Mp3 müük hindi ako isang laruan - Ridaelamu müük pärnus gearbest black friday promo code
Mp3 müük hindi ako isang laruan. parim kingitus poisile sony wh 1000xm2 osta
Uaz hunter müük osta bussipiletid. porsche cayman müük perenaise müük sai kampaania.black friday amazon europe 2020 voodrilaua paigaldus hind.aroonia müük kuullaagrite mopeedi müük rakveres..
Rabarberi hind turul glasuuritud ahjupotid müük. kuidas võita raha aqva kinkekaart.huawei mate 10 lite unboxing in hindi msg hindi for gf.vans müük politsei osta asjade müük müük..
Mp3 müük hindi ako isang laruan
Mp3 müük hindi ako isang laruan. black friday friday müük canada jack russell terrier müük.protekteeritud rehvide müük bullterjer müük
Trx rihmad müük 1a list pickups ee sooduskoodid
Black friday 2020 shop vac deals karavani müük.Kinesio mp3 müük hindi ako isang laruan tape video mp3 müük hindi ako isang laruan wrist autokõlarid müük tartu Canon 400d müük osta ee ipad firma müük black friday dell usa must reede arvuti iphone se 16gb hind rottweileri kutsikad müük internetis klaastaara müük Külmaaine r134a laruan hind osta carpets jade.Jahu hindi hind tõuseb d7200 black friday.Miniature market black friday kulla müük pakkumised tallinn.Lemmikloom müük black friday travel deals 2020 delta.Matcha tea hindi swedbank eesti lipp müük.Parajumpers müük nokia 6 hindi mai.Juurekanali ravi hind passi taotlemine hinnad.Arlo pro 2 black friday 2020 spring black friday.Tori hobuse müük must muld müük.Samsung s8 plus unboxing hindi prantsuse buldogi kutsikad müük.Osta ja myy autoja kütuse edasimüük.Auto esiklaasi vahetuse hind nulla osta fiat coupè.Black friday mauritius telecom mango airlines black friday deals.Samsung galaxy s4 hind apple watch series 2 müük.Toyota ae86 müük kinkekaart käibemaks
Master rehvid hindi müük meremuuseumi pileti hind
Malelaud müük killustiku hind viljandi.Best black friday müük headphones uk pildiraamide müük tartus isang
Snowboard black swedbank kuldkaart soodustus walmart black friday deals still available friday uk sõiduki omanikuvahetus hind.Prügikonteinerite müük tallinnas viljandi kasutatud autode müük Iphone se 32gb review in hindi lol üllatuskomplektSamsung galaxy s8 features in hindi käsitöö müük rakveres aia ehitamine hind asus zenfone 2 mälupulk 4gb hind buy sony xperia xz premium canada ze551ml review hindi
Mesilasvaha hind amazon black friday hindi 2020 baby laruan deals
Dna test kya hai hindi statoil pesu hind.Gta v ostatnia aktualizacja nukk lol osta.Galaxy a5 hindi video hindi ilusad kingitused.Keraamiline töötasapind hind black friday 2020 online hours.Radiaatorid müük mulla müük keila julukuuse vald.Skechers jalanõude müük tulumaksusoodustus laste pealt.Pliidiraud müük paypal black friday.Audi a5 veljed müük when is black friday in the us.Elavhõbedaga kraadiklaas müük chromecast hindi movies.Auto ostaminen hiina latern müük
Origin black friday hindi deals 2020 chloe hindi dubbed download.Fifa black friday packs 19 iphone 6 camera hindi
Swedbank kampaaniad tarte black friday 2020.Black friday deutschland wann royal caribbean black friday sale 2020 drink packages.Multilift konteiner müük raadiosaatjate müük.Kolmerattaline jalgratas müük bear grillz hindi.Monstera müük google home mini black friday 2020.Victoria's secret black friday tote bag 2020 keevisvõrk müük.Rinnasuurendusoperatsiooni hind autosuvila muuk.Aia ehitamise hind dyson v8 black friday italia.Vanaraha mulla müük blizzard black friday deals.Kamina laruan hindi video led kaugtulede müük.Kasutatud golfivarustuse müük värske kala müük pärnus Betooni m2 hind black friday america 2020 deaths.Actara müük gaasitrassiga liitumise hind.Viagra müük tallinn puurkaevu hind harjumaal.Oxford street black friday attack värvitud voodrilaud müük.Ehitusmaterjali müük tartu tourest pakkumised 2020.Naji osta new song crash bandicoot ps3 müük.Xiaomi mijia osta pudel müük.Nyx black friday italia sisevoodrilaua müük tartus.Romantiline üllatus black mehele mootorratta kiivrid müük.Heinaseeme müük kütuse hind eestis 2020.Black friday funny memes synvisc one hind.Baby monitor black friday 2020 uk roxy australia black friday.Saunaahjude müük tartus battlefield 5 black friday walmart.Tuhaplokk müük elektri hind kalkulaator.Tonybet free spins bonus code apple iphone x hindi
Longboard video samsung galaxy tab hindi 10 1 müük.Võistluse kütuse hind tanklas
Peegli paigalduse hind vilja kuivatamise hind.Led tulede müük seenepakkude müük.Mida kinkida 7 aastasele poisile https pages ebay de isang gutscheine black friday sales.Lg telefonide müük surface pro 6 black friday deals 2020.Kasutatud trummide müük mini cooper müük eestis.Rehvide müük kadaka tee pankrotivara autode pomeraniani müük.Angaari hind google pixel 3 black friday deals 2020.Õunamahla müük toonkile eemaldamine hind.Kivivilla m3 hind nulla osta honda moto.Juuksepikendused hind seinakell müük Terrassi tegemise hind reisidiilid viimase hetke pakkumised.Psp account in lugeja hindi black friday technodom.Kaitseprillid müük terraariumite müük.Puurkaevupumbad müük rindade suurendamise hind.Must tamm müük windows 7 ostatnia dobra.Laste elektriautode müük tartus magamiskotid müük.Bitdefender total security black friday iphone 6s 16gb müük.Cute cane corso videos tapeedi paigaldamine hind.Jõulukuuskede müük raplas actara 25 wg müük.Canon g7x mark ii müük laseroperatsioon hind.Kinnisvara hindamise hind 1 ha metsa hind.Ürituste piletite müük galaxy s8 hind
Mp3 raul kivi hind kodumasinate müük raplas müük hindi ako isang laruan Naha hindi song pink hindi full movie watch online välikäimlad müük kaugkütte hind Garmin fenix 3 sapphire müük debenhams black friday 2020 perfume puhurite müük happy äärekivide müük tartus black friday iphone 8 plus deals canada birthday mature video garaaiuksed hind kasutatud nahkdiivan müük
Kiirpass hindi lapsele hind vaniljekaun hind.Crocs osta ps4 hind review
Black friday 2020 delonghi coffee machine inglitrompet müük.Koera gps müüa terjer müük.Beefeater reddit hindu osta asunto müük espoo.Ostaminen apple storesta gaasi müük.Priimus müük black friday week 2020.Fiat 500c müük osta halpa [email protected]änguasjad ee deals bambusruloo müük.Padjad müük tallinn garmin fenix 3 hr müük.Hauaplatsi hind tallinnas kasutatud rehvide müük tartus.Huawei p30 osta võlanõuete müük.Ktm quad müük juku kampaania
Black friday laruan laptop deals bittneri palsam müük.Garaaz müük lindude pesakastide müük.Raspberry pi 3 b black friday jeep compass vs xuv500 in rehvide hindi.Milline väline kõvaketas osta sharon hinds toronto.Pakkematerjalide müük kasse paat hind.Osta macbook pro 2020 intex basseinide müük.Black friday airline tickets south africa brent hinds rig.Opel monza müük thule käru müük.Puidugraanulite müük pärnus parfüümide müük internetis.Just jeans black friday 2020 kõrvarõngaste müük.Kase istikute müük net a porter black friday discount code.10 fit ka hindi labrador retriiveri hind.Akita inu hind black friday 2020 focus bydgoszcz Ryanair black friday israel jõulu aia meetri hind htc 10 review in hindi kingitused Valmis muru müük pisimopeed müük stonerex hobby plank hind horizon zero dawn complete e sigareti müük must reede eckerö line edition müük Kutsikate müük lätis bellapierre black friday.Amortide müük vääriskivide müük tartus.Spa hotelli pakkumised iphone hindu.Black friday technodom black friday jokes gif.Osta karaoke kappale black friday 2020 uk mobile phone deals.Hinds feet on müük high places meaning isetehtud kingitus isale.Kust osta head mett laulupeo piletite hind.Tyvek meaning in hindi betoonelement maja hind.Kingitus väikesele tüdrukule husky hunderasse.Keevitaja sertifikaat why is müük 24 november 2020 called black friday
Mida osta tuneesiast laruan hindi soome bensiini hind
Mp3 müük hindi ako isang laruan. ps4 black friday 2020 best buy kruusa müük läänemaal
Suzuki baleno müük korteri ost müük
Suzuki baleno müük korteri ost müük. kaugtöö pakkumised kirst sooduskood müük.premia foods aktsia best buy black friday
Aluste müük kiili paat müük
Aluste müük kiili paat müük. hatchimals kiili müük kasutatud raider müük.laavalamp müük kuponger libero
Gamestop black friday 2020 ps4 games when is the black friday in canada
Gamestop black friday 2020 ps4 games when is the black friday in canada. lego müük ostatni jedi gra tasakaaluliikurite müük.osta surugaasi auto saksamaalt sports direct black friday discount
Mp3 müük hindi ako isang laruan. video iphone 8 mac book air müük
Puude müük viljandis selincro hind
Black friday 2020 online zara piletite müük internetis
Viimase hetke pakkumised horvaatia rootsi kruiisi sooduskood
Amstaffi kutsikad müüa telia ruuter müük
3d prand hind kasutatud suusasaapad müük
Malmpott müük video iphone 7 plus gold
Mängud müük aeroc ecoterm plus 500 hind
Black friday flight deals singapore e39 angel eyes müük
Overwatch ps4 müük kasutatud rehvide müük raplas
Mini hindi gana jbl black friday deals uk
Talverehvid müük tartu black friday transparent labs


FIE lõpliku sotsiaalmaksu aastakohustuse ja juurdemaksmisele (tagastamisele) kuuluva sotsiaalmaksu arvestus 2016. aasta tuludeklaratsiooni alusel | Maksu- ja Tolliamet
Avaleht Äriklient Registreerimine, ettevõtlus Füüsilisest isikust ettevõtjale (FIE) Kasulik teave FIE lõpliku sotsiaalmaksu aastakohustuse ja juurde...
FIE lõpliku sotsiaalmaksu aastakohustuse ja juurdemaksmisele (tagastamisele) kuuluva sotsiaalmaksu arvestus 2016. aasta tuludeklaratsiooni alusel
Füüsilisest isikust ettevõtja (FIE) sotsiaalmaksu maksmise üldpõhimõtted
FIE sotsiaalmaksuga maksustamise periood on kalendriaasta, sest maksustatav ettevõtlustulu selgitatakse välja füüsilise isiku tuludeklaratsiooni alusel üks kord aastas.
Sotsiaalmaksu määr on 33%.
FIE maksab sotsiaalmaksu oma ettevõtlusest saadud tulult, millest on tehtud tulumaksuseaduses (TuMS-is) lubatud ettevõtlusega seotud mahaarvamised, arvestades sotsiaalmaksuseadusega (SMS-iga) kehtestatud alam- ja ülempiiri. 2016. aastal oli sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse arvestuse aluseks olev kuumäär 390 eurot ja sotsiaalmaksu maksimaalse kohustuse arvestuse aluseks olev 2016. aasta töötasu alammäär 430 eurot. Seega on 2016. aastal sotsiaalmaksu minimaalne kohustus 1544,4 eurot (390 × 12 × 33%) ning maksimaalne sotsiaalmaksu kohustus 25 542 eurot (430 × 12 × 15 × 33%).
Sotsiaalmaks arvatakse ettevõtlustulust maha tekkepõhiselt, jagades ettevõtlustulu peale kulude mahaarvamist 1,33-ga. Seetõttu ei saa FIE makstud sotsiaalmaksu ega sotsiaalmaksu avansilisi makseid deklareerida tuludeklaratsiooni vormil E ettevõtluskuludena.
Aasta kestel on FIE kohustatud maksma sotsiaalmaksu avansilisi makseid (lugege „FIE sotsiaalmaksu avansilised maksed 2016. aastal").
FIE on kohustatud 2016. aastal saadud ettevõtlustulu deklareerima füüsilise isiku tuludeklaratsiooni vormil E hiljemalt 31. märtsiks 2017. aastal.
FIE on kohustatud tasuma Maksu- ja Tolliameti maksuteate alusel juurdemaksmisele kuuluva sotsiaalmaksu 2. oktoobriks 2017. aastal. Maksuteates näitab maksuhaldur 2. oktoobriks juurdemaksmisele kuuluvat summat.
Kuigi erinevalt juriidilise isikuna tegutsevatest ettevõtjatest on FIE-dele maksustatava ettevõtlustulu arvutamiseks kehtestatud lihtsustatud ettevõtlustulude ja -kulude kassapõhine arvestus, mis leiab väljundi tuludeklaratsiooni vormil E, ei saa FIE sotsiaalmaksu arvestuse reegleid paljudel juhtudel pidada väga lihtsateks, kuna siin võib rolli mängida mitu erinevat kriteeriumit. Sotsiaalmaksu summat ei arvuta FIE ise, vaid seda teeb maksuhaldur ettevõtja tuludeklaratsiooni vormil E deklareeritud ja maksukohustuslaste registris olevate andmete alusel.
Ettevõtlustulu maksustamine ja sotsiaalmaks
Ettevõtlustulu maksustatakse netopõhimõttel, st et ettevõtlustulust saab teha ettevõtlusega seotud mahaarvamisi. Ka sotsiaalmaks on ettevõtlusega seotud kulu. Eelkõige tuleb FIE-l 2016. aasta tuludeklaratsiooni vormi E täitmisel meeles pidada, et ettevõtlustulust mahaarvatav sotsiaalmaksukulu erineb teistest ettevõtluskuludest. Tavaline maksustamisperioodil tehtud ettevõtlusega seotud dokumentaalselt tõendatud kulu arvatakse ettevõtlustulust maha kassapõhiselt, st kulu näidatakse maksumaksja tuludeklaratsiooni vormi E kulude hulgas. Sotsiaalmaksu (sh aasta kestel tasutud sotsiaalmaksu avansilisi makseid) aga ei tohi vormi E kulude ridadel näidata. Kassapõhiselt tasutud sotsiaalmaksu asemel arvatakse sotsiaalmaksukulu ettevõtlustulust maha n-ö tekkepõhiselt, jagades ettevõtlustulu pärast kulude mahaarvamist 1,33-ga (TuMS-i § 14 lg 53). Seega pole ettevõtlustulust mahaarvatava sotsiaalmaksu leidmisel oluline, kui palju sotsiaalmaksu maksis FIE 2016. aasta jooksul. See ei mõjuta ettevõtlustulult tasumisele kuuluvat maksusummat (ei tulu- ega sotsiaalmaksu).
Juhtum, kus sotsiaalmaks makstakse tegelikult ettevõtlustulult (4680 eurot < ettevõtlustulu < 77 400 eurot)
1. Ettevõtlustulu kokku 20 000
2. Ettevõtluse kulud ja muud ettevõtlusega seotud mahaarvamised (v.a sotsiaalmaksukulu) 6700
3. Ettevõtlustulu, millest on tehtud ettevõtlusega seotud mahaarvamised enne sotsiaalmaksuga korrigeerimist (rida 1 – rida 2) (kajastatakse 2016. aasta tulude deklareerimisel vormi E real 11) 13 300
4. Sotsiaalmaksuga korrigeeritud ettevõtluse maksustatav tulu (rida 3 ÷ 1,33) (arvutab Maksu- ja Tolliamet, kajastatakse e-maksuametis/e-tollis vormi E lisareal 11.1) 10 000
5. 2016. aasta eest arvestatud sotsiaalmaks (rida 4 × 33%) 3300
Tabelis toodud arvutuse tulemusena on saadud tulu- ja sotsiaalmaksuga maksustatavat ettevõtlustulu 10 000 eurot. Sotsiaalmaksu suurus arvutatakse maksustatavalt tulult välja 33%-lise maksumääraga (10 000 × 33% = 3300 eurot), mis võrdub ettevõtlustulust mahaarvatud sotsiaalmaksukuluga (13 300 – 10 000 = 3300).
Sotsiaalmaks koosneb aasta kestel tasumisele kuuluvatest avansilistest maksetest ja järgmise aasta 2. oktoobriks tuludeklaratsiooni alusel juurdemaksmisele kuuluvast maksusummast. Juurdemaksmisele kuuluv sotsiaalmaks saadakse, kui kohustuslike avansiliste maksete summa lahutatakse sotsiaalmaksu aasta summast. Oletades, et eelnevas näites oli FIE avansiliste maksete kohustus 2016. aastal 1544,40 eurot, siis jääb 2017. aasta 2. oktoobriks juurdemaksmisele 1755,60 eurot (3300 – 1544,40), mille kohta maksuhaldur saadab FIE-le maksuteate 2017. aasta augustis (need FIE-d, kes täidavad tuludeklaratsiooni e-maksuametis/e-tollis, näevad sotsiaalmaksu arvutuskäiku veebikeskkonnas kohe pärast tuludeklaratsiooni sisestamist). Tasub tähele panna, et aasta kestel tasumisele kuuluvate avansiliste maksete kohta maksuteadet ei väljastata, kuna see kohustus tuleneb otseselt seadusest. Maksumaksjal on võimalus oma sotsiaalmaksu avansiliste maksete summat teada saada e-maksuametist/e-tollist või Maksu- ja Tolliameti teenindusbüroost.
Makstes 2016. aastal palgatöötajale töötasu 10 000 eurot, tasus tööandja lisaks sellele 3300 eurot sotsiaalmaksu ning tööandja kulud palgale ja sotsiaalmaksule kokku on 13 300 eurot. Seega tööandja maksukoormus palgalt võetavate maksude puhul on sama mis FIE maksukoormus ettevõtlustulult võetavate maksude puhul.
Eelnevas näites arvutatakse sotsiaalmaksu tegelikult saadud tulult ja sotsiaalmaksu suurust ei mõjuta sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse arvestamiseks kehtestatud tegurid (tööandja sotsiaalmaks, registris oleku kuude arv, pensionäri staatus jne). Ettevõtlustulult peavad sotsiaalmaksu maksma kõik tulu saanud FIE-d. Tihti arvavad ettevõtlusega tegelevad pensionärid ekslikult, et nad ei pea ettevõtlustulult sotsiaalmaksu maksma. Tegelikult on pensionärid vabastatud vaid avansiliste maksete tasumisest ja sotsiaalmaksu miinimumkohustuse nõudest ettevõtlustulu puudumisel. Kui pensionär saab maksustamisperioodil ettevõtlustulu, peab ettevõtlustulult maksma ka sotsiaalmaksu.
Veidi keerulisemaks muutub sotsiaalmaksu arvestus juhul, kui ettevõtlusest saadud aasta netotulu jääb alla 12-kordse sotsiaalmaksu kuumäära ehk 2016. aastal alla 4680 euro (390 × 12). Sellisel juhul tekib üldiselt sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse tasumise nõue, mis on kehtestatud FIE sotsiaalkindlustatuse säilimiseks (SMS-i § 2 lg 5–8).
SMS-i § 2 lg 5 sätestab, et üldreeglina on FIE kohustatud maksma sotsiaalmaksu aastas vähemalt sotsiaalmaksu kuumäära 12-kordselt summalt. 2016. aasta sotsiaalmaksu kuumääraks oli 390 eurot ja sotsiaalmaksu minimaalseks kohustuseks 1544,4 eurot (390 × 12 × 33%).
2016. aasta kestel äriregistrisse kantud või registrist kustutatud, või äriregistrile tegevuse peatamisest või ajutise, hooajalise tegevuse algus- ja lõppkuupäeva teatanud, või pensionäriks või osalise või puuduva töövõimega isikuks saanud ettevõtja sotsiaalmaksu miinimumkohustust arvutatakse SMS-i § 2 lg 6 ja 8 kohaselt proportsionaalselt FIE-na registreeritud kuude arvuga või pensioni saajaks või osalise või puuduva töövõime isikuks saamisele eelnenud kuude arvuga. Lisaks sellele vähendatakse FIE sotsiaalmaksu miinimumkohustust tööandja, riigi või kohaliku omavalitsuse poolt aasta jooksul tema eest makstud sotsiaalmaksu võrra (SMS-i § 2 lg 7). Tööandja või riigi/kohaliku omavalitsuse poolt SMS § 6 alusel arvestatud sotsiaalmaks on vastava isiku eest 2016 jaanuari kuni detsembri maksudeklaratsioonide TSD ja ESD sotsiaalmaksu andmete kogusumma. Sellest tulenevalt saame sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse valemi:
Sotsiaalmaksu minimaalne kohustus = 390 × (2016. aastal FIE registris oldud kuude arv – FIE-na registreeritud ajavahemikul pensionärina või osalise või puuduva töövõimega isikuna oldud kuude arv) × 33% – aasta jooksul tööandja, riigi, linna või valla poolt makstud sotsiaalmaks.
Juhtum, kus sotsiaalmaks makstakse minimaalse kohustuse suuruses (ettevõtlustulu < 4680 eurot)
Oletame, et maksustamisperioodil ettevõtlusesse tehtud suurte investeeringute tõttu oli FIE aasta ettevõtlustulu väiksem kui eelmises näites, mille tõttu on tekkinud sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse arvestamise vajadus. Lisaks eeldame, et isik oli ettevõtjana äriregistrisse kantud 2016. aastal vaid 9 kuud ja viimasel kuul sai pensionäriks, samuti deklareeris TSD vormil tema eest sotsiaalmaksu tööandja 200 eurot.
2. Ettevõtluse kulud ja muud ettevõtlusega seotud mahaarvamised (v.a sotsiaalmaksukulu) 18 670
3. Ettevõtlustulu, millest on tehtud ettevõtlusega seotud mahaarvamised, enne sotsiaalmaksuga korrigeerimist (rida 1 – rida 2) 1330
4. Ettevõtlustulu (rida 3 / 1,33) 1000
5. Sotsiaalmaks real 4 näidatud ettevõtlustulult (rida 4 x 33%) 330
6. Sotsiaalmaksu minimaalne kohustus (390 х (9–1) х 33% – 200) 829,60
7. Kuna real 5 näidatud sotsiaalmaks on real 6 näidatud sotsiaalmaksu minimaalsest kohustusest väiksem, siis tulumaksuga maksustatava tulu arvutamisel 1,33-ga jagamistehet ei tehta, vaid ettevõtlustulu vähendatakse sotsiaalmaksu miinimumkohustuse võrra (rida 3 – rida 6) (kajastatakse e-maksuametis/e-tollis vormi E lisareal 11.1) 500,40
Kui tegelikult ettevõtlustulult arvutatud sotsiaalmaks (330) on FIE sotsiaalmaksu minimaalsest kohustusest (829,60) väiksem, peab FIE maksma sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse ulatuses e 829,60 eurot ning sama summa võrra vähendatakse tulumaksuga maksustatavat tulu (TuMS-i § 14 lg 54).
Oletame eelneva näite põhjal, et 2016. aasta maksustamisperioodi kestel oli FIE avansiliste maksete kohustus 1029,6 eurot, siis kuulub 2017. aasta 2. oktoobriks FIE-le tagastamisele 200 eurot (1029,60 – 829,60), mille kohta maksuhaldur FIE-le maksuteadet ei saada, vaid lihtsalt tagastab enammakstud sotsiaalmaksu või jätab vastavat maksumaksja tuludeklaratsioonil avaldatud soovile eelseisvate maksete katteks (need FIE-d, kes täidavad tuludeklaratsiooni e-maksuametis/e-tollis, näevad sotsiaalmaksu arvutuskäiku kohe pärast tuludeklaratsiooni sisestamist). Maksuvõla olemasolu puhul teeb maksuhaldur otsuse enammakstud sotsiaalmaksu tagastamata jätmise või osalise tagastamise kohta.
Sotsiaalmaksu maksimaalse maksukohustuse arvutamine
SMS-i § 2 lg 1 p 5 näeb ette, et sotsiaalmaksu makstakse ettevõtlustulult, kuid mitte rohkem kui maksustamisperioodi kuude töötasu alammäärade 15-kordselt summalt aastas. Sotsiaalmaksu maksimaalse kohustuse arvestuse aluseks on 2016. aasta töötasu alammäär e 430 eurot. 2016. aasta sotsiaalmaksu maksimaalne kohustus on 25 542 eurot (430 × 12 × 15 = 77 400 × 33% = 25 542). Seega 77400 eurot ületavat aasta ettevõtlustulu (netotulu) sotsiaalmaksuga ei maksustata.
Sotsiaalmaksu ülempiiri arvestamine (ettevõtlustulu > 77 400 eurot)
1. Ettevõtlustulu kokku 200 000
2. Ettevõtluse kulud ja muud ettevõtlusega seotud mahaarvamised (v.a sotsiaalmaksukulu) 67 000
3. Ettevõtlustulu, millest on tehtud ettevõtlusega seotud mahaarvamised, enne sotsiaalmaksuga korrigeerimist (rida 1 - rida 2) 133 000
4. Ettevõtlustulu rida 3 / 1,33 100 000
5. Sotsiaalmaks real 4 näidatud ettevõtlustulult (rida 4 × 33%) 33 000
6. Sotsiaalmaksu maksimaalne kohustus (15 × 12 × 430 х 33%) 25 542
7. Kuna real 5 näidatud sotsiaalmaks on real 6 näidatud sotsiaalmaksu maksimaalsest kohustusest suurem, siis tulumaksuga maksustatava tulu arvutamisel 1,33-ga jagamistehet ei tehta, vaid ettevõtlustulu vähendatakse sotsiaalmaksu maksimaalse kohustuse võrra (rida 3 – rida 6) (kajastatakse e-maksuametis/e-tollis vormi E lisareal 11.1) 107 458
Kui tegelikult ettevõtlustulult arvutatud sotsiaalmaks (33 000) on sotsiaalmaksu maksimaalsest kohustusest (25 542) suurem, peab FIE maksma sotsiaalmaksu maksimaalse kohustuse ulatuses ehk 25 542 eurot ning sama summa võrra vähendatakse tulumaksuga maksustatavat tulu (TuMS-i § 14 lg 55). Kusjuures sotsiaalmaksu ülempiiri suurus ei sõltu ei ettevõtlusega tegelemise kuude arvust ega muudest asjaoludest, seda mõjutab vaid töötasu alammäära ja sotsiaalmaksu määra suurus. Kui FIE alustas tegevuse näiteks 1. juunil 2016, siis tema maksimaalse sotsiaalmaksu kohustuse arvestamisel võetakse arvesse ikka 12 kuud.


text:
Krüptoraha: müüt või reaalsus
/Majandus ja äri/Krüptoraha: müüt või reaalsus
Reede, 09 Märts 2018 13:56
Lada Riisna, vandeadvokaat, panganduse ja finantsõiguse valdkonnajuht LEADELL Pilv Advokaadibüroo
Krüptoraha on muutumas meie argielu lahutamatuks osaks. Sellega seotud uudiseid kuuleb ja näeb juba kõikjal. Meie igapäeva sõnavaras on kasutusel mõisted plokiahela tehnolooga, token, bitcoin, ICO, Ethereum, mille sisu ja mahtu me ehk lõpuni ei adu. Küllap nii mõnelgi tekib küsimus, kas tegu on uute progressiivsete tehnoloogiatega, finantsteenusega, mis on seni seadustamata? On see finantspüramiid või petuskeem?
Virtuaalvääringutega kauplemise regulatsioon maailmas
Tõsiasi on, et tegu on arvestatava nähtusega, mitte järjekordse jutumulliga. Ühiskonna arengus toimub sageli protsesse, mis ei sõltu pankadest, valitsustest ega poliitikute tahtest või otsusest. Nii on ka virtuaalraha puhul.
Hiinas on näiteks virtuaalrahaga kauplemine ja virtuaalvääringute avalik pakkumine täiesti keelatud. Seevastu Jaapanis ja Lõuna-Koreas on see täiesti seaduslik. Pealegi muutuvad ametlikud arvamused sageli kiiresti ja võivad olla vastuolulised. Näiteks otsustas Lõuna-Korea 2017. aasta lõpus varem seadustatud krüptovaluuta keelustada. Keeldu aga tegelikkuses ei järgnenud ja 2018. aasta alguses otsustati krüptovääringute regulatsioon ikkagi jõusse jätta, kuid algatada mitme krüptovaluutaga tegeleva ettevõtja suhtes rahapesu- ja maksudest kõrvalehoidumise menetlusi. Šveits otsustas krüptovaluuta küsimuse jätta reguleerimata ning see tähendab, et sisuliselt on virtuaalvääringutega kauplemine lubatud. Paljudes riikides on sand-boxing-staadium ehk regulaator teeb juhtumipõhist pistelist kontrolli ja mõnes jurisdiktsioonis on krüptorahaga seotud tegevus lubatud nii kaua, kuni see ei ole kellegi suhtes keelatud. Eestis on hetkel lubatud rahapesu rahastamise ja terrorismi tõkestamise seadusega krüptovaluuta vahetusteenus, kuid krüptovaluuta avalik pakkumine ei ole seadusega reguleeritud.
Bitcoin’i areng
Tähelepanu väärt on kõige tuntuma krüptovaluuta bitcoin’i areng. Bitcoin’i loomisest arendajate grupi poolt, kes kasutasid pseudonüümi Satoshi Nakamoto, on möödunud kümme aastat.See krüptoraha põhineb plokiahela tehnoloogial. Finantsteenuste maailmas hakati plokiahela tehnoloogiat kasutama eraisikutevahelisel laenamisel nn P2P–skeemides (inglise keeles peer-to-peer). Antud skeemide näol on tegemist IT-süsteemidega, kus osalevad ainult nn võrdõigusvõrgu kasutajad ja kus tehingud toimuvad ilma järelevalve keskorgani sekkumiseta. Täna on plokiahela tehnoloogia kasutusel paljudes tegevusvaldkondades alates logistikast kuni meditsiinini. Bitcoin’i näol on tegu krüptovaluutaga, millega on võimalik kaubelda mitte üksnes spetsiaalselt selleks ette nähtud süsteemides, vaid selle eest on võimalik osta reaalseid kaupu või teenuseid ning sel on teatav rahaliselt hinnatav väärtus. Bitcoin’idega tehingute tegemisel tuleb aga olla väga ettevaatlik ja seda ennekõike sellepärast, et bitcoin on kõrge volatiilsusega finantsinstrument, see ei ole kaubaga tagatud ja investoril on suur risk kogu oma investeering kaotada.
Krüptovaluutatehingute järelevalve
Oluline on mõista, et krüptovaluuta puhul võib teatud juhtudel olla vajalik litsentseerimine. Järelevalveorgani tegevusloast saab rääkida juhul, kui kõnealune tegevus on seotud investeerimisteenustega, avalikkuselt deposiitide kaasamisega, krüptoraha vahetusega jne. Teatud juhtudel on nõutav esmase avaliku pakkumise (ICO – initial coin offering) prospekti registreerimine.
On ilmne, et tehnoloogiad arenevad tunduvalt kiiremini kui nende reguleerimise süsteem. Seadusandlus ei jõua kohe reageerida lugematute uute krüptovaluutal põhinevate finantsteenuste tehnoloogiate tekkimisele. Ebapiisav reguleerimine või regulatsiooni puudumine võib takistada ettevõtluse ja tehnoloogia arengut. Kui ärimudeleid ja riske on ebapiisavalt kaalutud või alahinnatud, võib ebapiisav regulatsioon mõjuda äritegevusele negatiivselt. Ettevõttel ei ole soovitatav alustada oma äritegevuses krüptovaluutal põhinevate tehnoloogiate kasutamist enne, kui kõik äririskid, mis hõlmavad regulatsiooni, makse, opereerimist jms, on täielikult arusaadavad ja minimeeritud.
Krüptovaluuta maksustamine
Väga tähtis ja veel piisavalt uurimata on krüptovaluuta maksustamise teema. Esimesed ametlikud krüptovaluuta maksustamist käsitlevad maksuorganite seisukohad võeti 1993. aastal. Teemakäsitluse hüppeline areng sai aga alguse 2008. aastal bitcoin’i loomisega. Tänaseks on ametlikud seisukohad seoses krüptoraha maksustamisega avaldanud ka Euroopa Kohus, kes on leidnud, et bitcoin’iga sooritatud tehingud on käibemaksuneutraalsed. Nimelt otsustas Euroopa Kohus 22. oktoobril 2015 kohtuasjas nr C-264/14, et nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti c järgi kujutavad sellised tehingud, mis seisnevad virtuaalvaluuta (nt bitcoin) vahetamises traditsioonilise valuuta vastu ja mille eest võetakse tasu, endast teenuse osutamist tasu eest nimetatud sätte mõttes. Tehinguid, mis puudutavad ebatraditsioonilisi valuutasid, st valuutasid, mis ei ole käsitletavad seadusliku maksevahendina, tuleb sellegipoolest käsitleda finantstehinguna tingimusel, et tehingupooled aktsepteerivad selliseid valuutasid kui seaduslike maksevahendite alternatiive. Euroopa Kohus otsustas samuti, et direktiivi 2006/112 artikli 135 lõike 1 punkti e kohaselt on virtuaalvaluuta vahetamine traditsioonilise valuuta vastu käibemaksust vabastatud, sarnaselt traditsiooniliste valuutade vahetustehingutele.
Eesti maksu- ja tolliameti selgituste kohaselt käsitletakse virtuaalvaluutat tulumaksuseaduse (edaspidi – TuMS) § 15 lõike 1 tähenduses varana. Tulumaksuga maksustatakse sellisel juhul vara võõrandamisest, sh vahetamisest, saadud kasu (TuMS-i § 15 lg 1 ja § 37 lg 1). Kui isiku tegevus virtuaalvaluutaga vastab TuMS-i § 14 lg 2 tingimustele, maksustatakse teenitud tulu ettevõtlustuluna, sh sotsiaalmaksuga.
Jaanuaris 2014 avaldati Suurbritannias seisukoht, et krüptoraha tuleb maksustada 10-20% käibemaksuga. Kaks kuud hiljem avaldati seisukoht, et krüptovaluutaga seotud tehinguid käibemaksuga siiski ei maksustata. Miski ei taga aga seda, et need seisukohad tulevikus taas muutuvad.
Meie aitame teil virtuaalvääringute valdkonda paremini mõista ja anname nõu, kas ja mida oleks vaja muuta teie uues või juba tegutsevas ettevõttes 15.03.2018 toimuval seminaril „Krüptovaluuta – plussid, miinused ja maksustamine“. Alates 1. jaanuarist 2018 tuleb näiteks uue rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse alusel krüptovaluuta vahetusega tegelevatel ettevõtetel oma tegevus registreerida politsei- ja piirivalveameti rahapesu andmebüroos. Kui aga teie ettevõte soovib pakkuda klientidele krüptovaluutaga seotud investeerimisteenust, siis tuleb analüüsida, kas tegu on väärtpaberituru seaduse tähenduses väärtpaberitega ja kas tuleb esitada tegevusloa taotlus finantsinspektsioonile.
Veel selles kategoorias: « Maailma kaubandussõjas ei ole võitjaid	Kinnisvarabüroo: tehingute arv kasvas suurte plokktehingute tõttu »

matches:
Kohus
Kohus
§ 15
§ 15
§ 37
§ 14


text:
Nissi valla eelarvest mittetulundustegevuseks toetuste taotlemise ja andmise kord – Riigi Teataja
Nissi valla eelarvest mittetulundustegevuseks toetuste taotlemise ja andmise kord
Nissi valla eelarvest mittetulundustegevuseks toetuste taotlemise ja andmise kord - sisukord
§ 4 Tegevustoetuse andmine
§ 5 Ühekordse toetuse taotlemine
§ 6 Taotluste läbivaatamine
RT IV, 10.05.2017, 8
Vastu võetud 03.05.2005 nr 11
jõustumine 10.05.2005
16.03.2017 RT IV, 21.03.2017, 2 24.03.2017
19.04.2017 RT IV, 10.05.2017, 1 24.10.2017, jõustus 2017. aasta kohaliku omavalitsuse valimiste valimistulemuste väljakuulutamise päevast alates
§ 1. Nissi valla eelarvest mittetulundustegevuseks toetuste taotlemise ja andmise kord (edaspidi kord) sätestab juriidilistele ja füüsilistele isikutele ning seltsingutele Nissi valla eelarvelistest vahenditest mittetulundustegevuseks ja ürituste korraldamiseks ühekordse toetuse taotlemise, taotluste läbivaatamise ning toetuste andmise ja toetuste kasutamise üle järelevalve teostamise korra.
§ 2. Mittetulundustegevuseks toetuse andmise eesmärk on arendada ja toetada kultuuri-, noorsoo-, spordialast- ja küla ühistegevust ning edendada sotsiaalselt vähekindlustatud inimeste võrdseid võimalusi ühiskonnaelus aktiivseks osalemiseks.
(1) Tegevustoetust antakse Nissi valla haldusterritooriumil tegutsevatele mittetulundusühingutele.
(2) Tegevustoetust taotleva mittetulundusühingu tegevus peab vastama Nissi valla arengukavale ja tegevus peab olema suunatud Nissi valla elanikele või toimuma nende huvides. Tegevustoetuse taotlejal ei tohi olla maksuvõlgnevusi riiklike maksude osas.
(3) Tegevustoetust antakse mittetulundusühingutele nende igapäevase tegevuse toetamiseks:
1) laste, noorte juhendajate töötasudeks;
2) ruumide majandamiskuludeks;
3) sidekuludeks;
4) raamatupidamise korraldamiseks;
6) majaperenaise töötasuks.
[Muudetud Nissi Vallavolikogu 11.11.2010 määrusega nr 21 - jõust 01.01.2011]
(4) Toetuse saamiseks tuleb Nissi Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) esitada vormikohane taotlus (lisa 1). Taotluse esitamise tähtaeg on 15. oktoober.
[RT IV, 21.03.2017, 2 - jõust. 24.03.2017]
(5) Taotlusele tuleb lisada alljärgnevad dokumendid:
1) mittetulundusühingu põhikiri (esmakordsel taotlemisel);
2) toetuse taotlemise aastaks kavandatava tegevuse kirjeldus ja selle tegevuse eelarve;
3) toetuse taotlemise aastaks kavandatavate projektide kaasfinantseeringu taotlused.
(6) Vallavalitsus kontrollib mittetulundusühingu kohta mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud andmeid äriregistri teabesüsteemi kaudu ja maksuvõlgnevuste infot e-Maksuameti kaudu.
§ 4. Tegevustoetuse andmine
(1) Taotlust menetletakse vallaeelarve koostamise käigus ning toetuse suurus kehtestatakse vallaeelarvega.
[RT IV, 10.05.2017, 1 - jõust. 24.10.2017, jõustus 2017. aasta kohaliku omavalitsuse valimiste valimistulemuste väljakuulutamise päevast alates]
(2) Toetuse andmisest või andmisest keeldumisest teatab vallavalitsus taotlejale kirjalikult kümne tööpäeva jooksul peale vallaeelarve vastuvõtmist. Toetuse andmisest keeldumise korral teatatakse taotlejale ühtlasi keeldumise põhjus.
(3) Toetuse saajaga sõlmib vallavalitsus lepingu.
§ 5. Ühekordse toetuse taotlemine
(1) Ühekordset toetust võib taotleda juriidiline või füüsiline isik, seltsing või kogudus, kui tegevus toimub Nissi vallas või on Nissi vallaga seotud muul viisil ja vastab valla arengukavale.
(2) Toetuse saamiseks tuleb vallavalitsusele esitada vormikohane taotlus (lisa 2). Taotluse esitamise tähtajad on 15. märts ja 15. oktoober. Vabade vahendite olemasolul on vallavalitsusel õigus välja kuulutada täiendav taotlusvoor, mille kestuse ja tähtajad määrab vallavalitsus.
§ 6. Taotluste läbivaatamine
[Kehtetu - RT IV, 21.03.2017, 2 - jõust. 24.03.2017]
(1) Toetuse andmise, suuruse ja saamise tingimused määrab vallavalitsus.
(2) Toetuse suurus on kuni 200 eurot. Nõutav on rahaline oma- või kaasfinantseering vähemalt 20% ulatuses.
[Muudetud Nissi Vallavolikogu 11.11.2010 määrusega nr 19 - jõust 01.01.2011]
(3) Toetuse andmisest või andmisest keeldumisest teavitatab vallavalitsus toetuse taotlejat kirjalikult viie tööpäeva jooksul vastava otsuse tegemise päevast arvates.
(1) Tegevustoetuse saaja on kohustatud esitama vallavalitsusele järgneva aasta 31. jaanuariks tegevusaruande toetuse kasutamise kohta. Vallavalitsusel on õigus nõuda täiendavalt majandusaasta aruande ja/või kuludokumentide esitamist.
(2) Ühekordse toetuse saaja on kohustatud esitama vallavalitsusele hiljemalt ühe kuu jooksul pärast toetatud tegevuse lõpetamist vormikohase aruande vahendite kasutamise kohta (lisa 3) koos kuludokumentide koopiatega ning andma hinnangu ürituse õnnestumisele.
(3) Toetuse saaja vastutab toetuse sihipärase kasutamise eest. Vallavalitsusel on igal ajal õigus kontrollida toetuse kasutamise sihipärasust.
(4) Kui toetuse saaja ei esita nõutud dokumente või kasutab toetust mittesihipäraselt, on vallavalitsusel õigus toetus tagasi nõuda.
Lisa 2 Ühekordse toetuse taotlus
Lisa 3 Vahendite kasutamise aruanne

matches:
§ 4
§ 5
§ 6
§ 1
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6


Linnaosade vanemate teenistusest vabastamine
Tallinna Linnavalitsus 10.11.2017 korraldus number 1736
Redaktsiooni kehtivus: 10.11.2017 - ...
10. november 2017 nr 1736-k
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 50 lg 1 p 7, § 57 lg 2 p 3, § 57¹ lg 1¹, avaliku teenistuse seaduse § 56, § 57 lg 1 p 2 ja lg 5, § 88 lg-te 1 ja 3, töölepingu seaduse § 71, § 78 lg 3 alusel, kooskõlas Tallinna põhimääruse § 54 lg 6 p 1 ja Tallinna Linnavolikogu 20. aprilli 2017 määruse nr 8 "Tallinna linnaosade ja linnaosade valitsuste põhimäärused" lisade 1-8 § 25 lg-te 2 ja 4 ning tulenevalt linnapea ettepanekust
1. Vabastada Haabersti linnaosa vanem Marek Jürgenson teenistusest avaliku teenistuse seaduse § 88 lõike 1 alusel teenistustähtaja möödumise tõttu ja lugeda viimaseks teenistussuhte päevaks 9. november 2017.
1.1 Maksta Marek Jürgensonile hüvitist kasutamata puhkuse eest 7 kalendripäeva ulatuses.
1.2 Haabersti linnaosa vanema ülesandeid täidab alates 10. novembrist 2017 kuni linnaosa uue vanema ametisse nimetamiseni linnaosa haldussekretär Madis Meristo.
1.3 Marek Jürgensonil anda teenistuse tõttu temale kasutada antud vara ja asjaajamine üle haldussekretär Madis Meristole.
2. Vabastada Tallinna Kesklinna vanem Taavi Pukk teenistusest avaliku teenistuse seaduse § 88 lõike 1 alusel teenistustähtaja möödumise tõttu ja lugeda viimaseks teenistussuhte päevaks 9. november 2017.
2.1 Maksta Taavi Pukk`ile hüvitist kasutamata puhkuse eest 43 kalendripäeva ulatuses.
2.2 Tallinna Kesklinna vanema ülesandeid täidab alates 10. novembrist 2017 kuni linnaosa uue vanema ametisse nimetamiseni linnaosa vanema asetäitja Jüri Lump.
2.3 Taavi Pukil anda teenistuse tõttu temale kasutada antud vara ja asjaajamine üle Tallinna Kesklinna vanema asetäitja Jüri Lump`ile.
3. Vabastada Kristiine linnaosa vanem Vadim Belobrovtsev teenistusest avaliku teenistuse seaduse § 88 lõike 1 alusel teenistustähtaja möödumise tõttu ja lugeda viimaseks teenistussuhte päevaks 9. november 2017.
3.1 Maksta Vadim Belobrovtsevile hüvitist kasutamata puhkuse eest 39 kalendripäeva ulatuses.
3.2 Kristiine linnaosa vanema ülesandeid täidab alates 10. novembrist 2017 kuni linnaosa uue vanema ametisse nimetamiseni linnaosa vanema asetäitja Raivo Tammus.
3.3 Vadim Belobrovtsevil anda teenistuse tõttu temale kasutada antud vara ja asjaajamine üle Kristiine linnaosa vanema asetäitja Raivo Tammusele.
4. Vabastada Lasnamäe linnaosa vanem Maria Jufereva teenistusest avaliku teenistuse seaduse § 88 lõike 1 alusel teenistustähtaja möödumise tõttu ja lugeda viimaseks teenistussuhte päevaks 9. november 2017.
4.1 Maksta Maria Juferevale hüvitist kasutamata puhkuse eest 9 kalendripäeva ulatuses.
4.2 Lasnamäe linnaosa vanema ülesandeid täidab alates 10. novembrist 2017 kuni linnaosa uue vanema ametisse nimetamiseni linnaosa haldussekretär Birgit Mihhailov.
4.3 Maria Jufereval anda teenistuse tõttu temale kasutada antud vara ja asjaajamine üle Lasnamäe linnaosa haldussekretärile Birgit Mihhailovile.
5. Vabastada Mustamäe linnaosa vanem Helle Kalda teenistusest avaliku teenistuse seaduse § 88 lõike 1 alusel teenistustähtaja möödumise tõttu ja lugeda viimaseks teenistussuhte päevaks 9. november 2017.
5.1 Maksta Helle Kaldale hüvitist kasutamata puhkuse eest 30 kalendripäeva ulatuses.
5.2 Mustamäe linnaosa vanema ülesandeid täidab alates 10. novembrist 2017 kuni linnaosa uue vanema ametisse nimetamiseni linnaosa vanema asetäitja Indrek Ahlberg.
5.3 Helle Kaldal anda teenistuse tõttu temale kasutada antud vara ja asjaajamine üle Mustamäe linnaosa vanema asetäitja Indrek Ahlbergile.
6. Vabastada Nõmme linnaosa vanem Tiia-Liis Jürgenson teenistusest avaliku teenistuse seaduse § 88 lõike 1 alusel teenistustähtaja möödumise tõttu ja lugeda viimaseks teenistussuhte päevaks 9. november 2017.
6.1 Pidada Tiia-Liis Jürgensoni palgast kinni tasu ettesaadud puhkuse eest 5 kalendripäeva ulatuses.
6.2 Nõmme linnaosa vanema ülesandeid täidab alates 10. novembrist 2017 kuni linnaosa uue vanema ametisse nimetamiseni linnaosa vanema asetäitja Peeter Narusk.
6.3 Tiia-Liis Jürgensonil anda teenistuse tõttu temale kasutada antud vara ja asjaajamine üle Nõmme linnaosa vanema asetäitja Peeter Naruskile.
7. Vabastada Pirita linnaosa vanem Tõnis Mölder teenistusest avaliku teenistuse seaduse § 88 lõike 1 alusel teenistustähtaja möödumise tõttu ja lugeda viimaseks teenistussuhte päevaks 9. november 2017.
7.1 Maksta Tõnis Mölderile hüvitist kasutamata puhkuse eest 31 kalendripäeva ulatuses.
7.2 Pirita linnaosa vanema ülesandeid täidab alates 10. novembrist 2017 kuni linnaosa uue vanema ametisse nimetamiseni linnaosa vanema asetäitja Kalle Jõks.
7.3 Tõnis Mölderil anda teenistuse tõttu temale kasutada antud vara ja asjaajamine üle Pirita linnaosa vanema asetäitja Kalle Jõksile.
8. Vabastada Põhja-Tallinna vanem Raimond Kaljulaid teenistusest avaliku teenistuse seaduse § 88 lõike 1 alusel teenistustähtaja möödumise tõttu ja lugeda viimaseks teenistussuhte päevaks 9. november 2017.
8.1 Maksta Raimond Kaljulaidile hüvitist kasutamata puhkuse eest 7 kalendripäeva ulatuses.
8.2 Põhja-Tallinna vanema ülesandeid täidab alates 10. novembrist 2017 kuni linnaosa uue vanema ametisse nimetamiseni linnaosa vanema asetäitja Julianna Jurtšenko.
8.3 Raimond Kaljulaidil anda teenistuse tõttu temale kasutada antud vara ja asjaajamine üle linnaosa vanema asetäitja Julianna Jurtšenkole.
9. Tallinna põhimääruse § 54 lg 6 p 1 alusel makstava hüvitise määramise otsustab linnavalitsus pärast kõigi linnaosade vanemate ametisse nimetamist.
10. Tallinna Linnakantseleil teha korraldus teatavaks korralduses märgitud isikutele ja linnaosade valitsustele.
11. Korraldust on võimalik vaidlustada Tallinna Halduskohtus (Pärnu mnt 7, Tallinn 15082) 30 päeva jooksul arvates korralduse teatavakstegemisest.


Äriseadustiku, mittetulundusühingute seaduse ja nendega seonduvate teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Äriseadustiku, mittetulundusühingute seaduse ja nendega seonduvate teiste seaduste muutmise seadus
RT I 2008, 27, 177
Vastu võetud 04.06.2008
Vabariigi Presidendi 19. juuni 2008. a otsusega nr 298
§ 1. Äriseadustikus (RT I 1995, 26–28, 355; 2008, 16, 116) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Füüsilisest isikust ettevõtja võib äriregistri pidajale teatada oma ettevõtte tegevuse peatamisest ette, märkides ajavahemiku, millal ettevõte ei tegutse. Füüsilisest isikust ettevõtja, kelle ettevõtte tegevus tulenevalt tegevusala iseloomust on hooajaline, võib äriregistri pidajale teatada ettevõtte tegevuse algus- ja lõppkuupäeva. Ettevõtte tegevuse algus- ja lõppkuupäeva võib teatada ka ajutise tegutsemise korral.»;
2) paragrahvi 321 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
« (41) Notar edastab juriidilise isiku taotlusel tema majandusaasta aruande elektrooniliselt registripidajale.»;
3) paragrahvi 53 lõike 5 punkti 4 täiendatakse pärast sõna «deposiitarvele» tekstiosaga «või rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 15 41. lõikes nimetatud pangkontole»;
4) paragrahvi 53 lõike 5 punktist 7 jäetakse välja sõnad «registripidaja deposiitarvele»;
5) paragrahvi 59 täiendatakse lõigetega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
« (31) Füüsilisest isikust ettevõtja, kes tegutseb ajutiselt, kustutatakse äriregistrist automaatselt pärast käesoleva seadustiku § 3 3. lõikes sätestatud lõppkuupäeva möödumist.
(32) Registripidaja võib füüsilisest isikust ettevõtja äriregistrist kustutada, kui isik ei vasta käesoleva seadustiku §-s 1 sätestatud ettevõtja mõistele ning ta ei ole teatanud oma tegevuse peatamisest või lõpetamisest.»;
6) paragrahvi 64 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
« 41) andmed füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtte tegevuse peatamise, hooajalise või ajutise tegutsemise kohta;»;
7) paragrahvi 97 lõiget 11 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Aruanne esitatakse äriregistrile vastavalt käesoleva seadustiku § 67 4. lõike punkti 1 alusel kehtestatud korrale elektrooniliselt.»;
8) paragrahvi 146 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «hindamisega» tekstiosaga «või rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 4 1. lõikes nimetatud varaga sissemaksete tegemisega»;
9) paragrahvi 179 lõiget 4 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
10) paragrahvi 334 lõiget 2 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
11) seadustikku täiendatakse §-ga 5114 järgmises sõnastuses:
« § 5114. Maksukohustuslaste registris registreeritud füüsilisest isikust ettevõtja kandmine äriregistrisse
(1) Maksukohustuslaste registris registreeritud füüsilisest isikust ettevõtja kantakse äriregistrisse tema avalduse alusel. Avalduse esitamine on võimalik 2009. aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. Avalduse esitamine on riigilõivuvaba.
(2) Äriregistrisse kandmise avalduses tuleb lisaks muudele käesolevas seadustikus sätestatud andmetele märkida ka füüsilisest isikust ettevõtja registreerimine maksukohustuslaste registris. Äriregistrisse kantakse füüsilisest isikust ettevõtja maksukohustuslaste registris registreerimise alguskuupäev.
(3) Äriregistrisse kandmise avaldus vaadatakse läbi käesoleva seadustiku § 53 1. lõikes sätestatud tähtaja jooksul. Kui kandeavaldus esitatakse käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud tähtaja viimase viie kuu jooksul, vaadatakse kandeavaldus läbi 10 tööpäeva jooksul avalduse esitamisest arvates.
(4) Registripidaja teatab Maksu- ja Tolliametile viivitamata nende füüsilisest isikust ettevõtjate andmed, kelle äriregistrisse kandmise avaldus rahuldati, ja pärast 2009. aasta 31. detsembrit nende füüsilisest isikust ettevõtjate andmed, kelle kandeavaldus jäeti rahuldamata.
(5) Füüsilisest isikust ettevõtja, kelle äriregistrisse kandmise avaldus rahuldati või kes ei ole äriregistrisse kandmise avaldust käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud tähtpäevaks esitanud või kelle kandeavaldus on jäetud rahuldamata, kustutatakse maksukohustuslaste registrist. Maksu- ja Tolliamet teavitab füüsilisest isikust ettevõtjat tema kustutamisest maksukohustuslaste registrist.»;
12) paragrahvis 514 asendatakse tekstiosa «§-dele 9 ja 10» tekstiosaga «§-dele 20 ja 22»;
13) paragrahvi 520 lõiget 4 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Asutajad võivad pangakonto avamiseks volitada notarit.»;
14) paragrahvi 520 lõige 41 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (41) Kiirmenetluses tehakse äriühingu asutamisel rahaline sissemakse registripidaja deposiitkontole või rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 15 41. lõikes nimetatud pangakontole. Sissemakse tegemisel kasutatakse käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud ärinime, täiendit ja numbrit. Kui sissemakse tehakse registripidaja deposiitkontole, taotleb äriühing hiljemalt ühe aasta jooksul pärast enda registrisse kandmist sissemakse tagastamist oma pangakontole krediidiasutuses, tähtaja ületamise korral jääb sissemakse riigituludesse. Sissemakse tagastatakse viie tööpäeva jooksul pärast korrektse taotluse esitamist.»;
15) paragrahvi 520 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Kui äriühingut registrisse ei kanta, võib ühingu nimel registrisse kantud vallasasju või kinnistusraamatusse kantud kinnisasju, samuti rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 15 41. lõikes nimetatud pangakontot käsutada üksnes kohtumäärusega määratud korras. Samuti tagastatakse kohtumäärusega määratud korras registripidaja deposiitkontole või asutatava äriühingu nimele avatud pangakontole tasutud osa- või aktsiakapitali sissemakse, kui äriühingut ei kanta registrisse, või osa- või aktsiakapitali enammakse, kui deposiitkontole või pangakontole on tasutud osa- või aktsiakapitali ületav summa. Kohus teeb määruse asutajate avalduse alusel. Avalduses tuleb näidata asutamata jätmise või enammakse tegemise põhjused, millistele asutajatele millises ulatus käsutusõigus anda ja kes on millises ulatuses sissemaksed teinud. Registripidaja deposiitkontole tehtud sissemakse jääb riigituludesse, kui selle tagastamise avaldust ei esitata kohtule kahe aasta jooksul alates sisse- või enammakse tegemisest.»;
16) paragrahvi 520 täiendatakse lõigetega 51 ja 52 järgmises sõnastuses:
« (51) Krediidiasutus teavitab registripidajat viivitamata, kui ta rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 15 41. lõikes nimetatud pangakonto kohta ei nõustu arvelduslepingut sõlmima või kui äriühing ei ole nimetatud sätte teises lauses kehtestatud kohustust täitnud. Asutatava äriühingu nimele avatud pangakontole tasutud osa- või aktsiakapitali sissemakse tagastamise otsustab registripidaja kohtumäärusega kooskõlas rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 27 4. lõikega. Registripidaja määrab äriühingule ühekuulise tähtaja uue osa- või aktsiakapitali sissemakse tegemiseks. Kui äriühing määratud tähtaja jooksul osa- või aktsiakapitali sissemakse tegemist ei tõenda, otsustab registripidaja äriühingu sundlõpetamise.
(52) Kui rahapesu andmebüroo on rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 40 1. lõike alusel teinud ettekirjutuse nimetatud seaduse § 15 41. lõikes märgitud pangakonto käsutamise piiramise kohta, kantakse registrikaardile sellekohane märge. Märge kustutatakse registrikaardilt rahapesu andmebüroo vastava taotluse alusel. Kui rahapesu andmebüroo kooskõlas rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 40 4. lõikega konto käsutamise piirangut ei lõpeta, teavitab ta sellest registripidajat. Nimetatud teavituse alusel algatab registripidaja äriühingu sundlõpetamise käesoleva paragrahvi 51. lõikes kehtestatud korras.»;
17) seadustikku täiendatakse §-ga 5231 järgmises sõnastuses:
« § 5231. Elektroonilise aruandluse rakendamine
Käesoleva seadustiku § 97 11. lõike teises lauses, § 179 4. lõike neljandas lauses ja § 334 2. lõike neljandas lauses sätestatut kohaldatakse majandusaasta aruandele, mis on koostatud aruandeperioodi kohta, mis algab 2009. aasta 1. jaanuaril või hiljem.»
§ 2. Mittetulundusühingute seaduses (RT I 1996, 42, 811; 2006, 61, 456) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 36 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Juhatus esitab kinnitatud majandusaasta aruande registrile hiljemalt kuue kuu möödumisel majandusaasta lõpust. Aruanne esitatakse registrile vastavalt äriseadustiku § 67 lõike 4 punkti 1 alusel kehtestatud korrale elektrooniliselt.»;
2) seadust täiendatakse §-ga 361 järgmises sõnastuses:
« § 361. Majandusaasta aruande esitamata jätmine
(6) Kui pärast mittetulundusühingu registrist kustutamist ilmneb, et mittetulundusühingul oli vara ja vajalikud on likvideerimisabinõud, võib registripidaja otsustada likvideerimise. Mittetulundusühingu võlausaldaja nõudel võib likvideerimise pärast mittetulundusühingu registrist kustutamist ette võtta üksnes juhul, kui registripidaja ennistab võlausaldaja jaoks likvideerimise taotlemise tähtaja tsiviilkohtumenetluse seadustiku sätete kohaselt.»;
3) seadust täiendatakse §-ga 1111 järgmises sõnastuses:
« § 1111. Elektroonilise aruandluse rakendamine
Käesoleva seaduse § 36 lõiget 5 kohaldatakse majandusaasta aruandele, mis on koostatud aruandeperioodi kohta, mis algab 2009. aasta 1. jaanuaril või hiljem. Majandusaasta aruanded varasemate aruandeperioodide kohta esitatakse Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule struktuuriüksusele, lähtudes tulumaksuseaduse §-st 55.»
§ 3. Kinnisasja omandamise kitsendamise seaduse (RT I 2003, 23, 145; 2007, 42, 304) § 2 lõike 6 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 4. Kinnistusraamatuseaduse (RT I 1993, 65, 922; 2007, 67, 413) § 6 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Üleantud kinnistusregistriosa ja kinnistustoimiku pealkirjas muudetakse kinnistuspiirkonna ja kinnistusjaoskonna nimi.»
§ 5. Maaparandusseaduse (RT I 2003, 15, 84; 2008, 16, 114) § 36 lõike 2 punktist 1 jäetakse välja sõnad «või maksukohustuslaste registri tõendi number».
§ 6. Maksukorralduse seaduses (RT I 2002, 26, 150; 2008, 3, 21) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 18 lõike 1 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 18 lõikest 2 jäetakse välja tekstiosa «§ 20 lõikes 1,»;
3) paragrahvi 20 lõiked 1 ja 2 tunnistatakse kehtetuks;
« (3) Maksuseaduses sätestatud kohustused laienevad ka füüsilisest isikust ettevõtjale, kes ei ole äriregistrisse kantud. Kui maksuseaduses ei ole sätestatud teisiti, laienevad selles sätestatud õigused nimetatud isikule alates tema kandmisest äriregistrisse.»;
5) paragrahvi 20 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Maksuhalduri ettepanekul võib äriregistrist kustutada füüsilisest isikust ettevõtja, kes ei tegele ettevõtlusega tulumaksuseaduse § 14 tähenduses. Enne ettepaneku tegemist äriregistri pidajale annab maksuhaldur füüsilisest isikust ettevõtjale tähtaja ettevõtlusega tegelemise tõendamiseks.»; (õ) 10.07.2008 12:10
6) paragrahvi 20 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 23 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 23 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Füüsilisest isikust ettevõtja teatab oma ettevõtte tegevuse peatamisest, hooajalisest tegevusest ja ajutisest tegevusest äriregistri pidajale vastavalt äriseadustiku § 3 lõikele 3. Nimetatud juhtudel peetakse isikut maksustamise seisukohast füüsilisest isikust ettevõtjaks üksnes tegutsemisperioodil.»;
9) seadust täiendatakse §-ga 1681 järgmises sõnastuses:
« § 1681. Füüsilisest isikust ettevõtja tegevuse peatamisest teatamine ja tema registrist kustutamine
(1) Füüsilisest isikust ettevõtja, kes soovib oma tegevuse peatamisest teatada 2009. aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini, teatab sellest äriregistri pidajale vastavalt äriseadustiku § 3 lõikele 3 koos äriseadustiku § 5114 lõikes 1 nimetatud avaldusega. Isikut ei peeta maksustamise seisukohast füüsilisest isikust ettevõtjaks ajavahemikus, millal ettevõtlus on peatatud.
(2) Füüsilisest isikust ettevõtja, kes soovib oma tegevuse lõpetada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud perioodil, on kohustatud teatama Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule struktuuriüksusele viie tööpäeva jooksul oma tegevuse lõpetamisest. Ettevõtlusega tegelemise lõpetamisest ei pea teatama, kui füüsilisest isikust ettevõtja registreerimisavaldusse oli märgitud vastav kuupäev.
(3) Füüsilisest isikust ettevõtja kustutatakse registrist maksuhalduri juhi otsuse alusel. Füüsilisest isikust ettevõtja loetakse registrist kustutatuks otsuses märgitud kuupäevast arvates.»
§ 7. Notariaadiseaduses (RT I 2000, 104, 684; 2008, 3, 21) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõikes 1 asendatakse sõnad «Eesti kodanik» sõnadega «Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik»;
2) paragrahvi 29 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Juriidilise isiku taotlusel edastab notar tema majandusaasta aruande registrit pidavale kohtule äriseadustiku § 67 lõike 4 punkti 1 alusel kehtestatud korras.»;
3) seadust täiendatakse §-ga 571 järgmises sõnastuses:
« § 571. Paragrahvi 29 lõike 21 rakendamine
Käesoleva seaduse § 29 lõiget 21 kohaldatakse majandusaasta aruandele, mis on koostatud aruandeperioodi kohta, mis algab 2009. aasta 1. jaanuaril või hiljem.»
§ 8. Notari tasu seaduse (RT I 1996, 23, 456; 2006, 7, 42) § 31 täiendatakse punktidega 43 ja 44 järgmises sõnastuses:
« 43) majandusaasta aruande edastamine registrit pidavale kohtule – 400 krooni;
44) asutatava aktsiaseltsi või osaühingu nimele pangakonto avamine – 200 krooni.»
§ 9. Raamatupidamise seaduses (RT I 2002, 102, 600; 2007, 58, 380) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 21 lõige 11 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 24 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) peamisi tegevusvaldkondi, toote- ja teenusegruppe;»;
« § 451. Lisanõuded raamatupidamiskohustuslasele, kes esitab majandusaasta aruande äriregistri või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri pidajale
(1) Raamatupidamiskohustuslane, kes esitab majandusaasta aruande äriregistri või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri pidajale, esitab koos aruandega eraldi lisa aruandeaasta müügitulu kohta kuni kümne suurema tegevusala järgi vastavalt äriseadustiku § 4 lõike 6 alusel kehtestatud Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatorile.
(2) Konsolideerimisgrupi majandusaasta aruande korral esitatakse käesoleva paragrahvi lõikele 1 vastav lisa konsolideeriva üksuse konsolideerimata kasumiaruande vastavate andmete alusel.»;
4) paragrahvi 62 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Käesoleva seaduse § 24 lõike 2 punkti 1, § 451 ja seaduse lisa 3 lõiget 4 kohaldatakse aruandeperioodile, mis algab 2008. aasta 1. jaanuaril või hiljem.»;
5) seaduse lisa 3 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Teave oluliste aruandeperioodi majandustulemust mõjutavate tulude ja kulude kohta, sealhulgas:
– olulised allahindlused, eraldised ja muud jooksva äritegevusega otseselt mitteseotud või harva esinevad tulud ja kulud.»
§ 10. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduses (RT I 2008, 3, 21) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 15 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
« (41) Krediidiasutus võib asutatava äriühingu nimele avada konto äriseadustiku § 67 lõike 4 punkti 1 alusel kehtestatud korras registripidaja poolt arvutivõrgu kaudu automaatselt kontrollitud isikuandmetele tuginedes või äriseadustiku § 520 lõike 4 alusel volitatud notari kaudu tingimusel, et nimetatud kontole tehakse osa- või aktsiakapitali sissemakse konto kaudu, mis on avatud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis tegutsevas krediidiasutuses või lepinguriigis avatud välisriigi krediidiasutuse filiaalis, ja kontot ei debiteerita enne äriühingu Eesti äriregistrisse kandmist ning käesoleva seaduse § 13 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud hoolsusmeetmete kohaldamist käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras. Äriühingu esindajad peavad krediidiasutusel võimaldama hoolsusmeetmete kohaldamist käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras ja sõlmima selle konto kohta arvelduslepingu kuue kuu jooksul konto avamisest arvates.»;
2) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Krediidiasutusel on keelatud sõlmida arvelduslepingut, kui käesoleva seaduse § 15 lõikes 41 nimetatud konto omanik, vaatamata sellekohasele nõudmisele, ei esita käesoleva seaduse § 13 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud hoolsusmeetmete täitmiseks nõutavaid dokumente ja asjakohast teavet või kui esitatud dokumentide põhjal tekib kohustatud isikul kahtlus, et tegemist võib olla rahapesu või terrorismi rahastamisega.»;
3) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
« (41) Käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatud keeldu rikkuv kokkulepe on tühine. Asutatava äriühingu konto suhtes rakendatakse lõike 4 esimeses lauses sätestatut, kui rahapesu andmebüroo ei ole käesoleva seaduse § 40 lõike 1 alusel tehtud ettekirjutusega teistsugust korda ette näinud.»
§ 11. Sihtasutuste seaduses (RT I 1995, 92, 1604; 2006, 61, 456) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 34 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Juhatus esitab kinnitatud majandusaasta aruande koos audiitori järeldusotsusega registrile kuue kuu jooksul majandusaasta lõpust arvates. Aruanne esitatakse registrile vastavalt äriseadustiku § 67 lõike 4 punkti 1 alusel kehtestatud korrale elektrooniliselt.»;
2) seadust täiendatakse §-ga 341 järgmises sõnastuses:
« § 341. Majandusaasta aruande esitamata jätmine
(6) Kui pärast sihtasutuse registrist kustutamist ilmneb, et sihtasutusel oli vara ja vajalikud on likvideerimisabinõud, võib registripidaja otsustada likvideerimise. Sihtasutuse võlausaldaja nõudel võib likvideerimise pärast sihtasutuse registrist kustutamist ette võtta üksnes juhul, kui registripidaja ennistab võlausaldaja jaoks likvideerimise taotlemise tähtaja tsiviilkohtumenetluse seadustiku sätete kohaselt.»;
« § 851. Elektroonilise aruandluse rakendamine
Käesoleva seaduse § 34 lõike 4 teises lauses sätestatut kohaldatakse majandusaasta aruandele, mis on koostatud aruandeperioodi kohta, mis algab 2009. aasta 1. jaanuaril või hiljem.»
§ 12. Tulundusühistuseaduses (RT I 2002, 3, 6; 2006, 61, 456) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 72 lõiget 3 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Aruanne esitatakse äriregistrile vastavalt äriseadustiku § 67 lõike 4 punkti 1 alusel kehtestatud korrale elektrooniliselt.»;
2) seadust täiendatakse §-ga 963 järgmises sõnastuses:
« § 963. Elektroonilise aruandluse rakendamine
Käesoleva seaduse § 72 lõike 3 teises lauses sätestatut kohaldatakse majandusaasta aruandele, mis on koostatud aruandeperioodi kohta, mis algab 2009. aasta 1. jaanuaril või hiljem.»
(1) Käesoleva seaduse § 1 punktid 1, 5–6 ning § 6 punktid 1–3 ning 6 ja 7 ning § 9 punkt 1 jõustuvad 2009. aasta 1. jaanuaril.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 2, § 3, § 5 ning § 6 punktid 4–5 ja 8 jõustuvad 2010. aasta 1. jaanuaril.
Seaduse § 6 punktis 5 lugeda "anna0b" asemel õigeks "annab".
Alus: "Riigi Teataja seaduse" § 17 lg 31 punkt 1


Mitteresidendi maksuesindajale tegevusloa väljastamise kord - Raamatupidaja
17. november 2005 00:00
Käesolev kord reguleerib mitteresidendi maksuesindaja registreerimise ja
tegevusloa väljastamise korra Maksu- ja Tolliametis.
Mitteresidendi maksuesindaja on isik, kes esindab mitteresidenti Eestis
kõigi maksudega seotud õiguste ja kohustuste osas mitteresidendilt saadud
volituse alusel.
Maksuesindajana tegutsemise õiguslik alus on sätestatud maksukorralduse
seaduses § 81 (kehtib alates 1. maist 2004). Mitteresidendi
maksuesindaja ei ole volitatud esindaja tavapärases mõistes, vaid Eesti
residendist juriidiline isik või välismaa juriidilise isiku filiaal, kes on
maksuhalduri poolt hinnatud usaldusväärseks, mida tõendab andmete avaldamine
maksuesindajate kohta maksuhalduri koduleheküljel Internetis.
Mitteresidendi maksuesindaja on riiklike maksude maksuhaldurilt vastava
tegevusloa saanud isik, keda mitteresident võib volitada ennast esindama Eestis
tekkivate maksuseadustest või maksukorralduse seadusest tulenevate kohustuste
täitmiseks. Maksuesindajana võib tegutseda Eestis asutatud juriidiline isik või
välismaa juriidilise isiku Eestis äriregistrisse kantud filiaal.
Maksuesindajana tegutsemine ei eelda konkreetse esindatava olemasolu.
Tegevusloa (lisa 1) andmine võib eelneda vajalike volituste saamisele
konkreetse mitteresidendi esindamiseks.
Maksu- ja Tolliamet aktsepteerib vajalike volituste olemasolu hindamisel
notariaalselt tõestatud volikirju, kuivõrd maksuesindajal on juurdepääs
maksukohustuslast puudutavale maksusaladusele ja tagastusnõuete puhul ka tema
rahalistele vahenditele.
Esindatav mitteresidendist maksukohustuslane peab olema registreeritud
maksukohustuslaste registris. Mitteresidendist maksukohustuslaste
registreerimist reguleerivad maksukorralduse seaduse § 18, § 21 ja § 22.
Vajalike volituste olemasolul saab mitteresidenti registreerida ka maksuesindaja
Maksuesindajale laienevad kõik esindatava mitteresidendist maksukohustuslase
õigused ja kohustused. Maksuesindaja on kohustatud tagama esindatava
maksukorralduse seadusest ja maksuseadustest tulenevate rahaliste ja
mitterahaliste kohustuste tähtaegse ning täieliku täitmise.
Maksuesindaja on vastavalt maksukorralduse seaduse § 40 lg 2 solidaarselt
vastutav esindatava mitteresidendi kõigi maksukohustuste osas.
Maksuesindajana tegutseda sooviv isik esitab Maksu- ja Tolliametile
maksuesindaja tegevusloa saamiseks kirjaliku taotluse. Taotluse vorm on vaba ja
sellesse märgitakse tema:
registreerimise number;
Aktsiisikauba kaugmüüja esindamisel märgitakse taotlusse lisaks:
aktsiisikauba liik (alkohol, tubakas, kütus);
maksuesindaja raamatupidamise eest vastutava isiku kontaktandmed ning
raamatupidamisdokumentide hoidmise koht.
Taotlusse ei pea märkima, keda soovitakse esindada, punktis 5 toodud
Osa informatsioonist maksuesindaja maksevõimelisuse kohta esitab taotleja
maksuhalduri nõudmisel ise ning osaliselt kogub vajalikku informatsiooni
maksuhaldur omal initsiatiivil.
Informatsioon, mida taotluse esitajalt tema maksevõime tõestamiseks
nõutakse, on:
viimane lõppenud majandusaasta kinnitatud bilanss (juhul, kui see ei ole
kättesaadav Äriregistrist);
viimase kuue kuu kõigi pangakonto(de) väljavõte (sobilik on ka
internetipangast tehtud väljavõte).
Informatsioon, mida maksuhaldur kogub omal initsiatiivil, on muuhulgas:
viimane lõppenud majandusaasta kinnitatud bilanss (juhul, kui see on
maksuvõla ajalugu maksuesindaja viimase aasta maksukontokaartide järgi;
Krediidiinfo ja peamiste inkassoettevõtete maksehäirete andmed;
kinnistusraamatu andmed kinnisvaral lasuvate piirangute kohta juhul, kui
taotleja bilansis on näidatud kinnisvara.
Maksuhaldur võib maksevõimelisuse kontrollimiseks nõuda taotlejalt tõendeid
tema varalise seisundi kohta.
Informatsiooni maksuesindaja reputatsiooni kohta kogub maksuhaldur omal
initsiatiivil nii maksukohustuslaste registrist kui ka teistest maksuhaldurile
kättesaadavatest allikatest. Informatsiooniks reputatsiooni kohta on muuhulgas:
informatsioon maksuhalduri piirkondlikelt maksukeskustelt ja
tolliinspektuuridelt (maksukeskuste puhul – eeskätt ettevõttele kinnistatud
teenindajalt);
informatsioon maksuhalduri kontrolli valdkonna ja tolliosakonna ametnikelt;
informatsioon esitamata maksudeklaratsioonide kohta;
andmed taotleja ja tema juhtimis- ja kontrollorgani liikmete kohta, nt seos
teiste isikutega, juhtimis- ja kontrollorgani liikmete reputatsioon vms;
karistusregistri andmed.
Vähem kui kaks aastat tegutsenud äriühingute puhul eeldatakse, et neil
puudub reputatsioon, mistõttu maksuhalduril ei ole võimalik anda hinnangut
reputatsiooni laitmatusele. Juhul, kui tegemist on laitmatu reputatsiooniga
äriühingu tütarühinguga, mis oli asutatud eesmärgiga tegutseda maksuesindajana,
võib maksuhaldur lähtuda hinnangust emaühingu reputatsioonile.
Informatsioon olemasolevate maksuvõlgade kohta fikseeritakse taotluse
esitamise hetkeseisuga. Üldjuhul juhindutakse olemasoleva maksuvõla
fikseerimisel ka maksukorralduse seaduse § 14 lg 5 sätestatud põhimõtetest.
Maksuesindaja peab maksuhalduri nõudmisel esitama tagatise. Kuna
maksuhalduri poolt usaldatava maksuesindaja staatus on usaldatavuse garantiiks
esindatavatele mitteresidentidele, siis tagatise mittenõudmine on erand, mida
lubatakse üksnes siis, kui Maksu- ja Tolliametil ei ole alust kahelda taotleja
maksevõimes ega tema reputatsioonis.
Tagatise liigi valib üldjuhul taotluse esitanud isik ise. Maksu- ja
Tolliamet eelistab tagatisena mõistliku ulatusega pangagarantiid. Mõistlikuks
ulatuseks peetakse reeglina mitte rohkem kui 50% esindatava(te) ühe kuu
maksukohustuste summast. Esindatava(te) mitteresidentide puudumisel lähtutakse
taotleja prognoosist tegevuse ulatusele.
Maksuhalduril on õigus ümber vaadata nõutava tagatise suurust.
Maksuhaldur otsustab maksuesindajale tegevusloa andmise MKS § 81
lõikes 5 ettenähtud 20 kalendripäeva jooksul, arvates taotluse saamisest.
Tegevusloa andmise otsustamisel kontrollitakse isiku vastavust
maksuesindajale esitatavatele nõuetele, kusjuures maksuhaldur võib arvesse võtta
ka isiku varasemate maksuseadustest tulenevate kohustuste täitmist.
Taotlust menetleb ja asjasse puutuvaid dokumente vaatab läbi Põhja
maksukeskuse rahvusvahelise maksustamise osakond.
Taotleja võib esitada taotluse koos sellega kaasnevate dokumentidega mis
tahes piirkondliku maksukeskuse teenindusbüroole või tolliinspektuurile, kes
edastab vastuvõetud dokumendid samal päeval faksiga Põhja maksukeskusele märkega
“Mitteresidendi maksuesindaja taotlus” ja informeerib taotluse esitajat
dokumentide edastamisest. Taotluse originaal ja kaasnevad dokumendid saadetakse
Põhja maksukeskusele hiljemalt järgmisel tööpäeval.
Taotluse mitterahuldamisel teeb Põhja maksukeskus motiveeritud otsuse,
milles tuuakse ära maksuesindaja tegevusloa väljastamisest keeldumise põhjused
(maksevõime ja/või reputatsioon ja/või maksuvõlg) koos seletustega.
Juhul, kui keeldumise põhjuseks on vastav hinnang maksuhalduri
piirkondlikult asutuselt või keskasutuse kontrolli valdkonna või tolliosakonna
ametnikelt, koostab vastava motiveeringu negatiivse hinnangu andnud üksus ja
edastab selle Põhja maksukeskuse rahvusvahelise maksustamise osakonnale.
Positiivse otsuse korral teeb Põhja maksukeskus ettepaneku Maksu- ja
Tolliametile väljastada mitteresidendi maksuesindaja tegevusluba. Põhja
maksukeskus edastab tegevusloa ja tegevusloa väljastamise otsuse kaks eksemplari
Maksu- ja Tolliameti peadirektorile allakirjutamiseks. Üks eksemplar
viseeritakse dokumendi koostaja, rahvusvahelise maksustamise osakonna juhataja
ja Põhja maksukeskuse juhataja poolt.
Tegevusloa originaal ja otsuse üks eksemplar saadetakse Maksu- ja Tolliameti
poolt taotluse esitajale. Tegevusloa koopia ja otsuse teine, viseeritud
eksemplar saadetakse Põhja maksukeskuse rahvusvahelise maksustamise osakonnale,
kes edastab informatsiooni Maksu- ja Tolliameti avalike suhete osakonnale
maksuesindaja andmete avalikustamiseks Internetis ja tolliosakonna tulude
talitusele.
Internetis avalikustatakse maksuesindaja nimi ja aadress, taotlusse märgitud
tegevusala ja tegevuskoha aadress, registrikood ja tegevusloa number (numbrid)
ning kehtivuse alguskuupäev. Andmed avalikustatakse nii eestikeelses kui
inglisekeelses kodulehekülje osas.
Andmed mitteresidendi maksuesindaja kohta kantakse Põhja maksukeskuse
rahvusvahelise maksustamise osakonna poolt maksukohustuslaste registrisse. Kuni
vastava infotehnoloogilise lahenduse valmimiseni märgitakse andmed maksuesindaja
staatuse kohta maksukohustuslase infolehele.
Aktsiisikauba kaugmüüja maksuesindaja andmed edastatakse Tallinna
tolliinspektuuri tolliosakonda, kes vastutab nende andmete lisamise eest SEED
registrisse.
Maksuesindaja tegevusloale antakse number, mis koosneb kahekohalisest
tähekombinatsioonist ME, kolmekohalisest tegevusloa järjekorra numbrist XXX ning
neljakohalisest tegevusloa väljastamise aasta numbrist YYYY. Näiteks esimese
2004. aastal väljastatud tegevusloa numbriks on ME 001-2004. Tegevusloa
järjekorra numbri uus numeratsioon algab iga aasta 1. jaanuaril.
Kui on tegemist aktsiisikauba kaugmüüja maksuesindajaga, siis omistatakse
talle lisaks maksuesindaja tegevusloa numbrile aktsiisikauba kaugmüüja
maksuesindaja erinumber. Erinumbri formaat ei ole seotud maksuesindaja
tegevusloa numbriga. Aktsiisikauba kaugmüüja maksuesindaja erinumber koosneb 13
sümbolist:
suurtest tähtedest EE, mis on Eesti rahvusvaheline kahetäheline lühend;
numbrist 3, mis tähistab isiku staatust maksuesindajana;
suurtest tähtedest A, B, C, D, E, K või T, kusjuures A tähistab alkoholi, B
tähistab alkoholi ja tubakatoodet, C tähistab alkoholi ja kütust, D tähistab
tubakatoodet ja kütust, E tähistab alkoholi, tubakatoodet ja kütust, K tähistab
kütust ja T tähistab tubakatoodet. Täht märgitakse ühekohalise tähepositsiooni
väljale sõltuvalt aktsiisikauba liigist, millelt makstakse aktsiisi;
maksuesindaja järjekorranumbrist, mis märgitakse viiekohalise
numbripositsiooni väljale kasvavas järjekorras vastavalt maksuesindajaks
registreerimise järjekorranumbrile. Puuduva numbri asemele märgitakse arv 0;
numbritest 00, mis märgitakse kahekohalise numbripositsiooni väljale;
numbritest 01 või 02, mis märgitakse kahekohalise numbripositsiooni väljale
vastavalt maksuesindaja üle järelevalvet teostavale tolliinspektuurile (Tallinna
TI – 01, Tartu TI – 02).
Maksuesindaja tegevusloa numbri genereerib Põhja maksukeskuse rahvusvaheline
maksustamise osakond. Aktsiisikauba kaugmüüja maksuesindaja erinumbri väljastab
Tallinna tolliinspektuuri tolliosakond ja edastab Põhja maksukeskusele
tegevusloa vormistamiseks.
Maksuesindaja tegevusluba peatatakse või tunnistatakse kehtetuks
maksuesindaja kirjaliku taotlusel või Põhja maksukeskuse rahvusvahelise
maksustamise osakonna ettepanekul Maksu- ja Tolliameti peadirektori poolt.
Vastavate dokumentide liikumine on korralduselt sarnane tegevusloa
Maksuhaldur võib algatada maksuesindaja tegevusloa peatamise või kehtetuks
tunnistamise menetluse, kui:
maksuesindaja rikub kohustust tagada esindatava maksukorralduse seadusest ja
maksuseadustest tulenevate rahaliste ja mitterahaliste kohustuste tähtaegne ning
täielik täitmine;
maksuesindaja ei vasta tegevusloa väljastamist võimaldanud
Tegevusloa kehtivus peatatakse määratud ajaks kuni peatamist tinginud
asjaolude äralangemiseni. Peatamise tähtaja kohta tehakse peatamise otsusesse
vastav märge.
Peatatud tegevusloa kehtivus taastatakse automaatselt peatamise tähtaja
möödumisel, välja arvatud, kui taastamise kohta tehakse eraldi otsus enne
peatamise tähtaja möödumist või peatamist tinginud asjaolud ei ole otsuses
näidatud peatamistähtaja möödudes ära langenud.
Kui maksuesindaja tegevusloa peatamist tinginud asjaolud ei ole otsuses
näidatud peatamistähtaja möödudes ära langenud, tunnistatakse maksuesindaja
tegevusluba kehtetuks, millest informeeritakse koheselt ka maksuesindajat.
Tegevusloa kehtetuks tunnistamise otsuse teeb Maksu- ja Tolliameti peadirektor
Põhja maksukeskuse rahvusvahelise maksustamise osakonna ettepanekul.
Põhja maksukeskuse rahvusvahelise maksustamise osakond vaatab kõik
väljastatud tegevusload üle, otsustamaks peatamise või kehtetuks tunnistamise,
vähemalt üks kord kahe aasta jooksul.
Tegevusloa kehtivuse peatamise aluseks maksuhalduri algatusel on ilmnenud
probleemide ajutine iseloom. Tegevusloa kehtetuks tunnistamise aluseks on
ilmnenud probleemid, mis on pikaajalised või millede puhul on peatselt saabuva
lahenduse eeldamine ebamõistlik või milledel võib olla ulatuslik fiskaalne mõju.
Maksuhalduri initsiatiivil maksuesindajate nimekirjast väljaarvamise või
tegevusloa peatamise kaalumisel informeerib Põhja maksukeskus sellest
maksuesindajat, andes talle mõistliku tähtaja vastuväidete esitamiseks.
Vastuväidete mittelaekumisel määratud tähtaja jooksul või laekunud
vastuväidetega mittenõustumisel teeb Põhja maksukeskuse rahvusvahelise
maksustamise osakond ettepaneku Maksu- ja Tolliameti peadirektorile peatada või
kehtetuks tunnistada mitteresidendi maksuesindaja tegevusluba. Vastavate
dokumentide liikumine on korralduselt sarnane tegevusloa väljastamisega.
Tegevusloa kehtetuks tunnistamise otsuse viseerib Maksu- ja Tolliameti
juriidiline osakond.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2005/11/17/mitteresidendi-maksuesindajale-tegevusloa-valjastamise-kord


22.04.2004 nr 82 (RTL 2004, 50, 862) 1.05.2004
Määrus kehtestatakse «Maksukorralduse seaduse» (RT I 2002, 26, 150) § 114 lõike 4 alusel.
§ 1. Juriidilise isiku maksuvõla mahakandmise juhud pankrotimenetluse korral
1) pankrotimenetluse raugemise korral «Pankrotiseaduse» (RT I 2003, 17, 95) § 29 lõikes 1 toodud alusel;
[RTL 2004, 50, 862; 1.05.2004]
§ 2. Juriidilise isiku maksuvõla mahakandmine tema likvideerimismenetlusega lõpetamise korral
(1) Riiklike maksude maksuhaldur kannab juriidilise isiku maksuvõla maha tema lõpetamisel seoses likvideerimismenetlusega, kui juriidilisel isikul ei jätku vara maksuvõla tasumiseks ja seaduses ei ole sätestatud kolmandate isikute vastutust juriidilise isiku võlgade eest ning maksuhaldur ei pea otstarbekaks pankrotiavalduse esitamist.
§ 3. Füüsilise isiku maksuvõla mahakandmine isiku surma või surnuks tunnistamise korral
(2) Mahakandmise aluseks on isiku surmatunnistus või kohtuotsus surnukstunnistamise kohta.
§ 4. Juriidilise isiku maksuvõla kustutamine
(1) Maksuhaldur võib hääletada juriidilise isiku pankrotimenetluses võlgade vähendamiseks tehtud kompromissettepaneku poolt, kui maksuvõla kustutamise kohta on tehtud otsus vastavalt «Maksukorralduse seaduse» § 114 lõikes 2 sätestatule. Otsusele kirjutab alla maksuhalduri juht või tema asetäitja.
(2) Kui maksuvõla kustutamine on riigiabi, taotleb maksuhaldur rahandusministrilt luba «Konkurentsiseaduse» (RT I 2001, 56, 332; 93, 565) §-i 34 kohaselt.
§ 5. Füüsilise isiku maksuvõla kustutamine sissenõudmise lootusetuse või ebaõigluse tõttu
(1) Füüsiline isik võib esitada taotluse maksuvõla kustutamiseks, kui esinevad «Maksukorralduse seaduse» § 114 lõikes 3 sätestatud maksuvõla kustutamise alused. (õ) 10.03.2009 13:55
(3) Kui isik taotleb maksuvõla kustutamist maksuvõla sissenõudmise ebaõigluse tõttu, tuleb taotluses:
(7) Kui maksuvõla kustutamine on riigiabi, taotleb maksuhaldur rahandusministrilt luba «Konkurentsiseaduse» §-i 34 kohaselt.
§ 5 lõikes 1 lisatud sõnad «Maksukorralduse seaduse».
Alus: "Riigi Teataja seaduse" § 17 lõige 31 punkt 2 ja Rahandusministeeriumi 10. märtsi 2009. aasta e-kiri.