RT I 1996, 48, 944
Vabariigi Presidendi 28. juuni 1996. a otsusega nr 747
Käesoleva seaduse eesmärk on isiku põhiõiguste ja vabaduste kaitsmine isikuandmete töötlemisel kooskõlas isiku õigusega vabalt saada üldiseks kasutamiseks levitatavat teavet.
(1) Käesolevat seadust kohaldatakse isikuandmete:
1) täielikult või osaliselt automatiseeritud töötlemisel;
2) mitteautomatiseeritud töötlemisel, kui kasutatavad isikuandmed võetakse isikuandmete korrastatud kogumist või on ette nähtud kasutatavate andmete kandmine isikuandmete korrastatud kogumisse.
1) füüsilise isiku enda poolt kogutud isikuandmete töötlemisele isiklikuks otstarbeks;
2) riigisaladust sisaldavate isikuandmete töötlemisele.
§ 3. Isikuandmete kaitse tagamine
(1) Isikuandmete kaitse tagatakse vastutava töötleja ja volitatud töötleja kohustusega:
1) töödelda isikuandmeid käesolevas seaduses lubatud eesmärkidel ja tingimustel;
2) täita isikuandmete töötlemise nõudeid ja kaitse abinõusid käesolevas seaduses sätestatud korras;
3) registreerida delikaatsete isikuandmete töötlemine vastavalt käesolevale seadusele.
(2) Isikuandmete kaitse tagatakse ka isiku õigusega käesolevas seaduses sätestatud korras:
1) anda nõusolek oma isikuandmete töötlemiseks;
2) saada teavet oma isikuandmete töötlemisest;
3) keelata oma isikuandmete töötlemine.
(1) Isikuandmed on kõik andmed üheselt tuvastatud, samuti otseselt või kaudselt üheselt tuvastatava füüsilise isiku kohta, mis väljendavad selle isiku füüsilisi, psüühilisi, psühholoogilisi, majanduslikke, kultuurilisi või sotsiaalseid omadusi, suhteid ja kuuluvust.
(2) Isikuandmed käesoleva seaduse mõistes on kas delikaatsed või mittedelikaatsed isikuandmed.
1) poliitilisi vaateid, usulisi ja filosoofilisi veendumusi kirjeldavad andmed;
3) andmed tervisliku seisundi ja seksuaalelu kohta;
4) andmed toimepandud kuritegude ja kohtulike karistuste kohta;
5) andmed kriminaalmenetluse kohta.
(4) Delikaatsete isikuandmete loetelu võib täiendada vastavat valdkonda reguleeriva seadusega.
(5) Füüsilise isiku kohta kogutud statistilised andmed ei ole isikuandmed, kui puudub võimalus isikut, kelle kohta need andmed on kogutud, üheselt tuvastada.
Isikuandmete töötlemine on isikuandmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, muutmine, päringute teostamine, väljavõtete tegemine, kasutamine, üleandmine, ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine või mitu eeltoodud toimingut, sõltumata toimingute teostamise viisist või kasutatavatest vahenditest.
§ 6. Vastutav töötleja ja volitatud töötleja
(1) Vastutav töötleja on füüsiline või juriidiline isik või riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus, kes töötleb või kelle tellimisel töödeldakse isikuandmeid ning kes on käesolevast seadusest, muudest seadustest ja nende alusel kehtestatud õigusaktidest juhindudes pädev otsustama:
4) isikuandmete kolmandatele isikutele üleandmise lubamise.
(2) Volitatud töötleja on füüsiline või juriidiline isik või riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus, kes töötleb isikuandmeid vastutava töötleja tellimisel.
§ 7. Kolmas isik
2) isik, kelle isikuandmeid töödeldakse;
3) isik, kes vastutava või volitatud töötleja alluvuses töötleb isikuandmeid.
(2) Kolmas isik, kes töötleb talle vastutava töötleja poolt üleantud isikuandmeid, on vastavalt käesoleva seaduse § 6 lõikele 1 vastutav töötleja ning ta on kohustatud täitma käesoleva seaduse, muude seaduste ja nende alusel kehtestatud õigusaktide nõudeid isikuandmete töötlemisel.
2. peatükk. ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISE LUBATAVUS
§ 8. Mittedelikaatsete isikuandmete töötlemise lubatavus
(1) Mittedelikaatsete isikuandmete töötlemine on lubatud ilma isiku nõusolekuta, kui töötlemise eesmärk on:
1) isikuga sõlmitud lepingu täitmine või tööde teostamine, mis toimub isiku tellimisel;
2) isiku elu, tervise või vabaduse kaitse;
3) seaduse või välislepinguga ettenähtud kohustuste täitmine;
4) avalikku huvi silmas pidava ülesande täitmine, mis on seaduse või selle alusel kehtestatud õigusaktiga pandud vastutavale töötlejale või kolmandale isikule, kellele andmed üle antakse;
5) üldiste huvide või vastutava töötleja õigustatud huvide või kolmanda isiku, kellele andmed üle antakse, õigustatud huvide arvestamine, kui isiku huvid ei ole olulisemad.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud eesmärkidel töödeldavate mittedelikaatsete isikuandmete üleandmine kolmandale isikule on lubatud, kui nende töötlemine, sealhulgas kasutamine kolmanda isiku poolt, toimub samadel eesmärkidel. Kui mittedelikaatsete isikuandmete töötlemine, sealhulgas nende kasutamine kolmanda isiku poolt, ei toimu samadel eesmärkidel, on nende üleandmine lubatud ainult isiku nõusolekul.
(3) Eesmärkidel, mis ei ole loetletud käesoleva paragrahvi lõikes 1, on isikuandmete töötlemine, sealhulgas nende üleandmine kolmandale isikule, lubatud, kui selleks on isiku nõusolek ja töötlemine ei ole vastuolus seaduse ning selle alusel kehtestatud õigusaktiga.
§ 9. Delikaatsete isikuandmete töötlemise lubatavus
(1) Eesti kodaniku ja alalise elamisloa alusel Eestis viibiva välismaalase usulisi, poliitilisi ja muid veendumusi kirjeldavate delikaatsete isikuandmete töötlemine, sealhulgas nende üleandmine kolmandale isikule, on lubatud ainult isiku nõusolekul. Muudel juhtudel on isiku usulisi, poliitilisi ja muid veendumusi kirjeldavate delikaatsete isikuandmete töötlemine, sealhulgas nende üleandmine kolmandale isikule, lubatud:
1) ilma isiku nõusolekuta, kui töötlemine toimub seadusega ettenähtud kohustuse täitmiseks;
2) isiku nõusolekul, kui töötlemine ei ole vastuolus seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktiga.
(2) Etnilist päritolu ja rassilist kuuluvust, tervislikku seisundit ja seksuaalelu kirjeldavate delikaatsete isikuandmete töötlemine on lubatud ilma isiku nõusolekuta, kui töötlemine toimub:
1) seadusega ettenähtud kohustuse täitmiseks;
2) isiku elu, tervise ja vabaduse kaitseks;
3) avalikku või üldist huvi silmas pidava ülesande täitmiseks, mis on seadusega pandud vastutavale töötlejale või kolmandale isikule, kellele andmed üle antakse.
(3) Isikuandmete töötlemine seoses toimepandud kuritegude, kohtulike karistuste ja kriminaalmenetlusega on lubatud ilma isiku nõusolekuta, kui töötlemine toimub:
2) avalikku või üldist huvi silmas pidava ülesande täitmiseks, mis on seadusega pandud vastutavale töötlejale või kolmandale isikule, kellele andmed üle antakse.
(4) Muudel juhtudel on käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 loetletud delikaatsete isikuandmete töötlemine lubatud, kui selleks on isiku nõusolek ja töötlemine ei ole vastuolus seaduse ning selle alusel kehtestatud õigusaktiga.
(5) Delikaatsete isikuandmete töötlemise lubatavuse täpsemad tingimused sätestatakse vastavat valdkonda reguleeriva seadusega.
§ 10. Isiku nõusolek
(1) Isiku nõusolek on selgelt väljendatud tahteavaldus, millega isik lubab oma isikuandmete töötlemist pärast seda, kui teda on teavitatud:
1) isikuandmete töötlemise eesmärgist ja õiguslikust alusest;
2) isikuandmete koosseisust ja allikast;
3) kolmandatest isikutest või nende kategooriatest, kellele isikuandmete üleandmine on lubatud;
4) üldiseks kasutamiseks antavate isikuandmete loetelust;
5) vastutava töötleja või tema esindaja nimest ja aadressist.
(2) Nõusolek kehtib konkreetse töötlemisjuhu suhtes, peab olema antud vabatahtlikult ja võib olla isiku poolt igal ajal tagasi võetud. Nõusoleku tagasivõtmisel ei ole tagasiulatuvat jõudu.
3. peatükk. ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISE NÕUDED JA KAITSE ABINÕUD
§ 11. Isikuandmete töötlemise nõuded
Vastutav töötleja ja volitatud töötleja on kohustatud isikuandmeid töötlema ainult täpselt kindlaksmääratud ja käesolevas seaduses lubatud eesmärkidel ja tingimustel ning tagama, et:
1) isikuandmete koosseis vastaks töötlemise eesmärkidele ega ületaks nende eesmärkide saavutamise vajadusi;
2) eesmärkide saavutamiseks mittevajalikud isikuandmed kustutatakse või suletakse;
3) isikuandmed on õiged ja, kui see on eesmärkide saavutamiseks vajalik, viimases seisus;
4) mittetäielikud ja ebaõiged isikuandmed suletakse ning nende täiendamiseks ja parandamiseks võetakse kohe kasutusele vajalikud abinõud;
5) ebaõiged andmed säilitatakse märkusega nende kasutamise aja kohta koos õigete andmetega;
6) isikuandmed, mille õigsus on vaidlustatud, suletakse kuni andmete õigsuse kindlakstegemiseni või õigete andmete väljaselgitamiseni.
§ 12. Isikuandmete kaitse organisatsioonilised ja tehnilised abinõud
(1) Vastutav töötleja ja volitatud töötleja on kohustatud, lähtudes töödeldavate isikuandmete koosseisust, kasutusele võtma organisatsioonilised ja tehnilised abinõud isikuandmete kaitseks:
1) juhusliku või tahtliku rikkumise eest;
2) juhusliku hävimise ja tahtliku hävitamise eest;
3) omavolilise korrastamise, üleandmise või muu töötlemise eest.
(2) Vastutav töötleja ja volitatud töötleja on isikuandmete automatiseeritud töötlemisel kohustatud:
1) vältima kõrvaliste isikute ligipääsu isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele seadmetele (ligipääsu kontroll);
2) takistama andmekandjate omavolilist lugemist, kopeerimist, muutmist või kaasaviimist (andmekandjate kasutamise kontroll);
3) takistama isikuandmete omavolilist salvestamist ja salvestatud isikuandmete muutmist või kustutamist (salvestuskontroll) ning tagama, et tagantjärele oleks võimalik kindlaks teha, millal, kelle poolt ja milliseid isikuandmeid muudeti;
4) takistama andmetöötlussüsteemi omavolilist kasutamist isikuandmete ülekandmiseks andmesidevahendite abil (andmeside kontroll);
5) tagama, et igal andmetöötlussüsteemi kasutajal oleks juurdepääs ainult temale töötlemiseks lubatud isikuandmetele (juurdepääsu kontroll);
6) säilitama andmed isikuandmete üleandmise kohta: millal, kellele ja millised isikuandmed üle anti (üleandmise kontroll);
7) tagama, et tagantjärele oleks võimalik kindlaks teha, millal, kelle poolt ja millised isikuandmed andmetöötlussüsteemi sisestati (sisestuskontroll);
8) tagama, et isikuandmete edasiandmisel andmesidevahenditega ja andmekandjate transportimisel ei toimuks isikuandmete omavolilist lugemist, kopeerimist, muutmist või kustutamist (transpordi kontroll);
9) kujundama ettevõtte, asutuse või organisatsiooni töökorralduse niisuguseks, et see võimaldaks täita andmekaitse erinõudeid (organisatsiooni kontroll).
(3) Vastutav töötleja ja volitatud töötleja on kohustatud tutvustama oma alluvuses isikuandmeid töötlevaid isikuid isikuandmete töötlemist reguleerivate õigusaktidega ning isikuandmete automatiseeritud töötlemise korral korraldama nimetatud isikute väljaõpet.
§ 13. Nõuded volitatud töötleja valikul
Vastutav töötleja on kohustatud valima tellimuse täitjaks sellise volitatud töötleja, kes tagab isikuandmete kaitse organisatsioonilised ja tehnilised abinõud vastavalt käesoleva seaduse §-le 12.
§ 14. Isikuandmete töötlemiseks sõlmitud lepingus arvestatavad nõuded
(1) Isikuandmete töötlemiseks sõlmib vastutav töötleja volitatud töötlejaga kirjaliku lepingu, milles järgitakse käesoleva seaduse, muude seaduste ja nende alusel kehtestatud õigusaktide nõudeid.
(2) Lepingus sätestatakse, et volitatud töötleja on kohustatud:
1) isikuandmeid töötlema ainult lepingus määratud korras, viisil ja tingimustel;
2) kasutusele võtma ettenähtud isikuandmete kaitse tehnilised ja organisatsioonilised abinõud;
3) sõlmima alltöövõtulepinguid ainult lepingus lubatud tingimustel.
(3) Lepingus nähakse ette poolte vastutus lepinguliste kohustuste täitmata jätmise eest.
(4) Volitatud töötlejal on keelatud kolmandatele isikutele lepinguväliselt üle anda lepingu täitmiseks töödeldavaid isikuandmeid, välja arvatud juhud, kui:
1) selleks on vastutava töötleja kirjalik nõusolek;
2) üleandmise kohustus on ette nähtud seadusega.
§ 15. Nõuded isikuandmeid töötlevatele isikutele
(1) Isik, kes vastutava või volitatud töötlejana ise töötleb, ning isikud, kes vastutava või volitatud töötleja alluvuses töötlevad isikuandmeid, on kohustatud neid töötlema, sealhulgas üle andma, käesolevas seaduses lubatud eesmärkidel ja tingimustel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikud on kohustatud hoidma saladuses neile tööülesannete täitmisel teatavaks saanud isikuandmeid, mida pole antud üldiseks kasutamiseks, ning ärisaladust ka pärast töötlemisega seotud tööülesannete täitmist või töö- või teenistussuhte lõppemist.
§ 16. Isikuandmete töötlemise dokumenteerimine
(1) Vastutav töötleja on kohustatud koostama, hoidma töötlemiskohas ja käesolevas seaduses ettenähtud juhtudel esitama:
1) põhiandmestiku isikuandmete töötlemise kohta;
2) töötlemisel kasutatavate seadmete ja vahendite loetelu (isikuandmete automatiseeritud töötlemisel);
3) isikuandmete kaitse organisatsioonilised ja tehnilised abinõud.
(2) Ärakirjad käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentidest on hoiul volitatud töötleja juures, kes on kohustatud need esitama käesolevas seaduses ettenähtud juhtudel.
(3) Põhiandmestik isikuandmete töötlemise kohta peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) vastutava ja volitatud töötleja nimi, asu- või elukoht;
2) isikuandmete töötlemise eesmärgid ja õiguslik alus;
6) kolmandad isikud või nende kategooriad, kellele isikuandmete üleandmine on lubatud;
7) üldiseks kasutamiseks antavate isikuandmete loetelu;
8) isikuandmete sulgemise ja kustutamise tingimused;
9) isikuandmete välisriikidesse üleandmise tingimused.
(4) Seadmete ja vahendite loetelu peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) kasutatava seadme nimetus, tüüp, number ja asukoht ning selle seadme valmistanud ettevõtte nimi;
2) kasutatava tarkvara nimetus, litsentsi number ning tarkvara valmistanud ettevõtte nimi;
3) kasutatava tarkvara ja vastavate dokumentide asukoht.
(5) Isikuandmete kaitse organisatsioonilistes ja tehnilistes abinõudes kirjeldatakse üksikasjalikult käesoleva seaduse §-s 12 sätestatud nõuete täitmist.
(6) Kui isikuandmete töötlemine toimub volitatud töötleja poolt, võib seadmete ja vahendite loetelu ning isikuandmete kaitse organisatsioonilised ja tehnilised abinõud koostada volitatud töötleja.
(7) Täiendused käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud dokumentides tehakse enne vastavate muudatuste rakendamist isikuandmete töötlemisel.
4. peatükk. DELIKAATSETE ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISE REGISTREERIMINE
§ 17. Registreerimiskohustus
(1) Vastutav töötleja on kohustatud registreerima delikaatsete isikuandmete töötlemise andmekaitse järelevalveasutuses.
(2) Vastutav töötleja, kes taotleb tegevusluba või litsentsi tegevusalal, millega kaasneb delikaatsete isikuandmete töötlemine, on kohustatud tegevusloa või litsentsi taotlemisel esitama andmekaitse järelevalveasutuse dokumendi delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimise kohta.
§ 18. Registreerimistaotlus
(1) Registreerimistaotlus esitatakse vähemalt üks kuu enne delikaatsete isikuandmete töötlemise algust. Vastutav töötleja võib mitme sama või seotud eesmärgiga delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimiseks esitada ühise registreerimistaotluse.
(2) Registreerimistaotlusele, milles märgitakse vastutava töötleja nimi ja aadress ning volitatud töötleja olemasolul ka viimase nimi ja aadress, lisatakse:
1) põhiandmestik delikaatsete isikuandmete töötlemise kohta vastavalt käesoleva seaduse § 16 lõikele 3;
2) isikuandmete kaitse organisatsioonilised ja tehnilised abinõud vastavalt käesoleva seaduse §-le 12;
3) juriidilisest isikust vastutava töötleja omanike (aktsionäride) nimed ja isikukoodid, kui vastutav töötleja ei ole riigi või kohaliku omavalitsuse ametiasutus.
§ 19. Registreerimise otsustamine
(1) Andmekaitse järelevalveasutus otsustab 15 tööpäeva jooksul, arvates registreerimistaotluse saamise päevast, töötlemise registreerimise või registreerimisest keeldumise ja teatab sellest vastutavale töötlejale või tema esindajale. Registreerimisest keeldumine peab olema põhjendatud.
(2) Andmekaitse järelevalveasutus keeldub delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimisest, kui:
1) delikaatsete isikuandmete töötlemine on vastuolus käesoleva seaduse, muude seaduste ja nende alusel kehtestatud õigusaktidega;
2) isikuandmete kaitse organisatsioonilised ja tehnilised abinõud ei taga käesoleva seaduse §-s 12 sätestatud nõuete täitmist;
3) registreerimistaotlus ja sellele lisatud dokumendid ei sisalda registreerimiseks vajalikke andmeid.
(3) Kui delikaatsete isikuandmete töötlemine on eriti ohtlik isiku õigustele ja vabadustele, on andmekaitse järelevalveasutus kohustatud kontrollima kohapeal ettevalmistusi delikaatsete isikuandmete töötlemiseks. Sel juhul pikeneb registreerimisest või sellest keeldumisest teatamise tähtaeg 10 tööpäeva võrra. Kontrollimise tulemusena võib andmekaitse järelevalveasutus anda soovitusi täiendavate isikuandmete kaitse organisatsiooniliste ja tehniliste abinõude rakendamiseks.
§ 20. Andmete muutmisest ja täiendamisest teatamine
Vastutav töötleja on kohustatud käesoleva seaduse § 18 lõikes 2 nimetatud andmete muutmisest või täiendamisest teatama andmekaitse järelevalveasutusele 15 tööpäeva jooksul enne vastavate muudatuste ja täienduste rakendamist. Andmekaitse järelevalveasutusel on õigus keelata vastavate muudatuste ja täienduste rakendamine, kui need ei ole kooskõlas käesoleva seaduse, muude seaduste ja nende alusel kehtestatud õigusaktidega.
5. peatükk. ISIKU ÕIGUSED
§ 21. Isiku õigus saada teavet enne isikuandmete kogumist
(1) Kui isikuandmete töötlemiseks on vaja isiku nõusolekut, teavitab vastutav töötleja või tema esindaja teda enne isikuandmete kogumist vastavalt käesoleva seaduse § 10 lõikele 1.
(2) Käesoleva seaduse § 10 lõikes 1 nimetatud andmete muutmisest või täiendamisest on vastutav töötleja või tema esindaja kohustatud isikut teavitama vähemalt 15 tööpäeva enne vastavate muudatuste või täienduste rakendamist. Isikul on õigus keelata nimetatud muudatuste ja täienduste rakendamine.
§ 22. Isiku õigus saada teavet ja tema kohta käivaid isikuandmeid isikuandmete töötlemisel
(1) Isiku soovil teavitab vastutav töötleja teda:
1) tema kohta käivate isikuandmete olemasolust või nende puudumisest;
2) isikuandmete töötlemise eesmärgist ja õiguslikust alusest;
3) isikuandmete koosseisust ja allikast;
4) kolmandatest isikutest või nende kategooriatest, kellele isikuandmete üleandmine on lubatud;
(2) Isikul on õigus saada vastutavalt töötlejalt enda kohta käivaid isikuandmeid.
(3) Isikul on õigus saada vastutavalt töötlejalt enda kohta käivaid isikuandmeid üks kord aastas tasuta. Edaspidi on isikul õigus saada enda kohta käivaid isikuandmeid tasu eest. Tasu ei tohi ületada andmete väljastamisega seotud kulusid.
(4) Vastutav töötleja on kohustatud andma isikule teavet ja väljastama nõutavad isikuandmed või põhjendama andmete või teabe andmisest keeldumist vastavalt käesoleva seaduse §-le 25 15 tööpäeva jooksul, arvates avalduse saamise päevast.
§ 23. Isiku nõue isikuandmete parandamiseks, sulgemiseks, kustutamiseks
(1) Isikul on õigus nõuda vastutavalt töötlejalt:
1) ebaõigete isikuandmete parandamist;
2) isikuandmete sulgemist või nende kustutamist, kui töötlemine ei ole vastavuses käesoleva seaduse, muude seaduste ja nende alusel kehtestatud õigusaktidega.
(2) Vastutav töötleja on ebaõigete isikuandmete parandamisest või isikuandmete sulgemisest või kustutamisest kohustatud kohe teavitama kolmandaid isikuid, kellele isikuandmeid on üle antud.
(3) Vastutav töötleja ja kolmandad isikud on kohustatud kohe täitma isiku õigustatud nõude, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
§ 24. Isiku õigus keelata oma isikuandmete üleandmine üldiseks kasutamiseks
Isikul on õigus keelata oma isikuandmete üleandmine üldiseks kasutamiseks, kui see ei ole vastavuses käesoleva seaduse, muude seaduste ja nende alusel kehtestatud õigusaktidega.
§ 25. Teabe ja isikuandmete saamise õiguse erandid
(1) Isiku õigust saada teavet enne isikuandmete kogumist vastavalt käesoleva seaduse §-le 21 ning isiku õigust saada teavet ja enda kohta käivaid isikuandmeid isikuandmete töötlemisel vastavalt käesoleva seaduse §-le 22 piiratakse, kui see võib kahjustada:
(2) Otsuse andmete või teabe andmisest keeldumise kohta langetab vastutav töötleja ja teatab sellest isikule.
§ 26. Isiku õigus pöörduda andmekaitse järelevalveasutuse ja kohtu poole
Isikul on õigus pöörduda andmekaitse järelevalveasutuse ja kohtu poole, kui ta leiab, et isikuandmete töötlemisel rikutakse tema õigusi või piiratakse tema vabadusi.
6. peatükk. JÄRELEVALVE ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISE ÜLE
Käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete järgimist kontrollib andmekaitse järelevalveasutus.
§ 28. Nõuded andmekaitse järelevalveasutuse juhile
(1) Andmekaitse järelevalveasutuse juhina võib töötada isik, kellel on juriidiline kõrgharidus.
(2) Andmekaitse järelevalveasutuse juhiks ei saa olla isik, kes on vabastatud või välja heidetud mõnelt juriidilist kõrgharidust nõudvalt töökohalt või ametist seoses sobimatusega edasitöötamiseks.
(3) Andmekaitse järelevalveasutuse juht ei tohi ametisoleku ajal töötada muudel palgalistel töö- või ametikohtadel.
(4) Andmekaitse järelevalveasutuse juht on oma ülesannete täitmisel sõltumatu ja tegutseb, lähtudes käesolevast seadusest, muudest seadustest ja nende alusel kehtestatud õigusaktidest.
§ 29. Isikuandmete saladuses hoidmine
Andmekaitse järelevalveasutuse töötaja on kohustatud hoidma saladuses talle tööülesannete täitmisel teatavaks saanud ärisaladust ning isikuandmeid ja seda ka pärast riigiga olnud teenistussuhete lõppemist.
§ 30. Andmekaitse järelevalveasutuse õigused ja kohustused
(1) Andmekaitse järelevalveasutusel on õigus:
1) kontrollida käesoleva seaduse, muude seaduste ja nende alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud isikuandmete töötlemise nõuete täitmist;
2) registreerida delikaatsete isikuandmete töötlemised käesolevas seaduses kehtestatud korras;
3) lahendada andmekaitse järelevalveasutusele seoses isikuandmete töötlemisega esitatud avaldusi ja kaebusi;
4) teha käesoleva seaduse §-s 31 sätestatud korras ettekirjutusi;
5) nõuda isikutelt asjakohaseid dokumente ja muud vajalikku teavet;
6) anda isikutele teavet ja korraldada isikuandmete töötlemise ja kaitse alast õpet.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud õigused on samaaegselt ka andmekaitse järelevalveasutuse kohustused.
(3) Andmekaitse järelevalveasutuse pädeval ametiisikul on õigus kontrollimiseks takistamatult siseneda isikuandmeid töötleva isiku ametiruumi.
(4) Vastutav töötleja ja volitatud töötleja on kohustatud andma andmekaitse järelevalveasutuse pädevale ametiisikule selgitusi ning võimaldama juurdepääsu dokumentidele ja seadmetele, sealhulgas salvestatud andmetele, ja andmetöötluseks kasutatavale tarkvarale, kui see on vajalik isikuandmete töötlemise kontrollimiseks.
§ 31. Andmekaitse järelevalveasutuse ettekirjutused
Andmekaitse järelevalveasutuse ametiisikul on õigus teha vastutavale töötlejale ja volitatud töötlejale järgmisi kohustuslikke kirjalikke ettekirjutusi:
1) kõrvaldada määratud tähtajaks isikuandmete töötlemise nõuete rikkumine;
2) võtta määratud tähtajaks kasutusele täiendavad isikuandmete kaitse organisatsioonilised ja tehnilised abinõud;
3) registreerida määratud tähtajaks delikaatsete isikuandmete töötlemine.
§ 32. Vastutus käesoleva seaduse nõuete rikkumise eest
Käesoleva seaduse nõuete rikkumise eest kannavad isikud distsiplinaar-, haldus- või kriminaalvastutust seaduses ettenähtud korras.
7. peatükk. LÕPPSÄTTED
§ 33. Haldusõiguserikkumiste seadustiku täiendamine
Haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1995, 76–78, 1345; 83, 1441; 1996, 3, 56 ja 57; 26, 528; 31, 631; 35, 714) tehakse järgmised täiendused:
1) seadustikku täiendatakse §-ga 1831 järgmises sõnastuses:
«§ 1831. Isikuandmete töötlemise nõuete rikkumine
(1) Vastutava või volitatud töötleja ametiisiku poolt isikuandmete töötlemise lubatavuse nõuete rikkumise või isikuandmete töötlemise nõuete rikkumise või isikuandmete kaitse abinõude mittetäitmise eest – määratakse rahatrahv kümne kuni kahesaja päevapalga ulatuses.
(2) Vastutava töötleja pädeva ametiisiku poolt delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimata jätmise eest andmekaitse järelevalveasutuses – määratakse rahatrahv viiekümne kuni kahesaja päevapalga ulatuses.
(3) Vastutava või volitatud töötleja ametiisiku poolt isikuandmete töötlemise kontrollimisel teadlikult ebaõigete andmete esitamise eest – määratakse rahatrahv kuni kahesaja päevapalga ulatuses.
(4) Isiku nõudmisel:
1) ebaõigete isikuandmete parandamata jätmise või
2) ebaseaduslikult töödeldavate isikuandmete sulgemata või kustutamata jätmise eest – määratakse rahatrahv kuni kahekümne päevapalga ulatuses.
(5) Isikuandmete töötlemisel muude isiku õiguste rikkumise eest – määratakse rahatrahv kuni kahekümne päevapalga ulatuses.»;
2) paragrahvi 186 lõiget 1 täiendatakse pärast arvu «183» arvuga «1831»;
3) paragrahvi 228 lõiget 1 täiendatakse punktiga 36 järgmises sõnastuses:
«36) andmekaitse järelevalveasutus – § 1831.».
§ 34. Seaduse rakendamine
(1) Vabariigi Valitsusel moodustada 1997. aasta 1. jaanuariks andmekaitse järelevalveasutus.
(2) Vastutavad töötlejad on kohustatud ühe aasta jooksul viima isikuandmete töötlemised vastavusse käesoleva seadusega ja registreerima delikaatsete isikuandmete töötlemised käesolevas seaduses sätestatud korras.


Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa väljaandmise tähtajad ning tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu – Riigi Teataja
Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa väljaandmise tähtajad ning tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu
Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa väljaandmise tähtajad ning tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu - sisukord
§ 1 Tagasipöördumistunnistuse või tagasipöördumise loa taotlemine
§ 2 Taotlusele esitatavad nõuded
§ 3 Piiratud teovõimega isiku taotlusele esitatavate nõuete erisused
2 Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa taotlemisel esitatavad tõendid
§ 5 Riigilõiv
§ 6 Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa korduva väljaandmise taotlusele lisatavad dokumendid
§ 7 Seaduslikku esindusõigust tõendav dokument
3 Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa taotlemisel esitatavad andmed
§ 9 Isikuandmete kaitse
§ 10 Taotluste ja dokumentide säilitamine
4 Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa väljaandmise tähtajad
§ 11 Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa taotluse läbivaatamise tähtaeg
§ 12 Välisministri määruse kehtetuks tunnistamine
RT I, 05.01.2016, 18
Vastu võetud 28.12.2015 nr 9
§ 1. Tagasipöördumistunnistuse või tagasipöördumise loa taotlemine
(1) Tagasipöördumistunnistuse või tagasipöördumise loa taotleja esitab Eesti välisesindusele määruse lisades kehtestatud vormil taotluse (edaspidi taotlus), millele on lisatud määruses sätestatud dokumendid.
(2) Käesolevas määruses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seadust, arvestades isikut tõendavate dokumentide seadusest tulenevaid erisusi.
(1) Taotlus peab olema täidetud eesti keeles, trükitähtedega ning sellel ei tohi olla parandusi. Kõik taotlejale täitmiseks ettenähtud väljad peavad olema täidetud. Taotlus tuleb täita tumedas kirjas viisil, mis tagab esitatud andmete säilimise. Tagasipöördumise loa taotlus võib olla täidetud eesti, inglise või vene keeles.
(2) Taotluse allkirjaväljale kirjutab taotleja omakäelise allkirja, kinnitades taotluses esitatud andmete ja taotlusele lisatud dokumentide õigsust.
§ 3. Piiratud teovõimega isiku taotlusele esitatavate nõuete erisused
(3) Vähemalt 15-aastane alaealine annab taotlusele omakäelise allkirja.
2. peatükk Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa taotlemisel esitatavad tõendid
§ 4. Foto
(1) Taotleja lisab taotlusele kaks ühesugust fotot mõõtmetega 40×50 mm.
(2) Kui taotlejal ei ole võimalik taotlusele fotot lisada või kui see on taotleja jaoks ebamõistlikult koormav, kasutatakse tagasipöördumistunnistusel või tagasipöördumise loal isikut tõendavate dokumentide andmekogus olevat fotot.
(3) Fotol peab isik olema kujutatud otsevaates, ilma peakatteta, erariietes ja heledal taustal. Foto alusel peab olema võimalik isikut üheselt tuvastada.
§ 5. Riigilõiv
(1) Kui taotluse läbivaatamise eest on ette nähtud riigilõiv, lisab taotleja taotlusele riigilõivu tasumist tõendava dokumendi.
(2) Kui isik on riigilõivu tasumisest vabastatud või tasutavat riigilõivu on vähendatud, lisab isik taotlusele dokumendi, mis tõendab, et ta on riigilõivu tasumisest vabastatud või tasutava riigilõivu määra on vähendatud, või andmed riigilõivu tasumisest vabastamise või tasutava riigilõivu määra vähendamise kohta (otsuse number, kuupäev).
§ 6. Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa korduva väljaandmise taotlusele lisatavad dokumendid
Kui tagasipöördumistunnistust või tagasipöördumise luba taotletakse põhjusel, et varem välja antud dokument on kasutamiskõlbmatu, hävinud või kaotatud, lisab taotleja taotlusele omakäelise seletuskirja selle kasutamiskõlbmatuks muutumise, hävimise või kaotamise kohta.
§ 7. Seaduslikku esindusõigust tõendav dokument
Kui taotlusele kirjutab alla seaduslik esindaja, lisab ta taotlusele esindusõigust tõendava dokumendi koopia.
3. peatükk Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa taotlemisel esitatavad andmed
(1) Tagasipöördumistunnistuse taotluses esitab taotleja järgmised andmed:
5) tagasipöördumistunnistuse taotlemise põhjus;
6) elukoht Eestis;
7) kontaktandmed välisriigis;
8) riigist lahkumise kuupäev.
(2) Tagasipöördumise loa taotluses esitab taotleja järgmised andmed:
5) tagasipöördumise loa taotlemise põhjus;
6) elamisloa kehtivusaeg;
7) elukoht Eestis;
8) kontaktandmed välisriigis;
9) riigist lahkumise kuupäev.
(3) Kui taotlusele kirjutab alla seaduslik esindaja, esitab ta lisaks lõigetes 1 ja 2 loetletule enda ees- ja perekonnanime ja isikukoodi.
§ 9. Isikuandmete kaitse
Määruses sätestatud andmete töötlemisel, sealhulgas toimingute tegemisel, järgitakse isikuandmete töötlemise korda kooskõlas isikuandmete kaitse seaduse ja avaliku teabe seadusega.
§ 10. Taotluste ja dokumentide säilitamine
Taotlusi ja neile lisatud dokumente säilitatakse viis aastat.
4. peatükk Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa väljaandmise tähtajad
§ 11. Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa taotluse läbivaatamise tähtaeg
(1) Eesti välisesindus annab tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa välja või keeldub sellest toimingust üldjuhul kolme tööpäeva jooksul, kuid hiljemalt 15. tööpäeval taotluse menetlusse võtmise päevast arvates.
(2) Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa väljaandmisest keeldumise ja selle põhjused teeb välisesindus taotlejale teatavaks kolme tööpäeva jooksul keeldumise päevast arvates taotluses esitatud kontaktandmete kaudu.
§ 12. Välisministri määruse kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks välisministri 28. aprilli 2003. a määrus nr 5 „Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa väljaandmise taotluse vormide kehtestamine”.
Lisa 1 Tagasipöördumistunnistuse taotlus
Lisa 2 Tagasipöördumise loa taotlus


Koduteenuse osutamise kord Nõva vallas – Riigi Teataja
Koduteenuse osutamise kord Nõva vallas
Koduteenuse osutamise kord Nõva vallas - sisukord
§ 4 Teenuse eesmärk ja sisu
§ 6 Teenuse osutamise koht ja maht
§ 9 Teenuse osutaja ja teenuse saaja
§ 10 Teenuse aruandlus
§ 11 Teenuse saaja tagasiside ja järelevalve
RT IV, 04.10.2017, 14
Vastu võetud 27.09.2017 nr 6
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §22 lõike 1 punkti 5 alusel ja sotsiaalhoolekandeseaduse § 14 ja §17alusel.
Käesolev määrus reguleerib koduteenuse osutamist isikutele, kelle rahvastikuregistrijärgseks ja tegelikuks elukohaks on Nõva vald.
1) koduteenus – täisealise isiku abistamine kodu ja isikliku eluga seotud igapäevaeluks vajalike toimingute sooritamisel ja asjaajamisel, et tagada isiku iseseisev ja turvaline toimetulek kodustes tingimustes ja väljaspool kodu ning aidata kaasa elukvaliteedi säilitamisele ja parandamisele;
2) sotsiaalhooldaja – on täisealine isik, kes osutab koduteenust lepingu ja hoolduskava alusel hooldust vajavale isikule. On kutsealase ettevalmistusega või on töötanud eelnevalt koduteenuse sihtgrupiga. Sotsiaalhooldaja abistab klienti füüsiliselt igapäevastes tegevustes, millega klient oma erivajaduse tõttu iseseisvalt toime ei tule;
3) teenuse taotleja – isik, kes soovib saada koduteenust;
4) teenuse saaja – isik, kes saab koduteenust;
5) teenuse osutaja – füüsilisest isikust ettevõtja, juriidiline isik ja kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse üksuse hallatav asutus;
6) koduabi teenused – inimese abistamine igapäevaeluks vajalike tegevuste elluviimisel tema eluruumis;
7) isikuabi teenused – isiku abistamine isiku enesehooldusega seotud toimingute sooritamisel.
(3) Teenust on õigus saada Nõva valla territooriumil elavatel isikutel:
2) kelle pereliikmed m õjuvatel materiaalsetel, tervislikel või muudel eespool loetlemata põhjustel ei saa isikule vajalikku hooldust kindlustada.
§ 4. Teenuse eesmärk ja sisu
(1) Koduteenuse eesmärk on pakkuda kõrvalabi täisealise isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamiseks kodustes tingimustes ja väljaspool kodu, säilitades ning parandades elukvaliteeti.
(2) Koduteenuse osutamisel abistatakse teenuse saajat toimingutes, mida ta terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda sooritada kõrvalabita, kuid mis on vajalikud kodustes tingimustes elamiseks.
(3) Koduteenuse käigus osutatavad toimingud ja tegevused koosnevad peamiselt teenuse saaja kodus tehtavatest koduabi- ja isikuabi teenusest.
(4) Koduteenusel osutatavad koduabi teenused on järgmised:
2) abistamine asjaajamisel erinevates ametiasutustes. Arstiabi ja muu terviseabi korraldamine, erinevate teenuste tellimine ning muud ühekordsed asjaajamised (nt abistamine abivahendi muretsemisel, toetuste/teenuste taotlemisel, dokumentide vormistamisel, lumetõrje ja muruniitmise korraldamisel (teenuste eest tasub teenuse saaja vastavalt teenusepakkujate hinnakirjadele) jms).
3) reaalselt kasutatava elamispinna korrastamine teenuse saajale kuuluvate vahenditega üldjuhul üks kord nädalas vastavalt hooldusplaanile, kuid mitte rohkem kui 51 m inimese kohta.
5) abistamine toidu valmistamisel ja toidunõude pesemine, mille täpne vajadus selgitatakse välja hindamisinstrumendi kaudu (Lisa 1);
6) riiete ja jalanõude hoolduse ja pesupesemise korraldamine
(5) Koduteenusel osutatavad isikuabi teenused on järgmised:
1) koduse või väljaspool kodu pesemise korraldamine;
(6) Koduteenuseid osutatakse tegevuste ulatuses, mida teenuse saajal ja tema pereliikmetel ei ole võimalik mõjuvatel põhjustel teostada.
(7) Koduabi ei sisalda abistamist remondi- ja aiatöödel, korrusmajade trepikodade koristamist, koduloomade eest hoolitsemist (va pimeda juhtkoer) ega toiminguid ja tegevusi, mis kuuluvad mõne muu asutuse või ettevõtte töövaldkonda.
(8) Koduabi ei sisalda õendustegevusi (nt haavade ja lamatiste hooldus, ravimite määramine jne).
(9) Koduteenuse osutamisel jälgitakse, et riskitegurid (küttekolded, elektriseadmed, libedus) ei ohustaks sotsiaalhooldaja ja teenuse saaja elu ega tervist.
Koduteenuseid taotleb teenuse taotleja ja määrab vallavalitsus alljärgnevatel tingimustel:
1) teenuse saamiseks esitab teenuse taotleja või tema esindaja teenuse osutajale suulise või kirjaliku taotluse (Lisa 2);
2) vajadusel võib teenuse osutaja küsida täiendavaid andmeid teenuse taotleja terviseseisundi või tegevusvõime kohta;
3) teenuse määramise algatab sotsiaalvaldkonna ametnik, kes külastab teenuse taotlejat tema kodus vähemalt kahe nädala jooksul ja hindab teenuse vajadust hindamisinstrumendi abil (lisa 1);
4) teenuse taotleja elule ja tervisele ohtliku olukorra puhul osutatakse talle koduteenuseid koheselt;
5) sotsiaalvaldkonna ametnik esitab teenuse taotluse koos hindamise tulemuste, täiendavate dokumentide ja omapoolse ettepanekuga vallavalitsusele;
6) teenusele määramise ja selle osutamise tingimused otsustab vallavalitsus korraldusega 30 tööpäeva jooksul taotluse esitamisest;
7) sotsiaalvaldkonna ametnik teavitab teenuse taotlejat arusaadaval viisil teenuse määramise või keeldumise kohta 5 tööpäeva jooksul, arvates otsuse tegemise päevast;
8) kui hindamise käigustaotletava teenuse vajadus ei ole põhjendatud või piisav, soovitab sotsiaalvaldkonna ametnik hoolduse ja/või kõrvalabi tagamiseks teisi meetmeid. Kui teenuse taotleja sellega ei nõustu, on tal õigus esitada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras vaie;
9) teenuse sisu ja toimingud määratakse vastavalt iga teenuse taotleja vajadustest ning fikseeritakse hoolduskavas;
10) teenuse osutamise alustamisel teavitatakse teenuse taotlejat suuliselt või kirjalikult tema õigustest ja piirangutest teenuse saamise ajal, sh kaebuste esitamise võimalustest ning korrast talle arusaadaval viisil.
§ 6. Teenuse osutamise koht ja maht
(1) Teenust osutatakse üldjuhul teenuse saaja kodus. Vajadusel väljaspool kodu.
(2) Teenuse maht ja sagedus määratakse kindlaks kohaliku omavalitsuse üksuse või teenuse osutaja poolt lähtudes teenuse saaja kõrvalabi vajadusest ning hoolduskoormusega inimese töögraafikust.
(1) Sotsiaalhoolekande seaduse § 16 lg 1 alusel võib sotsiaalteenuste osutamise eest tasu võtta. Võetav tasu oleneb teenuse mahust, maksumusest ja teenuse saaja ning tema perekonna majanduslikust olukorrast.
(2) Vallavalitsus kehtestab oma korraldusega enda poolt osutatava sotsiaalteenuse eest võetava tasu tingimused ja suuruse.
(3) Eakatele ja ajutist kõrvalabi vajavatele inimestele, kellel ei ole perekonnaseadusest tuleneva ülalpidamiskohustusega isikuid ja piisavalt rahalisi vahendeid, on käesolevas korras loetletud teenuse tegevused tasuta. Piisavaks rahaliseks vahendiks loetakse teenuse saaja sissetulekut, mis on ühes kuus suurem kui Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud töötasu kahekordne alammäär.
(4) Eakad inimesed ja ajutist kõrvalist abi vajavad täisealised inimesed, kellel on olemas perekonnaseadusest tuleneva ülalpidamiskohustusega isikud või kes omavad piisavalt rahalisi vahendeid, tasuvad teenuse eest vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirjale.
(5) Eakate ja ajutist kõrvalist abi vajavate täisealiste isikute, kes rahvastikuregistri andmetel ei ela Nõva valla territooriumil, kuid asuvad selle territooriumil, teenuse eest tasumise tagab teenuse saaja elukohajärgne vallavalitsus.
(6) Erijuhtumite puhul otsustab teenuse eest tasumise vallavalitsus.
(1) Teenuse osutamise aluseks on osapoolte vaheline leping (Lisa 3), milles märgitakse koduteenuste tingimused, poolte õigused ja kohustused.
(2) Lepingu lisana (Lisa 4) koostatakse teenuse saajale koduteenuste osutamiseks hoolduskava, milles kirjeldatakse osutatavate teenuste loetelu, kestus, maht ja teenuste osutamise tähtaeg.
2) teenuse saaja abivajaduse muutmisel, mille korral sooritatakse korduvhindamine;
3) teenuse saaja nii majandusliku olukorra kui ka hooldusvajaduse muutumisel tema enda või kolmanda isiku suulise või kirjaliku avalduse alusel või sotsiaalhooldaja/ teenuse osutaja ettepanekul.
(8) Leping lõpetatakse teenuse vajaduse lõppemisel, teenuse saaja avalduse alusel või sotsiaalhooldaja ettepanekul:
§ 9. Teenuse osutaja ja teenuse saaja
(1) Teenuse osutaja võib olla füüsilisest isikust ettevõtja, juriidiline isik, vallavalitsus või valla hallatav asutus.
(2) Sotsiaalhooldajale, (teenust vahetult osutav täisealine isik) kes osutab koduteenust lepingu ja hoolduskava alusel hooldust vajavale isikule, esitatavad nõuded:
1) sotsiaalhooldajad on soovitavalt kutsealase ettevalmistusega. Koduteenuseid võivad osutada ka vastava ettevalmistuseta ja sotsiaalhooldaja kutsestandardis kirjeldatud isikuomadustega isikud, kes omavad valmisolekut vajalikeks koolitusteks;
2) teenust ei tohi vahetult osutada isik, kelle karistatus tahtlikult toimepandud kuriteo eest võib ohtu seada teenuse saaja elu, tervise ja vara;
3) sotsiaalhooldaja lähtub koduteenuste osutamisel käesolevast korrast, oma töölepingust ja ametijuhendist, sotsiaaltöötaja eetikakoodeksist, teenuse osutaja töökorralduse reeglitest, koduteenuste osutamise lepingust ja hoolduskavast ning otsese juhi seadusjärgsetest korraldustest;
4) võimaluse korral osutatakse erandkorras (trauma, haigestumine jms) teenuse saajale teenuseid väljaspool hoolduskava kinnitatud mahtu;
5) sotsiaalhooldaja täidab tööpäevikut (Lisa 5) kliendi olukorra kohta ja talle osutavatest teenustest. Koduteenust saava isiku poolt allkirjastatud tööpäeviku esitab koduhooldustöötaja üks kord kuus valla sotsiaalvaldkonna ametnikule.
(3) Teenuse osutaja kohustused ja õigused:
(4) Teenuse saaja kohustused ja õigused:
§ 10. Teenuse aruandlus
Koduteenuse osutamist korraldab ja osutatud teenuste üle peab arvestust sotsiaalvaldkonna ametnik.
§ 11. Teenuse saaja tagasiside ja järelevalve
(1) Tagasiside kujundamisel lähtutakse kohaliku omavalitsuse üksuse ja/või teenuse osutaja poolt välja töötatud teenuse osutamise korrast, arvestades eelkõige:
2) tagasiside süsteemi;
1) käesolev kord ning analüüs, mis koostatakse teenuse saajalt saadud tagasiside (Lisa 6) põhjal;
(3) Koduteenuse osutamise järelevalvet teostab teenuse osutaja ja sotsiaalvaldkonna ametnik.
(4) Kaebuste käsitlemisel, menetlemisel ja järelevalve teostamisel lähtutakse alljärgnevast:
3) koduteenuste osutamisega seotud kaebuste ilmnemisel informeerivad teenuse saaja või sotsiaalhooldaja koheselt teenuse osutajat;
5) kui teenuse saajal on pretensioone teenuse osutaja vastu, siis kontrollib sotsiaalvaldkonna ametnik kaebuste õigustatust ja teeb vajadusel teenuse osutajale ettekirjutuse puuduste kõrvaldamiseks;
6) kõik vaidlused, mis tulenevad koduteenuste lepingu täitmisest, samuti küsimused, mis on lepingus reguleerimata, lahendatakse lepingu poolte vahelisel kokkuleppel;
7) riiklikku järelevalvet käesolevas õigusaktis sätestatud nõuete täitmise üle teostab alates 01.01.2018. a Sotsiaalkindlustusamet.
(1) Tunnistada kehtetuks Nõva Vallavolikogu 19.02.2016. a määrus nr 3 „Koduteenuste osutamise tingimused ja kord Nõva vallas“.
Lisa 2 Koduteenuse taotlus
Lisa 3 Hooldusleping
Lisa 4 Hoolduskava
Lisa 5 Hooldustöötaja tööpäevik
Lisa 6 Tagasiside vorm