Koerte, kasside ning muude loomade pidamise eeskiri – Riigi Teataja
Koerte, kasside ning muude loomade pidamise eeskiri
Koerte, kasside ning muude loomade pidamise eeskiri - sisukord
§ 2 Looma pidamine
§ 3 Üldised nõuded loomade pidamise tingimustele
§ 4 Erinõuded puurilindude, küülikute, näriliste, puurituhkrute, roomajate, kahepaiksete ja lülijalgsete pidamisele
§ 5 Koera ja kassi ning põllumajanduslooma märgistamine ning registreerimine
§ 6 Kohaliku omavalitsuse pädevus omanikuta või omaniku juurest lahti pääsenud loomade püüdmisele, pidamisele, hukkamisele
§ 7 Vastutus
Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu
RT IV, 27.12.2019, 3
Vastu võetud 18.12.2019 nr 24
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 3 punkti 1, § 6 lõike 3 punkti 2, § 22 lõike 1 punkti 362 ja lõike 2 alusel ning juhindudes loomakaitseseaduse § 3 ja loomatauditõrje seaduse § 11 lõikest 1 ja § 12 lõikest 3.
(1) Käesolev eeskiri sätestab nii põllumajandusloomade ja -lindude kui ka lemmikuna peetavate loomade ja lindude (edaspidi loom, eraldi vastavalt ka põllumajandusloom või lemmikloom vastavas käändes) pidamise nõuded ning registreerimisega seotud kohustused Põhja-Pärnumaa vallas (edaspidi vald vastavas käändes)
(2) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile valla territooriumil elavatele, tegutsevatele ja viibivatele isikutele, kelle pidamisel (omandis või valduses) loom on.
(3) Isiku omandis olevaks loetakse looma, kui isik ise tunnistab, et loom kuulub temale ja loom elab alaliselt isiku elukohas, samuti kui loom on nõuetekohaselt märgistatud või kiibistatud ja kantud selle omaniku nimele vähemalt ühes üleriigilises lemmikloomaregistris või muus vastavas registris.
(4) Loom on isiku valduses, kui looma kuuluvust isikule ei ole võimalik kindlaks teha, kuid isik on asunud järjepidevalt looma hooldama s.h toitma või kui loom kuulub omandiõiguse alusel mõnele muule isikule, ent elab valdaja juures ajutiselt või alaliselt ja on tema pidamisel.
(5) Looma ei loeta isiku omandis ega valduses olevaks, kui loom on juhuslikult sattunud või arvatavalt teiste isikute poolt selle isiku elukohta toodud ja isikul puudub tahe looma endale jätmiseks ja pidamiseks ning isik on looma ilmumisest ja selle asjaoludest viivitamatult teada andnud Põhja-Pärnumaa Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus).
(6) Kahtluse korral esitatud andmete õigsusesse on vallavalitsusel õigus isiku poolt antud informatsiooni kontrollida võimalike tunnistajate ütluste vm allikate kaudu. Kui ilmneb, et isik on andnud valeinformatsiooni ning sellega püüdnud valla kulul vabaneda enda omandis või valduses olevast loomast, tasub varjupaiga kulud või hüvitab juba kantud kulud vallale looma omanik või valdaja.
(7) Looma pidamisel lähtutakse headest tavadest, loomakaitseseadusest, loomatauditõrje seadusest, veterinaarkorralduse seadusest ja muudest loomapidamist reguleerivatest õigusaktidest ja käesolevast eeskirjast.
§ 2. Looma pidamine
(1) Looma pidamisel on loomapidaja kohustatud tagama:
1) looma heaolu ja tema liigile ja eale sobiva ning vajaliku hoolduse;
2) looma liigile ja eale kohases koguses söögi ja joogivee olemasolu. Loomale antav sööt peab olema toitev ja tasakaalustatud ning vajaduse korral mineraalide ja vitamiinidega rikastatud.
3) sobiva mikrokliima ja ruumi, ehitise või elukorralduse, mis rahuldab liigile ja loomupärasele temperamendile iseloomulikku liikumisvajadust;
4) muud looma terviseks ja heaoluks vajalikud tegevused, s.h haiguste ennetuseks läbi viima vaktsineerimised ja elementaarsed tervisekontrollid ning vajadusel ravi;
5) et loom ei pääseks loomapidaja järelevalveta teise isiku omandis olevale kinnisasjale (sh avalikku kohta);
6) loomaga teise isiku kinnisasjal või avalikus kohas viibimise korral looma hoidmise rihma otsas, s.h koeral suukorvi kasutamise, kui see on võimalikku agressiivsust arvestades ohutuse tagamiseks vajalik;
7) looma transportimisel vastava haagise, kandepuuri või muu transpordivahendi kasutamise;
8) loomade väljaheite kohese koristamise teise isiku omandis olevalt kinnisasjalt (sh avalikust kohast);
9) et looma käitumine ei rikuks avalikku korda, ei seaks ohtu teist isikut, tema tervist, vara ega loomi. Kui nimetatud nõude täitmata jätmisest tingituna on looma poolt teisele isikule tekkinud kahju, hüvitab selle kahju loomapidaja, välja arvatud juhud, kui looma kasutatakse õigusvastase tegevuse takistamiseks;
10) tema poolt loomapidamisega tekitatud keskkonnareostuse likvideerimiseks vajalike kulutuste katmise.
(2) Looma pidamisel on keelatud:
1) nakkusohtliku haige loomaga avalikus kohas viibimine;
2) viia looma avalikku kohta, kuhu on paigaldatud sellekohane keelav teade või märk;
3) lubada loomadel viibida väljaspool omaniku või valdaja territooriumi ilma loomapidaja juuresoleku ja järelevalveta;
4) lasta loomadel reostada trepikodasid, hoove, tänavaid ja muid avalikke kohti või teistele isikutele kuuluvaid erakinnistuid;
5) looma hüljata, vigastada, abitusse seisundisse jätta, tekitada valu ja välditavaid füüsilisi ja vaimseid kannatusi, põhjustada looma hukkumist või panna toime muud looma suhtes lubamatut tegu.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 sätestatu ei kehti vaegnägija juhtkoera või muu erikoolituse saanud koera suhtes, kes täidab teenistuskoera ülesandeid.
(4) Avalikus kohas loomaga liikudes tuleb tagada inimeste ja teiste loomade ohutus. Looma, võib avalikus kohas jalutusrihma otsast vabastada või transpordivahendist välja lasta juhul, kui läheduses ei viibi inimesi ja teisi loomi või selleks spetsiaalselt kohandatud alal ning on tagatud, et isik suudab looma lahti päästmisel hoida tema käitumist kontrolli all.
(5) Looma juhusliku väljapääsu korral oma territooriumilt on loomapidaja koheselt kohustatud tarvitusele võtma kõik meetmed looma kinni püüdmiseks.
(6) Käesolevas eeskirjas sätestatut põhimõtteid kohaldatakse ka lemmikuna puurilindude (papagoi, kanaarilind jms) roomajate, näriliste, küülikute, puurituhkrute, kahepaiksete ja lülijalgsete pidamisel, arvestades vastava liigi pidamisega kaasnevat eripära.
§ 3. Üldised nõuded loomade pidamise tingimustele
(1) Loomi on lubatud pidada hoones või kinnisel territooriumil viisil, mis välistab looma lahti või välja pääsemise ning inimestele ja teistele loomadele kallale tungimise, kahju tekitamise, pideva ja olulise ebamugavuse või õnnetuse põhjustamise võimaluse.
(2) Looma ruumi või ehitise põrand peab olema kaetud loomaliigile sobiva allapanuga. Põrand peab olema loomaliigile sobivast materjalist, et välistada looma kinnijäämine ja vigastumine.
(3) Looma pidamise ruumi või ehitise valgustus peab võimaldama loomal järgida liigiomaseid käitumisharjumusi. Valgustus ei tohi põhjustada loomale stressi ega ebamugavust.
(4) Looma ei tohi pidada keskkonnas, kus müratase pidevalt ületab selleks lubatud taseme.
(5) Aastaringselt välitingimustes peetava looma pidamisel peab loomale olema tagatud ebasoodsate ilmastikutingimuste eest kaitset pakkuv kuut, ruum või ehitis.
(6) Välitingimustes vabana peetava või sageli väljas vabana viibivate loomade pidamisel tuleb looma tarbeks rajada väliaedik või vastav ala ümbritseda piirdeaia või taraga, mis oleks sobilik antud loomaliigile ja tagaks tema territooriumil püsimise.
(7) Kasutatava väliaediku suurus peab olema vastavuses looma liigi, tõu, suuruse ja aktiivsusega. Väliaediku tara peab olema valmistatud loomaliigile sobivast materjalist. Võrgust valmistatud tara võrgusilma suurus peab olema selline, et oleks välistatud looma kinnijäämine ja vigastumine.
(8) Väliaediku maapind peab olema varustatud sadevee äravoolukohtadega. Väliaediku maapind ei tohi olla libe ega põhjustada looma vigastumist kukkumise tagajärjel.
(9) Aastaringselt tohib õues pidada looma, kes on selliseks eluks aretatud ja kohanenud. Selliste loomade jaoks peab olema tagatud lisaks kuut, hoone või ehitus, mis annab varju ja kaitseb looma ilmastikumõjude (vihm, tuul jne) eest.
(10) Loomade pidamise tingimustele esitatud täpsemad nõuded erinevate loomaliikide lõikes tulenevad kehtivatest vastavatest õigusaktidest, millest loomapidajal tuleb täiendavalt juhinduda.
§ 4. Erinõuded puurilindude, küülikute, näriliste, puurituhkrute, roomajate, kahepaiksete ja lülijalgsete pidamisele
(1) Lemmikloomana puurilinnu pidamisel peavad puuri mõõtmed oleme sobilikud linnu suurusele. Puurilinnu võib lasta vabaks üksnes ruumi, kus on võetud tarvitusele linnu vigastumist ja juhuslikku väljapääsu välistavad turvaabinõud, nagu näiteks uste ja akende sulgemine ning peeglite ja akende kinni katmine.
(2) Roomajat, kahepaikset ja lülijalgset peetakse vastavas terraariumis, mida looma põgenemise vältimiseks peab olema võimalik sulgeda luku või muu sobiva vahendiga.
(3) Küüliku ja närilise, puurituhkrute pidamise ruumis või ehitises peab olema pesakast, kuut või muu selletaoline pesaruum.
(4) Täpsemad nõuded konkreetsete loomaliikide pidamisele on kehtestatud vastavates õigusaktides.
§ 5. Koera ja kassi ning põllumajanduslooma märgistamine ning registreerimine
(1) Valla haldusterritooriumil peetav koer ja kass peab olema märgistatud mikrokiibiga, millel on unikaalne kood.
(2) Soovituslik on lisaks mikrokiibile paigaldada kaelarihma kandva looma kaelarihmale ka looma omaniku kontaktandmed, et looma kadumise korral oleks leidjal operatiivsemalt ja ilma mikrokiibi lugemist võimaldava abivahendita võimalik koera omanik või valdaja kindlaks teha.
(3) Valla haldusterritooriumil peetav koer ja kass tuleb märgistada mikrokiibiga hiljemalt 4 kuu jooksul koera ja kassi sündimise päevast või 1 kuu jooksul koera või kassi omandamise või valdusse saamise päevast, juhul kui ta ei ole varem mikrokiibiga märgistatud.
(4) Valla haldusterritooriumil peetav koer ja kass tuleb registreerida vähemalt ühte üleriigilisse lemmikloomaregistrisse.
(5) Koera või kassi võõrandamisel või pidamise kohustuse üleandmisel tuleb loomapidaja andmed registris muuta 1 kuu jooksul võõrandamise või pidamise kohustuse üleandmise päevast arvates.
(6) Looma surma korral korraldab vastava kande tegemise registris loomapidaja.
(7) Põllumajanduslooma identifitseerimiseks märgistatakse see vastavalt seaduses ettenähtule nõuetele ja registreeritakse põllumajandusloomade registris.
§ 6. Kohaliku omavalitsuse pädevus omanikuta või omaniku juurest lahti pääsenud loomade püüdmisele, pidamisele, hukkamisele
(1) Omanikuta loomaks loetakse identifitseerimata loom, kelle omanikku või valdajat ei ole võimalik tuvastada.
(2) Hulkuvaks loomaks loetakse loomapidaja juurest lahti pääsenud looma, kes viibib omaniku või looma eest vastutava isiku juuresolekuta väljaspool loomapidajale kuuluvat või tema kasutuses olevat territooriumi.
(3) Vallavalitsus korraldab hulkuvate ja omanikuta loomade, (s.h loomade, kelle omanikku või valdajat ei ole võimalik tuvastada) püüdmist, pidamist ja hukkamist vastavalt seadusele ja selle alusel vastu võetud õigusaktidele.
(4) Loomapidaja juurest lahti pääsenud looma püüdmist korraldab loomapidaja. Kui loomapidaja juurest lahti pääsenud looma kinni püüdmise korraldas vallavalitsus, kannab looma püüdmise ja pidamisega seotud kulud loomaomanik.
(5) Vallavalitsus peab oma haldusterritooriumil korraldama hulkuvate loomade püüdmist, kui loomapidaja ei täida seadusest tulenevat kohustust korraldada ise enda lahti pääsenud looma kinnipüüdmine.
Eeskirjas sätestatud nõuete rikkumisel kohaldatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse, loomakaitseseaduse, loomatauditõrjeseaduse, karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist valla territooriumil peetavad loomad tuleb märgistada korras ettenähtud mikrokiibiga ja registreerida vähemalt ühte üleriigilisse lemmikloomaregistrisse hiljemalt 1. jaanuariks 2022.
(2) Kehtetuks tunnistatakse:
1) Vändra Alevivolikogu 18.09.2003. a määrus nr 25 „Koerte ja kasside pidamise eeskirja kehtestamine“ (RT IV, 12.12.2013, 71);
2) Vändra Vallavolikogu 16.11.2010. a määrus nr 36 „Vändra valla loomapidamise eeskiri“ (RT IV, 06.02.2013, 83);
3) Halinga Vallavolikogu 15.03.2016. a määrus nr 13 „Halinga valla koerte ja kasside pidamise eeskiri“ (RT IV, 19.03.2016, 16);
4) Tootsi Vallavolikogu 13.03.2008 määrus nr 12 „Koerte ja kasside pidamise eeskiri“ (RT IV, 05.02.2014, 25).
Määrus jõustub 1. jaanuaril 2020. aastal.


Appels offres : Estonie-Tallinn: Micros et haut-parleurs
Estonie-Tallinn: Micros et haut-parleurs
2018/S 157-359750 (Source TED)
17/08/2018 S157 - - Fournitures - Avis de marché - Procédure ouverte Estonie-Tallinn: Micros et haut-parleurs 2018/S 157-359750 Avis de marché Fournitures
I.1) Nom et adresses Eesti Kunstiakadeemia 74000624 Estonia pst 7/Teatri väljak 1 Tallinn 10143 Estonie Point(s) de contact: Andres Tammsaar Téléphone: +372 5057145 Courriel: andres.tammsaar@artun.ee Code NUTS: EE Adresse(s) internet: Adresse principale: http://www.artun.ee http://www.artun.ee
Les documents du marché sont disponibles gratuitement en accès direct non restreint et complet, à l'adresse: https://riigihanked.riik.ee/register/hange/199278 Adresse à laquelle des informations complémentaires peuvent être obtenues le ou les point(s) de contact susmentionné(s)
Les offres ou les demandes de participation doivent être envoyées par voie électronique via: https://riigihanked.riik.ee/register/hange/
Eesti Kunstiakadeemia helistuudiote seadmed Numéro de référence: 199278
II.1.2) Code CPV principal 32340000
Eesti Kunstiakadeemia uue õppekompleksi (Kotzebue 1/Põhja pst 7) helistuudiote seadmed, mis tuleb tarnida hankedokumendi lisas nr 1 ettenähtud tingimustel. Seadmete kirjeldus on toodud hankedokumendi lisas
Hankija võib kõik ühe pakkujaga sõlmitavad lepingud liita üheks lepinguks (RHS § 27 lg 5).
Heli- ja filmistuudio helisüsteemid
II.2.2) Code(s) CPV additionnel(s) 32340000
Professionaalne helipult-kontroller; digitaalheli liides/ arvuti laienduskaardid;analoogheliliides; sisend/väljund-paneelid; terviksüsteemi ühendused; aktiivsed monitorkõlarid; monitorikõlarite seinasisene kinnituskonstruktsioon; monitorikõlarite seinakinnitus; aktiivne madalsageduslik monitorkõlar (subwoofer); AD/DA konverter ja eelvõimu moodulsüsteemi baasühik; AD ja eelvõimu moodul; DA moodul; sisend-/väljundpaneelid; mikrofonide stereopaarid; mikrofonistatiivid; mikrofonikaablid
"Institutsionaalne arendusprogramm teadus- ja arendusasutustele ja kõrgkoolidele" (ASTRA)
Helisüsteemid Vabade Kunstide klassides
Aktiivsed monitorkõlarid; hargnevad ühenduskaablid monitorkõlaritele; mikrofonikaabel kõlariühenduste jätkujuhtmeteks; kõlarite seinakinnitus; väike helipult; aktiivne madalsageduslik monitorkõlar (subwoofer)
Pakkuja peab olema seaduse kohaselt registreeritud asukohamaa vastavas registris (äriregistris). Pakkuja peab kinnitama hankepassis registreeringu olemasolu. Hankija võib nõuda pakkujalt registreeringu olemasolu tõendava asjakohase tõendi esitamist, kui see ei ole hankijale andmekogus olevate avalike andmete põhjal oluliste kulutusteta kättesaadav (RHS § 99).
13) Teise ettevõtja vahenditele tuginemine:
1. Kui pakkuja soovib tõendada enda vastavust esitatud nõuetele teiste ettevõtjate vahendite alusel, peab pakkuja esitama hankepassi ka selle isiku kohta, kelle vahenditele ta tugineb. Teise isiku hankepass peab olema allkirjastatud teise isiku allkirjaõigust omava isiku poolt.
2. Kui pakkuja soovib tõendada oma vastavust majanduslikule ja finantsseisundile esitatud nõuetele teise ettevõtja vahendite alusel, siis peavad pakkuja ja teine ettevõtja vastutama solidaarselt lepingu selle osa täitmise eest, mille suhtes teise ettevõtja vahenditele tugineti. Pakkumus peab sisaldama kinnitust, et pakkuja ja teine ettevõtja vastutavad solidaarselt selle lepingu osa täitmise eest, mille suhtes teise ettevõtja vahenditele tugineti.
3. Kui pakkuja soovib tõendada oma vastavust majanduslikule ja finantsseisundile ning tehnilisele ja kutsealasele pädevusele esitatud nõuetele konkreetse lepingu täitmise raames teiste ettevõtjate vahendite alusel, sõltumata õigusliku suhte iseloomust nende ettevõtjatega, peab pakkumus sisaldama tõendust, et nendel ettevõtjatel on vastavad vahendid olemas, nad on nõus vahendite kasutamisega ja pakkuja kasutab neid lepingu täitmisel. 6) Pakutavatel seadmetel peab olema garantiihooldust ja remonti teostav esindus, hooldus- ja remondipartner, kes peab olema suuteline saatma hooldustehniku kohale 3 tööpäeva jooksul väljakutsest alates. Pakkujal tuleb esitada hankepassis kinnitus garantiihooldust ja remonti teostava esinduse, hooldus- ja remondipartnerite või remonti vahendava firma olemasolu kohta koos selle kontaktandmetega (RHS § 101 lg 1 p 3). 7) Pakutavatel seadmetel peab olema garantiihooldust ja remonti teostav esindus, hooldus- ja remondipartner, kes peab olema suuteline saatma hooldustehniku kohale 3 tööpäeva jooksul väljakutsest alates. Pakkujal tuleb esitada hankepassis kinnitus garantiihooldust ja remonti teostava esinduse, hooldus- ja remondipartnerite või remonti vahendava firma olemasolu kohta koos selle kontaktandmetega (RHS § 101 lg 1 p 3). 4) Pakkuja peab olema riigihanke algamisele eelneva 36 kuu jooksul täitnud vähemalt 2 riigihanke esemele sarnase esemega (professionaalse audiotehnika müümine ja paigaldus) lepingut. Pakkuja peab esitama hankepassis nimekirja professionaalse audiotehnika müügi- ja paigalduslepingutest, mis on täidetud riigihanke algamisele eelneva 36 kuu jooksul, koos teabega nende maksumuse, kuupäevade ja teiste lepingupoolte kohta (RHS § 101 lg 1 p 2). 5) Pakkuja peab olema riigihanke algamisele eelneva 36 kuu jooksul täitnud vähemalt 2 riigihanke esemele sarnase esemega (professionaalse audiotehnika müümine ja paigaldus) lepingut. Pakkuja peab esitama hankepassis nimekirja professionaalse audiotehnika müügi- ja paigalduslepingutest, mis on täidetud riigihanke algamisele eelneva 36 kuu jooksul, koos teabega nende maksumuse, kuupäevade ja teiste lepingupoolte kohta (RHS § 101 lg 1 p 2).
IV.2.2) Date limite de réception des offres ou des demandes de participation Date: 30/08/2018 Heure locale: 10:00
IV.2.7) Modalités d'ouverture des offres Date: 30/08/2018 Heure locale: 10:00


RT IV, 30.05.2019, 2
Vastu võetud 21.05.2019 nr 6
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punktide 4 ja 361, § 36 lõike 3, looduskaitseseaduse § 45, avaliku teabe seaduse § 431 lõike 1 ja veeseaduse § 32 lõike 5 punkti 5 alusel.
§ 1. Viimsi Vallavolikogu 9. märtsi 2010 määruse nr 7 „Raiemäärus“ muutmine
Viimsi Vallavolikogu 9. märtsi 2010 määruses nr 7 „Raiemäärus“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõikes 5 ja paragrahvi 5 lõike 1 punktis 7 asendatakse sõnad „keskkonna- ja planeerimisamet“ sõnadega „keskkonna- ja planeerimisosakond“ vastavas käändes.
§ 2. Viimsi Vallavolikogu 18. jaanuari 2005 määruse nr 4 „Jäätmevaldajate registri asutamine ja registri pidamise kord“ muutmine
Viimsi Vallavolikogu 18. jaanuari 2005 määruses nr 4 „Jäätmevaldajate registri asutamine ja registri pidamise kord“ tehakse järgmised muudatused:
„Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja avaliku teabe seaduse § 431 lg 1 alusel.“
2) paragrahvi 3 lõike 2 punkti 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) registri vastutava töötleja õiguste teostaja (edaspidi vastutav töötleja) on Viimsi Vallavalitsuse keskkonna- ja planeerimisosakond.“;
3) paragrahvi 3 lõike 3 punkti 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) Registri volitatud töötleja on jäätmevaldaja konkreetses jäätmeveopiirkonnas. Registri mitteliitunute sektoris on volitatud töötleja Viimsi Vallavalitsuse keskkonna- ja planeerimisosakond.“;
4) paragrahvi 3 lõike 3 punkti 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) Volitatud töötleja ülesandeid võib täita vallavalitsuse mõne teise osakonna ametnik vastava volituse alusel.“.
5) paragrahvi 6 lõike 1 punkti 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) Järelevalvet teostab Andmekaitse Inspektsioon avaliku teabe seaduse järgmise osas ja vastutava töötleja selleks volitatud ametnik registri pidamise korra ja vastutava töötleja korralduste täitmise üle.“
§ 3. Viimsi Vallavolikogu 20. juuni 2017 määruse nr 10 „Viimsi valla heakorra eeskiri“ muutmine
Viimsi Vallavolikogu 20. juuni 2017 määruses nr 10 „Viimsi valla heakorra eeskiri“ tehakse järgmised muudatused:
1) kogu määruse tekstis asendatakse sõnad „ehitus- ja kommunaalamet“ sõnadega „ehitus- ja kommunaalosakond“ vastavas käändes;
2) kogu määruse tekstis asendatakse sõnad „keskkonna- ja planeerimisamet“ sõnadega „keskkonna- ja planeerimisosakond“ vastavas käändes;
3) paragrahvi 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 15. Järelevalve
Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad vallavalitsuse ehitus- ja kommunaalosakond, keskkonna- ja planeerimisosakond, järelevalveosakond, Keskkonnainspektsioon ja Politsei- ja Piirivalveamet vastavalt oma pädevusele.“.
§ 4. Viimsi Vallavolikogu 30. augusti 2016 määruse nr 25 „Viimsi valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri“ muutmine
Viimsi Vallavolikogu 30. augusti 2016 määruses nr 25 „Viimsi valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri“ tehakse järgmised muudatused:
3) määruse lisa 4 asendatakse käesoleva määruse lisaga 1.
Määrus jõustub 3. päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas.
Lisa Vedajakaart


Kohtutäituri seaduse rakendamiseks täitemenetluse seadustiku, tsiviilkohtumenetluse seadustiku, kinnistusraamatuseaduse ja kohtute seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Kohtutäituri seaduse rakendamiseks täitemenetluse seadustiku, tsiviilkohtumenetluse seadustiku, kinnistusraamatuseaduse ja kohtute seaduse muutmise seadus
RT I 2001, 21, 113
Vastu võetud 07.02.2001
Vabariigi Presidendi 21. veebruari 2001. a otsusega nr 997
I. Täitemenetluse seadustikus (RT I 1993, 49, 693; 1997, 43/44, 723; 1998, 41/42, 625; 51, 756; 61, 981; 103, 1695; 1999, 18, 302; 27, 380; 95, 845; 2000, 28, 167; 35, 222; 58, 376) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Kogu seadustiku tekstis asendatakse sõnad «täitevosakonna deposiitarve» sõnadega «kohtutäituri ametialane arveldusarve».
§ 2. Kogu seadustiku tekstis asendatakse sõna «täitur» sõnaga «kohtutäitur».
§ 3. Kogu seadustiku tekstis asendatakse alates § 1 lõike 1 punktist 1 sõna «lahend» sõnaga «täitedokument» vastavas käändes.
§ 4. Paragrahvis 1 tehakse järgmised muudatused:
1) lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu «järgmised lahendid» sõnadega «(edaspidi täitedokumendid)»;
2) lõike 1 punktist 8 jäetakse välja sõna «vaidlustamata»;
« 12) kohtutäiturite otsused kohtutäituri tasu ning tagaotsimiskulude kohta;»;
4) lõike 1 punkt 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 13) notariaalselt tõestatud kokkulepe nõude kohta, mis näeb ette kindlaksmääratud rahasumma tasumise või asendatavate asjade või väärtpaberite kindlaksmääratud koguses üleandmise ja mille kohaselt võlgnik on nõustunud kohese sundtäitmisega. Nõudeks, mis näeb ette kindlaksmääratud rahasumma tasumise, loetakse ka pandilepingust tulenev nõue, mille puhul peab kohese sundtäitmise kokkulepe sisalduma ka pandilepinguga tagatava nõude kohta koostatavas kokkuleppes;»;
5) lõiget 1 täiendatakse punktiga 20 järgmises sõnastuses:
«20) notari tasu maksmise arve.»
§ 5. Paragrahvis 2 asendatakse sõnad «maa- ja linnakohtute täitevosakonnad» sõnaga «kohtutäiturid».
§ 6 Paragrahv 9 tunnistatakse kehtetuks.
§ 7. Paragrahv 10 tunnistatakse kehtetuks.
§ 8. Paragrahv 13 tunnistatakse kehtetuks.
§ 9. Paragrahv 14 tunnistatakse kehtetuks.
§ 10. Paragrahv 16 tunnistatakse kehtetuks.
« § 23. Täitemenetluse algatamine
2) sissenõudja esitab lisaks käesoleva seadustiku § 1 1. lõike punktides 13 ja 14 nimetatud täitedokumentidele ka lihtkirjalikus vormis sõlmitud võlaõigusliku lepingu.
Vastuväide vormistatakse kaebusena, mille lahendamisele ja edasikaebamisele kohaldatakse käesoleva seadustiku § 77 2.–4. lõiget.
(5) Kui täitedokument on kohtutäituri tasu maksmise arve, algatab kohtutäitur selle alusel täitemenetluse ja järgib käesoleva paragrahvi 4. lõikes sätestatut. Võlgnik võib esitada vastuväite 4. lõikes ettenähtud korras. Täitemenetluse algatamisele ei kohaldata 2.–3. lõikes sätestatut.»
§ 12. Paragrahv 24 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 24. Täitetoimiku avamine
(2) Justiitsminister võib kehtestada täitedokumentide ja täitetoimingute elektroonilise registreerimise korra.»
§ 13. Paragrahvis 26 tehakse järgmised muudatused:
« (1) Võlgnikul ja sissenõudjal on õigus viibida täitetoimingute juures, tutvuda täitetoimikuga, saada täitemenetluse kohta õiendeid ja teha avaldusi ning nõuda nende kandmist kohtutäituri aktidesse, sõlmida omavahel kokkuleppeid, esitada arvamusi vara kuuluvuse ja hinna kohta ning kaevata kohtutäituri tegevuse peale kohtutäiturile või kohtusse.»;
« (21) Võlgnik ja sissenõudja on kohustatud teatama kohtutäiturile käesoleva seadustiku § 23 2. lõike punktides 2 ja 3 nimetatud andmete muutumisest.»
§ 14. Paragrahvis 27 tehakse järgmised muudatused:
« (1) Täitmist teostavad võlgniku elukohajärgse või tema vara asukohajärgse maa- või linnakohtu tööpiirkonna kohtutäiturid. Kui võlgnikuks on juriidiline isik, toimub täitmine tema asukoha või vara asukoha järgi. (2) Kui võlgnik lahkub teise kohtutäituri tööpiirkonda ja tema endisesse elukohta ei jää vara, millele saaks sissenõuet pöörata, koostab kohtutäitur selle kohta akti ja saadab täitedokumendi sissenõudja avalduse alusel võlgniku uue elukoha järgsele kohtutäiturile.»;
2) lõikest 3 jäetakse välja sõnad «ja täitevosakonna juhataja loal».
§ 15. Paragrahvis 28 tehakse järgmised muudatused:
« (2) Kohtutäituril on õigus käesoleva seadustiku § 1 1. lõike punktides 1–3 ja 5 nimetatud täitedokumendi või eraldi kohtumääruse alusel siseneda võlgniku otseses valduses olevatesse ruumidesse või territooriumile ning võlanõude katteks teha kindlaks vara ja see arestida. Kohtumäärus tehakse hiljemalt tööpäeval, mis järgneb kohtutäiturilt avalduse saamisele.»;
2) lõikes 5 asendatakse sõna «täitevosakond» sõnaga «büroo» vastavas käändes;
« (6) Kohtutäituril on õigus võtta sissenõudjalt ja võlgnikult ning teistelt isikutelt vastu täitmiseks vajalikke suulisi ja kirjalikke teateid. Kohtutäitur peab teated kandma täitetoimikusse.»;
4) lõiget 8 täiendatakse pärast sõna «avalduseta» sõnadega «, välja arvatud juhul, kui nõue on täielikult rahuldatud»;
5) lõige 11 tunnistatakse kehtetuks.
§ 16. Seadustikku täiendatakse §-ga 281 järgmises sõnastuses:
« § 281. Täitetoimingu tegemine isiklikult
(4) Täitetoimingu taotlejal on õigus pöörduda toiminguga seoses vahetult kohtutäituri poole.»
§ 17. Seadustikku täiendatakse §-ga 282 järgmises sõnastuses:
«§ 282. Täitetoimingu tegemisest keeldumine
(2) Kui kohtutäitur keeldub täitetoimingut tegemast, teatab ta sellest asjaomasele isikule ja põhjendab keeldumist, samuti selgitab keeldumise peale kaebamise korda keeldumisest alates viie päeva jooksul.»
§ 18. Paragrahvi 29 lõikes 1 asendatakse sõnad «Saanud täitetoimiku» sõnadega «Algatanud täitemenetluse».
§ 19. Paragrahv 291 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 291. Täitekutse
(2) Kui täitemenetlusosaline ei ilmu kohtutäituri kutse peale kohtutäituri büroosse või kui tema viibimiskohta ei teata, kutsutakse isik välja ajalehekuulutuse kaudu.
(6) Täitekutse vormi kehtestab justiitsminister.»
§ 20. Paragrahvi 30 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kui võlgnik ei tasu kokkuleppe alusel igakuiselt tasumisele kuuluvaid summasid, arvestab kohtutäitur igakuulisele tasumata summale juurde 10 protsenti viivist iga tasumata kuu eest ning see nõutakse sisse võlgnikult sissenõudja kasuks.»
§ 21. Paragrahvist 32 jäetakse välja sõnad «, mille on kinnitanud täitevosakonna juhataja,».
§ 22. Paragrahvis 34 tehakse järgmised muudatused:
1) lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõnad «Täitevosakonna juhataja» sõnaga «Kohtutäitur»;
2) lõikest 1 jäetakse välja sõnad «sissenõudja avalduse alusel»;
3) lõike 1 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
4) lõiget 1 täiendatakse punktiga 71 järgmises sõnastuses:
« 71) sissenõudja avalduse alusel.»;
5) lõike 2 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks.
§ 23. Paragrahvis 35 tehakse järgmised muudatused:
« 2) füüsilisest isikust sissenõudja või võlgniku surma korral, kui nõudeõigused või kohustused ei saa üle minna surnud isiku pärijatele;»;
2) lõiget 1 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) juriidilisest isikust sissenõudja või võlgniku lõpu korral, kui nõudeõigused või kohustused ei saa üle minna lõppenud juriidilise isiku õigusjärglasele;»;
« 4) kui nõue kohtutäituri ametialase arveldusarve vahendusel täielikult rahuldatakse või kui sissenõudja esitab kirjaliku avalduse selle kohta, et võlgnik on täitedokumendi täitnud.»;
4) lõikest 3 jäetakse välja esimene lause.
§ 24. Paragrahvis 36 tehakse järgmised muudatused:
1) lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Täitemenetluse peatamise või lõpetamise otsustab kohtutäitur.»;
« § 38. Kohtutäituri taandamine
(7) Kui taandatakse kõik ühte piirkonda teenindavad kohtutäiturid, antakse täitedokument kohtumääruse alusel täitmiseks võlgniku elu- või asukohale kõige lähemal asuvale kohtutäiturile.»
§ 26. Paragrahv 39 tunnistatakse kehtetuks.
§ 27. Paragrahvi 40 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kui võlgniku elukoht ei ole teada, kuulutab kohtutäitur võlgniku tagaotsitavaks. Otsus saadetakse täitmiseks kohtutäituri teenindatava piirkonna politseiprefektuuri.
(2) Politseiprefektuuri avalduse alusel teeb kohtutäitur otsuse võlgnikult tema tagaotsimise kulude sissenõudmiseks selle kasuks, kes on need kandnud.»
§ 28. Paragrahvis 41 asendatakse sõna «täitevosakond» sõnadega «kohtutäituri büroo» vastavas käändes.
§ 29. Paragrahv 42 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 42. Täitekulud
(7) Justiitsministril on õigus kehtestada riigi ja kohaliku omavalitsuse üksuste nõuete kohta täitekulude ettemaksu osas erikord.»
§ 30. Paragrahvi 45 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Vangla kannab võlgniku töötasust kinnipeetud osa igas kuus selle kohtutäituri ametialasele arveldusarvele, kes on rahalise nõude täitmiseks saatnud.»
§ 31. Paragrahvi 46 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Pankroti väljakuulutamise järel annab kohtutäitur täitemenetluse dokumendid üle pankrotihaldurile ja teavitab sellest sissenõudjat. Dokumentide üleandmise kohta koostatakse akt, kuhu märgitakse dokumentide loetelu, pankrotihalduri nimi ja akti koostamise kuupäev. Aktile lisatakse ka täitedokument.»
§ 32. Paragrahvis 47 tehakse järgmised muudatused:
1) lõigetes 1, 3 ja 4 asendatakse sõna «täitevosakond» sõnaga «kohtutäitur» vastavas käändes;
2) lõikes 5 asendatakse sõna «täitevosakond» sõnaga «kohtutäituri büroo» vastavas käändes.
§ 33. Paragrahv 49 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 49. Asjad, millele ei või pöörata sissenõuet
12) muid esemeid, mille arestimine on vastuolus seadusega või heade kommetega.»
§ 34. Paragrahvi 53 lõikest 3 jäetakse välja sõnad «või sissenõudja».
§ 35. Paragrahvis 55 tehakse järgmised muudatused:
« (1) Kui hoidjaks ei ole võlgnik või sissenõudja, saab ta hoidmise eest tasu ja talle hüvitatakse asja hoidmiseks tehtud kulutused.»;
§ 36. Paragrahvi 56 lõiget 1 täiendatakse tekstiga järgmises sõnastuses:
« Enampakkumine võib toimuda elektrooniliselt. Kohtutäitur peab sel juhul tagama, et oleksid täidetud kõik käesolevas seaduses täitemenetlusosaliste ja kolmandate isikute kaitset ning avalikke huve reguleerivad nõuded. Elektroonilisele enampakkumisele kohaldatakse selle mõttele vastavalt käesoleva seadustiku §-des 56, 57 ja 59–647 sätestatut.»
§ 37. Paragrahvi 61 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kuulutus avaldatakse ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded vähemalt 10 päeva enne enampakkumist. Sissenõudja või võlgniku soovil avaldab kohtutäitur kuulutuse sissenõudja või võlgniku kulul ka muudes väljaannetes.»
§ 38. Paragrahvis 641 tehakse järgmised muudatused:
« (2) Ostja on kohustatud pärast enampakkumise lõppemist viivitamata tasuma vähemalt kolmandiku tema pakutud hinnast. Tasumata jätmise korral alustatakse väljakuulutatud enampakkumist kohe uuesti. Eelmisel enampakkumisel kõrgeima pakkumise teinud isikul ei ole õigust sellel osaleda ja talle ei tagastata tagatisraha.»;
« (4) Kui ostja on sissenõudja, siis tehakse tasumisel tasaarvestus tema sissenõudega, kui tal on kohtutäituri tasu makstud. Ülejäänud ostuhinna peab ta tasuma üldalustel.»
§ 39. Paragrahvi 645 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Enampakkumise nurjumise korral võib sissenõudja kohtutäituri tasu maksmise järel osta müümata vara hinnaga, mis on märgitud vara arestimise aktis, või nõuda kordusenampakkumist. Ostuhinna tasumise korral tehakse tasaarvestus tema sissenõudega käesoleva seadustiku § 641 4. lõike järgi.»
§ 40. Paragrahvi 646 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kordusenampakkumiseks võib vara alla hinnata, kuid mitte rohkem kui 50 protsenti arestimisaktis märgitud hinnaga võrreldes.»
§ 41. Paragrahvis 647 asendatakse sõna «viie» sõnaga «ühe».
§ 42. Paragrahv 648 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 648. Müümata vara
(1) Kui vara ei õnnestu kordusenampakkumisel või käesoleva seadustiku § 56 2.–4. lõikes sätestatud korras müüa, on sissenõudjal õigus osta vara ümberhindlushinnaga, kui tal on kohtutäituri tasu makstud. Sissenõudja nõue loetakse rahuldatuks vara väärtuse ulatuses. Ostuhinna tasumise korral tehakse tasaarvestus tema sissenõudega käesoleva seadustiku § 641 4. lõike järgi. Sissenõudjal ei ole õigust nõuda vara edasist müümist, välja arvatud juhul, kui ta kannab enampakkumise korraldamisega seotud kulud.
(3) Kui sissenõudja avaldab soovi arestitud vara osta, kuid ei ilmu mõjuvate põhjusteta selle vastuvõtmisele täituri poolt määratud päeval, vabastatakse vara aresti alt.
(4) Kui sissenõudja ei soovi vara osta, tagastatakse see võlgnikule ja vabastatakse aresti alt. Registreerimisele kuuluvate asjade korral kustutab registripidaja registrisse kantud keelumärke täituri esildise alusel.»
§ 43. Paragrahvi 649 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kui sissenõue pööratakse võlgnikule kuuluvale, tema poolt rendile, tasuta kasutada või ruumide kasutamise õigust sisaldava muu lepingu alusel kasutada antud varale, on ostjal õigus ühepoolselt lõpetada tähtajaline rendileping või kolmanda isiku õiguse aluseks olev muu leping nelja kuu jooksul enampakkumise või vara müümise päevast arvates, teatades sellest ette vähemalt kolm kuud. Tähtajatu rendilepingu lõpetamisel kehtib kolmekuuline etteteatamistähtaeg ka juhul, kui lepingus on kokku lepitud pikem tähtaeg. Üürile antud varale sissenõude pööramise korral ei ole ostjal õigust ühepoolselt üürilepingut lõpetada.»
§ 44. Paragrahvi 6410 lõiget 4 täiendatakse tekstiga järgmises sõnastuses:
« Kui vara on võlgniku ja tema abikaasa ühisomandis, võib sissenõudja esitada kohtule hagi ühisvara jagamiseks. Hagi esitatakse mõlema abikaasa vastu, kes osalevad menetluses kaaskostjatena.»
§ 45. Paragrahvi 6411 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Panditud vara võib arestida ja müüa ainult pandipidaja nõusolekul.»
§ 46. Paragrahvi 6413 lõiget 1 täiendatakse tekstiga järgmises sõnastuses:
«Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse (RT I 2000, 57, 373) §-s 2 loetletud õiguste ja kohustuste arestimiseks saadab kohtutäitur keskregistrisse korralduse kohustusest seada õigustele ja kohustustele võõrandamise keelumärge. Õigused ja kohustused on arestitud, kui keskregister on sellekohase korralduse kätte saanud. Kohtutäitur on kohustatud pärast korralduse saatmist tegema arestimise võlgnikule viivitamata kirjalikult teatavaks.»
§ 47. Paragrahvis 6415 tehakse järgmised muudatused:
1) lõiget 1 täiendatakse tekstiga järgmises sõnastuses:
«Hoius või pangaarve on arestitud, kui krediidiasutus on kätte saanud vara (hoiuse või pangaarve) arestimise akti. Kohtutäitur on kohustatud pärast akti saatmist tegema arestimise võlgnikule viivitamata kirjalikult teatavaks. Arestituks loetakse ka pärast arestimise hetke hoiusele või pangaarvele laekuvad summad.»;
« (2) Hoius või pangaarve arestitakse ja raha kantakse vara arestimise akti alusel krediidiasutuse poolt kohtutäituri ametialasele arveldusarvele. Arestimisele ei kuulu hoius ühe minimaalpalga piires võlgniku ja iga võlgnikuga koos elava perekonnaliikme kohta.»
§ 48. Paragrahvis 6420 tehakse järgmised muudatused:
«Tagapool seisvad õigused loetakse lõppenuks.»;
2) lõiget 1 täiendatakse tekstiga järgmises sõnastuses:
«Õigused kustutatakse kohtutäituri avalduse alusel. Kustutamiseks ei ole vaja kinnistusraamatuseaduse (RT I 1993, 65, 922; 1999, 44, 511) §-s 341 sätestatud puudutatud isiku nõusolekut.»;
« (11) Asjaõigusseaduse § 254 42. lõikes sätestatud juhul jääb hoonestusõiguse tasu tagamiseks seatud järjekohas tagapool asuv reaalkoormatis püsima.»;
4) lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kinnistusraamatusse kandmata kolmandale isikule kuuluv õigus kinnisasjale ei jää kehtima, kui seadusest ei tulene teisiti. Ostjal on õigus lõpetada kolme kuu jooksul, arvates kinnistusraamatusse omanikuna sissekandmisest, käesoleva seadustiku § 649 2. lõike esimeses lauses nimetatud tähtajaline leping, teatades sellest ette vähemalt kolm kuud. Tähtajatu rendilepingu lõpetamisel kehtib kolmekuuline etteteatamistähtaeg ka juhul, kui lepingus on kokku lepitud pikem tähtaeg. Üürile antud varale sissenõude pööramise korral ei ole ostjal õigust ühepoolselt üürilepingut lõpetada.»
§ 49. Paragrahvi 6422 2. lõikes asendatakse sõna «täitevosakond» sõnaga «kohtutäitur» vastavas käändes.
§ 50. Paragrahvi 6425 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Oma kohustuste täitmiseks on kinnisasja järelevaatajal õigus nõuda vara arestimise akti alusel sissepääsu kinnisasjale ning tal on õigus tutvuda asjakohaste dokumentidega.»
§ 51. Paragrahv 6433 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 6433. Enampakkumise tähtaeg
Enampakkumise määrab kohtutäitur mitte varem kui ühe kuu möödumisel enampakkumise kuulutuse ilmumisest ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.»
§ 52. Paragrahvi 6434 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kuulutus avaldatakse ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.»
§ 53. Paragrahvi 6446 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Käesoleva paragrahvi 1. ja 2. lõikes nimetatud juhtudel sõlmib müügilepingu kohtutäitur lihtkirjalikus vormis. Ostuhinna tasumisel tehakse tasaarvestus tema sissenõudega käesoleva seadustiku § 641 4. lõike järgi.»
§ 54. Paragrahvi 6447 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kordusenampakkumisel kohaldatakse käesoleva seadustiku §-de 6432–6446 sätteid. Kordusenampakkumiseks võib vara alla hinnata, kuid mitte rohkem kui 50 protsenti kinnisasja kohaliku keskmise müügihinnaga võrreldes.»
§ 55. Paragrahvist 6448 jäetakse välja sõnad «notariaalselt tõestatud».
§ 56. Paragrahvis 6453 tehakse järgmised muudatused:
1) lõigetes 1 ja 3 asendatakse sõnad «Vallasvara müügist» ja «Kui vara müügist» sõnadega «Vallasvarale pööratud sissenõuete täitmisel» ja «Kui vallasvarale pööratud sissenõuete täitmisel»;
« (2) Vallasvarale pööratud sissenõuete täitmisel saadud rahast kaetakse esimeses järjekorras kohtutäituri tasu ja täitekulud, seejärel sissenõuded järgnevalt:
3) ülejäänud nõuded.»;
« (21) Nõuded rahuldatakse koos viiviste ja intressidega ning muude kõrvalnõuetega, mille suurus nähtub täitedokumendist. Täitemenetluse ajal tekkivad viivised ja intressid ning muud kõrvalnõuded rahuldatakse algse täitedokumendi ja sissenõudja uue avalduse alusel, kui võlgnik ei esita vastuväidet käesoleva seadustiku § 23 4. lõike kohaselt. Täitemenetluse ajal tekkivaid viiviseid ja intresse ning muid kõrvalnõudeid arvestatakse kuni enampakkumiseni või eseme muul viisil müümiseni.»
§ 57. Paragrahvis 6454 tehakse järgmised muudatused:
« (2) Kinnisvara müügist või sundvalitsemisest saadud rahast kaetakse esimeses järjekorras kohtutäituri tasu ja täitekulud, seejärel sissenõuded järgnevalt:
2) kinnisasjal asuva võlgnikule kuuluva ettevõtte töö- ja autoriõiguslikest suhetest tulenevad nõuded, elatisraha nõuded, vigastuse või muu tervisekahjustusega tekitatud, samuti seoses toitjakaotusega tekkinud kahju hüvitamise nõuded;
4) ülejäänud nõuded.»;
« (31) Nõuded rahuldatakse koos viiviste ja intresside ning muude kõrvalnõuetega, mille suurus nähtub täitedokumendist. Täitemenetluse ajal tekkivad viivised ja intressid ning muud kõrvalnõuded rahuldatakse algse täitedokumendi ja sissenõudja uue avalduse alusel, kui võlgnik ei esita vastuväidet käesoleva seadustiku § 23 4. lõike kohaselt. Täitemenetluse ajal tekkivaid viiviseid ja intresse ning muid kõrvalnõudeid arvestatakse kuni enampakkumise päevani.»
§ 58. Seadustiku 4. peatüki 4. jagu tunnistatakse kehtetuks.
§ 59. Paragrahvis 69 asendatakse sõna «alimendid» sõnaga «elatisraha» vastavas käändes.
§ 60. Paragrahvi 70 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (9) Väljatõstmist takistavate asjaolude ilmnemisel lõpetab kohtutäitur väljatõstmise ja otsustab täitmise peatamise ning teatab sellest ka sissenõudjale.»
§ 61. Paragrahvis 73 tehakse järgmised muudatused:
1) lõike 1 viimane lause tunnistatakse kehtetuks;
§ 62. Paragrahvis 75 tehakse järgmised muudatused:
1) lõikes 1 asendatakse sõna «täitevosakond» sõnaga «kohtutäitur» vastavas käändes;
« (2) Kohtutäituri ametialasele arveldusarvele kantakse ka vara müügist laekunud raha.»
§ 63. Paragrahvis 76 tehakse järgmised muudatused:
« Võlgnikult saadud raha või vara müügist saadud raha kantakse sissenõudjale üle raha saamisest alates viie tööpäeva jooksul, arvestades käesoleva seadustiku §-des 641, 6442 ja 6446 sätestatud erisusi.»;
« (3) Sissenõudjale või võlgnikule väljaantav raha kantakse kohtutäituri ametialaselt arveldusarvelt üle isiku arvelduskontole. Kui isikul puudub arvelduskonto, võib raha välja maksta isiku nimele vormistatud tšeki alusel või posti teel. Raha ülekandmiseks posti teel annab kohtutäitur kirjaliku korralduse ja lisab sellele raha saajate nimekirja, milles on märgitud ka isikute aadressid ja ülekantavate summade suurus.»;
« (5) Ametialasel arveldusarvel hoitakse alates laekumisest viis aastat ka raha, mida sissenõudja ei ole vastu võtnud. Viie aasta möödudes kantakse raha riigieelarvesse.»
§ 64. Paragrahvis 77 tehakse järgmised muudatused:
1) lõikes 1 asendatakse sõnad «täitevosakonna juhataja» sõnaga «kohtutäitur» vastavas käändes;
2) lõikes 2 asendatakse sõnad «Täitevosakonna juhataja» ja «täitevosakond» vastavalt sõnadega «Kohtutäitur» ja «kohtutäituri büroo»;
3) lõikes 3 asendatakse sõnad «täitevosakonna juhataja» sõnaga «kohtutäitur» vastavas käändes;
« (4) Maa- või linnakohtu määruse peale kohtutäituri otsuse kohta võivad menetlusosalised ja kohtutäitur esitada erikaebuse ringkonnakohtusse tsiviilkohtumenetluse seadustikus (RT I 1998, 43–45, 666; 108/109, 1783; 1999, 16, 271; 31, 425; 2000, 51, 319; 55, 365) sätestatud korras.»
§ 65. Paragrahvi 78 lõiget 2 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses:
«Vara arestist vabastamise hagi esitatakse sissenõudja ja võlgniku vastu.»
§ 66. Paragrahvi 82 lõikes 1 asendatakse sõna «täitevosakond» sõnaga «kohtutäitur» vastavas käändes.
§ 67. Paragrahvi 90 lõikest 3 jäetakse välja sõnad «, mille kinnitab täitevosakonna juhataja,».
§ 68. Paragrahvi 91 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kui rahatrahvi määratud tähtpäevaks ei tasuta või kui osaliselt tasutava trahvi maksmise tähtaega või osastatud trahvi maksmise tähtaegu ei järgita, saadab kohtutäitur selle kohta ettekande kohtule, et otsustataks asenduskaristuse kohaldamine. Asenduskaristuse kohaldamise kohta teeb kohus määruse.»
§ 69. Paragrahvi 92 lõikes 1 asendatakse sõna «täitevosakond» sõnaga «kohtutäitur» vastavas käändes.
§ 70. Seadustikku täiendatakse §-ga 1971 järgmises sõnastuses:
« § 1971. Seadustiku rakendamine
Kuni 2001. aasta 1. juunini ei ole sissenõudja kohustatud tasuma kohtutäituri tasu ettemaksu, kui kohtutäituri seaduse (RT I 2001, 16, 69) jõustumise ajal maa- või linnakohtu menetluses olnud täitedokument antakse kohtutäituri menetlusse.»
II. § 71. Tsiviilkohtumenetluse seadustikus (RT I 1998, 43–45, 666; 108/109, 1783; 1999, 16, 271; 31, 425; 2000, 51, 319; 55, 365) tehakse järgmised muudatused:
1) Paragrahvi 47 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) kutse või teate avaldamise eest ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.»;
2) Paragrahvi 213 lõike 1 punkti 5 täiendatakse sõnadega «ja välisriigi kohtu otsus on Eestis tunnustatav.»;
3) Paragrahvi 243 lõike 3 teine lause tunnistatakse kehtetuks.
III. § 72. Kinnistusraamatuseaduse (RT I 1993, 65, 922; 1999, 44, 511) § 35 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) kohtuotsuse või sundenampakkumise akti ärakiri, kui kinnistamist taotletakse kohtuotsuse või sundenampakkumise akti alusel.»
IV. § 73. Kohtute seaduse (RT 1991, 38, 472; 1993, 1, 2; RT I 1993, 24, 429; 65, 922; 1994, 81, 1382; 86/87, 1487; 94, 1609; 1995, 29, 358; 87, 1540; 1996, 31, 631; 42, 811; 51, 967; 1998, 4, 62; 2000, 35, 219; 51, 321) § 32 tunnistatakse kehtetuks.
V. § 74. Seaduse rakendamine
(1) Seadus jõustub ühel ajal kohtutäituri seaduse jõustumisega.
(2) Vabariigi Valitsus tagab täitemenetluse seadustiku tervikteksti avaldamise Riigi Teatajas ühe kuu jooksul, arvates käesoleva seaduse avaldamisest.


Väljaandja:PõllumajandusministerAkti liik:määrusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.03.2013Redaktsiooni kehtivuse lõpp:31.03.2013Avaldamismärge:RT I, 25.01.2013, 6
Põllumajandusuuringute Keskuse põhimäärus ning struktuur ja töötajate koosseisVastu võetud 08.01.2004 nr 1RTL 2004, 6, 75jõustumine 24.01.2004Muudetud järgmiste aktidega (näita)VastuvõtmineAvaldamineJõustumine15.12.2004RTL 2004, 157, 236601.03.200517.02.2006RTL 2006, 20, 34305.03.200612.04.2007RTL 2007, 34, 59428.04.200705.02.2009RTL 2009, 16, 19201.03.200907.02.2011RT I, 11.02.2011, 301.03.201121.01.2013RT I, 25.01.2013, 201.03.2013Määrus kehtestatakse "Vabariigi Valitsuse seaduse" § 43 lõike 5 ja § 49 lõike 1 punkti 10 alusel.[RTL 2004, 157, 2366 - jõust. 01.03.2005] 1. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Põllumajandusuuringute Keskus (edaspidi Keskus, lühendatult PMK, inglise keeles Agricultural Research Centre ) on põllumajandusministri 29. detsembri 1997. a määrusega nr 18 «Taimetoodangu Inspektsiooni ja Taimse Materjali Kontrolli Keskuse moodustamine» moodustatud Põllumajandusministeeriumi valitsemisalas tegutsev ministeeriumi hallatav riigiasutus.§ 2. Keskus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, Vabariigi Valitsuse määrustest ja korraldustest, põllumajandusministri määrustest ja käskkirjadest, teistest õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.§ 3. Keskusel on väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat, põllumajandusministri kinnitatud eelarve ning kehtestatud korras registreeritud sümboolika.§ 4. Keskuse aadress on Teaduse 4/6, Saku, 75501 Harju maakond. Keskuse mujal asuvate struktuuriüksuste aadressid tuuakse ära nende põhimäärustes.2. peatükk KESKUSE TEGEVUSVALDKOND JA PÕHIÜLESANDED § 5. Keskuse põhiülesanneteks Eestis kehtivatest õigusaktidest tulenevate riikliku järelevalve teostajate teenindamiseks vajalike tegevustena on:1) sortide riiklike registreerimis- ja majanduskatsete tegemine sortide registreerimiseks ja sordilehte võtmiseks;
10) korraldab Keskuse sisekontrollisüsteemi rakendamist ja siseauditi tööd. [RT I, 11.02.2011, 3 – jõust. 1.03.2011] § 19. Direktori äraolekul asendab teda direktori määratud asedirektor.§ 20. Keskuse struktuuriüksused on:1) üldosakond, mille ülesanne on Keskuse varade haldamine ning selle majanduslik, tehniline ja infotehnoloogiline teenindamine;
12) Viljandi katsekeskus, mille ülesanne on sordilehe koostamiseks vajalike majanduskatsete, uute sortide registreerimiskatsete ja sertifitseeritavate seemnepartiide ametlike järelkontrolli põldkatsete läbiviimine;[RTL 2009, 16, 192 - jõust. 01.03.2009] 13) [Kehtetu – RTL 2007, 34, 594 – jõust. 28.04.2007] 14) Kuusiku katsekeskus, mille ülesanne on teaduslike põldkatsete ja sordivõrdluskatsete korraldamine. § 21. Keskuse struktuuriüksustena võivad laboratooriumi koosseisu kuuluda sektorid, osakonna koosseisu võivad kuuluda bürood ja katsekeskuse koosseisu katsejaamad.5. peatükk VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA KONTROLL § 22. Keskuse valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub «Riigivaraseaduses» ja selle alusel kehtestatud õigusaktides ettenähtud korras.§ 23. Keskuse tegevust finantseeritakse riigieelarvest.§ 24. Keskuse osutatavate tasuliste teenuste hinnad arvutab Keskus teenuste osutamise otseste ja tegelike kulude põhjal. Teenuste hindade arvutlus peab olema läbipaistev ja kliendile tema soovi korral kättesaadav.§ 25. Keskus koostab ja esitab aruandeid õigusaktidega kehtestatud korras.[RT I, 11.02.2011, 3 - jõust. 01.03.2011] § 26. Keskus esitab oma tegevuse ülevaated Põllumajandusministeeriumile viimase kehtestatud korras.[RT I, 11.02.2011, 3 - jõust. 01.03.2011] § 27. Keskuse tegevust kontrollivad Põllumajandusministeerium ja Riigikontroll.§ 28. [Kehtetu – RT I, 11.02.2011, 3 - jõust. 01.03.2011] 6. peatükk ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE § 29. Keskuse tegevuse korraldab ümber või lõpetab Põllumajandusministeerium seadusega kehtestatud korras.7. peatükk KESKUSE STRUKTUUR JA TÖÖTAJATE KOOSSEIS § 30. Keskuse struktuur ja töötajate koosseis kinnitatakse järgmiselt:[RT I, 25.01.2013, 2 - jõust. 01.03.2013] Struktuuriüksus ja töökoht Asutuse juhid Osakondade ja teiste struktuuriüksuste juhid ja peaspetsialistid
Kõrgkvalifikatsiooniga erialaspetsialistid Tehnikud ja keskkvalifikatsiooniga erialaspetsialistid
Oskustöölised ja abipersonal Kokku Direktor 1
Asedirektor 3
Akrediteerimise peaspetsialist 1
Juhataja 1
Peaelektrik 1
Insener 1
Autojuht-lukksepp 1
Koristaja 4
Majahoidja 1
Vastavustõendamise
ja sertifitseerimise osakond
Juhataja asetäitja 1
Peainspektor 4
Põllumajandusseire
ja uuringute osakond
Põllumajanduskeskkonna
seire büroo
Peaspetsialist 5
Peaspetsialist 4
Põllumajandusuuringute
Peaspetsialist 2
Agrokeemia peaspetsialist 1
Seemnekontrolli
Haiguste määramise
Peaspetsialist 1
Idanevuse ja
niiskuse määramise sektor
Puhtuse määramise
Peaspetsialist 3
Spetsialist 1
Väetiseanalüüside
Taimetervise ja
mikrobioloogia laboratoorium
Kvaliteedijuht 1
Peaspetsialist-viroloog 1
nematoloog 2
Peaspetsialist-mikrobioloog 1
Peaspetsialist-entomoloog 1
Peaspetsialist-mükoloog 1
Jääkide ja
saasteainete laboratoorium
Mükotoksiinide
Metallide analüüsi
Taimse materjali
Teravilja ja
õlikultuuride sektor
Sööda ja
söödalisandite sektor
katsekeskus
Töökoja juhataja 1
Koristaja 1
Sordikontrolli
Peaagronoom 2
Spetsialist 2
Majanduskatsete
Agronoom 1
Koristaja 0,5
Peainsener 1
Agronoom 3
Spetsialist 3
8. peatükk RAKENDUSSÄTTED § 31. Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2004. a.§ 32. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


text:
Koolieelse lasteasutuse kulude vanema poolt kaetava osa määr ja tasumise kord – Riigi Teataja
Koolieelse lasteasutuse kulude vanema poolt kaetava osa määr ja tasumise kord - sisukord
§ 2 Kohatasu suurus
§ 3 Kohatasu maksmine
§ 4 Kohatasu soodustus
RT IV, 08.08.2014, 3
Vastu võetud 19.06.2014 nr 6
(1) Määrusega kehtestatakse kohatasu lasteasutustes, soodustused kohatasu maksmisel ja kohatasu tasumise kord.
1) lasteasutus – Kernu valla koolieelsed lasteasutused, sealhulgas Laagri Lasteaia Ääsmäe filiaal (edaspidi Ääsmäe lasteaed), kui laps kasutab seal kohta Saue Vallavalitsuse ja Kernu Vallavalitsuse vahel sõlmitud koostöölepingu kohaselt;
2) kohatasu – vanema poolt kaetava osa määr ühe lapse kohta lasteasutuse majandamiskulude, personali töötasu ja sotsiaalmaksu ning õppevahendite kulude katmises;
3) üksikvanem - lapsevanem, kelle lapsel on õigus riiklikule üksikvanema lapse toetusele või kelle lapse teine vanem on surnud;
4) suvine valverühm – lasteaia rühm, mis avatakse lasteaedade suvise sulgemise ajal ja kuhu võetakse lasteaedades juba kohta kasutavaid lapsi vanema avalduse alusel.
Kohatasu suurus ühe lapse kohta on 10% Eesti Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäärast kuus.
§ 3. Kohatasu maksmine
(1) Kohatasu maksmise kohustus algab päevast, mil jõustub lapse lasteasutuse nimekirja arvamine (s.o päevast, mil lapsel tekib õigus minna lasteaeda), ja lõpeb lapse lasteasutuse nimekirjast väljaarvamise päevast.
(2) Kohatasu tuleb tasuda 15. kuupäevaks jooksva kuu eest Kernu Vallavalitsuse (kui laps käib Ääsmäe lasteaias, siis Saue Vallavalitsuse) pangakontole või sularahas vallavalitsuse kassasse.
(3) Kohatasu tuleb tasuda ka lapse lasteaiast puudutud perioodi eest.
(4) Lasteasutuse ajutise sulgemise ajal (ruumide remont, töötajate kollektiivpuhkus vms), mis vältab rohkem kui kaks nädalat, tasutakse kohatasu proportsionaalselt lasteasutuse lahtioleku ajale.
(5) Kohatasu suvise valverühma kasutamise eest tuleb vanemal tasuda ettemaksuna peale suvises valverühmas käimise avalduse esitamist terve valverühma töötamise perioodi eest, sõltumata sellest mitu päeva laps suvises valverühmas kohta kasutab. Käesolevast määrusest ei tulene lasteasutusele suvise valverühma avamise kohustust.
§ 4. Kohatasu soodustus
(1) Kui perest käib lasteasutuses mitu last ning laste ja mõlema vanema või üksikvanema või eestkostja elukoht asub eelmise kalendriaasta 31. detsembri seisuga rahvastikuregistri andmetel Kernu vallas, on kohatasu suurus alates teisest lapsest 50% kohatasu määrast kuus.
(2) Kohatasu soodustusi ei ole õigus saada suvises valverühmas koha kasutajatele.
(1) Määruse § 4 lõikes 1 sätestatud soodustuse puhul tuleb arvestada, et soodustusele on õigus ka lapsevanemal, kelle lastest mõni käib Kernu valla koolieelses lasteasutuses ja mõni Ääsmäe lasteaias. Kui soodustuse saamise nõuded tulenevad Saue valla õigusaktist, on Kernu Vallavalitsusel kohustus vanemaid sellest informeerida. Vajadusel kehtestab vallavalitsus soodustuse rakendamise täpsema korra.
(2) Arvestades asjaolu, et käesoleval ajal maksavad Haiba Lasteaias „Riisikas“ käivate laste vanemad kohatasu tagantjärele eelmise kuu eest, määruse § 3 lg 2 aga näeb ette ülemineku jooksva kuu eest tasumisele, tuleb lapsevanemal tasuda 2014. aasta augustis ka jooksva kuu kohatasu. Lasteaia direktor võib lubada lapsevanemale nimetatud kohustuse täitmiseks ajalist pikendust kuni 2014.a lõpuni.
(3) Kernu Vallavolikogu 19. septembri 2013 määrus nr 11 „Koolieelse lasteasutuse kulude vanema poolt kaetava osa määr ja tasumise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(4) Määrust (välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 sisalduv rakendussäte) rakendatakse 1. septembrist 2014. a.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 3
§ 4
§ 4
§ 3


text:
Muhu Lasteaeda laste vastuvõtu, koha kasutamise ja lasteaiast väljaarvamise kord – Riigi Teataja
Muhu Lasteaeda laste vastuvõtu, koha kasutamise ja lasteaiast väljaarvamise kord
Muhu Lasteaeda laste vastuvõtu, koha kasutamise ja lasteaiast väljaarvamise kord - sisukord
§ 2 Laste arvestuse pidamine
2 LASTEAEDA VASTUVÕTU TAOTLEMINE, LAPSE VASTUVÕTMINE JA RÜHMADE KOMPLEKTEERIMINE
§ 3 Lasteaeda vastuvõtu taotlemine
§ 4 Lasteaeda vastuvõtmine
§ 5 Lasteaia rühmade komplekteerimine
3 LASTEAIA KOHA KASUTAMINE JA AJUTISE KOHA VÕIMALDAMINE SUVEPERIOODIKS
§ 6 Lasteaia koha kasutamine.
§ 7 Ajutise lasteaiakoha võimaldamine suveperioodiks
4 LASTEAIAST LAHKUMINE JA VÄLJAARVAMINE
§ 8 Lapse lasteaiast lahkumine
§ 9 Lapse lasteaiast väljaarvamine
RT IV, 16.11.2013, 22
Vastu võetud 13.11.2013 nr 6
Käesolev kord reguleerib Muhu Lasteaeda (edaspidi lasteaed) laste vastuvõtmise taotlemist, vastuvõtmist ja sealt väljaarvamist, rühmade komplekteerimist ja lasteaia koha kasutamist.
§ 2. Laste arvestuse pidamine
(1) Laps võetakse lasteaia nimekirja ja arvatakse sealt välja lasteaia direktori (edaspidi direktor) käskkirja alusel.
(2) Arvestust laste nimekirja võtmise ja sealt väljaarvamise kohta peab direktor vastava registri alusel.
(3) Lasteaeda vastuvõtmise ja sealt väljaarvamisega seotud vaidlused lahendab direktor.
2. peatükk LASTEAEDA VASTUVÕTU TAOTLEMINE, LAPSE VASTUVÕTMINE JA RÜHMADE KOMPLEKTEERIMINE
§ 3. Lasteaeda vastuvõtu taotlemine
(1) Laps võetakse lasteaiakoha saamise järjekorda lapsevanema, eestkostja või hooldaja (edaspidi lapsevanem) vormikohase avalduse alusel. Avalduse vorm on kättesaadav Muhu valla kodulehel alamenüüs Muhu Lasteaed ja Muhu Lasteaias direktori kabinetis. Avaldus esitatakse koos sünnitunnistusega lasteaia direktorile, kes registreerib selle vastavas registris.
(2) Erivajadusega lapse vastuvõtu taotlemiseks esitab lapsevanem koos avaldusega ka nõustamiskomisjoni otsuse.
(3) Erivajadusega lapse vastuvõtmisest lasteaeda teavitab direktor sellest kirjalikult soovituse andnud nõustamiskomisjoni 1 kuu jooksul peale lapse nimekirja lisamist.
(4) Lapse lasteaeda vastuvõtu taotlusest loobumiseks esitab lapsevanem direktorile sellekohase kirjaliku avalduse.
§ 4. Lasteaeda vastuvõtmine
(1) Lasteaeda võetakse vastu rahvastikuregistri andmetel Muhu valda registreeritud ja Muhu Lasteaia teeninduspiirkonda kuuluvaid, vähemalt 1,5 aastaseid lapsi. Muhu Lasteaia teeninduspiirkonnaks on Muhu valla territoorium.
(2) Vabade kohtade olemasolul võetakse lasteaeda lapsi väljaspoolt teeninduspiirkonda, sealjuures on eelistatud lapsed, kelle vanemad töötavad Muhu vallas. Vastuvõtul arvestatakse avalduste laekumise järjekorda.
(3) Vajadusel võib direktor vastu võtta lapsi osaajalistele kohtadele. Sellisel puhul arvatakse laps rühma nimekirja direktori poolt kinnitatud õppeperioodiks. Samas säilitab laps järjekorra olemasolul vanema soovil oma koha üldjärjekorras.
(4) Otsusest lapse lasteaeda võtmise või mittevõtmise kohta informeeritakse lapsevanemat kirjalikult.
(5) Lapse lasteaeda vastuvõtmisel tutvustatakse lapsevanemale käesolevat korda, lasteaia põhimäärust, lasteaia kodukorda, lasteaia õppekava ning tegevus-ja päevakava. Lapsevanemat informeeritakse lasteaia kohatasu ja toidupäeva maksumusest ning maksmise korrast.
(6) Lapse lasteaeda vastuvõtmisel informeerib lapsevanem lasteaia direktorit kirjalikult lapse tervislikust seisundist tulenevatest eritingimustest, mille alusel on lasteaial võimalik kohanduda vastavalt lapse vajadustele.
(7) Erivajadusega lastele luuakse tingimused kasvamiseks sobitusrühmades koos teiste lastega.
(8) Lapse toob lasteaeda ja viib koju lapsevanem isiklikult või teeb seda lapsevanema poolt volitatud isik. Sellekohase avalduse teeb lapsevanem rühma õpetajale.
§ 5. Lasteaia rühmade komplekteerimine
(1) Direktor komplekteerib uueks õppeaastaks lasteaiarühmad 31. augustiks ja kinnitab need Eesti Hariduse Infosüsteemi vastavas alamregistris hiljemalt 10. septembriks. Vastava alamregistri andmete õigsust kinnitatakse direktori poolt iga kuu 5.-10. kuupäevaks.
(2) Lapsele väljaspoolt teeninduspiirkonda võimaldatakse koht üheks õppeaastaks. Vabade kohtade olemasolul võib seda aega pikendada.
(3) Kui vanem taotleb lapsele koolipikendust, siis teeb ta sellekohase kirjaliku avalduse lasteaia direktorile hiljamalt 15. aprilliks ja seejärel koostatakse vajalikud dokumendid esitamiseks maakonna nõustamiskomisjonile.
(4) Lapsevanem, kes lükkab kirjaliku avalduse alusel lasteaeda tuleku edasi, säilitab lapse koha järjekorras.
(5) Vabade kohtade olemasolul võetakse uusi lapsi lasteaeda kogu õppeaasta jooksul. Vajadusel võib vaba kohta täita ka lapsevanema ja rühmaõpetaja nõusolekul aasta noorema või vanema vanuserühma lapsega.
(6) Lapse üleviimisel nooremast rühmast vanemasse arvestatakse lapsevanema nõusolekuga ja õpetaja soovitusega.
(7) Õpetajate otsuse aluseks on lapse arengu näitajad ja suutlikkus vanemas vanuserühmas toime tulla ning lapse koolikohustuse saavutamise aeg.
3. peatükk LASTEAIA KOHA KASUTAMINE JA AJUTISE KOHA VÕIMALDAMINE SUVEPERIOODIKS
§ 6. Lasteaia koha kasutamine.
(1) Lapse lasteaeda vastuvõtmisel on ette nähtud kohanemisaeg, mil ta viibib rühmas koos lapsevanemaga. Kohanemisaja pikkus on individuaalne ja sõltub lapse kohanemisvõimest.
(2) Lapse puudumisest ja tagasitulekust teavitab lapsevanem eelnevalt rühma õpetajat või direktorit telefoni või e-posti teel.
(3) Eelnevalt teavitatud puudumisel arvestatakse toidupäeva maksumus maha alates esimesest puudumispäevast.
(4) Vanem võib kirjaliku avalduse alusel loobuda järgmise perioodi hommiku-, lõuna- ja/ või õhtusöögist, kui avaldus on esitatud eelneva kuu viimaseks tööpäevaks.
(5) Lapsevanem tasub lasteaia kohatasu igakuiselt. Lapse puudumisel mistahes põhjusel tagasiarvestust ei tehta.
(6) Kohatasu ei pea maksma kui
1) laps puudub lasteaiast terviseseisundi tõttu või muul põhjusel rohkem kui üks kuu ja vanem on esitanud direktorile avalduse, milles märgib lasteaiast eemaloleku aja;
2) laps jääb suve perioodil koju ja vanem on esitanud vastavasisulise avalduse direktorile, milles märgib lasteaiast eemaloleku aja.
(7) Lapsevanem tasub kohatasu ja toidupäeva maksumuse vastavalt Muhu Vallavalitsuse poolt esitatud arvele. Arve saab tasuda ülekandega Muhu Vallavalitsuse arveldusarvele või sularahas vallamaja kassasse.
(8) Arve lapsevanemale esitatakse vastavalt tema soovile kas paberkandjal või e-posti teel.
§ 7. Ajutise lasteaiakoha võimaldamine suveperioodiks
(1) Vabade kohtade olemasolul on direktoril õigus võtta suveperioodiks (juuni-august) lasteaeda lapsi, kes ei ole rahvastikuregistri järgselt Muhu valla elanikud ja ei kuulu lasteaia teeninduspiirkonda.
(2) Ajutise koha saamiseks esitab lapsevanem direktorile kirjaliku avalduse, milles on ära näidatud koha ajutise kasutamise periood.
(3) Ajutise koha kasutamise aja eest tasub lapsevanem nii kohatasu kui ka toidupäeva maksumuse täies ulatuses. Muhu Vallavalitsuse poolt esitatud arve saab tasuda ülekandega vallavalitsuse arveldusarvele või sularahas vallamaja kassasse.
(4) Väljaspool teeninduspiirkonda elavatele lastele võimaldatakse ka üksikute päevade teenust, mille eest tasutakse Muhu Vallavalitsuse poolt kehtestatud päevatasu.
4. peatükk LASTEAIAST LAHKUMINE JA VÄLJAARVAMINE
§ 8. Lapse lasteaiast lahkumine
(1) Lapse lasteaiast lahkumisel esitab lapsevanem direktorile vormikohase kirjaliku avalduse. Avalduse vorm on kättesaadav Muhu valla kodulehel alamenüüs Muhu Lasteaed ja Muhu Lasteaias direktori kabinetis.
(2) Lapse lasteaiast lahkumisel kohustub lapsevanem tasuma lapse kohatasu jooksva kuu eest täies ulatuses ja toidupäeva maksumuse lapse lahkumise kuupäevani.
§ 9. Lapse lasteaiast väljaarvamine
(1) Lapse lasteaiast väljaarvamine toimub:
2) meditsiinilise otsuse alusel tervisliku seisundi halvenemise korral;
3) koolikohustuse saabumisel, kui ei ole taotletud lapsele koolipikendust.
(2) Erivajadusega lapse sobitusrühmast väljaarvamine toimub:
2) lasteaia või nõustamiskomisjoni otsuse alusel.
(3) Direktor võib lapse ühepoolse otsuse alusel lasteaiast välja arvata kui lasteaias on kohataotlejate järjekord ja
1) lapsel on 2 kuuline lasteaiatasu võlgnevus;
2) laps on teadmata põhjusel lasteaiast puudunud 2 kuud.
(4) Lapse lasteaiast väljaarvamisel direktori ühepoolse otsuse alusel teavitatakse lapsevanemat kirjalikult vähemalt üks nädal enne otsuse tegemist. Lapsevanema mitte reageerimise korral arvatakse laps lasteaia nimekirjast välja jooksva kuu viimase päeva seisuga.
(5) Lasteaiast väljaarvatud laps võetakse lasteaeda tagasi vastavalt käesolevale korrale, kusjuures avalduse menetlemise eelduseks on eelnevate võlgnevuste likvideerimine Muhu Vallavalitsuse ees.
(1) Lasteaia laste arvestust peetakse Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(2) Käesoleva korraga reguleerimata küsimused lahendab direktor.
(3) Käesolev kord avalikustatakse seaduses sätestatud korras.
(4) Määrus jõustub seaduses sätestatud korras.
Ave Toomsalu

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


RT III, 01.10.2013, 6
Vastu võetud 24.09.2013 nr 23
Kaebuse asjaolud ja menetluse käik
Valimisliidu Jõhvi Noored (VLJN) volitatud esindaja Stepan Bondarenko esitas 10.09.2013 Jõhvi Valla Valimiskomisjonile valimisliidu kandideerimisdokumendid. Esitatud kandidaatide dokumentide kontrollimisel selgus, et kandidaatide nimekirjas olev ning kandideerimisdokumendid esitanud Artjom Rõbalko ei ole Eesti ega Euroopa Liidu kodanik.
KOVVS § 5 lõike 5 kohaselt on kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel kandideerimisõiguslikud Eesti kodanikud ja Euroopa Liidu kodanikud. Jõhvi Valla Valimiskomisjon tagastas VLJN esindajale dokumendid ning tegi talle ettepaneku viia need kooskõlla KOVVS nõuetega ning jätta kandideerijate hulgast välja kandideerimisõigust mitteomav kandidaat. VLJN esindaja esitas dokumendid uuesti samal kujul.
Jõhvi Valla Valimiskomisjon võttis 11.09.2013 vastu otsuse nr 15, millega registreeris Stepan Bondarenko, Irena Rihkrandi, Andrei Vaino ja Igor Kukolevi VLJN kandidaatidena ning jättis Artjom Rõbalko registreerimata. Jõhvi Valla Valimiskomisjon tegi kindlaks, et VLJN nimekirjas esitatud kandidaat Artjom Rõbalko ei ole kandideerimisdokumentide esitamise hetkel Eesti ega Euroopa Liidu kodanik, mistõttu puudub tal õigus kandideerida kohaliku omavalitsuse volikogu liikmeks.
Igor Kukolev ning Stepan Bondarenko esitasid 13.09.2013 kaebuse Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjonile, milles vaidlustati Jõhvi Valla Valimiskomisjoni 11.09.2013 otsus nr 15 osas, millega jäeti Artjom Rõbalko VLJN kandidaadiks registreerimata ning taotleti tema registreerimist VLJN kandidaadina. Kaebajad tuginesid PS §-le 156, mille kohaselt valitakse kohaliku omavalitsuse volikogu vabadel valimistel ning KOKS §-le 2, mille kohaselt on kohalikel omavalitsustel iseseisev otsustusõigus. Kaebajad esitasid Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjonis 16.09.2013 toimunud koosolekul väljavõtte 2013. aasta statistiliste andmetega Jõhvi valla elanike kohta, mille kohaselt oli eestlaste osakaal ülejäänud rahvuste suhtes alla poole (37,3%). Kaebaja leiab, et see asjaolu peaks kandideerimisõiguse andmisel olema oluline.
Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjon leidis oma 16.09.2013 otsuses nr 3, et kaebus ei ole põhjendatud ning tuleb jätta rahuldamata. Maakonna valimiskomisjon nõustub Jõhvi Valla Valimiskomisjoni seisukohaga, et tulenevalt KOVVS § 5 lõikest 5 on kandideerimisõigus igal hääleõiguslikul Eesti kodanikul ja Euroopa Liidu kodanikul, kelle püsiv elukoht asub hiljemalt valimisaasta 1. augustil vastavas vallas või linnas ning Artjom Rõbalko ei vasta KOVVS § 5 lõike 5 tingimustele. Ühtlasi on maakonna valimiskomisjon seisukohal, et kaebuse esitaja poolt välja toodud statistilised andmed ei ole kaebuse lahendamise raames asjakohased ning seaduste muutmine ei ole maakonna valimiskomisjoni pädevuses.
20.09.2013 esitas Igor Kukolev VLJN volitatud esindajana Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjoni kaudu kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile, milles taotles järgmist:
1) Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjoni 16.09.2013 otsuse nr 3 tühistamist;
2) Jõhvi Valla Valimiskomisjoni 11.09.2013 otsuse nr 15 osalist tühistamist Artjom Rõbalko valimisliidu Jõhvi Noored kandidaadiks registreerimisest keeldumise osas (kaebuses on märgitud otsuse numbriks ilmselt ekslikult 18, VLJN kandidaatide registreerimise otsus on 11.09.2013 otsus nr 15 „Valimisliidu Jõhvi Noored kandidaatide registreerimine ja kandidaadi registreerimata jätmine“);
3) Artjom Rõbalko registreerimist VLJN kandidaadiks;
4) Statistikaametist andmete nõudmist Jõhvi valla kohaliku elanikkonna ja kandideerimisõiguseta kohaliku elanikkonna kohta.
Kaebuses on märgitud, et PS § 156 kohaselt valitakse kohaliku omavalitsuse esinduskogu vabadel valimistel, mis on üldised. Samuti näeb KOKS § 2 lõige 1 ette, et kohalik omavalitsus on põhiseaduses sätestatud omavalitsusüksuse – valla või linna – demokraatlikult moodustatud võimuorganite õigus, võime ja kohustus seaduse alusel iseseisvalt korraldada ja juhtida kohalikku elu, lähtudes valla- või linnaelanike õigustatud vajadustest ja huvidest ning arvestades valla või linna arengu iseärasusi. Kaebuse esitaja andmetel moodustavad Jõhvi vallas üle poole alalistest elanikest kodakondsuseta isikud ning Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide kodanikud. Kaebuses on märgitud, et need enam kui pooled Jõhvi valla alalistest elanikest omavad õigust valida kohaliku omavalitsuse volikogu, on seaduskuulekad isikud, kes maksavad makse ning on huvitatud kohaliku omavalitsuse probleemide efektiivsest lahendamisest. Seetõttu peavad need isikud omama kandideerimisõigust ning õigust olla valitud kohaliku omavalitsuse volikokku. See on seotud ka PS § 12 sätestatud võrdsuse printsiibiga, samuti tähendavad üldised valimised eelkõige seda, et puuduvad seadusandlikult kehtestatud majanduslikud, poliitilised ja kultuurilised takistused, samuti takistused rassi, nahavärvi, soo, sotsiaalse või rahvusliku kuuluvuse või varandusliku olukorra alusel ning iga kohaliku kogukonna liige võib kasutada õigust valida ja olla valitud.
Kohalik omavalitsus ei ole riikliku võimu organ, vaid kodanikuühiskonna osa, tema subjektideks ei ole kodanikud, vaid kohalik elanikkond. Seetõttu on diskrimineeriv piirata kohaliku omavalitsuse elanikkonna õigust olla valitud kohaliku omavalitsuse esindusorganisse ning KOVVS § 5 lõige 5 on vastuolu tõttu PS §-ga 156 mittekohaldatav.
Piirangud on vastuolus PS §-ga 11, mille kohaselt võib õigusi ja vabadusi piirata ainult kooskõlas põhiseadusega. Kuna kohaliku kogukonna õiguste piirangud kandideerimisõigusele moonutavad õiguse olemust, on taolised piirangud demokraatlikus ühiskonnas lubamatud ning vastuolus PS §-ga 1. Valimiskomisjoni kui ühe riigivõimu organi kohustuseks on lähtuvalt PS §-st 14 õiguste ja vabaduste tagamine ning oma tegevuses peavad nad lähtuma PS §-st 3, mille kohaselt teostatakse riigivõimu üksnes põhiseaduse ja sellega kooskõlas olevate seaduste alusel, samuti rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtete ja normide alusel. PS sätted omavad vastavalt PS §-le 3 Eesti õigusnormide hierarhias kõrgeimat juriidilist jõudu ja kuuluvad otseselt rakendamisele. Seetõttu võivad valimiskomisjonid neid otseselt rakendada ning jätta rakendamata KOVVS § 5 lg 5 sätted nende vastuolu tõttu PS §-dega 1, 11, 12, 14 ja 156, Euroopa kohaliku omavalitsuse harta § 3 lõigetega 1 ja 2 ja KOKS § 2 lõikega 1.
Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjon jääb 20.09.2013 selgituses oma 16.09.2013 otsuses toodud seisukohtade juurde ning leiab, et kaebus tuleb jätta rahuldamata.
Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjon leiab, et on oma 16.09.2013 otsuse nr 3 tegemisel, millega jäeti esitatud kaebus rahuldamata, lähtunud kehtivast õigusest ning regulatsioonidest, mis on omased valimisprotseduuridele. Maakonna valimiskomisjon ei pea põhjendatuks käsitleda Igor Kukolevi kaebuses toodud põhjendusi, mis väljuvad Eesti õigusruumis valimisi käsitleva kehtiva õiguse raamidest.
1. Vabariigi Valimiskomisjon nõustub Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjoni 16.09.2013 otsuses nr 3 ja Jõhvi Valla Valimiskomisjoni 11.09.2013 otsuses nr 15 toodud põhjendustega Artjom Rõbalko kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel kandidaadiks registreerimata jätmisel kandideerimisõiguse puudumise tõttu.
2. KOVVS § 5 lõige 5 kohaselt on kandideerimisõigus igal hääleõiguslikul Eesti kodanikul ja Euroopa Liidu kodanikul, kelle püsiv elukoht asub hiljemalt valimisaasta 1. augustil vastavas vallas või linnas.
3. Käesoleval juhul puudub vaidlus selles osas, et Artjom Rõbalko ei ole Eesti ega Euroopa Liidu kodanik. Kuna Artjom Rõbalko ei ole Eesti ega Euroopa Liidu kodanik, ei ole tal kandideerimisõigust kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel. Seega on Jõhvi Valla Valimiskomisjon käitunud Artjom Rõbalkot kandidaadina registreerimata jättes õiguspäraselt.
4. Mis puudutab kaebaja väiteid KOVVS vastuolu kohta põhiseadusega ning võimalusega jätta KOVVS § 5 lõige 5 kohaldamata ning lähtuda otse põhiseadusest, märgib Vabariigi Valimiskomisjon, et PS § 3 lõikest 1 tulenevast seaduslikkuse põhimõttest lähtuvalt tuleb haldusorganil, sh valimiskomisjonil oma tegevuses lähtuda kehtivatest seadustest. Valimiskomisjonidel puudub pädevus hinnata kehtivate seaduste põhiseaduspärasust, samuti ei ole neil võimalust jätta kehtiv seadus kohaldamata.
5. Antud asja lahendamisel ei oma õiguslikku tähendust Jõhvi valla kohaliku elanikkonna arv ja kandideerimisõiguseta kohaliku elanikkonna arv. Seega ei pea Vabariigi Valimiskomisjon vajalikuks nimetatud andmeid Statistikaametilt küsida.
6. Ülaltoodust tulenevalt tuleb kaebus jätta rahuldamata.
Lähtudes kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 65 lõike 5 punktist 1 Vabariigi Valimiskomisjon otsustab:


text:
TsMS § 422 lg 1 on analoogia korras kohaldatav halduskohtumenetluses tähtaja ennistamise otsustamisel. Haigus võib olla mõjuvaks põhjuseks kaebetähtaja ennistamisel ka juhul, kui isik on kaebetähtaja jooksul suutnud koostada kaebuse teksti või korraldada selle koostamise. Kui kohus pidas esitatud arstitõendit puudulikuks, siis oleks ta pidanud ise koguma haiguse kohta tõendeid või tegema kaebajale ettepaneku nende esitamiseks.
Ka halduskohtumenetluses tuleb lähtuda TsMS §-st 6, mille kohaselt tehakse tsiviilasja menetlustoiming toimingu tegemise ajal kehtiva seaduse järgi. Apellatsioonkaebuse esitamisega kaasneb üldjuhul riigilõivu tasumise kohustus ning juhindudes TsMS §-st 6 tuleb apellatsioonkaebuse esitamisel riigilõivu tasuda määras, mis kehtis apellatsioonkaebuse kohtule esitamise ajal. Erinevalt Riigikohtu tsiviilkolleegiumist (vt 29.09.2009 määruse tsiviilasjas nr 3-2-1-82-09, p-i 10; 13.01.2010 määruse tsiviilasjas nr 3-2-1-149-09, p-i 13, ja 14.04.2010 määruse tsiviilasjas nr 3-2-1-21-10, p-i 10) leiab erikogu, et see põhimõte on kohaldatav ka siis, kui riigilõivu määr muutub apellatsioonkaebuse esitamise tähtaja jooksul. RLS § 56 lõikeid 16 ja 18 tuleb koostoimes tõlgendada selliselt, et apellant peab tasuma riigilõivu sama palju, kui apellatsioonkaebuse esitamise ajal oleks tulnud tasuda kaebuse esitamisel halduskohtule, arvestades apellatsioonkaebuse ulatust.
Halduskohtumenetluse seadustik ei reguleeri olukorda, kus asja menetluse käigus kohtukoosseis vahetub. Seepärast kuulub TsMS § 20 lg 1 kohaldamisele ka halduskohtumenetluses. TsMS § 20 lg 1 esimese lausega on sätestatud imperatiivne norm, mille kohaselt menetluse käigus kohtukoosseisu vahetumise puhul tuleb asja hakata arutama algusest peale. Kohus ei saa kaaluda, kas asja menetluse jätkamine vahetunud kohtukoosseisuga on võimalik või mitte. Käesolevas asjas on TsMS § 20 lg 1 nõuete rikkumine viinud olukorrani, kus apellatsioonimenetluses lahendas asja kohtukoosseis, kellel seaduse järgi ei olnud selleks õigust. Seetõttu tuleb ringkonnakohtu otsus tühistada HKMS § 45 lg 1 p 1 alusel TsMS § 20 lg-s 1 sätestatud nõuete rikkumise tõttu. Selline järeldus on kooskõlas ka TsMS § 20 lg 1 teises lauses sätestatuga. Isegi kui eeldada, et eelmise kohtukoosseisu poolt tõendite kogumisest keeldumine on hõlmatud teises lauses nimetatud olukorraga, kus eelmine koosseis on kogunud ja uurinud tõendeid, ei tulene teisest lausest erisusi sama sätte esimese lausega kehtestatud nõude rikkumise tagajärgede osas. Oluline on, et uus koosseis ei pööranud koosseisu vahetumisele tähelepanu ja ei arutanud asja algusest peale ega teavitanud menetlusosalisi koosseisu vahetumisest. Seetõttu jäi välja selgitamata ka poolte tahe tõendite kogumise ja uurimise kordamise osas.
3-3-2-2-07 Riigikohus 14.06.2007
Põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 31. jaanuari 2007. a otsus asjas nr 3-4-1-14-06 ei saa tulenevalt TsMS § 702 lg 2 p-st 7 olla teistmise aluseks. Nimetatud otsusega rahuldati Vabariigi Presidendi taotlus ja tunnistati "Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse § 7 lõike 3 kehtetuks tunnistamise seadus" põhiseadusega vastuolus olevaks. Teistetav ringkonnakohtu otsus ei tuginenud ega saanudki tugineda Vabariigi Presidendi poolt 2006. aastal välja kuulutamata jäetud seadusele. Samuti ei saa teistmise aluseks olla ka Riigikohtu üldkogu 6. detsembri 2006. a otsus asjas nr 3-3-1-63-05, kuna selle otsuse põhjendavas osas (punkt 4) konstateeriti, et ORAS § 7 lg 3 on tulenevalt Riigikohtu üldkogu 12. aprilli 2006. a osaotsusest asjas nr 3-3-1-63-05 kaotanud kehtivuse alates 12. oktoobrist 2006. Halduskohtumenetlusele laieneb TsMS § 704 lg 1 esimeses lauses sätestatud teistmisavalduse esitamise tähtaeg. Teistmisavalduse saab esitada kahe kuu jooksul teistmise aluse olemasolust teadasaamisest, kuid mitte enne lahendi jõustumist.
Halduskohtumenetlusele laieneb TsMS § 704 lg 1 esimeses lauses sätestatud teistmisavalduse esitamise tähtaeg. Teistmisavalduse saab esitada kahe kuu jooksul teistmise aluse olemasolust teadasaamisest, kuid mitte enne lahendi jõustumist.
3-3-1-28-03 Riigikohus 17.04.2003
Kohtukulude väljamõistmisel haldusasjades ei ole õige tsiviilmenetluse regulatsioonide kohaldamine ega tuginemine Tsiviilkohtumenetluse seadustiku vastavate sätete tõlgendustele. TsMS § 61 lg 1 eesmärki arvestades pole oluline, kas pool, kelle kasuks kohtuotsus tehti, on tema esindaja osutatud õigusabi eest tasunud või mitte. HKMS § 93 lg 1 mõte on poole poolt kantud kohtukulude väljamõistmine, kusjuures kantud kohtukulud on sellised kohtukulud, mille eest on juba tasutud. Seega ei peeta haldusasjades võimalikuks kohtukulude väljamõistmist, kui kohtukulusid pole reaalselt kantud, s.t. nende eest pole tasutud. Kohtukulude väljamõistmiseks haldusasjas ei piisa, kui on tekkinud üksnes õigusabi eest tasumise kohustus.
Halduskohtumenetluse seadustik ei näe otsesõnu ette kantud õigusabikulude väljamõistmise võimalust olukorras, kus õigusabi eest ei ole tasunud mitte pooleks olev protsessiosaline ise, vaid muu isik tema asemel. Õigusabikulude väljamõistmine sellises situatsioonis on põhjendatud, kui õigusabi eest tasumist tõendavatest dokumentidest nähtub, kellele ja millises haldusasjas on õigusabi osutatud.
3-3-1-13-99 Riigikohus 05.04.1999
Halduskohtumenetluse seadustik ei reguleeri kohtukulude väljamõistmist juhul, kui vastustaja on vaidlustatud õigusakti vabatahtlikult tühistanud kohtumenetluse ajal. Analoogia alusel TsMS § 62 lg.-ga 2 on võimalik välja mõista kohtukulud vastustajalt kaebuse esitaja kasuks, vaatamata vaidlustatud õigusakti tühistamisele vastustaja poolt kohtumenetluse ajal.
HKS § 19 lg. 4 kohaselt saab halduskohus määrusega lõpetada asja menetluse ja mõista välja kohtukulud ka siis, kui vastustaja tühistab vaidlustatud õigusakti kohtumenetluse ajal.

matches:
§ 422
kohus
§ 56
§ 20
§ 20
Kohus
§ 20
§ 45
§ 20
§ 20
Riigikohus
§ 702
§ 7
§ 7
§ 704
§ 704
Riigikohus
§ 61
§ 93
Riigikohus
§ 62
§ 19


Vabariigi Valitsuse määruste muutmine tulenevalt direktiivist 2014/27/EL – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse määruste muutmine tulenevalt direktiivist 2014/27/EL
RT I, 26.03.2015, 5
Vastu võetud 19.03.2015 nr 37
Määrus kehtestatakse töölepingu seaduse § 7 lõike 3 ning töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 7 lõike 3 ja § 10 lõike 3 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 2005. a määruse nr 308 „Kantserogeensete ja mutageensete kemikaalide käitlemisele esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded” muutmine
„§ 1. Reguleerimis- ja kohaldamisala
(4) Määrust kohaldatakse asbestitöödele, ilma et see piiraks Vabariigi Valitsuse 11. oktoobri 2007. a määrusega nr 224 „Asbestitööle esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded” kehtestatud rangemate või spetsiifilisemate sätete kohaldamist.”;
2) paragrahvi 8 lõike 1 punktis 4 asendatakse sõna „valmististe” sõnaga „segude”;
„1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (ELT L 158, 30.04.2004, lk 50–76), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/27/EL (ELT L 65, 05.03.2014, lk 1–7).”.
§ 2. Vabariigi Valitsuse 20. märtsi 2001. a määruse nr 105 „Ohtlike kemikaalide ja neid sisaldavate materjalide kasutamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded” muutmine
„(2) Määrust kohaldatakse töödele, kus kasutatakse:
2) kemikaale, mis ei ole ohtlikud punktis 1 nimetatud kriteeriumide kohaselt, kuid mis oma füüsikaliste, keemiliste või toksiliste omaduste ja töökohas kasutamise või esinemise viisi tõttu võivad ohustada töötajate ohutust ja tervist, kaasa arvatud keemilised ohutegurid, millele on kehtestatud piirnormid Vabariigi Valitsuse 18. septembri 2001. a määrusega nr 293 „Töökeskkonna keemiliste ohutegurite piirnormid”.”;
„(3) Tööandjad peavad ohtlike kemikaalide ja neid sisaldavate materjalide hankimisel saama tarnijalt kogu asjakohase teabe ohtliku kemikaali kohta, sealhulgas eestikeelsed ohutuskaardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1–850) (edaspidi REACH-määrus), artikliga 31, et tagada kõigi võimalike ohutusabinõude õigeaegne rakendamine.”;
„4) kõikidest ohutusandmetest, mida tarnija on ohtliku kemikaali kohta esitanud ohutuskaardil kooskõlas REACH-määruse artikliga 31;”;
„1 Nõukogu direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (EÜT L 131, 05.05.1998, lk 11–23), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/27/EL (ELT L 65, 05.03.2014, lk 1–7).”.
§ 3. Vabariigi Valitsuse 11. juuni 2009. a määruse nr 94 „Töökeskkonna ohutegurite ja tööde loetelu, mille puhul alaealise töötamine on keelatud” muutmine
Vabariigi Valitsuse 11. juuni 2009. a määruses nr 94 „Töökeskkonna ohutegurite ja tööde loetelu, mille puhul alaealise töötamine on keelatud” tehakse järgmised muudatused:
„(1) Tööandja ei tohi alaealisega töölepingut sõlmida ega lubada teda tööle, mis ohustab alaealise tervist eelkõige järgmiste töökeskkonnas toimivate keemiliste ohutegurite tõttu, mis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1–1355), kohaselt vastavad ühe või mitme ohulausega ühe või mitme järgmise ohuklassi ja ohukategooria kriteeriumidele:
(2) Tööandja ei tohi alaealisega töölepingut sõlmida ega lubada teda tööle, mis ohustab alaealise tervist plii või selle ühendi või asbesti tõttu.”;
„Tööandja ei tohi alaealisega töölepingut sõlmida ega lubada teda tööle, mis ohustab alaealise tervist eelkõige Vabariigi Valitsuse 5. mai 2000. a määruses nr 144 „Bioloogilistest ohuteguritest mõjutatud töökeskkonna töötervishoiu ja tööohutuse nõuded” esitatud 3. ja 4. ohurühma bioloogiliste ohutegurite tõttu.”;
„Tööandja ei tohi alaealisega töölepingut sõlmida ega lubada teda tööle, mis ohustab alaealise tervist Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 2005. a määruse nr 308 „Kantserogeensete ja mutageensete kemikaalide käitlemisele esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded” §-s 2 loetletud kantserogeenset ohtu põhjustavate tööprotsesside ja neis vabanevate ainete või segude tõttu.”;
§ 4. Vabariigi Valitsuse 11. juuni 2009. a määruse nr 95 „Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded rasedate ja rinnaga toitvate naiste tööks” muutmine
Vabariigi Valitsuse 11. juuni 2009. a määruses nr 95 „Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded rasedate ja rinnaga toitvate naiste tööks” tehakse järgmised muudatused:
„1) ained ja segud, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1–1355), kohaselt ühe või mitme ohulausega ühe või mitme järgmise ohuklassi ja ohukategooria kriteeriumidele: mutageensus sugurakkudele, kategooria 1A, 1B või 2 (H340, H341); kantserogeensus, kategooria 1A, 1B või 2 (H350, H350i, H351); reproduktiivtoksilisus, kategooria 1A, 1B või 2 või imetamisele ja imetamise kaudu avaldatava toime täiendav kategooria (H360, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df, H361, H361d, H361fd, H362); mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude, kategooria 1 või 2 (H370, H371);”;
2) paragrahvi 6 lõike 2 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) naha kaudu tervist kahjustavad kemikaalid.”;
3) paragrahvi 6 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Tööandja on kohustatud naistöötaja terviseriskide hindamisel arvestama eelkõige Vabariigi Valitsuse 5. mai 2000. a määruses nr 144 „Bioloogilistest ohuteguritest mõjutatud töökeskkonna töötervishoiu ja tööohutuse nõuded” esitatud 2., 3. ja 4. ohurühma bioloogiliste ohuteguritega, kui on teada, et need ohutegurid või nendest põhjustatud tervisekahjustuse raviks rakendatavad meetmed ohustavad raseda või loote tervist, ning kui neid ei ole nimetatud käesoleva määruse §-s 4.”;
4) paragrahvi 6 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Tööandja on kohustatud naistöötaja terviseriskide hindamisel arvestama Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 2005. a määruse nr 308 „Kantserogeensete ja mutageensete kemikaalide käitlemisele esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded” §-s 2 loetletud kantserogeenset ohtu põhjustavate tööprotsesside ja neis vabanevate ainete või segudega.”;
„1 Nõukogu direktiiv 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1–7), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/27/EL (ELT L 65, 05.03.2014, lk 1–7).”.


text:
Kuidas kohtumenetlus jätkub?
Kas põhimenetluse ajal võib süüdistust muuta?
Mis juhtub, kui ma tunnistan ennast põhimenetluse ajal süüdi süüdistuse mõnes või igas punktis?
Millised on minu õigused põhimenetluse ajal?
Mis juhtub põhimenetluse lõpus?
Milline on kuriteoohvri roll põhimenetluses?
Prokurör saadab süüdistusakti kohtule, kes otsustab vahemenetluse käigus, kas alustada kohtumenetlust, s.t asja kohtulikku arutamist.
Kui kohus on nõus asja kohtuliku arutamisega, alustatakse põhimenetlust. See võib kesta ühest päevast mitme päevani. Samuti on võimalus käsitleda süüdistust kiirmenetluse korra kohaselt, kuid selle suhtes kehtivad teatavad reeglid.
Kõigepealt teeb kohus kindlaks kõik kohalolijad (prokurörid, teie ja teie kaitsja (olemasolu korral), tunnistajad ja eksperdid). Seejärel palutakse tunnistajatel oodata väljaspool kohtusaali.
Teil palutakse esitada oma isikuandmed. Te peate ütlema kohtule oma nime, aadressi, sünnikoha, perekonnaseisu ja töökoha. Te ei pea ütlema, kui palju te teenite.
Seejärel loetakse ette süüdistus.
Teile antakse võimalus esitada oma arvamus süüdistuse kohta. Te ei pea midagi ütlema, kui te seda ei soovi. Kohus ei tohi teha mingeid järeldusi teie kahjuks lähtuvalt asjaolust, et te otsustasite vaikida. Pärast seda esitatakse tõendid, s.t kuulatakse ära tunnistajate ütlused, ekspertide arvamus ja/või loetakse ette dokumendid.
Lõpetuseks esinevad prokurör ja teie kaitsja (olemasolu korral) kokkuvõttega esitatud tõendite tulemustest ning teevad ettepaneku teie süüdi- või õigeksmõistmise kohta.
Teile jääb lõppsõna.
Seejärel langetab kohus otsuse ja esitab selle põhjendused.
Kohtumenetlus toimub samas kohas, kus prokurör süüdistuse esitas; selle kohta on erieeskirjad. Sageli toimub kohtumenetlus selle piirkonna kohtus, kus õigusrikkumine toime pandi.
See, kas menetlus toimub jaoskonnakohtus, liidumaa kohtus või liidumaa apellatsioonikohtus, sõltub karistusest, mida võib kõnealuse õigusrikkumise eest määrata. Kui eeldatav karistus on rahatrahv või kuni kaheaastane vangistus, siis langetab otsuse jaoskonnakohus. Kui eeldatav karistus on kahe- kuni nelja-aastane vangistus, langetab otsuse kolmeliikmeline jaoskonnakohtu kolleegium, kuhu kuuluvad üks kohtunik ja kaks kohtukaasistujat. Kui eeldatav karistus on üle nelja-aastane vangistus, langetab kohtuasjas otsuse liidumaa kohus kahest või kolmest kohtunikust ja kahest kohtukaasistujast koosneva kolleegiumina. Riikliku julgeoleku küsimusi arutab kolmest kohtunikust koosnev liidumaa apellatsioonikohus.
Põhimenetlus on avalik. Kinniste uste taga arutatakse kohtuasja üksnes erandjuhtudel, näiteks tunnistajate kaitse eesmärgil.
Prokuratuuri koostatud süüdistust saab muuta üksnes väga vähesel määral ja kohtu ettepanekul. Uusi süüdistuspunkte saab lisada ainult põhimenetluse ajal täiendava süüdistuse esitamisega. Kuid neid uusi süüdistuspunkte arutatakse üksnes juhul, kui teie ja kohus sellega nõus olete.
Ülestunnistus ei lõpeta menetlust. Kohus võib siiski otsustada osa tõendeid kuulamata jätta, kui ta leiab, et teie ülestunnistus on usaldusväärne, s.t kui seda toetavad juba kuuldud tõendid. Ülestunnistuse puhul võib kohus vähendada karistuse määra. Mõnel juhul võib teie ülestunnistus olla osa menetluskokkuleppest. See mõjutab karistust, kui mitte seda, kas teid mõistetaks õigeks või süüdi.
Te peate põhimenetluse ajal kohal viibima. Kui teid ei ole kohalviibimiskohustusest vabastatud ning te siiski kohale ei ilmu, siis põhimenetlus peatatakse ja võidakse teha määrus teie vahistamiseks. Erandiks on olukord, kui põhimenetlus on osa lihtmenetlusest.
Kui te menetluse keelt piisavalt hästi ei oska, võimaldab kohus kasutada tõlgi teenuseid, kes tõlgib kogu põhimenetluse ja kohtumenetluse ajal esitatud väited.
Te võite määrata advokaadi end kaitsma. Mõnel juhul on kaitsja olemasolu kohustuslik. Kui te advokaati ei vali, määrab kohus teile ametliku kaitsja.
Kui teie vastu esitatakse tõendeid, võite nende kohta teha avalduse. Te võite esitada vastuväiteid mis tahes tõendite kohta, mis on teie arvates alusetult esitatud.
Samuti võite taotleda täiendavate tõendite esitamist. Te võite esitada ka omapoolseid tõendeid, kuid teil ei ole politseiga samaväärseid õiguseid. Näiteks, te ei või telefone pealt kuulata ega esitada salvestusi tõenditena.
Te võite paluda tunnistajatel ütlusi anda ja esitada need ütlused kohtule. Kuid te peate meeles pidama, et tunnistajad on kohustatud kohtus tõtt rääkima.
Tunnistajaid küsitleb esmalt kohus ja seejärel prokurör. Seejärel saate õiguse tunnistajaid küsitleda teie koos oma advokaadiga.
Üldjuhul loetakse ette karistusregistris teie kohta olevate andmete väljavõte. Kui teid on juba süüdi mõistetud kuriteo eest, mis sarnaneb käimasoleva menetlusega seotud kuriteoga, võidakse ette lugeda ka eelmine süüdimõistev otsus. Karistusregister ei sisalda andmeid varasemate süüdimõistmiste kohta, mis on tehtud teistes liikmesriikides. Kuid kui kohus on saanud teavet muude varasemate süüdimõistmiste kohta, võib ta võtta seda teavet arvesse käimasoleva põhimenetluse raames.
Põhimenetlus võib lõppeda kas süüdi- või õigeksmõistmisega.
Enamikul juhtudel lõpeb põhimenetlus süüdimõistmisega. Kohus võib teid süüdi või õigeks mõista, sõltuvalt olemasolevatest tõenditest. Karistuseks võib määrata rahatrahvi või vangistuse. Seaduses sätestatud konkreetsetel juhtudel võidakse kohaldada ka selliseid meetmeid nagu psühhiaatriline sundravi, võõrutusravi või ennetav kinnipidamine. Veel üks võimalus on teie juhiloa tühistamine. Täiendava karistusena võib määrata mootorsõiduki juhtimise keelu.
Rahatrahvi suurus arvutatakse teatava arvu päevamäärade alusel (nt 50 päevamäära, mille suurus on 15 eurot). Päevamäär on alati 1/30 teie kuusissetulekust. Te võite rahatrahvi tasuda üldkasuliku tööga. Kui te trahvi ära ei maksa või seda tööga ei hüvita, vangistatakse teid iga päevamäära kohta üheks päevaks. Kui teile määratakse rahatrahv summas kuni 180 päevamäära, võib karistuse määrata tingimisi. See tähendab, et teile antakse hoiatus ning te peate trahvi maksma üksnes juhul, kui te panete pärast karistuse määramist toime uue õigusrikkumise või rikute mis tahes muid kohtu korraldusi.
Samuti võib tingimisi määrata kuni kaheaastase vanglakaristuse. Kui te katseaja tingimusi ei täida, siis viiakse karistus täide.
Süüdimõistvale otsusele võib lisada muid meetmeid ja täiendavaid karistusi.
Enamikul juhtudel on kuriteoohver oluline tunnistaja ning teda küsitletakse kui tunnistajat.
Teatavate kuritegude ohvriks langenud võivad põhimenetluses aktiivselt osaleda, kui neil lubatakse menetlusse astuda. Kuriteoohver, kes on kaashageja, võib esitada küsimusi või taotleda ise tõendeid või volitada oma advokaati (olemasolu korral) seda tegema. Põhimenetluse lõpus esitab kuriteoohver või tema advokaat lõppavalduse, milles taotleb konkreetse karistuse määramist.
Põhimenetlus on reguleeritud kriminaalmenetluse seadustiku ja Saksamaa kohtute seadusega.

matches: kohus kohus Kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus