Tamsalu Gümnaasiumi põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Tamsalu Gümnaasiumi põhimääruse kinnitamine
Tamsalu Gümnaasiumi põhimääruse kinnitamine - sisukord
§ 1 Kooli nimetus ja tegutsemise alused
§ 2 Kooli asukoht ja elukohajärgne kool
§ 7 Hoolekogu otsused ja nende täitmine
§ 9 Õppe korraldamise põhimõtted
§ 14 Õppetöö
§ 16 Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused
§ 17 Õpilase tunnustamine:
§ 18 Tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamine õpilase suhtes
§ 20 Vanemate koosoleku kokkukutsumine
§ 22 Õppenõukogu
7 Majandamise ja asjaajamise alused.
§ 23 Kooli vara
§ 24 Kooli rahastamine ja eelarve
§ 25 Kooli asjaajamine
8 Põhimääruse muutmine, kooli ümberkorraldamine, pidamise üleandmine ja tegevuse lõpetamine
§ 28 Lõppsätted
RT IV, 24.07.2012, 5
Vastu võetud 15.12.2010 nr 22
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2 ja põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 2 alusel.
§ 1. Kooli nimetus ja tegutsemise alused
(1) Kooli ametlik nimi on Tamsalu Gümnaasium.
(2) Tamsalu Gümnaasium (edaspidi Kool) juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, EV haridusseadusest, muudest EV seadustest, õigusaktidest, Tamsalu Vallavolikogu (edaspidi volikogu) ja Tamsalu Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsuse) määrustest, otsustest, korraldustest ning käesolevast põhimäärusest.
(3) Kool on Tamsalu valla asutus.
§ 2. Kooli asukoht ja elukohajärgne kool
(1) Kooli asukoht on Kesk tänav 11 Tamsalu linn 46106 Tamsalu vald Lääne-Virumaa Eesti Vabariik.
(2) Kool on Tamsalu valla koolikohustuslike isikute elukohajärgne kool.
(1) Koolis on põhikool ja gümnaasium, mis tegutsevad ühe asutusena, kusjuures põhikoolis toimub õpe 1. – 9. klassini.
I kooliaste – 1. – 3. klass;
II kooliaste – 4. – 6. klass;
III kooliaste – 7. – 9. klass.
(3) Nominaalne õppeaeg gümnaasiumis on kolm aastat.
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, pedagoogide, volikogu, vallavalitsuse, õpilaste vanemate ja vilistlaste ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine. Hoolekogu täidab talle seadustes ja nende alusel pandud ülesandeid ning teeb volikogule ja vallavalitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(2) Hoolekogusse liikmete nimetamisel lähtutakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 sätestatust.
(3) Hoolekogu moodustab ja selle koosseisu kinnitab vallavalitsus kooli direktori ettepanekul.
(4) Hoolekogu moodustatakse üheksaliikmelisena ja sellesse valitakse kaks pedagoogide esindajat, viis lastevanemate ja vilistlaste esindajat, üks õpilaste esindaja ja üks volikogu esindaja.
(5) Pedagoogide esindajad valitakse õppenõukogu koosolekul.
(6) Vanemate ja vilistlaste esindajad valitakse vanemate poolt või kooskõlastatakse vanematega ning vilistlaste organisatsiooniga selle olemasolul.
(7) Õpilaste esindaja nimetatakse õpilasesinduse poolt.
7) tugi- ja mõjutusmeetmena arutab õpilasega tema käitumist;
8) nimetab oma esindajad komisjonide ja kogude koosseisu õigusaktides ette nähtud juhtudel;
9) arutab läbi õpilaste turvalisusega seotud riskid õppe- ja kasvatustegevuses ning kavandab meetmed riskide vältimiseks;
10) osaleb vajadusel kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamisel;
11) teeb volikogule ja vallavalitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(5) Koosolekut juhatab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, ning protokollib hoolekogu sekretär.
(6) Hoolekogu korralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, vastavalt vajadusele. Hoolekogu uue koosseisu esimese koosoleku kutsub kokku kooli direktor.
(7) Korralise koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab koosoleku kokkukutsuja hoolekogu liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt neli päeva enne koosoleku toimumist. Koosoleku dokumendid saadetakse hoolekogu liikmetele üldjuhul koos korralise koosoleku teatega, kuid mitte hiljem kui kaks päeva enne koosoleku toimumist.
(8) Kiirete ja edasilükkamatute küsimuste otsustamiseks kutsub hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, omal initsiatiivil või vähemalt kolme hoolekogu liikme nõudmisel või kooli direktori või vallavalitsuse ettepanekul kokku erakorralise koosoleku hiljemalt kolme päeva jooksul ettepaneku saamisest.
(9) Erakorralise koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab koosoleku kokkukutsuja hoolekogu liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt kolm päeva enne koosoleku toimumist. Koosoleku dokumendid saadetakse hoolekogu liikmetele üldjuhul koos erakorralise koosoleku teatega, kuid mitte hiljem kui üks päev enne koosoleku toimumist.
(10) Koosoleku päevakorda kavandatud küsimuste ja asjakohaste materjalide eelnevat ettevalmistamist ning tutvustamist hoolekogu liikmetele korraldab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees.
(11) Igal hoolekogu liikmel on õigus avaldada koosolekul oma arvamust, esineda arutatavates küsimustes selgitustega ning teha otsuse suhtes ettepanekuid.
(12) Hoolekogu koosolekust võtab sõnaõigusega osa kooli direktor.
(13) Hoolekogu koosolekust võivad osa võtta kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostavad ametiisikud. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe kutsel või loal.
(14) Hoolekogu koosolekud protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(15) Koosoleku protokolli märgitakse:
(16) Hoolekogu protokollid koos muude hoolekogu tööd puudutavate dokumentidega säilitatakse vastavalt kooli asjaajamiskorrale.
§ 7. Hoolekogu otsused ja nende täitmine
(2) Nõutud kvoorumi puudumisel kutsub hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, uue koosoleku kokku hiljemalt kolme päeva jooksul.
(6) Kiiret otsustamist vajavates küsimustes võib hoolekogu otsuse vastu võtta ka side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu koosolekut kokku kutsumata.
(7) Otsuse vastuvõtmiseks koosolekut kokku kutsumata saadab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hoolekogu liikmetele otsuse eelnõu ja otsuse tegemiseks vajalikud materjalid ning määrab vastamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui kolm päeva.
(8) Otsus loetakse vastuvõetuks, kui otsuse poolt hääletab üle poole hoolekogu liikmetest. Poolt- ja vastuhäälte võrdse arvu korral on otsustavaks hoolekogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe hääl. Hoolekogu liige saadab vastuse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(9) Hääletustulemused protokollib hoolekogu sekretär. Protokollile kirjutavad alla hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, ja sekretär.
(10) Hoolekogu otsusega mittenõustumisel, samuti vaidlusküsimuste korral, on õpilasel, vanemal või hoolekogu liikmel õigus pöörduda viie päeva jooksul arvates otsuse vastuvõtmisest kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostava asutuse poole otsuse õiguspärasuse kontrollimiseks.
(1) Kooli juhib direktor. Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldab vallavalitsus konkursi, mille läbiviimise kord kooskõlastatakse kooli hoolekoguga. Kooli direktoriga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu Tamsalu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
(2) Direktori ülesanne on tagada kooli tulemuslik töö ning kodukord, juhtida kooli õppe- ja kasvatustegevust ning majandus- ja finantstegevust koos hoolekogu, õppenõukogu ja õpilasesindusega.
(3) Direktor viib koolis ellu riiklikku hariduspoliitikat, korraldab tööd, sõlmib töölepinguid ning muudab ja lõpetab need õpetajate ja teiste töötajatega kooskõlas seadusandlusega.
(4) Direktor on kooli seaduslik esindaja. Direktor võib teha tehinguid, mis on suunatud tema seaduses sätestatud ülesannete täitmisele.
1) korraldab pedagoogi vabadele ametikohtadele konkursi;
2) kehtestab kooli õppekava, mille muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule;
3) kehtestab kooli päevakava;
4) kehtestab kooli töökorralduse reeglid;
5) kehtestab kooli kodukorra;
6) kehtestab kooli arenguvestluse korraldamise tingimused ja korra;
7) moodustab põhiharidust omandavatele õpilastele pikapäevarühmi;
8) korraldab esimese õpilasesinduse valimised ning kinnitab õpilasesinduse põhimääruse; korraldab tugispetsialistide teenuse rakendamise;
9) kutsub kokku lastevanemate üldkoosoleku;
10) annab välja käskkirju, mis on kohustuslikud õpilastele ja personalile.
§ 9. Õppe korraldamise põhimõtted
(2) Õppeaasta koosneb õppeveeranditest (kokku 175 õppepäeva) ja koolivaheaegadest. Koolivaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister .
Põhikool võimaldab põhihariduse omandamise. Gümnaasium on põhikoolile järgnev üldhariduskool, mis võimaldab üldkeskhariduse omandamise.
Koolis toimub õppetöö põhikooli ja gümnaasiumi õppekavade järgi, mis on koostatud lähtudes põhikooli ja gümnaasiumi riiklikust õppekavast. Kooli õppekavad määravad kindlaks õppeeesmärgid, õppetöö alalise korralduse, kohustuslike õppeainete täpsustatud ja täiendatud ainekavad, õppesuunad, valikainete loendid, nende kavad ja valikutingimused.
(1) Õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede kasutamise ning õpikute koolile tagastamise tingimused ja kord sätestatakse kooli kodukorras.
(2) Kool võimaldab põhiharidust omandaval õpilasel kasutada tasuta kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti ning üldkeskharidust omandaval õpilasel vähemalt kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid.
§ 14. Õppetöö
(1) Põhikooli III kooliastmes (7.– 9. klassid) õpetatakse eesti keelt ja kirjandust, A-võõrkeelt ning matemaatikat tasemerühmades.
(2) Gümnaasiumis moodustatakse õpilaste avalduste põhjal kolm õppesuunda riiklikus õppekavas sätestatud nõuete kohaselt.
(3) Hariduslike erivajadustega õpilaste õppe paremaks korraldamiseks võib koolis moodustada õpiabirühmi, õpiabirühmi logopeedilise abi osutamiseks ja klasse põhiharidust omandavatele kasvatusraskustega õpilastele või lihtsustatud õppekava järgi õppivatele õpilastele.
(4) Õpilaste teadmisi, oskusi ja vilumusi hinnatakse riiklikes õppekavades sätestatud ning kooli õppekavades täpsustatud tingimuste ja korra alusel, välja arvatud hindamisest teavitamine, mis sätestatakse kooli kodukorras.
(5) Põhikooli lõpueksamite ettevalmistamine ja läbiviimine ning eksamitööde koostamine ja hindamine toimub haridus- ja teaduministri poolt kehtestatud tingimustel ja korras.
(6) Gümnaasiumi riigi- ja koolieksamite ettevalmistamine ja läbiviimine ning eksamitööde koostamine ja hindamine toimub haridus- ja teaduministri poolt kehtestatud tingimustel ja korras.
(7) Kooli päevakava kajastab õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste järjestust ja ajalist kestust.
(8) Õpet kavandades ja ellu viies arvestatakse, et õpilase õppekoormus oleks ea- ja jõukohane, võimaldades talle aega puhkuseks ja huvitegevuseks. Tervisekaitsenõuded kooli päevakavale ja õppekorralduselelähtuvalt sotsiaalministri poolt kehtestatud korrast.
(1) Koolis toimuv õppekavaväline tegevus (pikapäevarühm, „Mängupesa“, aine- ja huviringid, õppekäigud ja -ekskursioonid jne) toetab kooli õppekava läbimist.
(2) Kool võib osutada põhitegevusega seotud õppekavavälise tegevusena: täiskasvanute koolitust, kooli kasutuses olevate esemete üürimist ja rentimist, võistluste ja kontsertide korraldamist.
(3) Õpilasel on õigus kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud tingimustel.
§ 16. Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused
(2) Koolikohustuse täitmist lükatakse edasi sotsiaalministri kehtestatud tingimustel ja korras.
(3) Õpilasele väljastatakse õpilaspilet haridus- ja teadusministri kehtestatud korras.
(4) Õpilasel ja vanemal on õigus saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse ning õpilase õiguste ja kohustuste kohta. Kool on kohustatud võimaldama statsionaarses õppes õppiva õpilase vanemale juurdepääsu kooli valduses olevale teabele selle õpilase kohta. Teovõimeline õpilane võib kirjaliku taotlusega keelata juurdepääsu tema kohta kooli valduses olevale teabele. Vanema juurdepääsu teabele selle kohta, kas õpilane on kooli õpilaste nimekirjas või mitte, võib keelata vaid mõjuva põhjuse esinemisel.
(5) Kool avalikustab kooli vastuvõtu tingimused ja korra ning kooli üle riiklikku järelevalvet teostavate asutuste kontaktandmed oma veebilehel.
(6) Õppeveerandi või kursuse jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest teavitatakse õpilast õppeveerandi või kursuse algul. Kool loob õppivate õpilaste vanematele võimalused sellekohase teabega tutvumiseks.
(7) Õpilasele ja õppiva õpilase vanemale tehakse kooli kodukorras sätestatud korras teatavaks õpilasele kohalduv osa kooli päevakavast.
(8) Kool teavitab õpilast ja vanemat õpilase hinnetest. Kui õpilane või piiratud teovõimega õpilase puhul vanem ei ole andnud nõusolekut õpilase hinnetest teavitamiseks elektrooniliselt, on kool kohustatud teavitama õpilast ja vanemat õpilase hinnetest paberil vormistatud klassitunnistuse kaudu.
§ 17. Õpilase tunnustamine:
(1) Haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel ja korras tunnustatakse õpilast õpingute jooksul, kiitusega põhikooli lõputunnistusel ning gümnaasiumi lõpetamisel kuld- või hõbemedaliga.
(2) Kooli tunnustusmeetmed sätestatakse kodukorras.
§ 18. Tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamine õpilase suhtes
(1) Vajadusel korraldab kool diferentseeritud õpet vastavalt õpilase individuaalsetele õpivajadustele.
(2) Õpilasele tagatakse psühholoogi, sotsiaalpedagoogi ja logopeedi teenus. Tugispetsialistide teenuse rakendamiseks loob võimalused volikogu ning selle korraldab direktor.
(3) Õpilase arengu toetamiseks korraldab kool üks kord õppeaasta jooksul arenguvestluse, mille põhjal lepitakse kokku edasises õppes ja arengu eesmärkides.
(4) Mõjutamaks õpilasi kooli kodukorra kohaselt käituma ja teistest lugu pidama ning turvalisust ohustavate olukordade ennetamiseks koolis, rakendatakse õpilase suhtes põhjendatud tugi- ja mõjutusmeetmeid, mis on sätestatud kooli kodukorras.
4) õigus valida õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda õpilasesinduse põhimääruses sätestatud pädevuse piires koolisisestes suhetes ning suhetes teiste organisatsioonide, asutuste ja isikutega. Õpilasesindus lähtub oma tegevuses õpilaste huvidest, vajadustest, õigustest ja kohustustest.
(4) Õpilasesinduse moodustamise kord, õpilasesinduse õigused, kohustused ja vastutus ning töökord sätestatakse õpilasesinduse põhimääruses. Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega. Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile. 30 päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest arvates kinnitab direktor õpilasesinduse põhimääruse, kui see vastab seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele.
(5) Õpilasesinduse valimise õigus on kõikidel kooli õpilastel. Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor, lähtudes demokraatlikest põhimõtetest. Õpilasesindusse on õigus kandideerida 9. – 12. klassi õpilastel. Iga klass (9. – 12. klass) võib õpilasesindusse esitada liikmekandidaadiks 1 – 3 õpilast. Õpilasesindusse valitakse seitse enimhääli saanud õpilast. Valimisõiguslikud on kõik kooli õpilased. Õpilasesinduse valimiste läbiviimiseks ja tulemuste vormistamiseks moodustab kooli direktor õpilasesinduse valimiskomisjoni. Muudatused põhimääruses tehakse siis, kui 2/3 liikmetest seda soovib ning tegevus lõpetatakse, kui ¾ õpilaskonnast seda nõuab.
§ 20. Vanemate koosoleku kokkukutsumine
Kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks kutsub direktor kokku koolis õppivate õpilaste vanemate koosoleku arvestusega, et kõigile vanematele antakse vähemalt üks kord aastas võimalus osaleda vanemate koosolekul.
(1) Koolitöötajad on pedagoogid ja teised töötajad. Pedagoogidena käsitatakse direktorit, õppealajuhatajat, õpetajat, abiõpetajat, logopeedi, psühholoogi, sotsiaalpedagoogi, huvijuhti ning teisi õppe- ja kasvatusalal töötavaid isikuid.
(2) Koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks tööandja poolt kehtestatud töökorralduse reeglites, ametijuhendis ja töölepingus.
(3) Õpetaja peab vastama haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud pedagoogide kvalifikatsiooninõuetele.
(4) Pedagoogide kutsemeisterlikkuse ja kvalifikatsioonitaseme hindamiseks korraldatakse atesteerimine haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud tingimustel ja korras.
(5) Kvalifikatsiooninõuetele mittevastava õpetajaga sõlmitakse tähtajaline tööleping kuni üks aasta.
§ 22. Õppenõukogu
(2) Õppenõukogu ülesandeks on oma pädevuse piires õppe ja kasvatuse korraldamine, analüüsimine ja hindamine ning kooli juhtimiseks vajalike otsuste tegemine lähtudes haridus- ja teadusministri kehtestatud õppenõukogu ülesannetest ja korrast.
7. peatükk Majandamise ja asjaajamise alused.
§ 23. Kooli vara
Kooli vara moodustavad talle Tamsalu valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara. Kooli tegevuseks vajalike õppevahendite miinimumloetelu kehtestab haridus- ja teadusminister.
§ 24. Kooli rahastamine ja eelarve
(1) Kool saab rahalised vahendid riigi- ja Tamsalu valla eelarvest, laekumistest sihtfondidest, juriidiliste ja füüsiliste isikute annetustest ning põhimääruses sätestatud õppekavavälistest tasulistest teenustest.
(2) Õppekavavälises tegevuses osalemise eest võetava tasu määrad ja põhitegevusega seotud tasuliste teenuste hinnad kehtestab direktor, esitades need enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule ning kooskõlastamiseks vallavalitsusele.
(3) Õppetööd toetavat õppekavavälist tegevust finantseeritakse kooli eelarvesse planeeritud vahendite ulatuses.
(4) Koolil on oma eelarve, mille kasutamine käib vallavalitsuse raamatupidamise kaudu.
(5) Õpetajate töötasu, sealhulgas klassijuhatamise tasu alammäärad õpetajatele atesteerimisel antavate ametijärkude kaupa, kehtestab Vabariigi Valitsus .
(6) Kooli direktoril on õigus määrata aasta eelarves töötasudeks ettenähtud vahendite piires kuutöötasusid, lisatasusid ja preemiaid ning sõlmida töövõtu- ja käsunduslepinguid kokkuleppehindadega.
(7) Kooli vara kasutamist suunab ja kontrollib ning selle eest vastutab direktor vastavalt Tamsalu valla põhimäärusele, vallavara eeskirjale, muudele õigusaktidele ning sponsor- või muudele lepingutele.
§ 25. Kooli asjaajamine
(1) Kooli õppe- ja kasvatusalaseid kohustuslikke dokumente peetakse paberil või elektrooniliselt, nende täitmise ja pidamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(3) Kooli kodukord pannakse välja koolis õpilastele nähtavasse kohta.
8. peatükk Põhimääruse muutmine, kooli ümberkorraldamine, pidamise üleandmine ja tegevuse lõpetamine
Põhimääruses muudatuste ja täienduste tegemise või uue põhikirja kinnitamise otsustab volikogu vallavalitsuse, gümnaasiumi hoolekogu või õppenõukogu ettepanekul.
(1) Kooli korraldab ümber või tegevuse lõpetab volikogu oma otsusega põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega sätestatud korras.
(2) Kooli ümberkorraldamisel ja tegevuse lõpetamisel määrab kooli vara kasutamise korra kindlaks volikogu.
(3) Kooli võib reorganiseerida või sulgeda ainult peale õppeperioodi lõppu seadusega sätestatud korras.
§ 28. Lõppsätted
(1) Tamsalu Vallavolikogu 22.02.2006.a määrus nr 11 "Tamsalu Gümnaasium põhimääruse kinnitamine" tunnistatakse kehtetuks
(2) Tamsalu Vallavolikogu 17.03.2010.a määrus nr 5 "Tamsalu Gümnaasium põhimääruse kinnitamine" muutmine" tunnistatakse kehtetuks.
(3) Määrus jõustub 01.01.2011.a.


Rõugu tänav T3 kinnisasja Tallinna linnale tasuta omandamine ning kinnisasjale valitseja määramine
Tallinna Linnavalitsus 06.12.2017 korraldus number 1881
1881-k
Asjaõigusseaduse § 63 lg 1 p 1, § 641, võlaõigusseaduse § 175 lg-te 2 ja 5, § 188 lg 1, kinnistusraamatuseaduse § 341 lg 1, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lg 5, Tallinna Linnavolikogu 13. juuni 2013 määruse nr 31 „Linnavara valitsemise kord” § 5 ja § 6 lg 1 alusel, kooskõlas Tallinna põhimääruse § 64 lg 1 ning tulenevalt Tallinna Linnavalitsuse 21. juuni 2017 korraldusest nr 1005-k „Rõugu tn 22, 24 ja 26 kinnistu ning lähiala detailplaneeringu vastuvõtmine Haabersti linnaosas“
1. Omandada tasuta Tallinna linnale Rõugu tänav T3 kinnisasi, edaspidi kinnisasi, (kinnistusregistriosa nr 12574301, katastritunnus 78406:606:6900, pindala 1506 m², sihtotstarve transpordimaa), mis on Tallinna linnale vajalik Rõugu tn 22, 24 ja 26 kinnistu ning lähiala detailplaneeringu, edaspidi detailplaneering, kohaselt ehitatava sõidu- ja kõnnitee avaliku kasutamise tagamiseks, järgmiste tingimustega:
1.1 tulenevalt detailplaneeringu menetluses sõlmitud halduslepingust ehitab kinnisasjale sõidu- ja kõnnitee, edaspidi tee, detailplaneeringust huvitatud isik(ud);
1.2 kinnisasja omanikul esitada Tallinna Kommunaalametile tee kohta vastavalt kas väljatrükk ehitisregistrist kandega „kasutusel“ või kasutusluba koos digitaalse teostusjoonisega;
1.3 kinnisasja valdus antakse Tallinna linnale (Tallinna Kommunaalametile) üle kinnisasjale ehitatud tee üleandmise-vastuvõtmise aktiga 1 kuu jooksul arvates kinnisasja nr 218001 jagamisel moodustatavale Rõugu tänav T2 kinnisasjale (katastritunnus 78406:606:4240) ehitatud tee kohta ehitisregistrisse kande „kasutusel“ tegemisest või kasutusloa väljastamisest;
1.4 kinnisasja omandi üleandmise asjaõigusleping sõlmitakse 3 kuu jooksul kinnisasja nr 218001 jagamisel moodustatavale Rõugu tänav T2 kinnisasjale ehitatud teerajatiste üleandmise-vastuvõtmise akti allkirjastamisest arvates;
1.5 kui kinnisasja omanik ei ole ilmunud kinnisasja omandi üleandmise asjaõiguslepingut sõlmima 3 kuu jooksul kinnisasja nr 218001 jagamisel moodustatavale Rõugu tänav T2 kinnisasjale ehitatud teerajatiste üleandmise-vastuvõtmise akti allkirjastamisest arvates, kohustub kinnisasja omanik maksma Tallinna linnale leppetrahvi 64 eurot iga tähtaega ületava päeva eest;
1.6 kinnisasja omanik võib kinnisasja võõrandada kolmandatele isikutele Tallinna linna nõusolekul ja tingimusega, et käesoleva korralduse alusel võetavad kohustused antakse üle kolmandale isikule. Nimetatud kohustuse rikkumise korral maksab kinnisasja omanik Tallinna linnale leppetrahvi 6400 eurot;
1.7 Tallinna linnal ja kinnisasja omanikul on õigus ühepoolselt kinnisasja tasuta võõrandamise võlaõiguslikust lepingust taganeda, kui detailplaneeringut ei kehtestata 2 aasta jooksul kinnisasja tasuta võõrandamise võlaõigusliku lepingu sõlmimisest arvates;
1.8 kinnisasjal ei lasu kolmandate isikute, sh kinnistusraamatusse mittesissekandekohustuslike kolmandate isikute, õigusi, välja arvatud tehnovõrkude ja -rajatiste talumiseks kinnisasjale seatud ja seatavad isiklikud kasutusõigused ning Energate OÜ kasuks seatud isiklikku kasutusõigust koormav pant Nordea Bank AB kasuks;
1.9 kinnisasja koormavad teeservituut ja hüpoteek ei jää koormama Tallinna linnale võõrandavat kinnisasja;
1.10 taotleda eelmärke kandmist kinnisasja kinnistusregistriosa nr 12574301 kolmandasse (III) jakku kinnisasja omandiõiguse üleandmise nõude tagamiseks Tallinna linna kasuks;
1.11 kinnisasja Tallinna linnale võõrandamisega seotud kulud (notari tasu ja riigilõiv) tasub kinnisasja omanik.
2. Nõustuda Rõugu tänav T3 kinnisasja koormamisega isiklike kasutusõigustega tehnovõrkude ja - rajatiste talumiseks
3. Määrata Tallinna Kommunaalamet punktis 1 nimetatud kinnisasja valitsejaks kinnisasja kinnistusraamatusse kandmisest arvates.
4. Tallinna Kommunaalametil:
4.1 võtta kinnisasja valdus üle vastavalt punktile 1.3;
4.2 edastada punktis 1.3 nimetatud kinnisasja valduse üleandmise-vastuvõtmise akti koopia Tallinna Linnavaraametile.
5. Tallinna Linnavaraametil:
5.1 korraldada kinnisasja tasuta võõrandamise võlaõigusliku lepingu ja asjaõiguslepingu sõlmimine ning kinnistamisavalduse tegemine;
5.2 teha korraldus teatavaks osaühingule BlueSky Project ja Tallinna Kommunaalametile.
6. Korraldust on võimalik vaidlustada Tallinna Halduskohtus (Pärnu mnt 7, Tallinn 15082) 30 päeva jooksul arvates korralduse teatavakstegemisest.


Paistu Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Paistu Kooli põhimäärus
Paistu Kooli põhimäärus - sisukord
§ 5 Asjaajamise ja õppekeel
§ 9 Õpilaste arv klassis
§ 10 Kooli tegevuse eesmärgid ja ülesanded
§ 12 Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamine
§ 13 Hariduslike erivajadustega õpilaste rühm
§ 14 Kooli õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
§ 18 Lasteaia laste õigused
§ 21 Vanemate kohustused
6 PERSONAL JA JUHTIMINE
§ 23 Kooli töötajad
§ 24 Personali õigused ja kohustused
§ 25 Juhtimine
§ 27 Õppenõukogu ja pedagoogiline nõukogu
§ 28 Kooli vara ja eelarve
§ 30 Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
RT IV, 23.04.2015, 2
Vastu võetud 15.04.2015 nr 72
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse seaduse § 6 lõike 2, § 35 lõike 2, põhikooli-ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõigete 1 ja 2 ning koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõigete 2 ja 3, Viljandi Vallavolikogu 23. aprilli 2014 määruse nr 23 „Viljandi valla koolide ja koolieelsete lasteasutuste põhimääruste ja arengukavade kinnitamise kord“ alusel.
Kooli nimetus on Paistu Kool.
Paistu Kool (edaspidi kool vastavas käändes) asub Sultsi külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas. Kooli postiaadress on Sultsi küla, Viljandi vald, 69605, Viljandimaa.
(1) Kooli tegutsemise vorm on koolieelne lasteasutus (edaspidi lasteaed vastavas käändes) ja põhikool, mis tegutsevad ühe asutusena.
(2) Kool on Viljandi Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus vastavas käändes) ametiasutuse hallatav asutus, mille asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Viljandi Vallavolikogu (edaspidi volikogu vastavas käändes).
(3) Kooli puhul kohaldatakse lasteaia osale koolieelse lasteasutuse seadust (edaspidi KELS) ning põhikooli osale põhikooli-ja gümnaasiumiseadust (edaspidi PGS).
(4) Kool juhindub oma tegevuses kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, volikogu ja vallavalitsuse õigusaktidest, sealhulgas käesolevast põhimäärusest ning talle laienevad teistest Eesti Vabariigi õigusaktidest tulenevad õigused,kohustused ja vastutus.
(5) Kool töötab volikogu otsuse ja haridus- ja teadusministri antud koolitusloa alusel, mis on antud õppe-ja kasvatustegevuse läbiviimiseks lasteaias ja põhikoolis 1.-3.kooliastmeni.
(2) Kool võib omada ja kasutada vallavalitsuse poolt kooskõlastatud sümboolikat.
§ 5. Asjaajamise ja õppekeel
(1) Kooli direktor (edaspidi direktor vastavas käändes ) moodustab KELS alusel vastavalt vajadusele ja võimalusele sõime- ja lasteaiarühmad.
(4) Liitrühma moodustamiseks võivad ettepaneku teha lapsevanemad või eestkostjad (edaspidi vanem vastavas käändes). Liitrühmas on sõime- ja lasteaiarühmaealised lapsed.
(2) Kooli hoolekogu ettepanekul on vallavalitsusel õigus lapse arenguks vajalike tingimuste olemasolu korral suurendada laste arvu sõimerühmas kuni kahe lapse võrra, lasteaiarühmas kuni nelja lapse võrra ning liitrühmas kuni kahe lapse võrra. Otsus tehakse iga sõime-, lasteaia- ja liitrühma kohta eraldi.
(4) Vallavalitsus võtab kõigepealt lasteaeda vastu lasteaia teeninduspiirkonnas elava lapse, eelistades võimaluse korral lapsi, kelle samas elukohas elavate sama pere teised lapsed käivad samas lasteaias. Pärast teeninduspiirkonnas elavate laste vastuvõttu võetakse vabade kohtade olemasolul lasteaeda lapsi väljastpoolt teeninduspiirkonda, eelistades esmajärjekorras samas vallas elavaid lapsi, seejärel teeninduspiirkonnas töötavate vanemate lapsi. Väljaspool teeninduspiirkonda elavate laste vastuvõtul arvestatakse ajaliselt varem esitatud taotlusi.
§ 9. Õpilaste arv klassis
(2) Vallavalitsus võib kehtestada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud piirnormidest väiksema klassi täitumuse ülemise piirnormi.
(3) Vallavalitsus võib direktori ettepanekul ning hoolekogu nõusolekul kehtestada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud piirnormist suurema klassi täitumuse ülemise piirnormi, kuni 26 õpilast. PGS sätestatud piirnormist suuremat piirnormi ei tohi kehtestada õpiabirühmale.
§ 10. Kooli tegevuse eesmärgid ja ülesanded
(1) Kooli tegevuse eesmärk on võimaldada koolieast noorematele lastele hoidu, alushariduse omandamist ja kooliks ettevalmistamist ning põhikoolis tagada õppetöö vastavus riiklikus õppekavas põhikoolile esitatavatele nõuetele, arvestades Viljandi valla (edaspidi vald) ja kooli arengukavas seatud eesmärke.
1) luua lasteaialapsele/õpilasele võimalused ja tingimused tervikliku isiksuse kujunemiseks, kes on sotsiaalselt tundlik, vaimselt erk, ennastusaldav, kaasinimesi arvestav ja keskkonda väärtustav;
2) hoida ja tugevdada lasteaialapse/õpilase tervist ning soodustada tema emotsionaalset, kõlbelist, sotsiaalset, vaimset ja kehalist arengut;
3) luua turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õpikeskkond mis toetab õpilase õpihuvi ja õpioskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist;
4) võimaldada õpilastele põhihariduse omandamist ja koolikohustuse täitmist ning luua eeldused õpingute jätkamiseks;
5) luua võimalused õppekava väliseks tegevuseks kooli juures.
(1) Kooli õppe- ja kasvatuskorralduse aluseks on kooli õppekava, mis vastab koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale ja põhikooli riiklikule õppekavale.
(2) Koolis omandatakse põhiharidust statsionaarses õppes.
(3) Vajadusel koostatakse lapsele/õpilasele individuaalne arengukava/õppekava.
(4) Koolis võib viia läbi lihtsustatud õpet.
§ 12. Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamine
(1) Haridusliku erivajadusega (edaspidi HEV) õpilase õppe korraldamisel lähtutakse kaasava õppe põhimõtetest, mille kohaselt üldjuhul õpib HEV õpilane kooli tavaklassis.
(2) HEV õpilase õppe korraldamise põhimõtted sätestatakse kooli õppekavas.
§ 13. Hariduslike erivajadustega õpilaste rühm
(1) HEV õpilastele, kellele ei ole võimalik tagada vajalikke tugiteenuseid tavaklassis, on koolis moodustatud õpiabirühm eripedagoogilise või logopeedilise abi osutamiseks – rühmatäitumuse piirnormiga 6 õpilast.
(2) Õpiabirühma õppe ja kasvatuse korraldamise alused ning õpilaste rühma vastuvõtmise või üleviimise ning rühmast väljaarvamise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
§ 14. Kooli õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
(3) Õpilasel on õigus kasutada õppekavavälises tegevuses kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras.
(5) Kool on ühtlasi külakeskus, mis pakub paikkonna elanikele tegevusvõimaluste laiendamiseks oma ruume õppetööd häirimata.
(1) Huvitegevus on koolis toimuv või kooli korraldatud kooli õppekava läbimist toetav või muu õppekavaväline tegevus.
(2) Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja -meetodeid, sealhulgas ringid ja stuudiod.
(1) Direktor võib vallavalitsuse nõusolekul moodustada koolis pikapäevarühmi.
(2) Pikapäevarühmas korraldatava õppekavavälise tegevusena pakutakse õpilasele järelevalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel. Hoolekogu ettepanekul on kool koostöös vallavalitsusega kohustatud korraldama pikapäevarühma moodustamise.
(3) Pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava kehtestab direktor, määrates seal aja koduste õpiülesannete täitmiseks, puhkuseks vabas õhus ja huvitegevuseks.
(4) Pikapäevarühma töö planeerimisel ja korraldamisel lähtutakse hoolekogu ettepanekutest, õpilaste turvalisuse ja tervisekaitse nõuetest, kooli õppe- ja kasvatustegevuse üldistest eesmärkidest, pikapäevarühma õpilaste vanuselistest ja individuaalsetest iseärasustest, nende kodustest tingimustest ning vanemate ja õpilaste põhjendatud soovidest, samuti transpordivõimalustest.
(5) Õpilane võetakse pikapäevarühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori otsusega ja vanema taotluse alusel või alaealise mõjutusvahendite seaduses sätestatud juhul alaealiste komisjoni otsuse alusel.
1) omandada tasuta haridust õppekava ulatuses;
2) täita koolikohustust koduõppe vormis õigusaktidega kehtestatud korras;
3) õppida individuaalse õppekava järgi õigusaktidega kehtestatud korras;
4) kasutada õppekavas ettenähtu omandamiseks tugisüsteeme õigusaktidega kehtestatud korras;
5) pöörduda oma õiguste kaitseks õpetajate, direktori, hoolekogu, elukohajärgse valla-või linnavalitsuse, riiklike järelevalveorganite, lastekaitseametnike või -organisatsioonide poole;
6) valida õppeaineid koolis õpetatavate valikainete piires;
7) saada sõidu- ja muid soodustusi ning ainelist abi Vabariigi Valitsuse ja vallavalitsuse poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
8) asutada koolis ühinguid, seltse, ringe, mille tegevus pole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlusega ning anda välja almanahhe ja kooli ajalehte;
9) osaleda koolielu probleemide lahendamises õpilasühingute kaudu;
10) kasutada klassivälises tegevuses tasuta kooli rajatisi, ruume, õppe- ja spordivahendeid ning muid vahendeid vastavalt kehtestatud kooli sisekorraeeskirjadele;
11) saada koolist teavet koolikorralduse ja õpilaste õiguste kohta, samuti teavet õppimisvõimaluste kohta;
12) saada õpetajatelt täiendavat ainealast juhendamist nende üldtööaja piires;
13) kasutada teisi õigusaktidest tulenevaid õigusi.
§ 18. Lasteaia laste õigused
2) õpetajate igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel.
1) osaleda kooli töös ja juhtimises hoolekogu liikmeks valitud vanemate kaudu;
2) kasvatamist ja õpetamist puudutavate vaidluste lahendamiseks pöörduda õppenõukogu, hoolekogu või direktori poole, samuti vallavalitsuse ja riiklike järelevalveorganite poole;
3) tutvuda kooli päeva- ja õppekavaga;
5) saada nõustamist pedagoogilistes küsimustes;
6) tuua last lasteaiarühma ja viia sealt ära neile sobival ajal, arvestades lasteaiarühma päevakava.
(2) Vanemate koosoleku kutsub kokku direktor või klassijuhataja (lasteaias õpetaja) vastavalt vajadusele, kuid mitte vähem kui üks kord õppeaastas. Kui kolmandik klassi õpilaste vanemaid nõuab, on klassijuhataja kohustatud kokku kutsuma selle klassi vanemate koosoleku.
(3) Kasutada teisi õigusaktidest tulenevaid õigusi.
1) täitma koolikohustust ja kooli kodukorda;
4) kasutama kooli vara heaperemehelikult;
5) täitma teisi õigusaktidest tulenevaid kohustusi.
§ 21. Vanemate kohustused
1) looma lapsele soodsad tingimused arenemiseks ja hariduse omandamiseks;
2) kinni pidama lasteaiarühma päevakavast, kodukorrast ning laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest;
3) tasuma igakuiselt volikogu poolt kehtestatud osalustasu ja toiduraha vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud korrale;
4) informeerima õpetajat või direktorit laste puudumajäämisest;
5) hüvitama õpilase poolt koolile tekitatud ainelise kahju vastavalt kehtestatud korrale;
6) osalema õpilasega läbiviidaval arenguvestlusel;
7) tagama lapse koolikohustuse täitmise;
(1) Õpilastel on õigus valida õpilasesindus, kuhu kuuluvad 2.-9. klassi õpilaste esindajad.
(2) Esimese õpilasesinduse valimised korraldab kooli huvijuht.
(3) Õpilasesinduse valimised toimuvad sügisel, I õppeveerandi jooksul.
(4) Valimisõigus on kõigil 2.-9. klassi õpilastel.
(5) Valimised toimuvad igas klassis eraldi salajase hääletuse teel.
(6) Õpilasesindus lähtub oma tegevuses kooli ja õpilasesinduse põhimäärusest, kokkulepetest kooli juhtkonna ning õpilasesinduse vahel, Eesti Vabariigi seadusandlusest ja heast tavast.
(7) Õpilasesindus koostab oma põhimääruse, mille kiidab heaks õpilaskond ja kinnitab käskkirjaga direktor.
(8) Õpilasesindus esindab õpilaskonda õigusaktides sätestatud pädevuse piires.
6. peatükk PERSONAL JA JUHTIMINE
§ 23. Kooli töötajad
(1) Kooli töötajad on õpetajad ja teised töötajad (edaspidi personal vastavas käändes).
(2) Personali kinnitab direktor, tuginedes vastava ala ministri määrusega kehtestatud miinimumkoosseisule ja arvestades volikogu poolt kinnitatud palgafondi.
(3) Personaliga sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepingud direktor.
(4) Personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks käesoleva põhimääruse, töölepingute, ametijuhendite ja töösisekorraeeskirjadega.
(6) Personal on kohustatud andma teavet direktorile ja vallavalitsuse sotsiaaltöötajale lapse ebarahuldavast kasvukeskkonnast või kui on selgunud, et laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
(7) Lasteaia personali töökorraldus lähtub põhimõttest, et kogu rühma tööaja jooksul on õppe- ja kasvatusalal töötav isik või õpetajat abistav töötaja sõimerühmas kuni seitsme lapse, liitrühmas kuni üheksa lapse, lasteaiarühmas kuni kümne lapse kohta.
§ 24. Personali õigused ja kohustused
4) kasutada kooli eesmärkidest tulenevaks õppekavaväliseks tegevuseks kooli ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli direktori kehtestatud tingimustel ja korras;
(4) Töötajate täpsemad õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks direktori kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.
§ 25. Juhtimine
(2) Direktor tagab koostöös õppenõukogu, hoolekogu ja õpilasesindusega kooli tulemusliku ja häireteta töö ning kooli arengukava, õppekava ja kodukorra täitmise.
(3) Kooli direktor täidab PGS, KELS ja teiste õigusaktide, töölepingu ja ametijuhendiga talle pandud ülesandeid.
(4) Direktor esindab kooli ja tegutseb kooli nimel ning teeb kooli eelarve piires tehinguid, mis on seotud tema ülesannete täitmisega.
(5) Direktor võib moodustada õppe- ja kasvatustegevuse ning koolieluga seotud küsimuste lahendamiseks nõuandvaid komisjone.
(6) Direktor vastutab oma pädevuse piires kooli tegevuse, kooli üldseisundi, arengu ning eelarvevahendite ja muu vara õiguspärase kasutamise ja säilimise eest.
(7) Direktor esitab vallavalitsusele viimase nõudmisel kooli tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente.
(8) Direktorit asendab puhkusel või töölähetuses olemise ajal ning haigestumise korral direktori määratud ulatuses kooli töötaja, kellele see on ametijuhendiga või direktori käskkirjaga ülesandeks pandud.
(1) Kooli hoolekogu moodustatakse ja selle töökord kehtestatakse volikogu kehtestatud korras.
3) annab arvamuse kooli õppekava kehtestamiseks ja muutmiseks, sealhulgas nõusoleku muuta PGS §-s 15 sätestatud korras õppeainete nimistut;
§ 27. Õppenõukogu ja pedagoogiline nõukogu
(1) Koolil on õppenõukogu ja pedagoogiline nõukogu.
(3) Õppenõukogu ülesandeks on oma pädevuse piires õppe ja kasvatuse analüüsimine ja hindamine ning õppe- ja kasvatusalaste otsuste tegemine.
(4) Õppenõukogu ülesanded ja töökorra kehtestab vastava valdkonna minister.
(5) Pedagoogilise nõukogu liikmeteks on direktor, õppealajuhataja, lasteaiaõpetajad ning teised õppe- ja kasvatusalal töötavad isikud.
(6) Pedagoogilise nõukogu ülesanne on lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning direktorile, hoolekogule ning vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
§ 28. Kooli vara ja eelarve
(1) Kooli vara moodustavad maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar, muu vara ning eelarvevahendid, mille valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub volikogu poolt kehtestatud korras.
(2) Koolil on oma eelarve, mille kinnitab volikogu.
(3) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt ning annetustest.
(4) Kooli eelarve kava projekti kohta annab arvamuse kooli hoolekogu õigusaktidega kehtestatud korra kohaselt.
(5) Kooli õppekava alusel koolis toimuvas õppes osalemise eest ei tohi õpilastelt või vanematelt nõuda kaasrahastamist.
(1) Kool juhindub asjaajamises vallavalitsuse poolt kehtestatud asjaajamiskorrast.
§ 30. Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
Kooli põhimääruse kinnitamine ja muutmine toimub volikogu poolt kehtestatud korras.
(1) Määrus jõustub kolmandal päeval peale Riigi Teatajas avaldamist v.a määruse § 8 lõige 3 punkt 3 ja lõige 4 ning § 25 lõige 7 jõustuvad 2015. aasta 1. septembril.
(2) Tunnistada kehtetuks Paistu Vallavolikogu 21.12.2010 määrus nr 31 „Paistu Kooli põhimäärus“


Palamuse vallavalitsuse infoturbe poliitika – Riigi Teataja
Palamuse vallavalitsuse infoturbe poliitika
Palamuse vallavalitsuse infoturbe poliitika - sisukord
§ 1 Infoturbe poliitika mõiste ja rakendusala
§ 2 Infoturbe eesmärgid
§ 3 Infoturbe organisatsioon ja vastutus
§ 4 Andmete turvatasemed ja turbe vastavuse kontroll
§ 5 Pääsuhaldus
§ 6 Kasutajatunnuste ja paroolide haldus
§ 7 Logimine
§ 8 Ründetarkvara
§ 9 Töökohaarvutite turve
§ 10 Serverite turve
§ 11 Printerite ja multifunktsionaalsete seadmete turve
§ 12 Võrgu turve
§ 13 Krüpteerimine ja digitaalallkirjastamine
§ 15 Personali teavitus ja koolitus
§ 16 Dokumentide ja andmekandjate turve
§ 17 Tegevuse katkematus
§ 18 Kaugtöö
§ 19 Turvaintsidentidest teavitamine
§ 20 Infoturbe poliitika muutmine
RT IV, 28.12.2013, 44
Vastu võetud 09.12.2010 nr 12
Määrus kehtestatakse «Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus» § 30 lg 1 p 3 ja Vabariigi Valitsuse 20.12.2007 määruse nr 252 «Infosüsteemide turvameetmete süsteem»§ 2 alusel.
§ 1. Infoturbe poliitika mõiste ja rakendusala
(1) Infoturbe poliitika on juhiste ja meetmete kogum, mis reguleerib infovarade haldust, kaitset ja jaotamist vallavalitsuses ja valla allasutuste hallatavates asutustes (edaspidi Asutused).
(2) Infoturbe poliitikat rakendatakse koostoimes Asutuste muude infovarade kasutamist, haldamist, kaitset ja jaotamist, töökorraldust ning asjaajamist reguleerivate õigusaktidega.
(3) Infoturbe poliitika hõlmab Asutuste personali, infrastruktuuri, andmeid ja dokumentatsiooni, IT-riistvara, tarkvara ja sidesüsteeme.
(4) Infoturbe poliitikas kasutatakse mõisteid infosüsteemide kolmeastmelise etalonturbe süsteemi rakendusjuhendi tähenduses, välja arvatud juhul, kui käesolevas dokumendis on sätestatud teisiti.
§ 2. Infoturbe eesmärgid
(1) Infoturbe eesmärgiks on Asutustes töödeldava informatsiooni terviklikkuse, käideldavuse ja konfidentsiaalsuse tagamine.
(2) Informatsiooni terviklikkus, käideldavus ja konfidentsiaalsus tagatakse andmebaaside turvaklassidele vastavate meetmete rakendamisega, mis võimaldab Asutustel ohtude realiseerumisel häireteta oma ülesandeid täita.
§ 3. Infoturbe organisatsioon ja vastutus
(1) Infoturbe poliitika ja turvanõuete rakendamise tagab:
1) vallavolikogus vallavolikogu esimees;
2) vallavalitsuses vallavanem;
3) infoturbealast tööd korraldab ja koordineerib ISKE koordinaator.
(2) IT-riistvara, tarkvara ja sidesüsteemide osas tagab infoturbe poliitika ja turvanõuete rakendamise vallasekretär koostöös IT hooldusteenuse pakkujaga (edaspidi IT firma).
(3) Konkreetsete turvameetmete rakendamise eest vastutajad määratakse ametnike ametijuhendites.
(4) Iga töötaja vastutab tema tegevuse suhtes kehtestatud ja rakendatud turvanõuete rikkumise eest ning talle pandud ülesannete täitmata jätmise eest. Rikkumist või ülesannete täitmata jätmist käsitletakse töötaja töökohustuste rikkumisena, millele antakse hinnang seaduses sätestatud korras.
§ 4. Andmete turvatasemed ja turbe vastavuse kontroll
(1) Asutustes töödeldavatel andmetel on sõltuvalt nende turbevajadusest erinevad turvatasemed ehk turvaklassid. Turvaklassi järgi määratakse infovaradele turbeaste. Rakendatavad turvameetmed sõltuvad turbeastmest. Infovarade kaitse tuleb tagada vähemalt ISKE meetme tasemel L.
(2) Andmete turvaklassid ja turbeastmed kinnitab vallavalitsus.
(3) Andmete turvaklassid ja turbeastmed ning asutustes rakendatavate turvameetmete loetelu on toodud eraldi dokumendis (ISKE), milles fikseeritakse meetmed ja kuhu sisestatakse info meetmete täitmise kohta.
(4) Kolmeastmelisest etalonturbe süsteemi ISKE metoodikast lähtuvalt peab olemas olema vallavalitsuse infovarade spetsifikatsioon koos määratud turvaklassidega, mille alusel hinnatakse linnavalitsuse infovaradele asjakohaste ISKE turvameetmete rakendatust ja koostatakse edasine rakendamata meetmete rakendusplaan.
(5) Kehtivad turvameetmed vaadatakse üle vastavalt vajadusele, kuid mitte harvemini kui kord aastas ja hinnatakse nende otstarbekust ja efektiivsust.
(6) Turvameetmete täitmise üle teostab pistelist kontrolli ISKE koordinaator koostöös IT teenust pakkuva firmaga.
(7) Turvameetmete rakendamise süsteemi kohta viiakse läbi sõltumatu audit vastavalt vajadusele, kuid mitte harvemini kui kord kolme aasta jooksul.
(8) Riistvara ja tarkvara turve:
1) Asutuste riist- ja tarkvara hanked viib üldjuhul läbi vallavalitsus;
2) Vallavalitsuse struktuuriüksustes ja hallatavates asutustes tegelevad riist- ja tarkvara paigaldamise, infosüsteemi lülitamise, konfigureerimise ja haldamisega ainult valla poolt lepingulises suhtes olev IT firma töötajad. Asutuste nimekiri, kus nimetatud töödega tegelevad IT firma töötajad, on kirjas IT firma ja vallavalitsuse vahelises lepingus;
3) Enne uue infotehnoloogilise lahenduse kasutuselevõttu viiakse läbi riskianalüüs ja hinnatakse selle mõju terviksüsteemile;
4) Tarkvara testitakse enne kasutuselevõtmist;
5) Testimiseks kasutatakse testsüsteeme, mis on isoleeritud vallavalitsuse infosüsteemist, välja arvatud juhul, kui testimine ei mõjuta infosüsteemi andmete käideldavust, terviklust ega konfidentsiaalsust;
6) Riistvara või tarkvara pääsuõiguste süsteemis ei kasutata tootja poolt määratud algparoole;
7) Täpsemad nõuded riistvara ja tarkvara kasutamisele kehtestab vallavalitsus;
8) Täpsemad nõuded riistvara ja tarkvara soetamisele, haldamisele ning tarkvara arendamisele kehtestab vallavalitsus.
§ 5. Pääsuhaldus
(1) Juurdepääs infovaradele antakse ainult tööalasest vajadusest lähtuvalt.
(2) Kõikidele infosüsteemi kasutajatele määratakse kasutajaprofiil.
(3) Töötajate pääsuõiguste vastavust tegelikele vajadustele kontrollitakse vähemalt kord aastas.
§ 6. Kasutajatunnuste ja paroolide haldus
(1) Kasutajatunnus on isikustatud.
(2) Tarkvara peab tagama paroolile esitatavate nõuete täitmise.
(3) Serverite ja võrguseadmete administraatoritasemel pääsuõigust tagavad paroolid deponeeritakse nii, et oleks tagatud nende turvalisus ja piiratud juurdepääs.
(4) Töösuhte lõppemisel lõpetatakse viivitamatult kasutajatunnusega seotud õigused.
(5) Nõuded kasutajatunnuse andmisele, kasutajaõiguste lõpetamisele ja nõuded paroolidele kehtestab vallavalitsus.
§ 7. Logimine
(1) Logid peavad võimaldama tuvastada lubatavaid ja lubamatuid infosüsteemi poole pöördumisi või pöörduskatseid, nende täpset aega ja lähtekohta.
(2) Logisid säilitatakse 5 aastat viisil, et vajadusel oleks võimalik tuvastada lubatavaid ja lubamatuid ressursside poole pöördumisi või pöörduskatseid, nende täpset aega ja lähtekohta.
(3) Logisid kontrollitakse regulaarselt arvutivõrgu ja serverite toimimise tagamiseks IT-firma poolt IT-firma lepingus sätestatud ulatuses. Muudel juhtudel kontrollitakse logisid põhjendatud vajadusel või turvaintsidentide korral vallasekretäri otsusel IT-firma poolt.
§ 8. Ründetarkvara
(1) Viirustõrje programmid peavad hõlmama kogu infosüsteemi.
(2) Viirusetõrje programmid peavad töötama reaalajas.
(3) Kasutatakse viirusetõrjeprogrammi, mis tagab viirusekirjelduste igapäevase uuendamise.
§ 9. Töökohaarvutite turve
(1) Töökohaarvutid peavad olema varustatud personaalse tulemüüriga, mis vaikimisi tõkestab sisenevad ühendused.
(2) Töökohaarvutid peavad olema seadistatud algkäivitamiseks ainult kõvakettalt või võrgust, välistatud peab olema töökohaarvuti käivitamine eemaldatavalt andmekandjalt.
(3) Sülearvutid peavad olema kaitstud BIOS-i salasõnaga.
§ 10. Serverite turve
(1) Avalikke teenuseid tagavad serverid peavad olema kaitstud tulemüüriga.
(2) Serverid peavad olema varustatud katkematu vooluallikaga (v.a. testserverid).
(3) Kui ühe kasutaja poolt serveri salvestusmahu ülemäärane hõivamine võib takistada teiste kasutajate tööd, piiratakse serveris kasutajatele kättesaadavat salvestusmahtu salvestuskvootidega.
§ 11. Printerite ja multifunktsionaalsete seadmete turve
(1) Võrguprinterid paigaldatakse võimalusel asukohta, kus nad on kasutajate järelevalve all.
(2) Kui võrguprinter paigaldatakse üldkäidavasse kohta, peab printer võimaldama väljatrükki kasutaja autentimisega.
(3) Vallavalitsuse võrguprinteritesse printimine toimub ainult läbi tsentraalse printserveri.
(4) Kui võrguprinteril kasutatakse tööde salvestamist sisseehitatud kõvakettale, peab kõvaketta sisu olema krüpteeritud.
(5) Kui multifunktsionaalse seadme faksifunktsiooni ei kasutata, siis faksimoodulit telefoniliiniga ei ühendata.
(6) Printeri või multifunktsionaalse seadme kasutusest kõrvaldamisel taastatakse seadme vaikekonfiguratsioon ning kustutatakse seadme sisemisele kõvakettale salvestatud andmed.
§ 12. Võrgu turve
(1) Võrgunduse infrastruktuur:
1) Sisevõrgu ja välisvõrgu vaheline liiklus käib läbi turvalüüsi. Keelatud on selliste sisevõrgu ja välisvõrgu vaheliste võrguühenduste loomine, mis võimaldavad sisevõrgu ja välisvõrgu vahelisel liiklusel turvalüüsist mööda minna;
2) Võrk jagatakse vajaduse järgi väiksemateks alamvõrkudeks ning see peab olema sobiva topograafia ja topoloogiaga;
3) Olulisemad võrguseadmed varustatakse katkematu vooluallikaga.
(2) Internet:
1) Asutuse sisevõrgus olevatest arvutitest võimaldatakse internetiteenuste kasutamist.
2) Infoturbe huvides võib IT-firma põhjendatud juhul vallasekretäri otsusel vallavalitsuse sisevõrgus olevatest arvutitest internetiteenuste poole pöördumisi jälgida või piirata.
(3) Elektronpost:
1) Asutustest välja saadetud elektronkirjad peavad võimaldama saatja tuvastamist ning sisaldama saatja ees- ja perekonnanime;
2) Sisenevad ja väljuvad kirjad allutatakse viiruse- ja rämpsposti kontrollile;
3) Elektronposti klient konfigureeritakse nii, et kirja manusfaile ei käivitataks kogemata, käivitus peab nõudma kinnitust;
4) Infoturbe nõuete või infosüsteemi kasutamise nõuete rikkumise kahtluse korral võib IT-firma põhjendatud vajadusel vallasekretäri otsusel lugeda töötaja elektronposti (sh turvakoopiatelt) töötajat sellest eelnevalt teavitamata.
§ 13. Krüpteerimine ja digitaalallkirjastamine
(1) Arvutites tagatakse krüpteerimise ja digitaalallkirjastamise vahendite ja tarkvara olemasolu.
(2) Asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud andmeid tohib elektrooniliselt edastada väljapoole asutuse sisevõrku ainult krüpteeritult või krüpteeritud kanalit kasutades.
(3) Asutustes ei kasutata rakendusi, mis saadavad parooli üle avaliku võrgu krüpteerimata kujul.
(4) Asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud andmeid võib töökohaarvutites hoida vaid krüpteeritult.
(5) Asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud andmeid võib välistele andmekandjatele (näiteks mälupulk) salvestada ainult krüpteeritult.
(1) Ruumides tuleb rakendada sissepääsupiiranguid ja sissemurdmisvastaseid kaitsesüsteeme.
(2) Juurdepääs ruumidele antakse tööalasest vajadusest lähtuvalt.
(3) Hoonete sissepääsud peavad väljaspool tööaega olema lukustatud, välja arvatud mehitatud valve olemasolul.
(4) Ruumides peavad olema valvesignalisatsioon ja automaatne tuletõrjesignalisatsioon.
(5) Valvesüsteem peab turvaalarmi automaatselt edastama turvateenuse osutajale.
(6) Ruumide varuvõtmeid hoitakse viisil, mis tagab nende säilimise ja välistab võtmetele kolmandate isikute juurdepääsu.
(7) Võtmete ja valvesignalisatsiooni koodide üle kirjaliku arvestuse pidamist korraldab vallavalitsuses vallavanem.
(8) Töösuhte lõppemisel tagatakse viimase tööpäeva lõpuks kõikide töötaja valduses olevate pääsulubade tühistamine.
(9) Serveri-, arhiivi- ja tehnoruume ei märgistata üldarusaadavalt ega kanta viitadele või majajuhti.
(10) Avalikku internetiteenust pakkuvad ruumid peavad asuma peasissepääsu lähedal.
(11) Eriruumide asukoha valikul tuleb tagada nende ruumide spetsiifikast tulenevate turvanõuete täitmine.
(12) Serveriruumis peab olema tagatud õhutemperatuuri ja –niiskuse reguleerimine.
(13) Serveriruumil peab olema tugevdatud ehituslik turve, see peab olema varustatud valve- ja tuletõrjesignalisatsiooniga ning gaaskustutiga. Serveriruum peab olema pidevalt lukustatud.
(14) Võrgukeskused peavad olema varustatud tuletõrjesignalisatsiooniga ja -kustutitega ning lukustatud.
(15) Välist hoolde- ja remondipersonali tohib lubada töid teostama pärast lepingute allakirjutamist, kus on määratud hoolde- ja remonditööde teostajate kohustused ja vastutus.
(16) Välise hoolde- ja remondipersonali kasutamise korral peab olema takistatud nende juurdepääs asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud andmetele.
(17) Täpsemad juhised töötajate tegevusele tööruumides kehtestatakse vallavalitsuse sisekorraeeskirjas.
§ 15. Personali teavitus ja koolitus
(1) Uue töötaja töölevõtul tutvustatakse töötajale infoturvet reguleerivaid kordasid.
(2) Uuele töötajale tagatakse enne tarkvara tegelikku kasutamist esmane tarkvara kasutamise ja infoturbealane koolitus.
(3) Töötajaid instrueeritakse esmaste tulekustutusvahendite kasutamisel.
§ 16. Dokumentide ja andmekandjate turve
(1) Juurdepääs paberdokumentidele ja elektroonilistele dokumentidele võimaldatakse töötajatele tööalasest vajadusest lähtuvalt.
(2) Elektroonilisi töödokumente tuleb hoida serveris.
(3) Mittevajalikud paberil töödokumendid tuleb hävitada paberihundis, elektroonilised töödokumendid tuleb kustutada.
(4) Asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud andmeid sisaldavatelt andmekandjatelt tuleb andmed enne kandjate utiliseerimist, remonti (k.a garantiiremont) andmist või renditud riistvara tagastamist täielikult kustutada.
(5) Infosüsteem peab tehniliselt tagama, et asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud andmed ei oleks kättesaadavad avalikus veebis.
(6) Asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud dokumente ja neid andmeid sisaldavaid andmekandjaid hoitakse lukustatud kapis või sahtlis.
§ 17. Tegevuse katkematus
(1) Infosüsteemi serverites paiknevatest andmetest tehakse turvakoopiaid.
(2) Turvakoopiaid ei pea tegema andmetest, mida on võimalik taastada muudest allikatest (näiteks alla laadida internetist, genereerida automaatselt olemasolevate andmete põhjal vms).
(3) Infosüsteemi andmete varundamist vallavalitsuses korraldab IT-firma.
(4) Turvakoopiate taastamise usaldatavust testitakse regulaarselt 1kord kolme kuu jooksul.
(5) Turvakoopiate tegemise sageduse, turvakoopiate säilitamise, varundusseadmete hoolduse, turvakoopiate kontrolli ning turvakoopiatelt andmete taastamise korra kehtestab vallavalitsus.
§ 18. Kaugtöö
(1) Kaugtöö tegemine on lubatud ainult krüpteeritud ühenduse kaudu ja järgides muid Asutuses kehtestatud turvanõudeid.
(2) Kui kaugtöö tegemisel kasutatakse töötaja isiklikku arvutit, peavad olema tagatud järgmiste turvanõuete täitmine:
1) Windows operatsioonisüsteemiga arvutis peab olema paigaldatud ajakohaste kurivarakirjeldustega kurivaratõrjetarkvara;
2) Arvuti peab olema varustatud personaal-tulemüüriga, mis vaikimisi tõkestab sisenevad ühendused;
3) Ühiskasutatava arvuti korral peab olema tagatud, et teised kasutajad ei pääseks ligi arvutisse salvestatud tööalastele andmetele.
4) Sülearvuti peab olema kaitstud BIOSi salasõnaga.
§ 19. Turvaintsidentidest teavitamine
(1) Turvaintsident on sündmus, kus ei ole täidetud andmete käideldavuse ja/või konfidentsiaalsuse ja/või tervikluse nõuded.
(2) Turvaintsidendi korral tuleb:
1) koheselt teavitada oma struktuuriüksuse juhti või vallavalitsuse hallatava asutuse juhti, IT-alase turvaintsidendi korral teavitada IT- firma töötajat;
2) rakendada vastavaid abinõusid edasiste kahjude vähendamiseks;
3) algatada uurimine ja hinnata turvaintsidendi ulatust ning mõju asutusele;
4) koostada aruanded turvaintsidentide kohta.
§ 20. Infoturbe poliitika muutmine
(1) Infoturbe poliitika vaadatakse üle kord aastas.
(2) Infoturbe poliitikat muudetakse, kui:
1) seda nõuavad turvaseire tulemused;
2) muudatuse vajadus tuleneb etalonturbe kataloogi uue versiooni ilmumisest;
3) muudatuste vajaduse tingivad olulised tehnilised, organisatsioonilised, õiguslikud muutused või muud sisemised või välised asjaolud.


Eesti Teaduste Akadeemia seadus – Riigi Teataja
Eesti Teaduste Akadeemia seadus (lühend - TAS)
Eesti Teaduste Akadeemia seadus - sisukord
§ 2 Akadeemia ülesanded
§ 3 Akadeemia õiguslik seisund
2 AKADEEMIA LIIKMESKOND
§ 4 Akadeemia koosseis
§ 5 Akadeemikud
§ 6 Välisliikmed
§ 7 Juhtimise korraldus
§ 8 Üldkogu
§ 9 Juhatus
§ 10 President
§ 11 Asepresidendid
§ 12 Peasekretär
§ 14 Osakonnad
§ 15 Osakonna juhtimine
§ 16 Akadeemia kantselei
§ 17 Akadeemia asutused
§ 18 Akadeemiaga assotsieerunud asutused ja seltsid
§ 19 Akadeemia vara
§ 20 Finantseerimine
§ 211 Akadeemia finantsplaan
§ 22 Kontroll ja aruandlus
RT I, 13.03.2014, 15
Vastu võetud 16.04.1997
jõustumine 19.05.1997
13.12.2000 RT I 2000, 104, 685 08.01.2001
09.12.2009 RT I 2009, 64, 421 01.01.2010
§ 2. Akadeemia ülesanded
§ 3. Akadeemia õiguslik seisund
(1) Akadeemia on avalik-õiguslik juriidiline isik, kes tegutseb käesoleva seaduse, teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse, oma põhikirja ja teiste õigusaktide alusel.
2. peatükk AKADEEMIA LIIKMESKOND
§ 4. Akadeemia koosseis
[RT I 2009, 64, 421 - jõust. 01.01.2010]
§ 5. Akadeemikud
§ 6. Välisliikmed
§ 7. Juhtimise korraldus
§ 8. Üldkogu
§ 9. Juhatus
51) [kehtetu - RT I 2007, 22, 111 - jõust. 01.04.2007]
§ 10. President
§ 11. Asepresidendid
§ 12. Peasekretär
§ 14. Osakonnad
§ 15. Osakonna juhtimine
§ 16. Akadeemia kantselei
§ 17. Akadeemia asutused
§ 18. Akadeemiaga assotsieerunud asutused ja seltsid
§ 19. Akadeemia vara
(7) Akadeemial on õigus anda uurimistoetusi ja stipendiume ning toetada käesoleva seaduse §-s 18 nimetatud asutusi ja seltse nende põhikirjalises tegevuses.
§ 22. Kontroll ja aruandlus
(3) Olemasolevate riigi teadus- ja arendusasutuste ühinemisel ja ümberkujundamisel Teaduste Akadeemia asutusteks lähtutakse teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse § 21 lõikest 2.


text:
Kohtunik K.K oma töökohustuste täitmata jätmisel näitas kuritegelikku lohakkust, millega põhjustas Ludmilla L. suurt materiaalset kahju (kinnistu hinnaga 88 000 EUR ja vallasvara summas 28 000 EUR näol), füüsilist kahju sügava liikumispuue näol ja moraalset kahju (kinnipidamise, hingelise valu ja kannatuste) näol. Kohtunik K.K. jättis oluliste menetlusdokumentidega (korteri omandamise kohta ehk ostu-müügi leping, abielutunnistus, testament ja pärimistunnistus ) ja seadustega (PS §32, TsMS§150 lg 1 p 3) tutvumata ja teostas kuritegelikku käigu vabastades Ludmillat 09.06.2010 osaliselt riigilõivu tasumisest, hiljem 10.02.2012 ebaseaduslikult välja mõistes vabastatud tasumisest riigilõivu ja riigilõivu katteks sundvõõrandates L.L. kodu, tekitades Ludmillale materiaalset, füüsilist ja hingelist kahju. 2010 aastal Ludmilla L. esitas Harju Maakohtusse (tsiviilasjas nr 2-10-15500) lihtsa nõude: tuvastada, et tema abikaasa Uno.-Rudolf A. abielu... - Rahvaalgatus
Kohtunik K.K oma töökohustuste täitmata jätmisel näitas kuritegelikku lohakkust, millega põhjustas Ludmilla L. suurt materiaalset kahju (kinnistu hinnaga 88 000 EUR ja vallasvara summas 28 000 EUR näol), füüsilist kahju sügava liikumispuue näol ja moraalset kahju (kinnipidamise, hingelise valu ja kannatuste) näol. Kohtunik K.K. jättis oluliste menetlusdokumentidega (korteri omandamise kohta ehk ostu-müügi leping, abielutunnistus, testament ja pärimistunnistus ) ja seadustega (PS §32, TsMS§150 lg 1 p 3) tutvumata ja teostas kuritegelikku käigu vabastades Ludmillat 09.06.2010 osaliselt riigilõivu tasumisest, hiljem 10.02.2012 ebaseaduslikult välja mõistes vabastatud tasumisest riigilõivu ja riigilõivu katteks sundvõõrandates L.L. kodu, tekitades Ludmillale materiaalset, füüsilist ja hingelist kahju. 2010 aastal Ludmilla L. esitas Harju Maakohtusse (tsiviilasjas nr 2-10-15500) lihtsa nõude: tuvastada, et tema abikaasa Uno.-Rudolf A. abielu...
Sandra Sirge, Sandra Sirge, 2.04.2020
2.04—11.04.2020
0 allkirja
1000 allkirja puudu Riigikokku saatmiseks. Allkirjastamise tähtaeg: 1.06.2020 23:59 .
Kohtunik K.K oma töökohustuste täitmata jätmisel näitas kuritegelikku lohakkust, millega põhjustas Ludmilla L. suurt materiaalset kahju (kinnistu hinnaga 88 000 EUR ja vallasvara summas 28 000 EUR näol), füüsilist kahju sügava liikumispuue näol ja moraalset kahju (kinnipidamise, hingelise valu ja kannatuste) näol.
Kohtunik K.K. jättis oluliste menetlusdokumentidega (korteri omandamise kohta ehk ostu-müügi leping, abielutunnistus, testament ja pärimistunnistus ) ja seadustega (PS §32, TsMS§150 lg 1 p 3) tutvumata ja teostas kuritegelikku käigu vabastades Ludmillat 09.06.2010 osaliselt riigilõivu tasumisest, hiljem 10.02.2012 ebaseaduslikult välja mõistes vabastatud tasumisest riigilõivu ja riigilõivu katteks sundvõõrandates L.L. kodu, tekitades Ludmillale materiaalset, füüsilist ja hingelist kahju.
2010 aastal Ludmilla L. esitas Harju Maakohtusse (tsiviilasjas nr 2-10-15500) lihtsa nõude: tuvastada, et tema abikaasa Uno.-Rudolf A. abielu kestel Liidia K. erastas (ostis) korteri Gonsiori tänaval Tallinnas. Ludmilla L. lisas oma kõiki vajalikke dokumente (U.-R.A ja L.K. abielutunnistus1953-1995) ja ostu-müügi leping)
15.11.2011 kohtunik Kaija K. ekslikult kirjutas:”Et korter on erastatud Ljubov A. ja Uno-Rudolf A. abielu kestel, vaidlust ei ole".
Tegelikult Uno-Rudolf ei olnud kunagi abielus oma poja (Eugen A.) naisega (Ljubov A.), täpsemalt oma miniaga. See oli kohtuniku range eksimus, mida ta ei soovinud parandada ja vaidlustada.
Tutvumiseks on järgnev õigusvastaste kohtulahendite kronoloogiat, mille tulemusena Ludmilla on jäänud korterita, suurde võlgade küüsi ja on jäänud ajuinfarkti tagajärjel osaliselt halvatuks.
09.06.2010 määrusega Harju Maakohus vabastas osaliselt Ludmillat riigilõivu tasumisest summas 40.000 EEK (nelikümmned tuhat krooni), mis on võrdväärne 2 556,47 EUR. Pensionäri vähene pension võimaldas Ludmillal maksta riigilõivu vaid summas 5 000 EEK (319.56 EUR), mille sai ta tasuda vastavalt Harju Maakohtu koostatud maksegraafikule osade kaupa 1 000 EEK kuus.
10.02.2012 määrusega Harju Maakohus jättis Ludmilla hagi (tsiviilasja number 2-10-15500) läbi vaatamata ja rikkudes TsMS § 150 LG 1 P 3 mõistis välja riigilõivu summas 2 556,47 EUR (40 000 EEK). Hiljem oli see määrus aluseks Ludmilla kodu sundvõõrandamiseks.
Riigi Tugiteenuste Keskus Harju Maakohtu õigusvastase lahendi (10.02.2012 määrus) alusel andis kohtutäiturile Risto S.-le korraldust tasumisest vabastatud riigilõiv (2 556,47 EUR) sisse nõuda.
23.09.13 määrusega Harju Maakohus tagastas Ludmillale tema poolt tasutud riigilõivuosa (5 000 EEK, see on 319.56 EUR).
28.07.2014 kohtu määruse (10.02.2012, tsiviilasja nr 2-10-15500) täitmisel kohtutäitur Risto S. võõrandas tasumisest vabastatud riigilõivu sisse nõudmiseks Ludmilla kodu turuhinnaga 88 000 EUR Eugen A. huvides ja samuti Eesti Vabariigi ja kohtutäituri enda huvides. Elektroonilisest enampakkumisest ainuke osavõtja oli Eugen A., Ludmilla surnud abikaasa ainuke rahaahne poeg. Elektroonilisel enampakkumisel korterimüügist saadud summaks osutus 24 000 EUR.
05.11.2014 Harju maakohus (kohtunik Anne Uritam) TsMS § 150 lk 1 p 3 alusel tagastas Ludmillale tasumisest vabastatud riiigilõivuosa summas 2 556,47 EUR. (40 000 EEK). Kohtunõue (tasumisest vabastatud riigilõiv) sai täidetud korteri sundmüügiga summas 88 000 EUR (korteri turuväärtus). Uueks korteriomanikuks sai Eugen A., Ludmilla surnud abikaasa Uno-Rudolfi ainuke poeg. Eugeni vastu oli algatatud kaks kriminaalasja varavastaste kuritegude eest (10.10.1996 kriminaalasja nr 96043801, kahju 76 880 EEK ja 22.04.2003 kriminaalasja nr. 03231602979, kahju 10 000 EEK).
Kohtutäitur Risto S. arestis Ludmilla vallasvara summas 1656,20 EUR ja määras Ludmilla vallasvara hoidjana Eugen A., kellest sai uus korteriomanik ja kes on ka I astme hõimalne Ludmilla suhtes ja sissenõudja. Seda ei luba Täitemenetluse Seaduse § 72(3). Kogu Ludmilla vallasvara jäi korterisse peale tema korterist vägivaldset sunniviisilist välja viskamist ja oli osaliselt arestitud ja ära hinnatud Ludmilla juuresolekuta. Ludmillat ei lubatud viibida tema vallasvara arestimise ja hindamise juures, mis on vastuolus TmS § 70(1).
TsMS § 389 (2) Vara arestimine
Kohus ei aresti kinnisasja, laevakinnistusraamatusse kantud laeva ega tsiviilõhusõidukite registrisse kantud õhusõidukit alla 640-eurose põhinõude summa puhul, kui on võimalik rakendada kostjat vähem koormavaid hagi tagamise vahendeid.
[RT I 2010, 22, 108 - jõust. 01.01.2011]. Antud seadus ei lubanud Harju Maakohtul Ludmilla kinnisvara arestida ja müüa tasumisest vabastatud riigilõivu sisse nõudmiseks.
Vara üleskirjutamine toimub võlgniku, tema esindaja või täisealise perekonnaliikme juuresolekul.
TMS § 72 lg 3 Kohtutäitur ei või vara hoidjaks määrata sissenõudjat või temaga samaväärse majandusliku huviga isikut ega ka kohtutäituri või sissenõudja sugulast või hõimlast.
Ludmilla on pöördunud mitmel korral kohtu, politsei, Riigiprokuratuuri ja mitme kolleegiumi poole pööramaks tähelepanu korteri sundvõõrandamise asjaoludele. Ludmilla on korduvalt pöördunud kohtu poole, et juhtida kohtu tähelepanu korteri võõrandamise ebaseaduslikusele, kuid kohus jättis korduvalt asja läbivaatamata. Korter oli sundvõõrandatud kohtumenetluste eksklike lahendite tõttu aluseta – aluseks oli vabastatud tasumisest ja osaliselt tagastatud riigilõiv (5 000 EEK, see on 319.56 EUR). Faktiliselt raha (tasumisest vabastatud riigilõiv), mida mulle tagastati 05.11.2014 (2 556,47 EUR) võeti mu korteri sundmüügi arvelt. Ludmillale tagastati alusetult võetud riigilõiv, aga korter, mis oli riigilõivu katteks, oli juba müüdud oktsionilt hulga odavama hinnaga.
Ludmilla peab ebaseaduslikuks, et kohtumentlusvigade tõttu ta on jäänud oma kinnis- ja vallasvarast ilma. Ludmilla on pöördunud kohtumenetlusvigade tuvastamiseks ka Riigikohtu poole, kuid kohus jättis kassatsioonikaebust mentlusse võtmata. Põhjuseks toodi välja TsMS §218 (3).
TsMS § 218 (3) Hagimenetluses Riigikohtus võib menetlusosaline menetlustoiminguid teha ning avaldusi ja taotlusi esitada üksnes vandeadvokaadi vahendusel. Ludmilla pension ei võimaldanud talle palgata vandeadvokaadi. Tasuta riigiõigusabi korras antud vandeadvokaat M.M. nõudis Ludmillalt endale honoraari, mis osutus samuti Ludmillale võimatuks. Ludmilla pöördumine Riigikohtusse jäi tähelepanuta ja kohtumenetluse rikkumised tuvastamata.
On ilmne vajadus õigusnorme muuta TsMS § 218 (3) kehtiv piirang menetlusosalistele menetlustoiminguid teha ning avaldusi ja taotlusi esitada Riigikohtusse üksnes vandeadvokaadi vahendusel. 2009 aastal osutas Õiguskantsler Indrek Teder, PS § 15-s sisalduva kohtusse pöördumise õigusega vastuolulise piirangule ning tegi Justiitsministeeriumile ettepaneku valmistada ette seaduseelnõu, mis nimetatud vastuolu kõrvaldaks ja muuta õigusnorme.
Vastuses Õiguskantsleri märgukirjale 4.08.2009 nõustus Hanno Pevkur Sotsiaalminister justiitsministri ülesannetes sellega, et advokaadisunni kehtestamine kujutab endast piirangut PS § 15 lõike 1 suhtes. Samas leiab Justiitsministeerium, et kaebuse esitamine advokaadi vahendusel tagab menetluse võimalikult tõhusa ja kiire läbiviimise ning lõppkokkuvõttes isiku õiguste parema järgimise. Eelduseks on, et kaebuse esitamisega tegeleb selle valdkonna elukutseline esindaja. Sarnase sisuga pöördumisega oli Õiguskantsler pöördunud Justiitsministeeriumi poole ka 2008 aastal.
Kohus on jätnud rahuldamata Ludmilla korduvaid taotlusi osutada talle riigiõigusabi vajalike dokumentide koostamiseks ja isiku esindamiseks kohtus. 14.02.2012 kohtunik K.K. lõpetas õigusabi korras määratud vandeadvokaadi abi osutamist, rikkudes sellega õigusabi (RÕA) jätkuvuse põhimõtet. Selle tulemuseks Ludmilla kassatsioonikaebus jäi Riigikohtu poolt menetlemata ja Harju Maakohtu menetlusviga (TsMS § 150 lk 1 p 3) tuvastamata. Ludmilla kodu sundvõõrandamist oleks saanud ära hoida.
Konkreetset juhtumit analüüsides on küsitav ka teatud kohtunike võimekus töötada oma alal kohtunikena. Antud juhtumiga tegelenud kohtunik K.K. ei osanud kindlaks teha abielutunnistust uurides abielupooli, kirjutades protokollis, et "vaidlust pole" kes kellega abielus on. Lisaks sellele ei osanud ta kindlaks teha kinnisvara erastamisega seotud isikuid.
On põhjendatud ühiskonna ootus, et kõik kohtunikud oleksid omal alal pädevad ja professionaalsed ja vaimselt terved. Tuleb kaaluda kohtunike ja teiste ametnike, kelle otsus omab erilist kaalu (President, Õiguskantsler, ministrid, prokurörid jms) suunamist kohustuslikule sõltumatule kompleksele kohtupsühhiaatrilisele ja psühholoogilisele ekspertiisile.
Ludmilla toetub ÜRO Peaassamblee poolt vastu võetud 29.novembril 1985 Õigusemõistmise põhiprintsiipide deklaratsioonile kuritegude ja võimu kuritarvitamise ohvritele (resolutsiooni nr. 40/34) ja selle alusel nõuab viivitamatult teostada õiglase restitutsiooni ja füüsilise, materiaalse ja moraalse kahju ja kannatuste hüvitamist.
On oluline alla kirjutada pöördumisele Riigikogule, mis kaitseb igaühe õigust pöörduda oma põhiõiguslike õiguste rikkumise korral kohtusse tuginedes PS §15-le ka iseseisvalt (s.t. vandeadvokaadi vahenduseta).
sandra.sirge@gmail.com
57858722
Algatuse jälgijaid on 1 ja kõiki algatusi korraga jälgib 95.
PS § 15 (1) järgimine kohtupraktikas
Ludmilla Luukas-Antoni, 2.04.2020 23:56
Kohus peab järgima Põhiseadust, mitte lähtuma allseisvast aktist (Tsiviilmenetlusseadusest).

matches:
§32
§32
§32
§ 150
§ 150
§ 72
§ 70
§ 389
Kohus
§ 72
kohus
kohus
§218
§ 218
§ 218
§ 15
§ 15
Kohus
§ 150
§15
§ 15
Kohus


text:
Kambja raamatukogu kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Kambja raamatukogu kasutamise eeskiri
Kambja raamatukogu kasutamise eeskiri - sisukord
§ 2 Raamatukogu kasutusõigus
§ 4 Laenutamine
§ 5 Lugeja kohustused ja vastutus
§ 6 Arvuti ja interneti kasutamine
RT IV, 29.05.2012, 2
Vastu võetud 24.04.2008 nr 67
jõustumine 01.05.2008
23.09.2010 01.01.2011
Käesolev eeskiri reguleerib Kambja Raamatukogu teeninduse korralduse, lugejate õigused ja kohustused.
§ 2. Raamatukogu kasutusõigus
(1) Kambja Raamatukogu (edaspidi raamatukogu) on üldkasutuatav rahvaraamatukogu. Raamatukogupõhiteenused on teavikute kojulaenutus ja kohalkasutus ning avalikule teabele üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu juurdepääsu võimaldamine.
(2) Raamatukogu teenuseid võib kasutada igaüks, välja arvatud lugejad, kellelt on vastavalt rahvaraamatukogu seadusele raamatukogukasutamise õigus ajutiselt ära võetud. Raamatuid, ajakirju ja muid teavikuid laenutatakse koju nendele raamatukogukülastajatele, kes on registreerinud end lugejaks.
(3) Raamatukogupõhiteenused on tasuta. Osutatavad eriteenused (printeri väljatrükid, raamatukogudevahelise laenutamise puhul postikulu jm) võivad olla tasulised ja nende hinna kinnitab Kambja Vallavalitsus.
(4) Lugejalt, kelle elukohaks ei ole Kambja vald, võib võtta teavikute laenutuseks tagatist teavikute hinna piires. Laenutamisel tagatise võtmise ja tagastamise korra kehtestab Kambja Vallavalitsus.
(1) Raamatukogu lugejaks registreeritakse ID-kaardi, passi või muu isikut tõendava dokumendi alusel. Algklasside õpilased registreeritakse lugejaks lapsevanema (eestkostja) nõusolekul, koolieelikud saavad lugejaks registreeruda ja laenutada koos vanemaga (eestkostjaga).
(2) Lugejaks registreerimisel tehakse lugejale teatavaks käesolev eeskiri. Lugeja tõendab oma allkirjaga registreerimiskaardil, et on tutvunud eeskirjaga ja kohustub seda täitma. Lugeja registreeritakse raamatukoguandmebaasis järgmiste andmetega:
3) elukoht (aadress);
4) sidevahendid (telefon, elektronposti aadress);
5) lugejarühm;
6) raamatukoguprogrammi kasutajatunnus ja parool (soovi korral).
(3) Lugeja on kohustatud teavitama raamatukogu oma isiku- või kontaktandmete muutumisest.
§ 4. Laenutamine
(1) Koju laenutatavate teavikute arvu määrab raamatukogu. Üldjuhul on see täiskasvanutel kuni 5 raamatut ja 5 ajakirja, lastel 1 raamat ja 1 ajakiri. Kohapeal kasutatavatele teavikutele piiranguid ei ole.
(2) Entsüklopeediad, sõnaraamatuid, haruldasi raamatuid, 2 viimase päeva ajalehti, viimast numbrit ajakirju raamatukogust välja ei laenutata.
(3) Laenutuse tähtajaks on 21 kalendripäeva, enimnõutavatel teavikutel 7 päeva.
(4) Tagastamistähtaega võib pikendada kohapeal, telefoni ja e-postiga, kui teavikutele pole nõudmisi teistelt lugejatelt. Tagastamistähtaja möödumisel saadab raamatukogu või elektrooniline tarkvaraprogramm lugejale meeldetuletuse.
(5) Lugeja soovi korral pannakse tema teise lugeja käes oleva teaviku saamiseks järjekorda. Teaviku tagastamisest teatatakse soovijale telefoni või e-posti teel. Kui lugeja kokkulepitud ajaks teavikule järele ei tule, laenutatakse see järgmisele soovijale.
(6) Raamatukogus puuduvad teavikud tellitakse lugeja soovil ja kulul raamatukogudevahelise laenutuse (RVL) kaudu teistest raamatukogudest.
§ 5. Lugeja kohustused ja vastutus
(1) Raamatukogu külastaja ei tohi oma käitumisega häirida teisi lugejaid ega kahjustada raamatukogu vara. Tekitatud kahju tuleb kompenseerida.
(2) Lugeja kannab materiaalset vastutust tema kasutuses olevate teavikute eest.
(3) Kui lugeja ei tagasta laenatud teavikuid tähtajaks, võib raamatukogu võtta viivist kuni 0.06 eurot iga viivitatud päeva eest iga teaviku kohta.
(Muudetud Kambja Vallavolikogu 23.09.2010 määrusega nr 8 - jõust. 01.01.2011)
(4) Võlglastele uusi teavikuid ei laenutata. Raamatukogulon õigus avalikustada nende lugejate nimed, kellel on raamatukogu ees võlgnevused üle 6 kuu.
(5) Teaviku rikkumise või tagastamata jätmise korral on lugeja kohustatud selle asendama või tasuma selle hinna kuni kümnekordses ulatuses. Lugejalt, kes ei ole nimetatud kohustust raamatukogu antud tähtajaks täitnud, võetakse teavikute kojulaenutamise õigus ära kuni üheks aastaks. Laste tekitatud kahju hüvitab lapsevanem.
§ 6. Arvuti ja interneti kasutamine
(1) Arvutit võivad kõik raamatukogulugejad kasutada raamatukogu kõrvalruumis paiknevas AIP-s vastavalt Kambja valla avalike internetipunktide kasutuseeskirjale.
(2) Vajadusel abistab raamatukogu töötaja lugejat avalikule teabele üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu juurdepääsul ja elektroonilise kataloogi kasutamisel.
Käesolev määrus jõustub 1. mail 2008.a.

matches:
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6


Tootmis- ja turustamiskavade toetus – Riigi Teataja
Tootmis- ja turustamiskavade toetus
Tootmis- ja turustamiskavade toetus - sisukord
§ 3 Toetuse maksimaalne suurus ja omafinantseeringu minimaalne määr
§ 6 Toetuse taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded
§ 7 Nõuded tellitud tööde ja teenuste hinnapakkumuse kohta
§ 10 Toetuse maksmise tingimused ja kord
§ 11 Dokumentide säilitamine
§ 12 Rakendussäte
RT I, 06.09.2019, 15
Vastu võetud 21.03.2016 nr 18
RT I, 23.03.2016, 1
jõustumine 26.03.2016
15.05.2017 RT I, 20.05.2017, 2 23.05.2017
24.10.2018 RT I, 30.10.2018, 3 02.11.2018
Määrusega kehtestatakse „Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakenduskava 2014–2020” (edaspidi rakenduskava) meetme „Tootmis- ja turustuskavad” raames toetuse (edaspidi toetus) andmise tingimused ja kord.
(1) Toetust antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1–21), artiklis 28 nimetatud tootmis- ja turustuskavade ettevalmistamiseks ja rakendamiseks.
(3) Toetatav ei ole ettevõtjat või kaubamärki reklaamiv teavitus- või turustuskampaania.
[RT I, 20.05.2017, 2 - jõust. 23.05.2017]
§ 3. Toetuse maksimaalne suurus ja omafinantseeringu minimaalne määr
(1) Kalendriaasta jooksul antakse toetust maksimaalselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.05.2014, lk 1–66) artikli 66 lõikes 3 sätestatud ulatuses, võttes arvesse tunnustatud tootjaorganisatsiooni liikmete poolt turule lastud toodangut.
(2) Omafinantseeringu minimaalne määr on 25 protsenti abikõlblike kulude maksumusest.
1) juhatuse liikme ja töötaja töölepingu, töövõtulepingu või käsunduslepingu järgne tööjõukulu kokku kuni 120 tunni eest nädalas;
2) juhatuse liikme ja töötaja koolituskulu;
3) juhatuse liikme ja töötaja lähetuse kulu, sealhulgas lähetatu üritusel osalemise osavõtutasu;
4) raamatupidamisteenuse ja finantsnõustamise kulu;
5) tootmis- ja turustamiskava ettevalmistamiseks, elluviimiseks ja kava seireks vajalike andmete kogumiseks tellitud töö või teenuse kulu, sealhulgas eksperdi lähetuse sõidu- ja majutuskulu;
6) teavitus- ja turustuskampaania elluviimise, sealhulgas kampaania korraldamise, projektijuhtimise, teabe avaldamise, veebilehe tegemise, ürituste korraldamise ning kampaania korraldamiseks vajalike andmete kogumise kulu;
7) kulu, mis kaasneb kalandusturu korraldamise seaduse § 31 lõike 3 punktis 12 sätestatud kohustuse täitmisega.
(2) Lõikes 1 nimetatud abikõlblik kulu peab olema § 2 lõikes 1 nimetatud tegevuste elluviimiseks vajalik, mõistlik ja majanduslikult otstarbekas ning tehtud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 65.
Mitteabikõlblikud on järgmised kulud:
1) töötaja töölepingujärgne töötasu või juhatuse liikmele käsunduslepingu alusel makstud tasu, mis ületab rohkem kui 1,5 korda Statistikaameti andmete kohase Eesti eelnenud kalendriaasta keskmise töötasu;
2) välislähetuse päevaraha, mis ületab tulumaksuseaduse § 13 lõike 3 punktis 1 nimetatud välislähetuse päevaraha maksuvaba piirmäära;
[RT I, 30.10.2018, 3 - jõust. 02.11.2018]
4) kulu, mis on tehtud enne 1. jaanuari 2014;
5) sularahas tehtud kulutus, teenustasu pangatoimingu eest, tasu sularahamakse tegemise eest ja tagatismakse;
6) erisoodustusmaks;
7) käibemaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 69 lõike 3 punktis c sätestatud juhul;
8) rahatrahv, rahaline karistus, leppetrahv ja viivis;
9) kulutus teavitus- ja turustuskampaaniale, mis ei vasta toiduseaduse §-s 38 või 40 või reklaamiseaduses sätestatud tingimustele;
10) tootmis- ja turustamiskava ettevalmistamise, elluviimise ja seirega mitteseotud töö või teenuse kulu.
§ 6. Toetuse taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded
(1) Toetust võib taotleda kalandusturu korraldamise seaduse § 11 alusel tunnustatud kalapüügi- või vesiviljelussektori tootjaorganisatsioon või kalandusturu korraldamise seaduse §-s 15 nimetatud tootjaorganisatsioonide liit (edaspidi koos taotleja).
(2) Toetuse taotleja peab vastama kalandusturu korraldamise seaduse § 27 lõikes 2 sätestatud nõuetele.
(3) Taotlejal peab olema toetatava tegevuse elluviimise kalendriaasta kohta Maaeluministeeriumi poolt kalandusturu korraldamise seaduse § 14 lõike 4 alusel heaks kiidetud tootmis- ja turustamiskava.
(4) Toetuse taotlus peab vastama kalandusturu korraldamise seaduse § 27 lõikes 4 sätestatud nõuetele.
(5) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja igal kalendriaastal Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu taotluse, mis sisaldab järgmiseid andmeid (edaspidi koos taotlus):
2) taotleja registrikood;
3) tootmis- ja turustamiskavas nimetatud tegevuste loetelu ning nende tegevuste ettevalmistamiseks ja elluviimiseks kavandatavate kulutuste eelarve;
4) kehtiv tootjaorganisatsiooni liikmete nimekiri taotlemisele eelnenud kalendriaasta kohta koos liikmelisuse alguse ja lõpu kuupäevaga juhul, kui tootjaorganisatsiooni liikmete nimekirjas on toimunud taotlemisele eelnenud aasta jooksul muudatusi;
5) kinnitus, et taotleja järgib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 artikli 10 lõike 1 punktides c ja d nimetatud nõudeid ega ole pannud toime sama artikli lõikes 3 nimetatud pettust.
(6) Toetuse taotlemise tähtaja avalikustab PRIA väljaandes Ametlikud Teadaanded. PRIA teatab taotluse esitamise tähtaja arvestusega, et teate avaldamise ja taotluse esitamise tähtaja alguse vahele jääks vähemalt kümme tööpäeva.
§ 7. Nõuded tellitud tööde ja teenuste hinnapakkumuse kohta
(1) Kui toetatava tegevuse raames kavandatava töö või teenuse käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, küsib toetuse taotleja üksteisest sõltumatute ettevõtjate käest vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile (edaspidi hinnapakkumus).
(2) Toetuse taotleja ei või lõikes 1 sätestatud nõude eiramiseks jaotada osadeks toetatava tegevuse raames kavandatavat tööd või teenust, mis on funktsionaalselt koos toimiv või vajalik sama eesmärgi saavutamiseks.
(3) Toetuse taotleja ei või küsida hinnapakkumust endaga seotud isiku käest tulumaksuseaduse § 8 tähenduses.
(4) Toetuse taotleja võib küsida alla kolme hinnapakkumuse, kui kolme hinnapakkumuse küsimine ei ole objektiivselt võimalik.
(5) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase töö või teenuse eest tasutava hinnaga. Toetuse taotleja ei pea valima odavaimat hinnapakkumust, kui see on objektiivselt põhjendatud.
(2) PRIA hindab nõuetekohaseid taotlusi kalandusturu korraldamise seaduse § 29 lõike 1 alusel, lähtudes lisas 1 toodud metoodikast.
(1) Nõuetekohase taotluse rahuldamise otsuse teeb PRIA kalandusturu korraldamise seaduse § 30 lõike 1 alusel.
(2) Taotluse rahuldamata jätmise otsuse teeb PRIA kalandusturu korraldamise seaduse § 30 lõikes 9 sätestatud alustel.
(3) PRIA teeb taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse 45 tööpäeva jooksul arvates taotluse saamisest.
(4) PRIA teeb taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse taotlejale teatavaks kümne tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemisest.
§ 10. Toetuse maksmise tingimused ja kord
(1) Toetust makstakse üksnes siis, kui kulud on seotud selle kalendriaasta tegevustega, mille kohta esitatud tootmis- ja turustamiskava aastaaruande on Maaeluministeerium heaks kiitnud.
(2) Toetust makstakse üksnes siis, kui toetuse saaja on tegevuse elluviimisel järginud kõiki asjakohaseid nõudeid.
(3) Tööd ja teenused, mille kulude hüvitamiseks taotletakse toetuse makse tegemist, peavad olema lõpetatud ning toetuse saaja peab olema need vastu võtnud ja nende eest tasunud.
(4) Toetuse saaja esitab toetuse maksmiseks pärast tegevuse täielikku elluviimist ja selle eest täielikku tasumist, kuid mitte enne taotluse rahuldamise otsuse kättesaamist ja kulutuste tegemise kalendriaasta tootmis- ja turustamiskava aruande heakskiitmist PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le maksetaotluse koos järgmiste kulu tegemist tõendavate dokumentide ärakirjadega:
1) töötaja tööjõukulude esmakordsel makse taotlemisel töötajaga sõlmitud tööleping, töövõtulepingu alusel teenust osutava isiku puhul töövõtuleping või käsunduslepingu alusel teenust osutava isiku puhul käsundusleping, milledes on välja toodud toetatava tegevusega seotud tööjõukulude osakaal tööjõukulude brutosummas ning kirjeldatud tootmis- ja turustamiskavaga seotud tööülesanded;
2) kulu tegemist tõendav dokument, sealhulgas maksekorraldus või pangakonto väljavõte;
3) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 1 nimetatud kulu puhul tööajatabel, millest nähtub tootmis- ja turustamiskava koostamise ja elluviimisega seotud töö aeg;
4) kulutuste tegemist tõendav muu dokument;
5) paragrahvi 7 lõikes 1 nimetatud hinnapakkumused ning sama paragrahvi lõigetes 4 ja 5 sätestatud juhtudel asjakohane selgitus;
6) paragrahvi 4 punktis 6 sätestatud kulu puhul tutvustatava materjali näidised, teavitus- ja turustuskampaania meediaplaan ning kampaania tegevuste kokkuvõte.
(41) Lõike 4 punktis 3 nimetatud tööajatabelit ei pea esitama juhul, kui ametniku või töötaja tööjõukulu arvestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 68a lõike 5 kohaselt.
(5) PRIA teeb toetuse maksmise või maksmisest keeldumise otsuse kalandusturu korraldamise seaduse § 33 lõike 2 alusel 25 tööpäeva jooksul arvates lõikes 4 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.
(6) PRIA teeb toetuse maksmisest keeldumise otsuse toetuse saajale teatavaks kümne tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemisest.
(7) PRIA teeb toetuse makse toetuse saaja arvelduskontole kümne tööpäeva jooksul arvates toetuse maksmise otsuse tegemisest.
§ 11. Dokumentide säilitamine
§ 12. Rakendussäte
Kui taotleja tootmis- ja turustamiskava on heaks kiidetud mitme kalendriaasta kohta, võib taotleja 2016. aastal taotleda toetust nendel kalendriaastatel tehtud kulutuste eest, mille kohta on tootmis- ja turustamiskava heaks kiidetud. Toetust ei anta kulutuste eest, mis on tehtud enne 2014. aastat.
Lisa Tootmis- ja turustuskavade toetuse taotluste hindamise metoodika