Erakonnaseaduse muutmise ja sellest tulenevalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Erakonnaseaduse muutmise ja sellest tulenevalt teiste seaduste muutmise seadus
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:01.01.2004Avaldamismärge:RT I 2003, 90, 601
Erakonnaseaduse muutmise ja sellest tulenevalt teiste seaduste muutmise seadusVastu võetud 18.12.2003
Välja kuulutatud Vabariigi Presidendi 29. detsembri 2003. a otsusega nr 518
§ 1. Erakonnaseaduses (RT I 1994, 40, 654; 1996, 37, 739; 42, 811; 1998, 59, 941; 1999, 27, 393; 2002, 21, 117; 29, 174; 42, 264; 57, 355; 102, 602; 2003, 4, 22) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Erakonnale laieneb mittetulundusühingute seadus niivõrd, kuivõrd käesolevas seaduses ei sätestata teisiti.»;
« (3) Kaitseväe tegevteenistuses olev isik ei tohi olla erakonna liige.»;
3) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Erakonna põhikirja muutmise otsus on vastu võetud, kui selle poolt on hääletanud üle poole üldkoosolekul osalenud liikmetest või nende esindajatest ja põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.»;
4) seadust täiendatakse §-ga 91 järgmises sõnastuses:
« § 91. Erakonna üldkoosolekul osalemine ja hääletamine
Erakonna üldkoosolekul võib osaleda ja hääletada erakonna liige või põhikirjas ettenähtud juhul tema esindaja, kellele on antud lihtkirjalik volikiri. Esindajaks võib olla ainult teine erakonna liige.»;
5) paragrahvi 12 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Erakondade ühinemisotsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletas üle poole üldkoosolekul osalenud või esindatud liikmetest.»;
« (4) Eesti põhiseadusliku korra vägivaldsele muutmisele suunatud tegevuse või eesmärkidega erakonna tegevuse lõpetamine toimub põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduses (RT I 2002, 29, 174; 2003, 4, 22; 24, 148) sätestatud korras.»;
7) seaduse 21. peatükk muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«21. peatükkERAKONNA VARA JA VAHENDID
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud komisjonil on õigus nõuda täiendavaid dokumente erakondade, käesoleva seaduse §-s 12
6 nimetatud mittetulundusühingute ja kandideerinud isikute poolt tehtud kulutuste ning kasutatud vahendite päritolu kohta.
(1) Riigikogu valimistel osalenud erakond, mis ei ületanud valimiskünnist, kuid kogus vähemalt:1) ühe protsendi häältest, saab riigieelarvest eraldist 150 000 krooni aastas;
(2) Riigieelarves ettenähtud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata eraldistest jaotatakse pool proportsionaalselt Riigikogu viimastel valimistel saadud häälte arvuga nende erakondade vahel, mis kogusid vähemalt viis protsenti häältest. Ülejäänud summa jaotatakse erakondade vahel proportsionaalselt kohaliku omavalitsuse volikogu viimastel valimistel saadud häälte arvuga nende erakondade vahel, mis kogusid üleriigiliselt vähemalt viis protsenti häältest.
(4) Erakonnale eraldatavad summad kantakse erakonna arvele Vabariigi Valitsuse poolt määratud valitsusasutuse kaudu, lähtudes Vabariigi Valimiskomisjoni poolt esitatud teatisest, mis sisaldab erakondade poolt Riigikogu valimistel saadud häälte arvu ja kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel saadud häälte arvu ning kehtivate häälte koguarvu.
(5) Riigikogu või kohaliku omavalitsuse volikogu valimise toimumise aastal muudetakse riigieelarve eraldiste arvestamist valimistulemuste väljakuulutamisele järgnevast kuust.
Käesolevas peatükis sätestatud piirangud erakonnale annetuste vastuvõtmisel ning annetuste avalikustamise nõuded laienevad ka mittetulundusühingule, mille liige erakond on. Erakonna annetused sellistele mittetulundusühingutele on lubatud.»;
8) paragrahv 1213 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahv 1214 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 1214. Erakonnale tehtava annetuse registreerimise ja avalikustamise korra rikkumine
10) paragrahvis 1216 asendatakse arv «1213
» arvuga «1214»;
11) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Kuni 2004. aasta 1. jaanuarini erakonna sõlmitud laenulepingud ja krediidilepingud jäävad kehtima.»;
12) seadust täiendatakse §-ga 131 järgmises sõnastuses:
« § 131. Riigieelarve eraldise andmise korra erisused aastani 2006
(1) Käesoleva seaduse § 125 lõiget 2 rakendatakse alates 2006. aasta 1. jaanuarist.
(2) Kuni 2005. aasta 31. detsembrini saab Riigikogus esindatud erakond eraldist riigieelarvest suuruses, mis on proportsionaalne Riigikogu valimisel saadud kohtade arvuga. Erakonnale eraldatavad summad kantakse erakonna arvele Vabariigi Valitsuse määratud valitsusasutuse kaudu, lähtudes Vabariigi Valimiskomisjoni esitatud nimekirjast, mis sisaldab erakondade poolt Riigikogu valimisel saadud kohtade arvu.
(3) Käesoleva seaduse § 125 lõikeid 3–6 kohaldatakse, arvestades käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud erisusi.»
§ 2. Eesti Vabariigi töölepingu seaduses (RT 1992, 15/16, 241;1993, 10, 150; RT I 1993, 26, 441; 1995, 14, 170; 16, 228; 1996, 3, 57; 40, 773; 45, 850; 49, 953; 1997, 5/6, 32; 1998, 111, 1829; 1999, 16, 276; 60, 616; 2000, 25, 144; 51, 327; 57, 370; 102, 669; 2001, 17, 78; 42, 233; 53, 311; 2002, 61, 375; 62, 377; 110, 656; 111, 663; 2003, 4, 22; 13, 69) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Seadusevastane on eeliste lubamine ja andmine ning õiguste piiramine sõltuvalt töötaja või tööandja soost, rahvusest, nahavärvist, rassist, emakeelest, sotsiaalsest päritolust, ühiskondlikust seisundist, varasemast tegevusest, usulistest, poliitilistest või muudest veendumustest, erakondlikust kuuluvusest ja suhtest kaitseteenistuse kohustusse. Samuti on seadusevastane töötaja või tööandja õiguste piiramine sõltuvalt perekonnaseisust, perekondlikest kohustustest, kuuluvusest kodanike ühendustesse ning töötajate või tööandjate huvide esindamisest.»;
2) sama paragrahvi täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Seadusevastane on sundida töötajat erakonnast välja astuma.»
§ 3. Piirivalveseaduse (RT I 1994, 54, 903; 1995, 62, 1056; 2001, 65, 377; 88, 531; 2002, 42, 267; 57, 354; 2003, 20, 116) § 23 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
« (41) Piirivalveametnik ei tohi olla erakonna juht-, kontroll- või revisjoniorgani liige.»
§ 4. Avaliku teenistuse seaduse (RT I 1995, 16, 228; 1999, 7, 112; 10, 155; 16, 271 ja 276; 2000, 25, 144 ja 145; 28, 167; 102, 672; 2001, 7, 17 ja 18; 17, 78; 42, 233; 47, 260; 2002, 21, 117; 62, 377; 110, 656; 2003, 4, 22; 13, 67 ja 69; 20, 116; 51, 349; 58, 387) § 70 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Prokuratuuriseaduse (RT I 1998, 41/42, 625; 110, 1812; 1999, 18, 303; 95, 839; 2000, 28, 167; 35, 222; 2001, 53, 315; 2002, 56, 350; 61, 375; 2003, 20, 116; 26, 159) § 30 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Prokurör ei või olla äriühingu asutaja, juhtimisõiguslik osanik, juhatuse või nõukogu liige, välismaa äriühingu filiaali juhataja ega erakonna juht-, kontroll- või revisjoniorgani liige.»
§ 6. Politseiteenistuse seaduse (RT I 1998, 50, 753; 104, 1742; 2000, 10, 57; 28, 167; 2001, 7, 17; 85, 511; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 116) § 33 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) olla erakonna juht-, kontroll- või revisjoniorgani liige;».
§ 7. Õiguskantsleri seaduses (RT I 1999, 29, 406; 2000, 92, 597; 2001, 43, 240; 58, 353; 2002, 30, 176; 57, 357; 2003, 20, 119; 23, 142) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 12 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) olla erakonna juht-, kontroll- või revisjoniorgani liige;»;
2) paragrahvi 39 täiendatakse sõnadega «välja arvatud § 12 lõike 1 punktis 2 ettenähtud piirang».
§ 8. Julgeolekuasutuste seaduse (RT I 2001, 7, 17; 100, 643; 2002, 61, 375; 2003, 23, 147) § 20 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) olla erakonna juht-, kontroll- või revisjoniorgani liige;».
§ 9. Karistusseadustikus (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 155 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 155. Usulisse ühendusse või erakonda astuma ja selle liikmeks olema sundimine
Usulisse ühendusse või erakonda astuma või selle liikmeks olema sundimise eest – karistatakse rahalise karistuse või kuni üheaastase vangistusega.»;
2) seadustiku 21. peatükki täiendatakse 8. jaoga järgmises sõnastuses:
«8. jaguErakonnaalased süüteod
§ 4021. Erakonna majandustegevusele ja varale kehtestatud piirangute rikkumine
(1) Erakonna majandustegevusele või varale kehtestatud piirangute rikkumise eest – karistatakse rahalise karistusega.
§ 4022. Erakonnale tehtava annetuse vastuvõtmise keelu rikkumine
(1) Erakonnale tehtava anonüümse, varjatud või juriidilise isiku annetuse vastuvõtmise eest – karistatakse rahalise karistusega.
§ 10. Riigikontrolli seaduse (RT I 2002, 21, 117; 57, 356; 2003, 21, 121) § 26 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 11. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse (RT I 2002, 36, 220; 57, 355; 63, 387; 68, 407; 72, õiend; RT III 2002, 251) § 59 lõikes 1 asendatakse sõnad «Vabariigi Valimiskomisjon» sõnadega «korruptsioonivastase seaduse § 14 lõikes 2 nimetatud Riigikogu komisjon» vastavas käändes ja lõige 5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 12. Riigikogu valimise seaduse (RT I 2002, 57, 355; 2003, 26, 156) § 65 lõikes 1 asendatakse sõnad «Vabariigi Valimiskomisjon» sõnadega «korruptsioonivastase seaduse § 14 lõikes 2 nimetatud Riigikogu komisjon» vastavas käändes ja lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 13. Kohtute seaduse (RT I 2002, 64, 390; 2003, 21, 121) § 49 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) erakonna juht-, kontroll- või revisjoniorgani liige;».
§ 14. Euroopa Parlamendi valimise seaduse (RT I 2003, 4, 22) § 63 lõikes 1 asendatakse sõnad «Vabariigi Valimiskomisjon» sõnadega «korruptsioonivastase seaduse § 14 lõikes 2 nimetatud Riigikogu komisjon» vastavas käändes ja lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 15. Riigikogu kodukorra seaduse (RT I 2003, 24, 148) § 38 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Riigikogu võib erikomisjoni moodustamise otsuses näha ette mõne küsimuse otsustamise vastuhääleta.»
§ 16. Käesolev seadus jõustub 2004. aasta 1. jaanuaril, välja arvatud § 1 punkt 2 ning §-d 3, 5–8, 10 ja 13, mis jõustuvad 2008. aasta 1. jaanuaril.


Määrus kehtestatakse « Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358; 94, 578; 100, 646; 102, 677; 2002, 57, 354; 87, 505; 90, 520; 96, 563; 2003, 4, 22; 21, 122; 51, 349) § 42 lõike 1 alusel ning kooskõlas Vabariigi Valitsuse 30. oktoobri 2003. a määrusega nr 272 «Politseiprefektuuride ümberkorraldamine ning nende asukoha ja tööpiirkonna kehtestamine» (RT I 2003, 69, 468).
§1. Põhja Politseiprefektuuri staatus
§2. Politseiprefektuuri eelarve, pangaarve, pitsat ja sümboolika
§3. Järelevalve politseiprefektuuri tegevuse üle
§4. Politseiprefektuuri asukoht ja tööpiirkond
§5. Politseiprefektuuri tegevusvaldkond
§6. Politseiprefektuuri ülesanded
§7. Politseiprefektuuri juht
§8. Politseiprefekt
2) juhib vahetult politseinõuniku ja nõuniku tööd ning vastava struktuuriüksuse juhi kaudu kriminaalosakonna, korrakaitseosakonna, teenistusosakonna, rahandusbüroo, avalike suhete ja pressibüroo, siseauditi büroo ning territoriaalsete struktuuriüksuste tööd;
8) otsustab politseiprefektuuri valduses oleva riigivaraga seotud küsimusi «Riigivaraseaduse» (RT I 1995, 22, 327; 1996, 36, 738; 40, 773; 48, 942; 81, 1446; 1997, 45, 724; 1998, 30, 409; 1999, 10, 155; 1999, 16, 271; 2000, 39, 239; 49, 306; 51, 319; 2001, 7, 17; 93, 565; 2002, 53, 336; 64, 393; 2003, 13, 69) ja selle alusel antud õigusaktide alusel ning teostab oma pädevuse piires riigihankeid;
§9. Politseiprefektuuri struktuuriüksused
4) liiklusjärelevalve osakond;
6) avalike suhete ja pressibüroo;
7) siseauditi büroo.
(7) Politseiprefektuuri osakondade koosseisu võivad kuuluda väiksemad struktuuriüksused, mille pädevus määratakse kindlaks vastava osakonna põhimäärusega.
§10. Kriminaalosakond
Kriminaalosakonna põhiülesanne on kriminaalpolitsei funktsioonide täitmine kogu politseiprefektuuri teeninduspiirkonnas: jälitusmenetluse teostamine, kriminalistide töö korraldamine, kriminaalasjade kohtueelne menetlemine nende kuritegude tõkestamiseks ja avastamiseks, mis osakonna põhimääruse ja tööjaotuse kohaselt kuuluvad või on võetud kriminaalosakonna pädevusse, territoriaalsete struktuuriüksuste kriminaalpolitseialase töö juhendamine, koordineerimine ja kontroll ning koostöö korraldamine teiste politsei- ja õiguskaitseasutustega.
§11. Korrakaitseosakond
Korrakaitseosakonna põhiülesanne on avaliku korra ja sisejulgeoleku tagamisele ning kuritegude ennetamisele suunatud korrakaitsealase tegevuse analüüsimine, kavandamine, suunamine ja kontrollimine, samuti kuritegude ja õigusrikkumiste teadetele operatiivse reageerimise korraldamine kogu politseiprefektuuri teeninduspiirkonnas; liiklusjärelevalve teostamine, liiklusõnnetuste vormistamine ja registreerimine; osalemine liiklusohutuse tagamise ja liikluskasvatusalastes üritustes; õigusrikkumiste ennetamine ja tõkestamine; väärtegude menetlemine; abi andmine isikutele ja organisatsioonidele ning reageerimine muudele politsei tegevusvaldkonda kuuluvatele sündmustele; kinnipeetavate järele valvamine ja nende konvoeerimine; relva- ja muude lubade väljaandmine seaduses ja seaduse alusel antud õigusaktides ettenähtud juhtudel ja korras; abi osutamine kriminaalpolitseile konkreetsetes kriminaalasjades.
§12. Teenistusosakond
Teenistusosakonna põhiülesanne on politseiprefektuuri tegevuse koordineerimine ja kontrollimine; õiguskorras toimuvate muudatuste ja nende mõju politseiprefektuuri ja struktuuriüksuste tööle analüüsimine ja prognoosimine; politseiprefektile töökorralduse ja ressursi keskkonna mõjutustega vastavusse viimiseks ettepanekute tegemine; politseiprefektuuri tegevuse analüüsimine ja vastavate aruannete koostamine; politseiprefektuurile personali- ja koolitusteenuse osutamine ning politseiprefektuuri õigusteenindamine; infotehnoloogia- ja sideteenuse osutamine, sealhulgas nende arendamise tagamine, politseiprefektuuri isikkoosseisu vajaliku teabega kindlustamine, andmebaaside haldamine ja infokaitsmine; politseiprefektuurile tõlke-, asjaajamis- ja haldusteenuse osutamine; politseiprefektuuri valduses oleva riigivara majandamine, remondi- ja ehitustegevuse ning riigihangete korraldamine oma pädevuse piires; politseiametnike ja teiste teenistujate tegevuse seaduslikkuse kontrollimine, distsiplinaarasjade menetlemine ning nende kuritegude kohtueelne menetlemine; jälitustegevuse, erikulude, ametisaladust sisaldava teabe analüüsimine ja arvestamine.
§13. Liiklusjärelevalve osakond
Liiklusjärelevalve osakonna põhiülesanne on liiklusjärelevalve teostamine, liiklusõnnetuste vormistamine ja registreerimine ning osalemine liiklusohutuse tagamise ja liikluskasvatusalastes üritustes.
§14. Rahandusbüroo
§15. Avalike suhete ja pressibüroo
Avalike suhete ja pressibüroo põhiülesanne on sise- ja väliskommunikatsioon, avalike ja välissuhete korraldamine.
§16. Siseauditi büroo
Siseauditi büroo põhiülesanne on politseiprefektuuri vahendite eesmärgipärase, säästliku, mõjusa ja tõhusa kasutuse ning aruandluse usaldusväärsuse hindamine, riskide hindamine ja arvamuse andmine politseiprefektuuri tegevuse vastavuse kohta kehtivatele õigusaktidele ja headele tavadele.
§17. Territoriaalne struktuuriüksus
(1) Territoriaalse struktuuriüksuse põhiülesanne on oma teeninduspiirkonnas avaliku korra ja sisejulgeoleku tagamine; õigusrikkumiste ennetamine ja tõkestamine; osalemine kriminaalpreventiivses töös; väärtegude menetlemine; leitud ja politseile üleantud asjade hoidmise ning õigusaktides ettenähtud korras omanikule või seaduslikule valdajale tagastamise tagamine; abi andmine isikutele ja organisatsioonidele ning reageerimine muudele politsei tegevusvaldkonda kuuluvatele sündmustele; samuti kuritegude ennetamine, tõkestamine ja avastamine ning kriminaalasjade kohtueelne menetlemine.
3) Ida politseiosakond – Lasnamäe ja Pirita linnaosa haldusterritoorium; Kesklinna linnaosa Mõigu asumi territoorium; Kesklinna linnaosa haldusterritooriumi osa (Kadrioru ja Lauluväljaku piirkond), mille piir algab merest ja läheb mööda Poska tänava pikenduse idapoolset serva üle Narva maantee ning mööda Poska tänava idapoolset eralduspiiri kuni Koidula tänavani. Edasi kulgeb piir mööda Koidula tänava idapoolset eralduspiiri kuni ristumiseni Mäekalda tänavaga, sealt mööda Laagna tee põhjapoolset eralduspiiri üle Gonsiori tänava, mööda Türnpu tänava põhjapoolset eralduspiiri ristumiseni Vilmsi tänavaga. Piir jätkub mööda Vilmsi ja Lubja tänava idapoolset eralduspiiri ristumiseni Tartu maanteega, sealt mööda Tartu maantee kirdepoolset eralduspiiri kuni Lasnamäe tänavani ning mööda Lasnamäe tänava läänepoolset punast joont kuni ristumiseni Narva maantee põhjapoolse punase joonega. Piir läheb mööda Narva maantee põhjapoolset punast joont kuni Mäe tänavani, mööda Mäe tänava idapoolset punast joont kuni Maarjamäe Memoriaali krundi piiripunktini nr 10. Seejärel pöörab piir kagusse ja kulgeb mööda Maarjamäe Memoriaali ida- ja põhjapoolset maakasutuspiiri kuni piiripunktini nr 23. Sealt läheb piir mööda Maarjamäe Memoriaali põhjapoolset maakasutuspiiri pikendust üle Pirita tee kuni kaldajooneni ning piki merekallast piiri alguseni; Tallinna Lennujaama territoorium.
4) Põhja politseiosakond – Haabersti ja Põhja-Tallinna linnaosa haldusterritoorium.
6) Ida-Harju politseiosakond – Loksa linna, Maardu linna, Aegviidu valla, Anija valla, Jõelähtme valla, Kose valla, Kuusalu valla, Kõue valla, Loksa valla, Raasiku valla, Rae valla ja Viimsi valla haldusterritoorium.
Siseministri 10. juuni 2002. a määrus nr 81 «Tallinna Politseiprefektuuri põhimäärus» (RTL 2002, 67, 1062; 2003, 113, 1795) ja siseministri 21. jaanuari 2003. a määrus nr 20 «Harju Politseiprefektuuri põhimäärus» (RTL 2003, 15, 201; 36, 530) tunnistatakse kehtetuks.
§19. Määruse rakendamine
§20. Määruse jõustumine


redaktsioon 20.01.2019 [RT I, 10.01.2019, 13]
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 5-8 nimetatud organisatsioonid määrab valdkonna eest vastutav minister. Kui nimetatud organisatsioonid ei ole 30 päeva jooksul, alates valdkonna eest vastutava ministri poolt vastava ettepaneku tegemisest, nõukogu liiget nimetanud või kui nimetamisel on rikutud käesolevas seaduses või põhikirjas sätestatut, nimetab puuduva nõukogu liikme Inspektsioon. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 5-8 nimetatud asutusi ühendava organisatsiooni puudumisel võib valdkonna eest vastutav minister teha ettepaneku vastavatele asutustele oma esindaja määramiseks.
(3) Käesoleva seaduse § 7 lõike 1 punktides 5-8 nimetatud nõukogu liikme vastavust käesolevas seaduses sätestatud nõuetele kontrollib Inspektsioon. Inspektsioonil on õigus nõuda nõukogu liikmelt selleks vajalikke andmeid.
(1) Nõukogu volituste tähtaeg on neli aastat alates nõukogu esimese koosoleku toimumise päevast. Nimetatud nelja-aastast volituste tähtaega kohaldatakse käesoleva seaduse § 7 lõike 1 punktides 2-8 nimetatud nõukogu liikmetele.
(3) Nõukogu volituste tähtaja lõppemisel jätkab nõukogu oma tegevust kuni nõukogu uue koosseisu esimese koosolekuni. Nimetatud perioodil hoidub nõukogu vältimatu vajaduseta käesoleva seaduse § 6 lõike 2 punktides 1, 2, 4-6, 8-10, 12-14 ja 16 nimetatud otsuste tegemisest
(4) Nõukogu uus koosseis on uute, käesoleva seaduse § 7 lõike 1 punktides 2-8 nimetatud nõukogu liikmete nimetamise tulemusel pärast eelmise nõukogu volituste tähtaja möödumist kujunenud nõukogu koosseis.
(5) Kui on ilmnenud käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud asjaolud ning käesoleva seaduse § 7 lõike 1 punktides 5-8 nimetatud organisatsioonid ei ole nende asjaolude ilmnemisest alates 30 päeva jooksul nende nimetatud isikut nõukogust tagasi kutsunud, kutsub nõukogu liikme tagasi Inspektsioon.
(4) Kui teise lepinguriigi õigusnormid näevad ette kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (ELT L 173, 12.06.2014, lk 149-178) artikli 6 lõikega 2 hoiuste tagamise suuremas ulatuses, kui näeb ette käesolev seadus, ja selle nõude on teise lepinguriigi pädev asutus Eesti krediidiasutuse filiaali tegevuse alustamisel määranud avalikes huvides rakendatavaks nõudeks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.06.2013, lk 338-436), artiklile 36, tagatakse eelnimetatud hoiused filiaali asukohariigi õigusnormidega ette nähtud ulatuses.
9) muu käesoleva lõike punktides 4-8 nimetamata finantseerimisasutus, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.06.2013, lk 1-337) artikli 4 lõike 1 punktis 26 nimetatud finantsvaldusettevõtja, segafinantsvaldusettevõtja ja varahaldusettevõtja, välja arvatud kindlustusvaldusettevõtja ja segakindlustusvaldusettevõtja kindlustustegevuse seaduse tähenduses.
(22) Käesoleva paragrahvi lõike 21 punktides 1 ja 2 sätestatu lükatakse edasi kuni kohtuotsuse jõustumiseni või arestimise määruse või rahvusvahelise sanktsiooni kehtetuks tunnistamiseni. Käesoleva paragrahvi lõike 21 punktides 3-6 sätestatu lükatakse edasi mõistlikuks ajaks, mille pikkuse määrab nõukogu.
(5) Fondi poolt käesoleva paragrahvi lõigete 1-4 alusel tasumisele kuuluv summa määratakse vastavalt finantskriisi ennetamise ja lahendamise seaduse 5. peatükis sätestatud tingimustele.
(6) Käesoleva paragrahvi lõigete 1-4 kohaselt osafondist tehtav makse tasutakse rahas.
(8) Olenemata käesoleva paragrahvi lõigetes 1-7 sätestatust, kui Fondi rahalisi vahendeid on kasutatud nende sätetega kooskõlas ja kui need rahalised vahendid on seejärel vähenenud vähem kui kahe kolmandikuni nõukogu kehtestatud osafondi sihttasemest, kehtestab nõukogu osafondi osamakse suuruse tasemel, mis võimaldab saavutada sihttaseme kuue aasta jooksul.
3) juriidiline isik, kelle peamiseks ja püsivaks tegevuseks on osaluste omandamine või ühe või mitme krediidiasutuste seaduse § 6 lõike 1 punktides 2-12 loetletud tehingu ja toimingu tegemine;
(2) Osamakse suuruse arvutamisel ei arvata investeeringute mahu hulka kutseliste investorite ning käesoleva seaduse § 44 lõikes 2 ja § 48 lõike 1 punktides 1-4 nimetatud investeeringuid, samuti käesoleva seaduse § 45 lõikes 1 ja § 47 lõikes 1 nimetatud filiaali investeeringuid.
(1) Pensionikaitse osafondi (edaspidi käesolevas peatükis osafond) arvel hüvitatakse käesolevas seaduses sätestatud tingimustel ja korras kohustusliku pensionifondi (edaspidi pensionifond) osakuomanikele tekitatud kahju (edaspidi käesolevas peatükis kahju), mida pensionifondivalitseja või Euroopa Majanduspiirkonna teise lepinguriigi (edaspidi käesolevas peatükis lepinguriik) pensionifondivalitseja Eesti filiaal (edaspidi käesolevas peatükis filiaal) ei ole Inspektsiooni määratud tähtajaks osakuomanikule kogumispensionide seaduse §-de 32-36 alusel hüvitanud.
(4) Fond määrab igale isikule makstava hüvitise suuruse Inspektsiooni, pensionifondivalitseja või filiaali, pensioniregistri pidaja ning teiste isikute poolt esitatud andmete alusel, lähtudes käesoleva seaduse §-des 61-63 sätestatust.
4) leiab aset muu Eestis filiaali omava lepinguriigi kindlustusandja asukohariigi õigusaktides sätestatud sündmus või toiming, mis oma tagajärgedelt on sarnane käesoleva lõike punktides 1-3 sätestatuga.
Osafondi arvel ei toetata kindlustusvõtja pensionilepingu üleandmist teisele kindlustusandjale, kui pensionilepingu sõlminud kindlustusvõtja oli käesoleva seaduse § 731 lõike 4 punktides 1-4 nimetatud olukorra tekkimise ajal:
(2) Inspektsioon korraldab kindlustusportfelli üleandmiseks konkursi, esitades konkursi tingimustes kindlustusportfelli vastuvõtmise pakkumise tegemiseks vajalikud andmed, sealhulgas kindlustusportfelli kattevara suurust kirjeldavad andmed ning käesoleva seaduse § 733 lõike 2 punktides 1-4 nimetatud andmed.
8) käesoleva lõike punktides 1-7 nimetatud meetmete rakendamine mis tahes kombinatsioonis.
8) asjaolu, et krediidiasutus kuulub krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi või muusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.06.2013, lk 1-337) artikli 113 lõikes 7 sätestatud kooperatiivse vastastikuse solidaarsuse süsteemi.
4) osamakse, mida Fond ja teiste lepinguriikide hoiuste tagamise skeemid peaksid käesoleva seaduse § 411 lõigete 1-4 alusel tegema;
4) investeerimisfondi osakud või aktsiad, mille vara võib investeerida üksnes käesoleva lõike punktides 1-3 nimetatud väärtpaberitesse ja hoiustesse.
(3) Kontole laekunud osamaksed, välja arvatud kriisilahenduse osafondi vahendid, mis kantakse üle ühtsesse kriisilahendusfondi vastavalt käesoleva seaduse §-s 1163 sätestatule, paigutatakse vastavalt käesoleva seaduse §-des 81-83 sätestatule kolme tööpäeva jooksul nende laekumisest arvates.
§ 97. - § 107. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
Fond on kohustatud alates 2016. aasta 1. jaanuarist käesoleva seaduse 52. peatüki 2. jao kohaselt kriisilahenduse osafondi kogutud osamaksed kandma edasi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.07.2014, lk 1-90), nimetatud ühtsesse kriisilahendusfondi ühtse kriisilahendusnõukogu määratud ulatuses.
(1) Krediidiasutused on kohustatud oma tegevuse ja dokumendid viima käesoleva seaduse 2015. aasta 16. detsembril vastu võetud redaktsiooni § 31 lõigetes 11-14 sätestatud nõuetega kooskõlla hiljemalt 2016. aasta 31. maiks.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149-178).


Tööleping | Teejuht vabaühendustele
Töösuhted lähtuvad töölepingu seadusest (TLS). TLS § 1 lg 1 kohaselt tähendab tööleping seda, et töölepingu alusel teeb füüsiline isik (töötaja) teisele isikule (tööandja) tööd, alludes tema juhtimisele ja kontrollile. Tööandja maksab töötajale töö eest tasu.
TLSis on reguleeritud töölepingu sõlmimine, töötaja ja tööandja kohustused, töötaja vastutuse piirangud, töölepingu lõppemine ja üleminek, vaidluste lahendamine ja riiklik järelevalve ning vastutus.
Töölepingu võib sõlmida tähtajalisena või tähtajatult. TLS § 9 kohaselt eeldatakse, et tööleping sõlmitakse tähtajatult. Tähtajalise töölepingu võib sõlmida kuni viieks aastaks, kui seda õigustavad töö ajutisest tähtajalisest iseloomust tulenevad mõjuvad põhjused, eelkõige töömahu ajutine suurenemine või hooajatöö tegemine.
Seejuures on oluline teada, et TLS § 10 lg 1 kohaselt loetakse töösuhe algusest peale tähtajatuks juhul, kui tähtajaline tööleping on samalaadse töö tegemiseks on sõlmitud järjestikku rohkem kui kaks korda või tähtajalist lepingud on pikendatud rohkem kui üks kord viie aasta jooksul.
TLS § 2 lg 2 kohaselt sõlmitakse tööleping kirjalikult. TLS § 5 lg 2 kohaselt esitatakse töölepingu andmed heauskselt, selgelt ja arusaadavalt. Töölepingu kirjalikus dokumendis peavad TLS § 5 lg 1 kohaselt sisalduma vähemalt järgmised andmed:
tööandja ja töötaja nimi, isiku- või registrikood, elu- või asukoht,
töölepingu sõlmimise ja töötaja tööle asumise aeg,
tööülesannete kirjeldus,
ametinimetus, kui sellega kaasneb õiguslik tagajärg,
töö eest makstav tasu, mille on kokku lepitud (töötasu), sh majandustulemustelt ja tehingutelt makstav tasu, töötasu arvutamise viis, maksmise kord ning sissenõutavaks muutumise aeg (palgapäev), samuti tööandja makstavad ja kinnipeetavad maksud ja maksed,
muud hüved, kui nendes on kokku lepitud,
aeg, millal töötaja täidab kokkulepitud tööülesandeid (tööaeg),
töö tegemise koht,
puhkuse kestus,
viide töölepingu ülesütlemise etteteatamise tähtaegadele või töölepingu ülesütlemise etteteatamise tähtajad,
viide tööandja kehtestatud töökorralduse reeglitele,
viide kollektiivlepingule, kui töötaja suhtes kohaldatakse kollektiivlepingut.
Töölepingu koostamisel võib aluseks võtta juba olemasolevaid näidiseid, ent kindlasti tuleb need üle vaadata ning oma organisatsioonile vastavaks kujundada.
Veebipõhiselt andmete sisestamisega on mugav võimalus tööleping koostada contract.ee keskkonnas.
Võttes aluseks mõne varasema töölepingu, on kasulik kindlasti kontrollida selle ajakohasust seaduse nõuetega võrreldes.
Töötaja peab täitma oma kohustusi tööandja vastu lojaalselt, oma teadmiste ja oskuste kohaselt tööandja kasu silmas pidades ning töö iseloomust tuleneva vajaliku hoolsusega (TLS § 15 lg 1, TLS § 16 lg 1). Samuti peab tööandja täitma oma kohustusi töötaja suhtes lojaalselt (TLS § 28 lg 1). TLS § 3 kohaselt peab tööandja tagama töötajale kaitse diskrimineerimise eest, järgima võrdse kohtlemise põhimõtet ning edendama võrdõiguslikkust vastavalt võrdse kohtlemise seadusele ja soolise võrdõiguslikkuse seadusele. Muude hulgas on tööandja kohustus tagada töötervishoiu ja tööohutuse nõuetele vastavad töötingimused (TLS 28 lg 2 p 6).
Töökeskkonna riskianalüüsi läbiviimiseks, riskide mõju vähendamiseks tegevuskava koostamise, selle elluviimise ja töökeskkonna informatsiooni haldamiseks on tööandjatele kasutada Sotsiaalministeeriumi hallatav tasuta töökeskkond Tööbik.
Töölepingut saab TLS § 12 kohaselt muuta ainult poolte kokkuleppel. Pooled võivad nii tähtajalise kui tähtajatu töölepingu igal ajal kokkuleppel lõpetada (TLS § 79).
Tööandja on TLS § 5 lg 5 järgi kohustatud säilitama töölepingu kirjalikku dokumenti töölepingu kehtivuse ajal ja kümme aastat töölepingu lõppemisest arvates.
Projekti eelarvetes on töölepingu sõlmimine mõnikord planeeritud tähtajalisena, sagedamini on projektides tööde teostamiseks planeeritud kehtivate töölepingute raames lisade sõlmimine. Nendel juhtudel on oluline silmas pidada, kas tegemist on juhatuse liikmetega ning tagada vajalikud üldkoosoleku kinnitused. Samuti on oluline arvestada töötasuga seotud täiendava kuluna puhkusetasuga, mis lühemate lepingute korral võib kaasa tuua kulutusi väljaspool projekti perioodi ning tuleb katta muudest vahenditest.
Tööelu ja töösuhete korraldamise kohta on aja- ja asjakohane, põhjalikult selgitatud ning viidetega abimaterjalidele Tööinspektsiooni poolt hallatav tööelu portaal, mille abil tööandja saab end mugavalt kursis hoida kõige vajalikuga.
Järvamaa vabaühenduste arenguprogramm – Harjumaa vabaühenduste külastus (Järvamaa, Lääne- ja Ida-Virumaa vabaühenduste juhtidele)
Ida-Virumaa vabaühenduste juhtide arenguprogramm 2020, kogemusreis Harjumaale (Ida- ja Lääne-Virumaa ning Järvamaa vabaühenduste juhtidele)
Raplamaa vabaühenduste koolitusprogramm
Local.history international 2020 taotlusvoor


Rahandusministri 31. detsembri 2003. a määruse nr 113 "Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel" ning rahandusministri 24. detsembri 2003. a määruse nr 107 ""Tulumaksuseadusest", "Sotsiaalmaksuseadusest", "Kogumispensionide seadusest" ja "Töötuskindlustuse seadusest" tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine" muutmine – Riigi Teataja
Rahandusministri 31. detsembri 2003. a määruse nr 113 "Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel" ning rahandusministri 24. detsembri 2003. a määruse nr 107 ""Tulumaksuseadusest", "Sotsiaalmaksuseadusest", "Kogumispensionide seadusest" ja "Töötuskindlustuse seadusest" tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine" muutmine
RTL 2007, 2, 19
Vastu võetud 02.01.2007 nr 2
Määrus kehtestatakse «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 4 ja § 9 lõike 7 ning «Tulumaksuseaduse» § 40 lõike 5 ja § 572 lõike 5 alusel.
Rahandusministri 31. detsembri 2003. a määruses nr 113 «Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel» (RTL 2004, 3, 35; 2006, 56, 1021) tehakse järgmised muudatused:
« 1) «Välisteenistuse seaduse» § 67 alusel abikaasatasu saava isiku kohta Välisministeerium, lähetajaministeerium «Välisteenistuse seaduse» tähenduses või selle valitsemisala asutus;»;
2) paragrahvi 2 lõike 2 punkt 9 sõnastatakse järgmiselt:
« 9) «Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse» §-s 13 sätestatud vähemalt 80 tundi kestvas tööturukoolituses, §-s 15 sätestatud tööpraktikas või §-s 17 sätestatud tööharjutuses osaleva isiku kohta Tööturuamet;»;
3) paragrahvi 2 lõike 2 punkt 10 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 2 lõiget 2 täiendatakse punktiga 12 järgmises sõnastuses:
« 12) «Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse» § 6 alusel töötuna arvele võetud isiku kohta Tööturuamet.»;
5) paragrahvi 2 lõiked 3–5 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kui «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktides 1–4, 6–11 või lõikes 11 nimetatud isik vastab mitmele nimetatud punktides või «Riiklike peretoetuste seaduse» §-s 6 sätestatud tingimusele samaaegselt, makstakse tema eest sotsiaalmaksu käesoleva paragrahvi lõigetes 31–6 sätestatud juhtudel ühekordselt «Sotsiaalmaksuseaduse» §-s 6 sätestatud summalt.
(31) Kui «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 2 või 10 nimetatud isik vastab samaaegselt muudele «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktides 1–4, 6–11 või lõikes 11 sätestatud tingimusele, makstakse tema eest sotsiaalmaksu selle punkti alusel, mille puhul on sotsiaalmaksu arvutamise aluseks olev summa suurim.
(4) Kui «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 1, 11, 4, 8 või 9 nimetatud isik vastab samaaegselt mõnele «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktides 21, 22, 3, 6, 61, 7 või 11 või lõikes 11 sätestatud tingimusele, peab tema osas sotsiaalmaksu arvestust Sotsiaalkindlustusamet «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punkti 1, 11, 4, 8 või 9 alusel.
(5) Kui «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 6, 61, 7 või 11 nimetatud isik vastab samaaegselt mõnele «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktides 21 või 22 või lõikes 11 sätestatud tingimusele, peab tema osas sotsiaalmaksu arvestust Tööturuamet «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punkti 6, 61, 7 või 11 alusel.»;
6) paragrahvi 7 lõiget 1 täiendatakse sõna «Välisministeerium,» järel sõnadega «lähetajaministeerium või selle valitsemisala asutus,»;
7) paragrahvi 8 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Käesoleva määruse § 2 lõike 2 punktides 8 ja 11 ning §-s 21 nimetatud isik teatab sotsiaalmaksu maksjale 10 päeva jooksul kirjalikult pensioni saamisest teisest Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigist või Eestiga sotsiaalkindlustuslepingu sõlminud riigist, § 2 lõike 1 punktis 3 nimetatud isik teatab sellest elukohajärgsele pensioniametile ning § 2 lõike 2 punktis 7 nimetatud isik Tööturuameti piirkondlikule struktuuriüksusele.».
Rahandusministri 24. detsembri 2003. a määruses nr 107 ««Tulumaksuseadusest», «Sotsiaalmaksuseadusest», «Kogumispensionide seadusest» ja «Töötuskindlustuse seadusest» tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine» (RTL 2004, 4, 45; 2006, 61, 1101) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse lisa 2 märkuste punkti 12 täiendatakse tekstiga järgmises sõnastuses:
«21 – «Välisteenistuse seaduse» § 67 alusel väljamakstav abikaasatasu.»;
2) määruse lisa 10 märkuste punktist 5 jäetakse välja tekst «punkti 12 kood – 6212»;
3) määruse lisa 25 märkuste punkt 9 sõnastatakse järgmiselt:
« 9. Veerus 8 näidatakse intressi saaja elukohariigi kood vastavalt Maksu- ja Tolliameti koostatud loetelule. Kui intressi saaja on intressi maksjale esitanud residentsust tõendava dokumendi, veergu 8 ei täideta ja veerus 9 märgitakse intressi saaja residendiriigi kood vastavalt Maksu- ja Tolliameti koostatud loetelule ning veerus 10 märgitakse intressi saaja aadress residendiriigis. Kui intressi saaja elukoht ei asu tema residendiriigis, märgitakse veerus 8 isiku elukohariigi kood, veerus 9 residendiriigi kood ja veerus 10 isiku aadress elukohariigis. Kui intressi saaja intressi maksjale residentsust tõendavat dokumenti esitanud ei ole, veergu 9 ei täideta.».


text:
URANTIA RAAMAT, 180. Kiri. Hüvastijätujutlus
URANTIA RAAMAT - 180. Kiri. Hüvastijätujutlus
§ 1. Uus käsk
§ 2. Viinapuu ja selle oksad
§ 3. Maailma vaenulikkus
§ 4. Tõotatud abiline
§ 5. Tõe Vaim
§ 6. Lahkumise vajalikkus
180. Kiri. Hüvastijätujutlus
KUI viimse õhtusöömaaja lõpetamiseks oli psalm lauldud, arvasid apostlid, et Jeesus kavatseb kohe laagrisse naasta, kuid ta andis neile märku istuda. Meister ütles:
„Teil on hästi meeles, kuidas ma saatsin teid teele ilma kukru ja reisipaunata ning soovitasin isegi vahetusrõivad maha jätta. Ja te kõik mäletate, et teil ei tulnud millestki puudust. Aga nüüd on saabunud mureajad. Te ei saa enam rahvahulkade heale tahtele loota. Nüüdsest võtke kukkur kaasa, kui teil see on. Minnes maailmale evangeeliumi kuulutama, varustage end nii, nagu ise paremaks peate. Ma olen tulnud rahu tooma, kuid mõnda aega seda veel ei saabu.
Inimese Pojal on nüüd aeg auhiilgusesse astuda ja Isa ülendatakse minus. Mu sõbrad, ma olen teiega koos veel vaid lühikest aega. Varsti te otsite mind, aga ei leia, sest ma lähen paika, kuhu teie ei saa praegu tulla. Kui te aga olete oma töö maa peal lõpetanud, nagu mina olen juba oma töö lõpetanud, tulete te minu juurde, nagu mina praegu valmistun oma Isa juurde minema. Õige varsti lahkun ma teie juurest ja te ei näe mind enam maa peal, ent te kõik näete mind eeloleval ajastul, kui tõusete taevariiki, mille mu Isa on mulle andnud.”
Pärast lühikest sundimatut vestlust Jeesus tõusis ja ütles: „Esitades teile tähendamissõna selle kohta, kui abivalmilt te peaksite üksteist teenima, ütlesin ma, et tahan anda teile ühe uue käsu. Ma teen seda nüüd, mil olen teie juurest lahkumas. Te teate hästi käsku, mis kohustab teid üksteist armastama, armastama ligimest nagu iseennast. Aga enam ei rahulda mind oma laste puhul täielikult isegi selline siiras pühendumine. Tahaksin, et te uskujate vennaskonna taevariigis veel enam armastust ilmutaksite. Seepärast annan teile uue käsu: armastage üksteist nii, nagu mina olen teid armastanud. Kui te üksteist nii armastate, siis mõistavad kõik inimesed, et te olete minu jüngrid.
Seda uut käsku andes ei sea ma teie hingele uut koormat, pigem toon ma teile uut rõõmu ja võimaldan teil kogeda uut rahulolu, mida saate teadmisest, et jagate oma kaasinimestele südamest tulevat kiindumust. Ma kogen peagi ülimat rõõmu, ehkki väliselt kannatan, jagades oma kiindumust teile ja teie kaassurelikele.
Kutsudes teid üles üksteist armastama nii, nagu mina olen teid armastanud, sean teile eeskujuks tõelise kiindumuse ülima mõõdu, sest ühegi inimese armastus ei saa olla suurem selle omast, kes annab oma elu sõprade eest. Ja teie olete minu sõbrad ning jääte minu sõpradeks, kui olete valmis tegema seda, mida ma teile olen õpetanud. Teie olete nimetanud mind Meistriks, kuid mina ei nimeta teid teenriteks. Kui te vaid armastate üksteist nii, nagu mina teid armastan, olete minu sõbrad ja ma räägin teile alati, mida Isa mulle ilmutab.
Mitte ainult teie pole mind valinud, vaid mina omakorda olen teid valinud ja määranud ametisse, et te läheksite maailma ja jagaksite oma armastava teenimise viljad kaasinimestele, nii nagu mina olen teie seas elanud ja teile Isa ilmutanud. Meie Isaga töötame teiega koos ja te kogete täiuslikku jumalikku rõõmu, kui vaid kuuletute minu käsule armastada üksteist nii, nagu mina olen teid armastanud.”
Kui te jagate Meistriga tema rõõmu, saate osa ka tema armastusest. Ja saada osa tema armastusest tähendab, et te olete olnud tema teenistuses. Niisugune armastusekogemus ei vabasta teid selle maailma raskustest ega loo uut maailma, kuid muudab vana maailma päris kindlasti uueks.
Pidage meeles: Jeesus ei nõua mitte ohvrit, vaid ustavust. Teadliku ohverdamise puhul puudub see kogu südamest tulev kiindumus, mis armastava teenimise ülimaks rõõmuks muudab. Kui sa võtad midagi kohustusena, siis on sul sulase meelelaad ja sa ei koge sõbrana ja sõbra heaks teenimisega kaasnevat võimast tundevärinat. Sõprus ületab ajena igasugust veendunud kohusetunnet ja sõbra teenet sõbrale ei saa kunagi ohvriks nimetada. Meister on apostlitele õpetanud, et nad on Jumala pojad. Ta on nimetanud neid vendadeks ja praegu, enne lahkumist, nimetab ta neid sõpradeks.
Siis tõusis Jeesus uuesti ja jätkas oma apostlite õpetamist: „Mina olen tõeline viinapuu ja mu Isa on aednik. Mina olen viinapuu ja teie olete oksad. Ja Isa nõuab minult ainult seda, et te kannaksite palju vilju. Viinapuud pügatakse vaid selleks, et see kannaks rohkem vilja. Iga oksa, mis ei kanna vilja, lõikab Isa mul küljest. Ja igat viljakandvat oksa ta puhastab, et see veel enam vilja kannaks. Minu sõna on teid juba puhastanud, kuid te peate ka puhtaks jääma. Jääge minusse ja mina jään teisse, sest oks sureb, kui ta viinapuust eraldada. Nii nagu oks võib kanda vilja ainult viinapuu külge jäädes, saate te kõik kanda armastava teenimise vilju vaid siis, kui jääte minusse. Pidage meeles: mina olen tõeline viinapuu ja teie olete elavad oksad. See, kes elab minus ja kelles elan mina, kannab palju vaimuvilja ja tunneb sellest vaimsest saagist ülimat rõõmu. Kui te hoiate selle elava vaimse sideme minuga alal, kannate külluslikku vilja. Kui te jääte minusse ja mu sõnad elavad teis, saate minuga vabalt suhelda ning minu elav vaim võib teid sedavõrd täita, et te saate paluda kõike, mida minu vaim tahab, ja teha seda kõike kindla teadmisega, et Isa annab meile selleks loa. See teeb Isale au, kui viinapuul on palju elavaid oksi ja iga oks kannab palju vilja. Ja kui maailm näeb neid viljakandvaid oksi — minu sõpru, kes armastavad üksteist nii, nagu mina neid olen armastanud —, siis teavad kõik, et te olete tõesti minu õpilased.
Olen armastanud teid nii, nagu Isa mind on armastanud. Elage minu armastuses, nii nagu mina elan Isa armastuses. Kui te teete nii, nagu ma olen teile õpetanud, jääte minu armastusse, nagu mina olen pidanud Isa sõna ja jään igavesti tema armastusse.”
Juudid olid juba ammustest aegadest õpetanud, et messias on Taaveti esivanemate „viinapuust kasvanud võsu”, ning selle vana aja õpetuse mälestuseks kaunistas Herodese templi sissepääsu suur viinamarjakobar koos viinapuuga. See meenus kõigile apostlitele, kui Meister kõneles nendega tol õhtul seal ülakambris.
Aga palveid puudutavate Meistri sõnade väärtõlgendused tekitasid hiljem suurt kurbust. Oleks olnud vähem probleeme, kui neid sõnu oleks mäletatud täpselt ja need oleks hiljem tõeselt üles kirjutatud. Selle sõnastuse järgi, milles need tegelikult üles kirjutati, hakkasid uskujad lõpuks pidama Jeesuse nimel palvetamist mingiks ülimaks maagiaks, arvates, et saavad Isalt kõike, mida küsivad. Sajandeid on ausad hinged oma usuga selle takistuse vastu põrganud. Millal ükskord hakkab uskujate maailm aru saama, et palve ei ole võimalus saavutada oma tahtmist, vaid pigem viis Jumala tahte valimiseks, kogemus, mille kaudu õpitakse Isa tahet ära tundma ja täitma? On täiesti tõsi, et kui teie tahe on tõepoolest tema tahte järgi seatud ning palve esindab seda tahete liitu, siis võite küsida mida iganes ning see antakse teile. See tahete liit teostub Jeesuse tahtel ja tema kaudu, nii nagu viinapuu elu voolab tema elavatesse okstesse ja läbi nende.
Kui jumalikkuse ja inimlikkuse vahel on niisugune elav seos ja kui inimkond peaks mõtlematult ning teadmatult palvetama iseka hõlbuelu ja vaid hooplemiseks vajalike saavutuste eest, võib jumalik vastus olla ainult üks: elavaid oksi peab olema rohkem ja nad peavad kandma rikkalikumalt vaimuvilju. Kui viinapuu oks on elav, võib kõigile tema palvetele vastata vaid üht: tuleb kanda rohkem viinamarju. Oks ongi tegelikult olemas ainult viljade, viinamarjade kandmiseks ega saa teha mitte midagi muud. Nii on ka tõeline usklik olemas ainult vaimuviljade kandmiseks: et armastada ligimest, nagu teda ennast on armastanud Jumal — et me armastaksime üksteist nii, nagu Jeesus on meid armastanud.
Kui Isa asetab viinapuule oma distsiplineeriva käe, teeb ta seda armastusest, et oksad rohkem vilja kannaksid. Ja tark aednik lõikab ära ainult surnud ning viljatud oksad.
Jeesusel oli raske isegi oma apostlitele selgeks teha, et taevariigis, kus valitseb vaim, on palve vaimust sündinud uskujate toiming.
Vaevalt olid üksteist apostlit lõpetanud viinapuu ja okste kohta kuuldud kõne arutamise, kui Meister andis märku, et ta soovib neile veel rääkida. Teades, et aega on vähe, ütles ta: „Kui ma olen teie juurest lahkunud, ärge laske end maailma vaenulikkusest heidutada. Ärge kurvastage ka siis, kui nõrga usuga uskujad pöörduvad teie vastu ja ühendavad käed taevariigi vaenlastega. Kui maailm teid vihkab, tuletage meelde, et ta vihkas mind veel enne kui teid. Oleksite te sellest maailmast, armastaks maailm teid kui selle maailma omi, aga et te ei ole, keeldub maailm teid armastamast. Te olete küll selles maailmas, kuid teie elud ei ole ilmalikud. Olen teid maailmast välja valinud, et te esindaksite teise maailma vaimu sellele maailmale, kust teid on valitud. Kuid pidage alati meeles sõnu, mis ma teile olen öelnud: teener pole oma isandast suurem. Kui nad julgevad mind taga kiusata, hakkavad nad taga kiusama ka teid. Kui minu sõnad solvavad uskmatuid, riivavad jumalakartmatuid ka teie sõnad. Seda kõike teevad nad teile sellepärast, et nad ei usu minusse ega Temasse, kes mind on saatnud, ja seepärast kannatate te minu evangeeliumi pärast veel palju. Neid katsumusi taludes tuletage aga meelde, et ka mina olen taevariigi evangeeliumi pärast enne teid kannatanud.
Paljud neist, kes teid ründavad, ei tunne tõevalgust, kuid see ei käi kõigi nende kohta, kes meid praegu taga kiusavad. Kui me poleks neile tõde õpetanud, võiksid nad teha palju imelikke asju hukatusse sattumata, ent nüüd, mil nad on tundnud valgust ja selle tagasi lükanud, pole nende suhtumine millegagi vabandatav. See, kes vihkab mind, vihkab minu Isa. Teisiti ei saa see olla: valgus, mis teid päästaks, kui te selle vastu võtaksite, võib teid vaid hukutada, kui selle teadlikult tagasi lükkate. Ja mida olen ma neile inimestele teinud, et nad mind nii kohutavalt vihkavad? Mitte midagi, olen neile pakkunud ainult vendlust maa peal ja pääsemist taevas. Aga kas te pole pühakirjast lugenud: „Ja nad vihkasid mind ilmaasjata”?
Aga ma ei jäta teid maailma üksi. Üsna pea, kui ma olen läinud, saadan teile ühe vaimse abilise. Teie keskele tuleb keegi, kes asub minu kohale, kes jätkab teile tõetee õpetamist ja isegi lohutab teid.
Ärge kandke muret oma südames. Te usute Jumalasse, uskuge endiselt ka minusse. Ehkki ma pean teist lahkuma, ei ole ma kaugel. Nagu juba ütlesin, on minu Isa universumis palju eluasemeid. Kui see nii ei oleks, poleks ma teile korduvalt neist rääkinud. Kavatsen tagasi pöörduda neisse valgusemaailmadesse, peatuspaikadesse Isa taevas, kuhu teiegi kunagi tõusete. Neist paikadest tulin ma siia maailma ja nüüd on ligi tund, mil pean oma Isa töö juurde kõrgetesse sfääridesse tagasi minema.
Kuigi ma suundun enne teid Isa taevariiki, saadan kindlasti teie järele, et te võiksite olla koos minuga asupaikades, mis valmistati Jumala surelikele poegadele ette juba enne selle maailma loomist. Ehkki ma pean teist lahkuma, olen teiega koos vaimus ja teie jõuate lõpuks isiklikult minu juurde, kui olete tõusnud mu universumis minuni, nii nagu mina peagi tõusen oma Isa juurde tema suuremas universumis. Ja kõik, mis ma teile olen öelnud, on tõsi ja igikestev, isegi kui te sellest täielikult aru ei saa. Ma lähen Isa juurde ja ehkki te ei saa mulle praegu järgneda, järgnete te mulle kindlasti tulevastel ajastutel.”
Kui Jeesus istus, tõusis Toomas ja ütles: „Meister, me ei tea, kuhu sa lähed, seepärast ei tea me muidugi ka teed. Aga me järgneme sulle selsamal ööl, kui sa meile teed näitad.”
Toomase sõnu kuuldes vastas Jeesus: „Toomas, mina olengi tee, tõde ja elu. Kõik inimesed pääsevad Isa juurde ainult minu kaudu. Kõik, kes leiavad Isa, on kõigepealt leidnud mind. Kui te tunnete mind, teate ka teed Isa juurde. Ja te tõesti tunnete mind, sest olete elanud koos minuga ja näete mind praegu.”
See õpetus oli aga paljudele apostlitele liiga sügav, eriti Filippusele, kes kõneles mõned sõnad Naatanaeliga ning tõusis siis ja ütles: „Meister, näita meile Isa ja kõik, mis sa oled meile öelnud, saab selgeks.”
Kui Filippus oli lõpetanud, lausus Jeesus: „Filippus, olen nii kaua teiega olnud, kas sa tõesti isegi praegu ei tunne mind? Ma ütlen teile veel kord: see, kes on näinud mind, on näinud ka Isa. Kuidas võid sa siis öelda: näita meile Isa? Kas sa ei usu, et mina olen Isas ja Isa on minus? Kas ma pole teile õpetanud, et need sõnad, mida ma räägin, pole mitte minu, vaid Isa sõnad? Ma räägin Isa, mitte iseenda nimel. Ma tulin siia maailma selleks, et täita Isa tahet, ja seda olengi teinud. Minu Isa on minus ja toimib minu kaudu. Uskuge mind, kui ma ütlen, et Isa on minus ja mina olen Isas, või uskuge mind sellesama elu pärast, mis ma olen elanud — minu töö pärast.”
Kui Meister läks kõrvale, et end veega värskendada, asusid üksteist apostlit elavalt neid õpetusi arutama ja Peetrus oli just alustamas pikemat sõnavõttu, kui Jeesus tagasi tuli ja andis neile märku istuda.
Jeesus jätkas õpetamist, öeldes: „Kui ma olen Isa juurde läinud ja ta on selle töö, mida ma teie heaks maa peal olen teinud, täielikult heaks kiitnud ning minust on lõplikult oma valduste suverään saanud, ütlen oma Isale: ma jätsin oma lapsed maa peale üksi ja tõotasin saata neile teise õpetaja. Ja kui Isa selle heaks kiidab, valan ma kogu liha peale välja Tõe Vaimu. Mu Isa vaim ongi juba teie südameis ja kui see päev saabub, olen ka mina teie juures, nii nagu praegu on Isa. See uus kingitus on elava tõe vaim. Uskmatud ei kuula algul selle vaimu õpetusi, kuid kõik valgusepojad võtavad ta rõõmuga ja kogu südamest vastu. Ja te tunnete selle vaimu ära, kui ta tuleb, nii nagu te tundsite ära minu, ja võtate selle kingituse oma südamesse vastu ja ta jääb teiega. Seega näete, et ma ei kavatse teist lahkuda, jätmata teile abi ja juhatust. Ma ei jäta teid üksi. Täna saan ma olla koos teiega ainult ise siin viibides. Eelolevatel aegadel olen ma samaaegselt koos igaühega teist ja kõigi teiste inimestega, kes minu kohalolekut soovivad, kus iganes te ka ei viibiks. Kas te ei saa aru, et on parem, kui ma lahkun, jätan teid lihas, et olla paremini ja täielikumalt teiega vaimus?
Juba mõne tunni pärast ei näe maailm mind enam, aga te tunnete mind endiselt oma südameis kuni selle ajani, mil ma saadan teile selle uue õpetaja, Tõe Vaimu. Nii nagu ma olen teie hulgas elanud, elan siis teie sees; ma saan üheks teie isiklike vaimuriigi kogemustega. Ja kui see on juhtunud, teate kindlalt, et mina olen Isas ja kuna teie elu peitub koos Isaga minus, olen ka mina teis. Ma olen Isa armastanud ja tema sõna pidanud; teie olete mind armastanud ja peate minu sõna. Nii nagu mu Isa on andnud mulle oma vaimu, annan minagi teile oma vaimu. Ning see Tõe Vaim, mis ma teile annan, juhib ja lohutab teid ning suunab lõpuks kogu tõe juurde.
Ma räägin neid asju teile praegu, mil olen veel teie juures, et te oleksite paremini valmis taluma katsumusi, mis ongi meid juba tabanud. Ja kui saabub see uus päev, elab teie sisimas peale Isa ka Poeg. Ning need taevakingitused toimivad vastastikku nii, nagu Isa ja mina oleme maa peal ja otse teie silme all kui üks isik, Inimese Poeg. See vaimsõber meenutab teile kõike seda, mis ma teile olen õpetanud.”
Kui Meister hetkeks vaikis, söandas Juudas Alfeus esitada ühe neist vähestest küsimustest, mis tema või ta vend üldse Jeesusele avalikult oli esitanud. Juudas küsis: „Meister, sa oled alati elanud meie seas nagu sõber, kuidas me sind ära tunneme, kui sa avaldad ennast meile edaspidi ainult vaimu kaudu? Kui maailm sind ei näe, kuidas saame siis sinus kindlad olla? Kuidas sa end meile näitad?”
Jeesus vaatas neid kõiki, naeratas ja ütles: „Minu väikesed lapsed, ma lähen ära, tagasi oma Isa juurde. Üsna pea ei näe te mind enam nii nagu siin, lihas ja veres. Väga varsti saadan ma teile oma vaimu, mis sarnaneb minuga kõige muu poolest peale selle ainelise keha. See uus õpetaja on Tõe Vaim, kes elab siis igaühes teist, teie südameis, ja nii saavad kõik valguselapsed üheks ja neid tõmbab üksteise poole. Ja just selliselt saame me, minu Isa ja mina, elada teie kõigi hinges ja ka kõigi nende hinges, kes meid armastavad ja seda armastust teostavad oma armastuses üksteise vastu, nii nagu mina teid praegu armastan.”
Juudas Alfeus ei saanud päriselt aru, mida Meister ütles, kuid mõistis, et neile tõotati uut õpetajat, ja ta tajus Andrease näoilme järgi, et tema küsimusele oli küllalt hästi vastatud.
Uus abiline, kelle Jeesus lubas saata uskujate südameisse — valada välja kogu liha peale —, on Tõe Vaim. See jumalik and ei ole kirjasõna ega tõe seadus ega toimi tõe vormi või väljendusena. Uus õpetaja on veendumus tões, teadlikkus ja kindlus tõelistest tähendustest reaalsetel vaimutasanditel. Ja see uus õpetaja on elava ja kasvava tõe, avarduva, avaneva ja kohaneva tõe vaim.
Jumalik tõde on vaimuga tajutav ja elav reaalsus. Tõde eksisteerib ainult teadvuse kõrgetel jumalikkuse teostamise ja Jumalaga osaduses olemise vaimsetel tasanditel. Te võite tõde tunda ja tões elada, võite kogeda tõe kasvu hinges ja tunda rõõmu sellega meele valgustamise vabadusest, kuid te ei saa vangistada tõde valemitesse, normidesse, usutunnistustesse või inimkäitumise intellektuaalsetesse mustritesse. Kui te hakkate jumalikku tõde inimlikult sõnastama, siis see sureb kiiresti. Vangistatud tõe surmajärgne päästmine võib ka parimal juhul toimuda ainult intellektualiseeritud ja õilistatud tarkuse teatava vormi teostumise kaudu. Staatiline tõde on surnud tõde ja teoreetiliselt võib võtta ainult surnud tõde. Elav tõde on dünaamiline ja saab eksisteerida inimmeeles üksnes kogemuslikult.
Arukus kasvab välja ainelisest eksistentsist, mida on valgustanud kosmilise meele kohalolek. Tarkus on teadlikkus teadmisest, mis on tõstetud uutele tähendusetasanditele ja mida on aktiveerinud universumi annetatud tarkuse meeleabivaimu kohalolek. Tõde on vaimse reaalsusega väärtus, mida kogevad ainult vaimuanniga olendid, kes funktsioneerivad kõikse teadvuse aineülestel tasanditel ja võimaldavad pärast tõe teostumist end aktiveerinud vaimul oma hinge sisimas elada ja valitseda.
Tõeliselt universumi mõistev laps otsib elavat Tõe Vaimu igast targast lausest. Jumalat tundev inimene tõstab lakkamatult tarkust jumalike saavutuste elava tõe tasanditele; vaimselt paigale jäänud hing veab samal ajal elavat tõde tarkuse surnud tasanditele ja vaid ülendatud teadmiste valda.
Kui kuldreegel seisaks eraldi Tõe Vaimu üleinimlikust taipamisest, oleks see vaid kõrge eetilise käitumise reegel. Sõna-sõnalt tõlgendatuna võib kuldreegel muutuda teie kaaslastele väga solvavaks. Ilma tarkuse kuldreegli vaimse eristamisvõimeta võiksite te arutleda nii: kuna me soovime kuulda kõigilt inimestelt täielikult ja siiralt nende mõtteis olevat tõde, peaksime ka meie täielikult ja siiralt kõik oma mõtted kaasolenditele ära rääkima. Kuldreegli niisugune mittevaimne tõlgendamine võib teha teid ütlemata õnnetuks ja lõputult kurvaks.
Mõned inimesed mõistavad ja tõlgendavad kuldreeglit puhtintellektuaalse kinnitusena inimlikule vendlusele. Teised kogevad seda inimsuhte väljendust inimisiksuse õrnade tunnete emotsionaalse rahuldamisena. Osa surelikke tunnistab sedasama kuldreeglit mõõdupuuna kõigi ühiskondlike suhete mõõtmiseks, sotsiaalse käitumise standardina. Ja on neidki, kes vaatavad seda kui suure moraaliõpetaja positiivset käsku, kes on selles väites väljendanud kõrgeimat arusaama moraalsest kohusest kõigis vennalikes suhetes. Nende moraalsete olendite eludes saab kuldreegel kogu nende filosoofia targaks keskmeks ja raamistikuks.
Jumalat tundvate tõearmastajatest uskujate vennaskonnas muutub kuldreegel elavaks, teostudes vaimselt neil kõrgematel tõlgendamistasanditel, mis ajendavad Jumala surelikke poegi mõistma Meistri käsku kohustusena suhtuda oma kaaslastesse nii, et nende kokkupuude uskujaga teeks võimalikult palju head. Selles peitub tõelise religiooni sisu: armastada oma ligimest nagu iseennast.
Ent kuldreegli kõrgeim teostumine ja kõige tõesem tõlgendamine seisneb teadlikkuses selle jumaliku deklaratsiooni kestva ja elava reaalsuse tõe vaimust. Selle kõikse suhte reegli tõeline kosmiline tähendus ilmneb alles selle vaimses mõistmises, kui Poja vaim tõlgendab käitumisseadust sureliku inimese hinge sisimas elavale Isa vaimule. Kui need vaimust juhitud surelikud mõistavad kuldreegli tõelist tähendust, täituvad nad ülevoolava kindlustundega, et on sõbraliku universumi kodanikud ja et nende vaimureaalsuse ideaalid rahuldatakse vaid siis, kui nad armastavad oma kaaslasi nii, nagu Jeesus meid kõiki armastas, ning et see on jumalaarmastuse reaalne teostumine.
Sedasama filosoofiat jumaliku tõe elavast paindlikkusest ja kosmilisest kohandatavusest Jumala iga poja individuaalsetele vajadustele ja võimetele peate tajuma enne, kui võite loota, et saate piisavalt aru Meistri õpetusest ja kurjale mittevastupanu praktikast. Meistri õpetus on sisuliselt vaimne kuulutus. Isegi selle filosoofia ainelisi kaastähendusi ei saa vaadelda eraldi nende vaimsetest seostest. Meistri käsu vaim seisneb mittevastupanus kõigile isekatele reageeringutele universumi suhtes, millega kaasneb tõeliste vaimuväärtuste õiglaste tasandite aktiivne ja edasiliikuv saavutamine. Need vaimuväärtused on jumalik ilu, lõpmatu headus ja igavene tõde — Jumala tundmine ja üha enam temasarnaseks saamine.
Armastuse ja isetusega peab kaasnema suhete pidev elav ümberhindamine vastavalt Tõe Vaimu juhtimisele. Armastus peab haarama üha muutuvaid ja avarduvaid arusaamu armastatud inimese kõrgeimast kosmilisest hüvangust. Siis tekitab armastus sama ellusuhtumist ka kõigis teistes inimestes, keda ühe vaimust juhitud sureliku armastus teiste universumikodanike vastu võib mõjutada. Kogu see elava armastuse kohandumine peab toimuma nii, et võetaks arvesse praegust pahelist keskkonda ja jumalikku saatust esindavat täiust kui igavest eesmärki.
Me peaksime seda taibates selgesti mõistma, et kuldreeglit ja õpetust mittevastupanust ei saa kunagi täielikult mõista, kui neid võetakse dogmade või ettekirjutustena. Neist võib aru saada ainult neid läbi elades, kui nende tähenduse mõistmiseks tõlgendatakse elavalt Tõe Vaimu, kes suunab ühe inimolendi armastavat kokkupuudet teise inimesega.
Kõik see näitab selgesti vana ja uue religiooni vahet. Vanas religioonis õpetati eneseohverdust, uues religioonis õpetatakse ainult enese unustamist, laialdasemat eneseteostust ühiskonda teenides ja universumit mõistes. Vana religiooni motivatsiooniks oli teadlik hirm, uues taevariigi evangeeliumis domineerib veendumus tões, igavese ja kõikse tõe vaim. Ja ükskõik kui suur vagadus või ustavus oma usule ei hüvita elava Jumala vaimust sündinud poegadele iseloomuliku spontaanse, lahke ja siira sõbralikkuse puudumist taevariiki uskuja elus. Traditsioon ja tseremoniaalne formaalse palveldamise süsteem ei saa lunastada tõelise kaastunde puudumist oma kaaslaste vastu.
Kui Peetrus, Jaakobus, Johannes ja Matteus olid esitanud Meistrile arvukalt küsimusi, jätkas too oma hüvastijätujutlust, öeldes: „Ma räägin teile kõike seda enne teie juurest lahkumist, et valmistada teid ette eesootavateks sündmusteks, et te ei teeks nende käigus kogemata tõsiseid vigu. Võimumehed ei lepi ainult sellega, et heidavad teid sünagoogidest välja. Ma hoiatan teid, et on lähenemas tund, mil need, kes teid tapavad, arvavad, et nad teevad sellega Jumalale teene. Ja nad teevad seda kõike teile ja neile, keda te taevariiki juhite, seepärast, et nad ei tunne Isa. Mind vastu võtmast keel-dudes on nad keeldunud tundmast Isa, samuti keelduvad nad mind vastu võtmast, kui lükkavad tagasi teid — tingimusel, et te peate kinni minu uuest käsust armastada üksteist nii, nagu mina olen teid armastanud. Ma räägin teile neist asjust ette selleks, et teid siis, kui tuleb teie tund, nagu praegu on tulnud minu tund, tugevdaks teadmine, et kõik see oli mulle teada ning et minu vaim on teiega kõigis teie kannatustes, mida kogete minu ja evangeeliumi pärast. Just sellepärast olen rääkinud teiega algusest peale nii selgesti. Olen teid isegi hoiatanud, et inimese vaenlasteks võivad olla ka tema oma pere liikmed. Ehkki see taevariigi evangeelium ei jäta kunagi toomast iga üksiku uskliku hinge suurt rahu, toob see maa peale rahu alles siis, kui inimene on valmis kogu südamest minu õpetust uskuma ja seadma Isa tahte täitmise oma sureliku elu põhieesmärgiks.
Nüüd, mil ma teist lahkun, nähes, et on tulnud tund, mil ma hakkan oma Isa juurde minema, olen üllatunud, et mitte keegi teist pole minult küsinud, miks ma teid maha jätan? Hoolimata sellest tean ma, et te esitate seda küsimust oma südames. Räägin teiega otse, nagu sõber sõpradega. Minu lahkumine toob teile tegelikult kasu. Kui ma ei lahku, ei saa teie südamesse tulla uus õpetaja. Ma pean loobuma sellest surelikust kehast ja asuma taas oma kõrgele kohale, enne kui ma saan saata selle vaimõpetaja teie hinge elama ja seda tõeni juhtima. Kui mu vaimõpetaja tuleb teie sisimasse, valgustab ta patu ja õigluse vahelisi erinevusi ning võimaldab teil oma südameis nende kohta tarku otsuseid langetada.
Mul on teile veel palju öelda, aga te ei suuda praegu rohkem vastu võtta. Kui aga saabub Tõe Vaim, juhib ta teid kõiki lõpuks kogu tõe juurde, kuna te minu Isa universumi paljusid elupaiku läbite.
See vaim ei räägi enda nimel, vaid kuulutab teile seda, mida Isa on ilmutanud Pojale, ja isegi näitab teile tulevikku; ta ülendab mind, nii nagu mina olen ülendanud oma Isa. See vaim lähtub minust ja ilmutab teile minu tõde. Kõik, mis Isa omab selles vallas, on nüüd minu; seepärast ütlengi, et see uus õpetaja võtab sellest, mis on minu, ja ilmutab seda teile.
Veidi aja pärast ma lahkun teist lühikeseks ajaks. Hiljem, kui te mind uuesti näete, olen juba teel oma Isa juurde, nii et te ei näe mind ka siis kaua.”
Kui ta hetkeks vaikis, hakkasid apostlid omavahel arutama: „Mida ta meile küll räägib? „Veidi aja pärast ma lahkun teist” ja „Kui te mind uuesti näete, olen juba teel oma Isa juurde, nii et te ei näe mind ka siis kaua”. Mida see „veidi aja pärast” ja „mitte kaua” võib tähendada? Me ei saa aru, mida ta meile räägib.”
Kuna Jeesus teadis, et nad niisuguseid küsimusi esitavad, ütles ta: „Kas te arutate omavahel, mida ma sellega mõtlesin, kui ütlesin, et veidi aja pärast ma lahkun teist ja kui te mind uuesti näete, olen juba teel oma Isa juurde? Olen teile selgesti öelnud, et Inimese Poeg peab surema, kuid tõuseb taas üles. Kas te ei saa siis minu sõnade tähendusest aru? Algul te kurvastate, kuid hiljem rõõmustate koos nende paljudega, kes pärast seda sündmust on neist aru saanud. Naine kannatab tõesti sünnitusvaludes, aga kui laps on sündinud, unustab ta kohe oma ängistuse ja rõõmustab teadmise üle, et ilma on sündinud inimene. Nii hakkate ka teie minu lahkumise pärast kurbust tundma, ent ma näen teid varsti jälle ja siis muutub teie kurbus rõõmuks ning teile tuleb uus ilmutus Jumala päästmistöö kohta, mida ükski inimene ei saa teilt enam ära võtta. Ja kõik maailmad on õnnistatud sellesama ilmutusega elust, mis tõukab surma troonilt. Seni olete kõik oma palved suunanud minu Isale. Kui te olete mind taas näinud, võite paluda ka minu nimel, ma kuulen teid.
Olen teile andnud õpetusi tarkusesõnade ja mõistujuttude kaudu. Tegin seda seepärast, et te olete vaimus alles lapsed, nüüd aga on tulemas aeg, mil ma räägin teile Isast ja tema taevariigist otse. Ja ma teen seda sellepärast, et Isa ise armastab teid ja soovib, et teda teile täielikumalt väljendataks. Surelik inimene ei või vaim-Isa näha, seepärast olengi tulnud maailma teie loodud-olendi silmadele Isa näitama. Kui te aga vaimu kasvus täiustute, hakkate ka ise Isa nägema.”
Kui üksteist apostlit olid tema sõnu kuulnud, hakkasid nad omavahel arutama: „Näe, ta räägibki meiega otse. Meister tuli ju tõesti Jumala juurest. Aga miks räägib ta, et peab Isa juurde tagasi pöörduma?” Ja Jeesus nägi, et nad ei saanud ikka veel temast aru. Need üksteist meest ei suutnud loobuda oma kauahellitatud mõtetest, mis olid seotud juutide käsitusega messiast. Mida täielikumalt nad uskusid Jeesusesse kui messiasse, seda enam need sügavale juurdunud arusaamad maise kuningriigi hiilgavast ainelisest triumfist neid segasid.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


 Ükskõikne ühistu eesnaine - Korteriühistu Abi
Liitunud: 24 Nov 2015 15:31
Postitus Postitas Edith » 24 Nov 2015 15:47
Sooviksin teada, kas kuskil on sätestatud korteriühistu esimehe tööülesanded? Nimelt on meie majas, mis asub Põhja-Tallinnas, ühistu esinaiseks selline inimene, kellele ei paista absoluutselt maja asjad huvi pakkuvat. Jutt on pikk, ent toon vaid mõned näited tema käitumisest. Olen väga tänulik kui keegi oskaks soovitada või suunata... kasvõi öelda, millised võimalused meil on.
Esinaise põhiline reaktsioon kõigele on, et "mina ei tegele sellega". Nüüdseks on ta ise ka teemaks olevast majast välja kolinud ning elab kuskil Viimsis. Ta ei ole absoluutselt kursis majas toimuvaga ning kui talle siis mõne murega helistada, on 90% võimalus, et ta katkestab kõne ja tagasi ei helista, või siis kui tagasi helistab, siis sõimab. Asjad, mis "tema tööülesannete hulka ei kuulu" on näiteks parkimiskorraldus maja taga asuvas parklas, öörahu rikkumised, omavoliline seine lammutamine korterites, prügi mahapanek kastide kõrvale, katkine autovärav, aknast toidu loopimine autodele (nt minu auto peale oli visatud pannkook, mille tulemusel on ilmselt kajaka nokaga löödud mõlk auto kapotil). Trepikojad on räpased, remont tegemata. Endal tõstab ta aga muudkui palka.
Terve eemise sügise-talve, sh jõulude ajal toimus majas alumise korruse väljaehitamine, mida tehti kõikvõimalikel kellaaegadel ning pühadel ja puhkepäevadel, esinaise vastus oli, et oma korteriomandis võivad kõik teha, mida soovivad. Nüüd juba nädalaid toimub päeval ja õhtul remont, saagimine, puurimine järgmises korteris, näha on ka prügikasti juurde viidud betoon vms kamakaid (Seina tükid?). Minul on 5-kuune laps, keda on praktiliselt võimatu kodus magama panna, peaaegu kõik tema päevauned veedame maja kõrval autos istudes. See ju ei ole ka normaalne. Juuni alguses hakati vahetama radikaid, see sai valmis septembriks, seejuures ei suutnud ühistu esinaine garanteerida meie peal olevate korterite kohalolekut õigel päeval nii, et remonttööd venisid ja juba koristatud korter sai jälle tolmu ja prahiseks. Radikate vahetamise perioodil ühistu esinaine majas ei käinud, teise korruse radikad paigaldati 15 cm seinast (vanast august) väljapoole, inimestel ei mahu köögimööbel enam ära jms. Taaskord pole see tema probleem ning vastavasisulistele küsimustele tuleb vastuseks ainult "sa ei tea üldse, mis probleemid meil on".
Majas on valdavalt venekeelne elanikkond, kes teda mingil põhjusel toetavad.
Tänan kõiki, kes võtsid vaevaks selle pika ja lohiseva postituse läbi lugeda ning eriti tänulik oleksin kui oskaksite ka nõu anda selles osas, et mida teha. Kas on mingeid võimalusi ta kuidagi vastutusele võtta ?
Postitus Postitas anne47 » 24 Nov 2015 16:00
Asjad, mis ei kuulu ühistu juhatuse pädevusse: öörahu rikkumine (tuleb kutsuda politsei), seinte lammutamine korteris (tuleb teavitada kohalikku omavalitsust).
Parkimiskorraldus, trepikodade koristamine, kodukorra kehtestamine (mis keelaks akendest lindude toitmise), katkine autovärav, kesküttesüsteemi vahetuse korraldamine kuuluvad aga küll juhatuse pädevusse.
Nende tegevuste osas saab anda otsused üldkoosolek, ning kui praegune juhatus nende ülesannetega toime ei tule, kutsub üldkoosolek juhatuse tagasi ja valib uue.
Juhatuse liikme tasu määrab ka üldkoosolek, juhatus ise endal palka tõsta ei saa.
Postitus Postitas Edith » 24 Nov 2015 16:25
Aga kuidas meie, teised korteriomanikud, saame teada 100% täpsusega kus korteris ja mida lammutatakse? Pole meil ju mingit õigust sisse marssida ja uurida - ma eeldaks (võib-olla ekslikult?) et siinkohal on ühistul rohkem õigusi? Kas oskasite öelda ka kuhu täpsemalt omavalitsuses pöörduma peaks? Eelmine aasta pöördusin Linnaplaneerimise ametisse, ent sealt ei saanud mingit abi.
Lindude toitmise ja akendest prügi loopimise kohta ütles esinaine, et ta teab, mis korterid seda teevad, ent tema ei saa midagi teha. Trepikodades on küll vastavasisulised sildid üleval, ent kodukorda kui sellist ei ole mina veel näinud. Kui seda näha soovin, siis ühistu esinaine on kohustatud seda näitama? Kas ja mil viisil on võimalik keelde (nt lindude toitmine) rakendada? St kas on mingeid meetmeid, mida kasutusele võtta kui inimesed rikkumist ei lõpeta?
Postitus Postitas anne47 » 24 Nov 2015 21:27
Ka juhatuse liiget ei pruugi korteriomanik sisse lasta ja oma ehitustöid ette näidata. Siinkohal saabki aidata omavalitsuse ehituse järelevalve. Kui on kahtlus, et lammutatakse kandvaid seinu... mulle on ehitusjärelevalve ametnik andnud soovituse: kõige paremini mõjub, kui kaebab tavaline kodanik ehk suvaline kortermaja elanik.
Kodukorra rikkumise puhul saab sanktsioonid määrata üldkoosolek. Näiteks teha otsus, et kui on lindude söötja teada, tuleb temal kinni maksta teiste autode puhastamine loobitud toidust, linnusitast jne.
Postitus Postitas ennkippel » 25 Nov 2015 15:10
Vahetage kiiresti juhatuse liikmed välja, nii need asjad ikka ei käi. Korteriomanikul ei ole õigust teha mida tahab. See näitab ühistu esinaise ebakompententsust ja võib tulevikus viia suuremate jamadeni. Ma ei saa aru, mille eest talle makstakse? Mina saan ka tasu, aga selle eest pean ka kõigel silma peal hoidma ja vajadusel üldkoosoleku kokku kutsuma tekkinud probleemide lahendamiseks või ka ärahoidmiseks. Juhatuse liikmetel oleks soovitav vastav koolitus läbi teha, näiteks EKÜL baaskoolitus. See on täiesti piisav ühistu juhtimiseks. Praegu on teil täielik anarhia ja uutel juhatuse liikmetel saab algul raske olema, sest juhatus on kohustatud kehtivaid seadusi ja õigusakte järgima, neid on teil aga rikutud. Juhatuse vahetamisel tuleks koostada akt, millises seisukorras maja üle anti. Kui on tuvastatud seaduste rikkumised, saab ka vana juhatust kohtukulli ette viia.
Postitus Postitas Uutma » 26 Nov 2015 01:12
Mul tundub, et natuke õigustamatult on Su pahameel pööratud KÜ esinaise suunas. Tema süüdistamiseks peaksid teadma mis teda kohustab.
Kui oled kahju kannatanud, siis soovitaksin kutsuda politsei olukorda fikseerima/uurima. Kahju tekitamise eest peab vastutama ikka kahju tekitaja.
Korteriühistu esmaseks kohustuseks on hoolitseda kaasomandi korrapärase majandamise eest.
Postitus Postitas ennkippel » 26 Nov 2015 14:45
Juhatuse liikmel peaks ikka oskama selgitada, mida majas tohib teha ja mida mitte. Mina saan siin aru, et juhatus laseb elanikel tegutseda oma äranägemise järgi. Sisuliselt nagu halb haldusfirma, kasseerime raha arvete vahendamise eest, majandusaasta aruanne ja muud ei midagi. Korralikus ühistus asjad ikka nii ei käi. Kuhu jääb siis maja tehniline ja ehituslik seisukord ning hoolduskava jne. Ühel hetkel juhtub midagi, esinaine pühib rahulikult käed puhtaks ja jalutab minema, et tore oli, majarahvas aga kannatab. Kas arvad ka nii, Uutma?
Postitus Postitas vello12 » 26 Nov 2015 20:17
anne47 poolt viidatud, et parkimiskorraldus on KÜ või selle juhatuse pädevuses, on räigelt vale!
Niipalju on parkimiskorraldus KÜ või selle juhatuse otsustada, kuipalju see takistab KÜ eesmärkide saavutamist: keegi loll pargib kinni ainsat prügimaja sissepääsu, vmt.
Muus osas ei köhi KÜ või selle juhatus parkimiskorralduses mitte kordagi. Kasutage Asjaõigusseadust ja vabastage jõuga kinnisasja valdus.
Postitus Postitas Uutma » 27 Nov 2015 13:47
ennkippel kirjutas: Juhatuse liikmel peaks ikka oskama selgitada, mida majas tohib teha ja mida mitte. Mina saan siin aru, et juhatus laseb elanikel tegutseda oma äranägemise järgi. Sisuliselt nagu halb haldusfirma, kasseerime raha arvete vahendamise eest, majandusaasta aruanne ja muud ei midagi. Korralikus ühistus asjad ikka nii ei käi. Kuhu jääb siis maja tehniline ja ehituslik seisukord ning hoolduskava jne. Ühel hetkel juhtub midagi, esinaine pühib rahulikult käed puhtaks ja jalutab minema, et tore oli, majarahvas aga kannatab. Kas arvad ka nii, Uutma?
ennkippel, muidugi peaks! Aga me ei ela ideaalmaailmas. Kahjuks on ka juristid paljudes korteriomandit puudutavas eriarvamustel. Vastasel juhul ei oleks olemas Riigikohtusse jõudvaid juhtumeid.
KÜ juhatustele pole keegi andnud õigust korteriomanikke ahistada vaid see on seatud ametisse viimaks ellu korteriomanike ühist tahet seadustes sätestatud vahenditega.
Kui midagi juhtub ja esinaine minema jalutab, siis vastutavad korteriomanikud oma vara eest ka siis kui esinaine minema ei jaluta.
Postitus Postitas Uutma » 27 Nov 2015 13:51
vello12 kirjutas: anne47 poolt viidatud, et parkimiskorraldus on KÜ või selle juhatuse pädevuses, on räigelt vale!
Vello12, kas oled selle asja ise läbi teinud ja tead ehk teemat valdavat advokaati soovitada? Ma oma ühistus sellega hädas. Kahjuks pole enamus KÜ juhatuse omavolile julgenud vastu astuda ja on kuulekalt maksnud kinni nii parkimiskohtade joonimise kui ka EuroParki märkide paigalduse ja kiipkaardid.
Postitus Postitas vello12 » 28 Nov 2015 01:05
Uutma,
esmalt tutvuge: 3-2-1-151-10 ja punkti 10 viimase lõiguga:
"Kolleegium leiab, et korterelamut teenindaval maal korteriomanike parkimiskohtade kindlaksmääramine on käsitatav kaasomandi kasutuskorra kindlaksmääramisena. Seejuures on parkimisvõimalustes kokkuleppimine korteriomanike jaoks oluline küsimus, mis ei ole vaadeldav korteriomandiseaduses sätestatud tavakasutusena. Selline kokkulepe peab tagama kõigile korteriomanikele õiglase lahenduse ning selle küsimuse lahendamiseks tuleb kolleegiumi arvates saavutada kõigi korteriomanike konsensus. Eeltoodud järeldust toetavad ka AÕS § 72 lg-d 3 ja 5, mis sätestavad kaasomanikele kohustuse käituda üksteise suhtes lähtuvalt hea usu põhimõttest ning kohustuse mitte takistada teiste kaasomanike kaaskasutust. Kolleegium märgib lisaks, et viidatud asjaõigusseaduse ja korteriomandiseaduse sätetest tulenev kaasomandi valdamine ja kasutamine on kaasomanike õigus. Seega ei ole korteriühistu majandustegevus samastatav kaasomanike kokkuleppega."
LISAKS: 3-2-1-146-10, punkt 12:
"Kolleegium ei nõustu kostja väitega, et hageja saaks oma õigusi kaitsta üksnes sel teel, et ta vaidlustab eelviidatud korteriomanike üldkoosoleku otsused või taotleb korteriomanike üldkoosolekult teistsuguse otsuse vastuvõtmist. Nagu otsuse p-s 11 märgitud, ei ole üldkoosoleku otsused korteriomanike kokkulepped, mistõttu ei ole hagejal vaja korteriomanike üldkoosoleku otsuseid vaidlustada. Korteriomanike üldkoosoleku otsust saaks käsitada korteriomanike kokkuleppena üksnes juhul, kui koosolekul osaleksid kõik korteriomanikud ja kõik hääletaksid otsuse vastuvõtmise poolt."
Maakeeli seletades, isegi kui KÜ üldkoosolek on vastu võtnud otsuse majanduskava näol, et joonime ja paigaldame märke siis nende tööde eest te maksma ei pea (küll aga võite). Jätategi lihtsalt maksmata.
Ei pea ka kohtus üldkoosoleku otsust vaidlustama, sest "3-2-1-146-10: Nagu otsuse p-s 11 märgitud, ei ole üldkoosoleku otsused korteriomanike kokkulepped, mistõttu ei ole hagejal vaja korteriomanike üldkoosoleku otsuseid vaidlustada."
Tulemus: parkimine toimub endiselt meetodil "kes ees see mees" ja mõni vihasem tõmbab paar jutti autodele.
Postitus Postitas Uutma » 29 Nov 2015 14:52
Vello12, mulle tundub, et kasutuskorra kindlaksmääramine ja parkimise korraldamine on kaks erinevat asja.
Ühel juhul tehakse tehing, millega osad korteriomanikud saavad parkida teatud kohtadele ja teistelt võetakse see võimalus sinna parkida.
Teisel juhul luuakse kõikidele korteriomanikele võrdsed võimalused antud kohtadele parkida ja välistatakse kolmandate osapoolte võimalused -- seda antud RK otsus ju ei välista?
Postitus Postitas ennkippel » 29 Nov 2015 15:37
Üks ja sama asi, võib ju väljendada veel miskit moodi, sisu jääb samaks - kortermaja parkla kohta käiv kaasomanike otsus. Ma ei mõista ainult sinu postitust siin esinaisega seonduvalt.
Postitus Postitas Uutma » 29 Nov 2015 15:51
ennkippel kirjutas: Üks ja sama asi, võib ju väljendada veel miskit moodi, sisu jääb samaks - kortermaja parkla kohta käiv kaasomanike otsus.
ennkippel, selgitasin oma viimases postituses erinevust õigus(t)e äravõtmise ja võrdsete võimaluste tagamise vahel. Nii väga kui ma ka ei tahaks, et antud küsimuse lahendamine vajaks kaasomanike kokkulepet, siis minu arvates antud RK lahendiga see küll üheselt välja ei tule, et kõik kinnistu parklat reguleeriv (või parkla kohta käiv) kaasomanike kokkulepet eeldab. Palun viita konkreetsele RK lahendi lausele. Su mõte tundub muidu subjektiivne.
Postitus Postitas Uutma » 29 Nov 2015 15:52
ennkippel kirjutas: Ma ei mõista ainult sinu postitust siin esinaisega seonduvalt.
Palun täpsusta siis, mis mõistetamatuks jääb ja proovin oma postitust parandada.
Postitus Postitas ennkippel » 29 Nov 2015 18:11
Palun loe esimest postitust. Teema on ükskõikne ühistu esinaine. Sa oled teemast mööda kirjutanud. Seda parklateemat oleme jahunud sellekohases postituses ennegi ja see on ammendunud.
Postitus Postitas Uutma » 29 Nov 2015 19:35
ennkippel kirjutas: Palun loe esimest postitust. Teema on ükskõikne ühistu esinaine. Sa oled teemast mööda kirjutanud.
Ma loodan, et lugesid rohkem kui ainult pealkirja.
Postituse sisust selgub, et tegemist on väga laia teemade ringiga, milles teemaalgataja esinaist ükskõiksuses süüdistab, viidates konkreetselt ka parkimise teemale:
Edith kirjutas: Asjad, mis "tema tööülesannete hulka ei kuulu" on näiteks parkimiskorraldus maja taga asuvas parklas, ...
ennkippel kirjutas: Seda parklateemat oleme jahunud sellekohases postituses ennegi ja see on ammendunud.
Sul on õigus! Oleksid võinud konkreetse teema (vahe?)kokkuvõtte kirjutada ja lingi teemale panna. Olen mõnda aega foorumist eemal olnud ega ole jõudnud kõiki postitusi läbi lugeda. Samas näib, et ammendunud on see ilmselt Sinu, mitte kõigi teiste jaoks.
Postitus Postitas vello12 » 30 Nov 2015 19:01
Uutma kirjutas: Vello12, mulle tundub, et kasutuskorra kindlaksmääramine ja parkimise korraldamine on kaks erinevat asja.
Ma ei oska öelda, miks Teile nii tundub, aga kui lõigata välja RK otsusest lausekatke "korteriomanike parkimiskohtade kindlaksmääramine on käsitatav kaasomandi kasutuskorra kindlaksmääramisena" ja kõrvutada Teie lausekatkega "kasutuskorra kindlaksmääramine ja parkimise korraldamine" siis olete RK lahendis esitatud lauses lihtsalt ära vahetanud kaks väljendit, so "kasutuskorra kindlaksmääramine" ja "parkimise korraldamine".
Ma eriti ei usu, et väljendite vahetamine RK otsusest erinevalt Teid kuidagi kohtuvaidluses eduni viib.
Ma ikka oma tundegitele ütlen, et kui vastust ei tea, aga aimate siis mõelge täpselt risti vastupidises suunas, isegi kui see väga lollakas tundub. Kui Teie, Uutma, tulete tagasi soojamaa puhkuselt ja avastate, et Kinnistusraamatus Teie ainukasutuseks märgitud parkimiskoht on antud kellelegi teisele KÜ otsusega siis mis oleks Teie reaktsioon?
Kinnistusraamatu kanded on ka selleks head, et kui tahad osta elamist konkreetsesse näiteks paneelelamusse siis näed ka kõiki piiranguid (ja mitte ainult elektrikaabli, veetoru, jmt, vaid ka omanikevahelisi kokkuleppeid). Aga kahjuks tehakse Kinnistusraamatu kandeid valdavalt siiski kõikide omanike otsuse alusel (kohtu otsus asendab teatud juhtudel omaniku tahet) + kohtute otsuste alusel kanded.
Postitus Postitas Uutma » 30 Nov 2015 21:20
Vello12, ma saan aru, et üritad küll viisakas olla, aga kui sobiks siis läheks parem Sina-vormile üle -- foorumis tundub Teietamine nagu liiast.
Mis siis Sinu arvates mind kohtuvaidluses eduni võiks viia?
Ilmselt pole Sul mu positsioonist võimalikus kohtuvaidluses õrnematki aimu. Seega pole ilmselt ristivastupidises suunas mõtlemisest antud juhul ka abi.
Ma ei saa aru, miks Sa 'parkimiskohtade kindlaksmääramist' ja 'parkimise korraldamist' samastad. Kas Sinu arvates pole parkimist võimalik korraldada parkimiskohti konkreetsete isikute ainukasutusse määramata?
Miks Sa üldse asjasse puutuvaks pead, et ma soojal maal puhkamas käin?
Mis puudutab KÜ üldkoosoleku otsuseid omandi või kasutuskorra üle, siis päris ausalt öeldes jätavad need mu hetkel täiesti nõutuks. Reaktsioonina jääb suu lihtsalt lahti.
Sa ilmselt tunned AÕS'i, KRS'i, KOS'i ja KrtS'i piisavalt hästi, et teaks ka mida tehakse siis kui kinnistusraamatu kanne vale on. Mis puudutab kinnistusraamatu kandeid, siis veel vähem kui 10 aastat tagasi võisid need ja ehitise andmed olla vägagi puudulikud.
Postitus Postitas vello12 » 01 Dets 2015 20:58
Kui nüüd algse teema juurde tagasi tulla siis ju see KÜ esinaine ongi teadlikult passiivne, kuna ta teab, et KÜ ei saa siin midagi parata. Sest, Korteriomandiseadus:
Ehk siis maakeeli väljendudes, kui suudate prügi mahaloopija tuvastada siis edasi järgneb puhas tsiviilvaidlus. Jah, kena oleks, kui politsei tuleb ja fikseerib toimunud sündmuse, asitõend seegi kohtus. Aga kes vähegi on politseiga kokku puutunud sellisel teemal siis ta teab isegi, et ega ikka ei ilmu keegi kohale küll.
Oma omandit (so kinnistu ja kinnisvara) võib igaüks vabalt kasutada, aga on ka mõned piirangud, nagu näiteks eelnevalt esitatud § 10 ja § 11. Lisaks ei saa üks kaasomanik või mingi kaasomanike grupp otsustada teiste kaasomanike eest (sina enam oma kodus ei pargi, pargi naabrimehe kinnistule). Sinu või siis grupi kaasomanike eest saab kehtiva seadusandluse alusel otsustada aga KOHUS. Väga kenasti on sellist käitumist lahatud: 3-2-1-151-10
Uutma: keegi ei keela ju mingit jutti asfaldile joonistada ja märki välja panna, aga kui see on teostatud ebaseaduslikult siis neid märke jälgima ei pea. Ebaseaduslikult hõivatud kinnisasja valduse võib lisaks tagasi võtta füüsilist jõudu kasutades (enesekaitsepiire ületamata): kaasomanikud lihtsalt eiravad neid parkimist korraldavaid märke või võtavad lihtsalt maha (targemad saadavad enne eelduslikule märkide väljapanijale ka tähitud kirja mõistliku tegutsemisajaga).
Kui te siiski need parkimist korraldavad tööd ära teete ja inimesed ka maksavad selle eest siis järelikult on Teie juhitavas ühistus mõistlikud inimesed, kuniks keegi oma korteri maha müüb ja ...
Postitus Postitas ennkippel » 02 Dets 2015 01:31
Väga hästi lahti seletatud Vello, lollil peaks ka selge olema. Kuigi ma arvan, et keegi härra paneb veelkord peaga vastu parklat?
Postitus Postitas vello12 » 02 Dets 2015 20:04
ennkippel, reaalses elus on asjad aga siiski tunduvalt karmimad, kui nad RK lahenditest ja Riigi Teatajast paistavad.
Aga ma viskaks siinkohal õhku sellise, vist isegi mitte hüpoteetilise skeemi (arutlemiseks):
Näiteks, KÜ otsustas teisel (põhikirja kohaselt piisab teisel koosolekul kohaletulnute enamushäältest) koosolekul, et joonime asfaldile parkimiskohad, tellime eraldi firma parkimiskorrast kinnipidamist jälgima ja volitame ka LS alusel leppetrahvi välja kirjutama. Kuna on teada, et KÜ ise ei saa trahvida siis palgatud eraettevõte sobib nagu rusikas silmade aukudesse.
Kuna RK lahendi nr 3-2-1-146-10 tõttu (ma julgeks kasutada sõna "tõttu") on KÜ otsus juba otsustamise hetkest õigustühine ja kui lisada Asjaõigusseaduse muutust 08.07.2014 (§ 142.) koosmõjus Keskkonnaseadustiku üldosa seaduse § 32 esimese punktiga siis:
kuidas saab/tohib/võib/kujutab ette/jmt KÜ poolt palgatud parkimisfirma eravaldusesse sisenemist (leppetrahvi kviitungi panemist kojamehe vahele)?
OK, küsivad KÜ-lt, kes mis isik on, saab kinnistusraamatust ju nime kaudu kätte ja saadavad väljastusteatega kirja, aga kui seda kirja vastu ei võta? Lisaks peab leppetrahvi esitaja kuidagi tõendama, et kes oli parkinud auto roolis. "Naabrivalve" paigaldab kaamera ja selle alusel tõendab KÜ, kes oli roolis. See aga on ebaseaduslik jälitustegevus.
Vastavalt Asjaõigusseaduse § 41 on omanikul õigus: "Kui kinnisasja valdus võetakse valdajalt ära omavoliliselt salaja või vägivallaga, on valdajal õigus omavoli tarvitaja kinnisasjalt eemaldada ja kinnisasi oma võimu alla tagasi võtta." Kujutage ette, et olete liikumispuudega töövõimetuspensionär ja vägivald teie jaoks on ka kõrgenenud vererõhk (ehk otsene oht elule: arsti otsus epikriisina) , kui parkimiskontroll üritab teist "üle kõndida" ja eravaldusesse siseneda? Huvitav, kas too liikumispuudega töövõimetuspensionär peaks siis palkama kapid nurga taha ootama ja siis khm khm ...
Iseenesest vast keegi ei jaksa kontrollida, kes mis kus külaline mingile omanikule külla tuli ja auto külalisteparklasse parkis. Mõistlike külaliste puhul sellist probleemi ei tekigi. Idiootide korral küll.
"Rõõmustav" uudis ka sellele pikale postitusele lisaks: kui eelneva tegevuse käigus Teile politsei kutsutakse ja viimane mingeid korraldusi jagama hakkab siis võite neid rahustada teemal "Võimuesindaja seadusliku korralduse eiramine": ärge kanni saatke (see on solvamine ja siiski karistatav), aga mainige, et alates 01.01.2015 puudub Karistusseadustikus sellise võimaluse eest karistamine (§ 276).
Postitus Postitas Uutma » 02 Dets 2015 23:13
Vello12, juhin tähelepanu, et Ropka KVH vs E. Vettus lahendis (3-2-1-146-10) polnud tegemist korteriühistuga. Olgugi, et on olemas RK lahend selle kohta, et põhimõtteliselt ei peaks valitsemisel vahet olema, on olemas hilisemaid lahendeid, mis ütlevad, et ikka on vahed sees. AÕS § 142 on meil teatavasti kehtetu. Ja KeÜS'i kohaldamine on tulenevalt selle eesmärgist kohatu.
Parkimisfirma siseneb eravaldusse täpselt samadel alustel nagu koristaja või torutööde tegija. Kahjuks pole elus ma siiani veel ühtegi hoiatust ega trahvi saanud, ega oska kommenteerida pikaks protsessimine sellistega minna võib.
Auto eest on vastutav auto omanik, kes peab igal ajal teadma, kes on tema autot kasutanud. Seega ei pea minu teada leppetrahvi esitaja tõendama auto roolis olnud inimest vaid trahv määratakse auto omanikule.
Iseasi on see, et kui auto omanik pole kinnistu kaasomanik. Sel juhul pole KÜ-l õigust talle minu teada trahvi määrata. Ja parkimisfirma trahvi aluse osas on küsitavusi.
Postitus Postitas vello12 » 02 Dets 2015 23:39
Ühisuse teemal ei soovi ma eriti kaasa rääkida, samas peaks ka ühisuse korral omanik jääma omanikuks ja ka kaasomanik jääma kaasomanikuks, seadused peaksid ka samamoodi edasi kestma, kui KÜ korral.
Miks viis seaduselooja Asjaõigusseadusest (§ 142) temaatika üle KeÜS'i, ei tea, aiman. Samas leian, et parem kehv seadus kui üldse mitte mingisugust seadust. Seaduse mittetundmine ei vabasta vastutusest. Pealegi, KeÜS algab: "Käesoleva seaduse eesmärk on tagada: ... et kaitsta keskkonda, inimese tervist, heaolu ja vara ...".
Parkimisfirma sisenemine kinnistule ei ole vastandatav torufirma inimese sisenemisega minu kinnistule, kus viimane peab viivitamatult võitlema näiteks gaasiavariiga. Kui ma keelaksin sellise kinnistule sisenemise siis seaksin VÄGA KÕRGE RISKIGA ohtu kaasomanikud ja seda üheselt keelab seadus. Lisaks KOHUSTAB seadus ka eraomandis hoidma teatud tehnilised seadmed jmt korras, st et sõltumata sellest, kes otsustab (kas kõikide kaasomanike või siis KÜ üldkoosoleku otsus), peavad olema need seadmed pädevalt hooldatud jne. Seadus ei kohusta põrandat pesema.
KÜ ei oma mingit õigust trahvi teha (kui juhuslikult KÕIK KÜ omanikud selles kokku pole leppinud ja lasknud teha vastavat märget Kinnistusraamatusse).
Kui ka "trahvi" tehakse siis ... arvestage, et aegub asi neljanda täisaasta algusega ja viiviseid ei mõista kohus välja suuremas numbris, kui põhisumma. Loomulikult ähvardada ja küsida võib ju alati.
NB! Ma ei ole jurist!
Postitus Postitas Uutma » 03 Dets 2015 01:48
vello12 kirjutas: Ühisuse teemal ei soovi ma eriti kaasa rääkida, samas peaks ka ühisuse korral omanik jääma omanikuks ja ka kaasomanik jääma kaasomanikuks, seadused peaksid ka samamoodi edasi kestma, kui KÜ korral.
Seda antud lahendis kolleegium ju selgitaski, et ühisuse puhul ei oleks pidanud hagi üldse esitama vaid lihtsalt jätma maksmata. KÜ otsuste puhul on RK kolleegium pidanud vajalikuks KÜ pädevuses olevaid, aga samas seadusega vastuolus olevaid otsuseid vajalikuks tähtaegselt vaidlustada -- nii jabur kui see ka pole. Kusjuures mulle tundub, et hea usu põhimõtte peale alama astme kohtud lihtsalt vilistavad.
vello12 kirjutas: Miks viis seaduselooja Asjaõigusseadusest (§ 142) temaatika üle KeÜS'i, ei tea, aiman.
Ei viinud, vaid muutis kehtetuks.
vello12 kirjutas: Samas leian, et parem kehv seadus kui üldse mitte mingisugust seadust. Seaduse mittetundmine ei vabasta vastutusest. Pealegi, KeÜS algab: "Käesoleva seaduse eesmärk on tagada: ... et kaitsta keskkonda, inimese tervist, heaolu ja vara ...".
Kustutasid olulise osa eest ära:
1) keskkonnahäiringute vähendamine võimalikult suures ulatuses, et kaitsta keskonda... jne.
Lausest ainult oma mõtte jaoks "sobilike" sõnade väljakorjamine on ikka äärmisel humoorikas järgmine aste oleks ilmselt mõnest paragrahvist üks ja teisest teine sõna.
vello12 kirjutas: Parkimisfirma sisenemine kinnistule ei ole vastandatav torufirma inimese sisenemisega minu kinnistule, kus viimane peab viivitamatult võitlema näiteks gaasiavariiga. Kui ma keelaksin sellise kinnistule sisenemise siis seaksin VÄGA KÕRGE RISKIGA ohtu kaasomanikud ja seda üheselt keelab seadus. Lisaks KOHUSTAB seadus ka eraomandis hoidma teatud tehnilised seadmed jmt korras, st et sõltumata sellest, kes otsustab (kas kõikide kaasomanike või siis KÜ üldkoosoleku otsus), peavad olema need seadmed pädevalt hooldatud jne. Seadus ei kohusta põrandat pesema.
Pidasin silmast KÜ lepingulisi teenusepakkujaid, mitte väga kõrge riskiga ohu eemaldajaid. Vastavalt KÜS §13 on elamu ja selle ümbruse korrashoid KÜ pädevuses. Seega kui KÜ on valinud teenusepakkujast koristaja heakorra taset tõstma, siis pole ka teda õigus takistada. Nagu pole õigust takistada ka lepingulisest partnerist parkimiskorraldajat.
Aga selle äratõendamine, et KÜ ei jaga parkimiskaarte kõikidele omanikele seaduses sätestatud alustel, on küll paras piin. Täpselt sama moodi nagu piiri tõmbamine kaasomandi eseme majandamise ja selle kulude kandmise ning reaalosa eseme õiguse vahele. Nõme on kusjuures, et KrtS annab kaabakatele indulgentsi.
vello12 kirjutas: KÜ ei oma mingit õigust trahvi teha (kui juhuslikult KÕIK KÜ omanikud selles kokku pole leppinud ja lasknud teha vastavat märget Kinnistusraamatusse).
Kavalamad kasutavad ära VÕS'i seda paragrahvi, mis lubab võlga "rullida", arvates maksetest kõigepealt maha viivised, intressid ja siis alles põhiosa.