Projekti „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine” toetuse andmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Projekti „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine” toetuse andmise tingimused ja kord
Projekti „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine” toetuse andmise tingimused ja kord - sisukord
§ 3 Taotluste vastuvõtmisest teavitamine
§ 5 Taotluste hindamine ja toetuse saajate nimekirja koostamine
§ 9 Järelkontroll ja kohanduse mõju hindamine
RT IV, 30.01.2020, 2
Vastu võetud 23.01.2020 nr 2
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 2, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja sotsiaalkaitseministri 26. veebruari 2018. a määruse nr 4 „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine“ § 24 lõike 1 punkti 1 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse sotsiaalkaitseministri 12. detsembri 2018. a määruse nr 19 „Puuetega inimeste eluaseme kohandamise kord“ (edaspidi sotsiaalkaitseministri määrus) rakendamise tingimused ja kord Otepää vallas.
(2) Määrust kohaldatakse kooskõlas sotsiaalkaitseministri määrusega ning mõisteid kasutatakse eelnimetatud määruse tähenduses.
(3) Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, täidab sotsiaalkaitseministri määrusega kohalikule omavalitsusele pandud ülesandeid Otepää Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) sotsiaalteenistus.
Eluruumi kohandamise toetust on õigus saada isikul:
2) kelle liikuvusega seotud toiminguid, köögi- või hügieenitoiminguid on võimalik eluruumi kohandamisega parandada;
3) kelle rahvastikuregistrijärgne ja tegelik elukoht on aastaringseks elamiseks mõeldud eluruum Otepää valla haldusterritooriumil või kohaliku omavalitsuse omandis olev eluruum, mis antakse üürilepingu alusel puudega inimese kasutusse (v.a varjupaigateenuse ja turvakoduteenuse asukoht).
§ 3. Taotluste vastuvõtmisest teavitamine
(1) Vallavalitsus otsustab sotsiaalkaitseministri määruse kohase puuetega inimeste eluaseme füüsilise kohandamise kohalike omavalitsuste taotlusvoorus osalemise pärast taotlusvooru väljakuulutamist.
(2) Vallavalitsus avaldab projektis osalemise teate valla veebilehel ja ajalehes Otepää Teataja järgmise teabega:
1) eluruumi kohandamise toetuse taotluste esitamise tähtaeg (vähemalt 30 kalendripäeva);
4) taotluste posti ja e-posti teel saatmise aadressid;
5) taotluse kohustuslikud andmed.
(1) Eluruumi kohandamise toetust taotlev isik (edaspidi taotleja) esitab vallavalitsusele kirjaliku taotluse, milles märgitakse:
1) taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood ja kontaktandmed, esinduse korral esindaja andmed ning esindusõiguse alus;
2) kohandatava eluruumi andmed;
3) eluruumi kohandamise eesmärk ja selgitus vajalike kohandustööde kohta;
4) otsuse ja lepingu kättesaamise viis (e-post, lihtkiri või tähitud kiri).
2) annab nõusoleku, et võimaldab ligipääsu kohandatavale eluruumile projektiga seotud toimingute teostamiseks (paikvaatlus, kontroll jm.);
3) kohustub leidma tööde teostaja, sh võtma tööde teostamiseks kaks võrreldavat hinnapakkumust;
4) on nõus tasuma kohandamise tööde eest osas, milles kohandamise tööde tegelik maksumus ületab vallaeelarve vahenditest tasutava summa.
2) Sotsiaalkindlustusameti, abivahendiettevõtte või koolituse läbinud kogemusnõustaja hinnang eluruumi kohandamise kohta (olemasolul);
3) kaks hinnapakkumust (olemasolul);
4) esinduse korral esindusõigust tõendav dokument (volikiri, kohtumäärus).
§ 5. Taotluste hindamine ja toetuse saajate nimekirja koostamine
(1) Vallavalitsuse poolt moodustatud vähemalt kolmeliikmeline komisjon (edaspidi komisjon) kontrollib taotleja ja taotluse nõuetele vastavust, eluruumi kohandamise põhjendatust, vajadust ja otstarbekust.
(2) Kui taotluses esineb puudusi, määrab komisjon puuduste kõrvaldamiseks tähtaja. Kui puudused kõrvaldatakse määratud tähtaja jooksul, loetakse taotlus tähtaegselt esitatuks ja võetakse menetlusse. Tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel jäetakse taotlus läbi vaatamata.
(3) Komisjon võib taotluse vastavuse hindamise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisainformatsiooni taotluses esitatud andmete kohta või taotluse täiendamist või muutmist ning teha kodukülastuse kohandatava eluruumi ülevaatamiseks ning taotleja tegevuspiirangute ja kõrvalabi vajaduse hindamiseks.
(4) Taotluse hindamisel ja nimekirja koostamisel hinnatakse kohanduse põhjendatust, vajadust ja otstarbekust, sealhulgas
1) kohanduse saaja reaalset liikumistakistust koduses keskkonnas;
2) eluruumi kohandamise vajaduse kriitilisust;
3) leibkonna koosseisu ja teiste leibkonna liikmete erivajaduse olemasolu;
4) kohanduse saaja sotsiaal-majanduslikku võimekust;
5) võimalust ja otstarbekust rahuldada kõrvalabi vajadus teenuste või muu abiga.
(5) Taotluse hindamisel eelistatakse perekondi, kus on alaealine puudega isik.
(7) Sotsiaalteenistus koostab komisjoni taotluste hindamise alusel kohanduse saajate nimekirja ja esitab taotluse rakendusüksusele.
(1) Pärast rakendusüksuselt koondtaotluse rahuldamise otsuse saamist otsustab vallavalitsus taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise korraldusega. Korralduses märgitakse:
4) taotleja kohustus sõlmida tööde tegemiseks leping;
5) eluruumi kohandamise eeldatav maksumus, vallavalitsuse tasutav summa ja taotleja omaosaluse suurus.
(2) Vallavalitsus jätab taotluse rahuldamata, kui:
4) eluruumi soovitud viisil kohandamine ei ole ehituslikult või tehniliselt otstarbekas;
(1) Taotluse rahuldamise otsuse alusel sõlmib vallavalitsus kohanduse saaja ja eluruumi kohandamise tööde teostajaga (edaspidi tööde teostaja) kolmepoolse kirjaliku lepingu (edaspidi leping) 30 päeva jooksul arvates toetuse määramise otsuse tegemisest.
3) tööde maksumus ja tööde eest tasumise kord ning tähtajad;
4) tööde tähtaeg ja tööde, sh kaetud tööde üleandmise-vastuvõtmise kord;
6) lepingu lõpetamise alused ja tagajärjed.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul tulenevalt toetuse saaja tegevusest või tegevusetusest lepingut ei sõlmita, loetakse kohanduse saaja toetusest loobunuks ja toetuse määramise otsus kaotab kehtivuse.
(1) Tööde teostaja annab tehtud tööd üle üleandmise-vastuvõtmise aktiga, mis allkirjastatakse kohanduse saaja, tööde teostaja ja vallavalitsuse esindaja poolt.
(2) Toetus makstakse tööde teostaja pangakontole esitatud arve alusel 15 tööpäeva jooksul pärast tööde üleandmise-vastuvõtmise akti allkirjastamist.
(3) Vallavalitsusel on õigus jätta toetus välja maksmata või toetust vähendada, kui tööd ei ole teostatud toetuse taotlemisel esitatud dokumentide või lepingu kohaselt.
§ 9. Järelkontroll ja kohanduse mõju hindamine
(1) Eluruumi kohandamise kohta kogutud ja analüüsitud teabe põhjal antakse hinnang meetme tegevuse tulemuslikkusele ja elluviimisele.
(2) Sotsiaalteenistus hindab kohanduse mõju kohanduse saaja igapäevaelu toimetuleku paranemisele ning heaolule. Info kogumiseks on õigusteha kohandatud eluruumis vaatlusi, küsitleda kohanduse saajat ja kohandatud eluruumi teisi kasutajaid.
Vallavalitsus säilitab määruse rakendamisel kogutud ja loodud dokumente õigusaktides sätestatud viisil ja tähtaegadel.
(1) Otepää Vallavolikogu 20. jaanuari 2011. a määrus nr 1 „Puuetega inimestele eluruumi kohandamise toetuse määramise ja maksmise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Määrus kehtib kuni 31. augustini 2023. a.


Vabariigi Valitsuse määruste muutmine ja kehtetuks tunnistamine seoses rakendusasutuse ja rakendusüksuse ülesannete üleminekuga Riigikantseleilt Rahandusministeeriumile – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse määruste muutmine ja kehtetuks tunnistamine seoses rakendusasutuse ja rakendusüksuse ülesannete üleminekuga Riigikantseleilt Rahandusministeeriumile
RT I 2010, 74, 569
Vastu võetud 07.10.2010 nr 146
Määrus kehtestatakse «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 13 lõike 3, § 14 lõike 2 ja § 16 lõike 1 ning «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 10 lõike 1, § 11 lõike 1, § 12 lõike 4, § 26 lõike 6 ja § 32 lõike 2 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 22. märtsi 2004. a määruse nr 81 «Struktuuritoetuse rakendusasutuste ja rakendusüksuste nimetamine ning riigi ja kohaliku omavalitsuse investeeringute meetmete loetelu kinnitamine» (RT I 2004, 15, 119; 2009, 22, 141) § 3 punkti 8 ja § 4 punkti 4 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses:
«1. jaanuarist 2011. a on meetme rakendaja Rahandusministeerium.»
§ 2. Vabariigi Valitsuse 13. oktoobri 2005. a määruse nr 265 ««Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtse programmdokumendi 2004–2006» meetme 1.4 «Haldussuutlikkuse tõstmine» rakendamiseks toetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord» (RT I 2005, 55, 441; 2010, 60, 407) § 1 lõiget 2 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses:
«1. jaanuarist 2011. a on meetme rakendusasutuseks ja rakendusüksuseks Rahandusministeerium.»
§ 3. Vabariigi Valitsuse 19. aprilli 2007. a määruse nr 111 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine» (RT I 2007, 34, 216; 2008, 15, 110) § 7 punktis 3 ja § 8 punktis 3 asendatakse sõna «Riigikantselei» sõnaga «Rahandusministeerium».
§ 4. Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruse nr 278 «Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord» (RT I 2006, 61, 463; 2010, 60, 407) § 4 lõike 3 sissejuhatavast lauseosast jäetakse välja sõnad «või Riigikantselei».
§ 5. Vabariigi Valitsuse 17. jaanuari 2008. a määrus nr 19 «Prioriteetse suuna «Suurem haldusvõimekus» meetme «Riigi, kohalike omavalitsuste ja mittetulundusühingute strateegilise juhtimissuutlikkuse tõstmine» rakendamiseks toetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord» (RT I 2008, 4, 32; 2010, 60, 407) tunnistatakse kehtetuks.
§ 6. Vabariigi Valitsuse 17. jaanuari 2008. a määrus nr 20 «Prioriteetse suuna «Suurem haldusvõimekus» meetme «Avalike teenistujate, kohalike omavalitsuste ja mittetulundusühingute töötajate koolitus ja arendamine» rakendamiseks toetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord» (RT I 2008, 4, 33; 2010, 60, 407) tunnistatakse kehtetuks.
§ 7. Määrus jõustub 1. jaanuaril 2011. a.
rahandusministri ülesannetes Helir-Valdor SEEDER


08.09.2004/157 ( RTL 2004, 123, 1897 ) 24.09.2004
29.10.2004/174 ( RTL 2004, 142, 2155 ) 12.11.2004
03.02.2005/14 (RTL 2005, 19, 212) 13.02.2005
21.04.2005/43 (RTL 2005, 46, 638) 1.05.2005
13.09.2005/92 (RTL 2005, 98, 1477) 23.09.2005
4.11.2005/109 (RTL 2005, 112, 1722) 20.11.2005
13.04.2006/44 (RTL 2006, 34, 607) 24.04.2006
Määrus kehtestatakse “ Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 43 lõike 2 ja § 44 lõike 2 alusel ning kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruse 1257/1999/EÜ Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuste kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80–102) art 44 lõike 2 alusel heaks kiidetud Eesti maaelu arengukavaga 2004–2006 (edaspidi arengukava).
[RTL 2004, 123, 1897 - jõust. 24.09.2004]
[Lõike 6 sõnastus kuni 5. septembrini 2006 – RTL 2006, 34, 607 – jõust. 24.04.2006]
(6) Toetust § 2 punktis 4 nimetatud kiviaia rajamise, taastamise ja hooldamise eest võib taotleda, kui taotlejal on § 2 punktis 1 nimetatud keskkonnasõbraliku tootmise või § 2 punktis 3 nimetatud mahepõllumajandusliku tootmise kohustus või kui taotleja võtab selle kohustuse taotlemisele järgneval aastal.
[Lõike 6 sõnastus alates 5. septembrist 2006 – RTL 2006, 34, 607 – jõust. 24.04.2006]
(7) Kui loodusobjekti kaitse-eeskirjaga või “ Looduskaitseseaduse” § 18 lõike 3 või § 22 lõike 2 alusel ja korras on taotlejale rohumaa niitmiseks ja niidetud heina äravedamiseks või hekseldamiseks või seal loomade karjatamiseks ette nähtud muu tähtpäev kui üldiste keskkonnanõuetega kehtestatud 31. juuli, peab nimetatud nõue olema täidetud 20. augustiks.
(8) Üldistes keskkonnanõuetes ja § 4 lõike 1 punktis 101 kehtestatud rohumaade niitmise ja loomade karjatamise nõude täitmist peab olema võimalik kogu taotlusel märgitud ala ulatuses visuaalselt tuvastada.
9) osaleb kohustuse võtmise aastale järgneva nelja kohustuseaasta jooksul kokku vähemalt kuus tundi Põllumajandusministeeriumi korraldatud keskkonnasõbraliku tootmise koolitusel viienda kohustuseaasta 1. oktoobriks. Taotleja asemel võib koolitusel osaleda tema majandusüksuse töötaja ning füüsilise isiku puhul täisealine perekonnaliige;
101) niidab vähemalt üks kord enne 31. juulit poollooduslikud kooslused või karjatab seal loomi. Hiljemalt 31. juuliks peab niide olema koristatud või hekseldatud. Kui loodusobjekti kaitse-eeskirjaga või “Looduskaitseseaduse”§ 18 lõike 3 või § 22 lõike 2 alusel ja korras on taotlejale poolloodusliku koosluse niitmiseks ja niidetud heina koristamiseks või hekseldamiseks või seal loomade karjatamiseks ette nähtud muu tähtpäev kui 31. juuli, peab nõue olema täidetud 20. augustiks;
(3) [Kehtetu - RTL 2005, 46, 638 – jõust. 01.05.2005]
7) põllul, mille mulla happesus (pHKCl ) on mullaproovide analüüsi tulemuste või põllu asukohajärgse piirkondliku maaparandusbüroo (edaspidi piirkondlik maaparandusbüroo ) väljastatud tõendi kohaselt keskmiselt kuni 5,5 (kaasa arvatud). Tõendi saamiseks esitab taotleja piirkondlikule maaparandusbüroole avalduse, näidates põllu asukoha sellele lisatud põllumassiivi kaardil või muul viisil.
2. jagu [Kehtetu –RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
Kiviaia rajamine, taastamine ja hooldamine [ RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
§ 13. [Kehtetu- RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
§ 14. [Kehtetu- RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
§ 15. [Kehtetu - RTL 2004, 142, 2155 - jõust. 12. 11.2004]
§ 16. [Kehtetu - RTL 2004, 142, 2155 - jõust. 12.11.2004]
5. jagu [Kehtetu - RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
(1) Eesti, tori ja eesti raskeveo tõugu hobuse kasvatamise eest toetuse taotleja kasvatab taotlemise ajal vähemalt kuue kuu vanust puhtatõulist tõuraamatu põhiossa kantud ja nõuetekohaselt identifitseeritud eesti, tori või eesti raskeveo tõugu hobust ning hoiab teda majandusüksuses kogu viieaastase kohustuseperioodi jooksul. Tori tõugu hobuse mõlemad vanemad peavad olema tori tõugu. Kohustuseperioodi jooksul võib taotleja asendada looma teise toetuse saamiseks esitatud nõuete kohase sama tõugu loomaga, kaotamata õigust saada toetust taotletud mahus.
(3) Lõikes 1 toodud nõuet, mille kohaselt tori tõugu hobuse mõlemad vanemad peavad olema tori tõugu, ei kohaldata enne 1. jaanuari 1996. a sündinud tori tõugu märade puhul.
7. jagu [Kehtetu - RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
(4) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud dokumendid esitab taotleja PRIA-le ajavahemikus 2. maist kuni 22. maini. Kiviaia rajamise, taastamise ja hooldamise eest toetuse taotleja esitab §-de 33 ja 34 lõikes 1 nimetatud dokumendid ajavahemikus 5. septembrist kuni 23. septembrini.
4) lisas 2 toodud vormi kohase viljavaheldusplaani/külvikorra sisseviimise plaani koopia;
§ 31. [Kehtetu - RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
2) «Mahepõllumajanduse seaduse»§ 15 lõike 2 alusel Taimetoodangu Inspektsioonile taotluse majandusüksuse tunnustamiseks või tunnustatud majandusüksuse puhul teabe «Mahepõllumajanduse seaduse»§ 15 lõike 8 kohaselt majandusüksuses tehtavate muudatuste kohta.
[RTL 2006, 64, 1173 – j��ust. 25.08.2005]
(2) [Kehtetu –RTL 2006, 64, 1173 – jõust. 2006]
§ 35. [Kehtetu - RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
§ 36. [Kehtetu - RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
§ 37. [Kehtetu - RTL 2004, 142, 2155 - jõust. 12.11.2004]
§ 38. [Kehtetu - RTL 2004, 142, 2155 - jõust. 12.11.2004]
§ 39. [Kehtetu - RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
§ 41. [Kehtetu - RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
(2) PRIA teostab kohapealset kontrolli Euroopa Komisjoni määruse 817/2004/EÜ, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad n��ukogu määruse 1257/1999/EÜ (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks) kohaldamiseks (EÜT L 153, 30.04.2004, lk 30 – 82), artikli 69 kohaselt.
(4) Paragrahvi 4 lõike 1 punktides 8 ja 9, § 6 lõike 1 punktides 10 ja 11, § 8 lõigetes 6 ja 7 ning § 17 lõikes 4 nimetatud koolitustel osalejate nimekirjad esitab Põllumajandusministeerium PRIA-le iga kohustuseaasta 15. oktoobriks.
§ 421. [Kehtetu - RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
(1) Kui taotluse kontrollimisel §-des 42—43 sätestatud korras tehakse kindlaks, et §-des 4 ja 8 nimetatud tegevuste puhul põllumajandusmaa tegelik pindala erineb taotlusel märgitud pindalast, mille kohta toetust taotleti, rakendatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 50 lõigetes 1ja 7 ning artikli 51 lõikes 1 sätestatut.
(2) [Kehtetu - RTL 2005, 46, 638 – jõust. 01.05.2005]
2) 20% selle rohumaa eest, kus hiljemalt 31. juuliks või § 3 lõikes 7 sätestatud juhul 20. augustiks ei ole niide ära veetud või hekseldatud;
4) 5%, kui taotleja on põllumajanduses kasutanud töötlemata reoveesetet või on maal, kus kasvatatakse köögivilja- või marjakultuuri ning ravim- ja maitsetaimi, kasutanud töödeldud reoveesetet või kui reoveesette kasutajal ei ole kasutatava sette kohta majandusüksuses kontrollimiseks kohapeal kättesaadav sette kasutamiseks andja antud dokument, kuhu on märgitud sette töötlusviis, mis on sätestatud “Veeseaduse” § 26 1 lõike 2 alusel kehtestatud korras;
9) 5%, kui taotleja on rikkunud “Veeseaduse” § 26 2 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuet, mille alusel põllumajandusloomade pidamisel peab loomapidamishoonel, kus peetakse üle 10 loomühiku põllumajandusloomi, olema sõnnikuhoidla või sõnniku- ja virtsahoidla, mis peab mahutama vähemalt nende kaheksa kuu sõnniku ja virtsa. Loomapidamishoonetes, kus loomi peetakse sügavallapanul, ei ole sõnniku- ja virtsahoidlat vaja;
15) 5%, kui taotleja ei pea oma põllumajandusloomade kohta arvestust “Loomatauditõrje seaduse” § 11 lõigete 2 ja 2 1 alusel kehtestatud korras.
3) kui kohapealse kontrolli käigus tehakse kindlaks, et taotleja ei ole koostanud § 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud väetusplaani, vähendatakse rikkumise kindlakstegemise aasta toetussummat 10% võrra. Kui väetusplaani ei ole koostatud või kui väetusplaani ei ole kantud kõiki § 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud andmeid, tehakse ettekirjutus puuduse kõrvaldamiseks;
5) kui kohapealse kontrolli käigus tehakse kindlaks, et taotleja, kes ei ole kohustuse võtmise aastale eelnenud kolme aasta jooksul teinud mullaproovide analüüse, ei ole lasknud teha § 4 lõike 1 punktides 6 ja 7 esitatud nõuete kohaseid mullaproovide analüüse viieaastase kohustuseperioodi kolmanda aasta 31. detsembriks ja analüüsi tulemused ei ole majandusüksuses kättesaadavad alates neljanda kohustuseaasta 15. juunist, vähendatakse taotleja neljanda kohustuseaasta toetussummat 5% võrra ja taotlejale tehakse ettekirjutus puuduse kõrvaldamiseks;
6) kui kohapealse kontrolli käigus tehakse kindlaks, et taotleja on teinud mullaproovide analüüsid kohustuse võtmise aastale eelnenud kolme aasta jooksul, kuid ei ole lasknud teha § 4 lõikes 5 nimetatud mullaproovide analüüse viieaastase kohustuseperioodi neljanda aasta 31. detsembriks ja analüüsi tulemused ei ole majandusüksuses kättesaadavad alates viienda kohustuseaasta 15. juunist, vähendatakse taotleja viienda kohustuseaasta toetussummat 5% võrra ja taotlejale tehakse ettekirjutus puuduse kõrvaldamiseks;
11) 20% selle poolloodusliku koosluse eest, kus § 4 lõike 1 punktis 10 1 sätestatud tähtpäevaks ei ole niide ära veetud või hekseldatud.
3. jagu [Kehtetu - RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
Toetuse vähendamine kiviaia rajamise, taastamise ja hooldamise nõuete rikkumise korral [ RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
3) [Kehtetu – RTL 2005, 76, 1067 –jõust. 10.07.2005]
5) [Kehtetu – RTL 2006, 34, 607 – jõust. 24.04.2006];
§ 54. [Kehtetu - RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
§ 55. [Kehtetu - RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
§ 56. [Kehtetu - RTL 2004, 142, 2155 - jõust. 12.11.2004]
§ 57. [Kehtetu - RTL 2004, 142, 2155 - jõust. 12.11.2004]
6. jagu [Kehtetu - RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
7. jagu [Kehtetu RTL 2006, 34, 607 – jõust. 24.04.2006]
(3) [Kehtetu -RTL 2005, 46, 638 – jõust. 01.05.2005]
(1) Kui kohapealse kontrolli käigus tehakse kindlaks, et taotleja ei ole enne 31. juulit või § 3 lõikes 7 sätestatud tähtpäevaks niitnud rohumaad või ei ole karjatanud seal loomi, jäetakse rikkumise kindlakstegemise aastal taotlus selle põllu osas rahuldamata.
(1) Kui kohapealse kontrolli käigus tehakse kindlaks, et taotleja ei ole kasutuses olevale põllumajandusmaale 15. juuniks külvanud, maha pannud või istutanud põllumajanduskultuuri või ei hoia kasutuses olevat põllumajandusmaad mustkesas, jäetakse taotlus selle põllu osas rahuldamata.
(3) Kui kohapealse kontrolli käigus tehakse kindlaks, et taotleja ei ole § 4 lõike 1 punktis 101 sätestatud tähtpäevaks niitnud poollooduslikke kooslusi või ei ole karjatanud seal loomi, jäetakse rikkumise kindlakstegemise aastal taotlus selle põllu osas rahuldamata.
§ 70. [Kehtetu - RTL 2005, 46, 638 – jõust. 01.05.2005]
§ 71. [Kehtetu - RTL 2005, 46, 638 – jõust. 01.05.2005]
4. jagu [Kehtetu - RTL 2005, 76, 1067 – jõust. 10.07.2005]
(2) Kui nõuetekohaste taotluste alusel makstav toetuste summa ületab arengukavas toodud vastava aasta eelarve, võib põllumajandusminister otsustada põllumajandusliku keskkonnatoetuse tegevuse v��i alategevuse kohta esitatud nõuetekohaste taotluste alusel makstava toetussumma vähendamise.
(8) Kui taotleja suurendab loomade arvu üle lõikes 7 sätestatud määra, loetakse Euroopa Komisjoni määruse 817/2004/EÜ artikli 37 alusel olemasolev kohustus ja uus kohustus üheks kohustuseks, mille kestus on viis aastat.
(4) Lõikes 3 nimetatud muudatustest teavitab toetuse saaja PRIA-t § 29 lõikes 4 sätestatud ajavahemikul, esitades § 29 lõikes 2 nimetatud dokumendid ning kohustuse üleandmise-vastuvõtmise akti kohustuse vastuvõtmise kohta.
(1) Euroopa Komisjoni määruse 817/2004/EÜ artikli 44 kohaselt makstakse toetus taotleja arvelduskontole § 74 lõikes 1 nimetatud otsuse alusel ajavahemikus 1. detsembrist kuni 30. aprillini.
(2) Lõikes 1 nimetatud toetus makstakse kiviaia rajamise, taastamise või hooldamise eest toetuse taotlemise puhul kogu kohustuseperioodi eest taotleja arvelduskontole taotlemisele järgneva aasta 1. detsembrist kuni 30. aprillini.
(4) Paragrahvi 47 lõike 1 punktis 4 nimetatud nõuet, punktis 8 nimetatud “Veeseaduse” 261 lõike 2 alusel kehtestatud nõuet ning punktis 9 nimetatud “Veeseaduse” 26 2 lõike 2 alusel kehtestatud nõuet kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006. a.
(7) 2005. aastal võib keskkonnasõbraliku tootmise tegevuse eest toetust taotleda, kui taotlejale on 2004. aastal tehtud keskkonnasõbraliku tootmise tegevuse eest toetuse määramise otsus ning kui taotlejal on § 3 lõike 1 punktis 3 nimetatud kohustus või kui taotlejal asub vähemalt üks põld põllumassiivil, mis tervikuna asub Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korraldusega nr 615 määratletud NATURA 2000 võrgustiku alal (edaspidi Natura 2000 ala) ning kui taotleja on 2005. aastal taotlenud “Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” alusel pindalapõhist toetust.
(9¹) Paragrahvi 76 lõikes 5 nimetatud toetusalust põllumajandusmaa pindala on 2006. aastal lubatud suurendada üksnes mahepõllumajandusliku tootmise kohustuse puhul.


Kalender jaanuar 2018
Loosung jaanuar 2018
2018. aasta loosung Issand ütleb: "Mina annan sellele, kellel on janu, eluvee allikast ilma hinnata." Ilm 21,6
JAANUAR KUU LOOSUNG: Seitsmes päev on Issanda, sinu Jumala hingamispäev! Siis sa ei tohi toimetada ühtegi talitust, ei sa ise ega su poeg ja tütar, ei su sulane ega teenija, ei su härg ega eesel või mõni muu su loomadest, ka mitte võõras, kes on su väravais. 5Ms 5,14
UUSAASTA Kõik, mida te iial teete sõnaga või teoga, seda tehke Issanda Jeesuse nimel, tema läbi Jumalat Isa tänades. Kl 3,17 Lk 4,16-21; Jk 4,13-15; Ps 97 Jutlus: Jos 1,1-9
1. Esmaspäev Tehke siis hoolsasti, mida Issand, teie Jumal, teid on käskinud, ärge pöörduge paremale ega vasakule. 5Ms 5,32 Jeesus ütleb: "Selles on minu Isa austatud, et te kannate palju vilja ja saate minu jüngriteks." Jh 15,8 Siin astume Su palge ette, oh Issand, helde abimees, ja anname Su armu kätte, mis aastakäigul ootab ees, sest ainult üksi Sinuga uut aastat võime alata. KLPR 46:1. Anna Prants
2. Teisipäev Issand on mind läkitanud andma Siioni leinajaile laubaehte tuha asemel, rõõmuõli leinarüü asemel, ülistusrüü kustuva vaimu asemel. Js 61,1.3 Jeesus ütleb: "Tulge minu juurde kõik, kes olete vaevatud ja koormatud, ja mina annan teile hingamise!" Mt 11,28 Jumal võib lasta ka õigel paista jõuetu ning rõhutuna, nii et kõik arvavad: temaga on kõik läbi, elu on lõppenud! Aga just siis on Ta kõige võimsamalt kohal, nii täielikult varjatult ja salaja, et seda ei tunne ära isegi need, kes rõhumist kannatavad - nad üksnes usuvad. Sest kus inimese jõud raugeb, seal asub tegevusse Jumala jõud, kui usk on olemas ja seda ootab. Rõhumise lõppedes saab selgeks, milline tugevus peitub nõrkuses. Martin Luther Jos 24,1-2a.13-18.25-26; Jh 1,19-28
3. Kolmapäev Pöördu, mu hing, tagasi oma hingamisele, sest Issand on sulle head teinud! Ps 116,7 Küll mu Jumal täidab kõik teie vajadused oma rikkust mööda kirkusega Kristuses Jeesuses. Fl 4,19 Meie ei ole elus õnnemängijad, kes loodavad heale juhusele ja - soovides kindlasti midagi saada - peavad lootma pettusele. Oleme inimesed, kes tohivad paluda Jumala juhtimist, ja see saabub õigel ajal. Seda kindlustab meile arm. Osvald Tärk 2Ms 2,1-10; Jh 1,29-34
4. Neljapäev Mitte, et te olete suurim kõigist rahvaist, ei ole Issand teid eelistanud ja valinud, ei, te olete ju väikseim kõigist rahvaist, vaid sellepärast et Issand teid on armastanud. 5Ms 7,7-8 Mis maailma ees on halvast soost ja põlatud, selle on Jumal valinud, selle, mis midagi ei ole, et teha tühjaks seda, mis midagi on, et ükski inimene ei kiitleks Jumala ees. 1Kr 1,28-29 Jumal ei hülga kunagi omi, kuigi enda elu vaadates võib nii tunduda. Nagu Iisraeli ajaloos paistis teatud aegadel, et Jumal on oma rahva hüljanud ja kogu Iisrael on hukkumas, nii tundub ka meie elu olevat vahel Jumala poolt täiesti hüljatud. Ometi hoiab Päästja Jeesus meie usku ülal ning kannab meid edasi ka läbi kuivade ja pimedate aegade. Leif Nummela 1Ms 21,1-7; Jh 1,35-51
5. Reede Sel päeval, mil ma appi hüüdsin, vastasid sa mulle; sa tegid mind julgeks, mu hinges on tugevus. Ps 138,3 Kogu armu Jumal, kes teid on kutsunud oma igavesse kirkusesse Kristuses Jeesuses, parandab, kinnitab, tugevdab ja toetab teid, kes te üürikest aega olete kannatanud. 1Pt 5,10 Kui meile saadetakse kiusatusi, siis muutume ka alandlikumaks. Sest Jumal näeb meie nõrkust ja kaitseb meid. Kui me end aga kiidame, võtab Ta meilt oma kaitse ja me hukkume. Kõrbeisade tarkus 1Ms 9,12-17; Jh 2,1-12
KOLMEKUNINGAPÄEV (EPIPHANIAS) Pimedus möödub ja tõeline valgus juba paistab. 1Jh 2,8b Mt 2,1-12; Ef 3,2-3a.5-6; Jh 2,13-25 Jutlus: Kl 1,24-27
6. Laupäev Vaata, Issand Jumal tuleb jõuliselt ja tema käsivars valitseb. Js 40,10 Jumala südamliku halastuse läbi tuleb meile päikesetõus kõrgustest. See paistab nende peale, kes elavad pimeduses ja surmavarju Lk 1,78-79 Säragu siis Sinu selgus, kui mu hingel pime käes, vaigistagu Sinu valgus südant kõigis tormides! Kas ma rõõmustan või nutan, Sinu valgusele ruttan! KLPR 58:7. Johann Rist
1. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMEKUNINGAPÄEVA Kõik, keda iganes Jumala Vaim juhib, on Jumala lapsed. Rm 8,14 Mt 3,13-17; Rm 12,1-3(4-8); Ps 96 Jutlus: 1Kr 1,26-31
7. Pühapäev Issand ütles Moosesele: "Ma äratan neile ühe prohveti nende vendade keskelt, niisuguse nagu sina, ja ma panen oma sõnad ta suhu." 5Ms 18,18 Filippus ütles Naatanaelile: "Kellest Mooses on kirjutanud käsuõpetuses, ja prohvetid, selle me oleme leidnud, Jeesuse, Joosepi poja, Naatsaretist!" Jh 1,45 Selle halastuse eest kiitkem Jeesust südamest, usus Teda teenigem, Tema käsku pidagem. Jumal Poeg on lihaks saanud, Isa viha lepitanud; ole rõõmus, patune! ULR 130:6. Böömimaa vennad
8. Esmaspäev Kui inimese vaim välja läheb, siis ta pöördub tagasi oma mulda; selsamal päeval kaovad tema kavatsused. Ps 146,4 Kes teie seast suudab muretsemisega oma elule ühe küünragi juurde lisada? Mt 6,27 Mis Jumal teeb, on ikka hea, see lootus ei tee häbi. Kui tuleb minna eluteel ka murest, surmast läbi, mind heldesti ja kindlasti mu Isa süles kannab. Ta andku mis Ta annab! KLPR 358:3. Samuel Rodigast Ap 10,37-48; Jh 3,1-21
9. Teisipäev Sa joodad mägesid oma ülemistest tubadest; sinu tööde viljast toidab ennast maa. Ps 104,13 Jumal ei ole siiski jätnud andmata enesest tunnistust, vaid on meile head teinud, ja on taevast meile andnud vihma ja head viljalist aega ja rooga ning on täitnud meie südame rõõmuga. Ap 14,17 Suur Sa oled, Issand Jumal, vägevad on Sinu tööd; jõudu annad jõuetumal, imelised on Su teed. Meie eest Sa muret kannad, hoiad kõige kurja eest, päästad ära häda seest, igapäevast leiba annad. Sellepärast tänuga kummardab Sind ilmamaa. KLPR 391:1. Georg Kiviste 1Kr 2,11-16; Jh 3,22-36
10. Kolmapäev Ma tänan sind, Issand! Sa olid küll vihane minule, aga su viha pöördus ja sa trööstisid mind. Js 12,1 Jumal ei ole meid pannud viha alla, vaid pääste saamiseks meie Issanda Jeesuse Kristuse läbi. 1Ts 5,9 Jeesuse lepitustöö alusel on võimalik parandada Jumala ja inimese vahelist suhet, mis rikuti pattulangemisega. Vaen saab muutuda rahuks. Jeesuse lunastustöö alusel saab katkestada inimese ja saatana vahelise suhte, mis algas pattulangemisega. Inimese orjus saab muutuda vabaduseks. Matti Väisänen Rm 8,26-30; 5Ms 1,1-18
11. Neljapäev Tõeliselt võttis ta enese peale meie haigused ja kandis meie valusid. Meie aga pidasime teda vigaseks, Jumalast nuhelduks ja vaevatuks. Js 53,4 Jumal on teinud patuks meie asemel selle, kes patust midagi ei teadnud, et meie saaksime Jumala õiguseks tema sees. 2Kr 5,21 Issand, kuis mina, nii patune, kallis küll Sulle, et Sa, täis armu, nüüd südame avasid mulle? Oh et mu meel, süda ja mõte ja keel hoopis end annaksid Sulle! KLPR 18:5. Gerhard Tersteegen Ef 1,3-10; 5Ms 1,19-33
12. Reede Jumal kõrvaldab oma rahva teotuse kogu maalt. Js 25,8 Olge rõõmsad lootuses, vastupidavad viletsuses, püsivad palves! Rm 12,12 Mu Jumal, anna kannatuse tunnil jõudu uskuda valguse võitu, ära lase meeleheitel vallutada ega valitseda! Anna jaksu uskuda - viimaks oled Sina see, kes laseb kõigil asjadel kasuks tulla neile, kes Sind armastavad! Toomas Paul Kl 2,1-7; 5Ms 1,34-46
13. Laupäev Otsekui taevad on maast kõrgemal, nõnda on minu teed kõrgemad kui teie teed, ja minu mõtted kõrgemad kui teie mõtted. Js 55,9 Praegu ma tunnetan poolikult, siis aga tunnetan täiesti, nagu minagi olen täiesti tunnetatud. 1Kr 13,12 Ajast aega on Jumal olnud meie pelgupaik. Jumal oli ja on see, kes annab oma rahvale jõudu ja rahu. Jumal on alati kohal, seepärast ei saa kahelda Tema õigluses. Leo Baeck Mt 6,6-13; 5Ms 2,1-15
2. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMEKUNINGAPÄEVA Seadus on antud Moosese kaudu, arm ja tõde aga tulnud Jeesuse Kristuse kaudu. Jh 1,17 Jh 2,1-11; Rm 12,(4-8)9-16; Ps 55 Jutlus: 1Kr 2,1-10
14. Pühapäev Issand oli Joosepiga ja mis ta tegi, laskis Issand korda minna. 1Ms 39,23 Meie ei ole ju iseendast kõlblikud midagi lugema oma teeneks, just nagu oleks see meist endist, vaid meie kõlblikkus tuleb Jumalalt, 2Kr 3,5 Ennast tundvad kristlased ei saa enda arvele kanda mingeid Püha Vaimu töid ega mõelda, et nad ise on mõjustanud oma ärkamist või patukahetsust, usku või armastust või midagi muud, mis kuulub õige kristluse juurde. Kõik on Jumala and, ja kõik on antud tasuta. Lars Levi Laestadius
14.01. Evangeelse Alliansi palvenädal
15. Esmaspäev Kartke ainult Issandat ja teenige teda ustavalt kõigest südamest, sest vaadake, mis suuri asju ta teile on teinud! 1Sm 12,24 Tema halastus kestab põlvest põlveni neile, kes teda kardavad. Lk 1,50 Ei olnud enne see mu palvena: mind juhata! Teed tahtsin ise endal rajada, mind juhata! Kõiges nüüd kardan käia Sinuta. Sest küllalt on sammhaaval astuda. KLPR 472:2. John Henry Newman 5Ms 4,5-13; 5Ms 2,16-25
16. Teisipäev Sa ei tohi himustada oma ligimese koda ega midagi, mis su ligimese päralt on. 5Ms 5,21 Jeesus ütles: "Vaadake ette ja hoiduge igasuguse ahnuse eest, sest külluseski ei olene kellegi elu sellest, mis tal on!" Lk 12,15 Me elame arutult ja ajame segi ajaliku ja ajatu. Me võitleme saavutamatute eesmärkide nimel ning surm lõpetab need võitlused. Nagu lapsed, kes võtavad uinudes kaissu kõik oma mänguasjad, nii püüame ka meie kinni hoida oma varandusest, kuid lõpuks võidab ikkagi surm. Juudi liturgia Rm 9,31-10,8; 5Ms 3,12-29
17. Kolmapäev Nad on mu eraomand sel päeval, mille ma valmistan. Ja ma olen neile armuline, nõnda nagu mees on armuline oma pojale, kes teda teenib. Ml 3,17 Aga kõigile, kes tema vastu võtsid, andis ta meelevalla saada Jumala lasteks, neile, kes usuvad tema nimesse. Jh 1,12 Jumal, kes meid tunneb läbinisti, ei lükka meid endast eemale, kuigi Temal oleks tuhat põhjust meid hüljata. Selles on Jumala armastuse mõistusega seletamatu saladus. Jumal on Jeesus Kristuses sirutanud meile päästavad ning vaimu ja elu uueks loovad käed. Rudolf Kiviranna Gl 5,1-6; 5Ms 4,1-14
18. Neljapäev Jumal, sina oled kõige ilmamaa otsade ja kauge mere lootus. Ps 65,6 Jeesus Kristus on tulnud ja kuulutanud rõõmusõnumit rahust teile, kaugelolijaile, ja rahu lähedalolijaile. Ef 2,17 Tänan Sind, Issand, et Sinu armastuse töö viljad pole jäänud kaugete maade taha, vaid on Püha Vaimu ja ustavate kuulutajate kaudu jõudnud ka minu väikesesse ellu! Marcus Hermen Ap 15,22-31; 5Ms 4,15-24
19. Reede Issanda kõned on kui hõbe, mis ahjus sulatatud ja seitsmekordselt puhastatud. Ps 12,7 Te paistate otsekui taevatähed maailmas, kuna te kindlalt kinni hoiate elu sõnast. Fl 2,15-16 Kurjad himud surma, Jeesus, mis mu lihast tõusevad; anna võitu, palun mina, kui mu mõtted võitlevad. Et Su rahu häda sees oleks vägev südames; siis Sind igal ajal tänan, au ja kiitust Sulle annan! ULR 469:3. Johann Christian Nehring Jr 14,1-9; 5Ms 4,25-40
20. Laupäev Jumal ütles: "Saagu valgus!" Ja valgus sai. 1Ms 1,3 Sest see, kes ütles: "Pimedusest paistku valgus!", on Jumal, kes on hakanud särama meie südames. 2Kr 4,6 Ainult Kristuse kaudu avaneb Piibel ühtse tervikuna. Kuid ainult Kristuse kaudu avaneb ka ajaloo ja meie endi elu mõte. Kristus on kogu olemise võti. Kui me hülgame Tema, hülgame ka kõik võimalused leida oma elule iialgi mingit tõelist mõtet. Leif Nummela 5Ms 33,1-4(7.12-16); 5Ms 5,1-22
VIIMANE PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMEKUNINGAPÄEVA Sinu kohal koidab Issand ja sinu kohal nähakse tema auhiilgust. Js 60,2 Mt 17,1-9; 2Kr 4,6-10; Ps 54 Jutlus: Ilm 1,9-18
21. Pühapäev Ma tänan su nime su helduse ja ustavuse pärast; sest suuremaks, kui on kõik su kuulsus, oled sa teinud oma tõotuse. Ps 138,2 Jeesus palvetab: Ma olen neile andnud teada sinu nime ja annan teada seda, et armastus, millega sina oled armastanud mind, oleks nendes ja mina oleksin nendes. Jh 17,26 Läbistagu südant armuvägi, muutku meeli Päästja sarnaseks. Usupalves langeb muremägi, kanda risti suudab armastus. Milla Krimm
22. Esmaspäev Jumal tunneb ju südame saladusi. Ps 44,22 Nõnda ütleb Esimene ja Viimne, kes oli surnud ning on jälle elavaks saanud: Ma tean su viletsust ja vaesust. Ilm 2,8-9 Minu häält, oh Jumal, kuule, sest Su poole kisendan! Tõtta Sina appi mulle, muidu mina hukka saan. Põrgu töö oh riku Sa, minu usku kinnita, et ma Sinu peale loodan, üksnes Sinu armu ootan. ULR 522:3. Johann Heermann 2Kr 3,(9-11)12-18; 5Ms 5,23-33
23. Teisipäev Issand oli Saamueliga ega lasknud ainsatki oma sõna tühja minna. 1Sm 3,19 Paulus kirjutab: Sest teie juurest on Issanda sõna kostnud mitte üksnes Makedooniasse ja Ahhaiasse, vaid kõikidesse paikadesse on levinud teated teie usust Jumalasse, nii et meil pole vaja enam midagi rääkida. 1Ts 1,8 Tänu, kiitust, Issand, Sulle toome kalli elusõna eest! Usujulgust ikka veel me saame Sinu sõna kuulmisest. Isa armumõtteid sõnas näeme, sakramendis jõudu, väge saame, teele nõnda asume, Jeesust saatjaks palume. KLPR 190. Arnold Häusler Jh 1,43-51; 5Ms 6,1-9
24. Kolmapäev Päästa, Issand, sest vagad on lõppenud ja ustavad on otsa saanud inimlaste seast! Ps 12,2 Palvetage ühtlasi ka meie eest, et Jumal avaks meile sõna ukse kuulutada Kristuse saladust. Kl 4,3 On lootust veel, kui keegi su eest palub ja sinu koormad kannab hinge peal. Kui sinu raskust veel üks süda talub ja andunult on põlvitamas seal. On lootust veel: et Isa armu annab, sind võitlusöödest läbi kannab. Milla Krimm Jh 3,31-46; 5Ms 6,10-25
25. Neljapäev Ära keela head neile, kes seda vajavad, kui su käel on jõudu seda teha! Õp 3,27 Kui nüüd kellelgi on selle maailma vara ja ta näeb oma venna olevat puuduses, ent lukustab oma südame tema eest - kuidas saab Jumala armastus jääda temasse? 1Jh 3,17 Kui keegi tuleb sinu juurde ja palub toetust ning sina ütled sellele inimesele: "Jumal aitab!", siis oled sa Jumala truudusetu sulane. Sa peaksid taipama, et Jumal saatis ta selleks, et sa teda aitaksid, aga mitte Tema juurde tagasi saadaks. Hassiidid Ilm 1,(1.2)3-8; 5Ms 7,1-11
26. Reede Iisrael, sina oled mu sulane, ma valisin sinu ega põlanud sind. Js 41,9 Jumal ei kahetse ju oma armuande ega kutsumist. Rm 11,29 Sina, Jumal, annad hetki, mil inimene võib kogu oma armetuse jätta sinnapaika ning kogeda rahu ja terviklikkust, mis kiirgab Sinu tingimusteta armastuse kogemisest. On silmapilke, mil olen tundnud - Sina oled minu vastu võtnud ja seepärast võin ka mina ise oma mannetusega leppida. Toomas Paul 1Kr 2,6-10; 5Ms 7,12-26
27. Laupäev Ainult headus ja heldus järgivad mind kõik mu elupäevad ja ma jään Issanda kotta eluajaks. Ps 23,6 Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, kes kuuleb minu sõna ja usub teda, kes minu on saatnud, sellel on igavene elu, ning ta ei lähe kohtu alla, vaid on läinud surmast ellu. Jh 5,24 Kes vastutab teie eest suures kohtus, kui te ei ole võtnud oma kaitsjaks suurt Ristikandjat? Teie ise ei saa vastutada, aga muretud kavatsevad vastutada enda eest ise. Oleks parem, kui kahetsejad võtaksid oma kaitsjaks Jumala Poja. Tema võib sulgeda süüdistaja suu. Lars Levi Laestadius 4Ms 6,22-27; 5Ms 8,1-20
3. PÜHAPÄEV ENNE PAASTUAEGA (SEPTUAGESIMAE) Me ei heida oma anumisi su palge ette mitte oma õiguse pärast, vaid sinu suure halastuse pärast! Tn 9,18 Mt 20,1-16a; 1Kr 9,24-27; Ps 119,73-80 Jutlus: Jr 9,22-23
28. Pühapäev Oota Issandat, ole vahva, ja su süda olgu kindel! Oh, oota Issandat! Ps 27,14 Te olete kuulnud Iiobi kannatlikkusest ja näinud Issanda antud elulõppu, sest Issand on halastav ja armuline. Jk 5,11 Kui me Jumalat otsime, siis Ta ka näitab end. Ja kui me tahame Teda endi juures kinni hoida, siis Ta ka jääb meie juurde. Kõrbeisade tarkus
28.01. Piiblipüha
29. Esmaspäev Mina annan neile ühesuguse südame ja annan nende sisse uue vaimu. Hs 11,19 Niisiis, kui keegi on Kristuses, siis ta on uus loodu, vana on möödunud, vaata, uus on sündinud. 2Kr 5,17 Olen ise selle tunnistaja, et äratustöö on rohkem kui inimeste töö. See on Püha Vaimu töö ka siis, kui ärkab üks ainuski inimene. Osvald Tärk Lk 19,1-10; 5Ms 9,1-14
30. Teisipäev Jumal õnnistagu meid ja kõik ilmamaa otsad kartku teda! Ps 67,8 Et võiksite täiesti mõista ühes kõigi pühadega, milline on armastuse laius ja pikkus ja kõrgus ja sügavus, ja ära tunda Kristuse armastuse, mis ületab kõik tunnetuse; et te oleksite täidetud Jumala kõige täiusega. Ef 3,18-19 Mu Päästjast laulab minu keel, kui Tema peale mõtlen, ja Temast rõõmustab mu meel, kui patu vastu võitlen. Kui patt ja surm mind ahistab ja armu päikest pimestab - kui süda kaebust tõstab ja mind ka hukka mõistab. ULR 427:9. Paul Gerhard 5Ms 7,6-12; 5Ms 9,15-29
31. Kolmapäev Ma laulan Issandale, sest tema on Ülikõrge, hobused ja ratsanikud heitis ta merre. 2Ms 15,1 Vaadake, kui suure armastuse Isa on meile andnud: meid hüütakse Jumala lasteks ja need me olemegi! 1Jh 3,1 Jumal kingib meile patutunnetuse ning pattude andeksandmise tõttu tohime alata uut elu. Ta vabastab meid mure, kartuse, isekuse, siinpoolsuse ebajumalatest ja kingib meile jumalalaste rahu ning julguse. Siis ei karda me oma hingeküünla väikese, vilkuva leegi pärast. Me jätkame oma teed Jumala armu abil. Rudolf Kiviranna Rm 4,1-8; 5Ms 10,1-9


text:
erastamise ettevalmistamine
erastamise korraldamine
erastamise läbiviimine
erastamisväärtpaberite võõrandamine
erastatud eluruumide haldamine
korterile vastava elamu muu osa erastamine
munitsipaalvara erastamise korraldamine
põllumajandusreform
Kokku: 32| Näitan: 1 - 20
3-2-1-22-17 Riigikohus 03.04.2017
AÕSRS § 12 lg 3
AÕSRS § 12 lg 2
AÕS § 83 lg 1
AÕS § 242
AÕSRS § 12 lg-test 2 ja 3 ei tulene, et kui erastamist soovinud kinnisasja kaasomanik ei nõudnud teise kaasomaniku ehitiseosa müüki, jääb viimasele pärast erastamist ja kinnistamist automaatselt õigus kinnistut vallata. (p 12)
3-2-1-30-09 Riigikohus 07.04.2009
EES § 21 4 lg 5
VÕS § 119 lg 1
EES § 21 9 lg 4
AÕS § 65
EES § 21 1
täitmise takistus
Analoogselt vallasasja müügile VÕS § 125 järgi võib võlgnik võlausaldaja vastuvõtuviivituse korral müüa kinnisasja juhul, kui seda ei ole võimalik hoiustada. VÕS § 125 lg 1 p 1 kohaselt võib võlgnik asja müüa, kui selle üleandmine võlausaldajale ei ole võimalik seetõttu, et asja ei saa hoiustada selle olemuse või hoiustamiseks mõistliku võimaluse puudumise tõttu. Praegusel juhul oli korteriomandi võõrandamine vajalik elamuühistu likvideerimise lõpuleviimiseks. TsÜS § 41 lg 4 ja MTÜS § 45 lg 2 sätestavad elamuühistu likvideerijate kohustuse rahuldada võlausaldajate nõuded ja müüa vara. Seega ei olnud korteriomandit võimalik hoiustada.
AÕS § 65 lg 1 alusel kannet muuta soovival isikul on õigus esitada hagi tahteavalduse asendamiseks kohtuotsusega TsÜS § 68 lg 5 järgi ilma, et ta esitaks hagi kande aluseks oleva asjaõiguslepingu tühisuse tuvastamiseks. Kui kinnistusraamatu kande parandamist nõutakse kande aluseks olnud asjaõiguslepingu tühisuse tõttu, siis tuleb asjaolud, mis toovad kaasa asjaõiguslepingu tühisuse, esitada hagi alusena ja kohus võtab nende kohta seisukoha kohtuotsuse põhjendavas osas. Kinnistusraamatu kanne võib olla ebaõige ka siis, kui see on tehtud kehtiva asjaõiguslepingu alusel.
Vallasasjaks olnud korteri kinnistamisel korteriomandina kantakse kinnistusraamatusse omanikuna EES § 211 ja § 214 lg 5 järgi isik, kes on vallasasjast korteri omanik. Olukorras, kus vallasasjast korteri omandit ei olnud võimalik üle anda korterivaldaja omandisse, oli korteriomandi kandmine kinnistusraamatusse elamuühistu nimele põhjendatud, sest vastasel juhul oleks olnud takistatud maa erastamise lõpuleviimine. Lisaks elamuühistu kohustusele anda valdaja omandisse korter vallasasjana EES § 219 lg 4 järgi, on elamuühistul ka kohustus anda korterivaldaja korteriomand, kui korterivaldajale ei õnnestunud üle anda korteri kui vallasasja omandit.
3-2-1-92-07 Riigikohus 24.10.2007
majandamiseks sõlmitavad lepingud
Seadustes on selgelt eristatud remonti ja hooldust ning elamu haldamise üleandmist täpsemalt reguleeriv Vabariigi Valitsuse määrus nr 198 sätestab vaid elamu remondiks kogutud ja kasutamata summade üleandmise kohustuse. EES § 151 lg 3 määratles eluruumi hoolduse ja remondi mõiste. Selle sätte järgi on eluruumi hoolduseks tööd, millega hoitakse elamu kasutamiskõlblikus seisukorras ja tagatakse elamu ümbruse korrashoid. Remondiks aga eelnimetatud sätte kohaselt on ehituskonstruktsioonide, tehnosüsteemide või nende osade paigaldamine, eemaldamine, asendamine või ennistamine. Remondi käigus võib tõsta elamu heakorrataset ning paigaldada täiendavaid seadmeid. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-131-00.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-131-00.
3-2-1-72-07 Riigikohus 20.06.2007
Tulenevalt TsMS § 654 lg-st 6 ei pea ringkonnakohus oma otsust põhjendama, kui ta jätab esimese astme kohtu otsuse muutmata ja järgib esimese astme kohtu põhjendusi.
Isikul on võimalik saada asi heauskselt omandada vaid siis, kui ta oli teise isiku võõrandamisõiguse suhtes heauskne mitte ainult asjaõiguslepingu sõlmimise ajal, vaid ka asja üle valduse kui tegeliku võimu saamise ajal.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-95-01. Järgnevad omandiõiguse üleandmise kokkulepped pole tühised seetõttu, et omandiõigus anti üle asjale, mis seaduse järgi tuli erastada.
3-2-1-128-06 Riigikohus 11.12.2006
Üldõigusjärgluse korral peab kohus selgelt otsustama poole õigusjärglase menetlusse lubamise ning õigusjärglus peab kohtulahendi täidetavuse huvides nähtuma ka kohtulahendist. Sama kehtib ka eriõigusjärgluse kohta.
Kohus peab tegema endast oleneva kohtuotsuse kättetoimetamiseks, olenemata otsuse vaidlustamise tähtajast, Sama kehtib TsMS § 632 lg 1 kohta maakohtu otsuse kättetoimetamise osas. Otsuse kättetoimetamata jätmine võib olla mõjuvaks põhjuseks apellatsiooni- või kassatsioonitähtaja ennistamisel.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-9-06. Tulenevalt TsMS § 210 lg-st 2 ei takista kinnisasja omaniku muutumine menetluse ajal menetluse jätkamist seniste pooltega. Samas võib poole menetluses asendada õigusjärglasega. TsMS § 210 lg 3 mõttest tulenevalt on poole asendamiseks selle sätte järgi vajalik nõusolek ka seniselt poolelt, kuna teda ei saa tahtevastaselt menetlusest eemaldada. Sõltumata vastaspoole (ja ka senise poole) nõusolekust võib õigusjärglane astuda TsMS § 210 lg 3 teise lause järgi menetlusse või teda võib sinna kaasata kolmanda isikuna õiguseelneja poolel. Üldõigusjärgluse korral peab kohus selgelt otsustama poole õigusjärglase menetlusse lubamise ning õigusjärglus peab kohtulahendi täidetavuse huvides nähtuma ka kohtulahendist. Sama kehtib ka eriõigusjärgluse kohta.
EES § 5 lg 1 p 3 mõte on tagada, et asustamata eluruume võiksid eesõigusega osta esmajoones just tagastatud majas elavad üürnikud, kuid ostes korteri, pidi üürnik koos perekonnaliikmetega vabastama seni tema kasutuses oleva eluruumi. Kui üürnik sellise tingimusega ei nõustunud, oli eluruumi müüjal õigus keelduda temaga müügilepingu sõlmimisest. Kuid ostes eesõigusega korteri, ei lõppe automaatselt senine üürileping. See ei ole ka üürileandja poolt üürilepingu lõpetamise aluseks.
Tähtajatu üürilepingu võib kumbki pool igal ajal üles öelda, lähtudes VÕS § 195 lg-st 3 ning §-dest 311 ja 312. Konkreetset põhjust tähtajatu lepingu korraliseks ülesütlemiseks ka eluruumi puhul vaja ei ole. Seetõttu on ka VÕS § 325 lg 2 p 3 mõttes piisav, kui eluruumi üürilepingu ülesütlemisavalduses on tehtud üksnes viide tähtajatu üürilepingu korralisele ülesütlemisele. Tingimata vajalik ei ole viide ülesütlemise aluseks olevale konkreetsele võlaõigusseaduse sättele, kuid oluline on, et üürnik saaks aru, mistõttu leping üles öeldakse, et hinnata ülesütlemise seaduslikkust. Ülesütlemise vaidlustamise avalduse esitamisel tuleb järgida VÕS § 329 nõudeid. Vastav tähtaeg hakkab kulgema ajast, mil ülesütlemisavaldus kui tahteavaldus on edastatud üürnikule TsÜS § 69 kohaselt. Nimetatud sätte teise lõike teise lause kohaselt loetakse eemalviibijale tehtud tahteavaldus kättesaaduks, kui see on jõudnud tahteavalduse saaja elu- või asukohta ja tal on mõistlik võimalus sellega tutvuda. Eelnev kehtib ka üürilepingu pikendamise avalduse esitamise kohta.
üürilepingu pikenemine ja pikendamine
Ülesütlemise vaidlustamise avalduse esitamisel tuleb järgida VÕS § 329 nõudeid. Vastav tähtaeg hakkab kulgema ajast, mil ülesütlemisavaldus kui tahteavaldus on edastatud üürnikule TsÜS § 69 kohaselt. Nimetatud sätte teise lõike teise lause kohaselt loetakse eemalviibijale tehtud tahteavaldus kättesaaduks, kui see on jõudnud tahteavalduse saaja elu- või asukohta ja tal on mõistlik võimalus sellega tutvuda. Eelnev kehtib ka üürilepingu pikendamise avalduse esitamise kohta.
3-2-1-41-06 Riigikohus 05.06.2006
Seadusvastasuse tõttu on kokkulepe, millega eluruumide erastamise kohustatud subjekt annab erastatava eluruumi omandiõiguse üle isikule, kes ei ole erastamise õigustatud subjekt, tühine ning asjaõiguslepingu tühisuse tõttu ei saa neil juhtudel toimuda heauskset omandamist. Asjaõiguslepingu kehtivus ei sõltu asja omandada sooviva isiku pahausksusest. Oluline ei ole ka see, et eluruumide erastamise kohustatud subjekt on omandanud vahepeal ka maa ja see on kinnistatud.
Reeglina ei saa kinnisasja üleandmise abstraktne ja neutraalne asjaõigusleping olla näilik, kuid näilik võib olla kohustusleping.
Enne 1. jaanuari 2006. a kehtinud TsMS § 213 lg 1 p-s 3 nimetatud võimatuse all tuleb mõista eelkõige olukorda, kus teises asjas tehtavast kohtulahendist oleneb arutatava asja tulemus. Kriminaalasjas olemasolev hüpoteetiline täiendavate asjaolude tuvastamise võimalus ei saa tsiviilkohtumenetlust üldjuhul takistada. Pealegi oli enne 1. jaanuari 2006. a kehtinud TsMS § 94 lg 3 järgi kriminaalasjas tehtav võimalik kohtulahend kohtule tsiviilasja lahendamisel siduv üksnes piiratud ulatuses. Kehtiva TsMS järgi ei ole aga sellist siduvust üldse ette nähtud. Kriminaalmenetluse eesmärgiks ei ole tsiviilkohtumenetluse jaoks ühe või teise poole kasuks tõendite kogumine, vaid kuritegusid toime pannud isikute väljaselgitamine ja karistamine. Üldjuhul ei ole vajalik peatada tsiviilasja menetlust ainuüksi põhjendusega, et paralleelselt menetletakse mingit kriminaalasja ja sealt võib oodata uusi tõendeid.
Ainuüksi käsutusõiguse puudumine ei too kaasa kinnisasja üleandmiseks sõlmitud asjaõiguslepingu tühisust. Kui asjaõigusleping iseenesest kehtib, kuid selle sõlminul puudub käsutusõigus, on võimalik kinnisasja heauskne omandamine. Lähtudes TsÜS §-st 139, tuleb heausksust eeldada, st vastupidist väitev isik peab seda tõendama. Heauskne omandamine ei ole võimalik, kui tühine on asjaõigusleping, millega omandi üleandmine kokku lepiti. Kuigi abstraktse käsutuslepinguna on selle tühisuse võimalused piiratumad kui kohustuslepingute puhul, ei ole asjaõiguslepingu tühisus siiski välistatud. Erinevalt vallasasja heausksest omandamisest ei oma kinnisasja heauskse omandamise puhul tähendust võimalik valduse saamine ega selle aeg. Oluline on üksnes omandaja heausksus kinnistusraamatu kannete õigsuse suhtes. Heausksuse määratlemisel tuli enne 1. maid 2004. a kehtinud AÕS § 56 lg 3 järgi lähtuda kinnistusraamatu kande tegemise ajast. Kehtiva AÕS § 561 lg 3 järgi on oluline kandeavalduse esitamise aeg.
3-2-1-59-04 Riigikohus 18.03.2005
Sundvõõrandamine tähendab omaniku täielikku või osalist ilmajätmist subjektiivsest õigusest, mille PS § 32 garanteerib. Seejuures ei ole oluline, kas sundvõõrandamise tulemusel saab vara omanikuks riik või muu isik. Sundvõõrandamisega on tegemist ka siis, kui riik paneb omanikule kohustuse võõrandada oma vara kolmandatele isikutele. Sundvõõrandamine kui põhiseaduse §-s 32 sätestatud omandi põhiõiguse kandja täielik või osaline ilmajätmine omandist on intensiivne omandiõiguse piirang, mille puhul põhiseadus sätestab kvalifitseeritud seadusereservatsiooni. Omandit tohib seaduses sätestatud juhtudel ja korras sundvõõrandada üksnes üldistes huvides õiglase ja kohese hüvitise eest.
Eluruumide erastamine võib toimuda üksnes üldistes huvides õiglase ja kohese hüvitise eest. Sundvõõrandatava asja õiglane hind ei pea tingimata võrduma asja hariliku väärtuse ehk turuhinnaga. Kuigi üldjuhul saab õiglaseks hüvitiseks lugeda asja turuväärtust, võib põhiseadusega kooskõlas olla ka väiksem hüvitis, kui täielik hüvitamine ei ole sundvõõrandamise asjaolusid arvestades põhjendatud. Hüvitise õiglusele hinnangu andmiseks tuleb üksikisiku huve kaaluda üldiste huvidega. Õiglaseks hüvitiseks omandireformi käigus erastamiskohustuse täitmise kaudu sundvõõrandatavate elamute eest on EVP-des makstav tasu, millele lisandub võimalus tasuda ostueesõigusega erastatava maa eest täies ulatuses EVP-des.
3-2-1-147-04 Riigikohus 22.12.2004
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsus nr 3-2-1-2-02.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsus nr 3-2-1-66-02.
Vt Riigikohtu tsiviil- ja halduskolleegiumi vahelise erikogu määrus nr 3-2-1-34-96.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsus nr 3-2-1-127-03.
3-2-1-110-04 Riigikohus 10.11.2004
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsus nr 3-2-1-9-04. Eluruumide erastamise korra p-st 9^2 ei tulene korteriühistule kui elamu haldamise ja majandamise vastuvõtjale elamu remondi rahastamise kohustust. Selle sätte järgi saab taolise tsiviilkohustuse tekkimise aluseks olla poolte vastav kokkulepe. Remondirahade tasaarvestuse kokkuleppele mittejõudmine ei ole elamu üleandmist välistavaks asjaoluks.
Kui erastatud eluruumide haldust korraldavale isikule laekunud vahendid elamu remondiks ei olnud piisavad ja ta kasutas selleks oma vahendeid ning elamu üleandmisel korteriühistule ei jõudnud pooled remondirahade tasaarvestuses kokkuleppele, siis oli haldust korraldaval isikul õigus nõuda põhjendatud kulutuste hüvitamist alusetu rikastumise sätete alusel korteriomanikelt või üürnikelt, kes tasusid haldust korraldavale isikule remondiks vajalikke makseid.
3-2-1-9-04 Riigikohus 10.02.2004
Kuna erastatud eluruumi haldamise üleandmine ei olnud enne 1999. aastat seadusega selgelt keelatud, oli see seaduse mõtte kohaselt eluruumide erastamise tõhususe huvides lubatud ka enne 27.03.1999. Erastamise kohustatud subjekt vastutab haldamise nõuetekohase korraldamise eest ka enne seda kuupäeva toimunud haldamise üleandmise korral. Haldust korraldava isiku vastutus ebakorrektse haldamise eest võib tuleneda lepingust.
mittetulundusühingu liige
Korteriühistu võib oma nimel endale täitmiseks esitada korteriomanikele kuuluvaid nõudeid, mis tulenevad eluruumide erastamise kohustatud subjekti või muu haldaja tegevusest elamute haldamisel enne haldamise üleandmist korteriühistule.
3-2-1-16-02 Riigikohus 19.02.2002
TsMS § 228 kohaselt hindab kohus tõendeid ja otsustab, mis asjaolud on tuvastatud. Tuvastanud hagi aluseks olevad asjaolud, peab kohus andma neile õigusliku hinnangu. Kohtul tuli võtta seisukoht kõigi hagi alusesse kuuluvate asjaolude suhtes.
Hageja palus tunnistada korteri erastamine ebaseaduslikuks, kuna korteri erastamiseks puudus tema, kui üürniku endise perekonnaliikme, nõusolek. Kuigi hageja ei esitanud hagi enda perekonnaliikmeks tunnistamiseks, tuleb kohtul võtta seisukoht ka hageja perekonnaliikmeks oleku suhtes, sest see on üks hagi alusesse kuuluv asjaolu, millele hageja viitas hagiavalduses.
3-2-1-2-02 Riigikohus 25.01.2002
AÕS § 95 lg 1
0stu-müügileping ja asjaõigusleping sõlmiti eluruumi suhtes, mis EES § 3 lg 11 kohaselt polnud erastamise objekt, sest see oli tagastatud õigustatud subjektidele, kellel oli tekkinud eluruumile omandiõigus. Erastamise ostu-müügilepingu täitmiseks sõlmitud erastamisele mittekuuluva eluruumi omandiõiguse üleandmise kokkulepe (asjaõigusleping) tuleb lugeda EES § 3 lg 11 sätestatu rikkumise tõttu TsÜS § 66 lg 2 kohaselt tühiseks. Samasugusele seisukohale on Riigikohtu tsiviilkolleegium asunud 28. novembri 2001. a otsuses tsiviilasjas nr 3-2-1-95-01 ja 5. detsembri 2001. a otsuses tsiviilasjas nr 3-2-1-130-01.
Tühine on eluruumide erastamise kohustatud subjekti poolt erastamise korras omandi üleandmine eluruumile, mis ei kuulu erastamisele. Järgnev omandiõiguse üleandmise kokkulepe (asjaõigusleping) on käsitletav mitteomaniku käsutustehinguna AÕS § 95 lg 1 järgi. Kas vaidlusalune korter on omandatud heauskselt või mitte, saab kindlaks teha omandi kaitse vaidluses.
omandi tekkimine omandireformi käigus
Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise korra p 48 järgi läheb omandiõigus üleantavale varale üldjuhul üle üleandmise akti allakirjutamise päevast, kui vara tagastamise korralduses või vara üleandmise aktis pole ette nähtud teisiti. Kolleegium jääb 23. oktoobri 2001. a otsuses nr 3-2-1-108-01 avaldatud seisukoha juurde, mille kohaselt omandiõigus tagastatud varale ei lähe üle siis, kui vara tagastamine toimus vastuolus omandireformi aluste seadusega.
tehingud õigusvastaselt võõrandatud varaga
0stu-müügileping ja asjaõigusleping sõlmiti eluruumi suhtes, mis EES § 3 lg 11 kohaselt polnud erastamise objekt, sest see oli tagastatud õigustatud subjektidele, kellel oli tekkinud eluruumile omandiõigus. Erastamise ostu-müügilepingu täitmiseks sõlmitud erastamisele mittekuuluva eluruumi omandiõiguse üleandmise kokkulepe (asjaõigusleping) tuleb lugeda EES § 3 lg 11 sätestatu rikkumise tõttu TsÜS § 66 lg 2 kohaselt tühiseks. Samasugusele seisukohale on Riigikohtu tsiviilkolleegium asunud 28. novembri 2001. a otsuses tsiviilasjas nr 3-2-1-95-01 ja 5. detsembri 2001. a otsuses tsiviilasjas nr 3-2-1-130-01. Järgnev omandiõiguse üleandmise kokkulepe (asjaõigusleping) on käsitletav mitteomaniku käsutustehinguna AÕS § 95 lg 1 järgi. Kas vaidlusalune korter on omandatud heauskselt või mitte, saab kindlaks teha omandi kaitse vaidluses.
3-2-1-149-01 Riigikohus 17.01.2002
Apellatsioonikohtu otsus ei vasta TsMS § 330 lg-s 4 sätestatule, mis nõuab kohtuotsuses osutamist seadustele, mida kohus kohaldas.
Tehingute tegemise ajal kehtinud erastamisväärtpaberite võõrandamise seaduse § 1 lg-st 2 ja Vabariigi Valitsuse 22. juuni 1993. a määrusega nr 185 kinnitatud "Rahvakapitali obligatsiooni arvestuskaardi täitmise ja eluruumide erastamisel kasutamise juhendi" p-st 42 ei tulenenud, et omandiõigus üleantud tööaastatele oleks tekkinud tööaastate üleandmise registreerimisest keskregistris. Kuna hagejale võõrandati seaduslikult väljaantud tööaastad nende omaniku poolt, sai ta kokkuleppe sõlmimisega tööaastate üleandmiseks ja vastavate kannete tegemisega üleandja ja vastuvõtja arvestuskaardile nende omanikuks.
3-2-1-130-01 Riigikohus 05.12.2001
Eluruumi erastamise kohustatud subjekti poolt eluruumi omandiõiguse üleandmise kokkulepe (asjaõigusleping) erastamisele mittekuuluvale eluruumile erastamise ostu-müügilepingu täitmiseks tuleb lugeda EES §-des 3 lg 11 sätestatu rikkumise tõttu tühiseks. Eelnev seisukoht tuleneb ka vaidlusaluste tehingute tegemise ajal kehtinud ORAS § 18 lg-st 1. Järgnevad omandiõiguse üleandmise kokkulepped on käsitletavad mitteomaniku käsutustehingutena AÕS § 95 lg 1 järgi. Hagejad, kui end korteri omanikeks pidavad isikud, ei saa oma õigusi kaitsta vaidlusega tehingu kehtivuse üle põhjusel, et omandi andis üle mitteomanik. Olenevalt sellest, milliseid nende kui omanike õigusi rikutakse, saavad nad esitada kas vindikatsiooni- või ainult omandiõiguse tunnustamise hagi. Selles vaidluses selgub, kas vaidlusalune korter on omandatud heauskselt või mitte.
Tühine on eluruumide erastamise kohustatud subjekti poolt erastamise korras omandiõiguse üleandmine eluruumile, mis ei kuulu erastamisele. Järgnevad omandiõiguse üleandmise kokkulepped on käsitletavad mitteomaniku käsutustehingutena AÕS § 95 lg 1 järgi.
Omandiõigus tagastatud varale läheb vara õigustatud subjektile üle "Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise korra" p 48 kohaselt. Osundatud korra kohaselt läheb omandiõigus tagastatud varale üle siis, kui vara tagastamine pole vastuolus omandireformi aluste seadusega.
AÕS § 277 lg 2 kohaselt saab pantida pantija omandis olevat vara, kui seadus ei sätesta teisiti. Kuna pantija polnud panditud vara omanik ja seadus ei sätesta siin erandit, siis on käsitletav pandileping põhjendatult loetud tühiseks.
3-2-1-95-01 Riigikohus 28.11.2001
Eluruumi erastamise kohustatud subjekti poolt erastamisele kuuluva eluruumi omandiõiguse üleandmise kokkulepe (asjaõigusleping) isikuga, kes ei ole eluruumi erastamise õigustatud subjekt, tuleb lugeda EES §-de 3 lg 11, 4 lg 1 ning 5 lg 1 rikkumise tõttu tühiseks. Järgnevad omandiõiguse üleandmise kokkulepped pole tühised põhjusel, et omandiõigus anti üle asjale, mis seaduse järgi kuulus erastamisele või tagastamisele. Omandamine võib olla seaduslik, kui see on toimunud heauskselt AÕS § 95 lg 1 alusel. Kui üürniku eluruumi erastamise õigust on rikutud, on tal õigus nõuda tekitatud kahju hüvitamist seaduses sätestatud tingimustel. Kui eluruumi järgneval omandajal sellele omandiõigust ei tekkinud, lasub eluruumi erastamise kohustatud subjektil kohustus eluruum üürnikule erastada. Asjaolu kindlakstegemiseks, et erastamisele kuulunud eluruumi omanik on endiselt eluruumi erastamise kohustatud subjekt on üürnikul õigus esitada tuvastushagi.
Kohtukulude jaotamisel TsMS § 60 lg 1 alusel tuleb arvestada, ühe hagiavalduse alusel esitatud kahest üheliigilisest hagist erinevate kostjate vastu (TsMS § 75) - ühe rahuldamine ei ole vaadeldav hagi osalise rahuldamisena, vaid ühe hagi rahuldamisena ja teise hagi rahuldamata jätmisena.
Tehing, mis rikub üürniku õigust elamu ostueesõigusega erastamiseks on TsÜS § 66 lg 2 alusel tühine. Järgnevad omandiõiguse üleandmise kokkulepped pole tühised põhjusel, et omandiõigus anti üle asjale, mis seaduse järgi kuulus erastamisele või tagastamisele. Omandamine võib olla seaduslik, kui see on toimunud heauskselt AÕS § 95 lg 1 alusel. Kui üürniku eluruumi erastamise õigust on rikutud, on tal õigus nõuda tekitatud kahju hüvitamist seaduses sätestatud tingimustel.
3-2-1-143-00 Riigikohus 25.01.2001
Pooltevahelise kokkuleppe puudumine halduskulude hüvitamiseks, mistõttu EES § 15 lg 1 polnud kohaldatav ei välistanud aga hageja kohustust korraldada elamu haldamist ega loonud kostjale õigust säästa oma raha, jättes halduskulud maksmata. Põhjendatud on TsK § 477 lg 6 alusel kostjalt hageja arvel säästetud halduskulu väljamõistmine. Kostja kohustus tasuda hoolduskulude ja vahendatud teenuste est tuleneb ka KOS § 10 lg-st 3 ja § 12 lg-st 1.
3-2-1-131-00 Riigikohus 15.11.2000
Eluruumide erastamise korra p-st 9^1 ei tulene ühistu õigus nõuda enne korteriühistu moodustamist erastatud eluruumide omanikelt elamu prügiveoks ja krundi korrashoiuks kogutud raha.
3-2-1-121-00 Riigikohus 02.11.2000
Koos korterile vastava muu osaga ei kuulu erastamisele üksnes elamu need abiruumid, mis ehitusprojekti (algne või ümberehitusprojekt enne erastamist) järgi ei olnud ette nähtud otseselt elamu teenindamiseks või elanike ühiseks kasutamiseks. Abiruumi ümberehitamine ja kasutamine mitteeluruumi tähenduses, ei muuda abiruumi õiguslikku seisundit.
3-2-1-64-00 Riigikohus 27.04.2000
Eluruumi erastamise õigustatud subjekt on õigustatud nõudma erastamise objektiks oleva eluruumi võõrandamislepingu tühisuse tunnustamist. TsÜS § 66 lg 2 järgi on seadusega vastuolus olev tehing tühine vaid siis, kui seadust on rikutud oluliselt.
3-2-1-17-00 Riigikohus 12.04.2000
TsMS § 90 lg 2 kohaselt ei ole tõendiks lepingulise esindaja seletused.
Apellatsioonikohus rikkus otsuse põhjendavale osale TsMS § 330 lg-s 4 esitatavaid nõudeid, mille kohaselt tuleb otsuses märkida ringkonnakohtu tuvastatud asjaolud ja nendest tehtud järeldused, tõendid, millele on rajatud kohtu järeldused, ning seadused, mida ringkonnakohus kohaldas.
Vaidluse lahendamiseks pidi kohus , kes oli EES § 4 p 1 järgi õigustatud vaidlusalust korterit erastama, pidi kohus tuvastama isikute ringi, kes elasid koos üürnikuga korteris selle erastamise ajal ja nende isikute elamuseadusest ja eluruumide erastamise seadusest tuleneva õigusliku seisundi.
üürniku perekonnaliikmete majutamine
ES § 40 lg 1 – asjaolu, et üürniku surma korral kui üürileandja tunnistab esialgse üürniku asemel üürnikuks ühe temaga koos elanud perekonnaliikmetest varem sõlmitud üürilepingu järgi, ei muuda surnud üürniku teiste perekonnaliikmete õigusi ega kohustusi üürilepingu järgi.

matches:
Riigikohus
§ 12
§ 12
§ 83
§ 242
§ 12
Riigikohus
§ 21
§ 119
§ 21
§ 65
§ 21
§ 125
§ 125
§ 41
§ 45
§ 65
§ 68
kohus
§ 211
§ 214
§ 219
Riigikohus
§ 151
Riigikohus
§ 654
Riigikohus
kohus
Kohus
§ 632
§ 210
§ 210
§ 210
kohus
§ 5
§ 195
§ 325
§ 329
§ 69
§ 329
§ 69
Riigikohus
§ 213
§ 94
§ 56
§ 561
Riigikohus
§ 32
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 228
kohus
kohus
Riigikohus
§ 95
§ 3
§ 3
§ 66
§ 95
§ 3
§ 3
§ 66
§ 95
Riigikohus
§ 330
kohus
§ 1
Riigikohus
§ 18
§ 95
§ 95
§ 277
Riigikohus
§ 95
§ 60
§ 75
§ 66
§ 95
Riigikohus
§ 15
§ 477
§ 10
§ 12
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 66
Riigikohus
§ 90
§ 330
kohus
§ 4
kohus
§ 40


text:
Tarmo Repp: Värske kohtupraktika hõlbustab võlgade sissenõudmist
Eversheds Ots & Co vandeadvokaat Tarmo Repp kommenteerib Riigikohtu 9. veebruari otsust, mis ühtlustab kohtupraktikat ning hõlbustab võlgade sissenõudmist.
Riigikohus andis võlausaldajaid, kelle kasuks on seatud kohtulik hüpoteek, soodustava tõlgenduse. Käesoleva hetkeni oli kohtutes laialt levinud praktika, et kui kuulutati välja võlgniku pankrot ning võlgniku vastu oli menetluses varaline hagi, siis jättis kohus sellise hagi võlgniku pankroti tõttu rahuldamata. Ühtlasi tühistas kohus automaatselt ka hagi täitmise tagamiseks võlgniku kinnisasjale seatud kohtuliku hüpoteegi.
Seega ei olnud varasema praktika kohaselt kohtulik hüpoteek võrdeline tavalise hüpoteegiga, sest võlgniku pankroti korral see kustutati, kui pankroti hetkeks ei olnud kohus jõudnud võlausaldajale positiivset otsust teha.
Seetõttu oli võlgniku pankrotiriski korral küsitav hagi esitamise mõttekus isegi juhul, kui võlgnikule kuulus kinnisasi, millele saanuks seada kohtuliku hüpoteegi.
Hiljutises (09.02.2011.a) otsuses nr 3-2-1-143-10 ühtlustas Riigikohus kohtupraktikat.
Ka edaspidi tuleb kohtul pärast võlgniku pankroti välja kuulutamist jätta rahuldamata võlgniku vastu suunatud varaline nõue, kui enne pankroti välja kuulutamist ei ole kohus jõudnud otsust teha. Samas Riigikohus täpsustas, et kohtulik hüpoteek jääb kehtima hoolimata hagi läbi vaatamata jätmisest ning tagab hilisemas pankrotimenetluses võlausaldaja poolt esitatud nõuet, kui see tunnustatakse. Hagi taganud kohtulik hüpoteek kuulub kustutamisele üksnes juhul, kui võlausaldaja nõue võlgniku pankrotimenetluses tunnustamist ei leia.
Riigikohus juhtis tähelepanu ühtlasi sellele, et juhul, kui hagi läbi vaatamata jätmisega koos tühistatakse ka hagi taganud kohtulik hüpoteek, ei saa lugeda võlausaldaja nõuet pärast kohtuliku hüpoteegi kustutamist enam võlgniku pankrotimenetluses pandiga tagatud ehk eelisnõudeks. Seega juhul, kui kohus peaks ekslikult koos hagi läbi vaatamata jätmisega tühistama hagi taganud kohtuliku hüpoteegi, tuleks selline kohtu tegevus määruskaebuse esitamisega vaidlustada.
Kokkuvõttes soodustab Riigikohtu avaldatud seisukoht aktiivset võlausaldajat, kes kohese hagi esitamisega ning selle tagamisega saavutab eelise võrreldes passiivse võlausaldajaga, sest hagi tagamiseks seatud kohtulik hüpoteek tagab võlausaldaja eeliseisu ka hilisema võlgniku pankrotimenetluse kestel.
Arvamusartikkel ilmus 10. veebruari Äripäeva veebiväljaandes

matches: Riigikohus kohus kohus kohus Riigikohus kohus Riigikohus Riigikohus kohus


text:
KrMS § 45 lg 2 p 3 kohaselt ei saa kaitsja osavõtu kohustuslikkuse hindamisel lähtuda pelgalt formaalselt kahtlustuse või süüdistuse kvalifikatsioonist. Kaitseõiguse tagatust silmas pidades on vajalik ka sisuliselt kaaluda, kas kriminaalmenetluses kogutud tõendid võimaldavad isikut kahtlustada või süüdistada raskemas kuriteos. Vastupidine seisukoht tähendaks, et KrMS § 45 lg 2 p 3 nõuete täitmise vältimiseks piisaks isikule kergema kahtlustuse või süüdistuse esitamisest, kui see oleks põhjendatud menetlustoimingu tegemise ajaks kogutud tõendite järgi.
KrMS § 45 lg 2 p-s 3 sätestatud kaitsja kohustusliku osavõtu vajalikkus on põhjendatav süüdlast ähvardava võimaliku karistuse raskusega. Osutatud nõue peab tagama, et raskes kuriteos kahtlustatav või süüdistatav isik saaks ennast tõstatatud kahtlustuse või esitatud süüdistuse vastu tõhusalt kaitsta. Seeläbi väheneb risk, et tõendeid võidakse koguda ja menetlust toimetada kahtlustatava või süüdistatava õigusi rikkuval viisil. Kui kohtul ei kujune tõsikindlat veendumust, et kuritegu puudutavate kahtlustatava sisuliste ütluste saamine oleks osutunud võimalikuks ka siis, kui tema ülekuulamine ja ütluste seostamine olustikuga oleks toimunud kaitsja osavõtul, tuleb jaatada tõendite kogumise korra olulist rikkumist, nende menetlustoimingutega saadud tõendeid peab käsitama lubamatuna ja need tuleb süüdimõistva otsuse aluseks olevast tõendikogumist välja jätta.
Kui kohtul ei kujune tõsikindlat veendumust, et kuritegu puudutavate kahtlustatava sisuliste ütluste saamine oleks osutunud võimalikuks ka siis, kui tema ülekuulamine ja ütluste seostamine olustikuga oleks toimunud kaitsja osavõtul, tuleb jaatada tõendite kogumise korra olulist rikkumist, nende menetlustoimingutega saadud tõendeid peab käsitama lubamatuna ja need tuleb süüdimõistva otsuse aluseks olevast tõendikogumist välja jätta.
Tõend on lubamatu üksnes siis, kui tõendi kogumise korda on oluliselt rikutud. Seejuures tuleb hinnata rikutud normi eesmärki ja seda, kas selliseid tõendeid poleks saadud, kui normi ei oleks rikutud (vt nt 3-1-1-52-09, p 11.1).
3-1-1-10-13 Riigikohus 08.04.2013
KarS § 115 kujutab endast tapmise põhikoosseisu (KarS § 113) privilegeeritud ehk vähemohtlikku koosseisu. Äkki tekkinud tugeva hingelise erutuse seisund on subjekti iseloomustav tunnus, mis asetseb deliktistruktuuris süüteokoosseisu objektiivses küljes. Iseloomustades subjekti psüühikat ja emotsionaalset seisundit teo toimepanemise ajal, on see vastutust kergendav isikutunnus KarS § 24 lg 3 mõttes. Privilegeeritud koosseisu subjektiivne ehk tahteline külg on põhikoosseisuga sama - isik peab vähemalt kaudse tahtluse tasemel pidama võimalikuks süüteokoosseisule vastava asjaolu saabumist ning seda möönma. Süüteokoosseisu kandvaks mõtteks on lähtekoht, et tagajärje (surma) kutsub enda õigusvastase käitumisega esile kannatanu. Tapmine on reaktsioon varasemale kehalisele (vägivald) või vaimsele (solvamine) haavamisele. Seega ei välista KarS § 115 kohaldamist ka asjaolu, kui isiku liikumapanevaks jõuks oli nt kättemaksumotiiv, mida võivad täiendada (kuid ei pea täiendama) meeleheide, enda väljapääsmatu olukorra tunnetamine vms. Sarnaselt põhideliktiga on provotseeritud tapmine süüline, s.t isik on teo toimepanemise hetkel täielikult võimeline aru saama enda teo keelatusest ja on võimeline enda käitumist vastavalt sellele arusaamisele ka juhtima (KarS § 34). Kui leitakse, et isik ei olnud enda käitumise juhtimiseks ja sellest arusaamiseks KarS § 34 mõttes võimeline, ei tõusetu küsimust KarS § 115 kohaldamisest - isiku vastutus on sellisel juhul täielikult välistatud. KarS § 115 objektiivse külje jaatamiseks on vaja tuvastada põhjuslik seos erutusseisundi ja kannatanu (provotseeriva) käitumise vahel. Provokatsioon võib olla ka pikaajaline või süstemaatiline ning seda tuleb käsitada üksikutest vägivalla- või solvamistegudest koosneva tervikteona, s.t kannatanu käitumisele tuleb terviksituatsiooni silmas pidades anda üldhinnang. (Vt RKKKo 3-1-1-86-04, p-d 9-10)
Olles tuvastanud tapmisteole eelnenud kannatanu vägivaldse või solvava teo, peab kriminaalasja menetleja alati kontrollima, kas kannatanu selline käitumine kutsus süüdistatavas esile KarS §-s 115 nimetatud erutusseisundi. Vajadusel tuleb osutatud küsimuse lahendamiseks oluliste asjaolude kindlakstegemiseks määrata ekspertiis. Ekspertiisi liigi üle otsustamisel tuleb tähele panna, et emotsionaalse reaktsioonina vägivallale või solvamisele ei ole erutusseisund meditsiiniline patoloogia, mistõttu tuleb selle selgitamisele kaasata ka psühholoog. Samas pole erutusseisund siiski selline koosseisutunnus, mille olemasolu eeldused peaks ja saaks tuvastada üksnes ekspertiisi käigus, vaid lisaks saab erutusseisundi kindlaks teha ka kannatanu käitumisele antava hinnanguga kriminaalasja menetlemisel (vt ka RKKKo 3-1-1-86-04, p 10).
Alkoholijoobeseisund iseenesest ei saa KarS §-s 115 nimetatud erutusseisundit välistada, vaid võib teatud juhtudel selle tekkimise tõenäosust isegi suurendada.
KarS § 115 kohaldamisel ei ole oluline tihe ajalis-ruumiline side teo ja provokatsiooni vahel. Oluline on, et tegu oleks toime pandud vägivalla või solvamise mõju all. Tekkiva emotsionaalse reaktsiooni ajaline kestus ei ole indiviidi poolt suurel määral tahteliselt kontrollitav.
3-1-1-86-04 Riigikohus 07.10.2004
KarS § 115 süüteokoosseisu kandvaks mõtteks on lähtekoht, et tagajärje (surma) kutsub enda õigusvastase käitumisega esile kannatanu, tapmine on reaktsioon varasemale kehalisele (vägivald) või vaimsele (solvamine) haavamisele. KarS § 115 kohaldamist ei välista asjaolu, kui isiku liikumapanevaks jõuks oli nt kättemaksumotiiv, mida võivad täiendada (kuid ei pea täiendama) meeleheide, enda väljapääsmatu olukorra tunnetamine vms.
KarS § 115 objektiivse külje jaatamiseks on vaja tuvastada põhjuslik seos erutusseisundi ja kannatanu (provotseeriva) käitumise vahel. Provokatsioon võib olla ka pikaajaline või süstemaatiline ning seda tuleb käsitada üksikutest vägivalla- või solvamistegudest koosneva tervikteona, st kannatanu(te) käitumisele tuleb terviksituatsiooni silmas pidades anda üldhinnang. Erutusseisund pole pelgalt meditsiiniline mõiste, mille peaks ja saaks tuvastada üksnes ekspertiisi käigus, vaid lisaks saab selle kindlaks teha ka kannatanu(te) käitumisele antava hinnanguga kriminaalasja menetlemisel. Seejuures tuleb aga tuvastada kannatanu vägivaldne või solvav tegu, mis vahetult vallandas süüdlase emotsionaalse reaktsiooni.
Apellatsioonikohus arutab süüdistust täies mahus nii asjaolude kui ka õigusliku käsitluse ning järelmite suhtes. Tegemist on iseseisva põhimenetlusega, mille tulemusena peab kohus langetama otsuse tõendite vaba hindamise tulemusel ja enda vabalt kujunenud siseveendumuse järgi. Kui apellatsiooni esemeks on muuhulgas ka karistuse suurus, on kohus pädev mõistma uue karistuse vastavalt KarS § 56 lg-le 1.
III-1/3-102/94 Riigikohus 13.12.1994
Provotseeritud tapmise puhul on kuriteo subjektiivset külge iseloomustavaks koosseisuliseks tunnuseks kuriteo toimepanemine äkki tekkinud tugeva hingelise erutuse - füsioloogilise afekti seisundis. Kui tapmine on toime pandud küll vägivalla või solvamise mõjul, ent erutusseisundi teket süüdlasel ei tuvastata, tuleb kohaldada KarS § 113 või § 114.

matches:
§ 45
§ 45
§ 45
Riigikohus
§ 115
§ 113
§ 24
§ 115
§ 34
§ 34
§ 115
§ 115
§ 115
Riigikohus
§ 115
§ 115
§ 115
kohus
kohus
§ 56
Riigikohus
§ 113
§ 114


Kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus
RT I, 28.12.2017, 1
15.12.2017 otsus nr 184
§ 1. Kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse muutmine
Kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduses tehakse järgmised muudatused:
„(1) Käesolev seadus reguleerib kõrgemate riigiteenijate ametipalka.
(2) Kõrgemate riigiteenijate ametipalk on käesoleva seaduse §-s 2 nimetatud kõrgeima palgamäära ja §-s 3 sätestatud koefitsiendi korrutis.”;
„(2) Peale käesoleva seaduse §-s 21 sätestatud indekseerimist loetakse järgmise aasta kõrgeimaks palgamääraks eelmisel aastal indekseerimise tulemusel saadud kõrgeim palgamäär.”;
3) paragrahvi 2 lõiked 3–5 tunnistatakse kehtetuks;
4) seadust täiendatakse paragrahviga 21 järgmises sõnastuses:
„§ 21. Kõrgemate riigiteenijate kõrgeima palgamäära indekseerimine
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kõrgeima palgamäära indeksi avaldab Rahandusministeerium oma veebilehel iga kalendriaasta 15. märtsiks.”;
5) paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 81 järgmises sõnastuses:
„(81) Riigi peaprokuröri ametipalga koefitsient on 0,85.”;
„Käesoleva seaduse § 2 lõikes 1 sätestatud kõrgeima palgamäära muutus jõustub Riigikogu järgmise koosseisu volituste alguspäeval.”;
7) paragrahv 17 tunnistatakse kehtetuks;
8) seadust täiendatakse paragrahviga 171 järgmises sõnastuses:
„§ 171. Indekseerimise tulemusena saadud kõrgeima palgamäära kohaldamise erisus
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 viidatud isikute ametipalga arvutamisel kuni Riigikogu XIV koosseisu volituste alguspäevani kohaldatakse käesoleva seaduse kuni 2018. aasta 1. märtsini kehtinud redaktsiooni.”.
§ 2. Arenguseire seaduse muutmine
Arenguseire seaduse § 5 lõike 6 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Nõukoja liikme kuutöötasu on kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse § 2 lõikes 1 nimetatud kõrgeima palgamäära, §-s 21 nimetatud kõrgeima palgamäära indeksi ja kordaja 0,04 korrutis.”.
Kohtute seaduse § 1327 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kohtunikupension, välja arvatud jooksva aasta palga alusel arvutatud pension, indekseeritakse iga aasta 1. aprilliks kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse §-s 21 nimetatud kõrgeima palgamäära indeksiga.”.
§ 4. Prokuratuuriseaduse muutmine
1) paragrahvi 22 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Riigi peaprokuröri ametipalk määratakse kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduses.
(10) Prokuröri muutuvpalga maksmise tingimused ja kord ning abiprokuröri ametipalga kujundamise alused kehtestatakse prokuratuuri palgajuhendis. Palgajuhendi kehtestab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga.”;
2) seadust täiendatakse §-ga 223 järgmises sõnastuses:
„§ 223. Riigi peaprokuröri esinduskulud
Riigi peaprokurörile makstakse iga kuu 20 protsenti ametipalgast esinduskuludeks.”;
3) paragrahvi 25 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Prokuröri vanaduspensioni suurus on 65 protsenti tema viimasele ametikohale vastavast kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seadusega või käesoleva seaduse § 22 alusel kehtestatud ametipalgast, arvestamata eripiirkonnas töötamisest tulenevat ametipalga suurendust.”;
4) paragrahvi 25 lõikes 4 asendatakse sõnad „minimaalne palgamäär” sõnaga „ametipalk”;
5) paragrahvi 25 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Prokuröri vanaduspension, välja arvatud jooksva aasta palga alusel arvutatud pension, indekseeritakse iga aasta 1. aprilliks kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse §-s 21 nimetatud kõrgeima palgamäära indeksiga.”.
Riigikontrolli seaduse § 27 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Riigikontrolörile makstakse iga kuu 20 protsenti ametipalgast esinduskuludeks.”.
Tulumaksuseaduse § 13 lõiget 3 täiendatakse punktidega 43–46 järgmises sõnastuses:
„43) prokuratuuriseaduse § 223 alusel riigi peaprokurörile tehtavaid väljamakseid;
44) õiguskantsleri seaduse § 14 lõike 51 alusel õiguskantslerile tehtavaid väljamakseid;
45) Riigikontrolli seaduse § 27 lõike 71 alusel riigikontrolörile tehtavaid väljamakseid;
46) Vabariigi Valitsuse seaduse § 79 lõike 31 alusel riigisekretärile tehtavaid väljamakseid;”.
§ 7. Töövaidluse lahendamise seaduse muutmine
Töövaidluse lahendamise seaduse § 10 lõike 4 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Tasu istungil osalemise aja eest on kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse § 2 lõikes 1 nimetatud kõrgeima palgamäära, §-s 21 nimetatud kõrgeima palgamäära indeksi ja 0,078 korrutis.”.
§ 8. Vabariigi Valitsuse seaduse muutmine
Vabariigi Valitsuse seaduse § 79 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Riigisekretärile makstakse iga kuu 20 protsenti ametipalgast esinduskuludeks.”.
§ 9. Õiguskantsleri seaduse muutmine
Õiguskantsleri seaduse § 14 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Õiguskantslerile makstakse iga kuu 20 protsenti ametipalgast esinduskuludeks.”.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 1–4, 7 ja 8, §-d 2 ja 3, § 4 punkt 5 ning § 7 jõustuvad 2018. aasta 1. märtsil.


Kuidas sõltub parema käe reegel õue aladel? - Leht 2 - 4x4.ee
Tänane kuupäev on R Okt 20, 2017 5:10 pm
Kuidas sõltub parema käe reegel õue aladel?
PostitusPostitas bjorn » N Mär 09, 2017 7:44 pm
Kokkuvõttes: selgeks on saanud see, et mitte miski pole selge
PostitusPostitas CaveMan » N Mär 09, 2017 9:26 pm
Aga mis sa siis lootsid, et liiklusjurist annab sulle siin tõendi?
Eks sa pead ise omad järeldused tegema ja vastavalt tervele mõistusele käituma. Kuna sa ei tea, kas sul on eesõigus või mitte, siis sulle kehtib § 57 lõige 3: Kui juht ei tea, kas ta sõidab pea-, sõidueesõigusega või kõrvalteel, peab ta tegutsema arvestusega, et asub kõrvalteel.
Aga kui tahad ikka väga kindlat seisukohta, osta mõni 100 eurone rape, tee sellele kindlustus ja põruta sealt tõkkepuu alt mööda teed mõnele (soovitatavalt vastik naabrimees) vasakult tulijale küljepealt sisse. Loodetavasti ta ei ole nõus sinu paremakäe reegliga ning saate kohtus asjad selgeks.
PostitusPostitas CÄÄRFIILD » R Mär 10, 2017 2:05 pm
(Postitas CaveMan » N Mär 09, 2017 9:26 pm
Eks sa pead ise omad järeldused tegema ja vastavalt tervele mõistusele käituma. Kuna sa ei tea, kas sul on eesõigus või mitte, siis sulle kehtib § 57 lõige 3: Kui juht ei tea, kas ta sõidab pea-, sõidueesõigusega või kõrvalteel, peab ta tegutsema arvestusega, et asub kõrvalteel.)
§ 57 lõige 3 -see kehtib teel liiklemise korral, mitte õuealal ega ka näiteks eramaja hoovist või parklast õue alale sõitmise korral.
Toon näite- eramajade rajoonis on tänav märkidega muudetud õue alaks.Sõites eramaja hoovist sellele tänavale sõidad sa kohe õue alale.
Liiklusseadus sellist olukorda täpsustavalt ei reguleeri, seega kehtib parema käe reegel. Sama ka parklast kohe õue alale sõitmise korral.
Aga jahh kõik õige- ametliku seisukoha saab kui on olemas sellise olukorra kohta kohtu lahend.
PostitusPostitas tohoh » R Mär 10, 2017 2:10 pm
Kas õuealas olev eramaja hoov on õueala? Ei ole vist? Sest kui palju eramaja (ei pea silmas eraomanduses olevat korrusmaja) hoovis kehtib liiklusseadus?
PostitusPostitas CÄÄRFIILD » R Mär 10, 2017 2:35 pm
(Postitas tohoh » R Mär 10, 2017 2:10 pm
Kas õuealas olev eramaja hoov on õueala? Ei ole vist? Sest kui palju eramaja (ei pea silmas eraomanduses olevat korrusmaja) hoovis kehtib liiklusseadus?)
Ei nn õuealas olev eramaja hoov ei ole õue ala. Õue alaga piirnev eramaja hoov on eravaldus ja liikluseaduse mõistes õue alaga piirnev ala.
Õue alaga piirnevalt alalt sõidul õue alale ketib liikluseadus.
Kas eramaja hoovis kehtib liiklusseadus ja mis ulatuses on hoopis teine teema. See ei puutu antud teemas üldse asjasse.
PostitusPostitas CÄÄRFIILD » R Mär 10, 2017 3:39 pm
Vastus siis küsimusele. Kas öuealal paiknev parkla on õue ala.
Vastus on jah õuealal paiknev parkla on liiklusseaduse mõistes õueala.
Seega pole vahet kas liikled õuealal olevas parklas, või mujal õue alas või sõidad
välja õue alal paiknevast parklast, kõik on uks suur õueala ja kehtib õuealal liiklemise kord ja
parema käe reegel. Väljasõidul õueala piires paiknevast parklast kehti parema käe reegel.
50) parkla on sõidukite parkimiseks ettenähtud ehituslikult või liikluskorralduslikult kujundatud ala, mille moodustavad parkimiskohad ja neid ühendavad teeosad;
§ 64. Liiklus õuealal.
(5) Õuealal tohib parkida ainult A- ja B-kategooria ning D1-alamkategooria mootorsõidukit. Seda tohib teha ainult tähistatud parklas, selle puudumisel aga teel kohas, kus parkimine ei takista jalakäijat ega muuda võimatuks teiste sõidukite liiklust.
Seda tohib teha ainult tähistatud parklas- sellest tulenevalt on õuealal olev parkla õueala.
Kui näiteks öuealal olev parkla mingil põhjusel poleks õueala- siis peaks õuealalt parklasse sisenemisel olema õueala mõjupiirkonna lõpu märk ja väljumisel
parklast õuealale õueala mõjupiirkonna märk
PostitusPostitas CÄÄRFIILD » R Mär 10, 2017 4:22 pm
Andrus Michelis » N Mär 09, 2017 7:24 pm
toon siis ära milline kord kehtib õuealal liigeldes.
§ 49. Tagurdamine ja tagasipööre
(1) Jalakäija tohib liikuda ja laps mängida kogu õueala ulatuses, kuid ei tohi juhti põhjendamatult takistada.
(2) Mootorsõiduki kiirus õuealal ei tohi ületada käesoleva seaduse § 15 lõike 1 punktis 6 lubatud sõidukiirust.
(3) Juht ei tohi õuealal jalakäijat ohustada ega takistada, vajaduse korral tuleb sõiduk seisma jätta.
PostitusPostitas CaveMan » R Mär 10, 2017 4:46 pm
Seesama punkt (4) eeldabki minuarust seda, et õueala on mingi suhteliselt väike ala ja minumeelest ei ole õigustatud, et nende märkidega piiratakse terve elamukvartal.
PostitusPostitas CÄÄRFIILD » R Mär 10, 2017 5:07 pm
Postitas CaveMan » R Mär 10, 2017 4:46 pm
Ka minu meelest pole õige ,et terveid elamukvartaleid muudetakse õuealadeks.Kuid ükski seadus ei määra ka kui suur võib maksimaalset olla õueala.
seega ametnikud tegutsedvad oma suva järgi ja järjest suuremaid alasid kuulutatakse õuealadeks. Lõpuks võib see viia välja absurdini. Nimelt piirnevad
elamukvartalid tihtipeale üksteisega.Ja nii võibki lõpuks kujuneda välja olukord ,kus näiteks kogu Õismäe on muudetud üheks suureks õuealaks:)
PostitusPostitas Maaks » E Mär 13, 2017 11:07 am
CaveMan kirjutas: Seesama punkt (4) eeldabki minuarust seda, et õueala on mingi suhteliselt väike ala ja minumeelest ei ole õigustatud, et nende märkidega piiratakse terve elamukvartal.
Ei puutu küll praegusesse juhtumisse, aga mitte ükski seadus ei keela õuealal kasutada ristmikel täiendavalt "anna teed" või "stop" märkisid. Ehk siis kui mingi koht on ohtli, siis piisava avaliku huvi korral KOV ilmselt paigaldaks need märgid.
PostitusPostitas CÄÄRFIILD » E Mär 13, 2017 1:10 pm
Kahtlen selles. Nimelt teed mis on muudetud õuealaks on liiklusseaduse mõistes õueala.Sama ka juhul kui teed ristuvad õuealal-tegemist ei ole teede ristumisega vaid ühe suure õuealaga.
Õuealale sissesõidul on märk õeala ja väljasõidul õueala lõpp. Õuealal kehtib õueala liikluskord kord. Õueala liikluskorra määrab ära liiklusseadus, lisaks kehtib seal ka liiklemise üldisest korrast näiteks parema käe reegel ja natuke veel. Sellest oli juttu eelnevalt. Õuealale ei saa panna Peatu ja anna teed märki (stop märk), kuna see paigaldatakse teede ristumiskohta, õuealal aga pole teid- kõik on uks suur õueala.Samal põhjusel ei saa panna õuealale Anna teed märki- tegemist on õuealaga mitte teega.Seega ei saa KOV õuealale oma suva järgi paigaldada liiklusmärke- peab lähtuma liiklusseadusest.
PostitusPostitas CaveMan » E Mär 13, 2017 4:27 pm
Selles point ongi, et kui tundub, et õuealal võiks midagi veel reguleerida, siis see ala ei ole oma olemuselt tegelikult õueala ning vastavat ala ei peaks tähistama õuela märkidega. Piisaks kiiruspiirangu + reguleerimata ristmike ala märkidest, nagu seda ka paljudes kohtades on tehtud ning vajadusel seal ala sees moodustama õuealasid.
Inimesi, kes suudavad kaugemale mõelda ja tevikpilti näha, ei ole väga lihtne igasse ametisse leida. Väga võimalik, et seal tuli soov selle ala õuealaks märkmiseks mõnest ühistust. Ametnik lasi märgi paika panna aga eesmärk, mida sooviti saavutada, jäi tegelikult täitmata.
Eesmärk oli ilmselt muuta liiklus seal alal turvalisemaks. Tegelikkuses on seal õueala tähendus devalveerunud ning keegi ei saa aru kuidas liiklema peaks.
ur|<i
Liitunud: K Jaan 09, 2013 12:22 am
Asukoht: Keila raj., Nissi kn.
PostitusPostitas ur|<i » L Mär 25, 2017 5:01 pm
Püüan vastata algsele küsimusele.
Parema käe reegel annab sulle vihje sellest, millisel juhul sul on pigem kasulik lubada sõita teistel. Selleks, et mitte tekitada avariid—ning see on kogu LS&LE üks põhipostulaate. Nagu näiteks ka see: Sõida ise ja luba sõita ka teistel.
Vrdl. millal sul oli õigus sõita. St. eesõigusmärgid ja reguleeringud on loodud hoopis teisel eesmärgil; nimelt vältimaks seisakuid ja ummikuid.
Õueala märk tähendab seda, et piirkonnas peaks liiklus toimuma võrdsetel alustel teistusuguse klassiga liiklusvahendi ja/või liikleja suhtes.
Seega võid õueala puhul anda teed ka käsikärule, jalakäiale, jalgratturile või koguni märgil kujutatud jalgpallile.
Kui minuga ristuva trajektoori potentsiaaliga auto juht näib kujutavat ette, et tal on kas kiire, või ta pole mallanud mind märgata, siis las neil minna. Mis mul sellest. Las sõitis — sain neist rutem rahu.
P.S.: Tihedalt asustatud elamuraioonides on tihtilugu asjalood nõnda, et autosid tahetakse parkida palju. Mõnikord tahetakse sinna autosid mahutada rohkem kui algselt plaanis oli. Seega jääb liiklemiskes vaba pinda minimaalselt ning selle kasutamine on liiklejate endi teha, et ma ei takistaks teisi rohkem kui on vaja; et mitte minna asjatult tülli oma linnaosa elanikuga.
PostitusPostitas CÄÄRFIILD » L Apr 01, 2017 2:44 pm
Postitas ur|<i » L Mär 25, 2017 5:01 pm
(Parema käe reegel annab sulle vihje sellest, millisel juhul sul on pigem kasulik lubada sõita teistel.)-Kuule mis jama sa siin kokku oled kirjutanud. Tegemist on kohustusega anda teed mitte mingi vihjega kuidas pigem......
(Õueala märk tähendab seda, et piirkonnas peaks liiklus toimuma võrdsetel alustel teistusuguse klassiga liiklusvahendi ja/või liikleja suhtes.)Palun ära enam sellist jama kirjuta!
Seega võid õueala puhul anda teed ka käsikärule, jalakäiale, jalgratturile või koguni märgil kujutatud jalgpallile.) Võid anda teed, jälle täielik jama kokku kirjutatud. Õuealal ei tohi juht takistada
jalakäijat. See tähendab üheselt ,et jalakäijale tuleb teed anda ja vajadusel tuleb sõiduk peatada
PostitusPostitas Jolinar » N Apr 06, 2017 3:25 pm
Siit ehk keegi leiab tera: http://kasulik.delfi.ee/news/uudised/li ... d=77785086


text:
Auto kasutusrendilepingu ennetähtaegne lõpetamine - Lepinguõigus - vastused.ee
Auto kasutusrendilepingu...
Küsimus: Auto kasutusrendilepingu ennetähtaegne lõpetamine27.01.2011
Seoses invaliidistumisega ja töökoha kaotusega soovisin lõpetada minuga sõlmitud autokasutusrendilepingut seoses minu sissetuleku olulise vähenemisega ja sellest tingituna tekkinud maksejõuetusest. Helistasin korduvalt liisingfirmasse ja informeerisin sellest. Soovitati auto ise ära müüa. Viisin auto müüki Tallinna kauplusesse, kelle kaudu ma vormistasin lepingu. Seal selgus, et enne nad autot müüki ei saa panna, kui olen tasunud käibemaksu 20000 krooni. Sõitsin Tartusse tagasi, sest puudus sellise summa tasumise võimalus ja keegi ka selle maksu kohustuslikust tasumisest ei maininud. Käisin tasuta õigusbüroos nõu küsimas ja nemad soovitasid teha liisingufirmasse avalduse, et leping lõpetada. Tegin avalduse ja leping lõpetati. Nüüd tuli nõue, kus peale maksmata arvete ja viivise nõutakse minult ka automüügist, mis müüdi jääk- ja turuväärtusest poole odavamalt, tekkinud kahju hüvitamist. Mina sõlmisin lepingu auto kasutamiseks, mitte väljaostuks, mistõttu tekib küsimus, miks pean ma nende omandi müügist tulenevate kahjumite ja kasumitega seotud olema. Kas on õigus nõuda minult müügikahju? Kas pean esitama vastuväite kohtule?
Lepingulistes suhetes kehtib printsiip, et kohustused tuleb täita vastavalt kokkulepitule (VÕS § 8 lg 2, § 76). Lepingu ülesütlemine ja lepingust taganemine saab toimuda ainult seadusest või lepingust tuleneval alusel. Täpsemaid faktilisi asjaolusid teadmata olen veendunud, et töökoha kaotus lepingust tulenevaks aluseks ei ole. Samuti mitte seadusest tulenevaks liisingulepingu lõpetamise aluseks. VÕS § 97 näeb küll ette mõningad võimalused lepinguliste suhete vahekorra muutumisel lepingutingimusi muuta, kuid see eeldab kehtivat lepingut. Liisingulepingu tingimusi teadmata viitan VÕS § 367 lg 4 sätestatule, mille kohaselt tuleb liisingulepingu ülesütlemisel lisaks tasumata kuumaksetele liisinguandjale hüvitada ka lisakulud. Riigikohus on lahendis 3-2-1-56-08 leidnud, et hüvitama peab ainult mõistlikud lisakulud. Samuti märgib Riigikohus samas lahendis, et tühine on kokkulepe, mis paneb tagastatud liisingueseme võõrandamise hinnariski üksnes liisinguvõtjale (ehk teile), kes ei saa mõjutada müügiprotsessi. Ehk kui te väidate, et auto müüdi oluliselt alla turuhinna, siis tuginedes osundatud Riigikohtu lahendile tasuks kaaluda liisinguandja nõudele vastuväite esitamist.

matches:
§ 8
§ 76
§ 97
§ 367
Riigikohus
Riigikohus


Eesti Vabariigi Ülemnõukogu XII koosseisu ning Riigikogu VII, VIII ja IX koosseisu liikmete pensioni seadus – Riigi Teataja
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu XII koosseisu ning Riigikogu VII, VIII ja IX koosseisu liikmete pensioni seadus - sisukord
I Ametipalgad ja kompensatsioonid
II Parlamendipensionid
RT I, 13.12.2014, 5
12.11.2003 RT I 2003, 75, 497 jõustub XI Riigikogu volituste alguspäeval 27.03.2007
22.01.2008 RT I 2009, 12, 70 14.07.2009
[Kehtetu - RT I 2007, 44, 316 - jõust. 14.07.2007]
[RT I 2003, 18, 97 - jõust. 22.03.2003]
§ 14. Õigus parlamendiliikme vanaduspensionile on Riigikogu liikmel, kes on jõudnud käesoleva seaduse §-s 27 sätestatud parlamendiliikme vanaduspensioni ikka, tingimusel, et tal on vähemalt 25-aastane pensionistaaž ja ta on olnud Riigikogu liige ühes või enamas Riigikogu koosseisus kokku vähemalt kolm aastat.
Pensionistaaži arvestatakse teistes riiklikke pensione käsitlevates seadustes sätestatud korras.
1) vähemalt 3 aastat – 40% Riigikogu liikme ametipalgast;
2) vähemalt 6 aastat – 60% Riigikogu liikme ametipalgast;
3) vähemalt 9 aastat – 75% Riigikogu liikme ametipalgast.
[RT I 2009, 12, 70 - jõust. 14.07.2009] (õ) 20.07.2009 16:50
2) ajal, millal Riigikogu liikmele tema volituste lõppemisel säilitatakse Riigikogu liikme ametipalk.
§ 16. [Kehtetu - RT I, 13.12.2014, 1 - jõust. 01.01.2016]
§ 17. [Kehtetu - RT I, 13.12.2014, 1 - jõust. 01.01.2016]
§ 18. Toitjakaotuspension määratakse Riigikogu liikme surma korral tema ülalpidamisel olnud perekonnaliikmetele. Ülalpeetavateks perekonnaliikmeteks loetakse isikuid, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni teiste riiklikke pensione sätestavate seaduste alusel.
§ 19. Toitjakaotuspension on 30 protsenti Riigikogu liikme ametipalgast iga käesoleva seaduse §-s 18 nimetatud perekonnaliikme kohta, kuid kogusummas mitte rohkem kui parlamendiliikme ametipalk.
§ 25. Käesolevas seaduses käsitlemata juhtudel rakendatakse teisi riiklikke pensione sätestavaid seadusi.
§ 26. [Kehtetu - RT I 2007, 44, 316 - jõust. 14.07.2007]
§ 261. [Kehtetu - RT I 2007, 44, 316 - jõust. 14.07.2007]
§ 27. Õigus parlamendiliikme vanaduspensionile tekib isikul, kes vastab käesoleva seaduse §-s 14 sätestatud tingimustele, kui ta on jõudnud riigis üldiselt kehtestatud vanaduspensioni ikka või kui tal Riigikogu liikme volituste lõppemise ajaks puudub sellest kuni kaks aastat.
§ 282. Kohus on kohustatud 10 tööpäeva jooksul kohtuotsuse jõustumisest arvates kirjalikult teatama Riigikogu Kantseleile asjaolust, millega seoses kaob isikul õigus käesolevas seaduses sätestatud parlamendiliikme vanaduspensionile.
§ 291. Eesti Vabariigi Ülemnõukogu XII koosseisu ning VII ja VIII Riigikogu liikmel, sõltumata tema valimisest IX või järgnevate Riigikogude liikmeks, säilib õigus parlamendiliikme vanaduspensionile enne IX Riigikogu volituste algust kehtinud tingimustel ja suuruses (§-d 14, 26 ja 27).
Isikule, kes IX Riigikogu volituste alguspäeval töötas käesoleva seaduse §-s 15 tähendatud ametikohal ja kellele maksti samal ajal parlamendiliikme vanaduspensioni, jätkatakse samal ametikohal edasitöötamisel parlamendiliikme vanaduspensioni maksmist.