5 Erisused kinnisasja otsustuskorras hoonestusõigusega koormamisel ja võõrandamisel ettevõtluskeskkonna arendamiseks Eesti majandusarengule oluliste investeeringute tegemiseks
§ 745 Ettevõtluskeskkonna arendamise kinnisasja otsustuskorras hoonestusõiguse seadmise lepingu ja võõrandamislepingu tingimused
§ 801 Nimetamiskomitee
§ 91 Hoonestatud kinnisvara kasutamiseks võtmine
1 Andmete avaldamine ja riigivara registreerimine
§ 97 Äriühinguid ja sihtasutusi puudutava teabe avaldamine
§ 1081 Nimetamiskomitee moodustamine
RT I, 06.07.2017, 9
19.06.2017 RT I, 06.07.2017, 3 16.07.2017
(2) Riigivara valitsemine on vara Eesti Vabariigi (edaspidi riik) nimel omandamine, kasutamiseks võtmine, valdamine, kasutamine ja käsutamine ning riigi osalemine aktsionäri, osaniku, asutaja või liikmena Eestis registrisse kantud aktsiaseltsis, osaühingus, sihtasutuses, mittetulundusühingus, hooneühistus, korteriomanike ühisuses, kaaspärijate ühisuses ja välisriigis registreeritud piiratud vastutusega eraõiguslikus juriidilises isikus.
(2) Julgeolekuasutuse valitsemisel olevale riigivarale ei kohaldata käesoleva seaduse § 17 lõike 1 punktides 1 ja 2, § 19 lõigetes 2 ja 3, § 30 lõike 1 punktides 1 ja 2 ning lõikes 3, § 37 lõigetes 2–5 ning §-des 50, 57–62, 66–74 ja 95–100 sätestatut.
(31) Välisriigis asuva riigivaraga seotud tehingutele kohaldatakse asukohajärgses riigis kehtivat õigust ja tava, arvestades käesoleva seaduse põhimõtteid niivõrd, kuivõrd need ei ole vastuolus asukohariigi õigusega.
(5) Käesolevat seadust ei kohaldata riigivara välisriigi, rahvusvahelise organisatsiooni või muu rahvusvahelise kokkuleppega loodud institutsiooni omandisse või kasutamiseks andmisele ega vara välislepingu või muu rahvusvahelise kokkuleppe alusel kasutamiseks võtmisele.
(8) Käesolevat seadust ei kohaldata riigi osalemisele välislepingute alusel moodustatud finantsinstitutsioonides ja välisriigi eraõiguslikes juriidilistes isikutes, kui riigi osalemine tuleneb Euroopa Liidu õigusaktist või välislepingust.
11) volitatud asutus – riigiasutus, kelle valdusesse riigivara valitseja oma valitsemisel oleva vara on andnud;
12) kasutusleping – võlaõiguslik või asjaõiguslik leping, mille alusel riik võtab või annab kasutusse asja või selle osa.
(2) Riigile kuuluvale maaüksusele, mida ei ole kinnistatud, ehitisele ja selle mõttelisele või reaalosale kuni ehitise aluse ja selle teenindamiseks vajaliku maatüki kandmiseni kinnistusraamatusse, samuti riigile kuuluvale laevale, mida ei ole laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduse alusel kinnistatud, kohaldatakse kinnisasja sätteid.
(4) Käesolevas seaduses väärtpaberite kohta sätestatut kohaldatakse ka osaühingu osa ja lepingulise fondi osaku või lepingulise fondi rahaliselt hinnatavate õiguste ja kohustuste suhtes, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Lepingulises fondis osalemisele kohaldatakse käesolevas seaduses riigi eraõiguslikus juriidilises isikus aktsionäri või osanikuna osalemise kohta sätestatut.
(5) Käesolevas seaduses kasutuslepingu kohta sätestatut kohaldatakse ka piiratud asjaõigustele, mille alusel isikul, kelle kasuks seatakse piiratud asjaõigus või kelle omandis oleva kinnisasja kasuks seatakse piiratud asjaõigus, tekib õigus asja või selle osa kasutada.
(1) Riigivara valitseja korraldab riigi nimel vara riigile omandamist, riigivara valdamist, kasutamist ja käsutamist, kinnisasjade kasutamist kasutuslepingu või piiratud asjaõigusega koormamise lepingu alusel ning riigi osalemist aktsionäri, osaniku, asutaja või liikmena Eestis registrisse kantud aktsiaseltsis, osaühingus, sihtasutuses või mittetulundusühingus ja välisriigis piiratud vastutusega eraõiguslikus juriidilises isikus ning teostab sellest tulenevaid õigusi ja kohustusi käesoleva seadusega sätestatud korras.
(31) Kui riigivara valitseja ülesandeid täidab maavalitsus või riigitulundusasutus, kohaldatakse neile ministeeriumi kohta sätestatut. Käesoleva seaduse alusel Vabariigi Valitsuse pädevuses olevate küsimuste otsustamiseks esitavad nimetatud asutused ettepanekud Vabariigi Valitsusele valdkonna eest vastutava ministri kaudu.
(3) Riigile kuuluva vähemusosaluse valitsejaks on Rahandusministeerium. Kui riigi osalus äriühingus kahaneb vähemusosaluseni, esitab osaluse valitseja Vabariigi Valitsusele otsuse eelnõu anda osalus üle Rahandusministeeriumi valitsemisele. Nimetatud eelnõu esitatakse ühe kuu jooksul pärast aktsia- või osakapitali suurendamise või vähendamise registreerimist või aktsiate või osa võõrandamistehingu või muu tehingu toimumist, millega kaasnes riigi osaluse vähenemine.
(1) Liikmeõigusi maaparandusühistus või muus kohustusliku liikmesusega mittetulundusühingus teostab mittetulundusühingu asukohajärgne maavalitsus. Kui maaparandusühistu tegevuspiirkonnas asuvad riigi kinnisasjad on ühe ministeeriumi valitsemisel, teostab riigi liikmeõigusi see ministeerium või ministri volitusel valitsemisala asutus.
§ 7. Riigivara valitseja määramine
(4) Riigipoolne vara pärimise korraldaja Eestis läbiviidava pärimismenetluse korral on Rahandusministeerium. Kui pärimismenetlus viiakse läbi välisriigis, on riigipoolne vara pärimise korraldaja Välisministeerium. Riigi päritud kinnisvara valitseja määrab Vabariigi Valitsus.
(5) Kui õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, on kriminaalasjas kohtuotsuse või -määrusega, väärteoasjas kohtuvälise menetleja otsuse või määrusega või kohtuotsuse või -määrusega konfiskeeritud vara (edaspidi konfiskeeritud vara) valitseja:
1) Rahandusministeerium, kui süüasja menetles Maksu- ja Tolliamet või konfiskeeriti kinnisasi või väärtpaber;
2) Siseministeerium käesoleva lõike punktis 1 nimetamata juhul.
(3) [Kehtetu - RT I, 28.06.2016, 1 - jõust. 01.07.2016]
(7) Volitatud asutus on kohustatud täitma tema valdusesse antud riigivara suhtes nõudeid, mis käesolevas seaduses on esitatud riigivara valitsejale. Volitatud asutus teostab riigivara valitseja õigusi riigivara valitseja määratud ulatuses.
(6) Riigivara valitseja on kohustatud määrama enda valitsemisel oleva vara valitsemise eesmärgi, lähtudes käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatust.
(7) Riigivara valitseja on kohustatud korraldama talle mittevajaliku riigivara üleandmise teisele riigivara valitsejale, kellele see riigivara on vajalik, või korraldama selle võõrandamise või hävitamise või esitama ettepaneku selliste toimingute tegemiseks.
(1) Kinnisasja või piiratud asjaõiguse valitsemine antakse üle ühelt riigivara valitsejalt teisele nende omavahelisel kokkuleppel, kui üleandjaks on maavalitsus või käesoleva seaduse § 4 lõike 2 punktides 6 ja 7 nimetatud riigivara valitseja.
(2) Kinnisasja või piiratud asjaõiguse enda valitsemisele saamiseks võib teiselt riigivara valitsejalt kinnisasja või piiratud asjaõiguse üleandmist taotlev käesoleva seaduse § 4 lõike 2 punktides 6 ja 7 nimetatud riigivara valitseja pöörduda Vabariigi Valitsuse poole, kui kokkulepet ei saavutata.
(3) Kui riigivara valitsemise üleandjaks on põhiseaduslik institutsioon ja saajaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud riigivara valitseja, toimub üleandmine nende omavahelisel kokkuleppel.
(6) Riigivara, välja arvatud väärtpabereid, võib üle anda riigivara valitseja kehtestatud korras, kui:
1) üle antakse vallasasi, mille harilik väärtus on alla 30 000 euro;
2) riigivara antakse üle ühe riigivara valitseja valitsemisala piires.
(3) Vallasasja üleandmine jõustub aktis määratud kuupäeval. Registrisse kandmisele kuuluva vallasasja vastuvõtja esitab avalduse asjakohases andmekogus riigivara valitseja muutmiseks 30 päeva jooksul akti allkirjastamisest arvates. Kinnisasja üleandmine jõustub riigi kinnisvararegistris riigivara valitseja või volitatud asutuse muutmise registrikande kinnitamise kuupäeval.
§ 14. Kasutamiseks andmine
(1) Riigivara kasutamiseks andmisena käsitatakse vara kasutusse andmist teisele isikule (edaspidi kasutaja) kasutuslepingu alusel.
(2) Riigivara kasutamiseks andmisele piiratud asjaõigusega koormamise teel kohaldatakse riigivara kasutamiseks andmise regulatsiooni koos käesoleva seaduse § 22 lõikes 2 ja §-des 26–28 piiratud asjaõiguste kohta sätestatud erisustega.
(3) Riigivara kasutamiseks andmisena ei käsitata käesolevas seaduses laenu andmist.
§ 15. Kasutamiseks andmise alused ja piirangud
(1) Riigivara võib anda kasutamiseks järgmistel juhtudel:
1) vara ei ole riigivara valitsejal ajutiselt vaja kasutada;
2) käesoleva seaduse § 18 lõikes 2 nimetatud juhtudel;
3) vara valitsemise eesmärk on tulu saamine;
4) vara valitsemise eesmärk on reservina säilitamine;
5) muul seaduses ette nähtud juhul.
(2) Riigivara ei anta kasutamiseks, kui kasutamiseks andmine raskendaks oluliselt selle varaga seotud riigivara otstarbekohast kasutamist või muudaks selle võimatuks.
(3) Riigivara ei või koormata pandiga.
(4) Kinnisasjade puhul selgitab riigivara valitseja enne riigivara kasutamiseks andmise menetluse algatamist välja kinnisasja vajalikkuse riigile, lähtudes käesoleva seaduse §-s 96 sätestatust.
(5) Riigivara valitseja peab kasutuslepingus sätestama tingimuse, et kasutaja võib anda vara kolmanda isiku kasutusse allkasutuslepingu alusel üksnes juhul, kui selleks on riigivara valitseja kirjalik nõusolek ja allkasutuslepingus lepitakse kokku lepingu avalikustamises avaliku teabe seaduse kohaselt. Kinnisasja allkasutuslepingu registreerib ja avalikustab riigivara valitseja riigi kinnisvararegistris, välja arvatud juhul, kui avaliku teabe seaduse alusel ei tule lepingut või selle osa avalikustada.
(6) Riigivara kasutamiseks andmisega ei tohi riigile tekkida kahju.
(2) Kui teisel riigivara valitsejal on vaja kasutada osa asjast või ajutiselt asja tervikuna, sõlmitakse riigivara valitsejate vahel asja kasutamise kokkulepe.
(3) Riigivara valitsejate vahel sõlmitud asja kasutamise kokkuleppes nähakse ette asja kasutamise tingimused ja kulude katmise kord.
(4) [Kehtetu - RT I, 28.06.2016, 1 - jõust. 01.07.2016]
3) otsustuskorras avalikku enampakkumist või valikpakkumist korraldamata (edaspidi otsustuskorras).
§ 18. Kasutustasu
(1) Kui riigivara antakse kasutamiseks teisele isikule, tuleb seda teha vähemalt turupõhise kasutustasu eest. Turupõhine kasutustasu on tasu, mille suurus vastab sarnastel tingimustel sarnaste asjade kasutamiseks sõlmitud kasutuslepingutes kokku lepitud kasutustasudele turul.
(2) Riigivara võib kasutamiseks anda turupõhisest kasutustasust madalama tasu eest või tasuta, kui vara on vajalik:
1) kohaliku omavalitsuse üksusele tema seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks;
2) hoonestusõigusega koormamiseks kohaliku omavalitsuse üksuse kasuks käesoleva seaduse §-s 741 nimetatud juhul;
4) eraõiguslikule juriidilisele isikule avaliku ülesande täitmiseks, mis tuleneb seadusest või halduslepingust;
5) riigi asutatud või asutatavale mittetulundusühingule või sihtasutusele tema põhikirjas sätestatud ülesannete täitmiseks;
6) mittetulundusühingule või sihtasutusele tema põhikirjas sätestatud pääste-, haridus-, teadus-, kultuuri-, keele- või noorsootööga seotud ülesande täitmiseks või tervishoiu- või sotsiaalteenuse osutamiseks või muul avalikul eesmärgil;
7) muude seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks.
(3) Kui riigivara antakse kasutamiseks turupõhisest kasutustasust madalama tasu eest või tasuta, peab kasutustasu katma vähemalt vara majandusliku säilimise kulud või tuleb kasutajale kasutuslepinguga üle anda vastutus vara majandusliku säilimise eest.
(4) Vallasasja kasutustasu hindamise viisi otsustab riigivara valitseja.
(5) Riigivara valitseja peab kasutuslepingus sätestama, et asjaga seotud kõrvalkulud, maksud ja koormised katab kasutaja proportsionaalselt kasutusõiguse ulatusega, või arvestama nimetatud kuludega kasutustasu kujundamisel.
(6) Üle kolmeaastase tähtajaga kasutuslepingus peab riigivara valitseja nägema ette kasutustasu suuruse muutmise tingimused.
(7) Riigivara kasutamiseks andja otsusel võib teha tasaarvestusi kasutaja poolt asja parendamiseks tehtud kulutuste hüvitamiseks, kui see on kasutuslepingus ette nähtud ja kui parendused on tehtud riigivara kasutusse andja nõusolekul. Tasaarvestuste tegemiseks nähakse lepingus ette tasaarvestuste tegemise aeg, ulatus ja tingimused.
§ 181. Kinnisasja kasutustasu hindamine
(1) Kinnisasja kasutusse andmisel turupõhise kasutustasu eest koostatakse hindamisaruanne, arvestades järgmist:
1) hindamisaruande koostab vastava kutsetunnistusega hindaja;
2) hindamisaruanne koostatakse vara hindamise head tava arvestades;
3) hindamisaruanne koostatakse sõlmitava kasutuslepingu tingimusi arvestades.
(2) Hindamisaruande võib koostada käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 sätestatud nõuet järgimata ja turupõhise kasutustasu leida turuanalüüsi tulemusel või muudel põhjendatud alustel, kui:
1) kinnisasja kasutatakse kuni 100 kalendripäeva või tunnipõhise kasutamise korral kuni 1000 tundi kalendriaastas;
2) kasutatav pind on kuni 100 ruutmeetrit;
3) eeldatav kasutustasu koos käibemaksuga on kuni 1000 eurot kalendriaastas;
4) kinnisasja kasutamine on seotud tehnovõrgu või -rajatise või avalikult kasutatava teega;
5) kinnisasja või hoonestusõigust koormatakse ostueesõiguse või reaalservituudiga;
6) turupõhise kasutustasu on välja selgitanud Maa-amet turuanalüüsi ja riigi kinnisvararegistris registreeritud kasutuslepingute andmete alusel;
7) turupõhist kasutustasu ei ole võimalik hinnata aktiivse turu puudumise või võrdlusandmete ebapiisavuse tõttu ja selle kohta on vastava kutsetunnistusega hindaja kirjalik kinnitus.
(3) Hindamisaruanne ei või riigivara kasutamiseks andmise otsuse tegemise ajal olla vanem kui kuus kuud.
(4) Kinnisasja kasutustasu hindamise korra ning nõuded hindamisaruandele ja selle tellimisele kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(11) Avalikult kasutatava riigitee ja selle teenindamiseks vajaliku maa kasutamiseks andmise tehnovõrgu või -rajatise või muu ehitise ehitamiseks otsustab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium või tema volitusel Maanteeamet.
(2) Üksnes Vabariigi Valitsuse nõusolekul võib valdkonna eest vastutav minister või riigisekretär otsustada kinnisasja kasutamiseks andmise järgmistel juhtudel:
3) [kehtetu - RT I, 28.06.2016, 1 - jõust. 01.07.2016]
(4) Riigivara antakse kasutamiseks riigivara valitseja kehtestatud korras järgmistel juhtudel:
1) kinnisasja puhul eluruumi kasutusse andmisel ja käesoleva seaduse § 181 lõike 2 punktides 1−3 sätestatud juhtudel;
2) vallasasja puhul, mille harilik väärtus on alla 30 000 euro.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud Vabariigi Valitsuse nõusolekut ei ole vaja eluruumi kasutusse andmisel ega käesoleva seaduse § 181 lõike 2 punktides 4−5 sätestatud juhtudel.
(6) [Kehtetu - RT I, 28.06.2016, 1 - jõust. 01.07.2016]
(2) Riigivara valitseja peab riigivara kasutamiseks andmisel jätma endale õiguse lõpetada leping erakorraliselt olukorras, kus kasutamiseks antud riigivara on vajalik riigivõimu teostamiseks või muul avalikul eesmärgil.
7) kasutamiseks andmise lisatingimusi valikpakkumisel;
8) otsustuskorras kasutamiseks andmisel kasutaja nime ja registri- või isikukoodi.
(2) Käesoleva seaduse § 19 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhul peab Vabariigi Valitsusele esitatav otsuse eelnõu sisaldama vähemalt käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1, 3 ja 6 nimetatud andmeid.
(3) Käesoleva seaduse § 19 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhul märgitakse Vabariigi Valitsuse otsuse eelnõu seletuskirjas:
2) riigivara otsustuskorras kasutamiseks andmise korral selle põhjendus;
4) andmed sõlmitava kasutuslepingu tingimuste kohta;
5) sõlmitavast lepingust riigile tulenevad kulud;
6) riigivara kasutamiseks andmise muud olulised tingimused ja asjaolud.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud seletuskirjale lisatakse:
1) kasutuslepingu projekt;
2) esitatud andmeid tõendavad ja muud otsuse tegemisel tähendust omavad dokumendid.
(5) [Kehtetu - RT I, 28.06.2016, 1 - jõust. 01.07.2016]
(2) Kui riik sõlmib hoonestajaga kasutuslepingu, peab riigivara hoonestusõigusega koormamise otsus lisaks käesoleva seaduse §-s 21 ja käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule sisaldama andmeid riigiga sõlmitava kasutuslepingu kohta.
(3) Riigivara isikliku kasutusõigusega või kasutusvaldusega koormamise otsus peab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule sisaldama isiku kohta, kelle kasuks kinnisasi koormatakse, järgmisi andmeid:
2) juriidilise isiku puhul – nimi, registrikood ja asukoht.
§ 29. Võõrandamise alus
1) vara ei ole riigivara valitsejale vajalik;
2) vara on vajalik käesoleva seaduse § 33 lõikes 1 nimetatud juhtudel;
3) vara on vajalik eraõiguslikule juriidilisele isikule käesoleva seaduse §-s 51 sätestatud juhul.
(2) Riigivara valitseja hindab vara vajalikkust, lähtudes käesoleva seaduse § 10 lõikes 1 sätestatust, ning kinnisasjade puhul selgitab enne riigivara võõrandamise algatamist välja kinnisasja vajalikkuse riigile, lähtudes käesoleva seaduse §-s 96 sätestatust.
(3) Riigivara võõrandatakse eelkõige müügi teel vähemalt selle harilikule väärtusele vastava tasu eest rahas, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(1) Riigivara võõrandatakse müügi teel, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti, järgmisel viisil:
(3) Riigivara valitseja võib võõrandada vallasasja, mille harilik väärtus on 30 000 eurot või rohkem, välja arvatud väärtpaberi või nõude või kunstiväärtuse või kaevise ja muu vallasasja, mille väärtust ei ole võimalik hinnata, üksnes avalikul enampakkumisel või valikpakkumisel. Nimetatud nõuet ei kohaldata käesoleva seaduse §-des 33 ja 34 sätestatud juhul.
§ 32. Kaevise võõrandamine
Kaevis võõrandatakse riigivara valitseja kehtestatud korras, arvestades maapõueseaduses toodud erisusi.
1) vara on vajalik kohaliku omavalitsuse üksusele tema seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks;
11) vara võõrandatakse kohaliku omavalitsuse üksusele kui ettevõtluskeskkonna arendamiseks või elamumaaks sobiv kinnisasi käesoleva seaduse § 34 lõikes 1 nimetatud tingimustel;
12) vara võõrandatakse kohaliku omavalitsuse üksusele ettevõtluskeskkonna arendamiseks käesoleva seaduse § 741 alusel;
3) vara on vajalik mittetulundusühingule või sihtasutusele tema põhikirjas sätestatud pääste-, haridus-, teadus-, kultuuri-, keele- või noorsootööga seotud ülesande täitmiseks või tervishoiu- või sotsiaalteenuse osutamiseks või muul avalikul eesmärgil;
4) [kehtetu - RT I, 28.06.2016, 1 - jõust. 01.07.2016]
(2) [Kehtetu - RT I, 28.06.2016, 1 - jõust. 01.07.2016]
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 1, 12, 2 või 3 alusel omandatud kinnisasi võõrandatakse või koormatakse hoonestusõigusega 10 aasta jooksul pärast kinnisasja omandamist, siis peab võõrandaja või hoonestusõiguse seadja hüvitama riigile 65 protsenti vara harilikust väärtusest, mis sellel oli tema poolt omandamise hetkel. Hüvitis tuleb võõrandamisel kanda viie aasta jooksul ja hoonestusõiguse seadmisel 10 aasta jooksul tehingu päevast arvates riigi tuludesse.
(4) Kui kohaliku omavalitsuse üksus võõrandab riigilt tasuta või alla hariliku väärtuse omandatud kinnisasja või seab sellele hoonestusõiguse kohaliku omavalitsuse valitseva mõju all oleva eraõigusliku juriidilise isiku kasuks, siis käesoleva paragrahvi lõiget 3 ei kohaldata, välja arvatud juhul, kui juriidiline isik võõrandab omandatud kinnisasja või hoonestusõiguse või seab omandatud kinnisasjale hoonestusõiguse.
(5) Riigil on õigus nõuda käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1, 12, 2 või 3 nimetatud isikule võõrandatud kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist. Mittesihtotstarbelise kasutamise korral on riigil õigus nõuda kinnisasja omandanud isikult leppetrahvi, mille suurus on vähemalt 25 protsenti, kuid mitte rohkem kui 100 protsenti vara väärtusest selle võõrandamise hetkel.
(6) Riigivara valitseja jälgib käesoleva paragrahvi lõigetes 3–5 nimetatud nõuete täitmist.
(7) Riigivara valitseja sätestab võõrandamislepingus käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1, 12, 2 või 3 nimetatud isikule kohustuse teatada käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kinnisasja võõrandamisest või hoonestusõiguse üleandmisest.
(8) Kui käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1, 12, 2 või 3 nimetatud isik omandas kinnisasja tasu eest, mille suurus oli alla kinnisasja hariliku väärtuse, arvestatakse tasutud summa maha käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel makstavast hüvitisest.
(9) Valdkonna eest vastutav minister võib otsustada, et käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud hüvitist ei tule maksta, kui riigilt omandatud kinnisasi võõrandatakse riigi äriühingule, riigi sihtasutusele, riigi mittetulundusühingule või avalik-õiguslikule juriidilisele isikule, või koormatakse hoonestusõigusega nimetatud isikute kasuks eesmärgi või ülesande täitmiseks, milleks riik kinnisasja käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1, 12, 2 või 3 nimetatud isikule võõrandas.
§ 34. Erisused ettevõtluskeskkonna arendamiseks ja elamumaaks sobiva kinnisasja võõrandamisel kohaliku omavalitsuse üksusele
(1) Kinnisasja müügihind kohaliku omavalitsuse üksusele on 65 protsenti selle harilikust väärtusest, kui:
1) elamumaaks sobiv kinnisasi on vajalik kohaliku omavalitsuse üksusele;
2) vara on vajalik kohaliku omavalitsuse üksusele ettevõtluskeskkonna arendamiseks.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud müügihind tuleb tasuda viie aasta jooksul lepingu sõlmimisest arvates ja see lepitakse kokku võõrandamislepingus.
(3) Ettevõtluskeskkonna arendamiseks vajalik kinnisasi võõrandatakse kohaliku omavalitsuse üksusele tasuta, kui võõrandamine toimub käesoleva seaduse § 741 alusel.
(2) Kui riik omandab vahetamise teel kinnisasja, hüvitatakse kinnisasja omanikule vahetatavate kinnisasjade harilike väärtuste vahe. Kui kinnisasjade vahetamisel tekib hüvitamiskohustus kinnisasja omanikul, kes omandab vahetuse teel riigile kuuluva kinnisasja, siis ei tohi vahetatavate kinnisasjade harilik väärtus erineda rohkem kui 10 protsenti. Vahetatavate vallasasjade harilik väärtus ei tohi erineda rohkem kui 30 protsenti. Väärtuste vahe hüvitatakse rahas.
2) otsustuskorras nõuete võõrandamine summas 30 000 eurot või rohkem;
4) kui vallasasja väärtust ei ole võimalik hinnata ja tegemist on riiklikult olulise tehinguga.
2) riigivara antakse üle mitterahalise sissemaksena riigi äriühingule kalendriaasta jooksul kokku harilikus väärtuses, mis ei ületa 10 protsenti aktsia- või osakapitalist nimiväärtuses ja selle harilik väärtus on alla 30 000 euro;
21) hoonestatud kinnisvara antakse üle mitterahalise sissemaksena käesoleva seaduse § 92 lõikes 1 nimetatud riigi äriühingule;
5) [kehtetu - RT I, 28.06.2016, 1 - jõust. 01.07.2016]
(6) Vallasasja hariliku väärtusega alla 30 000 euro võib käesoleva paragrahvi lõigetes 3–5 nimetamata juhul võõrandada riigivara valitseja kehtestatud korras, arvestades käesoleva seaduse §-s 8 sätestatud põhimõtteid.
(7) [Kehtetu - RT I, 28.06.2016, 1 - jõust. 01.07.2016]
7) otsustuskorras võõrandamisel andmeid õigustatud isiku kohta ja hinna määramise viisi;
8) otsustuskorras võõrandamisel andmeid riigiga sõlmitavate kasutuslepingute kohta.
(2) Käesoleva seaduse § 37 lõigetes 2, 3 ja 5 nimetatud juhul peab Vabariigi Valitsuse otsus sisaldama vähemalt käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3, 6 ja 7 nimetatud teavet.
(1) [Kehtetu - RT I, 28.06.2016, 1 - jõust. 01.07.2016]
§ 44. Vabariigi Valitsuse otsuse eelnõu, seletuskiri ja dokumendid
(1) Käesoleva seaduse § 37 lõigetes 2, 3 ja 5 nimetatud juhul koostab riigivara valitseja Vabariigi Valitsuse otsuse eelnõu ja selle seletuskirja. Seletuskiri peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
(1) Väärtpaberite võõrandamisel sisaldab Vabariigi Valitsuse otsuse eelnõu seletuskiri vähemalt järgmisi andmeid:
4) väärtpaberite valitseja arvamust hindamisaruandes näidatud väärtpaberite hariliku väärtuse kohta.
§ 46. Riigivara hariliku väärtuse hindamine
(1) Võõrandatava kinnisasja hariliku väärtuse hindamiseks koostatakse hindamisaruanne, arvestades järgmist:
2) hindamisaruanne koostatakse vara hindamise head tava arvestades.
(2) Hindamisaruande võib koostada käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 sätestatud nõuet järgimata, kui:
1) hariliku väärtuse on hinnanud Maa-amet maakatastriseaduse § 9 lõike 21 alusel peetavas tehingute andmebaasis sisalduvate tehinguandmete ja turuanalüüsi alusel, lähtudes maa hindamise seaduse, looduskaitseseaduse või muu asjakohase seaduse alusel kinnitatud metoodikast;
2) harilikku väärtust ei ole võimalik hinnata aktiivse turu puudumise või võrdlusandmete ebapiisavuse tõttu, selle kohta on vastava kutsetunnistusega hindaja kirjalik kinnitus ning võõrandamise tasus lepitakse kokku muudel põhjendatud alustel;
3) vastav erisus tuleneb õigusaktist.
(3) Võõrandatava vallasasja hariliku väärtuse hindamise viisi otsustab riigivara valitseja.
(4) Kinnisvara hariliku väärtuse hindamisaruanne ei tohi riigivara võõrandamise otsuse tegemise ajal olla vanem kui kuus kuud.
(5) Kinnisasja hariliku väärtuse hindamise korra ning nõuded hindamisaruandele ja selle tellimisele kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(1) Võõrandatavate väärtpaberite, samuti vahetusel vastu saadavate väärtpaberite hariliku väärtuse tuvastamiseks tellib väärtpaberite valitseja üldiselt tunnustatud eksperdilt hindamisaruande väärtpaberite hariliku väärtuse kohta.
(2) Hindamisaruande võib jätta tellimata, kui:
2) hindamisaruande maksumus ei ole proportsionaalne väärtpaberite võõrandamisest laekuva tuluga;
(3) Kui hindamisaruannet ei tellita, asendab seda väärtpaberite valitseja hinnang väärtpaberi hariliku väärtuse kohta, mille andmisel lähtutakse turul kaubeldavate väärtpaberite kauplemishinnast, aktsiate eest makstava hüvitise suurusest, osaku või aktsia puhasväärtusest, väärtpaberite raamatupidamislikust väärtusest ja muudest asjakohastest andmetest.
(4) Hindamisaruanne ei tohi riigivara võõrandamise otsuse tegemise ajal olla vanem kui kuus kuud.
(1) Kui riigivara üleandmisel on nõutav Vabariigi Valitsuse nõusolek, esitab äriühingu aktsiate või osa valitseja, asutaja- või liikmeõiguste teostaja või valitsemise või asutaja- või liikmeõiguste taotleja riigivara üleandmise ettepaneku Vabariigi Valitsuse otsuse eelnõuna, millele lisatakse käesoleva seaduse §-s 53 sätestatud seletuskiri ning käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatu kohaselt järgmised dokumendid, kui need dokumendid ei ole Tartu Maakohtu registriosakonna keskandmebaasi andmeid kasutades kättesaadavad:
4) hinnang üleantava riigivara hariliku väärtuse kohta;
6) audiitori arvamus selle kohta, kas mitterahalise sissemakse harilik väärtus vastab hindamisaruandes toodule, kusjuures arvamus ei tohi riigivara võõrandamise otsuse tegemise ajal olla vanem kui kuus kuud;
7) väljavõte kinnistusraamatust või registrist, kus vallasasi on registreeritud, kui mitterahaliseks sissemakseks on kinnisasi või registreerimisele kuuluv vallasasi;
(1) Seletuskirjas esitatakse vähemalt järgmised andmed:
3) äriühingu nelja aasta äriplaan koos nelja aasta finantsplaaniga;
4) sihtasutusele ja mittetulundusühingule seatavate eesmärkide saavutamise tegevuskava koos nelja aasta finantsplaaniga;
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud finantsplaani ei tule esitada, kui riigivara antakse ühe kalendriaasta jooksul mitterahalise sissemaksena eraõiguslikule juriidilisele isikule üle mitmel korral ja konkreetse üleantava riigivara väärtus ei ületa 10 protsenti aktsia- või osakapitalist, sihtkapitalist või mittetulundusühingu varast ning finantsplaan on kord juba sellel kalendriaastal käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud seletuskirjas esitatud.
1) vara on riigivara valitsejale mittevajalik või riigivara kasutamiseks andmise või võõrandamise kulud ületaksid riigivara valitseja hinnangul saadavat tulu, mistõttu ei ole majanduslikult otstarbekas vara kasutamiseks anda või võõrandada;
(3) Riigivara hariliku väärtusega 30 000 eurot või rohkem võib tunnistada kõlbmatuks üksnes riigivara valitseja nõusolekul. Kõlbmatuks tunnistatava vara hariliku väärtuse hindamise viisi otsustab riigivara valitseja.
(1) Riigivara kasutamiseks andmisel või riigivara võõrandamisel avalikul enampakkumisel määrab võõrandamise või kasutamiseks andmise otsustaja (edaspidi käesolevas peatükis otsustaja) alghinna. Alghinna määramisel juhindutakse käesoleva seaduse §-des 181 ja 46 sätestatust.
(3) Kui alghinda ei määrata ja otsustaja ei otsusta teisiti, siis lähtutakse osavõtutasu määramisel kasutamiseks andmise korral turupõhisest kasutustasust ja vara võõrandamise korral vara harilikust väärtusest.
(4) Kui alghinda ei määrata ja otsustaja ei otsusta teisiti, siis lähtutakse tagatise suuruse määramisel kasutamiseks andmise korral turupõhisest kasutustasust ja vara võõrandamise korral vara harilikust väärtusest.
(2) Riigivara otsustuskorras kasutamiseks andmise või võõrandamise menetluse kulud katab kasutamisõiguse või riigivara omandaja.
(11) Kui enampakkumisel on pakkumise teinud mitu isikut ühiselt, saavad need isikud riigivara omandamise või kasutamise õigust realiseerida üksnes ühiselt.
(12) Enampakkumisel osaleja on pakkumisega seotud kuni enampakkumise tulemuste kinnitamiseni. Isik, kelle kasuks enampakkumise tulemused kinnitatakse, on pakkumisega seotud kuni lepingu sõlmimiseni.
(4) Kirjalikul enampakkumisel esitavad osalejad ettenähtud ajaks enampakkumise tingimuste kohaselt kirjaliku pakkumise kinnises ümbrikus.
(6) Maatulundusmaa sihtotstarbega vähemalt 0,5 hektari suurust metsamaa kõlvikut sisaldava kinnisasja enampakkumisel võõrandamisel on võõrandatava kinnisasjaga piirneva maatulundusmaa sihtotstarbega vähemalt 0,5 hektari suurust metsamaa kõlvikut sisaldava kinnisasja omanikul, kes osales enampakkumisel, kuid ei osutunud võitjaks, õigus omandada võõrandatav kinnisasi enampakkumisel kujunenud hinnaga, kui ta viie tööpäeva jooksul enampakkumise tulemuste teatavaks tegemisest arvates kinnitab kirjalikult, et kasutab seda õigust. Kui õigustatud isiku kinnisasi koosneb mitmest katastriüksusest, peab võõrandatava kinnisasjaga vahetult piirnema vähemalt 0,5 hektari suurust metsamaa kõlvikut sisaldav katastriüksus. Kui käesolevas lõikes nimetatud õigustatud isikuid on mitu, eelistatakse nendest kõrgema pakkumise teinud kinnisasja omanikku.
(7) Põllumajanduslikul otstarbel kasutatava maatulundusmaa sihtotstarbega kinnisasja võõrandamisel või kasutamiseks andmisel on võõrandatavat või kasutamiseks antavat maad enne enampakkumist viimasena põllumajandusliku kasutuslepingu alusel kasutanud isikul, kes osales enampakkumisel, kuid ei osutunud võitjaks, õigus kinnisasi omandada või kasutusse saada enampakkumisel kujunenud hinnaga, kui ta viie tööpäeva jooksul enampakkumise tulemuste teatavaks tegemisest arvates kinnitab kirjalikult, et kasutab seda õigust. Kui käesolevas lõikes nimetatud õigustatud isikuid on mitu, eelistatakse isikut, kes kasutas võõrandatavat või kasutamiseks antavat kinnisasja suuremas ulatuses. Kui nimetatud kinnisasja suhtes soovivad oma õigust samal ajal kasutada käesoleva paragrahvi lõikes 6 ja käesolevas lõikes nimetatud isik, eelistatakse viimast. Käesolevas lõikes nimetatud õigust ei ole isikul, kellega sõlmitud kasutusleping lõpetati selle kasutajapoolse rikkumise tõttu.
(8) Otsus tuleb viivitamata kätte toimetada isikutele, kelle õigusi ja kohustusi see puudutab. Otsuse resolutiivosa avaldatakse enampakkumise korraldaja avalikul veebilehel.
§ 69. Avaliku enampakkumise tulemuste kinnitamata jätmise ja kehtetuks tunnistamise järgne otsus
(1) Otsustaja otsustab ühe kuu jooksul avaliku enampakkumise tulemuste kinnitamata jätmisest või kehtetuks tunnistamisest arvates, kas korraldada uus enampakkumine, lükata enampakkumine edasi või loobuda uuest enampakkumisest.
(2) Käesoleva seaduse § 30 lõikes 3 nimetatud juhul on otsustajal õigus avaliku enampakkumise tulemuste kinnitamata jätmisel otsustada vallasasja võõrandamine otsustuskorras, kui võõrandamise hind võib kujuneda alla 30 000 euro.
(1) Riigivara omandamiseks või kasutamiseks õigustatud isiku makstud tagatisraha võetakse arvesse ostuhinna või kasutustasu osalise tasumisena. Kehtiv garantiikiri tagastatakse käesolevas lõikes nimetatud isikule pärast ostuhinna või kasutustasu tasumist, kuid mitte enne asjaõiguslepingu sõlmimist.
(2) Korraldaja tagastab teistele enampakkumisel osalejatele tagatisraha 10 tööpäeva jooksul enampakkumise tulemuste teatavaks tegemisest arvates. Kui nimetatud tähtaja jooksul ei ole selgunud, kelle kasuks enampakkumise tulemused kinnitatakse, tagastatakse käesolevas lõikes nimetatud isikutele tagatisraha viie tööpäeva jooksul enampakkumise tulemuste kinnitamisest või kinnitamata jätmisest arvates. Kehtiv garantiikiri tagastatakse teistele enampakkumisel osalejatele samade tähtaegade jooksul.
(3) Kui enampakkumise tulemused jäetakse kinnitamata või need tunnistatakse kehtetuks otsustajast või korraldajast olenevatel põhjustel, tagastab korraldaja käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikule tagatisraha ja kehtiva garantiikirja viie tööpäeva jooksul enampakkumise tulemuste kinnitamata jätmisest või kehtetuks tunnistamisest arvates.
(4) Avalikul enampakkumisel osalejale, kelle tegevuse tõttu enampakkumine nurjus või jäeti enampakkumise tulemused kinnitamata, tagatisraha ei tagastata ja garantii realiseeritakse.
(5) Kui avaliku enampakkumise tulemused tunnistatakse kehtetuks enampakkumise tulemusel riigivara omandamiseks või kasutamiseks õigustatud isikust oleneval põhjusel, tagatisraha ei tagastata ja garantiikiri realiseeritakse.
(6) Tähtaegselt tagastamata tagatisraha summalt võib õigustatud isik nõuda viivist 0,1 protsenti päevas.
(2) Lepingu sõlmimisest kõrvalehoidumisel võib otsustaja tunnistada avaliku enampakkumise tulemused kehtetuks.
5. jagu Erisused kinnisasja otsustuskorras hoonestusõigusega koormamisel ja võõrandamisel ettevõtluskeskkonna arendamiseks Eesti majandusarengule oluliste investeeringute tegemiseks
§ 741. Ettevõtluskeskkonna arendamiseks kinnisasja otsustuskorras hoonestusõigusega koormamise ja võõrandamise alused
(1) Riigile kuuluvat ettevõtluskeskkonna arendamiseks sobivat kinnisasja (edaspidi käesolevas jaos ettevõtluskeskkonna arendamise kinnisasi) võib Eesti majandusarengule oluliste investeeringute tegemiseks otsustuskorras hoonestusõigusega koormata või selle võõrandada kohaliku omavalitsuse üksusele või ettevõtjale. Kohaliku omavalitsuse üksuse või ettevõtja tehtava investeeringuga peab kaasnema majanduslik lisandväärtus, keskkonnasõbralikkuse ja regionaalarengu ning sotsiaal-majandusliku arengu soodustamine.
(2) Käesolevas jaos ettevõtjale sätestatut kohaldatakse ka sihtasutusele ja mittetulundusühingule.
(3) Riigile kuuluva ettevõtluskeskkonna arendamiseks sobiva kinnisasja otsustuskorras hoonestusõigusega koormamise ja võõrandamise taotlemise ning otsustamise tingimused ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
§ 742. Nõuded ettevõtluskeskkonna arendamise kinnisasja taotlevale ettevõtjale
(1) Ettevõtluskeskkonna arendamise kinnisasja taotlust esitav ettevõtja peab vastama järgmistele tingimustele:
1) taotleja on registreeritud Eesti äriregistris või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris;
2) taotlejal ei ole õigusaktidest tulenevate riiklike või tema asukoha kohalike maksude või sotsiaalkindlustuse maksete võlga või tähtpäevaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intressi (edaspidi maksuvõlg) taotluse esitamise päeva seisuga ja maksuvõla tasumine ei ole ajatatud pikemaks perioodiks kui kuus kuud arvates taotluse esitamise päevast, välja arvatud juhul, kui maksuvõla tasumise ajatamine on täies ulatuses tagatud;
3) taotleja või tema üle valitsevat mõju omav isik ei ole pankrotis ega likvideerimisel.
(2) Käesolevas seaduses loetakse maksuvõlaks võlga, mis ületab 100 eurot.
§ 743. Ettevõtluskeskkonna arendamise kinnisasja otsustuskorras hoonestusõigusega koormamise ja võõrandamise taotlemine
(1) Ettevõtluskeskkonna arendamise kinnisasja otsustuskorras hoonestusõigusega koormamise või võõrandamise taotlus esitatakse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile.
(2) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium kontrollib taotleja ja taotluse vastavust käesolevast seadusest ja käesoleva seaduse § 741 lõike 3 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määrusest tulenevatele tingimustele. Kui taotluse nõuetele vastavuse kontrollimisel avastatakse puudusi, teatatakse sellest viivitamata taotlejale ja määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Taotluse menetlemise tähtaega võib pikendada puuduste kõrvaldamiseks ette nähtud aja võrra. Kui taotleja puudust tähtaegselt ei kõrvalda, võib Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium jätta taotluse läbi vaatamata.
(3) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium võib ettevõtluskeskkonna arendamise kinnisasja taotluste vastuvõtmise, taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimise ning taotluste menetlemise anda eraõiguslikule juriidilisele isikule üle halduskoostöö seaduses sätestatud korras.
§ 744. Ettevõtluskeskkonna arendamise kinnisasja otsustuskorras hoonestusõigusega koormamise ja võõrandamise otsustamine
(1) Käesoleva seaduse § 741 lõike 3 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määrusest tulenevatele nõuetele vastavaid taotlusi hindab ja teeb hindamistulemuste põhjal taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise ettepaneku riigivara valitsejale, kelle valitsemisel taotluses nimetatud kinnisasi on, valdkonna eest vastutava ministri moodustatud komisjon (edaspidi komisjon).
(2) Komisjoni koosseisu määratakse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Rahandusministeeriumi ja Keskkonnaministeeriumi esindajad ning vajaduse korral teiste riigivara valitsejate esindajad, kelle valitsemisel on kinnisasi, mille otsustuskorras hoonestusõigusega koormamist või võõrandamist taotlus puudutab.
(3) Kui komisjon teeb taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise ettepaneku, võib riigivara valitseja, kelle valitsemisel taotluses nimetatud kinnisasi on, pöörduda Vabariigi Valitsuse poole nõusoleku saamiseks kinnisasja otsustuskorras hoonestusõigusega koormamiseks või võõrandamiseks.
(4) Kui otsustuskorras hoonestusõigusega koormatava või võõrandatava riigivara valitsejaks ei ole Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, otsustab Vabariigi Valitsus koos kinnisasja hoonestusõigusega koormamiseks või võõrandamiseks nõusoleku andmisega riigivara üleandmise Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile.
§ 745. Ettevõtluskeskkonna arendamise kinnisasja otsustuskorras hoonestusõiguse seadmise lepingu ja võõrandamislepingu tingimused
(1) Riigivara valitseja sätestab sõlmitavas hoonestusõiguse seadmise lepingus või võõrandamislepingus lisaks käesoleva seaduse §-des 27 ja 49 sätestatule riigivara sihtotstarbelise kasutamise tingimused, kohustuseks võetud ülesannete täitmise tähtaja, aruannete ja teabe esitamise viisi ja tähtaja ning lepingu täitmise kontrollimise.
(2) Kinnisasja otsustuskorras hoonestusõigusega koormamisel peab hoonestusõiguse tähtaeg kinnisasja lepinguga määratud sihtotstarbel kasutamiseks olema vähemalt 10 aastat pärast hoonestusõiguse kinnistusraamatusse kandmist.
(3) Kinnisasja otsustuskorras võõrandamisel peab omandatud kinnisasi omandiõiguse üleminekul jääma ettevõtja või kohaliku omavalitsuse üksuse omandisse ja lepinguga määratud sihtotstarbelisse kasutusse vähemalt 10 aastaks.
(4) Ettevõtluskeskkonna arendamise kinnisasi võõrandatakse otsustuskorras või koormatakse hoonestusõigusega kohaliku omavalitsuse üksusele tasuta ning ettevõtjale harilikule väärtusele vastava tasu eest.
(5) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium võib riigivara hoonestusõiguse ja võõrandamislepingu täitmise kontrollimise anda eraõiguslikule juriidilisele isikule üle halduskoostöö seaduses sätestatud korras.
5) kui osalus välisriigis registreeritud piiratud vastutusega eraõiguslikus juriidilises isikus omandatakse seetõttu, et Eesti välisesindus saaks õiguse kasutada ruume.
5) äriühingu aktsia- või osakapitali suurendamisel uute aktsiate või osade omandamine või osa nimiväärtuse suurendamine, sealhulgas fondiemissiooni teel, aktsiate märkimise ja osade omandamise või osa nimiväärtuse suurendamise eesõigusest loobumine või eesõiguse kasutamine võimalikust väiksemas mahus, välja arvatud äriühingu aktsia- või osakapitali suurendamine käesoleva seaduse § 37 lõikes 4 sätestatud juhtudel;
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud otsuste tegemiseks esitab äriühingu aktsiate või osa valitseja Vabariigi Valitsusele järgmised dokumendid, kui need ei ole kohtute registriosakonna keskandmebaasi andmeid kasutades kättesaadavad:
1) äriühingu põhikiri ja asutamisleping või asutamisotsus;
2) teise eraõiguslikust juriidilisest isikust asutaja olemasolu korral tema eelmise majandusaasta auditeeritud aruanne.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 2, 3 ja 5 nimetatud otsuste tegemiseks esitab äriühingu aktsiate või osa valitseja Vabariigi Valitsusele lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatule järgmised andmed:
1) äriühingus osalemise eesmärk ja seos valdkonna arengukavaga ning viide konkreetsele strateegilisele eesmärgile või meetmele;
2) selle ministeeriumi seisukoht, kelle valitsemisalasse kuuluvad küsimused, millega äriühing, kellele vara üle antakse, tegeleb või tegelema hakkab;
3) äriühingu nõukogu kinnitatud järgmise nelja aasta strateegia, investeeringute kava ja finantsprognoosid, mis sisaldavad kasumiaruannet, bilanssi ja rahavoogude aruannet eelneva majandusaasta lõpu seisuga;
4) käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 5 nimetatud juhul aktsia- või osakapitali suurendamise põhjus ning sellekohased finants- ja tasuvusarvutused.
(8) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 4 ja 5 sätestatud äriühingu aktsiakapitali suurendamise ja suurendamisel uute aktsiate omandamise nõudeid ei kohaldata käesoleva seaduse § 37 lõike 4 punktis 21 nimetatud juhul. Sel juhul on aktsiakapitali suurendamisel uute aktsiate valitsejaks Rahandusministeerium.
(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud otsuste tegemiseks esitab sihtasutuse asutajaõiguste teostaja Vabariigi Valitsusele järgmised dokumendid, juhul kui need ei ole kohtute registriosakonna keskandmebaasi andmeid kasutades kättesaadavad:
1) sihtasutuse põhikiri või selle projekt, asutamisleping ja asutamisotsus või nende projektid;
2) muud asutamisega seotud lepingud või nende projektid;
3) teise eraõiguslikust juriidilisest isikust asutaja olemasolu korral tema eelmise majandusaasta auditeeritud aruanne.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 ja 2 nimetatud otsuste tegemiseks esitab sihtasutuse asutajaõiguste teostaja ja mittetulundusühingu liikmeõiguste teostaja Vabariigi Valitsusele järgmised andmed:
1) sihtasutuses või mittetulundusühingus osalemise eesmärk ja seos valdkonna arengukavaga ning viide konkreetsele strateegilisele eesmärgile või meetmele;
2) selle ministeeriumi seisukoht, kelle valitsemisalasse kuuluvad küsimused, millega sihtasutus või mittetulundusühing, kellele vara üle antakse, tegeleb või tegelema hakkab;
3) sihtasutuse nõukogu või mittetulundusühingu pädeva organi kinnitatud järgmise nelja aasta strateegia, investeeringute kava ja finantsprognoosid, millele lisatakse kasumiaruanne, bilanss ja rahavoogude aruanne majandusaasta lõpu seisuga;
4) sihtasutuse sihtkapitali suurendamisel sihtkapitali suurendamise põhjus ning sellekohased finants- ja tasuvusarvutused.
1) riigi sihtasutus hoiab kõiki oma rahalisi vahendeid Rahandusministeeriumis, teeb rahaliste vahendite arvelt makseid Rahandusministeeriumi kaudu ja võib omada kontot krediidi- või finantseerimisasutuses üksnes kokkuleppel Rahandusministeeriumiga;
7) riigi osalusel asutatud sihtasutust ei või lõpetada või teise sihtasutusega ühendada ilma riigi nõusolekuta;
8) riigi sihtasutus ei või anda laenu, tagada kolmandate isikute kohustusi, sõlmida krediidi- või finantseerimisasutustega hoiulepinguid ega paigutada oma rahalisi vahendeid finantsvarasse, sealhulgas väärtpaberitesse, välja arvatud juhul, kui selline õigus tuleneb põhikirjast.
(2) Osaluse valitseja peab oma asutaja-, osaniku- või aktsionäriõiguste teostamisel hoolitsema, et äriühingu põhikirjas on sätestatud, et äriühingu nõukogu liikmeks ei või olla isik, kellel on riigi osalusega äriühinguga sisuline huvide konflikt, mille allikaks võib muu hulgas olla asjaolu, et isik või temaga seotud isik:
1) on füüsilisest isikust ettevõtja, kes tegutseb riigi osalusega äriühinguga samal tegevusalal ja kes ei ole riigi osalusega äriühingu osanik või aktsionär;
2) on riigi osalusega äriühinguga samal tegevusalal tegutseva täisühingu osanik või usaldusühingu täisosanik, kui ta ei ole riigi osalusega äriühingu osanik või aktsionär;
3) omab olulist osalust väärtpaberituru seaduse § 9 tähenduses (edaspidi oluline osalus) äriühingus, mis tegutseb riigi osalusega äriühinguga samal tegevusalal ja mis ei ole riigi osalusega äriühingu osanik või aktsionär;
4) on riigi osalusega äriühinguga samal tegevusalal tegutseva äriühingu juhtorgani liige, välja arvatud, kui tegu on riigi osalusega äriühinguga või selle riigi osalusega äriühinguga samasse kontserni kuuluva äriühinguga või äriühinguga, mis on selle riigi osalusega äriühingu osanik või aktsionär;
5) omab riigi osalusega äriühinguga seotud olulisi ärihuve, mis väljenduvad muu hulgas olulise osaluse omamises sellises juriidilises isikus või kuulumises sellise juriidilise isiku juhtorganisse, kes on selle riigi osalusega äriühingu oluline kaupade müüja või ostja, teenuste osutaja või tellija.
[RT I, 06.07.2017, 3 - jõust. 16.07.2017]
(3) Asutajaõiguste teostaja peab oma asutajaõiguste teostamisel hoolitsema, et sihtasutuse põhikirjas on sätestatud, et sihtasutuse nõukogu liikmeks ei või olla isik, kellel on riigi asutatud sihtasutusega sisuline huvide konflikt, mille allikaks võib muu hulgas olla asjaolu, et isik või temaga seotud isik:
1) on füüsilisest isikust ettevõtja, kes tegeleb sama majandustegevusega kui sihtasutus ega ole sihtasutuse kaasasutaja;
2) on täisühingu osanik või usaldusühingu täisosanik, kes tegeleb sama majandustegevusega kui sihtasutus ning ta ise või tema osalusega täis- või usaldusühing ei ole sihtasutuse kaasasutaja;
3) omab olulist osalust äriühingus, mis tegeleb sama majandustegevusega kui sihtasutus ning ta ise või äriühing, mille osanik või aktsionär ta on, ei ole sihtasutuse kaasasutaja;
4) on sihtasutusega samal tegevusalal tegutseva äriühingu juhtorgani liige, välja arvatud, kui tegu on riigi osalusega äriühinguga, selle äriühinguga samasse kontserni kuuluva äriühinguga või äriühinguga, mis on sihtasutuse kaasasutaja;
5) omab riigi asutatud sihtasutusega seotud olulisi ärihuve, mis väljenduvad muu hulgas olulise osaluse omamises sellises juriidilises isikus või kuulumises sellise juriidilise isiku juhtorganisse, kes on selle riigi asutatud sihtasutuse oluline kaupade müüja või ostja, teenuste osutaja või tellija.
6) [kehtetu - RT I, 06.07.2017, 3 - jõust. 16.07.2017]
(6) Käesoleva seaduse tähenduses loetakse seotud isikuks abikaasa, vanem, laps ja lapselaps ning isik, keda seob käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isikuga ühine majapidamine.
§ 801. Nimetamiskomitee
(1) Vabariigi Valitsus moodustab riigi osalusega äriühingute nõukogu liikmete nimetamisega seotud ettepanekute tegemiseks nimetamiskomitee.
(2) Nimetamiskomitee ülesanne on äriühingu spetsiifikat arvestades teha riigi osalusega äriühingu osaluse valitsejale ettepanek:
1) nõukogu liikme, sealhulgas nõukogu esimehe kandidaadi valimise ja nõukogu liikme tagasikutsumise kohta;
2) nõukogu koosseisu suuruse ja liikmete volituste kestuse kohta;
3) nõukogu liikmetele makstava tasu määra kohta.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ettepanekute tegemisel peab nimetamiskomitee arvestama käesoleva seaduse §-s 80 sätestatud nõukogu liikme kandidaatidele esitatavaid nõudeid.
(4) Nimetamiskomitee nelja liikme määramise ettepaneku tegemise õigus on erasektorit esindaval Vabariigi Valitsuse määratud organisatsioonil, valdkonna eest vastutaval ministril ja kahel peaministri määratud ministril.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud nimetamiskomitee liige:
1) on tunnustatud ettevõtlus- ja juhtimisekspert, kellel on pikaajaline ja rahvusvaheline juhtimiskogemus ning laitmatu eri- ja ärialane maine;
2) ei ole olnud nimetamiskomitee liige kolme eelmise aasta vältel;
3) ei oma sisulist huvide konflikti riigi osalusega äriühinguga;
4) kohustub hoidma konfidentsiaalsena nimetamiskomitee töös talle teatavaks saavat ärisaladust ja isikuandmeid;
5) on esitanud valdkonna eest vastutavale ministrile huvide deklaratsiooni korruptsioonivastase seaduse tähenduses.
(6) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatule on tulenevalt ametikohast nimetamiskomitee liikmeks:
1) Rahandusministeeriumi kantsler;
2) osalust valitseva ministeeriumi kantsler asjaomase riigi osalusega äriühingu nõukogu käsitleval arutelul;
3) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi kantsler Rahandusministeeriumi valitsemisel oleva riigi osalusega äriühingu nõukogu liikmeid või komitee töökorralduslikke küsimusi käsitleval arutelul.
(7) Nimetamiskomitee esimehe valivad nimetamiskomitee liikmed käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud liikmete seast.
(8) Oma ülesannete täitmiseks nimetamiskomitee:
1) kinnitab komitee töökorra, nähes selles ette vähemalt koosolekute toimumise sageduse ja vormi, koosoleku päevakorrapunktide ettevalmistamise ja otsuste tegemise põhimõtted;
2) analüüsib äriühingu spetsiifikast ja vajadustest lähtuvalt, millise pädevusega isikute osalemine nõukogus on vajalik;
3) hindab nõukogu liikmete kandidaatide sobivust, sealhulgas huvide konflikti puudumist;
4) kaasab vajaduse korral analüüside tegemiseks ja hinnangute andmiseks valitsusväliste organisatsioonide esindajaid, valdkonna asjatundjaid ja teisi isikuid.
(9) Nimetamiskomitee käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud liikmed määrab Vabariigi Valitsus kolmeks aastaks korraldusega.
(10) Nimetamiskomitee käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud liikme kutsub Vabariigi Valitsus ennetähtaegselt tagasi, kui ta ei ole püsivalt suuteline täitma komitee liikme ülesandeid või kui on ilmnenud asjaolud, mis oleksid välistanud tema määramise komitee liikmeks.
(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud nimetamiskomitee liikmetele võib Vabariigi Valitsuse otsusega määrata koosolekul osalemise eest tasu ning hüvitada koosolekul osalemiseks kantud põhjendatud kulud.
(11) Osaluse valitseja peab lähtuma nimetamiskomitee ettepanekust riigi osalusega äriühingu nõukogu:
1) liikme valimiseks ja tagasikutsumiseks;
2) koosseisu suuruse ja liikmete volituste kestuse kohta.
(12) Osaluse valitsejal on õigus põhjendatud juhtudel mitte nõustuda nimetamiskomitee ettepanekuga. Nõukogu liikme valimise ja tagasikutsumise ettepanekuga mittenõustumisel teeb nimetamiskomitee osaluse valitsejale uue ettepaneku 15 tööpäeva jooksul mittenõustumisest teada saamisest arvates.
(2) [Kehtetu - RT I, 06.07.2017, 3 - jõust. 16.07.2017]
(3) [Kehtetu - RT I, 06.07.2017, 3 - jõust. 16.07.2017]
1) esitab kirjaliku kinnituse selle kohta, et ta on tutvunud õigusaktides eraõigusliku juriidilise isiku juhtorgani liikme kohta sätestatud nõuetega, sealhulgas §-s 84 nimetatud teavitamiskohustusega, ning et ta vastab nendele nõuetele ja kohustub neid järgima;
1) ees- ja perekonnanimi, isikukood või selle puudumisel sünniaeg, omandatud haridustase ja kontaktandmed, sealhulgas elukoha aadress;
11) seotud isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood või selle puudumisel sünniaeg;
2) täielik ülevaade enda viimase viie aasta töö- ja ametikohtadest koos tähtaegadega ja seotud isiku andmete esitamise hetke töö- ja ametikoht, sealhulgas andmed osalemise kohta eraõigusliku juriidilise isiku juhtorganis;
5) andmed nende äriühingute kohta, milles temal endal on viimase viie aasta jooksul olnud või temaga seotud isikul on andmete esitamise hetkel oluline osalus, näidates ära vähemalt aktsia- või osakapitali suuruse ja kõnealuse osaluse suuruse, viimase lõppenud majandusaasta tulude suuruse ja tegevusalade loetelu.
1) riigi äriühingu nõukogu liikmetele makstava tasu suuruse ja selle maksmise korra otsustab osaluse valitseja ainuaktsionäri või ainuosaniku otsusega, arvestades äriühingu spetsiifikat;
2) äriühingu, milles riigil on vähemalt otsustusõigus, kuid riik ei ole ainuaktsionär või ainuosanik, nõukogu liikmetele makstava tasu suuruse ja selle maksmise korra otsustab äriühingu üldkoosolek, arvestades äriühingu spetsiifikat;
8) kui punktides 1–4 nimetatud äriühingu ja sihtasutuse puhul käesoleva seaduse § 84 lõike 2 punktis 1 või 2 nimetatud kohustust ei täideta, võib tasu määranud isik või organ otsustada peatada tasu maksmise nõukogu esimehele või vähendada tasu proportsionaalselt perioodiga, mille jooksul nimetatud kohustust ei täidetud;
9) [kehtetu - RT I, 28.06.2016, 1 - jõust. 01.07.2016]
(11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 8 kohase tasu maksmise peatamise aluseks on tasu määranud isiku või organi kirjalik teade äriühingu või sihtasutuse juhatusele, milles näidatakse ära periood, mille eest nõukogu esimehele tasu ei maksta. Ettepaneku nõukogu esimehele tasu maksmise peatamiseks või tasu vähendamiseks võib osaluse valitsejale või asutajaõiguste teostajale teha ka valdkonna eest vastutav minister.
(12) Riigi osalusega äriühingu nõukogu liikmetele makstava tasu suuruse otsustamisel lähtub osaluse valitseja nimetamiskomitee ettepanekust.
(2) Nõukogu liikmete tasustamise täpsema korra ja tasude piirmäärad, millest asutajaõiguste teostaja lähtuma peab, kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
2) käesoleva paragrahvi punktis 1 nimetatud äriühing on kohustatud moodustama siseaudiitori ametikoha või ostma siseaudiitori teenust, kui vähemalt kaks järgmisest kolmest konsolideeritud näitajast aruandeaasta bilansipäeva seisuga on suuremad kui käesolevas punktis märgitud: müügitulu kuus miljonit eurot, bilansimaht kolm miljonit eurot ja töötajate arv 75;
3) punktis 1 nimetatud sihtasutus on kohustatud moodustama siseaudiitori ametikoha või ostma siseaudiitori teenust, kui aruandeaasta bilansipäeva seisuga on sihtasutuse bilansimaht suurem kui kaks miljonit eurot või aruandeaasta tulud on suuremad kui kaks miljonit eurot;
4) punktis 1 nimetatud äriühingul või sihtasutusel on õigus loobuda siseaudiitori ametikoha loomisest või siseaudiitori teenuse ostmisest, kui see võib nõukogu hinnangul osutuda majanduslikult otstarbekaks. Nõukogu sellekohane otsus tuleb eelnevalt kooskõlastada äriühingu aktsionäride või osanike üldkoosoleku, sihtasutuse asutajaõigusi teostava isiku või kõigi asutajatega;
11) punktis 1 nimetatud äriühing võib toetusi maksta ja annetusi teha üksnes teadus- ja arendustegevuse eesmärgil oma tegevusvaldkonnas, kui see aitab kaasa äriühingu tegevus- ja finantseesmärkide saavutamisele ning põhikiri sisaldab toetuste maksmise korra, sealhulgas toetuste maksmise ja annetuste tegemise põhimõtteid, maksmise tingimusi, piirsummasid või -määrasid majandusaasta kohta ning otsuste tegemise korra.
1) kalendriaasta jooksul võib riigi äriühing ja äriühing, milles riigil on vähemalt otsustusõigus, koos eelnimetatud äriühingu konsolideerimisgruppi kuuluvate tütarettevõtjatega kokku maksta toetusi ja teha annetusi kuni 0,5 protsendi ulatuses äriühingu kolme eelneva majandusaasta keskmisest konsolideeritud puhaskasumist;
2) teave makstud toetuste ja tehtud annetuste kohta avaldatakse äriühingu veebilehel kolme tööpäeva jooksul sellekohase otsuse tegemisest arvates ja see on veebilehel avalik vähemalt viie aasta jooksul toetamise lõppemisest või annetuse tegemisest arvates;
3) äriühingu veebilehel märgitakse toetuse saaja nimi või nimetus, toetuse summa ja põhjendus, kuidas see toetus aitab kaasa äriühingu tegevus- ja finantseesmärkide saavutamisele.
3) nõukogu kinnitab hiljemalt majandusaasta alguseks sihtasutuse algava aasta tegevuseesmärgid ja eelarve;
4) nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord kolme kuu jooksul;
8) teisel asutajal on õigus saada informatsiooni nõukogu päevakorra kohta ning tutvuda nõukogu koosoleku protokolliga;
9) nõukogu peab heaks kiitma majandusaasta aruande;
10) nõukogu peab enne majandusaasta aruande heakskiitmist ära kuulama raamatupidamise aastaaruannet auditeerinud vandeaudiitori.
(1) Hoonestatud kinnisvara käesoleva seaduse tähenduses on kinnisasi või kinnisasjade kogum, millel asub hoone või hoone osa, mida riik omab või kasutab kasutuslepingu alusel.
(2) Riigivara valitseja korraldab hoonestatud kinnisvara kulude arvestuse.
(3) Riigivara valitseja tagab hoonestatud kinnisvara korrashoidu, lähtudes kinnisvara korrashoiu heast tavast.
§ 91. Hoonestatud kinnisvara kasutamiseks võtmine
(1) Hoonestatud kinnisvara kasutuslepingute tingimused ja kasutustasu kujunemise alused kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(2) Hoonestatud kinnisvara kasutamiseks võtmisel sõlmitakse üürileping. Põhjendatud juhtudel võib sõlmida ka mõne muu kasutuslepingu.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud määrust ei kohaldata järgmistel juhtudel:
1) kasutusse võetakse eluruum;
2) hoonestatud kinnisvara võetakse kasutusse kuni 100 kalendripäevaks või tunnipõhise kasutamise korral kuni 1000 tunniks kalendriaastas;
3) kasutusse võetav pind on kuni 100 ruutmeetrit;
4) kasutusse võetava pinna eeldatav kasutustasu koos käibemaksuga on kuni 1000 eurot kalendriaastas;
(4) Hoonestatud kinnisvara kasutamiseks võtmisel tähtajaga üle 10 aasta võib kasutuslepingu sõlmida üksnes Vabariigi Valitsuse nõusolekul.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud nõuet ei kohaldata kasutamiseks võtmisel, kui:
1) kasutamiseks võtmine on seotud tehnovõrgu või -rajatise või avalikult kasutatava teega;
2) kinnisasja või hoonestusõigust koormatakse reaalservituudiga;
3) kasutusse andjaks on riigihangete seaduse §-s 141 nimetatud sisetehingu alusel tegutsev riigi äriühing või käesoleva seaduse § 92 lõike 1 alusel tegutsev riigi äriühing, mille kõik aktsiad kuuluvad riigile ning mille põhitegevusalaks on riigile kinnisvarateenuste osutamine ja riigi nõustamine kinnisvaraga seotud küsimustes;
4) kasutuslepingule on antud kapitalirendilepingu luba riigieelarve seaduse § 60 lõike 3 alusel.
1. jagu Andmete avaldamine ja riigivara registreerimine
(1) Käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks asutatakse riigi kinnisvararegister (edaspidi register). Registri eesmärk on saada ülevaade riigi kinnisvara, kinnisvaratehingute ja hoonestatud kinnisvara kasutamise kohta, avalikustada andmed ja võimaldada menetluste läbiviimist.
(5) Registrisse kantakse:
1) vara valitsemise eesmärk;
2) andmed kinnisasja võõrandamise ja kasutamiseks andmise teadete, otsuste ja lepingute, sealhulgas allkasutusse andmise lepingute, ning riigivara valitsejate vahel sõlmitud asja kasutamise kokkulepete kohta;
3) andmed riigi poolt kinnisasja omandamise ja kasutamiseks võtmise otsuste ja lepingute kohta;
4) andmed riigivara valitseja ja volitatud asutuse määramise kohta;
5) andmed hoonestatud kinnisvara kasutamise kohta;
6) energiakasutusega seotud andmed;
7) muud õigusaktides ette nähtud andmed.
(7) Andmeandja sisestab registri andmebaasi andmed kinnisasjaga seotud lepingute kohta 10 tööpäeva jooksul pärast lepingu sõlmimist või muutmist. Kui lepingu sõlmimisega kaasneb kinnistusraamatu kanne, sisestab andmeandja andmed registri andmebaasi 10 tööpäeva jooksul asjaõiguse kinnistusraamatusse kandmisest arvates.
(10) Registrisse ei sisestata andmeid, mis on seotud riigisaladusega ja salastatud välisteabega.
(11) Registri andmed on avalikud, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
§ 96. Kinnisasja vajalikkuse väljaselgitamine
(1) Enne kinnisasja võõrandamist või kasutamiseks andmist selgitatakse välja kinnisasja vajalikkus riigile. Kinnisasja vajalikkuse väljaselgitamise menetluses osalevad järgmised asutused ja isikud oma pädevuse piires (edaspidi õigustatud isik):
1) teised riigivara valitsejad;
2) Rahandusministeerium planeerimisseaduse §-des 14 ja 27 nimetatud ülesannete täitmiseks;
3) asukohajärgne maavalitsus planeerimisseaduse §-s 56 nimetatud ülesannete täitmiseks;
4) asukohajärgne kohaliku omavalitsuse üksus planeerimisseaduse §-des 75, 95 ja 126 ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-s 6 nimetatud ülesannete täitmiseks;
5) käesoleva seaduse § 92 lõikes 1 nimetatud isik;
6) avalik-õiguslik juriidiline isik seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks;
7) riigi asutatud või asutatav mittetulundusühing või sihtasutus tema põhikirjas sätestatud ülesannete täitmiseks.
(2) Kinnisasja vajalikkuse väljaselgitamise menetlust ei tule algatada järgmistel juhtudel:
1) kinnisasi antakse kasutamiseks käesoleva seaduse § 181 lõike 2 punktides 1–3 sätestatud juhtudel;
2) kinnisasja kasutamine on seotud tehnovõrgu või -rajatise või avalikult kasutatava teega;
3) kinnisasja koormatakse reaalservituudi, reaalkoormatise või ostueesõigusega.
(3) Kinnisasja vajalikkuse väljaselgitamine toimub registri kaudu.
(4) Riigivara valitsejale mittevajaliku riigivara kohta avaldatakse kinnisasja riigile vajalikkuse väljaselgitamise teade. Teatele lisatakse enne menetluse algatamist vara suhtes esitatud taotlused.
(5) Riigivara valitseja või muu õigustatud isik võib esitada taotluse koos põhjendusega selle kohta, et kinnisasi on talle vajalik, 21 päeva jooksul teate avaldamisest arvates. Kui õigustatud isik ei esita taotlust tähtaegselt, loetakse, et kinnisasi ei ole talle vajalik ja tal puuduvad vastuväited kinnisasja kasutamiseks andmise või võõrandamise kohta.
(6) Riigivara valitsejate taotlusi eelistatakse muudelt õigustatud isikutelt laekunud taotlustele.
(7) Pärast käesolevas paragrahvis nimetatud toiminguid algatab riigivara valitseja asjakohase menetluse.
§ 97. Äriühinguid ja sihtasutusi puudutava teabe avaldamine
(3) Äriühingu, milles riigil on vähemalt otsustusõigus, ja riigi asutatud sihtasutuse nõukogu koosseis, selles tehtud muudatused ja nõukogu liikmele määratud tasu suurus avaldatakse osaluse valitseja või asutajaõiguste teostaja veebilehel 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates ning Rahandusministeerium avaldab selliste juriidiliste isikute andmed koondatult oma veebilehel.
(5) Käesoleva seaduse § 98 lõigetes 2–4 nimetatud aruanded avaldatakse osaluse valitseja, asutajaõiguste või liikmeõiguste teostaja veebilehel samal ajal Rahandusministeeriumile esitamisega.
(6) Äriühing, milles riigil on vähemalt otsustusõigus, ja riigi asutatud sihtasutus avalikustavad oma veebilehel:
1) majandusaasta esimese ja kolmanda kvartali kasumiaruande, bilansi ja rahavoogude aruande hiljemalt kvartalile järgneva kuu lõpuks;
2) majandusaasta teise ja neljanda kvartali kasumiaruande, bilansi ja rahavoogude aruande kahe kuu jooksul pärast kvartali lõppemist;
3) käesoleva seaduse § 98 lõikes 1 nimetatud aruanded ja ülevaated samal ajal Rahandusministeeriumile ja Riigikontrollile esitamisega.
(61) Äriühing, milles riigil on vähemalt otsustusõigus ning mis peab audiitortegevuse seaduse § 99 kohaselt moodustama auditikomitee, avalikustab oma veebilehel:
1) teate tema tegevust puudutavast olulisest asjaolust ja sündmusest;
2) käesoleva paragrahvi lõike 6 punktides 1 ja 2 nimetatud kvartaliaruanded koos selgituste ja kommentaaridega ning võrdlusega eelmise perioodi majandustulemustega.
(7) Osaluse valitseja või asutajaõiguste teostaja tagab, et käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud otsused avaldatakse ka selle äriühingu veebilehel, milles riigil on vähemalt otsustusõigus, ja riigi asutatud sihtasutuse veebilehel 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(8) Käesolevas paragrahvis ja käesoleva seaduse §-s 98 nimetatud teave, otsused, aruanded ja ülevaated peavad olema avaldaja veebilehel kättesaadavad viie aasta jooksul pärast nende avalikustamist.
(1) Osaluse valitseja ja asutajaõiguste teostaja peavad oma asutaja-, osaniku- või aktsionäriõiguste teostamisel hoolitsema, et sellise äriühingu põhikirjas, milles riigil on vähemalt otsustusõigus, ja riigi asutatud sihtasutuse põhikirjas on sätestatud kohustus esitada nelja kuu jooksul majandusaasta lõppemisest arvates Rahandusministeeriumile ja Riigikontrollile auditeeritud ja kinnitatud majandusaasta aruande koopia. Koos aruandega esitatakse ülevaade selle kohta, kuidas nõukogu on äriühingu või sihtasutuse tegevust aruandeperioodil korraldanud, juhtinud ja järelevalvet teostanud, ning näidatakse igale nõukogu ja juhatuse liikmele majandusaasta jooksul makstud tasude summa. Äriühingu teistel aktsionäridel või osanikel ja teistel sihtasutuse asutajatel on õigus nõuda nimetatud aruannet ja ülevaadet tutvumiseks samal tähtajal.
(1) Rahandusministeerium esitab kord nelja aasta jooksul Vabariigi Valitsusele riigi kinnisvara valitsemise koondaruande. Vajaduse korral esitatakse koos koondaruandega ettepanekud riigivara paremaks valitsemiseks.
(3) Vabariigi Valitsus kinnitab koondaruanded ning saadab need viivitamata Riigikogule ja Riigikontrollile teadmiseks. Koondaruanded avaldatakse Rahandusministeeriumi veebilehel ja need peavad olema kättesaadavad seitsme aasta jooksul pärast nende avaldamist.
(1) Ministeerium, Riigikantselei ja maavalitsus kooskõlastavad Vabariigi Valitsuse või riigivara valitseja otsuse eelnõu Rahandusministeeriumiga järgmistel juhtudel:
1) riigi osalusega eraõiguslikule juriidilisele isikule riigivara üleandmine käesoleva seaduse §-s 51 sätestatud korras;
2) käesoleva seaduse §-des 76 ja 78 nimetatud otsuste tegemine.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud eelnõule lisatakse seletuskiri ja dokumendid, arvestades käesolevas seaduses vastava eelnõu otsustamiseks esitamise kohta sätestatut.
(3) Rahandusministeerium otsustab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud eelnõu kooskõlastamise 30 päeva jooksul dokumentide saamisest arvates. Kooskõlastamise menetluses tähendust omavate asjaolude täiendavaks väljaselgitamiseks võib Rahandusministeerium eelnõu esitanud riigivara valitsejat teavitades pikendada nimetatud tähtaega 60 päevani.
(8) [Kehtetu - RT I, 28.06.2016, 1 - jõust. 01.07.2016]
(1) Enne 2010. aasta 1. jaanuari sõlmitud riigi kinnisvara kasutamiseks andmise või võõrandamise lepingute suhtes ning lepingutega seotud tagatiste ja kõrvalkohustuste suhtes, välja arvatud lepingu muutmisel, käesoleva seaduse § 95 lõikes 11 sätestatut ei kohaldata.
(31) Enne 2016. aasta 1. juulit kehtinud riigivaraseaduse § 18 lõike 2 punktis 4 sätestatud alusel algatatud tööandja eluruumi kasutamiseks andmise toimingud võib viia lõpuni kuue kuu jooksul arvates käesoleva seaduse jõustumisest vastavalt 2016. aasta 1. juulini kehtinud riigivaraseaduse redaktsioonis sätestatule.
(5) Enne 2016. aasta 1. juulit kehtinud riigivaraseaduse § 33 lõike 1 punktide 1–3 alusel tasuta või alla hariliku väärtuse võõrandatud kinnisasjade edasi võõrandamisel hüvitise maksmisele kohaldatakse tagasiulatuvalt pärast 2016. aasta 1. juulit jõustunud riigivaraseaduse § 33 lõikeid 3 ja 9.
(6) Enne 2016. aasta 1. juulit avanenud pärandite suhtes kohaldatakse riigipoolse vara pärimise korraldaja määramisel käesoleva seaduse § 7 lõiget 4.
(7) Enne 2017. aasta 1. veebruari konfiskeeritud vara suhtes kohaldatakse konfiskeerimise ajal kehtinud seaduses sätestatut.
(2) Käesoleva seaduse alusel kasutamiseks andmata haritava maa või loodusliku rohumaa kõlvikut sisaldava maatulundusmaa sihtotstarbega kinnisasja võõrandamisel või kasutamiseks andmisel on käesoleva seaduse § 66 lõikes 7 nimetatud õigustatud isikuks isik, kes kasutas enne kinnisasja riigi kinnisvararegistris registreerimist viimasena enam kui poolt võõrandatavast kinnisasjast või kasutamiseks antavast maa-alast maa ajutise kasutamise lepingu alusel.
(5) Riigivara kasutamiseks andmisel ja võõrandamisel kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isikute suhtes käesoleva seaduse 5. peatükis õigustatud isiku kohta sätestatud õigusi ja kohustusi.
(3) Käesolevas paragrahvis sätestatud kinnisasja võõrandamist ei pea kooskõlastama Rahandusministeeriumiga ega taotlema selleks Vabariigi Valitsuse nõusolekut.
(1) Riigivara valitsejad on kohustatud kinnistama kõik nende valitsemisel olevad riigile kuuluvad maaüksused ja tegema selleks vajalikud toimingud hiljemalt 2017. aasta 31. detsembril.
(3) Keskkonnaministeerium ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium on kohustatud kinnistama nende valitsemisel olevad maaüksused ja tegema selleks vajalikud toimingud hiljemalt 2019. aasta 31. detsembril.
(4) Enne riigivara kasutamiseks andmist on riigivara valitsejad kohustatud koormatavad maaüksused kinnistama. Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud riigivara valitsejad võivad maaüksusi kasutusse anda tingimusel, et koormatavad maaüksused kinnistatakse kuue kuu jooksul kasutuslepingu sõlmimisest arvates.
(5) Osaluse valitseja ja asutaja- või liikmeõiguste teostaja peavad oma asutaja-, osaniku- või aktsionäriõiguste teostamisel hoolitsema, et riigi osalusega eraõiguslike juriidiliste isikute põhikirjad viidaks kooskõlla käesoleva seaduse § 79 lõike 1 punktides 1 ja 8, § 87 punktides 2, 3 ja 4 ning § 89 lõike 1 punktides 3, 4 ja 9 sätestatud nõuetega.
(9) Osaluse valitsejad ja asutajaõiguste teostajad viivad riigi osalusega äriühingute ja riigi asutatud sihtasutuste põhikirjad käesoleva seaduse 2017. aasta 1. juulil jõustuva redaktsiooniga vastavusse hiljemalt 2017. aasta 20. septembriks.
§ 1081. Nimetamiskomitee moodustamine
Vabariigi Valitsus moodustab nimetamiskomitee hiljemalt 2017. aasta 31. augustil.


Majandus- ja kommunikatsiooniministri 2. novembri 2010. a määruse nr 94 „Nõuded kiiruspiirikule ja selle paigaldamisele ning kiiruspiiriku kontrollimise tingimused ja kord”, majandus- ja kommunikatsiooniministri 26. novembri 2010. a määruse nr 107 „Trammi ja selle haagise tehnonõuded, nõuded varustusele ning tehnonõuetele vastavuse kontrollimise kord” ning majandus- ja kommunikatsiooniministri 6. detsembri 2010. a määruse nr 110 „Traktori ja selle haagise tüübikinnituse, üksiktraktori kinnituse ja ümberehituse tingimused, nõuded ja kord” muutmine – Riigi Teataja
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 2. novembri 2010. a määruse nr 94 „Nõuded kiiruspiirikule ja selle paigaldamisele ning kiiruspiiriku kontrollimise tingimused ja kord”, majandus- ja kommunikatsiooniministri 26. novembri 2010. a määruse nr 107 „Trammi ja selle haagise tehnonõuded, nõuded varustusele ning tehnonõuetele vastavuse kontrollimise kord” ning majandus- ja kommunikatsiooniministri 6. detsembri 2010. a määruse nr 110 „Traktori ja selle haagise tüübikinnituse, üksiktraktori kinnituse ja ümberehituse tingimused, nõuded ja kord” muutmine
RT I, 29.12.2010, 73
Vastu võetud 27.12.2010 nr 119
Määrus kehtestatakse „Liiklusseaduse” § 73 lõigete 11 ja 12, § 78 lõike 5, § 79 lõike 4, § 140 lõigete 5 ja 6, § 141 lõike 3 ning § 191 lõike 1 alusel.
§ 1. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 2. novembri 2010. a määruse nr 94 Nõuded kiiruspiirikule ja selle paigaldamisele ning kiiruspiiriku kontrollimise tingimused ja kord (RT I, 05.11.2010, 4) paragrahvi 7 lõike 2 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Määrus jõustub 2011. aasta 1. juulil.
§ 2. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 26. novembri 2010. a määruse nr 107 Trammi ja selle haagise tehnonõuded, nõuded varustusele ning tehnonõuetele vastavuse kontrollimise kord (RT I, 02.12.2010, 5) paragrahvi 64 lõike 5 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 3. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 6. detsembri 2010. a määruse nr 110 Traktori ja selle haagise tüübikinnituse, üksiktraktori kinnituse ja ümberehituse tingimused, nõuded ja kord (RT I, 15.12.2010, 7) paragrahvi 12 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Määrus jõustub 2011. aastal 1. juulil.


Kultuurieugeenika: Reaalpoliitik tegutseb jälle 2 ehk Meie igapäevast JOKKi
Reaalpoliitik tegutseb jälle 2 ehk Meie igapäevast JOKKi
Hea rindekaaslane, vaenlane, neutrast,
käesolevaga käitun ma natuke ebaviisakalt. Nimelt ma avaldan abilinnapea Raimond Tamme kirja Herne 21 krundiga seotud inimestele st Rebastele.
Nii puhast peetimist ja jokitamist näeb harva, sestap on sellel nii kultuurilooline kui pedagoogiline väärtus.
Teie 22.04.2013
Meie 24.04.2013 nr 7-1/02681
Esitasite Tartu Linnavalitsusele avalduse, milles soovite Oa tn 10b krundil ehitusloa peatamist ja tühistamist. Ilmselt peate silmas Oa tn 10b // 10c krundile ehitatavat hoonet aadressiga Oa tn 10c (aadress muudetud Tartu Linnavalitsuse 19.02.2013 korraldusega nr 216, lisas toodus asendiplaanil Pos 2), millele on väljastatud ehitusluba 22.02.2013.
Esmalt selgitame Teile kirjas tõstatatud küsimustega seonduvat.
Viitate oma avalduses ehitusseaduse (EhS) § 2 lg-tele 7 ja 8 ja leiate, et kui ehitisest säilib vaid alusmüür on tegemist uue ehitise püstitamisega, mis eeldaks detailplaneeringu olemasolu. Ka linnavalitsus juhindub oma tegevuses viidatud EhS sätetest. EhS ei anna uusehitise mõistet, küll on EhSi kohaselt ehitise rekonstrueerimine ehitise piirdekonstruktsioonide muutmine ning kande- ja jäigastavate konstruktsioonide muutmine ja asendamine. Kuna ehitusseaduses ei ole ära määratud, millises ulatuses või mahus võib toimuda ehitise rekonstrueerimine, siis lähtudes grammatilisest tõlgendusest, kui piirdekonstruktsioone muudetakse või kande- ja jäigastavaid konstruktsioone muudetakse ja asendatakse mistahes ulatuses või mahus, on tegemist ehitise rekonstrueerimisega.
Eelnevast lähtudes on linnavalitsuse arhitektuuri ja ehituse osakond oma praktikas lähtunud sellest, et kui ehitise rekonstrueerimise käigus säilib kas või osa olemasoleva ehitise osast (nt osa vundamendist), siis ei ole tegemist uue ehitise püstitamisega vaid rekonstrueerimisega.
Ehitusseaduse kohaselt on ehitise laiendamine olemasolevale ehitisele juurde- ehk külge-, peale või allaehitamine. Samuti laiendamise osas ei ole ehitusseaduses ära määratud millises ulatuses või mahus peab olemasolev ehitis säilima, et seda oleks võimalik laiendada. Ka siin, lähtudes grammatilisest tõlgendusest, kui ehitisest kasvõi osa on säilinud, siis sellele mistahes ulatuses või mahus külge-, peale või allaehitamisel on tegemist ehitise laiendamisega, mitte uue ehitise püstitamisega. Käesoleval juhul laiendati ehitist pealeehitamise teel. Ehitusloaga, mis annab õiguse ehitise laiendamiseks, võib ehitusloa väljastaja anda õiguse ka sama ehitise rekonstrueerimiseks.
Linnavalitsuse hinnangul on õigustatud tulenevalt eelnevast halduspraktikast kohelda kõiki isikuid võrdselt, mistõttu ei nõustu linnavalitsus Teie seisukohaga, et kõnealuse hoone ehitamiseks oli vajalik detailplaneeringu koostamine. Hoone ehitusprojekti koostamise aluseks on EhS § 19 lg 1 p 2 tulenevalt Tartu Linnavalitsuse 13.11.2012 korraldusega nr 1255 määratud projekteerimistingimused.
Oa tn 10c hoone ehitusprojektis on tõepoolest märgitud, et teistele isikutele kuuluvaid asjaõigusi ei tohi rikkuda. Samas, kui seda siiski tehakse, ei tähenda see, et antud põhjusel on võimalik tühistada ehitusluba. Linnavalitsus mõistab sellise teguviisi ehitajate poolt hukka, kuid tegemist on siiski eraisikute vahelise tsiviilõigusliku vaidlusega, mille lahendamine ei ole Tartu Linnavalitsuse pädevuses. Marko Perv on linnale teada andnud, et on valmis heastama ja hüvitama naabri vara kahjustamisega seotud kahju. Loodame, et jõuate selles küsimuses omavahel kokkuleppele.
Lisaks märgime, et Teie avaldus ei vasta esitatud kujul vaidele esitatavatele nõuetele.
Haldusmenetluse seaduse (HMS) § 76 lg 2 kohaselt tuleb vaides märkida:
6) vaide esitaja kinnitus selle kohta, et vaieldavas asjas ei ole jõustunud kohtuotsust ega toimu
kohtumenetlust;
Juhul, kui soovite enda avalduse käsitlemist vaidena HMS mõttes, siis palume Teil kõrvaldada vaides puudused hiljemalt 3. maiks 2013.
Antud tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel on linnavalitsusel õigus HMS § 79 lg 1 p 2 kohaselt vaie tagastada.
Ühtlasi palume infot, millal saite vaidlusalusest 22.02.2013 väljastatud ehitusloast teada.
Seoses asjaoluga, et olete Kärt Rebasele kuuluvalt e-posti aadressilt saatnud avalduse kolme isiku nimel, palume vaide täiendamisel allkirjastada vaie kõikide vaide esitajate poolt või lisada esindusõigust tõendav dokument.
Niisiis, „Kuna ehitusseaduses ei ole ära määratud, millises ulatuses või mahus võib toimuda ehitise rekonstrueerimine, siis lähtudes grammatilisest tõlgendusest” piisab sellest, kui vanast garaažist on säilinud kas või üks tellis, siis on tegu rekonstrueerimisega.
Ma paneks selle tellise uue korterelamu sissekäigu juurde aupostamendile, et iga siseneja teaks hardusega kummarduda sellele arhitektuursele seemnele, mis võimaldas garaažil (korruptsiooni ja joki viljastavates tingimustes) kenaks viiekorteriliseks elamuks rekonstrueeruda.
Secundo, hea linnakodanik, kui sa kibekähku oma protestiviginat juriidiliselt korrektseks (seitsme punkti järgi!) vaideks ei vormista, siis saadame sind juriidiliselt korrektselt p***sse!
Sedaviisi. Hiljuti toimus linnapea osalusel aruteluõhtu teemal „Tartu kui inimeste linn”. Ma ei hakka seda antud kontekstiga siduma, sest võin vigastada oma sarkasmielundit.
Lugege ka teise naabri kronoloogiat sest imelisest metamorfoosist.
P.P.S. Käärib plaan kinkida linnavalitsusele telliseid kirjaga "Garaaž". Lööd kampa?
(Veelgi märgilisem oleks kirjutada ühele tellise tahule "garaaž", teisele "korterelamu" jne, siis oleks nagu täring kohe :) )
Postitaja: Mihkel Kunnus kell 17:02
Liska 26. aprill 2013 17:30
Huvitav, et see Tamm on ka nüüdseks täiesti ära dresseeritud. Tundus nagu päris mõistlik ja hakkaja tegelane, kui LV-sse tuli. Nt. kui Emajõe äärset vahtra alleed kaldakindlustuse rekonstrueerimise käigus maha taheti võtta, siis korraldas asja nii, et Supilinna Seltsi ja LV vahel sai siiski arutelud maha peetud, ja mingi kokkulepe tehtud, et istutatakse uued puud. Muidu seaduse kohaselt selliste "väikeste projektikeste" puhul inimeste nõusolekut ei küsita ja pmtslt oleks ka JOKK olnud, kui linn ise oleks otsustanud, kuidas alleeteemat lahendada. Aga jah, praegune tekst jätab mulje, et mees töötab keemilises puhastuses, mitte linnavalitsuses.
Mihkel Kunnus 26. aprill 2013 17:35
JOKKi kõrgem tase - GOKK!
Aet 26. aprill 2013 18:16
Hakkasin täiega naerma just.
Anonüümne 26. aprill 2013 18:19
Kas Te viitasite ka planeerimisseaduse § 3 lg 2 punktile 2 (vt sätet allpool)? Mulle tundub küll kirjelduse põhjal, et suurus muutub rohkem kui ühe kolmandiku võrra.
Anonüümne 26. aprill 2013 18:39
No täielik Anna Haava skvoti deja vu, saime täpselt selliseid kirju Tammelt. Ainult vahe selles, et kui toona linn JOKKis, et mitte taanduda, siis nüüd JOKitakse, et taanduda.
Aet 26. aprill 2013 19:41
Ma olen igati selle poolt, et Marko Perv ja ehitajad on ebaproportsionaalselt palju vatti saanud võrreldes linnaametnikega.
Kaido Karula 26. aprill 2013 19:52
Sõber Marko Kohv tegi ka päris hea pdf faili asjade käigust. http://www.upload.ee/files/3264989/Tartu_Oa_10B_metamorfoos.pdf.html
Anonüümne 26. aprill 2013 21:22
siin alternatiivne seisukoht rekonstrueerimisele: http://www.soojusaudit.ee/renoveerimine/119-mis-vahe-on-restaureerimisel-renoveerimisel-ja-rekonstrueerimisel
Anonüümne 26. aprill 2013 22:19
kuu paistes on naat
k6igetargem 26. aprill 2013 23:05
re+konstru.eerima uuesti ehitama, endist kuju taastama; uutel alustel ümber korraldama (ÕS)
Kas ma olen loll või ma olen loll? Grammatiliselt kirjutatakse "kas või", mis kohe peale seda grammatilise sõna meelde jäi.
Mul on tunne, et grammatilises mõõtmes on võetud see "uutel alustel ümber korraldama", mis keeleliselt paraku tähendab midagi muud.
Mihkel Kunnus 27. aprill 2013 13:42
Tark inimene kommenteerib:
"kui hr Tamm oma kirjas juba von Savigny juriidilise tõlgendamise meetoditega eputama hakkas, võiks ära mainida, et ta "unustas" sobivalt ülejäänud kolm: loogilise, ajaloolise ja süstemaatilise. tegelikult unustas ta kolm ja kolmveerand, sest isegi grammatilist pole ta õigesti tahtnud rakendada".
Anonüümne 27. aprill 2013 13:59
Päris sageli lähtubki kohus grammatilisest tõlgendusest, nii et mu meelest ei olnudki Tammel mõtet pikalt õigusteadusest heietama hakata.
Mis puudutab Tamme märget vaide kohta, siis ei näe ma põhjust olla tige. Kui seaduses on selgelt ette nähtud vaide esitamise kord, kas siis linnavalitsus peaks seda ignoreerima?
Samuti pole ma kuulnud naabrite selgitust, miks nad peale teavituse kättesaamist veebruaris linnavalitsusse ei pöördunud... Praegu on kirja saamisest 30 päeva juba ammu möödas. Nagu möödus ilma naabrite reaktsioonita ka 30-päevane projekteerimistingimuste vaidlustamise tähtaeg eelmisel aastal. (Muide, riigikohtu praktika järgi on eeldus, et inimene on kirja saatmisele järgneval tööpäeval teate kätte saanud, mõistlik.) Kui naabrid plaanivad kohtusse minna, siis minu arvates on igasugused tähtajad mööda lastud ning kui kuskilt üldse võib midagi hargnema hakata, on see veebruari alguses linnavalitsuse poolt saadetud kirjas sätestatud allanädalane (eemaltvaatajale võrdlemisi lühike näiv) kooskõlastamise tähtaeg.
Mihkel Kunnus 27. aprill 2013 14:08
Kui ma sind löön ja sa hakkad oma lömmis nina pärast pirisema, siis võin sirgeselgselt öelda, et sul oli õigus ja võimalus kõrvale põigata, eks...
Asi on just nimelt suhtumises, selles, kas linnavalitsus püüab olla tegelikult kommunikatiivne ja asjalik, või pelgalt formaliseerida juriidiliselt korrektne kooskõlastuse imitatsioon.
Ja lugege ometi läbi teise naabri kronoloogia sest imelisest metamorfoosist, mis sissekande lõpus on lingitud
Anonüümne 27. aprill 2013 14:11
No ega Tamm ise seda kirja ei kirjutanud. Praegu ta isegi veel ei vaadanudki seda õieti, uskus ametniku jokk-kinnitust ja pani käe alla. Aga kirjast on näha, et tüüpidel on selgelt vesi ahjus, varjatakse nt tartu ehitusmääruse olemasolu (mille järgi oleks naabritelt sellises olukorras igal juhul nõusoleku pidanud saama) ja õngitsetakse detaile, mida hiljem enda väljavabandamiseks saaks kasutada (millal saite teada ...?)
Aet 27. aprill 2013 14:33
Nii. Päris mitmes kohas on juttu tulnud venitamisest. Miks me siis venitasime.
Esiteks. See, kelle allkiri kõige rohkem loeb, elab Soomes. Linnavalitsusel on selle inimese Soome aadress teada, kuid "heas usus" saadeti miskipärast läkitus ikkagi Tartu omale.
Kellelgi pole nagu pähe tulnud, et, jah, SEL HETKEL polnud kõrvalmajaehitus tõesti mu prioriteet number üks ning seda suuresti seetõttu, et ma poleks selle peale tulnudki, et kuidagi saab läbi minna selline majaplaneering, et nii palju aknaid meie õue vaatama hakkab. See tundus ebaloomulik asjade kulg. Sest ma võtsin iseenesestmõistetavalt, et sel juhul oleks peetud vajalikuks meid kaasata. Et kui varem polnud aknaid ja tegemist rekonstrueerimisega, ei tohiks aknaid nüüdki tulla. Rõhutan, ME POLNUD JU PLANEERINGUT NÄINUD. Ei osanud nii jubedat maja karta.
Ning. Niikaua, kuni meid ei torgitud, ei läinud meie ka neid torkima. Seda ei ole keegi tähele pannud: me esialgu ei oskanudki kahtlustada, et ehitus ebaseaduslik on. Ja kui kas või üks ehitaja oleks poole sõnagagi poetanud, et selle puuga läks sutsu kehvasti, poleks mina isiklikult edasi tõmmelnud. Aga nüüd on see juhtum juba oma elu elama hakanud.
Unesn6iduja 27. aprill 2013 17:41
Kahtlemata allub grammatilisele tõlgendusele ka vaidele esitatavate nõuete punkt 5, "vaide esitaja selgelt väljendatud nõue". Sõna "selge" on ju nii ebamäärane. EKSS näiteks pakub kümme erinevat seletust, muuhulgas "haistmisega tajutav". Soovitan uue vaide pabereid kreegimahlaga immutada.
Heikki 28. aprill 2013 12:13
Marko Perv, andmed pärit inforegister.ee lehelt.
Ärivõrgustik:
Elfland OÜ, endine nimi Viimistlusmees OÜ, asutatud 2005, likvideerimisel.Tegevusaadress Ilmatsalu 3K Tartu.
8. kanne: Likvideerija on Peeter Uppin, isikukood 36202136524, 01.09.2011
1. kanne: Juhatuse liige on Marko Perv, isikukood 38007302724, elukoht Tartu linn, Tartu maakond (kehtetu alates kandest nr 2)
1. kanne: Juhatuse liige on Aimar Perv, isikukood 38502242720, elukoht Tartu linn, Tartu maakond (kehtetu alates kandest nr 3)
3. kanne: Juhatuse liige on Marko Perv, isikukood 38007302724 (kehtetu alates kandest nr 7)
7. kanne: Juhatuse liige on Peeter Uppin, isikukood 36202136524 (kehtetu alates kandest nr 8)
02.04.2013 Maksuvõlgnevuse suurenemine. Maksuvõlgnevus suurenes 0,00 EUR-i, intress suurenes 639,06 EUR-i.
KM lõppkuupäev 29.1.2013
16.01.2013 Puudub "2011" majandusaasta aruanne.
KAPITALIN OÜ, asutatud 12.4.2012. Tegevusaadress Jakobi 19-9, Tartu.
2. kanne: Juhatuse liige on Marko Perv, isikukood 38007302724
1. kanne: Juhatuse liige on Kaidi Kreevald, isikukood 48412036539 (kehtetu alates kandest nr 2)
17.04.2013 Ettevõtte krediidisoovituse muutumine. Eelmine krediidisoovitus: "jah". Uus krediidisoovitus: "oota".
03.04.2013 Maksuvõlgnevuse teke. Maksuvõlgnevus 69,00 EUR-i, intress 227,32 EUR-i.
27.02.2013 Lisati registreering nr. EEH006767 ehitus (ehitamine), registreeringu kuupäev: 07.02.2013
MAXIEHITUS OÜ, asutatud 30.10.2006, likvideeritud 11.12.2012 (kustutamiskanne dokumentide hoidjata). Kanne on tehtud ÄS § 60 lg 3 alusel.
1. kanne: Juhatuse liige on Maarja Kivi, isikukood 47201026526, elukoht Tartu linn, Tartu maakond (kehtetu alates kandest nr 2)
2. kanne: Juhatuse liige on Aimar Perv, isikukood 38502242720, elukoht Tartu linn, Tartu maakond (kehtetu alates kandest nr 3)
7. kanne: Juhatuse liige on Andis Skrabis sünniaeg 31.01.1979 (kehtetu alates kandest nr 8)
EHITUSINVEST GRUPP OÜ, asutatud 17.11.2004, likvideeritud 10.07.2012 (kustutamiskanne dokumentide hoidjata). Kanne on tehtud ÄS § 60 lg 3 alusel.
1. kanne: Juhatuse liige on Marko Perv, isikukood 38007302724, elukoht Tartu linn, Tartu maakond (kehtetu alates kandest nr 4)
4. kanne: Juhatuse liige on Andis Skrabis sünniaeg 31.01.1979 (kehtetu alates kandest nr 5)
13.11.2012 Puudub "2008" majandusaasta aruanne.
13.11.2012 Puudub "2009" majandusaasta aruanne.
13.11.2012 Puudub "2010" majandusaasta aruanne.
Anonüümne 28. aprill 2013 15:40
23 ¶(3) Ehitis peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et oleks tagatud vaba juurdepääs selle ning teiste vahetus naabruses asuvate ehitiste remondiks, hoolduseks ja tulekahjude ning muude avariide ja õnnetuste likvideerimiseks.
Heikki 28. aprill 2013 18:57
Äripäev 30.6.2008
Heikki 28. aprill 2013 19:00
04.11.2011 Riigivara võõrandamise teated Prindi
Vastavalt riigivaraseaduse § 50 lõikele 1 teatame, et Keskkonnaministeerium võõrandas avalikul enampakkumisel Keskkonnaministeeriumi valitsemisalal oleva alljärgneva kinnisasja:
Tartu maakond, Tartu linn, Salutähe tn 1 kinnistu (registriosa number 4959103, katastritunnus 79517:005:0028, pindala 1376 m², riigi kinnisvararegistri objekti kood KV18236), ostja MARKO PERV, müügihind 26 900 eurot.
Anonüümne 29. aprill 2013 12:12
Maksu- ja tolliameti revidendid kontrollisid selle aasta esimese kolme kuuga ehitusettevõtteid 566 korral, kontrollide tulemusel korrigeeriti maksukohustusi ligi 2 miljoni euro võrra.
Ehitusettevõtete juhtidele, kes oma äriühingud maksuvõlgadega maha on jätnud, väljastas maksu- ja tolliamet kolm vastutusotsust.
MTA kontrolliosakonna juhataja Kaido Lemendiku sõnul ei ole ehitussektoris probleemiks ainult ümbrikupalga maksmine vaid ka käibemaksupettused.
http://www.city24.ee/208678/est?utm_source=city24&utm_medium=mail&utm_campaign=test&utm_content=uudis_5
Aet 30. aprill 2013 21:52
Tähelepanuväärne seegi, et meie esitasime avalduse, aga nemad vastasid "vaidele", mille puudused tuleb kõrvaldada kindlaks tähtajaks..
Andres 1. mai 2013 21:14
Ma vaatasin siin Kalamajas ringi ja ulatelliseid, mida Tammele Tartusse saata, siin jätkub. kas keegi võiks öelda täpsema aadressi?
Anonüümne 1. august 2013 16:54
Mis sellest Karin Raidist on saanud? Kas kohtuveskid töötavad või asi JOKK?


Reisiparvlaevade eripüstuvusnõuded – Riigi Teataja
Reisiparvlaevade eripüstuvusnõuded
RTL 2005, 90, 1344
Reisiparvlaevade eripüstuvusnõuded1
Vastu võetud 11.08.2005 nr 90
Määrus kehtestatakse « Meresõiduohutuse seaduse» § 32 lõike 8 alusel.
Määrust kohaldatakse sõltumata lipuriigist reisiparvlaeva suhtes, mis sooritab rahvusvahelisi regulaarreise Eesti sadamasse või Eesti sadamast.
1) SOLAS konventsioon – 1974. aasta «Rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel» ning selle konventsiooni kehtivad protokollid ning muudatused;
2) uus reisiparvlaev – reisiparvlaev, mille kiil pandi maha või mis oli sarnases ehitusjärgus 1. oktoobril 2004. aastal või pärast seda kuupäeva;
3) olemasolev reisiparvlaev – reisiparvlaev, mis ei ole uus laev;
4) Stockholmi kokkulepe – 28. veebruaril 1996 Stockholmis SOLAS 95 konverentsi poolt sõlmitud kokkulepe 29. novembril 1995. aastal vastuvõetud 14. resolutsiooni «Ro-ro reisilaevade täpsemaid püstuvusnõudeid käsitlevad piirkondlikud kokkulepped» kohaselt;
5) oluline lainekõrgus – konkreetsel ajavahemikul täheldatud lainekõrguste kõrgeima kolmandiku keskmine kõrgus. Olulise lainekõrguse väärtused on need, mis aastas tõenäoliselt ei ületata rohkem kui 10%.
§3. Merepiirkonnad
(1) Veeteede Amet koostab nimekirja merepiirkondadest, mida Eesti sadamaid külastavad regulaarreise sooritavad reisiparvlaevad läbivad ja kus on märgitud merepiirkondade olulised lainekõrgused.
(2) Merepiirkonnad ja merepiirkondade olulised lainekõrgused laevaliini mõlemas otsas määratletakse laevaliini kummaski otsas oleva Euroopa Liidu liikmesriigi (edaspidi liikmesriik) või vajaduse ja võimaluse korral liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelise lepinguga, arvestades Stockholmi kokkuleppe I lisa nõudeid. Kui laevaliin läbib rohkem kui üht merepiirkonda, peab reisiparvlaev vastama eripüstuvusnõuetele, mis vastavad läbitavate merepiirkondade suurimale olulisele lainekõrgusele.
(3) Veeteede Amet esitab merepiirkondade nimekirja Euroopa Komisjonile ja avaldab selle oma veebilehel. Veeteede Amet teavitab Euroopa Komisjoni veebilehe aadressist, kus merepiirkondade nimekiri on avaldatud, samuti merepiirkondade nimekirja muudatustest ja muudatuste põhjustest.
§4. Eripüstuvusnõuded
(1) Vaatamata SOLAS konventsiooni reegli II-I/B/8 (1990. aasta muudatustega) nõuete kohaldamisele, mis on seotud veekindlate vaheseinte ja püstuvusega, peavad reisiparvlaevad vastama Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu direktiivi 2003/25/EÜ ro-ro reisiparvlaevade täpsemate püstuvusnõuete kohta (ELT L 123, 17.05.2003, lk 22–41), mida on muudetud Euroopa Komisjoni direktiiviga 2005/12/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu direktiivi 2003/25/EÜ (ro-ro reisiparvlaevade täpsemate püstuvusnõuete kohta) I ja II lisa (ELT L 48, 19.02.2005, lk 19–27) I lisas (edaspidi direktiivi 2003/25/EÜ I lisa ) sätestatud eripüstuvusnõuetele.
(2) Reisiparvlaeva suhtes, mis sõidab merepiirkonnas, kus oluline lainekõrgus on 1,5 m või väiksem, loetakse vastavust SOLAS konventsiooni reeglile II-I/B/8 (1990. aasta muudatustega) võrdväärseks Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu direktiivi 2003/25/EÜ I lisas sätestatud eripüstuvusnõuetega.
(3) Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu direktiivi 2003/25/EÜ I lisa kohaldamisel tuleb kasutada sama direktiivi II lisas sätestatud juhendit, kui see on praktiliselt võimalik ja kooskõlas reisiparvlaeva projektiga.
§5. Kanne eripüstuvusnõuetele vastavuse kohta
(1) Reisiparvlaeva eripüstuvusnõuetele vastavuse kohta teeb Veeteede Amet kande reisiparvlaeva reisijateveo tunnistusele või reisilaeva ohutuse tunnistusele. Kandes märgitakse, millise olulise lainekõrguseni reisiparvlaev vastab eripüstuvusnõuetele. Kanne kehtib seni kuni reisiparvlaev sõidab merepiirkonnas, kus on sama või väiksem oluline lainekõrgus.
(2) Liikmesriigis ja kolmandas riigis välja antud eripüstuvusnõuetele vastavuse tunnistusi tunnustatakse automaatselt.
§6. Hooajaline ja lühiajaline kasutus
(1) Kui aastaringseid regulaarreise korraldav reeder soovib laevaliinil ajutiselt kasutusele võtta täiendavaid reisiparvlaevu, peab ta sellest teatama külastusriigi pädevale asutusele hiljemalt üks kuu enne sellel regulaarreisil täiendavate reisparvlaevade kasutuselevõttu. Kui täiendav reisiparvlaev tuleb kasutusele võtta ettenägemata asjaolude tõttu regulaarreiside jätkumise tagamiseks, kohaldatakse «Meresõiduohutuse seaduse» § 13 lõike 3 alusel kehtestatud korda.
(2) Kui reeder soovib korralda regulaarreise hooajaliselt kuni kuue kuu jooksul aastas, teatab ta sellest külastusriigi pädevale asutusele hiljemalt kolm kuud enne regulaarreiside algust.
(3) Kui lõikes 2 nimetatud hooajalised regulaarreisid toimuvad tingimustes, mille puhul oluline lainekõrgus on väiksem kui sellele merepiirkonnale aastaringseks regulaarreisideks kehtestatud oluline lainekõrgus, võib pädev asutus tekil oleva vee taseme kindlaksmääramisel kohaldada Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu direktiivi 2003/25/EÜ I lisas sätestatud eripüstuvusnõuedeid, kasutades selle hooaja olulist lainekõrgust. Hooaja suhtes kohaldatav oluline lainekõrgus lepitakse kokku Veeteede Ameti ja laevaliini sihtpunktis oleva liikmesriigi pädeva asutuse või vajaduse või võimaluse korral kolmanda riigi pädeva asutuse vahel.
(4) Kui Veeteede Amet ja laevaliini sihtpunktis oleva liikmesriigi pädev asutus on lõigetes 1 ja 2 nimetatud regulaarreisidega nõustunud, peab sellel reisiparvlaeval olema tunnistus eripüstuvusnõuetele vastavuse kohta.
§7. Eripüstuvusnõuete kohaldamine
(1) Uus reisiparvlaev peab vastama Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu direktiivi 2003/25/EÜ I lisas sätestatud eripüstuvusnõuetele.
(2) Olemasolev reisiparvlaev, välja arvatud § 4 lõikes 2 nimetatud reisiparvlaev, peab vastama Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu direktiivi 2003/25/EÜ I lisas sätestatud eripüstuvusnõuetele hiljemalt 1. oktoobril 2010.
(3) Olemasolev reisiparvlaev, mis 17. mail 2003 vastas § 4 lõikes 1 nimetatud reegli nõuetele, peab vastama Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu direktiivi 2003/25/EÜ I lisas sätestatud eripüstuvusnõuetele hiljemalt 1. oktoobril 2015.
(4) Käesoleva paragrahvi kohaldamine ei piira «Meresõiduohutuse seaduse» § 13 lõike 3 alusel kehtestatud korra kohaldamist.
1 Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu direktiiv 2003/25/EÜ ro-ro reisiparvlaevade täpsemate püstuvusnõuete kohta (ELT L 123, 17.05.2003, lk 22–41) ja Euroopa Komisjoni direktiiv 2005/12/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu direktiivi 2003/25/EÜ (ro-ro reisiparvlaevade täpsemate püstuvusnõuete kohta) I ja II lisa (ELT L 48, 19.02.2005, lk 19–27).


Vastseliina vallas valimiste korraldamiseks valimisjaoskonna moodustamine – Riigi Teataja
Vastseliina vallas valimiste korraldamiseks valimisjaoskonna moodustamine
Vastseliina vallas valimiste korraldamiseks valimisjaoskonna moodustamine - sisukord
§ 1 Valimisjaoskondade arv
§ 2 Valimisjaoskonna piir ja hääletamisruumi asukoht
§ 3 Väljaspool oma elukohajärgset valimisjaoskonda hääletamine
§ 4 Valimisjaoskond, kus Vastseliina vallas saavad hääletada valijad, kelle elukoha andmed Eesti rahvastikuregistrisse on kantud Vastseliina valla täpsusega
RT IV, 21.08.2013, 7
Vastu võetud 08.08.2013 nr 3
Määrus on antud riigikogu valimise seaduse § 8 lõigete 1, 2 ja 3, kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 10 lõigete 1, 2 ja 3, Euroopa Parlamendi valimise seaduse § 7 lõigete 1, 2 ja 3 ning rahvahääletuse seaduse § 11 lõigete 1, 2 ja 3 alusel.
§ 1. Valimisjaoskondade arv
(1) Vastseliina valla halduseterritooriumil on Riigikogu, kohaliku omavalitsuse volikogu ja Euroopa Parlamendi liikmete valimiseks ning rahvahääletusel hääletamise korraldamiseks moodustatud 1 (üks) valimisjaoskond.
(2) Valimisjaoskond kannab numbrit 1.
§ 2. Valimisjaoskonna piir ja hääletamisruumi asukoht
(1) Valimisjaoskonna nr 1 piir on Vastseliina valla piir.
(2) Valimisjaoskonna nr 1 hääletusruum asub Vastseliina Rahvamajas, mille aadress on Võidu tn 38, Vastseliina alevik, Vastseliina vald, Võru maakond.
§ 3. Väljaspool oma elukohajärgset valimisjaoskonda hääletamine
Väljaspool oma elukohajärgset jaoskonda saavad valijad hääletada valimisjaoskonnas nr 1, mille hääletusruum asub Vastseliina Rahvamajas, aadressil Võidu tn 38, Vastseliina alevik, Vastseliina vald, Võru maakond.
§ 4. Valimisjaoskond, kus Vastseliina vallas saavad hääletada valijad, kelle elukoha andmed Eesti rahvastikuregistrisse on kantud Vastseliina valla täpsusega
Valijad, kelle elukoha andmed Eesti rahvastikuregistrisse on kantud Vastseliina valla täpsusega, saavad hääletada valimisjaoskonnas nr 1, mille hääletusruum asub Vastseliina Rahvamajas, aadressil Võidu tn 38, Vastseliina alevik, Vastseliina vald, Võru maakond.
Tunnistada kehtetuks Vastseliina Vallavalitsuse 16.03.2009. a määrus nr 2-1.1/4 „Valimisjaoskonna moodustamine“.
Piret Otsatalu