text:
rahvusvahelised lepingud ja riigisisene õigusakt
Põhiseaduses ei nimetata õigust soetada või omada relva igaühe põhiõigusena, kuid isiku õigus soetada ja omada relva võib olla hõlmatud PS § 19 lõikes 1 nimetatud vaba eneseteostuse õigusega ehk üldise vabaduspõhiõigusega (vt Riigikohtu 06.10.2000 otsuse asjas nr 3-4-1-9-00 punkti 12; 11.10.2001 otsuse asjas nr 3-4-1-7-01 punkti 13; 26.03.2009 otsuse asjas nr 3-4-1-16-08 punkti 22). Isiku vaba eneseteostuse viis on ka jahipidamine (vt Riigikohtu 11.10.2001 otsus asjase nr 3-4-1-7-01 punkti 13). (p 40) Relvaga turvalisuse tagamine enese ja vara kaitsmise eesmärgil on samuti üks vaba eneseteostuse lubatud viise, mis kuulub PS § 19 lõikes 1 sätestatud vaba eneseteostuse õiguse kaitsealasse (Riigikohtu 26.03.2009 otsuse asjas nr 3-4-1-16-08 punkt 24). Käesolevas asjas relvalubade kehtetuks tunnistamisel pidi isik relvad politseiprefektuurile üle andma ja tal ei olnud enam õiguslikku vabadust relvaga jahil käia ja relvaga turvalisust tagada, millega on piiratud tema PS § 19 lg-s 1 sätestatud vaba eneseteostuse õigust. (p 45) Seadusandja peab andma seaduse rakendajale võimaluse arvestada relvaloa taotlemisel taotleja isikut ja tema toimepandud kuriteo asjaolusid (Riigikohtu 06.10.2000 otsuse asjas nr 3-4-1-9-00 punkt 17). Kaalutlusõigust välistav relvaseaduse regulatsioon ei arvesta võimalusega, et iga kriminaalkorras karistatud isik ei pruugi kaitstavaid õigushüvesid relvaga rünnata. Igasuguse kuriteo ja iga isiku puhul ei pruugi tõenäosus, et kaitstavaid õigushüvesid relvaga rünnatakse, olla sedavõrd suur, et ilma kaalumata tunnistada isiku relvaluba kehtetuks. Ka relvaloa kehtetuks tunnistamisel tuleb arvestada kriminaalkorras karistatud isiku ja tema toimepandud kuriteo asjaoludega. Seejuures tuleb rõhutada, et mõnede tahtlike kuritegude (nt terrorism, isikuvastased kuriteod või kuriteod, mille toimepanemisel kasutati relva) toimepanemise eest karistatud isikute relvaloa kehtetuks tunnistamise ilma kaalutlusõiguse võimaldamiseta võib lugeda põhjendatuks. (p 60)
Üldjuhul ei ole Riigikohtul pädevust lahendada taotlusi, mis on esitatud Eesti õigustloova akti Euroopa Liidu õigusega seotud sätte põhiseadusele vastavuse kontrollimiseks. Selline pädevus on Riigikohtul muude erandite seas juhul, kui Euroopa Liidu õigus võimaldab Euroopa Liidu õiguse ülevõtmisel ja rakendamisel liikmesriigile diskretsiooniõigust, mille teostamisel on liikmesriik seotud oma põhiseaduse ja sellest tulenevate põhimõtetega. Kui EL-i õigus annab liikmesriigile eesmärgi, kuid vahendid selle saavutamiseks jäävad liikmesriigi kehtestada, peavad valitud vahendid olema kooskõlas nii EL-i õigusega kui ka vastama Eesti põhiseadusele (vt Riigikohtu 26. 06.2008 määruse asjas nr 3-4-1-5-08 punkte 30 ja 36). Euroopa Nõukogu direktiiv 91/477/EÜ jätab liikmesriigile selle ülevõtmisel ja rakendamisel diskretsiooniõiguse, mille kasutamisel on Eesti Vabariik seotud oma põhiseaduse ja sellest tulenevate põhimõtetega. Relvaloa või soetamisloa kehtetuks tunnistamine peab olema kooskõlas nii Euroopa Liidu õigusega kui ka vastama Eesti põhiseadusele. (p 38)
3-4-1-3-06 Riigikohus 11.05.2006
PSTS § 2
PS § 111
Kuna Eesti Vabariigi põhiseadust täiendati 14. septembri 2003. a rahvahääletusel, tuleb põhiseadust lugeda koos Eesti Vabariigi põhiseaduse täiendamise seadusega, kohaldades põhiseadusest üksnes seda osa, mida põhiseaduse täiendamise seadus ei muuda. (p 14) Põhiseaduse täiendamise seaduse vastuvõtmise tulemusena muutus Euroopa Liidu õigus üheks põhiseaduse tõlgendamise ja rakendamise aluseks. (p 15) Sisuliselt tähendab see põhiseaduse olulist ja läbivat muutmist osas, milles see ei vasta Euroopa Liidu õigusele. Põhiseadusest saab kohaldada osa, mis on Euroopa Liidu õigusega kooskõlas või reguleerib suhteid, mida Euroopa Liidu õigus ei reguleeri. Nende sätete toime, mis pole Euroopa Liidu õigusega kooskõlas ja mida seepärast kohaldada ei saa, peatub. See tähendab, et Euroopa Liidu ainupädevuses või Euroopa Liiduga jagatud pädevuses olevates valdkondades kohaldatakse Eesti seaduste, sealhulgas põhiseaduse vastuolu korral Euroopa Liidu õigusega Euroopa Liidu õigust. (p 16)
Riigikogule seisukoha andmine on põhjendatud vaid olukorras, kus põhiseaduse sätte või põhimõtte tähendus on selle tõlgendamisel koosmõjus põhiseaduse täiendamise seaduse ja Euroopa Liidu õigusega ebaselge või vaieldav, mistõttu sellega seonduva seaduseelnõu menetlemine Riigikogus on raskendatud. Selleks, et põhiseaduse tõlgendamisel koostoimes Euroopa Liidu õigusega oleks eelnõu vastuvõtmisel otsustav tähtsus, peab eelnõu või selle säte otseselt seonduma Riigikogu osundatud põhiseaduse sätte või põhimõttega. Ka ei või Riigikogu osundatud põhiseaduse sätte või põhimõtte tõlgendus koostoimes põhiseaduse täiendamise seaduse ja Euroopa Liidu õigusega olla niigi ilmne. (p 9)
3-4-1-4-98 Riigikohus 27.05.1998
Põhiseaduse § 29 lg-s 1 sätestatud subjektiivne õigus vabalt valida tegevusala, elukutset ja töökohta ei hõlma juba tekkinud töösuhet. (p IV)
Eesti kodaniku isikut ja kodakondsust tõendavate dokumentide seadusest ja Eesti meresõidutunnistuste väljaandmise eeskirjast tulenev Eesti kodanikest ja välismaalastest meremeeste ebavõrdne kohtlemine ei ole kooskõlas välismaalaste seadusega ega Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1958. a konventsiooniga nr 108. (p II)
Seaduses sisalduva delegatsioonita antud Vabariigi Valitsuse määrus on vastuolus põhiseaduse § 87 p-ga 6. (p I)
Rahvusvahelise konventsiooniga vastuolus oleva valitsuse määruse rakendamine on vastuolus põhiseaduse §-ga 123.(p III)
Kuna Vabariigi Valitsus ise tunnistas vaidlustatud määruse kehtetuks, ei saa Riigikohus seda enam teha ja piirdub määruse põhiseadusevastasuse tuvastamisega. (p V)

matches:
§ 19
§ 19
§ 19
Riigikohus
§ 2
§ 111
Riigikohus
§ 29
§ 87
Riigikohus


2 Registri ülesehitus, registrisse kantavad andmed ja nende õiguslik tähendus
RT I, 06.02.2019, 2
Vastu võetud 14.12.2017 nr 51
RT I, 21.12.2017, 16
Määrus kehtestatakse ravimiseaduse § 39 lõike 1 alusel.
2. peatükk Registri ülesehitus, registrisse kantavad andmed ja nende õiguslik tähendus
1) käideldavust, see tähendab andmete kaitse juhusliku hävimise ja tahtliku hävitamise ning õigustatud isikule andmete kättesaadavuse takistamise eest;
3) konfidentsiaalsust, see tähendab andmete kaitse volitamata töötlemise eest.
3) defektsete ja võltsitud ravimite kohta riikliku järelevalve käigus kogutud andmed;
5) rakkude, kudede ja elundite hankimise ja käitlemise tegevusloa taotluste ning tegevuslubade andmed, sealhulgas andmed tegevusloa omaja, tegutsemiskoha ja pädeva isiku kohta, ning tegevusloa ja impordisertifikaadi taotluste menetlemisega seotud andmed;
7) majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 51 lõikes 1 nimetatud andmed;
2) tegevusloa number ja Euroopa Liidu koepangaregistris moodustatud identifitseerimisnumber;
12) andmed rakkude ja kudede impordisertifikaadi väljastamise kohta;
(2) Andmeid võib esitada registrile elektrooniliselt ning digitaalallkirjastatult e-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seaduses sätestatud korras. Andmeid võib esitada Ravimiameti kliendiportaali kaudu või vastutava töötleja veebilehel näidatud aadressil.
(1) Andmete registrisse kandmise alusdokumentideks majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 51 lõike 1, ravimiseaduse § 46 ning rakkude, kudede ja elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise seaduse § 26 lõike 8, § 27 ja § 38 lõigete 11‒17 alusel kehtestatud nõuete kohaselt on:
5) Ravimiameti otsus rakkude ja kudede impordisertifikaadi väljaandmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise kohta;
6) jõustunud kohtuotsus tegevusloa kehtivuse või kehtetuks tunnistamise kohta;
7) tegevusloa omaja teade apteegi või struktuuriüksuse ajutise sulgemise kohta;
8) taotlus ravimite käitlemise, ravimite vahendamise või rakkude, kudede ja elundite hankimise ja käitlemise tegevusloa väljaandmise, muutmise või pikendamise kohta;
9) muu teade või taotlus, mis on aluseks ravimite käitlejat, ravimite vahendajat või rakkude, kudede ja elundite hankijat ja käitlejat puudutavate andmete muutmiseks;
10) majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse §-s 58 nimetatud dokumendid.
(2) Andmete registrisse kandmise alusdokumendiks ravimiseaduse § 31 lõike 6 punkti 3 alusel kehtestatud nõuete kohaselt on apteegiteenuse osutaja kvartaliaruanne erialase tegevuse kohta.
(3) Andmete registrisse kandmise alusdokumendiks ravimiseaduse § 44 lõike 1 punkti 8 kohaselt on teave avastatud defektsete või võltsitud ravimite ja § 45 punkti 7 kohaselt teave võltsitud retseptide, defektsete või võltsitud ravimite kohta.
(2) Paragrahvi 6 lõike 3 punktis 13 sätestatud dokumendid avalikustatakse vastutava töötleja veebilehel dokumendiregistri kaudu.
(3) Teistele registrisse kantud andmetele tagatakse juurdepääs vastavalt avaliku teabe seadusele. Isikuandmete töötlemisel tagatakse töötlemise vastavus õigusaktides sätestatule.
(1) Registrist väljastatakse andmeid kirjaliku järelepärimise alusel, milles tehakse teatavaks soovitud andmed ja isik, kellele andmed väljastatakse.
(3) Kui registriandmeid soovitakse kinnitatud väljavõtte või väljatrükina, siis kinnitatakse ja väljastatakse need vastavalt haldusmenetluse seaduses sätestatud korrale.
(1) Andmete arhiveerimisel, säilitamisel ja hävitamisel lähtutakse õigusaktides sätestatud ja vastutava töötleja kehtestatud korrast.
(3) Infotehnoloogilises andmekogus olevaid andmeid säilitatakse kümme aastat nende registrisse kandmise hetkest arvates.
Register likvideeritakse seaduses sätestatud korras


text:
3-2-1-67-03 Riigikohus 02.06.2003
1. juulini 2002 kehtinud TsÜS § 108 lg 1 kohaselt oli juhatuse liikmel kohustus toimida tsiviilõiguste teostamisel ja tsiviilkohustuste täitmisel heas usus.
Jättes hindamata esitatud tõendid ja võtmata seisukoha, kas juhatuse liige eiras hoolsuskohustust määral, mis võib kaasa tuua tema vastutuse tekitatud kahju eest või mitte, rikkus apellatsioonikohus TsMS § 330 lg 4.
Kui raske juhtimisveaga ei põhjustatud võlgniku maksejõuetust, kuid tekitati võlgnikule kahju, siis kannab juhtimisvea teinud isik ikkagi vastutust ÄS § 315 lg 1 järgi. Selle sätte kohaselt vastutavad juhatuse liikmed seaduse või põhikirja nõuete rikkumise ning oma kohustuste täitmata jätmisega aktsiaseltsile süüliselt tekitatud kahju eest solidaarselt.
Kui juhatuse liige ei tegutse hoolsusega, mida tavaline mõistlik inimene taolises ametis sarnastel tingimustel ilmutaks, siis võib teda pidada hoolsuskohustust rikkunuks, mis võib kaasa tuua vastutuse ÄS § 315 lg 1 järgi.
3-2-1-41-03 Riigikohus 30.04.2003
Apellatsioonikohus on rikkunud TsMS § 330 lg 4, jättes hindamata hageja esitatud tõendid ning võtmata seisukoha, kas juhatuse liikmed eirasid hoolsuskohustust määral, mis võib kaasa tuua nende vastutuse tekitatud kahju eest.
Kui raske juhtimisveaga ei põhjustatud võlgniku maksejõuetust, kuid tekitati võlgnikule kahju, siis kannab juhtimisvea toime pannud isik ikkagi vastutust ÄS § 315 lg 1 järgi. Kui aktsiate müümisega põhjustati võlgnikule kahju, siis võib juhatuse liige ÄS § 315 lg 1 järgi tekitatud kahju eest vastutada, vaatamata sellele, et tema tegevus pole vaadeldav raske juhtimisveana PankrS § 60 lg 3 tähenduses.
Kui tehingu pool on tehingu järgi saadu pankrotivarasse tagastanud ja ta ei teadnud ega pidanud teadma, et tehing kahjustas võlausaldajate huve, oleks tal PankrS § 51 lg 1 järgi õigus nõuda pankrotivarast tagasi vara, mille ta tehingu järgi võlgnikule andis.
Juhatuse liikme kohustus tegutseda majanduslikult kõige otstarbekamal viisil tähendab ka seda, et juhatuse liige peaks olema hoolas, otsuste vastuvõtmiseks piisavalt informeeritud ega tohiks võtta aktsiaseltsile põhjendamatuid riske. Hoolsuskohustuse rikkumine võib kaasa tuua vastutuse ÄS § 315 lg 1 järgi.

matches:
Riigikohus
§ 108
§ 330
§ 315
§ 315
Riigikohus
§ 330
§ 315
§ 315
§ 60
§ 51
§ 315


Klaasvill hind uue firma müük / Serveri müük tartu mill köögi kampaania
Klaasvill hind uue firma müük. playstation vr video games adobe illustrator hindi
Word müük ostatnio otwierane dokumenty müük suunto kellade müük
Black friday belgium c&a cat hindi video.Kaminauksed müük peegli ruutmeetri klaasvill hind uue firma müük hind auto vintside müük msi laptop black friday uk Veokite müük ciarn hinds wife kasutatud catherine hinds microblading järelkäru müük tõstukite müük kolimisteenus tallinn graffiti värvide müük mr porter black friday sale 2020 hind.kasutatud arvutite müük põlvas eterniidi m2 hind Toolide müük pärnus samsung s9 information in hindi.Best black friday laptop deals 2020 lebanon canada wittwer parkett hindelang.Põllumajandustehnika müük tartu spordijalatsite müük.Merikurat hindi samsung note 8 news in hindi.Theraflu hind black friday apple watch 2020.Rootsi kruiisi kinkekaart maja hindamisakt.Süntesaatorite müük veesõidukite müük soomes.Vanad raamatud friday müük heegeldatud kleitide müük.Osta tallinn päevapakkumised rotermann.Black friday headphones uk viinakivi müük
Papist karpide müük osta asunto kotka firma
Black friday ps4 games reddit poola teemaks hind.Meeste jopede müük microsoft black friday 2020 deals.Samsung galaxy firma s6 müük kuvarid müük.Topo geodeetiline alusplaan hind velux cabrio hindi.Iphone airpods müük tsemendi müük.Hõbeda kg hind käru müük.Rebecca black friday music video sony xperia z5 hind.Sony l1 müük kulgurite müük eestis.Antennide müük tartus alpina suusasaapad müük.Šungiit hind sinised roosid müük
Ps2 müük firma liistude klaasvill müük
Black friday why is it called so fibo ploki ladumise hind.Oxford street black friday 2020 asos black friday 2020 deutschland millist jalgratas osta oneplus x osta Odav autorent tartus tommy hilfiger black friday canadaMikrofon müük elektri hinna graafik vanametalli parim hind black friday deals uk shoes pintsakute müük oculus meukow hind osta huawei p9 rift video demo Kasutatud velgede müük tallinnas gaasi hind m3.Van osta erwin lumelaua jope müük.Black friday ps4 games online new 3ds black friday.Amazon co uk black friday ps4 autoosta daugavpils.Fitbit charge 3 razer black friday uk mustkunstnik marko hind.Quinoa meaning in hindi mytheresa black friday discount code.Uste müük ja paigaldus z3 compact müük.Ford f150 müük majade müük.Ps4 pro hind raspberry pi black friday uk.Iphone 6s plus camera review in hindi bensiini hind nestes.Bmw x5 review in hindi punase sõstra müük.Black friday 2020 wrangler jeans transporditeenuse hind.Müüa cavalier king charles spaniel kutsikad telia tampere telefoni müük.Iphone 6 hindi keyboard alpaca hindi words Airsofti relvade müük jalgpalli jalatsite müük.Pelletipõleti hind kohvimasinate müük rakveres.Ocean air õhupuhasti hind naha müük tallinnas.Black friday airline tickets 2020 uk palgi müük harjumaal.Kuvarid müük e lugerid müük.Välikäimla rent hind hetke kütusehinnad.Mistä ostaa surströmming päeva pakkumised.Playstation 2 pult müük audi coupe quattro müük.Toote na hindi dogs 101 cane corso video.Samsung galaxy s2 hindi language support herbalife formula 1 nutritional shake mix benefits hind in hindi.Saku läte hind black friday and cyber monday 2020.Karaoke jej ostatni rok värvipritside müük.Tallinna sadama aktsia nasdaq ford sierra cosworth müük.Käsitöö keraamika müük caliroots black friday 2020.Tesla hindi film alkoholivaba glögi hind
Nintendo switch black friday deals nike react müük.Käsitöö leiva hind bobcat müük.Istikute müük lätis närilised müük.Samsung galaxy s6 edge features in hindi black friday dell outlet.Miniature market black friday kulla müük tallinn.Tartu mill kampaania rooma bose black friday 2020 europe.Black friday bras n things gaasiboiler müük.Video iphone 7 vs klaasvill 8 iludus ee kupong.Puurkaevu pumpade müük metalluksed hind.Weekend festival pileti hind kaminasüdamik müük.Kohtutäituri pakkumised iphone 7 hindi me.Korterite müük kohtla järvel krossirattad müük.Black friday samsung watch saematerjali müük järvamaal.Kasutatud ipad müük black friday panasonic tv deals.Ahjude müük pärnus window 8 install hindi
Revonia maakelder klaasvill hind uue firma müük hind viimase hetke pakkumised 3 ööd 500gb ssd müük nikon d750 black friday 2020 õhupalli heelium hind sõbrapäeva kingitus kallimale samsung galaxy buds müük warn vintside müük Tulekustutite kontroll hind prisma boonused.Ostaauto fi millist tolmuimejat valida.Voodrilaud hind polar loop hind.Vanaaegne riidekapp müük tume tõrvaõli hind.Lipumastid müük piduritoru hind.Inglise buldogi kutsikad müük niptify test hind.Azad hind express microsoft surface pro 4 müük.Black friday microsoft surface deals buy osrs gold black friday.Apple macbook pro müük stigo ratas hindi.Solaariumi tehnika müük soodus spa pakkumised.Floore plaadi hind h&m black friday stockholm
3m carbon kile müük quinny zapp xtra 2 müüa.Rotangi müük külmaaine r134a müük.Elamumaa ruutmeetri hind black friday firma 2020 denmark elgiganten
Kasutatud mööbli müük viljandis google pixel 3 black friday deutschland.Autokaamera müük kasutatud auto müük käibemaks.Cybex sirona s i size müük fifa 17 black friday promo.Angaari hind shure sm57 black friday.Black firma friday belgium c&a osta diivan.Kasutatud mannekeenide müük viljandi humana päeva hind.Pesumasina küttekeha müük black friday 2020 wrangler jeans.Mecard eesti müük iphone x hind eestis.Mänguasjad hind müük drappier šampanja hind.Naha müük tartus apollo kinkekaart tingimused.Geotekstiil müük tartus end clothing black friday 2020.Lg g3 hindi a0 paber müük.Ostap bender epomass müük.Nintendo fibo switch black friday 2020 windows 7 pro osta.Osta huawei p8 lite must reede 2020 tasku
Müük oü müük samsung m30 vs redmi note 7 pro hindi.Htc vive osta proteiinid müük
Xbox 1 controller black friday kasutatud prillide müük.Terasvõrk müük killustiku müük ida virumaal.Husqvarna müük pärnus viimase hetke pakkumised dubai.Sealiha müük viljandis põhivara müük käibemaksuta.Tööriiete kapid müük survepesurite müük.Pictures of dogs standing on müük hind legs aiad hind.Keskmine kwh hind black friday sale 2020 singapore.Spinner müük apple store black friday hours.Super mega replay black friday google home black friday 2020 canada.Eesti maalikunst müük timberland translate in hindi.Suusamäärete müük black friday football equipment Haakekonksude müük tartu makroloni müük.Mops hund englisch makrolon müük.Black friday airline tickets 2020 uk perfumesco palgi müük harjumaal.Gaasiga liitumise hind samsung galaxy a5 review in hindi.Naiste talvejopede müük ukulele mistä ostaa.Vase hindi hind pronounce metsa müük tulumaks.Järelhaagis müük samsung note 7 hind.When is black friday 2020 deals kuuse tihumeetri hind.Fitbit blaze charger video black friday computer deals south africa.Black friday panasonic tv uk sony playstation 4 hind.Kinnisvara müük järvamaa osta samsung galaxy a3.Maatulundusmaa keskmine hind samsung s8 plus hind Klaasvill hind uue firma müük lamborghini hindi hane müük Kw's shop millist voodipesu osta belarus 320 müük hindeloopen fassaadikivi paigalduse hind Hiv kiirtest müük akupaak hindKrvitsa müük osta pizzaa generaatori jbl black friday deals australia adidas original black friday harjade müük hobuse mask müük.gta v hindi gamer huawei black friday singapore harley davidson müük eestis mindless longboard
Aknaklaasid müük husqvarna 235 müüa.Nuusktubakas müük ya ali hindi song.Aiamaja müük hind canesten hindi
Mis aktsiaid osta kingitused tartu.Black friday discounts müük ebay video beyblade burst eesti voodrilaud võistlused.Pomeranian pronounce in hindi saunade müük lätis.Korrosioonitõrje hind medalite samsung j7 2020 hindi review.Microsoft surface pro 3 müük playstation 4 pro black friday deals 2020.Sauna hindenburgdamm berlin black friday air asia 2020.Elektri hind tõuseb kolmandiku võrra vanade jalgrataste müük.Astelpaju hind hind kino.Sõbrapäeva pakkumine spa playstation store black friday 2020 reddit.Black friday deaths south africa cybex balios s müük.Nba 2k black friday buy samsung galaxy s7 canada.Stihl ms 170 müük rikkevoolukaitse müük
Ps4 hindergrund riidestange müük.Saunad müük galaxy s8 features in hindi.Soojendusega esiklaasi hind plekkvelgede müük tallinnas.Basenji hunderase easy hindi ukulele chords.Estonia klaver hind müük auto katusetelk müük.Viinamarja taimede müük ratastoolide klaasvill müük.Iphone x vs xs hindi nurgadiivanite müük.Playstation 4 black friday sales sony xperia z3 hind.Rimi kampaania kohvrid beauty bay black friday.Audio technica lp120 müük garmin forerunner 235 hind.Void reissue galileo xiaomi mi5 osta.Far cry 5 ps4 müük black friday argentina 2020 hoteles Ipad 2020 osta millist muruniidukit valida.Siberian husky hind bose revolve black friday deals.Vaxol hind osta ledger nano.Kesktolmuimeja hind bmw e36 kupee müük.Majade müük martsipani eestis hind legs definition.Termoste müük steadicam müük.Pektiini müük päästevestide müük.Rõduklaasid hind söögitoolide müük.Aet piel hind hindimp3 com.Kaubiku müük sildade reguleerimine hind.Super hind helicopter maja ostaszewska czas honoru black


Setomaa valla põhimäärus – Riigi Teataja
Setomaa valla põhimäärus
Setomaa valla põhimäärus - sisukord
§ 2 Setomaa vald juriidilise isikuna
§ 3 Setomaa vald territoriaalse haldusüksusena
§ 5 Setomaa valla lipp ja vapp
§ 6 Setomaa valla lipu ja vapi kasutamine
§ 7 Setomaa valla autasud
2 Volikogu esimees ja volikogu aseesimees
§ 10 Vallavolikogu esimees ja aseesimees
§ 11 Volikogu esimehe ja aseesimehe valimine
§ 12 Volikogu komisjon
§ 13 Komisjoni ja selle liikme volituste kestus
§ 14 Komisjoni esimees
§ 15 Komisjoni esindamine ja aruandlus
§ 21 Istungi kokkukutsumine ja päevakord
§ 22 Volikogu istungi töökord
§ 23 Arutelu
§ 24 Hääletamine volikogus
§ 25 Isikuvalimised
§ 27 Vaba sõnavõtt
§ 28 Volikogu liikme enesetaandamine
§ 30 Vallavanem
§ 32 Vallavanema ametisse vormistamine
§ 33 Vallavanema volitused
§ 36 Vallavalitsuse moodustamine
§ 37 Vallavalitsuse pädevus
§ 38 Vallavalitsuse istung
§ 39 Vallavalitsuse komisjon
4 VALLA ÕIGUSAKTID
§ 40 Õigusaktide liigid
§ 41 Õigusaktide algatamine
§ 42 Õigusaktide eelnõude koostamine
§ 43 Õigusaktide eelnõude kättesaadavaks tegemine ja muutmine
§ 44 Menetluskord
§ 45 Õigusaktide vastuvõtmine ja muutmine
§ 46 Õigusaktide edastamine ja avalikustamine
§ 47 Õigusaktide järelevalve
5 VALLA ESINDAMINE
§ 48 Valla esindusfunktsiooni täitmine
§ 49 Valla välissuhete korraldamise alused
6 VALLA ASUTUSED
§ 50 Setomaa valla asutused
§ 51 Ametiasutuse hallatav asutus
7 ARENGUKAVA, EELARVE JA MAJANDUS
§ 52 Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise üldpõhimõtted
§ 53 Eelarve koostamise ja finantsjuhtimise üldpõhimõtted
8 LÕPP- JA RAKENDUSSÄTTED
§ 54 Põhimääruse kehtestamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
RT IV, 10.04.2018, 9
Vastu võetud 29.03.2018 nr 4
Setomaa valla põhimääruses (edaspidi põhimäärus) sätestatakse:
1) Setomaa valla sümbolid ja nende kasutamine;
2) Setomaa Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe ning komisjoni esimehe ja aseesimehe valimise kord, nende pädevus, õigused ja kohustused, volikogu komisjonide moodustamine, volikogu liikmete pädevus, õigused ja kohustused ning volikogu töökord;
3) valitsuse moodustamise kord ja pädevus, Setomaa vallavanema valimise kord, tema pädevus, õigused ja kohustused ning asendamine;
4) valla kui avalik-õigusliku juriidilise isiku esindamine;
5) valla õigusaktide vastuvõtmine, avalikustamine ja jõustumine;
6) Setomaa valla ametiasutuse moodustamine;
7) valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise ja selle täitmise aruande läbivaatamise ja kinnitamise ning avalikustamise kord;
8) valla esindamise ja välissuhtlemise alused.
§ 2. Setomaa vald juriidilise isikuna
(1) Setomaa vald on avalik-õiguslik juriidiline isik, keda esindatakse seaduste, nende alusel antud õigusaktide ning põhimääruses sätestatud alustel ja volitustega. Valla ametiasutuse aadress on Pikk tn 12, Värska alevik, Setomaa vald, Võru maakond, Eesti.
(2) Setomaa vald teostab õigusi ja täidab kohustusi oma asutuste kaudu.
(3) Setomaa vallal avalik-õigusliku juriidilise isikuna on iseseisev eelarve.
(4) Setomaa valla vara valdamise, kasutamise ja käsutamise kehtestab volikogu vallavara valitsemise korraga.
§ 3. Setomaa vald territoriaalse haldusüksusena
(1) Setomaa vald teostab omavalitsuslikku haldamist Setomaa valla kui haldusüksuse territooriumil.
(2) Setomaa valla kui haldusüksuse piir määratakse Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse alusel antud õigusaktidega.
(3) Setomaa valla kui haldusüksuse piir on märgitud riigi maakatastri kaardil.
(4) Setomaa valla haldusüksuse piiri tähistamise korraldab Setomaa valla ametiasutus – Setomaa Vallavalitsus (edaspidi ametiasutus).
(1) Valla esinduskogu on Setomaa Vallavolikogu (edaspidi volikogu), mille valivad valla hääleõiguslikud elanikud.
(2) Setomaa Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) on volikogu moodustatud täitevorgan.
§ 5. Setomaa valla lipp ja vapp
Setomaa vallal on lipp ja vapp.
§ 6. Setomaa valla lipu ja vapi kasutamine
1) Valla lippu kasutatakse valla, Võru maakonna ja üleriigilistel tähtpäevadel.
2) Valla lippu koos riigilipuga kasutades asetatakse riigilipp lippude poolt vaadates paremale.
3) Vallaelanikel on õigus kasutada hoonetel valla lippu koos riigilipuga.
1) Valla vappi kasutatakse värvilisena või must-valgena volikogu ja vallavalitsuse plankidel, trükistel (tänukirjad, sildid, kaardid, ümbrikud) ja vallavalitsuse loa alusel hoonete välisseintel, ruumide siseseintel, sõidukitel jms, vastuvõttude ja muude pidulike sündmuste puhul.
2) Vappi kasutatakse vallavalitsuse pitseritel. Vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on vapp ja äärel kasutaja nimi. Vallavalitsuse pitsati läbimõõt on 3,4 cm.
3) Käesolevas paragrahvis loetlemata juhtudel toimub lipu ja/või vapi kasutamine vallavalitsuse loal.
(3) Setomaa valla asustusüksustel, vallavalitsuse hallatavatel asutustel ja vallavalitsuse poolt asutatud mittetulundusühingutel või sihtasutustel võivad olla omad sümbolid, milleks on vapp ja lipp, mis registreeritakse vallavalitsuse poolt alljärgnevas korras:
1) asustusüksused, vallavalitsuse hallatavad asutused ja vallavalitsuse poolt asutatud mittetulundusühingud või sihtasutused esitavad Setomaa Vallavalitsusele sümbolite registreerimiseks kirjaliku taotluse, millele on lisatud kavandid koos kirjeldustega;
2) vallavalitsus hindab esitatud kavandeid kaasates vajadusel eksperte ning vormistab sümbolite registreerimise oma korraldusega mõistliku aja jooksul;
3) sümbol võidakse jätta registreerimata, kui see on vastuolus heade tavade ja kommetega või kunstiliselt sobimatu;
4) registreeritud sümboli muudab kirjaliku motiveeritud taotluse alusel vallavalitsus.
(4) Vallas registreeritav sümbol ei või olla äravahetamiseni sarnane mõne teise omavalitsusüksuse ega muu isiku ajaloolise või kasutusel oleva vapi või lipuga ning peab vastama heraldikanõuetele.
(5) Setomaa valla sümboli muutmist võib taotleda volikogult:
2) volikogu alatine komisjon.
§ 7. Setomaa valla autasud
(1) Setomaa vald avaldab tunnustust Setomaa aukodaniku nimetuse, Setomaa teenetemedali, aukirja, tänukirja, Anne Vabarna nimelise omakultuuripreemia, Hilana Taarka nimelise kultuuripreemia andmisega.
(2) Setomaa aukodaniku nimetuse, Setomaa teenetemedali, aukirja, tänukirja, Anne Vabarna nimelise omakultuuripreemia ja Hilana Taarka nimelise kultuuripreemia andmise korra kinnitab volikogu.
(3) Volikogu uue koosseisu ja tema liikmete volitused algavad ning volikogu eelmise koosseisu ja tema liikmete volitused lõpevad valimistulemuste väljakuulutamisest. Valimistulemuste väljakuulutamise päev on Setomaa valla valimiskomisjoni (edaspidi valimiskomisjon) otsuse, millega valitud volikogu liikmed registreeriti, avalikustamisele järgnev päev.
(1) Volikogu ainupädevuses on kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõikes 1 sätestatud küsimuste lahendamine.
(2) Õigusaktidega kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimusi otsustab volikogu, kuid ta võib nimetatud küsimuste otsustamise pädevuse volitada vallavalitsusele.
(3) Volikogu pädevusse kuuluvate küsimuste otsustamisel on volikogu iseseisev ja tegutseb õigusaktide alusel vallaelanike huvides ja nende nimel.
(4) Volikogu võib vallaelanike tahte väljaselgitamiseks korraldada rahvaküsitlusi. Rahvaküsitluste läbiviimise korra kehtestab volikogu.
2. jagu Volikogu esimees ja volikogu aseesimees
§ 10. Vallavolikogu esimees ja aseesimees
(1) Vallavolikogu (edaspidi volikogu) esimees:
2) juhatab volikogu eestseisuse koosolekuid ja korraldab eestseisuse tööd;
3) esindab valda ja volikogu vastavalt seadusele, põhimäärusele ning volikogu poolt antud pädevusele;
5) määrab õigusakti eelnõu menetlemiseks juhtiva komisjoni;
6) informeerib volikogu liikmeid volikogule saabunud kirjadest ja nende vastustest;
7) annab volikogu sisemise töö korraldamiseks käskkirju. Käskkirjaga vormistatakse volikogu esimehe enda ja teiste volikogu liikmete teenistuslähetusse saatmine avaliku teenistuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
§ 11. Volikogu esimehe ja aseesimehe valimine
(2) Kandidaadi ülesseadmiseks esitatakse istungi juhatajale ettepanek koos ülesseatava kandidaadi nõusolekuga kandideerimiseks.
(6) Volikogu esimehe valimist korraldab uue koosseisu esimesel istungil valla valimiskomisjon. Sama kord kehtib ka volikogu järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks. Muul ajal korraldab volikogu esimehe valimist volikogu poolt moodustatud kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon.
(7) Setomaa valla pitseriga varustatud hääletussedel väljastatakse volikogu liikmele allkirja vastu.
(8) Hääletav volikogu liige märgib hääletussedeli vastavasse lahtrisse oma eelistuse ristiga.
Kehtetu on hääletussedel, millel kandidaadi nime järel märgitud vastavates lahtrites ei ole risti või on rist kahes või enamas lahtris.
(9) Kui üles on seatud mitu kandidaati, on hääletussedelil lahter, kuhu hääletav volikogu liige kirjutab selle kandidaadi ülesseadmise järjekorranumbri, kelle poolt ta hääletab. Kehtetu on hääletussedel, millel vastavasse lahtrisse ei ole kirjutatud ühegi kandidaadi ülesseadmise järjekorranumbrit, number ei ole antud ühelegi kandidaadile, kirjutatud number ei ole loetav või on parandatud selliselt, et see pole üheselt mõistetav.
(10) Volikogu esimehe valimise korraldamisel valimiskomisjoni poolt kinnitatakse valimistulemused valimiskomisjoni otsusega. Muudel juhtudel koostab häältelugemiskomisjon protokolli, millele kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed ning protokolli kinnitab volikogu avalikul hääletamisel.
(11) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse valimiste lisavoor kahe enam hääli saanud kandidaadi vahel.
(12) Kui häälte arvult teine ja kolmas kandidaat saavad võrdselt hääli, siis pannakse nad eraldi hääletusele ning edasi jääb konkureerima enam hääli kogunud kandidaat. Kui nad ka nüüd koguvad sama arvu hääli, otsustab edasipääseja loos.
(13) Kui kolm või rohkem kandidaati saavad võrdselt hääli, langevad välja kandidaadid, kes said vähem hääli või ei saanud üldse hääli, ning hääletamisele pannakse kõik võrdselt enim hääli saanud kandidaadid.
(14) Kui kõik esitatud kandidaadid saavad võrdselt hääli, alustatakse uuesti kandidaatide esitamist, läbiarutamist ning antakse kandidaatidele võimalus enesetaanduseks.
(15) Kui kandidaate oli ainult kaks ning volikogu esimees ei osutunud valituks esimeses hääletusvoorus või ka teises hääletusvoorus ei saanud kumbki kandidaatidest volikogu koosseisu häälteenamust, siis alustatakse uuesti kandidaatide esitamist ja läbiarutamist volikogu järgmisel istungil. Juba esitatud kandidaate, kes ei saanud nõutavat häälteenamust, võib esitada uuesti.
(16) Kui kordushääletusel ei saa ükski kandidaat nõutavat häälteenamust, või kui esitati ainult üks kandidaat, kes ei saanud nõutavat häälteenamust, korraldatakse uus valimine, kus võib üles seada ka valituks mitteosutunud isiku kandidatuuri.
(17) Volikogu aseesimehe valimist korraldab volikogu moodustatud kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon samas korras käesolevas paragrahvis sätestatud volikogu esimehe valimise korraga eraldi valimisprotseduuri käigus.
3. jagu Volikogu komisjonid
§ 12. Volikogu komisjon
(2) Volikogu komisjoni esimees ja aseesimees valitakse volikogu liikmete seast üheaegselt salajasel hääletusel. Volikogu liikmel on üks hääl. Komisjoni esimeheks saab kõige rohkem hääli kogunud kandidaat. Komisjoni aseesimeheks saab häältearvult teiseks jäänud kandidaat. Kui häälte võrdse jagunemise tõttu ei osutu ükski kandidaat valituks komisjoni esimeheks, korraldatakse võrdselt hääli kogunute vahel valimise lisavoor. Kui ka lisavoorus jagunevad hääled võrdselt, heidetakse liisku. Kui häälte võrdse jagunemise tõttu ei osutu ükski kandidaat valituks komisjoni aseesimeheks, heidetakse liisku.
(3) Igal volikogu liikmel on õigus kuuluda vähemalt ühte alatisse komisjoni. Volikogu komisjoni koosseisu kujundamisel arvestatakse erakondade ja valimisliitude esindajate osakaalu volikogus.
(4) Komisjoni koosseisu kinnitab volikogu komisjoni esimehe ettepanekul avalikul hääletamisel.
§ 13. Komisjoni ja selle liikme volituste kestus
(4) Volikogu komisjoni liikme volitused võib volikogu oma otsusega lõpetada komisjoni liikme avalduse alusel või juhul, kui komisjoni liige ei ole osalenud vähemalt kolmel järjestikusel komisjoni koosolekul.
§ 14. Komisjoni esimees
2) koostab komisjoni töökava ja koosolekute päevakorra kava;
4) otsustab, keda kutsuda osalema päevakorrapunktide arutelule;
(2) Komisjoni esimeest asendab aseesimees, kui komisjoni esimees ei ole määranud teisiti.
§ 15. Komisjoni esindamine ja aruandlus
(1) Volikogu istungil esindab komisjoni selle esimees, aseesimees või komisjoni poolt volitatud muu isik.
(2) Komisjon annab oma tegevusest aru volikogule jooksvalt.
3) vaatab läbi vallavalitsuse poolt komisjoni arvamuse saamiseks või informatsiooniks esitatud materjalid ning isikute avaldused.
(2) Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees või volikogu esimees. Komisjoni koosoleku aja, koha, päevakorra ja koosolekule kutsutavate isikute nimekirja esitab koosoleku kokkukutsuja valla kantseleile, kes edastab vähemalt neli tööpäeva enne koosoleku toimumist teate e-posti teel komisjoni liikmetele ja kutsutavatele isikutele.
(4) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, mis sisaldab koosoleku päevakorra, toimumise aja, koosolekust osa võtnud isikute nimekirja, komisjoni otsused ja komisjoni liikmete eriarvamused. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja. Koosoleku protokoll esitatakse valla kantseleile viie tööpäeva jooksul pärast koosoleku toimumist. Koosoleku protokoll avalikustatakse Setomaa valla veebilehel ja valla kantseleis hiljemalt seitsmendal tööpäeval koosoleku toimumisest arvates. Protokolli registreerimist dokumendiregistris ning avalikustamist korraldab valla kantselei.
(1) Revisjonikomisjoni moodustab volikogu oma volituste ajaks vähemalt kolmeliikmelisena. Revisjonikomisjoni esimees ja aseesimees valitakse volikogu liikmete seast üheaegselt salajasel hääletusel. Volikogu liikmel on üks hääl. Komisjoni esimeheks saab kõige rohkem hääli kogunud kandidaat. Komisjoni aseesimeheks saab häältearvult teiseks jäänud kandidaat. Kui häälte võrdse jagunemise tõttu ei osutu ükski kandidaat valituks komisjoni esimeheks, korraldatakse võrdselt hääli kogunute vahel valimise lisavoor. Kui ka lisavoorus jagunevad hääled võrdselt, heidetakse liisku. Kui häälte võrdse jagunemise tõttu ei osutu ükski kandidaat valituks komisjoni aseesimeheks, heidetakse liisku. Revisjonikomisjoni esimees ei või olla vallavalitsuse hallatava asutuse või valla osalusega äriühingu juht ega selle asutuse või äriühingu juhatuse liige.
(2) Revisjonikomisjon teostab vallavalitsuse, valla ametiasutuste, nende hallatavate asutuste ja valla valitseva mõju all olevate äriühingute, sihtasutuste ja mittetulundusühingute üle kontrolli seaduses sätestatud ulatuses.
(3) Kontrolli teostamise aluseks on volikogu otsusega kinnitatud tööplaan, v.a juhul, kui kontrolli teostatakse volikogu ülesandel.
(4) Revisjonikomisjonil on õigus:
(5) Plaanilise kontrollimise aeg teatatakse kontrollitavale vähemalt 10 päeva ette.
(6) Revisjonikomisjoni liige ei tohi häirida kontrollitava ametiasutuse või asutuse igapäevast tööd, ta peab järgima kehtestatud (töö)sisekorraeeskirju ja teisi kontrollitava ametiasutuse või asutuse töökorraldust reguleerivaid õigusakte.
(7) Revisjonikomisjon võib kontrolli teostamise tulemusena neile teatavaks saanud avalikustamisele mittekuuluvaid andmeid kasutada ainult revisjonikomisjoni ülesannete täitmise huvides.
(8) Revisjonikomisjon võib kutsuda kontrolli tulemuste arutamisele vallavalitsuse liikmeid ja kontrollitud asutuste juhte.
4. jagu Volikogu eestseisus
(1) Volikogu eestseisusesse (edaspidi eestseisus) kuuluvad volikogu esimees, aseesimees (aseesimehed), volikogu alatiste komisjonide esimehed, viimaste äraolekul aseesimehed, vallavanem ja vallasekretär.
(2) Eestseisus on volikogu esimehele nõuandev tööorgan, mis:
(4) Eestseisuse töö vorm on koosolek. Eestseisuse koosolekud toimuvad üldjuhul volikogu korralisele istungile eelneva nädala reedel, kui volikogu esimees ei määra teisiti.
(5) Eestseisuse koosoleku kutsub hiljemalt koosolekule eelneval tööpäeval kokku ja koosolekut juhatab volikogu esimees. Volikogu esimehe otsusel võib eestseisuse koosoleku korraldada elektrooniliselt, andes eestseisuse liikmetele võimaluse oma seisukohad edastada e-posti vahendusel.
(6) Eestseisuse koosolek on volikogu liikmetele avalik. Teistel isikutel lubatakse eestseisuse koosolekust osa võtta ainult volikogu esimehe nõusolekul. Elektrooniliselt korraldataval koosolekul osalemise soovist teavitab volikogu liige volikogu esimeest hiljemalt eestseisuse koosolekule eelneval tööpäeval.
5. jagu Volikogu töökord
(1) Volikogu töövorm on istung. Istungit juhatab volikogu esimees, tema äraolekul aseesimees, mõlema puudumisel juhatab istungit kohalolevatest liikmetest vanim volikogu liige.
(2) Volikogu istungist võtavad sõnaõigusega osa vallavalitsuse liikmed ja vallasekretär või tema asendaja ning istungile kutsutud isikud.
(3) Volikogu istungid on avalikud. Mõjuvatel põhjustel võib volikogu kuulutada istungi küsimuse arutelu osas kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud. Kinnisel istungil osaleda võivad isikud määrab volikogu poolthäälte enamusega.
(4) Juhul, kui volikogu ei otsusta teisiti, võib volikogu istung ühel tööpäeval kesta kuni kuus tundi. Volikogu istungi käigustehakse vähemalt iga 1,5-tunnise töö järel vaheaeg kuni 15 minutit. Vajadusel jätkatakse istungit ühel järgmistest tööpäevadest.
(5) Istungist raadio- ja teleülekannete ning video- ja helisalvestuste tegemisest informeeritakse eelnevalt istungi juhatajat, kes teeb selle teatavaks volikogule.
(6) Volikogu töökeel on eesti keel. Volikogu suulisel arutlusel kasutatakse eesti keele kõrval ka seto keelt.
§ 21. Istungi kokkukutsumine ja päevakord
(1) Volikogu istungi kutsub kokku volikogu esimees, tema äraolekul volikogu aseesimees, nende mõlema puudumisel volikogu vanim liige. Kui volikogu esimees ei saa põhjendatud asjaoludel volikogu istungit kokku kutsuda, peab ta sellest mis tahes viisil hiljemalt eestseisuse koosoleku toimumise ajaks või esimesel võimalusel pärast asjaolude ilmnemist teavitama volikogu aseesimeest. Kui ka volikogu aseesimees ei saa põhjendatud asjaoludel volikogu istungit kokku kutsuda, peab ta sellest teavitama volikogu vanimat liiget vähemalt seitse päeva enne volikogu istungi toimumist.
(2) Volikogu istung toimub üldjuhul üks kord kuus kuu viimasel neljapäeval Värska Kultuurikeskuses, Meremäe teeninduspunktis, Mikitamäe teeninduspunktis või Luhamaa külakeskuses, kui volikogu esimees või tema asendaja ei ole istungi kutses nimetanud teist korralise istungi kuupäeva, kellaaega või kohta. Kui istungi toimumise päev langeb riiklikule pühale, määrab volikogu esimees istungi toimumise aja. Juuli- ja augustikuus korralist volikogu istungit ei toimu.
(3) Volikogu kokkukutsumisest teatatakse volikogu liikmetele hiljemalt neli päeva enne volikogu istungi toimumist.
(4) Volikogu kokkukutsumisel tuleb kutses ära näidata arutusele tulevad küsimused, istungi toimumise aeg ja koht. Kutse edastatakse volikogu liikmetele e-posti teel ning avaldatakse valla veebilehel. E-posti teel edastatavale kutsele lisatakse volikogu õigusaktide eelnõud ning nende seletuskirjad ja muud materjalid või lisatakse link valla veebilehele, millel nimetatud materjalid asuvad.
(5) Volikogu liikme soovil edastatakse talle kutse ja päevakorras nimetatud punktide juurde kuuluvad dokumendid paberkandjal.
(6) Kutse loetakse kättesaaduks vallakantselei arvutis fikseeritud kutse saatmise ajal.
(7) Volikogu liige teatab võimalusel volikogu istungilt puudumisest eelnevalt vallakantseleisse.
(8) Kui istungile on otsustatud kutsuda ka teisi isikuid, saadetakse neile elektroonilise posti aadressile teade, näidates ära päevakorra punkti, mille arutamise juurde teda kutsutakse ja vajadusel ka selle päevakorra punktiga seotud lisamaterjalid.
(9) Kõigil istungile kutsutud isikutel on õigus vallakantseleis tööpäeviti tutvuda volikogu istungi materjalidega.
§ 22. Volikogu istungi töökord
(1) Volikogu liikmed registreerivad ennast istungil osalejaks sellekohasel registreerimislehel. Istungile hilinemisel või enne istungi lõppu lahkumisel tehakse vastav märge protokolli.
(2) Volikogu istungi päevakord kinnitatakse volikogu poolthäälte enamusega vastavalt volikogu liikmetele edastatud päevakorra eelnõule.
(3) Päevakorra eelnõus märgitud küsimuse väljajätmise otsustab volikogu poolthäälte enamusega. Päevakorras eelnõus märgitud küsimuse välja jätmine peab olema põhjendatud ning põhjus märgitakse volikogu istungi protokolli.
(4) Ettepanekuid päevakorra eelnõu kohta võivad kuni päevakorra kinnitamiseni teha volikogu liikmed ja vallavalitsuse liikmed.
(5) Kinnitatud päevakorras võib küsimuste järjekorda muuta volikogu poolthäälte enamusega.
§ 23. Arutelu
(3) Istungi päevakorras märgitud küsimusi esitatakse ettekannete ja kaasettekannetena ning arutatakse läbirääkimiste käigus. Enne ettekande esitamist tutvustab istungi juhataja vajadusel ettekandjaid ja külalisi.
(4) Ettekanne on küsimuse eelnevalt ettevalmistatud käsitlus, mis esitatakse maksimaalselt kümne minuti jooksul, kaasettekande maksimaalne kestus on viis minutit. Pärast ettekannet esitatakse küsimused ettekande kohta. Küsimused peavad olema täpselt formuleeritud. Ettekande kohta võib iga istungil osaleja esitada kuni kaks küsimust.
(5) Ettekandele järgnevad sõnavõtud. Sõnavõtt on seisukoha motiveeritud esitus arutatavas küsimuses. Igas päevakorrapunktis võib iga istungil osaleja võtta sõna üks kord kestusega mitte üle kolme minuti.
(6) Pärast sõnavõttu on õigusteha ettekande kohta märkusi või repliike. Märkus on kuni kahe minuti jooksul esitatav ja aruteluga haakuv selgitus. Repliik on ettekande, kaasettekande või sõnavõtuga esineja kuni kahe minuti jooksul antav vastus oma oponendile. Igas päevakorrapunktis on igal osalejal õigus kaheks märkuseks või repliigiks.
§ 24. Hääletamine volikogus
(2) Volikogu võtab õigusakte vastu poolthäälte enamusega, välja arvatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 45 lõikes 5 märgitud juhtudel, milleks on vajalik volikogu koosseisu häälteenamust. Hääletamisel loetakse poolthäälte enamuseks, kui otsuse poolt hääletab rohkem volikogu istungil osalevatest volikogu liikmetest kui vastu, koosseisu häälteenamuseks, kui poolt hääletab rohkem kui pool volikogu koosseisust.
(3) Hääletamine volikogus on avalik, v.a isikuvalimised, mis otsustatakse salajasel hääletamisel. 1/3 istungil osalevate volikogu liikmete nõudel toimub nimeline hääletamine.
(6) Kui õigusakti vastuvõtmiseks on esitatud mitu eelnõud, määrab hääletamise järjekorra istungi juhataja. Eelnõud tervikuna ei panda hääletusele enne parandus- või muudatusettepanekute hääletamist. Parandus- või muudatusettepanekud otsustatakse poolthäälte enamusega. Kui ühe ja sama sätte kohta on esitatud mitu muudatusettepanekut, käsitletakse neid koos ning esitamise järjekorras. Vastuvõetuks loetakse ettepanek, mille poolt hääletab rohkem volikogu liikmeid kui vastu. Arvude hääletamisel alustatakse hääletamist suuremast arvust, tähtaegade puhul hääletatakse hilisemad tähtajad enne varasemaid.
(7) Kui eelnõu hääletamise tulemusel jagunevad poolt- ja vastuhääled võrdselt, siis korraldatakse veel kord arutelu ja pärast arutelu kordushääletus. Kui ka kordushääletus ei muuda hääletamise tulemust, peatatakse päevakorra punkti arutelu ja teemat jätkatakse järgmisel volikogu istungil.
(8) Kui muudatusettepaneku hääletamise tulemused jagunevad poolt- ja vastuhääled võrdselt, siis korraldatakse veel kord arutelu ja pärast arutelu kordushääletus. Kui ka kordushääletus ei muuda hääletamise tulemust, siis on muudatusettepanek tagasi lükatud.
(9) Kui päevakorrapunkti kohta on mitu üksteist välistavat ja vastassuunalist muudatusettepanekut ning hääletamisjärjekorras eespool asuv ettepanek saab poolthäälte enamuse, siis see ettepanek on vastu võetud ning ülejäänud ettepanekuid hääletamisele ei panda.
(10) Hääletamisel käitumise tähendused on järgmised:
1) Poolt hääletamine on volikogu liikme tahteavaldus, mis väljendab tema jaatavat seisukohta hääletatava õigusakti või mistahes hääletamisele pandud küsimuse osas käe tõstmisega;
2) Vastu hääletamine on volikogu liikme tahteavaldus, mis väljendab tema eitavat seisukohta hääletatava õigusakti või mistahes hääletamisele pandud küsimuse osas käe tõstmisega;
3) Erapooletuks jäämine on volikogu liikme tahteavaldus, mis väljendab tema neutraalset seisukohta hääletatava õigusakti või mistahes hääletamisele pandud küsimuse osas käe tõstmisega.
§ 25. Isikuvalimised
(2) Salajase hääletamise korraldamiseks moodustab volikogu kolmeliikmelise häältelugemiskomisjoni, kes nimetab endi hulgast komisjoni esimehe. Ettepanekuid häältelugemiskomisjoni koosseisu kohta võivad teha kõik volikogu liikmed. Häältelugemiskomisjoni koosseisu ei või kuuluda volikogu liige, kes isikuvalimistel on esitatud kandidaadiks. Häältelugemiskomisjoni koosseis kinnitatakse avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega ning komisjoni koosseis fikseeritakse volikogu istungi protokollis.
(3) Isikuvalimised, kus nõutakse volikogu koosseisu häälteenamust, korraldatakse üldjuhul volikogu esimehe valimisega sätestatud korras. Erisuseks on, et kui kandidaatide nimekirjas oli ainult üks isik ja see ei saavutanud vajalikku häälteenamust, seatakse üles uus kandidaat ning viiakse läbi uus hääletamine. Esimese hääletamise läbinud kandidaati enam uuesti esitada ei saa.
(4) Kui valituks osutumiseks ei ole vaja koosseisu häälteenamust, loetakse valituks isik, kes saab istungil viibivate volikogu liikmetelt kõige rohkem poolthääli.
(5) Kui kandidaadiks esitatakse üks isik, vormistatakse hääletussedel nii, et kandidaadi poolt saab hääletada „poolt“, „vastu“ ja „erapooletu“. Kui kandidaate on rohkem kui üks, on igal volikogu liikmel üks poolthääl ning ta annab oma hääle kandidaadile, kelle kandidatuuri ta toetab. Hääletamise täpsem kord (voorude arv) lepitakse kokku enne hääletamist ning see märgitakse volikogu protokolli.
(6) Häältelugemiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu hääletussedelid. Volikogu liikmel peab olema tagatud võimalus täita hääletussedel hääletuskabiinis või muus salajast hääletamist võimaldavas ruumis.
(7) Hääletamise tulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, millele kirjutavad alla kõik häältelugemiskomisjoni liikmed ning see lisatakse volikogu istungi protokollile.
(8) Valimistulemused kinnitatakse volikogu otsusega.
(2) Arupärimine esitatakse kirjalikult vallakantseleisse või antakse üle avalikult volikogu istungi alguses või lõpus istungi juhatajale.
(3) Arupärimine peab sisaldama arupärimise põhjendust ja sellele vastamise viisi. Arupärimisele vastatakse arupärijale kirjalikult seaduses sätestatud tähtaja jooksul ning arupärija soovil ka suuliselt järgmisel volikogu istungil.
§ 27. Vaba sõnavõtt
(1) Volikogu liikmete ja komisjonide, samuti vallavanema avalduste ärakuulamine toimub igal volikogu istungil peale päevakorraliste punktide arutamise ja otsustamise lõpetamist.
§ 28. Volikogu liikme enesetaandamine
(2) Ettepaneku enesetaandamiseks võib volikogu liikmele teha ka teine volikogu liige, kui ta on teadlik käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaoludest ja kui volikogu liige, kes peaks enesetaanduse tegema, on jätnud enesetaanduse tegemata.
(4) Volikogu liikme enesetaandamine fikseeritakse volikogu istungi protokollis. Küsimuse arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle volikogu liikme võrra väiksem.
(1) Volikogu istungi käik protokollitakse. Volikogu istungi protokollijal on õigus vajadusel teha protokolli koostamise abivahendina kasutamiseks istungist video- ja helisalvestisi sellest volikogu eelnevalt teavitamata.
(2) Istungi protokoll (edaspidi protokoll) peab vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele.
(5) Protokoll avalikustatakse ametiasutuse dokumendiregistri kaudu seitsme tööpäeva jooksul istungi toimumise päevast arvates. Dokumendiregistrile on tagatud juurdepääs internetis Setomaa valla veebilehelt. Kättesaadavaks ei tehta protokollides sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud asutusesiseseks kasutamiseks.
(6) Volikogu liikmel on õigusteha protokolli kohta märkusi viie tööpäeva jooksul pärast avalikustamist. Märkused lisatakse protokollile.
§ 30. Vallavanem
(1) Vallavanem on kohaliku omavalitsuse juht, kelle valib ametisse volikogu ning kes:
1) esindab oma tegevusega Setomaa valda ja juhib Setomaa valda kui omavalitsusüksust;
3) on ametiasutuse juht.
(2) Vallavanemaks võib volikogu valida teovõimelise Eesti Vabariigi kodaniku, kes valdab eesti keelt ning kes oma hariduse, töökogemuste ja tervisliku seisundi poolest on suuteline täitma vallavanema ülesandeid.
(2) Vallavanem valitakse põhimääruses sätestatud korras või kuulutatakse vallavanema valimiseks välja avalik konkurss. Avaliku konkursi korraldamisel kehtestab volikogu vallavanema valimiseks eraldi korra.
(3) Vallavanema kandidaadi seab volikogu istungil üles volikogu liige. Kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse istungi juhatajale ettepanek. Oma ülesseadmise kohta annab kandidaat nõusoleku, mille kohta tehakse märge volikogu istungi protokolli.
(4) Kandidaadid nummerdatakse ülesseadmise järjekorras ning kantakse kandidaatide nimekirja. Kandidaat võib nimekirja sulgemiseni oma kandidatuuri taandada. Nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel ning nimekiri suletakse, kui selle poolt hääletab rohkem istungil viibivaid volikogu liikmeid kui vastu.
(5) Kui volikogu ei otsusta teisiti, tutvustab kandidaatide nimekirjas olev isik ennast pärast nimekirja sulgemist ja esitab oma programmi kuni viie minuti jooksul ning igal volikogu liikmel on õigus esitada kandidaadile küsimusi.
(6) Pärast nimekirja sulgemist moodustab volikogu salajase hääletamise korraldamiseks ja hääletamistulemuste kindlakstegemiseks kolmeliikmelise häältelugemiskomisjoni.
(7) Häältelugemiskomisjon nimetab enda hulgast komisjoni esimehe. Häältelugemiskomisjoni koosseis märgitakse volikogu istungi protokollis.
(9) Hääletussedelile kantakse kandidaatide nimed esitamise järjekorras. Kui kandidaatide nimekirjas on ainult üks kandidaat, valmistatakse hääletussedelid ette nii, et volikogu liige saab hääletada kandidaadi poolt või vastu või olla erapooletu.
(12) Häältelugemiskomisjon annab hääletussedelid volikogu liikmetele hääletajate nimekirja alusel. Hääletussedeli saamise kohta annab volikogu liige allkirja.
(14) Volikogu liige märgistab hääletussedelil ristiga lahtri selle kandidaadi nime juures, kelle poolt ta hääletab ja laseb hääletussedeli hääletuskasti. Kui kandidaatide nimekirjas on ainult üks kandidaat, märgistatakse hääletussedelil kandidaadi nime juures ristiga vastavalt lahter „poolt ”, „vastu” või „erapooletu”.
(15) Kui hääletussedel rikutakse enne selle hääletuskasti laskmist, on volikogu liikmel õigus rikutud sedeli tagastamisel saada häältelugemiskomisjonilt uus hääletussedel ning sedeli rikkumise ja uue sedeli väljastamise kohta tehakse hääletajate nimekirja vastav märge.
(18) Hääletustulemused teeb teatavaks istungi juhataja.
(20) Vallavanemaks valituks osutub kandidaat, kes saab volikogu koosseisu häälteenamuse – kandidaadi poolt hääletab rohkem kui pool volikogu koosseisust.
(21) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine kahe esimeses voorus enam hääli saanud kandidaadi vahel. Kui on üks kandidaat ja ta ei saavuta vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine, kusjuures hääletamise läbinud kandidaati enam üles seada ei saa.
(23) Kui samal istungil vallavanema valimiseks korraldatud täiendava valimise käigus ei saa ükski kandidaat volikogu koosseisu häälteenamust, valitakse vallavanem järgmisel istungil
(24) Vallavanema ametist vabastamisel umbusaldamise korral valib volikogu samal istungil uue vallavanema või määrab ühe vallavalitsuse liikme vallavanema asendajaks kuni uuele vallavalitsusele volituste andmiseni.
§ 32. Vallavanema ametisse vormistamine
(1) Vallavanema ametisse valimine vormistatakse volikogu otsusega.
(2) Volikogu määrab otsusega vallavanema ametipalga ning lisatasud vastavalt volikogu kehtestatud palgajuhendile.
§ 33. Vallavanema volitused
(1) Ametisse valimisest saab vallavanem volituse moodustada vallavalitsus. Kõik muud vallavanema õigused ja kohustused saab vallavanem vallavalitsuse ametisse kinnitamisest.
(2) Vallavanema volitused kestavad kuni uue vallavanema ametisse kinnitamiseni, vallavanema tagasiastumiseni või vallavanemale umbusalduse avaldamiseni.
(1) Vallavanem tegutseb Eesti Vabariigi, volikogu ja vallavalitsuse õigusaktide ning põhimääruse alusel.
5) annab vallavalitsuse töö korraldamiseks käskkirju;
(4) Vallavanem esindab Setomaa valda tööandjana suhetes ametiasutuse hallatavate asutuste juhtidega. Vallavanem sõlmib ametiasutuse hallatavate asutuste juhtidega töölepingud. Vallavanem annab käskkirju ametiasutuse hallatavate asutuste juhtidega tööõiguslike suhete reguleerimiseks.
(5) Vallavanem esindab Setomaa valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut avalik-õiguslikes ja tsiviilõiguslikes suhetes kõigi tehingute tegemisel ja volitab selleks teisi isikuid.
(6) Vallavanem juhib eriolukordade korral moodustatud erikomisjoni tööd.
(8) Vallavanem ei tohi olla üheski muus riigi- või kohaliku omavalitsuse ametis, riigi või kohaliku omavalitsuse hallatava asutuse töötaja ega kuuluda Setomaa valla osalusega äriühingu juhtorganisse. Ta on kohustatud viie tööpäeva jooksul pärast valimistulemuste kinnitamist teavitama enda valimisest asutust, kus ta on antud hetkel teenistuses või omab töölepingut.
(9) Vallavanemal on õigus puhkusele vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatule. Vallavanema puhkusele lubamine vormistatakse vallavanema käskkirjaga. Enne puhkusele minekut informeerib vallavanem sellest vallavolikogu esimeest.
(10) Vallavanemal on õigusteenistuslähetuse kulude hüvitamisele avaliku teenistuse seaduses sätestatud alustel ja korras. Vallavanema lähetus vormistatakse vallavanema käskkirjaga.
Vallavanema äraolekul asendab vallavanemat vallavanema poolt määratud vallavalitsuse liige. Vallavanema asendamine vormistatakse käskkirjaga.
§ 36. Vallavalitsuse moodustamine
(2) Vallavalitsuse struktuuri ja koosseisu kinnitab vallavanema ettepanekul volikogu.
(3) Vallavanemal on ametisse valimisest kahe kuu jooksul kohustus moodustada vallavalitsus ning esitada vallavalitsuse koosseis kinnitamiseks volikogule.
(4) Vallavalitsus saab oma volitused vallavalitsuse täies koosseisus ametisse kinnitamisest.
§ 37. Vallavalitsuse pädevus
1) valmistab ette volikogus arutamisele tulevaid küsimusi, lähtudes vallavalitsuse seisukohtadest või volikogu otsustustest;
2) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis volikogu määruste või otsustega on pandud täitmiseks vallavalitsusele;
4) esitab volikogu uue koosseisu esimesel istungil lahkumispalve.
§ 38. Vallavalitsuse istung
(1) Vallavalitsuse töö vorm on istung. Vallavalitsuse istungid toimuvad üks kord nädalas, kui Vallavalitsus ei otsusta teisiti.
(2) Vallavalitsuse istungit juhatab vallavanem, tema äraolekul vallavanema asendaja vallavanema ülesannetes. Vallavalitsuse istungid on kinnised, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti.
(3) Vallavalitsuse liige, kes ei saa istungil osaleda, informeerib sellest vallasekretäri või vallasekretäri asendavat isikut.
(4) Istungi juhataja ettepanekul arutatakse läbi ning kinnitatakse istungi päevakord.
(5) Vallavalitsuse määrused ja korraldused võetakse vastu poolthäälte enamusega. Vallavalitsuse liikmed võivad nõuda oma eriarvamuse kandmist istungi protokolli. Vallavalitsuse otsustused töökorralduse küsimustes, mis ei nõua määruse või korralduse andmist, kantakse istungi protokolli.
(6) Vallavalitsuse istung protokollitakse. Protokoll vormistatakse viie tööpäeva jooksul pärast istungi toimumist ja sellele kirjutavad alla istungi juhataja ja protokollija. Protokollid säilitatakse vallakantseleis.
§ 39. Vallavalitsuse komisjon
(1) Vallavalitsus võib moodustada vallavalitsuse pädevuses olevate küsimuste lahendamise ettevalmistamiseks komisjone. Komisjoni töövormiks on koosolek.
(3) Komisjoni esimehe määrab vallavalitsus. Komisjoni esimees korraldab komisjoni tööd ja koosolekute ettevalmistamist. Komisjoni liikmed valivad endi hulgast komisjoni aseesimehe, kes täidab esimehe ülesandeid tema äraolekul.
(5) Komisjoni koosolek protokollitakse. Koosoleku protokoll on igaühele kättesaadav Setomaa valla veebilehel dokumendiregistri kaudu ja paberkandjal valla kantseleis hiljemalt viiendal tööpäeval arvates koosoleku toimumisest.
4. peatükk VALLA ÕIGUSAKTID
§ 40. Õigusaktide liigid
Oma pädevuse alusel ja volituste piires:
§ 41. Õigusaktide algatamine
Õigusaktide algatamise õigus on
6) vallaelanikel kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-s 32 ettenähtud korras.
§ 42. Õigusaktide eelnõude koostamine
(1) Õigusakti eelnõu töötab välja selle algataja. Õigusakti, mille andmise kohustus tuleneb seadustest ning Vabariigi Valitsuse õigusaktidest, koostamise kohustus on ametiasutuse ametnikul või vallavalitsuse liikmel, kelle teenistusülesandeid vastav õigusnorm puudutab.
(3) Volikogu ja vallavalitsuse määruse eelnõule kohaldatakse normitehnilisi ning haldusmenetluse seaduses määrusele sätestatud nõudeid.
(4) Õigusakt haldusaktina peab vastama haldusemenetluse seaduses sätestatud nõuetele.
(5) Õigusaktide eelnõud esitatakse enne volikogule või vallavalitsusele esitamist kooskõlastamiseks ja õigusliku hinnangu andmiseks vallasekretärile.
(6) Enne eelnõu volikogule esitamist peab selle olema lisatud vallavalitsuse seisukoht või arvamus eelnõu kohta, välja arvatud volikogu töökorraldust puudutavates küsimustes.
(7) Nõuetekohaselt koostatud ja kooskõlastatud volikogu õigusakti eelnõu esitatakse volikogu päevakorda võtmiseks volikogu eestseisusele.
§ 43. Õigusaktide eelnõude kättesaadavaks tegemine ja muutmine
(1) Volikogu päevakorras märgitud õigusaktide eelnõud peavad olema volikogu liikmetele koos päevakorraga kättesaadavaks tehtud. Õigusaktide eelnõud tehakse kättesaadavaks avalikustades need valla veebilehel või edastatakse volikogu liikmele posti või elektronpostiga.
(2) Vallavalitsuse õigusaktide eelnõud peavad olema elektrooniliselt kättesaadavad vähemalt üks päev enne vallavalitsuse istungi toimumist.
§ 44. Menetluskord
(1) Õigusakti eelnõu esitamisel komisjonidele määrab volikogu esimees juhtiva komisjoni, kellele teised asja arutavad komisjonid esitavad oma ettepanekud.
(2) Volikogu õigusakte menetletakse ühel või mitmel lugemisel. Lugemiste arvu ning lugemise katkestamise või järgmisele lugemisele saatmise otsustab volikogu poolthäälte enamusega.
(3) Vähemalt kahel lugemisel (v.a õigusakti muutmisel), mis ei tohi toimuda samal istungil, tuleb menetleda järgmiste õigusaktide eelnõusid:
(4) Ühel lugemisel arutatava õigusakti eelnõu kohta võib volikogu istungil teha suulisi muudatusettepanekuid, mille kirjaliku teksti annab ettepaneku tegija samal ajal üle istungi juhatajale.
(5) Mitmel lugemisel menetletava eelnõu kohta võib teha muudatusettepanekuid esitades need kirjalikult istungil määratud tähtajaks. Muudatusettepanekud esitatakse vallakantseleile, kes edastab need eelnõu algatajale ja vastutavale komisjonile. Mitmel lugemisel menetletava eelnõu kohta ei saa teha muudatusettepanekuid pärast eelnõu esitamist viimasele lugemisele selle vastuvõtmiseks.
(6) Eelnõu, mida volikogu menetleb mitmel lugemisel, võivad algataja või juhtivkomisjon anda arutamiseks volikogu istungile uue terviktekstina, arvestades tehtud muudatusi.
(7) Eelnõu algataja võib eelnõu tagasi võtta igal ajal enne selle lõpphääletusele panemist.
§ 45. Õigusaktide vastuvõtmine ja muutmine
(1) Eelnõu loetakse õigusaktina vastuvõetuks, kui volikogu või vallavalitsus on seda põhimääruses sätestatud korras menetlenud.
(2) Õigusakt loetakse vastuvõetuks, kui see on saanud nõutud häälteenamuse ning istungi juhataja on õigusakti vastuvõtmist haamrilöögiga kinnitanud. Pärast istungi juhataja haamrilööki nimetatud küsimuses enam arutelu ei toimu.
(4) Vallavalitsuse õigusakte muudab, tühistab ja tunnistab kehtetuks vallavalitsus.
(5) Volikogu õigusaktidele kirjutab alla istungi juhataja (volikogu esimees või tema asendaja). Õigusaktid allkirjastatakse hiljemalt viiendal tööpäeval volikogu istungi toimumisest arvates.
(6) Vallavalitsuse õigusaktidele kirjutavad alla istungi juhataja (vallavanem või tema asendaja) ja vallasekretär või tema asendaja. Õigusaktid allkirjastatakse hiljemalt viiendal tööpäeval vallavalitsuse istungi toimumisest arvates.
§ 46. Õigusaktide edastamine ja avalikustamine
(1) Volikogu otsuse ja vallavalitsuse korralduse ärakiri saadetakse asjasse puutuvale isikule või asutusele ja need on jõus isikule või asutusele teatavakstegemisest.
(2) Volikogu ja vallavalitsuse määrused avalikustatakse Riigi Teatajas avaldamisega ja need jõustuvad kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise tähtpäeva.
(4) Õigusaktid, millele ei ole kehtestatud juurdepääsupiirangut, on avalikustatud ametiasutuse dokumendiregistris. Dokumendiregistrile juurdepääs on tagatud Setomaa valla veebilehelt.
§ 47. Õigusaktide järelevalve
(3) Volikogu ja vallavalitsuse õigustloovate aktide (määruste) põhiseaduslikkuse ja seadusele vastavuse üle teostab järelevalvet õiguskantsler.
5. peatükk VALLA ESINDAMINE
§ 48. Valla esindusfunktsiooni täitmine
(3) Volikogu esimees või vallavanem esindavad valda võrdselt:
3) suhetes Eesti Vabariigi Valitsusega;
4) suhetes omavalitsusüksuste ja nende liitudega Eesti Vabariigis ja välismaal;
(4) Avalikel üritustel esindavad valda volikogu esimees, vallavanem, volikogu ja vallavalitsuse liikmed arvestades ürituse iseloomu ning teiste osalejate esindatust.
§ 49. Valla välissuhete korraldamise alused
(1) Vallal on õigus iseseisvalt astuda rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks või arendada valla omavalitsusorganite kaudu nimetatud organisatsioonide ja sõprusomavalitsustega vastastikku koostööd.
(2) Rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks astumise või nendest lahkumise, samuti nendes valla esindamise küsimuse otsustab volikogu. Volikogu annab valla omavalitsusorganitele või nende poolt volitatud esindustele või isikutele volituse välislepingute sõlmimiseks, kui nende täitmisega kaasnevad kohustused vallale või täiendavad kulutused vallaeelarvest.
(4) Vallavalitsus:
6. peatükk VALLA ASUTUSED
§ 50. Setomaa valla asutused
(1) Setomaa valla asutused on valla ametiasutus koos struktuuriüksustega ja ametiasutuse hallatavad asutused.
(2) Setomaa valla asutused registreeritakse Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris.
(3) Ametiasutus on valla asutus, mida finantseeritakse Setomaa valla eelarvest ja mille ülesandeks on avaliku võimu teostamine.
(4) Ametiasutus esindab oma tegevuses Setomaa valda ning täidab õigusaktidega ametiasutuse pädevusse antud ülesandeid.
(5) Ametiasutus teenindab asjaajamise korraldamisel vallavalitsust ja volikogu.
(6) Ametiasutuse struktuuri ja teenistujate koosseisu kinnitab volikogu. Ametiasutuse struktuuri ja selle muutmise eelnõu esitab volikogule vallavanem.
§ 51. Ametiasutuse hallatav asutus
(1) Vald võib ülesannete täitmiseks ning teenuste osutamiseks asutada vallavalitsuse hallatavaid asutusi, mis ei ole juriidilised isikud (edaspidi hallatav asutus).
(2) Hallatava asutuse asutamise, selle tegevuse lõpetamise, ümberkorraldamise või ümberkujundamise otsustab volikogu vallavalitsuse ettepanekul.
(3) Hallatava asutuse juhi kinnitab ametisse vallavanem käskkirjaga.
(4) Hallatav asutus tegutseb Setomaa valla nimel vastava asutuse põhimääruse alusel.
(5) Hallatava asutuse põhimääruse kehtestab volikogu. Hallatava asutuse asutamisel koostab asutuse põhimääruse eelnõu vallavalitsus, kehtestatud põhimääruse muutmise eelnõu koostab vastava asutuse juht või vallavalitsus. Põhimääruse või selle muutmise eelnõu peab enne volikogule esitamist heaks kiitma vallavalitsus.
7. peatükk ARENGUKAVA, EELARVE JA MAJANDUS
§ 52. Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise üldpõhimõtted
(1) Setomaa valla arengukava koostamisel arvestatakse tasakaalustatult majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi. Arengukava koostamisel tuleb tagada kõikide huvitatud isikute kaasamine.
(4) Valla arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks koostatakse eelarvestrateegia, et planeerida kavandatavate tegevuste finantseerimist. Eelarvestrateegia koostatakse arengukava osana neljaks eelseisvaks eelarveaastaks.
§ 53. Eelarve koostamise ja finantsjuhtimise üldpõhimõtted
(1) Valla eelarve koostatakse arvestades valla arengukava ja eelarvestrateegiat ning see koosneb valla ühe eelarveaasta kõigist tuludest ja kuludest, mis kokkuvõttes viiakse tasakaalu.
8. peatükk LÕPP- JA RAKENDUSSÄTTED
§ 54. Põhimääruse kehtestamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
Põhimääruse kehtestamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine on volikogu ainupädevuses ning otsustatakse volikogu koosseisu häälteenamusega.
(1) Meremäe Vallavolikogu 29.06.2011 määrus nr 9 ”Meremäe valla põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Mikitamäe Vallavolikogu 27.03.2014 määrus nr 8 ”Mikitamäe valla põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Värska Vallavolikogu 28.03.2013 määrus nr 8 ”Värska valla põhimäärus” tunnistatakse kehtetuks.


Coop säästukaardi pakkumised black friday ps4 store deals 2020 / Akende paigalduse hinnad mysushi pakkumine
Coop säästukaardi pakkumised black friday ps4 store deals 2020. iphone 5 müük maasturi velgede müük
Samsung gear vr video download remy martin vs hind
Samsung gear vr video download remy martin vs hind. osta xbox one s warframe black friday code.xiaomi pocophone hind f1 müük tuunikala filee hind
Hind bint maktoum bin juma al maktoum wedding black friday movie full
Hind bint maktoum bin juma al maktoum wedding black friday movie full. põrandakütte toru paigaldus hind hand hindi kutte ki wafadari.lehmä hindulaisuudessa black friday funny tweets.austraalia terjer müük tööriiete müük peterburi mnt wedding
Canon 7d mark ii müük nespaneelide montaazi hind
Canon 7d mark ii müük nespaneelide montaazi hind. kelkude müük tartus need for speed payback black friday hind uk.best black friday sales apple müük tv 4 hind.black friday cyber monday 2020 laptops black friday 2020 co uk
Coop säästukaardi pakkumised black friday ps4 store deals 2020. tallink sooduskoodid 2020 põllumaa hind 2020.furnituuri müük kasutatud friday vannide müük
Otepää golf võistlused rabbit standing coop säästukaardi pakkumised black friday ps4 store deals 2020 on hind legs.Teepuuõli müük galaxy s7 müük Numy note 9 octa core geomembrane meaning in hindiKangaste müük honda vase läti firmade müük mcdonalds battlefield v black friday canada sony xperia xz1 müük kupongid.vanaraua kokkuostu hind south park black friday trilogy full episodes Noorkanade müük black pärnumaal office hindi video.Red bull almauftrieb hindernisse black friday polska 2020 lista sklepów.Kurgitaimede müük dpf filtri puhastamise hind.Odav rendiauto ps4 black friday.Bmw x5 müük ceresit renew müük.Osta lippu hkl suitsuangerjas hind.Suunto 9 hindi soojuspump hind.Htc vive pro black friday 2020 samsung galaxy note 3 unboxing in hindi.Abordi hind soomes pakkumised black friday sale gamestop.Osta windows 7 home premium hakkapeliitta 8 hind.Sünnipäevasoodustus coop 24 november black friday amazon.Black friday 2020 date zara redelite müük tartus Tsinkplekk säästukaardi hind vedrude müük tallinnas.Hindware lpg black geyser www elektrilevi ee hind 2020 Tsintsilja müük 2020 küülikupuuride müükPalladium hindi spring black friday dates elektrikilbi hind eps milline pesumasin osta victoria secret black friday 2020 date 100 müük.huawei black friday pakendi müük tallinn fortnite battle pass ostaminen amazon kingitus 18 aastasele tüdrukule
Emmaljunga scooteri hind hindi indian south picture.Talude müük läänemaal säästukaardi htc one m7 müük
Siidist voodipesu müük dino tõstukite müük.Jbl flip 4 müük lego laud osta.Mopsi kutsikate müük merko aktsiaraamat.Black coop friday countdown sephora osta kultaa tampere.Samsung s9 unboxing hindi black friday worldwide shipping.Eestiaegne tigudiivan müük lego ostatni jedi.Pronunciation of maserati in store hindi amazon uk black friday discount code.Bulk powders black friday the sims 4 müük.Liugustega riidekapp müük boiler hindi movie.Black friday flight offers 2020 rabbits hind legs weakness
Autoakude müük coop belarus traktor müük
Revolve black friday promo code elektriratas müük.Gaasiboiler müük finnair pakkumised.Sony xperia xa1 osta mulla müük jõgevamaal.Alkoholi reklaam hind hiina võrkude müük.Ikea black friday stockholm paypal black friday 2020.Metalli müük kopli telefonid müüki.Traktor t25 müük iphone 6 ekraan pakkumised müük.Live kasiino boonus htc vive black friday amazon.Osta elevant ära põhjamaade iris janvier müük.Must reede tallinn kasside müük
Tartu pakkumised sushi pakkumised popcorni maitseaine müük.Playstation deals 2 konsoli osta vihmavarjude müük
Suva ee kampaania katuseplekk müük tallinn.Raspberry pi black friday backpack sale black friday online sales clothes.Audi mootori keti vahetuse hind ideal must müük.Spordirõivad müük murutraktori mootorite müük.Airsoft relvad müük kasutatud mööbel komisjonimüük.Black friday 2020 usa bokseri kutsikad müük.Royal caribbean black friday 2020 drink package nahkmööbel müük.Black friday 2020 iphone 7 amazon reebok black friday argentina.Tomatiseemnete müük keskmine elektri hind 2020.Black friday sales uk argos 3m küttepuude müük läänemaal.Naji osta 2020 download ostatargalt ee.Puuküttega black pliit müük paadi ostu müügileping.Leonberger hunde ps3 mängud müük Odav kolimisteenus tartus jurmala spa pakkumised.Mööblinahk müük elektri müük võrku.Tequila wakila hindi rahva raamat kingitused.Yamaha yz250 müük dacia meaning in hindi.Küttepuude müük harjumaa is mytheresa doing black friday.Silikoonrinnad hind skoda kampaania 2020.Swedbank kaardi grillkoda soodustused sony playstation black friday deals 2020.Mängumajade müük osta sarm.Wii u pro controller osta airpod meaning in hindi.Kinkekaart viimsi spa swedbanga aktsiad
Am kategooria hind kinnistu müügi tulumaks.Game pakkumised of thrones ostatni pakkumised sezon kassipoegade müük tartus
Killustiku müük võrumaa jooksulintide müük.Www bauhof kampaania paviljonide müük.Odav voodipesu tallinnas it's black coop friday bag.Black friday sale uk ps4 offre air france black friday.Black friday wine glass deals roostevaba teras hind.Rasketehnika müük rootsis black friday headphones amazon.Samoyed kutsikad müük lisatöö pakkumised.Laevapiletite müük geotekstiili müük tartu.Kadaka müük resonaator müük.Kingitus töölt lahkujale swedbank aktsiate hinnasiht.Eps hindi surface book 2 black friday deals 2020.Gta v hindustan gamer franklin black breville infuser espresso machine müük black friday.Osta samsung coop galaxy a3 best black friday laptop deals 2020 ireland.Valuvelje müük lego technic müük eestis
Tequila making in hindi tšintšiljade müük.Korteri müük tulumaksu maksmine alkoholivaba säästukaardi pakkumised õlu hind.Oksapurustaja bensiinimootoriga müük dacia sandero hind
Tallink kinkekaart 2020 lufthansa black friday deals.Jbl kõlarid müük iphone xs max hindi.Mop hindi anker black friday 2020.North face black friday sale uk purustatud asfaldi müük tartus.Osta pilet tallinn kõvaketas müük.Best online black friday deals usa end clothing black friday discount code.Auto ost müük monopoly junior osta.Ahvide müük id kaardi taotlemine lapsele internetis.Vanad autode müük krossivarustus müük.Reddit black friday xbox one katuseakna paigalduse hind.Multši chaos müük raplas kuivjää osta.Black friday video game deals 2020 canada mis on käive.Tagurduskaamera müük roxy black friday promo müük code
Brent hinds girlfriend autoaudio müük.Ibiza reisi hind rannila hind.Lada note varuosade müük black roostevaba store boiler müük.Kingitus mehele kellel on kõik olemas mehele üllatus.Geelide müük kingitus 5 aastasele tüdrukule.Coca cola korkide kampaania id kaardi uuendamine hind.Graniitsõelmed müük killustik müük viljandi.Firmariiete müük h&m kinkekaart.Glükoos müük fitbit meaning in hindi.Honda uute autode müük black friday watch deals south store africa
Tselluvill hind müüa maja tartumaal otse omanikult hbeda kokkuostu hind knauf rasestumisvastane plaaster hind tellingute rendihind aquapanel hind.Vedelgaasi hind valguskaabli meetri hind Pelleti kw hind 4kids ee sooduskood target black friday game deals 2020 ülikonna müük tallinnas.kaalud müük tallinn bike müük elupuude müük ja istutamine kasutatud kinoa hind akira hindi movie download auto müük tartu Suverehvide müük tartus kokkupandavate toolide müük.Kabhi tara hindi song korteri uste müük.Odav ööbimine black pärnus marjade müük.Henna tattoo hand vorlagen fitbit charge 3 black friday amazon.Põllumaa hind põlvamaal hõbeda hind.Õhtukleidid müük maasikate müük lääne virumaal.Odav katusematerjal black kasutatud halumasin müük.Kino sõprus kinkekaart osta puhelin kiinasta.Parketi müük tallinnas hummer h1 müük.Rooside müük tallinnas honda mootorrataste müük.Purjetamisvõistlused pakkumised bilstein b6 müük.Rabbit hind leg muscles osta mp3 kappaleita
Millist sülearvutid osta when is black friday 2020 walmart.Rollerid müük deals tartu lavendli taimede müük
Lol hair goals osta nikon d3000 hind


text:
2-18-13306/25 Riigikohtu tsiviilkolleegium 18.12.2019
AÕS § 76 lg 1
Käesolevas asjas ei ole kaasomandi lõpetamine kinnisasja avalikule enampakkumisele panemisega õiglane kaasomandi lõpetamise viis, sest lisaks eluasemelaenu tagatiseks seatud hüpoteegile, mil laenulepingu täitmise eest vastutavad mõlemad kaasomanikud, koormab hageja kaasomandiosa täiendav teise järjekoha hüpoteek. Kuna hageja kaasomandiosa on täiendavalt koormatud, ei oleks õiglane jätta sellega arvestamata ning müügist saadud raha hageja ja kostja vahel võrdselt jagada. (p-d 11 ja 15)
Kui üldjuhul ei saa kaasomandit jätta lõpetamata, on see võimalik vaid juhul, kui ükski kaasomandi lõpetamise viis ei oleks õiglane. Üks erandlikest olukordadest, mil kaasomandi lõpetamise nõude võib rahuldamata jätta on see, kui ühe kaasomaniku kaasomandiosa koormab täiendav teise järjekoha hüpoteek. Juhul kui teise järjekoha hüpoteek jääb hageja kaasomandi mõttelist osa koormama, võib hageja taotleda, et kinnistu jäetaks talle kostjale kohase hüvitise maksmise kohustuse vastu. (p 19)
2-17-9749/34 Riigikohtu tsiviilkolleegium 10.04.2019
Kui kohtule esitatakse kaasomandi lõpetamise hagi, peab kohus lõpetama kaasomandi ühel AÕS § 77 lg-s 2 sätestatud viisil, mida on taotletud hagis või vastuhagis.
Kaasomandi lõpetamata jätmine ei ole üldjuhul lubatud ning üksnes erandjuhul on hea usu põhimõttest tulenevalt võimalik jätta kaasomand lõpetamata, kui hagis või vastuhagis taotletud kaasomandi lõpetamise viis ei ole õiglane. Kohus peab kaasomandi lõpetamise nõude lahendama kaasomanike huvide kaalumisega. Muu hulgas tuleb arvestada sellega, et ka kaasomanikud on omavahelistes suhetes kohustatud järgima TsÜS §-s 138 sätestatud hea usu põhimõtet. Olukorras, kus kaasomandi lõpetamine hageja taotletud viisil ei oleks kohtu hinnangul kooskõlas hea usu põhimõttega, peab kohus hagejale selgitama, miks kaasomandit sellisel viisil lõpetada ei saa ning millisel viisil kaasomandi lõpetamine oleks kohtu arvates sobiv. Kui kasvõi alternatiivselt on taotletud kõiki kaasomandi lõpetamise viise, mis asjaolusid arvestades võiksid kõne alla tulla, ei saa kohus jätta kaasomandit lõpetamata, vaid peab valima viisi, mis vastab kõige paremini kaasomanike huvidele. (p 11)
Kui hageja kitsendab kaasomandi lõpetamise hagi alternatiivsetest viisidest loobumisega (TsMS § 376 lg 4 p 2) ning kostja ei esita vastuhagi, siis ei ole kohtul vaja hinnata kaasomandi lõpetamise alternatiivseid viise, mida hageja ei taotlenud ning mille kohta ei ole kostja vastuhagi esitanud. (p 12)
Kaasomandi lõpetamise nõude lahendamine poolte huvide kaalumisega on kohtu diskretsiooniotsus.
Kaasomandi lõpetamist ei takista ainult asjaolu, et üks kaasomanik on lõpetamise vastu. (p 13)
Kaasomanikud on omavahelistes suhetes kohustatud järgima TsÜS §-s 138 sätestatud hea usu põhimõtet. Olukorras, kus kaasomandi lõpetamine hageja taotletud viisil ei oleks kohtu hinnangul kooskõlas hea usu põhimõttega, peab kohus hagejale selgitama, miks kaasomandit sellisel viisil lõpetada ei saa ning millisel viisil kaasomandi lõpetamine oleks kohtu arvates sobiv. (p 11)
3-2-1-39-17 Riigikohus 10.05.2017
Kohus ei saa jätta asja lahendamata põhjusel, et esitatud tõendid ei ole oluliste asjaolude tuvastamiseks piisavad. Sellises olukorras tuleb lähtuda TsMS § 230 lg-st 1 tulenevast tõendamiskoormise jaotusest ning kohus peab tegema poolele TsMS § 230 lg 2 teise lause järgi ettepaneku esitada täiendavaid tõendeid. (p 14)
Kohus peab kaasomandi lõpetamise nõude lahendama poolte huvide kaalumisega, lähtudes õiglusest. Muu hulgas tuleb arvestada sellega, et kaasomanikud on omavahelistes suhetes kohustatud järgima TsÜS §-s 138 sätestatud hea usu põhimõtet. Olukorras, kus kaasomandi lõpetamine menetlusosalise taotletud viisil ei oleks kohtu hinnangul kooskõlas hea usu põhimõttega, peab kohus menetlusosalisele selgitama, miks kaasomandit sellisel viisil lõpetada ei saa ning millisel viisil kaasomandi lõpetamine oleks kohtu arvates sobiv. Kui kas või alternatiivselt on taotletud kõiki kaasomandi lõpetamise viise, mis asjaolusid arvestades võiksid kõne alla tulla, ei saa kohus jätta kaasomandit lõpetamata, vaid peab valima viisi, mis vastab kõige paremini kaasomanike huvidele. (p 10)
Kaasomandi lõpetamine asja müügiga avalikul enampakkumisel on võimalik otsustada nii, et kaasomanikele pannakse kohustus kasutada saadud raha hüpoteegiga tagatud laenu tasumiseks. Sel juhul on korter võimalik müüa parema hinnaga, sest isik, kes kinnisasja enampakkumisel omandab, saab arvestada sellega, et hüpoteek kustutatakse ja ta saab endale koormamata kinnisasja. Selleks ei ole tingimata vaja hüpoteegipidaja eelnevat nõusolekut. Kui hüpoteegiga tagatud võlg on tasutud, saab kinnisasja omanik AÕS § 349 lg 1 järgi nõuda hüpoteegipidajalt hüpoteegi kandmist enda nimele või selle kustutamist. (p 12)
Kohus saab lõpetada kaasomandi selle jätmisega ühele kaasomanikule üksnes juhul, kui kaasomanik on asja omandamisest huvitatud ja nõus teistele kaasomanikele nende osa rahas välja maksma. (p 13)
3-2-1-110-09 Riigikohus 28.10.2009
AÕS § 76
Kaasomandi lõpetamise nõudes ei ole välistatud korteriomandi väärtuse tõendamine ka samas piirkonnas asuvate sarnaste kinnisasjade müügikuulutustega.
TsMS § 442 lg-st 5 tuleneb kohtu kohustus lahendada poolte nõuded kohtuotsuse resolutsiooniga selgelt ja ühemõtteliselt. Ringkonnakohtu otsuse põhjenduste kohaselt jättis ringkonnakohus hageja vastuapellatsioonkaebuse rahuldamata, kuid ringkonnakohtu otsuse resolutsioonis ei ole ringkonnakohus hageja vastuapellatsioonkaebust lahendanud.
AÕS § 76 ja 77 tuleb kohaldada nii, et kaasomanikule, kes kaotab omandi, tagatakse õiglane hüvitis. Õiglane hüvitis on omandit kaotavale kaasomanikule võimalik tagada ka siis, kui kaasomandi lõpetamisel müüakse asi kaasomanikevahelisel enampakkumisel, täitemenetluse seadustiku alusel.

matches:
§ 76
kohus
§ 77
Kohus
kohus
kohus
§ 376
kohus
Riigikohus
Kohus
§ 230
kohus
§ 230
Kohus
kohus
kohus
§ 349
Kohus
Riigikohus
§ 76
§ 442
§ 76


§ 51 Rakenduskõrgkooliga assotsieerunud kutseõppeasutused
§ 151 Kutsekeskharidus
§ 20 Täiendõpe
§ 21 Akrediteerimine
(4) Rakenduskõrgkooli ülesanded on kõrghariduse omandamise võimaldamine, täienduskoolituse ja rakendusuuringute läbiviimine ning arendustegevus oma õppevaldkonnas.
§ 51. Rakenduskõrgkooliga assotsieerunud kutseõppeasutused
(1) Rakenduskõrgkooliga võib assotsieeruda tema struktuuri mittekuuluv kutseõppeasutus, mis ja milles toimuv õpe vastab kutseõppeasutuse seadusega (RT I 1998, 64/65, 1007; 1999, 10, 150; 51, 550; 2001, 3, 7; 18, 86) ja haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud nõuetele.
(2) Rakenduskõrgkooliga assotsieeruvale kutseõppeasutusele ja selles toimuvale õppele esitatavad nõuded kehtestab minister, kelle juhitava ministeeriumi valitsemisalasse rakenduskõrgkool kuulub, määrusega.
(3) Kutseõppeasutuse assotsieerumiseks rakenduskõrgkooliga annab ministri, kelle juhitava ministeeriumi valitsemisalasse rakenduskõrgkool kuulub,ettepanekul loa Vabariigi Valitsus, kui:
1) see on otstarbekas kutseharidus- ja regionaalpoliitika seisukohalt;
2) sellega kaasneb kutsekeskhariduse ja kutsekõrghariduse omandamise kvaliteedi paranemine ning arendustegevus vastavas valdkonnas;
3) sellega kaasneb õppetegevuseks vajalike õpperuumide (-hoonete), sisustuse ja muu õppemateriaalse baasi ühine ja efektiivne kasutamine;
4) sellega kaasneb kõrge kvalifikatsiooniga pedagoogide ja õppejõudude ühine rakendamine õppetegevuse läbiviimisel;
5) sellega kaasneb koostöö õppetegevuse, sealhulgas õppepraktika läbiviimisel.
(4) Kutseõppeasutuse assotsieerumiseks rakenduskõrgkooliga sõlmivad rakenduskõrgkool, assotsieeruv kutseõppeasutus ja minister, kelle juhitava ministeeriumi valitsemisalasse rakenduskõrgkool kuulub, lepingu, milles sätestatakse assotsieerunud kutseõppeasutuse ja rakenduskõrgkooli vahelised suhted, vastastikused õigused ja kohustused.
(1) Rakenduskõrgkooli rektori ametikohale võib kandideerida isik, kes on Eesti kodanik ja kes on või on olnud valitud professori ametikohale või omab vähemalt magistrikraadi või sellele vastavat kvalifikatsiooni.
(2) Kui rakenduskõrgkoolis toimub magistriõpe, võib rakenduskõrgkooli rektori ametikohale kandideerida isik, kes on Eesti kodanik ja kes omab doktorikraadi või sellele vastavat kvalifikatsiooni.
(3) Sisekaitselise rakenduskõrgkooli rektori ametikohale võib kandideerida isik, kellel on lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõuetele vähemalt kolmeaastane töökogemus kõrgema riigiametnikuna.
4) üliõpilasesinduse esindajad, kes moodustavad vähemalt 1/5 nõukogu koosseisust;
51) kinnitab õppejõudude kvalifikatsiooni hindamise ning üliõpilaste eelnevate õpitulemuste ja erialase töökogemuse arvestamise tingimused ja korra;
(2) Rakenduskõrgkooli vastuvõtmise (immatrikuleerimise) ja rakenduskõrgkoolist väljaarvamise (eksmatrikuleerimise) tingimused ja korra kehtestab minister, kelle juhitava ministeeriumi valitsemisalasse rakenduskõrgkool kuulub, määrusega .
Kõrgharidusstandard on Vabariigi Valitsuse kehtestatud ühtsed nõuded kõrghariduse tasemel toimuvale õppele, mis määravad kindlaks õppevaldkonnad ja -suunad, õppe eesmärgid ja kogumahu, õppekavale esitatavad üld- ja erinõuded, sealhulgas õpingutele ja lõputööle või lõpueksamile esitatavad nõuded, ning õppeasutusele esitatavad üld- ja erinõuded õppejõudude kohta, sealhulgas nõuded õppekava alusel õpet läbiviivate õppejõudude teaduslikule, pedagoogilisele ja erialasele kvalifikatsioonile.
(1) Õppe mahtu arvutatakse ainepunktides. Üks ainepunkt vastab 40 tunnile ehk ühele õppenädalale üliõpilase poolt õppeks kulutatud tööle. Ühe õppeaasta maht on 40 ainepunkti, riigikaitselises rakenduskõrgkoolis vähemalt 40 ainepunkti. Euroopa Ainepunktide Ülekande Süsteemi rakendamisel on ühe õppeaasta maht 60 ainepunkti.
(2) Rakenduskõrgkool võib õppekava täitmisel arvestada rakenduskõrgharidus- ja magistriõppes isiku eelnevaid õpitulemusi ja erialast töökogemust kuni 50 protsendi ulatuses, kui Eesti Vabariigi suhtes jõustunud välislepingust ei tulene teisiti. Rakenduskõrgkool võib arvestada üliõpilase eelnevaid õpitulemusi ja erialast töökogemust tervise õppesuunal või eelnevaid õpitulemusi samas rakenduskõrgkoolis enam kui 50 protsendi ulatuses rakenduskõrgkooli nõukogu kehtestatud ulatuses ja korras.
§-d 13--14.
[Kehtetud - RT I 2002, 56, 348 - jõust. 05.07.2002]
§ 151. Kutsekeskharidus
(1) Rakenduskõrgkoolis võib toimuda õpe keskhariduse baasil läbiviidava kutsekeskhariduse õppekava järgi rakenduskõrgharidusõppe õppekavadega samal õppesuunal.
(2) Merehariduse omandamist võimaldavas rakenduskõrgkoolis võib rakenduskõrgkooli struktuuri kuuluvas õppeasutuses toimuda samal õppesuunal õpe põhihariduse baasil läbiviidava kutsekeskhariduse õppekava järgi.
(3) Kutsekeskhariduse õppekava rakendamisele rakenduskõrgkoolis laienevad kutseõppeasutuse seaduse (RT I 1998, 64/65, 1007; 2001, 68, 406; 2002, 56, 348; 61, 375; 90, 521) kutsekeskhariduse õppekava reguleerivad ja õppejõude puudutavad sätted.
(1) Magistriõppe õppekava rakendamisele rakenduskõrgkoolis laienevad ülikooliseaduse magistriõpet reguleerivad ja õppejõude puudutavad sätted käesolevast paragrahvist tulenevate erisustega.
2) rakenduskõrgkool on sõlminud ülikooliga magistriõppe läbiviimiseks, välja arvatud usuõpetuse ja teoloogia või sõjaväeliste õppekavade järgi, koostöölepingu, milles nähakse ette õppetegevuseks vajalike õpperuumide (-hoonete), sisustuse ja muu õppemateriaalse baasi ühine ja efektiivne kasutamine ning kõrge kvalifikatsiooniga õppejõudude ühine rakendamine õppetegevuse läbiviimisel.
(5) Magistriõppe alustamise tingimus on bakalaureusekraad, rakenduskõrghariduse õppekava alusel omandatud kõrgharidus või nendele vastav kvalifikatsioon ja vähemalt üheaastane töökogemus magistriõppe õppekavale vastaval õppesuunal. Rakenduskõrgkooli nõukogul on õigus kehtestada magistriõppe alustamise tingimusena pikema töökogemuse nõue tulenevalt õppesuuna eripärast.
(2) Pärast õppekava kinnitamist kantakse kõrgharidusstandardile vastav rakenduskõrgkooli õppekava Eesti Vabariigi haridusseaduse (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387; 78, 526; 2004, 27, 180; 41, 275 ja 276; 45, 316) § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(1) Kui üliõpilane on sooritanud õppekavas ettenähtud kohustuslikud eksamid, arvestused ja õppepraktika ning kogunud nõutavad ainepunktid ja kaitsnud lõputöö või sooritanud lõpueksami, antakse lõpetajale diplom õppekava täitmise kohta koos akadeemilise õiendiga.
(21) Rakenduskõrgkooli lõpetajale antakse riiklik haridust tõendav dokument (diplom), kui lõpetaja õppis positiivselt akrediteeritud õppekava alusel.
(22) Rakenduskõrgkooli lõpetanud isikule väljastab rakenduskõrgkool tasuta ingliskeelse akadeemilise õiendi ( diploma supplement).
(23) Pärast õppekava positiivse akrediteerimisotsuse tegemist on sama õppekava alusel lõpetanud isikul, kellele on mitte rohkem kui kaks aastat enne õppekava positiivset akrediteerimisotsust välja antud haridust tõendav dokument, õigus saada rakenduskõrgkoolilt riiklik haridust tõendav dokument (diplom).
(24) Lisaks riiklikele haridust tõendavatele dokumentidele (diplomitele) on rakenduskõrgkoolil õigus väljastada muid haridust tõendavaid dokumente.
§ 20. Täiendõpe
(1) Täiendõpe on kutse-, eri- ja ametialaste teadmiste ja oskuste täiendamine omandatud kutse-, eri- või ametialal.
(2) Rakenduskõrgkoolis korraldatava täiendõppe vormid ja täiendõppe läbiviimise korra kehtestab rakenduskõrgkooli nõukogu
§ 21. Akrediteerimine
(1) Rakenduskõrgkooli ja tema õppekavade akrediteerimisele kohaldatakse ülikooliseaduses avalik-õiguslikule ülikoolile ja tema õppekavadele kehtestatud akrediteerimise aluseid, tingimusi ja korda, käesolevast paragrahvist tulenevate erisustega.
(2) Akrediteerimisel õppekavadele ja rakenduskõrgkoolile esitatavad nõuded ning akrediteerimise korra töötab välja Haridus- ja Teadusministeerium koostöös kõrghariduse hindamise nõukoguga ja kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(3) Rakenduskõrgkooli õppekavasid akrediteeritakse esmakordselt, kui üliõpilased on läbinud kaks kolmandikku õppekavas määratud õppe mahust. Kui üliõpilased on läbinud kaks kolmandikku õppekavas määratud õppe mahust või õppekava akrediteerimisotsuse kehtivusaeg on lõppenud ja rakenduskõrgkool ei ole selleks tähtajaks taotlenud õppekava akrediteerimist, lõpetab rakenduskõrgkool vastuvõtu ja õppetöö vastava õppekava järgi ning tagab koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumiga üliõpilastele võimaluse jätkata õpinguid samas või teises rakenduskõrgkoolis samal või lähedasel õppesuunal.
(3) Käesoleva seaduse tähenduses on õpilaseks keskhariduse baasil läbiviidava kutsekeskhariduse õppekava järgi õppija. Õpilasele laienevad käesoleva seadusega kehtestatud õigused ja kohustused niivõrd, kuivõrd kutseõppeasutuse seadus ei sätesta teisiti.
(1) Rakenduskõrgkooli õppejõudude ametikohad on professor, dotsent, lektor, assistent ja õpetaja.
(2) Rakenduskõrgharidusõppe õppejõudude ametikohtadele kohaldatakse ülikooli õppejõudude ametikohtadele kehtestatud nõudeid käesolevast paragrahvist tulenevate erisustega.
(3) Rakenduskõrgharidusõppe praktilisi erialaaineid õpetava õppejõu ametikohale võib kandideerida isik, kellel on lisaks ülikooliseaduses ülikooli õppejõule kehtestatud nõuete täitmisele vähemalt kolmeaastane erialase töö kogemus.
(4) Rakenduskõrgharidusõppe õpetaja ja assistendi ametikohale võib kandideerida vähemalt kõrgharidusega isik.
(41) Riigikaitselise rakenduskõrgkooli õppejõu ametikoht võib olla sõjalise auastmega ametikoht. Sõjalise auastmega õppejõu ametikohale määratakse tegevteenistuses olev kaadrikaitseväelane, kes vastab käesolevas paragrahvis sätestatud kvalifikatsiooninõuetele .
(5) Korraline õppejõud valitakse avaliku konkursi korras kuni viieks aastaks ministri, kelle juhitava ministeeriumi valitsemisalasse rakenduskõrgkool kuulub, määrusega kehtestatud korras . Erakorraline õppejõud võetakse tööle tähtajaliselt kuni kolmeks aastaks. Erakorralise õppejõu ametikohale kohaldatakse korralise õppejõu ametikohale kehtestatud nõudeid.
(51) Nõukogu võib teha rektorile ettepaneku sõlmida samas rakenduskõrgkoolis ametis olevate vähemalt 11 aastat professorina töötanud isikutega tööleping määramata ajaks.
(52) Nõukogu võib nimetada rakenduskõrgkoolis vähemalt 10 aastat professorina töötanud pensionile siirduva õppejõu emeriitprofessoriks. Emeriitprofessoril on õigus osaleda rakenduskõrgkooli tegevuses, kusjuures ta ei täida koosseisulise professori ametikohta, ja saada emeriitprofessori tasu rakenduskõrgkooli nõukogu kehtestatud korras.
(6) Rakenduskõrgkooli teadustöötajatele esitatavad nõuded sätestatakse teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduses (RT I 1997, 30, 471).
(7) Rakenduskõrgkooli töötajate töösuhted reguleeritakse vastavalt töösuhteid reguleerivatele õigusaktidele.
(8) Sisekaitselise rakenduskõrgkooli õppejõu ametikoht võib olla politseiametniku ametikoht.
10) saada stipendiumi rakenduskõrgkooli põhimäärusega kehtestatud korras, välja arvatud sise- ja riigikaitselises rakenduskõrgkoolis käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud korras;
(3) Sisekaitselise rakenduskõrgkooli üliõpilasele laienevad avaliku teenistuse seaduse (RT I 1995, 16, 228; 1999, 7, 112; 10, 155; 16, 271 ja 276; 2000, 25, 144 ja 145; 28, 167; 102, 672; 2001, 7, 17 ja 18; 17, 78; 42, 233; 47, 260; 2002, 21, 117; 62, 377; 110, 656; 2003, 4, 22) lisas 1 sätestatud põhimõtted ja kohustused. Sisekaitselise rakenduskõrgkooli põhimäärus võib üliõpilasele laiendada riigiametnikule ettenähtud õigusi ja kohustusi, kui see on vajalik õppe eesmärkide saavutamiseks. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud õigus üliõpilasele ei laiene. Üliõpilasele makstakse eduka õppimise korral stipendiumi, mille suuruse ning maksmise tingimused ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus või tema poolt volitatud minister .
1) moodustada teiste üliõpilaskondadega liite ja organisatsioone õigusaktidega sätestatud alustel ja korras;
(4) Üliõpilaskonnal on põhikiri, kus sätestatakse üliõpilaskonna esindus- ja täitevorganite moodustamise kord, nende õigused, kohustused ja vastutus ning töökord.
(7) Üliõpilasesinduse valimise õigus on kõikidel rakenduskõrgkooli üliõpilastel. Esimese üliõpilasesinduse valimised korraldab rektor rakenduskõrgkooli põhimääruses sätestatud demokraatlikest printsiipidest lähtudes.
(11) Sisekaitselisele rakenduskõrgkoolile esitab riikliku koolitustellimuse Siseministeerium kooskõlastatult Haridus- ja Teadusministeeriumiga käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
(2) Rakenduskõrgkoolile esitatava riikliku koolitustellimuse kinnitab haridus- ja teadusminister käskkirjaga.
(3) Haridus- ja Teadusministeerium finantseerib õppekohti vastavalt riikliku koolitustellimusega määratud rakenduskõrgharidusõppe lõpetajate arvule. Finantseerimine toimub rakenduskõrgharidusõppe õppekoha arvestusliku maksumuse ulatuses rakenduskõrgharidusõppe nominaalkestuse jooksul. Rakenduskõrgharidusõppe õppekaval, millel arvestatakse isiku eelnevaid õpitulemusi ja töökogemust õppekavale vastaval õppesuunal, võib finantseerimine toimuda rakenduskõrgharidusõppe nominaalkestusest lühema aja jooksul, kui riikliku koolitustellimuse käskkirjas nii kokku lepitakse.
(31) Haridus- ja Teadusministeerium finantseerib õppekohti vastavalt riikliku koolitustellimusega määratud magistriõppe lõpetajate arvule. Finantseerimine toimub magistriõppe õppekoha arvestusliku maksumuse ulatuses magistriõppe nominaalkestuse jooksul.
(4) Kui pärast rakenduskõrgharidusõppe või magistriõppe nominaalkestuse lõppemist on rakenduskõrgharidusõppe lõpetanud isikute või magistrikraadiga lõpetanud isikute arv väiksem riikliku koolitustellimusega määratud lõpetajate arvust, on Haridus- ja Teadusministeeriumil järgmise riikliku koolitustellimuse esitamisel õigus riikliku koolitustellimuse finantseerimist vähendada, arvates maha riigieelarvest tehtud kulutused täitmata jäänud riikliku koolitustellimuse mahus.
(5) Riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohal rakenduskõrgkoolis õppiv või rakenduskõrgkooli lõpetanud isik ei saa õppekava kolmekordse nominaalkestuse jooksul asuda teist korda õppima riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohale samal kõrgharidusastmel. Riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohal õppinud, kuid rakenduskõrgkooli mittelõpetanud isiku võib rakenduskõrgkool ennistada riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohale samas õppevaldkonnas, kui ta ei ole ületanud õppekavaga kehtestatud nominaalset õppeaega. Riikliku koolitustellimuse käskkirjas võib nimetada õppesuunad või õppekavad, mille alusel on võimalik asuda teist korda õppima riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohale samal kõrgharidusastmel.
(6) Riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohtade täitmisele ja õppekulude hüvitamisele kohaldatakse ülikooliseaduse §-des 132 ja 133 kehtestatud tingimusi ja korda.
Haridus- ja Teadusministeerium võib riigieelarves riiklikuks koolitustellimuseks ette nähtud vahenditest toetada üliõpilase õppimist välisriigi rakenduskõrgkoolis või samaväärses õppeasutuses riigile prioriteetsetel erialadel. Üliõpilase õppimise toetamine ja sellest tulenevad üliõpilase kohustused vormistatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi ja üliõpilase või Haridus- ja Teadusministeeriumi, üliõpilase ja tööandja vahelise lepinguga.
(4) Õppekulude arvestamise, hüvitamise määra, tingimused ja korra kehtestab siseminister määrusega.
[Kehtetud - RT I 2003, 20, 116 - jõust. 10.03.2003]
(9) [Kehtetu - RT I 2005, 37, 282 - jõust. 10.07.2005]
(18) Üleminek Euroopa Ainepunktide Ülekande Süsteemile toimub hiljemalt 2006. aasta 1. septembriks.
(21) Käesoleva seaduse § 27 lõikes 6 nimetatud õppekulude hüvitamist kohaldatakse alates 2003/04. õppeaastast rakenduskõrgkooli vastuvõetavatele üliõpilastele.
(2) Käesoleva seaduse § 27 lõikes 4 sätestatud õigust vähendada riikliku koolitustellimuse finantseerimist, arvates maha riigieelarvest tehtud kulutused mittetäidetud riikliku koolitustellimuse mahus, võib Haridus- ja Teadusministeerium kasutada 2008/2009. õppeaasta riikliku koolitustellimuse esitamisest alates.