text:
Õigus õiglasele kohtupidamisele – Eesti Inimõiguste Keskus
Inimõigused Eestis 2016-2017 3. Õigus õiglasele kohtupidamisele Hea Lugeja 1. Piinamise, ebainimlikult või alandavalt kohtlemise ja karistamise keeld 2. Orjuse ja sunniviisilise töötamise keeld 3. Õigus õiglasele kohtupidamisele 4. Õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele 5. Sõnavabadus 6. Kogunemis- ja ühinemisvabadus 7. Diskrimineerimise keeld 8. Sooline võrdõiguslikkus 9. Õigus vabadele valimistele 10. Rahvusvähemused ja lõimumispoliitika 11. LGBT inimeste olukord 12. Pagulaste ja varjupaigataotlejate õigused 13. Lapse õigused 14. Puuetega inimeste olukord Eelmine Järgmine
3. oeatükk
Autor: Kari Käsper
Suuremaid poliitilisi või institutsioonaalseid arenguid õigusemõistmise valdkonnas vaadeldaval perioodil toimunud ei ole. Kohtud tegutsevad sõltumatult, samuti nagu õiguskantsler ning teised rohkem või vähem inimeste õigusi kaitsvad riigiasutused. Jätkuvalt on probleemsed võrdõigusvoliniku vähene rahastus võrreldes ülesannetega ning Andmekaitse Inspektsiooni sõltumatus. Viimase asjus toimub eeldatavalt arenguid seoses asutuse töö ümberkorraldamisega tulenevalt 2018. aasta mais jõustuvas Euroopa Liidu andmekaitsereformist, mis viib selle töö uutele õiguslikele alustele ning eeldab ka institutsionaalseid muudatusi.
Tasuta õigusnõustamises on tehtud ümberkorraldusi. Suuremat segadust on tekitanud nn vähekindlustatute tasuta õigusnõustamise reform, mille raames Justiitsministeerium korraldas ümber vähekindlustatutele tasuta õigusnõustamise[1] teenuse pakkumise. Õigusnõustamise eelarvet suurendati 750 000 euroni aastas ja võimalike nõustatavate arvu poole miljoni inimeseni (ehk kõigini, kes teenivad kuni pooleteisekordset keskmist palka), ent samas piiratud tingimustel.[2] Samas on 2017. aasta aprillist vastava riigihanke alusel teenust osutama asunud Eesti Õigusbüroo OÜ töö kvaliteeti ja võimekust kritiseeritud.[3]
Eraldi hanked korraldati puuetega inimeste tasuta õigusnõustamiseks, mida teostab Eesti Puuetega Inimeste Koda. Lisaks pakub tasuta õigusnõustamist Eesti Pensionäride Ühenduste Liit eakatele ja MTÜ Tallinna Naiste Kriisikodu perevägivalla ohvritele. Justiitsministeerium soovis pakkuda õigusnõustamist ka represseeritutele, ent vastav konkurss nurjus.[4] Ülejäänud haavatavatele gruppidele eraldi õigusnõustamist ei toimu, välja arvatud võrdõigusvoliniku pakutav piiratud valdkondades ja mahus nõustamine diskrimineerimise korral. 2017. aasta algusest korraldati ümber naiste varjupaikade rahastamine, mistõttu ohvrite õigusnõustamist varasemas mahus enam teenuses ei sisaldu.
Migratsioonivaldkonnas toimub riigi poolt korraldatuna varjupaigataotlejate nõustamine Harku kinnipidamiskeskuses ja Vao varjupaigataotlejate majutuskeskuses. 2017. aasta märtsist alustasid tööd ka Politsei- ja Piirivalveameti migratsiooninõustajad, kes pakuvad abi rändega seotud küsimustes.[5] Eesti Inimõiguste Keskus pakkus piiratud mahus õigusnõustamist ja õigusabi varjupaigataotlejatele koostöös ÜRO pagulasametiga.[6]
Hoolimata suurenenud ressurssidest on tasuta õigusnõustamine problemaatiline nii kättesaadavuse kui ka eelkõige teenuse kvaliteedi osas. Õigusnõustamise kvaliteedile pole selgeid ja laialt aktsepteeritud kvaliteedistandardeid: ühe võimalusena võiks kaaluda riigi rahastusega õigusnõustamist pakkuvatelt isikutelt advokatuuri kuulumise nõudmist või Eesti Juristide Liidu poolt pakutava õigusnõustaja kutsekvalifikatsiooni omamist.[7]
Kohtumenetluse tõhusust hindavas Euroopa Komisjoni 2017. aasta EL-i õigusemõistmise tulemustabelis[8] on Eesti jätkuvalt eesrindlike riikide osas, võrreldes teiste Euroopa Liidu liikmesriikidega. Kitsaskohaks on vaid suhteliselt kõrged riigilõivud tsiviilasjades. Samuti oleme EL-i riikidest ühed kasinamad kulutajad kohtumenetlusele, mida võib võtta kui tunnustust aga ka kui kitsaskohta, olenevalt vaatenurgast. Tulemustabel toob välja ka selle, et Eestis oli 2015. aasta seisuga kohtunike seas palju naisi: esimeses astmes 70% ning teises 55%, vaid kõrgeimas kohtus on naisi tunduvalt vähem kui mehi.
Tulemustabelis viidatud Eurobaromeetri andmete alusel välja toodud kohtute tajutud sõltumatuse küsimuses on toimunud tagasiminek 2016. ja 2017. aasta andmete võrdluses: nii üldiselt kui ka ettevõtjate seas on rohkem neid, kes ei oska hinnata, kas kohtuvõim on sõltumatu või mitte. Kuna õiguslikult ei ole kohtute sõltumatuse osas mingeid muudatusi tehtud, võib see tulemus olla ohu märk, mille põhjuseid tuleks lähemalt uurida.
Eesti kohtunikud ise Euroopa Kohtunike Nõukogude katusorganisatsiooni uuringu[9] kohaselt enda survestamist otseselt oma töös ei olnud tunnetanud. Samas oli ligi kolmandikul küsitletud kohtunikest mure meedia liiga suure mõju üle kohtumõistmisele ning samuti tunnetas märkimisväärne osa kohtunikest, et valitsus ja Riigikogu ei austa nende sõltumatust (vastavalt 27% ja 20%).
“Kohtute aastaraamat 2016”[10] pole otseselt uuring, ent sisaldab mitmeid olulisi käsitlusi erinevatest kohtumõistmisega seotud küsimustest, näiteks põhiseaduslikkuse järelevalvest. Aastaraamatust leiab ka kohtute statistika.
Euroopa Liidu põhiõiguste amet avaldas perioodil kaks konkreetsemat uuringut, mis puudutasid ka olukorda õigusmõistmisega Eestis: üks puudutas karistatute või eelvangistuse all olevate inimeste liikumist puudutava EL-i õiguse rakendamist[11] ning teine õigust tõlkimisele ja teabele kriminaalmenetluses.[12] Viimasest uuringust selgub üpris mitu murettekitavat asjaolu. Kriminaalmenetluses kasutatavaid tõlke ei koolitata kriminaalmenetluse küsimustes ning pole ka mingit tunnustatud tõlkide andmebaasi selle kohta, keda võib kasutada. Puudub kvaliteedikontroll ning tõlgi sõltumatust tagavad mehhanismid. Tõlkimisel ei arvestata ka võimalike erivajadustega, sh füüsilise või vaimsete puuetega inimeste ja laste puhul.
Euroopa Inimõiguste Konventsiooni kuuendat artiklit puudutavaid kohtulahendeid oli Euroopa Inimõiguste Kohtus 2016. aasta algusest 2017. aasta novembri lõpuni kokku neli, millest kahe puhul tuvastas kohus Euroopa Inimõiguste Konventsiooni mitte kuigi tõsise rikkumise.
Lahendis Kashlev vs. Eesti[13] kaebas Janek Kashlev, et tema õigusi on rikutud, sest tema suhtes toimunud kriminaalmenetluses, milles ta esimeses astmes mõisteti õigeks ja teises astmes süüdi, tegi ringkonnakohus süüdimõistva otsuse üksnes toimiku materjalide põhjal, tunnistajaid uuesti üle kuulamata. Samuti, et tal polnud võimalik süüdimõistvat otsust edasi kaevata. Euroopa Inimõiguste Kohus konventsiooni rikkumist ei leidnud: kohtu arvates olid kaebaja õiguste kaitseks olemas piisavad tagatised ning kuigi Riigikohus asja menetlusse ei võtnud, hindas ta enne menetlusse võtmist ringkonnakohtu otsust.
Lahendis Lähteenmäki vs. Eesti[14] leidis kaebaja, et Eesti oli rikkunud konventsiooni, sest tema kindlustuse vastu esitatud hüvitisenõuet arutanud tsiviilkohtud pidasid teda süüdiolevaks, kuigi eelnenud kriminaalmenetlus oli lõpetatud avaliku menetlushuvi puudumise tõttu. Euroopa Inimõiguste Kohus selles siiski süütuse presumptsiooni põhimõtte rikkumist ei näinud.
Lahend Pönkä vs. Eesti[15] puudutas vaidlust kohtuistungi pidamata jätmise üle väikest summat (alla 2000 euro) puudutavas tsiviilkohtumenetluses. Kohus leidis, et Eesti oli rikkunud konventsiooni, sest maakohus ei olnud põhjendanud, miks ta otsustas asja menetleda kirjalikus menetluses ning keeldus kohtuistungist, hoolimata kaebaja taotlusest kuulata üle tunnistajad. Eesti riigilt mõisteti hüvitiseks 1000 eurot mittevaralise kahju katteks ja 2300 eurot kulude katteks inimõiguste kohtus.
Lahendis Leuska vs. Eesti[16] leidsid neli autoõnnetuses kannatada saanut, et neil puudus juurdepääs kohtule menetlusekulude nõude osas ning lisaks ei tagatud neile õigust osaleda istungil. Kaebajad olid sõlminud kohtuvälise kompromisslepingu õnnetuse põhjustajaga, milles olid loobunud tsiviilhagidest. Samas ei sisaldanud kompromiss kriminaalmenetluses kantud menetluskulu, mistõttu soovisid nad selle eraldi välja nõuda, mida neil aga Eesti kohtusüsteemis teha ei olnud võimalik. Sellest piisas Euroopa Inimõiguste Kohtule konventsiooni rikkumise tuvastamiseks. Mis aga puudutab õigust osaleda kohtuistungil, siis selle puhul kohus rikkumist ei leidnud, sest kokkuleppemenetluses olid nad edasistest menetluseõigustest loobunud. Kokkuvõttes pidi riik rikkumise tõttu igale kaebajale maksma mittevaralise kahju hüvitisena 1500 eurot.
Olulised avalikud arutelud ja trendid
Paremäärmusliku Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna Riigikogu fraktsiooni juht ja juhatuse liige Martin Helme ründas 20. märtsil 2017 Riigikogu ees peetud kõnes pretsenditult kohtuvõimu sõltumatust ning konkreetseid kohtunikke, sest ta polnud rahul ühe Tallinna Ringkonnakohtu kohtulahendiga. Helme ütles oma kõne alguses:
„Lugupeetud asespiiker! Lugupeetud minister! Head kolleegid! Mina küll tahan, et siit puldist kõlaks ähvardus. Mina tahan, et kohtunike Virgo Saarmetsa, Maret Altnurme ja Kaire Pikamäe pead veereksid. Mina ei taha, et meil oleks kohtunikud, kes mitte ei sisusta õigust, vaid loovad õigust – kes sellega, et nad ründavad põhiseaduses ettenähtud võimude lahususe printsiipi, õõnestavad Eesti riigi korda, kes ründavad avaliku arvamusega selgelt vastuolus olevaid väärtushinnanguid. Mina ei taha selliseid kohtunikke. Mina ei taha kohtunikke, kes rikuvad seadust ja siis võtavad laest mingisugused mittejõustunud seadused oma rikkumise õigustamiseks.“[17]
Helme väljaütlemise mõistsid hukka kui demokraatliku õigusriigiga kokkusobimatu teiste hulgas president Kersti Kaljulaid, Riigikohtu esimees Priit Pikamäe, endine Riigikohtu esimees Märt Rask ja justiitsminister Urmas Reinsalu.[18]
Eesti Kohtunike Ühing ütles avalduses, et „peab lubamatuks parlamendiliikme isiklikke rünnakuid kohtunike vastu. See kahjustab võimude lahususe ja tasakaalustatuse põhimõtet ning kohtuvõimu autoriteeti. … ohtlikud [on] parlamendi kõnetoolist esitatud nõuded võtta kohtunikud vastutusele selle eest, et nad täitsid oma ametiülesandeid, mõistes õigust oma südametunnistuse järgi kooskõlas Eesti Vabariigi põhiseaduse ja seadustega.“[19]
Kohtumõistmine sattus perioodil avalikkuse teravama luubi alla ka seoses kirjanik Kaur Kenderi suhtes algatatud kriminaalmenetlusega. Kuigi Kender mõisteti õigeks nii maakohtus kui ringkonnakohtus (ning Riigikohtusse prokuratuur ei pöördunud), tekitas menetlus siiski küsimusi seoses kohtumenetluse kinniseks kuulutamisega ning prokuröri poolt kasutatud menetluslike vahenditega (nagu näiteks vaimse tervise ekspertiisi vajalikkus).[20]
Poleemikat on tekitanud ka kohtu ja prokuratuuri samasse kohtumajja kokkuviimine Tallinnas valmivas uues kohtuhoones. Advokaat Leon Glikmani hinnangul võib kahtlustatavate õigusi rikkuda olukord, kus kohtunikud ja prokurörid tihedalt samas majas kohtuväliselt läbi käivad. Glikman juhtis tähelepanu sellele, et „[m]eil mõistetakse selletagi ca 99 protsenti süüdistatavatest süüdi ja prokuröride seisukohad prevaleerivad kohtulahendites.“[21] Tartu ülikooli kriminoloogia professor Jaan Ginter leidis samuti, et taoline käik võib murendada arusaamu kohtuvõimu sõltumatuse osas.[22]
Kehtestada riigi poolt rahastatud õigusnõustamisele kvaliteedinõuded ning analüüsida loodud süsteemi katvust ja mõjusust;
Hoiduda kohtunike sõltumatuse ründamisest, nii meedial kui poliitikutel, ning rõhutada kohtuvõimu sõltumatuse olulisust;
Pöörata senisest rohkem tähelepanu tõlke ja tõlkide kvaliteedile kohtumenetluses.
[1] Õigusnõustamist ei tohiks ajada segi riigi õigusabiga, mida pakutakse jätkuvalt läbi advokatuuri.
[2] Vt lähemalt http://www.juristaitab.ee ja https://www.just.ee/et/uudised/riik-hakkab-tasuta-oigusabi-noustamise-teenust-pakkuma-poolele-miljonile-eesti-elanikule
[3] Vt Eylandt, Otti. „Riigi õigusnõustamise konkursi võitnud firmal on endiselt lubatust poole vähem juriste.“ Eesti Päevaleht, 7. juuli 2017. Arvutivõrgus kättesaadav: http://epl.delfi.ee/news/eesti/riigi-oigusnoustamise-konkursi-voitnud-firmal-on-endiselt-lubatust-poole-vahem-juriste?id=78802760 ja Vallikivi, Hannes „Advokatuuri esimees: ministeerium, pinguta pressikonverentside korraldamise kõrval õigusnõustamise kvaliteedi nimel“ Eesti Päevaleht, 7. juuli 2017. Arvutivõrgus kättesaadav: http://epl.delfi.ee/news/arvamus/advokatuuri-esimees-ministeerium-pinguta-pressikonverentside-korraldamise-korval-oigusnoustamise-kvaliteedi-nimel?id=78807526
[4] Ministri käskkiri „Erivajadustega isikute (eakad, represseeritud, perevägivalla ohvrid) õigusnõustamise kättesaadavuse parandamise tagamiseks toetuse eraldamine.“ 20. aprill 2017. Arvutivõrgus kättesaadav: https://www.just.ee/sites/www.just.ee/files/news-related-files/eakate_represseeritute_ja_perevagivalla_ohvrite_oigusnoustamise_konkursi_tulemuste_kaskkiri_28.04.2017.pdf
[5] Vt lähemalt: https://www.politsei.ee/et/teenused/migratsiooninoustajad/
[6] Vt lähemalt https://humanrights.ee/teemad/pagulased/varjupaigataotlejate-noustamine/
[7] Vt lähemalt http://www.juristideliit.ee/info-ja-uritused/kutsestandard/
[8] Arvutivõrgus kättesaadav: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2017/ET/COM-2017-167-F1-ET-MAIN-PART-1.PDF
[9] Vt https://www.encj.eu/images/stories/pdf/GA/Paris/encj_report_ia_2017_adopted_ga.pdf
[10] Arvutivõrgus kättesaadav: https://www.riigikohus.ee/sites/default/files/elfinder/õigusalased%20materjalid/Riigikohtu%20trükised/Kohtute_raamat_2016.pdf
[11] Vt lähemalt: http://fra.europa.eu/en/country-data/2016/country-studies-project-rehabilitation-and-mutual-recognition-practice-concerning
[12] Vt lähemalt: http://fra.europa.eu/en/country-data/2016/country-studies-project-right-interpretation-and-translation-and-right-information
[13] Vt eestikeelset kokkuvõtet: https://www.riigiteataja.ee/kohtuteave/kohtulahendi_analyys/12011
[14] Vt eestikeelset kokkuvõtet: https://www.riigiteataja.ee/kohtuteave/kohtulahendi_analyys/12284
[15] Vt kohtulahendi eestikeelset tõlget: https://www.riigiteataja.ee/failid/ponka_v_estonia.pdf
[16] Vt eestikeelset kokkuvõtet: https://www.riigiteataja.ee/kohtuteave/kohtulahendi_analyys/14397
[17] Riigikogu stenogramm, 20. märts 2017. Arvutivõrgus kättesaadav: http://stenogrammid.riigikogu.ee/et/201703201500
[18] Hindre, Madis. „Pikamäe ja Kaljulaid peavad Helme ähvardust kohtunike suunas lubamatuks“. ERR Uudised, 23. märts 2017. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.err.ee/585727/pikamae-ja-kaljulaid-peavad-helme-ahvardust-kohtunike-suunas-lubamatuks
[19] Eesti Kohtunike Ühingu pressiteade. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.ekou.ee/teg-teated.html
[20] Vt lähemalt http://www.err.ee/572963/kender-peab-labima-vaimse-tervise-ekspertiisi
[21] ERR Uudised, „Õiguseksperdid: kohtunike ja prokuröride sama katuse alla viimine pole hea“, 13. november 2017. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.err.ee/642311/oiguseksperdid-kohtunike-ja-prokuroride-sama-katuse-alla-viimine-pole-hea
Kari Käsper on Eesti Inimõiguste Keskuse juhataja ta õpetab Tallinna Tehnikaülikoolis Euroopa Liidu õigust ning õpib TTÜ avaliku halduse doktorantuuris. Samuti on ta Kodanikuühiskonna Sihtkapitali nõukogu liige. Ta juhtis TTÜs 2010–2015 ka võrdse kohtlemise edendamise projekte, mille osaks oli kampaania “eri- nevus rikastab”. Kari on olnud aastatel 2001–2008 seotud noor- teühendusega Tegusad Eesti Noored, olles üks selle rajajaid ning hiljem seda juhtinud. Samuti osales ta 1999–2008 Euroopa Noorteparlamendi tegevuses.
Järgmine: 4. peatükk : Õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele Ann Väljataga

matches: kohus Kohus Riigikohus Kohus Kohus kohus


Eraldusruumi ja selle sisustuse tervisekaitse- ning ohutusnõuded – Riigi Teataja
Eraldusruumi ja selle sisustuse tervisekaitse- ning ohutusnõuded
RTL 2002, 29, 414
Vastu võetud 08.02.2002 nr 33
Määrus kehtestatakse « Alaealise mõjutusvahendite seaduse» (RT I 1998, 17, 264; 2001, 50, 288) § 6² lõike 5 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse tervisekaitse- ja ohutusnõuded kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kooli (edaspidi kool) eraldusruumile ning selle sisustusele.
(2) Kooli eraldusruumi projekt kooskõlastatakse «Rahvatervise seaduse» (RT I 1995, 57, 978; 1996, 3, 56; 49, 953; 1997, 37/38, 569; 1999, 30, 415; 88, 804; 2001, 23, 128) § 12 lõike 3 sätestatud korras.
§2. Vastutus
Tervisekaitse- ja ohutusnõuete täitmise eest vastutab kooli omanik, valdaja ning kooli direktor või juhataja.
NÕUDED ERALDUSRUUMILE
§3. Tehnokommunikatsioonid
(1) Eraldusruumi tualettruum peab külgnema eraldusruumiga või asuma selle vahetus läheduses.
(2) Eraldusruumis ja tualettruumis kasutatav vesi peab vastama «Veeseaduse» (RT I 1994, 40, 655; 1996, 13, 241; 1998, 2, 47; 61, 987; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2001, 7, 19; 42, 234; 50, 283; 94, 577) alusel kehtestatud nõuetele.
(3) Eraldusruumi viimistlus, ventilatsioon, sisekliima ja valgustus peavad vastama sotsiaalministri 14. juuli 2000. a määrusega nr 47 «Kooli tervisekaitsenõuded» (RTL 2000, 86, 1286) kehtestatud nõuetele.
§4. Ruumi suurus, sisustus ja korrashoid
(1) Eraldusruumi pindala peab olema vähemalt 10 m2 ja kõrgus vähemalt 2,5 m.
(2) Eraldusruumi sisustusse kuuluvad laud, voodi ja taburetid, mis kinnitatakse kas põranda või seina külge.
(3) Eraldusruumi aken ja vaateaken peavad olema purunematust klaasist ning ei tohi olla õpilasele ei seest ega väljast avatavad.
(4) Eraldusruumi paigutatud õpilane varustatakse käterätiku, puhta voodipesu ja hügieenitarvetega.
§5. Toitlustamine
(1) Eraldusruumi paigutatud õpilast toitlustatakse vähemalt kolm korda päevas.
(2) Toit peab vastama «Rahvatervise seaduse» ja «Toiduseaduse» (RT I 1999, 30, 415; 58, 608; 2001, 93, 566) alusel kehtestatud toidu ohutuse ja kvaliteedi nõuetele.
§6. Määruse jõustumine
Määrus jõustub projekteeritavatele koolidele 15. märtsil 2002. a ja tegutsevatele koolidele 1. septembril 2003. a.


Keeleameti põhimäärus – Riigi Teataja
Keeleameti põhimäärus
Keeleameti põhimäärus - sisukord
§ 1 Keeleamet
§ 3 Ameti eelarve, pitsat, sümboolika
§ 4 Tegevuse koordineerimine ja aruandekohustus
§ 5 Ameti nimetus eri keeltes
§ 6 Ameti tegevusvaldkonnad ja ülesanded
2 Ameti struktuur ja juhtimine
§ 9 Ameti struktuuriüksuste juhtimine
3 Osakonnad
§ 11 Keelepoliitika elluviimise ja arendamise osakond
§ 13 Kehtetuks tunnistamine
RT I, 28.07.2020, 17
Vastu võetud 24.07.2020 nr 25
§ 1. Keeleamet
(1) Keeleamet (edaspidi amet) on Haridus- ja Teadusministeeriumi (edaspidi ministeerium) valitsemisalas tegutsev valitsusasutus.
Ameti asukoht on Tallinn. Ameti mujal asuvate üksuste ja esinduste asukoha ning postiaadressi määrab ameti peadirektor.
§ 3. Ameti eelarve, pitsat, sümboolika
(1) Ametil on oma eelarve, mille kinnitab, mida muudab ja mille täitmist kontrollib valdkonna eest vastutav minister (edaspidi minister) seaduses kehtestatud korras.
(3) Ametil on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis ja äärel sõna „Keeleamet”.
§ 4. Tegevuse koordineerimine ja aruandekohustus
(1) Amet on aruandekohustuslik valdkonna eest vastutava ministri ees, kes suunab ja koordineerib ameti tegevust ning teeb ameti üle teenistuslikku järelevalvet õigusaktidega sätestatud korras.
(2) Ameti koostööd ministeeriumiga koordineerib ministeeriumi kantsler.
§ 5. Ameti nimetus eri keeltes
Ameti nimetus inglise keeles on Language Board.
§ 6. Ameti tegevusvaldkonnad ja ülesanded
(1) Ameti tegevusvaldkonnad on keelepoliitika elluviimine ning keeleseaduse ja teiste keeleoskust ja keelekasutust reguleerivate õigusaktide täitmise riiklik- ja haldusjärelevalve ja riikliku sunni kohaldamine seaduses ette nähtud alustel ja ulatuses.
(2) Keelepoliitika elluviimise valdkonnas täidab amet järgmisi ülesandeid:
1) teeb ettepanekuid Eesti ja Euroopa Liidu keelepoliitika kujundamiseks ja keelealaste õigusaktide eelnõude väljatöötamiseks;
2) koordineerib ja viib koostöös teiste asutustega läbi eesti keele staatuse ja maine parandamisele suunatud tegevusi;
3) analüüsib eri valdkondade ja piirkondade keeleolukorda, keelealaste õigusaktide tõhusust ja järelevalvetöö tulemuslikkust;
4) edendab eri valdkondade keelekasutust ning teeb ettepanekuid keelekasutuse hea tava, stiiliraamatute, eestikeelse tehnilise dokumentatsiooni ja eestikeelsete standardite väljatöötamiseks;
5) koordineerib täiskasvanute keeleõpet ja edendab sellekohast teabevahetust, teeb ministeeriumile ettepanekuid täiskasvanute keeleõppesüsteemi tõhustamiseks ja arendamiseks;
6) selgitab avalikkusele keeleseaduse nõudeid ja teavitab avalikkust keeleolukorrast;
7) nõustab isikuid ja asutusi keeleliste inimõiguste ja keelealaste õigusaktide rakendamise küsimustes;
8) nõustab tööandjaid töötajatele eesti keele oskuse nõuete kohaldamisel ja eesti keele õppe korraldamisel;
9) hindab töötaja või ametniku eesti keele oskuse vastavust töö- või ametikohal töötamiseks;
10) teavitab eesti keelt mittevaldavaid inimesi keeleõppevõimalustest ja nõustab neid sobiva keeleõppekursuse valikul;
11) jälgib keeletehnoloogia rakendamist eri eluvaldkondades, teeb oma tegevusvaldkonnast lähtudes ministeeriumile ettepanekuid keeletehnoloogiliste lahenduste paremaks rakendamiseks ja uute rakenduste väljatöötamiseks.
(3) Järelevalve valdkonnas täidab amet järgmisi ülesandeid:
1) teeb järelevalvet seaduste alusel kehtestatud eesti keele ja võõrkeelte kasutamise nõuete järgimise üle riigiasutuses, kohalikus omavalitsuses ja nende hallatavas asutuses ning avalik-õigusliku juriidilise isiku asutuses (edaspidi asutus), notari, kohtutäituri või vandetõlgi büroos, äriühingus, mittetulundusühingus või sihtasutuses ning füüsilisest isikust ettevõtja tegevuses;
3) kontrollib ametniku või töötaja eesti keele oskuse vastavust keeleseaduse ja teiste keeleoskusnõudeid sätestavate õigusaktide alusel kehtestatud eesti keele oskuse nõuetele ning vajaduse korral teeb ettekirjutuse nõutava keeleoskustaseme omandamiseks, suunab ametniku või töötaja tasemeeksamile või teeb ettepaneku ametniku ametisse nimetamise otsuse kehtetuks tunnistamiseks või töötaja töölepingu lõpetamiseks;
4) kontrollib ametliku keelekasutuse, sh ametlike veebilehtede keelekasutuse vastavust eesti kirjakeele normile ning keelekasutuse hea tava järgimist avalikel siltidel, viitadel, kuulutustel, teadaannetes ja reklaamis;
5) kontrollib ametliku nimekuju kasutamist ja ümberkirjutusreeglite järgimist ametlikus keelekasutuses;
6) kontrollib eestikeelse tõlke olemasolu võõrkeelse audiovisuaalse teose avalikul esitamisel, telejaamade võõrkeelsete saadete edastamisel ja avalikkusele suunatud rahvusvaheliste ürituste korraldamisel;
7) kontrollib eestikeelse kasutusjuhendi ja nõuetekohase eestikeelse märgistuse olemasolu kaupade ja teenuste pakkumisel ning eestikeelse üldteabe olemasolu müügi- ja teenindusasutuses;
8) hindab eesti keele täienduskoolituse läbiviimiseks tegevusluba taotleva täienduskoolitusasutuse õppekavade, õppekeskkonna ja õpetajate vastavust seaduses või seaduse alusel kehtestatud nõuetele;
9) tutvub tasemeeksamiks ettevalmistamisele suunatud eesti keele täienduskoolituse korraldusega ja kontrollib selle läbiviimist vastavalt keeleseaduse nõuetele;
10) teeb ettepanekuid eesti keele täienduskoolituse kvaliteedi parandamiseks.
2. peatükk Ameti struktuur ja juhtimine
(1) Ameti struktuuriüksused on osakonnad. Osakonna koosseisu võivad kuuluda talitused.
(2) Osakonnad täidavad ameti tegevusvaldkonnas nende pädevuses olevaid ülesandeid, mis määratakse kindlaks osakonna põhimääruses.
(3) Ameti teenistuskohtade koosseisu kinnitab valdkonna eest vastutav minister või tema volitusel peadirektor.
(4) Peadirektori vahetus alluvuses võib olla osakonnaväliseid talitusi, ametnikke ja töötajaid. Peadirektorile vahetult alluva ametniku või töötaja ülesanded määratakse kindlaks ametijuhendis või töölepingus.
(5) Struktuuriüksuste juhtide pädevuse ja avaliku võimu volitused määrab peadirektor nende ametijuhendis.
1) juhib ameti tööd ja korraldab ameti pädevusse kuuluvate ülesannete täitmist;
2) vastutab ameti tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja tõhusa täitmise eest ning annab aru valdkonna eest vastutavale ministrile;
3) tegutseb ameti nimel ja esindab ametit ning annab teistele ametnikele ja töötajatele volitusi ameti esindamiseks;
4) esitab valdkonna eest vastutavale ministrile ettepanekuid ameti eelarve kohta ning vastutab selle täpse ja otstarbeka täitmise eest;
5) esitab valdkonna eest vastutavale ministrile ettepanekuid ameti tegevusvaldkonna korraldamiseks ning keeleoskusnõudeid ja keelekasutust sätestavate õigusaktide muutmiseks ja täiendamiseks;
6) kinnitab ameti tööplaanid, töökorralduse reeglid, asjaajamiskorra ning ametnike ja töötajate ametijuhendid;
7) nimetab ametikohale ja vabastab ametikohalt ameti koosseisu kuuluvad ametnikud, sõlmib ja lõpetab töölepingud töötajatega, määrab vastavalt palgajuhendile ametnike palga ja lepib töötajatega kokku töötasu;
8) kohaldab ametnikele ergutusi ja määrab distsiplinaarkaristusi ning teeb töötajatele töölepingu ülesütlemise hoiatusi ja vajaduse korral muid hoiatusi;
10) vaatab läbi ameti haldusakti või toimingu peale esitatud vaided ja annab otsuseid konkreetsete üksikjuhtude kohta;
11) tagab ameti sisekontrollisüsteemi rakendamise ja siseauditi, lähtudes kokkuleppest valitsemisala siseauditi juhiga;
12) valdab, kasutab ja käsutab ameti valdusesse antud riigivara ja vahendeid kooskõlas õigusaktidega;
13) annab seaduse ja seaduse alusel antud õigusaktide alusel ja täitmiseks teenistusalastes küsimustes käskkirju;
14) kinnitab struktuuriüksuse põhimääruse;
15) esindab ametit põhimäärusest ja muudest õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmisel ning annab volitusi ameti esindamiseks;
16) sõlmib ameti nimel lepinguid kinnitatud eelarve piires või volitab selleks teisi ametnikke või töötajaid;
17) täidab muid talle õigusaktidega pandud ülesandeid.
(4) Erandjuhtudel võib minister määrata peadirektori asendajaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetamata isiku.
§ 9. Ameti struktuuriüksuste juhtimine
(1) Ameti osakonda juhib osakonnajuhataja, kes allub vahetult peadirektorile.
(2) Talitust juhib osakonnajuhataja määratud peainspektor.
3. peatükk Osakonnad
1) keelepoliitika elluviimise ja arendamise osakond;
2) järelevalveosakond.
§ 11. Keelepoliitika elluviimise ja arendamise osakond
Keelepoliitika elluviimise ja arendamise osakonna põhiülesanded on:
1) osalemine keelepoliitika väljatöötamises ja keelealases mainetegevuses;
2) eri valdkondade ja piirkondade keeleolukorra ja keelekasutust reguleerivate õigusaktide tõhususe ja keeleseaduse täitmise järelevalve tulemuslikkuse analüüs;
3) ettepanekute ettevalmistamine keeleoskust ja keelekasutust reguleerivate õigusaktide muutmiseks ning keelevaldkonna paremaks korraldamiseks;
4) isikute ja asutuste nõustamine keelepoliitika ja keelevaldkonda puudutavate õigusaktide rakendamise ning keeleõppe küsimustes;
5) ettepanekute ettevalmistamine keelekasutuse hea tava väljatöötamiseks ja laia kasutusalaga standardite eesti keelde tõlkimiseks;
6) täiskasvanute eesti keele täiendusõppe koordineerimine;
7) keeletehnoloogia seire oma tegevusvaldkonna piires ning ettepanekute tegemine keeletehnoloogia rakenduste väljatöötamiseks ja kasutuselevõtu toetamiseks.
(1) Järelevalveosakonna põhiülesanded on:
1) keeleseaduse ja teiste keeleoskusnõudeid ja keelekasutust sätestavate õigusaktide täitmise järelevalve;
2) eesti keele täienduskoolitusasutuste tegevuslubade menetlemine;
3) ettepanekute tegemine eesti keele täienduskoolitusasutuste kvaliteedi parendamiseks;
4) isikute ja asutuste nõustamine keeleoskust ja keelekasutust reguleerivate õigusaktide rakendamisel.
(2) Järelevalveosakonna koosseisus on järgmised piirkondlikud järelevalvetalitused:
§ 13. Kehtetuks tunnistamine
Haridus- ja teadusministri 9. veebruari 2007. a määrus nr 15 „Keeleinspektsiooni põhimäärus” tunnistatakse kehtetuks.


text:
3-2-1-91-06 Riigikohus 01.11.2006
TsMS § 229 lg-st 2 tulenevalt on tõendiks poole vande all antud seletus. Seega ei saa kohus rajada otsust poole seletusele, mis ei ole vande all antud.
Korteriomanike eest võib KOS § 11 alusel esitada kahju hüvitamise nõude ka korteriühistu, kelle ülesandeks on korteriühistuseaduse § 2 lg-st 1 tulenevalt korteriomandi eseme mõtteliste osade ühine majandamine ja korteriühistu liikmete ühiste huvide esindamine. Enne 1. jaanuari 2006. a kehtinud TsMS § 5 lg 1 p-st 2 tulenevalt oli korteriühistul õigus esitada hagi korteriomanike rikutud õiguste kaitseks. Õigus pöörduda kohtusse teise isiku eeldatava seadusega kaitstud õiguse või huvi kaitseks tuleneb ka alates 1. jaanuarist 2006. a kehtiva TsMS § 3 lg-st 2.
Korteriomaniku poolt oma korteriomandi kasutamisega teisele korteriomanikule kahju tekitamisel ei kohaldata hüvitusnõude alusena KOS § 11 kõrval muid sätteid, sh deliktiõiguse sätteid. Korteriomaniku, tema perekonnaliikmete, ajutiste elanike ja korteriomandit kasutavate isikute kohustus hoiduda teistele korteriomanikele kahju tekitamisest ja kahju hüvitamise nõude alused on reguleeritud korteriomandiseaduse erisätetega.

matches:
Riigikohus
§ 229
kohus
§ 11
§ 2
§ 5
§ 3
§ 11


Kokku: 83| Näitan: 1 - 20
Hagi õigeksvõtu avalduse kehtetuks tunnistamine ei tähenda hagi õigeksvõtu alusel tehtud kohtuotsuse kehtetuks tunnistamist. Sellise kohtuotsuse täitmise korral võib esitada sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi täitemenetluse seadustiku (TMS) § 221 lg 1 alusel. Kui kohtuotsus on juba täidetud, on õigustatud poolel õigus nõuda kohtuotsuse alusel üle antu tagastamist PankrS § 119 järgi. (p 16) Ainuüksi keelumärgete kinnistusraamatusse kandmise tõttu ei ole alust asuda seisukohale, et saadu tagastamine oleks võimatu PankrS § 119 lg 3 mõttes. Keelumärke järgi õigustatud isik võib anda kinnisasja omanikule nõusoleku tehingute ja toimingute tegemiseks, mida keelumärge üldiselt takistab. Seejuures võib keelumärke järgi õigustatud isik olla kohustatud andma vajalikud tahteavaldused, kui tema õigusi sellega ei kahjustata, ning neid tahteavaldusi võib ka kohtulahendiga asendada. Seega on üleantud kinnisasja tagastamiseks vaja kinnistusraamatusse kantud õigustatud isikute, st kostja, kohtutäituri ja sissenõudjate nõusolekuid võlgniku omanikuna kinnistusraamatusse kandmiseks. Sellest aga ei järeldu, et korteriomandite ½ mõttelise osa tagastamine oleks võimatu. (p 21) PankrS § 119 lg 3 järgi väärtuse hüvitamise nõude eelduseks on saadu väljaandmise võimatus, mida peab TsMS § 230 lg 1 kohaselt tõendama hageja. (p 22)
TsÜS § 70 on TsÜS § 69 suhtes erinormiks, mis sätestab erisused (rikkuja kannab tahteavalduse kättesaamisega seotud riski) tahteavalduse jaoks, millega lepingupool teatab teisele poolele, et viimane on lepingulist kohustust rikkunud (vt Riigikohtu 25. aprilli 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-151-11, p 12). (p 11.2) Kui laenulepingu ülesütlemisteates on korraga esitatud nii teave võlgnevuse kohta kui ka tehtud lepingu ülesütlemise tahteavaldus, ei saa teate kättesaaduks lugemisele kohaldada TsÜS §-s 70 sätestatut. Sellist tagajärge TsÜS § 70 ette ei näe. Vastasel korral pandaks laenusaajale ebamõistlik tahteavalduse kättesaamise risk, kuna lepingu ülesütlemisele võib kohe järgneda laenuandja avaldus kohtutäiturile täitemenetluse alustamiseks ja laenusaaja tagatisvara täitemenetluses müümiseks. (p 12) TsÜS § 69 lg 3 paneb lepinguga seotud ja eemalviibijale tehtud tahteavalduse kättesaamise tõendamise riski tahteavalduse saatjale ning et vaidluse korral tuleb tahteavalduse saatjal lisaks saatmisele tõendada ka seda, et saadetis on jõudnud tahteavalduse saaja tegevuskohta ning saajal on olnud mõistlik võimalus sellega tutvuda (vt Riigikohtu 25. aprilli 2012. otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-151-11, p 12). (p 13) Tähitud kirja saabumise ja postiasutusse hoiustamise teatis ei sisalda teavet saabunud kirja sisu kohta ning seetõttu puudub tahteavalduse saajal mõistlik võimalus tahteavalduse sisuga tutvuda (vt nt Riigikohtu 17. märtsi 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-8-09, p 11 ja Riigikohtu 25. aprilli 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-151-11, p 14). Nimetatud põhimõttest kõrvalekaldumine saaja pahatahtlikkuse eeldamise kaudu (saadetisele postiasutusse järele minemata jätmine) ei oleks õigustatud ja tähendaks tahteavalduse kättesaamise riski teistsugust jaotamist, kui seaduse eesmärgipärasest tõlgendamisest tuleneb. Kostjal kui krediidiasutusel on võimalik kasutada tahteavalduse kättetoimetamiseks erinevaid võimalusi, sh nt ka kohtutäituri teenuseid (vt täitemenetluse seadustiku § 212 jj ja kohtutäituri seaduse § 8 lg 1 p 2) või fikseerida saadetise saaja postkasti paneku fakt ja aeg ka muul vaidluse tekkimise korral kontrollitaval viisil. (p 13.1-13.2) Seadusega kooskõlaks olevaks (VÕS § 42 lg 1) ega sisust lähtuvalt osaliselt kehtivaks (VÕS § 39 lg 2) ei saa pidada krediidiasutuse kasutatavat tüüptingimust, mis paneb igasuguse krediidiasutuse saadetava teate kättesaamise riski saajale olenemata sellest, mis on teate sisu (lepingu rikkumine, lepingu ülesütlemine vms). TsÜS § 69 lg-s 3 ja §-s 70 on riski jaotus sätestatud erinevalt olenevalt tahteavalduse sisust. (p 14)
Kui elamiseks mõeldud lepinguese ei vasta elementaarsetele elamistingimustele, on tegemist eelduslikult lepingueseme puudusega VÕS § 217 lg 2 p 2 järgi (st tegemist ei ole eritingimustega, milles pooled peavad kokku leppima) ning müüja saab oma vastutuse selle eest välistada üldjuhul üksnes siis, kui ta on puuduse enne müügilepingu sõlmimist ostjale avaldanud (vt ka RKTKo nr 3-2-1-129-12, p 23 ja 26). Sellisteks elementaarseteks tingimusteks on üldjuhul töökorras pliit, vee kasutamise võimalus ja muude võimaluste puudumisel töökorras kogumiskaev, mille olemasolu korral oleks võimalik elamut pidevalt kasutada (vt puudusega küttekolde lugemise kohta lepingutingimustele mittevastavaks VÕS § 217 lg 2 p 2 järgi – RKTKo nr 3-2-1-115-04, p 21). (p 11) VÕS § 221 lg 1 p 2 kohaldamisel on müüja teadma pidamise hindamisel oluline arvestada mh asjaolu, kui kaua on asi müüja omandis olnud (sõltumata sellest, kas asja omanik on ka selle kasutajaks). Arvestades omaniku staatusest tulenevaid õigusi ja kohustusi, saab pikemat aega asja omanud müüja puhul eeldada, et ta peab teadma vähemalt asja sellistest puudustest, mis on selle tavapärasel kasutamisel igale kasutajale hõlpsasti äratuntavad. Tavapärasele kasutajale on hõlpsasti äratuntavaks puuduseks see, kui asi ei vasta selle elementaarsele kasutusotstarbele (asi ei kõlba selleks, milleks seda liiki asju tavaliselt kasutatakse). Seega tuleb pikka aega kinnistut omanud müüja puhul (sõltumata sellest, kas ta on ka selle kasutajaks) eeldada, et ta peab teadma vähemalt sellest, et kinnistul asuv elamu ei vasta elementaarsetele elamistingimustele. (p 14)


IT Grupp AS maksuvõlg pani blogis oma konkurenti halvustama | | Virgo Kruve blogi
IT Grupp AS maksuvõlg pani blogis oma konkurenti halvustama
18. mai 2010 Virgo Kruve	5 kommentaari Andre Visse, IT Grupp AS, maksuvõlg, Marek Põldeots, Margit Kaasik
Eilsed kahtlused Tallinna kodulehe ja firma Spin seoste ümber, mis ilmusid maksuvõlaga IT Grupp AS blogis, vääriksid tähelepanu. Kui selle ütleja oleks majanduslikult erapooletu, võiks neid isegi lugeda. Praegu kõlab postitusest läbi kibestumine, sest maksuvõlg nöörib IT Grupp AS kaela ja see pole kindlasti hea tunne.
Iseasi, kas selle leevendamiseks tuleb mõne teise firma kraesse karata. Nagu aru sain kommentaaridest, siis nende tehtud eKool pole ka kõiki puudusi likvideerinud ja asja saaks veel normaalsemaks teha.
IT Grupp AS on riigile võlgu 659 978 krooni, ajatanud (lükanud tulevikku) selle tasumise ja osaleb riigihanke konkurssidel edasi
See võib tigedaks küll teha kui käibemaksu tasumiseks ei jätku finantsvoogu ja ühtegi uut riiklikku tellimust ka peale ei ole tulemas, sest riigi ees on maksud tasumata.
Tõmbasin selle eelneva lõigu maha, sest tuleb välja, et Eesti Rahariigis ongi võimalik (ajatatud) maksuvõlaga firmal osaleda ka edaspidi riigi ostetavate teenuste ja kaupade hangetel.
Seega on käitumisjuhis võlgadesse sattunud firmale maksukorralduse seaduses:
§ 112. Maksuvõla tasumise ajatamise otsustamine
(1) Maksuhaldur teeb maksuvõla tasumise ajatamise taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta otsuse 20 päeva jooksul selle saamisest arvates. Otsuse tegemisel on maksuhalduril õigus maksukohustuslase esitatud maksuvõla tasumise ajakava muuta. Taotluse rahuldamata jätmine või osaline rahuldamine tuleb motiveerida.
(2) Maksuhaldur võtab taotluse rahuldamise otsustamisel arvesse maksukohustuslase varalist seisundit, majandusnäitajaid, varasemat maksuseadustest tulenevate kohustuste täitmist, maksuvõla ajatamise otstarbekust ja tagatise nõudmise korral esitatud tagatise usaldusväärsust ning käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud asjaolusid. Maksuhalduril on õigus nõuda nende asjaolude kindlaks tegemiseks vajalike dokumentide esitamist. Sellisel juhul teeb maksuhaldur taotluse kohta otsuse 10 päeva jooksul dokumentide esitamisest arvates.
(3) Maksuhalduril on õigus nõuda maksuvõla tasumise ajatamise korral tagatist. Tagatist ei nõuta pankrotis maksukohustuslaselt, kelle maksuvõlg ajatatakse pankrotimenetluses kompromissi tegemise eesmärgil. Tagatise nõudmine vormistatakse kirjalikult, välja arvatud juhul, kui tagatise esitamise kohustus tuleneb seadusest. Tagatise nõudmise korral tehakse maksuvõla tasumise ajatamise otsus viie tööpäeva jooksul tagatise esitamise päevast arvates.
(4) Maksuhalduril on õigus jätta maksuvõla tasumise ajatamise taotlus rahuldamata, kui:
1) taotluses puudub põhjendus või see ei ole piisav või
2) maksukohustuslasele on tehtud korraldus tasuda maksuvõlg 48 tunni jooksul korralduse saamise päevast arvates (§ 129) või
3) maksukohustuslane ei pea õigusaktides sätestatud korras arvestust, ei esita maksudeklaratsioone või ei säilita dokumente või
4) maksukohustuslane ei esita nõutavat tagatist või maksuhaldur ei pea esitatud tagatist küllaldaseks või usaldusväärseks või
5) maksuhaldur leiab pankrotimenetluses võlgniku tehtud kompromissettepanekut kaaludes, et võlgniku varaline seisund ei võimalda ka kompromissi tegemise tulemusel võetud kohustuste täitmist või
6) esineb muid asjaolusid või põhjuseid, mille tõttu maksuhaldur ei pea maksuvõla tasumise ajatamist otstarbekaks.
https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=13249007
Pärast maksuvõla ajatamist olete tagasi konkurentsis nende firmadega, kes on oma bilansi tasakaalus hoidnud.
Vastik aga maksumaksjalt laekumata raha käsitletakse kui laenu ettevõtlusele, et siis talle uuesti maksumaksja raha jagada.
Maksu- ja Tolliameti andmetel on maksukohustuslasel Aktsiaselts IT Grupp (10365990) maksude ja maksete vőlgu seisuga 18.05.2010 järgmiselt:
Intress 13 674,00 13 674,00 0,00
Käibemaks 646 304,74 646 304,74 0,00
KOKKU: 659 978,74 659 978,74 0,00
Maksu- ja Tolliameti andmetel on maksumaksjal Aktsiaselts IT Grupp (10365990) seisuga 18.05.2010 maksusummadelt arvutatud arvestuslik intress 22 091,71 krooni, sh tasumisgraafikus 23 736,99 krooni.
Kehtiva tasumisgraafikus oleva maksuvőla tasumise ajakava lőppkuupäev on 25.08.2010.
Maksuvőlgade väljatoomisel on arvesse vőetud maksukohustuslaste registris kuni 18.05.2010 08:26 kajastatud andmed.
it grupp aktsiaselts on maksuvõlaga firma, kes kibestus oma blogis teiste firmade peale
it grupp aktsiaselts whois domeen it.ee kohta
Aktsiaselts IT Grupp (registrikood 10365990) kohta on avatud:
1. kanne kinnitatud 23.01.1998
2. kanne kinnitatud 21.07.2000 (Avaldatav muutmiskanne)
3. kanne kinnitatud 22.10.2001 (Mitteavaldatav muutmiskanne)
4. kanne kinnitatud 03.06.2002 (Avaldatav muutmiskanne)
5. kanne kinnitatud 07.10.2002 (Mitteavaldatav muutmiskanne)
6. kanne kinnitatud 02.12.2002 (Mitteavaldatav muutmiskanne)
7. kanne kinnitatud 06.01.2003 (Teine, konstitutiivne ühinemiskanne (ühendava isiku registrikaardile))
8. kanne kinnitatud 25.02.2003 (Muutmiskanne)
9. kanne kinnitatud 21.04.2003 (Muutmiskanne)
10. kanne kinnitatud 30.07.2003 (Märkus)
11. kanne kinnitatud 04.08.2003 (Muutmiskanne)
12. kanne kinnitatud 03.08.2004 (Muutmiskanne)
13. kanne kinnitatud 23.05.2005 (Muutmiskanne)
14. kanne kinnitatud 04.08.2005 (Muutmiskanne)
15. kanne kinnitatud 20.03.2007 (Muutmiskanne)
16. kanne kinnitatud 17.01.2008 (Muutmiskanne)
17. kanne kinnitatud 08.05.2008 (Muutmiskanne)
18. kanne kinnitatud 17.09.2008 (Muutmiskanne)
19. kanne kinnitatud 11.12.2008 (Muutmiskanne)
20. kanne kinnitatud 14.04.2010 (Muutmiskanne)
4. kanne a) Aktsiaselts IT Grupp
12. kanne b) Pärnu mnt 139C Tallinn 11317
9. kanne 2001000 Eesti krooni.
15. kanne Andre Visse juhatuse liige, isikukood 3810917xxxx
17. kanne Margit Kaasik juhatuse liige, isikukood 4740723xxxx
20. kanne Marek Põldeots juhatuse liige, isikukood 3740508xxxx
15. kanne Põhikiri on muudetud 02.03.2007
10. kanne Aktsiad on registreeritud Eesti väärtpaberite keskregistris.
7. kanne Aktsiaselts IT Grupp (ühendav ühing) ja IT Koolituse Osaühing (Pärnu mnt 139F Tallinn, registrikood 10379822) ning OSAÜHING IT SÜSTEEMID (Mustamäe tee 55 Tallinn, registrikood 10282910) ühinevad. IT Koolituse Osaühing ja OSAÜHING IT SÜSTEEMID (ühendatavad ühingud) kustutatakse äriregistrist. Ühinemisleping sõlmiti 24.07.2002. aastal.
1. kanne b) Aktsiaselts I.T., ettevõtteregistri reg. nr. 01060151
10. kanne Kanne on tehtud registripidaja algatusel Äriseadustiku § 61 alusel.
18. kanne b) kanne on tehtud registripidaja algatusel Äriseadustiku § 61 alusel.
19. kanne b) Kanne on tehtud registripidaja algatusel Äriseadustiku § 521.1 lõike 1 alusel.
Lisan juurde, et Spin ei ole tänase seisuga maksuvõlaga firma.
← Reformierakonna liikmena vanureid petnud Liis Haavel sai 4 aastat vanglat
Island maksab pangakriisi eest kätte tuhka lennutava vulkaaniga →
5 thoughts on “IT Grupp AS maksuvõlg pani blogis oma konkurenti halvustama”
18. mai 2010 at 07:56
Virgo Kruve, see maksuvõlg tekkis juba aasta alguses on ajatatud. Vastavalt seadusele saab osaleda ettevõte riigihangetel, kui võlg on ajatatud ning selle tasumisega ollakse graafikus. Seega palun paranda viga selle kohta, et me ei saa osaleda hangetel. Lisaks ei tee IT Grupp veebilehti ning ei oleks sellel hankel ka osalenud.
Aga selline läbipaistmatus, mis valitseb juba aastaid kehva veebisaidi teinud Spin TEK-i ümber, häirib mind tõesti. Tallinnlased vääriksid ilusat ja kasutatavat veebisaiti.
Jaak Ennuste, IT Grupp, asutaja ja partner
18. mai 2010 at 09:33
Lp Jaak Ennuste
Jään esialgu oma algse seisukoha juurde, et maksuvõlaga firma ei saa osaleda ning maksude ajatamine ei lähe maksuvõla puudumisena kirja.
Riigihangete seadusest loen:
§ 38. Pakkuja ja taotleja hankemenetlusest kõrvaldamine
(1) Hankija ei sõlmi hankelepingut isikuga ja kõrvaldab hankemenetlusest mis tahes ajal pakkuja või taotleja:
4) kelle õigusaktidest tulenevad riiklike maksude, tema elu- või asukoha kohalike maksude või sotsiaalkindlustuse maksete tasumise kohustused ei ole nõuetekohaselt täidetud;
(3) Hankija nõuab pakkujalt või taotlejalt koos tema kvalifikatsiooni tõendamiseks esitatavate dokumentidega või eraldi:
2) Maksu- ja Tolliameti ning pakkuja või taotleja elu- või asukohajärgse kohalike maksude maksuhalduri või pakkuja või taotleja asukohariigi vastava pädevusega ametiasutuse tõendi esitamist käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud asjaolu puudumise kohta.
https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=13191371
Kui peaks tõeks osutuma, et ajatatud võla korral annab maksuhaldur välja tõendi maksude puudumise kohta, siis see on ärikultuuri solkimine. Jätad riigile maksud tasumata, lased need ajatada ja muudkui võtad aga uusi hankeid? Siis oleks meil küll täielik rahariik ja mitte vabariik.
Tallinna lehekülg on maitse ja eelistuste küsimus. Ühe pakkujaga on olnud näiteks 2 miljoni kroonise Eesti Vabariigi 90. aastapäeva korraldamine Vanalinnastuudio ehk NO99 poolt. Tookord sai sellest osa umbes 750 inimest, Tallinna leheküljest saavad osa sajad tuhanded ja mitmete aastate jooksul.
Teine näide võiks olla digiretsept. Kõik haiged väärivad ka tõrgeteta töötavaid süsteeme, ometigi see nii ei ole. See on lausa inimeste tervise ohustaja kui otsustab tõrkuda ja mitte ravimit anda.
18. mai 2010 at 11:26
Virgi Kruve
Õnneks pole Teie teadmised selles küsimuses täielikud. On tekkinud mitmeid vaidlusi selle üle, kas ajatatud maksuvõlaga pakkuja või taotleja saab osaleda riigihankemenetluses. Segaduse põhjus on riigihangete seaduse (RHS) § 38 lg 1 p 4 kohmakas sõnastus, mis lubab hankemenetlusest kõrvaldada isiku mistahes ajal, kui tema riiklike maksude, elu- või asukohajärgsete maksude või sotsiaalkindluse maksete tasumise kohustused ei ole nõuetekohaselt täidetud. Millal loetakse maksukohustused nõuetekohaselt täidetuks, selleni tuleb jõuda maksukorralduse seaduse (MKS) tõlgendamise abil.
MKS § 14 lg 5 kohustab maksuhaldurit väljastama maksuvõlgade puudumise tõendi, kui maksuvõlg on ajatatud. Maksuvõla ajatamine aga maksuvõlga ei kustuta, vaid lükkab üksnes selle tasumise tähtaja edasi.
Seega loetakse maksegraafikust kinnipidaval ettevõttel maksukohustused nõuetekohaselt täidetuks. Nii toimub ka praktikas, osaleme pidevalt riigihangetel.
Kuna Teie sissekande pealkiri ja sisu põhineb postulaadil, nagu me ei saaks riigihangetel osaleda, siis palun Teil viga siiski parandada.
18. mai 2010 at 16:35
Tegin muudatused, sest tõepoolest laseb ajatatud maksuvõlg väljastada tõendi võlgade puudumisest. Üsna loogikavastane aga kindlasti uurin edasi, millal ja miks selline peapeale pööratud asi juhtus, et mõni võlg ei olegi võlg.
Pingback:Ajatatud maksuvõlaga firmad riigihankele enam ei pääse « Virgo Kruve veebikodu ja blogi


Kõrveküla Põhikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Kõrveküla Põhikooli põhimäärus
Kõrveküla Põhikooli põhimäärus - sisukord
§ 5 Pitsat, eelarve, sümboolika ja kodulehekülg
§ 7 Omandatava hariduse liik ja tase
§ 8 Õppevormid
§ 10 Õppeaasta, õppepäev, õppetund, õppekoormus ja päevakava
§ 11 Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine koolis
§ 12 Õpilaste kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine, õpilaspileti väljastamine
§ 15 Õppetegevuses osalemine
4 Peatüki pealkiri
§ 17 Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused
§ 18 Kooli õpilaskond ja õpilaskonna õigused
§ 22 Direktori ülesanded
§ 26 Koolitöötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
§ 32 Kooli pidamise üleandmine
§ 33 Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine, täiendamine ja kehtetuks tunnistamine
RT IV, 31.03.2017, 30
Vastu võetud 22.03.2017 nr 5
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõigete 1 ja 2 alusel.
Määrusega sätestatakse Kõrveküla Põhikooli (edaspidi kool vastavas käändes) tegevuse eesmärgid ja ülesanded, õppe- ja kasvatuskorraldus, õpilaste ja lapsevanemate (edaspidi vanem vastavas käändes) õigused ja kohustused, töötajate õigused ja kohustused, hoolekogu ja direktori ülesanded, tegevuse korraldamise, majandamise ja asjaajamise alused.
Kooli ametlik ja täielik nimetus on Kõrveküla Põhikool ning ametlik lühend Kõrveküla PK.
Kõrveküla Põhikool asub Tartumaal Kõrveküla alevikus Vasula tee 12.
(1) Kool on ühe asutusena tegutsev põhikool, kus õpe toimub I, II ja III kooliastmel.
(2) ) Kool on Tartu Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus vastavas käändes) poolt hallatav munitsipaalkool.
(3) Kool tagab õppimisvõimalused vastavalt põhikooli riiklikule õppekavale igale Tartu valla haldusterritooriumil elavale koolikohustuslikule lapsele. Vabade kohtade olemasolul on koolil õigus võtta vastu õpilasi väljastpoolt teeninduspiirkonda.
(4) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, käesolevast põhimäärusest ja muudest õigusaktidest.
§ 5. Pitsat, eelarve, sümboolika ja kodulehekülg
(2) Koolil on Tartu valla (edaspidi vald vastavas käändes) eelarves iseseisev eelarve.
(4) Koolil on oma kodulehekülg aadressiga: http://www.korve.edu.ee.
§ 7. Omandatava hariduse liik ja tase
§ 8. Õppevormid
(1) Kooli õppetöö toimub statsionaarses vormis
(2) Koolis on põhikooli 1.–9. klass.
(3) Kooli direktor võib moodustada vallavalitsuse nõusolekul koolis vajadusel eraldi klasse 4.- 9. klassi käitumisprobleemidega õpilastele vastavalt kehtestatud korrale.
(4) Kooli direktor võib hariduslike õpilaste õppe paremaks korraldamiseks moodustada õpiabi rühmi.
(5) Direktor kehtestab õpiabi korralduse koolis ning määrab haridusliku erivajadusega õppe koordineerija.
(6) Koolis võib põhiharidust omandada koduõppel valdkonna eest vastutava ministri määrusega kehtestatud tingimustel ja korras.
(7) Õpiabi rühmas osutatakse põhiharidust omandavatele õpilastele eripedagoogilist ja logopeedilist abi.
(8) Kool võib teha õpilast õpetades muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas.
(9) Õpilasele, kes terviseseisundist tulenevalt vajab koolis pidevat jälgimist või abistamist, rakendatakse nõustamiskomisjoni soovitusel ning õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema nõusolekul ühe õpilase õpetamisele keskendatud õpet, mille tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(10) Kooli direktor võib kooli pidaja nõusolekul moodustada koolis pikapäevarühmi. Pikapäevarühmas korraldatava õppekavavälise tegevusena pakutakse õpilasele järelevalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel.
(11) Pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava kehtestab direktor.
(12) Vallavalitsuse nõusolekul võib direktor moodustada ka erivajadustega õpilaste klasse ja rühmi, mida põhimääruses sätestatud ei ole.
(1) Õppe- ja kasvatustegevuse alusdokumendiks on põhikooli riikliku ja põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava alusel koostatud ja kooli arengukavast lähtuv kooli õppekava.
(2) Kooli õppekava ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(3) Kooli õppekava kehtestab kooli direktor.
(4) Õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema ja direktori või direktori volitatud õpetaja kokkuleppel arvestab kool vajadusel kooli õppekavade välist õppimist või tegevust, sealhulgas õpinguid mõnes teises üldhariduskoolis koolis õpetatava osana, tingimusel et see võimaldab õpilasel saavutada kooli või individuaalse õppekavaga määratletud õpitulemusi.
(5) Kool koostab vajadusel õpilasele riiklikes õppekavades sätestatud tingimustel individuaalse õppekava.
(6) Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamise põhimõtted sätestatakse kooli õppekavas.
(7) Kool võimaldab põhiharidust omandaval õpilasel tasuta kasutada vähemalt kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti, mille kool valib Eesti Hariduse Infosüsteemi (edaspidi EHIS) õppekirjanduse alamregistrist.
(8) Õpitulemuste välishindamine toimub tasemetööde ja ühtsete põhikooli lõpueksamite kaudu, mille koostamise, läbiviimise ja hindamise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(9) Kool kannab andmed õppekava kohta hariduse infosüsteemi.
§ 10. Õppeaasta, õppepäev, õppetund, õppekoormus ja päevakava
(1) Õppeaasta kestab 1. septembrist järgmise aasta 31. augustini. Õppeaasta koosneb õppeveeranditest ning koolivaheaegadest. Koolivaheajad kehtestab valdkonna eest vastutav minister või direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul Tartu Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu vastavas käändes), arvestusega, et koolis on õppeaasta jooksul vähemalt neli koolivaheaega kogukestusega vähemalt 12 nädalat, kusjuures suvine koolivaheaeg kestab vähemalt kaheksa järjestikust nädalat.
(2) Õppeaasta kestab 175 õppepäeva (35 viiepäevast õppenädalat), lõpuklassis 185 õppepäeva.
(3) Õppepäev on kalendripäev, mil õpilane on päevakava või individuaalse õppekava alusel kohustatud õppes osalema. Ühes nädalas on kuni viis õppepäeva. Õpilase nädala õppekoormus õppeaineti määratakse kooli õppekavaga. Õpilase maksimaalne nädalakoormus on määratud põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega.
(4) Õppetund on kooli päevakavas või õpilasele koostatud individuaalses õppekavas juhendatud õppeks ettenähtud ajavahemik. Juhendatud õppes osalevad nii õpilane kui ka õpetaja.
(5) Õppetunni pikkus on 45 minutit ja vahetunni pikkus vähemalt 10 minutit.
(7) Kooli päevakava kajastab õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste, nagu pikapäevarühmas, ringides ja stuudiotes korraldatavate tegevuste järjestust ja ajalist kestust. Kooli päevakava kehtestab direktor.
(8) Kool võib suvevaheajal korraldada täiendava õppega seotud tegevusi.
§ 11. Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine koolis
(1) Kool tagab õpilase koolis viibimise ajal tema turvalisuse ja tervise kaitse ning koostab tervisekaitse eeskirjade ja –normide kohase päevakava.
(2) Kool tagab vaimse ja füüsilise turvalisuse ning hädaolukorra lahendamise õigusaktides kehtestatud korras.
§ 12. Õpilaste kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine, õpilaspileti väljastamine
(1) Õpilaste kooli vastuvõtmise ja koolist väljaarvamise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutava ministri määrusega volitatud ulatuses vallavalitsuse volitusel direktor.
(2) Õpilasele väljastatakse koolis õppimise perioodiks õpilaspilet haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud korras.
(3) Isiku kooli nimekirja arvamise ja õpilase nimekirjast väljaarvamise otsuse teeb direktor.
(1) Kool sätestab õpilaste hindamise, täiendavale õppele jätmise, järgmisse klassi üleviimise ja klassikursust kordama jätmise tingimused ja korra kooli õppekavas
(2) Õpilase käitumist ja hoolsust hinnatakse hindega “eeskujulik”, “hea” “rahuldav” ja “mitterahuldav”.
(2) Kooli lõpetamiseks korraldatakse riiklikud lõpueksamid vastavalt haridus- ja teadusministri kehtestatud korrale.
(3) Kooli lõpetajatele väljastatakse lõputunnistus Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud vormil.
§ 15. Õppetegevuses osalemine
(1) Õppetulemuste ja koduste ülesannete vahendamiseks õpilastele ja lapsevanematele on kool ühinenud e-kooli keskkonnaga.
(2) Kool peab arvestust õpilaste õppest puudumiste üle, teeb puudumistest kokkuvõtte vähemalt üks kord õppeveerandi jooksul ning teavitab sellest vanemat.
(3) Koolikohustuse täitmise tagamiseks kohaldab kool õppest mõjuva põhjuseta puudunud õpilaste suhtes tugi- ja mõjutusmeetmeid.
(4) Kool sätestab õppest puudumisest teavitamise korra ning tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamisest teavitamise korra kooli kodukorras
(1) Huvitegevus on õppekavaväline tegevus, mis toetab õppekava läbimist.
(2) Kooli huvi- ja õppekavaväliseks tegevuseks on erinevad koostöö- ja arendusprojektid, kooli üritused, tasuta ning tasulised huviringid. Huvitöö korraldamise aluseks on kooli õppekava ning kooli direktori poolt kinnitatud huvitööplaan.
(3) Kool tagab õpilasele, kellel tekib mahajäämus õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde.
4. peatükk Peatüki pealkiri
§ 17. Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused
(1) Õpilasel ja koolikohustuslikus eas oleva õpilase vanemal on õigus saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse ja –juhtimise ning õpilaste ja vanemate õiguste ning kohustuste kohta Eesti Vabariigi haridusseaduses, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, käesolevas põhimääruses ja muudes õigusaktides ettenähtud korras.
(2) Õpilane on kohustatud osalema õppetöös, õppima vastavalt oma võimetele, end arendama ja oma teadmisi pidevalt täiendama, lugupidavalt suhtuma kaasinimestesse ja hoidma loodust.
(4) Õpilasele avaldatakse tunnustust haridus- ja teadusministri poolt ja kooli kodukorras kehtestatud korras ning kooli õpilaste tunnustamise korra alusel. Laitust avaldatakse kooli kodukorras kehtestatud korras
(5) Õpilasel ja tema vanematel on õigus õppenõukogu otsusega mittenõustumisel, samuti õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral pöörduda kooli hoolekogu ja kooli üle riiklikku järelvalvet teostava asutuse poole.
(6) Õpilase tekitatud ainelise kahju koolile hüvitab õpilane või teevad seda tema vanemad vastavalt kehtestatud korrale.
(7) Kooli ja kodu koostöö koordineerimiseks kutsub kooli juhtkond kokku vanemate koosoleku vähemalt üks kord aastas. Kui üks viiendik klassi õpilaste vanemaid nõuab, on kooli juhtkond kohustatud kokku kutsuma selle klassi õpilaste vanemate koosoleku
(8) Vanem on kohustatud võimaldama ja soodustama koolikohustuse täitmist, sealhulgas:
3) õppest puudumise esimesel õppepäeval teavitama kooli õpilase õppest puudumisest ja selle põhjusest;
7) pöörduma kooli ettepanekul nõustamiskomisjoni poole.
(9) Õpilasel ja vanemal on õigus arenguvestlusele, mis korraldatakse koolis vähemalt üks kord õppeaasta jooksul ning mille põhjal lepitakse kokku edasises õppes ja arengu eesmärkides.
(10) Arenguvestluse korraldamise tingimused ja korra kehtestab kooli direktor, esitades selle enne arvamuse andmiseks õppenõukogule ja hoolekogule.
§ 18. Kooli õpilaskond ja õpilaskonna õigused
Kooli õpilased moodustavad õpilaskonna. Õpilaskonnal on õigus:
1) otsustada ja korraldada kõiki õpilaselu küsimusi, mis kuuluvad seaduse või seaduse alusel antud õigusaktide kohaselt õpilaskonna pädevusse ega ole antud samadel alustel kellegi teise otsustada ja korraldada;
2) valida õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda õpilasesinduse põhimääruses sätestatud pädevuse piires koolisisestes suhetes ning suhetes teiste organisatsioonide, asutuste ja isikutega.
(2) Õpilasesinduse moodustavad 4.-9. klasside esindajad. Iga klass esitab kahe nädala jooksul valimiste väljakuulutamise päevast kaks klassi esindajat. Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor, lähtudes demokraatlikest põhimõtetest ja kooli põhimäärusest.
(3) Kui esimene õpilasesindus on valitud, koostab õpilasesindus õpilasesinduse põhimääruse, milles neid toetab direktori määratud koolitöötaja. Õpilasesinduse põhimääruse ja selle muudatused kiidab heaks õpilaste esindajate koosolek lihthäälteenamusega. Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile, kes 30 päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest arvates õpilasesinduse põhimääruse kinnitab, kui see vastab seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele, või esitab kirjaliku põhjenduse, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.
(1) Kooli hoolekogu ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, kooli pidaja, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus kooli arendustegevuse toetamisel, õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomisel ning õppe- ja kasvatustegevuse suunamisel, planeerimisel, hindamisel ja analüüsimisel
(3) Hoolekogu moodustab ja selle töökorra kehtestab vallavalitsus.
(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldab avaliku konkursi vallavalitsus vastavalt kehtestatud korrale.
(3) Direktorit asendab puhkusel või töölähetuses olemise ajal ning haigestumise korral direktori määratud ulatuses õppealajuhataja või juhtkonna liige.
(4) Direktoriga sõlmib, muudab ja ütleb üles töölepingu vallavanem.
§ 22. Direktori ülesanded
(1) Direktor juhib kooli ning vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse korralduse ja tulemuslikkuse ning muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu eest.
(2) Direktoril on kooli ülesannete täitmise tagamiseks ja elluviimiseks allkirja- ja käskkirjade andmise õigus. Direktor vastutab kooli materiaalsete väärtuste säilimise, otstarbeka kasutamise ja käsutamise eest ning eelarve täitmise eest.
(3) Direktor kehtestab:
3) arenguvestluse korraldamise tingimused ja korra, esitades selle enne arvamuse andmiseks õppenõukogule ja hoolekogule
4) pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava;
5) hädaolukorra lahendamise plaani;
6) kooli kodukorra;
7) kooli sisehindamise korra ja sisehindamise aruande;
8) kooli palgakorralduse põhimõtted, esitades need enne kehtestamist arvamuse andmiseks õpetajatele ja hoolekogule ning kooskõlastamiseks vallavalitsusele
(4) Direktor otsustab:
1) õpilase nimekirja arvamise ja õpilase koolist väljaarvamise;
2) õpilase pikapäevarühma vastu võtmise ja välja arvamise;
3) õpilasele tervislikel põhjustel koduõppe rakendamise;
4) haridusliku erivajadusega õpilasele tugimeetmete rakendamise;
5) õpilasele mõjutusmeetmete rakendamise
6) puuduvate teavikute kustutamise
(5) Direktor korraldab:
1) tugispetsialistide teenuste rakendamise;
2) esimese õpilasesinduse valimised;
3) õppenõukogu tegevust;
4) kooli hädaolukorra plaani väljatöötamise ning õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras;
5) õpilaste ja koolitöötajate vaimse ja füüsilise turvalisuse ja tervise kaitse ning vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamise abinõude rakendamise;
6) konkursi õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks, kui välislepingus ei ole sätestatud teisiti;
7) arengukava ja koolikorralduslike dokumentide avalikustamise kooli veebilehel.
(6) Direktor määrab:
1) isiku, kelle ülesandeks on haridusliku erivajadusega õpilase õppe ja arengu toetamiseks vajaliku koostöö korraldamine tugispetsialistide, andekate õpilaste juhendajate ja õpetajate vahel;
2) individuaalse arengu jälgimise kaardi koostamise ja täitmise eest vastutavad isikud;
3) koolieksami kolmanda õppeaine ja vormi (lihtsustatud õpe) ja koolieksami aja (peale eksamiperioodi).
(7) Direktor kinnitab:
1) õpilasesinduse põhimääruse;
2) õppekirjanduse ja teavikute tellimuse;
3) õppenõukogu koosseisu ja kokkukutsumise korra;
4) põhikooli koolieksamite materjalid, eksamiplaani ja lõpueksamikomisjonid;
5) vallavalitsuse kehtestatud korras koolitöötajate koosseisu.
(8) Direktor võib moodustada vallavalitsuse nõusolekul:
1) hariduslike erivajadustega õpilaste klasse ja rühmi, mida ei ole põhimääruses sätestatud;
2) pikapäevarühmi põhiharidust omandavatele õpilastele.
(9) Direktor vastutab kooli arengukava koostamise ja elluviimise eest ning asjaajamise korraldamise eest.
Kooli juhtkond on direktori moodustatud direktorile nõuandev organ, mille koosseisu, ülesanded ja töökorra kehtestab direktor.
(2) Õppenõukogu liikmeteks on kooli direktor, õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid ja teised direktori nimetatud isikud. Õppenõukogu tegevusse kaasatakse vajadusel õpilasesinduse esindaja.
(1) Koolitöötajate koosseisu kinnitab direktor kooli pidaja kehtestatud korras.
(2) Koolitöötajad on pedagoogid ja teised töötajad.
(3) Koolitöötajatega sõlmib, peatab, muudab ja ütleb üles töölepingud kooli direktor töölepingu seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Välislepingu alusel tööle võetava õpetajaga sõlmib direktor töölepingu välislepinguga määratud tähtajaks.
(4) Koolitöötajate töötasustamise alused ja töötasu määrad kinnitab vallavolikogu.
(5) Õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi, kui välislepingus ei ole sätestatud teisiti. Konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli hoolekogu direktori ettepanekul.
(6) Kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat õpetajat, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu kuni üheks aastaks isikuga, kellel on vähemalt keskharidus. Sellisel juhul korraldab direktor aasta jooksul uue avaliku konkursi
(7) Direktori, õppealajuhataja, õpetajate ja tugispetsialistide kvalifikatsiooninõuded kehtestab haridus- ja teadusminister.
§ 26. Koolitöötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
(1) Koolitöötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks kooli põhimääruse, töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.
(2) Õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ülesandeks on kooli põhiväärtuste ja eesmärkide järgimine; õpilaste arengu ja toimetuleku toetamine; õpilaste huvi- ja võimetekohase õpitee juhendamine; eesmärgipärane koostöö erinevate huvigruppidega ning osalemine kooli arendustegevuses.
(4) Kooli teenindavate töötajate ülesanneteks on kooli põhiväärtuste ja eesmärkide järgimine, kooli häireteta tegevuse tagamine, heaperemehelik majandamine ja kooli vara korrasolek, majanduslik teenindamine ning osalemine kooli arendustegevuses.
(5) Koolitöötajatel on õigus esitada direktorile ettepanekuid õppe- ja kasvatustegevuse paremaks korraldamiseks
(2) Kool kasutab, valdab ja käsutab tema valduses ja kasutuses olevat vara vallavolikogu kehtestatud korras ning kooli tegevuse eesmärkidest ja ülesannetest lähtuvalt.
(1) Kooli eelarve tulu moodustavad eraldised riigi- ja vallaeelarvest; laekumised sihtasutustelt; annetused ja kooli õppekavavälistest tegevustest saadud tulu.
(3) Koolis peetakse elektroonilist dokumendiregistrit, mille pidamise eest vastutab direktor.
(1) Kooli asjaajamine on reguleeritud valla hallatavate asutuste ühtse asjaajamiskorraga.
(2) Kooli õppe- ja kasvatusalastes kohustuslikes dokumentides esitatavad andmed ning dokumentide täitmise ja pidamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(4) Õpilaste arvestust peetakse õpilasraamatus ja EHIS-es
(5) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid rahandusministri, haridus- ja teadusministri ning vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(6) Kool koostab koostöös hoolekogu ja õppenõukoguga arengukava, mis kinnitatakse vallavolikogu poolt ettenähtud korras. Arengukava ja selle muudatused esitatakse enne kinnitamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule ja õppenõukogule
(1) Riiklikku järelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel asukohajärgne maavanem.
(3) Vähemalt üks kord kooli arengukava perioodi jooksul viiakse koolis läbi sisehindamist.
(1) Kooli korraldab ümber ja tegevuse lõpetab kooli pidaja, arvestades seaduses sätestatud tingimusi ja tähtaegu.
§ 32. Kooli pidamise üleandmine
§ 33. Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine, täiendamine ja kehtetuks tunnistamine
(2) Põhimäärus ja selle muudatused ning täiendused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(1) Tunnistada kehtetuks Tartu Vallavolikogu 30.11.2011 määrus nr 17 „Kõrveküla Põhikooli põhimäärus“.


text:
3-3-1-49-06 Riigikohus 25.09.2006
VangS § 69 lg 2 p 5
VangS § 69 lg 4
Vangla administratsiooni kaalutlusõiguse piirid vanglas julgeoleku tagamise meetmete kohaldamisel sätestab VangS § 66 lg 1. Üks vanglas julgeoleku tagamise abinõu on täiendavate julgeolekuabinõude, sealhulgas ohjeldusmeetmete kasutamine. VangS § 69 lg 4 esimesest lausest tulenevalt kohaldab täiendavaid julgeolekuabinõusid üldjuhul vangla direktor, kes on ka VangS § 66 lg 2 kohaselt vastutav julgeoleku eest vanglas. Edasilükkamatul juhul võib täiendava julgeolekuabinõuna ohjeldusmeedet kohaldada kõrgeim viivitamatut sekkumist nõudva intsidendi juures viibiv vanglaametnik sõltumata sellest, kas vangla direktor või mõni teine kõrgem vanglaametnik vangla territooriumil viibib või mitte. Erakorralisest täiendavate julgeolekuabinõude kohaldamisest tuleb viivitamata teavitada vangla direktorit või teda asendavat vanglaametnikku, kes hindab täiendavate julgeolekuabinõude kohaldamise vajalikkust ja kasutatud abinõude sobivust ning otsustab nende kohaldamise jätkamise või lõpetamise.
Ohjeldusmeetmete puhul on tegemist rangeima täiendava julgeolekuabinõuga. Ohjeldusmeetemete kasutamisel piiratakse kinnipeetava õigusi kõige ulatuslikumalt võrreldes teiste lubatud täiendavate julgeolekuabinõudega. Sellise iseloomuga meetme rakendamiseks peavad esinema vahetud ja olulised põhjused ning meetme kohaldamine peab toimuma vastavuses proportsionaalsuse põhimõttega. Tulenevalt VangS § 69 lg 4 esimesest lausest kohaldab täiendavaid julgeolekuabinõusid üldjuhul vangla direktor. Kui erandina on täiendavaid julgeolekuabinõusid kohaldanud mõni teine vanglaametnik, tuleb tuvastada asjaolude esinemine, mis õigustasid julgeolekumeetmete kohaldamise üldisest korrast kõrvalekaldumist. Kui selliseid asjaolusid ei esine, on täiendava julgeolekuabinõu kohaldamine vangla direktorist madalama vanglaametniku poolt õigusvastane.

matches:
Riigikohus
§ 69
§ 69
§ 66
§ 69
§ 66
§ 69


Kalender juuni 2016
1. juuni Jumal on armastus ja kes püsib armastuses, püsib Jumalas ja Jumal püsib temas. 1Jh 4:16 Ps 123;Õp 10:2–12;Ii 22:21–30;
04.15 - 22.24
2. juuni Mina saan näha Su palet õiguses, saan täis Su palge paistusest, kui ma ärkan. Ps 17:15 Ps 115:1–3,12–18;1Tm 6:17–21;Õp 8:1–11;
04.14 - 22.26
3. juuni Ära karda, kui keegi rikastub, kui tema koja au saab suureks! Sest oma surma ei võta ta midagi kaasa, tema au ei järgne talle. Ps 49:17-18 Ps 54:3–9;Hb 11:23–27;Jk 5:1–9;
04.13 - 22.27
4. juuni Töötegija uni on magus, söögu ta pisut või palju; aga rikka üliküllus ei lase teda magada. Kg 5:11 Ps 61:2–9;Hb 10:32–34;
Õhtul: Ps 33:1-12;Js 45:1–3
04.12 - 22.29
5. juuni Tulge, sest kõik on juba valmis! Lk 14:17
3. pühapäev pärast nelipüha Kutse Jumala riiki - Kristus ütleb: Tulge minu juurde kõik, kes olete vaevatud ja koormatud, ja mina annan teile hingamise! Mt 11:28 KLPR 333 Ps 18:17–20,26–29;Ho 11:1–4,7;Fl 2:12–16;Lk 14:16–24 Issand Jumal, taevane Isa, Sina tahad, et kõik inimesed saaksid õndsaks ja jõuaksid tõe tundmisele. Sina kutsud meid püha sõna kaudu oma riiki. Hoia meid ükskõiksuse ja hoolimatuse eest ning aita meid, et võtaksime ilma kahtlemata ja tõrkumata Sinu kutse vastu, elaksime Sinu sõna järgi ning pääseksime taevasesse pidulauda. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 2:7–18
Õhtul: Ps 33:1–12;Lk 14:25–35
04.10 - 22.30
6. juuni Issand tõi mu välja lagedale, ta päästis minu, sest tal oli minust hea meel. Ps 18:20 Ps 147:12–20;Õp 9:1–18;Lk 16:16–17;
04.09 - 22.31
7. juuni Minu rahval on kalduvus minust ära pöörduda: kuigi teda kutsutakse ülespoole, ometi ei tõuse neist ükski. Ho 11:7 Ps 70:2–6;1Kr 7:17–19;Js 2:2–5;
04.08 - 22.33
8. juuni Jumal on see, kes teis tegutseb, et te tahate ja toimite Tema hea nõu kohaselt. Fl 2:13 Ps 123;1Ts 2:1–12;Js 48:1–2,9–13;
04.07 - 22.34
9. juuni Täna, kui te kuulete Ta häält, ärge tehke kõvaks oma südant. Ps 95:7-8 Ps 115:1–3,12–18;Js 6:8–10;Jl 2:12–14;
04.07 - 22.35
10. juuni Puhta vastu Sa oled puhas ja kõvera vastu Sa osutud keeruliseks. Sest Sina päästad viletsa rahva, aga alandad suurelised silmad. Ps 18:27-28 Ps 54:3–9;Lk 23:39–43;2Ts 1:11–12;
04.06 - 22.36
11. juuni Tehke kõik nurisemata ja vaidlemata, et te oleksite laitmatud ja puhtad, veatud Jumala lapsed keset põikpäist ja rikutud sugupõlve, kelle seas te paistate nagu tähed maailmas. Fl 2:14-15 Ps 61:2–9;Jr 31:7–13;
Õhtul: Ps 33:1-12;2Aj 30:6–9
04.05 - 22.37
12. juuni Jeesus ütles: „Nõnda on taevas ühe meeltparandanud patuse pärast rohkem rõõmu kui üheksakümne üheksa õige pärast, kellele ei ole vaja meeleparandust.“ Lk 15:7
4. pühapäev pärast nelipüha Kadunud ja jälle leitud - Inimese Poeg on tulnud otsima ja päästma kadunut. Lk 19:10 KLPR 214 Ps 32:1–2,5–8;Js 57:15–19(20–21);1Pt 5:5–11;Lk 15:1–10 Issand Jumal, taevane Isa, Sina ei soovi, et ükski Sinu loodud inimene hukkuks. Sina otsid meid, kui oleme eksinud Sinu teelt, ja palju enam, kui meie Sind otsime, hoolitsed Sina meie eest. Kingi meile ärksad kõrvad, et kuuleksime Sinu kutsuvat häält. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Õhtul: Ps 33:1-12;Jr 50:4–7
04.05 - 22.38
13. juuni Pöördu mu poole, Issand, ja ole mulle armuline, sest ma olen üksildane ja vilets! Ps 25:16 Ps 147:12–20;Lk 5:27–32;Js 43:22–25;
04.04 - 22.39
14. juuni Ma elan kõrges ja pühas paigas ja rõhutute ning vaimult alandlike juures, et turgutada alandlike vaimu ja elustada rõhutute südameid. Js 57:15 Ps 70:2–6;2Ms 32:30–33:1;Km 10:6–16;
04.04 - 22.40
15. juuni Alanduge siis Jumala võimsa käe alla, et Tema teid ülendaks õigel ajal; heitke kõik oma mure Tema peale, sest Tema peab hoolt teie eest! 1Pt 5:6-7 Ps 123;Js 31:5–7;Mi 7:7–9,18–20;
04.03 - 22.41
16. juuni Ma olen eksinud nagu kadunud lammas. Otsi oma sulast! Päästa mind, sest ma nõuan taga Su korraldusi! Ps 119:176,94 Ps 115:1–3,12–18;Js 10:20–27;2Ms 25:10–11,17–22;
17. juuni Õnnis on see, kelle üleastumine on andeks antud, kelle patt on kinni kaetud. Õnnis on inimene, kellele Issand pahategu ei arvesta ja kelle vaimus ei ole kavalust. Ps 32:1-2 Ps 54:3–9;Jh 18:1–9;Sk 8:9–15;
04.03 - 22.42
18. juuni Issand ütleb: „Ma teen su targaks ja õpetan sulle teed, mida sul tuleb käia, ma annan sulle nõu oma silmaga sind juhtides.” Ps 32:8 Ps 61:2–9;Jr 31:17–21;
Õhtul: Ps 33:1-12;Gl 6:1–5
19. juuni Jeesus ütles: „Ärge mõistke kohut, ja ka teie üle ei mõisteta kohut! Ärge mõistke hukka, ja ka teid ei mõisteta hukka! Andke andeks, ja teile antakse andeks!“ Lk 6:37
5. pühapäev pärast nelipüha Halastage! - Kandke üksteise koormaid, nõnda te täidate Kristuse seadust. Gl 6:1 KLPR 227 Ps 13:2–6;Jn 3:1–5,10; 4:1–11 (või Sk 8:16–17);Rm 14:7–12;Lk 6:36–42 Issand Jumal, armuline Isa, Sina annad igal päeval meile patud andeks ja tahad, et meiegi andestaksime üksteisele. Murra meie südamete kõvadus, et kohtleksime üksteist halastusega ja elaksime meie Päästja õpetuse järgi leppimises ja andeksandmises, Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Õhtul: Ps 33:1-12 Am 7:1–6
04.03 - 22.43
20. juuni Kuid mina loodan Sinu helduse peale, mu süda ilutseb Sinu päästest. Ma tahan laulda Issandale, et Ta mulle on head teinud. Ps 13:6 Ps 147:12–20;Lk 5:17–26;Õp 14:21–34;
21. juuni Need on sõnad, mis te peate täitma: rääkige üksteisele tõtt, mõistke oma väravais kohut tões ja rahus! Sk 8:16 Ps 70:2–6;Ne 9:1–3,29–36;2Kr 2:5–11;
suvi 01.34
22. juuni Kui me elame, siis elame Issandale, ja kui me sureme, siis sureme Issandale. Kas me nüüd elame või sureme - me oleme Issanda päralt. Rm 14:8 Ps 123;Mk 11:20–26;1Sm 26:3b–5,7–9,12–18,21–25;
23. juuni Minu ees nõtkub iga põlv, ütleb Issand, ja iga keel annab tunnustust Jumalale. Rm 14:11 Ps 115:1–3,12–18;1Kr 12:19–26;
Õhtul: Ps 85:2-14;Lk 1:5-25
04.04 - 22.43
24. juuni Eliisabetil sai aeg täis sünnitada ja ta tõi ilmale poja. Naabrid ja sugulased tahtsid anda talle tema isa nime Sakarias. Ent tema ema kostis: „Ei sugugi, vaid tema nimi peab olema Johannes!” Lk 1:57,59-60
Ristija Johannese sündimise püha ehk jaanipäev Teevalmistaja - Ristija Johannese tunnistus: Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema! Jh 3:30 KLPR 145 Ps 92:2–3,5–6;Js 40:1–8;Ap 13:(14b–22)23–26;Lk 1:57–66 Jumal, taevane Isa, Sinu Poja tuleku ettevalmistaja Ristija Johannes puhastas teed meie Päästjale Jeesusele Kristusele ja kutsus inimesi meeleparandusele. Aita meil loobuda kõigest sellest, mis takistab meid elamast Sinu tahte järgi. Tee meist oma sõnumitoojad ja valguse tunnistajad. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 40:12-27
Õhtul: Ps 85:2-14;Jh 1:6-9,15
25. juuni Sina aga, miks sa mõistad kohut oma venna üle? Või sina, miks sa paned oma venda halvaks? Kõik me ju astume Jumala kohtujärje ette. Rm 14:10 Ps 61:2–9;2Kr 13:10–13;
Õhtul: Ps 33:1-12;Am 3:3–8
04.05 - 22.43
26. juuni Jeesus ütles Siimonale: „Ära karda! Nüüdsest peale pead sa püüdma inimesi!” Lk 5:10
Apostlite pühapäev Issanda teenistuses - Järelikult ei ole te nüüd enam võõrad ja majalised, vaid pühade kaaskodanikud ja Jumala kodakondsed. Ef 2:19 KLPR 245 Ps 145:3–7;1Ms 12:1–4;Rm 1:1–7 (või 1Tm 1:12–17);Lk 5:1–11 Issand Kristus, meie taevane Kuningas, tänus ja rõõmus pühitseme Sinu apostlite mälestust ning palume Sind: anna oma Kirikule seda armu, et ta armastaks ja elaks selles, mida Sinu apostlid on uskunud, kuulutanud ja õpetanud. Kuule meid, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
Lisalugemine: Trk 9:1–12
Õhtul: Ps 33:1-12;1Kn 19:19–21
27. juuni Kui armsad on mägede peal sõnumitooja sammud. Ta kuulutab rahu, toob häid sõnumeid. Js 52:7 Ps 147:12–20;Lk 6:12–19;Gl 1:11–24;
04.06 - 22.42
28. juuni Issand ütles Aabramile: „Mine omalt maalt, omast sugukonnast ja isakojast maale, mille ma sulle näitan!“ 1Ms 12:1 Ps 70:2–6;1Ms 35:1–4,9–15;Ap 12:1–11;
04.07 - 22.42
29. juuni Minu peale on halastatud seepärast, et Kristus Jeesus saaks osutada kogu oma pikka meelt. 1Tm 1:16 Ps 123;2Tm 4:6–18;Mt 8:18–22;
04.08 - 22.41
30. juuni Kogu maale on kostnud nende hääl ja ilmamaa äärteni nende sõnad. Rm 10:18 Ps 115:1–3,12–18;Ap 13:1–3;Rm 16:1–7;
04.09 - 22.41
JUUNI KUU LOOSUNG: Mu tugevus ja mu kiituslaul on Issand, tema on mulle Päästjaks saanud. 2Ms 15,2
1. Kolmapäev Ma andsin neile oma määrused ja õpetasin neid tundma oma seadusi, mida inimene peab täitma, et ta nende varal võiks elada. Hs 20,11 Jeesus ütleb: "Kui keegi armastab mind, küll ta peab minu sõna, ja minu Isa armastab teda ja me tuleme ja teeme eluaseme tema juurde." Jh 14,23 Toetuge kindlamalt Piiblile, uskuge Piiblit, olge Piibli ees põlvedel ja palvetage, et Jumal enam ja enam seda avaks. Kui Piibel meie ellu astub ja meid juhib, võid tõdeda, et Piibli sõna taga on Jumal. Piibel on Isa kiri, mis lapse sellest maailmast Isa juurde viib. Paul Himma Hs 3,22-27; 1Kr 14,26-33a
2. Neljapäev Pöörduge oma kurjadelt teedelt, sest miks peaksite surema! Hs 33,11 Taevas on ühe meeltparandanud patuse pärast rohkem rõõmu kui üheksakümne üheksa õige pärast, kellele ei ole vaja meeleparandust. Lk 15,7 Küll ma nüüd mõistan, et Isa on ustav, taipan, et kannab ja juhib mind Ta. Tean, et Ta eksija hüüdele vastab, halastab neile, kes põrmu sees maas. Arved Paul Jh 21,15-19; 1Kr 14,33b-40
3. Reede Lind on ju enesele aseme leidnud ja pääsuke enesele pesa: sinu altarid, Issand Sebaot, mu kuningas ja mu Jumal! Ps 84,4 Järelikult ei ole te nüüd enam võõrad ja majalised, vaid pühade kaaskodanikud ja Jumala kodakondsed. Ef 2,19 Kõik inimesed, kelle isa on Jumal, on minu vennad ja õed. Osvald Tärk Jr 20,7-11; 1Kr 15,1-11
4. Laupäev Ma halastan Juuda soo peale ja päästan nad, kuid mitte ammu, mõõga, sõja, hobuste ega ratsanike läbi. Ho 1,7 Nõnda siis ei sõltu see inimese tahtest ega pingutusest, vaid Jumalast, kes halastab. Rm 9,16 Käsk suleb suu, arm paneb kiitma. Käsk mõistab hukka, arm halastab. Osvald Tärk Jn 1,1-16; 1Kr 15,12-19
2. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus ütleb: Tulge minu juurde kõik, kes olete vaevatud ja koormatud, ja mina annan teile hingamise! Mt 11,28 Lk 14,(15)16-24; Js 55,1-5; Ps 36 Jutlus: Ef 2,17-22
5. Pühapäev Siis Mooses ütles temale: "Kui su pale ei tule kaasa, siis ära vii meid siit ära!" 2Ms 33,15 Aga kui tema, Tõe Vaim, tuleb, juhib ta teid kogu tõesse. Jh 16,13 Issand Jumal, Püha Vaim, Sina kõigi viletsate rõõmustaja ja abimees! Me palume Sind, valmista enesele eluase meie sees, valgusta ja pühitse meie südameid, et usus ja Kristuse tundmises kasvame, armastuses tulised ja ahastuses kannatlikud olles alati Sinu juhatuse järele elame ja Sinu läbi igaveseks õndsuseks pühitsetud ja hoitud saame -, kes Sa Isaga ja Pojaga, üks tõeline Jumal, elad ja valitsed igavesti. Agenda palve
6. Esmaspäev Häda neile, kes reastavad koja kõrvale koja ja lisavad põllule põllu, kuni enam ei jää üle paikagi, vaid üksnes teie elate maal! Js 5,8 Vaadake ette ja hoiduge igasuguse ahnuse eest, sest külluseski ei olene kellegi elu sellest, mis tal on! Lk 12,15 Jumal on loonud meid igaveseks eluks, sellepärast jätab kõik see, mis on kaduv, meid igavesti rahuldamatuks. Rudolf Kiviranna Õp 9,1-10; 1Kr 15,20-28
7. Teisipäev Sina annad mulle teada elu teeraja. Ps 16,11 Jumala armuand on igavene elu Kristuses Jeesuses, meie Issandas. Rm 6,23 Sellest, kuidas me vastu võtame ja hindame Jumala tulekut maailma Tema Pojas Jeesuses, sõltub, kas oleme lihtsalt mingid elusolendid või oleme Jumala lapsed. Sellest oleneb ka, kas kanname eneses ainult elu, mille saime vanematelt, või ka elu, mis on pärit Jumalalt. Uno Plank 2Ms 2,11-15(16-22)23-25; 1Kr 15,29-34
8. Kolmapäev Issand seab püsti need, kes on küüru vajutatud. Ps 146,8 Jeesus hüüdis: "Kellel on janu, see tulgu minu juurde ja joogu!" Jh 7,37 Jumala armastus kutsub meid tagasi meie eksirännakutelt ja umbtänavailt. Ta tuleb ja otsib meid üles tühjade, katkiste kaevude juurest, et meid juhatada eluvee allikale. Rudolf Kiviranna Jh 4,5-14(15-18); 1Kr 15,35-49
9. Neljapäev Jumal ei taha võtta hinge, vaid mõtleb kindlasti, et äratõugatu ei oleks temast ära tõugatud. 2Sm 14,14 Kirjatundjad ütlesid Jeesuse jüngritele: "Mis, kas ta sööb koos tölnerite ja patustega!" Seda kuuldes ütles Jeesus neile: "Ei vaja arsti terved, vaid haiged." Mk 2,16-17 Jeesus, mu ainuke tugi, Sinule toetun ma. Ole mu, jõuetu, vägi, aita mind hädades Sa! Peeter Sink Mt 15,29-39; 1Kr 15,50-58
10. Reede Kas on jumalat taevas või maa peal, kes suudaks teha sinu tegusid ja vägitöid? 5Ms 3,24 Igaüks nüüd, kes neid mu sõnu kuuleb ja nende järgi teeb, sarnaneb aruka mehega, kes ehitas oma maja kaljule. Mt 7,24 Kurat peab taganema; mitte minu ees, kes ma olen vaene patune ja vilets inimene, vaid Sõna ees, mida meie armas Issand Kristus on jätnud meile maa peale. Martin Luther Jh 6,37-40(41-46); 1Kr 16,1-12
11. Laupäev Sinu sulasele on su seadused hoiatuseks. Ps 19,12 Katsuge siis, kuidas te kuulete. Lk 8,18 Oh Isa, Sinu tahtmist täita, meid lase lapse meelega: meil ise õiget rada näita, et iial jalg ei komista. Meil meelt ja mõtet valgusta, meid enda juurde juhata. KLPR 230:2. Jaan Bergmann Jn 2,1-11; 1Kr 16,13-24
3. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Inimese Poeg on tulnud otsima ja päästma kadunut. Lk 19,10 Lk 15,1-3.11b-32; Hs 18,1-4.21-24.30-32; Ps 106,1-23 Jutlus: 1Tm 1,12-17
12. Pühapäev Õpeta mind tegema sinu meelt mööda, sest sina oled mu Jumal! Sinu hea Vaim juhatagu mind tasasel maal! Ps 143,10 Nii nagu te nüüd olete Kristuse Jeesuse võtnud vastu Issandaks, nõnda käige temas, olles juurdunud ja ülesehitatud temas ning kinnitatud usus. Kl 2,6-7 Igapäevase eluga valmistame ette tulevikku, ka igavikku. Eenok Haamer
13. Esmaspäev Sa oled otsekui kastetud rohuaed, veelätte sarnane, mille vesi ei valmista iial pettumust. Js 58,11 Kes iganes joob vett, mida mina talle annan, ei janune enam iialgi, vaid vesi, mille mina talle annan, saab tema sees igavesse ellu voolavaks allikaks. Jh 4,14 Veel armuallik keeb, kust igaüks võib juua. Mu vaim, oh püüa vett sest kaevust endal tuua! Ta juurde juhatab sind sõna selgesti, sest Kristus lunastab sind patust heldesti. KLPR 271:1. Christian Knorr von Rosenroth Lk 7,36-50; 2Ms 1,1-22
14. Teisipäev Anna oma tee Issanda hooleks ja looda tema peale; küll ta toimetab kõik hästi! Ps 37,5 Jeesuse Kristuse läbi me oleme usus saanud ligipääsu ka sellele armule, milles me seisame, ja me kiitleme oma lootusest Jumalalt saadavale kirkusele. Rm 5,2 Olgu ümber kuigi pime, usul valgus südames. Usk näeb aina kevad ime juba kurvas sügises. Peeter Sink Km 10,6-16; 2Ms 2,1-10
15. Kolmapäev Kas ma ei peaks ustavalt rääkima seda, mis Issand mu suhu paneb? 4Ms 23,12 Meil on ju võimatu jätta rääkimata seda, mida me oleme näinud ja kuulnud. Ap 4,20 Laulukeelil kuulutame: surmast tee viib elule! Risti kaudu saavutame uue elu väärtuse. Ristil Kristus Lunastaja kaotas surma võimuse. KLPR 72:1. Venantius Honorius Fortunatus Mi 7,7-9.18-20; 2Ms 2,11-25
16. Neljapäev Issand teab inimese mõtteid, et need on tühised. Ps 94,11 Ärge olge endi meelest targad! Rm 12,16 Issand Jeesus Kristus! Sina kutsud tarku ja rumalaid, väetikesi ja vägevaid, ja annad kõigile uue võimaluse! Ärata ka meie päevil neid, kelle käes on võim ning kes on meie ülemad, et nad oma suurte andidega teeniksid Sind! Toomas Paul Mt 18,15-20; 2Ms 3,1-22
17. Reede Prohvet, kellel on olnud unenägu, jutustagu oma unenägu, aga kellel on minu sõna, kõnelgu mu sõna kui tõde! Mis on õlgedel tegemist puhta viljaga? ütleb Issand. Jr 23,28 Armsad, ärge usaldage iga vaimu, vaid katsuge vaimud läbi, kas nad on Jumalast. 1Jh 4,1 Kõige raskemini patustab see, kes teisi patule ajab, eriti neid, kes on temast nõrgemad, kes ei suuda ise vahet teha hea ja kurja vahel. Fanny de Sivers Gl 3,6-14; 2Ms 4,1-17
18. Laupäev Jeruusalem saab mulle rõõmunimeks, kiituseks ning ehteks kõigi maa rahvaste ees, kes kuulevad kõigest heast, mida ma temale teen. Jr 33,9 Jeesus Kristus on saanud ümberlõigatute teenriks Jumala tõe pärast - esiisadele antud tõotuse kindlustamiseks -, et paganad hakkaksid Jumalat ülistama halastuse eest. Rm 15,8-9 Oh anna, et Su sõna kuuleks kõik rahvad seal, kus tema kuulutus, et paganate hulk ka tuleks ning saaks Su linn ja koda täidetud! Sa ärata ka üles Iisrael, et elaks Temagi Su valgusel. KLPR 245:5. Karl Heinrich von Bogatzky Jn 3,1-10; 2Ms 4,18-31
4. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kandke üksteise koormaid, nõnda te täidate Kristuse seadust. Gl 6,2 Lk 6,36-42; 1Ms 50,15-21; Ps 106,24-48 Jutlus: Rm 14,10-13
19. Pühapäev Nõnda ütleb Issand: Taevas on minu aujärg ja maa on minu jalajärg. Kus saaks siis olla koda, mida te tahate mulle ehitada? Js 66,1 Kui siis keegi teile ütleb: "Vaata siin on Kristus, vaata seal!" ärge uskuge. Mk 13,21 Vägev Jumal on huvitatud väikesest inimesest. See võib tunduda suurushullustusena, aga see on tõsi. Osvald Tärk
20. Esmaspäev Sest Issand on kõrge ja näeb madalat, aga kõrgi ta tunneb kaugelt ära. Ps 138,6 Jumal on valinud need, kes maailma meelest on alamast soost ja halvakspandud. 1Kr 1,28 Mu elu on Issanda armust, arm elustab, kannab ju mind. Sa tõstsid mu ülesse põrmust, et teenida võiksin ma Sind. Peeter Sink Gl 6,1-5; 2Ms 5,1-6,1
21. Teisipäev Tea täna ja talleta oma südames, et Issand on Jumal ülal taevas ja all maa peal, teist ei ole. 5Ms 4,39 Tema küll ei ole kaugel ühestki meist, sest tema sees meie elame ja liigume ja oleme. Ap 17,27-28 Jeesus Kristus, luba ennast ära tunda neil, kes on kaugel ja julgusta meie südameid, kes oleme Sinu vastu võtnud, et meie usk ei hääbuks. Olgu rohkem neid, kes alanduses näevad au ning Sinu ristisurmas Jumala kirkust! Ove Sander 2Kr 2,5-11; 2Ms 7,1-25
22. Kolmapäev Ja nüüd, Iisrael, mida nõuab Issand, su Jumal, sinult muud, kui et sa kardaksid Issandat, oma Jumalat, käiksid kõigil tema teedel ja armastaksid teda, ja et sa teeniksid Issandat, oma Jumalat, kõigest oma südamest ja kõigest oma hingest. 5Ms 10,12 Kuid kes peab tema sõna, selles on tõesti Jumala armastus saanud täiuslikuks. Sellest me tunneme ära, et oleme temas. 1Jh 2,5 Kui ristiinimese elus ei ole sellepärast, et Jeesus on meie eest ristil surnud, midagi muutunud, siis on see kuulutus tühja jooksnud. Harri Haamer Mk 11,(20.21)22-26; 2Ms 12,1-20
23. Neljapäev Sa annad mulle oma päästekilbi, su parem käsi toetab mind. Ps 18,36 Sest Jumala riik ei ole ju sõnades, vaid väes. 1Kr 4,20 Milline troost, lohutus kõigile, kes nõrkust tunnevad! Jeesus tahab kinkida oma väge, mis on meie jaoks piisav. See on mõjusam kui meie oma tugevus. Nii võime öelda: "Issand Jeesus, ma usun, ma ootan Sinu väge!" Ema Basilea Schlink 1Kr 12,19-26; 2Ms 12,21-33.51
RISTIJA JOHANNESE SÜNNIPÄEV - JAANIPÄEV Ristija Johannese tunnistus: "Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema!" Jh 3,30 Lk 1,57-67(68-75)76-80; Js 40,1-8; 2Ms 13,17-22 Jutlus: Ap 19,1-7
24. Reede Ülistage Issandat koos minuga ja tõstkem üheskoos kõrgeks tema nimi! Ps 34,4 Oli Jumala läkitatud mees, nimega Johannes, see pidi tunnistust andma, tunnistama valgusest, et kõik hakkaksid tema kaudu uskuma. Jh 1,6-7 Hääl on kõrbes kuulutamas: "Pöörduge, kõik patused!" Vägevasti hüüab tema: "Avage nüüd südamed!" Tasandage hinges tee kallimale sõbrale. Selleks orud ülendage, kõrged mäedki alandage. KLPR 145:3. Johann G. Olearius
25. Laupäev Aga Issanda heldus on igavesest igavesti nendele, kes teda kardavad, ja tema õigus jääb laste lastele, neile, kes peavad tema lepingut. Ps 103,17-18 Jeesus Kristus on seesama eile ja täna ja igavesti! Hb 13,8 Maailma tuuled petlikul moel tihti mind närtsitand kaduva toel. Armastus jahtund, ülbe on keel - muutunud pole Jeesuse meel. Kristus mu lootus, lootuseks jääb, teel läbi kõrbe eluks mul saab. Arved Paul Mt 10,26-33; 2Ms 14,1-14
5. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Sest teie olete armu läbi päästetud usu kaudu - ja see ei ole teist enestest, vaid see on and Jumalalt. Ef 2,8 Lk 5,1-11; 1Ms 12,1-4a; Ps 73 Jutlus: 1Kr 1,18-25
26. Pühapäev Ära karda, sest ma olen sinuga ja õnnistan sind. 1Ms 26,24 Nähes Peetruse ja Johannese kartmatust ja teada saades, et nad on õppimata ja lihtsad mehed, panid nad seda imeks ja tundsid nad ära, et nad olid need, kes olid olnud Jeesusega. Ap 4,13 Nii kannab püha kalju Issanda kirikut, ja kuigi vaen nii valju ta vastu kerkinud, - ta seisab, sest tal pandud on alus ülevalt, Krist Jeesus, kes meil antud kui Jumal Jumalast. KLPR 161:5. Martin Lipp
27. Esmaspäev Armastage Issandat, kõik tema vagad! Ps 31,24 Tema on Ainus ja ei ole teist peale tema; ja armastada teda kogu südamega ja kogu mõistusega ja kogu jõuga ning armastada ligimest nagu iseennast on palju rohkem kui kõik põletusohvrid ja muud ohvrid. Mk 12,32-33 Seda olen oma viletsuse põlves õppinud, kuidas Jumala arm on palju selgemini tulnud sinu juurde palukeses leivas, mille sina jagatavaks muutsid, soojas käepigistuses, millega sa jagasid kaastunnet, ja vaikses palvehetkes, milles jagasid õnnistusi, millega Jumal kattis sinu viletsa elu siis, kui teise kõrval põlvitades oma palve Jumalale ütlesid. Ümberringi oli kära ja segadus, ümberringi oli valu, aga sinu ja su venna südames oli palju rahu, rõõmu ja valgust, kui sa tohtisid osaduse õnnistust läbi elada ja kui sa jagatavaks muutsid selle, mis su südames oli. Harri Haamer Gl 1,13-24; 2Ms 14,15-31
28. Teisipäev Jah, te lähete rõõmsasti välja ja teid tuuakse rahus. Js 55,12 Rahu ma jätan teile, oma rahu ma annan teile. Mina ei anna teile nõnda, nagu maailm annab. Teie süda ärgu ehmugu ega mingu araks! Jh 14,27 Jeesus tuleb me juurde kui valgus, mis paneb pimeduse meie jaoks helendama; kui rahuvürst, kes toob rahu - ja hirm taganeb. Ta astub meie juurde kui aitaja ja laseb meid hädas abi kogeda. Kui kardetav sisse murrab, siis on Tema, Jeesus Kristus seal ja Ta toimib meiega armastuse seaduse järgi, olles valmis aitama. Ema Basilea Schlink Rm 9,14-23(24-26); 2Ms 15,1-21
29. Kolmapäev Kui sa sööd ja su kõht saab täis, siis kiida Issandat, oma Jumalat. 5Ms 8,10 Jumal ei ole jätnud andmata endast tunnistust, tehes head: andnud taevast teile vihma ja viljakaid aegu, kosutanud teid toiduga ja teie südant rõõmuga. Ap 14,17 Tänu Sulle, taeva Looja, tänu iga päeva eest! Tänu, õnnistuse tooja, tänu meie leiva eest! Tänu, hingele mis andnud, tänu, mis veel varaks pandud! Tänu kalli rahu eest, - täname Sind südamest! KLPR 424. Hendrik Adamson Hs 2,3-8a; 2Ms 15,22-27
30. Neljapäev Ma olen näinud nede teid, aga ma parandan ja juhatan neid; ja ma tasun neile troostiga. Js 57,18 Jüngrid läksid välja ja kuulutasid, et tuleb meelt parandada, ja ajasid välja palju kurje vaime ja võidsid paljusid haigeid õliga ja tegid nad terveks. Mk 6,12-13 Et nüüd Sõnal ja sakramentidel on nii jõuetu välimus, ärgu see meid meelitagu Sõna ja sakramentide põlgamisele, vaid südamlikule tänule, et Jumal kõige suurema võimu on pannud sellesse tähtsuseta, väetisse astjasse. Sest meie, inimesed, oleme ju kuradi ees nagu õlekõrs; kui ta tohiks või saaks oma võimu meie vastu tarvitada, ei laseks ta meid silmapilkugi elada. Mida teeb aga meie Issand Jumal? Tema süütab vaese õlekõrrekese oma taevaliku tulega ja teeb maailmas säärase valguse ja sära, et kurat ei tea, kuhu pakku pugeda. Martin Luther Ap 15,4-12; 2Ms 16,1-16