Väärismetalltoodete seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Väärismetalltoodete seaduse muutmise seadus
RT I 2008, 3, 23
Vabariigi Presidendi 8. jaanuari 2008. a otsusega nr 243
I. Väärismetalltoodete seaduses (RT I 2003, 15, 85; 2004, 18, 131) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 1 lõiget 2 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
« 61) ajaloolise või kultuuriväärtusega väärismetalltoodete suhtes;».
« 3) väärismetalli standardproov – käesoleva seaduse § 4 lõigetes 2 ja 21 nimetatud väärismetalli proov;
4) väärismetalltoode – ese, mis on tervikuna või osaliselt valmistatud ühest või enamast vähemalt käesoleva seaduse § 4 lõigetes 2 ja 21 lubatud väikseima standardprooviga väärismetallist;»;
2) täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
« 10) turule laskmine – tegevus, millega väärismetalltoode tehakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigis või Türgis esmakordselt kättesaadavaks kas levitamiseks või kasutusele võtmiseks.»
«Väärismetalltooteid võib valmistada, hulgi- või jaemüügi korras müügiks pakkuda, tasu eest võõrandada või sisse vedada äriregistrisse või maksukohustuslaste registrisse kantud ettevõtja, kellel on majandustegevuse registri registreeringus märge vastavalt väärismetalltoodete valmistamise, sisseveo, hulgimüügi või jaemüügi kohta.»
« (1) Toodet võib väärismetalltootena müügiks pakkuda või tasu eest võõrandada, kui see vastab käesoleva seaduse nõuetele ja on märgistatud käesolevas seaduses ettenähtud kohustuslike märgistega.»;
« (21) Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigis või Türgis valmistatud tooted loetakse standardproovile vastavast väärismetallist valmistatuks, kui nendes toodetes on kasutatud riigis, kus tooted on valmistatud või turule lastud, õigusaktiga kehtestatud või käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud standardprooviga väärismetalli.»;
« 3) väärismetalltootele on jootes, keevitades või muul meetodil püsivalt liidetud sellist metalli, mida värvuse tõttu võiks pidada samaks väärismetalliks, millest väärismetalltoode on valmistatud;»;
« 1) toodet, mille puhta kulla, hõbeda, plaatina või pallaadiumi sisaldus on väiksem kui käesoleva seaduse § 4 lõikes 2 nimetatud vastava väärismetalli väikseim standardproov või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigis või Türgis õigusaktiga lubatud väärismetalli väikseim standardproov;».
« 3) käesoleva seadusega reguleerimata märgised (edaspidi muu märgistus).»;
« (4) Väärismetalltoodet, mis on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigis või Türgis õigusaktide kohaselt märgistatud nimemärgise ja proovimärgisega identset tähendust omavate märgistega, ei pea märgistama käesolevas seaduses ettenähtud kohustuslike märgistega.
(6) Väärismetalltootele kantud kohustuslikud ja mittekohustuslikud märgised peavad olema selgelt loetavad ja vastama oma kuju poolest käesoleva seaduse ning selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele ning kuju ja kandmisviisi poolest nimemärgiste riiklikusse registrisse kantud nimemärgisele. Kui väärismetalltoode ei ole märgistatud käesolevas seaduses ettenähtud kohustuslike märgistega, peavad käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud märgised olema selgelt loetavad.»
« (2) Märgistades väärismetalltoote kohustuslike märgistega, tõendatakse väärismetalltoote valmistamiseks kasutatud väärismetalli vastavust käesoleva seaduse § 4 lõigetes 2 ja 21 nimetatud proovile ning osutatakse, kes on vastutav väärismetalltoote nõuetele vastavuse eest.»
« (2) Nimemärgiseks võib olla täht, täheühend või märk, mis on selgesti eristatav teistest nimemärgistest ning mis on kantud nimemärgiste riiklikusse registrisse.»;
« (4) Sissevedaja võib oma nimemärgise tähenduses registrisse kanda sisseveetava väärismetalltoote valmistanud ettevõtja nimemärgise (edaspidi sissevedaja nimemärgis), kui ettevõtja on andnud kirjaliku nõusoleku oma nimemärgise sel viisil nimemärgiste riiklikusse registrisse kandmiseks.»
§ 9. Paragrahvi 10 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Väärismetalltoode loetakse kontrollmärgistatuks, kui Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigis või Türgis on vastavate volitustega sõltumatu isik kandnud sellele asjaomase riigi kontrollmärgise ning selles riigis ei ole lubatud standardproovi negatiivne hälve.»
§ 10. Paragrahvi 11 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 11. Paragrahvi 12 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Nimemärgiste riikliku registri eesmärk on:
4) väärismetalltootele kantud nimemärgise võrdlemise võimaldamine registris säilitatavate nimemärgise näidis- ja võrdlusjäljenditega.»
« 4) esitatud on nimemärgise näidisjäljendid, mis on kantud metallplaadile vastavalt nimemärgiste riikliku registri põhimääruses sätestatud tunnustele.»;
« (2) Kui on täidetud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 esitatud nõuded, edastab nimemärgiste riikliku registri volitatud töötleja viie tööpäeva jooksul registreerimistaotluse saamisest arvates sellekohase teate posti teel või elektrooniliselt registreerimistaotluse esitanud ettevõtjale ja annab vähemalt ühekuulise tähtaja nimemärgise näidisjäljendite esitamiseks. Kui ei ole täidetud lõike 1 punktis 1, 2 või 3 nimetatud nõue, määrab registri volitatud töötleja ettevõtjale puuduste kõrvaldamiseks vähemalt kahenädalase tähtaja.»;
« (5) Registreeritud nimemärgise näidisjäljendid, mis on kantud metallplaadile vastavalt nimemärgiste riikliku registri põhimääruses sätestatud tunnustele, kantakse nimemärgiste riikliku registri esemekogusse.»
§ 13. Paragrahvi 17:
« § 17. Sissevedaja nimemärgise registreerimistaotlus»;
« 1) sissevedaja nimemärgise registreerimise avaldus;»;
« 3) dokument, mis tõendab, et sisseveetavate väärismetalltoodete valmistaja on nõus oma nimemärgise kandmisega nimemärgiste riiklikusse registrisse sissevedaja nimemärgisena.»;
4) lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Sissevedaja nimemärgise registreerimise avalduses peavad sisalduma järgmised andmed:
(3) Koos registreerimistaotlusega esitab sissevedaja sisseveetavate väärismetalltoodete valmistaja nimemärgise näidisjäljendid, mis on kantud metallplaadile vastavalt nimemärgiste riikliku registri põhimääruses sätestatud tunnustele.»
« § 18. Sissevedaja nimemärgise registrikanne
3) registreerimistaotluse esitanud ettevõtja ei ole talle antud tähtaja jooksul esitanud oma nimemärgise näidisjäljendeid.»
« 3) kui valmistaja või sissevedaja kohta käivatest majandustegevuse registri andmetest on kustutatud märge väärismetalltoodete valmistamise või sisseveo kohta;»;
« 4) kui 30 päeva jooksul pärast käesoleva seaduse § 20 lõikes 2 nimetatud teatise saamist ei ole esitatud § 20 lõikes 1 nimetatud teatist ja ettenähtud juhtudel nimemärgise võrdlusjäljendit.»
§ 16. Paragrahv 20 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 20. Registreeringu kehtivuse kinnitamise kohustus
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik ei täida lõikes 1 sätestatud kohustust, teavitab registri volitatud töötleja isikut viivitamata kohustuse täitmata jätmisest.»
§ 17. Paragrahvi 21 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Väärismetalltooteid võib sisse vedada hulgimüüjana või jaemüüjana majandustegevuse registrisse kantud ettevõtja, kellel on registreeringus märge väärismetalltoodete sisseveo kohta.»
§ 18. Paragrahvi 22:
«Ettevõtja, kes soovib väärismetalltooteid valmistada või sisse vedada, esitab asukohajärgsele või tegevuskohajärgsele valla- või linnavalitsusele registreerimistaotluse, milles peavad sisalduma vähemalt:»;
« 4) nimemärgise registreerimisnumber nimemärgiste riiklikus registris väärismetallide sisseveo korral selle olemasolul ja väärismetalltoodete valmistamise korral;».
§ 19. Paragrahvi 23:
« 2) väärismetalltoodete valmistaja nimemärgis ei ole kantud nimemärgiste riiklikusse registrisse või tema registriandmed on kustutatud nimemärgiste riiklikust registrist.»;
« (5) Lisaks kaubandustegevuse seaduses ja majandustegevuse registri seaduses sätestatule kustutatakse registreeringus märge väärismetalltoodete valmistamise või sisseveo kohta käesoleva seaduse § 45 lõikes 5 nimetatud ettepaneku alusel tehtud otsusega või kui valmistaja registriandmed on kustutatud nimemärgiste riiklikust registrist.»
§ 20. Seadust täiendatakse §-ga 231 järgmises sõnastuses:
« § 231. Teabe säilitamise kohustus
Väärismetalltoodete sissevedajal peab olema teave selle kohta, kes on tema sisseveetud väärismetalltootele kantud nimemärgise omanik ja millises riigis on nimemärgis registreeritud, ning ta peab riikliku järelevalve teostaja nõudmisel selle teabe esitama.»
§ 21. Paragrahvi 28 lõike 3 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) järelevalve teostaja motiveeritud ettepaneku alusel, kui eelnenud kaheteistkümne kuu jooksul on korduvalt müügiks pakutud, müüdud või müügikohas hoitud käesoleva seaduse nõuetele mittevastavaid väärismetalltooteid või rikutud käesoleva seaduse §-s 34 sätestatud nõudeid teabe esitamisele.»
2) täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
« 6) kioskis, välja arvatud ehitises asuvas kioskis.»
§ 23. Paragrahv 34 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 34. Nõuded dokumentidele ja teabe andmisele väärismetalltoodete jaemüügil ja hulgimüügil
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud nõuded võivad sisaldada nõudeid ka väärismetalltootele lisatud kristallilise või orgaanilise aine kohta esitatavale teabele.»
§ 24. Paragrahv 35 tunnistatakse kehtetuks.
§ 25. Paragrahvi 36 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Väärismetalltoodete sisseveo ja hulgimüügi korral, kui tehinguväärtus on suurem kui 15 000 krooni, arveldatakse väärismetalltoodete eest sularahata arvelduse korras.»
§ 26. Paragrahvid 37 ja 38 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« § 37. Nõuded väärismetalltoote massi esitamisele
§ 27. Paragrahvi 43 lõike 1:
« 2) siseneda väärismetalltoodete käitleja või tema esindaja juuresolekul hoonesse või ruumi, kus väärismetalltooteid ladustatakse, pakutakse müügiks või võõrandatakse tasu eest;»;
« 4) nõuda väärismetalltoodete sissevedajalt teavet tema sisseveetud väärismetalltoodetele kantud nimemärgiste päritolu kohta, käitlejalt väärismetalltoodete hulgimüügi kohta vormistatud hulgimüügidokumentide kohest esitamist ja seletuse andmist, saada dokumendi väljavõte või koopia igast talle esitatud asjakohasest dokumendist, kontrollida saadud teavet kohapeal, teha märkmeid, kasutada asjaolude fikseerimiseks väärismetalltoodete käitleja või tema esindaja teadmisel tehnikavahendeid;»;
« 8) nõuda väärismetalltoodete vastavusse viimist käesoleva seaduse nõuetega, ja kui see ei osutu võimalikuks, nõuda väärismetalltoodete müügikõlbmatuks muutmist või Eestist väljavedamist;».
§ 28. Paragrahv 49 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 49. Väärismetalltoote märgistamisnõuete rikkumine
§ 29. Paragrahvi 55 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Väärismetalltoodete proovi seaduse §-s 9 sätestatu kohaselt enne käesoleva seaduse jõustumist kontrollmärgisega märgistatud väärismetalltooteid võib müügiks pakkuda ja tasu eest võõrandada sissevedaja nimemärgisega märgistamata.»
II. § 30. Käesolev seadus jõustub 2008. aasta 15. aprillil.


text:
Suuline tööleping ja selle tõendamine - Raamatupidaja
Suuline tööleping ja selle tõendamine
04. juuli 2016 14:17
Vandeadvokaat Triinu Hiob käsitleb suulise töölepinguga seotud aspekte
Töölepingule on iseloomulik, et töötaja teeb tööandjale tööd, alludes tema juhtimisele ja kontrollile ning tööandja maksab töötajale selle eest tasu. Töölepingu seaduse (TLS) § 4 lõike 2 kohaselt sõlmitakse tööleping kirjalikult, kuid see loetakse sõlmituks ka juhul, kui töötaja asub tegema tööd, mille eest ta saab eeldatavalt tasu.
Seega on tööleping töötaja tööle asumisel sõlmitud isegi juhul, kui kirjalik dokument selle kohta on jäänud vormistamata. TLS-i § 5-st järeldub, et töölepingu kirjaliku dokumendi vormistamine on eeskätt tööandja kohustus. Kuigi selle kohustuse täitmata jätmine põhjustab töösuhte olemasolu ja tingimuste tõendamise osas raskusi nii tööandjale kui ka töötajale, võib vaidluses eriti keerukaks osutuda just tööandja olukord.
Töösuhte tõendamine
Peale töölepingu võib töö tegemise kohustus tuleneda ka muudest, võlaõigusseaduses reguleeritud lepingutest. Nii reguleerivad töö tegemist muuhulgas konkreetsele tulemusele suunatud töövõtuleping ja teenuste osutamist puudutav käsundusleping. Seega ainuüksi fakt, et isik panustab teise isiku kasuks töiselt, ei pruugi tähendada, et sõlmitud on tööleping. Siiski on TLS-i § 1 lõikes 2 sätestatud eeldus, et kui isik teeb teisele isikule tööd, millist saab antud asjaoludel oodata ainult tasu eest, siis eeldatakse, et poolte vahel on tööleping. See tähendab, et pool, kes väidab, et tegemist polnud sisu ja poolte kokkuleppe poolest mitte töösuhte, vaid näiteks võlaõigusliku teenuse osutamisega, peab seda tõendama.
Kohtupraktikas on leitud, et isik, kes soovib töötajana töölepingulisele suhtele tugineda, peab tõendama, et ta tegi teisele isikule tööd ja oli alluvussuhtes ehk tegi tööd vastavalt teise isiku juhistele ja tema kontrolli all.
Vaidluse korral, kas tegemist on töölepingu või mõne muu lepinguliigiga, loetakse, et pooled sõlmisid töölepingu, kui väidetav tööandja ei tõenda vastupidist või kui pole ilmne, et sõlmiti teistsugune leping.1 Praktikas on töötajal võimalik tõendada muuhulgas tunnistajatega, et ta tegi tööandjale tööd. Töö tasustamist saab tõendada pangakonto väljavõtete või näiteks maksudeklaratsioonide abil.
Olukorras, kus kirjalikku lepingut pole sõlmitud, on väidetaval tööandjal väga keeruline tõendada, et poolte ühine (mitte ainult töö tellija) tahe oli allutada õigussuhe muule kui töölepingu seaduse regulatsioonile. Kui kirjalikku lepingut pole sõlmitud, kuid on tõendatud, et isik asus tööd tegema ja sai juhised teiselt isikult, loetakse üldjuhul, et sõlmitud oli tööleping.
Kuigi töölepingu kirjaliku dokumendi vormistamise kohustus lasub eelkõige tööandjal, esineb ka juhuseid, kus kirjalik tööleping jääb sõlmimata seetõttu, et töötaja kas teadlikult või unustades jätab lepingu allkirjastamata. Siiski lähtuvad kohtud praktikas just sellest, et töölepingu vormistamise kohustus on tööandja õlul ja töösuhte olemasolu või puudumist puudutava vaidluse lahendamisel pole tähtsust sellel, kas kirjalikku töölepingut ei soovinud töötegija või tööandja või oli see nende ühine soov.2
Eriti siis, kui pooled soovivad kokku leppida selles, et töötegija on oma tegevuses vabam ja õigussuhet reguleeritakse hoopis töövõtu- või käsunduslepinguga, on töö tellija huvides vormistada korrektne leping, millest nähtuksid täpsed kokkulepped. Vastasel juhul loetakse, et tööd tehti töölepingu alusel.
Tähtajaline suuline tööleping
TLS-i § 4 lõike 5 järgi võib töölepingu sõlmida kirjaliku vormi nõuet järgimata, kui töölepingu kestus ei ületa kaht nädalat. Kuigi seadus lubab sellisel juhul piirduda suulise töölepinguga, ei saa seda siiski soovitada. Tähtajalises töölepingus peavad olema näidatud nii tähtaeg kui ka lepingu tähtajalisuse põhjus. Kui tööleping on suuline ja neid aspekte kirja ei panda, võib kergesti tekkida vaidlus selle üle, kas pooled ikka sõlmisid tähtajalise töölepingu. Kuna üldjuhul on töölepingud tähtajatud, peab tööandja tõendama, et töötaja võeti tööle lühiajaliseks, kaht nädalat mitte ületavaks tööks, selleks esines seadusest tulenev alus ning töötaja teadis sellest ja oli tõepoolest tähtajalise töötamisega nõus. Kui tööandja vaidluse korral neid fakte tõendada ei suuda, siis võib ta esialgselt lühiajalisena plaanitud lepingu asemel leida end olevat töötajaga hoopis tähtajatus töösuhtes.
Praktikas on tekkinud töövaidlusi ka siis, kui pikemaajalisem tähtajaline tööleping, mis peab olema sõlmitud kirjalikult, on jäänud töötaja poolt allkirjastamata. Tööandja ettevalmistatud ja ehk isegi allkirjastatud töölepingu dokument näitab sel juhul küll, et tööandja soovis sõlmida tähtajalise lepingu, kuid see ei tõenda, et lepingu allkirjastamata jätnud töötaja samuti tähtajalise töösuhtega nõustus. Tööandja võib tõendada, et poolte ühine tahe oli sõlmida tähtajaline tööleping (ja selleks esines ka seadusest tulenev alus), näiteks vastastikuste e-kirjadega. Nende puudumisel on aga tööandjal väga keeruline poolte ühist tahet tõendada. Kui puuduvad ilmselged tõendid, et tööandja ja töötaja leppisid kokku tähtajalises töösuhtes, siis loetakse tööleping tähtajatuks. Seega on tööandja huvides vormistada tähtajalise töösuhte kohta kirjalik tööleping ja olla järjekindel nõudmises, et ka töötaja lepingu allkirjastab.
Suulise töölepingu tingimused
Enamgi kui vaidlusi selle üle, kas kirjaliku lepingu puudumisel oli poolte vahel töösuhe või mitte, tekib arusaamatusi suulise töölepingu tingimuste üle. Lepingudokumendi puudumisel ei ole enamasti kusagil fikseeritud töötaja tööülesandeid, tööaega ega muid töösuhte poolte ootusi teineteisele. Kui aga töölepingu tingimused ei ole selged, on keeruline lõpetada töölepingut viitega, et teine pool on töölepingut rikkunud.
Kohtupraktikas on leitud, et tööandja võtab kirjalikku töölepingut sõlmimata jättes endale riski ja tõendamiskoormuse juhuks, kui ta soovib hiljem töölepingu üles öelda ja tugineda töölepingus (väidetavalt) kokkulepitud kohustuste rikkumisele.3 Näiteks kui pole selge, millises tööajas kokku lepiti, ei saa tööandja öelda töölepingut üles põhjusel, et töötaja tööajast kinni ei pea. Samuti on keeruline tugineda väitele, et töötaja ei ole mõnd töökohustust täitnud, kui töökohustused on fikseerimata ja töötaja vaidleb, et tema ei olnud väidetavast kohustusest teadlik.
Töölepingu tingimuste tõendamiseks võib kasutada erinevaid tõendeid. Kui tööandja ja töötaja on saatnud e-kirju, tekstsõnumeid või sotsiaalmeedia teateid, millest saab järeldada, milles kokku lepiti, saab tööandja või töötaja nende abil töölepingu tingimusi tõendada.
Kõne alla tulevad ka tunnistajate ütlused ehk isikud, kes vahetult osalesid läbirääkimistel. Vajaduse korral saavad tunnistajad anda töövaidluskomisjonis või kohtus ütlusi selle kohta, millised kokkulepped saavutati. Siiski tuleb arvestada, et sellest, kui tööandja poolt läbirääkimistel osalenud isik kinnitab, et tööandja soov oli mõnes tingimuses kokku leppida, ei piisa – vaja on tuvastada tööandja ja töötaja ühine tahe.
Kirjaliku töölepingu puudumisel tekivad sageli vaidlused tasu suuruses ehk töötaja ja tööandja väited kokkulepitud palga osas lahknevad.
Pikemat aega kestnud töösuhte puhul on tavaliselt poolte vahel välja kujunenud kindel tasustamise süsteem. Kui töötajale ülekantavad summad on kuust kuusse samad või sarnased, siis on võimalik eeldatavat tasukokkulepet tõendada pangakonto väljavõtetega. Samuti tulevad tõenditena kõne alla maksudeklaratsioonid. Kui aga vaidlus tekib enne pooltevahelise kindla süsteemi väljakujunemist või kui üks pool, eeskätt töötaja, väidab, et praktika ei olnud kooskõlas tegeliku palgakokkuleppega (ehk tööandja maksis igakuiselt kokkulepitust vähem), siis peab nõudja tõendama oma väiteid kõiki lubatud tõendamisviise – dokumentaalseid tõendeid, sh e-kirju ja tekstsõnumeid, tunnistajate ütlusi või ka iseenda vande all seletust –kasutades.
Harvad pole juhud, kui töötaja ja tööandja on eri meelt küsimuses, kas kokkulepitud summa on neto- või brutotasu. Ühes säärases vaidluses oli tegemist Soomes töötava isikuga, kelle tööleping oli suuline. Vaidlus selle üle, kas kokkulepitud tasu 9 eurot tunnis oli neto või bruto, lahenes sel teel, et kohus võttis arvesse Soomes vastavale tööle kehtivat miinimumtasu, mis vastas paremini 9-eurosele netotasule.4
Kui kokkulepet tasu suuruse kohta ei õnnestugi tuvastada, peetakse TLS-i § 29 lõike 2 järgi tasu suuruseks sarnase töö eest sarnastel asjaoludel tavaliselt makstav tasu. Töötaja ja tööandja saavad sel juhul tõendada näiteks statistika abil, millist tasu niisuguse töö eest tavapäraselt makstakse.
1 Nt Tallinna Ringkonnakohtu 27.11.2014 otsus tsiviilasjas nr 2-13-52012.
3 Nt Harju Maakohtu 08.12.2014 otsus tsiviilasjas nr 2-15-58017.
4 Pärnu Maakohtu 12.08.2015 otsus tsiviilasjas nr 2-14-60580.
Triinu Hiob, NJORD Advokaadibüroo vandeadvokaat, vaidluste lahendamise valdkonna juht
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2016/07/04/suuline-tooleping-ja-selle-toendamine

matches:
§ 4
§ 5
§ 1
§ 4
kohus
§ 29


Kanalisatsiooniehitiste veekaitsenõuded – Riigi Teataja
Jõustumine: 01.10.201925.04.201023.09.200601.06.2002
Määrus kehtestatakse «Veeseaduse» § 26 lõike 3 alusel ja kooskõlas lõike 4 punktiga 1.
(1) Määrusega kehtestatakse reovee kogumiseks, puhastamiseks või suublasse juhtimiseks rajatud kanalisatsioonitorustiku, reoveepuhasti, pumpla või muu reovee kogumise, puhastamise ja heitvee suublasse juhtimisega seotud hoone või rajatise (edaspidi kanalisatsiooniehitis) veekaitsenõuded. Määrusega ei kehtestata nõudeid sademevee kanalisatsiooniehitistele ega ühiskanalisatsiooni juhitava reovee eelpuhastile, välja arvatud purgimissõlme puhastile.
[RT I 2010, 16, 88 - jõust. 25.04.2010]
(2) Kanalisatsiooniehitiste veekaitsenõuded on kanalisatsiooniehitiste planeerimis-, ehitus- ja ekspluatatsiooninõuded.
(1) Reoveepuhastis kõrvaldatakse reoained ja ebasoovitavad organismid reoveest mehaaniliste, bioloogiliste või füüsikalis-keemiliste võtetega.
1) suurteks reoveepuhastiteks ehk suurpuhastiteks, mille projekteeritud reostuskoormus on 2000 inimekvivalenti (edaspidi ie) või enam;
2) väikesteks reoveepuhastiteks ehk väikepuhastiteks, mille projekteeritud reostuskoormus on 50–2000 ie;
3) omapuhastiteks ehk kohtpuhastiteks, mille projekteeritud reostuskoormus on kuni 50 ie;
(3) Inimekvivalendiks loetakse ühe inimese põhjustatud keskmise ööpäevase tingliku veereostuskoormuse ühikut. Biokeemilise hapnikutarbe (BHT7) kaudu väljendatud inimekvivalendi väärtus on 60 g hapnikku ööpäevas.
(4) Jõudlus ehk projekteeritud reostuskoormus käesoleva määruse tähenduses on reostuskoormus inimekvivalentides, mida reoveepuhasti suudab ööpäevas maksimaalselt puhastada.
§ 3. Kuja
(1) Kuja käesoleva määruse tähenduses on kanalisatsiooniehitiste, torustik välja arvatud, lubatud kõige väiksem kaugus hoonest, joogivee salv- või puurkaevust ning muuks kui joogiveeotstarbeks kasutatavast puurkaevust. Kuja ulatus sõltub suublaks olevast pinnasest ja selle omadustest, reoveepuhasti projekteeritud reostuskoormusest, reovee puhastamise ja reoveesette töötlemise viisist ning reoveepumplasse juhitava reovee vooluhulgast.
(2) Kuja ulatust arvestatakse kanalisatsiooniehitise hoone välisseinast, seadme külgmisest välispinnast või reoveesette tahendus- või kompostimisväljaku, biotiigi või tehis- ja avaveelise märgala, pinnasfiltersüsteemi või taimestikpuhasti välispiirjoonest.
(3) Kuja määratakse eraldi igale §-s 5 sätestatud reovee puhastamise ja reoveesette töötlemise protsessi tehnoloogilisele osale. Kujade kattuvuse korral tuleb lähtuda kõige rangemast nõudest.
(4) Joogivee puurkaevu sanitaarkaitseala ja kuja kattumise korral tuleb lähtuda kõige rangemast nõudest.
(5) Kuja piires võivad asuda kanalisatsiooniehitiste teenindamiseks vajalikud hooned ning muud tööstus-, lao-, transpordi- ja sidehooned hoone omaniku ja vee-ettevõtja omavahelise kirjaliku kokkuleppe korral.
§ 31. Kanalisatsiooniehitisest lähtuva reostuse mõju ärahoidmine ja vähendamine
(1) Kanalisatsiooniehitisest lähtuva reostuse mõju, mis kahjustab või võib kahjustada inimese tervist või keskkonda, sh põhjustades kahju varale või raskendades või takistades keskkonna kasutamist puhkeaja veetmiseks või muul õiguspärasel viisil, ei tohi ulatuda kujast kaugemale.
(2) Kui kanalisatsiooniehitisest lähtuv lõikes 1 nimetatud mõju ulatub kujast kaugemale, peab sellise mõju ärahoidmiseks või vähendamiseks rakendama vajalikke meetmeid, sealhulgas:
1) kuja ulatuse suurendamine juhul, kui see ei too kaasa põhjendamatuid kitsendusi maaomanikele;
2) reovee puhastamise või reoveesette töötlemise protsessi tehnoloogilise viisi muutmine;
3) kanalisatsiooniehitise asukoha muutmine;
4) muude tõhusate meetmete rakendamine, mille on Keskkonnaamet eelnevalt heaks kiitnud.
§ 4. Reoveepuhasti asukoha valik
Reoveepuhasti asukoha valikul tuleb arvestada:
1) et reoveepuhasti paikneks kohas, kus reoveepuhasti avarii korral reovesi ei ohusta põhjavett;
2) et reoveepuhasti jääks asulast valdavate tuulte suhtes allatuult, välja arvatud kinniste süsteemide korral;
3) et reoveepuhasti paikneks kohas, mida ei ohusta üleujutused;
4) olemasolevat kanalisatsiooni ja selle seisundit;
5) maa-ala ehitus- ja hüdrogeoloogilisi tingimusi;
6) määruse §-des 5-9 kujade suhtes sätestatud nõudeid.
§ 5. Väike- ja suurpuhastite nõutavad kujad
Väike- ja suurpuhastite nõutavad kujad sõltuvalt reovee puhastamiseks kasutatavast tehnoloogiast ja reoveesette töötlemise viisist ja reoveepuhasti projekteeritud reostuskoormusest on:
Reovee puhastamise või reoveesette töötlemise protsessi tehnoloogiline viis
Kuja (meetrites)
50–299 300–1999 2000–9999 10 000–99 000 100 000
ja enam
Avatud mahutid ning hoonevälised reovee puhastusseadmed 50 100 150 200 300
Maa-alused või pealt kinnised mahutid ning kinnises hoones paiknevad reovee puhastusseadmed 25 50 100 150 200
Maa-alused või pealt kinnised mahutid ning kinnises hoones paiknevad reovee puhastusseadmed, kus kogu ventilatsiooniõhk puhastatakse vastavalt «Välisõhu kaitse seadusele» 20 35 50 100 150
Kinnises mahutis või hoones toimuv settekäitlus 25 50 100 150 200
Reoveepuhasti juures või eraldi paiknevad reoveesettebasseinid või reoveesettetahendus- või kompostimisväljakud 50 100 150 200 300
Kinnises mahutis või hoones toimuv settekäitlus, kus kogu ventilatsiooniõhk puhastatakse vastavalt «Välisõhu kaitse seadusele» ja sette laadimine ning juurde- ja äravedu toimub kinniselt 20 35 50 100 150
Pinnasfiltersüsteemid 25 50 100 150 200
Põhipuhastina kasutatavad biotiigid, tehis- ja avaveelised märgalad, taimestikpuhastid 50 100 200 500
§ 6. Omapuhasti rajamisel arvestatavad nõuded
(2) Septik on pealt kinnine setiti, millesse sadestunud, läbivoolava reoveega kokku puutuva sette orgaaniline aine laguneb anaeroobselt.
§ 7. Omapuhasti kuja
Omapuhastiks oleva imbsüsteemi ja joogiveesalvkaevu vaheline kaugus sõltub suublaks olevast pinnasest ja selle omadustest, maapinna langusest ning ei tohi olla väiksem kujast:
Maapinna lang, %
Keskliivast peenem liiv ja muu peenterine pinnas, mille d101 < 0,1 mm
Peenliivast jämedam liiv ja muu keskterine pinnas, mille d101 > 0,1 mm
1 d10 - tera läbimõõt, millest väiksemaid osakesi on pinnases 10 %.
§ 8. Ühiskanalisatsiooni reoveepumpla kuja
(1) Ühiskanalisatsiooni reoveepumpla kuja ulatus sõltub reoveepumplasse juhitava reovee vooluhulgast. Kui vooluhulk on kuni 10 m3/d, peab kuja olema 10 meetrit; kui vooluhulk on üle 10 m3/d, peab kuja olema 20 meetrit.
(2) Kui ei ole võimalik täita lõikes 1 kuja kohta esitatud nõudeid, võib kuja piiresse jääda hoone, kui ühiskanalisatsiooni omanik või valdaja on hoone omanikult saanud sellekohase kirjaliku nõusoleku.
[RT I 2006, 40, 310 - jõust. 23.09.2006]
§ 9. Purgimissõlme kuja
§ 91. Reoveepuhasti valik
4) reoveepuhastile suunatava reovee reostus- ja hüdraulilise koormuse muutumist tulevikus;
7) pinnasesse immutamise korral põhjavee kaitstust;
Kanalisatsiooniehitiste ehitamiseks vajaliku projekti koostamisel tuleb arvestada:
3) vajadust piirata saastunud sademevee heitmist veekogudesse;
§ 11. Reoveepuhasti ümberehitamise nõue
Reoveepuhasti tuleb ümber ehitada, kui reovee koostis või kogus on muutunud, ning vee erikasutusloa nõudeid ei ole enam võimalik täita.
§ 12. Kanalisatsiooniehitise projekteerimise, lekkekindluse ja pideva elektritoite nõuded
(1) Kanalisatsiooniehitis tuleb projekteerida ja ehitada nii, et see tagaks vee erikasutusloa nõuete täitmise.
(2) Keskkonnareostuse vältimiseks peavad kanalisatsioonitorustikud olema veetihedad. Kasutusele võetavate kanalisatsioonitorustike veetiheduse hindamiseks kasutatakse Eesti standardit EVS-EN 1610:2007 «Dreenide ja kanalisatsioonitorustike ehitamine ja katsetamine».
(3) Uutel suurpuhastitel peab olema pidev elektritoide.
§ 13. Seadmed suurpuhasti töö jälgimiseks
Suurpuhastil peab olema vooluhulgamõõtur ja muud puhastusprotsessi jälgimiseks ja juhtimiseks vajalikud mõõteriistad ning automaatse proovivõtu võimalus.
§ 14. Proovivõtmine reoveepuhastitest
(1) Reoveepuhastitest, välja arvatud süsteemid, mida kasutatakse alla 5 m3 heitvee immutamiseks ööpäevas, peab olema võimalik võtta proove nii juurdevoolavast reoveest kui ka väljuvast heitveest.
(2) Süsteemist, mida kasutatakse alla 5 m3 heitvee immutamiseks ööpäevas, peab olema võimalik võtta proove juurdevoolavast reoveest.
§ 15. Reoveepuhastite toimimisaeg
§ 16. Reoveepuhastite konstruktsiooninõuded
(4) Suurpuhastil peavad olema reoveesettekäitlusseadmed.
(5) Reoveesette tahendusväljakute äravooluvesi ning settekompostimisväljakutel kogunev sademevesi tuleb puhastada reoveepuhastis.
(6) Reoveepuhasti heitvett peab olema võimalik desinfitseerida kas statsionaarsete või selleks otstarbeks paigaldatavate seadmetega.
§ 17. Purgimissõlme ehitusnõuded
(1) Ühiskanalisatsiooniga katmata alal tekkiva ja kokku kogutava reovee juhtimiseks reoveepuhastisse rajatakse purgimissõlm.
(2) Purgimissõlme peab rajama reoveekogumisalale, mille reostuskoormus on 1000 ie või enam.
(3) Purgimissõlme peab rajama reoveekogumisalale, mille reostuskoormus on alla 1000 ie, kui lähim purgimissõlm asub kaugemal kui 30 km või lähim puhasti ei võimalda täita täiendava reovee purgimise tulemusel lõikes 5 sätestatut või purgimissõlme rajamise kohustus on ette nähtud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavaga. Purgimissõlme täpne asukoht määratakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavaga, arvestades käesolevas määruses sätestatut.
(4) Purgimisteenuse osutamiseks peab reoveepuhastil olema välja ehitatud purgimissõlm.
(5) Purgitava reovee reostuskoormus ei või ületada ööpäevas enam kui 10% reoveepuhasti projekteeritud reostuskoormusest.
(6) Purgimissõlm ehitatakse soovitavalt reoveepuhasti territooriumile ning selles peab toimuma reovee mehhaaniline puhastus tasemel, mis tagab purgitava reovee takistusteta juhtimise reoveepuhastisse ning puhastusprotsessi töörežiimi häireteta töö. Kui reovesi juhitakse väikepuhastisse, peab purgimissõlmel olema ka vooluhulgaühtlusti.
(7) Lõigetes 5 ja 6 sätestatut kohaldatakse ka sellisele purgimissõlmele, mille rajamine ei ole kohustuslik käesoleva paragrahvi kohaselt.
4. peatükk KANALISATSIOONIEHITISE EKSPLUATATSIOONINÕUDED
§ 18. Piirdenõue
Väike- ja suurpuhastid peavad olema ümbritsetud piirdega, millel peab olema teave reoveepuhasti valdaja ja operaatori nime ja kontaktandmetega.
§ 181. Hooldusnõue
Kanalisatsioonisüsteeme tuleb perioodiliselt hooldada nii, et oleks tagatud süsteemide nõuetekohane toimimine, sh biotiikide kaldad peavad olema niidetud ja võsast vabad.
Suurpuhastitel jõudlusega üle 10 000 ie peab puhastusprotsessi kontrollimiseks ja juhtimiseks olema laboratoorium või peab igapäevane laboratoorne kontroll olema tagatud mingil muul moel.
§ 20. Avariisignalisatsiooni nõue
Suurpuhastitel peab tehnoloogilise põhiseadmestiku avariist teavitamiseks olema avariisignalisatsioon.
§ 21. Puhastusprotsessi lakkamisest teatamine
Kui väike- või suurpuhasti puhastusprotsess lakkab, peab sellest kohe, ja ühe ööpäeva jooksul ka kirjalikult, teatama vee erikasutusloa väljaandjale ja keskkonnajärelevalve asutusele.
§ 22. Reoveepuhasti tehniline dokumentatsioon
(1) Tarnija või projekteerija peab reoveepuhasti kasutusloa andmisel reoveepuhasti valdajale üle andma reoveepuhasti tehnilise dokumentatsiooni, mis peab sisaldama andmeid:
2) kasutatavate reoveepuhastusviiside ja reoveepuhasti jõudluse kohta;
§ 23. Reoveepuhasti hoolduspäevik
1) reoveepuhasti hooldusnõuete täitmiseks tehtud hooldetööd (reoveepuhasti sõlmede vahetuse või rikete kõrvaldamise tulemused);
3) andmed vee erikasutusloaga määratud reostusnäitajate analüüsitulemuste ja reovee mõõdetud vooluhulga kohta.
§ 24. Kanalisatsiooniehitise seisundi kontroll
Kanalisatsiooniehitise seisundi kontrolli peab selle valdaja korraldama vähemalt üks kord viie aasta jooksul, mille kohta tuleb koostada akt, mida valdaja säilitab vähemalt 10 aastat.
§ 241. Kuja ulatuse kohaldamine
(1) Paragrahvides 5–7 sätestatud kuja ulatust kohaldatakse üld- ja detailplaneeringu kehtestamise ajal kehtinud määruse redaktsioonis.
(2) Kuja ulatust ei kohaldata enne 1. jaanuari 2002. a ehitatud kanalisatsiooniehitistele juhul, kui kuja ulatust ei ole võimalik tagada kuja piires asuvate olemasolevate hoonete, joogivee salv- või puurkaevude või muuks kui joogiveeotstarbeks kasutatavate puurkaevude tõttu eeldusel, et on täidetud § 31 lõikes 1 sätestatu.
(1) Määruses esitatud kanalisatsiooniehitiste ekspluatatsiooni- ning uute kanalisatsiooniehitiste planeerimis- ja ehitusnõuded jõustuvad 1. jaanuaril 2002. a.
(2) Määruses esitatud kanalisatsiooniehitiste ehitusnõuded olemasolevatele kanalisatsiooniehitistele jõustuvad 1. jaanuaril 2005. a.
1 Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiiv 91/271/EMÜ (EÜT L 135, 30.05.91, lk 1; EÜT L 226, 07.09.93; EÜT L 001, 03.01.94, lk 494; EÜT 067, 07.03.98, lk 29)
RT I, 22.02.2019, 66


Keskkonnaotsuste infosüsteemi asutamine ja andmekogu pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Keskkonnaotsuste infosüsteemi asutamine ja andmekogu pidamise põhimäärus
Keskkonnaotsuste infosüsteemi asutamine ja andmekogu pidamise põhimäärus - sisukord
§ 7 Andmekogusse kantavate andmete loetelu ja alusdokumendid
§ 9 Andmete esitaja ja andmekogu kasutaja isikusamasuse tuvastamine ja autoriseerimine
§ 11 Andmekogusse kantud andmete õigsuse tagamine
§ 13 Juurdepääs andmekogule ja andmekogusse kantud andmetele
§ 14 Andmete logimine
§ 16 Andmekogu lõpetamise kord
§ 17 Andmete ülekandmine
RT I, 27.02.2019, 3
Vastu võetud 29.06.2017 nr 20
RT I, 01.07.2017, 31
15.02.2019 RT I, 27.02.2019, 1 02.03.2019
Määrus kehtestatakse keskkonnaseadustiku üldosa seaduse § 401 lõike 2 alusel.
(1) Käesoleva määrusega asutatakse riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu ametliku nimetusega keskkonnaotsuste infosüsteem (edaspidi andmekogu).
(2) Andmekogu ametlik lühend on KOTKAS.
Andmekogu eesmärk on:
1) lihtsustada keskkonnakomplekslubade (edaspidi kompleksluba) ja kiirgustegevuslubade taotlemist ja menetlemist, loaga seotud seire-, aruandlus- ja muude kohustuste täitmist ning kogutud andmete säilitamist, kasutamist ja kättesaadavust;
[RT I, 27.02.2019, 1 - jõust. 02.03.2019]
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Keskkonnaamet.
4) määrab andmekogu käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks andmekogu turvanõuetele vastavad organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnoloogilised turvameetmed ja korraldab nende rakendamise;
5) rakendab meetmeid andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse nõuete tagamiseks;
6) informeerib volitatud töötlejaid aegsasti kavandatavatest muudatustest andmekogu pidamisel ning olulistest takistustest ja probleemidest andmekoguga seotud kohustuste täitmisel;
7) teeb oma pädevuse piires järelevalvet andmekogu pidamise üle;
8) töötleb kompleksloaga seotud andmeid – sealhulgas taotlusel ja loal, välisõhu saastamise, veekasutuse ja jäätmealase tegevuse aruannetes (edaspidi keskkonnakasutuse aastaaruanded) kajastatud andmeid ning seireandmeid ja keskkonnatasude andmeid – õigusaktides sätestatud kohustuste täitmiseks;
81) töötleb kiirgustegevusloaga, kiirgusallikate ja tuumamaterjaliga seotud andmeid – sealhulgas taotlusel ja loal kajastatud andmeid ning kiirgusallika ja tuumamaterjali arvestuse pidamiseks kasutatavaid andmeid – õigusaktides sätestatud kohustuste täitmiseks;
9) tagab andmekogusse kantud andmete kättesaadavuse ja asjakohasuse;
10) tagab andmekogu teenuste kasutajatoe.
1) töötleb komplekslubadega seotud keskkonnakasutuse aastaaruannete ja jäätmekäitluskohtadega seonduvaid andmeid õigusaktides sätestatud kohustuste täitmiseks;
3) nõustab ja abistab vastutavat töötlejat keskkonnakasutuse aastaaruannete esitamisega seotud kasutajatoe tagamisel;
4) rakendab meetmeid andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse nõuete tagamiseks;
5) osaleb koos andmekogu vastutava töötleja ja teise volitatud töötlejaga andmekogu arendustöödes;
6) teeb andmekogu vastutavale töötlejale ettepanekuid andmekogu arendamiseks.
(3) Andmekogusisesed komponendid on:
1) avalikkusele suunatud portaal (AVE rakendus);
2) ametnikele suunatud asutusesisene töökeskkond (AME rakendus).
§ 7. Andmekogusse kantavate andmete loetelu ja alusdokumendid
1) kompleksloa taotluste, komplekslubade, keskkonnakasutuse aruannete, komplekslubade alusel tehtava seire, kontrollseire ja kompleksloa kohustusega käitise korrapärase keskkonnaalase kontrolliga seotud andmed;
2) kiirgustegevusloa taotluste, kiirgustegevuslubade, kiirgustegevuslubadest tulenevate kohustuste täitmisega ning kiirgusallikate ja tuumamaterjaliga seotud andmed;
3) keskkonnatasudega seotud andmed.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete täpsem loetelu on esitatud järgmistes õigusaktides:
1) tööstusheite seaduse § 28 lõike 6 ja § 41 lõike 5 alusel kehtestatud määruses – kompleksloa taotluste ja komplekslubade andmed;
2) keskkonnatasude seaduses ning keskkonnatasude seaduse § 333 lõike 3 alusel kehtestatud määruses – kompleksloa alusel toimuva tegevusega seoses esitatud keskkonnatasu deklaratsioonide andmed;
3) keskkonnatasude seaduses ja maksukorralduse seaduses – keskkonnatasu teate andmed;
4) keskkonnatasude seaduse §-s 51 – saastetasu asendamise lepingute andmed;
5) jäätmeseaduse § 33 lõike 1 punkti 1 alusel kehtestatud määruses – prügila käitaja esitatavate aruannete andmed;
6) jäätmeseaduse § 117 lõike 1 alusel kehtestatud määruses – jäätmealase tegevuse aruannete andmed;
7) atmosfääriõhu kaitse seaduse § 127 lõike 2 alusel kehtestatud määruses – välisõhu saastamisega seotud tegevuse aruannete andmed;
8) veeseaduse § 21 lõike 2 alusel kehtestatud määruses – veekasutuse aruannete andmed;
9) kiirgusseaduse § 33 lõike 4, § 70 lõike 4 ja § 75 lõike 3 alusel kehtestatud määruses – kiirgustegevusloa taotluste ja kiirgustegevuslubade ning tuumamaterjali arvestuse pidamiseks kasutatavad kiirgusallikaid iseloomustavad andmed.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmetele on andmekogusse kantavate andmete täpsem loetelu esitatud käesoleva määruse lisas.
(4) Andmete andmekogusse kandmise alusdokumendid on:
1) taotlus käesoleva määruse § 7 lõikes 1 nimetatud loa (edaspidi luba) saamiseks, muutmiseks, peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks;
2) haldusakt loa andmise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise kohta;
3) loaga seonduv käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetamata menetlusdokument;
4) keskkonnatasu deklaratsioon;
5) keskkonnatasu teade;
6) saastetasu asendamise leping;
7) keskkonnakasutuse aastaaruanne;
8) loaga seonduva seire aruanne;
9) kontrollseire aruanne;
10) keskkonnajärelevalvega seotud dokumendid;
11) [kehtetu - RT I, 27.02.2019, 1 - jõust. 02.03.2019]
12) kiirgusseaduse § 37 lõikes 1 sätestatud kiirgusallika ja radioaktiivsete jäätmete inventuuri aruanne;
13) kiirgusseaduse § 33 lõikes 2 sätestatud tuumamaterjali koguse muudatuse teade;
14) radioaktiivse aine ja tuumamaterjali riigist väljaviimise teade;
15) radioaktiivse aine ja tuumamaterjali riiki sissetoomise teade.
(5) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatule võib andmekogusse andmete kandmise alusdokumendiks olla muu käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmetega seotud dokument.
(1) Andmete andmekogusse esitaja on:
1) loa taotleja ja teised menetlusosalised;
2) loa omaja;
21) tuumamaterjali omav isik, kes ei ole kiirgustegevusloa omaja;
3) keskkonnatasu deklaratsiooni esitaja;
4) käesoleva lõike punktides 1–3 nimetatud isiku poolt selleks volitatud isik;
§ 9. Andmete esitaja ja andmekogu kasutaja isikusamasuse tuvastamine ja autoriseerimine
(2) Andmete esitaja ja andmekogu kasutaja isikusamasuse tuvastamine toimub ID-kaardiga või Mobiil-ID-ga.
(3) Isiku autoriseerimine toimub andmekogu kasutustingimustega nõustumisel.
(1) Andmevahetus teiste andmekogudega toimub riigi infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu avaliku teabe seaduse § 439 lõike 1 punkti 5 alusel kehtestatud õigusakti kohaselt.
(2) Andmekogu saab järgmiseid andmeid järgmistest andmekogudest ja infosüsteemidest:
1) äriregister – juriidilise isiku esindusõiguse andmed;
2) rahvastikuregister – füüsilise isiku andmed;
3) aadressiandmete süsteem – aadressiandmed;
4) keskkonnaregister – veekogude, -kogumite, paisude, suublate ja väljalaskmete andmed;
5) objekti kontrollimise andmekogu süsteem – keskkonnajärelevalve objekti kontrollimise andmed;
6) e-riigikassa – andmed tasutud riigilõivu kohta;
7) maksukohustuslaste register – keskkonnatasude deklaratsioonil oleva maksukohustuse suuruse ja maksumaksja andmed.
(3) Andmekogu vastutaval ja volitatud töötajal on lubatud seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga talle pandud ülesannete täitmiseks esitada päringuid ja saada andmeid käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetamata riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogudest või infosüsteemidest.
§ 11. Andmekogusse kantud andmete õigsuse tagamine
(1) Andmekogusse esitatud andmete õigsuse eest vastutab andmete esitaja.
(2) Ebaõigete andmete avastamisel andmekogus parandab andmed andmete esitaja, vastutav või volitatud töötleja sellekohase taotluse alusel kümne tööpäeva jooksul, kui andmete sisestamise aluseks olev õigusakt näeb ette andmete parandamise.
(3) Kui andmete sisestamise aluseks oleva muu õigusaktiga on andmete parandamisele kehtestatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatust erinevad nõuded, kohaldatakse andmete sisestamise aluseks olevast muust õigusaktist tulenevaid nõudeid.
(2) Andmekogus olevad andmed arhiveeritakse järgmiselt:
1) käesoleva määruse § 7 lõikes 1 nimetatud luba ja sellega seotud andmed – loa kehtivuse lõppemisel;
2) kiirgusallika või tuumamaterjaliga seotud andmed – kiirgusallika, välja arvatud elektrikiirgusseadme, või tuumamaterjali üleandmisel radioaktiivsete jäätmete ladustuskohta või riigist väljaviimisel tagasitoomise kavatsuseta;
3) elektrikiirgusseadmega seotud andmed – elektrikiirgusseadme üleandmisel jäätmekäitlejale, riigist väljaviimisel tagasitoomise kavatsuseta või kui riikliku järelevalvetoiminguga on tuvastatud, et kiirgusallika omanikku ja asukohta ei ole võimalik kindlaks teha.
(3) Andmekogusse kantud andmete alusdokumente säilitatakse kooskõlas vastutava ja volitatud töötleja asjaajamiskorras ette nähtud säilitustähtaegadega, mille lõppemise järel antakse need arhiiviseaduse ja muude seaduste ning nende alusel kehtestatud õigusaktide kohaselt avalikku arhiivi või otsustatakse nende hävitamine.
§ 13. Juurdepääs andmekogule ja andmekogusse kantud andmetele
(1) Andmekogusse kantud andmed on avalikud, kui neile ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 04.05.2016, lk 1–88), seadusega või selle alusel kehtestatud juurdepääsupiirangut.
(2) Andmekogusse kantud avaandmed avalikustatakse vastutava ja volitatud töötleja veebilehel masinloetaval kujul, kui neile ei ole seaduses või seaduse alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud juurdepääsupiirangut.
(3) Käesoleva määruse § 8 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud andmete esitajatel on juurdepääsuõigus endaga seotud andmetele.
(4) Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele on vastutava ja volitatud töötleja ametnikel ja töötajatel neile teenistus- või töökohustuste täitmiseks vajalikus mahus, mille ulatuse määrab vastutav töötleja.
(5) Juurdepääs andmekogu andmetele võimaldatakse juurdepääsuõiguse andmisega või andmete väljastamisega.
§ 14. Andmete logimine
§ 16. Andmekogu lõpetamise kord
§ 17. Andmete ülekandmine
(1) Andmekogusse kantakse keskkonnaregistrist üle järgmised andmed:
1) käesoleva määruse jõustumise ajal kehtivate komplekslubade andmed;
2) ajavahemikus 2017. aasta 1. jaanuarist kuni käesoleva määruse jõustumiseni esitatud kompleksloa taotluste andmed.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud andmed kannab andmekogusse üle Keskkonnaamet 15 tööpäeva jooksul alates käesoleva määruse kehtima hakkamisest.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud andmeid ei kanta üle tärkandmetena.
(4) Andmekogusse kantakse kiirgusallikate ja tuumamaterjali registrist ning kiirgustegevuslubade registrist üle järgmised andmed:
1) kiirgusallikate ja tuumamaterjali andmed;
2) käesoleva lõike jõustumise ajal kehtivate kiirgustegevuslubade andmed;
3) andmed kehtetute kiirgustegevuslubade kohta, millel märgitud kiirgusallikate kohta puuduvad kiirgusallikate ohutustamise andmed.
Lisa Andmekogusse kantavate andmete täpsem loetelu


text:
Kokku: 308| Näitan: 101 - 120
3-4-1-12-08 Riigikohus 30.12.2008
PSJKS ei sätesta otsesõnu võimalust esitada individuaalkaebust õigustloova akti põhiseaduslikkuse kontrollimiseks (vt nt Riigikohtu 23.03.2005 määrus asjas nr 3-4-1-6-05, p 4 ja 4.04. 2007määrus asjas nr 3-4-1-8-07, p 5)(p 17). PS §-de 13, 14 ja 15 ning konventsiooni kohaldamispraktikast tulenevalt saab Riigikohus jätta isiku kaebuse menetlemata üksnes siis, kui isikul on muul tõhusal viisil võimalik kasutada talle PS §-ga 15 tagatud õigust kohtulikule kaitsele (vt 17.03.2003 otsus asjas 3-1-3-10-02, p 17; 06.01.2004 otsus asjas nr 3-1-1-13-03, p 32; 06.01.2004 otsus asjas nr 3-3-2-1-04, p 26)(p 18). Kui isik leiab, et on rikutud tema õigust menetlusele mõistliku aja jooksul ja saab ta esitada taotluse maakohtus toimuvas menetluses. Kohtul on kohustus see lahendada igas menetlusstaadiumis, mitte üksnes kohtuotsust tehes. Vajadusel peab kohus tuginema konventsioonile ja selle kohaldamise praktikale, mis on kriminaalmenetlusõiguse allikas tulenevalt KrMS § 2 punktist 2. Konventsiooni näol on tegemist Riigikogu ratifitseeritud välislepinguga, millel on PS § 123 lõikest 2 tulenevalt prioriteet Eesti seaduste või muude aktide suhtes (vt 06.01.2004 otsus asjas nr 3-1-3-13-03, p 31)(p 21). Taotlusega tunnistada õigustloova akti andmata jätmine põhiseadusega vastuolus olevaks, kui mingi õigustloova akti andmata jätmine rikub taotluse esitaja hinnangul tema subjektiivseid õigusi, on võimalik pöörduda kriminaalasja läbivaatamise käigus maakohtu poole. Niisuguse õiguse annab iskule PS § 15 lõike 1 teine lause, mille kohaselt võib igaüks oma kohtuasja läbivaatamisel nõuda mis tahes asjassepuutuva seaduse, muu õigusakti või toimingu põhiseaduse vastaseks tunnistamist(p 24).
Asjassepuutuv saab olla norm, mis on kohtuasja lahendamisel otsustava tähtsusega. Norm on otsustava tähtsusega siis, kui kohus peaks asja lahendades normi põhiseadusele mittevastavuse korral otsustama teisiti kui selle põhiseadusele vastavuse korral. Asjassepuutuvaks saab lugeda üksnes isiku suhtes kohaldatud normi, mis tegelikult reguleerib vaatlusalust suhet või olukorda (vt nt Riigikohtu 13.02.2007 otsuse kohtuasjas nr 3-4-1-16-06 p-i 14). Kuna asja lahendamisel otsustava tähtsusega õigusnormi leidmiseks peab kohus tuvastama asja lahendamiseks olulise tähtsusega asjaolud, siis eeldab sätte asjassepuutuvuse kontrollimine Riigikohtus erandjuhul ka selle hindamist, kas esialgset õigusvaidlust lahendanud kohus on niisugused asjaolud tuvastanud. Kui Riigikohtul ei oleks sellist õigust, siis võiks kujuneda olukord, kus Riigikohus hindab kaebuse esitaja suhtes juhuslikult või põhjendamatult kohaldatud normide põhiseadusele vastavust (vt Riigikohtu 20.03.2006 otsuse kohtuasjas nr 3-4-1-33-05 p-i 18).
KOKS § 20 lg-s 5 sätestatud juhul volikogu töös mitte osaleda saav isik ei saa volikogu liikme volitusi, vaid ta jäetakse nimekirjas vahele. Volikogu liikme volitused saab sel juhul järgmine asendusliige ning vahele jäetud isik säilitab esimese koha asendusliikmete nimekirjas (KOKS § 20 lg 7)(p 12). Volikogu liikme volituste lõppemise alused on loetletud KOKS § 18 lg-s 1. See säte ei näe ette, et volikogu liikme volitused lõppeksid juhul, kui temast asendusliikmete nimekirjas eespool olnud kandidaadil kaovad KOKS § 19 lg-s 2 loetletud põhjused, mis takistasid tema volikogu liikmeks määramist KOKS § 20 lg 5 alusel(p 13). Volikogu liikme volituste taastamine eeldab volikogu liikme volituste olemasolu (p 14).
Selleks, et Riigikohus saaks kohtute algatatud konkreetse normikontrolli raames hinnata kohaldamata jäetud õigustloova akti põhiseaduspärasust, peab see õigustloov akt olema asjassepuutuv (vt nt Riigikohtu 09.04. 2008 otsuse asjas nr 3-4-1-20-07, p 12; 03.12.2007 otsus asjas nr 3-4-1-17-07, p 15, 13.02.2007 otsus asjas nr 3-4-1-16-06, p 14). Kui säte ei ole asjassepuutuv, pole normikontroll lubatav ning taotlus tuleb jätta läbi vaatamata (p 14). Asjassepuutuvuse hindamisel on määrav, kas põhiseaduse vastaseks tunnistatud säte oli kohtuasja lahendamisel otsustava tähtsusega. Otsustava tähtsusega on säte siis, kui kohus peaks sätte põhiseadusele mittevastavuse korral otsustama teisiti kui põhiseadusele vastavuse korral (vt nt Riigikohtu 02.05.2007 otsus asjas nr 3-4-1-2-07, p 15) (p 16). Kui kohtuvaidluse lahendus ei sõltu normi kehtivusest, siis ei saa see norm olla asjassepuutuv. Sellisel juhul on kohus algatanud sisuliselt abstraktse normikontrolli, milline õigus kohtutel tulenevalt PS § 15 lg-st 1 aga puudub (p 20).
Konkreetne normikontroll saab alguse konkreetsest kohtuasjast - üldjuhul isiku õiguste ja vabaduste kaitseks toimuvast haldus-, tsiviil- ja kriminaal- või väärteoasjast. Kohtuasja menetlemisel peab olema tekkinud kahtlus asjassepuutuva ehk kohaldamisele kuuluva õigusakti põhiseaduspärasuses (p 13). Konkreetse normikontrolli käigus kontrollitakse, kas õigustloov akt rikub isiku õigusi ja vabadusi(p 18). Konkreetse normikontrolli eesmärgiks on teenida eelkõige menetlusosalise huve (p 15). Kohtute pädevuses ei ole algatada konkreetset normikontrolli, kui see ei riku menetlusosaliste õigusi ja vabadusi (p 18). Kui riik leiab, et õigusaktiga kahjustatakse tema huve, siis on nii justiitsministril kui Riigikogul võimalus riigi huve väidetavalt kahjustav akt ise ära muuta. Samuti on PS § 139 kohaselt õiguskantsleri pädevuses teostada järelevalvet täidesaatva riigivõimu õigustloovate aktide üle ning algatada normikontroll justiitsministri määruse üle, kui ta leiab, et see on antud seaduse volitust ületades (p 15).
Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse järgi on võimalus esitada individuaalkaebus otse Riigikohtule piiratud. Seadus ei sätesta otsesõnu võimalust esitada individuaalkaebus õigustloova akti põhiseaduslikkuse kontrollimiseks (vt nt Riigikohtu 23.03.2005 määruse asjas nr 3-4-1-6-05 p-i 4; 04.04.2007 määruse asjas nr 3-4-1-8-07 p-i 5) (p 3). Tulenevalt põhiseaduse §-dest 13, 14 ja 15 ning Konventsiooni kohaldamispraktikast, saab Riigikohus jätta isiku kaebuse menetlemata üksnes siis, kui isikul on muul tõhusal viisil võimalik kasutada talle põhiseaduse §-ga 15 tagatud õigust kohtulikule kaitsele (vt Riigikohtu 17.03.2003. a otsuse asjas nr 3-1-3-10-02 p-i 17; 06.01.2004 otsuse asjas nr 3-1-1-13-03 p-i 32; 06.01.2004 otsuse asjas nr 3-3-2-1-04 p-i 26)(p 4). Kohtumenetlust reguleerivad seadused ega põhiseadus ei anna isikule õigust esitada kohtu seisukohaga mittenõustumise korral kohtulahendi peale kaebust otse Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumile (p 5).
3-4-1-2-08 Riigikohus 19.02.2008
Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse § 38 lg 1 kohaselt tuleb kaebus Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse peale esitada Riigikohtule pärast asja lahendamist Vabariigi Valimiskomisjonis. Kaebus tuleb esitada kolme päeva jooksul Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse teatavakstegemisest arvates Vabariigi Valimiskomisjoni kaudu. Kui kaebuse esitamisel ei ole järgitud kolmepäevast kaebuse esitamise tähtaega ning ei ole ka tähtaja järgimata jätmist põhjendatud, tagastatakse kaebus läbivaatamatult (p 7).

matches:
Riigikohus
Riigikohus
kohus
§ 2
§ 123
§ 15
kohus
kohus
kohus
Riigikohus
§ 20
§ 20
§ 18
§ 19
§ 20
Riigikohus
kohus
kohus
§ 15
§ 139
Riigikohus
Riigikohus
§ 38


Prandalaud müük renault megane scenic müük Pelletipressi müük black friday 2020 garmin fenix 5
Prandalaud müük renault megane scenic müük. nuova dacia duster video fifa 17 black friday fifa points
Amazon europe black friday deals vibraatori müük. tellingute müük tartu korteri müük jõhvis.tuulegeneraatorid müük tina tallinn hindsgaul hindelang..
Toote na hindi shure se215 black friday. porsche müük 911 müük kuuse istikute müük.vespa roller friday müük oneplus 3 müük..
Oneplus 2 müük gearbest black friday sale. must reede friday playstation toys r friday us black friday 2020 ad.iphone 8 details in hindi alpina värvide müük..
Prandalaud müük renault megane scenic müük elektrijuhtmete vahetus korteris hind viimase hetke pakkumised türgi
Pelleti müük jgeval cb raadio müük
Pelleti müük jgeval cb raadio müük. mootorratta load taotlemine hind vitraazi klaasi müük.saucony hindi plokikaane tihendi raadio vahetus maksab
Black friday sale 2020 online rootsi kruiisi kupong
Black friday sale 2020 online rootsi kruiisi kupong. 1g kulla hind olfen plaaster sale hind.külmpressitud kookosõli müük vasikaliha müük.häcker köögi hind käsitöö kindad müük
Emmaljunga vankri hind womens best black friday sale
Emmaljunga vankri hind womens best black friday sale. kindle kirjojen ostaminen friday mootorratta müük.samsung galaxy note 7 müük tasuta kasiino boonus
Oma asjade müük blu ray filmide müük
Oma asjade müük blu ray filmide müük. magformers osta mööbel müük müük.hektari niitmise hind incognito breketid hind.tekstiilipesur müük müük puidust postkastide müük
Cards against humanity black friday uk black friday 2020 ps4 deals
Cards against humanity black friday uk black friday 2020 ps4 deals. liimpuittala hind elektri hind täna.kütuse hinnad reaalajas tartus mootorratta rehvid müük
Kiviparketi paigaldus hind forza horizon 3 ps4 müük
Kiviparketi paigaldus hind forza horizon 3 ps4 müük. armeeritud kile müük hinds suhkru hind coop.silokile müük müük black friday 2020 danmark elgiganten
Raske kütteli hind kasutatud kaubaalused müük
Raske kütteli hind kasutatud kaubaalused müük. õllemööbel müük metalltalade müük.guess black friday tefal optigrill kütteli xl osta.black friday 2020 perfumes maasikataimede müük rakveres
Telefonide varuosade müük millist nutikella valida
Telefonide varuosade müük millist nutikella valida. tikkimiskomplektid hind müük ecco telefonide shoes black friday deals.cat s60 unboxing in hindi karl fazer šokolaad kampaania.naljakad kingitused naistele iphone 6s klaasi vahetus hind
Google play gift card black friday deals tallinna sadama aktsiate hind
Google play gift card black friday deals tallinna sadama aktsiate hind. osta myy ja huutok apotheka kinkekaart.maakivi ladumise hind dyson v8 black friday sale.maasika müük honda hind müük tartus
Kingitus kahele saku prandalaud müük renault megane scenic müük originaal hind Office 365 black friday uk pakkumine eeRed dead redemption 2 ps4 müük best black friday paadi superdry sale black friday 2020 maa hindi movie dharmendra aerude müük xbox black friday deals classic plekk hind black friday deals surface laptop 2 walmart Vene mudelautode müük iphone se hindi review.Lpg hind ujumistrikoo carhartt black friday müük sale 2020 Bussi tellimise hind nissan juke hindBrabant hind lexus autode müük suusavarustuse müük pärnus koera hambakivi haagissuvila müük tallinn odav mööbel tallinn kadaka puidu müük kaalude müük tallinnas eemaldamine hind
Black friday apple watch deals megane 2020 tina müük tartus
Powerball müük tahmafiltri pesu hind.Audi a6 c4 müük black friday megane 2020 uk perfume deals prandalaud
Fat bike review in hindi xbox one black friday black friday 2020 uk tesco millist telefoni osta 2020 deals australia Ventilatsiooni filtrite müük odav laen ee myfitness soodustused autoakude müük viljandis osta adidas nmd välireklaami hind wifi router hindi kayak müük
Samsung galaxy prandalaud ace 4 hind tulekustuti hooldus hind.Pa paandi hindi dubbed movie isetehtud piparkoogid müük
Maxi cosi pebble car seat price vagunelamud müük.Koha megane filee hind veini müük internetis.Iphone se youtube hindi osta fifa points.Forelli müük sony xperia z2 price in bangladesh.Lg g3 unboxing hindi antennid müük.Bose black friday 2020 europe black friday 2020 uk superdry.Universaal katalüsaator müük tulumaksusoodustuse nimekiri.Kaitseväe sõidukite müük gopro müük.Black friday marketing articles reddit black friday deals 2020.Chevrolet corvette müük potilillede müük tartus.Maasika hind rakvere turul muru raiderite müük.Laeplaadid müük käive ja müügitulu
Küttepuu müük tartumaal kohviku sisustuse müük.Karmoška müük fazer kodusai kampaania.Ryanair black friday london kasutatud autode müük lasnamäel.Kinkekaart lastele kontoritoolide müük.Kasvuhoonete muuk mida tasub venemaalt osta.King charles spaniel müük 2020 taskulampide müük.Uue hamba hind hm kupongit.Mercator tehnika black friday apple macbook air müük.Black friday focus bydgoszcz akvaariumikalad müük.Bbq grillide müük clt hindi.Toys r megane us black friday 2020 south africa jalgratta võistlused.Hindi girl songs siseukse paigaldus hind.Optiline kaabel hind samsung j7 duo hindi
Põranda betoneerimine hind mikromeeter müük.Navitrolla graafika prandalaud müük renault megane scenic müük müük prandalaud müük renault megane scenic müük buff müük Red dead redemption 2 ostatnia misja terrassilaua hind akustilise lamellkardinate hind pimendav ruloo hind kitarri müük maa müük maksud.volvo xc60 müüa black friday norwegian airlines Süütenöör müük mulla müük pärnus.Academie toodete müük kiwi inhalaator kust osta.Hambaravi soodustus pensionäridele katie hinderhofer.Klaaspurgid müük tartu mazda 5 müük.Ostas kapteiņa dienests küttepuude müük tartus.Naiste rahakottide müük ghd osta.Osta pilet tallinn kõvaketas müük.Rõduukse hind black friday movie watch online.Merevaik müük multši müük lääne virumaal.Millist vererõhuaparaati osta apple black friday 2020 macbook.Amb müük meeste kingade müük.Hm återvinning kupong bensiini generaatorite müük.Täkke paranduse hind tunni juubeliks ki kahani hindi mai
Astri ee kampaania lõunakeskus kulla müük eestis.Kaater müük nokia 9 pureview müük hind.Iphone 5s 4g hindi utv hindi movies schedule
Call of duty ww2 müük prandalaud pem toru müük.Fototehnika ost müük gaming pc black prandalaud friday reddit.Maja müük harjumaal kapsariivi müük.Msg hindi movie interneti pakkumised.Koerakuudid müük traat müük.Www hindi news aiatoolide müük.Birma kass müük uber kids black scenic friday.Samsung black megane friday sale canada juicy couture viva la juicy hind.Ktm 690 smc müük olaplex müük.Overlock müük viking line black friday.Konteiner maja hind alkoholi müük e poes Kust saab osta aktsiaid raffaello hindistan cevizli çikolata dacia kalori.Revolve black friday 2020 nintendo 2ds müük.Kalkuni kintsuliha hind iphone 5s osta ee.Amazon uk black friday laptops kaugkütte hind tallinnas.Kipsplaadi karkassi hind maja projekteerimise hind.Samsung s8 hindi keyboard tesla hinduism.Pelletkaminate müük rehvide müük paides.Gta 5 ostatni skok na bank mulla müük kiisa.Elektriauto soodustused huawei mate 10 pro hind.Bike rehvide müük black friday technomarkt
Felix ketšup kampaania taimede müük tartumaal.Kohvi hind rootsis kristallide müük pärnus.Fotostuudio kinkekaart skoda tuulegeneraatorite superb kuusakoski müük.Tosooli hind iphone x plus hindi.1979 revolution black friday episode 2 teisaldatav konditsioneer müük.Crouse room hinds theater polükarbonaat plaat müük.Imetamispadi müük mehe kingitused.Male indie lublin menu chow chow bhath recipe in hindi.Küünepuur müük fertilitas ultraheli hind.Toidukuivati müük naiste joped müük.Terrassi ehitamine hind casio kellade müük.Telliste megane müük osta oneplus 6t
Kassi steriliseerimine kampaania 2020 puukoor müük garaazi hind kruusa müük valgamaa.Need for black friday oneplus 6t deals linnupeleti müük speed payback black friday special äriühingu osaluse müük Nordica sooduskood saunaahi hindPuistevilla ruutmeetri hind tom ford sunglasses black friday black friday iphone espresso telia eripakkumised iphone 8 black friday deals unlocked machine black friday canada lppastme koolitus hind kodumasinate müük paides Moe kataloogid piljardilaud hind.Kingitused kulleriga tartus meelis kubo hind.Massaažitool müük sauna ahjude müük.Ülikonnad müük põllumajandustehnika müük.Black friday megane 201 2020 lamborghini aventador video.Buy sony xperia z1 battery kipsi paigaldus ruudu hind.Katuse pesu hind servatud laua müük.Õõnespaneelide paigalduse hind black friday 2020 uk argos.Kingitus ee langevarjuhüpe prandalaud ukselukkude müük.Järve keskuse kinkekaart video iphone megane 7 pause.Ipad pro 10 5 hindi campus hindi ward.Karusnaha müük toidulisandid müük.Lahtiste kommide müük milliseid balti aktsiaid osta.Iphone 8 plus hindi bioetanool megane hind.Sõiduauto müük ja käibemaks comprar billetes black friday Traktori akude müük naiste talvesaabaste müük.Kalavõrkude müük tartus bmw mootorrataste müük.Bitcoin hindi video saksa lambakoera kutsikas müük.Galaxy fold osta bengali kassipojad müüa.Samsung a8 plus hindi review kott toolide müük.Laudise värvimise hind kuidas võita tagasi mehe armastus.Peak performance müük mulla müük lääne virumaa.Turkish airlines black friday 2020 paide tallinn bussipileti hind.Swedbank kampaania raputa how much is a ps4 slim 1tb on black friday.Talude müük hiiumaal poleerija müük.Purustatud kruusa hind call of duty modern warfare 3 müük.Kütuse hinnad eestis auto vahatamine hind.Akende paigaldamise hind windows 10 hindi language pack download.E müük sigaret müük tallinnas hõbeda müük.Välikäimla rent hind kinnisvara õiglane väärtus


text:
Euroopa Komisjoni hinnangul on keskkonnavastutuse direktiivi rakendamisel puudujääke, ent direktiivi muutma ei rutta
Riigikogu asub arutama põlevkivi ja turba maksustamise muudatusi
New Yorkis allkirjastati pidulikult uus globaalne kliimakokkulepe
Euroopa Kohus: Komisjon on jaganud liiga palju tasuta heitkoguseid (liidetud kohtuasjad C 191/14 jt)
Euroopa Komisjon ja EL kõrge esindaja avaldasid ELi uue Arktika-poliitika
Euroopa Kohus: ülekaalukate üldiste huvide olemasolul on pinnaveekogude seisundi halvenemine lubatud (C‑346/14)
Riigikogu alustas veeseaduse paisutamise sätete muutmist
Mai lõpuni saab esitada arvamusi uue nitraaditundliku ala tegevuskava kohta
Keskkonnaministeerium soovib uue eelnõuga täpsustada lämmastikväetiste kasutamise reegleid
Jõustus maapinna kalde määramise määrus
Vabariigi Valitsus kinnitas tegevuskava Paldiski tuumaobjekti lammutamiseks ja uue lõppladustuspaiga rajamiseks
Maamessil esitleti uut veekaitsemeetmete käsiraamatut
Euroopa Komisjon avalikustas aprilli alguses raporti keskkonnavastutuse direktiivi kohta. Raporti kohaselt on direktiivi ülevõtmine ja rakendamine EL-s olnud ebaühtlane ning mõningate keskkonnakahju puudutavate põhimõistete liiga kitsas tõlgendamine õõnestab direktiivi tõhusust. Samuti leidis komisjon, et direktiivist tulenevaid reegleid kohaldatakse liiga harva, kuna paljude riikide asutused eelistavad EL keskkonnavastutuse reeglite asemel kohaldada siseriiklikke norme.
Üheks peamiseks puudujäägiks on direktiivis leiduvate mõistete riigiti erinev tõlgendamine
Üheks direktiivi ebaühtlase rakendamise peamiseks näiteks on mõiste „oluline keskkonnakahju“ tõlgendamine. Paljud riigid on seda tõlgendanud väga kitsalt ning kohaldanud EL keskkonnavastutuse reegleid vaid väga suure kahju korral. Samuti on vääriti tõlgendatud mõistet „oluline kahju bioloogilisele mitmekesisusele“, mille osas on täpsemad kriteeriumid toodud direktiivi I lisas. See takistab direktiivi ühe peamise eesmärgi – peatada bioloogilise mitmekesisuse kadu – saavutamist. Ebaühtlast rakendamist on leidnud ka muud mõisted, nt „ennetavad meetmed“ ja „soodne kaitsestaatus“.
EL keskkonnavastutuse reeglite paremaks kohaldamiseks on raporti kohaselt vaja paremini selgitada ja ühetaolisemalt kohaldada „olulise kahju“ künnist, sh looduslikule mitmekesisusele tekitatava kahju osas. Kummutada tuleks väärarusaam, et ennetavaid meetmeid võib võtta üksnes kasutusele siis, kui on teada, et tekitatakse olulist kahju. Ennetavaid meetmeid tuleks kasutusele võtta juba selleks, et vältida bioloogilisele mitmekesisusele tekitatava kahju oluliseks muutumist.
Komisjoni hinnangul tuleb probleemide lahendamiseks järgmise sammuna koostada juhenddokumente, korraldada koolitusi, luua elektroonilisi riskianalüüsi vahendeid, määrata baastasemeid ja võtta muid praktilisi meetmeid. Direktiivi enda muutmist raport ette ei näe.
Euroopa Komisjoni keskkonnavastutuse direktiivi ülevaatamise aruanne
Mai alguses võttis Riigikogu menetlusse keskkonnatasude seaduse muudatuste eelnõu (233SE), millega muudetaks põlevkivi ja turba kaevandamistasud sõltuvusse toodete turuhinnast. Lisaks sellele tunnistataks kehtetuks välisõhu saastetasudele teatud piirkondades (eelkõige Ida-Viru linnades) kehtestatud kõrgem koefitsient.
Eelnõu esmaseks ajendiks on Vabariigi Valitsuse poolt juba märtsi alguses tehtud põhimõtteline otsus langetada põlevkiviettevõtjate halva majandusseisu tõttu keskkonnatasusid. Toonast otsust kirjeldasime ka oma märtsikuu uudiskirjas. Vahepealsel ajal on eelnõud omajagu ümber tehtud. Esialgu plaaniti langetada nii põlevkivi kaevandamisõiguse tasusid (nn ressursitasu) kui ka vee erikasutustasu, samuti jäätmete ladustamise tasu (nn saastetasusid). Uue plaani kohaselt seataks turuhinnast sõltuvusse vaid ressursitasud, aga seda lisaks põlevkivile ka turba osas. Uut süsteemi rakendataks tagasiulatuvalt juba eelmise aasta keskpaigast. Kokkuvõttes vähenevad riigieelarvesse laekuvad tulud sel aastal ca 39 milj eurot ja järgmisel aastal 26,7 milj eurot.
Esialgu plaaniti langetada nii ressursi- kui saastetasusid, uus eelnõu piirduks kaevandamis-õiguse tasude langetamisega, ent teeks seda tagasiulatuvalt eelmise aasta 1. juulist
KÕKi hinnangul on uus eelnõu keskkonnatasude kehtestamise aluspõhimõtetega paremini kooskõlas kui esialgne plaan. Samas on siiski raske mõista, miks keskkonnatasude süsteemi asuti põhjalikult reformima alles siis, kui naftahind oli langenud rekordiliselt madalale tasemele, mitte juba siis, kui naftahind oli kõrge ning riik oleks selle arvelt saanud võtta kõrgemat omanikutulu. Sellisel kujul mõjub muudatus üheselt põlevkivitööstuse toetusmeetmena. Muret tekitav on ka asjaolu, et määrusega nähaks ette kogu riigile laekuva põlevkivi ja turba ressursitasu kandmine otse riigieelarvesse. Sellega vähendatakse tulevikuks veelgi Keskkonnainvesteeringute Keskusele laekuva ja keskkonna heaks kasutatava ressursi hulka.
22. aprillil allkirjastasid paljude maailma riikide esindajad New Yorkis eelmise aasta lõpus Pariisis saavutatud uue globaalse kliimakokkuleppe. Lepe sisaldab endas tegevusplaani ohtlike kliimamuutuste ohjamiseks pea kõigi maailma riikide poolt. Lähemalt tutvustasime kokkuleppe sisu ja eesmärke meie 2015. a. detsembrikuu uudiskirjas.
Euroopa Komisjon sooviks leppe ratifitseerida enne suve; selleks peaks aga liikmesriigid leppe esmalt ratifitseerima
Möödunud aasta detsembris Pariisis 196 riigi poolt mitteametlikult sõlmitud kokkuleppe allkirjastamistseremoonial osales rohkem kui 165 riiki, millest vaid 13 olid selle allkirjastamise hetkeks ratifitseerinud. Pariisi kokkulepe jõustub 30. päeval pärast seda kuupäeva, kui vähemalt 55 konventsiooniosalist, kelle kasvuhoonegaaside heide kokku moodustab hinnanguliselt vähemalt 55% kasvuhoonegaaside koguheitest, on oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andnud. Euroopa Komisjon kutsus üles EL riike, kes veel lepet ratifitseerinud pole, seda võimalikult kiiresti tegema, et Euroopa Liidul oleks võimalik Pariisi kokkulepe ratifitseerida enne suve.
Kliimateemalised rahvusvahelised kohtumised jätkuvad ka peale uue leppe sõlmimist. Järgmine kohtumine toimub 16.-26. mail 2016. a Bonnis, Saksamaal. Kokkusaamisel tulevad arutusele nii uue, nn Pariisi leppe tehnilise rakendamise üksikasjad kui ka jätkutegevused enne 2020. aastat.
Nõukogu otsus EL/2016/590, 11. aprill 2016, ÜRO kliimamuutuse raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta (pdf)
Aprilli lõpus tegi Euroopa Kohus otsuse asjas, kus oli vaidlusküsimuseks, kas Euroopa Komisjon on EL kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemis (nn EU ETS) eraldanud tasuta piisaval hulgal heitkoguste ühikuid (nn saastekvoote). Vaidluse algatajateks olid erinevad Austria, Hollandi ja Itaalia gaasi- ja naftaettevõtted, kelle hinnangul eraldati neile perioodiks 2013-2020 liiga vähe tasuta heitkoguste ühikuid. Ettevõtjatele halva üllatusena leidis Euroopa Kohus aga hoopis, et tasuta eraldatud heitkoguste ühikute hulk oli liiga suur.
EU ETS reeglite kohaselt eraldatakse tasuta heitkoguseid perioodil 2013-2020 eelkõige neile ettevõtjatele, kelle tegevus lisati heitkoguste kauplemise süsteemi alates sellest perioodist. Tasuta jagatavatele saastekvootidele seati ülempiir, mis omakorda lähtus ettevõtjate senistest heitkogustest. Vaidluse algatanud ettevõtjad leidsid, et ülempiiri seadmisel ei arvestatud kohaselt sellega, et nad kasutavad oma tegevuses tekkivaid jäätgaase elektri ja sooja koostootmiseks ja seetõttu eraldati neile liiga vähe tasuta heitkoguseid. Kohus leidis selles osas, et väited olid alusetud, kuna elektritootmisele ei olnud reeglina tasuta heitkoguste eraldamist ette nähtud.
Kohus nõustus ettevõtjate väitega, et Euroopa Komisjon kasutas tasuta jagatavate saastekvootide hulga arvutamisel erineva sisuga alusandmeid. Samas aga leidis Kohus, et põhiliseks probleemiks oli hoopiski see, et aluseks võeti reaalsed heitkogused enne 2013. aastat. Kuna varasemalt õhku paisatud heitkogused olid hilisematest suuremad, siis järelikult on Komisjoni otsusega eraldatud mitte liiga vähe, vaid vastupidi, liiga palju tasuta heigkoguseid. Eelmise aasta novembris arvutasid Reuters Point Carbon analüütikud, et kogu perioodiks on seetõttu tasuta heitkoguseid eraldatud ca 105Mt jagu rohkem, kui pidanuks. Võrdluseks, 2013. a jagati kokku tasuta 809Mt jagu ühikuid.
Euroopa Komisjonil on kohtuotsuse kohaselt aega 10 kuud, et puudused kõrvaldada ning tasuta jagatavate heitkoguste ühikute kogus uuesti arvutada. Kohtuotsusel ei ole tagasiulatuvat mõju, st senini tasuta jagatud ühikuid ettevõtjatelt tagasi nõudma ei hakata.
Euroopa Komisjon ning EL välisasjade ja julgeolupoliitika kõrge esindaja võtsid aprilli lõpus vastu ettepaneku EL Arktika piirkonna poliitika suhtes. Eesmärgiks on täiendada EL praegust tegevust uute meetmetega, mis on suunatud kliimamuutustega võitlemisele, keskkonnakaitsele, säästvale arengule ja rahvusvahelisele koostööle.
2014. aastal palusid EL Nõukogu ja Euroopa Parlament Euroopa Komisjonil ja EL kõrgel esindajal välja töötada ühtsem raamistik EL tegevusele ja rahastamisprogrammidele Arktikas. Arktikal on kliimamuutuste seisukohalt oluline roll, sest piirkond on Maa kliima, sealhulgas Euroopa ilmastikumustrite reguleerija. Üha kiirenev Arktika soojenemine (maailma keskmisest määrast peaaegu kaks korda kiiremini) aitab kaasa ka metaani eraldumisele ja suurendab piirkonnas majandustegevust (nt laevaliiklust, nafta- ja gaasitööstust). Sellest tulenevalt on eesmärgiks võtta kasutusele meetmeid (kokku 39 meedet), mis tagaksid Arktika piirkonnas jätkusuutlikul viisil nii keskkonna kui ka inimeste kaitse.
Kliimamuutuste ja keskkonnakaitse, piirkonna säästva arengu toetamise ning rahvusvahelise koostöö tagamiseks on kavandatud erinevaid meetmeid. Teiste seas on plaanis Arktika piirkonna riikide, sealsete elanike ja põlisrahvastega koostöös põhjaliku kliimamuutustega kohanemise tegevuskava väljatöötamine, rahvusvaheliste reeglite kehtestamine tahma- ja metaaniheite piiramiseks, piirkonna meresõiduohutuse suurendamine laevaliikluse ja jää liikumise jälgimise ja seire abil. EL uue tervikliku Arktika-poliitika eesmärgiks on tagada rahvusvahelise koostöö jätkumine, millel on ka julgeolekuaspektistpiirkondlik ja ülemaailmne tähtsus.
Euroopa Komisjon ootab oma Arktika-poliitika osas järgmisena seisukohti Euroopa Liidu Nõukogult ja Euroopa Parlamendilt.
Euroopa Komisjoni teabeleht
Euroopa Kohus tegi 4. mail otsuse, milles Euroopa Komisjon soovis tuvastada, kas Austria riik on hüdroelektrijaama ehitamiseks loa andmisel, mille tulemusel halveneb Schwarze Slumi jõe ökoloogiline seisund, rikkunud vee raamdirektiivist (EÜ 2000/60) tulenevat kohustust ära hoida pinnaveekogude seisundi halvenemist.
Euroopa Komisjon leidis, et Austria valitsus pidi vesikonna majandamiskavade koostamisel ja hüdroelektrijaama ehitamise lubamisel direktiivi nõudeid arvesse võtma olenemata asjaolust, et nende otsuste tegemise ajal ei olnud direktiivi ülevõtmise tähtaeg kätte jõudnud. Austria leidis aga, et hüdroelektrijaama ehitamise projekti näol on tegemist ülekaalukate üldiste huvidega (aitab kaasa keskkonnakaitsele, säästvale arengule ja energiavarustuse tagamisele), mis kaaluvad üles keskkonnale tuleneva seisundi kahjustamise. Seetõttu on tegemist direktiivist tuleneva erandjuhtumiga ja projekti teostamine on lubatud.
Euroopa Kohus leidis, et Austria pidi hoiduma vee raamdirektiivi eesmärke ohustavast tegevusest juba enne üleminekutähtaja kättejõudmist, ent võis tugineda eranditele
Euroopa Kohus leidis oma otsuses, et tulenevalt EL õigusest ja varasemast kohtupraktikast pidi Austria direktiivi ülevõtmiseks ettenähtud tähtaja jooksul hoiduma selliste meetmete võtmisest, mis võiksid direktiivis sätestatud eesmärgi saavutamise tõsiselt ohtu seada (nt veekogude seisundit halvendada). Kohus tuvastas samas, et liikmesriik oli piisavalt tõendanud, et tegemist on vee raamdirektiivi kohaselt projektiga, mida võib erandlikult lubada. Projekti eesmärgiks on taastuvenergia arendamine (ELi üks esikohal asuvaid prioriteete). Kuna Komisjon ei suutnud tõendada, et tegu ei olnud ülekaalukates avalikes huvides oleva projektiga, oli Komisjoni hagi põhjendamatu.
Euroopa Kohtu otsus C-346/14
Riigikogu algatas aprilli lõpus veeseaduse § 17 täiendamise seaduse eelnõu, millega soovitakse viia veeseadus kooskõlla põhiseadusega. Hetkel kehtiv seadus nõuab tingimusteta keskkonnaministri määruses loetletud nn lõhejõgedel asuvate paisu omanikult või valdajalt kalade läbipääsu rajamist nii paisust üles- kui allavoolu. Normi hinnanud õiguskantsler leidis oma hiljutises seisukohas, et veeseaduse §17 lg 4 ei ole põhiseadusega kooskõlas, sest kehtiv norm ei näe ette erandeid ega kaalumisruumi juhtudeks, mil kaalukatel põhjustel (nt muinsuskaitse) tasuks kalapääsu rajamisest loobuda. Vastavat õiguskantsleri arvamust kajastasime pikemalt meie 2015. a. detsembrikuu uudiskirjas.
Eelnõuga kavandatakse täiendada veeseadust sättega, mille kohaselt on Keskkonnaametil erandjuhul võimalik teha eelnimetatud kohustuse osas leevendusi või paisu omanik kalade läbipääsu rajamise kohustuse täitmisest täiesti vabastada. Kaalutlusõiguse andmise eesmärk on eelnõu kohaselt võimaldada looduskaitse kõrval rohkem arvestada ka inimeste huvisid ja vältida Muinsuskaitseameti ja Keskkonnaameti vahelisi võimalikke õiguslikke vastasseise.
Vabariigi Valitsuse istungil eelnõu arutelu ettevalmistanud keskkonnaminister toetab veeseaduse muudatusi.
Veeseaduse § 17 täiendamise seaduse eelnõu
Vabariigi Valitsuse istungi kommenteeritud päevakord
27. maini on kõigil võimalik avalikul väljapanekul esitada arvamusi Pandivere ja Adavere-Põltsamaa nitraaditundliku ala tegevuskava aastateks 2016-2020 kohta. Tegevuskava on vajalik, et ellu rakendada EL direktiivi 91/676/EMÜ (nn nitraadidirektiiv), mille eesmärgiks on põllumajandusest lähtuvatest nitraatidest põhjustatud veereostuse ärahoidmine (nitraatiooni sisaldus vees ei tohi olla suurem kui 50 mg/l) ning võimaliku veereostuse vähendamine. Tegevuskava koostamise aluseks on 2003. a Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud nitraaditundliku ala kaitse-eeskiri.
Nitraaditundlike ala tegevuskava koostamine on seotud ka hiljaaegu vastuvõetud Lääne-Eesti veemajanduskavaga. Nitraaditundlikul alal (NTA) tuleb teha nii pinna- kui ka põhjaveeseiret, et selgitada välja põllumajandusest lähtuva lämmastikukoormuse mõju maapinnalähedasele põhjaveele. Nitraaditundliku ala tegevuskava peaeesmärk on aidata sellel alal kaasa põllumajandustootmisest pärineva lämmastikukoormise ohjamise kaudu vee hea seisundi saavutamisele ning tagada inimesele ohutu joogivesi, ehk saavutada veemajanduskava eesmärgid.
Pandivere ja Adavere-Põltsamaa NTA-l 2003. aastal kehtestatud piirangute põhjuseks on Pandivere kõrgustiku ja Kesk-Eesti tasandiku õhuke pinnakate, kastrilehtrite ja allikate rohkus, mille tõttu on see ala erakordselt tundlik põllumajandusest lähtuvale pinna- ja põhjaveereostusele. Koostatud tegevuskava tugineb eelnevate tegevuskavade (2009-2011 ja 2012-2015) raames läbiviidud uurimistöödele, seirete tulemustele ning tegevuskavade elluviimise kogemusele. Tähtsaimateks eesmärkideks, mille tegevuskava seab on:
tervisele ohutu joogivee tagamine;
keskkonnasäästlike tehnoloogiate rakendamine põllumajanduses;
põllumajandustootmise mõju uuringute ja seirete korraldamine;
õigusliku raamistiku ja koostöö arendamine NTA kaitse-eesmärkide saavutamiseks;
teavitus ja asjatundlikkuse tagamine;
järelevalve tõhustamine ja järelevalveametnike pädevuse parandamine.
Eesmärkide täitmiseks tuleb tegevuskava kohaselt saavutada nitraatioonide maksimaalse taseme langus (Adaveres 25,7%-lt 20%-le, Pandivere piirkonnas 2%-lt 1%-le).
Ettepanekuid tegevuskava kohta saab esitada kuni 27. maini siin.
Pandivere ja Adavere-Põltsamaa nitraaditundliku ala tegevuskava 2016-2020
Keskkonnaministeerium on saatnud kooskõlastusringile Vabariigi Valitsuse 28. augusti 2001. a määruse nr 288 muutmise eelnõu. Kõnealuse määrusega on kehtestatud veekaitsenõuded väetise- ja sõnnikuhoidlatele ning siloladustamiskohtadele. Eelnõu vajaduse tingis Euroopa Komisjoni poolt Eesti suhtes algatatud rikkumismenetlus.
Üheks Komisjoni etteheiteks on, et Eestis ei ole lämmastikväetiste kasutamine ning nende kasutamise üle arvepidamine piisavalt täpselt reguleeritud. Vajalik on sätestada konkreetsed juhised, mida peab arvestama taimede väetamisel lämmastikväetistega. Selleks täiendatakse kehtivat määrust uue peatükiga ning lisaga, milles sätestataks lämmastikväetiste kasutamise täpsemad nõuded. Näiteks määratletaks maksimaalselt kasutada lubatud lämmastikväetiste kogused erinevate põllukultuuride puhul, samuti väetiste kasutamise parameetrid. Viimaste all peetakse silmas, et lämmastikväetise kasutamisel tuleb arvestada nii mullaviljakust, taime väetustarvet kui ka varem kasutatud väetiste mõju.
Määruse lisas sätestatakse maksimaalselt kasutada lubatud lämmastikväetiste kogused erinevate põllukultuuride kaupa
Eelnõus sisalduvate muudatuse kohaselt peaks põllumajandusega tegelev isik, kes kasutab 50 ja rohkem hektarit haritavat maad, koostama igal aastal enne külvi lämmastikväetiste kasutamise kohta väetamisplaani. Eelnõuga sätestataks väetusplaani kantavate andmete nõuded. Lisaks näeb eelnõu ette, et põllu väetustarbe määramiseks tuleb võtta mullaproove (üks iga 20 ha kohta) ja need ei tohi olla vanemad kui viis aastat. Kaasnev kulu talumeestele, kes seda juba ei tee, on ca 7-40 eurot viie aasta jooksul. Samas võimaldab väetiste kasutamise täpsem planeerimine säästlikumat ja tulusamat majandamist.
16. mail jõustus maapinna kalde määramise määrus (keskkonnaministri 10. mai 2016. a määrus nr 11), mille eesmärgiks on kehtestada ühtsed põhimõtted maapinna kallete määramiseks. Maapinna kallete määramine on oluline, kuna sellest tulenevad täiendavad piirangud väetiste kasutamisele. Enam kui 10% kaldega alal on väetamine keelatud; kui kalle on 5-10% on see keelatud 1.oktoobrist 20.märtsini.
Määruse kohaselt:
- Kalde määramise aluseks võetakse eelduslikult aluseks Maa-ameti kallete kaardirakendus;
- Järelevalve käigus tekkinud lahkarvamuse ja vaide lahendamisel mõõdistatakse maapinna kalle kohapeal;
Määruse tekst Riigi Teatajas
Vabariigi Valitsus otsustas aprilli lõpus toetada Paldiski endise tuumaobjekti lammutamist ja uue radioaktiivsete jäätmete lõppladustuspaiga ehitamist. Tegevuse korraldamise eest vastutajaks on määratud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, mis peaks tagama sõltumatu ja läbipaistva järelevalve, mis on üheks kiirgusohutuse põhimõtteks.
Otsus Nõukogude Liidu sõdurite väljaõppeks mõeldud Paldiski tuumaobjekti lammutamiseks on ajendatud objekti ohutuks muutmise vajadusest. Vastav ülesanne jäi Eesti Vabariigi ülesandeks 1990. aastate alguses, kui tuumkütus reaktoritest Venemaale tagasi viidi, kuid reaktor lahti võtmata jäi. Objekti ohutuks muutmine läheb maksma 90 miljonit eurot, millest pool kulub uue lõppladustuspaiga rajamiseks. Projekti rahastus on küll riiklik kohustus, kuid kuna projektil on suur positiivne keskkonnamõju kogu Läänemere äärsele piirkonnale, loodetakse rahastust saada ka rahvusvahelistest vahenditest.
Valitsuse kinnitatud tegevuskava alusel alustatakse ettevalmistustöödega koheselt, kuna reaktorisektsioonide ohutu hoiustamine on tagatud vaid aastani 2040 ja sellele eelnevalt on vajalik läbi viia hulk uuringuid, millele võib rahvusvahelist praktikat arvestades kuluda kuni kümme aastat. Jäätmete lõppladustuspaik planeeritakse valmis saada samuti 2040. aastaks. Objekti ohutuks muutmise töödega planeeritakse lõplikult valmis saada aastaks 2050.
Kiirgusseaduse eelnõu
Eestimaa Looduse Fondi (ELF) ja Keskkonnaõiguse Keskuse eksperdid koostasid praktilise käsiraamatu põllumajandustootjatele, kuhu koondatud juhised aitavad hoida meie veekeskkonda parema tervise juures. Käsiraamatu koostamisel on silmas peetud ühisosa leidmist, et lisaks veekaitsele tekiks ka põllumajandustootjale vahetum kasu.

matches:
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
§ 17
§17
§ 17


Kalender mai 2019
Loosung mai 2019
MAI KUU LOOSUNG: Ükski pole sinu sarnane ega ole ka muud Jumalat kui sina. 2Sm 7,22
1. Kolmapäev Ei ole midagi paremat, kui et inimene on oma töö juures rõõmus, kuna see on tema osa. Kg 3,22 Tänage rõõmuga Isa, kes teid on teinud kõlblikuks osa saama pühade pärandist valguse riigis. Kl 1,12 Tõeline tänulikkus hõlmab kogu möödanikku, need on head ja halvad sündmused, rõõmsad ja valusad hetked. Henry Nouwen Js 66,6–13; Rm 15,1–6
2. Neljapäev Hallpea ees tõuse üles ja vanale anna au. 3Ms 19,32 Ärge tehke midagi kiusu ega auahnuse pärast, vaid pidage alandlikkuses üksteist ülemaks kui iseennast. Fl 2,3 Vennad, vendi armastagem, truuduses üksteisele armastust nii tunnistagem, et ka elu jätame! Nii on Ta meid armastanud, et Ta suri meie eest. Need on Teda kurvastanud, kes ei hooli armu tööst. KLPR 314:2. Nikolaus Ludwig von Zinzendorf Jh 17,9–19; Rm 15,7–13
3. Reede Ma näitan ennast pühana teie juures paganate silme ees. Ja te saate tunda, et mina olen Issand, kui ma toon teid Iisraeli pinnale, maale, mille pärast ma oma käe vandudes üles tõstsin, et ma annan selle teie vanemaile. Hs 20,41.42 Mina olen iga päev teie juures ajastu lõpuni. Mt 28,20 Kasvata mu usku ikka, Sõnaga mind kinnita. Sinu teed on imerikkad – nendel last Sa taluta. Õpeta mind arvestama, Issand, kõiges Sinuga. Kes ka tuleks hirmutama – ei siis karda, kõigu ma. Peeter Sink 1Pt 2,1–10; Rm 15,14–21
03.05. 3. mai 1728 – algas loosungite väljajagamine Herrnhutis
4. Laupäev Jumalaga me teeme vägevaid tegusid. Ps 60,14 Kõik, mida te iial teete sõnaga või teoga, seda tehke Issanda Jeesuse nimel, tema läbi Jumalat Isa tänades. Kl 3,17 Kui palju rohkem valgust oleks selles vaimselt tuhmuvas inimeste maailmas, kui Jeesuse jüngrid ei ootaks mingit inimkonna muutumist paremaks ega olukordade ning tegutsemise tingimuste kujunemist soodsamaks ja hõlpsamaks, vaid oleksid kõige kiuste veendunud, et Jumal tahab neid tarvitada just nendes olukordades ja nendes tingimustes. Harri Haamer Ap 8,26–39; Rm 15,22–33
3. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (MISERICORDIAS DOMINI) Kristus ütleb: Mina olen hea karjane. Minu lambad kuulevad minu häält ja mina tunnen neid ja nad järgnevad mulle ning ma annan neile igavese elu. Jh 10,11.27.28 1Pt 2,21b-25; Jh 10,11-16(27-30); Ps 23 Jutlus: Jh 10,11–16(27–30)
5. Pühapäev Issand kõneles Moosesega palgest palgesse, nagu räägiks mees oma sõbraga. 2Ms 33,11 Jüngrid ütlesid teineteisele: "Eks meie süda põlenud meie sees, kui ta teel meiega rääkis ja meile kirju selgitas?" Lk 24,32 Kui keegi mind ei rahusta ja hädas ei või trööstida, siis Sinu sõnast rõõmu saan ja selgelt Isa armu näen. KLPR 189:2. Jakob Jalajas
6. Esmaspäev Tulgem ja hoidkem Issanda poole igavese lepinguga, mida ei unustata! Jr 50,5 Issand, kelle juurde me peaksime minema? Sinul on igavese elu sõnad. Jh 6,68 Jeesus ei oota ilusaid tänusõnu, vaid midagi hoopis enamat. Ta ootab sinu enda pärast, et annaksid end tervenisti Tema juhtimise alla ja jääksid Tema juurde. Albert Soosaar Jh 10,1–10; Rm 16,1–16
7. Teisipäev Taavet kinnitas ennast Issandas, oma Jumalas. 1Sm 30,6 Paulus kirjutab Fileemonile: Ma palvetan, et su usu osadus aitaks sind kõige hea tunnetamises, mis meis on Kristuse suhtes. Fm 4,6 Seisan Su ees Sinu lapsena. Aga ma palvetan nende eest, kes on lootusetud sellepärast, et nad ei tunne Sind, kõikide inimeste Isa. Jörg Zink Mt 9,35–10,1(2–4)5–7
8. Kolmapäev Sa ise oled näinud, kuidas Issand, sinu Jumal, sind kandis nagu mees, kes kannab oma poega, kogu teekonnal, mida te olete käinud. 5Ms 1,31 Ja me oleme tunnetanud ja uskunud armastust, mis Jumalal on meie vastu. 1Jh 4,16 Religioonis püüame alluda Jumala nõuetele hirmu tõttu. Me usume, et kui me ei kuuletu, siis kaotame Jumala õnnistuse nii selles kui ka tulevases maailmas. Evangeeliumis on motivatsiooniks tänulikkus õnnistuse eest, mille oleme juba saanud Kristuse tõttu. Timothy Keller Jh 17,20–26; 2Sm 2,1–11
9. Neljapäev Ma ütlesin: Ma hoian oma eluteed, et ma ei tee pattu oma keelega. Ps 39,2 Iga inimene olgu kärmas kuulama, pikaldane rääkima, pikaldane vihastama. Jk 1,19 Issand, tee mind võimeliseks olema vaikselt, et imetleda seda, mida Sina tahad mulle kõneleda. Jörg Zink Ef 4,(8–10)11–16; 2Sm 5,1–16
10. Reede Issand läkitab oma ingli sinu ees. 1Ms 24,7 Ingel pöördus naiste poole ja ütles: "Teie ärge kartke! Ma tean, et te otsite ristilöödud Jeesust. Ja minge kiiresti, öelge tema jüngritele, et ta on üles äratatud surnuist! Ja vaata, ta läheb teie eele Galileasse, seal te saate teda näha." Mt 28,5.7 Tänan Sind, Issand, Sinu saadikute eest, kes toovad ustavalt Su sõnumi inimesteni. Aita, et minagi võiksin olla Sinu kuulekas saadik ja sõnumitooja seal, kuhu Sa mind iganes läkitad! Marcus Hermen Mt 26,30–35
11. Laupäev Issand tõstku oma pale sinu üle ja andku sulle rahu! 4Ms 6,26 Ja Jumala rahu, mis on ülem kõigest mõistusest, hoiab teie südamed ja mõtted Kristuses Jeesuses. Fl 4,7 Jeesuse rahu! Mis saab olla veel imelisem? Mis võiks patust südant veel rõõmustada, kui ta rändab rahutult ringi jumalatus maailmas? Usklik peab palju kannatama, kuid need kannatused muutuvad kergeks, kui tal on Jeesuse rahu. Jens Marius Giwerholdt Jh 14,1–6; 2Sm 6,1–23
4. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (JUBILATE) Kui keegi on Kristuses, siis ta on uus loodu, vana on möödunud, vaata, uus on sündinud. 2Kr 5,17 Ap 17,22-24; Jh 15,1-8; Ps 103 Jutlus: Õp 8,22–36
12. Pühapäev Issand on hea, varjupaik hädaajal, ja ta tunneb neid, kes tema juures pelgupaika otsivad. Na 1,7 Meid ahistatakse igati, kuid me ei ole kitsikuses; me oleme nõutud, kuid mitte meeleheitel. 2Kr 4,8 Jeesusel on ajaloos viimane sõna. Kristlane aga peab igal juhul võitlema, kannatama, välja kannatama. Kuni viimse võidupäevani. Fanny de Sivers
13. Esmaspäev Sest päikesetõusu poolt päikeseloojaku poole on mu nimi paganate seas suur, ja igas paigas suitsutatakse ning tuuakse mu nimele puhas roaohver. Sest mu nimi on paganate seas suur, ütleb vägede Issand. Ml 1,11 Ja et iga keel tunnistaks: Jeesus Kristus on Issand – Jumala Isa kirkuseks. Fl 2,11 Üks nimi annab edu tööle ja kannatustes mulle troosti toob. Teeb lõpu minu patuööle ja armust minu elu uueks loob. Su nimi, Jeesus Kristus, igavest' on mulle kõige kallim kõikidest. KLPR 50:3. Hugo Viktor Karl Wühner 1Ms 1,6–8; 2Sm 7,1–16
14. Teisipäev Boas ütles Rutile: "Issand, kelle tiibade alla sa oled tulnud varjule, tasugu su tegu!" Rt 2,12 Paulus kirjutab: Ma jätan teie hoolde meie õe Foibe, kes on Kenkrea koguduse teenistuses. Võtke ta vastu Issandas nagu pühadele kohane ning toetage teda, milles tal iganes teid vaja läheb. Rm 16,1–2 Hoolitse selle eest, et su usk oleks soe nii sõnadelt kui tegudelt! Osuta armastust eriti nendele, kelle jaoks see on võõras. Ära jäta ütlemata, et oled selle armastuse saanud Kristuselt – ja et Kristus armastab igaüht. Konrad Veem 1Ms 1,9–13; 2Sm 7,17–29
15. Kolmapäev Meie üleastumised on meiega kaasas ja me tunneme oma süütegusid: vastuhakk ja Issanda salgamine ning loobumine käimisest meie Jumala järel. Js 59,12–13 Kui me oma patud tunnistame, on tema ustav ja õige, nõnda et ta annab andeks meie patud ja puhastab meid kogu ülekohtust. 1Jh 1,9 Kõigeväeline Jumal, armas Isa taevas, halasta meie eksimuste peale ja ära pööra meilt oma õnnistavat palet. Luba meilgi näha avatud taevaväravat. Veelgi enam: me palume, juhi meie samme selle värava suunas oma Poja Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi. Mare Palgi 1Ms 1,14–19; 2Sm 11,1–27
16. Neljapäev Issanda nõu on imeline ja tema tarkus suur. Js 28,29 Jeesus vastas neile: "Kas te pole kunagi lugenud Kirjast: "Kivi, mille ehitajad tunnistasid kõlbmatuks – seesama on saanud nurgakiviks. See tuli Issandalt ja on imeasi meie silmis."" Mt 21,42 Meil Kristus on aluseks seatud, teist alust ei ollagi saa. Ta elavaks kiviks on saanud ja meidki teeb elavaks Ta. KLPR 240:1. Elvi Vares 1Ms 1,20–23; 2Sm 12,1–25
17. Reede Issand annab oma inglitele sinu pärast käsu sind hoida kõigil su teedel. Kätel nad kannavad sind, et sa oma jalga ei lööks vastu kivi. Ps 91,11–12 Eks inglid ole vaid teenijad vaimud, läkitatud abistama neid, kes ükskord pärivad pääste? Hb 1,14 Kõik inglid taeva valguses, kes laulmas Jumalale ja Tema palge kirkuses on alistatud Talle, neid saadab Issand maailma siin laste üle valvama, neid kõigil teedel kaitsma. KLPR 150:1. Laurentius Laurenti 1Ms 1,24–31; 2Sm 15,1–12
18. Laupäev Kui kogu see sugupõlv oli koristatud oma vanemate juurde, tõusis pärast neid teine sugupõlv, kes ei tundnud Issandat ega ka mitte neid tegusid, mis ta Iisraelile oli teinud. Km 2,10 Olgu sul meeles Jeesus Kristus, kes on üles äratatud surnuist. 2Tm 2,8 Kõige õigem ettevalmistus surmaks on teadmine, et ristilöödud Kristus on surma, patu, põrgu ja saatana võitnud, nad pikali löönud. Martin Luther 1Ms 2,1–3; 2Sm 15,13–37
5. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (CANTATE) Laulge Issandale uus laul, sest ta on teinud imetegusid. Ps 98,1 Kl 3,12-17; Lk 19,37-40; Ps 108 Jutlus: Ap 16,23–34
19. Pühapäev Eks tema näe mu teed ja loe kõiki mu samme? Ii 31,4 Ükski loodu ei ole tema ees nähtamatu, vaid kõik on alasti ja paljastatud tema silma ees – tema ees, kellele meil tuleb aru anda. Hb 4,13 Nüüd langeme Su palge ette, suur Jumal, nutulauluga. Oh ära maksa meile kätte, mis teeninud me patuga! Sul on küll õigus nuhelda, kuid palume: oh halasta! KLPR 216:1. Johann Woldemar Jannsen
20. Esmaspäev Issand on su kiitus ja tema on su Jumal. 5Ms 10,21 Jeesus Kristus ütleb: Mina olen A ja O, esimene ja viimane, algus ja ots. Ilm 22,13 Püha, püha, püha oled, meie Looja, kiidulaulud kostku Sulle, nüüd ja lõpmata! Püha, püha, püha, jääva elu tooja, Kolmainus Jumal, nüüd ja otsata. KLPR 142:1. Ivar Rammo 2Ms 15,(1–11)19–21; 2Sm 16,1–14
21. Teisipäev Sinu kätte ma usaldan oma vaimu, sest sina oled mu lunastanud, Issand, sa tõe Jumal. Ps 31,6 Elu Vaimu seadus Kristuses Jeesuses on vabastanud su patu ja surma seadusest. Rm 8,2 Me ei ole õnnelikud selle üle, et oleksime ise suutnud pattu võita. Meie õnn ei seisne selles, et mõni geniaalne inimene oleks avastanud uue pahede ületamise teooria. Niisugusel juhul rajaneks me õnn inimese tahte tugevusel või mõistuse saavutusel. Kui aga kiitleme Kristuse ristist, siis ütleme sellega, et Jumal ise võttis meie lunastuse enda kätte. Osvald Tärk 1Sm 16,14–23; 2Sm 16,15–17,4
22. Kolmapäev See on Issand, keda me ootasime, hõisakem ja tundkem rõõmu tema päästest. Js 25,9 Kiidetud olgu Issand, Iisraeli Jumal, et ta on tulnud katsuma oma rahvast ja on saatnud oma rahvale lunastuse. Lk 1,68 Kaitsku teid elu Jumal, kaitsku teid armastav Kristus, kaitsku teid Püha Vaim teie elu igal ööl, et aidata ja oma hõlmas hoida teie elu igal päeval ja ööl. Keldi palve Rm 15,14–21; 2Sm 17,5–23
23. Neljapäev Sinu sõna oli mulle lustiks ja südamerõõmuks, sest mulle on pandud sinu nimi, Issand, vägede Jumal. Jr 15,16 Jah, õndsad on need, kes Jumala sõna kuulevad ja seda järgivad. Lk 11,28 Jumala Sõna kasutame viljakalt, kui oleme selles järjekindlad. Kristlane loeb Sõna mitte ainult siis, kui tal on selleks juhuslikult aega, vaid regulaarselt iga päev. Elmar Salumaa 1Kr 14,6–9.15–19; 2Sm 18,1–18
24. Reede Jumal ei ole inimene, et ta valetaks, inimlaps, et ta kahetseks. 4Ms 23,19 Tema kandis kõike oma vägeva sõnaga. Hb 1,3 See on suur, imeline lohutus, mida ükski vaga kristlane ei tohi ega taha vahetada mingi maailma au ega vara vastu, nimelt, et ta teab ja usub, et Kristus, meie Ülempreester, istub Isa paremal käel, seisab meie eest ja palub meie eest lakkamatult; et Tema on meie hingede ustav Karjane ja Ülevaataja, kes ei lase kuradil meid Tema käest ära kiskuda. Martin Luther Ilm 5,6–14; 2Sm 18,19–19,9a
25. Laupäev Hõisake Jumalale, kes on meie tugevus! Ps 81,2 Paulus kirjutab: Ma tahan palvetada vaimus, aga tahan palvetada ka mõistusega, tahan laulda vaimus, aga tahan laulda ka mõistusega. 1Kr 14,15 Miks oled vait, mu vaimuvägi? Oh laula sa nüüd elavalt ja mäleta, mis Tema tegi, mis head sa saanud Jumalalt! Nüüd ärka, ärka, vaim ja meel, ning kiida Teda, suu ja keel! KLPR 301:3. Johann Mentzer Jh 6,(60–62)63–69; 2Sm 19,9b–41
6. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (ROGATE) Tänu olgu Jumalale, kes ei ole heitnud kõrvale mu palvet ega ole mult ära võtnud oma heldust. Ps 66,20 1Tm 2,1-6a; Lk 11,1-10(11-13); Ps 77 Jutlus: Jh 16,23b–28(29–32)33
26. Pühapäev Ma armastan Issandat, sest ta kuuleb mu häält ja mu anumist. Ps 116,1 Kui sa palvetad, siis mine oma kambrisse ja lukusta uks, palveta oma Isa poole, kes on varjatud, ja su Isa, kes näeb varjatutki, tasub sulle. Mt 6,6 Evangeelium toimib oma muutva väega üksnes siiralt avatud ja palvetavates südametes. Palvetav kogudus kasvab nii sisemiselt kui väliselt ja austab nõnda Issandat. Joosep Tammo
26.05. Misjoniohvri nädal
27. Esmaspäev Ma tahan, Issand, sind tänada rahvaste seas ja laulda kiitust su nimele. Ps 18,50 Meil on ju võimatu jätta rääkimata seda, mida me oleme näinud ja kuulnud. Ap 4,20 Kogudus koosneb inimestest, keda Jumal on kutsunud maailmast välja ja sinna tagasi saatnud – tunnistama ja teenima. John Stott Mk 1,32–39
28. Teisipäev Tulge, hõisakem Issandale, hüüdkem rõõmuga oma päästekalju poole! Ps 95,1 Nad viibisid päevast päeva ühel meelel pühakojas, murdsid leiba kodudes ja võtsid rooga juubeldades ning siira südamega, kiites Jumalat ja leides armu kogu rahva silmis. Ap 2,46–47 Jumal, me täname Sind, et Sa oled meid oma rahva hulka vastu võtnud! Lase sel kutsel jõuda veel paljudeni ning anna julgust ja jõudu pakkumine vastu võtta! Toomas Paul Lk 18,1–8
29. Kolmapäev Issanda nõu püsib igavesti. Ps 33,11 Paulus ütles: "Ja nüüd annan ma teid Jumala ja tema armusõna hooleks; temal on vägi teid üles ehitada ja anda teile pärand kõigi pühitsetute seas." Ap 20,32 Jumalale kiitust andkem Tema kalli Sõna eest, kiidulaulu Temal' laulgem, kes meil' andnud armu väest oma kalli püha Sõna! Oma janunevat last jootnud sellest allikast, jõudu said siit noor ja vana. Kui ka ilm kord hukka läeb, Tema Sõna seisma jääb. KLPR 182:1. Einar Kiviste Mk 9,14–29
KRISTUSE TAEVAMINEMISPÜHA Kristus ütleb: Kui mind maa pealt ülendatakse, siis ma tõmban kõik enese juurde. Jh 12,32 Ap 1,3-11; Lk 24,(44-49)50-53; Ps 110 Jutlus: 1Kn 8,22–24.26–28
30. Neljapäev Sest sina ei jäta mu hinge surmavalla kätte. Ps 16,10 Sellepärast võib Jeesus ka täielikult päästa need, kes tulevad tema läbi Jumala juurde, elades aina selleks, et kosta nende eest. Hb 7,25 Surm on mulle kasuks, sest minu kodu on taevas. Sageli tunnen küll hirmu selle mõtte juures. Aga Sa oled ju minuga, mu Päästja. Sina, mu täht, ei jäta mind maha viimses hädas, vaid kannad oma väsinud talle paradiisi! Jens Marius Giwerholdt
31. Reede Ära jäta mind maha, Jumal, kui ma lähen vanaks ja halliks, kuni ma kuulutan sinu käsivart praegusele põlvele ja su vägevust kõigile järeltulijaile. Ps 71,18 Sellepärast me ei loidu, vaid kuigi meie väline inimene kõduneb, uueneb sisemine inimene ometi päev-päevalt. 2Kr 4,16 Minu elu väga vaene on siin ilmas Sinuta, minu laeva ajalaine võib siin põhja paisata, aga kui mu saatjaks Sina, rahuranda jõuan mina Sinu võimsa abiga – selle eest Sind tänan ma. KLPR 442:2. Peeter Grünfeldt Jh 18,33–38; Fl 1,1–11