Rahapesu tõkestamise seaduse, finantsinspektsiooni seaduse, krediidiasutuste seaduse, politseiseaduse ja väärtpaberituru seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Rahapesu tõkestamise seaduse, finantsinspektsiooni seaduse, krediidiasutuste seaduse, politseiseaduse ja väärtpaberituru seaduse muutmise seadus
RT I 2003, 81, 544
Vabariigi Presidendi 15. detsembri 2003. a otsusega nr 488
I. Rahapesu tõkestamise seaduses (RT I 1998, 110, 1811; 2000, 84, 533; 2001, 93, 565; 2002, 53, 336; 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Seaduse pealkirja täiendatakse pärast sõna «rahapesu» sõnadega «ja terrorismi rahastamise».
§ 2. Paragrahv 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Käesolev seadus reguleerib krediidi- ja finantseerimisasutuste, samuti rahapesu andmebüroo ja teiste asutuste ning isikute tegevust rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisel.
(2) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117) sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.»
§ 3. Paragrahv 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Rahapesu on kuriteo tulemusena või sellises teos osalemise eest saadud vara omandamine, valdamine, kasutamine, muundamine, üleandmine või varaga tehingute või toimingute sooritamine, mille eesmärk või tagajärg on selle vara tegeliku omaniku ning ebaseadusliku päritolu varjamine.»
§ 4. Seadust täiendatakse §-ga 21 järgmises sõnastuses:
« § 21. Terrorismi rahastamine
Terrorismi rahastamine on vahendite eraldamine või kogumine karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22) tähenduses terrorismina käsitatavate tegude kavandamiseks või toimepanemiseks või terroristlike ühenduste finantseerimiseks või teades, et neid vahendeid kasutatakse eelnimetatud eesmärgil.»
§ 5. Paragrahv 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 6. Paragrahv 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 4. Seaduse kohaldamine krediidi- ja finantseerimisasutustele
(1) Käesolevat seadust kohaldatakse kõigile Eestis tegutsevatele krediidiasutustele. Krediidiasutus käesoleva seaduse tähenduses on krediidiasutus krediidiasutuste seaduse (RT I 1999, 23, 349; 2002, 17, 96; 21, 117; 23, 131; 53, 336; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 17, 95; 23, 133) tähenduses ning Eestis äriregistrisse kantud välisriigi krediidiasutuse filiaal.
(2) Käesolevat seadust kohaldatakse kõigile Eestis tegutsevatele finantseerimisasutustele. Finantseerimisasutus käesoleva seaduse tähenduses on:
2) kindlustusandja ja kindlustusvahendaja kindlustustegevuse seaduse (RT I 2000, 53, 343; 2001, 43, 238; 48, 268; 59, 359; 87, 529; 93, 565; 2002, 35, 215; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 17, 95) tähenduses;
3) fondivalitseja investeerimisfondide seaduse (RT I 1997, 34, 535; 1998, 61, 979; 2000, 10, 55; 57, 373; 2001, 48, 268; 79, 480; 89, 532; 93, 565; 2002, 23, 131; 53, 336; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 23, 133; 51, 355) tähenduses;
4) investeerimisühing, reguleeritud turu korraldaja ja väärtpaberiarveldussüsteemi korraldaja väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612) tähenduses;
5) hoiu-laenuühistu hoiu-laenuühistu seaduse (RT I 1999, 24, 357; 2002, 3, 6; 53, 336) tähenduses.
(3) Finantseerimisasutuseks käesoleva seaduse tähenduses loetakse ka Eestis äriregistrisse kantud välisriigi finantseerimisasutuse filiaali.»
§ 7. Paragrahv 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 5. Seaduse kohaldamine muudele isikutele
(1) Käesolevas seaduses sätestatud juhtudel kehtivad rahapesu tõkestamise osas krediidi- ja finantseerimisasutustega võrdsed nõudmised ka järgmistele isikutele:
2) sularaha siirdamise teenuse pakkuja;
3) hasartmängude või loteriide korraldaja;
4) isik, kes teeb või vahendab tehinguid kinnisvaraga;
5) väärismetallide, vääriskivide, kunstiväärtuste vahendaja ja muude kõrge väärtusega kaupade vahendaja, kellele tasutakse summas üle 100 000 krooni;
6) audiitor ning raamatupidamise ja maksustamise valdkonnas nõustamisteenust pakkuv isik;
7) notar, advokaat ja muu nõustamisteenust pakkuv isik käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhtudel;
8) muu isik, kes sooritab või vahendab ettevõtluse korras tehinguid vähemalt käesoleva seaduse § 6 lõikes 5 sätestatud väärtuses.
(2) Käesolevat seadust kohaldatakse notarile, advokaadile ja muule isikule, kes osutab nõustamisteenuseid, kui ta tegutseb vahetult oma kliendi nimel või kasuks mis tahes rahalises või kinnisvaratehingus või aitab kliendil kavandada või sooritada tehingut, mis käsitleb:
1) kinnisvara ning osa, aktsia või ettevõtte tasu eest võõrandamist;
2) kliendi raha, väärtpaberite või muu vara haldamist;
3) panga-, hoiu- või väärtpaberikontode avamist või haldamist;
4) äriühingute asutamiseks, tegevuseks või juhtimiseks vajalike vahendite hankimist;
5) äriühingute või sarnaste üksuste asutamist, tegevust või juhtimist.
(3) Valuutavahetusteenus käesoleva seaduse tähenduses on ettevõtja poolt ühe kehtiva seadusliku sularaha vahetamine teise kehtiva seadusliku sularaha vastu.
(4) Sularaha siirdamise teenus käesoleva seaduse tähenduses on ettevõtja poolt, kes ei ole krediidiasutus, sularaha vastuvõtmine edastamiseks kolmandale isikule või talle täitmiseks edastatud või kättesaadavaks tehtud käsundi alusel sularaha väljamaksmine kolmandale isikule või selle korraldamine.»
« (3) Esmakordsel konto avamisel või esmakordsel krediidi- või finantseerimisasutuse poolt pakutava teenuse kasutamisel, kui konto omamine ei ole selleks nõutav, tuleb sõlmida tehingu sooritajaga kirjalik leping. Krediidi- ja finantseerimisasutus on kohustatud kliendisuhte loomisel tuvastama isikusamasuse kõigil isikutel, samuti nende esindajatel. Krediidi- või finantseerimisasutus kontrollib isikusamasuse tuvastamiseks kasutatud andmeid vähemalt üks kord aastas.»;
2) täiendatakse lõigetega 5–11 järgmises sõnastuses:
« (5) Käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud isik on kohustatud tuvastama käesoleva seaduse §-s 9 nimetatud dokumentide alusel isikusamasuse kõigil isikutel, kellega ta tehingu või omavahel ilmselt seoses olevate tehingute sooritamisel kokku võtab vastu, vahendab või maksab välja sularaha üle 100 000 krooni, sularahata arveldamise korral üle 200 000 krooni või tehingu või omavahel ilmselt seoses olevate tehingute eest nii sularahas kui sularahata arveldamise korral sularahas ja sularahata maksetena kokku üle 200 000 krooni. Nõuet ei kohaldata sularaha ja väärtpaberite transportimisel.
(6) Hasartmängude korraldaja on kohustatud tuvastama isikusamasuse kõigil isikutel, kelle poolt antav või saadav summa kas ühekordse tehinguga või seotud tehingutena ületab 15 000 krooni.
(7) Valuutavahetusteenuse pakkuja on kohustatud tuvastama valuutavahetusteenuse osutamisel isikusamasuse kõigil isikutel, kelle poolt vahetatav summa kas ühekordse tehinguga või seotud tehingutena ületab 100 000 krooni.
(8) Sularaha siirdamise teenuse pakkuja on kohustatud sularaha siirdamise teenuse osutamisel tuvastama isikusamasuse kõigil isikutel, kes tema kaudu vahendeid saadavad või saavad.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud kohustus loetakse § 5 lõike 1 punktis 8 nimetatud isiku poolt täidetuks, kui ta on varem tehinguid sooritades isiku isikusamasuse tuvastanud ning sellisest isikusamasuse tuvastamisest ei ole möödunud rohkem kui kuus kuud.
(10) Isikusamasust ei pea tuvastama, kui kliendiks on krediidiasutus või käesoleva seaduse § 4 lõike 2 punktides 2–4 nimetatud finantseerimisasutus või sellise välisriigi finantseerimisasutuse Eestis äriregistrisse kantud filiaal, audiitoräriühing, advokaadi- või notaribüroo, kes on registreeritud või tegutseb Euroopa Liidu liikmesriigis või riigis, kus kehtivad samaväärsed rahapesu tõkestamise või kliendi isikusamasuse tuvastamise alased nõuded.
(11) Isikusamasuse tuvastamisel notarite poolt lähtutakse käesolevas seaduses sätestatust tõestamisseadusest (RT I 2001, 93, 564; 2002, 53, 336; 2003, 18, 100) tulenevate erisustega.»
§ 9. Paragrahv 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 7. Isikusamasuse tuvastamise erisused
(1) Krediidi- ja finantseerimisasutus, notar, audiitor või advokaat võib tuvastada isiku isikusamasust vahetu kontaktita:
1) kasutades krediidiasutuse või käesoleva seaduse § 4 lõike 2 punktides 2–4 nimetatud finantseerimisasutuse või sellise välisriigi finantseerimisasutuse Eestis äriregistrisse kantud filiaali kaudu isiku kohta saadavaid andmeid, kui see krediidi- või finantseerimisasutus on registreeritud või tegutseb Euroopa Liidu liikmesriigis või riigis, kus kehtivad samaväärsed rahapesu tõkestamise või isiku isikusamasuse tuvastamise alased nõuded;
2) kasutades notari- või advokaadibüroo või audiitoräriühingu kaudu isiku kohta saadavaid andmeid, kui see büroo või äriühing on registreeritud või tegutseb Euroopa Liidu liikmesriigis või riigis, kus kehtivad samaväärsed rahapesu tõkestamise või isiku isikusamasuse tuvastamise alased nõuded.
(2) Käesoleva seaduse § 6 lõiget 1 ei kohaldata Eesti krediidiasutuste omavaheliste tehingute puhul.
(3) Korrespondentsuhte loomiseks välisriigi krediidiasutusega on krediidiasutus kohustatud saama teise tehingupoole asukohariigi pädeva organi kinnituse välisriigi krediidiasutuse õigusvõime ja rahapesu tõkestamise meetmete rakendamise kohta.»
§ 10. Paragrahvis 8 asendatakse sõnad «kindlustusandja, kindlustusagent või kindlustusmaakler» sõnadega «kindlustusandja või kindlustusvahendaja».
« (21) Registrikaardi väljavõtet ei pea esitama, kui krediidi- või finantseerimisasutusel või käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud isikul on ligipääs äriregistri andmetele arvutivõrgu kaudu.»;
2) lõiget 4 täiendatakse viimase lausega järgmises sõnastuses:
«Kui ei ole põhjust kahelda isikusamasuses, võib isikusamasuse tuvastamisel vahetu kontaktita kasutada ka muid kirjalikke andmeid.»
§ 12. Paragrahvi 9 lõikes 4, §-s 10, § 11 lõikes 3 ja §-s 12 asendatakse sõna «ettevõtja» sõnaga «isik» vastavas käändes.
§ 13. Paragrahvi 11 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) isiku nimi, elukoht või asukoht, esindamise korral esindaja nimi, elu- või asukoht;».
§ 14. Paragrahv 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 13. Sisemised turvameetmed
(1) Krediidi- ja finantseerimisasutuse juht määrab isiku, kes on rahapesu andmebüroo kontaktisikuks (edaspidi kontaktisik) ning varustab ta käesoleva seaduse § 14 lõikes 1 sätestatud kontaktisiku ülesannete täitmiseks vajaliku pädevuse ja vahenditega.
(2) Käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud isik võib rahapesu tõkestamisega seotud kohustuste vahetuks täitmiseks määrata kontaktisiku. Kui käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud isik kontaktisikut määranud ei ole, täidab kontaktisiku kohustusi see isik või ettevõtja juht.
(3) Krediidi- ja finantseerimisasutuse juht on kohustatud terrorismi rahastamise ja rahapesu tõkestamiseks kehtestama töötajatele tegevusjuhendi ja selle täitmise kontrollimiseks sisekontrollieeskirja.
(4) Krediidi- ja finantseerimisasutus ning käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud isik peab tagama sularaha- ja sularahata tehinguid teostavate töötajate regulaarse käesolevast seadusest tulenevate kohustuste täitmise alase instrueerimise.
(5) Käesoleva seaduse § 15 lõikes 3 nimetatud ametnike või töötajate käesolevast seadusest tulenevate kohustuste täitmise alase regulaarse instrueerimise tagab vastava asutuse või sihtasutuse juht.
(6) Krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste poolt kehtestatavale tegevusjuhendile, selle täitmise kontrollimise sisekontrolli eeskirjale ning nimetatud dokumentide rakendamisele esitatavad nõuded kehtestab rahandusminister.»
§ 15. 5. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«TEGEVUS RAHAPESU JA TERRORISMI RAHASTAMISE KAHTLUSE KORRAL».
§ 16. Paragrahv 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 15. Teatamiskohustus rahapesu ja terrorismi rahastamise kahtluse korral
(1) Kui krediidi- või finantseerimisasutus või käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud isik tuvastab tehingu sooritamisel olukorra, mille tunnused osutavad rahapesule, teatab ta sellest viivitamatult rahapesu andmebüroole. Teade edastatakse suuliselt, kirjalikult või elektroonilise sidevahendi kaudu. Kui teade edastati suuliselt, korratakse seda hiljemalt järgmise tööpäeva jooksul kirjalikult.
(2) Kui krediidi- või finantseerimisasutus tuvastab tehingu sooritamisel olukorra, mille tunnused osutavad terrorismi rahastamisele, teatab ta sellest viivitamatult rahapesu andmebüroole. Teate edastamisele kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut.
(3) Kui täidesaatva riigivõimu või kohaliku omavalitsuse asutuse ametnik või sihtasutuse töötaja, kes tunnistab vastavaks riigi poolt antava tagastamatu rahalise abi saamise taotlusi või teostab järelevalvet eelnimetatud abi kasutamise üle, tuvastab olukorra, mille tunnused osutavad rahapesule või terrorismi rahastamisele, teatab ta sellest viivitamata rahapesu andmebüroole. Riigi poolt antava tagastamatu rahalise abina käsitatakse ka abi, mida kaasrahastatakse Euroopa Liidu struktuurifondidest, Euroopa Ühenduse algatustest, Ühtekuuluvusfondist või Euroopa Põllumajanduse Arengu- ja Tagatisfondi tagatisrahastust. Teade edastatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras asutuse juhi kaudu, välja arvatud juhul, kui esineb mõjuvaid põhjusi rahapesu andmebüroo otseteavitamiseks.
(4) Notaritele, audiitoritele ja advokaatidele ei laiene teatamiskohustus kliendi õigusliku olukorra hindamisel ega kliendi nõustamisel kohtu- või vaidemenetluses, samuti seoses õiguslike vaidlustega mis tahes muus menetluses, sealhulgas nõustamisega menetluse algatamise või vältimise küsimustes, sõltumata sellest, kas teave on saadud enne menetlust, menetluse kestel või pärast menetlust.
(5) Isikut ei või informeerida tema kohta rahapesu andmebüroole edastatud teatest, välja arvatud juhul, kui rahapesu andmebüroo on tehingu peatanud või kehtestanud konto kasutamise piirangu.
(6) Rahapesu andmebüroo annab juhendi rahapesu kahtlusega tehingute tunnuste kohta. Juhend avalikustatakse Politseiameti veebilehel.
(7) Rahapesu andmebüroole esitatava teate vormi ja täitmise juhendi kehtestab siseminister. Teatele lisatakse isiku isikusamasuse tuvastamiseks kasutatud andmed või dokumentide koopiad. Advokaatide, notarite ja audiitorite poolt rahapesu andmebüroole esitatava teate vormi, selle täitmise juhendi ja teatele lisatavate dokumentide loetelu kehtestab siseminister, kuulanud eelnevalt ära Eesti Advokatuuri, Notarite Koja ja Audiitorkogu arvamuse ja ettepanekud.»
§ 17. Seadust täiendatakse §-dega 151 ja 152 järgmises sõnastuses:
« § 151. Tehingu peatamine ja konto kasutamise piiramine
(1) Rahapesu andmebüroo võib põhjendatud rahapesu või terrorismi rahastamise kahtluse korral oma ettekirjutusega tehingu peatada või kehtestada konto kasutamise piirangu kuni kaheks tööpäevaks rahapesu või terrorismi rahastamise kahtluse kohta teate saamisest arvates. Nimetatud juhul võib antud tähtajast varem tehingu sooritada või konto kasutamise piirangu kõrvaldada ainult rahapesu andmebüroo kirjalikul loal. Konto kasutamise piirangu kehtimise ajal ei täida krediidi- või finantseerimisasutus konto valdaja poolt kontol olevate vahendite kasutamiseks või käsutamiseks tehtud korraldusi.
(2) Kui tehingu edasilükkamine võib tekitada olulist kahju, sooritatakse tehing ning pärast seda edastatakse kirjalik teade viivitamatult rahapesu andmebüroole.
(3) Krediidi- või finantseerimisasutus ja muu isik, kellele käesoleva seadusega on pandud rahapesu või terrorismi rahastamise kahtlusest teavitamise kohustus (edaspidi teavitamiskohustusega isik), võib teavitada isikut tema kohta tehtud rahapesu andmebüroo ettekirjutusest pärast selle täitmist.
(4) Advokaat, notar ja audiitor võivad oma klienti teavitada rahapesu andmebüroole teate esitamisest.»
§ 152. Vara arestimine ja riigi omandisse kandmine
(1) Rahapesu andmebüroo võib ettekirjutuse alusel arestida vara selle säilimise tagamiseks:
1) kui vara päritolu kontrollimisel rahapesu kahtluse korral vara valdaja või omanik ei esita rahapesu andmebüroole kahe tööpäeva jooksul, alates tehingu peatamisest või konto kasutamise piirangu kehtestamist, tõendeid vara legaalse päritolu kohta;
2) terrorismi rahastamise tunnuste esinemisel.
(2) Rahapesu andmebüroo võib vara arestida kuni kümneks tööpäevaks. Vara saab arestida pikemaks ajaks üksnes juhul, kui asjas on alustatud kriminaalmenetlus. Sellisel juhul toimub vara arestimine vastavalt kriminaalmenetlust reguleerivas seaduses sätestatud korrale.
(3) Rahapesu andmebüroo vabastab vara aresti alt pärast käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja möödumist. Kui vara legaalne päritolu leiab tõendamist enne käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja möödumist, on rahapesu andmebüroo kohustatud vara vabastama viivitamatult. Kui asjas on alustatud kriminaalmenetlus, otsustatakse vara vabastamine kriminaalmenetlust reguleerivas seaduses sätestatud korras.
(4) Prokuratuur või uurimisasutus võib taotleda halduskohtult luba vara riigi omandisse kandmiseks, kui ühe aasta jooksul pärast vara arestimist ei ole õnnestunud kindlaks teha vara omanikku ja vara valdaja kinnitab, et vara ei kuulu talle, ning loobub vara valdamisest. Vallas- või kinnisvarast loobumise korral müüakse see täitemenetlust reguleerivas seaduses sätestatud korras ning müügist saadud summa laekub riigile. Vara väärtusele vastava summa väljanõudmise õigus on vara omanikul kolme aasta jooksul vara riigi omandisse kandmise päevast arvates.»
§ 18. Paragrahv 16 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 16. Koostöö rahapesu andmebürooga
(1) Krediidi- ja finantseerimisasutus, samuti käesoleva seaduse § 15 lõikes 3 nimetatud isik on kohustatud informeerima rahapesu andmebürood igast rahapesu või terrorismi rahastamise kahtlusest ning andma talle ettekirjutuse alusel rahapesu või terrorismi rahastamise kahtlusega seotud informatsiooni.
(2) Käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud isik on kohustatud informeerima rahapesu andmebürood igast rahapesu kahtlusest ning andma rahapesu andmebüroole tema ettekirjutuse alusel rahapesu kahtlusega seotud informatsiooni, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.»
§ 19. Paragrahv 161 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 161. Rahapesu ja terrorismi rahastamise kahtlusega seotud informatsiooni kontrollimine
Rahapesu andmebüroo kontrollib rahapesu või terrorismi rahastamise kahtlusega seotud informatsiooni, võtab vajaduse korral tarvitusele abinõud vara säilimiseks ning otsustab kuriteo tunnuste avastamisel asja edastamise kriminaalmenetluse alustamiseks pädevale organile.»
§ 20. Paragrahv 17 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 17. Vastutusest vabastamine
(1) Teavitamiskohustusega isik, tema töötaja või tema nimel tegutsenud isik ei vastuta tehingu sooritamata jätmisest või mittetähtaegsest sooritamisest tuleneva kahju eest, mis tekitatakse kliendile seoses rahapesu andmebüroole terrorismi rahastamise või rahapesu kahtlusest heas usus teatamisega.
(2) Rahapesu andmebüroo teavitamist teavitamiskohustusega isiku poolt ning asjakohaste andmete edastamist ei loeta seaduse või lepinguga pandud konfidentsiaalsusnõude rikkumiseks ning nende isikute suhtes ei kohaldata vastavate andmete avaldamise eest õigusakti või lepinguga ettenähtud vastutust.»
« § 18. Rahapesu andmebüroo
(2) Rahapesu andmebüroo juhi määrab ametisse Politseiameti politseipeadirektor Keskkriminaalpolitsei politseidirektori ettepanekul.
(3) Rahapesu andmebüroo teeb talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks ettekirjutusi ja annab muid haldusakte. Haldusaktis peavad sisalduma:
1) haldusakti koostanud ametniku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;
2) haldusakti andmise kuupäev;
3) haldusakti adressaadi nimi ja aadress;
4) haldusakti andmise faktiline ja õiguslik alus;
5) haldusaktiga tehtav ettekirjutus või haldusakti andja otsustus;
6) haldusakti täitmise tähtaeg;
7) haldusakti täitmata jätmisega kaasnev sanktsioon või muu tagajärg või hoiatus haldusakti täitmata jätmisega kaasneva sunnivahendi rakendamise kohta;
8) haldusakti vaidlustamisviide;
(4) Käesoleva seaduse § 151 lõike 1 alusel tehtud ettekirjutusse selle faktilist alust ei märgita. Ettekirjutuse tegemist põhistavad faktilised asjaolud dokumenteeritakse eraldi. Isik, kelle tehingu peatamiseks või konto kasutamise piiramiseks ettekirjutus tehti, võib eelnimetatud materjalidega tutvuda. Rahapesu andmebürool on õigus keelduda dokumendi tutvustamisest, kui see takistaks rahapesu või terrorismi rahastamise tõkestamist või ohustaks tõe väljaselgitamist kriminaalmenetluses.
(5) Rahapesu andmebüroo haldusaktile kirjutab alla rahapesu andmebüroo juht, juhi asetäitja või juhi poolt volitatud ametnik. Volitatud isiku poolt allakirjutamise korral märgitakse allkirja juurde allkirjastamisõigust andva dokumendi number ja kuupäev ning koht, kus on nimetatud dokumendiga võimalik tutvuda.
(6) Haldusakti täitmata jätmisel võib rahapesu andmebüroo rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras. Haldusakti täitmata jätmisel on sunniraha ülemmäär esimesel korral 20 000 krooni, järgnevatel kordadel 80 000 krooni.
(7) Rahapesu andmebürool on õigus anda juhendeid rahapesu ja terrorismi tõkestamise alaste õigusaktide selgitamiseks.
(8) Rahapesu andmebüroo on kohustatud rahapesu või terrorismi rahastamise või nendega seotud kuritegude vältimiseks, tuvastamiseks või kohtueelseks uurimiseks edastama olulised andmed prokurörile, uurimisorganile ning kohtule seoses kohtumenetlusega.»
§ 22. Paragrahvi 19:
1) punktid 1–4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) vastavalt käesoleva seaduse §-le 15 laekunud andmete kogumine, registreerimine, töötlemine ja analüüsimine. Nimetatu käigus kontrollitakse, kas rahapesu andmebüroole edastatud andmed on olulised rahapesu või sellega seotud kuritegude, samuti terrorismi rahastamise vältimiseks, tuvastamiseks või uurimiseks;
2) teavitamiskohustuse täitmise parandamiseks rahapesu andmebüroole andmeid esitanud isiku informeerimine tema esitatud andmete kasutamise kohta käesoleva paragrahvi punktis 1 nimetatud eesmärkidel;
3) rahapesu- ja terrorismi rahastamise alaste uuringute läbiviimine, rahapesu ja terrorismi rahastamise vältimise ja tuvastamise tõhustamine ja avalikkuse informeerimine sellest;
4) koostöö krediidi- ja finantseerimisasutuste, käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud isikute, uurimisorganite ning politseiasutustega rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisel;»;
2) täiendatakse punktidega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
« 6) järelevalve teostamine käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud isikute tegevuse üle käesoleva seaduse täitmisel, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti;
7) käesolevas seaduses sätestatud väärtegude menetlemine.»
§ 23. Paragrahvi 22:
« (1) Rahapesu andmebürool on õigus rahapesu või terrorismi rahastamise kahtluse korral saada krediidi- või finantseerimisasutuselt, käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud isikult ning krediidi- või finantseerimisasutuse järelevalveasutuselt täiendavat informatsiooni kahtlase tehingu või sellega seotud tehingute kohta.
(2) Ettekirjutuse adressaat on kohustatud ettekirjutuse täitma ja esitama informatsiooni, sealhulgas pangasaladust sisaldava informatsiooni ettekirjutuses määratud tähtajaks. Informatsioon edastatakse kirjalikult, elektrooniliste sidevahendite kaudu või suuliselt.»;
« (4) Rahapesu andmebürool on õigus saada rahapesu või terrorismi rahastamise tõkestamiseks olulisi andmeid, sealhulgas ka raamatupidamisdokumente kolmandatelt isikutelt, kelle seos uuritavate tehingutega selgus kontrolli käigus.
(5) Advokaadilt ei tohi nõuda täiendavat informatsiooni ja dokumente tema kliendi kohta, välja arvatud juhul, kui advokaadi poolt rahapesu andmebüroole esitatud teade ei vastanud kehtestatud nõuetele, teatele ei olnud lisatud nõutavaid dokumente või need dokumendid ei olnud nõuetekohased.»
§ 24. Seadust täiendatakse 61. peatükiga järgmises sõnastuses:
VALUUTAVAHETUSTEENUSE PAKKUJATE REGISTREERIMINE
§ 241. Valuutavahetusteenuse pakkuja registreerimine
(1) Valuutavahetusteenuse pakkuja on kohustatud enne vastaval alal tegevuse alustamist end registreerima majandustegevuse registris (käesolevas peatükis edaspidi register).
§ 242. Registreerimistaotlus
(1) Ettevõtja, kes soovib pakkuda valuutavahetusteenust, esitab registri volitatud töötlejale registreerimistaotluse (edaspidi taotlus), kus on vähemalt järgmised andmed:
3) valuutavahetusteenuse pakkumise koha aadress või vastava teenuse pakkumise kohtade aadressid;
4) valuutavahetusteenuse pakkumise eest vastutava isiku nimi ja kontaktandmed igas käesoleva lõike punktis 3 nimetatud teenuse pakkumise kohas;
5) juriidilise isiku juhtorgani liikmete nimed, isikukoodid (nende puudumisel sünnipäev, -kuu, ja -aasta) ning elukoha aadressid;
(2) Taotluses esitatud andmete õigsuse eest vastutab taotlusele alla kirjutanud taotluse esitamiseks volitatud isik.
(3) Taotluse ja registreeringuandmete muutmise taotluse vorminõuded ja esitamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
§ 243. Registreering
(1) Registreering tehakse isiku poolt esitatud taotluses sisalduvate andmete alusel viie tööpäeva jooksul käesoleva seaduse §-s 24 2 nimetatud taotluse ja käesoleva lõike punktis 2 nimetatud vastuse saamisest arvates tingimusel, et:
2) registri volitatud töötleja poolt Karistusregistri volitatud töötlejale esitatud päringu vastusest ilmneb, et käesoleva seaduse § 24 4 lõike 1 punktis 2 või 3 nimetatud asjaolud taotlejat ei puuduta.
(2) Registrisse kantakse:
4) isikunimi, registrikood, aadress ja muud kontaktandmed;
5) valuutavahetusteenuse pakkumise eest vastutava isiku nimi (nimed) ja kontaktandmed;
6) valuutavahetusteenuse pakkumise koha aadress või vastava teenuse osutamise kohtade aadressid.
(3) Registrisse kantud andmed avaldatakse registri veebilehel.
(4) Ettevõtja, kelle kohta registreering on tehtud, teavitab registri volitatud töötlejat viivitamata igast muudatusest tema poolt taotluses esitatud andmetes.
(5) Ettevõtja soovil teeb registripidaja selleks volitatud pädev ametiisik registri andmetest ametlikult kinnitatud väljavõtte.
§ 244. Registreeringu tegemisest keeldumine
(1) Registreeringu tegemisest võib keelduda, kui:
1) registreerimistaotlus ei ole nõuetekohane või on esitatud valeandmeid;
2) Karistusregistrile esitatud päringu vastusest ilmneb, et registreeringu taotlejaks olevat ettevõtjat või käesoleva seaduse § 24 2 lõike 1 punktis 4, 5 või 7 nimetatud isikut on karistatud karistusseadustiku §-de 394–396 ja 2371 järgi kvalifitseeritud kuriteo eest ja möödunud ei ole Karistusregistri seaduse (RT I 1997, 87, 1467; 2002, 82, 477; 2003, 26, 156) § 25 lõikes 1 nimetatud tähtajad;
3) Karistusregistrile esitatud päringu vastusest ilmneb, et registreeringu taotlejaks olev juriidiline isik on mõistetud mis tahes kuriteo eest sundlõpetamisele või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes on mis tahes kuriteo eest kohaldatud tegutsemiskeeldu vastaval tegevusalal.
§ 245. Registreeringuandmete kustutamine
(1) Registreeringuandmed kustutatakse viie tööpäeva jooksul:
1) ettevõtja taotluse alusel, kelle kohta oli registreering tehtud, taotluse esitamisest arvates;
2) kui ettevõtjat, kelle kohta oli registreering tehtud, või käesoleva seaduse § 242 lõike 1 punktis 4, 5 või 7 nimetatud isikut on karistatud § 244 lõike 1 punktis 2 nimetatud kuriteo eest, sellekohase informatsiooni laekumisest;
3) kui registreeringut omav juriidiline isik on mõistetud sundlõpetamisele või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes on mis tahes kuriteo eest kohaldatud tegutsemiskeeldu vastaval tegevusalal, sellekohase informatsiooni laekumisest;
4) registreerimistaotluses on teadvalt esitatud valeandmeid, selle tuvastamise päevast arvates.»
§ 25. 71. peatükk muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 261. Andmete registreerimise ja säilitamise kohustuse rikkumine
(1) Rahapesu tõkestamise seaduses sätestatud andmete registreerimise ja säilitamise kohustuse rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
§ 262. Kohustusliku informatsiooni esitamata jätmine ja mitteõigeaegne esitamine
Krediidi- või finantseerimisasutuse töötaja või käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud isiku töötaja poolt kontaktisikule või juhile rahapesu tõkestamise seaduses sätestatud kohustusliku informatsiooni esitamata jätmise või mitteõigeaegse esitamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
§ 263. Sisemiste turvameetmete rakendamata jätmine
Rahapesu tõkestamise seaduses sätestatud sisemiste turvameetmete rakendamata jätmise eest, samuti krediidi- või finantseerimisasutuse juhi poolt kontaktisiku määramata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
§ 264. Ebaseaduslik informeerimine rahapesu andmebüroole edastatud andmetest
Krediidi- või finantseerimisasutuse juhi, kontaktisiku või muu asutuse huvides tegutseva isiku või käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud isiku või tema töötaja poolt isiku, kelle kohta on rahapesu andmebüroole esitatud teade, või kolmandate isikute ebaseadusliku informeerimise eest rahapesu andmebüroole andmete esitamisest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 265. Isikusamasuse tuvastamise kohustuse täitmata jätmine
(1) Krediidi- või finantseerimisasutuse töötaja või muu isiku või asutuse või tema töötaja poolt rahapesu ja terrorismi tõkestamise seaduses sätestatud isikusamasuse tuvastamise kohustuse täitmata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 266. Rahapesu ja terrorismi rahastamise kahtlusest mitteteatamine ning ebaõigete andmete esitamine
(1) Krediidi- ja finantseerimisasutuse juhi või kontaktisiku või muu isiku poolt rahapesu või terrorismi rahastamise kahtlusest rahapesu andmebüroole teatamata jätmise või ebaõigete andmete esitamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 267. Valuutavahetusteenuse pakkuja registreerimiskohustuse rikkumine
Valuutavahetusteenuse pakkujale kehtestatud registreerimiskohustuse või registreeringuandmete muutmise taotluse esitamise kohustuse või valuutavahetusteenuse pakkuja tegevuse lõpetamise teavitamise kohustuse rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni.
(1) Käesoleva seaduse §-des 261–267 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 261–267 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
3) rahapesu andmebüroo.»
§ 26. Seadust täiendatakse §-dega 29 ja 30 järgmises sõnastuses:
« § 29. Valuutavahetusteenuse pakkujana tegutsevate ettevõtjate registreerimiskohustus
Valuutavahetusteenuse pakkujatena tegutsevad ettevõtjad, kes kavatsevad vastaval alal tegutsemist jätkata, on kohustatud esitama taotluse enda ja oma tegevuskoha registreerimiseks vastavalt käesolevas seaduses sätestatule 2004. aasta 15. aprilliks.
§ 30. Kehtivate korrespondentsuhete ülekontrollimise kohustus
Eesti krediidiasutus on kohustatud 2005. aasta 1. jaanuariks saama kehtivate korrespondentsuhete kohta välisriigi pädeva organi kinnituse korrespondentsuhte osapooleks oleva välisriigi krediidiasutuse õigusvõime ja rahapesu ning terrorismi rahastamise tõkestamise alaste meetmete rakendamise kohta. Kinnituse mittesaamisel tuleb korrespondentsuhe lõpetada.»
II. § 27. Finantsinspektsiooni seaduse (RT I 2001, 48, 267; 2002, 12, õiend; 23, 131; 105, 612) § 6 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 7) täita tagatisfondi seadusest (RT I 2002, 23, 131; 57, 357; 102, 600), rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadusest (RT I 1998, 110, 1811; 2000, 84, 533; 2001, 93, 565; 2002, 53, 336; 63, 387) ja rahvusvahelise sanktsiooni seadusest (RT I 2002, 105, 612) ning nende alusel antud õigusaktidest tulenevaid ülesandeid;».
III. Krediidiasutuste seaduses (RT I 1999, 23, 349; 2002, 17, 96; 21, 117; 23, 131; 53, 336; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 17, 95; 23, 133) tehakse järgmised muudatused:
§ 28. Paragrahvi 87 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Korrespondentsuhe on krediidiasutuste vahelisest lepingust tulenev õigussuhe, millest tulenevalt üks krediidiasutus kasutab teises krediidiasutuses (korrespondentpank) avatud kontot (korrespondentkonto), mida ta lisaks teistele korrespondentpanga poolt pakutavatele teenustele kasutab ka enda nimel oma klientide teenindamiseks.»
§ 29. Paragrahvi 88 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (8) Krediidiasutusel on õigus ja kohustus avaldada pangasaladust rahapesu andmebüroole rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduses (RT I 1998, 110, 1811; 2000, 84, 533; 2001, 93, 565; 2002, 53, 336; 63, 387) ettenähtud juhtudel ja ulatuses.»
§ 30. Paragrahv 89:
« (2) Krediidiasutuste suhted klientidega reguleeritakse kirjalikus või kirjalikku taasesitamist võimaldavas või elektroonilises vormis sõlmitud lepingutega.»;
« (21) Lepingu sõlmimisel ja tehingu tegemisel on krediidiasutus kohustatud kliendi ja samuti tema esindaja identifitseerima. Kui isik, samuti tema esindaja, on krediidiasutuse poolt varem identifitseeritud, otsustab krediidiasutus täiendava identifitseerimise vajaduse. Krediidiasutusel on õigus kontrollida identifitseerimise aluseks olevate isikut tõendavate dokumentide kehtivust. Isikut tõendavate dokumentide kehtivuse kontrollimisel on krediidiasutusel õigus saada isikuandmeid dokumente väljastavate riigiasutuste vastavatest andmekogudest.
(22) Krediidiasutusel on õigus ilma kliendi ja tema esindaja nõusolekuta töödelda kliendi ja tema esindaja isikuandmeid, sealhulgas isikukoodi. Kliendi ja tema esindaja isikuandmete töötlemine pärast kliendiga lepingulise suhte lõppemist on lubatud ilma kliendi ja tema esindaja nõusolekuta kliendiga sõlmitud lepingu täitmiseks või lepingu täitmise tagamiseks või krediidiasutusele seaduses sätestatud kohustuse täitmiseks.»
IV. § 31. Politseiseaduse (RT 1990, 10, 113; 1991, 10, 152; RT I 1993, 20, 355; 1994, 34, 533; 40, 654; 86/87, 1487; 1995, 62, 1056; 1996, 49, 953; 1998, 50, 753; 51, 756; 2001, 7, 17; 65, 377; 85, 511; 2002, 56, 350; 2003, 20, 116) § 112 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Keskkriminaalpolitsei rahapesu andmebüroo tegeleb rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega vastavalt rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduses (RT I 1998, 110, 1811; 2000, 84, 533; 2001, 93, 565; 2002, 53, 336; 63, 387) sätestatule.
V. § 32. Väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612) § 54 lõike 1 punkt 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 14) rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse (RT I 1998, 110, 1811; 2000, 84, 533; 2001, 93, 565; 2002, 53, 336; 63, 387) § 13 lõikes 2 sätestatud tegevusjuhend ja selle täitmise kontrollimise sisekontrollieeskiri;».
VI. § 33. Seaduse jõustumine
(2) Käesoleva seaduse § 24 jõustub 2004. aasta 15. aprillil.


text:
3-2-1-35-06 Riigikohus 15.05.2006
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-35-03. Töölepingu ebaseaduslikul lõpetamisel on töötajal eelkõige õigus nõuda enda tööle ennistamist ja hüvitist sunnitud töölt puudumise aja eest. Kui töötaja loobub tööle ennistamisese nõudest, tuleb TLS § 117 lg 2 ja ITVS § 30 lg 2 järgi mõista talle välja hüvitis kuni kuue kuu keskmise palga ulatuses. Töövaidlusorgan saab kohustada tööandjat maksma töötajale TLS § 117 lg 2 järgi hüvitist ainult siis, kui töötaja loobub tööle ennistamise nõudest.
Töölepingu ebaseaduslikul lõpetamisel on töötajal eelkõige õigus nõuda enda tööle ennistamist ja hüvitist sunnitud töölt puudumise aja eest. Kui töötaja loobub tööle ennistamisese nõudest, tuleb TLS § 117 lg 2 ja ITVS § 30 lg 2 järgi mõista talle välja hüvitis kuni kuue kuu keskmise palga ulatuses. TLS ja ITVS ei näe ette seda, et töötaja tööle asumisel teise tööandja juurde ei saa töötajat endise tööandja juurde tööle ennistada ja sellest tulenevalt välja mõista töötajale keskmist palka sunnitud töölt puudutud aja eest. Kohus ei saa ennistada töötajat tööle tagasiulatuvalt teatud kuupäevani, lugedes järgnevalt töölepingu lõpetatuks töötaja enda soovil, sest see ei ole kooskõlas TLS § 117 lg 1 mõttega. Tööle ennistamine kui töötaja kaitsevahend töölepingu ebaseadusliku lõpetamise vastu on suunatud sellele, et töötaja saaks tagasi oma töö- või ametikoha, kus ta soovib töötada.
3-2-1-120-05 Riigikohus 10.11.2005
Lepingulise esindaja seletus ei ole tsiviilkohtumenetluses tõendiks. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsus nr 3-2-1-41-05.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsus nr 3-2-1-95-03.
Tööandjal ei ole seaduslikku alust lõpetada töölepingut TLS § 79 alusel, kui töötaja esitas avalduse lepingu lõpetamiseks TLS § 82 järgi.
3-2-1-95-03 Riigikohus 30.09.2003
Kohtukulude jaotamise regulatsiooni eesmärgiks on lisaks kohtukulude hüvitamisele poolele, kelle kasuks tehti kohtuotsus, ka poolte distsiplineerimine ning nende protsessiõiguste heauskse kasutamise tagamine. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsus nr 3-2-1-99-01.
Pooltele tuleb tsiviilkohtumenetluses tagada võrdne võimalus esitada väiteid ja tõendeid.
Kui töövaidlusorganis selgub, et töötajal puudus õigus lõpetada tööleping TLS § 82 lg 1 alusel ja ta on töölt lahkunud, võib töövaidlusorgan lugeda töölepingu lõppenuks TLS § 79 lg-s 1 ettenähtud ühekuulise etteteatamise tähtaja möödumisest alates. Sel juhul on tööandjal õigus saada töötajalt TLS § 84 lg-s 2 ettenähtud hüvitist.
Kui töövaidlusorganis selgub, et töötajal ei olnud õiguslikku alust lõpetada tööleping TLS § 82 lg 1 alusel, siis ei ole tööandja TLS § 73 lg-st 1 ja § 74 lg-st 1 tulenevalt tööraamatut kinni pidanud ja tööandja oleks tööraamatu kätteandmisega viivituses alates töövaidlusorgani otsuse jõustumisest. Töölepingu seadus (TLS § 119 lg 1) ei seo tööraamatu kinnipidamise eest hüvitise saamist kahju tekkimisega töötajale. Tööandja peab töötajale maksma iga tööraamatu kätteandmisega viivitatud päeva eest keskmist palka kuni tööraamatu kätte andmiseni.
TLS § 83 lg 1 mõtte kohaselt võib töötaja määramata ajaks sõlmitud töölepingu lõpetamisel tööandjapoolse lepingu tingimuste täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmise korral pärast etteteatamistähtaja möödumist töölt ära jääda ka siis, kui tööandja ei vormista töölepingu lõpetamist seaduses sätestatud korras.
3-2-1-35-03 Riigikohus 03.06.2003
Töölepingu lõpetamisest tulenevaid nõuded, mida pooled ei esitanud töövaidluskomisjonile läbivaatamiseks ja mille kohta töövaidluskomisjon otsust ei teinud, ei kuulu ITVS § 24 lg-st 1 tulenevalt tsiviilkohtumenetluse korras läbivaatamisele. Seega tuleb kohtu menetlusse võetud vastuhagis menetlus TsMS § 217 p 2 alusel lõpetada.
Töötaja ei saa üheaegselt nõuda töölepingu ebaseadusliku lõpetamise eest kuni kuue kuu keskmise palga suurust hüvitist ning tööle ennistamist ja sunnitud töölt puudumise aja eest keskmist palka.
Pooled saavad töövaidluskomisjoni otsusega mittenõustumisel esitada kohtusse üksnes neid töölepingu lõpetamisest tulenevaid nõudeid, mis olid esitatud töövaidluskomisjonile läbivaatamiseks ja mille kohta töövaidluskomisjon tegi otsuse.
Kui töötaja nõue ei kuulu kohtu pädevusse tsiviilkohtumenetluse korras läbivaatamiseks, siis ei ole õigust, mille suhtes kohus saaks kohaldada tööandja taotletud aegumist (Seisukoha muutus - vt. 3-2-1-121-02).
3-2-1-163-01 Riigikohus 21.12.2001
Kuna tõendatud ei ole, et hageja oleks puhkusehüvitist saanud, on tal õigus seda saada. Hüvitise arvutamisel tuleb lähtuda töölepingu lõppemise ajal kehtinud Vabariigi Valitsuse 21.12.1992 määrusega nr 350 kinnitatud puhkusetasu arvutamise korra p 2 alap-s 1 tükipalgal olevatele töötajatele puhkusetasu arvutamise kohta sätestatust.
Tööandjal polnud kaalukaid põhjusi lõpparve kinnipidamiseks. Ainuüksi vaidlus lõpparve koosseisu kuuluvate summade aluse või suuruse üle ei ole TLS § 119 lg 2 alusel tööandja vastutuse kohaldamata jätmise aluseks.
22.03.1996 määrusega nr 89 kinnitatud Töölähetuse hüvituste määrade ning nende maksmise tingimuste ja korra punkti 2 koos TLS §-ga 51 lg 2 tõlgendades tuleb asuda seisukohale, et Korra p 2 kordas seadusest tulenevat - tööalased ringsõidud töö tegemise asukohas ei ole töölähetuseks. Hageja töö sisuks vaidlusalusel perioodil oli töölepingu järgi Eesti Vabariigi sisesed veod, seega oli lepingus määratud töö tegemise asukoht. Hageja töötamine rahvusvahelistel vedudel oli töölähetus TLS § 51 lg 1 mõttes.
3-2-1-55-01 Riigikohus 22.06.2001
Apellatsioonikohus rikkus otsuse põhjendavale osale esitatavaid nõudeid (TsMS § 330 lg 4). Apellatsioonikohtu järeldus, et linnakohtul puudus käesolevas töövaidluses õigus tuvastada kostja vastuväidetele tuginedes töölepingu lõpetamise teistsugust alust, kui see oli märgitud töölepingus, ei ole kooskõlas seaduse ega tuvastatud asjaoludega.
Töölepinguseadus ei keela pooltel kokku leppida töölepingu lõpetamist seadusega ettenähtust soodsamatel tingimustel. Sellisel juhul tuleb töölepingus ette näha, milline töölepingu lõpetamise alus annab õiguse kokkulepitud soodustusele. Töölepinguseaduse mõttega on vastuolus hüvitise maksmine, kui tööleping lõpetatakse töötaja töökohustuste rikkumise, usalduse kaotuse, vääritu teo jms tõttu.
Hageja esitas avalduse töölepingu lõpetamiseks omal soovil, töölepingus on märgitud töölepingu lõpetamise aluseks poolte kokkulepe. Töölepingu lõpetamise aluse ekslik formuleering käskkirjas ja töölepingus ei saanud muuta hageja kirjalikku tahteavaldust. Ka see, et hageja kohtumenetluse käigus loobus töölepingu omal soovil lõpetatuks lugemise nõudest, ei saanud muuta fakti, et tööleping lõpetati tema kirjaliku avalduse alusel.
3-2-1-151-00 Riigikohus 08.01.2001
Töötajal on õigus saada töölepingu lõpetamisel seaduses ettenähtust suuremat hüvitist, kui töölepingus on selliselt kokku lepitud ning vastavat töölepingu punkti ei ole muudetud töölepingu seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Töölepingusse tehtud muudatused seoses töölepingu tähtaja muutmisega ei muutnud töölepingu punkti, millega sätestati töötajale seaduses ettenähtust suurema hüvitise maksmine.
3-2-1-155-00 Riigikohus 08.01.2001
Töötajal on õigus saada töölepingu lõpetamisel seaduses ettenähtust suuremat hüvitist, kui töölepingus on selliselt kokku lepitud ning vastavat töölepingu punkti ei ole muudetud töölepingu seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
Apellatsioonikohus tõlgendas vääralt TLS § 119 lg 2, kui jättis kohaldamata tööandja vastutuse lõpparve kinnipidamise eest põhjendusel, et töötaja sai lõpparvena kätte kõik vaidlustamata summad. Lõpparve kinnipidamisega ei ole TLS § 119 lg 2 tähenduses tegemist siis, kui tööandja jätab lõpparve maksmata või viivitab selle maksmisega kaalukatel põhjustel. Kaalukaks põhjuseks võib kohus ludeda vaidluse lõpparve koosseisus väljamaksmisele kuuluvate summade aluse või suuruse üle, kui seaduse säte või töölepingu tingimus, millel see põhineb, on mitmeti tõlgendatav vastuolu tõttu seaduse mõne teise sättega või töölepingu teiste tingimustega. Seega ainuüksi vaidlus lõpparve koosseisu kuuluvate summade aluse või suuruse üle ei ole tööandja vastutuse kohaldamata jätmise aluseks.

matches:
Riigikohus
§ 117
§ 30
§ 117
§ 117
§ 30
Kohus
§ 117
Riigikohus
§ 79
§ 82
Riigikohus
§ 82
§ 79
§ 84
§ 82
§ 73
§ 74
§ 119
§ 83
Riigikohus
§ 24
§ 217
kohus
Riigikohus
§ 119
§ 51
Riigikohus
§ 330
Riigikohus
Riigikohus
§ 119
§ 119
kohus


Kaitseministri määruste muutmine seoses Kaitseliidu seaduse muutmisega – Riigi Teataja
Kaitseministri määruste muutmine seoses Kaitseliidu seaduse muutmisega
RT I, 28.06.2019, 8
Vastu võetud 21.06.2019 nr 10
Määrus kehtestatakse Kaitseliidu seaduse § 57 lõigete 3 ja 5, § 601 lõike 4, § 62 lõike 2, § 64 lõike 3, § 67 lõike 2, § 68 lõike 2 ja § 69 lõike 2 alusel.
§ 1. Kaitseministri 22. augusti 2016. a määruse nr 17 „Kaitseliidu liikme hukkumise, püsiva töövõimetuse ja osalise või puuduva töövõime korral ühekordse hüvitise maksmiseks avalduse esitamise, hüvitise määramise ning väljamaksmise tingimused ja kord” muutmine
Kaitseministri 22. augusti 2016. a määruses nr 17 „Kaitseliidu liikme hukkumise, püsiva töövõimetuse ja osalise või puuduva töövõime korral ühekordse hüvitise maksmiseks avalduse esitamise, hüvitise määramise ning väljamaksmise tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „lõigetes 4–42” tekstiosaga „lõigetes 4–43”;
2) paragrahvi 1 lõikes 3 asendatakse sõnad „sätestatud tegevustes osalemisel” sõnadega „nimetatud korrakaitseorgani ülesannete täitmise või valves osalemisega seotud”;
3) paragrahvi 1 lõikes 4 asendatakse sõnad „sätestatud ülesannete täitmisel ja tegevustes osalemisel” sõnadega „nimetatud korrakaitseorgani ülesannete täitmises osalemisega või valves osalemisega seotud teenistuskohustust täites”.
§ 2. Kaitseministri 22. augusti 2016. a määruse nr 16 „Kaitseliidu liikme püsiva töövõimetuse, selle ulatuse ja põhjuse tuvastamise tingimused ja kord” muutmine
Kaitseministri 22. augusti 2016. a määruses nr 16 „Kaitseliidu liikme püsiva töövõimetuse, selle ulatuse ja põhjuse tuvastamise tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 punktid 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
„2) Kaitseliidu seaduse § 4 lõike 2 punktis 3 nimetatud korrakaitseorgani ülesande täitmises osalemisel;
3) Kaitseliidu seaduse § 4 lõike 31 punkti 2 alusel õppekogunemisel, sealhulgas lisaõppekogunemisel osalemisel.”;
2) paragrahvis 6 ning § 7 lõigetes 3 ja 4 asendatakse tekstiosa „ja § 4 lõike 2 punktides 3 ja 5 sätestatud tegevustes” tekstiosaga „ning lõike 2 punktis 3 nimetatud korrakaitseorgani ülesande täitmises osalemisel ja lõike 31 punkti 2 alusel õppekogunemisel, sealhulgas lisaõppekogunemisel”.
§ 3. Kaitseministri 16. mai 2018. a määruse nr 3 „Kaitseliidu liikme ravikulu hüvitamise tingimused, piirmäär ja kord” muutmine
Kaitseministri 16. mai 2018. a määruse nr 3 „Kaitseliidu liikme ravikulu hüvitamise tingimused, piirmäär ja kord” § 1 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) osaledes valves Kaitseliidu seaduse § 70 lõike 11 alusel.”.
§ 4. Kaitseministri 14. juuli 2015. a määruse nr 18 „Kaitseliidu liikmele ettenähtud toitlustuse tagamise tingimused, kord ja maksumus” muutmine
Kaitseministri 14. juuli 2015. a määruses nr 18 „Kaitseliidu liikmele ettenähtud toitlustuse tagamise tingimused, kord ja maksumus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõike 1 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Kaitseliit tagab teenistuskohustust täitvale Kaitseliidu liikmele toitlustuse järgmiste ülesannete täitmise või nende täitmises osalemise ajal:”;
2) paragrahvi 1 lõike 1 punktis 5 asendatakse tekstiosa „lõike 2 punktides 1–4 ja 6 sätestatud ülesanded” tekstiosaga „lõikes 2 nimetatud korrakaitseorgani ülesannete täitmises osalemine”;
3) paragrahvi 1 lõike 1 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) Kaitseväe ülesannete täitmises osalemine Kaitseliidu seaduse § 4 lõike 31 alusel, kui Kaitsevägi ja Kaitseliit on enne kokku leppinud, et toitlustamise korraldab Kaitseliit.”.
§ 5. Kaitseministri 22. mai 2018. a määruse nr 5 „Kaitseliidu liikmele teenistuskohustuse täitmisel tehtud kulu eest hüvitise maksmise tingimused, ulatus, piirmäär ja kord” muutmine
Kaitseministri 22. mai 2018. a määruse nr 5 „Kaitseliidu liikmele teenistuskohustuse täitmisel tehtud kulu eest hüvitise maksmise tingimused, ulatus, piirmäär ja kord” §-s 1 tehakse järgmised muudatused:
1) lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kaitseliit hüvitab Kaitseliidu liikmele käesolevas määruses sätestatud tingimustel, ulatuses ja korras kulu, mis on tehtud vahetus seoses teenistuskohustusega, mida täideti Kaitseliidu seaduse § 4 lõikes 1 sätestatud ülesannete täitmise või lõikes 2 nimetatud korrakaitseorgani ülesannete või lõikes 31 nimetatud Kaitseväe ülesannete täitmises osalemise eesmärgil ning mille tegemine oli vajalik ja vältimatu.”;
2) lõikes 5 asendatakse tekstiosa „lõike 2” tekstiosaga „lõigete 2 ja 31”.
§ 6. Kaitseministri 20. märtsi 2015. a määruse nr 5 „Kaitseliidu tegevliikme, auliikme ning noortejuhi tasustamata lisapuhkuse taotlemise ja andmise kord ning lisapuhkuse ajal makstava hüvitise taotlemise ja väljamaksmise kord” muutmine
Kaitseministri 20. märtsi 2015. a määruses nr 5 „Kaitseliidu tegevliikme, auliikme ning noortejuhi tasustamata lisapuhkuse taotlemise ja andmise kord ning lisapuhkuse ajal makstava hüvitise taotlemise ja väljamaksmise kord” tehakse järgmised muudatused:
„(1) Kaitseliidu tegevliikmel ja Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 sätestatud alusel valitud auliikmel (edaspidi auliige) on õigus struktuuriüksuse juhi kirjalikul taotlusel saada ühe kalendriaasta jooksul kokku kuni 30 kalendripäeva tasustamata lisapuhkust Kaitseliidu seaduse § 4 lõike 1 punktis 4 sätestatud ülesande täitmiseks ning lõikes 2 nimetatud korrakaitseorgani ülesannete täitmises ja lõikes 31 nimetatud Kaitseväe ülesannete täitmises osalemiseks.”;
„(3) Kaitseliidu noortejuhil on käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud alusel õigus tasustamata lisapuhkusele kokku kuni 30 kalendripäeva aastas.”;
„(1) Kaitseliidu ülema otsusel võib maksta tasustamata lisapuhkuse hüvitist:
1) kuni 30 kalendripäeva eest aastas tegev- või auliikmele, kellele on antud puhkus käesoleva määruse § 1 lõike 1 alusel ja kes osaleb Kaitseliidu seaduse § 4 lõike 1 punktis 4 sätestatud ülesande, lõikes 2 nimetatud korrakaitseorgani ülesannete või lõikes 31 nimetatud Kaitseväe ülesannete täitmisel;
2) kuni viie kalendripäeva eest aastas noortejuhile, kellele on antud puhkus käesoleva määruse § 1 lõike 2 alusel ja kes osaleb kalendriaastas järjestikku rohkem kui 48 tundi kestva õppetegevuse läbiviimisel.”;
4) paragrahvi 3 lõikes 2 asendatakse sõna „viie” arvuga „30”.
§ 7. Kaitseministri 15. mai 2013. a määruse nr 31 „Kaitseliidu valvatavate objektide ja vara loetelu” muutmine
Kaitseministri 15. mai 2013. a määruses nr 31 „Kaitseliidu valvatavate objektide ja vara loetelu” tehakse järgmised muudatused:
„Kaitseliidu alaliselt valvatavate objektide loetelu”;
2) paragrahvi 1 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 1. Kaitseliidu alaliselt valvatavate objektide loetelu”;
3) paragrahvi 1 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Kaitseliit võib valvata järgmisi alaliselt valvatavaid objekte:”.


Keskkonnaministeeriumi valitsemisel oleva kinnisvara kasutamiseks andmise ja võõrandamise kord – Riigi Teataja
Keskkonnaministeeriumi valitsemisel oleva kinnisvara kasutamiseks andmise ja võõrandamise kord
Keskkonnaministeeriumi valitsemisel oleva kinnisvara kasutamiseks andmise ja võõrandamise kord - sisukord
§ 2 Kinnisvara kasutamiseks andmise ja võõrandamise korraldaja
2 KINNISVARA KASUTAMISEKS ANDMISE JA VÕÕRANDAMISE OTSUSTAMINE
§ 3 Kinnisvara kasutamiseks andmise või võõrandamise algatamine
§ 4 Taotluse esitamine kinnisasja piiratud asjaõigusega koormamiseks
§ 5 Taotluse esitamine kinnisvara otsustuskorras kasutamiseks andmiseks või võõrandamiseks
§ 6 Kinnisvara kasutamiseks andmise või võõrandamise ettevalmistamine
§ 7 Kinnisvara kasutamiseks andmise otsus
§ 8 Kinnisvara võõrandamise otsus
§ 9 Kinnisvara otsustuskorras kasutamiseks andmise või võõrandamise otsus
3 PAKKUMISMENETLUSE LÄBIVIIMINE
§ 10 Avaliku enampakkumise või valikpakkumise läbiviimise tingimused
§ 11 Avaliku enampakkumise või valikpakkumise teate avalikustamine
§ 12 Kinnisvara kasutamiseks andmise või võõrandamise komisjon
§ 13 Avalik suuline enampakkumine
§ 14 Avalik elektrooniline enampakkumine
§ 15 Avalik kirjalik enampakkumine
§ 16 Valikpakkumine
§ 17 Avaliku enampakkumise ja valikpakkumise tulemuste kinnitamine
§ 18 Toimingud tagatistega
4 KASUTUSLEPING, PIIRATUD ASJAÕIGUSEGA KOORMAMISE LEPING JA VÕÕRANDAMISLEPING NING DOKUMENTIDE SÄILITAMINE
§ 19 Lepingu ettevalmistamine ja sõlmimine
§ 20 Lepingu sõlmimine paremuselt teise pakkujaga
§ 21 Kinnisvara kasutuslepingu tingimused
§ 22 Toimingud pärast võõrandamise või kasutuslepingu sõlmimist või lepingu lõppemist, muutmist või lõpetamist
§ 23 Kinnisvara kasutamiseks andmise ja võõrandamise lepingute ja muude dokumentide säilitamine
RT I, 16.12.2010, 23
Vastu võetud 28.04.2010 nr 14
RTL 2010, 22, 391
jõustumine 03.05.2010
Määrus kehtestatakse «Riigivaraseaduse» § 57 lõike 1 alusel.
(1) Käesolev kord reguleerib riigile kuuluva Keskkonnaministeeriumi valitsemisel oleva kinnisvara (edaspidi kinnisvara) avaliku enampakkumise või valikpakkumise teel kasutamiseks andmise ja võõrandamise ning kinnisvara otsustuskorras kasutamiseks andmise ja võõrandamise menetlust.
(2) Käesolevat korda ei kohaldata:
1) «Riigivaraseaduse» § 18 lõike 2 punkti 1 alusel kinnisvara alla hariliku väärtuse koormamisel hoonestusõigusega ettevõtluskeskkonna arendamise eesmärgil;
2) «Riigivaraseaduse» § 33 lõike 1 punkti 1 alusel kinnisvara tasuta või alla hariliku väärtuse võõrandamisel ettevõtluskeskkonna arendamise eesmärgil;
3) «Riigivaraseaduse» § 37 lõike 2 punkti 2 alusel kinnisvara mitterahalise sissemaksena üle andmisel eraõiguslikule juriidilisele isikule;
4) kinnisvara suhtes, mille kohta on «Riigivaraseaduses» ja teistes seadustes kehtestatud eriregulatsioon.
§ 2. Kinnisvara kasutamiseks andmise ja võõrandamise korraldaja
(1) Kinnisvara kasutamiseks andmist ja võõrandamist korraldab Keskkonnaministeerium või volitatud asutus (edaspidi korraldaja).
(2) Keskkonnaministeerium või volitatud asutus võib kinnisvara kasutusse andmisega või võõrandamisega seotud toimingute läbiviimiseks volitada kolmandaid isikuid.
2. peatükk KINNISVARA KASUTAMISEKS ANDMISE JA VÕÕRANDAMISE OTSUSTAMINE
§ 3. Kinnisvara kasutamiseks andmise või võõrandamise algatamine
Kinnisvara teise isiku kasutusse andmine või võõrandamine algatatakse sellekohase taotluse alusel või Keskkonnaministeeriumi või volitatud asutuse algatusel.
§ 4. Taotluse esitamine kinnisasja piiratud asjaõigusega koormamiseks
(1) Kinnisasja piiratud asjaõigusega koormamise taotlus tuleb esitada Keskkonnaministeeriumile või volitatud asutusele. Taotlusele tuleb lisada dokumendid lõike 2 punktides 3–6 nimetatud asjaolude tõendamiseks.
(2) Lõikes 1 nimetatud taotluses tuleb märkida:
1) taotluse esitaja nimi, isiku- või registrikood ja elu- või asukoht;
2) koormatava kinnisasja asukoht, katastritunnus ja koormatava ala pindala;
3) reaalservituudi või isikliku kasutusõiguse korral selle sisu ja õiguslik alus;
4) hoonestusõiguse korral ehitise või ehitiste kirjeldus ja püsimise tähtaeg;
5) piiratud asjaõigusega koormamise tähtaeg või põhjendus, miks taotletakse tähtajatut piiratud asjaõigusega koormamist;
6) reaalservituudi korral valitseva kinnisasja kinnistusregistriosa number.
(3) Hoonestusõiguse seadmise taotlusele tuleb lisada väljavõte detailplaneeringust või detailplaneeringu kohustuse puudumise korral üldplaneeringust ning ehitise püstitamise aluseks olev ehitusprojekt või projekteerimistingimused. Kinnisasja reaalservituudi või isikliku kasutusõigusega osalise koormamise taotlemisel tuleb taotlusele lisada kinnisasja asendiplaan, millel on märgitud kasutatava maa-ala piirid ja pindala ning vajaduse korral juurdepääs kasutusalale. Tehnorajatise või -võrgu püstitamise taotlemisel lisatakse taotlusele väljavõte detailplaneeringust või tehnorajatise ehitusprojektist.
§ 5. Taotluse esitamine kinnisvara otsustuskorras kasutamiseks andmiseks või võõrandamiseks
(1) Kinnisvara otsustuskorras kasutamiseks andmise või võõrandamise taotlus, sealhulgas «Riigivaraseaduse» § 18 lõike 2 ning §-de 33 ja 34 alusel esitatav taotlus, tuleb esitada Keskkonnaministeeriumile või volitatud asutusele.
2) andmed kinnisvara kohta, mille kasutamiseks andmist või võõrandamist taotletakse (asukoht, katastritunnus);
3) taotluse õiguslik alus ja põhjendus;
4) kasutamise eesmärk ja põhjendus, miks nimetatud eesmärk ei ole saavutatav kinnisvara kasutamiseks andmisega või võõrandamisega avaliku enampakkumise või valikpakkumise teel.
(3) Kinnisvara võõrandamise taotlemisel tuleb taotlusele lisada taotluse põhjendust selgitav väljavõte detailplaneeringust, selle puudumisel üldplaneeringust.
(4) «Riigivaraseaduse» § 34 lõikes 1 nimetatud kinnisasja võõrandamise taotlusele tuleb lisada kohaliku omavalitsuse arengukava ja muud taotluse põhjendusi tõendavad dokumendid.
§ 6. Kinnisvara kasutamiseks andmise või võõrandamise ettevalmistamine
(1) Kinnisvara kasutamiseks andmise või võõrandamise ettevalmistamise käigus teeb korraldaja järgmised toimingud:
1) selgitab välja, kas esineb kinnisvara kasutamiseks andmist või võõrandamist välistavaid asjaolusid, arvestades «Riigivaraseaduse» §-des 14, 15, 29 ja § 43 lõigetes 1–3 sätestatut;
2) kasutamiseks andmise või võõrandamise algatamisel taotluse alusel kontrollib esitatud taotluse sisu vastavust kehtestatud nõuetele ja vajadusel nõuab taotluse esitajalt ning muudelt asjaomastelt isikutelt täiendavaid dokumente ja selgitusi;
3) selgitab välja, millisel viisil (avalikul enampakkumisel, valikpakkumisel või otsustuskorras) on põhjendatud kasutamiseks andmine või võõrandamine;
4) selgitab välja võõrandamise või kasutamiseks andmise tingimused, sh «Riigivaraseaduse» § 43 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimused või §-s 73 sätestatud valikpakkumise korraldamisel rakendatavad lisatingimused;
5) valikpakkumise algatamise korral määrab kindlaks parima pakkumise väljaselgitamise alused;
6) selgitab välja kinnisvara kasutamiseks andmisel harilikule väärtusele vastava kasutustasu pindalaühiku või kinnisvara kohta ning võõrandamisel kinnisvara hariliku väärtuse, tellides vajadusel eksperdihinnangu «Riigivaraseaduse» § 18 lõikes 8 või § 46 lõikes 2 sätestatud korras;
7) kinnisasja piiratud asjaõigusega koormamisel määrab «Riigivaraseaduse» § 18 lõigetes 7 ja 8 sätestatud korras kindlaks piiratud asjaõigusega koormamise tasu pindalaühiku või kinnisasja kohta. «Riigivaraseaduse» § 18 lõikes 7 nimetatud kasutustasu määramisel arvestatakse «Asjaõigusseaduses» piiratud asjaõiguse tasu kohta sätestatut;
8) koostab «Riigivaraseaduse» § 19 lõigetes 2 ja 3 ning § 37 lõigetes 2 ja 3 sätestatud alustel Vabariigi Valitsuse korralduse eelnõu koos seletuskirjaga ning esitab need Keskkonnaministeeriumi kaudu «Riigivaraseaduses» §-s 101 sätestatud alustel Rahandusministeeriumile kooskõlastamiseks ning Vabariigi Valitsusele edastamiseks;
9) koostab kinnisvara kasutamiseks andmise või võõrandamise otsuse eelnõu ja vajadusel seletuskirja ning esitab need Keskkonnaministeeriumi kaudu «Riigivaraseaduses» §-s 101 sätestatud alustel ja korras Rahandusministeeriumile kooskõlastamiseks ning keskkonnaministrile otsustamiseks.
(2) Lõike 1 punktis 6 nimetatud kinnisvara harilik väärtus leitakse hoonestamata kinnisasjal hinnatava kinnisasjaga samas piirkonnas asuvate sarnaste kinnisasjadega sooritatud tehingute hindade põhjal, hindamise hetke turusituatsioonile vastavate müügitehingute hindade võrdlemisel.
(3) Kinnisasja koormamise harilikku aastatasu ei määrata juhtudel, kui seadusest tuleneb tasuta koormamise kohustus.
(4) Kinnisvara otsustuskorras kasutamiseks andmise või võõrandamise korral saadetakse eksperdihinnang taotluse esitajale tutvumiseks ja tehakse ettepanek kinnisvara võõrandamise või kasutamiseks andmise tasu kohta. Pärast eksperdihinnangu ja kasutamiseks andmise või võõrandamise tasu ettepanekuga tutvumist kinnitab taotleja kirjalikult, et on nõus maksma ettepanekus märgitud tasu.
§ 7. Kinnisvara kasutamiseks andmise otsus
Kinnisvara kasutamiseks andmise otsuses märgitakse lisaks «Riigivaraseaduse» § 21 lõikes 1 või §-s 26 sätestatule:
1) kasutamiseks antava kinnisvara kirjeldus (nimetus, asukoht, katastritunnus, sihtotstarve, kasutamiseks antava maa-ala pindala ja riigi kinnisvara registri andmed);
2) valikpakkumise korral kasutustasu ja parima pakkumise väljaselgitamise alused;
3) avaliku enampakkumise korral kasutamiseks antava üksuse või pindalaühiku ühe aasta tasu alghind;
4) avalikul enampakkumisel või valikpakkumisel osavõtutasu (kui see määratakse);
5) kasutuslepingu, vajaduse korral asjaõiguslepingu sõlmimise tingimused ja tähtaeg;
6) enampakkumise menetluse ja lepingu täitmise tagatised;
7) tingimused, mille sätestamine on kinnisvara kasutuslepingus või piiratud asjaõigusega koormamise lepingus kohustuslik.
§ 8. Kinnisvara võõrandamise otsus
Kinnisvara võõrandamise otsuses märgitakse lisaks «Riigivaraseaduse» § 38 lõikes 1 sätestatule:
1) võõrandatava kinnisvara kirjeldus (nimetus, asukoht, katastritunnus, sihtotstarve, pindala ja riigi kinnisvara registri andmed);
2) valikpakkumise korral müügi lisatingimused ja parima pakkumise väljaselgitamise alused;
3) mitmes etapis võõrandamise korral võõrandamisega seotud asjaolud igas etapis;
5) enampakkumise menetluse ja lepingu täitmise tagatised;
6) võlaõiguslepingu ja asjaõiguslepingu sõlmimise tingimused ja tähtaeg;
7) tingimused, mille sätestamine on võõrandamise lepingus kohustuslik.
§ 9. Kinnisvara otsustuskorras kasutamiseks andmise või võõrandamise otsus
Kinnisvara otsustuskorras kasutamiseks andmise või võõrandamise otsuses märgitakse lisaks §-s 7 või 8 sätestatule:
1) lepingu sõlmimise tingimused ja tähtaeg;
2) lepingu sõlmimise ja avalikustamise korraldaja;
3) lepingu sõlmimise ja täitmise tagatised;
4) «Riigivaraseaduse» § 34 alusel võõrandamisel müügihinna tasumise graafik ning lepingu täitmise tagatisena hüpoteegi seadmise kohustus.
3. peatükk PAKKUMISMENETLUSE LÄBIVIIMINE
§ 10. Avaliku enampakkumise või valikpakkumise läbiviimise tingimused
Korraldaja määrab järgmised avaliku enampakkumise või valikpakkumise läbiviimise tingimused:
1) enampakkumise viis (suuliselt, elektrooniliselt või kirjalikult);
2) pakkumiste esitamise tähtpäev, koht ja kord;
3) kirjalikul enampakkumisel pakkumiste avamise tähtpäev ja koht;
4) pakkumisteate avaldamine muul viisil lisaks avaldamisele väljaandes Ametlikud Teadaanded;
5) kasutamiseks antava või võõrandatava kinnisvaraga tutvumise aeg, koht ja kord;
6) avalikul enampakkumisel või valikpakkumisel osalemise tingimused ja kord;
7) osavõtutasu rakendamise korral selle tasumise aeg, koht ja kord;
8) tagatisraha tasumise või muu määratud tagatise esitamise kord;
9) muud pakkumismenetluse tingimused.
§ 11. Avaliku enampakkumise või valikpakkumise teate avalikustamine
(1) Korraldaja avaldab avaliku enampakkumise või valikpakkumise teate vastavalt «Riigivaraseaduse» §-s 58 sätestatule.
(2) Avaliku enampakkumise või valikpakkumise teates tuleb märkida:
1) kasutamiseks andmise või võõrandamise korraldaja nimi või nimetus;
2) kinnisvara kirjeldus (nimetus, asukoht, katastritunnus, sihtotstarve, pindala ja teadaolevad andmed kinnisvara kasutuspiirangute kohta);
3) pakkumise viis (avalik suuline, kirjalik või elektrooniline enampakkumine või valikpakkumine);
4) suulise enampakkumise korral enampakkumise toimumise aeg ja koht, kirjaliku enampakkumise korral pakkumiste esitamise tähtpäev ja kord ning pakkumiste avamise aeg, elektroonilise enampakkumise korral pakkumiste esitamise tähtpäev ja kord ning enampakkumise läbiviimise aadress üldkasutatavas andmesidevõrgus;
5) enampakkumisel kasutustasu või müügi alghind, kui see on määratud;
6) valikpakkumisel kasutustasu või müügihinna ja parima pakkumise väljaselgitamise alused;
7) valikpakkumisel kasutamiseks andmise või võõrandamise lisatingimused;
8) pakkumisest osavõtmise ja pakkumise esitamise tingimused;
9) tagatise ja osavõtutasu (kui see on määratud) suurus ja tasumise tähtpäev, kord ning vajalikud andmed;
10) lepingu sõlmimise tähtaeg ja tingimused;
11) aeg ja koht, kus saab kinnisvara, pakkumistingimuste ja lepingu projektiga tutvuda.
§ 12. Kinnisvara kasutamiseks andmise või võõrandamise komisjon
(1) Korraldaja moodustab avalikul suulisel ja avalikul kirjalikul enampakkumisel või valikpakkumisel kasutamiseks andmise või võõrandamise menetluse korraldamiseks vähemalt kolmeliikmelise komisjoni (edaspidi komisjon) ning nimetab komisjoni esimehe.
(2) Komisjon kontrollib pakkumisel osalemise ja pakkumiste esitamise tingimuste ja korra täitmist, selgitab tingimustele vastavate pakkumiste hulgast välja parima pakkumise ja paremuselt teise pakkumise.
(3) Komisjoni koostatud protokolli allkirjastab komisjoni esimees.
§ 13. Avalik suuline enampakkumine
(1) Enampakkumise teates avaldatud ajal ja kohas esitavad enampakkumisel osaleda soovijad dokumendid, mis tõendavad osavõtutasu ja tagatisraha tasumise või pangagarantii vastavust teates avaldatud nõuetele ning allkirjastatud kirjaliku tõendi selle kohta, et nad on teadlikud ja nõustuvad enampakkumise korra ja müügitingimustega. Pakkuja esindamise korral tuleb esitada esindusõigust tõendav volikiri. Isikut, kes ei esita teates või käesolevas paragrahvis märgitud nõuetele vastavaid dokumente, enampakkumisel osalema ei lubata.
(2) Komisjon kontrollib osavõtutasu ja tagatiste kohta esitatud dokumentide vastavust enampakkumise teates avaldatud tingimustele ja registreerib enampakkumisel osalejatena isikud, kes täitsid kõik teates esitatud ja käesolevas paragrahvis sätestatud nõuded. Registreerunud osalejatele väljastatakse registreerimisnumber, mille all ta esineb kuni enampakkumise lõpuni. Registreeritud osalejate nimed kantakse enampakkumise protokolli.
(3) Komisjon tutvustab kasutamiseks antavat või võõrandatavat kinnisvara, enampakkumise protseduurireegleid, teatab osalejate arvu ja nende registreerimisnumbrid ning enampakkumise minimaalse ja maksimaalse sammu. Komisjonil on õigus nõuda nende osalejate või kohalviibijate lahkumist, kes ei allu enampakkumise protseduurireeglitele.
(4) Pärast lõigetes 1–3 nimetatud toimingute tegemist ning komisjoni vastavat märguannet alustavad enampakkumisel osalejad pakkumist alghinnast või selle puudumisel korraldaja määratud hinnast. Osavõtja annab märku registreerimisnumbri tõstmisega ning teatab pakkumise suuruse. Enampakkumise korraldaja teatab osaleja numbri ja pakkumise suuruse. Pakkumised esitatakse täiseurodes komisjoni määratud sammu kaupa. Kõik pakkumised fikseeritakse pakkumiste lehel, mis lisatakse enampakkumise protokollile.
(5) Pakkumine lõpeb pärast kõrgeima pakutud summa kolmandat korda teatamist. Enampakkumise tulemused tehakse osalejatele teatavaks suuliselt enampakkumise ruumis. Avaliku suulise enampakkumise võitjaks on kõrgeima pakkumise teinud osaleja.
(6) Enampakkumise võitja allkirjastab nõusoleku selle kohta, et enampakkumise tulemuste tema kasuks kinnitamise korral on ta nõus tasuma kinnisvara kasutamise eest või kinnisvara ostmisel pakutud kõrgeimat tasu. Kui osaleja ei allkirjasta nimetatud nõusolekut, kaotab ta kinnisvara kasutamiseks lepingu sõlmimise või kinnisvara omandamise õiguse ja tema makstud tagatisraha ei tagastata või nõutakse sisse tema esitatud pangagarantii.
§ 14. Avalik elektrooniline enampakkumine
(1) Avalik elektrooniline enampakkumine avatakse enampakkumise teates märgitud ajal ja kohas vajaliku teabe kättesaadavaks muutmise ning pakkumiste tegemise võimaldamise teel.
(2) Enampakkumisel osaleda soovija registreerib end üldkasutatava andmesidevõrgu vahendusel. Osalemisel volitatud esindajana, esitab volitatud isik lisaks enda andmetele ka selle isiku andmed, kelle nimel ta enampakkumisel osaleb, kinnitab volikirja olemasolu ning korraldaja nõudmisel esitab volikirja kirjalikult.
(3) Enne enampakkumisele juurdepääsu saamist tutvub osaleda soovija enampakkumise protseduurireeglite ja müügitingimustega ning kinnitab, et ta nõustub tingimustega ja kohustub tasuma enda pakutud hinna, kui enampakkumise tulemused tema kasuks kinnitatakse. Osaleda soovijale antakse unikaalne kasutajanimi, mille all ta esineb kuni enampakkumise lõpuni.
(4) Osaleda soovija tasub osavõtutasu (kui see on määratud) ja tagatisraha vastavalt enampakkumise protseduurireeglitele või esitab pangagarantii, kui see on enampakkumise tingimustes lubatud. Lõikes 3 nimetatud kasutajanimi peab kajastuma osavõtutasu ja tagatisraha pangaülekande selgituses või pangagarantiis.
(5) Lõigetes 2–4 sätestatud nõuded täitnud enampakkumises osaleda soovija registreeritakse osalejana ja talle avatakse juurdepääs enampakkumisele. Isikut, kes ei täida nimetatud nõudeid või kelle pangaülekande selgituses ei sisaldu enampakkumise tingimustes nõutud andmed, enampakkumisele ei lubata.
(6) Enampakkumisel osalejate arv, kasutajanimed ja osalejate pakkumised tehakse üldkasutatava andmesidevõrgu vahendusel reaalajas nähtavaks kõigile enampakkumisel osalejatele pärast seda, kui osavõtutasu ja tagatisraha on enampakkumise teates märgitud pangakontole laekunud või pangagarantii on korraldajale esitatud. Registreeritud osalejate nimed ja iga osaleja tehtud kõrgeim pakkumine kantakse enampakkumise protokolli.
(7) Pärast lõigetes 2–6 nimetatud toimingute tegemist võib enampakkumisel osaleja teha piiramatu arvu pakkumisi, mis ei tohi olla alla alghinna või selle puudumisel korraldaja määratud hinna. Enampakkumisel osalejad sisestavad oma pakkumised elektrooniliselt ning pakkumised tehakse täiseurodes, enampakkumise tingimustes märgitud pakkumise sammu kaupa.
(8) Kõik enampakkumisel osalejad on kohustatud enampakkumise ajal alluma enampakkumise protseduurireeglitele. Enampakkumise korraldajal on õigus keelata pakkumiste tegemine isikul, kes on teist korda rikkunud enampakkumise protseduurireeglit.
(9) Enampakkumine lõpeb enampakkumise tingimustes märgitud tähtpäeval. Juhul kui enampakkumine on pikeneva lõpuga, kuulutatakse enampakkumine lõppenuks enampakkumise tingimustes märgitud tähtpäeval, kui enampakkumise protseduurireeglites pikenevaks lõpuks määratud perioodi jooksul enne tähtpäeva saabumist ei ole laekunud ühtegi uut pakkumist. Kui pikenevaks lõpuks määratud perioodi jooksul enne tähtpäeva saabumist laekub uus pakkumine, loetakse selle pakkumise laekumise hetk pikenevaks lõpuks määratud perioodi uueks alguseks ja enampakkumine pikeneb. Pikeneva lõpuga enampakkumine pikeneb seni, kuni pikenevaks lõpuks määratud perioodi jooksul laekub uus pakkumine. Kui pikenevaks lõpuks määratud perioodi jooksul ei ole laekunud ühtegi uut pakkumist, kuulutatakse enampakkumine lõppenuks.
(10) Avaliku elektroonilise enampakkumise võitjaks on kõrgeima pakkumise teinud osaleja.
(11) Avaliku elektroonilise enampakkumise tulemused tehakse teatavaks enampakkumise protokolli enampakkumisel osalejatele kättesaadavaks tegemisega «Riigivaraseaduse» § 67 lõikes 3 sätestatud korras.
§ 15. Avalik kirjalik enampakkumine
(1) Avalikul kirjalikul enampakkumisel osalemiseks tuleb pakkumine esitada vastavalt enampakkumise teates avaldatud tingimustele kinnises ümbrikus, millele on üheselt arusaadavalt märgitud enampakkumise objekt ja enampakkumise avamise aeg.
(2) Kirjalikus pakkumises peab sisalduma:
1) pakkuja nimi, elu- või asukoht ning aadress, kuhu enampakkumise korraldaja saab saata enampakkumise protokolli ja muud menetluse dokumendid;
2) avaldus müüdava kinnisvara ostmiseks enampakkumisel kehtestatud tingimustel;
3) tõend tagatisraha tasumise või nõutud pangagarantii kohta;
4) sõnade ja numbritega kirjutatud täiseurodes pakkumissumma;
5) pakkumise tegemise kuupäev, pakkumise esitaja allkiri, juriidilise isiku ja füüsilise isiku esindaja volikiri.
(3) Saabunud pakkumised registreeritakse ja neid ei tohi avada enne pakkumiste avamise tähtpäeva. Pakkumise esitaja soovil väljastatakse tõend pakkumise esitamise kohta.
(4) Pakkumiste avamise tähtpäeval avab komisjon tähtajaks esitatud ümbrikud ja kontrollib pakkumiste vastavust teates avaldatud tingimustele. Pakkumiste avamine on avalik.
(5) Juhul kui lõike 2 punktis 4 nimetatud sõnade ja numbritega kirjutatud pakkumissummad erinevad, siis loetakse õigeks sõnadega kirjutatud pakkumissumma.
(6) Pakkumised, mis ei ole tähtpäevaks laekunud või ei vasta lõikes 2 või enampakkumise teates sätestatud tingimustele, enampakkumises ei osale. Tähtaegselt esitatud, kuid nõuetele mittevastava pakkumise kohta tehakse enampakkumise protokolli märge selle mitteosalemise põhjuse kohta.
(7) Nõuetele vastavate pakkumiste hulgast selgitab komisjon välja kõrgeima ja suuruselt teise pakkumise teinud isiku. Kui kaks või enam enampakkumises osalejat on teinud võrdse kõrgeima pakkumise, korraldatakse nende vahel 10 päeva jooksul täiendav enampakkumise voor. Täiendava vooru alghinnaks on esimeses voorus pakutud kõrgeim pakkumine.
(8) Avaliku kirjaliku enampakkumise võitja on kõrgeima pakkumise teinud osaleja.
(9) Avaliku kirjaliku enampakkumise tulemused kantakse protokolli ja enampakkumise tulemuste teatavaks tegemiseks edastatakse protokolli koopia lihtkirjaga pakkumise esitanud isikutele «Riigivaraseaduse» § 67 lõikes 2 sätestatud korras.
§ 16. Valikpakkumine
(1) Valikpakkumisel osalemiseks tuleb esitada pakkumine vastavalt valikpakkumise teates märgitud tingimustele.
(2) Valikpakkumisel osaleda soovija esitab pakkumise kinnisvara kasutamise tasu või ostuhinna ja nõutud lisatingimuste täitmise kohta ning tehtud pakkumise täitmise tagatised.
(3) Esitatud pakkumised avab komisjon vahetult pärast pakkumiste esitamise tähtaja möödumist. Isikut, kelle pakkumine ei vasta esitatud tingimustele, on korraldajal õigus valikpakkumisele mitte lubada.
(4) Nõuetele vastava pakkumise teinud isikud osalevad valikpakkumisel. Komisjoni otsuse alusel kutsutakse valikpakkumisel osalejad vajaduse korral edasistele läbirääkimistele, mille lõppemisel esitab iga pakkuja korraldaja määratud tähtpäevaks oma lõpliku kirjaliku pakkumise riigivara kasutamise tasu või ostuhinna ja lisatingimuste kohta.
(5) Võrdväärsete pakkumiste korral annab komisjon valikpakkumise võitja selgitamiseks nendele pakkujatele võimaluse oma pakkumisi kuni 10 päeva jooksul täiendada.
(6) Läbirääkimiste sisu avalikkusele ega teistele riigivara valikpakkumisel osalejatele avaldamisele ei kuulu, välja arvatud juhul, kui korraldaja peab vajalikuks anda osalejale teavet kasutamiseks antava või müüdava vara nende osade suhtes tehtud pakkumiste kohta, mille suhtes teabe saaja ei ole pakkumist teinud.
(7) Valikpakkumise võitja on isik, kelle pakkumise on otsustaja tunnistanud parimaks, arvestades nii lisatingimuste täitmist kui ka pakutud hinda.
§ 17. Avaliku enampakkumise ja valikpakkumise tulemuste kinnitamine
(1) Avaliku enampakkumise või valikpakkumise tulemuste kinnitamise või kinnitamata jätmise, sealhulgas nurjunuks tunnistamise otsuse teeb keskkonnaminister «Riigivaraseaduse» §-s 68 sätestatud alustel ja korras 20 tööpäeva jooksul enampakkumise tulemuste teatavaks tegemisest arvates.
(2) Avaliku enampakkumise või valikpakkumise tulemuste kinnitamise otsuses märgitakse vähemalt:
1) pakkumise objektiks oleva kinnisvara kirjeldus (nimetus, asukoht, katastritunnus, sihtotstarve ja pindala);
2) enampakkumisel või valikpakkumisel osalejate arv;
3) enampakkumisel kõrgeima pakkumise summa ja enampakkumise võitja nimi ning juhul kui tagatisrahaks oli määratud vähemalt viis protsenti pakkumise alghinnast ka paremuselt teise pakkumise teinud isiku nimi ja pakkumise summa;
4) valikpakkumisel tehtud parim pakkumine (summa ja lisatingimused) ja valikpakkumise võitja nimi;
5) enampakkumisel kujunenud kinnisvara kasutamise või omandamise tasu suurus;
6) isiku andmed (nimi, isiku- või registrikood), kelle kasuks enampakkumise või valikpakkumise tulemused kinnitatakse;
7) lepingu sõlmimise ja lepingu täitmise tagatiste esitamise tähtaeg;
8) lepingu sõlmimise ja avalikustamise korraldaja.
(3) «Riigivaraseaduse» § 66 lõikes 8 sätestatud juhul õigustatud isiku kasuks langetatud tulemuste kinnitamise otsuse kehtetuks tunnistamise korral:
1) teavitatakse otsusest lisaks isikule, keda otsus puudutab, ka enampakkumise võitjat;
2) teeb korraldaja ettepaneku kinnisvara omandamiseks enampakkumise võitjale;
3) kui enampakkumise võitja kinnitab kirjalikult, et soovib kinnisvara osta ja tasub § 18 lõikes 2 sätestatud korras tagatisraha, kinnitatakse pakkumise tulemused tema kasuks.
(4) Juhul kui enampakkumise tulemused tunnistatakse «Looduskaitseseaduse» § 202 lõikes 7 sätestatud alusel kehtetuks ja kinnisvara jääb võõrandamata:
1) teavitatakse otsusest lisaks enampakkumise võitjale ka isikut, kellel on õigus «Riigivaraseaduse» § 66 lõikes 6 sätestatud alusel omandada kinnisvara enampakkumisel kujunenud hinnaga;
2) teeb korraldaja ettepaneku «Riigivaraseaduse» § 66 lõikes 6 nimetatud isikule kinnisvara ostmiseks enampakkumisel kujunenud hinnaga;
3) kui punktis 2 nimetatud isik kinnitab kirjalikult, et soovib kinnisvara osta ja tasub § 18 lõikes 2 sätestatud korras tagatisraha, kinnitatakse enampakkumise tulemused tema kasuks.
§ 18. Toimingud tagatistega
(1) Avalikul enampakkumisel või valikpakkumisel osaleja makstud tagatisraha, mis ei kuulu arvesse võtmisele kinnisvara kasutamise tasu või ostuhinna tasumisel, tagastatakse «Riigivaraseaduse» §-s 70 sätestatud korras enampakkumisel pangakontole, millelt tagatisraha tasuti. Kui tagatisraha tasuti teates näidatud pangakontole sularahas või ülekandega välisriigi pangast, siis tagastatakse tagatisraha enampakkumisel osaleja avalduses märgitud pangakontole.
(2) Kui «Riigivaraseaduse» § 66 lõikes 9, § 68 lõikes 7 või § 71 lõikes 3 sätestatud juhul on tagatisraha või pangagarantii kinnisvara omandamiseks õigustatud isikule tagastatud, tuleb omandamiseks õigustatud isikul enne tema kasuks tulemuste kinnitamise otsustamist tasuda tagatisraha korraldaja määratud korras.
4. peatükk KASUTUSLEPING, PIIRATUD ASJAÕIGUSEGA KOORMAMISE LEPING JA VÕÕRANDAMISLEPING NING DOKUMENTIDE SÄILITAMINE
§ 19. Lepingu ettevalmistamine ja sõlmimine
(1) Enne lepingu sõlmimist on lepingu sõlmimise korraldaja kohustatud kontrollima, et lepingu täitmise tagatised on nõuetekohaselt esitatud ning notariaalselt tõestatava lepingu puhul esitama notarile järgmised dokumendid:
1) kinnisvara koosseisu kirjeldavad dokumendid (kinnisasja katastriplaan ja -õiend);
2) kinnisvara kasutamiseks andmise või võõrandamise otsus, pakkumismenetluse teel kasutamiseks andmise või võõrandamise korral tulemuste kinnitamise otsus ja enampakkumise protokoll;
3) kinnisvara osalisel kasutamiseks andmisel või koormamisel reaalservituudi või isikliku kasutusõigusega kasutatava või koormatava maa-ala asendiplaan või vastav väljavõte projektjoonisest.
(2) Enne lepingu sõlmimist on lepingu sõlmimise korraldaja kohustatud kontrollima, et lepingus sisalduvad kõik «Riigivaraseadusest», käesolevast määrusest ja kasutamiseks andmise või võõrandamise otsusest tulenevad lepingutingimused.
(3) Juhul kui isik, kelle kasuks on enampakkumise või valikpakkumise tulemused kinnitatud, soovib kinnisvara kasutamiseks andmise või võõrandamise lepingu sõlmimiseks määratud tähtaega pikendada, esitab ta korraldajale kirjalikult sellekohase põhjendatud taotluse. Lepingu sõlmimiseks määratud tähtaega võib pikendada põhjendatud juhul või kui lepingu sõlmimisel esineb pooltest mitteolenevaid takistusi.
§ 20. Lepingu sõlmimine paremuselt teise pakkujaga
«Riigivaraseaduse» § 71 lõikes 3 sätestatud juhul kaalub korraldaja ettepaneku tegemist lepingu sõlmimiseks paremuselt teise pakkumise teinud isikule juhul, kui sellega ei kahjustata «Riigivaraseaduse» § 66 lõigetes 6 ja 7 nimetatud isikute õigusi.
§ 21. Kinnisvara kasutuslepingu tingimused
(1) Kinnisvara kasutuslepingus tuleb märkida:
1) kinnisvara kirjeldus (nimetus, asukoht, katastritunnus, sihtotstarve, pindala ja teadaolevad andmed kinnisvara kasutuspiirangute kohta);
2) kasutamiseks antava maa-ala pindala ja skeem või joonis;
3) lepingu tähtaeg või märge, et leping on sõlmitud tähtajatult;
4) valduse üleandmise ja tagastamise tähtpäevad ja kord;
5) kasutamiseks antava kinnisvara korrashoiu, sealhulgas vajadusel kindlustamise ja ohutustehnika abinõude kasutuselevõtmise kohustus;
6) kasutustasu rakendamise korral selle tasumise kord ja tähtajad ning muutmise põhimõtted;
7) kinnisvaraga seotud maksude ja kõrvalkulude tasumise ning koormiste täitmise kohustus ning tingimused;
8) tähtajalise kasutuslepingu puhul lepingu ennetähtaegse lõpetamise alused;
9) kasutuslepingu täitmise tagatised vastavalt «Riigivaraseaduse» §-s 62 ja kinnisvara kasutamiseks andmise otsuses sätestatule;
10) kasutuslepingu täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmise korral rakendatavad õiguskaitsevahendid, sealhulgas kasutustasu võla ja viivise sissenõudmise kord;
11) tingimus, et kinnisvara võib anda teisele isikule allüürile või allrendile üksnes juhul, kui selleks on riigivara valitseja kirjalik nõusolek;
12) tingimus, et kinnisvara allüürile või allrendile andmise lepingu peab kinnisvara kasutaja esitama korraldajale, kes tagab selle avalikustamise riigi kinnisvararegistris.
(2) Kinnisasja piiratud asjaõigusega koormamise lepingus tuleb märkida lõike 1 punktides 1, 2, 3, 5, 7, 9, 10 ja 12 ning «Riigivaraseaduse» §-s 28 nimetatud tingimused.
(3) Kinnisasja hoonestusõigusega koormamise lepingus tuleb märkida lisaks lõikes 2 nimetatud tingimustele ka lõike 1 punktides 6, 7, 8, 11, 13 ja 14 ning «Riigivaraseaduse» § 27 lõigetes 2–4 nimetatud tingimused.
§ 22. Toimingud pärast võõrandamise või kasutuslepingu sõlmimist või lepingu lõppemist, muutmist või lõpetamist
Kasutuslepingu, võõrandamislepingu või nende muutmise või lõpetamise kokkuleppe koopia tuleb 5 päeva jooksul pärast lepingu sõlmimist, muutmist või lõppemist esitada Keskkonnaministeeriumile või valitsemisala asutusele raamatupidamises kajastamiseks ja kinnisasja puudutava lepingu või kokkuleppe elektrooniline koopia (pdf formaadis) tuleb esitada Keskkonnaministeeriumi valitsemisel olevate maade arvestuse andmebaasi pidajale, kes teeb nimetatud andmebaasis vajalikud kanded. Korraldaja tagab kinnisvara võõrandamise ja kasutamise lepingutest teatamise «Riigivaraseaduse» §-des 50 ja 97 sätestatud korras.
§ 23. Kinnisvara kasutamiseks andmise ja võõrandamise lepingute ja muude dokumentide säilitamine
(1) Kinnisvara kasutamiseks andmise ja võõrandamise menetluses kogutud andmetest ja dokumentidest koostatakse toimik, mis säilitatakse vastavalt asutusesisesele korraldusele.
(2) Kinnisvara kasutamiseks andmise ja võõrandamise toimikusse kogutakse vähemalt:
1) kinnisvara kasutamiseks andmise või võõrandamise otsus;
2) avalikul enampakkumisel või valikpakkumisel esitatud pakkumised, pakkumiste protokoll, tulemuste kinnitamise otsus;
3) otsustuskorras võõrandamisel, kasutamiseks andmisel või asjaõigustega koormamisel taotlus ning andmed kasutamise- või võõrandamise tasu määramise kohta;
4) menetluse käigus kogutud taotlused, kooskõlastused ja nõusolekud;
5) kinnisvara kasutamise, piiratud asjaõigusega koormamise või võõrandamise leping;
6) kinnisvara võõrandamise korral andmed vara riigi kinnisvararegistrist mahaarvamise kohta;
7) teave kinnisvara kasutamiseks andmise või võõrandamise menetluses avaldatud ametlike teadaannete kohta.