06.05.2004 RT I 2004, 43, 299 20.05.2004 , muudatust kohaldatakse tagasiulatuvalt 2004. aasta 1. maist
07.12.2005 RT I 2005, 68, 528 01.01.2006 , osaliselt 1.01.2007, osa muudatusi rakendatakse tagasiulatuvalt 1.11.2005 ja nende jõustumiseaeg on 23.12.2005
08.02.2007 RT I 2007, 17, 83 01.03.2007 , paragrahvi 50 lõikeid 3 ja 4 kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2006. aasta 1. juulist
NB! Muudetud Riigikohtu 26.09.2007. a põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuotsusega nr 3-4-1-12-07 (avaldatud 8.10.2007 – RT III 2007, 32, 259 – jõust. 26.09.2007), millega tunnistatakse käibemaksuseaduse § 15 lõike 2 punkt 6 osas, mis näeb ette tingimuse, et riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid peavad etenduste ja kontsertide piletite suhtes 5%-lise käibemaksumäära rakendamiseks moodustama etendust või kontserti korraldava etendusasutuse kalendriaasta eelarvetulust vähemalt 10 protsenti, põhiseadusevastaseks ja kehtetuks.
3) liikmesriik on ühenduse liikmesriigi territoorium vastavalt EÜ Nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, 13.06.1977, lk 1–40) (edaspidi kuues direktiiv) artikli 3 lõigetele 2–4;
2) käesoleva seaduse § 10 lõikes 2 loetletud teenustelt, mis on saadud ettevõtlusega tegelevalt välisriigi isikult, kes ei ole Eestis registreeritud maksukohustuslasena;
3) Eestis paigaldatava või kokkupandava kauba soetamiselt ettevõtlusega tegelevalt teise liikmesriigi isikult, kes ei ole Eestis registreeritud maksukohustuslasena;
5) käesoleva lõike punktides 2–4 nimetamata kauba soetamiselt või teenuse saamiselt ettevõtlusega tegelevalt välisriigi isikult, kes ei ole Eestis registreeritud maksukohustuslasena ning kellel puudub Eestis püsiv tegevuskoht, mille kaudu ta tegeleb ettevõtlusega Eestis.
4) maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreerimata isik, kes soetab aktsiisikauba alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse (RT I 2003, 2, 17; 48, 345) tähenduses teisest liikmesriigist, välja arvatud füüsiline isik, kes soetab aktsiisikauba isiklikuks otstarbeks;
5) kauba omanik tema poolt kauba maksuladustamise (§ 441) lõpetamisel ilma kauba võõrandamiseta. Sätet ei kohaldata, kui isik oli kauba omanik ka kauba maksulattu paigutamisel, välja arvatud kauba importimisele või kauba ühendusesisesele soetamisele järgnenud kauba maksulattu paigutamisel, ning kaupa ei ole maksuladustamise ajal võõrandatud.
6) ettevõtluse huvides kauba tasuta üleandmisest mittemüüdava kaubanäidisena või kauba, mille maksustatav väärtus ei ületa 150 krooni, üleandmisest reklaami eesmärgil;
2) isikule samal kuupäeval samas müügikohas sama maksukohustuslase poolt võõrandatud kauba müügihind koos käibemaksuga ületab 2500 krooni;
(3) Ühendusevälise riigi füüsilisele isikule võõrandatava kauba ekspordina käsitamise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega .
(6) Reisijate liikluseks avatud rahvusvahelise lennujaama tollikontrolli tsoonis asuvas müügipunktis võõrandatava kauba ekspordina käsitamise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega .
1) ühendusevälise kauba vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduurile, imporditollimaksudest osalise vabastusega ajutise impordi tolliprotseduurile, tagasimaksesüsteemiga seestöötlemise tolliprotseduurile või tollikontrolli all töötlemise tolliprotseduurile suunamine;
1) eelnes kauba suunamine imporditollimaksudest osalise vabastusega ajutise impordi tolliprotseduurile, tagasimaksesüsteemiga seestöötlemise tolliprotseduurile või tollikontrolli all töötlemise tolliprotseduurile;
9) võrgu kaudu edastatava maagaasi või elektrienergia toimetamist Eestist teise liikmesriiki;
10) võrgu kaudu edastatava maagaasi või elektrienergia toimetamist teisest liikmesriigist Eestisse;
5) Eestis asuvale Eesti maksukohustuslasest edasimüüjale võõrandatakse võrgu kaudu maagaasi või elektrienergiat;
6) võrgu kaudu edastatav maagaas või elektrienergia võõrandatakse kauba soetajale, kes kasutab seda kaupa Eestis. Kui kauba soetaja jätab kogu kauba või osa sellest kasutamata, käsitatakse kasutamata jäänud kaupa Eestis kasutatud kaubana, kui selle soetaja asukoht või püsiv tegevuskoht, mille tarbeks on kaup võõrandatud, on Eestis. Sätet ei kohaldata käesoleva lõike punktis 5 sätestatud juhul.
3) võõrandab võrgu kaudu edastatavat maagaasi või elektrienergiat teise liikmesriigi edasimüüjale või muule isikule, kes Eestis seda kaupa ei kasuta.
(3) Edasimüüja on käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 5 ja lõike 2 punkti 3 tähenduses ettevõtlusega tegelev isik, kes soetatud maagaasi või elektrienergia peamiselt võõrandab ja kellel on nende kaupade oma tarbeks kasutamine väikese osatähtsusega.
3) tehakse tööd Eestis asuva vallasasjaga, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 8 nimetatud juhul;
4) Eestis osutatakse kaubaveoteenust, kaasa arvatud kaubaveoga seotud transpordivahendi vedu, või reisijateveo teenust, kaasa arvatud reisijate isikliku pagasi ja isikliku transpordivahendi vedu, või korraldatakse sellist kauba või reisijate vedu. Sätet ei kohaldata käesoleva lõike punktis 5, käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 12 ja 13 ning lõike 5 punktis 5 sätestatud juhul;
5) kauba Eestist teise liikmesriiki veo teenust, sellise kaubaveo korraldamise teenust või sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenuseid osutatakse isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena ega piiratud maksukohustuslasena registreeritud;
6) Eestis osutatakse kaubaveoga seotud kõrvalteenust, välja arvatud käesoleva lõike punktis 5 ja käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 12 ja 13 nimetatud kaubaveo kõrvalteenust;
7) vahendatakse tehingut või muud toimingut, mille käibe tekkimise koht on Eesti, ning vahendamisteenust osutatakse isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena ega piiratud maksukohustuslasena registreeritud.
8) [kehtetu – RT I 2005, 68, 528 - jõust. 01.01.2006]
10) vahendamisteenus;
11) töö teises liikmesriigis asuva vallasasjaga, kui vallasasi toimetatakse pärast teenuse osutamist sellest liikmesriigist välja;
13) kaubaveoteenus, mida osutatakse Eestis, kui see moodustab osa veost, mis algab või lõpeb teises liikmesriigis, sellise kaubaveo korraldamise teenus ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused;
14) maagaasi või elektrienergia võrguühendusele ligipääsu võimaldamine või maagaasi ja elektrienergia edastamine võrgu kaudu ning nendega otseselt seotud teenused;
15) tasu eest käesoleva lõike punktides 1–10, 14 ja 16 nimetatud teenusest hoidumine, õiguse kasutamisest loobumine või olukorra talumine;
16) välisõhu kaitse seaduses reguleeritud kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguste ühiku võõrandamine.
(3) Teenuse käibe tekkimise koht on Eesti ka juhul, kui ühendusevälise riigi maksukohustuslane, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena registreeritud, osutab Eesti füüsilisele isikule isiklikuks kasutamiseks elektroonilise side teenust või elektrooniliselt osutatavat teenust.
3) töö välisriigis asuva vallasasjaga, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 11 nimetatud juhul;
4) väljaspool Eestit osutatav kaubaveoteenus, kaasa arvatud kaubaveoga seotud transpordivahendi vedu ja sellise veo korraldamine, ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused; väljaspool Eestit osutatav reisijateveo teenus, kaasa arvatud reisijate isikliku pagasi ja isikliku transpordivahendi vedu ja sellise veo korraldamine. Sätet ei kohaldata kauba ühest liikmesriigist teise veo teenusele, sellise veo korraldamisele ega sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenustele;
5) kauba teisest liikmesriigist Eestisse või väljaspool Eestit ühest liikmesriigist teise veo teenus ning sellise kaubaveo korraldamise teenus, kui teenust osutatakse isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena ega piiratud maksukohustuslasena registreeritud;
6) [kehtetu – RT I 2005, 68, 528 - jõust. 01.01.2006]
7) käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1–10 ja 12–16 nimetatud teenus, mida osutatakse teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele või käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1–9 ja 14–16 nimetatud teenus ja selle teenuse vahendamisteenus, mida osutatakse ühendusevälise riigi isikule;
8) töö Eestis asuva vallasasjaga, kui vallasasi toimetatakse pärast teenuse osutamist Eestist välja ja teenus osutatakse teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele;
9) vahendamisteenus, mida osutatakse isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena ega piiratud maksukohustuslasena registreeritud, kui vahendatakse tehingut või toimingut, mille käibe tekkimise koht ei ole Eesti.
(6) Kauba importimisel käesoleva seaduse § 6 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud juhtudel on käibe tekkimise ajaks päev, mil kaup vabastatakse ühenduse tolliseadustiku tähenduses, käesoleva seaduse § 6 lõike 1 punktis 3 nimetatud juhtudel tollivõla tekkimise päev ja käesoleva seaduse § 6 lõikes 4 nimetatud juhul päev, mil kaup toimetati Eestisse.
(1) Käibe maksustatava väärtuse ning kauba ühendusesisese soetamise ja saadava teenuse maksustatava väärtuse moodustavad kauba või teenuse müügihind ning muud summad, mis kauba ostja, teenuse saaja või kolmas isik tasub kauba soetamise või teenuse saamise eest kauba müüjale või teenuse osutajale. Sätet ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõigetes 3–7 ja 10–13 nimetatud juhtudel. Kauba võõrandamisel makstavat intressi ei arvata kauba käibe maksustatava väärtuse hulka. Samuti ei arvata maksustatava väärtuse hulka Eestis või välisriigis makstavat käibemaksu.
(2) Maksustatava väärtuse hulka arvatakse ka maksukohustuslasele kauba või teenuse harilikust väärtusest madalama hinnaga võõrandamiseks antav sihtotstarbeline toetus. Toetuse maksustatava väärtuse hulka arvamise ja maksustamise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega .
(31) Kauba tasuta ühendusesisese soetamise korral on maksustatav väärtus kauba võõrandajapoolne kauba soetusmaksumus või omahind või kauba harilik väärtus, kui see on soetusmaksumusest või omahinnast madalam.
(13) Kauba maksuladustamise lõpetamisel ilma kauba võõrandamiseta (§ 3 lõige 6 punkt 5) on käibe maksustatav väärtus kauba soetusmaksumus või omahind või kauba harilik väärtus, kui see on soetusmaksumusest või omahinnast madalam. Maksustatav väärtus võib vastava kauba maksulattu paigutamisel laoarvestusse kantud väärtusest väiksem olla ainult põhjendatud juhtudel.
3) [kehtetu – RT I 2007, 17, 83 - jõust. 01.03.2007]
6) etenduse või kontserdi korraldamine riigi-, munitsipaal- või eraetendusasutuse või rahvusooperi poolt;- Riigikohtu 26.09.2007. a põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuotsusega nr 3-4-1-12-07 tunnistati punkt 6 põhiseadusevastaseks ja kehtetuks osas, mis näeb ette tingimuse, et riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid peavad etenduste ja kontsertide piletite suhtes 5%-lise käibemaksumäära rakendamiseks moodustama etendust või kontserti korraldava etendusasutuse kalendriaasta eelarvetulust vähemalt 10 protsenti (õ) 11.10.2007 16:55
[RT III 2007, 32, 259 - jõust. 26.09.2007]
8) majutus või majutus koos hommikusöögiga, välja arvatud selle teenusega kaasnev kaup või teenus;
9) perioodiline väljaanne, välja arvatud peamiselt reklaami või erakuulutusi avaldav või peamiselt erootilise või pornograafilise sisuga väljaanne.
9) ekspordi eesmärgil vabatsooni või vabalattu toimetatav ühenduse kaup ja vabatsoonis või vabalaos olev ühenduse kaup, mis eksporditakse 15 päeva jooksul vabatsooni või vabalattu toimetamisest;
11) kuuenda direktiivi lisas J nimetatud kaup, kui see suunatakse viivitamata maksuladustamisele või on maksuladustatud (§ 441) ja tehinguga ei kaasne kauba maksuladustamise lõpetamine.
5) [kehtetu – RT I 2005, 68, 528 - jõust. 01.01.2006]
12) töö vallasasjaga, mis on selle teenuse osutamiseks toimetatud Eestisse ja pärast teenuse osutamist ühendusest välja;
13) käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktis 4 nimetatud reisijateveo teenus, kaasa arvatud reisijate isikliku pagasi ja isikliku transpordivahendi vedu ja sellise veo korraldamine, kui Eestis osutatav reisijateveo teenus on rahvusvahelise reisi osa;
4) sotsiaalhoolekande seaduse § 10 punktides 1, 11, 3, 4, 5, 51 ja 6 nimetatud sotsiaalteenus ja § 10 punktis 21 nimetatud riigi- või kohaliku omavalitsuse eelarvest rahastatav sotsiaalteenus;
7) haige, vigastatu või puudega inimese vedu selleks kohandatud sõidukiga, mis vastab liiklusseaduse (RT I 2001, 3, 6; 2002, 92, 531; 90, 521; 105, 613; 110, 654 ja 655; 2003, 26, 156; 32, õiend; 78, 522) alusel kehtestatud nõuetele;
5) krediidiasutuste seaduse § 6 lõike 1 punktides 1–8 ja 10 nimetatud finantsteenus ning sellega seotud läbirääkimisteenus, välja arvatud faktooring, ja investeerimisfondide seaduses sätestatud fondi valitsemine avalike investeerimisfondide puhul, sealhulgas pensionifondide puhul;
1) kinnisasja või selle osa, välja arvatud eluruumi, üürile, rendile või kasutusvaldusse andmine ning eluruumi hooldusteenuse osutamine eluruumi omanikule;
3) käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 5 ja 6 nimetatud teenus, välja arvatud juhul, kui teenus osutatakse teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele;
5) võrgu kaudu imporditav maagaas ja elektrienergia;
6) viivitamata maksuladustamisele suunatav kaup tingimusel, et imporditava kauba saajaks on maksulaopidaja.
(2) EÜ Nõukogu määruse (EMÜ) nr 918/83, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem (EÜT L 105, 23.04.1983, lk 1–37) 1. peatükis nimetatud kaupade ja ühenduse tolliseadustiku 6. jaotises nimetatud tollisoodustusega kaupade importi ei maksustata käibemaksuga tollimaksuvabastuse kohaldamiseks sätestatud tingimustel. Ühenduse tolliseadustiku 6. jaotise 2. peatükis nimetatud tollisoodustusega kaupade importi ei maksustata käibemaksuga juhul, kui kauba on reimportinud selle kauba eksportinud isik. Nimetatud kaupade importi ei maksustata käibemaksuga ka käesoleva seaduse § 6 lõikes 4 nimetatud impordi puhul, kui see on kooskõlas tollimaksuvabastuse kohaldamise nõuetega.
(1) Kui isiku, välja arvatud ettevõtlusega tegeleva välisriigi isiku, kellel puudub Eestis püsiv tegevuskoht, tehtavate käesoleva seaduse § 1 lõike 1 punktides 1 ja 3 nimetatud tehingute, välja arvatud põhivara võõrandamine ning Eesti isikule teostatav kaugmüük, maksustatav käive ületab kalendriaasta algusest arvates 250 000 krooni, tekib tal nimetatud suuruses käibe tekkimise päevast kohustus end maksukohustuslasena registreerida (edaspidi registreerimiskohustus). Registreerimiskohustust ei teki, kui isiku kogu maksustatava käibe moodustab nullprotsendise käibemaksumääraga maksustatav käive, välja arvatud kauba ühendusesisene käive.
(3) Kui ettevõtlusega tegeleval välisriigi isikul, kellel puudub Eestis püsiv tegevuskoht, tekib maksustatav käive, mille tekkimise koht on Eesti, kuid mida maksukohustuslase ega piiratud maksukohustuslase poolt kauba soetamisel või teenuse saamisel Eestis ei maksustata, tekib tal registreerimiskohustus maksustatava käibe tekkimise päevast. Registreerimiskohustust ei teki Eesti isikule teostatava kaugmüügi korral ega juhul, kui isiku kogu maksustatava käibe moodustab nullprotsendise käibemaksumääraga maksustatav käive, välja arvatud kauba ühendusesisene käive. Registreerimiskohustust ei teki ühendusevälise riigi maksukohustuslasel elektrooniliselt osutatavate teenuste osutamisel juhul, kui ta on registreeritud teises liikmesriigis elektrooniliselt osutatava teenuse käibemaksuga maksustamise erikorra alusel (§ 43).
(12) Isiku maksukohustuslasena registreerimise avalduse vorm ja maksukohustuslase registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm kehtestatakse rahandusministri määrusega .
(1) Eesti isikul ja Eestis püsiva tegevuskoha kaudu tegutseval välisriigi isikul, kes saab Eestis maksukohustuslasena registreerimata ettevõtlusega tegelevalt välisriigi isikult käesoleva seaduse § 10 lõike 2 punktides 1–11 ja 14–16 nimetatud teenust, tekib piiratud maksukohustuslasena registreerimise kohustus selle teenuse saamise päevast. Sätet ei kohaldata maksukohustuslasele ega ettevõtlusega mittetegelevale füüsilisele isikule.
(2) Kui isiku ühendusesiseselt soetatud kaupade (§ 8), välja arvatud aktsiisikaup ja uus transpordivahend, maksustatav väärtus ületab kalendriaasta algusest arvates 160 000 krooni, tekib tal piiratud maksukohustuslasena registreerimise kohustus nimetatud piirmäära ületamise päevast, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 21 sätestatud juhul. Sätet ei kohaldata maksukohustuslasele ega ettevõtlusega mittetegelevale füüsilisele isikule.
(6) Piiratud maksukohustuslase registreerimise avalduse vorm ja registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm kehtestatakse rahandusministri määrusega .
(2) Käesoleva paragrahvi lõiget 1 kohaldatakse ka Eestis maksukohustuslasena registreeritud välisriigi isikule, kelle käive tekib Eestis.
(4) Ühe maksukohustuslasena registreerimise kord, registreerimisavalduse vorm, registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm ning maksukohustuslaste taotlusel nende ühe maksukohustuslasena registreerimise otsuse kehtetuks tunnistamise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega .
(1) Maksustamisperiood on kalendrikuu. Käibedeklaratsioon esitatakse maksuhaldurile maksustamisperioodile järgneva kuu 20. kuupäevaks. Maksukohustuslase ja piiratud maksukohustuslase esimeseks maksustamisperioodiks on ajavahemik maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreerimise päevast kuni sama kuu lõpuni. Kui esimese maksustamisperioodi kalendripäevade arv on väiksem kui 15, võib maksukohustuslane või piiratud maksukohustuslane esimese perioodi käibe deklareerida koos järgmise maksustamisperioodi käibega, esitades kahe maksustamisperioodi kohta ühe deklaratsiooni. Käibedeklaratsiooni vorm kehtestatakse rahandusministri määrusega .
(3) [Kehtetu – RT I 2005, 68, 528 - jõust. 01.01.2006]
(4) Kauba ühendusesisese käibe aruande vorm ja täitmise juhend ning kauba ühendusesisese käibe muutmise aruande vorm ja täitmise juhend kehtestatakse rahandusministri määrusega .
(5) Maksukohustuslane, kes on teise liikmesriigi isikule võõrandanud uue transpordivahendi, mis toimetatakse teise liikmesriiki, peab lisama kauba ühendusesisese käibe aruandele selle transpordivahendi müümisel väljastatud arve koopia.
(2) Arvestatud käibemaks on maksukohustuslase tehtud käesoleva seaduse § 3 lõikes 4 nimetatud tehingute või toimingute maksustatavalt väärtuselt arvutatud käibemaks. Arvestatud käibemaksu hulka ei arvata tollieeskirjade kohaselt tasutud käibemaksu.
1) teiselt maksukohustuslaselt soetatud või saadud kauba või teenuse eest tasumisele kuuluv käibemaks;[Punkti 2 rakendatakse tagasiulatuvalt 2005. aasta 1. novembrist]
(10) Registrist kustutamisel tasub maksukohustuslane käibemaksu võõrandamata kaubalt, mille sisendkäibemaksu ta on soetamisel maha arvanud. Kauba maksustatav väärtus on selle soetusmaksumus või selle puudumisel omahind. Sätet ei rakendata põhivara suhtes.
(11) [Kehtetu – RT I 2005, 68, 528 - jõust. 01.01.2006]
(2) Kauba ühendusesisese soetamise, paigaldatava või kokkupandava kauba soetamise, kolmnurktehingu tingimustel kauba soetamise (§ 3 lõike 4 punkt 4) või ettevõtlusega tegelevalt välisriigi isikult kauba muu soetamise korral, millelt maksukohustuslane peab seaduse järgi arvestama käibemaksu, arvatakse sisendkäibemaks maha arve alusel.
(3) Ettevõtlusega tegelevalt välisriigi isikult teenuse saamise korral, millelt maksukohustuslane peab käesoleva seaduse kohaselt arvestama käibemaksu, arvatakse sisendkäibemaks maha arve alusel.
(5) [Kehtetu – RT I 2005, 68, 528 - jõust. 01.01.2006]
(4) Ettevõtluse tarbeks põhivara, sealhulgas kinnisasja soetamisel ja selle tarbeks kauba soetamisel või teenuse saamisel tasutava sisendkäibemaksu võib maksukohustuslane maha arvata põhivara või selle tarbeks kauba soetamise või teenuse saamise kuul, lähtudes põhivara maksustatava käibe tarbeks kasutamise prognoositavast osatähtsusest põhivara soetamise aastal. Sisendkäibemaksu korrigeeritakse vastavalt põhivara tegelikule maksustatava käibe tarbeks kasutamise osatähtsusele põhivara soetamise aastast alates sisendkäibemaksu korrigeerimise perioodi jooksul. Sisendkäibemaksu korrigeerimist tehakse ainult nende põhivara tarbeks soetatud kaupade ja saadud teenuste puhul, mis suurendavad põhivara soetusmaksumust, ning ainult nende kinnisasja tarbeks soetatud kaupade ja saadud teenuste puhul, mis tõstavad kinnisasja raamatupidamislikku väärtust.
(41) Sisendkäibemaksu korrigeerimise periood on kinnisasja ja sellega seotud kauba ja teenuse puhul kümme kalendriaastat ning muu põhivara ja sellega seotud kauba ja teenuse puhul viis kalendriaastat. Esimeseks kalendriaastaks loetakse ajavahemik põhivara soetamise päevast kuni jooksva kalendriaasta lõpuni. Põhivara tarbeks soetatud kauba või saadud teenuse puhul loetakse esimeseks kalendriaastaks ajavahemikku põhivara tarbeks kauba soetamise või teenuse saamise päevast kuni jooksva kalendriaasta lõpuni.
(6) Osaliselt mahaarvatud sisendkäibemaksu ümberarvutuse käibedeklaratsioonis kajastamise kord ja soetatud põhivara ning selle tarbeks soetatud kauba või saadud teenuse sisendkäibemaksu korrigeerimise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega .
3) tagastatava käibemaksu summa kalendriaastas on vähemalt 400 krooni või vähemalt 3000 krooni juhul, kui taotlus esitatakse perioodi kohta, mis on pikem kui kolm kuud, kuid lühem kui kalendriaasta;
4) Eesti maksukohustuslasel on õigus samadel tingimustel kauba importimisel, soetamisel või teenuse saamisel tasutud sisendkäibemaks käesoleva seaduse kohaselt oma arvestatud käibemaksust maha arvata.
(2) Kui isik on ühendusevälise riigi maksukohustuslane, tagastatakse Eestis isikule tema ettevõtluses kasutatava kauba, välja arvatud kinnisasi, importimisel või soetamisel või teenuse saamisel tasutud käibemaks, kui lisaks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1, 2 ja 4 sätestatud nõuetele on täidetud järgmised tingimused:
1) välisriigi maksukohustuslase asukohariigis on Eesti residendil käibemaksu tagasisaamise õigus;
2) tagastatava käibemaksu summa kalendriaastas on vähemalt 5000 krooni.
(9) Maksukohustuslasele, kes annab transpordivahendi, välja arvatud sõiduauto, üürile, rendile või kasutusvaldusse ühendusevälise riigi isikule, tagastatakse tema taotluse alusel sellelt teenuselt tasutud käibemaks, kui ta tõendab, et transpordivahendit kasutati ühendusevälises riigis ning sellelt teenuselt makstakse käibemaksu ka ühendusevälises riigis.
(10) Välisriigi maksukohustuslasele käibemaksu tagastamise kord ja käibemaksu tagastamiseks esitatava taotluse vorm ning humanitaarabi korras kaupa eksportivale isikule käibemaksu tagastamise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega .
(11) Uue transpordivahendi soetamisel tasutud käibemaksu erijuhul tagastamise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega .
(12) Elektrooniliselt osutatava teenuse käibemaksuga maksustamise erikorda rakendavale ühendusevälisele maksukohustuslasele (§ 43 lõige 1) tema ettevõtluses kasutatava kauba, välja arvatud kinnisasi, importimisel või soetamisel või teenuse saamisel Eestis tasutud käibemaksu tagastamise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega .
(5) Maksustatava ja maksuvaba käibe, arvestatud käibemaksu ning teiselt registreeritud maksukohustuslaselt saadud maksustatava käibe või ettevõtluses kasutatava käesoleva seaduse § 4 lõikes 2 nimetatud kauba või teenuse eest tasutava sisendkäibemaksu ning § 3 lõike 4 punktides 2–5 nimetatud saadud teenuse või soetatud kauba maksustatavalt väärtuselt arvestatud või imporditud kauba eest tasutud või tasumisele kuuluva sisendkäibemaksu kohta igapäevase arvestuse pidamise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega .
1) nullprotsendise käibemaksumääraga maksustatava käibe või maksuvaba käibe puhul viide selle käibemaksumäära kohaldamise aluseks olevale käesoleva seaduse § 15 lõike 3 või 4 vastavale punktile või § 16 vastavale lõikele ja punktile või kuuenda direktiivi artikli 13 või 15 vastavale punktile, artikli 8 lõike 1 punktile c, artikli 26b lõikele B või artikli 28c lõikele E, kauba ühendusesisese käibe puhul artikli 28c lõikele A ning kauba veo korral Assooridele või Madeirale või sealt Eestisse või teise liikmesriiki artikli 28c lõikele C. Viidet maksumäära aluseks olevale sättele ei tule arvele märkida kauba ekspordi puhul ning viidet maksumäära aluseks olevale direktiivi sättele ei tule arvele märkida teenuse puhul, mille käibe tekkimise koht ei ole Eesti;
2) kauba soetajal või teenuse saajal lasuva maksukohustuse puhul viide selle aluseks olevale kuuenda direktiivi artiklile 21;
4) uue transpordivahendi ühendusesisesel võõrandamisel andmed, mis tõendavad, et võõrandatav kaup on uus transpordivahend, ja viide käesoleva seaduse § 15 lõike 3 punktile 2 või kuuenda direktiivi artikli 28c lõike A alalõikele b;
5) kolmnurktehingu puhul kauba soetaja maksukohustuslasena registreerimise number ja viide kuuenda direktiivi artikli 28c lõike E alalõikele 3;
7) kasutatud kauba, originaalkunstiteose ning kollektsiooni- ja antiikeseme edasimüügi käibemaksuga maksustamise erikorra (§ 41) või avalikul enampakkumisel müüdud kasutatud kauba, originaalkunstiteose, kollektsiooni- ja antiikeseme müügi käibemaksuga maksustamise erikorra (§ 42) kohaldamisel viide käesoleva seaduse §-le 41 või 42 või vastavalt kuuenda direktiivi artiklile 26a või artikli 26a lõikele C;
8) kui ettevõtlusega tegelev välisriigi isik on määranud maksuesindaja (§ 20), siis selle maksuesindaja maksukohustuslasena registreerimise number, nimi ja aadress ning viide käesoleva seaduse § 20 lõikele 6 või kuuenda direktiivi artikli 21 lõikele 2.
(51) Käesoleva seaduse § 3 lõike 6 punktis 5 nimetatud isik esitab andmed kauba kohta tollideklaratsiooni vormil ja maksab käibemaksu tollieeskirjades sätestatud korra kohaselt, arvestades vajalike erisustega.
(7) Maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreerimata isiku poolt uue transpordivahendi ühendusesisesel soetamisel käibemaksu tasumise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega .
(1) Käibemaksuga ei maksustata Eestisse akrediteeritud välisriigi diplomaatilisele esindajale, konsulaarametnikule (välja arvatud aukonsul) ning erimissiooni ja Välisministeeriumi tunnustatud rahvusvahelise organisatsiooni esindajale või esindusele, välisriigi diplomaatilisele esindusele ja konsulaarasutusele, erimissioonile ning ühenduse institutsioonile, samuti nimetatud esinduse, asutuse ja erimissiooni haldustöötajale, välja arvatud ühenduse institutsiooni haldustöötaja, vajaliku kauba importi. Sellise kauba, välja arvatud toiduainete soetamisel ning teenuse saamisel Eestis tagastatakse nendelt tasutud käibemaks käesoleva seaduse §-s 37 sätestatud nõuetele vastava arve alusel juhul, kui kaupade ja teenuste kogumaksumus koos käibemaksuga on arve kohaselt vähemalt 1000 krooni. Kommunaalmaksete, sideteenuste ja kütuse puhul vedelkütuse seaduse tähenduses tagastatakse käibemaks ka väiksema summa korral. Ühenduse institutsioonile tagastatakse ka toiduainete soetamiselt tasutud käibemaks.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud esinduse, asutuse, erimissiooni ja institutsiooni või lõikes 2 nimetatud relvajõudude ja tsiviilkoosseisu ning nende liikmete, peakorteri ja õppeasutuse vajadusteks imporditava kauba käibemaksust vabastamise kord ja tingimused ning käibemaksu tagastamise kord ja tingimused kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega . Eestis soetatud kauba eest tasutud käibemaksu tagastamiseks esitatava taotluse vorm kehtestatakse rahandusministri määrusega .
(4) Erandeid käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust võib teha vastastikkuse põhimõttel välisministri ettepanekul Vabariigi Valitsuse määrusega .
(1) Reisiteenuse käibemaksuga maksustamise erikorda kohaldatakse juhul, kui maksukohustuslane osutab oma nimel reisijale, sealhulgas juriidilisele isikule või asutusele, reisiga otseselt seotud teenust (edaspidi reisiteenus) ning kasutab reisiteenuse osutamisel ettevõtlusega tegelevalt Eesti või välisriigi isikult soetatud kaupa või saadud teenust.
(10) [Kehtetu – RT I 2005, 68, 528 - jõust. 01.01.2008]
(11) Keskmist marginaali kasutava maksukohustuslase poolt reisiteenuse maksustatava väärtuse korrigeerimise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega .
(8) Ühenduseväline maksukohustuslane on kohustatud elektrooniliselt esitama maksuhaldurile iga kvartali kohta elektrooniliselt osutatavate teenuste käibedeklaratsiooni. Elektrooniliselt osutatavate teenuste käibedeklaratsioon esitatakse kvartalile järgneva kuu 20. kuupäevaks. Ühenduseväline maksukohustuslane on kohustatud tasumisele kuuluva käibemaksusumma tasuma käibedeklaratsiooni esitamise kuupäevaks. Elektrooniliselt osutatavate teenuste käibedeklaratsioonis esitatavate andmete loetelu kehtestatakse rahandusministri määrusega .
(1) Maksuladustamine on kuuenda direktiivi lisas J nimetatud ühenduse kauba paigutamine maksuhalduri heakskiidetud kohta käibemaksusoodustuse kohaldamiseks. Maksuladu on koht, kus toimub maksuladustamine.
(5) Maksuhaldur võib keelduda maksulao pidamise loa väljastamisest, kui taotlejat on taotluse esitamise päevale eelnenud kuue kuu jooksul karistatud maksukorralduse seaduse §-s 152, 154 või 156 sätestatud väärteo eest või kui ta on toime pannud karistusseadustiku §-des 386–390 sätestatud kuriteo, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud.
(8) Kui töötlemise tulemusena kaup ei kuulu enam kuuenda direktiivi lisas J loetletud kaupade loetellu, tuleb selle kauba maksuladustamine viivitamata lõpetada.
1) laopidajat on loa kehtivuse peatamise päevale eelnenud kuue kuu jooksul karistatud maksukorralduse seaduse §-s 152, 154 või 156 sätestatud väärteo eest või kui ta on toime pannud karistusseadustiku §-des 386–390 sätestatud kuriteo;
§ 47–49. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
[Lõikeid 3 ja 4 kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2006. aasta 1. juulist]
[Kehtetud – RT I 2007, 17, 83 - jõust. 01.03.2007]
Riigikohtu otsusega nr nr 3-4-1-12-07, 26. septembrist 2007 tunnistati kehtetuks "Käibemaksuseaduse" § 15 lõike 2 punkt 6 osas, mis näeb ette tingimuse, et riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid peavad etenduste ja kontsertide piletite suhtes 5%-lise käibemaksumäära rakendamiseks moodustama etendust või kontserti korraldava etendusasutuse kalendriaasta eelarvetulust vähemalt 10 protsenti. Tervikteksti koostamise käigus on muudatus "Käibemaksuseadusesse" sisse viidud valesti.
"Riigi Teataja seaduse" § 17 lõike 32 alusel palun teha parandus "Käibemaksuseaduse" § 15 lõike 2 punkti 6 ning lugeda see õigeks järgmises sõnastuses:
"6) etenduse või kontserdi korraldamine riigi-, munitsipaal- või eraetendusasutuse või rahvusooperi poolt;
[RT III 2007, 32, 259 – jõust. 26.09.2007] - Riigikohtu 26.09.2007. a põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuotsusega nr 3-4-1-12-07 tunnistati punkt 6 põhiseadusevastaseks ja kehtetuks osas, mis näeb ette tingimuse, et riigi-, valla- või linnaeelarvest või Eesti Kultuurkapitalilt saadavad vahendid peavad etenduste ja kontsertide piletite suhtes 5%-lise käibemaksumäära rakendamiseks moodustama etendust või kontserti korraldava etendusasutuse kalendriaasta eelarvetulust vähemalt 10 protsenti".
1Nõukogu kuues direktiiv 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, 13.06.1977, lk 1–40), viimati muudetud direktiiviga 2006/98/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 129–136);
nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1–118), viimati muudetud direktiiviga 2006/138/EÜ (ELT L 384, 29.12.2006, lk 92–93).


§ 6 Töölepingu kehtivus ettevõtte, asutuse või muu organisatsiooni reorganiseerimisel, alluvuse, omaniku või omandivormi muutumisel või ettevõtte üleminekul
§ 10 Seadusevastane eelistamine ja õiguste piiramine
§ 26 Töölepingu kohustuslikud tingimused
§ 36 Tööd, millel on keelatud alaealiste rakendamine
§ 88 Tööhõiveametile töölepingu lõpetamisest teatamine
§ 108 Töölepingu lõpetamine töötaja vanuse tõttu
§ 134 Töölepingu kehtetuse tagajärjed, kui tööle asumine ohustaks alaealise tervist, kõlblust või hariduse omandamist
2) 13--15-aastane alaealine - ühe vanema või eestkostja ja tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori kirjalikul nõusolekul ning vabariigi valitsuse poolt kinnitatud nimekirjas loetletud töödel, kui töötamine ei ohusta alaealise tervist, kõlblust ja hariduse omandamist ega ole alaealistele keelatud kollektiivlepinguga.
§ 6. Töölepingu kehtivus ettevõtte, asutuse või muu organisatsiooni reorganiseerimisel, alluvuse, omaniku või omandivormi muutumisel või ettevõtte üleminekul
Ettevõtte, asutuse või muu organisatsiooni reorganiseerimine, alluvuse, omaniku või omandivormi muutumine või ettevõtte üleminek ei lõpeta töölepingut.
(1) Seadusevastane on eeliste lubamine ja andmine ning õiguste piiramine sõltuvalt töötaja või tööandja soost, rahvusest, nahavärvist, rassist, emakeelest, sotsiaalsest päritolust, ühiskondlikust seisundist, varasemast tegevusest, usulistest, poliitilistest või muudest veendumustest, erakondlikust kuuluvusest ja suhtest kaitseteenistuse kohustusse. Samuti on seadusevastane töötaja või tööandja õiguste piiramine sõltuvalt perekonnaseisust, perekondlikest kohustustest, kuuluvusest kodanike ühendustesse ning töötajate või tööandjate huvide esindamisest.
(2) Käesoleva paragrahvi 1.lõikega ei ole vastuolus:
(3) Seadusevastane on sundida töötajat erakonnast välja astuma.
Soodustused, mis on § 51 2.lõikes, § 63 2.lõikes, §-s 67, § 79 2. lõikes ja §-s 92 ette nähtud naisele, kes kasvatab lapsinvaliidi või alla kolmeaastast last, laienevad ka:
1) tehtava töö, selle keerukusastme, ameti- või kutsenimetuse ja kvalifikatsiooninõuete kohta;
(2) Töötingimuste ajutise kergendamise või terviseseisundile vastavale tööle üleviimise tagajärjel tekkinud palgavahe hüvitatakse töötajale ravikindlustuse seaduses ( RT I 2002, 62, 377 ) sätestatud korras, välja arvatud käesoleva paragrahvi 3. lõikes ettenähtud juhtudel.
6) pooltest sõltumatutel asjaoludel (§-d 111-116).
Töölepingu lõpetamiseks § 79 2.lõikes ning § 80 1.lõike punktis 3 ja 2.lõikes ettenähtud alustel esitab töötaja tööandjale kirjaliku tõendi lepingu lõpetamise põhjuse kohta.
(1) Etteteatamistähtaja möödumisel võib töötaja lahkuda töölt ning tööandja on kohustatud andma talle tööraamatu ja lõpparve, välja arvatud § 80 2.lõikes ettenähtud juhtudel.
(2) § 80 2.lõikes ettenähtud juhtudel võib töötaja töölt lahkuda pärast töölepingu lõpetamise vormistamist. Poolte vaidluse korral lahkumise põhjuse üle lahendab küsimuse töövaidlusorgan.
6) vanuse puhul töötajale, kellel on pidevat tööstaaži selle tööandja juures alla 10 aasta - kaks kuud; üle 10 aasta - kolm kuud.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. ja 5. lõikes ettenähtud tähtaegade mittejärgimisel on tööandja kohustatud maksma töötajale hüvitust keskmise päevapalga ulatuses iga tööpäeva eest, mille võrra töölepingu lõpetamisest vähem ette teatati. Mainitud hüvituse maksmine ei vabasta tööandjat kohustusest maksta töötajale § 90 1.lõikes ettenähtud hüvitust.
§ 88. Tööhõiveametile töölepingu lõpetamisest teatamine
Töölepingu lõpetamisel ettevõtte, asutuse või organisatsiooni likvideerimise või töötajate koondamise tõttu on tööandja kohustatud esitama andmed vabanevate töötajate kohta töötaja elukohajärgsele tööhõiveametile hiljemalt järgmisel päeval, kui ta on teatanud töötajale töölepingu lõpetamisest. Kui tööleping lõpetatakse töötajatega tööandaja pankroti väljakuulutamisel, esitab tööandja töötajate kohta andmed tööhõiveametile töölepingu lõpetamisele järgneval päeval.
§ 89. [Kehtetu - RT I 2002, 111, 663 - jõust. 01.01.2003]
Töölepingute kollektiivseks lõpetamiseks loetakse tööandja algatusel töölepingute lõpetamist, millega lõpetatakse töölepingud juriidilise isiku lõpetamise, füüsilisest isikust tööandja töö lõppemise või töötajate koondamise tõttu 30 päeva jooksul, kui tööleping lõpetatakse vähemalt:
1) ettevõtte, asutuse või muu organisatsiooni likvideerimise (§ 86 punkt 1), töötajate koondamise (§ 86 punkt 3) ja vanuse (§ 86 punkt 10) tõttu:
2) töötaja puhkusel (sealhulgas lapsehooldus- ja palgata puhkusel) viibimise ajal ning perioodil, mille kestel töötajale oli kehtestatud osaline tööaeg või ta oli saadetud osaliselt tasustatavale puhkusele § 68 1.lõikes ettenähtud korras;
(2) Töölepingu lõpetamine käesoleva paragrahvi 1.lõikes mainitud töötajatega § 86 punktides 1-2 ja 5-8 ettenähtud alustel on lubatud üksnes tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori nõusolekul.
(1) Töölepingu lõpetamine tööandja algatusel töötajaga, kes on valitud tööandja juures töötajaid esindavasse organisatsiooni, samuti töötajaid esindava isikuga, on lubatud töötaja volituste ajal ja ühe aasta jooksul pärast volituste lõpetamist, välja arvatud § 86 punktides 1, 9 ja 11 ettenähtud alused, üksnes tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori nõusolekul.
§ 95. [Kehtetu - RT I 2001, 17, 78 - jõust. 01.01.2002, osaliselt 1. 09. 2002]
Määratud ajaks sõlmitud töölepingu (§ 27 2.lõike punkt 5) lõpetamisel § 86 punktides 4-8 ja §-s 112 ettenähtud alustel, samuti niisuguse lepingu lõpetamisel §-s 113 ettenähtud alusel töötaja süül, on tööandjal õigus nõuda töötajalt töölepingu alusel saadud erisoodustuste (tööandja poolt makstud stipendium ja kantud muud õppekulud, õppeajaks säilitatud töötasu jms.) tagastamist.
4)-7) [Kehtetud]
Tööandjal on õigus lõpetada tööleping § 86 punktis 10 ettenähtud alusel, kui töötaja on saanud 65 aastaseks ja tal on õigus täisvanaduspensionile.
§ 109. [Kehtetu - RT I 2001, 17, 78 - jõust. 01.01.2002, osaliselt 1. 09. 2002]
§ 111. [Kehtetu - RT I 2002, 110, 656 - jõust. 01.03.2003]
(2) Kui töötaja, kes oli sõlminud määratud ajaks erisoodustustega töölepingu (§ 27 2.lõike punkt 5), lahkub töölt omavoliliselt, on tööandjal õigus nõuda töötajalt lisaks töölepingu alusel saadu tagastamisele (§ 96) hüvitust kuni tema kolme kuu keskmise palga ulatuses.
6) mille töötajana sõlmis 15-18-aastane alaealine - niisuguse alaealise ühe vanema, hooldaja või tööinspektori hagi põhjal, kui tööle asumine ohustaks alaealise tervist, kõlblust või hariduse omandamist;
Tööleping peatub (§ 54) § 125 1.lõikes mainitud hagi esitamise päevast kuni kohtuotsuse jõustumise päevani.
Töölepingu kehtetust tingivate asjaolude (§ 125 1.lõike punktid 1-6 ning 9 ja 11) äralangemisel, samuti §-s 125 mainitud hagi rahuldamata jätmisel kehtib leping sõlmimise hetkest.
Töölepingu kehtetuks tunnistamisel seetõttu, et lepingu mõlemad pooled olid alaealised või vaimuhaiguse või nõrgamõistuslikkuse tagajärjel teovõimetuks tunnistatud isikud (§ 125 1.lõike punkt 1),tagastab töötaja tööandjale kogu lepingu järgi saadu, välja arvatud tasu tööandja eestkostja poolt vajalikuks peetud töö eest, mis ei või olla väiksem vabariigi valitsuse poolt vastava töö tegemiseks kehtestatud palga alammäärast. Poolte poolt üksteisele tekitatud kahju hüvitavad tööõiguse normide järgi nende eestkostjad, kui nad ei tõenda, et tööleping sõlmiti mitte nende süül.
Töölepingu kehtetuks tunnistamisel seetõttu, et tööandja oli lepingu sõlmimisel alaealine (§ 125 1. lõike punkt 3), kohaldatakse § 130 1. ja 2.lõiget.
Töölepingu kehtetuks tunnistamisel seetõttu, et töötajana sõlmis töölepingu vaimuhaiguse või nõrgamõistuslikkuse tagajärjel teovõimetuks tunnistatud isik (§ 125 1.lõike punkt 5), on töötajal kõik töölepingust tulenevad õigused. Teovõimetuks tunnistatud töötaja poolt tööandjale tekitatud kahju hüvitab tööõiguse normide järgi niisuguse töötaja eestkostja, kui ta ei tõenda, et tööleping sõlmiti mitte tema süül.
§ 134. Töölepingu kehtetuse tagajärjed, kui tööle asumine ohustaks alaealise tervist, kõlblust või hariduse omandamist
Töölepingu kehtetuks tunnistamisel seetõttu, et tööle asumine ohustaks 15-18-aastase alaealise tervist, kõlblust või hariduse omandamist (§ 125 1.lõike punkt 6), tagastab alaealine tööandjale kogu lepingu järgi saadu.
(1) Kui tööleping tunnistati kehtetuks seetõttu, et töötaja oli lepingu sõlmimisel seisundis, kus ta ei võinud mõista oma tegude tähendust või neid juhtida (§ 125 1.lõike punkt 7), on niisugusel töötajal kõik töölepingust tulenevad õigused. Peale selle maksab tööandja, kes oli teadlik töötaja niisugusest seisundist, töötajale hüvitusena tema kolme kuu keskmise palga, kui töötaja on tööle asunud, ja tema kolme kuu kokkulepitud palga, kui töötaja ei ole veel tööle asunud.
(2) Kui tööleping tunnistati kehtetuks seetõttu, et tööandja oli lepingu sõlmimisel seisundis, kus ta ei võinud mõista oma tegude tähendust või neid juhtida (§ 125 1.lõike punkt 7), on töötajal, kelle tööandja oli niisuguses seisundis, õigus tasule tööandja poolt vajalikuks peetud töö eest, mis ei või olla väiksem vabariigi valitsuse poolt vastava töö tegemiseks kehtestatud palga alammäärast. Töötaja suhtes, kes oli teadlik tööandja niisugusest seisundist, kohaldatakse § 130 2.lõiget. Töötaja, kes ei olnud teadlik tööandja niisugusest seisundist, hüvitab tööandjale tekitatud kahju tööõiguse normide järgi.
Töölepingu kehtetuks tunnistamisel seetõttu, et leping sõlmiti pettuse, vägivalla, ähvarduse või tööandja esindaja kuritahtliku kokkuleppe mõjul töötajaga (§ 125 1.lõike punkt 8):
1) kohaldatakse töötaja suhtes, kes oli kannatanuks, § 135 1.lõike punkti 1. Niisugune töötaja ei hüvita tööandjale tekitatud kahju;
2) kohaldatakse tööandja suhtes, kes oli kannatanuks, § 130 1.lõike punkti 2.
Töölepingu kehtetuks tunnistamisel seetõttu, et leping sõlmiti olulise tähtsusega eksimuse mõjul (§ 125 1.lõike punkt 9), kohaldatakse § 136 punkti 1, kui eksimus tekkis tööandja süül, ja § 130 1. ja 2. lõiku, kui eksimus tekkis töötaja süül. Kui kumbki pool ei olnud eksimuses süüdi, on pooltel lepingu kehtetuks tunnistamisel kõik töölepingust tulenevad õigused.
Töölepingu kehtetuks tunnistamisel seetõttu, et tööandja sõlmis lepingu alkohoolsete jookide või narkootiliste või toksiliste ainete kuritarvitamise tagajärjel piiratult teovõimeliseks tunnistatud isikuna (§ 125 1.lõike punkt10), kohaldatakse § 130 1. ja 2.lõiget, kui töötaja oli tööandja teovõime piiramisest teadlik.
Töölepingu kehtetuks tunnistamisel seetõttu, et lepingu sõlmimisel rikuti töötaja või tööandja jaoks kehtestatud kõrgendatud vanusemäära (§ 125 1.lõike punkt 11), kohaldatakse § 136 punkti 1.
Käesoleva seaduse kohaldamisel töötaja ja tööandja vahel tekkinud vaidlused alluvad töövaidlusorganile.


Põhja-Sakala valla koerte ja kasside pidamise eeskiri – Riigi Teataja
Põhja-Sakala valla koerte ja kasside pidamise eeskiri - sisukord
§ 3 Koera või kassi pidamise kord
§ 5 Koerte ja kasside märgistamine ja registreerimine
§ 6 Hulkuvad loomad ning nende suhtes rakendatavad meetmed
§ 7 Järelevalve ja vastutus
RT IV, 07.06.2018, 17
Vastu võetud 24.05.2018 nr 41
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 22 lõike 1 punkti 362 alusel.
(1) Põhja-Sakala valla koerte ja kasside pidamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab koerte ja kasside pidamise korra Põhja-Sakala valla (edaspidi valla) haldusterritooriumil.
(2) Eeskiri on kohustuslik kõigile vallas elavatele ja viibivatele loomapidajatele.
(3) Lisaks eeskirjale tuleb koerte ja kasside pidamisel järgida loomakaitseseadusega, loomatauditõrje seadusega, Vabariigi Valitsuse 16. aprilli 2002 määrusega nr 130 „Hulkuvate loomade püüdmise, pidamise ja nende omaniku kindlakstegemise ning hulkuvate loomade hukkamise kord“, põllumajandusministri 24. juuli 2008 määrusega nr 76 „Lemmikloomade pidamise nõuded“, valla ning teiste riigi õigusaktidega kehtestatud nõudeid.
1) loomapidaja - füüsiline või juriidiline isik, kelle omandis või valduses on koer või kass või kes peab koera või kassi kokkuleppel omanikuga rendi- või muu lepingulise suhte alusel. Juriidilisest isikust loomapidaja on kohustatud määrama koera või kassi heaolu eest vastutava isiku. Loom loetakse kuuluvaks isikule, kelle valduses, sealhulgas kelle piiratud territooriumil või kellele kuuluvas ehitises loom asub, kui looma kuuluvusest huvitatud isik ei tõenda vastupidist;
2) hulkuv loom - loomapidaja juurest lahti pääsenud loom, kes viibib omaniku või looma eest vastutava isiku juuresolekuta väljaspool loomapidajale kuuluvat või tema kasutuses olevat territooriumi või identifitseerimata loom, kelle omanikku ei ole võimalik tuvastada;
3) avalik koht - määratlemata isikute ringile kasutamiseks antud või määratlemata isikute ringi kasutuses olev maa-ala, ehitis, ruum või selle osa, samuti ühissõiduk;
4) häirimine - igapäevaseid käitumisharjumusi takistav tegevus;
5) ohustamine - inimeste elu, tervist või vara ohtu asetav tegevus;
6) varjupaik - hulkuvate loomade pidamiseks ettenähtud ning selleks kohandatud koht.
§ 3. Koera või kassi pidamise kord
(1) Koera või kassi pidamisega ei või rikkuda avaliku korra või heakorra nõudeid. Koer või kass ei tohi häirida ega ohustada teisi loomi või inimesi ega neile kahju tekitada.
(2) Hoones ja piiratud territooriumil on koera või kassi lubatud pidada selle territooriumi omaniku loal või muu õigustatud isiku nõusolekul. Loomapidajal tuleb välistada koera territooriumilt väljapääsemine, teistele loomadele või inimestele kallaletungimise võimalus.
(3) Korterelamus lähtutakse loomapidamisel lisaks eeskirjale ka korteriühistu põhikirjast, kodukorrast ja muudest elamu ühist haldamist käsitletavatest dokumentidest. Korterelamute üldkasutatavates ruumides ja territooriumil loomaga viibides on omanik kohustatud järgima korteriomanike kokkuleppel kehtestatud korda ja avalikku korda.
(4) Loomapidaja on kohustatud paigaldama temale kuuluva või tema valduses oleva territooriumi sissepääsule ja kõigile tänavaga külgnevatele piirdeaedadele koera olemasolust teatava hoiatussildi ning tagama ametiülesannet täitvate isikute ohutu liikumise territooriumil.
(5) Loomapidaja on kohustatud jälgima oma looma tervislikku seisundit ning viivitamatult teatama looma teadmata põhjustel haigestumisest või lõpmisest litsentseeritud veterinaararstile põhjuse selgitamiseks.
(6) Loomapidaja peab tagama looma vaktsineerimise loomataudide vastu ning järgima loomataudist teatamise nõudeid. Esmane vaktsineerimine tuleb teostada 3–4 kuu vanustel loomadel. Vajadusel tegema parasiitide tõrjet.
(7) Loomapidaja, kes soovib oma loomast vabaneda, peab tagama looma omal kulul varjupaika viimise, nõuetekohase hukkamise või otsima ise loomale uue peremehe.
(8) Loomapidaja on kohustatud teavitama volitatud veterinaararsti metslooma rünnakust talle kuuluvale loomale.
(1) Koera või kassiga avalikus kohas viibimisel peab loomapidaja tagama teiste inimeste ja loomade ohutuse ning vältima koera või kassi lahti pääsemist.
(2) Loomapidaja on kohustatud järgima sanitaar- ja hügieeninõudeid, sealhulgas kohe koristama oma koera või kassi väljaheited.
(3) Nakkusohtlikult haige koera või kassiga avalikus kohas viibimine on keelatud.
(4) Koera või kassi tohib viia avalikku kohta jalutusrihma otsas või kandevahendis, mis ei ohusta tema tervist ja millest ta omal tahtel välja ei pääse. Vajadusel peab koer kandma suukorvi. Koera või kassi vedamisel ühissõidukis peab kinni pidama vastavas sõidukis kehtivast eeskirjast.
2) viia looma avaliku asutuse ruumi või territooriumile, kuhu on paigaldatud sellekohased keelavad sildid;
3) viibida loomaga rahvakogunemisel või avalikul üritusel, välja arvatud selleks ette nähtud kohas;
4) ujutada ja pesta looma avalikus supluskohas või veekogus.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 4 ning lõike 5 punktide 2 ja 3 nõudeid ei rakendata vaegnägija juhtkoera ja teenistusülesannet täitva erikoolituse saanud teenistuskoera suhtes.
§ 5. Koerte ja kasside märgistamine ja registreerimine
(1) Valla territooriumil peetav koer peab kandma märgistusena tegevusluba omava veterinaararsti paigaldatud mikrokiipi, omama tätoveeringut või olema muul viisil märgistatud ning olema registreeritud lemmikloomaregistris. Muude lemmikloomade (eelkõige kasside) märgistamine on soovituslik. Looma märgistamisega seotud kulub tasub loomapidaja.
(2) Loomapidaja on kohustatud tagama koera märgistamise veterinaararsti poolt 14 päeva jooksul arvates looma kolmekuuseks saamise päevast. Omandatud täiskasvanud koer tuleb märgistada 14 päeva jooksul arvates omandamise päevast. Sama on soovituslik ka kasside puhul.
(3) Loomapidaja saab looma registrisse kanda tasuta läbi üle-eestilise lemmikloomaregistri www.llr.ee. Registreerimisel kantakse registrisse järgmised andmed:
1) mikrokiibi kood;
2) looma liik ja lühikirjeldus;
3) loomapidaja nimi, isikukood, elukoht ja kontaktandmed (e-posti aadress, telefoninumber).
(4) Teiste märgistuste puhul saab looma registrisse kanda veterinaararst, varjupaik ja Põhja-Sakala Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(5) Loomapidaja vahetuse või looma surma korral tuleb teha registrisse vastav paranduskanne.
§ 6. Hulkuvad loomad ning nende suhtes rakendatavad meetmed
(1) Valla haldusterritooriumil hulkuvast loomast tuleb teatada vallavalitsusele.
(2) Vallavalitsus korraldab hulkuvate loomade püüdmist, pidamist ja hukkamist vastavalt loomakaitseseadusele. Hulkuvad loomad, kelle kaelarihma külge on kinnitatud loomapidaja andmed või on loomapidaja võimalik tuvastada muul viisil, tagastatakse loomapidajale, kes kannab looma hoidmise ja püüdmisega seotud kulud.
(3) Kui loomapidaja leidmine ebaõnnestub, võetakse ühendust varjupaigaga, kus hoitakse püütud koera või kassi 14 päeva pärast looma kohta teabe avalikustamisest meedias. Nimetatud aja jooksul võib loomapidaja koera või kassi tagasi nõuda, kui ta tasub looma püüdmis- ja ülalpidamiskulud. Pärast eelnimetatud aja möödumist antakse koer või kass üle uuele omanikule või hukatakse.
§ 7. Järelevalve ja vastutus
(1) Loomapidaja on täielikult vastutav looma poolt tekitatud otsese ja kaudse kahju eest ning igasugune looma poolt tekitatud kahju kuulub loomapidaja poolt hüvitamisele.
(3) Eeskirja rikkumisel kohaldatakse vastutust kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 663 alusel.
1) Kõo Vallavolikogu 25.08.2005 määrus nr 10 „Koerte ja kasside pidamise eeskiri“ koos lisaga;
2) Kõpu Vallavolikogu 22.06.2000 määruse nr 19 „Avaliku korra, heakorra ning väikeloomade pidamise eeskirja kinnitamine“ punkt nr 1.3 ja sellega kinnitatud lisa 3 „Väikeloomade pidamise eeskiri“;
3) Suure-Jaani Vallavolikogu 18.12.2006 määrus nr 67 „Koerte ja kasside pidamise eeskiri“;
4) Võhma Linnavolikogu 23.01.2003 määrus nr 2 „ Koerte ja kasside pidamise eeskirja kehtestamine“.


1-toaline korter asukohaga Koidu tn 73-59, Kunda linn, Viru-Nigula vald, Lääne-Viru maakond
OKSJONI ANDMED ID: 37379
aega alguseni: 17 p, 4 tundi, 37 minutit
registreerimise algus: 15.02.2018 kl 09:05
registreerimise lõpp: 13.03.2018 kl 15:05
oksjoni algus: 14.03.2018 kl 12:05
oksjoni lõpp: 22.03.2018 kl 15:05
laekumise tähtpäev: 13.03.2018 kl 15:05
Kairi Kumm, kohtutäitur
otseviide: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=37379
Ametlikud Teadaanded: https://www.ametlikudteadaanded.ee/avalik/teadaanne?teate_number=1256353
aadress: Lääne-Virumaa, Koidu tn 73
katastritunnus: 34501:003:0005
reg. osa nr: 3086331
Kohtutäitur Kairi Kumm avaldab teadaande täitemenetluse seadustiku (TMS) § 153 lõike 2 alusel.
Kordusenampakkumise esemeks on Tartu Maakohtu kinnistusosakonna registriosa nr 3086331 alla kantud Liina Taidla'le (isikukood 48001195219) kuuluva kinnisasja, asukohaga Koidu tn 73-59, Kunda linn, Viru-Nigula vald, Lääne-Viru maakond (katastritunnus: 34501:003:0005), elamumaa, 324/28710 mõttelist osa kinnistust ja reaalosana eluruumi nr 59, mille üldpind on 32,40 m2. Kaasomandi teostamine on kitsendatud korteriomandite nr. 3080531, 3080631, 3080731, 3080831, 3080931, 3081031, 3081131, 3081231, 3081331, 3081431, 3081531, 3081631, 3081731, 3081831, 3081931, 3082031, 3082131, 3082231, 3082331, 3082431, 3082531, 3082631, 3082731, 3082831, 3082931, 3083031, 3083131, 3083231, 3083331, 3083431, 3083531, 3083631, 3083731, 3083831, 3083931, 3084031, 3084131, 3084231, 3084331, 3084431, 3084531, 3084631, 3084731, 3084831, 3084931, 3085031, 3085131, 3085231, 3085331, 3085431, 3085531, 3085631, 3085731, 3085831, 3085931, 3086031, 3086131, 3086231, 3086431 koosseisu kuuluvate reaalosadega seotud õigustega. Muus osas on korteriomandi ese ja sisu määratud 11.09.2002 asjaõiguslepinguga. Hoone energiamärgis on E. Eluruumi üldandmed: (V korrus), KINNISASJA KOORMAVAD KOLMANDATE ISIKUTE VÄLJASELGITATUD ÕIGUSED NENDE JÄRJEKOHTADEGA JA MUUD KINNISOMANDI KITSENDUSED. Kinnistusraamatu III jaost kande nr 2 alt nähtub kehtiva kandena keelumärge kinnistu käsutamise keelamiseks BIGBANK AS (registrikood 10183757), kohtutäitur Kairi Kumm (isikukood 47906024218) kasuks. 13.12.2012 kohtutäituri avalduse alusel sisse kantud 20.12.2012. Kinnistusraamatu IV jaos kande nr 1 alla on sisse kantud hüpoteek summas 115 000,00 krooni BIGBANK AS (registrikood 10183757) kasuks. Kinnistu igakordne omanik on kohustatud alluma kohesele sundtäitmisele hüpoteegiga tagatud nõude rahuldamiseks.
__Korteriomandi- ja korteriühistuseadus (edaspidi KrtS) § 72 kohaselt on korteriühistu pandiõiguse suurus kuni hüpoteegi kehtivuse lõpuni 5 (viis) protsenti täitemenetluses jaotamisele minevast tulemist aga mitte rohkem kui korteriomandi eelmise majandusaasta majandamiskulude summa KrtS § 44 lg 3 kohaselt. Kui korteriühistu pandiõiguse suurus on väiksem kui korteriomandi eelmise majandusaasta majandamiskulude summa, siis kohaldatakse ülejäänud osale esimesel vabal järjekohal oleva hüpoteegi kohta sätestatut. Täitemenetluse seadustiku (edaspidi TMS) § 1491 sätestab korteriomandi arestimise erisused, mille kohaselt kui kohtutäitur arestib korteriomandi ja sissenõudjaks ei ole korteriühistu, saadab ta viivitamata pärast keelumärke kinnistusraamatusse kandmist teate arestimise kohta korteriühistule. 10 (kümne) päeva jooksul käesoleva nimetatud teate saamisest arvates peab korteriühistu esitama kohtutäiturile korteriühistu kehtiva majanduskava ja tõendi järgmiste andmetega: korteriomandist tuleneva sellise nõude suurus, mis on muutunud sissenõutavaks kuni (3) kolm kuud enne keelumärke kinnistusraamatusse kandmist, ja selle nõude põhjendatuse kontrollimist võimaldavad andmed ning majandamiskulude edasise arvestuse alus. TMS § 1531 kohaselt korteriühistu esitab enne enampakkumist kohtutäiturile täiendava tõendi korteriomandist tuleneva nõude suuruse kohta, mis on muutunud sissenõutavaks pärast täitmisavalduse või TMS § 1491 lõikes 4 nimetatud tõendi esitamist, kuid enne enampakkumise toimumist.
Käesolevaga teavitab kohtutäitur, et korteriühistul Kunda Koidu 73 on nõue enampakkumisel müüdava korteriomandi suhtes (seisuga 31.07.2017.a seisuga summas 1296.33 eurot). KUSTUTATAVAD ÕIGUSED, VASTUTUS PUUDUSTE EEST, RIISIKO Kordusenampakkumine viiakse läbi BIGBANK AS (registrikood 10183757) hüpoteegiga tagatud nõude katteks ning pärast kordusenampakkumist kinnistusraamatust nähtuv hüpoteek ning käsutamise keelumärge kustutatakse. Asja müümisel täitemenetluses ei vastuta kohtutäitur ega võlgnik müüdud asja puuduste eest. Sätet ei kohaldata, kui asja müüb võlgnik kohtutäituri kontrolli all. Kinnisasja ja sellega koos müüdud esemete hävimise riisiko läheb enampakkumisel ostjale üle pakkumise parimaks tunnistamisega. Pakkumise parimaks tunnistamisest alates kannab ostja kõik kulud ja koormatised ning saab kogu kasu.
Omanik: Liina Taidla (isikukood 48001195219)
Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=37379 ning tasuda tagatisraha 75 eurot Kairi Kumm kohtutäitur arveldusarvele nr EE362200221016754019 (Swedbank). Makseselgitus: „Tagatisraha 13.03.2018 15:05 oksjonil ID37379 osalemise eest. Kinnisvara: Lääne-Virumaa, Koidu tn 73, Viru-Nigula vald, Lääne-Viru maako“. Tagatisraha loetakse tasutuks selle laekumise hetkest. Tagatisraha peab olema laekunud hiljemalt 13.03.2018 kell 15:05. Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval.
Enampakkumisele registreerimine algab 15.02.2018 kell 09:05 ja lõpeb 13.03.2018 kell 15:05.
Enampakkumine algab 14.03.2018 kell 12:05 ja lõpeb 22.03.2018 kell 15:05. Pikeneva lõpu intervall on 1 minut(it).
Varaga tutvumiseks palume ühendust võtta kohtutäitur Kairi Kumm büroo kontaktidel: kairikumm.buroo@taitur.just.ee, tel: 6 897 993, lahtiolekuaegadel: E-N: 12:00 - 16:00, R: 09:00 - 13:00, vastuvõtuajal: N: 12:00 - 16:00.
Kohtutäitur Kairi Kumm
Telefon: 6897993
E-post: Kairi.Kumm@taitur.just.ee
Teadaande number 1256353
Täitemenetluse seadustiku § 78- § 100, § 103, § 150- § 1561 , § 158- § 161


Nõuded prospektile ja välisriigi fondi kohta esitatavale lisateabele – Riigi Teataja
Nõuded prospektile ja välisriigi fondi kohta esitatavale lisateabele - sisukord
§ 2 Üldteave
§ 3 Teave osakute ja nendest tulenevate õiguste kohta
§ 4 Teave fondi investeerimiseesmärkide kohta
§ 5 Teave fondi investeerimispoliitika kohta
§ 6 Teave fondi eelmiste perioodide tootluse kohta
§ 7 Teave fondi riskitaseme kohta
§ 8 Teave fondivalitseja kohta
§ 9 Teave depositooriumi kohta
§ 10 Teave kolmandate isikute kohta
§ 11 Teave tasude ja kulude kohta
§ 12 Teave avalikustatavate andmete kohta
§ 13 Välisriigi fondi kohta esitatavad lisaandmed
Vastu võetud 18.02.2017 nr 16
Määrus kehtestatakse investeerimisfondide seaduse § 74 lõike 6 alusel.
(1) Määrus sätestab nõuded avalikustamisele kuuluvale investeerimisfondi (edaspidi fond) prospektile, selles sisalduvate andmete loetelule ning välisriigi fondi kohta esitatavale lisateabele.
(2) Määrust kohaldatakse kõikidele investeerimisfondide seaduse alusel moodustatud või asutatud Eestis pakutavatele avalikele fondidele, sealhulgas pensionifondidele.
(3) Määruses fondi osakute, osakuomanike ja fondi tingimuste kohta sätestatu kehtib ka fondi aktsiate, aktsionäride ja põhikirja kohta.
(4) Kui lepingulise fondi vara jaguneb allfondideks, kohaldatakse käesolevat määrust ka kõikidele lepingulise fondi allfondidele.
§ 2. Üldteave
(1) Prospekt sisaldab järgmist teavet:
2) fondi tüüp ja liik vastavalt investeerimisfondide seaduse §-dele 4–9;
3) fondi moodustamise kuupäev ja riik, kus fond on registreeritud;
4) tähtajalise fondi tähtaeg, kui see on ette nähtud;
5) fondi ja Eesti residendist osakuomaniku suhtes kehtiva maksusüsteemi kirjeldus, sealhulgas viide sellele, et igale osakuomanikule kohalduv maksusüsteem võib sõltuda osakuomaniku residentsusest, juriidilisest vormist ja muudest taolistest asjaoludest;
6) fondi audiitori nimi, asu- ja tegevuskoha aadress, juhul kui viimane erineb asukoha aadressist;
7) kui fondi osakutega kaubeldakse või on kavas kaubelda reguleeritud väärtpaberiturul või mitmepoolses kauplemissüsteemis (edaspidi reguleeritud turg), siis selle reguleeritud turu nimetus ja viide sellele, et reguleeritud turul väljakujunenud osaku hind võib erineda fondivalitseja avalikustatavast osaku tagasivõtmishinnast või osaku puhasväärtusest;
8) fondi vara puhasväärtuse arvutamise ja avalikustamise kord ning sagedus, sealhulgas fondi osaku puhasväärtuse avalikustamise kellaaeg;
9) valuuta, milles arvutatakse fondi vara puhasväärtust;
10) aasta- ja poolaasta aruannete koostamise ja avalikustamise tähtajad;
11) fondi üle järelevalvet teostava asutuse nimetus või isiku nimi;
12) teave selle kohta, millise kuupäeva seisuga on prospektis sisalduvad andmed esitatud.
(2) Lõike 1 punktis 8 nimetatud teabe võib asendada viitega veebilehele, millel avaldatakse fondi vara puhasväärtuse arvutamise ja avalikustamise kord ning sagedus, sealhulgas puhasväärtuse avalikustamise kellaaeg.
§ 3. Teave osakute ja nendest tulenevate õiguste kohta
Prospektis esitatakse fondi osakute omaduste kirjeldus osakute liikide kaupa, sealhulgas:
1) teave selle kohta, kas osaku omamist tõendab sertifikaat, väärtpaber, tunnistus või kanne osakute registris;
2) osakute väljalaske ja müügi tingimused ning kord;
3) osakute tagasivõtmise tingimused ja kord ning tingimused, millal võidakse osakute tagasivõtmine peatada;
4) osakute vahetamise lubatavuse korral nende vahetamise tingimused ja kord;
5) teave miinimumarvu osakute nõudmise kohta osakute omandamisel või vahetamisel;
6) teave osakuomaniku õiguse kohta kokku kutsuda osakuomanike üldkoosolek, juhul kui osakuomanike üldkoosolek on investeerimisfondide seaduse või fondi tingimustega ette nähtud;
7) fondi arvelt osakuomanikele välja makstava tulu määramise ja kasutamise ning väljamaksete tegemise sagedus ja kord;
8) teave selle kohta, millal on võimalik otsustada fondi likvideerimine, samuti ülevaade fondi likvideerimise korrast ja osakuomanike õigustest fondi likvideerimisel.
§ 4. Teave fondi investeerimiseesmärkide kohta
(1) Prospektis esitatakse fondi investeerimiseesmärkide kirjeldus, sealhulgas:
1) fondi varaga tehtavate investeeringute eesmärk, näiteks jooksev tulu või pikemaajaline kapitalikasv;
2) kui fond järgib fondi tingimuste kohaselt mõnda kindlat indeksit, näiteks võlakirja- või aktsiaindeksit, siis sellise indeksi nimi, indeksi koostaja ning indeksi, selle koosseisu ja koostamise reeglite avalikustamise koht;
3) garanteeritud tootlusega fondi puhul viide sellele ning teave garantiiga seotud piirangute ja tingimuste kohta.
(2) Lisaks lõikes 1 sätestatule peab prospektis sisalduma tüüpinvestori kirjeldus, kellele fondi osakute pakkumine on suunatud, sealhulgas tuleb näidata investori eeldatav kogemus vara investeerimisel, investori eeldatav riskitaluvus ja võimalusel eeldatava investeeringu mõistlik pikkus.
§ 5. Teave fondi investeerimispoliitika kohta
(1) Prospektis näidatakse vähemalt alljärgnevad andmed fondi investeerimispoliitika kohta:
1) viide sellele, et investeerimispoliitika põhiprintsiibid sisalduvad fondi tingimustes;
2) investeerimispoliitika kirjeldus, sealhulgas investeerimispiirangud ja riskide hajutamise reeglid;
3) millistesse majandusharudesse ning mis liiki emitentidesse fondi vara võib ja kavatsetakse investeerida;
4) võimalikud investeerimise või riskijuhtimise tehnikad;
5) võimaluse korral teave selle kohta, kas fondi vara valitsetakse aktiivsel või passiivsel juhtimismeetodil, näiteks tehingute tegemise sagedus, investeerimine teistesse fondidesse;
6) võimaluse korral teave investeeringute võimaliku kestuse kohta;
7) ülevaade muudest lubatud tehingutest ja laenu võtmise võimalustest, mida fondi valitsemisel võidakse kasutada.
(2) Lisaks lõikes 1 sätestatule näidatakse prospektis:
1) kui fondi vara investeerimisel järgitakse mingit võrdlusindeksit, näiteks aktsia või võlakirja indeksit, siis teave selle kohta, milliseid investeerimisstrateegiaid või -tehnikaid kasutatakse selle võrdlusindeksi järgimiseks;
2) emitendid, kelle emiteeritud või tagatud väärtpaberitesse kavatsetakse investeerida või on investeeritud rohkem kui 35 protsenti fondi vara väärtusest;
3) kui fondi arvel tehakse tehinguid tuletisinstrumentidega, siis teave selle kohta, kas nimetatud tehinguid kasutatakse riskide maandamiseks või fondi investeerimiseesmärkide saavutamiseks, samuti tuletisinstrumentide kasutamise võimalik mõju §-s 7 sätestatud fondi riskitasemele.
(3) Kui fondi investeerimispoliitika näeb ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337/1, 23.12.2015, lk 1–34) artiklis 14 nimetatud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute tegemise, siis esitatakse prospektis eelnimetatud määruse lisa B-jaos loetletud andmed.
(4) Teave fondi investeerimispoliitika kohta tuleb prospektis selgesti eristada fondi investeerimiseesmärkidest.
§ 6. Teave fondi eelmiste perioodide tootluse kohta
Prospektis esitatakse eelmiste perioodide tootluste kohta andmed vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 583/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses investorile esitatava põhiteabega ja tingimustega, mida tuleb täita investorile esitatava põhiteabe või prospekti esitamisel veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil (ELT L 176, 10.07.2010, lk 1–15), artiklitele 15–18.
§ 7. Teave fondi riskitaseme kohta
(1) Prospektis näidatakse fondi riskitase, mis peab sisaldama fondiga seotud kõiki riske, mille tõttu võib investori investeeringu väärtus kahaneda.
(2) Riskitaseme kirjelduses antakse teave üksnes võimalike ja olulise tähtsusega riskide kohta. Riski võimalikkuse määramisel tuleb arvestada selle mõju ja tõenäosust.
(3) Riskitaseme kirjelduses antakse lühike ja arusaadav ülevaade kõigist investeerimispoliitikatest ja -strateegiatest või konkreetsesse geograafilisse piirkonda investeerimisest tulenevatest järgmistest võimalikest ja olulise tähtsusega riskidest:
1) tururisk – väärtpaberi või muu vara turg võib tõusta ja langeda ning mõjutada seega fondi varade väärtust;
2) krediidirisk – fondi varasse kuuluva väärtpaberi emiteerija või fondi varaga tehtava tehingu vastaspooleks olev isik ei täida oma kohustusi;
3) arveldussüsteemi risk – väärtpaberite või muu vara arveldussüsteemis ei toimu arveldust ettenähtud ajal või ulatuses seetõttu, et tehingu vastaspooleks olev isik ei täida oma kohustusi õigeaegselt või täies ulatuses;
4) likviidsusrisk – avatud positsiooni ei suudeta likvideerida või fondi vara ei saa realiseerida õigeaegselt selleks ette nähtud õiglase hinnaga;
5) vahetus- või valuutakursi risk – investeeringu väärtus muutub valuutakursside muutumise tõttu;
6) depoorisk – kolmanda isiku ehk depositooriumi poolt hoitavate varade kadumise või hävimise risk tema maksejõuetuse, pankroti, hooletuse või tahtliku teo tõttu;
7) risk, mis on seotud varade või turgude kontsentreerumisega.
(4) Võimaluse korral ning kui see on fondi iseloomu arvestades asjakohane, peab riskitaseme kirjeldus lisaks lõikes 3 nimetatud riskide ülevaatele sisaldama ülevaadet ka muudest asjakohastest riskidest, sealhulgas:
1) garantiiandja risk – fondi tootlusele garantii andnud isikuga seotud risk, juhul kui ta ei täida enda võetud kohustusi;
2) inflatsioonirisk;
3) risk, et fondi tegutsemist puudutavad õigusaktid, sealhulgas maksusüsteemi reguleerivad õigusaktid, võivad muutuda.
(5) Kui fondi vara puhasväärtus võib seoses fondi vara investeerimisega eri liiki väärtpaberitesse ning muusse varasse ja fondi arvel tehtavate tehingutega suures ulatuses muutuda, juhitakse prospektis sellele tähelepanu ning näidatakse sellega seotud võimalik risk. Seejuures näidatakse prospektis ka fondi vara puhasväärtuse muutumise (volatiilsuse) arvutamise meetod.
§ 8. Teave fondivalitseja kohta
Fondivalitseja kohta näidatakse prospektis:
1) fondivalitseja ärinimi, registrikood ja juriidiline vorm ning asu- ja tegevuskoha aadress, juhul kui viimane erineb asukoha aadressist;
2) fondivalitseja asutamise kuupäev ja fondivalitsejale tegevusloa väljastamise kuupäev;
3) kui fondivalitseja valitseb teisi fonde, siis nende fondide ärinimed või nimetused;
4) fondivalitseja nõukogu ja juhatuse liikmete nimed ning andmed nõukogu ja juhatuse liikmete tegevuse kohta lisaks töötamisele fondivalitsejas, kui see on oluline fondivalitseja tegevust arvestades;
5) fondivalitseja aktsiakapitali või sissemakstud kapitali suurus;
7) nende tegevuste loetelu, mida fondivalitseja võib kolmandatele isikutele edasi anda, ning fondivalitseja vastutuse ulatus edasiantud tegevuste tegemisel;
8) fondivalitseja üle järelevalvet teostava asutuse nimetus või isiku nimi.
§ 9. Teave depositooriumi kohta
Fondi depositooriumi kohta näidatakse prospektis:
1) depositooriumi ärinimi, registrikood ja juriidiline vorm, ning asu- ja tegevuskoha aadress, juhul kui viimane erineb asukoha aadressist;
2) depositooriumi asutamise kuupäev ja võimaluse korral depositooriumile tegevusloa väljastamise kuupäev;
3) peamised tegevusalad (osutatavad finants- ning investeerimisteenused);
4) depositooriumi õigused ja kohustused, sealhulgas vastutus fondi vara või väärtpaberite hoidmisel kolmandate isikute juures;
5) võimaluse korral depositooriumi üle järelevalvet teostava asutuse nimetus või isiku nimi;
6) depositooriumi teenuste osutamisel tekkida võivate huvide konfliktide kirjeldus;
7) fondi vara hoidmise ülesannete edasiandmisel üleantavate ülesannete kirjeldus, nende isikute nimekiri, kellele ülesanded on edasi antud ning ülesannete edasiandmisel tekkida võivate huvide konfliktide kirjeldus;
8) kinnitus, et osanike taotlusel esitatakse neile punktides 6 ja 7 nimetatud ajakohastatud teave.
§ 10. Teave kolmandate isikute kohta
Kui fondivalitseja on investeerimisfondide seaduse §-s 305 nimetatud tegevused edasi andnud kolmandale isikule, siis näidatakse prospektis:
1) iga sellise kolmanda isiku nimi või ärinimi ja juriidiline vorm ning asu- ja tegevuskoha aadress, juhul kui viimane erineb asukoha aadressist;
2) fondivalitseja tegevuste edasiandmise kord ja ulatus;
3) iga kolmanda isiku kohta tema muud olulisemad tegevusalad (osutatavad finants- ja investeerimisteenused);
4) olemasolu korral iga kolmanda isiku üle järelevalvet teostava asutuse nimetus või isiku nimi.
§ 11. Teave tasude ja kulude kohta
(1) Prospektis näidatakse järgmised andmed tasude ja kulude kohta:
1) fondi arvelt fondivalitsejale makstav tasu fondi valitsemise eest (valitsemistasu);
2) fondi arvelt depositooriumile makstav tasu osutatud teenuste eest (depootasu);
3) fondivalitseja arvelt depositooriumile makstav tasu kohustuslikule pensionifondile osutatud teenuste eest (depootasu);
4) punktides 1–3 nimetatud tasude ja kulude määrad või piirmäärad, nende arvestamise ja määramise kord.
(2) Lisaks lõikes 1 sätestatule antakse prospektis võimaluse korral ülevaade fondi arvelt makstavate tasude või kaetavate kulude jagamise kokkulepete tingimustest ja asjaoludest, näidates seejuures ära isikud, kelle vahel fondi arvelt makstavad tasud või kantavad kulud jaotatakse, ning sellekohastest kokkulepetest tuleneda võivate huvide konfliktide vältimise tingimused, eelkõige kui kokkulepped on sõlmitud:
1) fondivalitseja ja fondi varaga seotud tehingute teostaja, näiteks maakleri, vahel;
2) fondivalitseja ja teise fondi või tema fondivalitseja vahel, juhul kui investeeritakse nimetatud teise fondi.
(3) Kui fondi vara investeeritakse rohkem kui 30 protsendi ulatuses fondi vara väärtusest teistesse fondidesse, näidatakse prospektis valitsemistasu piirmäär ka teiste fondide kohta, millesse kavatsetakse vara investeerida.
(4) Prospektis näidatakse andmed fondi osakute väljalaskmis- ja tagasivõtmishinna kohta, sealhulgas:
1) osakute väljalaskmis- ja tagasivõtmishinna määramise meetod ja sagedus;
2) osakute väljalaskmis- ja tagasivõtmistasud;
3) väljalaskmis- ja tagasivõtmishinna avalikustamise viis, koht ja sagedus.
(5) Lisaks lõikes 4 sätestatule peab prospekt sisaldama viidet sellele, et investori kanda võivad jääda muud võimalikud tehingu- ja teenustasud, mida maaklerid või muud tehingu vahendajad võivad nõuda fondi osakute omandamisel või võõrandamisel.
§ 12. Teave avalikustatavate andmete kohta
(1) Prospektis näidatakse koht, kus on võimalik tutvuda järgmiste andmete ja dokumentidega:
1) prospekt;
2) fondi tingimused;
3) fondi viimane aastaaruanne;
4) fondi viimane poolaastaaruanne, kui see on kinnitatud viimasest aastaaruandest hiljem;
5) fondi investeerimisotsuseid tegeva isiku nimi;
6) andmed fondivalitseja osaluse suuruse kohta fondis.
(2) Prospekt peab sisaldama viidet sellele, et fondi tingimuste, aasta- ja poolaastaaruande ning prospekti ärakirja annab fondivalitseja osakute omandajale või osakuomanikule nende nõudmisel tasuta.
§ 13. Välisriigi fondi kohta esitatavad lisaandmed
Kui fond on asutatud välisriigis, näidatakse prospektis lisaks käesolevas määruses sätestatule:
1) fondi fondivalitseja tähtaeg, juhul kui fondivalitseja on asutatud teatud tähtajaks;
2) fondi ja fondivalitseja vahelise valitsemislepingu tähtaeg, kui fondi ja fondivalitseja vahel on sõlmitud tähtajaline leping;
3) teave selle kohta, kas fondi osakud on nimelised või esitajaosakud;
4) kui välisriigi fondil on allfonde, siis nende osakute omandamise, vahetamise ja tagasivõtmise kord ning tasud;
5) teiste riikide loetelu, kus fondi osakuid turustatakse;
6) loetelu suurematest veebilehtedest, kus avalikustatakse teave fondi kohta, sealhulgas fondi väljalaskmis- ja tagasivõtmistasud.


Eesti Vabariigi põhiseadus / paragrahv 85
Vabariigi Presidenti saab kriminaalvastutusele võtta ainult õiguskantsleri ettepanekul Riigikogu koosseisu enamuse nõusolekul.
Paragrahv sätestab Vabariigi Presidendi immuniteedi (vrd 1937. a PS § 45 lg 1). Sätte eesmärk on Vabariigi Presidendi kui põhiseadusliku institutsiooni kaitse (vt ka RKPJK 3-4-1-30-15 p 27). Erinevalt Riigikogu liikmest ja saamoodi nagu Vabariigi Valitsuse liikmete, riigikontrolöri, õiguskantsleri ja kohtunike puhul ammendub Vabariigi Presidendile põhiseadusega tagatud immuniteet üksnes kriminaalvastutusele võtmise erikorraga (vt ka RKPJK 3-4-1-54-13 p 22). Kriminaalvastutusele võtmise mõiste kohta vt § 76 komm 13. Seadusandja on Vabariigi Presidendi immuniteedi ulatust võrreldes põhiseaduses sätestatuga siiski laiendanud, nähes ette erikorra ka Vabariigi Presidendi suhtes mõnede menetlustoimingute tegemiseks (vt komm 3). Immuniteet kehtib Vabariigi Presidendile kogu tema ametiaja vältel, olenemata sellest, kas kuriteokahtluse esemeks olev tegu on pandud toime enne tema volituste tekkimist või ametisoleku ajal (KrMS § 375 lg 2). Vabariigi Presidendi immuniteet laieneb ka Riigikogu esimehele, kes § 83 lg 1 alusel täidab ajutiselt Vabariigi Presidendi ülesandeid (KrMS § 375 lg 4).
Vabariigi Presidendi kriminaalvastutusele võtmise erikord on sätestatud KrMS 14. ptk-s, VPTKS §-s 6 ja RKKTS 18. ptk-s. Selle korra kohaselt saab Vabariigi Presidendi kohta süüdistusakti koostada ainult riigi peaprokuröri taotluse alusel tehtud õiguskantsleri ettepanekul ja Riigikogu koosseisu enamuse nõusolekul. Sama korda tuleb analoogia korras kohaldada ka Vabariigi Presidendiga KrMS §-s 245 nimetatud kokkuleppe sõlmimiseks või esimeseks menetlustoiminguks, mis tehakse isiku suhtes pärast temal Vabariigi Presidendi volituste tekkimist, kui süüdistusakt on koostatud või kokkulepe sõlmitud enne seda (vt ka § 76 komm-d 13–14). Õiguskantsler võib jätta ettepaneku Riigikogule tegemata ja riigi peaprokuröri taotluse põhistatult tagastada üksnes juhul, kui süüdistuse esitamine oleks poliitiliselt erapoolik või muul põhjusel ilmselgelt põhjendamatu. Kommenteeritavas paragrahvis nimetatud õiguskantsleri ettepaneku tegemise ja Riigikogu nõusoleku andmise kriteeriumide kohta vt ka § 76 komm 16 ja § 139 komm 33. Riigikogu otsus anda nõusolek Vabariigi Presidendi kohta süüdistusakti koostamiseks peatab kohtuotsuse jõustumiseni Vabariigi Presidendi volitused (ametikohustuste täitmise). Volituste taastumise aluseks on Vabariigi Presidenti õigeksmõistev kohtuotsus või tema suhtes kriminaalmenetluse lõpetamine. Süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisega Vabariigi Presidendi volitused lõpevad (§ 82 p 2).
Lisaks põhiseaduslikult nõutavale kriminaalvastutusele võtmise erikorrale näeb KrMS 14. ptk ette, et Vabariigi Presidendi võib kahtlustatavana kinni pidada ning tema suhtes võib kohaldada tõkendit, vara arestimist ning läbivaatust, kui selle kohta on saadud riigi peaprokuröri taotluse alusel õiguskantsleri nõusolek (KrMS § 377 lg 1). Sellist nõusolekut ei ole siiski tarvis, kui Vabariigi President tabatakse esimese astme kuriteo toimepanemiselt. KrMS § 1261 lg 6 piirab Vabariigi Presidendi jälitustoimingusse kaasamist.


Tervishoiutöötaja teooria- ja praktikaeksami korraldus – Riigi Teataja
Tervishoiutöötaja teooria- ja praktikaeksami korraldus
Tervishoiutöötaja teooria- ja praktikaeksami korraldus - sisukord
§ 2 Tervishoiutöötaja kvalifikatsioon
2 Arsti, hambaarsti, eriarsti ja erihambaarsti teooria- ja praktikaeksam
§ 3 Arsti, hambaarsti, eriarsti ja erihambaarsti teooria- ja praktikaeksami korraldamine ja tasu suurus
§ 4 Nõuded arsti, hambaarsti, eriarsti ja erihambaarsti teooria- ja praktikaeksamile
§ 5 Arsti, hambaarsti, eriarsti ja erihambaarsti teooria- ja praktikaeksami sooritamise taotlemine ja eksamile registreerumine
§ 6 Arsti, hambaarsti, eriarsti ja erihambaarsti teooria- ja praktikaeksami hindamine
§ 7 Arsti, hambaarsti, eriarsti ja erihambaarsti teooria- ja praktikaeksami sooritamist tõendav dokument
§ 8 Arsti, hambaarsti, eriarsti ja erihambaarsti teooria- ja praktikaeksami tulemuse vaidlustamine
3 Õe, eriõe ja ämmaemanda teooria- ja praktikaeksam
§ 9 Õe, eriõe ja ämmaemanda teooria- ja praktikaeksami korraldamine ja tasu suurus
§ 10 Nõuded õe, eriõe ja ämmaemanda teooria- ja praktikaeksamile
§ 11 Õe, eriõe ja ämmaemanda teooria- ja praktikaeksami sooritamise taotlemine, eksamile registreerumise ja eksami sooritamise tingimused
§ 12 Õe, eriõe ja ämmaemanda teooria- ja praktikaeksami hindamine
§ 13 Õe, eriõe ja ämmaemanda teooria- ja praktikaeksami sooritamist tõendav dokument
§ 14 Õe, eriõe ja ämmaemanda teooria- ja praktikaeksami tulemuse vaidlustamine
RT I, 30.08.2019, 5
Vastu võetud 28.08.2019 nr 50
Määrus kehtestatakse tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 28 lõike 11 alusel.
(1) Määrus kehtestab tervishoiutöötaja teooria- ja praktikaeksami koostamise, korraldamise ja hindamise korra ning tasu suuruse isikule, kes soovib taotleda enda registreerimist tervishoiutöötajana (edaspidi taotleja).
(2) Määrust kohaldatakse tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 28 lõigetes 9 ja 10 nimetatud juhtudel nõutava teooria- ja praktikaeksami korraldamisel Tartu Ülikoolis, Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis ja Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis.
§ 2. Tervishoiutöötaja kvalifikatsioon
Tervishoiutöötaja kvalifikatsioon käesoleva määruse tähenduses on dokumentaalselt tõendatud kutse- ja kõrgharidus ning töökogemus, mida nõutakse Eestis arstina, hambaarstina, eriarstina, erihambaarstina, õena, eriõena või ämmaemandana töötamiseks.
2. peatükk Arsti, hambaarsti, eriarsti ja erihambaarsti teooria- ja praktikaeksam
§ 3. Arsti, hambaarsti, eriarsti ja erihambaarsti teooria- ja praktikaeksami korraldamine ja tasu suurus
(1) Arsti, hambaarsti, eriarsti ja erihambaarsti teooria- ja praktikaeksamit korraldab Tartu Ülikool (edaspidi ülikool).
(2) Arsti, hambaarsti, eriarsti ja erihambaarsti teooria- ja praktikaeksami tasu koosneb menetlustasust ja eksamitasust:
(3) Ülikool võib taotlejalt menetlustasu nõuda iga teooria- ja praktikaeksami taotluse menetlemise eest ning eksamitasu iga korraldatava eksami eest.
§ 4. Nõuded arsti, hambaarsti, eriarsti ja erihambaarsti teooria- ja praktikaeksamile
(1) Arsti teooriaeksam vastab ülikooli arstiõppe lõpueksamile.
(2) Hambaarsti teooriaeksam vastab ülikooli hambaarstiõppe lõpueksamile.
(3) Eriarsti ja erihambaarsti teooriaeksam vastab ülikooli vastava eriala residentuuri lõpueksamile.
(4) Praktikaeksam on arsti, hambaarsti, eriarsti või erihambaarsti praktika hindamine.
(5) Praktika toimub praktikabaasis juhendaja juhendamisel ning selle eesmärk on võimaldada hinnata töökeskkonnas isiku teadmiste ja oskuste vastavust arsti, hambaarsti, eriarsti või erihambaarstina töötamiseks vajalikele nõuetele. Praktika arvestuslik kestus on neli kuud ja arvestuslik koormus 40 tundi nädalas.
§ 5. Arsti, hambaarsti, eriarsti ja erihambaarsti teooria- ja praktikaeksami sooritamise taotlemine ja eksamile registreerumine
(1) Taotleja esitab arsti, hambaarsti, eriarsti või erihambaarsti teooria- ja praktikaeksami sooritamiseks ülikoolile järgmised dokumendid ja andmed:
1) taotleja nime ja isikukoodi sisaldav taotlus arsti, hambaarsti, eriarsti või erihambaarsti teooria- ja praktikaeksami sooritamiseks;
2) kvalifikatsiooni tõendava dokumendi koopia, kui andmed omandatud kvalifikatsiooni kohta ei sisaldu Eesti hariduse infosüsteemis;
3) viimase viie aasta jooksul kutsealal töötamist tõendav dokument või selle koopia;
4) hariduse ja erialase töökäigu kirjeldus.
(2) Pärast menetlustasu laekumist vaatab ülikooli moodustatud pädevuse hindamise komisjon (edaspidi hindamiskomisjon) taotluse ja esitatud dokumendid läbi ning teeb 30 päeva jooksul ühe alljärgnevatest otsustest:
1) praktikaeksam ei ole nõutav, taotleja saab sooritada teooriaeksami;
2) taotleja saab sooritada praktika- ja teooriaeksami;
3) taotlejat ei lubata eksamile.
(3) Ülikool teavitab taotlejat hindamiskomisjoni otsusest, teooriaeksami toimumise ajast ja teooriaeksamile registreerumise korrast elektrooniliselt või posti teel 15 päeva jooksul arvates otsuse tegemise kuupäevast arvates.
(4) Taotleja, kes ei ole eksamile registreerumisele eelnenud viie aasta jooksul töötanud arsti, hambaarsti, eriarsti või erihambaarstina vähemalt kolm aastat, peab enne teooriaeksamile registreerumist sooritama praktika. Taotleja lubatakse teooriaeksamile, kui ta on sooritanud praktika positiivsele tulemusega. Teooriaeksamit on võimalik sooritada 12 kuu jooksul praktika lõppkuupäevast arvates.
(5) Kui taotleja esmase teooriaeksami tulemus on negatiivne, saab ta sama taotluse alusel registreeruda korduseksamile kuue kuu jooksul esmakordse teooriaeksami toimumisest arvates.
(6) Kui taotleja esmase praktikaeksami tulemus on negatiivne, saab ta sama taotluse alusel läbida uue praktika kuue kuu jooksul esmakordse praktika lõppkuupäevast arvates.
(7) Teooria- või praktikaeksami teistkordsel sooritamata jätmisel on hindamiskomisjonil õigus mitte lubada taotlejat teooria- või praktikaeksamile enne ühe aasta möödumist viimase teooriaeksami toimumise päevast või teistkordse praktika lõppkuupäevast arvates.
§ 6. Arsti, hambaarsti, eriarsti ja erihambaarsti teooria- ja praktikaeksami hindamine
(1) Teooriaeksamit hindab ülikooli moodustatud eksamikomisjon. Eksamikomisjon teeb otsuse eksamitulemuse kohta 15 päeva jooksul pärast eksami toimumist.
(2) Praktikat hindab praktikabaasis taotleja juhendaja hindamiskomisjoni sätestatud kriteeriumite alusel. Juhendaja esitab ülikoolile hinnangu praktika tulemuse kohta 15 päeva jooksul pärast praktika lõppemist.
(3) Praktika sooritanud taotleja esitab ülikoolile täidetud praktikapäeviku 15 päeva jooksul pärast praktika lõppemist.
(4) Ülikool otsustab praktikaeksami tulemuse praktikajuhendaja hinnangu ja praktikapäevikus ette nähtud tegevuste sooritamise alusel ning vormistab praktikaeksami tulemuse ülikooli otsusega 15 päeva jooksul juhendaja hinnangu ja praktikapäeviku esitamise tähtajast arvates.
(5) Ülikool teavitab praktikaeksami sooritanud taotlejat eksami tulemustest, teooriaeksami toimumise ajast ja teooriaeksamile registreerumise korrast elektrooniliselt või posti teel 15 päeva jooksul ülikooli otsuse kuupäevast arvates.
(6) Ülikool teavitab teooriaeksami sooritanud taotlejat teooriaeksami tulemustest elektrooniliselt või posti teel 15 päeva jooksul eksamikomisjoni otsuse kuupäevast arvates.
§ 7. Arsti, hambaarsti, eriarsti ja erihambaarsti teooria- ja praktikaeksami sooritamist tõendav dokument
Ülikool väljastab eksami sooritamist tõendava dokumendi 30 päeva jooksul eksamikomisjoni otsuse kuupäevast arvates.
§ 8. Arsti, hambaarsti, eriarsti ja erihambaarsti teooria- ja praktikaeksami tulemuse vaidlustamine
Taotlejal on õigus vaidlustada teooria- ja praktikaeksami tulemus ülikooli kehtestatud tingimustel ja korras.
3. peatükk Õe, eriõe ja ämmaemanda teooria- ja praktikaeksam
§ 9. Õe, eriõe ja ämmaemanda teooria- ja praktikaeksami korraldamine ja tasu suurus
(1) Õe, eriõe ja ämmaemanda teooria- ja praktikaeksamit korraldavad Tallinna Tervishoiu Kõrgkool ja Tartu Tervishoiu Kõrgkool (edaspidi kõrgkool või kõrgkoolid).
(2) Õe, eriõe ja ämmaemanda teooria- ja praktikaeksami tasu koosneb menetlustasust ja eksamitasust:
(3) Kõrgkool võib taotlejalt menetlustasu nõuda iga teooria- ja praktikaeksami taotluse menetlemise eest ning eksamitasu iga korraldatava eksami eest.
§ 10. Nõuded õe, eriõe ja ämmaemanda teooria- ja praktikaeksamile
(1) Kõrgkoolid lähtuvad õe ja eriõe teooria- ja praktikaeksami koostamisel kehtivates õppekavades kasutatavatest õe ja eriõe pädevusnõuetest.
(2) Kõrgkoolid lähtuvad ämmaemanda teooria- ja praktikaeksami koostamisel kehtivates õppekavades kasutatavatest ämmaemanda pädevusnõuetest.
§ 11. Õe, eriõe ja ämmaemanda teooria- ja praktikaeksami sooritamise taotlemine, eksamile registreerumise ja eksami sooritamise tingimused
(1) Taotleja esitab eksamile registreerumiseks kõrgkoolile järgmised dokumendid ja andmed:
1) taotleja nime ja isikukoodi sisaldav taotlus teooria- ja praktikaeksami sooritamiseks;
(2) Pärast menetlustasu laekumist vaatab kõrgkooli moodustatud pädevuse hindamise komisjon (edaspidi hindamiskomisjon) taotluse ja esitatud dokumendid läbi ning teeb 30 päeva jooksul ühe alljärgnevatest otsustest:
1) taotleja saab sooritada teooria- ja praktikaeksami;
2) taotleja peab lisaks teooria- ja praktikaeksami sooritamisele läbima praktika;
(3) Taotleja, kes ei ole teooria- ja praktikaeksami sooritamise taotluse esitamisele eelnenud viie aasta jooksul töötanud õe, eriõe või ämmaemandana vähemalt kolm aastat, peab enne teooria- ja praktikaeksami sooritamist läbima praktika.
(4) Praktika arvestuslik kestus on üks kuni neli kuud ja arvestuslik koormus 40 tundi nädalas. Praktika toimub praktikabaasis juhendaja juhendamisel ning selle eesmärk on hinnata töökeskkonnas taotleja teadmiste ja oskuste vastavust õe, eriõe või ämmaemandana töötamiseks vajalikele nõuetele. Taotleja peab praktika sooritama 12 kuu jooksul hindamiskomisjoni otsuse kuupäevast arvates.
(5) Kõrgkool teavitab taotlejat hindamiskomisjoni otsusest, teooria- ja praktikaeksami toimumise ajast, teooria- ja praktikaeksamile registreerumise korrast ning asjakohasuse korral praktika kestusest, sisust ja läbimise tingimustest elektrooniliselt või posti teel ühe kuu jooksul otsuse tegemisest.
(6) Kui taotleja sooritab teooria- või praktikaeksami negatiivse tulemusega, saab ta eksami sooritada uuesti kuue kuu jooksul pärast esmakordse eksami toimumist.
(7) Teooria- või praktikaeksami teistkordsel sooritamata jätmisel on hindamiskomisjonil õigus mitte lubada taotlejat eksamile enne ühe aasta möödumist viimase eksami toimumisest.
§ 12. Õe, eriõe ja ämmaemanda teooria- ja praktikaeksami hindamine
(1) Teooria- ja praktikaeksamit hindab kõrgkooli moodustatud eksamikomisjon. Eksamikomisjon teeb otsuse eksami tulemuse kohta 15 päeva jooksul pärast eksami toimumist.
(2) Kõrgkool teavitab taotlejat eksami tulemusest elektrooniliselt või posti teel 15 päeva jooksul kõrgkooli otsuse kuupäevast arvates.
§ 13. Õe, eriõe ja ämmaemanda teooria- ja praktikaeksami sooritamist tõendav dokument
Kõrgkool väljastab eksami sooritamist tõendava dokumendi 15 päeva jooksul eksamikomisjoni otsuse kuupäevast arvates.
§ 14. Õe, eriõe ja ämmaemanda teooria- ja praktikaeksami tulemuse vaidlustamine
Taotlejal on õigus vaidlustada teooria- ja praktikaeksami tulemus kõrgkooli kehtestatud tingimustel ja korras.


Tervishoiuteenuste osutamist tõendavate dokumentide loetelu ja vormid ning tervishoiuteenuste dokumenteerimise kord – Riigi Teataja
Vastu võetud 06.05.2002 nr 76
RTL 2002, 59, 891
16.05.2003/80 ( RTL 2003, 64, 926) 1.09.2003
7.12.2005/116 (RTL 2005, 120, 1879) 23.12.2005
Määrus kehtestatakse «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 56 lõike 1 punkti 5 alusel ja kooskõlas « Arhiiviseaduse» § 31 lõigetes 1 ja 3 sätestatuga.
[RTL 2005, 120, 1879 – jõust. 23.12.2005]
TERVISHOIUTEENUSTE DOKUMENTEERIMISE KORD JA
2) eluanamnees ( anamnesis vitae);
1) kopsuarteri või südame vasaku koja kateeter – kõik tüübid on võrdsed (termodilutsioon, SvO 2);
10) EKG või SpO 2 monitooring;
2) kontrollitud hüpotermia, sõltumata metoodikast kehatemperatuuri viimine ja säilitamine alla 33 ºC;
9) transfusiooni eest vastutava arsti määratud täiendav laboratoorne analüüs, kui on vaja selgitada reaktsiooni põhjust või tekkemehhanismi, märkides sellekohaste analüüside tulemused (vere hemoglobiini sisaldus enne ja pärast transfusiooni, seerumis – vaba hemoglobiin, bilirubiin, haptoglobiin, methemalbumiin, immuunglobuliin A; uriinis – hemoglobinuuria, hematuuria, müoglobinuuria; seroloogilised analüüsid – patsiendi transfusioonieelsest ja -järgsest vereproovist veregrupp, Rh- kuuluvus, IAT, DAT, doonori veregrupp ja Rh-kuuluvus, sobivusproov);
Patsient on varasemate transfusioonide või raseduste käigus sensibiliseerunud võõraste leukotsüütide suhtes. Uus kokkupuude doonori leukotsüütidega vallandab järsu kehatemperatuuri tõusu üle 1 ºC 0,5–1 tund peale ülekande algust, mis kestab 2–6 tundi ja peaks mööduma 10 tunni jooksul;
6) urtikaaria jm kergemad allergilised reaktsioonid – kood 405. Patsient on sensibiliseerinud millegi veretootes sisalduva suhtes. Reaktsioon tekib kohe transfusiooni alguses või selle ajal;
(1) Haigusloo operatsiooniprotokoll (edaspidi operatsiooniprotokoll ) vormistatakse iga patsiendi kohta, kellele osutatakse sellekohast tervishoiuteenust.
4) saturatsioon – SpO 2%;
(2) Kiirabikaardi keskossa kantakse väljasõidu lõpptulemus: patsient jäi sündmuskohale; patsient viidi haiglasse; kiirabivisiit annulleeriti enne sündmuskohale jõudmist; patsient suri kiirabibrigaadi liikmete juuresolekul; patsient suri enne kiirabibrigaadi sündmuskohale jõudmist; patsient anti üle politseile, kainestusmajja; patsienti ei leitud;
10) manustatud ravimite loetelu: adrenaliin (mg), adrenaliini algdoos (mg), atropiin (mg), lidokaiin (mg), NaHCO 3 (mekv), magneesiumsulfaat (g), prokaiinamiid (g), kordaroon (mg), dopamiin (µg/kg/min), diasepaam (mg), relaksant, hormoon;
15) patsiendi terviseseisund haiglasse saabumisel: teadvus; pupill – kitsas, keskmiselt lai, lai; omahingamine, refleksid/motoorne rahutus; vererõhk;
3) patsiendi kesknärvisüsteemi seisund hinnatuna Glasgow’ -Pittsburghi hindamisskaala alusel;
§ 97.1 Koduõenduskaart
§ 97.2 Koduõenduskaardi säilitamine
§ 97.3 Koduõenduskaardi kanded
(3) Koduõenduskaarti kantakse koduõendusteenuse käigus sooritatavad tegevused, raviprotseduurid ja laboriuuringud (edaspidi õe poolt sooritatud tegevused) vastavalt sotsiaalministri 10. jaanuari 2002. a määruse nr 11 “Iseseisvalt osutatavate õendusabi tervishoiuteenuste loetelu” paragrahvi 5 lõigetes 2 – 7 olevale loetelule.
(6) Õendusanamneesi võib teha kandeid patsiendi terviseseisundi ja elamistoimingute kohta, mille kajastamist õde peab oluliseks.”.
[RTL 2003, 64, 926 – jõust. 01.09.2003]
§ 974. Geriaatrilise seisundi hindamise kokkuvõte
(2) Geriaatrilise seisundi hindamise kokkuvõte vormistatakse määruse lisas 67 toodud vormi kohaselt.
§ 975. Geriaatrilise seisundi hindamise kokkuvõtte säilitamine
§ 976. Geriaatrilise seisundi hindamise kokkuvõtte kanded
4) patsiendi isikukood, selle puudumisel sünnipäev, -kuu ja –aasta;
§ 977. Ehhokardiograafilise uuringu protokoll
§ 978. Ehhokardiograafilise uuringu protokolli säilitamine
§ 979. Ehhokardiograafilise uuringu protokolli kanded
2) osalise mahuga uuring - fokusseeritud uuring (korduv uuring peale täismahus uuringu tegemist mingi ühe üht südame struktuuri puudutava kliinilise küsimuse lahendamiseks), tehniliselt limiteeritud uuring (uuringu maht on oluliselt piiratud väga halva nähtavuse tõttu);
3) spetsialiseeritud ja komplitseeritud ehhokardiograafiline uuring - komplitseeritud täismahus transtorakaalne uuring, transösofageaalne ehhokardiograafia, stress-ehhokardiograafia, kontrast-ehhokardiograafia, loote ehhokardiograafia, intraoperatiivne ehhokardiograafia, invasiivsete protseduuride ehhokardiograafiline monitooring, intravaskulaarne ultraheli-uuring, kudede värvi-Doppler uuringud (vasaku vatsakese funktsiooni segmentaarne analüüs “deformation imaging”).
2) isikukood, selle puudumisel sünnikuupäev, -kuu ja –aasta;
2) standartsed 2-dimensionaalsed (2D) projektsioonid: parasternaalne pikitelg, parasternaalne lühike telg vasakust vatsakesest (basaalne e. mitraalklapi tase, papillaarlihaste tase, vajadusel apikaalne tase ), parasternaalne lühike telg aordiklapi tasemel, parema vatsakese sissevoolu projektsioon, pulmonaalarteri parasternaalne pikitelg (aordiklapi lühike telg), apikaalne 4-kambri projektsioon, apikaalne 2-kambri projektsioon, apikaalne pikitelg e. 3-kambri projektsioon, apikaalne 5-kambri projektsioon, subkostaalne 4-kambri projektsioon, vajadusel subkostaalne lühike telg, subkostaalne alumise õõnesveeni/maksaveeni projektsioon, vajadusel suprasternaalne projektsioon.
(6) Ehhokardiograafilise uuringu protokolli kantakse täieliku Doppler-uuringu korral kõikide normaalsete ja patoloogiliste südamesiseste voolude spektraal-Doppler- ja värvi-Doppler analüüside andmed:
(8) Ehhokardiograafilise uuringu protokolli kantakse järgmised Doppler-uuringute andmed:
1) aort: lähe; aordikaar, selle asetsus; alanev aort (aordikoarktatsiooni väljalülitamine); aordi läbimõõdud: klapi tasand, bulbus, ülenev aort; klapp - hõlmade arv, Doppler-vool, avatud klapi planimeetria; koronaaride lähe;
2) vasak koda: suurus (M-mode parasternaalses pikiteljes), vasaku koja/aordi läbimõõdu suhe; suurus 4- kambri projektsioonis (2 mõõdet); kopsuveenide suubumine;
5) vasak vatsake: kuju 4-kambri projektsioonis, FS, EF, löögimaht, minutimaht - Teicholzi või Simpsoni järgi; seinte paksus diastolis (vahesein, tagasein);
§ 98. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§ 99. Määruse jõustumine
Sotsiaalministri 6. mai 2002. a määruse nr 76 «Tervishoiuteenuste osutamist tõendavate dokumentide loetelu ja vormid ning tervishoiuteenuste dokumenteerimise kord»
TISS-LEHT
SOBIVUSPROOVID
DOOSI NR TULEMUS KPV
TRANSFUSIOONIPROTOKOLL
Transfusiooni kuupäev .........../.........../........... Teostav osakond ....................................
Dooside etikettidele märkida transfusiooni eest vastutava arsti nimi ja allkiri
fusiooni algus
Jälgimine transfusiooni ajal
Iga poole tunni järel
fusiooni lõpp
Transfusiooni-
järgne jälgimis-
Iga tunni aja järel
temperatuur º
Uriini kontroll
Kogus ....................
Värvus ..................
Vastutavad õde/õed .......................................................................................................................
Nimed, allkirjad
Sotsiaalministri 6. mai 2002. määruse nr 76 “Tervishoiuteenuste osutamist tõendavate dokumentide loetelu ja vormid ning tervishoiuteenuste dokumenteerimise kord“ lisa 31


25.03.2004 nr 88 (RT I 2004, 21, 142) 10.04.2004
Määrus kehtestatakse «Loomakaitseseaduse» (RT I 2001, 3, 4; 2002, 13, 78; 61, 375; 63, 387; 96, 566) § 44 lõike 2, § 45 lõike 5 ja § 47 lõike 3 alusel.
[RT I 2004, 21, 142 – jõust 10.04.2004]
§2. Komisjoni koosseis
§3. Komisjoni liikmete nimetamine
§4. Komisjoni ülesanded
§5. Komisjoni esimees ja aseesimees
§6. Komisjoni istung
§7. Istungi läbiviimise kord
§8. Komisjoni otsustusvõimelisus
§9. Komisjoni otsus
§10. Komisjoni asjaajamise korraldamine


§ 3 Registriobjekt
§ 13 Uue registriobjekti andmete registrisse kandmise alus
RT I, 28.06.2018, 13
§ 3. Registriobjekt
Registriobjekt on kaitseväekohustuslane ja kaitseväekohustust võtta sooviv isik.
(1) Kaitseväekohustuslase ja kaitseväekohustust võtta sooviva isiku (edaspidi koos registriobjekt) andmetena kantakse digitaalsesse registrisse:
9) andmed kohaldatavate piirangute kohta.
(2) Registriobjekti isikuandmed on:
8) kontakttelefon ja e-posti aadress.
(3) Registriobjekti haridusandmed on:
(4) Registriobjekti oskuste ja usulise veendumuse kohta kantakse registrisse andmed:
(5) Registriobjekti terviseseisundi andmed on:
5) antropomeetrilised andmed.
(6) Registriobjekti kutsesobivuse andmeteks on kutsealuse kutsesobivuse hindamise aeg ja hindamise tulemus.
(7) Registriobjekti kaitseväekohustuse täitmise kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
4) teave registriobjekti suhtes teostatava kriminaalmenetluse kohta;
(8) Registriobjekti kaitseväeteenistuse kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
10) teave kogunemiskoha kohta mobilisatsiooni korral.
(9) Registriobjekti kaitseväeteenistuse käigu kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
(10) Registriobjekti suhtes kohaldatavate piirangute andmed on:
9) ametiasutus või juriidiline isik, mille koosseisus on ameti- või töökoht, mis on vahetult seotud riigikaitseliste ülesannete, sisejulgeoleku ja põhiseadusliku korra või elutähtsa teenuse toimepidevuse tagamisega.
8) piirikontrolli andmekogu PKIS;
11) töötamise register.
1) uue registriobjekti andmete registrisse kandmine;
(3) Registritoiming tehakse § 11 lõikes 1 nimetatud füüsilise isiku, ametiasutuse või haldusorgani poolt volitatud töötlejale esitatud kirjaliku dokumendi alusel. Paragrahvi 11 lõike 1 punktides 3–9 nimetatud ametiasutus või haldusorgan võib esitada andmeid andmevahetuse kaudu või elektroonilisel andmekandjal, kui selles on kokku lepitud volitatud töötlejaga.
§ 13. Uue registriobjekti andmete registrisse kandmise alus
Uue registriobjekti andmete registrisse kandmise aluseks on:
1) rahvastikuregistrisse kantud, § 8 lõike 2 punktides 1–7 nimetatud andmed meessoost Eesti kodaniku 17-aastaseks saamisel;
2) meessoost 17–60-aastase Eesti kodaniku andmete rahvastikuregistrisse kandmisel rahvastikuregistrisse kantud, § 8 lõike 2 punktides 1–7 nimetatud andmed;
3) rahvastikuregistrisse kantud, § 8 lõike 2 punktides 1–7 nimetatud andmed meessoost isiku Eesti kodakondsuse saamisel naturalisatsiooni korras või taastamisel;
4) isiku taotlus kaitseväekohustuse võtmiseks.
(1) Registriobjekti andmetes vea tuvastamisel või veast teadasaamisel on volitatud töötleja kohustatud pärast andmete kontrollimist vea parandama.
(3) Kui registriobjekti andmetes olevast veast teavitab registriobjekt ise, teavitab volitatud töötleja teda vea parandamisest või parandamata jätmisest.
1) registriobjekti surma korral;
2) kui registriobjekt on teadmata kadunud ning Politsei- ja Piirivalveamet on tema suhtes algatanud asukoha tuvastamise menetluse ega ole suutnud tema asukohta kindlaks teha 12 kuu jooksul;
7) kaitseväeteenistuse seaduse § 81 lõikes 4 ja § 82 lõikes 14 sätestatud aluste esinemisel;
2) isik, kelle andmed kustutati, on muutunud uuesti registriobjektiks;
(3) Kustutatud andmeid säilitatakse 50 aastat nende digitaalsesse arhiivi kandmisest arvates, kui seadus ei sätesta teisiti.
(1) Registriobjektil on õigus digitaalse registri andmetega tutvuda pärast isiku tuvastamist.
(1) Volitatud töötleja võimaldab Politsei- ja Piirivalveametile juurdepääsu § 8 lõike 10 punktis 1 sätestatud andmetele Vabariigi Valitsuse poolt rahuaja riigikaitse seaduse § 5 lõike 3 alusel kehtestatud Eestist lahkumise keelu kehtima hakkamisest arvates kuni keelu lõppemiseni või kehtetuks tunnistamiseni.