«Maareformi seaduse» paragrahvides 23¹ ja 23² sätestatud vaba põllumajandus- ja metsamaa erastamise kord – Riigi Teataja
«Maareformi seaduse» paragrahvides 23¹ ja 23² sätestatud vaba põllumajandus- ja metsamaa erastamise kord
RT I 2000, 30, 181
Vastu võetud 04.04.2000 nr 115
Määrus kehtestatakse «Maareformi seaduse» (RT 1991, 34, 426; RT I 1995, 10, 113; 1996, 36, 738; 41, 796; 1997, 13, 210; 37/38, 570; 81, 1363; 93, 1556; 1998, 12, 153; 103, 1698; 1999, 25, 366; 27, 390; 84, 765; 95, 840) paragrahvi 223 lõigete 9 ja 10 ning paragrahvi 23 lõike 6 alusel paragrahvides 231 ja 232 sätestatud vaba põllumajandus- ja metsamaa erastamiseks.
Käesolev kord reguleerib tagastamise ja ostueesõigusega erastamise nõueteta põllumajandus- ja metsamaa ning maakorralduse nõuetest tulenevalt ka sihtotstarbeta maa (edaspidi vaba maa), mis ei kuulu riigi omandisse jätmisele või munitsipaalomandisse andmisele, erastamist.
(1) Paragrahvis 1 nimetatud maa erastamist korraldab maavanem või tema volitatud isik või asutus (edaspidi erastamise korraldaja).
(2) Kohalik omavalitsus teostab vaba maa erastamisel «Maareformi seaduses» ja käesolevas korras sätestatud eeltoiminguid.
ERASTAMISE EELTOIMINGUD
Vaba maa väljaselgitamine ja avalikustamine
§ 3. Vaba maa väljaselgitamine
(1) Vaba maa plaani koostamiseks kannab vallavalitsus vaba maa tükkide piirid võimalikult kaasaegse situatsiooniga kaardile või ortofotole, mille mõõtkava on 1:10 000 või suurem. Maatükkide piirid määratakse, arvestades maa efektiivse kasutamise, planeeringu ja maakorralduse nõudeid. Plaan koostatakse kahes identses eksemplaris. Plaani võib koostada ka elektrooniliselt.
(2) Maakorralduse nõuetest tulenevalt võib maatüki koosseisu lisaks põllumajandusmaale kuuluda ka metsamaa ning sihtotstarbeta maa. Maakorralduse nõuetest tulenevalt põllumajandusmaa koosseisu arvatud metsamaa pindala ei või ületada «Maareformi seaduse» paragrahvi 232 lõikes 5 sätestatud piirmäärasid. Maakorralduse nõuetest tulenevalt põllumajandusmaa hulka arvatud metsamaa kogust arvestatakse «Maareformi seaduse» paragrahvi 232 lõikes 5 sätestatud piirmäära arvutamisel.
(3) Vaba metsamaa väljaselgitamisel võib maatükkide suurus ületada «Maareformi seaduse» paragrahvi 232 lõikes 5 sätestatud piirmäärasid.
(4) Maad, mille kohta on esitatud kompenseerimise või asendamise avaldus, võib vaba maa koosseisu arvata kahe kuu möödumisel maa kompenseerimise otsuse jõustumisest, juhul kui kompenseerimise otsust ei ole eelnimetatud tähtaja jooksul vaidlustatud.
(5) Iga maatükk tähistatakse plaanil numbriga. Kui vabade maade väljaselgitamine ja plaanide avalikustamine ei toimu kogu valla territooriumi ulatuses üheaegselt, tuleb maatükid nummerdada selliselt, et varem avalikustatud plaanidel ja nimekirjades kasutatud numbrid ei korduks.
(6) Maatükkide registreerimise lehel märgitakse vähemalt maatüki number, maatüki pindala ning see, kas tegemist on vaba põllumajandusmaa või vaba metsamaaga. Vajadusel märgitakse registreerimise lehele ka maatükkide kõlvikuline koosseis.
§ 4. Vaba maa plaanide esitamine ja katastriüksuse moodustamise algatamine
(1) Vaba maa plaani ja maatükkide registreerimise lehe üks eksemplar jääb omavalitsusse avalikuks tutvumiseks, teine esitatakse maavanemale. Juhul kui vabade maade plaan koostati elektrooniliselt, tehakse plaanist vähemalt kaks väljatrükki, millest üks jääb omavalitsusse avalikuks tutvumiseks ning teine esitatakse maavanemale.
(2) Kui erastamise korraldaja leiab, et vaba maa plaani või maatükkide registreerimise lehe koostamisel ei ole järgitud õigusaktides sätestatud nõudeid, sealhulgas kehtestatud planeeringuid, tagastab ta plaanid ja registreerimise lehe vallavalitsusele koos omapoolsete märkustega, määrates puuduste kõrvaldamise tähtaja. Kui erastamise korraldaja tagastab plaanid ja maatükkide registreerimise lehe puuduste kõrvaldamiseks, peab vallavalitsus lõpetama plaanide ja maatükkide registreerimise lehe avaliku väljapaneku, teatades sellest paragrahvi 5 lõikes 1 sätestatud korras, kõrvaldama puudused ning korraldama plaanide ja maatükkide registreerimise lehe uue avaliku väljapaneku, teatades sellest paragrahvi 5 lõikes 1 sätestatud korras. Eelmises lauses sätestatud korras toimib kohalik omavalitsus ka juhul, kui pärast vaba maa plaanide ja maatükkide registreerimise lehe avalikustamist avastab puudused kohalik omavalitsus.
(3) Esitatud plaani ja maatükkide registreerimise lehe alusel võib erastamise korraldaja algatada katastriüksuse moodustamise, lähtudes paragrahvis 12 sätestatust. Kui erastatav vaba maa piirneb üksnes riigi maakatastris registreeritud, mõõdistamise teel moodustatud katastriüksustega, võib katastriüksuse moodustada ka plaani- ja kaardimaterjali alusel. Eelmises lauses nimetamata juhtudel moodustatakse katastriüksus Vabariigi Valitsuse 5. jaanuari 1999. a määrusega nr 7 kinnitatud «Katastrimõõdistamise korras» (RT I 1999, 5, 71; 61, 624) sätestatud korras.
(4) Kui erastamise korraldajale esitatud vaba maa plaanil on vabasid metsamaatükke, mille suurus ületab «Maareformi seaduse» paragrahvi 232 lõikes 5 sätestatud piirmäärasid, algatatakse nende maatükkide osas katastriüksuse moodustamine pärast paragrahvi 7 lõikes 2 sätestatud toimingute teostamist.
(5) Katastriüksuse moodustamise võib erastamise korraldaja algatada ka lõigetes 3 ja 4 sätestatust hiljem.
§ 5. Vaba maa plaanide ja nimekirjade avalikustamine
(1) Vallavalitsus teatab vaba maa plaani ja maatükkide registreerimise lehe avalikust väljapanekust maakonnalehes, viimase puudumisel vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes. Teade peab sisaldama andmeid vähemalt plaanide ja registreerimise lehe väljapaneku koha, alguse ja kestuse kohta.
§ 6. Vaba maa erastamise avalduste esitamine
(1) Vaba põllumajandusmaa erastamiseks saavad avaldusi esitada avalduse esitamise päevaks äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtjad, kes tegelevad põllumajandusliku tootmisega erastatava maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil, või Eesti eraõiguslikud juriidilised isikud, kelle põhiliseks tegevusalaks on põllumajanduslik tootmine erastatava maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil ja kes saavad tulu omatoodetud põllumajandussaaduste või nendest valmistatud toodete müügist ning omavad tootmiseks vajalikku maad või põllumajandusmaa kasutamise õigust (edaspidi põllumajandusliku tootmisega tegelejad).
(2) Vaba metsamaa erastamiseks saavad lisaks lõikes 1 nimetatud isikutele avalduse esitada ka avalduse esitamise päevaks äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtjad või Eesti eraõiguslikud juriidilised isikud, kes erastatava maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil omavad metsamaad koos kasvava metsaga ning kes on teostanud selles metsas valgustus-, harvendus- või sanitaarraiet või on asunud täitma metsa uuendamise kohustust (edaspidi metsamajandusega tegelejad).
(3) Vaba maa erastamise avaldus esitatakse erastatava maa asukohajärgsele vallavalitsusele hiljemalt ühe kuu jooksul vaba maa plaanide ja maatükkide registreerimise lehtede avalikustamise lõpptähtpäevale järgnevast päevast arvates. Põllumajandusliku tootmisega või metsamajandusega tegelejad võivad esitada kas ühe avalduse kõikide erastamiseks taotletavate maatükkide kohta või ka eraldi avaldused iga maatüki kohta. Juhul kui nimetatud isikud tegelevad põllumajandusliku tootmisega või metsamajandusega mitme kohaliku omavalitsusüksuse haldusterritooriumil, on neil õigus esitada vaba maa erastamise avaldusi mitmele taotletava maa asukohajärgsele vallavalitsusele. Avalduse võib saata ka tähitud kirjaga. Vallavalitsus on kohustatud esitatud avaldused registreerima.
(4) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikutel on õigus esitada ühine avaldus vaba maa erastamiseks kaasomandisse. Kaasomanikel on õigus kokku erastada maad «Maareformi seaduse» paragrahvi 231 lõikes 5 ja paragrahvi 232 lõikes 5 sätestatud ulatuses.
(5) Vaba maa erastamise avalduses märgitakse:
1) füüsilise isiku puhul – avaldaja ees- ja perekonnanimi, isikukood ja äriregistri registrikood, elukoht ja postiaadress; juriidilise isiku puhul – nimi, asukoht ja postiaadress, äriregistri registrikood ning erastamisprotsessis juriidilist isikut esindama volitatud isiku nimi;
2) andmed taotletava maa kohta (vähemalt maatüki number registreerimise lehel ja maatüki suurus).
(6) Avaldusele lisatakse äriregistris registreerimist tõendav dokument.
(7) Kui avaldajal ei ole võimalik lisada lõikes 6 nimetatud dokumenti, tuleb avalduses näidata põhjus, miks ei ole võimalik nimetatud dokumenti lisada. Esitamata jäänud dokument esitatakse hiljemalt 10 päeva jooksul vallavalitsuse poolt vastava nõude esitamise päevast arvates.
§ 7. Vaba maa erastamise taotlejate nimekirja koostamine ja avalikustamine
(1) Vallavalitsus koostab vaba maa erastamise taotlejate nimekirja. Nimekirja kantakse kõik tähtaegselt vaba maa erastamise avalduse ja hiljemalt paragrahvi 6 lõikes 7 nimetatud tähtaja jooksul äriregistris registreerimist tõendava dokumendi esitanud isikud.
(2) Avalikustamisele kuuluva vaba metsamaa erastamise taotlejate nimekirja ja plaani koostamiseks selgitab vallavalitsus välja lõikes 1 nimetatud isikute arvu ning lähtudes erastamisele kuuluva vaba metsamaa pindalast ja maakorralduse nõuetest määrab keskmise ühele taotlejale erastatava metsamaa pindala. Juhul kui avalikuks tutvumiseks väljapandud metsamaatükid on suuremad «Maareformi seaduse» § 232 lõikes 5 sätestatud piirmäärast, peab vallavalitsus, arvestades maakorralduse nõudeid, jagama nimetatud maatükid koostöös vastava maatüki erastamiseks avalduse esitanud ja lõikes 1 nimetatud tingimustele vastavate isikutega. Jagamisel tekkinud maatükid nummerdatakse uuesti, kusjuures jagamise käigus tekkinud maatükkide numbrid koosnevad soovitavalt jagatud maatüki numbrist esialgsel plaanil ja sellele lisatud araabia numbrist ülemise indeksina. Lõike teises lauses nimetatud isikutel on vallavalitsuse poolt määratud vähemalt 20-päevase tähtaja jooksul õigus esitada avaldus, milles märgitakse jagamise käigus tekkinud taotletava maatüki number. Kui avalikuks tutvumiseks väljapandud metsamaatükid vastavad «Maareformi seaduse» § 232 lõikes 5 sätestatud piirmääradele või on nimetatud määradest väiksemad, siis neid maatükke täiendavalt ei jagata.
(3) Nimekiri ning vaba metsamaa puhul ka erastatava metsamaa plaan pannakse kohalikus omavalitsuses välja avalikuks tutvumiseks. Teade nimekirja, vaba metsamaa puhul ka plaani avaliku väljapaneku koha, alguse ja kestuse kohta avaldatakse maakonnalehes, viimase puudumisel vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes. Avaliku väljapaneku kestus ei tohi olla lühem kui 10 päeva vastava teate avaldamise päevale järgnevast päevast arvates. Nimekiri peab sisaldama vähemalt «Maareformi seaduse» paragrahvi 231 lõikes 3 ja paragrahvi 232 lõikes 3 sätestatut.
Vaba maa erastajate väljaselgitamine
§ 8. Kaebuste esitamine ja läbivaatamine
(1) Kõigil isikutel, kellel on vastuväiteid erastamise taotlejate nimekirja kantud isikute vastavuse kohta «Maareformi seaduses» sätestatud nõuetele või nimekirja täielikkuse või korrektsuse kohta või muude asjaolude kohta, on õigus 10 päeva jooksul vaba maa erastamise taotlejate nimekirja avalikustamise kuupäevast arvates esitada kirjalik kaebus vallavalitsusele. Kaebusi võib saata ka tähitud kirjaga. Vallavalitsus on kohustatud registreerima esitatud kaebused.
(3) Kaebused vaatab läbi vallavolikogu. Vallavolikogul on õigus jätta läbi vaatamata anonüümsed ja määratud tähtajast hiljem esitatud kaebused. Iga kaebuse kohta võetakse vastu otsus. Vastuvõetud otsusest informeeritakse kaebuse esitajat kirjalikult.
§ 9. Vaba maa erastajate nimekirja kinnitamine
(1) Pärast kõigi kaebuste läbivaatamist kinnitab vallavolikogu oma otsusega vaba maa erastajate nimekirja. Nimekirja võib kinnitada osade kaupa vastavalt maa erastajate selgumisele. Nimekirja kantakse isikud, kes vastavad «Maareformi seaduse» paragrahvi 231 lõikes 2 ja paragrahvi 232 lõikes 2 sätestatud vaba maa erastamise õigust omava isiku tingimustele. Eelmises lauses nimetatud tingimustele mittevastavate, vaba maa erastamise avalduse esitanud isikute kohta teeb vallavolikogu motiveeritud otsuse nimekirja kandmisest keeldumise kohta.
(2) Enne nimekirja kinnitamist on kohalikul omavalitsusel õigus maa erastamise taotlejalt nõuda põllumajanduslikku tootmist tõendavat väljavõtet tuludeklaratsioonist või kohaliku omavalitsuse arengukavale vastavat äriplaani või metsamajandusega tegelemist tõendavaid dokumente.
(3) Kui ühe maatüki erastamiseks on avalduse esitanud mitu isikut, kontrollib vallavolikogu nende vastavust seaduses sätestatud vaba maa erastamise õigust omava isiku tingimustele. Nimetatud tingimustele vastavatele isikutele määrab vallavolikogu vähemalt ühekuulise tähtaja kokkuleppe sõlmimiseks, kusjuures ühesugust tähtaega rakendatakse kõigi kokkuleppemenetluste puhul.
(4) Ettepaneku tegemisest kokkuleppe sõlmimiseks teatatakse kõigile maatüki erastamise õigust omava isiku tingimustele vastavatele isikutele tähitud kirjaga, milles näidatakse ära kirjaliku kokkuleppe kohalikule omavalitsusele esitamise viimane tähtpäev. Vaba maa erastamise õigust omavad isikud võivad kokku leppida maa erastamises ühele taotlejale, maa erastamises taotlejate kaasomandisse või muul viisil. Allkirjade ehtsus kokkuleppel tõestatakse notari või vallasekretäri või vandeadvokaadi poolt.
(5) Kui vallavolikogu poolt määratud tähtpäevaks kirjalikku kokkulepet ei esitata või kui kokkuleppele ei ole alla kirjutanud kõik isikud, kellele ettepanek tehti, otsustab vallavolikogu «Maareformi seaduse» paragrahvi 231 lõikes 5 ja paragrahvi 232 lõikes 5 sätestatust lähtudes kas ühe isiku eelistamise või suulise enampakkumise korraldamise. «Maareformi seaduse» jõustumisest arvates kauem põllumajandusliku tootmisega tegelenud isiku määramisel lähtutakse füüsiliste isikute puhul «Eesti NSV taluseaduse» (Eesti NSV Teataja 1989, 39, 611; RT I 1993, 72/73, 1021; 1994, 30, 465) alusel või sellega võrdsustatud korras maa kasutamiseks andmise otsuse vastuvõtmise kuupäevast ja juriidiliste isikute puhul juriidilise isiku «Ettevõtteregistris» või «Äriregistris» registreerimise kuupäevast. Enne «Maareformi seaduse» jõustumist maakasutusõiguse saanud füüsilised isikud ja «Ettevõtteregistrisse» kantud juriidilised isikud loetakse põllumajandusliku tootmisega tegelejateks «Maareformi seaduse» jõustumisest arvates.
(6) Vaba maa erastajate nimekirja ei kanta isikuid, kes juba omavad vaba maa erastamise õigust «Maareformi seaduse» paragrahvi 231 lõikes 5 ja paragrahvi 232 lõikes 5 sätestatud piirmäära ulatuses. Isik loetakse vaba maa erastamise õigust omavaks tema vallavolikogu poolt vaba maa erastajate nimekirja kandmisest või vaba maa erastamiseks korraldatud enampakkumisel paragrahvi 11 lõikes 7 sätestatud korras võitjaks tunnistamisest.
(7) Enampakkumisele minevate maatükkide osas kinnitab vallavolikogu erastajate nimekirja pärast enampakkumise tulemuste selgumist, kusjuures nimekirjas märgitakse, et nimekiri on kinnitatud enampakkumise tulemuste alusel ja lisatakse iga maatüki enampakkumisel kujunenud hind.
(8) Vallavolikogu poolt kinnitatav nimekiri peab sisaldama vähemalt «Maareformi seaduse» paragrahvi 231 lõikes 3 ja paragrahvi 232 lõikes 3 sätestatut, andmeid erastaja postiaadressi kohta ning märget selle kohta, kas erastaja on põllumajandusliku tootmisega tegeleja või metsamajandusega tegeleja. Kinnitatud nimekiri esitatakse maavanemale.
(9) Vaba maa erastamise õigust omav isik, kes on taotlenud vaba maa erastamist «Maareformi seaduse» paragrahvi 231 lõikes 5 või paragrahvi 232 lõikes 5 sätestatud piirmäärast suuremas ulatuses, on kohustatud viivitamatult pärast seda, kui talle on saanud teatavaks, et ta on vallavolikogu otsusega vaba maa erastajate nimekirja kantud «Maareformi seaduse» paragrahvi 231 lõikes 5 või paragrahvi 232 lõikes 5 sätestatud piirmäära ulatuses, teatama sellest vallavolikogule ning loobuma seaduses sätestatud piirmäärasid ületava vaba maa erastamisest.
(1) Enampakkumise läbiviimiseks määratakse enampakkumise alghind. Enampakkumise alghinnaks on maa erastamise avalduse esitamise ajal kehtinud maa maksustamishind, millele lisatakse kasvava metsa olemasolul selle maksumus. Enampakkumise alghinna määramise aluseks on paragrahvi 12 lõikes 3 nimetatud plaan, kasvava metsa olemasolul ka erastamise korraldaja poolt paragrahvi 12 lõike 5 alusel saadetud kasvava metsa maksumuse määramise akti kinnitatud koopia.
(2) Vallavalitsusel on õigus kehtestada enampakkumisest osavõtjatele osavõtutasu. Osavõtutasu tagastatakse üksnes juhul, kui enampakkumine nurjus osavõtjatest mitteolenevatel põhjustel. Vaba maa erastamiseks läbiviidaval enampakkumisel tagatisraha ei määrata.
(3) Vallavalitsus teatab enampakkumise korraldamisest enampakkumisel osalemise õigust omavatele isikutele tähitud kirjaga vähemalt üks kuu ette. Kirjas peavad sisalduma andmed enampakkumise toimumise täpse koha ja aja, samuti enampakkumise objektiks oleva maa suuruse ja enampakkumise alghinna kohta ning juhul, kui on kehtestatud osavõtutasu, siis ka selle suuruse ja tasumise korra kohta. Kirjale lisatakse enampakkumise objektiks oleva maatüki plaani kinnitatud koopia.
(4) Tähitud kiri saadetakse vaba maa erastamise avalduses märgitud postiaadressil. Mõne enampakkumisele kutsutud isiku mitteilmumine, ka juhul, kui puuduvad andmed teate kättesaamise kohta, ei takista enampakkumise läbiviimist.
§ 11. Enampakkumise läbiviimine
(1) Enampakkumise läbiviimiseks moodustab vallavalitsus vähemalt kolmeliikmelise komisjoni ning määrab komisjoni esimehe. Enampakkumise komisjon kontrollib enne pakkumismenetluse juurde asumist enampakkumisest osa võtta soovivate isikute õigust osaleda enampakkumisel (sealhulgas esindajate volitusi). Isik, kes enampakkumise toimumise päevaks vallavolikogu poolt vastuvõetud vaba maa erastajate nimekirja kandmise otsuse alusel juba omab õigust erastada vaba maad «Maareformi seaduse» paragrahvi 231 lõikes 5 või paragrahvi 232 lõikes 5 sätestatud piirmäära ulatuses, ei oma õigust osaleda enampakkumisel. Enampakkumisel osalemise õigust omavad isikud registreeritakse ja neile antakse registreerimisnumber, mille all nad teevad pakkumisi enampakkumise lõpuni.
(2) Enampakkumise alguses tutvustab komisjoni esimees komisjoni koosseisu ja komisjoni poolt määratud enampakkumise läbiviijat. Enampakkumise läbiviijaks võib olla ka komisjoni esimees või üks komisjoni liikmetest. Kui enampakkumise läbiviija osas on osalejatel taandusi, otsustab komisjon taanduse põhjendatuse ja enampakkumise jätkamise võimaluse.
(3) Enampakkumise läbiviija tutvustab osalejatele enampakkumise läbiviimise korda ja teatab osalejad ning nende registreerimisnumbrid, alghinna ja komisjoni poolt määratud pakkumise sammu. Minimaalne pakkumise samm sõltub erastatava maa alghinnast (arvestus koos kasvava metsa maksumusega) ning on järgmine:
Alghind Pakkumise samm
kuni 10 000 krooni 500 krooni
10 001 kuni 100 000 krooni 1000 krooni
üle 100 000 krooni 5000 krooni
Komisjonil on õigus suurendada pakkumise sammu kõigi osalejate nõusolekul. Sammu suurendamise ettepaneku võib teha enampakkumise läbiviija või enampakkumisel osaleja.
(4) Enampakkumine algab pärast lõigetes 1–3 nimetatud toiminguid alghinna teatavaks tegemisega enampakkumise läbiviija poolt ja tema haamrilöögiga.
(5) Enampakkumisel osaleja annab oma soovist suurendada pakkumist märku registreerimisnumbri tõstmisega. Enampakkumise läbiviija teatab osaleja numbri ja pakkumise suuruse.
(6) Kõik registreeritud osalejad ja kohalviibijad on kohustatud enampakkumise ajal alluma enampakkumise läbiviija korraldustele. Enampakkumise läbiviijal on õigus:
(7) Enampakkumise võitjaks loetakse kõrgeima pakkumise teinud osaleja. Enampakkumine lõpeb enampakkumise läbiviija haamrilöögiga pärast kõrgeima pakutud ostuhinna ja enampakkumise võitja registreerimisnumbri kolmekordset teatamist. Kui eelmises lauses nimetatud toimingute teostamise hetkest omab isik õigust erastada vaba maad «Maareformi seaduse» paragrahvi 231 lõikes 5 või paragrahvi 232 lõikes 5 sätestatud piirmäära ulatuses, on ta kohustatud loobuma edasisel enampakkumisel osalemisest ning lahkuma enampakkumise ruumist.
(8) Enampakkumise käik protokollitakse. Enampakkumise protokollile kirjutavad alla komisjoni liikmed ja enampakkumise võitja. Enampakkumise võitja annab enampakkumise protokollis allkirja selle kohta, et ta maksab tema poolt pakutud hinna ning tasub muud maa erastamisega seotud kulud ja sõlmib maa ostu-müügilepingu hiljemalt 3 kuu jooksul erastamise korraldaja poolt erastamise otsuse teatavaks tegemise päevast arvates. Kui enampakkumise võitja keeldub enampakkumise protokollis nimetatud allkirja andmast, kaotab ta ostu-müügilepingu sõlmimise õiguse ning komisjon kuulutab oma otsusega enampakkumise nurjunuks. Viimasel juhul viiakse samade isikute vahel läbi uus enampakkumine.
§ 12. Erastamise korraldaja ja maamõõtja toimingud katastriüksuse moodustamisel
(1) Katastriüksuse moodustaja leidmiseks korraldab erastamise korraldaja vastavat litsentsi omavate isikute vahel vähempakkumise või teeb vaba maa erastamise õigust omavale isikule ettepaneku tellida katastriüksuse moodustamise tööd vastavat litsentsi omavalt isikult.
(2) Erastamise korraldaja annab lõikes 1 sätestatud korras leitud isikule (edaspidi maamõõtja) kohaliku omavalitsuse poolt talle esitatud vaba maa plaani(de) ja maatükkide registreerimise lehe koopia. Maamõõtja koostab katastriüksuse moodustamise toimiku Vabariigi Valitsuse 5. jaanuari 1999. a määrusega nr 7 kinnitatud «Katastrimõõdistamise korras» sätestatud korras, kusjuures nimetatud korra punktis 3 sätestatud asendiplaanina käsitatakse erastamise korraldajale esitatud vaba maa plaani. Maamõõtja lisab nimetatud plaani väljavõtte koopia katastriüksuse moodustamise toimikusse.
(3) Pärast erastatava maaüksuse plaani koostamist esitab maamõõtja paragrahvis 13 sätestatud toimingute teostamiseks, vajadusel ka enampakkumise alghinna määramiseks, vallavalitsusele plaani kaks eksemplari. Kui erastatava maa hulgas on vähemalt 0,5 ha metsamaad, esitab maamõõtja plaani ühe eksemplari erastamise korraldajale kasvava metsa maksumuse määramiseks.
(4) Kasvava metsa maksumus määratakse Vabariigi Valitsuse 31. märtsi 1998. a määrusega nr 73 kinnitatud «Erastataval maal asuva metsa maksumuse määramise korras» (RT I 1998, 33, 438) sätestatud korras. Metsa maksumuse määramiseks esitab erastamise korraldaja metsa hindajale kirjaliku tellimuse koos erastatava maaüksuse plaani koopiaga. Metsa hindaja väljastab metsa maksumuse määramise akti erastamise korraldajale. Metsa maksumuse määramise eest tasumiseks esitab metsa hindaja erastamise korraldajale aruande tehtud töö kohta, näidates selles ära metsa hindamise maksumuse kohalike omavalitsuste lõikes maatükkide kaupa ja arve.
(5) Kui vaba maa erastaja määramiseks korraldatakse enampakkumine, saadab erastamise korraldaja kasvava metsa maksumuse määramise akti kinnitatud koopia vallavalitsusele.
§ 13. Vallavalitsuse toimingud katastriüksuse moodustamisel
(1) Esitatud plaani alusel kinnitab vallavalitsus oma korraldusega erastatava maaüksuse nime, üldpindala ja sihtotstarbe, samuti pindala ning maa maksustamishinna eraldi kõigi kõlvikute lõikes. Juhul kui maa erastaja selgitamiseks korraldatakse enampakkumine, võetakse nimetatud korraldus vastu pärast enampakkumise tulemuste kinnitamist ning korralduses näidatakse nii enampakkumise alghind (eraldi maa maksustamishind kõlvikute lõikes ja kasvava metsa maksumus) kui ka enampakkumise käigus kujunenud hind. Korralduse lisaks on erastatava maaüksuse plaan.
(3) Vallavalitsus on kohustatud teostama käesolevas paragrahvis nimetatud toimingud hiljemalt ühe kuu jooksul erastatava maaüksuse plaani esitamise päevast arvates. Kui vaba maa erastaja selgitamiseks korraldatakse enampakkumine, siis on vallavalitsus kohustatud käesolevas paragrahvis nimetatud toimingud teostama hiljemalt viie päeva jooksul enampakkumise tulemuste kinnitamisest arvates. Kui toimingute teostamine viibib vallavalitsusest mitteolenevatel põhjustel, pikeneb vastavalt toimingute teostamise tähtaeg. Kui toimingud ei ole teostatud nimetatud tähtaja jooksul, informeerib vallavalitsus erastamise korraldajat viivituse põhjustest kirjalikult.
§ 14. Katastriüksuse registreerimine
(1) Maamõõtja esitab katastriüksuse moodustamise toimiku erastamise korraldajale. Erastamise korraldaja esitab katastriüksuse moodustamise toimiku koos vastavasisulise avaldusega riigi maakatastri pidajale katastriüksuse registreerimiseks.
(2) Pärast katastriüksuse registreerimist riigi maakatastris esitab katastripidaja erastamise korraldajale katastriüksuse registreerimist tõendava õiendi (2 eks), katastriüksuse plaani kinnitatud eksemplari (2 eks) ja piiriprotokolli (2 eks). Katastripidaja poolt väljastatud õiend ja katastriüksuse plaani kinnitatud eksemplar esitatakse kinnistusametile.
§ 15. Erastamise otsustamine
(1) Pärast riigi maakatastri pidaja poolt paragrahvi 14 lõikes 3 nimetatud dokumentide saamist kontrollib erastamise korraldaja talle maa erastamiseks esitatud dokumentide ja andmete õigsust.
(3) Erastamise korraldaja võtab «Maareformi seaduses» sätestatu, esitatud dokumentide, täiendavalt kogutud andmete ja riigi maakatastri andmete alusel vastu maa erastamise otsuse, milles peavad kooskõlas «Maareformi seaduse» vastavate sätetega olema märgitud:
1) isiku, kellele maa erastatakse, nimi, elukoht/asukoht, isikukood/registrikood;
5) maa müügihind, kusjuures eraldi näidatakse maa ja kasvava metsa maksumus; kui maa erastamishind selgus enampakkumise käigus, siis maa ja kasvava metsa maksumust eraldi ei sätestata;
9) isiku, kellele maa erastatakse, kohustus sõlmida maa ostu-müügileping hiljemalt 3 kuu jooksul erastamise korraldaja poolt erastamise otsuse teatavaks tegemise päevast arvates. Kui erastaja süül ei sõlmita ostu-müügilepingut tähtaegselt, kaotab erastaja ostu-müügilepingu sõlmimise õiguse;
§ 16. Erastamisotsuse tutvustamine
§ 17. Lapse sünniga seotud soodustuste rakendamine
(1) «Maareformi seaduse» paragrahvi 223 lõike 9 alusel saavad maa väljaostuvõla kustutamist või müügihinna vähendamist taotleda, sõltumata maa ostu-müügilepingu sõlmimise ajast, füüsilised isikud, kellel pärast 7. juunit 1996. a on sündinud laps. Maa väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise õigust saab kasutada üks lapsevanematest. Maaomanikul on õigus maa väljaostuvõla kustutussummat kasutada mitme maatüki ostueesõigusega või piiratud enampakkumisel erastamisega või vaba maa erastamisega tekkinud väljaostuvõla kustutamiseks või müügihinna vähendamiseks.
(2) «Maareformi seaduse» paragrahvi 223 lõike 9 alusel väljaostuvõla kustutamiseks või müügihinna vähendamiseks esitab vastavat õigust omav isik maa erastamise korraldajale avalduse, milles näidatakse ära, millise kinnistu väljaostuvõla kustutamist või müügihinna vähendamist millises ulatuses taotletakse, ning kinnitatakse, et kumbki vanematest ei ole kasutanud väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise õigust selle lapse eest. Taotlusele lisatakse lapse sünnitunnistuse kinnitatud koopia. Kui avalduse esitaja või teine lapsevanem on osaliselt kasutanud lapse sünnist tulenevat väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise õigust, peab avaldaja oma avalduses näitama, millise maatüki väljaostuvõlg millises ulatuses on kustutatud või millise maatüki müügihinda on vähendatud, ning avaldusele tuleb lisada väljaostuvõla kustutamise otsuse või vastava lepingu kinnitatud koopia.
(3) «Maareformi seaduse» paragrahvi 223 lõikes 9 sätestatud soodustuse rakendamiseks juhul, kui erastatava maa omandamiseks on ostu-müügileping sõlmitud, langetab maa erastamise korraldaja esitatud dokumentide põhjal otsuse maa väljaostuvõla kustutamise kohta. Otsus sisaldab viite lepingule (sõlmimise kuupäev, ostja nimi, väljaostuvõla suurus jms), mille alusel väljaostuvõlg tekkis, ja väljaostuvõla kustutamise põhimõtted (millises ulatuses, milliste maksetähtaegade osas jne). Kui väljaostuvõlg on väiksem kui 25 000 krooni, näidatakse otsuses ära ka kustutussumma kasutamata osa. Väljaostuvõla kustutamist alustatakse järelmaksugraafikus fikseeritud viimasest maksetähtajast. Otsuse üks eksemplar saadetakse väljaostuvõla kustutamist taotlenud isikule ning teine lisatakse maa erastamist käsitlevatele dokumentidele.
(4) «Maareformi seaduse» paragrahvi 223 lõikes 9 sätestatud soodustuse rakendamiseks juhul, kui erastatava maa omandamiseks on ostu-müügileping sõlmimata, langetab maa erastamise korraldaja otsuse maa müügihinna vähendamise kohta. Otsus sisaldab andmeid müügihinna vähendamist taotlenud isiku ja ostu-müügilepingu objekti kohta ning viite müügihinna vähendamise alusele, müügihinna vähendamise põhimõtted ja vähendatud müügihinna suuruse. Kui erastatava maa ja sellel kasvava metsa summaarne maksumus on 25 000 krooni või väiksem, loetakse kogu müügihind tasutuks ja otsusele tehakse vastav märge. Käesolevas lõikes nimetatud otsus võib sisalduda ka paragrahvi 15 lõikes 3 nimetatud erastamise otsuses.
§ 18. Alaealiste kasvatamise ja ülalpidamisega seotud soodustuste rakendamine
(1) «Maareformi seaduse» paragrahvi 223 lõike 10 alusel saavad maa väljaostuvõla kustutamist või müügihinna vähendamist kuni 25 000 krooni ulatuses taotleda füüsilised isikud, kelle kasvatada ja ülal pidada on vähemalt neli alla 18-aastast last.
(2) «Maareformi seaduse» paragrahvi 223 lõike 10 alusel väljaostuvõla kustutamiseks või müügihinna vähendamiseks esitab vastavat õigust omav isik maa erastamise korraldajale avalduse, milles näidatakse ära, millise kinnistu väljaostuvõla kustutamist või müügihinna vähendamist millises ulatuses taotletakse, ning kinnitatakse, et teine neid lapsi kasvatav ja ülalpidav isik ei ole kasutanud väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise õigust nende laste eest. Taotlusele lisatakse laste sünnitunnistuste kinnitatud koopiad või lapsendamist tõendavad dokumendid. Kui avalduse esitaja või teine samade laste kasvatamise ja ülalpidamisega tegelev isik on osaliselt kasutanud laste kasvatamisest ja ülalpidamisest tulenevat väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise õigust, peab avaldaja oma avalduses näitama, millise maatüki väljaostuvõlg millises ulatuses on kustutatud või millise maatüki müügihinda on vähendatud, ning avaldusele tuleb lisada väljaostuvõla kustutamise otsuse või vastava lepingu kinnitatud koopia.
(3) Kui «Maareformi seaduse» paragrahvi 223 lõike 10 alusel väljaostuvõla kustutamise õigust omav isik on sõlminud maa ostu-müügilepingu müügihinna järelmaksuga tasumise tingimusega, toimub väljaostuvõla kustutamine paragrahvi 17 lõikes 3 sätestatud korras. Kui maa ostu-müügileping on sõlmimata, toimub müügihinna vähendamine paragrahvi 17 lõikes 4 sätestatud korras.
§ 19. Kustutussumma tagastamine
(1) «Maareformi seaduse» paragrahvi 223 lõigetes 9 ja 10 sätestatud soodustuse rakendamiseks juhul, kui müügihind on täielikult tasutud, tagastatakse maaomanikule seadusest tulenev kustutussumma. Kui müügihind on väiksem kui seadusest tulenev kustutussumma, tagastatakse ainult maa müügihinnale vastav summa.
(2) Enammakstud summa tagastamiseks esitab isik vastava avalduse erastamise korraldajale. Avalduses näidatakse ära, millise maatüki eest enammakstud summa tagastamist soovitakse. Lisaks peab avaldus sisaldama paragrahvi 17 lõikes 2 või paragrahvi 18 lõikes 2 nimetatud andmeid ja avaldusele peavad olema lisatud eelnimetatud sätetes märgitud dokumendid.
(3) Kustutussumma tagastamiseks maaomanikule esitab erastamise korraldaja kooskõlas «Erastamisseaduse» (RT I 1993, 45, 639; 1997, 9, 78; 1998, 12, 153; 30, 411) alusel kehtestatud «Erastamisväärtpaberitega arveldamise juhendi» (RTL 1997, 89, 526; 181/182, 991; 1998, 254, 1049; 354/355, 1494) punktidega 48 ja 49 taotluse erastamise korraldaja erastamisväärtpaberiarvele (kustutusarvele) laekunud erastamisväärtpaberi nimiväärtuse tagasikandmiseks.
§ 20. Erastamise korraldaja aruanne soodustuste rakendamisest
Aruandeid maa väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise kohta esitab maa erastamise korraldaja vastavalt «Erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse» (RT I 1996, 26, 529; 1997, 13, 210; 28, 424; 1998, 97, 1521; 1999, 23, 352 ja 356; 54, 583; 95, 841) paragrahvi 10 lõikele 9.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus, jaotise number, mis oli ekslikult 1 muudetud numbriks 3, Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel.
§ 21. Maa ostu-müügilepingu sisu
(3) Lepingus tuleb sätestada ostja kinnitus selle kohta, et vastavat maatükki erastades ei ületa ta seaduses sätestatud vaba maa erastamise piirmäära ning kohustus:
2) tasuda leppetrahvina erastamise korraldaja erastamise eriarvele rahas kolmekordse müügihinnaga võrdne summa, kui pärast maa ostu-müügilepingu sõlmimist selgub, et ostja vastava maatüki erastamisega ületas seaduses sätestatud vaba maa erastamise piirmäära;
3) vältida hüpoteegiga koormatud kinnisasja väärtuse vähendamist ja hüpoteegipidaja õiguste muul viisil kahjustamist;
4) ilma hüpoteegipidaja loata mitte raiuda kasvavat metsa erastataval maal, millele seatakse erastamisel tekkinud nõuete täitmise tagamiseks Eesti Vabariigi kasuks hüpoteek. Loa taotlemiseks esitada hüpoteegipidajale või tema volitatud esindajale metsateatis ja metsa majandamise soovitused või metsamajandamiskava, kusjuures juhul, kui erastatava maa kohta on metsamajandamiskava koostatud enam kui viis aastat tagasi, tuleb esitada «Metsaseaduse» (RT I 1998, 113/114, 1872; 1999, 54, 583; 82, 750; 95, 843) paragrahvi 7 lõikes 4 sätestatud mahus koostatud metsa majandamise soovitused;
5) punktides 3 ja 4 sätestatud kohustuste mittekohase täitmise korral tasuda vähemalt 20 000 krooni suurune leppetrahv.
Samuti sätestatakse lepingus hüpoteegipidaja kohustus teatada hiljemalt kolme nädala jooksul, arvates punktis 4 nimetatud dokumentide saamisest, kas ja millises mahus raie on lubatud.
(4) Järelmaksu tasumine algab mitte hiljem kui 6 kuud pärast ostu-müügilepingu sõlmimist ning tasuma peab kaks korda aastas võrdsete osadena maksegraafikus ettenähtud tähtaegadeks.
(5) Maaomanik võib väljaostuvõla täielikult või osaliselt tasuda enne graafikujärgset maksetähtaega. Ennetähtaegselt tasutud summalt intresse ei arvutata. Osalise ennetähtaegse tasumise korral jätkatakse edaspidi tasumist vastavalt maksegraafikule ning aastas tasumisele kuuluvat summat ümber ei arvutata. Väljaostuvõla kustutamist alustatakse järelmaksugraafikus fikseeritud viimasest maksetähtajast.
(6) Järelevalvet järelmaksu tasumise üle teostab maa erastamise korraldaja.
§ 22. Ostu-müügilepingu vorm
Erastamise korraldaja sõlmib riigi nimel maa ostu-müügilepingu. Maa ostu-müügi-, asjaõigus- ja hüpoteegi seadmise lepingud võib sõlmida lihtkirjalikus vormis. Kui leping sõlmitakse lihtkirjalikus vormis, on riigi nimel lepingule allakirjutaja kohustatud kontrollima ostja nimel lepingule allakirjutava isiku isikusamasust ning vastavate volituste olemasolu. Kui järelmaksuga erastatakse maad, millel asub kasvav mets, sõlmitakse maa ostu-müügi-, asjaõigus- ja hüpoteegi seadmise lepingud notariaalses vormis ning lepingu notariaalse vormistamisega seotud kulud kannab erastamise korraldaja.
§ 23. Erastatava maa kinnistamine
§ 24. Erastamisdokumentide säilitamine
Vaba maa erastamisega seotud kulud
§ 25. Vaba maa väljaselgitamisega seotud kulud
(1) Vastavalt «Maareformi seaduse muutmise seaduse» (RT I 1999, 25, 366) paragrahvi 2 lõikele 5 hüvitatakse kohalikele omavalitsustele erastamise korraldaja kaudu vaba maa väljaselgitamise ja vastavate plaanide koostamisega seotud kulud järgmiselt:
1) kulumaterjalid, side-, posti-, transpordikulud jms ning teadete avaldamise kulud 10 000 krooni iga valla kohta;
2) töötasu arvestusega 3,55 krooni iga 22. märtsiks 1999. a riigi maakatastris registreerimata kohaliku omavalitsusüksuse haldusterritooriumi hektari kohta.
(2) Lõikes 1 nimetatud kulude hüvitamine toimub pärast vallavolikogu poolt kinnitatud vaba maa erastajate nimekirjade esitamist erastamise korraldajale. Kulud hüvitatakse vallavalitsuse vastava avalduse ja arve alusel. Avalduses peab vallavalitsus näitama, kui suures ulatuses 22. märtsiks 1999. a riigi maakatastris registreerimata kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumist vabade maade väljaselgitamise eest hüvitust taotletakse. Kulude hüvitamine võib toimuda etapiti vastavalt vaba maa erastajate nimekirjade kinnitamisele.
(3) Kui pärast 22. märtsi 1999. a on toimunud valdade ühinemine, hüvitatakse lõikes 1 nimetatud kulud nimetatud määras iga ühinenud valla kohta.
(4) Kui vabade maade väljaselgitamise tööd tellib vallavolikogu või vallavalitsuse nõusolekul erastamise korraldaja, siis kohalikule omavalitsusele hüvitust ei maksta. Eelmises lauses sätestatu kehtib ka juhul, kui vabade maade väljaselgitamise õigus on üle antud «Maareformi seaduse» paragrahvi 38 lõike 2 punktis 6 sätestatud korras.
§ 26. Vaba maa erastaja poolt kantavad kulud
(1) Vaba maa erastaja kannab järgmised erastamisega seotud kulud:
1) kohaliku omavalitsuse poolt maa erastamise eeltoimingute teostamise kulud – 100 krooni;
2) maa erastamise korraldaja kulud – 500 krooni;
(3) Kui maa ostu-müügileping sõlmitakse notariaalses vormis, maksab notaritasu isik, kes nõudis lepingu notariaalses vormis sõlmimist, välja arvatud paragrahvis 22 sätestatud juhul.
§ 27. Hüpoteegipidaja ülesannete täitmine
(1) Vaba maa erastamisel tekkinud nõuete täitmise tagamiseks Eesti Vabariigi kasuks seatud hüpoteegi osas täidab hüpoteegipidaja ülesandeid erastamise korraldaja.
(2) Juhul kui kinnisasja väärtus langeb alla 1,3-kordse hüpoteegiga tagatud nõude määra, on hüpoteegipidaja kohustatud rakendama kõiki seaduses sätestatud meetmeid hüpoteegiga koormatud kinnisasja väärtuse vähenemise takistamiseks.
§ 28. Hüpoteegiga koormatud kinnisasja jagamine
(1) Kui hüpoteegiga koormatud kinnisasja omanik soovib kinnisasja jagada, peab hüpoteegipidaja kokkuleppel kinnisasja omanikuga nimetama jagamise tulemusel tekkivate osade väärtuse määramiseks hindaja(d).
(2) Kui hindamisel selgub, et jagamise tulemusel langeb osade väärtus alla määra, mis tagab hüpoteegiga tagatud nõude rahuldamise, peab hüpoteegipidaja «Asjaõigusseaduse» (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509) paragrahvi 356 lõike 2 alusel keelama kinnisasja jagamise.
(3) Kui hindamisel selgub, et hüpoteegiga tagatud nõude rahuldamiseks ei ole vajalik kõigi kinnisasja jagamisel tekkivate osade koormamine hüpoteegiga, koormatakse hüpoteegiga osad, mille väärtus tagab kõigi hüpoteegiga tagatud nõuete rahuldamise. Kõik hindamisega seotud kulud kannab koormatud kinnisasja omanik.
§ 29. Hüpoteegisumma vähendamine
§ 30. Hüpoteegi loovutamine ja kustutamine
§ 31. Võla ülekandmine
(1) Kinnisasja võõrandamisel, millele vaba maa erastamise käigus tekkinud nõuete täitmise tagamiseks on Eesti Vabariigi kasuks seatud hüpoteek, on erastamise korraldajal õigus anda nõusolek vaba maa erastamisel tekkinud väljaostuvõla ülekandmiseks kinnisasja omandajale.
(3) Erastamise korraldajal on võla ülekandmise nõusoleku andmiseks õigus nõuda kinnisasja omandajalt eelmise majandusaasta tuludeklaratsiooni, Maksuameti õiendit maksuvõlgade puudumise kohta või teisi maksevõimet tõendavaid dokumente.
keskkonnaministri ülesannetes Ivari PADAR


Teadmiste ja oskuste arendamise toetamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Vastu võetud 16.06.2008 nr 52
RTL 2008, 51, 717
5.02.2009 nr 7 (RTL 2009, 16, 191) 13.02.2009
15.07.2009 nr 74 (RTL 2009, 61, 883) 26.07.2009
21.08.2009 nr 85 (RTL 2009, 68, 1007) 30.08.2009
(1) Teadmiste ja oskuste arendamise toetamise meetme (edaspidi meede) tingimused ja kord on kehtestatud «Riiklike struktuurivahendite kasutamise strateegia 2007–2013» ja sellest tuleneva «Inimressursi arendamise rakenduskava» prioriteetse suuna «Teadmised ja oskused uuendusmeelseks ettevõtluseks» eesmärkide elluviimiseks.
(2) Kui meetme raames antav toetus on vähese tähtsusega abi Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 1998/2006 mõistes, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5–10), siis kohaldatakse nimetatud määruses ja «Konkurentsiseaduse» §-s 33 sätestatut.
(21) Kui toetus on ühisturuga kokkusobiv piiratud summas antav abi Euroopa Komisjoni 17.12.2008 teatise «Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks» (ELT C 16, 22.01.2009, lk 1–9) mõistes, järgitakse nimetatud teatises sätestatud abi andmise tingimusi.
[RTL 2009, 68, 1007 – jõust. 30.08.2009]
(22) Ühisturuga kokkusobiva piiratud summas antava abi raames tohib toetust anda ainult väikese- ja keskmise suurusega ettevõtjale, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (ELT L 214, 6.08.2008, lk 3–47 artikli 1 lõike 7 mõistes. Suurettevõtja puhul tohib anda toetust ettevõtjale, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes Euroopa Komisjoni teatise «Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta» (ELT C 244, 01.10.2004) punkti 2.1 mõistes.
(3) Kui meetme raames antav toetus on koolitusabi Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (ELT L 214, 6.08.2008, lk 3–47) (edaspidi üldine grupierandi määrus), mõistes, kohaldatakse nimetatud määruses ja «Konkurentsiseaduse» §-s 342 sätestatut.
[RTL 2009, 16, 191 – jõust. 13.02.2009]
(4) Määrust ei kohaldata Euroopa Ühenduse asutamislepingu lisas 1 loetletud või Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatoris (EMTAK 2008) avaldatud järgmiste tegevusalade projektidele:
[RTL 2009, 61, 883 – jõust. 26.07.2009]
1) Euroopa Ühenduse asutamislepingu lisas I loetletud põllumajandustoodete esmane tootmine;
6) hulgi- ja jaekaubandus, v.a mootorsõidukite hooldus ja remont (EMTAK 2008, jagu G, v.a jagu G, alajagu 45.2) ning käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud erand;
7) finants- ja kindlustustegevus, v.a fondide valitsemine (EMTAK 2008, jagu K, v.a jagu K, alajagu 66.301);
9) [Kehtetu – RTL 2009, 61, 883 – jõust. 26.07.2009]
(5) Määrust kohaldatakse hulgikaubanduse projektidele juhul, kui Eestis äriregistrisse kantud äriühing ekspordib samasse kontserni kuuluvas tootmisettevõtjas toodetud toodangut või samasse kontserni kuuluva tootmisettevõtja kaubamärgiga allhankena toodetud toodangut.
1) ettevõtja on füüsilisest isikust ettevõtja või Eesti äriregistris registreeritud juriidiline isik;
2) mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtja on mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtja üldise grupierandi määruse I lisa mõistes;
3) suurettevõtja on ettevõtja, kes ei ole mikro-, väike- ega keskmise suurusega ettevõtja üldise grupierandi määruse I lisa mõistes;
4) ettevõtjate ühendus on ettevõtjaid esindav või ettevõtlust edendav mittetulundusühing või sihtasutus;
5) kutseühendus on mittetulundusühinguna või sihtasutusena tegutsev ühel ja samal tegevusalal töötavate füüsiliste isikute ühendus;
6) ettevõtlusinkubaator (edaspidi inkubaator) on keskus, mille põhitegevuseks on uue ettevõtluse kasvu ja edu kiirendamine kompleksse ettevõtluse abistamise programmi (inkubatsiooniteenuste) kaudu;
7) struktuuritoetus (edaspidi toetus) on rahaline abi, mida antakse Euroopa Liidu Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999, artiklis 1 nimetatud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahenditest või Eesti riigi poolt nende vahendite kasutamise kaasrahastamiseks sihtotstarbeliselt eraldatavatest täiendavatest vahenditest;
8) projekt on kindla eesmärgi saavutamisele suunatud ajas ja ruumis piiritletud ühekordne tegevus või tegevuste kogum, mille elluviimiseks toetust taotletakse või kasutatakse;
10) toetuse taotleja (edaspidi taotleja) on ettevõtja või muu juriidiline isik, kes on esitanud taotluse toetuse saamiseks;
11) toetuse saaja on ettevõtja või muu juriidiline isik, kelle esitatud taotlus toetuse saamiseks on rahuldatud;
12) kasusaaja on projektis osalev ja projekti elluviimisest kasu saav ettevõtja, kellega töölepingulises suhtes olev töötaja või võlaõiguslikus suhtes olev juhatuse liige osaleb projekti raames läbiviidavas tegevuses. Käesolevas määruses käsitletakse ettevõtjaga töölepingulises suhtes olevate isikutena ja ettevõtte juhatuse liikmetena ka taotluse esitanud ettevõtjaga «Äriseadustiku» §-s 6 kirjeldatud kontsernisuhtes olevate ettevõtjate töötajaid või juhatuse liikmeid. Käesoleva määruse mõistes loetakse kasusaajateks ka ettevõtjate ühenduste liikmeid, st ettevõtjaid, kutseühendusse kuuluvat ettevõtjat või ettevõttes töötavat isikut, ja inkubaatoris tegutsevaid ettevõtjaid;
13) abikõlblik kulu on kulu, mis on põhjendatud, mõistlik ja vajalik projekti elluviimiseks ning mis on tehtud kooskõlas õigusaktides või toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud nõuetega;
14) omafinantseering on toetuse saaja või teise projektis osaleva isiku rahaline panus projekti. Omafinantseeringu hulka arvatakse ainult toetuse saaja või projektis osaleva isiku tehtavad abikõlblikud kulud. Omafinantseeringut toetuse hulka ei arvata, samuti ei saa toetust kasutada omafinantseeringuks;
15) tööalane täiendkoolitus (edaspidi koolitus) on koolitus, mille raames arendatakse ettevõtete juhtide ja töötajate juhtimis- ja tööalaseid teadmisi ning oskusi. Tööalase koolituse läbimist tõendab tunnistus või tõend;
16) erikoolitus on koolitus, mille raames õpitut saab vahetult ja peaasjalikult kasutada toetuse saaja juures töötaja praegusel või tulevasel töökohal ja millega antakse oskusi, mida ei saa üle kanda muudesse ettevõtetesse või töövaldkondadesse või mida saab üle kanda üksnes piiratud ulatuses;
17) üldkoolitus on koolitus, mille raames õpitut saab kasutada ka mujal kui üksnes või peaasjalikult töötaja praegusel või tulevasel töökohal toetuse saaja juures ja millega antakse oskusi, mida saab suuresti üle kanda muudesse ettevõtetesse või töövaldkondadesse ja mis seeläbi parandavad töötaja tööalast konkurentsivõimet tunduvalt;
18) tasemekoolitus on koolitus, mis võimaldab õhtuses või kaugõppe õppevormis või eksternina omandada põhiharidust ja üldkeskharidust, osakoormusega läbida kutseõpet või kutsekeskharidusõpet ja osakoormusega või eksternina omandada kõrgharidust. Tasemekoolituse läbimist tõendab tunnistus või diplom;
181) koolitusosak on ühekordne sihtotstarbeline toetus taotlejale tööalase täienduskoolituse, sh üld- ja erikoolituse koolitusteenuse hankimiseks;
19) õppereis on kasusaaja töötajate või juhatuse liikmete lähetamine teise, väljaspool Eestit asuvasse organisatsiooni kogemuste ja praktikatega tutvumise eesmärgil. Õppereis peab muuhulgas sisaldama ka sihtkohas toimuvat seminari või koolitust;
20) koolitaja on taotlejale või toetuse saajale koolitusteenust osutav füüsilisest isikust ettevõtja või juriidiline isik. Koolitusosaku raames tohib koolitajaks olla vaid sihtasutuse poolt kinnitatud nimekirjas olev koolitaja;
21) konsultant on taotlejale või toetuse saajale nõustamisteenust osutav füüsilisest isikust ettevõtja või juriidiline isik;
22) koolituse või konsultatsiooni läbiviija on füüsiline isik, kes koolitust või konsultatsiooni läbi viib;
23) õppereisi moderaator täidab õppereisil toimuvate arutelude ja seminaride korral arutelu juhi ja õppereisi raames õpitu kokkuvõtja ülesannet;
24) konverents on riikide, ühiskondlike, parteiliste, teaduslike jm organisatsioonide kogunemine või kogunemised teatavate küsimuste arutamiseks ja otsustamiseks, informatsiooni jagamiseks, konsultatsioonide korraldamiseks;
25) foorum on kõigile huvilistele avatud koosolek mõne laiemat huvi pakkuva teema või valdkonna arutamiseks;
26) seminar on vaba mõttevahetus ja info vahetamine teatud küsimustes.
(2) Maakondlik arenduskeskus (edaspidi MAK) antud määruse mõistes on:
1) sihtasutus Ida-Viru Ettevõtluskeskus;
2) sihtasutus Harju Ettevõtlus- ja Arenduskeskus;
3) sihtasutus Jõgevamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskus;
4) sihtasutus Järvamaa Arenduskeskus;
5) sihtasutus Läänemaa Arenduskeskus;
6) sihtasutus Lääne-Viru Arenduskeskus;
7) sihtasutus Põlvamaa Arenduskeskus;
8) sihtasutus Pärnumaa Ettevõtlus- ja Arenduskeskus;
9) sihtasutus Raplamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskus;
10) Saaremaa Ettevõtluse Edendamise sihtasutus;
11) sihtasutus Tuuru;
12) sihtasutus Tartu Ärinõuandla;
13) sihtasutus Valgamaa Arenguagentuur;
14) sihtasutus Viljandimaa Arenduskeskus;
15) sihtasutus Võrumaa Arenguagentuur.
1) tööalast täienduskoolitust, sh üld- ja erikoolitust;
2) tööalast tasemetestimist juhul kui tasemetestimisele eelneb koolitus;
3) väljaspool Eestit toimuvatel erialastel konverentsidel osalemist ning
4) kuni 6-kuulist välisettevõttes praktiseerimist.
(11) Koolitusosakutena toetatakse vaid tööalast täienduskoolitust, sh üld- ja erikoolitust.
(2) Meetme raames toetatakse nõustamisteenuse kasutamist järgmistel taotleja äritegevusega seotud teemadel:
1) ettevõtja strateegia väljatöötamine ja selle juurutamine;
2) juhtimissüsteemide väljatöötamine ja juurutamine;
3) tootmis- ja tehnoloogiaalane nõustamine;
4) ettevõtte või selle osa diagnostilise auditi läbiviimine;
5) brändide, kaubamärkide ja disainilahenduste väljatöötamine ja juurutamine;
6) turu- ja tasuvusuuringute läbiviimine;
7) patendiuuringute läbiviimine.
(3) Meetme raames ei toetata järgmisi tegevusi:
1) töötajate üldise haridustaseme tõstmisega seotud tasemekoolitust, sealhulgas diplomi-, bakalaureuse-, magistri-, doktori- või doktorikraadi järgset õpet ning muud samalaadset koolitust;
3) koolitust ja õppereisi samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate vahel ja taotleja organisatsioonisisest koolitust taotleja organisatsioonisisese koolitaja poolt;
4) seminaridel, foorumitel, teabe- ja infopäevadel osalemist.
(4) Meetme raames ei toetata nõustamisteenuse kasutamist järgmistel teemadel:
1) äri-, finants- ja turundusplaanide koostamine;
2) juriidiline konsultatsioon ja õigusabi;
3) maksundusega seonduv konsultatsioon;
4) audiitor- ja raamatupidamisteenused;
5) tarkvara väljatöötamine ja juurutamine;
6) personaliotsingud ja värbamisteenused;
7) suhtekorraldusteenused;
8) edasimüügi eesmärgil tellitud nõustamisteenus;
9) projektide ettevalmistamise nõustamine ja projektitaotluste koostamine;
10) muud pidevad või perioodilised tegevused ning ettevõtja põhitegevusega seotud tegevused.
(5) Tarkvaraalane koolitus on abikõlblik juhul, kui taotleja tõendab soetatud tarkvara litsentsi või kasutusõiguse omamist. Võimalusel esitab taotleja toetuse taotlemisel eelnevalt soetatud tarkvara litsentsi või kasutusõigust tõendava dokumendi koopia, mis on kinnitatud taotleja esindusõigusliku isiku poolt.
(6) Keeleõpe on abikõlblik juhul kui tegemist on tööülesannete täitmiseks vajaliku erialakeele õppega. Erialakeele õppeks ei loeta ühelgi juhul esmase keeleoskuse (vastavalt Euroopa keeleõppe raamdokumendile) omandamiseks läbitavat õpet.
(7) Transpordivahendi juhtimise ametialane täiendkoolitus on abikõlblik juhul, kui kasusaaja on transpordiettevõtja, v.a transpordivahendi juhtimisõiguse või täiendava kategooria taotlemiseks läbiviidav koolitus.
(8) Õppereisil osalemine on abikõlblik juhul, kui taotlejaks on MAKid, kutseühendused, ettevõtjate ühendused või inkubaatorid. Õppereisil peavad osalema vähemalt kolme erineva ettevõtja töötajad või juhatuse liikmed, kuid mitte vähem kui viis inimest.
(9) Toetatavate tegevuste hulka ei arvata neid tegevusi, mida finantseeritakse samaaegselt riigieelarvelistest, sealhulgas Euroopa Liidu või muudest välisabi vahenditest.
(2) Meetme raames on abikõlblikud järgmised §-s 5 nimetatud tegevustega otseselt seotud ja põhjendatud kulud vastavalt §-s 8 sätestatud piirmääradele ja tingimustele:
1) koolitaja, konsultandi või õppereisi moderaatori tasu;
11) tööalase tasemetestimise kulu tingimusel, et tasemetestimisele eelneb koolitus;
2) välisriigi koolitaja majutuskulu ning sõidukulu koolituse toimumiskohta ja tagasi alalisse teenistuskohta Eestis toimuva koolituse korral;
3) koolitusel, konverentsil või välispraktikal osaleja majutuskulu ning sõidukulu koolituse, konverentsi või välispraktika toimumiskohta ja tagasi alalisse teenistuskohta väliskoolitaja poolt läbiviidava ning välisriigis toimuva koolituse, konverentsi või välispraktika korral. Koolitusel, konverentsil või välispraktikal osaleja majutuskulu ning sõidukulu hüvitatakse vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2000. a määruses nr 453 «Töölähetuse kulude hüvitiste ja päevaraha määrad ning nende maksmise tingimused ja kord» kehtestatud piirmääradele;
4) õppereisil osalejate ja õppereisi moderaatorite majutuskulu ning sõidukulu õppereisi toimumiskohta ja tagasi alalisse teenistuskohta. Õppereisil osalejate ja õppereisi moderaatorite majutuskulu ning sõidukulu hüvitatakse vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2000. a määruses nr 453 «Töölähetuse kulude hüvitiste ja päevaraha määrad ning nende maksmise tingimused ja kord» kehtestatud piirmääradele;
41) välispraktikal oleva töötaja või juhatuse liikme töötasu praktikal viibitud aja eest, sealhulgas seadusega kehtestatud maksud;
5) koolituse või õppereisi läbiviimisega seonduvad vajalike koolitusmaterjalide, ruumide ja tehnika rentimise ning suulise tõlke teenuse kulud;
6) ettevõtjate ühenduste, kutseühenduste ja inkubaatorite poolt koolituse või õppereisi läbiviimisega seotud juhendamise ja nõustamise tasu. Nimetatud tasu on ettevõtjate ühenduste, kutseühenduste ja inkubaatorite töötaja töötasu proportsionaalselt ajale, mis neil kulub koolituse või õppereisi ettevalmistamisele, läbiviimisele ja aruandlusele vastavalt Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» lisale 1;
61) MAKide, ettevõtjate ühenduste, kutseühenduste ja inkubaatorite poolt koolituse või õppereisi läbiviimisega seotud juhendamise ja nõustamise sisseostetud teenuse tasu. Nimetatud tasu ei tohi ületada käibemaksuta 5000 Eesti krooni koolituse või õppereisi korraldamise kohta;
8) teised käesoleva määruse §-s 5 nimetatud tegevuste elluviimisega otseselt seotud ja põhjendatud kulud.
(21) Juhul kui toetust taotletakse koolitusosakuna, on abikõlblikud ainult järgmised kulud vastavalt § 8 lõikes 31 sätestatud piirmääradele ja tingimustele:
2) tööalase tasemetestimise kulu tingimusel, et tasemetestimisele eelneb koolitus;
3) koolituse läbiviimiseks vajalike koolitusmaterjalide kulu;
4) Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määruse nr 211 «Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ja kord» § 2 lõikest 1 tulenevate kohustuste täitmisega seotud kulud.
(3) Kui taotlejaks on MAK, inkubaator, ettevõtjate ühendus või kutseühendus, on abikõlblikuks kuluks ainult nende ettevõtjate kulud, kelle tegevusala ei kuulu § 1 lõikes 4 nimetatud välistatud valdkondade hulka.
(4) Lisaks vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 21 lõike 2 alusel kehtestatud korras loetletud mitteabikõlblikele kuludele, on meetme raames mitteabikõlblikud järgmised kulud:
1) kulud, mis sisaldavad tehinguid taotleja ja taotlejas osalust omavate isikute ja tarnijate või tarnijas osalust omavate isikute vahel, kes on «Tulumaksuseaduse» §-s 8 sätestatud tähenduses seotud isikud;
3) toetuse saaja üldkulud vastavalt Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» lisale 1;
4) laenu, liisingu, pangagarantii ja muude finantseerimisteenustega kaasnevad kulud;
5) erisoodustus ja sellelt «Tulumaksuseaduse» § 48 lõike 4 mõistes tasutav maks;
6) trahvid, viivised ja muud rahalised karistused ning kohtukulud;
8) põhi- ja väikevahendite, inventari ja seadmete soetamise ja investeerimiskulud;
9) kinnisvara soetamise kulud;
10) lähetuses viibimise päevarahad;
11) töötasud töölt eemal viibitud aja eest, sealhulgas põhipalk ja erinevad lisatasud, välja arvatud välispraktika puhul;
12) toitlustamise kulud, välja arvatud koolituse või konverentsi kohvipauside kulu;
13) isikliku või ettevõtjale kuuluva transpordivahendi kasutamise kulud;
14) riiklikud maksud, riigilõivud, välja arvatud välispraktikal oleva töötaja või juhatuse liikme töötasudega seotud maksud;
15) kindlustusettevõtete teenustega kaasnevad kulud ja kindlustusmaksed;
151) kulud, mis on varem riigieelarvelistest, sealhulgas Euroopa Liidu või muudest välisvahenditest hüvitatud;
16) muud projektiga mitteseotud ning elluviimise seisukohast põhjendamatud ja ebaolulised kulud.
(5) Käibemaks on abikõlblik, kui on võimalik tõendada, et vastavalt käibemaksu reguleerivatele õigusaktidele ei ole projekti raames tasutud käibemaksust õigust maha arvata sisendkäibemaksu või käibemaksu tagasi taotleda ning käibemaksu ei hüvitata ka muul moel.
(6) Abikõlblike kulude ning omafinantseeringu tõendamisel arvestatakse ainult raamatupidamise algdokumentide alusel ja pangaülekande teel tasutud kuludega.
(7) Juhul kui sihtasutuse juhatus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, on taotleja kohustatud tehtud kulutused ise kandma.
(8) Toetatavate kulude hulka võib arvata ainult neid abikõlblikke kulusid, mis on tekkinud abikõlblikkuse perioodil.
(9) Kulu arvestatakse tekkepõhiselt. Kulu tekkimise päevaks loetakse vastava majandustehingu toimumise kuupäeva. Majandustehingu toimumist tõendatakse raamatupidamise algdokumendiga.
(1) Projekti abikõlblikkuse periood on toetuse taotluse rahuldamise otsuses või määruses sätestatud ajavahemik, millal projekti tegevused algavad ja lõppevad ning projekti teostamiseks vajalikud kulud tekivad, tingimusel et projekti tegevused lõpetatakse hiljemalt 2015. aasta 31. augustiks.
(2) Projekti abikõlblikkuse periood algab taotluse registreerimise hetkest (alguskuupäev) või taotluses sisalduvast hilisemast tähtajast.
(3) Projekti abikõlblikkuse periood lõpeb taotluses märgitud kuupäeval (lõppkuupäev) või 12 kuu möödumisel alguskuupäevast, kumb iganes saabub varem. Projekti perioodi võidakse pikendada toetuse saaja taotluse alusel vastavalt §-s 19 sätestatud korras üks kord projekti jooksul kui projekti abikõlblikkuse periood ei ületa 15 kuud ja projekti tegevused on planeeritud lõpetada hiljemalt 2015. aasta 31. detsembriks. Toetuse taotlemisel koolitusosaku raames projekti perioodi ei pikendata.
(4) Kui toetuse saaja on taotlenud projekti abikõlblikkuse perioodi muutmist ja tema taotlus on rahuldatud, loetakse projekti abikõlblikkuse perioodiks taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsuses sätestatu.
(5) Toetuse saaja võib taotleda projekti lõpetamist enne taotluses märgitud kuupäeva tingimusel, et kõik projekti tegevused on teostatud või kui ilmnevad toetuse saajast sõltumatud asjaolud, mis ei võimalda projekti jätkamist või muudavad jätkamise ebaefektiivseks.
(6) Projekt loetakse lõppenuks pärast lõpparuande kinnitamist ja toetuse saajale viimase väljamakse tegemist.
§ 8. Taotletava toetuse piirmäärad ja tingimused
(1) Taotletava toetuse miinimumsumma on 25 000 Eesti krooni projekti kohta. Juhul kui toetust taotletakse koolitusosakuna, on taotletava toetuse maksimaalne summa 15 000 Eesti krooni ühe taotleja kohta aastas.
(2) Paragrahvis 5 toodud toetatavate tegevuste (välja arvatud erikoolitus ja koolitusosakuna taotletav toetus) puhul on taotletava toetuse piirmääraks kuni 50% abikõlblikest kuludest ning toetatavate projektide minimaalne omafinantseerimise määr taotlejale on 50% abikõlblikest kuludest.
(3) Kui toetust antakse erikoolituseks, on taotletava toetuse piirmääraks suurettevõtjate puhul kuni 25% ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul kuni 35%. Erikoolituse toetamise korral on toetatavate projektide minimaalne omafinantseerimise määr suurettevõtjale 75% ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtjale 65%.
(31) Juhul kui toetust taotletakse koolitusosakuna, on toetuse piirmääraks kuni 100% abikõlblikest kuludest. Projekti omafinantseeringu määr peab sel juhul katma projekti kuludest osa, mida toetusest ei finantseerita.
(32) Juhul kui toetust taotletakse koolitusosakuna, saab toetust taotleda üks kord 12 kuu jooksul.
(5) Kui projekti tegevusi, mille raames antakse koolitusabi, finantseeritakse lisaks ka teistest riigi, kohaliku omavalitsuse, Euroopa Liidu või selle liikmesriikide vahenditest, ei tohi tegevuste kogu finantseerimise määr ületada üldise grupierandi määruse artiklis 39 sätestatud koolitusabi piirmäära.
(1) Käesoleva meetme raames toimub toetuse taotlemine jooksvalt.
(2) Taotluste vastuvõtmise alustamisest annab sihtasutus teada üleriigilise levikuga päevalehes ja oma veebilehel.
(4) Taotlus toetuse saamiseks esitatakse sihtasutusele elektrooniliselt digitaalallkirjaga allkirjastatult või paberkandjal allkirjastatult koos elektroonilise koopiaga. Taotlusele kirjutab alla taotleja esindusõiguslik isik.
1) füüsilisest isikust ettevõtja või Eestis äriregistrisse kantud äriühing;
2) Eestis mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud ettevõtjate ühendus juhul kui on määratletavad kasusaavad ettevõtjad;
3) Eestis mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud kutseühendus juhul kui on määratletavad kasusaavad ettevõtjad;
4) inkubaator juhul kui kasusaajaks on ettevõtjad;
5) MAK juhul kui kasusaajad on ettevõtjad.
(11) Juhul kui toetust taotletakse koolitusosakuna, võib taotlejaks olla:
2) Eestis äriregistrisse kantud mikro- ja väikeettevõtja.
1) taotlejal on tasutud riiklikud maksud. Maksuvõla ajatamise korral peavad maksud olema tasutud ajakava kohaselt. Taotleja peab olema nõuetekohaselt täitnud «Maksukorralduse seaduses» sätestatud maksudeklaratsioonide esitamise kohustuse;
2) äriühingust taotleja aktsionärid või osanikud, kelle summaarne osalus ületab 5% aktsia- või osakapitalist, välja arvatud avalikult noteeritud ettevõtjad, peavad olema registreeritud kas Eesti Vabariigis või territooriumil, mida ei loeta madala maksumääraga territooriumiks «Tulumaksuseaduse» tähenduses või Euroopa Liidu liikmesriigis või riigis, millel on kehtiv assotsieerumisleping Euroopa Liiduga;
4) taotlejal on nõutavad vahendid projekti omafinantseerimiseks vastavalt §-s 8 sätestatud piirmääradele ja tingimustele;
5) taotleja omakapital vastab «Äriseadustikus» kehtestatud nõuetele;
6) juhul kui toetust antakse vähese tähtsusega abi raames, ei tohi kasusaajale viimase kolme aasta jooksul antud vähese tähtsusega abi ületada koos meetme raames taotletava toetusega 200 000 (3 129 320 Eesti krooni) eurot. Maanteetranspordi valdkonnas tegutsevate ettevõtjate puhul ei tohi taotlejale viimase kolme aasta jooksul eraldatud vähese tähtsusega abi ületada koos meetme raames taotletava toetusega 100 000 (1 564 660 Eesti krooni) eurot;
7) juhul kui taotleja on sihtasutuselt varem saanud toetust riigieelarvelistest vahenditest, mis on kuulunud tagasimaksmisele, peavad tagasimaksed olema tehtud nõutud summas ja tähtaegselt.
(21) Tulenevalt Euroopa Komisjoni 17.12.2008 teatisest «Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks» (ELT C 16, 22.01.2009, lk 1–9) punktist 4.2.2 ei tohi ettevõtjale ühisturuga kokkusobiv piiratud summas antava abi ja ettevõtjale antud vähese tähtsusega abi piirmäär perioodil 01.01.2008–31.12.2010 ületada kokku 500 000 eurot.
(22) Ühisturuga kokkusobivat piiratud summas antavat abi ei tohi kumuleerida vähese tähtsusega abiga samade abikõlblike kulude osas.
1) esitama sihtasutuse nõudmisel taotleja ja taotluse kohta lisateavet ja -dokumente nõutud vormis ja tähtajal;
3) teavitama sihtasutust kirjalikult või e-posti teel enne planeeritud tegevuste toimumist projektis nimetatud koolitaja, konsultandi, koolituse ja/või konsultatsiooni läbiviija ja/või moderaatori muutumisest, koolitusprogrammi ja/või konsultandi tööplaani muutmisest või tegevuste toimumisaja ja -koha või osalejate muutumisest;
31) tõendama sihtasutuse nõudmisel määruses ettenähtud omafinantseeringu ja muude projekti elluviimiseks vajalike vahendite ning projektiga seotud dokumentide olemasolu;
4) asjaolude selgumisel viivitamata informeerima sihtasutust kirjalikult kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada sihtasutusel või taotlejal oma kohustuste täitmist, sealhulgas taotleja nime, aadressi ja seaduslike või volitatud esindajate muutumisest, taotleja ümberkujundamisest, tema suhtes pankrotiavalduse esitamisest või likvideerija määramisest, tegevuse lõpetamisest ka siis, kui eelnimetatud muudatused on registreeritud avalikus registris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu;
5) viivitamata kirjalikult informeerima projekti teostamise baasiks oleva ettevõtte või selle osa ja nendega seonduvate asjade või õiguste üleandmise otsuse vastuvõtmisest;
51) teavitama sihtasutust projektile või projekti üksikutele tegevustele samal ajal mitmest meetmest või muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest toetuse taotlemisest;
(1) Taotluses sisalduv projekt peab vastama määrusele.
(2) Taotluses sisalduv projekt ei tohi olla suunatud määruse § 1 lõikes 4 nimetatud tegevusaladele.
(21) Juhul kui taotleja on suurettevõtja, peab projekti dokumentatsioon kinnitama ühe või mitme järgmise kriteeriumi täitmist:
3) projektiga seoses abisaaja poolt kulutatud kogusumma suureneb oluliselt abi tulemusel, või
4) projekti lõpuleviimine kiireneb oluliselt.
1) üldandmed taotleja kohta, sealhulgas ärinimi, äriregistri kood, postiaadress, telefoninumber, e-posti aadress, pangarekvisiidid, esindusõigusliku isiku andmed, projektijuhi andmed, aktsionäride või osanike andmed, põhitegevusala ning selle lühikirjeldus;
2) andmed taotleja tähtsamate majandusnäitajate kohta projekti alustamise aastale eelnenud majandusaastal, sealhulgas realiseerimise netokäive, ekspordikäive, ärikasum või -kahjum (EBIT), bilansimaht, omakapitali suurus ja töötajate keskmine arv;
3) andmed projekti kohta, sealhulgas projekti nimetus, teostamise vajadus, eesmärk, oodatavad tulemused ja mõju, tegevuste algus- ja lõppkuupäev, tegevuskulude eelarve tegevuste lõikes, projekti üldmaksumus, taotletava toetuse summa, omafinantseeringu summa;
4) esitatud lisadokumentide loetelu;
5) taotleja kinnitust esitatud andmete õigsuse kohta;
6) vähese tähtsusega abi teatis vastavalt rahandusministri 22. aprilli 2004. a määruse nr 80 «Vähese tähtsusega abi teatise esitamise kord ja vorm» lisas toodud vormile;
61) andmed saadud ühisturuga kokkusobiva piiratud summas antava abi osas, sealhulgas andmed abimeetme, abi andja, abi saamise aja ja suuruse kohta.
(4) Juhul kui taotleja on ettevõtja, peab taotlus muuhulgas sisaldama järgmisi dokumente:
1) taotleja poolt koostatud ja koolitajale või konsultandile esitatud projekti lähteülesanne;
2) taotleja arendustegevuste plaan;
3) koolitaja poolt koostatud koolitusprogramm;
4) konsultandi poolt koostatud tööplaan;
5) osalejate nimekiri ametikohtade lõikes;
6) koolitaja litsentsid ja koolitusload nende olemasolu korral, koolituse läbiviijate elulookirjeldused, koolitaja tegutsemisõigust tõendavad dokumendid (sertifikaat, litsents), kui need ei ole interneti teel kätte saadavad. Väljaspool Eestit toimuvate erialaste konverentside esinejate litsentside, koolituslubade ning elulookirjelduste esitamine pole kohustuslik;
7) konsultandi tegutsemisõigust tõendavad dokumendid (sertifikaat, litsents), konsultatsiooni läbiviija elulookirjeldus ning tema kompetentsi tõendavad dokumendid, sealhulgas eelnevate tööde loetelu, kui need ei ole interneti teel kätte saadavad;
8) juhul kui ühelt teenuse pakkujalt ostetakse koolitus- või nõustamisteenust rohkem kui 100 000 Eesti krooni eest ilma käibemaksuta, peab taotleja esitama vähemalt kolme omavahel sõltumatu pakkuja poolt väljastatud sisu poolest võrreldavad teenuse hinnapakkumised;
9) jooksva majandusaasta bilanss ja kasumiaruanne, mis ei ole taotluse esitamise hetkel vanemad kui 3 kuud;
10) kassapõhise raamatupidamisega füüsilisest isikust ettevõtja esitab jooksva majandusaasta tulude ja kulude koondi, mis ei ole taotluse esitamise hetkel vanemad kui 3 kuud;
11) volikiri, kui esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel.
(5) Juhul kui taotlejaks on MAK, inkubaator, kutseühendus või ettevõtjate ühendus peab taotlus muuhulgas sisaldama järgmisi dokumente:
1) taotleja poolt koostatud ja koolitajale, konsultandile esitatud projekti või õppereisi lähteülesanne;
2) juhul kui ühelt teenuse pakkujalt ostetakse koolitus- või nõustamisteenust rohkem kui 100 000 Eesti krooni eest ilma käibemaksuta, peab taotleja esitama vähemalt kolme omavahel sõltumatu pakkuja poolt väljastatud sisu poolest võrreldavad teenuse hinnapakkumised;
5) õppereisi programm;
8) moderaatori kompetentsi tõendavad dokumendid, kui need ei ole interneti teel kätte saadavad.
9) kutseühenduse põhikiri;
10) ettevõtjate ühenduse põhikiri;
11) inkubaatori põhikiri ja liikmete, osanike või aktsionäride nimekiri;
12) projektis osalejate nimekiri ametikohtade ja tööandjate (ettevõtjate) lõikes;
(6) Juhul kui toetust taotletakse koolitusosakuna, peab taotlus sisaldama vähemalt järgmisi andmeid ja dokumente:
1) üldandmed taotleja kohta, sealhulgas ärinimi, äriregistri kood, postiaadress, telefoninumber, e-posti aadress, pangarekvisiidid, esindusõigusliku isiku andmed, projektijuhi andmed, põhitegevusala ning selle lühikirjeldus;
2) andmed projekti kohta, sealhulgas projekti nimetus, teostamise vajadus, eesmärk, oodatavad tulemused ja mõju, projekti üldmaksumus, taotletava toetuse summa;
3) taotleja kinnitus enda vastavuse kohta §-s 10 toodud nõuetele;
5) taotleja teatis vähese tähtsusega abi saamise kohta vastavalt rahandusministri 22. aprilli 2004. a määruse nr 80 «Vähese tähtsusega abi teatise esitamise kord ja vorm» lisas toodud vormile;
(1) Sihtasutus teostab taotleja ja tema poolt esitatud taotluse suhtes järgmisi toiminguid: taotluse registreerimine, läbivaatamine või läbivaatamata tagastamine, selgituste ja lisainformatsiooni, taotluse täienduste või muudatuste küsimine, taotluse ja taotleja nõuetele vastavaks või mittevastavaks tunnistamine, nõuetele vastavaks tunnistatud taotluse ja taotleja hindamine ning taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine.
(2) Sihtasutus võib taotluse menetlemise käigus taotlejalt nõuda selgitusi ja lisainformatsiooni taotluses esitatud andmete kohta või taotluse täiendamist või muutmist, kui ta leiab, et isiku taotlus ei ole piisavalt selge, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist, täiendamist või lisainformatsiooni. Sihtasutusel on õigus teha taotlejale ettepanek muuta taotletud toetuse summat ja projekti tegevusi tingimusel, et saavutatakse taotluses sisalduva projekti eesmärgid ning toetuse summa ei suurene. Sihtasutuse määratud selgituste ja lisainformatsiooni, taotluse täiendamise või muudatuste esitamise tähtajaks menetlus peatub. Kui taotleja ei ole nõus toetuse summa või tegevuste muutmisega, tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(3) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 28 tööpäeva taotluse registreerimisest. Juhul kui toetust taotletakse koolitusosakuna, on taotluse menetlemise tähtaeg kuni 10 tööpäeva taotluse registreerimisest. Taotluse menetlemise tähtaega võib pikendada kuni 10 tööpäeva, kui on tekkinud vajadus täiendava ekspertiisi järele.
(4) Hetkest, mil registreeritud taotluste, mille kohta ei ole tehtud taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsust, taotletav rahaline summa saab võrdseks või ületab meetme osa rahastamise jooksva aasta eelarve vaba jääki, menetletakse taotlusi nende esitamise järjekorras.
(5) Sihtasutus võib juhatuse otsusega taotluste vastuvõtmise peatada juhul kui meetme rahastamise jooksva aasta eelarve jääk saab võrdseks menetluses olevate, kuid veel otsustamata taotluste mahuga. Taotluste vastuvõtu peatamisest annab sihtasutus teada vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes ja oma veebilehel.
(6) Taotluste vastuvõtmine avatakse sihtasutuse juhatuse otsusega juhul, kui taotluste rahastamise eelarvesse laekuvad täiendavad vahendid taotluste rahastamiseks. Otsusest teavitatakse vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes ja oma veebilehel.
(1) Taotlus registreeritakse ja vaadatakse läbi sihtasutuses. Taotluse läbivaatamise tähtaeg on kolm tööpäeva. Taotluse läbivaatamise käigus kontrollitakse, kas taotlus on laekunud koos kõigi lisadega.
(2) Juhul kui taotlus ei vaja täpsustamist või kui ilmneb § 13 lõikes 4 nimetatud asjaolu, teatatakse taotlejale taotluse registreerimisest või § 13 lõikes 4 nimetatud asjaolust kolme tööpäeva jooksul pärast taotluse läbivaatamist.
(3) Kui taotluse läbivaatamisel avastatakse selles esinevaid puudusi, teatatakse sellest viivitamata taotlejale ja määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Puuduste kõrvaldamiseks antakse kuni 10 tööpäeva, mille võrra pikeneb menetlemise tähtaeg.
§ 15. Taotleja nõuetele vastavaks tunnistamise tingimused ja kord
(2) Taotleja tunnistatakse nõuetele vastavaks juhul, kui on täidetud §-s 10 taotlejale esitatud nõuded.
(3) Taotleja nõuetele vastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus või juhatuse volitatud isik taotleja nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse. Taotleja nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata.
(1) Menetlusse võetud taotluse nõuetele vastavust hindab sihtasutus.
(2) Taotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks, kui on täidetud kõik määruse §-s 12 sätestatud taotlusele esitatud nõuded.
1) taotlus ei vasta määruses taotlusele esitatud nõuetele või taotluse puudust ei ole võimalik § 14 lõike 3 alusel määratud tähtaja jooksul kõrvaldada;
2) taotluses on esitatud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid või kui taotleja mõjutab pettuse või ähvardusega või muul viisil õigusvastaselt otsuse tegemist;
(4) Taotluse nõuetele vastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus või juhatuse poolt volitatud isik taotluse nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse. Taotluse nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata.
(1) Nõuetele vastavaks tunnistatud taotlust hinnatakse. Sihtasutuse juhatusel on õigus moodustada taotluse hindamiseks nõuandvaid hindamiskomisjone ning kaasata taotluse hindamiseks eksperte. Valiku- või hindamiskomisjonide moodustamise ja vastavad koosseisunimestikud peab eelnevalt kooskõlastama rakendusasutusega. Rakendusasutuse nõusolekuta valiku- või hindamiskomisjone ei moodustata.
(2) Rahuldamisele kuuluvad lõikes 4 või lõikes 6 loetletud hindamiskriteeriumide alusel vähemalt koondhindega 2 hinnatud taotlused, mille rahastamise summa ei ületa meetme rahastamise jooksva aasta eelarvet.
(21) Juhul kui toetust taotletakse koolitusosaku raames, kuuluvad rahuldamisele nõuetele vastavaks tunnistatud taotlused, mis lõikes 8 toodud hindamiskriteeriumide alusel on saanud koondhindeks vähemalt 4,00 ja mille rahastamise summa ei ületa meetme rahastamise jooksva aasta eelarvet.
(3) Taotlust hinnatakse skaalal 0–4. Taotluse hindamisel antud maksimaalne koondhinne moodustub lõikes 4 või 6 loetletud hindamiskriteeriumide hinnete kaalutud keskmisest. Taotlus ei kuulu rahuldamisele juhul, kui selle hindamisel antud koondhinne jääb alla 2 või kui vähemalt üks lõike 4 punktides 1–4 või lõike 6 punktides 1–3 toodud kriteeriumidest hinnatakse hindega 0.
(31) Juhul kui toetust taotletakse koolitusosaku raames, hinnatakse taotlust hinnetega 0 või 4. Taotluse hindamisel antud koondhinne moodustub hindamiskriteeriumide hinnete kaalutud keskmisest.
(4) Juhul kui taotleja on ettevõtja, on hindamiskriteeriumid ja nende osatähtsus koondhindes järgmine:
1) ettevõtja arengupotentsiaal – 25% maksimaalsest koondhindest;
2) projekti mõju ettevõtjale – 30% maksimaalsest koondhindest;
3) ettevõtja organisatsiooniline võimekus projekti elluviimisel – 20% maksimaalsest koondhindest;
4) projekti ettevalmistuse kvaliteet – 15% maksimaalsest koondhindest;
5) projekti kuuluvus lõikes 5 loetletud eelistuste hulka – 10% maksimaalsest koondhindest.
(5) Juhul kui taotleja on ettevõtja, eelistatakse taotlusi, mis on seotud:
1) ettevõtja ekspordikäibe kasvuga;
2) toote- (toodete ja teenuste väljatöötamine ning uuendamine), turu- (vastavate turgude hõivamine ja laiendamine), protsessi- (uute tootmis-, tarne- ja müügimeetodite loomine ning juurutamine), organisatsiooni- (uuendused juhtimises ja töökorralduses) ja ärimudeli innovatsiooniga (toote, kliendi ja toote pakkumise viisi välja vahetamine);
3) ettevõtja tootlikkuse tõstmisega.
(6) Juhul kui taotlejaks on MAK, inkubaator, kutseühendus või ettevõtjate ühendus, on hindamiskriteeriumid ja nende osatähtsus koondhindes järgmine:
1) projekti üldine mõju ettevõtluse arengule – 30% maksimaalsest koondhindest;
2) projekti ettevalmistatuse kvaliteet – 25% maksimaalsest koondhindest;
3) koolitaja või vastuvõtva isiku kvalifikatsiooni koolituse läbiviijana (kui on määratletav üks organisatsioon, kelle juurde õppe-eesmärgil minnakse) või moderaatori või koolitaja kvalifikatsioon vastava õppe läbiviimiseks, kui külastatakse mitmeid organisatsioone – 25% maksimaalsest koondhindest;
4) projekti kuuluvus lõikes 7 loetletud eelistuste hulka – 20% maksimaalsest koondhindest.
(7) Juhul kui taotlejaks on MAK, inkubaator, kutseühendus või ettevõtjate ühendus, eelistatakse järgmiste tegevustega seotud taotlusi:
1) innovatsiooniteadlikkuse tõstmisele suunatud koolitused või õppereisid;
2) juhtimiskvaliteedi tõstmise eesmärgil läbiviidavad koolitused või õppereisid;
3) ettevõtja tootlikkuse kasvule suunatud koolitused või õppereisid;
4) turundus- ja klienditeenindusalased koolitused või õppereisid;
5) tootearendusalased koolitused või õppereisid;
6) alustava eksportööri koolitused;
7) rahvusvahelise koostöö arendamisele suunatud õppereiside korraldamine;
8) kahe või enama MAKi koostöös korraldatud mitme maakonna ettevõtjaid kaasavad koolitused või õppereisid;
9) kahe või enama inkubaatori koostöös korraldatud mitme inkubaatori asukateks olevaid ettevõtjaid kaasavad koolitused või õppereisid.
(8) Juhul kui toetust taotletakse koolitusosaku raames, on taotluse hindamiskriteeriumid ning nende osakaalud järgmised:
(2) Taotlus kuulub rahuldamisele osaliselt või täielikult. Taotluse osaline rahuldamine on lubatud üksnes põhjendatud juhtudel ning tingimusel, et projekti eesmärk on osalise rahuldamise korral saavutatav. Taotluse osalise rahuldamise korral võib sihtasutus teha taotlejale ettepaneku vähendada taotletud toetuse mahtu ning muuta toetatavaid tegevusi. Kui taotleja ei ole osalise rahuldamise otsusega nõus ja täielikku rahuldamise otsust ei ole võimalik teha, siis jäetakse taotlus rahuldamata.
(3) Kui taotluse hindamisel selgub, et taotluses on esitatud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid või esinevad asjaolud, mille tõttu taotlejat või taotlust ei saa vastavaks tunnistada või taotlust rahuldada, tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
1) taotluse rahaline maht ületab meetme rahastamise eelarve vaba jäägi;
2) meetme eelarves vabaneb või eelarvesse lisandub täiendavaid vabasid vahendeid;
3) toetust on taotletud osaliselt tegevustele või kulude katteks, mis ei ole abikõlblikud või projekti elluviimise seisukohast olulised, asjakohased või põhjendatud;
1) toetuse saaja ja projekti nimetus;
2) toetuse maksimaalne suurus ja maksimaalne toetusmäär;
3) omafinantseeringu minimaalne määr;
5) projekti alguskuupäev ja projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäev;
8) muudatustest teada andmise kord ja tähtaeg;
9) eritingimused;
10) asjaolu, et toetus on vähese tähtsusega abi Euroopa Komisjoni määruse nr 1998/2006 või koolitusabi üldise grupierandi määruse mõistes;
11) kas toetust on saadud eri- või üldkoolituseks.
(7) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus toimetatakse toetuse saajani või taotlejani väljastusteatega tähtkirjaga.
(2) Toetuse saaja on kohustatud projekti tegevuste elluviimise perioodi jooksul taotlema sihtasutuselt taotluse rahuldamise otsuse muutmist juhul, kui toetuse saaja soovib muuta:
1) projektis ettenähtud tegevusi või eesmärke;
2) projekti eelarvet ning eelarve muudatus on suurem kui 30% projekti eelarves konkreetsele tegevusele ettenähtud eelarverea maht, kuid mitte vähem kui 50 000 Eesti krooni;
3) taotluses toodud koolitajat, konsultanti või koolituse või konsultatsiooni läbiviijat;
4) projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäeva, kuid mitte hilisemaks kui 2015. aasta 31. augustiks.
(21) Juhul kui toetust taotletakse koolitusosakuna, võib taotluse rahuldamise otsust muuta sihtasutuse kirjalikul nõusolekul.
(3) Toetuse saaja esitatud taotluse rahuldamise otsuse muutmise avalduse rahuldamisest võib sihtasutus keelduda, kui:
2) otsuse muutmise korral ei oleks projekti elluviimist võimalik lõpetada 2015. aasta 31. augustiks;
3) otsuse muutmist ei võimalda meetme rahastamise eelarve;
4) koolitaja, konsultandi või koolituse või konsultatsiooni läbiviija muutmine ei ole põhjendatud või väljapakutud koolitaja, konsultandi või koolituse või konsultatsiooni läbiviija ei ole samaväärne esialgselt taotluses esitatud koolitaja, konsultandi või koolituse või konsultatsiooni läbiviijaga.
Rakendusüksuse toimingu või otsuse peale võib esitada vaide rakendusasutusele «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» §-s 34 sätestatud korras ning vaie vaadatakse läbi «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud korras.
§ 21. Teabe ja aruannete esitamise tähtajad ja kord ning aruannete vormid
(1) Projekti vahe- ja lõpparuanded esitatakse vastavalt rahuldamise otsuses sätestatule, kuid mitte hiljem kui üks kuu peale tegevuste lõppu. Projekti vahe-, lõpp- ja elluviimise järgsed aruanded esitatakse sihtasutuse poolt välja töötatud aruandlusvormidel, mis on kättesaadavad sihtasutuse veebilehel.
(2) Vahe- ja lõpparuanded esitatakse pärast projekti või projekti etapi tegevuste toimumist ja kõikide tegevustega seotud kulude kandmist.
(3) [Kehtetu – RTL 2009, 61, 883 – jõust. 26.07.2009]
(4) [Kehtetu – RTL 2009, 61, 883 – jõust. 26.07.2009]
(5) Toetuse saaja tagab projekti elluviimise järgsete aruannete koostamise jaoks vajalike andmete esitamise kuni kolme järjestikuse majandusaasta jooksul projekti lõpukuupäeva majandusaastast alates.
§ 22. Toetuse väljamaksmise tingimused
(1) Toetuse väljamaksed tehakse toetuse saajale vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 23 lõike 4 alusel kehtestatud korrale ja taotluse rahuldamise otsuses toodud tingimustele.
(2) Toetuse väljamakse tehakse toetuse saaja poolt esitatud väljamaksetaotluse alusel.
(3) Toetuse väljamakse tegemise eeldusteks on toetuse saaja poolt sihtasutusele vastava aruandeperioodi vahe- või lõpparuande esitamine ja nende kinnitamine sihtasutuse poolt.
(4) Sihtasutus aktsepteerib väljamaksetaotluse struktuuritoetuse registri operatiivsüsteemis hiljemalt 20 tööpäeva jooksul pärast toetuse saaja esitatud vahe- või lõpparuande heakskiitmist sihtasutuse poolt ja toetuse saajalt väljamakse taotluse saamist.
3) planeeritud eesmärgid ei ole saavutatud või on saavutatud osaliselt, koolitusel osalenute arv on oluliselt väiksem või sihtrühm on oluliselt erinev.
TOETUSE SAAJA KOHUSTUSED JA SIHTASUTUSE ÕIGUSED
6) teavitama kõigist muudatustest sihtasutust kirjalikult enne muudatuste tegemist, sealhulgas planeeritud tegevuste aja või koha muutmisest, projektis nimetatud koolitaja või konsultandi muutmisest, koolitusprogramm või konsultandi tööplaani muutmisest, eelarve muutmisest eelarve ridade lõikes, koolitusel osalejate muutmisest;
7) tagama, et toetuse saaja raamatupidamises on toetatava projekti kulud ja neid kajastavad kulu- ja tasumist tõendavad dokumendid muudest toetuse saaja kulu- ja tasumist tõendavatest dokumentidest selgelt eristatavad;
8) säilitama taotlusega, toetusega ja projekti teostamisega seonduvat dokumentatsiooni vähemalt 2025. aasta 31. detsembrini;
9) kasutama toetuse eest soetatud vara (nii asju kui õigusi) sihtotstarbeliselt projekti teostamise ajal ning viie aasta jooksul peale projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemist;
10) võimaldama teostada kuludokumentide auditit ja järelevalve toiminguid (edaspidi järelevalve) vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» sätetele;
12) võimaldama auditit või järelevalvet teostavale isikule juurdepääsu projekti teostamisega seotud ruumidesse ja territooriumidele, mida toetuse saaja omab, rendib või mis tahes muul moel kasutab;
13) osutama igakülgset abi auditi ja järelevalve läbiviimiseks;
14) jälgima projektiga seotud hangete läbiviimisel «Riigihangete seaduse» sätteid, kui toetuse saaja on hankija «Riigihangete seaduse» § 10 mõistes;
15) näitama toetuse kasutamisel vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» alusel kehtestatud tingimustele ja korrale, et tegemist on struktuuritoetusega, kasutades selleks ettenähtud sümboolikat;
17) viivitamata kirjalikult informeerima sihtasutust kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saajal oma kohustuste täitmist, sealhulgas nime, aadressi ja seaduslike või volitatud esindajate muutumisest, toetuse saaja ümberkujundamisest, pankroti väljakuulutamisest või likvideerija määramisest, tegevuse lõpetamisest jms ka siis, kui eelnimetatud muudatused on registreeritud avalikus registris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu;
20) tagasi maksma toetuse, kui rakendusüksus on teinud toetuse tagasinõude otsuse või ettekirjutuse;
4) lõpetada toetuse väljamaksmine ning nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui toetuse saaja rikub «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» või määruses sätestatud tingimusi või kaldub muul viisil kõrvale taotluses või taotluse rahuldamise otsuses sätestatust;