Juhtumi lõpetamise otsus - R & P Grupp OÜ
Konkurentsiameti peadirektor alustas oma algatusel konkurentsiseaduse (edaspidi KonkS) § 65 lg 2 alusel 26.11.2001 otsusega nr 48-A juhtumi nr 19/01 menetlemist, eesmärgiga kontrollida R&P Grupp OÜ tegevuse vastavust KonkS § 4 lg-le 1.
Juhtumi menetluse subjektiks on R&P Grupp OÜ. R&P Grupp OÜ põhikirjajärgsed tegevusalad on tarbe- ja tööstuskaupade tootmine, jae- ja hulgikaubandus, eksport, import ja vahendus ning autode lisaseadmete paigaldus. R&P Grupp OÜ on Clarion kaubamärgiga toodete ainuesindaja Eestis. Clarion kaubamärk kuulub Clarion Co Ltd-le.
2001.a sügisel ilmnes, et Clarion kaubamärgiga toodete edasimüüjad kasutavad R&P Grupp OÜ poolt edastatud jaehindade hinnakirja “Clarion toodete hinnakiri. Kevad 2001”, mistõttu tekkis vajadus kontrollida R&P Grupp OÜ tegevuse vastavust konkurentsiseaduse § 4 lg-le 1. Kontrolli käigus andsid 11.12.2001.a Konkurentsiameti ametnikele seletusi R&P Grupp OÜ Clarion kaubamärgiga toodete edasimüüjad: OÜ Ravolar Grupp, Fakto Auto AS, AS Info-Auto ning Kia Auto AS.
OÜ Ravolar Grupp […] [….] […] […] väitel pakub OÜ Ravolar Grupp oma klientidele Clarion kaubamärgiga toodete hinnakirjana R&P Grupp OÜ poolt välja töötatud hinnakirja, kus hinnad sisaldavad ka paigaldusteenust. OÜ Ravolar Grupp kasutab seda hinnakirja vabatahtlikult, R&P Grupp OÜ teda selleks ei kohusta. Clarion kaubamärgiga toodete hulgihind on […]% hinnakirjas toodust madalam. R&P Grupp OÜ ning OÜ Ravolar Grupp […] […] […] […] […] […]. Lisaks Clarion kaubamärgiga toodetele müüb OÜ Ravolar Grupp ka Pioneer kaubamärgiga toodangut.
Fakto Auto AS […] […] […] […] ütles, et R&P Grupp OÜ hinnakiri on Clarion kaubamärgiga toodetele soovituslik. Fakto Auto AS kasutab seda hinnakirja klientidele Clarion kaubamärgiga toodete tutvustamiseks. Sõltuvalt olukorrast teeb Fakto Auto AS oma klientidele hinnakirjast allahindlusi. Pakutakse erinevaid pakette. Toote lõplik hind sõltub konkreetse müügitehingu mahust, aparatuuri klassist ja lisaseadmete hulgast. Näiteks pakub Fakto Auto AS kliendile Nissanile hinnaga 200 000 krooni lisaseadmeid (porikummid, stereosüsteem, alarm, jne.) 11 000 krooni eest ning lõpptulemusena võib stereosüsteem olla selles hulgihinnaga (sisseostuhinnaga) või isegi sellest odavam. Hinnakirja mittekasutamise eest R&P Grupp OÜ mingeid sanktsioone ette näinud ei ole. R&P Grupp OÜ ning Fakto Auto ASi […] […] […] […] […] […]. Lisaks Clarion kaubamärgiga toodetele on Fakto Auto AS klientidele pakkunud ka JVC ning Pioneer kaubamärgiga toodangut.
AS Info-Auto […] […] […] […] […] […] väitel kasutab AS Info-Auto Clarion kaubamärgiga toodete müümisel R&P Grupp OÜ poolt saadetud soovituslikku hinnakirja. AS Info-Auto on teinud suuremate autoostude puhul hinnakirjast allahindlusi. Näiteks anti kakskümmend autot tellinud AS-ile […] allahindlust Clarion kaubamärgiga autostereodele. Üldjuhul üksikisikust ostjale hinnakirjast allahindlust ei anta. R&P Grupp OÜ ning AS Info-Auto […] […] […] […]. AS Info-Auto […] […] […] […] […] […] […] […] […].
KIA Auto ASi […] […] […] […] väitel kasutab KIA Auto AS Clarion kaubamärgiga toodete müümisel R&P Grupp OÜ pakutud soovitusliku iseloomuga hinnakirja, mistõttu on KIA Auto AS-il võimalus määrata Clarion kaubamärgiga toodetele jaehind ise. Paigaldusteenust hinnakirja hinnad ei sisaldavat ja paigaldustasu võetakse KIA Auto ASi poolt väljatöötatud hinnakirja alusel. Samas toimub Clarion kaubamärgiga toodete paigaldus koos auto müügiga ning protsendina allahindlust tehakse sõltuvalt konkreetse müügitehingu mahust ja lisaseadmete hulgast. R&P Grupp OÜ ning KIA Auto ASi […] […] […] […] […].
R&P Grupp OÜ 04.01.2002.a kirjast Konkurentsiametile ja lisatud materjalidest selgus järgmist:
R&P Grupp OÜ netokäive 2000.a oli 4,9 miljonit krooni ning 2001.a käive orienteeruvalt 8,4 miljonit krooni. R&P Grupp OÜ on Clarion kaubamärgiga toodete ainuesindaja Eestis. […] […] R&P Grupp OÜ-l […] […] […] […] […] […]. R&P Grupp OÜ impordib veel Rockfordfosgate kaubamärgiga audio/videotehnikat ja Alfatec kaubamärgiga paigaldustarvikuid. Ettevõtja müüb ka Pioneer, Alpine, Cobra, Defa, Zendar, Mongoose, Genmax ja GT kaubamärkidega toodangut. R&P Grupp OÜ hindab oma turuosaks audio/videotehnika müügi osas umbes […-…]%. R&P Grupp OÜ peab Clarion kaubamärgiga toodete peamisteks konkurentideks Pioneer, Kenwood, Sony, Panasonic, Alpine, Blaupunkt, Grundig, Aiwa kaubamärkidega tooteid ning oma konkurentideks neid tooteid müüvaid kauplusi: ON-OFF, VIVA Elektroonika, 1001 Autoaudiosüsteemi, + - Elektroonika, Renerk.
R&P Grupp OÜ kogu audio/videotehnika müügist moodustab müük lõpptarbijale umbes […]% ning edasimüüjatele umbes […]%. R&P Grupp OÜ Clarion kaubamärgiga toodete peamised edasimüüjad on AS Info-Auto, Kia Auto AS, Auser Auto AS, Kommest Auto AS ja kauplused Ekraan ja Noor Tehnik. R&P Grupp OÜ annab oma edasimüüjatele hinnakirja hinnast […%-…%] allahindlust. Edasimüüjad määravad oma jaehinnad ise, näiteks kauplused Ekraan ja Noor Tehnik müüvad Clarion kaubamärgiga tooteid R&P Grupp OÜ hindadest odavamalt ning autofirmad müüvad koos autodega Clarion kaubamärgiga tooteid, mille puhul selle toote hind võib kujuneda väiksemaks kui ostuhind. Informatiivsel eesmärgil on R&P Grupp OÜ võimaldanud kasutada oma hinnakirja Clarion kaubamärgiga toodete edasimüüjatel. Samas ei ole Clarion kaubamärgiga toodete edasimüüjad kohustatud kasutama R&P Grupp OÜ hinnakirja hindu.
R&P Grupp OÜ poolt Konkurentsiametile edastatud koostöölepingud ostjatega […] AS ning […] AS sätestavad poolte õigusi, lepingu muutmise ja lõpetamise korda, lepingu kehtivuse ning vaidluste lahendamise korda, kuid ei sisalda ostjatele kohustusi edasimüügihinna osas kolmandatele isikutele.
KonkS § 3 lg 1 kohaselt on kaubaturg hinna, kvaliteedi, tehniliste omaduste, realiseerimis- ning kasutustingimuste, tarbimis- ja muude omaduste poolest ostja seisukohalt omavahel vahetavate või asendatavate kaupade käibimise ala kogu Eesti territooriumil või selle osal.
Juhtumis käsitletud Clarion tooted on Clarion kaubamärki kandvad autode kassett-raadiod, CD-raadiod, MD/CD vahetajad, MD-raadiod, võimendid, videotehnika, kõlarid ja tarvikud (edaspidi Clarion tooted). Juhtumis oli menetluse subjektiks R&P Grupp OÜ, kelle põhitegevuseks audio/videotehnika alal oli nende kaupade müük edasimüüjatele, mistõttu on tegemist hulgimüügituruga. Sellel turul osalevad autode audio/videotehnikat maaletoovad ettevõtjad, kes müüvad autode audio/videotehnikat esmaselt, s.t müüvad autode audio/videotehnikat ostjatele, kelleks on edasimüüjad. Edasimüüjateks on autode müügiga tegelevad ettevõtjad, autode remonditöökojad, autode tarvikuid ja varuosasid müüvad kauplused ning erinevaid elektroonikakaupu müüvad ettevõtjad. Edasimüüjate seisukohalt on autode erinevate kaubamärkidega tähistatud audio/videotehnika (autode kassett-raadiod, CD-raadiod, videoseadmed, võimendid, kõlarid jm autodes kasutatav audio/videotehnika ning tarvikud) omavahel asendatavad, kuna enamus edasimüüjaid müüb autode mitmete erinevate kaubamärkidega audio/videotehnikat. Seda tehnikat müüakse kogu Eestis oluliste erinevusteta, mistõttu on audio/videotehnika käibimise alaks kogu Eesti territoorium. Seega piiritleme käesolevas juhtumis kaubaturuks autode audio/videotehnika hulgimüügi Eestis.
KonkS § 4 lg 1 kohaselt on keelatud konkurentsi kahjustava eesmärgi või tagajärjega ettevõtjatevaheline kokkulepe, kooskõlastatud tegevus ja ettevõtjate ühenduse otsus, sealhulgas:
otsene või kaudne kolmandate isikute suhtes hinna- ja muude kauplemistingimuste kindlaksmääramine, sealhulgas kauba hinna, tariifi, tasu, juurde-, alla- või mahahindluse, abonement-, lisa- või täiendava tasu, intressimäära, rendi või üüri määramine;
tootmise, teenindamise, kaubaturu, tehnilise arengu või investeerimise piiramine;
kaubaturu või varustusallika jagamine, sealhulgas kolmandale isikule kaubaturule pääsu piiramine või püüd teda sealt välja tõrjuda;
konkurentsi kahjustava teabe vahetamine;
võrdväärsete kokkulepete puhul erinevate tingimuste rakendamises kokkuleppimine, millega äripartnerid pannakse ebasoodsasse konkurentsiolukorda;
kokkuleppe sõlmimise eelduseks tingimuse seadmine, et teine pool võtab endale kokkuleppe objektiga mitteseotud lisakohustusi.
Juhtumi menetlemisel ilmnes, et R&P Grupp OÜ ei ole Clarion toodete turustamisel määranud kolmandate isikute suhtes kindlaks hinnakujundamise tingimusi. R&P Grupp OÜ edasimüüjad on oma hinnakujunduses vabad ning nad määravad hinnad Clarion toodetele ise. Kuigi paljud edasimüüjad kasutavad Clarion toodete tutvustamisel R&P Grupp OÜ poolt välja töötatud ning tema enda kaupluses jaemüügil kasutatavat hinnakirja, ei ole edasimüüjad seda kohustatud kasutama, kui kasutavad, siis vabatahtlikult. R&P Grupp OÜ edasimüüjate sõltumatust hinnakujundamisel näitavad nende antud seletused juhtumi menetlemise käigus, millest ilmneb, et ettevõtjad ei ole alati kasutanud R&P Grupp OÜ hinnakirjajärgseid hindu. Näiteks kasutavad Fakto Auto AS, AS Info-Auto ja Kia Auto AS sama hinnakirja, mida kasutab R&P Grupp OÜ, kuid kõik nimetatud edasimüüjad on teinud oma algatusel sellest hinnakirjast oma klientidele erinevaid allahindlusi. OÜ Ravolar Grupp kasutab küll R&P Grupp OÜ hinnakirja, kuid pakub selle hinna eest lisaks paigaldusteenust. Kauplused Ekraan ja Noor Tehnik müüvad Clarion kaubamärgiga audiotehnikat R&P Grupp OÜ jaehindadest odavamalt. Vastavalt menetluse käigus 11.12.2001.a OÜ Ravolar Grupp […] […] […] […], Fakto Auto AS […] […] […] […], KIA Auto AS […] […] […] […] poolt antud seletustele ei ole R&P Grupp OÜ kohustanud edasimüüjaid R&P Grupp OÜ hinnakirja kasutama ega kehtestanud sanktsioone selle hinnakirja mittekasutamisel. Seega ei lõpetanud R&P Grupp OÜ koostatud hinnakirja kasutamine edasimüüjate poolt nendevahelist hinnakonkurentsi Clarion kaubamärgiga toodete osas. Ka ei sisalda R&P Grupp OÜ ning edasimüüjate vahelised lepingud hinnakujundamise tingimusi, mis määraksid hinna edasimüüjate ja kolmandate isikute vahelistes tehingutes. Seega ei ole R&P Grupp OÜ oma tegevusega rikkunud KonkS § 4 lg1 p1.
KonkS § 5 lg 1 järgi konkurentsiseaduse § 4 lõike 1 punktides 2–6 sätestatut ei kohaldata vähese tähtsusega kokkuleppele, tegevusele ja otsusele. KonkS § 5 lg 2 p-i 1 järgi, vähese tähtsusega on kokkulepe, tegevus ja otsus, kui kokkulepet sõlmivate, kooskõlastatult tegutsevate või otsust vastuvõtvate ettevõtjate käivete summaarne osatähtsus ei ole kaubaturul vertikaalse kokkuleppe, tegevuse ja otsuse puhul suurem kui 10 protsenti.
Juhtumis on tegemist vertikaalsete kokkulepetega, kuna kokkuleppe pooled tegutsevad turustamise erinevatel tasanditel. R&P Grupp OÜ on autode audio/videotehnika maaletooja, kes müüb nimetatud kaupu edasimüüjatele ning teostab ka ise jaemüüki. Kuna juhtumis on kaubaturuks autode audio/videotehnika hulgimüügiturg, siis tuleb arvestada R&P Grupp OÜ turuosa hulgimüügi kaubaturul. R&P Grupp OÜ poolt autode audio/videotehnika kogumüügist moodustab müük edasimüüjatele umbes […]%. R&P Grupp OÜ hinnangul on tema turuosa hulgimüügiturul […-…]%. Kuna Statistikaamet autode audio/videotehnika hulgimüügikäibe arvestust eraldi ei pea ning Tolliamet peab arvestust tükkides, lähtus Konkurentsiamet R&P Grupp OÜ turuosa arvutamisel autode audio/videotehnika suuremate maaletoojate hulgimüügikäivetest. Konkurentsiameti uuringu kohaselt on R&P Grupp OÜ turuosa umbes […] %.
Seega ei kohaldu KonkS § 4 lg 1 p-des 2-6 sätestatu R&P Grupp OÜ ja tema edasimüüjate vahelistele kokkulepetele nende vähese tähtsuse tõttu.
Lähtudes eeltoodust ja juhindudes KonkS (RT I 2001, 56, 332; 93, 565) § 70 lg 5 p 2 ja § 65 lg 3 p 2
lõpetada juhtumi nr 19/01 menetlus seoses õiguserikkumise mittetuvastamisega.


text:
Sloveenia tunnistab järgmist kaht maksekäsumenetlust:
– tsiviilkohtumenetluse seaduse (Zakon o pravdnem postopku) artiklitega 431–441 reguleeritud maksekäsumenetlus;
– autentsel dokumendil (arve, käskveksel või tšekk koos protestiga, millele on vajaduse korral lisatud nõude tõendamiseks kreeditarved, avalik dokument, vastutava isiku poolt tõendatud raamatupidamisdokumendi väljavõte, kinnitatud eraõiguslik dokument, kirjalik tõend palgatulu kohta) põhinev täitemenetlus Ljubljana kohalikus kohtus (Okrajno sodišče v Ljubljani), kus kohus väljastab võlausaldaja ettepanekul kolme kuni nelja päeva jooksul automatiseeritud menetluse teel ja autentse dokumendi alusel täitekorralduse, millega
kohustatakse võlgnikku tasuma summat, mida võlausaldaja nõuab (maksekäsk või täitekorralduse resolutsioon);
antakse täitmisluba võlausaldaja nõudes nimetatud võlgniku vara suhtes, tingimusel et võlgnik ei esita otsuse (täitmisloa) kohta kaheksa päeva jooksul vastuväidet;
kohustatakse võlgnikku tasuma menetluskulud (vt täitemenetluse seaduse (Zakon o izvršbi in zavarovanju, ZIZ) artiklid 23, 40c ja 41).
Maksekäsumenetlus on spetsiaalne kiirmenetlus selliste rahaliste nõuete täitmisele pööramiseks, mis on muutunud sissenõutavaks, kui nõuet tõendab dokument, millel on seaduse kohaselt suurem tõendamisväärtus (autentne dokument). Maksekäsku kohaldatakse nii riigisisestes kui ka piiriülestes asjades.
Maksekäsu aluseks olev nõue võib olla seotud ainult rahalise kohustusega (rahaline nõue). Hagi aluseks võivad olla ainult sellised nõuded, mis kujutavad endast lepingulisi või lepinguväliseid kohustusi ja mille nominaalväärtus on kindlaks määratud. Üks erand on äriruumide kasutamise lõpetamise teatis ja sellest tulenev lao tühjendamine, mille puhul kohaldatakse maksekäsu väljastamiseks erimenetlust. See erand on ette nähtud ärihooneid ja äriruume käsitleva seaduse (Zakon o poslovnih stavbah in poslovnih prostorih) artikliga 29, milles on sätestatud, et kohus teeb üürileandja esitatud lõpetamisteatise alusel ning ärihoone või äriruumide vabastamise taotluse alusel määruse ärihoone või äriruumide vabastamiseks, kui lõpetamisteatisest või hoone või ruumide vabastamise taotlusest ja rendilepingust või eespool nimetatud artiklis osutatud tõenditest ilmneb, et üürileandjal on õigus rendileping lõpetada või nõuda ärihoone või äriruumide vabastamist.
Maksekäsumenetluse esemeks võivad olla ainult lepingulised nõuded, mis põhinevad autentsel dokumendil.
Tsiviilkohtumenetluse seaduse kohaselt teeb kohus ka otsuse maksekäsu väljastamise kohta omal algatusel, kui menetlusega seotud hageja ei ole sellist taotlust esitanud, kuid on täidetud maksekäsu väljastamise tingimused, st hageja esitab hagi tavakorras ega tee ettepanekut maksekäsu väljastamise kohta. Seega on kohus kohustatud väljastama maksekäsu (selle väljastab kohtu esimehe abi) hageja nõudest olenemata, kui on täidetud seaduses sätestatud tingimused maksekäsu väljastamiseks.
Võlausaldaja võib valida, kas esitada kohustusliku makse hagiavaldus ja taotleda maksekäsu väljastamist tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 431 alusel või esitada täitemenetluse seaduse artikli 41 kohaselt elektrooniline täitmisavaldus, mille alusel väljastab keskkohus maksekäsu automatiseeritud menetluse teel.
Sloveenias määratakse maksekäsu väljastamise ettepaneku kohta otsuse tegemise pädevus kindlaks samamoodi nagu mis tahes muu hagi puhul. See tähendab, et sisuline pädevus maksekäsu väljastamiseks on ringkonnakohtutel (okrožna sodišča) ja ka kohalikel kohtutel (okrajna sodišča). Sisuline pädevus määratakse kindlaks hagi summast lähtuvalt (või lähtuvalt juhtumi laadist, näiteks kaubandusasjades). Kohalikud kohtud on pädevad menetlema varaliste nõuetega seotud vaidlusi, kui kõnealuse vara väärtus ei ole suurem kui 20 000 eurot. Ringkonnakohtud on pädevad menetlema varaliste nõuetega seotud vaidlusi, kui kõnealuse vara väärtus on suurem kui 20 000 eurot. Kaubandusõigusega seotud asju on esimeses astmes pädevad arutama ja lahendama ainult ringkonnakohtud. Kaubandusvaidlused on vaidlused, mille puhul tsiviilasja üks pool on juriidiline isik (äriühing, institutsioon, ühendus). Kaubandusvaidlused hõlmavad ka juhtumeid, kus üks menetlusosaline on riik või mis tahes muu kohalik omavalitsus, näiteks mõni omavalitsusüksus.
Autentsel dokumendil põhinevas täitemenetluses, mille käigus väljastatakse ka maksekäsk, on ainupädevus Ljubljana kohalikul kohtul.
Üksikasjalikuma teabe saamiseks selles küsimuses vt jaotises „Kohtuasja algatamine“ esitatud vastuseid.
Tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 431 kohaselt peavad maksekäsu väljastamiseks olema täidetud järgmised kaks tingimust: hagiavaldus peab sisaldama viidet rahalisele nõudele, mis on muutunud sissenõutavaks, ja olemas peab olema autentne dokument, millest nõue tuleneb. Hagiavaldus või maksekäsu väljastamise taotlus peab sisaldama kõiki hagiavalduse kohustuslikke elemente: viide kohtule, poolte nimed ja nende alaline või ajutine elukoht, seaduslike esindajate või agentide nimed, konkreetne taotlus, milles esitatakse hagi põhinõue ja kõrvalnõuded, hageja taotlust toetavad asjaolud, neid asjaolusid kinnitavad tõendid, nõude summa ja hageja allkiri. Peale selle tuleb hagiavaldusele lisada autentne dokument (originaal või kinnitatud koopia).
Autentsel dokumendil põhinevas täitekorralduses (täitemenetluse seaduse artikkel 41) sisalduv maksekäsk väljastatakse tingimusel, et autentsel dokumendil põhinev täitmisavaldus on esitatud elektrooniliselt, kohtukulud on tasutud ja autentsel dokumendil põhinev täitmisavaldus sisaldab järgmist:
võlausaldaja ja võlgniku nimed ja andmed isikusamasuse tuvastamiseks (nt maksukohustuslase number, isikukood või sünniaeg);
autentne dokument;
võlgniku kohustuse summa;
täitevahendid ja täitmise ese;
olenevalt täitmise esemest muu täitmise läbiviimiseks vajalik teave ja
taotlus, et kohus nõuaks võlgnikult nõutava summa ja kaasnenud kulude tasumist kaheksa päeva jooksul ning käskvekslite ja tšekkidega seotud asjades kolme päeva jooksul alates korralduse kättetoimetamisest.
Tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 431 kohaselt ei pea Sloveenias kasutama maksekäsu väljastamise taotluse esitamiseks tüüpvormi. Tegelikult sellist vormi ei olegi olemas. Taotlus peab sisaldama seadusega ette nähtud ja punktis 1.3 osutatud andmeid (hagiavalduse kohustuslikud elemendid).
Menetluses, mille raames maksekäsku sisaldav täitmisotsus tehakse ametliku dokumendi alusel (täitemenetluse seaduse artikkel 41), tuleb avaldus esitada tüüpvormil (täitemenetluse seaduse artikkel 29 lõige 2, täitemenetluse liike ja automatiseeritud täitemenetlust käsitlevad eeskirjad) elektrooniliselt (https://evlozisce.sodisce.si/esodstvo/index.html) või kirjalikult.
Maksekäsumenetluses ei pea pooled kasutama enda esindamiseks advokaadi abi (see ei ole ka nõutav tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 431 ega täitemenetluse seaduse artikli 41 kohastes menetlustes).
Tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 431 kohaselt peab kohustusliku makse hagiavaldus sisaldama võla alust ja suurust ning tõendeid, mis võimaldavad veenduda esitatud väidete õigsuses. Lisaks sellele tuleb hagiavalduses ära märkida summa ja vääring ning rahaliste nõuete tähtpäev. Kui nõutakse intresse, tuleb ka need intressid hagiavalduses täpselt ära märkida (intressimäär ja periood, mida hagiavaldus hõlmab). Nõude tähtpäev peab ilmnema autentsest dokumendist.
Autentsel dokumendil põhinevas täitemenetluses ei pea nõuet rohkem põhjendama. Piisab, kui märgitakse ära autentne dokument (täitemenetluse seaduse artikkel 41).
Jah, hagiavaldusele või maksekäsu väljastamise taotlusele tuleb lisada autentse dokumendi originaal või kinnitatud koopia. Autentse dokumendi originaali või kinnitatud koopia lisamise nõue puudub, kui taotletakse maksekäsu väljastamist kaubandusvaidluses. Piisab, kui juriidilise isiku volitatud organ on kinnitanud selle dokumendi koopia.
Autentne dokument on dokument, millel ei ole täitedokumendi omadusi, kuid millest ilmneb, et suure tõenäosusega on nõudeõigus olemas. Dokument on autentne siis, kui see dokument on sellisena määratletud tsiviilkohtumenetluse seaduses või mõnes muus seaduses. Tsiviilkohtumenetluse seaduse kohaselt on autentsed dokumendid järgmised: avalikud dokumendid; eradokumendid, millel võlgniku allkirja on tõendanud selleks volitatud organ; käskvekslid ja tšekid, millele on lisatud protest ja kreeditarve, kui need on vajalikud nõude tekkimiseks; kinnitatud raamatupidamisregistri väljavõtted; arved ning dokumendid, millel on erinormide kohaselt avalikele dokumentidele omane laad. Autentne dokument võib olla ka välisriigi dokument, mis vastab Sloveenias kasutamiseks ette nähtud tingimustele.
Erand: autentset dokumenti esitamata väljastab kohus maksekäsu kostja vastu, kui hagiavaldus on seotud rahalise nõudega, mis on muutunud sissenõutavaks ja mille suurus ei ületa 2000 eurot, ning kui hagiavalduses on esitatud võla alus ja suurus ning tõendid, mis võimaldavad veenduda hagiavalduses esitatud väidete tõesuses. Seda erandit ei kohaldata kaubandusvaidlustes (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 494).
Autentsel dokumendil põhinevas täitemenetluses, mille käigus väljastatakse ka maksekäsk, ei ole tegelikult võimalik esitada autentset dokumenti (kuna seda ei võimalda infosüsteem). Piisab siiski sellest, kui autentse dokumendi kohta tehakse märge (täitemenetluse seaduse artikkel 41).
Kohus jätab maksekäsu väljastamise taotluse rahuldamata, kui ei ole täidetud maksekäsu väljastamise eeltingimused, st tegemist ei ole rahalise nõudega, mis on muutunud sissenõutavaks, ning puudub autentne dokument, millest nõue tuleneb.
Kui kohus ei lükka maksekäsu väljastamise taotlust tagasi, jätkab ta menetlust hagiavalduse alusel.
Ljubljana kohalik kohus lükkab autentsel dokumendil põhineva täitmisavalduse tagasi, kui nõue ei ole veel muutunud sissenõutavaks või kui kostja on pankrotis.
Maksekäsu väljastamise taotluse rahuldamata jätmise otsuse peale ei saa edasi kaevata. Samuti ei saa hageja seda otsust vaidlustada kohtuotsuse peale edasi kaevates.
Kostja võib väljastatud maksekäsuga seoses kasutada õiguskaitsevahendina vastuväidet. Vastuväide tuleb esitada kaheksa päeva jooksul alates kostjale maksekäsu kättetoimetamisest (käskveksleid ja tšekke puudutavate vaidluste korral kolme päeva jooksul). Vastuväide peab olema põhjendatud, vastasel juhul peetakse seda alusetuks. Vastuväite kohta tehtud kohtu otsuse peale võib edasi kaevata.
Kui kostja vaidlustab maksekäsu ainult seoses kulude kohta tehtud otsusega, saab selle otsuse vaidlustada ainult kohtuotsuse peale edasi kaevates.
Kui Ljubljana kohalik kohus otsustab autentsel dokumendil põhineva täitmisavalduse tagasi lükata, võib hageja selle otsuse kaheksa päeva jooksul edasi kaevata. Kaebuse kohta teeb otsuse Ljubljana kõrgem kohtus.
Kostja võib esitada vastuväite hageja nõudele. Vastuväide peab olema põhjendatud. Vastuväide peab sisaldama vastuväidet toetavaid asjaolusid ja tõendeid. Vastasel juhul peetakse vastuväidet alusetuks (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 435 lõige 2). Seetõttu peab kostja esitama vastuväites õiguslikult olulised asjaolud, st asjaolud, mille alusel võiks nõude rahuldamata jätta (kui tõendatakse, et need asjaolud on tõesed). Neid asjaolusid käsitlevad tõendid peavad olema konkreetsed ja spetsiifilised.
Vastuväide Ljubljana kohaliku kohtu otsusele, millega rahuldatakse autentsel dokumendil põhinev täitmisavaldus ja väljastatakse autentsel dokumendil põhinev täitekorraldus, tuleb esitada kaheksa päeva jooksul. Vastuväide peab olema põhjendatud. Vastuväide loetakse põhjendatuks, kui võlgnik on osutanud asjaoludele, mille alusel võiks hageja nõude tagasi lükata (nt võlg oli juba tasutud), ja esitanud tõendid, mis toetavad vastuväites esitatud asjaolusid (täitemenetluse seaduse artikkel 61). Vastuväite kohta teeb otsuse Ljubljana kohalik kohus.
Kui kostja esitab õigustatud vastuväite, teeb kohus otsuse, millega tühistab maksekäsu, ja kui otsus on muutunud lõplikuks, jätkab põhiküsimuse lahendamisega.
Pooled võivad esitada uusi asjaolusid ja tõendeid esimesel põhikohtuistungil ning kostja võib samuti esitada uusi vastuväiteid seoses maksekäsu vaidlustatud osaga.
Kui Ljubljana kohalik kohus rahuldab autentsel dokumendil põhinevale täitekorraldusele esitatud vastuväite, tühistab kohus täitekorralduse selle osa, millega anti täitmisluba ja määrati kohtutäitur, ning teostatud täitetoimingud (st kohus ei tühista maksekäsku, vaid otsustab, kas maksekäsk tuleb jätta jõusse või kas see tuleb tühistada hilisema kohtuotsusega). Seejärel jätkab kohus menetlusega nii nagu maksekäsu vaidlustamise korral. Kui kohtul puudub pädevus, teatab ta sellest ja asi antakse üle pädevale kohtule. Seejuures võtab kohus arvesse kokkulepitud territoriaalset pädevust, kui võlausaldaja nõudis ja täpsustas seda täitmisavalduses või kui võlgnik nõudis seda täitekorralduse vastuväites ja esitas selle kohtule. Autentsel dokumendil põhinevat täitmisavaldust, mis oli tühistatud täitekorralduse väljastamise alus, käsitatakse hagiavaldusena tsiviilkohtumenetluses (täitemenetluseise seaduse artikkel 62).
Kui vastaspool ei esita vastuväidet ega kaeba edasi, muutub otsus või maksekäsk lõplikuks ja täitmisele pööratavaks.
Kui võlgnik ei esita autentsel dokumendil põhinevale täitekorraldusele kaheksa päeva jooksul vastuväidet, muutub autentsel dokumendil põhinev täitekorraldus lõplikuks ja täitmisele pööratavaks (see kehtib ka maksekäsu kohta) ning võlausaldaja nõude rahuldamine toob kaasa täitmise hageja täitmisavalduses nimetatud võlgniku täitmisobjektide suhtes.
Hageja peab sõnaselgelt taotlema, et kohus väljastaks tõendi täitmisele pööratavuse kohta. Kohtuotsus on täitmisele pööratav, kui see muutub lõplikuks ja kui on möödunud tähtaeg kohustuste vabatahtlikuks täitmiseks (täitemenetluse seaduse artikli 19 lõige 1).
Ljubljana kohalik kohus väljastab tõendi autentsel dokumendil põhineva täitekorralduse lõplikkuse ja täitmisele pööratavuse kohta omal algatusel ning saadab selle võlausaldajale ja (koos täitekorraldusega) kõigile isikutele, kes vastutavad korralduse täitmise eest (kohtutäitur, pank, tööandja jt).
Maksekäsk, mille kohta ei ole esitatud vastuväiteid või millega seotud vastuväide on tagasi lükatud või rahuldamata jäetud, muutub lõplikuks ja seda ei saa enam edasikaebamise korras vaidlustada.
Autentsel dokumendil põhinevat lõplikku täitekorraldust, mis sisaldab maksekäsku, saab vaidlustada erakorralisi õiguskaitsevahendeid kasutades (kohtuasja uuesti läbivaatamise taotlus ja kassatsioonkaebus vastavalt täitemenetluse seaduse artiklile 10).

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Tatjana Lindebergi kaebuse läbivaatamine – Riigi Teataja
Tatjana Lindebergi kaebuse läbivaatamine
Väljaandja:Vabariigi ValimiskomisjonAkti liik:otsusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:30.09.2014Avaldamismärge:RT III, 07.10.2014, 1
Tatjana Lindebergi kaebuse läbivaatamineVastu võetud 30.09.2014 nr 62Kaebuse asjaolud
Paldiski Linna Valimiskomisjon peatas 31.01.2014 otsusega nr 25 Tatjana Lindebergi volikogu liikme volitused tema avalduse alusel alates 2.02.2014 kuueks kuuks, kuni 2.08.2014. Tatjana Lindebergi rahvastikuregistrijärgne püsiv elukoht ei olnud ajavahemikul 17.04.2014-30.07.2014 Paldiski linnas (vt Harju Maakonna Valimiskomisjoni 23.09.2014 otsus nr 5, lk 3).
16.09.2014 võttis Paldiski Linna Valimiskomisjon vastu otsuse nr 35 „Paldiski Linnavolikogu liikme volituste mitte taastunuks lugemine, volikogu liikme volituste taastumine ja asendusliikme volituste lõppemine“, millega luges Tatjana Lindebergi volikogu liikme volitused mitte taastunuks seoses tema püsiva elukoha muutusega (otsuse p 1). Menetluse senine käik
18.09.2014 esitas Tatjana Lindeberg kaebuse Harju Maakonna Valimiskomisjonile. Kaebaja taotles Paldiski Linna Valimiskomisjoni 16.09.2014 otsuse nr 35 tühistamist. Kaebuse kohaselt ei olnud kaebaja märtsist 2014 kuni juulini 2014 rahvastikuregistrijärgne elukoht Paldiski linnas. Kaebaja leidis, et Paldiski Linna Valimiskomisjon ei arvestanud 16.09.2014 otsuse nr 35 tegemisel, et 30.01.2014 otsuse nr 25 tegemise ajal oli ta Paldiski linna elanik ning volituste peatamise lõppemise hetkeks ehk 2.08.2014 oli ta samuti Paldiski linna elanik. Kaebaja viitas RKPJKo 19.07.2004 lahendile nr 3-4-1-18-04, mille punktis 12 öeldakse, et KOKS § 20 lõikest 6 tulenevalt kontrollitakse asendusliikme vastavust sama seaduse § 18 lõikele 1 siis, kui otsustatakse selle üle, kes asendusliikmetest asub täitma volikogu liikme ülesandeid. Kaebuse kohaselt on selge, et volikogu liikme volitused lõpevad enne tähtaega automaatselt KOKS §-s 18 loetletud juriidiliste faktide esinemisel, kuid nimetatud säte on kohaldatav volikogu liikme, kes teostab volikogu liikme õigusi, mitte volikogu liikmete või asendusliikmete osas, kelle volitused on peatunud vastavalt KOKS §-le 19. KOKS § 18 lõike 1 aluste laiendamine volikogu asendusliikmete või volikogu liikmete osas, kelle volitused on peatunud KOKS § 19 lõike 2 alusel piiraks ebaproportsionaalselt kandideerimisõigust kohaliku omavalitsuse volikokku ning rikuks õigust realiseerida oma mandaati. Kaebaja juhtis ka tähelepanu, et teda ei teavitatud 16.09.2014 koosolekust ega edastatud talle otsust. Seega on linna valimiskomisjon oluliselt rikkunud haldusmenetluse reegleid, seda olukorras, kus valimiskomisjoni otsuste vaidlustamise võimalused on tähtaegadega oluliselt piiratud.
Harju Maakonna Valimiskomisjon jättis Tatjana Lindebergi 18.09.2014 kaebuse rahuldamata. Valimiskomisjon tegi kindlaks, et Tatjana Lindebergi rahvastikuregistrijärgne püsiv elukoht ei olnud ajavahemikul 17.04.2014-30.07.2014 Paldiski linnas. KOKS § 18 lõike 1 punkti 3 kohaselt lõpevad volikogu liikme volitused enne tähtaega seoses isiku püsiva elukoha muutusega, kui püsiv elukoht ei asu rahvastikuregistri andmetel selles vallas või linnas. KOKS ei reguleeri olukorda, kui volikogu liikme volitused peatanud isiku püsiv elukoht muutub. KOKS § 20 lõige 6 sätestab, et kui asendusliige teatab kirjalikult oma loobumisest või ei saa volikogu töös osaleda KOKS § 18 lõikes 1 märgitud põhjusel, kaotab asendusliige oma koha asendusliikmete nimekirjas. Nähtub, et seadusandja on asendusliikme volikogu liikmeks saamise või mittesaamise sidunud tema puhul volikogu liikme volituste lõppemise aluste esinemisega. Seega, kui asendusliikme püsiva elukoha muutumise tõttu esineb KOKS § 18 lõike 1 punkti 3 kohane volikogu liikme volituste lõppemise alus, siis ta volikogu liikmeks ei saaks. KOKS ei näe seejuures ette võimalust, et juhul kui asendusliige hiljem oma püsiva elukoha sellesse valda või linna tagasi muudab, taastuks tema koht asendusliikmete nimekirjas ning ühes sellega ka võimalus edaspidi selle koosseisu volikogusse kuuluda. Harju Maakonna Valimiskomisjon asus seisukohale, et analoogia alusel tuleb ka käesoleval juhul kohaldada KOKS § 20 lõiget 6, mistõttu kaebaja kaotas oma koha asendusliikmete nimekirjas KOKS § 18 lõike 1 punktis 3 nimetatud juriidilise fakti ilmnemisel.
Maakonna valimiskomisjon leidis, et võrreldes KOKS § 19 lõikega 1 on KOKS § 18 lõikes 1 sätestatavad volituste lõppemise alused olemuslikult pöördumatud ning mõjud isiku võimele selles volikogu koosseisu volikogu liikme volitusi täita on lõplikud. KOKS § 18 lõike 1 loeteluga on seadusandja väljendanud üheselt seisukohta, millal isik kaotab volikogu selle koosseisu volituste ajaks võime volikogu liikme ülesandeid täita. Seejuures ei oma tähendust asjaolu, kas isiku seisund pärast vastava juriidilise fakti saabumist veel muutub või mitte. Seetõttu puudub valla või linna valimiskomisjonil niisugusel juhul alus volikogu liikme volitused peatanud isiku volikogu liikme volituste taastumiseks ja vastava asendusliikme volituste lõpetamiseks.
Tatjana Lindeberg esitas 23.09.2014 kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile, milles taotleb Harju Maakonna Valimiskomisjoni 23.09.2014 otsuse nr 5 „Tatjana Lindebergi kaebuse läbivaatamine tühistamist“.
Lisaks Harju Maakonna Valimiskomisjonile esitatud põhjendustele leiab kaebaja, et tema osas puudus volikogu liikme volituste peatamise lõppemise hetkeks ehk 02.08.2014 KOKS § 18 lõike 1 punktis 3 nimetatud juriidiline fakt. Tulenevalt sellest ei saanud Paldiski Linna Valimiskomisjon võtta vastu 16.09.2014 otsust nr 35 ning Harju Maakonna Valimiskomisjon jätta 23.09.2014 otsusega nr 5 kaebust rahuldamata. KOKS § 18 lõikes 1 sätestatu kohaldamise laiendamine nii volikogu liikmetele, kelle volitused on peatunud või volikogu asendusliikmetele, viiks olukorrani, kus KOKS § 18 lõikes 1 sätestatu kuuluks rakendamisele ka nt isiku osas kes töötab sama omavalitsuse ametnikuna või töölepingu alusel (kuigi volikogu liikme volitused olid eelnevalt peatunud) või kui volikogu osutub tegutsemisvõimetuks ning sellega seoses tuleb ka volitused peatanud volikogu liikmete volitused lõpetada. Mõlema näite osas on nii Riigikohus kui ka Vabariigi Valimiskomisjon olnud vastupidisel seisukohal (RKPJKo 30.11.2010 otsus nr 3-4-1-17-10 punkt 27 või VVK 21.03.2013 otsus nr 12). Riigikohtu Põhiseaduslikkuse Järelevalve Kolleegium on oma 19.07.2004 lahendi nr 3-4-1-18-04 punktis 10 leidnud, et valimisliidul on õigus taotleda asendusliikmete nimekirja kantud isiku asendusliikme staatuse lõpetamist, kui asendusliige ei vasta enam KOVVS §-st 5 tulenevatele nõuetele. Paldiski Linnavolikogus esindatud Valimisliit UUS LAINE ei ole sellist taotlust Paldiski Linna Valimiskomisjonile esitanud. Harju Maakonna Valimiskomisjoni seisukoht
Harju Maakonna Valimiskomisjon jääb 24.09.2014 selgituses oma otsuses toodud seisukohtade juurde. Valimiskomisjon osutab, et seaduses on otseselt reguleerimata küsimus, kas ja mil määral mõjutab volikogu liikme volituste lõppemise aluseks olevate juriidiliste faktide esinemine volikogu liikme volitused peatanud isikute osas nende volikogu liikme volituste edaspidise taastumise võimalust.
1. KOKS § 18 lõige 1 sätestab volikogu liikme volituste ennetähtaegse lõppemise alused ja nimetatud sündmuste saabumine toob kaasa volikogu liikme volituste automaatse lõppemise (vt RKPJKo 30.11.2010 otsus nr 3-4-1-17-10 p 17). Sellest lähtudes ei sõltu volikogu liikme volituste lõppemine sellest, et volituste lõppemise tinginud asjaolu hiljem ära langeb. Näiteks kui isikul, kelle volitused loeti ennetähtaegselt lõppenuks KOKS § 18 lõike 1 p 6 alusel, teenistussuhe ametnikuna hiljem lõpeb, ei teki tal õigust hiljem uuesti volikogu liikme volitusi saada. Samuti ei teki sellist õigust isikul, kelle volikogu liikme volitused lõppesid püsiva elukoha muudatuse tõttu KOKS § 18 lõike 1 punkti 3 kohaselt, kuid kes muudab oma püsiva elukoha tagasi sellesse valda või linna. 2. Käesolevas asjas on vaidlus selles, kuidas toimida juhul kui volikogu liikme volitused on peatunud § 19 lg 2 punkti 3 alusel isikliku avalduse alusel ning volituste peatumise perioodil esines KOKS § 18 lõikes 1 sätestatud asjaolu, mis langes ära volituste taastumise ajaks. Lahendamist vajab küsimus, kas sel juhul tuleb isiku volitused lugeda lõppenuks KOKS § 18 lõike 1 alusel või saavad volitused KOKS § 201 lõike 1 kohaselt taastuda, kui KOKS § 18 lõikes 1 märgitud asjaolu volituste taastumise hetkel ei esine.
3. Peatunud volikogu liikme volitustega isik on saanud volikogu liikme volitused vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud korrale, seda kas kui valituks osutunud volikogu liige KOKS § 16 lõike 4 kohaselt või kui asendusliige KOKS § 20 lõike 1-2 alusel. Volituste saamiseks on nõutav, et isik vastas volikogu liikmele esitatavatele nõuetele, s.h ei esinenud KOKS §-s 18 sätestatud volikogu liikme volituste ennetähtaegse lõppemise aluseid.
4. KOKS § 19 lõige 1 sätestab, et volikogu liikme volituste peatumine tähendab volikogu liikme ajutist vabanemist volikogu liikme ülesannete täitmisest. Viidatud sättest ning ülejäänud kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest ei nähtu, et ülesannete täitmisest vabanemine tähendaks, et isik ei pea volituste peatumise ajal vastama kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses volikogu liikmele esitatavatele nõuetele. 5. KOKS § 18 lõige 1 näeb ette volikogu liikme volituste ennetähtaegse lõppemise alused, millest eraldi on KOKS § 19 lõikes 2 sätestatud volikogu liikme volituste peatumise alused. Selline eristus väldib ka olukorda, et isik, kelle volikogu liikme volitused ennetähtaegselt lõppeksid mõne KOKS § 18 lõikes 1 loetletud sündmuse saabumisel, saaks volituste lõppemist ära hoida sellega, et volitused enne sündmuse saabumist peatada, nt isikliku avalduse alusel vastavalt KOKS § 19 lõike 2 punktile 3. 6. Ülaltoodust tulenevalt tuleb asuda seisukohale, et ka volituste peatumise ajal peab volikogu liige vastama volikogu liikmele esitatavatele nõuetele ning ei saa esineda liikmelisust välistavaid asjaolusid. Nii volikogu liiget kui peatunud volitustega volikogu liiget tuleb kohelda sarnaselt ja KOKS § 18 lõikes 1 sätestatud õigusliku asjaolu saabumine toob kaasa volituste automaatse lõppemise mõlemal juhul.
7. On tõsi, et kohaliku omavalitsuse korralduse seadus näeb siinkohal ette erandeid. Nii sätestab KOKS § 19 lõike 2 punkt 1, et volikogu liikme volitused peatuvad kui volikogu liige on samas vallas või linnas valitud vallavanemaks või linnapeaks, kinnitatud valla- või linnavalitsuse liikmeks või nimetatud ametisse palgaliseks valitsuse liikmeks. Kui isik nimetatakse hiljem kohaliku omavalitsuse ametnikuks, ei rakendata aga tema suhtes KOKS § 18 lõike 1 punkti 6, vaid isiku volikogu liikme volitused jäävad peatunuks. Praktikas kaasnebki reeglina valitsuse liikmeks nimetamisega ka ametniku staatus. Seda erandit käsitleb ka kaebaja viidatud RKPJKo 30.11.2010 otsus nr 3-4-1-17-10 p 27. Kui aga pärast KOKS § 19 lõike 2 punktis 1 sätestatud aluse ära langemist isik soovib jätkata ametnikuna, siis tema volikogu liikme volitused lõpevad KOKS § 18 lõike 1 punkt 6 alusel ning ta ei saa täiendavalt volikogu liikme volitusi nt KOKS § 19 lõike 2 punkti 3 alusel peatada.
8. Volikogu liikme püsiva elukoha muudatust ei saa aga kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse mõttes lugeda erandiks, mis välistaks isiku volikogu liikme volituste lõppemise ajal kui tema volitused on peatunud. KOKS § 18 lõike 1 punktis 3 sätestatud püsiva elukoha muudatus on seotud hääletamis- ja kandideerimisõiguse olemasoluga volikogu valimistel (vt KOVVS § 5 lõige 1 ja 5) ning nii kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse kui ka kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse mõttega on kooskõlas, et isik, kes on kaotanud hääletamis- ja kandideerimisõiguse selles vallas või linnas, kaotab volikogu liikmelisuse, seda ka juhul kui ta hiljem uue püsiva elukoha muudatuse teeb.
9. Kaebaja viidatud RKPJKo 19.07.2004 otsus nr 3-4-1-18-04 käsitleb volikogu asendusliikmete nimekirja kontrollimist valimiste vahelisel perioodil ning ei ole otseselt kohaldatav isikutele, kes on volikogu liikme volitused juba saanud. Samas on Riigikohus viidatud otsuses ka asendusliikmete nimekirja puhul möönnud võimalikkust lõpetada asendusliikme staatus, kui asendusliige ei vasta enam KOVVS §-st 5 tulenevatele nõuetele (sh KOVVS § 5 lg 5, millele vastab KOKS § 18 lg 1 p 3 sätestatud volituste ennetähtaegse lõppemise alus) – olgugi, et see asjaolu võib olla ära langenud enne, kui isikul tekib võimalus saada volikogu liikmeks. Samuti on Riigikohus kandideerimise puhul leidnud RKPJKo 2.10.2013 otsuses nr 3-4-1-45-13, et kandidaadi elukoht peab vallas või linnas asuma püsivalt, ning elukoha muudatus pärast valimisaasta 1. augustit toob kaasa kandideerimisõiguse kaotuse (vt otsuse p 22-23). 10. Ülaltoodust tulenevalt tuleb kaebus jätta rahuldamata.
Jätta Tatjana Lindebergi kaebus rahuldamata.