Lüllemäe Põhikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Lüllemäe Põhikooli põhimäärus
Lüllemäe Põhikooli põhimäärus - sisukord
§ 5 Kooli teeninduspiirkond
§ 7 Struktuur, hariduse liik ja hariduse tase
§ 8 Tegevuse alusväärtused ja ülesanded
2 Õppe- ja kasvatuse korralduse alused
§ 9 Lasteaia õppekava
§ 10 Põhikooli õppekava, õppevahendid
§ 11 Õppe- ja kasvatuse korraldus lasteaias
§ 12 Õppe- ja kasvatuse korraldus põhikoolis
§ 14 Motiveerimine ning tugi- ja mõjutusmeetmed
§ 17 Täiskasvanute koolitus
§ 19 Toitlustamine
§ 21 Vaimne ja füüsiline turvalisus
3 Lapsed, õpilased, vanemad
§ 22 Lasteaeda vastuvõtt ja väljaarvamine
§ 23 Põhikooli vastuvõtt ja väljaarvamine
§ 24 Õppes osalemine
§ 25 Lapse/õpilase arengu toetamine
§ 26 Haridusliku erivajadusega lapse/õpilase toetamine
§ 27 Õpilaste tunnustamine
§ 28 Lasteaialaste õigused
§ 31 Vanemate õigused ja kohustused
4 Koolielu korraldamine
§ 32 Kooli dokumentatsioon
§ 33 Juhtimine, direktor
§ 37 Koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus
§ 38 Konkursi korraldamine ja atesteerimine
§ 40 Eelarve ja rahalised vahendid
§ 41 Asjaajamine ja aruandlus
§ 44 Kooli ümberkorraldamine, kooli pidamise üleandmine ja tegevuse lõpetamine
§ 45 Kooli põhimääruse kinnitamine ja muutmine
RT IV, 01.06.2018, 19
Vastu võetud 25.05.2018 nr 30
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lg 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lg 2 ja koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lg 3 alusel.
Kooli ametlik ja täielik nimetus on Lüllemäe Põhikool (edaspidi kool). Ametlik lühend puudub.
Kool asub Valga vallas. Kooli aadress on Lüllemäe küla, Valga vald, 68116, Valgamaa. Üks lasteaiarühm tegutseb aadressil Kaagjärve küla, Valga vald, 68115, Valgamaa.
(2) Kool on Valga valla munitsipaalomandis olev Valga Vallavalitsuse hallatav õppeasutus, mis võimaldab koolieast nooremate laste hoidu ja alushariduse omandamist ning õpilastele põhihariduse omandamist.
(5) Kooli tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades koolieelse lasteasutuse seaduse ja põhikooli ja gümnaasiumiseaduse erisusi.
§ 5. Kooli teeninduspiirkond
Kool on elukohajärgseks kooliks Valga valla lastele ja õpilastele. Vabade kohtade olemasolul võib vastu võtta väljaspool teeninduspiirkonda elavaid lapsi.
(3) Kool võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab kooli direktor.
§ 7. Struktuur, hariduse liik ja hariduse tase
(1) Kool koosneb põhikoolist ning Lüllemäe ja Kaagjärve sõime- ja lasteaiarühmadest.
(2) Lasteaias antava hariduse tase on alusharidus, võimaldades päevahoidu ja alushariduse omandamist lastele vanuses üks aasta ja viis kuud kuni seitse eluaastat.
§ 8. Tegevuse alusväärtused ja ülesanded
2. peatükk Õppe- ja kasvatuse korralduse alused
§ 9. Lasteaia õppekava
(1) Kooli lasteaia osa (edaspidi lasteaed) õppe- ja kasvatuskorralduse alusdokumendiks on õppekava, mis on koostatud koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava alusel.
(2) Lasteaia õppekava ning tegevus- ja päevakava kehtestab kooli direktor kooli õppenõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
(3) Lasteaia õppekava läbinule annab lasteasutus välja sellekohase õiendi.
§ 10. Põhikooli õppekava, õppevahendid
§ 11. Õppe- ja kasvatuse korraldus lasteaias
(2) Lasteaiarühmad töötavad viiel päeval nädalas.
(5) Lasteaias on õppemaks õppe- ja töövahendite soetamiseks. Õppemaksu suuruse kinnitab vallavalitsus hoolekogu nõusolekul.
§ 12. Õppe- ja kasvatuse korraldus põhikoolis
(1) Õppeaasta algab 1. septembril ja õppeperioodi pikkus on 175 õppepäeva (35 õppenädalat).
(3) Õppeperioodi arvestusühikud on õppetund, õppepäev, õppenädal, õppetrimester ja poolaasta.
(4) Ühes õppenädalas on kuni viis õppepäeva, õppetundide nädalakoormus klasside kaupa on määratud põhikooli õppekavaga.
(5) Õppetunni pikkus on 45 minutit, vahetunni pikkus on vähemalt 10 minutit.
(6) Õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate tegevuste järjestus ning ajaline kestus määratakse kooli direktori poolt kehtestatud päevakavas.
(7) Õpilase ja vanema teavitamine kooli päevakavast toimub kooli kodukorras sätestatud korras.
(8) Õpilaste hindamine, täiendavale õppetööle jätmine, järgmisse klassi üleviimine ning klassikursust kordama jätmine toimub kooli õppekavas sätestatud korras.
(9) Õpilase ja tema vanemate teavitamine hindamisest toimub kooli kodukorras sätestatud korras.
(10) Põhikooli lõpueksamite korraldamine ja põhikooli lõpetamine toimub haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud tingimustel.
(11) Põhikooli lõpetamise tingimused täitnud õpilasele väljastab kool õppenõukogu otsusel põhikooli lõputunnistuse.
(1) Hariduslike erivajadustega õpilase õppe korraldamisel lähtub kool põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest sätestatust.
§ 14. Motiveerimine ning tugi- ja mõjutusmeetmed
(1) Õppekavavälise tegevuse toetamiseks võib moodustada koolis pikapäevarühma.
(3) Pikapäevarühma vastuvõtu ja väljaarvamise otsustab kooli direktor vanema taotlusel.
(4) Kool võib võimaldada luua täielikult või osaliselt vanemate kulul tegutsevaid huviringe. Saadud tuludest kaetakse juhendajate töötasu ja maksud ning muud ringide tegevuskulud.
(5) Huviringide hulk ja nimetused kinnitatakse iga õppeaasta alguses direktori käskkirjaga lähtudes õpilaste soovidest ja kooli võimalustest. Huviringide töö toimub õppetööst vabal ajal.
§ 17. Täiskasvanute koolitus
(1) Kool töötab täiskasvanute koolitusasutusena koolitusluba mittenõudvas ulatuses st kuni 120 tundi aastas, täiskasvanute koolituse seaduse § 2 alusel.
(2) Kool annab täiskasvanute koolituse läbinud isikutele välja vastava õiendi, kus on koolituse korraldaja nimetus, koolitatava nimi, koolituse aeg, teema, maht tundides ning õiendi number ja väljaandmise kuupäev.
(2) Kooli raamatukogu töö toimub haridus- ja teadusministri sätestatud korras.
§ 19. Toitlustamine
(1) Lasteaialastele tagatakse hommikune, lõunane ja õhtune toitlustamine.
(2) Õpilastele tagatakse lõunane toitlustamine, pikapäevarühma õpilastele õhtuoode.
(3) Põhikooli õpilaste toitlustamise kulud kaetakse vastavalt Haridus- ja teadusministeeriumi poolt kehtestatud korrale.
(4) Vallavalitsus kooskõlastab hoolekoguga ja kinnitab lasteaia toitlustuse maksumuse.
Statsionaarses õppes põhiharidust omandavatele õpilastele osutatakse koolitervishoiuteenust sotsiaalministri kehtestatud korras.
§ 21. Vaimne ja füüsiline turvalisus
(1) Kool rakendab abinõud vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamiseks, tehes koostööd vanematega, vallavalitsusega ning vajadusel politsei ning teiste ametiasutustega.
(2) Õpilaste ja koolitöötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise kord määratakse kindlaks kooli kodukorras.
(3) Kooli üles seatud jälgimisseadmestiku kasutamine toimub kooli kodukorras sätestatud korras.
( 4) Vallavolikogu loodud võimalustest lähtuvalt korraldab kooli direktor laste/õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras.
(4) Hädaolukorra lahendamine toimub direktori kehtestatud plaani kohaselt.
3. peatükk Lapsed, õpilased, vanemad
§ 22. Lasteaeda vastuvõtt ja väljaarvamine
(1) Laste lasteaeda vastuvõtt ja väljaarvamine toimub vanema kirjaliku avalduse alusel Valga Vallavalitsuse sätestatud korras. Kord avalikustatakse kooli veebilehel.
§ 23. Põhikooli vastuvõtt ja väljaarvamine
(1) Koolikohustuslik on laps, kes jooksva aasta 1. oktoobriks saab 7-aastaseks. Õpilane on koolikohustuslik põhihariduse omandamiseni või 17 aastaseks saamiseni.
(2) Õpilaste kooli vastuvõtt toimub vanema kirjaliku avalduse alusel haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel ja korras. Kord avalikustatakse kooli veebilehel.
(3) Õpilastele väljastatakse koolis õppimise perioodiks õpilaspilet lapsevanema või seadusliku hooldaja avalduse alusel.
§ 24. Õppes osalemine
(2) Kool peab arvestust õppest puudumiste üle, teeb kokkuvõtte õppetrimestri jooksul ning teavitab vanemat.
(3) Õppest puudumise teavitamine toimub kooli kodukorras sätestatud korras.
(4) Õppest mõjuva põhjuseta puudunud õpilase suhtes rakendab kool õigusaktides sätestatud meetmeid ning teavitab vanemat kooli kodukorras sätestatud korras.
§ 25. Lapse/õpilase arengu toetamine
(1) Õpetajad jälgivad lapse/õpilase arengut ja toimetulekut koolis ning vajadusel kohandavad õpet lapse/õpilase vajadustest lähtuvalt.
(2) Lapse/õpilase arengu toetamiseks korraldatakse vähemalt üks kord õppeaasta jooksul arenguvestlus kooli direktori sätestatud korras, mille on kooskõlastanud õppenõukogu ja hoolekogu.
§ 26. Haridusliku erivajadusega lapse/õpilase toetamine
(1) Kool ja vallavalitsus võimaldavad haridusliku erivajadusega lastel/õpilastel õppida elukohajärgses koolis, lähtudes kaasava õppe ning lasteaia ja põhikooli õppekavas sätestatud põhimõtetest.
(2) Kooli ja vallavalitsuse koostöös on haridusliku erivajadusega lastele/õpilastele tagatud eripedagoogiline ja logopeediline abi ning psühholoogi teenus.
(3) Haridusliku erivajadusega laste/õpilaste õppe ja arengu toetamiseks vajalike tugispetsialistide koostööd koordineerib direktori poolt määratud pedagoog.
(4) Direktori või õppealajuhataja otsusel rakendatakse haridusliku erivajadusega lapsele/õpilasele kooli lasteaia ja põhikooli õppekavades sätestatud meetmeid.
(5) Haridusliku erivajadusega laste/õpilaste õppe korraldamisel lähtub kool vanema nõusolekul nõustamiskomisjoni soovitustest.
(6) Vanemate teavitamine kooli poolt õpilasele rakendatud tugimeetmetest toimub kooli kodukorras sätestatud korras.
§ 27. Õpilaste tunnustamine
Õpilastele avaldatakse tunnustust haridus- ja teadusministri määruses ning kooli kodukorras sätestatud tingimustel ja korras.
§ 28. Lasteaialaste õigused
2 ) eneseusaldust ja vaimset erksust toetavale tegevusele;
3) moodustada teiste õpilastega õigusaktides sätestatud alustel ning korras liite ja organisatsioone, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlustega;
8) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
(1) Õpilasesinduse tööd reguleerib õpilasesinduse põhimäärus, kus on sätestatud õpilasesinduse valimise kord ja õpilaskonna poolt õpilasesinduse heakskiitmise kord. Kooli õpilasesindus esindab õpilaskonda pädevuse piires koolisisestes suhetes ning suhetes teiste organisatsioonide, asutuste ja isikutega.
(2) Õpilasesinduse tegevust koordineerib kooli huvijuht või selleks direktori poolt määratud õpetaja.
(3) Õpilasesindus on õpilaskonda esindav organ.
(4) Õpilaskonnal on oma põhimäärus, milles sätestatakse õpilaskonna esindus- ja täitevorganite moodustamise kord, nende õigused, kohustused ja vastutus ning töökord.
(5) Õpilaskonna põhimääruse võtab vastu ja seda muudab õpilaskond lihthäälteenamusega õpilaste üldkoosolekul.
(7) Põhimäärus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle 1/2 koosolekul osalejatest.
(8) Õpilaskonna poolt üldkogunemisel heaks kiidetud õpilasesinduse põhimääruse ja selles tehtavad muudatused kehtestab kooli direktor, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
(9) Õpilasesindus valitakse õpilaskonna põhimääruses sätestatud korras.
(10) Õpilasesindus valitakse esimest korda õpilaskonna üldkoosolekul, mille toimumise aja ja koha teatab kooli direktor vähemalt kaks nädalat ette, teavitades sellest õpilasi kooli infotahvlil või muul õpilastele kõige enam kättesaadaval viisil. Koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt 1/2 õpilaskonnast.
4) tutvuda lasteaia õppe-, tegevus- ja päevakavaga;
5) kasvatamist ja õpetamist puudutavate vaidluste lahendamiseks pöörduda õppenõukogu, hoolekogu või direktori poole, samuti vallavalitsuse ja riiklike organite poole;
8) saada nõustamist pedagoogilistes küsimustes;
9) saada kooli valduses olevat teavet õpilase kohta.
1) looma lapsele soodsad tingimused arenemiseks ning alushariduse omandamiseks lasteaias;
4) tasuma igakuiselt lasteaia kulude katmise määra ja toidukulude tasu kooli pidaja kehtestatud korras;
7) tutvuma koolielu reguleerivate aktidega;
8) tegema koostööd kooliga õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras;
9) kasutama meetmeid, mida talle pakub kool või elukohajärgne vallavalitsus;
12) hüvitama õpilase poolt tahtlikult koolile tekitatud varalise kahju õigusaktidega kehtestatud korras;
13) osalema arenguvestlusel ja vanemate koosolekul vähemalt üks kord õppeaastas;
14) informeerima direktorit kirjalikult lapse/õpilase terviseseisundist tulenevatest eritingimustest.
4. peatükk Koolielu korraldamine
§ 32. Kooli dokumentatsioon
(1) Koolil on lisaks õppe- ja kasvatustegevuse alastele kohustuslikele dokumentidele:
3) kodukord;
4) lasteaia ja põhikooli õppekava.
(2) Kooli põhimäärus ja selles tehtavad muudatused kehtestatakse Valga Vallavolikogu poolt. Põhimääruse ja selle muudatuste eelnõu esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(3) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostatakse vähemalt kolmeks aastaks kooli arengukava. Arengukava koostamisel ja muudatuste sisseviimisel arvestatakse sisehindamise aruandes välja toodud kooli tegevuse tugevuste ja parendusvaldkondadega ning hoolekogu, õpilasesinduse ja õppenõukogu arvamusega. Arengukava kinnitatakse Valga Vallavolikogu poolt.
(4) Kooli kodukorra kehtestab kooli direktor, kuulates ära õpilasesinduse, hoolekogu ja õppenõukogu arvamuse. Kodukord on õpilastele ja kooli töötajatele kohustuslik.
(5) Kool avalikustab lasteaia ja põhikooli õppekava, põhimääruse, arengukava ning kodukorra kooli veebilehel ning võimaldab nendega tutvumise paberkandjal kooli kantseleis.
§ 33. Juhtimine, direktor
1) korraldab põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ning koolieelse lasteasutuse seaduses ja nende alusel antud õigusaktides sätestatud dokumentide koostamist ja täitmist;
2) juhib kooli kasvatus-, õppe-, tervishoiu-, majandus-ja finantstegevust koostöös hoolekoguga, õpilasesindusega ja õppenõukoguga;
3) esindab kooli ja teeb oma pädevuse piires tehinguid, mis on suunatud õigus-ja haldusaktides, töölepingus, ametijuhendis ja käesolevas põhimääruses sätestatud ülesannete täitmisele;
4) tagab õppe ja kasvatuse korralduse vastavuse Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud õppekavadele;
5) koostab koostöös hoolekoguga kooli eelarve kava projekti ning esitab selle vallavalitsusele;
6) tagab kooli rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise;
7) korraldab kooli õppenõukogu tööd, kutsub kokku koosolekuid ja nõupidamisi;
8) kinnitab käskkirjaga laste ja õpilaste kooli vastuvõtmise ja kooli nimekirjast kustutamise vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
9) sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab personaliga töölepingud;
10) tagab personalile ohutud töötingimused, tutvustab töötaja tööle võtmisel, samuti töötamise ajal töökorraldusreegleid ning töökaitse-ja tuleohutusnõudeid;
11) kinnitab käskkirjaga kooli tegevust korraldavad dokumendid;
12) annab oma pädevuse piires käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi ning otsuseid;
13) sõlmib lepinguid ning väljastab garantiikirju omaosaluse tagamiseks kooli eelarvevahendite piires;
15) on aruandekohustuslik kooli hoolekogu ja vallavalitsuse ees;
16) esitab kooli hoolekogule ettepaneku pedagoogide ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi läbiviimise korra kehtestamiseks;
17) vastutab vallavolikogu poolt kehtestatud korra alusel kooli vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise eest;
18) vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse ja muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu eest.
(4) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss, mille kuulutab välja ja mille läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus.
(5) Direktoriga sõlmib töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
(6) Direktori äraolekul asendab teda direktori käskkirjaga määratud isik.
(2) Õppenõukogu liikmeteks on kõik kooli pedagoogid ning esimees on kooli direktor.
(2) Hoolekogu moodustamise kord ja töökord kehtestatakse Valga Vallavolikogu poolt.
(3) Hoolekogu põhiülesanneteks on kooli õpilaste, pedagoogide, kooli pidaja, õpilaste ja vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
(1) Koolitöötajateks on pedagoogid ja teised töötajad.
(2) Pedagoogidena käsitletakse direktorit, õppealajuhatajat, huvijuhti ning teisi õppe- ja kasvatuse alal töötavaid isikuid.
(3) Koolitöötajate koosseisu kinnitab kooli direktor, arvestades haridus- ja teadusministri kehtestatud koolitöötajate miinimumkoosseisu.
(4) Koolitöötajatega sõlmib töölepingud kooli direktor.
§ 37. Koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus
(2) Pedagoogide tegevuse põhieesmärk on kindlustada koolis seaduses ja seaduse alusel kehtestatud nõuetele vastav õppe- ja kasvatustegevus. Nende tegevus tugineb õppuri ja õpetaja vastastikusele lugupidamisele ja üksteisemõistmisele ning koostööle vanematega.
(3) Kooli teenindava personali ülesanne on tagada kooli häireteta töö ja majandamine ning vara säilimine ja korrasolek. Koolitöötajad kannavad isiklikult materiaalselt vastutust neile usaldatud kooli varade eest.
(4) Koolitöötajatel on õigus:
2) võtta vastu oma vastutusala piires iseseisvaid/kooskõlastamata otsuseid;
(5) Koolitöötajad:
1) on kohustatud andma teavet kooli direktorile ja lapse/õpilase elukohajärgse valla lastekaitsespetsialistile lapse ebarahuldavast kasvukeskkonnast ning lapse kehalisest, emotsionaalsest või seksuaalsest väärkohtlemisest;
2) tagavad laste ja õpilaste tervise kaitse nende koolis viibimise ajal;
3) vastutavad temale kinnitatud õppevahendite ja muu kooli vara säilimise, sihipärase kasutamise ja korrashoiu eest;
4) jälgivad kooli territooriumi, ruumide ja sisseseadete seisukorda, töökaitse- ja tuleohutusvahendite korrasolekut ja rakendavad abinõusid nende õigeaegseks remondiks.
5) on kohustatud tegema töölepingus kokku lepitud ja ametijuhendis fikseeritud tööd ning täitma ülesandeid, mis tulenevad töö iseloomust ja kooli direktori või tema volitatud isiku korraldustest;
6) on kohustatud pidama kinni ette nähtud tööajast ja töödistsipliinist;
(6) Pedagoog:
1) loob laste ja õpilaste õpetamiseks ja kasvatamiseks vajalikud tingimused;
2) nõustab vanemaid õppe ja kasvatuse küsimustes;
3) jälgib lapse terviseseisundit lasteaeda vastuvõtul ja seal viibimise ajal.
(7) Koolitöötajatel on keelatud avalikustada teavet lapse ja tema perekonna kohta.
§ 38. Konkursi korraldamine ja atesteerimine
(1) Pedagoogi vaba ametikoha täitmiseks korraldab direktor konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu direktori ettepanekul.
(2) Koolieelse lasteasutuse pedagoogide kutseoskuste ja kutsemeisterlikkuse ning nende kvalifikatsioonitaseme üle otsustamiseks korraldatakse atesteerimine haridus-ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
(1) Kooli vara moodustavad Valga valla poolt sihtotstarbeliselt kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
§ 40. Eelarve ja rahalised vahendid
(1) Kooli eelarve tulu moodustavad eraldised riigieelarvest, Valga valla eelarvest ja teiste omavalitsuste eelarvetest, laekumised sihtasutustelt, eraldised ja annetused äriühingutelt, organisatsioonidelt ning füüsilistelt isikutelt ning kooli õppekava välistest tegevustest saadud tuludest.
(2) Koolil on õigus osutada tema kasutuses ja valduses oleva varaga tasulisi teenuseid. Kool võib saada renditulu, laagrite korraldamisega seotud tulu, täiskasvanute koolitusega seotud tulu, teenuste (printimine, kopeerimine) pakkumisega saadavat tulu.
(4) Kool võib saada tulu õppekavavälisest tegevusest, mille kulude katmine toimub osalejate kaasrahastamisel.
(5) Kool võib saada tulu osalemisest erinevate fondide ja sihtasutuste poolt välja kuulutatud projektikonkurssidel.
(6) Kooli finantstegevust juhib direktor. Kooli raamatupidamist peetakse tsentraalselt vallavalitsuses.
§ 41. Asjaajamine ja aruandlus
(1) Koolis peetakse ja täidetakse kohustuslikke õppe- ja kasvatusalaseid dokumente vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud loetelule ja vormidele.
(2) Õppe- ja kasvatusalaseid kohustuslikke dokumente peetakse paberil või elektrooniliselt vastavalt kooli asjaajamiskorras sätestatule.
(3) Kooli asjaajamiskorra kehtestab direktor.
(4) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilise ja tegevusaruande õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(1) Riiklikku järelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostavad Haridus- ja Teadusministeerium või Valga vallavanem haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
(2) Teenistuslikku järelevalvet kooli ja kooli direktori tegevuse õiguspärasuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
(1) Koolis viiakse läbi sisehindamist eesmärgiga analüüsida õppe- ja kasvatustegevust ja juhtimist ning hinnatakse nende tulemuslikkust. Sisehindamise aruanne koostatakse üks kord kolme aasta jooksul.
§ 44. Kooli ümberkorraldamine, kooli pidamise üleandmine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine toimub koolieelse lasteasutuse seaduses ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud alustel ja korras.
(2) Kooli korraldab ümber ning tema tegevuse lõpetab vallavolikogu.
(3) Vallal on õigus anda kooli pidamine üle riigile või teisele omavalitsusüksusele.
(4) Kooli pidamine antakse üle vana ja uue pidaja kokkuleppel, arvestades seaduses sätestatud tingimusi ja tähtaegu.
(5) Kooli pidamise üleandmine toimub pärast viimase õppeveerandi lõppu.
(6) Kooli pidamise üleandmisel tagab uus kooli pidaja õpilastele võimaluse jätkata üldhariduse omandamist koolis.
§ 45. Kooli põhimääruse kinnitamine ja muutmine
(1) Kooli põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks Valga Vallavolikogu.
(1) Tunnistatakse kehtetuks Karula Vallavolikogu 27. veebruari 2007 määrus nr 2 “Lüllemäe Põhikooli põhimäärus”.


text:
Elanike küsitlus Rakke ja Väike-Maarja valdades
Rahvaküsitlus Rakke ja Väike-Maarja valla ühinemise teemal toimub Väike-Maarja vallas 5., 6., 7. ja 11. detsembril 2016. Küsitluspunktid on avatud kõikidel hääletuspäevadel kell 12.00 kuni 20.00.
Küsitlusel saavad osaleda isikud, kes on rahvaküsitluse ajaks saanud vähemalt 16-aastaseks ning kelle elukohaks on rahvastikuregistri andmetel Väike-Maarja vald. Küsitluspunktis tuleb esitada isikut tõendav dokument.
Väike-Maarja vallas asub 4 küsitluspunkti:
• 5. detsembril 2016 Kiltsi rahvamajas, Turu 13, Kiltsi alevik Komisjoni kontakttelefon: 5624 2302
• 6. detsembril 2016 Triigi spordihoones, Triigi külas Komisjoni kontakttelefon: 506 1087
• 7. detsembril 2016 Simuna rahvamajas, Lai 5, Simuna alevik Komisjoni kontakttelefon: 521 2948
• 11. detsembril 2016 Väike-Maarja seltsimajas, Pikk 2, Väike-Maarja alevik Komisjoni kontakttelefon: 529 0807
Toimub ka kodus hääletamine. Kodus hääletamiseks esitab küsitluses osaleja Väike-Maarja vallavalitsusele või komisjonile küsitluslehe kodus täitmise taotluse hiljemalt kolm tundi enne küsitluskoha sulgemist küsitluse viimasel päeval (11. detsembril 2016).
Küsitluses osaleja võib esitada kodus hääletamise taotluse ka telefoni teel.
Küsitluslehel on järgmised sõnastuses küsimused:
„Kas pooldate Rakke valla ja Väike-Maarja valla ühinemist?“
Vastusevariandid „Jah“ ja „Ei“
„Millist kohaliku omavalitsuse nime eelistate valdade ühinemisel?“
Haldusterritoriaalse korralduse muutmisega kaasneva elanike arvamuse väljaselgitamiseks korraldatakse Rakke valla haldusterritooriumil küsitlus
detsembril 2016 kell 10.00-18.00
detsembril 2016 kell 09.00-17.00
Küsitlus toimub Rakke alevikus Simuna tee 10, Rakke Kultuurikeskuse väikeses saalis
Kehtiva isikut tõendava dokumendi esitamisel antakse küsitluses osalejale täitmiseks küsitlusleht.
Küsitluslehe täitmist kodus on võimalik tellida, isiku tervisliku seisundi või mõne muu mõjuva põhjusega, pühapäeval 11.detsembril 2016 kirjalikult või telefonil 5103267 hiljemalt kella 14.00.
See postitus avaldati Määratlemata kategoorias 5. dets. 2016, autoriks Indrek Kesküla.	Riigikohus teeb haldusreformi seadust puudutava otsuse 20. detsembril
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium teeb haldusreformi seaduse sätete põhiseadusele vastavuse osas otsuse teisipäeval, 20. detsembril. (28.11.2016)
Riigikohtusse pöördunud kohalikud omavalitsused on vaidlustanud haldusreformi seaduse sundühendamist puudutavate sätete kooskõla kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõiguse, individuaalse õigussubjektsuse garantii, ärakuulamise nõude, finantsgarantii ja üksuste võrdse kohtlemise nõudega, samuti demokraatia ning õigusselguse põhimõtetega.
Täpsemalt on vaidlustatud haldusreformi seaduse § 3, § 4 lg 1, § 7 lg-d 4 ja 5, § 8, §-d 9-13, § 20 lg 1 osas, milles ei nähta ette ühinemistoetust Vabariigi Valitsuse poolt algatatud haldusterritoriaalse korralduse muutmisel, § 24, § 28 p 2 ning Vabariigi Valitsuse poolt menetluse algatamata jätmise ja menetluse lõpetamise puhul HRS-s muude erandite kehtestamata jätmine lisaks § 9 lg-s 2 ja 3 sisalduvatele.
Riigikohtult taotleb põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses haldusreformi seaduse sätete kehtetuks tunnistamist 26 kohalikku omavalitsust: Kõpu, Juuru, Tõstamaa, Abja, Emmaste, Illuka, Järvakandi, Kambja, Kullamaa, Kõo, Käina, Leisi, Luunja, Lüganuse, Mäetaguse, Nõo, Pala, Pöide, Pühalepa, Rakke, Tudulinna, Vaivara, Ülenurme, Haaslava ja Karksi vallavolikogud ja Loksa Linnavolikogu.
Riigikohtu otsus on pärast kuulutamist avalik ja leitav Riigikohtu kodulehelt www.riigikohus.ee. Lisainfo: Merje Talvik (Riigikohtu Kommunikatsiooniosakonna juhataja )
See postitus avaldati Määratlemata kategoorias 29. nov. 2016, autoriks Indrek Kesküla.	Rakke ja Väike-Maarja valdade ühinemislepingu projekt on avalikustatud
See postitus avaldati Määratlemata kategoorias 28. okt. 2016, autoriks Indrek Kesküla.	Rakke ja Väike-Maarja ühinemiskomisjoni liikmed arutasid koos ühinemislepingut
See postitus avaldati Määratlemata kategoorias 20. okt. 2016, autoriks Indrek Kesküla.	Rakke vald nõustus alustama ühinemisläbirääkimisi Väike-Maarja vallaga
Teisipäeval, 4. oktoobril kell 11 toimub Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi avalik istung haldusreformi seaduse põhiseaduslikkuse küsimuses. Asja arutab viieliikmeline koosseis, istungit juhatab Riigikohtu esimees Priit Pikamäe. Istungit on võimalik jälgida veebiülekandena aadressidelt www.riigikohus.ee ja uudised.err.ee. See postitus avaldati Määratlemata kategoorias 1. okt. 2016, autoriks Indrek Kesküla.	Laekvere vald ütles Väike-Maarja vallale ühinemisläbirääkimiste alustamisest ära
See postitus avaldati Määratlemata kategoorias 1. okt. 2016, autoriks Indrek Kesküla.	Laekvere vallas on rahvaküsitluse tulemused selgunud
See postitus avaldati Määratlemata kategoorias 20. sept. 2016, autoriks Indrek Kesküla.	Laekvere vald korraldab 6.-15.septembrini rahvaküsitluse
See postitus avaldati Määratlemata kategoorias 7. sept. 2016, autoriks Indrek Kesküla.	Haldusreformi temaatikaga seotud rahvakoosolekud
See postitus avaldati Määratlemata kategoorias 7. sept. 2016, autoriks Indrek Kesküla.	Väike-Maarja vallavolikogu tegi ettepaneku Tamsalu vallale haldusterritoriaalsete piiride muutmiseks
Väike-Maarja vallas käib koos külade ümarlaud ja on välja kujunenud tugev külaliikumise võrgustik, aktiivset mittetulundusühingute tegevust toetakse omavalitsuse iga-aastasest eelarvest. Sellist kogukondliku tegevuse toetamist on mõistlik jätkata ning rakendada ka Väike-Maarja vallaga liituvate territooriumite korral. Kihelkonna kaart
See postitus avaldati Määratlemata kategoorias 7. sept. 2016, autoriks Indrek Kesküla.	Postituste töölaud
Värsked postitused	Elanike küsitlus Rakke ja Väike-Maarja valdades
Riigikohus teeb haldusreformi seadust puudutava otsuse 20. detsembril

matches:
Riigikohus
§ 3
§ 4
§ 7
§ 8
§ 20
§ 24
§ 28
§ 9
Riigikohus


text:
Asutuse ametnike ja töötajate, kelle koosseis, koondandmed või konkreetsed tööülesanded on riigisaladus, tulumaksu, sotsiaalmaksu, kohustusliku kogumispensioni makse ja töötuskindlustusmakse arvestamise kord - sisukord
§ 3 Maksuarvestuse erisused teeseldud isiku või välisriigi äriühingu filiaali kaudu
§ 4 Maksuarvestuse erisused füüsilisest isikust ettevõtjana registreerimise korral
§ 5 Riiklike maksude ja maksete arvutamine
§ 6 Erineva maksuarvestuse lõppemine
§ 7 Erisused maksudeklaratsioonide esitamisel
§ 8 Rahandusministri määruse kehtetuks tunnistamine
Vastu võetud 05.01.2012 nr 3
RT I, 06.01.2012, 17
jõustumine 09.01.2012
29.06.2017 RT I, 05.07.2017, 16 08.07.2017, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.07.2017

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


Palupera valla tervisenõukogu põhimäärus – Riigi Teataja
Palupera valla tervisenõukogu põhimäärus
Palupera valla tervisenõukogu põhimäärus - sisukord
§ 2 Nõukogu üldeesmärk
§ 3 Nõukogu eesmärgid
§ 4 Nõukogu ülesanded
§ 5 Nõukogu õigused
§ 6 Nõukogu töökorraldus
RT IV, 14.03.2014, 56
Käesolev määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 2, rahvatervise seaduse § 10, Palupera valla põhimääruse § 34, Palupera Vallavolikogu 1. oktoobri 2010. a määruse nr 1-1/12 „Palupera valla terviseprofiili aastateks 2010-2015 kinnitamine“ alusel.
(1) Palupera valla (edaspidi vald) tervisenõukogu (edaspidi nõukogu) on Palupera Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) juurde moodustatud nõuandva õigusega nõukogu, mille pädevuses on terviseedendusliku töö korraldamine vallas.
(2) Nõukogu koosseisu kuuluvad liikmed töötavad ühiskondlikel alustel ning nõukogu koosseis kinnitatakse ja põhimäärus kehtestatakse vallavalitsuse poolt. Nõukogu esimehe nimetab vallavalitsus oma liikmete hulgast. Nõukogu esimehel on õigus vajaduse korral kutsuda nõukogu tööst sõnaõigusega osa võtma isikuid, kes ei kuulu nõukogu koosseisu.
(3) Nõukogu juhindub oma tegevuses Tervise Arengu Instituudi (edaspidi TAI) poolt väljatöötatud tervisenõukogu kontseptsioonist, rahvatervise seadusest, valla arengukavast, terviseprofiili tegevuskavast ning käesolevast põhimäärusest.
(4) Nõukogu annab oma tööst aru vähemalt üks kord aastas Palupera Vallavolikogule.
§ 2. Nõukogu üldeesmärk
Vajadustele vastavate terviseedenduslike tegevuste ja teenuste arengu toetamine vallas, saavutamaks elanike parem tervis ja elukvaliteet.
§ 3. Nõukogu eesmärgid
(1) Aidata kaasa tervist toetava keskkonna loomisele, mis soodustab valla elanike teadlikkust tervislike valikute tegemisel.
(2) Tõsta elanike teadlikkust terviseriskidest ja tervist toetavast käitumisest, et vähendada töölt kõrvalejäämist tervislikel põhjustel.
§ 4. Nõukogu ülesanded
(1) Koostab oma tegevuseks tööplaani.
(2) Koordineerib südame- ja veresoonkonnahaiguste riikliku strateegia ja tegevuste elluviimist vallas.
(3) Koordineerib terviseedenduslikke ja haigusi ennetavaid tegevusi vallas.
(4) Kogub statistilist teavet valla elanike terviseseisundi, tervisekäitumise ja terviseteenuse kohta.
(5) Informeerib valla elanikke tervisekäitumisest, terviseteenustest ja terviseedenduslikest tegevustest.
(6) Töötab välja valla elanike terviseedenduslikud strateegilised suunad.
(7) Koostab oma ülesannete täitmiseks projekte, koordineerib nende elluviimist ja kontrollib nende täitmist.
(8) Teeb koostööd teiste terviseedenduslike institutsioonidega vallas ning Valgamaa tervisenõukoguga, tervisetubadega jne.
(9) Osaleb valla arengukava ja terviseprofiili koostamisel.
§ 5. Nõukogu õigused
(1) Pidada enda nimel kirjavahetust.
(2) Saada kõikidelt ametkondadelt nõukogu tööks vajalikku informatsiooni ja andmeid.
(3) Kaasata oma töösse paikkonnas olulisi võtmeisikuid arutamaks terviseküsimusi ja nende lahendusvõimalusi.
(4) Saada TAI-lt informatsiooni, nõu ja abi koostöölepingust tulenevate eesmärkide ja tööülesannete täitmisel ja elluviimisel.
(5) Olla kaasatud riiklike tervisestrateegiate ja –programmide tegevuskavade koostamise ja uute strateegiate väljatöötamise protsessi.
(6) Teha koostööd teiste tervisenõukogu juhtidega.
(7) Saada TAI poolt oma tööülesannete täitmiseks vajalikke materjale ning koolitusi vastavalt TAI koolitusplaanile.
§ 6. Nõukogu töökorraldus
(2) Nõukogu korralised koosolekud toimuvad koostatud tööplaani alusel või vastavalt vajadusele.
(3) Nõukogu koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees, tema äraolekul tema poolt määratud nõukogu liige, teatades koosoleku aja, toimumiskoha ja päevakorra projekti vähemalt kaks tööpäeva enne koosoleku toimumist.
(4) Nõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab peale nõukogu esimehe või tema asendaja osa vähemalt pool nõukogu koosseisust.
(5) Nõukogu esimees võib teha vallavalitsusele ettepaneku liikme vahetuseks nõukogu liikme mitteosalemise eest nõukogu töös või nõukogu liikme soovil.
(6) Vajadusel võib nõukogu koosoleku läbi viia elektrooniliselt. Elektroonilise koosoleku toimumise otsustab nõukogu esimees, tema äraolekul tema poolt määratud nõukogu liige.
(7) Elektrooniliselt läbiviidava koosoleku korral saadab nõukogu esimees või tema poolt määratud nõukogu liige liikmetele päevakorra ja teised päevakorra juurde kuuluvad materjalid elektroonilisel teel, määrates tähtaja, mille jooksul nõukogu liige peab esitama elektronposti teel oma seisukoha arutusel olevate küsimuste kohta. Kui kutse kätte saanud nõukogu liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul päevakorras olevate küsimuste suhtes oma seisukohta, loetakse ta koosolekul mitteosalenuks antud päevakorrapunkti arutamisel. Elektrooniliselt saadetud kutse loetakse kättesaaduks nõukogu esimehe või tema poolt määratud nõukogu liikme arvutis fikseeritud kutse saamise ajal.
(8) Lubatud on ka nõukogu üksiku liikme elektrooniliselt koosolekul osalemine. Sellisel juhul peab ta oma seisukohad edastama elektronposti teel enne nõukogu koosoleku algust.
(9) Otsused võetakse vastu koosolekul osalejate poolthäälte enamusega avalikul hääletamisel. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab nõukogu esimehe või tema äraolekul tema poolt määratud nõukogu liikme hääl.
(10) Nõukogu koosolekud protokollitakse ja vormistatakse kolme tööpäeva jooksul. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja, üldjuhul nõukogu esimees ja protokollija. Nõukogu liikme eriarvamus kantakse tema soovil protokolli ning tehakse vallavalitsuse istungil teatavaks antud küsimuse arutelul.
(11) Nõukogu otsused on soovitusliku iseloomuga vallavalitsuse korralduste ja määruste vastuvõtmisel.


Teave krüptorahaga kauplejatele ja ICO korraldajatele | Finantsinspektsioon
Joonis: ICO raames pakutavad token'id ja neile kohalduvad regulatsioonid
Krüptorahade kaevandamine kui tegevusala Finantsinspektsiooni järelevalve alla ei kuulu. Küll aga soovitame antud tegevuse juures tähelepanu pöörata maksuõiguslikele küsimustele. Siinkohal viitame Maksu- ja Tolliameti avalikule teabekirjale krüptovaluutas saadud tulu maksustamise kohta, mis on kättesaadav siin. Vastavate täiendavate küsimuste korral palume pöörduda Maksu- ja Tolliameti poole.
2. Soovin osutada virtuaalvääringute vahetamise või rahakotiteenust. Millised tegevusload pean taotlema?
3. Soovin korraldada token’ite (avalikku) pakkumist (ICO-t). Millised regulatsioonid mulle kohalduvad?
Esmalt tuleb analüüsida konkreetsete token’itega kaasnevaid õigusi ning token’ite omadusi jõudmaks järeldusele, kas tegemist on väärtpaberituru seaduse (VPTS) § 2 tähenduses väärtpaberiga või mitte. Eelnevast sõltub, kas token´ite väljalase (prospekt) tuleb Finantsinspektsioonis registreerida või mitte.
Token’id kvalifitseeruvad väärtpaberiteks näiteks, kui sellised instrumendid (varaline õigus või kohustus või leping) on ühepoolse tahteavalduse alusel üle antavad ja kui nad annavad hääle- või otsustusõigusi emitendis või annavad investorile tema rahapaigutuse suhtes teatava tuluootuse (näiteks õigus osale emitendi kasumist, regulaarsed rahavood või mistahes muu lubaduse tulevikus saadava tulu kohta), seda sõltumata ka asjaolust kas kaasatud vahendid on tähtajaliselt tagasimakstavad või neil seda tähtaega ei ole (näiteks tähtajatu võlakiri (perpetual bond)).
3.1 Annetus
ICO-de raames käsitleme annetustena vara kogumist äriprojekti arendamiseks, ainult tingimusel, et sellega ei kaasne (i) osalust või (ii) mistahes viisil vara tagasimaksmise kohustust või vara summalt ei maksta mingisugust intressi, dividendi või muud, mis iganes tagasimakset või rahavoogu. Samuti ei kaasne annetusega teenuse või toote kasutusõigust.
Annetuste kaasamise kirjelduses peaks olema prominentselt esile toodud, et tegemist on annetusega ja et vara panustaja tegutseb hea tahte alusel ning loobub oma varast. Annetuste maksustamise kohta vaata EMTA veebilehelt.
3.2 Väärtpaberituru seadus ja prospekti koostamise kohustus
Juhul kui ICO raames pakutavad token’id kvalifitseeruvad väärtpaberiteks, kohalduvad eelkõige VPTS-i väärtpaberite pakkumise ja investeerimisteenuse osutamise sätted. Oluline on hinnata VPTS § 12 lõike 2 valguses, kas on tegemist väärtpaberite avaliku pakkumisega. Väärtpaberite pakkumist ei loeta avalikuks, kui väärtpabereid pakutakse:
iga lepinguriigi kohta vähem kui 150 isikule, kes ei ole kutselised investorid, või
Juhul kui ühtegi eelnimetatud eeldustest ei esine, on tegemist avaliku pakkumisega, millise korral tuleb pakkumise kohta koostada ja Finantsinspektsioonis registreerida prospekt.
Vastavalt VPTS § 17 lõigetele 4 ja 41 tuleb väiksema kui 5 000 000 euro koguväärtusega pakkumise puhul prospekt koostada vastavalt Euroopa Liidu prospektimäärusele 809/2004/EÜ (prospektimäärus) või valdkonna eest vastutava ministri määruse järgi. Üle 5 000 000 euro koguväärtusega avalike pakkumiste puhul tuleb prospekt koostada eelviidatud prospektimääruse kohaselt.
Kõik noteerimisprospektid tuleb koostada prospektimääruse järgi. Samuti sõltub prospekti detailsus avalikult pakutavate väärtpaberite kvalifikatsioonist. Prospektimäärus sätestab mõnevõrra erinevad nõuded näiteks aktsiate ja võlakirjade avaliku pakkumise jaoks. Väärtpaberiteks kvalifitseeruvate token’ite või coin’ide avaliku pakkumise tarvis Eesti õigus hetkel erandeid (ega ICO-si käsitlevaid muid erinorme) kehtivatest regulatsioonidest ette ei näe.
Prospektimäärus näeb alustavatele ettevõtetele ette mõningaid erisusi prospekti koostamisel. Sellisteks ettevõteteks loetakse vähem kui kolm aastat eksisteerinud äriühinguid. Selliseid miinimumteabe kohandamisi on käsitletud prospektimääruse artiklis 23. Täpsemaid selgitusi leiab veel dokumendist „ESMA Update of the CESR recommendations. The consistent implementation of Commission Regulation (EC) No 809/2004 implementing the Prospectus Directive“ (20. märts 2013) ja „ESMA Q&A Prospectuses“ (Oktoober 2017) .
Prospekti registreerimise otsus emitendi osas, kelle väärtpabereid ei ole varem reguleeritud turul kauplemisele võetud või kes ei ole väärtpabereid varem avalikkusele pakkunud, tuleb vastavalt VPTS § 20 lõigetele 1 ja 2 teha hiljemalt 20 tööpäeva jooksul õigusaktidega kooskõlla või täiendatud prospekti esitamisest. Prospekti menetluse kogupikkus sõltub erinevatest faktoritest ning üldist ajakulu on keeruline öelda. Praktikas võib see olenevalt prospekti esialgsest kvaliteedist ning täienduste vajadusest ja nende sisseviimise kiirusest aega võtta ligikaudu 3-6 kuud.
Vaata lisaks ka punkti 4.
3.3 Krediidiasutuste seadus (KAS)
Samuti võib token’eid pakkuva ettevõtte suhtes kohalduda krediidiasutuste seadus ning sellest tulenev krediidiasutuse tegevusloa nõue. Seda juhul, kui ettevõtte majandustegevuseks on oma nimel ja arvel laenude andmine, ning sellise tegevuse finantseerimine toimub näiteks ICO raames avalikkuselt tagasimakstavate rahaliste vahendite kaasamisega. Kogumis selline tegevus võib kvalifitseeruda krediidiasutuse ehk panga tegevuseks, milleks on vajalik taotleda Finantsinspektsiooni tegevusluba. Finantsinspektsioon on varasemalt avaldanud oma märgukirjas „Krediidiasutuste tegevusala“, et avalikkuselt tagasimakstavate vahendite kaasamine võib teatud tingimustel olla ka väärtpaberite pakkumine.
3.4 Investeerimisfondide seadus (IFS)
Olenevalt konkreetse ICO ülesehitusest ja eesmärgist võib kohalduda ka IFS. Näiteks, kui ICO-ga kaasatakse investorite kapital eesmärgiga seda vastavalt kindlaksmääratud investeerimispoliitikale kõnealuste investorite kasuks ja ühistes huvides investeerida. Seejuures peab fondil IFS § 2 lõike 3 kohaselt olema fondivalitseja. Sama seaduse § 3 lõike 1 kohaselt on fondivalitseja äriühing, kelle peamiseks ja püsivaks tegevuseks on ühe või mitme fondi valitsemine. Fondivalitseja võib valitseda IFS-i alusel moodustatud või asutatud fondi või muud fondi, sealhulgas välisriigi õiguse alusel moodustatud või asutatud fondi.
IFS § 3 lõike 2 kohaselt peab fondivalitsejana tegutsemiseks isik omama tegevusluba või oma tegevuse Finantsinspektsioonis registreerima vastavalt IFS-i 5. osas sätestatule. Seda sõltumata platvormist, mille kaudu varakogumisse vara kaasatakse. IFS sätestab arvukalt erinevaid fondivalitseja liike ning erisusi asjaolust tulenevalt, kas investeerimisfondi pakutakse avalikult või mitte-avalikult.
Investeerimisfondi määratlemisel ja kvalifitseerimisel abistab muu hulgas ESMA suunis „Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi põhimõistete suunised“.
3.5 Väärtpaberite registri pidamise seadus (EVKS)
EVKS § 2 lõike 1 kohaselt tuleb registris registreerida muu hulgas järgmised väärtpaberid:
Eestis registreeritud eraõigusliku juriidilise isiku emiteeritud võlakohustused, mille avaliku pakkumise prospekt tuleb väärtpaberituru seaduse kohaselt Finantsinspektsioonis registreerida;
Eestis registreeritud investeerimisfondide osakud ja aktsiad, mis on kauplemisele võetud reguleeritud väärtpaberiturul või mitmepoolses kauplemissüsteemis;
aktsiate ja registris registreerimisele kuuluvate avalikult emiteeritud või avalikult pakutavate väärtpaberite märkimisõigused.
3.6 Reklaamiseadus (RekS)
ICO reklaamimisel on oluline tähelepanu pöörata kasutatavatele terminitele ning reklaamiseadusest tulenevatele reklaamile esitatud üldnõuetele (reklaamiseaduse 2. peatükk). Reklaam peab adressaatidele andma selge ja tõese ülevaate tootest või teenusest, sealjuures ei tohi ta eelkõige olla eksitav pakutava omaduste suhtes. Näiteks millegi reklaamimine investeerimistegevuse või investeeringuna võib olla õigusvastane juhul kui selleks puudub vastav tegevusluba (RekS § 3 lg 4 p 11 ja p 16, § 4 lg 1 ja § 29 lg 1 ja lg 3). Tarbe ehk utility tokenit ei tohi reklaamida investeeringuna või investeerimisobjektina.
3.7 Võlaõigusseadus (VÕS)
Juhul kui ICO raames pakutavad token’id annavad mingile tootele või teenusele ligipääsu, on sellise raha kaasamise puhul sisuliselt tegemist toote või teenuse eest ettemaksuga. Seetõttu, arvestades, et ICO-s osalemisel sõlmitakse lepingud sidevahendi – arvutivõrgu - abil, kohalduvad taolistele ICO-dele VÕS-i sidevahendi ja arvutivõrgu abil sõlmitud lepingute sätted. VÕS § 54 ja VÕS § 62 ülamärkega 1 lg 2 ja § 62 ülamärkega 2 lg 1 kohaselt tuleb ICO korraldajal investoreid nõuetekohaselt informeerida lepingu eseme põhiomadustest, lepingu eseme koguhinnast ja võimalikest maksudest, ning lepingu tähtajast või lõpetamise tingimustest ja muudest lepinguga kaasnevatest õigustest ja kohustustest ning tehnilistest etappidest. Antud teave tuleb kättesaadavaks teha selgelt ja esiletõstetult. Vastavate sätete rikkumisel on antud kokkulepe tühine. Samuti on vastavalt VÕS § 56 ülamärkega 1 lg 1 ettevõtjal kohustus tarbijast investori lepingust taganemisel tagastada lepingu alusel saadu.
3.8 Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadus (RahaPTS)
Juhul kui token’id väljendavad ainult mingit väärtust, mida nende omanikel on pärast ICO-t õigus ka väljaspool emitendi pakutavat keskkonda toodete või teenuste vastu vahetada, on tegemist makse token’iga. Selline token vastab RahaPTS § 3 punktis 9 esitatud virtuaalvääringu mõistele, milleks on digitaalsel kujul esitatud väärtus, mis on digitaalselt ülekantav, säilitatav või kaubeldav ja mida füüsilised või juriidilised isikud aktsepteerivad maksevahendina, kuid mis ei ole ühegi riigi seaduslik maksevahend ega rahaline vahend Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35–127) artikli 4 punkti 25 tähenduses ega makseinstrument või maksetehing sama direktiivi artikli 3 punktide k ja l tähenduses.
Makse token’ite avalikul pakkumisel, kus tasumist võimaldatakse ka ametlikus valuutas, on oluline järgida eelkõige RahaPTS hoolsusmeetmete sätteid.
4. Tegelen token’itega kauplemisega/token’ite investeerimisega. Kas selleks on vaja tegevusluba?
Investeerimisühingu tegevusluba on vajalik juhul, kui token’id kvalifitseeruvad väärtpaberiteks ning ettevõte osutab püsiva tegevusena järgmiseid teenuseid:
token’iga seotud korralduse vastuvõtmine ja edastamine;
token’iga seotud korralduse täitmine kliendi nimel või arvel;
token’itega kauplemine oma arvel;
(token´itest) väärtpaberiportfelli valitsemine;
token´itest väärtpaberite suhtes investeerimisnõustamine;
token’i garanteerimine või token’i pakkumise, emiteerimise või müümise garanteerimine;
token’i pakkumise või emiteerimise korraldamine (ICO-de korraldamine);
mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamine, kus viiakse ühetaolistel tingimustel kokku eri isikute eri- või üheaegsed väärtpaberite omandamis- ja võõrandamishuvid, mille tulemuseks on lepingu sõlmimine;
organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamine.
Investeerimisühingu tegevusloa kohustust ei teki kui esineb VPTS §-s 47 loetletud asjaolu.
Mitmepoolse kauplemissüsteemi ega organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamine ei ole muuhulgas selline tegevus, kus veebilehel kuvatakse token’ite ostu-müügi huvisid, kuid sealjuures ei võimaldata selle veebilehe kaudu süsteemireeglite järgi tehingut teha. Samas, kui tehingute kuvaja ise on tehingu teiseks pooleks, kohaldub VPTS § 42 lg 1 p 3, ehk tegemist on token’itega kauplemisega oma arvel.
Samuti on siinkohal oluline rõhutada, et lisaks tegevusloa olemasolule on sellistele ettevõtetele nõutav ka asjakohaste VPTS 3. osa sätete järgimine.
5. Soovin seoses ICO korraldamisega Finantsinspektsiooniga kontakteeruda. Millist eelinfot Finantsinspektsioonile jagada ja millistest küsimustest oma esitatavas analüüsis lähtuda?
Konkreetse ICO üle arutamiseks on oluline, et oleksite eelnevalt läbi mõelnud ning oskaksite vastata vähemalt järgmistele küsimustele:
Projekti nimi, mille tarvis vahendeid kaasatakse;
Projekti omaniku ettevõtte/ICO korraldaja nimi ja kontaktandmed;
Projekti ajakava: vahendite kaasamise ajaline määratlus, projekti teostuse ajalised pidepunktid;
Arendatava/pakutava toote/teenuse kirjeldus (tema põhiomadused);
Millistele investoritele on ICO suunatud?
Kas investoritele seatakse mingisuguseid piiranguid?
Milliseid tehnoloogilisi lahendusi antud projektis/ICO-s kasutatakse?
Millises (virtuaal)vääringus ja kuidas on võimalik projekti investeerida?
Milline on ICO maht?
Milleks täpselt kaasatavaid vahendeid kasutatakse?
Kas ja kuidas ICO raames luuakse uus token?
Millisel hetkel ja kuidas toimub token’i ülekandmine investorile?
Millised on token’i omadused?
Millised õigused saab omale investor?
Kuidas tagatakse ICO korraldamisel RahaPTS sätete täitmine?
Kuidas ja kus on võimalik token’it hiljem edasi müüa?
Kas token’eid saab kasutada toodete/teenuste ostuks või kolmandatele isikutele maksmiseks?
Kas projekti omanik/emitent plaanib token’eid tagasi osta?
6. Mis juhtub, kui tegutsen seadust järgimata?
Juhul, kui õigusakte ei järgita või ICO käigus esitatakse varaliste vahendite kaasamiseks valeteavet, võib olla tegemist kelmusega täpsemalt investeerimiskelmusega karistusseadustiku § 211 tähenduses või tegevusloata majandustegevusega § 372. Lisaks võivad kohalduda finantssektori eriseaduste väärteokoosseisud.
7. Nõuanne
Kuna ICO korraldamisega seondub arvukalt asjaolusid, mida finantsvahendust reguleerivatest õigusaktidest tulenevalt tuleb silmas pidada, siis soovitame teil selleks kaasata vastava eriala õigusala eksperdi.
Kuna eelkirjeldatud instrumendid on kiires arengus ning regulatiivne raamistik ja tõlgenduspraktika (sealhulgas keskselt Euroopa Liidu õiguse osas) võivad muutuda, siis jätab Finantsinspektsioon endale õiguse eeltoodut teistmoodi tõlgendada või tõlgendust täiendada.


Küsimus: Kuidas saada selgus, kas naaber tohib minu kilemaja ära keelata?15.05.2018
tere. Elan maleruudukujulises ridamajas. Kahe maja vaheline kaugus on 8.5 m. Minul on tema maja lähedal (1\2 kilemaja kõrgusest) kerge kilemaja 3*4 m. Vinkelrauast alus, millele on ühendatud kaared ja kile peal. Ilma küttekoldeta. Naaber kirjutab, et meie kilemaja ei tohi olla seal, sest tema ei luba. Toob ette ehitusseaduse ja tema meile luba ei anna. Käisin ehitus- ja arhitektuuri osak.(TARTUS) ja sealt öeldi, et tal pole õigust seda keelata.
Küsisin ka päästeametist ja vastati samuti, et nende poolt pole keeldu. Olin rõõmus aga võta näpust. Helistasin ja püüdsin selgitada, aga algul ignoreeriti ja siis hakati sõimama (mitte eesti keeles) millist pole oma 72-eluaasta jooksul veel kuulnud. Meil on väga korralikult tehtud kilemaja ja puhas aed. Naabrikrunt on näide milline aed ei tohiks olla. Palun Teie poolset vastust, kas pean kilemaja likvideerima? Muide ta nõuab igal kevadel meie aias ümberkorraldusi. Tänan
Kui kohalik omavalitsus ja Päästeamet selle ajutise ehitise olemasolus mingit probleemi ei näe, siis pole ka teil vaja muretseda. Naabril puudub õigus seda keelata.
Küsimus: Millisele seadusesättele tugineda oma õiguste kaitseks, kui naabri ehitis on 1,5 m minu kinnistul?14.05.2018
Naaber ei hoidnud kinni ehitise püstitamisel kinnistu piiridest, mille tulemusena ehitas oma hoone, mille üks osa ulatub 1,5 m kaugusele minu kinnistule.
Seadusandluses ei ole konkreetselt viidatud mitte ühelegi punktile, mis keelab teise kinnistule ehitise püstitamist.
AÕS § 128 loeb välja mis on piir jne, samas konkreetsus puudub.
Ilmselge, et tegemist on rikkumisega millele tugineda seadusandlusest lähtudes? Vallal ehitusmäärustik puudub ja valla üldplaneeringust välja ei loe.
Asjaõigusseaduse § 148 lg 3 ütleb, et kui üle piiri ehitamine toimus pahauskselt (ilma naaberkinnisasja omaniku nõusolekuta), siis võib naaberkinnisasja omanik nõuda üle piiri ulatuva ehitise osa kõrvaldamist.
Küsimus: Kas kaevu vee saastatus on põhjuseks korteriostu tühistamiseks?10.05.2018
Tere! Ostsin korteri 9 kuud tagasi ja kus tuleb vesi oma kaevust. Naaber ütles, et on võimalik kolibakteri reostus alguses kui sisse kolisin, aga seal tuli teisi asju ka ja see jäi kuidagi unustusse. Nüüd lasen teha kontrolli veel, et tead saada kas on. Kui on kas see on piisav põhjus korteri ostu tühistamiseks.
Teil on võimalik nõuda kahju hüvitamist (uue kaevu ehitamise kulu), alandada hinda (nõuda osa müügihinnast tagasi, põhjuseks samuti uue kaevu rajamise kulu) või taganeda lepingust.
Lepingust taganemine on lubatud vaid juhul, kui tegemist on väga olulise puudusega, mida pole võimalik mõistlikul moel ja mõistlike kuludega kõrvaldada. Kui tõendate ära, et kaevu vesi on tarvitamiskõlbmatu ja et uue kaevu rajamine on võimatu või ebamõistlikult kallis, siis oleks taganemine lubatav.
Soovitan lugeda Riigikohtu 14.juuni 2017 lahendit asjas nr. 3-2-1-53-17.
Küsimus: Kas seaduse mõistes on kortermaja katusele paigaldatud päikesepaneelid koos ülejäänud süsteemiga tehnovõrgud või -rajatised?08.05.2018
Kas seaduse mõistes on kortermaja katusele paigaldatud päikesepaneelid koos ülejäänud süsteemiga tehnovõrgud või -rajatised?
Tehnovõrk on ühendusvahend (toru, kaabel vms.) teenuse osutaja võrgust kuni liitumispunktini. Kui korteriühistu on omatarbeks paigaldanud maja katusele päikesepaneelid, siis on tegemist rajatisega.
Küsimus: Kas saan nõuda vee-ettevõtjalt, et nad taastaksid olukorra, kus mu maja kelder ei uputaks enam?07.05.2018
4 aastat tagasi teostati tänaval sademeveetorustiku ehitus, mistõttu suleti maja ümbruses varem toiminud pinnasevee äravool. Selle tulemusena on maja kelder, mis varem oli täiesti kuiv, vett täis. Vesi ulatub juba 1,3 meetrini ja vee iseeneslikku äravoolu ei toimu, tuleb ise kas nädalate viisi pumbata või kutsuda paakauto vett välja pumpama. Selle tulemusena on vesi aastaringselt minu maja all ja maja on hävimisohus. Pöördusin ka Pärnu Vesi poole, nemad soovitavad ehitada krundile kalli sademeveetorustiku ja ühendada see linnavõrku. Kuna olen ise veespetsialist, siis tean, et tegu on pinnaseveega, mis ei sõltu sademetest. Veetase keldris tõuseb näiteks pikemal põuaperioodil.
Minu küsimus: kas saan pöörduda vee-ettevõtja vastu kohtusse kuna minu vara on hävimas, põrandad on hallitanud ja maja kopitab. Mida pean tegema ja kust alustama.
Lugupidavat,
See küsimus kuulub tegelikult mitte asjaõiguse, vaid haldusõiguse valdkonda.
Kui kohalik omavalitsus on aastaid tagasi kehtestanud detailplaneeringu ja andnud ehitusloa elamu ehitamiseks, siis pidi arvesse võtma mh. pinnavee taset nendel kruntidel. Et pinnavee tavapärane tase oli kõrge, oli selle ärajuhtimiseks paigaldatud pinnavee äravoolu süsteem. Normaalse elukeskkonna tagamiseks vajalikku süsteemi ei oleks tohtinud sulgeda.
Igas piirkonnas on omavalitsuse poolt määratud vee-ettevõtja, kes korraldab vee ja kanalisatsiooniga seotut. Teil on õigus ja võimalus nõuda kohalikult omavalitsuselt, et ta kohustaks vee-ettevõtjat taastama pinnasevee ärajuhtimise süsteem. Vajaduse korral saate seda nõuda halduskohtu kaudu.
Küsimus: Kui suur protsent korteriomanikke peab olema renoveerimise poolt, et juhatusel oleks õigus alustada renoveerimist?26.04.2018
Kui suur protsent korteriomanikke peab olema renoveerimise poolt, et juhatusel oleks õigus alustada renoveerimist?
KÜ üldkoosolek peab vastu võtma majanduskava, milles nähakse mh ette renoveerimine.
Korteriomandi- ja korteriühistuseaduse § 20 lg 2 sätestab, et korteriomanike üldkoosolek on otsustusvõimeline, kui sellel osalevatele korteriomanikele kuulub üle poole häältest ja üle poole kaasomandi osadest, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti.
Koosolekul osalevatest liikmetest omakorda peab otsuse poolt hääletama enam kui pool osalejatest.
Kui koosolekule ei tule kohale piisaval arvul liikmeid, siis võib juhatus korraldada sama päevakorraga korduskoosoleku. Korduskoosolek on otsustusvõimeline osalejate arvust sõltumata. Osalejatest enam kui pool peab olema otsuse poolt.
Küsimus: Kuidas hallata kaasomandis maja, millele ei saa korteriomandeid moodustaja ja kõik kulud on ühe inimese vastutada?20.04.2018
Tere! Kuidas toimida, kui majal on 4 kaasomanikku, kuid korteriomandeid ei saa moodustada, sest pole piisavalt parkimisruumi. Hetkel on maja gaasiküttel 1 näidik, küttekulud jagatakse vastavalt kaasomandi osa suurustele. Elektrinäidikud on igal kaasomandil eraldi, veemõõtjad samuti, kuid kõik lepingud on ühe kaasomaniku nimel ja arved tulevad ühele kaasomanikule, kes need ka tasub. Seega nagu teostab edasimüügiteenust ülejäänud 3 kaasomanikule.
3 kaasomanikku tasuvad oma makseid esitatud arvete alusel sageli hilinemisega, osasid makseid arvetel ei aktsepteeri (hooldus, mille alla käib lume ajamine, lehtede koristus, muru niitmine jne), raamatupidamisteenus v. edasimüügiteenus, kus tuleb tasuda kõigi kaasomanike eest esitatud arvete alusel, vaatamata sellele, kas nad maksavad õigeaegselt või mitte, nn. raamatupidamisteenus, mis on kulude arvestamise, arvete koostamise, pangaülekannete jne eest.
Kuidas sellisel puhul toimida, kui osa ostu puhul 1 lepingul on kirjas, et kaasomanik sõlmib ise vee, elektri ja gaasilepingud, 2 lepingul seda kirjas pole ja kas on võimalik sundida kaasomanikke ise oma teenuste eest tasuma, et saada välja vahendaja rollist. Mida teha juhul, kui keegi jätab tasumata ja kas siis on võimalik võlgnik süsteemist välja lülitada. Sellise ekstreemsuseni ei sooviks muidugi minna.
Kuna olukord on täiesti absurdne, mingit kokkulepet pole võimalik saavutada, siis kuidas edasi toimida?
Ma saan küsimusest nii aru, et tegemist on elamuga, milles sisuliselt on 4 korterit, kuid pole moodustatud korteriomandeid. Kogu maja on kaasomandis.
Sellisel juhul on võimalik taotleda kohtult kaasomandi lõpetamist. Kaasomandi lõpetamise viisid sätestab Asjaõigusseaduse § 77 lg 2. Antud juhul oleks ilmselt kõige mõistlikum viis reaalosadeks (korteriomanditeks) jagamine. Parkimisruumi vähesus ei saa küll takistuseks olla.
Küsimus: Millistele seaduslikele alustele saaksin kinnistu nime muutmiseks tugineda ja mis oleksid piisavad põhjendused?18.04.2018
Oleme elukaaslasega ostmas vana talukohta, mille nimeks on xxx (väga tuntud poliitiku perekonnanimi). Erinevatel põhjustel sooviksime nime muuta. Omavalitsusest sai juba uuritud, saan aru, et muutmiseks peab olema mõjuv argument ja lihtsalt sellepärast, et vana nimi ei meeldi, ei hakata seda muutma. Vana nimi on tegelikult eelmiste omanike perekonna nimi ja samanimeline teine krunt, mida meile ei müüdud, asub meie krundi kõrval. Kõrval olev krunt jäetakse omaniku sõnul lastelastele, kes tulevikus sinna midagi rajada soovivad. Omavalitsuse sõnul pole ka see piisav põhjus muutmiseks, kuna kõrvalolev krunt on hoonestamata. Kas meie nimemuutmissoovi saaks tegelikult põhjendada ka sellega, et tulevikus oleks endisel omanikul võimalik kasutada oma vana nime?
Ja kui nüüd mõelda ümberkaudsetele loodusobjektidele/loodusele, siis selle nimega ei saaks kinnistu nime kuidagi seostada. Pigem asub talu oru/kalda serval, paksu segametsa ääres/sees. Saan aru, et nimede panekul oleks soovitav lähtuda ka loodusest selle ümber.
Ja kui nüüd mõelda poliitikale, siis viitab vana nimi ju tegelikult ühele kindlale erakonnale. Kas ka see võiks olla põhjus nime muutmisel?
Minu küsimus on: millistele seaduslikele alustele saaksin oma nimemuutmis soovis tugineda ja mis oleksid piisavad ja põhjendatud, et seda arvestatakse?
Seda valdkonda reguleerib Kohanimeseadus. Seaduse § 7 lg 2 ütleb
Kui teie soovid nime muutmise osas vastavad ühele neist kriteeriumidest, siis saate taotleda kohalikult omavalitsuselt kohanime muutmist. Kui aga ei vasta, siis on kohalikul omavalitsusel võimalik esitada nõusoleku saamiseks taotlus regionaalministrile. Regionaalminister omakorda edastab taotluse arvamuse andmiseks kohanimenõukogule. Taotluses peaksite siis põhjendama, et miks tänane nimi ei sobi. Seadus annab ette järgmised raamid:
Kohanime määramisel tuleb välistada:
Olemasoleva kohanime muutmisel tuleb uue kohanime määramisel samanimelisuse vältimiseks eelistada senise kohanime täiendamist või muud teisendamist, et määratav kohanimi oleks selgelt eristuv.
Küsimus: Kas on võimalik esitada minule rahalisi nõudeid seoses asjaoluga, et korteri kaasomanik on minu alaealine laps?13.04.2018
Mul on endise elukaaslasega kaasomandis korter. Korteris elab ka meie ühine alaealine laps. Ise ma seal ei ela ja kaasomandi endise elukaaslasega soovin lõpetada. Soovin kinkida oma kaasomandiosa (ehk nö pool korterit) lapsele. Soovin teada, milliseid rahalisi nõudeid võib minule esitada, kui lapse isal tekivad makseraskused (näiteks kommunaalmaksete võla tõttu läheb asi kohtutäiturile menetleda ja lapse isa konto arestitakse).
Kas on võimalik seadusekohaselt sellisel juhul esitada minule rahalisi nõudeid seoses asjaoluga, et korteri kaasomanik on minu alaealine laps?
Iga omanik, ka kaasomanik, vastutab iseseisvalt oma rahaliste kohustuste eest. Võite oma osa korterist lapsele kinkida. Kui tulevikus peaksid teisel kaasomanikul tekkima rahalised raskused, algatatakse täitemenetlus, siis saab kohtutäitur panna avalikule enampakkumisele tema mõttelise osa korterist. Täitemenetluses müügi korral ei ole teisel kaasomanikul ostueesõigust.
Teie ega Teie laps ei vastuta kaasomaniku/isa rahaliste kohustuste eest.
Küsimus: Mida teha, kui nüüd selgus, et 15 aastat tagasi on naaber aia ja kuuri 1 m võrra minu maale ehitanud?13.04.2018
Maa mõõtmise tulemusel selgus, et naaber on oma kinnistu piirist ehitanud aia meetri võrra minu kinnistule umbes 15 aastat tagasi. Veel on ta oma kinnistule ehitanud ehitise (kas kuur või garaaž), mis asub siis samuti meetri võrra minu krundil. Naaber väidab, et kui ta aeda ehitas, ei olnud me sellele vastu (tookord me ei mõõtnud, kus minu kinnistu lõppeb ja tema oma algab). Nüüd sooviks füüsilist aeda viia vastavusse tegelike andmetega ja ka kuuri nihutamist naabri poolt. Mida teha, millest alustada. Naabril puudub kuuri ehitusluba. Naaber ei soostu minuga suhtlema.
Aia osas taandub vaidlus sellele, kas naaber 15 aastat tagasi teadis või ei teadnud, et ehitab võõrale maale. Kui ta seda ei teadnud, siis on tegemist heauskse ehitamisega ja Teie peate seda taluma, kuid võite nõuda üle piiri ulatuva aia alla jääva maatüki eest hüvitist (Asjaõigusseaduse § 148 lg 2 ja lg 3).
Kui kuur on ehitatud ilma ehitusloata, siis saate kohalikult omavalitsuselt nõuda, et viimane väljastaks naabrile ebaseaduslikult rajatud ehitise lammutamise korralduse.


Servamata laua müük kioskite müük / Ristjoonlaser müük välisvoodrilaud hind
Servamata laua müük kioskite müük. mesilaspere hind black friday ps4 deals europe
Statoil kelly hind minitraktorite müük
Rebecca black friday karaoke home kuidas osta tallinki aktsiaid ameerika autode müük eestis depot black friday sale.Eterniit müük tartus vinkit eko ostajalle Fondi osakute müük aktsia müük nikon d3100 tutorial in hindi mida kinkida 3 aastasele poisile alumiiniumprofiil uksed hind seb puit alumiinium aknad hind akira full movie hindi download isic soodustused Katie hinde facebook stockholm müük dieet hindi.Black friday gaming laptop deals 2020 uk aga kuivjää hind.Gelomyrtol forte hind müük autolubade hind.Xbox one black friday deals tesco melamiinplaat hind.Karuliha hind must reede eestis.Naistepäeva pakkumised shar pei müüa.Vundamendi peno hind apple foorum müük.Automaatkäigukasti õlivahetuse hind alpaka hind.Oneplus 6t black friday nederland fotoklaas hind.Enesekaitsevahendite müük müük ahju telliste müük.Tortuga backpack black friday must reede kristiine müük keskuses Abivahendite müük tartus aafrika hall servamata papagoi müük.Xbox one s black friday price uk mavic 2 pro müük Puukentsefaliit vaktsineerimine hind hobusesnniku müük lääne virumaal schlosspark grill muraka hindi tomtom touch müük lle hind tsehhis acer black friday hindenburgdamm razer telefon müük
Lg servamata v20 müük zara home us black friday.Farming simulator müük 17 ps4 müük iiri terjer müük
Daniel wellington black friday south africa liftide müük.Roxy black friday deals värvipigment müük.Kingitus ee ps3 müük.Maxima must reede tequila hindcine.Saare puidu hind nikon paneel d5500 review in hindi.Mullafreeside müük plekk katuse paigaldamise hind.Lehmann hindelbank lamborghini müük eestis.Samsung galaxy s8 ostatnia aktualizacja kruusa hind.H&m black friday hours 2020 best macbook black friday deals.Osta voodi 120x200 bauhof ee kampaania.Apollo must reede alibaba black friday 2020 umsatz
Euronics black friday luglio 2020 soovin müük osta raamatut.Telia videolaenutus laua hind vee hind viljandis
Samsung galaxy s8 plus features in hindi kasutatud autod osta müük tartus.Karcher black müüa friday uk dell g5 black friday.Boiler hindi name black friday sale 2020 australia.Sulgpallireket müük majade müük põltsamaa vallas.Bensiini hind tallinnas gaasikütte hind.Bmw x6 müük kasutatud telliskivide müük.Kaardimakseterminali hind õlle hind raekoja platsil.Mark hinds american family insurance volvo veljed müük.Elektriposti hind prussian hindi meaning.Nintendo eshop black friday 2020 canada patagonia black friday deal
Telgi müük müük tõukassid müük müük.Sipelgapuu koor müük kriisis allahindlus
Infrapuna põrandaküte hind mida kinkida 10 aastasele poisile.Reebok black friday bbq grill müük.Hambalaminaadid hind betooni müük kioskite saaremaal.Ryanair black friday offerte demoauto müük.Paslode im350 müük reddit black friday videos.Stevia osta when is black friday 2020 uk.Asos black friday sales uretek hind.Finnlog maja hind jbl go müük.Kaarhalli hind steam black friday sale best deals.Osta katel range rover features in hindi.Aiapostide paigaldus hind klick must reede.Puurkaevu hind 2020 mulla müük rakveres.Korsett müük sportland servamata must reede.Black friday discounts ebay mootorsaanide müük.Mulla müük jõgeva lumesaanide müük
Fokini kõblas müük lg g5 servamata laua müük kioskite müük müük Equestrian black friday deals huawei y6 pro müükLenovo y50 70 müük black friday prices iphone tööriistade müük selveri köök sünnipäeva soodustus kasutatud maasturite müük bmw m5 betooni hind vrus betooni kuupmeeter hind e34 müük Steam black friday 2020 discounts ergo octa pieteikums.Black friday 2020 sleep number uute valuvelgede müük.Iphone x black friday 2020 canada osta myy kokkola.Opel monza müük thule käru müük.Rootsi kruiisi kinkekaart maja hindamisakt.Vedelgaasi hind tanklates daniel wellington black friday uk.Looma müük tartus eko ostaja.Käsitöötoodete müük meilleur offre black friday nintendo switch.Minecraft hindi film kingitused 2 aastasele.Projector müük kust osta poroloon.Chrysler 300c müük denatureeritud etanool müük.Bengali kass müük 2020 keevitusseadmete müük
Puistevilla m2 hind turbabriketi müük hind tartus.Osta kalalupa circle k kütuse hind.Jbl müük üllatus box.Dino tõstuki müük meigilaud müük.Peugeot 207 müük ww osta müük ee.Mööbli naha müük sepa kruustangid müük.Nulla osta 2020 liumägi müük.Myy iphone ja osta suitsusaun müük.Tallinna sadama dividend aktsia kioskite kohta takso kilomeetri hind.Kasutatud autod müük pärnus hyundai i30 müük.Vanad uksed müük battlefield v black friday best buy Killustiku müük lääne virumaa snowboard black saksa friday burton.1 eap hind tartu ülikoolis saabaste müük.Fortnite loomine ostatnia aktualizacja laudpõranda lihvimine hind.Võsaraie hektari hind black friday real markt.Kartuli hinnad turgudel pelletikaminad müük.Odav hind samsung note 9 hind.Sõidutunni hind toyota eripakkumised.Odav saun black friday chaos news.Black friday flight deals southwest honda accord müük.Installation windows 8 hindi best black friday deals 2020 canada.Kasutatud laste jalgrataste müük chromecast 2 hind.Samsung s2 müük reddit black friday.Jbl charge 3 müük afbc boiler hindi.Ps4 price hindi cng hindi full form.Trooni müük pildiraamid müük Http kampaania rmk ee relva summuti müük.Bauhof must reede klapplaud müük hind tartu.Kasutatud rataste müük tartus north face black friday 2020.S9 plus vs note 8 hindi lada vaz müük.Alexela energia kampaania lpg gaasi hind.Euro mündid müük glütserool müük.Hh parka müük metsa müük hiiumaal.Johannesburg black friday deals blackberry motion black friday sale.Black friday levis france black friday marketing slogans.Google pixel 3 black friday canada audi a7 hind.Millist uut autot osta buy samsung galaxy s7 used.Tomvar video hind autoakude müük rakveres.Pefc sertifikaat stihl fs 450 müük.Isetehtud kingitused mehele tina indian actress.Koha kala müük hõbeda grammi hind
Red bull videoları black müük friday technisat.Samsung j7 2020 hind husky hund köpa.Huawei honor 8 lite hindi video iphone x camera.Elektrikaabel hind fifa 18 hind.Münt müük bitdefender internet terror security black friday.Black friday makeup deals airsoft 2020 uk elektritrummide müük.Katusekatted hind cedral click hind.Kasutatud puutöömasinad müük kasutatud sõiduautode müük tartus.Invaabivahendite müük võrus 4x100 valuveljed müük.Songavöö hind black friday date 2020 lebanon Scania turbo müük polar loop 2 hintaseuranta.Samsung galaxy alpha müük spyro ps4 osta.Beagle kutsikad müük chow chow kutsikad müük.Apple macbook hind võistlustants tartus.Black friday clothing deals 2020 online hauaplatsi hind tartus.Maja ostaszewska buddyzm levadia metalli müük.Http www autoosta lv odav matkaauto rent.Korstnapühkimise hind rõduklaasid hind.Auto kere värvimine hind osta rngaste vaaterekki.Elektrooniliste kaalude müük best black friday deals germany.Playstation store black friday 2020 uk kasutatud laua arvutite müük tallinnas.Osta obd2 arvutilaud müük Odav momentvõti kurgi korterite müük tulumaks vrevoodi müük hind tartu turul Lufthansa uk black friday daniel wellington black friday codeLhv aktsiaraamat black friday 2020 paris nunnauuni hind pulmavideo petsmart black friday hours samsung a8 star hindi ps3 slim müük carolina herrera good girl video hind Suveniiri suvetuur olaplex nr 3 hind.Kivivill 100mm hind kõne hind hispaaniasse.Kaevuluukide müük kasutatud rehvide müük tallinn.Best black friday laptop deals müük 2020 oneplus 3 hindi review.Korterite müük pärnus black friday ps4 deals europe.Rehe kampaania mesindustarvete müük.Iphone 7 laua müük eestis lg g3 hind.Alumiiniumprofiilide müük tallinnas pakendi müük.Reklaamvoldiku hind ostan kultaa helsinki.Black friday pizza oven udemy black friday code.Raamatute müük eestis rebecca black friday cover
Akordion müük maarjakask müük
Tagurpidi maja hind vingugaasiandur hind
Oneplus 3t news in hindi muru hutamine hind


Võru Vallavalitsuse palgajuhend – Riigi Teataja
Võru Vallavalitsuse palgajuhend
Võru Vallavalitsuse palgajuhend - sisukord
§ 4 Vallavanema töötasu
§ 6 Põhipalga määramise põhimõtted
§ 11 Lisatasu puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest
§ 13 Lisatasu valveaja eest
§ 17 Tasustamine tasemekoolituse ja tööalase koolitusega seotud õppepuhkuse ajal
§ 18 Soodustused
RT IV, 12.12.2017, 2
Vastu võetud 22.11.2017 nr 4
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 35 ja punkti 36, avaliku teenistuse seaduse § 63 lõike 2 ja Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 141 lõike 13 alusel.
Palgajuhend reguleerib Võru Vallavalitsuse (edaspidi asutus) teenistujate ning vallavanema palga ja töötasu, puhkusetasu ja seadusest tulenevate hüvitiste maksmise tingimusi ja korda.
1) ametiasutus - kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvest finantseeritav asutus, kelle ülesanne on avaliku võimu teostamine;
2) teenistuja – vastavalt avaliku teenistuse seadusele on avalik teenistuja asutusega avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes olev ametnik või eraõiguslikus töösuhtes olev (so töölepingu alusel töötav) töötaja;
3) ametnik – isik, kes on asutusega avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes ning teostab avalikku võimu. Ametnik töötab avaliku teenistuse seaduse alusel ning ametniku teenistuskohta nimetatakse ametikohaks;
4) töötaja – asutusega eraõiguslikus töösuhtes olev isik, kes ei teosta avalikku võimu, vaid teeb avaliku võimu teostamist toetavat tööd. Töötaja töötab töölepingu alusel ning töötaja teenistuskohta nimetatakse töökohaks;
5) teenistuskoht– ametiasutuse teenistuskohtade koosseisus ettenähtud ameti- või töökoht;
6) palk – ametnikule makstav põhipalk, muutuvpalk ning eritingimustes töötamise eest makstavad lisatasud (lisatasu öötöö, riiklikel pühadel töötamise ja ületunni ning valveaja eest) ning asendustasu;
7) töötasu – tasu, mis koosneb põhipalgast, muutuvpalgast, eritingimustes töötamise eest makstavatest lisatasudest (lisatasu öötöö, riiklikel pühadel töötamise ja ületunni ning valveaja eest) ning asendustasust, mida asutus maksab töötajale tehtud töö eest vastavalt töölepingule, õigusaktidele ja tööandja poolt kehtestatud korrale;
8) põhipalk – teenistuja palga fikseeritud osa, mis on määratud teenistuskoha ülesannete ning teenistuja teenistusalaste teadmiste, oskuste ja kogemuste põhjal;
9) muutuvpalk – teenistuja palga ebaregulaarne osa, mida võib maksta tulemuspalgana, lisatasuna täiendavate teenistusülesannete täitmise eest või preemiana erakordsete teenistusalaste saavutuste eest;
10) tulemuspalk – asutuse juhi või tema volitatud isiku poolt eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumite alusel konkreetse töö või perioodi erakordsete tulemuste eest makstav ühekordne lisatasu;
11) preemia – erakordsete teenistusalaste saavutuste eest makstav lisatasu;
12) lisatasu täiendavate teenistusülesannete eest – täiendavate teenistusülesannete täitmise eest makstav lisatasu;
13) asendustasu – puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest makstav lisatasu, mida makstakse ajutiselt äraoleva teenistuja asendamise või ajutiselt vaba teenistuskoha ülesannete täitmise eest, juhul kui asendamine ei ole ettenähtud teenistuja ametijuhendis;
14) lisatasu valveaja eest – valveaja eest makstav lisatasu;
15) lisatasu ületunnitöö eest – ületundide tegemise eest makstav lisatasu;
16) lisatasu ööajal tehtava töö eest – lisatasu, mida makstakse juhul kui teenistuja tööaeg langeb ööajale ning kui nimetatud kohustus ei sisaldu tema ametijuhendis ja seda ei ole arvestatud tema palga määramisel;
17) lisatasu riigipühal töötamise eest – lisatasu, mida makstakse juhul kui tööaeg langeb riigipühale;
18) sotsiaalsed garantiid – tasu, mida makstakse soorituse tulemuslikkusest mitte sõltuvatel asjaoludel.
(1) Teenistujate palkade määramisel, töötasude kokku leppimisel ja maksmisel lähtutakse avaliku teenistuse seadusest ja töölepingu seadusest. Palga ja töötasu määramise suuruse aluseks on vallavolikogu poolt kinnitatud eelarve, teenistuskohtade koosseis ja käesolev palgajuhend. Teenistujal on õigus saada selgitusi talle palga või töötasu määranud isikult.
(3) Palga ja töötasu arvestusperiood on kalendrikuu. Palka/töötasu arvestatakse ajavahemiku eest, mil teenistuja täitis talle pandud ülesandeid. Kui teenistujale on kehtestatud tööajanormist lühem tööaeg, arvestatakse palka/töötasu proportsionaalselt tööl oldud aja eest.
(4) Palka ja töötasu makstakse üks kord kuus töötatud kuule järgneva kuu 5. kuupäeval (palgapäev) teenistuja poolt osundatud pangakontole, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Kui palgapäev langeb riigi- või rahvuspühale või puhkepäevale, tehakse ülekanne sellele eelneval tööpäeval. Pangakonto muutmisest tuleb teenistujal teavitada kirjalikult asutuse raamatupidamist.
(5) Ametiasutus võib ametniku palgast kinni pidada ametiasutuse arvel tehtavate kulude kehtestatud limiiti ületava summa ja ametnikule makstud ettemakse, mille ametnik peab ametiasutusele tagastama. Töötaja puhul on selleks vajalik töötaja kirjalik nõusolek, v.a töölt lahkumisel tema ette kasutatud ja väljateenimata puhkus.
(8) Raamatupidamine edastab teenistujale tema poolt esitatud e-posti aadressile teatise arvestatud palga/töötasu, puhkusetasu ja neist tehtud kinnipidamiste, samuti tema eest arvestatud sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmaksu kohta. Ametnikul/töötajal on õigus saada selgitusi talle makstava palga/töötasu osas palgaarvestajalt.
(9) Tööaja arvestus toimub tööajaarvestuse tabeli alusel. Tööajaarvestuse tabeli koostab ametiasutuse personalispetsialist.
(10) Teenistujale säilitatakse palk või töötasu mõistliku aja eest, kui teenistusülesandeid ei täideta lühiajalise isikliku või perekondliku takistuse korral.
(11) Teenistujale võib erandkorras maksta tema taotluse alusel ühekordset palka/töötasu (avanssi), proportsionaalselt tööl oldud ajale, kuid mitte rohkem kui 50% ühe kuu palgast/töötasust.
§ 4. Vallavanema töötasu
(1) Vallavanema töötasu, preemia, lisatasu, hüvitise, toetuse ja soodustuse suuruse ja maksmise määrab volikogu oma otsusega.
(2) Vallavanemale töötasu maksmise aeg ja viis toimub käesolevas palgajuhendis sätestatud korras.
(1) Ametniku palga ja töötaja töötasu maksmisel kasutatakse järgmisi tasukomponente:
1) põhipalk
2) muutuvpalk
3) eritingimustes töötamise eest makstavatest lisatasudest
4) lisatasu puuduva ametniku/töötaja ülesannete täitmise eest (asendustasu)
§ 6. Põhipalga määramise põhimõtted
(4) Teenistuja põhipalga määramisel või töötasus kokkuleppimisel lähtutakse vallavolikogu poolt teenistuskohtadele kehtestatud palgamäärast.
(5) Ametisse nimetamisel või töölepingu sõlmimisel lepitakse kokku ametniku palk või töötaja töötasu katseajal. Katseajal võib määrata teenistuja põhipalgaks tema teenistuskohale planeeritud põhipalgast üldjuhul vähemalt 10% madalama palgamäära.
§ 11. Lisatasu puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest
(2) Teenistujale ületunnitöö või ööajal töötamise eest lisatasu maksmise või riigipühal töötamise hüvitamise aluseks on kinnitatud tööaja arvestustabel.
§ 13. Lisatasu valveaja eest
(2) Valveaja eest lisatasu maksmise aluseks on kinnitatud tööaja tabel ning vahetu juhi ettepanek ametiasutuse juhi kooskõlastusega.
(4) Puhkuste arvestust ja vormistamist teostab ametiasutuse kantselei.
Isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise kulud või ametiauto kasutamise kulude hüvitamise piirmäärad kehtestab ametiasutuse juht käskkirjaga.
§ 17. Tasustamine tasemekoolituse ja tööalase koolitusega seotud õppepuhkuse ajal
§ 18. Soodustused
(1) Asutus võib rakendada soodustusi, et toetada ametnike/töötajate tööga otseselt seotud kulutusi (koolitus-, transpordi-, sidekulude hüvitamine) ja tervise ning töövõime säilimiseks.
(2) Võru Vallavalitsuses rakendavate soodustuste loetelu kinnitatakse töösisekorraeeskirjas.
(3) Soodustuste andmise põhimõtted on avalikud ja soodustusi rakendatakse kõikidele ametnikele/töötajatele võrdselt.
Teenistujale võib töövõime ja tervise taastamiseks maksta üks kord kalendriaastas hüvitist kuni teenistuja kuu põhipalga ulatuses vallavanema käskkirja alusel. Vähem kui kuuekuulise pideva valla ametiasutuses töötamise korral võib hüvitist maksta kuni teenistuja poole kuu põhipalga ulatuses.
(1) Orava Vallavolikogu 21.02.2013 määrus nr 56 „Orava Vallavalitsuse palgajuhendi ja palgamäärade kinnitamine“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Sõmerpalu Vallavolikogu 28.03.2013 määrus nr 7 „Sõmerpalu Vallavalitsuse palgajuhendi kinnitamine“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Vastseliina Vallavolikogu 27.03.2013 määrus nr 7 „Vastseliina Vallavalitsuse palgajuhend“ tunnistatakse kehtetuks.
(4) Võru Vallavolikogu 10.04.2013 määrus nr 79 „Võru Vallavalitsuse palgajuhend“ tunnistatakse kehtetuks.


text:
rahandusministeeriumi otsus või ettekirjutus
3-3-1-65-16 Riigikohus 24.01.2017
RHS § 104 lg 1 p 1 ja § 108 lg te 1, 2 ja 7 alusel algatatud järelevalvemenetluse lõpetamine on käsitatav riikliku järelevalve menetluse toiminguna. Riigihanke läbiviimisel ei tegutsenud riigi äriühing, kelle üle järelevalvet tehti haldusorganina VVS § 751 lg 1 mõttes, sest viis hanke läbi oma ettevõtluse tarbeks, mitte haldusülesannete täitmiseks. Rahandusministeerium ei vormistanud riikliku järelevalve menetluse lõpetamist haldusaktina. Sel puudub regulatiivne toime, kuna sellest ei nähtu haldusorgani tahet panna riigi äriühingule peale kohustus või keeld või konkretiseerida üksikjuhtumil seadusest tulenevat üldist kohustust või keeldu või muuta kaebaja õiguslikku staatust (vt ka RKHK otsus asjas nr 3-3-1-22-15). Püüd suunata riigi äriühingu käitumist tema informeerimise abil ei kujuta endast juriidilise kohustuse pealepanekut ega tema õigusliku staatuse muutmist (vt RKHK otsus asjas nr 3-3-1-22-15). (p 16)
Isegi kui ettevõtlusvabaduse isikuline kaitseala laieneks riigi äriühingule, tuleks seda õigust nendele laiendada oluliselt piiratumalt kui erakapitali osalusega äriühingutele (PS § 9 lg 2). Riigi äriühingu puhul ei ole põhjust ettevõtlusvabadust ja selle riiveid määratleda vähemalt mitte sedavõrd laialt kui eraisikute puhul (vt RKHK otsused asjades nr 3-3-1-29-12, 3-3-1-68-14 ja 3-3-1-22-15). PS § 31 eesmärk ei ole kaitsta riigi äriühingut riigi poolt riigi äriühingu tegevuse kohta antavate mittesiduvate õiguslike hinnangute eest. Riigi äriühinguid asutatakse avalike huvide, mitte nende endi ärihuvide teenimiseks. Sel põhjusel ei vaja riigi äriühing kaitset riigi igasuguse tegevuse eest, mis võib ebasoodsalt tema ettevõtlust mõjutada. (p 19.1-2)
PS §‑ga 17 kaitstav isiku au ja hea nimi, sh maine on tuletatud inimväärikusest. Ka siis, kui PS § 17 laieneks riigi äriühingutele, saaks seda riivata vaid informatsioon, mis sisaldab või võimaldab halvustava tähendusega hinnanguid (vt RKHK otsus asjas nr 3-3-1-3-12). Rahandusministeerium lõpetas riigi äriühingu suhtes järelevalvemenetluse, kuid menetluse lõpetamise dokumendis esitas mh väite, et riigi äriühing on rikkunud RHS-st tulenevaid nõudeid. Niisuguse õigusliku hinnangu sellises kontekstis esitamine ei ole käsitatav riigi äriühingu häbistamise, alandamise või naeruvääristamisena ega tema au ja hea nime teotamisena. (p 18)
riigi äriühing
PS §‑ga 17 kaitstav isiku au ja hea nimi, sh maine on tuletatud inimväärikusest. Ka siis, kui PS § 17 laieneks riigi äriühingutele, saaks seda riivata vaid informatsioon, mis sisaldab või võimaldab halvustava tähendusega hinnanguid (vt RKHK otsus asjas nr 3-3-1-3-12). Rahandusministeerium lõpetas riigi äriühingu suhtes järelevalvemenetluse, kuid menetluse lõpetamise dokumendis esitas mh väite, et riigi äriühing on rikkunud RHS-st tulenevaid nõudeid. Niisuguse õigusliku hinnangu sellises kontekstis esitamine ei ole käsitatav riigi äriühingu häbistamise, alandamise või naeruvääristamisena ega tema au ja hea nime teotamisena. (p 18) Isegi kui ettevõtlusvabaduse isikuline kaitseala laieneks riigi äriühingule, tuleks seda õigust nendele laiendada oluliselt piiratumalt kui erakapitali osalusega äriühingutele (PS § 9 lg 2). Riigi äriühingu puhul ei ole põhjust ettevõtlusvabadust ja selle riiveid määratleda vähemalt mitte sedavõrd laialt kui eraisikute puhul (vt RKHK otsused asjades nr 3-3-1-29-12, 3-3-1-68-14 ja 3-3-1-22-15). PS § 31 eesmärk ei ole kaitsta riigi äriühingut riigi poolt riigi äriühingu tegevuse kohta antavate mittesiduvate õiguslike hinnangute eest. Riigi äriühinguid asutatakse avalike huvide, mitte nende endi ärihuvide teenimiseks. Sel põhjusel ei vaja riigi äriühing kaitset riigi igasuguse tegevuse eest, mis võib ebasoodsalt tema ettevõtlust mõjutada. (p 19.1-2)

matches:
Riigikohus
§ 104
§ 108
§ 751
§ 9
§ 31
§ 17
§ 17
§ 9
§ 31