Mittetulundusliku lennutegevuse registreerimise tingimused, registreerimistunnistuse väljaandmise, selle kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord ning nõuded lennutegevuse käsiraamatu sisule - sisukord
§ 3 Nõuded tunnistuse taotlejale
§ 4 Tunnistuse taotlemine
§ 6 Tunnistuse väljaandmine ja kehtivus
§ 7 Tunnistuse väljaandmisest keeldumine
§ 8 Tunnistuse kehtivuse pikendamine
§ 9 Tunnistuse muutmine
§ 10 Tunnistuse kehtetuks tunnistamine, kehtivuse peatamine ja uuendamine
§ 11 Nõuded lennutegevuse käsiraamatule
27.07.2009 RTL 2009, 63, 919 03.08.2009
Määrus kehtestatakse «Lennundusseaduse» § 427 lõike 4 alusel.
[RTL 2009, 63, 919 - jõust. 03.08.2009]
(1) Mittetulunduslikel eesmärkidel õhusõidukite käitamisega tegelev juriidiline isik (edaspidi juriidiline isik) peab oma lennutegevuse registreerima Lennuametis, mille kohta Lennuamet annab välja mittetulundusliku lennutegevuse registreerimistunnistuse.
(2) Mittetulundusliku lennutegevuse registreerimistunnistus (edaspidi tunnistus) on Lennuameti poolt välja antud dokument, mis kinnitab, et juriidilisel isikul on oma lennutegevuse korraldamiseks vajalike oskustega personal, nõuetekohased vahendid ning ühingusisesed protseduurid.
(3) Järelevalvet tunnistuse tingimuste täitmise üle teostab Lennuamet.
§ 3. Nõuded tunnistuse taotlejale
1) peab olema Eestis registreeritud mittetulundusühing või äriühing;
2) üheks tegevusalaks põhikirja või ühingulepingu järgi peab olema õhusõidukite käitamine;
3) käitatavad õhusõidukid peavad olema registreeritud Eesti tsiviilõhusõidukite riiklikus registris või Eesti ja välisriigi kokkuleppel välisriigi vastavas registris.
§ 4. Tunnistuse taotlemine
(1) Taotlus mittetulundusliku lennutegevuse registreerimiseks esitatakse Lennuametile kirjalikult 30 kalendripäeva enne kavandatava lennutegevuse algust.
1) taotleja nimi, registrikood, postiaadress, kontakttelefonide ja võimalusel e-posti aadress;
2) lennutegevuse eest vastutava isiku nimi, kontakttelefon ja võimalusel e-posti aadress.
(3) Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid:
1) asutamislepingu (asutamisotsuse) ja põhikirja või ühingulepingu koopia;
2) teave taotleja poolt käitatavate õhusõidukite kohta (registreerimissertifikaatide koopiad, õhusõiduki lennutundide arv, mootori lennutundide arv jms);
3) mittetulundusühingu puhul liimete nimekiri;
4) lennutegevuse käsiraamat;
5) lepingu koopia lennuvälja või kopteriväljakuga või maavaldaja kirjaliku nõusoleku koopia lennuvälja või kopterväljaku või maavalduse kasutamiseks.
(1) Pärast taotluse laekumist kontrollib Lennuamet, kas taotleja on esitanud kõik § 4 lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmed ja dokumendid.
(2) Kui taotluses esitatud andmed või dokumendid on puudulikud või ei ole esitatud kõiki § 4 lõikes 2 nimetatud dokumente, teavitab Lennuamet sellest taotlejat kirjalikult 7 kalendripäeva jooksul arvates taotluse laekumisest ja annab taotlejale kuni 7 kalendripäeva puuduste kõrvaldamiseks. Nimetatud juhul loetakse taotlus esitatuks puuduste kõrvaldamise hetkest.
§ 6. Tunnistuse väljaandmine ja kehtivus
(1) Kui Lennuamet on veendunud, et taotluses esitatud andmed ja juurdelisatud dokumendid vastavad § 4 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele ning taotleja suudab tagada lennutegevuse ohutu korraldamise ja õhusõidukite ohutu käitamise, teatab Lennuamet tunnistuse väljaandmise otsusest taotlejale kirjalikult 24 kalendripäeva jooksul arvates nõuetekohase taotluse laekumisest.
(2) Tunnistus antakse välja määruse lisas 1 toodud vormil kehtivusajaga kuni 5 aastat.
(3) Tunnistuse koopia, samuti asjakohased dokumendid ning materjalid tunnistuse muutmise, kehtivuse pikendamise, kehtivuse ajutise peatamise, kehtivuse uuendamise, kehtetuks tunnistamise ning tunnistusest loobumise kohta säilitatakse Lennuametis.
(4) Tunnistuse tingimuste täitmist kontrollib Lennuamet taotluses toodud andmete ning esitatud dokumentide põhjal, samuti järelevalve raames läbiviidavate inspekteerimiste käigus.
§ 7. Tunnistuse väljaandmisest keeldumine
(1) Taotlus jäetakse rahuldamata ning tunnistuse väljaandmisest keeldutakse järgmistel juhtudel:
1) taotleja ei vasta §-s 3 sätestatud nõuetele;
2) taotluse esitamisel ei ole ilma mõjuva põhjuseta järgitud § 4 lõikes 1 sätestatud tähtaega;
3) taotluses ei esitatud kõiki § 4 lõikes 2 nimetatud andmeid või § 4 lõikes 3 nimetatud dokumente või esitatud andmed või dokumendid ei vasta tegelikkusele;
4) lennutegevuse käsiraamat ei vasta määruse lisas 2 esitatud nõuetele;
5) Lennuameti hinnangul ei ole tagatud ohutu lennutegevus.
(2) Taotluse rahuldamata jätmise ning tunnistuse väljaandmisest keeldumise otsusest teatab Lennuamet taotlejale kirjalikult 24 kalendripäeva jooksul arvates nõuetekohase taotluse laekumisest.
(3) Taotlejal on õigus pärast lõikes 1 nimetatud puuduste kõrvaldamist esitada uus taotlus mittetulundusliku lennutegevuse registreerimiseks.
§ 8. Tunnistuse kehtivuse pikendamine
(1) Taotlus tunnistuse kehtivuse pikendamiseks esitatakse Lennuametile hiljemalt 30 kalendripäeva enne tunnistuse kehtivuse lõppemist. Taotluses esitatakse § 4 lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmed ning dokumendid.
(2) Taotlus tunnistuse kehtivuse pikendamiseks vaadatakse läbi §-des 5–7 sätestatud korras.
(3) Tunnistuse kehtivuse pikendamisel asendab Lennuamet varem väljaantud tunnistuse uuega, märkides sellel ära uue kehtivusaja ning säilitades uuel tunnistusel vana registreerimisnumbri.
§ 9. Tunnistuse muutmine
(1) Taotlus tunnistusele kantavate andmete või tingimuste muutmiseks esitatakse Lennuametile kirjaliku hiljemalt 30 kalendripäeva enne muudatuste kavandatavat rakendamist. Taotluses esitatakse § 4 lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmed ning dokumendid.
(2) Taotlus tunnistusele kantavate andmete või tingimuste muutmiseks vaadatakse läbi §-des 5–7 sätestatud korras.
(3) Lennuamet võib tunnistuse tingimusi muuta omal algatusel ja juriidilist isikut sellest viivitamata teavitades, kui ilmneb, et juriidilise isiku lennutegevuse korraldamisel ja õhusõidukite käitamisel ei ole tagatud lennuohutus.
(4) Tunnistuse andmete või tingimuste muutmisel asendab Lennuamet varem väljaantud tunnistuse uuega, tehes tunnistuse paremas ülaservas numbrilisele järjestusele osutava märke «Muudatus nr …». Uuel tunnistusel säilitatakse vana registreerimisnumber.
§ 10. Tunnistuse kehtetuks tunnistamine, kehtivuse peatamine ja uuendamine
(1) Lennuamet võib tunnistuse kehtetuks tunnistada või selle kehtivuse ajutiselt peatada, kui juriidiline isik:
2) ei suuda Lennuameti hinnangul korraldada ohutut lennutegevust vastavuses lennutegevuse käsiraamatu nõuetega;
3) ei täida Lennuameti järelevalve korras tehtud ettekirjutusi;
4) on vastutustundetu, tahtlikult sooritanud nõuetele mittevastavaid tegevusi või esitanud lennuohutust mõjutavaid valeandmeid.
(2) Lennuamet tunnistab tunnistuse kehtetuks ka juhul, kui juriidiline isik loobub tunnistusest. Tunnistusest loobumise taotluse peab juriidiline isik Lennuametile esitama kirjalikult vähemalt 30 kalendripäeva enne loobumise kuupäeva. Loobumise korral tunnistatakse tunnistus kehtetuks loobumise kuupäevast alates.
(3) Tunnistuse kehtetuks tunnistamise ja kehtivuse peatamise otsusest ning selle põhjustest teatab Lennuamet juriidilisele isikule viivitamata lennuohutust mõjutavate asjaolude ilmnemisel või pärast inspekteerimise läbiviimist.
(4) Kui tunnistuse kehtivuse peatamise alus on kõrvaldatud või ära langenud, uuendab Lennuamet tunnistuse kehtivuse. Tunnistuse kehtivuse uuendamisest teavitab Lennuamet juriidilist isikut.
(5) Tunnistuse kehtetuks tunnistamisel peab juriidiline isik tunnistuse originaaleksemplari Lennuametile viivitama tagastama.
§ 11. Nõuded lennutegevuse käsiraamatule
(1) Igal mittetulundusliku lennutegevusega tegeleval ning õhusõidukeid käitaval juriidilisel isikul peab olema määruse lisas 2 toodud nõuetele vastav lennutegevuse käsiraamat.
(2) Lennutegevuse käsiraamat on instruktsioonide, juhendite, protseduuride, tegevuse- või töökorralduslike regulatsioonide kogumik, millest juriidiline isik ja tema liikmed lennutegevuse korraldamisel ning õhusõidukite käitamisel juhinduvad.
(3) Lennutegevuse käsiraamatu ja kõik selle hilisemad muudatused esitab juriidiline isik kooskõlastamiseks Lennuametile. Lennutegevuse käsiraamatu ühte eksemplari säilitatakse Lennuametis.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 8. juuni 2005. a määruse nr 65 «Mittetulundusliku lennutegevuse registreerimise tingimused, registreerimistunnistuse väljaandmise, selle kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord ning nõuded lennutegevuse käsiraamatu sisule»
Lennuameti logo
MITTETULUNDUSLIKU LENNUTEGEVUSE
Lennuamet tõendab, et
asukohaga: .................................
lennutegevuse korraldus ning õhusõidukite käitamine vastab majandus- ja kommunikatsiooniministri ............ 2005. a määruse nr ...... nõuetele.
Lubatud lennutegevuse liigid on:
Lennutegevuse eest vastutav isik ...................................................
(eesnimi ja perekonnanimi)
Käitatavad õhusõidukid:
(õhusõiduki nimetus) (õhusõiduki registritähis)
Registreerimistunnistus kehtib kuni ............................
Välja antud: Tallinn Allkiri: ......................................
Väljaandmise kuupäev: ...................... Ametniku nimi: ............................
Ametinimetus: ..............................
LENNUTEGEVUSE KÄSIRAAMATU KOOSTAMISE JUHEND
1. Käsiraamatu vorm
1.1. Käsiraamat koostatakse selliselt, et muudatuste sisseviimisel oleks võimalik lehti asendada.
1.2. Käsiraamatu igale leheküljele märgitakse:
1.2.1. juriidilise isiku nimi;
1.2.2. pealdis «Lennutegevuse käsiraamat»;
1.2.3. osa ja peatüki number;
1.2.4. lehekülje number;
1.2.5. muudatuse number;
1.2.6. jõustumise kuupäev.
2. Käsiraamatu sisu
2.1. Käsiraamat sisaldab alljärgnevaid osi:
A osa – «Üldosa», mis sisaldab organisatsiooni kirjeldust, lennutegevuse juhendeid ja lennutegevuse protseduuride kirjeldusi;
B osa – «Õhusõiduki(te) käitamise käsiraamat või käitamisjuhend»;
C osa – marsruutide, lennuvälja, kopteriväljaku, navigatsiooni ja raadioside juhendid;
D osa – liikmeskonna ettevalmistus ja lennundusalane koolitus.
2.2. Käsiraamatu osad võib vormistada ühtse köitena või eraldi köidetena.
3. Käsiraamatu ülesehitus
Käsiraamatu koostamisel lähtutakse järgmisest käsiraamatu ülesehitusest:
1. Lennutegevuse käsiraamatu pidamine ja uuendamine.
1.1.1. juriidilise isiku juhtorgani kinnitus käsiraamatu kasutuselevõtu kohta;
1.1.2. kasutatavate mõistete ja terminite definitsioonid ning selgitused.
1.2. Käsiraamatu pidamise ja muudatuste tegemise kord
1.2.1. käsiraamatu eest vastutav isik;
1.2.2. kehtivate lehekülgede loetelu;
1.2.3. muudatuste tegemise korra kirjeldus.
2. Organisatsiooniline struktuur
2.1. Organisatsioonilise struktuuri kirjeldus.
2.2. Lennutegevuse, õhusõidukite lennukõlblikkuse ja hooldustööde eest vastutavate isikute nimed, nende kohustuste, õiguste ja vastutuse loetelu.
2.3. Õhusõiduki piloodi, kapteni volitused, kohustused ja vastutus.
3. Järelevalve lennutegevuse üle
3.1. Lennunduslubade ja pädevuste kehtivuse järelevalve.
3.2. Liikmeskonna lennutegevuse isiklikud toimikud.
3.3. Lennutegevuse kontrollimiste ajakava.
3.4. Puuduste arvestamise ja kõrvaldamise süsteemi kirjeldus.
4. Nõuded õhusõiduki meeskonnaliikmetele
4.1. Selgitus metoodika kohta, mille järgi määratakse õhusõiduki meeskond.
4.2. Nõuded meeskonnale olenevalt õhusõiduki klassifikatsioonist.
4.3. Nõuded meeskonnale tulenevalt lennutegevuse liigist ja lennu iseloomust.
4.4. Nõuded meeskonnaliikme viimasele lennukogemusele (näiteks igale iseseisvale lennule peab eelnenud 90 päeva jooksul olema sooritatud vähemalt 3 starti-maandumist jms).
4.5. Nõuded lendamiseks mitmel erineval õhusõiduki tüübil.
4.6. Nõuded meeskonnaliikmete tervisele.
4.7. Lennuaja piirangud ja puhkeaja nõuded.
5. Lennutegevuse protseduurid
5.1. Lennuks ettevalmistamise juhendid, kus kirjeldatakse:
5.1.1. lendude planeerimise korda;
5.1.2. meeskonna lennuks ettevalmistamise toiminguid;
5.1.3. aeronavigatsioonilise olukorra hindamise korda;
5.1.4. õhusõiduki lennuks valmisoleku kontrolli;
5.1.5. lennueelse dokumentatsiooni vormistamist;
5.1.6. õhusõiduki tankimise ja massi määramise korda;
5.1.7. koostööd lennuliiklusteenindusega.
5.2. Lennu teostamise protseduuride kirjeldus:
5.2.1. meeskonna tegevus ruleerimisel;
5.2.2. meeskonna tegevus lendutõusul, marsruudil, maandumisel;
5.2.3. kõrgusemõõtja seadistamise kord;
5.2.4. ilmastikutingimuste hindamine lennul;
5.2.5. ebasoodsad ja ohtlikud ilmastikunähtused;
5.2.6. navigatsiooniprotseduurid marsruudil ja lennuvälja või kopteriväljaku piirkonnas.
5.3. Julgestusmeetmed, personali vastustus, õigused ja tegevus ebaseadusliku sekkumise vältimiseks või ebaseadusliku sekkumise korral.
5.4. Lennureeglid
5.5. Lennuohutust mõjutavate juhtumite lahendamine ja nendest teatamine:
5.5.1. protseduuride kirjeldused juhtumite lahendamiseks;
5.5.2. erinevatest juhtumitest teatamise kord;
5.5.3. aruandluse protseduurid;
5.5.4. lennuõnnetusi ennetava tegevuse kava.
Õhusõiduki käitamise käsiraamat või juhend
1. Üldinfo ja mõõtühikud.
1.1. Õhusõiduki üldandmed, mõõtmed, tüübi käitamisel kasutatav mõõtühikute süsteem.
1.2. Kehtivate lehekülgede loetelu.
2. Piirangud.
3. Käitamine tavaolukordades.
4. Käitamine eri- ja ohuolukordades.
5. Lennu planeerimine.
6. Mass, balanseering ja lastimine.
7. Minimaalvarustuse loetelu.
8. Pääste- ja avariivarustus.
9. Evakueerimise protseduurid avariiolukorras.
10. Õhusõiduki süsteemid.
11. Õhusõidukite hoolduse korralduse kirjeldus (kasutatavad hooldusprogrammid, hooldustööde lepingud jne).
Marsruudid, kasutatavate lennuväljade või kopteriväljakute juhendmaterjalid ja lennuks vajalik informatsioon
1. Sidepidamise juhendid.
2. Lennuväljade maandumisskeemid.
3. Aeronavigatsiooniline informatsioon.
4. Protseduurid eriolukordades.
5. Lennukaardid.
1. Regulaarse koolituse ja täienduskoolituse plaan liikmete – pilootide ja mehaanikute (edaspidi lennundusspetsialistid) pädevuse jätkumiseks.
2. Lennundusspetsialistide pädevuste tagamise ja kontrollimise plaan.
3. Protseduuride kirjeldus:
3.1. kontroll-lendudeks;
3.2. treeninglendudeks;
3.3. koolituse läbiviimiseks.
4. Koolitusalane dokumentatsioon, vormistamine, säilitamine.


§ 29 Meditsiiniseadmete ja ohujuhtumite andmekogu
§ 33 Riikliku järelevalve teostaja pädevus
§ 34 Riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku õigused ja kohustused
§ 36 Ettekirjutus
RT I, 30.11.2010, 20
30.09.2009 RT I 2009, 49, 331 01.01.2010 (seaduses asendatud sõnad «Tervishoiuamet» ja «Ravimiamet» sõnaga «Terviseamet» vastavas käändes)
4) meditsiiniseadme professionaalsele kasutajale.
(4) Tervishoiuteenuse osutajat meditsiinigaasiga varustava meditsiinigaasitorustiku ohutuse tagamisel järgitakse seadme valmistamisel ja kasutamisel lisaks käesoleva seadusega kehtestatud nõuetele surveseadme ohutuse seaduse sätteid, mis on kohaldatavad meditsiinigaasisüsteemi puhul.
Veaparandus - Sõna «otstarbekohane» asendatud sõnaga «sihtotstarbekohane». Alus "Riigi Teataja seaduse" § 10 lõige 4.
(2) Sotsiaalministril on õigus põhjendatud taotluse korral lubada Eestis turule lasta ja kasutusele võtta üksikuid meditsiiniseadmeid, mille puhul pole tehtud vastavushindamist, kuid mille kasutamine on hädavajalik rahva tervise kaitse huvides.
(2) Vabariigi Valitsus kehtestab määrusega nõuded meditsiiniseadme kavandamisele, tootmisele, pakendamisele ja meditsiiniseadmega kaasnevale teabele.
(6) Vabariigi Valitsus kehtestab määrusega meditsiiniseadmete liigitamise reeglid.
(10) Sotsiaalminister kehtestab määrusega meditsiiniseadme kliinilise uuringu tegemise tingimused ja korra.
(11) CE-märgiga meditsiiniseadme suhtes ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõikeid 2–6, välja arvatud juhul, kui kliiniline uuring tehakse seadme sihtotstarbekohast kasutust arvestamata.
(1) Iga isik, kes laseb meditsiiniseadme oma nime all turule, koostab meditsiiniseadmele vastavusdeklaratsiooni ja varustab meditsiiniseadme CE-märgiga pärast seda, kui ta on vastavushindamise teel kindlaks teinud, et tema toodetud seade on kooskõlas sellele meditsiiniseadmele kohaldatavate nõuetega. Kliiniliselt uuritavale meditsiiniseadmele, tellimusmeditsiiniseadmele ja toimivuse hindamise meditsiiniseadmele ei paigaldata CE-märki.
(3) Teavitatud asutus väljastab pärast vastavushindamise tegemist vastavussertifikaadi või selle lisa meditsiiniseadme või kvaliteedisüsteemi nõuetekohasuse kohta.
(1) Isik, kes ühendab tootja määratud sihtotstarvet arvestades CE-märgiga meditsiiniseadmeid, selleks et need turule lasta meditsiiniseadmete süsteemina või protseduuripaketina, koostab kinnituskirja, millega ta kinnitab:
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõuded ei ole täidetud või kui meditsiiniseadmete ühendamisel on kasutatud CE-märgita meditsiiniseadmeid ning pole järgitud seadmete sihtotstarbekohast kasutust, peetakse meditsiiniseadmete süsteemi või protseduuripaketti uueks meditsiiniseadmeks, mille puhul kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 23 sätestatud nõudeid.
(3) Isik, kes steriliseerib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud meditsiiniseadmete süsteemi, protseduuripaketi või muu CE-märgiga meditsiiniseadme, millele tootja on enne kasutamist näinud ette steriliseerimise, kohaldab omal valikul sobivat vastavushindamise protseduuri kooskõlas steriliseerimise eripäraga. Steriliseerija koostab kinnituskirja, millega kinnitab, et steriliseerimine on korraldatud kooskõlas tootja juhistega.
(31) Iga isik, kes laseb Eestis turule, levitab Eestis esmakordselt või võtab kasutusele II a, II b või III riskiklassi meditsiiniseadme või aktiivse siirdatava meditsiiniseadme, teavitab sellest Terviseametit kümne päeva jooksul seadme turule laskmisest, esmakordsest levitamisest või kasutusele võtmisest arvates.
(5) Sotsiaalminister kehtestab määrusega meditsiiniseadme turule laskmisest, levitamisest ja kasutusele võtmisest ning meditsiiniseadmel tehtud olulistest muudatustest teavitamise tingimused ja korra.
(8) Sotsiaalminister kehtestab määrusega ohujuhtumist teavitamise korra ja teavitamisvormid.
§ 29. Meditsiiniseadmete ja ohujuhtumite andmekogu
(1) Meditsiiniseadmete ja ohujuhtumite andmekogu on riigiasutuse andmekogu avaliku teabe seaduse tähenduses. Andmekogus registreeritakse:
1) andmed, mis identifitseerivad käesoleva seaduse § 26 lõigetes 1 ja 31 nimetatud meditsiiniseadmed, nende tootjad või volitatud esindajad, turule laskjad, levitajad ja kasutusele võtjad; eraldi peab olema nimetatud verepreparaatide olemasolu meditsiiniseadmes;
2) käesoleva seaduse § 27 lõigetes 1, 3 ja 4 nimetatud ohujuhtumid ja lõikes 5 nimetatud ohujuhtumi põhjuseks olnud asjaolud;
3) andmed teavitatud asutuste väljastatud vastavussertifikaatide kohta.
(2) Meditsiiniseadmete ja ohujuhtumite andmekogu vastutav ja volitatud töötleja on Terviseamet.
(1) Tervishoiuteenuse osutaja teeb enne meditsiiniseadme kasutuselevõttu kindlaks meditsiiniseadme tehnilise seisukorra ning korraldab professionaalse kasutaja väljaõppe, kui need nõuded on kasutusele võetavale meditsiiniseadmele rakendatavad.
(2) Tervishoiuteenuse osutaja koostab meditsiiniseadme kasutuselevõtu akti, kui meditsiiniseadme kasutusele võtmine eeldab seadme töötamise õigsuse ja ohutuse kontrolli.
§ 33. Riikliku järelevalve teostaja pädevus
Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides esitatud nõuete täitmise üle teostab riiklikku järelevalvet Terviseamet:
2) teavitatud asutusele ja tootjale käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides esitatud nõuete täitmise üle;
§ 34. Riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku õigused ja kohustused
(1) Riiklikku järelevalvet teostaval ametiisikul on õigus oma pädevuse järgi:
1) kontrollida käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete täitmist takistamatult ja ette teatamata;
2) siseneda järelevalve teostamise eesmärgil kontrollitava isiku, tema esindaja või tema töötaja juuresolekul kontrollitava isiku tööruumidesse;
3) saada järelevalve teostamiseks vajalikku teavet, tutvuda järelevalve teostamisel asjakohaste dokumentide või nende koopiatega ning saada nendest ärakirju;
(2) Riiklikku järelevalvet teostav ametiisik esitab oma tööülesannete täitmisel ametitõendi ja selgitab järelevalve teostamise eesmärki ja selle toiminguid.
(3) Riiklikku järelevalvet teostav ametiisik tagab saadud äri- ja tehnikateabe konfidentsiaalsuse, kui seadus ei näe ette selle avaldamist.
(4) Isik, kelle suhtes järelevalvet teostatakse, abistab järelevalve teostajat käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides ettenähtud ülesannete täitmisel.
(5) Isik, kes tegutseb teavitatud asutusena, võimaldab Terviseametile ligipääsu dokumentidele, mis sisaldavad teavet:
1) töövõtja kvalifikatsiooni ning käesoleva seaduse alusel tehtud töövõtjapoolse töö kohta;
2) teavitatud asutuse majandustegevuse kohta.
(6) Kliiniliselt uuritava meditsiiniseadme, tellimusmeditsiiniseadme ja toimivuse hindamise meditsiiniseadme tootja võimaldab Terviseametile ligipääsu järgmistele dokumentidele, mille alusel saab hinnata seadme vastavust käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele:
[RT I 2005, 13, 65 - jõust. 01.05.2005]
1) dokumendid tellimusmeditsiiniseadme valmistamise ja talitluse ning oodatava toime kohta;
2) kliiniliselt uuritava meditsiiniseadme üldine kirjeldus, kavandid, tootmismeetodid, seletused, et mõista kavandeid ja seadme töötamist, riskianalüüsi tulemused, tehtud testide tulemused ja järgitud harmoneeritud standardite nimekiri. Kui harmoneeritud standardeid pole täielikult järgitud, siis kirjeldus kasutusele võetud meetmetest, mis tagavad käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides esitatud nõuete järgimise;
3) dokumendid toimivuse hindamise meditsiiniseadme valmistamise ja talitluse ning oodatava toime kohta.
(7) Kui meditsiiniseadme puhul ei ole arvestatud käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõudeid, algatab Terviseamet järelevalvemenetluse, et kõrvaldada selline seade turult, keelata selle turule laskmine ja kasutuselevõtt või piirata seda. Terviseamet teavitab Euroopa Komisjoni ja teiste Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide pädevaid asutusi järelevalvemenetluse algatamisest, selle käigust ja tulemustest.
(8) Terviseametil on õigus järgmise kahe aasta jooksul pärast käesoleva seaduse § 26 lõikes 2 nimetatud ja CE-märki kandva meditsiiniseadme turule laskmist põhjendatud juhtudel nõuda tootjalt asjaomase seadme kohta aruannet, mis sisaldab seadme kohta turustamise käigus kogutud teavet.
(9) Terviseametil on õigus kohustada iga isikut, kes lasi meditsiiniseadme turule, teatama avalikkusele meditsiiniseadmega seotud ohtudest või edastada selline teave ise kohustatud isiku kulul.
(10) [Kehtetu - RT I 2010, 31, 158 - jõust. 01.10.2010]
§ 36. Ettekirjutus
(1) Käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete rikkumise lõpetamiseks või rikkumiste ärahoidmiseks teeb riiklikku järelevalvet teostav ametiisik ettekirjutuse, milles ta:
2) esitab vajaduse korral nõude õigusrikkumisega seotud tegevuse osaliseks või täielikuks peatamiseks;
(2) Ettekirjutuses märgitakse järgmised andmed:
1) ettekirjutuse teinud isiku ees- ja perekonnanimi, ametinimetus ning järelevalveasutuse nimetus ja aadress;
4) ettekirjutuse tegemise aluseks olevad asjaolud koos viitega õiguslikule alusele;
(3) Ettekirjutus koostatakse kahes eksemplaris, millest üks jääb ettekirjutuse koostajale ja teine kohustatud subjektile.
(4) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib järelevalvet teostav ametiisik rakendada sunnivahendit asendustäitmise ja sunniraha seaduses ettenähtud korras. Sunniraha ülemmäär on 3200 eurot.
(1) Kui isik ei nõustu ettekirjutuse või toiminguga, on tal õigus esitada kirjalik vaie käesoleva seaduse §-s 33 nimetatud pädevuse järgi Terviseametile kümne tööpäeva jooksul alates päevast, kui isik sai või oleks pidanud toimingust või ettekirjutusest teada saama.
(2) Terviseamet vaatab vaide läbi ja teeb otsuse 14 tööpäeva jooksul vaide esitamise päevast arvates.
(3) Vaide esitamine ei peata ettekirjutuse täitmise kohustust.
(4) Terviseameti otsus tehakse vaide esitajale teatavaks ning antakse kätte allkirja vastu või saadetakse posti teel väljastusteatega kahe tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(5) Kui vaide esitaja ei nõustu vaide otsusega, võib ta esitada kaebuse halduskohtusse 30 päeva jooksul otsuse tulemusest teada saamisest arvates.
Juriidilise isiku poolt meditsiiniseadmete kohta andmete esitamata jätmise, andmete muutumisest teatamata jätmise või valeandmete esitamise eest karistatakse rahatrahviga kuni 3200 eurot.
(1) Käesoleva seaduse §-des 38 ja 39 nimetatud väärtegude puhul kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustikku.
Veaparandus - Lisatud puuduv lause osa. Alus: „Riigi Teataja seaduse“ § 10 lõige 4.
(2) Käesoleva seaduse §-des 38 ja 39 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on Terviseamet.
1 EÜ Nõukogu direktiiv 90/385/EMÜ aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 189, 20.07.1990, lk 17–36), muudetud 93/42/EMÜ (EÜT L 169, 12.07.1993, lk 1), muudetud 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30.08.1993, lk 1), täiendatud 90/358/EMÜ (EÜT L 7, 01.11.1994, lk 20); EÜ Nõukogu direktiiv 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (EÜT L 169, 12.07.1993, lk 1–43), muudetud 98/79/EÜ (EÜT L 331, 07.12.1998, lk 1), muudetud 2000/70/EÜ (EÜT L 313, 13.12.2000, lk 22), muudetud 2001/104/EÜ (EÜT L 6, 10.01.2002, lk 50); Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 98/79/EÜ in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta (EÜT L 331, 07.12.1998, lk 1–37), täiendatud 98/79/EÜ (EÜT L 22, 29.01.1999, lk 75), täiendatud 98/79/EÜ (EÜT L 6, 10.01.2002, lk 70); Komisjoni direktiiv 2005/50/EÜ puusa-, põlve- ja õlaliigese proteeside ümberliigitamise kohta meditsiiniseadmeid käsitleva nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ raames (ELT L 210, 12.08.2005, lk 41–43); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/47/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/385/EMÜ aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta ja nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta ning direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (ELT L 247, 21.09.2007, lk 21–55); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/51/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate elavhõbedat sisaldavate mõõteseadmete turustamise piirangutega (ELT L 257, 3.10.2007, lk 13–15); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/13/EÜ, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/539/EMÜ veterinaarmeditsiinis kasutatavaid elektromeditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 76, 19.03.2008, lk 41).


text:
Väärteoprotokolli teokirjeldus. Käibe tekkimine, kaup või teenus - Pluss
http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=RK/3-1-1-23-15
Riigikohtu 20.04.2015 lahend nr 3-1-1-23-15
MKS § 153.1MKS § 153.1
Maksu- ja Tolliamet (MTA) koostas väärteoprotokolli isiku X ja OÜ Y kohta. Väärteoprotokolli kohaselt esitas OÜ Y sisendkäibemaksu kohta valeandmeid, et vähendada osaühingu maksukohustust. MTA otsusega karistati isikut X maksukorralduse seaduse (MKS) § 153.1 lg 1 järgi rahatrahviga 600 eurot ja OÜ-d Y MKS § 153.1 lg 2 järgi rahatrahviga 6500 eurot. Isiku X ja OÜ Y kaitsja esitas maakohtule kaebuse MTA otsuse tühistamiseks ja väärteomenetluse lõpetamiseks. Maakohus jättis kaebuse rahuldamata. Kaitsja esitas kassatsiooni.
1. Väärteoprotokollis kirjeldatu on hüpotees, mille tõestamine või ümberlükkamine on järgneva menetluse ülesanne. Väärteoprotokolli teokirjelduses ei ole asjakohane viidata tõenditele, veel vähem nende sisu refereerida ja analüüsida. Valdava osa selles asjas koostatud väärteoprotokolli teokirjelduse tekstist moodustab ülevaade erinevate tõendite sisust ja nende tõendite analüüs. Sellise informatsiooni käsitlemine teokirjelduses on õigustamatu, sest see muudab teokirjelduse raskesti jälgitavaks. Seetõttu ei vasta käsitletavas asjas koostatud väärteoprotokoll väärteomenetluse seadustiku (VTMS) § 69 lg 2 p 1 nõuetele. Tegemist ei ole väärteomenetlusõiguse olulise rikkumise VTMS § 150 lg 2 mõttes ega tingi kohtuotsuse tühistamist.
2. Ka enne 1. jaanuari 2015 oli MKS § 153.1 järgi karistatav üksnes tahtlik tegu. Asjaolust, et OÜ Y ja OÜ X vahel sõlmitud leping ja selle alusel väljastatud OÜ X arve ei olnud MKS § 83 lg 4 tähenduses näilikud, ei saa aga veel järeldada, et OÜ Y võinuks maha arvata sisendkäibemaksu. Kreeditarve väljastamise faktist ei saa järeldada, et isik X esitas OÜ Y juulikuu käibedeklaratsioonis valeandmeid, või vähemalt mitte seda, et ta tegi seda tahtlikult.
3. Väidet selle kohta, kas mingi hüve on käibemaksuseaduse mõttes kaup või teenus, ei saa vaadelda teokirjelduse osaks oleva faktilise asjaoluna, vaid käibemaksuseaduse (KMS) § 2 lg-te 3 ja 4 alusel antava õigusliku hinnanguna. Seega ei takista VTMS §-s 87 ette nähtud väärteoprotokolli piiridest väljumise keeld käesolevas asjas kohtul hinnangu andmist, kas väärteoprotokollis kirjeldatud tarkvarapaketid on kaup või teenus.
4. Käesolevas asjas ei ole nõuetekohaselt kindlaks tehtud kõiki eeldusi, mis võimaldaksid väita, et isik X esitas OÜ Y huvides viimase käibedeklaratsioonis tahtlikult valeandmeid. Väärteoasja uuel arutamisel tuleb kohtul silmas pidada muu hulgas seda, kas OÜ X ja OÜ Y vahel sõlmitud lepingu objektiks oleva teenuse saab lugeda KMS § 11 lg 1 p 1 mõttes osutatuks siis, kui teenuse sisuks olev õigus muutus ostjale kättesaadavaks.
Riigikohus rahuldas kassatsioonkaebuse osaliselt, saates asja uueks arutamiseks maakohtule teises kohtukoosseisus. Riigikohus ei lõpetanud väärteomenetlust isik X ja OÜ Y suhtes.

matches:
§ 153
§ 153
§ 153
§ 153
§ 69
§ 150
§ 153
§ 83
§ 2
§ 11
Riigikohus
Riigikohus


RT I 2010, 6, 23
Vastu võetud 04.02.2010 nr 15
Määrus kehtestatakse «Eesti Vabariigi haridusseaduse» § 366 lõike 4 alusel ning kooskõlas «Avaliku teabe seaduse» § 433 lõikega 1.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a määruses nr 265 «Eesti Hariduse Infosüsteemi asutamine ning põhimäärus» (RT I 2004, 61, 434; 2009, 46, 308) tehakse järgmised muudatused:
Registri vastutav töötleja on Haridus- ja Teadusministeerium (edaspidi vastutav töötleja).»;
2) paragrahvi 6 lõikest 3 jäetakse välja sõnad «ja volitatud»;
3) paragrahvi 8 lõigetes 2 ja 3, § 10 lõikes 2, § 14 lõigetes 1, 4, 5 ja 6, § 21 lõikes 2, § 22 lõikes 1, § 25 lõikes 2, § 29 lõikes 2, § 30 lõikes 1, § 361 lõikes 1, § 41 lõikes 1, § 425 lõikes 1, §-s 426, § 427 lõikes 1, § 43 lõikes 3 ja §-s 44 asendatakse sõna «volitatud» sõnaga «vastutav» vastavas käändes;
4) paragrahvi 14 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Registri vastutav töötleja koostab andmete esitamise juhendi ja teeb selle kättesaadavaks oma veebilehel asuva viida kaudu.»;
5) paragrahvi 22 lõiked 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist ning kutseõppe läbimist võimaldavad õppeasutused esitavad õpetajate ja õppejõudude kohta andmed õpetajate ja õppejõudude alamregistrisse viie tööpäeva jooksul arvates õpetaja ja õppejõu tööle asumisest, töölt lahkumisest või muude §-s 18 toodud andmete muutumisest, välja arvatud § 18 lõike 3 punktides 15 ja 16 toodud andmed, mis esitatakse kord aastas 10. novembriks.
(3) Alus-, põhi-, üldkesk- ja kutsekeskhariduse omandamist ning kutseõppe läbimist võimaldavad õppeasutused kinnitavad õpetajate andmete õigsust alamregistris iga aasta oktoobri, detsembri, veebruari ning aprilli 1.–5. kuupäeval.»;
6) paragrahvi 22 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 22 lõige 7 sõnastatakse järgmiselt:
«(7) Registri vastutav töötleja koostab andmete esitamise juhendi ja teeb selle kättesaadavaks oma veebilehel asuva viida kaudu.»;
8) paragrahvi 30 lõiked 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist ning kutseõppe läbimist võimaldavad õppeasutused ning krediidiasutused esitavad õpilaste, üliõpilaste, eksternide või arst-residentide kohta andmed viie tööpäeva jooksul arvates andmete muutumisest.
(3) Koolieelsed lasteasutused ja üldhariduskoolid kinnitavad andmete õigsust alamregistris iga kuu (välja arvatud juuli ja august) 5.–10. kuupäevaks. Nõustamiskomisjonid kinnitavad andmete õigsust alamregistris 5 tööpäeva jooksul pärast komisjoni otsuse langetamist.»;
9) paragrahvi 30 lõige 7 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvi 425 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
11) paragrahvi 45 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Andmed annab üle vastutav töötleja Andmekaitse Inspektsiooni volitatud ametiisiku ja riiklike infosüsteemide tööd koordineeriva asutuse volitatud ametiisiku juuresolekul. Andmete üleandmise või hävitamise korral koostatakse akt.»
§ 2. Käesoleva määruse § 1 punktid 5, 6, 8 ja 9 jõustuvad 1. septembril 2010. a.


Paikuse Põhikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Paikuse Põhikooli põhimäärus
Paikuse Põhikooli põhimäärus - sisukord
§ 4 Hoolekogu ülesanded, hoolekogu moodustamine ja töökord
§ 13 Õpilaste kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine, õpilaspileti väljastamine
§ 18 Õpilaskonna ja õpilaste õigused, kohustused, vastutus ja kooli kodukord
§ 22 Personali ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
§ 27 Arengukava, sisehindamine ja järelevalve
§ 29 Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine ja täiendamine
RT IV, 22.03.2013, 48
Vastu võetud 18.03.2013 nr 11
Kooli nimetus on Paikuse Põhikool (edaspidi kool).
(1) Kool asub Paikuse vallas.
(2) Kooli postiaadress on Paide mnt 19, Paikuse alev, Paikuse vald, 86602, Pärnumaa.
(1) Kool tegutseb integreeritud põhikoolina, kus õpe toimub I, II ja III kooliastmel.
(2) Kool on Paikuse Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav munitsipaalüldhariduskool.
§ 4. Hoolekogu ülesanded, hoolekogu moodustamine ja töökord
2) otsustab õpilaste nimekirja arvamise ja nimekirjast väljaarvamise, esimese klassi nimekirja arvamise, õpilaste haridusliku erivajadusega õpilastele tugimeetmete rakendamise, õpilaste suhtes tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamise, vanema taotluse alusel õpilase pikapäevarühma vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise;
3) korraldab tugispetsialistide teenuse rakendamise, õpilaste ja koolitöötajate vaimse ja füüsilise turvalisuse ja tervise kaitse ning vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamise abinõude rakendamise, õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras, esimese õpilasesinduse valimised, avaliku konkursi pedagoogide vabade ametikohtade täitmiseks;
4) valmistab ette kooli vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõu;
5) annab aru kooli hoolekogule;
6) teeb koostööd õpilasesindusega ja kinnitab õpilasesinduse põhimääruse;
7) teeb ettepaneku koolitöötajate koosseisu kinnitamiseks, sõlmib töölepingud koolitöötajatega ja pedagoogidega;
8) kutsub kokku kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks vähemalt üks kord aastas vanemate koosoleku.
Kool on üldhariduskool, mis loob võimalused põhihariduse omandamiseks põhikooli riikliku õppekava alusel.
(2) Uusimmigrantide lastele õpetatakse osa õppeaineid vajadusel muus keeles.
2) klassid põhiharidust omandavatele õpilastele, kellele nõustamiskomisjon on spetsiifilistest hariduslikest erivajadustest tulenevalt soovitanud õppida väikeklassis;
3) klassid õpiraskustega põhiharidust omandavatele õpilastele;
4) klassid põhiharidust omandavatele kasvatusraskustega õpilastele.
(10) Koolis võib suvevaheajal korraldada täiendava õppega seotud tegevusi.
§ 13. Õpilaste kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine, õpilaspileti väljastamine
(3) Kool väljastab õpilase vanema taotlusel õpilasele tasuta kooli õpilaspileti, mille väljaandmise korra ja õpilaspileti vormi kehtestab haridus- ja teadusminister.
(3) Arenguvestluse korraldamise tingimused ja korra kehtestab kooli direktor, esitades selle enne arvamuse andmiseks õppenõukogule ja hoolekogule.
(5) Koolis korraldatava tegevuse puhul, mis ei ole kooli õppekava osa, võib kulude katmine toimuda õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel.
(6) Õppekavaväliste tegevuste loetelu, kus toimub kulude katmine õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel ja kaasrahastamise kaudu kaetavate kulude määra õppekavaväliste tegevuste lõikes, kehtestab vallavalitsus. Ettepaneku vallavalitsusele kaasrahastatavate õppekavaväliste tegevuste loetelu ja määrade kehtestamise kohta teeb direktor kooskõlastades selle kooli hoolekoguga.
(7) Õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisest laekuvad summad kantakse valla eelarvesse.
§ 18. Õpilaskonna ja õpilaste õigused, kohustused, vastutus ja kooli kodukord
1) moodustada liite ja organisatsioone teiste õpilaskondadega õigusaktides sätestatud alustel a korras mittetulundusühingute seaduses ja sihtasutustes seaduse sätestatud juriidilise isiku staatust omamata;
(2) Personali koosseisu kinnitab direktori ettepanekul vallavalitsus, arvestades haridus- ja teadusministri kehtestatud koolitöötajate miinimumkoosseisu ning kooli tegevuse eesmärkidest ja ülesannetest tulenevaid vajadusi.
(3) Pedagoogidena käsitatakse direktorit, õppealajuhatajat, õpetajat ning teisi õppe ja kasvatuse alal töötavaid isikuid.
(4) Direktoriga sõlmib töölepingu vallavanem või tema asendaja.
§ 22. Personali ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
(6) Kooli personal hoidub tegudest, mis kahjustavad kooli mainet või põhjustavad õpilaste või vanemate usaldamatust kooli vastu.
(1) Kooli asjaajamine tugineb Vabariigi Valitsuse kehtestatud asjaajamiskorra ühtsetele alustele, vallavalitsuse asjaajamisekorrale ja koolis kinnitatud korrale.
§ 27. Arengukava, sisehindamine ja järelevalve
(3) Koolis tehakse sisehindamist. Sisehindamise korra ja sisehindamise aruande kehtestab kooli direktor.
§ 29. Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine ja täiendamine
Määrusega tunnistatakse kehtetuks Paikuse Vallavolikogu 20. detsembri 2010 määrus nr 17 “Paikuse Põhikooli põhimäärus”.


2 Hooldaja ja hooldajatoetuse määramine
1 Puudega lapsele hooldaja ja hooldajatoetuse määramine
§ 4 Puudega lapse hooldajaks määramise ja hooldajatoetuse taotlemine
§ 5 Puudega lapse hooldusvajaduse hindamine
§ 6 Puudega lapse hooldajatoetuse määramine ja maksmine
§ 7 Puudega lapse hooldajatoetuse määramise tähtaja lühendamine ja pikendamine
§ 8 Puudega lapse hooldajatoetuse maksmise peatamine ja lõpetamine
2 Täisealisele isikule hooldaja ja hooldajatoetuse määramine
§ 9 Täisealisele isikule hoolduse seadmine
§ 10 Täisealisele isikule hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotlemine
§ 11 Täisealisele isikule hoolduse seadmine ja hooldaja määramine
§ 12 Hooldaja kohustused
§ 13 Täisealise isiku hooldajale toetuse maksmine
§ 14 Täisealisele isikule hoolduse seadmise ja hooldaja määramise lõpetamine
§ 15 Täisealise isiku hooldajale toetuse määramise tähtaja lühendamine ja pikendamine
3 Hooldajatoetuse suurus
RT IV, 08.05.2020, 40
RT IV, 15.02.2018, 4
28.06.2018 RT IV, 04.07.2018, 42 07.07.2018
30.04.2020 RT IV, 08.05.2020, 15 11.05.2020, rakendatakse alates 1.05.2020
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja § 22 lõike 1 punkti 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 2, § 15 ja § 26 alusel.
Käesolev määrus sätestab rahvastikuregistris registreeritud Tori valla puudega hooldusvajadusega isikule hoolduse seadmise, hooldaja määramise ja valla eelarvest makstava hooldajatoetuse korra (edaspidi kord).
[RT IV, 04.07.2018, 42 - jõust. 07.07.2018]
1) Hooldatav – kõrvalabi, juhendamist ja järelevalvet vajav vaimse või füüsilise puudega ja/või kõrvalekaldega isik, kes vajab abi igapäevaelutoimingute sooritamisel.
[RT IV, 08.05.2020, 15 - jõust. 11.05.2020, rakendatakse alates 1.05.2020]
2) Hooldaja – kohaliku omavalitsuse poolt määratud teovõimeline isik, kes tagab hooldatavale kõrvalabi, juhendamise ja järelevalve.
3) Hooldus – vajaliku kõrvalabi, juhendamise ja järelevalve tagamine isikule, kes ei tule iseseisvalt toime söömise, hügieenitoimingute, riietumise, liikumise või suhtlemisega või kes oma tegevuse või tegevusetusega võib tekitada kahju iseenda või teiste inimeste elule, tervisele või varale.
4) Hooldusvajadus – hooldatava abi, toetuse ja järelevalve vajadus igapäevatoimingute sooritamisel.
(1) Hooldus seatakse puudega isikule, kelle tegelik ja rahvastikuregistrijärgne elukoht on Tori vald ja kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks (edaspidi hooldatav).
(2) Hoolduse eesmärk on tagada puudega hooldusvajadusega isikule, kes ei tule iseseisvalt toime, igapäevane kõrvalabi, juhendamine ja järelevalve harjumuspärases keskkonnas lähtuvalt tema senisest elulaadist.
(3) Erandjuhul võib Tori valla elanike registris oleva hooldatava hooldajaks määrata teises omavalitsuses elava isiku, juhul kui hooldaja ja hooldatava elukohtade vahemaa võimaldab hooldajal täita talle pandud ülesandeid.
2. peatükk Hooldaja ja hooldajatoetuse määramine
1. jagu Puudega lapsele hooldaja ja hooldajatoetuse määramine
§ 4. Puudega lapse hooldajaks määramise ja hooldajatoetuse taotlemine
(1) Puudega lapse hooldaja (edaspidi hooldaja) on käesoleva korra mõistes vanem, last kasvatava vanema abikaasa, eestkostja või perehoolduslepingu alusel last hooldav isik, kes ei saa töötada puudega lapse hooldamise tõttu.
(2) Hooldajatoetus puudega lapse hooldajale on igakuine sotsiaaltoetus 3 kuni 18-aastase hooldusvajadusega raske ja sügava puudega lapse hooldamise eest.
(3) Hooldajatoetust saab taotleda isik, kelle elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Tori vald ja kelle tegelik elukoht on Tori vallas, puudega lapse eest.
(4) Hooldajatoetuse saamiseks esitab hooldaja Tori vallavalitsuse lastekaitsespetsialistile taotluse koos alljärgnevate lisadokumentidega:
1) hooldaja ja puudega lapse isikut tõendav dokument;
2) Sotsiaalkindlustusameti otsus hooldatava puude määramise kohta;
3) puudega lapse rehabilitatsiooniplaan ja/või juhtumiplaan;
4) eestkostjaks määramise kohtuotsus või perekonnas hooldamise leping, kui hooldajatoetuse taotleja ei ole vanem või last kasvatava vanema abikaasa.
(6) Kui taotleja jätab koos taotlusega esitamata nõutud andmed või kui taotluses on muid puudusi, määrab sotsiaalosakond taotlejale esimesel võimalusel tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, mis ei või olla lühem kui viis tööpäeva.
§ 5. Puudega lapse hooldusvajaduse hindamine
(2) Lastekaitsespetsialist selgitab vestluse, esitatud dokumentide, kodukülastuse ja hindamismetoodika alusel välja puudega lapse hooldusvajaduse ja hooldaja võimalused puudega lapsele kõrvalabi, juhendamise või järelevalve tagamiseks ning teeb hoolekandekomisjonile ettepaneku hooldajatoetuse määramise kohta.
[Kehtetu - RT IV, 08.05.2020, 15 - jõust. 11.05.2020, rakendatakse alates 1.05.2020]
§ 6. Puudega lapse hooldajatoetuse määramine ja maksmine
(1) Hooldajatoetuse määramise otsustab hoolekandekomisjon.
(2) Hooldajatoetust makstakse jooksva kuu eest alates otsuse vastuvõtmisele järgnevast kalendrikuust.
(3) Hooldajatoetus makstakse välja hiljemalt 20. kuupäevaks hooldaja arvelduskontole.
(4) Hooldajatoetust makstakse tagasiulatuvalt puude määramise kuupäevast, kui hooldajatoetuse saaja on esitanud avalduse hooldajatoetuse tähtaja pikendamiseks 30 päeva jooksul pärast puude määramise otsuse tegemist.
(5) Puudega lapse hooldajatoetust ei maksta:
3) taotlejale, kelle lapse hooldamine on püsivalt tagatud teiste sotsiaal- ja/või haridusteenustega, täiendavate toetuste või muu abi osutamisega;
4) taotlejale, kelle lapse hooldusvajadus ei põhjusta olulisi takistusi tööturul mitteosalemiseks;
5) keskmise puudega või puuduva puudeastmega lapse hooldamise eest.
(6) Puudega lapse hooldajatoetust makstakse kuni:
(7) Puudega lapse hooldajatoetuse suuruse muutmist tingivate asjaolude tekkimisel arvutatakse toetuse suurus ümber asjaolude sotsiaalosakonnale teatavaks saamise kuupäevaga ning see kajastub hiljemalt järgneva kuu toetuse väljamaksmisel.
(8) Puudega lapse hooldajatoetust ei maksta, juhul kui taotleja on teadvalt andmeid varjanud või valeandmeid esitanud.
§ 7. Puudega lapse hooldajatoetuse määramise tähtaja lühendamine ja pikendamine
(1) Hooldajatoetuse määramise tähtaja möödumisel on taotlejal õigus esitada avaldus hooldajatoetuse määramise tähtaja pikendamiseks, lisades avaldusele käesoleva määruse paragrahvis 4 lõike 4 punktis 2 ja 4 nimetatud dokumendid.
(2) Hooldajatoetuse määramise tähtaja pikendamise otsustab hoolekandekomisjon.
(3) Hooldajatoetuse tähtaja määramise pikendamisele eelneb puudega lapse hooldusvajaduse kordushindamine.
(4) Puudega lapse hooldajatoetus määratakse tähtajaliselt § 6 lõikes 6 sätestatust lühemaks ajaks, kui on eeldada hooldamise tähtajalisust.
§ 8. Puudega lapse hooldajatoetuse maksmise peatamine ja lõpetamine
(1) Puudega lapse hooldajatoetuse maksmine peatatakse:
(2) Puudega lapse hooldajatoetuse maksmist jätkatakse puudega lapse hooldaja taotluse alusel pärast peatamist tinginud asjaolude ära langemist kuni § 6 lõikes 6 nimetatud tähtaegadeni.
(3) Puudega lapse hooldaja toetuse maksmine lõpetatakse:
1) toetuse määramise aluste ära langemisel;
3) puudega lapse hoolduse korraldamisel edaspidi muul viisil;
2. jagu Täisealisele isikule hooldaja ja hooldajatoetuse määramine
§ 9. Täisealisele isikule hoolduse seadmine
(2) Hooldust ei seata hooldatavale, kellel on olemas perekonnaseaduse alusel ülalpidamise ja abistamise kohustusega täisealised isikud (abikaasa, vanem, laps, vanavanem, lapselaps, võõras- või kasulaps), kes elavad hooldatavaga samas eluruumis ning oma igapäevase elukorraldusega, mis ei takista nende tavapärast toimetulekut, tagavad hooldust vajava isiku hooldusvajadused, või kui abi vajava isiku toimetulekut on võimalik tagada muude sotsiaalteenuste osutamise, sotsiaaltoetuste maksmise, vältimatu sotsiaalabi või muu abi osutamise teel.
(3) Erandkorras seatakse hooldus hooldatavale, kellel on olemas perekonnaseaduse alusel ülalpidamise ja abistamise kohustusega isikud, kuid nimetatud isikud ei suuda täita hooldust vajava isiku suhtes ülalpidamise kohustust, või kui ülalpidamiskohuslane ei ole võimeline tagama hooldatavale hooldust enda või oma perekonna tavalist ülalpidamist või elukorraldust kahjustamata, või kui hooldusvajaduse hindamisel selgub, et ülalpidamiskohustusega isik on kõige sobivam hooldusvajadust tagav isik.
§ 10. Täisealisele isikule hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotlemine
(1) Hooldajaks taotleja esitab Tori vallavalitsusele taotluse koos alljärgnevate lisadokumentidega:
2) taotleja ja hooldatava isikut tõendavad dokumendid;
(2) Sotsiaaltöö spetsialist selgitab vestluse, esitatud dokumentide, kodukülastuse ja hindamismetoodika alusel välja hooldatava hooldusvajaduse ja hooldaja võimalused puudega inimesele kõrvalabi, juhendamise või järelevalve tagamiseks ning teeb hoolekandekomisjonile ettepaneku hooldaja ja hooldajatoetuse määramiseks.
(3) Kui taotleja jätab koos taotlusega esitamata nõutud andmed või kui taotluses on muid puudusi, määrab sotsiaalosakond taotlejale esimesel võimalusel tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, mis ei või olla lühem kui viis tööpäeva.
§ 11. Täisealisele isikule hoolduse seadmine ja hooldaja määramine
(1) Hooldatavale seatakse hooldus ja määratakse talle hooldaja hoolekandekomisjoni otsusega 14 päeva jooksul alates taotluse esitamisest.
(3) Hooldajaks võib määrata teovõimelist isikut, kelle rahvastikuregistri järgne ja tegelik elukoht on Tori vallas.
§ 12. Hooldaja kohustused
§ 13. Täisealise isiku hooldajale toetuse maksmine
(3) Hooldajatoetust makstakse tagasiulatuvalt puude määramise kuupäevast, kui hooldajatoetuse saaja on esitanud avalduse hooldajatoetuse tähtaja pikendamiseks 30 päeva jooksul pärast puude määramise otsuse tegemist.
(4) Täisealise puudega isiku hooldajatoetust makstakse kuni:
(5) Hooldajatoetust ei maksta puuduva puudeastmega ja keskmise puudega inimese hooldamise eest.
§ 14. Täisealisele isikule hoolduse seadmise ja hooldaja määramise lõpetamine
(1) Hoolduse seadmine ja/või hooldajaks määramine lõpetatakse hoolekandekomisjoni otsusega kui:
4) hooldatav asub alaliselt elama teise omavalitsusüksuse territooriumile;
(2) Käesoleva paragrahvi punktis 1 nimetatud asjaoludest mitteteatamisel on hoolekandekomisjonil õigus hoolduse seadmine ja/või hooldaja määramine omaalgatusel lõpetada.
§ 15. Täisealise isiku hooldajale toetuse määramise tähtaja lühendamine ja pikendamine
(1) Täisealise puudega isiku hooldaja toetuse maksmist pikendatakse:
2) elamisloa andmise kuupäevast, kui taotleja on esitanud avalduse toetuse maksmise pikendamiseks koos kehtiva elamisloaga hiljemalt 30 päeva jooksul elamisloa saamisest;
(2) Täisealise puudega isiku hooldaja toetuse maksmine peatatakse:
3. peatükk Hooldajatoetuse suurus
(2) Hooldajatoetuse määra kinnitab vallavalitsus eelarveaastaks.
(4) Täisealise raske puudega isiku hooldajale makstakse 60% kehtestatud hooldajatoetuse määrast.
(5) Raske puudega 3-15 aastase lapse hooldajale makstakse 400% ja 16-17 aastase lapse hooldajale 200% kehtestatud hooldajatoetuse määrast.
(6) Sügava puudega 3-15 aastase lapse hooldajale makstakse 500% ja 16-17 aastase lapse hooldajale 300% kehtestatud hooldajatoetuse määrast.
(8) Hooldajatoetust makstakse alates otsuse vastuvõtmisele järgnevast kalendrikuust jooksva kuu eest hiljemalt 20. kuupäevaks hooldaja pangakontole või sularahas.
(1) Ühinemiseelselt Sauga vallas, Are vallas, Sindi linnas ja Tori vallas korraldustega määratud hooldajad ja hooldajatoetused kehtivad kuni korralduses märgitud tähtajani või käesolevas korras väljatoodud hooldaja ja hooldajatoetuse määramise aluste äralangemiseni.
(2) Enne käesoleva määruse vastuvõtmist ühinemiseelsetes omavalitsustes kehtinud toetusmäärade alusel eraldatud hooldajatoetuse vähemmakstud summa vahe kompenseeritakse tagasiulatuvalt vastavalt Tori Vallavalitsuses kehtestatud 2018. aastal kehtivatele toetusmääradele.


Inge Teslikova kaebuse läbivaatamine – Riigi Teataja
Inge Teslikova kaebuse läbivaatamine
RT III, 28.06.2018, 1
Vastu võetud 26.06.2018 nr 54
Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjon kinnitas 21.11.2017 otsusega nr 11-7/17 Nõva osavallakogu koosseisu. Otsuse tegi valimiskomisjon lähtudes Lääne-Nigula valla Nõva osavalla põhimääruse § 4 lõikest 5, mis sätestab, et osavallakogu koosseisu kinnitab ja selles teeb muudatusi valla valimiskomisjon. Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjoni 6.04.2018 otsusega nr 11-7/18-24 määrati osavallakogu liikmeks Peeter Kallas ning arvati Nõva osavallakogust välja Inge Teslikova. Inge Teslikova esitas 10.04.2018 Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjonile vaide, milles taotles 6.04.2018 tehtud otsuse tühistamist ja tema osavallakogu liikmelisuse taastamist.
Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjon jättis 17.05.2018 otsusega nr 11-7/18-26 vaide rahuldamata. Valla valimiskomisjon märkis seejuures otsuses, et muutmist vajaksid Lääne-Nigula Vallavolikogu 13.11.2017 määrusega nr 1 kinnitatud osavaldade põhimääruste sätted, et osavallakogu koosseisu kinnitab ja selles teeb muudatusi valla valimiskomisjon (Nõva osavalla põhimääruse § 4 lg 5). KOVVS § 13 lõike 1 alusel ei tohiks valimiskomisjonile õiguslikult anda ülesandeid, mida seaduses ei sisaldu. Osavallakogu koosseisu kinnitamine ei ole otseselt valimistega seotud toiming. Valimiskomisjon otsustas edastada otsuse Lääne-Nigula Vallavolikogu esimehele juhtimaks tähelepanu asjaolule, et Lääne-Nigula valla osavallakogude põhimäärused vajaksid korrigeerimist (resolutiivosa p 4). Otsuse vaidlustusviite kohaselt on vaide esitajal õigus pöörduda kaebusega halduskohtusse halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud tingimustel ja korras 30 päeva jooksul vaideotsuse teatavaks tegemisest arvates.
Inge Teslikova esitas 4.06.2018 kaebuse Tallinna Halduskohtule. Tallinna Halduskohus tagastas kaebuse 15.06.2018 kohtumäärusega nr 3-18-1110 põhjendusega, et vaidluse lahendamine ei ole halduskohtu pädevuses. Halduskohus leidis, et seadus (KOVVS § 661 lõige 1) on näinud valla või linna valimiskomisjoni otsuste vaidlustamiseks ette eraldi menetluskorra, mistõttu ei ole tegemist halduskohtu pädevusse kuuluva vaidlusega. Kuna Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjoni 17.05.2018 vaideotsus nr 11-7/18-26 tehti halduskohtu pädevusse mittekuuluva haldusakti tulemusel, ei kuulu ka selle lahendamine halduskohtu pädevusse. Lisaks ei ole vaideotsuse eraldi vaidlustamine ilma vaide esemeks oleva haldusakti vaidlustamiseta HKMS § 45 lõike 4 järgi lubatud. Eeltoodust tulenevalt tagastas kohus kaebuse HKMS § 121 lõike 1 punkti 1 alusel.
18.06.2018 esitas Inge Teslikova kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile. Kaebaja taotleb Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjoni 6.04.2018 otsuse nr 11-7/18-24 ja 17.05.2018 otsuse nr 11-7/18-26 tühistamist ning Inge Teslikova liikmelisuse taastamist Nõva osavallakogus. Muuhulgas leiab kaebaja, et valla valimiskomisjoni mõlemad vaidlustatud otsused on tühised seoses haldusorgani pädevuse rikkumisega. Tulenevalt KOVVS § 13 lõikest 1 ei tohi valimiskomisjonile anda ülesandeid, mida seaduses ei sisaldu. Kuna osavallakogu koosseisu määramine pole valimistega seotud, siis ei saa seda ka valimiskomisjoni pädevusse anda. Seega tuleb lugeda Nõva osavalla põhimääruse § 4 lõige 5 seadusega vastuolus olevaks. 6.04.2018 otsuse puhul on tegemist ka formaalse õigusvastasusega, sest otsusest ei tulene, kuidas ja mil viisil saab konkreetset otsust vaidlustada. Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjoni 17.05.2018 otsuses on edasikaebamise võimaluseks ekslikult märgitud halduskohus ja tähtajaks 30 päeva. 15.06.2018 tagastas Tallinna Halduskohus kaebuse põhjendusega, et vaidluse lahendamine ei ole halduskohtu pädevuses. Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjoni vigase vaideotsuse tõttu jäi kaebus tähtaegselt esitamata Vabariigi Valimiskomisjonile.
Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjoni seisukoht
Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjon esitas oma seisukoha 21.06.2018 ning jäi oma otsuste juurde otsustes toodud põhjendustel. Valimiskomisjon teavitas et Lääne-Nigula Vallavolikogu 19.06.2018 istungil oli osavaldade põhimääruste § 4 muutmise teema päevakorras. Volikogu võttis vastu seisukoha, et järgmisel istungil viiakse osavaldade põhimäärustesse vastavad muudatused sisse ja osavallakogude koosseisude küsimused antakse kas selleks moodustatud eraldi komisjoni või siis volikogu pädevusse. Valimiskomisjon on lähtunud tõdemusest, et kuna hetkel ei ole osavallakogude koosseisu kinnitamiseks või muutmiseks muud alust kui kehtivad osavaldade põhimäärused, siis on valla valimiskomisjon olnud kohustatud ka neid küsimusi lahendama, kui vastavad avaldused laekuvad või volikogu liikmete muudatustes tinginud olukord seda nõuab.
1. Esmalt käsitleb Vabariigi Valimiskomisjon kaebetähtaja võimalikku ületamist. KOVVS § 66 lg 1 p 1 kohaselt esitatakse kaebus Vabariigi Valimiskomisjonile kolme päeva jooksul vaidlustatava otsuse või toimingu tegemisest. Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjon tegi esitatud vaide kohta otsuse 17.05.2018. Sama otsusega teavitas valimiskomisjon kaebajat, et kaebust saab vaidlustada halduskohtus. Halduskohtule esitatud kaebuse tagastas halduskohus 15.06.2018, misjärel kaebaja esitas 18.06.2018 kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile. KOVVS § 65 lõige 3 sätestab, et kui kaebuse esitaja on kaebuse esitamise tähtaja lasknud mööda mõjuval põhjusel, ennistab Vabariigi Valimiskomisjon tema põhistatud taotluse alusel tähtaja. Antud juhul on kaebaja selgitanud, et Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjoni otsuses kirjeldatud edasikaebamise korra tõttu ei esitanud kaebaja tähtaegselt Vabariigi Valimiskomisjonile kaebust. Kaebaja esitas kaebuse 18.06.2018, s.t kolme päeva jooksul kohtumääruse tegemisest. Eeltoodust tulenevalt ennistab Vabariigi Valimiskomisjon kaebuse esitamise tähtaja, kuna tulenevalt valla valimiskomisjoni otsuse vaidlustamisviitest ei olnud kaebajale arusaadav valla valimiskomisjoni otsuse vaidlustamise kord.
2. Järgnevalt käsitleb Vabariigi Valimiskomisjon Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjoni otsuste seadusele vastavust. KOVVS § 63 sätestab, et kaebuse saab esitada valla või linna valimiskomisjoni otsuse tühistamiseks või toimingu seadusevastaseks tunnistamiseks. KOVVS § 13 lõige 1 sätestab valla ja linna valimiskomisjoni pädevuse. Selle kohaselt on valla ja linna valimiskomisjoni ülesanne registreerida seaduse nõuete kohaselt esitatud kandidaadid, teha kindlaks valla või linna hääletamis- ja valimistulemused ning täita muid seadustest tulenevaid ülesandeid. Valla või linna valimiskomisjoni pädevus ei piirdu ainult kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduses sätestatuga, nii on valimiskomisjoni ülesanded sätestatud ka kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses. Vastavalt on kehtestatud valimiskomisjonide otsuste vaidlustamiseks kohustuslik kord ning valimiskomisjoni otsuste vaidlustamise võimalus otse Riigikohtus (vt ka RKPJKo 3.03.2004 otsus nr 3-4-1-5-04, p 20-25). KOVVS § 13 lõige 1 ei näe ette, et valla või linna valimiskomisjonil saaks olla muid, seadustest mittetulenevaid ülesandeid. Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjoni ülesanne kinnitada osavallakogu koosseis ja teha selles muudatusi ei tulene seadusest, vaid on kehtestatud volikogu poolt osavalla põhimäärusega.
3. Osavalla- või linnaosakogu moodustamise kord sätestatakse KOKS § 57 lõike 2 punkti 11 kohaselt osavalla või linnaosa põhimääruses. Osavallakogu moodustamine kuulub kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõiguse reguleerimisalasse. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadus, kohaliku omavalitsuse korralduse seadus ega mõni teine seadus ei näe ette valimiskomisjonide pädevust osavallakogu koosseisu määramisel.
4. Valimiskaebemenetluse käigus saab Vabariigi Valimiskomisjon lahendada kaebusi, mis on esitatud valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale. Vabariigi Valimiskomisjoni vastavat pädevust märgib ka Tallinna Halduskohtu 15.06.2018 kohtumäärus, millega sedastatakse, et valla valimiskomisjoni otsuste vaidlustamiseks on ette nähtud KOVVS § 661 lõikes 1 sätestatud kord. Antud asjas on valla valimiskomisjon võtnud vastu otsuseid, mis ei ole KOVVSi ega ühegi teise seaduse kohaselt valimiskomisjoni pädevuses. Sellest tulenevalt on Vabariigi Valimiskomisjoni ülesandeks tühistada valla valimiskomisjoni otsused, mis ei tulene seadusest (vt ka RKPJKo 9.05.2006 otsus nr 3-4-1-7-06, p 10). Eeltoodust lähtuvalt tühistab Vabariigi Valimiskomisjon Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjoni 6.04.2018 otsuse ning 17.05.2018 otsuse, kuna nende otsuste vastuvõtmiseks puudus valimiskomisjonil seadusest tulenev alus.
5. Täiendavalt hindab Vabariigi Valimiskomisjon järelevalve algatamise vajalikkust Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjoni otsuste üle, mis käsitlevad Lääne-Nigula osavaldade osavallakogude kooseisude kinnitamist ja nendes muudatuste tegemist. Lääne-Nigula Vallavolikogu 20.11.2017 määrusele nr 1 „Lääne-Nigula valla osavaldade põhimääruste kinnitamine“ lisatud nelja osavalla põhimäärustes on valla valimiskomisjonile antud osavallakogude koosseisude kinnitamise ja nendes muudatuste tegemise ülesanne. Kuna ühegi seadusega sellist ülesannet valimiskomisjonidele antud ei ole, algatab Vabariigi Valimiskomisjon järelevalve Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjoni nende otsuste ja toimingute seadusele vastavuse kontrollimiseks, mis käsitlevad osavallakogude koosseisude kinnitamist ja neis muudatuste tegemist.
6. Lisaks teavitab Vabariigi Valimiskomisjon Lääne-Nigula Vallavolikogu, õiguskantslerit ning riigihalduse ministrit Lääne-Nigula valla Kullamaa osavalla, Martna osavalla, Noarootsi osavalla ja Nõva osavalla põhimääruste § 4 lõigete 5 võimalikust vastuolust seadusega osas, millega on valla valimiskomisjonile antud ülesanne, mida seadused ette ei näe.
Lähtudes KOVVS § 12 lõikest 1, § 65 lõikest 3 ja § 66 lõike 3 punktist 3 Vabariigi Valimiskomisjon otsustab:
1. Ennistada Inge Teslikova kaebuse esitamise tähtaeg ning lugeda kaebus tähtaegselt esitatuks.
2. Rahuldada Inge Teslikova kaebus osaliselt ja tühistada Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjoni 6.04.2018 otsus nr 11-7/18-24 ja 17.05.2018 otsus nr 11-7/18-26.
3. Algatada järelevalve Lääne-Nigula Valla Valimiskomisjoni tegevuse seadusele vastavuse kontrollimiseks osavallakogude koosseisude kinnitamisel ning neis muudatuste tegemisel.
4. Riigi valimisteenistusel selgitada välja järelevalve seisukohast olulised asjaolud ning korraldada asjakohaste dokumentide esitamine Vabariigi Valimiskomisjonile hiljemalt 31.08.2018.


Lüganuse Vallavalitsuse palgajuhend – Riigi Teataja
Lüganuse Vallavalitsuse palgajuhend
Lüganuse Vallavalitsuse palgajuhend - sisukord
§ 9 Palga määramise kord
§ 10 Palga maksmise aeg ja viis
§ 11 Puhkusetasu arvutamine ja maksmine
§ 12 Sotsiaalne garantii
§ 13 Tasustamine välisvahenditest rahastatavate projektide korral
RT IV, 03.04.2018, 59
Vastu võetud 18.12.2017 nr 3
RT IV, 29.12.2017, 6
28.03.2018 RT IV, 03.04.2018, 56 06.04.2018, rakendatakse 01.04.2018
(1) Käesoleva palgajuhendiga (edaspidi palgajuhend) määratakse kindlaks Lüganuse Vallavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi vallavalitsus) ja selle struktuuriüksuste teenistuskohtadele vastav põhipalga vahemik, muutuvpalga maksmise tingimused ja kord, muude seaduses sätestatud lisatasude ja hüvitiste maksmise tingimused ja kord ning palga maksmise aeg ja viis.
(2) Palgajuhendit rakendatakse vallavalitsuse hallatavate asutuste juhtidele.
1) teenistuja – isik, kes on Lüganuse vallaga avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes olev ametnik või eraõiguslikus töösuhtes olev töötaja;
2) ametnik – isik, kes on Lüganuse vallaga avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes ning on nimetatud vallavalitsuse teenistuskohtade koosseisus ametikohale, millel teostatakse avalikku võimu;
3) töötaja – isik, kes on võetud vallavalitsuse teenistuskohtade kooseisus ettenähtud töökohale, millel ei teostata avalikku võimu, vaid tehakse avaliku võimu teostamist toetavat tööd. Töötaja töötab töölepingu alusel;
4) palk – teenistujale tehtud töö eest makstav tasu, mis koosneb ametniku põhipalgast või töötaja töötasust koos muutuvpalga, eritingimustes töötamise eest makstavate lisatasude ning asendustasuga.
(1) Teenistujate palkade määramisel ja palga kokku leppimisel ning maksmisel lähtutakse avaliku teenistuse seadusest, töölepingu seadusest ning käesolevast palgajuhendist.
(2) Vallavalitsus maksab teenistujatele palka sarnastel alustel.
(3) Palga arvestusperiood on kalendrikuu. Palka arvestatakse ajavahemiku eest, mil teenistuja täitis talle pandud ülesandeid.
(4) Tööaja arvestus toimub tööajaarvestuse tabeli alusel. Tööajaarvestuse tabeli koostamise eest vastutab vastava struktuuriüksuse juht.
(5) Teenistujatele palga määramisel või palga kokku leppimisel arvestatakse personalikulude eelarvet.
Teenistuja palk koosneb:
(1) Põhipalk on teenistuja palga fikseeritud osa, mis on määratud teenistuskoha teenistusülesannete ja vastutuse ning teenistuja teenistusalaste teadmiste, oskuste, kogemuste ja hariduse põhjal.
(2) Teenistuskohad on jaotatud palgagruppidesse. Jaotuse aluseks on ameti- või töökoha nõutav haridustase, tööülesannete lahendamise keerukusaste, kohustuste ja vastutuse ulatus.
(3) Teenistuskohad on jaotatud järgmistesse palgagruppidesse:
1) teenistujate I palgagrupp - vallasekretär, finantsjuht (teenistujad, kes juhivad valdkonda või lahendavad iseseisvalt keerukaid ülesandeid);
2) teenistujate II palgagrupp – vanemspetsialistid (teenistujad täidavad keerukamaid, vähem reguleeritud ülesandeid ja nõustavad oma spetsiifilises töövaldkonnas);
3) teenistujate III palgagrupp – spetsialistid (teenistujad toetavad protsesse ning täidavad rutiinseid ja ühetaolisi tegevusi);
4) teenistujate IV palgagrupp - teenindavad teenistuskohad (haldustöötajad, kes toetavad protsesse ja täidavad rutiinsemaid ühetaolisemaid ülesandeid).
[RT IV, 03.04.2018, 56 - jõust. 06.04.2018, rakendatakse 01.04.2018]
(4) Igale palgagrupile vastab põhipalga vahemik, mis määrab vastavasse palgagruppi
kuuluvate teenistuskohtade kuu põhipalga miinimum- ja maksimummäära. Põhipalga vahemikud on järgmised:
1) teenistujate I palgagrupp – 1600- 2000 eurot;
2) teenistujate II palgagrupp – 1400- 1750 eurot;
3) teenistujate III palgagrupp – 1000- 1500 eurot;
4) teenistujate IV palgagrupp – Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud alammäär - 1100 eurot.
(5) Teenistuja põhipalga määramisel või palga kokku leppimisel lähtutakse tema teenistuskohale vastavast põhipalga vahemikust.
(6) Katseajal määratakse või lepitakse kokku teenistujale üldjuhul 10% tema teenistuskohale planeeritud põhipalgast madalam põhipalk.
(1) Muutuvpalk on teenistuja palga ebaregulaarne osa, mida võib maksta tulemuspalgana, lisatasuna täiendavate teenistusülesannete täitmise eest või preemiana erakordsete teenistusalaste saavutuste eest.
(3) Tulemuspalka makstakse ühekordse lisatasuna vallavanema või tema volitatud isiku poolt eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumite alusel konkreetse töö või perioodi erakordsete tulemuste eest.
(4) Lisatasu täiendavate teenistusülesannete täitmise eest makstakse sõltuvalt lisaülesannete mahust ja iseloomust. Täiendavateks teenistusülesanneteks loetakse ametijuhendis, tööülesannete kirjelduses või õigusaktides fikseerimata ülesandeid, mis oluliselt suurendavad teenistuja töömahtu.
(5) Lisatasu täiendavate teenistusülesannete eest määratakse ühekordse või tähtaegse lisatasuna, kuid mitte kauemaks kui kuueks kuuks. Kui ülesannete kestus on kauem kui kuus kuud, muudetakse teenistuja ametijuhendit ning vaadatakse üle tema põhipalk. Lisatasu maksmise aluseks olevas käskkirjas määratakse konkreetselt täiendavate teenistusülesannete sisu, ajavahemik, mille eest lisatasu makstakse ning lisatasu suurus.
(7) Muutuvpalka võib kalendriaasta jooksul teenistuja põhipalgale juurde maksta kuni 20 protsenti teenistuja aastasest põhipalgast.
2) lisatasu ööajal töötamise eest, kui nimetatud kohustus ei sisaldu teenistuja ametijuhendis või tööülesannete kirjelduses ja seda ei ole arvestatud tema palga määramisel või palga kokku leppimisel;
(1) Teenistujale, kes täidab puuduva teenistuja ülesandeid osaliselt, olles vabastamata oma ülesannete täitmisest, makstakse asendustasu, kui asendamine ei tulene teenistuja ametijuhendist või tööülesannete kirjeldusest või tingib võrreldes ametijuhendis ettenähtuga töökoormuse olulise suurenemise.
(2) Teenistujale, kes täidab puuduva teenistuja ülesandeid osaliselt või täielikult, olles vabastatud vastavalt kas osaliselt või täielikult oma ülesannete täitmisest, säilitatakse tema senine palk. Kui asendatava teenistuja põhipalk on suurem, siis makstakse asendavale teenistujale suuremat põhipalka, võttes arvesse asendavale teenistujale antud asendatava teenistuja ülesannete mahtu.
§ 9. Palga määramise kord
(2) Töötaja palk lepitakse kokku töötaja ja ametiasutuse vahel sõlmitavas töölepingus või selle lisas.
(3) Töötaja tulemuspalk, preemia, lisatasud ja asendustasu võib määrata vallavanema käskkirjaga.
(4) Ettepaneku teenistuja palga, muutuvpalga, lisatasude ja asendustasu määramise osas võib vallavanemale teha struktuuriüksuse juht, struktuuriüksuse juhi osas otsustab vallavanem.
(5) Muutuvpalga ja lisatasude maksmise aluseks olev vallavanema käskkiri peab olema põhjendatud.
(6) Asendustasu määramine ametnikele toimub vallavanema käskkirjaga lähtudes avaliku teenistuse seaduse §st 57.
(7) Teenistujale ületunnitöö eest, ööajal töötamise eest või riigipühal töötamise eest lisatasu maksmise aluseks on lisaks eelpool toodule tööaja arvestuse tabel.
§ 10. Palga maksmise aeg ja viis
(1) Palka makstakse üks kord kuus hiljemalt jooksva kuu viimasel tööpäeval. Vallavalitsus kannab palga teenistuja määratud pangakontole.
§ 11. Puhkusetasu arvutamine ja maksmine
(1) Puhkusetasu arvestatakse seaduses sätestatud korras.
§ 12. Sotsiaalne garantii
(1) Teenistujale makstakse haigushüvitist haigestumise või vigastuse korral haiguslehe alusel esimese kuni kaheksanda kalendripäeva eest 70% teenistuja keskmisest palgast.
(2) Teenistujale makstakse tema lapse sünni korral ühekordset toetust 200 eurot.
(3) Teenistujale makstakse lähedase inimese surma korral ühekordset toetust 200 eurot.
§ 13. Tasustamine välisvahenditest rahastatavate projektide korral
(1) Välisvahenditest rahastatava projekti rahastamise taotlusest peab nähtuma, kas ja millises mahus on kavas projekti eelarvest maksta projekti täitmisega seotud teenistujale palka. Seejuures tuleb järgida käesolevas paragrahvis kehtestatud põhimõtteid kooskõlas vastava projekti rahastamisallika reeglitega.
1) käsitletakse projekti täitmisega seotud ülesannet kui teenistujale antud täiendavat teenistusülesannet, mille eest makstakse talle lisatasu kooskõlas juhendi § 6 lõikega 5 või;
2) täidab teenistuja projekti täitmisega seotud ülesandeid ületunnitööna, mis hüvitatakse talle rahas vastavalt juhendi § 7 lõikele 2 või;
(3) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2018.


Määrus kehtestatakse «Relvaseaduse» (RT I 2001, 65, 377; 102, 673; 2002, 29, 175) § 3 lõike 3 ja « Kaitseliidu seaduse» (RT I 1999, 18, 300) § 26 lõike 2 alusel ning kooskõlas «Andmekogude seaduse» (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77) § 32 lõike 1 ja § 34 lõikega 2.
§1. Registri asutamine ja registri ametlik nimi
§2. Registri asutamise kulud
§4. Registri pidamine
(1) Registri pidamine toimub vastavalt «Relvaseadusele», «Andmekogude seadusele», «Kaitseliidu seadusele», «Riigisaladuse seadusele» (RT I 1999, 16, 271; 82, 752; 2001, 7, 17; 93, 565; 100, 643), «Isikuandmete kaitse seadusele» (RT I 1996, 48, 944; 1998, 59, 941; 111, 1833; 2000, 50, 317; 92, 597; 104, 685; 2001, 50, 283), käesolevale määrusele ja muudele õigusaktidele.
§5. Registri vastutav töötleja ja volitatud töötlejad
§6. Registri ülesehitus
§7. Registri vastutava töötleja õigused ja kohustused
4) korraldab registri andmete kaitset loata töötlemise, sealhulgas kasutamise, hävitamise ja muutmise eest, ning täidab teisi kohustusi vastavalt «Andmekogude seadusele» ja selle alusel vastuvõetud õigusaktidele;
§8. Keskregistri volitatud töötleja õigused ja kohustused
§9. Esimese tasandi registrite volitatud töötlejate õigused ja kohustused
§10. Registri andmed
(5) Registrisse kantakse «Relvaseaduse» § 1 lõikes 3 loetletud relva käitlemisena liigitatava iga tegevuse ja sellega seotud lubade kohta järgmised andmed:
§11. Andmete registrisse kandmise alusdokumendid
§12. Andmete esitajad
1) kaitseväe struktuuri kuuluvad väeosad, kaitseväe õppe- ja muud asutused;
§13. Registrisse kantavate andmete õiguslik režiim
§14. Andmete esitamise kord esimese tasandi registrile
§15. Andmete esitamise tähtajad esimese tasandi registrile
§16. Andmete esitamine Keskregistrile ja andmete võrdlemine eri tasandite vahel
§17. Ebaõigete andmete parandamine ja sellest informeerimine
§18. Andmete registrisse vastuvõtmise ja väljastamise üle arvestuse pidamine
§19. Juurdepääs registri andmetele
(2) Registri andmete, mis kogumina või välislepingu alusel üksikult moodustavad riigisaladuse, tunnistamine riigisaladuseks, nende andmete salastamine, andmetele juurdepääsu alused, sulgemine ning juurdepääsuloa andmine, andmisest keeldumine või tühistamine ja kaitse toimub «Riigisaladuse seadusega» ning selle alusel antud õigusaktidega sätestatud korras.
(5) Registri riigisaladust sisaldavate andmetega on õigus tutvuda isikutel, kellele on väljastatud vastava tasemega riigisaladusele juurdepääsu luba, ning järelevalvet teostavatel isikutel. Andmetega tutvumine toimub Vabariigi Valitsuse 8. juuli 1999. a määruses nr 216 «Riigisaladuse kaitse korra ja riigisaladusele juurdepääsu loa andmise korra kinnitamine» (RT I 1999, 61, 622; 2000, 85, 539; 2001, 66, 384) kehtestatud korras.
(6) Registri riigisaladust sisaldavatele andmetele juurdepääsu omav isik on kohustatud järgima «Riigisaladuse seadusega» ning selle alusel antud õigusaktidega kehtestatud nõudeid riigisaladuse saladuses hoidmise ja kaitsmise osas.
§20. Andmete väljastamine registrist
§21. Järelevalve teostamine
(2) Järelevalvet «Riigisaladuse seaduse» täitmise üle registri pidamisel teostatakse «Riigisaladuse seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides kehtestatud korras.
§22. Finantseerimine
§23. Likvideerimine