61 MOBILISATSIOONIVARU
§ 251 Mobilisatsioonivaru
§ 252 Mobilisatsioonivaru moodustamine ja koosseis
§ 253 Mobilisatsioonivaru hoidmine ja uuendamine
§ 254 Mobilisatsioonivaru finantseerimine
§ 255 Mobilisatsioonivaru kasutamine
§ 281 Mobilisatsioonivaru ebaseaduslik kasutamine
§ 282 Menetlus
20.05.2004 RT I 2004, 45, 318 27.05.2004
14.12.2005 RT I 2005, 71, 542 15.01.2006
2) kehtestab kaitseministri ettepanekul määrusega sõjalise kaitse strateegilise kava ;
72) korraldab mobilisatsioonivaru moodustamist, hoidmist, uuendamist ja kasutamist;
13) korraldab tervishoidu kaitseväes ja Kaitseliidus .
[RT I 2005, 71, 542 - jõust. 15.01.2006]
(2) [Kehtetu - RT I 2005, 71, 542 - jõust. 15.01.2006]
61. peatükk MOBILISATSIOONIVARU
§ 251. Mobilisatsioonivaru
(1) Mobilisatsioonivaru on riigi sõjalise kaitse vajadusteks loodud ressursside kogum.
(2) Mobilisatsioonivaru on riigi omand.
(3) Mobilisatsioonivaru valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub käesolevas peatükis sätestatud alustel.
§ 252. Mobilisatsioonivaru moodustamine ja koosseis
Mobilisatsioonivaru moodustab ning kaubagruppide nimetused ja üldkogused kehtestab kaitseminister .
§ 253. Mobilisatsioonivaru hoidmine ja uuendamine
(1) Mobilisatsioonivaru hoidmist ja uuendamist korraldab Kaitseministeerium.
(2) Kaitseminister kehtestab määrusega mobilisatsioonivaru hoidmise ja uuendamise korra .
§ 254. Mobilisatsioonivaru finantseerimine
(1) Mobilisatsioonivaru moodustamise, hoidmise ja uuendamisega seotud kulud kaetakse riigieelarvest.
(2) Uuendamise või vähendamise eesmärgil mobilisatsioonivaru realiseerimisest saadavad rahalised vahendid suunatakse riigieelarvesse.
§ 255. Mobilisatsioonivaru kasutamine
(1) Mobilisatsioonivaru kasutusele võtmise kaitseväe valmisoleku tõstmiseks või mobilisatsiooni läbiviimiseks otsustab kaitseminister.
(2) Mobilisatsioonivaru võib hädaolukorras elanikkonna vajadusteks võtta kasutusele kaitseministri käskkirja alusel.
(3) Enne julgeolekupoliitika alustevõinende muudatusteheakskiitmist VabariigiValitsuses kuulavad välis- ja kaitseminister äraRiigikogu välis- ja riigikaitsekomisjoniseisukohad .
[RT I 2004, 45, 318 - jõust. 27.05.2004]
(3) Enne sõjalise kaitse strateegilise kava või selle muutmise eelnõu esitamist Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks kuulab kaitseminister ära Riigikogu riigikaitsekomisjoni seisukoha.
§ 281. Mobilisatsioonivaru ebaseaduslik kasutamine
(1) Mobilisatsioonivaru ebaseadusliku kasutamise eest mobilisatsioonivaru hoidja töötaja või teenistuja poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 282. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-s 281 sätestatud väärteole kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-s 281 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on politseiprefektuur.
3) kehtestatakse Kaitsejõudude Peastaabi põhimäärus Vabariigi Valitsuse määrusega.§-d 32--38 [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Haapsalu linna huvikoolidesse vastuvõtu, väljaarvamise ja lõpetamise kord – Riigi Teataja
Haapsalu linna huvikoolidesse vastuvõtu, väljaarvamise ja lõpetamise kord
Haapsalu linna huvikoolidesse vastuvõtu, väljaarvamise ja lõpetamise kord - sisukord
§ 1 Huvikooli teeninduspiirkond
2 Huvikooli vastuvõtmine ja õpperühmade moodustamine
§ 3 Õpperühmade moodustamine muusikakoolis
§ 4 Spordikooli vastuvõtmine
§ 5 Õpperühmade moodustamine spordikoolis.
§ 6 Kunstikooli vastuvõtmine
§ 7 Õpperühmade moodustamine kunstikoolis
§ 8 Huvikeskuse huviringidesse vastuvõtmine
§ 9 Õpperühmade moodustamine huvikeskuses
3 Huvikooli lõpetamine ja koolist väljaarvamine
§ 10 Kooli lõpetamine
§ 11 Huvikoolist väljaarvamine
RT IV, 15.04.2014, 23
Vastu võetud 06.06.2012 nr 4
Määrus kehtestatakse huvikooli seaduse § 13 lõike 1, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2, Haapsalu Muusikakooli põhimääruse § 10, Haapsalu Kunstikooli põhimääruse § 10, Läänemaa Spordikooli põhimääruse § 9, Haapsalu Noorte Huvikeskuse põhimääruse § 9 alusel
§ 1. Huvikooli teeninduspiirkond
(1) Huvikoolide (edaspidi koolide) teeninduspiirkonnaks on Haapsalu linn. Koolides võimaldatakse huvihariduse omandamist eelkõige Eesti rahvastikuregistri andmetel Haapsalu linnas elavatele lastele ja täiskasvanutele.
(2) Väljastpoolt teeninduspiirkonda võetakse õppureid kooli tingimusel, kui õppuri elukohajärgne omavalitsus osaleb huvihariduse kulude katmisel või õppuri seaduslik esindaja on nõus katma kogu õpilaskoha maksumuse.
(3) Kui väljastpoolt teeninduspiirkonda elava õppuri elukohajärgne omavalitsus või õppuri seaduslik esindaja keeldub kohamaksu tasumisest on Koolil õigus keelduda õppuri vastuvõtmisest.
(4) Kooli vastuvõtmise aluseks on õppuri või tema seadusliku esindaja (lapsevanem või eestkostja) avaldus.
(5) Kooli astuda soovijal ei tohi olla õppetasu võlgnevust mõnes teises Haapsalu huvikoolis või lasteaias.
2. peatükk Huvikooli vastuvõtmine ja õpperühmade moodustamine
(1) Eelkooli võetakse õppurid vastu katseteta.
(2) Põhikooli võetakse õppur vastu sisseastumiskatsete alusel.
(3) Õppuri kooli vastuvõtmise vormistab direktor käskkirjaga.
§ 3. Õpperühmade moodustamine muusikakoolis
(1) Õpperühmad moodustatakse klasside kaupa võimalusel lähtuvalt õpilaste vanusest ja tasemest. Üldjuhul antakse õpet individuaaltundidena. Rühmad moodustakse muusikaloo õppeaines, solfedžos, muudes muusikateoreetilistes ainetes ning teatriklassis.
(2) Õpperühmad moodustatakse arvestusega, et optimaalne rühma suurus on 6 kuni 10 õpilast.
§ 4. Spordikooli vastuvõtmine
(1) Kooli võetakse vastu selleks vajalikke sportlikke eeldusi omavaid õppureid. Sisseastumiskatsete nõuded sätestatakse kooli õppekavas ning katsete hindamine kooli õpilaste hindamise korras.
(2) Kooli võetakse vastu õppureid kuni 20 eluaastani.
§ 5. Õpperühmade moodustamine spordikoolis.
(1) Õpperühmade moodustamisel arvestatakse õppuri vanust, funktsionaalseid võimeid, spordimeisterlikkuse taset, arstlikku kontrolli tulemusi ja õppuri soovi harjutada suuremate koormustega tippsporti jõudmiseks.
(2) Õpperühmade täituvusnormid ning õppe- ja kasvatustöö mahud tundides kehtestab igale rühmale kooli direktor, võttes aluseks kinnitatud õppekavad.
§ 6. Kunstikooli vastuvõtmine
(1) Eelkooli kunstiringi võetakse vastu ilma katseteta.
(2) Eelkooli ettevalmistusklassi ja põhikooli I kursusele võetakse vastu sisse-astumiskatsete alusel. Sisseastumiskatsete nõuded sätestatakse kooli õppekavas ning katsete hindamine kooli hindamise korras.
(3) Põhikooli noorema astme II kursusele ja vanema astme III-IV kursusele võetakse vastu ka see, kes on mõnes muus kunstikoolis õppekava alusel läbinud eelnevad kursused. Selleks peab õppur või tema seaduslik esindaja lisaks avaldusele esitama nende kursuste läbimist tõendavad dokumendid (kunstikooli tunnistuse, õpinguraamatu vms).
(4) Avatud stuudiosse võetakse vastu ilma katseteta.
§ 7. Õpperühmade moodustamine kunstikoolis
(1) Õpperühmad moodustatakse võimalusel lähtuvalt õpilaste vanusest ja tasemest.
(2) Õpperühmad moodustatakse arvestusega, et optimaalne rühma suurus on 6-12 õpilast.
§ 8. Huvikeskuse huviringidesse vastuvõtmine
(1) Huvikeskuse huviringidesse vastuvõtmise aluseks on õpilase seadusliku esindaja (lapsevanem või eestkostja) avaldus.
(2) Huvikeskuse huviringide õpilaste nimekirjad vormistatakse direktori käskkirjaga.
(3) Huvikeskuse avatud noorsootöötegevustesse on oodatud iga noor, kes järgib Huvikeskuse kodukorda.
§ 9. Õpperühmade moodustamine huvikeskuses
(1) Õpperühmad moodustatakse huviringide kaupa võimalusel lähtuvalt õpilaste vanusest ja tasemest.
3. peatükk Huvikooli lõpetamine ja koolist väljaarvamine
§ 10. Kooli lõpetamine
§ 11. Huvikoolist väljaarvamine
(1) Õppur arvatakse õppijate nimekirjast välja:
1) õppeastme lõpetamisel;
2) õppuri või õppuri seadusliku esindaja avalduse alusel, kusjuures avaldus tuleb koolile esitada üks kuu ette.
1) kui õpilane on puudunud õppeaasta jooksul õppetööst rohkem kui 25% ettenähtud mahust;
3) kui õpilase seadusliku esindaja poolt kaetav osalustasu on kahel järjestikusel kuul tasumata;
4) kui maksja ei maksa Linnale õpilaskoha tegevuskulu arvestuslikku maksumust või viivitab üle arves näidatud tähtaja rohkem kui kolmkümmend päeva;
6) Õppuri kustutamine kooli nimekirjast vormistatakse kooli direktori käskkirjaga.
Määrus jõustub 01.08.2012.a


§ 2 Hoolduse mõiste
§ 3 Hoolduse seadmise üldpõhimõtted
§ 4 Hooldatava esindamine
§ 6 Hooldaja isikule esitatavad tingimused
§ 7 Hoolduse seadmine ja hooldaja määramine
§ 9 Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise tähtaeg
§ 10 Tähtajalise hoolduse jätkumine
§ 11 Hoolduse lõpetamine
3 Hooldajatoetus
1 Hooldajatoetus täisealise isiku hooldajale
§ 12 Täisealise isiku hoolduse eest toetuse andmise üldpõhimõtted
§ 13 Hooldajatoetuse taotlemine
§ 14 Hooldajatoetuse määramine
§ 15 Lapse hoolduse eest hooldajatoetuse andmise üldpõhimõtted
§ 16 Hooldajatoetuse taotlemine
§ 17 Hooldajatoetuse määramine
3 Hooldajatoetuse suurus ja maksmine
§ 18 Hooldajatoetuse suurus
§ 19 Hooldajatoetuse maksmine
§ 20 Tähtajalise hooldajatoetuse maksmise jätkumine
§ 21 Hooldajatoetuse maksmise lõpetamine
§ 22 Teavitamiskohustus
4 Andmete registrisse kandmine, järelevalve, otsuste vaidlustamine
§ 23 Andmete riigi andmeregistrisse kandmine
§ 25 Otsuste vaidlustamine
RT IV, 28.06.2016, 74
Vastu võetud 21.06.2016 nr 7
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 2 ja § 26 ning Rae Vallavolikogu 17. mai 2016 määruse nr 52 „Sotsiaalteenuste osutamise kord Rae vallas“ alusel.
Hoolduse seadmise, hooldaja määramise ning hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord Rae vallas (edaspidi määrus) sätestab korra:
1) täisealisele, vaimse või kehalise puude tõttu abivajavale isikule hoolduse seadmiseks, hooldaja määramiseks ja hoolduse lõpetamiseks;
2) täisealise isiku hooldajale või eestkostjale hooldajatoetuse maksmiseks ja maksmise lõpetamiseks;
3) vaimse või kehalise puudega last hooldavale isikule hooldajatoetuse maksmiseks ja maksmise lõpetamiseks.
2. osa Hoolduse seadmine ja hooldaja määramine
§ 2. Hoolduse mõiste
Hooldus määruse tähenduses on hooldaja igapäevane füüsiline tegevus hooldatavale kõrvalabi osutamisel ja juhendamisel, söömisel, hügieenitoimingutes, riietumisel, liikumisel või suhtlemisel, abistamine hooldatava õiguste teostamisel ja kohustuste täitmisel toimingutes ja tehingutes, milles hooldatava teovõime ei ole piiratud. Hooldus sisaldab ka järelvalvet, st ohutuse tagamist inimese suhtes, kes oma tegevuse või tegevusetusega võib tekitada kahju iseenda või teiste inimeste elule, tervisele või varale.
§ 3. Hoolduse seadmise üldpõhimõtted
(1) Hooldus seatakse raske või sügava puudega täisealisele isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks (edaspidi hooldatav), kui eestkoste seadmine sellele isikule ei ole vajalik.
(3) Nii hooldatava kui ka hooldaja tegelik ja rahvastikuregistrijärgne elukoht peab asuma Rae vallas. Erandina võib määrata hooldajaks isiku, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on teises omavalitsuses tingimusel, et ta tagab hooldatava hooldamise Rae vallas.
§ 4. Hooldatava esindamine
Hooldaja võib hooldatavat esindada üksnes hooldatavalt saadud sellekohase volituse alusel.
(1) Hooldatav, kes taotleb hoolduse seadmist ja hooldaja määramist, esitab Rae Vallavalitsusele kirjaliku avalduse (lisa 1), milles:
1) märgib enda kontakt- ja isikuandmed ning annab loa isikuandmete (sh delikaatsete) töötlemiseks;
2) põhjendab hoolduse seadmise ja hooldaja määramise vajadust;
3) avaldab andmed hooldaja isiku kohta, kui hooldatav on ise leidnud hooldajaks sobiva isiku.
(2) Hooldatav esitab koos avaldusega:
2) Sotsiaalkindlustusameti otsuse hooldatava puude raskusastme tuvastamise kohta;
(3) Vallavalitsuse haridus- ja sotsiaalametil (edaspidi amet) on õigus nõuda hooldatavalt täiendavaid lisaandmeid või –dokumente, millest teda informeeritakse avalduse vastuvõtmisel või kirjalikult viie tööpäeva jooksul avalduse vastuvõtmisest.
§ 6. Hooldaja isikule esitatavad tingimused
(1) Hooldajaks käesoleva määruse tähenduses võib olla täisealine ja teovõimeline isik.
1) 3-16-aastase keskmise, raske või sügava puudega või 16-18-aastase raske või sügava puudega lapse hooldajaks määramise taotluse esitamisel töötab;
3) on registreeritud töötu;
4) on ise raske või sügava puudega.
§ 7. Hoolduse seadmine ja hooldaja määramine
(1) Hooldatava abi-, toetuse ja järelevalve vajaduse kindlakstegemiseks viib ameti töötaja läbi hooldusvajaduse hindamise vastavalt hindamisinstrumendile ning kooskõlastab hooldatavaga hooldaja ülesanded. Hindamine viiakse üldjuhul läbi hooldatava elukohas.
(3) Isiku võib määrata hooldajaks kuni kahele hooldatavale.
(4) Otsuse hoolduse seadmise ja hooldaja määramise või sellest keeldumise kohta annab vallavalitsus ameti ettepanekul. Otsus võetakse vastu 30 päeva jooksul avalduse esitamisest või nõutud täiendavate dokumentide (või andmete) esitamisest või lisaandmete esitamiseks antud tähtaja möödumisest.
(5) Hooldust ei seata ja hooldajat ei määrata, kui:
5) esineb muu käesolevas määruses märgitud põhjus.
3) teavitama ametit hooldusega seoses tekkinud probleemidest;
4) teavitama ametit hooldusvajaduse lõppemisest või edasist hooldust võimatuks muutuvatest asjaoludest kümne tööpäeva jooksul asjaolude tekkimisest.
§ 9. Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise tähtaeg
(1) Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse tähtajaliselt hooldatava puude raskusastme kehtivuse tähtaja lõppemiseni, kui lühema tähtaja määramist ei tingi hooldust vajavast isikust tulenevad asjaolud.
(2) Hoolduse võib seada ja hooldaja määrata tähtajatult, kui hooldatava puude raskusaste on määratud tähtajatult.
§ 10. Tähtajalise hoolduse jätkumine
(1) Tähtajaliselt seatud hoolduse lõppemisel jätkub hooldus ning hooldaja õigused ja kohustused katkemata, kui
1) jätkub hoolduse vajadus ja;
2) hooldaja, kes jätkuvalt vastab hooldajale esitatavatele tingimustele, on esitanud vallavalitsusele hoolduse jätkamise avalduse hiljemalt hoolduse lõppemise kalendrikuule järgneval kalendrikuul.
(2) Kui hooldaja esitab avalduse hiljem, jätkub hooldus ning hooldaja õigused ja kohustused taotluse esitamise kalendrikuule järgnevast kalendrikuust.
(3) Hoolduse jätkamiseks esitab hooldaja ametile avalduse, millele lisab hoolduse seadmise ja hooldaja määramise tähtajalisuse tinginud asjaolude jätkumist tõendavad dokumendid.
(4) Vallavalitsus teeb otsuse hoolduse jätkamise kohta määruse §-des 6-8 sätestatud hoolduse seadmise ja hooldaja määramise regulatsiooni alusel.
(5) Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise või sellest keeldumise otsus saadetakse taotlejale kümne tööpäeva jooksul otsuse vastuvõtmisest.
§ 11. Hoolduse lõpetamine
(1) Vallavalitsus võtab ameti ettepanekul vastu otsuse hoolduse lõpetamise kohta, kui:
1) hoolduse seadmise alus on ära langenud;
3) seda taotleb hooldaja või hooldatav;
4) hooldatav või hooldaja on surnud;
5) hooldaja isik ei vasta enam määruse §-s 6 esitatud tingimustele.
(2) Hoolduse lõpetamise otsus tehakse hooldatavale ja hooldajale teatavaks kümne tööpäeva jooksul otsuse vastuvõtmisest. Hooldus lõpeb teatavakstegemisest, kui otsuses ei ole märgitud teisiti.
3. osa Hooldajatoetus
1. peatükk Hooldajatoetus täisealise isiku hooldajale
§ 12. Täisealise isiku hoolduse eest toetuse andmise üldpõhimõtted
Hooldajatoetust on õigus taotleda käesoleva määruse alusel raske või sügava puudega täisealise isiku hooldajaks määratud isikul või eestkostjal.
§ 13. Hooldajatoetuse taotlemine
(1) Hooldajatoetuse taotleja esitab Rae Vallavalitsusele kirjaliku avalduse, milles:
1) märgib enda ja hooldatava isikuandmed;
2) annab loa isikuandmete (sh delikaatsete) töötlemiseks;
3) võtab kohustuse teatada ametile kirjalikult asjaoludest, mis toovad kaasa hooldajatoetuse suuruse muutumise või maksmise lõpetamise, kümne tööpäeva jooksul nende asjaolude tekkimisest;
(2) Hooldajatoetuse taotleja esitab koos avaldusega:
1) Sotsiaalkindlustusameti otsuse hooldatava puude raskusastme tuvastamise kohta;
3) vallavalitsuse korralduse otsuse hooldajaks määramise kohta või eestkostjaks olemist tõendava dokumendi.
(3) Hooldajatoetuse taotleja ei pea esitama andmeid ja dokumente, mis on esitatud hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotlemisel.
(4) Ametil on vajaduse korral õigus nõuda hooldajatoetuase taotlejalt lisaandmeid või –dokumente, millest hooldajatoetuse taotlejat teavitatakse avalduse vastuvõtmisel või kirjalikult 10 tööpäeva jooksul avalduse vastuvõtmisest.
§ 14. Hooldajatoetuse määramine
(1) Hooldajatoetus määratakse tähtajaliselt kuni hooldatava puude raskusastme kehtivuse tähtaja lõppemiseni, kuid maksimaalselt tähtajalise hoolduse või elamisloa kehtivuse lõppemiseni.
(2) Hooldajatoetus määratakse tähtajatult, kui hooldus on seatud ja hooldaja määratud tähtajatult.
2. peatükk Hooldajatoetus puudega lapse hooldajale
§ 15. Lapse hoolduse eest hooldajatoetuse andmise üldpõhimõtted
(1) Hooldajatoetust on õigus taotleda 3-16-aastase keskmise, raske või sügava puudega või 16-18-aastase raske ja sügava puudega lapse (edaspidi puudega laps) vanemal, vanemaga abielus oleval isikul või eestkostjal, kui nimetatud isik:
1) ei saa töötada puudega lapse kasvatamise tõttu ja;
2) teostab hooldust käesoleva määruse mõttes ja;
3) vastab määruses hooldaja isikule esitatavatele tingimustele, välja arvatud määruse § 6 lg 2 punktis 1 sätestatu.
(2) Isikul, kes on mitme puudega lapse vanem, vanemaga abielus olev isik või eestkostja, on õigus taotleda toetust iga puudega lapse eest.
§ 16. Hooldajatoetuse taotlemine
(1) Hooldajatoetuse taotleja esitab ametile kirjaliku avalduse (lisa 2), milles:
1) märgib enda ja puudega lapse isikuandmed ning annab loa isikuandmete (sh delikaatsete) töötlemiseks;
2) võtab kohustuse teatada ametile kirjalikult asjaoludest, mis toovad kaasa hooldajatoetuse suuruse muutumise või maksmise lõpetamise, kümne tööpäeva jooksul nende asjaolude tekkimisest;
3) kinnitab esitatud andmete õigsust.
1) Sotsiaalkindlustusameti otsuse lapse puude raskusastme tuvastamise kohta;
2) enda ja puudega lapse isikut tõendavad dokumendid;
3) lapse vanemaks, vanemaga abielus olemist või eestkostjaks olemist tõendava dokumendi.
(3) Ametil on vajaduse korral õigus nõuda hooldajatoetuse taotlejalt lisaandmeid või-dokumente, millest hooldajatoetuse taotlejat teavitatakse avalduse vastuvõtmisel või kirjalikult kümne tööpäeva jooksul pärast avalduse vastuvõtmist.
§ 17. Hooldajatoetuse määramine
Hooldajatoetus määratakse tähtajaliselt kuni lapse puude raskusastme kehtivuse tähtaja lõppemiseni, kuid maksimaalselt:
3) tähtajalise eestkoste või elamisloa kehtivuse lõppemiseni.
3. peatükk Hooldajatoetuse suurus ja maksmine
§ 18. Hooldajatoetuse suurus
Hooldajatoetuse suurused eelarveaastaks kehtestatakse vallavalitsuse korraldusega.
§ 19. Hooldajatoetuse maksmine
(2) Hooldajatoetus kantakse hooldajatoetuse saaja arvelduskontole jooksva kuu 25. kuupäevaks. Erandina võib hooldajatoetust välja maksta ka vallavalitsuse kassast.
§ 20. Tähtajalise hooldajatoetuse maksmise jätkumine
(1) Tähtajaliselt määratud hooldajatoetuse maksmise lõppemisel jätkub õigus saada hooldajatoetust ja hooldajatoetuse maksmine ei katke, kui hooldajatoetuse saaja on esitanud hooldajatoetuse maksmise jätkamise avalduse hiljemalt hooldajatoetuse maksmise lõppemise kalendrikuule järgneval kalendrikuul. Kui avaldus esitatakse hiljem, jätkatakse maksmist hooldajatoetuse avalduse esitamise kalendrikuule järgnevast kalendrikuust.
(2) Hooldajatoetuse maksmise jätkamiseks esitab hooldajatoetuse saaja ametile avalduse, millele lisab hooldajatoetuse tähtajalist määramist tinginud asjaolude jätkumist tõendavad dokumendid.
(3) Amet teeb otsuse hooldajatoetuse maksmise jätkamise kohta 10 tööpäeva jooksul avalduse laekumisest.
§ 21. Hooldajatoetuse maksmise lõpetamine
(1) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse, kui
2) käesoleva määruse alusel määratud ja hooldajatoetust saav hooldaja ei vasta enam määruse §-s 6 esitatud tingimustele;
3) hooldajatoetuse saaja on esitanud valeandmeid;
4) määratud toetuse saamiseks puudus seaduslik alus, taotleja teadvalt valeandmete esitamise või vajalike andmete mitteesitamise tõttu.
(2) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse hooldajatoetuse maksmise lõpetamist tingivate või maksmist välistavate asjaolude tekkimise või ilmnemise kalendrikuule järgnevast kuust.
§ 22. Teavitamiskohustus
(1) Hooldajatoetuse saaja on kohustatud viivitamata, kuid mitte hiljem kui kümne päeva jooksul teavitama ametit kirjalikult asjaolude tekkimisest, mis toovad kaasa:
(2) Käesoleva paragrahvi esimeses lõikes nimetatud asjaoludest mitteteatamisel on vallavalitsusel õigus enammakstud hooldajatoetus tagasi nõuda seaduses sätestatud korras.
4. osa Andmete registrisse kandmine, järelevalve, otsuste vaidlustamine
§ 23. Andmete riigi andmeregistrisse kandmine
Sotsiaalhoolekande seadusest tulenevalt kannab amet sotsiaalteenuste ja –toetuste andmeregistrisse (STAR) hoolduse seadmise ja hooldaja määramise ning hooldajatoetuse saaja ja hooldatava andmed.
Järelvalvet hooldaja ülesannete täitmise üle teostab amet, kes võib igal ajal nõuda hooldajalt informatsiooni tema ülesannete täitmise kohta.
§ 25. Otsuste vaidlustamine
Ameti otsusega mittenõustumisel on taotlejal õigus esitada vallavalitsusele vaie või pöörduda seaduses sätestatud korras kaebusega halduskohtu poole.
(1) Avalikustada määrus valla veebilehel ja ajalehes Rae Sõnumid.


§ 3 Kaevetööde planeerimine
§ 4 Kaevetööloa taotlemine
§ 5 Kaevetööloa väljastamine
§ 6 Kaevetööd
§ 7 Liikluse piiramine
§ 8 Kaevetööde koha tähistamine
§ 9 Kaeviku tagasitäitmine
§ 10 Kaevetööde teostamine puude läheduses
§ 11 Teekatete ja teeinventari kaitse
§ 12 Avariikaevetööd
§ 13 Taastamistööde üldnõuded
§ 14 Teekatte taastamine pikisuunalise kaevetöö korral
§ 15 Taastamine ristisuunaliselt rajatavate tehnorajatiste korral
§ 16 Teekatte taastamine
§ 17 Betoon- või graniitkiviga teekatte taastamine
§ 18 Haljasalade taastamine
§ 19 Taastamistöödele esitatavad nõuded
§ 20 Garantiiaeg taastamistöödele
§ 21 Tehnorajatise kaitse
§ 22 Kaevetöö ja kaevetööloa lõpetamine
§ 23 Järelevalve ja vastutus
§ 24 Lõppsätted
RT IV, 18.12.2013, 33
Vastu võetud 11.12.2013 nr 25
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus“ § 22 lõike 1 punkti 361 alusel.
(1) Kaevetööde eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib kaevetööde tegemist Võru linna haldusterritooriumil.
(2) Eeskirja sätteid ei kohaldata kalmistul, erakinnistul ja maa-alal, kus kaevetööd on reguleeritud teiste õigusaktidega v.a tehnovõrkude ja –rajatiste püstitamisel või remonttöödel.
(3) Kaevetöid on lubatud teostada käesolevas eeskirjas sätestatud lubade ja normide alusel.
(4) Kaevetööd tuleb läbi viia võimalikult lühikese ajaga. Tänavaliikluse häirimisega või sulgemisega seotud tööde korral on Võru Linnavalitsuse poolt volitatud ametnikul (edaspidi linnavalitsus) õigus nõuda liikluskorralduse skeemi, tööde teostamist õhtusel ajal, öösel või puhkepäevadel ja määrata, põhjendatud juhtudel, kaevetööde teostamise ajavahemik.
Käesolevas eeskirjas kasutatakse termineid järgnevas tähenduses:
1) kaevetöö - tööde tegemine sügavamal kui 30 cm maapinnast v.a puude ja põõsaste istutamine või kui tööde tegemisel rikutakse tee- või pinnakatet (asfalt, sillutis, muru jne) või kui tööde tegemisel muudetakse maapinna kõrgust;
2) kaevaja - füüsiline või juriidiline isik, kellele on väljastatud kaevetööluba või kes on avariikaevetöö teostaja;
3) avariikaevetöö - kaevetöö, mille tegemise vajadus tekib ootamatult ja mis on ebasoovitavaid tagajärgi silmas pidades edasilükkamatu;
4) teostusmõõdistamine - paigaldatud tehnorajatise digitaalne mõõdistamine enne kaeviku tagasitäitmist;
5) kaevik - kaevetöö tulemusena maapõue moodustunud üle 30 sentimeetri sügavusega süvend.
§ 3. Kaevetööde planeerimine
(1) Kaevetöid planeeritakse koordineeritult teede ning haljasalade remondi ja ehitusega nii, et kaevetööd eelneksid teede või haljasalade remondi- ja ehitustöödele.
(2) Kaevetööde planeerimisel nendel tänavatel, mille ehitamisest või rekonstrueerimise töödest on möödunud vähem kui viis aastat, kuulub tänava katend taastamisele täies laiuses.
(3) Eelistatud on kaevetööde tegemine kasutades üht järgnevat võimalust:
2) tehnovõrgu asukoha muutmine;
(4) Kui kaevetööde planeerimisel ei ole võimalik vältida teekatte lammutamist või rikkumist, siis otsustab kaevetööde teostamise tingimused linnavalitsus.
§ 4. Kaevetööloa taotlemine
(1) Kaevaja esitab linnavalitsusele hiljemalt kolm tööpäeva enne kaevetöö algust kaevetööloa taotluse.
(2) Kaevetööloa taotlusele lisatakse:
1) linnavalitsuse poolt määratud vajalikud kooskõlastused;
2) ehitusprojekt või Võru Linnavalitsuse kirjalik nõusolek;
3) tegevuslitsents, kui kaevetööloa taotluses märgitud tööde tegemiseks on ette nähtud tegevuslitsents või majandustegevuseregistri registreering;
4) üldkasutataval alal kaevamise korral vähemalt kaks ülevaatlikku fotot, paberkandjal või digitaalsel kujul, plaanitavast kaevekohast.
(3) Linnavalitsusel on õigus nõuda, lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatule, täiendavaid dokumente (kaevikute mahamärkimine jne).
§ 5. Kaevetööloa väljastamine
(1) Kaevetööloa väljastab või keeldub selle väljastamisest linnavalitsus kolme tööpäeva jooksul, arvates kaevetööloa taotleja poolt eeskirja nõuete kohase kaevetööloa taotluse esitamise päevast, ning antakse üle allkirja vastu.
(2) Kaevetööluba ei väljastata, kui kaevetööloale ei ole lisatud eeskirja § 4 lõikes 2 nõutud dokumente/kooskõlastusi või kui kaevetööloa taotlejale on tehtud taotluse esitamisele eelneva 12 kuu jooksul kaks või enam ettekirjutust eeskirja või kaevetööloa nõuete rikkumise kohta;
(3) Kaevetööluba jõustub kaevajale üleandmise hetkest ja kehtib kuni kaevetööloal märgitud tähtajani.
(4) Kaevetööloale märgitakse informatsioon teekatte, äärekivide, muldkeha, teekraavide, truupide, teemaa ja rajatiste seisukorra kohta. Vajadusel lisatakse kaevetööloale olukorra selgitamiseks foto(d).
§ 6. Kaevetööd
(1) Kaevetööde ajal peab kaevetööluba või kaevetööloa koopia asuma kaevetööde tegemise kohas.
(2) Ettenägematute asjaolude ilmnemisel (lõhkekeha, arheoloogiline leid, topo-geodeetilisele plaanile kandmata tehnorajatis jne) peab kaevetööd kohe seiskama, säilitama leiukoha muutumatul kujul ning viivitamatult informeerima linnavalitsust, vajadusel päästeametit või muinsuskaitseametit. Kaevetööde peatamise kohta teeb linnavalitsus kaevetööloale kirjaliku märke.
(3) Kaevetööde tähtaja pikendamiseks peab kaevaja pöörduma linnavalitsuse poole hiljemalt kaevetööloal märgitud kaevetööde lõpptähtpäeval. Kaevetööde pikendamise kohta teeb linnavalitsus kirjaliku märke kaevetööloale.
§ 7. Liikluse piiramine
(1) Linnavalitsusel on õigus liiklust oluliselt mõjutava ümbersõidu puhul nõuda kaevajalt ajutise ümbersõidutee rajamist, selle sõidukorras hoidmist kaevetööde ajal ning pärast kaevetööde lõppemist ümbersõidutee likvideerimist ja selle alusel maa-alal endise olukorra ennistamist.
(2) Kaevetööde peatamisel eeskirja § 6 lõike 2 alusel pikeneb kaevetööluba kaevetööde seiskamise aja võrra. Kaevetööde jätkamiseks tuleb kaevajal vajadusel taotleda linnavalitsuse poolt nõutud täiendavad kooskõlastused. Kaevetööde jätkamise aluseks on linnavalitsuse kirjalik märge kaevetööloal.
§ 8. Kaevetööde koha tähistamine
(1) Kaevaja on kohustatud, kaevetööde teostamisel üldkasutataval alal, üle kahe päeva kestva kaevetöö tegemise kohta paigaldama teabetahvli, kuhu on märgitud kaevaja nimi, tööpiirkonna pikkus, kaevetööde algus- ja lõpptähtpäev, kaevetööde eest vastutava isiku nimi ja telefoninumber, liikluskorralduse eest vastutava isiku nimi ja telefoninumber. Teabetahvlid paigaldatakse kaeviku otstesse nähtavale kohale.
(2) Kaevetööde ala peab olema tähistatud. Jalakäijate liikumistsoonis peab kaevik olema piiratud vähemalt 1,2 m kõrguse aiaga.
(3) Kaevetööde ajal peab olema tagatud jalakäijate ohutu juurdepääs üldkasutatavatele kohtadele ja elukohtadele ning kinnistutele.
(4) Kaevetöödel üldkasutataval alal peab kaeveala ja sellega 0,5 meetri ulatuses külgnev maa-ala olema tähistatud liikluskorraldusvahenditega vastavalt Eesti Vabariigis kehtivatele nõuetele ja pimedal ajal valgustatud või tähistatud helkuritega.
§ 9. Kaeviku tagasitäitmine
(1) Enne kaeviku tagasitäitmist peab kaevaja tagama paigaldatud tehnorajatiste digitaalse teostusmõõdistamise ehitusgeodeetiliste mõõdistustööde õigust omava isiku poolt.
(2) Kaevik täidetakse kihtide kaupa ja iga kiht tuleb eraldi tihendada (kihi maksimaalne paksus 50 cm). Iga tihendatud kihi tiheduse kohta esitatakse rajatise omanikule tihedusemõõtmise õiend (pikisuunalistel kaevikutel minimaalselt 25 m pikettidega, risti teede läbimisel aga 5 m pikettidega). Kaeviku täitmist alustatakse kaeviku põhja tihendamisega, vajadusel enne tehnovõrgu paigaldamist. Kaevikute täitmisel tuleb ülemine kiht täita killustikuga, kõnniteel 15 cm, sõiduteel ja parklates 30 cm paksuselt. Täitematerjali tihedus peab vastama tihendustegurile 0,95. Taastamiseks mittekõlblik materjal tuleb ära vedada projektis ettenähtud kohta.
(3) Pargis või puhkealal asuva kaeviku tagasitäiteks võib kasutada ainult materjali, mis oma omaduste poolest sobib pargi või puhkeala mulde ehituseks ja võimaldab nõuetekohast tihendamist.
(4) Kaevikust väljapumbatava vee juhtimine ühiskanalisatsiooni võib toimuda vee-ettevõtte loal. Kaevikust väljapumbatava vee juhtimine tänavaalale võib toimuda linnavalitsuse loal.
§ 10. Kaevetööde teostamine puude läheduses
Kaevetööde vahetus ümbruses asuvate puude tüved ja võrad peavad olema kaitstud võimalike vigastuste eest. Kaevetööd puude juurekaelale lähemal kui kaks meetrit tuleb kooskõlastada linnavalitsusega.
§ 11. Teekatete ja teeinventari kaitse
(1) Kaevetöödel on keelatud hävitada, kahjustada või ilma vastava loata ümber paigutada liikluskorraldusvahendeid ja geodeetilisi märke. Kahjustatud või hävitatud ja ümberpaigutatavad märgid taastatakse kaevaja kulul.
(2) Teekatte lammutamiseks võib kasutada ainult teeomaniku poolt aktsepteeritavat tehnoloogiat (vastav märge kaevetööloal).
(3) Lubatud on kasutada tehnikat, mis toetub teepinnale elastsete rehvide või roomikutega (k.a kaevetöödel kasutatava masina tugikäpad).
(4) Kaevaja poolt tagatakse kaevetööala ja sellega piirnevate alade heakord, liikumisteede koristus ja korrastus (sh haljasalad, kõnniteed, teede ja tänavate katendid).
(5) Kaeviku seinte varisemisohu või külgnevate ehitiste varisemisohu korral rakendab kaevaja koheselt varisemist või vajumist ennetavaid meetmeid.
(6) Kaevetööde ajal peab olema tagatud jalakäijate ohutu juurdepääs üldkasutatavatele kohtadele, elukohtadele ning kinnistutele, kui need enne kaevetööd olemas olid.
§ 12. Avariikaevetööd
(1) Avariikaevetöödel kohaldatakse eeskirja, arvestades käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud erisusi. Avariikaevetööde teostaja peab tagama, et kaevetööde teostamise piirkonnas ei ohustata teisi rajatisi.
(2) Avariikaevetöid võib kaevaja alustada kaevetööloata, teatatakse enne kaevetöö alustamist sellest viivitamatult kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis (sh elektronposti või faksi teel) linnavalitsust ja kaeveala vahetusse ümbrusse jäävate tehnorajatiste omanikke. Teates märgitakse avarii asukoht ja põhjus, kaevetööde algus- ja lõpptähtpäev ja kaevetööde eest vastutava isiku nimi.
(3) Avariikaevetöö kaevaja esitab vormikohase kaevetööloa taotluse linnavalisusele hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast kaevetööde alustamist.
§ 13. Taastamistööde üldnõuded
(1) Olukord maa-alal, kus teostatakse kaevetöid, taastatakse vastavalt kaevetööloal märgitud katendi liigile ja tähtajale kogu ulatuses kaevaja kulul.
§ 14. Teekatte taastamine pikisuunalise kaevetöö korral
2) alla viie aasta vanused asfaltkattega kõnniteede katted taastatakse asfaldilaoturiga kogu kõnnitee laiuselt mitte vähem kui viie meetri pikkuse paigana.
1) taastatakse betoon- või graniitkiviga katted kogu tänava laiuses;
2) alla viie aasta vanused asfaltkattega teede katted taastatakse asfaldilaoturiga kuni 6,5 m laiustel teedel kogu laiuses, üle 6,5 m laiustel teedel taastatakse ühel sõidurajal tehtava kaevetöö korral poole sõidutee laiuses ning mõlemal sõiduteesuunal tehtava kaevetöö korral sõidutee kogu laiuses ning kokkuleppel linnavalitsuse poolt määratud ametnikuga;
3) üle viie aasta vanused katted taastatakse kokkuleppel linnavalitsusega;
(3) Linnavalitsusel on õigus sõlmida kaevajaga kirjalikke kokkuleppeid taastatava teekatendi ulatuse ning tüübi osas.
§ 15. Taastamine ristisuunaliselt rajatavate tehnorajatiste korral
§ 16. Teekatte taastamine
(4) Kaevukraede tõstmisel tuleb asfaltkate taastada vähemalt 30 cm kaevukrae servast.
§ 17. Betoon- või graniitkiviga teekatte taastamine
Taastamise puhul on teeomanikul õigus nõuda betoonist või tsemendiga stabiliseeritud materjalidest aluskonstruktsiooni rajamist.
§ 18. Haljasalade taastamine
(1) Haljasalade murukatete taastamisel võib tagasitäiteks kasutada kaevekohast väljavõetud pinnast, pealmine külvialune kiht peab olema 10 cm paksuse kihina täidetud sõelutud mullaga.
(4) Muruseemne külvamiseks sobilik aeg on 1. mai kuni 1. oktoober.
(5) Kaevetöö ajal haljastuse rikkumise tuvastamisel on linnavalitsusel õigus nõuda kaevajalt haljastuse taastamist.
§ 19. Taastamistöödele esitatavad nõuded
(1) Tänava, väljaku või parkla või selle osa, millel ei ole kaevetööde lõppemisel või teekatte taastamisel tagatud nõutav teeseisund ja liiklusohutus, peab olema tähistatud liikluskorraldusvahenditega vastavalt Eesti Vabariigis kehtivatele nõuetele.
(2) Kaevaja peab tagama teekatte nõuetekohase taastamiseni häireteta ja ohutu liikluse, sh ajutise teekatte korrashoiu (sh tee tolmutõrje), kuni lõpliku nõuetekohase taastamiseni omal kulul.
(4) Killustikaluse tihendamist kontrollitakse elastsusmooduli mõõtmise teel tihendatud aluse pinnal seadmega Inspector II või mõne muu sarnase tööpõhimõttega seadmega vähemalt iga 50 m tagant ristlõike kolmes punktis. Kui projektis ei ole elastsusmooduli nõuet esitatud, siis peab see olema suurem kui 170 MPa.
(7) Linnavalitsusel on õigus nõuda teekatte kohest ajutist taastamist juhul, kui lõplik taastamine ei ole kaevetööde lõpetamisel tehnoloogiliselt võimalik.
(8) Asfaldikihi tasasust hinnatakse ehitamise käigus kolme meetri pikkuse latiga. Suurim lubatud vahe lati ja teekatte vahel peab vastama majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt kehtestatud nõuetele. Tasasust kontrollitakse tee-ehitusobjekti puhul iga 25 m ja katete taastamisel pärast kommunikatsioonide paigaldamist iga 10 m tagant.
§ 20. Garantiiaeg taastamistöödele
(1) Garantiiaeg taastamistöödele on 24 kuud alates kaevetööloa lõppemisest.
(2) Garantiiajal ilmsiks tulnud vead kõrvaldab kaevaja omal kulul linnavalitsuse poolt määratud tähtpäevaks.
(3) Juhul kui kaevaja ei ole kõrvaldanud ilmsiks tulnud vigasid määratud tähtajaks, võib linnavalitsus tellida taastamistööd kolmandalt isikult kaevaja arvel.
§ 21. Tehnorajatise kaitse
(1) Olemasoleva tehnorajatise vigastamisest teatab kaevaja koheselt tehnorajatise omanikule ja Võru Linnavalitsusele. Vigastus parandatakse kaevaja kulul.
(2) Tehnorajatise võib ümber paigutada üksnes selle valdaja loal ja kinnitatud projekti või kirjaliku kooskõlastuse alusel.
(3) Kaevetööde teostamise piirkonnas olevate tehnorajatiste omaniku esindaja kutsutakse kohale enne kaevetööde algust juhul, kui seda on nõutud kaevetööloa taotluse kooskõlastamisel.
§ 22. Kaevetöö ja kaevetööloa lõpetamine
(1) Kaevetöö on lõpetatud, kui kaevetööga rikutud maa-ala on nõuetekohaselt taastatud ja korrastatud. Kaevetöö lõpetamine ja üleandmine fikseeritakse linnavalitsuse poolt kaevetööloal.
(2) Kaevetööde lõpetamiseks esitatakse linnavalitsusele:
1) õiend kaevetöö käigus välja veetud pinnase ja freesasfaldi koguse ladustamise kohta;
2) täitepinnase tihendamise kontrollakt;
3) täitematerjali vastavussertifikaat;
4) asfaltbetooni vastavussertifikaat;
5) tehnorajatiste teostusdokumentatsioon paberil ja digitaalsel andmekandjal.
§ 23. Järelevalve ja vastutus
(1) Eeskirja nõuete rikkumise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 662 sätestatud korras.
(2) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad linnavalitsuse poolt määratud ametnikud.
(3) Kaevetööga tekitatud kahju hüvitab kaevaja.
§ 24. Lõppsätted
(1) Võru Linnavalitsusel kehtestada kaevetööloa vorm.
(2) Võru Linnavolikogu 9. oktoobri 2002. a määrus nr 60 "Kaevetööde eeskirja kehtestamine" (KO 2002, 78, 2012) tunnistatakse kehtetuks.
(3) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2014.


Äriseadustiku ja selle rakendamisega seotud seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Äriseadustiku ja selle rakendamisega seotud seaduste muutmise seadus
Vastu võetud 28.05.1996
Vabariigi Presidendi 30. mai 1996. a otsusega nr 723
Äriseadustikus (RT I 1995, 26–28, 355) tehtavad muudatused
«(1) Füüsilisest isikust ettevõtjaks võib olla iga füüsiline isik. Kui isik on teovõimetu, teeb seaduses sätestatud ulatuses tehinguid tema nimel seaduslik esindaja. Kui isiku teovõime on piiratud, võib ta teha tehinguid seaduses sätestatud tingimustel seadusliku esindaja nõusolekul.».
§ 2. Paragrahvi 4 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Äriühingu põhikirjas märgitud tegevusala ning ettevõtja tegevusala kohta äriregistrisse tehtud kanne ei või olla eksitav ettevõtja tegevuse liigi ega ulatuse suhtes.».
§ 3. Paragrahvis 5:
1) lõike 2 esimest lauset täiendatakse pärast sõna «omandajale» sõnadega «või valduse saajale» ning sellest jäetakse välja sõnad «õigused ja»;
2) lõiget 2 täiendatakse uue teise lausega järgmises sõnastuses:
«Ettevõtte või selle osa omandi või valduse üleminekul lähevad sellega seotud õigused üle omandajale või valduse saajale vastavalt nendevahelisele kokkuleppele.»;
«(6) Käesolevas paragrahvis sätestatut kohaldatakse ka ettevõtetele, mis kuuluvad isikutele, keda ei loeta käesoleva seaduse kohaselt ettevõtjaks.».
§ 4. Paragrahvis 9:
1) lõikest 3 jäetakse välja sõna «käibes»;
2) lõiget 4 täiendatakse enne sõna «Täiendeid» sõnadega «2. ja 3. lõikes nimetatud».
§ 5. Paragrahvis 10 asendatakse sõna «ettevõtjata» sõnaga «ettevõtteta».
§ 6. Paragrahvis 12:
1) lõikes 7 asendatakse sõna «munitsipaal» sõnadega ««linna» või «valla»»;
2) lõige 9 jäetakse välja.
§ 7. Paragrahvist 13 jäetakse välja lõiked 1 ja 2.
§ 8. Paragrahvi 17 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Ettevõtja äriregistrisse kandmisel annab prokuura füüsilisest isikust ettevõtja, täis- või usaldusühingu asutamisel ühiselt kõik ühingut juhtima õigustatud osanikud ning osaühingu, aktsiaseltsi või tulundusühistu asutamisel asutajad ühingu asutamislepinguga.»
§ 9. Paragrahvi 21 lõike 1 teise lause lõppu lisatakse sõnad «, äriühingu korral ka prokuristi määranud organi otsus».
§ 10. Paragrahvi 24 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
«(4) Kohtunik või registrisekretär ei või osa võtta ettevõtja kandeavalduse menetlemisest, kui ettevõtjaks on:
1) see kohtunik või registrisekretär või tema sugulane või hõimlane tsiviilkohtupidamise seadustiku § 18 1. lõike punktis 2 sätestatud ulatuses;
2) täisühing, mille osanikuks või prokuristiks on punktis 1 nimetatud isik;
3) usaldusühing, mille täisosanikuks või prokuristiks on punktis 1 nimetatud isik;
4) osaühing või aktsiaselts, mille juhatuse või nõukogu liikmeks või prokuristiks on punktis 1 nimetatud isik;
5) tulundusühistu, mille juhatuse liikmeks või prokuristiks on punktis 1 nimetatud isik.».
§ 11. Paragrahvi 29 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna «avaldatakse» sõnaga «ajalehes».
§ 12. Paragrahvi 32 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Registripidaja võib ettevõtjalt nõuda ka täiendavaid dokumente, kui need on vajalikud kande aluseks olevate asjaolude väljaselgitamiseks.».
§ 13. Paragrahvis 33:
«Äriregistrile avalduse või muude dokumentide esitamiseks õigustatud isik on kohustatud seda tegema.»;
«(3) Registripidajale esitatavale avaldusele alla kirjutama õigustatud isik võib allakirjutamiseks volitada teist isikut. Avaldusele allakirjutamiseks antud volikiri peab olema notariaalselt tõestatud.»;
3) lõiget 4 täiendatakse pärast sõna «jooksul» sõnadega «, arvates kande tegemisest registrisse või otsuse tegemisest, millega kandeavaldus jäeti rahuldamata.»;
4) lõiget 4 täiendatakse uue esimese lausega järgmises sõnastuses:
«Registripidaja teeb kande hiljemalt viiendal tööpäeval pärast kandeotsuse allakirjutamist.».
§ 14. Paragrahvi 34 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Kannet ei loeta kehtivaks õigustoimingute suhtes, mis tehakse 15 päeva jooksul pärast kande tegemist, kui kolmas isik tõendab, et ta kande sisu ei teadnud ega pidanudki teadma.».
§ 15. Paragrahvi 38 lõikesse 2 lisatakse pärast sõna «säilitatakse» sõnad «kandeavaldust, asutamislepingut või asutamisotsust, põhikirja, nõukogu liikmete nimekirja, juhatuse liikmete allkirjanäidiseid, majandusaasta aruannet ja muid».
§ 16. Paragrahvi 39 lõikesse 2 lisatakse pärast sõna «säilitatakse» sõnad «kandeotsust, ettevõtja esitatud andmeid tema sidevahendite numbrite kohta, kohtuniku trahvimäärusi, registripidaja poolt ettevõtjale saadetud järelepärimiste, hoiatuste jms. ärakirju, ametiasutuste poolt registripidajale esitatud andmeid ja järelepärimisi seoses ettevõtjaga ning muid».
§ 17. Paragrahvi 53 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Äriregistrit pidava maa- või linnakohtu esimees võib tähtaega erilist kontrollimist vajavate asjaolude olemasolul pikendada kuni 30 päevani.».
§ 18. Paragrahvi 54 teises lauses asendatakse sõnad «lükkab kohtunik avalduse tagasi» sõnadega «teeb kohtunik otsuse, millega avaldus jäetakse rahuldamata».
§ 19. Paragrahvi 56 lõikes 2 asendatakse sõnad «10 tööpäeva» sõnadega «§ 33 4. lõikes nimetatud tähtaja».
§ 20. Paragrahvi 64 punktis 16 asendatakse sõnad «kandeotsuse täitja» sõnaga «registrisekretäri».
§ 21. Paragrahvi 65 täiendatakse punktidega 16 ja 17 järgmises sõnastuses:
«16) kande kuupäev ja registrisekretäri allkiri;
17) viited hilisematele kannetele ja muud märkused.».
§ 22. Paragrahvi 71 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
«(4) Isik, kellele rahatrahv määrati, võib viie päeva jooksul, arvates trahvimääruse ärakirja saamise päevast, taotleda trahvist vabastamist või trahvi suuruse vähendamist tsiviilkohtupidamise seadustikus sätestatud korras.».
§ 23. Paragrahvi 75 lõike 2 punkti 1 lõppu lisatakse sõnad «, samuti ettevõtja majandusaasta algus ja lõpp».
§ 24. Paragrahvi 83 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
«(4) Kui äriregistrile esitatava avaldusega taotletakse kande muutmist või uue kande tegemist, tuleb avaldusele lisada vastav osanike otsus. Uue osaniku registrisse kandmise ja registrist kustutamise korral peab registripidajale esitatavale avaldusele alla kirjutama ka see osanik.».
§ 25. Paragrahvi 84 punkti 3 lõppu lisatakse sõnad «, samuti täisühingu majandusaasta algus ja lõpp».
§ 26. Paragrahvi 106 lõikes 4 asendatakse sõna «täisosanik» sõnaga «osanik».
§ 27. Paragrahvis 138:
1) lõike 2 punkti 4 täiendatakse pärast sõna «arv» sõnadega «, samuti nende jaotus asutajate vahel»;
2) lõiget 2 täiendatakse punktidega 7 ja 8 järgmises sõnastuses:
«7) juhatuse ja, kui moodustatakse nõukogu, selle liikmete andmed;
8) prokuristi või audiitori määramise korral nende andmed.»;
«(3) Asutamislepingu sõlmimisega kinnitavad asutajad ka osaühingu põhikirja.».
§ 28. Paragrahvi 139 lõike 1 punkt 3 jäetakse välja.
§ 29. Paragrahvis 144:
«4) juhatuse ja nõukogu liikmete, audiitorite olemasolul ka nende nimed, isikukoodid ja elukohad;»;
«Kui mitterahaliseks sissemakseks on kinnisasi või registreerimisele kuuluv vallasasi, peab avaldusele lisama väljavõtte kinnistusraamatust või registrist, kus vallasasi on registreeritud.».
§ 30. Paragrahvi 145 punkti 2 ja § 251 punkti 2 täiendatakse sõnade «tegevusala» ja «asukoht» vahel komaga.
§ 31. Paragrahvi 149 lõikes 2 asendatakse sõnad «soovist teatamisest» sõnadega «lepingu esitamisest».
§ 32. Paragrahvi 153 lõikes 2 asendatakse sõnad «tähtaega pärijale» sõnadega «tähtaega ja korda pärijale kohase».
§ 33. Paragrahvi 155 lõiget 2 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Ülekurssi võib kasutada osaühingu kahjumi katmiseks ja osakapitali suurendamiseks fondiemissiooni teel.».
§ 34. Paragrahvi 157 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Osanikele võib teha väljamakseid üks kord aastas puhaskasumist kinnitatud aastabilansi alusel.».
§ 35. Paragrahvis 168:
1) lõike 1 punkti 4 täiendatakse pärast sõna «tagasikutsumine» sõnadega «, samuti tehingute tegemise otsustamine juhatuse liikmetega ja nendeks tehinguteks osaühingu esindaja määramine;»;
2) lõike 1 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«10) juhatuse või nõukogu liikme või osaniku vastu nõude esitamise, samuti nõukogu liikmega tehingu tegemise otsustamine ja selles nõudes või tehingus osaühingu esindaja määramine;»;
3) lõike 1 punkti 11 täiendatakse pärast sõna «lõpetamise» sõnadega «, ühinemise, jagunemise ja ümberkujundamise»;
4) lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Sellistel asjaoludel tehtud otsuse tegemisega süüliselt tekitatud kahju eest vastutavad osanikud solidaarselt nagu juhatuse või nõukogu liikmed.».
§ 36. Paragrahvis 171:
1) lõike 2 osalause enne punkti 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Juhatus kutsub kokku osanike koosoleku majandusaasta aruande kinnitamiseks ja kasumi jaotamiseks või juhtudel, kui:»;
2) lõike 2 punkti 1 täiendatakse pärast sõna «suurus» sõnadega «või muu seaduses sätestatud osakapitali minimaalne suurus»;
«(4) Osanike koosolek protokollitakse. Osanike koosoleku protokollile kohaldatakse vastavalt §-s 304 sätestatut.».
§ 37. Paragrahvi 173 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Hääletustulemuste kohta koostab juhatus hääletusprotokolli ja saadab selle viivitamata osanikele. Hääletusprotokolli kantakse:
3) vastuvõetud otsused koos hääletamistulemustega;
4) otsuse suhtes eriarvamusele jäänud osaniku nõudel tema eriarvamuse sisu;
5) muud hääletamise suhtes olulise tähtsusega asjaolud.».
§ 38. Paragrahvi 175 lõike 2 teist lauset täiendatakse pärast sõnu «avaldusele peab lisama osanike otsuse» sõnadega «põhikirja muutmise kohta, osanike koosoleku protokolli või hääletusprotokolli».
§ 39. Paragrahvi 176 täiendatakse pärast sõna «suurus» sõnadega «või muu seaduses sätestatud osakapitali minimaalne suurus».
§ 40. Paragrahvis 179:
1) lõiget 4 täiendatakse teise ja kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Koos majandusaasta aruandega tuleb esitada osanike nimekiri aastaaruande kinnitamise seisuga, mida säilitatakse registritoimikus. Nimekirjas tuleb märkida § 182 1. lõikes nimetatud andmed.»;
«(5) Kasumi jaotamise ettepanekus tuleb märkida § 332 3. lõikes nimetatud andmed. Kasumi jaotamise otsusele kohaldatakse vastavalt §-s 335 sätestatut.».
§ 41. Paragrahvis 180:
1) lõiget 2 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
«Vähemalt pooled juhatuse liikmed peavad olema isikud, kelle elukoht on Eestis.»;
2) lõiget 6 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Kui osaühingul on nõukogu, võib osaühingu põhikirjas ette näha, et juhatuse esimehe määrab nõukogu.»;
3) paragrahvi täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
«(8) Juhatuse täpsema töökorra võib ette näha põhikirjas.».
§ 42. Paragrahvi 182 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «-aasta» sõnadega «, samuti nende osade nimiväärtused».
§ 43. Paragrahvis 184:
1) lõike 1 esimeses lauses asendatakse sõnad «valib ja kutsub tagasi üldkoosolek» sõnadega «valitakse ja kutsutakse tagasi osanike poolt»;
2) lõiget 1 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Juhatuse liikme volituse lõppemise või uue juhatuse liikme registrisse kandmise avaldusele tuleb lisada nõukogu otsus ja koosoleku protokoll, nõukogu puudumisel osanike koosoleku otsus ja koosoleku protokoll või hääletusprotokoll.»;
3) lõiget 1 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
«Juhatuse liikme valimiseks on vajalik tema kirjalik nõusolek.»;
4) lõiget 3 täiendatakse pärast teist lauset uue lausega järgmises sõnastuses:
«Juhatuse liikmega sõlmitud lepingust tulenevad õigused ja kohustused lõpevad vastavalt lepingule.»
§ 44. Paragrahvi 187 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «osaühingule» sõnadega «või osanikele».
§ 45. Paragrahvis 189:
«(1) Osaühingul peab olema nõukogu, kui osakapital on üle 400 000 krooni ja osaühingu juhatuses on vähem kui kolm liiget või kui see on ette nähtud osaühingu põhikirjas.»;
2) lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu «§-des 316–327» arvuga «, 333».
§ 46. Paragrahvi 190 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Osaühingul peab olema audiitor, kui osaühingu osakapital on üle 400 000 krooni või kui see on ette nähtud seaduses või põhikirjaga.»
§ 47. Paragrahvi 192 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Osakapitali suurendamise otsust ei või vastu võtta enne osaühingu äriregistrisse kandmist.».
§ 48. Paragrahvi 195 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Fondiemissiooni võivad osanikud otsustada pärast aastabilansi kinnitamist. Kui fondiemissioon otsustatakse pärast seitsme kuu möödumist ajast, mille seisuga aastabilanss koostati, tuleb koostada ja osanike poolt kinnitada vahebilanss majandusaasta aruande koostamiseks ja kinnitamiseks ettenähtud korras.».
§ 49. Paragrahvi 196 lõike 1 punkti 2 lõppu lisatakse sõnad «, kui põhikirja muudetakse».
§ 50. Paragrahvist 201 jäetakse välja punkt 3.
§ 51. Paragrahvi 212 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «likvideerimismenetlusest» sõnadega «üleriigilise levikuga».
§ 52. Paragrahvi 216 lõikes 3 asendatakse sõnad «ühe aasta» sõnadega «kuue kuu».
§ 53. Paragrahvi 225 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Ülekurssi võib kasutada aktsiaseltsi kahjumi katmiseks ja aktsiakapitali suurendamiseks fondiemissiooni teel.».
§ 54. Paragrahvi 227 lõikes 3 asendatakse sõna «juhatuse» sõnaga «nõukogu».
§ 55. Paragrahvi 229 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna «kuud» sõnadega «võõrandamise lepingu esitamisest».
§ 56. Paragrahvi 233 lõike 2 lõppu lisatakse sõnad «nõukogu poolt kehtestatud korras.».
§ 57. Paragrahvis 243:
1) lõike 2 punkti 4 täiendatakse pärast sõna «õigused» sõnadega «, samuti aktsiate jaotus asutajate vahel»;
«7) juhatuse ja nõukogu liikmete, samuti audiitori andmed;
8) prokuristi määramise korral tema andmed.»;
«(3) Asutamislepingu sõlmimisega kinnitavad asutajad ka aktsiaseltsi põhikirja.».
§ 58. Paragrahvi 244 lõikest 1 jäetakse välja punkt 8.
§ 59. Paragrahvis 250:
«5) juhatuse ja nõukogu liikmete, samuti audiitorite nimed, isikukoodid ja elukohad;»;
«Kui mitterahaliseks sissemakseks on kinnisasi või registreerimisele kuuluv vallasasi, peab avaldusele lisama väljavõtte kinnistusraamatust või registrist, kus vallasasi on registreeritud.»;
«(4) Juhatus on kohustatud esitama avalduse äriregistrisse kandmiseks kuue kuu jooksul, arvates asutamislepingu sõlmimisest.».
§ 60. Paragrahvi 259 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna «muuta» sõnadega «, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti».
§ 61. Paragrahvi 260 lõiget 2 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
«4) märkimise aeg.».
§ 62. Paragrahvi 276 lõike 2 teist lauset täiendatakse pärast sõna «et» sõnadega «eri liiki».
§ 63. Paragrahvi 277 lõikes 1 asendatakse sõna «aastabilansi» sõnadega «majandusaasta aruande».
§ 64. Paragrahv 278 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 278. Dividendi suurus
Dividendi suuruse kinnitab üldkoosolek. Nõukoguga kooskõlastatud ettepaneku esitab juhatus.».
§ 65. Paragrahvi 292 lõike 1 punkti 1 täiendatakse pärast sõna «suurus» sõnadega «või muu seaduses sätestatud aktsiakapitali minimaalne suurus».
§ 66. Paragrahvis 293:
1) lõikes 1 asendatakse sõna «juhatus» sõnaga «nõukogu»;
2) lõike 2 esimeses lauses asendatakse sõna «Nõukogu» sõnaga «Juhatus».
§ 67. Paragrahvis 298:
1) lõike 1 punkti 8 täiendatakse pärast sõna «lõpetamise» sõnadega «ühinemise, jagunemise ja ümberkujundamise»;
2) lõike 1 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«9) juhatuse või nõukogu liikme või aktsionäri vastu nõude esitamise, samuti nõukogu liikmega tehingu tegemise otsustamine ja selles nõudes või tehingus aktsiaseltsi esindaja määramine;».
§ 68. Paragrahvi 300 lõike 2 teist lauset täiendatakse pärast sõnu «avaldusele lisatakse üldkoosoleku otsus» sõnadega «põhikirja muutmise kohta, üldkoosoleku protokoll».
§ 69. Paragrahvi 301 täiendatakse pärast sõna «suurus» sõnadega «või muu seaduses sätestatud aktsiakapitali minimaalne suurus».
§ 70. Paragrahvis 304:
1) lõike 1 punktist 6 jäetakse välja sõnad «, juhatuse või nõukogu liikme»;
2) lõikes 6 asendatakse sõnad «vähemalt 1/10 aktsionäride nõudel» sõnadega «aktsionäride nõudel, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/10 aktsiakapitalist,».
§ 71. Paragrahvis 306:
1) lõiget 2 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Juhatus on kohustatud tegutsema majanduslikult kõige otstarbekamal viisil.»;
«(5) Juhatuse täpsema töökorra võib ette näha põhikirjas.».
§ 72. Paragrahvi 307 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Kolmandate isikute suhtes kehtib ühine esindus ainult siis, kui see on kantud äriregistrisse.».
§ 73. Paragrahvi 308 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
«(4) Vähemalt pooled juhatuse liikmed peavad olema isikud, kelle elukoht on Eestis.».
§ 74. Paragrahvis 309:
2) lõike 3 esimest lauset täiendatakse pärast sõna «kutsuda» sõnadega «, kusjuures temaga sõlmitud lepingust tulenevad õigused ja kohustused lõpevad vastavalt lepingule»;
«(4) Juhatuse liikme volituste lõppemise või juhatuse uue liikme registrisse kandmise avaldusele kirjutab alla nõukogu esimees või tema poolt volitatud isik. Avaldusele tuleb lisada nõukogu otsus ja koosoleku protokoll.».
§ 75. Paragrahvi 311 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Põhikirjaga võib juhatuse esimehe määramise õiguse anda nõukogule.».
§ 76. Paragrahvi 315 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «aktsiaseltsile» sõnadega «või aktsionäridele».
§ 77. Paragrahvis 317:
«Põhikirjaga võib nõukogule anda õiguse otsustada ka muid küsimusi, mille otsustamine ei kuulu vastavalt seadusele või põhikirjale juhatuse või üldkoosoleku pädevusse.»;
«Nõukogu kinnitab ka aktsiaseltsi aastaeelarve, kui seda ei ole põhikirjaga antud üldkoosoleku pädevusse.»;
«(8) Nõukogu otsustab juhatuse liikmetega tehingute tegemise ja õigusvaidluste pidamise ning määrab selleks aktsiaseltsi esindaja.».
§ 78. Paragrahvis 318:
1) paragrahvist jäetakse välja lõige 3;
2) lõikest 4 jäetakse välja sõnad «ega mõni teine aktsiaseltsi nimel tegutsema volitatud isik».
§ 79. Paragrahvis 319:
«Nõukogu liikme valimiseks on vajalik tema kirjalik nõusolek.»;
2) lõiget 2 täiendatakse pärast sõna «valitakse» sõnadega «või määratakse»;
3) lõike 4 esimest lauset täiendatakse pärast sõna «võib» sõnadega «üldkoosoleku valitud»;
4) lõiget 4 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
«Nõukogu liikmed, kes ei ole valitud üldkoosoleku poolt, võib enne nende valimise või määramise otsuses sätestatud tähtaega tagasi kutsuda nende valija või määraja otsusel.».
§ 80. Paragrahvi 322 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
«(4) Kohus võib aktsionäri, juhatuse või nõukogu liikme nõudel tunnistada kehtetuks seaduse või põhikirjaga vastuolus oleva nõukogu otsuse, kui nõue on esitatud kolme kuu jooksul otsuse vastuvõtmisest.».
§ 81. Paragrahvi 325 lõikes 2 asendatakse sõna «juhatuse» sõnaga «nõukogu».
§ 82. Paragrahvi 328 lõiget 2 täiendatakse enne sõna «isik» sõnaga «füüsiline».
§ 83. Paragrahvi 330 lõike 4 teises lauses asendatakse sõna «osaühingu» sõnaga «aktsiaseltsi».
§ 84. Paragrahvi 332 lõike 3 punktis 2 asendatakse sõna «reservfondi» sõnaga «reservkapitali».
§ 85. Paragrahvis 333:
«Nõukogu õigused aruannete koostamisel»;
2) paragrahvi senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
«(2) Nõukogul on õigus teha muudatusi kasumi jaotamise ettepanekus enne selle esitamist üldkoosolekule.».
§ 86. Paragrahvi 334 lõiget 2 täiendatakse teise ja kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Koos majandusaasta aruandega tuleb esitada üle 10% aktsiatega määratud hääli omavate nimeliste aktsiate omanike nimekiri aastaaruande kinnitanud üldkoosoleku toimumise seisuga, mida säilitatakse registritoimikus. Nimekirjas tuleb näidata § 233 1. lõikes nimetatud andmed.».
§ 87. Paragrahvi 342 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«8) aktsiatähtede ümbervahetamise aeg, kui aktsiatähed on välja antud.».
§ 88. Paragrahvis 343:
1) lõike 1 esimest lauset täiendatakse pärast sõna «makstud» sõnadega «või fondiemissioon läbi viidud»;
2) lõike 1 punkt 3 asendatakse punktidega 3–6 järgmises sõnastuses:
«3) põhikirja uus tekst, kui põhikirja muudetakse;
4) aktsiakapitali suurendamisel uute sissemaksetega – panga teatis aktsiakapitali sissemaksmise kohta;
5) fondiemissiooni korral – selle läbiviimise aluseks olnud bilanss;
6) mitterahalise sissemaksega tasumisel – sissemakse väärtust ja selle üleandmist tõendavad dokumendid;»;
3) lõike 1 punkt 4 loetakse punktiks 7.
§ 89. Paragrahvi 349 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
«(4) Äriregistrile esitatavale avaldusele aktsiakapitali suurendamise kohta lisatakse nõukogu otsus ja koosoleku protokoll.».
§ 90. Paragrahvis 350:
1) lõike 2 teises lauses asendatakse sõnad «aastabilansi koostamisest» sõnadega «ajast, mille seisuga aastabilanss koostati»;
2) lõikesse 2 lisatakse kolmas lause järgmises sõnastuses:
«Vahebilanss tuleb koostada ja kinnitada majandusaasta aruande koostamiseks ja kinnitamiseks ettenähtud korras.».
§ 91. Paragrahvi 363 lõikes 1 asendatakse sõna «vähendamisele» sõnadega «vähendamise aasta ja sellele».
§ 92. Paragrahvist 364 jäetakse välja punkt 3.
§ 93. Paragrahvi 372 lõikes 5 asendatakse sõna «osaühingu» sõnaga «aktsiaseltsi».
§ 94. Paragrahvi 375 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «likvideerimis-menetlusest» sõnaga «üleriigilise levikuga».
§ 95. Paragrahvi 379 lõikes 3 asendatakse sõnad «ühe aasta» sõnadega «kuue kuu».
§ 96. Paragrahvi 384 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Kui välismaa äriühing tahab oma nimel Eestis püsivalt pakkuda kaupu või teenuseid, peab ta äriregistrisse kandma filiaali.».
§ 97. Paragrahvis 385:
1) lõike 1 viimases lauses asendatakse sõnad «olla äriühing» sõnadega «tegelda majandustegevusega»;
2) lõiget 5 täiendatakse pärast sõna «§-des» sõnadega «310 ja».
§ 98. Paragrahvis 386:
1) lõikes 1 asendatakse sõnad «äriregistrisse äriühingu» sõnadega «äriregistrisse filiaali juhataja»;
2) lõikes 5 asendatakse sõna «lõpetatuks» sõnaga «lõppenuks».
§ 99. Paragrahvis 387:
1) paragrahvist jäetakse välja punkt 9;
2) punkti 12 täiendatakse enne sõna «majandusaasta» sõnaga «äriühingu» ja pärast sõna «lõpp» sõnadega «ning kas ühing peab majandusaasta aruande avaldama».
§ 100. Paragrahvi 388 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Raamatupidamist tuleb filiaali kohta pidada vastavalt raamatupidamise seaduse nõuetele.».
§ 101. Paragrahvis 389 asendatakse sõnad «kannab selle äriregistrisse» sõnadega «teeb selle kohta äriregistrisse vastava märke».
§ 102. Paragrahvis 390:
1) lõike 1 punktis 1 asendatakse sõna «lõpetatud» sõnaga «lõppenud»;
2) lõike 3 esimeses lauses asendatakse sõna «äriühinguna» sõnaga «ettevõtjana»;
3) lõikes 4 asendatakse sõnad «ja 374–383» sõnadega «, 374–377, 378 1. ja 2. lõikes ja 381–383»;
4) lõiget 4 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Pärast kõigi võlausaldajate nõuete rahuldamist ja raha deponeerimist koostavad likvideerijad lõppbilansi, mis lisatakse filiaali registrist kustutamise avaldusele.».
§ 103. Paragrahvi 392 lõike 1 punkti 5 täiendatakse pärast sõna «annab» sõnadega «ühendatava ühingu».
§ 104. Paragrahvi 393 lõike 1 esimest lauset täiendatakse enne sõna «esindama» sõnaga «ühingut».
§ 105. Paragrahvi 395 esimeses lauses asendatakse sõna «esindama» sõnaga «juhtima».
§ 106. Paragrahvi 398 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «seaduse» sõnaga «, ühingulepingu».
§ 107. Paragrahvi 399 lõiget 4 täiendatakse pärast sõna «täitmist» sõnadega «, välja arvatud, kui tema nõude täitmise tähtpäev on saabunud».
§ 108. Paragrahvis 400:
1) lõiget 1 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
«8) ajalehed, milles on avaldatud § 399 2. lõikes nimetatud teated.»;
2) lõike 2 esimest lauset täiendatakse pärast sõna «koostatud» sõnaga «seisuga» ning teist lauset täiendatakse pärast sõna «koostamisele» sõnadega «ja kinnitamisele» ja pärast sõna «koostamise» sõnadega «ja kinnitamise»;
3) lõikes 3 asendatakse sõna «hagi» sõnaga «avaldus».
§ 109. Paragrahvis 403:
1) lõike 1 esimeses lauses asendatakse sõna «hinemise» sõnaga «ühinemise»;
2) lõike 1 teises lauses asendatakse sõna «äriregistrites» sõnaga «registrites».
§ 110. Paragrahvi 407 lõikes 2 asendatakse sõnad «Ühendatava ühingu» sõnadega «Ühendatava usaldusühingu».
§ 111. Paragrahvi 409 lõike 2 teises lauses asendatakse sõna «ühineva» sõnaga «ühendatava».
§ 112. Paragrahvis 414:
1) lõikes 1 asendatakse sõna «osad» sõnaga «osa»;
2) lõikes 2 asendatakse sõna «osasid» sõnaga «osa» ja sõna «need» sõnaga «selle».
§ 113. Paragrahvi 417 lõike 2 esimest lauset täiendatakse pärast sõnu «§ 392 1. lõikes» sõnadega «ja § 405 4. lõikes» ning enne sõna «juhatuse» sõnadega «osakapitali suurus, samuti».
§ 114. Paragrahvis 421:
«Kui otsus tehakse § 297 2. lõikes sätestatud korras, peab otsuse poolt hääletama vähemalt 2/3 iga liiki aktsiatega üldkoosolekul esindatud häältest, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.»;
2) lõike 4 esimeses lauses asendatakse sõna «ühendava» sõnaga «ühendatava» ja lauset täiendatakse pärast sõna «heakskiitmine» sõnaga «ühendava».
§ 115. Paragrahvi 425 lõike 1 teist lauset täiendatakse pärast sõnu «nende nimed» sõnadega «osanike nimekirja ning ühendava täis- või usaldusühingu puhul».
§ 116. Paragrahvi 427 lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu «§ 392 1. lõikes» sõnadega «ja § 405 4. lõikes» ning enne sõna «juhatuse» sõnadega «aktsiakapitali suurus, samuti».
§ 117. Paragrahvi 433 täiendatakse pärast sõnu «§ 392 1. lõikes» sõnadega «ja § 405 4. lõikes».
§ 118. Paragrahvi 435 lõike 1 esimest lauset täiendatakse enne sõna «esindama» sõnaga «ühingut» ja punkti 5 täiendatakse pärast sõna «annab» sõnadega «jaguneva ühingu».
§ 119. Paragrahvi 436 lõike 1 esimest lauset täiendatakse enne sõna «esindama» sõnaga «ühingut».
§ 120. Paragrahvi 438 esimeses lauses asendatakse sõna «esindama» sõnaga «juhtima».
§ 121. Paragrahvi 441 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «seaduse» sõnaga «, ühingulepingu».
§ 122. Paragrahvis 443:
«8) ajalehed, milles on avaldatud § 442 2. lõikes nimetatud teated.»;
2) lõike 2 esimeses lauses asendatakse sõna «jagunemise» sõnaga «jaotumise» ja esimest lauset täiendatakse pärast sõna «koostatud» sõnaga «seisuga» ning teist lauset täiendatakse pärast sõna «koostamisele» sõnadega «ja kinnitamisele» ja pärast sõna «koostamise» sõnadega «ja kinnitamise»;
§ 123. Paragrahvis 446:
1) lõike 1 teises lauses asendatakse sõna «äriregistrites» sõnaga «registrites»;
2) lõike 2 esimeses lauses asendatakse sõna «lõpetatuks» sõnaga «lõppenuks».
§ 124. Paragrahvi 448 lõikes 1 asendatakse sõna «jagunemises» sõnaga «jagunemisel».
§ 125. Paragrahvi 451 lõikes 2 asendatakse sõnad «jaguneva ühingu» sõnadega «jaguneva usaldusühingu».
§ 126. Paragrahvi 453 lõikes 2 asendatakse sõnad «jagunemisel osaleva» sõnaga «jaguneva».
§ 127. Paragrahvi 454 lõikes 1 asendatakse sõna «jagunemisel» sõnaga «jaotumisel».
§ 128. Äriseadustiku 32. peatüki 3., 4. ja 5. jao pealkirjas asendatakse sõna «jagunemises» sõnaga «jagunemisel».
§ 129. Paragrahvis 458:
1) pealkirja täiendatakse pärast sõna «üleandmine» sõnaga «jagunemisel»;
2) lõikes 1 asendatakse sõnad «kõigepealt jaguneva» sõnadega «kõigepealt omandava» ja sõna «osad» sõnaga «osa»;
3) lõikes 2 asendatakse sõna «osasid» sõnaga «osa» ja sõna «need» sõnaga «selle»;
4) paragrahvist jäetakse välja lõige 3.
§ 130. Paragrahvi 461 lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu «§ 435 1. lõikes» sõnadega «ja § 449 4. lõikes» ja enne sõna «juhatuse» sõnadega «osakapitali suurus, samuti».
§ 131. Paragrahvi 465 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Kui otsus tehakse § 297 2. lõikes sätestatud korras, peab otsuse poolt hääletama vähemalt 2/3 iga liiki aktsiatega üldkoosolekul esindatud häältest, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.».
§ 132. Paragrahvi 469 lõike 1 teist lauset täiendatakse pärast sõnu «nende nimed» sõnadega «osanike nimekirja ning omandava täis- või usaldusühingu puhul».
§ 133. Paragrahvi 471 lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu «§ 435 1. lõikes» sõnadega «ja § 449 4. lõikes» ja enne sõna «juhatuse» sõnadega «aktsiakapitali suurus, samuti».
§ 134. Paragrahvi 477 täiendatakse pärast sõnu «§ 435 1. lõikes» sõnadega «ja § 449 4. lõikes».
§ 135. Paragrahvi 480 lõike 3 punktist 2 jäetakse välja sõna «uue» ja punktist 4 sõna «uues» ning lõiget täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
«6) kui ühing kujundatakse ümber osaühinguks või aktsiaseltsiks – osa- või aktsiakapitali suurus.».
§ 136. Paragrahvi 481 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «seaduse» sõnaga «, ühingulepingu».
§ 137. Paragrahv 484 jäetakse välja.
§ 138. Paragrahvis 485:
1) lõike 1 punktis 2 asendatakse sõna «ühinemisotsus» sõnaga «ümberkujundamisotsus», punktis 7 sõna «nimed» sõnaga «andmed» ja punktis 8 sõna «liikmed» sõnadega «liikmete andmed»;
«9) ajalehed, milles on avaldatud § 483 2. lõikes nimetatud teated.»;
3) lõike 2 esimest lauset täiendatakse pärast sõna «koostatud» sõnaga «seisuga» ning teist lauset täiendatakse pärast sõna «koostamisele» sõnadega «ja kinnitamisele» ja pärast sõna «koostamise» sõnadega «ja kinnitamise»;
4) lõikes 3 asendatakse sõna «hagi» sõnaga «avaldus»;
5) paragrahvi täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
«(5) Kui koos ümberkujundamisega otsustatakse äriühingu osa- või aktsiakapitali suurendamine, tuleb äriregistrile täiendavalt esitada osa- või aktsiakapitali sissemakset tõendavad dokumendid.».
§ 139. Paragrahvi 490 teist lauset täiendatakse pärast sõnu «nende nimed» sõnadega «osanike nimekirja ning ühendava täis- või usaldusühingu puhul».
§ 140. Paragrahvi 497 lõikes 2 asendatakse sõnad «Kui aktsiaseltsil on nõukogu, esitab see» sõnadega «Nõukogu esitab».
§ 141. Paragrahvi 503 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Aktsionäri nõudel antakse talle üldkoosolekul teavet ka ümberkujundamise teiste oluliste asjaolude kohta.».
§ 142. Paragrahvi 504 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
§ 143. Paragrahvis 506:
1) lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Enne 1995. aasta 1. septembrit asutatud äriühingutele kohaldatakse kuni nende äriregistrisse kandmiseni vastavalt käesoleva seadustiku §-des 1, 2 1., 4. ja 5. lõikes, 4–6, 79–82, 85–98, 100, 101, 102 1.–3. lõikes, 103 1.–3. lõikes, 104–111, 113–115, 117–121, 123–126, 128–130, 131 1. lõikes, 132, 134 1. lõikes, 135, 140–143, 144 1. lõike punktides 1, 2, 4, 5, 7, 8 ja 3. lõikes, 145, 146, 148 3.–6. lõikes, 149–170, 171 1. ja 3. lõikes, samuti 2. lõike punktis 3, 172–175, 177, 178, 179 1.–3. lõikes, 180 1., 2., 6. ja 7. lõikes ning 3. lõike esimeses ja teises lauses, 181–188, 190, 191, 192 1. ja 2. lõikes, 193–195, 197–199, 201–203, 205–207, 209–216, 219 1. lõikes, 220, 221, 223–226, 227 1. ja 2. lõikes, 228–240, 241 1., 2., 3. ja 4. lõikes, 246–248, 249 4. lõikes, 250 1. lõike punktides 1, 2, 5, 6, 7, 8 ja 3. lõikes, 251, 252, 272–291, 292 1. lõike punktis 2, 2. ja 3. lõikes, 293–299, 300 1. lõikes, 302–307, 308 1.–3. lõikes, 309–315, 328–332, 334–340, 341 1.–3. lõikes, 342, 344–358, 360–366, 368–370, 372–379 ja 383 sätestatut.»;
«Kuni äriregistrisse kandmiseni on aktsiaseltsi juhatusel nii juhatuse kui ka nõukogu õigused, kui aktsiaseltsi põhikirjas ei ole ette nähtud teisiti.»;
3) lõike 2 senine teine lause loetakse kolmandaks lauseks;
4) lõikest 3 jäetakse välja sõnad «või omavalitsusele» ja sõnad «vastava seaduse jõustumiseni» asendatakse sõnadega «äriühingu äriregistrisse kandmiseni»;
5) paragrahvi täiendatakse lõigetega 4, 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
«(4) Kuni äriregistrisse kandmiseni on aktsiaseltsi üldkoosoleku pädevuses lisaks § 298 1. lõikes sätestatule ka muude aktsiaseltsi põhikirjaga üldkoosoleku pädevusse antud küsimuste otsustamine.
(5) Enne § 180 2. lõike neljandas lauses ja § 308 4. lõikes nimetatud nõuete jõustumist peab äriregistrisse kantud osaühingute ja aktsiaseltside juhatuse koosseis olema viidud vastavusse nimetatud nõuetega 1997. aasta 1. septembriks.
(6) Kuni 1999. aasta 1. septembrini võib osaühingu ja aktsiaseltsi juhatus omandada ja võõrandada osaühingu või aktsiaseltsi nimel kinnisasju, ehitisi kui vallasasju ning osalust teistes äriühingutes (osad, aktsiad) ainult nõukogu, selle puudumisel aga osanike koosoleku või aktsionäride üldkoosoleku otsusel, kui osaühingu või aktsiaseltsi põhikirjas ei ole ette nähtud teisiti. Nimetatud piirang kehtib kolmandate isikute suhtes.».
§ 144. Paragrahv 509 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 509. Ühinemine, jagunemine ja ümberkujundamine
(1) Äriregistrisse kantud äriühingute ühinemine, jagunemine ja ümberkujundamine toimub käesolevas seadustikus sätestatud korras. Äriregistrisse kantud äriühing ei või ühineda äriregistrisse kandmata äriühinguga.
(2) Äriregistrisse kandmata ettevõtte võib ümber kujundada käesolevas seadustikus sätestatud ettevõtjaks või muul käesolevas paragrahvis sätestatud viisil. Äriregistrisse kandmata ettevõtete ümberkujundamisel kohaldatakse käesoleva seadustiku §-des 478–482, 485–487, 489–495, 498, 500 ja 504 sätestatut. Äriregistrisse kandmata ettevõtte ümberkujundamisel ei kohaldata § 485 1. lõike esimeses lauses toodud tähtaega.
(3) Riigiettevõtete, riiklike ettevõtete ja riiklike väikeettevõtete, samuti muude riigile kuuluvate ettevõtete ning rahva- ja rendiettevõtete ja riiklike fondide ümberkujundamine, ühinemine ja jagunemine toimub Vabariigi Valitsuse korralduse alusel ja Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras. Erastamisnimekirja kantud ettevõtete ühinemine, jagunemine ja ümberkujundamine toimub erastamisseaduses (RT I 1993, 45, 639; 1994, 50, 846; 79, 1329; 83, 1448; 22, 327; 54, 881; 57, 979; 1996, 36, 738) sätestatud korras.
(4) Munitsipaalettevõtte võib ümber kujundada osaühinguks, aktsiaseltsiks või kohaliku omavalitsuse asutuseks. Munitsipaalettevõtte ümberkujundamise otsustab valla- või linnavolikogu ja korraldab valla- või linnavalitsus.
(5) Riigiettevõtte või riikliku ettevõtte võib ümber kujundada osaühinguks, aktsiaseltsiks, avalik-õiguslikuks juriidiliseks isikuks või riigiasutuseks.
(6) Rendiettevõtte, rahvaettevõtte või riikliku väikeettevõtte võib ümber kujundada osaühinguks või aktsiaseltsiks.
(7) Ümberkujundamisel tuleb äriregistripidajale esitada § 485 1. lõike punktides 1–4 ja 6–8 sätestatud dokumendid, aktsiaseltsiks ümberkujundamise korral samuti audiitori arvamus selle kohta, kas aktsiaseltsil on netovara, mis vastab aktsiakapitalile. Osaühinguks ümberkujundamise korral tuleb audiitori arvamus lisada juhul, kui ühing vastab tingimustele, mille korral on audiitorkontroll ette nähtud.
(8) Äriregistrisse kandmata ettevõtted võivad ühineda selliselt, et asutavad uue äriühingu, mis kantakse äriregistrisse, samuti selliselt, et üks ettevõte ühendatakse teisega. Ettevõtete ühinemisel kohaldatakse vastavalt käesoleva seadustiku §-des 391–393, 397, 398, 400, 401, 403, 405–410, 412–417, 421–433 sätestatut. Äriregistrisse kandmata ettevõtete ühinemisel ei kohaldata § 400 1. lõike esimeses lauses sätestatut. Äriregistripidajale tuleb täiendavalt esitada äriregistrisse kantava aktsiaseltsi kohta audiitori arvamus selle kohta, kas aktsiaseltsil on netovara, mis vastab aktsiakapitalile. Osaühingu äriregistrisse kandmise korral tuleb audiitori arvamus lisada juhul, kui ühing vastab tingimustele, mille korral on audiitorkontroll ette nähtud.
(9) Ümberkujundamine ja ühinemine käesolevas seadustikus sätestatud äriühinguks loetakse toimunuks äriühingu äriregitrisse kandmisest.
(10) Äriregistrisse kandmata ettevõtete ümberkujundamisel või ühinemisel käesolevas seadustikus sätestatud ettevõtjaks ei maksustata uutele ettevõtjatele üleantavat vara tulu- ja käibemaksuga.
(11) Äriregistrisse kandmata täis- ja usaldusühingut ei või ümber kujundada osaühinguks ega aktsiaseltsiks.
(12) Riikliku fondi võib ümber kujundada osaühinguks, aktsiaseltsiks, sihtasutuseks, avalik-õiguslikuks juriidiliseks isikuks või riigiasutuseks.».
§ 145. Paragrahvis 511:
1) lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses: «Avaldusele kirjutavad alla kõik äriühingu juhatuse liikmed või ühingut esindama õigustatud osanikud.»;
«(4) Ettevõtteregistrisse kantud ettevõtte samas vormis või ümberkujundamise teel äriregistrisse kandmise avalduse peab kohtunik läbi vaatama 60 päeva jooksul, arvates selle saabumisest.».
§ 146. Paragrahvi 513 lõike 2 esimeses lauses asendatakse sõna «lõppenuks» sõnaga «lõpetatuks».
§ 147. Paragrahvi 515 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Need õigused tuleb ära näidata aktsiaseltsi põhikirjas.».
§ 148. Paragrahvi 516 pealkirjast jäetakse välja sõnad «ja aktsia».
§ 149. Paragrahvis 517:
1) lõiget 2 täiendatakse pärast sõna «see» sõnadega «või sellega eksitavalt sarnane ärinimi»;
«(3) Isik, kellele kuulub käesoleva paragrahvi 2. lõike kohaselt eesõigus ärinimele, võib sellest loobuda teise isiku kasuks, esitades vastava notariaalselt tõestatud avalduse äriregistrile. Ettevõtteregistris registreeritud ettevõtte nimel on vastava avalduse esitamiseks õigustatud ettevõtte kõik ettevõtteregistris registreeritud juhatuse või seda asendava organi liikmed ühiselt.».
§ 150. Paragrahvis 518:
«(1) Ettevõtteregistrisse kantud osaühingu või aktsiaseltsi samas vormis äriregistrisse kandmisel tuleb esitada osaühingu või aktsiaseltsi bilanss, mis peab olema koostatud seisuga mitte varem kui kuus kuud enne äriregistrisse kandmise avalduse esitamist. Bilanss peab kajastama registrisse kantavat osa- või aktsiakapitali.»;
2) lõike 2 esimesest lausest jäetakse välja sõnad «osaühingul või» ja «osa- või» ning lauses asendatakse sõna «vara» sõnaga «netovara»;
«(3) Osa- või aktsiakapitali muutmise otsuse võib äriühingu äriregistrisse kandmise eesmärgil teha, sõltumata ühingu põhikirjas ettenähtud kapitali muutmise piirangutest. Kapitali muutmist ei pea eelnevalt registreerima ettevõtteregistris.».
§ 151. Paragrahvis 521:
1) lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «antud» sõnadega «või antakse välja»;
2) lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Füüsilisest isikust ettevõtjale antakse tegevusluba või -litsents välja samadel alustel ja korras nagu äriühingutele, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.»;
3) lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Sellisel juhul jõustub tegevusluba äriühingu äriregistrisse kandmisega, kui loa jõustumiseks ei ole ette nähtud pikemat tähtaega.».
§ 152. Paragrahvi 522 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
«(2) Äriregistrisse kandmata ettevõtete põhikirjas tehtavad muudatused jõustuvad kuni ettevõtte äriregistrisse kandmiseni ettevõtteregistris vastava kande tegemisest Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.».
Eesti Vabariigi ühistuseaduses (RT 1992, 36, 477; RT I 1995, 26–28, 355) tehtavad muudatused
§ 153. Paragrahvi 9 lõikes 1 asendatakse sõnad «§ 11 2. lõikes» sõnadega «§ 8 2. lõikes».
§ 154. Paragrahvi 121 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
«(2) Äriregistrile esitatavale muule avaldusele kirjutab alla juhatuse liige. Kui juhatuse liikmed on õigustatud ühistut esindama ainult ühiselt, peavad avaldusele alla kirjutama kõik ühistut ühiselt esindama õigustatud juhatuse liikmed.».
§ 155. Paragrahvi 34 lõike 2 punktis 2 asendatakse sõnad «piirmäär kehtestatakse ühistu tegevust reguleeriva normatiivaktiga» sõnadega «piirmäära võib ette näha põhikirjas».
§ 156. Paragrahvis 37:
1) punktis 10 asendatakse sõna «seadustiku» sõnaga «seaduse»;
2) paragrahvi täiendatakse punktidega 12 ja 13 järgmises sõnastuses:
«12) prokuristi nimetamine ja tagasikutsumine, kui seda ei ole põhikirjaga antud juhatuse pädevusse;
13) muude seaduse või põhikirjaga koosoleku pädevusse antud küsimuste otsustamine.».
Eesti Vabariigi välisinvesteeringuseaduses (RT 1991, 31, 376; RT I 1993, 72/73, 1021; 1995, 26–28, 355) tehtav muudatus
§ 157. Paragrahvist 6 jäetakse välja lõige 2.
Kindlustusseaduses (RT 1992, 48, 601; RT I 1995, 26–28, 355; 1996, 23, 455) tehtavad muudatused
§ 158. Paragrahvi 54 lõikes 1 asendatakse sõnad «käesolevas seadustikus» sõnadega «äriseadustikus».
§ 159. Paragrahvi 55 lõike 1 teises lauses asendatakse sõnad «käesolevas seadustikus» sõnadega «äriseadustikus».
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses (RT I 1993, 37, 558; 1994, 12, 200; 19, 340; 72, 1263; 84, 1475; 1995, 16, 228; 17, 237; 23, 334; 1995, 26–28, 355; 59, 1006; 97, 1664) tehtav muudatus
§ 160. Paragrahvi 35 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Kohaliku omavalitsuse asutuse asutamise otsustab ja põhimääruse kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu. Asutuse juhi kinnitab ametisse valla- või linnavalitsus vallavanema või linnapea ettepanekul.».
Riigilõivuseaduses (RT 1990, 11, 118; RT I 1995, 36, 465; 57, 981; 58, 1005; 61, 1028; 87, 1540; 1996, 3, 56) tehtavad muudatused
§ 161. Paragrahvis 4:
1) paragrahvist jäetakse välja lõige 10;
2) paragrahvi täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
«(13) Äriregistri ning mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri toimingutes on riigilõivust vabastatud kohus, valitsusasutus, kohaliku omavalitsuse asutus nende pädevuses olevate ülesannete täitmiseks äriregistrist või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist ärakirja saamise eest.».
§ 162. Riigilõivuseaduse lisa 1 punkt 61 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«61. Äriregistritoimingutelt:
1) füüsilisest isikust ettevõtja, täisühingu, usaldusühingu, tulundusühistu või välismaa äriühingu filiaali äriregistrisse kandmise eest 700 krooni
2) osaühingu või aktsiaseltsi äriregistrisse kandmise eest, samuti osa- või aktsiakapitali muutmise kande eest 0,2% osa- või aktsiakapitalist, osa- või aktsiakapitali kande muutmise taotluse korral taotletavast osa- või aktsiakapitalist, kuid mitte alla 700 krooni osaühingu korral ja mitte alla 1000 krooni aktsiaseltsi korral ning mitte üle 20 000 krooni osaühingu korral ja 40 000 krooni aktsiaseltsi korral
3) füüsilisest isikust ettevõtja, täisühingu, usaldusühingu, tulundusühistu või välismaa äriühingu filiaali kohta äriregistrisse muudatuste kandmise eest 350 krooni
4) osaühingu või aktsiaseltsi kohta äriregistrisse punktis 2 nimetamata muudatuste kandmise eest 500 krooni
5) registrikartoteegi või äritoimiku dokumendi lehekülje ärakirja eest 25 krooni
Märkus. Kui taotletakse kande tegemist üheaegselt mitmesse veergu, tuleb riigilõivu tasuda vastavalt kandele, mille tegemise eest on ette nähtud kõrgem määr.».
Tsiviilseadustiku üldosa seaduses (RT I 1994, 53, 889; 89, 1516; 1995, 26–28, 355; 49, 749; 87, 1540) tehtavad muudatused
§ 163. Paragrahvi 1 teist lauset täiendatakse pärast sõna «asjaõigusseaduse» sõnadega «ning äriseadustiku».
§ 164. Paragrahvis 2:
1) lõige 3 loetakse lõikeks 1;
2) senised lõiked 1 ja 2 loetakse vastavalt lõigeteks 2 ja 3.
§ 165. Paragrahvi 6 lõikes 2 asendatakse sõnad «seaduse alusel» sõnaga «seadusega».
§ 166. Paragrahvi 10 lõike 3 esimeses lauses asendatakse sõnad «olla ettevõtjaks» sõnadega «tegelda majandustegevusega».
§ 167. Paragrahv 36 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 36. Juriidilise isiku õiguslik alus
Eraõigusliku juriidilise isiku võib asutada vastava juriidilise isiku liigi kohta käiva seaduse alusel, avalik-õigusliku juriidilise isiku otse selle juriidilise isiku kohta käiva seadusega.».
§ 168. Paragrahv 39 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 39. Juriidilise isiku põhikiri
(2) Avalik-õiguslikul juriidilisel isikul on põhikiri, kui see on sätestatud vastava juriidilise isiku kohta käivas seaduses.».
§ 169. Paragrahvis 44:
1) lõiget 2 täiendatakse pärast sõna «organid» sõnadega «ja nende pädevus»;
2) lõiget 3 täiendatakse enne sõna «Juriidilise» sõnaga «Eraõigusliku»;
«Juriidilise isiku organi pädevust võib juriidilise isiku teistele organitele edasi anda ainult seaduses sätestatud juhtudel.».
Riigivaraseaduses (RT I 1995, 22, 327; 1996, 36, 738) tehtavad muudatused
§ 170. Paragrahvi 39 teisest lausest jäetakse välja sõnad «riigi poolt asutatavate aktsiaseltside või muude riigi poolt asutatavate juriidiliste isikute põhikirja või».
§ 171. Paragrahvi 42 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Käesoleva seaduse paragrahvides 18–35 sätestatut kohaldatakse vastavalt ka avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele, välja arvatud kohaliku omavalitsuse üksused, nende vara valdamisel, kasutamisel ja käsutamisel, kui vastava avalik-õigusliku juriidilise isiku tegevust reguleerivas seaduses ei ole sätestatud teisiti.».
§ 172. Paragrahv 43 jäetakse seadusest välja.
Keeleseaduses (RT I 1995, 23, 334) tehtav muudatus
§ 173. Paragrahvist 21 jäetakse välja lõige 1.
Perekonnaseaduses (RT I 1994, 75, 1326) tehtav muudatus
§ 174. Paragrahvi 99 lõike 1 punktist 4 jäetakse välja sõnad «või võtta eestkostetava nimel varalisi kohustusi».
Raamatupidamise seaduses (RT I 1994, 48, 790; 1995, 26–28, 355; 92, 1604) tehtavad muudatused ja täiendused
§ 175. Paragrahvis 2:
1) lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «registreeritud» sõnaga «eraõiguslikele» ja pärast sõna «ettevõtjatele» sõnadega «, samuti Eestis asutatud avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele»;
2) lõikes 4 asendatakse sõna «kahekordset» sõnaga «neljakordset»;
«(10) Välismaa äriühingu filiaal ei ole kohustatud täitma käesoleva seaduse § 22 2. lõike punktides 3–5 ja § 24 1. ja 3. lõikes sätestatud nõudeid.».
§ 176. Paragrahvi 23 lõiget 1 täiendatakse punktiga 42 järgmises sõnastuses:
«42) välismaa äriühingu filiaali juhatajad.».
Eesti Vabariigi töölepingu seaduses (RT 1992, 15/16, 241; 1993, 10, 150; RT I 1993, 26, 441; 1995, 14, 170; 16, 228; 1996, 3, 57) tehtav muudatus
§ 177. Paragrahvi 7 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«10) juriidilise isiku organi ja välismaa äriühingu Eesti filiaali juhataja, samuti riigiettevõtte haldusnõukogu liikme suhetele juriidilise isiku, välismaa äriühingu Eesti filiaali ja riigiettevõttega;».
§ 178. Käesolev seadus jõustub Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
§ 179. Vabariigi Valitsus korraldab hiljemalt ühe kuu jooksul pärast käesoleva seaduse jõustumist äriseadustiku kehtiva redaktsiooni avaldamise Riigi Teatajas.