtuda põhiõigustest, mis moodustavad väljakujunenud kohtupraktika kohaselt õiguse üldpõhimõtete lahutamatu osa, mille järgimise tagab Euroopa Kohus ja mis on nüüdsest sätestatud hartas. Sellega seoses väljendavad kõik määruse nr 44/2001 sätted kavatsust tagada, et määruse eesmärkide raames toimuvad kohtuotsuse tegemisega lõppevad menetlused viiakse läbi harta artiklis 47 sätestatud kaitseõigusi tagades (vt kohtuotsus, 11.9.2014, A, C‑112/13, EU:C:2014:2195, punkt 51 ja seal viidatud kohtupraktika).
46 Mis puudutab eelkõige küsimust, millistel asjaoludel võib asjaolu, et liikmesriigi kohtu otsus on langetatud menetluslikke tagatisi rikkudes, olla aluseks tunnustamisest keeldumisele määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 1 alusel, siis Euroopa Kohus on otsustanud, et selles sisalduvale avaliku korra tingimusele võib tugineda üksnes juhul, kui rikkumine tooks endaga kaasa selle, et taotluse saanud liikmesriigis tooks otsuse tunnustamine kaasa liidu õiguskorras ja seega ka selle riigi õiguskorras olulise õigusnormi ilmse rikkumise (vt kohtuotsus, 16.7.2015, Diageo Brands, C‑681/13, EU:C:2015:471, punkt 50)
47 Samuti tuleb meenutada, et määruse nr 44/2001 sätetega loodud tunnustamise ja täitmise kord põhineb vastastikusel usaldusel õigusemõistmise vastu liidus. Kõnealuse usalduse alusel, mida liikmesriigid vastastikku osutavad üksteise õigussüsteemidele ja kohtuasutustele, võib asuda seisukohale, et kui liikmesriigi või liidu õiguse kohaldamisel eksitakse, siis annab igas liikmesriigis kehtestatud õiguskaitsevahendite süsteem, mida täiendab ELTL artiklis 267 ette nähtud eelotsusemenetlus, õigussubjektidele piisava garantii (vt kohtuotsus, 16.7.2015, Diageo Brands, C‑681/13, EU:C:2015:471, punkt 63).
48 Nimelt tugineb määrus nr 44/2001 aluspõhimõttele, et õigussubjektid on põhimõtteliselt kohustatud kasutama ära kõik õiguskaitsevahendid, mille otsuse teinud liikmesriigi õigus neile ette näeb. Õigussubjekt peab selles liikmesriigis olema kasutanud kõiki tema käsutuses olevaid õiguskaitsevahendeid, et takistada avaliku korra rikkumist juba algetapis, välja arvatud erandlike asjaolude korral, kui otsuse teinud liikmesriigis on liiga raske või võimatu õiguskaitsevahendeid kasutada (vt kohtuotsus, 16.7.2015, Diageo Brands, C‑681/13, EU:C:2015:471, punkt 64).
49 Põhikohtuasjas nähtub eelotsusetaotlusest, et vaidlustatud määrus omab õiguslikku toimet kolmandate isikute suhtes alles siis, kui neid on sellest teavitatud, ja hageja, kes soovib sellele tugineda, peab tagama kolmandale isikule määruse nõuetekohase kättetoimetamise ja tõendama kättetoimetamise tegelikku toimumist. Ühtlasi saab kolmas isik, kes ei olnud pool otsuse teinud liikmesriigi kohtus toimunud menetluses, pärast selle määruse kättesaamist esitada nimetatud kohtule hagi määruse muutmise või tühistamise nõudes.
50 Selline õiguskaitsesüsteem peegeldab Euroopa Kohtu 2. aprilli 2009. aasta kohtuotsuses Gambazzi (C‑394/07, EU:C:2009:219, punktid 42 ja 44) seatud nõudeid seoses menetluslike tagatistega, mis peavad andma igale kolmandale isikule tõhusa võimaluse vaidlustada otsuse teinud liikmesriigi kohtu kohaldatud meedet. Eeltoodust nähtub seega, et selline kord ei riku harta artiklit 47.
51 Tuleb ka meenutada, et Euroopa Kohus otsustas 23. aprilli 2009. aasta kohtuotsuses Draka NK Cables jt (C‑167/08, EU:C:2009:263, punkt 31), et võlgniku võlausaldaja ei saa täidetavaks tunnistamise taotluse kohta tehtud otsust edasi kaevata, kui ta ei olnud formaalselt pool kohtuasjas, kus selle võlgniku teine võlausaldaja esitas täidetavaks tunnistamise taotluse.
52 Nimelt, kui taotluse saanud liikmesriik saaks kontrollida, kas esinevad õigused, millele võiks tugineda kolmas isik, kes ei olnud kaasatud menetlusse otsuse teinud liikmesriigis, vaidlustamaks välisriigis tehtud otsuse tunnustamist ja täitmist, võib see kohus pidada vajalikuks kontrollida ka selle otsuse põhjendatust.
53 Eeltoodust nähtub, et argumendid, mille R. Maroni esitas eelotsusetaotluse esitanud kohtus, võivad anda viimasele põhjuse teostada sellist kontrolli, mis oleks aga ilmselgelt vastuolus määruse nr 44/2001 artikliga 36 ja artikli 45 lõikega 2, mille kohaselt ei või mitte mingil juhul kontrollida välismaise kohtuotsuse sisu.
54 Kõiki eespool toodud asjaolusid arvestades tuleb määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 1 koostoimes harta artikliga 47 tõlgendada nii, et sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas ei ole liikmesriigi kohtu määruse, mis tehti sellist kolmandat isikut ära kuulamata, kelle õigusi võidi selle määrusega riivata, tunnustamine ja täitmine ilmselgelt vastuolus tunnustamise ja täitmise taotluse saanud liikmesriigi avaliku korra ja õigusega õiglasele kohtumenetlusele nende sätete tähenduses, kui sellel isikul on võimalik pöörduda enda õiguste kaitseks nimetatud kohtu poole.
55 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 34 punkti 1 tuleb koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 tõlgendada nii, et sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas ei ole liikmesriigi kohtu määruse, mis tehti sellist kolmandat isikut ära kuulamata, kelle õigusi võidi selle määrusega riivata, tunnustamine ja täitmine ilmselgelt vastuolus tunnustamise ja täitmise taotluse saanud liikmesriigi avaliku korra ja õigusega õiglasele kohtumenetlusele nende sätete tähenduses, kui sellel isikul on võimalik pöörduda enda õiguste kaitseks nimetatud kohtu poole.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus