text:
3-2-1-38-07 Riigikohus 18.04.2007
Poolte ühisvarasse kuuluva korteriomandi turusituatsioonist tingitud väärtuse kasvu osa ei kuulu tingimusteta pooltele võrdsetes osades ka siis, kui jagatav ühisvara on omandatud ühe abikaasa lahusvara arvel. Lahusvara arvel omandatud ühisvara turusituatsioonist tingitud väärtuse (keskmise turuhinna) oluline kasv või langus (majanduslikus tähenduses kasum või kahjum) on PKS § 19 lg 1 p 3 järgi aluseks, et vara jagamisel kõrvale kalduda abikaasade osade võrdsusest. Kui abikaasade ühisvarasse kuuluv asi on omandatud ühe abikaasa lahusvara arvel ning abielu kestel ei ole seda ühisvara arvel parendatud, siis peaks selle asja jagamisel väärtuse muutumise riski kandma see abikaasa, kelle lahusvara arvel asi omandati.
3-2-1-46-06 Riigikohus 07.06.2006
Raha ükskõik kumma abikaasa pangaarvele laekumisega muutub see PKS § 14 lg 1 järgi poolte ühisvaraks. Kuid lahusvara müügist saadud raha muutumine ühisvaraks ei tähenda seda, et nimetatud asjaoluga ei saaks ega peaks arvestama ühisvara jagamisel.
3-2-1-15-06 Riigikohus 12.04.2006
Kaasomandi lõpetamisel tagab õiglase hüvitise maksmise see, kui kaotatud omandi väärtus määratakse kindlaks võimalikult täpselt omandi kaotamise aja seisuga. Eeltooduga saab kohus arvestada vaid juhul, kui pooled on selliselt hüvitise kindlaksmääramist taotlenud. Analoogset seisukohta kaasomandi lõpetamise kohta on kolleegium väljendanud ka 9. veebruari 2006. a otsuses tsiviilasjas nr 3-2-1-168-05.
Omandist ilma jäänud abikaasale tuleb tema soovil tagada õiglane hüvitis omandi kaotamise eest. Õiglast hüvitist on võimalik maksta, kui pooled taotlevad, et omandi väärtus määrataks kindlaks võimalikult täpselt omandi kaotamise aja seisuga. Kui pooled seda apellatsioonikohtus õigel ajal ei tee, pole neil hiljem võimalust sellele tugineda.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-61-05, lahend nr 3-2-1-99-04 ja lahend nr 3-2-1-164-05.
3-2-1-61-05 Riigikohus 10.06.2005
Ühisvara jagamisel osade võrdsuse põhimõttest kõrvalekaldumise alused on PKS § 19 lg-s 2 sätestatud ammendavalt. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsus nr 3-2-1-99-04.
3-2-1-126-04 Riigikohus 10.11.2004
Kui rahvakapitali obligatsiooni arvestuskaardile kantud tööaastad saadi abielus oldud aja eest, siis on erastamisväärtpaberid abikaasade ühisvara.
PKS § 15 lg 1 kohaldamiseks, mille järgi on abikaasa lahusvara m.h vara, mis on abielu kestel saadud kinke teel, peab olema tõendatud kinkelepingu sõlmimine.
Kui abikaasade ühisvara jagamise nõude on PKS § 18^1 alusel esitanud ühe abikaasa võlausaldaja, siis tuleb abikaasade ühisvara jagamisel arvestada ka võlausaldaja huvidega. Seetõttu tuleb PKS § 19 lg 2 p-s 1 sätestatud alusel abikaasade osade võrdsusest kõrvale kaldumisel tõlgendada seda sätet kitsendavalt.
3-2-1-14-04 Riigikohus 17.02.2004
Nõude piiride ületamisena ei ole käsitatav olukord, kui kohus määrab ühisvara jagamisel hagejale jääva vara osaks väiksema osa, kui hageja taotles. Sellisel juhul on tegemist hagi osalise rahuldamisega.
Abikaasade ühisvara jagamise hagi on vara hagi, mille puhul tuleb õigusabi eest tasumise osas kohaldada TsMS § 61 lg 1 p 1.
Abielu kestel omandatud kinnisvara on PKS § 14 lg 1 kohaselt poolte ühisvara, sõltumata sellest, et kinnistusraamatusse on omanikuna kantud üks abikaasa. Abikaasade osade võrdsusest kõrvalekaldumise aluseks saab PKS § 19 lg 2 p 3 järgi olla asjaolu, et üks abikaasa tasus kinnistu eest enne abiellumist ja ta oli kinnistul asuva ehitise omanik.
Abikaasade osade võrdsusest kõrvalekaldumise aluseks saab PKS § 19 lg 2 p 3 järgi olla asjaolu, et üks abikaasa tasus kinnistu eest enne abiellumist ja ta oli kinnistul asuva ehitise omanik.
3-2-1-53-02 Riigikohus 16.04.2002
Hageja nõuab abikaasade omandatud ühisvara jagamist. Esimese abielu jooksul omandatud ühisvara jagamise nõude osas APK § 23 lg 4 kohaldamisele ei kuulu, sest pooled abiellusid uuesti ja olid abielus ka perekonnaseaduse jõustumise ajal 01.01.1995. Asjaolu, et vahepealsel perioodil pooled abielus polnud, ei muutnud abielulist ühisvara nende lahusvaraks.
Kui abikaasade ühisvara jagamisel osutub ühele abikaasale jääva vara väärtus suuremaks, kui on tema osa ühisvarast, siis mõistab kohus vastavalt PKS § 19 lg-le 4 temalt teisele abikaasale rahalise hüvitise.
3-2-1-9-00 Riigikohus 08.02.2000
Kui mõlemal abikaasal esinevad PKS §-s 19 lg 2 sätestatud asjaolud, mis võimaldavad kõrvale kalduda abikaasade osade võrdsusest, võib kohus jagada ühisvara võrdslt.

matches:
Riigikohus
§ 19
Riigikohus
§ 14
Riigikohus
kohus
Riigikohus
§ 19
Riigikohus
§ 15
§ 18
§ 19
Riigikohus
kohus
§ 61
§ 14
§ 19
§ 19
Riigikohus
§ 23
kohus
§ 19
Riigikohus
kohus


Kommertspandiseadus – Riigi Teataja
Kommertspandiseadus (lühend - KomPS)
Kommertspandiseadus - sisukord
§ 1 Kommertspandi mõiste
§ 2 Kommertspandi ulatus
§ 3 Kommertspandiga tagatud nõue
2 KOMMERTSPANDIST TULENEVAD ÕIGUSLIKUD TAGAJÄRJED
§ 4 Kommertspandi seadmine
§ 5 Vara kasutamine ja käsutamine
§ 6 Koormatud vara üleminek
§ 7 Kommertspandi kehtivus äriühingute ühinemisel, jagunemisel ja ümberkujundamisel
§ 8 Kommertspandi kehtivus ettevõtja surma korral
§ 9 Õigus kindlustushüvitisele
§ 10 Kommertspandist tulenevad õigused sundtäitmise ja pankroti korral
§ 11 Nõude rahuldamine enne sissenõutavaks muutumist
§ 12 Teabe andmise kohustus
§ 13 Pantija vastuväited
3 KOMMERTSPANDI REGISTREERIMINE
§ 14 Kommertspandiregistrisse kantavad andmed
§ 15 Kommertspandiregister
§ 16 Kande tegemine
§ 17 Kande õiguslik tähendus
§ 18 Kommertspandi lõppemine
§ 23 Järjekoha muutmine
§ 24 Kande parandamine enne allakirjutamist
§ 25 Kande parandamine pärast allakirjutamist
§ 26 Kande parandamise viis
§ 30 Ettevõtteregistris registreeritud kommertspandid
§ 32 Ettevõtteregistri teatamiskohustus
§ 37 Rakendamise määrused
§ 38 Kasutatava vääringu erisused
Vastu võetud 05.06.1996
RT I 1996, 45, 848
jõustumine 01.01.1997
05.06.1997 RT I 1997, 48, 774 10.07.1997
21.11.2007 RT I 2007, 65, 405 15.12.2007
22.04.2010 RT I 2010, 22, 108 01.01.2011 , jõustub päeval, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel, Euroopa Liidu Nõukogu 13.07.2010. a otsus Nr 2010/416/EL (ELT L 196, 28.07.2010, lk 24–26).
§ 1. Kommertspandi mõiste
(1) Äriregistrisse kantud ettevõtja võib nõude tagatisena seada oma vallasvarale kommertspandiregistrisse kantud käesolevas seaduses sätestatud ulatusega pandi (kommertspant), ilma et ta annaks üle panditava vara valdust.
(2) Kommertspant ei eelda tagatava nõude olemasolu ega lõpe nõude lõppemisega.
(3) Kommertspandile kohaldatakse asjaõigusseaduses registerpandi kohta sätestatut, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.
§ 2. Kommertspandi ulatus
(1) Kommertspant ulatub äriühingu kogu vallasvarale või füüsilisest isikust ettevõtja majandustegevusega seotud vallasvarale. Kommertspandi võib seada välismaa äriühingu Eesti filiaali vallasvarale.
(2) Kommertspant ulatub kogu koormatavale varale, mis kuulub ettevõtjale pandikande tegemise ajal, samuti varale, mille ettevõtja omandab pärast pandikande tegemist.
(3) Kommertspant ei ulatu:
1) kassas või krediidiasutuses olevale rahale, ettevõtjale kuuluvatele osadele, aktsiatele, investeerimisfondi osakutele, osamaksule ühistus ja osalusele teistes ühingutes, võlakirjadele ja teistele tavakäibeks määratud võladokumentidele ning muudele väärtpaberitele;
2) varale, millele saab seada teist liiki registerpandi või asjaõigusseaduse rakendamise seaduse § 132 lõikes 2 nimetatud pandi või millele ulatub kinnisasjale enne või pärast kommertspandi seadmist seatud hüpoteek või millele on seatud käsipant;
3) varale, millele ei saa vastavalt seadusele pöörata sissenõuet.
§ 3. Kommertspandiga tagatud nõue
Kommertspandiga on pandisumma ulatuses tagatud nõue, sellele nõudele kolme aasta jooksul enne kommertspandiga koormatud vara müümist nõude rahuldamiseks välja maksmata intressid, samuti viivis ja võla sissenõudmise kulutused, pandipidaja poolt kommertspandiga koormatud vara omaniku eest tasutud kindlustusmaksed ning muud kõrvalnõuded.
2. peatükk KOMMERTSPANDIST TULENEVAD ÕIGUSLIKUD TAGAJÄRJED
§ 4. Kommertspandi seadmine
(1) Kommertspandi seadmiseks sõlmib ettevõtja (pantija) pandipidajaga kommertspandilepingu. Kommertspandilepingus peab olema märgitud:
1) pantija ärinimi ja registrikood;
2) pandipidaja nimi ja isiku- või registrikood;
3) pandisumma;
(2) Kommertspandileping peab olema notariaalselt tõestatud.
(3) Kommertspant tekib avalduse alusel vastava kande tegemisest kommertspandiregistrisse.
§ 5. Vara kasutamine ja käsutamine
(1) Ettevõtja võib kommertspandiga koormatud vara tavapärase majandustegevuse raames kasutada ja käsutada.
(2) Kui ettevõtja võõrandab kommertspandiga koormatud vara hulka kuuluva asja tavapärase majandustegevuse raames, lõpeb kommertspant sellele asjale. Kui isik, kellele asi võõrandati või kelle kasuks asja koormati, oli omandi või muu asjaõiguse omandamisel ettevõtja käsutusõiguse suhtes heauskne, lõpeb pandiõigus isegi siis, kui üleandmine oli vastuolus käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatuga.
§ 6. Koormatud vara üleminek
(1) [Kehtetu – RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006]
(2) Kommertspandiga koormatud vara, mis moodustab ettevõtte või käitise, üleminekul jääb kommertspant sellele püsima.
§ 7. Kommertspandi kehtivus äriühingute ühinemisel, jagunemisel ja ümberkujundamisel
(1) Kui äriühingute ühinemise korral oli enam kui ühe ühineva ühingu varale seatud kommertspant, võib ühinemise kanda äriregistrisse ainult juhul, kui koos avaldusega ühinemise registrisse kandmiseks esitatakse äriregistri pidajale pandipidajate notariaalselt tõestatud kokkulepe pandikannete järjestamise kohta. Sama kehtib äriühingu jagunemisel, kui mitme jagunemises osaleva äriühingu varale oli seatud kommertspant.
(11) Kui äriühingute piiriülese ühinemise korral on Eesti äriregistrisse kantud ühendatava ühingu varale seatud kommertspant ja kui ühendav ühing allub teise Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi õigusele, võib ühinemise kanda äriregistrisse vaid juhul, kui koos avaldusega esitatakse äriregistri pidajale pandipidaja notariaalselt tõestatud nõusolek ühinemise registrisse kandmiseks.
[RT I 2007, 65, 405– 15.12.2007]
(2) Äriühingu ümberkujundamine ei mõjuta kommertspandi kehtivust ega pandikandega antud eelisõigust.
(3) Kommertspandiregistri pidaja teeb käesoleva paragrahvi lõikest 1 tulenevad muudatused kommertspandi registrisse pandipidajate kokkuleppe alusel.
§ 8. Kommertspandi kehtivus ettevõtja surma korral
Pärandvarasse kuuluvale varale seatud kommertspant ei lõpe füüsilisest isikust ettevõtja surma korral.
§ 9. Õigus kindlustushüvitisele
(1) Kui kommertspandiga koormatud vara on kindlustatud, ulatub kommertspant ka kindlustushüvitise nõudele.
(2) Väljamaksmisele kuuluva kindlustushüvitise võib pantijale täielikult või osaliselt välja maksta ning võlgnik võib kindlustushüvitisest loobuda üksnes kõigi kommertspandipidajate kirjalikul nõusolekul, kelle nõue on kommertspandiga tagatud.
§ 10. Kommertspandist tulenevad õigused sundtäitmise ja pankroti korral
(1) Pandipidaja võib nõuda nõude rahuldamist kommertspandiga koormatud vara arvel kuni pandisumma ulatuses sundtäitmise või pankroti korral vastavalt pandile seadusest tulenevale järjekohale. Kommertspandiga tagatud nõude rahuldamisele ei kohaldata asjaõigusseaduse §-des 292–295 sätestatut.
(2) Kui pandipidaja nõude tagatisena seatud kommertspandid kehtivad vahetult teineteise järel, kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut pantide kogusummale.
(3) Pandipidajal ei ole eelisõigust tasumisele varast, mis arestiti enne kommertspandi kandmist kommertspandiregistrisse või kande tegemise päeval. Vara vabastamisel arestist või pankrotivarast välistamisel laieneb kommertspant ka sellele varale.
(4) Kui koormatud varale pööratakse sissenõue kommertspandiga tagamata nõude või pandipidajast tagapool asuva järjekohaga kommertspandi pidaja nõude rahuldamiseks, võib pandipidaja nõuda enda nõude rahuldamist vara müügist saadud vahenditest või vahenditest, mis saadakse vara eest sundtäitmise alusel muul viisil, isegi juhul, kui tema nõue ei olnud veel sissenõutav, enne võlausaldajat, kelle kasuks varale sissenõue pöörati. Pandipidaja ei või nõuda nõude rahuldamist, kui teise nõude rahuldamisest ülejäänud vara on pandipidajale täielikuks tagatiseks.
§ 11. Nõude rahuldamine enne sissenõutavaks muutumist
(1) Võlausaldaja võib nõuda nõude rahuldamist kommertspandiga koormatud vara arvel isegi juhul, kui nõue ei ole muutunud sissenõutavaks, kui:
1) koormatud vara jagatakse, ettevõtte majandamine peatatakse või vara antakse üle teisele isikule vastuolus käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 sätestatuga või
2) kogu kommertspandiga koormatud vara või suurem osa sellest hävib või
3) võlgnik ei anna võlausaldajale käesoleva seaduse §-s 12 nimetatud teavet või
4) koormatud vara jäetakse hooletusse või see on vähenenud ja tagatise väärtus on seetõttu oluliselt langenud.
(2) Võlausaldaja võib nõuda nõude rahuldamist käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaoludel kolme kuu jooksul pärast neist asjaoludest teadasaamist. Vara üleandmisel, jagamisel või ettevõtte majandamise täielikul või osalisel peatamisel tuleb nõue esitada käesoleva seaduse § 6 lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul.
§ 12. Teabe andmise kohustus
Ettevõtja, kelle varale on seatud kommertspant, on kohustatud pandipidajale viivitamata teatama ettevõtte majandamise peatamisest või ettevõtte jagamisest, võõrandamisest või muul viisil üleandmisest, samuti vara vähenemisest, kui tagatise väärtus oluliselt langeb, samuti vara või selle suurema osa hävimisest. Pandipidaja nõudel peab pantija andma pandipidajale koormatud vara kohta ka muud teavet, mis on vajalik tagatise väärtuse kindlakstegemiseks.
§ 13. Pantija vastuväited
(1) Pantija võib pandipidaja vastu esitada ainult selliseid vastuväiteid, mis põhinevad pandikandel või mis tal on sissenõude esitanud võlausaldaja vastu võlaõiguslikul alusel.
(2) Pantija võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud vastuväiteid esitada ka võlausaldaja õigusjärglase või isiku vastu, kellele pandipidaja kommertspandi üle andis.
(3) Kommertspandiga koormatud vara omanik, kes ei ole võlgnik, võib esitada kommertspandiga tagatud nõude vastu samu vastuväiteid, mida võib esitada võlgnik. Ta võib vastuväiteid esitada ka siis, kui võlgnik nõudele vastu ei vaidle.
3. peatükk KOMMERTSPANDI REGISTREERIMINE
§ 14. Kommertspandiregistrisse kantavad andmed
Kommertspandiregistrisse kantakse:
1) ettevõtja ärinimi ja isiku- või registrikood;
3) kommertspandi rahaline suurus (pandisumma) eurodes ning mitmele pandipidajale ühiselt kuuluva kommertspandi korral ka neile kuuluvad murdosad;
4) kommertspandi järjekoht;
5) pandipidaja nimi ja isiku- või registrikood;
6) kannete muutmine ja kustutamine;
§ 15. Kommertspandiregister
(1) Kommertspandiregistrile kohaldatakse äriseadustikus äriregistri kohta sätestatut käesolevas seaduses ettenähtud erisustega.
(2) Äriseadustiku § 53 lõikeid 4–6 ei kohaldata.
(3) Pandipidajale kohaldatakse äriseadustiku § 62 lõiget 7.
§ 16. Kande tegemine
(1) Registripidajale esitatavad avaldused peavad olema notariaalselt kinnitatud. Avaldus võib sisalduda kommertspandilepingus.
(2) Kommertspandiregistrisse tehakse kanne avalduse, kohtulahendi või muul seaduses sätestatud alusel. Kommertspandi registrisse kandmise avalduse võib esitada pantija või pandipidaja. Kui avalduse esitab pandipidaja, peab sellele olema lisatud pantija notariaalselt kinnitatud nõusolek kommertspandi registrisse kandmiseks.
(3) Avalduses tuleb märkida käesoleva seaduse §-s 14 punktides 1, 3, 4, 5, 7 sätestatud andmed. Avaldusele tuleb lisada kommertspandileping.
(4) Samal päeval posti või e-posti teel saabunud avaldused loetakse üheaegselt saabunuks ja registreeritakse päevikus sellel päeval saabunud avaldustest viimastena. Vastuvõtmise kellaajaks märgitakse avalduste vastuvõtu lõpetamise kellaaeg.
(41) Kui digitaalallkirjastatud avalduse saab esitada otse arvutis peetava kommertspandiregistri infosüsteemi, registreeritakse avaldus ning tema laekumise aeg registripäevikus automatiseeritult.
(42) Kui digitaalallkirjastatud avalduse saab esitada otse arvutis peetava kommertspandiregistri infosüsteemi, ei või avaldust esitada e-posti teel. Vastasel juhul tagastab registripidaja e-postiga esitatud avalduse koos põhjuse äranäitamisega ning registripäevikus registreerimata.
(5) Kommertspante ei saa seada ühele ja samale järjekohale, välja arvatud käesoleva paragrahvi 4. lõikes sätestatud juhul, kui pandilepingud on sõlmitud samal kuupäeval. Kommertspant võib kuuluda murdosades mitmele pandipidajale ühiselt.
(6) Kommertspandi kande muutmiseks on nõutav nende pandipidajate notariaalselt kinnitatud nõusolek, kelle registrisse kantud õigust selline kande muutmine kahjustab.
(7) Notariaalselt kinnitatud avaldus, avalduse esitamise volikiri ning kande tegemise, muutmise ja kustutamise nõusolek loetakse võrdseks digitaalallkirjastatud avalduse, volikirja ja nõusolekuga.
§ 17. Kande õiguslik tähendus
(1) Kommertspandiregistri kanne jõustub kande allakirjutamisest.
(2) Kanne kehtib kolmanda isiku suhtes õigena, välja arvatud siis, kui kolmas isik teadis või pidi teadma, et kanne ei ole õige.
§ 18. Kommertspandi lõppemine
(1) Kommertspant lõpeb registrist kustutamisega, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Kommertspant kustutatakse registrist pantija avalduse põhjal, millele on lisatud pandipidaja notariaalselt kinnitatud nõusolek, või pandipidaja avalduse põhjal.
(3) Ettevõtja kustutamisel äriregistrist peab kommertspandi kustutama. Ettevõtjat ei või äriregistrist kustutada enne kommertspandi kustutamist.
(4) Kui kommertspant lõpeb vastavalt seadusele enne registrist kustutamist, peab selle registrist kustutama registripidaja.
§ 19–22. [Kehtetud – RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006]
§ 23. Järjekoha muutmine
(1) Kommertspantide järjekoha muutmiseks on vajalik nende pandipidajate notariaalselt tõestatud kokkulepe, kelle pantide järjekoht muutub, samuti ettevõtja notariaalselt kinnitatud nõusolek. Kui järjekoha loovutamine rikub teiste pandipidajate õigusi, tuleb esitada ka nende pandipidajate notariaalselt tõestatud nõusolek, kelle õigusi rikutakse.
(2) Kui järjekoha muutmisel tagasiastunud pant lõpeb, ei kaota etteastunud õigus selle tagajärjel järjekoha muutmisega saadud kohta.
(3) Järjekoha muutmine ei või kahjustada pantija õigusi, samuti pandipidajate õigusi, kelle pantide järjekohad on tagasiastuvate ja edasiastuvate õiguste vahel.
(4) Järjekoha loovutanud pandipidaja peab järjekoha loovutamisest viivitamata teatama pantijale, samuti võlgnikule, kui pantija on kolmas isik.
(5) Järjekohas eespool oleva kommertspandi kustutamisel astuvad hilisemal järjekohal asuvad pandid vastavalt ettepoole. Kande järjekohtade muutmise kohta teeb registripidaja ilma vastava avalduseta koos eespool oleva kommertspandi kustutamisega.
§ 24. Kande parandamine enne allakirjutamist
Kui kommertspandiregistri kanne ei vasta kandemäärusele ja kande ebaõigsus ilmneb enne sellele allakirjutamist, tehakse parandus uut kandemäärust tegemata.
§ 25. Kande parandamine pärast allakirjutamist
Kui kommertspandiregistri kanne ei vasta kandemäärusele ja kande ebaõigsus ilmneb pärast sellele allakirjutamist, teeb registripidaja kohe registrisse vastava märke ja teatab parandusettepanekust puudutatud isikutele, kellel on registripidaja poolt määratud tähtaja jooksul õigus esitada vastuväiteid. Tähtaja möödumisel otsustab kohtunik kande parandamise.
§ 26. Kande parandamise viis
(1) Kande parandamiseks tõmmatakse ebaõigele kandele joon alla ja tehakse õige kanne vastavalt käesoleva seaduse §-le 22.
§ 27–28. [Kehtetud – RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006]
(1) Käesolev seadus jõustub 1997. aasta 1. jaanuaril.
(2) Alates 1997. aasta 1. jaanuarist võib kommertspante registreerida üksnes kommertspandiregistris käesolevas seaduses sätestatud korras. Ettevõtteregistri pidaja võib kuni 1997. aasta 1. septembrini esitatud pandipidaja või tema kirjalikul nõusolekul ettevõtja avalduse alusel kustutada ettevõtteregistrist kõik seal registreeritud kommertspandid, teatades sellest viivitamata äriregistri pidajale.
§ 30. Ettevõtteregistris registreeritud kommertspandid
(1) Ettevõtete, asutuste ja organisatsioonide registrisse (edaspidi ettevõtteregister) kantud kommertspantidele kohaldatakse vastavalt käesoleva seaduse §-des 1–13 sätestatut.
(2) Kui avaldus kommertspandi seadmiseks on ettevõtteregistrile esitatud enne 1997. aasta 1. jaanuari, võib selle registreerida ettevõtteregistris.
§ 31. [Kehtetu]
§ 32. Ettevõtteregistri teatamiskohustus
Ettevõtteregister peab esitama äriregistri pidajale 1997. aasta 1. jaanuariks ettevõtteregistrisse kantud kommertspantide nimekirja.
§ 33–36. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§ 37. Rakendamise määrused
Justiitsminister võib anda määrusi registriosakondade tegevuse korraldamiseks. Justiitsminister kehtestab määrusega kommertspandiregistri kaardi vormi.
§ 38. Kasutatava vääringu erisused
(2) Pandisummad kantakse kommertspandiregistrisse eurodes, kui kandeavaldus esitatakse registripidajale enne erandi kehtetuks tunnistamise päeva, kuid kanne tehakse pärast erandi kehtetuks tunnistamise päeva.


Prokuratuuri põhimäärus – Riigi Teataja
Prokuratuuri põhimäärus
Prokuratuuri põhimäärus - sisukord
§ 1 Prokuratuuri staatus
§ 2 Prokuratuuri eelarve
§ 3 Prokuratuuri aruandekohustuslikkus
§ 4 Teenistuslik järelevalve prokuratuuri üle
§ 5 Prokuratuuri asukoht
2 PROKURATUURI ÜLESANDED JA STRUKTUUR NING PROKURATUURI JUHTIMINE
§ 6 Prokuratuuri ülesanded
§ 7 Prokuratuuri struktuur
§ 8 Prokuratuuri juhtimine
3 RIIGIPROKURATUUR
§ 9 Riigiprokuratuuri ülesanded
§ 10 Riigiprokuratuuri struktuur
§ 15 Juhtiv riigiprokurör
§ 16 Riigiprokuratuuri tööjaotuskava
§ 18 Haldusosakonna juhtimine
§ 181 Avalike suhete osakond
4 RINGKONNAPROKURATUURID
§ 19 Ringkonnaprokuratuuride loetelu, asukohad ja tööpiirkonnad
§ 20 Ringkonnaprokuratuuri ülesanded
§ 21 Ringkonnaprokuratuuri struktuur
§ 22 Ringkonnaprokuratuuri juhtimine
§ 23 Ringkonnaprokuratuuri osakonna juhtimine
§ 24 Ringkonnaprokuratuuri tööjaotuskava
5 PROKURATUURI SÜMBOOLIKA
§ 25 Pitsat
§ 26 Plank
§ 27 Embleem
RT I, 01.04.2015, 4
Vastu võetud 19.03.2004 nr 23
RTL 2004, 29, 505
17.12.2004 RTL 2004, 158, 2369 01.01.2005
26.07.2007 RTL 2007, 64, 1153 01.09.2007
14.01.2011 RT I, 20.01.2011, 4 23.01.2011, rakendatakse 01.01.2011
14.03.2013 RT I, 20.03.2013, 8 01.04.2013
23.12.2014 RT I, 29.12.2014, 60 01.01.2015, määruses läbivalt asendatud sõna „justiitsminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes.
Määrus kehtestatakse prokuratuuriseaduse § 4 lõike 3, § 5 lõike 4 ja § 12 alusel.
[RT I, 20.03.2013, 8 - jõust. 01.04.2013]
§ 1. Prokuratuuri staatus
(1) Prokuratuur on valdkonna eest vastutava ministri valitsemisalas olev valitsusasutus, kes täidab seadusega talle pandud ülesandeid ning teostab riiklikku järelevalvet ning kohaldab riiklikku sundi seaduses ettenähtud ulatuses ja korras.
(2) Oma ülesannete täitmisel esindab prokuratuur riiki.
(3) Prokuratuuri kõrgemalseisvaks valitsusasutuseks on Justiitsministeerium.
§ 2. Prokuratuuri eelarve
Prokuratuuril on oma eelarve. Prokuratuuri kulud kaetakse riigieelarvest. Prokuratuuri eelarve kinnitab valdkonna eest vastutav minister.
§ 3. Prokuratuuri aruandekohustuslikkus
Prokuratuur on aruandekohustuslik valdkonna eest vastutava ministri ees, kes suunab ja koordineerib tema tegevust.
§ 4. Teenistuslik järelevalve prokuratuuri üle
Teenistuslikku järelevalvet prokuratuuri üle teostab Justiitsministeerium. Justiitsministeeriumi teostatav teenistuslik järelevalve prokuratuuri üle ei laiene prokuratuuri tegevusele kriminaalmenetluses.
§ 5. Prokuratuuri asukoht
Riigiprokuratuur asub Tallinna linnas. Riigiprokuratuuri postiaadress on Harju maakond, 15188 Tallinn, Wismari 7.
2. peatükk PROKURATUURI ÜLESANDED JA STRUKTUUR NING PROKURATUURI JUHTIMINE
§ 6. Prokuratuuri ülesanded
Prokuratuuri ülesandeks on:
1) kohtueelse kriminaalmenetluse seaduslikkuse ja tulemuslikkuse tagamine;
2) seaduslikkuse järelevalve kohtueelse uurimise asutuseks olevate jälitusametkondade jälitustegevuse üle kuritegude avastamisel või kriminaalasjade kohtueelses menetluses;
3) riikliku süüdistuse esindamine kohtus;
4) rahvusvahelisest koostööst tulenevate ülesannete täitmine, osalemine Eurojusti töös;
5) teised seadusega prokuratuurile pandud ülesanded.
§ 7. Prokuratuuri struktuur
Prokuratuur jaguneb Riigiprokuratuuriks ja temale alluvateks ringkonnaprokuratuurideks.
§ 8. Prokuratuuri juhtimine
(1) Prokuratuuri juhib riigi peaprokurör, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul, kuulanud ära Riigikogu õiguskomisjoni arvamuse.
(2) Riigi peaprokurör:
1) juhib prokuratuuri ja tagab sellele pandud ülesannete täitmise;
2) korraldab prokuratuuri tegevusvaldkonda kuuluvaid küsimusi, kui nende otsustamine ei ole seaduse, Riigikogu otsuse, Vabariigi Presidendi seadluse, Vabariigi Valitsuse määruse või korralduse või valdkonna eest vastutava ministri määruse või käskkirjaga pandud alluvatele ametnikele;
3) esindab prokuratuuri ja annab volitusi prokuratuuri esindamiseks, kui seadusega ei ole ette nähtud teisiti;
4) vastutab prokuratuuri ja tema ametnike ning töötajate tegevust korraldavate õigusaktide õiguspärase ja otstarbeka täitmise eest;
5) annab prokuratuuri tegevusest aru valdkonna eest vastutavale ministrile;
6) teeb valdkonna eest vastutavale ministrile ettepanekuid prokuratuuri tegevusvaldkonna küsimuste otsustamiseks;
7) juhib juhtivate riigiprokuröride, haldusdirektori ja avalike suhete osakonna juhataja kaudu Riigiprokuratuuri osakondade ning juhtivprokuröride kaudu ringkonnaprokuratuuride tööd;
8) lahendab juhtivate riigiprokuröride ja juhtivprokuröride tegevuse peale esitatud kaebusi, kui kriminaalmenetlusseaduses ei ole ette nähtud teistsugust menetluskorda;
9) kehtestab oma käskkirjaga prokuratuuri asjaajamiskorra, sisekorraeeskirja ja raamatupidamise sise-eeskirja, vajadusel kehtestab oma käskkirjaga prokuratuuri muude struktuuriüksuste põhimäärused;
10) teeb valdkonna eest vastutavale ministrile ettepanekuid juhtivate riigiprokuröride ning juhtivprokuröride ametisse nimetamise ja vabastamise kohta ning esindaja määramiseks Eurojusti;
11) määrab osakonda kuuluvad juhtivad riigiprokurörid ja riigiprokurörid;
12) prokuröride konkursikomisjoni ettepanekul nimetab ametisse abiprokurörid, ringkonnaprokurörid ja eriasjade prokurörid. Juhtivprokuröri ettepanekul nimetab ametisse vanemprokurörid;
13) viib ringkonnaprokuratuuri prokuröri tema kirjaliku avalduse alusel avaliku konkursita madalamalseisvale avaliku konkursi korras täidetavale prokuröri ametikohale;
14) viib ringkonnaprokuratuuri prokuröri tema nõusolekul ilma avaliku konkursita samale ametikohale teises ringkonnaprokuratuuris;
15) nimetab ametisse ja vabastab ametist prokuratuuri ametnikud (v.a prokurörid), sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepingud prokuratuuri töötajatega;
16) määrab ametnikele distsiplinaarkaristusi seadusega ettenähtud alustel ja korras;
17) kinnitab Riigiprokuratuuri ametnike ametijuhendid ning vajadusel ka töötajate tööjuhendid;
18) [kehtetu - RT I, 20.03.2013, 8 - jõust. 01.04.2013]
19) teostab teenistuslikku järelevalvet prokuratuuris;
20) tagab sisekontrolli süsteemi rakendamise ja siseauditi korraldamise prokuratuuris;
21) otsustab prokuratuuri valduses oleva riigivaraga seotud küsimusi kooskõlas „Riigivaraseadusega” ja selle alusel antud õigusaktidega;
22) otsustab prokuratuuri ülesannete täitmiseks vajaliku vara hankimiseks ja teenuste tellimiseks riigihangete läbiviimise;
23) sõlmib lepinguid ja esindab prokuratuuri teistes tsiviilõiguslikes suhetes ning annab volitusi prokuratuuri esindamiseks, kui seadus ei sätesta teisiti;
24) teeb valdkonna eest vastutavale ministrile ettepanekuid prokuratuuri tulude ja kulude eelarve kohta ning tagab eelarve täpse ja otstarbeka täitmise;
25) moodustab vajadusel prokuratuuri tegevusvaldkonnas nõuandva õigusega komisjone ja töörühmi, määrates nende ülesanded ja töökorra;
26) vajadusel delegeerib rahvusvahelisest koostööst tulenevaid ülesandeid ringkonnaprokuratuuridele, kui rahvusvahelisest lepingust või seadusest ei tulene teisiti;
27) vajadusel määrab prokuratuuri siseselt isikud, kes tegutsevad haldusmenetluses prokuratuuri nimel, kui seaduses või määruses ei ole sätestatud teisiti;
28) täidab muid seaduse, Riigikogu otsuse, Vabariigi Presidendi seadluse, Vabariigi Valitsuse määruse või korralduse ning valdkonna eest vastutava ministri määruse või käskkirjaga talle pandud või valdkonna eest vastutava ministri või Justiitsministeeriumi kantsleri korraldusega antud ülesandeid.
(3) Riigi peaprokurör annab kooskõlas seadusega, Riigikogu otsusega, Vabariigi Presidendi seadlusega, Vabariigi Valitsuse määruse või korraldusega või valdkonna eest vastutava ministri määruse või käskkirjaga teenistusalastes küsimustes käskkirju.
(4) Riigi peaprokurör annab prokuratuuri ametnikele ja töötajatele suulisi ja kirjalikke korraldusi, mis registreeritakse Prokuratuuri asjaajamiskorras ettenähtud korras.
(5) Kui riigi peaprokurör ei saa haiguse või muu takistuse tõttu ajutiselt oma ülesandeid täita, määrab valdkonna eest vastutav minister talle juhtivate riigiprokuröride hulgast asendaja.
3. peatükk RIIGIPROKURATUUR
§ 9. Riigiprokuratuuri ülesanded
1) tagab kohtueelse kriminaalmenetluse seaduslikkuse ja tulemuslikkuse ning esindab riiklikku süüdistust kõigi astme kohtutes ametialastes, majandusalastes, kaitseväeteenistusalastes, keskkonnavastastes, õigusemõistmisevastastes ning organiseeritud kuritegevusega seotud kuritegudes, mis on piiriülesed või mille puhul esineb suur avalik huvi, samuti inimsuse- ja rahvusvahelise julgeoleku vastastes kuritegudes, raskemates riigivastastes kuritegudes, prokuröride poolt toime pandud kuritegudes ning teistes riigi peaprokuröri poolt määratud kuritegudes;
[RTL 2007, 64, 1153 - jõust. 01.09.2007]
2) analüüsib, nõustab, koordineerib ja kontrollib ringkonnaprokuratuuride tegevust;
3) analüüsib ja üldistab kohtu- ja prokuratuuripraktikat;
4) täidab rahvusvahelisest koostööst tulenevaid kohustusi, sh osaleb Eurojusti töös;
5) osaleb prokuratuuri tegevust käsitlevate seaduste, Vabariigi Valitsuse määruste ja korralduste ning valdkonna eest vastutava ministri määruste ja käskkirjade eelnõude väljatöötamisel;
6) osaleb prokuratuuri ja prokuratuuri ülesannetega seotud arengukavade väljatöötamisel;
7) korraldab prokuratuuri suhtekorraldustegevust ning teavitab avalikkust prokuratuuri tegevusest;
8) korraldab prokuratuuri personali- ja koolitustööd ning ametnike ja töötajate töötervishoiu ja tööohutuse küsimusi, peab personaliarvestust;
9) korraldab prokuröride konkursikomisjoni asjaajamist;
10) koostab prokuratuuri eelarve eelnõu ja tagab eelarvevahendite sihipärase kasutamise;
11) korraldab prokuratuuri vallata antud riigivara haldamist;
12) täidab muid talle seaduse, Riigikogu otsuse, Vabariigi Presidendi seadluse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korralduse ning valdkonna eest vastutava ministri määruse ja käskkirjaga pandud ülesandeid.
§ 10. Riigiprokuratuuri struktuur
Riigiprokuratuur jaguneb kolmeks osakonnaks, mille täpsem tööjaotus sätestatakse Riigiprokuratuuri tööjaotuskavaga, ning haldusosakonnaks ja avalike suhete osakonnaks.
§ 11. [Kehtetu - RTL 2007, 64, 1153 - jõust. 01.09.2007]
§ 12. [Kehtetu - RTL 2007, 64, 1153 - jõust. 01.09.2007]
§ 13. [Kehtetu - RTL 2004, 158, 2369 - jõust. 01.01.2005]
§ 14. [Kehtetu - RTL 2004, 158, 2369 - jõust. 01.01.2005]
§ 15. Juhtiv riigiprokurör
(1) Riigiprokuratuuri osakonda, välja arvatud haldusosakonda ja avalike suhete osakonda, juhib juhtiv riigiprokurör.
(2) Juhtiv riigiprokurör oma vastutusvaldkonnas:
1) juhib prokuratuuri sisulist tööd, sealhulgas koordineerib kriminaalmenetluste läbiviimist ja kuritegevusevastast võitlust ja vastutab selle eest;
2) juhib oma alluvuses töötavate prokuröride tööd ja tagab neile ühtlase töökoormuse;
3) annab korraldusi ringkonnaprokuratuuridele;
4) võtab ringkonnaprokuratuuridest kriminaalasju Riigiprokuratuuri menetlusse;
5) annab prokuratuuri tegevusest aru riigi peaprokurörile;
6) korraldab kaebuste lahendamist;
7) taotleb ülesannete täitmiseks vajalike vahendite eraldamist ja tingimuste loomist;
8) teeb riigi peaprokurörile ettepanekuid endale alluvate prokuröride lisatasude ning ergutuste kohaldamise ja distsiplinaarmenetluse alustamise kohta;
9) delegeerib vajadusel prokuratuurile pandud riikidevahelise õigusabi ülesannete täitmise ringkonnaprokuratuuridele;
10) täidab muid talle seaduse, Riigikogu otsuse, Vabariigi Presidendi seadluse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korralduse, valdkonna eest vastutava ministri määruse ja käskkirja ning riigi peaprokuröri käskkirjaga pandud ülesandeid.
§ 16. Riigiprokuratuuri tööjaotuskava
(1) Riigiprokuratuuri prokuröride tööjaotus ja nende asendamise kord ning osakondadesse kuulumine määratakse Riigiprokuratuuri tööjaotuskavaga.
(2) Kohtueelses menetluses tagab seaduslikkuse ja tulemuslikkuse ning esindab kohtutes riiklikku süüdistust sama prokurör, v.a. juhul, kui ta ei ole selles kriminaalasjas asendatud teise prokuröriga prokuratuuriseaduse § 10 alusel või tööjaotuskavas ettenähtud korras.
(3) Tööjaotuskava kehtestab riigi peaprokurör käskkirjaga.
(1) Haldusosakond:
1) tagab prokuratuurile pandud ülesannete täitmise tugifunktsioonide toimimise kaudu;
2) kontrollib ja analüüsib prokuratuuri tegevust tagavate tugifunktsioonide tööd ja organisatsiooni ning töötab välja ja rakendab meetmeid nende toimimise parendamiseks;
3) [kehtetu - RT I, 20.03.2013, 8 - jõust. 01.04.2013]
4) korraldab prokuratuuri personali- ja koolitustööd ning ametnike ja töötajate töötervishoiu ja tööohutuse küsimusi, peab personaliarvestust;
5) tagab prokuröride konkursikomisjoni tehnilise teenindamise;
6) korraldab prokuratuuri õigusteeninduse ja õigusloome küsimusi tugifunktsioonide täitmisel;
7) korraldab prokuratuuri eelarve eelnõu koostamist ning eelarvevahendite sihipärast kasutamist, raamatupidamist;
[RT I, 29.12.2014, 60 - jõust. 01.01.2015]
8) korraldab prokuratuuri vallata antud riigivara haldamist, remondi- ja ehitustegevust ning riigihankeid, kui valdkonna eest vastutav minister ei ole otsustanud teisiti;
9) korraldab prokuratuuri info- ja sidesüsteemide juurutamist ja hooldamist ning tagab andmekaitse;
10) korraldab prokuratuuri asjaajamist ja arhiivi tööd;
11) täidab muid talle seaduse, Riigikogu otsuse, Vabariigi Presidendi seadluse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korralduse, valdkonna eest vastutava ministri määruse ja käskkirja ning riigi peaprokuröri käskkirjaga pandud ülesandeid.
(2) Haldusosakonna koosseisu kuuluvad finants- ja varahaldustalitus, personalitalitus, üldtalitus, Põhja piirkondlik talitus, Lõuna piirkondlik talitus, Lääne piirkondlik talitus ja Viru piirkondlik talitus. Talitust juhib talituse juhataja.
(3) [Kehtetu - RT I, 20.03.2013, 8 - jõust. 01.04.2013]
§ 18. Haldusosakonna juhtimine
(1) Riigiprokuratuuri haldusosakonda juhib haldusdirektor.
(2) Haldusdirektor:
1) juhib haldusosakonna tööd ja vastutab selle eest;
2) annab riigi peaprokurörile aru haldusosakonna tööst;
3) tagab prokuratuuri jaoks vajalike tugifunktsioonide olemasolu ja toimimise;
4) korraldab prokuratuuri asjaajamist ja arhiivi tööd;
5) korraldab prokuratuuri personali- ja koolitustööd ning ametnike ja töötajate töötervishoiu ja tööohutuse küsimusi, peab personaliarvestust;
6) korraldab prokuratuuri info- ja sidesüsteemide juurutamist ja hooldamist ning tagab andmekaitse;
7) korraldab prokuratuuri vallata antud riigivara haldamist ja majandamist, remondi- ja ehitustegevust ning riigihankeid, kui valdkonna eest vastutav minister ei ole otsustanud teisiti;
8) koostab prokuratuuri eelarveprojekti ja tagab selle täpse ja otstarbeka täitmise;
9) vastutab prokuratuuri raamatupidamise korralduse eest;
10) nimetab ametisse ja vabastab ametist prokuratuuri mitteprokuröridest ametnikud riigi peaprokuröri poolt delegeeritud ulatuses;
11) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepingud prokuratuuri töötajatega riigi peaprokuröri poolt delegeeritud ulatuses;
12) sõlmib lepinguid ja esindab prokuratuuri teistes tsiviilõiguslikes suhetes riigi peaprokuröri poolt delegeeritud ulatuses;
13) otsustab prokuratuuri valduses oleva riigivaraga seotud küsimusi riigi peaprokuröri poolt delegeeritud ulatuses;
14) viseerib ja allkirjastab prokuratuuri rahalisi dokumente riigi peaprokuröri poolt delegeeritud ulatuses;
15) täidab muid talle seaduse, Riigikogu otsuse, Vabariigi Presidendi seadluse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korralduse, valdkonna eest vastutava ministri määruse ja käskkirja ning riigi peaprokuröri käskkirjaga pandud ülesandeid.
§ 181. Avalike suhete osakond
(1) Avalike suhete osakond korraldab prokuratuuri välis- ja sisekommunikatsiooni. Selleks avalike suhete osakond:
1) korraldab prokuratuuri, sealhulgas Riigiprokuratuuri ja temale alluvate ringkonnaprokuratuuride suhteid meedia ning avalikkusega;
2) planeerib ja viib koostöös teiste struktuuriüksustega ellu prokuratuuri sisekommunikatsiooni;
3) toimetab prokuratuuri välis- ja siseveebi ning koordineerib nende arendamist;
4) korraldab prokuratuuri visuaalse identiteedi arendamist ja jälgib selle kasutamist.
(2) Avalike suhete osakonda juhib osakonna juhataja, kes vastutab osakonna töö eest ja annab sellest aru riigi peaprokurörile.
4. peatükk RINGKONNAPROKURATUURID
§ 19. Ringkonnaprokuratuuride loetelu, asukohad ja tööpiirkonnad
Ringkonnaprokuratuurid on:
1) Põhja Ringkonnaprokuratuur, mis asub Tallinna linnas ja mille tööpiirkond on Harju maakond;
2) Lääne Ringkonnaprokuratuur, mis asub Pärnu linnas ja mille tööpiirkond on Pärnu maakond, Lääne maakond, Saare maakond, Hiiu maakond, Rapla maakond ja Järva maakond;
3) Viru Ringkonnaprokuratuur, mis asub Jõhvi linnas ja mille tööpiirkond on Ida-Viru maakond ning Lääne-Viru maakond;
[RT I, 20.01.2011, 4 - jõust. 23.01.2011, rakendatakse 01.01.2011]
4) Lõuna Ringkonnaprokuratuur, mis asub Tartu linnas ja mille tööpiirkond on Tartu maakond, Jõgeva maakond, Põlva maakond, Valga maakond, Viljandi maakond ja Võru maakond.
§ 20. Ringkonnaprokuratuuri ülesanded
(1) Ringkonnaprokuratuurid tagavad kohtueelse kriminaalmenetluse seaduslikkuse ja tulemuslikkuse, esindavad riiklikku süüdistust kõigi astme kohtutes ning täidavad muid neile seadusega pandud ülesandeid.
(2) Kohtueelse kriminaalmenetluse seaduslikkuse ja tulemuslikkuse tagab see ringkonnaprokuratuur, kelle tööpiirkonnas vastav tegu toime pandi.
(3) Kui uuritava teo toimepanemise kohta ei ole võimalik kindlaks teha või kui uuritavad teod pandi toime eri ringkonnaprokuratuuride tööpiirkondades, tagab kohtueelse kriminaalmenetluse seaduslikkuse ja tulemuslikkuse see ringkonnaprokuratuur, kelle tööpiirkonnas kuriteoteade registreeriti, kriminaalmenetlust alustati või jäeti alustamata.
(4) Kohtueelse menetluse seaduslikkuse ja tulemuslikkuse tagamist kohtueelse uurimise asutuseks olevate jälitusametkondade jälitustegevuses teostab see ringkonnaprokuratuur, kelle tööpiirkonnas jälitustoimik avatakse.
(5) [Kehtetu - RTL 2007, 64, 1153 - jõust. 01.09.2007]
(6) [Kehtetu - RTL 2007, 64, 1153 - jõust. 01.09.2007]
(7) Kohtu poolt kohtuotsuse täitmisega seoses olevate küsimuste läbivaatamisest võtab osa ringkonnaprokuratuur, kelle tööpiirkonda vastav kohus kuulub.
(8) Alluvusvaidlused ringkonnaprokuratuuride vahel lahendab riigi peaprokurör või tema käskkirjaga volitatud ulatuses juhtiv riigiprokurör.
(9) Ringkonnaprokuratuurid täidavad samuti teisi neile seaduse, Riigikogu otsuse, Vabariigi Presidendi seadluse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korralduse, valdkonna eest vastutava ministri määruse ja käskkirja ning riigi peaprokuröri käskkirjaga pandud ülesandeid.
§ 21. Ringkonnaprokuratuuri struktuur
(1) Ringkonnaprokuratuuri koosseisu kuuluvad juhtivprokurör, vanemprokurörid, eriasjade prokurörid, ringkonnaprokurörid ja abiprokurörid. Piirkondlik haldustalitus asub ringkonnaprokuratuuri juures.
(2) Ringkonnaprokuratuuris on järgmised osakonnad:
1) Põhja Ringkonnaprokuratuuri struktuuri kuulub viis osakonda asukohaga Tallinnas;
2) Lõuna Ringkonnaprokuratuuri struktuuri kuulub kolm osakonda, millest kaks asuvad Tartus ja üks Valgas;
3) Viru Ringkonnaprokuratuuri struktuuri kuulub kolm osakonda, millest üks asub Narvas, üks Jõhvis ja üks Rakveres;
4) Lääne Ringkonnaprokuratuuri struktuuri kuulub kaks osakonda, millest üks asub Pärnus ja üks Raplas.
(3) Ringkonnaprokuratuuride osakonnad tagavad kohtueelse kriminaalmenetluse seaduslikkuse ja tulemuslikkuse, esindavad riiklikku süüdistust kõigi astme kohtutes ja täidavad muid seadustest ja käesolevast põhimäärusest tulenevaid ülesandeid.
(4) Ringkonnaprokuratuuri osakonna täpsem tööjaotus sätestatakse ringkonnaprokuratuuri tööjaotuskavas.
§ 22. Ringkonnaprokuratuuri juhtimine
(1) Ringkonnaprokuratuuri juhib juhtivprokurör, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist valdkonna eest vastutav minister riigi peaprokuröri ettepanekul.
(2) Juhtivprokurör:
1) juhib ringkonnaprokuratuuri tööd, sealhulgas koordineerib kriminaalmenetluse läbiviimist ja kuritegevusevastast võitlust oma piirkonnas ja vastutab selle eest;
2) esindab ringkonnaprokuratuuri ning annab ringkonnaprokuratuuri nimel arvamusi ja kooskõlastusi riigi peaprokurörile ja teistele prokuratuuri struktuuriüksustele;
3) annab ringkonnaprokuratuuri tegevusest aru riigi peaprokurörile ja juhtivatele riigiprokuröridele nende vastutusvaldkonnas;
4) teeb riigi peaprokurörile ettepanekuid ringkonnaprokuratuuri struktuuri, koosseisu ja töökorralduse kohta;
5) teeb riigi peaprokurörile ettepanekuid ringkonnaprokuratuuri prokuröride lisatasude ning ergutuste kohaldamise kohta;
6) teeb teenistuslikku järelevalvet ja alustab distsiplinaarmenetlust ringkonnaprokuratuuri prokuröride kohta;
7) teeb riigi peaprokurörile ettepanekuid vanemprokuröride ametisse nimetamise ja ametist vabastamise kohta;
8) viib ilma konkursita sama ringkonnaprokuratuuri tööpiirkonnas ringkonnaprokuratuuri prokuröri tema nõusolekul ühest piirkondlikust osakonnast teise;
9) kinnitab ringkonnaprokuratuuri tööjaotuskava;
10) tagab erinevate osakondade ühtlase töökoormuse;
11) lahendab vanemprokuröride ja eriasjade prokuröride peale esitatud kaebusi, kui kriminaalmenetlusseaduses ei ole ette nähtud teistsugust menetluskorda;
12) taotleb ringkonnaprokuratuuri ülesannete täitmiseks vajalike vahendite eraldamist ja tingimuste loomist;
13) annab teenistusalastes küsimustes käskkirju, mis edastatakse riigi peaprokurörile;
14) täidab muid talle seaduse, Riigikogu otsuse, Vabariigi Presidendi seadluse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korralduse, valdkonna eest vastutava ministri määruse ja käskkirja ning riigi peaprokuröri käskkirjaga pandud ülesandeid.
(3) Kui juhtivprokurör teeb kindlaks, et vastava ülesande täitmine ei allu antud ringkonnaprokuratuurile või on muul põhjusel raskendatud, on ta kohustatud teostama vaid kohest täitmist vajavad ametitoimingud, mille edasilükkamine kahjustaks tõe tuvastamist ja viivitamatult teatama sellest Riigiprokuratuurile.
(4) Riigi peaprokurör määrab juhtivprokurörile ringkonnaprokuratuuri prokuröride hulgast asendaja juhuks, kui juhtivprokurör ei saa haiguse või muu takistuse tõttu ajutiselt oma ülesandeid täita.
§ 23. Ringkonnaprokuratuuri osakonna juhtimine
(1) Ringkonnaprokuratuuri osakonda juhib vanemprokurör, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist riigi peaprokurör juhtivprokuröri ettepanekul.
(2) Vanemprokurör:
1) esindab osakonda ning annab selle nimel arvamusi ja kooskõlastusi juhtivprokurörile;
2) koordineerib kriminaalmenetluste läbiviimist ja kuritegevusevastast võitlust oma piirkonnas;
3) tagab ühtlase töökoormuse osakonna prokuröride vahel;
4) annab osakonna tegevusest aru kõrgemalseisvatele prokuröridele nende vastutusvaldkonnas;
5) korraldab kaebuste lahendamist;
6) teeb juhtivprokurörile ettepanekuid osakonna struktuuri, koosseisu ja töökorralduse kohta;
7) teeb juhtivprokurörile ettepanekuid temale alluvatele prokuröridele lisatasude ning ergutuste kohaldamise ja distsiplinaarmenetluse alustamise kohta;
8) täidab muid talle seaduse, Riigikogu otsuse, Vabariigi Presidendi seadluse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korralduse, valdkonna eest vastutava ministri määruse ja käskkirja ning riigi peaprokuröri käskkirjaga pandud ülesandeid.
§ 24. Ringkonnaprokuratuuri tööjaotuskava
(1) Ringkonnaprokuratuuri prokuröride tööjaotus ning osakonda kuuluvad prokurörid määratakse ringkonnaprokuratuuri tööjaotuskavaga.
(2) Kohtueelses menetluses tagab seaduslikkuse ja tulemuslikkuse ning esindab kohtutes riiklikku süüdistust sama prokurör, v.a juhul, kui ta ei ole selles kriminaalasjas asendatud teise prokuröriga prokuratuuriseaduse § 10 alusel või tööjaotuskavas ettenähtud korras.
(3) Tööjaotuskava kehtestab juhtivprokurör käskkirjaga.
5. peatükk PROKURATUURI SÜMBOOLIKA
§ 25. Pitsat
(1) Prokuratuuri pitsati jäljend on 35 mm läbimõõduga sõõr, mille keskel on väike riigivapp ja ülemisel äärel läbivalt suurtähtedega sõna „Prokuratuur”. Prokuratuuri pitserit kasutatakse riigi peaprokuröri poolt allkirjastatud dokumentidel.
(2) Riigiprokuratuuri pitsati jäljend on 35 mm läbimõõduga sõõr, mille keskel on väike riigivapp ja ülemisel äärel läbivalt suurtähtedega sõna „Riigiprokuratuur”.
(3) Ringkonnaprokuratuuri pitsati jäljend on 35 mm läbimõõduga sõõr, mille keskel on väike riigivapp ja ülemisel äärel läbivalt suurtähtedega vastava prokuratuuri nimetus.
(4) [Kehtetu - RT I, 29.12.2014, 60 - jõust. 01.01.2015]
(5) Riigiprokuratuuri haldusosakonna talitustel on oma nimetusega pitsat.
(6) Riigiprokuratuuri ning ringkonnaprokuratuuri pitsatit kasutatakse prokuratuuri asjaajamiskorras ettenähtud korras.
§ 26. Plank
(1) Riigi peaprokuröril, Riigiprokuratuuril ning ringkonnaprokuratuuril on üldplank ja kirjaplank.
(2) Riigi peaprokuröri üld- ja kirjaplanki kasutab riigi peaprokurör.
(3) Riigiprokuratuuri üld- ja kirjaplanke kasutavad Riigiprokuratuuri prokurörid ja osakondade ning talituste juhid vastavalt prokuratuuri asjaajamiskorraga ettenähtud korras.
(4) Ringkonnaprokuratuuride üld- ja kirjaplanki kasutavad ringkonnaprokuratuuride prokurörid vastavalt prokuratuuri asjaajamiskorraga ettenähtud korras.
§ 27. Embleem
(1) Prokuratuuril on embleem. Embleemil on kujutatud sinisel kilbil kuldsed mõõk ja kaalud, aupunktis riigivapp. Embleemi etalonkujutis on esitatud käesoleva määruse lisas.
(2) Embleemi võib kasutada kujunduselemendina prokuratuuri kommunikatsioonikanalites ja infokandjatel ning muudel identiteeti kandvatel esemetel kooskõlas valitsuskommunikatsiooni korraldamise juhisega.
Määrust rakendatakse 1. märtsist 2004. a.
Lisa Prokuratuuri embleemi etalonkujutis


Puude raiumiseks loa andmise kord – Riigi Teataja
Puude raiumiseks loa andmise kord
Puude raiumiseks loa andmise kord - sisukord
§ 3 Raieloa või hoolduslõikusloa taotlus
§ 6 Loa peatamine ja kehtetuks tunnistamine
§ 7 Raieloaga kaasnevad kohustused
RT IV, 17.05.2014, 42
Vastu võetud 30.04.2014 nr 21
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Narva-Jõesuu linna haldusterritooriumil kasvavate üksikute puude raiumiseks loa taotlemise ning selle väljaandmise tingimused ja kord.
1) puu – puu rinnasdiameetriga 8 cm või enam;
3) raieluba – vormikohane luba, mis annab õiguse nii puu raieks kui ka hoolduslõikuseks ning vajadusel sätestab tööde korraldamiseks lisatingimused;
4) raie – puu likvideerimine juurekaelalt või hoolduslõikuse tulemusena puu kahjustamine sellisel määral, et puu muutub kasvujõuetuks;
5) hoolduslõikus – puu võra hooldamiseks või kujundamiseks ettevõetav lõikus selliselt, et on tagatud puu edaspidine elujõulisus ja mille käigus puu võra vähendatakse rohkem kui 25 %.
(1) Puu raiumiseks või hoolduslõikuseks annab loa (edaspidi luba) ning määrab raietööde tingimused Narva-Jõesuu Linnavalitsuse keskkonna-korrakaitseinspektor või linnapea käskkirjaga teda asendama määratud ametnik (edaspidi ametnik) raieloa taotleja poolt linnavalitsusele esitatud taotluse alusel.
(2) Tuuleheite ja tormimurru korral ning kohest likvideerimist nõudvale (avariiohtlikule) puule luba ei vormistata. Nimetatud asjaoludel raiutava puu puhul tuleb avastamise järel esimesel võimalusel kirjalikult e-posti teel teatada linnavalitsuse ametiisikule maha kukkunud või ohtlike puude arv, liigid, läbimõõdud ja täpne asukoht (vajaduse korral lisada teatisele fotod).
§ 3. Raieloa või hoolduslõikusloa taotlus
(1) Taotluse võib esitada puu kasvukoha maa-ala omanik või omaniku esindaja/valitseja kirjaliku volikirja või maa/elamu kasutus- või halduslepingu alusel;
3) informatsiooni selle kohta, et taotleja on kinnistu omanik või omaniku esindaja. Volitatud isiku puhul tuleb taotlusele lisada volikirja või lepingu koopia;
5) kinnitust selle kohta, et puu raiumisel järgitakse ohutusnõudeid ning tagatakse puu raiumise järel heakord;
6) kui puu, mida soovitakse raiuda, kasvab kaasomandis oleval kinnistul, allkirjastatakse taotlus mitte vähem kui 2/3 kaasomanike poolt;
7) kui puu, mida soovitakse raiuda, kasvab kinnistul, mille majandamiseks on loodud korteriühistu, elamuühistu või korterihoonestusõiguse omanike mittetulundusühistu, peab taotlusele lisama vastava mittetulundusühistu pädeva organi nõusoleku;
8) kui puu, mida soovitakse raiuda, kasvab kinnistute piiril, kooskõlastatakse taotlus naaberkinnistu omanikuga või omaniku esindajaga;
9) kui puu, mida soovitakse raiuda, kasvab kinnismälestisel või muinsuskaitsealal või kinnismälestise kaitseks kehtestatud kaitsevööndis, on enne loa taotlemist vajalik saada luba puu raiumiseks Muinsuskaitseametilt.
10) kui puu, mida soovitakse raiuda, kasvab vee kaitsmiseks hajureostuse eest ja veekogu kallaste uhtumise vältimiseks moodustatud veekaitsevööndis, on enne loa taotlemist vajalik Keskkonnaameti nõusolek.
(1) Puu raiumiseks loa andmise menetluses ametnik:
4) kontrollib raiumisele kuuluvaid puid koos linnavalitsuse poolt selleks määratud komisjoniga (edaspidi komisjon);
5) märgistab looduses raiumisele kuuluva puu.
(2) Loa andmine:
1) Puu raiumiseks loa ja hoolduslõikusloa või selle andmisest keeldumise otsustab ja vormistab ametnik hiljemalt ühe kuu jooksul arvates nõuetekohase taotluse esitamisest, kui menetluses ei ole tema poolt tehtud puuduste kõrvaldamise nõuet ning komisjoni arvamuse kohaselt;
2) puu raiumiseks antud luba kehtib 2 kuud (märgitakse loale);
3) kinnitatud detailplaneering, - ehitusprojekt või ehitusluba ei anna alust puude raiumiseks.
Ametnik võib keelduda puu raiumiseks loa andmisest eelkõige juhul, kui:
1) taotleja ei ole esitanud käesoleva määruse § 3 lg 2 nimetatud dokumente;
3) taotleja ei ole antud tähtajaks esitanud täiendavaid dokumente või selgitusi ega kõrvaldanud puuduseid avalduses;
6) tuleneb õigusaktidest;
7) kui kinnistul või suuremal alal, kus puu kasvab, toimub planeerimismenetlus või on esitatud taotlus projekteerimistingimuste määramiseks kuni planeeringu kehtestamiseni või ehitusloa väljastamiseni.
§ 6. Loa peatamine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Ametnikul on õigus peatada loa kehtivus või see kehtetuks tunnistada juhul, kui:
2) ilmneb, et raiutakse loale kandmata puid;
3) kui esitatakse kaebus raieloa, planeeringu või ehitusloa peale, või ehitusluba tunnistatakse kehtetuks;
4) lindude pesitsemise ajal (raierahu perioodil 15. aprillist juuli lõpuni);
(2) Loa peatamisest või kehtetuks tunnistamisest teavitatakse taotlejat kirjalikult.
§ 7. Raieloaga kaasnevad kohustused
1) raiutud puu kännu ja/või juurestiku eemaldamisel tuleb lähtuda Narva-Jõesuu linna kaevetööde eeskirjast;
2) raiekoha korrastamise korraldab raieloa saaja. Korrastustööd peavad toimuma vahetult peale raietööde lõpetamist. Korrastustööde hulka loetakse ka raietööde käigus kahjustatud haljasalade taastamine;
3) raieloa saaja on kohustatud kinni pidama raieloas sätestatud raie ulatusest;
4) raieloa saaja peab raietööde korraldamisel järgima raieloa kehtivusaega, loa aegumisel tuleb esitada uus taotlus;
5) vahemikus 1. oktoobrist 15. maini võib vaikse ilma korral ja kõiki tuleohutuseeskirju järgides ning naabreid mitte häirides oma kinnistu (eramu) territooriumil põletada lahtises tules ainult kuivi oksi ja lehti, teatades Päästeametile telefonil 1524. Eriolukorras võib linnavalitsus muuta antud punktis välja toodud tähtaegu.
(1) Puu ebaseadusliku raie eest karistatakse looduskaitseseaduse § 73 alusel. Väärteo kohtuväline menetleja on Narva-Jõesuu linnavalitsus või Keskkonnainspektsioon.
(2) Enne määruse jõustumist linnavalitsuse poolt puude raieks ja hoolduslõikuseks välja antud load kehtivad kuni 01.06.2014.
(3) Kinnitada käesoleva määruse lisad:
1) Lisa 1 Raieloa / Hoolduslõikusloa taotlus;
2) Lisa 2 Raieluba
3) Lisa 3 Hoolduslõikusluba
(4) Tunnistada kehtetuks Narva-Jõesuu Linnavolikogu 13.04.2000 määruse nr 16 „Raie-eeskirjade ning haljastuse taastamistasu määrade ja rakendamise korra kinnitamine“ ja 26.09.2002 määrus nr 59 „Narva-Jõesuu Linnavolikogu 13.04.2000.a määruse nr 16 punkti 2 lisa 2 osaline täiendamine“.
Lisa 3 Hoolduslõikusluba


RT I, 06.07.2018, 1
27.06.2018 otsus nr 287
„(1) Kaitseministeeriumil, Kaitseressursside Ametil ja Kaitseväel on käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks õigus teha päring andmekogust ning õigus saada riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuselt ning avalik-õiguslikult ja eraõiguslikult juriidiliselt isikult haldusakti andmiseks ning toimingu tegemiseks nende valduses olevaid andmeid ja tõendeid kaitseväekohustuslase hariduse, elukoha, kontaktandmete, kodakondsuse, õppe- või töökoha, karistatuse, mootorsõiduki juhtimise õiguse, jahipidamisõiguse, kalastuskaardi, relvaloa, relvasoetamisloa, väikelaeva ja jeti juhtimise õiguse ning perekondliku ja majandusliku olukorra kohta.”;
„§ 331. Kaitseressursside Ameti pädevus õiguste ja lubade kehtivuse peatamisel ning nende andmisest keeldumisel
(1) Kui kutsealune eirab korduvalt Kaitseressursside Ameti arstlikus komisjonis terviseseisundi hindamisel osalemise kohustust või ajateenistusse asumise kohustust, hoiatab Kaitseressursside Amet kutsealust, et nimetatud kohustuse täitmata jätmise korral võidakse käesoleva paragrahvi lõikes 5 loetletud õigused ja lubade kehtivus peatada ning nende andmisest keelduda.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hoiatuse võib toimetada kätte koos käesoleva seaduse §-s 226 nimetatud sunniraha rakendamise hoiatusega või käesoleva seaduse §-s 37 nimetatud ajateenistusse kutsumise otsusega.
(3) Hoiatus kehtib alates kättetoimetamisest.
(4) Kui isikul ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud õigust ega luba, ei esita Kaitseressursside Amet hoiatust. Kaitseressursside Amet võib ühe hoiatuse kehtivuse ajal esitada halduskohtule mitu taotlust käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud õiguste peatamiseks ja nende andmisest keeldumiseks.
(5) Kui kutsealune jätab hoiatuses märgitud kohustuse täitmata, võib Kaitseressursside Amet taotleda halduskohtult luba kutsealuse järgmiste õiguste ja lubade peatamiseks ning nende andmisest keeldumiseks:
2) mootorsõiduki juhtimise õigus;
3) kalastuskaart;
4) relvaluba ja relvasoetamisluba;
5) väikelaeva ja jeti juhtimise õigus.
(6) Halduskohtule esitatavas taotluses märgitakse:
1) põhjendus, miks Kaitseressursside Amet peab valitud õiguse või loa peatamist ja selle andmisest keeldumist vajalikuks;
2) tõendid käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustuse täitmata jätmise kohta;
3) teave käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hoiatuse kättetoimetamise kohta;
4) muu asjasse puutuv teave.
(7) Loa andmine otsustatakse halduskohtumenetluse seadustiku haldustoiminguks loa andmise sätete järgi. Menetlusosalisteks on loa andmise otsustamisel Kaitseressursside Amet ja isik, kelle suhtes loa andmist taotletakse.
(8) Halduskohus toimetab määruse kätte menetlusosalistele ja asjaomasele haldusorganile, kelle pädevuses on loas nimetatud õiguste ja lubade peatamine ning nende andmisest keeldumine.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud õiguste ja lubade peatamine ning lubade andmisest keeldumine kehtib kuni isiku poolt hoiatuses märgitud kohustuse täitmiseni, kui halduskohtu määrusest ei tulene teisiti. Õiguste ja lubade peatamise ning nende andmisest keeldumise asjaolude äralangemisest teavitab Kaitseressursside Amet viivitamata asjaomast haldusorganit.”;
3) seadust täiendatakse §-ga 711 järgmises sõnastuses:
„§ 711. Kaitseväe pädevus õiguste ja lubade kehtivuse peatamisel ning nende andmisest keeldumisel
(1) Kui reservis olev isik eirab õppekogunemisele ilmumise kohustust, hoiatab Kaitsevägi, et isiku käesoleva paragrahvi lõikes 5 loetletud õigused ja lubade kehtivus võidakse peatada ning nende andmisest keelduda, kui ta ei täida Kaitseväe määratud ajaks õppekogunemisele ilmumise kohustust.
(2) Hoiatuse võib toimetada kätte koos käesoleva seaduse §-s 224 nimetatud väärteo menetlemise käigus koostatud kutsega.
(4) Kui isikul ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud õigust ega luba, ei esita Kaitsevägi hoiatust. Kaitsevägi võib ühe hoiatuse kehtivuse ajal esitada halduskohtule mitu taotlust käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud õiguste ja lubade peatamiseks ning nende andmisest keeldumiseks.
(5) Kui reservis olev isik jätab täitmata hoiatuses märgitud kohustuse ilmuda Kaitseväe määratud ajal õppekogunemisele, võib Kaitsevägi taotleda halduskohtult luba isiku järgmiste õiguste ja lubade peatamiseks ning nende andmisest keeldumiseks:
1) põhjendus, miks Kaitsevägi peab õiguse või loa peatamist ja selle andmisest keeldumist vajalikuks;
(7) Loa andmine otsustatakse halduskohtumenetluse seadustiku haldustoiminguks loa andmise sätete järgi. Menetlusosalisteks on loa andmise otsustamisel Kaitsevägi ja isik, kelle suhtes loa andmist taotletakse.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud õiguste ja lubade peatamine ning nende andmisest keeldumine kehtib kuni isiku poolt hoiatuses märgitud kohustuse täitmiseni, kui halduskohtu määrusest ei tulene teisiti. Õiguste ja lubade peatamise ning nende andmisest keeldumise asjaolude äralangemisest teavitab Kaitsevägi viivitamata asjaomast haldusorganit.”.
1) paragrahvi 36 täiendatakse lõikega 52 järgmises sõnastuses:
„(52) Jahitunnistust ei anta isikule, kelle suhtes on halduskohus andnud kaitseväeteenistuse seaduse § 331 lõikes 5 või § 711 lõikes 5 sätestatud taotluse alusel loa jahitunnistuse andmisest keelduda. Keskkonnaamet või käesoleva seaduse § 10 lõike 1 alusel Keskkonnaministeeriumiga halduslepingu sõlminud isik lõpetab käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud keelu, kui isikule jahitunnistuse andmisest keeldumise asjaolud on ära langenud ja Kaitseressursside Amet või Kaitsevägi on sellest Keskkonnaametit või Keskkonnaministeeriumiga halduslepingu sõlminud isikut teavitanud ning halduskohtu määrusest ei tulene teisiti.”;
2) paragrahvi 37 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Jahitunnistuse kehtivus peatatakse tunnistuse andja otsusega, mis toimetatakse viivitamata tunnistuse omanikule kätte väljastusteatega tähtkirjaga. Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud juhul võib otsuse avaldada väljaandes Ametlikud Teadaanded, kui otsust ei ole muul viisil võimalik kätte toimetada. Otsus loetakse avalikult kättetoimetatuks, kui on möödunud kümme päeva selle Ametlikes Teadaannetes ilmumise päevast või kui isik kinnitab Ametlike Teadaannete infosüsteemis teate kättesaamist.”;
3) paragrahvi 37 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Isiku jahitunnistuse kehtivus peatatakse tähtajatult, kui halduskohus on andnud kaitseväeteenistuse seaduse § 331 lõikes 5 või § 711 lõikes 5 sätestatud taotluse alusel selleks loa ja halduskohtu määrusest ei tulene teisiti. Jahitunnistuse peatamise otsuse tegemisel lähtub tunnistuse andja Kaitseressursside Ameti, Kaitseväe või halduskohtu poolt isiku ärakuulamisel kogutud andmetest, kui lisaandmete saamine ei ole vajalik.”;
4) paragrahvi 38 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
„(22) Käesoleva seaduse § 37 lõikes 4 sätestatud jahitunnistuse kehtivuse peatamine lõpetatakse, kui peatamise alused on ära langenud ja Kaitseressursside Amet või Kaitsevägi on sellest Keskkonnaametit või käesoleva seaduse § 10 lõike 1 alusel Keskkonnaministeeriumiga halduslepingu sõlminud isikut teavitanud ning halduskohtu määrusest ei tulene teisiti.”.
§ 3. Kalapüügiseaduse muutmine
1) paragrahvi 26 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Kalastuskaardi taotlemise, andmise ja peatamise korra, tähtajad, taotlemise viisid ja taotluses esitatavad andmed ning vahetult loa andjale esitatava taotluse vormi kehtestab valdkonna eest vastustav minister määrusega.”;
„§ 27. Kalastuskaardi andmisest keeldumine ning selle kehtivuse peatumine ja peatamine”;
3) paragrahvi 27 lõiget 1 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
„31) halduskohus on kaitseväeteenistuse seaduse § 331 lõikes 5 või § 711 lõikes 5 sätestatud taotluse alusel andnud loa keelduda kalastuskaardi taotlejale kalastuskaardi andmisest;”;
4) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Isiku kalastuskaardi kehtivus peatatakse, kui halduskohus on kaitseväeteenistuse seaduse § 331 lõikes 5 või § 711 lõikes 5 sätestatud taotluse alusel andnud selleks loa. Kalastuskaardi kehtivus peatatakse kaardi andja otsusega. Otsuse tegemisel lähtub kaardi andja Kaitseressursside Ameti, Kaitseväe või kohtu poolt isiku ärakuulamisel kogutud andmetest, kui lisaandmete saamine ei ole vajalik.”;
5) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Kalastuskaardi andja lõpetab käesoleva paragrahvi lõikes 21 nimetatud juhul kalastuskaardi kehtivuse peatamise ja käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 31 nimetatud juhul selle andmisest keeldumise, kui peatamise ja keeldumise alused on ära langenud ja Kaitseressursside Amet või Kaitsevägi on sellest kalastuskaardi andjat teavitanud ning halduskohtu määrusest ei tulene teisiti.”;
6) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Otsus kalastuskaardi kehtivuse kohta toimetatakse viivitamata kaardi omanikule kätte käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud viisil või avaldatakse väljaandes Ametlikud Teadaanded, kui otsust ei ole muul viisil võimalik kätte toimetada. Otsus loetakse avalikult kättetoimetatuks, kui on möödunud kümme päeva selle Ametlikes Teadaannetes ilmumise päevast või kui isik kinnitab Ametlike Teadaannete infosüsteemis teate kättesaamist.”.
1) paragrahvi 106 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Auto ja mootorratta juhtimise õigust ei anta ning esmast juhiluba ei väljastata isikule, kellele nimetatud õiguse või loa andmisest keeldumist lubab halduskohus kaitseväeteenistuse seaduse § 331 lõikes 5 või § 711 lõikes 5 nimetatud taotluse alusel. Maanteeamet lõpetab nimetatud keelu, kui keeldumise asjaolud on ära langenud ja Kaitseressursside Amet või Kaitsevägi on sellest Maanteeametit teavitanud ning halduskohtu määrusest ei tulene teisiti.”;
2) paragrahvi 124 täiendatakse lõikega 42 järgmises sõnastuses:
„(42) Maanteeamet peatab mootorsõiduki juhtimise õiguse, kui halduskohus on kaitseväeteenistuse seaduse § 331 lõikes 5 või § 711 lõikes 5 sätestatud taotluse alusel andnud loa mootorsõiduki juhtimise õigus peatada. Maanteeamet lähtub otsuse tegemisel Kaitseressursside Ameti, Kaitseväe või halduskohtu poolt isiku ärakuulamisel kogutud andmetest, kui lisaandmete saamine ei ole vajalik.”;
3) paragrahvi 124 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
„(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 42 nimetatud otsuse toimetab Maanteeamet kätte posti teel väljastusteatega tähtkirjaga isiku rahvastikuregistris märgitud aadressil, muul Maanteeametile teadaoleval aadressil või isiku elektronposti aadressil või annab isikule kätte allkirja vastu teatisel. Maanteeamet võib otsuse avaldada väljaandes Ametlikud Teadaanded, kui otsust ei ole muul viisil võimalik kätte toimetada. Otsus loetakse avalikult kättetoimetatuks, kui on möödunud kümme päeva selle Ametlikes Teadaannetes ilmumise päevast või kui isik kinnitab Ametlike Teadaannete infosüsteemis teate kättesaamist.”;
4) paragrahvi 129 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Kui mootorsõiduki juhtimise õigus on peatatud kaitseväeteenistuse seaduse § 331 lõikes 5 või § 711 lõikes 5 sätestatud taotluse alusel antud halduskohtu loal, taastab Maanteeamet juhtimisõiguse viivitamata, kui Kaitseressursside Amet või Kaitsevägi teavitab peatamise aluseks olnud asjaolu äralangemisest ja halduskohtu määrusest ei tulene teisiti.”.
§ 5. Meresõiduohutuse seaduse muutmine
Meresõiduohutuse seadust täiendatakse §-ga 393 järgmises sõnastuses:
„§ 393. Väikelaeva ja jeti juhtimise õiguse peatamine ning nende andmisest keeldumine
(1) Maanteeamet peatab väikelaeva ja jeti juhtimise õiguse ning keeldub nende õiguste andmisest ja väikelaevajuhi või jetijuhi tunnistuse väljastamisest isikule, kelle suhtes on halduskohus andnud kaitseväeteenistuse seaduse § 331 lõikes 5 või § 711 lõikes 5 sätestatud taotluse alusel selleks loa.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhul tehtavas otsuses märgitakse:
3) selle isiku, kelle suhtes otsus tehakse, ees- ja perekonnanimi ning elukoht;
4) juhtimisõiguse peatamise või juhtimisõiguse andmisest keeldumise alus ja tähtaeg;
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud väikelaeva ja jeti juhtimise õiguse peatamise otsuse tegemisel lähtub Maanteeamet Kaitseressursside Ameti, Kaitseväe või kohtu poolt isiku ärakuulamisel kogutud andmetest, kui lisaandmete saamine ei ole vajalik. Maanteeamet toimetab otsuse kätte posti teel väljastusteatega tähtkirjaga isiku rahvastikuregistris märgitud aadressil, muul Maanteeametile teadaoleval aadressil või isiku elektronposti aadressil või annab isikule kätte allkirja vastu teatisel. Maanteeamet võib otsuse avaldada väljaandes Ametlikud Teadaanded, kui otsust ei ole muul viisil võimalik kätte toimetada. Otsus loetakse avalikult kättetoimetatuks, kui on möödunud kümme päeva selle Ametlikes Teadaannetes ilmumise päevast või kui isik kinnitab Ametlike Teadaannete infosüsteemis teate kättesaamist.
(4) Maanteeamet taastab käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud väikelaeva ja jeti juhtimise õiguse ning lõpetab nende õiguste andmisest ning väikelaevajuhi ja jetijuhi tunnistuse väljastamisest keeldumise viivitamata, kui Kaitseressursside Amet või Kaitsevägi teavitab liiklusregistri volitatud töötlejat väikelaeva ja jeti juhtimise õiguse peatamise aluseks olnud asjaolu äralangemisest ning halduskohtu määrusest ei tulene teisiti.”.
§ 6. Relvaseaduse muutmine
1) paragrahvi 36 lõiget 1 täiendatakse punktiga 141 järgmises sõnastuses:
„141) ei osale kutsealusena Kaitseressursside Ameti arstlikus komisjonis terviseseisundi hindamisel, ei asu ajateenistusse või eirab õppekogunemisele ilmumise kohustust;”;
2) paragrahvi 36 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
„(13) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 141 kohaldatakse, kui halduskohus on kaitseväeteenistuse seaduse § 331 lõikes 5 või § 711 lõikes 5 sätestatud taotluse alusel andnud loa keelduda soetamisluba või relvaluba omavale isikule soetamisloa ja relvaloa andmisest.”;
3) paragrahvi 36 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
„(22) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 141 sätestatud keeld lõpetatakse, kui isikule soetamisloa ja relvaloa andmisest keeldumise asjaolud on ära langenud ja Kaitseressursside Amet või Kaitsevägi on sellest teavitanud Politsei- ja Piirivalveametit ning halduskohtu määrusest ei tulene teisiti.”;
4) paragrahvi 43 lõiget 1 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
„8) loa omaja ei osale kutsealusena Kaitseressursside Ameti arstlikus komisjonis terviseseisundi hindamisel, ei asu ajateenistusse või eirab õppekogunemisele ilmumise kohustust.”;
5) paragrahvi 43 täiendatakse lõikega 16 järgmises sõnastuses:
„(16) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 8 nimetatud juhtudel soetamisloa ja relvaloa kehtivus peatatakse, kui halduskohus on kaitseväeteenistuse seaduse § 331 lõikes 5 või § 711 lõikes 5 sätestatud taotluse alusel andnud loa peatada soetamisloa ja relvaloa kehtivus.”;
6) paragrahvi 43 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
„(22) Politsei- ja Piirivalveamet lõpetab käesoleva paragrahvi lõikes 16 nimetatud soetamisloa ja relvaloa kehtivuse peatamise, kui peatamise alused on ära langenud ja Kaitseressursside Amet või Kaitsevägi on sellest Politsei- ja Piirivalveametit teavitanud ning halduskohtu määrusest ei tulene teisiti.”.


text:
Inimõiguste kohus leidis, et Eesti ei ole rikkunud kaebaja süütuse presumptsiooni
Inimõiguste kohus leidis, et Eesti ei ole rikkunud kaebaja süütuse presumptsiooni 21. juunil 2016 tegi Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) 7-liikmeline koda otsuse asjas Lähteenmäki vs. Eesti (kaebus nr 53172/10), asudes ühehäälselt seisukohale, et Eesti riik ei ole rikkunud kaebaja suhtes Euroopa...
24.05.2016|Välisministeerium
Inimõiguste kohus leidis, et Läti ei ole rikkunud konventsiooni, kui tunnustas Küprose kohtu otsust ilma hindamata Küprose kohtutes toimunud menetlust, kuid rõhutas, et teoorias võib selline lähemine olla põhiõigustega vastuolus
23. mail 2016 tegi Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) suurkoda otsuse asjas Avotiņš vs. Läti (kaebus nr 17502/07), milles oli kaevatud konventsiooni artikli 6 lõike 1 (õigus õiglasele kohtumenetlusele) väidetava rikkumise peale. 1. Asjaolud ja kaebus Kaebaja leidis, et Läti rikkus tema õigusi...
27.04.2016|Välisministeerium
Inimõiguste kohus leidis, et Eesti ei ole tunnistajate ringkonnakohtus üle kuulamata jätmisega konventsiooni rikkunud
26. aprillil 2016 tegi Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) seitsmeliikmeline koda otsuse asjas Kashlev vs. Eesti (kaebus nr 22574/08), leides kuue häälega ühe vastu, et Eesti riik ei ole rikkunud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (konventsioon) artikli 6 lõiget 1 ega lõike 3...
04.04.2016|Välisministeerium
Inimõiguste kohus kinnitas, et Eestis on tõhus õiguskaitsesüsteem meditsiinilistest vigadest tulenevate surmade uurimiseks
4. aprillil 2016 avaldas Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) 7-liikmeline koda vastuvõetamatuks tunnistamise otsuse asjas A.V. vs. Eesti (kaebus nr 3853/14). • Kaebuse asjaolud Kaebus oli esitatud konventsiooni artiklite 2 (õigus elule) ja 8 (õigus eraelu austamisele) väidetava rikkumise peale....
01.04.2016|Välisministeerium
Inimõiguste kohtu suurkoda ei leidnud Ühendkuningriigi-poolset uurimiskohustuse rikkumist asjas, kus politsei oli ekslikult tapnud süütu inimese
30.03.2016 tegi Euroopa Inimõiguste Kohtu suurkoda teatavaks otsuse asjas Armani Da Silva vs. Ühendkuningriik (kaebus nr 5878/08), leides 13 häälega 4 vastu, et Ühendkuningriik ei ole rikkunud konventsiooni artiklit 2 (õigus elule), kuigi eksituse tõttu Londoni metroojaamas Brasiilia kodaniku...
07.03.2016|Välisministeerium
Euroopa Inimõiguste Kohus (edaspidi EIK) avaldas 3. märtsil 2016 otsuse asjas Randmaa vs. Eesti (kaebus nr 447/12), millega otsustas kustutada nimetatud kaebuse kohtuasjade nimistust, kuna kaebaja ei vastanud EIKi kirjadele. Kaebus oli esitatud konventsioon artikli 6 lõike 1 (õigus õiglasele...
18.02.2016|Välisministeerium
Inimõiguste kohus kinnitas kaebaja ja Eesti riigi vahel sõlmitud kokkuleppe
18. veebruaril 2016 teavitas Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK), et kolmeliikmeline komitee on 26. jaanuaril 2016 otsustanud aktsepteerida kohtuasjas Gansen vs. Eesti (kaebus nr 63717/12) kaebaja ja valitsuse vahel sõlmitud sõbralikku kokkulepet ning kustutada konventsiooni artikli 39 alusel kaebaja...
03.02.2016|Välisministeerium
Inimõiguste kohus tegi esimese Delfi-järgse otsuse portaalipidaja vastutuse kohta internetikommentaaride eest
Euroopa Inimõiguste Kohus tegi 02.02.2016 ühehäälse otsuse asjas Magyar Tartalomszolgáltatók Egyesülete ja Index.hu Zrt vs. Ungari (kaebus nr 22947/13), milles asus seisukohale, et Ungari on rikkunud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 10 (sõnavabadus) sellega, et...
19.01.2016|Välisministeerium
Inimõiguste kohus leidis, et Eesti oleks pidanud võimaldama kinnipeetavale vanglas juurdepääsu kolmele soovitud veebilehele, millel olev teave oli vajalik isiku õiguste kaitseks
19. jaanuaril 2016 tegi Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) otsuse kohtuasjas Kalda vs. Eesti (kaebus nr 17429/10), leides kuue häälega ühe vastu, et Eesti riik on rikkunud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (konventsioon) artiklit 10 (sõnavabadus), kuna kaebajale ei võimaldatud...
08.12.2015|Välisministeerium
Inimõiguste kohtu suurkoda pidas mobiiltelefonide pealtkuulamise regulatsiooni Venemaal meelevaldseks
Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) 17-liikmeline suurkoda tegi 04.12.2015 ühehäälse otsuse asjas Roman Zakharov vs. Venemaa (kaebus nr 47143/06), milles leidis, et Venemaa on rikkunud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 8 (õigus eraelu austamisele), kuna...

matches: kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus


text:
Kohtualluvus - Holland
Madalmaade tsiviilkohtumenetluse eeskirjade kohaselt puuduvad riigis erikohtud, nagu kaubanduskohus või töökohus. Ringkonnakohus on põhimõtteliselt pädev lahendama kõiki tsiviilasju.
Esimese astme kohtud menetlevad kõiki tsiviilasju, välja arvatud seaduses sätestatud juhtudel. Tsiviilkohus lahendab kahe poole (füüsilised või juriidilised isikud) vahelisi vaidlusi. Tsiviilkohtu pädevusse ei kuulu vaidlused, mille lahendamise pädevus on antud halduskohtule. See puudutab vaidlusi haldusasutustega (riigiasutustega). Madalmaade kohtusüsteem näeb eraõiguse valdkonnas ette kolme liiki kohtud: ringkonnakohtud (rechtbanken), apellatsioonikohtud (gerechtshoven) ja Madalmaade Ülemkohus (Hoge Raad Nederlanden).
Alates 1. aprillist 2013 on Madalmaad jagatud kümneks kohturingkonnaks ja neil kõigil on oma kohus: üksteist kohut, mis on pädevad neljas valdkonnas. Lisaks sellele on neli apellatsioonikohut ja üks Madalmaade Ülemkohus.
Ringkonnakohtutesse on loodud organisatsiooniüksused ehk nn osakonnad. Need on ringkonnakohtu kohalik allüksus ning haldusasjade, tsiviilasjade ja kriminaalasjade osakond. Kohtuasju võib arutada üks kohtunik või mitmest kohtunikust koosnev kohtukoosseis. Ühest kohtunikust koosneva kohtukoosseisu korral arutab kohtuasju üks kohtunik; mitmest kohtunikust koosnev kohtukoosseis hõlmab kolme kohtunikku. Vastavalt aluspõhimõttele menetleb ringkonnakohtu kohaliku allüksuse asju, lihtsaid kohtuasju ja kiireloomulisi asju üks kohtunik. Paljusid perekonnaasju arutab samuti üks kohtunik. Ühest kohtunikust koosneva kohtukoosseisu näide on alaealiste kohus, mis menetleb teatavaid lastega seotud asju. Õiguslikult keerulisi asju arutab mitmest kohtunikust koosnev kohtukoosseis.
Kohtuasi algatatakse tavaliselt ringkonnakohtus. Ringkonnakohtuid on nelja liiki:
tsiviilasju (kumbki menetluspool on füüsiline isik) menetlev kohus;
haldusasju (menetluspooled on füüsiline isik ja riigiasutus) menetlev kohus;
kriminaalasju (õigusrikkumised ja kuriteod) menetlev kohus;
ringkonnakohtu kohalik allüksus.
Kõik, kes ei nõustu kohtuotsusega, võivad selle edasi kaevata. Apellatsioonkaebused kriminaal- ja tsiviilasjades esitatakse ühele neljast apellatsioonikohtust. Olenevalt küsimusest võib haldusasjas apellatsioonkaebust menetleda:
apellatsioonikohus (gerechtshof);
kõrgeima astme kohus sotsiaalkindlustusküsimustes (Centrale Raad van Beroep);
kõrgeima astme halduskohus kaubandus- ja tööstusasjades (College van Beroep voor het Bedrijfsleven);
riiginõukogu (halduskolleegium) (Raad van State (afdeling bestuursrechtspraak)).
Madalmaade Ülemkohus on Madalmaade kõrgeim kohtuorgan tsiviil-, kriminaal- ja maksuõiguse valdkonnas. Ülemkohus võib tühistada eelkõige apellatsioonikohtute otsuseid (nn kassatsioon). Ülemkohus vastutab ka õigusliku ühtsuse säilitamise ja Madalmaade õiguse arengu suunamise eest.
Madalmaades on esimese astme kohtud ringkonnakohtud (arrondissementsrechtbanken). Esimese astme kohtu otsuse peale võib esitada kaebuse apellatsioonikohtule. Peale selle tuleb arvesse võtta nn territoriaalset kohtualluvust, et kindlaks teha, millise ringkonnakohtu pädevusse kümnest asi kuulub: näiteks kas Amsterdami ringkonnakohtu või Leeuwardeni ringkonnakohtu pädevusse, st asja menetleva kohtu tööpiirkonda.
Kui rahvusvaheliste juhtumite, st piiriüleste juhtumite korral on kindlaks tehtud, et konkreetne asi kuulub Madalmaade kohtu pädevusse, määratakse territoriaalne kohtualluvus kindlaks Madalmaade õiguse alusel, välja arvatud juhul, kui rahvusvahelist kohtualluvust käsitleva õigusnormiga määratakse ka territoriaalselt pädev kohus, nagu on sätestatud Brüsseli I määruse (nõukogu määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) artikli 5 lõikes 1 või lõikes 3.
Esimeses astmes kohtukutsega algatatud menetluses kehtiva põhireegli kohaselt on pädev kohus kostja elukoha järgne kohus (tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Wetboek van Burgerlijke Rechtsvordering) artikkel 99). Kui Madalmaades olev elukoht ei ole teada, on pädev selle koha kohus, kus kostja tegelikult viibib (Madalmaades).
Kohtutööpiirkonnas asuva kohtumaja, kus tuleb piirkondliku kohtu kohaliku allüksuse kohtuasja menetleda, saab kindlaks määrata 10. detsembri 2001. aasta kohtuistungite täiendavate toimumiskohtade määruse (Besluit nevenvestigings- en nevenzittingsplaatsen) lisa ( http://www.overheid.nl/) alusel.
Ringkonnakohtute territoriaalse kohtualluvuse eeskirju kohaldatakse vajalike muudatustega (mutatis mutandis).
Esimeses astmes hagiavalduse esitamisega algatatud menetluses kehtiva põhireegli kohaselt on pädev hageja (või ühe hageja või ühe hagiavalduses nimetatud huvitatud isiku) elukoha järgne kohus (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 262). Kui Madalmaades olev elukoht ei ole teada, on pädev selle koha kohus, kus hageja tegelikult viibib (Madalmaades). Kui hagiavaldus on seotud kohtukutsega algatatud menetlusega, on pädev ka kohtukutsega algatatud menetlust teostav kohus.
Punktides 2.2.2.1, 2.2.2.2 ja 2.2.2.3 kirjeldatud eeskirjad puudutavad eelkõige kohtukutsega algatatud menetlust.
Hagiavalduse esitamisega algatatud menetlustes, kus üldjuhul on pädev hageja kohus, kohaldatakse elatise suuruse muutmise taotlemise korral teistsuguseid eeskirju.
Hageja peab elukaaslasele makstava elatise suuruse muutmise taotlemiseks esitama hagiavalduse elatisvõlgniku elukoha järgsele kohtule. Elatisvõlgnik, kes soovib taotleda elatise suuruse muutmist, peab esitama hagiavalduse ülalpidamist saama õigustatud isiku elukoha järgsele ringkonnakohtule.
Madalmaade menetlusõigus sisaldab mitut kohtukutsega algatatud menetlusi käsitlevat sätet, milles antakse peale põhireegli kohaselt määratud pädeva kohtu (kostja elukoha või tegeliku viibimiskoha järgne kohus) pädevus muule kohtule. Tegemist on valikulise kohtualluvusega. Hageja võib valida põhireegli kohaselt määratud kohtu ja alternatiivse reegli kohaselt määratud kohtu vahel. Valikuvõimalusele viidatakse allpool sõnaga „ka“.
Kohtukutsega algatatud kohtuasjade puhul on olulised järgmised eeskirjad.
Töölepingute/esindamisega seotud asjad
Töölepingute ja esindamisega seotud kohtuasjade korral on pädev ka selle koha kohus, kus tööd tavaliselt tehakse (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 100).
Tarbijavaidlusi on pädev lahendama ka tarbija elukoha või selle puudumisel tarbija tegeliku viibimiskoha järgne kohus (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 101).
Lepinguvälise kahjuga seotud asjades on pädev ka selle koha kohus, kus kahju tekitanud sündmus toimus (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 102).
Kinnisasjaga seotud küsimustes on pädev ka kohus, kelle tööpiirkonnas kinnisasi või suurem osa sellest asub (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 103). Eluaseme või äripindade üürimisega seotud küsimustes on ainupädevus sellel kohtul, kelle tööpiirkonnas üüritud kinnisasi või suurem osa sellest asub.
Pärandvaraga seotud asjades on pädev ka surnud isiku viimase elukoha järgne kohus (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 104).
Juriidiliste isikutega seotud asjades (näiteks juriidiliste isikute lõpetamise, juriidiliste isikute otsuste tühisuse või kehtivuse, liikmete või partnerite õiguste ja kohustustega seotud asjad) on pädev ka juriidilise isiku või äriühingu asukoha või tegevuskoha järgne kohus.
Pankrot, maksete peatamine ja võlavabastus
Füüsiliste isikute pankrotti, maksete peatamist ja võlavabastust reguleerivate õigusnormide kohaldamise asjades on pädev ka kohus, kus töötab asjaomane pankrotikohtunik, või kui pankrotikohtunikku ei ole määratud, siis kohus, kes on otsustanud maksete peatamise (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 106). Pankrotiseadus (Faillissementswet) sisaldab ka kohtualluvust käsitlevaid erinorme, mis on tsiviilkohtumenetluse seadustikul põhinevate kohtualluvuse eeskirjade suhtes ülimuslikud.
Pooled määravad omavahelises lepingus vaidlust lahendama mõnikord õigusnormide kohaselt pädevast kohtust erineva kohtu (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 108 lõige 1). Sellest valikuvabadusest tehakse tarbijate, üürimise või rentimise ja töölepingutega seotud vaidluste puhul teatavaid erandeid (tsiviilmenetluse seadustiku artikli 108 lõige 2). Sellistel juhtudel kontrollib kohus, kas kohtu valiku klausel kehtib (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 110).
Hageja elukoht
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 109 on sätestatud, et kui eespool nimetatud territoriaalse kohtualluvuse sätete kohaselt ei saa Madalmaades määrata ühtegi pädevust omavat kohut, võib erandkorras olla pädev hageja elukoha järgne kohus. See olukord võib tekkida juhul, kui töötaja soovib kutsuda välisriigi tööandja Madalmaade kohtusse, samal ajal kui töö ei ole seotud kindla kohaga, vaid seda tehakse kogu riigis. Juhul kui kohtualluvust ei saa ka sel viisil kindlaks määrata, tuleb pöörduda Haagi piirkondlikku kohtusse.
Abielulahutusega seoses kehtivad järgmised põhimõtted.
Abielulahutust menetleva kohtu territoriaalset pädevust reguleeritakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikliga 262. Põhireegel on järgmine: pädev on hageja (või ühe hageja või ühe hagiavalduses nimetatud huvitatud isiku) elukoha järgne kohus ja kui sellel isikul ei ole teadaolevat elukohta Madalmaades, siis on pädev selle koha kohus, kus see isik tegelikult viibib (Madalmaades).
Madalmaade menetlusõigus sisaldab mõningaid territoriaalset kohtualluvust reguleerivaid erinorme, mis erinevad põhireeglist. Erinormi tuleb kohaldada. Allpool kirjeldatud erijuhtudel tuleb valida muu kohus kui kostja elukoha järgne kohus.
Alaealisi puudutavates asjades on pädev alaealise elukoha järgne kohus või Madalmaades elukoha puudumisel alaealise tegeliku viibimiskoha järgne kohus (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 265).
See ei ole alternatiivne reegel, vaid põhireeglit asendav erinorm. Pädevus ei kuulu mitte hageja elukoha või viibimiskoha järgsele kohtule (hagiavalduse esitamisega algatatud menetluse puhul kehtiv põhireegel), vaid alaealise elukoha järgsele kohtule või Madalmaades elukoha puudumisel alaealise tegeliku viibimiskoha järgsele kohtule. Kui selle reegli alusel ei saa kindlaks määrata konkreetset kohut, on pädev Haagi ringkonnakohus.
Perekonnaseisuregistri või seal registreeritavate või juba registreeritud perekonnaseisutunnistuste täiendamise, registreerimise, tühistamise või muutmisega seotud asjades on pädev see kohus, kelle tööpiirkonnas on tunnistus registreeritud või tuleb registreerida (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 263). Haagi omavalitsuse perekonnaseisuregistrites registreeritavaid või juba registreeritud perekonnaseisutunnistusi puudutavates asjades on pädev Haagi ringkonnakohus kooskõlas tsiviilseadustiku (Burgerlijk Wetboek) esimese peatükiga.
Ehitatud kinnisvara üürimine
Ehitatud kinnisvara või selle osa üürile andmisega seotud asjades on pädev selle koha kohus, kus üüritud vara asub (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 264).
Täiskasvanu isikuhooldusõigus, vara valitsemine usaldusisikuna, hooldus
Täiskasvanute isikuhooldusõigust, vara valitsemist usaldusisikuna täiskasvanud isiku nimel ja hooldust puudutavates asjades on pädev selle isiku elukoha järgne kohus, kelle isikuhooldusõigust, vara või hooldust asi puudutab, või Madalmaades elukoha puudumisel tema tegeliku viibimiskoha järgne kohus (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 266).
Teadmata kadunud isikud; surma kinnitamine (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 267)
Pärandvaraga seotud asjades on pädev surnud isiku viimase elukoha järgne kohus (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 268 lõige 1).
Teadmata kadunud isikutega seotud asjades on pädev teadmata kadunud isiku poolt maha jäetud elukoha järgne kohus. Surma kinnitamise puhul on pädev Haagi ringkonnakohus (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 269). Seega toimib tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 269 turvavõrguna.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 108 kohaselt võivad pooled teha kohtu valiku kirjalikult. Kohut on võimalik valida ainult seoses õigussuhetega, mida pooled võivad vabalt määrata. Seetõttu ei saa avaliku korraga seotud juhtumite korral kohut valida. Selle näiteks on teatavad perekonnaõiguse asjad ning pankroti- ja maksete peatamise menetlused. Ringkonnakohtu kohaliku allüksuse menetluste korral on kohtu valik piiratud. Näiteks ei ole kuni 25 000 euro suuruste nõuete korral kohtu valik võimalik (olenemata nõude laadist).
Kohtul, mille pädevus põhineb kohtu valikul, on põhimõtteliselt ainupädevus. Pooled võivad sõnaselgelt kokku leppida ainupädevuse välistamises.
Abielulahutusasjades (abielulahutus, lahuselu, registreeritud kooselu lõpetamine, abielu lahutamine pärast lahuselu) kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 270 lõikes 2 sätestatud erinormi. Vastavalt sellele artiklile saadab territoriaalselt mittepädev kohus asja üldjuhul edasi territoriaalselt pädevale kohtule. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 270 lõike 2 kohaselt toimub see lahutusasjades vaid juhul, kui kostja (abikaasa, kelle vastu menetlus algatati) vaidlustab kohtu pädevuse. Kohtu vaikimisi valik on võimalik, kui kõik kohale kutsutud isikud ilmuvad kohtusse ja ei vaidlusta kohtu pädevust või kui teine abikaasa ei ilmu kohtusse.
Vastavalt Madalmaade menetlusõigusele erikohtud puuduvad.
Viimati uuendatud: 12/09/2018

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Kontorikaubad - toolid, tugitoolid, arvutilauad, nurgadiivanid ja pehmemoobel, kunstitarbed - VIP Office -www.VIP24.ee
* Kontorikaubad
Köitemasinad ja liimköitemasinad
Kalkulaatorid CITIZEN
Kalkulaatorid SHARP
Paber. Бумага
Avaleht : Kontorikaubad :
Kalkulaatorid, seifid, kontorikaubad
Giljotiinid ja trimmerid (4)
Köitemasinad ja liimköitemasinad (7)
Kalkulaatorid CITIZEN (25)
Paberipurustaja (7)
Printeritarvikud (36)
Seifid (1)
Kalkulaatorid SHARP (1)
Paber. Бумага (5)
1 2 3 4 5 | nдita kхiki
Калькулятор Citizen BG-740
Hind: 5.75EUR
Taskukalkulaator, 8-kohaline LCD ekraan, kahene toide(valgus element ja patarei LR 54). Automaatne väljalülitus , üks mälu, metall korpus, plast klahvid, mõõdud: 120x70x9 mm.
Калькулятор Citizen FS-50/60/70/80
Hind: 4.09EUR
Карманный калькулятор CITIZEN FS-50
Калькулятор Citizen SLD-100
Hind: 2.24EUR
Калькулятор Citizen SLD-200
Hind: 2.36EUR
Paberipurustaja Peach PS400-10 (700CD)
Hind: 52.41EUR
Шредер Peach PS500-02 (1000X)
Turvalisusklass	1 (ribad 6mm)
Maksimaalne 80g A4 lehtede arv	7 lehte
Müratase	<72dB
Kiirus meetrit minutis	2,5m/min
Shipping freight: 5.69EUR
Peach elektriline liimkoitemasin PB200-61
Hind: 34.51EUR
Машина клеевого бесшвейного скрепления Peach PB200-61 применяется при изготовлении книг, журналов, брошюр и другой продукции малыми и средними тиражами.
Peach giljotiin A3 PC300-02
Hind: 46.34EUR
Резак металлический А3 Peach PC300-02
Кол-во разрезаемых листов 80г/м2: 10 листов
Peach giljotiin A4 PC300-01
Hind: 33.87EUR
Резак для бумаги металлический А4 Peach PC300-01
Peach giljotiin A4 Twin Cutter PC100-14
Hind: 26.84EUR
Описание: Длина реза : 300 мм, Резак сабельный + дисковый, пластиковый корпус, Разметка форматов до А4, Резка сабельного резака - 8 листов одновременно, Резка дискового - 10 листов одновременно, Максимальная толщина материала : 0,7 мм, Предохранительный щиток : плоский пластиковый, Шкала с подвижным упором, Ручной зажим, прижимная планка Контр нож,
Peach переплётчик Binder PB200-21 (21D)
Hind: 56.24EUR
макс. размер документа : А4
мощность дырокола : 12 листов
толщина переплета : 450 листов
размеры : 40 x 27 x 23см
1 дополнительный дырокол на 4 отверстия
Peach переплётчик Desktop PB200-07 (C21/W34)
Hind: 223.69EUR
Переплетчик peach PB200-21:
макс. размер документа : А4 мощность дырокола : 12 листов толщина переплета : 320 листов вес : 2.8 кг размеры : 40 x 27 x 23см 1 дополнительный дырокол на 4 отверстия
Shipping freight: 7.99EUR
Peach laminaator A3 PL617
Hind: 79.89EUR
Ламинатор A3 PL617, скорость ламинир. 300мм/мин, время разогрева 3-5 мин.
Shipping freight: 6.39EUR
Peach laminaator A4 PL615
Hind: 50.49EUR
Ламинатор A4 PL615, скорость ламинир. 300мм/мин, время разогрева 3-5 мин.
Peach laminaator A4 PL704 (JR125)
PEACH A4 PL704 (JR125) Ламинатор A4, скорость ламинир. 300мм/мин, время разогрева 3 мин.
Peach metallkoitespiraali sulgur PBA300-03
Hind: 63.85EUR
Peach metallköitespiraali sulgur PBA300-03
Maksimaalne metallspiraali läbimõõt 14 mm
Sulgeb metallköitespiraale 3:1 Jah
Maksimaalne köidetavate 80g lehtede arv 120 lehte
Peach paberipurustaja PS300-01 (600DC) Diamondcut
Hind: 49.85EUR
Шредер Peach PS300-01 (600DC) Diamondcut
Turvalisusklass	3 (tükid lehe kujulised)
Maksimaalne 80g A4 lehtede arv	6 lehte
Kiirus meetrit minutis	2,74m/min
Peach paberipurustaja PS400-04 (2400SCD)
Шредер Peach PS400-04 (2400SCD)
Turvalisusklass	2 (ribad 6mm)
Maksimaalne 80g A4 lehtede arv	24 lehte
Kiirus meetrit minutis	2,6m/min
Shipping freight: 8.31EUR
Peach paberipurustaja PS400-20 (S050)
Hind: 25.50EUR
Шредер Peach PS400-20 (S050)
Turvalisusklass 1 (ribad 7mm)
Maksimaalne 80g A4 lehtede arv 5 lehte
Müratase <72dB
Kiirus meetrit minutis 2,5m/min
Peach paberipurustaja PS500-02 (1000X)
Hind: 100.34EUR
Шредер Peach paberipurustaja PS500-02 (1000X)
Turvalisusklass	3 (tükid 4x40mm)
Maksimaalne 80g A4 lehtede arv	10 lehte
Kiirus meetrit minutis	2,3m/min
Shipping freight: 6.33EUR
Peach paberipurustaja PS500-03 (1200XCD)
Hind: 159.78EUR
Шредер Peach PS500-03 (1200XCD)
Maksimaalne 80g A4 lehtede arv	12 lehte
Peach paberipurustaja PS500-4 (1500XCD)
Hind: 249.26EUR
Maksimaalne 80g A4 lehtede arv	15 lehte
Peach trimmer PC200-01
Hind: 12.14EUR
Описание: роликовый резак А4 Peach PC200-01
резка 5 листов одновременно
2 дополнительных лезвия:волна и перфорация
Shipping freight: 5.05EUR
Seifid 001
Tavahind: 2,990.00EUR
Hind: 83.02EUR
Sддstate: 2,906.98EUR (98%)
kõrgus 200, laius 310, sügavus 200. Sisemõõdud (mm), elektrooniline
Shipping freight: 7.54EUR
Hind: 30.36EUR
BC-02 MUST
Shipping freight: 3.20EUR
Hind: 33.23EUR
BC-05 VARVILINE
Hind: 24.29EUR
BCI-21C VÄRVILINE
Canon BCI-21 must
Hind: 9.59EUR
BCI-21BK MUST
Hind: 18.21EUR
BCI-24C VÄRVILINE
Canon BCI-24 must
Hind: 8.82EUR
BCI-24BK MUST
Canon BCI-3 C sinine
Hind: 14.70EUR
BCI-3E C SININE
Canon BCI-3 ebk must
BCI-3E BK MUST
Canon BCI-3 M punane
Hind: 11.82EUR
BCI-3E M PUNANE
Canon BCI-3 Y kollane
BCI-3E Y KOLLANE
Canon BCI-6 C sinine
Hind: 11.63EUR
BCI-6C, SININE
Canon BCI-6 ebk must
Hind: 10.99EUR
BCI-6BK MUST
Canon BCI-6 M punane
BCI-6M, PUNANE
Canon BCI-6 Y kollane
BCI-6Y , KOLLANE
Калькулятор Citizen SR-135T
Hind: 7.99EUR
Koolikalkulaator,1 realine LCD ekraan, patarei toide (LR 44 2tk). Automaatne väljalülitus , 128 funktsiooni,mõõdud: 141.0 x 78.0 x 12.0mm.
Калькулятор Citizen SR-260
Hind: 9.08EUR
Koolikalkulaator, 1 realine LCD ekraan, automaatne väljalülitus. Patarei toide ( patarei LR 44 2 tk), 165 funktsiooni, mõõdud:148x75x14mm.
Калькулятор Citizen SR-270II
Hind: 10.23EUR
Koolikalkulaator, 2 realine LCD ekraan, automaatne väljalülitus. Patarei toide ( patarei LR 44 2 tk), 236 funktsiooni, mõõdud: 148x75x12,5mm.
Калькулятор Citizen SR-281
Hind: 10.67EUR
Koolikalkulaator, 2-realine LCD ekraan, automaatne väljalülitus. Patarei toide (LR44 2tk), 526 funktsiooni, mõõdud 148x75x12,5mm.
Калькулятор Citizen SR-310
Hind: 16.94EUR
Koolikalkulaator, 2-realine LCD ekraan, automaatne väljalülitus. Patarei toide (LR44 2tk), 474 funktsiooni, mõõdud 155.5x75x12,5mm.
Калькулятор Citizen SRP-145T
Hind: 9.52EUR
Kalkulaator Citizen SRP-145T Koolikalkulaator,1 realine LCD ekraan, patarei toide (LR 44 2tk). Automaatne väljalülitus , 86 funktsiooni, programmeeritav (40 sammu) mõõdud: 141.0 x 76.0 x 19.0mm.
Калькулятор Citizen SRP-350
Hind: 19.11EUR
Koolikalkulaator, 2-realine LCD ekraan, automaatne väljalülitus, 1200 baiti programmeeritavat mälu. Patarei toide (LR44 2tk), 616 funktsiooni, mõõdud 155.5x75x12,5mm.
Калькулятор Sharp EL-501w
HP 51629
Hind: 32.59EUR
HP BLACK INK CARTRIDGEFOR DESK JET 6XX
HP 51626
HP 26 BLACK PRINT CARTRIDGE
TINT MUST DJ 700/800/900/1100/1600
HP 6578
Hind: 32.91EUR
TINT 3-VÄR. DJ900/1220C/P1000/1100 LARGE
Hind: 35.15EUR
TINT 3-VÄRVIL. DJ 700/880/890/1120C
HP C3906
TOONER MUST, LJ 5L/6L/3100/3150
Hind: 57.46EUR
TOONER MUST LJ 1100/1100A/3200
HP BLACK INKJET 610/640CARTRIDGE
Hind: 28.76EUR
TINT MUST 840/920/940/PSC (NO. 15)
Hind: 31.64EUR
TINT 3-VÄR. 840 (NO. 17)
HP C6656
Hind: 20.13EUR
TINT MUST NO 56, 19ML
TINT 3-VÄRVIL. NO 57 PS100
Hind: 24.99EUR
FOTOTINT NO 58, 17ML
Hind: 61.36EUR
TOONER MUST, LJ 1200/1220
HP C8727
TINT MUST NO 27
Hind: 21.73EUR
TINT 3-VÄRVIL. NO 28
Hind: 69.02EUR
TONER FOR LJ 1010, 1012, 1015
Hind: 29.40EUR
Lexmark NRO 16 Z13/Z23/Z24/Z33/I3/Z25/Z35/X74
Shipping freight: 4.15EUR
Hind: 20.77EUR
Lexmark NRO 17 Z13/Z23/Z24/Z33/I3/Z25/Z35/X74
Hind: 31.89EUR
Lexmark NRO 26 Z13/Z23/Z24/Z33/I3/Z25/Z35/X74
Hind: 22.37EUR
Lexmark NRO 27 Z13/Z23/Z24/Z33/I3/Z25/Z35/X74
Lexmark NRO 32 Z815/X5250/P4350/P6350
Бумага Lomond А4/260/20 суперглянцевая (1103101)
Hind: 8.31EUR
Fotopaber Lomond А4/260/20 -1103101
Бумага Lomond А6/260/20 полуглянцевая (1103302)
Hind: 3.77EUR
Fotopaber Lomond А6/260/20 -1103302
Бумага Lomond А6/260/20 суперглянцевая (1103102)
Fotopaber Lomond А6/260/20 -1103102
Калькулятор Citizen CT-500v
Hind: 11.95EUR
Калькулятор Citizen CT-612
Hind: 15.98EUR
Lauakalkulaator ,12-kohaline LCD kaldekraan, kahene toide (valguselement ja patarei LR 54). Automaatne väljalülitus, käibemaksu funktsioon, 99 järjestikuse sisestuse kontroll ja muutmise funktsioon, MU funktsioon, mõõdud: 189x143x36
Калькулятор Citizen MT-801
Lauakalkulaator, 8 -kohaline LCD liikuv ekraan, kahene toide (valguselement ja patarei LR 54). Automaatne väljalülitus, MU funktsioon, plastik klahvid, mõõdud: 126x105x22.7 mm.
Калькулятор Citizen MT-803
Lauakalkulaator, 8 -kohaline LCD liikuv ekraan, kahene toide (valguselement ja patarei LR 54). Automaatne väljalülitus, MU funktsioon, plastik klahvid, mõõdud: 130x111x28 mm.
Калькулятор Citizen SDC-400
Hind: 14.06EUR
Hind: 13.93EUR
Hind: 15.79EUR
Калькулятор Citizen SDC-8001
Калькулятор Citizen SDC-805
Hind: 4.47EUR
Lauakalkulaator, 8 kohaline LCD ekraan, kahene toide, automaatne väljalülitus. Mõõdud: 131x103x19,5mm.
Калькулятор Citizen SDC-8360
Lauakalkulaator ,12-kohaline LCD kaldekraan, kahene toide (valguselement ja patarei LR 44), Automaatne väljalülitus, komakoha püsifikseerimine lülitiga, ekraanilt viimase sisestatud numbri kustutamine,ümardamise püsifikseerimine lülitiga, MU funktsioon, mõõdud:203,2x158x31mm.
Настольный бухгалтерский калькулятор Citizen SDC-888
Hind: 13.74EUR
Калькуляторы Citizen SDC-875
Калькуляторы Citizen SDC-8860
Hind: 14.51EUR
Data Copy A4 80g
Hind: 4.41EUR
Бумага для лазерных принтерах, копировальных аппаратах, факсах и струйных принтерах как для получения черно-белого изображения, так и цветного.
YES bronze A4 80g
На бумаге YES Bronze отличный результат при печати на лазерных принтерах. Обладает высокой непрозрачностью и жесткостью для двухстороннего копирования.