RT I, 10.10.2013, 3
3-4-1-22-13
Eesistuja Priit Pikamäe, liikmed Lea Kivi, Lea Laarmaa, Jaak Luik ja Ivo Pilving
Riigilõivuseaduse § 57 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga 127 823 eurot 30 senti kuni 159 779 eurot 12 senti tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 7349 eurot 83 senti
Pärnu Maakohtu 23. mai 2013. aasta määrus tsiviilasjas nr 2-12-7357
Tunnistada, et riigilõivuseaduse (RT I 2010, 21, 107; RT I, 25.06.2012, 3) § 57 lõige 1 ja lisa 1 olid 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis põhiseadusega vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga 127 823 eurot 30 senti kuni 159 779 eurot 12 senti tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 7349 eurot 83 senti.
ASJAOLUD, MENETLUSE KÄIK JA MAAKOHTU OTSUS
1. AS Eviko (hageja) tasus 17. veebruaril 2012 tsiviilasjas nr 2-12-7357 hagi esitamisel hinnaga 131 586 eurot 7 senti riigilõivu 441 eurot 16 senti. Koos hagiavaldusega esitas hageja kohtule menetlusabi taotluse ülejäänud riigilõivu tasumiseks osamaksetena 17 kuu jooksul.
2. Pärnu Maakohus rahuldas 27. märtsi 2012. aasta määrusega hageja menetlusabi taotluse ja määras, et hagi esitamisel tasumata riigilõiv 6908 eurot 67 senti tuleb tasuda 406 euro 40 sendi suuruste kuumaksetena 17 kuu jooksul alates 27. märtsist 2012 kuni riigilõivuseaduse (RLS) § 57 lõikes 1 koostoimes lisaga 1 sätestatud riigilõivu 7349 eurot 83 senti tasumiseni. Hageja tasus määratud riigilõivu osamakseid aprillist 2012 kuni aprillini 2013.
3. Hageja esitas 30. aprillil 2013 maakohtule taotluse vähendada hagiavalduselt tasumisele kuuluvat riigilõivu ja tagastada enammakstud riigilõiv. Hageja leidis, et hagiavalduselt tasumisele kuulunud riigilõiv on põhiseadusega vastuolus. Põhiseaduspärane on alates 1. juulist 2012 sama nõudesumma puhul avalduse esitamisel väljaspool e-toimikut kehtiv lõivumäär. Hageja on taotluse esitamise ajaks tasunud riigilõivu kokku 5724 eurot 36 senti. Tsiviilasi on jätkuvalt maakohtu menetluses.
4. Pärnu Maakohus rahuldas 23. mai 2013. aasta määrusega hageja taotluse ja tunnistas põhiseadusega vastuolus olevaks ning jättis kohaldamata RLS § 57 lõike 1 koostoimes lisaga 1 osas, milles tsiviilasjas hinnaga 127 823 eurot 30 senti kuni 159 779 eurot 12 senti tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 7349 eurot 83 senti (määruse resolutsiooni punktis 2 ekslikult 127 823 eurot 29 senti). Maakohus määras hagilt tasutava riigilõivu suuruseks 1500 eurot, luges, et hageja on selle tasunud, ja tagastas enamtasutud lõivu 4224 eurot 23 senti. Enamtasutud riigilõivu tagastamisel ja hagilt tasuda tulnud riigilõivu põhiseaduspärasuse kaalumisel lähtus maakohus Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse praktikast riigilõivude põhiseaduspärasuse hindamisel. Pärnu Maakohtu määrus saabus Riigikohtusse 24. mail 2013.
5. Riigikogu arvamuse on esitanud põhiseaduskomisjon, kelle arvates olid enne 1. juulit 2012 kehtinud riigilõivud põhiseaduse vastased.
6. Hageja arvates on vaidlustatud riigilõivuseaduse sätted põhiseadusega vastuolus. Pärnu Maakohtus asjassepuutuva lõivumäära põhiseadusvastaseks tunnistamine ja kohaldamata jätmine on kooskõlas Riigikohtu senise praktikaga riigilõivuseaduse riigilõive puudutavates põhiseaduslikkuse järelevalve asjades.
7. Õiguskantsler leiab, et põhiseaduse (PS) § 15 lõike 1 esimese lausega ning §-ga 11 ei olnud kooskõlas hagiavalduse esitamise ajal kehtinud RLS § 57 lõige 1 koostoimes lisaga 1, mille alusel tuli tasuda hagiavalduselt riigilõivu 7349 eurot 83 senti.
8. Justiitsministri arvates on asjassepuutuvad riigilõivuseaduse sätted põhiseaduspärased. Olukorras, kus on olemas õiguslik mehhanism maksejõuetu isiku riigilõivu tasumisest täielikult või osaliselt vabastamiseks (tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 180 lõike 1 punktid 1 ja 2), ei ole kõnealused riigilõivumäärad ebaproportsionaalselt suured ega PS § 15 lõikest 1 ja §-st 32 tulenevaid põhiõigusi rikkuvad. Mõistlik on katta tsiviilvaidlustega seotud kulud kohtuasja poolte kohtukuludest, selmet asetada see koormis maksumaksjaile. Riigilõivuseaduse kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsiooni ajal katsid riigilõivumäärad ligikaudu 90% tsiviilkohtumenetluse kuludest, millest tulenevalt ülejäänud 10% jäi maksumaksjate kanda.
9. Riigilõivuseaduse (RT I 2010, 21, 107; RT I, 25.06.2012, 3) § 57 „Hagiavalduse, avalduse ja kaebuse läbivaatamine"
10. Lisa 1 riigilõivuseaduse juurde „Riigilõivu täismäärad avalduse esitamise eest tsiviilkohtumenetluses" (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012)
13. Pärnu Maakohus otsustas 23. mai 2013. aasta määrusega tsiviilasjas nr 2-12-7357 hageja enamtasutud riigilõivu tagastamise ja tasuda tulnud riigilõivu põhiseadusvastaseks tunnistamise taotluse üle. Kui menetlusosaline maksab riigilõivu menetluse kiirema jätkumise huvides osaliselt ära, saab ta lõivu suurusega mitte nõustudes esitada enamtasutud riigilõivu tagastamise avalduse (Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 18. aprilli 2013. aasta otsus asjas nr 3-4-1-5-13, punkt 21; 12. septembri 2013. aasta otsus asjas nr 3-4-1-18-13, punkt 28). TsMS § 150 lõike 1 punkt 1 ja lõige 4 ning RLS § 15 lõike 1 punkt 1 näevad ette, et isiku nõudel tagastab kohus, kelle menetluses asi viimati oli, tasutud riigilõivu enam tasutud osas, kui riigilõivu on tasutud ettenähtust rohkem. Ettenähtust rohkem tasutud riigilõiv tähendab ka lõivu, mida menetlusabi saamise tõttu tasuti põhiseaduse vastase määra alusel osamaksetena (vt ka otsus asjas nr 3-4-1-18-13, punkt 28).
14. Riigilõivu tasunud isik või isik, kelle eest lõiv tasuti, saab PS § 15 lõike 1 alusel enamtasutud riigilõivu tagastamise taotluse esitamisel nõuda kohtulahendi jõustumiseni riigilõivumäära põhiseaduspärasuse kontrollimist (Riigikohtu üldkogu 28. veebruari 2013. aasta otsus asjas nr 3-4-1-13-12, punkt 36; 2. aprilli 2013. aasta määrus asjas nr 3-2-1-140-12, punkt 20). Maakohus, lahendades hageja taotlust tunnistada hagiavalduselt nõutud riigilõiv põhiseadusvastaseks ja tagastada enamtasutud riigilõiv, pidi kontrollima, kas lõiv on põhiseaduspärane (PS § 15 lõige 2 ja § 152).
15. Enamtasutud riigilõivu tagastamise taotluse lahendamisel oleks maakohus pidanud vaidlusaluste sätete põhiseaduse vastasuse korral tegema taotluse kohta teistsuguse otsustuse kui nende sätete põhiseaduspärasuse korral (vt ka Riigikohtu üldkogu 28. oktoobri 2002. aasta otsus asjas nr 3-4-1-5-02, punkt 15). Seetõttu on praeguses asjas asjassepuutuvad sätted 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis RLS § 57 lõige 1 koostoimes lisaga 1 osas, milles tsiviilasjas hinnaga 127 823 eurot 30 senti kuni 159 779 eurot 12 senti tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 7349 eurot 83 senti.
16. Hageja kasutas maakohtusse hagiavaldust esitades PS § 15 lõikest 1 tulenevat igaühe õigust oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse pöörduda. Hagiavalduselt riigilõivu tasumise nõue ja selle määr riivavad PS § 15 lõikes 1 sätestatud põhiõigust.
17. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium tunnistas 12. septembri 2013. aasta otsusega asjas nr 3-4-1-18-13 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis RLS § 56 lõike 1 koostoimes lisaga 1 põhiseadusega vastuolus olevaks osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 2 000 000 krooni kuni 2 500 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 115 000 krooni. Seega on praeguses põhiseaduslikkuse järelevalve asjas vaidlustatud riigilõiv kroonides juba tunnistatud põhiseaduse vastaseks. Samuti tunnistas Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium 11. detsembri 2012. aasta otsusega asjas nr 3-4-1-23-12 praegu vaidlustatuga sama riigilõivumäära põhiseadusvastaseks apellatsioonkaebuse esitamisel.
18. Kolleegiumi arvates ei ole põhjust hinnata praegu asjassepuutuva riigilõivu põhiseaduslikkust Riigikohtu senisest praktikast erinevalt. Riigilõiv 7349 eurot 83 senti ei ole menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude kandmises osalemise eesmärkide saavutamiseks vajalik abinõu.
19. Riigikohus tunnistab seetõttu PSJKS § 15 lõike 1 punkti 5 alusel, et riigilõivuseaduse (RT I 2010, 21, 107; RT I, 25.06.2012, 3) § 57 lõige 1 ja lisa 1 olid 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis PS § 15 lõikega 1 ja §-ga 11 vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga 127 823 eurot 30 senti kuni 159 779 eurot 12 senti tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 7349 eurot 83 senti.
Priit Pikamäe, Lea Kivi, Lea Laarmaa, Jaak Luik, Ivo Pilving


Sotsiaalhoolekande seaduse, tööturuteenuste ja -toetuste seaduse ning puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Sotsiaalhoolekande seaduse, tööturuteenuste ja -toetuste seaduse ning puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse muutmise seadus
RT I, 21.03.2014, 1
11.03.2014 otsus nr 384
Vastu võetud 26.02.2014
§ 1. Sotsiaalhoolekande seaduse muutmine
Sotsiaalhoolekande seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 punkt 10, § 7 lõike 1 punktid 4 ja 8 ning § 8 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 111 punktist 1 jäetakse välja tekstiosad „isikule puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse §-s 21 sätestatud nõuetele vastav isiklik” ja „(edaspidi rehabilitatsiooniplaan)”;
3) paragrahvi 112 lõike 1 punktis 2 ja § 117 lõike 21 punktis 1 asendatakse tekstiosa „§ 21 lõikes 2” tekstiosaga „§-s 21”;
4) paragrahvi 114 lõike 4 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Sotsiaalkindlustusamet avaldab teate halduslepingu sõlmimise kavatsuse kohta Sotsiaalkindlustusameti veebilehel.”;
5) paragrahvi 115 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Rehabilitatsiooniteenuse kulude hüvitamiseks esitatavale arvele märgitavate andmete loetelu ja arve alusel kulude hüvitamise korra kehtestab sotsiaalminister määrusega.”;
6) paragrahvi 116 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Lisaks taotlusele esitab arstitõendi, milles on märgitud ära psüühikahäire esinemine:
1) käesoleva seaduse § 112 lõike 1 punktis 1 nimetatud täisealine isik, kellel on raske, sügava või püsiva kuluga psüühikahäire;
2) käesoleva seaduse § 112 lõike 1 punktis 4 nimetatud isik.”;
7) paragrahvi 116 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
„(8) Kui isik ei ilmu mõjuva põhjuseta ja ette teatamata kokkulepitud ajal rehabilitatsiooniteenuse osutaja juurde rehabilitatsiooniteenust saama, kustutatakse isik rehabilitatsiooniteenuse osutamise järjekorrast.”;
8) paragrahvi 117 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
„(11) Rehabilitatsiooniteenuse osutaja ei pane enda juurde rehabilitatsiooniteenuse osutamise järjekorda käesoleva seaduse § 112 lõikes 1 nimetatud isikuid juhul, kui rehabilitatsiooniteenuse osutamise järjekord selle teenuse osutaja juures on pikem kui kolm aastat või kui isiku rehabilitatsiooniplaani kehtivusaeg on alla kolme aasta ning lõpeb enne, kui rehabilitatsiooniteenuse osutamise järjekord kätte jõuab.
(12) Käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud juhul pöördub käesoleva seaduse § 112 lõikes 1 nimetatud isik teise rehabilitatsiooniteenuse osutaja poole.”;
9) paragrahvi 117 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Isik, kes on rehabilitatsiooniteenuse osutaja juures teenuse saamiseks järjekorda registreeritud, kuid kelle rehabilitatsiooniplaani kehtivusaeg on lõppenud selleks ajaks, kui avaneb võimalus teenust saada, võib rehabilitatsiooniteenust saada rehabilitatsiooniplaanis planeeritud tegevuskava alusel. Kui teenuse osutamise ajal selgub, et isiku seisund on muutunud ja seetõttu vajab tegevuskava korrigeerimist, tehakse isikule vahehindamine ja täiendatakse rehabilitatsiooniplaani ning osutatakse teenust vastavalt täiendatud tegevuskavale.”;
10) paragrahvi 1112 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Rehabilitatsiooniplaan on rehabilitatsiooniteenuse osutaja poolt isiku enda või isiku ja tema seadusliku esindaja osalemisel koostatud kirjalik dokument, milles antakse hinnang isiku tegevusvõimele, kõrvalabi, juhendamise või järelevalve vajadusele ning tuuakse välja isiku iseseisvaks toimetulekuks, sotsiaalseks integreerumiseks ja töötamiseks või tööle asumise soodustamiseks vajalikud tegevused. Rehabilitatsioonimeeskond koostab isikule rehabilitatsiooniplaani kollegiaalselt.”;
11) paragrahvi 1112 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
„(8) Rehabilitatsiooniplaanis sisalduvate andmete loetelu kehtestab sotsiaalminister määrusega.”;
12) paragrahvi 1113 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) hoolekandeasutuses, mis vastab rahvatervise seaduse alusel kehtestatud tervisekaitsenõuetele.”;
13) paragrahvist 1115 jäetakse välja tekstiosa „, mida täielikult või osaliselt rahastatakse riigi- või kohaliku omavalitsuse eelarvest,”;
14) paragrahvi 1116 lõiked 1–3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Isik esitab Sotsiaalkindlustusametile taotluse erihoolekandeteenuse saamiseks.
(2) Kui isik on suunatud ööpäevaringset erihooldusteenust saama kohtumääruse alusel, esitab isiku eestkostja või elukohajärgne valla- või linnavalitsus Sotsiaalkindlustusametile viivitamata kohtumääruse isiku nõusolekuta hoolekandeasutusse paigutamise kohta.
(3) Sotsiaalkindlustusamet otsustab erihoolekandeteenuse osutamise või sellest keeldumise, välja arvatud kohtumäärusega hoolekandeasutusse paigutatud isiku puhul, 15 tööpäeva jooksul taotluse ja kõikide nõutavate dokumentide saamisest arvates.”;
15) paragrahvi 1116 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;
16) seaduse 3. peatüki 4. jao 1. jaotises asendatakse läbivalt sõna „raamleping” sõnaga „haldusleping” vastavas käändes;
17) paragrahvi 1117 lõiget 2 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
„8) muu teave, mis on seotud kohtumäärusega hoolekandeasutusse paigutatavale isikule teenuse osutamisega.”;
18) paragrahvi 1117 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Erihoolekandeteenust saama suunatud isik peab pöörduma erihoolekandeteenuse osutaja poole suunamisotsuses märgitud teenuse osutamiseks kokku lepitud tähtpäeval, kuid mitte hiljem kui kolme päeva jooksul igapäevaelu toetamise, töötamise toetamise ja toetatud elamise teenuse puhul ning seitsme päeva jooksul kogukonnas elamise teenuse ja ööpäevaringse erihooldusteenuse puhul kokkulepitud tähtpäevast arvates. Kui isik ei ole nimetatud tähtaja jooksul kokkulepitud tähtpäevast arvates teenuse osutaja poole teenuse saamiseks pöördunud, ei ole tal enam õigust sama suunamisotsuse alusel teenust saada.”;
19) paragrahvi 1117 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Sundravilt, tahtevastaselt ravilt või kohtumäärusega teenuselt vabanev erihoolekandeteenust saama suunatud isik peab pöörduma erihoolekandeteenuse osutaja poole suunamisotsuses märgitud teenuse osutamiseks kokkulepitud tähtpäeval, kuid mitte hiljem kui kümne päeva jooksul.”;
20) paragrahvi 1123 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva seaduse § 1117 lõikes 9 sätestatud juhtudel paneb Sotsiaalkindlustusamet erihoolekandeteenust saama õigustatud isiku taotletud teenuse järjekorda alates erihoolekandeteenuse osutamise otsuse tegemise kuupäevast, koostades sellekohase nimekirja.
(2) Sotsiaalkindlustusamet peab erihoolekandeteenuse järjekordi maakonnapõhiselt iga erihoolekandeteenuse kohta eraldi, välja arvatud eelisjärjekorra ja kohtumääruse alusel ööpäevaringset erihooldusteenust saama suunatud isikute osas.”;
21) paragrahvi 1123 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Erihoolekandeteenuste järjekorra pidamise korra ja nõuded kehtestab sotsiaalminister määrusega.”;
22) paragrahvi 1123 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Sotsiaalkindlustusamet võib erihoolekandeteenuse järjekorda panna vähemalt 16-aastase isiku juhul, kui see isik vastab taotletud erihoolekandeteenust saama õigustatud isikule esitatavatele nõuetele.”;
23) paragrahvi 1123 lõike 4 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) isikud, kes on kasutanud töötamise toetamise teenust või toetatud elamise teenust käesoleva seaduse § 1116 lõike 4 alusel rehabilitatsiooniplaani koostamise ajal ja kelle Sotsiaalkindlustusamet on suunanud uuesti sama erihoolekandeteenust saama pärast rehabilitatsiooniplaani koostamist;”;
24) paragrahvi 1123 lõiget 4 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) isikud, kes ei ole enam õigustatud asenduskoduteenust või perekonnas hooldamise teenust saama ning kelle rehabilitatsiooniplaanis on kirjas erihoolekandeteenuse vajadus.”;
25) paragrahvi 1123 lõiked 3–4 tunnistatakse kehtetuks;
26) paragrahvi 1123 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Isik, kes on registreeritud erihoolekandeteenuse saamiseks järjekorda, kuid kelle rehabilitatsiooniplaani kehtivusaeg on lõppenud selleks ajaks, kui avaneb võimalus teenust saada, võib erihoolekandeteenust saada rehabilitatsiooniplaanis planeeritud tegevuskava alusel kuni uue rehabilitatsiooniplaani tegemiseni, kuid mitte kauem, kui ühe aasta jooksul.”;
27) paragrahvi 1124 lõike 1 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
28) paragrahvi 1124 lõikest 3 jäetakse välja tekstiosa „vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes ning”;
29) paragrahvi 1124 lõikes 6 asendatakse sõna „kolmeks” sõnaga „viieks”;
30) paragrahvi 1126 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui erihoolekandeteenust saama suunatud isik ei pöördu teenuse osutaja poole teenuse osutamise alustamiseks käesoleva seaduse § 1117 lõigetes 6 ja 61 sätestatud tähtaja jooksul, tasub Sotsiaalkindlustusamet teenuse osutajale selle erihoolekandeteenuse osutamise eest, mida saama isik on suunatud, riigieelarvest makstavat tasu esitatud arve alusel, kuid mitte rohkem kui kolme päeva ulatuses igapäevaelu toetamise, töötamise toetamise ja toetatud elamise teenuse puhul, seitsme päeva ulatuses kogukonnas elamise teenuse ja ööpäevaringse erihooldusteenuse puhul ning kümne päeva ulatuses sundravilt, tahtevastaselt ravilt või ööpäevaringse kohtumäärusega teenuselt vabaneva isiku puhul.”;
31) paragrahvi 1126 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel tasutakse teenuse osutajale 95 protsenti käesoleva seaduse § 1118 lõike 5 alusel kehtestatud selle teenuse, millel isik viibis, maksimaalsest maksumusest, kuid mitte rohkem kui arvel märgitud ulatuses.”;
32) paragrahvi 1131 lõiget 1 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
„31) koostama kirjalikult asutuse kaebuste lahendamise korra, milles on märgitud asutusesisesed ja asutusevälised kaebuste esitamise ja lahendamise viisid ja kontaktid pöördumiseks teiste asjaomaste institutsioonide poole, ning selgitama seda isikule ja tema seaduslikule esindajale;”;
33) paragrahvi 1132 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Käesoleva seaduse § 10 punktis 14, 15 või 16 nimetatud teenust saama suunatud isik on kohustatud lisaks rehabilitatsiooniplaanile esitama oma terviseseisundi kohta tõendi, milles on märgitud ravi nõudvate somaatiliste haiguste esinemine ning lisaks ka teenuse osutaja nõudmisel teave nakkushaiguste esinemise kohta.”;
34) paragrahvi 1133 lõike 2 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„1) isikule seatud eesmärki ja soovitatud tegevusi selle saavutamiseks;
2) isiku vajadustele vastavate tegevuste elluviimise ajakava, kirjeldust ja teenuse osutaja hinnangut tegevuste läbiviimise kohta mitte harvem kui kord kvartalis.”;
35) paragrahvi 1134 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) tal peab olema riiklikult tunnustatud sotsiaaltööalane keskeri- või kõrgharidus või kutseseaduse alusel välja antud sotsiaaltöötaja kutsetunnistus;”;
36) paragrahvi 1134 lõike 1 punktid 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„4) tal peab olema riiklikult tunnustatud tegevusteraapiaalane kõrgharidus või kutseseaduse alusel välja antud tegevusterapeudi kutsetunnistus;
5) tal peab olema riiklikult tunnustatud tegevusjuhendamisalane kutsekeskharidus või kutseseaduse alusel välja antud tegevusjuhendaja kutsetunnistus või”;
37) paragrahvi 1134 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kui ööpäevaringset erihooldusteenust osutatakse sügava liitpuudega psüühikahäirega isikule, võib ühe tegevusjuhendaja ööpäevaringse kohalolu asendada hooldustöötaja ööpäevaringse kohaloluga juhul, kui hooldustöötaja:
1) on läbinud haridus- ja teadusministri poolt kutseõppeasutuse seaduse § 24 lõike 3 alusel kehtestatud hooldustöötaja eriala riiklikule õppekavale vastava koolituse või
2) omab kutseseaduse alusel välja antud sotsiaalhooldaja kutsetunnistust.”;
38) paragrahvi 1140 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) tema rehabilitatsiooniplaanis on märgitud töötamise toetamise teenuse vajadus või tal on rehabilitatsiooniteenuse osutaja kirjalik põhjendatud ettepanek töötamise toetamise teenuse saamise kohta rehabilitatsiooniplaani koostamise ajaks;”;
39) paragrahvi 1140 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„6) talle ei osutata samal ajal ööpäevaringset erihooldusteenust.”;
40) paragrahvi 1143 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
41) paragrahvi 1143 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) tema rehabilitatsiooniplaanis on märgitud toetatud elamise teenuse vajadus või tal on rehabilitatsiooniteenuse osutaja kirjalik põhjendatud ettepanek toetatud elamise teenuse saamise kohta rehabilitatsiooniplaani koostamise ajaks;”;
42) paragrahvi 1147 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) tema rehabilitatsiooniplaanis on märgitud kogukonnas elamise teenuse vajadus;”;
43) paragrahvi 1148 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kogukonnas elamise teenuse osutaja tagab ühe tegevusjuhendaja kohaloleku kümne teenust saava isiku kohta vähemalt kaheksa tundi päevasel ajal ning ühe tegevusjuhendaja kättesaadavuse kõigile selle teenuse osutaja juures teenust saavatele isikutele ülejäänud ajal ööpäevast.”;
44) paragrahvi 1150 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) tema rehabilitatsiooniplaanis on märgitud ööpäevaringse erihooldusteenuse vajadus;”;
45) paragrahvi 1151 lõike 1 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„1) olema teadlik asjaolust, kas ööpäevaringset erihooldusteenust saama suunatud isik viibib ööpäevaringse erihooldusteenuse osutamise ruumides või territooriumil või neist väljaspool;
2) tagama ööpäevaringse erihooldusteenuse osutamise ruumidesse sisenemise ja ruumidest väljumise kontrolli ja”;
46) paragrahvi 1151 lõiget 1 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
„3) tagama teenust saavate isikute turvalisuse, ohutuse ja ettenähtud teenuse osutamise, kui ööpäevaringset erihooldusteenust osutatakse käesoleva seaduse § 1150 lõikes 1 nimetatud isikutele, sügava liitpuudega isikutele ja ebastabiilse remissiooniga raske, sügava või püsiva kuluga psüühikahäirega isikutele samades ruumides.”;
47) paragrahvi 1151 lõigetest 4 ja 5 jäetakse välja sõnad „vaimse tervise õe või psühhiaatriaõe osutatava”;
48) paragrahvi 1151 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Ööpäevaringset erihooldusteenust, välja arvatud majutamist, võib kohtumäärusega hoolekandeasutusse paigutatud isikutele osutada käesoleva seaduse § 1150 lõikes 1 nimetatud isikutega, sügava liitpuudega isikutega ja ebastabiilse remissiooniga raske, sügava või püsiva kuluga psüühikahäirega isikutega samades ruumides ja samal ajal, arvestades käesoleva seaduse §-s 1152 sätestatut.”;
49) paragrahvi 1153 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Ööpäevaringse erihooldusteenuse osutaja tagab 30 nimetatud teenust saava isiku kohta vähemalt ühe tegevusjuhendaja ööpäevaringse kohaloleku ning lisaks vähemalt ühe tegevusjuhendaja kohaloleku päevasel ja õhtusel ajal.
(2) Kui ööpäevaringset erihooldusteenust osutatakse ebastabiilse remissiooniga raske, sügava või püsiva kuluga psüühikahäirega või sügava liitpuudega psüühikahäirega isikule, tagab ööpäevaringse erihooldusteenuse osutaja 15 nimetatud teenust saava isiku kohta vähemalt ühe tegevusjuhendaja ööpäevaringse kohaloleku ning lisaks vähemalt ühe tegevusjuhendaja kohaloleku päevasel ja õhtusel ajal.
(3) Kui ööpäevaringset erihooldusteenust osutatakse kohtumäärusega hoolekandeasutusse paigutatud isikule, tagab ööpäevaringse erihooldusteenuse osutaja 20 nimetatud teenust saava isiku kohta vähemalt ühe tegevusjuhendaja ööpäevaringse kohaloleku ning lisaks vähemalt ühe tegevusjuhendaja kohaloleku päevasel ja õhtusel ajal.”;
50) paragrahvi 17 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 17. Lapse ajutiselt perekonda andmise korraldus”;
51) paragrahvi 17 lõiked 1–6 tunnistatakse kehtetuks;
52) paragrahvi 17 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Laste hoolekandeasutuses elava lapse ajutiselt perekonda andmise korra kehtestab sotsiaalminister määrusega.”;
53) paragrahvi 18 lõike 1 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„9) erihooldekodu – teenuse osutaja omandis või kasutuses olevad ruumid ja territoorium, kus osutatakse korraga rohkem kui viiele erivajadusega isikule kogukonnas elamise teenust või ööpäevaringset erihooldusteenust, välja arvatud kohtumäärusega ööpäevaringset erihooldusteenust.”;
54) seaduse 3. peatüki 12. jagu täiendatakse §-ga 181 järgmises sõnastuses:
„§ 181. Keelatud esemed ja ained hoolekandeasutuses viibimisel
(1) Hoolekandeasutuses sotsiaalteenust saav isik ei tohi vallata järgmisi aineid ega esemeid:
1) relvad relvaseaduse tähenduses;
2) lõhkeaine, pürotehniline aine ja pürotehniline toode lõhkematerjaliseaduse tähenduses;
3) aine, mida kasutatakse narkootilise, toksilise või alkohoolse joobe tekitamiseks, ja
4) muud ained või esemed, mis võivad kujutada ohtu teenust saavate isikute ning teiste isikute elule ja tervisele.
(2) Kui sotsiaalteenuse osutajal on teavet selle kohta, et hoolekandeasutuses sotsiaalteenust saava isiku valduses on või temale adresseeritud posti- või muu saadetis sisaldab käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 või 2 nimetatud ainet või eset või sama lõike punktis 3 nimetatud ainet, mida kasutatakse narkootilise joobe tekitamiseks, on ta kohustatud teavitama sellest politseid.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud keelatud aine või ese seab otsesesse ohtu isiku, kelle valduses see on, või teisi isikuid, peab teenuse osutaja võtma kasutusele meetmed otsese ohu vähendamiseks või kõrvaldamiseks.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud aine või eseme võtab teenuse osutaja isiku valdusest ära. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud aine või eseme, mida ei ole võimalik üle anda politseile, tagastab teenuse osutaja posti- või muu saadetise saatjale. Kui saatja ei ole teada või kui aine või ese on teenust saava isiku valdusesse sattunud muul viisil kui posti teel, annab teenuse osutaja aine või eseme isiku seaduslikule esindajale, viimase puudumise korral säilitab teenuse osutaja isikult võetud aine või eseme. Teenuse osutaja hävitab ained ja esemed, mille väärtus on väiksem kui 19 eurot.
(5) Kui teenust saava isiku terviseseisund võimaldab, võetakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud aine või ese isiku valdusest ära ja hävitatakse tema juuresolekul.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud esemete ja ainete äravõtmise kohta koostab teenuse osutaja viivitamata protokolli, kuhu kantakse:
1) protokolli koostamise aeg ja koht;
2) protokolli koostaja ees- ja perekonnanimi;
3) selle teenust saava isiku ees- ja perekonnanimi, kellelt esemed või ained ära võeti;
4) äravõetud esemete või ainete loetelu;
5) märge keelatud esemete üleandmisest käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud isikule, asutusele või politseile ja
6) teenust saava isiku või piiratud teovõimega isiku puhul tema seadusliku esindaja ja protokolli koostaja allkiri.”;
55) paragrahv 20 tunnistatakse kehtetuks;
56) paragrahvi 24 lõike 1 sissejuhatavast lausest jäetakse välja sõnad „ning eestkoste” ja lõike 1 punktist 1 tekstiosa „, tema eestkostjat”;
57) paragrahvi 24 lõike 1 punkt 4 ja § 25 lõike 2 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
58) paragrahvi 252 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) temalt ei ole perekonnaseaduses sätestatud alustel hooldusõigust ära võetud või piiratud;”;
59) paragrahvi 26 lõike 1 punkt 7 tunnistatakse kehtetuks;
60) paragrahvi 48 lõikes 16 asendatakse number „2015” numbriga „2017”;
61) paragrahvi 48 lõikes 32 asendatakse lauseosa „2014. aasta 31. detsembrini erihoolekandeteenust” lauseosaga „2017. aasta 31. detsembrini erihoolekandeteenust, välja arvatud ööpäevaringset erihooldusteenust kohtumäärusega hoolekandeasutusse paigutatud isikutele,”;
62) paragrahvi 48 lõikes 33 asendatakse lauseosa „2015. aasta 1. jaanuarist” lauseosaga „2018. aasta 1. jaanuarist”;
63) paragrahvi 48 lõikes 35 asendatakse lauseosa „2014. aasta 31. detsembrini” lauseosaga „2017. aasta 31. detsembrini.”;
64) paragrahvi 48 lõiked 37–40 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse muutmine
Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 2 punktist 4 jäetakse välja tekstiosa „või keda on nimetatud sama seaduse § 21 lõike 2 punktis 2.”.
§ 3. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse muutmine
Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 21. Rehabilitatsiooniplaani koostamine
Sotsiaalhoolekande seaduse § 1112 lõikes 1 sätestatud rehabilitatsiooniplaan koostatakse:
1) igale lapsele, kes esimest korda taotleb puude raskusastet;
2) korduvalt puude raskusastet taotlevale lapsele juhul, kui see on vajalik puude raskusastme tuvastamiseks.”.
§ 4. Seaduse jõustumine
Käesoleva seaduse § 1 punktid 21 ja 25 jõustuvad 2015. aasta 1. jaanuaril.


Tuletõrje- ja päästetöötajate ning Väike-Maarja Päästekooli õpilaste ja Sisekaitseakadeemia päästekolledži üliõpilaste vormiriietuse kirjeldus ja kandmise tähtajad – Riigi Teataja
Tuletõrje- ja päästetöötajate ning Väike-Maarja Päästekooli õpilaste ja Sisekaitseakadeemia päästekolledži üliõpilaste vormiriietuse kirjeldus ja kandmise tähtajad
RT I 2000, 96, 622
Vastu võetud 06.12.2000 nr 409
Määrus kehtestatakse « Päästeseaduse» (RT I 1994, 28, 424; 1998, 39, 598; 2000, 50, 316) § 303 lõike 1 alusel.
§1. Käesolevas kirjelduses sätestatakse riigi ja kohaliku omavalitsuse päästeasutuste tuletõrje- ja päästetöötajate ning Väike-Maarja Päästekooli õpilaste ja Sisekaitseakadeemia päästekolledži üliõpilaste (edaspidi töötajad) vormiriietuse kirjeldus ja kandmise tähtajad.
§2. Töötajate pidulik vormiriietus on must, «Pantone Textile» 1992. aasta värvitabeli järgi värv 19-4205 TP, töövorm ja vaheriietus on sinised, värv Pantone 19-4025 TP. Lisandiks (kantideks) on kasutatud punast, värv Pantone 18-1664 TP. Kraeilustised on kuldsed, värv S1-5.
§3. Töötajate vormiriietusel kasutatakse kolme lõvi kujutisega antiikmessingist vorminööpe. Suurte vorminööpide läbimõõt on 20 mm, väikestel vorminööpidel 14 mm.
§4. Töötajate mütsimärk on kuldne, reljeefsest messingist. Kolmnurkse märgi alumine mõõt on 60 mm ja kõrgus 50 mm. Märgi tipus on väikese riigivapi kujutis. Märgi alumistes nurkades on stiliseeritud leegi ja kolmnurga sees tammelehtedest pärja kujutis. Pärja keskel punasel taustal on emailitud ümmargune sini-must-valge kokard läbimõõduga 20 mm.
TÖÖTAJATE VORMIRIIETUS
§5. Töötajate vormiriietuse liigid on:
1) pidulik vormiriietus;
2) töövormiriietus;
3) vaheriietus.
§6. Pidulik vormiriietus koosneb: vormikuuest, viigipükstest (naistel seelik), pika varrukaga ja lühikeste varrukatega päevasärkidest, lipsust, vormimütsist (naistel vormikübar), talvemütsist, mantlist, pikast jopest, valgest sallist, mustadest kinnastest, rihmast, kingadest ja sokkidest (naistel sukad või sukkpüksid).
§7. Töövormiriietus koosneb: reguleeritavate varrukatega ja lühikeste varrukatega vormipluusidest, T-särgist, töövormi pükstest, töövormi seelikust, sviitrist, nokkmütsist, töövormi talvemütsist, lühikesest jopest, sinisest sallist, vöörihmast, sinistest või mustadest kinnastest, saabastest või kingadest ja sokkidest (naistel sukad või sukkpüksid).
§8. Tulekustutus- ja päästemeeskondadele ning teistele otseselt tulekustutus-päästetöid tegevatele töötajatele määratud vaheriietus koosneb: T-särgist, polost, anorakist, vaheriietuse pükstest, vöörihmast, sokkidest, kingadest ja kootud mütsist.
§9. Sisekaitseakadeemia päästekolledži üliõpilased kannavad töövormiriietust. Kooli lõpetajatele väljastatakse pidulik vormiriietus.
§10. Väike-Maarja Päästekooli õpilased kannavad töövormiriietust määruse lisas sätestatud erinevustega.
§11. Töötajate vormiriietuse esemete väljastamine ja kandmise tähtajad on sätestatud määruse lisas.
§12. Töötaja üleviimisel ühest päästeasutusest teise tasub uue töökoha päästeasutus eelmisele päästeasutusele töötajaga ületulnud vormiriietuse jääkmaksumuse.
TÖÖTAJATE VORMIRIIETUSE ESEMED JA NENDE KIRJELDUS
§13. Töötajate vormiriietuse esemed on:
1) Meeste vormikuub
Meeste vormikuub on musta värvi poolvillasest kangast musta polüestervoodriga. Kergelt taljesse töödeldud reväärkraega vormikuub on üherealine, Päästeameti peadirektori, päästeteenistuste direktorite ja nende asetäitjate vormikuub on kaherealine. Kuue esikinnis on suletav vastavalt kolme või kuue suure vorminööbiga.
Vormikuue selja keskõmblus lõpeb kaetud lõhikuga. Vormikuue hõlmade allosas on sissetöödeldud figuursed klapptaskud, mis on suletavad suure vorminööbiga.
Vormikuue varrukatel on moekohane läbilõige 120 mm kaugusel varruka alläärest. Varruka läbilõike vahele on õmmeldud 2 mm laiune punane kant. Varruka allääres küünarnukiõmbluses on kolm väikest vorminööpi.
Vormikuuel on kaks liistuga sissetöödeldud põuetaskut. Vasaku hõlma põuetasku on suletav nööbiga.
Vormikuue õlgadel on 150 mm pikkused ja 50 mm laiused pealismaterjalist pagunid. Pagunite üks ots kinnitub varruka ühendusõmbluse vahele, teine, kraepoolne figuurne ots on suletav ühe väikese vorminööbiga. Pagunite välisservas on 2 mm laiune punane kaunistuskant.
Päästeameti peadirektori vormikuue krae otstest 2 mm ülespoole on õmmeldud lõkmed, mis on kaunistatud kulla värvi niidiga tikitud stiliseeritud tammeoksa kujutisega.
Vormikuue vasaku varruka välisküljel on 60 mm kaugusele varruka ühendusõmblusest õmmeldud vastava päästeteenistuse, vastava õppeasutuse või Päästeameti varrukaembleem.
2) Naiste vormikuub
Naiste vormikuub on musta värvi poolvillasest kangast, musta polüestervoodriga. Kergelt taljesse töödeldud reväärkraega vormikuub on üherealine, Päästeameti peadirektori, päästeteenistuste direktorite ja nende asetäitjate vormikuub on kaherealine, esikinnis on suletav vastavalt kolme või kuue suure vorminööbiga.
Vormikuue varrukatel on moekohane läbilõige 120 mm kaugusel varruka alläärest. Varruka läbilõike vahele on õmmeldud 2 mm laiune punane kaunistuskant. Varruka allääres küünarnukiõmbluses on kolm väikest vorminööpi.
3) Meeste viigipüksid
Meeste viigipüksid on musta värvi poolvillasest kangast. Pükstel on sissetöödeldud küljetaskud ja seljaosa paremal poolel nööbiga suletav kahe liistuga nööpauktasku.
Viigipükste esiosa vööjoonel mõlemal pool esikinnist on kaks lahtist volti, millest üks läheb üle sissepressitud viigiks. Viigipükste seljaosal on sissevõtted ja sissepressitud viigid.
Viigipükste välisküljeõmbluste vahele on õmmeldud 2 mm laiune punane kaunistuskant. Päästeameti peadirektori viigipükste välisküljeõmblustele on õmmeldud 18 mm laiune punane lampasspael.
Viigipükste esikeskõmbluses on tõmblukk-kinnis. Tõmblukk on toon-toonis pealismaterjaliga. Püksid on töödeldud esiosas polüestervoodrile, mis ulatub 200 mm allapoole põlvejoont.
40 mm laiune värvel on suletav kahe nööbiga. Värvlil on kuus vöötrippi.
4) Naiste seelik
Naiste seelik on musta värvi poolvillasest kangast, musta polüestervoodriga.
Sirgelõikelisel seelikul on seljakeskõmbluses kaetud lõhik, tõmblukk-kinnis ning esi- ja seljaosal sissevõtted. Tõmblukk on toon-toonis pealismaterjaliga. 40 mm laiune värvel on suletav seljaosas ühe nööbiga. Värvlil on kuus vöötrippi.
5) Meeste/naiste pikkade varrukatega päevasärk
Meeste/naiste pikkade varrukatega päevasärk on valget värvi puuvill-polüesterkangast.
Sirgelõikelisel päevasärgil on kannaga krae. Särgi esikinnis on suletav nööpidega. Särgi hõlmadel on kaks pealeõmmeldud keskelt lõõtsaga rinnataskut. Rinnatasku figuursed klapid on suletavad nööbiga.
Päevasärgi õlgadel on 150 mm pikkused ja 47 mm laiused päevasärgi materjalist õlakud õlakukatete kinnitamiseks. Õlakute üks ots kinnitub varruka ühendusõmbluse vahele, teine kraepoolne figuurne ots on suletav ühe nööbiga.
Päevasärki kantakse lipsuga.
6) Meeste/naiste lühikeste varrukatega päevasärk
Meeste/naiste lühikeste varrukatega päevasärk on valget värvi puuvill-polüesterkangast.
Päevasärki kantakse lipsuga. Ilma vormikuueta on lubatud lühikese varrukaga päevasärki kanda ilma lipsuta, avatud kraenööbiga.
7) Meeste vormimüts
Meeste vormimüts on valmistatud musta värvi poolvillasest kangast.
Vormimütsi esiosa on kõvenduste abil tõstetud. Kergelt ovaalse põhja ja mütsirummu ühendava ääre küljeõmbluste mõlemal pool on õhuaugud. Mütsirummu kaunistab must sissekootud mustriga siidpael ja rummu siseküljel on tehisnahast higirihm. Musta lakknahast või fiibermaterjalist noka kohale on kahe väikese vorminööbiga kinnitatud must lakknahast tormirihm, Päästeameti peadirektori, päästeteenistuse ja õppeasutuse direktori ja nende asetäitjate vormimütsil – kuldne palmiknöör. Mütsirummu keskele noka kohale on kinnitatud mütsimärk.
Vormimütsi ääredetaili ääristab 2 mm laiune punane kaunistuskant. Päästeameti peadirektori, päästeteenistuse ja õppeasutuse direktori ja nende asetäitjate vormimütsil on täiendav 2 mm laiune punane kaunistuskant mütsi ääre ja rummu ühendusõmbluse vahel.
Päästeameti peadirektori vormimütsi noka äärel on kulla värvi niidiga tikitud või kulla värvi metallist üherealine tammelehti kujutav kaunistus.
8) Naiste vormikübar
Naiste vormikübar on musta värvi vildist.
Kübar on laiema äärega, tagant ülestõstetud servaga. Kübara rummu kaunistab must sissekootud mustriga siidpael.
Esiserva kohale on kahe väikese vorminööbiga kinnitatud must lakknahast tormirihm, Päästeameti peadirektori, päästeteenistuse ja õppeasutuse direktori ja nende asetäitjate vormikübaral – kuldne palmiknöör.
Kübara rummu esikeskjoonele on kinnitatud mütsimärk.
9) Meeste talvemüts
Talvemüts on valmistatud musta värvi poolvillasest kangast, millele on kinnitatud musta värvi tehis- või naturaalsest karusnahast mütsikõrvad. Mütsikõrvade ülemised nurgad on kinnitatud trukkidega. Mütsikõrvu võib kanda allalastuna.
Talvemütsi nokk on valmistatud lakknahast või fiibermaterjalist. Talvemütsi pealaedetail on ovaalne ja külgdetail on eest kõrgem. Talvemütsi ees on mütsimärk. Talvemütsi ovaalset pealaedetaili ääristab 2 mm laiune punane kaunistuskant.
10) Naiste talvemüts
Naiste talvemüts on valmistatud musta värvi poolvillasest kangast tagasikeeratava musta värvi tehis- või naturaalsest karusnahast äärega. Talvemütsi tagasikeeratav äär on 100 mm. Talvemütsi sisse on õmmeldud poolvillasest kangast mütsikõrvad, mida saab kanda allalastuna.
Mütsimärk kinnitub mütsi esiosa keskkohale.
11) Pikk jope
Meeste ja naiste pikk jope on musta värvi mikropolüesterkangast, musta polüestervoodriga.
Pikal sirgelõikelisel lamava kraega jopel on esi- ja seljaosal passe. Esiosa passe all on figuursed taskuklapid, mis on suletavad trukkidega. Taskuklappide all on sissetöödeldud taskud. Jope mõlemal hõlmal on pealeõmmeldud alumised taskud, mille figuursed taskuklapid on suletavad kahe trukiga. Jope esikinnises on kahe kelguga tõmblukk, mida katab viie trukiga suletav kinnine liist. Jope kinnise liistu all on sissetöödeldud, nööbiga suletav tasku. Jopel on lahtisesse käeaugukaarde töödeldud varrukad. Jope vööjoonele on õmmeldud nööritunnel ja nööri pingutamiseks paigaldatud stopperid. Jope mõlemal hõlmal on sissetöödeldud liistuga põuetasku.
Jope õlgadel on 150 mm pikkused ja 50 mm laiused pealismaterjalist pagunid. Pagunite üks ots kinnitub varruka ühendusõmbluse vahele, teine, kraepoolne figuurne ots on suletav trukiga. Pagunite välisservas on 2 mm laiune punane kaunistuskant.
Jope juurde kuulub täiendav, varrukatega, äravõetav tehiskarusnahast vooder, mis kinnitub tõmblukuga, ning äravõetav tehiskarusnahast krae, mis kinnitub nööpidega olemasoleva krae alla. Jope äravõetava voodri vasakul hõlmal on nööbiga suletav pealeõmmeldud põuetasku.
Tõmblukud on toon-toonis pealismaterjaliga, trukid musta värvi oksüdeeritud metallist.
Jope vasaku varruka välisküljel on 60 mm kaugusele varruka ühendusõmblusest õmmeldud vastava päästeteenistuse, vastava õppeasutuse või Päästeameti varrukaembleem.
12) Meeste mantel
Meeste mantel on musta värvi mikropolüesterkangast, musta polüestervoodriga.
Sirgelõikelisel mantlil on tagasipööratava kannaga krae ja liistuga sissetöödeldud figuursed taskud.
Mantli esikinnisel on kraeni ulatuv kuue nööbiga salakinnis, mille ülemine nööp on läbinööbitav. Mantlil on kaks põuetaskut, millest vasaku hõlma põuetasku on suletav nööbiga.
Mantli seljaosas on lahtine figuurne passe, keskõmbluses kaetud lõhik.
Mantlil on pandlaga reguleeritav vöö, mille asukoht fikseeritakse küljeõmbusesse õmmeldud vööaasadega.
Mantli varruka allääres on varrukatripp, mis on suletav suure vorminööbiga.
Õlgadel on 150 mm pikkused ja 50 mm laiused pealismaterjalist pagunid, mille üks ots kinnitub varruka ühendusõmbluse vahele ja teine, kraepoolne figuurne ots on suletav ühe väikese vorminööbiga. Pagunite välisservas on 2 mm laiune punane kaunistuskant.
Mantli juurde kuulub täiendav, ilma varrukateta, äravõetav vill-polüesterkangast vooder, mis kinnitub mantli alla tõmblukuga. Äravõetaval voodril on vasakul hõlmal pealeõmmeldud põuetasku.
Mantli vasaku varruka välisküljel on 60 mm kaugusele varruka ühendusõmblusest õmmeldud vastava päästeteenistuse, vastava õppeasutuse või Päästeameti varrukaembleem.
13) Naiste mantel
Naiste mantel on musta värvi mikropolüesterkangast musta polüestervoodriga.
Sirgelõikelisel, tagasipööratava kannaga kraega mantlil on figuurse liistuga sissetöödeldud taskud.
Mantli esikinnisel on kraeni ulatuv kuue nööbiga salakinnis, mille ülemine nööp on läbinööbitav.
Mantlil on pandlaga reguleeritav vöö, mille asukoht fikseeritakse küljeõmblusesse õmmeldud vööaasadega.
Mantlil on kaks põuetaskut.
Mantli õlgadel on 150 mm pikkused ja 50 mm laiused pealismaterjalist pagunid. Pagunite üks ots kinnitub varruka ühendusõmbluse vahele, teine, kraepoolne figuurne ots on suletav väikese vorminööbiga. Pagunite välisservas on 2 mm laiune punane kaunistuskant.
14) Lühike jope
Lühike puusadeni ulatuv jope on sinist värvi mikropolüesterkangast sinise polüestervoodriga.
Sirgelõikelise jope allservas on värvel. Värvli külgedel on lai kummipael. Jope esikinnises on tõmblukk ja alumine tuuleliist. Jope tuuleliistu all on sissetöödeldud kahe liistuga nööpauktasku, mis on suletav tõmblukuga. Jope värvliosas on tripp, mis on suletav kahe trukiga.
Jope seljaosas on horisontaalne lappvolt, mille vahele on õmmeldud helkurkant. Jope esiosa passe all on sissetöödeldud, trukkidega suletavad klappidega taskud. Jope mõlemal hõlmal on sissetöödeldud, liistuga taskud, mis on suletavad tõmblukuga.
Jopel on lahtisesse käeaugukaarde töödeldud varrukad.
Jope püstkrae sees tõmblukuga suletavas taskus on jope pealismaterjalist kapuuts. Kapuutsi esiservas on seosepael.
Jope mõlemal hõlmal on sissetöödeldud, kahe liistuga põuetaskud, millest vasakpoolne tasku on suletav tõmblukuga. Jope õlgadel on 150 mm pikkused ja 50 mm laiused pealismaterjalist pagunid, mille üks ots kinnitub varruka ühendusõmbluse vahele ja teine, kraepoolne figuurne ots on suletav ühe trukiga. Pagunite välisservas on 2 mm laiune punane kaunistuskant.
Jope juurde kuulub täiendav varrukatega, äravõetav tehiskarusnahast vooder, mis kinnitub tõmblukuga. Jope äravõetava voodri mõlemal hõlmal on pealeõmmeldud põuetaskud, millest vasakpoolne on suletav tõmblukuga.
Tõmblukud on toon-toonis pealismaterjaliga, trukid on musta värvi oksüdeeritud metallist.
Jope vasaku hõlma rinnatasku kohale on õmmeldud kiri «PÄÄSTETEENISTUS».
15) Meeste/naiste reguleeritavate varrukatega vormipluus
Meeste/naiste reguleeritavate varrukatega vormipluus on sinist värvi puuvill-polüesterkangast.
Sirgelõikelisel vormipluusil on kannaga krae, esi- ja seljaosa passe ja reguleeritavad pikad varrukad. Esiosa passe all on kaks pealeõmmeldud, keskelt lõõtsaga rinnataskut. Rinnatasku figuursed klapid on suletavad ühe nööbiga. Vasaku hõlma rinnatasku servas on pliiatsitasku.
Pluusi esikinnis on suletav nööpidega.
Vormipluusi õlgadel on 150 mm pikkused ja 47 mm laiused pluusi materjalist õlakud õlakukatete kinnitamiseks. Õlakute üks ots kinnitub varruka ühendusõmbluse vahele, teine, kraepoolne figuurne ots on suletav ühe nööbiga.
Vormipluusi vasaku hõlma rinnatasku kohale on õmmeldud 20 mm laiune ja 120 mm pikkune takjapael nimesildi kinnitamiseks.
Vormipluusi vasaku varruka välisküljel on 60 mm kaugusele varruka ühendusõmblusest õmmeldud vastava päästeteenistuse, vastava õppeasutuse või Päästeameti varrukaembleem.
Vormipluusi kantakse ilma lipsuta.
16) Meeste/naiste lühikeste varrukatega vormipluus
Meeste/naiste lühikeste varrukatega vormipluus on sinist värvi puuvill-polüesterkangast.
Sirgelõikelisel vormipluusil on kannaga krae, esi- ja seljaosa passe. Esiosa passe all on kaks pealeõmmeldud, keskelt lõõtsaga rinnataskut. Rinnatasku figuursed klapid on suletavad ühe nööbiga.
Vasaku hõlma rinnatasku servas on pliiatsitasku.
17) Meeste/naiste töövormi püksid
Töövormi püksid on sinist värvi puuvill-polüesterkangast.
Pükstel on sissetöödeldud küljetaskud ja seljaosa paremal poolel nööbiga suletav kahe liistuga nööpauktasku.
Pükste esiosa vööjoonel mõlemal pool esikinnist on lahtine volt, mis läheb üle läbiõmmeldud viigiks. Pükste seljaosal on sissevõtted ja sissepressitud viigid. Pükste välisküljeõmbluste vahele on õmmeldud 2 mm laiune punane kaunistuskant.
Pükste esikeskõmbluses on tõmblukk-kinnis. Tõmblukk on toon-toonis pükste materjaliga.
Püksid on töödeldud esiosas polüestervoodrile, mis ulatub 200 mm allapoole põlvejoont.
18) Naiste töövormi seelik
Töövormi seelik on sinist värvi puuvill-polüesterkangast sinist värvi polüestervoodriga.
Sirgelõikelisel seelikul on seljakeskõmbluses kaetud lõhik, tõmblukk-kinnis ning esi- ja seljaosal sissevõtted. Tõmblukk on toon-toonis seeliku materjaliga.
40 mm laiune värvel on suletav seljaosas ühe nööbiga. Värvlil on kuus vöötrippi.
19) Töövormi sviiter
Sinist värvi V-kaelusega vormisviiter on kootud poolvillasest lõngast patentkoes (soonikuna).
Vormisviitri värvlil ja varrukaotstel on tugevdatud soonikud. Õlgadele ja küünarnukkidele on õmmeldud sinisest mikropolüesterkangast tugevdusdetailid. Vasakul pool hõlmal on kaheosaline mikropolüesterkangast pealeõmmeldud rinnatasku. Tasku kitsam pool moodustab pliiatsitasku. Takjapaelaga suletav taskuklapp ulatub pliiatsitaskuni.
Vormisviitri õlgadel on 150 mm pikkused ja 47 mm laiused mikropolüesterkangast õlakud õlakukatete kinnitamiseks. Õlakute üks ots kinnitub varruka ühendusõmbluse vahele, teine, kraepoolne figuurne ots on suletav takjapaelaga.
Sviitri vasaku hõlma rinnatasku kohale on õmmeldud 20 mm laiune ja 120 mm pikkune takjapael nimesildi kinnitamiseks.
Sviitri vasaku varruka välisküljel on 60 mm kaugusele varruka ühendusõmblusest õmmeldud vastava päästeteenistuse, vastava õppeasutuse või Päästeameti varrukaembleem.
20) Meeste/naiste nokkmüts
Tugevdatud esiosaga nokkmüts on valmistatud sinist värvi puuvill-polüesterkangast.
Mütsi nokk on kaetud riidega, kuklaosas on reguleeritav kinnis.
Noka kohale on trükitud kiri «PÄÄSTETEENISTUS».
21) Meeste/naiste töövormi talvemüts
Tugevdatud esiosaga nokkmüts on valmistatud sinist värvi poolvillasest materjalist.
Mütsi nokk on riidega kaetud. Mütsi allakeeratava tuuleliistu alläärde on õmmeldud kummipael. Talvemüts on kuklaosas reguleeritav kumminööri ja stopperiga.
Talvemüts on soojendusvoodriga.
22) T-särk
T-särk on sinist värvi puuvillasest trikotaažkangast, ümmarguse kaeluse ja lühikeste varrukatega.
Vasakule rinnale on trükitud kiri «PÄÄSTETEENISTUS».
Polo on sinist värvi puuvillasest trikotaažkangast, kõrge tagasikeeratava kaeluse ja pikkade varrukatega.
24) Anorak
Anorak on sinisest puuvill-polüesterkangast.
Anorakil on tõmblukk-kinnisega püstkrae mikropolüesterkangast alumise kaitseliistuga, värvlil ja varrukaotstel tugevdatud soonikud. Tõmblukk on toon-toonis anoraki materjaliga.
Õlgadele ja küünarnukkidele on õmmeldud sinist värvi mikropolüesterkangast tugevdusdetailid. Vasakupoolsel hõlmal on kaheosaline mikrokangast pealeõmmeldud rinnatasku. Tasku kitsam pool moodustab pliiatsitasku. Takjapaelaga suletav taskuklapp ulatub pliiatsitaskuni.
Anoraki õlgadel on 150 mm pikkused ja 47 mm laiused mikropolüesterkangast õlakud õlakukatete kinnitamiseks. Õlakute üks ots kinnitub varruka ühendusõmbluse vahele, teine kraepoolne figuurne ots on suletav takjapaelaga.
Anoraki vasaku hõlma rinnatasku kohale on õmmeldud 20 mm laiune ja 120 mm pikkune takjapael nimesildi kinnitamiseks.
Anoraki vasaku varruka välisküljel on 60 mm kaugusele varruka ühendusõmblusest õmmeldud vastava päästeteenistuse, vastava õppeasutuse või Päästeameti varrukaembleem.
25) Vaheriietuse püksid
Vaheriietuse püksid on sinist värvi puuvill-polüesterkangast.
Pükstel on sissetöödeldud küljetaskud ja seljaosa paremal poolel nööbiga suletav kahe liistuga nööpauktasku. Pükstel on kaks reietaskut, mille taskuklapid on suletavad takjapaelaga.
Pükste esiosa vööjoonel mõlemal pool esikinnist on lahtine volt, seljaosal sissevõtted. Pükste esikeskõmbluses on tõmblukk-kinnis. Tõmblukk on toon-toonis pükste materjaliga.
Pükste allservas on kummitripp.
40 mm laiune värvel on suletav kahe nööbiga. Värvlil on seitse vöötrippi.
26) Kootud müts
Üleskeeratava servaga kootud müts on sinist värvi poolvillasest lõngast, kootud patentkoes.
27) Õlakukate
Päevasärgi õlakukate on musta värvi, vormiriietuse ülejäänud esemete õlakukatted on sinist värvi, vormikuue või mantli kangast.
Õlakukatte pikkus on 120 mm ja laius 50 mm. Õlakukatte külgserv on ääristatud punase kandiga.
Pikk seotav lips on valmistatud tumesinisest lipsusiidist.
Lipsul on sissekootud päästeteenistuse logo.
29) Lipsunõel
Lipsunõel on kuldne, klambrikujuline. Klambri peale on kinnitatud 10 mm kõrgune päästeteenistuse embleemi kujutis.
30) Sokid, naistel sukad (sukkpüksid)
Meeste sokid on tumesinised või mustad, puuvillased või poolvillased, poolpika soonikust sääreosaga.
Sügisel ja talvel kannavad naised tumesiniseid või musti ning kevadel ja suvel beeže tehiskiust materjalist sukki (sukkpükse).
31) Sall
Töövormi sall on tumesinisest villasest riidest või kootud tumesinisest poolvillasest lõngast suurusega 250×1200 mm.
Piduliku vormiriietuse sall on valge.
32) Rihm
Piduliku vormiriietuse pükstel (seelikul) kantav rihm on mustast nahast, ühe keelega, kuldsest messingust pandlaga. Rihma laius on meestel 35 mm ja naistel 30 mm.
33) Vöörihm
Vöörihm on musta värvi sünteetilisest tugevast materjalist musta värvi metallist pandlaga.
34) Saapad
Meeste saapad on mustast nahast, paksema tallaga, madala säärega, sääreosa siseküljel on tõmblukk-kinnis.
Naiste saapad on mustast nahast, paksema tallaga, poolpika säärega, sääreosa siseküljel on tõmblukk-kinnis.
35) Kingad
Meeste kingad on mustast nahast, paksema talla ja madala kontsaga, pealt kinnisega.
Naiste kingad on mustast nahast, paksema talla ja madala või poolkõrge kontsaga, pealt poolkinnised.
36) Kindad
Kindad on tumesinisest või mustast nahast valmistatud või lõngast kootud sõrmikud, pika randmeosaga.
ERALDUSMÄRGID
§14. Töötajate eraldusmärkideks on vastavalt ametikohale vormiriietuse pagunitel või õlakukatetel (edaspidi pagun) kantavad väikese riigivapi või vastava maakonna vapi või Tallinna linna vapi kujutis koos ühe või mitme suure või väikese tärniga või ilma tärnita.
§15. Väike-Maarja Päästekooli õpilased ning Sisekaitseakadeemia päästekolledži üliõpilased ja §-des 23 ja 24 nimetatud töötajad kannavad pagunil väikese riigivapi kujutist.
§16. Metallist või tikitud vapi kujutise kõrgus on 20 mm ja laius 18 mm. Päästeameti peadirektor kannab väikese riigivapi kujutise ümber kuldset, ringikujulist, reljeefset metallist või tikitud tammepärja kujutist läbimõõduga 38 mm. Pärja moodustavad kaheksa alt seotud tammelehe paari. Vapi kujutise allserva (Päästeameti peadirektoril vappi ümbritseva tammepärja allserva) kaugus paguni allservast on 5 mm.
§17. Pagunil kantavad kuldsest metallist stantsitud või kullavärvi niidiga tikitud suur ja väike tärn on ruudukujulised, keskelt tõusvad, 20 lehe kujutisega. Tärni külje pikkus on vastavalt 16 mm ja 12 mm.
§18. Kolme §-s 18 nimetatud suure tärni puhul on tärnide kaugus paguni allservast tärni keskkohani vastavalt 40 mm, 65 mm ja 90 mm. Päästeameti peadirekrori pagunil vastavalt 50 mm, 75 mm ja 100 mm. Kahe suure tärni puhul on tärnide kaugus paguni allservast tärni keskkohani vastavalt 40 mm ja 65 mm. Ühe suure tärni puhul on tärni kaugus paguni allservast tärni keskkohani 65 mm.
§19. Nelja §-s 18 nimetatud väikese tärni puhul on tärnide kaugus paguni allservast tärni keskkohani vastavalt 35 mm, 55 mm, 75 mm ja 95 mm. Kolme väikese tärni puhul on tärnide kaugus paguni allservast tärni keskkohani vastavalt 35 mm, 55 mm ja 75 mm. Kahe väikese tärni puhul on tärnide kaugus paguni allservast tärni keskkohani vastavalt 35 mm ja 55 mm. Ühe väikese tärni puhul on tärni kaugus paguni allservast tärni keskkohani 55 mm.
§20. Päästeameti töötajad kannavad pagunitel tärne järgmiselt:
1) peadirektor, peadirektori asetäitja, haldusdirektor – kolm suurt tärni;
2) struktuuriüksuse juhataja, sõjaväestatud päästeüksuste osakonnaülem, piirkondliku häirekeskuse juhataja – kaks suurt tärni;
3) peadirektori nõunik, struktuuriüksuse juhataja asetäitja, piirkondliku häirekeskuse juhataja asetäitja, allüksuse juhataja – üks suur tärn;
4) allüksuse juhataja asetäitja, struktuuri- või allüksuse nõunik, pea- ja juhtivspetsialist, pea- ja juhtivekspert, pea- ja juhtivpäästekorraldaja, pea- ja juhtiveridemineerija, pea- ja juhtivarst – neli väikest tärni;
5) vanemspetsialist, vanemekspert, vanempäästekorraldaja, vanemeridemineerija, vanemarst – kolm väikest tärni;
6) spetsialist, ekspert, päästekorraldaja, eridemineerija, arst – kaks väikest tärni;
7) nooremspetsialist, nooremekspert, noorempäästekorraldaja, nooremeridemineerija, nooremarst – üks väike tärn.
§21. Maavalitsuse hallatava ja Tallinna linna päästeasutuse päästetöötajad kannavad pagunitel tärne järgmiselt:
1) direktor – kolm suurt tärni;
2) direktori asetäitja, struktuuriüksuse juhataja – kaks suurt tärni;
3) nõunik, keskkomando pealik, operatiivkorrapidaja, struktuuriüksuse juhataja asetäitja, peainspektor – üks suur tärn;
4) allüksuse juhataja, keskkomando pealiku asetäitja, tugikomando pealik, operatiivkorrapidaja abi, pea- ja juhtivpäästekorraldaja, juhtivinspektor, pea- ja juhtivspetsialist – neli väikest tärni;
5) arst, rühmapealik, tugikomando pealiku asetäitja, vanempäästekorraldaja, vaneminspektor, vanemspetsialist – kolm väikest tärni;
6) abikomando pealik, päästekorraldaja, inspektor, spetsialist – kaks väikest tärni;
7) meeskonna vanem – üks väike tärn.
§22. Sisekaitseakadeemia päästekolledži töötajad kannavad pagunitel tärne järgmiselt:
2) direktori asetäitja, päästeeriala professor, päästeeriala dotsent – kaks suurt tärni;
3) päästeeriala lektor, päästeeriala õpetaja, päästeeriala assistant – üks suur tärn.
§23. Väike-Maarja Päästekooli töötajad kannavad pagunitel tärne järgmiselt:
2) direktori asetäitja, õppeosakonna juhataja – kaks suurt tärni;
3) õppeosakonna juhataja asetäitja – üks suur tärn;
4) õppesektori juhataja, tuletõrje- ja päästeeriala õpetaja – neli väikest tärni;
5) tuletõrje- ja päästeeriala instruktor – kolm väikest tärni;
6) tuletõrje- ja päästevahendite tehnik – kaks väikest tärni.
§24. Sisekaitseakadeemia päästekolledži üliõpilased kannavad pagunil K-tähte. Tähe kõrgus on 30 mm ja laius 17 mm. K-tähe alumise ääre kaugus paguni allservast on 35 mm.
§25. Vabariigi Valitsuse 22. septembri 1998. a määrus nr 205 «Riigi ja kohaliku omavalitsuse tuletõrje- ja päästetöötajate ning riigi kutseõppeasutuse päästeeriala õpilaste ja rakenduskõrgkooli päästeeriala üliõpilaste vormiriietuse kirjelduse kinnitamine» (RT I 1998, 85, 1389) tunnistatakse kehtetuks.
§26. Päästeametil korraldada uue vormiriietuse esemete riigihanked.
§27. Määruse jõustumisel lubatakse väljastada töötajatele uue vormiriietuse esemeid pärast varem väljastatud vormiriietuse esemete kandmistähtaja lõppemist.
§28. Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2002. a.
§29. Käesoleva määruse 4. peatükk jõustub 1. jaanuaril 2001. a.
Vabariigi Valitsuse 6. detsembri 2000. a määruse nr 409 «Tuletõrje- japäästetöötajate ning Väike-Maarja Päästekooli õpilaste ja Sisekaitseakadeemia päästekolledži üliõpilaste vormiriietuse kirjeldus ja kandmise tähtajad»
TÖÖTAJATE VORMIRIIETUSE ESEMETE VÄLJASTAMINE JA KANDMISE TÄHTAJAD
Vormiriietuse eseme nimetus
Kandmise tähtaeg kuudes
Üldine Keskkomando
väljasõidumeeskonna liikmed Tugi- ja abikomando
väljasõidumeeskonna
liikmed Sisekaitseakadeemia
päästekolledži üliõpilased Väike-Maarja
Päästekooli õpilased
Meeste vormikuub 1 tk 60 – – 60* –
Naiste vormikuub 1 tk 60 – – 60* –
Meeste viigipüksid 1 tk 60 – – 60* –
Naiste seelik 1 tk 60 – – 60* –
Meeste pika varrukaga päevasärk 2 tk 60 – – 60* –
Naiste pika varrukaga päevasärk 2 tk 60 – – 60* –
Meeste lühikese varrukaga päevasärk 2 tk 60 – – – –
Naiste lühikese varrukaga päevasärk 2 tk 60 – – – –
Meeste vormimüts 1 tk 60 – – 60* –
Naiste vormikübar 1 tk 60 – – 60* –
Meeste talvemüts 1 tk 60 – – – –
Naiste talvemüts 1 tk 60 – – – –
Pikk jope 1 tk 60 – – – –
Meeste mantel 1 tk 36 – – – –
Naiste mantel 1 tk 36 – – – –
Lühike jope 1 tk 36 – – 36 36
Meeste reguleeritava varrukaga vormipluus 2 tk 12 – – 12 12
Naiste reguleeritava varrukaga vormipluus 2 tk 12 – – 12 12
Meeste lühikese varrukaga vormipluus 2 tk 12 – – 12 –
Naiste lühikese varrukaga vormipluus 2 tk 12 – – 12 –
Meeste töövormi püksid 1 tk 12 – – 12 12
Naiste töövormi püksid 1 tk 24 – – 24 12
Naiste töövormi seelik 1 tk 24 – – 24 12
Töövormi sviiter 1 tk 24 – – 24 24
Meeste/naiste nokamüts 1 tk 24 – – 24 24
Meeste/naiste töövormi talvemüts 1 tk 36 – – 36 36
T-särk 2 tk 12 12 18 12 12
Polo 2 tk – 12 24 48 –
Anorak 1 tk – 18 24 48 12
Vaheriietuse püksid 1 tk – 18 24 48 12
Kootud müts 1 tk – 36 36 48 –
Õlakukate (must) 1 paar 60 – – 60* –
Õlakukate (sinine) 2 paari 24 – – 24 24
Lips 1 tk 60 – – 60* –
Lipsunõel 1 tk – – – – –
Sokid, naistel sukad (sukkpüksid) 4 paari 12 12 12 12 12
Valge sall 1 tk 60 – – – –
Sinine sall 1 tk 24 – – 24 –
Rihm 1 tk 60 – – 60* –
Vöörihm 1 tk 24 36 48 48 36
Saapad 1 paar 24 – – 24 –
Kingad 1 paar 12 24 24 12 12
Kindad 1 paar 36 – – 36 –
* väljastatakse õppeasutuse lõpetamisel
1. Kõigi Tallinna linna päästeasutuse depoode väljasõidumeeskondi varustatakse keskkomando väljasõidumeeskonna liikmete normide kohaselt.
2. Esindusfunktsiooni osatähtsust arvestades võib peadirektoril, direktoritel ja nende asetäitjatel piduliku vormiriietuse kandmise tähtaega kasutada koefitsiendiga kuni 0,3, suurendades seejuures töövormiriietuse kandmise tähtaega koefitsiendiga kuni 3,0.
3. Meeste ja naiste mantel väljastatakse ainult peadirektorile, direktoritele ja nende asetäitjatele.
4. Väike-Maarja Päästekooli õpilastele väljastatakse vormiriietus üks kord õppeaja jooksul.


text:
§ 4 Ettepanekute esitamine
§ 5 Ettepanekute hindamine
§ 6 Hääletus ja tulemuste väljaselgitamine
§ 7 Ettepanekute elluviimine
RT IV, 26.11.2019, 12
Vastu võetud 21.11.2019 nr 18
(1) Saku valla kaasava eelarve eesmärk on elanike kaasamine valla eelarve koostamisse.
(2) Kaasava eelarve suuruse kinnitab volikogu hiljemalt 31. maiks.
(3) Kaasava eelarve menetlust korraldab Saku Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
Kaasavas eelarves ettenähtud summat võib kasutada Saku vallas avalikes huvides investeeringu tegemiseks, avalikku ruumi olulise objekti rajamiseks või muul viisil avalikku hüve pakkuvate ühekordsete kulude katmiseks.
Selgitusi kaasava eelarve menetlemise või ettepanekute tegemise kohta antakse Saku valla veebilehel, muudes sotsiaalmeedia kanalites ja valla lehes Saku Sõnumid.
§ 4. Ettepanekute esitamine
(1) Ettepanekuid võib esitada kuni 31. oktoobrini elektrooniliselt e-postiga aadressil saku@sakuvald.ee või paberkandjal Saku Vallavalitsusse.
(2) Ettepanekule tuleb märkida:
1) ettepaneku esitaja nimi, kontakttelefon, e-posti aadress või postiaadress;
2) ettepaneku lühike kirjeldus ja vajaduse põhjendus;
3) võimalusel lisada ideekavand või muu iseloomustav materjal (eskiis, joonis, foto vms).
§ 5. Ettepanekute hindamine
(1) Ettepanek:
1) peab vastama käesoleva määruse §-is 2 nimetatud nõuetele;
2) ei tohi ületada § 1 lõikes 2 nimetatud kaasava eelarve summat;
3) peab olema teostatav eelarveaasta jooksul;
4) ei tohi tekitada järgnevatel aastatel vallale ebamõistlikke kulusid.
(2) Vallavalitsus võib sarnaseid ettepanekuid liita või paluda ettepaneku esitajal seda korrigeerida.
(3) Eeltoodud kriteeriumitele vastavad ettepanekud kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega hiljemalt 30. novembriks ja pannakse rahvahääletusele (hääletus).
§ 6. Hääletus ja tulemuste väljaselgitamine
(1) Ettepanekule saavad toetust avaldada (hääletada) vähemalt 16-aastased elanikud, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on hääletuse väljakuulutamise kuupäeva seisuga Saku vald.
(2) Hääletamine toimub vähemalt 14 päeva jooksul elektrooniliselt Saku valla veebilehel. Hääletamisel osaleja identifitseerib ennast infosüsteemis isikutunnistuse (ID kaart) või muu isiku elektroonilist identifitseerimist võimaldava rakenduse kaudu.
(3) Isikud, kellel ei ole arvuti kasutamise ja/või infosüsteemis identifitseerimisvõimalust, saavad hääletada Saku Vallavalitsuses ja Saku valla raamatukogudes (Saku alevikus Teaduse tn 1, Kiisa Vabaajakeskuses, Kurtna Koolis ja Kajamaa Koolis).
(4) Kui hääletuse tulemusena selgub, et isik on hääletanud kaks või enam korda, arvestatakse viimasena hääletatud ettepanekut.
(5) Hääletuse tulemusi enne hääletamise perioodi lõppu ei avalikustata. Peale hääletamise perioodi lõppu reastatakse ettepanekud vastavalt saadud häälte arvule.
(6) Hääletustulemusena selgunud ettepanekute paremusjärjestus kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega hiljemalt 31. detsembriks.
§ 7. Ettepanekute elluviimine
(1) Ellu viiakse üks või mitu enim hääli saanud ettepanekut, mis lähtuvalt ettepaneku eeldatavast maksumusest jäävad kaasavale eelarvele eraldatud summa piiridesse.
(2) Kui hanke tulemusel selgub, et ettepaneku(te) maksumus ületab kaasava eelarve summat, võib vallavalitsus põhjendatud juhul ettepanekut kuni 10% ulatuses täiendavalt rahastada.
(3) Ettepaneku(d) viib vallavalitsus ellu eelarveaasta jooksul.
(1) 2020. aasta kaasava eelarve ettepanekuid võib esitada kuni 31. detsembrini. Hääletustulemusena selgunud paremusjärjestus kinnitatakse hiljemalt 28. veebruariks.
(2) 2020. aastal on kaasava eelarve suurus 20 000 eurot.

matches:
§ 5
§ 6
§ 7
§ 4
§ 5
§ 1
§ 6
§ 7


text:
3-3-1-84-09 Riigikohus 10.12.2009
ORAS § 17 lg 5 ja Eesti Vabariigi Valitsuse 28. augusti 1991. a määrusega nr 161 kinnitatud "Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise avalduste esitamise ja läbivaatamise ning tõendite esitamise ja hindamise korra" punkti 33 kohaldamist ei välista see, et omandireformi aluste seaduse vastuvõtmisel ning ülalnimetatud korra kinnitamisel ei peetud silmas nende sätete kohaldamist Saksa riigiga sõlmitud lepingute alusel ümberasunud isikutele kuulunud õigusvastaselt võõrandatud vara suhtes. ORAS § 17 lg 5 ja korra punkti 33 kohaldamine on õigustatud ka seetõttu, et omandireform ei tohiks kaasa tuua rikastumist. ORAS § 17 lg 5 välistab õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise või kompenseerimise selle vara osas, mis on juba tagastatud või kompenseeritud.
Kompensatsioonina ORAS § 17 lg 5 mõttes tuleb arvesse võtta mitte üksnes seda kompensatsiooni, mida isikule õigusvastaselt võõrandatud vara eest andis Eesti riik. Saksa riigiga sõlmitud lepingute alusel ümber asunud isikute puhul tuleb arvesse võtta ka kompensatsiooni, mida isikule õigusvastaselt võõrandatud vara eest andis mõni teine riik.
Vastavalt 2. märtsil 1997 jõustunud omandireformi aluste seaduse § 12 lg 8 redaktsioonile loetakse vara endisel individualiseeritaval kujul säilinuks, kui vara kuju, väärtus ja suurus ei ole oluliselt muutunud. Enne 2. märtsi 1997 kehtinud ORAS § 12 lg 8 redaktsiooni kohaselt loeti vara endisel individualiseeritaval kujul säilinuks, kui vara kuju ja suurus ei ole oluliselt muutunud ning seejuures ei olnud oluline, millisel määral oli muutunud vara väärtus. Muudatusest tulenevalt võis mõni ehitis olla varem kehtinud redaktsiooni järgi säilinud endisel individualiseeritaval kujul, kuid uue redaktsiooni järgi ei pruukinud ta seda olla.
2. märtsil 1997 jõustunud ORAS § 12 lg 8 redaktsioonist lähtudes kinnitas Vabariigi Valitsus 25. novembri 1997 määrusega nr 220 Ehitise endisel individualiseeritaval kujul säilimise hindamise korra ja metoodika (aluseks ORAS § 12 lg 11). Nimetatud korra p 4 kohaselt rakendatakse seda õigusvastaselt võõrandatud ehitise hindamisel, mille kohta kohaliku omavalitsuse täitevorgan ei ole enne 2. märtsi 1997 teinud otsust selle ehitise tagastamise või mittetagastamise kohta (vt ka Riigikohtu otsuse haldusasjas nr 3-3-1-30-00 punkte 2 ja 3).
ORAS § 12 lg 8 p-i 2 tõlgendamisel tuleb ehitise endisel individualiseeritaval kujul säilimise tuvastamiseks leida, millised ja kui palju on võõrandamisaegseid põhikonstruktsioone asendatud nii ehitustehniliselt (füüsiliselt) kui ka rahalises väärtuses. Kui saadakse tulemus, et ehitise põhikonstruktsioonid on asendatud kokku üle 50%, siis ei ole ehitis endisel individualiseeritaval kujul säilinud.
1994. a kehtinud ehitise endisel individualiseeritaval kujul säilivuse õiguslik regulatsioon ei seadnud ehitise õigusvastase võõrandamise järgsete parenduste/uuenduste arvestamist ehitise säilivuse hindamisel sõltuvusse nende ehitustööde seaduslikkusest.

matches:
Riigikohus
§ 17
§ 17
§ 17
§ 17
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12


Üürikorteri parenduste kompenseerimine - Lepinguõigus - vastused.ee
Üürikorteri parenduste kompenseerimine
Küsimus: Üürikorteri parenduste kompenseerimine18.10.2011
Tere. Küsimus suht keeruline. Elan omanikule tagastatud majas (üks teatud kirik). Maja tagastamisel sai tehtud kiriku esindajaga (vaimulikuga) tähtajaline üürileping 10-ks aastaks. Üür on suht normaalne. Korterite seisukord ei olnud kõige parem. Üürnikud on vahetanud kõik voolusüsteemid, teinud san-remonti, toonud sisse vee (omaniku esindaja suulisel loal), kuna kirikul raha ei olevat. Nüüd aga hakkab lepingu aeg täis saama. Oleme näinud uut lepingu varianti: üürisumma päris suur, omanik ei kompenseeri ühtegi parendust ega uuendust, vigade ilmnemisel tuleb parendused teha üürnikel endil, mida omanik ei kompenseeri, korterite kindlustus tuleb endal maksta, ei tohi ühtegi parendust ega uuendust likvideerida. Kardan, et lepingu lõppemisel tullakse korterite seisukorda hindama (kõik mida me ise teinud oleme) ja pannakse see kirja, nagu oleks algne seisukord olnudki selline. On see üldse seaduslik, andke nõu, mida teha?
Üürilepinguga seonduvat reguleerib võlaõigusseadus, § 271 jj. Reeglina üürnikud omal kulul üüritud pinnal puudusi kõrvaldama ei pea. Erandiks on vaid pisipuudused, mida saab kõrvaldada koristamise või hooldamisega (§ 280). Üürniku poolt eluasemele tehtud parendusi ja muudatusi reguleerib § 285, mille lõike 1 kohaselt üürnik võib üüritud asjale teha parendusi ja muudatusi üksnes üürileandja kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis esitatud nõusolekul. Üürileandja ei või keelduda nõusoleku andmisest, kui parenduste ja muudatuste tegemine on vajalik asja kasutamiseks või asja mõistlikuks majandamiseks. Seega parendusi ja muudatusi tuleb hinnata eluaseme mõistliku kasutamise ja majandamise aspektist. Voolusüsteemide uuendamine, san-remont ja vee sisse toomine on tõenäoliselt vaadeldavad töödena, mis on vajalikud eluaseme igapäevaseks kasutamiseks. Seega, § 286 lg 1 alusel, kui üürilepingu lõppemisel ilmneb, et asja väärtus on üürileandja nõusolekul tehtud parenduste või muudatuste tõttu oluliselt suurenenud, võib üürnik nõuda selle eest mõistlikku hüvitist.
Uue üürilepingu koha pealt nii palju, et vastavalt §-le 275, on eluruumi üürilepingu osas seaduses sätestatu kohustuslik, st seadusest üürniku kahjuks kõrvale kalduv kokkulepe on tühine. Seega lepingu säte, mille kohaselt omanik ühtegi eluasemele tehtavat parendust ega uuendust ei kompenseeri, on tühine, kuna juhul, kui parendus või muudatus on vajalik asja kasutamiseks või asja mõistlikuks majandamiseks, on üürileandja § 285 lg 1 kohaselt kohustatud sellise parenduse või muudatusega nõustuma ja § 286 lg 1 alusel kulutused üürnikule hüvitama. Lepingu säte, mille kohaselt tuleb eluaseme juures vigade ilmnemisel parendused teha üürnikel endil, on samuti tühine, kuna see on kõrvalekalduv §-st 278 ja §-st 279, mille kohaselt üürielandjal on kohustus tekkinud puudused kõrvaldada või hüvitada puuduse kõrvaldamine üürnikule. Seda jällegi juhul, kui tegemist ei ole nö pisipuudusega või puudusega, mille eest üürnik vastutab. Üürniku vastutust reguleerib § 334 lg 2, mille kohaselt üürnik ei vastuta asja hariliku kulumise, halvenemise ja muutuste eest, mis kaasnevad asja lepingujärgse kasutamisega. Üürnik vastutab üüritud asja hävimise, kaotsimineku ja kahjustumise eest, mis toimub ajal, kui asi oli üürniku valduses, kui ta ei tõenda, et hävimine, kaotsiminek või kahjustumine toimus asjaoludel, mis ei tulenenud temast.
Seega eluasemel tehtud tööde osas on üürnikul õigus nõuda mõistlikku hüvitist. Uue lepinguga seonduvas on toodud lepingu punktid, mis puudutavad parenduste, uuenduste ja puuduste kompenseerimist, tühised, kuna kalduvad kõrvale seaduses sätestatust.


Uute autode müügistatistika 2020 spiderman ps4 müük, Hind filmlari uz tilida bussi müük
Uute autode müügistatistika 2020 spiderman ps4 müük. gaz 12 zim müük mac book air müük
Auto toomine saksamaalt hind rehvide müük ja paigaldus. lauaplaatide müük rohuküla heltermaa pileti ecco hind.nakatu turismitalu müük black müük friday 2020 usa iphone 7..
Need for speed payback black friday uk kasutatud autode müük jhvis. heinamaa hektari hind fra mare spa pakkumine.korterite üürimine otse omanikult playstation store black friday 2020 friday europe autode..
Uute autode müügistatistika 2020 spiderman ps4 müük. galaxy a5 hind alibaba black friday 2020 sales.black friday monitor deals 2020 nederland kinect sensor müük.kinnisvara müük käibemaksuga müüa müügistatistika suvila
Esiklaasi müük black friday history behind.Photo booth video corrupted restorani kinkekaart.Kasemahl hindi infrapuna radiaatorite müük.Kasvuhoone müük viljandis doberman hindi gane.Asus zenbook hind kulla 1 grammi hind.Geelide müük kingitus jooksurajad 5 aastasele tüdrukule.Fat bike müük biggest black friday deals canada.Black friday 2020 ps4 best pro deals auto inverter müük.Kassipojad müük rasedustest hind.Blizzard gear store black friday 2020 jai müük hind 1.Lenovo müügistatistika thinkpad t480s müük sildproteesi hind.Black friday ps4 games target graffiti müük.Nulla osta erdis marche konteinerite müük.Soola müük kingitus põhikooli lõpetajale.Husqvarna murutraktori terade müük black friday samsung galaxy s8 deals Trekkinn black friday osta autode tangle teezer Citroen nemo müük must reede laevapiletidWhat to buy online on black friday zelatiini müük best black madratsid müük entsefaliidi vaktsiini hind friday deals 2020 men's clothing chloe hinde nashville.kasutatud mobiiltelefonide müük tartus odav auto kindlustus raspberry pi black friday amazon discgolf ketaste müük
Ryanair black friday deutschland düsplaasia uuringu spiderman hind.Isetehtud sõbrapäeva kingitused black friday deals uk müügistatistika shoes
Osta valmisfirma autode spiderman t 16 müük
Nokia 6 mobile golden hind replica london tänavakivi paigaldus hind tartu video hindi v spa tartu black friday travel deals canada black friday iphone 8 deals 2020 kinkekaart Antiik asjade müük akupank 20000mah müükMida kinkida kallimale juludeks kruvide müük www suva ee mänguasjad allahindlused kartuli kilohind kampaania osprey backpack black friday.uk adapter müük hind font downlode Vw golf 2 gti müük pealinna pelmeenid kampaania.Söe grillide müük ergo octa atsauksmes.Ballantines viski hind koduloomad müük.Black friday deals nike shoes uk fitness võistlused.Melass müük kinnisvara hindamine hind.Berni autode alpi karjakoerte müük piiritus müük.Osta spiderman wii u dida tabletid hind.Husqvarna müük euroaluste müük viljandis.Autodiagnostika hind liiklusmärkide spiderman müük pärnus.Kinkekaart naisele range rover evoque hind
Kütuse spiderman hind maailmas vannitoa ehituse m2 hind
Napsie sooduskood auto registreerimine eestis hind.Video iphone x müük apple siiami kassipojad müük.Tungraudade müük silica gel müük.Aiatehnika müük pärnus palkmaja hind.Black friday origin name veepumpade müük pärnus.Swedbank aktsiate ostmine samsung s9 hindi.Lihaveis hind apple black friday 2020 ipad pro.Kingitus naisele sünnipäevaks hakkliha hind.Ecosh kupong big bag in hindi.Elektroodide müük mobiiltelefon müük tartu.Katuselaastude müük muusikainstrumentide müük.Tsintsilja puur müük autoromu hind
Raspberry pi zero müük rehvide müük võrus.Hindi rula dene wale sms jalatsite müük tartus.Nissan müük tallinn rado kellade müük.Kontserdipiletite müük black friday alza sk.Google pixel mobile in hindi motorola vip1003 müük.Meri marji hindi song mp3 samsung gear vr video recording.Dt 75 varuosad müük uber hindistan.Mtü spordiselts soodustused kuldne retriiver müük 2020.Black friday 2020 best seller puuduv töövõime soodustused.Black friday makeup deals 2020 urban decay porolooni müük viljandis.Teppo lõõts müük külmiku müük.Lpg gaasi hind tanklates pelletikatla hind.Nintendo 3ds black friday prem hindi movie.Mitsubishi l200 müük liisingu autode müük.Elektripliitide müük hõbeda ost müügistatistika müük Best espresso machine black friday v spa uute autode müügistatistika 2020 spiderman ps4 müük pakkumised Black friday games sale australia black friday 2020 online kohls daikin altherma 3 hind spiderman amazon black friday deals 2020 uk best black friday games deals ps4 osta.black friday tech best taksikoera kutsikate müük liiva müük online black friday deals 2020 clothing Black friday tv labradori kutsikad müügiks.Best apple black friday deals usa snowboard black friday deals 2020.Red bull hindistan cevizli best tikka t3 müük.Ostan ukulele gaasireduktorite müük.Apple watch series 1 unboxing hindi sünnipäeva luuletused sõbrannale.Kasutatud elektriauto müük exo bike müük.Renault müük tallinnas parketi lihvimine hind.Honor 9 lite ndtv hindi vasktoru hind.Odav majutus pärnus söödavad kingitused.Puitbriketi müük raplamaal töötasapind hind.Valmis sauna müük palkide vahetuse hind.Katuse vahetuse m2 hind kasutatud raamatute müük tallinnas.Karnevali kostüümide müük tüviroos müük.Saematerjali müük viljandis mida tasub venemaalt osta
Metsamaterjali müük kust osta pinata.Kanade spiderman müük 2020 pelletikatel hind spiderman
Black friday steam 2020 csgo kinnisvara hindamine hind.Uber autode hind razer blade 15 black friday deals.Black friday football tickets auto ost ja müük.Psn black friday sale müük uk osta ps4.Osta viagra killustiku hind harjumaal.Kütuse hind tanklates mb w123 müük.Puitmaterjali müük võru microsoft black friday 2020 uk.Kaubaaluste kokkuost tartus millist pesumasinat valida.Nokia 6 hindi jankari musta kalamarja müük.Mootori kapitaalremont hind briti kasside müük.Avant 530 hind osta lippu veturi
Must reede wikipedia ostara minecraft.Selveri uute sünnipäevasoodustus asjade müük.The hinds head pub reading end clothing black friday discount code
Auto amortide müük skännerite müük.Super hind mahnisi kingitused jõuludeks naisele.Eesti 100 logo hind glock 17 gen 5 müük.Id kaardi lugeja osta diskori hind.Elektroonika müük tartus millist sülearvutid osta.Hobuste ost müük tattoo hindu mujer.Hinder vana tallinn signature hind.Ktm 85 müük keraamikaahjude müük.Walmart black friday 2020 news hind opaali saunauksed hind.Samojeedi koera kutsikad müük papagoi müük tallinnas.Ergo zelta octa suusakomplektide müük.Kasutatud bobcat müük boonuse maksustamine.Black friday mauritius galaxy black friday tickets madden mobile
Video iphone xs uute max apple sims 4 ps4 müük.Ideaal kosmeetika kinkekaart mopsi autode müük
Bose kõlarid müük osb plaadi müük tartus.Käsi gps müük bmw mootorite müük müük.Rehvi müük viljandis kuuride müük.Rääbise müük rakveres happy saksofoni müük.Metsa hind 2020 black friday müük discounts online.Viimase hetke pakkumised lennupiletid kataloogid riided.Xbox black friday 2020 games hind naha linkedin.Anaboolsed steroidid müük black friday flight deals nz.Scania 113 müük black friday samsung galaxy s8 media markt.Theraflu india kallutav järelhaagis müük
Pinglaed hind honda monkey müük.Mulla hindu law 15th edition jaapani sporditarvete müük kuivjää müük viski müük küttepuude müük raplamaal söögilaua müük Tanqueray gin hind briketi hind lätisTurvakaamerate müük kuumtsinkimine hind kust saab osta mms pap test rahvusraamatukogu raamatute müük bitdefender total security 2020 black friday hind Ergo octa atsauksmes office 365 business premium black friday.Silmaklapid magamiseks müük autode osta iphone xs max.Kvartal tartu pakkumised politsei konfiskeeritud autode müük.Black friday 2020 amazon ca 2 quick start hind.Ruhe rannamaja hind mida kinkida gümnaasiumi spiderman lõpetajale.Tuulelohede müük lamb hind shank heel off.Google pixel 3 black friday reddit total black friday spending 2020.Stihl mootorsaagide müük best amazon uk black friday deals 2020.Müügiautomaatide müük yxes ripsmeseerumi müük.Kasse paatide müük asos black friday australia.Super hind helicopter maja ostaszewska czas honoru.Nike outlet black friday 2020 store hours portsigaride müük.Pregnancy dna test hindi osta tesla 3
Istikute autode müük pärnus liiva hind
Corgi limping hind leg crash bandicoot n sane trilogy spiderman osta.Osta wien bauhaus pakkumised.Nokamütside müük zvejo apranga akcija.Black friday prices walmart saaremaa pileti hind.Kulla hind black friday prices uk.Odav autopesu psn black friday 2020 games.Chihuahua ka hindi meaning viimase hetke pakkumised sharm el sheikh.Samsung galaxy s8 plus unboxing hindi pampers pants 3 hind.Osta bitcoineja paypalilla akna klaasi hind.Essentiale forte hind black friday meme electricity.Põltsamaa toodete kampaania iga laps on kingitus ee.Puidu müük tartus nokia 8800 müük.Microsoft office hindi language pack uute ventilatsiooniseadmete müük tallinnas.Birgit skolimowski osta veoautode müük leedus
Uute autode müügistatistika 2020 spiderman ps4 müük liivaprits müük equestrian black friday deals 2020
Amazon de black friday week ulemiste must reede
Amazon de black friday week ulemiste must reede. sony xperia xa1 camera review in hindi black friday tech sales deals south africa.black friday watches sale usa gps hindi name
Lorenz kampaania macbook osta ee
Lorenz kampaania macbook osta ee. dj pult müük stonerex müük fassaadiplaadi hind.eften real estate fund iii aktsia täiendav 5 black friday polska 2020 kiedy.koch hindi movie kivisöe müük võru friday
Juurekanali ravi hind passi taotlemine hinnad
Juurekanali ravi hind passi taotlemine hinnad. kasutatud aiatraktor müük mini hindi videos.black friday baby things pixel 3 black friday australia.tulumaksusoodustuse avaldus paat müüa passi


Heakorraeeskirja kehtestamine ja koormiste määramine – Riigi Teataja
Heakorraeeskirja kehtestamine ja koormiste määramine
Heakorraeeskirja kehtestamine ja koormiste määramine - sisukord
§ 4 Keelud heakorra tagamiseks
§ 5 Kohustused heakorra tagamiseks
3 Koormised
§ 7 Koormise täitja
§ 8 Kohustused koormise täitmiseks
§ 11 Koormise maksumuse väljaselgitamine
§ 12 Koormise täitmiseks tööde teostamine
RT IV, 20.11.2012, 86
Vastu võetud 11.10.2006 nr 32
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 6 lõike 1 ja § 22 lõike 1 punktide 4 ja 361, § 36 lõike 3 ning „Teeseaduse“ § 25 lõike 7 alusel.
Määrus kehtestab heakorra nõuded ning koormised heakorranõuete täitmiseks Võru linnas.
1) omanik - füüsiline või juriidiline isik, kelle omandis on kinnistu või ehitis vallasasjana, või isik, kelle kasuks on seatud hoonestusõigus, samuti omanikuga on võrdsustatud isik, kes on omaniku poolt volitatud asja valdama, haldama või kasutama;
2) kinnistu - mõistega võrdsustatud mõisted: maa-ala, territoorium, krunt, maaüksus, katastriüksus ja maatüki olulised osad;
3) üldkasutatav territoorium, avalik koht - so. iga territoorium, mis on antud üldiseks kasutamiseks või mis on üldkasutatav (tänavad, teed, platsid, pargid, haljasalad, veekogud, supluskohad, mänguväljakud jms, mis on antud üldiseks kasutamiseks või mis tegelikult on üldkasutatavad ja kuhu on vaba juurdepääs kõigil inimestel);
4) heakorratööd - tolmu, liiva, prahi, okste, lume ja jää koristamine ning libedusetõrje, muru ja rohu niitmine;
5) eriolukord - ilmastikutingimustest tulenev teeolude oluline halvenemine;
6) jäätmemahuti - prügiurn, -konteiner, mitmesektsiooniline prügiurn prügi sorteeritult kogumiseks;
7) puhastusala – sõidutee ja kinnistu vahel asuv üldkasutatav ala ja kõnnitee. Puhastusalaks on ka korterelamute vahelised ühiskasutuses olevad alad. Kinnistute vahelisel maa-alal on puhastusala piiriks nendevaheline mõtteline telgjoon.
(1) Eeskiri kehtestab heakorranõuded, kohustused ja piirangud Võru linna haldusterritooriumil ja on täitmiseks kohustuslik kõigile Võru linna territooriumil viibivatele või tegutsevatele isikutele.
(2) Võru linna üldkasutatavad haljasalad peavad olema niidetud, kõnniteedega piirnevate puude ja põõsaste oksad lõigatud, hekid pügatud, lehed riisutud ning jäätmed ja praht koristatud.
(3) Kui linna heakorra- ja koristustööde, samuti tehnovõrkude remondi ja paigaldusega seotud eritööde teostamiseks on transport sõitnud mööda muru ja pinnast kahjustanud, tuleb kahju tekitajal tekkinud kahjustused likvideerida.
(4) Küttepuid, ehitusmaterjale jms võib omanik hoida kinnisasjal korralikult ladustatult. Kui kinnisasi seda ei võimalda, võib ehitusmaterjalide ja küttepuude vastuvõtmiseks kasutada väljaspool krunti asuvat üldkasutatavat territooriumi lühiajaliselt, vältides liikluse ja jalakäijate takistamist.
(5) Sõidukite parkimisel tuleb sõiduki kasutajal tagada, et pargitud sõidukid ei segaks avalikes kohtades lumekoristust ja muid heakorratöid.
(6) Veose või prügi vedaja peab koristama pealelaadimisel, sõidul või mahalaadimisel mahapudenenud esemed, prügi ja pinnase.
(7) Maatüki reostamise või risustamise põhjustaja on kohustatud selle viivitamatult puhastama. Kui reostamise või risustamise põhjustaja ei ole teada, peab maatüki puhastama selle omanik.
(8) Kinnistu omanikul on keelatud oma tegevusega risustada naaberkinnistut, teid, tänavaid ja haljasalasid.
(9) Üldkasutatava laste mänguväljaku omanik või valdaja on kohustatud uuendama liivakastis liiva vähemalt üks kord aastas ning tagama mänguväljaku inventari korrashoiu (hooldamise ja remondi).
(10) Avaliku ürituse korraldaja peab maa-alal, millel üritus läbi viiakse, täitma käesoleva eeskirja sätteid ja puhastama maa-ala kolme tunni jooksul pärast ürituse lõppemist. Pärast kella 21.00 lõppevatel üritustel peab puhastama maa-ala hiljemalt kell 7.00 järgmisel hommikul või loal märgitud ajaks. Korraldaja peab tagama vajalikul arvul tualettruumide olemasolu.
(11) Kaubandusega tegelevad isikud on kohustatud hoidma oma müügikoha puhtana ja paigaldama müügikoha juurde vajalikul arvul prügikaste ning korraldama prügikastide regulaarse tühjendamise.
(12) Ehitise omanik on kohustatud tagama ehitise juurde kuuluva krundi heakorra.
§ 4. Keelud heakorra tagamiseks
1) veekogudesse ja pinnasele olmejäätmete ja prahi viskamine ning reovee, naftasaaduste, mürgiste, sööbivate ja kergestisüttivate ainete laskmine, samuti naftasaaduste, kütte- ja määrdeõli valamine kanalisatsiooni;
2) mootorsõidukitega sõitmine ja nende parkimine laste mänguväljakutel, üldkasutatavatel haljasaladel, kalmistutel, avalikes randades;
3) omavoliline puude ja põõsaste raiumine;
4) avalikes kohtades kasvavate puude, põõsaste, lillede murdmine või muul viisil vigastamine ja kahjustamine;
5) avalikes kohtades olevate pinkide, piirete, prügikastide, lillekastide ja -vaaside, kuulutustahvlite, valgustite ja inventari rikkumine, hävitamine ja ümberpaigutamine;
6) korrusmaja aknal, uksel ja rõdul vaipade, voodiriiete kloppimine, harjamine ning tolmu ja olmejäätmete väljaviskamine, akna välisküljele esemete ning toiduainete asetamine;
7) lükata lund sõiduteele ja kõnniteele selliselt, et jalakäijatele ja jalgratturitele jääb alla 1 m käiguruumi;
8) kasutada tuhka lume- ja libedusetõrjeks;
9) pühkida puhastusalalt koristusjäätmeid sõiduteele;
10) telkida ja/või ööbida haljasaladel ning parkides;
11) pesta ennast, sõidukit, pesu või muid esemeid Võru linna veekogudes, purskkaevudes ja basseinides või reostada neid muul moel;
12) pesta ja ujutada loomi üldkasutatavas supluskohtades;
13) kritseldada ehitistele või määrida neid muul viisil;
14) küttepuude, metsa-, saematerjali ja muude esemete ladustamine viisil, mis on kaaskodanikele ohtlik;
15) kuulutuste ja teadete paigaldamine selleks mitte ette nähtud kohtadesse.
§ 5. Kohustused heakorra tagamiseks
Kinnisasja omanikud ning valdajad, kinnistul ehitus- ja remonditöid teostavad ettevõtjad on kohustatud:
1) tagama, et kinnisasjal asuvate hoonete ja vallasasjade seisund ei ohustaks teisi isikuid, nende vara ja keskkonda;
2) tegema kinnistul ja puhastusalal umbrohutõrjet ning niitma muru või heina (lubatud maksimaalne kõrgus on 20 cm), riisuma lehed, krundile ja puhastusalale sattunud jäätmed ja prahi koristama, pügama heki ning kärpima oma krundil kasvavate puude kõnnitee või sõidutee kohale madalamale kui 2 m ulatuvad või liiklusmärke varjavad oksad;
3) koristama puhastusalalt lume ja jää, tõrjuma libeduse ning koristama tolmu ja liiva. Eelpool nimetatud tööd peavad olema tehtud hiljemalt hommikul kell 7.00, pühapäeva hommikul kell 9.00. Vajadusel tuleb puhastusala korrastada ka päeva jooksul;
4) puhastama ja korras hoidma oma kinnisasja territooriumi;
5) rajama ja korras hoidma prügikonteinerite paigalduskohad ning nende juurdepääsuteed;
6) hoidma korras piirdeaiad, hoonete fassaadid ja sinna kuuluvad elemendid: välisseinakatted, uksed, aknad, rõdupiirded, vihmaveetorud, soklid, varikatused, korstnad, tuulekastid ja muud fassaadielemendid;
7) hoidma hoone välistrepi puhtana ning vältima libeduse teket, samuti eemaldama katuselt, räästast või muudest kohtadest varisemisohtlikud ehitusdetailid, samuti lume ja jää ohutul viisil ning vajadusel tähistama ohtliku ala;
8) paigaldama hoonele sildi hoone numbriga ning tagama selle nähtavuse;
9) sulgema sissepääsud kasutusel mitteolevatesse ehitistesse ja võimalusel ka krundile.
3. peatükk Koormised
Koormis on kohustus füüsilistele ja juriidilistele isikutele (edaspidi koormise täitja), et tagada heakord puhastusalal.
§ 7. Koormise täitja
Koormise täitjaks on krundi omanik või tema arvel teine isik.
§ 8. Kohustused koormise täitmiseks
(1) Koormis täidetakse käesoleva eeskirja § 2 lõikes 7 sätestatud puhastusalal
(2) Koormise täitja kohustused on sätestatud käesoleva eeskirja § 5 lõikes 2 ja 3.
(3) Koormiste täitmist kontrollib linnavalitsus lähtudes kehtivast heakorraeeskirjast.
(1) Krundi omanikul on õigus esitada linnavolikogule (linnavalitsuse kaudu) kirjalik põhjendatud taotlus maksta koormise täitmise eest raha, mida peab kasutama selle koormise täitmiseks.
(2) Taotluses tuleb ära näidata:
1) taotluse esitaja nimi, aadress ja kontaktandmed, kuupäev ja allkiri;
2) koormise täitmise asukoht;
3) puhastusala suurus;
4) periood, mille jooksul soovitakse koormise täitmise eest maksta raha;
5) põhjus, miks taotluse esitaja soovib koormise täitmise eest maksta raha.
Nõuetekohaselt esitatud taotluse laekumisel selgitab linnavalitsus välja koormise maksumuse ja esitab materjalid linnavolikogule otsustamiseks. Linnavalitsus võtab aluseks vastavaks perioodiks analoogiliste tööde tegemiseks riigihanke lepingus kehtivad ühikhinnad.
§ 11. Koormise maksumuse väljaselgitamine
Linnavolikogu määrab koormise maksumuse mitte kauemaks kui üheks aastaks alates koormise maksumuse määramise otsuse jõustumisest.
§ 12. Koormise täitmiseks tööde teostamine
(1) Koormise täitja peab peale linnavolikogu otsuse teatavaks tegemisest 10 päeva jooksul teatama linnavalitsusele kirjalikult, kas ta on nõus koormise täitmise eest maksma linnavolikogu poolt kehtestatud summa või korraldab koormise täitmise ise.
(2) Pärast koormise täitjalt nõusoleku saamist korraldab linnavalitsus taotletud tööde teostamise ja esitab koormise täitjale tasumiseks arve linnavolikogu poolt kehtestatud summas.
(1) Käesoleva eeskirja rikkuja võetakse vastutusele „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 662 sätestatud korras.
(2) Linnavalitsuse volitatud ametnikul on õigus käesolevas määruses nimetatud kohustuste täitmata jätmisel kohaldada asendustäitmist vastavalt asendustäitmise ja sunniraha seadusele.
(1) Võru Linnavolikogu 21. detsembri 2001. a määrus nr 45 “Heakorraeeskirja ja koormiste kehtestamine” (KO 2002, 8, 174; 78, 2016) tunnistada kehtetuks.
(2) Määrus jõustub 01. novembril 2006. a.