Üldkoosolekud · LHV Investor
Registrikood: 11098261
Asukoht: Tartu mnt 2, Tallinn 10145
Teade aktsionäride korralise üldkoosoleku kokkukutsumise kohta
AS-i LHV Group (edaspidi „Grupp“) juhatus kutsub kokku aktsionäride üldkoosoleku, mis toimub 11. aprillil 2018. aastal algusega kell 13:00 (Tallinna aja järgi) Hilton Hotelli konverentsisaalis nimega „Ballroom“ (Fr.R. Kreutzwaldi 23, Tallinn, 2. korrus).
Koosolekust osavõtjate registreerimine algab kell 12:00 koosoleku toimumiskohas. Registreerimine lõpeb kell 12:50. Palume aktsionäridel ja nende esindajatel saabuda võimalikult vara, arvestades osalejate registreerimiseks kuluvat aega.
Üldkoosolekul osalemiseks õigustatud aktsionäride ring määratakse seisuga 7 (seitse) päeva enne üldkoosoleku toimumist, s.o 04. aprill 2018. aastal, arveldussüsteemi tööpäeva lõpu seisuga.
füüsilisest isikust aktsionäril isikut tõendav dokument; esindajal lisaks kehtiv kirjalik volikiri;
juriidilisest isikust aktsionäri seadusjärgsel esindajal isikut tõendav dokument; volitatud esindajal lisaks kehtiv kirjalik volikiri. Juhul, kui juriidiline isik ei ole registreeritud Eesti äriregistris, palume esitada kehtiv väljavõte vastavast registrist, kus juriidiline isik on registreeritud ja millest tuleneb esindaja õigus aktsionäri esindada (seadusjärgne volitus). Väljavõte peab olema inglisekeelne või tõlgitud inglise keelde vandetõlgi või vandetõlgiga võrdsustatud ametiisiku poolt, notariaalselt kinnitatud ja apostillitud.
Aktsionär peab enne üldkoosoleku toimumist teavitama Gruppi esindaja määramisest või esindajale antud volituse tagasivõtmisest, saates vastavasisulise digitaalallkirjastatud teate üldkoosoleku e-posti aadressile lhv@lhv.ee või toimetades kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teate tööpäeviti ajavahemikus 09:00 kuni 19:00 Grupi asukohta Tartu mnt 2, Tallinn 10145, 1. korrusel. Kui aktsionär soovib enne üldkoosoleku toimumist teavitada Gruppi esindaja määramisest või esindajale antud volituse tagasivõtmisest, peavad sellised teated olema Grupi poolt kätte saadud hiljemalt 09. aprill 2018. aastal kell 23:59. Soovi korral võib volitatud esindajaks märkida Grupi nõukogu esimehe Rain Lõhmuse.
Volikirja blankett, mida aktsionär võib esindaja volitamiseks kasutada, on kättesaadav Grupi veebilehel investor.lhv.ee.
Vastavalt Grupi nõukogu 14. märtsi 2018. aasta otsusele on üldkoosoleku päevakord järgmine ning juhatuse ja nõukogu ettepanekud päevakorrapunktide osas on toodud iga päevakorrapunkti juures alljärgnevalt, kusjuures nõukogu on teinud ettepaneku hääletada kõikides päevakorrapunktides toodud otsuseprojektide poolt:
2017. aasta majandusaasta aruande kinnitamine
Kinnitada Grupi 2017. aasta majandusaasta aruanne üldkoosolekule esitatud kujul.
2017. aasta majandusaasta kasumi jaotamine
2017. aasta majandusaasta Grupi kui konsolideerimisgrupi emaettevõttele omistatav kasum on 14 500 tuhat eurot. Kanda reservkapitali 980 tuhat eurot. Kiita heaks juhatuse poolt esitatud kasumi jaotamise ettepanek ja maksta dividende netosummas 16 eurosenti ühe aktsia kohta. Dividendiõiguslike aktsionäride nimekiri fikseeritakse 26. aprillil 2018. aasta arveldussüsteemi tööpäeva lõpu seisuga. Sellest tulenevalt on aktsiatega seotud õiguste muutumise päev (ex-päev) 25. aprill 2018. aasta. Alates sellest kuupäevast ei ole aktsiad omandanud isik õigustatud saama dividende 2017. majandusaasta eest. Dividendid makstakse aktsionäridele 27. aprillil 2018. aastal.
Ülevaade 2018. aasta esimese kahe kuu majandustulemustest
Juhatuse ülevaade aktsionäridele Grupi 2018. aasta esimese kahe kuu majandustulemustest.
Ülevaade ärikeskkonnast
Juhatuse ülevaade ärikeskkonnast ja Grupi viieaastasest finantsprognoosist.
Audiitori nimetamine 2018 - 2019. aasta majandusaastaks
Nimetada 2018 - 2019. aasta majandusaasta audiitoriks AS PricewaterhouseCoopers (registrikood 10142876) ja määrata audiitori tasustamise kord vastavalt audiitoriga sõlmitavale lepingule.
Hääletamine üldkoosolekul toimub avalikult. Aktsionäridel on kuni üldkoosoleku toimumise päevani (k.a) võimalik tutvuda kõigi Grupi korralise üldkoosolekuga seotud dokumentidega (sealhulgas üldkoosoleku kokkukutsumise teate, otsuste eelnõude, Grupi 2017. aasta majandusaasta aruande, nõukogu 2017. aasta tegevuse ja majandusaasta aruande hinnangu aruande ja teiste üldkoosolekule esitatavate dokumentidega) Grupi veebilehel investor.lhv.ee ja Grupi asukohas Tartu mnt 2, Tallinn 10145, 1. korrusel tööpäevadel kell 09:00 kuni 19:00.
Aktsionäril on õigus üldkoosolekul saada juhatuselt teavet Grupi tegevuse kohta. Juhatus võib keelduda teabe andmisest, kui on alust eeldada, et see võib tekitada olulist kahju Grupi või selle kontserni kuuluvate äriühingute huvidele. Juhul, kui juhatus keeldub teabe andmisest, võib aktsionär nõuda, et üldkoosolek otsustaks tema nõudmise õiguspärasuse üle või esitada 2 (kahe) nädala jooksul hagita menetluses kohtule avalduse juhatuse kohustamiseks teavet andma.
Küsimusi korralise üldkoosoleku päevakorrapunktide kohta saab esitada Grupi e-posti aadressil lhv@lhv.ee kuni 09. aprill 2018. aasta kella 23:59.
Aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/20 (üks kahekümnendik) Grupi aktsiakapitalist, võivad nõuda täiendavate küsimuste võtmist korralise üldkoosoleku päevakorda, kui vastav nõue on esitatud kirjalikult hiljemalt 15 (viisteist) päeva enne üldkoosoleku toimumist, s.o hiljemalt 27. märts 2018. aasta kella 23:59 e-posti aadressile lhv@lhv.ee või Grupi asukohta Tartu mnt 2, Tallinn 10145.
Aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/20 (üks kahekümnendik) Grupi aktsiakapitalist, võivad Grupile esitada kirjalikult iga päevakorrapunkti kohta otsuse eelnõu, saates vastava eelnõu kirjalikult e-posti aadressile lhv@lhv.ee või Grupi asukohta Tartu mnt 2, Tallinn 10145. Eelnõu peab jõudma elektrooniliselt või posti teel edastatult selliselt, et see on Grupi poolt kätte saadud mitte hiljem kui 3 (kolm) päeva enne üldkoosoleku toimumist, soovitavalt hiljemalt 09. aprill 2018. aasta kell 23:59.
AS LHV Group juhatuse liige
2017. aasta majandusaasta aruanne
Nõukogu 2017. aasta tegevuse ja majandusaasta aruande hinnangu aruanne
AS-i LHV Group (edaspidi „Grupp“) juhatus kutsub kokku aktsionäride üldkoosoleku, mis toimub 29. märtsil 2017. a algusega kell 13:00 (Tallinna aja järgi) Hilton Hotelli konverentsisaalis nimega „Ballroom“ (Fr.R. Kreutzwaldi 23 Tallinn, 2. korrus).
Üldkoosolekul osalemiseks õigustatud aktsionäride ring määratakse seisuga 7 (seitse) päeva enne üldkoosoleku toimumist, s.o seisuga 22. märts 2017. a kell 23:59.
füüsilisest isikust aktsionäril isikut tõendav dokument, esindajal lisaks kehtiv kirjalik volikiri;
juriidilisest isikust aktsionäri seadusjärgsel esindajal isikut tõendav dokument, volitatud esindajal lisaks kehtiv kirjalik volikiri. Juhul, kui juriidiline isik ei ole registreeritud Eesti äriregistris, palume esitada kehtiv väljavõte vastavast registrist, kus juriidiline isik on registreeritud ja millest tuleneb esindaja õigus aktsionäri esindada (seadusjärgne volitus). Väljavõte peab olema inglisekeelne või tõlgitud inglise keelde vandetõlgi või vandetõlgiga võrdsustatud ametiisiku poolt, notariaalselt kinnitatud ja apostillitud.
Aktsionär peab enne üldkoosoleku toimumist teavitama Gruppi esindaja määramisest või esindajale antud volituse tagasivõtmisest, saates vastavasisulise digitaalallkirjastatud teate üldkoosoleku e-posti aadressile lhv@lhv.ee või toimetades kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teate tööpäeviti ajavahemikus 09:00 kuni 19:00 Grupi asukohta Tartu mnt 2, Tallinn 10145, 1. korrusel. Kui aktsionär soovib enne üldkoosoleku toimumist teavitada Gruppi esindaja määramisest või esindajale antud volituse tagasivõtmisest, peavad sellised teated olema Grupi poolt kätte saadud hiljemalt 27. märts 2017. a kell 23:59. Soovi korral võib volitatud esindajaks märkida Grupi nõukogu esimehe Rain Lõhmuse (isikukood 36612300228).
Vastavalt Grupi nõukogu 22. veebruari 2017. a otsusele on üldkoosoleku päevakord järgmine ning juhatuse ja nõukogu ettepanekud päevakorrapunktide osas on toodud iga päevakorrapunkti juures alljärgnevalt, kusjuures nõukogu on teinud ettepaneku hääletada kõikides päevakorrapunktides toodud otsuseprojektide poolt:
2016. aasta majandusaasta aruande kinnitamine
Kinnitada Grupi 2016. aasta majandusaasta aruanne üldkoosolekule esitatud kujul.
Dividendipoliitika täpsustuste kinnitamine
Täpsustada dividendipoliitika sõnastust ja kinnitada dividendipoliitika uus redaktsioon üldkoosolekule esitatud kujul.
2016. aasta majandusaasta kasumi jaotamine
2016. aasta majandusaasta Grupi kui konsolideerimisgrupi emaettevõttele omistatav kasum on 17 815 tuhat eurot. Kanda reservkapitali 891 tuhat eurot. Kiita heaks juhatuse poolt esitatud kasumi jaotamise ettepanek ja maksta dividende netosummas 15 senti ühe aktsia kohta.
Dividende saama õigustatud aktsionäride nimekiri fikseeritakse 10 (kümme) börsipäeva peale üldkoosoleku toimumist s.o 12. aprillil kell 23:59. Dividendid makstakse aktsionäridele hiljemalt 14. aprillil 2017. a.
Ülevaade 2017. aasta esimese kahe kuu majandustulemustest
Juhatuse ülevaade aktsionäridele Grupi 2017. aasta esimese kahe kuu majandustulemustest.
Põhikirja muudatuste kinnitamine
Muuta põhikirja ja kinnitada põhikirja uus redaktsioon üldkoosolekule esitatud kujul.
Tulemustasu maksmise tingimuste heakskiitmine
Suurendada etteulatuvalt järgmiseks 3 (kolmeks) aastaks Grupi ja Grupi tütarühingute juhtide ja töötajate tulemustasu osakaalu 200%-ni vastavate isikute põhitöötasust isikutele, kellele kohaldub 100%-i piirmäär (eelkõige LHV Panga ja LHV Varahalduse juhid ja nendega võrdsustatud isikud) vastavalt üldkoosolekule esitatud põhjendustele.
Pikendada Grupi nõukogu liikmete volitusi tähtajaga 3 (kolm) aastat arvates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.
Hääletamine üldkoosolekul toimub avalikult. Aktsionäridel on kuni üldkoosoleku toimumise päevani (k.a) võimalik tutvuda kõigi Grupi korralise üldkoosolekuga seotud dokumentidega (sealhulgas üldkoosoleku kokkukutsumise teate, otsuste eelnõude, dividendipoliitika, Grupi 2016. aasta majandusaasta aruande, nõukogu 2016. aasta tegevuse ja majandusaasta aruande hinnangu aruande, põhikirja ja teiste üldkoosolekule esitatavate dokumentidega) Grupi veebilehel investor.lhv.ee ja Grupi asukohas Tartu mnt 2, Tallinn 10145, 1. korrusel tööpäevadel kell 09:00 kuni 19:00.
Küsimusi korralise üldkoosoleku päevakorrapunktide kohta saab esitada Grupi e-posti aadressil lhv@lhv.ee kuni 27. märts 2017. a kella 23:59.
Aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/20 (üks kahekümnendik) Grupi aktsiakapitalist, võivad nõuda täiendavate küsimuste võtmist korralise üldkoosoleku päevakorda, kui vastav nõue on esitatud kirjalikult hiljemalt 15 (viisteist) päeva enne üldkoosoleku toimumist, s.o hiljemalt 14. märts 2017. a kella 23:59 e-posti aadressile lhv@lhv.ee või Grupi asukohta Tartu mnt 2, Tallinn 10145.
Aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/20 (üks kahekümnendik) Grupi aktsiakapitalist, võivad Grupile esitada kirjalikult iga päevakorrapunkti kohta otsuse eelnõu, saates vastava eelnõu kirjalikult e-posti aadressile lhv@lhv.ee või Grupi asukohta Tartu mnt 2, Tallinn 10145. Eelnõu peab jõudma elektrooniliselt või posti teel edastatult selliselt, et see on Grupi poolt kätte saadud mitte hiljem kui 3 (kolm) päeva enne üldkoosoleku toimumist, hiljemalt 27. märts 2017. a kell 23:59.
2016. aasta majandusaasta aruanne
Nõukogu 2016. aasta tegevuse ja majandusaasta aruande hinnangu aruanne
AS-i LHV Group dividendipoliitika
AS-i LHV Group põhikiri
AS-i LHV Group (edaspidi „Grupp“) juhatus kutsub kokku aktsionäride üldkoosoleku, mis toimub 20. aprillil 2016.a. algusega kell 13:00 (Tallinna aeg), Swissôtel konverentsisaalis nimega „Ballroom 3“ (Tornimäe 3, 10145 Tallinn, 6. korrus).
Koosolekust osavõtjate registreerimine algab kell 12:00 koosoleku toimumiskohas. Registreerimine lõpeb kell 12:50. Palume aktsionäridel ja nende esindajatel saabuda õigeaegselt, arvestades osalejate registreerimiseks kuluvat aega. Registreerimisega samaaegselt pakutakse ka lõunasööki.
Üldkoosolekul osalemiseks õigustatud aktsionäride ring määratakse seisuga 7 (seitse) päeva enne üldkoosoleku toimumist, s.o. seisuga 13. aprill 2016.a. kell 23:59.
juriidilisest isikust aktsionäri seadusjärgsel esindajal isikut tõendav dokument, volitatud esindajal lisaks kehtiv kirjalik volikiri. Juhul, kui juriidiline isik ei ole registreeritud Eesti äriregistris, palume esitada kehtiv väljavõte vastavast registrist, kus juriidiline isik on registreeritud ja millest tuleneb esindaja õigus aktsionäri esindada (seadusjärgne volitus).
Aktsionär peab enne üldkoosoleku toimumist teavitama Gruppi esindaja määramisest või esindajale antud volituse tagasivõtmisest, saates vastavasisulise digitaalallkirjastatud teate üldkoosoleku e-posti aadressile lhv@lhv.ee või toimetades kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teate tööpäeviti ajavahemikus 09:00 kuni 19:00 Grupi asukohta Tartu mnt 2, Tallinn 10145, 1. korrusel. Kui aktsionär soovib enne üldkoosoleku toimumist teavitada Gruppi esindaja määramisest või esindajale antud volituse tagasivõtmisest, peavad sellised teated olema Grupi poolt kätte saadud hiljemalt 17. aprill 2016.a. kell 23:59. Soovi korral võib volitatud esindajaks märkida Grupi nõukogu esimehe Rain Lõhmus’e (isikukood 36612300228).
Vastavalt Grupi nõukogu 16. märtsi 2016.a. otsusele on üldkoosoleku päevakord järgmine ning juhatuse ja nõukogu ettepanekud päevakorrapunktide osas on toodud iga päevakorrapunkti juures alljärgnevalt, kusjuures nõukogu on teinud ettepaneku hääletada kõikides päevakorrapunktides toodud otsuseprojektide poolt:
2015.a. majandusaasta aruande kinnitamine
Kinnitada Grupi 2015.a. majandusaasta aruanne üldkoosolekule esitatud kujul.
2015.a. majandusaasta kasumi jaotamine
2015.a majandusaasta Grupi kui konsolideerimisgrupi emaettevõttele omistatav kasum on 13 706 tuhat eurot. Kanda reservkapitali 685 tuhat eurot ja lisada aruandeperioodi aktsionäri emaettevõttele omistatav kasum summas 13 021 tuhat eurot eelmiste perioodide jaotamata kahjumile. Dividende mitte maksta.
Ülevaade 2016.a. esimese kvartali majandustulemustest
Juhatuse äriseadustiku § 287 kohane ülevaade aktsionäridele Grupi 2016.a. esimese kvartali majandustulemustest.
Grupi aktsiakapitali tingimuslik suurendamine ja kõikide Grupi aktsiate noteerimine Nasdaq Tallinna Börsi Balti aktsiate põhinimekirjas
4.1. Suurendada Grupi aktsiakapitali tingimuslikult kuni 2 000 000 euro võrra kuni 2 000 000 uue lihtaktsia väljalaskmise teel, mille tulemusena on Grupi aktsiakapitali uueks tingimuslikuks suuruseks 25 356 005 eurot, järgmistel tingimustel:
aktsiakapitali tingimusliku suurendamise eesmärk – aktsiate avaliku pakkumise korraldamine ja kõikide Grupi aktsiate noteerimine ja kauplemisele võtmine Nasdaq Tallinna Börsi põhinimekirjas;
aktsiakapitali tingimuslikus suurendamises osalemiseks õigustatud isikute ring – uute aktsiate suhtes korraldatakse avalik pakkumine;
aktsia väljalaskehind – ühe lihtaktsia fikseeritud hind on 6,95 eurot, millest 1 euro on aktsia nimiväärtus ja 5,95 eurot ülekurss;
märkimisõiguse kasutamise aeg – kavandatav märkimisõiguse kasutamise aeg on 02.05.2016 – 16.05.2016, kuid sõltuvalt avaliku pakkumise käigust on juhatusel õigus märkimisõiguse kasutamise aega muuta, pikendada või lühendada;
aktsiakapitali suurendamise ja uute aktsiate väljalaskmise otsustab juhatus kooskõlas üldkoosoleku otsusega;
uute aktsiate eest tasutakse rahaliste sissemaksetega;
välistada Grupi aktsionäride märkimise eesõigus Grupi aktsiakapitali suurendamisel kooskõlas käesoleva otsusega.
4.2. Korraldada eelnimetatud emiteeritavate aktsiate avalik pakkumine ning kõikide Grupi aktsiate noteerimine Nasdaq Tallinna Börsi Balti põhinimekirjas, kusjuures Grupi aktsiad võib noteerida ka juhul, kui avalik pakkumine ebaõnnestub või tühistatakse tervikuna või osaliselt.
Dividendipoliitika heakskiitmine
Kiita heaks Grupi dividendipoliitika üldkoosolekule esitatud kujul.
Aktsionäridel on kuni üldkoosoleku toimumise päevani (k.a.) võimalik tutvuda kõigi Grupi korralise üldkoosolekuga seotud dokumentidega (sealhulgas üldkoosoleku kokkukutsumise teate, otsuste eelnõude, Grupi 2015. aasta majandusaasta aruande, nõukogu 2015. aasta tegevuse ja majandusaasta aruande hinnangu aruande, dividendipoliitika ja teiste üldkoosolekule esitatavate dokumentidega) Grupi veebilehel investor.lhv.ee ja Grupi asukohas Tartu mnt 2, Tallinn 10145, 1. korrusel tööpäevadel kell 09:00 kuni 19:00.
Küsimusi korralise üldkoosoleku päevakorrapunktide kohta saab esitada Grupi e-posti aadressil lhv@lhv.ee kuni 17. aprill 2016 kella 23:59.
Aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/10 (üks kümnendik) Grupi aktsiakapitalist, võivad nõuda täiendavate küsimuste võtmist korralise üldkoosoleku päevakorda, kui vastav nõue on esitatud kirjalikult hiljemalt 15 (viisteist) päeva enne üldkoosoleku toimumist, s.o hiljemalt 05. aprill 2016.a. kella 23:59 e-posti aadressile lhv@lhv.ee või Grupi asukohta Tartu mnt 2, Tallinn 10145.
Aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/10 (üks kümnendik) Grupi aktsiakapitalist, võivad Grupile esitada kirjalikult iga päevakorrapunkti kohta otsuse eelnõu, saates vastava eelnõu kirjalikult e-posti aadressile lhv@lhv.ee või Grupi asukohta Tartu mnt 2, Tallinn 10145. Eelnõu peab jõudma elektrooniliselt või posti teel edastatult selliselt, et see on Grupi poolt kätte saadud mitte hiljem kui 3 (kolm) päeva enne üldkoosoleku toimumist, s.o hiljemalt 17. aprill 2016 kell 23:59.
Nõukogu 2015. aasta tegevuse ja majandusaasta aruande hinnangu aruanne
AS-i LHV Group (edaspidi „Grupp“) juhatus kutsub kokku aktsionäride üldkoosoleku, mis toimub 29. aprillil 2015.a. algusega kell 13:00 (GMT+2), Swissôtel konverentsisaalis Tornimäe II (Tornimäe 3, 10145 Tallinn).
Koosolekust osavõtjate registreerimine algab kell 12:15 koosoleku toimumiskohas. Registreerimine lõpeb kell 12:50. Palume aktsionäridel ja nende esindajatel saabuda õigeaegselt, arvestades osalejate registreerimiseks kuluvat aega.
Üldkoosolekul osalemiseks õigustatud aktsionäride ring määratakse seisuga 7 (seitse) päeva enne üldkoosoleku toimumist, s.o. seisuga 22. aprill 2015.a. kell 23:59.
juriidilisest isikust aktsionäri esindajal esitada kehtiv väljavõte vastavast registrist, kus isik on registreeritud ja millest tuleneb esindaja õigus aktsionäri esindada (seadusjärgne volitus) ning esindaja isikut tõendav dokument. Juhul, kui ei ole tegemist seadusjärgse esindajaga, tuleb lisaks esitada kehtiv kirjalik volikiri.
Aktsionär peab enne üldkoosoleku toimumist teavitama Gruppi esindaja määramisest või esindajale antud volituse tagasivõtmisest, saates vastavasisulise digitaalallkirjastatud teate üldkoosoleku e-posti aadressile lhv@lhv.ee või toimetades kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teate tööpäeviti ajavahemikus 09:00 kuni 17:00 Grupi asukohta Tartu mnt 2, Tallinn 10145. Kui aktsionär soovib enne üldkoosoleku toimumist teavitada Gruppi esindaja määramisest või esindajale antud volituse tagasivõtmisest, peavad sellised teated olema Grupi poolt kätte saadud hiljemalt 25. aprill 2015.a. kell 23:59. Soovi korral võib volitatud esindajaks märkida Grupi nõukogu esimehe Rain Lõhmus’e (isikukood 36612300228).
Volikirja blankett, mida aktsionär võib esindaja volitamiseks kasutada, on kättesaadav Grupi veebilehel www.lhv.ee/investorile.
Vastavalt Grupi nõukogu 01. aprilli 2015.a. otsusele on üldkoosoleku päevakord järgmine ning juhatuse ja nõukogu ettepanekud päevakorrapunktide osas on toodud iga päevakorrapunkti juures alljärgnevalt:
2013.a. majandusaasta kasumi jaotamine
21.05.2014.a otsustas Grupi üldkoosolek katta 2013.a. majandusaasta Grupile kui konsolideerimisgrupi emaettevõttele omistatavast kasumist summas 4 237 tuhat eurot eelmiste perioodide kahjum ning dividende mitte maksta. Käesolevaga kanda reservkapitali 212 tuhat eurot ja lisada aruandeperioodi aktsionäri emaettevõttele omistatav kasum summas 4 025 tuhat eurot eelmiste perioodide jaotamata kahjumile. Dividende mitte maksta.
Kinnitada Grupi 2014.a. majandusaasta aruanne.
2014.a. majandusaasta kasumi jaotamine
2014.a majandusaasta Grupi kui konsolideerimisgrupi emaettevõttele omistatav kasum on 9 203 tuhat eurot. Kanda reservkapitali 460 tuhat eurot ja lisada aruandeperioodi aktsionäri emaettevõttele omistatav kasum summas 8 743 tuhat eurot eelmiste perioodide jaotamata kahjumile. Dividende mitte maksta.
Ülevaade 2015.a. esimese kvartali majandustulemustest
Juhatuse äriseadustiku § 287 kohane ülevaade aktsionäridele Grupi 2015.a. esimese kvartali majandustulemustest.
Audiitori nimetamine 2015.-2017.a. majandusaastaks
Nimetada 2015.-2017.a. majandusaasta audiitoriks AS PricewaterhouseCoopers (registrikood 10142876) ja määrata audiitori tasustamise kord vastavalt audiitoriga sõlmitavale lepingule.
Nõukogu liikme tagasikutsumine
Kutsuda nõukogust tagasi Hannes Tamjärv (isikukood 36104010372) alates käesoleva otsuse kuupäevast.
Nõukogu liikme valimine
Valida uueks nõukogu liikmeks Sten Tamkivi (isikukood 37803032724) alates käesoleva otsuse kuupäevast kuni tähtajani 21.05.2017.a.
Kinnitada Grupi aktsiaoptsiooniprogramm ja anda Grupi nõukogule nõusolek Grupi aktsiaoptsiooniprogrammi läbiviimiseks.
Ülevaade 2014.a. aktsiaoptsiooniprogrammist
Juhatuse äriseadustiku § 287 kohane ülevaade aktsionäridele Grupi 2014. aasta aktsiaoptsiooniprogrammist.
Aktsionäridel on kuni üldkoosoleku toimumise päevani (k.a.) võimalik tutvuda kõigi Grupi korralise üldkoosolekuga seotud dokumentidega (sealhulgas üldkoosoleku kokkukutsumise teatega, otsuste eelnõudega, Grupi 2014. aasta majandusaasta aruandega, nõukogu 2014. aasta tegevuse ja majandusaasta aruande hinnangu aruandega, aktsiaoptsiooniprogrammi ja teiste üldkoosolekule esitatavate dokumentidega) Grupi veebilehel www.lhv.ee/investorile ja Grupi asukohas Tartu mnt 2, Tallinn 10145, 17. korrusel tööpäevadel kell 09:00 kuni 17:00.
Aktsionäril on õigus üldkoosolekul saada juhatuselt teavet Grupi tegevuse kohta. Juhatus võib keelduda teabe andmisest, kui on alust eeldada, et see võib tekitada olulist kahju Grupi või selle kontserni kuuluvate äriühingute huvidele. Juhul, kui juhatus keeldub teabe andmisest, võib aktsionär nõuda, et üldkoosolek otsustaks tema nõudmise õiguspärasuse üle või esitada 2 (kahe) nädala jooksul hagita menetluses kohtule avaldus juhatuse kohustamiseks teavet andma.
Küsimusi korralise üldkoosoleku päevakorrapunktide kohta saab esitada Grupi e-posti aadressil lhv@lhv.ee kuni 25. aprill 2015 kella 23:59.
Aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/10 (üks kümnendik) Grupi aktsiakapitalist, võivad nõuda täiendavate küsimuste võtmist korralise üldkoosoleku päevakorda, kui vastav nõue on esitatud kirjalikult hiljemalt 15 (viisteist) päeva enne üldkoosoleku toimumist, s.o hiljemalt 14. aprill 2015.a. kella 23:59 e-posti aadressile lhv@lhv.ee või Grupi asukohta Tartu mnt 2, Tallinn 10145.
Aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/10 (üks kümnendik) Grupi aktsiakapitalist, võivad Grupile esitada kirjalikult iga päevakorrapunkti kohta otsuse eelnõu, saates vastava eelnõu kirjalikult e-posti aadressile lhv@lhv.ee või Grupi asukohta Tartu mnt 2, Tallinn 10145. Eelnõu peab jõudma elektrooniliselt või posti teel edastatult selliselt, et see on Grupi poolt kätte saadud mitte hiljem kui 3 (kolm) päeva enne üldkoosoleku toimumist, s.o hiljemalt 25. aprill 2015 kell 23:59.
Nõukogu 2014. aasta tegevuse ja majandusaasta aruande hinnangu aruanne
AS-i LHV Group aktsiaoptsiooniprogramm
AS-i LHV Group (edaspidi „Grupp“) juhatus kutsub kokku aktsionäride üldkoosoleku, mis toimub 21. mail 2014.a. algusega kell 13:00 (GMT+2), Swissôtel konverentsisaalis Tornimäe II (Tornimäe 3, 10145 Tallinn).
Koosolekust osavõtjate registreerimine algab kell 12:30 koosoleku toimumiskohas. Registreerimine lõpeb kell 13:00. Palume aktsionäridel ja nende esindajatel saabuda õigeaegselt, arvestades osalejate registreerimiseks kuluvat aega.
Üldkoosolekul osalemiseks õigustatud aktsionäride ring määratakse seisuga 7 (seitse) päeva enne üldkoosoleku toimumist, s.o. seisuga 14. mai 2014.a. kell 23:59.
Aktsionär võib enne üldkoosoleku toimumist teavitada Gruppi esindaja määramisest või esindajale antud volituse tagasivõtmisest, saates vastavasisulise digitaalallkirjastatud teate üldkoosoleku e-posti aadressile lhv@lhv.ee või toimetades kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teate tööpäeviti ajavahemikus 09:00 kuni 17:00 Grupi asukohta Tartu mnt 2, Tallinn 10145. Kui aktsionär soovib enne üldkoosoleku toimumist teavitada Gruppi esindaja määramisest või esindajale antud volituse tagasivõtmisest, peavad sellised teated olema Grupi poolt kätte saadud hiljemalt 17. mai 2014.a. kell 23:59.
Vastavalt Grupi nõukogu 30. aprilli 2014.a. otsusele on üldkoosoleku päevakord järgmine ning juhatuse ja nõukogu ettepanekud päevakorrapunktide osas on toodud iga päevakorrapunkti juures alljärgnevalt:
2013.a. majandusaasta aruande kinnitamine
Kinnitada Grupi 2013.a. majandusaasta aruanne.
Katta 2013.a. majandusaasta Grupile kui konsolideerimisgrupi emaettevõttele omistatavast kasumist summas 4 237 tuhat eurot eelmiste perioodide kahjum. Dividende mitte maksta.
Ülevaade 2014.a. esimese kvartali majandustulemustest
Juhatuse äriseadustiku § 287 kohane ülevaade aktsionäridele Grupi 2014.a. esimese kvartali majandustulemustest.
Ülevaade 2014.a. ühingujuhtimise arengutest
Juhatuse äriseadustiku § 287 kohane ülevaade aktsionäridele Grupi 2014.a. ühingujuhtimise arengutest.
Muuta põhikirja ja kinnitada põhikirja uus redaktsioon.
Nõukogu liikmete tagasikutsumine
Kutsuda nõukogust tagasi:
Valida nõukogu liikmeteks:
Nõukogu liikmete töö tasustamine
Määrata nõukogu liikmetele tasu 500 eurot iga osaletud nõukogu koosoleku eest.
Kinnitada Grupi aktsiaoptsiooniprogramm ja anda Grupi juhatusele nõusolek Grupi aktsiaoptsiooniprogrammi läbiviimiseks alljärgnevatel tingimustel:
Grupi aktsiaoptsiooniprogrammi eesmärgiks on Grupi kontserni kuuluvate äriühingute tegevjuhtkonna ja nendega võrdsustatud töötajate motiveerimine, tagamaks Grupi ja selle kontserni kuuluvate äriühingute juhtimise järjepidevus ja majandustulemuste parendamine.
Grupi aktsiaoptsiooniprogrammi õigustatud isikute täpse nimekirja määrab ning detailsed tingimused ja dokumendid kehtestab Grupi nõukogu lähtudes käesolevatest tingimustest.
Aktsiaoptsioonid väljastatakse kolmeaastaseks perioodiks.
Aktsiaoptsioone väljastatakse kogusummas 654 000 eurot.
Aktsiaoptsioonide hinnastamisel kasutatakse Black-Scholes mudelit, mille sisenditena kasutatakse optsiooni alusvara turuhinda 3,5 eurot aktsia kohta, volatiilsust 20%, riskivaba intressimäära 1% ja aktsiate ostuhinda 2 eurot aktsia kohta. Aktsiaoptsiooni hinnaks on 1,575353 eurot aktsia eest.
Aktsiaoptsioonid väljastatakse kokku 415 145 aktsiale.
Aktsiaoptsioonide väljastamise hetkel on Grupil 19 202 669 aktsiat. Lisanduvad 415 145 aktsiat suurendavad tinglikult aktsiate arvu 19 617 814 aktsiani, mis tähendab aktsionäride osaluse vähenemist 2,12% võrra.
Aktsiaoptsiooniprogrammis osaleval õigustatud isikul ei ole õigust temale väljastatud aktsiaoptsioone vahetada, võõrandada, pantida ega koormata.
Aktsiaoptsioonid on päritavad.
Aktsiaoptsioonileping kaotab kehtivuse töölepingu ennetähtaegsel lõpetamisel töötaja algatusel, milles saab teha erandeid Grupi nõukogu, ja töölepingu erakorralisel ülesütlemisel tööandja poolt töötajast tuleneval põhjusel vastavalt töölepingu seadusele § 88.
Vastavalt KrAS § 572 lõikele 7 saab Grupi nõukogu vähendada väljastatud aktsiaoptsioonide arvu või aktsiaoptsioonid tühistada, kui:
ettevõtte üldised majandustulemused on eelneva perioodiga võrreldes märkimisväärselt halvenenud;
ettevõtte juhatuse liige või töötaja ei täida enam tulemuskriteeriume;
ettevõte ei täida enam usaldatavusnormatiive või ettevõtte riskid ei ole adekvaatselt kaetud omavahenditega või
tulemustasu määramisel on tuginetud andmetele, mis osutusid olulisel määral ebatäpseks või ebaõigeks.
10.1. Suurendada Grupi aktsiakapitali alljärgnevatel tingimustel:
Grupi aktsiakapitali suurendamise põhjuseks on lisaraha 14 700 000 eurot kaasamine Grupi kontserni kuuluvate äriühingute tegevuse arendamiseks ja laiendamiseks.
Aktsiakapitali suurendatakse 3 500 000 euro võrra 19 202 669 eurolt 22 702 669 euroni täiendavate rahaliste sissemaksetega, lastes välja 3 500 000 uut aktsiat, võttes täiendavalt arvesse käesoleva kutse punktis 10.2. sätestatud tingimusi.
Aktsiad lastakse välja ülekursiga. Emiteeritavate aktsiate nimiväärtus on 1 euro aktsia kohta ja märkimishinnaks on 4,2 eurot aktsia kohta, st ülekursi suurus on 3,2 eurot aktsia kohta.
Aktsiaid on õigus märkida perioodil 9. juuni 2014.a. kuni 16. juuni 2014.a. kell 12:00. Olemasolevatel aktsionäridel on aktsiate märkimise eesõigus kuni 16. juuni 2014.a. kell 12:00. Aktsiate eest tuleb tasuda hiljemalt 19. juuni 2014.a. kell 12:00 Grupi kontole EE677700771000205956.
Juhul, kui kõiki uusi aktsiaid ei märgita, anda Grupi juhatusele õigus 15 päeva jooksul pärast märkimisperioodi lõppu tühistada aktsiad, mida märkimisperioodi jooksul ei märgitud.
10.2. Aktsiakapitali tingimuslik suurus:
20. novembri 2012 üldkoosoleku otsusega lasti välja allutatud vahetusvõlakirju ja sellega seoses suurendati tingimuslikku aktsiakapitali 1 500 000 euro võrra summani 20 081 638 eurot.
06. juuni 2013 üldkoosoleku otsusega suurendati Grupi aktsiakapitali 187 693 euro võrra summani 18 769 331 eurot. Täiendavalt konverteeriti 433 338 euro väärtuses tingimuslikku kapitali, mille tulemusena suurenes Grupi aktsiakapital summani 19 202 669 eurot ja tingimuslik kapital summani 20 269 331 eurot.
Peale käesoleva kutse punktis 11.1 sätestatud Grupi aktsiakapitali suurendamist võib Grupi aktsiakapital ja tingimuslik kapital võimaliku konverteerimise ja uute aktsiate märkimise tulemusel muutuda vastavalt Grupi juhatuse otsustele.
Aktsionäridel on kuni üldkoosoleku toimumise päevani (k.a.) võimalik tutvuda kõigi Grupi korralise üldkoosolekuga seotud dokumentidega (sealhulgas üldkoosoleku kokkukutsumise teatega, otsuste eelnõudega, Grupi 2013. aasta majandusaasta aruandega, nõukogu 2013. aasta tegevuse ja majandusaasta aruande hinnangu aruandega, põhikirja projektiga ja teiste üldkoosolekule esitatavate dokumentidega) Grupi veebilehel www.lhv.ee/investorile ja Grupi asukohas Tartu mnt 2, Tallinn 10145, 17. korrusel tööpäevadel kell 09:00 kuni 17:00.
Küsimusi korralise üldkoosoleku päevakorrapunktide kohta saab esitada Grupi e-posti aadressil lhv@lhv.ee kuni 17. mai 2014 kella 23:59.
Aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/10 (üks kümnendik) Grupi aktsiakapitalist, võivad nõuda täiendavate küsimuste võtmist korralise üldkoosoleku päevakorda, kui vastav nõue on esitatud kirjalikult hiljemalt 15 (viisteist) päeva enne üldkoosoleku toimumist, s.o hiljemalt 05. mai 2014.a. kella 23:59 e-posti aadressile lhv@lhv.ee või Grupi asukohta Tartu mnt 2, Tallinn 10145.
Aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/10 (üks kümnendik) Grupi aktsiakapitalist, võivad Grupile esitada kirjalikult iga päevakorrapunkti kohta otsuse eelnõu, saates vastava eelnõu kirjalikult e-posti aadressile lhv@lhv.ee või Grupi asukohta Tartu mnt 2, Tallinn 10145. Eelnõu peab jõudma elektrooniliselt või posti teel edastatult selliselt, et see on Grupi poolt kätte saadud mitte hiljem kui 3 (kolm) päeva enne üldkoosoleku toimumist, s.o hiljemalt 17. mai 2014 kell 23:59.
Nõukogu 2013. aasta tegevuse ja majandusaasta aruande hinnangu aruanne
Põhikirja projekt
Aktsionäri ettepanek üldkoosoolekuks (Rain Lõhmus 17.05.2014)
© 2001 - 2018 AS LHV Group|Tartu mnt 2 10145 Tallinn|6 800 400


text:
3-2-3-9-05 Riigikohus 08.06.2005
Hagita menetlusse, milles vaadatakse läbi avaldus lapse sünnikoha kande sünniaktis muutmiseks, tuleb riik kaasata huvitatud isikuna.
Avaldus sünnikoha kande muutmiseks sünniaktis vaadatakse läbi hagita menetluses Menetlusse tuleb huvitatud isikuna kaasata riik, kes peab kohtuotsusega parandatud või muudetud kande sünniaktis tegema. Menetlusse tuleb kaasata ja kohtuistungil ära kuulata ka laps, kelle sünnikoha kande muutmist taotletakse.
3-2-3-7-05 Riigikohus 24.05.2005
Kohtul ei ole kohustust kaasata kohalik omavalitsus kaasomanike vahelisse kaasomandis oleva kinnisasja reaalosaseks jagamise menetlusse. Vaidlustes, kus kohtuotsuse täitmine oleneb lisaks otsusele ka riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuste tegevusest avalike huvide kaitsel, tuleks kaaluda vastava asutuse TsMS § 89 lg 2 alusel kaasamist menetlusse arvamuse andmiseks.
Avalik-õiguslik juriidiline isik tervikuna (nt linn, vald) hõlmab ka selle isiku asutusi (nt linnavalitsust) ja seega on linn õigustatud esitama kohtuvigade parandamise avaldust TsMS § 372 järgi.
Kohtul ei ole kohustust kaasata kohalik omavalitsus kaasomanike vahelisse kaasomandis oleva kinnisasja reaalosaseks jagamise menetlusse. Kui kaasomandi jagamise kohta tehtud kohtuotsuses ei ole otsustatud kohaliku omavalitsuse õiguste üle, siis ei ole omavalitsusel õigust taotleda kohtuvea parandamist selles otsuses.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsus nr 3-2-1-103-03.
3-2-3-10-97 Riigikohus 17.09.1997
Isiku õigusvastaselt võõrandatud vara osas omandireformi õigustatud subjektiks tunnistamiseks vajalike juriidiliste faktide tuvastamise asjade läbivaatamisele tuleb kaasata ka kohaliku omavalitsuse täitevorgan. Õigusvastaselt võõrandatud elamus elavad üürnikud pole huvitatud isikuks ja neid kaasata ei tule.
III-2/1-50/95 Riigikohus 26.09.1995
reformikomisjoni pädevus
III-2/3-7/95 Riigikohus 14.03.1995

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 89
§ 372
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus


Teadus- ja Arendusnõukogu põhimäärus – Riigi Teataja
Teadus- ja Arendusnõukogu põhimäärus
Teadus- ja Arendusnõukogu põhimäärus - sisukord
§ 2 TANi tegevuse alused
§ 3 TANi õigused ja kohustused
§ 4 TANi töö juhtimine
§ 5 TANi teenindamine
§ 6 TANi istung
§ 7 TANi istungi protokoll
§ 8 TANi otsustusvõimelisus
§ 9 TANi otsused
§ 10 Kirjalik hääletamine
Vastu võetud 22.09.2005 nr 247
RT I 2005, 52, 415
jõustumine 07.10.2005
20.12.2007 RT I 2007, 73, 450 01.01.2008
Määrus kehtestatakse « Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse» § 11 lõike 6 alusel.
Määrusega kehtestatakse Teadus- ja Arendusnõukogu (edaspidi TAN) tegevuse alused, sealhulgas õigused ja kohustused ülesannete täitmisel ning töökord.
§ 2. TANi tegevuse alused
(1) TAN on Vabariigi Valitsuse juures asuv nõuandev kogu, kes täidab «Teadus- ja arendustegevuse korralduse seadusest» ja teistest õigusaktidest tulenevaid ning Vabariigi Valitsuse antud ülesandeid.
(2) TAN on 12-liikmeline ja tema koosseisu kinnitab kuni kolmeks aastaks Vabariigi Valitsus.
§ 3. TANi õigused ja kohustused
(1) Oma ülesannete täitmiseks on TANil õigus:
1) teha Vabariigi Valitsusele ettepanekuid teadus- ja arendustegevusega seotud riiklike teadus- ja arendusprogrammikomisjonide ja programminõukogude moodustamise, nende koosseisu, finantseerimise ja tegevuse tagamise kohta, samuti programmi täitmise eest vastutavate asutuste määramise kohta;
2) nõustades Vabariigi Valitsust rahvusvahelise teadus- ja arendustegevuse alase koostöö osas, esitada oma seisukoht teadus- ja arendustegevust puudutavate rahvusvaheliste lepingute ja abiprogrammide suhtes;
3) saada ministeeriumidelt ja teistelt valitsusasutustelt, kohalikelt omavalitsusüksustelt ja nende asutustelt ning teadus- ja arendusasutustelt teadus- ja arendustegevust puudutavat teavet (dokumente ja selgitusi);
4) teha haridus- ja teadusministrile ning majandus- ja kommunikatsiooniministrile ettepanekuid teemade käsitlemiseks vastavalt kas teaduspoliitika komisjonis või innovatsioonipoliitika komisjonis;
5) moodustada ekspertkomisjone ja ajutisi töörühmi.
(2) TANi liige võtab peaministri kutsel osa Vabariigi Valitsuse nendest istungitest, kus arutatakse teadus- ja arendustegevust puudutavaid küsimusi.
(3) TAN teeb oma ülesannete täitmisel koostööd ministeeriumide ja teiste valitsusasutuste, kohalike omavalitsusüksuste ja nende asutuste, teadus- ja arendusasutuste ning vajaduse korral muude asutuste ja isikutega.
(4) TAN on aruandekohustuslik Vabariigi Valitsuse ees, kellele ta iga aasta 1. märtsiks esitab Eesti teadus- ja arendustegevuse aruande ning eelseisva perioodi teadus- ja arenduspoliitilised eesmärgid.
§ 4. TANi töö juhtimine
(1) TANi tööd juhib TANi esimees, kelleks on ametikoha järgi peaminister.
(2) TANi esimehe asendamise korra määrab TANi esimees.
§ 5. TANi teenindamine
TANi tehnilise teenindamise tagab Riigikantselei.
[RT I 2007, 73, 450 - jõust. 01.01.2008]
§ 6. TANi istung
(1) TANi töövorm on istung. Istungid toimuvad vastavalt vajadusele.
(2) TANi istungid kutsub kokkuleppel TANi esimehega kokku Riigikantselei.
(3) TANi istungi päevakorra kinnitab ja istungit juhatab TANi esimees.
(4) TANi esimees võib istungile kutsuda TANi mittekuuluvaid isikuid ja neile sõna anda.
(5) TANi istungi päevakorda esitavad teemasid TANi liikmed. Teema esitamisel on TANi liikmel õigus teha ettepanek teema eelnevaks arutamiseks teaduspoliitika komisjonis, innovatsioonipoliitika komisjonis või mõlemas. Teema päevakorda esitaja edastab teemat puudutavad materjalid Riigikantseleile vähemalt kümme päeva enne istungi toimumist.
(6) Päevakorda esitatava teema arutamise enne TANi istungit teaduspoliitika komisjonis, innovatsioonipoliitika komisjonis või mõlemas otsustab TANi esimees.
(7) Riigikantselei saadab TANi istungi materjalid TANi liikmetele tutvumiseks vähemalt viis päeva enne istungi toimumist.
§ 7. TANi istungi protokoll
TANi istungid protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla TANi esimees ja vastava istungi protokollija.
§ 8. TANi otsustusvõimelisus
(1) TAN on otsustusvõimeline, kui istungist võtab osa vähemalt 8 TANi liiget.
(2) Nõutud kvoorumi puudumisel kutsub Riigikantselei TANi uue istungi kokku kahe nädala jooksul.
§ 9. TANi otsused
(1) TAN võtab oma pädevuse piires vastu nõuandva iseloomuga otsuseid.
(2) TANi otsused võetakse vastu kohalolevate liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.
(3) TANi otsused ja aruanded avalikustab Riigikantselei TANi veebilehel.
§ 10. Kirjalik hääletamine
(1) TANil on õigus võtta otsuseid vastu ilma istungit kokku kutsumata kirjaliku, sealhulgas elektroonilise hääletamise teel.
(2) Kirjalikule hääletamisele pandav küsimus edastatakse kõikidele TANi liikmetele.
(3) Kirjalikul hääletamisel võetakse otsus vastu kõigi TANi liikmete poolthäälte enamusega.
§ 11. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


§ 31 Päritud pensionifondi osakute kasutamise kord
§ 41 Pensionileping (1) Pensionileping on osakuomaniku ja kindlustusandja vahel sõlmitud kohustusliku kogumispensioni kindlustusleping, mille alusel kindlustusandja kohustub tegema lepingus kokkulepitud tingimustel ja korras lepingu sõlminud osakuomanikule (edaspidi kindlustusvõtja) pensionimakseid kuni tema surmani ning kindlustusvõtja kohustub tasuma kindlustusandjale kindlustusmakse. (2) Pensionilepingu sõlmimise õigus on annuiteedi tegevusluba omaval Eestis asutatud kindlustusandjal ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis asutatud kindlustusandja Eesti filiaalil, kes on Tagatisfondi seaduses ettenähtud pensionilepingute osafondi fondiosaline ning kellel on Eesti väärtpaberite keskregistri pidajaga kehtiv Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse § 371 lõikes 1 nimetatud leping. (3) Pensionilepingu sõlmimisel võetakse tagasi kõik kindlustusvõtjale kuuluvad pensionifondide osakud või vähemalt 700-kordsele riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel kehtestatud rahvapensioni määrale (edaspidi rahvapensioni määr) vastavad pensionifondide osakud ning neile vastava summa eest tehakse ühekordne kindlustusmakse isiku valitud kindlustusandjale. Osakute tagasivõtmise ja raha kandmise pensionifondist kindlustusandjale korraldab registripidaja. (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud osakutele vastav summa saadakse tagasivõetavate osakute arvu ja nende puhasväärtuse korrutamisel. (5) Kindlustusandja on kohustatud pensionilepingu sõlmima, kui osakuomanikul on tekkinud käesoleva seaduse § 40 lõike 1 alusel õigus kohustuslikule kogumispensionile. Kindlustusandja ei ole kohustatud pensionilepingut sõlmima, kui osakuomanikule kuuluvate kõigi pensionifondide osakute arvu ja nende puhasväärtuse korrutamisel saadav summa (edaspidi osakute koguväärtus) on väiksem kui käesoleva seaduse § 42 lõikes 3 sätestatud määr. (6) Kui osakuomanikule kuuluvate osakute koguväärtus on suurem kui 700-kordne rahvapensioni määr, on osakuomanikul õigus sõlmida pensionileping, mille alusel tasutakse kindlustusandjale ühekordne kindlustusmakse osakute ulatuses, mis pensionilepingu sõlmimisel vastab vähemalt nimetatud määrale. Osakuomanikul on õigus jätta ülejäänud osakud pensionikontole, sõlmida nende suhtes teine pensionileping, tasuda täiendav kindlustusmakse, leppida kokku käesoleva seaduse §-s 42 sätestatud fondipension või esitada §-s 43 sätestatud juhul avaldus ühekordseks väljamakseks. (7) Kui osakuomanik kasutab käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud õigust, määrab ta pensionilepingu sõlmimisel, milliste pensionifondide osakud võetakse tagasi kindlustusmakse tasumiseks. (8) Osakuid, mille tagasivõtmine on investeerimisfondide seaduse alusel keelatud, ei võeta arvesse osakute koguväärtuse määramisel. (9) Pensionilepingu sõlmimise ja selle alusel pensionimaksete tegemise tingimused ja täpsem kord on reguleeritud käesoleva jao 2. jaotises.
§ 42 Fondipension (1) Fondipension on osakuomaniku ja pensionifondivalitseja vahel kokku lepitud kava, mille alusel tehakse osakuomanikule perioodilisi väljamakseid pensionifondist kuni fondipensioni lõppemiseni. (2) Fondipension hõlmab kõiki pensionifonde, mille osakuid osakuomanik omab. Arvesse ei võeta osakuid, mille tagasivõtmine on investeerimisfondide seaduse alusel keelatud. (3) Osakuomanikul on õigus leppida kokku fondipension, kui talle kuuluvate osakute koguväärtus on väiksem kui 50-kordne rahvapensioni määr. (4) Osakuomanikul on õigus leppida kokku fondipension ka juhul, kui ta kasutab käesoleva seaduse § 41 lõikes 6 sätestatud õigust. (5) Osakuomanikule fondipensioni väljamakse tegemisel võetakse ettenähtud arv osakuid tagasi ning neile vastava summa eest tehakse väljamakse. Osakute tagasivõtmise ja osakuomanikule väljamakse tegemise korraldab registripidaja. (6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud osakutele vastav summa saadakse tagasivõetavate osakute arvu ja nende puhasväärtuse korrutamisel. (7) Fondipensioni kokkuleppimise ja selle alusel väljamaksete tegemise tingimused ja täpsem kord on reguleeritud käesoleva jao 3. jaotises.
§ 45 Pensionilepingu ja selle sõlmimise üldtingimused (1) Pensionilepinguga kaetakse kindlustusriskidest üksnes kindlustustegevuse seaduses sätestatud üleelamisrisk. Muude kindlustusriskide katmine ei ole lubatud. (2) Üleelamisriski arvestamisel on kindlustusandja kohustatud pensionilepingute sõlmimisel kasutama ühes vanuses meeste ja naiste puhul sama väärtusega oodatavat eluiga kirjeldavaid suremusnäitajaid. Muudatusi kasutatavates suremusnäitajates võib kohaldada üksnes pensionilepingute suhtes, mis sõlmitakse pärast suremusnäitajates muudatuste tegemist, samuti kindlustustehnilise kasumi suhtes, mille võrra suurendatakse pensionimakseid. (3) Pensionilepinguga seotud investeerimisrisk on kindlustusandjal. (4) Pensionilepingu kindlustusvõtja võib olla üksnes füüsiline isik, kellel on käesoleva seaduse § 40 lõike 1 alusel õigus kohustuslikule kogumispensionile. (5) Pensionilepingu pensionimaksete puhul peavad olema täidetud järgmised tingimused:
§ 46 Pensionilepingu eritingimused (1) Kindlustusvõtja ja kindlustusandja võivad pensionilepingu sõlmimisel kokku leppida pensionimaksete edasilükkamise, mille korral hakatakse pensionimakseid tegema pensionilepingus määratud perioodi möödumisel pensionilepingu sõlmimisest. (2) Kindlustusvõtja ja kindlustusandja võivad pensionilepingu sõlmimisel kokku leppida pensionimaksete suurenemise. (3) Pensionilepingu võib käesoleva seaduse §-s 47 sätestatud tingimustel sõlmida ühise pensionilepinguna. (4) Pensionilepingu võib käesoleva seaduse §-s 48 sätestatud tingimustel sõlmida garantiiperioodiga.
§ 47 Ühine pensionileping (1) Kindlustusvõtjal on õigus sõlmida ühine pensionileping:
§ 48 Garantiiperioodiga pensionileping (1) Käesoleva seaduse tähenduses on garantiiperiood pensionilepingus määratud ajavahemik, mille jooksul tehakse pensionimakseid lepingus nimetatud soodustatud isikule juhul, kui kindlustusvõtja sureb või käesoleva seaduse §-s 47 sätestatud juhul mõlemad kindlustusvõtjad või kindlustusvõtja ja kindlustatud isik surevad garantiiperioodi jooksul. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul tehakse pensionimakseid soodustatud isikule garantiiperioodi lõpuni. (3) Kindlustusvõtja võib määrata mitu soodustatud isikut. Soodustatud isikuks ei või olla juriidiline isik.
§ 49 Pensionilepingu sõlmimine (1) Pensionilepingu sõlmimiseks esitab osakuomanik avalduse tema valitud kindlustusandjale. (2) Kindlustusandja on kohustatud osakuomaniku antud teabe alusel välja selgitama vähemalt käesoleva seaduse § 50 lõike 1 punktis 2 sätestatud ulatuses tema nõudmised pensionilepingule ning tegema osakuomanikule neile nõudmistele suurimal võimalikul määral vastava pensionilepingu sõlmimiseks allkirjastatud kirjaliku pakkumuse. (3) Pensionilepingu sõlmimiseks peavad kindlustusandja ja osakuomanik saavutama kokkuleppe vähemalt järgmistes pensionilepingu tingimustes:
§ 70 Väljamaksete erisused (1) Käesoleva seaduse §-s 41 sätestatud pensionilepingut ei sõlmita, §-s 42 sätestatud fondipensioni ei lepita kokku ja §-le 43 vastavat väljamakset kohustuslikest pensionifondidest ei tehta enne 2009. aasta 1. jaanuari. (2) Kohustusliku pensionifondi osakute tagasivõtmine käesoleva seaduse §-s 44 sätestatud juhul on lubatud alates 2008. aasta 1. jaanuarist.
(51) Valikuavalduse või selle muutmise avalduse esitamine ei või olla kindlustus-, finants- või investeerimisteenuste lepingu sõlmimise või lepingu muutmise eeltingimus, samuti ei või nimetatud lepingute tingimused sõltuda valikuavalduse või selle muutmise avalduse esitamisest.
(31) Avalduse ja selle muutmise avalduse suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 14 lõikes 51 sätestatut.
(21) Avalduse ja selle muutmise avalduse suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 14 lõikes 51 sätestatut.
(1) Kohustatud isikust pärijal, samuti pärijal, kes ei ole enam kohustatud isik käesoleva seaduse § 6 mõistes, kuid kelle nimel on avatud pensionikonto, (edaspidi käesolevas paragrahvis mõlemad pärija) on õigus üks kord ühe aasta jooksul, arvates talle pärimistunnistuse väljastamisest, esitada avaldus päritud pensionifondi osakute tagasivõtmiseks või kandmiseks oma pensionikontole.
(21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktide 5 ja 6 alusel avaldusel märgitavate osakute arv kokku peab vastama pärija kõigi päritud pensionifondi osakute arvule kokku.
(1) Kui kohustusliku pensionifondi osakute pärija on isik, kes ei ole pärija käesoleva seaduse § 29 lõike 1 tähenduses, on tal õigus nõuda osakute tagasivõtmist üks kord kümne aasta jooksul pärandi avanemisest arvates. Päritud kohustusliku pensionifondi osakute tagasivõtmiseks esitatakse käesoleva seaduse § 29 lõikes 1 sätestatud avaldus.
§ 31. Päritud pensionifondi osakute kasutamise kord
(4) Registripidaja keeldub käesoleva seaduse § 29 lõikes 1 nimetatud avalduse täitmisest, kui avaldus ei vasta käesolevas seaduses sätestatud nõuetele. Avalduse täitmisest keeldumisest ja selle põhjustest teavitab registripidaja kontohaldurit. Kontohaldur teavitab sellest viivitamata avalduse esitanud isikut. Päritud pensionifondi osakute tagasivõtmiseks või oma pensionikontole kandmiseks peab isik esitama uue nõuetekohase avalduse.
(5) Rahandusminister kehtestab käesoleva seaduse § 29 lõikes 1 sätestatud avalduse täitmise korra käesoleva seaduse § 12 lõike 3 alusel kehtestatava kohustusliku pensionifondi osakute korra osana.
(1) Õigus kohustuslikule kogumispensionile tekib osakuomanikul vanaduspensioniikka jõudmisest arvates.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatut kohaldatakse ka juhul, kui osakute koguväärtus on lõikes 1 nimetatud summani vähenenud fondipensioni väljamaksete tulemusel.
(2) Üleelamisriski arvestamisel on kindlustusandja kohustatud pensionilepingute sõlmimisel kasutama ühes vanuses meeste ja naiste puhul sama väärtusega oodatavat eluiga kirjeldavaid suremusnäitajaid. Muudatusi kasutatavates suremusnäitajates võib kohaldada üksnes pensionilepingute suhtes, mis sõlmitakse pärast suremusnäitajates muudatuste tegemist, samuti kindlustustehnilise kasumi suhtes, mille võrra suurendatakse pensionimakseid.
2) pensionimaksed on võrdse suurusega ning need võivad erineda üksnes tulenevalt kindlustusandja poolt jaotatavast kasumist;
(8) Kindlustusandja on kohustatud igal majandusaastal vähemalt 50 protsendi ulatuses sõlmitud pensionilepingutest tulenevast kumulatiivsest tehnilisest kasumist suurendama kõigi pensionilepingute kindlustusvõtjate pensionimakseid. Pensionimaksete suurendamisel võetakse aluseks pensionilepingust tulenevate kindlustustehniliste eraldiste ja finantskohustuste osakaal kõigist pensionilepingutest tulenevatest kindlustustehnilistest eraldistest ja finantskohustustest.
[RT I 2008, 48, 269 – jõust. 14.11.2008]
8) selgitama osakuomanikule kindlustustehnilise kasumi määramise ja jaotamise põhimõtteid;
3) perioodi jooksul määratud kindlustustehniline kasum ja kasumimäär;
(4) Kui kindlustusvõtja soovib kasutada käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud teise pensionilepingu sõlmimise õigust, õigust jätta osakuid oma pensionikontole või leppida nende suhtes kokku fondipension, on ta kohustatud teise pensionilepingu sõlmima või esitama avalduse vähemalt 700-kordsele rahvapensioni määrale vastava täiendava kindlustusmakse tasumiseks enne 31. märtsi.
(6) Kui kindlustusvõtja ei ole teist pensionilepingut sõlminud ja registripidajale ei ole esitatud avaldust täiendava kindlustusmakse tasumiseks, korraldab registripidaja kindlustusvõtjale kuuluvate pensionifondi osakute tagasivõtmise ja kannab nende koguväärtuse viie tööpäeva jooksul 31. märtsist arvates kindlustusandjale kindlustusvõtja poolt viimati sõlmitud pensionilepingu täiendava kindlustusmaksena.
(7) Kui kindlustusvõtja poolt pärast pensionilepingu sõlmimist omandatud osakute koguväärtus on 31. märtsi seisuga võrdne 50-kordse rahvapensioni määraga või sellest suurem, kuid registripidaja ei ole kindlustusvõtjat käesoleva seaduse § 52 lõike 5 kohaselt teavitanud, ei võta registripidaja osakuid tagasi.
(6) Kui kindlustusvõtja esitab kindlustusandjale pensionilepingu ülesütlemise avalduse, on kindlustusandja kohustatud viie tööpäeva jooksul esitama kindlustusvõtjale kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis tema pensionilepingu tagastusväärtuse suuruse lepingu lõppemise hetkel. Pensionilepingu ülesütlemisest teavitab kindlustusandja enne lepingu lõppemist registripidajat, esitades avalduse, milles märgitakse käesoleva seaduse § 52 lõike 4 punktides 1–5, 8, 10 ja 11 sätestatud andmed.
(7) Pensionilepingu tagastusväärtus moodustub lepingule vastava elukindlustuse eraldise ja boonuste eraldise summast pensionilepingu tagastusväärtuse arvutamise hetkel või käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud juhul pensionilepingu lõppemise hetkel, millest võib maha arvata lepingu ülesütlemise tasu, lähtudes eraldiste suuruse määramisel:
1) tagastusväärtuse arvutamise hetkel kehtivatest suremusnäitajatest;
2) kindlustusandja arvestuslikest kuludest;
3) pensionimakse suurusest tagastusväärtuse arvutamise hetkel;
4) kindlustustegevuse seaduse § 76 lõike 2 alusel kehtestatud pensionilepingute kindlustustehniliste eraldiste ja finantskohustuste arvutamisel kasutatavast intressimäärast või lepingu garanteeritud intressimäärast, sõltuvalt sellest kumma intressimääraga diskonteerides on pensionilepingu tagastusväärtus suurem.
Väljamaksed pensionifondist
1) vastavalt fondipensioni arvestuslikule kestusele fondipensioni viimase pensioniaasta lõpus;
6) 31. märtsil, kui osakuomanikul on vastavalt käesoleva seaduse § 525 lõikele 7 tekkinud kohustus pensionilepingu sõlmimiseks.
(5) Fondipensioni avalduse, selle muutmise ja lõpetamise avalduse ning ühekordse väljamakse avalduse suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 16 lõigetes 1–4 ja 6 sätestatut ning avalduste vormid kehtestab rahandusminister määrusega .
2) teabe käesoleva paragrahvi lõikes 7 kehtestatud kohustuse kohta;
3) fondipensioni lõppemise aja vastavalt käesoleva seaduse § 523 lõike 12 punktile 6.
(7) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud osakuomaniku osakute koguväärtus on 31. märtsi seisuga võrdne 50-kordse rahvapensioni määraga või sellest suurem, lõpeb fondipension ning osakuomanikul on kohustus sõlmida pensionileping.
(1) [Kehtetu – RT I 2008, 48, 269 - jõust. 14.11.2008]
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhul ei kohaldata osakute tagasivõtmisele käesoleva seaduse § 61 lõikes 1 sätestatud piirangut.
(1) Väljamakseid vabatahtlikust pensionifondist täiendava kogumispensioni väljamaksmise korral tehakse vastavalt käesoleva seaduse §-s 61 sätestatule investeerimisfondide seaduse §-s 138 nimetatud osakute tagasivõtmishinnaga. Vabatahtliku pensionifondi osakute tagasivõtmisele kohaldatakse investeerimisfondide seaduse §-des 139 ja 140 sätestatut.
(2) Väljamakseid ei tehta, kui vabatahtliku pensionifondi osakute tagasivõtmine on investeerimisfondide seaduse § 146 või § 180 lõike 3 alusel peatatud.
(1) Osakuomanikul on õigus kogumispensioni väljamaksetele vabatahtlikust pensionifondist (edaspidi käesolevas paragrahvis väljamaksed) käesolevas paragrahvis sätestatud tingimustel, kuid mitte enne kahe aasta möödumist väljamaksete tegemiseks tagasivõetavate osakute väärtpaberikontole kandmisest. Kui vabatahtliku pensionifondi osakud on vahetatud teise vabatahtliku pensionifondi osakute vastu, arvestatakse kaheaastast tähtaega vahetamisel tagasivõetud osakute väärtpaberikontole kandmisest.
(4) Vabatahtlikust pensionifondist väljamaksete tegemisel võetavatele tasudele kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 27 sätestatut, kusjuures tagasivõtmistasu suurus võib erineda sõltuvalt tagasivõetavate osakute väärtpaberikontole kandmise ajast.
(5) Väljamaksete tegemisel toimub osakute tagasivõtmine nende väärtpaberikontole kandmise ajalises järjekorras.


Vinni Perekodu põhimäärus – Riigi Teataja
Vinni Perekodu põhimäärus
Vinni Perekodu põhimäärus - sisukord
§ 1 Hoolekandeasutuse nimetus
§ 13 Asutuse vara
§ 14 Asutuse finantstegevus
§ 17 Asutuse tegevuse ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 03.07.2018, 78
Vastu võetud 28.06.2018 nr 13
§ 1. Hoolekandeasutuse nimetus
Hoolekandeasutuse ametlik nimetus on Vinni Perekodu (edaspidi nimetatud asutus).
(1) Asutuse asukoht on Vinni alevik, Vinni vald, Lääne-Virumaa.
(2) Asutuse postiaadress on Päikese tn 10 Vinni alevik, Vinni vald, Lääne - Virumaa 46601.
(5) Asutuse struktuuri ja töötajate koosseisu igaks eelarveaastaks kinnitab vallavalitsus.
(6) Asutuse põhimääruse ja selle muudatused kinnitab Vinni Vallavolikogu.
(2) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab juhataja käskkirjaga, kooskõlastades sümboolika enne kehtestamist vallavalitsuse kui täitevorganiga.
(1) Asutuse kaudu täidab Vinni vald sotsiaalhoolekandelise abi andmise kohustust, mistõttu osutab asutus asendushooldusteenust ja järelhooldusteenust.
(2) Asendushooldusteenus on sotsiaalteenus, mille eesmärk on pika- või lühiajaliselt lapse heaolu ja õiguste tagamine, lapsele tema põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, talle turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna loomine ning lapse ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täiskasvanuna.
(3) Järelhooldusteenus on sotsiaalteenus, mille eesmärk on asendushoolduselt ja eestkostelt lahkuva isiku iseseisva toimetuleku ja õpingute jätkamise toetamine.
(4) Asutus võib vallavalitsuse vajadustest lähtudes osutada muid teenuseid.
(1) Asutuse põhiülesanded on:
1) tagada sotsiaalhoolekande seaduse (SHS) §-s 45¹² sätestatud teenuseosutaja kohustused ning tagada nõuetele vastav asendushooldusteenus;
2) tegutseda koostöös lapse elukohajärgse linna- või vallavalitsusega lapse heaolust lähtuvalt;
3) kasvatada, õpetada ja hooldada lapsi vastavalt nende eale, soole, tervislikule seisundile, võimetele ja iseloomule, valmistades neid ette iseseisvaks eluks;
4) tagada lastele nende eale ja tervislikule seisundile vastava hariduse omandamine, rehabilitatsiooni ja arstiabi korraldamine;
5) korraldada laste huvidele vastava vaba aja sisustamine, huvitegevuse ja puhkuse pakkumine arendades laste positiivseid iseloomuomadusi ning neutraliseerida negatiivseid kalduvusi;
6) anda laste ja kasvatajate ühistegevuse käigus iseseisvaks toimetulekuks vajalikud oskused ning teadmised töökasvatuse meetodit kasutades ning aidata kaasa lapse iseseisvasse ellu astumisele;
7) soodustada eestkostjaga koostöös suhtlemist ja info vahetamist laste sotsiaalvõrgustiku liikmetega (eestkostja, päritolupere, sugulased, tugiisik või tugipere jm), kui see ei ole vastuolus lapse huvidega.
(2) Oma ülesannete täitmiseks võib asutus tellida teenuseid juriidilistelt ja füüsilistelt isikutelt ning sõlmida oma tegevuse korraldamiseks lepinguid.
(1) Juhataja vastutab asutuse kogu tegevuse ja arengu ning raha õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest, samuti asutusele tema tegevuseks kasutada antud ning asutuse ülesannete täitmiseks asutuse valdusse antud vara heaperemeheliku kasutamise, säilimise ning korrashoiu eest.
(2) Juhataja kinnitab ametisse ja vabastab ametist vallavalitsus vallavanema ettepanekul. Töölepingu juhatajaga sõlmib ja lõpetab vallavanem.
(3) Juhatajaks võib olla isik, kellel on pedagoogiline, sotsiaalalane või meditsiiniline kõrgharidus ja vähemalt 5-aastane lastega töötamise kogemus. Ta ei tohi olla kriminaalkorras karistatud.
(4) Juhataja kindlustab asutuse tulemusliku ja häireteta töö ning teeb koostööd ametiasutuse sotsiaalteenistusega.
4) kinnitab käskkirjaga õigusaktidega kehtestatud nõuetele vastavad töökorralduse reeglid, tagab ja vastutab töötervishoiu- ja tööohutuse- ja tuleohutuse nõuete täitmise eest, annab käskkirju asutuse tegevust korraldavates teistes küsimustes;
7) esitab vallavalitsusele kinnitamiseks teenuste hinnad, asutuse struktuuri ja töötajate koosseisu;
9) tagab teenusel viibivate isikute turvalisuse ja arengut soodustava elukeskkonna ja elamistingimused;
10) määrab käskkirjaga oma asendaja ja tema volituste ulatuse;
12) teeb vallavalitsusele ettepanekuid asutuse töö paremaks korraldamiseks;
13) on aruandekohustuslik hoolekogu ja vallavalitsuse ees;
14) täidab ja lahendab muid ametikohustustest tulenevaid kohustusi ja ülesandeid.
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on jälgida, et asutuse tegevus vastaks laste arengule ja huvidele.
(2) Hoolekogu põhimääruse kinnitab vallavalitsus.
§ 13. Asutuse vara
§ 14. Asutuse finantstegevus
(2) Asutus esitab hoolekogule igal aastal hiljemalt 1. märtsiks eelmise kalendriaasta kohta tegevusaruande.
(1) Teenistuslikku järelevalvet juhataja tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
(3) Kontrolli asutuse tegevuse üle teostab Vinni Vallavalitsuse poolt moodustatud hoolekogu, Sotsiaalkindlustusamet ning teised institutsioonid seadusest tuleneva pädevuse piires.
§ 17. Asutuse tegevuse ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
Kehtetuks tunnistatakse Vinni Vallavolikogu 28.05.2009 määrus nr 13 „Vinni Perekodu põhimäärus“


Määrus kehtestatakse « Kaevandamisseaduse» (RT I 2003, 20, 118; 2004, 18, 131) § 4 lõike 5 alusel.
§2. Isikute viibimine objektil
§3. Veekõrvaldus
(1) Igas töötavas kaevanduses, kus pinna- ja põhjavete loomulik äravool puudub, peab olema veekõrvaldus ning tuleb välja töötada ja rakendada täiendavad abinõud, mis tagavad tööde ohutuse suurvee perioodil.
§4. Tööastangud
(6) Kui töötatakse astangu külgedel, mille töönurk on suurem kui 35 o, peavad seal töötavad isikud kasutama kaitsevöösid, mille köied on kinnitatud turvatoe külge.
§5. Muud ohutusnõuded
(2) Vedelgaasiseadmete kasutamisel tuleb täita «Küttegaasi ohutuse seaduse» (RT I 2002, 49, 311; 2003, 88, 594; 2004, 18, 131; 19, 133; 30, 208) nõudeid, arvestades käesolevast määrusest tulenevaid erisusi.
(5) Lõhkematerjali käideldakse «Lõhkematerjaliseadusega» (RT I 2004, 25, 170) kehtestatud korras, arvestades käesolevast määrusest tulenevaid erisusi.
Masinate või seadmete kasutamine
§6. Kivimite puurimine
§7. Kivimite purustamine ja kobestamine ning plokk- ja tükikivimi kaevandamine
Tükikivi virnastamisel ei tohi kivivirna kõrgus ületada projektis määratud kõrgust ja tagada tuleb virna stabiilsus. Töötamiseks üle 1,8 m kõrgusega astangu küljel tuleb ehitada vähemalt 1 m laiuse laudisega platvorm või kasutada mehaanilist tõsteseadet, mis on varustatud spetsiaalse, inimeste jaoks ettenähtud tõstetava kabiiniga.
§8. Kaevandamine ekskavaatori ja kopplaaduriga
§9. Kaevandamine ja paljandamine buldooseriga
Kaevanduse transport
§10. Autotransport
(1) Autode liikumise korra ja kiiruse kehtestab vastutav spetsialist. Liikluse reguleerimiseks tuleb kasutada Vabariigi Valitsuse 2. veebruari 2001. a määrusega nr 48 «Liikluseeskiri» (RT I 2001, 15, 66; 2003, 22, 131) kehtestatud liiklusmärke.
§11. Nõuded peale- ja mahalaadimistöödel
§12. Konveiertransport
§13. Raudteetransport
§14. Hüdrotransport
Allmaatööde ohutusnõuded
§15. Üldnõuded
§16. Tuulutus
(1) Kaeveõõne kasutamisel peab olema tagatud piisav tuulutus. Inimeste viibimine kaeveõõnes on keelatud, kui selle õhus on hapniku sisaldus alla 20% või kahjulike gaaside või tolmu sisaldus suurem, kui on sätestatud Vabariigi Valitsuse 18. septembri 2001. a määruses nr 293 «Töökeskkonna keemiliste ohutegurite piirnormid1 » (RT I 2001, 77, 460).
§17. Sisepõlemismootorite kasutamine
§18. Kaeveõõnte rajamine, väljapääsud ja toestamine
(2) Allmaakaeveõõntes töötavad isikud peavad teadma väljapääsuteede asukohti. Kaeveõõned peavad olema tähistatud märkide ja viitadega selliselt, et need aitaksid leida töötajatel vajalikku väljapääsuteed maapinnale. Võimaluse korral kasutatakse helenduvaid märke või viitasid.
§19. Kaeveõõnte korrashoid ja likvideerimine
§20. Kaeveõõntes liikumine ning inimeste ja koormate vedu
§21. Allmaaveovahendid
Ohutusnõuded turba kaevandamisel
§22. Turbakaevandamisala
(1) Turbakaevandamisala tuleb rajada asulatest kaugemale kui 500 m.
(2) Turbaväljade juurdepääsuteedel peavad olema ülesõidutruubid ning korrastatud sillad vastavalt projekti nõuetele, kusjuures inimeste liikumiseks turbaväljadel peavad ülekäigusillad olema vähemalt iga 500 m tagant.
(3) Turbamasinate hoiuplatsid, vee ülepumpamise jaamad ja pesemiskohad tuleb tähistada piirdemärgistusega ning neid tuleb perioodiliselt turbajäätmetest ja prahist puhastada.
(4) Tuleohutuse ja tuule kiiruse jälgimiseks tuleb turbakaevandamisalal korraldada pidev järelevalve ning tagada vahendid mõõtmisteks ja side pidamiseks. Kõik mõõtmised, mõõtmistulemuste dokumenteerimine ja nende teatavakstegemine tuleb korraldada vastavalt ettevõtja poolt koostatud juhendile.
(5) Turbamasinate kolonnis töötamisel peab roomikmasinate kaugus üksteisest olema mitte väiksem kui 15 m päevasel ja 20 m öisel ajal, ratasmasinatel 30 m päevasel ja 40 m öisel ajal. Turbakaevandamismasinate sõitmisel turbaväljadel tuleb jälgida, et roomikud ei läheneks väljakukraavi pervele lähemale kui 0,5 m ja kogumiskraavi pervele lähemale kui 2 m. Turba freesijate, pöörajate ja vallitajatega on keelatud sõita väljaku- ja kogumiskraavide pervele lähemale kui 0,2 meetrit.
(6) Turbakaevandamismasinate parkimiseks ja teenindamiseks ettenähtud platsidel ja turbakaevandamisalal on keelatud masinate pesemiseks kasutada põlevvedelikke.
(7) Turbakaevandamisala peab olema ümbritsetud tulekaitseribaga, mille parameetrid määratakse projektiga. Tulekaitseribal võivad kasvada ainult lehtpuud.
§23. Freesturba ladustamine
(1) Freesturvas tuleb ladustada aunades, mille kõrgus oleneb kasutatavast tehnoloogiast, turbaliigist ja turbahooaja kestusest. Aunade lubatav kõrgus määratakse turbakaevandamisala projektis. Enne turba aunatamist tuleb aunaalune plats puhastada prahist, kändudest jms ning tasandada.
(2) Freesturbaaunade sisemist temperatuuri tuleb regulaarselt mõõtevahendiga kontrollida ja tulemused dokumenteerida. Kõik mõõtmised, mõõtmistulemuste dokumenteerimine ja nende teatavakstegemine tuleb korraldada vastavalt ettevõtja poolt koostatud juhendile.
(3) Freesturba ladustamisel tuleb isesüttimise ohu vähendamiseks rakendada järgmisi meetmeid:
1) võimalikult ühtlase niiskusega freesturba kaevandamine;
2) suurema niiskusega (üle 47%) freesturba kogumine hooaja lõpul;
3) freesturba mahalaadimine ja aunatamine kahele poole auna külgedele;
4) aunade perioodiline tihendamine ja kogutud turbakihtide ümberpaigutamine;
5) eelmise aasta turbaaunade ja aunaaluste tasandamine.
§24. Tuleohutuse nõuded
(1) Freesturbaaunades isesüttimise tagajärjel tekkivate üksikute kohalike tulekollete likvideerimiseks tuleb tulekolle aunast välja tõsta, laiali laotada ja veega üle valada. Kustutamise plats tuleb veega eelnevalt 5 cm sügavuselt niisutada. Põlevate freesturbaaunade kustutamine kompaktse veejoaga ja aunade isoleerimine külmunud pealispinnaga on keelatud.
(2) Kui tuli haarab freesturbaauna pealispinna, tuleb kustutamisel kasutada vihmutamist ning pärast pealispinna kustutamist tuleb pidevalt jälgida turbaaunade seisukorda ning ülejäänud üksikud tulekolded eraldi likvideerida. Kuni isoleerimise lõpetamiseni jäetakse tulekahjukohale pidev valve.
(3) Freesturba laadimine isesüttimiskolletega aunadest enne tulekollete likvideerimist on keelatud. Veokisse sattunud tulekolle tuleb kustutada enne laadimise jätkamist.
(4) Tuleohtliku aja alguseks tuleb turbakaevandamisala läbiva raudteede eraldusribad vähemalt 10 m laiuselt puhastada risust ja turbajäätmetest.
(5) Lahtise tule kasutamine turba kaevandamisalal on keelatud. Suitsetada võib vaid selleks ettenähtud kohtades.
(6) Turbakaevandamisalal tekkinud tulekahju kustutamisel tuleb esmalt tulekolle lokaliseerida ning alles seejärel likvideerida.
(7) Turba kaevandamisel kasutatavate sisepõlemismootoritega masinad peavad olema varustatud töökorras sädemepüüdjatega ja esmaste tulekustutusvahenditega. Liikurmasinate mootoreid tuleb turbatolmust puhastada vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord vahetuse jooksul. Turba kaevandamisalal peab iga hektari tootmispinna kohta olema vähemalt üks veepumba ja tuletõrje veevoolikuga varustatud vähemalt 5 m 3 suurune veeanum.
§25. Turba laadimine
(1) Turba laadimisel aunadest peab enne tööde algust kontrollima:
1) aunade ettevalmistatust laadimiseks;
2) autode või rongide liikumisohutust laadimistöödeks rajatud auto- ja raudteel;
3) ohumärkide olemasolu laadimispunktis.
(2) Kuiva ilma korral tuule kiiruse tõustes üle 6 m/s võib turbaveeremite liikumine ja töö turba laadimispunktis jätkuda ainult pärast sädemepüüdjate tehnilise seisukorra kontrollimist ja heitgaaside väljalasketorude ning kollektorite turbatolmust puhastamist. Tuule kiiruse tõustes kuni 12 m/s tuleb turbaveeremite ja laadimispunktide töö peatada.
(3) Briketivabriku (esmatöötlemisüksuse) operaator peab andma laadimispunktis helisignaali enne veoki tühjendamist ja veenduma, et laadimispunktis ei viibi kõrvalisi isikuid.
(4) Lintkonveierid peavad olema varustatud lindipuhastusseadmetega. Lindipuhastusseadmetele ja nende alla kogunenud turbapuru tuleb kõrvaldada. Freesturvast transportivad lintkonveierid peavad olema varustatud elektromagnetseparaatoritega.
§26. Freesturba kuivatamine briketivabrikus
(1) Kuivatussüsteemi ohutuse tagamiseks:
1) tuleb briketivabriku käivitamisel kuivatid eelsoojendada;
2) ei tohi kuivatatava freesturba temperatuuri lasta tõusta üle 100 °C;
3) tuleb kuivatid varustada hermeetiliselt suletavate vaatlusluukidega (avadega);
4) peavad laadimispunkrid olema pidevalt freesturbaga täidetud mitte vähem kui 1/3 mahust;
5) võib kuivatussüsteemi kontrollida vaatlusluukide (avade) kaudu alles pärast ventilaatorite täielikku seiskumist.
(2) Briketivabriku plahvatusohtlike ruumide välispiiretes peavad olema kerged paiskepinnad (luugid, uksed), mis plahvatusega kaasneva ülerõhu toimel avanevad või purunevad.
(3) Tulekolde avastamisel tuleb freesturba ja tehnoloogilise auru juhtimine kuivatitesse viivitamatult lõpetada ning tulekolle likvideerida.
(4) Enne briketivabriku taaskäivitamist peab kontrollima tulekolde puudumist ja kuivatite tehnilist korrasolekut. Kuivatite seesmist ülevaatust võib teha ainult seisvate ventilaatorite korral, kasutades 12 V toitepingega plahvatuskindlas korpuses valgustuslampi.
(5) Kuivatussüsteem tuleb seisata järgmistel juhtudel:
1) põleva turbapuru sattumisel kuivatite toitepunkritesse;
2) rõhu tõusmisel kuivatites üle 0,25 MPa või auru temperatuuri tõusmisel üle 150 °C;
3) kuivatite kaitseaparatuuri rakendumisel või kontrollmõõteriistade rikete korral;
4) kuivatite ventilaatorite seiskumisel;
5) kuivatitest peenturba eraldamisel ebahermeetilisuse tõttu.
(6) Turba briketivabrikutes tehnoloogilistele seadmetele, aparaatidele, torustikele ja ehituskonstruktsioonidele kogunenud turbapuru ja -tolm tuleb perioodiliselt koristada ning õhus hõljuv turbatolm eemaldada tolmuärastussüsteemi abil. Territooriumi asfalt- ja betoonpindadele kogunenud turbatolm tuleb maha pesta.
§27. Kuivatatud freesturba brikettimise peatamine
Kuivatatud freesturba briketipress tuleb kohe seisata järgmistel juhtudel:
1) turbatolmu põlemasüttimisel või õli ülekuumenemisel pressi hüdrosüsteemis;
2) õlitussüsteemi hermeetilisuse kadumisel;
3) tolmuärastussüsteemi rikete puhul;
4) ummistuste tekkimisel briketipressi matriitsikanalis.
Kaevise esmatöötlemine
§28. Kaevise esmatöötlemise vabrik
§29. Kaevise purustamine ja klassifitseerimine
§30. Kaevise rikastamine
§31. Proovide võtmine
§32. Kaevise laadimine ja ladustamine
Jäägihoidlad, kaevise laod ja puistangud
§33. Üldnõuded
§34. Hiivahoidlad
§35. Kuivjääkide hoidlad
§36. Välispuistangud
§37. Kaevise laod
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 21. novembri 2003. a määrus nr 247 «Kaevandamise ja kaeveõõne teisese kasutamise ohutusnõuded» (RTL 2003, 120, 1928; 2004, 18, 292) tunnistatakse kehtetuks.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 10. augusti 2004. a määruse nr 172 «Kaevandamise ja kaeveõõne teisese kasutamise ohutusnõuded»
INIMKÄIKUDE LAIUSED JA OHUTUSVAHEMIKUD
Kaeveõõs Kasutatav transport Ohutusvahemiku paiknemise kohad Minimaalne inimkäigu laius
(m) Minimaalne ohutusvahemik (m) Märkused
Horisontaalkaeveõõs
Toestiku (seina) või kaeveõõnde paigaldatud seadme ja veeremi maksimaalse gabariidi vahel 0,7 0,2–0,25 Puit-, metall- ja raudbetoonraamtoestiku puhul 0,25 m, monoliitse kivi- või betoontoestiku puhul 0,2 m
Kahe transpordivahendi maksimaalse külggabariidi vahel – 0,2
Sõiduvagunitesse sisenemise ja nendest väljumise
kohtades 1,0 – Inimkäigu laius peab olema mõlemal pool 1,0 m
Manööverduspiirkondades 0,7 – Inimkäigu laius peab olema mõlemal pool 0,7 m
Konveier koos rööbasteega
Toestiku ja veeremi vahel 0,7 0,2–0,25
Sõltuvalt toestiku liigist
Toestiku ja konveieri vahel 0,7 0,4
Konveieri ja veeremi vahel – 0,4
Horisontaal- ja kaldkaeveõõs
Konveier Toestiku ja konveieri vahel 0,7 0,4 Konveieri ja laetala vaheline kaugus ei või olla alla 0,5 m ja pingutuspea juures alla 0,6 m
Muud veovahendid
Veovahendi ja kaeveõõne vahemik
Kaeveõõs peab olema ohutusvahemiku võrra vahendist laiem.
– 1 Sõltuvalt kaeveõõne seisukorrast tuleb nõutavat laiust suurendada 20%, inimeste liikumine kaeveõõnes keelatud või ebasoovitatav
Kaeveõõs peab olema ohutusvahemiku võrra veovahendist laiem. 1,5 – Kui kaeveõõne põhi pole sile, s.t masin laveerib aukude vahel, tuleb laiust suurendada 20%
Toestiku ja konveieri vahel 0,7 0,4 Inimkäik võib rajamisel olla ka veeremi pool
Veeremi ja toestiku vahel 0,7 0,2–0,25 Sõltuvalt toestiku liigist
Inimveo köistee Toestiku või kaeveõõnde paigaldatud seadmete ja trossi vahel ripphoiduri kõrgusel – 0,6


Vabariigi Presidendi 5. septembri 2005. a otsusega nr 888
Vastu võetud 28. juunil 2005. a
(õ) 20.10.2005 13:55
I. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse muutmine
Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadust (RT I 2002, 36, 220; 2005, 25, 194) muudetakse järgmiselt:
§ 1. Paragrahvi 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Volikogu valitakse neljaks aastaks.»
§ 2. Paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Täiendavaid valimisi ei korraldata kohaliku omavalitsuse volikogu korralistele valimistele vahetult eelneval kolmekuulisel ajavahemikul.»
§ 3. Paragrahvi 5 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Hääleõiguslik ei ole isik, kes on valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistatud.»
§ 4. Paragrahvi 10 lõike 3 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Riigikogu valimistel, kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel, Euroopa Parlamendi valimistel ning rahvahääletusel korraldatakse hääletamine samades valimisjaoskondades, kui valla- või linnavalitsus ei määra teisiti, muutes käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud määrust.»
«Jaoskonnakomisjoni liikmeks võib olla Eesti kodanik, Euroopa Liidu kodanik või välismaalane, kellel on hääletamisõigus käesoleva seaduse § 5 lõigete 1–4 kohaselt.»;
« (4) Valimiskomisjoni liikme volitused lõpevad ennetähtaegselt:
3) tema surmaga.»
§ 6. Paragrahvi 17 lõiget 2 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) tunnistada hääletamistulemused valimisjaoskonnas, valimisringkonnas või vallas või linnas kehtetuks ning korraldada kordushääletamine, kui seaduserikkumine mõjutas või võis hääletamistulemusi oluliselt mõjutada.»
« (1) Valla ja linna valimiskomisjoni ülesanne on registreerida käesoleva seaduse nõuete kohaselt esitatud kandidaadid, teha kindlaks valla või linna hääletamis- ja valimistulemused, juhendada jaoskonnakomisjone ning täita muid seadustest tulenevaid ülesandeid.»
§ 8. Paragrahvi 25 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) valija sünniaasta;».
§ 9. Paragrahvi 26 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 10. Paragrahvi 27:
« (6) Valijad kantakse valijate nimekirja nende perekonnanimede tähestikulises järjekorras.»
§ 11. Paragrahvi 311 lõike 4 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Eelmistel volikogu valimistel registreeritud valimisliidu nime võib kasutada juhul, kui üle poole eelmise valimisliidu moodustajatest on ka uue valimisliidu moodustajateks.»
§ 12. Paragrahvi 33 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Euroopa Liidu kodanik esitab kandidaadi ankeedis täiendavalt kodakondsuse andmed.»
§ 13. Paragrahvi 44 lõikes 2 tehakse järgmised muudatused:
§ 14. Paragrahvi 47 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «või elektrooniliselt Vabariigi Valimiskomisjoni veebilehel».
§ 15. Paragrahv 50 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 50. Elektrooniline hääletamine
2) hääletades hääletamissedeliga kuuendast päevast kuni neljanda päevani enne valimispäeva käesoleva seaduse §-des 46–49 või §-s 51 ettenähtud korras.»
§ 16. Paragrahv 53 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt.
« § 53. Eelhääletamise ajal väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda antud häälte arvestamine
(7) Pärast käesoleva paragrahvi lõigetes 4, 5 ja 6 ettenähtud toiminguid avab jaoskonnakomisjon välimised ümbrikud ning laseb sisemised hääletamissedelitega ümbrikud eelhääletamisel kasutatud hääletamiskasti ja pitseerib hääletamiskasti ava uuesti.»
§ 17. Seadust täiendatakse §-ga 531 järgmises sõnastuses:
« § 531. Elektrooniliselt antud häälte arvestamine
§ 18. Paragrahvi 54:
« (6) Väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletanute hääletamissedelite välisküljele pannakse jaoskonnakomisjoni pitsati jäljend ning need sedelid pannakse koos eelhääletanute hääletamissedelitega valimispäeval hääletanute sedelite hulka.»
§ 19. Seadust täiendatakse §-ga 541 järgmises sõnastuses:
« § 541. Eelhääletamisel antud häälte lugemine
(6) Eelhääletamisel antud häälte lugemine valimisjaoskonnas on avalik. Häälte lugemise juures viibivad isikud peavad täitma jaoskonnakomisjoni liikmete suulisi korraldusi. Häältelugemise juures viibivad isikud ei või võtta ruumi, kus hääli loetakse, kaasa sidevahendeid ega lahkuda sealt enne kella 20.00.»
§ 20. Seadust täiendatakse §-ga 542 järgmises sõnastuses:
« § 542. Elektrooniliselt antud häälte lugemine
(5) Vabariigi Valimiskomisjon edastab hääletamistulemused valla või linna valimiskomisjonile viivitamata.»
§ 21. Paragrahvi 55 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 22. Paragrahvi 56:
1) lõike 4 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kui vähemalt kahele kandidaadile on antud võrdne arv hääli, reastatakse ettepoole kandidaat, kes paiknes nimekirjas tagapool.»;
«Kui vähemalt kahe erakonna või valimisliidu võrdlusarvud on võrdsed, saab mandaadi erakond või valimisliit, kelle kandidaadid paiknesid valimisringkonna kandidaatide koondnimekirjas tagapool.»;
3) lõike 9 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kui vähemalt kahele kandidaadile on antud võrdne arv hääli, osutub valituks kandidaat, kes paiknes valimisringkonna kandidaatide koondnimekirjas tagapool.»
§ 23. Paragrahvi 59:
« (1) Erakond ja valimisliit esitavad korruptsioonivastase seaduse § 14 lõikes 2 nimetatud Riigikogu komisjonile ühe kuu jooksul, arvates valimispäevast, aruande valimiskampaania kulude ning kasutatud vahendite päritolu kohta (edaspidi aruanne). Korruptsioonivastase seaduse § 14 lõikes 2 nimetatud Riigikogu komisjon avalikustab aruanded.»;
« (2) Üksikkandidaat esitab aruande valla või linna valimiskomisjonile ühe kuu jooksul, arvates valimispäevast. Valla või linna valimiskomisjon avalikustab aruanded.»;
« (7) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud komisjonil on õigus nõuda täiendavaid dokumente valimisliidu moodustajate ja valimisliidus kandideerinud isikute poolt tehtud kulutuste ning kasutatud vahendite päritolu kohta.»
§ 24. Seadust täiendatakse §-ga 591 järgmises sõnastuses:
« § 591. Valimisliidu rahalised vahendid
(2) Varjatud annetuseks loetakse mis tahes kaupade, teenuste, varaliste ja mittevaraliste õiguste loovutamist valimisliidu moodustajatele ja valimisliidu nimekirjas kandideerijatele tingimustel, mis ei ole kättesaadavad teistele isikutele.»
§ 25. Paragrahvi 60:
« (21) Valimisliidule laekunud vahendite liigid on:
4) isiklikud vahendid.»;
2) lõikest 3 jäetakse välja sõnad «Valimisliidule ja».
§ 26. Paragrahvi 64 lõike 6 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) tühistada valla või linna valimiskomisjoni otsuse või tunnistada jaoskonnakomisjoni toimingu või valla või linna valimiskomisjoni otsuse või toimingu seadusevastaseks ning teha jaoskonnakomisjonile või valla või linna valimiskomisjonile ettekirjutuse seaduserikkumise kõrvaldamiseks;».
§ 27. Paragrahvi 67 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Kordushääletamist ei korraldata, kui Vabariigi Valimiskomisjon on tunnistanud elektroonilise hääletamise tulemused kehtetuks ja kutsunud elektrooniliselt hääletanud valijaid hääletama valimispäeval käesoleva seaduse §-s 45 või 52 sätestatud korras.»
§ 28. Paragrahvi 69 lõike 3 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kui kandidaadid said valijatelt hääli võrdselt, paigutatakse ettepoole kandidaat, kes paiknes erakonna või valimisliidu ringkonnanimekirjas tagapool.»
§ 29. Paragrahvi 70 lõike 3 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kui erakondadele või valimisliitudele on antud võrdne arv hääli, saab kõrgema järjekoha erakond või valimisliit, kelle kandidaadid paiknesid valimisringkonna kandidaatide koondnimekirjas tagapool.»
§ 30. Paragrahvi 74 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks.
II. Karistusseadustiku muutmine
§ 31. Karistusseadustiku (RT I 2001, 61; 2005, 20, 126) § 165 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 165. Valimispettus
Mitmekordse hääletamise eest, välja arvatud enda elektrooniliselt antud hääle muutmine, või valimisel või rahvahääletusel osalemise eest ilma hääleõiguseta või teise isiku nimel – karistatakse rahatrahviga kuni kolmsada trahviühikut või arestiga.»
III. Erakonnaseaduse muutmine
Erakonnaseadust (RT I 1994, 40, 654; 2003, 90, 601) muudetakse järgmiselt:
§ 32. Paragrahvi 125:
« (1) Riigikogus esindatud erakonnal on õigus eraldistele riigieelarvest. Eraldise suurus on proportsionaalne Riigikogu valimisel saadud kohtade arvuga.»;
« (2) Riigikogu valimistel osalenud erakond, mis ei ületanud valimiskünnist, kuid kogus vähemalt:
2) neli protsenti häältest, saab riigieelarvest eraldist 250 000 krooni aastas.»;
« (4) Erakonnale eraldatavad summad kantakse erakonna arvele Vabariigi Valitsuse poolt määratud valitsusasutuse kaudu, lähtudes Vabariigi Valimiskomisjoni poolt esitatud teatisest, mis sisaldab erakondade poolt Riigikogu valimistel saadud kohtade arvu.»;
« (5) Riigikogu valimiste toimumise aastal muudetakse riigieelarve eraldiste arvestamist valimistulemuste väljakuulutamisele järgnevast kuust.»
§ 33. Paragrahv 131 tunnistatakse kehtetuks.
ÕIEND avaldatud RT I 2005, 55
Jätta RT I 2005, 47, 387 avaldatud «Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse muutmise seaduse» tekstist välja seal ekslikult olev lause «Alus: Eesti Vabariigi põhiseaduse § 107, Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 01.09.2005 otsus nr 3-4-1-13-05.»
Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 17 lõige 3 ja lõike 31 punkt 1 ning riigisekretäri 13.10.2005 resolutsioon nr 17-1/0508196.


text:
FIE ABC - ettevõtluse alustamine ja ülevaade kohustustest
Lemmi Kann • 13 mai 2011
Maksu- ja tolliamet on uuendanud teavet FIEna tegutsemise aluste ja maksukohustuste kohta. Raamatupidaja.ee vahendab seda teavet peatükkide kaupa alustades sellest, mida FIE ettevõtluse alustamisest teadma peab.
1. ETTEVÕTLUS JA FÜÜSILISEST ISIKUST ETTEVÕTJA
Mis on ettevõtlus?
Ettevõtlus tulumaksuseaduse (edaspidi TuMS) tähenduses on isiku iseseisev majandus- või kutsetegevus (sealhulgas notari ja kohtutäituri, samuti vandetõlgi seaduse § 9 lõikes 3 nimetatud juhul vandetõlgi kutsetegevus ning vabakutselise loovisiku loometegevus), mille eesmärgiks on tulu saamine kauba tootmisest, müümisest või vahendamisest, teenuse osutamisest või muust tegevusest, k.a loominguline või teaduslik tegevus (TuMS § 14 lg 2).
Ettevõtlus käibemaksuseaduse (edaspidi KMS) tähenduses on isiku iseseisev majandustegevus, mille käigus võõrandatakse kaupa või osutatakse teenust, olenemata selle tegevuse eesmärgist või tulemusest (KMS § 2 lg 2).
Notarit, kohtutäiturit ja vandetõlki käsitatakse vastavalt nende tegevust reguleerivates õigusaktides raamatupidamise ja maksustamise alal füüsilisest isikust ettevõtjana.
Füüsilisest isikust ettevõtja ehk FIE on füüsiline isik, kes tegeleb ettevõtlusega. FIE võib olla iga füüsiline isik, sh ka alaealine vähemalt 15aastane isik, kellele vanem on andnud nõusoleku või kohus on laiendanud teovõimet tegeleda majandustegevusega (tsiviilseadustiku üldosa seaduse §-d 9, 10 ja 11).
FIE ega temale kuuluv ettevõte kui majandusüksus, läbi mille ta tegutseb, ei ole juriidiline isik.
FIE võib tegutseda tegevusaladel, millel tegutsemine ei ole seadusega keelatud. Seaduses võib sätestada tegevusalasid, milleks on vaja tegevusluba või millel võib tegutseda üksnes teatud liiki ettevõtja (äriseadustik (edaspidi ÄS) § 4 lg-d 1 ja 2).
Ettevõtluse korraldamisele on muuhulgas iseloomulikud järgmised tunnused:
* FIE ise otsustab, kuidas, kellele, kus ja millal ta oma teenust osutab;
* FIE pakub kaupu või teenuseid oma nimel (iseseisvalt) teistele isikutele (ostjad/tellijad); * töö tegemiseks võib FIE palgata teisi isikuid, s.t FIE võib olla tööandjaks teistele isikutele; * FIE soetab ja remondib ettevõtluses kasutatavad seadmed, töövahendid jmt omal kulul; * FIE korraldab oma raamatupidamise lähtuvalt raamatupidamise seadusest; * FIE määrab oma ettevõtluses kasutatava vara ja selle vara ettevõtluses kasutamise proportsiooni; * FIE hangib ettevõtluse tarbeks materjalid, kaubad ja teenused omal kulul; * FIE ei saa olla ise endale tööandjaks, saata ennast lähetusse, maksta endale palka ega teha endale erisoodustusi; * FIE ei saa teha tehinguid iseendaga; * FIE-l kui ettevõtjal, lasub majandustegevusega kaasnev risk, vastutades oma tegevuse eest kogu oma varaga, s.t nii ettevõtluses kasutatava kui ka isikliku varaga; * FIE esitab Maksu- ja Tolliametile füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulud deklaratsiooni vormil E, millel kajastab oma ettevõtluse tulud ja kulud.
2. TEGEVUSE ALUSTAMINE
2.1. FIE-ks registreerimine
Kõik füüsilisest isikust ettevõtjad peavad enne tegevuse alustamist taotlema enda kandmist äriregistrisse. Äriregistrisse kantakse FIE tema poolt esitatud avalduse alusel (ÄS § 3).
FIE äriregistrisse kandmiseks tuleb esitada avaldus (digitaalallkirjastatud või notariaalselt kinnitatud) kande tegemiseks, mis peab sisaldama järgmiseid andmeid:
* ärinimi (ärinime nõuded ÄS §-dest 7–15), talunime kasutamise korral ka viide kinnistu numbrile kinnistusraamatus;
* FIE ettevõtte postiaadress (korteri ja maja number; tänava või talu nimi, asula, omavalitsusüksuse ja maakonna nimi ning sihtnumber); * FIE andmed (ees- ja perekonnanimi, Eesti isikukood, selle puudumisel sünniaeg); * majandusaasta algus ja lõpp (siinkohal tuletame meelde, et sõltumata FIE majandusaastast on maksustamisperioodiks ikkagi kalendriaasta); * vajadusel andmed ettevõtluse tegevuse peatamise, hooajalise või ajutise tegevuse kohta (ÄS § 3 lg 3); * sidevahendite numbrid (telefon, faks, e-post, interneti kodulehekülje aadress jms) – esitada eraldi lehel; * teave kavandatud põhitegevusala kohta. Talupidajal võib erinevalt teistest FIE-dest olla äriregistris kaks tegevusala (nt turismitalus tegeletakse korraga nii põllumajandussaaduste tootmise kui ka majutusteenustega). * riigilõivu tasumise tõend.
Täpsem informatsioon Justiitsministeeriumi koduleheküljel „Kasulik info füüsilisest isikust ettevõtjale".
Maksuhaldur kasutab maksuarvestuse pidamiseks muuhulgas ka äriregistrilt FIE kohta saadud andmeid. Seega on väga oluline, et äriregistrisse kantud FIE ettevõtlust puudutavad andmed oleksid korrektsed. Siinjuures tuleb meeles pidada, et FIE peab maksukohustusi täitma seni, kuni ta on ettevõtjana äriregistrisse kantud.
FIE palgatöötajana
FIE-ks olemine ei välista töötamist tööandja juures. Kuna FIE ja füüsiline isik on üks ja sama, siis võib füüsiline isik teenida tulu mitmel moel (nt palgatulu, tulu väärtpaberite võõrandamisest, tulu ettevõtlusest jne), kuid seejuures peab ta eristama oma erinevaid tululiike füüsilise isiku tuludeklaratsioonis.
Kui füüsiline isik teeb (kavatseb teha) tööd teise isiku heaks, alludes tema juhtimisele ja kontrollile (tööandja määrab ära töö tegemise koha, aja ja viisi), olles osaks tema organisatsioonilisest struktuurist, töö eest makstakse perioodilist tasu ning tööandja kindlustab talle lepingu ja tööõigusaktidega ettenähtud töötingimused (töövahendid, tööohutuse, töötervishoiu, olmetingimused jne), siis eksisteerivad hoopis tööõigussuhetele iseloomulikud tunnused. Sellisel juhul on füüsilisel isikul soovitatav kaaluda enda FIE-na registreerimise otstarbekust ja astuda selle asemel tööandjaga läbirääkimistesse töölepingu sõlmimise üle.
FIE registreerimine on avalik info
Kõik asjahuvilised saavad päringuteportaali X-tee kaudu kontrollida, kas isik on FIE-ks registreeritud.
* maksuseadustest tulenevad kohustused laienevad ka FIE-le, kes on jätnud ennast äriregistrisse kandmata;
* maksuseadustes sätestatud õigused laienevad aga FIE-le alates tema kandmisest äriregistrisse, seega oma ettevõtlustulust võib TuMS 6. peatükis lubatud mahaarvamisi teha ainult äriregistrisse FIEna registreeritud isik; * ettevõtluseks ei loeta füüsilise isiku poolt oma väärtpaberite võõrandamist. Väärtpaberite ost-müük ja sellest saadud kasu maksustatakse alati kui kasu vara võõrandamisest; * maksumaksja enda valikul võib ettevõtlustulu hõlmata ka rendi- ja üüritulu või litsentsitasu.
2.2. FIE peab:
* pidama oma tegevuse kohta raamatupidamisarvestust;) lisaks ettevõtlustulu deklaratsiooni (vormi E) hiljemalt maksustamisperioodile (kalendriaastale) järgneva aasta 31. märtsiks (ettevõtlustulult makstava tulu- ja sotsiaalmaksu ning kohustusliku kogumispensioni makse arvutab Maksu- ja Tolliamet FIE ettevõtlustulu deklaratsiooni alusel ja saadab FIE-le sellekohase maksuteate hiljemalt 1. septembriks. Maksuteate järgi tasumisele kuuluvad maksud peab FIE tasuma hiljemalt 1. oktoobriks);
* vajadusel pidama lisaks raamatupidamisarvestusele täiendavat arvestust maksustamise seisukohast tähendust omavate asjaolude kohta (maksuarvestust); * maksma ettevõtlustulult tulu- ja sotsiaalmaksu ning juhul, kui ta on kohustusliku kogumispensioniga (II pensionisambaga) liitunud, maksma ka kohustuslikku kogumispensioni makset; * esitama füüsilise isiku tuludeklaratsioonile (vormile A
* maksma maksustamisperioodil sotsiaalmaksu avansilisi makseid; * alates teisest tegevusaastast maksma maksustamisperioodil tulumaksu avansilisi makseid; * hooajaliselt või ajutiselt tegutsev FIE, kes on märkinud registreerimise avalduses ettevõtlusega tegelemise algus- ja lõppkuupäeva, ei pea igakordsest alustamisest või lõpetamisest teavitama. FIE-l on õigus äriregistrile tegevuse peatamisest ette teatada, märkides avalduses ajavahemiku, millal ettevõtlus peatatakse. Eelnimetatud juhtudel loetakse isik maksustamise seisukohast FIE-ks üksnes avalduses märgitud ajavahemikus.
2.3. Kui FIE on tööandja, siis peab ta:
* võtma oma töötajad ravikindlustatuna Haigekassas arvele ja arvelt maha (see kohustus tekib FIE-l juhul, kui ta võtab töö- või võlaõiguslike lepingute (töövõtu-, käsundus- või muude teenuste osutamiseks sõlmitud lepingute) alusel tööle inimesi, kelle eest ta on kohustatud maksma sotsiaalmaksu. Kui FIE jätab oma töötajad haigekassas arvele võtmata, siis töötaja haigestumise korral haigekassa töötajale haigusraha ei maksa ja seda peab tegema FIE.
* töötajale tehtavatelt väljamaksetelt kinni pidama tulumaksu, töötuskindlustusmakse, kohustusliku kogumispensioni makse (kui töötaja on liitunud pensioni II sambaga) ja arvestama sotsiaalmaksu; * maksma töötajatele tehtavatelt väljamaksetelt tööandja töötuskindlustusmakse; * esitama Maksu- ja Tolliametile väljamaksete tegemise kuule järgneva kuu 10. kuupäevaks tulu- ja sotsiaalmaksu ning kohustusliku kogumispensioni ja töötuskindlustusmaksete deklaratsiooni (vormi TSD) koos vastavate lisadega ning hiljemalt samaks tähtajaks kandma nimetatud maksud ja maksed üle Maksu- ja Tolliameti pangakontole.
2.4. Käibemaksukohustuslasena registreerimine
Kui FIE maksustatav käive kalendriaasta algusest arvates on ületanud 16 000 eurot, siis peab ta end nimetatud suuruses käibe tekkimise päevast Maksu- ja Tolliametis käibemaksukohustuslasena registreerima. FIE võib end käibemaksukohustuslasena registreerida ka enne kohustusliku 16 000 euro ületamist.
Kui FIE ei ole end õigeaegselt käibemaksukohustuslasena registreerinud, siis registreeritakse ta tagasiulatuvalt. Sellisel juhul tuleb FIE-l neile klientidele, kellele ta on esitanud arved pärast 16 000 euro suuruse käibe ületamist, välja kirjutada uued arved, mis sisaldavad ka käibemaksu.
Käibemaksukohustuslasest FIE peab:
* esitama Maksu- ja Tolliametile käibedeklaratsiooni (vormi KMD) maksustamisperioodile (kalendrikuule) järgneva kuu 20. kuupäevaks;) maksustamisperioodile (kvartalile) järgneva kuu 20. kuupäevaks, kui käibemaksukohustuslane, s.t FIE, müüb kaupa teiste Euroopa Liidu riikide käibemaksukohustuslastele.
* kandma samaks tähtpäevaks käibemaksu Maksu- ja Tolliameti pangakontole; * esitama Maksu- ja Tolliametile ka kauba ühendusesisese käibe aruande (vormi VD
Kui FIE ei ole tasunud makse (sh avansilisi makseid) seadusega sätestatud tähtpäevaks, peab ta tähtajaks tasumata maksusummadelt arvestama ja tasuma intressi 0,06% päevas. Intressi arvestatakse alates päevast, mis järgneb päevale, mil maksu tasumine seaduse järgi pidi toimuma, kuni tasumise või tasaarvestamise päevani, viimane kaasa arvatud (MKS §id 115 ja 117).
ÄriseadustikÄriregistri koduleht www.rik.ee
Justiitsministeeriumi koduleht www.just.ee
FIE ABC - isiklik vara ja ettevõtluses kasutatav vara
FIE ABC - ettevõtluse peatamine ja lõpetamine
FIE ABC - kohustused tööandjana
FIE ABC - raamatupidamine

matches:
§ 9
§ 14
§ 2
kohus
§ 4
§ 3
§ 3