Huvide deklaratsioonide registri põhimäärus – Riigi Teataja
Huvide deklaratsioonide registri põhimäärus
Huvide deklaratsioonide registri põhimäärus - sisukord
§ 2 Registri eesmärk, õiguslik alus ja tähendus ning rahastamine
§ 3 Registri liidestatus
§ 4 Vastutav töötleja ja volitatud töötleja
§ 8 Pädeva asutuse andmed
§ 9 Pädev asutus
§ 10 Deklarandi andmed
§ 11 Deklarandi andmete registrisse kandmine, muutmine ja kustutamine
§ 12 Deklaratsiooni esitamise tähtaeg ja perioodilisus
§ 13 Deklaratsiooni esitamise kohustuse lõppemine
§ 14 Deklaratsiooni andmed, nende registrisse kandmine ja kustutamine
§ 15 Deklaratsiooni andmeid täpsustavad sätted
§ 16 Deklaratsiooni andmete avalikkus
§ 17 Deklaratsiooni kontrollimise pädevus
§ 18 Deklaratsiooni kontrollimise andmed
§ 19 Deklaratsiooniga tutvumise andmed
§ 20 Registriandmete hävitamine
RT I, 29.04.2014, 8
Vastu võetud 24.04.2014 nr 60
Määrus kehtestatakse korruptsioonivastase seaduse § 13 lõike 4 alusel.
Määrusega asutatakse riiklik register ametliku nimetusega „Huvide deklaratsioonide register” (edaspidi register).
§ 2. Registri eesmärk, õiguslik alus ja tähendus ning rahastamine
(1) Registri asutamise ja pidamise eesmärk on korruptsioonivastase seaduse alusel selleks kohustatud ametiisiku (edaspidi deklarant) andmete töötlemine eesmärgiga teadvustada deklarandi ametikohustuste täitmist mõjutada võivad huvid. Register võimaldab deklaratsioonide elektroonilist esitamist, hoidmist, haldamist, kontrollimist ja avalikustamist.
(2) Registrit peetakse avaliku teabe seaduse, isikuandmete kaitse seaduse, korruptsioonivastase seaduse, käesoleva määruse ja muude õigusaktide alusel.
(3) Registrisse kantud andmetel on õiguslik tähendus korruptsioonivastases seaduses sätestatud ulatuses.
(4) Registri asutamist, arendamist ja pidamist rahastatakse riigieelarvest Justiitsministeeriumi eelarve kaudu.
§ 3. Registri liidestatus
(1) Juurdepääs registrile toimub Maksu- ja Tolliameti e-teenuse keskkonna „e-maksuamet/e-toll” (edaspidi e-maksuamet) kaudu. Register on muudest andmekogudest õiguslikult sõltumatu.
(2) Andmete registrisse kandmisel esitatakse korruptsioonivastase seaduse kohaldamiseks päringuid ja saadakse andmeid sellega liidestatud andmekogudest.
§ 4. Vastutav töötleja ja volitatud töötleja
(1) Registri vastutav töötleja on Justiitsministeerium ja volitatud töötleja on Maksu- ja Tolliamet.
1) lahendab registrit puudutavaid õiguslikke küsimusi, sealhulgas isikuandmete kaitse seaduse alusel esitatud andmesubjekti päringuid ning nõustab registri kasutajaid õiguslikes küsimustes;
2) teavitab volitatud töötlejat viivitamata registri pidamist puudutavate kohustuste täitmist takistavatest asjaoludest ja registri pidamist reguleerivate õigusaktide muutmise kavatsusest ning annab muud vajalikku teavet;
3) vastutab registri pidamise, järjepideva toimimise ning andmete väljastamise õiguspärasuse ja otstarbekuse eest;
4) määrab registri turvanõuded ja juhib selle pidamist, andes volitatud töötlejale selleks vajalikke juhiseid.
1) võimaldab e-maksuameti kaudu selleks õigust omavatel isikutel registri andmeid elektrooniliselt registrisse kanda ja andmetega tutvuda, sisestab registrisse ajakohase töötasu alammäära ja teavitab deklarante deklaratsiooni esitamise kohustusest vastavalt pädeva asutuse poolt registrisse kantud andmetele ning nõustab registri kasutajaid tehnilistes küsimustes;
2) korraldab registri andmete säilimise kehtestatud nõuete kohaselt ja selleks varukoopiate tegemise ning muude organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste meetmete rakendamise, rakendab andmete turvalisuse – käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse – tagamiseks registri turvanõuetele vastavaid organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid, rakendab neid järjepidevalt ning tagab registri pidamiseks eraldatud vahendite otstarbeka kasutamise;
3) teavitab vastutavat töötlejat viivitamata registri pidamist puudutavate kohustuste täitmist takistavatest asjaoludest ja annab vastutavale töötlejale aru registri pidamise kohta ning muud vajalikku teavet;
4) ajakohastab süsteemisiseseid klassifikaatoreid, suhtleb vajaduse korral väliste andmeandjatega, teeb ettepanekuid süsteemi täiustamiseks, osaleb registri probleemide tuvastamises ja lahendamises ja registri pidamist reguleerivate õigusaktide muutmise ettevalmistamises ning tellib kooskõlastatult vastutava töötlejaga registri pidamiseks vajalikke infosüsteemi arendustöid;
5) viib läbi infosüsteemi turvameetmete rakendamise auditi ja edastab auditi registrit puudutavad tulemused vastutavale töötlejale.
(4) Volitatud töötlejalt selleks volituse saanud isikul (edaspidi registri haldur) on õigus põhjendatud vajaduse korral registri tõrgeteta töö või andmetervikluse tagamiseks vaadata registri andmeid, samuti neid muuta, kui deklarandil, asutuste halduril, deklarantide halduril, erikomisjoni kontrollijal, volikogu komisjoni liikmel, pädeva asutuse kontrollijal või pädeva asutuse välisel kontrollijal endal ei ole võimalik parandusi teha ning andmete parandamine on õiguslikult lubatav ja tehniliselt võimalik.
(1) Järelevalvet registri pidamise üle teostavad Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Andmekaitse Inspektsioon vastavalt oma pädevusele.
(2) Teenistusliku järelevalve korras teostab järelevalvet registri pidamise üle vastutav töötleja. Vastutava töötleja volitatud ametnik kontrollib, kas volitatud töötleja peab kinni seadustest, käesolevast määrusest ning vastutava töötleja juhistest ja korraldustest.
(3) Järelevalvet teostaval ametnikul on õigus siseneda ruumidesse, kus paiknevad andmete töötlemise seadmed, ning saada teavet andmete väljastamise ja kasutamise kohta.
(4) Volitatud töötleja on kohustatud likvideerima registri pidamisel ilmnenud puudused järelevalve teostaja määratud tähtajal.
(1) Andmete töötlemise seadmeid hoitakse viisil, mis tagab neile juurdepääsu ainult selleks volitatud isikutele.
(2) Andmeid töötlevad isikud on kohustatud hoidma saladuses neile registriandmete töötlemisel teatavaks saanud mis tahes andmeid.
(3) Registrisse andmete sisestajat, salvestajat, kinnitajat, muutjat, kustutajat või andmetele juurdepääsu saanud isikut identifitseerivaid andmeid ning nende toimingute, teavituste edastamise ja andmete avalikustamise lõpetamise kuupäeva ja kellaaega säilitatakse logina seitse aastat. Logide salvestamisel ja säilitamisel tagatakse nende vältimatus, käideldavus, terviklus ja konfidentsiaalsus. Logifailile on juurdepääs vastutaval töötlejal ja registri halduril.
(4) Registriandmete turvaklass on K1T1S1.
1) pädeva asutuse andmed;
2) deklarandi andmed;
3) deklaratsiooni andmed;
4) deklaratsiooni kontrollimise andmed;
5) deklaratsiooniga tutvumise andmed.
(2) Andmed kantakse registrisse ja kustutatakse registrist kandega. Iga kande kinnitamisel kantakse registrisse:
1) kande tegijat identifitseerivad andmed;
§ 8. Pädeva asutuse andmed
(1) Pädeva asutuse andmetena kantakse registrisse:
2) maksukohustuslaste registrisse kantud juriidilisele isikule või asutusele omistatud registrikood;
3) asutuse pädevuse alguse kuupäev;
4) asutuse pädevuse lõpu kuupäev, kui see on määratud.
(2) Lõike 1 punktides 2, 3 ja 4 nimetatud andmed kannab registrisse ja neid muudab vastutava töötleja poolt selleks volitatud ning registri õiguste ja volituste rakendusse kantud ametiisik (edaspidi asutuste haldur), kelle isikukood on maksukohustuslaste registris. Pädeva asutuse nimetus kantakse registrisse liidestatud maksukohustuslaste registrist. Asutuste haldur saab juurdepääsu registrile, identifitseerides ennast e-maksuameti kaudu.
(3) Pädeva asutuse andmed ja pädeva asutuse poolt registrisse kantud andmed, välja arvatud deklarandi andmed, kustutatakse registrist, kui lõike 1 punktis 4 nimetatud kuupäev on möödunud.
(4) Kui maksukohustuslaste registrisse ei ole kantud eraldi asutusena kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu kantseleid, määratakse kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu registris pädeva asutusena vastava linna- või vallavalitsuse kaudu.
§ 9. Pädev asutus
(1) Pädev asutus käesoleva määruse tähenduses on:
1) lõigetes 2 ja 3 sätestatud asutus, kui deklaratsiooni esitamise kohustus tuleneb korruptsioonivastase seaduse § 13 lõike 1 punktist 1 või 2;
2) kohustuse kehtestaja, kui deklaratsiooni esitamise kohustus on kehtestatud korruptsioonivastase seaduse § 13 lõike 1 punktide 3–15 alusel.
(2) Korruptsioonivastase seaduse § 13 lõike 1 punktis 1 nimetatud deklarantide korral on pädevaks asutuseks:
1) Vabariigi Presidendi ja Vabariigi Presidendi Kantselei direktori suhtes Vabariigi Presidendi Kantselei;
2) Riigikogu liikme ja Riigikogu Kantselei direktori suhtes Riigikogu Kantselei;
3) riigikontrolöri suhtes Riigikontroll;
4) õiguskantsleri suhtes Õiguskantsleri Kantselei;
5) Vabariigi Valitsuse liikme, riigisekretäri, abiministri, ministeeriumi kantsleri ja Riigikantselei direktori suhtes Riigikantselei;
6) kohtuniku suhtes Riigikohus;
7) Eesti Panga juhtorgani liikme suhtes Eesti Pank;
8) valitsusasutuse, välja arvatud ministeeriumid ja Riigikantselei, juhi suhtes ministeerium, kelle valitsemisalas valitsusasutus asub.
(3) Korruptsioonivastase seaduse § 13 lõike 1 punktis 2 nimetatud deklarantide korral on pädevaks asutuseks vastava kohaliku omavalitsuse volikogu.
(4) Pädeva asutuse e-maksuametis esindamise õigusega isik kannab registri õiguste ja volituste rakendusse korruptsioonivastase seaduse § 13 lõikes 5 nimetatud pädeva asutuse ülesannete täitmiseks volitatud ühe või mitme ametiisiku (edaspidi deklarantide haldur) maksukohustuslaste registris oleva isikukoodi. Deklarantide haldur saab juurdepääsu registrile, identifitseerides ennast e-maksuameti kaudu.
§ 10. Deklarandi andmed
(1) Deklarandi andmed on:
2) isikukood, mis on kantud maksukohustuslaste registrisse;
3) ametikoht või ametikohad (komaga eraldatud);
5) pädev asutus või pädevad asutused § 9 lõikes 1 sätestatu kohaselt;
6) nende asutuste nimetused, milles või mille heaks deklarant töötab (edaspidi tööandja), samuti nendele asutustele omistatud juriidilise isiku või asutuse registrikoodid, mis on kantud maksukohustuslaste registrisse;
7) deklaratsiooni esitamise kohustuse alguse kuupäev;
8) deklaratsiooni esitamise kohustuse lõppemise kuupäev, kui see on määratud;
9) ametikohalt lahkumise kuupäev;
10) andmed deklarandi esitatud deklaratsioonide kohta, mis on registris, samuti deklaratsiooni tähtpäevaks esitamata jätmise või pärast tähtpäeva esitamise kohta;
11) sellekohane märge, kui deklarandi deklareerimise kohustus tuleneb korruptsioonivastase seaduse § 13 lõike 1 punktist 1.
(2) Ametikohana käsitatakse käesolevas määruses positsiooni, millega kaasneb deklareerimise kohustus.
(3) Lõike 1 punktis 6 nimetatud andmed võivad puududa.
§ 11. Deklarandi andmete registrisse kandmine, muutmine ja kustutamine
(1) Deklarantide haldur kannab registrisse vastavalt § 9 lõikele 1 selle asutuse pädevusse kuuluva:
1) deklarandi andmed;
2) deklarandi andmete muudatuse deklaratsiooni esitamise kohustuse kehtetuks tunnistamise kohta;
3) deklarandi andmete muudatuse deklarandi ametikohalt lahkumise kohta.
(2) Lõike 1 punktis 1 nimetatud kanne tehakse ühe kuu jooksul deklarandi deklaratsiooni esitamise kohustuse algusest arvates ning kande andmeid, välja arvatud tööandja andmed, on pädeval asutusel võimalik muuta ja täiendada. Lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud kanded tehakse viivituseta.
(3) Lõike 1 punktis 1 nimetatud juhul kannab deklarantide haldur registrisse § 10 lõike 1 punktides 2, 3, 4, 6, 7 ja 11 nimetatud andmed. Deklarandi nimi kantakse registrisse liidestatud maksukohustuslaste registrist.
(4) Deklarandi andmed kustutatakse registrist, kui tema deklaratsiooni esitamise kohustuse kuupäev on möödunud ning registris ei ole ühtegi tema kinnitatud deklaratsiooni. Deklarantide haldur võib kustutada deklarandi andmed, kui registris ei ole ühtegi selle deklarandi kinnitatud deklaratsiooni ja deklarant on seotud ainult selle pädeva asutusega.
(5) Paragrahvi 10 lõike 1 punktis 4 nimetatud andmeid võib deklarantide haldur muuta deklarandi ettepanekul.
§ 12. Deklaratsiooni esitamise tähtaeg ja perioodilisus
(1) Deklaratsioon tuleb esitada registrile nelja kuu jooksul deklaratsiooni esitamise kohustuse tekkimisest arvates ning edaspidi iga aasta 31. maiks. Pärast ametikohalt lahkumist tuleb deklaratsioon esitada ametikohalt lahkumise aastale järgneva kalendriaasta 31. maiks. Deklarandi andmete juures kuvatakse deklarandile, pädevale asutusele ja kontrollijale järgmise deklaratsiooni esitamise arvestatud tähtpäev.
(2) Kalendriaasta jooksul peab deklarant esitama vaid ühe deklaratsiooni, seda ka juhul, kui ta asub uuele ametikohale või kui tema kohustus deklaratsioon esitada tuleneb mitmel ametikohal tegutsemisest. Deklaratsiooni saab esitada vaid selle aasta lõpuni, mil vastav deklaratsioon tuli esitada. Deklaratsiooni esitamine väljaspool käesolevas paragrahvis nimetatud kohustusi on deklarandi õigus.
(3) Kaks kuud enne lõikest 1 tuleneva tähtpäeva saabumist saadab register deklarandile registrisse kantud e-posti aadressil teate deklaratsiooni esitamise kohustuse tähtpäeva saabumise kohta.
(4) Kui 15 päeva enne lõikest 1 tuleneva tähtpäeva saabumist ei ole deklarant deklaratsiooni kinnitanud, saadab register deklarandile registrisse kantud e-posti aadressil korduva teate deklaratsiooni esitamise kohustuse tähtpäeva saabumise kohta, kui deklaratsioon on esitamata.
(5) Kui deklarandil on deklareerimise kohustus mitmest ametikohast tulenevalt, saadetakse lõigetes 3 ja 4 nimetatud teade iga tähtpäeva kohta, kui deklaratsioon on esitamata. Sel juhul kohaldatakse lõikes 2 sätestatut.
§ 13. Deklaratsiooni esitamise kohustuse lõppemine
Deklaratsiooni ei esitata, kui:
1) deklaratsiooni esitamise kohustus on kehtetuks tunnistatud või
2) deklarant on esitanud deklaratsiooni ametikohalt lahkumise aastale järgneval kalendriaastal.
§ 14. Deklaratsiooni andmed, nende registrisse kandmine ja kustutamine
(1) Deklaratsiooni andmed on deklaratsiooni individualiseeriv number ja korruptsioonivastase seaduse §-s 14 sätestatud andmed, arvestades käesolevas määruses sätestatud täpsustusi.
(2) Deklaratsiooni andmed, välja arvatud deklaratsiooni individualiseeriva numbri, kannab registrisse deklarant, ennast eelnevalt e-maksuameti kaudu identifitseerides. Deklarant võib registrisse kanda teistest riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse liidestatud andmekogudest saadud andmed, kui see on võimalik, või enda väljendatud andmed.
(3) Deklarandi kinnitatud deklaratsioon loetakse esitatuks ning seda ei ole võimalik muuta, parandada, täiendada ega tühistada.
(4) Deklarant võib deklaratsiooni sisestatud andmed kinnitamata kujul salvestada, et neid hiljem täiendada. Salvestatud, kuid kinnitamata deklaratsiooni ei loeta esitatuks ning seda on deklarandil võimalik muuta ja kustutada. Järgmisel kalendriaastal ei saa kinnitada eelmisel kalendriaastal sisestatud deklaratsiooni andmeid.
(5) Deklaratsiooni andmed kustutatakse registrist seitsme aasta möödumisel nende kinnitamisest.
§ 15. Deklaratsiooni andmeid täpsustavad sätted
(1) Deklarandi ametikohal eelnenud kalendriaastal saadud sotsiaalmaksuga maksustatava tulu kannab registrisse deklarant. Kui deklarant ei ole ametikohal sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu saanud, märgitakse „0”. Kui deklarandil on deklareerimiskohustus mitme ametikoha järgi, liidetakse tulude summad.
(2) Eraldi märgib deklarant deklaratsiooni selle esitamisele eelnenud nelja kalendrikuu jooksul ametikohal saadud sotsiaalmaksuga maksustatava tulu. Kui deklarant ei ole ametikohal sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu saanud, märgitakse „0”. Kui deklarandil on deklareerimiskohustus mitme ametikoha järgi, liidetakse tulude summad.
(3) Deklarant kannab registrisse muu hulgas:
1) abieluvaralepingu identifitseerimist võimaldavad andmed;
2) andmed deklaratsiooni esitamisele eelnenud aasta jooksul väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel või valitaval või nimetataval ametikohal tegutsemise kohta, samuti tegutsemise kohta ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena, samuti muu kõrvaltegevuse kohta, kui see oli seotud tulu saamisega, märkides kõrvaltegevuse sisu ning alguse ja lõpu, kui kõrvaltegevus on lõppenud;
3) andmed eelnenud kalendriaastal Eestis deklarandile väljamakstud dividendide kohta, märkides tulu summa eurodes;
4) andmed deklarandi omandis oleva välismaal asuva maatüki või ehitise kohta, märkides riigi, vaba tekstina asukoha ja sihtotstarbe, märke, kui tegu on ühis- või kaasomandiga, ning võimaluse korral vaba tekstina ühise omandi protsendi;
5) andmed deklarandile kuuluva piiratud asjaõiguse kohta vaba tekstina;
6) deklarandi omandis oleva registreeritud laeva või õhusõiduki kohta vaba tekstina liigi ja margi, esmase registreerimise aasta (ehitusaasta), märke, kui tegu on ühis- või kaasomandiga, ning võimaluse korral vaba tekstina ühise omandi protsendi;
7) andmed deklarandi omandis oleva välismaal registreeritud maa-, vee- või õhusõiduki kohta, märkides riigi, vaba tekstina sõiduki liigi ja margi, esmase registreerimise aasta, märke, kui tegu on ühis- või kaasomandiga, ning võimaluse korral vaba tekstina ühise omandi protsendi;
8) andmed deklarandile otseselt või kaudselt kuuluva välismaa äriühingu osaluse kohta, märkides riigi, äriühingu nime ja registrikoodi, isiku rolli, osaluse, märke, kui tegu on ühis- või kaasomandiga, ning võimaluse korral vaba tekstina ühise omandi protsendi;
9) andmed deklarandile otseselt või kaudselt kuuluva välismaa väärtpaberi kohta, märkides emitendi, väärtpaberi nimetuse ja liigi, koguse, märke, kui tegu on ühis- või kaasomandiga, ning võimaluse korral vaba tekstina ühise omandi protsendi;
10) andmed neljakordset Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäära ületava varalise nõude kohta teise isiku vastu, välja arvatud krediidiasutus, liites nõuded ühe isiku vastu ning märkides vaba tekstina võlgniku nime, nõude väärtuse eurodes ja aluse;
11) andmed neljakordset Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäära ületava varalise kohustuse kohta teise isiku ees, liites kohustused ühe isiku ees ning märkides vaba tekstina võlausaldaja nime, kohustuse väärtuse eurodes ja aluse;
12) andmed eelnenud aastal vähemalt kahe kuu jooksul deklarandi valduses olnud kinnisasja (välismaal maatüki või ehitise) ja registrisse kantud maa-, vee- või õhusõiduki kohta, märkides riigi, kinnisasja korral asukoha ja sihtotstarbe, sõiduki korral liigi ja margi ning esmase registreerimise aasta;
13) andmed eelnenud aastal saadud varalise ja muu soodustuse kohta, liites ühest allikast saadud soodustused ning märkides soodustuse andja nime ja varaliselt hinnatava soodustuse väärtuse eurodes.
(4) Liidestamise teel ja vajaduse korral deklarandi poolt täiendatuna või muudetuna kantakse registrisse muu hulgas:
1) deklarandiga abielus oleva isiku ning deklarandi vanema ja alaneja sugulase ning isiku, keda seob deklarandiga ühine majapidamine, nimi ja isikukood või sünniaeg ning suhe deklarandiga;
2) deklarandi eelnenud kalendriaasta kohta esitatavas tuludeklaratsioonis deklareeritav summa, märkides eraldi Eestis ja välisriigis väljamakstud dividenditulu summa eurodes;
3) deklarandi omandis oleva kinnistu liik (näiteks kinnisasi, korteriomand, hoonestusõigus), asukoht ja sihtotstarve, märge, kui tegu on ühis- või kaasomandiga, ning võimaluse korral vaba tekstina ühise omandi protsent;
4) deklarandi omandis oleva ja liiklusregistrisse kantud maasõiduki või väikelaeva liik ja mark, esmase registreerimise aasta (ehitusaasta), märge, kui tegu on ühis- või kaasomandiga, ning võimaluse korral vaba tekstina ühise omandi protsent;
5) deklarandile otseselt või kaudselt kuuluva ja äriregistrisse kantud äriühingu nimi ja registrikood, isiku roll (näiteks osanik, aktsionär, täisosanik, ühistu liige), soovi korral täpsustatud osalus, märge, kui tegu on ühis- või kaasomandiga, ning võimaluse korral vaba tekstina ühise omandi protsent;
6) deklarandile otseselt või kaudselt kuuluva ja Eesti väärtpaberite keskregistris registreeritud väärtpaberi emitent, väärtpaberi nimetus ja liik, kogus, soovi korral täpsustatud osalus, märge, kui tegu on ühis- või kaasomandiga, ning võimaluse korral vaba tekstina ühise omandi protsent;
7) andmed eelnenud aastal tehtud varalise või muu soodustuse kohta, liites ühele isikule tehtud soodustused ning märkides soodustuse saaja nime ja varaliselt hinnatava soodustuse väärtuse eurodes.
(5) Lõike 3 punktis 3 ja lõike 4 punktis 2 nimetatud dividenditulu deklareerimisel ei pea deklarant esitama väljamaksja nime ja registrikoodi. Nimetatud andmeväljade eesmärk on hõlbustada väljamakstud dividendide arvestamist.
(6) Lõike 3 punktis 13 ja lõike 4 punktis 7 nimetatud soodustusi ei pea deklareerima, kui soodustus on saadud isikult või tehtud isikule, kes deklareeritakse lõike 4 punkti 1 kohaselt.
(7) Lõike 3 punktis 13 ja lõike 4 punktis 7 nimetatud soodustusi ei pea deklareerima, kui soodustuse turuväärtus, ühest allikast pärinevate soodustuste turuväärtuste summa või ühele isikule tehtud soodustuste turuväärtuste summa ei ületa:
1) lõike 2 kohaselt deklareerimisele kuuluvat deklarandi viimase nelja kuu jooksul ametikohal saadud sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu või
2) neljakordset Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäära, kui lõike 2 kohaselt deklareeritav tulu on väiksem kui neljakordne Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuu töötasu alammäär.
(8) Kui deklarant ei ole lõike 4 punktis 2 nimetatud andmete esitamisel eelnenud aasta kohta tulusid deklareerinud ja see ei ole võimalik, arvestab deklarant nimetatud summa ise.
(9) Deklarandil on õigus lisada registrisse kantud andmete juurde vaba tekstina deklareeritud andmeid täpsustav või selgitav märkus, kui ta peab seda vajalikuks.
§ 16. Deklaratsiooni andmete avalikkus
(1) Deklarandile on e-maksuameti kaudu nähtavad deklarandi andmed ja kõigi tema esitatud registrist kustutamata deklaratsioonide kõik andmed. Kontrolli teostajale on vastavalt korruptsioonivastase seaduse § 15 lõigetes 1–5 sätestatud pädevusele nähtavad iga tema kontrollitava deklarandi andmed ja deklarandi kõigi registrist kustutamata deklaratsioonide kõik andmed.
(2) Deklaratsiooni andmed avalikustatakse selle kinnitamisel kolmeks aastaks. Avalikustatud deklaratsiooni on võimalik kontrollida ja sellega tutvuda.
(3) Igaüks võib avaliku kasutajana e-maksuameti kaudu tasuta tutvuda deklarandi ja deklaratsiooni avalike andmetega, identifitseerides ennast nõuetekohaselt. Deklaratsioone on avalikul kasutajal võimalik otsida deklaratsiooni esitamise aasta, deklarandi nime ja tööandja järgi.
(4) Korruptsioonivastase seaduse § 16 lõike 4 punktis 3 nimetatud isiku kirjalikul taotlusel võimaldab tal deklarandi ja deklaratsiooni kõigi andmetega tutvuda pädev asutus.
(5) Deklaratsiooni andmete avalikustamine lõpeb enne lõikes 2 nimetatud tähtaega, kui:
1) pädev asutus on teinud § 11 lõike 1 punktis 2 nimetatud muudatuse ja samal deklarandil ei ole muu pädeva asutuse poolt registrisse kantud deklareerimiskohustust;
2) deklarant on rahvastikuregistri andmetel surnud.
(6) Vastutav töötleja võib korruptsioonivastase seaduse § 15 lõikes 8 sätestatud õiguse teostamiseks kasutada registri andmeid isikustamata kujul statistilistel eesmärkidel.
§ 17. Deklaratsiooni kontrollimise pädevus
(1) Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni (edaspidi erikomisjon) korruptsioonivastase seaduse § 15 lõikes 1 sätestatud pädevuse teostamise võimaldamiseks kannab asutuste haldur registrisse Riigikogu Kantselei maksukohustuslaste registris oleva registrikoodi ja pädevuse alguse kuupäevana registri kasutuselevõtu kuupäeva. Selle pädevuse teostamiseks kannab Riigikogu Kantselei e-maksuametis esindamise õigusega isik erikomisjoni ülesandel registri õiguste ja volituste rakendusse ühe või mitme volitatud ametiisiku (edaspidi erikomisjoni kontrollija) maksukohustuslaste registris oleva isikukoodi.
(2) Korruptsioonivastase seaduse § 15 lõikes 2 sätestatud pädevuse teostamise võimaldamiseks kannab pädeva asutuse e-maksuametis esindamise õigusega isik registri õiguste ja volituste rakendusse volitatud ametiisikute (edaspidi volikogu komisjoni liikmed) maksukohustuslaste registris olevad isikukoodid. Volikogu komisjoni liige võib olla samal ajal deklarantide haldur.
(3) Korruptsioonivastase seaduse § 15 lõikes 3 sätestatud pädevuse teostamise võimaldamiseks kannab pädeva asutuse e-maksuametis esindamise õigusega isik registri õiguste ja volituste rakendusse ühe või mitme volitatud ametiisiku (edaspidi pädeva asutuse kontrollija) maksukohustuslaste registris oleva isikukoodi. Pädeva asutuse kontrollija võib olla samal ajal deklarantide haldur.
(4) Korruptsioonivastase seaduse § 15 lõigetes 4 ja 5 ning lõike 2 punktis 2 sätestatud pädevuse teostamise võimaldamiseks juhul, kui viidatud sätetes nimetatud kontrolli teostaja ei ole deklarandi suhtes pädev asutus, kannab pädeva asutuse e-maksuametis esindamise õigusega isik kontrolli teostaja taotluses nimetatud ühe või mitme ametiisiku (edaspidi pädeva asutuse väline kontrollija) maksukohustuslaste registris oleva isikukoodi registri õiguste ja volituste rakendusse.
(5) Erikomisjoni kontrollija, volikogu komisjoni liige, pädeva asutuse kontrollija ja pädeva asutuse väline kontrollija saavad juurdepääsu registrile, identifitseerides ennast e-maksuameti kaudu.
§ 18. Deklaratsiooni kontrollimise andmed
(1) Deklaratsiooni kontrollimisel kannab korruptsioonivastase seaduse § 15 lõigetes 1–5 sätestatud pädevuse alusel määratud kontrolli teostaja registrisse:
1) viidatud paragrahvi lõikes 6 nimetatud kontrollitoimingu tegemise korral selle toimingu protokolli vaba tekstina või
2) märke, et deklaratsiooni on kontrollitud, kui viidatud paragrahvi lõikes 6 nimetatud kontrollitoimingut ei ole tehtud.
(2) Lõikes 1 nimetatud kanne sisaldab selle tegija nime ja ametinimetust. Kinnitatud kannet ei saa muuta ega tühistada. Kande võib teha erikomisjoni kontrollija, volikogu komisjoni liige, pädeva asutuse kontrollija või pädeva asutuse väline kontrollija vastavalt kontrolli teostaja pädevusele.
(3) Deklarandile on nähtav lõikes 1 nimetatud kinnitatud kanne tema deklaratsiooni kontrollimise kohta. Kontrolli teostajale on nähtavad kõik tema kontrollitavate deklaratsioonide kontrollimise andmed.
(4) Lõikes 1 nimetatud andmed kustutatakse registrist automaatselt koos deklaratsiooni andmetega, mida need puudutavad.
§ 19. Deklaratsiooniga tutvumise andmed
(1) Deklaratsiooniga tutvumise andmed on deklaratsiooni andmetega tutvunud isiku nimi ja isikukood ning tutvumise kuupäev.
(2) Deklarandile on nähtav tema deklaratsiooni andmetega tutvunud isiku nimi ja tutvumise kuupäev. Muudele isikutele, välja arvatud registri pidamise üle järelevalve teostaja, ei ole deklaratsiooni andmetega tutvunud isiku andmed nähtavad.
(3) Deklaratsiooniga tutvumise andmed kustutatakse registrist koos deklaratsiooni andmetega, mida need puudutavad.
§ 20. Registriandmete hävitamine
Kustutatud deklaratsioonid, muud registriandmed ja logid muudetakse hävitamisel jäädavalt loetamatuks.
(1) Registri kasutuselevõtul tehakse § 11 lõike 1 punktis 1 nimetatud kanne esmakordselt viivituseta ning deklarantidele, kelle esimese deklaratsiooni esitamise tähtpäev on 31. mai 2014. a, ei kohaldata § 12 lõiget 3.
(2) 1. jaanuaril 2014. a ametis olnud korruptsioonivastase seaduse § 13 lõike 1 punktis 1 või 2 nimetatud ametiisikud esitavad deklaratsiooni vastavalt korruptsioonivastase seaduse § 22 lõikes 5 sätestatule ka juhul, kui nad on enne deklaratsiooni esitamise tähtpäeva ametikohalt lahkunud. Deklarantide haldur kannab nende deklarantide andmed registrisse viivitamata vaatamata nende lahkumisele ametikohalt.


2 Toetused ja nende liigid
§ 3 Treenerite tasustamise toetus
§ 4 Pearaha
§ 6 Spordiürituste korraldustoetus
§ 7 Projektide oma- ja/või kaasfinantseeringu toetus
§ 8 Taotluste esitamine
§ 9 Toetuse taotlus
4 Toetuste eraldamine ja järelevalve
RT IV, 05.12.2018, 37
Vastu võetud 23.11.2018 nr 63
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §6 lõike 1 ja § 22 lõike 1 punkti 5 ning spordiseaduse § 3 punkti 2 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse Valga valla eelarvest Valga vallas tegutsevatele spordiklubidele ja sportlike tegevusi arendavatele ühingutele sporditegevuse korraldamiseks toetuse taotlemise, taotluste menetlemise, toetuse andmise, toetuse andmisest keeldumise ja toetuse kasutamise üle järelevalve teostamise kord.
(2) Määruse eesmärk on tagada Valga vallas spordiga tegelemise järjepidevus, propageerida tervislikke eluviise, luua võimalusi võistlustel osalemiseks ja toetada harrastusspordiga tegelevate ning sportlike tegevusi arendavate ühingute tegevust.
(3) Määruses käsitletakse spordiklubina ja sportlike tegevusi arendava ühinguna sportliku tegevuse arendamiseks moodustatud klubi, seltsi või muud ühingut.
(4) Määruses käsitletakse noorena kuni 21-aastast isikut, kes on Valga vallas tegutseva spordiklubi treeningrühma liige ja kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Valga vald või kes õpib Valga vallas tegutsevas üldhariduskoolis või kutseõppeasutuses.
(5) Toetust saavad spordiklubid on kohustatud esindama Valga valda maakondlikel ja vabariiklikel võistlustel.
2. peatükk Toetused ja nende liigid
(1) Treenerite tasustamise toetus
(2) Pearaha
(3) Tegevustoetus
(4) Spordiürituste korraldustoetus
(5) Projektide oma- ja/või kaasfinantseeringu toetus
§ 3. Treenerite tasustamise toetus
(1) Treenerite tasustamise toetust eraldatakse spordiklubidele, kellel on noorte treeningrühmad ning kelle treeneritena tegutsevad kutsekvalifikatsiooni omavad treenerid.
(2) Treenerite tasustamise toetus on ette nähtud treenerite tööjõukulude katmiseks.
(3) Treeneri kutsekvalifikatsiooni aste peab olema kajastatud Eesti Spordiregistris. Mitte Eesti kodanikust treener, kellel ei ole Eesti Spordiregistris kvalifikatsiooni tase kajastatud, peab esitama toetuse saamiseks vastava tunnistuse kutsekvalifikatsiooni omamise kohta.
(4) Treeneri keskmine tunnihind arvutatakse järgmiselt:
Y=X: ((N1 x 1 x T) + (N2 x 1,05 x T) + (N3 x 1,1 x T) + (N4 x 1,2 xT))
Y – treeneri keskmine tunnihind
T – vastava kutsekvalifikatsiooniga treenerite treeningtunnid kokku
X – Valga valla eelarves treenerite tasustamise toetuse üldsumma
N1 – Eesti Kutsekvalifikatsiooniraamistik (edaspidi EKR) 3-4
N2 – EKR 5
N3 – EKR 6
N4 – EKR 7
(5) Treeneri kutsekvalifikatsiooni tasemed ja koefitsiendid:
1) EKR 3-4 – koefitsient 1,0
2) EKR 5 – koefitsient 1,05
3) EKR 6 – koefitsient 1,1
4) EKR 7 – koefitsient 1,2
(6) Järgmise kalendriaasta treenerite toetuse taotlus esitatakse Valga Vallavalitsusele (edaspidi Vallavalitsus) 1. detsembriks.
§ 4. Pearaha
(1) Pearaha eraldatakse spordiklubidele, kellel on noorte treeningrühmad ning kelle treeneritena tegutsevad kutsekvalifikatsiooni omavad treenerid.
(2) Pearaha eraldatakse spordiklubile kindla summana igapäevases õppetreeningprotsessis osaleva noore kohta, kelle eest makstakse noore või tema seadusliku esindaja poolt osalustasu.
(3) Pearaha eraldatakse igapäevast treeningtegevust toetavate kulude katmiseks.
(4) Osalustasu minimaalne suurus on vähemalt 5 (viis) eurot ühes kalendrikuus.
(5) Pearaha eraldamiseks esitab spordiklubi Vallavalitsusele taotluse 10. juuniks (treeningperiood jaanuar kuni juuni) ja 10. detsembriks (treeningperiood juuli kuni detsember).
(6) Vallavalitsusel on õigus kehtestada pearaha suurus ühes kalendrikuus kahel korral aastas.
(1) Tegevustoetust eraldatakse spordiklubide tegevuse aktiviseerimiseks ja Valga valla elanike aktiivseks kaasamiseks sportlikku tegevusse.
(2) Tegevustoetust eraldatakse Valga vallas tegutsevatele harrastusspordiklubidele, kellel ei ole noorte treeningrühmi.
(3) Tegevustoetust saavad spordiklubid on kohustatud tegevustoetust kasutama ainult põhikirjaliseks tegevuseks.
(4) Järgmise kalendriaasta tegevustoetuse eraldamiseks esitab spordiklubi Vallavalitsusele taotluse 1. detsembriks.
§ 6. Spordiürituste korraldustoetus
(1) Spordiürituste korraldustoetust eraldatakse spordiklubidele ja sportlike tegevusi arendavatele ühingutele spordiürituste korraldamiseks.
(2) Spordiürituste korraldustoetuse taotlused esitatakse Vallavalitsusele 20. veebruariks (II kvartal), 20. maiks (III kvartal), 20. augustiks (IV kvartal) ja 20. novembriks (I kvartal).
(3) Spordiürituste korraldustoetust ei eraldata taotluse esitamise hetkeks toimunud üritustele.
§ 7. Projektide oma- ja/või kaasfinantseeringu toetus
(1) Spordiklubidel ja sporti arendavatel ühingutel on võimalik aastaringselt esitada Vallavalitsusele vabas vormis taotlus rahastuse saanud projektide oma- ja/või kaasfinantseeringu katmiseks.
§ 8. Taotluste esitamine
(1) Taotlusi saavad esitada spordiklubid ja sporti arendavad ühingud, kellel on täidetud alljärgnevad tingimused:
1) spordiklubi või sporti arendav ühing tegutseb Valga vallas;
2) spordiklubi on Eesti Spordiregistris registreeritud ja seal nõutud andmed on esitatud ja uuendatud;
3) spordiklubil või sporti arendaval ühingul on esitatud majandusaasta aruanne seadusest tulenevaks tähtajaks;
4) spordiklubil või sporti arendaval ühingul ei ole äriregistri andmetel kustutamishoiatust;
5) spordiklubil või sporti arendaval ühingul ei ole riiklike maksude võlga ega tähtajaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intressivõlga maksukorralduse seaduse tähenduses;
6) spordiklubil või sporti arendaval ühingul ei ole Valga valla ees kohalike maksude võlgnevusi ja muid võlgnevusi;
7) spordiklubi või sporti arendav ühing on esitanud eraldatud toetuste kasutamise kohta aruanded.
(2) Taotluse esitamise viimase päeva sattumisel riiklikule pühale või nädalavahetusele, on esitamise tähtajaks sellele järgnev esimene tööpäev.
(3) Taotluse esitamisega võtab spordiklubi või sporti arendav ühing kohustuse täita käesolevas määruses toodud tingimusi.
(4) Pearahade taotlemisel on kohustus esitada pangakonto väljavõte ja/või kassa sissetuleku order(id) osalustasude laekumise kohta.
(5) Pearaha taotleja on kohustatud kehtestama minimaalse osalustasu suuruse vastavalt käesoleva määruse §4 lõikes 4 sätestatule.
§ 9. Toetuse taotlus
(1) Määruses sätestatud toetuste taotlemise aluseks on vormikohane taotlus, mis esitatakse Vallavalitsusele. Taotluse allkirjastab taotleja seaduslik esindaja või tema poolt volitatud isik.
(2) Taotluste vormid kehtestab Vallavalitsus.
(1) Vallavalitsuse kultuuri- ja haridusteenistus (edaspidi kultuuri- ja haridusteenistus) kontrollib 10 (kümne) tööpäeva jooksul esitatud dokumentide vastavust ja õigsust. Puuduste esinemisel taotluses informeerib kultuuri- ja haridusteenistus sellest taotlejat ning annab puuduste kõrvaldamiseks aega kuni 10 (kümme) tööpäeva.
(2) Eelkontrollitud dokumendid esitab kultuuri- ja haridusteenistus spordialaste toetuste määramise komisjonile (edaspidi Komisjon) ülevaatamiseks ja ettepaneku tegemiseks.
(3) Kui taotleja ei kõrvalda puudusi määratud tähtajaks või kui Komisjon tuvastab valeandmete teadliku esitamise, jäetakse taotlus rahuldamata.
(4) Taotlused, mis ei ole esitatud käesolevas määruses toodud tähtaegadeks, jäetakse rahuldamata.
(5) Kultuuri- ja haridusteenistusel on õigus küsida taotlejalt lisainformatsiooni ja nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid.
4. peatükk Toetuste eraldamine ja järelevalve
(1) Toetuse eraldamise, eraldamisest keeldumise ja toetuse suuruse otsustab Vallavalitsus korraldusega hiljemalt 1 (ühe) kuu jooksul pärast eelarve vastuvõtmist Valga Vallavolikogu poolt.
(2) Vallavalitsus teavitab taotlejaid, kelle taotlus jäi rahuldamata, toetuse eraldamata jätmisest 10 (kümne) tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud korralduse vastuvõtmisest.
(3) Eelarve võimalustest lähtuvalt võib toetust anda taotletust väiksemas summas.
(4) Vallavalitsusel on õigus jätta toetus eraldamata ja nõuda makstud toetus tagasi või vähendada toetuse suurust juhul, kui:
3) muudel juhtudel, kui selgub, et toetust ei ole kasutatud eesmärgipäraselt.
(1) Toetuse saaja peab esitama Vallavalitsusele vormikohase aruande eelmise kalendriaasta toetuse kasutamise kohta 30. jaanuariks, kui ei ole sätestatud teisiti.
(2) Kultuuri- ja haridusteenistusel on õigus nõuda toetuse kasutamise aruande juurde täiendavaid selgitusi ja teisi dokumente tõendamaks toetuse eesmärgipärast kasutamist.
(3) Aruande juurde tuleb esitada kuludokumentide koopiad ja maksekorraldused.
(4) Aruanded kinnitab/jätab kinnitamata Komisjon.
(5) Spordiürituste korraldustoetuste aruanded tuleb esitada alljärgnevalt:
1) I kvartali aruanne 20. aprilliks;
2) II kvartali aruanne 20. juuliks;
3) III kvartali aruanne 20. oktoobriks;
4) IV kvartali aruanne 20. jaanuariks.
(6) Aruande vormid kehtestab Vallavalitsus.
Vallavalitsusel on õigusteostada spordiklubide ja sportlike tegevusi arendavate ühingute üle kontrolli eraldatud toetuse kasutamise ning esitatud andmete õigsuse kohta.
(1) Tunnistada kehtetuks Valga Linnavolikogu 30. oktoobri 2015 määrus nr 35 „Sporditegevuse toetamise kord”.


text:
URANTIA RAAMAT, 19. Kiri. Kooskõlastavad Kolmsus-päritolu olendid
URANTIA RAAMAT - 19. Kiri. Kooskõlastavad Kolmsus-päritolu olendid
§ 1. Kolmsuse Õpetajad-Pojad
§ 2. Tarkuse Täiustajad
§ 3. Jumalikud Nõuandjad
§ 4. Kõiksed Hindajad
§ 5. Inspireeritud Kolmsuslikud Vaimud
§ 6. Havona põliselanikud
§ 7. Paradiisi kodanikud
19. Kiri. Kooskõlastavad Kolmsus-päritolu olendid
SELLESSE Kooskõlastavate Kolmsus-päritolu Olendite nime kandvasse Paradiisirühma kuuluvad Kolmsuse Õpetajad-Pojad, keda loetakse ka Jumala Paradiisi-Poegade hulka, kolm rühma kõrgeid superuniversumi haldureid ning Inspireeritud Kolmsuslikud Vaimud, kes kujutavad endast mõningal määral mitteisikulist kategooriat. Siia loetellu võivad õigusega kuuluda koguni Havona põliselanikud ning Paradiisis asuvad arvukad olenditerühmad. Käesolevas käsitluses vaadeldakse järgmisi Kolmsuspäritolu olendeid:
1. Kolmsuse Õpetajad-Pojad;
5. Inspireeritud Kolmsuslikud Vaimud;
6. Havona põliselanikud;
7. Paradiisi kodanikud;
Kui mitte arvestada Kolmsuse Õpetajaid-Poegi ning võimalik, et ka Inspireeritud Kolmsuslikke Vaime, on kõik need rühmad teatud kindla suurusega; nende loomine on lõpetatud ja minevikku kuuluv sündmus.
Kõikidest teile ilmutatud taevaste isiksuste kõrgetest klassidest on ainult Kolmsuse Õpetajad-Pojad kaheselt tegevad. Oma päritolult on nad kolmsusliku olemusega, nende toimimist aga iseloomustab see, et nad on peaaegu jäägitult pühendunud jumalikke Poegi iseloomustavatele teenistustele. Tegu on niisuguste ühendavate olenditega, kes rajavad silla üle kolmsuslikku ja kahest päritolu isiksusi lahutava universumikuristiku.
Kui Kolmsuse Alaliste Poegade arv on lõplik, siis Õpetajate-Poegade oma kasvab pidevalt. Ma ei tea, missuguseks kujuneb Õpetajate-Poegade lõpparv. Võin aga kinni tada, et viimase Uversasse jõudnud perioodilise ettekande ajal täitsid oma ametikohust 21 001 624 821 niisugust Poega, mida kinnitavad Paradiisi arhiiviandmed.
Mainitud olendid kujutavad endast ainsat teile ilmutatud Jumala Poegade rühma, mis pärineb Kolmsusest. Neid võib kohata nii keskses universumis kui ka superuniversumites ja igasse kohalikku universumissegi kuulub suur Õpetajate-Poegade korpus. Nagu teised Jumala Paradiisi-Pojad, osutavad ka nemad teeneid üksikplaneetidele. Kuna suuruniversumi kava pole praegu veel täielikult teostunud, siis on hulganisti Õpetajaid-Poegi Paradiisis reservis, pakkudes ennast vabatahtlikult välja eriolukordades või tavatuks teenistuseks suuruniversumi kõikides jaotustes, üksildastes kosmosemaailmades, kohalikes ja superuniversumites ning Havona maailmades. Nad toimivad ka Paradiisis, ent kasulikum on nende üksikasjalikum kirjeldamine edasi lükata niikauaks, kuni asume käsitlema Jumala Paradiisi-Poegi.
Käesolevas seoses võiks aga mainida, et Õpetajad-Pojad on Kolmsus-päritolu ülimad kooskõlastavad isiksused. Valitseb ju niisuguses kaugustesse küündivas universumite universumis alati suur oht, et tehakse viga ja vaadatakse kõike piiratud vaatepunktist, et võidule pääseb kõik see halb, mis peitub reaalsuse ja jumalikkuse kitsas, osalises käsitamises.
Nii näiteks ihaldab inimmeel läheneda käesolevates ilmutustes esitatud kosmilisele filosoofiale nõnda, et ta liigub lihtsalt ja piiritletult keerulise ja lõpmatu suunas, inimese põlvnemisprobleemide juurest jumalike saatuste poole. Ent see tee ei vii vaimsele tarkusele. Selline lähenemine on kõige kergem viis teatud liiki geneetiliste teadmiste saavutamiseks, ent parimal juhul võib see selgitada vaid inimese päritolu, aga kõneleb vähe või ei kõnele üldse mitte midagi tema jumalikust saatusest.
Isegi Urantia inimese bioloogilise evolutsiooni uurimise puhul tuleb esitada tõsiseid vastuväiteid siis, kui inimese praegust staatust ja tema tänapäevaseid probleeme hakatakse käsitlema pelgalt ajaloolisest vaatevinklist. Ükskõik missugust reaalsusprobleemi, olgu see siis inimlik või jumalik, maine või kosmiline, võib ainult siis aduda õiges perspektiivis, kui täielikult ja eelarvamusteta uurida kolme universumireaalsuse faasi — päritolu, ajalugu ja saatust — ja osata need omavahel õigetesse suhteseostesse paigutada. Nende kolme kogemusliku reaalsuse õige mõistmine loob aluse praeguse olukorra targaks hindamiseks.
Kui inimmeel üritab kasutada sellist filosoofilist menetlust, et alustab madalamalt ja proovib saavutada kõrgemat (sündigu see siis bioloogias või teoloogias), siis varitseb alati oht, et loogilises arutluskäigus võib ta teha neli viga:
1. tal võib jääda täiesti märkamata see, mis on kas isiklike saavutuste või kosmilise saatuse viimne, lõplik eesmärk;
2. ta võib teha suurima filosoofilise vea sellega, et lihtsustab liialt kosmilist, arengulist (kogemuslikku) reaalsust, mis viib faktide moonutamiseni, tõe pea peale pööramiseni ning saatuste väärkäsituseni;
3. põhjuslikkuse tundmaõppimine kujutab endast ajaloo uurimist. Ent teada, kuidas mingi olend kellekski saab, ei tähenda veel selle olendi praeguse seisundi ja tõelise iseloomu arukat mõistmist;
4. ajalugu üksi ei suuda õigesti avada arengut tulevikus — saatust. Piiritletud lähtekohtadest on abi, kuid lõpptulemusi ilmutavad vaid jumalikud põhjused. Igavikuline lõpp ei avaldu ajalikus alguses. Olevikku on võimalik õigesti tõlgendada ainult suhteseosesse viidud mineviku ja tuleviku valguses.
Sellepärast ja veel muudelgi põhjustel kasutame niisugust menetlust, mille puhul inimesele ja tema planeediga seostuvatele probleemidele lähenetakse teisiti: asume oma teekonnale läbi aja ja ruumi kogu isiksusreaalsuse ja terve kosmilise eksistentsi lõpmatu, igavese ja jumaliku Paradiisi-Allika ja -Keskme juurest.
Tarkuse Täiustajad on Paradiisi-Kolmsuse eriline, superuniversumites jumaliku tarkuse isikustamiseks mõeldud loodu. Neid olendeid eksisteerib kokku täpselt seitse miljardit, iga superuniversumi juurde on määratud üks miljard.
Nii nagu nendega kooskõlastatud Jumalikud Nõuandjad ja Kõiksed Hindajad on Tarkuse Täiustajadki läbi käinud Paradiisi, Havona ning — Diviningtoni arvestamata — ka Isa Paradiisi-sfääride tarkusest. Niisuguste kogemuste järel määrati Tarkuse Täiustajad jäävalt Päevilt Vanade teenistusse. Nad ei teeni ei Paradiisis ega Paradiisi-Havona ringlustesse kuuluvais maailmades, vaid on täielikult hõivatud superuniversumite valitsuste haldustööga.
Kus tahes ja millal iganes Tarkuse Täiustaja toimib, seal ja siis toimib kohe ka jumalik tarkus. Nende tegemistes avalduvates teadmistes ja tarkuses on võimsate ja majesteetlike isiksuste kohaloleku tõelisust ja ilmutumise täiuslikkust. Nad ei peegelda Paradiisi-Kolmsuse tarkust, vaid nad ongi see tarkus. Nad on tarkuse allikaks kõigile neile, kes õpetavad universumiteadmiste rakendamist; kõikide universumite õppimist ja arukust edendavate institutsioonide jaoks on nad otsustusvõime läte ja mõistuse vaheduse allikas.
Tarkuse läte on kahene, sest ta on tuletatud jumaliku taipamise täiuslikkusest, mis on täiuslikest olenditest lahutamatu, ning sellest isiklikust kogemusest, mida arenevad olendid omandavad. Tarkuse Täiustajad ongi Jumaluse taipamise paradiislikku täiusesse kätketud jumalik tarkus. Nende kaashaldurid Uversal ehk Vägevad Sõnumitoojad, Nime ja Numbrita Olendid ja Kõrgeaulised ongi üheskoos tegutsedes kogemuslik universumitarkus. Jumalikule olendile võib kuuluda jumaliku teadmise täiuslikkus ning arenev surelik võib mõnikord saavutada tõusuolendi teadmise täiuse, ent kumbki neist olenditest omaette võetuna ei ammenda kogu võimaliku tarkuse potentsiaale. Niisiis, kui superuniversumi juhtimise käigus peaks iganes tekkima vajadus jõuda kõrgeima haldusliku tarkuseni, siis liituvad need jumalikku kaemust esindavad tarkuse täiustajad alati nende tõusuisiksustega, kes on läbi arengukogemuslike edasiliikumiskatsumuste tõusnud superuniversumi võimukandjate seas väga vastutusrikastele kohtadele.
Oma haldusliku tarkuse viimistlemiseks läheb Tarkuse Täiustajatel ikka ja alati tarvis niisugust kogemuslikku täiendavat tarkust. On ka oletatud, et pärast seda, kui Paradiisis viibivad lõpetanud on ükskord juhatatud vaimeksistentsi seitsmendasse staadiumisse, võivad nad jõuda kõrge ning tänini veel saavutamata tarkusetasemeni. Kui see järeldus on õige, siis saavad neist täiuse saavutanud, arengu tõusutee läbinud olenditest kahtlemata kõige tõhusamalt tegutsevad haldurid, keda terve loodu iganes tunneb. Olen seda meelt, et niisugune ongi lõpetanute kõrge saatus.
Tarkuse Täiustajate mitmekülgne suutlikkus lubab neil osaleda tegelikult kõikides tõusuolendite jaoks mõeldud taevastes teenistustes. Tarkuse Täiustajad ning minu klassi kuuluvad olendid, Jumalikud Nõuandjad, moodustavad koos Kõiksete Hindajatega niisuguste olendite kõrgemad klassid, kes võivad osaleda ja osalevadki tõe ilmutamise töös üksikutele planeetidele ja süsteemidele kas siis nende varajastel ajas tutel või pärast seda, kui need on stabiliseerunud valgusesse ja ellu. Aeg-ajalt puutume me kõik kokku tõususurelike teenimisega kas planeedil, kus elu on alles algamas, kohalikus universumis või siis superuniversumis — ja eriti just superuniversumis.
Seitsme superuniversumi maailmade jaoks kujutavad need Kolmsus-päritolu olendid endast Jumaluse nõukogu. Neis ei peegeldu Kolmsuse jumalik nõukogu, vaid nad ise ongi see nõukogu. Teenistuses on kakskümmend üks miljardit Nõuandjat ning igasse superuniversumisse on neid määratud kolm miljardit.
Jumalikud Nõuandjad on Kõiksete Hindajate ja Tarkuse Täiustajate kaaslased ja nendega võrdsed. Koos iga Tarkuse Täiustajaga tegutseb üks kuni seitse Nõuandjat. Kõik kolm klassi osalevad Päevilt Vanade valitsustes — kaasa arvatud suur- ja väikesektorid —, kohalikes universumites ja tähtkujudes ning kohaliku süsteemi suveräänide nõukogudes.
Me tegutseme individuaalselt, nagu seda teen mina käesolevat teadaannet koostades, ent kui vaja, toimime ka kolmekesi koos. Täiteviseloomuga ülesannete lahendamiseks kogunevad alati ühtekokku Tarkuse Täiustaja, Kõikne Hindaja ning üks kuni seitse Jumalikku Nõuandjat.
Üks Tarkuse Täiustaja, seitse Jumalikku Nõuandjat ning üks Kõikne Hindaja moodustavad Kolmsuse jumalikkust esindava tribunali, aja ja ruumi universumite kõrgeima mobiilse nõuandva organi. Niisugust üheksast liikmest koosnevat rühma tuntakse asjaolusid uuriva ehk tõde ilmutava tribunali nime all, ning kui ta mingis küsimuses istungi peab ja oma otsuse langetab, siis on see niisama hea, nagu oleksid Päevilt Vanad selles küsimuses ise kohtunikud, sest superuniversumite annaalid ei tunne veel juhust, et Päevilt Vanad oleksid sellise otsuse ära muutnud.
Kui toimivad kolm Päevilt Vana, siis toimib Paradiisi-Kolmsus. Kui üheksaliikmeline tribunal jõuab pärast ühist arutelu mingile otsusele, siis on see niisama hea, nagu oleksid rääkinud Päevilt Vanad. Haldusasjades ning valitsuse korralduste ja määruste küsimuses astuvadki Paradiisi Valitsejad just sel moel isiklikku ühendusse üksikute maailmade, süsteemide ja universumitega.
Jumalikud Nõuandjad on Paradiisi-Kolmsuse jumaliku nõukogu täiuslikkus. Me esindame täiuslikkuse nõukogu — tegelikult olemegi niisugune nõukogu. Kui meid täiendab meie kaaslaste, täiuslikkuse saavutanud ja Kolmsusest hõlmatud arenevate tõusuolendite kogemuslik nõukogu, siis pole meie ühised järeldused mitte ainult täielikud, vaid on lausa küllastunud. Kui meie ühendatud nõukoguga liitub Kõikne Hindaja, kellega koos langetame oma otsuse, seadustame ja kuulutame selle välja, siis läheneb meie istung vägagi tõenäoliselt universaalse kõikehaaravuse künnisele. Sellised otsused jõuavad Jumaluse absoluutsele hoiakule nii lähedale, kui see kõnesoleva olukorra ja konkreetse probleemi aegruumilistes piirides üldse võimalik saab olla.
Seitse Jumalikku Nõuandjat koos kolmsustatud areneva kolmikuga, kuhu kuuluvad Vägev Sõnumitooja, Kõrgeauline ning Nime ja Numbrita Olend, jõuavad superuniversumis inimesele omase vaatenurga ning jumalike seisukohtade ühendusele nii lähedale, kui see vaimsete tähenduste ja reaalsusväärtuste paradiisilähedastel tasanditel üldse võimalikuks saab osutuda. Niisugust loodud-olendi ja Looja ühendatud kosmilistele seisukohtadele sedavõrd lähedale jõudmist suudavad ületada üksnes Paradiisi annetuslikud Pojad, kellest igaüks on isiksuskogemuse igas faasis nii Jumal kui ka inimene.
On olemas täpselt kaheksa miljardit Kõikset Hindajat. Need ainulaadsed olendid ongi Jumaluse kohtumõistmine. Nad mitte ainult ei peegelda täiuslikke otsustusi, vaid nad ise ongi Paradiisi-Kolmsuse kohtuotsus. Isegi Päevilt Vanad ei mõista kohut muidu kui ainult koos Kõiksete Hindajatega.
Igasse keskse universumi miljardist maailmast on määratud üks Hindaja, kes on kinnistatud seal viibiva Päevilt Igavese planeedivalitsuse juurde. Ei Tarkuse Täiustajad ega Jumalikud Nõuandjad ole sedavõrd kindlalt Havona valitsuste juurde kinnistatud ning üldiselt me ei mõista, miks Kõiksed Hindajad üldse kesksesse universumisse paigutati. Hindajate praegune tegevus ei põhjenda nende suunamist Havonasse ning seepärast kaldumegi arvama, et nad viibivad seal mingi tulevase universumiajastu vajadusi arvestades, mil Havona elanikkond võib osaliselt muutuda.
Igasse seitsmest superuniversumist on määratud üks miljard Hindajat. Nii üksikult kui ka koos Tarkuse Täiustajate ja Jumalike Nõuandjatega tegutsevad nad seitsme superuniversumi kõikides alajaotustes. Seega toimivad Hindajad suuruniversumi kõikidel tasanditel alates Havona täiuslikest maailmadest ja lõpetades Süsteemi Suveräänide nõukogudega, kujutades endast arengumaailmade usulis-elukorraldusliku kohtumõistmise lahutamatut osa.
Kus ja millal Kõikne Hindaja ka ei ole, on seal ikka ja alati ligi ka Jumaluse kohtumõistmine. Ning et Hindajad langetavad oma otsuseid alati koos Tarkuse Täiustajate ja Jumalike Nõuandjatega, siis kätkevad niisugused otsused endas Paradiisi-Kolmsuse ühendatud tarkust, nõuandeid ja kohtumõistmist. Selles õiguslikus kolmikus on Tarkuse Täiustaja alati „Mina olin”, Jumalik Nõuandja — „Ma saan olema”, aga Kõikne Hindaja alati „Mina olen”.
Hindajad on universumis lõppotsust tegevad isiksused. Kui tuhat või ka miljon tunnistajat on oma tunnistuse andnud, kui tarkuse hääl on rääkinud ja jumalik nõukogu kõik üles tähendanud ning kui on lisatud ka tõusva täiuslikkuse tunnistus, siis astub tegevusse Hindaja ning silmapilkselt saab teatavaks eksimatu ja jumalik kokkuvõte kõigest juhtunust; selline avalikustamine kujutab endast jumalikku järeldust, lõpliku ja täiusliku otsuse tuuma. Seepärast ongi nii, et kui Hindaja on oma sõna öelnud, ei tohi kõnelda enam keegi teine, sest Hindaja on esitanud õige ja eksimatu kokkuvõtte kõigest, mis varem on sündinud. Kui tema räägib, ei ole edasi kaevata enam kellelegi.
Tarkuse Täiustaja meele toimimisest saan ma täielikult ja hästi aru, kuid kindlasti ei adu ma täielikult Kõikse Hindaja kohutmõistva meele toimimist. Mulle näib, et universumisündmuste uurimise käigus neile väljapakutud faktide, tõdede ja tähelepanekute ühendamise põhjal formuleerivad Hindajad uusi tähendusi ning loovad uusi väärtusi. Tundub tõenäoline, et Kõiksed Hindajad suudavad esitada täiusliku Looja arusaamise ja täiusele viidud loodud-olendi kogemuste kombinatsiooni originaalseid tõlgendusi. Paradiisi täiuslikkuse ja universumikogemuse niisuguse ühenduse tulemusena ilmneb kahtlemata mõni uus lõplik väärtus.
Ent sellega ei ole meie raskused Kõiksete Hindajate meele toimimise vaatlemisel veel lõppenud. Võttes arvesse küll kõike, mida teame või mõistame arvata Hindajate tegutsemisest ükskõik missuguses universumiolukorras, leiame siiski, et me ei suuda ikka veel prognoosida nende otsuseid ega ennustada nende verdikte. Oskame küll väga täpselt kindlaks määrata Looja seisukohtade ja loodud-olendi kogemuste ühendamise võimaliku tulemuse, kuid mitte alati ei kujuta seda laadi järeldused endast täpseid prognoose selle kohta, mida Hindajad esitavad. Tundub tõenäoline, et Hindajad on mingil kombel ühenduses Jumalus-Absoluudiga, sest vastasel juhul ei õnnestu meil ära seletada paljusid nende olendite otsuseid ja korraldusi.
Tarkuse Täiustajad, Jumalikud Nõuandjad ja Kõiksed Hindajad koos Ülimate Kolmsus-isiksuste seitsme klassiga moodustavadki need kümme rühma, mida on mõnikord nimetatud Kolmsuse Alalisteks Poegadeks. Ühiselt moodustavad nad Kolmsuse haldurite, valitsejate, täiturite, konsultantide ja kohtunike suurkorpuse. Nende arv küünib veidi üle kolmekümne seitsme miljardi. Kaks miljardit seitsekümmend neist asub keskses universumis ja pisut rohkem kui viis miljardit igas superuniversumis.
Kolmsuse Alaliste Poegade tegutsemise piire on väga raske ette kujutada. Oleks vale väita, et nende toimimine on lõplikult piiritletud, sest superuniversumi kroonikatesse on üles tähendatud sündmusi, mis sellele vastu räägivad. Nad tegutsevad ükskõik missugusel universumi halduslikul või kohtumõistmistasandil, mida aga iganes nõuavad aegruumilised tingimused, olgu siis tegu tervikuniversumi minevikulise, olevikulise või tulevikulise evolutsiooniga.
Inspireeritud Kolmsuslikest Vaimudest mõistan ma teile rääkida väga vähe, sest nad on üks väheseid praegu eksisteerivaid olendiklasse, kes on täiesti salajased — salajased kahtlemata sellepärast, et neil ei ole võimalik end täielikult ilmutada isegi nendele meie seast, kes oma põlvnemise poolest seisavad nende loomisallikale nii lähedal. Nad muutuvad olevaks Paradiisi-Kolmsuse tegutsemise läbi ja nende teeneid võib kasutada ükskõik milline Jumalus, aga samuti ükskõik missugused kaks Jumalust või ka kõik kolm. Meile pole teada, kas nende Vaimude koguarv on lõplik või kasvab see pidevalt, ent kaldume uskuma, et nende koguarv ei ole kindlaks määratud.
Ei Inspireeritud Vaimude olemust ega nende käitumist ei mõista me lõpuni. Võimalik, et nad kuuluvad üleisikuliste vaimude kategooriasse. Nad tunduvad toimivat kõikides tuntud ringlustes ning näivad tegelikult tegutsevat sõltumatult ajast ja ruumist. Ehkki teame neist vähe, õnnestub meil Inspireeritud Kolmsuslike Vaimude iseloomu kohta üht-teist järeldada nende tegevuse olemusest — on ju selle tegevuse tulemused universumites siin-seal täiesti märgatavad.
Teatavatel tingimustel suudavad need Inspireeritud Vaimud individualiseeruda piisavalt selleks, et Kolmsus-päritolu olendid neid ära võiksid tunda. Mina olen neid näinud, kuid taevaste olendite alamatel klassidel ei oleks kunagi võimalik kedagi neist Vaimudest ära tunda. Arenevate universumite juhtimises tuleb aeg-ajalt ette ka niisuguseid olukordi, et ükskõik missugune Kolmsus-päritolu olend võib oma ülesannete täitmisel vahetult nende Vaimude abi kasutada. Seetõttu teamegi, et nad on olemas ning et mõnes situatsioonis võime nõuda ja ka saada nende käest abi ning vahel nende kohaloleku äragi tunda. Ent nad ei kujuta endast osakest sellest kindlapiirilisest ja selgesti ilmutatud organisatsioonist, kelle hooleks on usaldatud aja ja ruumi universumite juhtimine enne, kui niisugused ainelised loodud stabiliseeruvad valgusesse ja ellu. Areneva seitsme superuniversumi praeguses korralduses ega haldamises ei ole neil kindlat, selgesti eristuvat kohta. Nad on Paradiisi-Kolmsuse saladus.
Nebadoni Melkisedekid õpetavad, et kunagi igavikulises tulevikus on Inspireeritud Kolmsuslike Vaimude saatuseks astuda Üksildaste Sõnumitoojate asemele, kelle rivid hõrenevad aeglaselt, aga kindlalt, sest neid määratakse teatavat liiki kolmsustatud poegade kaaslasteks.
Inspireeritud Vaimud on universumite universumi üksildased Vaimud. Vaimudena meenutavad nad paljuski Üksildasi Sõnumitoojaid, ainult et viimased on selgepiirilised isiksused. Suure osa oma teadmistest Inspireeritud Vaimude kohta me ammutamegi Üksildaste Sõnumitoojate käest, kes suudavad hoomata nende Vaimude lähedust tänu kaasasündinud tundlikkusele Inspireeritud Vaimude kohaloleku suhtes; see toimib niisama eksimatult, nagu kompassinõel näitab magnetpoolust. Kui Üksildane Sõnumitooja asub Inspireeritud Kolmsusliku Vaimu lähedal, siis on ta teadlik sellise jumaliku kohaloleku kvalitatiivsetest tunnusmärkidest, ent samuti väga kindlast kvantitatiivsest registreerumisest, mis lubab tal ära tunda selle Vaimu kohaloleku või nende Vaimude kohalolekute klassifikatsiooni ja arvu.
Lisaksin veel ühe huvitava fakti. Kui Üksildane Sõnumitooja viibib niisugusel planeedil nagu Urantia, mille asukate sisimas elavad Mõttekohandajad, on ta teadlik oma avastustundlikkuse kvalitatiivsest ergastatusest, mis reageerib vaimu kohalolekule. Sellisel juhul pole märgata vähimatki kvantitatiivset ergastatust, tegu on vaid kvalitatiivse erutusega. Niisugusel planeedil, kuhu Kohandajad ei tule, ei kutsu ka kokkupuuted selle elanikega niisugust reaktsiooni esile. Selle põhjal võib oletada, et Mõttekohandajad on mingil moel suguluses Paradiisi-Kolmsuse Inspireeritud Vaimudega või siis nendega seotud. Omavahel võivad nad kuidagi seotud olla oma tegevuse mingites faasides, kuid täpselt me seda ei tea. Nad mõlemad pärinevad kõikide asjade keskuse ja allika lähedalt, ent tegu ei ole ühe ja sellesama olenditeklassiga. Mõttekohandajad pärinevad ainult Isast, aga Inspireeritud Vaimud on Paradiisi-Kolmsuse järeltulijad.
Ilmselt ei kuulu Inspireeritud Vaimud üksikute planeetide või universumite arenguskeemi, aga ometi tunduvad nad viibivat kõikjal. Isegi praegu, mil ma seda teadaannet koostan, kinnitab minuga koos töötava Üksildase Sõnumitooja isiklik tundlikkus selle vaimuklassi kohaloleku suhtes, et just praegusel hetkel on meie lähedal, mitte rohkem kui seitse meetrit eemal, Inspireeritud klassi ning võimsuskohaloleku kolmandasse tugevusse kuuluv Vaim. Võimsuskohaloleku kolmas tugevus lubab meil oletada võimalust, et üheskoos toimivad kolm Inspireeritud Vaimu.
Neist rohkem kui kaheteistkümnesse eri klassi kuuluvast olendist, kellega ma praegu koos tegutsen, tunneb ainult Üksildane Sõnumitooja ära nende Kolmsuse saladuslike olemusvormide kohaloleku. Ja veel enam: kuigi meile on sel kombel teatavaks saanud nende jumalike Vaimude lähedus, pole meil endiselt aimugi nende ülesannetest. Me tõesti ei tea, kas tegu on lihtsalt pealtvaatajatega, keda meie tegevus huvitab, või siis aitavad nad mingil teadmata kombel kaasa meie ettevõtmise õnnestumisele.
Teame, et Kolmsuse Õpetajad-Pojad on pühendunud universumiolendite teadvuslikule valgustamisele. Olen jõudnud kindlale järeldusele, et Inspireeritud Kolmsuslikud Vaimud toimivad üliteadvuslike menetluste abil ka maailmade õpetajatena. Olen veendunud, et leidub hiigelhulgal olulist vaimset teadmist ehk niisugust tõde, mis on kõrgemate vaimsete saavutuste jaoks hädatarvilik, aga milleni pole teadvuslikult võimalik jõuda: eneseteadvus seab selle teadmise vastuvõtukindluse suurde ohtu. Kui meie niisugune arusaam on õige — aga seda jagavad kõik minu klassi olendid —, siis võib nende Inspireeritud Vaimude ülesandeks olla sellest raskusest ülesaamine, lõhe ületamine kõlbelise valgustatuse ning vaimse arengu vahel universaalses kavas. Meie meelest toimivad need Kolmsusest pärinevad kahte liiki õpetajad mingisuguses omavahelises ühenduses, aga täpselt me seda ei tea.
Superuniversumi koolitusmaailmades ja Havona igavestes ringlustes on mul tulnud kokku puutuda täiustuvate surelikega, arengumaailmadest pärit vaimsustunud, tõusvate hingedega, ent kunagi pole nad märganud Inspireeritud Vaime — ja ometi andis Üksildaste Sõnumitoojate avastusvõime ikka ja jälle märku sellest, et need Vaimud olid meile väga lähedal. Olen avameelselt rääkinud kõikidesse nii kõrgetesse kui ka alamatesse klassidesse kuuluvate Jumala Poegadega ja nemadki ei tunneta Inspireeritud Kolmsuslike Vaimude manitsusi. Oma kogemustest võivad nad meenutada ja meenutavadki sündmusi, mida oleks raske ära seletada ilma niisuguste Vaimude tegevust arvesse võtmata. Ent kui Üksildased Sõnumitoojad ja mõnikord ka Kolmsus-päritolu olendid välja arvata, siis ei ole mitte keegi taevasest perekonnast kunagi olnud teadlik Inspireeritud Vaimude lähedusest.
Ma ei arva, et Inspireeritud Kolmsuslikud Vaimud mängiksid minuga peitust. Arvatavasti üritavad nad niisama pingsalt ennast mulle avaldada, nagu mina üritan nendega suhelda, kuid meie raskused ja piirangud peavad ilmselt olema vastastikused ja loomupärased. Olen kindel, et universumis ei leidu mitte mingeid meelevaldseid saladusi ning järelikult ei loobu ma kunagi pingutamast selle nimel, et lahendada nende minuga ühte ja samasse looduklassi kuuluvate Vaimude eraldatuse saladust.
Ja kõigest sellest näete teie, surelikud, kes te olete praegu alles astumas esimest sammu oma igavikulisel teel, kui pikk maa on teil veel käia, enne kui hakkate arenema „nägemise” ja „ainelise” toel. Kui tahate edasi minna kiiresti ja kindlalt, tuleb teil veel kaua kasutada oma usku ja toetuda ilmutustele.
Havona põliselanikud on Paradiisi-Kolmsuse poolt otseselt loodud ning nende koguarv ületab teie piiratud mõistuse arusaamad. Ka ei suuda urantialased aduda nende igavest universumit asustavate, Kolmsusest pärinevate rasside jumalikult täiuslike loodud-olendite loomuomaseid andeid. Te ei suuda kunagi neid ülevaid olendeid endale tõepäraselt ette kujutada ning teil tuleb oodata, kuni jõuate Havonasse ning võite neid tervitada kui oma vaim-kaaslasi.
Pikaajalise viibimise vältel Havona kultuuri kuuluvas miljardis maailmas kujuneb teis välja igavene sõprus nende võrratute olenditega. Ja kui sügav on niisugune sõprus, mis sünnib kosmosemaailmade madalaima isikulise loodud-olendi ja nende keskse universumi täiuslikelt sfääridelt pärit kõrgete isikuliste olendite vahel! Tõusuteed käivad surelikud saavad oma pika ja armastusrikka suhtlemise ajal Havona põliselanikega palju sellist, mis korvab sureliku arengu varajasemate järkude vaimset vaesust. Samal ajal omandavad havonalased tõusu-palveränduritega lävides niisuguse kogemuse, mis olulisel määral vähendab seda kogemuslikku puudust, et nad on pidevalt elanud jumalikult täiuslikku elu. Nõnda saavad nii tõususurelikud kui ka Havona põliselanikud palju vastastikust kasu.
Nii nagu kõik teised Kolmsusest pärinevad isiksused, on ka Havona põliselanikud kavandatud jumalikult täiuslikena ning nagu muude Kolmsus-päritolu isiksuste puhul võib aja kulg ka nende olendite kogemusvarusid rikastada. Ent erinevalt Kolmsuse Alalistest Poegadest võivad havonalased oma seisundi poolest areneda ning nende jaoks võib varuks olla veel ilmutamata tulevikuline igaviku-saatus. Selle näiteks sobivad need havonalased, kes oma teenistuse käigus tegelikustavad võime ühte sulada Isa selle fragmendiga, mis ei ole Kohandaja, osutudes sel kombel sobivaks kuuluma Surelike Lõplikkuse Korpusse. Nende keskse universumi asukate jaoks on kättesaadavad veel teisedki lõpetanute korpused.
Havona põliselanike seisundi evolutsioon on Uversal paljugi arutlusi kaasa toonud. Et mitmesse Paradiisi Lõplikkuse Korpusse astub pidevalt havonalasi, aga juurde neid ei looda, siis on ilmne, et Havonasse jäävate põliselanike arv kahaneb pidevalt. Nende sündmuste lõpptulemust ei ole meile kunagi ilmutatud, ent me ei usu, et Havona jääb oma põliselanikest ükskord sootuks ilma. Oleme kaalunud ka niisugust teooriat, et havonalased võivad kunagi edaspidi, väliskosmose tasandite jätkuva loomise ajastutel, loobuda lõpetanute korpustesse astumast. Oleme mõelnud sedagi, et neil tulevastel universumiajastutel võib keskset universumit asustada segakoosseisuline olenditerühm, mille liikmeskonda kuulujatest on ainult osa algsed Havona põliselanikud. Me ei tea, missuguse loodud-olendite klassi või liigi saatuseks on määratud tulevikus sel moel Havona asukate staatus endale saada, aga meie arvates võiksid nendeks olla:
1. univitatiad, kes praegu on kohalike universumite tähtkujude alalised kodanikud;
2. surelike tulevased liigid, kes võivad valguse ja elu ajastute õitsengul sündida superuniversumite asustatud sfääridel;
3. üksteisele järgnevatest välisuniversumitest saabuvad vaimsed aristokraadid.
Teame, et eelmiste universumiajastute Havona erines mõnevõrra praeguse ajastu Havonast. Meie meelest oleks igati arukas eeldada, et oleme praegu tunnistajaiks keskse universumi niisugusele aeglasele muutumisele, mis lubab saada aimu saabuvatest ajastutest. Üks aga on kindel: universum ei ole staatiline, muutumatu on ainult Jumal.
Paradiisis asub arvukalt võrratute olendite rühmi, Paradiisi kodanikke. Nad ei ole otseselt seotud tõusvate tahteolendite täiustumise kavaga ning seepärast ei ilmutata neid Urantia surelikele täies ulatuses. Need taevased intellektiolendid kuuluvad rohkem kui kolme tuhandesse erinevasse klassi ning viimane rühm neist isikustati siis, kui tehti teatavaks Kolmsuse käsk, millega hakkas kehtima aja ja ruumi seitsme superuniversumi loomisplaan.
Mõnikord kutsutakse Paradiisi kodanikke ja Havona põliselanikke ühise nimega
Siinkohal jõuab lõpule jutustus neist olenditest, kelle muudab olevaks Paradiisi-Kolmsus. Ükski neist ei ole veel kunagi oma teelt eksinud. Aga siiski on neil kõigil olemas vaba tahe selle sõna kõige kõrgemas tähenduses.
Kolmsus-päritolu olenditele kuulub privileeg liikuda ühest paigast teise ning see muudab nad sõltumatuks niisugustest transpordiisiksustest, nagu seda on seeravid. Meil kõigil on võime universumite universumis vabalt ja kiiresti liikuda. Kui Inspireeritud Kolmsuslikke Vaime mitte arvestada, siis pole meil võimalik saavutada Üksildaste Sõnumitoojate peaaegu uskumatut kiirust, kuid me suudame kosmose transpordivõimalusi tervikuna nii ära kasutada, et suudame jõuda superuniversumi keskusest selle superuniversumi ükskõik millisesse punkti vähem kui ühe Urantia aastaga. Mul kulus 109 teie päeva selleks, et Uversalt Urantiale reisida.
Nendesamade ühenduskanalite kaudu on meil võimalik üksteisega silmapilkselt kontakti võtta. Kogu meie looduklass on ühenduses iga üksikisikuga, kes kuulub Paradiisi-Kolmsuse laste ükskõik missugusesse alajaotusse, välja arvatud ainult Inspireeritud Vaimud.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


Riigiabi ja vähese tähtsusega abi registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Riigiabi ja vähese tähtsusega abi registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus
Riigiabi ja vähese tähtsusega abi registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus - sisukord
§ 2 Registri pidamise eesmärk ja registri ülesanded
§ 7 Abi andjaga seotud andmed
§ 8 Abi saajaga seotud andmed
§ 9 Abi andmisega seotud andmed
4 ANDMETE KANDMINE REGISTRISSE
§ 12 Registriandmete alusdokumendid
§ 13 Andmete esitamise ja registrisse kandmise tähtajad
6 JÄRELEVALVE REGISTRI PIDAMISE ÜLE, REGISTRI PIDAMISE RAHASTAMINE JA REGISTRI LIKVIDEERIMINE
§ 23 Registri likvideerimine
RT I 2009, 6, 42
Vastu võetud 08.01.2009 nr 7
Määrus kehtestatakse «Konkurentsiseaduse» § 492 lõike 2 alusel.
Määrusega asutatakse riigiabi ja vähese tähtsusega abi riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu ametliku nimega «Riigiabi ja vähese tähtsusega abi register» (edaspidi register).
§ 2. Registri pidamise eesmärk ja registri ülesanded
(1) Registri pidamise eesmärgiks on tagada arvestus riigiabi ja vähese tähtsusega abi (edaspidi abi) andmise üle.
(2) Registri ülesandeks on tagada abi saajate ning nendele antud abi kohta teabe kättesaadavus isikutele ja asutustele.
(2) Register jaguneb põhiandmekoguks ja arhiveeritud registriandmeteks.
1) digitaalsed registriandmed;
2) digitaalselt arhiveeritud registriandmed.
(1) Registri vastutaval töötlejal ja riigiabi ning vähese tähtsusega abi andjal «Konkurentsiseaduse» tähenduses (edaspidi abi andja) on lubatud seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga talle pandud ülesannete täitmiseks esitada päringuid ja saada andmeid teistest riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogudest.
(2) Kui andmevahetust «Avaliku teabe seaduse» alusel kehtestatud infosüsteemide andmevahetuskihi nõuetele vastavalt teostada ei ole võimalik, korraldab abi andja andmete registrisse käsitsi esitamise.
3) konfidentsiaalsuse osas, tagades andmete kättesaadavuse vaid selleks volitatud isikutele.
(3) Registriandmete turbeaste on keskmine (M) ja registri turvaklass on K2T2S2.
§ 7. Abi andjaga seotud andmed
4) kontaktandmed (telefon, e-posti aadress);
5) volitatud ametnik või töötaja (nimi, e-posti aadress).
§ 8. Abi saajaga seotud andmed
Abi saaja kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
3) asu- või elukoht (postiaadress, linn, vald, maakond);
5) abi saaja liik;
6) abi saaja juriidiline vorm;
7) abi saajaga seotud abi saanud isikud;
8) majandusaasta algus.
§ 9. Abi andmisega seotud andmed
(1) Abimeetme kohta kantakse registrisse andmete olemasolul järgmised andmed:
1) abimeetme tunnusnumber (genereeritakse süsteemi poolt);
8) abimeetme siseriiklik õiguslik alus;
9) abimeetme üldeesmärk (üldeesmärgid) ning võimalusel abimeetme alaeesmärk (alaeesmärgid);
11) abi osakaal abikõlblikest kuludest (%-des);
12) abi vorm (vormid);
13) abimeetme finantseerimise kogumaht (eelarve);
14) abimeetme finantseerimise allikad ja nende osakaal abimeetme kogumahust (%-des);
15) abimeetme kestus (algus- ja lõppkuupäev).
(2) Antud abi kohta kantakse registrisse andmete olemasolul lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud andmetele järgmised andmed:
1) antud abi tunnusnumber (genereeritakse süsteemi poolt);
4) antud abi (projekti) nimetus;
5) abi andja registreerimise number;
6) abi andja riigiabi või vähese tähtsusega abi andmise otsuse number ja otsuse kuupäev;
7) antud abi üldeesmärk ning võimalusel abimeetme alaeesmärk;
8) abikõlblikud kulud;
9) abikõlblike kulude summa;
10) abi osakaal abikõlblikest kuludest (%-des);
11) antud abi vorm;
12) antud abi summa või arvestatud abi toetusekvivalent.
(3) Abi väljamakse (väljamaksete) või abi toetusekvivalendi arvestamise kohta kantakse registrisse andmete olemasolul lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 loetletud andmetele järgmised andmed:
1) abi andja registreerimise number;
2) väljamakse summa või arvestatud abi toetusekvivalent;
3) väljamakse või arvestamise kuupäev.
(4) Vähese tähtsusega abi broneeringu tegemisel kantakse registrisse andmete olemasolul lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud andmetele järgmised andmed:
1) broneeritud abi tunnusnumber (genereeritakse süsteemi poolt);
5) broneeritud abi üldeesmärk ning võimalusel abimeetme alaeesmärk;
6) broneeritud abi abikõlblikud kulud;
7) broneeritud abi abikõlblike kulude summa;
8) broneeritud abi osakaal abikõlblikest kuludest (%-des);
9) broneeritud abi vorm;
10) broneeritud abi summa või abi toetusekvivalent;
11) broneeritud abi finantseerimise allikas (allikad);
12) broneeringu lõppkuupäev.
Registriandmetel on informatiivne tähendus, välja arvatud andmed vähese tähtsusega abi kohta, millel on õiguslik tähendus seaduses sätestatud ulatuses 1. jaanuarist 2012. a.
4. peatükk ANDMETE KANDMINE REGISTRISSE
Registriandmete esitajaks on abi andja, kellega Rahandusministeerium sõlmib vastava lepingu.
§ 12. Registriandmete alusdokumendid
2) grupierandiga hõlmatud riigiabi registreerimise teatis;
3) abimeetme siseriiklik õiguslik alus;
§ 13. Andmete esitamise ja registrisse kandmise tähtajad
(1) Abi andja esitab § 9 lõigetes 1 ja 2 nimetatud riigiabiga seotud andmed registrile 15 tööpäeva jooksul abi andmisest arvates.
(2) Abi andja esitab § 9 lõigetes 1 ja 2 nimetatud vähese tähtsusega abiga seotud andmed registrile 5 tööpäeva jooksul abi andmisest arvates.
(4) Registrile esitatud § 9 lõigetes 1 ja 2 nimetatud andmed kannab registrisse Rahandusministeerium 5 tööpäeva jooksul andmete registrile esitamisest arvates.
(5) Abi andja esitab § 9 lõikes 3 nimetatud riigiabiga seotud andmed registrile 15 tööpäeva jooksul väljamaksete tegemisest või abi toetusekvivalendi arvutamisest arvates.
(6) Abi andja esitab § 9 lõikes 3 nimetatud vähese tähtsusega abiga seotud andmed registrile 5 tööpäeva jooksul väljamaksete tegemisest või abi toetusekvivalendi arvutamisest arvates.
(7) Registrile esitatud § 9 lõikes 3 nimetatud andmed kannab registrisse abi andja 5 tööpäeva jooksul andmete registrile esitamisest arvates.
(8) Rahandusministeerium võib käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 2 ja 5–7 nimetatud tähtaega pikendada põhjendatud juhtudel abi andja kirjaliku taotluse alusel.
(9) Paragrahvi 9 lõikes 4 nimetatud andmete esitamine registrile on vabatahtlik.
Andmete esitaja vastutab tema poolt registrile esitatud andmete õigsuse eest andmete esitamise ajal. Andmete registrisse kandja vastutab tema poolt registrisse kantud andmete vastavuse eest andmete esitaja poolt registrisse esitatud andmetele.
(1) Registrisse kantud §-s 9 nimetatud andmete muutmise õigus on abi andjal.
(2) Kui abi andja tuvastab, et registrisse on kantud ebaõigeid andmeid või kui temale on nendest teatatud, algatab ta andmete muutmise, esitades teate Rahandusministeeriumi e-posti aadressile riigiabi@fin.ee.
(3) Kui muudetakse abi andmise aluseid, võib registrisse kantud § 9 lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmeid abi andja muuta ainult abi andja juhi või juhtorgani vastava kirjaliku otsuse alusel.
Muudetud andmed esitatakse ja kantakse registrisse §-s 13 sätestatud korras. Paragrahvi 13 lõigetes 1, 2, 5 ja 6 kehtestatud tähtaeg algab § 15 lõikes 2 nimetatud teate esitamisest arvates.
(2) Registrisse kantud andmed on avalikult kättesaadavad, kui neile ei ole seadusega või selle alusel kehtestatud juurdepääsupiirangut.
(4) Abi saajal on juurdepääs registrisse tema kohta kantud andmetele abi andja poolt talle antud kasutajaõiguste alusel.
(1) Registrist väljastatakse andmeid kirjaliku taotluse alusel paberkandjal või digitaalkujul vastavalt andmete taotleja soovile ja tehnilistele võimalustele. Vastutav töötleja väljastab andmed «Avaliku teabe seaduses» sätestatud korras ja tähtaja jooksul.
Registri alusdokumente ja registri andmeid säilitatakse vähemalt 10 aastat pärast abi andmist.
6. peatükk JÄRELEVALVE REGISTRI PIDAMISE ÜLE, REGISTRI PIDAMISE RAHASTAMINE JA REGISTRI LIKVIDEERIMINE
Andmekaitsealast järelevalvet teostab Andmekaitse Inspektsioon. Registri haldamise üle teostab järelevalvet Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium või Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalasse kuuluv asutus majandus- ja kommunikatsiooniministri volitusel.
§ 23. Registri likvideerimine
Registri likvideerimine toimub kooskõlas «Arhiiviseadusega» ning «Avaliku teabe seaduse» § 439 lõike 1 punkti 6 alusel kehtestatud õigusaktiga.


Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
13.03.2013 otsus nr 240
§ 1. Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduses tehakse järgmised muudatused:
„(4) Haldusterritoriaalse korralduse muutmise valdade ja linnade osas, samuti valla või linna piiride ja nime muutmise algatab Vabariigi Valitsus või asjaomane volikogu. Haldusterritoriaalse korralduse muutmise võib algatada, kui muudatuse tulemusena koosneks moodustuv kohaliku omavalitsuse üksus ühist piiri omavatest haldusterritooriumidest.”;
„(41) Haldusterritoriaalse korralduse muutmise võib algatada saartel asuvate kohaliku omavalitsuse üksuste osas ka juhul, kui muudatuse tulemusena koosneks moodustuv kohaliku omavalitsuse üksus ühise piirita haldusterritooriumidest. Teineteisega mittepiirnevate valdade ja linnade haldusterritoriaalse korralduse muudatusega ei või kaasneda negatiivset mõju käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud asjaoludele.”;
3) paragrahvi 7 lõike 5 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„10) omavalitsusüksuse organisatsiooniliselt ühtse teenusepiirkonnana toimimist.”;
4) paragrahvi 8 lõike 4 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) nõustada asjaomaseid volikogusid kokkulepete sõlmimisel ning haldusterritoriaalse korralduse ja piiride muutmisega seonduvate vaidlusaluste küsimuste lahendamisel.”;
5) paragrahvi 81 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Maavanem nõustab asjaomaseid volikogusid kokkulepete sõlmimisel ja piiride muutmisega seonduvate vaidlusaluste küsimuste lahendamisel.”;
6) paragrahvi 9 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Haldusterritoriaalse korralduse muutmist sooviv volikogu esitab otsusena vormistatud ettepaneku läbirääkimiste alustamiseks haldusterritoriaalse korralduse muutmise üle teistele asjaomastele volikogudele.
(2) Ettepaneku saanud volikogu esitab ettepaneku teinud volikogule kahe kuu jooksul ettepaneku saamisest arvates otsuse haldusterritoriaalse korralduse muutmise üle läbirääkimiste alustamisega nõustumise või sellest keeldumise kohta. Haldusterritoriaalse korralduse muutmise üle läbirääkimiste alustamisest keeldumise otsus peab olema põhjendatud.”;
7) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Maavanem nõustab asjaomaseid volikogusid kokkulepete sõlmimisel ja haldusterritoriaalse korralduse muutmisega seonduvate vaidlusaluste küsimuste lahendamisel.”;
8) paragrahvi 9 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Kui mõni asjaomane volikogu ei nõustu haldusterritoriaalse korralduse muutmisega või peab küsimuste lahendatust ebapiisavaks, lõpetatakse selle valla või linna osas vastav menetlus.”
§ 2. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-s 541 tehakse järgmised muudatused:
„(3) Palgalisel ametikohal töötavale vallavanemale ja linnapeale makstakse ametist vabastamisel hüvitist kohaliku omavalitsuse volikogu valimistulemuste väljakuulutamise päevale eelnenud kahe aasta vastava ametikoha kuu keskmise ametipalga kuuekordses ulatuses, kui ametist vabastamine toimub volikogude algatusel toimuva valdade või linnade haldusterritoriaalse korralduse muutmise tõttu ning vallavanem või linnapea on ametis olnud vähemalt ühe aasta enne ühinemise käigus moodustunud uue kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu valimistulemuste väljakuulutamise päeva.”;
„(31) Volikogu esimehele, kellele volikogu on määranud töötasu või hüvituse käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punkti 21 alusel, makstakse volikogu esimehe volituste lõppemisel hüvitist kohaliku omavalitsuse volikogu valimistulemuste väljakuulutamise päevale eelnenud kahe aasta kuu keskmise töötasu või hüvituse kuuekordses ulatuses, kui volikogu esimehe volitused lõpevad volikogude algatusel toimuva valdade või linnade haldusterritoriaalse korralduse muutmise tõttu ning ta on volikogu esimehena töötanud vähemalt ühe aasta enne ühinemise käigus moodustunud uue kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu valimistulemuste väljakuulutamise päeva.”;
„(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 31 sätestatud hüvitist ei maksta, kui volikogu valib vallavanema, linnapea või volikogu esimehe uueks tähtajaks.”
§ 3. Kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise soodustamise seaduses tehakse järgmised muudatused:
„(1) Kohaliku omavalitsuse üksustel on õigus ühineda käesoleva seaduse §-s 1 nimetatud tulemuse saavutamiseks Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 7 lõigetes 4 ja 41 sätestatud juhtudel ning arvestades sama seaduse § 7 lõikes 5 nimetatud asjaolusid.
(3) Pärast Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 9 lõigetes 1 ja 2 nimetatud otsuste saamist võib Siseministeerium teha asjaomastele kohaliku omavalitsuse üksustele ettepaneku esitada haldusterritoriaalse korralduse muutmise ettepanek sellele kohaliku omavalitsuse üksusele, kelle haldusterritoriaalse korralduse muutmine on otstarbekas, arvestades Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 7 lõikes 5 sätestatud asjaolusid.”;
„(1) Riigieelarvest eraldatakse ühinemise tulemusel moodustunud kohaliku omavalitsuse üksusele ühinemistoetust. Ühinemistoetus arvutatakse iga ühinenud omavalitsusüksuse kohta eraldi arvestusega 50 eurot ühinenud kohaliku omavalitsuse üksuse elaniku kohta ning see ei või olla väiksem kui 150 000 eurot ja suurem kui 400 000 eurot iga ühinenud kohaliku omavalitsuse üksuse kohta. Ühinemise käigus moodustunud kohaliku omavalitsuse üksusele territooriumiosa üleandmisel eraldatakse moodustunud kohaliku omavalitsuse üksusele riigieelarvest toetust 50 eurot üleantud territooriumiosa elaniku kohta. Ühinemise käigus moodustunud kohaliku omavalitsuse üksusele ühinemistoetuse maksmisel summeeritakse iga ühinenud omavalitsusüksuse ja üleantud territooriumiosa kohta eraldi arvutatud ühinemistoetus.”;
3) paragrahvi 6 lõiget 2 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
„41) ühekordse hüvitise maksmine asjaomase omavalitsusüksuse volikogu esimehele, vallavanemale ja linnapeale nende volituste lõppemisel kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 541 lõigetes 3 ja 31 sätestatud juhtudel;”;
4) paragrahvi 7 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 4. Ühistranspordiseaduse § 15 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Kui omavalitsusüksuste ühinemise tulemusel tekib endise maakonnaliini asemele valla- või linnaliin, siis korraldab ja rahastab seda liini kehtiva avaliku teenindamise lepingu lõppemiseni nimetatud lepingu sõlminud pädev ametiasutus. Ühinemise tulemusena tekkinud omavalitsusüksuse taotlusel korraldab ja rahastab riigieelarvest avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatava maakonnaliini asemel ühinenud omavalitsusüksuse piires tekkinud valla- või linnaliini käesoleva seaduse § 12 lõike 1 punktis 3 või lõikes 2 nimetatud pädev ametiasutus seni avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatud maakonnaliini liinitöömahu ja mõistliku toetusmäära ulatuses vähemalt neli aastat uue avaliku teenindamise lepingu sõlmimisest alates.”
§ 5. Käesolev seadus jõustub järgmisel päeval pärast selle Riigi Teatajas avaldamist.


RT I, 15.03.2019, 31
(5) Kui määruse § 5 alusel antav abi on kohalikule taristule antav investeeringuteks ette nähtud abi Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 Euroopa Liidu aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokku sobivaks (ELT L 187, 26.06.2014, lk 1–78), muudetud komisjoni määrusega (EL) 2017/1084 (ELT L 156, 20.06.2017, p 1–18) (edaspidi üldine grupierandi määrus), artikli 56 tähenduses, kohaldatakse toetuse andmisel nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatut.
1) ehitustöö – ehitamine ehitusseadustiku § 4 lõike 1 tähenduses;
2) e-keskkond – rakendusüksuse elektrooniline taotluste ja dokumentide esitamise keskkond;
3) kergliiklustee – jalgtee ja jalgrattatee liiklusseaduse § 2 punktide 15, 17 ja 18 tähenduses;
8) Pärnu linnapiirkond – Pärnu linn (välja arvatud ühinenud Tõstamaa valla territoorium enne 2017. aasta 15. oktoobrit kehtinud haldusüksuste piirides) koos selle lähiümbruse järgmiste kohaliku omavalitsuse üksustega: Häädemeeste vald (ühinenud Tahkuranna valla territooriumi osas enne 2017. a kohaliku omavalitsuse volikogu valimisi kehtinud haldusüksuste piirides) ja Tori vald (ühinenud Sauga valla ja Sindi linna territooriumi osas enne 2017. aasta 15. oktoobrit kehtinud haldusüksuste piirides);
9) Tallinna linnapiirkond – Tallinna linn koos selle lähiümbruse järgmiste kohaliku omavalitsuse üksustega: Harku vald, Jõelähtme vald, Kiili vald, Maardu linn, Rae vald, Saku vald, Saue vald (välja arvatud ühinenud Kernu valla ja Nissi valla territoorium enne 2017. aasta 15. oktoobrit kehtinud haldusüksuste piirides) ja Viimsi vald;
10) Tartu linnapiirkond – Tartu linn koos selle lähiümbruse järgmiste kohaliku omavalitsuse üksustega: Luunja vald, Kambja vald (ühinenud Ülenurme valla territooriumi osas enne 2017. aasta 15. oktoobrit kehtinud haldusüksuste piirides) ja Tartu vald (enne 2017. aasta 15. oktoobrit kehtinud haldusüksuste piirides).
3) viiakse ellu kaks ühistranspordivõrgustikku ning liikuvust arendavat ja uuenduslikku kergliikluse edendamise projekti;
(10) Kui toetus on kohalikule taristule antav investeeringuteks ette nähtud abi, on abikõlblikud üldise grupierandi määruse artikli 56 lõikes 5 nimetatud materiaalse ja immateriaalse vara soetamise kulud.
(41) Üldise grupierandi määruse alusel antava abi korral algab projekti abikõlblikkuse periood taotluse registreerimisel märgitud kuupäevast. Taotleja ei tohi alustada projektiga seotud tegevusi ega võtta nende tegemiseks kohustusi enne taotluse rakendusüksusele esitamist.
(1) Toetuse maksimaalne määr on 85 protsenti projekti abikõlblikest kuludest. Omafinantseeringu minimaalne määr on 15 protsenti projekti abikõlblikest kuludest. Kui toetus on käsitletav vähese tähtsusega abina, järgitakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tingimusi.
(31) Üldise grupierandi määruse alusel kohalikule taristule antava investeeringuteks ette nähtud abi maksimaalne summa ei tohi ületada abikõlblike kulude ja investeeringu tegevuskasumi vahet. Tegevuskasum tuleb abikõlblikest kuludest asjakohaste prognooside kohaselt eelnevalt maha arvata.
(32) Üldise grupierandi määruse alusel antavat riigiabi ei tohi liita mis tahes vähese tähtsusega abiga, mille puhul on abikõlblikud kulud samad, kui sellise liitmise tulemusel ületatakse käesoleva paragrahvi lõikes 31 nimetatud abisumma.
(6) Käesolevat määrust ei kohaldata riigiabi saajale, kellele Euroopa Komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokku sobimatuks, esitatud korraldus abi tagasimaksmiseks on seni täitmata.
(7) Kui määruse alusel antav toetus on käesoleva määruse § 1 lõikes 4 või 5 nimetatud abi, ei kohaldata määrust lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud juhul ka muudel üldise grupierandi määruse artikli 1 lõigetes 2, 3, 4 ja 5 ning vähese tähtsusega abi määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud juhtudel.
19) Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 punktist b lähtudes arvestatud finantsanalüüs puhastulu teenimise ning objekti haldamisega kaasnevate iga-aastaste kulude ja tulude kohta;
(21) Üldise grupierandi määruse alusel antava abi puhul märgitakse taotluse rahuldamise otsuses täiendavalt, et toetus on grupierandiga hõlmatud riigiabi üldise grupierandi määruse tähenduses, viidates asjakohasele üldise grupierandi määruse artiklile.
(8) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus edastatakse taotlejale rakendusüksuse e-keskkonna kaudu kolme tööpäeva jooksul otsuse vastuvõtmisest arvates.
(9) Kui projekti abikõlblike kulude eelarve suureneb riigihanke kallinemise või projekti elluviimise seisukohast põhjendatud või ettenägematute kulude lisandumisega ning taotletakse toetuse summa suurendamist, võib teha taotluse rahuldamise otsuse tegevuskavas näidatust suuremas summas, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:
(41) Kui projekti abikõlblike kulude eelarve on suurenenud riigihanke kallinemise või projekti elluviimise seisukohast põhjendatud või ettenägematute kulude lisandumisega ning taotletakse toetuse summa suurendamist, võib muuta taotluse rahuldamise otsust ning teha otsus tegevuskavas näidatust suuremas summas, kui täidetud on § 19 lõike 9 punktides 1–3 sätestatud tingimused.
(11) Reservprojektidele ei suunata vahendeid, mida kasutatakse toetuse summa suurendamiseks § 19 lõike 9 alusel.