Tallinna sotsiaalhoolekande arengukava 2006-2010 ja sotsiaalhoolekande tegevuskava 2006-2008
Tallinna Linnavolikogu 26.01.2006 määrus number 3
Jõustumine: 01.02.2006
Kehtetuks tunnistamine: 03.03.2013
Redaktsiooni kehtivus: 01.02.2006 - 03.03.2013
Tvk m 21.02.2013 nr 13, jõustumine 03.03.2013
26. jaanuar 2006 nr 3
Tallinna sotsiaalhoolekande arengukava
2006-2010 ja sotsiaalhoolekande tegevuskava 2006-2008
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 7 ja § 37 ning Sotsiaalhoolekande seaduse § 8 punkti 1 alusel ja tulenevalt linnavalitsuse ettepanekust.
§ 1. Kinnitada Tallinna sotsiaalhoolekande arengukava 2006-2010 ja sotsiaalhoolekande tegevuskava 2006-2008 vastavalt lisale.
§ 2. Arvestada Tallinna sotsiaalhoolekande arengukavaga Tallinna linna järgnevate aastate eelarvestrateegiate ja eelarvete koostamisel vastavalt linna rahalistele võimalustele.
§ 3. Tunnistada kehtetuks Tallinna Linnavolikogu 6. septembri 2001 määrus nr 38 “Tallinna hoolekande arengukava 2001-2005”.
§ 4. Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuametil avaldada määrus ja selle lisa ajalehes, milles Tallinn avaldab ametlikke teadaandeid.
§ 5. Määrus jõustub 1. veebruaril 2006.
Tallinna Linnavolikogu 26. jaanuari 2006
määruse nr 3
“Tallinna sotsiaalhoolekande arengukava 2006-2010
ja sotsiaalhoolekande tegevuskava 2006-2008”
2. HOOLEKANNE 2001-2005
2.1 Hoolekande juhtimine
2.2 Laste hoolekanne
2.3 Eakate hoolekanne
2.5 Kriisigruppide hoolekanne
2.6 Kriisiabi
3. HOOLEKANDE ARENG 2006-2010
3.1 Hoolekande visioon ja peaeesmärgid aastani 2010
3.2 Hoolekande eesmärgid
4. HOOLEKANDE TEGEVUSKAVA 2006-2008
4.1 Hoolekande juhtimine
4.2 Laste hoolekanne
4.3 Eakate hoolekanne
4.4 Puuetega inimeste hoolekanne
4.5 Kriisigruppide hoolekanne
4.6 Kriisiabi
5. INVESTEERINGUTE VAJADUS 2006-2008
Käesolev sotsiaalhoolekande arengukava (edaspidi arengukava) on koostatud Tallinna sotsiaalhoolekande (edaspidi hoolekanne) arendamiseks 2006 - 2010. Arengukavas on määratletud hoolekandevaldkonna põhilised arengusuunad ja tegevuskava.
Arengukava ülesehituses on kasutatud kahte erinevat periodiseeringut – hoolekande arengu visioon ja eesmärgid on sätestatud viieaastaseks perioodiks so 2006 - 2010. Arvesse võttes abi- ja ressursi vajaduse täpsemat prognoositavust lühiajalisel perioodil on konkreetsed tegevused sätestatud kolmeks aastaks s.o 2006 - 2008.
Arengukava koosneb viiest peatükist: sissejuhatus, hoolekanne 2001 - 2005, hoolekande areng 2006 - 2010, hoolekande tegevuskava 2006 - 2008 ning investeeringute vajadus 2006 - 2008.
Arengukava teises peatükis Hoolekanne 2001 - 2005 antakse ülevaade hoolekande valdkondade olukorrast, üldprintsiipidest ning osutatavatest teenustest. Arengukava kolmandas peatükis Hoolekande areng 2006 - 2010 määratletakse hoolekande visioon tulenevalt Tallinna Linnavolikogu 10.06.2004 määrusega nr 23 kinnitatud strateegiast “Tallinn 2025”. Kooskõlas strateegiliste dokumentidega on sõnastatud sotsiaalvaldkonna arengu eesmärgid valdkondade kaupa (laste, eakate, puuetega inimeste, kriisigruppide hoolekanne, kriisiabi). Arengukava neljas peatükk sisaldab hoolekande tegevuskava 2006 - 2008, määratledes tegevused, kriteeriumid tegevuse edukuse mõõtmiseks, ressursivajaduse. Tegevuskava aastateks 2009 - 2010 koostatakse ja esitatakse Tallinna Linnavolikogule kinnitamiseks 2008. aasta neljandas kvartalis. Arengukava viiendas peatükis leiavad käsitlemist investeeringute vajadused hoolekande valdkonnas 2006 - 2008.
Arengukava on valminud linna hoolekandesüsteemis tegutsevate spetsialistide ühistöö tulemusena. Arengukava koostamises osalesid Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti (edaspidi TSTA) ja TSTA hallatavate asutuste spetsialistid, linnaosade valitsuste ja nende hallatavate asutuste spetsialistid, linnale sotsiaalteenuste lepinguliste osutajate esindajad ning linnakantselei spetsialistid. Kaasatud olid Tallinna Elamumajandusameti, Tallinna Haridusameti, Tallinna Spordi- ja Noorsooameti, Aktsiaseltsi Lääne-Tallinna Keskhaigla spetsialistid. Arengukava tööversioon on olnud avalikkusele kättesaadav täiendavate ettepanekute tegemiseks Avahoolduse Arenduskeskuse koduleheküljel.
2. HOOLEKANNE 2001 – 2005
2.1. Hoolekande juhtimine
Tallinna hoolekande juhtimine toimub kahel viisil – Tallinna Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) korraldab hoolekannet TSTA ning linnaosade valitsuste kaudu:
· Kogu linna teenindavad asutused –Iru Hooldekodu, Tallinna Lastekodu, Tallinna Laste Turvakeskus, Tallinna Vaimse Tervise Keskus, Päevakeskus Käo, Tallinna Puuetega Noorte Õppekeskus “Juks”, Avahoolduse Arenduskeskus on TSTA hallatavad asutused ning ülelinnalised teenused arendatakse välja ning ostetakse teenusena sisse TSTA poolt.
Linnaosade valitsuste hallata on linnaosa elanikke teenindavad asutused – sotsiaalkeskused (päevakeskused) ja sotsiaalmajad, linnaosade valitsuste ülesandeks on sotsiaaltoetuste maksmine, abivajajate teenusevajaduse väljaselgitamine, teenustele suunamine ja linnaosa teenuste korraldamine.
Tallinna hoolekandesüsteemi üldise ülesehituse ja korralduse alused kujundati koos üldiste linnajuhtimise põhimõtetega 1990-date aastate esimesel poolel. Kümne aasta jooksul on nii Tallinna linna kui Eesti Vabariigi sotsiaalne keskkond ja sellega seotud probleemid oluliselt muutunud ning praegune linna hoolekande juhtimise süsteem ei võimalda probleeme efektiivselt ja adekvaatselt lahendada. Samuti on praeguse süsteemi raames probleeme mitmete Euroopa Liidus väärtustatud üldiste printsiipide (nt. võrdse kohtlemise, võrdsete võimaluste, rahastamise läbipaistvuse jms) rakendamisega.
Peamiste hoolekandesüsteemi juhtimisega seotud probleemidena võiks välja tuua järgmist:
· Sotsiaalteenuste kvaliteet erineb linnaositi, mis avaldub teenuste kättesaadavuse ja personaliga kindlustatuse osas.
· Erinevate lülide ja tasandite kohustused pole üheselt määratud, mis on viinud vastutuse hajutatuseni.
· Teenuste rahastamise skeemid on linnaositi erinevad ja erinev on ka teenuste rahastamise läbipaistvus.
· Kuna linnaositi on erinevad ka teenuste rahastamise tasemed, on linnakodanikud sotsiaalteenustega kindlustatud ebavõrdselt.
Eeltoodud probleemide lahendamine ning seeläbi linnaelanikele võimaluse tagamine saada operatiivset ning kvaliteetset sotsiaalabi võrdselt kõikides linna piirkondades eeldab juhtimismudeli efektiivsemaks muutmist.
Hoolekande korraldamist Tallinnas reguleerivad mitmed käesolevas arengukavas nimetatud olulised riigi ja linna õigusaktid. Hoolekande kiire areng, uute teenuste ja toetuste lisandumine ning hoolekande korralduse põhimõtete muutumine on aga kaasa toonud vajaduse täiendavate õigusaktide väljatöötamiseks.
Tallinna Linnavolikogu 06.09.2001 määrusega nr 38 kinnitatud Tallinna hoolekande arengukava aastateks 2001-2005 sätestas eesmärgina orienteerituse Tallinna asutuste hoolekandeteenuste tootmise vähendamisele ning teenuste sisseostmisele eraõiguslikelt teenustepakkujatelt. Teenuste osas, kus erasektori poolt pakutavate teenuste kvaliteedi tase on olnud madal, on ostetud teenused asendatud linnaasutuse poolt osutatavate teenustega. Tegelik olukord on kujunenud selliseks, et suurem osa pakutavatest sotsiaalteenustest osutatakse linna asutuste poolt. Küll aga peetakse hoolekande arendamisel jätkuvalt oluliseks eraõiguslikult sektorilt (sealhulgas mittetulundusühingud) teenuste ostmist.
Abitaotlejate andmete registreerimiseks ning abi osutamisega seotud toimingute fikseerimiseks kasutatakse Tallinnas nagu ka teistes eesti omavalitsusüksustes Sotsiaalministeeriumi tellimisel väljatöötatud rakendustarkvara nimetusega SIS. Tallinna hoolekande arengukavas aastateks 2001-2005 peeti vajalikuks reaalajas töötava ning hoolekande korraldajate vajadustele vastava Tallinna Hoolekande Infosüsteemi loomist. Infosüsteemi loomine pole realiseerunud, kuna riik on alustanud uue üleriigilise hoolekande infosüsteemi (STAR) loomist. Paralleelse infosüsteemi väljaarendamine linna poolt pole seetõttu otstarbekas. Linnavalitsus on aga tellinud mitmeid tarkvara arendustöid täiustamaks olemasoleva infosüsteemi kasutamisvõimalusi. Nii on loodud täiendus, mis võimaldab linnaosadel kasutada teiste linnaosade andmebaase. Samuti on loodud andmebaas, mis võimaldab saada operatiivset infot teenuse osutamise või toetuse maksmise kohta konkreetse isiku osas linnaosade andmebaaside üleselt. Edaspidi peetakse oluliseks taotleda ligipääsu neile riigi ja linna registritele / andmekogudele, mis on vajalikud tööülesannete täitmiseks.
Riigi tasandil vastu võetud põhimõtteline otsus juhtumikorralduse kui ühe sotsiaaltöö meetodi (eelis)arendamiseks eeldab põhjalikku ja ajamahukat klienditööd abivajajatega linnaosade sotsiaalhoolekande osakondades. Sotsiaalhoolekande seaduse vastava muudatuse jõustumine toob kaasa hoolekandetöötajate arvu suurendamise vajaduse hoolekandeteenuste osutamisel.
Arengukavas nimetatud tegevusi finantseeritakse peamiselt linnaeelarvest, kaasates võimalusel elluviidavate projektide finantseerimiseks ka eelarveväliseid rahastamisallikaid, nagu erakapital, riiklikud ja rahvusvahelised fondid. Linn taotleb riigipoolset finantseerimist nende teenuste osas, mis kehtiva regulatsiooni kohaselt võimaldavad finantseerimist riigieelarvelistest vahenditest. Linnavalitsus kaasab hoolekande infrastruktuuri kaasajastamiseks ja inimressursi arendamiseks Euroopa Liidu struktuuriabi vastavalt Eesti Vabariigis ja Tallinna linnas avanevatele võimalustele.
2.2. Laste hoolekanne
2001. aastal elas Tallinnas 89 212 last ja noort vanuses kuni 19 eluaastat, 2005. aastaks vähenes samas vanuses laste ja noorte arv 6 699 võrra. Kuigi laste üldarv on vähenenud, on kasvanud esmakordselt arvele võetud vanemliku hoolitsuseta laste arv 422 lapselt 450 lapseni. Abivajajatena arvele võetud laste arvu suurenemine tuleneb laste probleemide süvenemisest aga ka võrgustikutöö paranemisest linnaosades tänu lastekaitsetöötajate arvu suurenemisele. 2001. aastal oli linnaosade sotsiaalhoolekandeosakondades ametis 23 lastekaitsetöötajat, 2005. aastal 35. Iga lastekaitsetöötaja kohta on linnaosades keskmiselt 1870 last. Eesti Vabariigi valitsuse 27.10.2005 istungil heaks kiidetud Lastekaitse kontseptsiooni kohaselt on optimaalne laste arv kohalikus omavalitsuses ühe lastekaitsetöötaja kohta 1000.
Lapsed ja lastega pered saavad sotsiaalhoolekandeosakonnast abi soodustuste, toetuste, hoolekandeteenuste saamisel, perevaidluste lahendamisel ja lapsele eestkoste ja hoolduse korraldamisel. Lastega perede toimetuleku tagamiseks osutatakse erinevaid teenuseid, nagu psühholoogiline nõustamine, arendustegevus ja nõustamine päevakeskuses, psühhosotsiaalne nõustamine ja praktiline pereabi, tugiisikuteenus, ranits vähekindlustatud perekonna esimesse klassi minevale lapsele, imiku hoolduspakid, lapse ajutine hooldamine pereabikeskuses, sotsiaalne rehabilitatsioon alaealistele õigusrikkujatele ja sõltuvushäirega lastele.
Lastega pered saavad linnalt erinevaid toetusi, nagu: toetus paljulapselistele peredele Eesti Vabariigi aastapäevaks, ühekordsed lastetoetused, esmakordselt kooli mineva lapse toetus, ühekordne lapse sünnitoetus, lapse sünnipäevatoetus, lastehoiu toetus. Lapsed on vabastatud arsti visiiditasu maksmisest. Alates 2006. aastast hakkavad lisaks algklasside õpilastele tasuta koolilõunat saama kõik põhikooli õpilased. Tasuta koolilõuna võimaldatakse ka gümnaasiumis õppivatele toimetulekuraskustes perede lastele. Lastega peredel on soodustused Tallinna ühistranspordi kasutamisel.
Vanemliku hoolitsuseta lastele on linnas kolm varjupaika, perevägivalda kannatanud ja toimetulekuraskustes emadele lastega 2 varjupaika. Asendushooldust vajavad lapsed paigutatakse hooldusele perekonda või lastekodusse. Asendushooldusele asutusse ja perekonda paigutatud laste arv on aasta-aastalt vähenenud. Laps eraldatakse perekonnast ainult äärmisel vajadusel ja siis kui asendushooldusel on lapse arenguks võimalik luua soodsamad tingimused kui perekonnas. Kui vähegi võimalik, püütakse laps jätta oma vanemate juurde ja toetada perekonda.
Viie aasta jooksul on juurde tulnud uusi teenuseid ja teenuseosutajaid. Narkomaania vähendamise preventiivsete programmide rakendamiseks avati 2001. aastal Tallinna Lastehaiglas sõltuvushäiretega laste ja noorukite osakond. 2001. aastal alustas tööd Tallinna Lastekodu Maarjamäe keskus, viimane peremaja valmis 2002. aastal. Samal aastal avati Tallinna Laste Turvakeskuses kaks uut osakonda sõltuvusprobleemidega lastele, hakati linnaeelarvest katma Tallinna Lastekodu imikute ja puuetega laste keskuse varjupaigas viibivate laste ülalpidamiskulusid. 2002. aastal sai lastekodu õiguse osutada puuetega lastele rehabilitatsiooniteenust, alustas tööd lastekodu pereabikeskus. 2003. aastal avati laste varjupaik Tallinna Lastekodu Kopli keskuse ruumides, lastekodu imikute ja puuetega laste keskusesse lisandus 8 varjupaigakohta väikelastele. 2003. aastast töötab Tallinna Lastekodu Nõmme keskuses ema ja lapse varjupaik ning laienes tugiisikuteenust saavate laste arv 10 lapse võrra. Toimetulekuraskustes perede jõustamiseks käivitati 2003. aastast arendus- ja võrgustikutöö ning nõustamine. 2005. aastal alustas koostöös Päästeameti ja Sotsiaalministeeriumiga tööd laste abi- ja infotelefon. Koostööprojekt kiideti heaks Tallinna Linnavalitsuse 26. jaanuari 2005 korraldusega nr 145 - k.
2005. aastal käivitati lastekaitse valveteenistus Tallinna linnapea 2. märtsi 2005 käskkirja nr PO-1/60 alusel, mille raames lepingulised töötajad lähevad lastekaitsetöötajate töövälisel ajal politsei kutsel alla 14- aastaste laste ülekuulamistele. Tallinna Linnavolikogu 06.10 2005 otsusega nr 262 otsustati TSTA hallatava asutuse Tallinna Perekeskus asutamine.
Viie aasta jooksul ei ole suudetud kindlustada kõigi abivajajate juurdepääs mitmetele teenustele nende puudumise või väikse mahu tõttu. Tugiisikuteenust saavaid lapsi on linnas kokku 58, tegelik vajadus vähemalt 300. Päevakeskused lastele tegutsevad ainult Haabersti, Põhja-Tallinna ja Kristiine linnaosas.
Asendushoolduse korraldamisel ei ole rahaliste vahendite puudumise tõttu suudetud sisse seada regulaarseid üritusi (nõustamine, eneseabigrupid ja infopäevad) hooldajatele. Samal põhjusel ei ole siiani avatud noortekodu vanemliku hoolitsuseta lastekodus üles kasvanud noortele ja avatud tugikodu (rühmakodu) puudega noortele. Probleeme on lastekodust ellusuunamisega. Igal aastal vajab eluaset vähemalt 30 noort, kes ise ei ole suutelised ennast eluasemega kindlustama. Linnaosade valitsuste erineva töökorralduse tõttu ei ole suudetud ühtlustada lastekaitsetöötajate vastuvõtuaegu, tööülesandeid ja metoodikat. Osades linnaosades toimub töö territoriaalsel printsiibil (sama lastekaitsetöötaja töötab lapse kõigi probleemidega tema kõigi eluetappidel), osades funktsionaalsel printsiibil (erinevad lastekaitsetöötajad töötavad erinevate probleemidega).
Lastega peredele osutavad perekonda toetavaid hoolekandeteenuseid linna asutused ja mittetulundusühingud lepingute alusel. Vanemliku hoolitsuseta lastele varjupaigateenust ja lastekodu teenust jäävad osutama ainult linna asutused. Mittetulundusühingute kui aktiivsete lepingupartnerite kaasamiseks jätkatakse 2001. aastal alustatud riskilapse ümarlaudade korraldamist.
Lastega perede probleemide ennetamiseks ja leevendamiseks jätkatakse ametkondade vahelist koostööd ja võrgustikukohtumisi spetsialistide tasandil. 2005. aasta veebruaris moodustati TSTA juhataja 7. veebruari 2005 käskkirjaga nr 18 töörühm, kuhu kuuluvad esindajad haridusametist, Avahoolduse Arenduskeskusest ja TSTA hoolekande- ning tervishoiuosakonnast. Töörühmas on otsitud lahendusi erinevatele laste kooli- ja pereprobleemidega seonduvatele küsimustele ning koostatud tegevusplaan järgmiseks aastaks. Edaspidi kaasatakse töörühma töösse ka teiste ametite esindajaid.
2.3. Eakate hoolekanne
01.09.2005 seisuga oli Tallinnas 402 987 elanikku, neist 65-aastaseid ning vanemaid 68 324. Kõige vanema elanikkonnaga on Mustamäe linnaosa, kus 65-aastased ning vanemad isikud moodustavad elanike üldarvust 23,9% ja kõige noorema elanikkonnaga Lasnamäe linnaosa, kus eakad moodustavad 13,1% elanikkonnast.
Töös eakate inimestega on lähtutud üldprintsiibist, et kõigile elanikele oleksid tagatud võrdsed võimalused ning et Tallinnas oleks hea elada. Eakate hoolekande eesmärk on võimaldada eakal võimalikult kaua elada oma kodus täisväärtusliku elu. Linna poolt osutatakse eakatele järgmisi teenuseid: koduteenused, üldhooldekodu teenused ning muud eaka inimese perekonda toetavad teenused.
Prioriteediks on olnud koduhooldus. 01.09.2005 seisuga oli linnas 144,5 koduhooldustöötaja ametikohta ning hooldusel oli 1001 inimest. 25.11.2004 kehtestas Tallinna Linnavolikogu määrusega nr 40 koduteenuste loetelu ja nende osutamise tingimused ja korra ning 29.06.2005 kehtestas Tallinna Linnavalitsus korraldusega nr 1369 tasuliste koduteenuste sisseseadmise ja nende hinnad, mis on 54 krooni tund ja soodushind on 10 krooni tund. Laekuv omatulu kasutatakse teenuse osutamiseks nädalavahetusel.
Avahooldusteenuseid osutavad linnaosade sotsiaal- või vanurite päevakeskused. Keskusi külastab 4000-5000 püsiklienti kuus. Kõigis keskustes töötavad huvialaringid, keelekursused, tagatud on interneti püsiühendus ja toimub arvutiõpe eakatele.
Pidevat hooldust ja järelevalvet vajavad vanurid, kelle perekonnad ei ole võimelised nende hooldust korraldama, suunatakse TSTA hallatavasse asutusse Iru Hooldekodu ja mujal asuvatesse hooldekodudesse vastavalt Tallinna Linnavalitsuse 16.06.1999 määrusele nr 55 Üldhooldekodusse paigutamist vajavate isikute arvelevõtmise, hooldekodusse paigutamise ja sealt väljaarvamise kord Tallinnas. Iru Hooldekodus on 385 kohta, kus 375 kohta finantseeritakse linna eelarvest ja 10 kohta on klientidele, kes tasuvad oma ülalpidamiskulud täismahus ise. Väljaspool Tallinna asuvates hooldekodudes elas 01.07.2005 seisuga 402 TSTA poolt suunatud isikut, kelle hooldamise eest maksab Tallinn keskmiselt 3000 krooni isiku kohta kuus.
2002. aastal alustas Tallinn esimesena vabariigis koduõendus-hooldusteenuse osutamist ja finantseerimist linna eelarvelistest vahenditest. 2006. aastal on selleks eraldatud 3 miljonit krooni, millele lisanduvad haigekassa lepingu alusel osutatavad teenused. Üle 80% koduõenduse klientidest on eakad inimesed, krooniliste haigustega inimesed.
Suurimaks edusammuks eakate hoolekandes võib pidada dementsete päevahoiuteenuse alustamist. Alates 2003. aastast kasutab seda teenust kuni 20 isikut. Eaka isiku parema toimetuleku tagamiseks on oluline saunateenuse doteerimine, veemõõturite paigaldamise osalise maksumuse kompenseerimine ja eluruumide kohandamine. Tallinna linn kompenseerib pensionäridele juba kolmandat aastat hinnatõusu (500 krooni pensionäri kohta) ja kulutab selleks aastas 45 miljonit krooni. Toimetulekuraskustes eakate inimeste toetamiseks makstakse ühekordseid toetusi toimetuleku tagamiseks, taastus- ja hooldusravi osaliseks hüvitamiseks, retseptiravimite maksumuse ja abivahendite soetamise osaliseks hüvitamiseks. Hinnatõusu kompenseerimiseks makstakse eakatele ühekordset toetust, mis 2005. aastal on 500 krooni ja 2006. aastal 700 krooni. 65-aastased ja vanemad inimesed omavad tasuta sõidu õigust Tallinna ühistranspordis.
2.4. Puuetega inimeste hoolekanne
2001. aastal oli Tallinnas 12 037 puudega inimest. Puudega isikute arv on kasvanud aastatel 2001 - 2005 4437 isiku võrra. Tallinnas oli seisuga 01.07.2005 puuetega inimesi 16 474, nendest lapsi 917 ja täiskasvanuid 15 557. Keskmise puude aste on määratud 5531-le isikule, raske puude aste 8922-le isikule ja sügava puude aste 2021-le isikule.
Töös puuetega inimestega on lähtutud arengukava üldprintsiipidest, märksõnaks teenuste mitmekesisus ja kättesaadavus puuetega inimestele, koostöö mittetulundusühingute, teiste organisatsioonide ja asutustega, võrdsete võimaluste tagamine igale tallinlasele. Linn osutab puuetega inimestele järgmisi teenuseid: transporditeenus, isikliku abistaja teenus, viipekeele tõlketeenus, nõustamisteenused, päevategevuse ja -hoiu teenus, toetatud elamise teenus, teenused psüühikahäirega klientidele ning muud puuetega isikute perekonda toetavad teenused.
Transporditeenuse osutamine puudega inimestele on suurenenud iga aastaga. Paranenud on teenuse kvaliteet, teenuse osutajad on soetanud teenuse osutamiseks uusi kaasaegseid transpordivahendeid, viinud läbi koolitusi puuetega inimesi teenindavatele juhtidele. Taksoteenuse kasutajate arv kuus on suurenenud 350- lt 500- le inimesele. Arengukavas planeeritud 700 taksoteenuse kasutajat on jäänud saavutamata. Transporditeenust puuetega inimestele osutab Termaki Autopargi Aktsiaselts ja taksoteenust osaühing Esra KO.
Isikliku abistaja teenust osutatakse mittetulundusühingute poolt: 2005. aastal 172-le kliendile kokku 69 821 tundi, keskmiselt 406 tundi kliendile aastas. Kogu perioodi vältel ei ole tõusnud isikliku abistaja tunnitasu, mis on keskmiselt 26,4 krooni (sisaldab makse ja koordineerimistasu). Suurenenud on teenuse saajate arv ja tundide maht. Isikliku abistaja teenust osutatakse raske ja sügava nägemispuudega ja liikumispuudega täiskasvanutele, sügava ja raske nägemise- ja/või liikumispuudega lastele. Uudse teenusena osutatakse vaimupuudega noortele tugiisiku teenust. Teenust osutavad mittetulundusühingud: Põhja-Eesti Pimedate Ühing, LIIKUMISPUUETEGA LASTE TUGIÜHING, Mittetulundusühing EESTI ISESEISVA ELU KESKUS ja EESTI VAIMUPUUDEGA INIMESTE TUGILIIT.
Viipekeele tõlketeenuse maht on 2600 tundi aastas. Teenust kasutavad 314 klienti, keskmiselt 72 klienti kuus. Suurenenud on teenuse kasutajate arv 170-lt 314-ni. Tundide maht 36 tundi kliendile aastas on saavutamata. Teenust koordineerib EESTI KURTIDE LIIT.
Nõustamisteenuste osutamine on olnud varieeruv, teenuse osutajate ring on olnud aastati erinev, lähtudes teenuste vajadusest. 2005. aastal osutatakse nõustamisteenust 1300 tundi järgmiselt: tööhõivealane nõustamine vaimupuudega inimestele 510 tundi, pimekurtide ja pimedate nõustamine 100 tundi, kuulmispuudega laste ja noorte ja nende perede nõustamine 120 tundi, psühholoogi grupitöö ja individuaalkonsultatsioonid nägemispuudega inimestele 100 tundi. Uudse teenusena osutatakse sotsiaalnõustamise teenust kurtidele mahuga 470 tundi. Nõustamisteenuste maht on jäänud püsima vaatamata suurele vajadusele selle teenuse järele.
Päevategevuse ja igapäevaelu toetamise teenuse saajate arv on suurenenud. Teenust osutavad TSTA hallatavad puuetega Tallinna Puuetega Noorte Õppekeskus “Juks” (85 klienti) ja Päevakeskus Käo (69 klienti). Alates 2004. aastast töötab Päevakeskus Käo noorte osakond, mis reorganiseeriti mittetulundusühingu poolt osutatavast teenusest TSTA hallatava asutuse teenuseks, et tagada teenuse kvaliteet ja stabiilne rahastamine. Teenust noorteosakonnas osutatakse 36-le raske ja sügava vaimupuudega noorele. Linnal on üha kasvav vajadus vaimupuudega inimestele teenuse osutamiseks. Mittetulundusühingult EESTI VAIMUPUUDEGA INIMESTE TUGILIIT ostetakse teenust 512 tunni ulatuses aastas. Planeeritud teenuse maht 40-le raske ja sügava vaimupuudega kliendile päevategevuse ja -hoiu teenuse osutamisel on saavutatud.
Perekonda toetavate teenustega võimaldatakse puudega lapse vanematel jätkata tööl käimist koolivaheaegadel. Selleks korraldatakse nii päeva- kui ka ööpäevaringset hoidu vaimupuudega lastele, liikumis-, liit- ja nägemispuudega lastele ning kuulmispuudega lastele. Kokku osutati 2005. aastal teenuseid 123-le lapsele. Pakutav teenuse maht ei rahulda lapsevanemate vajadusi, vajalik oleks teenuse osutamine kogu koolivaheaja perioodi jooksul.
Perekonda toetava teenusena korraldatakse ka viiplevatele lastevanematele viipekeele kursuste läbiviimist nii eesti kui vene keelt kõnelevatele vanematele ja pereliikmetele, et parandada kasvatustööd perekonnas ja võimaldada vanematele paremat kontakti lastega. Kursustel on osalenud 25 - 30 inimest igal aastal.
Toetatud elamise teenusele võtmisel on prioriteediks lastekodust elluastuvad psüühiliste erivajadustega noored, kellele rehabilitatsiooniplaanides on määratletud suunamine toetatud elamisele. Linn on eraldanud 6 korterit ja teenust saavad 20 noort. Riik toetab teenust osaliselt. Planeeritud toetatud elamise teenuse mahtu 30 klienti ei ole linn suutnud täita. Tegevusjuhendaja teenuse osutamist toetatud elamisel koordineerib EESTI VAIMUPUUDEGA INIMESTE TUGILIIT. Ajutise päeva- ja ööpäevahoiuteenuse raske ja sügava vaimu ja/või liitpuudega inimestele väljaarendamine Tallinna Lastekodu Lasnamäe keskuse baasil jätkub.
Tallinna Vaimse Tervise Keskus (edaspidi TVTK) ja mittetulundusühing Merimetsa tugikeskus pakuvad teenuseid ligi 400-le vaimuhaigusest tingitud psüühiliste erivajadustega kliendile. Tööd tehakse järgmistel suundadel: elamine, õppimine, töö ja vaba aeg. TVTK on saanud rehabilitatsiooniasutuse tegevusloa, loodud on uus osakond Lasnamäel, toetusgrupid noortele, kogukonnatöö meeskond, töötab Pelguranna tegevus ja teraapiakeskus, tugikodus saavad teenust 25 klienti. Teenuste maht psüühiliste erivajadustega inimestele tervikuna linnas on ebapiisav.
Avatud on Tallinna puuetega inimeste tegevuskeskus aadressil Endla 59/Mooni 30, linna poolt on antud mittetulundusühingule TALLINNA PUUETEGA INIMESTE KODA üürile 1430 m² kaasaegselt renoveeritud pinda, majja on paigaldatud lift, töötab internetipunkt ja arvutiklass. Kaasaegse tehnikaga varustatud saalis on võimalused konverentside, koolituste ja muude suuremate ürituste läbiviimiseks, tagatud on võimalused mitmekesiste teenuste pakkumiseks. Tegevuskeskuses on leidnud võimaluse oma organisatsioonide tegevuseks 21 mittetulundusühingu TALLINNA PUUETEGA INIMESTE KODA liikmesorganisatsiooni.
Tallinna Linnavalitsuse 23.02.2005 määrusega nr 21 on kinnitatud Tallinna Linnavalitsuse invakomisjoni koosseis, regulaarselt töötava komisjoni esimeheks on valdkonda kureeriv abilinnapea. Puuetega inimestel on soodustused Tallinna ühistranspordi kasutamisel.
2.5. Kriisigruppide hoolekanne
Valdkonna hoolekandeteenuste osutamine ja areng on suures osas suunatud isikute sotsiaalse tõrjutuse ennetamisele ja iseseisva toimetuleku soodustamisele. Selleks pakutakse linna poolt: abivajajate kindlustamist ajutise peavarju ja eluasemega (koos lisanduvate sotsiaalteenustega), rehabilitatsiooniteenuseid sotsiaalselt tundlikele sihtgruppidele; toitlustamist, vältimatut sotsiaalabi, õigusalase nõustamise teenust ning rehabilitatsiooniteenuseid vanglast vabanenud isikutele.
2003. aastal oli öömaja-varjupaigakohti 161. 2005. aastal on öömaja-varjupaigakohtade arv 214. 2004. aastal kasutas öömaja/varjupaigateenust 1574 isikut. Varjupaigateenust on praegu võimalik pakkuda ainult nendele kodututele, kes oma tervisliku seisundi tõttu vajavad ööpäevaringset kõrvalabi ja hooldust. Alates 2005. aastast osutatakse varjupaigas olijatele koduõendus-hooldusteenust. Ühiselamutüüpi eluasemeteenuse ning kaasnevate teiste vajalike toetavate hoolekandeteenuste osutamise kaudu on võimalik suure osa praegu kroonilises eluasemepuuduses olevate pikaajaliste öömaja/varjupaiga klientide ja kinnipidamiskohast vabanenud isikute resotsialiseerimine. Mitteresotsialiseeritavatele isikutele peab olema tagatud võimalus saada ajutist peavarju öömajas/varjupaigas. Selleks optimeeritakse vajadusel öömaja/varjupaigakohtade arvu. Ajutise peavarju- ja majutusüksuse teenuseid osutavad Avahoolduse Arenduskeskus ja mittetulundusühingud koostöös TSTA-ga. Öömaja-varjupaigateenus on plaanis muuta tasuliseks, aga selle eelduseks on õiguslik alus eluaset mitteomavatele isikutele toimetulekutoetuse maksmiseks. Koostöös Sotsiaalministeeriumiga on vaja leida lahendus eluaset mitteomavate isikute minimaalse toimetuleku tagamiseks. Eesmärk on toimetulekutoetuse saajate ringi laiendada eluaset mitteomavatele isikutele, kes on Eesti rahvastikuregistris arvel kohaliku omavalitsuse täpsusega.
Suur osa öömaja- ja varjupaigateenuse kasutajaid on kodutud, kelle jaoks öömaja/ varjupaik on muutunud nö püsivaks eluasemeks. Pikaajalise öömajas/varjupaigas elamise soodustamine ei vasta linna taotletavale eesmärgile ning eluaset mitteomavate isikute resotsialiseerimine öömajas ei anna märkimisväärseid tulemusi. Öömaja/varjupaigateenus peab jääma võimaluseks saada ajutist (lühiajalist) peavarju vältimatu sotsiaalabina. Isiku normaalsesse ellu tagasipöördumise üheks oluliseks teguriks on olemasolevate eluasemeteenuse vorme täiendavate eluasemeteenuste väljatöötamine ja rakendamine. Ühiselamutüüpi eluasemeteenuste osutamisega on alustatud ja teenuse osutamise maht suureneb jätkuvalt. Erinevate resotsialiseeritavate inimgruppide (vanglast vabanenud, ealistest iseärasustest või vaimsest/füüsilisest puudest tulenevalt iseseisvalt toimetulematud, toimetulekuraskustes inimesed, sõltlased) jaoks on vaja arendada erinevaid eluasemeteenusega kaasnevaid omaosalust sisaldavaid teenuseid.
Sotsiaalselt tundlikele sihtgruppidele rehabilitatsiooniteenuste osutamise eesmärgiks on isikute resotsialiseerimine, st tingimuste loomine normaalsesse ellu tagasipöördumiseks. Peaeesmärgi täitmiseks vajalikud tegevused on osaliselt õnnestunud ja teenuste areng jätkub. 2003. aastal alustas tööd Suur-Sõjamäe 6a rehabilitatsioonikeskus. 2004. aastal osutati seal erinevaid teenuseid 1007-le abivajajale. Keskuses toimuvad rehabilitatsioonitegevused sotsiaalselt tundlikele sihtgruppidele (kodutud, tõrjutud, kinnipidamiskohast vabanenud, toimetulekuraskustes isikud) eesmärgiga aidata neid, kes ise on huvitatud oma elukorralduse muutmisest. Keskuse teise korruse ruumides osutatakse ajutise toetatud elamispinna teenust 30 voodikohaga neile kodututele, kes on nõus osalema ööpäevaringse sotsiaalse rehabilitatsiooni programmis ja omavad motivatsiooni kodutu staatusest pääsemiseks. Ajutise toetatud elamispinna teenus koos rehabilitatsiooniprogrammiga on motiveeritud kodututele vaheetapiks öömaja- ja eluasemeteenuste vahel. Rehabilitatsiooniprogrammi lõppeesmärk on õpetada ja aidata inimesi edaspidiseks iseseisvaks toimetulekuks kas üüri-, munitsipaal- või sotsiaalelamispinnal. Teenuste osutamiseks on TSTA sõlmitud lepingud mittetulundusühingutega.
Arvestades eluaset mitteomavate ja üürivõlgnevuste tõttu eluasemelt väljatõstmise ohus olevate isikute rohkust on lisaks olemasolevatele tugikeskustele vajalik uute tugikeskuste/varjupaikade rajamine ja töölerakendamine eelkõige Põhja-Tallinna- ja Lasnamäe linnaosades. Lisaks Alasi 8 öömajale on Põhja-Tallinna linnaosas vaja esimesel võimalusel tööle rakendada ehitusjärgus varjupaik Paljassaares. Varjupaigaks planeeritud linnale kuuluv ehitis asub tihedast asustusest mõnevõrra eraldiseisvas hoones, kus on piisavalt suur territoorium ka resotsialiseerivate tegevuste läbiviimiseks. Varjupaiga hoones saab sisustada puidutöökoja ja õmblustoa, aga ka ruumid töövahendite hoidmiseks. Varjupaik on plaanis kujundada piirkondlike heakorratööde korraldamise keskuseks, mille kaasabil saaks Põhja-Tallinna linnaosas senisest aktiivsemalt tegeleda sotsiaalselt tundlike sihtgruppide resotsialiseerimisega. Lasnamäe linnaosas on vajalik vältimatu sotsiaalabina ajutise peavarju teenuse osutamiseks öömaja rajamine.
Koostöös mittetulundusühingutega on korraldatud abivajajate toitlustamine supiköökides ja varjupaigas. Vajalik on toiduportsjonite arvu suurendamine ja teenuse osutamine mahus, mis tagab toitumisvõimaluse kõigile abivajajatele. Tuleb tagada toitlustamisvõimalus supiköökides ka nädalavahetustel. Supiköökides seatakse sisse osaline omafinantseerimine. Samuti jätkub abivajajatele vältimatu sotsiaalabi osutamine tagamaks riideabi ja muu abi kättesaadavust igapäevaselt ja ettenägematutes olukordades. Pädevatelt eraõiguslikelt organisatsioonidelt ostetava teenusena tagatakse tasuta õigusabi teenus madala sissetulekuga ning toimetulekuraskustes isikutele eelkõige eluasemeprobleemidega seotud küsimustes. Teenuse mahtu tuleb suurendada lähtudes teenuse vajadusest.
2005. aastal alustati kinnipidamiskohtadest vabanenud isikute rehabilitatsiooni- ja nõustamisteenuse osutamisega. Vanglast vabanevate isikute rehabilitatsiooniteenused on suunatud tõrjutuse ennetamisele ning isikute ühiskonda integreerimisele. Rehabilitatsiooniteenused sisaldavad sotsiaalset toimetulekut soodustavaid tugiteenuseid (nõustamine, tugiisikuteenus, keele- ja arvutiõpe, asjaajamisel aitamine, abistamine töökoha otsinguil jne). Rehabilitatsiooniteenuseid on otstarbekas osutada võrgustikutööna juba kinnipidamiskohas ja töö kliendiga peab jätkuma kohe peale vabanemist ka väljaspool kinnipidamiskohta.
2.6. Kriisiabi
Tasuta psühholoogilist kriisiabi on Tallinna linna elanikel olnud võimalik saada viimase 10 aasta jooksul. Alates 2002. aastast, kui Kriisiabi Keskus reorganiseeriti ja teenust hakati ostma riigihanke korras, on toimunud nii teenuse mahu suurenemine kui ka nõustamisteenuse liikide mitmekesistumine. Psühholoogiline kriisinõustamine (nii individuaalne kui grupinõustamine) on kõige suurema mahuga ja aastate lõikes suhteliselt stabiilne, ca 7700 - 7850 tundi aastas, mis teeb päevas keskmiselt 9-11 juhtumit.
Suhteliselt uus ja perede seas nõutud nõustamisteenus on perede psühholoogiline nõustamine, lepitamine ning vajadusel ka pereteraapia osutamine. Nõudlust arvestades on kriisis pere abistamisele määratud nõustamistundide arv aasta-aastalt suurenenud (2002. aastal - 360 tundi, 2003. aastal – 532 tundi, 2004.-2005. aastal - 721 tundi), mis võimaldab igas kuus nõustada keskmiselt 15 peret.
Sõltuvusprobleemide kiire kasvu tõttu rakendati alates 2003. aasta maikuust tööle ööpäevaringselt ja kõigil nädalapäevadel tegutsev uimastitelefon (lühinumber 1707), millele helistamine on tasuta ja mis 2004. a. profileerus uimasti- ja HIV/AIDSi info- ning nõustamistelefoniks. Elanikkonna vajadusi arvestades on psühholoogilise kriisiabi meeskonda lülitatud ka psühhiaater ja lastepsühholoog.
Ühiskonnas toimuvaid arenguid ja võimalikke ohte arvesse võttes on vajalik (lisaks olemasolevatele nõustamisteenustele) rakendada tööle debriefingu-meeskond, lülitada psühholoogilise kriisiabi psühholoogid Tallinna linna kriisireageerimismeeskonna koosseisu ning osutada supervisiooni teenust sotsiaaltöötajatele.
3. HOOLEKANDE ARENG 2006 - 2010
Sotsiaalse heaolu valdkond on enim sõltuv linnaelu muudest põhivaldkondadest ning kujuneb kõigi valdkondade ühisosana. Strateegias “Tallinn 2025” on sotsiaalset heaolu mõjutavate põhivaldkondadena esile toodud:
hoolekanne ja tervishoid;
haridus, kultuur, sport ja noorsootöö;
linnaplaneerimine, elamu- ja kommunaalmajandus;
keskkonnakaitse, korrakaitse ja turvalisus;
ettevõtlus ja transport.
Seega ei tõuse sotsiaalne heaolu üksiku uue teenuse või toetuseliigi sisseviimisega näiteks hoolekandesektoris, vaid kõigi linnaelu valdkondade ühise ja pikaajalise jõupingutuse tulemusel. Samas on oluline arvestada, et ühe valdkonna oluline mahajäämus võib tühistada teiste valdkondade pingutused heaolu loomisel. Sotsiaalprobleeme registreerib ja lahendab küll sotsiaalvaldkond, kuid probleemide põhjused võivad asuda reeglina väljaspool sotsiaalvaldkonda – haridusstrateegias, majandusstrateegias, elukeskkeskkonna kujundamise strateegias vms.
3.1. Hoolekande visioon ja peaeesmärgid aastani 2010
Tallinna hoolekande arengukava 2006-2010 strateegiline tasand on määratletud Tallinna arengustrateegiat käsitlevas dokumendis strateegia “Tallinn 2025”. Strateegia sätestab sotsiaalse heaolu strateegilise visiooni Tallinna linnas järgnevalt:
Tallinnas luuakse kõigile võimalused elada inimväärikat elu, tagades piisav elustandard, vajalik hoolitsus ja eneseteostus.
Eneseväärikust säilitav elustandard annab sotsiaalse turvalisuse tunde, aitab kaasa rahva elujõu säilimisele ning sotsiaalsele kaasatusele vastastikku hoolivas keskkonnas.
Hästitoimiv sotsiaalvaldkond linnas on avatud kõigile linnaelanikele, võimaldades neil võtta suuremaid riske töös ja isiklikus elus.
Tallinna arengukava 2006 – 2015 (Tallinna Linnavolikogu 06.10.2005 määrus nr 53) suunab strateegilise lähtealusena põhirõhu sotsiaalprobleemide tekke ennetamisele.
Järgnevalt sätestatakse lähtuvalt visioonist hoolekande valdkondade eesmärgid. Strateegia “Tallinn 2025” määratleb linna hoolekande peaeesmärgid eraldi lastele, täiskasvanutele ning nõrgema sotsiaalse suutlikkusega inimestele. Hoolekande peaeesmärgid on:
· Laste puhul tagada igale lapsele tema põhi- ja erivajaduste rahuldamiseks soodne arengukeskkond, kasvatamaks inimesed, kes oleks terved, suudaks, saaks ja tahaks töötada ning areneda.
Täiskasvanute puhul stimuleerida linna avalike teenuste ja toetuste tasakaalustatud süsteemi kaudu töötamist ja iseseisvat toimetulekut.
Nõrgema sotsiaalse suutlikkusega inimestele tagada sotsiaalne kaitse.
Strateegia „Tallinn 2025”sätestab ka eesmärkide saavutamiseks vajalikud üldised mehhanismid, mis kehtivad kõikide sotsiaalsete gruppide kohta:
Luua sotsiaalse kaasatuse suurendamiseks tingimused, mis aitavad vähendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse riske ning tuua heitunuid tagasi inimväärsesse ellu.
· Arvestada linna avalike teenuste väljaarendamisel riskirühmade erivajadustega ning juhendada ja nõustada neid teenuste tarbimisel.
Luua alternatiivsed ühiskonnakasulikud tegutsemisvõimalused isikutele, keda ei ole võimalik tööellu integreerida.
Parandada sotsiaalse tõrjutuse vähendamiseks elanikkonna informeeritust sotsiaalteenuste saamise võimalustest ja keskenduda sotsiaalse võrgustiku loomisele.
Kujundada töö tegemist väärtustavaid positiivseid väärtushinnanguid.
3.2. Hoolekande eesmärgid
Kooskõlas strateegiliste juhistega ning lähtuvalt hoolekande arenguvajadustest Tallinnas on järgnevalt sõnastatud hoolekande eesmärgid valdkondade kaupa.
Eesmärgid hoolekande juhtimises
Läbi viia uuringud hoolekande juhtimise efektiivsuse analüüsimiseks ja sobivaimate juhtimisskeemide väljatöötamiseks.
Tagada hoolekandepersonali piisavus ning professionaalsus.
· Tagada osutatavate teenuste kvaliteet.
Arendada võrgustikku protsesside juhtimiseks riigi, linna ametiasutuste ja kolmanda sektori ja elanikkonna esindajatega.
Tagada info kättesaadavus, avalikkuse teavitamine hoolekande valdkonnast.
· Kaasata EL struktuurifonde erinevatesse hoolekande projektidesse.
· Täiustada sotsiaaltoetuste maksmise protseduuri ja töökorraldust.
· Finantseerida piirkondlikke hoolekandeprojekte.
Eesmärgid laste hoolekandes
· Laiendada psühholoogilise nõustamise teenust ning käivitada teenuse osutamine vägivalda kannatanud lastele. Käivitada nõustamine e-posti vahendusel ja laste muretelefon.
· Laiendada tugiisikuteenust depressiivsetele ja probleemkäitumisega lastele. Korraldada regulaarseid teraapialaagreid.
· Laiendada perekeskse aitamistöö (psühhosotsiaalne nõustamine ja praktiline pereabi) teenuse mahtu ja tõsta teenuse hinda tagamaks teenuse kvaliteedi säilimist ja teenuse kättesaadavust.
· Muuta päevakeskuseteenus kättesaadavaks igas linnaosas, kusjuures Põhja- Tallinnas ja Lasnamäel peaks päevakeskusi olema vähemalt kaks.
· Rakendada töösse ülelinnalise asutusena Tallinna Perekeskus, kuhu koonduvad lastega peresid toetavad teenused: psühholoogiline nõustamine, nõustamine e-posti vahendusel ja muretelefon, perekeskne aitamistöö, tugiisikuteenus, koolilaste ajutine hooldamine (praegune pereabikeskus) ja arendustegevus ning päevakeskuse teenus Kesklinna lastele.
· Laiendada lastekaitse valveteenistus sotsiaalvalveks, mille ülesandeks on aidata kõiki isikuid kriisiolukordades.
· Käivitada intervallhooldus puudega lastele.
· Muuta sotsiaalse rehabilitatsiooni teenus kättesaadavaks ka noortele, rasedatele ja noortele emadele lastega. Ennetustööks ja HIV ning AIDSi leviku piiramiseks laste ja noorte hulgas luua asumikesksed nõustamiskeskused.
· Laste perekonnas kasvatamise soodustamiseks jätkata linnaeelarvest makstavate erinevate toetuste maksmist.
· Jätkata ja laiendada koostööd tervishoiu-, haridus- ja spordi- ning noorsootöövaldkonnaga laste terviseprobleemide ennetamisel, tervise kaitsmisel, huvi- ja sporditegevuse toetamisel ning erinoorsootöö arendamisel.
· Aastaks 2009 kahekordistada lastekaitsetöötajate arv linnaosade sotsiaalhoolekande osakondades.
Asendushoolduse edendamiseks:
· Tõsta hooldajatele mõeldud toetusi ja suurendada koolituste, teabepäevade ning eneseabigruppide läbiviimise mahtu.
· Alustada lastekodu reorganiseerimisega väiksemateks üksusteks – kuni 16 kasvandikuga paariskorteriteks ja paarismajadeks.
· Rakendada töösse Tallinna Lastekodu struktuuriüksus Tallinna Noortekodu (Tallinna Linnavolikogu 16.06.2005 otsus nr 179).
Eesmärgid puuetega inimeste hoolekandes
Jätkata Tallinna füüsilise keskkonna sh. hooned tänavad, ühistransport jms arendamist puuetega inimestele kasutuskõlblikuks.
Osutada taksoteenust ka üle 65 aastastele sügava ja raske nägemise- ning liikumispuudega isikutele, suurendada transporditeenuse osutamise mahtu ratastooli kasutavatele töötavatele klientidele. Tagada kõigile liikumistakistusega inimestele juurdepääs ravi- ja rehabilitatsiooni- ning hoolekandeasutustesse avades uusi transpordiringe asumites, kus ligipääs asutustele on pikkade vahemaade tõttu raskendatud.
Korraldada õppusi isiklikele abistajatele ja toetada viipekeele tõlkide koolitust.
Luua Päevakeskuse Käo noorteosakonda täiendavaid kohti raske ja sügava vaimupuudega ja/või liitpuudega täiskasvanutele, osutada intervallhoolduse teenust ja tugikodu teenust.
Laiendada igapäevaelu toetamise ja kogukonnatöö teenuste mahtu psüühiliste erivajadustega inimestele.
Suurendada puudega inimese perekonda toetavaid teenuseid, sh korraldada päevahoiu ja -tegevuse teenust kõikidel koolivaheaegadel raske ja sügava puudega lastele, kelle vanemad töötavad.
Arendada toetatud elamise teenust vastavalt rehabilitatsiooniplaanidele psüühiliste erivajadustega täiskasvanutele.
Suurendada toetatud töötamise mahtu kõikidele puuetega inimestele.
Arendada välja tugiteenused puuetega täiskasvanud inimeste hooldamiseks kodus.
Eesmärgid eakate hoolekandes
· Laiendada päevakeskuste tegevust, sealhulgas dementsete päevahoiuteenuse osutamist linnaosade valitsuste päevakeskustes.
· Suurendada üldhooldekodu teenuse osutamise mahtu.
· Viia sisse tervishoiuteenuse osutamine Iru Hooldekodus.
· Koostöös erasektoriga rajada Tallinnas kuni 150 kohaline hooldekodu.
· Suurendada koduteenuste osutamise mahtu.
· Jätkata koduõendus-hooldusteenuse täiendavat finantseerimist kodulähedase hoolduse korraldamiseks.
· Välja töötada valmistoidu tsentraalse kojutoomise teenus “Toit ratastel”.
· Säilitada Iru Hooldekodu linna asutusena.
· Jätkata eakatele inimestele hinnatõusu kompenseerimiseks toetuse maksmist linna eelarvelistest vahenditest.
Eesmärgid kriisigruppide hoolekandes
Kindlustada abivajajad ajutise peavarju ja eluasemega, millega kaasnevad vajalikud sotsiaalteenused.
Tagada mitteresotsialiseeritavatele isikutele võimalus saada ajutist peavarju öömajas/varjupaigas.
Jätkata tugikeskuste poolt sotsiaalselt tundlikele sihtgruppidele sotsiaalse tõrjutuse ennetamiseks ja iseseisva toimetuleku soodustamiseks sotsiaalteenuste osutamist ning suurendada tugikeskuste arvu.
Töötada välja ja rakendada klientide omaosaluse printsiibid sotsiaalteenuste osutamisel sotsiaalselt tundlikele sihtgruppidele.
Tagada abivajajate toitlustamine.
Eesmärgid kriisiabi arendamisel
· Jätkata tasuta psühholoogilise kriisiabiteenuse osutamist Tallinna elanikele (s.h peredele) tulemaks toime traumaatiliste sündmuste, õnnetusjuhtumite või igapäevaelu kriisidega.
· Luua võimalike suurõnnetuste ja katastroofide puhuks väljareageeriv psühholoogiline kriisiüksus.
· Luua hoolekandesüsteemi töötajatele võimalus regulaarseks supervisiooniks eesmärgiga ennetada stressi ja läbipõlemist.
· 4. HOOLEKANDE TEGEVUSKAVA 2006 - 2008
Peatükk käsitleb Tallinna hoolekande arengukavas 2006 - 2010 püstitatud eesmärkide ja ülesannete realiseerimiseks vajalikke tegevussamme, mis on plaanis teostada aastatel 2006 - 2008. Tegevuskavas kirjeldatud tegevused peavad ühtima strateegiliste eesmärkidega ning olema mõõdetavad.
Tegevuskavas on esitatud tegevused, mille osas prognoositakse teenuse kasutajate arvu suurenemist, ressursi vajaduse kasvu või uue tegevuse käivitamist. Teenuseid, mida juba osutatakse ja mille osas eelnimetatud muutusi ei prognoosita, osutatakse jätkuvalt ning tegevuskavas neid ei esitata.
Aasta/Ressursivajadus kroonides
Hoolekandepersonali professionaalsuse tagamine järjepideva täiendkoolituse kaudu
(tulenevalt Tallinna sotsiaalteenuste standardist)
Hoolekandetöötajad vastavad standardist tulenevatele nõuetele 2008
Osutatavate teenuste kvaliteedi tagamine
Tallinna sotsiaalteenuste standardite kehtestamine ja rakendamine
Vastu võetud haldusakt 2007
Linnaasutuste poolt osutatavatele ja sisseostetavatele teenustele suunamise tingimuste ja korra väljatöötamine ja rakendamine
Vastu võetud haldusakt 2008
Linnaasutuste poolt osutatavate ja sisseostetavate teenuste kvaliteedi monitooringu süsteemi ning teenuste vajaduse analüüsi väljatöötamine ja rakendamine
Linnaasutuste poolt osutatavatele ja sisseostetavatele teenustele omaosaluse rakendamise süsteemi väljatöötamine ja rakendamine
Vältimatu sotsiaalabi osutamise korra väljatöötamine
Vastu võetud haldusakt 2006
Erakorralise majutamise korra väljatöötamine
Hoolekande korraldamise juhendi väljatöötamine
Uuringute läbiviimine hoolekande juhtimise efektiivsuse analüüsimiseks ja sobivate juhtimisskeemide väljatöötamiseks
Informatsioon linnavalitsusele ja/või vastuvõetud haldusakt
Võrgustiku arendamine protsesside juhtimiseks riigi, linna ametiasutuste, kolmanda sektori ja elanikkonna esindajatega
Võrgustiku arendamise tegevuskava väljatöötamine
Info kättesaadavuse tagamine, avalikkuse teavitamine hoolekande valdkonnast
Linnaasutuste poolt osutatavate ning sisseostetavate sotsiaalteenuste ning nendega haakuvate teenuste (noorsootöö, hariduse, spordi, kultuuri jm valdkondades) kataloog paberkandjal ning elektroonilises versioonis
Sotsiaaltoetuste maksmise protseduuri ja töökorralduse täiustamine ja lihtsustamine
Tallinna linna eelarvest perekonna sissetulekust mittesõltuvate sotsiaaltoetuste maksmise üleandmine linnavalitsuse teenindussaalidesse ja/või maksmine elektrooniliselt ja/või sissetulekust sõltuvate toetuste summade suunamine otse kauba müüjale või teenuse pakkujale
Vastu võetud haldusakt
Piirkondlike hoolekandeprojektide (piirkondlikele erisustele vastavad hoolekandealased tegevused linnaosadevalitsustes) finantseerimine
2007 – 2 000 000
2008 – 3 000 000
Aasta/Ressursi
vajadus kroonides
Teenuse kasutajate arv
2006 - 480 000
2007 - 480 000
2008 - 480 000
2006 - 300 000
2007 - 900 000
2007 - 1 800 000
Perekeskse aitamistöö (psühhosotsiaalne nõustamine ja praktiline pereabi) teenus
2006 - 800 000
2007 - 1 130 000
2008 - 1 460 000
2006 - 1 320 000
2007 - 1 320 000
2008 - 1 320 000
Vägivalda kogenud laste psühholoogilise nõustamise teenus, laste ja noorte nõustamine e-posti ja muretelefoni kaudu
2006 - 295 000
2007 - 414 000
2008 - 414 000
Laste abi ja infotelefoniteenus
2006- 75 000
2008 - 100 000
Lastekaitse valveteenistus sotsiaalvalveks
2006 - 630 000
(töövälisel ajal)
2007 - 2 835 000
2008 - 2 835 000
Intervallhoolduse käivitamine puudega lastele
2006 - 932 000
2007 - 932 000
2008 - 932 000
Laste varjupaigateenus
2006 - 4 080 000
2007 - 4 080 000
2008 - 4 080 000
Ema- lapse varjupaigateenus
2006 - 820 000
2007 - 820 000
2008 - 820 000
Perekonnas hooldamise teenus
Ülalpidamiskulu kuus
kroonides/üritusi
2006 - 1800/2
2007 - 2000/2
2008 - 2200/2
2006 - 607 000
2007 - 757 000
2008 - 907 000
Lastekodus hooldamise teenus
Laste arvu vähenedes saab lastele võimaldada rohkem puhkamisvõimalusi koolivaheaegadel
2007 - 350
2008 - 340
2006 - 940 000
2007 - 940 000
2008 - 940 000
Kohti noortekodus
2006 - 902 000
2007 - 1804 000
2008 - 1804 000
Varjupaiga ja rehabilitatsiooniteenus
2006- 8 450 000
2007- 10 363 000
2008- 13 363 000
Imiku hoolduspakid
2006 - 4 200
2007 - 4 300
2008 - 4 400
2006 - 2 800 000
2007 - 2 870 000
2008 - 3 050 000
Eaka inimese perekonda toetavad teenused
Päevahoiuteenus mäluhäiretega (dementsuse sündroomiga) isikutele
Teenuse laienemine toimub linnaosades
2006 - 500 000
2007 - 520 000
2008 - 540 000
Üldhooldekodu teenused
2006 - 850
2006- 41 000 000
2007- 42 000 000
2008- 43 000 000
Õendus-hooldusteenuse sisseviimine Iru Hooldekodus
2006 -150
2006- 5 893 200
2007- 7 857 600
2008- 11 500 000
Toimetulekut soodustavad teenused
2008 - 3200
2006 - 198 000
2007 - 220 000
2008 - 242 000
Koduteenused nädalavahetustel
2006 - 1300
2008 - 700 000
Valmistoidu tsentraalse kojutoomise teenuse arendamine
2007 - 3 042 000
2008 - 3 276 000
Taksoteenus ka üle 65 aastastele sügava ja raske nägemise- ning liikumispuudega isikutele
Transporditeenus põhikohaga töölkäivatele ratastoolikasutajatele
Taksoteenus omaosalusega vähekindlustatud puuetega inimestele (talongi alusel)
Teenuse kasutajate arv kuus
2006 - 9 000 000
2007 - 12 000 000
2008 - 13 000 000
Viipekeeleteenus
Viipekeele tõlketeenus kõigile viiplejatele
2006 - 440 000
2007 - 800 000
2008 - 900 000
Suureneb nii teenuse kasutajate arv, kui teenuse maht
Isikliku abistaja teenus nägemispuudega täiskasvanule
liikumispuudega täiskasvanule
tavakoolis õppivale puudega lapsele
isiklik abistaja puudega lapsele kodus
tugiisiku teenus vaimupuudega isikule
2006 - 2 330 000
2007 - 3 000 000
2008 - 4 000 000
Töö-ja rakenduskeskuse teenused
Toetatud töö ja rakenduskeskuste teenus
2006 - 926 000
2007 - 1 000 000
2008 - 1 100 000
Töötamise toetamise teenus psüühilise erivajadusega inimestele
2008 - 420 000
Päevategevuse ja -hoiu teenus raske ja sügava vaimu- või liitpuudega täiskasvanutele
2006 - 2 920 000
2007 - 4 000 000
Päevahoiuteenuse osutamise kestuse suurendamine vaimu ja/või liitpuudega lastele (keskus avatud 8.30 - 18.00)
Teenuste osutamise aeg 2005 - 9 tundi/päevas
2006 - 10,5 tundi päevas
2007 - 120 000
2008 - 120 000
Igapäevaelu toetamise teenus päevakeskustes psüühilise erivajadusega inimestele
Teenuse kasutajate arv 2006 - 180
2006 - 900 000
2007 - 1 200 000
2008 - 1 500 000
Päevahoiuteenus täiskasvanud autistidele
2007 - 500 000
2008 - 500 000
Koolivaheaja päevategevuse teenus raske ja sügava puudega lastele kõikidel koolivaheaegadel
2006 - 216 000
2007 - 350 000
2008 - 400 000
Viipekeele õpetamine ja nõustamine kurtide laste vanematele
2006 - 30 000
2007 - 35 000
2008 - 35 000
Lugemisteenus nägemispuudega inimestele
Teenuse osutamise
2006 - 200 tundi
2007 - 200 tundi
2008 - 200 tundi
2006 - 10 000
2007 - 10 000
Intervallhoiuteenus raske ja sügava vaimu- või liitpuudega täiskasvanud inimestele
(II poolaasta)
2007 - 700 000
Igapäevaelu toetamise teenus kogukonnas psüühikahäiretega inimestele
2007 - 1 100 000
Puude spetsiifikast tulenev nõustamisteenus
2006 - 255
2006 - 160 000
2007 - 240 000
Tugikodu rajamine
Ööpäevaringse teenindamisega raske -ja sügava vaimu ja/või liitpuudega täiskasvanutele (Võidujooksu tn 18/Pae tn 37)
Teenuse kasutajate arv 2006 - 12
2007 - 2 400 000
2008 - 3 600 000
Saavutada külastatavus 2000 inimest kuus aastaks 2008
2005 - 942,0
2006 - 1092,0
2007 - 1202,0
2008 - 1322,0
Öömaja/varjupaiga teenus kodututele
2007 - 5 000 000
2008 - 5 600 000
Sotsiaalmajutusüksuse teenus
Sotsiaalteenustega kaetud ühiselamutüüpi eluasemeteenuste osutamine ja arendamine
2006 - 5 832 000
2007 - 9 600 000
2008 - 12 000 000
Sotsiaalteenused sotsiaalselt tundlikele sihtgruppidele tugikeskustes
Tugikeskuste rajamine Mustamäe linnaosas, Põhja-Tallinna linnaosas, Lasnamäe linnaosas
2008 - 3500
2006 - 1 973 000
2007 - 2 300 000
2008 - 2 500 000
Abivajajate toitlustamine supiköökides ja varjupaigas
2006 - 62 911
2007 - 67 355
2008 - 67 355
2006 - 610 000
2007 - 650 000
2008 - 650 000
Riideabi ja muu abi
2007 - 260 000
2008 - 260 000
2006 - 50 000
2007 - 80 000
2008 - 80 000
Rehabilitatsiooniteenused vanglast vabanevatele isikutele
Tagada rehabilitatsiooni-teenuse kättesaadavus vanglast Tallinna linna vabanevatele isikutele
2006 - 1 450 000
2007 - 1 450 000
2008 - 1 450 000
Psühholoogilise kriisinõustamise teenus isikutele, kes on läbi elanud õnnetusjuhtumi, traumaatilise sündmuse või sattunud igapäevaelu kriisi
2006 - 5000
2007 - 5300
2006 - 1 259 940
2007 - 1 347 500
2008 - 1 355 000
Abi kriisis perele
Teenus sisaldab pere psühholoogilist nõustamist, teraapiat ja lepitamist
2006 - 133 952
2007 - 134 000
2008 - 134 000
Sõltuvusalase psühholoogilise nõustamise teenus
Maksumus sisaldub psühholoogilise kriisinõustamise teenuse maksumuses
Väljareageeriva psühholoogilise kriisiüksuse loomine kriisi sattunud elanike ja spetsialistide abistamiseks
Väljareageerimiste
2006 - 156 000
2007 - 156 000
2008 - 156 000
Supervisioon klienditeenindajatele
2007 - 216 000
2008 - 216 000
5. INVESTEERINGUTE VAJADUS 2006 – 2008
Investeeringute vajadus on esitatud kahes osas: kriitilised investeeringud ehk investeeringud, mille teostamine on linna hoolekande arendamiseks prioriteetne ning soovitavad investeeringud ehk investeeringud, mis on hoolekande arendamiseks olulised, kuid mitte kriitilise tähtsusega.
I Kriitilised investeeringud
Tallinna Lastekodu reorganiseerimine väiksemateks (kahe pere) üksusteks, selleks hoonete ehitus ja Nõmme keskuse remont
Tegevuskulude kokkuhoid, laste integreerimine ühiskonda, lastele peresarnaste tingimuste loomine ja selle läbi kasvatustöö parandamine
Tegevuskulud vähenevad seoses kommunaalkulude vähenemisega
Uute eluruumide ehitus
2006 - 11 250 000
2007- 9 000 000
Planeerida elamumajandusameti eelarvesse
2007 - 2 500 000
Nõmme keskuse remont
Planeerida TSTA eelarvesse
Tallinna Perekeskuse hoone remont
Lastega perede efektiivsem abistamine, ennetavate teenuste vajaduse täpsem planeerimine
Tegevuskulud kaetakse erinevate, juba osutatavate teenuste arvelt
2006 - 2 700 000
Planeerida osaliselt elamumajandusameti eelarvesse
Toetatud elamiseks korterite ehitus erivajadustega inimestele (sh lastekodust ellusuunatavatele) – igal aastal 9 viietoalist korterit linnalt
Toetatud elamise teenuse arendamine erivajadustega isikutele
Uute kohtade arv
Tegevuskulud kaetakse riigieelarvest eraldatavate vahendite arvelt
2007 - 9 000 000
2008 - 9 000 000
Planeerida elamumajandus-ameti eelarvesse
Eluasemete ehitus lastekodu noortele
Eluasemete võimaldamine lastekodu kasvandikele
Uute eluasemete arv
Tegevuskulusid eluasemete ehitamisel ei lisandu, vähenevad kulutused lastekodu teenuse osutamisel
2006 - 9 500 000
2007 - 9 500 000
2008 - 9 500 000
Kodutute öömajade, varjupaikade ehitus
Varjupaiga kohtade arvu suurendamine Põhja-Tallinna ja Lasnamäe linnaosas, resotsialiseerimis-teenuste laiendamine
Tegevuskulud suurenevad vastavalt kohtade arvu suurenemisele
2006-2 500 000
2007-7 000 000
(400 m² sisustus)
Kauge 4 sotsiaalmajutusüksuse projekteerimine ja ehitus, vana hoone lammutamine
Kauge 4 amortiseerunud varjupaigahoone asemele ehitatud uues hoones sotsiaalteenustega kaetud ühiselamutüüpi eluasemeteenuse osutamine
Kauge 4 uue hoone tegevuskulud
2 400 000 krooni
2008 - 38 000 000
(Kauge 4)
Iru Hooldekodu hoonete renoveerimine
Hoonete renoveerimine kaasaegsetele nõuetele vastavaks
Tegevuskulud ei suurene
2007 - 10 000 000
II Soovitavad investeeringud
Ööpäevaringse hooldusteenuse mahu suurendamine,
sh Iru Hooldekodu uute korpuste ehitus, teenuse osutamise laiendamine erivajadustega sihtgrupile, uue hooldekodu rajamine koostöös erasektoriga
Kohtade arvu suurendamine (100 kohta), uue hooldekodu (kuni 150 kohta) rajamine.
Tegevuskulud suurenevad vastavalt kohtade arvu suurenemisele, samaaegselt vähenevad kulutused hooldekodu kohtade ostmisel teistest hooldekodudest
300 000 000, sh EL struktuurifondidest 192 000 000 - ressursi vajadus vastavalt EL vahendite laekumisele, eeldatavasti 2008. aastal
Päevakeskuste rajamine, teenuse laiendamine kõikidele sihtgruppidele
Asumikeskse teenuse laiendamine nii eakatele ja lastele kui ka teistele linnaelanikele (puuetega inimesed, eluaseme probleemidega inimesed)
6 avatavat päevakeskust (2 päevakeskust aastas)
Tegevuskulud - ca
1 500 000 krooni päevakeskuse kohta
2006 - 6 000 000
2007 - 6 000 000
2008 - 6 000 000
Tallinna Puuetega Noorte Õppekeskuse “Juks” hoone ehitus
Päevategevuse laiendamine raske ja keskmise vaimupuudega noortele igapäevaelu toetamise ja toetatud töö teenuse osutamise kaudu
Uute kohtade arv 30
ca 1 000 000 krooni
2008 - 14 500 000
Tallinna Vaimse Tervise Keskuse hoone ehitus Pelguranna tn 31 (admin. hoone)
Asutuse tegevuseks vajalike bürooruumide ehitamine
Tegevuskulusid ei lisandu, hoone ülalpidamiskulud kaetakse seni rendikuludeks ette nähtud vahendite arvelt
2007 - 8 500 000
Tallinna Turvakeskus, noorte rehabilitatsiooniosa-konna, rasedate ning noorte emade osakonna ehitamine
Suurema hulga sõltuvushäiretega isikute abistamine
2007 - 8 450 000
2008 -10 353 000
2007 - 13 000 000
Tallinna arengukava 2006 - 2010 koostamisel tugineti strateegia “Tallinn 2025” sotsiaalse heaolu strateegiale ning Tallinna arengukavaga 2006 –2015 püstitatud peaeesmärkidele. Arvestati riigi- ja linna arengudokumentidega ning linna ametiasutuste ettepanekutega.
Tegevuskavas 2006 – 2008 nimetatud tegevuse finantseerimiseks on vaja rahalisi vahendeid 2006. aastal 112,2 miljonit krooni, 2007. aastal 138,1 miljonit krooni ja 2008. aastal 153,0 miljonit krooni.
Kriitiliste investeeringute realiseerimiseks on vaja rahalisi vahendeid 2006. aastal 43,9 miljonit krooni, 2007. aastal 47 miljonit krooni ja 2008. aastal 28,5 miljonit krooni.
Soovitavate investeeringute katteks on rahaliste vahendite vajadus 2006. aastal 6 miljonit krooni, 2007. aastal 27,5 miljonit kroon ja 2008. aastal 73,5 miljonit krooni. Lisaks sellele kavandatakse 2008. aastal 300 miljoni krooni väärtuses ühisprojekti erasektori ja välisrahastajatega. Tallinna hoolekande arengukava võimaldab kavandada hoolekande tulevikku terviklikult ja ressurssidega tasakaalustatult. Tallinna hoolekande arengukavas 2006-2010 püstitatud eesmärke viivad ellu Tallinna linna ametiasutused.


tsiviilhagi kohta otsuse tegemine
KarS § 83, § 83^1 või § 83^2 alusel on võimalik konfiskeerida üksnes selline vara, mis konfiskeerimisotsustuse tegemise ajal kuulub konfiskeerimisotsustuse adressaadile. Kui ekslikult konfiskeeritakse asi, mis ei kuulu konfiskeerimisotsustuse adressaadile, selle asja omand konfiskeerimisel riigile üle ei lähe ja üldjuhul võib omanik asja riigilt välja nõuda. Juhul, kui asi mingil põhjusel pärast konfiskeerimist ei säili, tekib omanikul KarS § 85 lg 2 teise lause alusel õigus saada riigilt selle eest hüvitist. KarS § 83^1 lg 3 teisest lausest tuleneb üldine põhimõte, mille kohaselt on kolmanda isiku rikutud õiguste heastamisele suunatud nõudel eelisõigus riigi konfiskeerimisnõude ees. Ehkki KarS § 83^1 lg 3 teine lause reguleerib otsesõnu vaid süüteoga saadud vara konfiskeerimist, kehtib sellest sättest tulenev põhimõte analoogia korras enamasti ka teiste konfiskeerimise liikide puhul. Kohus võib teha konfiskeerimisotsustuse ka siis, kui pole selge, kas eksisteerib mõni riigi konfiskeerimisnõudega konkureeriv kolmanda isiku nõue või mitte. Konfiskeerimisotsustuse jõustumisel tekib kolmandal isikul KarS § 85 lg 2 alusel riigi konfiskeerimisnõudele pandiõigus, mis tagab kolmanda isiku nõuet konfiskeerimisotsustuse adressaadist võlgniku vastu. Seega tekib konfiskeerimisel KarS § 85 lg 2 alusel õigussuhe, kus riik (pantija) vastutab talle kuuluva konfiskeerimisnõudega (pandi ese) selle eest, et kolmanda isiku (pandipidaja) nõue konfiskeerimisotsustuse adressaadist võlgniku vastu saaks täidetud. KarS § 85 lg 2 alusel tekkiv kolmanda isiku pandiõigus riigi konfiskeerimisnõudele tagab üksnes sellist kolmanda isiku nõuet, mis on seotud konfiskeerimise objektiks oleva varaga. Kolmanda isiku pandiõigus riigi konfiskeerimisnõudele tekib konfiskeerimisotsustuse jõustumisel vahetult seaduse (KarS § 85 lg 2) alusel ja seda ei pea eraldi seadma. Selline pandiõigus tekib ka juhul, kui konfiskeerimisotsustuse tegemise ajaks ei ole riik kolmanda isiku nõude olemasolust teadlik, kolmas isik pole nõuet võlgniku vastu veel esitanud või nõue on konfiskeerimise ajal vaieldav. KarS § 85 lg 2 alusel tekkivale kolmanda isiku pandiõigusele kohalduvad analoogia korras asjaõigusseaduse 8. osa 2. peatüki 3. jao ("Õiguste pantimine") sätted niivõrd, kuivõrd konfiskeerimise kui avalik-õigusliku meetme olemus seda ei välista.
KrMS § 37 lg-s 1 sätestatud kahju mõiste ei ole täielikult kattuv kahju mõistega tsiviilõiguses (VÕS § 128). Kahju tekitamist KrMS § 37 lg 1 mõttes tuleb käsitada üldisemalt - eeskätt kui isiku õigushüvede kahjustamist või ründamist. Sellega võib, kuid alati ei pruugi kaasneda rikutud hüveolukorra taastamisele või heastamisele suunatud (tsiviilõigusliku) nõudeõiguse tekkimine. Kannatanu menetlusseisundit loovast kahjust saab rääkida ka olukorras, kus isikul tsiviilõiguslikku nõudeõigust kuriteo toimepanija vastu ei teki. KrMS § 37 lg-s 1 sätestatud tingimus, mille kohaselt peab kahju olema tekitatud vahetult kuriteoga (või süüvõimetu isiku õigusvastase teoga) tähendab seda, et 1) kannatanu kahju peab olema tekkinud sellistel asjaoludel, mis olulises osas kattuvad menetletava kuriteo koosseisulistele tunnustele vastavate faktiliste asjaoludega ja 2) kuriteokoosseis, mille järgi kriminaalmenetlus toimub, peab olema määratud kaitsma seda sama õigushüve, mille rikkumisest kannatanu kahju tuleneb. Kannatanu ei pea alati olema kahjustatud õigushüve vahetu kandja. Üksikisikut ei saa käsitada kannatanuna kriminaalmenetluses, mida toimetatakse üksnes kollektiivseid õigushüvesid kaitsva kuriteokoosseisu tunnustel. Hinnates, kas isikut saab käsitada kuriteos kannatanuna, tuleb lähtuda kriminaalmenetluse esemeks oleva kuriteo asjaoludest ja kvalifikatsioonist kujul, nagu need on määratlenud prokuratuur.
Teatud juhtudel võib riigil tekkida tsiviilõiguslik kahju hüvitamise nõue äriühingu maksudeklaratsioonid esitamata jätnud või nendes valeandmeid esitanud juhatuse liikme vastu (vt RKKKo nr 3-1-1-60-07, p-d 43-49). Äriühingu juhatuse liikme poolt maksudeklaratsioonide esitamata jätmise või nendes valeandmete esitamisega riigile tekitatava kahju tuvastamiseks tuleb võrrelda riigi varalist olukorda pärast varjatud maksunõude ilmsikstulekut (maksu- või kriminaalmenetluse käigus) varalise olukorraga, kus riik oleks olnud, kui ta oleks saanud oma maksunõudest teada õigeaegselt esitatud ja tõesest maksudeklaratsioonist (s.t kui juhatuse liige oleks oma deklareerimiskohustust täitnud). Seega saab riigi kahju väljenduda eeskätt riigi maksunõude muutumises täielikult või osaliselt mittesissenõutavaks sel ajal, mille jooksul maksuvõla sissenõudmine deklareerimis-kohustuse rikkumise tõttu viibis. Sellise kahju arvestamiseks tuleb maksuvõla osast, mis õnnestunuks riigil äriühingult viimase majanduslikku olukorda arvestades reaalselt sisse nõuda siis, kui riik oleks maksunõudest teada saanud maksukohustuse tekkimise ajal, lahutada maksuvõla osa, mis õnnestu(nu)ks riigil äriühingult sisse nõuda pärast maksunõudest tegelikku teadasaamist. Juhatuse liikme poolt äriühingu maksudeklaratsioonide esitamata jätmise või nendes valeandmete esitamisega riigile tekitatav kahju võib lisaks maksunõude reaalväärtuse vähenemisele hõlmata ka maksuintressi, arvestatuna maksuvõla sellelt osalt, mis oleks olnud maksukohustuse tekkimise ajal äriühingult sissenõutav.


Viljandi Linnavolikogu eelarve- ja arengukomisjoni põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Viljandi Linnavolikogu eelarve- ja arengukomisjoni põhimääruse kinnitamine
Viljandi Linnavolikogu eelarve- ja arengukomisjoni põhimääruse kinnitamine - sisukord
RT IV, 03.08.2012, 3
Vastu võetud 30.12.2009 nr 23
§ 1. Eelarve- ja arengukomisjon (edaspidi komisjon) moodustatakse Viljandi Linnavolikogu (edaspidi volikogu) poolt vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-le 22 ja 47 ja Viljandi linna põhimääruse § 14, 21 ja 23 alusel volikogu tegevuse paremaks korraldamiseks ning laiema huvidegrupi kaasamiseks linnaelu oluliste küsimuste lahendamisel.
§ 4. Komisjoni tegevusvaldkond on:
(1) kaasaitamine eelarve ja arengukava küsimustes linna tasakaalustatud arengule;
(2) osalemine arengukavade ja eelarvete koostamisel, volikogule komisjoni seisukohtade ja istungite eelnõude ettevalmistamine;
(3) ekspertide ja linnakodanike kaasamine linna arengut puudutavate küsimuste aruteludesse;
(4) linnaeelarve kujundamisel osalemine, ettepanekute tegemine tulude ja kulude planeerimisel;
(5) aastaeelarvete, sh lisaeelarvete läbivaatamine, võimalike muudatusettepanekute tegemine ja eelarvete kinnitamise kohta ettepanekute tegemine;
(6) kohalike maksude, volikogu ja linnavalitsuse poolt kehtestavate teenustariifide läbivaatamine ja vastavate ettepanekute tegemine.
§ 5. Komisjoni ülesandeks on menetleda:
(1) komisjonile suunatud volikogu õigusaktide eelnõusid;
(2) linnavalitsuse poolt komisjoni arvamuse saamiseks või informatsiooniks esitatud materjale;
(3) isikute avaldusi.
§ 6. Komisjonil on õigus:
(6) kasutada komisjoni töö korraldamiseks komisjonile eelarvega eraldatud vahendeid.
§ 7. Komisjoni seisukohad volikogu õigusakti eelnõu suhtes on linnavolikogule otsuste langetamisel soovituslikud. Kui komisjon on volikogu õigusakti eelnõu menetlemisel juhtivkomisjon ja ei toeta eelnõud, siis suunab volikogu selle järgmisele lugemisele.
§ 8. Komisjon on kohustatud:
§ 9. Komisjoni tegevust korraldab ja selle eest vastutab komisjoni esimees.
§ 10. Komisjoni töövormiks on koosolekud, mis toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem, kui üks kord kolme kuu jooksul.
§ 11. Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees, tema äraolekul komisjoni aseesimees. Kokkukutsuja esitab e-posti teel päevakorra ja arutusele tulevad eelnõude projektid.
§ 12. Komisjoni koosolekut juhatab esimees, tema äraolekul aseesimees või nende puudumisel koosolekul viibiv vanim komisjoni liige.
§ 13. Komisjoni koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtavad osa vähemalt pooled komisjoni liikmed. Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega.
§ 14. Lisaks põhiliikmetele võib komisjoni koosolekust sõnaõigusega osa võtta komisjoni mittekuuluv volikogu ja linnavalitsuse liige.
§ 15. Komisjoni töös võib kokkukutsuja palvel osaleda külalisi ja eksperte vastavalt arutusel oleva küsimuse sisule. Neile sõna andmise otsustab koosoleku juhataja.
§ 16. Komisjoni koosolekud protokollitakse. Protokolli kantakse:
§ 17. Vajadusel võib koosolek toimuda elektrooniliselt. Selle otsustab komisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees. Elektroonilise koosoleku korral saadab volikogu sekretär komisjoni liikmetele e-posti teel koosoleku päevakorra ja materjalid. Komisjoni liikmed edastavad oma seisukohad kokkulepitud ajaks samuti e-posti teel. Lubatud on ka komisjoni üksiku liikme koosolekul osalemine elektrooniliselt. Sel juhul edastab ta oma seisukohad e-posti teel ja need lisatakse protokollile.
§ 18. Küsimuste menetlemine komisjonis.
§ 19. Komisjoni liikmete töö hüvitatakse volikogu poolt kehtestatud korras.
§ 20. Komisjoni likvideerib või reorganiseerib volikogu.
§ 21. Tunnistada kehtetuks 28.03.2003 määrus nr 24 „Viljandi Linnavolikogu eelarve- ja arengukomisjoni põhimääruse kinnitamine“.
§ 22. Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist.


Saue valla eelarvest makstavate sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Saue valla eelarvest makstavate sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord
Saue valla eelarvest makstavate sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord - sisukord
§ 2 Toetuste liigid ja määrad
§ 41 Ülesannete delegeerimine
§ 12 Kasuperetoetus
§ 14 Ravimitoetus
§ 15 Taastusravi- ja rehabilitatsioonitoetus
§ 16 Viipekeele tõlketeenuse toetus
§ 161 Invatranspordi toetus
§ 162 Koolilõpu medali toetus
§ 163 Eestkostetava toetus
§ 164 Asenduskoduteenuse toetus
§ 165 Puudega lapsele osutatavate teenuste toetus
§ 166 Statsionaarset ja ambulatoorset õendusabi ning statsionaarset taastusravi (funktsioone toetav taastusravi)vajava isiku toetus
4 Perekonna sissetulekust sõltuvad toetused
§ 17 Toetuse taotlemise ja maksmise alused
§ 18 Kooli- ja lasteaiatoidu toetus
§ 181 Hoolekandeasutuse teenuse toetus
§ 182 Õpilaskodu kulude toetus
§ 183 Koolieelse lasteasutuse omaosaluse toetus
§ 191 Vältimatu abi toetus
§ 20 Avalduse vormide kinnitamine
§ 211 Määruse rakendamine
RT IV, 06.04.2016, 26
Vastu võetud 28.01.2010 nr 4
27.10.2011 01.01.2012
29.03.2012 02.04.2012
27.09.2012 05.10.2012
27.11.2014 RT IV, 04.12.2014, 7 07.12.2014
26.02.2015 RT IV, 04.03.2015, 11 01.06.2015
28.03.2016 RT IV, 06.04.2016, 4 09.04.2016, määruses on läbivalt asendatud sõnad "eelarve- ja raamatupidamisosakond" sõnaga "rahandusosakond" vastavas käändes
Määrus kehtestatakse “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 6 lõike 1 ja lõike 3 punkti 1, § 22 lõike 1 punkti 5 ja lõike 2, „Sotsiaalseadustiku üldosa seaduse“ § 15 punkti 2 ning „Sotsiaalhoolekande seaduse“ § 14 lõigete 1 ja 2 alusel.
[RT IV, 06.04.2016, 4 - jõust. 09.04.2016, rakendatakse alates 1.04.2016]
Veaparandus. Preambuli tekst viidud vastavusse muutva määrusega Riigi Teataja seaduse § 10 lg 4 alusel.
(1) Määruse eesmärk on kehtestada sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Saue vallas ning seeläbi suurendada inimeste iseseisvat toimetulekut, soodustada vähekindlustatud ja/või toimetulekuraskustega perede toimetulekut ning luua laste arenguks võrdsed võimalused.
(2) Saue valla eelarvest makstavate sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord (edaspidi määrus) reguleerib Saue valla eelarvest ja riigieelarvest vallale sotsiaaltoetuse ja -teenuste osutamise toetuseks eraldatud vahenditest makstavate täiendavate sotsiaaltoetuste (edaspidi toetus) taotlemise tingimusi ja korda Saue vallas.
(3) Määrusega sätestatud toetuste ja menetlusele kohaldatakse sotsiaalseadustiku üldosa seadust. Vastuolu korral määruse ja sotsiaalseadustiku üldosa seaduse vahel kohaldatakse seaduses sätestatut.
§ 2. Toetuste liigid ja määrad
(1) Eraldatavad sotsiaaltoetused on perekonna sissetulekust sõltuvad ja mittesõltuvad.
(2) Sotsiaaltoetuste suurused kehtestab Saue Vallavolikogu eraldi määrusega, kui määrusega ei ole sätestatud teisiti.
Toetust on õigus saada isikul, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on olnud Saue vald vähemalt kuus kuud enne toetuse taotlemist, va määruses sätestatud erandid.
2) üksikvanem – vanem, kes kasvatab last üksi ja leibkonnas puudub teine vanem. Eelkõige loetakse üksikvanemaks vanem, kellel on õigus riiklikule üksikvanema lapse toetusele või kelle lapse teine vanem on surnud. Vallavalitsusel on õigus rakendada üksikvanema mõistet ka vanemale, kes kinnitab oma allkirjaga, et kasvatab last üksinda ja esitab vallavalitsusele selle tõendamiseks vastavad andmed ja dokumendid (abielu lahutust tõendav dokument, määratud elatisraha, hooldusõigus jne), mille õigsust on vallavalitsusel õigus kontrollida läbi ametlike andmekogude ning avalike infokanalite.
[RT IV, 05.03.2014, 20 - jõust. 08.03.2014]
4) sotsiaalkomisjon – Saue Vallavolikogu sotsiaalkomisjon;
5) sotsiaaltöötaja – vastava erialase ettevalmistusega sotsiaaltööd tegev Saue vallavalitsuse ametnik või töölepinguline töötaja;
6) (lapse)vanem – lapse vanem või muu isik, kes on lapse seaduslik esindaja.
[Paragrahv 4 punkt 6 lisatud vastavalt vastavalt Saue Vallavolikogu 27.10.2011 määrusele nr 11.]
§ 41. Ülesannete delegeerimine
(1) Delegeerida "Sotsiaalhoolekande seaduse" §-des 10,11, 70, 111, 112, 119, 121, 127, 129, 130, 134, 135, 136, 138, 139, 142, 143, 144 ja 146 sätestatud kohaliku omavalitsuse üksuse ülesanded Saue Vallavalitsusele.
(2) Saue Vallavalitsusel on õigus määrata "Haldusmenetluse seaduse" § 8 lõike 2 alusel struktruuriüksus, ametnik või ametnikud, kelle ülesandeks on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ülesannete täitmine, kui see ei ole määratud volikogu määrusega.
(1) Sotsiaaltoetuse taotlemiseks esitab isik vallavalitsusele järgmised dokumendid:
1) vormikohane allkirjastatud avaldus paberkandjal või digitaalselt allkirjastatud avaldus elektrooniliselt;
2) taotleja ja taotluse esitaja isikut tõendav dokument; digitaalselt allkirjastatud avalduse puhul ei ole vaja esitada isikut tõendavat dokumenti avalduse allkirjastajal;
4) kulutusi tõendavad dokumendid hüvitiste saamiseks.
[Paragrahv 5 lõike 1 sõnastust muudetud vastavalt Saue Vallavolikogu 27.10.2011 määrusele nr 11.]
(3) Toetust ei saa taotleda tagasiulatuvalt.
(1) Toetuse määramise otsustab isiku avalduse alusel vallavalitsus, va käesolevas määruses sätestatud erandid, järgmiselt:
1) 3. peatükis sätestatud toetused, toimetulekutoetus ja vajaduspõhine peretoetus makstakse välja vallavalitsuse sotsiaalvaldkonda juhtiva abivallavanema poolt kinnitatud nimekirja alusel;
2) 4. peatükis sätestatud toetused makstakse välja vallavalitsuse korralduse alusel.
8) taotlejal on täitmata rahalisi kohustusi Saue valla ees;
9) taotleja sureb enne taotluse rahuldamist.
[Paragrahv 6 lõiget 3 täiendati punktidega 8 ja 9 vastavalt Saue Vallavolikogu 27.10.2011 määrusele nr 11.]
(4) Sotsiaaltoetuse määramisest keeldumise otsustab vallavalitsus põhjendatud korraldusega, mis tehakse taotlejale teatavaks seaduses sätestatud korras.
(5) Toetuse taotluse menetlemisel lähtutakse õigusaktides sätestatud tähtaegadest.
(1) Eraldatud toetuse maksab paragrahv 6 lõikes 1 sätestatud dokumendi alusel välja rahandusosakond toetuse saaja arvelduskontole või sularahas vallavalitsuse kassast.
(2) Taotleja nõusolekul võib Saue Vallavalitsus korralduse alusel makstava toetuse välja maksta taotleja poolt volitatud isiku arvelduskontole, teenust osutanud asutusele või muule isikule.
(1) Kui isik on esitanud toetuse saamiseks valeandmeid või on jätnud teatamata andmete muutumisest, mis tingivad toetuse maksmise lõpetamise, siis tagastab isik saadu vabatahtlikult.
1) laps registreeritakse sündimisel Saue valla elanikuks;
2) mõlemad lapse vanemad on Saue valla elanikud lapse sünni hetkel ja toetuse taotlemisel;
3) mõlemad lapse vanemad on toetuse väljamaksmise hetkel Saue valla elanikud olnud vähemalt toetuse väljamaksmise aastale eelneva aasta 31. detsembri seisuga.
(2) Kui Saue valla elanik on ainult üks lapse vanematest, siis makstakse sünnitoetust pool toetusmäärast.
(6) Sünnitoetust makstakse välja kahes osas: pool peale lapse sündi ning teine pool aasta möödumisel toetuse esimese osa väljamaksmisest. Teine poolt toetust makstakse välja tingimusel, et selle väljamaksmise ajal on endiselt täidetud lõikes 1 sätestatud tingimused. Kui toetuse teise osa väljamaksmise ajaks ei ole üks lapse vanematest enam Saue valla elanik, siis makstakse toetuse teine osa välja suuruses, mis vastab ühele neljandikule toetusmäärast. Kui toetuse teise osa väljamaksmise ajaks on ennast Saue valda sisse kirjutanud mõlemad lapse vanemad, siis ei muudeta väljamaksmisele kuuluva toetuse teise osa suurust.
(7) Sünnitoetust on õigus taotleda kuni kuus kuud peale lapse sündi.
(8) Sünnitoetuse maksab välja rahandusosakond vallavalitsusele esitatud vormikohase sünnitoetuse avalduse alusel.
(1) Matusetoetust makstakse Saue valla elaniku surma korral isikule, kes esitab vallavalitsusele surmatõendi originaali, olenemata taotleja elukohast.
(2) Matusetoetust on õigus taotleda kuni üks kuu peale isiku surma.
(3) Matusetoetuse maksab välja rahandusosakond vormikohase avalduse, isikut tõendava dokumendi, surmatõendi originaali ja Eesti rahvastikuregistri väljavõtte alusel.
(1) Esmakordselt kooli mineva lapse toetust makstakse vanemale tingimusel, et laps ja lapse vanemad on Saue valla elanikud ning mõlemad lapse vanemad on Saue valla elanikud olnud lapse kooliminemise aastale eelneva aasta 31. detsembril. Kui Saue valla elanik on kooliminemise hetkel ja kooliminemise aastale eelneva aasta 31. detsembril ainult üks lapse vanematest, siis makstakse toetust pool toetusmäärast. Eelnimetatud tingimustele vastaval üksikvanemal on õigus saada toetust kogu toetusmäära ulatuses.
[Paragrahv 11 lõike 1 sõnastust muudetud vastavalt Saue Vallavolikogu 27.10.2011 määrusele nr 11.]
(2) Esmakordselt koolimineva lapse toetust makstakse taotleja poolt esitatud vormikohase avalduse alusel. Toetust on õigus taotleda alates 1. augustist kuni 30. novembrini.
[Paragrahv 11 lõike 2 sõnastust muudetud vastavalt Saue Vallavolikogu 27.10.2011 määrusele nr 11.]
(3) Esmakordselt koolimineva lapse toetus makstakse lapse kooli minemise kuupäeval kehtivas toetuse määras.
(4) [Kehtetu - RT IV, 06.04.2016, 4 - jõust. 09.04.2016, rakendatakse alates 1.04.2016]
§ 12. Kasuperetoetus
(1) Kasuperetoetust makstakse isikule, kellega vallavalitsus on sõlminud perekonnas hooldamise lepingu Saue valla elanikuks oleva hooldust vajava lapse perekonnas hooldamiseks. Kasuperetoetuse taotlemiseks ei pea isik olema Saue valla elanik.
(2) Kasuperetoetust makstakse üks kord kuus perekonnas hooldamise lepingu alusel.
(1) Lapsehoiutoetust makstakse lapsevanemale tingimusel, et laps ning mõlemad lapse vanemad on Saue valla elanikud ja laps ei ole kantud ühegi koolieelse lasteasutuse nimekirja. Kui Saue valla elanik on ainult üks lapse vanematest, siis makstakse toetust pool toetusmäärast. Üksikvanemal on õigus saada toetust kogu toetusmäära ulatuses. Koduse lapse toetust on õigus taotleda ka nendel isikutel, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Saue vald olnud vähem kui kuus kuud.
(2) Õigustaotleda ja saada toetust tekib pärast lapse 1,5 aastaseks saamist ning lõppeb lapse minekul koolieelsesse lasteasutusse või 30. juunil enne esmakordselt üldhariduskooli õppima asumist.
(3) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja vallavalitsusele isikut tõendava dokumendi, va kui avaldus on allkirjastatud digitaalselt ja vormikohase avalduse.
(5) Toetust makstakse taotleja avalduse rahuldamise korral alates nõuetekohase avalduse esitamise kuule järgneva kalendrikuu 1. kuupäevast. Toetus kantakse üle taotleja poolt taotluses näidatud arvelduskontole iga kalendrikuu 15. kuupäevaks eelmise kuu eest. Toetust ei maksta juuli kuu eest.
(6) Kui muutub väljamakstava toetuse suuruse aluseks olev asjaolu – üks lapsevanem registreerib ennast elama teise omavalitsuse territooriumile või teine lapsevanem registreerib ennast Saue valla elanikuks, siis makstakse koduse lapse toetust muutunud summas alates sellest kalendrikuust, mil muutus toetuse suuruse aluseks olev asjaolu.
(7) Koduse lapse toetuse maksmine lõpetatakse abivallavanema kinnitatud nimekirja alusel, kui on langenud ära toetuse maksmise aluseks olevad asjaolud - toetuse saaja ja/või laps registreerivad ennast elama teise omavalitsusüksuse territooriumile või laps hakkab käima koolieelses lasteasutuses või üldhariduskoolis.
(8) Koduse lapse toetuse maksmine lõpetatakse alates sellest kalendrikuust, mil tekkis toetuse maksmise lõpetamise alus - toetuse maksmise lõpetamise kuu eest toetust ei maksta.
[Paragrahv 13 sõnastus muudetud Saue Vallavolikogu 29.03.2012 määrusega nr 8.]
§ 14. Ravimitoetus
(1) Ravimitoetust makstakse:
1) riiklikku pensioni (va toitjakaotuspensioni) saavale isikule retseptiravimite kompenseerimiseks tingimusel, et isik on Saue valla elanik ega teeni sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu;
[Paragrahv 14 lõike 1 punkti 1 sõnastust muudetud vastavalt Saue Vallavolikogu 27.10.2011 määrusele nr 11.]
2) lapsevanemale puudega lapse retseptiravimite kompenseerimiseks tingimusel, et lapsevanem ja laps on Saue valla elanikud.
(2) Ravimitoetuse taotlemiseks esitab taotleja vormikohase avalduse, millele on lisatud kuludokumendid.
[Paragrahv 14 lõike 2 sõnastust muudetud vastavalt Saue Vallavolikogu 27.10.2011 määrusele nr 11.]
(3) Toetust on õigus taotleda üks kord kalendriaastas kuni 7. detsembrini jooksval aastal nende kulude hüvitamiseks, mis on tehtud perioodil taotluse esitamise aastale eelneva kalendriaasta detsembrikuust kuni jooksva aasta 30. novembrini.
[Paragrahv 14 lõike 3 sõnastust muudetud vastavalt Saue Vallavolikogu 27.10.2011 määrusele nr 11.]
(4) Ravimitoetust makstakse üks kord kalendriaastas vallavolikogu poolt kehtestatud ravimitoetuse piirsumma ulatuses, kuid mitte rohkem kui on tegelikud kulud esitatud kuludokumentide põhjal. Raske ja sügava puudega isikutele makstakse ravimitoetust kahekordse piirsumma ulatuses.
(5) [Kehtetu - RT IV, 06.04.2016, 4 - jõust. 09.04.2016, rakendatakse alates 1.04.2016]
§ 15. Taastusravi- ja rehabilitatsioonitoetus
(1) Toetust makstakse abi-, hooldus- ja rehabilitatsioonivahendite ostmiseks ning taastusravi eest tasumiseks:
1) riiklikku pensioni saavale Sotsiaalkindlustusameti poolt tuvastatud puuet omavale Saue valla elanikule või vanaduspensioni saavale isiklikku abivahendi kaarti omavale Saue valla elanikule, kes ei teeni sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu;
[RT IV, 04.03.2015, 11 - jõust. 01.06.2015]
2) puudega lapse vanemale tingimusel, et lapsevanem ja laps on Saue valla elanikud.
(2) Taastusravi- ja rehabilitatsioonitoetust makstakse puude raskusastet omavale isikule rehabilitatsiooniplaani kohase taastusravi kompenseerimiseks, kui mitte rohkem kui 50% omaosaluse maksumusest.
(3) Toetust makstakse taotleja poolt esitatud vormikohase avalduse alusel, millele on lisatud Sotsiaalkindlustusameti poolne puude, selle raskusastme ja lisakulude tuvastamise otsus, arsti ettekirjutus või rehabilitatsiooniplaan, kuludokumendid või abivahendi rentimist tõendavad dokumendid.
(4) Toetust on õigus taotleda üks kord kalendriaastas kuni 7. detsembrini jooksval aastal nende kulude hüvitamiseks, mis on tehtud perioodil taotluse esitamise aastale eelneva kalendriaasta detsembrikuust kuni jooksva aasta 30. novembrini.
[Paragrahv 15 lõike 4 sõnastust muudetakse vastavalt Saue Vallvolikogu 27.10.2011 määrusele nr 11.]
(5) Taastusravi- ja rehabilitatsioonitoetust makstakse vallavolikogu poolt kehtestatud taastusravi- ja rehabilitatsioonitoetus piirsumma ulatuses, kuid mitte rohkem kui on tegelikud kulud esitatud kuludokumentide põhjal.
[Paragrahv 15 lõike 5 sõnastust muudetakse vastavalt Saue Vallvolikogu 27.10.2011 määrusele nr 11.]
(6) [Kehtetu - RT IV, 06.04.2016, 4 - jõust. 09.04.2016, rakendatakse alates 1.04.2016]
§ 16. Viipekeele tõlketeenuse toetus
(1) Toetust makstakse viipekeele tõlketeenuse eest tasumiseks:
1) Sotsiaalkindlustusameti poolt tuvastatud puuet omavale isikule, kes on Saue valla elanik;
2) puudega lapse vanemale tingimusel, et vanem ja laps on Saue valla elanikud.
(2) Toetust makstakse taotleja poolt esitatud vormikohase avalduse alusel, millele on lisatud Sotsiaalkindlustusameti poolne puude, selle raskusastme ja lisakulude tuvastamise otsus ja kuludokumendid.
(3) Toetust on õigus taotleda kuni 7. detsembrini jooksval aastal nende kulude hüvitamiseks, mis on tehtud perioodil taotluse esitamise aastale eelneva kalendriaasta detsembrikuust kuni jooksva aasta 30. novembrini.
(4) Toetust makstakse vallavolikogu poolt kehtestatud piirsumma ulatuses, kuid mitte rohkem kui on tegelikud kulud esitatud kuludokumentide põhjal.
§ 161. Invatranspordi toetus
(1) Toetust makstakse raviasutustesse sõitmiseks kasutatud invatranspordi teenuste eest tasumiseks:
(2) Toetust makstakse taotleja poolt esitatud vormikohase avalduse alusel, millele on lisatud Sotsiaalkindlustusameti poolne puude, selle raskusastme ja lisakulude tuvastamise otsus, kuludokumendid ja raviasutuses viibimist tõendavad dokumendid.
(3) Isikliku transpordi kasutamisel hüvitatakse läbitud kilomeetrid volikogu poolt kehtestatud koefitsiendi alusel.
(4) Toetust on õigus taotleda kuni 7. detsembrini jooksval aastal nende kulude hüvitamiseks, mis on tehtud perioodil taotluse esitamise aastale eelneva kalendriaasta detsembrikuust kuni jooksva aasta 30. novembrini.
(5) Toetust makstakse vallavolikogu poolt kehtestatud piirsumma ulatuses, kuid mitte rohkem kui on tegelikud kulud esitatud kuludokumentide põhjal.
§ 162. Koolilõpu medali toetus
(1) Koolilõpu medali toetust makstakse Saue valla elanikule, kes lõpetab gümnaasiumi kuld- või hõbemedaliga.
(2) Toetuse saajate nimekirja kinnitab vallavalitsus ning teavitab toetuse saajaid neile määratud toetusest.
(3) Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja vallavalitsuse rahandusosakonnale isikut tõendava dokumendi.
§ 163. Eestkostetava toetus
(1) Toetust makstakse Saue valla eestkostel oleva isiku ülalpidamis-, koolitus- või muude kulude katmiseks hoolekande- või õppeasutuse või hooldaja avalduse alusel või vallavalitsuse algatusel.
(2) Toetuse suuruse ja väljamaksmise otsustab vallavalitsus korraldusega, lähtudes volikogu poolt kehtestatud piirmäärast.
[Paragrahvid 161, 162 ja 163 lisatud vastavalt Saue Vallavolikogu 27.10.2011 määrusele nr 11. Muudatus jõustus 1. jaanuaril 2012.]
§ 164. Asenduskoduteenuse toetus
(1) Asenduskoduteenuse toetust makstakse Saue valla eestkostel oleva ja asenduskoduteenusele suunatud lapse eest, et kompenseerida asenduskoduteenuse tegeliku maksumuse ja riigieelarvest rahastatava asenduskoduteenuse maksimaalse maksumuse vahet lapse kohta.
(2) Asenduskoduteenuse teotuse maksmise ning toetuse suuruse iga lapse kohta otsustab vallavalitsus korraldusega volikogu poolt kehtestatud toetuse piirmäära ulatuses. Asenduskoduteenuse toetuse suurus määratakse kuni toetuse määramise kalendriaasta lõpuni.
(3) Toetus makstakse toetuse saaja eest välja otse asenduskoduteenuse osutajale toetuse kasutamise kohta sõlmitud lepingu alusel.
§ 165. Puudega lapsele osutatavate teenuste toetus
(1) Puudega lapsele osutatavate teenuste toetust saab taotleda järgmiste raske või sügava puudega lapsele osutatavatele teenuste eest tasumiseks:
1) päevakeskuse teenus;
4) intervallhoid;
5) nõustamisteenus.
(2) Teenuse rahastamise taotlemiseks esitab taotleja vallavalitsusele vormikohase avalduse, millele on lisatud Sotsiaalkindlustusameti poolne puude, selle raskusastme ja lisakulude tuvastamise otsus ning rehabilitatsiooniplaan. Juhul, kui taotleja on teenuse eest ise tasunud, siis ka teenuse ostmist tõendavad dokumendid (kviitungid, arved, maksekorraldused, lepingud vms).
(3) Toetust käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teenuste eest kokku makstakse vallavolikogu poolt kehtestatud piirsumma ulatuses.
(4) Toetus makstakse toetuse saaja eest välja otse teenuse osutajale toetuse kasutamise kohta sõlmitud lepingu alusel.
(5) Juhul, kui taotleja on tasunud teenuse eest ise ning tema taotlus teenuse kulude kompenseerimise kohta rahuldatakse, makstakse toetus taotlejale kuludokumentide alusel välja sularahas või kantakse üle taotleja näidatud arvelduskontole.
§ 166. Statsionaarset ja ambulatoorset õendusabi ning statsionaarset taastusravi (funktsioone toetav taastusravi)vajava isiku toetus
(1) Statsionaarset ja ambulatoorset õendusabi ning statsionaarset taastusravi (funktsioone toetav taastusravi) vajava isiku toetust võib maksta pidevat kõrvalabi ja põetust vajavale või palliatiivravil olevale isikule.
(2) Teenuse rahastamise taotlemiseks esitab taotleja vallavalitsusele vormikohase avalduse, millele on lisatud Sotsiaalkindlustusameti poolne puude, selle raskusastme ja lisakulude tuvastamise otsus (va juhul kui isik põeb onkoloogilist haigust) ning perearsti või eriarsti suunamiskiri teenusele.
(3) Toetust makstakse ulatuses, mis tagab, et pärast õendusabi või taastusravi teenuse omaosaluse, voodipäevatasu ja vahendite maksumuse tasumist jääb isikule kätte vähemalt kohalik toimetulekupiir.
(4) Toetust makstakse kuni kalendriaasta lõpuni arvete ja kuludokumentide alusel.
4. peatükk Perekonna sissetulekust sõltuvad toetused
§ 17. Toetuse taotlemise ja maksmise alused
(1) Käesolevas peatükis loetletud toetusi võib taotleda vähekindlustatud isik või perekond, kelle majanduslikku olukorda ei saa lahendada regulaarsete sissetulekute või teiste toetuste arvel. Toetust eraldatakse rahaliste vahendite olemasolul inimeste hädavajalike kulutuste katmiseks.
(2) Käesolevas peatükis loetletud Saue valla eelarvest finantseeritavate sotsiaaltoetuste taotlemiseks tuleb esitada vallavalitsusele põhjendatud vormikohane avaldus, sissetulekuid tõendavad dokumendid, kulutusi tõendavad dokumendid, töötu kaart, toetuse väljamaksmise vajadust tõendavad muud dokumendid.
(3) Sotsiaaltöötajal on õigus vajadusel kontrollida taotluse põhjendatust, tehes selleks kodukülastusi ja nõudes välja täiendavaid dokumente.
§ 18. Kooli- ja lasteaiatoidu toetus
(1) Kooli- ja lasteaiatoidu toetust makstakse vähekindlustatud perede lapsele või lapsele, kellel on Sotsiaalkindlustusameti poolt tuvastatud keskmine, raske või sügav puue ning eriarsti otsuses märgitud haigusest tulenevad täiendavad kulud toidule.
(2) Kooli- ja lasteaiatoidu toetuse taotleja esitab vallavalitsusele põhjendatud avalduse, lapsevanema(te) palgatõendi(d), vajadusel lasteaia- või koolitõendi.
(3) Juhul, kui toetust taotletakse puudega lapsele, esitab toetuse taotleja vallavalitsusele vormikohase avalduse, millele on lisatud Sotsiaalkindlustusameti poolne puude, selle raskusastme ja lisakulude tuvastamise otsus ning rehabilitatsiooniplaan.
(4) Kooli- ja lasteaiatoidu toetus määratakse lähtudes iga avalduse põhjendatusest kuni õppeaasta või puude kehtivuse lõpuni sõltuvalt sellest, milline tärmin varem saabub.
(5) Vallavalitsusel on õigus lõpetada vähekindlustatud pere lapsele määratud toetuse maksmine juhul kui pere majanduslik olukord on paranenud ning tegemist ei ole enam vähekindlustatud perega. Toetuse maksmise lõpetamisest teatatakse ette vähemalt 1 kalendrikuu.
(6) Lapsele, kellel on Sotsiaalkindlustusameti poolt tuvastatud keskmine, raske või sügav puue ning eriarsti otsuses märgitud haigusest tulenevad täiendavad kulud toidule ning kui laps ei kasuta lasteasutuse poolt pakutavat toitlustusteenust, makstakse toetust volikogu kehtestatud piirmäära ulatuses. Toetus makstakse lapsevanemale välja sularahas või kantakse üle tema poolt näidatud arvelduskontole.
(7) Kooli- ja lasteaiatoidu toetus kantakse vastava kooli või lasteaia toitlustaja poolt esitatud arvete alusel viimase arvelduskontole.
(8) Juhul, kui lapsevanem on tasunud lapse toitlustuskulud ise ning tema taotlus toitlustuskulude kompenseerimise kohta rahuldatakse, makstakse toetus kuludokumentide alusel lapsevanemale välja sularahas või kantakse üle tema poolt näidatud arvelduskontole.
§ 181. Hoolekandeasutuse teenuse toetus
(2) Hoolekandeasutuse teenuse toetust makstakse:
1) isikule tema paigutamisel üldhooldekodusse;
2) 18 kuni 30 aastasele Sotsiaalkindlustusameti otsusega erihoolekandeteenusele suunatud isikule, kui erihoolekande asutusse paigutatud isik (teenuse saaja) ja tema seaduslik esindaja ja/või ülalpidaja (teenuse eest tasuja) on olnud Saue valla elanikud hiljemalt toetuse taotlemise aastale eelneva aasta 31. detsembri seisuga.
(3) Hoolekandeasutuse teenuse toetuse suuruse iga toetuse saaja kohta otsustab vallavalitsus korraldusega volikogu poolt kehtestatud toetuse piirmäära ulatuses, arvestades toetuse saaja ja/või tema ülalpidajate varalisi võimalusi teenuse eest tasumiseks.
(4) Kui toetuse saajal puuduvad ülalpidajad, siis ei ole vallavalitsus toetuse suuruse määramisel seotud volikogu poolt kehtestud toetuse suuruse piirmääraga.
(5) Kui toetuse saajal on seadusjärgsed ülalpidajad, siis lähtub vallavalitsus toetuse suuruse määramisel lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodule täiendavalt volikogu poolt kehtestatavast kohalikust toimetulekupiirist põhimõttel, et teenuse eest tasuva isiku leibkonna dokumenteeritava tulu ja teenuse eest tasutava summa vahe jagatuna leibkonna liikmete arvuga oleks suurem kui kohalik toimetulekupiir.
(6) Toetus makstakse toetuse saaja eest välja otse hoolekandeteenust osutavale asutusele isikupõhiselt esitatud arvete alusel.
[Paragrahv 18 1 lisatud vastavalt Saue Vallavolikogu 27.10.2011 määrusele nr 11.
Paragrahv 181 sõnastus muudetud vastavalt Saue Vallavolikogu 27.09.2012 määrusele nr 16.]
§ 182. Õpilaskodu kulude toetus
(1) Toetust makstakse vähekindlustatud pere lapse või Saue valla eestkostel oleva isiku õpilaskodu kulude katmiseks lapsevanema, hoolekande- või õppeasutuse või hooldaja avalduse alusel või vallavalitsuse algatusel.
(2) Juhul, kui toetust taotletakse vähekindlustatud pere lapse õpilaskodu kulude katmiseks, esitab lapsevanem vallavalitsusele põhjendatud avalduse, lapsevanemate palgatõendid ja õppeasutuse tõendi.
(3) Toetuse perioodi pikkuse, suuruse ja väljamaksmise otsustab vallavalitsus oma korraldusega.
(4) Vallavalitsusel on õigus lõpetada vähekindlustatud pere lapsele määratud toetuse maksmine juhul kui pere majanduslik olukord on paranenud ning tegemist ei ole enam vähekindlustatud perega. Toetuse maksmise lõpetamisest teatatakse ette vähemalt 1 kalendrikuu.
(5) Toetus makstakse toetuse saaja eest välja otse õpilaskoduteenuse osutajale toetuse kasutamise kohta sõlmitud lepingu alusel.
§ 183. Koolieelse lasteasutuse omaosaluse toetus
(1) Toetust makstakse koolieelse munitsipaallasteasutuse kulude vanemate poolt kaetava osa kompenseerimiseks.
(2) Koolieelse lasteasutuse omaosaluse toetust makstakse vähekindlustatud perede laste eest või lapse eest, kellel on Sotsiaalkindlustusameti poolt tuvastatud raske või sügav puue ning kes kasutab puudest tulenevalt ja nõustamiskomisjoni soovituse alusel lasteaiakohta erilasteaias või lasteaia erirühmas.
(3) Koolieelse lasteasutuse omaosaluse toetuse taotleja esitab vallavalitsusele põhjendatud avalduse, lapsevanema(te) palgatõend(id) või Sotsiaalkindlustusameti poolse puude, selle raskusastme ja lisakulude tuvastamise otsuse ja omaosaluse arve.
(4) Koolieelse lasteasutuse omaosaluse toetus määratakse lähtudes iga avalduse põhjendatusest kuni õppeaasta lõpuni.
(6) Toetus makstakse toetuse saaja eest välja otse koolieelse lasteasutuse teenuse osutajale arve alusel.
(7) Juhul, kui lapsevanem on tasunud omaosaluse ise ning tema taotlus omaosaluse kompenseerimise kohta rahuldatakse, makstakse toetus kuludokumentide alusel lapsevanemale välja sularahas või kantakse üle tema poolt näidatud arvelduskontole.
(1) Ühekordset toetust makstakse raskesse majanduslikku olukorda sattunud Saue valla elanikule:
1) õnnetusjuhtumi või kriisiolukorra (pereliikme haigus või invaliidistumine, loodusõnnetus, tulekahju, vargus või muu ettenägematu asjaolu) tagajärgede likvideerimisega seotud kulude osaliseks hüvitamiseks;
2) muude erakorraliste põhjendatud kulutuste hüvitamiseks.
(2) Ühekordse toetuse maksmise otsustab vallavalitsus sotsiaaltöötaja ettepanekul ja vajadusel sotsiaalkomisjoni arvamust arvestades oma korraldusega.
(3) Ühekordse toetuse suuruse otsustab Saue Vallavalitsus.
§ 191. Vältimatu abi toetus
(1) Vältimatu abi toetus on elatusvahenditeta isikule osutatav rahaline või mitterahaline toetus, mis lisaks isiku olukorras vajalikele sotsiaalhoolekandelistele abinõudele (toit, riietus, ajutine peavari) aitab kaasa isiku väljapääsemisele abitust olukorrast.
(2) Vältimatu abi toetuse maksmise otsustab vallavalitsus oma korraldusega sotsiaaltöötaja ettepanekul pärast taotleja olukorra kontrollimist.
(3) Vältimatu abi toetuse suuruse otsustab vallavalitsus, arvestades volikogu poolt kehtestatud piirmäära, kusjuures vajadusel ja võimalusel tehakse raha väljamakse otse teenuse osutajale.
[Paragrahv 19 1 lisatud vastavalt Saue Vallavolikogu 27.10.2011 määrusele nr 11.]
§ 20. Avalduse vormide kinnitamine
§ 211. Määruse rakendamine
(1) Määruse § 9 lõige 1 ja § 11 lõige1 jõustuvad 1. jaanuaril 2011.
(2) Kuni 31. detsembrini 2010 makstakse sünnitoetust lapse sünni puhul ühele lapse vanematest tingimusel, et laps registreeritakse sündimisel Saue valla elanikuks, mõlemad lapse vanemad on lapse sünni hetkel Saue valla elanikud ning vähemalt üks lapse vanem on olnud Saue valla elanik vähemalt 6 kuud. Kui Saue valla elanik on ainult üks lapse vanematest, siis makstakse sünnitoetust pool toetusmäärast. Üksikvanemal on õigus saada sünnitoetust kogu toetusmäära ulatuses.
(3) Kuni 31. detsembrini 2010 makstakse esmakordselt koolimineva lapse toetust lapsevanemale tingimusel, et laps on Saue valla elanik ning mõlemad lapse vanemad on lapse kooliminemise hetkel Saue valla elanikud olnud vähemalt 6 kuud. Kui Saue valla elanik on 6 kuud olnud ainult üks lapse vanematest, siis makstakse toetust pool toetusmäärast. Üksikvanemal on õigus saada toetust kogu toetusmäära ulatuses.
Määrus jõustub 1. märtsist 2010. a.


text:
3-2-1-83-04 Riigikohus 16.09.2004
Ringkonnakohus rikkus TsMS § 330 lg 4, sest ei põhjendanud, miks maakohtu poolt usaldusväärseks ja piisavaks loetud tõendid apellatsioonikohtu arvates seda ei ole.
Korteriühistu asutamisega esindab valitseja asemel korteriomanike ühiseid huve korteriühistu, kes võib KOS § 14 lg-st 5 tulenevalt esitada kohtusse hagi korteriomandi võõrandamiseks.
3-2-1-76-04 Riigikohus 14.06.2004
Kui korteriomanik rikub teiste korteriomanike õigusi, mis tulenevad korteriomandi mõtteliste osade majandamisest, siis KÜS § 2 lg 1 järgi on korteriühistul õigus esitada oma nimel hagi korteriomanike rikutud õiguste kaitseks.
KÜS § 2 lg 1 kohaselt on korteriühistu korteriomandiseaduses sätestatud korteriomanike loodud mittetulundusühistu, mille eesmärgiks on korteriomandi eseme osaks olevate ehitiste ja maatüki mõtteliste osade ühine majandamine ja korteriühistu liikmete ühiste huvide esindamine.
Korteriühistu majandusalane tegevus ei ole samastatav AÕS § 72 lg 1 kohase kaasomanike kokkuleppega. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsus nr 3-2-1-105-02.

matches:
Riigikohus
§ 330
§ 14
Riigikohus
§ 2
§ 2
§ 72