§ 2 Tervise infosüsteemi pidamise eesmärk
§ 3 Tervise infosüsteemi vastutav töötleja ja volitatud töötleja
§ 9 Andmete parandamine ja kustutamine
§ 13 Tervise infosüsteemi kasutamine terviseseisundit kajastavate registrite pidamiseks
§ 14 Tervise infosüsteemi kasutamine tervisestatistika tegemiseks
§ 21 Andmesubjekti õigus väljendada tahet
(1) Tervise infosüsteem on tervishoiuteenuste korraldamise seaduse alusel asutatud riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu ametliku nimetusega tervise infosüsteem.
(2) Andmekogu ingliskeelne nimetus on Health Information System.
§ 2. Tervise infosüsteemi pidamise eesmärk
Tervise infosüsteemis töödeldakse tervishoiuvaldkonnaga seotud andmeid tervishoiuteenuse osutamise lepingu sõlmimiseks ja täitmiseks, tervishoiuteenuste kvaliteedi ja patsiendi õiguste tagamiseks, rahva tervise kaitseks ning terviseseisundit kajastavate registrite pidamiseks, tervisestatistika tegemiseks ja tervishoiu juhtimiseks.
§ 3. Tervise infosüsteemi vastutav töötleja ja volitatud töötleja
(2) Tervise infosüsteemi volitatud töötleja on Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskus, kes peab, haldab ja arendab tervise infosüsteemi, töötleb andmeid ning täidab muid vastutava töötleja pandud kohustusi õigusaktide ja nende alusel sätestatud nõuete kohaselt.
(3) Tervise infosüsteemi volitatud töötleja on Sihtasutus Eesti Tervishoiu Pildipank, kes haldab, töötleb ja arhiveerib meditsiiniliste ülesvõtete andmeid ning täidab vastutava töötleja pandud kohustusi õigusaktide ja nende alusel sätestatud nõuete kohaselt.
1) kehtestab infosüsteemi andmetele juurdepääsu ja nende töötlemise korra, andes volitatud töötlejale selleks vajalikke juhiseid ja korraldusi;
(2) Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskus tagab registri pidamise ja haldamise õigusaktides sätestatud nõuete kohaselt, sealhulgas:
1) tagab tervishoiuteenuse osutamisel tekkivate dokumentide ja andmete kogumise, haldamise, arhiveerimise ja säilitamise;
2) vastutab registritoimingute õiguspärasuse eest, sealhulgas turbealase info pideva analüüsimise ja turvariskide väljaselgitamise eest;
5) peab arvestust väljastatud andmete ja osutatud teenuste üle;
8) tagab tehnilise halduse ehk klassifikatsioonide, loendite ja standardite pidamise ning standardite ja klassifikatsioonide publitseerimise;
10) tagab andmete ja infosüsteemi säilimise vastavalt kehtestatud nõuetele ning varukoopiate tegemise;
11) teeb registri vastutavale töötlejale ettepanekuid registri arendamiseks.
(3) Sihtasutus Eesti Tervishoiu Pildipank tagab registri haldamise õigusaktides sätestatud nõuete kohaselt, sealhulgas:
(1) Tervishoiuteenuse osutaja edastab tervise infosüsteemi andmed tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 592 lõike 2 punkti 1 alusel kehtestatud määruses sätestatud andmekoosseisus järgmiselt:
1) ambulatoorse tervishoiuteenuse osutamise kohta andmed või vormistatud dokumendi ühe tööpäeva jooksul pärast seda, kui tervishoiutöötaja on asjakohase dokumendi kinnitanud;
3) tervishoiuteenuse osutamisel vormistatud saatekirja andmed kohe pärast saatekirja vormistamist.
(2) Tervishoiuteenuse osutaja edastab tervise infosüsteemi andmed ravijärjekorra pidamiseks tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 56 lõike 1 punkti 4 alusel.
(3) Tervishoiuteenuse osutaja edastab tervise infosüsteemi andmed meditsiiniliste ülesvõtete kättesaadavaks tegemiseks tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 592 lõike 3 alusel viivitamata pärast ülesvõtte tegemist.
(4) Tervishoiuteenuse osutaja peab andmete edastamisel järgima tervise infosüsteemi kohta kehtivaid standardeid, mille on avaldanud ja kättesaadavaks teinud tervise infosüsteemi volitatud töötleja.
(1) Eesti rahvastikuregistri vastutav töötleja edastab tervise infosüsteemi isikut identifitseerivad, esindusõiguse ja teovõime andmed.
(2) Tervishoiutöötajate riikliku registri vastutav töötleja edastab tervise infosüsteemi:
(3) Tervishoiuteenuse osutamise tegevuslubade riikliku registri vastutav töötleja edastab tervise infosüsteemi:
(4) Retseptikeskuse vastutav töötleja edastab tervise infosüsteemi:
(5) Eesti Haigekassa edastab tervise infosüsteemi:
(6) Eesti Töötukassa edastab tervise infosüsteemi:
(8) Häirekeskus edastab tervise infosüsteemi järgmised kiirabi hädaabiteate menetlemise käigus kogutud andmed:
(1) Tervise infosüsteemi turvameetmed peavad tagama järgmised turvaklassid:
(3) Tervise infosüsteemi turvameetmed meditsiiniliste ülesvõtete andmete töötlemisel ja arhiveerimisel peavad tagama järgmised turvaklassid:
(3) Tervise infosüsteemist andmete väljastamise aja, väljastatavate andmete koosseisu, andmesaajate ja andmete väljastamise viisi kohta säilitatakse andmeid 30 aastat alates kirje tekkimisest.
(4) Arhiiviseaduse alusel arhiiviväärtuslikuks hinnatud andmed või vormistatud dokumendid antakse üle Rahvusarhiivile, kus üleandmise üksikasjad lepitakse kokku koostöös Rahvusarhiivi ja andmekogu vastutava töötlejaga.
§ 9. Andmete parandamine ja kustutamine
(1) Tervise infosüsteemi edastatud andmete muutumise või ekslikult edastatud andmete korral esitab andmeandja andmekogusse viivitamata uued andmed.
(2) Tervise infosüsteemi volitatud töötlejal on andmekvaliteedi tagamiseks õigus kontrollida tervise infosüsteemi edastatud dokumendi vastavust standardile.
(3) Kui tervise infosüsteemi volitatud töötleja avastab tervise infosüsteemis ebakorrektsed andmed või teda teavitatakse andmete ebaõigsusest või ebakorrektsusest, peab volitatud töötleja andmete õigsust kontrollima ning ebaõiged või ebakorrektsed andmed parandama.
(4) Tervise infosüsteemi volitatud töötlejal on õigus teha andmeandjale järelepärimine, kui on tekkinud kahtlus andmete tõepärasuses.
(5) Käesoleva määruse tähenduses loetakse ebakorrektseteks andmeteks need tervise infosüsteemi edastatud andmed, mis ei vasta nõutud standardile ning sellest tulenevalt ei ole võimalik edastatud andmeid tervise infosüsteemi teenustes kasutada või need takistavad teenuste tööd.
(1) Tervise infosüsteemist väljastatakse andmeid:
1) otse juurdepääsuna infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu;
2) ühekordse andmepäringuna taotluse alusel.
(2) Tervise infosüsteemi volitatud töötleja ja otse juurdepääsu saaja vahel sõlmitakse andmevahetusleping.
(3) Tervise infosüsteemist andmete väljastamise aja, väljastatud andmete koosseisu, andmesaajate ja andmete väljastamise viisi üle peab arvestust tervise infosüsteemi volitatud töötleja.
(4) Tervise infosüsteemi volitatud töötlejal on õigus andmetele ligipääsu piirata või keelata, kui andmevahetuse tõttu võib tekkida või on tekkinud risk tervise infosüsteemi konfidentsiaalsusele või terviklusele.
(1) Tervishoiuteenuse osutajal on tervise infosüsteemis olevatele isikuandmetele juurdepääs tervishoiuteenuse osutamise lepingu sõlmimiseks ja täitmiseks.
(4) Juurdepääsuõiguse teostamisel kontrollitakse tervishoiuteenuse osutaja tegevusloa kehtivust. Kui päringu algatab tervishoiutöötaja või tervishoiutöötajaga võrdsustatud isik, kontrollitakse ka vastava isiku registreeringu kehtivust.
(1) Isikud, kellel on seadusest tulenev tervise infosüsteemis olevatele isikuandmetele juurdepääsu õigus, saavad oma õigust teostada § 10 lõikes 1 nimetatud viisil.
(2) Lõikes 1 nimetatud isikutele väljastatakse tervise infosüsteemist andmed üksnes seaduses sätestatud ulatuses ning neil on kohustus tagada, et andmetele juurdepääs võimaldatakse selleks õigustatud isikutele.
(3) Isikud, kellel on tervise infosüsteemi andmetele juurdepääsu õigus andmesubjekti nõusolekul, saavad andmetele juurdepääsu nõusolekuga antud ulatuses ja §-s 10 kehtestatud viisil ja korras.
§ 13. Tervise infosüsteemi kasutamine terviseseisundit kajastavate registrite pidamiseks
Terviseseisundit kajastavate registrite pidamiseks sätestatakse tervise infosüsteemile juurdepääsu ulatus terviseseisundit kajastavate registrite pidamist reguleerivas õigusaktis.
§ 14. Tervise infosüsteemi kasutamine tervisestatistika tegemiseks
Sotsiaalministeeriumi tervisestatistika andmete analüüsiga tegeleval ametnikul ja Sotsiaalministeeriumi hallatava asutuse tervisestatistikat tegeval töötajal on tervisepoliitika juhtimiseks ja rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks vajalike ülevaadete, analüüside ja tervisestatistika tegemiseks juurdepääs järgmistele tervise infosüsteemis olevatele andmetele viisil, mis ei võimalda isiku tuvastamist:
1) andmed isiku kohta – sünniaeg, rahvus, sünniriik, kodakondsus, sugu, elukoht kohaliku omavalitsuse üksuse täpsusega, haridustase, ravikindlustuse olemasolu;
2) andmed tervishoiuteenuse osutaja kohta – isiku perearst, isiku ravile suunanud, isikut ravinud, isikule protseduuri teinud või meditsiinidokumendi täitnud tervishoiuteenuse osutaja ja tervishoiutöötaja;
5) andmed diagnooside kohta – isiku põhihaigus, põhihaiguse tüsistus, kaasuv haigus ja välispõhjus;
6) andmed isiku terviseseisundit kirjeldavate näitajate kohta – hammaste seisund, transfusioonireaktsioonid, pikkus ja kehakaal, raseduse kestus;
7) andmed ravimite kohta – isikule välja kirjutatud ja tema poolt välja ostetud ravimid;
(2) Andmesubjektil on tervise infosüsteemi vahendusel õigus tutvuda enda kohta tervise infosüsteemis töödeldud andmetega.
(1) Andmesubjektil on õigus esitada tervise infosüsteemi ainult neid isikuandmeid, mille allikaks tervise infosüsteemis on isiku enese väljendatud informatsioon.
(2) Andmesubjektil on õigus muuta tervise infosüsteemis ainult neid isikuandmeid, mille allikaks tervise infosüsteemis on isiku enese väljendatud informatsioon.
(1) Andmesubjektil on õigus nõuda tervise infosüsteemi ebaõigeid isikuandmeid edastanud isikult õigete isikuandmete edastamist. Kui andmesubjekt teavitab tervise infosüsteemi vastutavat või volitatud töötlejat nimetatud nõude esitamisest, algatab tervise infosüsteemi volitatud töötleja menetluse andmete parandamiseks vastavalt §-le 9.
(2) Kui ebaõiged isikuandmed esitanud andmesubjekt teavitab andmeandjat isikuandmete ebaõigsusest, edastab andmeandja viivitamata parandatud isikuandmed tervise infosüsteemi.
(2) Andmesubjektil on lõikes 1 kehtestatud õigust võimalik teostada kas tervise infosüsteemi vahendusel, esitades vastavasisulise tahteavalduse vastutavale või volitatud töötlejale, või tervishoiuteenuse osutaja kaudu.
(5) Andmesubjekti tahteavalduse saamisel vastavalt §-s 15 kehtestatud tingimustele sulgeb tervise infosüsteemi volitatud töötleja või tervishoiuteenuse osutaja viivitamata juurdepääsu patsiendi isikuandmetele.
(1) Andmesubjektil on õigus anda juurdepääs tervise infosüsteemi andmetele informeeritud nõusoleku alusel vastavalt isikuandmete kaitse seadusele.
(2) Lõikes 1 nimetatud nõusoleku saab andmesubjekt anda tervise infosüsteemi andmete töötlejale vastavalt §-s 12 kehtestatud tingimustele.
§ 21. Andmesubjekti õigus väljendada tahet
(1) Andmesubjektil on õigus teha tervise infosüsteemis või esitada vastutavale või volitatud töötlejale järgmisi tahteavaldusi:
(4) Piiratud teovõimega isiku puhul teostab lõikes 1 nimetatud õigusi isiku seaduslik esindaja.
(1) Järelevalvet tervise infosüsteemi pidamise üle teevad tervise infosüsteemi vastutav töötleja, avaliku teabe seaduse § 531 lõikes 1 nimetatud asutus, Andmekaitse Inspektsioon ja Terviseamet vastavalt õigusaktides sätestatud pädevusele.
(2) Tervise infosüsteemi vastutaval ja volitatud töötlejal on õigus kontrollida §-des 12 ja 20 kehtestatud tingimuste täitmist.
Vabariigi Valitsuse 14. augusti 2008. a määrus nr 131 „Tervise infosüsteemi põhimäärus” tunnistatakse kehtetuks.


Imanta tn 8 kinnisasja müük
Tallinna Linnavolikogu 06.09.2018 otsus number 123
Redaktsiooni kehtivus: 06.09.2018 - ...
6. september 2018 nr 123
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 34 lg 2 ja Tallinna Linnavolikogu 13. juuni 2013 määruse nr 33 „Linnavara võõrandamise kord“ § 3 lg 3 p 1, § 4 lg 1 p 1, § 6 p 1, § 7 lg 1 ja lg 2 p-de 1, 2, 3 ja 4, § 10 p 4, § 12 alusel ning tulenevalt linnavalitsuse ettepanekust
1. Müüa avalikul kirjalikul enampakkumisel Tallinna linnas Kesklinna linnaosas asuv Imanta tn 8 kinnisasi (kinnistusregistriosa nr 2989050, katastritunnus 78401:101:1073, sihtotstarve ärimaa 100%, pindala 2981 m2, kinnisasjal asub parkimisplats ja valvemaja) alghinnaga 1 510 600 (üks miljon viissada kümme tuhat kuussada) eurot.
2. Ostuhind tuleb tasuda täies ulatuses enne müügilepingu sõlmimist Tallinna linnale või hoiustada enne müügilepingu sõlmimist notarikontole tingimusel, et notar edastab hoiustatud raha kahe pangapäeva jooksul arvates müügilepingu sõlmimisest Tallinna linna kontole. Kinnisasja notariaalse müügilepingu sõlmimisega seotud kulud (sealhulgas notaritasu, riigilõiv, notariaalakti ärakirjade maksumus) tasub ostja.
3. Tallinna Linnavaraametil avaldada otsuse resolutiivosa ajalehes, milles Tallinna linn avaldab ametlikke teadaandeid, ning teade enampakkumise toimumise kohta Tallinna veebilehel.


Veebikonstaablite töö statistika
Veebikonstaabel Maarja uuest korrakaitseseadusest
Mis kellani võib alaealine väljas olla?
Lastekaitseseaduse § 231 kohaselt ei või õppetöö perioodil ehk 1. septembrist 31. maini alla 16-aastased viibida ilma täiskasvanud saatjata avalikes kohtades ajavahemikul 23.00 kuni 6.00. Suvisel ajal, 1. juunist 31. augustini kehtib sama keeld südaööst kuni kella 5 hommikul. Seega 16 ja 17 aastased võivad vanemate loal väljas olla nii kaua kui soovivad. Nooremate korral on soovitav vanematega kokku leppida täisealise saatja isik ning vahetada omavahel kontaktandmeid.
Mulle saadeti kiri/sms, kahtlustan, et tegemist on pettusega, mida teha?
Ootamatute kirjade korral kehtib reegel, et mida ahvatlevam või kohutavam on selle sisu, seda suurema tõenäosusega on tegemist pettusega. Sisu ise võib olla loteriivõit, pärandus, üliheade tingimustega laen, super hinnapakkumine müügis olevale autole või ka hoopis röövitud tuttav või midagi muud. Nimekiri ei ole kinnine ja täieneb pidevalt.
Info tõesuse kontrollimiseks on kõige kiirem lahendus googeldada nii saatjat kui firmat. Täpsustusi küsige mitte saatjalt, vaid võimalusel algallikalt (kui väidetavalt võitsite Nokia firma loteriiga, tuleks uurida Nokia kodulehte – kui seal loterii kohta sõnagi pole, siis on tegemist kindlasti petuskeemiga) või teistelt usaldusväärsetelt asjaga kursis olevatelt isikutelt.
Kahtlust peab äratama ka see, kui hakatakse Teie andmeid küsima. Pettuse eesmärgiks võibki olla vaid nende teadasaamine ja nende abil hiljem uute skeemidega kasu saamine või kahju tekitamine.
Kui aimate, et tegemist on pettusega, kustutage kiri ja blokeerige saatja. Nutitelefon võimaldab numbri blokeerimist, muudel juhtudel tuleb pöörduda oma teenusepakkuja poole. Kui olete alles hiljem mõistnud, et tegemist on pettusega ning olete saanud seeläbi ka kahju, võite esitada politseisse avalduse. Paraku ei ole ka sel puhul raha tagasisaamine kindel, kuna maailmas on palju riike, kust kurjategijaid välja ei anta ja menetluse jaoks olulisi andmeid ei väljastata.
Kas alaealisel peab olema mopeediga sõitmiseks AM juhtimisõigus?
AM-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust ei pea omama ainult enne 01.01.1993 sündinud inimesed. Samuti pole AM kategooria vajalik juhul, kui juhil on mõne muu kategooria mootorsõiduki juhtimisõigus juba olemas. Seega, kõikidel muudel juhtudel peab mopeediga sõitmiseks olema AM-kategooria juhtimisõigus. (Liiklusseaduse § 94 lg 2). Vastavalt Liiklusseaduse § 103 lg 1 p 1 antakse vastav juhtimisõigus vähemalt 14 aastasele isikule.
Sõber unustas oma Facebooki konto lahti ja mina kirjutasin sinna tobedusi, kas mind saab vastutusele võtta?
Jah saab, kuna Teil puudub õigus selle konto kasutamiseks. Nähes lahtiste uste ja töötava mootoriga võõrast sõidukit, ei teki ju mõtet, et näe auto on mulle kasutamiseks valmis pandud? Või möödudes naabri korteri paokile jäetud uksest ei teki mõtet – oh kolin sisse ja hakkan elama. Tehes tema nime alt postitusi teiste inimeste kontodele, esinete Te teise inimesena ja panete sellega toime identiteedivarguse.
Leidsin konto/kuulutuse, mis kasutab minu nime, kahtlustan identiteedivargust, mis teha?
Isiku nimi ei pruugi olla ainulaadne, Teil võib olla nimekaim nii Eestis kui ka mõnes välisriigis. Seega on oluline, et lisaks nimele kattuks Teie isikuga veel tunnuseid. Mitmete tunnuste korral võite esitada avalduse politseile. Kui neid tunnuseid on vähe, küsige veebikonstaablitelt üle, kas selle info põhjal on võimalik ka kedagi vastutusele võtta. Tegemist võib olla teise isiku identiteedi ebaseadusliku kasutamise ehk karistusseadustiku § 1572 rikkumisega, mille eest on ette nähtud karistusena rahaline karistus või kuni kolmeaastane vangistus.
Mida teha, kui keegi levitab minu kohta valeinformatsiooni, laimu?
Oma hea nime ja au kaitseks võite pöörduda hagiga tsiviilkohtu poole. Kui soovite tekkinud olukorda rahumeelsemalt lahendada, siis kõigepealt pöörduge inimese poole, kes Teie kohta väärinfot levitab ning paluge info eemaldada (postitus, artikkel, foto jms). Kui inimene ei reageeri, pöörduge sama sooviga internetiportaali moderaatori poole . Kui ka see tegevus ei toonud tulemust, kirjutage oma murest veebikonstaablile. Kui veebikonstaabli sekkumisest ei ole kasu ja väärinfo on ikka avalikult kõikidele kättesaadav, pöörduge oma õiguste kaitseks kohtu poole.
Naabrid on väga lärmakad ja kuulavad pidevalt muusikat, kuidas käituda?
Esiteks tuleks naabritele teada anda, et Teid nende tekitatud lärm häirib. Kui probleem ei ikkagi lahene, helistage 110 ning olukorda tuleb lahendama politseipatrull. Kui patrull lahkub ja muusika keeratakse ikkagi valjuks, tuleb uuesti helistada 110. Lähtuvalt karistusseadustiku § 262 võidakse avaliku korra rikkujatele määrata kuni 400euro suurune rahatrahv. Sellise olukorra kordumisel võiksite kirjutada avalduse piirkonnakonstaablile, kes tuginedes ka eelmiste rikkumiste korral koostatud väärteokaristustele, saab pöörduda kohtusse ning küsida pidevale avaliku korra rikkujale arestipäevi. Kohtunik saab neid määrata kuni 30 päeva ulatuses.
Kuhu pöörduda, kui naabri koer haugub ja ulub pidevalt?
Esiteks võib alati ise naabrile teada anda, et see tõsiselt Teid häirib. Saate soovitada ka haukumisvastaste rihmade kasutamist (paljudele koertele need mõjuvad). Kui olukord ei parane, võite teha vastavalt elukohale kas siis avalduse politseile või Tallinna korral munitsipaalpolitseile.
Kas alaealine võib omada kinnist alkoholipudelit ja sigaretipakki?
Ei või, kuna seaduse mõttes ei ole oluline, kas see pakk või purk on lahtine või kinnine. Seda keelavad nii alkoholiseadus kui tubakaseadus, ainus vahe on selles, et alkoholi omamise eest ei näe seadus ette karistust. Kui alaealine omab sigaretipakki, saab teda karistada kuni 40 euro suuruse rahatrahviga. Kui alaealine omab alkohoolset jooki, siis tegeliku karistuse määrab lapsele ikkagi lapsevanem, kes peab sellele lapse alkohoolsele joogile või sigaretipakile politseijaoskonda järele tulema.
Kas ma saan suitsetamise eest trahvi, kui ma olen 12 aastane?
Nooremaid kui 14-aastaseid loetakse süüvõimetuteks ja nende õigusrikkumistega seotud materjalid edastab politsei alaealiste komisjonile, kus otsustatakse, milline mõjutusvahend noorele kõige paremini sobiks, et ta edaspidi sarnaseid tegusid enam toime ei paneks. Valida on üheksa erineva variandi vahel (Alaealise mõjutusvahendite seaduse § 3): hoiatus, koolikorralduslik mõjutusvahend, vestlusele suunamine (psühholoogi, sotsiaaltöötaja või muu spetsialisti juurde), lepitamine, kohustus elada kellegi juures (vanem, kasuvanem, asenduskodu), üldkasulik töö, käendus, noorte- sotsiaalprogrammides või rehabilitatsiooniteenuses või ravikuurides osalemine, kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kooli suunamine.
Mis juhtub, kui ma jätan politsei poolt tehtud trahvi maksmata?
Kui rahatrahv ei ole tasutud otsuses määratud kuupäevaks, siis saadetakse see edasi kohtutäiturile, kes maksmata jäetud trahvi enda menetlusse võtmisel lisab sellele ka automaatselt kohtutäituri teenustasu. Seejärel selgitab kohtutäitur välja, kas isikul on sissetulek, töökoht, vara jne. Kui isikul on arvel raha, saab kohtutäitur selle tema arvelt ära võtta. Kui ei ole, siis võidakse koostada graafik trahvi osade kaupa maksmiseks. Kui täitemenetluses aasta jooksul isikult trahviraha ei saa, isikul vara puudub ja puuduvad karistuse asendamist välistavad asjaolud, siis saadab sissenõudja maakohtule avalduse rahatrahvi asendamiseks arestiga.
Kas elatisrahade mittemaksmise teemaga saab politseisse pöörduda?
Jah, saab küll. Kui kohtu poolt on määratud igakuine elatisraha ja seda kohust ei täideta, siis rikutakse sellega karistusseadustiku § 169, mille eest on ette nähtud rahaline karistus või kuni üheaastane vangistus. Kui kohus elatusraha määranud ei ole, tuleb esiteks pöörduda siiski kohtusse. Omavaheliste kokkulepete mittetäitmine antud paragrahviga reguleeritud ei ole.
Minu tuttava käes on mitu pilti, millel ma olen alasti ja ta lubab need saata minu tööandjale, kui ma ei maksa talle 1000 eurot. Mida ma tegema pean?
Kui keegi nõuab raha või muud varalist kasu selle eest, et jätab avalikustamata häbistavaid andmeid, siis see on väljapressimine, mis on karistusseadustiku § 214 järgi kuritegu. Kui teete avalduse politseile, siis lisage sinna juurde kõik kirjavahetused, sõnumid ja materjalid, mis sellega on seotud.
Kardan linnas ringi liikuda, kuna minu ekselukaaslane lubas mind linnas nähes invaliidiks peksta. Kuhu ma peaksin pöörduma?
Kui ähvardatakse kedagi tappa, talle tervisevigastusi tekitada, siis see kvalifitseerub ka karistusseadustiku § 120 järgi ähvardusena, mille eest on ette nähtud rahaline karistus või kuni üheaastane vangistus. Kui teete avalduse politseile, siis lisage sinna juurde kõik kirjavahetused, sõnumid ja materjalid, mis sellega on seotud.
Üks inimene avaldab oma kodulehel kelmide ja petiste nimesid koos nende elukohtade ja kontonumbritega. Kas see on keelatud?
Reegel on selline, et kui keegi näeb, et tema andmeid kuskil ilma tema loata avalikustatakse, siis on tal õigus pöörduda isikuandmete kaitse seaduse § 22 järgi andmekaitse inspektsiooni või kohtu poole. Isik, kes neid avaldab, peab arvestama sellega, et teda võidakse selle eest kohtusse kaevata.
Olen saanud petta, kuna maksin internetis eraisikule kauba eest, kuid pole seda kätte saanud. Mida teha?
Esiteks tuleb Teil püüda saada kontakti selle asja müüjaga. Võimalik, et isikul on tulnud ette midagi ootamatut ja ta pole saanud pakki postitada. Kui see ei anna tulemust, tuleks pöörduda avaldusega politseisse, kuna sel juhul võib olla tegemist kelmusega karistusseadustiku § 209 järgi. Avaldusele tuleb juurde lisada kõik asjaga seonduv (kirjavahetus, väljavõte rahaülekandest jne).
Andmekaitse inspektsiooni korduma kippuvad küsimused


Eesti Vabariigi põhiseadus / paragrahv 138
Paragrahv 138
Riigikontrolöri saab kriminaalvastutusele võtta ainult õiguskantsleri ettepanekul Riigikogu koosseisu enamuse nõusolekul.
Paragrahv sätestab riigikontrolöri immuniteedi (vrd 1937. a PS § 111 lg 2). Sätte eesmärk on Riigikontrolli kui põhiseadusliku institutsiooni kaitse (vt ka RKPJK 3-4-1-30-15 p 27). Erinevalt Riigikogu liikmest ja samamoodi nagu Vabariigi Presidendi, Vabariigi Valitsuse liikme, õiguskantsleri ja kohtunike puhul ammendub riigikontrolörile PS-ga tagatud immuniteet üksnes kriminaalvastutusele võtmise erikorraga (vt ka RKPJK 3-4-1-54-13 p 22). Kriminaalvastutusele võtmise mõiste kohta vt § 76 komm 13. Seadusandja on riigikontrolöri immuniteedi ulatust võrreldes PS-s sätestatuga siiski laiendanud, nähes ette erikorra mõnede menetlustoimingute tegemiseks ka riigikontrolöri suhtes (vt komm 3). Immuniteet kehtib riigikontrolöri kogu ametiaja vältel, olenemata sellest, kas kuriteokahtluse esemeks olev tegu on pandud toime enne tema volituste tekkimist või ametisoleku ajal (KrMS § 375 lg 2).
Riigikontrolöri kriminaalvastutusele võtmise erikord on sätestatud KrMS 14. ptk-s, RKS §-s 24 ja RKKTS 18. ptk-s. Selle korra kohaselt saab riigikontrolöri kohta süüdistusakti koostada ainult riigi peaprokuröri taotluse alusel tehtud õiguskantsleri ettepanekul ja Riigikogu koosseisu enamuse nõusolekul. Sama korda tuleb analoogia korras kohaldada ka riigikontrolöriga KrMS §-s 245 nimetatud kokkuleppe sõlmimiseks või esimeseks menetlustoiminguks, mis tehakse isiku suhtes pärast temal riigikontrolöri volituste tekkimist, kui süüdistusakt on koostatud või kokkulepe sõlmitud enne seda (vt ka § 76 komm-d 13–14). Õiguskantsler võib jätta ettepaneku Riigikogule tegemata ja riigi peaprokuröri taotluse põhistatult tagastada üksnes juhul, kui süüdistuse esitamine oleks poliitiliselt erapoolik või muul põhjusel ilmselgelt põhjendamatu. Kommenteeritavas paragrahvis nimetatud õiguskantsleri ettepaneku tegemise ja Riigikogu nõusoleku andmise kriteeriumide kohta vt ka § 76 komm 16 ja § 139 komm 33. Riigikogu otsus anda nõusolek riigikontrolöri kohta süüdistusakti koostamiseks peatab riigikontrolöri volitused (ametikohustuste täitmise) kohtuotsuse jõustumiseni. Riigikontrolöri volitused taastuvad teda õigeksmõistva kohtuotsuse jõustumise või tema suhtes kriminaalmenetluse lõpetamise päevast või ettevaatamatuse tõttu toimepandud kuriteo eest süüdimõistva kohtuotsuse jõustumise päevast juhul, kui määratud karistuseks ei olnud vabaduskaotus (RKS § 24 lg 3).
Lisaks põhiseaduslikult nõutavale kriminaalvastutusele võtmise erikorrale näeb KrMS 14. ptk ette, et riigikontrolöri võib kahtlustatavana kinni pidada ning tema suhtes võib kohaldada tõkendit, vara arestimist ning läbivaatust, kui selle kohta on saadud riigi peaprokuröri taotluse alusel õiguskantsleri nõusolek (KrMS § 377 lg 1). Sellist nõusolekut ei ole siiski tarvis, kui riigikontrolör tabatakse esimese astme kuriteo toimepanemiselt. KrMS § 1261 lg 6 piirab riigikontrolöri jälitustoimingusse kaasamist.
Paragrahv 137


§ 161 Ekspertiisi tegemise tähtaeg
§ 17 Püsiva töövõimetuse ekspertiisi otsus
18.10.2006 RT I 2006, 49, 370 20.11.2006 , osaliselt 1.01.2007
18.02.2009 RT I 2009, 15, 94 10.03.2009 , kohaldatakse isikule, kelle suhtes jõustub süüdimõistev kohtuotsus pärast seaduse jõustumist.
(2) Käesolevas seaduses reguleeritud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seadust, kui käesolev seadus ei näe ette teisiti.
2) tähtajalise elamisloa või elamisõiguse alusel Eestis elavale välismaalasele.
(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikul, kelle elukoht on mitmes riigis, on õigus riiklikule pensionile, kui ta on resident tulumaksuseaduse § 6 lõike 1 tähenduses või kui ta elab Eestis püsivalt välismaalaste seaduse § 42 tähenduses.
(21) Vanaduspensionieana mõistetakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 ja käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud vanust, kui muus seaduses ei ole sätestatud teisiti.
4)–5)
[kehtetud – RT I 2003, 88, 589 - jõust. 01.01.2004]
(5) Aastakoefitsiendi ja kindlustusosaku arvutamise juhendi kehtestab sotsiaalminister .
2) riigi või kohaliku omavalitsuse poolt sotsiaalmaksuseaduse § 6 lõikes 1 või 11 sätestatud juhtudel – arvestatud sotsiaalmaks;
(21) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule võetakse riikliku pensionikindlustuse osana pensionikindlustatu aastakoefitsiendi arvutamisel arvesse ka summad, mis on laekunud pensionikindlustatu kohta riikliku pensionikindlustuse vahenditesse vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.03.1968, lk 1–7) (edaspidi nõukogu määrus). Eelnimetatud summade laekumist ja nende üle arvestuse pidamist reguleeriva korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega .
(2) Isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa keskmise suuruse arvutamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
2) kes on tunnistatud püsivalt töövõimetuks sotsiaalministri kehtestatud korras töövõime kaotusega 40 – 100 protsenti ja
(1) Töövõimetuspensioni määramiseks peab isikul, kelle töövõime kaotus on 40–100 protsenti, püsiva töövõimetuse tuvastamise algtähtajaks olema järgmine Eestis omandatud pensionistaaž:
[RT I 2008, 48, 264 - jõust. 01.01.2009]
Vanus aastates
Nõutav pensionistaaž aastates
(2) Töövõimetuspensioni määramiseks staažinõuet ei ole, kui püsiva töövõimetuse põhjuseks on Eesti õigusaktide alusel tuvastatud töövigastus või kutsehaigus.
(7) Isiku võib püsivalt töövõimetuks tunnistada kestusega kuus kuud, üks aasta, kaks aastat, viis aastat või kuni käesoleva seaduse § 7 lõikes 1 või lõikes 2 sätestatud vanaduspensioniikka jõudmiseni, kuid mitte kauemaks kui viieks aastaks.
(8) Isiku püsiva töövõimetuse tekkimise aja võib tuvastada tagasiulatuvalt, ent mitte enam kui kolm aastat püsiva töövõimetuse ekspertiisi taotlemise kuupäevast.
(9) Püsiva töövõimetuse, selle tekkimise aja, põhjuse ja kestuse tuvastab Sotsiaalkindlustusamet püsiva töövõimetuse ekspertiisiga.
(91) Püsiva töövõimetuse, selle tekkimise aja, põhjuse ja kestuse tuvastamise tingimused ja korra ning töövõimetuse põhjuste loetelu kehtestab sotsiaalminister määrusega .
(10) Püsiva töövõimetuse ekspertiisi teeb Sotsiaalkindlustusamet kaasates ekspertarste.
(101) Ekspertarstiga sõlmitakse ekspertiisi tegemiseks tsiviilõiguslik leping, talle makstakse tehtud ekspertiisi eest tasu ning hüvitatakse väljaspool elukohta kohustuste täitmisega kaasnenud dokumentaalselt tõendatud sõidu- ja majutuskulud vastavalt sõlmitud lepingule. Tasu suuruse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ekspertarsti kvalifikatsiooni, töö keerukust ja tööks kuluvat aega.
(102) Ekspertarstil on õigus tutvuda oma ülesannete täitmiseks vajalike materjalidega ja teha ettepanekuid nende täiendamiseks. Ekspertarst ei tohi avaldada talle oma ülesannete täitmisel teatavaks saanud andmeid.
(11) Töövõime kaotuse protsendi määramise korra ning püsiva töövõimetuse ekspertiisiks vajalike dokumentide loetelu ja vormid kehtestab sotsiaalminister .
§ 161. Ekspertiisi tegemise tähtaeg
Sotsiaalkindlustusamet teeb ekspertiisi viieteistkümne tööpäeva jooksul ekspertiisiks piisavate andmete saamise päevast arvates.
§ 17. Püsiva töövõimetuse ekspertiisi otsus
(1) Püsiva töövõimetuse ekspertiisi tulemuste kohta vormistab Sotsiaalkindlustusamet kirjaliku otsuse.
(2) [Kehtetu – RT I 2007, 71, 437 - jõust. 01.10.2008]
(4) Kui isikul tuvastatakse rohkem kui üks püsiva töövõimetuse põhjus, nimetatakse otsuses kõik põhjused, eraldi igast põhjusest tingitud püsiva töövõime kaotus protsentides ja kogu püsiva töövõime kaotus protsentides.
(5) Kui isikul ei tuvastata püsivat töövõimetust, esitatakse sellekohane kirjalik põhjendus.
(2) Töövõimetuspension moodustab töövõime kaotusele vastava protsendi käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel leitud suurusest.
(4) Isiku, kelle töövõimetuspensionile on juurde arvutatud käesoleva seaduse § 24 lõikes 1 ja okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse § 14 lõikes 1 sätestatud pensionilisa, üleviimisel vanaduspensionile säilib õigus saada varem makstud pensionilisa.
1) toitja laps, vend, õde või lapselaps, kes on alla 18-aastane (alla 24-aastane gümnaasiumi või kutseõppeasutuse päevases õppevormis või täiskoormusega või meditsiinilistel näidustustel muus õppevormis õppiv õpilane või ülikooli või rakenduskõrgkooli täiskoormusega õppiv üliõpilane) või sellest east vanem, kui ta on tunnistatud püsivalt töövõimetuks enne 18-aastaseks (päevases õppevormis või täiskoormusega õppija enne 24-aastaseks) saamist. Vennal, õel või lapselapsel on õigus pensionile juhul, kui tal ei ole töövõimelisi vanemaid;
1) 63-aastaseks saanud isikul, kellel ei ole õigust vanaduspensionile ja kes on elanud Eestis alalise elanikuna või tähtajalise elamisloa või tähtajalise elamisõiguse alusel vähemalt viis aastat vahetult enne pensioni taotlemist;
2) püsivalt töövõimetuks tunnistatud isikul, kelle töövõime kaotuse protsent on vähemalt 40, kellel puudub töövõimetuspensioni määramiseks nõutav pensionistaaž ja kes on elanud Eestis alalise elanikuna või tähtajalise elamisloa või tähtajalise elamisõiguse alusel vähemalt ühe aasta vahetult enne pensioni taotlemist;
3) käesoleva seaduse §-s 20 nimetatud isikutel, kellel seoses toitjal nõutava pensionistaaži puudumisega ei ole õigust toitjakaotuspensionile, kui toitja oli elanud Eestis alalise elanikuna või tähtajalise elamisloa või tähtajalise elamisõiguse alusel vähemalt üks aasta vahetult enne surma;
(1) Isikule, kellele makstakse rahvapensioni käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punkti 2 alusel ja kellel täitub käesoleva seaduse § 15 lõikes 1 sätestatud vanusele vastav pensionistaaž, määratakse avalduse alusel töövõimetuspension.
(2) Rahvapensionilt töövõimetuspensionile üleviimisel kohaldatakse pensionistaaži nõuet, mis vastab üleviimise hetkel isiku vanusele.
2) [Kehtetu – RT I 2003, 88, 589 - jõust. 01.01.2004]
(2) [Kehtetu – RT I 2003, 88, 589 - jõust. 01.01.2004]
(6) Vabariigi Valitsus kinnitab indeksi väärtusega vähemalt 1,000 ja käesoleva paragrahvi lõike 52alusel lisada või tasaarvestada jääva indeksi osa hiljemalt jooksva aasta 20. märtsiks.
3) [Kehtetu – RT I 2008, 48, 264 - jõust. 23.11.2008]
13) [kehtetu – RT I 2003, 88, 589 - jõust. 01.01.2004]
1)–3)
(3) Riigi või kohaliku omavalitsuse poolt sotsiaalmaksuseaduse § 6 alusel makstav sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa võetakse pensionikindlustusstaaži arvestamisel arvesse samaväärselt sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa tasumisega kuupalga alammääralt.
(5) [Kehtetu – RT I 2002, 61, 375 - jõust. 01.08.2002]
(1) Riikliku pensioni määrab elukohajärgse pensioniameti direktor või tema asetäitja või pensioniameti direktori volitatud pensioniameti struktuuriüksuse juht või tema asetäitja, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 33 sätestatud juhul.
31) jõustunud süüdimõistva kohtuotsuse puhul muu seaduse alusel määratud riikliku pensioni maksmise lõpetamise otsustamine;
[RT I 2009, 15, 94 – jõust. 10.03.2009] – kohaldatakse isikule, kelle suhtes jõustub süüdimõistev kohtuotsus pärast seaduse jõustumist.
5) liigselt makstud pensionisummade pensionist kinnipidamise otsustamine;
6) seadusega talle pandud muude vaidluste lahendamine.
1) sissejuhatusest, milles märgitakse otsuse teinud pensioniameti direktori või tema asetäitja või pensioniameti direktori volitatud struktuuriüksuse juhi või tema asetäitja nimi või pensionikomisjoni nimi, koosseis ja otsuse tegemise kuupäev;
(1) Riiklikku pensioni makstakse elukohajärgse pensioniameti kaudu igakuuliselt jooksva kuu eest vastavalt pensionäri soovile:
1) pensionäri arveldusarvele Eestis;
2) pensionäri pensioniametis vormistatud kirjaliku avalduse või notariaalselt tõestatud avalduse alusel teise isiku, sealhulgas kohaliku omavalitsuse arveldusarvele Eestis;
3) pensionäri kulul posti teel kojukandena või
4) pensionäri kulul pensioni saaja arveldusarvele välisriigis.
[Kehtetud – RT I 2008, 48, 264 - jõust. 23.11.2008]
(5) Elukohajärgsele pensioniametile esitatud põhjendatud taotluse alusel makstakse riiklikku pensioni maksja kulul posti teel kojukandega isikule, kellel on liikumistakistus või kes elab hajaasustusalal ja kellele pangateenus on raskesti kättesaadav ning kes on:
1) sügava puudega töövõimetuspensionär;
2) sügava puudega püsivalt töövõimetuks tunnistatud rahvapensioni saav isik või
(6) Elukohajärgne pensioniamet teeb käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud taotluse alusel otsuse kuni üheaastase kehtivusajaga. Elukohajärgne pensioniamet võib lõikes 5 nimetatud taotluse alusel otsuse teha pikema kehtivusajaga, kui selleks tuleneb vajadus põhjuste iseloomust, millele tuginedes elukohajärgne pensioniamet lõikes 5 nimetatud taotluse alusel otsuse teeb. Elukohajärgne pensioniamet teeb lõikes 5 nimetatud taotluse alusel otsuse 10 tööpäeva jooksul vastava taotluse esitamisest arvates.
Riikliku pensioni määramise, ümberarvutamise ja maksmise juhendi kehtestab sotsiaalminister .
(1) Pensioniameti direktori, tema asetäitja või pensioniameti direktori volitatud struktuuriüksuse juhi või tema asetäitja või pensionikomisjoni otsusega mittenõustumise korral võib pensionitaotleja või pensionär pöörduda halduskohtusse kolme kuu jooksul, arvates päevast, millal ta sai teada või pidi teada saama oma õiguste rikkumisest.
(2) Sotsiaalkindlustusameti püsiva töövõimetuse ekspertiisi otsusega mittenõustumise korral võib pensioni taotleja või pensionär pöörduda Sotsiaalkindlustusameti juures asuvasse vaidluskomisjoni, kes korraldab täiendava ekspertiisi. Vaidluskomisjoni moodustab ja selle töökorra kehtestab sotsiaalminister määrusega .
(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 ettenähtud juhul teeb vaidluskomisjon otsuse pärast kõigi nõuetekohaselt esitatud tõendite kontrollimist kolme kuu jooksul, arvates vaide registreerimisest Sotsiaalkindlustusametis.
(4) Alla 18-aastasel või alla 24-aastasel orvul, kes õpib gümnaasiumi või kutseõppeasutuse päevases õppevormis või täiskoormusega või meditsiinilistel näidustustel muus õppevormis või ülikoolis või rakenduskõrgkoolis täiskoormusega, või sellest east vanemal orvul, kui ta on tunnistatud püsivalt töövõimetuks enne 18-aastaseks (päevases või meditsiinilistel näidustustel muus õppevormis või täiskoormusega õppija enne 24-aastaseks) saamist, on õigus saada, arvestades käesoleva seaduse § 21 lõike 2 ja § 23 punkti 3 sätteid, samaaegselt kahte toitjakaotuspensioni või kahte rahvapensioni või nii toitjakaotuspensioni kui ka rahvapensioni sõltuvalt tema vanemate pensionistaažist.
(1) Isikule, kellel puudub riikliku pensioni määramiseks nõutav Eestis omandatud pensionistaaž, kuid kellel tekib õigus riiklikule pensionile välislepingu alusel, arvutatakse riiklik pension käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
(3) Töövõimetuspensioni arvutamise aluseks võetava vanaduspensioni teoreetiline suurus leitakse käesoleva seaduse § 18 lõikes 1 sätestatud korras. Vanaduspensioni tegeliku suuruse saamiseks korrutatakse vanaduspensioni teoreetiline suurus Eestis omandatud pensionistaaži aastate arvuga ja jagatakse kõikides lepinguosalistes riikides, kaasa arvatud Eestis, omandatud summaarse pensionistaaži aastate arvuga. Töövõimetuspension arvutatakse käesoleva lõike alusel arvutatud vanaduspensioni tegelikust suurusest vastavalt käesoleva seaduse § 18 lõikele 2.
(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud Eestis elavale isikule välislepingute alusel lepinguosaliste riikide poolt makstavate vanadus- või töövõimetuspensionide kogusumma koos Eesti poolt makstava pensioniga osutub väiksemaks rahvapensioni määrast, makstakse isikule rahvapensioni määra ja välislepingute alusel saadavate pensionide vahe.
(6) Isiku avalduse alusel võib pensioni maksta kord kvartalis või poolaastas.
(1) Euroopa ühenduste institutsiooni tööle asumisel korraldab Sotsiaalkindlustusamet pensionikindlustatule vanaduspensioni arvutamise, selle summeerimise ja kogusumma Euroopa ühenduste institutsiooni pensioniskeemi kandmise vastavalt käesoleva seaduse § 12 lõike 21alusel kehtestatud korrale .
(1) Toitjakaotuspensioni ja rahvapensioni käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 3 nimetatud isikutele töötamise korral ei maksta, välja arvatud alla 18-aastasele lapsele või alla 24-aastasele päevases õppevormis või meditsiinilistel näidustustel muus õppevormis või täiskoormusega õppijale.
(1) Kui posti kaudu makstav pension on välja võtmata vähemalt kuus kuud, peatatakse pensioni maksmine. Pärast vastava avalduse ja isikut tõendavate dokumentide seaduse § 2 lõikes 2 sätestatud dokumendi esitamist makstakse pension välja tagantjärele.
2) elukohajärgse pensioniameti pensionikomisjoni otsuse alusel pensionärile enammakstud pensionisummade sissenõudmiseks, kui enammakse on põhjustatud pensionäri teadlikust valeandmete esitamisest või pensioni saamist mõjutavate asjaolude teatamata jätmisest.
(6) Pensioniamet kannab käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel kinnipeetava summa kohtutäituri ametialasele arveldusarvele või maksuhalduri arveldusarvele.
(7) [Kehtetu – RT I 2006, 49, 370 - jõust. 20.11.2006]
(1) Kui isikul ei ole õigust saada riiklikku pensioni või kui riikliku pensioni maksmine lõpetatakse enne, kui pensionikomisjoni otsuse alusel kinnipeetav enammakstud summa on täielikult kustutatud, teeb pensioniamet isikule enammakstud summa tagasinõudmiseks ettekirjutuse koos hoiatusega. Hoiatuses märgitud tähtaja jooksul ettekirjutuse täitmata jätmise korral on pensioniametil õigus anda ettekirjutus sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
(11) Kui puuduvad andmed isiku aadressi kohta või kui isik ei ela teadaoleval aadressil ja tema tegelik viibimiskoht ei ole teada ning ettekirjutust ei ole muul viisil võimalik kätte toimetada, avaldatakse ettekirjutuse resolutiivosa ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(2) Pärast pensionäri surma alusetult panka tema arvele kantud või volikirja alusel panga või posti kaudu väljamakstud riikliku pensioni summad ei kuulu pärandvara koosseisu ning nimetatud summad tagastatakse panga või pärandvara saanud isiku poolt elukohajärgse pensioniameti nõudmisel.
(3) Liiklusõnnetuse tõttu isiku püsivalt töövõimetuks tunnistamise või toitja kaotuse korral nõuab pensioniamet väljamakstud töövõimetus-, toitjakaotus- või rahvapensioni summad sisse liikluskindlustusega tegelevalt kindlustusandjalt, kui riiklikku pensioni saaval isikul tekib nõudeõigus liikluskindlustusega tegeleva kindlustusandja vastu.
(1) Riiklik pensionikindlustuse register (edaspidi register) on riiklik register andmekogude seaduse § 31 tähenduses.
(2) Riikliku pensionikindlustuse registri pidamise põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus .
(1) Andmete kandmine registrisse ja andmete saamine registrist toimub vastavalt avaliku teabe seadusele, isikuandmete kaitse seadusele, rahvastikuregistri seadusele, sotsiaalmaksuseadusele, käesolevale seadusele ja teistele seadustele ning riikliku pensionikindlustuse registri pidamise põhimäärusele. Registrit võivad muu hulgas kasutada kohtud ja kohtutäiturid isikuandmete osas.
(2) Sotsiaalkindlustusamet esitab andmeid tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 81 alusel asutatud andmekogusse selle põhimäärusele vastavas mahus ja korras.
3) isiku sotsiaalmaksualaseid andmeid, mille allikaks on maksukohustuslaste register või tõend arvestatud ja makstud sotsiaalmaksu kohta;
4) isikule pensioni, toetuse või hüvitise määramise ja maksmise alusandmeid;
5) andmeid isikule pensioni, toetuse või hüvitise määramise ja maksmise kohta.
(21) Lisaks lõikes 2 nimetatud andmetele peetakse registri andmete alusel arvestust isiku kohta Euroopa ühenduste institutsiooni pensioniskeemist laekunud rahaliste vahendite ja nende alusel arvestatud pensionikindlustusstaaži kohta.
(2) [Kehtetu – RT I 2007, 62, 395 - jõust. 01.01.2008]
(1) Isikul, kes vastab käesoleva seaduse § 12 lõikes 21 sätestatud tingimustele ja saab riikliku pensionikindlustuse alusel vanaduspensioni enne 2008. aasta 1. jaanuari, on õigus taotleda pensioni ja pensionikindlustatu aastakoefitsiendi ümberarvutamist vastavalt pensionikindlustuse vahenditesse Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemist laekunud summale.
(5) [Kehtetu – RT I 2003, 88, 589 - jõust. 01.01.2004]
Käesoleva seaduse § 20 lõike 2 punktis 1, § 41 lõikes 4 ja § 43 lõikes 1 sätestatud täiskoormusega õppe nõude asemel nõutakse enne 2003/04. õppeaastat õppeasutusse vastuvõetud isikutelt statsionaarses õppevormis õppimist.
Pensionärile, kellel seaduse jõustumisel või muutmisel tekib õigus pensionile või täiendavale pensionistaažile, määratakse pension või arvutatakse pension ümber seaduse jõustumise või vastava muudatuse jõustumise päevast arvates, kui avaldus ja pensioni määramiseks vajalikud dokumendid on esitatud kuue kuu jooksul, arvates seaduse või vastava muudatuse jõustumisest. Avalduse hilisema esitamise korral määratakse pension kooskõlas käesoleva seaduse § 32 lõikega 2 või arvutatakse pension ümber kooskõlas käesoleva seaduse § 25 lõikega 1.
(2) Kuni 2009. aasta 1. veebruarini makstakse riiklikku pensioni elukohajärgse pensioniameti kaudu igakuuliselt jooksva kuu eest vastavalt pensionäri soovile panka pensionäri arvele või posti teel maksja kulul. Riikliku pensioni kandmine välisriigis asuvasse panka pensionäri arvele toimub saaja kulul.
(4) Kui pensionär ei ole Sotsiaalkindlustusametile teatanud oma arveldusarve numbrit ega teinud või edastanud § 36 lõike 1 punkti 2 kohast avaldust ja seetõttu ei ole käesoleva seaduse §-s 36 sätestatud korras võimalik pensioni maksta, peatatakse alates 2009. aasta 1. veebruarist pensioni maksmine. Pärast vastava avalduse ja isikut tõendavate dokumentide seaduse § 2 lõikes 2 sätestatud dokumendi esitamist makstakse pension välja tagantjärele.
§ 62–67. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Tamsalu valla põhimäärus - sisukord
§ 1 Tamsalu valla põhimääruse eesmärk
§ 3 Valla kohaliku omavalitsuse põhimõtted
§ 4 Valla kohaliku omavalitsuse õiguslikud alused
§ 5 Omavalitsusüksuse ülesanded
§ 7 Valla omavalitsusorganite suhted
§ 8 Valla sümbolid
§ 9 Lipu ja vapi kasutamine
§ 10 Valla tänuraha ja tunnustusavaldused.
§ 11 Volikogu moodustamine
§ 13 Volikogu pädevus
§ 14 Volikogu istung
§ 15 Volikogu istungi kokkukutsumine ja päevakord
§ 17 Volikogu istungi protokoll
§ 19 Volikogu esimehe valimine
§ 21 Volikogu komisjonide moodustamine ja esimeeste ning aseesimeeste valimise kord
§ 23 Asjade menetlemine komisjonis
§ 24 Volikogu komisjoni töökord
§ 26 Komisjoni aruandlus
§ 27 Revisjonikomisjon
§ 28 Volikogu eestseisus
§ 29 Eestseisuse pädevus
§ 30 Vallavalitsus ja selle koosseis
§ 33 Vallavalitsuse kinnitamine
§ 34 Vallavalitsuse pädevus
5 Õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise kord
§ 36 Volikogu õigusaktide algatamise õigus
§ 37 Volikogu õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded
§ 38 Volikogu õigusaktide avalikustamine ja jõustumine
§ 39 Seaduste ja volikogu õigusaktide täitmise kontroll
§ 40 Vallavalitsuse õigusakti eelnõule esitatavad nõuded, õigusakti avalikustamine ja jõustumine
§ 42 Arengukava koostamine
7 Majandus, eelarvestrateegia, eelarve ja finantsjuhtimine
§ 43 Munitsipaalomand
§ 44 Lepingud
§ 45 Majandustegevus
§ 46 Valla eelarvestrateegia
§ 47 Valla eelarve ja finantsjuhtimine
§ 48 Eelarve avalikustamine
§ 49 Eelarve ülesehitus ja liigendus
§ 50 Valla eelarve eelnõu koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ja jõustumine
§ 51 Lisaeelarve
§ 52 Tegemata jäänud väljaminekute kavandamine järgmisel eelarveaastal
§ 54 Reservfondi kasutamine
§ 55 Majandusaasta aruande koostamine, kinnitamine ja riigile esitatav aruandlus
§ 56 Kohalikud maksud ja koormised
8 Valla asutused ja avalik teenistus, teenistuslik järelevalve
§ 58 Valla avalik teenistus
§ 59 Vallasekretär ja vallakantselei
§ 60 Teenistuslik järelevalve
§ 61 Välissuhted
§ 62 Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
§ 63 Rakendussätted
Vastu võetud 22.10.2014 nr 9
Lisa 1 Tamsalu valla vapp
Lisa 2 Tamsalu valla lipp
Lisa 3 Tänuraha


Obadia, 1 - Resurse Creștine
* Ps 137:7 Plang 4:21 Plang 4:22 Ioel 3:18 Ioel 3:19 Tef 2:10 Tef 2:11 Zah 14:9
* Isa 21:11 Isa 34:5 Ezec 25:12-14 Ioel 3:19 Mal 1:3 ** Ier 49:14
* 2 Imp 14:7 ** Isa 14:13-15 Apoc 18:7
* Iov 20:6 Ier 49:16 Ier 51:53 Amos 9:2 ** Hab 2:9
* Ier 49:9 ** Deut 24:21 Isa 17:6 Isa 24:13
* Ier 38:22 ** Isa 19:11 Isa 19:12
* Iov 5:12 Iov 5:13 Isa 29:14 Ier 49:7
* Ps 76:5 Amos 2:16 ** Ier 49:7
* Gen 27:41 Ps 137:7 Ezec 25:12 Ezec 35:5 Amos 1:11 ** Ezec 35:9 Mal 1:4
* Ioel 3:3 Naum 3:10
* Ps 22:17 Ps 54:7 Ps 59:10 Mica 4:11 Mica 7:10 ** Ps 37:13 Ps 137:7 † Iov 31:29 Prov 17:5 Prov 24:17 Prov 24:18 Mica 7:8
* Ezec 30:3 Ioel 3:14 ** Ezec 35:15 Hab 2:8
* Ier 25:28 Ier 25:29 Ier 49:12 Ioel 3:17 1 Pet 4:17
* Ioel 2:32 ** Amos 9:8
* Isa 10:17 Zah 12:6
* Amos 9:12 ** Tef 2:7
* 1 Imp 17:9 1 Imp 17:10 ** Ier 32:44
* 1 Tim 4:16 Iac 5:20 ** Ps 22:28 Dan 2:44 Dan 7:14 Dan 7:27 Zah 14:9 Luca 1:33 Apoc 11:15 Apoc 19:6
Consecintele pacatului predicăViorel Iuga
Victoria Israelului predicăDavid Magdut
Îngenunchez la Tronul Tău! poezieNănău Adinuţa


§ 47 Kohtute registriosakondade keskandmebaasi kasutamine
§ 98 Praktika kinnitusosakonnas, registriosakonnas ja pärimisregistris
RT I, 29.12.2012, 60
Määrus kehtestatakse «Hooneühistuseaduse» § 5 lõike 3 ja § 8 lõike 4, «Kinnistusraamatuseaduse» § 74 lõike 7 ja § 75 lõike 5, «Mittetulundusühingute seaduse» § 76, «Notariaadiseaduse» § 7, § 8 lõike 1, § 16 lõike 5, § 21 lõike 2, § 24 lõike 2, § 241, § 27 lõike 1, § 30 lõike 5, § 31 lõike 1, § 40 lõigete 2 ja 4, § 53 lõike 2 ja § 57, «Võlaõigusseaduse» § 120 lõike 1 ning «Äriseadustiku» § 67 lõike 4 punkti 1, § 149 lõike 4 ja § 151 lõike 2 alusel notari ametitegevuse, teiste tõestamisõiguslike isikute poolt tõestamistoimingute tegemise ja notariaadi tegevuse korraldamiseks.
(7) Pärast õienduse tegemist vormistab notar käesoleva määruse §-s 9 nimetatud nõuete kohaselt digitaalse dokumendi, kuhu on õiendatud parandus tehtud. Dokumendi faili pealkiri peab sisaldama õienduse kuupäeva ja märget «parandatud». Notar koostab digitaalse kinnitusmärke ja lisab konteinerisse eraldi failidena algse dokumendi, parandatud dokumendi, ja kui õiendus on koostatud eraldi dokumendina, ka õienduse. Notar annab e-notaris algset dokumenti sisaldavale konteinerile staatuse «vigane». Notariaalmärkesse lisab notar selgituse, et digitaalne parandatud dokument on koostatud vastavalt notariaalakti originaalile ja selles tehtud parandusele ning see asendab õigustoimingutes parandatud notariaalakti originaali. Notar märgib notariaalmärkesse paranduse tegemise kuupäeva.
(4) «Tõestamisseaduse» § 54 lõikes 1 nimetatud juhul antakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ärakirjale juurdepääsu õigus X-tee kaudu pärast seda, kui notar on vajaliku isikusamasuse või esindus- või käsutusõiguse tuvastanud.
(2) Notar saadab «Hooneühistuseaduse» § 5 lõikes 3, § 8 lõikes 4 ja § 9 lõikes 3 sätestatud juhul mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrile käesoleva määruse §-s 42, 43 või 44 loetletud andmetega teate hooneühistu liikmesuse võõrandamise või pantimise käsutustehingu tõestamise või hooneühistu liikmeks saamise kohta. «Hooneühistuseaduse» § 8 lõikes 4 nimetatud teate saadab notar ka hooneühistu juhatusele. Ühes teates näidatakse andmed ühe liikmesuse võõrandamise või pantimise kohta.
Notar teavitab registrit pidava kohtu poolt temale kui avaldaja esindajale edastatud kandemäärusest või määrusest ja selle sisust avaldajat. Kandemäärusest või määrusest ei pea avaldajat teavitama, kui kohtuliku registri poolt notarile saadetud lahendi ärakirjast nähtub, et kohtulik register on avaldajale lahendi ärakirja juba saatnud.
(3) Asendamise ajal tehtavas notariaalaktis märgib notari asendaja asendatava notari nime, asendamise fakti ja asjaolu, et notari asendaja tegutseb notari ülesannetes, ning enda isikuandmed vastavalt käesoleva seaduse § 11 lõikele 1. Notari asendaja notari ülesannetes lisab oma allkirjale omakäeliselt sõnad «notari asendaja».
(4) Asendamise ajal tehtavas notariaalmärkes lisab notari asendaja notari ülesannetes oma allkirjale omakäeliselt sõnad «notari asendaja» ning oma ees- ja perekonnanime.
(2) Asendamise ajal tehtavates notariaalaktides ja -märgetes märgib notari asendaja notari ülesannetes oma ametinimetuse, asjaolu, et notari asendaja tegutseb notari ülesannetes, ees- ja perekonnanime, asendatava notari nime ja büroo aadressi ning lisab oma allkirjale omakäeliselt kirjatähtedega sõnad «notari asendaja».
(5) Pärimistoimikute loetelu peab sisaldama iga toimiku kohta toimiku numbrit, pärandaja ees- ja perekonnanime ning isikukoodi (selle puudumisel sünniaega ja -kohta), pärandaja surmaaega ja pärimistoimiku lehtede arvu.
(2) 2009. aasta teises kvartalis tehtud notari ametitoimingute kohta esitatava statistilise aruande sisule kohaldatakse justiitsministri 25. jaanuari 2002. aasta määruse nr 5 «Notariaadimäärustik» § 64.


Saarde Vallavalitsuse põhimäärus – Riigi Teataja
Saarde Vallavalitsuse põhimäärus
Saarde Vallavalitsuse põhimäärus - sisukord
4 AMETIASUTUSE STRUKTUUR JA TEENISTUSKORRALDUS
§ 20 Teeninduskeskus
§ 21 Konkursi korraldamise kohustus teenistuskohtade täitmiseks
§ 22 Teenistusse võtmise üldised tingimused
§ 23 Nõuded haridusele teenistusse võtmisel
§ 24 Nõuded töökogemustele
§ 25 Nõuded teadmistele
§ 26 Nõuded oskustele
§ 27 Palgakorraldus
§ 28 Hindamine
§ 32 Ametiasutuse hallatavad asutused ja teenistuslik järelevalve
RT IV, 29.12.2017, 30
Vastu võetud 14.12.2017 nr 15
Määrus kehtestatakse "Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse" § 22 lg 1 p 34 ja "Avaliku teenistuse seaduse" § 14 lg 3 alusel.
Saarde Vallavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) põhimäärusega sätestatakse ametiasutuse üldandmed, tegevusvaldkonnad ja ülesanded, juhtimine, struktuur ning teenistuskorraldus.
(1) Ametiasutus on Saarde valla (edaspidi vald) asutus, kelle peamine ülesanne on teostada valla haldusterritooriumil avalikku võimu ja täita seaduste ning seaduste alusel antud õigusaktidega ametiasutuse pädevuses olevaid ülesandeid.
(2) Ametiasutuse ametlik nimi on Saarde Vallavalitsus.
Ametiasutus ei ole iseseisev juriidiline isik, vaid oma ülesandeid täites esindab ametiasutus Saarde valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut.
Ametiasutuse asukoht ja juriidiline aadress on Nõmme 22, Kilingi-Nõmme, Saarde vald, 86304 Pärnu maakond.
Ametiasutus on aruandekohustuslik Saarde Vallavalitsuse kui omavalitsusüksuse täitevorgani ees, kes suunab ja koordineerib ametiasutuse tegevust ja teostab õigusaktidega sätestatud korras asutuse üle teenistuslikku järelevalvet.
(1) Ametiasutuses on kasutusel kaks väikese riigivapi kujutisega pitsatit ja kaks Saarde valla vapi kujutisega pitsatit.
(2) Väikese riigivapi kujutisega pitsat on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Sõõri ülemisel äärel on sõnaühend „SAARDE VALD“ ja alumisel äärel sõna „PÄRNUMAA“.
(3) Vallavapi kujutisega pitsat on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on Saarde valla vapil oleva ilvese kujutis. Sõõri ülemisel äärel on sõnaühend „PÄRNU MAAKOND“ ja sõõri alumisel äärel sõnaühend „SAARDE VALD“.
(1) Ametiasutusel on oma eelarve Saarde valla eelarves.
(3) Ametiasutuse dokumendiplankidel kasutatakse Saarde valla vapi kujutist.
Ametiasutuse hoonele või hoone juures olevasse lipumasti heisatakse vastavalt Eesti lipu seadusele alaliselt Eesti riigilipp ning vastavalt Saarde Vallavolikogu poolt kehtestatud korrale Saarde valla lipp.
(1) Ametiasutuse ülesanne on seadustes, ametiasutuse põhimääruses ja teistes õigusaktides sätestatud pädevuse piires korraldus-, arendus- ja planeerimistoimingute ning järelevalvetoimingute tegemine, lähtudes Saarde valla arengukavas toodud eesmärkidest.
(2) Ametiasutus täidab muid talle Saarde Vallavolikogu ja Saarde Vallavalitsuse õigusaktidega pandud ülesandeid.
2) omavalitsusüksuse organite (Saarde Vallavolikogu ja Saarde Vallavalitsuse) asjaajamise korraldamine, organite pädevusse kuuluvate õigus- ja haldusaktide, istungite, koosolekute ja nõupidamiste ettevalmistamine ning dokumentide vormistamine;
(1) Ametiasutuse juht on Saarde vallavanem (edaspidi vallavanem), kes korraldab ametiasutuse teenistust.
(2) Vallavanema valimist ning õiguslikku seisundit reguleerib kohaliku omavalitsuse korralduse seadus ja Saarde valla põhimäärus.
(3) Vallavanema asendamine vormistatakse vallavanema käskkirjaga, kus märgitakse asendava isiku nimi ja asendamise aeg.
1) esitab ametiasutuse teenistuskohtade koosseisu ja struktuuri kinnitamise eelnõu kehtestamiseks Saarde Vallavolikogule;
5) esindab valda tööandjana suhetes ametiasutuse hallatavate asutuste juhtidega;
6) sõlmib ametiasutuse pädevusse kuuluvates ülesannetes Saarde valla nimel lepingud või volitab selleks vajadusel teisi ametnikke, töötajaid või isikuid;
7) esitab ametiasutuse eelarve eelnõu ning korraldab ametiasutuse eelarve täitmist;
8) kinnitab vallaeelarvest lähtuvalt ametiasutuse arved, välja arvatud arved, milliste osas võib vallavanema poolsel kinnitamisel rakenduda toimingupiirang korruptsioonivastase seaduse §-st 11 tulenevalt;
9) korraldab ametiasutuse valduses oleva vallavara valitsemise kooskõlas Saarde Vallavolikogu kehtestatud valla vara valitsemise korra ja teiste õigusaktidega;
13) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduste, nende alusel antud õigusaktide ning Saarde Vallavolikogu või Saarde Vallavalitsuse õigusaktidega.
(5) Vallavanem annab Saarde Vallavolikogule ja Saarde Vallavalitsusele aru ametiasutuse tegevusest ning vastutab seadustega ning nende alusel antud riiklike ja Saarde valla õigusaktidega ametiasutuse pädevusse antud ülesannete täitmise eest.
4. peatükk AMETIASUTUSE STRUKTUUR JA TEENISTUSKORRALDUS
(1) Ametiasutuse põhiülesannete täitmiseks on ametiasutuses vahetult vallavanemale alluvad teenistuskohad ja raamatupidamisteenistus.
(2) Valla ametiasutuse struktuuri ja teenistuskohtade koosseisu kehtestab volikogu vallavanema ettepanekul.
(1) Isik, kes täidab ametiasutuses avaliku võimu ülesandeid, on ametiasutuse ametnik ning ametiasutuse avaliku võimu ülesannete täitmiseks on tal Saarde vallaga avalik-õiguslik teenistus- ja usaldussuhe.
(1) Isik, kes täidab ametiasutuses avaliku võimu teostamist toetavaid ülesandeid, on ametiasutuse töötaja ning ametiasutuse selliste ülesannete täitmiseks, mis ei ole seotud avaliku võimu teostamisega, on isikul Saarde vallaga eraõiguslik töösuhe.
3) õigus teha vallavanemale ettepanekuid töös tekkinud küsimuste lahendamiseks ning komisjonide, töögruppide moodustamiseks;
4) õigus kaasata ametiasutuse teisi ametnikke ja töötajaid ning spetsialiste väljastpoolt ametiasutust oma töös tekkivate küsimuste lahendamisele.
§ 20. Teeninduskeskus
(1) Ametiasutusel on üks teeninduskeskus, mis asub Surju külas aadressil Valla, Surju küla, Saarde vald, 86401 Pärnu maakond.
1) menetletakse elukohateated, koostatakse sünni- ja surmakanded ning väljastatakse rahvastikuregistri väljavõtted;
3) võetakse vastu ja väljastatakse dokumente haldustoiminguteks, toimub asjaajamisalane nõustamine;
4) nõustatakse kodanikke sotsiaalabi küsimustes;
§ 21. Konkursi korraldamise kohustus teenistuskohtade täitmiseks
(2) Ametiasutuse ametnike värbamise ja valiku korra kehtestab Saarde Vallavalitsus.
§ 22. Teenistusse võtmise üldised tingimused
§ 23. Nõuded haridusele teenistusse võtmisel
(1) Ametnikul peab olema vähemalt keskharidus ja sellele lisanduv eri- või ametialane ettevalmistus.
(2) Erandid:
1) Vallasekretär peab vastama kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses kehtestatud nõuetele ning sooritama perekonnaseisuametnikuna töötamiseks seaduses ettenähtud eksami;
2) Raamatupidamisteenistuse juhatajal peab olema raamatupidamis-, majandus- või rahandusalane kõrgharidus;
3) Sotsiaalvaldkonna ametnikel peab olema sotsiaalhoolekande seaduses nõutud kõrgharidus;
4) Nõunikel peab olema kõrgharidus.
§ 24. Nõuded töökogemustele
Keskharidusega ametnikul peab olema vähemalt 2-aastane töökogemus oma ametikoha valdkonnas.
§ 25. Nõuded teadmistele
1) riigi põhikorda (põhiseadus ja põhiseaduslikud institutsioonid, kohalik omavalitsus), kodanike põhiõigusi ja -vabadusi ning avaliku halduse organisatsiooni;
2) kohaliku omavalitsuse korraldust reguleerivaid õigusakte ja asjaajamiskorra aluseid;
3) avalikku teenistust reguleerivaid õigusakte (avaliku teenistuse seadus, korruptsioonivastane seadus jm);
4) oma töövaldkonda reguleerivaid õigustloovaid akte ja parimat praktikat ning oskama neid teenistusülesannete täitmisel rakendada.
(2) Ametnikul peavad olema üldised teadmised avaliku sektori majandustegevusest ja eelarve koostamise põhimõtetest.
§ 26. Nõuded oskustele
1) kasutada arvutit, sealhulgas ametikohal vajalikke arvutiprogramme ja andmekogusid;
2) koostada õigusaktide eelnõusid koos eelnõu seletuskirja ja sinna juurde kuuluvate materjalidega ning haldusakte, samuti teadma ja järgima haldusmenetlusele kehtestatud reegleid;
(2) Ametnikul peavad olema:
1) hea suhtlemisoskus, sealhulgas oskus koostööks avalike huvide elluviimisel;
2) hea väljendus- ja kuulamisoskus;
3) oskus säilitada rahu probleemsetes olukordades;
4) oskus selgitada oma seisukohti arusaadavalt.
(3) Ametnik peab kooskõlastatult tööandjaga tegelema ametialase enesetäiendamisega.
§ 27. Palgakorraldus
(2) Ametnikule ja töötajale palga (töötasu) määramine ja maksmine toimub vastavalt ametiasutuse palgajuhendile. Palgajuhendi kehtestab Saarde Vallavolikogu.
§ 28. Hindamine
Ametiasutuse tegevust finantseeritakse Saarde valla eelarvest.
(1) Ametiasutus valitseb ametiasutuse valduses ja kasutuses olevat vallavara, tehes seda Saarde Vallavolikogu kehtestatud korras.
§ 32. Ametiasutuse hallatavad asutused ja teenistuslik järelevalve
(1) Saarde vallas teenuste osutamiseks moodustatud asutused, mis ei teosta avalikku võimu, on ametiasutuse hallatavad asutused.
(2) Ametiasutuse ja selle teenistujate tegevuse seaduslikkuse ning otstarbekuse üle teostab seadusega ettenähtud korras teenistuslikku järelevalvet Saarde Vallavalitsus (Saarde valla täitevorgan).
(3) Ametiasutuse hallatavate asutuste ja nende juhtide tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab kontrolli (teenistuslik järelevalve) Saarde Vallavalitsus (Saarde valla täitevorgan), kaasates selleks ametiasutuse.
(4) Teenistusliku järelevalve hallatavate asutuste ja nende juhtide tegevuse üle algatab Saarde Vallavalitsus. Vallavalitsus võib teha ametiasutuse ametnikele ülesandeks materjalide ja seletuste kogumise akti andmise või toimingu sooritamise asjaolude väljaselgitamiseks.
Ametiasutuse ümberkorraldamise või ümberkujundamise otsustab Saarde Vallavolikogu.
Ametiasutuse tegevuse lõpetamise otsustab Saarde Vallavolikogu.
(1) Tunnistada kehtetuks Saarde Vallavolikogu 03.04.2013.a. määrus nr 8 „Nõuded ametnike haridusele, töökogemustele, teadmistele ja oskustele“.
(2) Tunnistada kehtetuks Surju Vallavolikogu 28.03.2013.a. määrus nr 4 „Nõuded vallaametnike haridusele, töökogemusele, teadmistele ja oskustele“.


5 Lapsehoiuteenuse rahastamise korraldus
6 Lapsehoiuteenuse aruandlus ja järelevalve
§ 22 Lapsehoiuteenuse aruandlus
§ 23 Lapsehoiuteenuse järelevalve
§ 24 Korra rakendamine
§ 25 Korra jõustumine
RT IV, 10.02.2018, 32
Vastu võetud 10.10.2007 nr 28
RT IV, 01.03.2013, 29
13.09.2017 RT IV, 16.09.2017, 7 19.09.2017
31.01.2018 RT IV, 10.02.2018, 20 13.02.2018, rakendatakse alates 01.01.2018.
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lg 1, § 451 lg 1, § 156 lg 31 ja lg 32 alusel.
[RT IV, 16.09.2017, 7 - jõust. 19.09.2017]
Lapsehoiuteenuse rahastamise kord (edaspidi kord) reguleerib lapsehoiuteenuse osutamisega seotud isikute ringi, lapsehoiuteenuse osutamisele esitatavaid nõudeid, lapsehoiuteenuse rahastamise tingimusi, taotlemist, rahastamise korraldust, aruandlust ja järelevalvet.
Lapsehoidja on füüsiline isik, kes lapsehoiuteenuse osutamise kestel last isiklikult hooldab ja arendab ning tagab tema turvalisuse. Isikul peab lapsehoidjana tegutsemiseks olema lapsehoidja kutsetunnistus. Lapsehoidja peab olema täieliku teovõimega ning lapsehoiuteenuse osutamiseks vajaliku füüsilise ja vaimse tervisega ning:
2) temalt ei ole ära võetud vanema õigusi ega ole ära võetud last ilma vanema õiguste äravõtmiseta, teda ei ole kõrvaldatud eestkostja ega hooldaja kohustuste täitmisest;
4) tal ei ole sõltuvust alkoholist, narkootilistest ega psühhotroopsetest ainetest.
1) laps, kelle enda ja lapsehoiuteenuse osutajaga lepingu sõlminud esindaja elukohana on Eesti rahvastikuregistrisse kantud Võru vald;
2) sellises eas laps, kelle esindajal puudub õigus saada vanemahüvitist või laps, kes on vähemalt 1,5 aastane;
3) laps, kelle mõlemad vanemad töötavad või on hõivatud tööga võrdsustatud tegevusega (või) õpivad päevases õppevormis);
4) laps, kellele Võru Vallavalitsus ei suuda tagada lasteaiakohta;
Lapsehoidja, samuti muu isik, kes viibib perioodiliselt ruumides, kus osutatakse lapsehoiuteenust, peab läbima korrapärase tervisekontrolli nakkushaiguste suhtes, sealhulgas iga kahe aasta järel kopsude röntgenuuringu, ja neil peab olema tervisetõend nakkushaiguste suhtes tervisekontrolli läbimise kohta. Lapsehoiuteenuse osutaja on kohustatud Võru Vallavalitsuse nõudmisel esitama enda ja muu isiku eelnimetatud tervisetõendi.
(1) Õigus taotleda lapsehoiuteenuse rahastamist tekib esindajal pärast vanemahüvitise seaduse alusel saadava hüvitise maksmise lõppemist ning lõpeb lapse minekul koolieelsesse lasteasutusse või õppimaasumisel üldhariduskooli.
(2) Võru valla eelarvest rahastatakse lapsehoiuteenust eeldusel, et:
(3) [Kehtetu - RT IV, 10.02.2018, 20 - jõust. 13.02.2018, rakendatakse alates 01.01.2018.]
(4) [Kehtetu - RT IV, 10.02.2018, 20 - jõust. 13.02.2018, rakendatakse alates 01.01.2018.]
(1) Lapse esindaja esitab Võru Vallavalitsusele lapsehoiuteenuse rahastamise taotlemiseks vormikohase kirjaliku taotluse (lisa 1) koos alljärgnevate dokumentidega:
6) raske või sügava puudega lapse rehabilitatsiooni plaan ja arstliku ekspertiisi komisjoni otsus puude raskusastme kohta.
(1) Võru Vallavalitsus teeb otsuse lapsehoiuteenuse rahastamise kohta 20 kalendri(töö)päeva jooksul taotluse ja kõigi nõutavate dokumentide saamisest arvates.
(4) Kui taotlust ei rahuldata, saadab Võru Vallavalitsus taotlejale põhjendatud otsuse.
5. peatükk Lapsehoiuteenuse rahastamise korraldus
(1) Lapsehoiuteenuse rahastamise taotluse rahuldamisel eraldatakse lapsehoiuteenuse osutajale toetus (edaspidi lapsehoiuteenuse toetus) iga lapsehoiuteenuse saaja kohta kuus. Kui lapsehoiuteenuse saaja hakkab lapsehoiuteenust kasutama kalendrikuu kestel, siis eraldatakse toetus alates järgmisest kalendrikuust.
(2) Võru Vallavalitsus kinnitab toetuse suuruse igaks eelarveaastaks. Võru Vallavalitsusel on õigus diferentseerida toetuse suurust lähtuvalt lapsehoiuteenuse kasutamise ajast, osutamise kohast, lapse vanusest ning erivajadustest.
Võru Vallavalitsus tasub lapsehoiuteenuse osutajale temaga sõlmitud lepingu kohaselt esitatud arvete alusel.
(1) Lapsehoiuteenuse osutaja on kohustatud Võru Vallavalitsust kirjalikult teavitama lapsehoiuteenuse osutamise lõppemisest iga lapsehoiuteenuse saaja puhul viie tööpäeva jooksul.
(2) Lapsehoiuteenuse osutaja on kohustatud Võru Vallavalitsust teavitama kõikidest muutustest, mis tingivad või võivad tingida lapsehoiuteenuse toetuse eraldamise lõpetamise. Lapsehoiuteenuse osutaja on kohustatud viivitamatult teavitama Võru Vallavalitsust järelevalveorgani tehtud ettekirjutustest ja nende täitmisest.
(3) Ettemaksuna saadud toetus arveldatakse tasa uue lapsehoiuteenuse saaja eest eraldatava toetusega või lapsehoiuteenuse osutaja peab selle tagastama esitatud arve alusel hariduskonnale.
(1) Võru Vallavalitsus peatab lapsehoiuteenuse toetuse eraldamise, kui on oht, et lapsehoiuteenuse osutaja ei täida käesoleva korra paragrahvis 12 sätestatud eeldusi. Peatamise ajal selgitatakse asjaolusid ning otsustatakse, kas toetuse eraldamist jätkatakse või toetuse eraldamine lõpetatakse ning üle kantud toetus nõutakse tagasi.
(2) Lapsehoiuteenuse toetuse eraldamine peatatakse, kui lapsehoiuteenuse osutaja ei luba Võru Vallavalitsuse esindajat lapsehoiuteenuse osutamiseks kasutatavatesse ruumidesse kontrolli teostamiseks või ei esita tähtaegselt nõutud andmeid ja dokumente.
Kui lapsehoiuteenuse osutamisel ei täideta käesoleva korra paragrahvis 12 sätestatud eeldusi, riiklikes registrites, taotluses või lisatud dokumentides on esitatud valeandmeid, lapsehoiuteenuse osutajal on maksuvõlgnevus, ta ei kasuta toetust sihipäraselt – sellisel juhul on Võru Vallavalitsusel õigus nõuda alates eelnevalt loetletud asjaolude ilmnemisest eraldatud toetus tagasi.
6. peatükk Lapsehoiuteenuse aruandlus ja järelevalve
§ 22. Lapsehoiuteenuse aruandlus
(1) Lapsehoiuteenuse osutaja on kohustatud esitama Võru Vallavalitsusele statistilised kvartaliaruanded osutatud lapsehoiuteenuse kohta vastavale kvartalile järgneva kuu 15. kuupäevaks ja aastaaruande seaduses sätestatud tähtpäevaks.
(2) Statistilise kvartaliaruande vormi kinnitab Võru Vallavalitsus.
(3) Lapsehoiuteenuse osutaja esitab Võru Vallavalitsusele kinnitatud majandusaasta aruande ühe kuu jooksul selle kinnitamisest õigusaktides ettenähtud korras.
§ 23. Lapsehoiuteenuse järelevalve
(2) Võru Vallavalitsus võib nõuda lapsehoiuteenuse osutajalt igal ajal lapsehoiuteenuse osutamisega seotud andmete ja dokumentide esitamist. Lapsehoiuteenuse osutaja peab lubama Võru Vallavalitsuse esindaja lapsehoiuteenuse osutamiseks kasutatavatesse ruumidesse lapsehoiuteenuse osutamisega seotud asjaolude kontrollimiseks.
§ 24. Korra rakendamine
(1) Riigi rahastatava lapsehoiuteenuse osas rakendub kord alates 1. okt. 2007. a.
(2) Võru valla eelarvest rahastatava lapsehoiuteenuse osas rakendub kord 1. jaan. 2008. a.
§ 25. Korra jõustumine
Käesolev kord jõustub 01. novembril 2007. a.
Lisa Lapsehoiuteenuse rahastamise taotlus


Nikon d7000 manual settings in hindi lego dimensions osta. Osta vene ruotsista aliexpress black friday warehouse
Nikon d7000 manual settings in hindi lego dimensions osta. kondenspiimapähklid müük pardi müük
Lol biggie pets osta briketi müük järvamaal
Lol biggie pets osta briketi müük järvamaal. steam kinkekaart black friday football.mototehnika müük müük kasutatud kunstmuru müük.osta 5 0 elektroonika pets allahindlused
Kuiv saepuru müük 100m2 maja vundamendi hind
Kuiv saepuru müük 100m2 maja vundamendi hind. ticovac hind km kohuslase firma müük.tuuletõkkeplaat müük kuiv black friday 2020 xbox elite dream controller
Gta 5 müük ps3 sokliplaat müük tartu
Gta 5 müük ps3 sokliplaat müük tartu. yorkshire terjer kutsikad müügiks päikesepaneel müük.wifi meesterahvale repeater müük black friday amazon avianca
Sõbrapäeva müük pakkumised 2020 kala müük.Lükanduks müük vokk müük
Veinipärm led valguskett müük iphone 7 plus 32gb müük müük tulikivi ahju nikon d7000 manual settings in hindi lego dimensions osta hind Aleksela kampaania palkmaja palkide vahetus hind iphone 6 plus müük hey khuda hindi song.lego friends osta saematerjali müük tallinnas black friday pc monitor deals ssd müük Madara aktsia puitmaterjali müük keilas.Thermomix hind kaktuse müük.Mänguväljakute müük gaasi hind lätis.Ostan nokia 515 laeva cards müük.Aara müük piletilevi kinkekaardi kasutamine.Osta ee suur komöödiaõhtu telia mobiiltelefonide müük.Dominos black friday coupon code osta karate võistlused.Paypal black friday foksterjer müük.Black friday samsung gear s3 origin black friday deals 2020.Amazon de black friday deals 2020 termopasta vahetus hind
Kiviaia osta ehitamise hind jim beam bourbon hind
Coca cola võida reis iga päev dimensions gaasi hind tallinnas.Kalaleidja müük auto hinder
Kingitused õele hiv settings test müük.Korteri müügist makstav tulumaks nisutera müük
Puidu treipinkide müük tallink group aktsia.Elupuu columna hind auto rehvide müük tartus.Kuuse seemned müük huawei 30 pro hind.Osta oneplus 7 mcdonalds sooduskaart.Nulla osta fiat cerchi longboard ostajan opas.Vee hind viimsi lpg hindi samachar.Kapteiņu osta cenas huawei p20 lite müük.Kingitus 65 juubeliks ps3 jailbreak hindi.Valmis settings ettevõtte müük lego hindenburg disaster.Kliimaseadmete müük tartus http eosta com.Auto subwooferite müük kasutatud bobcat müük.Diesel hind eesti topaasi hind.Abort hindi macbook black friday deal
Euronics must reede 2020 kuidas osta akutrelli.Gaz 21 rehvid müük osta käytetty ps4.Itaalia mesilasperede müük pellet grill chicken hindquarters.Black friday offers in ksa pulma viktoriin.Akude ja patareide müük narva silmud müük.Battlefield v ps4 black hindi friday sale apple airpods hindi.Office hindi words korstnapühkija akt hind.Guess black friday 2020 viru valge hind poes.Puurkaevu hind hiiumaal istutustoru müük.Kasutatud autoakude müük kanade müük valgamaal.Google home mini black friday target pocophone f1 review in hindi.Kalev spa kinkekaart parketi paigalduse hind.Gopro hero 7 müük jack russell terrier kennel magyarország
B luron müük nikon d7100 müük.5 taara hindi lego song keskmine tunnihind
Surfivarustuse müük kuppelkasvuhoone hind.Emmaljunga edge duo combi hind haaremipüksid müük.Makita aku hind transpordi firma müük.Iphone se 32 hind auto müük ja tulumaks.Kuponger kupolen elamumaa müük harjumaal.Saunavihtade müük mops hund schwarz.Kiletaja müük köögimööbli müük pärnus.Erimärgistusega diislikütuse hind black friday hind sale 2020 reissue november.Arvuti akude müük talude müük hiiumaal.Black friday discounts ebay mootorsaanide müük.Mullivann hind emmaljunga soojakott hind.Hindi indian map millist jalgratast valida.Autotelk müük end clothing black friday code.Sealiha müük motokroso apranga akcija
Iphone 7s müük dimensions learn adobe illustrator in hindi.Rating dimensions mature video games oxford ms black friday
Õllepudeli müük kõvaketas hind.Leatherman black friday 2020 bakugan müük.3 meetriste küttepuude müük viljandis sojavaha müük.Koduõlle müük gopro black friday deals 2020 walmart.Kompuutertomograafia hind roccal al mare kinkekaart.Trimmerdamise hind marineeritud kukeseened müük.Co gaasi müük roolilati hind.Pelleti müük raplamaal muusikariistade müük tallinnas.Black friday online shopping müük europe stronghold hd.Parimad puhkuse pakkumised cnc pink puidule müük
Tomtom müük manual tallinn maa müük läänemaal.Osta arvuti kõlarid silikaattellis hind.Battlefield 5 black friday nederland black friday 2020 hotel deals.98 bensiini hind korteri müük renoveerimine hind.Terastross hind utv hindi video gan.Pärnu kirves müük maskide müük tallinnas.Majade müük saaremaal vee filter müük.Microsoft black friday 2020 europe kindle paperwhite hindi.Rannila hind cane corso kutsikad müük.Sony maria xperia xz1 compact hind dsg õlivahetuse hind.Black friday deals uk samsung apple iphone 4s müük.Best buy black friday ad 2020 ipad bose headphones black friday 2020 uk.Vannide müük ettevõtte sõiduauto müük eraisikule.Kasutatud paadihaagis müük nokia 105 ds hind
Bensiin 95 hind stihl müük.Peugeot 206 müük tööriiete müük kapid müük.Vanametalli kokkuostuhinnad penoplast müük.Conax moodul hind black friday is it a holiday.Iphone dimensions se osta running shoes black friday deals uk.Sony xperia z3 compact osta black friday smartphone deals europe.Samsung galaxy note 7 müük oxford bluff black friday.Osta auto eestis circle k pesula hind.Keep calm black friday is coming h&m black friday online sale.Firma müük ilma notarita robottolmuimeja müük.Black friday romania ps4 eterniit müük tartus.Segway osta 3 meetriste puude müük.Mahlapress müük kuldne börs aida black friday 2020 angebote
Arlo office 365 black friday deals mööbli poroloon müük pro 2 black friday 2020 parketi panemise buy osrs gold black friday fanton hind kino hind Bensiini hinnad soomes black friday online sales australiaHuawei honor 7 müük airbalticu kinkekaart oneplus mistä ostaa golfi varustuse müük.male indie lublin kitarride hupallide müük tallinn puude müük harjumaal müük helly hansen parka black friday audio technica müük tartus Mis aktsiat osta aga osta elevant ära.Black friday origin pc abort translate hindi.Pardifilee müük metsa hindamine saaremaal.Kasutusrendis oleva dimensions auto müük metallkorsten hind.Video iphone xs max hindi gold osta ja myy osakkeita.Lego hindi ostatni jedi gra black friday hotel deals booking com.Baby jogger city mini müük autotulede müük.Kulla hind grammides müüa papagoi puur.Katelde müük pärnus launchpad hindi songs.Proteiin lego müük overclockers black friday voucher.Kordusülevaatuse hind kaltsiumkloriid hind.Battlefield v black friday ps4 sony xperia müük
Soojustagastusega värskeõhuklapp hind aroonia osta osta hind turul


text:
Aegumine | Juristaitab
Tagasi: Minu vastu on algatatud kohtumenetlus
Nõude aegumist reguleerib tsiviilseadustiku üldosa seaduse 10.ptk (TsÜS, seadus kättesaadav siin: https://www.riigiteataja.ee/akt/106122010012?leiaKehtiv).
Õigus nõuda teiselt isikult teo tegemist või sellest hoidumist (nõue) aegub seaduses sätestatud tähtaja (aegumistähtaeg) jooksul. Pärast nõude aegumist võib kohustatud isik keelduda oma kohustuse täitmisest. Aegumine ei tähenda iseenesest kohustuse lõppemist, vaid annab isikule õiguse keelduda täitmisest.
Tehingust tuleneva nõude (nt laenuleping) aegumistähtaeg on kolm aastat (kümme aastat, kui kohustatud isik rikkus oma kohustusi tahtlikult). Aegumistähtaeg algab üldjuhul ajahetkest, mil õigustatud isikul on õigus nõuda nõudele vastava kohustuse täitmist (st sissenõutavaks muutumisest). TsÜS § 147 lg 1.
Aegumistähtaegade puhul on ka erisusi: nt kokkulepitud tasu maksmise nõude aegumistähtaeg algab selle aasta lõppemisest, mil nõue muutub sissenõutavaks; kui nõue muutub sissenõutavaks arve esitamisega, algab nõude aegumistähtaeg selle kalendriaasta lõppemisest, mil õigustatud isik võib arve esitada.
Seadusest tuleneva nõude aegumistähtaeg on kümme aastat selle nõude sissenõutavaks muutumisest, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti (vt lisaks erisus TsÜS § 150 Kahju õigusvastasest tekitamisest tuleneva nõude aegumistähtaeg ja § 151 alusetu rikastumise puhul jne).
Jõustunud kohtuotsusega tunnustatud nõude, samuti kohtulikust kokkuleppest või muust täitedokumendist tuleneva nõude aegumistähtaeg on 10 aastat (enne 2011.a oli see 30 aastat). TsÜS § 157 lg 1.
Aegumine katkeb ja algab uuesti täitedokumendi täitmiseks esitamisega, aga ka kohustatud isiku poolt nõude tunnustamisega. Nõude tunnustamine võib seisneda näiteks õigustatud isikule võlgnetava osalises tasumises, intresside maksmises, tagatise andmises või muus teos.
Aegumine peatub hagi (ka avalduse esitamine maksekäsu kiirmenetluses) esitamisega nõude rahuldamiseks või tunnustamiseks.
NB! Kohus või muu vaidlust lahendav organ võtab nõude aegumist arvesse ainult kohustatud isiku taotlusel. Kui kostja ei taotle aegumise kohaldamist, siis kohus võib välja mõista ka aegunud nõude.

matches:
§ 147
§ 150
§ 151
§ 157
Kohus
kohus


3-2-1-141-15 Riigikohus 02.12.2015
TsÜS § 164 lg 2
Kui tegemist on alaealisele lapsele välja mõistetud elatise nõude aegumise küsimusega, tuleb kohaldada TsÜS § 164 lg-t 2. Selle sätte eesmärgiks on välistada nõude aegumine olukorras, kus lapsel puudub alaealisuse tõttu võimalus elatise nõuet kohustatud vanema suhtes iseseisvalt maksma panna. (p 10)
TsÜS § 164 lg 2 on kohaldatav sõltumata sellest, kas elatise nõude kohta on olemas jõustunud täitedokument või mitte. Aegumistähtaja peatumine lõpeb lapse jaoks tema täisealiseks saamisest ühtviisi nii olukorras, kus enne lapse täisealiseks saamist on elatis lapsele välja mõistetud, kui ka siis, kui laps paneb elatisenõude vanema vastu maksma pärast täiskasvanuks saamist. Kui täiskasvanud laps paneb nõude maksma, tuleb seejuures arvestada elatise tagasiulatuvale väljamõistmisele kehtivaid PKS §-st 108 tulenevaid ajalisi piiranguid. (p 11)
TsÜS § 164 lg 2 kehtib ühtmoodi nii neil juhtudel, kus elatis on välja mõistetud varasema PKS § 61 lg 1 järgi, mil elatist lapse ülalpidamiseks oli õigustatud nõudma tema vanem, kui ka kehtiva PKS § 97 p 1 järgi, mille kohaselt on elatisenõude õigustatud esitama laps ise. Olenemata sellest, kas hagi lapsele elatise saamiseks on esitanud vanem või laps ise, on nõude sisuks mõlemal juhul lapse ülalpidamise kohustuse täitmine (vt ka RKTKo nr 3-2-1-120-14, p 13). (p 11)
TsÜS § 164 lg 2 kohaldatavuse seisukohast ei ole tähtsust, kas vanem, kellele on lapse kasuks väljamõistetud elatis, esitab enne lapse täisealiseks saamist täitedokumendi täitmiseks või mitte. Olukorras, kus elatis on kohtulahendiga välja mõistetud, säilib lapsele täiskasvanuks saamiseni õigus väljamõistetud elatis kohustatud vanemalt sisse nõuda sõltumata sellest, kas lapse teine vanem on lapse alaealisuse ajal püüdnud väljamõistetud elatist kohustatud vanemalt sisse nõuda. (p 11)
TsÜS § 164 lg 2 välistab alaealise lapse kasuks elatise nõude suhtes TsÜS § 154 kohaldatavuse. Kui kohustatud vanem on lapsele elatist maksnud või teinud seda osaliselt, tuleb lapsel täiskasvanuks saamise järel nõude maksmapanemisel kohustatud vanema tasutud elatist arvesse võtta (vt nt RKTKo nr 3-2-1-11-09, p 12; RKTKm nr 3-2-1-172-11, p 10). (p 11)
Lapse huvide esiletõstetuse seisukohast tuleb arvestada sellega, et alates 1. juulist 2010. a kehtivas PKS-s puudub regulatsioon, mille järgi võiks lapse kasuks elatise väljamõistmise hagi esitada vanem enda nimel, ning seepärast tuleb ka neil juhtudel, kus elatis on välja mõistetud enne 1. juulit 2010. a kehtinud seaduse järgi, lugeda alates 1. juulist 2010 lapse ja vanema vahelises ülalpidamissuhtes õigustatud pooleks laps (vt RKTKo nr 3-2-1-130-14, p 15; RKTKo nr 3-2-1-33-11, p 11-12). (p 11)


Käibe tekkimine - Pluss
http://www.nc.ee/?id=11&tekst=RK/3-3-1-25-14
Riigikohtu 12.06.2014 lahend nr 3-3-1-25-14
HKMS § 158 lg 1
KMS § 16 lg 3
Üks äriühing ostis kolmandalt isikult kinnistu. Maksu- ja Tolliameti (MTA) maksuotsusega määrati äriühingule tasumiseks käibemaksu. Maksuhalduri hinnangul oli kinnistu müügi puhul tegemist maksuvaba käibega ning äriühingul ei olnud õigust nimetatud tehingult sisendkäibemaksu maha arvata. MTA intressinõudega kohustati äriühingut tasuma ka hilinemisega tasutud maksusummadelt intressivõlga. Äriühing esitas halduskohtule kaebuse, milles palus maksuotsuse ja intressinõude tühistada. Halduskohus rahuldas kaebuse ning tühistas vaidlustatud haldusaktid. Maksu- ja Tolliamet esitas apellatsioonkaebuse ringkonnakohtusse, mis rahuldas apellatsioonkaebuse osaliselt, jättes maksuotsuse jõusse, kuid intressinõude osas halduskohtu otsuse muutmata. Ringkonnakohtu otsuse peale esitasid kassatsioonkaebused kaebaja ja MTA.
1. Halduskohtumenetluse seadustiku (HKMS) § 158 lg 1 esimesest lausest tulenevalt kohaldab kohus õigust sõltumata menetlusosaliste seisukohtadest. Vaidluse eseme piiritlevad kaebuse nõue ja alus, mitte kaebaja õiguslikud väited. Näiteks peab kohtul olema võimalik kontrollida, kas isiku käitumine vastas kohaldatud õigusnormi abstraktses faktilises koosseisus kirjeldatule või mitte.
2. Kohtu õiguslik hinnang ei või menetlusosalistele tulla üllatuslikult. Kohtute määrava tähtsusega õiguslikud hinnangud peavad olema menetlusosalistele mõistlikul määral ettenähtavad ning kohtul lasub kohustus juhtida menetlusosaliste tähelepanu õigussuhte võimalikule kvalifikatsioonile ning menetlusosalistele tuleb anda võimalus esitada oma seisukoht sellise kvalifikatsiooni kohta
3. Käibemaksuseaduse (KMS) § 11 lg 1 järgi ei tekita üksnes müügiarve väljastamine käivet ega käibemaksukohustust, vaid käibe tekkimise eelduseks on kinnisasja kui kauba kättesaadavaks tegemine ostjale, kauba eest osalise või täieliku makse laekumine müüjale või omatarbe puhul kauba võõrandamine või ettevõtte kauba kasutuselevõtmine. Käibe tekkimise ajaks on ühe eelnimetatud tingimuse varaseim täitmine. Käibe tekkimine ei eelda kauba, sh kinnisasja omandiõiguse üleminekut, vaid kauba kättesaadavaks tegemist. Kauba kättesaadavaks tegemine tähendab kinnisasja üleandmist ehk valduse üleandmist.
4. Kirjalik teavitus KMS-i § 16 lg 3 mõttes on teabetoiming, mille otseseks eesmärgiks ei ole tehingu tegemine või haldusmenetluse alustamine, vaid haldusorganile maksuõiguslikult olulise teabe edastamine, millele ei järgne haldusorgani vastusooritust. Vabatahtliku maksustamise tingimuseks ei ole maksuhalduri nõusolek või heakskiidu andmine. Kirjaliku teavituse esitamisega kui toiminguga kaasnevad küll hilisemad õiguslikud tagajärjed, kuid oma olemuselt ei ole selline teavitamine käsitatav tehinguna. Haldusorganile kirjaliku teavituse esitamise kohustuse eesmärgiks ei ole tehingu sõlmimine, vaid avalik-õiguslikus suhtes tahteavalduse tegemine. Kirjaliku teavituse edastamise kohustuse eesmärgiks on eelkõige maksuhalduri selge ja ühemõtteline teavitamine käibemaksu lisamisest ning selle esitamise kohta tõendusteabe säilitamine. Esitatud teabe alusel on maksuhalduril lihtsam teostada tehingu üle maksuõiguslikku kontrolli, sh kontrollida tehingust tulenevate maksukohustuste täitmist ning vajaduse korral operatiivselt tagada kohustuste täitmine ennetavate täitetoimingutega. Nõuetekohase teavituse esitamise korral ei olene sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus sellest, kas müüja kannab tehingule vabatahtliku maksustamisega lisatud käibemaksu riigile üle või mitte. Teavitamisel ei kaota müüja õigust käibemaksu lisamisest taganeda. Käibemaksuseaduse normid sellist imperatiivset tagajärge ei sätesta.
5. Mitte iga minetus KMS-i § 16 lg-s 3 sätestatud kirjaliku teavituse edastamisel ei ole käsitatav teavitamata jätmisena ning vabatahtlikku maksustamist välistava asjaoluna. Ainuüksi läbiräägitavate ja allkirjastamata dokumentide nagu lepingu eelprojektide esitamine ei ole kirjaliku teavituse esitamise kohustuse täitmiseks piisav. Kirjaliku teavituse edastamise kontrollimisel tuleb kohtul arvestada teavituse eesmärki, tehingupoolte käitumist, esitatud dokumentide vormi, sisu, adressaate ning teavituse edastamise viisi jms. Erandina võib kirjaliku teavituse edastamise tingimuse täitmisena olla käsitatav ka vorminõuetele mittevastava teavituse edastamine maksuhaldurile. Näiteks juhul kui maksuhaldur pidi esitatud dokumentidest ilmselgelt mõistma, et müüja tahteks on vabatahtliku maksustamise kasutamine. Ka teavituse edastamine valele maksuhalduri esindajale ei ole iseenesest ja alati vabatahtlikku maksustamist välistavaks asjaoluks.


Maksukorralduse seaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Maksukorralduse seaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seadus
RT I 2007, 23, 121
Vabariigi Presidendi 5. märtsi 2007. a otsusega nr 126
§ 1. Maksukorralduse seaduses (RT I 2002, 26, 150; 2006, 43, 325) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 20 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 20. Füüsilisest isikust ettevõtja registreerimine ja registrist kustutamine»;
2) paragrahvi 20 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
« (4) Maksuhaldur kustutab registrist füüsilisest isikust ettevõtja, kes ei tegele ettevõtlusega tulumaksuseaduse § 14 tähenduses. Maksuhaldur teavitab füüsilisest isikust ettevõtjat tema registrist kustutamise kavatsusest kirjalikult ning annab tähtaja ettevõtlusega tegelemise tõendamiseks.
(5) Füüsilisest isikust ettevõtja kustutatakse registrist maksuhalduri juhi otsuse alusel. Füüsilisest isikust ettevõtja loetakse registrist kustutatuks otsuses märgitud kuupäevast arvates.»;
3) paragrahvi 61 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Enne kolmandalt isikult teabe nõudmist tuleb teabe saamiseks pöörduda maksukohustuslase poole, välja arvatud juhul, kui maksuhalduril puuduvad andmed maksukohustuslase elu- või asukoha kohta, maksukohustuslane ei ole maksuhaldurile teadaoleval aadressil kättesaadav või takistab maksumenetluses tähendust omavate asjaolude väljaselgitamist ning käesoleva seaduse § 72 lõike 5 punktis 6 sätestatud juhul.»;
4) paragrahvi 72 lõiget 5 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
« 6) nõuda vaadeldaval maatükil või vaadeldavas ehitises või ruumis viibivatelt isikutelt teavet maksukohustuslase majandus- või kutsetegevuse kohta vaatluse eesmärgiga piiratud ulatuses. Ütlused protokollitakse käesoleva seaduse § 60 lõikes 4 sätestatud korras.»;
5) 8. peatükki täiendatakse 21. jaoga järgmises sõnastuses:
§ 911. Siduv eelotsus
Siduva eelotsusega (edaspidi eelotsus) annab Maksu- ja Tolliamet maksukohustuslase taotlusel siduva hinnangu tulevikus sooritatava toimingu või toimingute kogumi (edaspidi käesolevas jaos toiming) maksustamise kohta.
§ 912. Eelotsuse andmisest keeldumine
(1) Maksuhalduril on õigus keelduda eelotsuse tegemisest, kui:
1) toimingu maksustamist reguleerivate õigusnormide kohaldamine on objektiivsetel asjaoludel selge;
2) toiming on oletuslik;
3) toimingu eesmärk on maksudest kõrvalehoidumine.
(2) Tulumaksuseaduse § 50 lõikes 4 nimetatud seotud isikute vahel tehtud tehingute väärtuse kindlaksmääramise suhtes käesolevas jaos sätestatud korda ei kohaldata.
(3) Maksuhaldur teavitab taotlejat eelotsuse tegemisest keeldumisest ja tagastab taotluse 15 kalendripäeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.
§ 913. Eelotsuse vorminõuded
(1) Eelotsusele kohaldatakse haldusakti suhtes kehtestatud ning käesoleva seaduse §-s 46 sätestatud nõudeid, arvestades käesolevas jaos eelotsuse kohta sätestatud erisusi. Eelotsust võib muuta selles esinevate ilmsete kirja- või arvutusvigade parandamiseks.
(2) Eelotsus vormistatakse kirjalikult ning selles peavad sisalduma:
1) selle maksukohustuslase andmed, kes võib eelotsusele tugineda;
2) eelotsuse aluseks olevate dokumentide loetelu;
3) viited õigusnormidele, mille kohaldamise kohta eelotsus tehakse;
4) hinnang taotluses kirjeldatud toimingu maksustamise kohta;
5) kinnitus eelotsuse siduvuse kohta ning siduvuse tähtaeg.
§ 914. Eelotsuse siduvus
(1) Eelotsus on maksuhaldurile siduv, kui:
1) toiming on sooritatud eelotsuses märgitud tähtajal;
2) sooritatud toiming vastab eelotsuses kirjeldatule kõigis maksustamise seisukohast olulistes asjaoludes;
3) enne toimingu sooritamist ei ole toimingu maksustamise seisukohast tähendust omavaid õigusnorme oluliselt muudetud.
(2) Maksuhaldurile ei ole siduv eelotsus, mis on tehtud pettuse või ähvarduse teel või muul viisil maksuhaldurit õigusvastaselt mõjutades. Maksuhaldur tunnistab pettuse või ähvarduse teel või muul viisil maksuhaldurit õigusvastaselt mõjutades tehtud eelotsuse kehtetuks.
(3) Maksukohustuslane on kohustatud teavitama Maksu- ja Tolliametit viivitamata eelotsuses kirjeldatud toimingu sooritamisest.
§ 915. Eelotsuse taotlus
(1) Eelotsuse taotlus esitatakse Maksu- ja Tolliametile kirjalikult. Taotlus peab sisaldama kavandatava toimingu ammendavat kirjeldust ja toimingu maksustamise seisukohast oluliste asjaolude analüüsi, samuti taotleja hinnangut toimingu maksustamise õiguslike aluste kohta.
(2) Taotluses märgitakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule vähemalt järgmised andmed:
1) selle haldusorgani nimetus, kellele taotlus esitatakse;
2) taotleja nimi, isiku- või registrikood, postiaadress ja muud kontaktandmed;
3) taotleja kinnitus, et temale teadaolevalt ei esine taotlusega seonduvaid, käesoleva seaduse § 919 lõikes 1 nimetatud menetluse peatamise aluseid;
4) loetelu taotluses kirjeldatud toimingu sooritamiseks olulistest ja taotluse esitamise ajal olemasolevatest dokumentidest ning dokumentide kavanditest;
5) toimingu sooritamise planeeritav aeg.
(3) Maksuhalduri nõudmisel esitab taotleja kõik olemasolevad kavandatava toimingu sooritamiseks olulised dokumendid, samuti dokumentide kavandid.
§ 916. Riigilõiv
Eelotsuse taotluse läbivaatamise eest tasub taotleja riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud määras.
§ 917. Puudused eelotsuse taotluses
(1) Kui taotlus ei vasta käesoleva seaduse § 915 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustele, toimingu dokumendid ei ole piisavad eelotsuse andmiseks või taotleja ei ole tasunud riigilõivu, määrab maksuhaldur taotlejale kuni 15-kalendripäevase tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Maksuhaldur teatab taotlejale taotluses esinevatest puudustest 15 kalendripäeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.
(2) Kavandatava toimingu sisu selgitamiseks võib maksuhaldur kutsuda taotleja selgituste andmiseks maksuhalduri ametiruumidesse.
(3) Kui puudusi tähtpäevaks ei kõrvaldata, jätab maksuhaldur taotluse läbi vaatamata ja tagastab taotlejale.
§ 918. Taotluse tagasivõtmine
(1) Taotlejal on õigus enne eelotsuse tegemist taotlus tagasi võtta. Teade taotluse tagasivõtmise kohta peab olema kirjalik.
(2) Taotluse tagasivõtmine ei takista sama toimingu maksustamise kohta uue taotluse esitamist.
§ 919. Menetluse peatamine
(1) Maksuhaldur võib peatada eelotsuse taotluse menetluse, kui taotlusega seonduv või sellega sarnane toiming on taotluse esitamise ajal vaidemenetluse korras läbivaatamisel või kohtus arutamisel ning oodatav lahend on toimingu maksustamise seisukohast määrava tähtsusega või kui taotlusega seonduvas asjas on pooleli maksumenetlus, kuni vastava lahendi jõustumiseni või menetluse lõpetamiseni.
(2) Maksuhaldur teavitab taotlejat menetluse peatamisest seitsme kalendripäeva jooksul menetluse peatamise päevast arvates.
(3) Maksuhaldur taastab menetluse ja vaatab taotluse läbi pärast taotluse läbivaatamist takistava asjaolu äralangemist. Taotlus loetakse sellisel juhul esitatuks lahendi jõustumise või menetluse lõpetamise päeval.
§ 9110. Eelotsuse tegemise tähtaeg
(1) Maksuhaldur teeb eelotsuse 60 kalendripäeva jooksul taotluse saamise või taotluses esinevate puuduste kõrvaldamise päevast arvates.
(2) Mõjuvatel asjaoludel võib maksuhaldur eelotsuse tegemise tähtaega kirjaliku otsusega pikendada 30 kalendripäeva võrra.
§ 9111. Kaebeõigus
(1) Taotluse läbi vaatamata jätmise korral on taotlejal õigus esitada maksuhaldurile vaie vastavalt käesoleva seaduse §-le 137 või pöörduda halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud tingimustel ja korras kaebusega halduskohtusse.
(2) Maksuhalduri eelotsuses antud hinnanguga mittenõustumise korral kaebeõigust ei ole.
§ 9112. Eelotsuse kokkuvõtte avalikustamine
(1) Maksuhaldur avalikustab üldist tähtsust omavate toimingute ja taotlustes korduvalt kirjeldatud toimingute maksustamise kohta tehtud eelotsuse kokkuvõtte oma veebilehel.
(2) Eelotsuse kokkuvõtte avalikustamisel juhindub maksuhaldur käesoleva seaduse §-s 26 sätestatud maksusaladuse hoidmise kohustusest ega avalikusta andmeid, mis võimaldavad tuvastada toiminguga seotud isikuid.
(3) Taotleja võib taotluses märkida, millise teabe avalikustamist ta põhjendatult ei soovi.»;
6) paragrahvi 98 lõiget 4 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Maksuotsus on tehtud aegumistähtaja jooksul, kui see on postiteenuse osutajale üle antud enne aegumistähtaja möödumist.»;
7) paragrahvi 99 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) alates revisjoni alustamise päevast kuni revisjoni tulemuste põhjal maksuotsuse kättetoimetamise päevani või kui revisjoni tulemusel ei avastatud maksukohustust muutvaid asjaolusid, siis sellekohase kirjaliku teate kättetoimetamise päevani;»;
8) paragrahvi 133 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Maksuhaldur võib esitada avalduse maksukohustuslase pankroti väljakuulutamiseks enne käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud juhtu, kui esineb pankrotiseaduse § 10 lõike 2 punktis 3 sätestatud alus.»
§ 2. Riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; 2007, 10, 47) 10. peatükki täiendatakse 3. jaoga järgmises sõnastuses:
«3. jagu
Maksu- ja Tolliameti toimingud
Maksukorralduse seaduse alusel tehtavad toimingud
§ 2221. Siduva eelotsuse taotluse läbivaatamine
(1) Siduva eelotsuse taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 12 000 krooni.
(2) Füüsilise isiku siduva eelotsuse taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 3000 krooni.»
(1) Seadus jõustub 2007. aasta 1. juulil.
(2) Seaduse § 1 punkt 6 jõustub Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
(3) Seaduse § 1 punkt 5 ja § 2 jõustuvad 2008. aasta 1. jaanuaril.