Kolga-Jaani valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Kolga-Jaani valla jäätmehoolduseeskiri
Kolga-Jaani valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
§ 21 Jäätmeveo sagedus ja aeg
§ 22 Teenuse osutaja valik
§ 23 Avalikkuse teavitamine
§ 24 Ainuõiguse andja ja vedaja vaheline leping
§ 25 Vedaja ja jäätmevaldaja vaheline lepingute sõlmimise kord
§ 26 Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamine
§ 27 Avalduse menetlemine
§ 28 Korraldatud jäätmeveost vabastamise lõppemine
§ 29 Korraldatud jäätmeveost vabastamise ennetähtaegne lõpetamine
§ 30 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete kogumine
§ 31 Konteinerite tühjendamine
§ 32 Jäätmeveo teenustasu
§ 33 Jäätmeveo teenustasu muutmise kord
§ 34 Teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
§ 35 Lisateenused
§ 36 Ainuõiguse ennetähtaegse äravõtmise kord
§ 37 Ehitusjäätmed
§ 38 Ehitusjäätmete valdaja kohustused jäätmekäitlusel
§ 39 Mitteohtlike ehitusjäätmete käitlemine
§ 40 Ohtlike ehitusjäätmete käitlemine
§ 41 Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmekäitlus
§ 42 Olmejäätmete käitlemise nõuded
§ 45 Nakkusohtlikud jäätmed
RT IV, 08.05.2012, 29
Vastu võetud 27.04.2012 nr 64
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja lõike 3 punkti 1, § 22 lõike 1 punktide 365 ja 366, jäätmeseaduse § 66 lõigete 2, 3 ja 4, § 71 lõigete 1 ja 2 ning pakendiseaduse § 15 lõike 1 alusel.
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestatakse eesmärgiga rakendada ja täpsustada Kolga-Jaani vallas jäätmeseaduse ja pakendiseaduse ning nende rakendusaktide nõuded, säilitada puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete kogust ning soodustada nende taaskasutamist.
(2) Eeskiri määrab kindlaks jäätmehoolduse üldnõuded, korraldatud jäätmeveo korra, korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmete käitlemise nõuded, ehitus-, remondi- ja lammutustöödel tekkivate jäätmete (edaspidi ehitusjäätmed) ning tervishoiu-, hoolekande- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivate jäätmete (edaspidi tervishoiujäätmed) käitlemise korra Kolga-Jaani valla haldusterritooriumil.
(3) Eeskiri on kohustuslik kõigile juriidilistele ja füüsilistele isikutele ja kohaldatakse kooskõlas Kolga-Jaani valla heakorra eeskirjaga, Kolga-Jaani valla avaliku korra eeskirja ning teiste õigusaktidega.
(4) Jäätmehooldust Kolga-Jaani vallas korraldab ning kontrollib Kolga-Jaani vallavalitsus keskkonnajärelevalve seaduses sätestatud korras.
(5) Informatsiooni Kolga-Jaani valla haldusterritooriumil asuvate liigiti kogutavate jäätmete (ohtlike jäätmete, kasutuskõlbmatute patareide, pakendijäätmete, elektroonikaromude ja vanarehvide) vastuvõtu/kogumispunktide, lähimate nõuetekohaste käitluskohtade ning jäätmeveo piirkonna ja seda teenindava jäätmekäitleja kohta annab Kolga-Jaani valla arendusnõunik või tema asendaja ning Kolga-Jaani valla kodulehekülg https://kolga-jaani.kovtp.ee
(1) Jäätmehoolduse arendamist korraldab Kolga-Jaani vallavalitsus (edaspidi Vallavalitsus).
(2) Vallavalitsus korraldab Kolga-Jaani vallas (edaspidi Vald) jäätmehooldust ja teostab järelevalvet jäätmekäitluse üle järgmiselt:
5) kontrollib jäätmekäitlustoiminguid müügikohtades ja väliüritustel.
1) aia- ja haljastusjäätmed on aedade ja haljasalade hooldamisel tekkinud biolagunevad jäätmed, nagu rohi, lehed ja oksad;
2) biolagunevad jäätmed on anaeroobselt või aeroobselt lagunevad jäätmed, nagu toidujäätmed, paber ja papp
3) ehitusjäätmed on puidu, metalli, betooni, telliste, plaatide ja keraamikatoodete, klaasi ja muude ehitusmaterjalide jäätmed, sealhulgas asbesti ja teisi ohtlikke jäätmeid sisaldavad jäätmed ning pinnas, mis tekib ehitus-, lammutus- ja remonttööde, teeehituse ja pinnasetööde käigus (edaspidi ehitamisel) ning mida ehitustööde tegemiseks ei kasutata;
4) ehituse suurjäätmed on suuremõõtmelised ja rasked ehitamisel tekkinud jäätmed (vannid, raudbetoon- ja betoondetailid, palgid, metall- ja puittalad jne);
5) ehituse tavajäätmedon ehitamise käigus tekkivad ehitusjäätmed, mis ei kuulu ohtlike jäätmete hulka;
6) ehitusjäätmete valdaja on ehitusettevõtja, kui tema ja ehitise omaniku vaheline leping ei näe ette teisiti või muu isik, kelle valduses on jäätmed;
7) ehitusjäätmete õiend on dokument, kus näidatakse ehitamise käigus tekkinud jäätmete kogused liigiti ja nende käitlemine;
8) elavhõbedajäätmed on purunenud või vanadest kraadiklaasidest, vererõhuaparaatidest ning elavhõbedat sisaldavatest reagentidest tekkivad elavhõbedat sisaldavad jäätmed;
9) erikäitlust vajavad meditsiinilised jäätmed on jäätmed, mis sisaldavad mikroorganisme diagnostika-protsessist ja patsientide ning loomade ravist katsetes kasutatud loomadelt ja meditsiinitarbed, mis sisaldavad verd ja/või kehavedelikke;
10) erikäitlust vajavad tervishoiu- ja veterinaarjäätmed on teravad-torkivad jäätmed, inimveri, vereproduktid, muud kehavedelikud, ekskreedid ja sekreedid ning nendega küllastunud materjalid, patoloogilised jäätmed ning miklobioloogia ja immunoloogialaborite jäätmed. Erikäitlust vajavate jäätmete hulka ei kuulu fotojäätmed, ravimijäätmed, kemikaalide jäätmed, elavhõbedajäätmed ning tsütotoksiliste ja –staatiliste ravimite jäätmed, mida käsitletakse ohtlike jäätmetena;
11) hankeleping on Kontsessiooni andja ja Kontsessionääri vaheline leping, millega sätestatakse olmejäätmete veoks antud teenuste kontsessiooni teostamise tingimused;Alampunkti tekst
12) jäätmejaam on sorteeritud jäätmete vastuvõtukoht. Jäätmejaamas vastuvõetavate jäätmete liigid ja jäätmete vastuvõtu tingimused sätestatakse Valla ja jäätmejaama operaatori vahelises lepingus;
13) jäätmekäitleja on juriidiline või füüsiline isik, kes kogub, veab, taaskasutab või kõrvaldab jäätmeid majandus- või kutsetegevusena ja kellel on selleks tegevuseks jäätmeluba, keskkonnakompleksluba või jäätmekäitleja registreerimistõend;
14) jäätmekäitluskoht on tehniliselt varustatud ehitis jäätmete kogumiseks, taaskasutamiseks, termiliseks töötlemiseks (jäätmepõletustehas) või kõrvaldamiseks;
15) jäätmetekitaja on isik või seaduse alusel asutatud muu asutus, kelle tegevuse käigus tekivad jäätmed, või isik, kelle tegevuse tulemusel jäätmete olemus või koostis muutub;
16) jäätmeveoleping on jäätmevaldaja ja jäätmete kogumise teenust osutava ettevõtte vahel sõlmitav leping olmejäätmete kogumiseks ja vedamiseks määratud piirkonnast määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse kohaliku omavalitsuse üksuse valitud ettevõtja poolt, mille alusel teenuse osutaja võtab endale jäätmete osalise või täieliku käitlemise kohustuse ning millega teenuse osutaja muutub jäätmevaldajaks pärast seda, kui jäätmevaldaja on jäätmed üle andnud, kui leping ei näe ette teisiti;
17) jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik, kelle valduses on jäätmed;
18) jäätmevaldaja mitteliitunuks lugemine on kinnistut mittekasutava/kinnistul mitteelava jäätmevaldaja erandlik ja tähtajaline vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemise kohustusest;
19) jäätmeveo piirkond (edaspidi piirkond) on kindlaksmääratav ala, kus korraldatud jäätmevedu teostab asjakohase ainuõigusega jäätmekäitleja;
20) jäätmeveo teenustasu piirmäär on kõige suurem võimalik tasu korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamise eest, millest vedaja teenustasud ei saa kõrgemad olla;
21) jäätmeveok on jäätmeid kokku pressiv ja konteinerite tühjendamise seadmega varustatud eriotstarbeline veok;
22) keskkonnajaam on kinnisel territooriumil paiknev liigiti kogutud jäätmete kogumiskoht;
23) kogumispunkt on üldkasutatavas kohas paiknev jäätmete kogumiskonteiner, kuhu saab viia liigiti kogutud jäätmeid;
24) Kontsessionäär on ettevõtja, kellele avaliku hankemenetluse tulemusena on antud kontsessioon korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete vedamiseks konkreetses veopiirkonnas;
25) lisateenus eeskirja 2. peatüki tähenduses on korraldatud jäätmeveoga hõlmamata tasuline jäätmekäitlusega seonduv teenus, mida vedaja jäätmevaldajale osutab;
26) olmejäätmed on kodumajapidamisjäätmed ning kaubanduses, teeninduses või mujal tekkinud oma koostise ja omaduste poolest samalaadsed jäätmed. Olmejäätmetes võib sisalduda nii tava- kui ka ohtlikke jäätmeid;
27) olmejäätmete vedamine eeskirja 2. peatüki tähenduses on avaliku hanke tulemusena asjakohase ainuõiguse omandanud ettevõtja korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumine ja laadimine konteineritest prügiveoauto(de)le, transport ning üleandmine jäätmekäitluskohale;
28) pakendipunkt on pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni hallatav avalik pakendijäätmete konteinerite komplekt, mis on mõeldud tasuta kasutamiseks kõigile Valla haldusterritooriumil viibivatele füüsilistele isikutele ning mis pakendimaterjalide liigiti kogumiseks vastab vähemalt eeskirja § 13 lõikes 4 sätestatud nõuetele;
29) pakendiettevõtja on isik, kes majandus- või kutsetegevuse raames pakendab kaupa, veab sisse või müüb pakendatud kaupa;
30) probleemtoode on toode, mille jäätmed põhjustavad või võivad põhjustada tervise- või keskkonnaohtu, keskkonnahäiringuid või keskkonna ülemäärast risustamist (patareid, akud, elektri ja elektroonika seadmed ja nende osad, PCB-sid (polükloreeritud bifenüüle) sisaldavad seadmed, mootorsõidkukid ja nende osad);
31) segaolmejäätmed on liigiti kogumisest üle jäänud olmejäätmed või nende sortimisjääk;
32) segapakend on pakend või pakendijääde, mida ei koguta selle pakendi materjalist lähtuvalt liigiti eraldi teistest pakendimaterjalidest. Segapakendi konteinerisse võib panna sellistest materjalidest pakendeid ja pakendijäätmeid, mille kogumine ei ole korraldatud liigiti eraldi materjalina;
33) suurjäätmed on jäätmed, mida kaalu või mahu tõttu ei ole võimalik paigutada konteinerisse, nagu mööbliesemed, vaibad, madratsid, kardinapuud, aknaraamid, kraanikausid jms. Suurjäätmetena ei käsitata ehitusjäätmeid ning suuremõõtmelisi probleemtooteid, nagu autoromud või nende osad (sealhulgas vanarehvid), ning elektri- ja elektroonikaseadmeid või nende jäätmeid (sealhulgas pesumasinad, telerid, külmkapid, elektripliidid) ja muid tootjavastutusega hõlmatud jäätmeid;
34) tavajäätmete hulka kuuluvad kõik jäätmed, mis ei kuulu ohtlike jäätmete hulka;
35) tühisõit eeskirja 2. peatüki tähenduses on vedaja poolt jäätmevaldaja kinnistule tehtud sõit, mille eesmärk oli osutada jäätmeveo teenust, kuid mille käigus ei olnud võimalik jäätmeid ära vedada jäätmevaldaja poolse eeskirja nõuete mittetäitmise tõttu.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata mõiste kasutamisel lähtutakse jäätmeseaduses, pakendiseaduses ja teistes jäätmehooldust reguleerivates õigusaktides sisalduvatest legaaldefinitsioonidest, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel aga sõna üldlevinud tähendusest.Sisu teksti vaikimisi tekst
(3) Jäätmeid tuleb koguda liigiti, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses. Olmejäätmete sortimisel tekkekohas tuleb liigiti koguda ning segunenud olmejäätmete sortimisel jäätmekäitluskohas tuleb välja noppida vähemalt järgmised jäätmeliigid vastavalt jäätmeliikide või alajaotiste koodidele:
(4) Liigiti kogumisest ülejäänud segaolmejäätmed tuleb üle anda korraldatud olmejäätmeveo konkursil ainuõiguse saanud ettevõtjale (edaspidi vedajale), välja arvatud isikud, kellel on jäätmeluba või keskkonnakompleksluba.
(7) Loomsed jäätmed tuleb käitlemiseks üle anda Veterinaar- ja toiduameti poolt tunnustatud loomsete jäätmete käitlusettevõttele. Loomsete jäätmete matmine on keelatud,välja arvatud lemmikloomade matmine erakinnistutel (kassid, koerad va hobused, lehmad).
3) jäätmeid liigiti koguma, taaskasutama või andma jäätmed eeskirjaga määratud korras üle selleks õigust omavale ettevõtjale;
5) mitte sõlmima olmejäätmeveolepingut ega andma olmejäätmeid üle isikule, kellel puudub ainuõigus jäätmete veoks Kolga-Jaani vallas. Kui jäätmed antakse üle selliseks käitlemiseks, milleks jäätmeluba ei vajata, peab jäätmeid üleandev isik olema veendunud, et vastuvõtja on pädev jäätmeid käitlema ning tal on selleks asjakohased tehnilised ja keskkonnakaitsevahendid;
7) paigutama jäätmemahuteid krundile või kinnistule, kus jäätmed on tekkinud, välja arvatud juhul, kui jäätmed paigutatakse lepingu alusel kasutatavasse ühiskonteinerisse;
8) hoidma mahuteid terve ja puhtana ning neid regulaarselt pesema. Konteinerite korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmevaldaja, kui jäätmeveoleping ei sätesta teisiti.
(4) Territooriumi haldaja, kinnisvarahalduse ja hoolduse ettevõte ja juriidilisest isikust jäätmevaldaja on kohustatud teavitama oma hallatavate hoonete elanikke või oma ettevõtete töötajaid toimivast jäätmehoolduse korrast ning eeskirja nõuetest.
(7) Kauplused, ametiasutused ja teenindusettevõtted on kohustatud lahtioleku ajaks paigaldama sissekäikude juurde jäätmete kogumismahutid ja tagama nende jäätmete käitlemise ning territooriumi korrashoiu.
(1) Konteiner peab olema terve ja puhas ning veega pestav ning ei tohi põhjustada terviseohtu ega keskkonnareostust. Konteineri omanik või valdaja peab tagama selle puhastamise tahmast, roostest, jäätmetest jms.
1) 150 liitrist ettemakstud jäätmekotti ühe pere jäätmete (maksimaalselt 10 kg) kogumiseks. Jäätmekott peab oma vastupidavuselt tagama jäätmete üleandmise;
2) põhiliselt plastist 80-, 140-, 240-, 370-, 600- või 800 liitrist kaane ja käepidemetega konteinerit, mida on tõstemehhanismi abil võimalik jäätmeveokisse tühjendada;
3) 1,5 m3, 2,5 m3 või 4,5 m3 suurust kaanega konteinerit, mida on võimalik mehaaniliselt jäätmeveokisse tühjendada või käitluskohta toimetada;
5) süvakogumismahutit (mahuti, millest 2/3 asub pinnasesse paigutatult), mida on võimalik mehaaniliselt jäätmeveokisse tühjendada.
(3) Jäätmekotid tuleb paigutada aiaga piiratud territooriumil nii, et jäätmekotid on kaitstud sademete, muul viisil niiskumise ning loomade ligipääsu eest.
(4) Jäätmekotte võib kasutada jäätmete kogumiseks tingimusel, kui majapidamises on vastavalt käesolevale eeskirjale korraldatud biolagunevate jäätmete kompostimine ja taaskasutatavate jäätmete käitlemine. Jäätmekottide ja nende paiknemiskohtade korrashoiu eest vastutab jäätmevaldaja.
(5) Olmejäätmete kogumiseks jäätmekoti kasutamisel sõlmib jäätmevaldaja vedajaga kirjaliku lepingu, milles lepingu pooled täpsustavad jäätmekoti paiknemise, suuruse, jäätmekottide arvu jm. jäätmete väljaveo päeval.
(6) Kokkuleppel jäätmekäitlejaga võib kinnistul kasutada ka teistsugust konteinerit, mis ei põhjusta ohtu keskkonnale ja vastab eeskirja nõuetele.
(7) Konteineril, mis on avalikuks kasutamiseks, peab olema kasutajale nähtavas kohas selgelt loetav suurte tähtedega kiri või märk, mis viitab kogutavale jäätmeliigile, ning konteineri valdaja või seda teenindava jäätmekäitleja telefoninumber. Konteineri märgistus tuleb kooskõlastada Vallavalitsuse või volitatud esindajaga.
(8) Kui konteineri värv ei vasta kogutavale jäätmeliigile, peab selle esiküljele olema suurte tähtedega ja hästi loetavalt kirjutatud kogutava jäätmeliigi nimetus.
(9) Konteineri lukustamise korral peab jäätmevaldaja tagama selle avamise tühjenduspäeval.
(10) Konteiner, mis ei ole käsitsi teisaldatav, tuleb paigutada selliselt, et seda on võimalik tühjendada jäätmeveokisse vahetult paiknemiskohast.
(3) Korraldatud jäätmeveoks kasutatav jäätmeveok ei tohi olla vanem kui 15 aastat.
(2) Kinnistul või krundil tekkivad jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, tuleb koguda liigiti ja paigutada vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud konteinerisse või viia jäätme-, keskkonnajaama. Jäätmeid ei ole lubatud jätta konteineri lähedusse, välja arvatud jäätmekott.
(3) Suurjäätmed tuleb üle anda jäätmekäitlejale või jäätme-, keskkonnajaama.
(2) Kui tiheasustusala (Kolga-Jaani alevik ja Leie asula) kinnistul on vähemalt kaheksa korteriga elamu, peab kinnistul olema biolagunevate jäätmete (kodumajapidamises tekkinud toidujäätmed) konteiner.
1) kui lepingu alusel kasutatakse ühiskonteinerit, rakenduvad käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 nimetatud kohustused juhul, kui vastava jäätmeliigi ühiskonteinerit kasutavate korterite arv kokku on suurem kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud korterite arv ning kui ühiskonteineri kasutamise lepingus ei ole sätestatud teisiti.
(4) Kui kinnistul on vähem kui kaheksa korteriga elamu ei rakendata biolagunevate jäätmete eraldi konteinerisse liigiti kogumise kohustust elanikele juhul, kui:
1) kinnistul tekkivad biolagunevad jäätmed kompostitakse eeskirja § 17 kohaselt samal kinnistul.
(1) Elektri- ja elektroonikaseadmed (sealhulgas külmkapid, elektripliidid, pesumasinad ja telerid) ning neist tekkinud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning üle anda jäätme-, keskkonnajaama, viia jäätmekäitluskohta või uue toote ostmise korral anda üle kauplusse kooskõlas jäätmeseadusega. Elektri- ja elektroonikaseadmete tootja jäätmeseaduse § 23 mõistes on kohustatud korraldama enda valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud toodetest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise (käitluskoht ohtlike jäätmete kogumispunkt Kolga-Jaani alevikus katlamaja territooriumil).
(3) Kasutuskõlbmatuks muutunud patareid ja akumulaatorid tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning üle anda jäätme-, keskkonnajaama või avalikesse patareide kogumiskastidesse või kauplusse kooskõlas jäätmeseadusega või viia jäätmekäitluskohta (käitluskoht ohtlike jäätmete kogumispunkt Kolga-Jaani alevikus katlamaja territooriumil).
(4) Vanarehvid tuleb üle anda jäätme-, keskkonnajaama, viia jäätmekäitluskohta või uue rehvi ostmise korral anda üle rehviettevõttesse kooskõlas jäätmeseadusega. Rehvide tootja jäätmeseaduse § 23 mõistes on kohustatud korraldama enda valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud rehvidest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise (käitluskoht endine Viljandi prügila, Pärnu mnt 36, Viljandi).
(2) Ohtlikke jäätmeid võib jäätmeloa alusel käidelda isik, kellel on Keskkonnaameti peadirektori väljastatud ohtlike jäätmete käitluslitsents.
(3) Ohtlike jäätmete kogumise konteinerid peavad olema suletavad.
(3) Pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise korraldavad pakendiettevõtjad või nende volituse alusel taaskasutusorganisatsioon, lähtudes eeskirja § des 13 ja 14 sätestatud nõuetest ning selliselt, et oleks tagatud eeskirja § 14 lõikes 6 määratud pakendijäätmete kogumisvõrgustiku tihedus.
(7) Pakendikonteiner peab olema kasutajale nähtavas kohas, selgelt loetava märgistusega kogutavale pakendiliigile, ning konteineri valdaja või seda teenindava jäätmekäitleja telefoninumber. Konteineri märgistus tuleb kooskõlastada Vallavalitsusega.
(8) Alla 200 m2 suuruse pinnaga pakendatud kauba müüja võib tagatisrahaga pakendi vastuvõtmise korraldada väljaspool oma teenindusmaa piire ainult vallavalitsuse nõusolekul ning panema oma müügikohta nähtavale kohale välja vastava info lähima pakendite vastuvõtu koha asukoha kohta.
(1) Pakendiettevõtja on kohustatud lõppkasutajalt või tarbijalt tasuta tagasi võtma müüdud kauba müügipakendi ja pakendijäätmed müügikohas või müügikoha kinnistu või teenindusmaa piires olevas kogumispunktis.
(2) Müüdud kauba müügipakendi ja pakendijäätmete tagasivõtmise nõue hõlmab vaid pakendit, mille tüüp, kuju ja suurus vastavad selles müügikohas müüdava kauba pakendile ja selle kauba müüja poolt üleantava kauba pakendile. Tagasivõtmise kohast teavitatakse müügikohas nähtavale kohale seatud arusaadava kirjaliku teatega.
(3) Kui mingil põhjusel ei ole võimalik müügipakendi ja pakendijäätmete vastuvõtmist korraldada müügikoha kinnistu või teenindusmaa piires, võib selle korraldada kinnistu või teenindusmaa vahetus naabruses Vallavalitsuse loal ja tingimustel. Erand ei kehti tagatisrahaga pakendite kohta.
(4) Pakendiettevõtja võib käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud kohustused lepingu alusel delegeerida taaskasutusorganisatsioonile
(11) Avalike pakendipunktide asukohad ja selles olevad kogumismahutid on käesoleva eeskirja lisa 1.
(2) Segaolmejäätmete konteinerit tuleb tühjendada sagedusega, mis väldib konteineri ületäitumist, haisu ja kahjurite teket ning ümbruskonna reostust. Segaolmejäätmete konteinerit on lubatud tühjendada tiheasustusalal vähemalt üks kord 4 nädala jooksul ja hajaasustusalal vähemalt üks kord 12 nädala jooksul.
(3) Kinnistut hooajaliselt kasutav jäätmevaldaja võib taotleda Vallavalitsuselt jäätmeveo ajutist peatamist perioodil 01. oktoober kuni 30. aprill juhul kui nimetatud perioodil kinnistut ei kasutata ja seal ei elata (lisa 3). Perioodil 01. mai kuni 30. september on kinnistut hooajaliselt kasutav jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitunud.
(4) Jäätmevaldajal on võimalus taotleda naaberkinnistuga ühise kogumiskonteineri kasutamist, kui kinnistuomanikud selles kirjalikult kokku lepivad (lisa 5).
1) Jäätmete veo ajutise peatamise, harvema veosageduse ja ühise konteineri kasutamise õiguse saab taotleda Vallavalitsuse poolt määratud ametnikult, kes edastab vastava teabe vedajale.
2) Ajutiselt peatatud veo ja ühiskonteineri kasutamise korral loetakse jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitunuks.
(8) Jäätmemahutite tühjendamine ja jäätmete vedu peab toimuma sellisel ajal, millal see kõige vähem häirib elanikkonda, tagades ajavahemikul 23.00 – 6.00 elanike öörahu. Päevasel ajal peab mahutite tühjendamine toimuma kõige vähem liiklust häirival ajal.
(10) Kui kinnistul või krundil tekkinud jäätmeid ei saa nende kuju või muude omaduste tõttu vedada koos teiste jäätmetega ja need ei ole hõlmatud korraldatud jäätmeveoga, korraldab nende veo käitluskohta jäätmevaldaja, kinnisvarahalduse või hoolduse ettevõte või territooriumi haldaja vastavalt eeskirja nõuetele.
(11) Käeaolevas paragrahvis sätestatud nõudeid võib täpsustada vedaja leidmiseks korraldatava teenuse kontsessiooni hankedokumentides.
(2) Jäätmekäitluskohti käitavad ettevõtjad on kohustatud hoidma korras jäätmekäitluskoha juurdesõiduteed ja siseteed, vältima nendel rajatistel tolmu teket ja levikut ning jäätmete sattumist väljapoole käitluskoha maa-ala.
(3) Jäätmete kõrvaldamine väljaspool prügilat või jäätmekäitluskohti on keelatud.
(7) Heitvee kogumis- ja settekaevude setteid ning käimlajäätmeid ei tohi kasutada komposti valmistamiseks ega laotada territooriumile (käideldakse koos reoveega).
(8) Haljasaladel tekkivaid biolagunevaid aia- ja haljastusjäätmeid saab kompostida nõuetele vastavalt. Oksad tuleb kasutada kütteks või põletada lõkkes.
3) korraldatud jäätmeveo sagedus ja aeg ning tingimused;
4) korraldatud jäätmeveo ainuõiguse andmiseks avaliku hanke korraldaja ja vedaja valiku tingimused;
5) teenuse osutaja valiku, avalikkuse teavitamise ja ainuõiguse andja ja vedaja vahelise lepingu sõlmimise kord;
6) jäätmevaldajate ja vedaja vaheline jäätmeveolepingute sõlmimise ja korraldatud jäätmeveost vabastamise kord;
7) vedajalt ainuõiguse ennetähtaegse äravõtmise kord.
(1) Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigiks on segaolmejäätmed (jäätmenimistu jaotisekood 20 03 01);
2) biolagunevad jäätmed (biolagundatavad köögi- ja sööklajäätmed ning aia- ja haljastusjäätmed selles ulatuses, mida kogutakse biolagunevate jäätmete konteinerisse) – 20 01 08 ja 20 02 01 (edaspidi biolagunevad jäätmed);
4) mootorsõidukite osad ja vrakid, ehitus- ja lammutusjäätmed.
(1) Kolga-Jaani valla haldusterritoorium moodustab ühe korraldatud jäätmeveo piirkonna.
(2) Kolga-Jaani valla haldusterritoorium kuulub tihe- ja hajaasustusalana tervikuna piirkonda, kus korraldatud jäätmeveoga liitumine on kohustuslik.
§ 21. Jäätmeveo sagedus ja aeg
Korraldatud jäätmevedu sagedusel ja ajal tuleb lähtuda käesoleva eeskirja § 15 sätestatud tingimustest.
§ 22. Teenuse osutaja valik
(1) Hanke korraldatud jäätmeveo ainuõiguse andmiseks (korraldatud jäätmeveo teenuse kontsessioon) korraldab Kolga-Jaani vallavalitsus. Hange korraldatakse juhindudes jäätmeseadusest ja riigihangete seadusest.
(2) Vallavalitsus koostab korraldatud jäätmeveo teenuse tellimiseks teenuste kontsessiooni läbiviimisel hankedokumendid, lähtudes riigihangete seaduse § 31 lõikes 2 sätestatust.
(4) Ainuõiguse andja on Vallavalitsus. Hanke korraldaja otsuse alusel annab hanke korraldaja hankel edukaks tunnistatud pakkumuse esitanud ettevõtjale (kontsessionäär) viieks aastaks ainuõiguse teostada korraldatud jäätmeveoga hõlmatud segaolmejäätmete vedamist Kolga-Jaani valla haldusterritooriumil.
(5) Lisaks jäätmeseaduse § 67 lõikes 3 sätestatud andmetele tuleb avaliku hanke väljakuulutamise teates esitada ühe kvalifitseerimistingimusena Eestis kehtiva jäätmeloa olemasolu olmejäätmete veoks majandus- või kutsetegevusena.
(6) Lisaks jäätmeseaduse § 67 lõikes 3 sätestatud andmetele peavad avaliku hanke pakkumiskutse dokumentides sisalduma:
1) ainuõiguse andja ja vedaja vahelise lepingu projekt;
5) nõue, et ettevõtja pakkumises sisalduvate jäätmeveo teenustasude suurus ei tohi ületada hankija kehtestatud teenustasude piirmäärasid.
(7) Hanke pakkumiste hindamiseks moodustatakse komisjon. Komisjon võib oma töösse kaasata sõltumatuid eksperte.
(8) Hange korraldatud jäätmeveo ainuõiguse andmiseks tuleb välja kuulutada sellise arvestusega, et järgmine ettevõtja, kellele antakse ainuõigus piirkonnas:
2) oleks eelmisele vedajale antud ainuõiguse lõppemise päevale järgnevast päevast suuteline alustama segaolmejäätmete vedamist ning müüma või andma rendile jäätmemahuteid kõigile jäätmevaldajatele, kes seda soovivad.
§ 23. Avalikkuse teavitamine
Hanke tulemusena välja selgitatud vedajast, jäätmeveo teenustasudest ning piirkonnast, kus vedaja omab ainuõigust korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamiseks, teavitab Vallavalitsus Kolga-Jaani valla lehes ja Valla veebilehel https://kolga-jaani.kovtp.ee. Hanke korraldaja (Vallavalitsus) võib jäätmevaldaja kirjaliku informeerimise delegeerida hankel ainuõiguse saanud vedajale juhul, kui vastav tegevus oli hankedokumentides ette nähtud.
§ 24. Ainuõiguse andja ja vedaja vaheline leping
§ 25. Vedaja ja jäätmevaldaja vaheline lepingute sõlmimise kord
(2) Jäätmevaldaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks jäätmeseaduse § 69 alusel. Asjaolu, kas jäätmevaldaja on sõlminud vedajaga jäätmeveolepingu või mitte, ei avalda mõju jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemisele.
(3) Jäätmeveolepinguga täpsustatakse korraldatud jäätmeveoga seonduvat. Kui kirjalikku jäätmeveolepingut ei ole sõlmitud, juhinduvad vedaja ja jäätmevaldaja vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel korraldatud jäätmevedu reguleerivatest õigusaktidest. Konteineritena kasutatakse sel juhul sõltuvalt jäätmetekkekohast 80-, 140-, 240-, 370-, 600- või 800 liitriseid standardseid konteinereid ja nende tühjendamisel lähtutakse eeskirja § 15 lõigetes 3 ja 4 ning lisas 6 sätestatud tingimustest ja konteinerite tühjendamise sagedustest.
(4) Jäätmevaldaja, kes kasutab eeskirja § 6 lõike 2 punktides 2 ja 3 ning käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatust erinevat konteinerit või kelle konteinerit tühjendatakse harvemini, kui kord nelja nädala jooksul või erinevalt eeskirja lisas 6 sätestatust, on kohustatud sõlmima vedajaga jäätmeveolepingu.
(5) Kui naaberkinnistute jäätmevaldajad soovivad kasutada koos ühist kogumiskonteinerit, on nad kohustatud sõlmima vastava kirjaliku kokkuleppe ning taotlema vastava loa Vallavalitsuse poolt määratud ametnikult. Luba on võimalik taotleda 1 aastaks. Ühist kogumiskonteinerit kasutavad kinnistud loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks.
§ 26. Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamine
(1) Jäätmevaldajal on õigus esitada Vallavalitsusele avaldus (Lisa 2) enda tähtajaliseks ja erandkorras korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamiseks kui jäätmevaldajale kuuluval kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata.
1) esitama järgmise aasta 20. jaanuariks Vallavalitsusele kirjaliku kinnituse (Lisa 4), et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud.
§ 27. Avalduse menetlemine
(1) Kui Vallavalitsus on saanud eeskirja § 26 lõikes 1 nimetatud avalduse, kontrollib Vallavalitsuse poolt määratud ametnik, kas jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveost vabastamise asjaolud on tõesed ja vabastamist võimaldavad. Kui avalduses esitatud asjaolud ei vasta nõuetele, antakse jäätmevaldajale teada, et avaldust edasi ei menetleta.
(4) Vallavalitsuse poolt määratud ametnik teavitab jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveost vabastamisest ja korraldatud jäätmeveostst vabastamise tähtajast vedajat hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates otsuse tegemisest.
(5) Eeskirja § 26 lõikes 1 nimetatud avalduse menetlemise tähtaeg alates avalduse laekumisest Vallavalitsusse kuni käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud Vallavalitsuse otsuse teatavakstegemiseni, on 30 päeva. Mõjuval põhjusel (lisateabe kogumise vajadus, küsimuse keerukus jms) võib Vallavalitsuse poolt määratud ametnik avalduse menetlemise tähtaega pikendada 30 päeva võrra.
2) kui jäätmevaldaja korraldab jäätmekäitluse ise keskkonnaohutult ja esitab selgituse jäätmete käitlemise kohta Vallavalitsusele.
2) muud põhjused, mis õigustavad jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveost vabastatuks lugemist selliselt, et on tagatud jäätmete keskkonnaohutu käitlemine.
§ 28. Korraldatud jäätmeveost vabastamise lõppemine
§ 29. Korraldatud jäätmeveost vabastamise ennetähtaegne lõpetamine
4) jäätmevaldaja ei esita õigel ajal eeskirja § 28 lõikes 1 nimetatud kirjalikku kinnitust või sisaldab jäätmevaldaja esitatud kinnitus valeandmeid;
§ 30. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete kogumine
(1) Jäätmevaldajad sorteerivad korraldatud jäätmeveoga hõlmatud segaolmejäätmete hulgast välja liigiti kogutavad jäätmed ja käitlevad need vastavalt eeskirja § de 6, 7 ja 9 nõuetele.
(2) Segaolmejäätmed, millest on liigiti kogutavad jäätmed välja sorditud, antakse üle korraldatud jäätmeveo ainuõiguse saanud vedajale, va jäätme- ja kompleksloa omanikud, kellel on õigus ise valida jäätmekäitleja.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud asjaolu ilmnemisel on vedaja kohustatud jäätmevaldajaga kokkulepitud viisil jäätmevaldajat teavitama hiljemalt kolme ööpäeva jooksul asjaoludest, mis ei võimaldanud konteinerit tühjendada ning kokkuleppel jäätmevaldajaga tagama tühjendamata jäänud konteineri tühjendamise.
§ 31. Konteinerite tühjendamine
(1) Konteineri tühjendamise sagedus on sätestatud eeskirja § 15 lõigetes 2-10 ning eeskirja lisas 6. Suurjäätmete äraveo nõuded on sätestatud eeskirja § 9 lõikes 3.
(2) Vedaja on kohustatud tühjendama konteinerid hiljemalt kolme ööpäeva jooksul alates jäätmevaldaja esitatud tellimusest.
(3) Vedaja on kohustatud koristama konteineri tühjendamise ajal nende vahetusse lähedusse paigutatud konteinerisse mittemahtunud pakendatud segaolmejäätmetest (välja arvatud suuremõõtmelistest jäätmetest, mille kogumine ja vedamine on sätestatud eeskirja § 9 lõikes 3 ning toimub eraldi kogumisringiga). Vedaja on kohustatud kokkuleppel jäätmevaldajaga reguleerima tühjendussagedust või konteinerite arvu ja suurusi, et vältida konteinerite ümbruse reostamist.
§ 32. Jäätmeveo teenustasu
(3) Teenustasu piirmäär kehtestatakse hankedokumentides.
§ 33. Jäätmeveo teenustasu muutmise kord
§ 34. Teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
(1) Vedajal puudub õigus ühepoolselt suurendada jäätmeveo teenustasusid.
(8) Kehtestatud muudetud teenustasud rakenduvad mitte varem kui kolmkümmend päeva pärast seda, kui Vallavalitsus või ainuõiguse andja avalikustab uued teenustasud ajalehes, milles Vallavalitsus avaldab oma ametlikke teadaandeid.
§ 35. Lisateenused
§ 36. Ainuõiguse ennetähtaegse äravõtmise kord
(1) Ainuõiguse andjal on õigus võtta vedajalt enne tähtaja lõppu ära ainuõigus segaolmejäätmete vedamiseks kui esineb vähemalt üks allnimetatud asjaolu:
1) vedaja ei ole pöördunud eeskirja § s 24 nimetatud tähtaja jooksul ainuõiguse andja poole korraldatud jäätmeveo lepingu sõlmimiseks;
2) vedaja ei ole alustanud piirkonnas segaolmejäätmete vedamist kolme päeva jooksul alates ainuõiguse andja ja vedaja vahelises lepingus sätestatud tähtpäevast;
(3) Kui vedaja ei esita lõikes 2 nimetatud selgitust või ei ole sellest nähtuvad asjaolud nii kaalukad, et need õigustaksid vedaja toimepandud lõikes 1 nimetatud rikkumist, otsustab ainuõiguse andja vedajalt segaolmejäätmete vedamise ainuõiguse ära võtmise enne tähtaja lõppu.
§ 37. Ehitusjäätmed
(2) Kui ehitamise käigus tekib ehitusjäätmeid alla 10 m3, tuleb nende käitlemine enne ehitamise alustamist kooskõlastada Vallavalitsuse arendusnõunikuga vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 3. Kui ehitamise käigus tekib ehitusjäätmeid üle 10 m3, tuleb ehitise kasutusloa taotlemise dokumentidele lisada Vallavalitsuse kinnitatud jäätmeõiend ehitusjäätmete nõuetekohase käitlemise kohta. Jäätmeõiendi vorm on käesoleva eeskirja lisa 7.
(4) Ehitise lammutamiseks vajalik projekt (lammutusluba) peab olema kooskõlastatud Vallavalitsuses. Lammutustööde lõpetamisel tuleb vormistada jäätmeõiend ja kinnitada see Vallavalitsuses.
(5) Ehitusjäätmeid oma majandus- või kutsetegevuses vedav isik peab olema registreeritud Keskkonnaametis ning omama ka ohtlike jäätmete käitluslitsentsi ja jäätmeluba või kompleksluba.
§ 38. Ehitusjäätmete valdaja kohustused jäätmekäitlusel
(2) Ehitusjäätmete valdaja on ehitise omanik, kui tema ja ehitusettevõtja või kinnisvaraarendaja vaheline leping ei näe ette teisiti, või isik, kellele on välja antud ehitusluba/lammutusluba, või muu isik, kelle valduses on jäätmed.
§ 39. Mitteohtlike ehitusjäätmete käitlemine
(4) Mahukad ehitusjäätmed, mida kaalu või mahu tõttu pole võimalik paigutada konteinerisse ja mida ei anta kohe üle jäätmekäitlejale, paigutatakse krundi piires selleks eraldatud territooriumile nende hilisemaks transportimiseks jäätmekäitluskohta. Mahukad ehitusjäätmed on suuregabariidilised ja raskemad ehitus- ja lammutustöödel tekkinud jäätmed (vannid, pliidid, raudbetoon- ja betoondetailid, palgid, metall- ja puittalad jne).
(5) Sortimisel üle jäänud mineraalsete püsijäätmete segu kõrvaldamine väljaspool ametlikke ladestuspaiku nende taaskasutamise eesmärgil, sealhulgas territooriumi heakorrastamiseks, on lubatud ainult kehtivate nõuete kohaselt vormistatud ehitusprojekti ja ehitusloa või Valla arendusnõunikuga kooskõlastatud heakorraplaani alusel. Sortimisel üle jäänud mineraalsete püsijäätmete segu võib kinnistu omanik kasutada oma kinnistu heakorrastamiseks kooskõlastatult Valla arendusnõunikuga.
(6) Ehitamisel maapõues tehtavate tööde käigus tekkinud kaevist võib väljaspool kinnisasja kasutada kooskõlastatult Vallavalitsuse arendusnõunikuga. Kaevis on looduslikust olekust eemaldatud kivimi või setendi tahke osis.
§ 40. Ohtlike ehitusjäätmete käitlemine
1) asbesti sisaldavad jäätmed – eterniit, asbesttsementplaadid, asbesttsementtorud, isolatsiooni¬materjalid jne;
(7) Ohtlikke jäätmeid sisaldavad ehitusjäätmed ja saastunud pinnas tuleb üle anda ettevõtjale, kellele on väljastatud vastav jäätmeluba või keskkonnakompleksluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsents.
§ 41. Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmekäitlus
(1) Käesolevas peatükis sätestatud kord on kohustuslik kõikidele Kolga-Jaani vallas tegutsevatele tervishoiu-, hoolekande- ja veterinaarasutustele (edaspidi tervishoiuasutused), kus tekivad jäätmed, mis on jäätmenimistus määratletud inimeste ja loomade tervishoiul või sellega seonduvatel uuringutel tekkinud jäätmetena.
(2) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutajad Kolga-Jaani vallas on perearstid, hambaarstid, hooldustöötajad, kes teostavad hooldust kodus, loomaarstid, hooldekodu, sotsiaalmaja-perearstikeskus.
(3) Kõik tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkinud jäätmete tekitajad peavad registreerima end vallavalitsuses esitades järgmised andmed:
5) ühes kuus tekkivate jäätmete hinnanguline liigiline kogus kilogrammides;
§ 42. Olmejäätmete käitlemise nõuded
(1) Segalmejäätmed käesoleva peatüki tähenduses on sellised tervishoiuasutustes tekkinud jäätmed, mida ei ole võimalik taaskasutada ning mis ei vaja erikäitlust, sealhulgas koristusjäätmed.
(2) Segaolmejäätmed tuleb pakkida tekkekohas musta või halli jäätmekotti, mis suletakse enne äraviimist. Konteinerid paigaldab selleks ette nähtud kohtadesse ja neid tühjendab äravedu korraldav jäätmekäitleja.
(3) Kanistreid teravate ja torkivate jäätmetega tuleb hoida jäätmehoidlas eraldi lukustatavas ruumis, kus need pakitakse punasesse jäätmekotti, millel on markeering “Teravad ja torkivad jäätmed”. Vajaduse korral võib jäätmekanistrid asetada mõnda teise pakendisse, millel on punane silt “Teravad ja torkivad jäätmed”.
§ 45. Nakkusohtlikud jäätmed
(5) Eriolukorras, nt epideemiapiirkondades, tuleb järgida Sotsiaalministeeriumi ja Tervisekaitse¬inspektsiooni korraldusi.
(2) Ravimeid ei eemaldata originaalpakendist. Ravimijäätmed (välja arvatud jäätmenimistus koodiga 18 01 09 tähistatud) pakitakse plastkotti või purki, mis omakorda pakitakse lukustatavasse kasti. Kastile märgitakse asutuse nimi ja kast tähistatakse sildiga “Ravimijäätmed”.
(3) Jäätmekäitluskohaks ei loeta jäätmekogumisnõu või konteinerit või jäätmemahutit, mis on ette nähtud vaid ühte liiki tava- või ohtlike jäätmete esmakogumiseks jäätmetekitajalt, samuti ehitisi või rajatisi või teisaldatavaid hoiukohti, kuhu eelnimetatud konteinerid tavajäätmete kogumiseks on paigutatud või ehitisi, mida kasutatakse olmes tekkinud pakendijäätmete esmakogumiseks.
(2) Järelevalvet käesoleva eeskirja täitmise üle teostab Vallavalitsus ja Valla arendusnõunik vastavalt eeskirja §-s 2 antud pädevusele.
(2) Kolga-Jaani vallavalitsus teavitab avalikkust jäätmehoolduseeskirja rakendamise algusest Kolga-Jaani valla koduleheküljel kolga-jaani.kovtp.ee ja valla lehes.
Tunnistada kehtetuks Kolga-Jaani Vallavolikogu 31.05.2005 määrus nr 52 “Kolga-Jaani valla jäätmehoolduseeskiri” ja Kolga-Jaani Vallavolikogu 23.11.2007 määrus nr 48 “Kolga-Jaani valla korraldatud jäätmeveo rakendamise kord”.
Lisa 1 Avalike liigiti kogutavate jäätmete konteinerite asukohad Kolga-Jaani vallas
Lisa 2 Taotlus korraldatud jäätmeveoga erandkorras mitteliitunuks lugemiseks
Lisa 3 Taotlus korraldatud jäätmeveoga perioodiliselt mitteliitumiseks
Lisa 5 Avaldus ühise jäätmemahuti kasutamiseks
Lisa 6 Soovituslik konteinerite suuruse ja tühjendamise sageduse määramise tabel


text:
Lohakalt korteriomanikult võib nõuda korteriomandi võõrandamist - Raamatupidaja
Lohakalt korteriomanikult võib nõuda korteriomandi võõrandamist
Nagu iga muu omandiga, kaasnevad ka korteriomandiga selle omanikule teatud kohustused. Korteriomanik on korteriomandiseaduse (KOS) § 11 lõike 1 kohaselt kohustatud hoidma korteriomandi reaalosa korras ning seda ja kaasomandi eset kasutades hoiduma tegevusest, mille toime teistele korteriomanikele ületab omandi tavakasutusest tekkivad mõjud; taluma mõjusid, mis jäävad tavakasutuse piiridesse; võimaldama korteriomandi reaalosa kasutada teistel isikutel, kui see on vajalik kaasomandi eseme korrashoiuks. Samuti on korteriomanik sama paragrahvi lõike 2 kohaselt kohustatud tagama, et tema perekonnaliikmed, ajutised elanikud ja korteriomandit kasutavad isikud järgivad eelpool nimetatud korteriomaniku kohustusi. Kui korteriomanik on korduvalt rikkunud teise korteriomaniku suhtes oma kohustusi ja kui korteriomanikud ei pea tema ühisusse kuulumist enam võimalikuks, võivad nad nõuda, et ta oma korteriomandi võõrandab. Selline õigus tuleneb korteriomanikele KOS § 14 lõikest 1.
Võõrandamisnõude võib KOS § 14 lõike 2 kohaselt esitada eelkõige, kui korteriomanik on korduvalt jätnud täitmata korteriomaniku kohustused, mis tulenevad §-st 11; on vähemalt kuue kuu majanduskulude tasumisega viivitanud üle kolme kuu; häirib oma tegevusega oluliselt teiste korteriomandite kasutamist. Võõrandamisnõude esitamise üle otsustavad korteriomanikud häälteenamuse alusel ning seda ei saa korteriomanike kokkuleppega välistada ega piirata.
Kui kohustust rikkunud korteriomanik keeldub omandit võõrandamast, otsustab KOS § 14 lõike 5 kohaselt võõrandamise kohus vähemalt ühe korteriomaniku hagi või kaasomandi eseme valitseja (nt korteriühistu) hagi alusel. Selliste hagide esitamisel on tekkinud ka esimesed kohtupretsedendid. Nimelt andis Riigikohus tsiviilasjas nr 3-2-1-107-06 hinnangu korteriühistu hagi põhjendatusele, milles nõuti korteri võõrandamist, kuna alates detsembrist 2001. a kuni augustini 2004. a ei ole kostja tasunud elamu majanduskulusid, s.o viivitanud vähemalt kuue kuu majanduskulude tasumisega üle kolme kuu. Riigikohus leidis, et korteriomandi võõrandamisele sundimine on äärmuslik abinõu, mille kasutamiseks tuleb tuvastada vajalike eelduste olemasolu. Võlgniku kohustamiseks KOS § 14 lg 2 p 2 alusel korter võõrandada, kui ta on vähemalt kuue kuu majanduskulude tasumisega viivitanud üle kolme kuu, tuleb kolleegiumi hinnangul eelnevalt teha kindlaks majanduskulude igakuine võlgnevus.
Korteriomandi võõrandamise kohustuse puhul on tegemist kindlasti äärmusliku vahendiga, kuid samas on see teatud juhtudel vajalik vahend kohustusi korduvalt rikkunud omaniku vastu. Kindlasti muudab korteriomandi võõrandamise kohustuse vähem äärmuslikuks asjaolu, et korteriomanikule tuleb anda mõistlik tähtaeg kohtuotsuse vabatahtlikuks täitmiseks. Riigikohus on lahendis nr 3-2-1-2-05 juhtinud tähelepanu ka sellele, et korteriomanik võib võõrandamisnõudele esitada näiteks vastuväite selle vastuolu kohta hea usu põhimõttega.
Täiendav informatsioon: Advokaadibüroo Glimstedt Straus & Partnerid partner Paavo Paas (paavo.paas@glimstedt.ee) või jurist Mari-Liis Avikson (mariliis.avikson@glimstedt.ee).
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2007/02/06/lohakalt-korteriomanikult-voib-nouda-korteriomandi-voorandamist

matches:
§ 11
§ 14
§ 14
§ 14
kohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 14
Riigikohus


Mõisaküla linna jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Mõisaküla linna jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus
Mõisaküla linna jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus - sisukord
§ 7 Andmete väljastamine registrist
§ 8 Registrisse kantakse
§ 11 Registriandmete kasutamine ja juurdepääs
§ 13 Registri pidamise lõpetamine
RT IV, 03.06.2016, 9
Vastu võetud 26.05.2016 nr 6
Määrus kehtestatakse „Jäätmeseaduse“ § 711 lg 1 alusel.
(1) Määrusega asutatakse kohaliku omavalitsuse register ametliku nimetusega „Mõisaküla linna jäätmevaldajate register” (edaspidi register) ning kehtestatakse registri pidamise kord.
1) andmete kogumine jäätmevaldajate kohta;
4) arvestuse pidamine jäätmemahutite, jäätmeliikide ja jäätmetekkekohtade kohta;
5) linnavalitsuse varustamine eespool nimetatud informatsiooniga jäätmehoolduse kavandamise, korraldamise ja järelevalve teostamiseks.
(1) Registri omanik on Mõisaküla linn.
(2) Registri asutaja on Mõisaküla Linnavolikogu.
(1) Registri vastutav töötleja on Mõisaküla Linnavalitsus (edaspidi vastutav töötleja).
3) informeerib huvitatud jäätmevaldajaid registri andmetest;
4) esitab järelepärimisi jäätmevedajatele;
5) vastutab registri pidamise seaduslikkuse eest;
6) teostab andmete üleandmist registri likvideerimisel.
(3) Vastutava töötleja õigusi omavad ja kohustusi täitvad ametiisikud ning nende volitused ja ülesanded määratakse ametijuhenditega.
(4) Vastutava töötleja ametiisikul on tööks registriga lubatud esitada päringuid ja saada andmeid riigi andmekogudest.
(1) Registri volitatud töötleja on MTÜ Kesk-Eesti Jäätmehoolduskeskus (edaspidi volitatud töötleja).
1) täidab registri kasutajaõigusi omava volitatud töötlejana õigusaktides sätestatud registripidaja ülesandeid;
2) rakendab meetmeid registri turvalisuse tagamiseks;
3) tagab registrisse kantud andmete säilimise;
4) esitab vajadusel järelepärimisi jäätmevedajatele;
5) osaleb registri arendustöödel;
6) tagab registrisse kantud andmete säilimise;
7) registri likvideerimisel teostab andmete üleandmist.
(3) Registri kasutajaõigusi omaval volitatud töötlejal on lubatud käesoleva määrusega talle pandud ülesannete täitmiseks esitada päringuid ja saada andmeid riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse andmekogudest.
§ 7. Andmete väljastamine registrist
(1) Registri andmed on ametialaseks kasutamiseks linnavalitsusele ja jäätmeveoga tegelevale ettevõttele ning jäätmevaldajale, kelle kohta peetakse andmeid.
(2) Põhjendatud avalduse alusel on jäätmevaldajal õigus saada registrist teavet talle kuuluva jäätmetekkekoha korraldatud jäätmeveo andmete kohta.
§ 8. Registrisse kantakse
3) isikukood või juriidilise isiku puhul äriregistri kood;
4) elukoht või juriidilise isiku puhul asukoht;
7) seos jäätmetekkekohaga (omanik või üürnik).
7) jäätmetekkekoha staatus;
8) ajutine vabastus (vabastuse ajavahemik; otsuse kuupäev ja number; otsuse link; otsuse fail(id));
9) ühiskasutus (ühiskasutuse põhiobjekti jäätmevedaja viit; otsuse kuupäev ja number; otsuse link; otsuse fail(id));
11) EVALD-i viit;
12) ühiskasutuse EVALD-i viit.
(3) Registrisse kantakse jäätmevedaja poolt esitatud andmete alusel jäätmetekke infona järgmised andmed:
7) jäätmevedaja viit;
8) ühiskasutuse põhiobjekti jäätmevedaja viit.
4) teenindussagedus (päevades);
6) maht (liitrites);
(6) Registrisse kandmiseks esitatud andmete õigsuse eest vastutab andmete esitaja.
(7) Registri kaardiliidesel kuvatakse jäätmetekkekoha asukoht, kuhu saab märkida konteineri paiknemise täpse asukoha kinnistul.
(1) Jäätmevedaja esitab vastavalt automaatsele andmevahetusstandardile andmed jäätmevaldajate teenindamise kohta mitte harvem kui üks kord nädalas.
1) jäätmetekkekoha omaniku või jäätmevaldaja andmete muutmiseks;
2) jäätmeveo erisuse sisestamiseks;
3) riigi infosüsteemide andmebaasides sisalduva info alusel;
4) jäätmevedaja poolt esitatud andmete sisestamiseks.
(3) Registris teeb muudatusi ja parandab ebaõigeid kandeid registri vastutav töötleja, kes informeerib muudatuste sisseviimisest andmete esitajat.
§ 11. Registriandmete kasutamine ja juurdepääs
(1) Registri andmeid kasutatakse kohalikule omavalitsusele ning füüsilistele või juriidilistele isikutele pandud avalike ülesannete täitmiseks, kusjuures avaliku ülesande täitmisel peab lähtuma registri põhiandmetest. Samuti on juriidilistel ja füüsilistel isikutel juurdepääsuõigus registri andmetele õigustatud huvi korral.
(2) Registriandmetele juurdepääs on piiratud.
(1) Järelevalvet registri pidamise üle teeb vastutav töötleja, andmekaitse järelevalveasutus ja teised isikud, kellel on selleks seadusest tulenev õigus.
(3) Andmekaitse järelevalveasutusel on lisaks isikuandmete kaitse seaduses sätestatud õigustele õigus igal ajal kontrollida riigi ja kohalike omavalitsuste andmekogude pidamise vastavust seadustele ja muudele õigusaktidele, anda seaduses sätestatud juhtudel lubasid andmete töötlemiseks ja ristkasutuseks, andmekogude ühendamiseks, laiendamiseks ja lõpetamiseks, lahendada andmete töötlemisel tekkivaid vaidlusi ning määrata seaduses sätestatud korras karistusi andmete ebaseadusliku töötlemise ja andmekogude pidamise korra rikkumise puhul.
§ 13. Registri pidamise lõpetamine
(1) Registri pidamise lõpetamise otsustab Mõisaküla Linnavolikogu.
(2) Registri pidamine lõpetatakse kooskõlas arhiiviseaduse, avaliku teabe seaduse ja nende alusel kehtestatud õigusaktide alusel.
(3) Registri lõpetamisel otsustatakse andmete üleandmine teise andmekogusse (riiklikku või kohaliku omavalitsuse arhiivi) või nende hävitamine.
Registri pidamist finantseeritakse MTÜ Kesk-Eesti Jäätmehoolduskeskuse eelarvest.
(1) Mõisaküla Linnavolikogu 28. juuni 2007.a määrus nr 21 „Jäätmevaldajate registri asutamine ja pidamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.


Ajateenistusse asumisel kaasavõetavate ja ajateenistuses nõutavate dokumentide ning esemete loetelu, ajateenistuses keelatud asjade loetelu, keelatud asjade hoidmise, tagastamise ja hävitamise kord ning hävitamisakti vorm – Riigi Teataja
Ajateenistusse asumisel kaasavõetavate ja ajateenistuses nõutavate dokumentide ning esemete loetelu, ajateenistuses keelatud asjade loetelu, keelatud asjade hoidmise, tagastamise ja hävitamise kord ning hävitamisakti vorm
Ajateenistusse asumisel kaasavõetavate ja ajateenistuses nõutavate dokumentide ning esemete loetelu, ajateenistuses keelatud asjade loetelu, keelatud asjade hoidmise, tagastamise ja hävitamise kord ning hävitamisakti vorm - sisukord
§ 2 Dokumentide loetelu
§ 3 Esemete loetelu
§ 4 Keelatud asjade loetelu
§ 5 Keelatud asjade hoiule võtmine, hoidmine ja hävitamine
§ 6 Hoiule võetud asjade tagastamine
§ 7 Keelatud asjade hävitamine
RT I, 20.12.2012, 20
Vastu võetud 17.12.2012 nr 18
Määrus kehtestatakse kaitseväeteenistuse seaduse § 40 lõike 2 ja § 49 lõike 11 alusel.
Määrusega kehtestatakse ajateenistusse asumisel kaasavõetavate ja ajateenistuses nõutavate dokumentide ning esemete loetelu, ajateenistuses keelatud asjade loetelu, nende hoidmise, tagastamise ja hävitamise kord ning hävitamisakti vorm.
§ 2. Dokumentide loetelu
Ajateenistusse asumisel on isik kohustatud kaasa võtma ja ajateenistuses peavad ajateenijal olema järgmised dokumendid:
2) juhiluba (olemasolul);
3) immuniseerimispass (olemasolul).
§ 3. Esemete loetelu
Ajateenistusse asumisel on isik kohustatud kaasa võtma isikliku hügieeni tarbed.
§ 4. Keelatud asjade loetelu
Ajateenijal ei tohi ajateenistuses olla järgmisi asju:
1) relv ja laskemoon;
2) lõhkematerjal, pürotehniline toode, plahvatusohtlik ja kergestisüttiv aine;
3) ohtlik kemikaal ja toksiline aine;
4) ravimid, mille omamist ei ole lubanud ajateenistuskoha ülema määratud tervishoiutöötaja.
§ 5. Keelatud asjade hoiule võtmine, hoidmine ja hävitamine
(1) Ajateenistuskoha ülema käsul võib tegevväelane vaadata läbi ajateenija isiklikke asju.
(2) Läbivaatuse käigus tuvastatud ajateenijal kaasasolev relv, mis on registreeritud relvaseadusega kehtestatud korras ja mille kohta ajateenija omab kehtivat relvaluba, ja laskemoon võetakse hoiule.
(3) Relv ja laskemoon võetakse hoiule ajateenistuskoha relvaruumis või -laos isiklike relvade hoidmiseks ettenähtud eraldi kapis kuni ajateenija puhkuseni või ajateenistusest vabastamiseni. Relva ja laskemoona hoitakse relvaseaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktides ette nähtud korras.
(4) Käesoleva määruse § 4 punktides 2 ja 3 nimetatud asjad võetakse ajateenijalt ära ja hävitatakse käesoleva määruse §-s 7 sätestatud korras.
(5) Käesoleva määruse § 4 punktis 4 sätestatud ravimid saadetakse ajateenija nõusolekul ja kulul ajateenija nimetatud adressaadile. Saatmisega mittenõustumise korral võetakse ravimid hoiule.
(6) Hoiule võetud asjade kohta koostab ajateenistuskoha ülema volitatud tegevväelane (edaspidi hoiulevõtja) käesoleva määruse lisas 1 toodud vormi kohaselt akti. Akt koostatakse kahes eksemplaris ning registreeritakse dokumendiregistris.
(7) Hoiule võtmise aktis märgitakse ajateenija andmed, asjade loetelu ja kogus ning hoiule võtmise aeg ja koht. Akt allkirjastatakse ajateenija ja hoiulevõtja poolt.
(8) Hoiule võetud asjad hoiustatakse ajateenistuskohas.
(9) Käesoleva määruse §-s 4 nimetamata, kuid muu seaduse või selle alusel antud õigusaktiga keelatud asi võõrandatakse vastavas seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud korras.
§ 6. Hoiule võetud asjade tagastamine
(1) Hoiule võetud asjad tagastatakse ajateenijale ajateenistusest vabastamisel, mille kohta tehakse vastav märge hoiule võetud asjade hoiustamise akti.
(2) Erandina võib ajateenistuskoha ülem lubada ajateenijal tema puhkuse või kokkusaamise ajal toimetada hoiule võetud asjad ajateenistuskoha territooriumilt välja, mille kohta tehakse vastav märge hoiule võetud asjade hoiustamise akti.
§ 7. Keelatud asjade hävitamine
(1) Käesoleva määruse § 4 punktides 2 ja 3 nimetatud asjade hävitamine ja võõrandamine toimub vastavas seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud korras.
(2) Käesoleva määruse § 4 punktides 2 ja 3 nimetatud asjad hävitab ajateenistuskoha ülema moodustatud komisjon. Komisjon peab olema vähemalt kaheliikmeline.
(3) Asi hävitatakse viisil, mis ei ole ohtlik elule, tervisele ega keskkonnale ning mis välistab asja taaskasutuselevõtu.
(4) Asja hävitamise kohta koostatakse akt, milles märgitakse asja hävitaja, eseme või aine nimetus, kogus, viide otsusele, mille alusel esemed üle antakse, hävitamise viis, aeg ja koht.
(5) Asja hävitamise akt koostatakse määruse lisas 2 toodud vormis. Akt koostatakse kahes eksemplaris. Akt registreeritakse dokumendiregistris.
(6) Asja hävitamisega seonduvad kulu kannab Kaitsevägi.
Lisa 1 Hoiule võetud asjade hoiustamise akti vorm
Lisa 2 Ajateenijale tagastamisele mittekuuluvate asjade hävitamise akti vorm


text:
 Võlg aastast 2013 - juura.ee
TLS 91 (2) vadislustamine (8)
Üürilepinguga mure (3)
Võlg firmalt kui tõestuseks tellimuste emailid (2)
Võlg aastast 2013 (22)
taust.ee (3)
korteris hiired (1)
toitjakaotuspension (6)
Võlg aastast 2013
Ralli 2.10.2018 09:26	(7 kuud tagasi)
Tere, inkasso ei ole nõus tühistama võlanõustaja, mis on 4a. Vana. Nende vastus on: "Teie õigus on kohtu poole pöörduda ,võlamenetlus lõpetatakse ainult kohtuotsusega. Jätkame menetlusega." Kuid samas jurist ütleb "Riigikohus on oma lahendis nr 3-2-1-41-07 (p 24) sedastanud, et aegumise kohaldamiseks piisab selgest suulisest vastuväitest" Kuidas peaks toimima nüüd?
Reelika 2.10.2018 09:42	(7 kuud tagasi)
Kui võlg on tõesti aegunud, siis nii see ongi. Ei tähenda see seda, et selle peab kohus välja kuulutama, kui aegunud, siis aegunud. Aegus aegumistähtaja jooksul ja kõik. Millegipärast on inkassofirmad läinud seda teed, et justkui kohus ainuisikuliselt otsustaks, kas on aegunud või ei ja kui kohus seda teinud ei ole (kohtusse antud ei ole), siis justkui võiks lõpmatuseni muudkui võlga tagasi nõuda. Nii see paraku ei ole. Juristi jutt iseenesest õige, aga parem kui seesugune vastuväide oleks kirjalik. Seega saada neile meil, et võlgnevus on aegunud.
Ralli 2.10.2018 09:46	(7 kuud tagasi)
Olen neile kirjutanud, käsevad kohtusse minna
Reelika 2.10.2018 09:52	(7 kuud tagasi)
See on nende asi kohtusse minna, neil on sinu vastu nõue, mitte sul. Sinul pole nendega mingit pistmist, kirjutasid, et aegunud ja kõik. Kohtusse läheb ikkagi see, kelle õigusi on rikutud ehk kes pole senise asjadekäiguga nõus.
Ralli 2.10.2018 10:03	(7 kuud tagasi)
Nad ei ole nõus sellega, kirjutasin seda neile. Nemad vastasid et võla loeb EV aegunud vaid kohus, kuhu peab mina pöörduma, makstes kõik kulud.
Reelika 2.10.2018 10:20	(7 kuud tagasi)
No näed kui nemad ei ole nõus, siis las pöörduvadki kohtusse. Sina oled nõus, et aegunud ja sul ei ole vaja kuhugi pöörduda. Nad üritavad iga hinna eest inimesele tekitada muljet, et nõue ei olegi aegunud, sest ainult mitte aegunud nõuet nad saavad sisse nõuda. Seetõttu ka kõik need "kohus otsustab", "pöörduge kohutusse", "aegub 10 aastaga" jutud.
Reelika 2.10.2018 11:55	(7 kuud tagasi)
Ja see, et "võla loeb EV aegunud vaid kohus" on vale, kohus vaid VÕTAB ARVESSE aegumist oma otsuse koostamisel (TsÜS § 134), muud midagi. Nõue aegub AEGUMISTÄHTAJA JOOKSUL - Õigus nõuda teiselt isikult teo tegemist (nõue) aegub seaduses sätestatud tähtaja (aegumistähtaeg) jooksul (TsÜS § 142 lg 1), ei sõnakestki kohtu kohta.
Ralli 2.10.2018 11:58	(7 kuud tagasi)
Kui pöördun nüüd ise kohtusse siis sellega et võlg aegunuks lugeda, kas on mul siis õigus küsida jonnakalt inkasso firmalt Kohtukulude kandmist? Riigilõiv jne
Reelika 2.10.2018 12:05	(7 kuud tagasi)
Ma arvan kohus ei võtagi seda menetlusse.
Ralli 2.10.2018 12:11	(7 kuud tagasi)
Kuid mis ma siis tegema peaks? Nende vastus minule Veelkord-Eesti Vabariigis otsustab aegumise üle kohus ning võlamenetlus lõpetatakse ainult kohtuotsusega. Võla nõue jääb. Parimate soovidega, Marika Sirg Mobiil: 57808703 e-mail: marika@castovanni.ee Telefon: 6814449 Castovanni OÜ A.Weizenbergi 20 10150 TALLINN
Reelika 2.10.2018 12:15	(7 kuud tagasi)
Nendega ei maksa rohkem suhelda. Sina oled aegumisele tuginenud ja kõik.
Reelika 2.10.2018 12:52	(7 kuud tagasi)
Ma küsiks vastu sellist teksti saades, et millel sellised väited tuginevad. Vastupidi ju, ka kohus on oma mitmes otsuses öelnud, et aegunud nõuded peavad õigusrahu ja õiguskindluse tagamise huvides taanduma. Eesti Vabariigis ei otsusta aegumise üle kohus, vaid võtab seda arvesse.
Ralli 2.10.2018 13:10	(7 kuud tagasi)
Edastasin teie küsimuse, vastus tuli selline. "Aegumise üle ei otsusta Teie ega jurist ,vaid kohus.Veelkord-Teie õigus on kohtu poole pöörduda ,võlamenetlus lõpetatakse ainult kohtuotsusega ning info Teie võlgnevuse kohta on avaldatud registris Taust.ee.Võlausaldajal on võimalik võla andmeid kajastada ja avalikustada krediidivõimelisuse hindamise eesmärgil krediidiinfo andmebaasis ning seadusliku aluse annab selleks Maksehäirete avaldamine §-d 2; 4 ja Isikuandmete kaitse seaduse § 11, olenemata sellest kas võlg on aegunud või mitte.Maksimaalne avaldamise periood on 13 aastat. Ootan Teie tagasisidet juhul kui soovite oma võlgnevusi likvideerida või kohtuotsust."
Reelika 2.10.2018 14:37	(7 kuud tagasi)
Sellele ikka ei vastatud, et kust võetakse väide, et vaid kohus aegumise üle otsustab. Ma kirjutaks, et põhjendagu ära, kust sellised väited pärinevad, konkreetseid seadusesätteid paluks:)
Ralli 2.10.2018 16:18	(7 kuud tagasi)
Kuid reaalselt mis siis selles olukorras ette võtta, kui inkasso pole nõus aegunud võla nõuet tunnistama. Ka siis tulebki kohtusse minna? Kas saab siis nõuda et põikpäine inkasso maksab riigilõivud jms kohtuga kaasnevaid kulusid?
Reelika 2.10.2018 17:38	(7 kuud tagasi)
No see, et nemad seda ei tunnista, see on nende probleem. Kui nad sellega ei nõustu, andku siis kohtusse. Sina jääd oma seisukoha juurde, sinul probleemi pole - asi on aegunud ja kõik. Kohtusse pöördub ikkagi see, kes asjaga EI NÕUSTU (ehk siis nemad). Kohtukulud tasub üldjuhul kaotaja, küll aga küsib kohtukulude asjus arvamust kohus ka kostjalt. TsMS § 394 lg 2 p 5 - Vastuses hagile peab kostja muu hulgas teatama kuidas tuleb kostja arvates jaotada menetluskulud.
murto 2.10.2018 09:42	(7 kuud tagasi)
Kohtus tulebki vastuväide esitada.
Reelika 2.10.2018 15:21	(7 kuud tagasi)
See oleks nagu järgmine olukord: ostad poest kingad, saad vaevu kuu käia kui juba kingad katki. Midagi ette ei võta, lased pretensiooni esitamise aja tuima näoga mööda, mille ajal oleks saanud nõuda raha tagasi või siis kingade parandamist, asendamist jne. Ja siis 10 aastat hiljem avastad, et oh katkised kingad, et lähen küsin nüüd raha tagasi kauplejalt. Kaupleja siis seletab, et 2 aasta jooksul oleks see võimalik olnud, nüüd on tähtaeg möödas, asi on aegunud ja mingit raha ma tagasi sulle ei anna. Käid siis edaspidi seal igapäevaselt oma raha nõudmas (a la inkasso pidevalt helistab, saadab kirju), kauplejal juba siiber, ütleb, et asi on AEGUNUD. Sina siis ütled, et ei ei, aegumise üle ju otsustab vaid KOHUS, mitte sina ega mina, nii et kannata ära, ma tulen homme uuesti sama jutuga - tahan raha tagasi:))
Reelika 2.10.2018 15:48	(7 kuud tagasi)
Ja kui sulle ei meeldi, et ma siin igapäev raha tagasi käin küsimas, siis pöördu kohtusse, las kohus kuulutab aegunuks. Enne ma ei lõpeta:)
Reelika 2.10.2018 16:20	(7 kuud tagasi)
Ja lasen su lisada Tarbijakaitseameti mustanimekirja (a la MHR-i), siis teised teavad eemale hoida, sest oma kohustusi sa ju ei täida. Ilmselgelt teda sinna nimekirja ei kanta, aga millest see tuleb, et selline kaupmehe kottimine ja survestamine ei ole meie ühiskonnas normaalne (ega ei peagi olema), aga igasugune aegunud vanade nõuete lisamine Maksehäireregistrisse on igati okei. Mõlemad on ju samaväärselt taunitavad. Mõlemad on aegunud ja kohustatud isikud (võlgnik, kaupleja) on oma kohustuse täitmisest keeldunud.
Pb 10.10.2018 07:12	(7 kuud tagasi)
Reelika, milleks üle muretseda. Juba antud nõu asjakohane- kohtusse põõrdugu see, kes raha tahab ehk siis inkasso. Kohtusse põõrdumise õigust ei välista see et nõue aegunud. Kohus kohaldab aegumist üksnes poole taotluse alusel. Seega- seni ignoreeri inkassot
?? 15.10.2018 05:24	(7 kuud tagasi)
Sellest ignoreerimise nõuandest ei ole kasu, sest inkasso keeldub eemaldamast võlga oma sopalehelt - taust.ee ja takistab mul sellega edasisi lepinguid sõlmida. Minu puhul on tegemist väidetavalt võlaga aastast 2010 (summa 6 euri, millest inkasso on tekitanud 42 euri) ühtki dokumenti, mis üleüldse tõestaks mingi võla olemasolu, ei ole mulle vaatamata korduvatele küsimistele esitatud. Ainult samasugune möla, et sisusliselt on neil õigus mu elu segada kuni surmani ja võlg ei aegu mingi nipiga v.a. kohtuotsus. Kas pean oma õiguste jaluleseadmiseks pöörduma kohtusse ja nõudma inkassolt näiteks hüvitist alusetu väljapressimise eest? Või mida teha?
A 16.10.2018 05:54	(7 kuud tagasi)
Aegumine annab seadusliku aluse kohustuse täitmisest keeldumiseks ning selleks pole vaja kohtuotsust, vaid piisab võlausaldajale aegumise vastuväite esitamisest. Samas aegumisega kohustus kui selline ei lõpe, vaid lõpeb üksnes nõudeõigus. Juhul kui andmed võlgnevuse kohta on maksehäireregistris avaldatud enne aegumistähtaega, on neid andmeid vastavalt kohtupraktikale õigus avaldada kuni 13 aastat alates võlgnevuse tekkimisest. Kui aga maksehäire andmed on avaldatud juba peale aegumist ehk nõudeõiguse lõppemist, siis põhimõtteliselt peaks olema võimalik pöörduda hagiga kohtusse nõudega maksehäire avaldamise lõpetamiseks.

matches:
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 134
§ 142
kohus
kohus
kohus
§ 11
kohus
kohus
§ 394
kohus
Kohus


Puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse järelevalve täpsem kord ning turustusnormidele vastavuse järelevalve erikord jaemüügi etapil – Riigi Teataja
Puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse järelevalve täpsem kord ning turustusnormidele vastavuse järelevalve erikord jaemüügi etapil
Puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse järelevalve täpsem kord ning turustusnormidele vastavuse järelevalve erikord jaemüügi etapil - sisukord
§ 2 Puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse järelevalve täpsem kord
§ 3 Kontrollide viis puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse järelevalve erikorra puhul
§ 4 Proovide võtmine puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse järelevalve erikorra puhul
§ 5 Proovi kontrollimine puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse järelevalve erikorra puhul
RT I, 01.03.2012, 2
Vastu võetud 21.02.2012 nr 22
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 94 lõike 91 ning komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (ELT L 157, 15.06.2011, lk 1–163), artikli 11 lõike 1 ja artikli 17 lõike 1 alusel.
Määrusega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1–149), lisa 1 IX osas loetletud puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse järelevalve täpsem kord ning turustusnormidele vastavuse järelevalve erikord jaemüügi etapil.
§ 2. Puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse järelevalve täpsem kord
Põllumajandusamet teeb järelevalvet puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse üle komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 11 kohaselt.
§ 3. Kontrollide viis puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse järelevalve erikorra puhul
Puu- ja köögivilja vastavust turustusnormidele kontrollitakse partiid esindava lähteproovi või selle osa hindamise teel. Partiid, lähteproovi ja üksikproovi käsitletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 lisa V tähenduses.
§ 4. Proovide võtmine puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse järelevalve erikorra puhul
(1) Proovide võtmine on puu- või köögiviljapartiist teatava koguse ajutine eraldamine turustusnormidele vastavuse kontrollimiseks.
(2) Rikutud pakendiga puu- või köögiviljapartiist proovi ei võeta.
(3) Paragrahvis 3 nimetatud lähteproovi koguse ning üksikproovide koguse ja arvu määrab järelevalveametnik. Lähteproovi kogus peab olema piisav puu- või köögiviljapartii turustusnormidele vastavuse kontrollimiseks. Kui järelevalveametnikul tekib kahtlus, et puu- või köögivili ei vasta asjaomasele turustusnormile, võetakse partiist üksikproove vastavalt lisas märgitud arvule ja kogusele.
(4) Kui ühe puu- või köögivilja mass on üle 2 kg, võetakse partiist viis üksikproovi.
(5) Pähklite turustusnormidele vastavuse kontrollimiseks võetakse lähteproovi igast üksikproovist proovi esindav kogus. Proovi esindav kogus kokku on vähemalt 50 pähklit või üks müügipakend.
(6) Värske puu- ja köögivilja sisu turustusnormidele vastavuse kontrollimiseks võetakse lähteproovist vähendatud proov. Vähendatud proovi kogus ei või ületada 10% lähteproovist.
§ 5. Proovi kontrollimine puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse järelevalve erikorra puhul
(1) Kui üksikprooviks on võetud pakendatud puu- või köögivili, siis turustusnormidele vastavuse kontrollimiseks pakitakse see lahti. Üksikproovi ei pea lahti pakkima, kui pakendi laad ja pakkematerjali liik võimaldavad toodet hinnata lahti pakkimata. Pakendatud pähkleid lahti ei pakita.
(2) Enne lõikes 1 nimetatud üksikproovi lahtipakkimist kontrollitakse pakendi, sealhulgas selle materjali sobivuse ja puhtuse vastavust turustusnormidele ning pakendi märgistust.
(3) Puu- või köögivili tükeldatakse juhul, kui puu- või köögivilja turustusnorm näeb ette selle sisu kontrollimist.
(4) Puu- või köögiviljapartiist prooviks eraldatud kogus pannakse pärast turustusnormidele vastavuse kontrollimist partii hulka tagasi. Partii hulka ei panda tagasi puu- või köögivilja, mis on kontrollimisel kahjustunud või muutunud müügikõlbmatuks.


Juhised vormide INF 11, INF 1 ja tõendi TD täitmiseks - Raamatupidaja
Juhised vormide INF 11, INF 1 ja tõendi TD täitmiseks
22. aprill 2010 13:16
1. Sissejuhatus vormile INF 11
Vorm INF 11 on deklaratsioon, mis on kehtestatud vastavalt tulumaksuseaduse (TuMS-i) § 56 lõikele 1. Vormi INF 11 täidavad residendist äriühingud, kes maksavad TuMS-i § 50 lõigetes 11 ja 12 sätestatud tingimustel dividende või teevad TuMS-i § 50 lõikes 21 sätestatud tingimustel väljamakseid aktsia- või osakapitali sissemaksete vähendamisel, aktsiate osade, osamaksete või sissemaksete tagasiostmisel või tagastamisel, või teevad muul juhul omakapitalist väljamakseid, või maksavad likvideerimisjaotisi (edaspidi väljamakseid omakapitalist).
Maksumaksja poolt väljamakstavad dividendid ja omakapitali väljamaksed, mis kuuluvad maksustamisele TuMS-i § 50 lõigete 1 ja 2 alusel ning saadud dividendid ja omakapitali väljamaksed, millele ei rakendata vabastusmeetodit, vaid krediidimeetodit, deklareeritakse maksudeklaratsiooni vormi TSD lisal 7 ja käsitletakse eraldi juhendis „Juhised maksudeklaratsiooni vormi TSD lisa 7 täitmiseks”.
Vormil INF 11 kajastatakse alates 1. jaanuarist 2005. aastal teiselt mitteresidendist või residendist äriühingult saadud ja maksuvabalt edasi väljamakstavad dividendid ning alates 1. jaanuarist 2009. aastal teiselt mitteresidendist või residendist äriühingult saadud ja maksuvabalt edasi makstavad omakapitali väljamaksed, st need dividendid ja omakapitali väljamaksed, mille väljamaksmisel rakendatakse vabastusmeetodit.
Vorm INF 11 täidetakse ja esitatakse selle kalendrikuu eest, millal dividende välja makstakse või tehakse väljamakseid omakapitalist. Tulenevalt TuMS-i § 56 lõikest 3 esitatakse vorm INF 11 Maksu- ja Tolliametile väljamakse tegemise kuule järgneva kalendrikuu 10. kuupäevaks ja vorm INF 11 esitatakse koos vormiga INF 1.
1.1. Vormi INF 11 täitmisest
Vormil INF 11 on kaks tabelit.
Tabelis 1 näidatakse pärast 1. jaanuari 2005. aastal saadud dividendid ja alates 1. jaanuarist 2009. aastal saadud omakapitali väljamaksed.
Tabel 2 täidetakse juhul, kui tabeli 1 veerus 9 märgitud saadud dividendide ja omakapitali väljamaksete arvelt makstakse välja dividende või omakapitali väljamakseid, olenemata sellest, kas saajateks on residendid või mitteresidendid, füüsilised isikud või juriidilised isikud.
Vorm INF 11 täidetakse ja esitatakse, kui maksumaksja teeb ise saadud dividendide või omakapitali väljamaksete arvelt väljamakseid, st peab täitma tabeli 2. Täites tabeli 2 täidetakse ka tabel 1. Kui saadud dividende või omakapitali väljamakseid nende saamise kuul välja ei maksta (tabelit 2 ei täideta), siis ei täideta ega esitata maksuhaldurile ka tabelit 1.
Tähele tasub panna, et tabeli 1 täitmisel on vaja arvestada, millisest riigist tulu on saadud, kas Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriikidest (edaspidi lepinguriikidest) ning Šveitsi Konföderatsioonist või mitte, samuti tuleb arvestada maksulepingutes sätestatuga. Lepinguriikideks on Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Island, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Liechtenstein, Luksemburg, Läti, Holland, Malta, Norra, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, Taani, Tšehhi ja Ungari, seega kõik Euroopa Liidu liikmesriigid ja lisaks 3 EFTA riiki.
Lepinguriikide ja Šveitsi Konföderatsiooni loetelu on INF 11 tabeli 1 juures, maksulepinguriigid on võimalik leida maksuhalduri kodulehelt.
1.1.1. Vormi INF 11 tabel 1
Seoses sellega, et alates 1. jaanuarist 2009. aastal näidatakse tabelis 1 lisaks saadud dividendidele ka saadud omakapitali väljamakseid, on järgnevalt toodud tingimused, mis peavad selleks olema täidetud. (vt tabelit SIIN)
Tabeli 1 täitmisel eristatakse, kas selles kajastatakse (residendist või mitteresidendist) äriühingult saadud dividendid või residendist äriühingu välisriigis asuvalt püsivalt tegevuskohalt (edaspidi PT-lt) omistatud kasumit. Samuti on erinev veergude 10 ja 11 täitmine erinevatest riikidest dividendide saamise korral. Oluline on tähele panna, kas dividendid saadi lepinguriigi maksukohustuslasest äriühingult või mitte.
Tabeli 1 täitmiseks dividendide osas peavad olema täidetud järgnevad tingimused:
* maksumaksja on saanud dividende alates 1. jaanuarist 2005. aastal. Kui dividendid saadi enne 1. jaanuari 2005. aastal, siis tuleb need näidata lisa 7 tabelis 2a
* dividendid peavad olema dividendide saaja arvele laekunud, st et veerus 8 näidatakse dividendide saamise kuupäev ja arvestades eelmises punktis toodut ei tohi kuupäev olla varasem kui 1. jaanuar 2005. aastal. PT puhul näidatakse siin PT kasumiosalt tulumaksu tasumise kuupäev, mis võib olla varasem kui 1. jaanuar 2005. aastal
* kaudse osalusega äriühingult (tütarettevõtte tütarettevõttelt) saadud dividendide puhul näidatakse saaja osalus temale viimasena dividende väljamaksnud äriühingus (tütarettevõttes), mis peab vastama vähemalt sellele osaluse suurusele, mis on märgitud allpooltoodud perioodides. Osaluse suurust ei ümardata ja näidatakse vähemalt kahe kohaga peale koma. PT puhul näidatakse veerus 5 osaluse suuruseks 100
* dividendi saaja osalus dividendide saamise perioodil 1. jaanuar 2005 kuni 31. detsember 2006 oli vähemalt 20% (veerg 5). Kui osaluse suurus oli sellel perioodil alla 20%, siis need saadud dividendid näidatakse lisa 7 tabelis 2, juhul kui dividendid on maksustatud
* dividendi saaja osalus dividendide saamise perioodil 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2008 oli vähemalt 15% (veerg 5). Kui osaluse suurus oli sellel perioodil alla 15%, siis need saadud dividendid näidatakse lisa 7 tabelis 2, juhul kui dividendid on maksustatud
* dividendi saaja osalus dividendide saamisel alates 1. jaanuarist 2009. aastal on vähemalt 10% (veerg 5). Kui osaluse suurus on alates 1. jaanuarist 2009. aastal alla 10%, siis need saadud dividendid näidatakse lisa 7 tabelis 2, juhul kui dividendid on maksustatud
* saadud dividendide puhul kirjutatakse veergu 6 „dividend” ja veerus 7 näidatakse koodi 10
* kui dividendid on saadud lepinguriigist või Šveitsi Konföderatsiooni maksukohustuslasest äriühingult, v.a madala maksumääraga territooriumil asuvalt äriühingult, siis ei ole tabeli 1 veergude 10 ja 11 täitmine kohustuslik, kuid siinkohal peab arvestama veeru 9 täitmisega. Kui veerus 10 näidatakse kinnipeetud tulumaks, siis tuleb veerus 9 näidata kindlasti saadud dividendide brutosumma. Vastasel juhul ei täideta õigesti tabeli 2 veergu 1
* kui dividendid on saadud eelmises punktis nimetamata riigist, v.a madala maksumääraga territooriumil asuvalt äriühingult, ja välisriigis peeti tulumaks kinni, siis peab veerus 9 olema märgitud brutosumma ja täidetakse veerg 10. Kindlasti peab vähemalt üks veergudest 10 või 11 olema täidetud välisriigi maksu kinnipidaja või makshalduri poolt antud tõendi alusel.
Seega peab saadud dividendidelt olema kas tulumaks kinni peetud või dividendide aluseks olevalt kasumiosalt tulumaks tasutud, juhul kui dividendid ei ole saadud lepinguriikidest.
Antud juhul ei ole oluline, kas kasumiosalt on tulumaks juba makstud või maksukohustuse tähtaeg ei ole veel saabunud. Oluline on maksu tasumise fakt ja siinkohal ei võeta tulumaksu tasumisena arvesse tulumaksu avansiliste maksete tasumist
* PT-le omistatud kasumi puhul on oluline, millises riigis PT asub. Kui PT asub lepinguriigis või Šveitsi Konföderatsioonis, siis ei pea veerg 11 olema täidetud, kui PT asub mittelepinguriigis, siis peab kasum olema välisriigis maksustatud, st veerg 11 peab olema täidetud
* kui dividende saadakse maksulepinguriigist, on soovitatav, et maksumaksja esitaks vastavale riigile õigeaegselt oma residentsust tõendava dokumendi (taotluse maksulepingu kohaldamiseks - vormi TM3). Sellega välditakse asjatute parandusdeklaratsioonide tegemist. Maksulepinguriigist saadud dividendide puhul näidatakse tegelikult kinnipeetud tulumaksu summa veerus 10 ja brutosumma veerus 9. Kui maksulepinguriigis peeti tulumaksu rohkem kinni kui maksuleping ette näeb, siis peale maksulepingus näidatud maksumäärast enam kinnipeetud tulumaksu kättesaamist tuleb maksmaksjal teha parandusdeklaratsioon selle kalendrikuu eest, milles saadud dividendid kajastati
* veergudes 9, 10 ja 11 näidatakse summad Eesti kroonides, vastavalt veerus 8 näidatud tehingu toimumise kuupäeval kehtinud Eesti Panga päevakursile
Selleks, et täita tabel 1 saadud omakapitali väljamaksete kohta, peavad olema täidetud järgnevad tingimused:
* maksumaksja saab täita vormi INF 11, kui omakapitali väljamaksed on saadud pärast 1. jaanuari 2009. aastal
* omakapitali väljamaksete saaja osalus temale väljamakse teinud äriühingus peab väljamakse saamisel olema vähemalt 10%, kusjuures ei ole oluline, kas väljamakse tegi residendist või mitteresidendist äriühing (veerg 5). Kui väljamakse saaja osalus on alla 10% ja nimetatud väljamaksed on maksustatud, siis tuleb need omakapitali väljamaksed näidata lisa 7 tabelis 2
* saadud omakapitali väljamakse puhul kirjutatakse veergu 6 „kapitali juurdekasv” ja veerus 7 näidatakse koodi 13
* omakapitali väljamakse puhul ei ole oluline, millisest riigist see saadakse. Väljamakse osa või väljamakse aluseks olev kasumiosa peab olema maksustatud, mida tuleb tõendada välisriigi maksu kinnipidaja või makshalduri poolt antud tõendi alusel.
Seega peab alati olema täidetud kas veerg 10 või 11. Kui on täidetud veerg 10, siis veerus 9 peab olema näidatud brutosumma. Ka siinkohal on täitmisel erand, kui väljamakse saaja osalus temale väljamakse teinud residendist äriühingus on vähemalt 10% ja väljamakse on osaliselt või täielikult äriühingu tasemel maksustatud, siis residendist äriühingult saadud ja maksustatud omakapitali väljamaksete puhul ei ole võimalik veerge 10 või 11 tegelikult täita.
Seda, et maksumaksja on saanud maksustatud väljamakse tõendab maksumaksjale residendist äriühingu poolt antud tõend TD ja veerus 9 näidatakse saadud tõendi TD real 2 näidatud summa
* maksulepinguriikidest saadud omakapitali väljamaksete puhul on analoogne olukord saadud dividendidega. On soovitatav, et maksumaksja esitaks vastavale riigile õigeaegselt oma residentsust tõendava dokumendi (taotluse maksulepingu kohaldamiseks - vormi TM3), juhul kui maksuleping näeb ette erineva maksumäära kasutamist
1.1.2. Vormi INF 11 tabel 2
Kui tabelis 1 peetakse arvestust saadud dividendide ja omakapitali väljamaksete kohta, siis tabelis 2 näidatakse summad, mida maksumaksja teeb dividendide väljamaksmisel ja omakapitali väljamaksete tegemisel vabastusmeetodit kasutades. Siinkohal ei ole enam oluline, kas väljamakstud dividendid makstakse välja saadud dividendide või omakapitali väljamaksete arvelt või vastupidi.
Veerus 1 arvutatakse netosumma, mille ulatuses maksumaksja saab väljamakseid teha. Siinkohal on oluline tabeli 1 veeru 9 õige täitmine, sest tabeli 2 veerus 1 lahutatakse brutosummast (tabeli 1 veerg 9) välisriigis dividendidelt ja omakapitali väljamaksetelt kinnipeetud tulumaksu summa (tabeli 1 veerg 10).
Veerus 2 näidatakse maksustamisperioodil tehtud väljamaksete summa kokku, st väljamakstud summa võib sisaldada nii dividende kui ka omakapitali väljamakseid, kuid veerus 2.1 tuleb näidata omakapitali väljamaksete summa ilma dividendideta. See on vajalik vormi INF 1 veeru 9 õigeks täitmiseks.
Olukorras, kus maksustamisperioodi väljamaksed veerus 2 olid väiksemad kui maksumaksjale vabastusmeetodi kasutamiseks laekunud summad veerus 1, näidatakase maksustamisperioodil kasutamata osa veerus 3, mis kantakse üle järgmise maksustamisperioodi tabeli 2 veergu 1.
Juhul, kui registrist kustutatud residendist äriühingu vara kasutatakse jätkuvalt Eesti majandustegevuses, saab vara kasutavale äriühingule üle anda ka maksumaksja poolt kasutamata jäänud summa veerus 3.
Seega residendist äriühingute ühinemisel, jagunemisel või ümberkujundamisel tuleb selles osalevatel residendist äriühingutel maksuhaldurile ühinemise, jagunemise või ümberkujundamise kuule eelnenud maksustamisperioodi kohta esitada vorm INF 11, täites tabeli 2, olenemata sellest, kas väljamakseid tehakse või mitte. Veeru 3 kasutamata osa üleandmisel peab üleandjast äriühing täitma ainult vormi INF 11, vormi INF 1 ei täideta. Residendist äriühing, kellele kasutamata osa üle antakse, näitab selle saamise oma INF 11 tabeli 2 veerus 1, st suurendab saadud summa ulatuses oma vabastusmeetodi rakendamiseks kasutatavat summat.
2. Sissejuhatus vormile INF 1
Vorm INF 1 on iseseisev deklaratsioon, mitte maksudeklaratsiooni TSD lisa. Vorm INF 1 on kehtestatud TuMS-i § 56 lõike 1 alusel ja selle täidavad ning esitavad residendist äriühingud (aktsiaseltsid, osaühingud, täis- ja usaldusühingud, tulundusühistud) selle kalendrikuu eest, millal:
* dividende või kasumieraldisi välja maksti
* aktsia- või osakapitali või sissemakseid vähendati
* aktsiaid, osasid, osamakseid või sissemakseid tagasi osteti või tagastati
* likvideerimisjaotised välja maksti
* mõnel muul juhul äriühingu omakapitalist väljamaksed (edaspidi väljamaksed omakapitalist) tehti
Vorm INF 1 esitatakse dividendide ja omakapitali väljamaksete suuruse ja saajate kohta, olenemata sellest, kes on saajateks (füüsilised isikud või juriidilised isikud, residendid või mitteresidendid).
Vorm INF 1 esitatakse juhul, kui eelpoolnimetatud väljamaksed on tehtud ja deklareeritud vormi TSD lisal 7 või vormil INF 11.
Võib juhtuda, et dividendid on välja makstud ja vorm INF 1 esitatakse, kuid puudub deklaratsioon väljamakstud dividendide kohta. Siinkohal on tegemist väga erandliku juhtumiga, kus rakendatakse TuMS-i § 60 lõikes 8 sätestatut. Kui äriühingul on enne praeguse TuMS-i jõustumist kehtinud TuMS-i § 32 lõike 4 alusel moodustatud dividendiarvelt välja maksmata dividende, siis pärast 2000. aastat nimetatud arvelt väljamakstud dividendid ei kuulu deklareerimisele vormi TSD lisal 7 ega vormil INF 11, kuid saajad tuleb kajastada vormil INF 1.
TuMS-i § 56 lõike 3 kohaselt esitatakse INF 1 maksuhaldurile väljamakse tegemise kuule järgneva kalendrikuu 10. kuupäevaks, st samaks kuupäevaks, kui esitatakse deklaratsioonivormid TSD lisa 7 või INF 11, kus väljamakstud summad näidatakse.
2.1. Vormi INF 1 täitmisest
Alates 1. jaanuarist 2009. aastal on INF 1 täitmine võrreldes varasema ajaga oluliselt muutunud. See on tingitud alates 1. jaanuarist 2009. aastal kehtestatud TuMS-i § 50 lõigetest 2 ja 21, mille alusel tuleb lisaks dividendide saajatele näidata ka omakapitali väljamaksete ja likvideerimisjaotiste saajad. 2009. aasta algusest on vorm INF 1 seotud füüsilise isiku tuludeklaratsiooni täitmisega. Tuludeklaratsioonil toimub eeltäitmine vormil INF 1 esitatud andmete põhjal. Eeltäidetud on tabel 6.4, kus veerus 4 näidatakse vormil INF 1 veerus 8 märgitud väljamakstud summa ja veerus 9 märgitud maksustatud summa vahe.
Vormi INF 1 tabeli veergudes 2-6 on esitatud väljamakse saaja üldandmed, kuid siinkohal peatutakse pikemalt veergudel 7-10.
2.1.1. Veerg 7
Tulenevalt sellest, et vormil INF 1 näidatakse erinevaid väljamakseid, ei ole väljamakse liiki vaja pikalt välja kirjutada. Piisab, kui kirjutada veergu 7 väljamakse kood, milleks on:
* DK – dividendid või muud kasumieraldised
* AOT – aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete tagastamisel või tagasiostmisel tehtud väljamakse
* AOV – aktsia- või osakapitali või sissemaksete vähendamisel tehtud väljamakse
* LJV – likvideerimisjaotis või äriregistrist ilma likvideerimiseta kustutamisel omakapitali osa
* MOV – muul juhul omakapitalist tehtud väljamakse
Vormi INF 1 seotus füüsilise isiku tulu deklareerimisega on eriti oluline ja paneb täitjale suure vastutuse veeru 7 täitmisel (väljamakse kood). Vastavalt veerus 7 märgitud koodile toimub iga saaja kohta andmete ülekandmine tuludeklaratsioonile. Andmed, mida tuludeklaratsioonile üle ei kanta, on veerus 8 näidatud väljamakstud dividendid ja kasumieraldised, st väljamaksed, mille ees on veerus 7 kood DK.
2.1.2. Veerg 8
Veerus 8 näidatakse maksumaksja poolt konkreetsele isikule tehtud väljamakse summa vastavalt veerus 7 näidatud koodile. Kui samal maksustamisperioodil on samale isikule tehtud erinevaid väljamakseid (nt makstud dividende ja tehtud väljamakseid aktsiate tagasiostmisel), siis tuleb erinevat liiki väljamaksed näidata erinevatel ridadel. Seega võib ühe saaja kohta olla täidetud mitu rida tulenevalt väljamakse liigist.
Kui maksudeklaratsiooni TSD lisa 7 ridadel 1 ja 7, lisa 7 tabeli 5 ridadel 3 kuni 7 ning vormi INF 11 tabeli 2 veerus 2 on näidatud väljamakstud summad kokku, siis vormil INF 1 tuleb näidata eelpoolnimetatud deklaratsioonidel kajastatud väljamaksete saajad ja konkreetsele isikule tehtud väljamakse summad.
Kuidas kontrollida veeru 8 täitmist
Üldjuhul veeru 8 kokkuvõte = lisa 7 (rida 1 + rida 7) + lisa 7 tabel 5 (rida 3+ rida 4 + rida 5 + rida 6 + rida 7) + INF 11 tabel 2 veerg 2.
Üldjuhul sellepärast, et punkti 2 sissejuhatuses nimetatud erandi puhul ei kajastatud väljamakstud dividende lisal 7 ega vormil INF 11.
Veergu 8 on võimalik kontrollida ka veerus 7 näidatud koodi alusel.
Kood DK kokku = lisa 7 (rida 1+ rida 7) + INF 11 tabel 2 (veerg 2 – veerg 2.1).
Muud koodid (kolmetähelised) kokku = lisa 7 tabel 5 (rida 3 + rida 4 + rida 5 + rida 6 + rida 7) + INF 11 tabel 2 veerg 2.1.
2.1.3. Veerg 9
Kui veerus 8 näidatakse saajatele tehtud väljamaksete summad, siis veergu 9 ei ole võimalik täita, kui eelnevalt ei ole täidetud tabel A. Tabeli A täitmine on vajalik juhul, kui omakapitali väljamaksete saajaid on rohkem kui üks ja väljamaksed omakapitalist on juba osaliselt või täielikult äriühingu poolt maksustatud.
Seega on veeru 9 täitmiseks vajalik eelnevalt täita tabel A. Veergu 9 ei täideta, kui veerus 7 on kood DK ehk veergu 9 ei täideta, kui on välja makstud dividende ja kasumieraldisi. Veerg 9 täidetakse ainult omakapitali väljamaksete ja likvideerimisjaotiste korral. Veerus 9 näidatakse see osa isikule veergu 8 märgitud väljamaksest, mis on äriühingu poolt maksustatud, st et maksustatud väljamakse osa selle saaja juures enam maksustamisele ei kuulu. Kui saajaks on residendist juriidiline isik, kelle osalus temale väljamakseid tegevas äriühingus on vähemalt 10%, saab veerus 9 näidatud summat edasi maksta maksuvabalt ehk kasutada vabastusmeetodit ja täita vorm INF 11.
Veeru 9 kokkuvõtet on võimalik kontrollida, see peab võrduma maksumaksja poolt esitatud vormi TSD lisa 7 rea 71 ja vormi INF 11 tabeli 2 veeru 2.1 summaga.
Täites tabeli A leitakse maksustatud omakapitali väljamaksete summa osatähtsus maksustamisperioodil tehtud omakapitali väljamaksest järgnevalt.
Äriühing ostis kolmelt erinevalt isikult tagasi oma aktsiaid, kokku summas 140 000 krooni, millest väljamakse teinud äriühing deklareeris vormi TSD lisa 7 tabeli 5 real 3 80 000 krooni ja INF 11 tabeli 2 veerg 2 võrdub veeruga 2.1 ehk 60 000 krooni.
Väljamakse teinud äriühing täidab INF 1 veerud 7-10 järgmiselt:
Real 1 kajastatakse 60 000 krooni, sest vabastusmeetodit kasutades maksis äriühing välja 60 000 krooni ja see on summa, mis on eelnevalt maksustatud. Toodud näite puhul ei näidata real 1 lisa 7 tabelis 5 kajastatud väljamakseid, sest äriühingu väljamaksed omakapitalist (80 000 krooni) ei ületanud sissemakseid ja äriühing ei täitnud lisa 7 rida 7.1.
Kui väljamaksed ületavad sissemakseid, siis kantakse lisa 7 real 7.1. näidatud maksustamisele kuuluv sissemakseid ületav osa reale 1. Real 2 näidatakse kõik väljamaksed omakapitalist kokku, olenemata sellest, millisel deklaratsioonil need näidatud on.
2.1.4. Veerg 10
Veerus 10 näidatakse väljamakse saaja osaluse suurus juhul, kui see on väljamakse teinud äriühingus vähemalt 10%. Eriti oluline on osaluse suurus siis, kui väljamakse saajaks on residendist äriühing. Kui residendist äriühingu osalus temale väljamakse teinud äriühingus on alla 10%, siis väljamakse saajal ei ole võimalik saadud maksustatud summa osas kasutada vabastusmeetodit.
3. Põgusalt tõendist TD
Omakapitali väljamaksete ja likvideerimisjaotiste väljamaksja on kohustatud väljamakse saaja nõudmisel väljastama tõendi TD hiljemalt väljamakse tegemisele järgneva kalendrikuu 5. kuupäevaks.
Üldjuhul vajab füüsiline isik tõendit TD füüsilise isiku tuludeklaratsiooni esitamisel. Deklaratsioon eeltäidetakse vormi INF 1 alusel (omakapitalist tehtud väljamakse ja maksustatud summa vahe, veerg 8 – veerg 9) ning tõendil esitatud andmed võimaldavad väljamakse saajal kontrollida, kas füüsilise isiku tuludeklaratsioon on õigesti eeltäidetud. Juhul, kui ühele ja samale isikule on kalendriaasta jooksul omakapitali väljamakseid tehtud rohkem kui üks kord, siis eeltäidetult tuludeklaratsioonis on need summad juba kokku arvutatud.
Kui saajaks on residendist äriühing, siis on tõendi olemasolu talle oluline, kui tema osalus väljamakse teinud residendist äriühingus on vähemalt 10% ja temale tehtud väljamakse on kas täielikult või osaliselt maksustatud. Sellisel juhul on residendist äriühingul võimalik maksustatud summa ulatuses kasutada dividendide maksmisel või omakapitali väljamaksete tegemisel vabastusmeetodit, täidetakse vorm INF 11 ja maksustatud summa suurust tõendab TD rida 2.
Tõendi rida 1 peab võrduma väljamakse tegija poolt täidetud vormi INF 1 veeruga 8, v.a. juhul, kui veerus 7 on kood DK.
Rida 2 summa peab olema vastavuses aga veeruga 9.
Seega ei ole tõendi väljaandjal vaja muud teha, kui kanda veergude 8 ja 9 summa üle tõendi TD ridadele 1 ja 2.
Punktis 2.1.3 toodud näite puhul:
1) Marile antud tõendi TD reale 1 on märgitud 30 000 krooni, reale 2 aga 12 857 krooni.
Eeltäidetult on Mari tuludeklaratsiooni tabeli 6.4 veergu 4 kantud 17 143 (30 000 – 12 857) krooni, kuid Mari peab kindlasti ise lisama aktsiate soetusmaksumuse 18 000 krooni.
17 143 – 18 000 (aktsiate soetusmaksumus) = 0, st antud tehingult maksukohustust ei teki.
2) AS-ile Tuisk antud tõendis on reale 1 märgitud 60 000 krooni, reale 2 aga 25 714 krooni. Selle summa ulatuses saab AS Tuisk maksta välja dividende või väljamakseid omakapitalist, kasutades vabastusmeetodit.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2010/04/22/juhised-vormide-inf-11-inf-1-ja-toendi-td-taitmiseks