Roiu Raamatukogu kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Roiu Raamatukogu kasutamise eeskiri
Roiu Raamatukogu kasutamise eeskiri - sisukord
§ 21 Lugejate andmebaasi kasutamine
§ 4 Lugejate kohustused ja vastutus
§ 6 Määruse jõustumine.
RT IV, 21.02.2015, 15
Vastu võetud 15.08.2008 nr 10
RT IV, 31.07.2012, 18
jõustumine 21.08.2008
04.02.2015 RT IV, 21.02.2015, 5 24.02.2015
Määrus kehtestatakse „Rahvaraamatukogu seaduse“ § 16 alusel.
(1) Käesolev eeskiri kehtib Roiu Raamatukogus (edaspidi raamatukogu).
(2) Raamatukogu lahtiolekuajad kinnitab Haaslava Vallavalitsus (edaspidi valitsus).
(3) Raamatukogu tagab juurdepääsu informatsioonile, võimaldab soovijatele raamatute ja muude teavikute kohapeal kasutamise ja kojulaenutamise.
(4) Raamatukogu tegeleb lugejakoolitusega.
(5) Raamatukogu teenuseid võib kasutada igaüks, väljaarvatud klient, kellelt on raamatukogu kasutamise õigus ajutiselt ära võetud.
(6) Raamatukogu põhiteenused on tasuta. Raamatukogu põhiteenusteks on raamatute ja teavikute:
2) kohapeal kasutamine;
6) avaliku internetipunkti kasutamine;
7) raamatuüritused, näitused.
(7) Raamatukogus asuva avaliku internetipunkti kasutamise eeskirjad kehtestatakse eraldi ning kinnitatakse vallavalitsuse määrusega.
(8) Raamatukogu juhataja on kohustatud abistama isikuid riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste veebilehtedele juurdepääsu saamiseks.
(1) Lugeja registreeritakse isikut tõendava dokumendi alusel raamatukogu lugejate andmebaasis üks kord. Koolieelikud registreeritakse vanemate nõusolekul.
(2) Lugejaks registreerimisel kantakse raamatukogu andmebaasi järgmised lugeja andmed:
4) kasutusel olev telefoninumber ja elektronposti aadress
5) lugejarühm
(3) Lugeja annab allkirja raamatukogu kasutamise eeskirja tundmise kohta.
(4) Lugeja ümberregistreerimist teostatakse igal aastal nende esimesel külastusel raamatukokku. Lugejaandmed kontrollitakse ja täpsustatakse ning vajadusel tehakse parandused. Võlglased registreeritakse ümber pärast võlgade likvideerimist.
§ 21. Lugejate andmebaasi kasutamine
(1) Lugejate andmebaas on asutusesiseseks kasutamiseks. Juurdepääs andmetele on teenuseid osutavatel raamatukogutöötajatel. Andmeid ei väljastata kolmandatele isikutele, välja arvatud seadusega ettenähtud juhtudel.
(2) Lugejate andmebaasi registreeritud andmeid on lubatud kasutada:
2) teenuse osutamiseks;
3) meeldetuletuste ja ettekirjutuste saatmiseks;
4) statistilise analüüsi tegemiseks, kus andmeid ei seostata isikuga.
[RT IV, 21.02.2015, 5 - jõust. 24.02.2015]
(1) Raamatukogus leiduvate teavikute kohta leiab infot elektronkataloogist (www.lugeja.ee). Vajadusel abistab lugejaid raamatukoguhoidja.
(2) Teavikute laenutustähtaeg on 30 päeva, ajakirjadel 14 päeva. Ajalehti loetakse ilmumispäeval kohapeal.
(3) Õpperaamatute laenutamisel võib määrata pikema laenutustähtaja.
(4) Entsüklopeediaid, sõnaraamatuid ja muid raamatukogu juhataja otsusel eriti väärtuslikke teavikuid koju ei laenutata.
(5) Lugejal on õigus korraga koju saada piiramatu arv teavikuid.
(6) Raamatukogu juhatajal on õigus eriti nõutavate teavikute laenutustähtaega lühendada.
(7) Koju laenutatud teavikute tagastamistähtaega võib pikendada, kui teaviku saamiseks ei ole teiste lugejate järjekorda.
(8) Lugeja soovil pannakse ta teda huvitava, kuid teise lugeja käes oleva teaviku saamiseks
(9) Raamatukogus puuduvad teavikud tellitakse lugeja soovil ja kulul teistest raamatukogudest.
§ 4. Lugejate kohustused ja vastutus
(1) Lugeja on kohustatud tutvuma raamatukogu kasutamise eeskirjaga ning seda täitma.
(2) Lugeja peab raamatukogu teavikuid hoolikalt hoidma, teaviku rikkumisest või hävimisest peab teatama raamatukogu juhatajale.
(4) Teaviku rikkumise või tagastamata jätmise korral on lugeja kohustatud selle asendama või tasuma selle hinna kuni kümnekordses ulatuses. Lugejalt, kes ei ole nimetatud kohustust raamatukogu antud tähtajaks täitnud, võib võtta teavikute kojulaenutamise õigus ära kuni üheks aastaks. Laste tekitatud kahjud hüvitab lapsevanem.
(5) Raamatukogul on õigus avalikustada nende lugejate nimed, kellel on raamatukogu ees
(7) Lugejalt võib nõuda kojulaenutusel tagatist, kui:
1) lugeja elukohaks ei ole raamatukogu asukohajärgne vald;
(1) Raamatukogus tuleb säilitada korda ja vaikust. Lubamatu on igasugune tegevus, mis häirib teisi lugejaid (nt. mobiiltelefoniga rääkimine).
(2) Raamatukogus on keelatud söömine ja joomine.
(3) Alkoholijoobes ja määrdunud riiete ja kätega lugejaid ei teenindata.
(4) Pretensioonid ja ettepanekud raamatukoguteenuste korraldamisel lahendab raamatukogu juhataja.
§ 6. Määruse jõustumine.
Määrus jõustub 21 .augustil 2008. a.


Vandeaudiitori või tunnustatud siseaudiitori juhendamisel praktiseerimise ning kutsealal tegutsemise tõendamise kord – Riigi Teataja
Vandeaudiitori või tunnustatud siseaudiitori juhendamisel praktiseerimise ning kutsealal tegutsemise tõendamise kord
Vandeaudiitori või tunnustatud siseaudiitori juhendamisel praktiseerimise ning kutsealal tegutsemise tõendamise kord - sisukord
§ 3 Praktika korraldamine
§ 4 Praktikakava
§ 5 Praktikaaruanne
§ 6 Kutsealal tegutsemise tõendamine
RT I, 08.07.2011, 77
Vastu võetud 07.07.2011 nr 35
Määrus kehtestatakse «Audiitortegevuse seaduse» § 20 lõike 7 alusel.
Käesolevas määruses sätestatakse vandeaudiitori või tunnustatud siseaudiitori juhendamisel praktiseerimise ja kutsealal tegutsemise tõendamise kord.
1) praktikant – isik, kes käesolevas määruses sätestatud korras omandab vandeaudiitori või tunnustatud siseaudiitori juhendamisel praktiseerides kutsetegevuse valdkondades teadmisi, oskusi ja vilumusi;
2) juhendaja – vandeaudiitor või tunnustatud siseaudiitor, kelle juhendamisel praktikant harjutab ning rakendab teadmisi praktikas, et omandada oskusi ja vilumusi tasemel, mis võimaldaks iseseisvalt kutsetegevusega tegeleda;
3) tunnustatud siseaudiitor – atesteeritud siseaudiitor või avaliku sektori siseaudiitor „Audiitortegevuse seaduse“ §-de 5 ja 6 tähenduses;
4) praktika korraldaja – tegevusluba omav audiitorettevõtja, kes tegeleb vandeaudiitori kutsetegevusalaste ülesannete täitmisega, äriühing või avaliku sektori üksus, kus tegeletakse siseaudiitori kutsetegevusalaste ülesannete täitmisega või tunnustatud siseaudiitor, kes tegeleb siseaudiitori kutsetegevusalaste ülesannete täitmisega.
§ 3. Praktika korraldamine
(1) Praktika tuleb korraldada selliselt, et praktikandil oleks võimalik omandada iseseisvaks vandeaudiitori või siseaudiitori kutsetegevuseks vajalikud teadmised, oskused ning vilumus vandeaudiitori või siseaudiitori kutsetegevuse ulatuses valdkondades ja teemades, mis on nimetatud „Audiitortegevuse seaduse“ § 21 lõike 2 alusel kehtestatud rahandusministri määruse „Kutseeksami programm“ lisas „Kutseksami jaod“.
(2) Praktikandil peab olema vähemalt üks juhendaja ja praktika korraldamiseks peab olema vähemalt üks praktika korraldaja.
§ 4. Praktikakava
(1) Praktikant koostab juhendajaga kooskõlastatud praktikakava ning esitab selle audiitortegevuse registri infosüsteemi vahendusel enda ja juhendaja poolt allkirjastatult 2 kuu jooksul praktika esimesest päevast arvates.
(2) Praktikakavas tuleb avaldada vähemalt järgmine informatsioon:
1) praktikandi nimi, isikukood ja kontaktandmed;
2) praktika esimene päev ja planeeritav praktika perioodi pikkus;
3) praktika korraldaja nimi või nimetus;
4) juhendaja nimi, kutsetegevuse kvalifikatsioon ja kontaktandmed;
5) tegevuskava kirjeldus koos eeldatava ajagraafiku äranäitamisega selle kohta, kuidas ja millal toimub vandeaudiitori või siseaudiitori kutsetegevuseks vajalike teadmiste, oskuste ja vilumuse omandamine vandeaudiitori või siseaudiitori kutsetegevuse ulatuses valdkondades ja teemades, mis on nimetatud „Audiitortegevuse seaduse“ § 21 lõike 2 alusel kehtestatud rahandusministri määruse „Kutseeksami programm“ lisas „Kutseksami jaod“.
§ 5. Praktikaaruanne
(1) Pärast „Audiitortegevuse seaduse“ § 20 lõike 2 punktis 1 või 2 nimetatud praktika ajalise kohustuse täitmist koostab ja esitab praktikant audiitortegevuse registri infosüsteemi vahendusel praktika läbimise kohta praktikaaruande.
(2) Praktikandi koostatud ja tema ning juhendaja poolt allkirjastatud praktikaaruandes tuleb lisaks käesoleva määruse § 4 lõike 2 punktide 1–4 alusel praktikakavas toodule avaldada vähemalt järgmine informatsioon:
1) tegelik praktika periood;
2) kirjeldus selle kohta, milliseid vandeaudiitori või siseaudiitori kutsetegevusealaseid ülesandeid praktikant praktika käigus täitis koos ülesannete täitmise ajalise mahu äranäitamisega;
3) juhendaja arvamus.
(3) Juhendaja arvamus peab sisaldama juhendaja hinnangut selle kohta, kas:
1) praktika käigus täideti praktikakavas kirjeldatud tegevuskava;
2) praktika käigus täideti kutsetegevusealaseid ülesandeid vandeaudiitori või siseaudiitori kutsetegevuse ulatuses valdkondades ja teemades, mis on nimetatud „Audiitortegevuse seaduse“ § 21 lõike 2 alusel kehtestatud rahandusministri määruse „Kutseeksami programm“ lisas „Kutseksami jaod“;
3) praktika käigus täideti „Audiitortegevuse seaduse“ § 20 lõike 2 punktides 1 või 2 nimetatud praktika ajaline kohustus;
4) praktikandil on vandeaudiitori või siseaudiitori kutsetegevusega tegelemiseks vajaminevad väärtushinnangud ja eetilised tõekspidamised.
(4) Kui juhendajaid või praktika korraldajaid oli praktika perioodil mitu, tuleb praktikaaruandes esitada kõigi juhendajate arvamus ja näidata kõik praktika korraldajad.
(5) Praktikant esitab praktikaruande audiitortegevuse registri infosüsteemi vahendusel koos „Audiitortegevuse seaduse” § 23 lõike 1 punktis 1 nimetatud avaldusega.
(6) Eksamikomisjon vaatab praktika kohta koostatud aruande ja juhendaja arvamuse läbi ning esitab audiitortegevuse registri infosüsteemi vahendusel audiitortegevuse järelevalve nõukogule praktikaaruande põhjal kujundatud arvamuse selle kohta, kas eksamikomisjoni hinnangul on praktikant täitnud „Audiitortegevuse seaduse“ § 20 lõike 2 punktis 1 või 2 toodud nõude.
§ 6. Kutsealal tegutsemise tõendamine
(1) „Audiitortegevuse seaduse“ § 20 lõigetes 3–5 nimetatud kutsealase töökogemuse tõendamiseks esitab isik audiitortegevuse registri infosüsteemi vahendusel tõendavad dokumendid selle kohta, et ta on tegutsenud kutsealal, mis on võimaldanud tal omandada iseseisvaks vandeaudiitori või siseaudiitori kutsetegevuseks küllaldased teadmised rahanduse, õiguse ja arvestuse või sisekontrolli valdkonnas.
(2) Kutsealal tegutsemist tõendavaks dokumendiks on muu hulgas tööraamatu, töölepingu või töötamist tõendava muu dokumendi koopia.
(3) Rahanduse, õiguse ja arvestuse või sisekontrolli valdkonnas küllaldaste teadmiste omandamist tõendavaks dokumendiks on muu hulgas ametijuhendi koopia või tööandja tõend, mis kirjeldab täidetud tööülesandeid.
(4) Kutsealal tegutsemist ja küllaldaste teadmiste omandamist tõendavad dokumendid esitatakse audiitortegevuse registri infosüsteemi vahendusel koos „Audiitortegevuse seaduse” § 23 lõike 1 punktis 1 nimetatud avaldusega.
(5) Eksamikomisjon vaatab tõendavad dokumendid läbi ja esitab audiitortegevuse registri infosüsteemi vahendusel audiitortegevuse järelevalve nõukogule nende põhjal kujundatud arvamuse selle kohta, kas eksamikomisjoni hinnangul on isik täitnud „Audiitortegevuse seaduses“ § 20 lõigetes 3–5 toodud nõuded.
(1) „Audiitortegevuse seaduse“ § 207 lõikes 2 sätestatud „Audiitortegevuse seaduse“ § 20 lõike 2 jõustumiseni tuleb „Audiitortegevuse seaduse“ § 183 punktis 1 nimetatud praktiseerimise nõude täitmise tõendamiseks vandeaudiitori kutse taotlejal esitada audiitortegevuse registri infosüsteemi vahendusel enda ja juhendaja poolt allkirjastatud kinnituskiri, milles kinnitatakse, et kutse taotleja on täitnud „Audiitortegevuse seaduses“ § 183 punktis 1 sätestatud nõude.
(2) „Audiitortegevuse seaduse“ § 207 lõikes 2 sätestatud „Audiitortegevuse seaduse“ § 20 lõike 2 jõustumiseni tuleb „Audiitortegevuse seaduse“ § 183 punktis 2 nimetatud praktiseerimise nõude täitmise tõendamiseks siseaudiitori kutse või kutsetaseme taotlejal esitada audiitortegevuse registri infosüsteemi vahendusel:
1) enda ja praktikat juhendanud siseaudiitori kutsetegevusalaseid ülesandeid täitva isiku poolt allkirjastatud kinnituskiri, milles kinnitatakse, et siseaudiitori kutse või kutsetaseme taotleja on täitnud „Audiitortegevuse seaduses“ § 183 punktis 2 sätestatud nõude; või
2) dokumendid, mis tõendavad, et siseaudiitori kutse või kutsetaseme taotleja on vähemalt viis aastat tegutsenud kutsealal, mis on võimaldanud tal omandada iseseisvaks siseaudiitori kutsetegevuseks küllaldased teadmised rahanduse, õiguse ja sisekontrolli valdkonnas.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud tõendavad dokumendid tuleb esitada koos „Audiitortegevuse seaduse” § 23 lõike 1 punktis 1 nimetatud avaldusega.
(4) Eksamikomisjon vaatab tõendavad dokumendid läbi ja edastab audiitortegevuse järelevalve nõukogule nende põhjal kujundatud arvamuse selle kohta, kas eksamikomisjoni hinnangul on isik täitunud „Audiitortegevuse seaduses“ § 183 punktis 1 või 2 toodud nõuded.
(5) Enne käesoleva määruse jõustumist alustatud praktika loetakse läbitud ulatuses „Audiitortegevuse seaduse“ § 20 lõikes 2 sätestatud praktiseerimise kohustuse täitmiseks, kui alustatud praktika viiakse kooskõlla käesoleva määrusega ja praktikant esitab Rahandusministeeriumile käesoleva määruse §-s 4 nimetatud praktikakava kuue kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest arvates.
(6) Audiitortegevuse registri infosüsteemi rakendumiseni edastatakse käesolevas määruses nimetatud info Rahandusministeeriumile elektrooniliselt e-posti vahendusel.
Riigi eelarvepoliitika asekantsler kantsleri ülesannetes


Riikliku DNA-registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Riikliku DNA-registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus
Jõustumine: 19.02.201614.06.2013
RT I, 16.02.2016, 13
Määrus kehtestatakse kohtuekspertiisiseaduse § 95 lõike 4 alusel.
§ 1. Registri asutamine ja nimetus
Määrusega asutatakse riiklik register ametliku nimetusega „Riiklik DNA-register” (edaspidi register), inglise keeles „National DNA Database”.
§ 2. Registri volitatud töötleja ja registri haldamine
(1) Registri volitatud töötleja on Eesti Kohtuekspertiisi Instituut.
(2) Registrit arendab, hooldab ja majutab Justiitsministeeriumi hallatav riigiasutus Registrite ja Infosüsteemide Keskus koostöös volitatud töötlejaga.
§ 3. Registri asutamise ja pidamise eesmärk
Registri asutamise ja pidamise eesmärk on seaduse alusel kogutud ja registrisse kantud DNA-proovide analüüsil saadud andmete töötlemine.
2. peatükk Registri ülesehitus, registrisse kantavad andmed ja nende õiguslik režiim
Registrit peetakse ühetasandilise infotehnoloogilise andmekoguna.
§ 5. Registrisse kantavad andmed
(1) Isikustamata DNA-proovi kohta kantakse registrisse:
1) proovi kood;
2) viide alusdokumendile;
3) DNA-profiil.
(2) Isikult võetud DNA-proovi (edaspidi isikustatud DNA-proov) korral kantakse registrisse lõikes 1 nimetatud andmed. Lisaandmed proovi kohta, sealhulgas isikuandmed, kantakse kohtuekspertiisiseaduse § 91 alusel loodud kohtuekspertiisi infosüsteemi.
(3) Kande tegemise, muutmise või kustutamise kohta säilitatakse järgmised andmed:
1) kande tegija, muutja või kustutaja ees- ja perekonnanimi;
2) kande tegemise, muutmise või kustutamise kuupäev ja kellaaeg.
§ 6. Registrisse kantud andmete õiguslik režiim
Registrisse kantud andmetel on õiguslik tähendus seaduses sätestatud ulatuses.
3. peatükk Andmete registrisse kandmine ja juurdepääs registriandmetele
§ 7. Registrile DNA-proovide ja DNA-andmete esitajad
Registrile esitavad DNA-proovi või DNA-andmed:
1) kriminaalmenetluse seadustiku § 31 lõikes 1 nimetatud uurimisasutused;
2) kohtuväline menetleja;
3) prokuratuur;
4) kohus;
5) vanglad;
6) välisriikide pädevad asutused;
7) riiklik ekspertiisiasutus;
8) Politsei- ja Piirivalveamet;
9) kohtuekspertiisiseaduse § 98 alusel enda andmete registrisse kandmist taotlev isik;
10) teised pädevad asutused seaduses sätestatud ülesannete täitmisel.
§ 8. Juurdepääs registriandmetele
(1) Juurdepääs registriandmetele võimaldatakse registrile juurdepääsu õiguse andmisega kohtuekspertiisiseaduse § 96 lõike 2 alusel.
(2) Registrile juurdepääsu õiguse annab Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi direktor või tema volitatud isik.
(3) Registrile juurdepääsu õiguse äravõtmise otsustab Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi direktor või tema volitatud isik.
(4) Nõukogu 23. juuni 2008. a raamotsuse nr 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.08.2008, lk 1–11) ning Austria Vabariigi, Belgia Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi ja Saksamaa Liitvabariigi vahelise eelkõige terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastases võitluses piiriülese koostöö tõhustamise lepingu alusel määratud riiklikud kontaktpunktid võivad registris teha automatiseeritud otsinguid või võrdlusi lepingus ettenähtud juhtudel ja korras.
(1) Andmete registrisse kandmise alusdokumendid isikustatud DNA-proovide korral on:
1) DNA-proovi võtmise vorm;
2) rahvusvaheline DNA-profiili otsingutaotluse vorm (inglise keeles Interpol DNA Profile Search Request Form).
(2) Lõike 1 punktis 1 nimetatud vorm kehtestatakse käesoleva määruse lisana.
(3) Andmete registrisse kandmise alusdokumendid isikustamata proovi korral on:
1) ekspertiisimäärus;
2) uuringutaotlus;
3) rahvusvaheline DNA-profiili otsingutaotluse vorm.
(1) Volitatud töötleja kannab andmed registrisse viie tööpäeva jooksul pärast DNA-profiili valideerimist.
(2) Isikustatud DNA-proov kantakse registrisse vaid juhul, kui DNA-proovi võtmise vormil on täidetud kohustuslikud väljad.
(3) Isikustamata DNA-proovi andmed kantakse registrisse juhul, kui piisava kvaliteediga isikustamata proovist saadud DNA-profiil ei ole seostatav isikustatud DNA-proovist saadud DNA-profiiliga. Ühe menetlusasja raames saadud kokkulangevatest isikustamata DNA-profiilidest kantakse registrisse vaid üks profiil.
(1) Registriandmeid ei avalikustata.
(2) Volitatud töötleja väljastab registriandmeid kohtuekspertiisiseaduse § 96 lõikes 4 loetletud asutustele või isikutele kirjalikku taasesitamist võimaldava päringu alusel. Andmete väljastamisel tuvastab volitatud töötleja andmete saaja isiku ning tema õiguse andmeid saada.
(3) Andmeid, mis osutavad DNA-proovide võimalikule päritolule samast või erinevast allikast, väljastatakse registrist DNA-proovi, ekspertiisiobjekti või vastavasisulise taotluse esitanud asutuse juhile või menetlejale.
(4) Välisriigi pädevatele asutustele võib andmeid edastada üksnes Euroopa Liidu õigusest või välislepingust tuleneva kohustuse täitmiseks.
(5) Andmed väljastatakse paberil või elektrooniliselt või mõlemal kujul kokkuleppel andmesaajaga.
(6) Interpoli ja Europoli päringutele antakse vastus rahvusvahelise vormi kohaselt.
(7) Andmed väljastatakse tasuta, välja arvatud avaliku teabe seaduse § 25 lõikes 2 sätestatud juhtudel.
(8) Volitatud töötleja peab arvestust selle üle, kellele, mis eesmärgil, millal, kuidas ja missuguseid andmeid väljastati.
§ 12. Andmete töötlemine
(1) Andmete registris töötlemisel järgitakse isikuandmete kaitse seaduses ja avaliku teabe seaduses ning nende alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõudeid.
(2) Andmeid töötlevad isikud on kohustatud hoidma saladuses neile registriandmete töötlemisel teatavaks saanud andmeid.
Registri vastutaval ja volitatud töötlejal on lubatud seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga neile pandud ülesannete täitmiseks esitada päringuid teistesse riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogudesse ja saada sealt andmeid andmekogude vastutavate töötlejate vahelise kokkuleppe kohaselt kooskõlas Vabariigi Valitsuse 24. aprilli 2008. a määrusega nr 78 „Infosüsteemide andmevahetuskiht”.
§ 14. Turvameetmed registri pidamiseks
(1) Registri turvaklass on K1T2S2. Volitatud töötleja rakendab organisatsioonilisi ja tehnilisi meetmeid, et kaitsta registriandmeid ja dokumente loata töötlemise ja hävimise eest ning tagada registrisse kantud andmete terviklus ja käideldavuse nõuete täitmine.
(2) Töötajate ruumides viibimise ja külastajate vastuvõtu kord nähakse ette volitatud töötleja töösisekorraeeskirjas.
(3) Registri töötlemise seadmeid hoitakse lukustatud ja turvaseadmetega varustatud ruumides, millele on juurdepääs ainult selleks volitatud isikutel.
(4) Andmete sisestamise, salvestamise ja päringute tegemise õigus määratakse kasutajagruppide kaupa. Kasutajagruppe määrab registri volitatud töötleja lähtuvalt töökorraldusest.
(5) Volitatud töötleja määrab ametnike õigused registri kasutamiseks. Õiguste piiresse jäämist kontrollitakse tarkvaraliselt. Andmeid selle kohta, kes ja millal registrit kasutas, säilitatakse tarkvaraliselt andmebaasi logifailidena.
§ 15. Registrite ja Infosüsteemide Keskuse ülesanded ja õigused
(1) Registrite ja Infosüsteemide Keskus:
1) vastutab registrisse kantud andmete nõuetekohase säilimise eest ja korraldab varukoopiate tegemise;
2) tagab registriandmete sisestamise, muutmise ja kustutamise ning andmetega tutvumise ainult selleks õigust omavatele isikutele;
3) võtab koostöös volitatud töötlejaga andmete turvalisuse, sealhulgas käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks registri turvanõuetele vastavad organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnoloogilised turvameetmed ning rakendab neid järjepidevalt;
4) tagab koostöös vastutava ja volitatud töötlejaga arendus- ja hooldustööde tegemise.
(2) Registrite ja Infosüsteemide Keskuse töötaja, kellele on antud registri kasutamise õigus:
1) pääseb ligi kõigile andmetele ja logidele, et tagada süsteemi tõrgeteta töö;
2) ei tohi lisada, muuta ega kustutada registris olevaid andmeid.
§ 16. Registrisse kantud andmete õigsuse tagamine
(2) Kui andmete esitaja avastab, et on esitanud registrile ebaõigeid andmeid, on ta kohustatud viivitamata esitama õiged andmed.
(3) Volitatud töötlejal on õigus esitada andmete esitajale järelepärimisi andmete õigsuse kohta ning kontrollida esitatud andmete õigsust teiste andmekogude kaudu.
§ 17. Ebaõigete andmete parandamine ja täiendamine
(1) Registris ebaõigete või ebatäpsete andmete avastamisel on volitatud töötleja kohustatud viivitamata teavitama sellest kirjalikult andmete esitajat ning parandama vead või täiendama andmed kolme tööpäeva jooksul õigete andmete teadasaamisest arvates.
(2) Paranduse või täienduse tegemisel registreeritakse paranduse teinud isiku andmed, paranduse tegemise aeg ning paranduse tegemise aluseks olnud dokument. Paranduse tegemise aluseks olnud dokumenti säilitatakse koos kande alusdokumentidega.
(3) Andmete paranduste või täienduste edastamisel registrile kasutatakse § 9 lõike 2 alusel kehtestatud DNA-proovi võtmise vormi.
(1) Registrisse kantud andmed säilitatakse kohtuekspertiisiseaduse §-s 99 sätestatu kohaselt.
(2) Registri arhiivi kantud andmeid säilitatakse kohtuekspertiisiseaduse §-s 910 sätestatu kohaselt.
(3) Andmete alusdokumenti säilitatakse vähemalt sama kaua, kui andmed on kantud registrisse. Tähtaja möödumisel võib alusdokumendid arhiiviseaduse alusel viia üle vastavasse arhiivi või otsustada nende hävitamise.
(4) Alusdokumente säilitatakse paberil arhiivis või elektroonselt kohtuekspertiisi infosüsteemis.
(5) Registri alusdokumentide hävitamise kohta koostatakse protokoll, mida säilitatakse volitatud töötleja juures.
4. peatükk Järelevalve, registri pidamise finantseerimine ning registri likvideerimine
(1) Järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostab Andmekaitse Inspektsioon.
(2) Teenistusliku järelevalve korras teostab järelevalvet registri pidamise üle vastutav töötleja.
(3) Volitatud töötleja on kohustatud likvideerima registri pidamisel ilmnenud puudused järelevalvet teostanud isiku määratud tähtajaks.
§ 20. Registri pidamise finantseerimine
Registri asutamist ja pidamist finantseeritakse riigieelarvest Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi kaudu. Registri andmekogu ülalpidamisega kaasnevad kulud finantseeritakse riigieelarvest Riigi Infosüsteemide Keskuse kaudu.