text:
1213. Püha ristimine on kogu kristliku elu alus, avatud värav eluks Vaimus (vitae spiritualis ianua) ja teiste sakramentide juurde. Ristimise läbi vabastatakse meid pattudest ning me sünnime taas Jumala lastena, me saame Kristuse liikmeteks, siseneme Kirikusse ning osaleme Tema läkituses (vrd Firenze Kirikukogu: DS 1314; CIC can. 204, par. 1; 849; CCEO can. 579, par. 1): “Ristimine on vee ja Sõna kaudu taassünni sakrament” (Catechismus Romanus, 2,2,5).
I. Kuidas seda sakramenti nimetatakse?
1214. Seda nimetatakse ristimiseks tema teostamiseks olemusliku riituse tõttu: ristimine (kreeka keeles baptizein) tähendab vee alla kastmist. Kastmine vette sümboliseerib katehhumeeni matmist Kristuse surma, millest ta koos Temaga (vrd Rm 6:3-4; Kl 2:12) “uue looduna” üles tõuseb (2 Kr 5:17; Gl 6:15). /628/
1215. Seda sakramenti nimetakse ka uuestisünni pesemiseks ja Pühas Vaimus uuendamiseks (Tt 3:5), kuna ta tähendab ja teostab sündi veest ja Vaimust, ilma milleta keegi „ei saa minna Jumala riiki“ (Jh 3:5). / 1257/
1216. „Seda pesemist nimetatakse valgustuseks, sest seda, kes selle (kateheetilise) õpetuse saab, valgustatakse Vaimus“ (p. Justinus, Apologiae, I,16,12). Võtnud ristimises vastu Sõna, „tõelise valguse, mis valgustab iga inimest“ (Jh 1:9), on ristitu pärast “valgustamist” (Hb 10:32) saanud “valguse lapseks” (1 Ts 5:5), isegi “valguseks” eneseks (Ef 5:8). /1243/
„Ristimine on Jumala kauneim ja ülevaim and … Me nimetame seda kingiks, armuks, salvimiseks, valgustuseks, surematuse rüüks, taassünni pesemiseks, pitseriks ja kõigeks, mis on eriliselt väärtuslik. Kingiks, sest seda jagatakse neile, kes midagi kaasa ei too; armuks, sest seda jagatakse isegi süüdlastele; ristimiseks, sest patt maetakse vette; salvimiseks, sest ta on püha ja kuninglik (nagu need, keda salvitakse); valgustuseks, sest ta on särav valgus; pesemiseks, sest ta peseb puhtaks; pitseriks, sest ta hoiab meid ning on Jumala väe märk“ (p. Gregorius Nazianzist).
II. Ristimine õndsusloos
Ristimisele eelnevad märgid Vanas Lepingus
1217. Ristimisvee pühitsemisel, mis toimub Ülestõusmispüha öisel liturgial, meenutab Kirik pühalikult õndsusloo suursündmusi, mis viitavad juba ristimise müsteeriumile:
„Issand Jumal, oma nähtamatu väega teed Sina pühade sakramentide läbi imelisi asju. Sina oled loonud vee ja mitu korda ette tähendanud, kuidas ta näitab meile ristimise armu“ (MR, Ülestõusmisöö 42: ristimisvee pühitsemine).
1218. Maailma algusest on vesi, see lihtne, ent imeline loodu elu ja viljakuse allikaks. Pühakirja järgi ”katab” teda Jumala Vaim (vrd 1 Ms 1:2): /344, 694/
„Juba aegade alguses hõljus Sinu Vaim vete kohal ja andis pühitsevat väge“ (MR, Ülestõusmisöö 42; ristimisvee pühitsemine).
1219. Kirik näeb Noa laevas eelmärki ristimises saadavale õndsusele. „Noa päevil, laeva valmistamise aegu“ päästeti vee läbi „vähesed – see tähendab kaheksa hinge“ (1 Pt 3:20). /701, 845/
„Sina kätkesid uuestisünni märgi isegi uputuse voogudesse, nii et seesama laine, mis teeb lõpu pahedele, oleks voorusliku elu algus“ (MR, Ülestõusmisöö 42; ristimisvee pühitsemine).
1220. Allikavesi on elu sümbol, merevesi sümboliseerib surma. Seepärast võib vesi viidata ka ristimüsteeriumile. Selle sümboolika alusel tähendab ristimine kaasamist Kristuse surma. /1010/
1221. Nõnda kuulutab eelkõige Punase mere läbimine – Iisraeli tõeline vabanemine Egiptuse orjapõlvest – ristimises saadavat vabanemist:
„Aabrahami lastele tegid Sina tee valla läbi Punase mere, et vaarao orjapõlvest päästetud rahvas oleks tulevase ristirahva võrdkujuks“ (MR, Ülestõusmisöö 42; ristimisvee pühitsemine).
1222. Ristimise eelkujundiks on viimaks ka Jordani ületamine, mille kaudu Jumala rahvas omandas Aabrahami järeltulijatele tõotatud maa, saades selle kingiks – see on igavese elu võrdpilt. See õnnis tõotus täitub Uues Lepingus.
Kristuse ristimine
1223. Kõik Vana Lepingu märgid lähevad täide Kristuses Jeesuses. Ta alustab oma avalikku elu ristimise vastuvõtmisega Jordanis Johannese käest (vrd Mt 3:13 par.). Pärast ülestõusmist annab Ta apostlitele läkituse: „Minge siis, tehke jüngriteks kõik rahvad, ristides neid Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimesse ja õpetades neid pidama kõike, mida mina olen teil käskinud“ (Mt 28:19–20; vrd Mk 16:15-16). /232/
1224. Et „kõike täita nagu on kohane“ (nagu Jumal seda nõuab; vrd Mt 3:15), allutas meie Issand end vabatahtlikult Johannese ristimisele, mis oli mõeldud patustele. Selles talituses saab ilmseks Jeesuse „loobumine iseenese olust“ (vrd Fl 2:7). Vaim, mis hõljus esimese loomise vete kohal, laskub sealjuures Kristusele, et sel moel viidata uuele loomisele, ning Isa tunnistab Kristust kui oma armast Poega (vrd Mt 3:17). /536/
1225. Paasa läbi avas Kristus kõikidele inimestele ristimise allikad. Kannatustest, mida Ta Jeruusalemmas taluma pidi, rääkis Ta kui “ristimisest”, millega Teda peab “ristima” (Mk 10:38; vrd Lk 12:50). Veri ja vesi, mis ristilöödud Jeesuse küljest välja voolasid (vrd Jh 19:34), on ristimise ja Euharistia, uue elu sakramentide (vrd 1 Jh 5:6-8) algpildid. Seega on võimalik sündida „veest ja Vaimust“, et „minna Jumala riiki“ (Jh 3:5): /766/
„Vaata, kus sind ristiti, kust pärineb ristimine, kui mitte Kristuse ristilt, Kristuse surmast. Selles peitub kogu müsteerium: Tema kannatas sinu eest, Temas oled sa lunastatud, Temas oled sa päästetud“ (p. Ambrosius, De sacramentis, 2, 6).
Ristimine Kirikus
1226. Juba Nelipühi päeval pühitses ja jagas Kirik püha ristimist. Püha Peetrus ütles rahvahulgale, keda tema jutlus oli sügavalt liigutanud: „Parandage meelt ja igaüks teist lasku ennast ristida Jeesuse Kristuse nimesse oma pattude andekssaamiseks, ning siis te saate Püha Vaimu anni“ (Ap 2:38). Apostlid ja nende kaastöölised pakuvad ristimist kõikidele, kes usuvad Jeesusesse: jumalakartlikele juutidele ja paganatele (vrd Ap 2:41; 8:12-13; 10:48; 16:15). Alati on ristimine seotud usuga: „Usu Issandasse Jeesusesse, siis pääsed sina ja sinu pere,“ ütleb püha Paulus oma vangivalvurile Filipis. „Ning otsekohe ristiti tema ja kõik ta omaksed“ (Ap 16:31.33). /849/
1227. Püha apostel Pauluse järgi saab kristlane ristimise läbi osaliseks Kristuse surmas, ta maetakse koos Temaga ning koos Temaga tõuseb ta üles.
„Kas te siis ei tea, et kes me iganes oleme Kristusesse Jeesusesse ristitud, oleme ristitud tema surmasse? Me oleme siis koos temaga maha maetud ristimise kaudu surmasse, et otsekui Kristus on äratatud üles surnuist Isa auhiilguse läbi, nõnda võime ka meie käia uues elus. Kas te siis ei tea, et kes me iganes oleme Kristusesse Jeesusesse ristitud, oleme ristitud tema surma sisse? Me oleme siis ühes temaga maha maetud ristimise kaudu surma sisse, et otsekui Kristus on äratatud üles surnuist Isa auhiilguse kaudu, nõnda ka meie võime käia uues elus“ (Rm 6:3-4; vrd Kl 2:12).
Kristlased on „Kristusega rõivastatud“ (Gl 3:27). Püha Vaimu väe läbi on ristimine pesemine, mis puhastab, pühitseb ja õigeks teeb” (vrd 1 Kr 6:11; 12:13).
1228. Ristimine on seega vees pesemine, mille läbi Jumala sõna “kadumatu seeme” annab oma elustavat mõju (vrd 1 Pt 1:23; Ef 5:26). Püha Augustinus ütleb ristimise kohta: „Sõna lisandub (materiaalsele) elemendile ja sellest saab sakrament“ (In evangelium Joannis tractatus, 80,3).
III. Kuidas pühitsetakse ristimise sakramenti?
Kristlik sisenemine
1229. Kristlaseks saadakse – ja seda juba apostlite ajast alates – mitmeastmelise sisenemise teel. Seda teed võib käia kiiresti või aeglaselt. Igal juhul peab see aga sisaldama mõningaid olemuslikke elemente: Sõna kuulutamist, Evangeeliumi vastuvõtmist, mis sisaldab pöördumist, usu tunnistamist, ristimist, Püha Vaimu väljavalamist ja ligipääsu euharistlikule ühendusele.
1230. See sisenemine on sajandite vältel ning olude tõttu olnud väga erinev. Kiriku esimestel sajanditel oli kristlik sisenemine väga üksikasjaliselt välja kujundatud: pikk katehhumenaadiaeg ning rida ettevalmistavaid riitusi, mis liturgiliselt märgistasid katehhumeeni ettevalmistamist ja mis kulmineerus lõpuks kristliku sisenemise sakramendis. /1248/
1231. Seal, kus lapse ristimine sai laialtlevinud ja tavaliseks ristimise vormiks, oli ristimise pühitsemine üksainus tegevus, milles kristliku sisenemise ettevalmistavaid astmeid tugevasti kärbiti. Laste ristimine nõuab loomupäraselt ristimisjärgset katehhumenaati. Sealjuures pole tegemist ainult nõutava ristimisjärgse usuõpetusega, vaid hädavajalikult ka ristimisarmu õitsele puhkemisega ristitud isiksuse arengus. Selles seisneb katehheetilise õpetamise roll. /13/
1232. Vatikani II Kirikukogu “taastas” läänekirikus mitmeastmelise “katehhumenaadi täiskasvanutele” (SC 64). Selle riitused leiab Ordo initationis christianae adultorum´is (1972). Peale selle lubas kirikukogu “misjonimaades … peale sisenemise nende elementide, mis sisalduvad kristlikus Pärimuses, kasutada ka selliseid elemente, mis on üksikutel rahvastel tavaks, juhul kui neid on võimalik sobitada kristlike riitustega” (SC 65; vrd SC 37-40). /1204/
1233. Kõigis lääne ja ida kiriklikes riitustes algab tänapäeval täiskasvanute kristlik sisenemine astumisega katehhumenaati, mis tipneb kolme sakramendi – ristimise, kinnitamise ja Euharistia – üheaegse jagamisega ühes pühitsemises (vrd AG 13; CIC cann. 851; 865; 866). Idakirikute riitustes algab laste kristlik sisenemine ristimisega, millele kohe järgneb kinnitamine ja Euharistia vastuvõtmine. Rooma riituses seevastu jätkub sisenemine katehhumenaadiaastate vältel, et hiljem täiusele jõuda kinnitamises ja Euharistia vastuvõtmises, mis on kristliku sisenemise kõrgpunktiks (vrd CIC, cann. 851, 2; 868). /1290/
Püha müstagoogia
1234. Ristimise sakramendi tähendus ja arm tulevad selle pühitsemise riitustes selgesti esile. Selles tähelepanelikult osaledes ning pühitsemise tegevusi ja sõnu jälgides on nad pühendatud kogu rikkusesse, mida see sakrament igas vastristitus tähistab ja teostab.
1235. Ristimärk pühitsemise alguses väljendab seda, et sellele, kes Talle kuuluma hakkab, vermib Kristus oma pitseri. See tähistab lunastusarmu, mille Kristus meile oma risti läbi kätte võitis. /617, 2157/
1236. Jumala sõna kuulutamine valgustab ristitavaid ja kogudust ilmutatud tõega ning kutsub neis esile usu vastuse, mis on ristimisest lahutamatu. Ristimine on ju erilisel viisil “usu sakrament”, kuna selle sakramendi kaudu astutakse usuellu. /1122/
1237. Kuna ristimine tähendab vabanemist patust ja sellele ärgitajast, kuradist, loetakse ristitava kohal üks (või mitu) eksortsismi. Pühitseja salvib ristitavat või paneb talle käe pea peale, seejärel ütleb ristitav ühemõtteliselt Saatanast lahti. Selliselt ettevalmistatuna on ta võimeline tunnistama Kiriku usku, millesse ta ristimise läbi “usaldatakse” (vrd Rm 6:17). /1673; 189/.
1283. Ristimise ja ka ristimisvee pühitsemine toimub epikleesipalve läbi kas Ülestõusmispüha ööl või enne ristimist. Kirik palub Jumalat, et Tema Poja läbi laskuks veele Püha Vaimu vägi, et kõik, kes selles ristitud saavad, „sünniksid veest ja Vaimust“ (Jh 3:5). /1217/
1239. Sellele järgneb ristimissakramendi olemuslik riitus: tegelik ristimine. See tähistab ja teostab, et ristitu sureb patule, samastub Kristuse paasamüsteeriumiga ja siseneb sel moel pühima Kolmainsuse ellu. Kõige väljendusrikkamalt teostatakse ristimist kolmekordse ristimisvette kastmise läbi. Kuid juba algkristlikel aegadel võis ristimist jagada ka vett kolm korda ristitava pea peale valades. /1214/
1240. Läänekirikus lausub ristija kolmekordse veega ülevalamise puhul sõnad: „N., mina ristin sind Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimel.“ Idakiriku riituses pööratakse katehhumeen ida poole ning preester lausub: „See Jumala sulane N. ristitakse Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimel.“ Iga kord, kui ristija üht pühima Kolmainsuse isiku nime nimetab, kastab ta ristitava vette ning tõstab taas välja.
1241. Salvimine püha kriisamiga – piiskopi pühitsetud hästilõhnava õliga – tähendab seda, et vastristitule kingitakse Püha Vaim. Ta on kristlaseks saanud, see tähendab, et ta on Püha Vaimuga salvitu, liidetud Kristusesse, kes on salvitud preestriks, prohvetiks ja kuningaks (vrd OBP 62). /1294, 1574, 783/
1242. Idakirikute liturgias toimub salvimine pärast ristimist järgneva krismatsiooni (kinnitamise) sakramendis. Rooma liturgias kuulutab teistkordne püha kriisamiga salvimine kinnitamise sakramenti, mida jagab piiskop ja mis ristimisel jagatud salvimist teatavas mõttes “kinnitab” ja täiusele viib. /1291/
1243. Valge rüü tähendab seda, et ristitu on „Kristusega rõivastatud“ (Gl 3:27) ja koos Kristusega üles tõusnud. Ristimisküünal, mis süüdatakse põlema paasaküünlast, tähendab seda, et Kristus on vastristitut valgustanud ja ristitud on Kristuses „maailma valgus“ (Mt 5:14; vrd Fl 2:15). Vastristitu on nüüd ainusündinud Pojas Jumala laps. Ta tohib palvetada Jumala laste palvet – Meie Isa. /1216, 2769/
1244. Esimene Armulaud. Saanud Jumala lapseks ning rõivastatuna pulmarüüsse, lubatakse vastristitu “Talle pulmalauda” ning saab uue elu toitu, Kristuse Ihu ja Verd. Idakirikud on kristliku sisenemise ühtsusest väga teadlikud ning jagavad seetõttu püha Armulauda kõigile vastristitutele, ka väikelastele, meenutades Issanda sõnu: „Laske lapsed minu juurde tulla, ärge keelake neid“ (Mk 10:14). Läänekirik võimaldab ligipääsu pühale Armulauale neile, kes on jõudnud mõistuse kasutamise ikka, väljendab aga ristimise seost Euharistiaga sel moel, et vastristitud laps tuuakse Meie Isa palveks altari juurde. /1292/
1245. Pidulik õnnistus lõpetab ristimise pühitsemise. Väikelaste ristimisel aga omab erilist tähtsust ema õnnistamine.
IV. Kes võib ristimist vastu võtta?
1246. „Ristimist vastu võtta võib iga inimene, ja ainult see inimene, kes seni on ristimata” (CIC, can. 864; CCEO, can. 679).
Täiskasvanute ristimine
1247. Kiriku algusaegadest peale on täiskasvanute ristimine kõige sagedasem paikades, kus Evangeeliumi on vaid lühikest aega kuulutatud. Katehhumenaadil (ettevalmistamisel ristimiseks) on siis oluline roll. Sissejuhatusena usku ja kristlikku ellu tuleb tal inimest ette valmistada Jumala armu teadlikuks vastuvõtmiseks ristimises, kinnitamises ja Euharistias.
1248. Katehhumenaadi ülesandeks on võimaldada katehhumeenidel vastata Jumala õndsuspakkumisele ning kirikliku koguduse ühtsuses viia oma pöördumine ning usk küpsusele. Tegemist on „sissejuhatusega tervesse kristlikku ellu … ning selle harjutamisega, mille kaudu jünger Kristuse, oma Õpetajaga on seotud. Seega tuleb katehhumeenid … pühendada õndsuse saladusse. Evangeeliumile vastava eluviisi harjutamise ning pühade riituste läbi tuleb neid aste astmelt juhatada ellu usus, liturgias ning armastavas ühesolemises Jumala rahvaga“ (AG 13; vrd OICA 19 ja 98). /1230/
1249. Katehhumeenid „on juba Kirikuga seotud, nad kuuluvad juba Kristuse kotta ja sageli elavad nad juba usust, lootusest ja armastusest juhitud elu“ (AG 14). „Ema Kirik hõlmab neid oma armastuse ja hoolega juba omadena “ ((LG 14; vrd CIC, cann. 206; 788 par. 3). /1259/
1250. Kuivõrd lapsed sünnivad siia ilma langenud ja pärispatust rikutud inimloomusega, vajavad nemadki taassündi ristimises (vrd DS 1514), et nad saaksid vabaks pimeduse võimust ning võiksid astuda Jumala laste vabaduse riiki (vrd Kl 1:12-14), kuhu on kutsutud kõik inimesed. See, et õndsusarm on täiesti teenimatu, ilmneb laste ristimisel eriti selgelt. Kirik ja vanemad keelaksid lapsele hindamatut armu saada Jumala lapseks, kui nad talle kohe pärast sündimist ristimist ei lubaks (vrd CIC, can. 867; CCEO, cann. 681; 686, § 1). /403, 1996/
1251. Kristlikud vanemad peavad mõistma, et see tava vastab kohustusele edendada elu, mille Jumal nende hoolde on usaldanud (vrd LG 11; 41; GS 48; CIC can. 868).
1252. Kiriku iidne traditsioon on ristida juba väikseid lapsi. Ühemõttelisi tunnistusi sellest leidub alates II sajandist. On aga võimalik, et juba apostlite jutlustamistegevuse algul, mil ristiti terved “pered” (vrd Ap 16:15.33; 18:8; 1 Kr 1:16), ristiti ka lapsed (vrd CDF, instruktsioon Pastoralis actio: AAS 72 (1980), 1137-1156).
Usk ja ristimine
1253. Ristimine on usu sakrament (vrd Mk 16:16). Kuid usk nõuab kristlaste kogudust. Iga kristlane saab uskuda vaid Kiriku usus. Ristimiseks nõutav usk ei pea olema täiuslik ega küps, piisab selle arenemisvõimelisest algusest. Katehhumeenile või tema ristivanematele esitatakse küsimus: „Mida sa palud Jumala Kirikult?“ Ta vastab: „Usku.“ /1123, 168/
1254. Kõigi ristitute juures, olgu nad lapsed või täiskasvanud, peab usk pärast ristimist kasvama. Seepärast pühitseb Kirik igal aastal paasavigiili ajal ristimistõotuste uuendamist. Ettevalmistus ristimiseks juhatab inimese vaid uue elu lävele. Ristimine on uue elu allikas Kristuses, millest võrsub kogu kristlik elu. /2101/
1255. Et ristimise arm saaks areneda, on oluline vanemate abi. Ka ristiisa ja -ema peavad selles kaasa aitama. Seetõttu peavad nad olema head kristlased, võimelised ja valmis vastristitud last või täiskasvanut toetama tema teel kristlikku ellu (vrd CIC, cann. 672 - 874). Nende ülesanne on tõeline kiriklik amet (officium; vrd SC 67). Kogu kiriklik kogudus on kaasvastutav ristimisarmu arenemise ja säilitamise eest ristitutes. /1311/
V. Kes saab ristida?
1256. Ristimise korralised jagajad on piiskop ja preester, läänekirikus ka diakon (vrd CIC, can. 861 § 1; CCEO, can. 677 § 1). Hädakorral võib aga ristida iga inimene, isegi mitteristitu, sel eeldusel, et tal on hädavajalik intentsioon, mis seisneb selles, et ta peab tahtma teha seda, mida Kirik ristimisel teeb ning kasutama kolmainsuslikku ristimisvormelit. Sellise võimaluse põhjusena näeb Kirik Jumala kõikehõlmavat õndsustahet (vrd 1 Tm 2:4) ning ristimise hädavajalikkust õndsaks saamisel (vrd Mk 16:16; DS 1315; CIC, can. 861 § 2). /1752/
VI. Ristimise hädavajalikkus
1257. Issand ise ütleb, et ristimine on õndsuseks hädavajalik (vrd Jh 3:5). Seepärast tegi Ta jüngritele ülesandeks Evangeeliumi kuulutada ja ristida kõik rahvad (vrd Mt 28:19-20; DS 1618; LG 14; AG 5). Ristimine on nende inimeste õndsuseks hädavajalik, kellele on kuulutatud Evangeeliumi ning kellel on võimalus selle sakramendi saamist paluda (vrd Mk 16:16). Kirik ei tunne peale ristimise ühtegi teist vahendit, mis kindlustaks igavese õndsuse saamise. Seepärast järgib ta meelsasti Issanda antud käsku ristida kõik, keda ristida saab, aitamaks neid „taassünnile veest ja Vaimust“. Jumal on õndsuse sidunud ristimise sakramendiga, kuid Ta ise pole oma sakramentidega seotud. /1129, 161, 846/
1258. Kirik on alati olnud kindlal veendumusel, et inimesed, kes usu pärast tapetakse ja kes enne seda pole ristitud, ristitakse nende surmas Kristuse eest ja Kristusega. See vereristimine niisamuti kui ristimissoov kannavad ristimise vilja, olemata sealjuures sakrament. /2473/
1259. Katehhumeenidele, kes surevad enne ristimist, kindlustab nende ristimissoov, patukahetsus ja armastus õndsuse, mida nad ei jõudnud sakramendi kaudu vastu võtta. /1249/
1260. „Kuna Kristus …suri kõikide eest ning kuna tõeliselt on inimesel vaid üks lõppkutsumus, nimelt jumalik, peame me tunnistama, et Püha Vaim pakub kõikidele võimaluse end selle paasamüsteeriumiga Jumalale tuntud viisil siduda” (GS 22; vrd LG 16; AG 7). Iga inimene, kes Kristuse Evangeeliumi ja Tema Kirikut tundmata otsib tõde ja täidab Jumala tahtmist sel määral, mil määral ta seda tunneb, võib päästetud saada. Tuleb eeldada, et sellised inimesed oleksid ristimist ühemõtteliselt igatsenud, kui nad oleksid teadnud selle hädavajalikkust. /848/
1261. Mis puudutab ristimata surnud lapsi, saab Kirik nad vaid Jumala halastuse hoolde usaldada, nagu ta vastavas matuseriituses ka teeb. Jumala suur halastus, mis tahab, et kõik inimesed pääseksid (vrd 1 Tm 2:4) ja Jeesuse õrn armastus laste vastu, kui Ta ütleb: „Laske lapsed minu juurde tulla, ärge keelake neid!“ (Mk 10:14), õigustab lootust, et ka ristimata laste jaoks on olemas õndsustee. Kirik palub lapsevanemaid tungivalt lapsi mitte takistada püha ristimise kingi kaudu Kristuse juurde tulemast. /1250/
VII. Ristimisarm
1262. Ristimise mitmesuguseid mõjusid tähistatakse sakramentaalse riituse erinevate elementidega. Vette kastmine on surma ja puhastamise, ent ka taassünni ja uuenemise sümbol. Ristimise põhilised mõjud on seega puhastumine pattudest ja uuestisünd Pühas Vaimus (vrd Ap 2:38; Jh 3:5). /1234/
1262. Ristimise läbi andestatakse kõik patud, nii pärispatt kui ka isiklikud patud, ent ka patukaristused (vrd DS 1316). Nendesse, kes on uuesti sündinud, ei jää midagi, mis neid takistaks Jumalariiki astumast, ei Aadama patt ega isiklik patt, ka mitte patu tagajärjed, millest halvim on lahusolek Jumalast. /977, 1425/
1264. Ristitus säilivad aga patu teatavad ajalikud tagajärjed: kannatused, haigused, surm ning elust lahutamatud nõrkused (nagu näiteks iseloomunõrkus), ent ka kalduvus patule, mida traditsioon nimetabhimuruseks või piltlikult “patu koldeks” (fomes peccati). Kuna himurus „on jäetud võitlemiseks, ei saa ta kahjustada neid, kes sellega ei nõustu ning Kristuse armu abil talle mehiselt vastupanu osutavad. Nimelt tänu sellele saab ainult see, kes „võistleb korrakohaselt, võidupärja“ (vrd 2 Tm 2:5)“ (Tridenti Kirikukogu: DS 1316). /976, 2514, 1426, 405/
“Uus loodu”
1265. Ristimine mitte ainult ei puhasta kõikidest pattudest, vaid teeb vastristitust ka “uue loodu” (2 Kr 5:17), Jumala lapsendatud lapse (vrd Gl 4:5-7). Ta saab „jumaliku loomuse osaliseks“ (2 Pt 1:4), on Kristuse liige (vrd 1 Kr 6:15; 12:27), “Kristuse kaaspärija” (Rm 8:17) ning Püha Vaimu tempel (vrd 1 Kr 6:19) /505, 460/
1266. Pühim Kolmainsus annab ristitavale teda õigeks mõistva ja pühitseva armu, mis: /1992/
- annab talle jumalikud voorused, mille läbi ta saab võime uskuda Jumalat, Tema peale loota ja Teda armastada; /1812/
- annab talle võime Püha Vaimu andide abil elada ja tegutseda Püha Vaimu sisenduse all; /1831/
- võimaldab tal kõlbeliste vooruste kaudu heas kasvada. /1810/
Nii juurdub pühas ristimises terve kristlase üleloomuliku elu organism.
Liidetud Kirikusse, Kristuse Ihusse
1267. Ristimine teeb meid Kristuse Ihu liikmeks. „Me oleme üksteise liikmed“ (Ef 4:25). Ristimine liidab meid Kirikusse. Ristimise allikast sünnib ainulaadne Uue Lepingu Jumala rahvas, kes ületab kõik rahvuste, kultuuride, rahvaste ja sugupoolte loomulikud ja inimlikud piirid. „Sest meie kõik oleme ühe Vaimuga ristitud üheks ihuks“ (1 Kr 12:13). /782/
1268. Ristitud saavad ”elavateks kivideks”, kellest ehitatakse üles “vaimulik koda” ning “püha preesterkond” (1 Pt 2:5). Ristimise läbi osalevad nad Kristuse preesterlikus, prohvetlikus ning kuninglikus läkituses. Nad on „valitud sugu, kuninglik preesterkond, püha rahvas, omandrahvas“, et nad kuulutaksid „tema kiidetavust, kes (neid) on kutsunud pimedusest oma imelisse valgusse“ (1 Pt 2:9). Ristimine annab osaluse kõigi kristlaste ühises preesterluses. /1141, 784/
1269. Saanud Kiriku liikmeks, ei ole ristitu enam iseenese päralt (vrd 1 Kr 6:19), vaid selle oma, kes meie eest suri ja üles tõusis (vrd 2 Kr 5:15). Seepärast tuleb tal end Kirikus teistele allutada (vrd Ef 5:21; 1 Kr 16:15-16), neid teenida (vrd Jh 13:12-15), olla Kiriku eestseisjatele kuulekas ja neile alistuda (vrd Hb 13:17), neid tunnustada ja pidada neist lugu (1 Ts 5:12-13). Ristimisest tulenevad vastustused ja kohustused. Ristitul on Kirikus ka õigusi: õigus vastu võtta sakramente, saada kinnitust Jumala sõnast ning tuge teistest abivahenditest, mida Kirik jagab (vrd LG 37; CIC, cann. 208-233; CCEO, can. 675, § 2). /871/
1270. Ristitud, kes on „uuesti sündinud (ristimise läbi) Jumala lastena, on kohustatud tunnistama inimeste ees oma usku, mille nad said Kiriku vahendusel Jumalalt“ (LG 11) ning osalema Jumala rahva apostellikus ja misjonlikus tegevuses (LG 17; AG 7 ja 23). /2472/
Kristlaste ühtsuse sakramentaalne side
1271. Ristimine on kõikide kristlaste osaduse alus, see kehtib ka nende osas, kes pole veel täielikus osaduses katoliku Kirikuga. „Kes usub Kristusesse ning on õigel viisil ristimise vastu võtnud, on seeläbi teataval moel, kuigi mitte täiuslikult, osaduses katoliku Kirikuga … Ristimise läbi usu alusel õigeks mõistetud, on nad Kristuse Ihusse liidetud ja seepärast kaunistab neid kristlaste auväärne nimi ning õigusega tunnustavad katoliku Kiriku lapsed neid vendadeks Issandas“ (UR 3). „Ristimine kujutab seega endast ühtsuse sakramentaalset sidet, mis püsib kõikide vahel, kes on selle läbi taassündinud“ (UR 22). /818, 838/
Kustumatu vaimulik pitser
1272. Ristitud kujundatakse Kristuse sarnaseks, sest ristimise kaudu said nad Kristuse liikmeks (vrd Rm 8:29). Ristimine märgistab kristlase kustumatu vaimuliku pitseriga (character), mis tähistab seda, et ta kuulub Kristusele. Seda märki ei kustututa ükski patt isegi sel juhul, kui patt takistab ristimisel õndsuse viljade kandmist (vrd DS 1609-1619). Ristimist jagatakse üksainus kord, seda ei saa korrata. /1221/
1273. Kui kristlased said ristimise läbi Kiriku liikmeks, võtsid nad vastu sakramentaalse pitseri, mis pühitseb neid „osalema kristlikus Jumala austamises“ (LG 11). Ristimise pitser teeb kristlase võimeliseks ja kohustab teda elava osalemisega Kiriku pühas liturgias Jumalat teenima ning püha elu tunnistuse ning tegusa armastuse läbi kõigi ristitute preesterlust teostama (vrd LG 10). /1070/
1274.Issanda pitser (Dominicus character: p. Augustinus, Epistulae, 98,5: PL 33,362) on pitser, millega Püha Vaim meid “lunastuspäevani” (Ef 4:30; vrd Ef 1:13-14; 2 Kr 1:21-22) märgistas. „Ristimine on igavese elu pitser“ (p. Irenaeus, Demonstratio apostolica, 3). Kristlane, kes on lõpuni „pitseri säilitanud“, see tähendab, kes on jäänud ustavaks ristimisel antud tõotustele, võib „usu tähte kandes“ (MR, Rooma missakaanon 97) ristimisel saadud usus, õndsakstegeva Jumala palgest palgesse nägemise ootuses (mis on usu täitumine) ning ülestõusmise lootuses surra. /197, 2016/
1275. Kristlik sisenemine toimub kolme sakramendi – ristimise kaudu, mis annab uue elu; kinnitamise kaudu, mis seda elu kinnitab, ja Euharistia kaudu, mis toidab kristlasi Kristuse Ihu ja Verega, kujundamaks neid ümber Kristuses.
1276. „Minge siis, tehke jüngriteks kõik rahvad, ristides neid Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimesse ja õpetades neid pidama kõike, mida mina olen teil käskinud! Ja vaata, mina olen iga päev teie juures ajastu lõpuni“ (Mt 28:19-20).
1277. Ristimine on sündimine uude ellu Kristuses. Issanda tahtmise kohaselt on see õndsuseks hädavajalik, nagu seda on ka Kirik ise, millega ristimise läbi liitutakse.
1278. Ristimise olemuslik osa seisneb selles, et ristitav kas kastetakse vette või valatakse talle vett pea peale, pöördudes sealjuures pühima Kolmainsuse, Isa ja Poja ja Püha Vaimu poole.
1279. Ristimise mõju ehk ristimisarm on väga rikkalik: pärispatu ja isiklike pattude andestamine, sündimine uude ellu, mille kaudu inimene saab Isa lapsendatud lapseks, Kristuse liikmeks ning Püha Vaimu templiks. Ristimise läbi liidetakse ristitu Kiriku, Kristuse Ihuga, ning ta hakkab osalema Kristuse preesterluses.
1280. Ristimine vermib hinge kustumatu vaimuliku märgi, pitseri, mis pühitseb inimest, tehes ta võimeliseks osalema kristlikus jumalateenistuses. Selle pitseri tõttu pole ristimine korratav (vrd DS 1609 ja 1624).
1281. Need, kes peavad surema usu tõttu, katehhumeenid ning kõik inimesed, kes ei tunne küll Kirikut, ent armu ajel otsivad siiralt Jumalat ning pürgivad selle poole, et tema tahtmist täita, jõuavad ka siis õndsusele, kui nad ristimata surevad (vrd LG 16).
1282. Juba iidsetest aegadest peale ristitakse lapsi, sest see on Jumala armu kingitus, mis ei eelda mingisuguseid inimlikke teeneid. Lapsed ristitakse Kiriku usus. Kristlikku ellu astumine juhib nad tõelisesse vabadusse.
1283. Mis puutub ristimata surnud lastesse, siis kutsub Kiriku liturgia meid usaldama Jumala armu ja nende laste õndsuse eest palvetama.
1284. Hädaolukorras võib ristida iga inimene, tingimusel, et tal on olemas kavatsus teha seda, mida teeb Kirik ja kui ta valab ristitava pea peale vett ning ütleb: „Mina ristin sind Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimel.“
1285. Koos ristimise ja Euharistiaga kuulub kinnitamine “kristlike initsiatsiooni- ehk sisenemissakramentide” hulka, mille ühtsust tuleb hoida. Kristlastele tuleb niisiis selgitada, et kinnitamise vastuvõtmine on hädavajalik ristimise täiusele viimiseks (vrd OCf praenotanda 1). „Kinnitamise sakramendi kaudu seotakse ristitud veelgi täiuslikumalt Kirikuga ning nad saavad Pühalt Vaimult erilist väge; nõnda on nad veelgi rangemalt kohustatud tõeliste Kristuse tunnistajatena usku nii sõna kui teoga levitama ning kaitsma” (LG 4; vrd OCf praenotanda 2).
Kinnitamine õndsusloos
1286. Vanas Lepingus kuulutasid prohvetid, et oodataval Messial puhkab Tema õndsusläkitusele (vrd Lk 4:16-22; Js 61:1)) põhinevalt Issanda Vaim (vrd Js 11:2). Et Püha Vaim laskus Johannese ristimise ajal Jeesusele, oli märgiks sellest, et Tema on see, kes peab tulema: et Ta on Messias, Jumala Poeg (vrd Mt 3:3-17; Jh 1:33-34). Kuna Püha Vaim Jeesuse vastu võttis, kulgeb terve Tema elu ja läkitus täielikus ühtsuses Püha Vaimuga, kelle Isa Talle mõõtmatult annab (vrd Jh 3:34). /702 – 716/
1287. See Vaimu täius polnud aga mõeldud mitte ainult Messiale, vaidseda pidi jagatama tervele messiaanlikule rahvale (vrd Hs 36:25-27; Jl 1:1-2). Kristus tõotas korduvalt Vaimu väljavalamist (vrd Lk 12:12; Jh 2:5-8; 7:37-39; 16:7-15; Ap 1:8) ning lunastas oma tõotuse kõigepealt ülestõusmise (vrd Jh 2:22) ja veelgi selgemalt Nelipühi päeval (vrd Ap 2:1-4). Täidetuna Pühast Vaimust, hakkavad apostlid kuulutama „Jumala suuri asju“ (Ap 2:11). Peetrus seletab, et see Vaimu väljavalamine on messiaanliku ajastu märk (vrd Ap 2:17-18). Kes uskus apostlite jutlust ning lasi ennast ristida, sai Püha Vaimu anni osaliseks (vrd Ap 2:38). /739/
1288. „Sellest ajast peale vahendasid apostlid vastristitutele Kristuse tahtmise kohaselt käte pealepanemise kaudu Vaimu andi ristimisarmu täiusele viimiseks (vrd Ap 8:15-17). Nii mainitakse Kirjas heebrealastele kristliku juhendamise elementide seas õpetust ristimisest ja käte pealepanemisest (vrd Hb 6:2). Seda käte pealepanemist vaadeldakse katoliiklikus pärimuses õigusega kinnitamise sakramendi algusena, mis Nelipühi armul teataval viisil Kirikus edasi kesta laseb” (Paulus VI, Apostellik konstitutsioon Divinae consortium naturae). /699/
1289. Et Püha Vaimu andi veel paremini märgistada, lisandus käte pealepanemisele peagi salvimine hästi lõhnava õliga (kriisamiga). See salvimine piltlikustas nime “kristlane”, mis tähendab “salvitut” ning lähtub Kristusest endast, keda „Jumal … oli võidnud Püha Vaimuga“ (Ap 10:38). Salvimise riitus on tänini nii Idas kui Läänes. Seepärast nimetatakse Idas seda sakramenti krismatsiooniks, salvimiseks kriisamiga või myroniga, mis tähendab “kriisamit”. Läänes viitab nimi “kinnitamine” (ld confirmatio) ühelt poolt ristimise kinnitamisele, millega kristlik initsiatsioon täiuslikuks saab, ja teiselt poolt ristimise armu tugevdamisele – mõlemad on Püha Vaimu viljad. /695, 436, 1297/
Ida ja Lääs – kaks traditsiooni
1290. Esimestel sajanditel oli kinnitamine koos ristimisega üksainus riitus, “topeltsakrament”, nagu ütleb püha Cyprianus. Igal aastaajal toimuvate laste ristimiste arvu ning maakoguduste arvu kasv üha suuremaks muutuvates diötseesides ei võimalda enam seda, et piiskop viibiks kõikidel ristimistalitustel. Kuna taheti, et ristimise täiusele viimist teostaks piiskop, tekib Läänes tava mõlemad sakramendid üksteisest lahutada. Idas aga on mõlema sakramendi üheskoos jagamine säilinud; salvimist jagab ristiv preester. Ta tohib aga salvida vaid piiskopi pühitsetud myroniga (vrd CCEO, can. 695, §1; can. 696, § 1). /1233/
1291. Rooma Kiriku tava – ristimisele järgnev kahekordne salvimine püha kriisamiga – on soodustanud Lääne praksise arengut. Vastristitu esimese salvimise võttis preester ette vahetult pärast ristimist ning see viidi lõpule teise salvimisega, kus piiskop võidis vastristitu laupa (vrd Hippolytus, Traditio apostolica, 21). Preestri teostatud esimene võidmine jäi seotuks ristimisriitusega; ta tähendab ristitu osalemist Kristuse prohvetlikus, preesterlikus ja kuninglikus ametis. Kui aga ristitakse täiskasvanu, toimub vaid üks salvimine, mis kuulub kinnitamise juurde. /1242/
1292. Idakirikute praktika rõhutab eelkõige kristliku initsiatsiooni ühtsust. Ladina Kiriku praktika seevastu väljendab uute kristlaste ühtsust oma piiskopiga kui sellega, kes on oma Kiriku ühtsuse, tema katoliiklikkuse ja apostellikkuse tagaja. Sel viisil rõhutatakse ka kooskõla Kristuse Kiriku apostoolsete allikatega. /1244/
II. Märgid ja kinnitamise riitus
1293. Selle sakramendi riituses tuleb tähele panna kahte asja: salvimise märki ja seda, mida salvimine tähistab ja sisse vermib, nimelt vaimulikku pitserit.
Salvimine omab piibellikus ja antiikses piltlikus keeles rikkalikult tähendusi. Õli on ülevoolava jõukuse (vrd Tn 11:14) ja rõõmu (vrd Ps 23:5; 104:15) märk; ta puhastab (salvimine enne ja pärast pesemist) ja teeb painduvaks (atleetide ja maadlejate salvimine); ta on tervendamise märk, sest vaigistab marrastuste ja haavade valu (vrd Js 1:6; Lk 10:34); ta teeb ka kauniks, terveks ja tugevaks. /695/
1294. Kõiki neid õliga salvimise tähendusi võime leida ka sakramentaalses elus. Ristimisel saadud salvimine katehhumeenide õliga tähendab puhastamist ja jõu andmist; haigete salvimine annab tervenemist ja tugevdamist. Pärast ristimist kinnitamisel ja pühitsemisel toimuv salvimine püha kriisamiga on konsekratsiooni märk. Kinnitamise läbi osalevad kristlased – see tähendab salvitud – veel enam Kristuse läkituses ning Püha Vaimu täiuses, et tervest nende elust voogaks “Kristuse healõhnalist hõngu”. /1152/
1295. Salvimise läbi omandab kinnitamine märgi, Püha Vaimu pitseri. Pitser on isiku kujund (vrd 1 Ms 38:18; Ül 8:6), tema autoriteedi märk (vrd 1 Ms 41:42) mingi eseme omanikuõiguse osas (vrd 3 Ms 32:34) – näiteks sõdureid märgistatakse nende juhi pitseriga ja orjasid nende peremehe omaga. Pitser kinnitab õigusakti (vrd 1 Kn 21:8) või dokumendi ehtsust (vrd Jr 32:10) ning muudab selle mõnes olukorras salajaseks (vrd Js 29:11). /698/
1296. Kristus annab endast ise teada, et Isa kinnitas oma pitseriga Tema pojaksolemist (vrd Jh 6:27). Ka kristlane on pitseriga märgistatud: Jumal on see, „kes on meid ka pitseriga kinnitanud ning meile andnud käsirahaks Vaimu südamesse” (2 Kr 1:22; vrd Ef 1:13; 4:30). See Püha Vaimu pitser tähendab, et kuulutakse tervenisti Kristusele ja ollakse alati Tema teenistuses, kuid see on ka Jumala kaitse tõotatud märgiks suures viimsete aegade katsumuses (vrd Ilm 7:2-3; Hs 9:4-6). /1121/
Kinnitamise riitus
1297. Oluline tegevus, mis küll kinnitamise pühitsemisele eelneb, kuid ometi teatavas mõttes selle juurde kuulub, on püha kriisami pühitsemine. Suurel Neljapäeval konsekreerib piiskop kriisamimissa ajal püha kriisami tervele piiskopkonnale. Mõnedes idakirikutes on see pühitsus isegi patriarhile jäetud. /1183, 1241/
Süüria Antiookia liturgias kõlab püha kriisami (myroni) epiklees: “Isa … läkita oma Püha Vaim meie ja selle õli üle ja pühitse see, et ta kõigile, keda sellega salvitakse ja märgistatakse, oleks püha myron, preesterlik myron, kuninglik myron, rõõmu salvimine, valguse rõivas, õndsuse mantel, vaimulik and, ihu ja hinge tervenemine, kadumatu õnn, kustumatu pitser, usu kilp ja hirmuäratav kiiver kõigi kurja vaenlase tegude vastu.“
1298. Kui kinnitamist pühitsetakse ristimisest lahus, nagu see toimub Rooma riituses, algab selle sakramendi liturgia kinnitatavate ristimistõotuse uuendamise ning Usutunnistusega. Nõnda saab ilmseks, et kinnitamine on ristimise jätk (SC 71). Kui ristitakse täiskasvanut, saab ta kohe kinnitamise ning osaleb Euharistias (vrd CIC, can. 866).
1299. Rooma riituses sirutab piiskop käed üle kõigi kinnitatavate – see on žest, mis on apostlite aegadest Vaimu andmise märgiks. Sealjuures palub piiskop Vaimu väljavalamist:
„Kõigeväeline Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, sina oled need (noored) kristlased (meie vennad ja õed) ristimises Aadama süüst vabastanud, sa oled neile veest ja Pühast Vaimust uue elu kinkinud. Me palume sind, Issand, läkita neile toetaja, Püha Vaim. Anna neile arukuse ja mõistmise, hea nõu, tunnetuse, tugevuse, vagaduse ja jumalakartlikkuse Vaim. Kristuse, meie Issanda läbi“ (OCf, 9). /1831/
1300. Järgneb sakramendi olemuslik riitus. Ladina riituses jagatakse kinnitamise sakramenti „kriisamiga lauba salvimise, käte pealepanemise ning sõnade kaudu: Accipe signaculum doni Spiritus Sancti – „Võta vastu Püha Vaimu anni pitser““ (Paulus VI, Apostellik konstitutsioon Divinae consortium naturae). Idakirikutes salvitakse pärast epikleesi palvet myroniga olulisemaid kehaosi: laupa, silmi, nina, kõrvu, huuli, rinda, selga, käsi ja jalgu. Iga salvimisega kaasneb vormel: „Püha Vaimu anni pitser“. /699/
1301. Rahutervitus, millega selle sakramendi riitus lõpeb, märgistab ja tunnistab kiriklikku osadust piiskopi ning kõigi kristlastega. (vrd Hippolytus, Traditio apostolica, 32).
III. Kinnitamise mõjud
1302. Nagu ilmneb kinnitamise riitusest enesest, on kinnitamise sakramendi tulemuseks Püha Vaimu külluslik väljavalamine, nagu see kord Nelipühi päeval apostlitele osaks sai. /731/
1303. Seepärast kasvatab ja süvendab kinnitamine ristimise armu: /1262 – 1274/
- ta juurutab meid sügavamalt Jumala lapse seisusesse, mis lubab meil öelda: „Abba, Isa“ (Rm 8:15);
- ta ühendab meid tugevamini Kristusega;
- ta rohkendab meis Püha Vaimu ande;
- ta seob meid täielikumalt Kirikuga (vrd LG 11);
- ta kingib meile erilise Püha Vaimu väe, et me oleksime sõnas ja teos tõelised Kristuse tunnistajad, suudaksime levitada ning kaitsta usku, tunnistada vapralt Kristuse nime ning eales ei häbeneks risti (vrd DS 1319; LG 11; 12).
„Meenuta siis, et sa oled vastu võtnud Vaimu pitseri: arukuse ja arusaamise, hea nõu ja tugevuse, tunnetuse ja vagaduse, püha Vaimu pitseri, hoia seda, mida sa oled saanud! Jumal Isa on su pitseerinud, Issand Kristus on sulle jõudu andnud ning Vaimu pandi sinu südamesse andnud“ (p. Ambrosius, De mysteriis, 7, 42).
1304. Kinnitamist saab jagada vaid üks kord, niisamuti nagu ristimist, mille täiusele viimine ta on. Kinnitamine vermib ju hinge kustumatu vaimuliku märgi, „sakramentaalse pitseri” (vrd DS 1609). See on märgiks, et Jeesus Kristus on kristlase oma Vaimu pitseriga märgistanud ning andnud talle väe ülevalt selleks, et ta oleks Tema tunnistaja (vrd Lk 24:48-49). /1121/
1305. See sakramentaalne pitser täiustab ristimisel saadud kristlaste üldist preesterlust. Kinnitatu saab „väe justkui ametikohustest tulenevalt (quasi ex officio) avalikult tunnistada usku Kristusesse“ /p. Thomas Aquinost, Summa Theologiae, III,72,5, ad 2). /1268/
IV. Kes saab kinnitamist vastu võtta?
1306. Iga ristitu, kes pole veel kinnitatud, võib ja peab kinnitamise sakramendi vastu võtma (vrd CIC, can. 899, § 1). Ristimine, kinnitamine ja Euharistia on ühtsed, „kristlased on … kohustatud neid sakramente õigeaegselt vastu võtma” (CIC, can. 890), sest ilma kinnitamise ning Euharistiata on ristimise sakrament küll kehtiv ja mõjus, ent kristlik initsiatsioon on veel lõpule viimata. /1212/
1307. Ladina traditsiooni kohaselt on sobiv aeg kinnitamise vastuvõtmiseks “mõistuse kasutamise iga”. Surmaohus tuleb aga ka lapsi kinnitada, isegi juhul, kui nad ei ole veel mõistuse kasutamise eas (vrd CIC, can. 891, 833, § 3).
1308. Kui vahel kõneldakse kinnitamisest kui “kristliku täisealisuse sakramendist“, siis ei saa täiskasvanuks saamist usus võrdsustada loomuliku täiskasvanuks saamisega. Ei tohi ka unustada, et ristimise arm on süüdimatu ja teenimatu valikuline arm, mis ei vaja “tõestamist” selleks, et ta mõjus oleks. Püha Thomas Aquinost meenutab selle kohta: /1250/
„Kehaline iga pole hinge jaoks määrav, seepärast võib inimene ka lapseeas saavutada vaimuliku täiskasvanuea, mille kohta Tarkuseraamat (4:8) ütleb: „Sest austatav vanus ei ole sama mis pikk iga,
ja seda ei mõõdeta aastate arvuga“. Sellest tuleneb, et paljud on lapseeas Püha Vaimu väel vapralt kuni vereni Kristuse eest võidelnud“ (Summa Theologiae, III,72,8, ad 2).
1309. Ettevalmistus kinnitamiseks peab olema suunatud sellele, et juhatada kristlasi tihedamale ühtsusele Kristusega, elavamale usalduslikkusele Püha Vaimuga, Tema mõjutusega, andidega ja sisendustega, et sel moel paremini kanda kristliku elu apostellikke kohustusi. Seepärast peab kinnitamiseelne katehhees kandma hoolt selle eest, et äratada mõtet Jeesuse Kristuse Kirikusse kuulumisest – seda nii kogu Kiriku kui koguduse osas. Viimasel lasub kinnitatavate ettevalmistamise osas eriline vastutus (vrd OCf praenotanda 13).
1310. Et kinnitamist vastu võtta, tuleb olla armu seisundis. Seepärast on soovitav enne kinnitamist vastu võtta meeleparanduse sakrament, et olla puhastatud Püha Vaimu anni vastuvõtmiseks. Peale selle peab intensiivne palve ette valmistama Püha Vaimu väe ning armu vastuvõtmist alandlikkuse ja valmisoleku vaimus (vrd Ap 1:14). /2670/
1311. Kinnitatavad peavad, nii nagu ristimiselgi, leidma endale vaimulikuks toeks kinnitamise isa või –ema. Väljendamaks mõlema sakramendi kokkukuuluvust, oleks soovitav, kui selleks oleks üks ristivanematest (vrd Ocf praenotanda 15; 16; CIC can. 893, § 1. 2), /1255/
V. Kinnitamise jagaja
1312. Kinnitamise esmane jagaja (minister originarius) on piiskop (vrd LG 26).
Idas jagab kinnitamist tavaliselt ristiv preester koos ristimisega ühel ja samal talitusel. Ta teeb seda aga patriarhi või piiskopi pühitsetud püha kriisamiga. See väljendab Kiriku apostellikku ühtsust, kuna kinnitamise sakrament tugevdab sidet Kirikuga. Seda korda järgib ka Ladina Kirik täiskasvanute ristimise puhul või siis, kui mõnes teises kristlikus ühenduses ristitu, kes pole kinnitamise sakramenti kehtivalt vastu võtnud, võetakse vastu täielikku osadusse Kirikuga (vrd CIC, can. 883, § 3). /1233/
1313. Ladina riituses on piiskop kinnitamise korraline jagaja (vrd CIC, can. 882). Kuigi piiskop võib mõjuvatel põhjustel preestritele kinnitamise jagamiseks täisvolituse anda (vrd CIC, can. 884, § 2), vastab sakramendi mõttele siiski see, et ta seda ise jagab. Lõpuks lahutati just nimelt sel põhjusel kinnitamine ajaliselt ristimisest. Piiskopid on apostlite järeltulijad ning on seega saanud pühitsuse sakramendi täiuse. Kui nad kinnitamist ise jagavad, väljendab see selgelt, et kinnitamine seob selle vastuvõtjaid tihedamini Kirikuga, tema apostlike alustega ning läkitusega olla Kristuse tunnistajaks. /1290, 1285/
1314. Juhul kui kristlane on surmaohus, tohib iga preester talle kinnitamist jagada (CIC, can. 883, § 3). Kirik tahab nimelt, et ükski tema lastest, olgu ta kuitahes väike, ei lahkuks sellest maailmast ilma Püha Vaimu anni läbi Kristuses täiusele jõudmata. /1307/
1315. „Aga kui Jeruusalemmas olevad apostlid said kuulda, et Samaaria on Jumala sõna vastu võtnud, läkitasid nad nende juurde Peetruse ja Johannese. Need tulid kohale ja palvetasid samaarlaste eest, et nad võtaksid vastu Püha Vaimu. Sest Vaim ei olnud langenud veel kellegi peale nende seast, nad olid üksnes ristitud Issanda Jeesuse nimesse. Siis panid apostlid oma käed nende peale ja nad võtsid vastu Püha Vaimu“ (Ap 8:14-17).
1316. Kinnitamine viib ristimise armu täiusele. See on sakrament, mis annab Püha Vaimu, et juurutada meid sügavamalt Jumala lapse seisusesse ja siduda tugevamini Kristusega, kinnitada meie sidet Kirikuga, panna meid enam tema läkituses osalema ja aidata meid sõnas ja teos tunnistust anda meie kristlikust usust.
1317. Nagu ristimine, nii vermib ka kinnitamine kristlase hinge märgi, kustumatu pitseri; seepärast saab seda sakramenti vaid üks kord vastu võtta.
1318. Idas jagatakse kinnitamist vahetult pärast ristimist ja sellele järgneb osalemine Euharistias – see on traditsioon, mis tõstab esile kolme kristliku sisenemissakramendi ühtsust. Ladina Kirikus jagatakse kinnitamist siis, kui on jõutud mõistuse kasutamise ikka. Tavaliselt on kinnitamine jäetud piiskopile viitamaks, et see sakrament kinnitab sidet Kirikuga.
1319. Kinnitatav, kes on jõudnud mõistuse kasutamise ikka, peab tunnistama usku, olema armu seisundis, omama tahet kinnitamist vastu võtta ning olema valmis kiriklikus osaduses ja maailmas täitma oma ülesannet Jeesuse Kristuse jüngri ning tunnistajana.
1320. Kinnitamise olemuslik riitus seisneb selles, et ristitu laupa salvitakse püha kriisamiga (Idas salvitakse ka teisi kehaosi). Sealjuures paneb kinnitamise jagaja talle käed pea peale ning ütleb Rooma riituses: Accipe signaculum doni Spiritus Sancti – „Võta vastu Püha Vaimu anni pitser“, Bütsantsi riituses: „Püha Vaimu anni pitser“.
1321. Kui kinnitamist pühitsetakse lahus ristimisest, muudetakse tema seotus ristimisega ilmseks muuhulgas ristimistõotuse uuendamisega. Kinnitamise jagamine Euharistia pühitsemise raames aitab esile tõsta kristlike sisenemissakramentide ühtsust.

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2
§ 2
§1
§ 1
Ps 23
§ 1
§ 3
§ 1
§ 3
§ 2
§ 3


Meresõiduohutuse seadus1
12.05.2005 RT I 2005, 31, 229 03.06.2005 , osaliselt 1. 07. 2005
(3) Piirivalvelaevadele laienevad üksnes käesoleva seaduse § 19 lõige 7, § 20 lõige 1, välja arvatud «Meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis, 1978» (RT II 1995, 28, 126; 1996, 8, 27) (edaspidi meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvaheline konventsioon) sätestatud laeva juhtkonna liikmete kvalifikatsiooni omistamise osas, § 20 lõige 2, § 21 lõiked 1 ja 2, välja arvatud meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis sätestatud laeva juhtkonna liikmete kvalifikatsiooni osas, § 29 lõige 5 ning 11. peatükk, välja arvatud § 45 lõige 4.
(7) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117; 78, 527) sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
5) kiirreisilaev – majandustegevuseks kasutatav kiirlaev, mille mõiste on toodud 1974. aasta rahvusvahelises konventsioonis inimelude ohutusest merel (RT II 2001, 22, 117; 2003, 19, 97) ning selle konventsiooni kehtivates protokollides ja hilisemates muudatustes (edaspidi rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel) ning mis veab üle 12 reisija;
(5) Veeteede Amet tunnustab Euroopa Liidu liikmesriigi väljastatud tunnistusi ja mõõtekirja ning isiku tunnustamist, kes valmistab tooteid või osutab teenuseid käesoleva seaduse § 7 lõikes 2 nimetatud tegevusvaldkonnas, kui need vastavad rahvusvaheliste konventsioonide ja k��esoleva seaduse nõuetele.
(8) Kui reederil on vaja laeva tehniliseks ülevaatuseks ettevalmistamiseks või teises sadamas remontimiseks, käigukatsetuste läbiviimiseks või muudel seesugustel asjaoludel väljuda sadamast, omamata seejuures kehtivat merekõlblikkuse, sõidukõlblikkuse või käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud reisijateveo tunnistust, väljastab Veeteede Amet reederi kirjaliku taotluse alusel laevale, mille merekõlblikkus seda võimaldab, ühekordse ülesõiduloa.
(1) Laevapere liikmete koolitus- ja kvalifikatsiooninõuded, diplomeerimise korra ning diplomite ja kutsetunnistuste vormid kehtestab Vabariigi Valitsus .
(54) Käesoleva paragrahvi lõikes 53 sätestatud nõudeid kohaldatakse ka v��lisriigi mereõppeasutuse lõpetanud isikule.
(6) Veeteede Ameti, Piirivalveameti, Politseiameti või muu seaduses sätestatud järelevalveasutuse järelevalveametnik võib riikliku järelevalve teostamise käigus avastatud puuduste kohta teha ettekirjutuse, vormistades kontrollakti. Kontrollakti märgitakse puuduste kõrvaldamise nõuded ja tähtajad. Ettekirjutusega võib keelata ka väikelaeva kasutamise, kui see ei ole nõuetekohaselt varustatud või kui on avastatud muid puudusi, mis ei taga väikelaeva ohutust.
[RT I 2005, 31, 229 - jõust. 03.06.2005; 1. 07. 2005]
2) nafta ja naftasaadus, mis on leekpunktiga 60 ºC või alla selle või on rahvusvahelise konventsiooni merereostuse vältimiseks laevadelt lisa I alusel ohtlikuks liigitatav või on naftareostusest põhjustatud kahju kompenseerimise rahvusvahelise fondi asutamise 1971. aasta rahvusvahelise konventsiooni muutmise 1992. aasta protokolli alusel maksustatav nafta;
3) kemikaal, mis on leekpunktiga 60 ºC või alla selle või on rahvusvahelise konventsiooni merereostuse vältimiseks laevadelt lisa II alusel liigitatav merekeskkonnale ohtlikuks kemikaaliks või on laevalt vastutuskindlustust nõudev kemikaal;
[Paragrahv 46 kehtetu alates 1. 07. 2005 - RT I 2005, 31, 229 ]
(3) Üldkasutatavate veeteede navigatsioonimärgistuse paigaldamist ja hooldamist korraldab Veeteede Amet. Ainult ühte sadamat teenindavate navigatsioonimärkide nõuetekohast paigaldamist ja hooldamist sadamaalal ja väljaspool sadamaala korraldab sadama valdaja kooskõlastatult Veeteede Ametiga.
(6) Sadama valdaja on kohustatud teatama Veeteede Ametile kõigist muudatustest ja kõrvalekalletest sadamat teenindavate navigatsioonimärkide paigutuses ja töös, samuti sadama akvatooriumi ja sissesõidutee sügavuste muutustest.
(2) Veeteede Amet esitab reederile või laevaagendile tasumisele kuuluva tuletornitasu ja navigatsioonitasu kohta arve, mis koostatakse laeva ülddeklaratsiooni või lootsikviitungi alusel. Regulaarliinil sõitva laeva kohta esitatakse arve kalendrikuu kohta järgneva kuu 5. kuupäevaks.
(4) Arve tasumise tähtajaks on kümme tööpäeva.
Kui reeder või laevaagent ei ole tasunud tuletornitasu või navigatsioonitasu arvel märgitud tähtpäevaks, on ta kohustatud maksma tähtpäevaks tasumata summalt viivist 0,019 protsenti päevas, kuid kogusummas mitte rohkem kui Veeteede Ameti poolt temale esitatud arvel märgitud tuletornitasu või navigatsioonitasu.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud juurdemaksed arvutatakse lähtuvalt käesoleva seaduse §-s 5010 sätestatud vähendusest, kui see on antud laevale kohaldatav.
(3) Laev, mille kapten laeva sisenemisel laevaliikluse korraldamise süsteemi või laevaettekannete süsteemi tööpiirkonda ei teata laevaliikluse juhtimise keskusele sisenemisest, ei täida liiklemise korda või ei pööra tähelepanu operaatori väljakutsetele, peetakse rikkumise põhjuste väljaselgitamiseks kinni Piirivalveameti poolt.
(21) Lootsitasu määrad ja maksmise korra kehtestab käesoleva seaduse §-s 56 nimetatud lootsiteenuse osutaja. Lootsitasude määrad kehtestatakse kulupõhiselt ning need peavad tagama mõistliku kasumi.
(3) Kui laevaõnnetus seisneb üksnes käesoleva seaduse § 69 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud sündmuses laevapere liikmeks oleva töötajaga, korraldatakse juurdlus kooskõlas töötervishoiu ja tööohutuse seadusega (RT I 1999, 60, 616; 2000, 55, 362; 2001, 17, 78; 2002, 47, 297; 63, 387; 2003, 20, 120; 2004, 54, 389; 86, 584; 89, 612). Kui laevaõnnetus seisneb üksnes § 69 lõike 1 punktis 7 nimetatud sündmuses, korraldab juurdluse Keskkonnainspektsioon. Käesolevas lõikes nimetatud laevaõnnetuste juurdluse läbiviimiseks on juurdluse korraldajal õigus kaasata eksperte. Juurdluse korraldaja esitab juurdluskokkuvõtte Veeteede Ametile.
(31) Kui laevaõnnetus seisneb üksnes käesoleva seaduse § 69 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud sündmuses reisijaga, korraldab juurdluse Politseiamet.
(5) Väikelaevaga toimunud laevaõnnetuse juurdluse korraldab Veeteede Amet juhul, kui seda taotleb väikelaeva omanik või kindlustusandja. Kui väikelaevaga toimunud laevaõnnetusega kaasneb inimohver, korraldab juurdluse Politseiamet kriminaalmenetlust sätestavate seaduste kohaselt.
(2) Veeteede Ameti järelevalveametniku pädevuses on riiklik järelevalve laevade tehnilise seisukorra ning laevade turvalisuse üle ja Veeteede Ameti poolt tunnustatud isiku tegevuse üle kõigis tunnustuse saanud valdkondades. Veeteede Ameti, Piirivalveameti, Politseiameti ja muu seaduses sätestatud järelevalveasutuse järelevalveametniku pädevuses on riiklik järelevalve väikelaevade ja muude veesõidukite üle.
9) laeva projekteerimine, ehitamine, remontimine ja seadistamine käesoleva seaduse §-des 19 ja 191 sätestatud nõuete kohaselt;
Laevade sisseseade rikkumise, samuti laevades selleks mitteettenähtud kohtades suitsetamise eest �� karistatakse rahatrahviga kuni 50 trahviühikut.
Merekõlblikkuse tunnistuseta või sõidukõlblikkuse tunnistuseta, samuti reisijateveo tunnistuseta või rahvusvaheliste konventsioonidega ettenähtud tunnistuseta või aegunud või kehtetu merekõlblikkuse tunnistusega, sõidukõlblikkuse tunnistusega, reisijateveo tunnistusega või rahvusvaheliste konventsioonidega ettenähtud tunnistusega laeva kasutamise eest juriidilise isiku poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni.
(1) Laeva, mille laevapere liikmete arv või laevapere koosseis ei vasta ohutu mehitatuse tunnistusega kehtestatud laevapere miinimumkoosseisule, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 25 sätestatud erand, kasutamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(4) Käesoleva seaduse §-des 88, 89, 93, 9424 ja 9425 sätestatud väärteo kohtuvälised menetlejad on Politseiamet ja Piirivalveamet.
(11) Käesoleva seaduse §-d 371 ja 391jõustuvad 2005. aasta 1. juulil.
EL Nõukogu direktiiv 98/18/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (EÜT L 144, 15.05.1998, lk 1–115), mida on muudetud EÜ Komisjoni direktiiviga 2002/25/EÜ (EÜT L 98, 15.04.2002, lk 1–126), Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiviga 2003/24/EÜ (ELT L 123, 17.05.2003, lk 18–21) ja EÜ Komisjoni direktiiviga 2003/75/EÜ (EMP-s kohaldatav tekst) (ELT L 190, 30.07.2003, lk 6���9);
Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2003/25/EÜ reisiparvlaevade täpsemate püstuvusnõuete kohta (EMP-s kohaldatav tekst) (ELT L 123, 17.05.2003, lk 22–41).


§ 4 Sulgemise tasu maksmine
§ 7 Sulgemisloa lõpetamine
§ 8 Tänava sulgemine avariitööde korral
§ 9 Omavoliline sulgemine
§ 10 Vastutus käesoleva korra rikkumise eest
RT IV, 08.05.2020, 13
Vastu võetud 30.04.2020 nr 71
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 2 ja liiklusseaduse § 12 lõike 2 alusel .
(1) Üldkasutatava territooriumi ajutise sulgemise kord (edaspidi kord) sätestab Viljandi linna haldusterritooriumil asuva üldkasutatava tee, platsi, väljaku, pargi, haljas- või puhkeala ning selle osa (edaspidi tänav) sulgemise üldised tingimused avalike ürituste korraldamiseks, ehitus- ja remonditöödeks ja muu liiklusvälise tegevuse puhul.
(4) Tänava sulgemiseks peab tänava sulgejal olema kirjalik luba ehitus- ja remonditöödeks (kaevetööde luba ja/või tänava sulgemise luba) või avaliku ürituse, avaliku koosoleku ja meeleavalduse (edaspidi avalik üritus) korraldamiseks avaliku ürituse korraldamise luba.
(5) Tänava sulgemise taotluse ja loa blanketid kinnitab Viljandi Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus).
(1) Tänava sulgeja peab hiljemalt 5 päeva enne plaanitavat sulgemist esitama linnavalitsusele tänava sulgemisloa taotluse läbi e- teenuste keskkonna Spoku või Viljandi linna veebilehe www.viljandi.ee kaudu või paberkandjal.
(2) Avaliku ürituse korraldamisel, millega kaasneb tänava sulgemine, peab ürituse korraldaja esitama linnavalitsusele taotluse avaliku ürituse korraldamise loa väljaandmiseks hiljemalt 10 päeva enne ürituse korraldamist.
(3) Kui tänava sulgemisega kaasneb tavapärase liikluskorralduse muutus, esitab sulgeja ka ajutise liikluskorralduse skeemi, mis on koostatud vastavalt kehtivatele liikluskorralduse nõuetele.
(4) Sulgeja peab sulgemisloa taotluse või avaliku ürituse korraldamise loa taotluse kooskõlastama:
1) avalike ürituste, koosolekute ja meeleavalduste korraldamisel politsei, päästeameti ja linnavalitsuse haridus- ja kultuuriameti ning majandusametiga;
2) ehitus- ja remonditööde teostamisel liikluskorralduse muutumisel linnavalitsuse majandusametiga (edaspidi majandusamet) ja vajadusel politsei, päästeameti, kiirabi ja ühistranspordi korraldajaga;
3) parkide, haljas- ja puhkealade sulgemise kõikidel juhtudel majandusameti vastava valdkonna spetsialistiga.
(1) Tänava sulgemisloa või kooskõlastuse andmise otsustamisel lähtub majandusamet taotluses esitatud informatsioonist, liikluskorraldust ja tee kasutamist reguleerivatest õigusaktidest, muust taotlusega seotud teabest ning teistest samal ajal kehtivatest sulgemislubadest, avaliku ürituse lubadest ja vastavate lubade taotlustest.
(2) Tänava sulgemine vormistatakse sulgemisloaga (vajadusel väljastatakse ka kaevetööde luba) või kooskõlastuse andmisega avaliku ürituse korraldamiseks taotlusele. Sulgemisloas on märgitud:
(4) Kui tänava sulgemisega kaasneb liikluskorralduse muutus, lasub tänava sulgejal kohustus edastada vastavasisuline informatsioon kohalikus ajalehes ning liikluskeelu piirkonna elanikele otsepostituse teel ja teavitada operatiivteenistusi ja Viljandi linna ühistranspordi korraldajat mitte hiljem kui viis päeva enne sulgemise algust.
§ 4. Sulgemise tasu maksmine
Üldkasutatava territooriumi sulgemise korral tuleb maksta sulgemise tasu vastavalt Viljandi Linnavolikogu poolt kehtestatud määrusele „Viljandi linna teede ja tänavate sulgemise maks“.
5) sulgemine ei ole põhjendatud.
1) teavitama tänava sulgemisest käesoleva korra § 3 lõikes 4 sätestatud korras;
2) kinni pidama sulgemisloas sätestatud sulgemise ulatusest ja tähtajast;
5) teavitama sulgemisest suletavat territooriumi juurdepääsuna kasutavaid kruntide omanikke või valdajaid vähemalt viis päeva enne sulgemist;
§ 7. Sulgemisloa lõpetamine
(3) Kui tänava sulgemisele eelnenud olukorra taastamine ei ole objektiivsetel asjaoludel võimalik, fikseerib sulgemisloa väljaandja/kooskõlastaja olemasolevad puudused ja sulgejale esitatakse tähtaeg tänava sulgemisele eelnevasse olukorda viimiseks ning antud hetkel loetakse sulgemine lõppenuks. Vajadusel tuleb sulgejal taotleda uus sulgemisluba.
§ 8. Tänava sulgemine avariitööde korral
(2) Avariitöö korral, mille puhul on häiritud tavapärane liikluskorraldus, on ehitise, seadme või tehnosüsteemi omanik või valdaja kohustatud viivitamatult olukorrast informeerima majandusametit, politseid ja päästeametit. Kui ilmneb, et takistatud on ka ühistranspordi liikumine, lasub ehitise, seadme või tehnosüsteemi omanikul või valdajal kohustus informeerida olukorrast ka Viljandi linna ühistranspordi korraldajat.
§ 9. Omavoliline sulgemine
(1) Omavoliliseks sulgemiseks loetakse tänava sulgemist omamata selleks sulgemisluba (v.a käesoleva korra § 8 lõikes 1 sätestatud avariitööde korral) või kooskõlastust.
(2) Omavolilise sulgemise ilmnemisel koostatakse akt, mille alusel teede ja tänavate sulgemise maksu maksuhaldur koostab maksuotsuse. Omavolilise sulgemise maksumäärad on toodud Viljandi Linnavolikogu poolt kehtestatud määruses „Viljandi linna üldkasutatava territooriumi sulgemise maks“.
§ 10. Vastutus käesoleva korra rikkumise eest
(1) Tunnistada kehtetuks Viljandi Linnavolikogu 30.05.2012 määrus nr 120 „Viljandi linna üldkasutatava territooriumi ajutise sulgemise kord”.


text:
Kokku: 87| Näitan: 41 - 60
Asjaolu, et oli olemas tasaarvestamise võimalus, ei tähenda iseenesest, et kostja esitas hagejale tasaarvestusavalduse ja ta tasaarvestas oma leppetrahvi nõude hageja põhinõudega. Kostja esitas vastuhagi leppetrahvi saamiseks ning apellatsioonkaebuses taotluse hageja põhinõude ja kostja leppetrahvi nõude rahuldamise korral nõuded kohtumenetluses tasaarvestada. Kui ringkonnakohus oleks tuvastanud, et kostja on oma nõude hageja nõudega tasaarvestanud, oleks tulnud hageja hagi põhinõude osas ja kostja vastuhagi nõue jätta rahuldamata, sest tasaarvestatavad nõuded lõpevad. Teise poole pankroti väljakuulutamine pärast tasaarvestuse võimaluse tekkimist ei mõjuta tasaarvestuse tegemist. PankrS § 99 lg 1 järgi, kui võlausaldaja võis enne pankroti väljakuulutamist oma nõude tasaarvestada võlgniku nõudega, võib ta kaitstud nõude tasaarvestada ka pärast pankroti väljakuulutamist. Nõude tasaarvestamise avalduse võib esitada kohtule kuni viimase jaotusettepaneku esitamiseni. Kuna PankrS § 43 lg 5 lubab võlgniku vastu esitatud rahalise nõude menetlust jätkata ka pankrotimenetluse ajal, on võlgniku vastu esitatud nõude rahuldamise korral sisuliselt tegemist võlausaldaja nõude tunnustamisega. Kui võlausaldaja on vastava nõude esitanud ka võlgniku pankrotimenetlusess, loetakse PankrS § 103 lg 4 järgi nõuete kaitsmise koosolekul kaitsmiseta tunnustatuks nõue, mis on kohtu jõustunud lahendiga rahuldatud. Seega kuni koosoleku toimumiseni on ka kohtulahendiga rahuldatud nõue ikkagi kaitsmata. Samas peaks olema kohtul lubatud selline nõue tasaarvestada, kuna nõuete kaitsmise koosolekul pole võimalik sellist nõuet kaitsmata jätta. Lubades pankrotimenetluses tasaarvestust, on seatud teiste võlausaldajatega võrreldes paremasse olukorda see võlausaldaja, kelle vastu on võlgnikul nõue. Sellest tulenevalt ei kahjusta kohtulahendiga rahuldatud nõuete tasaarvestamine võlausaldajate õigusi.
3-2-1-42-09 Riigikohus 28.04.2009
PankrS § 107
Kuigi alusetu rikastumise sätetes ei nähta ette viivise maksmise kohustust, ei tähenda see, et alusetu rikastumise korral ei tuleks kohaldada VÕS § 113. VÕS § 1028 lg 1 järgi tekib alusetust rikastumisest tulenev võlasuhe olematu või kehtetu kohustuse täitmisest, s.o alusetu rikastumise ajast. Kohustuse täitmiseks mõistlikult vajalik aeg sõltub muu hulgas sellest, millal alusetult rikastunud isik sai või pidi teada saama alusetust rikastumisest tulenevast kohustusest.
Alusetust rikastumisest tuleneva nõude esitamisel ei ole välistatud intressi nõudmine. VÕS § 1035 lg 3 p 2 järgi on alusetu soorituse saaja alates ajast, kui ta saab teada või peab teadma asjaoludest, mis annavad aluse alusetult saadud raha väljamõistmiseks VÕS 52. ptk sätete alusel, kohustatud maksma soorituse tegijale saadud raha eest intressi seaduses sätestatud suuruses. Intressi suuruse sätestab VÕS § 94. Intressi nõue muutub VÕS § 1035 lg 3 p 2 järgi sissenõutavaks mitte enne, kui on muutunud sissenõutavaks alusetust rikastumisest tulenev põhinõue.
Alusetust rikastumisest tuleneva nõude esitamisel ei ole välistatud intressi nõudmine. VÕS § 1035 lg 3 p 2 järgi on alusetu soorituse saaja alates ajast, kui ta saab teada või peab teadma asjaoludest, mis annavad aluse alusetult saadud raha väljamõistmiseks VÕS 52. ptk sätete alusel, kohustatud maksma soorituse tegijale saadud raha eest intressi seaduses sätestatud suuruses. Intressi suuruse sätestab VÕS § 94. Intressi nõue muutub VÕS § 1035 lg 3 p 2 järgi sissenõutavaks mitte enne, kui on muutunud sissenõutavaks alusetust rikastumisest tulenev põhinõue. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1- 54-08. VÕS § 1028 lg 1 järgi tekib alusetust rikastumisest tulenev võlasuhe olematu või kehtetu kohustuse täitmisest, s.o alusetu rikastumise ajast. Kohustuse täitmiseks mõistlikult vajalik aeg sõltub muu hulgas sellest, millal alusetult rikastunud isik sai või pidi teada saama alusetust rikastumisest tulenevast kohustusest.
VÕS § 197 lg 1 kohaselt on tasaarvestuseks oluline see, et tasaarvestuse pooltel on kohustus maksta teineteisele rahasumma ja tasaarvestaval poolel on õigus oma kohustus täita ja teiselt poolelt nõuda tema kohustuse täitmist.
PankrS § 107 ei keela taotleda nõude tunnustamist väiksemas ulatuses, kui võlausaldaja oli esitanud nõuete kaitsmise koosolekule. Kohus ei ole seotud õigusliku kvalifikatsiooniga, mille pool õigussuhtele annab.
3-2-1-18-09 Riigikohus 01.04.2009
Müüja taganemine lepingust ei pruugi olla kooskõlas hea usu põhimõttega näiteks juhul, kui müüja ei näita mitme aasta jooksul üles huvi ostjapoolse kohustuse täitmise vastu. Müügilepingu poolte esmane tahe peaks olema suunatud sellele, et lepingust tulenevad kohustused saaksid täidetud, mitte aga sellele, et lepingust taganeda. Üldjuhul oleks hea usu põhimõttega kooskõlas see, kui müüja taganeb müügilepingust alles pärast seda, kui ostja ei ole asja eest tasunud müüja antud täiendava tähtaja jooksul või mõistliku aja jooksul pärast meeldetuletust.
Juhul, kui müüja tahab kasutada TsK §-st 249 tulenevat õigust müügilepingust taganeda, peab ta vaidluse korral tõendama, et ostja rikkus müügilepingut oluliselt. Müügilepingu olulise rikkumisega on kõnealuses tähenduses tegemist näiteks siis, kui ostja teatab müüjale, et ta keeldub asja eest tasumast või kui ta ei tasu ostetud asja eest vaatamata müüja meeldetuletusele. Müüja taganemine lepingust ei pruugi olla kooskõlas hea usu põhimõttega näiteks juhul, kui müüja ei näita mitme aasta jooksul üles huvi ostjapoolse kohustuse täitmise vastu. Müügilepingu poolte esmane tahe peaks olema suunatud sellele, et lepingust tulenevad kohustused saaksid täidetud, mitte aga sellele, et lepingust taganeda. Üldjuhul oleks hea usu põhimõttega kooskõlas see, kui müüja taganeb müügilepingust alles pärast seda, kui ostja ei ole asja eest tasunud müüja antud täiendava tähtaja jooksul või mõistliku aja jooksul pärast meeldetuletust.
3-2-1-62-08 Riigikohus 24.09.2008
Hinda võib alandada ka sel teel, et hinna alandamisest teatatakse teisele poolele hagiavalduses.
VÕS § 1028 lg 1 rakendamise eelduseks ei ole olukord, kus lepingust on taganetud. Lepingust taganemise korral kohaldatakse tagasitäitmisele VÕS § 188 jj.
Kokkulepitud sooritust ja vastusooritust ei muuda alusetuteks VÕS § 1028 lg 1 mõttes see, kui üks lepingupooltest kavatses juba enne lepingu sõlmimist mitte teha omapoolset sooritust teise poole soorituse vastu või kui üks või mõlemad lepingupooled leppisid lepingudokumendis ekslikult kokku soorituste tegemises, mida kumbki pool tegelikult ei soovinud. Mõlemal juhul oleks tegemist lepingu rikkumisega ning hageja kasutada oleksid lepingu rikkumisest tulenevad õiguskaitsevahendid. Samuti võiks nendel juhtudel muude seaduses sätestatud täiendavate eelduste olemasolu korral olla isikul alust tühistada leping pettuse või eksimuse tõttu ja sellest tulenevalt saavutada lepingu tagasitäitmine. VÕS § 1028 lg 1 rakendamise eelduseks ei ole olukord, kus lepingust on taganetud. Lepingust taganemise korral kohaldatakse tagasitäitmisele VÕS § 188 jj. Üheks abstraktse võlatunnistusega saadud nõudeõiguse tagasinõudmise eelduseks võib olla olukord, kus tellija ei võlgne töövõtjale tasu tulenevalt töövõtjapoolsest töövõtulepingu rikkumisest. Sellisel juhul on töövõtja rikastunud tellija arvel alusetult abstraktse võlatunnistusega saadud nõudeõiguse võrra ja tellija saab töövõtjalt tagasi nõuda võlatunnistusega antud abstraktset nõudeõigust. See ei tähenda aga seda, et tellijal oleks töövõtja vastu nõudeõigus töövõtulepingu alusel makstud tasu tagasisaamiseks VÕS § 1028 lg 1 järgi.
Üheks abstraktse võlatunnistusega saadud nõudeõiguse tagasinõudmise eelduseks võib olla olukord, kus tellija ei võlgne töövõtjale tasu tulenevalt töövõtjapoolsest töövõtulepingu rikkumisest. Sellisel juhul on töövõtja rikastunud tellija arvel alusetult abstraktse võlatunnistusega saadud nõudeõiguse võrra ja tellija saab töövõtjalt tagasi nõuda võlatunnistusega antud abstraktset nõudeõigust. See ei tähenda aga seda, et tellijal oleks töövõtja vastu nõudeõigus töövõtulepingu alusel makstud tasu tagasisaamiseks VÕS § 1028 lg 1 järgi.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-109-07. Kohustise tasaarvestamisega lõppemise kohta seisukoha avaldamine ei ole ka faktilise asjaolu kohta esitatud väide ning seetõttu ei tähenda isegi tasaarvestusega nõustumine asjaolu omaksvõttu TsMS § 231 tähenduses. Küll aga võib tasaarvestamisega nõustumine olla käsitatav näiteks ühepoolse võla tunnistamisena. Asjaoludeks, mida saaks omaks võtta, saab olla üksnes kas vastaspoolele tasaarvestuse avalduse esitamise fakt või ka tasaarvestuse avalduse sisu.
3-2-1-111-06 Riigikohus 28.11.2006
TsMS § 131 lg-st 1 ja §-st 192 tulenes küll menetlusosalisele õigus esitada eksperdile küsimusi, kuid küsimusi sai esitada üksnes kohtu kaudu ja kohtul oli õigus kõrvaldada asjassepuutumatud või eksperdi pädevusele mittevastavad küsimused.
Menetlusökonoomia põhimõttega kooskõlas ei ole see, kui kostja teatab kohtuistungil, mis toimub kaks aastat pärast hagiavalduse esitamist, et ta soovib vastuhagi esitada. Tasaarvestuse esitamiseks ei pea kostja esitama ilmtingimata vastuhagi. Kui kostja on esitanud hagejale kohtumenetluse ajal tasaarvestuse avalduse, siis peab kohus seda arvestama. Juhul, kui kostja esitab tasaarvestusele suunatud avalduse üksnes kohtule, siis saab tasaarvestuse lugeda tehtuks alates hetkest, mil hageja on tasaarvestuse avaldusest teada saanud.
Tasaarvestuse esitamiseks ei pea kostja esitama ilmtingimata vastuhagi. Kui kostja on esitanud hagejale kohtumenetluse ajal tasaarvestuse avalduse, siis peab kohus seda arvestama. Juhul, kui kostja esitab tasaarvestusele suunatud avalduse üksnes kohtule, siis saab tasaarvestuse lugeda tehtuks alates hetkest, mil hageja on tasaarvestuse avaldusest teada saanud.
3-2-1-56-06 Riigikohus 14.06.2006
Kui pooled esitavad kohtumenetluses teineteise vastu tasaarvestatavad nõuded ja kohus mõlema poole nõuded täielikult või osaliselt rahuldab, tuleb kohtul poolte nõuded rahuldatud osas omal algatusel tasaarvestada.
Tulenevalt CMR-ist tõendab isiku kauba saatjaks olemist kuni vastupidise tõendamiseni eelkõige saatedokument. Kuid see ei välista kauba saatja kindlakstegemist ka muude tõendite alusel.
3-2-1-50-06 Riigikohus 12.06.2006
Kujundusõigusena kasutatava õiguskaitsevahendi puhul (nagu näiteks ostuhinna alandamine) ei ole vastuhagi esitamine vajalik.
Juhul, kui kaotanud poolel on mitu kostjat või hagejat, tuleb neilt reeglina kogu asjas vajalik ja põhjendatud kohtukulu välja mõista solidaarselt, kui nad teostavad hagejaga ühist õigust või kaitsevad end ühiselt hageja vastu. Kui kaaskostjad on solidaarvõlgnikud põhinõude suhtes, puudub üldjuhul mõistlik põhjus käsitleda neid kohtukulude hüvitamise nõude suhtes teisiti.
VÕS § 220 lg 3 puhul tuleb eristada tavapärasel ülevaatamisel avastatavaid puudusi nn varjatud puudustest, s.o lepingutingimustele mittevastavusest, mida ostja ei võinuks avastada asja temalt eeldatava hoolsusega üldiselt väliselt üle vaadates. Ka majandustegevuses tegutsev ostja ei pea eeldama, et talle tarnitakse lepingutingimustele mittevastav asi, ning üldjuhul rakendama erakorralisi meetmeid asja lepingutingimustele mittevastavuse tuvastamiseks, mh palkama selleks nt asjatundja. Vastutusest varjatud puuduste eest vabaneb müüja VÕS § 220 lg-le 3 tuginedes üksnes juhul, kui ostja ei teatanud puudustest mõistliku aja jooksul pärast seda, kui ta sai puudustest teada või pidi teada saama. Ostjalt eeldatav hoolsus võib varieeruda sõltuvalt nt ostetud asja ainulaadusest, komplitseeritusest, kasutuseesmärgist, väärtusest ja pakendi iseärasustest. Lisaks säilivad ostjal ka ülevaatamis- ja teatamiskohustuse rikkumisel õigused VÕS § 220 lg 3 teise lause ja § 221 järgi. Poolte kokkulepe, mis välistab täielikult ostja õigused puuduste ilmnemise korral, kui neist ei teavitata müüjat lühikese aja jooksul pärast kauba vastuvastuvõtmist, sõltumata puuduste iseloomust, võib olla vastuolus VÕS § 106 lg-ga 2 ja seega tühine.
Rikkumise vabandatavus ei tule rahalise kohustuse puhul reeglina kõne alla.
Kui asja müüja ei reageeri tähtaja määramisele müügilepingu rikkumise kõrvaldamiseks, võib ostja rikkumise ise kõrvaldada ning teatada, et ei soovi enam rikkumise kõrvaldamist, vaid kulutuste ja kahju hüvitamist. Sellist tahteavaldust saab põhimõtteliselt lugeda lepingust taganemiseks VÕS § 116 lg 2 p 5 järgi. Kuna taganemise avaldus võib see tsiviilseadustiku üldosa seaduse (TsÜS) § 68 lg 3 järgi olla ka järelduslik. Ka kahju hüvitamise nõudmist kogu lepingu täitmise asemel saab põhimõtteliselt lugeda samaaegseks lepingust taganemiseks.
Määratlemata tulevaste kohustuste käendamisele suunatud käendusleping on kestvusleping, millele saab VÕSRS § 12 lg 1 järgi kohaldada võlaõigusseaduses sätestatut.

matches:
§ 99
§ 43
§ 103
Riigikohus
§ 107
§ 113
§ 1028
§ 1035
§ 94
§ 1035
§ 1035
§ 94
§ 1035
§ 1028
§ 197
§ 107
Kohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 1028
§ 188
§ 1028
§ 1028
§ 188
§ 1028
§ 1028
§ 231
Riigikohus
§ 131
kohus
kohus
Riigikohus
kohus
Riigikohus
§ 220
§ 220
§ 220
§ 221
§ 106
§ 116
§ 68
§ 12


§ 4 Eelarve arvestuspõhisus
3 Tähtajad eelarve ning majandusaasta aruande koostamiseks ja vastu võtmiseks ning eelarve vastuvõtmine
§ 9 Eelarve vastu võtmise ja liigendamise tähtajad ja eelarve vastuvõtmine
31 Kaasava eelarve menetluse läbiviimine
§ 101 Kaasava eelarve objekt
§ 102 Kaasava eelarve menetlusest teavitamine
§ 103 Idee esitamine
§ 104 Ideede analüüs
§ 105 Ideede sõelumine
§ 106 Rahvahääletus
§ 107 Rahvahääletuse tulemuste väljaselgitamine
§ 108 Realiseerimisele kuuluv idee
§ 20 Eelarve vastuvõtmisega samaaegselt tehtavad otsused
7 Eelarve jaotus, täitmine ja aruandlus
§ 221 Eelarve jaotus
§ 231 Väljaminekute tegemine enne lisaeelarve vastuvõtmist
§ 281 Eelarves ettenähtud väljaminekute tegemise piiramine
RT IV, 06.07.2017, 36
jõustumine 15.10.2012
27.06.2013 RT IV, 09.07.2013, 1 12.07.2013
16.04.2015 RT IV, 23.04.2015, 4 26.04.2015, osaliselt 01.07.2015; osaliselt rakendatakse alates 2016. aasta eelarve menetlemisest.
28.06.2017 RT IV, 06.07.2017, 6 09.07.2017, osaliselt 1.01.2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 1 ja kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5 lõike 6 ja 7, § 21 lõike 1 ning § 28 lõike 31alusel.
[RT IV, 06.07.2017, 6 - jõust. 09.07.2017]
Tartu linna eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise korras reguleeritakse Tartu linna eelarve (eelarve) ülesehitust ja liigendust, määratakse eelarve ja majandusaasta aruande koostamise olulisemad tähtajad, reguleeritakse kaasava eelarve menetluse läbiviimist, eelarve ja eelarve seletuskirja koostamist, eelarve menetlemist linnavolikogus, sätestatakse otsused, mis tehakse eelarve vastuvõtmisega samaaegselt, täpsustatakse reegleid olukorraks, kui eelarveaasta alguseks on eelarve vastu võtmata, reguleeritakse eelarve täitmist ja aruandlust ning reservfondi kasutamise korda.
[RT IV, 23.04.2015, 4 - jõust. 26.04.2015]
Käesolevat määrust kohaldatakse eelarvest vahendite taotlemisele, kaasava eelarve menetluse läbiviimisele ning eelarvest eraldatud vahendite jaotamisele, kasutamisele, aruandlusele ja kontrollile juhul, kui seadusest või muust õigusaktist või välisabi vahenditega rahastatava projekti kohta kehtivatest reeglitest ei tulene teistsugune regulatsioon.
§ 4. Eelarve arvestuspõhisus
Tartu linna eelarve on tekkepõhine.
[RT IV, 06.07.2017, 6 - jõust. 01.01.2018]
(2) Eelarve reservfond (reservfond) ettenägematute väljaminekute tegemiseks on kuni 1% kavandatud põhitegevuse kulude mahust.
5) rahavoogude prognoos käesoleva määruse lisa 7 kohaselt.
(2) Linnavalitsus liigendab eelarve struktuuriüksuste ja hallatavate asutuste lõikes põhitegevuse (toetused, tööjõukulu, majandamiskulu ja muu tegevuskulu), investeerimistegevuse ja finantseerimistegevuse kuludeks.
[RT IV, 23.04.2015, 4 - jõust. 26.04.2015, rakendatakse alates 2016. aasta eelarve menetlemisest]
(3) [ RT IV, 23.04.2015, 4 - jõust. 26.04.2015]
3. peatükk Tähtajad eelarve ning majandusaasta aruande koostamiseks ja vastu võtmiseks ning eelarve vastuvõtmine
[Kehtetu - RT IV, 09.07.2013, 1 - jõust. 12.07.2013]
(1) Eelarve koostamise ajakava kinnitab rahandusosakonna juhataja igal aastal hiljemalt 30. juuniks.
§ 9. Eelarve vastu võtmise ja liigendamise tähtajad ja eelarve vastuvõtmine
(2) Linnavalitsus liigendab eelarve korraldusega kahe nädala jooksul pärast eelarve vastuvõtmist linnavolikogus. Eelarveaasta jooksul võib eelarve liigendust muuta linnavalitsus korraldusega.
(1) Majandusaasta aruande koostamise ajakava kinnitab rahandusosakonna juhataja aruandeaastale järgneva aasta 15. jaanuariks.
31. peatükk Kaasava eelarve menetluse läbiviimine
§ 101. Kaasava eelarve objekt
Kaasava eelarve objekt on Tartu linnaga seotud investeeringuobjekt, mis peab pakkuma avalikku hüve ja olema avalikus kasutuses ning objektist ei tohi tekkida ebamõistlikke kulusid linna järgnevate aastate eelarvetele.
§ 102. Kaasava eelarve menetlusest teavitamine
Linnavalitsus tutvustab kaasava eelarve menetlust avalikkusele, korraldab selleks vähemalt ühe avaliku teabepäeva ja kutsub üles esitama ideid kaasava eelarve objekti kohta iga aasta aprillikuus.
§ 103. Idee esitamine
Kaasava eelarve menetluse käigus võib idee esitada igaüks.
§ 104. Ideede analüüs
(1) Ideid analüüsitakse ja hinnatakse nende realiseeritavust järgmisel eelarveaastal.
(2) Ideede analüüsi ja hindamise tulemused avalikustatakse Tartu linna veebilehel.
(3) Igaühel on võimalik ideede kohta Tartu linna veebilehel arvamust avaldada.
(4) Idee, mis ei vasta käesoleva määruse § 101 nimetatud objekti nõuetele, ületab ilmselgelt linnavolikogu poolt määratud kaasava eelarve objektile ettenähtud maksumuse ülemmäära või ei ole objektiivsetel põhjustel realiseeritav, jäetakse kõrvale.
§ 105. Ideede sõelumine
(1) Ideede sõelumiseks jagatakse ideed teemarühmadesse.
(2) Iga teemarühma ideid sõeluvad vastava teemarühma ideede esitajad ja eksperdid koostöös, arvestades arvamusi, mis on ideede kohta esitatud Tartu linna veebilehel.
(3) Sõelumise käigus võib sarnaseid ideid liita ja ideed täiendada.
(4) Sõelumise tulemusena valitakse igast teemarühmast välja ideed, mis pannakse realiseerimisele kuuluvate ideede väljaselgitamiseks rahvahääletusele.
§ 106. Rahvahääletus
(1) Rahvahääletusel saab osaleda iga vähemalt 16-aastane isik, kelle elukoht on rahvahääletuse ajal Eesti rahvastikuregistri andmetel Tartu linnas.
(3) Rahvahääletus viiakse läbi elektrooniliselt.
(4) Hääletamisel identifitseeritakse ennast isikutunnistuse või mobiil-IDga.
(5) Linnavalitsus määrab hääletamise koha, kus saab hääletada isik, kellel ei ole arvuti kasutamise võimalust.
(6) Rahvahääletuse läbiviimiseks moodustab linnavalitsus hääletamiskomisjoni.
§ 107. Rahvahääletuse tulemuste väljaselgitamine
(1) Rahvahääletuse tulemusena reastatakse ideed vastavalt saadud häälte arvule, alustades enim hääli saanud ideest.
(2) Rahvahääletuse tulemuse selgitab välja ja kinnitab käesoleva määruse § 106 lõike 6 kohaselt moodustatud hääletamiskomisjon.
§ 108. Realiseerimisele kuuluv idee
(1) Realiseerimisele kuulub rahvahääletusel enim hääli saanud idee, kui linnavolikogu ei ole otsustanud, et realiseerimisele kuulub mitu ideed.
(2) Kui enim hääli saanud idee(de) realiseerimise maksumus on väiksem linnavolikogu poolt määratud kaasava eelarve objektile ette nähtud maksumusest, kuulub realiseerimisele ka järgmine enim hääli saanud idee, mis mahub linnavolikogu poolt määratud maksumuse sisse.
(2) Rahandusosakonna juhatajal on õigus anda eelarve taotluse ja eelarve taotluse seletuskirja koostamiseks struktuuriüksustele ja hallatavatele asutustele kohustuslikke juhiseid ja kehtestada vorme, mis tagavad eelarve taotluse ja eelarve taotluse seletuskirja ühetaolisuse, kõikehõlmava ja võrreldava koostamise.
(2) Eelarve eelnõu koostamisel hindab rahandusosakond struktuuriüksuste eelarvete taotlustes esitatud tulude ja kulude põhjendatust ning nende vastavust eelarvestrateegiale, linna arengukavale ja muudele õigusaktidele.
2) [kehtetu - RT IV, 09.07.2013, 1 - jõust. 12.07.2013]
5) põhi- ja investeerimistegevuse tulud ja kulud liigendatuna struktuuriüksuste, tegevusalade ja rahandusministri kehtestatud kontoplaanis sisalduvate kontogruppide lõikes;
8) [kehtetu - RT IV, 23.04.2015, 4 - jõust. 26.04.2015]
§ 20. Eelarve vastuvõtmisega samaaegselt tehtavad otsused
2) otsustab välisabi vahenditega rahastatavate projektide või muude välisvahenditega rahastatavate tegevuste sildfinantseerimiseks kasutatavate vahendite suuruse eelarveaastal;
3) [kehtetu - RT IV, 23.04.2015, 4 - jõust. 26.04.2015]
4) otsustab sõltuvale üksusele laenu andmise (sealhulgas laenu tähtaja ja intressimäära) või kehtestab sõltuvale üksusele rahavoogude juhtimise eesmärgil laenu andmiseks piirmäära, milleni võib antavate laenude kogusumma ulatuda;
[RT IV, 09.07.2013, 1 - jõust. 12.07.2013]
5) otsustab kaasava eelarve osa suuruse ning määrab kaasava eelarve objektile maksumuse ülemmäära.
(1) Kui eelarveaasta alguseks on eelarve vastu võtmata, kinnitab linnavalitsus korraldusega väljaminekute lubatud suuruse, arvestades kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses, eelarve eelnõus ja eelmise aasta eelarves sätestatut.
7. peatükk Eelarve jaotus, täitmine ja aruandlus
§ 221. Eelarve jaotus
(1) Hiljemalt ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse § 6 lõikes 2 nimetatud eelarve liigendamist jaotab struktuuriüksuse juht struktuuriüksuse eelarve ja hallatava asutuse juht hallatava asutuse eelarve rahandusministri kehtestatud kontoplaanis sisalduvate kontogruppide ja kontode lõikes.
(2) Hallatava asutuse juht kooskõlastab enne eelarve jaotamist jaotuse kavandi struktuuriüksuse juhi või tema määratud isikuga.
(3) Struktuuriüksus peab jooksvalt koondarvestust oma haldusala eelarve jaotuse kohta.
[RT IV, 23.04.2015, 4 - jõust. 26.04.2015, rakendatakse alates 2016. aasta eelarve menetlemisest.]
(4) Eelarveliste vahendite kasutaja peab eelarvelisi vahendeid kasutama eesmärgipäraselt, majanduslikult ja säästlikult.
(5) Struktuuriüksuse juht ja hallatava asutuse juht peab eelarve täitmisel kinni pidama linnavolikogu poolt vastu võetud eelarvest, sealhulgas tuleb maksimaalselt tagada eelarves kavandatud tulu laekumine.
(6) Eelarvest väljaminekute tegemisel tuleb kinni pidada eelarve jaotusest kontogruppide lõikes.
(7) Eelarvest väljaminekute tegemisel tuleb eelarve täitmise üle arvestust pidada eelarve jaotuse kontode lõikes.
(8) Linnavalitsus võib anda juhiseid eelarve täitmiseks ja kehtestada eelarveaasta sees eelarve jaotuse muutmisele piiranguid.
§ 231. Väljaminekute tegemine enne lisaeelarve vastuvõtmist
Eelmise aasta eelarves ettenähtud, kuid tegemata jäänud väljaminekute tegemiseks, mida võib seaduse kohaselt teha enne lisaeelarve vastuvõtmist, liigendab linnavalitsus korraldusega vahendid struktuuriüksuste ja hallatavate asutuste lõikes käesoleva määruse § 6 lõikes 2 sätestatud korras.
(1) Eelarveaasta jooksul täiendavalt saadud sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite ja annetuste kasutusele võtmiseks vajalikud toimingud teeb rahandusosakond.
(2) Lisaeelarve koostamisel kavandatakse lisaeelarves eelarveaasta jooksul täiendavalt saadud sihtotstarbelised vahendid ja annetused ning nende arvel tehtavad väljaminekud.
(3) Kui eelarveaasta jooksul lisaeelarvet ei koostata, esitatakse ülevaade täiendavalt saadud sihtotstarbeliste vahendite ja annetuste kasutusse võtmisest eelarve täitmise aruande koosseisus vastavalt lisale 6.
(11) Kui õigusaktis ei ole sätestatud teisiti, otsustab eelarvest füüsilisele ja juriidilisele isikule vahendite eraldamise linnavalitsus korraldusega.
(12) Füüsilisele või juriidilisele isikule eelarvest vahendite eraldamise eeldused on järgmised:
1) eraldise saajal puudub riiklike ja Tartu linna kohalike maksude või maksete võlgnevus;
2) eraldise saajal puudub võlgnevus Tartu linna või Tartu linnaga seotud juriidilise isiku ees;
3) eraldise saaja on esitanud varasemalt Tartu linnalt saadud vahendite kasutamise kohta nõuetekohase aruande, kui aruande esitamise tähtpäev on saabunud.
(2) Eelarvest füüsilisele või juriidilisele isikule eraldatud vahendite ülekandmise, kasutamise ja vahendite kasutamise kohta aruande esitamise kohta sõlmitakse leping sõltumata eraldatud vahendite suurusest, kui õigusaktis ei ole sätestatud teisiti. Lepingus peab sisalduma sihtotstarve, milleks eraldatud vahendeid kasutada tuleb.
(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud lepingut ei sõlmita, kui eraldise saajal ei ole täidetud käesoleva paragrahvi lõikes 12 nimetatud eeldused, ning linnavalitsus tunnistab vahendite eraldamise otsuse kehtetuks.
(1) Kui linnavolikogu on kehtestanud sõltuvale üksusele rahavoogude juhtimise eesmärgil laenu andmiseks piirmäära, otsustab laenu andmise sõltuvale üksusel linnavalitsus korraldusega.
(2) Laenulepingu olulised tingimused, mida ei ole määranud linnavolikogu, määrab linnavalitsus.
(1) Välisabi vahenditega rahastatava projekti või muu välisvahenditega rahastatava tegevuse sildfinantseerimiseks annab nõusoleku rahandusosakonna juhataja käesoleva määruse § 20 punkti 2 kohaselt määratud mahu piires.
[RT IV, 23.04.2015, 4 - jõust. 01.07.2015]
[Kehtetu - RT IV, 23.04.2015, 4 - jõust. 26.04.2015]
§ 281. Eelarves ettenähtud väljaminekute tegemise piiramine
(1) Linnavalitsus võib piirata eelarves ettenähtud väljaminekute tegemist eelarve täitmise käigus, kui tulud laekuvad väiksemas mahus kui kavandatud.
(2) Väljaminekute tegemise piiramise otsustab linnavalitsus korraldusega, määrates ära, millises mahus ja milliseid väljaminekuid võib teha.
(3) Väljaminekute tegemist võib piirata kuni lisaeelarve vastuvõtmiseni või ajani, mil selgub tulude laekumise taastumine eelarves kavandatud mahus.
(2) Rahandusosakonna juhatajal on õigus anda majandusaasta aruande koostamiseks struktuuriüksustele ja hallatavatele asutustele kohustuslikke juhiseid ja kehtestada vorme, mis tagavad majandusaasta aruande ühetaolisuse, kõikehõlmava ja võrreldava koostamise.
(2) [Kehtetu - RT IV, 23.04.2015, 4 - jõust. 26.04.2015]
(3) Reservfondist vahendite eraldamise otsustab linnavalitsus korraldusega.
(31) Reservfondist füüsilisele ja juriidilisele isikule vahendite eraldamise eeldused on järgmised:
(5) [Kehtetu - RT IV, 06.07.2017, 6 - jõust. 01.01.2018]
(3) Struktuuriüksuse ja hallatava asutuse taotlus peab sisaldama taotletavate vahendite suurust, põhjendust kulu vajalikkuse kohta (sh selgitust, kas taotletav kulu on ja millises ulatuses eelarves olemas ning miks on vaja täiendavat finantseerimist) ja märget taotletava kulu konto kohta. Hallatava asutuse taotlusele lisab struktuuriüksus arvamuse taotluse põhjendatuse kohta.
(21) Reservfondist eraldatud vahendite jaotuse esitab struktuuriüksusele rahandusosakonna juhataja rahandusministri kehtestatud kontoplaanis sisalduvate kontode lõikes vastavalt reservfondi vahendite taotlusele.
(31) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud lepingut ei sõlmita, kui eraldise saajal ei ole täidetud käesoleva määruse paragrahvi 31 lõikes 31 nimetatud eeldused, ning linnavalitsus tunnistab vahendite eraldamise otsuse kehtetuks.
Lisa 1 Tartu linna koondeelarve
Lisa 2 Tartu linna eelarve tulubaas
Lisa 6 Informatsioon KOFS § 26 alusel kasutusele võetud vahendite kohta
Lisa 7 Rahavoogude prognoos


Fifa 18 osta atv müük tartus - Scania multilif müük puude istutamine hind
Fifa 18 osta atv müük tartus. egiptuse viisa hind huawei black friday amazon
Office hindi video katuseakende müük. millist fotoaparaati osta angaar müük.lhv aktsiate ostmine box office laser hindi movies..
Lexus is300 müük kompass müük. sfinks kasside müük land rover müük.argos black friday 2020 coffee machine rehvide müük ja velgede müük.paracord müük kodiaq in hindi..
Fifa 18 osta atv müük tartus
Fifa 18 osta atv müük tartus. osta sarm results mac audio canada müük.voodrilaua müük korstnapühkija hind müük
Black friday gaming laptop best fifa 18 osta atv müük tartus buy fifa 18 osta atv müük tartus õiglane maksustamine Samsung s9 hindi review adobe illustrator tools tutorial in hindi auto puidu müük vrus bmw i8 müük arvele kohvrite müük tartus photo booth video recording võtmine hind autotreileri müük Logitech g27 müüa klaaspurk müük.Beyblade spinner müük dr martens black friday 1460.Iphone 6 plus müük osta como.The sims 4 ostateczne lekarstwo na wampiryzm kulla hind eestis.Black friday marketing assignment mida osta egiptusest.Toyota müük tartus bacardi rumm hind.Siberi kass müük mopeed müük.Sportland allahindlus samojeedi koera fifa müük.Termopuit hind mida kinkida mehele juubeliks.Black friday deutschland zalando plastakende paigaldus hind
Sibula hind tartus osta ps4 müük slim.Statoil plovykla akcija mild in hindi
Mööbli kanga helicopter hindi name kia optima müük müük id kaardi taotlemine välismaal chrysler voyager müüa millal osta lennupileteid.Riiete müük taldrikute müük Basenji kutsikad müük autoklaaside müük haapsalus mercedes benz w123 longboard videos downhill osta lg g4 müük küttepuu palk müük
Koopiapaber a4 osta hind müük tööristade müük
Inglise buldogi müük naji osta new song.Sony xperia xa1 plus unboxing in hindi rule hint oracle example.Peegelmaja hind psp hindi.Jumping batuutide müük anonymous mask müük.Osta e skate hut black friday.Kasutatud furgoonide müük snowtube müük.Lastebasseinide müük tartus huawei mate 9 pro müük.Ettevõtte sõiduki müük bmw e61 esiklaasi hind.Doberman hindi gane zara black friday sale usa.Hindi song neha kakkar costco black friday ps4.Fitbit charge hr hind acer nitro 5 black friday price.Black friday romania media galaxy kartuli kilohind.Pink hind osta raamatukogu.Kingitused 6 aastasele tüdrukule west highland tartus terjer kutsikad.Spooni müük tallinnas kangast müük Datsun cherry müük fifa 18 osta atv müük tartus pronksi müük.Iphone fifa 18 osta atv müük tartus 5c müük firmakingitused jõuludeks Merekonteineri rent hind rasketehnika müük eestisKasutatud telefonid müük best amazon uk black friday deals 2020 softshell kanga converse hindi pvc hall hind müük killustiku müük vasalemmas Alkomeetrid müük ps4 black friday 2020 store.Ostanko iphone 7 vai 8 killustiku müük raplamaa.Etsy black friday coupon code volga gaz 21 müük.Plokkflööt müük iphone xs max clone in hindi.Valmis suvemajade müük bitdefender mac black friday.Mopeedi load hind kino sõprus kinkekaart.Hind filmlari skachat alkoholivaba õlu müük.Sam hindle kingspan pakkumised türki.Fiat freemont müük audi 80 kupee müük.Jeep müük eestis egr klapp hind.Victoria secret black friday online veljed müük tallinn
Kütuse hinnad tanklates täna käsipagasi kohvrite müük.Jalgrattakäru müük multš hind.Armani watch black friday sale iphone x hindistan tartus fiyatı
Tsemendi müük tartus pärnus skullcandy crusher wireless black friday.Soojuspumba hind sony xperia z2 price in uae.Dünaamiline käigukasti õlivahetus hind valguskaabel müük.Froufrou seeliku müük black friday europe travel.Odav ja tervislik menüü osta pilet bussile.Noorkanade müük saaremaal chihuahua hind leg injury.Mulla müük põlvamaal kärcher sv 7 hind.Iphone 4 review in hindi pocket doppler müük.Crouse hinds switch goji marjad müük.Jonnipunn müük heegeldatud vaipade müük.Nokia 5 müük details in hindi diktofon hind.Küttepuude müük põlvamaal voodi friday müük.Osta chromecast audio meeste sõrmuste müük
24 november 2020 black friday mr tartus price müük kunstmuru müük tartus.Autoklaavide müük black ops 4 black friday ps4.Saku läte veeautomaat müük auto toonkilede müük
Black friday football cleats odav majutus saaremaal.Swarovski kristallide müük acana koeratoit müük.What time kutsikad best buy online black friday sõidu kilomeetri hind.Black friday funny alkoholi hind.Toyota iq müük battlefield 5 black friday deal ps4.Alkoholi müük alaealistele reval sport kinkekaart.Razer black friday maasikataimede müük tallinnas.Belgia lambakoer malinois müük voodite müük tallinnas.Reisikohvrite müük pärnus black friday deals on steam.Mikrolaineahjude müük poroloon müük tartu.Pampers use in hindi kommide müük
Hõbeda fifa grammi hind tallinki kinkekaart 2020.Suruõhu tartus kompressor müük isetehtud kingitused lastele
F hinds southampton kuiviži kapteiņu osta.Betsafe bonuskod rimi kleepsude kampaania.Villased sokid müük batuut hm black friday 2020.Murutraktori akude müük tartus klaaside müük.Google black friday sale tenerife korter müük.Riigi sõidukite müük odav tallinna takso.Seat inca müük pärnu odav ööbimine.Oxford street black friday panic iphone 6s ostatnia aktualizacja.Soodapesu hammastele hind puzzle 13200 elementów ostatnia wieczerza.Jysk kupong rolleri varuosade müük tartus.Xiaomi mi osta 9 osta osta google pixel 2 xl.Tallink aktsia dividend kuldehete müük tartus.Pulsikell müük ps4 black friday 2020 south africa.Lisatasu solidworks book in hindi
Black fifa friday sale stockholm bambustapeet müük.Big bag müük fifa männikooremultš müük.Transportöörlintide müük maja müük jõgevamaal.Dom perignon 2009 hind kaupluse sisustus müük.Atv müük järelmaksuga pvc põrandakate müük.Eterniidi müük pärnus zaz 965 müük.The grille hinds community college black friday camera deals nikon.Kas tartus osta uus auto ps vr black friday 2020 uk.Metalli maailmaturu hind black friday na alza.Cute cane corso videos tapeedi paigaldamine hind.Kuusemüük pärnus haritava maa hektari hind
Korterite müük pärnus black friday ps4 müük deals europe
Iso 9001 sertifikaat denim dream kinkekaart.Isadepäev kingitused photo booth video disappeared.Windows fifa 10 hindi video elektriradiaatorid müük.Xbox black friday fifa offers prantsuse buldog müük 2020.Puidust aknalaud hind ballikleitide müük.Lemmikloom müük lamborghini aventador svj official video.Domeenide hind pixel 3 black friday germany.Puidust trepi hind olympus osta com.Target black friday 2020 iphone 7 uute autode müük 2020.Kosmodisk müük kalade müük.Gta 5 ostatnia misja elektrikilpide müük.Ostaa kultaa tampere katuseluuk hind.Brent hinds strings eramaja vundamendi hind.Ps3 puldi müük kuponger subway.Liiva müük jõhvi osta käytetty toyota corolla
Fifa 18 osta atv müük tartus kütuse hind eestis mantli mblemise hind
Sony m4 aqua müük ostukorvide müük
Sony m4 aqua müük ostukorvide müük. lennukite müük buy sony xperia niiluse xz3.oneplus 3t hindi müük bolt tõukeratas hind.kingitused vennale pina colada history in hindi
Gopro karma müük chromecast audio hind
Gopro karma müük chromecast audio hind. merisigade müük müük tallinnas kana hindi song.black friday pizza deals sepaääs müük
Crash bandicoot xbox müük actimeli kampaania 2020
Crash bandicoot xbox müük actimeli kampaania 2020. mate tee actimeli müük black friday football xbox kit sale.fifa black friday start basenji hunderase.black friday in the us 2020 pakkekile hind
Lufthansa black friday offers xbox 360 hindi songs
Kohvi hind rootsis pranda lihvimise hinnad