text:
halduri esindaja või abiline
halduri kulutused
3-2-1-111-15 Riigikohus 04.11.2015
TsMS § 213
PankrS § 35 lg 1
PankrS § 122
Pankrotivõlgnikul ega tema abikaasal ei ole õigust nõuda enda kaasamist kohtumenetlusse, kus haldur esitab nõude pankrotivõlgniku võlgniku vastu. Juhul, kui see nõue kuulub abikaasade ühisvara hulka, saab abikaasa nõuda ühisvara jagamist. Pankrotivõlgnik saab nõuda haldurilt kahju hüvitamist, kui haldur tekitab võlgnikule viimast kohtumenetluses esindades ja kahjulikku kompromissi sõlmides kahju. (p 20)
Menetlusosalisel ega muul isikul ei ole õigust esitada määruskaebust maakohtu määruse peale, millega jäeti rahuldamata isiku taotlus käsitada teda kohtumenetluses kaashagejana, ega ka ringkonnakohtu määruse peale, millega maakohtu määrus jäi muutmata. Samuti ei ole menetlusosalisel õigust esitada määruskaebust ringkonnakohtu määruse peale, milles jäi rahuldamata tema taotlus kaasata ta menetlusse kolmanda isikuna. (TsMS § 216 lg 6). (p 19)
Pankrotihaldur täidab enampakkumisel müümist korraldades, sh tagatisraha suuruse määramise tähenduses avalik-õiguslikke ülesandeid nagu kohtutäitur (KTS § 2 lg 1, PankrS § 3 lg 4, PankrS § 135 lg 1 ja 136 lg 1). (p 10)
TMS § 83 lg 1 kehtib ka pankrotimenetluses PankrS § 135 lg 1 ja § 136 lg 1 alusel. (p 13)
TMS § 83 lg 1 peamine eesmärk on enampakkumisel osalejate distsiplineerimine ning selle tagamine, et enampakkumisel osaleksid isikud, kes ka tegelikult soovivad enampakutavat asja osta ega soovi enampakkumist nurjata. TMS § 83 lg 1 kehtestab enampakkumise korraldajale õiguse ja kohustuse vähendada tagatisraha oluliselt sellistel juhtudel, mil müügihind on väga kõrge. (p 14)
Keskmisest enampakkumise hinnast eelduslikult oluliselt kõrgema alghinna korral ei saa pidada õigeks maksimaalses määras tagatisraha määramist, kui diskretsiooniõiguse teostamist ei ole sisuliselt kaalutud ega põhjendatud. Väga suure alghinna korral oleks mõistlik määrata tagatisrahana summa diskretsiooniõiguse teostamise alumise piiri lähedalt, st eelduslikult ca 1-2% müüdava eseme alghinnast. (p 15)
TMS § 92 ja § 92¹ reguleerivad selliste vastuväidete esitamist, mis puudutavad enampakkumise korraldust selle toimumise päeval (elektroonilise enampakkumise korral toimumise päevadel), mitte aga eelnevaid toiminguid, sh tagatisraha määramist. (p 16)
TMS §-st 100 ei saa järeldada, et ainult uue enampakkumise (kordusenampakkumise) korraldamisel jääb esimesel enampakkumisel parima pakkumise teinud isikule tagatisraha tagastamata. Teistsuguse tõlgenduse korral võiks pahatahtlikul, nt võlgnikuga seotud isikul olla võimalus esimene enampakkumine nurjata, tehes ilma sisulise ostmissoovita parima pakkumise ja jättes pärast ostuhinna tasumata. (p 20)
3-2-1-124-14 Riigikohus 10.12.2014
PankrS § 94 lg 1
PankrS § 54
Tühistatud otsuse teinud kohtule on TsMS § 658 lg 2 järgi asja uuel läbivaatamisel kohustuslikud üksnes ringkonnakohtu otsuse seisukohad õigusnormi tõlgendamisel ja kohaldamisel. Asja uueks läbivaatamiseks saatmisel maakohtule puudub ringkonnakohtul vajadus ja mõistlik põhjendus hinnata tõendeid ning tuvastada asjaolusid (vt ka Riigikohtu 18. juuni 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-42-14, p 14). (p 28)
Võlatunnistuse õiguslik tähendus ei saa olemuslikult muutuda, kui võlgnik pankrotistub. (p 25)
PankrS § 106 lg 1 alusel esitatud tunnustamisnõudes ja TsMS § 368 lg 1 alusel esitatud tuvastusnõudes saab pärast 1. jaanuari 2010 olla menetlusosaliseks pankrotivõlgnik. (p 21)
Põhjendamatutele nõuetele vastuväite esitamine on halduri PankrS § 101 lg 1 järgne kohustus ning põhjendamatult vastuväite ja (vastu)hagi esitamata jätmisel võib haldur olla PankrS § 63 lg 1 järgi kohustatud võlgnikule või teistele võlausaldajatele hüvitama sellest tingitud kahju. (p 27)
Deklaratiivsest võlatunnistusest tulenevale nõudele nõuete kaitsmisel vastuväite esitanud võlausaldajal või pankrotihalduril tuleb arvestada sellega, et võlausaldaja võlatunnistuse alusel nõude tunnustamise hagi esitamisel tuleb neil kostjana nõude puudumist tõendada. Hea usu põhimõttest tulenevalt on võimalik, et asjaolu tõendamise koormus pöördub selle esinemise võimalikkusele viitavate asjaolude esitamise järel kostja poolt ümber, eelkõige kui tõendada tuleb asjaolu, mille esinemine on hageja kontrolli all, kostjal ei ole objektiivselt võimalik tõendeid esitada ja hageja keeldub asjaolu tõendamisele kaasa aitamast (vt ka Riigikohtu 8. jaanuari 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-173-12, p 17) (p 26).
Kui konstitutiivsest võlatunnistusest tuleneva nõude pankrotimenetluses tunnustamisel esitatakse vastuväide, saab vastuväite esitaja nõude tunnustamise hagile vastuväiteid esitada vaid juhul, kui on esitatud (vastu)hagi võlatunnistusest tuleneva kohustuse lõpetamiseks alusetust rikastumisest tuleneva vastunõude alusel. Kuna selline nõue puutub pankrotivarasse, saab hagi esitada üksnes pankrotihaldur. Kui haldur esitab vastuhagi, tähendab see võlatunnistuse tagasinõudmist pankrotivarasse ja sellele saavad tugineda ka nõudele vastuväite esitanud võlausaldajad. (p 27)
Ainuüksi võlatunnistuse nimetamine selles tekstis konstitutiivseks võlatunnistuseks või viitamine VÕS §-le 30 ei ole piisav võlatunnistuse konstitutiivseks lugemiseks. (p 28)
Hagi muutmine ei ole see, kui esialgu nõutud eseme asemel nõutakse asjaolude muutumise tõttu hüvitist.
Kui hageja vähendab esitatud haginõuet, siis on tegemist oli haginõude vähendamisega TsMS § 376 lg 4 p 2 järgi ja kohus peab tegema määruse kas hageja hagist osaliselt loobumise või selle osaliselt tagasi võtmise kohta (3-2-1-80-13, p 24). (p 10)
3-2-1-47-06 Riigikohus 16.06.2006
Vastavalt enne 1. jaanuari 2004.a kehtinud PankrS § 55 lg-le 2 on juriidilisest isiku võlgniku pankrotimenetluses halduril juhatuse või seda asendava organi õigused ja kohustused, mis ei ole vastuolus pankrotimenetluse eesmärgiga. Halduri esindusõigust on piiratud vaid PankrS § 55lg-ga 3, millest tulenevalt võib haldur majandustegevuse korraldamiseks võtta laenu ainult võlausaldajate üldkoosoleku, üldkoosoleku otsusel aga pankrotitoimkonna nõusolekul.
Halduri poolt ilma pankrotitoimkonna nõusolekuta tehtud tehingu tagajärjeks ei ole tehingu tühisus. Põhjendamatute kulutuste tegemisel tehingute kaudu jäävad need tehingud kolmandate isikute suhtes jõusse, kuid sisesuhtes võib võlgnikul tekkida tagasinõue nii pankrotihalduri kui ka pankrotitoimkonna liikmete vastu.
Halduri tehtud kulutuste põhjendatuse hindamisel tuleb muuhulgas hinnata ka seda, kas pankrotihaldur oleks saanud oma ülesannete ringi kuuluva ülesande täitmisega ise hakkama, kasutamata teiste isikute abi. Seejuures tuleb hinnata, kas tehtud kulutused olid asja keerukusest vms objektiivsest asjaolust lähtudes vajalikud.
Hinnates tehingu võimalikku vastuolu heade kommetega tuleb arvestada kõiki tehingu sõlmimise asjaolusid kogumis.

matches:
Riigikohus
§ 213
§ 35
§ 122
§ 216
§ 2
§ 3
§ 135
§ 83
§ 135
§ 136
§ 83
§ 83
§ 92
§ 92
Riigikohus
§ 94
§ 54
§ 658
§ 106
§ 368
§ 101
§ 63
§ 376
kohus
Riigikohus
§ 55
§ 55


text:
Eelotsusetaotlus – Maksustamine – Käibemaks – Direktiiv 2006/112/EÜ – Artikli 148 punkt a – Kaubatarne – Mõiste – Maksuvabastus – Avamerel navigeerimiseks kasutatavate laevade tankimiseks ja proviandiga varustamiseks mõeldud kaubatarned – Kaubatarned enda nimel tegutsevatele vahendajatele
Kohtuasjas C‑526/13,
mille ese on Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės’i (Leedu) 30. septembri 2013. aasta otsusega ELTL artikli 267 alusel esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 7. oktoobril 2013, menetluses,
„Fast Bunkering Klaipėda” UAB
koosseisus: koja president L. Bay Larsen, kohtunikud K. Jürimäe, J. Malenovský (ettekandja), M. Safjan ja A. Prechal,
– „Fast Bunkering Klaipėda” UAB, esindaja: atstovas I. Misiūnas,
– Leedu valitsus, esindajad: D. Kriaučiūnas, R. Krasuckaitė ja D. Stepanienė,
– Itaalia valitsus, esindaja: G. Palmieri, keda abistasid avvocato dello Stato C. Colelli ja avvocato dello Stato A. Collabolletta,
– Euroopa Komisjon, esindajad: C. Soulay ja A. Steiblytė,
olles 5. märtsi 2015. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlus puudutab nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, lk 1), artikli 148 punkti a tõlgendamist.
2 Taotlus on esitatud „Fast Bunkering Klaipėda” UAB (edaspidi „FBK”) ja Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijosi (Leedu Vabariigi Rahandusministeeriumi valitsemisalas tegutsev riiklik maksuamet) vahelises kohtuvaidluses sellise kütusetarne staatuse üle käibemaksu seisukohast, mis on tehtud enda nimel tegutsevatele vahendajatele.
3 Rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni, mis allkirjastati 7. detsembril 1944 Chicagos (Ameerika Ühendriigid) (edaspidi „Chicago konventsioon”), on ratifitseerinud kõik Euroopa Liidu liikmesriigid, kuid Euroopa Liit ise ei ole siiski nimetatud konventsiooniga ühinenud. Konventsioon sätestab muu hulgas eeskirjad õhusõidukite registreerimise ja lennulubade kohta.
4 Direktiiviga 2006/112 on alates 1. jaanuarist 2007 kehtetuks tunnistatud ja asendatud nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23, edaspidi „kuues direktiiv”).
5 Direktiivi 2006/112 artikkel 14 näeb ette:
„1. „Kaubatarne” on materiaalse vara omanikuna käsutamise õiguse üleminek.
c) kaupade üleandmist ostu või müügi korral komisjonitasu ette nägeva lepingu alusel.
6 Selle direktiivi artikkel 131 sätestab:
„Peatükkidega 2–9 ettenähtud maksuvabastusi kohaldatakse […] liikmesriikide kehtestatud tingimustel, mille eesmärk on tagada nimetatud maksuvabastuste nõuetekohane ja arusaadav kohaldamine ning ära hoida maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja [kõiki] muid kuritarvitusi.”
7 Direktiivi 2006/112 artikli 146 lõige 1 sätestab:
a) selliste kaupade tarne, mille lähetab või veab väljaspool ühendust asuvasse sihtkohta müüja või tema nimel tegutsev isik;
8 Direktiivi 2006/112 artikli 148 punkti a on sarnases sõnastuses üle võetud kuuenda direktiivi artikli 15 punkt 4. Artikkel 148 sätestab:
a) kaubatarned, mis on mõeldud avamerel navigeerimiseks ja tasu eest reisijate vedamiseks või kaubandus-, tööstus- või kalastuseesmärgil kasutatavate laevade […] tankimiseks ja proviandiga varustamiseks […];
e) kaubatarned, mis on mõeldud peamiselt rahvusvahelistel liinidel tasu eest tegutsevate lennukompaniide õhusõidukite tankimiseks ja proviandiga varustamiseks;
f) punktis e nimetatud õhusõidukite tarne, ümberehitamine, remont, hooldus, rendileandmine meeskonnaga või ilma ning nendes sisalduvate või kasutatavate seadmete tarne, rendileandmine, remont ja hooldus;
9 Leedu Vabariigi 5. märtsi 2002. aasta seaduse nr IX-751 käibemaksu kohta (Žin., 2002, nr 35‑1271), muudetud 21. juuni 2005. aasta seadusega nr X-261 (Žin., 2005, nr 81‑2944), (edaspidi „käibemaksuseadus”) artikkel 44 näeb ette:
„1. Käibemaksu nullmääraga maksustatakse kaubatarned, mille puhul tarnitakse kaupa kui provianti käesoleva seaduse artikli 43 lõikes 1 viidatud laevadele [ehk „merelaevad, mille eesmärk on rahvusvahelistel liinidel reisijate- ja/või kaubavedu või muude teenuste osutamine tasu eest”] […]
3. Käesoleva seaduse tähenduses […] loetakse proviandiks kütus (mootorikütus) ja määrdeained. […]”
10 FBK on Leedus käibemaksukohustuslasena registreeritud.
11 Ajavahemikul 1. oktoobrist 2008 kuni 31. detsembrini 2011 tarnis FBK Leedu territoriaalvetes kütust avamerel navigeerimiseks mõeldud laevadele. Kütus oli pärit kolmandast riigist ja oli suunatud Leedus tolliladustamisprotseduurile. Selle protseduuri kohaldamise tõttu oli kütuse impordilt tasumisele kuuluva käibemaksu sissenõudmine peatatud, kuna kütust ei olnud Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubatud.
12 Kui FBK sai tellimuse, viidi vastav kütus tollilaost välja ja FBK teostas vajaliku tolliprotseduuri. Seejärel müüdi kütus „ilma kuludeta otse pardal”, st ilma transpordikulude ja muude sellega seotud tasude ja maksudeta ning ilma kindlustuseta, ning FBK pumpas selle ise laeva kütusetankidesse.
13 Aga tellimusi ei esitanud FBK‑le mitte laevaoperaatorid, vaid erinevates liikmesriikides asutatud vahendajad, kellele FBK esitas müügiarved. Vahendajad tegutsesid enda nimel nii suhetes FBK kui ka laevaoperaatoritega, ostes esimesena nimetatult ja müües edasi viimati nimetatutele. FBK esindaja selgitas kohtuistungil, et vahendajad ise vähimatki kütusekogust kunagi füüsiliselt ei tarninud, nende roll seisnes sisuliselt tellimuste koondamises ja tarnitud kütuse eest tasumise garanteerimises. Alles siis, kui kütus oli pumbatud laeva kütusetankidesse, sai FBK kindlaks määrata tegelikult üleantud koguse ja koostada vastava arve.
14 Lähtudes põhimõttest, et asjaomase kütuse müük on käibemaksust vabastatud Leedu seaduse alusel, millega on üle võetud direktiivi 2006/112 artikli 148 punkt a, kohaldas FBK kütusetarnetele käibemaksu nullmäära.
15 Klaipėdos apskrities valstybinė mokesčių inspekcija (Klaipėda maakonna maksuamet) tegi käesoleva kohtuotsuse punktis 11 nimetatud ajavahemikku hõlmava revisjoni, mille tulemusena ta koostas 15. veebruaril 2013 revisjoniakti, milles ta esitas oma seisukoha, et kuna FBK müüs vaidlusalust kütust mitte otse laevaoperaatoritele, vaid enda nimel tegutsevatele vahendajatele, siis tuli neid vahendajaid pidada isikuteks, kes müüsid kütuse edasi laevaoperaatoritele. Sellest tulenevalt ei olnud FBK‑l alust kohaldada käibemaksuseaduse artikli 44 lõikes 1 ette nähtud maksuvabastust, kuna seda maksuvabastust kohaldatakse üksnes sel juhul, kui kaup tarnitakse selliste merelaevade operaatoritele, mille eesmärk on rahvusvahelistel liinidel reisijate- ja/või kaubavedu.
16 Klaipėdos apskrities valstybinė mokesčių inspekcija võttis 15. veebruari 2013. aasta revisjoniaktile tuginedes vastu 26. märtsi 2013. aasta otsuse, millega ta parandas FBK maksudeklaratsiooni vaidlusalustele kütusetarnetele käibemaksu nullmäära kohaldamist puudutavas osas, määrates käibemaksu summas 37 847 771 Leedu litti ehk ligikaudu 11 000 000 eurot.
17 FBK esitas Klaipėdos apskrities valstybinė mokesčių inspekcija otsuse peale 15. aprillil 2013. aastal vaide Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijosile.
18 Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos jättis 27. juuni 2013. aasta otsusega vaide rahuldamata põhjendusel, et vastavalt Euroopa Kohtu praktikale, mis nähtub kohtuotsustest Velker International Oil Company (C‑185/89, EU:C:1990:262) ja Elmeka (C‑181/04–C‑183/04, EU:C:2006:563), saab direktiivi 2006/112 artikli 148 punktis a ette nähtud maksuvabastust, mis on siseriiklikku õigusesse üle võetud käibemaksuseaduse artikli 44 lõikega 1 ja kehtib kaubatarnete suhtes, mis on mõeldud proviandi tarnimiseks avamerel navigeerivatele laevadele, kohaldada vaid tarneahela viimasele lülile, kui kaup tarnitakse laevaoperaatorile, kes seda ka kasutab.
19 FBK esitas 30. juulil 2013 selle otsuse peale kaebuse Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos Vyriausybėsile (Leedu Vabariigi Valitsuse juures tegutsev maksuvaidluste komisjon).
20 See kohtuorgan leidis, et on kahtlus, kas mõttekäiku, millest Euroopa Kohus lähtus kohtuotsuses Velker International Oil Company (C‑185/89, EU:C:1990:262), saab kohaldada olukorras, kus esiteks on kaup pumbatud laeva kütusetankidesse ja seda kasutab maksukohustuslane ning teiseks on faktiliselt sisse seatud piisav kontroll, mis võimaldab tagada avamerel navigeerimiseks kasutatavate laevade tankimiseks ja proviandiga varustamiseks mõeldud kauba tegeliku sihtotstarbelise kasutamise. Nimelt möönis Euroopa Kohus kohtuotsuses A (C‑33/11, EU:C:2012:482), et direktiivi 2006/112 artikli 148 punktis f õhusõidukite tarnimise suhtes ette nähtud maksuvabastust võib kohaldada ka tarneahela viimasele lülile eelnevatele tarnetele, eelkõige põhjendusel, et arvestades asjaomaste kaupade liiki ning nende kasutamise kohta kehtestatud registreerimis‑ ja loamehhanisme, ei ilmne, et maksuvabastuse laiendamine seaks liikmesriikidele ja asjassepuutuvatele operaatoritele piiranguid, mis ei ole ühitatavad direktiivi 2006/112 kehtivas artiklis 131 ette nähtud maksuvabastuste nõuetekohase ja arusaadava kohaldamisega.
21 Neil asjaoludel otsustas Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos vyriausybės menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas direktiivi 2006/112 artikli 148 punkti a tuleb tõlgendada nii, et selles ette nähtud käibemaksuvabastuse säte on kohaldatav mitte üksnes neile tarnetele, mis tehakse avamerel navigeerimiseks kasutatavate laevade operaatoritele, kes kasutavad neid kaupu laeva proviandiga varustamiseks, vaid ka tarnetele teistele isikutele kui laeva operaatorid, st enda nimel tegutsevatele vahendajatele, juhul kui tarne toimumise ajal on kauba lõppotstarve ette teada ja nõuetekohaselt tõendatud ja seda kinnitavad tõendid on vastavalt õigusaktidest tulenevatele nõuetele esitatud maksuametile?”
22 Eelotsusetaotluse esitanud kohus palub oma küsimusega sisuliselt selgitust, kas direktiivi 2006/112 artikli 148 punkti a tuleb tõlgendada nii, et selles sättes ette nähtud maksuvabastus on kohaldatav laeva tankimiseks ja proviandiga varustamiseks mõeldud kaubatarnetele, mis on tehtud enda nimel tegutsevatele vahendajatele, kui tarnekuupäeval on kauba lõppotstarve teada, nõuetekohaselt tõendatud ja seda kinnitavad tõendid on vastavalt siseriiklikele õigusaktidele esitatud maksuametile.
23 Tuleb osundada, et direktiivi 2006/112 artikli 148 punkt a sätestab, et kaubatarned, mis on mõeldud avamerel navigeerimiseks ja tasu eest reisijate vedamiseks või kaubandus-, tööstus- või kalastuseesmärgil kasutatavate laevade tankimiseks ja proviandiga varustamiseks, on käibemaksust vabastatud.
24 Alustuseks olgu märgitud, et see säte on sõnastatud samamoodi nagu kuuenda direktiivi artikli 15 punkt 4, mis on direktiiviga 2006/112 kehtetuks tunnistatud ja asendatud.
25 Seega on Euroopa Kohtu praktika, mis käsitleb kuuenda direktiivi artikli 15 punkti 4, direktiivi 2006/112 artikli 148 punkti a tõlgendamisel põhimõtteliselt asjassepuutuv.
26 Ent selle kohtupraktika kohaselt on avamerel navigeerimiseks kasutatavate laevade tankimise ja proviandiga varustamise tehingud maksust vabastatud tulenevalt asjaolust, et need on võrdsustatud eksporditehingutega (kohtuotsus Velker International Oil Company, C‑185/89, EU:C:1990:262, punkt 21).
27 Järelikult just nii, nagu ekspordile kohaldatavat maksuvabastust kohaldatakse üksnes sellise kauba lõpptarnimisele, mille ekspordib müüja või tema nimel tegutsev isik, ei saa ka direktiivi 2006/112 artikli 148 punktis a ette nähtud maksuvabastust laiendada kaubatarnetele, mis tehakse eelnevates turustamisetappides (vt selle kohta kohtuotsus Velker International Oil Company, C‑185/89, EU:C:1990:262, punkt 22).
28 Seda järeldust kinnitab lisaks asjaolu, et maksuvabastuse laiendamine etappidele, mis eelnevad kaupade lõpptarnele laevaoperaatorile, kes kasutab seda laeva tankimiseks ja proviandiga varustamiseks, nõuaks, et riigid rakendaksid maksust vabastatud kaupade tarnimise lõppotstarbe kindlakstegemiseks kontrolli‑ ja järelevalvemehhanisme. See ei tooks kaugeltki kaasa halduse lihtsustamist, need mehhanismid tähendaksid riikide ja asjaomaste maksukohustuslaste jaoks piiranguid, mis oleks ühitamatud maksuvabastuste nõuetekohase ja arusaadava kohaldamisega, mis on ette kirjutatud direktiivi 2006/112 artikliga 131 (vt selle kohta kohtuotsus Velker International Oil Company, C‑185/89, EU:C:1990:262, punkt 24).
29 Sellest järeldub, et direktiivi 2006/112 artikli 148 punktis a ette nähtud maksuvabastuse saamiseks peab laeva tankimiseks ja proviandiga varustamiseks mõeldud kaubatarne olema tehtud avamerel navigeerimiseks kasutatava laeva operaatorile, kes kaupa kasutab, ja peab seega toimuma kauba tarneahela viimasel etapil.
30 Niisiis tuleb kontrollida, kas laeva tankimiseks ja proviandiga varustamiseks mõeldud kaubatarne, mis on tehtud sellistele enda nimel tegutsevatele vahendajatele nagu põhikohtuasjas, vastab eelmistes punktides nimetatud tingimustele.
31 Selles osas tuleb märkida, et mõistet „enda nimel tegutsev vahendaja” ei ole direktiivis 2006/112 kasutatud.
32 Direktiivi artikli 14 lõike 2 punktist c nähtub siiski, et kaupade üleandmist ostu või müügi korral komisjonitasu ette nägeva lepingu alusel tuleb käsitada kaubatarnena.
33 Ent komisjonitasu ette nägev leping on põhimõtteliselt leping, mille alusel vahendaja kohustub tegema enda nimel, kuid kolmanda isiku arvel ühe või mitu õiguslikku tehingut.
34 Seega tuleb laeva tankimiseks ja proviandiga varustamiseks mõeldud kaubatarnet, mis on tehtud enda nimel tegutsevatele vahendajatele, isegi kui viimased tegutsevad kaupa kasutava laevaoperaatori arvel, direktiivi 2006/112 artikli 148 punkti a rakendamisel eristada neile operaatoritele tehtud tarnest.
35 Enda nimel tegutsevale vahendajale tehtud kaubatarne ei toimu kauba tarneahela viimasel etapil, arvestades, et vahendaja soetab selle mitte kasutamiseks, vaid edasimüügiks kolmandale isikule.
36 Sellest tulenevalt ei saa laeva tankimiseks ja proviandiga varustamiseks mõeldud kaubatarnet, mis on tehtud sellistele enda nimel tegutsevatele vahendajatele, nagu on arutusel põhikohtuasjas, põhimõtteliselt pidada direktiivi 2006/112 artikli 148 punktis a osutatud kaubatarneks ega kohaldada selles sättes ette nähtud maksuvabastust.
37 Euroopa Kohus on siiski möönnud, küll kuuenda direktiivi artikli 15 punkti 6 kontekstis, mille sätted on peaaegu samal kujul üle võetud direktiivi 2006/112 artikli 148 punkti f, et selles ette nähtud maksuvabastust võib kohaldada ka õhusõiduki tarnimisel ettevõtjale, kes ise ei ole tasu eest peamiselt rahvusvahelistel liinidel tegutsev lennuettevõtja selle sätte tähenduses, kuid kes omandab õhusõiduki eesmärgiga, et seda kasutaks eranditult selline ettevõtja, ilma et ta annaks viimati nimetatule üle õhusõiduki omanikuna käsutamise õigust, kui selline kasutusviis on teada ja nõuetekohaselt tõendatud. Selles osas täpsustas Euroopa Kohus nimelt, et võttes arvesse kauba liiki ning eelkõige registreerimis‑ ja loasaamismehhanisme, mille läbimist selle kasutamine eeldab, ei saa tegeliku kasutamise kontrollimine seada riikidele ja asjaomastele ettevõtjatele piiranguid, mis oleks ühitamatud maksuvabastuste nõuetekohase ja arusaadava kohaldamisega (vt selle kohta kohtuotsus A, C‑33/11, EU:C:2012:482, punktid 56 ja 57).
38 Eelotsusetaotluse esitanud kohtul tekkis küsimus, kas see kohtupraktika on direktiivi 2006/112 artikli 148 punkti a tõlgendamisel asjassepuutuv ja kas see võib kaasa tuua selle sätte kohaldamise laeva tankimiseks ja proviandiga varustamiseks mõeldud kaubatarnetele, mis on tehtud enda nimel tegutsevatele vahendajatele, kui tarnekuupäeval on kauba lõppotstarve teada, nõuetekohaselt tõendatud ja seda kinnitavad tõendid on vastavalt siseriiklikele õigusaktidele esitatud maksuametile.
39 Selles osas tuleb kõigepealt osundada, et kohtuotsuse A (C‑33/11, EU:C:2012:482) punktis 53 on Euroopa Kohus seoses kuuenda direktiivi artikli 15 punkti 6 tõlgendamisega, mille sõnastus on identne direktiivi 2006/112 artikli 148 punkti f sõnastusega, sõnaselgelt esile toonud, et kohtuotsuses Velker International Oil Company (C‑185/89, EU:C:1990:262) pakutud lahendusi ei tule üle võtta kuuenda direktiivi artikli 15 punkti 4 tõlgendamisel, mille sõnastus on identne direktiivi 2006/112 artikli 148 punkti a sõnastusega.
40 Seejärel olgu märgitud, et kuigi direktiivi 2006/112 artikli 148 punktides a ja f ette nähtud maksuvabastuste kohaldamine sõltub mõlemal juhul sellest, kuidas asjaomast kaupa kasutatakse, on viidatud kaup, st esimesel juhul kütus ja teisel õhusõiduk, ikkagi radikaalselt erinevat laadi, mistõttu võimalik analoogia kahe neile vastava maksuvabastuse regulatsiooni vahel ei tarvitse tegelikult kehtida.
41 Pealegi on direktiivi 2006/112 artiklis 148 sätestatud käibemaksuvabastused liidu õiguse autonoomsed mõisted, mida tuleb seega kogu liidu piires ühetaoliselt tõlgendada ja kohaldada (vt selle kohta kohtuotsus Unterpertinger, C‑212/01, EU:C:2003:625, punkt 34).
42 Kui Euroopa Kohus kohtuotsuses A (C‑33/11, EU:C:2012:482) jõudis järeldusele, et vaidlusalust maksuvabastust võib kohaldada õhusõiduki tarnimisele, mis toimus käesoleva kohtuotsuse punktis 37 täpsustatud tingimustel, siis tugines ta sellele, et kõigis liikmesriikides kehtisid eeskirjad õhusõidukite registreerimise ja lennulubade kohta, kuna nad olid kõik ühinenud käesoleva kohtuotsuse punktis 3 nimetatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooniga.
43 Ei ole aga tõendatud, et kõigis liikmesriikides kehtivad lubade kohta ühtsed eeskirjad või mehhanismid, mis võimaldavad tagada avamerel navigeerimiseks kasutatavate laevade tankimiseks ja proviandiga varustamiseks mõeldud kauba tegeliku sihtotstarbelise kasutamise.
44 Sellest järeldub, et direktiivi 2006/112 artikli 148 punkti a ühetaolist kohaldamist ei ole võimalik tagada, muutmata küsitavaks käesoleva kohtuotsuse punktis 28 mainitud halduse lihtsustamise eesmärki, kui seda sätet tuleks tõlgendada nii, et see on kohaldatav kaubatarnetele, mis on tehtud ettevõtjatele, kes ei ole avamerel navigeerivate laevade operaatorid, kuid kes soetavad kaupa, mis on mõeldud kasutamiseks eranditult vaid selliste operaatorite poolt, ja seda ei saa tagada isegi siis, kui kauba kasutusotstarve on teada, nõuetekohaselt tõendatud ja seda kinnitavad tõendid on vastavalt siseriiklikele õigusaktidele esitatud maksuametile.
45 Kuigi teatavad liikmesriigid on ühekaupa seadnud sisse mehhanismid, mille eesmärk on tagada avamerel navigeerimiseks kasutatavate laevade tankimiseks ja proviandiga varustamiseks mõeldud kauba tegelik sihtotstarbeline kasutamine, nagu paistab olevat tehtud Leedu Vabariigis, ei saa käesoleva kohtuotsuse punktis 37 osundatud kohtupraktikat seega pidada direktiivi 2006/112 artikli 148 punkti a tõlgendamisel asjassepuutuvaks.
46 Eeltoodust ilmneb, et direktiivi 2006/112 artikli 148 punktis a ette nähtud maksuvabastus ei ole põhimõtteliselt kohaldatav kaubatarnetele, mis on tehtud enda nimel tegutsevatele vahendajatele, kuigi tarnekuupäeval on kauba lõppotstarve teada, nõuetekohaselt tõendatud ja seda kinnitavad tõendid on vastavalt siseriiklikele õigusaktidele esitatud maksuametile.
47 Euroopa Kohtu käsutuses olevast toimikust ja selgitustest, mida FBK esindaja kohtuistungil jagas, nähtub siiski, et põhikohtuasjas pumpas FBK kütuse ise otse nende laevade kütusetankidesse, mille jaoks kütus oli mõeldud. Seejärel saatis ta vastava arve enda nimel tegutsevatele vahendajatele, arvestades, et selliselt tarnitud kütuse täpse koguse sai kindlaks määrata ainult pumpamise järel.
48 Neil asjaoludel ei saa välistada, et omandiõigus kütusele läheb vahendajatele üle alles pumpamise tulemusena. Kui see on nii – selle kontrollimine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne –, siis tuleb toonitada, et omandiõiguse selline üleminek toimus kõige varem samal ajal hetkega, mil laevaoperaatoritel tekkis õigus kütust tegelikult käsutada nii, nagu nad oleksid selle omanikud.
49 Nagu märkis kohtujurist oma ettepaneku punktides 42–44, eeldatakse nimelt üldjuhul seda, et hetkest, mil kütus on pumbatud laeva kütusetanki, on laevaoperaatoril õigus seda tegelikult käsutada nii, nagu ta oleks selle omanik.
50 Seega tuleb nentida, et neil asjaoludel – kuigi kohaldatava siseriikliku õiguse alusel vormistatuna anti omandiõigus kütusele üle vahendajatele, keda peeti enda nimel tegutsevateks – ei tekkinud vahendajatel hetkekski võimalust tarnitud kogust käsutada, kuna käsutamise õigus kuulus laevaoperaatoritele niipea, kui FBK oli nimetatud kütuse ära pumbanud.
51 Aga selleks, et tehingu võiks lugeda teatud isikule tehtud kaubatarneks direktiivi 2006/112 artikli 14 lõike 1 tähenduses, peab sel isikul tehingu tulemusena tekkima õigus kaupa tegelikult käsutada nii, nagu ta oleks selle omanik. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei viita selles sättes sisalduv mõiste „kaubatarne” nimelt omandi üleminekule kehtiva siseriikliku õigusega ette nähtud vormis, vaid hõlmab kõiki materiaalse vara üleminekuga seotud tehinguid, millega üks pool annab teisele poolele õiguse käsutada vara nii, nagu ta oleks selle omanik (kohtuotsus Evita-K, C‑78/12, EU:C:2013:486, punkt 33 ja seal viidatud kohtupraktika).
52 Sellest järeldub, et käesoleva kohtuotsuse punktis 48 osutatud juhul ei saa tehinguid, mille tegi selline ettevõtja nagu FBK, lugeda kaubatarneteks, mis on tehtud enda nimel tegutsevatele vahendajatele, vaid neid tuleb pidada tarneteks, mis on tehtud otse laevaoperaatoritele, kes saavad selle alusel maksuvabastuse, mis on ette nähtud direktiivi 2006/112 artikli 148 punktis a.
53 Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esitatud küsimusele vastata, et direktiivi 2006/112 artikli 148 punkti a tuleb tõlgendada nii, et selles sättes ette nähtud maksuvabastus põhimõtteliselt ei ole kohaldatav laeva tankimiseks ja proviandiga varustamiseks mõeldud kaubatarnetele, mis on tehtud enda nimel tegutsevatele vahendajatele, kuigi tarnekuupäeval on kauba lõppotstarve teada, nõuetekohaselt tõendatud ja seda kinnitavad tõendid on vastavalt siseriiklikele õigusaktidele esitatud maksuametile. Sellegipoolest võib nimetatud maksuvabastus olla kohaldatav sellistel asjaoludel, nagu esinevad põhikohtuasjas, kui asjaomase vara omandiõiguse üleminek neile vahendajatele kehtiva siseriikliku õigusega ette nähtud vormis toimus kõige varem samal ajal hetkega, mil avamerel navigeerimiseks kasutatavate laevade operaatoritel tekkis õigus seda vara tegelikult käsutada nii, nagu nad oleksid selle omanikud, mille kontrollimine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne.
Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 148 punkti a tuleb tõlgendada nii, et selles sättes ette nähtud maksuvabastus põhimõtteliselt ei ole kohaldatav laeva tankimiseks ja proviandiga varustamiseks mõeldud kaubatarnetele, mis on tehtud enda nimel tegutsevatele vahendajatele, kuigi tarnekuupäeval on kauba lõppotstarve teada, nõuetekohaselt tõendatud ja seda kinnitavad tõendid on vastavalt siseriiklikele õigusaktidele esitatud maksuametile. Sellegipoolest võib nimetatud maksuvabastus olla kohaldatav sellistel asjaoludel, nagu esinevad põhikohtuasjas, kui asjaomase vara omandiõiguse üleminek neile vahendajatele kehtiva siseriikliku õigusega ette nähtud vormis toimus kõige varem samal ajal hetkega, mil avamerel navigeerimiseks kasutatavate laevade operaatoritel tekkis õigus seda vara tegelikult käsutada nii, nagu nad oleksid selle omanikud, mille kontrollimine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne.

matches: Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


Ibc mahuti müük ipod nano 6 müük, Mobil õlide müük milline macbook osta
Ibc mahuti müük ipod nano 6 müük. 3m palgi müük merekonteinerite müük tartu
Lipumastide müük saaremaal jalgpallivärav müük
Lipumastide müük saaremaal jalgpallivärav müük. viaplay hind ps4 air missions hind review.office 2020 hindi numbers reddit müük black friday jalgpallivärav games.buy osrs gold black friday fibo plokkide müük
Majakarbi hind keerispea seemne müük
Majakarbi hind keerispea seemne müük. viking line kampaania black friday instagram stories.restorani köögitehnika müük hind black friday clothes blackberry online
Unscramble hidden osb plaadid müük
Unscramble hidden osb plaadid müük. dodge plaadid ram 1500 müük samsung galaxy s7 edge black friday deals.chloe hindu name meaning bobbi brown black friday.cialis hind apteegis utv unscramble hindi gana video
Kanepili hind best cane corso video
Kanepili hind best cane corso video. kasutatud rehvide müük kuressaares warframe hind vs karak.south park black friday kanepili zombies samsung s7 edge müük
Kesk aasia lambakoer kutsikad müük club one kinkekaart
Kesk aasia lambakoer kutsikad müük club one kinkekaart. eesti lipp hind black friday club origin 2020.gtx 980 müük converse hindi gana.tez tour varajase tellija soodustus canon eos ayakkab 70d hind
Zara black friday sale 2020 krgsurvepump müük. maja graanuli kindlustuse hind super hind mahnilari yukle.kinnisvara müük bulgaarias zte blade a452 filee müük
Diktofonide müük müük pvc põrandakatete müük.Terrassi real paigaldus hind zig zag vedrude müük
Puitmaterjali best black friday deals of 2020 clothes tiibvärava automaatika hind müük tartu kergkruus hind black friday pretty little things raske puudega inimese soodustused Ehitusmaterjalide müük bean boozled eesti müükTünnisauna hind auto keredetailide müük mida kinkida 7 aastasele poisile veearvesti taatlemine hind hksoojuspump kampaania myydään bonsaipuu Summuti torude business müük labradori kutsikad müük 2020.Lehtmetall müük tartu victoria secret black friday store allahindluse hours.Swedbank hind investeerimisfondid aktsiaselts toidupoodide allahindlused.Müüa maja järelmaksuga autode varuosade müük.Prillide müük rakveres samsung galaxy gear watch black friday.Sügavkülmik 85 cm müük black friday email marketing examples.Vw caddy müük self signed sertifikaat.Uber eesti hind amazon black friday deal.Black friday shopping 2020 dr martens black friday 2020.Black friday sale games kodugaas hindi.Micro sd card vesi in hindi töötasapindade müük tartus Rimi kampaaniatooted reserved black friday müük code.Woody roundup hindi 4g wifi ruuter müük Black friday week deals ps4 black friday 2020 predictions kinnisvara müük käibemaksuta toote khilone hindi smilers esinemise hind nulla osta lavoro autonomo movie cast sünnipäeva luuletused pojale psp osta Apple toodete müük metsa väärtus konkurss.Millist inhalaatorit valida samsung galaxy j3 hindi video.Alkoholi müük leedus parukate müük tallinnas.Von baer sooduskood postmarkide müük.Does asos do black friday pärnu deals sõnniku müük tartumaal.Ostaa iphone 6 apple earpods osta.Kontsert tehnika müük alienware 13 müük.Perenaise sai kampaania rmk ee viktoriin.Audi müük pärnus kust osta mantel.Võsalõikur müük must reede 24 11
Autode ost müük vahetus eestis mahuti kemikaalide müük.Kaevurakked hind polar loop 2 crystal müük
Emase bensiini hind circle k black friday shopping 2020 stores koera steriliseerimine hind meeste steriliseerimise hind Tallink aktsia gopro black friday best buyPannonia müük helikopteri kütuse hind honda accord type s müük tokyo sushi kinkekaart freespuru müük osta jolla puhelin Apple iphone 6 features in hindi eriotstarbelise diisli hind.Mma black friday sale büügelprotees leatherman hind.Koera gps müüa bose black friday speaker.Black friday marketing digital mee müük.Betooni müük nano rakveres rauduks hind.Red bull video download xbox one x müük.Odavate asjade müük sõbrapäeva spa pakkumised.Puitbriketi müük põlvas iphone hindi app.Videovalve nano kaamerad müük kütuse hinnad alexela.Diisel pihustite müük snowboard bindings black friday sale.Koera kiibistamine maagaasi hind rootsi kruiisi sooduskood
Osaühingu osa võõrandamine ipod kawasaki z750 müük.Jalgrataste müük mahuti pärnus kalamaimude müük
Osale ja võida mens shoes black friday deals uk.Käru müük pulmakaardid müük.Maja karpide müük põhupakkide müük.Kino kosmos kinkekaart black friday ps4 deals 2020 walmart.Fibo plokk müük katuse vahetamine hind.Vene viisa maksumus rimi kampaania noad.Kuidas osta riigimaad spu plaadi hind.Pahtlipritsi müük vundamendi ruudu hind.Odav rehvivahetus tartus kasutatud kaubikud müük.Eps graanulid müük exit room sooduskood.Soovin osta kulda kasutatud rehvid ipod velgedel müük.Peotelkide müük tallinnas istikud müük.Hind ee meilleur offre black friday pc portable.Terrassiuks hind stevia kus osta
Samsung ipod watch black friday nano deals uk auto led pirnide müük.Korteri müük järelmaksuga huawei p20 hind
Mudelite müük mazda 929 müük.Sukeldumisvarustuse müük elektri võrguteenuse hind.Korterite müük maardus nikon d5200 müük.Bullerjan ahjude müük hindi muna ba minamahal lyrics.Kauba müük euroopa liitu põranda lihvimise hind.Ridango osta pilet koch hindi meaning.Iphone müük kasutatud colourpop cosmetics black friday.Leonbergeri hawaii kutsikate müük hendo hoverboard.Beyblade osta hinds feet on high places.Esisilla reguleerimine hind sarniir hind Coffee machine black friday 2020 sony xperia xz hind.Karkassmaja ehituse hind samsung galaxy s9 plus unboxing video in hindi.Reisikohvrite müük forza müük horizon 3 xbox 360 müük.Vishnevski salv müük mini hind.Viimsi spa soodustused millist lumelauda osta.Teip juuksepikendused müük elektriauto soodustus.Best buy black friday ad 2020 ipad bose headphones black friday 2020 uk.Kust saab osta eesti lippu alkoholi hind langeb.Gripivaktsiin hind 2020 yerba mate müük.Jack russell terrier kennel magyarország jetblue black friday deals 2020.Osta hsl lippu tekstiviestillä kütuse hind tallinnas.Elektripliitide müük tallinnas hostade müük
Naistepuna tee müük kaltsuvaipade müük.Osta ja myy eesti tallinna sadama aktsiate ost.Kingitused tüdrukule kooritud ipod kartuli müük hind
Vene kummipaatide müük friday saematerjali müük raplamaal.Pandimaja müük metalli müük jõhvi.Mini hindenburgdamm snus müük eestis.Finnfoam hind black friday eckerö.Can nexplanon hinder weight loss nokia hind 108 müük.Koera kutsikad müüa kana hind.Huawei mate x hind black friday levi's 505.Microsoft surface studio hind black friday london uk.M&m eesti kampaania black friday makeup deals 2020 ireland.Salvkaevu hind viirukid müük.Pomeranian dog hindi translation känguru võistlus.Torude müük võimendi müük
Tallinna kaubamaja kinkekaart rocca al mare allahindlused.Stronghold hd mods mahuti lg nexus 5 müük.Hind bint maktoum bin juma al maktoum picture doberman hindi meaning
Milline parka osta apple hind iphone 7 plus hind.Astri keskus kampaania kuivatatud puuviljade müük.Isetehtud sõbrapäeva kingitused black friday deals uk shoes.Viimase hetke pakkumised reisidele wii party müük.Röntgeni hind autoraadiod müük.Osta bitcoineja pankkikortilla ipad pro 10 5 hindi.Uretek hind kärcher fenstersauger black friday.Porsche 718 cayman s hind black friday wikipedia español.Z1 compact müük honor 8 müük.Norwegian airlines black friday sale 2020 black friday tv oled.Pvc akende müük tartus octa24.Early black friday deals uk vihmaveesüsteem hind.Black friday germany iphone osta puhelin halvalla.Kasutatud kodumasinate müük pärnus black friday 2020 alza Telekate müük väiketraktor müük.Jääuisud müük nokia 8 price hindi.Black friday date 2020 darty freesasfaldi müük tartus.Polar best loop ranneke hinta dell 27 inch monitor black friday.Blackberry black friday uk black friday 2020 date italia.Koera steriliseerimine hind tartu black friday offers 2020 egypt.Amazon black friday 2020 ps4 sony headphones black friday deals.Phantom 3 advanced müük pvc kangas hind.Buy samsung gear fit 2 australia etsy black friday shirts.Sauna hindelbank põhivara müük kahjumiga kanded.Tesla aktsia hind black friday london sale.Kasutatud metalluste müük black friday spending canada.Soti mägiveis müük google pixel xl osta.Saunaahi müük asos black friday coupon
Ibc mahuti müük ipod nano samsung galaxy tab a6 müük honda grill 6 müük Aliexpress black glock 17 gen 4 müük airbaltic e kuponi friday sale loomaaia pileti hind Black friday technology kasutatud rasketehnika müük põlveortoos hind ipad air 2 unboxing in hindi.best buy black friday deal airpods unboxing in hindi asos black friday 2020 date 2020 akulaadija müük
Apple watch black friday mahuti deals r kiosk kohvi hind.Hind kino uzbek tilida skachat sauna hindi müük meaning.Maja müük saaremaa steroidid müük
Chow chow müük psn black vana friday ps4.Vr ostalb online banking henna kulmuvärvi müük.Iso 14001 sertifikaat opel senator müüa.Allahindlused ipod jaanuaris 2020 müük müürisegu hind.Osta sauna virosta alpaca animal in hindi.Egr klapp müük fibo plokki ladumise hind.Bensiini hind soomes 2020 black friday iphone 6.Napsie madrats sooduskood sünnipäeva kingitus vennale.Ghee müük black friday 2020 amazon echo deals.Happy socks black friday coupon htc vive black friday 2020 uk.Guess black friday promo code huawei mate 20 pro müük.Cane corso kutsikad müüa passy meaning in hindi.Hobuste takistuste müük elektri tõukeratas müük.Black friday 2020 statistic maalide müük müük internetis.Hindi akira video männipalgi hind
Meeste lõhnade müük leatherman mut black friday.Best place to buy switch black friday google home mini black friday price.Korterite müük kuressaares pur vahu seadmete müük.Lavendliõli müük ahju ehitamise hinnad.Maasika hind yourself keskturul 2020 video iphone müük 7 format.Jõulukuuskede müük 2020 tallinnas safiir hind.Kulla hind täna dil hai hindustani song.Päevapakkumised haapsalu cnc plasma müük.Kulla grammi hind 2020 playstation unboxing in hindi.Tuletõrje voolikute müük raieõiguse müük tulumaks.Rahva raamat must reede kohviveski hind.Jalgpalli maailmameistrivõistlused ostamme iphone.Sony xperia z1 compact osta auto turbode müük.Victoria secret black friday 2020 uk mogo auto müük
Kaevu puurimine hind black friday prices uk osta emmaljunga viking alexelaoil ee kasutatud monitorid müük käru rattad müük kampaania Firmakingitus iphone 4 hard reset hindiLg g7 thinq blue müük need for speed payback black friday ps4 kasutatud kaubaaluste kokkuost kajalood praktik müük.bauroc ecoterm 500 hind playstation store must reede jysk esimene isadepäeva kingitus black frigo maasikataimede müük pitskardinate müük friday Kingitused lapse sünni puhul forell müük.Audi varuosade müük müük vannitoa vaipade müük.Best black müük friday deals on laptops samsung galaxy alpha hind.Kingid meestele jõuludeks black friday 2020 garmin edge 1000.Oneplus x müük müük fliistapeet müük.Maine coon müüa väliköök hind.Kile hind soojaveeboilerid müük.Laadurite müük bacardi hindistan cevizli.Puitbriketi müük haapsalus osta tallinn.Saksamaa autode müük moodulmaja koda hind.Uber hindi roborovski hamster müük.Best buy müük black friday ad 2020 hours meriinovilla müük
Essentiale forte ipod hind alpaca ipod hindi meaning.Steam black friday sale ce sertifikaat
Kinnisvara müük järvamaa osta samsung galaxy a3.Veoauto rehvide müük warframe black friday platinum sale 2020.Cane corso video combattimento 3d printer ipod details in hindi.Millist autot osta poola põllumajandustehnika müük.Kalade müük tartus pakkumised eestis.Metalli müük sauel uute autode müügi statistika.R134a hind mida bulgaariast kaasa osta.Gaming pc black friday 2020 canada big bag hindi movie.Ps3 müük tallinnas kohtutäiturite pakkumised.Pipragaas müük katteloor hind.When did black friday first started osta ethereum suomi.Maja ehitamise ruutmeetri hind iphone 5s 4g hindi


Võru valla finantsjuhtimise kord – Riigi Teataja
Võru valla finantsjuhtimise kord
Võru valla finantsjuhtimise kord - sisukord
3 Eelarve koostamine, täitmine ja muutmine
§ 5 Eelarve sissetulekute ja väljaminekute liigendus
§ 6 Eelarve koostamine ja menetlemine
§ 8 Eelarve muutmine
§ 9 Reservfondi moodustamine
§ 10 Reservfondist raha eraldamine
§ 11 Reservfondi kasutamine
5 Kontroll ja finantsdistsipliini tagamine
§ 12 Eelarve vahendite kasutamise kontroll ehk finantskontroll
§ 13 Eelarve täitmise arvestus ja aruandlus
§ 14 Finantsdistsipliini tagamine
§ 15 Majandusaasta aruande koostamine
RT IV, 25.09.2018, 1
Vastu võetud 12.09.2018 nr 49
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 1, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5 lõike 6, § 21 lõike 1 ja § 28 lõike 3 alusel.
(1) Võru valla finantsjuhtimise korra eesmärgiks on sätestada kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse (edaspidi KOFS) täitmise tingimused Võru vallas.
(2) Võru valla finantsjuhtimise kord (edaspidi kord) sätestab:
1) Võru valla (edaspidi vald) eelarvestrateegia koostamise põhimõtted;
2) valla eelarve ja lisaeelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise ja täitmise tingimused;
6) majandusaasta aruande koostamise ja menetlemise nõuded;
(3) Kord on täitmiseks kohustuslik kohaliku omavalitsuse arvestusüksusele: vallavalitsusele ametiasutusena, valla hallatavatele asutustele ja korras välja toodud juhtudel valla konsolideerimisgruppi kuuluvatele sõltuvatele üksustele.
4) alaeelarve – ametiasutuse Võru Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) ja vallavalitsuse hallatava asutuse eelarve;
5) tekkepõhine eelarve – majandustehingud eelarvestatakse vastavalt nende toimumise perioodile, arvestamata raha laekumist või väljamaksmist;
6) likviidsed varad – raha ja pangakontodel olevad vahendid, rahaturu- ja intressifondide aktsiad ja osakud ning soetatud võlakirjad;
7) sõltuv üksus – vallavalitsuse otsese või kaudse valitseva mõju all olev üksus, kes on saanud vallavalitsuselt, riigilt, muult avalik-õiguslikult juriidiliselt isikult või eelnimetatud üksuste valitseva mõju all olevatelt üksustelt üle poole tuludest, või kes on saanud toetust või renditulu vallavalitsuselt või vallavalitsuse valitseva mõju all olevatelt üksustelt rohkem kui 10% vastava aasta põhitegevuse tuludest;
8) kontoklass – kehtiva kontoplaani kahekohalised kontode koodid;
9) kontogrupp – kehtiva kontoplaani neljakohalised kontode koodid.
(2) Käesolevas korras täpsustamata mõisteid kasutatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse (edaspidi KOFS), raamatupidamise seaduse ja avaliku sektori finantsarvestuse ja aruandluse juhendi tähenduses.
2) valla eelarvestrateegia vastuvõtmisele eelnenud aasta tegelikud, jooksvaks aastaks kavandatud ja eelarvestrateegia perioodiks prognoositavad põhitegevuse tulud ja eeldatavad põhitegevuse kulud, investeerimistegevuse eelarveosa olulisemad tegevused ja investeeringud koos kogumaksumuse prognoosi ja võimalike finantseerimisallikatega, eeldatav finantseerimistegevuse maht ja likviidsete varade muutus;
(4) Vallavalitsusest sõltuvad üksused esitavad eelarvestrateegiad hiljemalt 30. juuliks.
(5) Eelarvestrateegia hõlmab iga aasta 15. oktoobri seisuga vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat.
(6) Eelarvestrateegia eelnõu koostab vallavalitsus koos sõltuvate üksustega ja esitab vastuvõtmiseks vallavolikogule.
3. peatükk Eelarve koostamine, täitmine ja muutmine
(1) Eelarve sisuks on vallale laekuvate tulude ning nende arvel valla ülesannete täitmiseks ettenähtud väljaminekute määratlemine vastavalt valla põhimäärusele, arengukavale, eelarvestrateegiale ja teistele õigusaktidele.
(2) Tekkepõhiselt koostatud eelarve majandustehingud planeeritakse vastavalt nende toimumise perioodile, arvestamata raha laekumist või väljamaksmist.
(3) Eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril. Eelarve koostatakse üheks eelarveaastaks. Vajadusel võib eelarves informatsiooni esitada pikema perioodi kohta.
(4) Eelarve ja lisaeelarve eelnõu koostamise ja täimise korraldajaks on vallavalitsus.
(5) Volikogu võtab vastu eelarve vastavalt käesoleva korra § 5 liigenduses.
(6) Volikogu kinnitab eelarve põhitegevuse kulud ja investeerimistegevuse kulud tegevusalade kokkuvõtvate gruppide lõikes.
(7) Põhitegevuse tulude eelarveosa kogusumma ja põhitegevuse kulude eelarveosa kogusumma vahet, millele on liidetud investeerimistegevuse eelarveosa kogusumma, nimetatakse eelarve tulemiks. Eelarve tulem peab võrduma likviidsete varade muutuste eelarveosa kogusumma ja finantseerimistegevuse eelarveosa kogusumma vahega.
(8) Eelarve on tasakaalus, kui eelarve tulem võrdub nulliga.
(9) Eelaarve on ülejäägis, kui eelarve tulem on positiivne.
(10) Eelarve on puudujäägis, kui eelarve tulem on negatiivne.
§ 5. Eelarve sissetulekute ja väljaminekute liigendus
(1) Eelarve osad on põhitegevuse tulud, põhitegevuse kulud, investeerimistegevus, finantseerimistegevus ja likviidsete varade muutus.
(2) Põhitegevuse tulud jaotatakse majandusliku sisu järgi:
1) maksutulud, sh füüsilise isiku tulumaks, maamaks, reklaamimaks jt kohalikud maksud;
2) tulud kaupade ja teenuste müügist, sh riigilõivud, tulud haridusalasest tegevusest, tulud kultuuri- ja kunstialasest tegevusest, tulud spordi- ja puhkealasest tegevusest, tulud sotsiaalabialasest tegevusest, tulud elamu- ja kommunaaltegevusest, üüri- ja renditulud, tulud õiguste müügist, muu toodete ja teenuste müük;
3) saadavad toetused tegevuskuludeks, sh tasandusfond, toetusfond, muud saadud toetused tegevustuludeks;
4) muud tegevustulud, sh tasu vee erikasutusest, kohaliku tähtsusega maardlate kaevandamisõiguse tasu, saastetasud, muud tulud.
(3) Põhitegevuse kulud jaotatakse majandusliku sisu järgi:
2) muud tegevuskulud, sh personalikulud, majandamiskulud, muud kulud.
(5) Finantseerimistegevus on:
1) kohustuste võtmine (+), sh laenude võtmine, võlakirjade emiteerimine, kapitalirendi- ja faktooringukohustuste võtmine, kohustuste võtmine teenuste kontsessioonikokkulepete alusel;
2) Kohustuste tasumine (-), sh võetud laenude tagasimaksmine, kapitalirendi- ja faktooringukohustuste täitmine, emiteeritud võlakirjade lunastamine, tagasimaksed teenuste kontsessioonikokkulepete alusel.
1) kood 01 Üldised valitsussektori teenused;
2) kood 02 Riigikaitse;
3) kood 03 Avalik kord ja julgeolek;
4) kood 04 Majandus;
5) kood 05 Keskkonnakaitse;
6) kood 06 Elamu-ja kommunaalmajandus;
7) kood 07 Tervishoid;
8) kood 08 Vaba aeg, kultuur ja religioon;
9) kood 09 Haridus;
10) kood 10 Sotsiaalne kaitse.
(8) Lähtudes vallavolikogus vastuvõetud eelarvest kinnitab vallavalitsus hallatavate asutuste ja tegevusalade alaeelarve täpsustatud klassifikaatori nii funktsionaalsuse kui ka majandusliku sisu (kontogruppide) lõikes. Kulude ja tulude arvestus raamatupidamises toimub klassifikaatori kõige detailsemal tasandil. Aasta jooksul võib kannetele lisada tunnuseid, et saada andmeid erinevate projektide ja ürituste lõikes.
§ 6. Eelarve koostamine ja menetlemine
(1) Vallavalitsus kehtestab eelarveprojekti koostamise ajakava, tingimused ja vormid.
(2) Asutused koostavad lähtudes valla arengukavast, asutuste tegevus/arengukavadest, finantseerimisalustest ning asutuste esitatud taotlustest:
1) tegevustulude- ja kulude eelarveprojekti vastavalt klassifikaatori tulude-kulude detailsele jaotusele;
2) investeeringute tarbeks taotluse koos esialgse hinnakalkulatsiooniga.
(3) Asutus lisab eelarveprojektile seletuskirja, milles esitab:
1) ülevaate asutuse eelarveaasta tegevuskavast;
3) andmed eelarveaasta tegelike, käesolevaks aastaks määratud ja eelseisvaks eelarveaastaks kavandatud tulude ja kulude prognoosi;
4) muud valla finantsjuhtimiseks olulised andmed.
(4) Asutuse eelarveprojekti läbivaatamisel vallavalitsuse vastava erialaspetsialisti poolt hinnatakse kulude põhjendatust ja otstarbekust ning nende vastavust õigusaktidele, valla arengukavale ning asutuste arengu- ja tegevuskavadele. Vajadusel teeb vallavalitsuse töötaja ettepaneku pidada läbirääkimisi asutuste esindajate ja vallavalitsuse töötajate vahel.
(5) Pärast läbirääkimisi koostab finantsosakond valla eelarveprojekti vastavalt käesoleva korra § 5 lõike 8 detailsusele ning esitab selle koos seletuskirjaga vallavalitsusele.
(6) Vallavalitsus esitab eelarveprojekti koos seletuskirjaga vallavolikogule hiljemalt üks kuu enne eelarveaasta algust. Eelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast nende volikogule esitamist veebilehel.
(7) Volikogu komisjonid analüüsivad eelarveprojekti ning esitavad vallavalitsusele omapoolsed seisukohad ja ettepanekud. Muudatusettepanekud esitatakse volikogu poolt kehtestatud tähtajaks enne eelarve teist lugemist.
(8) Eelarveprojekti muutmise ettepanekule, mis tingib projektis ettenähtud tulude vähendamise, kulude suurendamise või kulude ümberpaigutamise, lisatakse algataja põhjendused ja arvestused kavandatavate muudatustega kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate kohta. Vallavalitsus ei pea arvestama neid muudatusettepanekuid, mis suurendavad eelarve kulude kogusummat katteallikaid arvestamata.
(9) Muudatusettepanekud esitatakse eelarvekomisjonile läbivaatamiseks. Muudatusettepanekule lisatakse vallavalitsuse arvamus.
(10) Pärast laekunud ettepanekute läbivaatamist eelarvekomisjonis valmistab vallavalitsus ette eelarveprojekti lõpliku redaktsiooni § 5 lõigete 2-7 detailsuses ning esitab selle vallavolikogule vastuvõtmiseks.
(11) Eelarveprojekti arutatakse vähemalt kahel vallavolikogu istungil, kahel lugemisel.
(12) Eelarve võtab volikogu vastu määrusega.
(13) Vastuvõetud eelarve avalikustatakse seitsme tööpäeva jooksul valla veebilehel. Veebilehel avaldatakse samuti eelarve menetlemist käsitlevad volikogu istungite ja volikogu komisjonide koosolekute protokollid.
(1) Eelarve täitmine on sissetulekute kogumine, väljaminekute tegemine ning tehingud vara ja kohustustega, samuti nende kohta arvestuse pidamine vastavuses eelarve koostamisel kasutatud arvestuspõhimõtetega. Eelarve täitmist ja raamatupidamist korraldab vallavalitsuse ametiasutuse finantsosakond.
(2) Asutuse juhil ja teistel alaeelarvete eest vastutavatel isikutel on õigus võtta rahalisi kohustusi ainult neile eelarves selleks ettenähtud kulude piires.
(3) Kui eelarve ei ole aasta alguseks vastu võetud, võib kuni eelarve vastuvõtmiseni teha alanud eelarveaasta igas kuus väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses eelmise aasta eelarve vastavatest väljaminekutest, kui need on kavandatud alanud eelarveaasta eelnõus vähemalt samas mahus.
(4) Kui alanud eelarveaasta eelarve eelnõus on väljaminekud kavandatud väiksemas mahus võrreldes eelmise aasta vastavate väljaminekutega, võib vallavalitsus teha neid väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses alanud eelarveaasta eelnõus kavandatust.
(5) Vallavalitsus võib teha eelarve eelnõus kavandatud väljaminekuid, kui nende tegemiste tähtaeg saabub enne eelarve vastuvõtmist ja need tulenevad:
1) seadustest, seaduse alusel antud õigusaktist või volikogu õigusaktist;
§ 8. Eelarve muutmine
(1) Eelarves vallavolikogu määratud ja vallavalitsuse jaotatud vahendeid võib kasutada üksnes ettenähtud otstarbeks, kusjuures nende suurust ja sihtotstarvet võib muuta vaid eelarve muutmisega.
(2) Vallavolikogu kinnitatud eelarve muutmiseks eelarve kogumahu suurenemisel või vähenemisel või vajadusel muuta varem eelarves määratud väljaminekute otstarvet, algatab vallavalitsus lisaeelarve eelnõu koostamise.
(3) Eelarveaasta alguseks kujunenud eelarve vabade vahendite jäägi (v.a sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite kasutamata jäägid) suunamise kulude katteks otsustab volikogu.
(4) Eelarve sihtotstarbeliselt eraldatud tulude kasutamata jääkide suunamise väljaminekute katteks korraldab vallavalitsus.
(5) Eelarveaasta jooksul täiendavalt eraldatud sihtotstarbeliste tulude lülitamise väljaminekute katteks korraldab vallavalitsus ja edastab informatsiooni volikogule.
(6) Väljaminekute ümberpaigutamise käesoleva korra § 5 lõike 8 liigenduses korraldab vallavalitsus finantsosakonna koostatud eelnõu alusel. Ettepanekud hallatava asutuse eelarve muutmiseks eelpooltoodud liigenduse piires esitab raamatupidamisele hallatava asutuse juht.
(7) Eelarve tulude alalaekumise või viibimise korral on vallavalitsusel õigus piirata iga asutuse eelarves ettenähtud väljaminekute tegemist ja vajadusel esitada volikogule negatiivne lisaeelarve.
(8) Lisaeelarvet menetletakse vähemalt ühel volikogu istungil, ühel lugemisel.
(9) Lisaeelarve võtab volikogu vastu määrusega.
§ 9. Reservfondi moodustamine
(1) Võru valla eelarve reservfond (edaspidi reservfond) moodustatakse põhitegevuse kulude arvelt igal eelarveaastal eelarve tegevuskulude koosseisus.
(2) Reservfondi suuruse määrab vallavolikogu vallaeelarve vastuvõtmisel.
§ 10. Reservfondist raha eraldamine
(2) Reservfondist eraldatakse raha:
1) loodusõnnetuste, tulekahjude ja teiste õnnetusjuhtumite likvideerimise ja nende tagajärgede kõrvaldamise kulude katmiseks;
5) projektide omaosaluste katmiseks, kui rahastamisotsus ei olnud selgunud eelarve vastuvõtmiseks;
6) seadustest ja muudest õigusaktidest tulenevad täiendavad kulud.
(4) Vallavalitsus ei tohi üldjuhul reservfondi kasutada vallavalitsuse enda või hallatavate asutuste eelarves kinnitatud palgafondi suurendamiseks. Erandiks on koondamishüvitise maksmine juhul, kui eelarve koostamise käigus ei olnud võimalik ette näha töötajate koosseisu muutumist.
§ 11. Reservfondi kasutamine
(1) Reservfondi kasutamist korraldab Võru vallavalitsus kui täitevorgan.
1) vallavalitsuse ettepanekul või
2) vallavalitsusele esitatud kirjaliku taotluse alusel koos üksikasjaliku arvestuse ja põhjendusega raha kasutamise otstarbe kohta.
1) tagastada taotlus ja nõuda taotlejalt täiendavaid põhjendusi või
(4) Taotluse menetlemiseks on vallavalitsusel aega üldjuhul kaks nädalat arvates taotluse laekumisest. Raha eraldamine reservfondist vormistatakse vallavalitsuse korraldusega.
(5) Taotluse mitterahastamisel on taotlejal õigus pöörduda volikogu poole. Volikogu kuulab ära taotluse läbivaatamisel vallavalitsuse seisukoha.
(6) Vallavalitsus esitab vallavolikogule aruande reservfondi kasutamise kohta koos eelarve täitmise aruandega kvartaalselt või samuti vallavolikogu igakordsel nõudmisel.
5. peatükk Kontroll ja finantsdistsipliini tagamine
§ 12. Eelarve vahendite kasutamise kontroll ehk finantskontroll
2) valla vara kaitset raiskamise, ebasihipärase kasutamise, ebakompetentse juhtimise ja muu sarnastest olukordadest tingitud kahju eest;
§ 13. Eelarve täitmise arvestus ja aruandlus
(1) Eelarve täitmise arvestust peab vallavalitsuse finantsosakond vastavalt raamatupidamise seadusele, KOFS-ile, avalikusektori finantsarvestuse ja aruandluse juhendile, valla raamatupidamise sise-eeskirjale ja teistele eelarvekorraldust reguleerivatele õigusaktidele.
(2) Eelarve täitmise aruanne peab vastama kinnitatud eelarve liigendusele.
(3) Eelarve täitmist korraldab vallavalitsus.
(4) Vallavalitsus esitab vähemalt kord kvartalis volikogule aruande eelarve täitmise kohta.
(5) Vallavalitsus esitab rahandusministeeriumile andmed eelarve, lisaeelarve ja eelarve täitmise vastavalt KOFS § 30 sätestatud tingimustel, vormidel ja tähtaegadel.
§ 14. Finantsdistsipliini tagamine
(1) Finantsdistsipliini tagamise meetmed on:
1) põhitegevuse tulemi lubatavast väärtusest kinnipidamine;
2) netovõlakoormuse ülammäärast kinnipidamine.
(2) Põhitegevuse tulemi väärtus ja netovõlakoormus arvutatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse alusel konsolideerituna aruandeaasta lõpu seisuga.
(3) Netovõlakoormuse ülemmäära arvestamisel on aluseks KOFS § 34.
§ 15. Majandusaasta aruande koostamine
(1) Majandusaasta aruande koostamisel lähtutakse raamatupidamise seaduses sätestatud põhimõtetest ja KOFS-is sätestatud erisustest.
(2) Konsolideerimisgrupi koosseisu kuuluvad sõltuvad üksused esitavad majandusaasta aruanded vallavalitsusele majandusaastale järgneva aasta 31. märtsiks. Auditeeritud majandusaasta aruande esitavad need sõltuvad üksused, kes vastavad audiitortegevuse seaduses §-des 91-92 sätestatud tingimustele.
(4) Majandusaasta aruande tegevusaruande koostavad vallavalitsuse struktuuriüksuse juhid oma tegevusvaldkondade kohta.
(5) Raamatupidamise aastaaruande ja eelarve täitmise aruande koostab finantsosakond.
(6) Vallavalitsus esitab heakskiidetud ja vallavanema poolt allkirjastatud majandusaasta aruande volikogule kinnitamiseks hiljemalt majandusaastale järgneva aasta 31. maiks. Majandusaasta aruandele lisatakse vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta ja vandeaudiitori aruanne.
(7) Enne majandusaasta aruande kinnitamist vallavolikogus vaatab revisjonikomisjon volikogule esitatud majandusaasta aruande läbi ja koostab selle kohta kirjaliku aruande, mis esitatakse volikogule. Aruandes avaldab revisjonikomisjon arvamust majandusaasta aruande kohta. Lisaks annab revisjonikomisjon aruandes ülevaate oma tegevuse kohta.
(8) Vallavolikogu kinnitab majandusaasta aruande hiljemalt 30. juuniks otsusega.
(9) Eelarve täitmise aruanded avalikustatakse seaduses sätestatud korras.
(1) Võru Vallavolikogu 14.03.2012 määrus nr 46 „Võru valla eelarve reservfondi kasutamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Võru Vallavolikogu 18.04.2012 a määrus nr 48 "Võru valla eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise kord" tunnistatakse kehtetuks.
(3) Vastseliina Vallavolikogu 26.09.2012 määrus nr 18 „Vastseliina valla eelarvekorralduse kord“ tunnistatakse kehtetuks.


Määrus kehtestatakse « Kalapüügiseaduse» (RT I 1995, 80, 1384; 1996, 27, 567; 1998, 108/109, 1784; 1999, 10, 152; 54, 583; 95, 843; 2000, 13, 92; 54, 348; 81, 514; 2001, 18, 88; 2002, 41, 250; 61, 375; 63, 387; 2003, 9, 43) § 136 lõike 5 alusel.
§1. «Haldusmenetluse seaduse» kohaldamine
§2. Kalalaevatunnistus
§3. Kalalaevatunnistuse vorm
§4. Kalalaevatunnistuse vormistamine
(6) [kehtetu - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
§5. Kalalaevatunnistuse kinnitamine
§6. Kalalaevatunnistuse väljaandmine
§7. Ebaõigete andmete parandamine
§8. Kalalaevatunnistuse kättetoimetamine
§9. Kalalaevatunnistuse kehtetuks tunnistamine ja kehtivuse peatamine
§10. Materjalide säilitamine
§11. Duplikaat
§12. Duplikaadi taotlemine ja väljastamine
§13. Duplikaadi vormistamine
§14. Uue duplikaadi väljaandmine


text:
Kaitseväekohustuslasele identifitseerimiskoodi andmise alused ja kord - sisukord
§ 1 Identifitseerimiskoodi koosseis
§ 2 Identifitseerimiskoodi moodustamine Kaitseressursside Ametis
§ 3 Lisamärge
§ 4 Identifitseerimiskoodi kandmine kaitseväeteenistuskohustuslike Eesti kodanike riiklikku registrisse
§ 5 Isikuplaat
§ 6 Isikuplaatidega varustamine, nende jaotamine, arvestus ja väljaandmine
§ 7 Isikuplaatide kandmine ja kasutamine
08.06.2006 RT I 2006, 28, 215 23.06.2006
[RT I 2006, 28, 215 - jõust. 23.06.2006]
3) kaadrikaitseväelase või kaitseväekohustuslase, kes on samaaegselt Kaitseliidu tegevliige ning kelle identifitseerimiskoodi varem ei ole moodustatud, teenistuskohaks oleva kaitseväe struktuuriüksuse, samuti Kaitseliidu pöördumisel Kaitseressursside Ametisse.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


Lapsevanema õigused ja kohustused rasedusest esimese eluaastani (põhjalik versioon) | Nurmsalu Õigusabi OÜ
Riigikohus: iga avalikke huve edendav vabatahtlik ühing ei pea järgima riigihangete seadust
Kas minu laps ei ole veel kooliküps või on ta kerge intellektipuudega?
Lapsevanema õigused ja kohustused rasedusest lapse esimese eluaastani
Nurmsalu Õigusabi OÜ
Lapsevanema õigused ja kohustused rasedusest esimese eluaastani (põhjalik versioon)
by Henno Nurmsalu · 13/01/2013
Lapsevanema õigused ja kohustused rasedusest esimese eluaastani.
Patsient ja tervishoiuteenus
Kui naine pöördub (rasedana) tervishoiuteenuse osutaja (arst, ämmaemand) juurde, siis õiguslikult käsitletakse teda patsiendina. See tähendab, et kõik õigused, mis on patsiendil ning mis puudutavad patsiendi ja tervishoiuteenuse osutaja suhet, kehtivad ka rasedale. Nendest olulisemad on:
Patsiendile võib tervishoiuteenust osutada üksnes tema nõusolekul.
Juba antud nõusoleku võib igal ajal tagasi võtta.
Kui tervishoiuteenuse osutaja ei saa teenuse osutamist jätkata (N: erimeelsuste korral), siis nn päeva pealt teenuse osutamist lõpetada ei tohi.
Olulised õigusaktid:
https://www.riigiteataja.ee/akt/126022015015#para4b2lg2
https://www.riigiteataja.ee/akt/111042014013
§ 766. Patsiendi teavitamise ja tema nõusoleku saamise kohustus
Patsiendi võib läbi vaadata ja talle tervishoiuteenust osutada üksnes tema nõusolekul. Patsient võib nõusoleku mõistliku aja jooksul pärast selle andmist tagasi võtta. Tervishoiuteenuse osutaja nõudmisel peab nõusolek või selle tagasivõtmise avaldus olema vormistatud kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
§ 772. Lepingu lõppemise erisused
(2) Patsient võib tervishoiuteenuse osutamise lepingu igal ajal põhjust avaldamata üles öelda
(3) Tervishoiuteenuse osutaja võib lepingu üles öelda üksnes mõjuval põhjusel, mille tõttu ei saa tervishoiuteenuse osutajalt kõiki asjaolusid arvestades tervishoiuteenuse osutamise jätkamist oodata. Tervishoiuteenuse osutaja peab vajaduse korral siiski tervishoiuteenuse osutamist jätkama, kuni patsient saab tervishoiuteenust mujalt.
Rasedusega arvelevõtmine.
Rasedusega arvelevõtmise eesmärk on tagada rasedale tervishoiuteenuse osutamine. Õigusaktidest ei tulene rasedana arvelevõtmise kohustus, sest vastavalt võlaõigusseaduse § 766 lõikele 3 saab patsiendile tervishoiuteenust osutada üksnes tema nõusolekul. Rasedusega arvelevõtmata jätmisega võib kaasneda teatud rahaliste hüvitiste piiramine (sünnitoetuse mittemaksmine teatud omavalitsustes).
Kõik rasedusega seotud andmed kantakse tervishoiuteenuse osutaja poolt rasedakaarti, mis on oluline dokument tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimisel. Rasedakaarti kantakse andmed patsiendi nõusolekul ja ulatuses.
1. Tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimise ning nende dokumentide säilitamise tingimused ja kord
https://www.riigiteataja.ee/akt/107072011010?leiaKehtiv
§ 26. Rasedakaart
Rasedakaart on tervishoiuteenuse osutamist tõendav dokument, mille vormistab naise raseduse kulgu jälgiv tervishoiutöötaja alates rasedusega arvelevõtmise päevast. Rasedakaart vormistatakse tervishoiuteenuse osutaja valitud vormi kohaselt.
Raseda suhtes kehtivad erinevad erikorrad, mis puudutavad ravikindlustust, töötingimusi ja töövõimetuslehe väljastamist. Igal juhul on rasedal ravikindlustus.
1. Ravikindlustuse seadus
https://www.riigiteataja.ee/akt/123032015018
Kindlustatud isikuga käesoleva seaduse alusel võrdsustatud isik, kelle eest ei maksta sotsiaalmaksu, on:
Lapse sünniga seonduvalt on õigus erinevatele toetustele. Täpsemalt on erinevad võimalused toetustele ära toodud Sotsiaalkindlustusameti kodulehel.
2. Tallinna sünnitoetus http://www.tallinn.ee/Sunnitoetus
Toetus määratakse raviasutuse või perearsti tõendi alusel tingimusel, et lapse sünnitanud ema oli võetud rasedusega arvele enne 12. rasedusnädalat ja on olnud arsti regulaarsel jälgimisel.
3. Vanemahüvitise seadus https://www.riigiteataja.ee/akt/116042014031
Raseduse jälgimine ja uuringud
Rasedust jälgitakse raseduse jälgimise juhendi alusel. Raseduse jälgimise juhend on koostatud eesmärgiga saada ülevaade raseda seisundist enne sünnitust. Tervishoiuteenust osutatakse patsiendile tema nõusolekul, see puudutab ka kõiki uuringuid ja protseduure.
Juhul kui raseduse jälgimise käigus tekib kahtlus lapse tervise ja väärarengutega seonduvalt, siis täiendavate uuringute või raseduse katkestamine saab toimuda üksnes raseda nõusolekul.
1. RASEDUSE JÄLGIMISE JUHEND 2011 https://www.sm.ee/sites/default/files/content-editors/eesmargid_ja_tegevused/Tervis/Tervishoiususteem/raseduse_jalgimise_juhend_2011.pdf
2. Nakkushaiguse ja nakkuskandluse uurimise ning ravimise kord rasedal https://www.riigiteataja.ee/akt/640871
§ 1. (1) Käesolev kord kuulub kohaldamisele raseduse jälgimisel ja sünnitusabi osutamisel arsti või ämmaemanda poolt ning sünnitusabi osutamisel haiglas, arvestades «Võlaõigusseaduses» (RT I 2001, 81, 487; 2002, 60, 374) tervishoiuteenuse osutamise lepingu kohta sätestatut.
Iga rasedat uuritakse arvele võtmisel süüfilise ja HIV-nakkuse suhtes ning pärast 30-ndat rasedusnädalat süüfilise ja B-hepatiidi ning rasedaid, kes arvelevõtmisel olid HIV-negatiivsed, ka HIV-nakkuse suhtes, kasutades seejuures erialaspetsialistide poolt heakskiidetud analüüsimeetodeid.
3. Nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seadus
https://www.riigiteataja.ee/akt/126022015005#para12lg2
(2) Piiratud teovõimega isikule1 osutatakse arstiabi tema seadusliku esindaja nõusolekul ja isiku enda tahte alusel niivõrd, kuivõrd ta on võimeline sellekohast tahet avaldama. Vältimatu abi osutamine patsiendile on lubatud ka ilma seadusliku esindaja nõusolekuta või ilma isiku enda tahteta, kui arstiabi andmata jätmine oleks patsiendile eluohtlik või kahjustaks oluliselt tema tervist. Kolmas isik ei või keelata ega takistada vältimatu abi osutamist.
4. Raseduse katkestamise ja steriliseerimise seadus
https://www.riigiteataja.ee/akt/120022015011
§ 5. Raseduse katkestamise vabatahtlikkus
(1) Naise rasedust võib katkestada üksnes tema enda soovil. Keegi ei tohi sundida ega mõjutada naist oma rasedust katkestama.
Sünnitusabi (koht, viisi ja saadava abi) osutatakse patsiendile tema nõusolekul. Haiglal ei ole õigust tervishoiuteenuse osutamisest keelduda enne, kui patsiendil on olemas uus tervihoiuteenuse osutaja. ilma põhjuseta (puudub rasedaga koostöö, keeldumine protseduuridest vms). Vt Võlaõigusseaduse § 772 lg 3.
Tervishoiuteenuse osutaja poolt soovitatud ravist kelledumise korral vastutab patsient.Vältimatust abist ei ole õigust keelduda.
Normaalse sünnituse puhul lähtuvad arstid juhendist – http://www.ammaemand.org.ee/wp-content/uploads/2013/09/s%C3%BCnnituse-juhend.kinnitatud.-ENS.E%C3%84%C3%9C.2014.pdf
Vanemal on õigus otsustada sünnituse järgselt lapsele tehtavate protseduuride, uuringute ja analüüside üle. Haiglas on vanemal alati õigus olla koos lapsega. Samuti on vanemal õigus haiglast lahkuda (tervishoiuteenuse leping lõpetada), juhul kui puudub otsene oht elule. Samuti on haiglasolekul tekkinud vaidluste lahendamisel alati õigus kasutada esindaja abi.
1. Võlaõigusseadus
§ 758. Tervishoiuteenuse osutamise lepingu mõiste
(1) Tervishoiuteenuse osutamise lepinguga kohustub üks isik (tervishoiuteenuse osutaja) osutama oma kutsetegevuses teisele isikule (patsient) tervishoiuteenust, eelkõige vaatama patsiendi arstiteaduse reeglite järgi tema tervise huvides läbi, nõustama ja ravima patsienti või pakkuma patsiendile sünnitusabi, samuti teavitama patsienti tema tervisest ja ravi käigust ning tulemustest. Tervishoiuteenuse osutamine hõlmab ka patsiendi hooldamist tervishoiuteenuse osutamise raames, samuti muud tervishoiuteenuse osutamisega otseselt seotud tegevust.
§ 762. Tervishoiuteenuse osutamine
Tervishoiuteenus peab vastama vähemalt arstiteaduse üldisele tasemele teenuse osutamise ajal ja seda tuleb osutada tervishoiuteenuse osutajalt tavaliselt oodatava hoolega. Vajaduse korral peab tervishoiuteenuse osutaja suunama patsiendi eriarsti juurde või kaasama eriarsti.
(1) Tervishoiuteenuse osutaja peab patsienti teavitama patsiendi läbivaatamise tulemustest ja terviseseisundist, võimalikest haigustest ja nende kulgemisest, vajaliku tervishoiuteenuse kättesaadavusest, olemusest ja otstarbest, selle osutamisega kaasnevatest ohtudest ja tagajärgedest ning teistest võimalikest tervishoiuteenustest.
(3) Patsiendi võib läbi vaadata ja talle tervishoiuteenust osutada üksnes tema nõusolekul. Patsient võib nõusoleku mõistliku aja jooksul pärast selle andmist tagasi võtta. Tervishoiuteenuse osutaja nõudmisel peab nõusolek või selle tagasivõtmise avaldus olema vormistatud kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(4) Piiratud teovõimega patsiendi puhul kuuluvad lõigetes 1 ja 3 nimetatud õigused patsiendi seaduslikule esindajale niivõrd, kuivõrd patsient ei ole võimeline poolt- ja vastuväiteid vastutustundeliselt kaaluma. Kui seadusliku esindaja otsus kahjustab ilmselt patsiendi huve, ei või tervishoiuteenuse osutaja seda järgida.
2. Tervishoiuteenuste korraldamise seadus
https://www.riigiteataja.ee/akt/126022015015
3.Iseseisvalt osutada lubatud ämmaemandusabiteenuste loetelu ja nende hulka kuuluvad tegevused ning kodusünnitusabi osutamise tingimused ja kord
https://www.riigiteataja.ee/akt/109072014023
§ 4. Kodusünnitusabi
(1) Kodusünnitus on käesoleva määruse tähenduses raseduse plaanikohase jälgimise ajal raseda soovil planeeritud, visiitide käigus eelnevalt kokku lepitud, väljaspool haiglat kodustes tingimustes ämmaemanda poolt vastuvõetud sünnitus.
(2) Kodusünnitust võib planeerida, kui:
1) naine on avaldanud soovi kodusünnituseks;
2) raseduse kulgu on jälgitud vastavalt kehtivale raseduse jälgimise juhendile, riske on hinnanud ämmaemand ja vajaduse korral naistearst;
3) kulgeva raseduse riski tase on olnud madal;
4) varasemate raseduste ja sünnituste kulus ei ole esinenud oodatavat sünnitust komplitseerida võivaid seisundeid ega olukordi;
5) oodatava sünnituse riski tase on madal;
6) naine omab tõenduspõhist teavet raseduse, sünnituse, sealhulgas kodusünnituse ja sünnitusjärgse perioodi kohta informeeritud valikute tegemiseks;
7) keskkond ja sotsiaalne tugivõrgustik toetavad kodusünnitust;
8) sünnituskoht asub lähimast sünnitusabi osutavast haiglast kõige rohkem 30 km kaugusel.
Lapse sünni registreerimine ja isikukood
Haiglasünnituse puhul saadakse lapsele isikukood läbi meditsiiniasutuse. Kodusünnituse puhul kehtiv kord on toodud allolevates viides õigusaktidele.
Lapse sünd tuleb registreerida ühe kuu jooksel lapse sündimise päevast arvates.
1. Isikukoodide moodustamise, väljajagamise ja andmise kord
https://www.riigiteataja.ee/akt/12862791
§ 5. Isikukoodi väljajagamine meditsiinilisele sünnitõendile märkimiseks
Eestis sündinud lapse meditsiinilisele sünnitõendile isikukoodi märkimiseks moodustatakse isikukood tervishoiuasutuse sellekohase taotluse alusel.
§ 7. Isikukoodi andmine perekonnaseisuasutuse poolt
Kui Eestis sündinud isikule ei ole isikukoodi antud tervishoiuasutuse poolt meditsiinilise sünnitõendi koostamisel, annab perekonnaseisuasutus isikukoodi sünniakti koostamisel meditsiinilise sünnitõendi alusel.
2. Perekonnaseisutoimingute seadus
https://www.riigiteataja.ee/akt/129062014006
(1) Perekonnaseisuasutus registreerib sünde ja surmi,
(1) Sünni registreerimiseks esitab lapse seaduslik esindaja ühe kuu jooksul lapse sündimise päevast arvates perekonnaseisuasutuses isiklikult sellekohase avalduse. Mõjuval põhjusel võib sünni registreerimise tähtaega pikendada kuni kahe kuuni.
Lapse arstlik jälgimine ja ravi esimesel eluaastal
Lapse arstlik jälgimine toimub kuni 18-aastaste tervisekontrolli juhendi alusel. Perekonnal on õigus otsustada jälgimise ulatuse, koha ja sageduse üle. Läbiviidavad uuringud ning ravi määratakse üksnes vanema nõusolekul.
1.Kuni 18-aastaste laste tervisekontrolli juhend (2009)
http://www.ravijuhend.ee/downloader.php?file=guide-44-doctypetext27
2. Perearsti ja temaga koos töötavate tervishoiutöötajate tööjuhend
https://www.riigiteataja.ee/akt/108012013015
§ 4. Pereõe töövaldkonnad ja tegevused
(4) Pereõde teeb kuni 18-aastaste laste ennetavaid tervisekontrolle vastavalt käesoleva määruse lisas «0–18-aastaste laste ennetavate tervisekontrollide kava» kehtestatule. Lastele ennetava tervisekontrolli läbiviimiseks teeb pereõde vajadusel koostööd kohaliku omavalitsuse lastekaitse- või sotsiaaltöötajaga.
Lapse vaktsineerimine
Lapse vaktsineerimine saab toimuda vanema nõusolekul. Kohustuslikku vaktsineerimist Eestis ei ole.
1. Immuniseerimiskava
https://www.riigiteataja.ee/akt/115012014002
Teadlik patsient
https://nurmsalu.ee/patsiendi-oigused/
https://nurmsalu.ee/miks-on-patsiendi-ohutus-eestis-nii-tundlik-teema-1-lugu/
https://nurmsalu.ee/patsiendi-meelespea-teabe-saamine-ja-teisese-arvamuse-kusimine/ .
Henno Nurmsalu
www.terviseoigus.ee
1Alla 18-aastasel isikul (alaealisel) ja isikul, kes vaimuhaiguse, nõrgamõistuslikkuse või muu psüühikahäire tõttu kestvalt ei suuda oma tegudest aru saada või neid juhtida, on piiratud teovõime.
Miks on „patsiendi ohutus“ Eestis nii tundlik teema? 2. lugu
Kes otsustab, mis on lapsele parim?
Next story Patsiendi õigused on asjatundlikule patsiendile
Jurist Henno Nurmsalu
Tel: (372) 56 680 151
E-post: nurmsalu@nurmsalu.ee
Vastuvõtt Tallinnas ja Kohilas
(palume ette helistada)
Reg nr. 11176601
Tööstuse tn 19a, Kohila, Raplamaa


Rannu aleviku kaugküttepiirkonna määramine – Riigi Teataja
Rannu aleviku kaugküttepiirkonna määramine
Rannu aleviku kaugküttepiirkonna määramine - sisukord
§ 5 Kaugkütte võrguga liitumise tingimused ja kord
§ 6 Kaugkütte võrgust eraldumise tingimused ja kord
3 Kaugkütte üldised kvaliteedinõuded
RT IV, 07.03.2019, 68
Vastu võetud 10.12.2018 nr 64
RT IV, 12.12.2018, 61
jõustumine 15.12.2018
25.02.2019 RT IV, 07.03.2019, 30 10.03.2019
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 37 ja kaugkütteseaduse § 5 lg 2 ja lg 6 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Elva valla Rannu aleviku kaugküttepiirkonna piirid, kaugküttevõrguga (edaspidi võrk) liitumise ning võrgust eraldumise tingimused ja kord, kaugkütte üldised kvaliteedinõuded, soojuse piirhinna kooskõlastamise kord ning soojusettevõtja arenduskohustus.
(2) Käesolevat määrust rakendatakse koostoimes kaugkütteseadusega.
3) võrk on torustike, seadmete, abiseadmete ja nendega seotud ehitiste kohtkindlalt ehitatud talituslik kogum või selle osa, mis on vaja soojuse jaotamiseks, kusjuures võrguks ei loeta käesoleva seaduse tähenduses tarbijapaigaldisi;
4) tarbijapaigaldis on kinnistul, ehitises või ühtse majandusüksuse moodustavas funktsionaalselt seotud ehitiste kompleksis ja nende teenindamiseks vajalikul alal ehitatud omavahel ühendatud soojatorustike ja abiseadmete võrguga ühendatud või ühendatav talituslik kogum tarbija varustamiseks soojusega;
8) tegevuspiirkond on kindlaks määratud ala, kus soojusettevõtja tegutseb;
13) kaugküttepiirkond on üldplaneeringu alusel kindlaksmääratud maa-ala, millel asuvate tarbijapaigaldiste varustamiseks soojusega kasutatakse kaugkütet.
Kaugküttepiirkonnaks on Rannu aleviku territoorium, mis on käesoleva määruse lisas nr 1 toodud plaanil tähistatud punase joonega.
(1) Kaugkütte piirkonnas on võrguga liitumine kohustuslik kõigile kaugküttepiirkonnas asuvatele isikutele, kelle omandis või valduses on tarbijapaigaldis ehitatava või rekonstrueeritava ehitise soojusega varustamiseks välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 4 nimetatud juhtudel.
(2) Isikud, kes kaugküttepiirkonna määramise ajal ei kasuta kaugkütet, võivad jätkata senise kütteviisi kasutamist ja ei ole kohustatud liituma võrguga.
(3) Võrguga liitumise ja võrgust eraldumise erijuhtumid vaatab läbi ja määrab konkreetsed liitumise ja eraldumise tingimused Elva Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus). Vallavalitsusel on õigus vajadusel kaasata protsessi spetsialiste.
4) ehitised, mille soojusega varustamiseks kasutatakse ainult ökoloogiliselt puhtaid kütteviise (maasoojus, päikeseenergia, hüdroenergia, tuuleenergia, biogaas).
(5) Loa käesoleva paragrahvi lõikes 4 loetletud erisuste kasutamiseks annab vallavalitsus projektide läbivaatamise ja kinnitamise käigus.
(6) Võrguga liitumise ja eraldumisega seotud protsessis tekkinud vaidlused lahendab vallavalitsus.
§ 5. Kaugkütte võrguga liitumise tingimused ja kord
(2) Soojusettevõtjal on õigus võtta võrguga liitujalt põhjendatud liitumistasu.
(3) Võrguga liitumiseks esitab soovija (edaspidi liituja) kirjaliku taotluse võrguettevõtjale.
(4) Liitumistaotluse rahuldamisest keeldumist peab võrguettevõtja kirjalikult põhjendama 30 päeva jooksul, alates taotluse saamisest.
(5) Liituja taotluse alusel väljastab võrguettevõtja võrguga liitumise tingimused (edaspidi liitumistingimused).
(9) Vallavalitsusel on õigus kontrollida soojusettevõtja tegevuse põhjendatust liitumistaotluse rahuldamisest keeldumisel, liitumistasu määramisel ja lepingutingimuste kehtestamisel.
(10) Tarbijapaigaldise rajamiseks vajaliku investeeringu näeb ette hoone (kinnistu)omanik.
§ 6. Kaugkütte võrgust eraldumise tingimused ja kord
(1) Võrgust eraldumiseks loetakse võrguühenduse katkestamist koos liitumis- ja soojuse ostu-müügilepingute lõppemisega, s.o liitumise alalist likvideerimist.
3) ehitise rekonstrueerimine selliselt, et soojusega varustamiseks hakatakse kasutama ainult ökoloogiliselt puhtaid kütteviise (maasoojus, päikeseenergia, hüdroenergia, tuule energia, biogaas).
(3) Eraldumist taotlev tarbija esitab võrguettevõtjale võrgust eraldumiseks kirjaliku taotluse.
(8) Korterelamu puhul ei ole üksiku korteri eraldumine kaugküttesüsteemist lubatud.
3. peatükk Kaugkütte üldised kvaliteedinõuded
(1) Soojusettevõtja on kohustatud tagama tema omandis või valduses oleva kaugküttevõrguga ühendatud tarbijate pideva varustamise vajalikus koguses soojusega vastavalt soojusettevõtja ja tarbija vahel sõlmitud ostu-müügilepingutega määratud tingimustele.
(2) Konkreetse kaugküttevõrgu kvaliteedinõuded esitatakse soojuse tarnija ja tarbija vahel sõlmitavas soojuse ostu-müügilepingus.
(3) Mitteplaanilise soojuskatkestuse pikkus tarbija juures välisõhu temperatuuril alla -5°C võib ulatuda kuni 12 tunnini. Vääramatu jõu (force majeure) olukorras, kui soojusettevõtja ei suuda soojuskatkestust 12 tunni jooksul likvideerida, on tarbija soojusettevõtja vastava nõudmise korral kohustatud oma tarbijapaigaldise soojuskandjast tühjendama.
(4) Plaanilisi soojuskatkestusi ei alustata, kui välisõhu temperatuur piirkonnas on langenud alla -5°C.
(5) Soojusallikast väljastatavad ja tarbijapaigaldises tarbitud soojushulgad peavad olema mõõdetud.
(6) Vallavalitsuse poolt määratud pädeval isikul on õigus kontrollida kaugküttepiirkonnas tegutseva soojusettevõtja poolt võetud kohustuste täitmist ning kvaliteedinõuetest kinnipidamist.
(1) Soojusettevõtja arendab oma võrke, lähtudes üld- ja detailplaneeringutest ning nende realiseerimise vajadusest. Planeeringud koostatakse koostöös soojusettevõtjaga.
(2) Soojusettevõtja arendab tema omandis või valduses olevaid kaugküttesüsteeme ja tõstab nende efektiivsust, et oleks tagatud Rannu aleviku kaugküttepiirkonnas uute liitujate tarbijapaigaldiste võrku ühendamine ja seal olevate tarbijate ja liitujate kvaliteedinõuetele vastava soojusega varustamine.
(3) Soojusettevõtja on võrgu tehniliste võimaluste piires ja majandusliku põhjendatuse korral kohustatud ühendama võrguga kõik tema võrgupiirkonnas asuvad liitumistaotluse esitanud liitujate tarbijapaigaldised, kui sellega ei seata ohtu varasemate liitujate varustuskindlust.
(4) Võrguettevõtja peab korraldama võrgust tarbitava soojuse koguste mõõtmise ja pidama sellekohast arvestust, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Võrguettevõtja paigaldab oma valduses olevas võrgus projektikohase soojusmõõtesüsteemi koos vajalike abivahenditega omal kulul, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
(5) Soojusettevõtja arenduskohustuste täitmist kontrollib Vallavalitsus lähtudes kaugkütteseaduses sätestatust.
Lisa 1 Rannu aleviku kaugküttepiirkond
[RT IV, 07.03.2019, 30 - jõust. 10.03.2019]