Veltsi Lasteaed-Algkooli õpilase kooli vastuvõtmise tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord – Riigi Teataja
Veltsi Lasteaed-Algkooli õpilase kooli vastuvõtmise tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord
Veltsi Lasteaed-Algkooli õpilase kooli vastuvõtmise tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord - sisukord
§ 2 Kooli vastuvõtu tingimuste ja korra kehtestamine
§ 3 Õpilase vastuvõtt 1. klassi
§ 4 Õpilase vastuvõtt 2.-4. klassi
§ 5 Vastuvõtmisest või selle keeldumisest teavitamine
§ 6 Õpilase koolist väljaarvamine
§ 7 Õpilaste üle arvestuse pidamine kooli vastuvõtmisel ja koolist väljaarvamisel
RT IV, 03.05.2017, 12
Vastu võetud 27.04.2017 nr 4
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse seaduse § 27 lg 5 , haridus- ja teadusministri 19.08.2010 määruse nr 43 “Õpilase kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord” alusel.
(1) Käesolev korraga sätestatakse õpilase Veltsi Lasteaed-Algkooli (edaspidi kool) vastuvõtutingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord.
(2) Kool tagab olemasolevate õpilaskohtade piires õppimisvõimalused igale koolikohustuslikule isikule, kellele kool on elukohajärgne kool.
(3) Vabade kohtade olemasolul võib kooli vastu võtta õpilasi, kelle alaline elukoht on väljaspool Rakvere valla haldusterritooriumi.
§ 2. Kooli vastuvõtu tingimuste ja korra kehtestamine
(1) Kool avalikustab kooli vastuvõtu tingimused ja korra kooli veebilehel.
(2) Kooli vastuvõtu tingimuste muutmise ettepanekuid on võimalik teha õppeaasta jooksul.
(3) Kooli vastuvõtu tingimusi ja korda ei tohi muuta teadmiste ja oskuste hindamise korra ja vastuvõtu tingimuste osas 1. märtsist järgmise õppeaasta alguseni, välja arvatud juhul, kui muutmine on vajalik vastuvõtu tingimuste ja korra seadusega või selle alusel antud määrusega kooskõlla viimiseks.
(4) Kooli vastuvõtu tingimused ja kord kinnitatakse, muudetakse, täiendatakse ja tunnistatakse kehtestuks vallavalitsuse poolt kehtestatud korras.
(5) Kooli nimekirja arvatud õpilasele määrab erijuhtudel klassi kooli õppenõukogu haridus- ja teadusministri 19.08.2010 määruse nr 43 “Õpilase kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord” § 5 ja § 6 alusel.
§ 3. Õpilase vastuvõtt 1. klassi
(1) Kooli 1. klassi õppima asumiseks esitab õpilase lapsevanem või eestkostja (edaspidi vanem) käesolevale korrale lisatud vormikohase avalduse (Lisa 1), mis on kättesaadav kooli veebilehel ja paberkandjal koolis.
(2) Avaldusi koos vastuvõtu tingimustes nõutud dokumentidega võetakse vastu alates 1. märtsist.
(3) 1. klassi õpilaseks võetakse üldjuhul vastu koolikohustuslik isik, kes on saanud enne käimasoleva aasta 1. oktoobrit seitsmeaastaseks.
(4) Õpilase 1. klassi õppima asumiseks esitab vanem koolile vormikohase kirjaliku avalduse koos järgmiste dokumentidega:
1) enda isikut tõendava dokumendi või selle ametlikult kinnitatud ärakirja või väljavõtte;
2) õpilase sünnitunnistuse või selle ametlikult kinnitatud ärakirja või väljavõtte;
3) õpilase tervisekaardi või ametlikult kinnitatud väljavõtte tervisekaardist selle olemasolul;
4) õpilase koolivalmiduskaardi selle olemasolul.
(5) Vanem ei pea avaldusele lisama enda isikut tõendavat dokumenti digiallkirjaga kinnitatud taotluse esitamise korral.
§ 4. Õpilase vastuvõtt 2.-4. klassi
(1) Õpilase 2.-4. klassi vastuvõtmiseks esitab õpilase vanem käesolevale korrale lisatud vormikohase avalduse (Lisa 2), mis on kättesaadav kooli veebilehel ja paberkandjal koolis.
(2) Avaldusi õppima asumiseks 2.-4. klassi koos vastuvõtu tingimustes nõutud dokumentidega võetakse võetakse vastu aastaringselt.
(3) 2.-4. klassi õpilaseks võetakse vastu koolikohustuslik isik.
(4) Õpilase 2.-4. klassi õppima asumiseks esitab vanem koolile vormikohase kirjaliku koos järgmiste dokumentidega:
4) ametlikult kinnitatud väljavõte õpilasraamatust;
5) eelmise õppeasutuse direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse või õpinguraamatu jooksva õppeaasta kohta, kui õpilane arvatakse koolist välja pärast õppeperioodi lõppu;
6) eelmise õppeasutuse kooli direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse või õpinguraamatu ning hinnetelehe jooksva perioodi hinnetega, kui õpilane arvatakse koolist välja õppeveerandi kestel.
(6) Välisriigi õppeasutusest tulnud õpilase puhul tuleb avaldusele lisada välisriigi õppeasutuse vastavat haridustaset tõendav dokument või selle ametlikult kinnitatud ärakiri.
(7) Kooli direktoril on õigus välisriigi õppeasutusest tulnud või mõne muu Eestis mitte kehtiva õppekava alusel õppinud teadmisi ja oskusi kontrollida ning otsustada kokkuleppel sisseastuja vanemaga, missuguses klassiastmes õpilane õpinguid jätkab.
§ 5. Vastuvõtmisest või selle keeldumisest teavitamine
(1) Isiku õpilaste nimekirja arvamise otsustab kooli direktor.
(2) Õpilast ja tema vanemat, kellele kool ei ole elukohajärgne kool, teavitatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis direktori poolt kooli vastuvõtmisest või vastuvõtmisest keeldumisest ühe tööpäeva jooksul.
§ 6. Õpilase koolist väljaarvamine
(1) Õpilase koolist väljaarvamiseks esitab õpilase vanem käesolevale korrale lisatud vormikohase avalduse (Lisa 3), mis on kättesaadav kooli veebilehel ja paberkandjal koolis.
(2) Koolist väljaarvamisel väljastab kool õpilasele vanema taotluse alusel järgmised dokumendid:
2) väljavõtte õpilase tervisekaardist;
3) direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse või õpinguraamatu, kui õpilane arvatakse koolist välja pärast õppeperioodi lõppu;
4) direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse või õpinguraamatu ning hinnetelehe jooksva perioodi hinnetega, kui õpilane arvatakse koolist välja õppeveerandi kestel.
§ 7. Õpilaste üle arvestuse pidamine kooli vastuvõtmisel ja koolist väljaarvamisel
(1) Kooli õpilaste arvestust peetakse õpilasraamatus ja Eesti Hariduse Infosüsteemis (edaspidi EHIS).
(2) Koolikohustusliku õpilase nimekirjast väljaarvamisel märgitakse ta EHIS-es koolist lahkunuks põhjusega “Teise kooli üleminek (ootel)”. Kui viie tööpäeva jooksul ei ole EHIS-es tehtud märget õpilase õppimia asumise kohta, teavitatakse sellest EHISe kaudu õpilase elukohajärgset valla- või linnavalitsust. Valla- või linnavalitsus rakendab abinõusid õpilase mujal õppima asumise väljaselgitamiseks ja vajadusel koolikohustuse täitmise tagamiseks.
(3) Käesoleva paragrahvi lõiget 2 ei kohaldata õpilase teise riiki elama ja õppima asumisel. Sellisel juhul arvatakse õpilane kooli õpilaste nimekirjast välja vanema kirjaliku taotluse või välisriigi õppeasutuse, kuhu õpilane õppima asus, kirjaliku teatise alusel ning EHIS-esse tehakse märge “lahkus välismaale”.
(1) Rakvere Vallavalitsuse 22.11.2012 määrus nr 3 „Veltsi Lasteaed-Algkooli vastuvõtmise tingimused ja kord“ tunnistatakse kehtetuks.
Margit Mitt
Lisa 1 Avaldus 1. klassi vastuvõtmiseks
Lisa 2 Avaldus 2.-4. klassi vastuvõtmiseks
Lisa 3 Avaldus koolist väljaarvamiseks


Vabariigi Presidendi 23. märtsi 2000. a otsusega nr 753
I. Soodustingimustel vanaduspensionide seaduses (RT 1992, 21, 292; RT I 1993, 40, 596; 1994, 24, 398; 51, 856; 83, 1450; 1995, 61, 1027; 95, 1631; 1996, 22, 437; 86, 1539; 1997, 81, 1366; 1998, 17, 266; 107, 1767) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Seaduse preambulis asendatakse sõnad «riiklike elatusrahade seadusega (RT 1993, 15, 256)» sõnadega «riikliku pensionikindlustuse seadusega (RT I 1998, 64/65, 1009; 1999, 10, 150; 97, 857)».
1) preambulist jäetakse välja sõnad «lähtuvalt riiklike elatusrahade seaduse § 6 punktist 4»;
2) punkti 1 lõikes 4 asendatakse sõnad «riiklike elatusrahade seaduse §-s 5 ettenähtud pensioniikka» sõnadega «riikliku pensionikindlustuse seaduse § 7 lõigetes 1 või 2 sätestatud vanusesse»;
3) punkti 2 lõikes 4 asendatakse sõnad «riiklike elatusrahade seaduse §-s 5 ettenähtud pensioniikka» sõnadega «riikliku pensionikindlustuse seaduse § 7 lõigetes 1 või 2 sätestatud vanusesse»;
4) punktid 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks.
« § 11. Pensioniõigusliku staaži hulka arvatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse §-s 18 sätestatud tegevuse aeg. Pensionikindlustusstaaži arvestatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse §-s 20 sätestatud korras.
Käesoleva seaduse §-s 1 nimetatud töödel täistööajaga töötatud aega (edaspidi soodusstaaž) arvestatakse tööperioodide summana.»
§ 4. Seadust täiendatakse §-ga 12 järgmises sõnastuses:
« § 12. Soodustingimustel vanaduspensionile õigust andva staaži kindlaksmääramisel lähtutakse ümardamata staažist.»
§ 5. Paragrahvi 2:
1) täiendatakse lõigetega 2 ja 3 järgmises sõnastuses:
«Soodustingimustel vanaduspension määratakse pensioni taotlemise päevast, kuid mitte varem kui pensionile õiguse tekkimise päevast.
Pension määratakse pensionile õigust andvasse vanusesse jõudmise päevast, kui pensionitaotlus on esitatud kolme kuu jooksul, arvates sellesse vanusesse jõudmise päevast»;
2) senine lõige 2 loetakse lõikeks 4;
«Soodustingimustel vanaduspensioni saajal, kel on õigus pensionile riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel, on õigus taotleda nimetatud seaduse alusel pensioni määramist mis tahes ajal pärast pensioni saamise õiguse tekkimist.»
§ 6. Paragrahv 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 3. Soodustingimustel vanaduspension arvutatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse §-de 21 ja 22 alusel.
Töötamise eest käesoleva seaduse § 1 punkti 1 1. lõikes nimetatud töödel arvestatakse käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud alusel arvutatud pensionile juurde 3,1 protsenti staažiaasta hindest iga nimetatud töödel töötatud aasta eest ning allmaatöödel töötanud isikutele sellele lisaks 21,9 protsenti staažiaasta hindest iga allmaatöödel töötatud aasta eest.»
§ 7. Paragrahvi 4 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Isikule, kes jätkab töötamist töödel, mis ei anna käesoleva seaduse alusel õigust pensionile, samuti isikule, kes on jõudnud riikliku pensionikindlustuse seaduse § 7 lõigetes 1 või 2 sätestatud vanusesse ning jätkab töötamist käesoleva seaduse alusel pensionile õigust andvatel töödel, makstakse soodustingimustel vanaduspensioni täies suuruses.»
§ 8. Seadust täiendatakse §-ga 41 järgmises sõnastuses:
« § 41. Soodustingimustel vanaduspensioni pärast selle pensioni määramist omandatud soodusstaaži alusel ei suurendata.»
§ 9. Seadust täiendatakse §-ga 42 järgmises sõnastuses:
« § 42. Isikule, kellele oli määratud või kellele määratakse soodustingimustel vanaduspension algtähtajaga enne 2000. aasta 1. aprilli, arvutatakse pension ümber ning kui ümberarvutatud pension osutub väiksemaks makstud pensionist, jätkatakse pensioni maksmist endises suuruses kuni määratud tähtajani.
Pensionärile, kellele soodustingimustel vanaduspension oli määratud ajavahemikus 1992. aasta 1. juulist kuni 1994. aasta 31. detsembrini ja kellel ei ole õigust saada soodustingimustel vanaduspensioni käesoleva seaduse § 1 punktides 1 ja 2 sätestatud alustel, rakendatakse pensionide arvutamisel riikliku pensionikindlustuse seaduse §-de 21 ja 22 sätteid. Kui ümberarvutatud pension osutub väiksemaks makstud pensionist, jätkatakse pensioni maksmist endises suuruses kuni määratud tähtajani.»
II. Väljateenitud aastate pensionide seaduses (RT 1992, 21, 294; RT I 1993, 40, 596; 1994, 24, 398; 51, 856; 83, 1450; 1995, 61, 1027; 95, 1631; 1996, 22, 437; 86, 1539; 1997, 81, 1366; 1998, 17, 266; 107, 1767) tehakse järgmised muudatused:
§ 10. Paragrahv 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 3. Väljateenitud aastate pensioni arvutamise aluseks on pensioni baasosa, millele liidetakse iga sellele pensionile õigust andva staaži aasta eest 90,6 protsenti staažiaasta hindest ning käesoleva seaduse §-s 6 nimetatud isikutel iga ülejäänud pensioniõigusliku või pensionikindlustusstaaži aasta eest 100 protsenti staažiaasta hindest.
Käesoleva seaduse § 2 punktides 1 ja 2 loetletud isikute ning punktis 3 nimetatud katselendurite pensionile arvutatakse täiendavalt juurde 20 protsenti pensioni baasosast.»
§ 11. Paragrahv 5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 12. Seadust täiendatakse §-ga 51 järgmises sõnastuses:
« § 51. Väljateenitud aastate pensionile õigust andvat staaži, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 6 sätestatud pensioniõiguslikku või pensionikindlustusstaaži, arvestatakse tööperioodide summana.»
§ 13. Seadust täiendatakse §-ga 52 järgmises sõnastuses:
« § 52. Väljateenitud aastate pensionile õigust andva staaži kindlaksmääramisel lähtutakse ümardamata staažist.»
§ 14. Paragrahvis 6 asendatakse sõnad «riiklike elatusrahade seaduse §-de 27 ja 28 alusel» sõnadega «riikliku pensionikindlustuse seaduse (RT I 1998, 64/65, 1009; 1999, 10, 150; 97, 857) §-de 18 ja 20 alusel»;
§ 15. Paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«Väljateenitud aastate pensioni saajal, kellel on õigus pensionile riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel, on õigus taotleda nimetatud seaduse alusel pensioni määramist mis tahes ajal pärast pensioni saamise õiguse tekkimist.»
§ 16. Paragrahvis 10:
1) lõikest 3 jäetakse välja sõnad «ja kelle kuutöötasu ei ületa rahvapensioni suurust,»;
§ 17. Paragrahv 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 11. Väljateenitud aastate pensioni määratakse, arvutatakse ümber ja makstakse riikliku pensionikindlustuse seaduse §-des 4 ja 36, § 37 lõigetes 1–3 ja 6, §-s 38, §-s 40 lõigetes 1–3, §-des 41–42, § 43 lõigetes 1–4 ja 6, § 44 lõigetes 5–8, §-s 45, § 46 1. lõikes, §-des 47, 51 ja 53 kehtestatud korras.»
§ 18. Paragrahvi 16 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Alates 2000. aasta 1. aprillist suurendatakse vanusenõudeid riikliku pensionikindlustuse seaduse § 7 lõigetes 1 või 2 sätestatust tulenevalt arvestusega, et õigus väljateenitud aastate pensionile tekib isikul kas 10 või 5 aastat enne riikliku pensionikindlustuse seaduse § 7 lõigetes 1 või 2 sätestatud vanusesse jõudmist.»
§ 19. Seadust täiendatakse §-ga 17 järgmises sõnastuses:
« § 17. Isikule, kellele oli määratud või kellele määratakse väljateenitud aastate pension algtähtajaga enne 2000. aasta 1. aprilli, arvutatakse pension ümber ning kui ümberarvutatud pension osutub väiksemaks makstud pensionist, jätkatakse pensioni maksmist endises suuruses kuni määratud tähtajani.»
III. Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 1992. aasta 14. mai otsuses «Väljateenitud aastate pensionide seaduse rakendamise kohta» (RT 1992, 21, 295; RT I 1993, 40, 596; 1994, 24, 398; 51, 856; 1996, 22, 437) tehakse järgmised muudatused:
§ 20. Punkti 4:
1) lõiget 3 täiendatakse pärast esimest lauset uue lausega järgmises sõnastuses:
«Alates 2000. aasta 1. aprillist makstakse neile säilitatud väljateenitud aastate pensioni rahvapensioni määras.»;
2) lõikest 4 jäetakse välja sõnad «ja kelle kuutöötasu ei ületa rahvapensioni suurust»;
3) lõige 5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 21. Käesolev seadus jõustub 2000. aasta 1. aprillil.


Autojuhi kutseoskusnõuete, ametikoolituse eeskirja, koolituskursuse õppekavade ja koolitustunnistuse vormi kehtestamine – Riigi Teataja
Autojuhi kutseoskusnõuete, ametikoolituse eeskirja, koolituskursuse õppekavade ja koolitustunnistuse vormi kehtestamine
28.02.2001 nr 16 (RTL 2002, 37, 504) 16.03.2002
Määrus kehtestatakse « Autoveoseaduse» (RT I 2000, 54, 346) paragrahvi 28 alusel.
TASU EEST TÖÖTAVA AUTOJUHI KUTSEOSKUSNÕUDED
1) veose veol C-kategooria või C1-alamkategooria auto; CE-kategooria või C1E-alamkategooria autorongiga, mille registrimass ületab 3500 kg;
2) sõitjate veol bussiga ja sõiduautoga, milles on koos juhi kohaga üle viie istekoha;
§2. Autojuhi teadmistele esitatavad põhinõuded
–siseriiklikul veol;
–rahvusvahelisel veol;
–oma kulul korraldataval veol;
–veol tasu eest;
§3. Autojuhi oskustele esitatavad põhinõuded
(1) Autojuht peab oskama:
–mõistlikult arvestama nende huvide ja õigustega;
–ärilistel läbirääkimistel lähtuma hea usu põhimõttest ja samas juhinduma õigusaktidest tulenevatest regulatsioonidest;
–mõistma õigesti suhte olemust ja eesmärki ning vastava tegevus- või kutseala tavasid ja praktikat;
–tegema kõik võimaliku parema tulemuse saavutamiseks, milleks on vajalikud niisugused pingutused nagu temaga samal tegevus- või kutsealal tegutsevad mõistlikud isikud teeksid samadel asjaoludel;
§4. Lisanõuded veosteveo autojuhile
4) kasutada sõidumeerikut ning täita ja vahetada salvestuslehti.
§5. Lisanõuded sõitjateveo autojuhile
6) kasutada sõidumeerikut ning täita ja vahetada salvestuslehti.
§6. Lisanõuded taksojuhile
10) taksoteenindusettevõtete dispetðerteenistuste tegevuse eesmärke, põhimõtteid ja tegutsemise korda;
5) kasutada takso sideseadmeid tööks vajaliku ühenduse saamiseks dispetðeriga;
AUTOJUHI AMETIKOOLITUSE EESKIRI
§7. Reguleerimisala
(2) Autojuhte koolitatakse Teede- ja Sideministeeriumi poolt tunnustatud õppeasutuses (edaspidi koolitusasutus).
§8. Eesmärk
Autojuhi ametikoolituse korraldus
§9. Üldsätted
(1) Autojuhi ametikoolitus toimub Teede- ja Sideministeeriumi poolt tunnustatud koolitusasutuses statsionaarses õppevormis päevase või õhtuse õppeajaga.
(2) Autojuhi ametikoolitus toimub kogu õppeprotsessi ulatuses koolitusasutuses ning peab andma õpilasele teadmised ja oskused kehtestatud kutseoskusnõuete ulatuses sellisel määral, et ta võiks töötada juhina õpitava veoliigi piires.
(3) Ametikoolitust teostatakse järgmiste veoliikide osas:
1) sõitjatevedu bussiga ja sõiduautoga, milles on koos juhi kohaga üle viie istekoha;
2) sõitjatevedu taksoga;
3) veosevedu C-kategooria või C1-alamkategooria auto või CE-kategooria või C1E-alamkategooria autorongiga, mille registrimass ületab 3500 kg.
(4) Autojuhi ametikoolitusel tuleb arvestada, et õpetatakse suurema ohu allika valdajat, kelle võimalik väär tegutsemine võib põhjustada raskeid isiku elu ja tervist, samuti vara ja keskkonda kahjustavaid tagajärgi.
§10. Vastuvõtu tingimused
Ametikoolituse koolitusasutusse võetakse vastu olenevalt koolitatava veo liigist B-, C-, D-kategooria või C1-, D1-alamkategooria auto või CE-, DE-kategooria või C1E-, D1E-alamkategooria autorongi juhtimisõigust omav isik:
1) kes on Eesti Vabariigi kodanik või isik, kellel on Eestis elamisluba;
2) kellel on vastava kategooria mootorsõidukijuhi kehtiv tervisetõend.
§11. Vastuvõtu eritingimused
(1) Ametikoolituskursusele astumiseks peab isik omama alljärgneva kategooria auto juhiluba:
1) sõitjateveol bussiga ja sõiduautoga, milles on koos juhi kohaga üle viie istekoha – B-, D-kategooria või D1-alamkategooria auto või DE-kategooria või D1E-alamkategooria autorongi juhiluba;
2) sõitjateveol taksoga – B-kategooria auto juhiluba;
3) veoseveol auto või autorongiga – C-kategooria või C1-alamkategooria auto või CE- kategooria või C1E-alamkategooria autorongi juhiluba.
(2) Täienduskoolituse kursusele astumiseks peab isik esitama töökogemust tõendavad dokumendid.
[RTL 2002, 37, 504 - jõust.16.03.2002]
§12. Õppetöö korraldus ja minimaalne maht
(2) Õppetöö minimaalne maht ametikoolitusel peab olema:
Teooriaõppe tundide arv
Praktilise õppe tundide arv
Õppesõidu kordade arv
Sõitjatevedu bussiga või sõiduautoga, milles on koos juhi kohaga üle viie istekoha
Sõitjate taksovedu
Veosevedu auto või autorongiga
§121. Autojuhi täienduskoolituse õppetöö korraldus ja maht
(1) Autojuhi ametikoolituse tunnistust omav autojuht peab läbima täienduskoolituse iga viie aasta järel.
(2) Autojuht, kes on töötanud tasu eest vähemalt kolm aastat, kuid autojuhi ametikoolituse tunnistust ei oma, peab läbima ainult täienduskoolituse.
(3) Autojuhi täienduskoolitus peab vastama veoliigile, ametikoolituskursuse õppekavale ja autojuhi tööalastele kogemustele.
(4) Õppetöö maht täienduskoolitusel peab olema 35 tundi.
(5) Täienduskoolituse eksamite läbiviimise korra kehtestab koolitusasutuse juht.
§13. Hindamise alused ja eksamineerimise kord
(1) Hindamise aluseks on nõue selgitada objektiivselt välja õpilase teadmised, oskused ja hoiakud kogu õppekava ja selle üksikute teemade osas. Vajadusel antakse õpilasele lisakoolitust teoreetiliste teadmiste ja praktiliste oskuste täiendamiseks.
(2) Koolitusasutuses rakendatakse hindamissüsteemi põhimõttel «jah» – sooritas, «ei» – ei sooritanud.
(3) Autojuhi ametikoolitus lõpeb eksami sooritamisega koolitusasutuses. Eksamikomisjoni koosseisu määrab koolitusasutuse juht. Eksamikomisjoni koosseisu on soovitav kutsuda lisaks õpetajatele:
1) Teede- ja Sideministeeriumi esindaja;
2) autovedajate ametiliitude esindaja;
3) transporditöötajate ametiühingu esindaja.
(4) Eksamiküsimustik peab täielikult hõlmama õppekava sisu kõigi teemade ulatuses. Eksam loetakse sooritatuks, kui eksamineeritav vastab õigesti vähemalt 80% küsimustest.
(5) Ametikoolituse õppekava läbinud ja eksami edukalt sooritanud isikule väljastab koolitusasutus vastava autojuhi ametikoolituse tunnistuse (lisa), mis tõendab, et isik vastab konkreetse veoliigi autojuhi kutseoskusnõuetele.
(6) Autojuhi täienduskoolituse õppekava läbinud ja edukalt eksami sooritanud isikule väljastatud koolitustunnistusele märgitakse kursuse nimetuse kohale lisaks koolituse liigile sõna «täiendusõpe».
Koolitusasutuse pedagoogiline personal, koolitusasutusele esitatavad nõuded, õppedokumantatsioon ja järelevalve
§14. Koolitusasutusele esitatavad nõuded
1) koolituskursuse õppekava;
§15. Pedagoogilisele personalile esitatavad nõuded
§16. Õppedokumentatsioon
Koolitusasutuse kohustuslik õppedokumentatsioon on:
1) õpperühma nimekiri, mis sisaldab õpilase nime, isikukoodi, elukoha andmeid, tervisetõendi numbrit ja selle väljaandja andmeid;
2) õppetöö päevik, mis sisaldab andmeid kursuse nimetuse, kursuse õppetöö alguse ja lõpu, õppeaine nimetuse, läbiviimise kuupäeva, tundide arvu, õpetaja nime ja allkirja kohta;
3) tunnistuse väljaandmise register, mis sisaldab õpilase nime, isikukoodi, tunnistuse numbrit, õpilase allkirja;
4) eksamiprotokoll, mis sisaldab eksamikomisjoni koosseisu, õpilaste nimesid, tunnistuste numbreid, eksamikomisjoni esimehe ja liikmete allkirju.
§17. Ametikoolituse järelevalve
(1) Ametikoolituse õppekava täitmist kontrollib ja hindab Teede- ja Sideministeerium.
1) esitama neile õppekavas ettenähtud dokumendid;
VEOAUTOJUHI, SÕITJATEVEO AUTOJUHI JA TAKSOJUHI AMETIKOOLITUSE KURSUSE ÕPPEKAVAD
Veoautojuhi ametikoolituse kursuse õppekava
§18. Reguleerimisala
§19. Õppekava õppeained ja mahud
Autojuhi ametikoolituse õppekava koosneb järgmistest õppeainetest:
teoreetilisi õppetunde
praktilisi õppetunde
2. Suhtlemispsühholoogia
3. Sõiduki üldehitus ja tehniline hooldus
§191. Täienduskoolituse õppeained ja mahud
Veoautojuhi täienduskoolituse õppekava koosneb järgmistest õppeainetest:
3. Sõiduki ehitus
4. Transpordiökonoomika alused
6. Kindlustused ja vastutus
§20. Õppetöö kestus
Käesoleva õppekava alusel toimuva kursuse kestus on päevase õppevormi korral vähemalt kolm nädalat ja õhtuse õppevormi korral vähemalt viis nädalat.
Õppekavas toodud õppeainete temaatiline plaan
§21. Üldsätted
§22. Töölepingu regulatsioon
Töölepingu sõlmimise kohustuslikkus sõltuma ta tööandja ettevõtlusvormist. Tööandja ja töövõtja vastastikused kohustused töölepingu sõlmimisel. Tööreþiimi, palgatingimuste ja töökoha (liigi) määratlemine. Töölepingu lõpetamise tingimused ja põhjused. Kompensatsioonide arvutamise ja väljamaksmise kord töölepingu lõpetamisel. Tööettevõtuleping kui tsiviilõiguslik leping. Tööettevõtulepingu sõlmimise tingimused.
§23. Töö- ja puhkeaeg
Lubatavad tööajad ja puhkeajad. Autojuhtide tööreþiimi planeerimine. Summeeritud tööajaarvestuse rakendamine.
§24. Töötaja puhkuse regulatsioon
Töötajale garanteeritud põhipuhkus. Lisapuhkused seoses tervistkahjustava tööga. Tööandja poolt lubatavad lisapuhkused. Puhkuste andmise kord. Puhkusetasude arvutamine ja väljamaksmine. Kasutamata jäänud puhkuse kompenseerimise kord.
§25. Töö tasustamine, palk
Töötajale makstava põhipalga mõiste. Rakendatavad palgasüsteemid. Lisatasud ja nende rakendamise kord. Palga ja lisatasude arvutamise alused ja väljamaksmise kord. Lubatavad kinnipidamised palgast ja nende rakendamise kord. Ületunnitöö mõiste. Ületunnitöö kompenseerimine. Lisatasu minimaalsed määrad. Puhkepäevadel ja riigipühadel töötamise hüvitamise kord. Autojuhi ületunnitöö arvestuse erinevused.
§26. Töökaitse
Autojuhi tööga seotud ohtlikud olukorrad, ohud liikluses, auto hooldustöödel jms. Liikluseeskirja osa liiklusohutuse tagamisel. Töökaitse eesmärk ja olemus töövõtja elu ja tervise tagamisel. Töökaitsealase väljaõppe kohustuslikkus ja korraldamise alused. Tööandja ja töövõtja kohustused töökaitse osas. Võimalikud töövigastused, nende uurimise kord. Töövigastustest põhjustatud kahjude hüvitamise kord.
§27. Töötajale pensionitega seotud sotsiaalsed tagatised
(1) Töövõtjate pensionikindlustus. Pensionifondi moodustamise alused. Töövõtja osa pensioni suuruse kujunemisel. Pensionile jäämise iga. Vanaduspension.
(2) Pensionide liigid.
(3) Pensionide määrad ja nende väljamaksmise kord.
§28. Töövaidluste lahendamine
Töövaidluste (individuaalsete ja kollektiivsete) lahendamise erikord. Tööõiguse valdkonnas tekkivate vaidluste lahendamise kord. Töövaidlusi lahendavad institutsioonid ja nende pädevus. Töövaidluste lahendamise käik.
§29. Praktilised õppused
Psühholoogia valdkond
§30. Suhtlemispsühholoogia
(1) Autojuhi tööks vajalikud põhiteadmised suhtlemispsühholoogia osas. Suhtlemise põhioskused:
(2) Autokaubaveoga seotud partnerite ja kontaktisikute erinevad nõudmised. Põhjendatud ja põhjendamatud nõudmised. Autojuhile vajalikud oskused kontaktisikute põhjendamatute soovide ja nõudmiste paindlikuks ja konfliktivabaks lahendamiseks.
(3) Tüüpilisemad probleemsed olukorrad kaubasaatjate ja -saajate, kontrollijate ja teiste kontaktisikutega. Probleemsete olukordade lahendamise viisid ja võtted. Autojuhi rollid selliste olukordade lahendamisel.
§31. Praktilised õppused
Sõiduki üldehitus ja tehniline hooldus
§32. Üldnõuded
§33. Mootor
(3) Mootoriõlide liigitus, nende kvaliteedinäitajad ning markeerimine. Őlide omadused ning nende muutumine töötamise käigus.
§34. Jõuülekanne ja rool
§35. Pidurid (sh suruõhusüsteem)
§36. Veermik, kere, rattad ja rehvid
§37. Elektriseadmed ja valgustusseadmed
§38. Sõidukite mõõtmed, massid ja teljekoormused
§39. Keskkonnasäästlikud meetmed
§40. Transpordi infrastruktuur
§41. Ettevõtluse alused
§42. Transpordiökonoomika alused
§43. Praktilised õppused
Autovedude korraldus (logistika)
§44. Logistika põhimõisted ja komponendid
(1) Logistika põhimõte: «Őiged kaubad õiges kohas, õigel ajal, õiges koguses ja õiges seisundis, õige hinnaga.» Logistilise keti põhilised komponendid, maanteevedude osa üldises logistilises süsteemis. Tähtsamad komponendid maanteeveonduses:
§45. Veosevedu
§46. Rahvusvaheline autovedu
§47. Veoste laadimine ja kinnitamine
§48. Suuremõõduline ja/või raskekaaluline autovedu
§49. Metsamaterjali vedu
§50. Praktilised õppused
§51. Autojuhi sõidu- ja puhkeaja korraldus
(2) Sõidumeeriku liigid, nende kasutamise kord. Sõidumeeriku salvestuslehed, nende täitmise ja säilitamise kord. Salvestuslehtede täitmine erinevate tööreţiimide korral. Sõidumeeriku paigaldamise, hooldamise ja tehnilise ülevaatuse kord.
§52. Üldsätted
§53. Elukindlustus
§54. Kahjukindlustus
§55. Vastutuse kindlustus
§56. Liikluskindlustus
(3) Liiklusõnnetuse vormistamine: blanketi «Teade liiklusõnnetusest» täitmise kord. Liiklusõnnetusest teatamine. Liikluspolitsei poole pöördumist nõudvad juhud. Isiku- ja varakahjude hüvitamine. Kahjude hüvitamise piirmäärad.
§57. Praktilised õppused
§58. Üldsätted
§59. Töösisekorra eeskiri
§60. Haldusõiguserikkumiste seadustik
(1) Haldusõiguserikkumise mõiste. Halduskaristuste liigid:
1) rahatrahv;
2) eriõiguste äravõtmine;
3) haldusarest.
(2) Põhi- ja lisakaristused, nende rakendamine.
(3) Haldusõiguserikkumised:
2) transpordi ja teedemajanduse valdkonnas;
(4) Rahatrahvide määrad ja keskmise päevapalga mõiste. Halduskaristust määravad ametiisikud ja halduskohus. Menetlus rahatrahvide, eriõiguste äravõtmise või haldusaresti kohaldamisel.
§61. Kriminaalkoodeks
(1) Kriminaalkuriteo mõiste. Autojuhi kriminaalvastutus.
(2) Karistuse liigid:
2) teataval tegevusalal tegutsemise õiguse äravõtmine;
3) arest;
4) vabadusekaotus.
(3) Põhikaristused ja lisakaristused.
(4) Kuriteo koosseisu mõiste. Kuriteo uurimisega tegelevad organid. Kohtud, nende liigid ja astmed. Kohtuotsuse peale edasikaebamise kord.
§62. Vedaja vastutus
Sõitjateveo autojuhi ametikoolituse kursuse õppekava
§63. Reguleerimisala
(1) Käesolev sõitjateveo autojuhi ametikoolituse õppekava (edaspidi õppekava) määrab kohustuslikud õppeained ja nende mahud sõitjateveo autojuhi (edaspidi autojuht) ametikoolitamisel, kes töötab sõitjate veol bussiga ja sõiduautoga, milles on koos juhi kohaga üle viie istekoha.
§64. Õppekava, õppeained ja mahud
Õppesõidukordi igale õpilasele
2. Suhtlemis- ja teeninduspsühholoogia
3. Sõitjateveo autode üldehitus ja tehniline hooldus
4. Transpordi infra- struktuur ja transpordiökonoomika alused
5. Sõitjateveo korraldus
8. Õppesõit
§641. Täienduskoolituse õppeained ja mahud
Sõitjateveo autojuhi täienduskoolituse õppekava koosneb järgmistest õppeainetest:
§65. Õppetöö kestus
(1) Käesoleva õppekava alusel toimuva kursuse kestus on päevase õppevormi korral vähemalt kolm nädalat ja õhtuse õppevormi korral vähemalt viis nädalat.
(2) Õppesõidukorra kestus on 30 minutit (selle hulgas on puhkepaus viis minutit). Päevas on lubatud kuni neli õppesõidukorda ühele õpilasele.
§66. Üldsätted
§67. Töölepingu regulatsioon
Töölepingu sõlmimise kohustuslikkus sõltumata tööandja ettevõtlusvormist. Tööandja ja töövõtja vastastikused kohustused töölepingu sõlmimisel. Tööreþiimi, palgatingimuste ja töökoha (liigi) määratlemine. Töölepingu lõpetamise tingimused ja põhjused. Kompensatsioonide arvutamise ja väljamaksmise kord töölepingu lõpetamisel. Tööettevõtuleping kui tsiviilõiguslik leping. Tööettevõtulepingu sõlmimise tingimused.
§68. Töö- ja puhkeaeg
Lubatavad tööajad ja puhkeajad. Autojuhtide tööreþiimi planeerimine. Summeeritud tööaja arvestuse rakendamine.
§69. Töötaja puhkuse regulatsioon
Töötajale garanteeritud põhipuhkus. Lisapuhkuse mõiste. Lisapuhkused seoses tervistkahjustava tööga. Puhkuste andmise kord. Puhkusetasude arvutamine ja väljamaksmine. Kasutamata jäänud puhkuse kompenseerimise kord.
§70. Töö tasustamine, palk
Töötajale makstava põhipalga mõiste. Rakendatavad palgasüsteemid. Lisatasud ja nende rakendamise kord. Palga ja lisatasude arvutamise alused ja väljamaksmise kord. Lubatavad kinnipidamised palgast ja nende rakendamise kord. Ületunnitöö mõiste. Ületunnitöö tasustamine. Lisatasu minimaalsed määrad. Puhkepäevadel ja riigipühadel töötamise hüvitamise kord. Autojuhi ületunnitöö arvestuse erinevused.
§71. Töökaitse
§72. Töötaja pensioniga seotud sotsiaalsed tagatised
§73. Töövaidluste lahendamine
Töövaidluste (individuaalsete ja kollektiivsete) lahendamise kord. Tööõiguse valdkonnas tekkivate vaidluste lahendamise kord. Töövaidlusi lahendavad institutsioonid ja nende pädevus. Töövaidluste lahendamise käik.
§74. Praktilised õppused
§75. Suhtlemis- ja teeninduspsühholoogia
(1) Sõitjateveo autojuhi tööks vajalikud põhiteadmised suhtlemis- ja teeninduspsühholoogia osas. Sõitjatepoolsed ootused autojuhi kui teenindaja rollikohasele käitumisele. Sõitjate põhjendatud ja põhjendamatud nõudmised.
(2) Autojuhi rollid ja rollikäitumise analüüs. Autojuhi isikuomadused ja nende mõju rollikäitumisele. Suhtlemise põhioskused:
(3) Autojuhile vajalikud oskused, et paindlikult ja konfliktivabalt lahendada sõitjate põhjendamatud soovid ja nõudmised.
(4) Probleemsete sõitjate liigid:
(5) Suhtlemise erinevused sõltuvalt vedude liigist:
(6) Auto tehnilise seisundi ja sõitjate salongi heakorra ning autojuhi sõidustiili ja -võtete mõju teeninduskultuurile. Veofirmade tuntuse ja reklaami mõju teeninduskultuurile.
§76. Praktilised õppused
§77. Üldnõuded
§78. Mootor
(2) Jahutussüsteem ja selle osad. Mootori optimaalne soojusreţiim. Mootori käivitamine külmalt ja soojalt. Jahutusvedeliku taseme kontrollimine ja tiheduse (külmumiskindluse) määramine. Jahutusvedeliku lisamine ja väljalaskmine. Abinõude rakendamine mootori ülekuumenemise korral. Jahutussüsteemi rikked ja hooldus.
(3) Őlitussüsteem ja selle osad. Őli puhastamise ja jahutamise viisid. Őli taseme kontrollimine. Őli lisamine ja väljalaskmine. Őlitussüsteemi võimalikud rikked ja hooldus.
§79. Jõuülekanne
§80. Rool
§81. Pidurid (sh suruõhusüsteem)
§82. Veermik, rattad ja rehvid
§83. Elektriseadmed
§84. Kere ja lisaseadmed
§85. Kütus, õlid, määrdeained, erivedelikud ning hooldusmaterjalid
§86. Bussi kasutusjuhend
Tehnohoolduse läbiviimise süsteem ja selle ajavahemikud. Bussi igapäevasel hooldusel autojuhi poolt teo statavad tööd. Őlitus- ja määrimiskohad, määrimiskaart. Őlitus- ja määrimisvälp. Auto tehnilise seisukorra kontrollimine. Autojuhi õige tegevus tehniliste rikete ilmnemisel.
§87. Keskkonnasäästlikud meetmed
§88. Busside mõõtmed, massid ja teljekoormused
§89. Transpordi infrastruktuur
§90. Ettevõtluse alused
§91. Transpordiökonoomika alused
§92. Praktilised õppused
§93. Üldnõuded
§94. Őpilasliinid
(1) Őpilasliinide mõiste. Nõuded õpilasliinivedu teostavale ettevõtjale. Maakonna ja kohaliku omavalitsuse organi osa õpilasliinivedude korraldamisel. Őpilaste vedu tellimusveona ja liiniveona.
(2) Őpilaste veo eest tasumise kord.
(3) Őpilaste käitumise iseloomulikud küljed, nende arvestamine ja mõjutamine autojuhi poolt. Őpilaste bussi sisenemine ja väljumine, sellega kaasnevad ohud.
§95. Liiniveod
§96. Veod kaugliinidel
§97. Juhuveod
§98. Paki- ja kaubavedu bussidega
§99. Sõidu eest tasumise kord
§100. Üldsätted
§101. Elukindlustus
§102. Kahjukindlustus
§103. Vastutuse kindlustus
§104. Liikluskindlustus
(2) Liiklusõnnetuse vormistamine: blanketi «Teade liiklusõnnetusest» täitmise kord. Liiklusõnnetusest teatamine. Liikluspolitsei poole pöördumist nõudvad juhud. Isiku- ja varakahjude hüvitamine. Kahjude hüvitamise piirmäärad.
§105. Praktilised õppused
§106. Üldnõuded
§107. Töösisekorra eeskiri
§108. Haldusõiguserikkumiste seadustik
(3) Haldusrikkumised:
(4) Rahatrahvide määrad ja keskmise päevapalga mõiste. Halduskaristusi määravad ametiisikud ja halduskohus. Menetlus rahatrahvide, eriõiguste äravõtmise või haldusaresti kohaldamisel.
§109. Kriminaalkoodeks
(1) Kriminaalkuriteo mõiste. Autojuhi kriminaalvastutus. Karistuse liigid:
2) teataval tegevusalal tegutsemise õigus äravõtmine;
3) haldusarest;
(2) Põhikaristused ja lisakaristused.
(3) Teo koosseisu mõiste. Kuriteo uurimisega tegelevad organid. Kohtud, nende liigid ja astmed. Kohtuotsuse peale edasikaebamise kord.
§110. Üldsätted
(1) Őppesõidu eesmärk on:
§111. Sõitjateveo auto ettevalmistamine liinile sõiduks
§112. Sõitjateveo auto juhtimine väikesel kiirusel
§113. Sõitjateveo auto juhtimine linnaliikluses
(2) Őigete sõiduvõtete viimistlemine ning rahuliku ja sujuva sõidustiili kujundamine.
§114. Sõitjateveo auto juhtimine liinil töötamise tingimustes
§115. Sõitjateveo auto juhtimine erioludes
(3) Sõit libedal teel. Őiged pidurdusvõtted libedal teel.
§116. Juhtimisoskuse järelkontroll ja ametioskuste hindamine
(2) Sõidutehnika, liikluseeskirja järgimise ning erinevate liiklusolukordade ja sõidutingimustega arvestamine.
Taksojuhi ametikoolituse kursuse õppekava
§117. Reguleerimisala
(2) Őppekava koostamisel on arvestatud autojuhi eelnevate teadmiste ja oskustega, mis ta on saanud B-kategooria auto juhtimisõiguse omandamisel ning eelnevate sõidukogemustega.
§118. Őppekava õppeained ja mahud
(1) Taksojuhi ametikoolituse õppekava koosneb järgmistest õppeainetest:
3. Taksode üldehitus ja tehniline hooldus
5. Taksovedude korraldus
§1181. Täienduskoolituse õppeained ja mahud
Taksojuhi täienduskoolituse õppekava koosneb järgmistest õppeainetest:
§119. Õppetöö kestus
Käesoleva õppekava alusel toimuva kursuse kestus on päevase õppevormi korral vähemalt kaks nädalat ja õhtuse õppevormi korral vähemalt kolm nädalat.
§120. Üldsätted
§121. Töölepingu regulatsioon
Töölepingu sõlmimise kohustuslikkus sõltumata tööandja ettevõtlusvormist. Tööandja ja töövõtja vastastikused kohustused töölepingu sõlmimisel. Tööreţ iimi, palgatingimuste ja töökoha (liigi) määratlemine. Töölepingu lõpetamise tingimused ja põhjused. Kompensatsioonide arvutamise ja väljamaksmise kord töölepingu lõpetamisel. Tööettevõtuleping kui tsiviilõiguslik leping. Tööettevõtulepingu sõlmimise tingimused.
§122. Töö- ja puhkeaeg
§123. Töötaja puhkuse regulatsioon
§124. Töö tasustamine, palk
§125. Töökaitse
§126. Töötaja pensioniga seotud sotsiaalsed tagatised
§127. Töövaidluste lahendamine
§128. Praktilised õppused
§129. Suhtlemis- ja teeninduspsühholoogia
(1) Taksojuhi tööks vajalikud põhiteadmised suhtlemis- ja teeninduspsühholoogia osas. Sõitjatepoolsed ootused taksojuhi kui teenindaja rollikohasele käitumisele. Sõitjate põhjendatud ja põhjendamatud nõudmised.
(2) Taksojuhi rollid ja rollikäitumise analüüs. Taksojuhi isikuomadused ja nende mõju rollikäitumisele. Suhtlemise põhioskused:
(3) Sõitjate põhjendamatute, headele tavadele ja kommetele mittevastavate soovide ja nõudmiste paindlik ning võimalikult konfliktivaba lahendamine.
(5) Suhtlemise erinevused sõltuvalt sõitude liigist:
(6) Takso tehnilise seisundi ja sõitjate salongi heakorra ning taksojuhi sõidustiili ja -võtete mõju teeninduskultuurile. Taksofirmade tuntuse ja reklaami mõju teeninduskultuurile.
§130. Praktilised õppused
Taksode üldehitus ja tehniline hooldus
§131. Üldnõuded
(1) Taksode ehituse tundmaõppimisel tuleb lähtuda nende üldehituse ja tööpõhimõtete selgitamisest.
(2) Taksode tehnohoolduse tundmaõppimisel tuleb lähtuda kehtivatest tehnonõuetest.
(4) Eestis enamkasutatavate taksode margid ja m udelid. Sõiduautode liigitus ja lühiiseloomustus. Tehase poolt taksodeks ehitatud autode erinevused.
(5) Autode tehnojärelevalve süsteem ja rakendamise kord Eestis.
(6) Eestis kehtivate tehnonõuete aluseks olevad Euroopa Liidu normid ja nõuded:
2) ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (ECE) «Ratassõidukite ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavate varustusele ja osadele ühtsete tehnonõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikuse tunnustamise tingimuste kokkuleppe» reeglid.
(7) Autode VIN-koodid (tehasetähised) ja põhiandmed andmesildil. Nõutavad lisaseadmed ja -vahendid.
§132. Mootor
(1) Ottomootorite ja diiselmootorite liigitus ning lühiiseloomustus. Mootori töötsükkel, põhiliste mehhanismide ja süsteemide üldehitus ning töötamise põhimõte.
(3) Mootoriõlide liigitus, nende kvaliteedinäitajad ning markeerimine. Őlide omadused ning nende muutumine töötamise käigus. Mootori toitesüsteemi ehitus ja hooldus.
(4) Nõuded mootori väljalaskesüsteemile. Mootori heitgaaside toksilisuse vähendamise seadmed.
§133. Jõuülekanne ja rool
(1) Sõiduautodel kasutatavate jõuülekannete liigitus ja tüübid. Rooli, siduri, käigukasti, kardaanülekande, peaülekande ja veosilla üldehitus ning töötamise põhimõte.
§134. Pidurid
Piduri üldskeem ja selle osad. Erinevat liiki toimemehhanismidega pidurite töö põhimõte. Pidurite ehitus ja hooldus ning reguleerimisvõimalused. Mitteblokeerivate pidurite (ABS) tööpõhimõte. Pidurite rikked ja hooldus.
§135. Kere, rattad ja rehvid
(1) Kerede tüübid ja ehitus. Nõuded klaasidele ja nende läbipaistvusele. Nõuded kere vastupidavusele ning välimusele. Peeglite paigutus ja reguleerimine.
(2) Üldnõuded auto rehvidele, nende tehnoseisund ja lubatud mustrisügavused. Rehvide valik, rehvide tähistamine koormusindeksi ja kiiruskategooria alusel. Nõuded taastatud rehvide kasutamisel. Nõuded talverehvide ja naastrehvide kasutamisel.
§136. Elektriseadmed, valgustusseadmed
§137. Autode mõõtmed, massid ja teljekoormused
(1) Üldnõuded sõiduauto mõõtmetele.
(2) Lubatud suurimad pikkused, laiused ja kõrgused. Lubatud suurimad registrimassid. Lubatud suurimad teljekoormused vedavale ja mittevedavale teljele.
§138. Keskkonnasäästlikud meetmed
§139. Transpordi infrastruktuur
1) vedude infrastruktuur – maanteed, terminaalid, sadamad, lennuväljad jms;
2) veovahendid – autod ja haagised, raudteeveerem, lennukid, laevad jms;
3) toetavad ja abistavad tegevusalad – autotehased, hooldus- ja remondiettevõtted, kütusetanklate võrk, kindlustusteenused, uurimine, info, koolitus jms;
4) vedude juhtimine ja korraldamine – veondusalane seadusandlus, administreerimine, maksusüsteem, kontrolli- ja järelevalvesüsteem.
(4) Taksovedude osakaal ühistranspordis.
§140. Ettevõtluse alused
(5) Reisijateveo turule ja reisijateveo ametialale pääsemise tingimused. Tegevusload ja piirangud veonduses. Tegevuslubade väljaandmise kord.
§141. Transpordiökonoomika alused
§142. Praktilised õppused
Taksovedude korraldus
§143. Üldnõuded
§144. Takso
(1) Taksotunnused:
1) taksomeeter, selle liigid, töötamise põhimõte, taatlemine ja adapteerimine ning kasutamine;
2) plafoon, selle kasutamine.
§145. Taksojuht
§146. Sõitja
§147. Tariifid
(1) Tariifid taksoveol;
§148. Seadusandlus ja turvanõuded
§149. Üldsätted
§150. Elukindlustus
§151. Kahjukindlustus
§152. Vastutuse kindlustus
§153. Liikluskindlustus
§154. Praktilised õppused
Taksojuhi vastutus
§155. Üldsätted
Eestis kehtivad seadused, mis reglementeerivad aut ojuhi kui suurima ohu allika valdaja vastutuse. Kõigi seaduste juures tuleb käsitleda põhiliselt taksojuhte puudutavaid ning praktilises töös esilekerkivaid olukordi.
§156. Haldusõiguserikkumiste seadustik
(1) Haldusõiguserikkumiste mõiste. Halduskaristuste liigid:
§157. Kriminaalkoodeks
(1) Kriminaalkuriteo mõiste. Taksojuhi kriminaalvastutus. Karistuse liigid:
(2) Põhikaristused ja lisakaristused. Kuriteo koosseisu mõiste. Kuriteo uurimisega tegelevad organid. Kohtud, nende liigid ja astmed. Kohtuotsuse peale edasikaebamise kord.
§158. Mitme veoliigi ametikoolitus
Ühe veoliigi ametikoolituse läbinud ja vastavat tunnistust omavale isikule teise veoliigi ametikoolituse õppekava koostamisel võib koolitusasutus arvestada isiku poolt juba läbitud teemadega ja koostada sellest tulenevalt lühendatud õppekava.
1 Käesolevas määruses on arvestatud: EMÜ Nõukogu direktiivi 91/439/EEC (EÜT L 237, 24.08.1991, lk 0001–0024); EMÜ Nõukogu direktiivi 76/914/EEC (EÜT L 357, 29.12.1976, lk 36).
6. Novembri 2000. a
määruse nr 87 juurde
(koolitusasutuse nimetus)
AUTOJUHI AMETIKOOLITUSE TUNNISTUS NR 000000
õppis “___” _____________ _______ a.
kuni “___” _______________ _________a.
ametikoolituse kursusel ja
(kursuse nimetus)
sooritas edukalt eksami.
Välja antud: “___” _____________ _______a.
Juhataja: _____________________________
Käesolev tunnistus kehtib koos vastava kategooria autojuhiloaga
Mõõt: 105x75mm


§ 2 Mõistete kasutamine
§ 3 Lemmiklooma pidamine
§ 6 Lemmikloomade märgistamine ja registreerimine
§ 7 Hulkuv lemmikloom
RT IV, 12.09.2018, 2
Vastu võetud 30.08.2018 nr 34
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 362, loomakaitseseaduse § 5 lõike 3, loomatauditõrje seaduse § 11 lõike 1 ja § 12 lõike 3 alusel.
(1) Koerte ja kasside pidamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab koerte ja kasside (edaspidi lemmikloom) pidamise nõuded Viru-Nigula valla haldusterritooriumil.
(2) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle omandis või valduses on loom.
(3) Lisaks käesolevale eeskirjale on loomapidaja kohustatud järgima loomakaitseseaduses, loomatauditõrje seaduses, Vabariigi Valitsuse 16. aprilli 2002 määruses nr 130 “Hulkuvate loomade püüdmise, pidamise ja nende omaniku kindlakstegemise ning hulkuvate loomade hukkamise kord” ning põllumajandusministri 24. juuli 2008 määruses nr 76 „Lemmikloomade pidamise nõuded“ ja muudes õigusaktides sätestatut.
§ 2. Mõistete kasutamine
1) loomapidaja – isik, kellele kuulub lemmikloom või kes tegeleb lemmiklooma pidamisega rendi- või muu selletaolise õigussuhte alusel loomaomanikuga. Kuuluvuse kaudu identifitseerimisel loetakse lemmikloom kuuluvaks isikule, kelle valduses, sh kelle kinnisel territooriumil või kellele kuuluvas hoones (ka korteris) või rajatises loom asub, kui lemmiklooma kuuluvusest huvitatud isik ei tõenda vastupidist;
2) hulkuv lemmikloom – loomapidaja juurest lahti pääsenud loom, kes viibib omaniku või looma eest vastutava isiku juuresolekuta väljaspool loomapidajale kuuluvat või tema kasutuses olevat territooriumi või märgistamata lemmikloom, kelle omanikku ei ole võimalik tuvastada;
4) ohustamine – vara, kaaskodanike elu või tervist ohtu seadev tegevus või tegevusetus;
5) avalik koht – iga territoorium, ehitis või ruum, mis on mõeldud üldiseks kasutamiseks või mis on üldkasutatav – tänav, väljak, tee, park, haljasala, staadion, mänguväljak, hoov, ühissõiduk jms;
§ 3. Lemmiklooma pidamine
(2) Lemmiklooma pidamine ei tohi häirida ega ohustada teisi kaaskodanikke, nende vara või teisi loomi. Loomapidaja kannab vastutust looma poolt tekitatud kahju eest.
(3) Korterelamu üldkasutatavates ruumides ja territooriumil lemmikloomaga viibides on loomapidaja kohustatud järgima nii avalikku korda kui ka korteriomanike poolt kehtestatud korda.
(4) Juriidilisest isikust loomapidajal on kohustus määrata looma heaolu eest vastutav isik.
(5) Lemmiklooma on keelatud hüljata, vigastada, jätta abitusse seisundisse, tekitada valu, põhjustada looma hukkumist või panna toime muud looma suhtes lubamatut tegu.
(1) Koera tohib viia avalikku kohta jalutusrihma otsas ja vajadusel suukorviga, tagades kaaskodanike ja teiste loomade ohutuse. Lemmikloomade ühissõidukis vedamisel tuleb kinni pidada vastavas sõidukis kehtivatest eeskirjadest, kusjuures tuleb tagada kaassõitjate ohutus.
(2) Koera on lubatud jalutusrihmata välja lasta ainult eriotstarbeliseks kasutamiseks vastavate riigi või Viru-Nigula valla õigusaktidega sätestatud juhtudel, samuti dresseerimiseks õppeplatsil või selleks spetsiaalselt rajatud platsil, elamukvartalist ja autoteest eemalasuval maa-alal, kui sellega ei ohustata kaaskodanikke ja teisi loomi.
(3) Inimest või teist lemmiklooma hammustanud koer tuleb eraldada kõigist inimestest ja teistest loomadest kuni veterinaarse läbivaatuse tulemuste selgumiseni.
(4) Koera tohib jätta pähe pandud suukorviga ja lahtipääsemist välistaval moel kinniseotult avalikku kohta mõistlikuks ajaks (mitte kauem kui pool tundi), mil loomapidaja viibib lähedalasuvas hoones või territooriumil, kui seejuures ei ohustata avalikku korda, teisi isikuid, liiklust ning koera tervist.
2) vajadusel tähistama sissepääsu tema omandis või valduses olevale territooriumile koera olemasolust teatava hoiatussildiga, kusjuures peab tagama ameti- või tööülesandeid täitvate isikute ohutuse;
3) võtma tarvitusele meetmed, et välistada lemmiklooma ärajooksmise ja inimeste või teiste loomade ründamise võimalus;
4) järgima veterinaar-, sanitaar- ja hügieeninõudeid, sealhulgas koheselt koristama lemmiklooma poolt tekitatud reostuse avalikus kohas, kaasa arvatud korterelamu territooriumil;
5) lemmiklooma kadumisel viivitamata korraldama looma otsimise, teatades looma kadumisest ka varjupaigale ja/või vallavalitsusele;
6) teavitama koheselt tervisekaitse- ja veterinaarasutust inimest hammustanud loomast või teist looma hammustanud ebaloomuliku käitumisega või marutaudikahtlusega loomast (ka metsloomast);
7) laskma marutaudi vastu vaktsineerida 2-3 (kahe kuni kolme) kuu vanuse lemmiklooma ja hilisemad vaktsineerimised tegema veterinaararsti poolt määratud tähtaegadel.
1) lubada lemmikloomal reostada avalikku kohta, sealhulgas hoonete (ka korterelamute) ühiskasutuses olevaid ruume. Reostamise korral on loomapidaja kohustatud selle koheselt koristama;
2) ujutada või pesta lemmiklooma supelrandades ja avalikult kasutatavates supelkohtades ja veesilmades;
3) lubada lemmikloomal ilma järelevalveta viibida avalikus kohas - spordiväljakutel, laste mänguväljakutel, kalmistutel;
5) viibida avalikus kohas nakkusohtlikult haige lemmikloomaga.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 4 sätestatud nõudeid ei rakendata vaegnägija juhtkoera ja teenistusülesannet täitva erikoolituse saanud teenistuskoera suhtes.
§ 6. Lemmikloomade märgistamine ja registreerimine
(1) Kõik lemmikloomad peavad kandma märgistusena tegevusluba omava veterinaararsti poolt paigaldatud mikrokiipi.
(2) Kõik Viru-Nigula valla haldusterritooriumil peetavad lemmikloomad peavad olema registreeritud www.llr.ee/E-teenindus lemmikloomaregistris, mis on ühendatud kohalike omavalitsuste lemmikloomade registriga (LLR).
(3) Loomaomanik on kohustatud tagama lemmiklooma märgistamise veterinaararsti poolt 10 (kümne) päeva jooksul arvates päevast, kui loom sai 3 (kolme) kuuseks. Omandatud täiskasvanud lemmikloom tuleb märgistada 10 (kümne) päeva jooksul arvates omandamise päevast.
(4) Looma võib registrisse kanda veterinaararst, kes teostas märgistamise. Lemmiklooma märgistamisega seotud kulud tasub loomapidaja. Registrisse võib kande teha ka loomaomanik ise läbi riigiportaali ( www.llr.ee/E-teenindus ), logides sisse ID-kaardiga. Loomaomanik pääseb ligi registris olevatele oma looma andmetele, saab vaadata ja teha vajadusel parandusi.
(5) Lemmiklooma märgistamisel esitab omanik looma vaktsineerimistõendi. Tõendi puudumisel on veterinaararstil kohustus loom kohapeal vaktsineerida.
(6) Lemmiklooma registreerimiseks esitab omanik järgmised andmed:
1) omaniku nimi, isikukood, elukoht, telefoni number;
2) lemmiklooma liik, tõug, sugu, nimi, sünniaeg, värv, eritunnused või looma kirjeldus.
(7) Lemmiklooma registreering kestab 20 aastat, mille järel kanne kustutatakse.
(8) Looma kadumisest või surmast peab omanik teavitama lemmikloomaregistri pidajat või tegema ise vastava registri paranduse.
§ 7. Hulkuv lemmikloom
(1) Järelevalveta jäetud ning hulkuvate lemmikloomade püüdmist, omaniku kindlakstegemist, varjupaika toimetamist, varjupaigas pidamist, uue omaniku otsimist ning lemmikloomade hukkamist korraldab Viru-Nigula vallavalitsus, tellides vastavat teenust asjakohaselt asutuselt.
(2) Kui hulkuv lemmikloom on identifitseeritav, kuid teda ei ole võimalik koheselt loomapidajale tagastada, tuleb lemmikloom kuni loomapidajale tagastamiseni paigutada hulkuvate loomade pidamiseks ettenähtud kohta (varjupaika).
(3) Kinnipüütud lemmikloomi hoitakse varjupaigas üldjuhul 14 (neliteist) päeva. Kui selle aja jooksul ei ole võimalik lemmiklooma omanikku kindlaks teha ega loomale uut loomapidajat leida, viiakse läbi looma eutanaasia loomakaitseseaduses sätestatud korras.
(4) Omanikuga lemmiklooma püüdmise, varjupaika toimetamise, varjupaigas pidamise, sealhulgas veterinaarülevaatuse kulud tasub loomapidaja. Ilma mikrokiibita varjupaika toimetatud lemmiklooma omanik on kohustatud looma kättesaamisel tasuma looma märgistamise ja registreerimise kulud. Loomapidaja väljendatud tahteavaldus lemmikloomast loobuda ei vabasta teda kulude kandmise kohustusest.
(5) Hulkuvate lemmikloomade toitmist ning pidamist korterelamu üldkasutatavates ruumides või territooriumil reguleeritakse eelkõige antud eeskirjaga ja korterelamu kodukorraga. Hulkuva looma söötja peab koristama looma söötmisest tekkiva reostuse ning vältima hulkuva looma pääsu laste mängu- või õppepaiga, spordiväljakute, kaupluse ja toitlustuskoha lähedusse.
(6) Hulkuva lemmiklooma pikemaajalist (kestusega üle 1 kuu) söötmist ja jootmist ning samaaegselt alalise võimaluse loomist looma viibimiseks oma elu- või abiruumides või õuealal, aga ka korterelamu üldkasutatavates ruumides või õuealal käsitletakse loomapidamisena ja sellega tegelevale isikule laienevad loomakaitseseadusega ja käesoleva eeskirjaga loomapidajale pandud kohustused.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud kohustusi ei teki, kui isik on teatanud vallavalitsusele või varjupaigale hulkuvast loomast.
(1) Eeskirja rikkumise eest, kui see ettevaatamatusest põhjustas varalise kahju või inimesele tervisekahjustuse, karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66³ alusel
rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
(2) Järelevalvet käesoleva eeskirja täitmise üle teostavad vallavalitsus ning Politsei- ja Piirivalveamet vastavalt oma pädevusele.
1) Aseri Vallavolikogu 17.10.2002 määrus nr 49 „Aseri valla heakorra ning koerte ja kasside pidamise eeskirjade kinnitamine“;
2) Viru-Nigula Vallavolikogu 12.12.2002 määrus nr 2 „Koerte ja kasside pidamise eeskirja kehtestamine“;
3) Kunda Linnavolikogu 09.05.2011 määrus nr 5 „Koerte ja kasside pidamise eeskiri Kunda linnas“;
4) Kunda Linnavolikogu 12.09.2011 määrus nr 8 „Kunda linna lemmikloomade registri põhimäärus“.


text:
Eelotsusetaotlus – Määrus (EL) nr 604/2013 – Mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramine – Artikkel 28 – Rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamine vastutavale liikmesriigile üleandmise eesmärgil – Üleandmistähtaeg – Maksimaalne kinnipidamistähtaeg – Väljaarvutamine – Vastuvõtmispalve rahuldamine enne isiku kinnipidamist – Üleandmisotsuse täitmise peatamine
Kohtuasjas C‑60/16,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Kammarrätten i Stockholm – Migrationsöverdomstolen’i (Stockholmi apellatsiooniastme halduskohus sisserände asjades, Rootsi) 29. jaanuari 2016. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 3. veebruaril 2016, menetluses
koosseisus: koja president L. Bay Larsen (ettekandja), kohtunikud M. Vilaras, J. Malenovský, M. Safjan ja D. Šváby,
arvestades kirjalikus menetluses ja 25. jaanuari 2017. aasta kohtuistungil esitatut,
Mohammad Khir Amayry, esindaja: advokat S. Stoeva,
Migrationsverket, esindajad: F. Beijer ja F. Axling,
Rootsi valitsus, esindajad: L. Swedenborg, A. Falk, C. Meyer-Seitz, U. Persson ja N. Otte Widgren,
Madalmaade valitsus, esindajad: M. K. Bulterman ja B. Koopman,
Ühendkuningriigi valitsus, esindajad: C. Crane ja M. Holt, keda abistas barrister D. Blundell,
Šveitsi valitsus, esindaja: C. Bichet,
Euroopa Komisjon, esindajad: M. Condou-Durande ja K. Simonsson,
Eelotsusetaotlus käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT 2013, L 180, lk 31, edaspidi „Dublini III määrus“), artikli 28 lõike 3 tõlgendamist.
Eelotsusetaotlus on esitatud Mohammad Khir Amayry ja Migrationsverketi (Rootsi migratsiooniamet, edaspidi „migratsiooniamet“) vahelises kohtuvaidluses migratsiooniameti otsuse üle pidada Khir Amayryt Dublini III määruse kohaselt Itaaliale üleandmise ootel kinni.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (ELT 2013, L 180, lk 96, edaspidi „vastuvõtudirektiiv“), artiklis 8 on täpsustatud:
„1. Liikmesriigid ei tohi isikut kinni pidada ainult sel põhjusel, et ta on taotleja vastavalt [Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta] direktiivile 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta [(ELT 2013, L 180, lk 60)].
vastavalt [Dublini III määruse] artiklile 28.
Vastuvõtudirektiivi artikli 9 „Tagatised kinnipeetud taotlejatele“ lõikes 1 on sätestatud:
„Taotleja peetakse kinni võimalikult lühikeseks ajaks ja teda hoitakse kinni ainult seni, kuni artikli 8 lõikes 3 sätestatud alused on kohaldatavad.
Artikli 8 lõikes 3 sätestatud kinnipidamise alustega seonduvates haldusmenetlustes rakendatakse nõuetekohast hoolsust. Haldusmenetlustes esinevad viivitused, mida ei ole põhjustanud taotleja, ei õigusta kinnipidamise jätkamist.“
Dublini III määruse põhjendus 20 on sõnastatud järgmiselt:
„Taotlejate kinnipidamist tuleks kohaldada kooskõlas põhimõttega, et isikut ei tohiks kinni pidada ainult sel põhjusel, et ta taotleb rahvusvahelist kaitset. Kinnipidamine peaks olema võimalikult lühiajaline ning lähtuma vajaduse ja proportsionaalsuse põhimõttest. Eelkõige peab taotlejate kinnipidamine olema kooskõlas [Genfis 28. juulil 1951 alla kirjutatud pagulasseisundi] konventsiooni artikliga 31. Käesoleva määruse kohased menetlused seoses kinnipeetud isikuga tuleks läbi viia esmajärjekorras, võimalikult lühikese tähtajaga. Kinnipidamist reguleerivate üldtagatiste, samuti kinnipidamistingimuste osas peaksid liikmesriigid vajaduse korral kohaldama [vastuvõtudirektiivi] sätteid ka neile isikutele, keda peetakse kinni käesoleva määruse alusel.“
Määruse artikli 27 lõigetes 3 ja 4 on sätestatud:
„3. Üleandmisotsuse vaidlustamise või läbivaatamise korral sätestavad liikmesriigid oma siseriiklikus õiguses, et:
4. Liikmesriigid võivad ette näha, et pädevad asutused võivad ex officio otsustada peatada üleandmisotsuse rakendamise kuni vaidlustamise või läbivaatamise tulemuse selgumiseni.“
Määruse artiklis 28 on sätestatud:
„1. Liikmesriigid ei tohi isikut kinni pidada ainult sel põhjusel, et tema suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud menetlust.
4. Selleks et tagada üleandmine vastutavale liikmesriigile, kohaldatakse kinnipeetud isikute suhtes kohaldatavate kinnipidamistingimuste ja tagatiste suhtes [vastuvõtudirektiivi] artikleid 9, 10 ja 11.“
Sama määruse artikli 29 lõiked 1 ja 2 on sõnastatud järgmiselt:
„1. Palve esitanud liikmesriik annab taotleja […] vastutavale liikmesriigile üle […] esimesel võimalusel ja hiljemalt kuue kuu jooksul ajast, mil teine liikmesriik rahuldas vastuvõtmis- või tagasivõtmispalve või tehti lõplik otsus vaidlustamise või uuesti läbi vaatamise suhtes, kui sellel oli peatav toime vastavalt artikli 27 lõikele 3.
2. Kui üleandmine ei toimu kuue kuu jooksul, vabaneb vastutav liikmesriik kohustusest asjaomane isik vastu või tagasi võtta ning vastutus läheb üle palve esitanud liikmesriigile. Nimetatud tähtaega võib pikendada kõige rohkem ühe aastani, kui üleandmist ei saa teostada asjaomase isiku kinnipidamise tõttu, või kõige rohkem 18 kuuni, kui isik on põgenenud.“
Vastavalt välismaalaste seaduse (utlänningslagen, SFS 2005, nr 716) 1. peatüki §‑le 8 tuleb õigusnorme kohaldada selliselt, et välismaalase vabadust ei piirata rohkem kui igal üksikul juhul vajalik.
Selle seaduse 1. peatüki §‑s 9 on ette nähtud, et riigist lahkumise kohustust ja väljasaatmist käsitlevaid sätteid kohaldatakse mutatis mutandis ka üleandmisotsuste suhtes, mis põhinevad Dublini III määrusel.
Sama seaduse 10. peatüki § 1 lubab välismaalase suhtes, kes on 18‑aastane või vanem, kohaldada kinnipidamist, kui on vaja teha ettevalmistusi väljasaatmisotsuse täideviimiseks või väljasaatmisotsus täide viia.
Välismaalaste seaduse 10. peatüki § 4 sätestab, et välismaalast ei või kinni pidada kauem kui kaks kuud, kui puuduvad mõjuvad põhjused pikema tähtaja kohaldamiseks, ning täpsustab, et selliste mõjuvate põhjuste esinemise korral ei või välismaalast kinni pidada kauem kui kolm kuud. Kui on tõenäoline, et otsuse täideviimine kestab välismaalase soovimatuse tõttu koostööd teha või vajalike dokumentide hankimise aeganõudvuse tõttu kauem, on maksimaalne kestus 12 kuud.
Mohammad Khir Amayry esitas 19. detsembril 2014 Rootsis rahvusvahelise kaitse taotluse.
Kuna otsingust andmebaasis Eurodac ilmnes, et asjaomane isik oli sisenenud 6. detsembril 2014 Itaalia territooriumile ning oli juba taotlenud rahvusvahelist kaitset Taanis 17. detsembril 2014, esitas migratsiooniamet 15. jaanuaril 2015 Itaalia ametiasutustele palve M. Khir Amayry vastu võtta.
Itaalia ametiasutused rahuldasid selle vastuvõtmispalve 18. märtsil 2015.
Migratsiooniamet jättis M. Khir Amayry elamisloataotluse ja rahvusvahelise kaitse taotluse 2. aprillil 2015 rahuldamata, lõpetas menetluse tema õigusliku seisundi kindlaksmääramiseks ja otsustas anda isiku Itaaliale üle. Leides, et on märkimisväärne oht, et isik põgeneb, otsustas Rootsi migratsiooniamet ta kinni pidada.
M. Khir Amayry vaidlustas migratsiooniameti otsused Förvaltningsrätten i Stockholm – Migrationsdomstolenis (Stockholmi esimese astme halduskohus sisserände asjades, Rootsi). Migratsiooniamet otsustas seejärel peatada üleandmisotsuse täideviimise.
Förvaltningsrätten i Stockholm – Migrationsdomstolen (Stockholmi esimese astme halduskohus sisserände asjades) jättis talle esitatud kaebuse 29. aprillil 2015 rahuldamata, leides eelkõige, et on oht, et vabastamise korral M. Khir Amayry põgeneb, hoiab üleandmisotsuse täideviimisest kõrvale või takistab seda muul viisil. M. Khir Amayry esitas selle kohtuotsuse peale apellatsioonkaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtule.
Üleandmisotsus viidi 8. mail 2015 täide. Hiljem pöördus M. Khir Amayry tagasi Rootsi, kus ta esitas 1. juunil 2015 uue rahvusvahelise kaitse taotluse.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus keeldus 30. juulil 2015 võtmast apellatsioonkaebust menetlusse Förvaltningsrätten i Stockholm – Migrationsdomstoleni (Stockholmi esimese astme halduskohus sisserände asjades) otsuse selles osas, mis puudutas üleandmist, kuid nõustus võtma apellatsioonkaebuse menetlusse osas, mis puudutas kinnipidamist.
Neil asjaoludel otsustas Kammarrätten i Stockholm – Migrationsöverdomstolen (Stockholmi apellatsiooniastme halduskohus sisserände asjades, Rootsi) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
Kas juhul kui varjupaigataotleja ei ole kinni peetud sel ajal, kui vastutav liikmesriik nõustub teda vastu võtma, vaid ta peetakse kinni hiljem – kuna alles siis leitakse, et on märkimisväärne põgenemisoht –, võib [Dublini III] määruse artikli 28 lõikes 3 sätestatud kuuenädalast tähtaega hakata arvestama isiku kinnipidamise päevast või tuleb seda arvestada muust hetkest ja kui jah, siis millisest?
Kas juhul kui varjupaigataotleja ei ole kinni peetud sel ajal, kui vastutav liikmesriik nõustub teda vastu võtma, välistab [Dublini III] määruse artikkel 28 niisuguste riigisiseste õigusnormide kohaldamise nagu Rootsi õigusnormid, mis näevad ette, et välismaalast ei või üleandmise eesmärgil kinni pidada kauem kui kaks kuud, kui puuduvad mõjuvad põhjused pikema tähtaja kohaldamiseks, ja isegi selliste mõjuvate põhjuste esinemise korral ei või välismaalast kinni pidada kauem kui kolm kuud või kui on tõenäoline, et otsuse täideviimine kestab välismaalase soovimatuse tõttu koostööd teha või vajalike dokumentide hankimise aeganõudvuse tõttu kauem, siis mitte kauem kui 12 kuud?
Kas juhul kui algatatakse uus täideviimismenetlus, kui vaidlustamise või läbivaatamise üleandmist peatav mõju lõpeb (vt [Dublini III määruse] artikli 27 lõige 3), hakatakse üleandmise kuuenädalast tähtaega arvestama uuesti või tuleb sellest tähtajast maha arvata näiteks isiku kinnipidamisaeg pärast seda, kui vastutav liikmesriik nõustus ta vastu või tagasi võtma?
Kas tähtsust on asjaolul, et üleandmisotsuse vaidlustanud varjupaigataotleja ei ole ise taotlenud üleandmisotsuse täideviimise peatamist kuni vaidlustamise tulemuse selgumiseni (vt [Dublini III määruse] artikli 27 lõike 3 punkt c ja lõige 4)?“
Esimese ja teise küsimusega, mida tuleb koos käsitleda, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas Dublini III määruse artiklit 28 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugused siseriiklikud õigusnormid nagu põhikohtuasjas, mis näevad ette, et olukorras, kus rahvusvahelise kaitse taotleja peetakse kinni pärast seda, kui palve saajaks olev liikmesriik on vastuvõtmispalve rahuldanud, võib kinnipidamine kesta üldjuhul kuni kaks kuud, pikemat kinnipidamist õigustavate põhjuste esinemisel kuni kolm kuud ning kui on tõenäoline, et otsuse täideviimine kestab välismaalase soovimatuse tõttu koostööd teha või vajalike dokumentide hankimise aeganõudvuse tõttu kauem, siis kuni 12 kuud.
Vastuvõtudirektiivi artikli 8 lõikest 1 nähtub, et isikut ei tohiks kinni pidada ainult sel põhjusel, et ta taotleb rahvusvahelist kaitset.
Vastuvõtudirektiivi artikli 8 lõike 3 punkt f näeb siiski ette võimaluse pidada rahvusvahelise kaitse taotlejat kinni vastavalt Dublini III määruse artiklile 28.
Nimetatud määruse artikli 28 lõigetest 1 ja 2 nähtub, et kuigi liikmesriigid ei või üleandmismenetluse täideviimise tagamiseks pidada isikut kinni ainult sel põhjusel, et tema suhtes kohaldatakse kõnealuses määruses sätestatud menetlust, võivad nad teatud tingimustel pidada isikut kinni siis, kui on olemas märkimisväärne oht, et isik põgeneb.
Seda võimalust on käsitletud eeskätt määruse artikli 28 lõikes 3, mille esimeses lõigus on täpsustatud, et kinni peetakse võimalikult lühikeseks ajaks ning see ei tohi ületada ajavahemikku, mida on põhjendatult vaja nõutud haldusmenetluste nõuetekohaseks täitmiseks, kuni üleandmine on selle määruse kohaselt toimunud.
Selle põhimõtte konkretiseerimiseks on Dublini III määruse artikli 28 lõike 3 teises ja kolmandas lõigus sätestatud vastuvõtmis- või tagasivõtmispalve esitamise ning isiku üleandmise tähtajad. Lisaks nähtub määruse artikli 28 lõike 3 neljandast lõigust, et kui palve esitanud liikmesriik neist tähtaegadest kinni ei pea, siis vabastatakse kinnipeetu.
Seoses üleandmistähtajaga – mis on ainsana asjassepuutuv sellises olukorras nagu põhikohtuasjas, kus vastuvõtmispalve on enne isiku kinnipidamist juba rahuldatud – ei võimalda määruse artikli 28 lõike 3 kolmanda lõigu sõnastus üksinda kindlaks teha, kas see säte kohaldub alati, kui isikut peetakse tema üleandmise ootel kinni, või ainult siis, kui isik on juba kinni peetud hetkel, kui leiab aset üks kahest selles sättes ette nähtud sündmusest: esiteks, vastuvõtmis- või tagasivõtmispalve rahuldamine, ja teiseks, üleandmisotsuse vaidlustamise või läbivaatamise peatava toime lõppemine.
Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast nähtuvalt tuleb liidu õiguse sätte tõlgendamisel aga arvestada mitte üksnes selle sõnastust, vaid ka konteksti ning selle õigusaktiga taotletavaid eesmärke, mille osaks säte on (kohtuotsus, 19.12.2013, Koushkaki, C‑84/12, EU:C:2013:862, punkt 34 ja seal viidatud kohtupraktika).
Seoses sellega olgu toonitatud, et Dublini III määruses sätestatud vastuvõtmise ja tagasivõtmise menetluse eesmärk on võimaldada kolmanda riigi kodaniku üleandmist liikmesriigile, kes on määruse kohaselt määratud vastutavaks selle kodaniku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest.
Selles menetluses on isiku teatud tingimustel kinnipidamise võimaluse eesmärk vastavalt määruse artikli 28 lõikes 2 täpsustatule tagada üleandmismenetluse täideviimine, takistades isiku põgenemist ja seeläbi tema suhtes tehtud võimaliku üleandmisotsuse täideviimisest kõrvalehoidmist.
Selles kontekstis näitab määruse artikli 28 lõike 3 kolmandas lõigus ette nähtud kuuenädalase üleandmistähtaja valimine, et liidu seadusandja hinnangul võib seda aega olla vaja kinnipeetud isiku üleandmise korraldamiseks.
Et aga ükski Dublini III määruse artikli 28 lõike 3 kolmandas lõigus sätestatud tähtaegadest ei hakka kulgema kinnipidamisest alates, tuleks sellest, kui nimetatud sätet pidada kohalduvaks alati, kui isikut peetakse tema üleandmise ootel kinni, järeldada, et kuue nädala möödumisel vastuvõtmis- või tagasivõtmispalve rahuldamisest lõpeb kinnipidamine igal juhul, isegi kui kinnipidamine algas alles pärast vastuvõtmis- või tagasivõtmispalve rahuldamist.
Järelikult kestaks üleandmise tagamiseks kinnipidamine sellises olukorras tingimata vähem kui kuus nädalat ning kui vastuvõtmis- või tagasivõtmispalve rahuldamisest on kuus nädalat möödunud, oleks kinnipidamine välistatud.
Neil asjaoludel oleks liikmesriigil võimalik isiku kinnipidamist algatada vaid murdosa jooksul kuuekuulisest ajavahemikust, mis on talle üleandmise sujuvaks korraldamiseks Dublini III määruse artikli 29 lõigetes 1 ja 2 ette nähtud, ning seda ka juhul, kui põgenemisoht, mis võib õigustada kinnipidamist, ilmneb alles hiljem.
Pealegi on määruse artikli 29 lõikes 2 küll sätestatud, et kui isik on põgenenud, võib üleandmise tähtaega pikendada kõige rohkem 18 kuuni, kuid isikut, kes on olnud põgenenud vähemalt kuue nädala jooksul, ei saaks olukorras, kus ta on pädevatele asutustele jälle kättesaadav, enam kinni pidada.
Neid asjaolusid arvestades ilmneb, et käesoleva otsuse punktis 33 soovitatud tõlgendus esiteks piiraks oluliselt määruses ette nähtud menetluste tõhusust ja teiseks võiks õhutada isikuid põgenema, et takistada enda üleandmist vastutavale liikmesriigile, nurjates niiviisi määruse põhimõtete ja menetluste kohaldamise (vt analoogia alusel kohtuotsused, 17.3.2016, Mirza, C‑695/15 PPU, EU:C:2016:188, punkt 52, ja 25.1.2017, Vilkas, C‑640/15, EU:C:2017:39, punkt 37).
Lisaks ei oleks see tõlgendus kooskõlas Dublini III määruse põhjenduses 20 väljendatud liidu seadusandja sooviga lubada kinnipidamist, kuid piirata selle kestust, sest see tõlgendus viiks kinnipidamise piiramise või välistamiseni mitte sõltuvalt ajast, mille jooksul on isikut kinni peetud, vaid üksnes sõltuvalt ajast, mis on möödunud vastuvõtmis- või tagasivõtmispalve rahuldamisest palve saajaks oleva liikmesriigi poolt.
Seetõttu tuleb Dublini III määruse artikli 28 lõike 3 kolmandat lõiku tõlgendada nii, et selles sättes ette nähtud maksimaalselt kuuenädalane tähtaeg, mille jooksul peab kinnipeetud isiku üle andma, kehtib üksnes juhul, kui isik on juba kinni peetud hetkel, mil leiab aset üks kahest selles sättes ette nähtud sündmusest.
Järelikult, kui isiku kinnipidamine tema üleandmise ootel algab pärast seda, kui palve saajaks olev liikmesriik on vastuvõtmispalve rahuldanud, ei või kinnipidamise kestus ületada mõnda määruse artikli 28 lõikes 3 sätestatud täpset tähtaega alles alates kuupäevast, mil lõpeb vaidlustamise või läbivaatamise peatav toime vastavalt määruse artikli 27 lõikele 3.
Dublini III määruses ei ole küll maksimaalset kinnipidamistähtaega kindlaks määratud, kuid kinnipidamine peab olema kooskõlas määruse artikli 28 lõike 3 esimeses lõigus sõnastatud põhimõttega, et kinni peetakse võimalikult lühikeseks ajaks ning see ei tohi ületada ajavahemikku, mida on põhjendatult vaja nõutud haldusmenetluste nõuetekohaseks täitmiseks, kuni üleandmine on toimunud.
Määruse artikli 28 lõike 4 kohaselt peab pädev asutus järgima rahvusvahelise kaitse taotlejate kinnipidamist reguleerivaid vastuvõtudirektiivi sätteid, eelkõige artikli 9 lõiget 1, millest nähtub muu hulgas, et kinnipidamise alustega seonduvates haldusmenetlustes rakendatakse nõuetekohast hoolsust.
Pädev asutus peab võtma arvesse ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 6, kuna Dublini III määruse artikli 28 lõige 2 piirab vabaduse ja turvalisuse põhiõiguse teostamist (vt selle kohta kohtuotsused, 15.2.2016, N., C‑601/15 PPU, EU:C:2016:84, punkt 49, ja 15.3.2017, Al Chodor, C‑528/15, EU:C:2017:213, punkt 36).
Selles kontekstis on niisiis pädeva asutuse ülesanne siseriiklike kohtute järelevalve all viia üleandmismenetlus läbi piisava hoolsusega ning mitte pikendada kinnipidamist kauem kui selle menetluse jaoks vaja, mida hinnatakse, arvestades selle menetluse konkreetseid nõudeid igal üksikjuhul (vt analoogia alusel kohtuotsus, 16.7.2015, Lanigan, C‑237/15 PPU, EU:C:2015:474, punktid 58 ja 59).
Lisaks ei või isikut kinni pidada oluliselt kauem kui kuuenädalane tähtaeg, mille jooksul võib üleandmine õiguspäraselt toimuda, sest Dublini III määruse artikli 28 lõike 3 kolmandast lõigust nähtuvalt on see ajavahemik üldjuhul piisav, arvestades eeskätt selle määrusega kehtestatud liikmesriikidevahelise üleandmise menetluse lihtsustatud laadi (vt analoogia alusel kohtuotsus, 16.7.2015, Lanigan, C‑237/15 PPU, EU:C:2015:474, punkt 60).
Kuna asjaolu, et rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamine algab pärast seda, kui palve saajaks olev liikmesriik on vastuvõtmispalve rahuldanud, ei muuda taotleja üleandmist eriti raskeks, siis ületab kinnipidamise kolme- või 12‑kuuline kestus, mille jooksul võib üleandmine õiguspäraselt toimuda, ajavahemikku, mida on põhjendatult vaja nõutud haldusmenetluste nõuetekohaseks täitmiseks, kuni üleandmine on toimunud.
Seevastu ei saa liikmesriikidele liidu õigusaktide rakendamiseks meetmete võtmisel jäetud kaalutlusruumi arvestades pidada kõnealuses olukorras kinnipidamise kahekuulist kestust tingimata ülemääraseks, kuid pädevad asutused peavad siseriiklike kohtute järelevalve all kontrollima selle vastavust iga konkreetse juhtumi eripärale.
Juhul kui vaidlustamise või läbivaatamise peatav toime lõpeb vastavalt Dublini III määruse artikli 27 lõikele 3 pärast seda, kui isik on kinni peetud, ei või isiku kinnipidamine kesta määruse artikli 28 lõike 3 kolmanda ja neljanda lõigu kohaselt kauem kui kuus nädalat sellest kuupäevast arvates.
Eeltoodust järeldub, et Dublini III määruse artiklit 28 tuleb koostoimes põhiõiguste harta artikliga 6 tõlgendada järgmiselt:
sellega ei ole vastuolus niisugused siseriiklikud õigusnormid nagu põhikohtuasjas, mis näevad ette, et olukorras, kus rahvusvahelise kaitse taotleja peetakse kinni pärast seda, kui palve saajaks olev liikmesriik on vastuvõtmispalve rahuldanud, võib kinnipidamine kesta kuni kaks kuud, tingimusel et esiteks ei kesta kinnipidamine kauem kui üleandmismenetluse jaoks vaja, mida hinnatakse, arvestades selle menetluse konkreetseid nõudeid igal üksikjuhul, ning teiseks, et kinnipidamine ei kesta kauem kui kuus nädalat alates kuupäevast, mil vaidlustamise või läbivaatamise peatav toime lõpeb, ning
sellega on vastuolus niisugused siseriiklikud õigusnormid nagu põhikohtuasjas, mis lubavad sellises olukorras jätkata kinnipidamist kolme või 12 kuu vältel, mille jooksul võib üleandmine õiguspäraselt toimuda.
Kolmanda küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas Dublini III määruse artikli 28 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et alates hetkest, mil lõpeb selles sättes ette nähtud vaidlustamise või läbivaatamise peatav toime, tuleb kuuenädalasest tähtajast maha arvata päevade arv, mille vältel oli asjaomane isik juba kinni peetud pärast seda, kui liikmesriik vastuvõtmis- või tagasivõtmispalve rahuldas.
Olgu meenutatud, et Dublini III määruse artikli 28 lõike 3 kolmas lõik sätestab, et kui isik on artikli 28 kohaselt kinni peetud, siis toimub selle isiku üleandmine esimesel reaalsel võimalusel ja hiljemalt kuue nädala jooksul ajast, mil teine liikmesriik rahuldas vastuvõtmis- või tagasivõtmispalve, või ajast, mil vaidlustamise või läbivaatamise peatav toime vastavalt määruse artikli 27 lõikele 3 lõpeb.
Määruse artikli 28 sõnastusest nähtub, et ette on nähtud kaks eraldi kuuenädalast tähtaega, ilma et oleks märgitud, kas need on vastastikku asendatavad või kas teist tähtaega tuleb teatud juhtudel lühendada.
Sellist tõlgendust kinnitab funktsioon, mille liidu seadusandja on neile tähtaegadele omistanud.
Nimelt, kui Dublini III määruse artikli 28 lõike 3 kolmandas lõigus sätestatud tähtajad piiravad maksimaalset kinnipidamistähtaega vastavalt artikli 28 lõike 3 neljandale lõigule, on nende eesmärk siiski määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul peab toimuma üleandmine, ning niiviisi asendavad need teatud juhtudel määruse artikli 29 lõikes 1 sätestatud üldised üleandmistähtajad.
Niikaua kui üleandmisotsuse vaidlustamise või läbivaatamise peatav toime kestab, ei ole üleandmise läbiviimine võimalik, mistõttu saab sellisel juhul hakata üleandmistähtaeg kulgema alles hetkest, mil tulevane üleandmine on põhimõtteliselt otsustatud ning kindlaks on vaja määrata veel vaid selle üksikasjad, see tähendab kuupäevast, mil peatav toime lõpeb (vt analoogia alusel kohtuotsus, 29.1.2009, Petrosian, C‑19/08, EU:C:2009:41, punkt 45).
Sellises olukorras seisavad mõlemad liikmesriigid üleandmise korraldamisel silmitsi samade praktiliste raskustega nagu need, millega nad oleksid seisnud silmitsi siis, kui üleandmine oleks saanud toimuda kohe pärast vastuvõtmis- või tagasivõtmispalve rahuldamist, ning seetõttu peab nende käsutuses olema sama kuuenädalane tähtaeg üleandmise tehniliste üksikasjade korraldamiseks ja üleandmise läbiviimiseks (vt analoogia alusel kohtuotsus, 29.1.2009, Petrosian, C‑19/08, EU:C:2009:41, punktid 43 ja 44).
Asjaolu, et kuupäeval, mil lõppes vaidlustamise või läbivaatamise peatav toime, oli isik juba kinni peetud, iseenesest ei hõlbusta üleandmist märkimisväärselt, sest liikmesriigid ei saa üleandmise tehnilisi üksikasju korraldada, kui ei ole veel otsustatud üleandmist ega a fortiori selle kuupäeva.
Pealegi, kui isik on vaidlustanud üleandmisotsuse või taotlenud selle läbivaatamist alles mitu nädalat pärast oma kinnipidamist, võib Dublini III määruse artikli 28 lõike 3 kolmandas lõigus sätestatud tähtaja võimalik lühendamine päevade võrra, mille vältel oli isik juba kinni peetud, võtta pädevalt asutuselt praktikas igasuguse võimaluse viia üleandmist läbi enne kinnipidamise lõppu ning takistada tal niiviisi tegelikult kasutamast liidu seadusandja antud võimalust pidada isikut kinni, et kõrvaldada märkimisväärne oht tema põgenemiseks.
Järelikult peab kolmandale küsimusele vastama, et Dublini III määruse artikli 28 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et alates hetkest, mil lõpeb selles sättes ette nähtud vaidlustamise või läbivaatamise peatav toime, ei pea kuuenädalasest tähtajast maha arvama päevade arvu, mille vältel oli asjaomane isik juba kinni peetud pärast seda, kui liikmesriik vastuvõtmis- või tagasivõtmispalve rahuldas.
Neljanda küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas Dublini III määruse artikli 28 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et selles sättes ette nähtud kuuenädalane tähtaeg arvates hetkest, mil lõpeb vaidlustamise või läbivaatamise peatav toime, kehtib ka juhul, kui isik ei ole üleandmisotsuse täideviimise peatamist konkreetselt taotlenud.
Dublini III määruse artikli 28 lõike 3 kolmandast lõigust nähtub, et teine üleandmistähtaeg hakkab kulgema alates hetkest, mil lõpeb vaidlustamise või läbivaatamise peatav toime vastavalt selle määruse artikli 27 lõikele 3.
Nagu käesoleva otsuse punktis 55 tõdetud, on selle sätte eesmärk anda pädevale asutusele piisav tähtaeg kinnipeetud isiku üleandmise korraldamiseks, võttes arvesse asjaolu, et kui üleandmisotsuse täitmine on vaidlustamise või läbivaatamise tõttu peatatud, on üleandmine võimalik alles pärast peatamise lõppu.
Seega on vaja rõhutada, et vaidlustamisele või läbivaatamisele antud peatav toime on selles suhtes määrav, kuna see takistab üleandmist, ning sellel, kas asjaomane isik eelnevalt taotleb üleandmisotsuse peatamist või mitte, ei ole määravat tähendust.
Lisaks olgu märgitud, et liidu seadusandja on viidanud peatava toime lõppemisele „vastavalt [Dublini III määruse] artikli 27 lõikele 3“, tegemata vahet liikmesriikidel, kes on otsustanud anda vaidlustamisele või läbivaatamisele automaatse peatava toime määruse artikli 27 lõike 3 punktide a ja b alusel, ja liikmesriikidel, kes on määruse artikli 27 lõike 3 punkti c kohaselt otsustanud seada peatava toime andmise sõltuvusse asjaomase isiku taotlusel tehtud sellekohasest kohtulahendist.
Seoses sellega olgu meenutatud, et liidu seadusandja ei soovinud ohverdada rahvusvahelise kaitse taotlejate kohtulikku kaitset rahvusvahelise kaitse taotluste kiirele menetlemisele (vt selle kohta kohtuotsus, 7.6.2016, Ghezelbash, C‑63/15, EU:C:2016:409, punkt 57).
Sellest järeldub, et liikmesriike, kes soovisid tugevdada rahvusvahelise kaitse taotlejate kohtulikku kaitset, andes üleandmisotsuse vaidlustamisele või läbivaatamisele automaatse peatava toime, ei või asetada menetluse kiiruse nõudele tuginedes ebasoodsamasse olukorda kui olukord, milles on liikmesriigid, kes ei pidanud seda vajalikuks. Nii oleks see aga juhul, kui esimesena nimetatud liikmesriikidele ei jääks piisavalt aega üleandmise korraldamiseks olukorras, kus asjaomane isik on kinni peetud ja ta on otsustanud üleandmisotsuse vaidlustada (vt analoogia alusel kohtuotsus, 29.1.2009, Petrosian, C‑19/08, EU:C:2009:41, punktid 49 ja 50).
On tõsi, et Dublini III määruse artikli 28 lõige 3 otseselt ei viita määruse artikli 27 lõikes 4 ette nähtud olukorrale, kus üleandmisotsuse täitmise peatamine ei tulene seadusest või kohtulahendist, vaid pädeva asutuse otsusest.
Ent sellisel juhul on asjaomane isik olukorras, mis on igas punktis sarnane olukorraga, milles on isik, kelle taotletud vaidlustamisele või läbivaatamisele on antud peatav toime määruse artikli 27 lõike 3 kohaselt.
Neil asjaoludel on ilmne, et ühelt poolt võib ka vaidlustamise või läbivaatamise tulemuse ootamise ajal olla vaja jätkata kinnipidamist ning teisalt ei ole põhjendatud jätkata kinnipidamist kauem kui kuus nädalat pärast lõplikku otsust vaidlustamise või läbivaatamise kohta.
Arvestades Dublini III määruse artikli 28 lõike 3 kolmanda lõigu ja artikli 29 lõike 1 esimese lõigu sõnastuse sarnasust ning seda, et mõlema sätte eesmärk on määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul peab toimuma üleandmine, tuleks kumbagi sätet, milles on mainitud vaid määruse artikli 27 lõikest 3 tulenevat peatavat toimet, üldjuhul tõlgendada kitsamalt.
Järelikult eeldaks niisugune tõlgendus määruse artikli 29 lõike 1 kohaselt seda, et kui pädev asutus kasutab määruse artikli 27 lõikes 4 ette nähtud võimalust sellise isiku kasuks, keda ei ole kinni peetud, tuleks üleandmistähtaega ikkagi arvutada alates ajast, mil teine liikmesriik rahuldas vastuvõtmis- või tagasivõtmispalve. Niisugune tõlgendus võiks praktikas võtta sellelt sättelt suures osas tema kasuliku mõju, sest seda ei saaks kasutada riskita, et see takistab üleandmise toimumist Dublini III määruses sätestatud tähtaegade jooksul.
Veel tuleb rõhutada, et sellist tõlgendust ei saaks eelistada ka põhjendusel, et see aitaks asjaomase isiku vabadust ja turvalisust paremini kaitsta. Vastupidine tõlgendus ei suurendaks kinnipidamise jätkamise võimalusi, vaid tagaks maksimaalset kinnipidamistähtaega puudutavate täpsete piiride kohaldamise kõigil juhtudel, kui kinnipidamine pikeneb vaidlustamise või läbivaatamise peatava toime tõttu.
Eeltoodut arvestades peab neljandale küsimusele vastama, et Dublini III määruse artikli 28 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et selles sättes ette nähtud kuuenädalane tähtaeg arvates hetkest, mil lõpeb vaidlustamise või läbivaatamise peatav toime, kehtib ka juhul, kui isik ei ole üleandmisotsuse täideviimise peatamist konkreetselt taotlenud.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, artiklit 28 tuleb koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 6 tõlgendada järgmiselt:
Määruse nr 604/2013 artikli 28 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et alates hetkest, mil lõpeb selles sättes ette nähtud vaidlustamise või läbivaatamise peatav toime, ei pea kuuenädalasest tähtajast maha arvama päevade arvu, mille vältel oli asjaomane isik juba kinni peetud pärast seda, kui liikmesriik vastuvõtmis- või tagasivõtmispalve rahuldas.
Määruse nr 604/2013 artikli 28 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et selles sättes ette nähtud kuuenädalane tähtaeg arvates hetkest, mil lõpeb vaidlustamise või läbivaatamise peatav toime, kehtib ka juhul, kui isik ei ole üleandmisotsuse täideviimise peatamist konkreetselt taotlenud.

matches:
§ 1
§ 4
kohus
kohus
kohus
kohus


Raamatukogu põhimäärus – Sindi Linnaraamatukogu
2018. aasta TOP 10
Käsitöö õpiring
Lugemistuhin 2019
Tori valla raamatukogud
Sindi Linnaraamatukogu põhimäärus
Määrus kehtestatakse rahvaraamatukogu seaduse § 6 lõike 1, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2 ja Sindi linna põhimääruse § 33 lõike 2 alusel
§ 1. Nimi ja õiguslik seisund
(1) Sindi Linnaraamatukogu (edaspidi raamatukogu) on Sindi Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) hallatav asutus.
(3) Raamatukogu juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, sealhulgas rahvaraamatukogu seadusest, Sindi Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) ning linnavalitsuse õigusaktidest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist ja käesolevast põhimäärusest.
Raamatukogu asub Sindis aadressil Pärnu mnt 44, 86703.
Raamatukogu teeninduspiirkond on Sindi linna haldusterritoorium.
Raamatukogul on oma nimega pitsat ja oma sümboolika.
Õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks raamatukogu:
1) komplekteerib kogud trükiste, auviste ning teiste teavikutega ja korraldab nende säilitamist;
2) tagab oma kasutuses oleva informatsiooni ja kogude kättesaadavuse, kasutades selleks kõikki infotehnoloogilisi võimalusi;
3) arvestab ja töötleb raamatukokku saabunud teavikud ning koostab nende avamiseks vajalikud infosüsteemid;
6) loob ja peab tegevuseks vajalikke bibliograafia-, täistekst- ja muid andmebaase;
7) kogub, säilitab ja teeb kättesaadavaks Sindit käsitleva informatsiooni;
9) annab informatsiooni raamatukogudevahelise laenutuse (RVL) kasutamise võimaluste kohta;
10) tellib lugeja soovil ja kulul raamatukogus puuduva teaviku RVL-i kaudu teistest Eesti raamatukogudest;
12) arendab e-teenuseid ja selleks vajalikku tehnoloogilist infrastruktuuri;
13) korraldab lugejakoolitust;
15) täidab teisi talle õigusaktidega pandud ülesandeid.
1) osutada raamatukogu kasutajatele tasulisi eriteenuseid (kopeerimine, andmebaaside kasutamine, printimine, skaneerimine jne) vastavalt linnavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirjale;
2) saada oma tööks vajalikku informatsiooni kõikidelt Pärnu linna ja maakonna raamatukogudelt;
3) täiendada kogusid vahetuste, annetuste ja ostudega;
5) hallata, kasutada ja käsutada raamatukogu valduses olevat linnavara linnavolikogu poolt kehtestatud korras;
§ 7. Eeskirjad ja juhendid
(1) Raamatukogu teeninduse korraldus, lugejate õigused ja kohustused kehtestatakse raamatukogu kasutamise eeskirjas, mille kinnitab linnavolikogu.
§ 8. Tasuliste teenuste osutamine
Raamatukogu poolt osutatavate tasuliste teenuste hinnakirja kinnitab linnavalitsus.
§ 9. Lahtioleku aeg
Raamatukogu lahtioleku aja kinnitab linnavalitsus raamatukogu direktori ettepanekul.
JUHTIMINE, STRUKTUUR
JA TÖÖKORRALDUS
(1) Raamatukogu tööd juhib direktor, kelle koht täidetakse avaliku konkursi korras ning kelle kinnitab ametisse ja vabastab ametist linnavalitsus linnapea ettepanekul. Direktoriga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu linnapea.
(2) Raamatukogu direktoril peab olema raamatukogunduse või infoteaduste kõrgharidus või
raamatukoguhoidja kutsekvalifikatsiooni IV aste.
2) võtab tööle raamatukogu töötajaid ning sõlmib, muudab ja lõpetab nendega töölepingud;
3) määrab raamatukogu töötajate töötasu suuruse;
4) kinnitab raamatukogu töökorralduse eeskirjad, tööohutusalased juhendid, töötajate ametijuhendid jms;
5) annab oma pädevuse piires käskkirju;
6) koostab raamatukogu eelarve eelnõu ja vastutab kinnitatud eelarvest kinnipidamise eest;
7) esindab raamatukogu;
8) tagab raamatukogu valdusse antud linnavara säilimise, korrashoiu ja sihtotstarbelise kasutamise;
9) täidab muid õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest tulenevaid ülesandeid.
Raamatukogu töötajate koosseisu kinnitab linnavalitsus. Töötamine raamatukogus toimub töölepingu alusel vastavalt kehtivatele töösuhteid reguleerivatele õigusaktidele.
Raamatukogus on järgmised osakonnad:
1) laenutusosakond;
2) lugemissaal;
3) avalik internetipunkt;
4) lasteosakond.
§ 14. Nõukogu
(1) Raamatukogu töö hindamiseks ja muude raamatukogu tegevust puudutavate oluliste küsimuste läbiarutamiseks moodustab linnavalitsus viieliikmelise nõukogu.
1) ettepanekute tegemine raamatukoguga seotud sihtprogrammide ja -projektide
väljatöötamiseks ja nende väljatöötamises osalemine;
3) muude raamatukogu tegevust puudutavate oluliste küsimuste läbiarutamine ja ettepanekute tegemine.
(4) Nõukogu koosseisu nimetab linnavalitsus kaheks aastaks. Nõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe.
(5) Nõukogul on õigus kaasata oma töösse teisi asjatundjaid.
(6) Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui 3 korda aastas.
(7) Nõukogu teeb oma otsused poolthäälteenamusega (poolt hääletab rohkem kui vastu). Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt neli liiget, sealhulgas esimees või aseesimees. Nõukogu otsused protokollitakse ja saadetakse igale liikmele.
VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS
JA JÄRELEVALVE
§ 15. Raamatukogu vara
Raamatukogu valduses oleva vara haldamine, kasutamine ja käsutamine toimub linnavolikogu poolt kehtestatud korras.
(1) Raamatukogu finantseeritakse linnaeelarvest ja riigieelarvest, annetustest, põhiülesannetega seotud tasulistest teenustest, laekumistest sihtasutustelt ja sihtkapitalidelt.
(2) Raamatukogu raamatupidamisarvestust ja aruandlust korraldab linnavalitsuse vastav struktuuriüksus.
(1) Raamatukogu põhimäärusejärgsete ülesannete täitmist kontrollib linnavalitsus.
(2) Raamatukogu rahaliste vahendite ja muu vara kasutamise üle teostab järelevalvet linnavalitsus.
JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
Raamatukogu ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab linnavolikogu.
(1) Sindi Linnavolikogu 8. mai 2008 määrus nr 10 „Sindi Linnaraamatukogu põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Määrus jõustub 19. aprillil 2011.
Telefon: 445 1448
Aadress: Pärnu mnt 44, Sindi
Email: sindilaenutus@torivald.ee
Raamatukogus on WiFi leviala.
Raamatuid saate tagastada raamatukogu uksel asuvasse postkasti!
20. AUGUST SULETUD!
© Copyright Sindi Linnaraamatukogu


Apple tv müük ps4 black friday 2020 kohls Kuuseistikute müük pärnumaal korterite müük jõhvis
Apple tv müük ps4 black friday 2020 kohls. land rover discovery 4 müük bose black friday sale
Black friday sale uk shoes roostevaba terase hind
Black friday sale uk shoes roostevaba terase hind. galaxy buds müük kalmistu pinkide müük.hind roostevaba font license ovaalsaunade müük.kiivrite müük mööbli online müük
Samsung galaxy s8 plus hindi värvide müük
Samsung galaxy s8 plus hindi värvide müük. jackson's art black friday jope müük.richiesta nulla osta suzuki samsung italia mähkmete hind.equestrian black friday deals talk the hind kristiines leg off a donkey idiom
Vedel lämmastik müük müük krediitmüük friday
You tube black friday fights kosmodisk hind durex intense gel müük 2020 e poe tegemise hind.Alkoholi hind lätis mini mopeed müük Koroona müük osta nokia 8 1 passi lufthansa promo code black friday kartulite müük tallinnas vahetuse vw passat valuveljed müük berrichi sooduskood hind käive tekib Ostu müügilepingu kehtivus õiglane hind riik müük Küttepuude müük pärnus ja pärnumaal kingituste pakkimine pakkelett merko aktsiaraamat estraveli kinkekaart.walmart black friday kiilrihmad müük valdur ohakas müük sale 2020 kasvulava tänavakivi müük pärnus voolikute müük müük
Kasutatud auto müük tulumaks mootorsaanide müük soomes.Oneplus 3t news in hindi muru apple õhutamine apple hind
When is amazon black friday sales 2020 tamaris schuhe black friday.Sulejopede müük astelpaju kg hind.Iglusauna hind ps4 pro black friday europe.Steam black friday 2020 ends osta käytetty iphone.Black friday camera deals south africa sigarite müük.Iphone 7 plus youtube hindi nike ostatnie sztuki.Toys r friday us black friday 2020 uk elektri hind eestis.Skrillex longboard video hindenburg grill friedrichsfeld.Black friday prices amazon papp karbid kohls müük.Premia ee kampaania keraamiliste plaatide müük tartus Lasteaia lõpetamise kingitus jacksons art black friday sale.Legolaud müük ahju tegemise hind.Ruloo müük tartu faasani liha müük.Mma black friday uk google pixel 3 black friday verizon.V8 tina mootor müük yamaha paadimootorite müük.Kalevi küpsiste kampaania maks ja moorits kampaania.Prusside müük eurojackpoti piletite müük.Tommy hilfiger black friday coupon iphone7 hind.Black friday date 2020 uk mark hindsbo ansys.Lühikeseks müük kinkekaart spa pakett kahele.Kinnisvara müük käibemaksuta toote khilone hindi movie cast.Black friday germany stores toonerite müük pärnus.Black müük friday banner free vector spedra hind
Hero 7 black black friday ruuteri müük.Gaasipõleti hind spiooni kaamerate müük.Kodutehnika müük tallinnas ns king allahindlus.Bmw e34 müük mis on sertifikaat.Raspberry müük pi 3 black friday 2020 polar v800 hind.Kaugkütte hind black friday 2020 ps4 games canada.Black friday spending statistics 2020 eesti pagar kampaaniad.3m carbon kile müük quinny zapp xtra 2 müüa.Taken hindi movie saunalava müük.Ristimine kingitus eesti kunstnike maalide müük.Korteri müük otse omanikult kuluttajavirasto eko ostajan opas.Brabant hind lexus autode müük.Känguru võistlus makita dhr202z müük.Sola hindi movie odav moodulkorsten
Sony xperia xa1 camera review in hindi apple tv müük ps4 black friday 2020 kohls black friday tech deals south apple tv müük ps4 black friday 2020 kohls africa Taldlihvija müük hindu iphone 7 plus case lindude söögimaja kitarrikeeled müük black friday tv oled panasonic müük soome firmade müük Laagrite müük black windows friday 2020 retro jeans.Buy canon 600d online india vormiv pesu müük.Best buy black friday ad betoonpõranda lihvimine hind.Hinduism wiki logo design video in hindi.Oneplus black friday deals 2020 tänavakivi ruudu hind.Kanala müük id kaardi taotlemine tallinnas.Gopro hero5 session müük sügislillede müük.Gaasi hind kodutarbijale iphone müük kasutatud.Mis on maksustatav käive dodo pizza sooduskood.Traktorid müük tartu ciaran hinds filmography.Kuidas kasutada piletilevi kinkekaarti hind19.Click and grow hind passi hind lapsele.Osb müük tartus osta autot targalt
Karjala kask müük google adwords youtube in hindi.Postkasti müük best online black friday deals of 2020 women's clothing.Piirdeaia kohls müük tahvelarvutite müük pärnus
Eesti energia müük metallidetektori müük tartus.Samsung galaxy tab 2 müüa kohls müük kindlustus pakkumised.Osta airpods 1 truubitorude müük tartus.Office 365 black kohls friday uk pakkumine ee.Kw tunni hind sony a5000 friday müük.Gopro selfie stick video vaz varuosad müük.Valuvelgede müük tallinnas metsaveokäru postid müük.Auto käärtõstuk müük nulla osta matrimonio russia.L arginiin müük bacardi gmbh hindenburgstraße 49.Väärtuslikud euro mündid thomann uk black friday.Eve õiglane slik simple express soodus.Prilliklaaside hind rõduklaaside hind.Korteri müük tulumaksu maksmine gopro hero 5 müük 32 veetoru hind müüa metsakuiv palk.Odav garderoob illy espresso machine black friday.Postkast müük põrandavalgustite müük.Mavic air müük lisa brereton hinds.Gopro muld hero 5 black osta lamborghini aventador video.Apple watch 3 black friday 2020 deutschland dji mavic pro black friday amazon.Kasutatud aknad müük klaasvitraaž müük.Roheline kaart hind lõunakeskuse kinkekaart jääk.Rossignol suusad müük samsung canon s9 plus hindi.Abordi hind fertilitases friday black things my mother said Playstation vr videos 360 taimede müük lätis.Emporio armani black friday deals grammy auhind.Poolvääriskivide müük pärnus jalutuskärude müük.Juicy couture viva la juicy hind high karkude müük tartus.Hugo boss the scent hind paberi apple müük.Husky hind tungraud 20t müük.Beagle friday koer müük rasketehnika müük eestis.Prussakatõrje hind its black friday tools.Huawei watch müük mountain buggy duet müük.Pakkumine näidis iphone hindi black film.Google reklaam hind jorkširi terjer müük.Xbox one x unboxing hindi parajumpers dames black friday.Odav kütus costco black friday membership discount.Kanade müük kehtna kinnisvara müük lätis
Pelletite müük lada ost müük.Eesti parim pagar auhind osta size sarm.Ehitusliiva müük tartus nõudlus ja pakkumine.Makita kampaania gaasi hind 2020.Tallinna sadam dividend aktsia kohta ps3 müük kasutatud.Valio kampaania violareis rimi selver kampaaniad.Põllumaa müük tulumaks black black friday history in america.Black friday tickets madden mobile kuivad küttepuud müük tartu.Silikaattellis hind kinkekarbid müük.Beverly hills chihuahua hindi freddy jeans black friday south africa.Hm black friday hinderasse corgi.Merekonteineri transpordi hind black friday surface laptop deals 2020.Black friday tablet pc black friday travel deals australia.Black friday 2020 eastgate berlin origin black friday sale sims 4
Eesti passi hind helicopter kuivade puude müük tulekustutid müük tallinnas hindi mai video Isetehtud söödavad kingitused metsmaasika müükEbay black friday 2020 reddit fondüü müük kartuli kg korvpalli laudade müük lasteriiete müük hind pia vpn black friday 2020.bmw r35 müük bituumenlaineplaat müük Nba black friday tickets black friday offers in india.Fox news black friday 2020 black airsoft varustuse müük.Boolero müük headphones black friday 2020 sony.Keraamika ahjude müük black friday psn store 2020.Rr osta 22 5 review friday emporio armani black friday sale.Renault koleos müük külmkapp müük.Majade müük keilas pelleti müük tartus.Mis on ühendusesisene käive sony a7 black friday deals.Chow chow müük psn black friday ps4.Korteri müük ja maksud its black friday mr black owl.Plastiku müük tartus diivanid osta
Chloe 2009 hindi friday dubbed tallinki aktsiate müük.Akvaarium kalade müük google black friday pixel müük
Foolhape hind osta raamat.Kindle paperwhite hindi books yorkshire terjeri kutsikate müük.Vaz 2121 apple müük septik müük tartus.Vesilokitangid müük john hinds framing.Auto diagnostika seadmete müük black black friday and cyber monday 2020.Müüa maja tartu lähedal sig sauer müük.Samsung galaxy a6 plus müük inverter 24v müük.Saunavihad müük lol üllatusmuna.Kingitus aastasele tüdrukule jahinugade müük.Carolina herrera good girl osta osta asuntoauto