Nõuded vesikonna veeseireprogrammide kohta – Riigi Teataja
Nõuded vesikonna veeseireprogrammide kohta - sisukord
§ 1 Määruse eesmärk ja kohaldamisala
2 Veeseireprogrammi sisu ja osad
§ 2 Veeseireprogrammi sisu
§ 3 Veeseireprogrammi osad
3 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee seire
1 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire
§ 4 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire eesmärk
§ 5 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire võrgustik, seirepunktide ja seirealade valik
§ 6 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire käigus kogutavad andmed
§ 7 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire aeg
§ 8 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire sagedus
§ 9 Vooluveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate seireaeg
§ 10 Proovide, katsepüükide või vaatluste vähim sagedus vooluveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate või muude tunnuste määramiseks
§ 11 Maismaa seisuveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate seireaeg
§ 12 Proovide, katsepüükide või vaatluste vähim sagedus maismaa seisuveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate või muude tunnuste määramiseks
§ 13 Rannikuveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate seireaeg
§ 14 Proovide, katsepüükide või vaatluste vähim sagedus aastas rannikuveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate või muude tunnuste määramiseks
§ 15 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee keemilise seisundi ülevaateseire aeg
§ 16 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee keemilise seisundi ülevaateseire proovide sagedus
2 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee operatiivseire
§ 17 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee operatiivseire eesmärk
§ 18 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee operatiivseire punktide ja alade valik
§ 19 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee operatiivseire käigus kogutavad andmed
§ 20 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee operatiivseire sagedus
§ 21 Pinnaveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate operatiivseire aeg ja proovide, katsepüükide või vaatluste vähim sagedus kvaliteedinäitajate määramiseks
§ 22 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee keemilise seisundi operatiivseire proovide sagedus
3 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee uurimusseire ja kaitset vajavatel aladel asuvate pinnaveekogumite täiendav seire
§ 23 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee uurimusseire
§ 24 Pinnaveekogumite täiendav seire nitraaditundlikul alal
§ 25 Joogivee tootmiseks kasutatavate pinnaveekogumite täiendav seire
§ 26 Täiendav seire puhkeotstarbeks mõeldud veekogu pinnaveekogumitel
§ 27 Pinnaveekogumite täiendav seire elupaikade ja liikide kaitseks „Looduskaitseseaduse” alusel määratud alal, kus vee seisundi säilitamine või parandamine on oluline kaitsetegur
4 Põhjaveekogumite seire
1 Põhjaveekogumite koguselise seisundi seire
§ 28 Põhjaveekogumite koguselise seisundi seire eesmärk
§ 29 Põhjaveekogumite koguselise seisundi seirevõrk
§ 30 Põhjaveekogumite koguselise seisundi seire punktide arv ja asukoht
§ 31 Põhjaveekogumite koguselise seisundi seire käigus kogutavad andmed
§ 32 Põhjaveekogumite koguselise seisundi seire sagedus ja seire aeg
2 Põhjaveekogumite keemilise seisundi seire
§ 33 Põhjaveekogumite keemilise seisundi ülevaateseire eesmärk
§ 34 Põhjaveekogumite keemilise seisundi seirevõrk
§ 35 Põhjaveekogumi keemilise seisundi seirepunktide valik
§ 36 Põhjaveekogumite keemilise seisundi ülevaateseire käigus kogutavad andmed
§ 37 Põhjaveekogumite keemilise seisundi ülevaateseire aeg ja sagedus
§ 38 Põhjaveekogumite keemilise seisundi operatiivseire eesmärk
§ 39 Põhjaveekogumite keemilise seisundi operatiivseire alade valik
§ 40 Põhjaveekogumite keemilise seisundi operatiivseire käigus kogutavad andmed
§ 41 Põhjaveekogumite keemilise seisundi operatiivseire sagedus
3 Kaitset vajavatel aladel asuvate põhjaveekogumite täiendav seire
§ 42 Põhjaveekogumite täiendav seire nitraaditundlikul alal
5 VESIKONNA VEESEIRE KVALITEEDI TAGAMISE NÕUDED
§ 43 Vesikonna veeseire kvaliteedi tagamise üldpõhimõtted
2 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee seisundi seire kvaliteedi tagamise nõuded
§ 44 Pinnaveekogumite ja territoriaalvee keemilise seisundi kvaliteedinäitajate ja füüsikalis-keemiliste kvaliteedinäitajate seire kvaliteedi tagamise nõuded
§ 45 Pinnaveekogumite bioloogiliste kvaliteedinäitajate seire kvaliteedi tagamise nõuded
§ 46 Pinnaveekogumite fütoplanktoni seire kvaliteedi tagamise nõuded
§ 47 Pinnaveekogumite fütobentose ja suurtaimestiku seire kvaliteedi tagamise nõuded
§ 48 Pinnaveekogumite suurselgrootute seire kvaliteedi tagamise nõuded
§ 49 Pinnaveekogumite kalastiku seire kvaliteedi tagamise nõuded
§ 50 Pinnaveekogumite veetaseme, voolukiiruse ja vooluhulga seire kvaliteedi tagamise nõuded
§ 51 Pinnaveekogumite üldiste hüdromorfoloogiliste kvaliteedinäitajate ja muude tunnuste seire kvaliteedi tagamise nõuded
3 Põhjaveekogumite koguselise ja keemilise seisundi seire kvaliteedi tagamise nõuded
§ 52 Põhjaveekogumite koguselise ja keemilise seisundi seire kvaliteedi tagamise nõuded
RT I, 01.07.2016, 4
Nõuded vesikonna veeseireprogrammide kohta1
Vastu võetud 06.04.2011 nr 25
RT I, 12.04.2011, 9
jõustumine 15.04.2011
22.06.2016 RT I, 01.07.2016, 1 04.07.2016
Määrus kehtestatakse „Veeseaduse” § 37 lõike 4 alusel.
§ 1. Määruse eesmärk ja kohaldamisala
(1) Määrusega täpsustatakse nõuded vesikonna veeseireprogrammide (edaspidi veeseireprogrammid) sisu kohta, sealhulgas nõuded veeseireprogrammidele pinna- ja põhjavee ning „Veeseaduse” § 36 lõikes 1 nimetatud kaitset vajavate alade seireks.
(2) Määrust kohaldatakse vesikonna ning piiriülese vesikonna Eestis asuva osa veeseireprogrammi suhtes.
(3) Pinnavee seire käesoleva määruse tähenduses hõlmab seiret maismaa voolu- ja seisuveekogudel, rannikuvees ning keemilise seisundi osas ka territoriaalvees.
(4) Vesikonnaspetsiifiline saasteaine käesoleva määruse tähenduses on ohtlik aine, mida vesikonnas kasutatakse ja mille esinemine vees või veekogu põhjasettes vee-elustikule ohtlikul määral on tõenäoline ning mida seetõttu võetakse arvesse pinnaveekogumi ökoloogilise seisundi hindamisel.
[RT I, 01.07.2016, 1 - jõust. 04.07.2016]
2. peatükk Veeseireprogrammi sisu ja osad
§ 2. Veeseireprogrammi sisu
Veeseireprogramm hõlmab:
1) pinnavee mahu ja taseme või vooluhulga seiret sellises ulatuses, mis on vajalik pinnaveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali ja keemilise seisundi hindamiseks;
2) pinnaveekogumite ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali ja keemilise seisundi seiret;
3) territoriaalvee keemilise seisundi seiret;
4) põhjaveekogumite koguselise ja keemilise seisundi seiret;
5) kaitset vajavate alade täiendavat seiret näitajate osas, mis iseloomustavad nende alade vastavust eesmärkidele, milleks need alad kaitse alla võeti.
§ 3. Veeseireprogrammi osad
(1) Veeseireprogramm sisaldab pinnaveekogumite ja territoriaalvee osas:
1) pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseiret;
2) pinnaveekogumite ja territoriaalvee operatiivseiret;
3) pinnaveekogumite ja territoriaalvee uurimusseiret;
4) kaitset vajavatel aladel asuvate pinnaveekogumite täiendavat seiret.
(2) Veeseireprogramm sisaldab põhjaveekogumite osas:
1) põhjaveekogumite koguselise seisundi seiret;
2) põhjaveekogumite keemilise seisundi ülevaateseiret;
3) põhjaveekogumite keemilise seisundi operatiivseiret;
4) kaitset vajavatel aladel asuvate põhjaveekogumite täiendavat seiret.
(3) Igas käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud veeseireprogrammi osas märgitakse:
1) seirealade ja/või seirepunktide asukohad ja nende koordinaadid ning näidatakse nende asukoht kaardil;
2) seireviisid (vaatlus, katsepüük, proovid, mõõtmine kohapeal jne);
3) seiratavad objektid (vesi, vee-elustik, põhjasete jne) ja näitajad;
4) seireaeg;
5) seiresagedus.
(4) Lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 sätestatule esitatakse veeseireprogrammi vastavas osas ülevaade seireandmete usaldusväärsuse ja täpsuse tagamise meetmetest.
3. peatükk Pinnaveekogumite ja territoriaalvee seire
1. jagu Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire
§ 4. Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire eesmärk
Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire eesmärk on koguda teavet, mis võimaldab:
1) määrata pinnaveekogumite seisundit ja territoriaalvee keemilist seisundit vesikonnas;
2) täiendada ja tõendada „Veeseaduse” § 318 lõike 1 kohaselt tehtud analüüsi tulemusi ja koostatud ülevaateid;
3) hinnata pinnaveekogumite ja territoriaalvee pikaajalisi looduslikke muutusi ning inimtegevusest põhjustatud pikaajalisi pinnaveekogumite seisundi ja territoriaalvee keemilise seisundi muutusi;
4) hinnata veekogude põhjasettes või vee-elustikus akumuleeruvate prioriteetsete ainete, muude saasteainete ja vesikonnaspetsiifiliste saasteainete sisalduse pikaajalisi muutusi;
5) kavandada tulemuslikult ja tõhusalt veeseiret.
§ 5. Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire võrgustik, seirepunktide ja seirealade valik
(1) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire võrgustik koostatakse selliselt, et see annab ühtse ja tervikliku ülevaate territoriaalvee keemilise seisundi kohta ning pinnaveekogumite ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali ja keemilise seisundi kohta igas vesikonnas, võimaldades määrata pinnaveekogumite seisundiklassi.
(2) Pinnaveekogumite ülevaateseire käigus tuleb uurida piisavat hulka veekogumeid kõigist veekogutüüpidest.
(3) Pinnaveekogumite ülevaateseire punktid ja alad peavad asuma eelkõige:
1) vooluveekogudel, mille vooluhulk on vesikonnas märkimisväärne, sealhulgas suurtel jõgedel punktides, kus valgala pindala on üle 2500 ruutkilomeetri;
2) maismaa seisuveekogudel, mille veehulk on vaadeldavas vesikonnas märkimisväärne, sealhulgas suurtel järvedel veepeegli pindalaga alates 10 ruutkilomeetrist;
3) piiriveekogudel;
4) punktides, mis olid määratud nõukogu otsuse (EMÜ) nr 77/795, millega kehtestatakse ühenduses mageda pinnavee kvaliteedi alase teabevahetuse ühine kord (EÜT L 334, lk 29–36, eestikeelne eriväljaanne: peatükk 15, kd 01, lk 63–70), I lisas;
5) veealadel, mida kasutatakse üle riigipiiri kanduva saasteainete koormuse hindamiseks;
6) veealadel, mida kasutatakse merekeskkonda kanduva saasteainete koormuse hindamiseks;
7) veekogutüüpide võrdlusvõrgustiku pinnaveekogumitel;
8) pinnaveekogumitel, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada joogivee tootmiseks alates 10 kuupmeetrist ööpäevas või rohkem kui 50 inimese vajaduseks;
9) puhkeotstarbeks mõeldud veekogude pinnaveekogumitel;
10) pinnaveekogumitel, mis asuvad täies ulatuses elupaikade ja liikide kaitseks „Looduskaitseseaduse” alusel määratud aladel, kus vee seisundi säilitamine või parandamine on oluline kaitsetegur.
(4) Territoriaalvee ülevaateseire punktid ja alad peavad asuma eelkõige:
1) veealadel, mida kasutatakse üle riigipiiri kanduva saasteainete koormuse hindamiseks;
2) veealadel, mida kasutatakse merekeskkonda kanduva saasteainete koormuse hindamiseks, sh territoriaalvees.
(5) Veekogutüüpide võrdlusvõrgustikku kuulub võimaluse korral igast veekogutüübist vähemalt kaks hea ja väga hea ökoloogilise seisundi piiril olevat pinnaveekogumit ja vähemalt kaks hea ja kesise ökoloogilise seisundi piiril olevat pinnaveekogumit.
§ 6. Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire käigus kogutavad andmed
(1) Pinnaveekogumite ülevaateseire käigus kogutakse andmeid pinnaveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali hindamiseks vajalike bioloogiliste, hüdromorfoloogiliste ning füüsikalis-keemiliste kvaliteedielementide ja kvaliteedinäitajate kohta.
(2) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire käigus kogutakse pinnaveekogumi ja territoriaalvee keemilise seisundi, ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali hindamiseks andmeid eelkõige nende veeseaduse § 265 lõike 10 alusel kehtestatud määruses loetletud prioriteetsete ainete ja prioriteetsete ohtlike ainete kohta, mida on vesikonna territooriumil kasutatud või keskkonda heidetud, ning muude saasteainete ja vesikonnaspetsiifiliste saasteainete kohta, mida on märkimisväärses koguses vesikonna territooriumil kasutatud või keskkonda heidetud.
(3) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire käigus kogutakse veekogu põhjasettes või vee-elustikus akumuleeruvate prioriteetsete ainete ja muude saasteainete sisalduse pikaajaliste muutuste hindamiseks eelkõige andmeid antratseeni, bromodifenüüleetrite, kaadmiumi ja selle ühendite, C10–13-kloroalkaanide, di(2-etüülheksüül)ftalaadi, fluoranteeni, heksaklorobenseeni, heksaklorobutadieeni, heksaklorotsükloheksaani, plii ja selle ühendite, elavhõbeda ja selle ühendite, pentaklorobenseeni, benso(a)püreeni, benso(b)fluoranteeni, benso(k)fluoranteeni, benso(g,h,i)perüleeni, indeno(1,2,3-cd)püreeni, tributüültina ühendite, dikofooli, perfluorooktaansulfoonhappe ja selle derivaatide, kinoksüfeeni, polüklooritud dibenso-p-dioksiinide, polüklooritud dibensofuraanide, dioksiinisarnaste polüklooritud bifenüülide, heksabromotsüklododekaani, heptakloori, heptakloorepoksiidi, 4-nonüülfenooli ja 4-(1,1’,3,3’-tetrametüülbutüül)fenooli sisalduse kohta.
(4) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 loetletud ainetele ja ühenditele kogutakse pinnaveekogumite ülevaateseire käigus saasteainesisalduse pikaajaliste muutuste hindamiseks andmeid veekogu põhjasettes või vee-elustikus akumuleeruvate vesikonnaspetsiifiliste saasteainete kohta.
(5) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire käigus kogutakse andmeid veekogu põhjasettes või vee-elustikus akumuleeruva aine sisalduse kohta vees juhul, kui veekogu põhjasette või vee-elustiku analüüsi tulemus või akuutne kokkupuude heitega viitab, et on olemas oht veekeskkonnale või veekeskkonna kaudu.
§ 7. Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire aeg
Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire teostamise aeg määratakse nii, et aastaaegade vaheldumise mõju seire tulemustele oleks võimalikult väike ja seiretulemuste alusel oleks võimalik eristada looduslikke ja inimtekkelisi muutusi pinnaveekogumis või territoriaalvees. Selleks teostatakse vajaduse korral eri aastaaegadel täiendavat seiret.
§ 8. Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire sagedus
(1) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire sagedus peab:
1) tagama seiratava kvaliteedielemendi või kvaliteedinäitaja väärtuse alusel pinnaveekogumi või territoriaalvee seisundi hinnangu piisava usaldusväärsuse ja täpsusega;
2) võtma arvesse looduslikest tingimustest ja inimtegevusest põhjustatud kvaliteedinäitajate väärtuste kõikumisi.
(2) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseiret tuleb teha ühe aasta jooksul vähemalt üks kord veemajanduskavaga hõlmatud ajavahemiku kohta.
(3) Juhul kui varasema ülevaateseire käigus on tuvastatud pinnaveekogumi hea või väga hea seisund või territoriaalvee hea keemiline seisund ning „Veeseaduse” § 318 lõike 1 kohaselt tehtud inimtegevusest lähtuva koormuse ja mõju analüüsi tulemused näitavad, et pinnaveekogumile või territoriaalveele avalduv mõju ei ole muutunud, võib pinnaveekogumi ja territoriaalvee ülevaateseiret, korrata üks kord kolme veemajanduskavaga hõlmatud ajavahemiku kohta.
(31) Aeglaselt muutuvate hüdromorfoloogiliste kvaliteedinäitajate või muude tunnuste ülevaateseiret võib teha ka harvem, kui tehniliste teadmiste ja ekspertarvamusega on põhjendatud muu ajavahemik.
(4) Veekogutüüpide võrdlusvõrgustiku pinnaveekogumitel tuleb ülevaateseiret teha vähemalt kaks korda veemajanduskavaga hõlmatud ajavahemiku kohta.
(5) Käesoleva määruse § 6 lõigetes 2 ja 3 viidatud ainete pikaajalise dünaamika määramiseks veekogude põhjasettes ja/või vee-elustikus tuleb teha seiret vähemalt üks kord kolme aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui tehniliste teadmiste või eksperdiarvamusega on põhjendatud muu ajavahemik.
§ 9. Vooluveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate seireaeg
(1) Vooluveekogumi füüsikalis-keemiliste kvaliteedinäitajate määramiseks võetakse veeproove võrdsete ajavahemike järel, kusjuures vähemalt üks proov tuleb võtta madalveeperioodil ja üks proov kõrgveeperioodil.
(2) Vooluveekogumi fütobentose kvaliteedinäitajate määramiseks võetakse proove suvisel madalveeperioodil.
(3) Vooluveekogumi suurselgrootute kvaliteedinäitajate määramiseks võetakse proove aprillis-mais, vajaduse korral võib proove võtta ka ajavahemikus septembrist novembrini.
(4) Vooluveekogumi kalastiku kvaliteedinäitajate määramiseks tehakse katsepüüke ajavahemikus juunist septembrini.
(5) Vooluveekogumi suurtaimestiku kvaliteedinäitajate määramiseks tehakse vaatlusi juulist septembrini alates taimede maksimaalse kasvu saavutamise ajast.
(6) Vooluveekogumi fütoplanktoni kvaliteedinäitajate määramiseks võetakse proove ajavahemikus maist oktoobrini.
§ 10. Proovide, katsepüükide või vaatluste vähim sagedus vooluveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate või muude tunnuste määramiseks
Ühes seirepunktis või ühel seirealal
proovide, katsepüükide
või vaatluste vähim sagedus
Temperatuur (t°)
Värvus Pt-Co skaala järgi (°Pt/Co)
1 kord veemajanduskavaga hõlmatud ajavahemiku kestel või harvemini
1 kord veemajanduskavaga hõlmatud ajavahemiku kestel
§ 11. Maismaa seisuveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate seireaeg
(1) Maismaa seisuveekogumi füüsikalis-keemiliste kvaliteedinäitajate, välja arvatud vesikonnaspetsiifilised saasteained, määramiseks võetakse proove Peipsi järves aprillist oktoobrini ja kõigis teistes maismaa seisuveekogumites maist oktoobrini.
(2) Maismaa seisuveekogumi suurselgrootute kvaliteedinäitajate määramiseks võetakse proove aprillis-mais, vajaduse korral võib proove võtta ka ajavahemikus septembrist novembrini.
(3) Maismaa seisuveekogumi kalastiku kvaliteedinäitajate määramiseks tehakse katsepüüke Peipsi järves maist septembrini ja kõigis teistes maismaa seisuveekogumites juulist septembrini.
(4) Maismaa seisuveekogumi suurtaimestiku kvaliteedinäitajate määramiseks tehakse vaatlusi juulist septembrini alates taimede maksimaalse kasvu saavutamise ajast.
(5) Maismaa seisuveekogumi fütoplanktoni kvaliteedinäitajate määramiseks võetakse proove Peipsi järves aprillist oktoobrini ja kõigis teistes maismaa seisuveekogumites maist oktoobrini.
(6) Maismaa seisuveekogumi vees vesikonnaspetsiifiliste saasteainete sisalduse määramiseks võetakse veeproove võrdsete ajavahemike järel, kusjuures vähemalt üks proov tuleb võtta madalveeperioodil ja üks proov kõrgveeperioodil.
§ 12. Proovide, katsepüükide või vaatluste vähim sagedus maismaa seisuveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate või muude tunnuste määramiseks
Veemaht (arvestuslik)
12 korda aastas, 1 kord veemajanduskavaga hõlmatud ajavahemiku kestel või harvemini
Veevahetus (arvestuslik)
Põhjasetted (ainult VIII tüübis, rannajärved)
§ 13. Rannikuveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate seireaeg
(1) Rannikuveekogumi fütoplanktoni, veetaimestiku, suurselgrootute kvaliteedinäitajate ja füüsikalis-keemiliste kvaliteedinäitajate, välja arvatud vesikonnaspetsiifilised saasteained, sisalduse määramiseks võetakse proove maist oktoobrini võrdsete ajavahemike järel.
(2) Rannikuveekogumis vesikonnaspetsiifiliste saasteainete sisalduse määramiseks võetakse veeproove võrdsete ajavahemike järel, kusjuures vähemalt üks proov tuleb võtta rannikuveekogumisse voolavate vooluveekogumite madalveeperioodil ja üks proov kõrgveeperioodil.
§ 14. Proovide, katsepüükide või vaatluste vähim sagedus aastas rannikuveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate või muude tunnuste määramiseks
§ 15. Pinnaveekogumite ja territoriaalvee keemilise seisundi ülevaateseire aeg
Pinnaveekogumite ja territoriaalvee keemilise seisundi ülevaateseirel võetakse proove eelkõige madalveeperioodil ja kõrgveeperioodil.
§ 16. Pinnaveekogumite ja territoriaalvee keemilise seisundi ülevaateseire proovide sagedus
(1) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee keemilise seisundi ülevaateseire käigus võetakse „Veeseaduse” § 265 lõike 10 alusel kehtestatud määruses loetletud ainete ja vajaduse korral muude saasteainete sisalduse määramiseks veest võrdsete ajavahemike järel kaksteist proovi aasta jooksul.
(2) Käesoleva määruse § 6 lõigetes 2 ja 3 viidatud ainete sisalduse määramiseks põhjasettes või vee-elustikus võetakse veekogu põhjasettest või vee-elustikust vähemalt üks proov aasta jooksul.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 viidatud proovide sagedust võib vähendada, kui see on tehniliste teadmiste ja eksperdiarvamusega põhjendatud.
2. jagu Pinnaveekogumite ja territoriaalvee operatiivseire
§ 17. Pinnaveekogumite ja territoriaalvee operatiivseire eesmärk
Pinnaveekogumite operatiivseire eesmärk on koguda ülevaateseire vahelisel ajal pinnaveekogumite ja territoriaalvee kohta teavet, mis võimaldab:
1) täpsustada seisundiklassi määramiseks vajalikke andmeid pinnaveekogumi kohta, mille seisundiklass on halvenemas, kesine, halb või väga halb;
2) teha kindlaks saasteainesisalduse suundumus pinnaveekogumis või territoriaalvees;
3) kavandada meetmeid pinnaveekogumi seisundi ja territoriaalvee keemilise seisundi parandamiseks ning hinnata nende meetmete tõhusust.
§ 18. Pinnaveekogumite ja territoriaalvee operatiivseire punktide ja alade valik
(1) Pinnaveekogumite operatiivseire punktid ja alad peavad asuma eelkõige:
1) pinnaveekogumitel, mis tõenäoliselt ei saavuta tähtajaks head seisundit;
2) pinnaveekogumitel, kuhu juhitakse prioriteetseid aineid;
3) pinnaveekogumitel, mida ohustab märkimisväärne koormus punktkoormusallikatest;
4) pinnaveekogumitel, mida ohustab märkimisväärne koormus hajukoormusallikatest;
5) pinnaveekogumitel, mida ohustab märkimisväärne hüdromorfoloogiline koormus.
(2) Territoriaalvee operatiivseire punktid ja alad peavad asuma eelkõige piirkondades, kus ülevaateseire käigus on vees, põhjasettes või vee-elustikus tuvastatud keskkonna kvaliteedi piirväärtust ületav saasteainesisaldus.
(3) Pinnaveekogumil, mida ohustab märkimisväärne koormus punktkoormusallikast, peab seirepunktide ja -alade arv ja asukoht võimaldama hinnata punktkoormusallika koormuse mõju pinnaveekogumi seisundile. Kui pinnaveekogumit ohustab koormus mitmest punktkoormusallikast, võib seirepunktid valida nii, et nende abil saab hinnata kõikide punktkoormusallikate kogumõju.
(4) Pinnaveekogumil, mida ohustab märkimisväärne koormus hajukoormusallikatest, valitakse seirepunktid ja -alad nii, et nende abil saab hinnata hajukoormusallikate koormuse mõju pinnaveekogumi seisundile.
(5) Pinnaveekogumil, mida ohustab märkimisväärne hüdromorfoloogiline koormus, valitakse seirepunktid ja -alad nii, et nende abil saab hinnata hüdromorfoloogilise koormuse mõju pinnaveekogumi seisundile.
(6) Prioriteetsete ainete ning muude saasteainete sisalduse seireks valitakse seirepunktid ja -alad nii, et nende abil saab hinnata nii punkt- kui ka hajukoormusallikatest pinnavette kanduvate prioriteetsete ainete ning muude saasteainete sisaldust ja saasteainesisalduse suundumusi pinnaveekogumis või territoriaalvees.
(7) Pinnaveekogumite ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali operatiivseire punktid ja alad valitakse nii, et nende abil saab hinnata punktkoormuse, hajukoormuse või hüdromorfoloogilise koormuse mõju nii seiratavale pinnaveekogumile kui ka sellega seotud pinnaveekogumitele.
§ 19. Pinnaveekogumite ja territoriaalvee operatiivseire käigus kogutavad andmed
(1) Pinnaveekogumite operatiivseire käigus kogutakse andmeid nende bioloogiliste, füüsikalis-keemiliste ja hüdromorfoloogiliste kvaliteedinäitajate kohta, mis on vastavale pinnaveekogumile mõju avaldava koormuse suhtes kõige tundlikumad ja mille tõttu pinnaveekogum ei saavuta vähemalt head ökoloogilist seisundit või head ökoloogilist potentsiaali.
(2) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee operatiivseire käigus kogutakse andmeid veeseaduse § 265 lõike 10 alusel kehtestatud määruses nimetatud aine sisalduse kohta, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:
5) muud saasteainet või vesikonnaspetsiifilist saasteainet heidetakse märkimisväärses koguses vette või pinnasesse.
(3) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee operatiivseire käigus kogutakse infot veekogu põhjasettes või vee-elustikus akumuleeruva aine sisalduse kohta vees juhul, kui vee või veekogu põhjasette või vee-elustiku analüüsi tulemus või akuutne kokkupuude heitega viitab, et on olemas oht veekeskkonnale või veekeskkonna kaudu.
§ 20. Pinnaveekogumite ja territoriaalvee operatiivseire sagedus
(1) Pinnaveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate või tunnuste, välja arvatud veetaseme ja vooluhulga, operatiivseiret tehakse veemajanduskavaga hõlmatud ajavahemikus vähemalt kahel valitud seireaastal.
(11) Pinnaveekogumi veetaseme ja vooluhulga operatiivseiret tehakse igal aastal.
(2) Pinnaveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate või tunnuste operatiivseire sagedust võib vähendada või operatiivseire lõpetada, kui operatiivseire käigus kogutud info ja muu täiendava info põhjal selgub, et hüdromorfoloogilise, punkt- või hajukoormuse (edaspidi koormus) mõju pinnaveekogumile ei ole märkimisväärne või see koormus on lakanud olemast.
(3) Pinnaveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate operatiivseire sagedust võib vähendada lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tingimustele ka juhul, kui koormus on ajas ühtlane või koormuse ajaline dünaamika on teada või koormuse põhjus on teada, koormuse kõrvaldamise või vähendamise meetmete rakendamist on alustatud ja uusi koormusallikaid ei ole lisandunud. Pärast koormuse vähendamise või kõrvaldamise meetmete rakendamist võib operatiivseire sagedust vähendada, kui tagatakse seire suure koormusega ja vee-elustiku jaoks olulisel ajavahemikul.
(4) Pinnaveekogumi ja territoriaalvee keemilise seisundi kvaliteedinäitajate operatiivseiret tehakse igal aastal.
(5) Pinnaveekogumi ja territoriaalvee keemilise seisundi kvaliteedinäitajate operatiivseire sagedust võib vähendada või operatiivseire lõpetada, kui see on tehniliste teadmiste või ekspertarvamusega põhjendatud, sealhulgas juhul, kui operatiivseire käigus kogutud info ja muu täiendava info põhjal selgub, et seiratavat saasteainet vees enam ei ole või oht veekeskkonnale või veekeskkonna kaudu puudub.
§ 21. Pinnaveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate operatiivseire aeg ja proovide, katsepüükide või vaatluste vähim sagedus kvaliteedinäitajate määramiseks
(1) Pinnaveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate operatiivseire aeg valitakse sõltuvalt seiratavast kvaliteedinäitajast ning see peab vastama, olenevalt selle veekogu kategooriast, millel pinnaveekogum on moodustatud, käesoleva määruse §-des 9, 11 ja 13 sätestatule, võttes arvesse käesoleva määruse §-s 7 sätestatut.
(2) Operatiivseire proovide, katsepüükide või vaatluste vähim sagedus aastas pinnaveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate määramiseks sõltub seiratavast kvaliteedinäitajast ning see peab vastama, olenevalt selle veekogu kategooriast, millel pinnaveekogum on moodustatud, käesoleva määruse §-des 10, 12 ja 14 sätestatud proovide vähimale sagedusele.
(3) Operatiivseire käigus võetavate proovide sagedus pinnaveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate määramiseks peab võimaldama tuvastada inimtekkeliste muutuste dünaamikat pinnaveekogumis.
§ 22. Pinnaveekogumite ja territoriaalvee keemilise seisundi operatiivseire proovide sagedus
(1) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee keemilise seisundi operatiivseire proovide sagedus peab võimaldama tuvastada prioriteetse aine, prioriteetse ohtliku aine, muu saasteaine või vesikonnaspetsiifilise saasteaine sisaldust punkt- või hajukoormusallika ümbruses ja hinnata saastatuse vähendamise meetmete tõhusust pinnaveekogumites ja territoriaalvees.
(2) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee keemilise seisundi operatiivseire käigus võetakse veeseaduse § 265 lõike 10 alusel kehtestatud määruses loetletud ainete ja vajadusel muude saasteainete sisalduse määramiseks aasta jooksul vähemalt kaksteist proovi.
(3) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee keemilise seisundi operatiivseire proovide sagedust võib vähendada, kui see on tehniliste teadmiste või eksperdiarvamusega põhjendatud.
3. jagu Pinnaveekogumite ja territoriaalvee uurimusseire ja kaitset vajavatel aladel asuvate pinnaveekogumite täiendav seire
§ 23. Pinnaveekogumite ja territoriaalvee uurimusseire
Pinnaveekogumite ja territoriaalvee uurimusseire eesmärk on koguda täiendavat teavet pinnaveekogumites ja territoriaalvees:
1) keskkonna kvaliteedi piirväärtuste ületamise põhjuste kohta, kui ülevaate- või operatiivseire käigus pole suudetud tuvastada seisundi halvenemise põhjusi;
2) põhjuste kohta, miks keskkonnaeesmärke tähtajaks ei saavutata;
3) juhusliku reostuse ulatuse ja mõju kohta;
4) keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete ja juhusliku reostuse tagajärgede kõrvaldamise erimeetmete kehtestamiseks.
§ 24. Pinnaveekogumite täiendav seire nitraaditundlikul alal
(1) Nitraaditundliku ala vooluveekogumist võetakse veeproove vähemalt kuus korda aastas võrdsete ajavahemike järel, tagades, et vähemalt üks proov võetakse kõrgveeperioodil ja üks madalveeperioodil.
(2) Nitraaditundliku ala vooluveekogumis mõõdetakse temperatuuri (tº), lahustunud hapniku (O2) sisaldust, hapniku küllastusprotsenti (O2%), pH-d, elektrijuhtivust ning määratakse laboratoorselt üldlämmastiku, ammooniumioonide (NH4+), nitraatioonide (NO3-), üldfosfori, fosfaatioonide (PO4-), pestitsiidide, pestitsiidide toimeainete, sealhulgas nende metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste sisaldus.
§ 25. Joogivee tootmiseks kasutatavate pinnaveekogumite täiendav seire
(1) Joogivee tootmiseks kasutatavate pinnaveekogumite täiendavaks seireks loetakse joogivee käitleja tehtavat vee kvaliteedi kontrolli vastavalt „Veeseaduse” § 13 lõike 4 alusel kehtestatud nõuetele ja käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud seiret.
(2) Pinnaveekogumitel, millest võetakse vett joogivee tootmiseks aasta keskmisena üle 100 m³ ööpäevas, tehakse lisaks seiret, et määrata pinnaveekogumites nende prioriteetsete ohtlike ainete sisaldus, mida on nendesse pinnaveekogumitesse heidetud, prioriteetsete ainete, muude saasteainete ja vesikonnaspetsiifiliste saasteainete sisaldus, mida on märkimisväärses koguses nendesse pinnaveekogumitesse heidetud, millele on veeseaduse § 13 lõike 2 alusel kehtestatud piirväärtus joogivees ja mida joogivee käitleja ei kontrolli.
(3) Käeoleva paragrahvi lõike 2 kohaselt tehtava seire käigus tuleb võtta proove sõltuvalt inimeste arvust, kes saavad vastavast pinnaveekogumist ühisveevärgi kaudu joogivett, vähemalt järgmise sagedusega:
Pinnaveekogumist joogivett saavate inimeste arv
Proovide vähim sagedus aastas
Alla 10 000
§ 26. Täiendav seire puhkeotstarbeks mõeldud veekogu pinnaveekogumitel
Puhkeotstarbeks mõeldud veekogu supluskohana või supelrannana tähistatud osas tehakse pinnaveekogumite täiendavat seiret vastavalt „Rahvatervise seaduse” § 7 lõike 2 punkti 8 alusel kehtestatud määrusele.
§ 27. Pinnaveekogumite täiendav seire elupaikade ja liikide kaitseks „Looduskaitseseaduse” alusel määratud alal, kus vee seisundi säilitamine või parandamine on oluline kaitsetegur
Pinnaveekogumite täiendavat seiret elupaikade ja liikide kaitseks „Looduskaitseseaduse” alusel määratud aladel, kus vee seisundi säilitamine või parandamine on oluline kaitsetegur, tehakse vastavalt „Looduskaitseseaduse” § 25 alusel koostatud kaitsekorralduskavadele või „Looduskaitseseaduse” § 49 alusel koostatud liigi kaitse ja ohjamise tegevuskavadele, kui nimetatud kavades on pinnaveekogumite täiendav seire ette nähtud.
4. peatükk Põhjaveekogumite seire
1. jagu Põhjaveekogumite koguselise seisundi seire
§ 28. Põhjaveekogumite koguselise seisundi seire eesmärk
Põhjaveekogumite koguselise seisundi seire eesmärk on:
1) määrata põhjaveekogumite koguselise seisundi klass;
2) kirjeldada põhjaveekogumite veetasemes toimuvaid muutusi;
3) anda täiendavat infot põhjaveekogumite keemilise seisundiklassi määramiseks ja põhjavees saasteainete sisalduse kasvusuundumuste avastamiseks;
4) anda infot veemajanduskava meetmeprogrammi koostamiseks.
§ 29. Põhjaveekogumite koguselise seisundi seirevõrk
(1) Põhjaveekogumite koguselise seisundi seirevõrgu koostamisel võetakse arvesse põhjaveekogumite hüdrogeoloogilised tingimused ja põhjaveekogumitele mõjuvad survetegurid ning põhjaveest sõltuvad maismaa- ja veeökosüsteemid.
(2) Põhjaveekogumite koguselise seisundi seirevõrk koostatakse selliselt, et see annab usaldusväärse hinnangu iga põhjaveekogumi või põhjaveekogumite grupi koguselise seisundi kohta, sealhulgas:
1) tegeliku põhjaveevaru kohta;
2) veetaseme muutustest põhjustatud vee voolusuuna muutuste kohta;
3) põhjavee voolusuuna muutustest põhjustatud soolase või muu vee sissetungi kohta.
§ 30. Põhjaveekogumite koguselise seisundi seire punktide arv ja asukoht
(1) Põhjaveekogumite koguselise seisundi seire punktide arv ja asukoht valitakse nii, et põhjaveekogumites veetaseme määramisel on võimalik arvesse võtta lühi- ja pikaajalisi muutusi põhjaveekogumite toitumises.
(2) Ohustatud põhjaveekogumite koguselise seisundi seire punktide arv ja asukoht peab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule võimaldama hinnata veevõtu ja veeheite mõju põhjaveetasemele.
(3) Piiriüleste põhjaveekogumite koguselise seisundi seire punktide arv ja asukoht peab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule võimaldama määrata üle riigipiiri leviva põhjavee voolusuunda ja hulka.
§ 31. Põhjaveekogumite koguselise seisundi seire käigus kogutavad andmed
Põhjaveekogumite koguselise seisundi seire käigus mõõdetakse põhjaveekogumi veetaset ning vajaduse korral allikate ja põhjaveetoiteliste vooluveekogude vooluhulka ning valdavalt põhjaveetoiteliste maismaa seisuveekogude veetaset.
§ 32. Põhjaveekogumite koguselise seisundi seire sagedus ja seire aeg
(1) Põhjaveekogumite koguselise seisundi seire sagedus peab olema piisav põhjavee koguselise seisundi hindamiseks põhjaveekogumis või põhjaveekogumite grupis, võttes arvesse lühi- ja pikaajalisi muutusi põhjaveekogumite toitumises.
(2) Ohustatud põhjaveekogumite koguselise seisundi seire sagedus peab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule võimaldama hinnata veevõtu ja veeheite mõju põhjavee tasemele ning voolusuuna muutustest tingitud soolase või muu vee põhjaveekogumisse sissetungi ohtu.
(3) Piiriüleste põhjaveekogumite koguselise seisundi seire sagedus peab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule võimaldama määrata üle riigipiiri leviva põhjavee voolusuunda ja hulka.
(4) Põhjaveekogumite koguselise seisundi seire käigus põhjaveetaseme mõõtmise soovitatav sagedus sõltuvalt põhjaveekogumi survelisusest ja vettandvast kihist on järgmine:
Põhjaveetaseme mõõtmissagedus
Lõheline ja karstunud lubjakivi
Surveline või surveta põhjavesi
surveline
Mõõtmiste sagedus kuus
(5) Põhjaveekogumite koguselise seisundi seire käigus kogutavate põhjaveetaseme andmete võrreldavuse tagamiseks tehakse põhjaveetaseme mõõtmisi järgmistel kuupäevadel:
Mõõtmise kuupäevad
(6) Põhjaveekogumite koguselise seisundi seiret tehakse igal aastal ja põhjaveetaset mõõdetakse vähemalt 12 korda aastas, välja arvatud juhul, kui ekspertarvamuse ja tehnilise teadmisega on põhjendatud väiksem seiresagedus.
2. jagu Põhjaveekogumite keemilise seisundi seire
§ 33. Põhjaveekogumite keemilise seisundi ülevaateseire eesmärk
(1) Põhjaveekogumite keemilise seisundi ülevaateseire eesmärk on:
1) avastada põhjavees sisalduvaid saasteaineid;
2) määrata iga põhjaveekogumi keemiline seisundiklass;
3) täiendada ja tõendada „Veeseaduse” § 318 lõike 1 kohaselt tehtud analüüsi tulemusi ja ülevaateid;
4) kirjeldada ja analüüsida põhjavee keemilises koostises toimuvaid looduslikke muutusi;
5) kirjeldada ja analüüsida põhjavee keemilises koostises toimuvaid inimtegevusest põhjustatud pikaajalisi muutusi;
6) anda hinnang veeseireprogrammile põhjavee keemilise seisundi osas ja vajaduse korral parandada olemaolevaid veeseireprogramme.
(2) Põhjaveekogumite keemilise seisundi ülevaateseire tulemusi kasutatakse põhjaveekogumite keemilise seisundi operatiivseire kavandamisel.
§ 34. Põhjaveekogumite keemilise seisundi seirevõrk
(1) Põhjaveekogumite keemilise seisundi seirevõrgu koostamisel võetakse arvesse põhjaveekogumite hüdrogeoloogilised tingimused, põhjavee looduslik keemiline koostis, põhjaveekogumitele mõjuvad survetegurid ning põhjaveest sõltuvad maismaa- ja veeökosüsteemid.
(2) Põhjaveekogumite keemilise seisundi seirevõrk koostatakse selliselt, et see võimaldab:
1) anda iga põhjaveekogumi keemilise seisundi usaldusväärse hinnangu;
2) kirjeldada põhjavee keemilises koostises toimuvaid looduslikke ja inimtekkelisi muutusi;
3) avastada põhjavees sisalduvaid saasteaineid ning saasteainesisalduse olulisi ja püsivaid kasvusuundumusi;
4) hinnata keskkonnaeesmärkide saavutamist põhjaveest sõltuvatel kaitset vajavatel aladel.
§ 35. Põhjaveekogumi keemilise seisundi seirepunktide valik
(1) Põhjaveekogumi keemilise seisundi seirepunktide tihedus peab olema piisav, et:
1) määrata iga põhjaveekogumi, sh ohustatud põhjaveekogumi ja piiriülese põhjaveekogumi keemiline seisundiklass;
2) täiendada ja tõendada „Veeseaduse” § 318 lõike 1 kohaselt tehtud analüüsi tulemusi ja ülevaateid;
3) kirjeldada ja analüüsida põhjavee keemilises koostises toimuvaid looduslikke muutusi;
4) kirjeldada ja analüüsida põhjavee keemilises koostises toimuvaid inimtegevusest põhjustatud pikaajalisi muutusi;
5) anda hinnang veeseireprogrammile põhjavee keemilise seisundi osas ja vajaduse korral parandada olemaolevaid veeseireprogramme.
(2) Põhjaveekogumi keemilise seisundi seirepunktid peavad jaotuma ühtlaselt üle põhjaveekogumi nii vertikaalselt kui ka horisontaalselt.
§ 36. Põhjaveekogumite keemilise seisundi ülevaateseire käigus kogutavad andmed
(1) Põhjaveekogumite keemilise seisundi ülevaateseire käigus kogutakse andmeid:
1) põhjaveekogumi keemilise seisundiklassi määramiseks kasutatavate kvaliteedinäitajate kohta;
2) põhjavee keemilist koostist iseloomustavate muude asjakohaste näitajate kohta.
(2) Piiriülestes põhjaveekogumites kogutakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 viidatud näitajatele andmeid ka nende näitajate kohta, mis on vajalikud kõigi põhjaveevooluga seotud kasutusotstarvete kaitse seisukohalt.
(3) Juhul kui põhjaveekogumis võivad uuringute või eksperdiarvamuse kohaselt esineda põhjaveele ohtlikud saasteained, kogutakse põhjaveekogumite keemilise seisundi ülevaateseire käigus andmeid ka nende ainete kohta.
§ 37. Põhjaveekogumite keemilise seisundi ülevaateseire aeg ja sagedus
(1) Põhjaveekogumite keemilise seisundi ülevaateseire käigus võetakse veeproovid maapinnalähedastes põhjaveekogumites suvisel madalveeperioodil, kambriumi-vendi, ordoviitsiumi-kambriumi, kesk-alam-devoni-siluri põhjaveekihtidest moodustatud survelise veega põhjaveekogumites mis tahes ajal.
(2) Igas põhjaveekogumis kogutakse vähemalt üks kord aastas käesoleva määruse § 36 lõike 1 punkti 1 kohaseid andmeid elektrijuhtivuse, pH, lahustunud hapniku sisalduse (O2), keemilise permanganaatse hapnikutarbe (KHT-Mn), ammooniumioonide (NH4+), nitraatioonide (NO3-), nitritioonide (NO2-), kloriidioonide (Cl-), sulfaatioonide (SO42-), üldfosfori ja fosfaatioonide (PO43-) sisalduse kohta ning muude asjakohaste põhjavee keemilist koostist iseloomustavate näitajate kohta, piiriüleses põhjaveekogumis lisaks ka nende näitajate kohta, mis on vajalikud põhjaveevooluga seotud kasutusotstarvete seisukohalt.
(3) Pestitsiidide toimeainete, sealhulgas nende metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste sisalduse kohta kogutakse põhjaveekogumis andmeid vähemalt kaks korda veemajanduskavaga hõlmatud ajavahemiku kohta.
(4) Vähemalt üks kord veemajanduskavaga hõlmatud ajavahemiku kohta kogutakse andmeid igas põhjaveekogumis nende ohtlike ainete sisalduse kohta, millele on kehtestatud põhjavee kvaliteedi piirväärtused, sealhulgas arseeni, kaadmiumi, plii ja elavhõbeda sisaldus, ning lisaks trikloroetüleeni, tetrakloroetüleeni ja muude sünteetiliste ainete sisaldus.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2-4 loetletud ainete sisalduse määramise sagedust võib vähendada:
1) saastuse eest kaitstud, sealhulgas kaitstud põhjaveega alal asuvates põhjaveekogumites;
2) muudes põhjaveekogumites juhul, kui see on tehniliste teadmiste või eksperdiarvamusega põhjendatud.
§ 38. Põhjaveekogumite keemilise seisundi operatiivseire eesmärk
Põhjaveekogumite keemilise seisundi operatiivseire eesmärk on koguda põhjavee kohta teavet, mis võimaldab:
1) täpsustada ohustatud põhjaveekogumite keemilist seisundiklassi;
2) määrata põhjaveekogumeid ohustavate saasteainete sisaldust;
3) teha kindlaks põhjavett ohustavate saasteainete sisalduse olulised ja püsivad kasvusuundumused põhjaveekogumites;
4) vajaduse korral hinnata põhjaveega üle riigipiiri kanduvate saasteainete hulka;
5) hinnata põhjaveekogumite keemilise seisundi ülevaateseire tulemusi;
6) kavandada meetmeid põhjaveekogumite seisundi parandamiseks ning hinnata nende meetmete tõhusust.
§ 39. Põhjaveekogumite keemilise seisundi operatiivseire alade valik
Põhjaveekogumi keemilise seisundi operatiivseiret tehakse põhjaveekogumites, mis on ohustatud või mille seisund on halb.
§ 40. Põhjaveekogumite keemilise seisundi operatiivseire käigus kogutavad andmed
Põhjaveekogumite keemilise seisundi operatiivseire käigus kogutakse andmeid nende saasteainete kohta, mille tõttu põhjaveekogum on tunnistatud ohustatuks või mille tõttu põhjaveekogumi keemiline seisund on halb.
§ 41. Põhjaveekogumite keemilise seisundi operatiivseire sagedus
Põhjaveekogumite keemilise seisundi operatiivseiret tehakse käesoleva määruse § 35 kohaselt valitud seirepunktides võrdsete ajavahemike järel, igal aastal vähemalt üks kord.
3. jagu Kaitset vajavatel aladel asuvate põhjaveekogumite täiendav seire
§ 42. Põhjaveekogumite täiendav seire nitraaditundlikul alal
(1) [Kehtetu - RT I, 01.07.2016, 1 - jõust. 04.07.2016]
(2) Nitraaditundlikul alal asuvas põhjaveekogumi seirepunktis mõõdetakse põhjavees temperatuuri (tº), lahustunud hapniku (O2) sisaldust, pH-d ja elektrijuhtivust ning määratakse laboratoorselt üldlämmastiku, ammooniumioonide (NH4+), nitraatioonide (NO3-), nitritioonide (NO2-), üldfosfori, fosfaatioonide (PO43-) ja muude asjakohaste näitajate ja ainete sisaldus kaks kuni neli korda igal aastal.
(3) Nitraaditundlikul alal asuvas põhjaveekogumi seirepunktis määratakse põhjavees laboratoorselt pestitsiidide, pestitsiidide toimeainete, sealhulgas nende metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste sisaldus vähemalt üks kord igal aastal.
5. peatükk VESIKONNA VEESEIRE KVALITEEDI TAGAMISE NÕUDED
2. jagu Pinnaveekogumite ja territoriaalvee seisundi seire kvaliteedi tagamise nõuded
3. jagu Põhjaveekogumite koguselise ja keemilise seisundi seire kvaliteedi tagamise nõuded
Põhjaveekogumite koguselise ja keemilise seisundi seirele kohaldatakse veeseaduse §-s 121 veeuuringute kohta sätestatud nõudeid.
1 Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitikaalane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1–73), muudetud Euroopa Parlamendi ja Nõukogu otsusega nr 2455/2001/EÜ (ELT L 331, 15.12.2001, lk 1–5), direktiiviga 2008/32/EÜ (EÜT L 81, 20.3.2008, lk 60–61), direktiiviga 2008/105/EÜ (EÜT L 348, 24.12.2008, lk 84–97), direktiiviga 2009/31/EÜ (ELT L 140, 5.6.2009, lk 114–135), direktiiviga 2013/39/EL (ELT L 226, 24.08.2013, lk 1–17), direktiiviga 2013/64/EL (ELT L 353, 28.12.2013, lk 8–12) ja direktiiviga 2014/101/EL (ELT L 311, 31.10.2014, lk 32–33);
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (EÜT L 372, 27.12.2006, lk 19–31) muudetud Komisjoni direktiiviga 2014/80/EL (ELT L 182, 21.06.2014, lk 52–55).


Vabariigi Presidendi 23. märtsi 2000. a otsusega nr 747
Käesolev seadus sätestab digitaalallkirja kasutamiseks vajalikud tingimused ning sertifitseerimisteenuse ja ajatempliteenuse osutamise üle järelevalve teostamise korra.
(2) Digitaalallkiri moodustatakse allkirja andja poolt allkirja andmise vahendi (edaspidi isiklik võti) abil, millele vastab üheselt allkirja kontrollimise vahend (edaspidi avalik võti).
§ 4. Digitaalallkirja kasutamine
(1) Eraõiguslikes suhetes kasutatakse digitaalallkirja vastavalt poolte kokkuleppele.
(2) Avalik-õiguslikes suhetes kasutatakse digitaalallkirja vastavalt käesolevale seadusele ning selle alusel antud õigusaktidele.
(3) Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused, avalik-õiguslikud juriidilised isikud ning avalik-õiguslikke ülesandeid täitvad eraõiguslikud isikud on kohustatud hoidma üldkasutatavas andmesidevõrgus kättesaadavana teavet digitaalallkirja kasutamise võimaluste ja korra kohta nende asutuste ja isikutega suhtlemisel.
Sertifikaat ja nõuded sertifikaadile
(1) Sertifikaat käesoleva seaduse mõistes on dokument, mis on välja antud, võimaldamaks digitaalallkirja andmist ja milles avalik võti seotakse üheselt füüsilise isikuga.
(3) Sertifikaadi väljaandja tõestab väljaantud sertifikaadi oma esindaja digitaalallkirjaga.
Sertifikaadi omanik käesoleva seaduse mõistes on füüsiline isik, kelle andmetega on sertifikaadis sisalduv avalik võti samas sertifikaadis seotud.
Sertifikaadi taotlemine ja väljaandmine
(1) Sertifikaadi saamiseks esitab isik (edaspidi sertifikaadi taotleja) sertifitseerimisteenuse osutajale kirjaliku avalduse, milles on:
3) sertifikaadi taotleja avalik võti;
(2) Sertifikaadi taotleja tõendab, et käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud avalikule võtmele vastav isiklik võti on tema valduses.
Sertifikaadi kehtivusaeg, kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
2) andmekaitse järelevalveasutus või sertifitseerimise riikliku registri vastutav töötleja, kui tal tekib põhjendatud kahtlus, et sertifikaati on kantud ebaõiged andmed või et sertifikaadis sisalduvale avalikule võtmele vastavat isiklikku võtit on võimalik kasutada sertifikaadi omaniku nõusolekuta;
(6) Sertifikaadi kehtivuse peatatuse ajal antud digitaalallkiri on kehtetu.
SERTIFITSEERIMISTEENUS JA SERTIFITSEERIMISTEENUSE OSUTAJA
(1) Sertifitseerimisteenusena käsitatakse digitaalallkirja andmiseks vajalike sertifikaatide väljaandmist, sertifikaatide alusel antud digitaalallkirjade kontrollimise võimaldamist ning sertifikaatide kehtivuse peatamise, kehtivuse peatatuse lõpetamise ja kehtetuks tunnistamise menetlemist.
(1) Sertifitseerimisteenuse osutajaks võib olla teenuse osutajana sertifitseerimise riiklikku registrisse kantud ning Eesti vastavas registris registreeritud:
(2) Vabariigi Valitsuse määratud riigiasutus võib sertifitseerimisteenuse osutajana välja anda sertifikaate kasutamiseks ainult avalik-õiguslikes suhetes.
(2) Sertifitseerimisteenuse osutaja on kohustatud igal aastal sertifitseerimise riiklikku registrisse kandmise kuupäevaks tagama infosüsteemi auditi teostamise ning esitama auditi tulemused sertifitseerimise riikliku registri volitatud töötlejale.
11) võtmete genereerimise ja säilitamise kord;
13) tegevuskava juhuks, kui sertifikaatide väljaandmisel kasutatavat sertifitseerimisteenuse osutaja esindaja isiklikku võtit on võimalik kasutada tema nõusolekuta;
8) tagama igal aastal infosüsteemi auditi teostamise ning esitama auditi tulemused sertifitseerimisteenuse riikliku registri volitatud töötlejale;
9) avalikustama kohustusliku kindlustuslepingu tingimused üldkasutatavas andmesidevõrgus.
AJATEMPLITEENUS JA AJATEMPLITEENUSE OSUTAJAD
(3) Ajatempli allkirjastab digitaalselt ajatempliteenuse osutaja esindaja.
(1) Ajatempliteenus on digitaalallkirjade ajalise järgnevuse tõestamiseks vajalike ajatemplite väljaandmine ja väljaantud ajatemplite kontrollimiseks tingimuste loomine.
Ajatempliteenuse osutajaks võib olla vastava teenuse osutajana sertifitseerimise riiklikku registrisse kantud ning Eesti vastavas registris registreeritud:
(2) Ajatempliteenuse osutaja on kohustatud igal aastal sertifitseerimise riiklikku registrisse kandmise kuupäevaks tagama infosüsteemi auditi teostamise ning esitama auditi tulemused sertifitseerimise riikliku registri volitatud töötlejale.
7) tegevuskava juhuks, kui ajatemplite väljaandmisel kasutatavat ajatempliteenuse osutaja esindaja isiklikku võtit on võimalik kasutada tema nõusolekuta;
4) andma perioodiliselt ajatempleid sertifitseerimise riikliku registri ajatemplite andmebaasi vastavalt seadusele ja sertifitseerimise riikliku registri pidamise põhimäärusele;
6) tagama igal aastal infosüsteemi auditi teostamise ning esitama auditi tulemused sertifitseerimisteenuse riikliku registri volitatud töötlejale;
7) avalikustama kohustusliku kindlustuslepingu tingimused üldkasutatavas andmesidevõrgus.
SERTIFITSEERIMISTEENUSE JA AJATEMPLITEENUSE OSUTAMISE LÕPETAMINE
(2) Sertifitseerimisteenuse ja ajatempliteenuse osutamise lõpetamisel annab teenuse osutaja teenuse osutamisega seotud dokumentatsiooni üle sertifitseerimise riiklikule registrile.
(1) Teenuse osutaja on kohustatud teenuse osutamise lõpetamise otsusest viivitamatult teatama sertifitseerimise riikliku registri volitatud töötlejale või vastutavale töötlejale. Juhul kui isik või asutus teavitab teenuse osutamise lõpetamise otsusest registri volitatud töötlejat, on viimane kohustatud sellest viivitamatult teatama registri vastutavale töötlejale.
(3) Sertifitseerimise riikliku registri vastutav töötleja teavitab teenuse osutamise lõpetamise otsusest andmekaitse järelevalveasutust ja riigi infosüsteemide alaseid töid koordineerivat asutust.
§ 32. Sertifitseerimise riiklik register
(1) Sertifitseerimise riiklik register on Vabariigi Valitsuse asutatud riiklik register (edaspidi register), mille asutamise ja kasutusele võtmise eesmärk on pidada arvestust teenuse osutajate üle ning tagada ajatempliteenuse osutajate poolt väljaantavate ajatemplite ajalise järgnevuse võrreldavus registri vastutava töötleja kehtestatud täpsusega.
(2) Registri vastutavaks töötlejaks on Teede- ja Sideministeerium.
3) ajatemplite andmebaas;
1) seadusliku esindaja poolt allkirjastatud isiku või asutuse teenuse osutajana registreerimise avalduse, kuhu on märgitud ka isiku või asutuse seadusliku esindaja (esindajate) avalik võti (avalikud võtmed), mida isik või asutus hakkab teenuse osutamisel kasutama;
2) sama avalduse digitaalsel kujul allkirjastatuna avaldusse märgitud avalikule võtmele (avalikele võtmetele) vastava isikliku võtmega (vastavate isiklike võtmetega);
3) riigilõivu kviitungi;
5) väljavõtte registrist, kus teenust osutav isik või asutus on registreeritud;
7) kinnituse selle kohta, et tal ei ole võlgnevusi, mis seavad ohtu käesoleva seaduse II–V peatükis sätestatud põhimõtetele vastava teenuse osutamise, ja Maksuameti tõendi maksuvõla puudumise kohta.
(3) Registri volitatud töötleja on kohustatud kontrollima esitatud andmete õigsust.
(1) Registri volitatud töötleja otsustab pärast dokumentide kontrollimist isiku või asutuse teenuse osutajana registris registreerimise viie tööpäeva jooksul, arvates käesoleva seaduse § 33 lõigetes 1 ja 2 nimetatud dokumentide ja andmete saamise päevast.
(5) Registri volitatud töötleja väljastab igale registreeritud teenuse osutajale digitaalselt allkirjastatud tõendi tema registreerimise kohta registris.
3) registrile esitatud avaldus või sellele lisatud dokumendid ei vasta käesolevas seaduses sätestatud nõuetele;
6) isikul või asutusel on maksuvõlg;
(2) Registri volitatud töötleja teatab isikule või asutusele teenuse osutaja registreerimisest keeldumisest kirjalikult pärast vastava otsuse tegemist. Otsuses peab sisalduma viide registreerimisest keeldumise põhjusele.
(2) Registri volitatud töötleja on kohustatud tagama teenuse osutajate ja väljaantud ajatemplite kohta säilitatavate andmete avalikkuse ning ööpäevaringse kättesaadavuse.
TEENUSE OSUTAJA VARALINE VASTUTUS JA KINDLUSTAMINE
(1) Teenuse osutaja vastutab otsese varalise kahju eest, mis on tekkinud tema poolt teenuse osutamisel tahtlikult või raskest ettevaatamatusest toimepandud õigusvastaste tegude tagajärjel.
VÄLISMAISE SERTIFITSEERIMISTEENUSE OSUTAJA POOLT VÄLJAANTUD SERTIFIKAATIDE NING NENDE ALUSEL MOODUSTATUD DIGITAALALLKIRJADE TUNNUSTAMINE
JÄRELEVALVE SERTIFITSEERIMISTEENUSE JA AJATEMPLITEENUSE OSUTAJATE ÜLE
(1) Käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete järgimist kontrollib Teede- ja Sideministeerium.
(2) Järelevalvet registri pidamise üle teostab registri vastutav töötleja andmekogude seaduses (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155) ettenähtud korras.
(3) Järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse ja andmete kaitse üle teostab andmekaitse järelevalveasutus andmekogude seaduses ja isikuandmete kaitse seaduses (RT I 1996, 48, 944; 1998, 59, 941; 111, 1833) ettenähtud korras.
Teede- ja Sideministeeriumil on käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide nõuete järgimise kontrollijana õigus:
6) algatada käesoleva paragrahvi punktis 5 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral haldusõiguserikkumise asi haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1999, 41, 496; 45, õiend; 58, 608; 60, 616; 87, 792; 92, 825; 95, 843) ettenähtud korras;
(2) Vabariigi Valitsus kehtestab 2001. aasta 1. jaanuariks riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste asjaajamiskorra ühtsed alused, mis võimaldavad asutuse asjaajamises kasutada ka digitaalselt allkirjastatud dokumente.
(3) Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused korraldavad asutuste asjaajamise 2001. aasta 1. juuniks ümber vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud asjaajamiskorrale.
(4) Teede- ja sideminister kinnitab teenuse osutajate infosüsteemide auditeerimise korra 2000. aasta 1. oktoobriks.
(1) Käesoleva seaduse § 34 lõikes 5 nimetatud tõendeid väljaandva ning käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud võtmeid kinnitava registri volitatud töötleja vastava töötaja avaliku võtme kinnitab ja sellele vastava isikliku võtme kasutusala määrab teede- ja sideminister.
(2) Sertifitseerimisteenuse osutaja ja ajatempliteenuse osutaja teenuse osutamise eest vastutava isiku avaliku võtme kinnitab ja sellele vastava isikliku võtme kasutusala määrab registri volitatud töötleja.
§ 45. Riigilõivuseaduse täiendamine
Riigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344; 2000, 5, 32; 10, 58; 19, 117) tehakse järgmised täiendused:
1) paragrahvi 3 lõiget 2 täiendatakse punktiga 263 järgmises sõnastuses:
« 263) digitaalallkirja seaduse alusel teostatavad toimingud;»
2) seaduse 7. peatükki täiendatakse 182. jaoga järgmises sõnastuses:
«182. jagu
Digitaalallkirja seaduse alusel teostatavad toimingud
§ 1863. Sertifitseerimisteenuse osutaja ja ajatempliteenuse osutaja kande tegemine ning kande muutmine sertifitseerimise riiklikus registris
(2) Sertifitseerimise riiklikus registris olevates sertifitseerimisteenuse osutaja ja ajatempliteenuse osutaja andmetes muudatuse tegemise eest tasutakse riigilõivu 100 krooni.»
§ 46. Isikut tõendavate dokumentide seaduse täiendamine
Isikut tõendavate dokumentide seaduses (RT I 1999, 25, 365) tehakse järgmised täiendused:
1) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Dokumenti võib kanda digitaalset tuvastamist ja allkirjastamist võimaldavat informatsiooni ning teisi digitaalseid andmeid, mille loetelu kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.»;
2) paragrahvi 15 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Dokumendi väljaandjal on kohustus tuvastada dokumendi taotleja isik. Tuvastamise korra kehtestab siseminister määrusega.»


Põllumajandusministri 22. detsembri 2004. a määruse nr 191 „Importimisel tehtava veterinaarkontrolli kord, nõuded vabatsoonile, vabalaole või tollilaole, kus on lubatud käidelda mittenõuetekohaseks tunnistatud kaubasaadetisi, nõuded mittenõuetekohase loomse toiduga väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva varustavale ettevõttele” muutmine – Riigi Teataja
Põllumajandusministri 22. detsembri 2004. a määruse nr 191 „Importimisel tehtava veterinaarkontrolli kord, nõuded vabatsoonile, vabalaole või tollilaole, kus on lubatud käidelda mittenõuetekohaseks tunnistatud kaubasaadetisi, nõuded mittenõuetekohase loomse toiduga väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva varustavale ettevõttele” muutmine
RT I, 30.06.2014, 1
Vastu võetud 26.06.2014 nr 64
Põllumajandusministri 22. detsembri 2004. a määrust nr 191 „Importimisel tehtava veterinaarkontrolli kord, nõuded vabatsoonile, vabalaole või tollilaole, kus on lubatud käidelda mittenõuetekohaseks tunnistatud kaubasaadetisi, nõuded mittenõuetekohase loomse toiduga väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva varustavale ettevõttele” muudetakse järgmiselt:
„Importimisel tehtava veterinaarkontrolli kord”;
„Määrus kehtestatakse loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduse § 29 lõike 1 alusel.”;
„Määrusega kehtestatakse importimisel tehtava veterinaarkontrolli kord.”;
4) paragrahvi 2 lõigetest 2–4 ja § 8 lõike 8 punktist 2 jäetakse välja sõna „veterinaarjärelevalve”;
„§ 4. Veterinaarkontroll loomset saadust sisaldava kaubasaadetise üle, mis võetakse järelevalve alla piiripunktist sihtkohta veo ajaks
Piiripunkti veterinaarjärelevalve ametnik teavitab loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduse § 35 lõikes 1 nimetatud juhul kaubasaadetise sihtkohas veterinaarjärelevalve teostamise eest vastutavat veterinaarjärelevalve ametnikku kaubasaadetise päritolust ja sihtkohast liikmesriikide pädevaid asutusi ühendava arvutisüsteemi kaudu.”;
6) paragrahvi 5 lõikes 3 ja § 11 lõikes 1 asendatakse sõnad „veterinaarjärelevalve all” tekstiosaga „Veterinaar- ja Toiduameti järelevalve all”;
7) paragrahvi 8 lõikest 1 jäetakse pärast sõna „ekspordi” välja sõna „veterinaarjärelevalve”;
„(4) Lõikes 1 nimetatud kaubasaadetise veol vabatsooni, vabalattu või tollilattu veendub selle piiripunkti veterinaarjärelevalve ametnik, mille kaudu kaubasaadetis imporditakse, et sihtkohaks oleva vabatsooni, vabalao või tollilaokohta, milles kaubasaadetist ladustatakse, on väljastatud loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduse § 40 lõikes 1 või 2 nimetatud tegevusluba, ning teavitab saabuvast kaubasaadetisest vabatsooni, vabalao või tollilao üle veterinaarjärelevalvet teostavat veterinaarjärelevalve ametnikku liikmesriikide pädevaid asutusi ühendava arvutisüsteemi kaudu.”;
9) paragrahvi 8 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Vabatsoonis, vabalaos või tollilaos veterinaarjärelevalvet teostav veterinaarjärelevalve ametnik kontrollib, et:
4) ladustatud mittenõuetekohast loomset saadust ei vahetata teise loomse saaduse vastu, ei pakendata ega töödelda.”;
10) paragrahvi 8 lõike 8 punktid 6 ja 7 sõnastatakse järgmiselt:
„6) selle piiripunkti veterinaarjärelevalve ametnik, mille kaudu kaubasaadetis ühendusevälisesse riiki toimetatakse, teeb kaubasaadetise dokumentide ja identsuse kontrolli, teeb veterinaarkontrolli tegemist tõendavale dokumendile asjakohase märke kaubasaadetise Euroopa Liidu territooriumilt välja toimetamise kohta ning saadab eelnimetatud dokumendi koopia faksi või muu sidevahendiga veterinaarjärelevalve ametnikule, kes vabatsoonis, vabalaos või tollilaos kontrollis kaubasaadetist enne selle väljatoimetamist. Kui kaubasaadetise vabatsoonist, vabalaost või tollilaost välja toimetamisest alates 30 päeva jooksul ei ole eelnimetatud teavet saabunud, korraldab selles vabatsoonis, vabalaos või tollilaos veterinaarjärelevalvet teostav veterinaarjärelevalve ametnik koostöös tolliga uurimise kaubasaadetise asukoha kindlakstegemiseks;
7) kaubasaadetis veetakse rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva loomse toiduga varustavasse ettevõttesse nõukogu määruses 2913/92/EMÜ sätestatud protseduuri T1 kohaselt ning kaubasaadetisega on kaasas sertifikaat, mis on avalikustatud loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduse § 46 lõike 1 alusel ning mis vastab komisjoni otsuses 2000/571/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest pärit ja vabatsoonidesse, vabaladudesse, tolliladudesse või piiriüleseid meretranspordivahendeid varustavatele ettevõtjatele ettenähtud toodete veterinaarkontrolli meetodid (EÜT L 240, 23.09.2000, lk 14–18), toodud näidisele;”;
„(3) Lõikes 1 nimetatud kaubasaadetise veol rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva mittenõuetekohase loomse toiduga varustavasse ettevõttesse veendub selle piiripunkti veterinaarjärelevalve ametnik, mille kaudu kaubasaadetis imporditi, et sihtkohaettevõtte kohta on väljastatud tegevusluba väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostava laeva mittenõuetekohase loomse toiduga varustamiseks, ning teavitab saabuvast kaubasaadetisest selle ettevõtte üle veterinaarjärelevalvet teostavat veterinaarjärelevalve ametnikku liikmesriikide pädevaid asutusi ühendava arvutisüsteemi kaudu hiljemalt kaubasaadetise üle piiripunktis veterinaarkontrolli tegemise päeval.”;
12) määruse 3. peatükk tunnistatakse kehtetuks;
13) määruse normitehniline märkus sõnastatakse järgmiselt:


Avaleht Ravimitootjate Liit Põhikiri MTÜ Ravimitootjate Liit Põhikiri
MTÜ Ravimitootjate Liit Põhikiri
1.	Liidu asutamine. Mittetulundusühing Ravimitootjate Liit (edaspidi LIIT) on rahvusvaheliste farmaatsiafirmade Eesti esinduste ja Eesti äriregistrisse kantud rahvusvaheliste farmaatsiafirmade poolt 19. septembril 1996.a. asutamiskoosolekul kinnitatud asutamislepinguga asutatud liikmete vabatahtlik ühendus (MTÜS § 1).
2.	Nimi. LIIDU nimi eesti keeles on Mittetulundusühing 'Ravimitootjate Liit', nime lühend on MTÜ RL (MTÜS § 4).
LIIDU nimekuju inglise keeles on: Non-Profit Organisation 'Association of Pharmaceutical Manufacturers in Estonia', lühend NPO APME.
3.	Asukoht. LIIDU asukoht on juhatuse asukoht Tallinnas, Eesti Vabariigis.
4.	Tegevuse tähtaeg. LIIT asutatakse määramata tähtajaks (MTÜS § 7 lg.3).
5.	Tegevuspiirkond. LIIT tegutseb Eesti Vabariigis.
Kohalik esindus. LIIT on eraõiguslik juriidiline isik kõigi seadusest tulenevate õiguste ja kohustustega.
LIIDU suhted riigi, kohalike omavalitsuste ja teiste isikutega põhinevad seadusel ja lepingutel.
LIIT võib sõlmida lepinguid ja teha koostööd teiste isikutega, samuti astuda Eesti Vabariigi, teiste riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks.
Oma tegevuses juhindub LIIT Eesti Vabariigi seadusest ja õigusaktidest, LIIDU asutamisdokumentidest ja käesolevast põhikirjast.
LIIT vastutab oma kohustuste eest oma varaga, LIIDU liikmed ei vastuta LIIDU kohustuste eest.
LIIT on kohustatud seadusega sätestatud korras pidama raamatupidamisarvestust, tasuma makse, esitama Maksu- ja Tolliametile maksudeklaratsioone ning mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrile majandusaasta aruande.
LIIDU majandusaastaks on kalendriaasta, mis algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
LIIDU töökeeleks on eesti keel.
6.	Põhieesmärgid
LIIDU tegevuse põhieesmärkideks on:
a)	esindada ja kaitsta LIIDU liikmete ühiseid huvisid, esindada LIITU riigiorganites ja avalikkuse ees;
b)	avaldada seisukohti tervishoiuvaldkonda puudutavate õigusaktide eelnõude kohta, teha omapoolseid ettepanekuid ravimipoliitika suunamiseks;
c)	nõustada LIIDU liikmeid.
II.	LIIKMED, NENDE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED, LIIDU ORGANID
7.	Liikmed. LIIDU tegevliikmeteks võivad olla nii Eesti Vabariigi äriregistrisse kantud kui ka välismaised juriidilised isikud, kes tunnustavad LIIDU põhikirja ning on LIIDUS esindatud selleks volitatud isiku poolt temale väljaantud volikirja alusel ja mahus.
LIIDU tegevliikmeteks võivad olla farmaatsiafirmad, mille tegevus vastab üldlevinud ravimitootjate kutseetikale ja headele äritavadele.
Asutajaliikmed on tegevliikmeks alates asutamislepingule allakirjutamise päevast kuni nende väljaarvamiseni või väljaastumiseni LIIDUST.
8.	Auliikmed. LIIDU Üldkogu võib LIIDU auliikmeteks nimetada Eesti ravimitööstuse arengut märkimisväärselt toetanud ja arendanud isikuid. Auliikme nimetamiseks teeb ettepaneku LIIDU tegevliige. Auliikmete nimetamiseks on vajalik vähemalt 2/3 Üldkogul osalenud LIIDU tegevliikmete toetus. Auliikmetel ei ole hääleõigust ja kohustust tasuda sisseastumis- ja liikmemaksu.
9.	Vaatlejaliikmed. Liidu vaatlejaliikmeks võivad olla farmaatsiafirmad ühe aasta jooksul. Vaatlejaliikmetel on juurdepääsuõigus LIIDU informatsioonile, kuid puudub hääleõigus ja õigus olla valitud juhtorganitesse.
10.	Assotsieerunud liikmed. Assotsieerunud liikmel on juurdepääsuõigus LIIDU informatsioonile, õigus osa võtta LIIDU töögruppide tegemistest, kuid puudub hääleõigus ja õigus olla valitud juhtorganitesse. Assotsieerunud liikmeteks on ravimiuuringutega, meditsiiniaparatuuriga ja meditsiinidiagnostikavahenditega tegelevad äriühingud.
11.	Tegev-, vaatleja- ja assotsieerunud liikmeks vastuvõtmine. LIIDU tegev-, vaatleja- või assotsieerunud liikmeks võetakse isik Üldkogu poolt vastu liikmeks saada sooviva isiku kirjaliku avalduse alusel. Avalduses tuleb näidata füüsiline isik, kes esindab uut juriidilisest isikust tegev-, vaatleja- või assotsieerunud liiget tema vastuvõtmisel LIITU.
Liikmekandidaadid võetakse LIIDU tegev- ,vaatleja- või assotsieerunud liikmeteks ainult juhul, kui nad vastavad põhikirja punkt 7 nõuetele ja vähemalt 2/3 Üldkogul osalejatest hääletavad nende liikmeksvõtmise poolt.
LIIDU tegev- vaatleja- või assotsieerunud liikmeks vastuvõtmine eeldab LIIDU põhikirja tunnustamist ning Üldkogu poolt kehtestatud liitumis- ja liikmemaksu tasumist ettenähtud tähtajaks.
LIIDU tegev-, vaatleja- või assotsieerunud liikmeks vastuvõtmisest võib Üldkogu keelduda keeldumise põhjust selgitamata. Üldkogu otsus on lõplik ja edasikaebamisele ei kuulu. LIIT informeerib liikmekandidaati oma otsusest kirjalikult.
LIIDU tegev-, vaatleja- ja assotsieerunud liikmed tasuvad liikmemaksu regulaarselt igal aastal. Liitumis- ja liikmemaksu suuruse kinnitab Üldkogu lähtuvalt juhatuse ettepanekust. Tegev-, vaatleja- ja assotsieerunud liikmed on kohustatud liikmemaksu tasuma 30 kalendripäeva jooksul arvates arve saamisest.
12.	LIIDUST lahkumine
12.1	Tegev- , vaatleja -, assotsieerunud ja auliikmed võivad LIIDUST igal ajal lahkuda, teatades sellest kirjalikult Juhatusele, kes edastab vastavad dokumendid järgmisele Üldkogule.
12.2	Liikme võib LIIDUST välja arvata Üldkogu otsusel osalejate vähemalt 2/3 häältega. Liikme väljaarvamise küsimuse hääletamisel loetakse hääletamisel mitteosalemist või erapooletuks jäämist vastuhääleks. Liikme väljaarvamisest tuleb teatada vastavale liikmele kirjalikult.
12.3	LIIDU tegev- , vaatleja-, assotsieerunud ja auliikme võib liikmeskonnast välja arvata:
a)	liikmemaksu tasumise kohustuse olemasolul selle mittetasumisel ühe aasta jooksul arvates arve kättesaamise päevast;
b)	LIIDU põhikirja korduval (vähemalt kahel korral) rikkumisel;
c)	kutse- või ärieetika jämeda rikkumise korral;
d)	LIIDU hea maine kahjustamisel.
12.4	LIIDU liikmeskonnast väljaarvatud liige võib taotleda enda uuesti LIIDU liikmeks vastuvõtmist, kuid mitte varem kui aasta möödumisel, arvates liikme LIIDUST väljaarvamise päevast.
12.5	LIIDU liikme lahkumisel või tema väljaarvamisel LIIDUST liikme poolt tasutud liikmemaksu ei tagastata. Kui liikmel on väljaarvamise või lahkumise aasta jooksev liikmemaks tasumata, siis LIIT võib tasumata liikmemaksu sissenõudmisest Juhatuse otsusel loobuda.
12.6	Hääleõigus. Igal tegevliikmel on Üldkogul üks hääl. Liiget esindab LIIDUS kas liikme äriregistrisse kantud juhatuse liige või volitatud esindaja kirjaliku volikirja alusel.
13.	Liikmete õigused ja kohustused.
13.1	LIIDU tegevliikmetel on õigus:
a)	valida ja olla valitud LIIDU juht- ja tööorganitesse;
b)	kasutada LIIDU teenuseid ja vara LIIDU juht- ja tööorganite poolt määratud korras;
c)	kasutada Juhatuse poolt kehtestatud korras LIIDU sümboolikat;
d)	saada LIIDU organitelt informatsiooni LIIDU tegevuse kohta;
e)	osaleda LIIDU üritustel sõna- ja hääleõigusega;
f)	teha ettepanekuid LIIDU tegevuse arendamiseks.
13.2	LIIDU vaatleja-, au- ja assotsieerunud liikmel:
a)	on õigus kogu informatsioonile;
b)	puudub hääleõigus valida ja olla valitud LIIDU juhtorganitesse.
13.3	Liidu tegev-, au-, assotsieerunud ja vaatlejaliige on kohustatud:
a)	järgima LIIDU põhikirja ja kodukorda ning täitma LIIDU juht- ja tööorganite otsuseid ning korraldusi;
b)	hoidma ja heaperemehelikult kasutama LIIDU vara;
c)	tasuma liikmeksastumise ja liikmemaksu selle tasumise kohustuse olemasolul vastavalt põhikirja punktile 11;
d)	hoidma kõrgel LIIDU mainet ning ravimitootjate kutse- ja ärieetikat;
e)	edendama LIIDU huve ja hoiduma LIIDU mainet ja eesmärke kahjustavast tegevusest;
f)	hoidma konfidentsiaalsena kõik toimingud, otsused ja dokumendid, mille kohta LIIDU Üldkogu, Juhatus või Nõukogu on langetanud vastavasisulise otsuse;
g)	teatama Juhatusele kirjalikult oma esindaja volituste lõppemisest või lõpetamisest;
h)	teatama Juhatusele koheselt oma uue postiaadressi, sidevahendite numbrid ja /või volitatud esindaja andmed ning andmete muudatused.
14.	LIIDU organid. LIIDU organid on:
a)	Üldkogu (üldkoosolek MTÜS § 18 tähenduses);
b)	Juhatus;
c)	Revident;
d)	Nõukogu.
III.	ÜLDKOGU
15.	Korraline Üldkogu. LIIDU kõrgemaks organiks on Üldkogu. Üldkogu kutsutakse LIIDU Juhatuse poolt kokku vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kaks korda aastas. LIIDU Juhatus kutsub Üldkogu kokku vähemalt ühe kümnendiku LIIDU liikmete, Nõukogu või revidendi kirjalikul nõudmisel.
15.1	Üldkogu pädevuses on kõigi LIIDU tegevusega seotud küsimuste lahendamine:
a)	LIIDU eesmärkide muutmine, milleks on vaja vähemalt 9/10 LIIDU hääleõiguslike liikmete nõusolek (MTÜS § 23 p.11);
b)	LIIDU põhikirja muutmine, kui selle poolt on hääletanud üle 2/3 Üldkogus osalenud liikmetest (MTÜS § 23 lg.1);
c)	LIIDU tegevuse lõpetamine, milleks on vaja vähemalt 9/10 LIIDU liikmete nõusolek;
d)	LIIDU ees seisvate ülesannete läbitöötamiseks vajalike toimkondade ja nende liikmete nimetamine;
e)	LIIDU liikmete vastuvõtmine ja LIIDUST väljaarvamine;
f)	auliikmete nimetamine;
g)	LIIDU eelarve, aastaaruande, Juhatuse aruannete ja revidendi teostatud kontrolli tulemuste aruande kinnitamine;
h)	sisseastumismaksu ja liikmemaksu suuruse ja arvestamise korra kehtestamine;
i)	siseriiklike ja rahvusvaheliste organisatsioonide liikmelisusega seotud küsimused;
j)	revidendi valimine;
k)	Juhatuse liikmega tehingu tegemise või tema vastu nõude esitamise otsustamine ja selles tehingus või nõudes LIIDU esindaja määratlemine Nõukogu liikmete hulgast;
l)	muude LIIDU juhtimisega seotud küsimuste otsustamine, mis ei ole seaduse või põhikirjaga antud Juhatuse ega Nõukogu pädevusse.
15.2	Üldkogu viiakse läbi kinnisel istungil. Üldkogu võib otsustada Üldkogu lahtiseks kuulutamise ja ajakirjanike juurdelubamise lihthäälteenamusega.
15.3	Üldkogu võib otsuseid vastu võtta Üldkogu kokku kutsumata. Otsuse vastuvõtmiseks saadab Juhatus LIIDU liikmetele Üldkogu otsuse projekti ja määrab kirjaliku vastamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui 7 (seitse) päeva ja pikem kui 30 (kolmkümmend) päeva. Otsuse projektile lisab Juhatus otsuse projekti kohta selgituse ja põhjenduse, miks otsuse vastuvõtmine on otstarbekas Üldkogu kokku kutsumata.
15.4	Üldkogu kokku kutsumata loetakse Üldkogu otsus vastuvõetuks, kui otsuse poolt hääletavad kõik LIIDU liikmed (MTÜS § 22 lg.3). Hääletamisele pandud otsuse vastuvõtmisest koos selle sisu ja hääletamistulemustega teavitab Juhatus LIIDU liikmeid esimesel Üldkogul, mis järgneb kirjaliku hääletamise tähtpäevale.
16.	Kutse. Üldkogu kutsub kokku Juhatus, Juhatuse liikmete puudumisel või takistatusel oma kohustusi täita kutsub Üldkogu kokku Nõukogu esimees. Üldkoosoleku toimumisest tuleb teatada LIIDU kõigile liikmetele kirjaliku kutsega ette vähemalt 10 tööpäeva. Üldreeglina otsustatakse Üldkogu toimumise aeg eelmisel Üldkogul ja kutses täpsustatakse Üldkogu toimumise aeg, koht ning päevakord. Juhul, kui LIIDU põhikirja soovitakse muuta, lisatakse kutsele kirjalikult muudatusettepanekute tekst koos seletuskirjaga.
17.	Erakorraline Üldkogu. Juhatuse, Nõukogu, revidendi või vähemalt 1/10 LIIDU liikmete nõudel kutsub põhikirja p.-s 16 nimetatud organ kokku Erakorralise Üldkogu. Erakorralise Üldkogu kokkukutsumiseks peab pädev organ saatma kõigile LIIDU hääleõiguslikele liikmetele kirjaliku kutse, kus on ära toodud Erakorralise Üldkogu kokkukutsumise põhjus, päevakord, toimumise aeg ja koht.
18.	Üldkogu juhatamine. Üldkogu juhatab Juhatuse esimees, tema puudumisel või takistatusel oma kohustusi täita Nõukogu esimees. Üldkogu on otsustusvõimeline, kui sellel osaleb vähemalt 2/3 LIIDU liikmetest. Juhul, kui eelnimetatud kvoorum kokku ei tule, kutsub Üldkogu juhataja uue Üldkogu kokku ühe nädala pärast. Üldkogu teistkordsel kokkukutsumisel on Üldkogu otsustusvõimeline sõltumata kohaletulnud LIIDU hääleõiguslike liikmete arvust. Kui Üldkogul osaleb liikme volitatud esindaja, kes esitab käesolevas põhikirjas sätestatud volikirja, loetakse liige kohalolevaks.
19.	Hääletamine. Üldkogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, välja arvatud põhikirja punktis 15.1. alapunktides a), b) ja c) käsitletavates küsimustes on vajalik kvalifitseeritud kvoorum. Häälte võrdsel jaotumisel on otsustavaks Nõukogu esimehe hääl (kelleks on LIIDU tegevliikmest äriühingu seaduslik või volitatud esindaja). Üldkogul hääletamine võib toimuda nii avaliku kui ka salajase hääletusega. Hääletamise viisi määrab Üldkogu igal konkreetsel juhul eraldi lihthäälteenamusega.
IV.	JUHATUS
20.	Kohustused. Juhatus on LIIDU seaduslik esindaja Üldkogude vahelisel ajal. Juhatus langetab otsuseid kõigis LIIDU tegevust puudutavates küsimustes, välja arvatud Üldkogu ja Nõukogu ainupädevusse kuuluvates küsimustes. LIITU võib esindada suhetes kolmandate isikutega iga juhatuse liige.
21.	Koosseis. Juhatusel on 1 - 3 liiget. Juhatuse liikmete valiku, töölepingu sõlimimise ja lõpetamise ja töötasu suuruse otsustab Nõukogu. Juhatuse liige ei saa olla LIIDU liikmeks ega viimase poolt käsundatud isikuks.
Kui juhatuses on rohkem kui üks liige, nimetab Nõukogu nende hulgast juhatuse esimehe, kes korraldab Juhatuse tööd. Juhatuse esimees valitakse Nõukogu poolt lihthäälteenamusega. Häälte võrdsel jaotumisel on otsustavaks Nõukogu esimehe hääl. Juhatuse liikmed ei osale hääletusel.
22.	Juhatuse pädevuses on:
a)	LIIDU tegevusaasta eelarve projekti, LIIDU strateegiliste ja iga-aastaste tegevusplaanide, LIIDU tegevuse, majandusaasta aruande ja finantsaruande ettevalmistamine, ning pärast Nõukoguga ja/või seaduses ettenähtud juhtudel revidendiga kooskõlastamist selle esitamine kinnitamiseks Üldkogule;
b)	Üldkogu ja Juhatuse koosolekute ettevalmistamine ja kokkukutsumine;
c)	LIIDU ees seisvate ülesannete läbitöötamiseks vajalike toimkondade töö juhtimine;
d)	LIIDU koosolekute ja otsuste protokollide koostamine ja säilitamine;
e)	Üldkogu, Nõukogu, Juhatuse ja revidendi otsuste täitmise korraldamine;
f)	LIIDU igapäevaseks tegevuseks vajaliku personali töölevõtmine ja töölt vabastamine, nende tööülesannete ning töötasu määramine, kooskõlastades nimetatud töölepingutest LIIDULE tekkivad varalised kohustused eelnevalt Nõukoguga;
g)	vajalike vahendite ja infrastruktuuri loomine ning LIIDU töö organiseerimisega seotud küsimuste lahendamine;
h)	LIIDU liikmete arvestuse pidamine ja LIIDU liikmete poolt nende kohustuste täitmise jälgimine;
i)	LIIDU põhivahendite võõrandamine Nõukogult saadud heakskiidu piires;
j)	muude ülesannete täitmine, mis ei ole käesoleva põhikirjaga antud LIIDU muu organi pädevusse;
k)	LIIDU raamatupidamise korraldamine;
l)	LIIDU vara kasutamine ja käsutamine vastavalt LIIDU eesmärkidele ja tegevuse põhisuundadele;
m)	LIIDU sümboolika väljatöötamine ja selle kasutamise korra kehtestamine.
23.	Juhatus korraldab muuhulgas LIIDU majandustegevust, aruandlust ja jooksvat asjaajamist, LIIDU poolt tehtavate tehingute ettevalmistamist, projektikonkursse ja jooksvat kontrolli projektide üle ning muude LIIDU ülesannete täitmist vastavalt Nõukogu poolt kooskõlastatud ja Üldkogu poolt kinnitatud eelarvele ja tegevusplaanile.
24.	Allkirjad. Juhatuse liikmete allkirjaõiguse kehtestab Nõukogu.
25.	Konfidentsiaalsus. Juhatuse liikmed, samuti kõik muud LIIDU palgalised töötajad on kohustatud hoidma konfidentsiaalsena kogu nende kasutuses oleva või saabuva informatsiooni ning materjalid, mis on saadud seoses töötamisega LIIDU organites. Juhatuse liikmed ja LIIDU töötajad tohivad konfidentsiaalset informatsiooni kasutada ainult oma ametiülesannete täitmiseks. Juhatuse liikmed ja LIIDU töötajad tohivad konfidentsiaalset informatsiooni nii oma ametiajal kui pärast selle lõppemist avaldada ainult LIIDU liikmetele, kui viimased vajavad seda informatsiooni käesolevas põhikirjas toodud ülesannete täitmiseks. Konfidentsiaalse informatsiooni avaldamine kõrvalistele isikutele on lubatud ainult juhul, kui Nõukogu on andnud selleks kirjaliku loa.
26.	Töökorraldus. Juhatus määrab kindlaks oma töö organisatoorsed printsiibid ja töökorralduse.
27.	Koosolekud. Kui juhatusel on kaks või enam liiget, tehakse Juhatuse otsused Juhatuse koosolekul. Juhatuse koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui neli korda aastas. Juhatuse koosolekud kutsub kokku Juhatuse Esimees. Kvoorumi olemasoluks peab kohal olema vähemalt kaks kolmandikku Juhatuse koosseisust. Kõik otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Häälte võrdsel jaotumisel on otsustavaks Esimehe hääl. Juhatus võib koosolekut mitte kokku kutsuda ja otsuse vastu võtta ka kirjalikult, nn. Juhatuse Tsirkulaarotsusena, millele on alla kirjutanud kõik Juhatuse liikmed. Resolutsiooni tsirkulatsioon on lubatud ka faksi ja emaili teel. Juhatus peab koosolekute protokolli, kus fikseeritakse arutusel olnud küsimused ja vastuvõetud otsused. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokollid kuuluvad alalisele säilitamisele.
28.	Toimkonnad. Juhatus võib eriülesannete täitmiseks luua toimkondi ja valida nendesse toimkondadesse Juhatusse mittekuuluvaid isikuid.
V.	NÕUKOGU
29.	Nõukogu. Nõukogu on Liidu juhtimis- ja kontrollorgan, mille ülesandeks on Liidu põhikirjaga kindlaksmääratud õigustoimingute tegemine, samuti järelevalve teostamine Juhatuse tegevuse üle. Nõukogu koosneb 3-7 liikmest, kelleks saavad olla üksnes füüsilised isikud. Nõukogu liikmed nimetab LIIDU liikmete esindajate hulgast ametisse ja kutsub tagasi Üldkogu. Nõukogu liikmed valitakse 3-ks aastaks. Nõukogu liikmel ei ole õigust määrata enda asemele teist isikut Nõukogu liikmeks. Nõukogu liikme volitused tekivad ja lõpevad vastavalt konkreetse Nõukogu liikme ametisse määramise või ametist tagasikutsumise otsuse jõustumise hetkest. Nõukogu liikme volitused lõpevad ka Nõukogu liikme surma, samuti tema poolt Nõukogu liikme õigussuhte kehtiva ülesütlemise ajahetkest. Nõukogu liikmed valivad endi hulgast Nõukogu esimehe, kes korraldab Nõukogu tööd.
30.	Pädevus. Nõukogu pädevuses on:
a)	Juhatuse poolt koostatud LIIDU tegevusaasta eelarve projekti, LIIDU strateegiliste ja iga-aastaste tegevusplaanide, LIIDU tegevuse majandusaasta aruande ja finantsaruande kooskõlastamine koos õigusega teha Juhatusele ettepanekuid nimetatud dokumentide täiendamiseks ja parandamiseks;
b)	Juhatuse liikmete määramine, töölepingu sõlmimine ja lõpetamine, töötasu määramine;
c)	LIIDU ees seisvate ülesannete läbitöötamiseks vajalike toimkondade ja nende uute või asendusliikmete nimetamine üldkogu vahelisel perioodil
d)	likvideerimiskomisjoni liikmete valimine ja tagasikutsumine;
e)	Juhatuse esimehe nimetamine Juhatuse liikmete hulgast;
f)	Juhatuse liikmega sõlmitavate lepingute ettevalmistamine;
g)	Juhatusele nõusoleku andmine LIIDU põhivahendite, sh LIIDU kinnisasjade või registrisse kantud vallasasjade, võõrandamiseks või koormamiseks, samuti LIIDULE rahaliste kohustuste võtmiseks summas üle ………. Eesti krooni;
h)	teiste põhikirjaga Nõukogu pädevusse antud ülesannete täitmine.
Nõukogul on õigus tutvuda oma põhiülesannete täitmise käigus LIIDU kõikide dokumentidega, kontrollida LIIDU raamatupidamise õigsust, nõuda Juhatuselt informatsiooni Juhatuse tegevuse kohta, kontrollida Juhatuse tegevuse vastavust seadusele, põhikirjale ja Nõukogu ning Üldkogu otsustele, täita teisi Üldkogu poolt või põhikirjaga tema pädevusse antud ülesandeid. Nõukogu teeb kontrolli tulemused teatavaks Üldkogule hiljemalt järgmisel korralisel Üldkogu istungil.
31.	Töökord. Nõukogu teeb otsused koosolekul või kirjalikult koosolekut kokku kutsumata. Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord kvartalis. Nõukogu koosoleku kutsub kokku Nõukogu esimees, kes teatab Nõukogu liikmetele vähemalt 7 päeva ette Nõukogu koosoleku toimumise aja ja koha. Nõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole Nõukogu liikmetest. Nõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Igal Nõukogu liikmel on otsuse vastuvõtmisel üks hääl. Häälte võrdsel jaotumisel on otsustavaks Nõukogu esimehe hääl. Nõukogu koosolek protokollitakse. Nõukogu võib otsused vastu võtta koosolekut kokkukutsumata. Otsuse vastuvõtmiseks saadab Nõukogu esimees Nõukogu liikmetele otsuse projekti ja määrab vastamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui 3 päeva. Koosolekut kokkukutsumata loetakse Nõukogu otsus vastu võetuks, kui selle poolt on vähemalt 2/3 kõigist Nõukogu liikmetest. Nõukogu esimees koostab otsuse kohta hääletusprotokolli, mille saadab tutvumiseks kõigile Nõukogu liikmetele.
VI.	JÄRELEVALVE
32.	Üldkogu teostab järelevalvet teiste LIIDU organite tegevuse üle. Selle ülesande täitmiseks võib Üldkogu määrata erakorralise revisjoni või audiitorkontrolli.
33.	Juhatuse, Nõukogu või muu LIIDU organi liikmed peavad võimaldama revidendil tutvuda kõigi revisjoni läbiviimiseks vajalike dokumentidega ning andma vajalikku teavet.
34.	Revident koostab revisjoni tulemuste kohta aruande, mille esitab Üldkogule kinnitamiseks.
VII.	RAAMATUPIDAMINE
35.	Juhatus korraldab mittetulundusühingu raamatupidamist vastavalt raamatupidamise seadusele.
VIII.	MAJANDUSAASTA ARUANNE
36.	Pärast majandusaasta lõppu koostab juhatus raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande seaduses sätestatud korras.
37.	Juhatus esitab möödunud majandusaasta aruanded, mis on Nõukogu poolt kooskõlastatud, Üldkogule kinnitamiseks hiljemalt jooksva aasta 1. juuniks.
38.	Majandusaasta aruande kinnitamise otsustab Üldkogu. Kinnitatud majandusaasta aruandele kirjutavad alla kõik juhatuse liikmed ja see esitatakse seadusega määratud asutustele.
IX.	VAHENDID
39.	LIIDU vara moodustub:
a)	LIIDU liikmete sisseastumis- ja liikmemaksudest;
b)	üksikürituste ja juriidiliste isikute poolt tehtavatest annetustest ja toetustest;
c)	LIIDU ürituste korraldamisest, kirjastamisest või teenuste osutamisest laekunud summadest;
d)	muudest laekumistest.
LIIDU vara on jagamatu.
X.	LÔPPSÄTTED
40.	LIIDU ühinemine ja jagunemine. LIIDU ühinemine või jagunemine toimub Üldkogu otsusel. LIIDU ühinemiseks või jagunemiseks on vajalik vähemalt 9/10 LIIDU hääleõiguslike liikmete nõusolek.
LIIDU ühinemise või jagunemise otsuses nimetatakse LIIDU õigusjärglane (õigusjärglased), kellele lähevad üle LIIDU õigused ja kohustused.
41.	LIIDU tegevuse lõpetamine. LIIDU tegevuse võib lõpetada LIIDU Üldkogu seaduses ja käesolevas põhikirjas ettenähtud korras.
LIIDU tegevuse lõpetamiseks nimetab Nõukogu ametisse likvideerimiskomisjoni liikmed (likvideerijad) ning määrab selle töökorra.
LIIDU likvideerimise tähtaja lõpul esitab likvideerimiskomisjon Üldkogule kinnitamiseks Nõukogu poolt kooskõlastatud likvideerimisaruande.
Likvideerimiskomisjoni tegevust revideerib LIIDU revident, kes esitab Üldkogule revideerimisakti üheaegselt likvideerimiskomisjoni poolt esitatava aruandega.
Kui pärast kõigi kreeditoride nõuete rahuldamist jääb järele LIIDU vara, antakse see Üldkogu otsusega tasuta üle ühendusele, organisatsioonile või haridusasutusele, kes järgivad eesmärke, mis on samased või sarnased likvideeritava LIIDUGA. Kui nimetatud ühendust, organisatsiooni või haridusasutust ei ole, antakse LIIDU vara üle Üldkogu poolt määratud isikule heategevaks otstarbeks. Varade üleandmise-vastuvõtmise kohta vormistatakse nõuetekohane akt, mis liidetakse likvideerimiskomisjoni materjalidele.
42.	Põhikirja heakskiitmine. Käesolev põhikirja redaktsioon on heaks kiidetud LIIDU Üldkogul ”04”. detsembril 2008.a. Põhikirja uus redaktsioon jõustub selle kandmisest mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse.


text:
Loksa linna eelarvest mittetulundustegevuseks toetuste andmise kord – Riigi Teataja
Loksa linna eelarvest mittetulundustegevuseks toetuste andmise kord
Loksa linna eelarvest mittetulundustegevuseks toetuste andmise kord - sisukord
§ 3 Taotluse läbivaatamine ja toetuse andmise otsustamine
§ 6 Toetuse kasutamise kontroll
RT IV, 30.08.2012, 21
Vastu võetud 18.02.2010 nr 1
(1) Loksa linna eelarvest mittetulundustegevuseks toetuste andmise kord (edaspidi kord) sätestab juriidilistele ja füüsilistele isikutele, mittetulundusühingutele ning sihtasutustele (edaspidi taotleja) Loksa linna (edaspidi linna) eelarvelistest vahenditest mittetulundustegevuseks toetuste (edaspidi toetus) taotlemise, taotluste läbivaatamise ning toetuste andmise ja toetuste kasutamise üle järelevalve teostamise korra.
(2) Toetuse andmise eesmärgiks on arendada linnas omaalgatuse toetamise kaudu piirkondlikku arengut, ühistegevust ja tegevusi, mis tagaks linna elanike vaimse ja füüsilise valmisoleku ning heaolu ja noorte mitmekesise võimete arendamise järgnevates tegevusvaldkondades:
4) haridus- ja noorsootöö.
(3) Toetust saavad taotleda linna haldusterritooriumil tegutsevad taotlejad.
(4) Taotleja tegevus peab vastama linna arengukavale ja eelarveaasta rahalistele võimalustele.
(5) Taotleja tegevus peab olema suunatud linna elanikele või toimuma nende huvides.
(1) Taotleja esitab toetuse saamiseks Loksa Linnavalitsusele (edaspidi linnavalitsus) vormikohase kirjaliku taotluse (lisa 1). Taotluse esitamise tähtaeg on 01. oktoober. Toetus eraldatakse järgmiseks kalendriaastaks.
(2) Taotluses märgitakse andmed taotleja kohta, taotletav summa ja toetuse kasutamise otstarve.
1) jooksva kalendriaasta eelarve;
2) ülevaade eelmise ja jooksva kalendriaasta tegevustest ja saavutustest;
3) järgneva kalendriaasta tegevuskava ja korraldatavate ürituste kalenderplaan;
4) järgneva kalendriaasta kavandatav eelarve;
5) andmed toetuse taotlemise kohta järgnevaks kalendriaastaks teistest allikatest;
6) treenerite/juhendajate nimekiri ja teave nende erialase hariduse ja/või kvalifikatsiooni kohta;
7) tegevuses osalejate nimekiri (ees-ja perekonnanimi, isikukood, elukoht) või eeldatav osalejate arv;
8) esmakordsel taotlemisel põhikiri (olemasolul) ning hilisemad muudatused;
9) toetuse saamise soovitav tähtaeg või tähtajad.
§ 3. Taotluse läbivaatamine ja toetuse andmise otsustamine
(1) Vastavat tegevusvaldkonda juhtiv ametnik kontrollib 10 tööpäeva jooksul esitatud taotluse vastavust käesolevas korras sätestatud nõuetele. Puuduste esinemisel teavitab ametnik sellest taotlejat ning annab taotlejale tähtaja kuni 10 päeva puuduste kõrvaldamiseks. Kui taotleja ei kõrvalda nimetatud tähtajaks puudusi, tagastatakse talle esitatud dokumendid ning menetlus toetuse määramiseks lõpetatakse.
(2) Nõuetele vastava taotluse esitab valdkonda juhtiv ametnik linnavalitsuse poolt moodustatud vähemalt 3-liikmelisele komisjonile (edaspidi komisjon), kuhu kuuluvad s.h pearaamatupidaja ja valdkonda juhtiv ametnik.
(3) Komisjon vaatab esitatud taotlused läbi 1,5 kuu jooksul taotluse registreerimise päevast, teeb linnavalitsusele kirjaliku ettepaneku toetuse andmise, suuruse ja saamise tingimuste kohta ning informeerib taotlejat menetluse käigust.
(4) Linnavalitsus esitab omapoolse seisukoha toetuse suuruse ja saamise kohta Loksa Linnavolikogule (edaspidi linnavolikogu) linna eelarve projektiga hiljemalt üks kuu enne eelarveaasta algust.
(5) Kui linnavalitsus leiab, et taotlus tuleb rahuldada, näeb ta selleks ette vahendid linna eelarve projektis ning informeerib taotlejat menetluse käigust.
(6) Linnavalitsusel on õigus keelduda toetuse eraldamisest taotlejale korra § 6 lõikes 2 nimetatud juhtudel.
(7) Toetuse andmisest keeldumisel ei näe linnavalitsus taotluse rahuldamiseks ette vahendeid linna eelarve projektis ning informeerib sellest taotlejat.
(8) Toetuse andmise otsustab linnavolikogu linna eelarve vastuvõtmisega, nähes taotluse rahuldamisel selleks ette vahendid linna eelarves.
(1) Taotlejaga, kellele linnavolikogu on otsustanud toetust anda (edaspidi toetuse saaja), sõlmib linnavalitsus lepingu (lisa 2) ühe kuu jooksul arvates linna eelarve vastuvõtmisest.
(3) Toetus eraldatakse sihtotstarbeliselt taotluses näidatud kavandatava tegevuse korraldamiseks ning makstakse välja vastavalt lepingus sätestatud korrale.
(4) Enne lepingu kohaselt toetuse saajale toetuse andmist kontrollib linnavalitsus toetuse saaja maksuvõlgnevuse puudumist. Maksuvõlgnevuse korral keeldub linnavalitsus toetuse ülekandmisest ja lõpetab lepingu.
(5) Toetuse saaja vastutab toetuse sihipärase kasutamise eest.
(6) Toetuse saaja maksab linnavalitsusele tagasi eelarveaasta jooksul kasutamata jäänud toetuse või esitab hiljemalt 01. detsembriks põhjendatud avalduse eraldatud toetuse kasutamata jäägi üleviimiseks järgmise aasta eelarvesse.
(1) Toetuse saaja esitab linnavalitsusele vormikohase aruande saadud toetuse kasutamise kohta (lisa 3) hiljemalt toetuse kasutamisele järgneva aasta 31. jaanuariks, näidates ära kogu tegevuse eelarve ja raha kasutamise.
(2) Linnavalitsusel on õigus nõuda täiendavalt majandusaasta aruande, kuludokumentide, seletuste ja vahearuannete esitamist ning kontrollida toetuse kasutamise sihipärasust.
§ 6. Toetuse kasutamise kontroll
(1) Kontrolli toetuse kasutamise sihipärasuse üle teostab § 3 lõikes 2 nimetatud komisjon, kellel on kontrolli teostamisel õigus nõuda toetuse saajalt kuludokumentide koopiaid, seletusi ja vahearuandeid ning viibida toetuse saaja tegevuse läbiviimise juures. Kontrolli tulemused esitab komisjon kirjalikult linnavalitsusele.
(2) Linnavalitsusel on õigus järgneva kahe aasta jooksul mitte toetada toetuse saaja tegevust, lõpetada leping ja nõuda makstud toetus tagasi või vähendada makstud toetuse suurust, kui:
1) toetuse saaja ei esita § 5 lõikes 1 nimetatud aruannet või § 5 lõikes 2 nõutud dokumente;
2) toetuse saaja ei ole võimaldanud lõikes 1 nimetatud kontrolli läbiviimist;
3) toetuse saaja on esitanud toetuse taotlemisel või kalendriaasta jooksul, milleks toetus eraldati, valeandmeid;
4) toetuse saaja ei kasutanud toetust sihtotstarbeliselt;
(3) Leping toetuse saajaga lõpetatakse ja linnavalitsuse nõudel kannab toetuse saaja toetuse tagasi, kui toetuse saaja on oma tegevuse lõpetanud enne selle kalendriaasta lõppu, milleks toetus eraldati.
(1) Kinnitada taotlusevorm mittetulundustegevuse toetuseks vastavalt lisale 1.
(2) Kinnitada toetuse kasutamise lepinguvorm vastavalt lisale 2.
(3) Kinnitada aruande vorm mittetulundustegevuseks saadud toetuse kasutamise kohta vastavalt lisale 3.
1) Loksa Linnavolikogu 09.04.2002 määrus nr 10 “Loksa linna eelarvest kultuuri- ja spordiprogrammide ning –ürituste rahastamise kord”;
2) Loksa Linnavolikogu 22.05.2002 määrus nr 14 “Noorsooprojektidele toetuse eraldamise kord”;
3) Loksa Linnavolikogu 22.08.2003 määrus nr 26 „Loksa linna eelarvest eraõiguslikele spordiklubidele ja mittetulundusühingutele sporditegevuseks toetuse andmise kord“;
4) Loksa Linnavolikogu 13.11.2003 määrus nr 42 „Loksa linna eelarvest mittetulundustegevuseks toetuse andmise kord“.
(5) Määrust rakendatakse alates toetuse taotlemisel linna 2011. aasta eelarvest.
(6) Määrus jõustub 01. juuni 2010.
Lisa 2 Toetuse kasutamise leping
Lisa 3 Aruanne mittetulundustegevuseks saadud toetuse kasutamise kohta

matches:
§ 3
§ 6
§ 3
§ 6
§ 6
§ 3
§ 5
§ 5