Üksikpuu raiumise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Üksikpuu raiumise tingimused ja kord
Üksikpuu raiumise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Raieluba
§ 5 Raieloa taotlus
§ 10 Hoolduslõikus
§ 12 Erisused ja eriolukord
RT IV, 04.10.2018, 3
Vastu võetud 20.09.2018 nr 43
(1) Paide linnas üksikpuu raiumise tingimused ja kord (edaspidi kord) reguleerib Paide linna tiheasustusaladel kasvavate üksikpuude raiumiseks raieloa taotlemist, raieloa vormistamise ja väljastamise tingimusi.
(2) Korra eesmärk on tagada Paide linna haldusterritooriumil üksikpuude kaitse, säilitada mitmekesist looduslikku kooslust ja kujundada linnaruumi.
(3) Käesolev kord ei reguleeri kasvava metsa raiet metsaseaduse tähenduses ja viljapuude raiet.
(4) Raieluba ei ole vaja taotleda Paide Linnavalitsuse kui täitevorgani projektikomisjoniga kooskõlastatud ehitusprojekti kohaselt likvideeritavate puude raiumiseks. Nimetatud juhtumitel loetakse luba juba antuks koos ehitusloaga.
(5) Korras kasutatakse mõisteid alljärgnevas tähenduses:
1) puu – kasvav puu, mille tüve läbimõõt 1,3 m kõrguselt on vähemalt 15 sentimeetrit;
2) raieluba – kirjalik dokument, mis annab õiguse Paide linna haldusterritooriumil puu raiumiseks ning määrab raietööde tingimused;
3) raie – puu langetamine ning üle 25% võra kõrguse ja/või laiuse kärpimine (välja arvatud kuivade okste kõrvaldamine);
4) hoolduslõikus – puu võra hooldamiseks ja kujundamiseks ette võetav lõikus, mille käigus puud ei likvideerita;
6) asendusistutus – maha raiutava puu asemele istutatav püsihaljastus;
7) püsihaljastus – asendusistutuse korras istutatav puu/puud või põõsas/põõsad;
8) tiheasustusala – maa-alad, mis on Paide linna territooriumil kehtivate üldplaneeringute alusel määratletud tiheasustusaladena;
9) ametnik – linnavalitsuse poolt määratud ametnik, kes menetleb ja väljastab raielubasid ning teostab järelevalvet käesolevas määruses ja sellega seotud dokumentides sätestatud tingimuste täitmise osas või teda ametialaselt asendav ametnik;
10) järelevalveametnik – Paide Linnavolikogu kehtestatud üldkohustuslike eeskirjade üle järelevalvet teostav ametnik;
11) avalik ala – koht või keskkond, mis on ligipääsetav kõikidele inimestele (nt linna haljasalad, pargid jne).
§ 2. Raieluba
(1) Puu raie on lubatud tiheasustusega alal raieloa alusel.
(2) Puu raiumine, raiejääkide äravedu ja raiekoha koristamine toimub isiku kulul, kellele on väljastatud raieluba, kui ei ole määratud teisiti.
(3) Raietöödega tegelev isik on kohustatud raiealal raietoimingute läbiviimise perioodil kaasas kandma kehtivat raieluba või selle koopiat ning esitama selle järelevalveametniku nõudmisel.
(4) Raieluba on tõestusdokumendiks loa alusel raiutud puitmaterjaliga teostavatele edasistele toimingutele (nt transport saeveskisse, paberipuu müük, küttepuude müük jms).
(5) Raieloaga määratakse kindlaks raie ulatus, tingimused ja tähtajad.
(6) Raieloa kehtivus on kuni üks aasta. Juhul, kui tööd ei ole selle aja jooksul lõpetatud, on võimalik taotleda loa pikendamist.
(8) Raieluba väljastatakse tasuta.
(9) Info väljastatud raielubade (raie asukoha, raiutavate puude arvu, raieloa väljaandmise aeg) osas on kättesaadav Paide Linnavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) dokumendiregistris.
Raiuda on lubatud üksikpuid:
2) mis vähendavad eluaseme kvaliteeti (varjavad valguse, takistavad oluliselt noorema ja madalama haljastuse elujõulisust jne), ohustavad elanikke või materiaalseid väärtusi või ohustavad liiklust;
3) mille kõrvaldamine on ette nähtud detailplaneeringu või haljastusega tegeleva ametniku poolt heaks kiidetud haljastuskavaga;
1) puu kasvukoha kinnistu omanik või omaniku volitatud esindaja lihtkirjaliku volituse alusel;
2) Paide linna juriidiliste isikute territooriumil kasvava puu raiumiseks esitab raieloa taotluse juriidilise isiku poolt volitatud isik;
3) korteriühistul korteriühistu juhatuse liige (või liikmed, kui korteriühistu juhatuse liikmed on õigustatud esindama korteriühistut ühiselt);
(2) Raieloa taotlemiseks esitatakse ametiasutusele kirjalik taotlus (lisa 1).
§ 5. Raieloa taotlus
(1) Raieloa taotluses märgitakse järgmised andmed:
1) taotleja andmed (nimi/ärinimi, isiku- või registrikood, volitatud esindaja andmed, aadress ja kontaktandmed);
2) raiutava(te) puu(de) kirjeldus, asukoht ja raiumise põhjus;
3) ehitusloa number, kui raietöö teostatakse ehitise alla jäävale puule;
4) raietööde eest vastutaja;
1) väljavõte krundi plaanist, millel on näidatud raiutav(ad) puu(d). Väljavõtet ei pea lisama juhul, kui raiutava puu asukoht on selgelt kirjeldatud ja tuvastatav;
2) väljavõte projekti asendiplaanist, kui raie teostatakse ehitise alla jäävale puule;
3) ühistu üldkoosoleku otsus, kui on moodustatud ühistu, kuivanud puu puhul ühistu juhatuse otsus;
4) puu kasvukoha omaniku kirjalik volitus, kui taotluse esitab volitatud isik.
(3) Kui puu, mida soovitakse raiuda, asub kaitstaval loodusobjektil või muinsuskaitsealal, peab raieloa taotleja kooskõlastama töö kaitstava loodusobjekti valitseja või Muinsuskaitseametiga.
(1) Ametiasutusele esitatud taotlus suunatakse menetlemiseks ametnikule.
(2) Ametnik:
1) kontrollib taotluses ning lisadokumentides esitatud andmete õigsust;
2) vaatab taotluse läbi, kontrollib taotluse põhjendatust;
3) vajadusel nõuab taotlejalt täiendavaid dokumente ja selgitusi (nt dendroloogi hinnangut, haljastusprojekti jms) ning annab nende esitamiseks tähtaja;
4) kaasab vajadusel eksperte ning kuulab ära nende seisukohad;
5) puu asendusistutamise korral nõuab garantiikirja, milles on näidatud taotleja kohustus istutada määratud ajaks vastav arv puid, puude liik ning istutuskoht;
6) määrab vajadusel raieloa kõrvaltingimused (samaväärse haljastuse rajamise mahu, tähtaja jt).
(3) Raieloa taotluse menetlustähtaeg on 30 päeva alates nõuetekohase taotluse (koos vajalike lisadega) esitamisest.
(4) Kui ametnik peab vajalikuks tellida dendroloogiline hinnang puu raie vajaduse kohta, pikeneb raieloa menetlustähtaeg hinnangu tellimisele kuluva aja võrra.
(5) Ametnikul on õigus dendroloogilist hinnangut nõuda, kui:
1) puu tervise ja elujõulisuse ning avalikus kohas liiklejate ohustamise osas jääb ametnik raieloa taotlejaga eriarvamusele;
2) soovitakse raiuda puud, mis on määratud säilitatavaks haljastusprojektiga;
3) soovitakse raiuda puud, mis on riikliku või kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstava loodusobjektina looduskaitse all;
4) soovitakse raiuda puud, mille puhul on tegemist olulise tähtsusega põlispuuga, eripärase või muul põhjusel väärtusliku puuga, mille raiumine kahjustaks väärtuslikku loodus- ja kultuurimaastikku, rohevõrgustikku, rikuks vaateid või oleks muul viisil vastuolus avaliku huviga.
(1) Taotluses nimetatud puu(de) raiega nõustumisel vormistab ametnik raieloa lisas 2 toodud vormil.
(2) Raieloale märgitakse:
2) isiku, kellele raieluba väljastatakse, andmed (nimi/nimetus, isikukood/registrikood, aadress, telefon);
3) raiutav puu liik, arv, rinnasdiameeter;
4) raiekoha või -ala korrastamise tähtaeg ja raiejäätmete käitlemise koht/viis;
5) raietööde eest vastutav isik;
6) raietööde kõrvaltingimused;
7) raieloa andmise kuupäev, kehtivusaeg, raieloa andja nimi ja ametinimetus.
(3) Raieluba väljastatakse paberkandjal või elektrooniliselt.
(1) Ametnik võib raieloa andmisest keelduda, kui:
1) puu, mida soovitakse raiuda, on Paide linnas liigiliselt või mõõtmetelt haruldane, väärtuslik linna rohevõrgustiku või väärtusliku elukeskkonna tagamise seisukohalt;
2) puu on terve ja elujõuline ega ohusta hooneid ja rajatisi;
3) raieloa taotleja on esitanud andmeid, mis ei vasta tegelikkusele;
4) käesoleva määruse §-is 3 loetletud tingimused ei ole täidetud.
(2) Raieloa väljastamisest keeldumine väljastatakse kas paberkandjal või elektrooniliselt.
(1) Ametnikul on õigus raieluba peatada või tunnistada kehtetuks, kui:
§ 10. Hoolduslõikus
4) millisel eesmärgil, millal ja millist hooldusvõtet soovitakse teostada.
(3) Hoolduslõikusloa väljastamisel ametnik:
1) kontrollib taotluses esitatud ja taotlusele lisatud dokumentides sisalduvate andmete õigsust ning nõuab vajadusel taotlejalt täiendavaid dokumente ja selgitusi, registreerib nõuetekohase taotluse.
2) vaatab taotluse läbi ning otsustab puu hoolduslõikuse loa andmise ühe kuu jooksul taotluse registreerimisest;
3) vormistab puu hoolduslõikuse teostamiseks vajaliku loa kirjalikult. Luba sisaldab ametniku poolt väljastatud konkreetseid tingimusi puu hoolduslõikuse meetodi, ulatuse ja lõikamise aja kohta.
(4) Kui ühes asukohas taotletakse nii raiet kui hoolduslõikust, võib hoolduslõikuse lubamine olla vormistatud raieloas lisatingimusena.
(5) Hoolduslõikusluba antakse ühekordseks lõikuseks, loa tähtaja määrab ametnik.
(6) Hoolduslõikusloast võib keelduda, kui:
2) taotleja poolt soovitud lõikusmeetodid ei sobi konkreetsele puuliigile;
3) loa taotleja on esitanud tegelikkusele mittevastavaid andmeid.
(7) Hoolduslõikusloa andmisest keeldumine väljastatakse kas paberkandjal või elektrooniliselt.
(8) Avalikel aladel peab hoolduslõikust tegema vastava kutsetunnistusega arborist.
(1) Asendusistutust koordineerib ja korraldab ning selle üle peab arvestust haljastusega tegelev ametnik.
(2) Ametnikul on õigus määrata:
(3) Ametnikul on õigus raieloa väljastamise kõrvaltingimuseks seada raiutava puu asendusistutus arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tingimusi. Asendusistutuse korral vormistatakse raieloa lisana asendusistutuse garantiikiri (lisa 3).
(4) Puu hoolduslõikusel tuleb jälgida, et pärast tööde teostamist oleks tagatud puu elujõulisus. Kui puu sureb hoolduslõikuse tagajärjel kahe aasta jooksul peale hoolduslõikusloa väljastamist, on ametnikul õigus nõuda asendusistutust arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tingimusi.
(5) Ametnikul on õigus detailplaneeringu ja ehitusloa menetluses nõuda iga raiutava puu kohta asendusistutust arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tingimusi.
(6) Isik, kellele väljastatakse raieluba või ehitusluba, peab tagama asendusistutuse korras istutatavatele püsihaljastusele vajalikud kasvutingimused. Kui asendusistutuse korras istutatud püsihaljastus hävineb täielikult või osaliselt kahe aasta jooksul istutuse fikseerimisest ametniku poolt, siis on õigus nõuda samaväärse püsihaljastuse istutamist.
§ 12. Erisused ja eriolukord
(1) Avalikel aladel teostatavate haljastustööde puhul otsustab raie vajaduse ametnik, kes raie vajadusel väljastab raietööde teostajale raie teostamiseks vastavasisulise tellimiskirja.
(2) Tuulemurd ja mahalangenud puud, mis takistavad igapäevast elukorraldust või on ohtlikud inimestele ning materiaalsetele väärtustele, loetakse eriolukorraks, mille likvideerimiseks ei ole vaja raieluba taotleda. Tuulemurru ja mahalangenud puude likvideerimisest tuleb kohe teavitada ametiasutust.
(1) Järelevalvet käesoleva määrusega sätestatud nõuete täitmise üle teostab ametiasutuse poolt määratud isik.
(3) Käesoleva määruse rikkumisel teostab kohtuvälist menetlust järelevalveametnik.
(4) Raie tehniliselt õige teostamise ja raiekoha tähtajaks korrastamise eest vastutab raieloa saanud isik, kui ei ole määratud teisiti. Raie teostamine ei tohi kahjustada keskkonda.
(5) Raiekoha korrastamata jätmisel on järelevalveinspektoril õigusteha ettekirjutus, mille tähtajaks täitmata jätmise korral võib rakendada asendustäitmist asendustäitmise ja sunniraha seaduses ettenähtud korras.
(6) Määruses ning selle alusel väljastatud raielubades ja sellega seotud dokumentides sätestatud tingimuste rikkumise menetlus toimub vastavalt looduskaitseseaduse, karistusseadustiku ja väärteomenetluse seadustiku sätetele.
(7) Raieloa saaja on kohustatud kaitsma kolmandatele isikutele kuuluvaid ehitisi ja tehnovõrke ning vältima kahju tekitamist kolmandate isikute elule, tervisele ja varale.
(1) Paide Linnavolikogu 14. veebruari 2013 määrus nr 3 “Üksikpuude raiumise tingimuse ja kord Paide linnas“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Roosna-Alliku Vallavolikogu 29. aprilli 2010 määrus nr 9 „Roosna-Alliku valla tiheasustusaladel raieloa andmise tingimused ja kord“ tunnistatakse kehtetuks.


Korduma kippuvad küsimused töötamise registri kohta - RMP.ee
Esileht » Tööõigus » Töötamise register » Korduma kippuvad küsimused töö ...
Korduma kippuvad küsimused töötamise registri kohta
28.05.2014 (uuendatud 10.07.2018)
Kes registreerib õpilasmaleva raames tööd tegevad õpilased?
Töötamise registreerib see, kes sõlmib töötamise aluseks oleva kokkuleppe (lepingu) ja teeb väljamaksed ehk see asutus või ettevõte, kelle juures noor tööl käib.
Emaettevõte maksab tütarettevõtte arve alusel tütarettevõtte juhatuse liikmele tasu. Kas sellisel juhul registreerib tütarettevõte või emaettevõte?
MKS § 251 lg 3 järgi on töötamise registreerimisel tööd võimaldavaks isikuks see, kes sõlmib töötamise aluseks oleva kokkuleppe. Juhul kui töötamise aluseks oleva kokkuleppe on sõlminud tütarettevõte, on registreerimiskohustus tütarettevõttel. Juhul kui väljamakse tegija (maksudeklaratsioonide esitaja) ja tegelik tööd võimaldav isik on erinevad, tuleb registreerimisel lisaks märkida tööd tegevale isikule tegeliku väljamaksete tegija andmed.
Kes registreerib töötajaid riigi- ja kohaliku omavalistuse asutuste puhul, kes kasutavad tsentraliseeritud raamatupidamist, st inimesega sõlmib lepingu nt vallas asuv kool, kuid väljamakseid töötajatele teeb omavalitsus?
Registreerib see asutus, kes sõlmis töötamise aluseks oleva kokkuleppe ehk kool. Töötamise registris tuleb väljamakse tegijaks märkida omavalitsus.
Kas füüsiline isik peab registreerima ka VÕS lepinguga teenuseid osutava isiku?
Kas mittetulundusühingud (MTÜ) ja sihtasutused (SA) on äriseadustiku mõistes äriühingud? Kas MTÜ-des ja SA-des vabatahtlikkuse alusel töötavad isikud tuleb kanda töötamise registrisse?
Juhatuse liikmel on õigus saada oma ametiülesannete täitmise eest osaühingult juhatuse liikme tasu. Kui osaühing juhatuse liikmele tasu ei maksa, siis juhatuse liiget töötamise registris registreerima ei pea. Sel juhul on juhatuse liige kantud üksnes äriregistrisse.
Samas peab silmas pidama, et kui juhatuse liige (võib olla ka ainuosanik) tegutseb aktiivselt äriühingu sisulises tegevuses ning tema tegevuse tagajärjel tekib äriühingul kasum, siis peab ta oma töö eest saama ka kõigi tööjõumaksudega maksustatud töötasu. Näiteks kui juhatuse liige valmistab restoranis ise toitu, siis teeb ta koka tööd või kui juhatuse liige töötab ehitusobjektil, siis teeb ta ehitaja tööd jne. Nendel juhtudel on tegemist juba töösuhtega ja isik peab olema registreeritud töötamise registris.
Ei pea registreerima, kuna tegemist ei ole töötamisega MKS § 251 lg 3 mõttes. Isikule tehtud väljamaksed tuleb aga deklareerida tulu- ja sotsiaalmaksu deklaratsioonis TSD (väljamakse liik 17).
Kas endine töötaja tuleb registreerida, kui peale lepingu lõppemist (nt aasta lõpus) makstakse talle preemiat või tulemustasu ?
Kas töötamise registrisse peab registreerituks jääma töötaja, kes on lähetatud mõneks ajaks välismaale ja isikul Eestis maksukohustust selle aja eest ei teki?
Poola ettevõtte lähetab oma Poola töötajad aastaks Eestisse tööle. Poola ettevõte registreerib end mitteresidendist palgamaksude maksjaks ning tasub töötasult maksud ja maksed vastavalt Eesti seadusandluse kohaselt, kuivõrd Poola töötajad viibivad Eestis kauem kui kuus kuud. Kas Poola ettevõttel tuleb Eestisse lähetatud töötajad (Poolas sotsiaalselt kindlustatud, eksisteerib A1) töötamise registris registreerida?
Jah. Vastavalt MKS § 251 lg 4 tuleb töötamine registreerida, kui tekib Eestis maksukohustus. Kui isikutel ei ole õigust Eesti ravikindlustusele (nad on kindlustatud Poolas), tuleb registreerimisel valida töötamise liigiks "Töötamine tulumaksukohustuse tekkimisega Eestis, sotsiaalkindlustuse maksud välisriigis".
Kas tulumaksuga maksustatud stipendiumi, rendi-, litsentsi- jms tasu saaja saaja tuleb töötamise registris registreerida? Kas autoritasu saaja tuleb registreerida?
Kas töötamise registris tuleb registreerida suulise lepinguga töötamine?.
Kui vormistatakse tööettevõtuleping näiteks üheks päevaks (ettekande pidamine vms) ning sellel isikul on põhitöökoht teises ettevõttes ning miinimum kuumääralt sotsiaalmaksu tasuda ei tule, kas tuleb registreerida kui "VÕS leping"? Kui leping sõlmitakse üheks päevaks, kas siis registreerimise algus ja lõpp märkida samale päevale?
Millal tuleb tasuta töötamine registreerida?
Kas proovipäeval osaleja tuleb registreerida?
Eestis kehtivate seaduste kohaselt võib proovipäeval olla ainult Eesti Töötukassas arvele võetud töötu, kelle suhtes on rakendatud tööturumeedet vastavalt tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 41 lg 1 ja selle alusel välja antud Vabariigi Valitsuse määruse "Tööhõiveprogramm 2017–2020" §-le 20. Muid proovipäevi ette nähtud ei ole, töötaja proovimiseks on töölepingu seaduses ette nähtud katseaeg. Juhime tähelepanu, et ka töötuna arvel olev isik, kelle suhtes on rakendatud tööturumeedet, võib proovipäeval olla ainult ühe päeva ning seda töötamise registris registreerima ei pea. Küll aga peab isik ka sellel päeval olema enne tööle asumist töötervishoiu ja tööohutuse seaduse kohaselt juhendatud.
Kas töövari tuleb registreerida?
Kas praktikant tuleb registreerida?
Praktikandiga on sõlmitud kolmepoolne praktikaleping praktika läbimise kohta ettevõttes (õppeasutus, praktikant, praktikaandja), mis eeldab ka tasu maksmist praktika läbimise eest. Praktikant läbib praktika, mille lõppedes makstakse talle välja praktikalepinguga ettenähtud tasu. Kas praktikaandja peaks seda üldse registreerima, makstakse ju tasu mitte tehtud töö, vaid lihtsalt praktikas osalemise eest, mis ei ole töösuhe, kuid samas ei saa seda ka töövõtuks nimetada. Kuidas peaks tööandja antud juhul toimima?
Vallavalitsuste sihtasutuste nõukogu liikmetele otsustatakse palka maksta volikogu määrusega. Kui nende isikutega lepinguid sõlmitud ei ole, siis kas on vaja nõukogu liige registreerida?
On vaja registreerida. Töötamine, mille osas tekib maksukohustus, tuleb registreerida
Kas volikogu liikmed, kes tasu ei saa, tuleb registreerida?
Kui tekib on maksukohustus, tuleb registreerida. Seltsingu töötaja saab registreerida üks seltsingu liige enda nimel füüsilise isikuna (nagu toimub ka väljamaksete deklareerimine). Kui maksukohustust töötamisel ei teki, st väljamakseid ei ole, registreerida ei tule.
Lugege täpsemalt juhendit "FIE abikaasa registreerimine maksukohustuslaste registris ning abikaasa eest sotsiaalmaksu arvestamine, deklareerimine ja tasumine".
Kas töötamise registrisse tuleb registreerima hakata ka honorarisaajad (kellele makstavalt honorarilt deklareerime sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmaksu)? Nad ei ole aga meie firma lepingulised töötajad, vaid tehakse meile mingi artikkel, pilt vmt, mille eest me maksame neile honorari, kui teos on kätte saadud ja ka avaldamisse läinud. Meile pole ette teada, millal nad seda teost/ tööd tegema hakkavad ja kas me üldse selle avaldame ja seega kas tasustamisele läheb, seega ei ole võimalik teada ka nö alustamise kuupäeva, vaid ainult väljamaksu kuupäev (mil honorar määratakse).
Töötamise registris tuleb registreerida honorarisaajad, kui nende puhul on tegemist töötamisega MKS § 251 lg 3 mõttes, mille kohaselt loetakse töötamiseks muuhulgas töö tegemist võlaõigusliku lepingu alusel. Töötamise alguseks on sellisel juhul lepingu jõustumise kuupäev.
Litsentsilepingu (nt autoriõiguse loovutamine) alusel tasu (millelt makstakse ainult tulumaksu) saajaid töötamise registris ei registreerita, kuna antud juhul ei ole tegemist töötamisega MKS § 251 lg 3 mõttes.
Kui töötaja asub tööle lapsehoolduspuhkuse ajal, millal töötamine on peatatud, siis kas töötamine tuleb eraldi registreerida või töötamise peatamine lõpetada?
Kas FIE (notar, kohtutäitur, vandetõlk) tuleb töötamise registris registreerida?
Tasume igal kuul ühekordsete maksetena erinevate lepinguvormide, mitte töölepingu alusel töötavatele isikutele tasusid (retsensioonid, ostetud katkendid teostest, ostetud pildid õpikutesse). Vastavalt lepingule maksustatakse kas ainult tulumaksuga või siis tulumaksu ja sotsiaalmaksuga jne. Vastavalt kehtivatele autorilepingutele makstakse honorarid välja vastavalt läbimüügile (mõnele igal kuul, mõnel paar korda aastas). Väljamaksed maksustatakse tulumaksuga. Millal tuleb töötamine registreerida, millal mitte?
Kas töötukassa arvestab oma otsuste tegemisel ka lihtsustatud kehtivaid töötamise kandeid (SMS- või telefoni teel tehtud kandeid)? Kas töötu peab jätkuvalt oma tööle asumisest teavitama?
Kui isik registreeritakse sünniajaga ja hiljem saab isik isikukoodi, kas siis teiste ametiasutustega vahetatakse sünnikuupäevaga registreeritud töötamise kande algus, või töötamine algab isikukoodiga registreerimsie hetkest.
Kas (ja millises ulatuses) on piiratud 5-päevase töötamise uuesti registreerimine samal isikul?
Maksukorralduse seaduse § 254 järgi on sünniajaga registreerimine ette nähtud kuni viie päeva pikkuseks töötamiseks juhtudel mil isikul ei ole objektiivsetel asjaoludel võimalik isikukoodi taotleda. Kui töötamine kestab tegelikkuses kauem, tuleb isikul võtta isikukood. Samale isikule korduvalt viieks päevaks töötamise registreerimisel piirangud aga puuduvad. Ilma isikukoodita registreeringu korral ei laiene töötajale Eestis sotsiaalsed tagatised (nt ravikindlustus).
Töötajale võimaldatakse tööandjaga kooskõlastamisel tasustamata puhkus 1 kuuks (kuu esimesest kuni viimase päevani). Tööandja registreerib töötamise peatamise töötamise registris, kuid hiljem esitab töötaja töövõimetuslehe osa puhkuse kohta. Tööandja teeb vastavad muudatused töötamise registris – tühistab kande. Kas selline muudatus on registreerimise korra rikkumine?
Kas selleks, et Eesti tööandja saaks mitteresidendist (sh Euroopa Liidu kodanik) töötaja töötamise registris registreerida, tuleb mitteresidendil hankida Eesti isikukood? Kas Eesti isikukoodi taotlemine muudab isiku automaatselt Eesti maksuresidendiks?
Kolmandatest riikidest lühiajalise viisaga isikutega on seni tööleping sõlmitud sünniajaga ja mitteresidendi (B) koodiga. Millise seaduse alusel kohustada neid taotlema isikukoodi ja kes ning millise dokumendi väljastab välismaalasele isikukoodi fikseerimiseks?
Kui isikule moodustatakse isikukood töötamise registrisse kandmiseks, siis väljastatakse isikule tema soovi korral väljavõte rahvastikuregistrist või kiri, kus isikukood kajastub. Isikut tõendava dokumendi taotlemiseks on eraldi reeglid ning õigust nt ID-kaardi saamiseks sellisel juhul automaatselt ei teki.
Kas TSD ja töötamise register on omavahel seotud?
Mis on ADS?
ADS on maa-ameti loodud ja hallatav aadressandmete klassifikaator. Täpsemalt ADS-i kohta lugege RIA kodulehelt: "Aadressandmete süsteem.
Kuidas leida aadressklassifikaatorist ADR_ID?
Maa-ameti lehel valida horisontaalmenüüst Aadress -> Aadressi otsing, sisestada aadress väljale "Aadress vabatekstina" ning vajutada nuppu "Otsi". Tulemusena kuvab süsteem leitud aadressi rea, kus tabeli teises veerus näidatakse ka ADR_ID.
Kui töötaja on registreeritud, aga tööle üldse ei ilmugi, kas sel juhul on võimalik registreeritud töötaja registrist kustutada? Kas seda saab teha ainult teenindusbüroos ja pole võimalik teha elektrooniliselt ja mis hetkest alates see on võimalik?
Haigekassast töötamise registrisse ületulnud töötamise alguskuupäev on vale. Kas töötamise registris peab selle õigeks muutma?
Seotud märksõnad: töötajate register, töötamise register
Maksu- ja tolliamet kontrollis Võru ettevõtteid 12.06.2018
Tööandja peab töötamise registrisse märkima kõigi oma töötajate töökoha aadressid (maksukorralduse seaduse § 254 lg 1 p 7). Aadressid märgitakse maa-ameti aadressiandmete klassifikaatori (ADS) järgi. Täpsem info SIIT. Mõ ...


Erakooliseadusest tulenevate ülesannete delegeerimine
Tallinna Linnavolikogu 13.06.2019 määrus number 14 [RT IV, 20.06.2019, 8]
Redaktsiooni kehtivus: 23.06.2019 - ... [RT IV, 20.06.2019, 8]
Tallinn 13. juuni 2019 nr 14
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 2, erakooliseaduse § 54 lg 2 p-de 81 ja 82 ning § 223 lg 3 p 6, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 26 lg 5 alusel.
§ 1. Erakooliseaduse § 54 lõike 2 punktides 81 ja 82 ning § 223 lõike 3 punktis 6 kohaliku omavalitsuse üksuse pädevusse antud ülesanded delegeeritakse Tallinna Haridusameti juhatajale.
§ 2. Tallinna Linnavolikogu 2. detsembri 2010 määruses nr 60 „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses kooli pidaja pädevusse antud ülesannete osaline delegeerimine Tallinna Linnavalitsusele ja Tallinna Haridusameti juhatajale“ tehakse järgmised muudatused:
„Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 2 ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 16 lg 3, § 24 lg 7, § 26 lg-te 2, 3 ja 5, § 27 lg 5, § 38 lg 1, § 39 lg 6, § 44 lg 2, § 63 lg 2, § 66 lg 2, § 67 lg 2, § 71 lg-te 5 ja 6, § 73 lg 1 alusel.“;
„§ 2. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 24 lõikes 7, § 26 lõigetes 2, 3 ja 5, § 27 lõikes 5, § 38 lõikes 1, § 39 lõikes 6, § 44 lõikes 2, § 63 lõikes 2 ning § 71 lõikes 5 kooli pidaja pädevusse antud ülesanded delegeeritakse Tallinna Haridusameti juhatajale.“.