§ 161 Piiripunkt
§ 162 Imporditava mahepõllumajandusliku toote ametliku kontrollimise koht
41 AMETLIK KONTROLL
§ 191 Ametliku kontrolli korraldamine
§ 192 Proovide võtmine ja analüüsimine
RT I, 30.06.2020, 14
15.06.2020 RT I, 30.06.2020, 7 01.07.2020
(1) Mahepõllumajandusliku toote import käesoleva seaduse tähenduses on väljaspool Euroopa Liidu tolliterritooriumi asuvast riigist või territooriumilt (edaspidi liiduväline riik) Eestisse toimetatud mahepõllumajanduslikule tootele vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuri rakendamine.
§ 161. Piiripunkt
Mahepõllumajanduslikku toodet on liiduvälisest riigist lubatud Eestisse toimetada toiduseaduses, söödaseaduses, taimekaitseseaduses või loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduses sätestatud korras määratud piiripunkti kaudu vastavalt sellele, millisesse looma- või kaubakategooriasse mahepõllumajanduslik toode kuulub.
§ 162. Imporditava mahepõllumajandusliku toote ametliku kontrollimise koht
Imporditava mahepõllumajandusliku toote üle võib ametlikku kontrolli teha toiduseaduses, söödaseaduses, taimekaitseseaduses või loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduses sätestatud korras määratud ametliku kontrollimise kohas vastavalt sellele, millisesse looma- või kaubakategooriasse mahepõllumajanduslik toode kuulub.
§ 191. Ametliku kontrolli korraldamine
(1) Mahepõllumajandusliku tootmise ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamisega seotud ametlik kontroll korraldatakse, lähtudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 artikli 109 kohaselt koostatud kontrollikavast.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 artikli 11 lõikes 1 sätestatud andmed ametliku kontrolli tulemuste kohta avalikustatakse Põllumajandusameti ning Veterinaar- ja Toiduameti veebilehel.
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 artiklis 109 nimetatud mitmeaastase kontrollikava koostamist koordineeriv asutus on Veterinaar- ja Toiduamet. Veterinaar- ja Toiduamet esitab mitmeaastase kontrollikava ning kava täitmise aruande Euroopa Komisjonile nimetatud määruse artikli 113 kohaselt.
(4) Põllumajandusamet osaleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 artiklis 109 nimetatud mitmeaastase kontrollikava koostamises, mille koordineeriv asutus ning kava aruande esitaja on Veterinaar- ja Toiduamet.
(5) Põllumajandusamet ning Veterinaar- ja Toiduamet on mahepõllumajandusliku tootmise ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamise järelevalvekoostöö kontaktasutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 artikli 103 tähenduses.
(6) Muu korrakaitseorgan, haldusorgan või valitsusasutus edastab Põllumajandusametile ning Veterinaar- ja Toiduametile viivitamata teabe mahepõllumajanduse nõuete järgmiste võimalike rikkumiste kohta:
1) rikkumine, mis võib kujutada ohtu looma või inimese tervisele või looma heaolule või keskkonnale;
§ 192. Proovide võtmine ja analüüsimine
(1) Ametliku kontrolli ja muu ametliku toimingu tegemisel võetakse proove toiduseaduses, söödaseaduses, taimekaitseseaduses või veterinaarkorralduse seaduses sätestatud alustel ja korras vastavalt sellele, millisesse looma- või kaubakategooriasse mahepõllumajanduslik toode kuulub.
(2) Ametliku kontrolli ja muu ametliku toimingu tegemisel võetud proove analüüsitakse asjakohaste analüüside tegemiseks toiduseaduses, söödaseaduses, taimekaitseseaduses või veterinaarkorralduse seaduses sätestatud korras ning nimetatud seaduste alusel määratud laboris vastavalt sellele, millisesse looma- või kaubakategooriasse mahepõllumajanduslik toode kuulub.
(3) Andmed labori kohta, kus analüüsitakse ametliku kontrolli ja muu ametliku toimingu tegemisel võetud proove, avaldatakse Põllumajandusameti ning Veterinaar- ja Toiduameti veebilehel.


Saarde valla jäätmevaldajate registri põhimäärus – Riigi Teataja
Saarde valla jäätmevaldajate registri põhimäärus
Saarde valla jäätmevaldajate registri põhimäärus - sisukord
§ 7 Registrisse andmete saamine
§ 12 Registri pidamise lõpetamine
RT IV, 20.06.2020, 32
Määrus kehtestatakse jäätmeseaduse § 711 lõike 1 ja avaliku teabe seaduse § 435 lõike 1 alusel.
(1) Määrusega asutatakse kohaliku omavalitsuse register ametliku nimetusega „Saarde valla jäätmevaldajate register“ (edaspidi register) ja kehtestatakse registri pidamise kord, andmete koosseis, andmete registrisse kandmise ning registri haldamise kord.
(2) Register on kohaliku omavalitsuse andmekogu, mille asutamise ja pidamise eesmärgid on:
4) Saarde Vallavalitsuse varustamine eespool nimetatud informatsiooniga jäätmehoolduse kavandamiseks, korraldamiseks ja järelevalve teostamiseks.
(1) Registri omanik on Saarde vald.
(2) Registri asutaja on Saarde Vallavolikogu.
(3) Registri pidamist finantseeritakse Saarde valla eelarvest.
(1) Registri vastutav töötleja on Saarde Vallavalitsus (edaspidi vastutav töötleja).
8) annab andmed üle registri likvideerimisel.
3) elukoht/asukoht;
(5) Registrisse kantakse jäätmevedaja poolt esitatud andmete alusel jäätmetekkekoha informatsioonina järgmised andmed:
§ 7. Registrisse andmete saamine
3) registripidaja poolt vastutavale töötlejale laekunud alusdokumentide alusel.
(1) Registri turvaklass on K2T1S1, turbeaste on keskmine (M).
(2) Registri andmete käideldavuse, terviklikkuse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks rakendatakse füüsilisi, infotehnoloogilisi (infotehnilisi) ja organisatsioonilisi turvameetmeid.
§ 12. Registri pidamise lõpetamine
(3) Registri pidamise lõpetamisel otsustatakse andmete üleandmine teise andmekogusse, riiklikku või kohaliku omavalitsuse arhiivi või nende kuulumine hävitamisele ja üleandmise või hävitamise tähtaeg.
(1) Tunnistada kehtetuks Saarde Vallavolikogu 25. augusti 2015. a määrus nr 8 „Saarde valla jäätmevaldajate registri pidamise kord” (RT IV, 06.09.2015, 2).


§ 2 Julgeolekuala tähistamise üldine kord
§ 3 Kaitseväe territooriumi tähistamine
§ 4 Välisriigi relvajõudude ala tähistamine
§ 5 Kaitseväe ajutise julgeolekuala tähistamine
§ 6 Lisatähised
§ 7 Tähistamise erand
§ 8 Kaitseväe laeva tähistamine
§ 9 Kaitseväe õhusõiduki tähistamine
§ 10 Kaitseväe sõiduki tähistamine
RT I, 14.08.2019, 9
Vastu võetud 12.08.2019 nr 14
Määrus kehtestatakse Kaitseväe korralduse seaduse § 51 lõike 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse Kaitseväe julgeolekuala (edaspidi julgeolekuala), sealhulgas Kaitseväe territooriumi, Kaitseväe ajutise julgeolekuala, Eesti Vabariigis rahvusvahelise sõjalise koostöö raames viibiva välisriigi relvajõudude kasutusse antud Kaitseväe territooriumi (edaspidi välisriigi relvajõudude ala) ja Kaitseväe laeva, õhusõiduki ja sõiduki tähistamise kord ning tähiste kujutised.
§ 2. Julgeolekuala tähistamise üldine kord
(1) Julgeolekuala tähistab Kaitsevägi, kasutades käesolevas määruses kirjeldatud tähiseid.
(2) Tähiste arvu ja asukoha valikul arvestatakse muu hulgas:
1) tavapäraseid julgeolekualale juurdepääsu ja sellest möödumise suundi;
2) tähise nähtavust nii, et tähis oleks ümbritsevast selgelt eristatav;
3) tähise asetust julgeolekuala suhtes ja kaugust sellest nii, et julgeolekuala asukoht ja piirid oleksid kõrvalisele isikule üheselt arusaadavad.
(3) Tähis paigaldatakse julgeolekuala välispiiri igale küljele. Piirdega piiritlemata alal paigaldatakse tähis piirimärkidele ning sissepääsukohtadele. Tähise võib paigaldada julgeolekualaks oleva objekti välispinnale nii, et see oleks julgeolekualale sisenemise ja lähenemise suunast selgelt eristatav.
(4) Tähise materjal ja kinnitusviis peavad tagama tähise püsimise oma asukohas ja vastupidavuse keskkonnaoludele.
(5) Tähisele kantud tekst ja muud elemendid võivad nähtavuse suurendamiseks olla helkmaterjalist.
(6) Tähise kirjete kirjastiiliks on „Arial”.
(7) Tähise ja selle elementide mõõtmeid võib suurendada proportsionaalselt.
§ 3. Kaitseväe territooriumi tähistamine
(1) Kaitseväe territooriumi tähis on valge ristkülik, mille pikema külje pikkus on vähemalt 42 sentimeetrit ja lühema külje pikkus on vähemalt 29,7 sentimeetrit.
(2) Kaitseväe territooriumi tähise ülemises osas on riigilipu värvides sõõr, mille läbimõõt on vähemalt 13 sentimeetrit.
(3) Kaitseväe territooriumi tähisel on läbivalt suurtähtedega järgmine tekst:
1) punast värvi „STOPP!”, mille kõrgus on vähemalt viis sentimeetrit;
2) relvastatud valve olemasolul musta värvi „RELVASTATUD VALVE”, mille kõrgus on vähemalt üks sentimeeter;
3) musta värvi „KAITSEVÄE TERRITOORIUM”, mille kõrgus on vähemalt üks sentimeeter.
(4) Kaitseväe territooriumi tähise näidis on esitatud määruse lisas 1 „Kaitseväe territooriumi tähise näidis”.
(5) Kaitseväe juhataja või tema volitatud isiku otsusel võib Kaitseväe territooriumi tähistada lõigetes 1–4 sätestatust erineva tähisega, kui on vaja varjata territooriumi seost Kaitseväega või selle valvamise viisi. Sellisel juhul peab tähisest nähtuma, et territooriumile sisenemine on keelatud, ning tähisel peavad olema esitatud kontaktandmed territooriumi valdajaga ühenduse võtmiseks.
§ 4. Välisriigi relvajõudude ala tähistamine
(1) Välisriigi relvajõudude ala võib tähistada Kaitseväe territooriumi tähise asemel käesolevas paragrahvis kirjeldatud tähisega.
(2) Välisriigi relvajõudude ala tähis on valge ristkülik, mille pikema külje pikkus on vähemalt 42 sentimeetrit ja lühema külje pikkus on vähemalt 29,7 sentimeetrit.
(3) Välisriigi relvajõudude ala tähise ülemises osas on Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (edaspidi NATO) lipu kujutis, mille pikema külje pikkus on vähemalt 21 sentimeetrit. NATO lipu asemel võib NATOsse mittekuuluvate riikide üksuste puhul kasutada Euroopa Liidu, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni või muud lippu.
(4) Välisriigi relvajõudude ala tähisel on läbivalt suurtähtedega järgmine tekst:
2) musta värvi „LIITLASVÄGEDE ALA”, mille kõrgus on vähemalt üks sentimeeter;
3) musta värvi „LOATA SISENEMINE KEELATUD!”, mille kõrgus on vähemalt üks sentimeeter;
4) musta värvi „ALLIED FORCES AREA”, mille kõrgus on vähemalt üks sentimeeter;
5) musta värvi „UNAUTHORIZED ENTRY IS PROHIBITED!”, mille kõrgus on vähemalt üks sentimeeter.
(5) Välisriigi relvajõudude ala tähise näidis on esitatud määruse lisas 2 „Eesti Vabariigis rahvusvahelise sõjalise koostöö raames viibivate välisriigi relvajõudude kasutusse antud Kaitseväe territooriumi osa tähise näidis”.
§ 5. Kaitseväe ajutise julgeolekuala tähistamine
(1) Kaitseväe ajutist julgeolekuala tähistatakse § 3 lõigetes 1 ja 2 kirjeldatud tähisega, millel on läbivalt suurtähtedega järgmine tekst:
1) punast värvi „STOPP!”, mille kõrgus on vähemalt viis sentimeetrit, või muu Kaitseväe ajutise julgeolekuala kehtestamisega seotud piirangut kirjeldav tekst, mille kõrgus on vähemalt kaks sentimeetrit;
3) musta värvi „KAITSEVÄE AJUTINE”, mille kõrgus on vähemalt üks sentimeeter;
4) musta värvi „JULGEOLEKUALA”, mille kõrgus on vähemalt üks sentimeeter.
(2) Kaitseväe ajutise julgeolekuala tähise näidis on esitatud määruse lisas 3 „Kaitseväe ajutise julgeolekuala tähise näidis”.
(3) Välisriigi relvajõudude tarbeks loodud ajutise julgeolekuala võib ühel ajal tähistada nii välisriigi relvajõudude ala tähise kui ka Kaitseväe ajutise julgeolekuala tähisega.
§ 6. Lisatähised
Paragrahvides 3–5 nimetatud tähistele võib teksti alla lisada punast värvi läbiva joonega ringi läbimõõduga kaheksa sentimeetrit, mille keskel on musta värvi fotoaparaadi, mikrofoni või mehitamata õhusõiduki kujutis.
§ 7. Tähistamise erand
Kaitseväe territoorium, välisriigi relvajõudude ala ning Kaitseväe ajutine julgeolekuala, millel toimuvad laskmised, lõhketööd või relvade, lahingumoona, lahingu- ja muu tehnika katsetused, tähistatakse vastavalt relvaseaduse § 85 lõike 5 alusel kehtestatud harjutusvälja ja lasketiiru ning nende ohuala tähistamise nõuetele ning vajaduse korral lisatakse vastavalt §-des 3–5 nimetatud tähised.
§ 8. Kaitseväe laeva tähistamine
(1) Kaitseväe laev on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artiklis 29 sätestatule vastav sõjalaev.
(2) Kaitseväe laeva tähistatakse:
1) laeva suurusele vastavate ja eemalt tuvastatavate pardanumbritega;
2) Eesti lipu seaduse § 19 lõike 2 alusel kehtestatud kirjeldusele vastava Eesti mereväe lipuga.
(3) Sadamas seisva Kaitseväe laeva trapi kaile toetuvale otsale võib paigaldada Kaitseväe territooriumi tähise. Välisriigi sadamas seisva Kaitseväe laeva tähist võib dubleerida kohalikus keeles oleva tõlkega.
§ 9. Kaitseväe õhusõiduki tähistamine
Kaitseväe õhusõiduk tähistatakse vastavalt lennundusseaduse § 72 lõike 3 alusel kehtestatud määruse nõuetele.
§ 10. Kaitseväe sõiduki tähistamine
(1) Kaitseväe sõiduk käesoleva määruse tähenduses on:
1) liiklusregistris registreeritud Kaitseväele kuuluv sõiduk;
2) Kaitseväe ja Kaitseliidu sõidukite registris registreeritud Kaitseväele kuuluv sõiduk;
3) sõiduk, mida Kaitsevägi kasutab võlaõigusliku lepingu alusel.
(2) Kaitseväe sõiduki tähis on riigilipu värvides sõõr, mille läbimõõt on mopeedi ja mootorratta tähistamisel vähemalt viis sentimeetrit ning muudel juhtudel vähemalt 12 sentimeetrit.
(3) Kaitseväe sõiduki tähise näidis on esitatud määruse lisas 4 „Kaitseväe sõiduki tähise näidis”.
(4) Lõike 1 punktides 1 ja 3 nimetatud sõiduki võib Kaitseväe juhataja või tema volitatud isiku otsusel jätta tähistamata, kui on vaja varjata sõiduki seost Kaitseväega.
(5) Lõike 1 punktis 2 nimetatud sõiduki võib tähistada Kaitseväe juhataja või tema volitatud isiku otsusel, kui on vaja näidata seost Eesti Vabariigi Kaitseväega.
Enne käesoleva määruse jõustumist paigaldatud tähised kehtivad kuni nende kasutuskõlbmatuks muutumiseni.
Kaitseministri 3. veebruari 2009. a määrus nr 10 „Kaitseväe julgeolekuala tähistamise kord” tunnistatakse kehtetuks.
Lisa 1 Kaitseväe territooriumi tähise näidis
Lisa 2 Eesti Vabariigis rahvusvahelise sõjalise koostöö raames viibivate välisriigi relvajõudude kasutusse antud Kaitseväe territooriumi osa tähise näidis
Lisa 3 Kaitseväe ajutise julgeolekuala tähise näidis
Lisa 4 Kaitseväe sõiduki tähise näidis


text:
(2045 kirjet)
Küsimus: Mis otsuse võib teha kohus, kui elatisraha suurus kolmele lasele on 705 eurot, aga isa saab palka 600 eurot?03.05.2017
Tere! Läksin oma abikaasast lahku ning mulle jäid 3 meie ühist last. Kolme lapse peale on mul õigus saada 705 eurot kuus? Laste isa väidab, et keegi temalt nii suurt summat nõuda ei saa, kuna tema ametlik palk on 600 eurot. Mis otsust sellisel juhul võib kohus ette võtta?	Vastus: Hanna Kivirand, jurist, Õigusbüroo Puurits & Partnerid, www.puurits.ee
Kui ülalpeetavaid on mitu ja elatise maksmiseks kohustatud vanema sissetulek on väiksem kui kolmekordne elatismiinimum, võib kohus elatise välja mõista elatise miinimummäärast väiksemas suuruses.
Küsimus: Kas abikaasad saavad oma korteri pärandada nii, et ühe abikaasa surma korral läheks korteriomand kohe lapsele?27.04.2017
Kui korter on abikaasade ühisvara, siis kas abikaasad saavad selle kuidagi pärandada oma lapsele nii, et kui üks abikaasa sureb, siis läheks korteri omand kohe lapsele üle?	Vastus: Hanna Kivirand, jurist, Õigusbüroo Puurits & Partnerid, www.puurits.ee
Mõlemal abikaasal on võimalik teha testament, millega jäetakse teine abikaasa pärijate ringist välja ning pärandatakse kogu oma vara lastele. Siinkohal on vaid üks erand – kui abikaasa on pärandist ilmajätnud teise abikaasa, kelle suhtes oli surnud abikaasal perekonnaseaduse alusel ülalpidamiskohustus, on üleelanud abikaasal vaatamata testamendile õigus sundosale. Sundosa on 1/2 pärandiosa väärtusest, mille pärija oleks seadusjärgse pärimise korral saanud, kui pärandi oleksid vastu võtnud kõik seadusjärgsed pärijad.
Küsimus: Kas elatisvõlglane saab taotleda kohtult eraisiku pankrotti, et elatisvõlast vabaneda?27.04.2017
Kas elatisvõlglane saab taotleda kohtult eraisiku pankrotti, et elatisvõlast vabaneda?	Vastus: Hanna Kivirand, jurist, Õigusbüroo Puurits & Partnerid, www.puurits.ee
Pankrotiseaduse § 176 lõige 2 sätestab, et võlgniku pankrotimenetluses täitmata jäänud kohustustest vabastamisel ei lõpe muuhulgas lapsele elatise maksmise kohustus.
Küsimus: Mida teha, kui lapse ema otsustab ilma isaga kooskõlastamata kolida teise linna, mis raskendab ühise hooldusõiguse teostamist?26.04.2017
Kuidas peaks isa käituma kui lapse ema on omavoliliselt (lapse isa sai sellest teada viimasel minutil) võtnud vastu otsuse kolida teise Eesti linna, mis asub 300 km kaugusel, mis raskendab oluliselt ühise hooldusõiguse teostamist? Tuues ettekäändeks, et tema perekond on seal ja tal on seal lihtsam ja kergem. Isa keeldus ka sissekirjutuseks loa andmisest, kuid Eesti riigis need seadused ei kehti ja väiksed linnad tervitada oma uusi kodanikke igal juhul. Lisaks on lapse ema arvamusel, et lapse "solgutamine" kahe linna vahel ei ole mõeldav ja üritab leida takistusi isal lapse nägemiseks. Lapse isa on väga huvitatud lapsega koos olemisest ja oleks valmis teda ka ise kasvatama. Laps on 2,5 aastane. Kas oleks kuidagi võimalik tühistada see omavoliline sissekirjutuse muutmine? Või on ainuke variant taotleda otsustusõigust? Ka lastekaitse töötajad tunduvad selle koha pealt üsna nõutud olema. Sest 6h last ühest linnast teise transportida päeva jooksul pole ka eriti mõeldav suhtluskorra paika panemisel.	Vastus: Hanna Kivirand, jurist, Õigusbüroo Puurits & Partnerid, www.puurits.ee
Lapse ema ei saa takistada elukohta vahetamast, kuid antud juhul on lapse isal võimalik taotleda kohtult lapse hooldusõiguse üleandmist osas, mis annab õiguse määratleda lapse elukohta. Kas kohus peab avaldust põhjendatuks, sõltub paljudest asjaoludest, muuhulgas sellest, milline on isa ja lapse suhe ning millised on lapse elamistingimused nii ema kui ka isa juures.
Küsimus: Kuidas jagada kohustusi, kui vara jagamata ja laenumaksed vajavad maksmist?26.04.2017
2008 a. võetud kodulaen ja tänaseks päevaks lahutatu. Maja müüa 3 aastat pole õnnestunud. Eksmees elab kodulaenuga saadud majas ja juba 7 kuud ei maksa laenu, kuna koondati 2 a tagasi ja pole leidnud sobivat kohta, lisaks alkoholiprobleemid. Oleme lahutatud ja vara jagamata. Ise elan üüripinnal, kogu palk läheb laenu ja oma üüri tasumiseks. Igapäevaseks eluks elatisraha puudub. Kas minul on õigust nõuda, et oleks võimalik normaalse eluga edasi minna või peangi veel 22 aastat eksabikaas peavarju ja kohustuste eest vastutama?	Vastus: Hanna Kivirand, jurist, Õigusbüroo Puurits & Partnerid, www.puurits.ee
Perekonna huvides võetud kohustuste eest vastutavad abikaasad solidaarvõlgnikena. Kui abielu lahutatakse, kuid vara jääb jagamata, tuleb ühiseid kohustusi täita võrdsetes osades. Kui kohustusi täidab peale abielu lahutamist vaid üks abikaasa, on tal õigus teiselt abikaasalt nõuda enammakstud kulutuste hüvitamist.
Lisaks ühisvara müügile ja peale kohustuste kandmist allesjäänud müügitulu jagamisele on võimalik ühisvara jagada ka selliselt, et ühisvaraks olev kinnisvara jääb ühe poole ainuomandisse ja selle eest maksab omandiõiguse saanud abikaasa teisele abikaasale hüvitist poole (positiiivse) ühisvara väärtuse ulatuses.
Küsimus: Kas isa saab nõuda, et maksab elatist ja ainult lapse kontole ning üksnes juhul, kui ema maksab sama palju?25.04.2017
Lapse põhielukoht on ema juures. Laps on eelkooliealine. Laps külastab isa nädala sees kahel päeval 3 tundi ja iga teine nädalavahetus reede õhtust pühapäeva õhtuni. Lapse isa ütleb, et kannab miinimumelatise ainult lapse kontole ja ema peab samuti sinna miinimumi kandma. Kui ema lapse kontoga ja omapoolse miinimumi kandmisega nõus pole, siis isa miinimumi ei kanna. Kas sellisel nõudel on alust? Väga keeruline on hakata lapse kontolt ülekandeid tegema. Saan aru, et ka pangalaenust ja kommunaalmaksetest arvestatakse 1/4 lapse kuludesse. Emal kulub ainuüksi eluasemele, toidule, lasteaiale ja trennile 245 eurot kuus.	Vastus: Hanna Kivirand, jurist, Õigusbüroo Puurits & Partnerid, www.puurits.ee
Vanemal, kes on lapse alaline kasvataja, on õigus nõuda lahus elavalt vanemalt elatise maksmist otse oma pangakontole. Mõlemal vanemal tuleb küll lapse ülalpidamisse reeglina võrdselt panustada, kuid last kasvatav vanem täidab oma ülalpidamiskohustust vahetult, kandes vahetult lapse ülalpidamisega seotud kulusid. Sellest lähtuvalt ei ole lapse isal alust nõuda, et lapse ema kannaks igakuiselt elatisraha lapse pangakontole, samuti peab lapse isa kandma elatise lapse ema pangakontole (õigus kanda elatisraha otse lapse pangakontole tekib juhul, kui last kasvatav vanem annab selleks nõusoleku).
Küsimus: Kas on võimalik teha seaduslik dokument, millega mu bioloogiline ütleb lahti seaduslikest õigustest?25.04.2017
Tere, kas on võimalik teha seaduslik dokument, millega mu bioloogiline isa, kes pole mind kunagi kasvatanud, ütleb lahti nö seaduslikest õigustest? Alimente maksnud ei ole. Sooviks seda teha selleka, et tulevikus ei peaks tema eest hoolt kandma.	Vastus: Hanna Kivirand, jurist, Õigusbüroo Puurits & Partnerid, www.puurits.ee
Isadusest loobuda ei ole võimalik, kuid sellele vaatamata võib antud juhul kohus Teie ülalpidamiskohustust oma isa suhtes piirata või üldse sellest vabastada. Siinkohal oleks vajalik, et Teil oleksid olemas tõendid selle kohta, et isa on kunagi Teie suhtes ülalpidamiskohustust rikkunud, selleks on näiteks kohtuotsus, millega on elatis isalt välja mõistetud ja dokument täitemenetluse läbiviimise kohta.
Küsimus: Kas mul on ka õigus mingile hüvitisele, kui oleme ehitanud abielu jooksul üles mehe endise pooliku maja?25.04.2017
Tere. Minu mehel oli enne abielu ostetud kinnistu koos pooleli ehitatud majaga, selleks ta võttis pangas laenu. Oleme abielus 10 aastat. Abielu ajal ehitasime maja lõpuni, samuti ehitasime ka juurdeehitised. Maja hind hinnangu alusel enne abielu oli ca 30 000 eurot, praegu aga 140 000 eurot (on olemas ametlikud hinnangud). Mees oma arvelt maksab laenu, mina oma arvelt maksan kõik kulud, mis on majaga seotud (elekter, vesi jne). Mõlemad töötame ja sissetulek on umbes võrdne. Kas on mul mingi õigus sellele varale abielu lahutamisel? Ja kui on, siis kui suures ulatuses, kas pool, või pool 90 000 -eurost, või kuidas? Tänan vastuse eest!	Vastus: Hanna Kivirand, jurist, Õigusbüroo Puurits & Partnerid, www.puurits.ee
Perekonnaseaduse § 27 lõige 3 sätestab, et lahusvara hulka ei arvata neid kulutusi, mille kumbki abikaasa on varaühisuse kestel varalt kasu saamiseks töö või varaliste soorituste näol teinud. Niisuguste kulutuste väärtus arvestatakse abikaasade ühisvara hulka. See tähendab, et Teil võiks olla endise abikaasa vastu nõue poole ulatuses sellest, mille võrra on tema lahusvaraks oleva kinnistu väärtus varaühisuse kestel kasvanud.
Lahutame abielu poolte kokkuleppel. Meil on kaks last, kes jäävad elama minuga (emaga). Lahutus jõustub meil järgmise kuu alguses, aga elatise maksmiseks on hetkel laste isaga ainult suuline kokkulepe. Kas piisab, kui vormistada kokkulepe elatise osas kirjalikult omavahel ja allkirjastada või peab seda tegema siiski notari juures? Küsin just seetõttu, kuna antud summa võib osutuda oluliseks minu sissetulekute osas, kuna plaanis on soetada ka uus eluase. Või kas pangale piisab ka omavahel sõlmitud kokkuleppest? Tänades info eest!	Vastus: Hanna Kivirand, jurist, Õigusbüroo Puurits & Partnerid, www.puurits.ee
Küsimus: Kui laps elab 3 päeva nädalas minu juures (selline kokkulepe on lapse emaga), kas mul on kohustus elatisraha maksta?19.04.2017
Tere! Kui laps elab 3 päeva nädalas minu juures (selline kokkulepe on lapse emaga), kas mul on kohustus elatisraha maksta?	Vastus: Hanna Kivirand, jurist, Õigusbüroo Puurits & Partnerid, www.puurits.ee
Elatise maksmise kohustuse suurus oleneb sellest, kui palju teevad vanemad lapse ülalpidamiseks vahetult kulutusi. Kui lapsel on vahelduv elukoht ja mõlemad vanemad teevad lapse ülalpidamiseks samaväärselt kulutusi, puudub iseenesest kohustus elatise maksmiseks. Kui aga ühe vanema kanda on suurem osa lapse ülalpidamiskuludest (näiteks on lapsele jalanõude-riiete ostmine ning lapse lasteaia/kooli/huvialadega seotud kulude kandmine vaid ühe vanema õlgadel), on elatise maksmine vähem kulutusi tegeva vanema poolt põhjendatud.

matches:
kohus
kohus
§ 176
kohus
kohus
§ 27


Alajõe valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringu kehtestamine – Riigi Teataja
Alajõe valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringu kehtestamine
Alajõe valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringu kehtestamine - sisukord
Alajõe Vallavolikogu
RT IV, 30.01.2014, 35
Vastu võetud 07.03.2011 nr 22
Alajõe valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringu koostamine algatati Alajõe Vallavolikogu 28. aprilli 2009. a. otsusega nr 17 „Alajõe valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringu ja üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine“.
Alajõe valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringu koostamisele asudes moodustati kuue liikmeline juhtrühm. Peipsi järve äärse piirkonna ruumilise arengu kavandamine ja planeeringulahenduse väljatöötamine toimus meeskonnatööna, kuhu kaasati kohalik kogukond. Piirkonna keskkonnaväärtuste ja ruumiliste arengusuundade väljatöötamiseks ja kaardistamiseks korraldati töökoosolekuid ning lähteseisukohtade ja eskiislahenduse tutvustamiseks avalike arutelusid. Töökoosolekutest ja aruteludest võtsid osa aktiivsed vallaelanikud, ettevõtjad, vallavalitsuse spetsialistid ja konsultatsioonifirma esindajad. Piirkondlikest töökoosolekutest ja avalikest aruteludest teavitati maakonnalehes „Põhjarannik“ ning valla kodulehel. Protsessi jooksul tehti koostööd naaberomavalitsustega, erinevate huvigruppidega, ettevõtete ja ametkondadega, keda teavitati üldplaneeringu koostamisest, paluti protsessis osalema ja esitama omapoolseid lähtetingimusi eritähelepanu vajavate aspektide osas. Piirkondlikest keskkonnaväärtustest ja üldistest arengupõhimõtetest lähtuvalt sõnastati Alajõe valla Peipsi järve äärse ranna-ala ruumilise arengu eesmärgid.
Üldplaneeringu koostamise protsessi käigus analüüsiti põhjalikult valla keskkonnaväärtusi, arutati läbi ning analüüsiti erinevaid arenguvõimalusi ja -ideid.
Kaalutlemine ja üldplaneeringu elluviimisega kaasneda võivate mõjude hindamine on läbinud kogu üldplaneeringu koostamise protsessi, mille käigus analüüsiti, millised on üldplaneeringuga kavandatu kultuurilised ja sotsiaalsed mõjud ning kuidas kavandatu sobib looduskeskkonda. Läbi kaalutlemise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise on jõutud valda edendavate ning olemasolevaid keskkonnaväärtusi kõige enam arvestavate ja edasiarendavate lahendusteni.
Vastavalt Planeerimisseaduse § 17 lõike 2 punktile 2, 3 ja 6 esitas Alajõe Vallavalitsus üldplaneeringu kooskõlastamiseks naaberomavalitsustele (Illuka ja Iisaku Vallavalitsus), Keskkonnaministeeriumile, Keskkonnaamet Viru regioonile, Põllumajandusamet Viru keskusele, Muinsuskaitseametile ja Veeteede Ametile.
Vastavalt Planeerimisseaduse § 17 lõike 3 punktile 2 määrab teiste kohalike omavalitsuste või riigiasutustega kooskõlastamise vajaduse maavanem. Ida-Viru maavanem määras täiendavalt Alajõe valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringu kooskõlastajaks Ida-Eesti Päästekeskuse.
Üldplaneeringu on kooskõlastanud märkusteta Illuka ja Iisaku vald, Muinsuskaitseamet ja Veeteede Amet. Üldplaneeringu on kooskõlastanud märkustega Keskkonnaministeerium, Keskkonnaamet Viru regioon, Põllumajandusamet Viru keskus ja Ida-Eesti Päästekeskus.
Maavanema ja kooskõlastajate poolt esitatud põhjendatud soovitusi ja ettepanekuid on arvestatud ja üldplaneeringut korrigeeritud.
Vastavalt Planeerimisseaduse § 18 lõikele 1, Alajõe Vallavolikogu 29.06.10.a. otsusega nr 36 võttis vastu Alajõe valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringu ja kuulutas välja üldplaneeringu avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu. Üldplaneeringu avalik väljapanek toimus 19. juulist 16. augustini 2010 ning avaliku väljapaneku järgne avalik arutelu 16. septembril 2010 algusega kell 14.00 Alajõe kultuurimajas. Planeeringu avalikust väljapanekust ja avalikust arutelust teavitati maakonnalehes „Põhjarannik“ (10.07.2010). Planeeringu avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemusena ei jäänud lahendamata planeeringuvaidlusi. Vastavalt Planeerimisseaduse §23 lõikele 1 punktile 2 teostab järelevalvet üldplaneeringule maavanem. Maavanem andis 22.11.10 nr 1.2-38/4045-2 planeeringule heakskiidu ja tegi ettepaneku planeeringu kehtestamiseks.
Eeltoodu ning Planeerimisseaduse § 24 lõike 3 alusel Alajõe Vallavolikogu määrab
§ 1. Kehtestada Alajõe valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneering.
§ 2. Määrus jõustub 10. märtsil 2011. aastal.
Sergei Asmus


text:
3-1-1-7-06 Riigikohus 10.04.2006
Hinnates ühe või teise potentsiaalse tõendusteabe allika lubatavust või usaldusväärsust tõendina, ei saa kohus asuda seisukohale, et selle kasutamine tõendina on "kaheldav". Tulenevalt VTMS § 134 lg-st 1 ja § 110 p-dest 1 ja 2 peab kohtuotsusest üheselt selguma, millised tõendid on kohus lugenud lubatavateks ja usaldusväärseteks ning millised mitte.
Asjaolu, milline juhtivtöötaja või organ on pannud juriidilise isiku huvides toime koosseisupärase, õigusvastase ja süülise teo, peab olema ära toodud juba väärteoprotokollis, kiirmenetluse puhul aga kiirmenetluse otsuses. Seejuures kehtib taoline nõue nii tegevus- kui tegevusetusdeliktide puhul. Viimaste puhul tuleb ära näidata, millest tulenevalt menetleja leidis, et tegutsemiskohustus oli just konkreetsel füüsilisel isikul ja milline oli nõutav tegu, mille ta tegemata jättis, samuti see, millises vormis oli täidetud subjektiivne koosseis. (vt nt RKKKo nr 3-1-1-4-06 ja 3-1-1-9-05)
Kohtuvälise menetleja otsuse tegemine väärteomenetluses on käsitatav isiku põhiõigusi piirava riigivõimu teostamisena, milleks peab menetlejal olema muu hulgas ka protsessuaalne pädevus. Kuna alates 1. juulist 2005 polnud Rahandusministeeriumil seadusest tulenevat volitust LotS § 18-3 tunnustele vastavaid väärtegusid menetleda vaid ministeerium pidanuks saatma väärteomaterjalid pooleliolevates menetlustes politseiprefektuuridele või Maksu- ja Tolliametile, on VTMS § 150 lg 1 p 2 kohaselt nimetatu näol tegemist väärteomenetlusõiguse olulise rikkumisega.
Loterii, kui hasartmängu alaliik, on mäng, milles osalemine võimaldab omandada raha või muud vara ning millest osavõtu õiguse omandanud isiku võit sõltub arvudest, sümbolitest või pildist, mis määratakse loosimise või muu täielikult juhuslikkusel põhineva tegevusega, kusjuures loteriis osaleja riskib kaotada mängus osalemise õiguse eest tehtud panuse. Panus HasMS § 3 lg 1 mõttes on varaline väärtus, mille hasartmängus (sh loteriis) osaleja annab mängus osalemise õiguse eest ja mille ta juhuslikkusel põhineva tegevuse teel väljaselgitatava võidu mittesaamisel kaotab. Panuse tunnustele vastab üksnes selline varaline sooritus, mille tegemine toob kaasa riski, et võidu väljaselgitamiseks toimuva juhuslikkusel põhineva tegevuse tagajärjel väheneb panuse tegija vara. Olukorras, kus isik tasub teatud rahasumma (või annab üle muu vara) eesmärgiga omandada selle eest samaaegselt nii mingi kaup või teenus kui ka õigus osaleda varalise väärtuse (auhinna) loosimises, saab tasutud summat lugeda HasMS § 3 lg 1 mõttes panuseks üksnes tingimusel, et see ületab lisaks loosimises osalemise õigusele omandatud kauba või teenuse turuhinda.

matches:
Riigikohus
kohus
§ 134
§ 110
kohus
§ 18
§ 150
§ 3
§ 3