03.01.2013 Neljapäev
Maksu- ja Tolliamet on koostanud üksikasjaliku tabeli arvetele märgitavate konkreetsete viidete leidmiseks.
Käibemaksu-seadus (KMS)
Direktiiv 2006/112
Teenuse käibe tekkimise koht ei ole Eesti ning seoses sellega maksustatakse teenust 0% määraga (KMS § 15 lg 4 punkt 1)
Teenuse osutamine teise liikmesriigi maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreeritud isikule, välja arvatud KMS § 10 lg 2 ja § 10 lg 4 punktides 1 - 8 nimetatud juhtudel. (KMS § 10 lg 4 p 9)
„Pöördmaksustamine“
(ingl. k „Reverse charge“)
Teenuse osutamine ettevõtlusega tegelevale ühendusvälise riigi isikule, välja arvatud KMS § 10 lg 2 ja § 10 lg 4 punktides 1-8 nimetatud juhtudel. (KMS § 10 lg 4 p 9)
§ 15 lg 4 p 1
Välisriigis asuva kinnisasjaga seotud teenus, sealhulgas ehitamine, hindamine või hooldamine või kinnisasja võõrandamiseks, ehitamise ettevalmistamiseks või korraldamiseks osutatav teenus ja majutusteenus. (KMS § 10 lg 4 p 1)
Osutatakse välisriigis kultuuri-, kunsti-, spordi-, haridus-, teadus- või meelelahutusteenust või messi või näitusega seotud teenust isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena ega piiratud maksukohustuslasena registreeritud isik ega ettevõtlusega tegelev ühendusvälise riigi isik. Teenuse hulka arvatakse ka asjaomase ürituse korraldamine ja kõrvalteenuse osutamine. (KMS § 10 lg 4 p 2)
Osutatakse välisriigis kultuuri-, kunsti-, spordi-, haridus-, teadus- või meelelahutusüritusele või messile või näitusele sissepääsu teenust või sissepääsuteenusega seotud kõrvalteenust maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele või ettevõtlusega tegelevale ühendusvälise riigi isikule. (KMS § 10 lg 4 p 21)
Töö välisriigis asuva vallasasjaga või hinnatakse välisriigis asuvat vallasasja ning teenus osutatakse isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena ega piiratud maksukohustuslasena registreeritud isik ega ettevõtlusega tegelev ühendusväline isik. ( KMS § 10 lg 4 p 3)
§15 lg 4 p 1
Osutatakse väljaspool Eestit reisijateveo teenust, kaasa arvatud reisijate isikliku pagasi ja isikliku transpordivahendi vedu. ( KMS § 10 lg 4 p 4)
Transpordivahend antakse välisriigis lühiajaliselt üürile, rendile või kasutusvaldusesse. (KMS § 10 lg 4 p 41)
Transpordivahend ( va huvi- ja lõbusõidulaev) antakse üürile, rendile või kasutusvaldusesse isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreeritud isik ega ettevõtlusega tegelev ühendusvälise riigi isik ja kelle asu- või elukoht on välisriigis, va lühiajaline üürile, rendile või kasutusvaldusesse andmine. (KMS § 10 lg 4 p 42)
Huvi- või lõbusõidulaev antakse üürile-, rendile- või kasutusvaldusesse isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreeritud isik ega ettevõtlusega tegelev ühendusvälise riigi isik ja teenuse osutaja asukoht või püsiv tegevuskoht on välisriigis, va KMS § 10 lg 4 punktis 41 sätestatud juhul. (KMS 10 lg 4 p 43)
Osutatakse ühenduse territooriumil toimuva reisijateveo ajal restorani- või toitlustusteenust sellise vee- või õhusõiduki pardal või rongis, mis väljub teisest liikmesriigist rahvusvahelisele reisile. (KMS § 10 lg 4 p 5)
Osutatakse välisriigis restorani- ja toitlustusteenust, va KMS §10 lg 2 p 5 nimetatud juhul. (KMS § 10 lg 4 p 51)
§ 15 lg 4 p1
Osutatakse kauba teisest liikmesriigist Eestisse või väljaspool Eestit vedamise teenust, kaasa arvatud kaubaveoga seotud transpordivahendi vedu, või korraldatakse sellist kaubavedu isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena ega piiratud maksukohustuslasena registreeritud isik ega ettevõtlusega tegelev ühendusevälise riigi isik. (KMS § 10 lg 4 p 6)
Osutatakse väljaspool Eestit kaubaveoga seotud kõrvalteenust isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena ega piiratud maksukohustuslasena registreeritud isik ega ettevõtlusega tegelev ühendusevälise riigi isik. (KMS §10 lg 4 p 7)
Vahendatakse tehingut või toimingut, mille käibe tekkimise koht ei ole Eesti, ning vahendamisteenust osutatakse isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena ega piiratud maksukohustuslasena registreeritud isik ega ettevõtlusega tegelev ühendusevälise riigi isik. (KMS § 10 lg 4 p 8)
KMS § 10 lõikes 5 nimetatud teenuste osutamine ettevõtlusega mittetegelevale ühendusvälise riigi isikule.
Teenust maksustatakse 0% määraga, välja arvatud KMS § 15 lg 4 punktis 1 toodud juhul (ülal loetletud)
Rahvusvahelise reisi ajal laeval või õhusõidukil reisijale osutatav reisiks vajalik teenus.
§ 15 lg 4 p 2
Art 37 (3)
Rahvusvahelistes vetes sõitva laeva teenindamisega otseselt seotud sadamateenus.
§ 15 lg 4 p 3
Art 148(d)
Peamiselt rahvusvahelistel lende korraldava lennuettevõtja õhusõiduki teenindamisega otseselt seotud navigatsiooniteenus ja lennuväljateenus.
§ 15 lg 4 p 4
Art 148(g)
Rahvusvahelistes vetes sõitva merelaeva, välja arvatud ettevõtlusega mitteseotud huvi- või lõbusõiduks kasutatava laeva, remontimine, hooldamine, prahtimine, rendile või kasutusvaldusesse andmine või sellisel merelaeval kasutatava seadme remontimine, hooldamine, rendile või kasutusvaldusesse andmine.
§ 15 lg 4 p 6
Art 148(c)
Peamiselt rahvusvahelisi lende teostava lennuettevõtja kasutatava õhusõiduki remontimine, hooldamine, prahtimine, rendile või kasutusvaldusesse andmine või sellises õhusõidukis kasutatava seadme remontimine, hooldamine, rendile või kasutusvaldusesse andmine.
Art 148 (f)
Vahendamisteenus, kui vahendatakse tehingut, mille käive tekib ühendusevälises riigis.
§ 15 lg 4 p 7
Vahendamisteenus, kui vahendatakse järgnevat kaupa:
eksporditav kaup;
rahvusvahelistes vetes sõitev merelaev (välja arvatud ettevõtlusega mitte seotud huvi- või lõbusõitudeks kasutatav merelaev) ja sellise merelaeva varustus, seadmed, varuosad, kütus ja muud varud ning reisijale kohapeal tarbimiseks võõrandatav kaup, välja arvatud ühenduse vetes sõitval merelaeval kaasamüüdav kaup;
peamiselt rahvusvahelisi lende korraldava lennuettevõtja kasutatav õhusõiduk ning selle varustus, seadmed, varuosad, kütus ja muud varud ning reisijale kohapeal tarbimiseks võõrandatav kaup, välja arvatud ühendusesisesel lennul õhusõidukis kaasamüüdav kaup;
kaup, mis võõrandatakse ja toimetatakse teise liikmesriiki diplomaatilisele esindajale, konsulaarametnikule (välja arvatud aukonsul) ning erimissiooni ja Välisministeeriumi tunnustatud rahvusvahelise organisatsiooni esindajale või esindusele, diplomaatilisele esindusele või konsulaarasutusele, erimissioonile ning ühenduse institutsioonile;
teise liikmesriiki, mis on Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (edaspidi NATO) liikmesriik, võõrandatav ja toimetatav kaup mis tahes muu NATO liikmesriigi relvajõudude või nendega kaasas oleva tsiviilkoosseisu tarbeks või toitlustamiseks, kui need relvajõud osalevad ühises kaitsetegevuses;
Eesti Pangale võõrandatav kuld.
Vahendamisteenus, kui vahendatakse järgnevat teenust:
rahvusvahelise reisi ajal laeval või õhusõidukil reisijale osutatav reisiks vajalik teenus;
rahvusvahelistes vetes sõitva laeva teenindamisega otseselt seotud sadamateenus;
peamiselt rahvusvahelisi lende korraldava lennuettevõtja õhusõiduki teenindamisega otseselt seotud navigatsiooniteenus ja lennuväljateenus;
rahvusvahelistes vetes sõitva merelaeva, välja arvatud ettevõtlusega mitteseotud huvi- või lõbusõiduks kasutatava laeva, remontimine, hooldamine, prahtimine, rendile või kasutusvaldusesse andmine või sellises merelaeval kasutatava seadme remontimine, hooldamine, rendile või kasutusvaldusesse andmine;
peamiselt rahvusvahelisi lende teostava lennuettevõtja kasutatava õhusõiduki remontimine, hooldamine, prahtimine, rendile või kasutusvaldusesse andmine või sellises õhusõidukis kasutatava seadme remontimine, hooldamine, rendile või kasutusvaldusesse andmine;
kauba eksportimiseks osutatav kaubaveoteenus, kaubaveo korraldamise teenus ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused;
kauba importimiseks osutatav kaubaveoteenus, kaubaveo korraldamise teenus ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused, kui nimetatud teenuste kulu on arvatud imporditava kauba maksustatava väärtuse hulka;
töö vallasasjaga, mis on selle teenuse osutamiseks soetatud Eestist või toimetatud Eestisse ning see vallasasi toimetatakse pärast teenuse osutamist ühendusest välja;
teenus mida osutatakse käibemaksuseaduse § 15 lõike 3 punktides 5 või 6 nimetatud isikule, esindusele, asutusele, erimissioonile, ühenduse institutsioonile või relvajõule.
Välistransiidi tolliprotseduuril oleva kauba veoteenus, sellise kaubaveo korraldamise teenus ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused, kui see vedu moodustab osa veost, mis algab või lõpeb ühendusevälises riigis.
§ 15 lg 4 p 8
Kauba eksportimiseks osutatav kaubaveoteenus, kaubaveo korraldamise teenus ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused.
§ 15 lg 4 p 9
Art 146 (1) (e)
Kauba importimiseks osutatav kaubaveoteenus, kaubaveo korraldamise teenus ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused, kui nimetatud teenuste kulu on arvatud imporditava kauba maksustatava väärtuse hulka.
§ 15 lg 4 p 10
Kauba vedu Assooridele või Madeirale või sealt Eestisse või teise liikmesriiki.
§ 15 lg 4 p 11
Töö vallasasjaga, mis on selle teenuse osutamiseks soetatud Eestist või toimetatud Eestisse ning see vallasasi toimetatakse pärast teenuse osutamist ühendusest välja.
§ 15 lg 4 p 12
Art 146 (1) (d)
Eestis osutatakse reisijateveo teenust (nimetatud KMS § 10 lg 2 p 3), kaasaarvatud reisijate isikliku pagasi ja isikliku transpordivahendi vedu, kui Eestis osutatav reisijateveo teenus on rahvusvahelise reisi osa.
§ 15 lg 4 p 13
Teenus, mida osutatakse välisriigis asuvale käibemaksuseaduse § 15 lõike 3 punktides 5 või 6 nimetatud isikule, esindusele, asutusele, erimissioonile, ühenduse institutsioonile või relvajõule.
§ 15 lg 4 p 14
Art 151(1)
Maksuvabad teenused
Universaalne postiteenus postiseaduse tähenduses ja riikliku pensionikindlustuse seadusega ettenähtud korras riiklike pensionide, abirahade, toetuste ja hüvitiste posti vahendusel väljamaksmine.
§ 16 lg 1 p 1
Art 132 (1) (a)
Tervishoiuteenus tervishoiuteenuse korraldamise seaduse tähenduses.
§ 16 lg 1 p 2
Art 132 (1) (b) ja (c)
Sotsiaalministri määrusega kinnitatud nimekirjas nimetatud inimorgan või –kude, inimveri või inimverest valmistatud verepreparaat ja rinnapiim.
Art 132 (1) (d)
Hambatehniku poolt kutsealases tegevuses osutatav teenus.
§ 16 lg 1 p 21
Art 132 (e)
Teenus, mida mittetulundusühing tasuta või liikmemaksu eest osutab oma liikmele, ning spordirajatise või spordivahendite kasutamise teenus, mida mittetulundusühing osutab füüsilisele isikule.
§ 16 lg 1 p 3
Art 132 (1) (f) või (l) või (m)
Sotsiaalhoolekande seaduse § 10 punktides 1, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 3, 4, 5, 51 ja 6 nimetatud sotsiaalteenus ja § 10 punktis 21 nimetatud riigi- või kohaliku omavalitsuse eelarvest rahastatav sotsiaalteenus.
§ 16 lg 1 p 4
Art 132 (1) (g)
Laste ja noorukite kaitsega seotud turvakoduteenus.
§ 16 lg 1 p 5
Art 132 (1) (h)
Alus-, põhi-, kutse-, kesk- või kõrghariduskoolitus, sealhulgas õppevahend, mille koolitusteenuse osutaja võõrandab teenuse saajale, üldhariduskoolitusega seotud eraõppetunni andmine ja muu koolitus, välja arvatud ärilistel eesmärkidel antav muu koolitus.
§ 16 lg 1 p 6
Art 132 (1) (i) või (j)
Haige, vigastatu või puudega inimese vedu selleks kohandatud sõidukiga, mis vastab liiklusseaduses kehtestatud nõuetele.
§ 16 lg 1 p 7
Art 132 (1) (p)
Teenus, mida sõltumatu isikuteühendus osutab oma liikmele, kui on täidetud järgmised tingimused: teenuse saaja käive on 90% ulatuses maksuvaba või tema tegevus ei kuulu käibemaksuga maksustamisele; teenus on otseselt vajalik liikme põhitegevuseks ning teenuse eest makstav tasu ei ületa teenuse osutamiseks tehtud kulutusi.
§ 16 lg 1 p 8
Art 132 (1) (f)
Kindlustusteenus, sealhulgas edasikindlustus- ja kindlustusvahendusteenus.
§ 16 lg 2 p 1
Art 135 (1) (a)
Kinnisasja või selle osa üürile, rendile või kasutusvaldusesse andmine.
§ 16 lg 2 p 2
Art 135 (1) (l)
§ 16 lg 2 p 6
Art 135 (1) (f)
Loteriipilet ja hasartmängu korraldamine, välja arvatud kaubandusliku loterii korraldamine ning sellise osavusmängu korraldamine, mille ainus võimalik võit on uuesti osaleda samas mängus.
§ 16 lg 2 p 7
Art 135 (1) (i)
Investeeringukulla võõrandamise või võõrandamislepingu sõlmimisega seotud teenus või nende käibega seotud teenus, mida osutab teise isiku nimel ja arvel tegutsev agent.
§ 16 lg 2 p 8
Käibemaksuseaduse § 16 lg 21 nimetatud finantsteenused:
§ 16 lg 21 vastavale punktile
Art 135 (1) punktid b kuni g
Erikord
Erikorra alusel maksustatav reisiteenus
„Kasuminormi maksustamise kord – reisibürood“
(ingl. k „Margin scheme – Travel agents“)
Kaupa maksustatakse 0% määraga
Kauba võõrandamine teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele koos selle toimetamisega Eestist teise liikmesriiki ning aktsiisikauba võõrandamine teise liimesriigi isikule koos selle toimetamisega Eestist teise liimesriiki.
§ 15 lg 3 p 2
Kauba toimetamine Eestist teise liikmesriiki oma seal toimuva ettevõtluse tarbeks, sealhulgas äriühingu ja tema teises liikmesriigis asuva püsiva tegevuskoha vaheline kauba üleandmine. (eeldusel, et kaupade toimetamist käsitatakse teises liikmesriigis ühendusesisese kauba soetusena ning Eesti äriühing on end teises liikmesriigis maksukohustuslasena registreerinud).
Võrgu kaudu edastatava maagaasi või elektri-, soojus-või jahutusenergia võõrandamine teise liikmesriigi edasimüüjale või muule isikule, kes Eestis seda kaupa ei kasuta. (KMS § 9 lg 2 p 3)
( ingl. k „Reverse charge“)
Rahvusvahelistes vetes sõitev merelaev (välja arvatud ettevõtlusega mitteseotud huvi- või lõbusõitudeks kasutatav merelaev) ja sellise merelaeva varustus, seadmed, varuosad, kütus ja muud varud ning reisijale kohapeal tarbimiseks võõrandatav kaup. (kaasamüüdava kauba korral ei rakendata).
§ 15 lg 3 p 3
Merelaev, seadmed ja varuosad art 148 (c).
Merelaeva varustus ja kütus art 148 (a).
Kohapeal tarbimiseks võõrandatav kaup art 37 (3).
Peamiselt rahvusvahelisi lende korraldava lennuettevõtja kasutatav õhusõiduk ning selle varustus, seadmed, varuosad, kütus ja muud varud ning reisijale kohapeal tarbimiseks võõrandatav kaup. (kaasamüüdava kauba korral ei rakendata)
§ 15 lg 3 p 4
Õhusõiduk, seadmed ja varuosad art 148 (f).
Õhusõiduki varustus ja kütus art 148 (e).
Kaup, mis võõrandatakse ja toimetatakse teise liikmesriiki diplomaatilisele esindajale, konsulaarametnikule (välja arvatud aukonsul) ning erimissiooni ja Välisministeeriumi tunnustatud rahvusvahelise organisatsiooni esindajale või esindusele, diplomaatilisele esindusele või konsulaarasutusele, erimissioonile ning ühenduse institutsioonile.
§ 15 lg 3 p 5
Art 151 (1)
Teise liikmesriiki, mis on Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (edaspidi NATO) liikmesriik, võõrandatav ja toimetatav kaup mis tahes muu NATO liikmesriigi relvajõudude või nendega kaasas oleva tsiviilkoosseisu tarbeks või toitlustamiseks, kui need relvajõud osalevad ühises kaitsetegevuses.
§ 15 lg 3 p 6
Vabatsoonis või vabalaos olev ühenduseväline kaup (ühenduse tolliseadustiku tähenduses), kui seda kaupa ei ole suunatud ühelegi tolliprotseduurile ning seda ei ole tarbitud ega kasutatud muudel kui tollieeskirjades ettenähtud juhtudel.
§ 15 lg 3 p 7
Art 156 (1) (b)
Vabatsooni või vabalattu paigutatud või muu ühenduseväline kaup, mis on suunatud tolliladustamise tolliprotseduurile, peatamissüsteemiga seestöötlemise tolliprotseduurile, transiidi tolliprotseduurile või impordimaksudest täieliku vabastusega ajutise impordi tolliprotseduurile, või ajutiselt ladustatud ühenduseväline kaup tingimusel, et seda kaupa ei ole viidud tollijärelevalve alt ebaseaduslikult välja ja ei ole tarbitud ega kasutatud muudel kui tollieeskirjades ettenähtud juhtudel.
§ 15 lg 3 p 8
Art 156 (1) (a) (b) (c)
Ekspordi eesmärgil vabatsooni või vabalattu toimetatav ja võõrandatav ühenduse kaup ja vabatsoonis või vabalaos olev ühenduse kaup, mis eksporditakse kahe kuu jooksul vabatsooni või vabalattu toimetamisest.
§ 15 lg 3 p 9
§ 15 lg 3 p 10
Direktiivi 2006/112/EÜ V lisas nimetatud kaup, kui see suunatakse viivitamata maksuladustamisele või on maksuladustatud ja tehinguga ei kaasne kauba maksuladustamise lõpetamine. (va juhul kui tarbimisse lubatud kütus on paigutatud ka aktsiisilattu)
§ 15 lg 3 p 11
Aktsiisilattu paigutatud ajutises aktsiisivabastuses olev aktsiisikaup, kui tehinguga ei kaasne kauba aktsiisilaost väljatoimetamist, välja arvatud aktsiisikauba toimetamine ühest aktsiisilaost teise.
§ 15 lg 3 p 12
Art 160 (1) (b)
Ühendusevälise riigi füüsilisele isikule müüdava kauba ekspordina käsitamine.
§ 5 lg 2
Maksuvabad kaubad
Hambaarsti või hambatehniku poolt võõrandatav hambaprotees.
Art 132 (1) (e)
Kinnisasi või selle osa. (Maksuvabastust ei kohaldata kinnisasjale, mille oluline osa on ehitis ehitusseaduse tähenduses või ehitise osa, mis võõrandatakse enne ehitise või selle osa esmast kasutuselevõttu; ega kinnisasjale, mille oluline osa on oluliselt parendatud ehitis või selle osa ning mis võõrandatakse enne ehitise või selle osa parendamisele järgnevat taaskasutuselevõttu, ning krundile planeerimisseaduse tähenduses, kui sellel ei asu ehitist)
§ 16 lg 2 p 3
Art 135 (1) (j) või (k)
Eesti Vabariigis kehtiv postimaksevahend, kui müüakse nimiväärtuses.
§ 16 lg 2 p 4
Art 135 (1) (h)
Investeeringukuld.
Art 346
Kaup, mille soetamisel puudus õigus sisendkäibemaksu mahaarvamiseks, välja arvatud juhul, kui kaup on soetatud enne soetaja maksukohustuslasena registreerimist või kui kauba soetamisel on sisendkäibemaks maha arvatud osaliselt.
§ 16 lg 2 p 9
Uue transpordivahendi ühendusesisene võõrandamine.
§ 15 lg 3 p 2 + andmed, mis tõendavad, et on uus transpordi-vahend
Art 138 (2) (a) + andmed, mis tõendavad, et on uus transpordi-vahend
Kolmnurktehingu puhul kauba võõrandaja. (esimese liikmesriigi maksukohustuslane, kes käsitab tehingut kauba ühendusesise käibena )
Kolmnurktehingu puhul kauba edasimüüja.
Kasutatud kauba edasimüügi maksustamine erikorra alusel. (KMS § 41 ja § 42)
„Kasuminormi maksustamise kord – kasutatud kaubad“
(ingl. k. „Margin sceme – Second-hand goods“)
Originaalkunstiteose edasimüügi maksustamine erikorra alusel. (§ 41 ja § 42)
„Kasuminormi maksustamise kord – kunstiteosed“
(ingl. k „Margin sceme –Works of art“)
Kollektsiooni- ja antiikeseme edasimüügi maksustamine erikorra alusel. (§ 41 ja § 42)
„Kasuminormi maksustamise kord - kollektsiooni ja antiikesemed“
(ingl k „Margin sceme – Collector`s items and antiques“
Kinnisasja, metallijäätmete ja kulla maksustamine erikorra alusel vastavalt KMS §411 toodud juhtudel. (siseriiklik pöördmaksustamine)
Kui ettevõtlusega tegelev välisriigi isik on määranud maksuesindaja ( KMS § 20 ), siis selle maksuesindaja maksukohustuslasena registreerimise number, nimi, aadress ning viide KMS § 20 lõikele 6 või direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 204
Käibemaksuseaduse § 37 lõike 5 alusel arve koostamisel märge „endale arve koostamine“ (ingl. k „self-billing“)
Maksuvabastuse ning 0% määra rakendamisel (va juhul kui märkida tuleb „pöördmaksustamine“) võib viited käibemaksuseadusele või direktiivile asendada muu selge ja üheselt mõistetava märkega.
Kauba ekspordi korral viidet maksumäära aluseks olevale sättele ei tule märkida (va juhul kui kauba ekspordina käsitatakse ühendusvälise riigi füüsilisele isikule kauba müümist).
Kui käive kuulub pöördmaksustamisele, siis märgitakse arvele „pöördmaksustamine“ sõltumata sellest, kas tegemist on maksuvaba käibega või maksustatakse käivet 0% määraga. Näiteks kauba ekspordiga seotud kaubaveoteenuse osutamisel teise liikmesriigi maksukohustuslasele pannakse märge „pöördmaksustamine“. Samuti märgitakse arvele viide „pöördmaksustamine“ juhtudel, kui käibe tekkimise koht on teises liikmesriigis kus rakendatakse laialdast pöördmaksustamist (lähtudes direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 194) ning seetõttu kauba müüja või teenuse osutaja ei ole kohustatud teises liikmesriigis end maksukohustuslasena registreerima. Näiteks kinnisasjaga seotud teenuse osutamisel teise liikmesriigi maksukohustuslasele liikmesriigis, kus rakendatakse laialdast pöördmaksustamist märgitakse arvele „pöördmaksustamine“.
Veel selles kategoorias: « Hooletus ees, õnnetus taga Ühendusesiseste tehingute ja toimingute deklareerimisest KMD-l ja VD-l »


text:
Tuuletehnoloogia Liidu teated Archives | Page 4 of 4 | Tuuletehnoloogia Liit
Käesoleva aasta 10. aprilli tuleb pidada murrangulise tähtsusega kuupäevaks Eesti õigusruumis. Sellel päeval üllatas Eesti kaitseministeeriumi kaitseplaneerimise asekantsler Meelis Oidsalu avalikkust uudisega, milles teatas, et kui arendajad tahavad Ida-Virumaale tuuleparke rajada, siis riik lähtub eeldusest, et kogu täiendava kulu tuuleparkide mõju korvamiseks riigi seiresüsteemile katavad tuuleparkide arendajad! Lihtkodanikuna hakkab õudne, kui mõelda, milliste teadmiste ja [...]
Sõnajalgade tuuletehnoloogia ettevõtte Eleoni esimene tuulik on praeguseks juba mitu aastat Saaremaal elektrit tootnud. FOTO: Martin Ilustrumm Eesti Energia võimalik Nelja Energia soetamine tähendaks toimival tuuleenergia turul monopoli moodustamist, mis jätab koosmõjus riigi varasemate otsustega Eesti investeerimis- ja ärikeskkonnast halva mulje, leiab tuuletehnoloogia liit. Tuuletehnoloogia liidu hinnangul ei peaks riik sekkuma maksumaksja rahaga [...]
Ott Sõnajalg	2018-04-14T19:07:34+00:00	aprill 14th, 2018|
Läti veok tuulegeneraatori sektsiooniga parvlaevalt maha sõitmas. Parvlaev ei saanud neljapäeva õhtul Virtsust graafikujärgselt väljuda, sest Saaremaalt mandrile Sõnajalgade tuulegeneraatori torni sektsiooni vedanud veoki mahasaamisele kulus ligi pool tundi. Kuivastu sadamast kell 20.30 väljunud parvlaev jõudis veidi enne kella 21 Virtsu sadamasse. Laeva alumisel tekil asus Läti numbrimärgiga veok treileriga, millel suure läbimõõduga [...]
Kaitseministeerium: Venemaa piiri äärde pole vaja tuuleparke rajada
Ott Sõnajalg	2018-04-11T11:27:07+00:00	aprill 11th, 2018|
Eesti Energia taastuvenergiafirma Enefit Greeni Paldiski tuulepark FOTO: Sander Ilvest Kaitseministeeriumi hinnangul ei ole Eesti taastuvenergia eesmärkide täitmiseks vaja rajada Venemaa piiri äärde tuulikuparke, mis võiksid häirida õhuseireradarite tööd ja kui tuuleparkide rajajad seda siiski soovivad teha, siis peavad nad kokkuleppel kaitseministeeriumiga radarite eest ise maksma. Kaitseministeeriumi julgeolekuvajadusi arvestavate tuuleparkide arendamise töörühma töö [...]
Tuulepark FOTO: Mailiis Ollino/Pärnu Postimees Tuuleparkide arendaja Eleoni juhatuse liige Oleg Sõnajalg nimetas pretsedendituks ning täiesti vastuvõetamatuks kaitseministeeriumi seisukohta, mille kohaselt peaksid Venemaa piiri äärde tuulikuparke rajada soovivad ettevõtted kokkuleppel kaitseministeeriumiga radarite eest ise maksma. «Kaitseministeeriumi tänane [teisipäevane] avaldus on pretsedenditu, sest mitte kuskil Euroopas, sealhulgas Venemaaga piirnevates riikides nagu Läti, Leedu või [...]
Ehitustegevus Tootsi Suursoo kinnistul. FOTO: Ott Sõnajalg Kuigi skandaalne Tootsi Suursoo pakkumisvoor seisab kohtuotsuse taga ja kinnistu järgmine omanik pole tegelikult teada, on riigiettevõte Eesti Energia võidus nii kindel, et ehitab tuulepargi tarbeks liitumispunkti ja sellele juurdepääsuteed. Eesti Energia meediasuhete juht Kaarel Kuusk selgitas, et ettevõte sõlmis Eleringiga juba 2016. aasta lõpus liitumislepingu. [...]
Harry Raudvere: Kohus ei võimaldanud mul tõtt rääkida
Ott Sõnajalg	2018-03-21T09:48:28+00:00	märts 21st, 2018|
Harry Raudvere Foto: Matti Kämärä Palun selle kirjatüki lugemisel jätta kõrvale isiklikud sümpaatiad või antipaatiad ning keskenduda faktidele ja seisukohtadele. Usun, et paljud meist on läbi elanud mõne harukordse sündmuse ning kui sündmus ise on möödanik, hakkame vaikselt mõtlema, mida tundsime, kuulsime või läbi elasime. Täpselt samasugune olukord tabas mind, kui Oleg ja [...]
Riik tõmbaski ettevõtjatele koti pähe: «Kõik neli tundi istusin ukse taga.»
Ott Sõnajalg	2018-03-16T15:15:48+00:00	märts 16th, 2018|
Andres ja Oleg Sõnajalg Eleoni Lool asuvas koostetehases FOTO: Raul Mee/Mollusk Media Kui veel eile hommikul oli võimalus, et Aidu tuuleparki puudutaval kohtuistungil Jõhvis kuulab kohtunik ära kõik osapooled ning ei rahulda justiitsministeeriumi taotlust ettevõtte tunnistajaid mitte tunnistaja pinki lasta, siis just see seal ikkagi juhtus. «Minu suhtes läks väga halvasti - ei lubanud [...]
Riik veeretas ettevõtjate teele ennekuulmatu takistuse
Ott Sõnajalg	2018-03-15T11:01:25+00:00	märts 15th, 2018|
Tuuleettevõtjaid Andres (vasakul) ja Oleg Sõnajalga morjendab riigi käitumine. FOTO: Raul Mee/Raul Mee/Mollusk Media Täna pealelõunal Jõhvi kohtumajas toimuval Aidu tuuleparki puudutaval kohtuistungil võivad vendadest ettevõtjad Andres ja Oleg Sõnajalg seista silmitsi sellega, et kohtunik otsustab neid tunnistaja pinki mitte lasta, kuna seda on taotlenud justiitsministeerium, kelle hinnangul on nad vaenulikud tunnistajad. Vendadest [...]
Riigikohus ei võtnud teisipäeval arutusele riigi omandusse kuuluva Eesti Energia kaebust ringkonnakohtu otsusele, millega jäeti Eesti suurim elektritootja Tootsi tuulepargi enampakkumise tingimuste vaidlusest kõrvale. Riigikohus leidis, et riikliku energiatootja kaebuse menetlusse võtmiseks kas puudus alus või oli kohus veendunud, et selle kaebuse menetlemisega ei ole võimalik saavutada kaebusega soovitud eesmärki, kirjutab Postimees. Eesti Energia esitas [...]
Eesti Energia juhi Hando Sutteri sõnul ollakse valmis jätkama Tootsi tuulepargi väljaehitamist, kui ettevõttel õnnestub enampakkumine võita. “Tootsi tuulepargi maa enampakkumine on kohtus vaidlustatud, loodame, et enampakkumine toimub. Kui Eesti Energial õnnestub see võita, oleme valmis jätkama tuulepargi väljaehitamist,” ütles Sutter teisipäeval ajakirjanikele. “Oleme projektiga palju tööd teinud – tehnoloogiahange on tehtud, liitumispunkti ehitus on lõpusirgel. Sellega oleks võinud kiiresti edasi minna, ammendunud [...]
Ott Sõnajalg	2018-02-08T13:27:36+00:00	veebruar 8th, 2018|
Kui kuskil kümmekond päeva tagasi kirjutas Postimees, et ettevõtjatest vendade Sõnajalgade kannatus katkes, kuna kohtuasi, mis pani nende Aidu tuulepargi ehituse seisma, ei liigu üldse edasi, siis nüüd on selles osas toimunud üsna oluline läbimurre. Viimasel ajal just tuuleenergeetikale keskendunud vendade Oleg ja Andres Sõnajala mure oli, et riik on asunud Aidu tuulepargi kohtuprotsessi tahtlikult venitama, [...]
Ettevõtjad leiavad, et riik on asunud Aidu tuulepargi kohtuprotsessi tahtlikult venitama, mistõttu esitasid nad möödunud reedel kohtule taotluse justiitsministeeriumilt kohtupidamiseks vajalike dokumentide väljanõudmiseks ja trahvinõudeks. Vendadest ettevõtjad Oleg ja Andres Sõnajalg on juba mõnda aega vedanud riigiga vägikaigast Ida-Virumaale rajatava Aidu tuulepargi pärast, mille ehitus nüüd juba üle poole aasta seisab. Kuigi Aidu tuulepargi rajamisele andis rohelise tule [...]
Tuuleettevõtjad saavutasid Tootsi tuulepargi vaidluses järgmise võidu
Ott Sõnajalg	2018-01-24T14:06:22+00:00	jaanuar 24th, 2018|
Tallinna Ringkonnakohus Tallinna Ringkonnakohus otsustas oma tänase otsusega, et tuuleettevõtjate vaidluses Tootsi tuulepargi enampakkumise tingimuste üle jääb edaspidi välja Eesti Energia, kes on samuti huvitatud tuulepargi omandamisest ja oli seni vaidlusse kaasatud kolmanda osapoolena. Ringkonnakohus otsustas täna rahuldada nelja tuuleettevõtte - vendadele Sõnajalgadele kuuluvate Eleon ASi ja ASi Eesti Elekter, tuuleettevõtja Harry Raudvere [...]
Eleoni tuulik püsitas Eesti rekordi
Ott Sõnajalg	2018-01-03T18:36:47+00:00	jaanuar 3rd, 2018|
Ärimeestest vennad Sõnajalad teatasid, et nende Eleon 3MW tuulik püstitas möödunud aastal tootmisrekordi, millega saab katta üle 5000 keskmise kodutarbija aastase energiavajaduse. Tuuliku kasutegur oli seejuures 46,2 protsenti, mis tähendab Sõnajalgade väitel, et seda tüüpi maismaatuulikud saaksid tulevikus hakkama ka toetusteta. „Tuuleenergia valdkonnas ollakse seisukohal, et üle 45 protsendise kasuteguriga maismaatuulikud on suutelised elektrit tootma ka ilma [...]
Seoses Oleg ja Andres Sõnajala plaaniga rajada Vaivara valda Mustanina külla 85 tuulikuga tuulepark, jätkub Eleoni tuuliku mõjude hindamine nii radaritele kui raadioluure süsteemidele ja eelhoiatustele. “Teeme kaitseministeeriumi töögrupis tihedat koostööd, muuhulgas testitakse Eleoni tuuliku mõjusid nii radaritele kui raadioluure süsteemidele ja eelhoiatustele, et kogu Eesti sealhulgas Ida-Virumaa tuuleparkidega seonduvaid probleempunkte ületada,” ütles Andres Sõnajalg [...]
Taastuvenergia Koda pidurdab taastuvenergia arengut, leiab Eesti Energia tütarfirma Enefit Greeni juht Aavo Kärmas. Tootsi tuulepargi ümber on lisaks kohtuvaidlustele lahvatanud tuuleärimeeste vahel ka sõnasõda - Kärmas esitab nüüd vastulause koja juhi Rene Tammisti seisukohale, et riikliku tuulepargi rajamine raiskab suurtes kogustes maksumaksja raha. Aavo Kärmase vastulause: Mitmed Euroopa juhtivad energiaettevõtted kuuluvad kas osaliselt või täielikult riigile sh näiteks Taani [...]
Ott Sõnajalg	2017-12-04T20:20:26+00:00	detsember 4th, 2017|
Eesti Energia tuulepark Tootsi tuulepargi ümber lahvatanud vaidlused on tänaseks kestnud enam kui aasta. Ent olemuslikult ei toimu diskussioon mitte ühe tuulepargi saatuse, vaid riigi rolli üle ettevõtluses. Sellele juhtis teravapilguliselt tähelepanu Siim Kallas, kes küsis Äripäeva raadiosaates riigiettevõtte Eesti Energia kohta: „Aga nüüd tegelevad nad tuuleparkidega, milleks?" Sama teema teise tahu tõstatas mõne kuu eest [...]
Energia aastakonverentsil tõdeti, et liiga jäigad reeglid on tuuleenergia arengu Eestis seisma pannud. Enefit Taastuvenergia juht Aavo Kärmas tõdes energia aastakonverentsil, et tuuleenergias ei ole viimastel aastatel märkimisväärselt uusi võimsusi turule tulnud, kuigi arendustega tegeletakse. Kärmas märkis, et üks põhjus võib olla toodangu piir 600 gigavatt-tundi, milleni makstakse taastuv-energia toetusi. Kärmas jäi siiski optimistlikuks ja [...]
VIDEOINTERVJUU Aavo Kärmas Tootsi tuulepargi ülekulust: ma tahan näha arvutuskäik
Ott Sõnajalg	2017-11-30T16:53:32+00:00	november 30th, 2017|
Eesti Energia taastuvenergiaettevõtte Enefit Greeni juht ütles videointervjuus Postimehele, et enne, kui ta ei ole näinud arvutuskäiku, mille kohaselt tekiks neil Tootsi tuulepargist järgmise 12 aasta jooksul enam kui 180-miljoniline ülekulu, ta seda väidet ei kommenteeri. Eesti Taastuvenergia Koja juht Rene Tammist rääkis hiljuti Postimehele, et kui Tootsi tuulepargi enampakkumise võidaks Eesti Energia, siis tänase toetusskeemi [...]
Andres ja Oleg Sõnajalg oma Saaremaal asuval kinnistul. | FOTO: Raigo Pajula Ettevõtjatest vennad Sõnajalad näevad Eesti suurima, Aidusse kavandatud tuulepargi takerdumise taga kaitseministeeriumi, kohtu ja riigifirma Eesti Energia kokkumängu. Oleg ja Andres Sõnajalale kuuluv osaühing Aidu Tuulepark tahab ehitada Ida-Virumaale Aidusse Baltikumi suurimat, 30 tuulikust koosnevat tuuleparki. Kuigi ehitustegevus algas poolteist aastat [...]
Ott Sõnajalg	2017-11-18T08:09:59+00:00	november 18th, 2017|
Baltikumi suurima, Aidu tuulepargi arendajad vennad Sõnajalad nõuavad ehituslubasid menetleva Jõhvi kohtuniku ametist taandamist, kahtlustades teda poole valimises. Vaidlus käib Ida-Virumaal asuvast Aidu tuulepargist, kuhu peaks kerkima 30 tuulikust koosnev Eesti suurim tuulepark. Kuigi ehitustegevus algas poolteist aastat tagasi ja mitu torni on juba püsti, tõmbas kaitseministeerium ja Ida-Viru maavalitsus sel kevadel projektile pidurit. Praegu [...]
Esimene Eleoni tehnoloogial baseeruv tuulik püsitati Salmel 2013. aastal. Arendja Oleg Sõnajalg näeb asju suurelt ja kõrgusi ei pelga. FOTO: Valmar Voolaid Andres ja Oleg Sõnajala seitsme tuulikuga Salme tuulepark on kümne kuuga tootnud sedavõrd suurel hulgal elektrit, et terendamas on uus tootmisrekord. 15 gigavatt-tunnist elektrist panustas suurim tuulik koguni 9,68 gigavatt-tunniga. „Kui [...]
Tootsi tuulepargi vaidluse eesmärgiks ei ole taastuvenergia arengu takistamine
Ott Sõnajalg	2017-11-06T21:45:54+00:00	november 6th, 2017|
"Enampakkumistingimustega püütakse seadustada Eesti Energia AS-i soovi tagada endale vana - fikseeritud toetusmääraga - taastuvenergia toetusskeemi kohane toetus, kuigi õiglane oleks tuulepargi rajamisel kohaldada uut skeemi, kus toetuse määr kujuneb vähempakkumisel," ütles Tuuletehnoloogia liidu juhatuse liige Jaanus Tehver. Eesti tuuletehnoloogia ettevõtteid ja arendajaid koondava Tuuletehnoloogia liidu hinnangul ei ole Tootsi tuulepargi enampakkumise vaidlustamise eesmärgiks taastuvenergia arengu [...]
Kohus tõmbas Tootsi tuulepargi enampakkumisele pidurit
Ott Sõnajalg	2017-11-06T17:10:40+00:00	november 6th, 2017|
Tallinna Halduskohus otsustas võtta Eleon AS, AS Raisner ja Tootsi Tuulepark OÜ kaebused tunnistada Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) nõukogu otsus panna Tootsi tuulepargi maa-ala enampakkumisele kehtetuks menetlusse. Ettevõtjate kaebused liideti ja tagati esialgne õiguskaitse, mis keelab kinnisasja võõrandamise. Eleon AS pöördus kohtu poole, kuna riik ei ole lahendanud majandusministeeriumile esitatud taotlust, milles sooviti riigivaraseadusele toetudes [...]
Vendade Sõnajalgadega seotud MTÜ Tuuletehnoloogia Liidu teatel on Tootsi tuulepargi enampakkumise vaidlustamise eesmärgiks tööstuse arendamine õiglastel alustel; liidu hinnangul on enampakkumise otsustamisel lähtutud üksnes Eesti Energia perspektiividest. “Enampakkumistingimustega püütakse seadustada Eesti Energia AS-i soovi tagada endale vana, fikseeritud toetusmääraga, taastuvenergia toetusskeemi kohane toetus, kuigi õiglane oleks tuulepargi rajamisel kohaldada uut skeemi, kus toetuse määr kujuneb [...]
Tootsi kinnistu vaidlusse sekkus ka suurärimees Oleg Ossinovski ettevõte
Ott Sõnajalg	2017-11-04T07:31:31+00:00	november 4th, 2017|
Suurettevõtja Oleg Ossinovski | Oleg Ossinovski osalusega Skinest Energia AS juhatuse liikme Jaak Tuksami sõnul peaks Tootsi tuulepargi kinnistu enampakkumise tühistama, sest praegustel tingimustel enampakkumisele teisi osalejaid tõenäoliselt ei tule. «Seda enam, et selgus seonduva riigiabiloa osas on Euroopa Komisjonis saabumas lähiajal ning mõistlik oleks asja vaadata riiabiloa sisust lähtuvalt,» ütles Tuksam BNS-ile. [...]
Ott Sõnajalg	2017-11-02T15:26:53+00:00	november 2nd, 2017|
ASi Raisner nõukogu liige Raigo Sõlg on veendunud, et salastatud dokumendist võib selguda, et Tootsi tuulepargiga kordub sama asi, mis Eesti Energia tuulepargiga Aulepas. | FOTO: Mihkel Maripuu Tuuleparkide arendaja Raisner AS on vaidlustanud kohtus Riigimetsa Majandamise Keskuse otsuse panna Tootsi tuulepargi kinnistu enampakkumisele tingimustel, mis võimaldaksid kinnistu omandada ainult Eesti Energial. Valitsus [...]
Tuuletehnoloogia ettevõte AS Eleon vaidlustas kohtus Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) nõukogu otsuse panna Tootsi tuulepargi kinnistu enampakkumisele. Ühtlasi tehti kohtule taotlus esialgseks õiguskaitseks. Ettevõtjad näevad põhjust kohtuvaidluseks, kuna majandus- ja kommunikatsiooniministeerium ei ole lahendanud enne enampakkumise korraldamise otsust tehtud taotlust, milles sooviti riigivaraseaduse alusel kinnisasja otsustukorras eraldamist ettevõtluskeskkonna arendamiseks. Eleon AS tegi vastavasisulise taotluse mai [...]
Ott Sõnajalg	2017-10-17T07:48:13+00:00	oktoober 17th, 2017|
Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu otsustas pärast pikka kaalumist panna lõpuks Tootsi tuulepargi kinnistu enampakkumisele alghinnaga 12,3 miljonit eurot. RMK müüb enda valduses olevad kinnistud tulenevalt valitsuse 27. aprilli otsusest korraldada Tootsi tuulepargikinnistu avalik enampakkumine. Avalik suuline enampakkumine toimub 8. novembril kell 14.00 RMK Tallinna kontoris (Toompuiestee 24), teatas RMK pressiteate vahendusel. Enampakkumisel osalemise ettemaks on 1,23 [...]
Eleon plaanib Eestisse mammutuulikut
Ott Sõnajalg	2017-09-13T07:33:18+00:00	september 13th, 2017|
Tuuletehnoloogia ettevõte AS Eleon plaanib koos rahvusvaheliste partneritega 38 miljoni euro suuruse projektiga arendada välja ülisuur, enam kui 10-megavatise võimsusega, elektrituulik. «Rahvusvaheline konsortsium esitas Euroopa Komisjonile Horizon 2020 meetme raames taotluse välja töötada «Mammout 10+MW» maa- ja meretuulik. Projekti kogumaksumus on ligi 38 miljonit eurot. Positiivse rahastamisotsuse korral viiakse tuuliku arendamine koostöös rahvusvahelise konsortsiumi ja allhankijatega [...]
Andres ja Oleg Sõnajala ettevõte AS Eleon otsustas kevadel Ida-Virumaale, Lüganuse valda rajada elektrituulikute labade tootmise tehase. Tehas annaks tööd ja leiba ligikaudu 200 kohalikule ja edendaks kõvasti Eesti ekspordivõimekust, kuna tuulikute labad toodetaks küll Eestis, kuid perspektiivis müüdaks enamus toodangust kalli raha eest Euroopasse. Kogu Eleoni tuulikutootmise Eestisse koondamisel peaks tuulikutehases 2020. aastaks saama [...]
Kuigi kaitseministeerium on mitu korda avalikult välja öelnud, et uute ja iseäranis suurte tuuleparkide rajamine Ida-Virumaale on riigikaitse radarisüsteemide tõttu üsna ebatõenäoline, kuulutas Vaivara vald alles äsja välja uue, kuni 85 tuulikust koosneva Auvere tuulepargi planeeringu esmase väljapaneku. «Vaivara vallavalitsus teatab Vaivara valla «Auvere tuulepargi» eriplaneeringu asukoha eelvaliku otsuse eelnõu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise esimese etapi [...]
Tuuletehnoloogia Liit on nördinud majandus- ja taristuministri ning kaitseministeeriumi vastuste üle seoses Ida-Virumaa tuuleparkide arenduste takistamisega. Parkide arendajaid ärritab, et riik ei kohtle ettevõtteid võrdselt. «Tuuleparkide arendajatele ei saa olla õigustatud ootust elektrituruseaduse §-s 59 nimetatud toetusele pelgalt üleriigilise planeeringus «Eesti 2030+» toodud eesmärkidele,» kirjutab majandus- ja taristuminister vastuseks tuuleparkide arendajatele pöördumisele, millega avaldati muret, [...]
Ott Sõnajalg	2017-07-31T06:35:40+00:00	juuli 31st, 2017|
Majandus- ja taristuministri Kadri Simsoni 10. juuli vastus Tuuletehnoloogia Liidule (TTL) on ilmekas näide sürreaalsest olukorrast Eesti energiamaastikul, mida iseloomustab valetamine, vassimine ja manipulatsioon või siis hullemal juhul äärmuslik rumalus, kirjutab tuuleettevõtte Adepte OÜ juhatuse liige Gregor Raudvere arvamusloos, mille Postimees avaldab täismahus. Nimelt, vaatamata TTLi poolt esitatud argumenteeritud probleemkohtadele on majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi vastus lakooniline ja [...]
HARRY RAUDVERE: Poolavalik kiri peaministrile
Ott Sõnajalg	2017-07-22T11:15:45+00:00	juuli 22nd, 2017|
Oleme aastaid ajanud Eesti asja Keskerakonna ridades, aga sa oled nüüd nii suur tegelane, et ka vanajumal peaks mütsi peast võtma, kui su nime kuuleb. Tema võib ju võtta, aga mina ei võta. Meeldigu see sulle või mitte. Kirjutasin kunagi, et ärge andke Tootsi turbaraba otsustuskorras Eesti Energiale. Sa ei suvatsenud vastatagi ja andsite. Siis [...]
Ott Sõnajalg	2017-07-22T11:02:55+00:00	juuli 22nd, 2017|
Majandus- ja taristuminister Kadri Simson märkis eelmisel nädalal kirjas Eesti Tuuletehnoloogia Liidule, et tuuleparkide arendajatel ei saa olla pelgalt ühes arengudokumendis kirja pandud tekstile tuginedes õigustatud ootust tuuleparkide ehitamisele Ida-Virumaal. «Pöördusite oma 14. juuni 2017. aasta kirjaga Vabariigi Valitsuse poole sooviga saada Vabariigi Valitsuse selget positsiooni tuuleparkide arenduse kohta Ida-Virumaal,» alustab majandus- ja taristuminister Kadri Simson [...]
Vennad Oleg ja Andres Sõnajalg on enda sõnul sattunud kummalisse olukorda, kus ühelt poolt riik kohustab neid tuuleparki ehitama, kuid teisalt on seesama riik asunud ehitustegevust takistama. Jutt käib Ida-Virumaal asuvast Aidu tuulepargist, kuhu peaks kerkima 30 tuulikust koosnev Eesti suurim tuulepark. Kuigi ehitustegevus algas poolteist aastat tagasi ja mitu torni on juba püsti, tõmbas [...]
Tuuletehnoloogia Liit tahab veto korral riigilt 1,2 miljardit
Ott Sõnajalg	2017-06-26T20:14:39+00:00	juuni 26th, 2017|
Vendade Sõnajalgadega seotud MTÜ Tuuletehnoloogia Liit soovib, et riik leiaks kompromissi Ida-Virumaale uute tuuleparkide püstitamiseks; vastasel juhul soovib liit tuuleparkide kavandamisel juba tehtud investeeringute ja mõistlikus ulatuses saamata jääva tulu kompenseerimist esialgse arvutusega 1,16 miljardit eurot. Liit on saatnud valitsusele ettepaneku otsida kaitseministeeriumi ja tuuleenergeetika arendajate vahel mõistlike kompromisslahendusi leidmaks leevendusmeetmeid tuulenergeetika ja kaitsevõime kooseksisteerimiseks [...]
Sõnajalad kavandavad sadu töökohti Aidu asemel Vändrasse
Ott Sõnajalg	2017-05-30T16:24:21+00:00	mai 30th, 2017|
Vennad Sõnajalad rajavad massiivsete tuulikulabade tehase nähtavasti Pärnumaale ning loovad Vändra valda sadu töökohti. Tuuleenergeetika ettevõtte AS Eleon omanikud Oleg ja Andres Sõnajalg käisid möödunud nädalal Vändra vallas Pärnumaal potentsiaalseid tootmiskinnistuid kaardistamas, kuhu ehitada 200 uue töökohaga tuulikulabade tehas, kirjutab Meie Maa. Kuigi Andres Sõnajala sõnul on Aidu esimene valik, siis ei pruugi ajanappus võimaldada [...]
Ott Sõnajalg	2017-05-23T07:02:03+00:00	mai 22nd, 2017|
FOTO: Martin Ilustrumm Ajal, mil Eesti tuuleenergeetikas kütab kirgi Tootsi tuulepargi kinnistu enampakkumine ning Ida-Viru maavalitsus otsustas Sõnajalgade Aidu tuulepargi ehituse 30 päevaks seisata, tegutsevad vennad Sõnajalad selleks, et hiljemalt aasta lõpuks alustaks tegevust nende tuulikulabade tehas, mille ost vormistati hiljuti. […]
Tuuleärimees: Tootsi kinnistu hind tõuseb 10 miljoni euro peale ja me oleme valmis seda maksma
Ott Sõnajalg	2017-04-30T13:37:28+00:00	aprill 30th, 2017|
Est Wind Poweri ja Raisner ASi juhatuse liige Harry Raudvere rääkis, et tuuleärimeestel on plaanis pakkuda Eesti Energiale Tootsi tuulepargi kinnistu enampakkumisel kõva konkurentsi. "Juba sellepärast, et Eesti Energia kirjutati praktiliselt seadusesse sisse ja kõik teised pakkujad jäeti välja." Eile tühistas valitsus otsuse anda Tootsi tuulepark ostukorras üle Eesti Energiale. Ühtlasi otsustati panna kinnisasi avalikule [...]
Valitsus tunnistas kehtetuks korralduse, millega oli eraldanud Eesti Energia ASile Tootsi tuulepargi rajamiseks maad. Kuigi riik on jätkuvalt seisukohal, et vaidlusi põhjustanud valitsuse otsus oli seaduslik, tuleb kiirema selguse huvides kuulutada välja Tootsi kinnistute avalik enampakkumine. Enampakkumise ettevalmistamisega hakkab tegelema keskkonnaministeerium koostöös maa-ametiga. Keskkonnaminister Marko Pomerants ütles ERRi raadiouudistele, et otsus kinnistu enampakkumisele panna tundub õiglane, sest nii [...]
Meelemuutus valitsuses: Sester sooviks Tootsi tuulepargi maa enampakkumist
Ott Sõnajalg	2017-04-20T17:40:06+00:00	aprill 20th, 2017|
Rahandusminister Sven Sester pooldab Eesti Energia Tootsi tuulepargi maa osas valitsuse maa eraldamise otsuse tühistamist ja maa enampakkumisele panekut. Valitsus selles osas veel otsust langetanud pole. Kuigi valitsuse tegevuskava näeb ette ka Eesti Energia taastuvenergia osa 49 protsendi ulatuses börsile viimist, peab valitsus Sesteri sõnul lähiajal langetama otsuse, et kuidas selle teemaga edasi minna seoses Tootsi [...]
Kohtuvaidluses, kus terve rida tuuleenergia tootjaid taotlevad vabariigi valitsuse korralduse tühistamist, millega otsustati eraldada Tootsi Suursoo ala Eesti Energiale, ilmnes täna toimunud istungil terve rida detaile, mis ei olnud varem avalikkusele teada. Kell 10 Tallinna halduskohtus alanud istungi alguses soovis kohtunik Sirje Kaljumäe lahendada ära terve rea menetluslikke küsimusi, mille tulemusena lepiti kokku täiendavate dokumentide [...]
Täna algab kohus tuuleenergiaettevõtjate vaidluses Eesti riigi vastu, kuna ettevõtjad leiavad, et Tootsi Suursoo ala eraldati Eesti Energia alla turuhinda ja selle näol oli tegemist ebaseadusliku riigiabi ning turumajandusele omaste konkurentsireeglite rikkumisega. Valitsus ja Eesti Energia ütlevad, et tegelikult ei ole veel Tootsi tuulepargi kinnistu üleandmise sisulist otsust veel tehtud Vaidlus kohtusaalis käib selle üle, kas [...]
Riigi ja tuuleenergia ettevõtete vaidluses selle üle, kas Tootsi tuulepargi eraldamine riigi omanduses olevale Eesti Energiale oli õiglane, on ilmnenud omapärane detail. Nn sõltumatut kinnisvaraekspertiisi, mis määras maatüki hinnaks vaidlusaluse 4,1 miljonit eurot, ei tellinud mitte ükski riigiasutus, vaid Eesti Energia ise. «See nüüd küll head lõhna juurde ei jäta – nii ei tohiks ükski [...]
Tootsi tuulepargi ümber aset leidvas vaidluses otsivad nii Eesti Energia kui ta konkurendid nõrku kohti üksteise argumentatsioonis. Vastusena Eesti Energia juhi 18. jaanuari pöördumisele ütleb Aidu tuulepargi arendaja, et Hando Sutter eksitab seal avalikkust. «Sutter väidab, et Tootsi tuulepargi maad anti riigiettevõttele turutingimustel ja seadust järgides. Ta toob paralleeli Aidu tuulepargiga ja esitab väite, et [...]
Kohus peatas Tootsi Suursoo ala eraldamise Eesti Energiale
Ott Sõnajalg	2017-01-19T21:44:25+00:00	jaanuar 19th, 2017|
Tallinna halduskohus otsustas täna peatada vabariigi valitsuse korralduse ellu viimise, millega otsustati eraldada Pärnumaal asuva Tootsi tuulepargi ala riigile kuuluvale energiaettevõttele Eesti Energia. «Selle korralduse kehtivus oli juba varasemalt peatatud, kuid kuna kohus liitis kõik kaebused ühte, siis tegi ta täna põhjendatud õiguskaitse taotluse uuesti ja peatas selle korralduse kehtivuse,» ütles Postimehele Tallinna halduskohtu pressiesindaja Anneli Vilu. [...]
Eesti Energia arendatav Tootsi tuulepark suurendab tuuleenergia tootmist Eestis ligikaudu 300 GWh võrra aastas. Kasvav tuuleenergia toodang elektritarbijate jaoks taastuvenergia tasu ei suurenda, küll aga vähendab tuuleenergia tootjatele makstavat toetusmäära, ütleb riigile kuuluva energiaettevõtte juht Hando Sutter vastulauses erasektori tuuleenergia ettevõtetele. Tootsi tuulepargi ümber keerlevate vaidluste eesmärk on takistada uue tuulepargi juurdepääsu taastuvenergia toetusele, millele [...]

matches: Kohus Riigikohus Riigikohus kohus Kohus kohus Kohus kohus


RT I, 18.02.2016, 1
Vastu võetud 12.02.2016 nr 8
Määrus kehtestatakse vangistusseaduse § 105 lõike 2, § 109 lõigete 2 ja 3, § 1131 lõigete 2 ja 3, § 1221 lõike 2 ning § 1361 lõike 1 alusel.
§ 1. Justiitsministri 6. detsembri 2001. a määruse nr 87 „Tartu Vangla põhimäärus“ muutmine
Justiitsministri 6. detsembri 2001. a määruses nr 87 „Tartu Vangla põhimäärus“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 täiendatakse punktiga 111 järgmises sõnastuses:
„111) korraldada eelkoolitust;“;
2) paragrahvi 21 lõikes 1 asendatakse sõna „kaheksa“ sõnaga „seitse“;
3) paragrahvi 6 lõike 2 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 6 lõiget 3 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) saateüksus.“;
5) paragrahvi 91 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Järelevalveosakonna põhiülesanded on korraldada vangla vastutusalas ööpäevaringset korrapidamist ja valvet, vanglaväliseid erakorralisi saatmisi ja koos üksustega vanglasiseseid saatmisi, tagada kinnipeetavate ja vahistatute üle järelevalve toimimine kogu vangla territooriumil, korraldada kinnipeetavate ja vahistatute kokkusaamisi ning vanglasse vastuvõttu ja vanglast vabastamist.“;
6) paragrahv 121 tunnistatakse kehtetuks;
7) määrust täiendatakse §-ga 1313 järgmises sõnastuses:
„§ 1313. Saateüksus
Saateüksuse põhiülesanne on korraldada arestialuste, vahistatute ja kinnipeetavate vangla- või arestimajavälist saatmist.“.
§ 2. Justiitsministri 6. detsembri 2001. a määruse nr 92 „Tallinna Vangla põhimäärus“ muutmine
Justiitsministri 6. detsembri 2001. a määruses nr 92 „Tallinna Vangla põhimäärus“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõiget 1 täiendatakse punktiga 12 järgmises sõnastuses:
„12) korraldada arestialuste, vahistatute ja kinnipeetavate saatmine ning tagada Harku ja Murru Vangla kinnipeetavate saatmine;“;
2) paragrahvi 2 lõiget 1 täiendatakse punktiga 111 järgmises sõnastuses:
4) paragrahvi 21 lõikes 1 asendatakse sõna „kaheksa“ sõnaga „seitse“;
5) paragrahvi 6 lõiget 3 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) saateüksus.“;
6) paragrahvi 12 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Järelevalveosakonna põhiülesanded on korraldada vangla vastutusalas ööpäevaringset korrapidamist ja valvet, vanglaväliseid erakorralisi saatmisi ja koos üksustega vanglasiseseid saatmisi, tagada kinnipeetavate ja vahistatute üle järelevalve toimimine kogu vangla territooriumil, korraldada kinnipeetavate ja vahistatute kokkusaamisi ning nende vanglasse vastuvõttu ja vanglast vabastamist.“;
7) paragrahvid 195 ja 196 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 195. Kolmas üksus
Kolmanda üksuse põhiülesanne on korraldada kinnipeetavate järelevalvet ja vangistuse täideviimist.
Neljanda üksuse põhiülesanne on korraldada kinnipeetavate järelevalvet ja vangistuse täideviimist.“;
8) määrust täiendatakse §-ga 1912 järgmises sõnastuses:
„§ 1912. Saateüksus
§ 3. Justiitsministri 12. detsembri 2002. a määruse nr 81 „Relvastatud üksuse tegevuse kord“ muutmine
Justiitsministri 12. detsembri 2002. a määruses nr 81 „Relvastatud üksuse tegevuse kord“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 tekstist jäetakse välja sõna „vanglas“;
2) paragrahvi 2 lõikes 1 asendatakse arv „80“ arvuga „100“;
„(2) Üksus koosneb kolmest piirkondlikust rühmast: Tallinna rühm, Tartu rühm ja Viru rühm.“.
§ 4. Justiitsministri 30. mai 2006. a määruse nr 17 „Vangla saatemeeskonna ülesanded ja töökord“ muutmine
Justiitsministri 30. mai 2006. a määruses nr 17 „Vangla saatemeeskonna ülesanded ja töökord“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõike 1 punktist 1 jäetakse välja tekstiosa „ning vanglast või arestimajast Tallinna Vangla tervishoiuosakonda ja sealt tagasi vanglasse või arestimajja“;
2) paragrahvi 1 lõike 1 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 1 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Saateülesande täidab saateüksusesse või vangla teise struktuuriüksusesse kuuluvatest vanglaametnikest moodustatud saatemeeskond.“;
4) paragrahvi 1 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 2 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Tervishoiutöötaja kaasatakse saateülesande täitmisesse, kui saadetav vajab või võib saatmise ajal vajada meditsiiniosakonna juhataja otsuse järgi arstiabi.“;
6) paragrahvi 3 lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Korralise saateülesande täitmiseks komplekteerib saatemeeskonna, juhendab ja korraldab selle tööd saateüksuse juht.
(2) Erakorralise saateülesande täitmiseks komplekteerib saatemeeskonna, juhendab ja korraldab selle tööd saatemeeskonna juhendaja (edaspidi juhendaja).“;
7) paragrahvi 3 lõikes 3 ja § 9 lõikes 3 asendatakse sõnad „saatmisosakonna juhataja“ sõnadega „saateüksuse juht“ vastavas käändes;
8) paragrahvi 10 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „punktides 1 ja 4“ tekstiosaga „punktis 1“;
9) paragrahvi 12 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „„Liiklusseaduse” § 71 lõike 7“ tekstiosaga „liiklusseaduse § 84 lõike 6“;
10) neljanda peatüki pealkirjast jäetakse välja tekstiosa „vanglast või arestimajast Tallinna Vangla tervishoiuosakonda ja sealt tagasi vanglasse või arestimajja,“;
11) paragrahvi 18 lõikes 3 ja § 19 lõikes 1 asendatakse sõnad „Tartu Vangla saatmisosakonnale“ sõnaga „saateüksusele“;
12) paragrahvi 21 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „29. novembri 2000. a määruse nr 55“ tekstiosaga „25. märtsi 2008. a määruse nr 9“;
13) paragrahvi 21 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
„(5) Pärast saadetava vastuvõtmist paigutatakse saadetav sobivasse kambrisse.“;
15) paragrahvi 26 lõikest 2 jäetakse välja tekstiosa „ja Tallinna Vangla tervishoiuosakonda“;
16) paragrahv 27 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Justiitsministri 13. juuni 2006. a määruse nr 20 „Viru Vangla moodustamine ja põhimäärus“ muutmine
Justiitsministri 13. juuni 2006. a määruses nr 20 „Viru Vangla moodustamine ja põhimäärus“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 täiendatakse punktiga 12 järgmises sõnastuses:
„12) korraldada arestialuste, vahistatute ja kinnipeetavate saatmine;“;
2) paragrahvi 3 täiendatakse punktidega 132 ja 133 järgmises sõnastuses:
„132) korraldada Ida-Virumaal töötavate riigiteenistujate suhtlus- ja koostöövõrgustikku;
133) korraldada eelkoolitust;“;
3) paragrahvi 31 lõikes 1 asendatakse sõna „kaheksa“ sõnaga „seitse“;
4) paragrahvi 7 lõiget 3 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
5) paragrahvi 101 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Järelevalveosakonna põhiülesanded on korraldada vangla vastutusalas ööpäevaringset korrapidamist ja valvet, vanglaväliseid erakorralisi saatmisi ja koos üksustega vanglasiseseid saatmisi, tagada kinnipeetavate ja vahistatute üle järelevalve toimimine kogu vangla territooriumil, korraldada kinnipeetavate ja vahistatute kokkusaamisi ning vanglasse vastuvõttu ja vanglast vabastamist ning tagada kinnipeetavate ja vahistatute isiklike asjade lao toimimine.“;
6) paragrahvist 142 jäetakse välja tekstiosa „ning korraldada kinnipeetavate ja vahistatute sotsiaalhoolekannet, sotsiaal- ja psühholoogilist nõustamist“;
7) määrust täiendatakse §-ga 146 järgmises sõnastuses:
„§ 146. Saateüksus
Saateüksuse põhiülesanne on korraldada arestialuste, vahistatute ja kinnipeetavate vangla- või arestimajavälist saatmist.“;
8) paragrahvist 161 jäetakse välja tekstiosa „, korraldada kinnipeetavate ja vahistatute sotsiaalhoolekannet, sotsiaal- ja psühholoogilist nõustamist ning taasühiskonnastavaid tegevusi“;
9) paragrahvi 162 täiendatakse pärast sõna „talitusi“ tekstiosaga „, korraldada kinnipeetavate ja vahistatute sotsiaalhoolekannet, sotsiaal- ja psühholoogilist nõustamist ning taasühiskonnastavaid tegevusi“.
§ 6. Justiitsministri 30. novembri 2010. a määruse nr 43 „Harku ja Murru Vangla põhimääruse kehtestamine“ muutmine
Justiitsministri 30. novembri 2010. a määruses nr 43 „Harku ja Murru Vangla põhimääruse kehtestamine“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 21 lõikes 1 asendatakse sõna „kaheksa“ sõnaga „seitse“;
2) paragrahvi 2 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Tallinna Vangla saateüksus täidab justiitsministri 6. detsembri 2001. a määruses nr 92 „Tallinna Vangla põhimäärus“ sätestatud üksuse põhiülesandeid ja muid õigusaktidest tulenevaid ülesandeid ka Harku ja Murru Vanglas.“.
§ 7. Justiitsministri 22. aprilli 2013. a määruse nr 13 „Vanglaametnike ja vanglas töötavate riigiametnike töötasustamine“ muutmine
Justiitsministri 22. aprilli 2013. a määruses nr 13 „Vanglaametnike ja vanglas töötavate riigiametnike töötasustamine“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõike 4 sissejuhatavat lauseosa täiendatakse pärast sõna „kui“ sõnadega „vanglaametniku tööülesandeks on määratud vanglaväline saatmine ja“;
2) paragrahvi 3 lõike 3 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Vanglas töötava vanglaametniku põhipalk määratakse käesoleva määruse § 1 lõikes 4 sätestatud palgamäära alusel ajaks, kui tema püsiülesandeks on määratud vanglaväline saatmine ja ta vastab sättes nimetatud täiendavatele kvalifikatsiooninõuetele. Põhipalgas sisalduv tasu on:“;
3) määruse lisa 1 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
§ 8. Justiitsministri 23. juuli 2013. a määruse nr 26 „Vanglateenistuse ametnikule esitatavad nõuded, nõuetele vastavuse hindamine ning vangla direktori värbamine ja valik“ muutmine
Justiitsministri 23. juuli 2013. a määruses nr 26 „Vanglateenistuse ametnikule esitatavad nõuded, nõuetele vastavuse hindamine ning vangla direktori värbamine ja valik“ tehakse järgmised muudatused:
„Vangla peainspektor peab kehalised katsed sooritama vähemalt lisa 5 punktis 1 ettenähtud tulemustega.“;
2) paragrahvi 9 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Peaspetsialist-korrapidaja peab kehalised katsed sooritama vähemalt lisa 5 punktis 2 ettenähtud tulemustega.“;
„(3) Üksusesse, kelle põhiülesanne on korraldada pidevat tugevdatud järelevalvet vajavate kinnipeetavate järelevalvet ja vangistuse täideviimist, kuuluv I klassi vanglainspektor peab kehalised katsed sooritama vähemalt lisa 5 punktis 3 ettenähtud tulemustega.“;
4) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Üksusesse, kelle põhiülesanne on saata vahistatuid ja kinnipeetavaid väljaspool vanglat, kuuluv I klassi vanglainspektor peab kehaliste katsete harjutused sooritama vähemalt lisas 5 ettenähtud minimaalse tulemusega ja selliselt, et nelja kõige paremini sooritatud jõuharjutuse ja 3000 m jooksu punktide kogusumma on 0 või rohkem.“;
5) paragrahvi 9 lõikes 4 asendatakse tekstiosa „lisas 5“ tekstiosaga „lisa 5 punktis 4“;
6) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Üksusesse, kelle põhiülesanne on saata vahistatuid ja kinnipeetavaid väljaspool vanglat, kuuluv II klassi vanglainspektor peab kehaliste katsete harjutused sooritama vähemalt § 9 lõikes 4 nimetatud tulemustega.“;
7) paragrahvi 17 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Üksusesse, kelle põhiülesanne on saata vahistatuid ja kinnipeetavaid väljaspool vanglat, kuuluv I klassi valvur peab kehaliste katsete harjutused sooritama vähemalt § 9 lõikes 4 nimetatud tulemustega.“;
8) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Üksusesse, kelle põhiülesanne on saata vahistatuid ja kinnipeetavaid väljaspool vanglat, kuuluv II klassi valvur peab kehaliste katsete harjutused sooritama vähemalt § 9 lõikes 4 nimetatud tulemustega.“;
9) paragrahvi 23 lõikes 3 asendatakse sõnad „üks kord“ sõnadega „üks või kaks korda“;
10) paragrahvi 23 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Kui vanglaametnikku tuleb korraliselt hinnata kaks korda kalendriaastas, siis esimesel poolaastal hinnatakse vähemalt tema teenistusrelvade, enesekaitsevahendite, ohjeldusmeetmete ja füüsilise jõu kasutamise oskuse ning kehalise ettevalmistuse vastavust ametikohale kehtestatud nõuetele.“;
11) paragrahvi 25 lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu „korralisel hindamisel“ tekstiosaga „, kui nad on läbinud vähemalt samaväärse kontrolli muu hindamise käigus“;
12) määruse § 27 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Vanglaametnikku hinnatakse üks kord kalendriaastas (edaspidi hindamisperiood). Üksusesse, kelle põhiülesanne on saata vahistatuid ja kinnipeetavaid väljaspool vanglat, kuuluva vanglaametniku hindamisperiood on pool kalendriaastat. Hindamine viiakse läbi hindamisperioodi viimases kvartalis.“;
13) paragrahvi 30 punktis 4 asendatakse sõnad „ühe korra“ sõnadega „üks või kaks korda“;
14) paragrahvi 31 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Üksusesse, kelle põhiülesanne on saata vahistatuid ja kinnipeetavaid väljaspool vanglat, kuuluva vanglaametniku katsed koosnevad kuuest harjutusest:
6) 3000 m kestusjooks/kiirkõnd.“;
15) paragrahvi 31 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna „tegemata“ sõnadega „või ei sooritata katseid kogumis § 9 lõikes 4 nimetatud tulemustega“;
16) paragrahvi 33 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kehaliste katsete lehe väljale „Märkused“ märgib katsete korraldaja, kas katsetel osaleja sooritas kehalised katsed tema ametikohal kehtestatud tulemustega, ja viitab kehalise ettevalmistuse nõuete õiguslikule alusele. Väljale märgitakse ka muud olulised asjaolud.“;
17) paragrahvi 34 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Katsed tuleb sooritada esimesel võimalusel pärast katsete sooritamist takistanud põhjuse äralangemist.“;
18) paragrahvi 36 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
19) määruse lisad 2 ja 3 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud);
20) paragrahvi 41 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„2019. aasta 1. jaanuarist kuni 2021. aasta lõpuni kohaldatakse neile määruse lisas 6 kehtestatud kehalise ettevalmistuse nõudeid.“;
21) paragrahvi 41 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
„(4) Vanglaametnikele ja Justiitsministeeriumi vanglate valdkonna ametnikele, kes on ametikohale nimetatud pärast käesoleva määruse jõustumist, kuid enne 2016. aasta 1. juulit, kohaldatakse määruse lisas 6 kehtestatud kehalise ettevalmistuse nõudeid kuni 2021. aasta lõpuni.
(5) Vanglaametnik ja Justiitsministeeriumi vanglate valdkonna ametnik, kes on teenistuses enne 2016. aasta 1. juulit, peavad sama ametiastme piires teisele ametikohale nimetamisel vastama neile § 41 lõigetes 2 või 4 sätestatud nõuetele, välja arvatud juhul, kui uue ametikoha kehalise ettevalmistuse nõuded on eelmistest kõrgemad olenemata 2016. aasta 1. juulil jõustunud muudatustest.“;
22) määrust täiendatakse lisaga 5 (lisatud);
23) määruse lisa 5 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud);
24) määrust täiendatakse lisaga 6 (lisatud).
(1) Määruse § 1 punkte 3–7, § 2 punkte 1, 3, 5–6 ja 8, § 4 punkte 1–8, 10, 11, 13–16, § 5 punkte 1, 4, 5 ja 7, § 6 punkti 2, § 7 ning § 8 punkte 4, 6–10, 12–15, 19 ja 22 rakendatakse tagasiulatuvalt 2016. aasta 1. jaanuarist.
(2) Määruse § 8 punktid 1–3, 5, 16–18, 20, 21, 23 ja 24 jõustuvad 2016. aasta 1. juulil.
Lisa 5 Kehalise ettevalmistuse nõuded (muudetud sõnastuses)
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus lisa punktide numeratsioonis Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel.


Raasiku valla reklaamimäärus – Riigi Teataja
Raasiku valla reklaamimäärus
Raasiku valla reklaamimäärus - sisukord
§ 5 Reklaami paigaldamise üldnõuded
§ 6 Reklaami paigaldamise loa kehtetuks tunnistamine ja järelevalve
§ 7 Reklaami paigaldamise nõuete rikkumise eest kohaldatavad karistused
§ 8 Vormide kinnitamine
RT IV, 04.09.2014, 19
Vastu võetud 12.08.2014 nr 14
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 5 lõike 2, § 22 lõike 1 punkti 2, § 36 lõike 1 ja “Reklaamiseaduse“ § 13 lõike 1 alusel.
(1) Käesolevas reklaamimääruses (edaspidi määrus) kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
2) majandus- või kutsetegevuse koht – koht, kus vahetult pakutakse ja müüakse kaupa või vahetult pakutakse ja osutatakse teenust;
3) reklaampind – tasapinnaline või ruumiline objekt, mis paigaldatakse Raasiku valla haldusterritooriumile avalikkusele suunatud reklaami eksponeerimise eesmärgil. Reklaampind määratakse tasapinnalise reklaami puhul avalikkusele suunatud tervikliku reklaami pindalaga ja ruumilise reklaami puhul avalikkusele suunatud vaadete arvutuslike pindaladega;
4) mobiilne välireklaami alus – sõiduk, haagis, või muu ratastel ja sõidukiga teisaldatav konstruktsioon, mis on välireklaami edastamiseks kohandatud ja mille vahendusel välireklaami edastatakse, samuti reklaami eesmärgil valla haldusterritooriumile spetsiaalselt paigutatud või pargitud reklaamkirjadega sõiduk. Mobiilne välireklaami alus ei pea olema kantud liiklusregistrisse;
5) välireklaam – avalikus kohas asuv või avalikust kohast jälgitav reklaam.
6) reklaamialus – asi, millele paigaldatakse või mille vahendusel edastatakse välireklaami;
7) sotsiaalreklaam – reklaam, mille eesmärk on saavutada hinnangute andmise kaudu inimese käitumine avalikes huvides ja milles teatud probleemile keskendudes ei pakuta kaubamärgipõhist,
vaid üldist lahendit;
8) valla ühiskondlikuks objektiks olev reklaamialus – Raasiku vallale kuuluva ehitisele õiguspäraselt paigutatud reklaamialus, mis samaaegselt selle kasutamisega reklaamialaseks tegevuseks teenib valla avalikke huve (bussiootepaviljon, prügikast jm);
9) reklaami paigaldamise luba – Raasiku Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) korraldus, millega antakse nõusolek reklaami või reklaamialuse paigaldamiseks.
2) majandus- või kutsetegevuse koha tähistust selle nime, liigi, kauba müügi või teenuse osutamise aja, isiku nime, kaubamärgi ja domeeninimega ehitisel või tänavakaubanduse kioskil, kus majandus- või kutsetegevuse koht asub;
3) väljaspool ehitist asuva majandus- või kutsetegevuse koha tähistust käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud teabega, mis asub majandus- või kutsetegevuse ehitise juurde kuuluval kinnistul;
6) sponsorteates avaldatud spondeerija nime, kaubamärki ja teavet tema antud toetuse kohta;
7) roogade ja jookide hinnakirja, mis on paigutatud toitlustusettevõtte sissekäigu juurde.
(1) Reklaami paigaldamise loa taotleja täidab avalduse vastavalt määruse lisas 1 toodud vormile, millele lisab järgneva info:
· reklaami omaniku nimi ja kontaktandmed (aadress, telefon, e-post);
· reklaami kavand koos värvi ja mõõtudega;
· asendiplaan reklaami asukohaga;
· kinnistu omaniku kooskõlastus. Kaasomandisse kuuluvale ehitisele reklaami paigaldamise puhul on vajalik lisada selle kaasomanike nõusolek, korterelamule reklaami või reklaamialuse paigaldamisel on vajalik korteriühistu üldkoosoleku või juhatuse otsus, reklaamialuse paigaldamisel tehnorajatise kaitsevööndisse vastava tehnorajatise omaniku või valdaja kirjalik nõusolek ning riigimaantee kaitsevööndisse paigaldatava reklaami puhul Maanteeameti vastav vorm koos kooskõlastusega.
(2) Maapinnaga kohtkindlalt ühendatud ja ehitusseaduses sätestatud ehitise tunnustele vastava reklaamialuse paigaldamine ja likvideerimine toimub vastavalt ehitusseadusele ja Raasiku valla ehitusmäärusele.
(3) Reklaami ja reklaamialuse paigaldamise avaldus esitatakse vallavalitsuse kantseleisse.
(4) Vallavalitsuse vastutav töötaja kontrollib reklaamiloa taotleja poolt esitatud andmeid ning vastavust määruses esitatud nõuetele. Puuduste ilmnemisel määrab vastutav töötaja taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, mis ei või olla lühem kui 5 tööpäeva. Puuduste kõrvaldamata jätmisel jäetakse avaldus läbi vaatamata.
(1) Reklaami ja reklaamialuse paigaldamise lubamiseks koostab vastutav töötaja vallavalitsuse korralduse eelnõu hiljemalt 10 tööpäeva jooksul arvates vormikohase avalduse esitamisest.
(2) Vallavalitsus otsustab loa andmise 15 tööpäeva jooksul alates avalduse esitamisest. Korralduses märgitakse reklaami omanik, asukoht, mõõdud, loa tähtaeg, likvideerimise tähtaeg ja märkused.
(3) Reklaami ja reklaamialuse paigaldamise korraldusega antakse luba tähtajaga kuni 1 aasta.
(4) Reklaami või reklaamialuse vahetumisel tuleb taotleda uus luba.
(5) Loa tähtaja möödumisel tuleb reklaam või reklaamialus eemaldada hiljemalt määratud tähtajaks või taotleda 20 päeva enne tähtaega uus luba. Eemaldamata jätmise korral korraldab vallavalitsus reklaami või reklaamialuse eemaldamise omaniku kulul.
Vallavalitsus võib keelduda reklaami või reklaamialuse loa andmisest, kui:
4) reklaam või reklaamialus ei sobi soovitud asukohta (miljööväärtuslik ala, muinsuskaitseobjekt vms), piirab vaatevälja või jääb teatud tegevusi (avalikud sündmused, ehitustegevus, hooldustegevus vms) takistama;
5) reklaami või reklaamialuse paigaldamise loa taotlejal puudub kinnistu omaniku kooskõlastus.
§ 5. Reklaami paigaldamise üldnõuded
1) liiklusväline teabevahend peab vastama lisaks käesolevas määruses kehtestatud nõuetele ka teeseaduse § 34 lõikele 2;
2) riigimaantee kaitsevööndis tuleb reklaami asukoht enne reklaami või reklaamialuse paigaldamise avalduse esitamist kooskõlastada Maanteeameti põhja regiooniga, eratee ääres eratee omanikuga.
(2) Reklaami ja reklaamialuse omanik on kohustatud:
1) paigaldama reklaami ja reklaamialuse vastavuses esitatud dokumentide ja paigaldamist lubava dokumendiga;
2) tagama reklaami ja reklaamialuse korrektse väljanägemise kogu ülevaloleku perioodi jooksul. Lõhutud, purustatud, määrdunud, ümber kukkunud või muul moel kahjustada saanud reklaam ja reklaamialus tuleb viivitamatult korrastada, asendada uuega või eemaldada. Lõhutud, purustatud, määrdunud, ümber kukkunud või muul moel kahjustada saanud reklaami ja reklaamialuse korrastamata jätmisel, uuega mitte asendamisel või eemaldamata jätmise korral korraldab vallavalitsus reklaami või reklaamialuse eemaldamise omaniku kulul.
3) tagama, et reklaam ja reklaamialus ei takista jalakäijate ja sõidukite liiklemist;
4) teatama vallavalitsusele kavatsusest eemaldada reklaam või reklaamialuse ennetähtaegselt;
5) teatama vallavalitsusele reklaamialuse võõrandamisest 2 nädala jooksul pärast võõrandamist;
6) täitma pädevate ametiisikute ettekirjutusi.
§ 6. Reklaami paigaldamise loa kehtetuks tunnistamine ja järelevalve
(1) Reklaami paigaldamise luba tunnistatakse enne tähtaja möödumist vallavalitsuse poolt kehtetuks järgmistel juhtudel:
1) reklaami või reklaamialuse omanik on jätnud täitmata pädeva ametiisiku ettekirjutuse või märgukirja puuduste kohta reklaami paigaldamisel;
2) reklaami ei ole paigaldatud 2 kuu jooksul arvates loa väljaandmise kuupäevast;
3) ei ole täidetud käesoleva määruse §-s 5 sätestatud nõudeid;
(2) Reklaami paigaldaja on kohustatud eemaldama reklaami või reklaamialuse 5 päeva jooksul arvates käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud haldusakti teatavaks tegemisest. Reklaami või reklaamialuse eemaldamise kohustuse täitmata jätmisel eemaldab vallavalitsus selle reklaamialuse omaniku kulul.
(3) Reklaami ja reklaamialuste paigaldamise, väljapaneku, korrasoleku ja eemaldamise järelevalve teostajaks on vallavalitsus. Vallavalitsusel on reklaamialase seadusandluse ja käesoleva määruse mittetäitmisel õigus teha ettekirjutusi, kohaldada asendustäitmist ning sunniraha.
§ 7. Reklaami paigaldamise nõuete rikkumise eest kohaldatavad karistused
(2) Käesolevast määrusest tulenevate reklaami paigaldamise nõuete mittejärgimise korral kohaldatakse vastutust Raasiku valla heakorraeeskirja ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 662 järgi.
§ 8. Vormide kinnitamine
Kinnitada Lisas 1 toodud avaldus reklaami paigaldamiseks Raasiku valla territooriumil.


Mee koostis- ja kvaliteedinõuded ning märgistamise erinõuded – Riigi Teataja
Mee koostis- ja kvaliteedinõuded ning märgistamise erinõuded
Jõustumine: 13.12.201401.07.200908.03.2004
RT I 2004, 11, 66
Määrus kehtestatakse «Toiduseaduse» (RT I 1999, 30, 415; 2002, 13, 81; 61, 375; 63, 387; 102, 603) § 12 lõike 4 ja § 38 lõike 5 alusel.
Määrusega kehtestatakse mee koostis- ja kvaliteedinõuded ning märgistamise erinõuded. Meena käsitatakse looduslikku magusat ainet, mida toodavad Apis mellifera mesilased taimede nektarist ja elusate taimeosade ning neist toituvate putukate eritistest, mida mesilased koguvad, seda endile eriomaste ainetega ühendades muundavad, kärjekannudesse paigutavad, seal kuivatavad ja ladustavad ning lõpuks sinna küpsema ja valmima jätavad.
§ 2. Mee koostis- ja kvaliteedinõuded
(1) Botaanilise päritolu järgi liigitatakse mett järgmiselt:
1) õiemesi ehk nektarimesi – taimede nektarist saadud mesi;
2) lehemesi – peamiselt elusate taimeosade ja neist toituvate putukate (Hemiptera) eritistest saadud mesi.
(2) Töötlemis- ja müügiks pakkumise viisi järgi liigitatakse mett järgmiselt:
1) kärjemesi – mesi, mille mesilased on paigutanud vastehitatud haudmeta kärjekannudesse või mesilasvahast valmistatud õhukesele kärjepõhjale ehitatud kärjekannudesse ja mida müüakse kaanetatud tervete meekärgede või nende osadena;
2) kärjetüki või kärjetükkidega mesi – üht või mitut meekärjetükki sisaldav mesi;
3) nõrutatud mesi – lahtikaanetatud haudmeta meekärgede nõrutamise abil saadud mesi;
4) vurrimesi – lahtikaanetatud haudmeta meekärgedest tsentrifugaaljõu abil eraldatud mesi;
5) pressitud mesi – haudmeta meekärgede pressimisel kuumutamata või mõõdukat, temperatuurini kuni 45 °C, kuumutamist kasutades saadud mesi;
6) filtreeritud mesi – mesi, millest on eraldatud mee koostisele võõrad orgaanilised või anorgaanilised ained sellisel viisil, mille tulemusena on eemaldatud märkimisväärne kogus õietolmu.
(3) Mesi koosneb põhiliselt suhkrutest, peamiselt fruktoosist ja glükoosist, ning muudest ainetest, nagu orgaanilised happed, ensüümid ja mee kogumisel lisandunud tahked osakesed. Mee värvus varieerub peaaegu värvusetust kuni tumepruunini. Mee konsistents võib olla vedel või viskoosne ning osaliselt või täielikult kristalliseerunud. Mee lõhn ja maitse võivad olla erinevad, kuid tulenevad mee päritolutaimedest.
(4) Mesi, mida turustatakse mee nimetuse all või kasutatakse toidu koostises, peab vastama järgmistele nõuetele:
1) meele tohib olla lisatud üksnes mett;
2) mees peab olema võimalikult vähe mee koostisele võõraid orgaanilisi ja anorgaanilisi aineid;
3) mesi peab olema kõrvalmaitse või -lõhnata, käärimise tunnusteta, kunstlikult muutmata happesusega ning kuumutamata ulatuses, mille tagajärjel mee looduslikud ensüümid laguneksid või oluliselt inaktiveeruksid.
(5) Tööstuslikult või muu hiljem töödeldava toidu koostises kasutatav pagarimesi võib olla üle kuumutatud, käärimistunnustega või käärinud, samuti võõra lõhna ja maitsega. Pagarimee suhtes ei kohaldata lõike 4 punktis 3 esitatud nõuet.
(6) Meest, välja arvatud filtreeritud mesi, ei eemaldata selle koostisele eriomast õietolmu ega muid koostisosi, välja arvatud juhul, kui need vältimatult eemaldatakse koos võõraste anorgaaniliste või orgaaniliste ainetega.
(7) Mesi, mida turustatakse mee nimetuse all või kasutatakse toidu koostises, peab vastama järgmistele füüsikalis-keemilistele näitajatele:
1) fruktoosi- ja glükoosisisaldus õiemees vähemalt 60 grammi 100 grammi kohta; lehemees ja lehemee ning õiemee segus vähemalt 45 grammi 100 grammi kohta;
2) sahharoosisisaldus kuni 5 grammi 100 grammi kohta; harilikust robiiniast (Robinia pseudoacacia), lutsernist ( Medicago sativa), banksiast (Banksia menziesii), magusristikust (Hedysarum), eukalüptist (Eucalyptus camadulensis), lõhnavast kuismast, väikesest kuismast ( Eucryphia lucida, Eucryphia milliganii) või tsitrusest ( Citrus spp) saadud mees kuni 10 grammi 100 grammi kohta; lavendlist (Lavandula spp) või harilikust kurgirohust (Borago officinalis) saadud mees kuni 15 grammi 100 grammi kohta;
3) niiskusesisaldus kuni 20 protsenti; kanarbiku- (Calluna) ja pagarimees kuni 23 protsenti; kanarbikust saadud pagarimees kuni 25 protsenti;
4) vees lahustumatute ainete sisaldus kuni 0,1 grammi 100 grammi kohta; pressitud mees kuni 0,5 grammi 100 grammi kohta;
5) elektrijuhtivus kuni 0,8 millisiimensit sentimeetri kohta (mS/cm); lehemees ja kastanimees ning nende segus vähemalt 0,8 millisiimensit sentimeetri kohta; välja arvatud harilikust maasikapuust (Arbutus unedo ), eerikast (Erica), eukalüptist, pärnast (Tilia spp), kanarbikust (Calluna vulgaris), lõunamürdist ( Leptospermum) ja melaleukast (Melaleuca spp) saadud mees;
6) vabade hapete sisaldus kuni 50 milliekvivalenti 1000 grammi kohta; pagarimees kuni 80 milliekvivalenti 1000 grammi kohta;
7) diastaasarv pärast töötlemist ja segamist (Schade’i skaala järgi) vähemalt 8, välja arvatud pagarimees; diastaasarv looduslikult vähese ensüümisisaldusega mees, nagu tsitrusemees, mille hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus on kuni 15 milligrammi kilogrammi kohta, vähemalt 3;
8) hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus pärast töötlemist ja segamist kuni 40 milligrammi kilogrammi kohta, välja arvatud pagarimees, ning arvestades punktis 7 toodud HMF sisaldust; troopilise kliimaga piirkondadest pärit mees ja selle segudes kuni 80 milligrammi kilogrammi kohta.
§ 3. Mee märgistamise erinõuded
(1) Mee märgistamisel järgitakse «Toiduseaduse» § 38 lõigete 3 ja 5 alusel kehtestatud toidu märgistusele esitatavaid nõudeid, märgistamise ja muul viisil teabe edastamise ning toorme päritolust informeerimise korda ning käesolevas paragrahvis sätestatud nõudeid.
(2) Nimetust «mesi» kasutatakse üksnes §-s 1 toodud määratluse kohase toote puhul.
(3) Paragrahvi 2 lõigetes 1, 2 ja 5 esitatud nimetusi kasutatakse üksnes nendes sätetes toodud koostis- ja kvaliteedinõuete kohaste toodete puhul. Nimetused võib asendada nimetusega «mesi», välja arvatud filtreeritud mee, kärjemee, pagarimee ning kärjetüki ja kärjetükkidega mee puhul.
(4) Pagarimee puhul esitatakse toote nimetuse vahetus läheduses sõnad «üksnes kuumtöötlemiseks».
(5) Mee nimetusele, välja arvatud pagarimesi ja filtreeritud mesi, võib lisada teavet, mis viitab:
1) õitele või taimedele, millelt mesi on saadud, kui see pärineb täielikult või peamiselt esitatud õitelt või taimedelt ning sellel on vastavad organoleptilised, füüsikalis-keemilised ja mikroskoopilised omadused;
2) piirkondlikule, territoriaalsele või topograafilisele päritolule juhul, kui toode pärineb üksnes märgitud kohast;
3) eriomastele kvaliteediomadustele.
(6) Pagarimee toidu koostises kasutamise korral võib toidu nimetuses nimetuse «pagarimesi» asemel kasutada nimetust «mesi», kasutades koostisosade loetelus nimetust «pagarimesi».
(8) Filtreeritud mee ja pagarimee puhul märgitakse konteinerile, pakendile ja kaubaga kaasas olevatele dokumentidele § 2 lõike 2 punktis 6 ja lõikes 5 sätestatud nimetus.
Vabariigi Valitsuse 12. mai 1999. a määrus nr 149 «Mee koostis- ja kvaliteedinõuete ning märgistamise erinõuete kinnitamine» (RT I 1999, 45, 520; 2000, 21, 124) tunnistatakse kehtetuks.
(1) Kuni 31. juulini 2004. a võib jätkata seni kehtinud määruse nõuetele vastavate toodete valmistamist ja märgistamist.
(2) Enne 1. augustit 2004. a lõike 1 kohaselt valmistatud ja märgistatud kaupa võib turustada kuni selle lõppemiseni.
1 2001/110/EÜ (EÜT L 010, 12.01.2002, lk 47)
RT I, 09.10.2014, 26


Planeerimisseaduse (PlanS) § 2 lõige 3 sätestab, et planeeringu koostamise käigus läbiviidavale keskkonnamõju strateegilisele hindamisele (KSH) kohaldatakse planeerimisseadusest tulenevaid menetlusnõudeid. Nõuded keskkonnamõju hindamise aruande sisule ja muudele tingimustele tulenevad keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadusest (KeHJS). Vastavalt PlanS § 124 lõikele 6 tuleb anda eelhinnang ja kaaluda keskkonnamõju strateegilist hindamist, kui
detailplaneeringu elluviimine eeldatavalt avaldab mõju Natura 2000 võrgustiku alale;
detailplaneering koostatakse olulise ruumilise mõjuga ehitise ehitamiseks;
detailplaneeringu lahendus sisaldab kehtestatud üldplaneeringu põhilahenduste muutmise ettepankut.
Tuginedes nii PlanS § 124 lõikele 6 kui ka KeHJS § 33 lõigetele 4 ja 5, tuleb juhtudel, mil detailplaneeringu elluviimine võib eeldatavalt mõjutada Natura 2000 võrgustiku ala, igakordselt läbi viia eelhindamine ja kaaluda KSH vajalikkust.
Mõiste „eeldatavalt“ ei ole defineeritud planeerimisseaduses ega keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduses, olles siiski samal ajal mõlemas seaduses läbivalt kasutusel (vt nt KeHJS § 21 või § 40 lg 4 p 6) ja tähistades võimalikku kavandatava tegevusega kaasnevat keskkonnamõju. Samas tähenduses kasutatakse Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 2001/42/EÜ (27. juuni 2001) ehk n-ö KSH direktiivis mõistet „tõenäoline“ (ingl k likely), tähistades samuti võimalikku keskkonnamõju, mis võib tegevusega kaasneda. Mõiste sisustamisel tuleb lähtuda Natura 2000 alade kaitse põhimõtetest, mille kohaselt saab tegevust kavandava strateegilise arengudokumendi heaks kiita alles siis, kui on kindlaks tehtud, et tegevusega ei mõjutata kahjulikult ala terviklikkust ja kaitse-eesmärke.
Natura aladele avalduva mõju võimalikkuse hindamisel planeeringute menetlemisel saab tugineda varem koostatud juhendmaterjalidele (vt nt „Juhised Natura hindamise läbiviimiseks loodusdirektiivi artikli 6 lõike 3 rakendamisel Eestis“, MTÜ Eesti Keskkonnamõju Hindajate Ühing 2013 ja „Natura-eelhindamise juhis“, Keskkonnaamet 2012). 2012 aastal koostatud juhendmaterjalis on selgitatud, et eelhindamine tuleb teha juhul kui mõjualasse jääb Natura ala, seega tuleb eelhindamine teha ka juhul, kui planeeringuala võib mõjutada Natura ala.
Nii PlanS § 124 lg 6 kui KeHJS § 33 lg 6 rõhutavad, et KSH vajalikkust tuleb eeldatava mõju korral Natura aladele kaaluda eelhinnangu alusel – muid mehhanisme nimetatud seadused mõju tuvastamiseks või selle välistamiseks ette ei näe. Samadest sätetest tulenevalt tuleb enne KSH algatamise või algatamata jätmise otsuse langetamist küsida seisukohti asjaomastelt asutustelt, sealhulgas kindlasti Keskkonnaametilt.
Seega tuleb juhul, kui planeeringuala paikneb Natura 2000 alal või kui Natura 2000 ala jääb planeeringuala mõjualasse (mõjuala ulatus sõltub kavandatavast tegevusest), igakordselt läbi viia nõuetekohane eelhindamine ja enne KSH algatamist või algatamata jätmist küsida asjaomaste asutuste, sh Keskkonnaameti seisukohti.


text:
Eesti Vabariigi põhiseadus / paragrahv 36
Paragrahv 36
Ühtki Eesti kodanikku ei tohi Eestist välja saata ega takistada Eestisse asumast.
Oma kodanike väljasaatmise keeldu ning nende õigust oma kodumaale tagasi pöörduda käsitlevad ka rahvusvahelised inimõigusaktid.
EIÕK 4. lisaprotokolli art 3 lg 1 kohaselt ei või kedagi sunniviisiliselt välja saata riigist, mille kodanik ta on. Sama artikli teise lõike kohaselt ei või kelleltki võtta õigust siseneda riiki, mille kodanik ta on.
Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti art 12 p 4 keelab meelevaldselt võtta õigust sõita oma kodumaale. Tegemist on ulatuslikuma õigusega kui õigus pöörduda tagasi oma kodakondsuse riiki. Sellega sarnaneb inimõiguste ülddeklaratsiooni art 13 p 2, mille kohaselt on igal inimesel õigus kodumaale tagasi pöörduda.
Erinevalt teistest liikumisvabadust tagavatest PS sätetest (§-d 34 ja 35) kehtivad § 36 kaks esimest lõiget vaid Eesti kodanike suhtes ning kolmas lõige eestlaste suhtes.
Paragrahvi 36 lg 1 kohaselt ei tohi riik kohustada Eesti kodanikku Eestist lahkuma, st sundida oma kodanikke emigratsiooni. Väljasaatmine kujutab endast väljasõidukohustuse sunniviisilist täitmist. Samuti ei tohi keelata ega muul viisil takistada Eesti kodaniku asumist Eestisse. Eesti kodanikul on subjektiivne õigus elada Eestis (RKHKo 18.05.2000, 3-3-1-11-00). Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse kohaselt võib väljasaatmist ning sissesõidukeeldu kohaldada ainult välismaalasele (st isikule, kes ei ole Eesti kodanik).
Väljaandmine kujutab endast isiku üleandmist teise riigi pädevatele organitele kriminaalmenetluse läbiviimiseks või vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks. PS-s kasutatav mõiste “väljaandmine” hõlmab ka teisi asjasse puutuvates õigusaktides käesolevas kontekstis kasutatud mõisteid (nt “loovutamine”, “üleandmine”).
Väljaandmise küsimusi reguleeriv Eestile siduv mitmepoolne rahvusvaheline leping on väljaandmise Euroopa konventsioon (koos lisaprotokollidega) (RT II 1997, 8/9, 38), mis kehtib pea kõigis Euroopa Nõukogu liikmesriikides. Eesti on sõlminud ka mõned õigusabilepingud, mis reguleerivad muu hulgas väljaandmise küsimusi. Sellised lepingud on sõlmitud näiteks Leedu ja Läti (RT II 1993, 6, 5), Venemaa (RT II 1993, 16, 27), Ukraina (RT II 1995, 13/14, 63) ning Poolaga (RT II 1999, 4, 22). Samuti on Eesti sõlminud spetsiifiliselt väljaandmist käsitlevaid lepinguid, nt Hispaania Kuningriigiga sõlmitud kokkulepe väljaandmise kohta (RT II 2000, 3, 14), Tai Kuningriigiga sõlmitud kokkulepe kurjategijate üleandmisest ja koostööst kriminaalkaristuste täideviimisel (RT II 2002, 15, 70) ning Ameerika Ühendriikidega sõlmitud väljaandmisleping (RT II 2006, 23, 61). Väljaandmise Euroopa konventsioon on konventsiooni art 28 lg 1 kohaselt riikides, kus ta kehtib, väljaandmist käsitlevate kahepoolsete lepingute suhtes ülimuslik.
Eesti on ratifitseerinud ka EL liikmesriikide vahelise väljaandmise konventsiooni (RT II 2004, 38, 137) ning EL liikmesriikide vahelise väljaandmise lihtsustatud korra konventsiooni (RT II 2004, 38, 138). Neid konventsioone, samuti väljaandmise Euroopa konventsiooni asendab EL liikmesriikide vahelistes suhetes EL Nõukogu 13. juuni 2002 raamotsus Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (2002/584/JSK; EÜT L 190, 18.07.2002, lk 1–20). Euroopa vahistamismäärusega seonduvat loovutamismenetlust reguleerib riigisiseselt KrMS.
Lisaks eelnevale käsitleb isikute väljaandmist Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut (RT II 2002, 2, 5). Selle kohaselt peavad riigid statuudis sätestatud juhtudel loovutama Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule genotsiidis, inimsusevastastes kuritegudes, sõjakuritegudes või agressioonis kahtlustatavad isikud.
Väljaandmise valdkondliku rahvusvahelis-õigusliku alusena on vaadeldav ka nt ÜRO korruptsioonivastane konventsioon (RT II 2010, 4, 10), millega ühinemisel Eesti Vabariik teatas, et käsitab seda teiste konventsiooniosalistega tehtava väljaandmiskoostöö õigusliku alusena (art 44 lg 6 p a). Lisaks võib riik käsitada omal äranägemisel väljaandmise õigusliku alusena mitmeid rahvusvahelise kriminaalõiguse alaseid konventsioone (nt õhusõiduki ebaseadusliku hõivamise vastu võitlemise konventsioon (RT II 1993, 30, 104), pommiterrorismi vastane konventsioon (RT II 2002, 8, 25) jt).
Riigisiseselt reguleerib väljaandmise ja loovutamise küsimusi KrMS. Riigikohus on leidnud, et kuigi väljaandmine kujutab endast rahvusvahelis-õigusliku iseloomuga riiklikku tegevust, mitte aga kriminaalmenetlust, on asjasse puutuva regulatsiooni paiknemine KrMS-s siiski põhjendatav sellega, et isikute väljaandmist taotletakse nende väidetava seotuse tõttu kuritegevusega (RKKKm 15.05.2009, 3-1-1-39-09).
Väljaandmise eelmenetlus toimub Justiitsministeeriumis ja Riigiprokuratuuris. Seejärel toimub väljaandmise õigusliku lubatavuse kohtulik kontroll Harju Maakohtus (vaidlustatav Tallinna Ringkonnakohtus). Selle kontrolli käigus tehakse kindlaks, kas konkreetsel juhul on täidetud väljaandmise üldised õiguslikud tingimused. Otsus, millega tunnistatakse väljaandmine õiguslikult lubatavaks, ei ole täitevvõimule siduv; siduv on üksnes väljaandmine õiguslikult lubamatuks tunnistamine. Kui väljaandmine on tunnistatud õiguslikult lubatavaks, on täitevvõimul võimalik asuda lõpliku kaalutlusotsuse tegemise juurde (RKKKm 15.05.2009, 3-1-1-39-09). Viimaks teebki Vabariigi Valitsus (Eesti kodaniku) või justiitsminister (välismaalase puhul) otsuse väljaandmise kohta. Väljaandmisotsus peab sisaldama nii põhjendust väljaandmise õigusliku lubatavuse kohta (st kas rahvusvaheline kriminaalmenetlusalane koostöö on lubatud, väljaandmine on lubatav, välisriigile isiku väljaandmise üldtingimused on täidetud, puuduvad välisriigile isiku väljaandmist välistavad või seda piiravad asjaolud, väljaandmise taotlus on nõuetekohane, väljaandmislepingu ja konventsioonide kohaselt saab isiku välja anda) kui ka kaalutlusõiguse alusel tehtud otsustust, kas isik anda välja või mitte (RKEKo 29.01.2010, 3-3-1-72-09). Väljaandmisotsus allub halduskohtulikule kontrollile.
Euroopa vahistamismääruse alusel toimuv loovutamismenetlus on reguleeritud KrMS eraldi jaos. Loovutamismenetlusalase koostöö keskasutus on Justiitsministeerium; Eestile esitatud Euroopa vahistamismäärust on pädev menetlema ja loovutamisotsust vastu võtma Harju ja Tartu Maakohus. Euroopa vahistamismääruse alusel toimuvas loovutamismenetluses tehakse loovutamisotsus menetluse lihtsuse ja kiiruse huvides õigusasutuse (kohtu), mitte Vabariigi Valitsuse poolt; ka ei saa EL Nõukogu raamotsust samastada välislepinguga. Seega on loovutamismenetluses § 36 lg 2 kohaldamise võimalus PSTS §-st 2 tulenevalt piiratud.
Kui isiku väljaandmist taotlevas riigis võib väljaandmistaotluse aluseks oleva kuriteo eest mõista karistuseks surmanuhtluse, võib isiku välja anda üksnes tingimusel, et taotleva riigi pädeva asutuse kinnituse kohaselt ei mõisteta väljaantavale isikule surmanuhtlust või ei viida seda täide, kui surmanuhtlus on mõistetud enne väljaandmistaotluse esitamist (KrMS § 440 lg 3).
Paragrahvi 36 lg 3 kohaselt on igal eestlasel õigus asuda Eestisse. Paragrahvi 36 lg-te 1 ja 3 sõnastuse erinevusest tuleneb, et mõisted “eestlane” ja “Eesti kodanik” on erineva tähendusega. Tegemist on eelkõige rahvusliku enesemääratlemise küsimusega. Võimalike objektiivsete kriteeriumidena võiks kõne alla tulla eesti keele oskus või põlvnemine eestlasest, kuid vaevalt saab nende tunnuste alusel siiski üheselt ja kindlalt väita, kas konkreetne isik on eestlane või mitte.
VSS kohaselt ei kohaldata sissesõidukeeldu eesti rahvusest välismaalase suhtes – seega on selles seaduses § 36 mõiste “eestlane” sisustatud eesti rahvuse tähenduses.
Erakorralise seisukorra ja sõjaseisukorra ajal võib § 130 kohaselt § 36 lg-tes 1 ja 3 sätestatud õigusi piirata. Nii võib ErSS kohaselt Vabariigi Valitsus põhiseaduslikku korda ähvardava ohu kõrvaldamiseks kehtestada piirangud Eestisse sissesõitmisel. Samuti võidakse sõjaseisukorra ajal kehtestada ning kohaldada vältimatult vajalikke piiravaid meetmeid mh RiKS-s sätestatud alustel, tingimustel ja korras.
Sisuliselt annab Eestisse sissesõidu õiguse piiramiseks aluse ka HOS – seda juhul, kui loodusõnnetusest, katastroofist või nakkushaiguse levikust tuleneva hädaolukorra lahendamiseks välja kuulutatud eriolukorra piirkond hõlmab kogu riiki ning on kehtestatud piirangud isikute õigusele vabalt liikuda eriolukorra piirkonnas.
Paragrahv 35
Paragrahv 37

matches:
§ 36
Riigikohus
§ 36
§ 440
§ 36
§ 130
§ 36