Detailplaneeringute koostamise ning vormistamise juhend – Riigi Teataja
Detailplaneeringute koostamise ning vormistamise juhend
Detailplaneeringute koostamise ning vormistamise juhend - sisukord
1 Detailplaneeringu eskiis ja lähteseisukohad
2 Nõuded detailplaneeringu koostamisele ja vormistamisele
3 Nõuded detailplaneeringute digitaalseks teostamiseks ja säilitamiseks
RT IV, 08.05.2014, 88
Vastu võetud 15.02.2011 nr 14
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 30 lg 1 p 2 ja „Rae valla ehitusmääruse“ § 4 lõike 9 alusel.
1. peatükk Detailplaneeringu eskiis ja lähteseisukohad
§ 1. Koos detailplaneeringu (edaspidi Planeering) algatamise taotlusega esitatakse Rae Vallavalitsusele (edaspidi Vallavalitsus) esialgne eskiislahendus koos detailplaneeringu algatamise põhjenduse ja eesmärgiga.
§ 2. Planeeringu eskiis esitatakse Vallavalitsusele algatamiseks ühes eksemplaris järgmises mahus:
2) Seletuskiri (põhiliste tehnovõrkude asukoha kirjelduseta);
3) Planeeritava maa-ala lähiümbruse ehituslike ja funktsionaalsete seoste analüüs ning Planeeringu eesmärk;
4) Planeeringu vastus kehtivale Rae valla üldplaneeringule;
5) Planeeringu kontaktvööndi analüüsiskeem;
6) Planeeringu situatsiooniskeem;
7) Põhijoonis, mis sisaldab krundijaotust, hoonestusala, krundi ehitusõigust (krundi kasutamise sihtotstarve või sihtotstarbed, hoonete suurim lubatud arv krundil, hoonete suurim lubatud ehitusalune pindala, hoonete suurim lubatud kõrgus), põhimõttelist liikluslahenduse skeemi ja parkimise lahendust, põhimõttelist haljastuse lahendust, olemasolevaid tehnovõrke ja Vallavalitsuse nõudmisel mahulist illustratsiooni või maketti.
§ 3. Planeeringu eskiis tuleb esitada mahus, mis võimaldab hinnata kavandatava ruumimuudatuse sobivust ja mõju keskkonnas.
§ 4. Planeeringu põhijoonise Adobe Acrobat .pdf ja Autocad .dwg fail ning seletuskirja Microsoft Word.doc ja Adobe Acrobat .pdf fail tuleb esitada Rae valla digitaaljooniste arhiivi, vastavalt Rae Vallavalitsuse 15.02.1011 määrusele nr 13 „Digitaalselt teostatavate geodeetiliste alusplaanide, projektide, teostusjooniste ja detailplaneeringute esitamise kord”.
§ 5. Infot Rae valla detailplaneeringute kohta saab Rae valla geoinfosüsteemist http//gis.rae.ee. Süsteem võimaldab tutvuda ja infot saada kehtivate ja algatatud detailplaneeringute kohta, tutvuda ja alla laadida detailplaneeringu menetlusdokumente ja materjale ning saada infot detailplaneeringu menetlusstaadiumi kohta.
§ 6. Enne Planeeringu algatamist sõlmitakse vajadusel leping detailplaneeringu koostamise rahastamiseks ja sotsiaalse ning tehnilise infrastruktuuri väljaehitamisega kaasnevate rahaliste kohustuste enda kanda võtmine huvitatud isiku poolt.
§ 7. Vallavalitsus väljastab lähteseisukohad, mis on suunised detailplaneeringu koostamiseks.
§ 8. Planeeringu lähteseisukohtades määratakse planeeritava ala piirid ja suurus, Planeeringu eesmärk, kehtivad kitsendused, arvestamisele kuuluvad dokumendid ja planeeringud ning käesolevas määruses toodud nõudeid täpsustavad ja täiendavad tingimused Planeeringu sisu ja koosseisu kohta ning määratakse Planeeringu eskiislahenduse koostamise ja tutvustamise vajadus.
2. peatükk Nõuded detailplaneeringu koostamisele ja vormistamisele
§ 9. Planeering vormistatakse kahe osana: planeering ja planeeringu lisad. Planeeringu erinevad osad võivad olla köidetud ühte kausta, kuid peavad olema eraldatud vahelehtedega.
§ 10. Planeering esitatakse Planeerimis- ja Maakorralduskomisjonile kooskõlastamiseks ja läbivaatamiseks.
§ 11. Kui planeeringu algatamisel on sõlmitud huvitatud isikuga kirjalik leping planeeringu realiseerimisega kaasnevate kohustuste võtmiseks, siis sõlmitakse vajadusel enne Planeeringu vastuvõtmist kohustuste täitmise tagatiseks vastavasisuline notariaalselt tõestatud leping.
§ 12. Peale Planeerimis- ja Maakorralduskomisjoni poolt kooskõlastamist, esitatakse Planeering Vallavalitsusele vastuvõtmiseks ja avalikule väljapanekule suunamiseks paberkandjal kahes eksemplaris. Vallavalitsuse nõudmisel esitatakse Planeering täiendavalt A1 planšettidel. Lisaks tuleb Planeeringu põhikaart ja tehnovõrkude kaart Autocad .dwg ja Adobe Acrobat .pdf failina ning seletuskiri Microsoft Word .doc failina üles laadida Rae Valla digitaaljooniste arhiivi. Juhul kui Vallavalitsusel on esitatud Planeeringu kohta märkusi või täiendusi, tagastatakse Planeering vastavasisulise kirjaga Planeeringu koostajale.
§ 13. Planeering esitatakse kehtestamiseks viies eksemplaris köidetult “greenbinder”- köitesse paberkandjal. Lisaks tuleb Planeeringu põhikaart ja tehnovõrkude kaart Autocad .dwg ja Adobe Acrobat .pdf failina ning seletuskiri Microsoft Word .doc ja Adobe Acrobat .pdf failina esitada elektroonilisel kandjal ja üles laadida Rae Valla digitaaljooniste arhiivi.
§ 14. Eksemplaride jaotus:
1) Üks originaalkooskõlastustega ja üks koopiaeksemplar Planeeringu kaustast Vallavalitsuse maa- ja keskkonnaameti arhiivi;
2) Üks koopiaeksemplar Planeeringu kaustast Maa-ameti katastribüroole;
3) Üks koopiaeksemplar Planeeringu kaustast Harju Maavalitsusele;
4) Üks koopiaeksemplar Planeeringu kaustast tagastatakse tellijale;
§ 15. Planeeringu koosseis: Esimene osa – planeering – esitatakse Vallavalitsusele järgmises mahus:
1) Tiitelleht. Tiitellehel peab olema Planeeringu nimi vastavalt Planeeringu koostamise algatamise korraldusele/otsusele, töö number, planeerija, tellija ja/või huvitatud isiku nimi, planeerija, tellija ja/või asjast huvitatud isiku postiaadress, telefon ja e-posti aadress, planeerija registreerimisnumber ja/või litsentsinumber;
2) Sisukord. Sisukorras anda kõikide Planeeringu koosseisus olevate materjalide nimetus koos viitega leheküljenumbrile;
3) Seletuskiri. Seletuskirja peatükkide pealkirjad peavad olema identsed ja samas järjekorras Planeeringu lähteseisukohtades määratud nimetustega. Seletuskirjas peavad kajastuma kõik Planeeringu kooskõlastamisega seotud ning muud Planeeringu käigus sõlmitud kokkulepetest tulenevad tingimused. Seletuskiri tuleb koostada võimalikult lühike ja konkreetn. Planeeringuga esitatavad nõuded anda tabeli kujul. Ei ole lubatud esitada dubleerivaid andmeid (seletuskirjasiseselt, kaartidel ja seletuskirjas olev info omavahel);
Seletuskirja ülesehitus:
3.1. Planeeringu koostamise alused;
3.2. Planeeringuala lähiümbruse ehituslike ja funktsionaalsete seoste ning keskkonnatingimuste analüüs ning Planeeringu eesmärk. Juhul, kui Planeering sisaldab järgnevaid ettepanekuid, tuleb see eraldi välja tuua: 1. kehtestatud üldplaneeringu muutmise ettepaneku sisu ja muutmise vajaduse põhjendused; 2. samale maa-alale varem kehtestatud detailplaneeringu muutmise ettepaneku põhjendus. Analüüsis peab arvestama olemasoleva keskkonnaga ja pakkuma lahendusi piirkonna arenguks. Tiheasustusega aladel peab analüüsima piirkonda teenindavate sotsiaalobjektide, puhke- ja virgestusalade asukohti ning teedevõrgu olemasolu. Kui planeeritava maa-ala kontaktvööndis need puuduvad, kavandada need planeeritavale maa-alale. Vajadusel näha planeeritaval alal ette piirkonda teenindavad sotsiaalasutused ja äriettevõtted.
3.3. Olemasoleva olukorra iseloomustus:
3.3.1. Planeeringuala asukoht ja iseloomustus;
3.3.2. Planeeringuala maakasutus ja hoonestus;
3.3.3. Planeeringualaga külgnevad kinnistud ja nende iseloomustus;
3.3.4. Olemasolevad teed ja juurdepääsud;
3.3.5. Olemasolev tehnovarustus;
3.3.6. Olemasolev haljastus ja keskkond;
3.3.7. Kehtivad piirangud;
3.4. Planeeringuettepanek:
3.4.1. Krundijaotus;
3.4.2. Krundi ehitusõigus;
3.4.3. Ehitiste arhitektuurinõuded;
3.4.4. Piirded;
3.4.5. Tänavate maa-alad, liiklus- ja parkimiskorraldus;
3.4.6. Haljastuse ja heakorra põhimõtted;
3.4.7. Vertikaalplaneerimine;
3.4.8. Tuleohutusnõuded;
3.4.9. Servituutide vajaduse määramine.
3.4.10. Tehnovõrkude lahendus:
3.4.11. Veevarustus;
3.4.12. Tuletõrjevarustus;
3.4.13. Reoveekanalisatsioon;
3.4.14. Sademe- ja pinnasevee ärajuhtimine;
3.4.15. Elektrivarustus;
3.4.16. Tänavavalgustus;
3.4.17. Telekommunikatsioonivarustus;
3.4.18. Soojavarustus;
3.4.19. Energiatõhusus ja -tarbimise nõuded.
3.5. Keskkonnatingimused ja võimalik keskkonnamõju hindamine. Analüüsida mõju ümbritsevale keskkonnale lähtuvalt keskkonnamõju strateegilise hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduses väljatoodud eelhinnangu tingimustele. Hinnata tuleb mõju lähedal asuvatele kaitsealustele objektidele, tegevustega kaasnevate tagajärgedele (vee, pinnase, õhusaastus, jäätmeteke, müra, vibratsioon) keskkonna vastupanuvõimet, kavandatava tegevusega kaasnevate avariiolukordade esinemise võimalikkust.
3.5.1. Kuritegevuse riske vähendavad nõuded ja tingimused.
3.5.2. Planeeringu elluviimise tegevuskava.
3.5.3. Muud vajalikud uuringud.
3.6. Kooskõlastuste tabel koos kooskõlastustega.
3.7. Joonised. Nummerdatud igaüks eraldi kaustas olevate materjalidega samas järjekorras, joonised peavad olema lõplike originaalkooskõlastustega, s.t et kooskõlastajad on kooskõlastanud kehtestatava lahenduse. Kõikidele kaartidele tuleb peale kanda planeeritava ala piir, planeerija kirjanurk, originaalallkiri ning tingmärkide seletused. Lähteseisukohtadega võib Vallavalitsus nõuda täiendavate kaartide esitamist.Planeeringu koosseisusus olevad joonised:
3.7.1. Väljavõte kehtivast üldplaneeringust. Kui Planeering on kehtivat üldplaneeringut muutev, tuleb väljavõttele kanda uus lahendus. Kui Planeering on kehtivat detailplaneeringut muutev peab lisama materjalide hulka väljavõtted kehtivast detailplaneeringust. Vabas mõõtkavas formaadis A4. Peale kanda planeeringuala piir ja tingmärgid.
3.7.2. Situatsiooniskeem. Vabas mõõtkavas formaadis A4. Peale kanda külade või alevike nimed ning tähtsamate teede ja maanteede nimetused.
3.7.3. Kontaktvööndi analüüs koos naaberplaneeringute lahendustega. Soovitavalt M1:5000 mõõtkavas, A4 või A3 formaadis. Joonisel peavad kajastuma kõik kontaktvööndis Planeeringu koostamise ajal esitatud taotlusega, algatatud või kehtestatud detailplaneeringud. Joonisel peab kajastuma analüüs piirkonna olemasolevast sotsiaalsest ja tehnilisest infrastruktuurist ning logistikast. Peale kanda Planeeringuala piir.
3.7.4. Tugiplaan. Planeeringu koostamise aluskaardiks on aktuaalne (olemasolevat situatsiooni tõeliselt kajastav) digitaalselt mõõdistatud geodeetiline alusplaan täpsusastmega M1:500 või M1:1000, kus on esitatud andmed koostaja kohta (firma, nimi, litsentsi nr, töö nr) ja mõõdistamise aeg. Alusplaan peab olema mõõdetud vähemalt 20m Planeeringualast väljapoole. Geodeetiline alusplaan peab olema registreeritud (tuleb üles laadida) Rae Valla digitaaljooniste arhiivis.
3.7.5. Põhijoonis. Mõõtkavas M1:500 või M1:1000, olenevalt Planeeringu ala suurusest ja täpsusastmest.Põhijoonisele peab olema kantud:
3.7.5.1. Olemasolev ja kavandatav krundijaotus (mõlemad kihid peavad olema loetavad);
3.7.5.2. Kavandatavad hoonestusalad seotuna mõõtketiga krundi piiridest;
3.7.5.3. Kruntide ehitusõigus aknana valgel põhjal iga üksikkrundi kohta eraldi tabelina (kruntide sihtotstarbed tuleb määrata vastavalt Vabariigi Valitsuse 23 oktoobri 2008 määrusele nr 155 „Katastriüksuste sihtotstarvete liigid ja nende määramine“. Krundi pindala ja ehitusalune pindala anda ruutmeetrites. Hoonete suurim lubatud kõrgus anda suhtelise ja absoluutse kõrgusena meetrites. Määrata hoone korruselisus. Lähteseisukohtadega võib nõuda hoonele lisatingimusi (vähim lubatud ehitusalune pindala, harja vähim kõrgus, räästa kõrgus jne);
3.7.5.4. Tee maa-ala piirid, kavandatavad laiused ja hilisem omand (avalik või erakasutus);
3.7.5.5. Liikluskorralduse põhimõtted;
3.7.5.6. Parklate asukohad, suurus ja kuju, krundi planeeritavate kasutusotstarbele ja hoonestusele vastav parkimiskohtade arv;
3.7.5.7. Krundile pääsu asukohad jalakäijatele ja autodele;
3.7.5.8. Teed ja tänavad, mis peavad olema avalikult kasutatavad;
3.7.5.9. Servituutide vajaduse määramine;
3.7.5.10. Säilitatav ja likvideeritav kõrg- ja madalhaljastus, Planeeringus anda puude minimaalne täiskasvamiskõrgus, liik ja arv krundi kohta;
3.7.5.11. Näidata uute hoonete asukohad, ära näidata säilitatavad, renoveeritavad ja lammutatavad hooned ning hooned, millele plaanitakse juurde- või pealeehitust.
3.7.5.12. Piirete rajamise keeld, soovituslikkus või nõue ning nende materjal, kõrgus, tüüp;
3.7.5.13. Nähtavuskolmnurgad ja sellest tulenev kõrghaljastuse rajamise keeluala;
3.7.5.14. Olemasolevate kaitsealuste üksikobjektide asukohad koos registrinumbriga ja kaitsevööndi(te)ga ning kaitse alla võetavad objektid koos põhjendusega;
3.7.5.15. Olemasolevad ja kavandatavad maapinna kõrgusmärgid;
3.7.5.16. Ehitiste olulisemad arhitektuurinõuded tabelina. (avatäited, maapealne ja maaalune korruste arv, katusekalle ja tüüp, katuse harja suund ja materjal, lubatud elamisühikute ja abihoonete arv, välisviimistluse materjalid ja tonaalsus, kohustuslik ehitusjoon, piirete materjal, kõrgus, tüüp jne)
3.7.6. Tehnovõrkude planeering
3.7.6.1. Olemasolev ja kavandatav krundijaotus.
3.7.6.2. Olemasolev ja kavandatav hoonestus ja haljastus.
3.7.6.3. Olemasolevate tehnovõrkude ja -rajatiste asukohad.
3.7.6.4. Kavandatavate tehnovõrkude ja –rajatiste asukohad. Magistraalsed tehnovõrgud kavandada tänava maa-alale, määrates torustike asukohad tänava ristlõikes. Anda planeeritavalt maa-alalt välja jäävate, kuid seda teenindavate tehnovõrkude skeem kuni ühenduskohani või eelvooluni.
3.7.6.5. Tänavate välisvalgustuse põhimõte, hüdrantide ja tuletõrje veevõtukohtade paiknemine.
3.7.6.6. Näidata vertikaalplaneerimise põhimõtted ning sademetevee ja drenaaži ärajuhtimine eelvooluni.
3.7.7. Illustreeriv joonis. Vabas mõõtkavas eraldi lehena kavandatav hoonestuse mahuline analüüs.
4) Planeeringu koosseis: Teine osa - planeeringu lisad - esitatakse Vallavalitsusele järgmises mahus (hilisema kuupäevaga dokumendid pealpool):
4.1. Ärakiri Rae Vallavolikogu otsusest või Vallavalitsuse korraldusest Planeeringu koostamise algatamise ja lähteseisukohtade kinnitamise kohta
4.2. Väljavõtted kohalikust ja maakondlikust ajalehest Planeeringu algatamise kohta.
4.3. Koopia Planeeringu koostamise üleandmise ja rahastamise lepingust.
4.4. Kooskõlastus vastavate riiklike organisatsioonide või kohaliku omavalitsuse organisatsioonidega, kui on nõnda ette nähtud seadustes või Rae valla õigusaktides (näiteks, kui planeeritaval alal on kaitsealused objektid või -alad).
4.5. Koopiad Vallavalitsuse ja maavanema kirjavahetusest Planeeringule täiendavate kooskõlastuste määramise kohta (juhul, kui on vajalik).
4.6. Koopiad kirjadest kinnisasjaomanikele Planeeringu algatamisest teatamise kohta (juhul, kui on vajalik).
4.7. Koopiad Planeeringu menetlemise käigus koostatud kirjadest ning Planeerimis- ja maakorralduskomisjoni protokollidest
4.8. Muud Planeeringuga seonduvad dokumendid ja kirjavahetus
4.9. Planeeringu lähteseisukohtasid ja eskiislahendust tutvust u protokoll ja muud sellega seotud dokumendid (juhul, kui toimus).
4.10. Väljavõtted kohalikust ja maakondlikust ajalehest Planeeringu eskiisi tutvustamise toimumise aja ja koha ning selle tulemuste kohta (juhul, kui toimus). Planeeringu esitamisel selle kehtestamisele peab planeeringu lisade kaust sisaldama täiendavalt avalikule väljapanekule ja avalikule arutelule suunamiseks esitatud kaustas olevale järgmisi dokumente:
4.11. Ärakiri Vallavalitsuse korraldusest Planeeringu vastuvõtmise kohta.
4.12. Koopiad kirjadest kinnistute omanikele, kelle tahte vastaselt muudab Planeeringuga kavandatu krundi senist maakasutust või ehitusõigust või toob kaasa kinnisasja sundvõõrandamise vajaduse (nimetatud juhtumite olemasolul).
4.13. Maavanema heakskiit Planeeringule (juhul, kui esitatakse riiklikule järelevalvele).
4.14. Maavanema seisukohad Planeeringuvaidluse kohta (juhul, kui avalikustamisel jäi lahendamata vaidlusi).
4.15. Kirjad avalikul väljapanekul kirjalikke ettepanekuid teinud isikutele ettepanekute arvestami s ettepanekuid).
4.16. Planeerimis- ja maakorralduskomisjoni protokolliline otsus ettepanekute arvestamise kohta (juhul, kui laekus ettepanekuid).
4.17. Planeeringu avaliku arutelu protokoll (juhul, kui toimus).
4.18. Tähtkirjade väljastusteated, mis tõendavad asjasse puutuvate kinnisasjaomanike teavitamist Planeeringu avaliku väljapaneku ja arutelu kohta.
4.19. Väljavõtted kohalikust ja maakondlikust ajalehest Planeeringu vastuvõtmisest, avaliku väljapaneku toimumise aja ja koha, avaliku arutelu aja ja koha ning selle tulemuste kohta.
3. peatükk Nõuded detailplaneeringute digitaalseks teostamiseks ja säilitamiseks
§ 16. Planeeringu digitaalsete materjalide üleandmine andmete kontrollimiseks ja arhiveerimiseks toimub digitaalsel kujul samaaegselt paberkandjal esitatud tööga. Planeeringu digitaalsed materjalid tuleb esitada Rae Valla digitaaljooniste arhiivi, vastavalt Rae Vallavalitsuse 15.02.2011 määrusele nr 13 „Digitaalselt teostatavate geodeetiliste alusplaanide, projektide, teostusjooniste ja detailplaneeringute esitamise kord”. Digitaalselt teostatavate Planeeringute andmete failiformaadi, digitaalfailide parameetrid ja värvide jaotuse määrab Vallavalitsus kuni Eesti Vabariigi ühtse korra kehtestamiseni.
§ 17. Planeeringu väljatrükil esitatavate joonte kihtide jaotus ja värvid esitada järgmiselt:
Planeeringuala piir – lillakas punane
Planeeritud hoonestusala – vastavalt maa sihtotstarbele vt. p 19
Kinnisasja piir – pruun
Planeeritud kinnisasja piir – punane
Projekteeritud hoone - tumepruun
Planeeritud survekanalisatsioon – pruun
Planeeritud isevoolne kanalisatsioonitrass – roheline
Planeeritud veetorustik – sinine
Planeeritud soojatorustik – roosa
Planeeritud sidekanalisatsioon – oranž
Planeeritud gaasitrass – kollakaspruun
Planeeritud drenaažitorustik – heleroheline
Planeeritud kõrgepingekaabel – punane
Planeeritud madalpingekaabel – punane
Planeeritud sadeveekanalisatsioon – helesinine
Kõikide ülejäänud kihtide nimed võib projekteerija valida vastavalt enda soovile.
§ 18. Planeeringu väljatrükil esitatav planeeritavate kruntide/hoonestusalade jaotus ja värvid esitada sihtotstarvete kaupa järgmiselt:
Ärimaa – punane
Elamumaa – kollane
Äri- ja tootmismaa/ tootmismaa – magneta
Sotsiaalmaa – sinine
Maatulundusmaa – roheline
Transpordimaa – hall/valge
Mäetööstusmaa – pruun
Veekogude maa – sinine
Krunt tuleb värvida täisvärviga vastavalt sihtotstarbele. Kõikide ülejäänud kruntide sihtotstarvete värvid võib projekteerija valida vastavalt enda soovile.
§ 19. Vigade ilmnemisel esitab tuvastatud valeandmete esitaja omavahendite arvelt uued andmed nii paber- kui elektroonilisel teabekandjal ning laeb nõutud failid üles Rae Valla digitaaljooniste arhiivi.
§ 20. Käesolev kord kehtib kuni Eesti Vabariigi poolt vastava korra kehtestamiseni.


Korruptsioonivastase seaduse rakendamine – Riigi Teataja
Korruptsioonivastase seaduse rakendamine - sisukord
§ 2 Deklaratsiooni esitamine
§ 3 Registrile alusandmete esitamine
§ 4 Deklaratsiooni kontrollimine
§ 5 Korruptsiooniennetuse koordineerimine
§ 6 Määruste kehtetuks tunnistamine
RT IV, 03.03.2018, 59
Vastu võetud 15.02.2018 nr 15
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2, § 22 lõike 1 punktide 20 ja 37 ning korruptsioonivastase seaduse §-d 12, 13 ja 15 alusel.
Määrus sätestab huvide deklaratsiooni (edaspidi deklaratsioon) esitama kohustatud isikud (edaspidi deklarandid), deklaratsioonide esitamise korra ning deklaratsioonide kontrollimise komisjoni koosseisu.
§ 2. Deklaratsiooni esitamine
(1) Deklaratsiooni on kohustatud esitama vallavolikogu liige, vallavalitsuse liige ja vallavanem.
(2) Deklaratsioon esitatakse nelja kuu jooksul ametisse asumisest või deklaratsiooni esitamise kohustuse tekkimisest arvates ning edaspidi iga aasta 31. maiks huvide deklaratsioonide registrile. Kalendriaasta jooksul ei pea deklarant esitama rohkem kui ühe deklaratsiooni ka juhul, kui ta asub uuele ametikohale.
(3) Deklaratsiooni esitamise kohustus lõpeb, kui deklarant on esitanud deklaratsiooni ametikohalt lahkumise aastale järgneval kalendriaastal.
§ 3. Registrile alusandmete esitamine
(1) Alusandmed deklarantide kohta esitavad huvide deklaratsioonide registrile vallasekretär ja valla ametiasutuse registripidajad.
(2) Andmed esitatakse ühe kuu jooksul deklarandi deklaratsiooni esitamise kohustuse algusest arvates ning registrit teavitatakse viivitamata deklarandi deklaratsiooni esitamise kohustuse kehtetuks tunnistamisest ja deklarandi ametikohalt lahkumisest.
§ 4. Deklaratsiooni kontrollimine
(1) Deklaratsioone kontrollitakse vastavalt vajadusele.
(2) Huvide deklaratsioonide kontrollimise komisjoni (edaspidi komisjon) kuuluvad:
1) volikogu esimees - komisjoni esimees;
2) volikogu revisjonikomisjoni esimees - komisjoni liige;
3) vallasekretär - komisjoni liige.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 kuni 3 nimetatud isikutel on kõik korruptsioonivastases seaduses toodud õigused ja kohustused.
§ 5. Korruptsiooniennetuse koordineerimine
Korruptsiooniennetust valla ametiasutuses koordineerib vallasekretär.
§ 6. Määruste kehtetuks tunnistamine
1) Lihula Vallavolikogu 27.06.2013 määrus nr 12 „Korruptsioonivastase seaduse rakendamine”;
2) Hanila Vallavolikogu 19.02.2014 määrus nr 8 „Korruptsioonivastase seaduse rakendamine”.


Rääkivad pead: Tallinna LV
Kapo teeb Savisaarele reiljanit.
Dell ja odavad arvutid
Hiljuti märkis üks vestluskaaslane, et see, mis toimub meie majandusega praegu, pole mitte kriis, vaid majandus hakkas lõpuks tööle. Minu jaoks jäi see lause kummitama - tõepoolest. Kas on normaalne, et kuigi me saame keskmiselt neli-viis korda vähem palka kui meie rikkad lääne-naabrid, siis toit, eluase ja tehnika on tihti sama hinnaga, mis neil? Minumeelest on see idiootne ehk teisi sõnu - majandus ei toimi. Aga kui seesama tehnika on kordades KALLIM?
Avastasin Delli Viru Keskuse poes, et Eestisse on lõpuks jõudnud selle USA arvutitootja vaste Aasiast alguse saanud netbook'ide maaniale. Dell Inspiron Mini on 9" ekraaniga kvaliteetne ja kerge väikearvuti, pisut liialt väikeste klahvidega, et pikalt tööd teha, kuid samas täiesti piisav, et kasutada seda veebi- ja suhtlusvahendina. Paraku. Enam kui kaheksa tuhat näitav hinnasilt jätab selle toreda asja kasutult poeriiulile tolmama. Millest selline hind? Ei oska öelda. Teistes Euroopa riikides jääb see nelja ja nelja ja poole tu…
Dell ja lollid kasutajad
Olen aastaid soovitanud Delli kui kvaliteetset sülearvutitootjat, aga üksnes tingimusel, et see soovitus kehtib Latitude ja XPS seeriate kohta. Esimene on Delli äriklass ja teine on tippkvaliteediga masin kodukasutajale ning elu on näidanud, et tihtipeale ületab viimane oma kvaliteedilt esimese. Hiljuti loetud materjal Amazoni sülearvutifoorumist (ja seda toetavad uudised mujalt) aga kõigutab seda oluliselt. "Delli ostmine kahjustab sinu karjääri ja ametialast reputatsiooni" - nii pealkirjastatud hale lugu võtab kokku pooleaastase saaga ja räägib Ühendriikide tehnilisest spetsialistist, kes soovitab oma firmal osta kalleid XPS-seeria tööjaamu ning kahetseb seda hilejem kibedalt. Põhjus? Sisuliselt olematu ja klienti mõnitav tehniline tugi Delli garantiiosakonnast, mis vastu kõiki garantiilepingu tingimusi elementaarset äriloogikat ja viisakust jätab kliendi üksinda tema murega.
It's been 4 months and still all I have is a $4,000 paper weight taking up a lot of room on my …
Vähem on rohkem ehk netbook ja slajane linux
Üsna hiljuti võttis üks minu tuttavatest nõuks endale arvuti osta. Sülearvuti, nagu tänapäeval tavaks ning sihikule võeti mitukümment tuhat maksev tipp-tehnoloogia tööloom, mille parameetrid ja kvaliteet vastavad ka kõige nõudlikumale maitsele. Aga minu esimene reaktsioon oli üllatus - milleks koormata ennast suure ja raske rauakolakaga kui tänapäeval on nii mitmeid põnevaid alternatiive.
Loomulikult räägin ma netbook'ide põlvkonnast - väikestest madala võimsusega kergetest masinatest, mis teevad elegantse lihtsusega ära kõik tavatarbija põhitööd - teksti, veebi-vaatlemise, kirjavahetuse ja muu kommunikatsiooni. Neist mitmetega tuleb kaasa eelinstalleeritud Windows, kuid ilmselt on ka see liigne. Esiteks on tegemist turvariskiga ja teiseks...
Järgmise põlvkonna sülearvutite üks uuendusi saab olema õhuke lisaoperatsioonisüsteem, mis lubab arvuti mõne sekundiga äratada lihtsasse töökeskonda (loomulikult linux) ning millel on neli-viis suurt sõbralikku nuppu põhitarkvara käivitamiseks…
Digitaalne mina: märkmik ja mobiiltelefon
Igapäevaselt kasutatava tehnoloogia puhul on tihti nii, et seadmed moodustavad kooslusi, mis on koos võimekamad kui need seadmed eraldi võetuna. Üheks lihtsamaks ja võimsamaks kombinatsiooniks on märkmik ja mobiiltelefon. Tegelikult on see nii loomulik ja laialt kasutatav kombo, et enamik inimesi isegi ei mõtle selle peale. See lihtsalt on nii, alates esimesest taskusse mahtuvast mobiiltelefonist on see toiminud ja tõenäoliselt jääb tööle ka tulevikus.
Milles peitub mobiiltelefoni ja märkmiku koosluse võlu? Arvan, et selle võib võtta kokku aegumatu juhtimismantraga WSD (Write the Shit Down), mida võiks tõlkida kui 'pane see ometi kirja' ning see põhineb inimese võimel unustada. Me mäletame ühte mõtet või lubadust vaid mõnikümmend sekundit ja kui me seda oma püsimälusse üle ei kanna, siis me paratamatult unustame selle ning see kehtib nii telefoniga rääkimise ajal kui vahetult selle järel. Asjade meelde jätmiseks on mitmeid mälutehnikaid, kuid kõige elujõulisemaks on osutunud ha…
Google vs Mail 1:0
Google tasuta meiliteenus on teinud läbi mõned uuendused. Esiteks saab oma postkastis kasutada värvilisi taustu. Teiseks on Google uuendanud ka oma mobiilteenuste tuge. Alustaks viimasest.
Gmail Mobile 2.0 on täiesti mõttetu saast. Selle ainus eelis telefoni meilikliendi ees wifi-võrgus on see, et kasutaja ei pea SMTP seadetega mässama. Plussiks on ka võimalus oma meilides otsinguga sorida, aga see on viletsam kui veebikliendil. Miinuseks on failide lisamise võimatus. Kamoon, minu elu esimene meilikonto aastal 96 lubas saata attachment'i ja nüüd leiavad mingid napakad tehnogeeniused, et seda pole enam vaja. Mis mõttes? Milleks ma meili üldse saadan tänapäeval? Selleks et öelda "tere"? Taas leiab kinnitust minu teooria, et mobiiliplatvorme arandavad inimesed, kellel pole õrna aimugi sellest, mida inimesed soovivad/vajavad.
Et asja veel hullemaks teha, on mobile teenused google veebist sootuks kadunud. Kui varem oli telefonis sama nimekiri google teenuseid, mis arvutiski (Ma…
Lumelõvi
Viis asja, mida teha lumetormi ajal ja peale suurt tuisku
Püsi kodus. Kõik need, kes iga hinna eest püüavad tööle jõuda ja möllavad lumesupis - unustage ära. Samuti need, kes meeleheitlikult püüavad taksot saada. Selle asja nimi on lumepüha ja seda tuleb nii ka võtta. Loomulikult pole töötamine keelatud. Tänapäeval on ka kodud varustatud arvutite ja internetiga ning mobiiltelefon on juba pea-aegu kõigil, seega võib katsetada taas kaugtööga. Kuuma taimetee juures võib nokitseda mõne ettekande või kirjutise kallal, teha kokkuvõtteid, arvutada ja analüüsida. Tavakeskkonnast eemaldumine annab ka teatud eelised. See on sobiv aeg mõtiskleda oma töö ja karjääri üle. Ettevõtte juht saab rahulikult mõelda oma töötajate sobivuse üle või ka enda juhikõlblikkuse üle. Samuti sobib see aeg strateegiate ja tegevuskavade väljatöötamiseks või lihtsalt arutamiseks, et mis värk selle maailmaga ikkagi on.
Ajaviiteks on soovitav varuda raamatuid, pigem selliseid paksemaid. Lugemine lumetormi ajal on üks stressivabamaid tegevusi üldse. Keelatud on lugeda juhtimis-…
Inimnäoline post-liberalism
Stoppardi "Rock'n'Rolli" etendus pani tööle ühe väikse hammasratta, mis keerleb ja keerleb ja korrutab öökima ajavat tõde. Mida ta räägib, see väike hammasratas? Eks ikka seda, et 60' elanud inimeste naiivne usk inimnäolise sotsialismi võimalikkusse sarnaneb õõvastavlt meie tänasele usule inimnäolisse Eesti Vabariiki. Hoolimata sellest, et poliitiline eliit on korrumpeerunud kamp marionette ja kõik aated on juba korduvalt panditud ja maha müüdud - meie ikka veel usume. Hoolimata sellest kui ebaõigeid, haigeid ja värdjalike otsuseid meie kohtusüsteem vastu võtab - meie ikka usume. Hoolimata sellest kui õudne, ebamugav ja vastik meil on - meie ikka veel usume. Mida on vaja selleks, et me suudaksime näha kaugemale igapäevamullist, mida lollakad ajakirjandusväljaanded meile tegelikkuse pähe müüvad? Mida on vaja selleks, et me hakkaksime ise mõtlema ja ise otsutama?
Vaikiv ajastu on käes
Miks on olemas Eesti Ekspress? Postimees? Päevaleht? Õhtuleht? Kroonika? Cosmo?
Kas keegi tõesti loeb neid? Ja Äripäeva?
Pole mõttetumat asja kui meie avalik meeida. Kanal 3 ja TV2 võiksid ennast süüdata. Ja vaevalt keegi märkaks. Eesti Rahvusringhääling? Ärge ajage naerma!
Eestis pole ajakirjandust.
Pole enam ammu.
Vale-Obama ja ameeriklaste uus hobi
Morrissey "America is not the world"
Kohtun H.-ga neljapäeva õhtul kohalikus rahvusvahelises klubis, et süüa õhtust ja lobiseda. "Meet you there," ütleb ta, aga jääb siiski pool tundi hiljaks. Ta näeb välja tõeliselt vilets. Ta oli ärkvel terve öö vastu neljapäeva, et näha Obama kõnet otseülekandes. Obama on tema president, sest on samamoodi kolmanda sektori mees nagu H. isegi. Pealegi on H. veendunud demokraatide toetaja ja juhul kui vabariiklased oleks ka need valimised võitnud, poleks ta enam kunagi USA-se tagasi läinud.
Mul on raske aru saada kogu sellest hullusest, mis käesolevaid valimisi iseloomustab. Piisab kui lugeda eesti lehti:
Varssavi: Obama ei loobu USA raketikaitsekavast;
Hodorkovski: Obama võit oli pööre vasakule;
Sven Mikser: Obama v…
Kultuurkapital otsib
Kultuurkapital otsib aruandevõimelisi kultuuriloojaid. Kunstiline tase või tegevuse väärtus pole olulised.
Erinevad kaksikud: PSP ja Mylo
Tänase päeva tegi mängukonsool PSP. Nimelt (taas)avastasin sellelt veebiraadio ja seda näppides selgus, et tegu on übertoreda asjaga. Retrostiilis autoraadiona ehitatud klient lubab manuaalselt mööda laineskaalat surfata ja endale sobivaid jaamu otsida (ette antud stiilivahemikust). Nagu poleks siin midagi digitaalset. Kuni selleni välja, et vilets signaal ei muuda heli katkendlikuks, vaid segab heli sahinaga, nagu see analoograadiote puhul oli. See masin on mul olnud varsti juba aasta, kuid suudab aegajalt ikka positiivselt üllatada.
Muide, koos PSP-ga andis Sony omal ajal välja ka multimeediakonsooli mittemänguritele, mille nimeks sai Mylo. Tänaseks on see jõudnud oma teise generatsiooni ja on ka selge, et loodetud universaalset ja kasutajale meelepärast multimeedia+IM+VoIP+veebilehitseja platvormi sellest ei kujune. Miks? Siin on mitu väikest põhjust ja üks suur. Näiteks on turg tänaseks täis sarnase kontseptsiooni ja hinnatasemega seadmeid, millel on reegline veel mingi eriomadus (…
Idioodi käsiraamat idioodi käsiraamatute kohta
Kas pole veider, et kui 60' anti välja raamtuid seeriast "intelligentse mehe käsiraamat", siis nüüd on see asendunud "Idiot's guide" ja "Guide for Dummies" seeriatega. Sümptomaatiline?
Haige Mõistuse Sündikaat ja neokonservatiivne majandusmudel
oktoober 13, 2008
Konservatiivide uus tõus üle maailma 20/21 saj. vahetusel on tänaseks jõudnud tagajärgedeni, mille kohta USA-s kasutatakse väljendit "greater depression" (palun manage siinjuures silmade ette Ühendriikide "istuva" presidendi süüdimatu näolapp). Kuna Eestis pole ühtegi piisavalt tasemel ajakirjaniku, kes suudaks seda protsessi adekvaatselt kajastada, siis on Haige Mõistuse Syndikaadi lasud ebakompetentsete riigijuhtide suunas meie meediaruumis kõige täpsemalt sihitud - Ansip: Eesti rebis Islandist ette.
Peaminister Andrus Ansip andis eile erakorralise pressikonverentsi, milles teatas, et Eesti on tänu Reformierakonna tegevusele Islandist rikkam riik.
Majanduskriisi võiks ehk ära kasutada
Vähendada konsultandi töömahtu ja rohkem õppida.
Digitaalne mina: tarkvara TOP 10
Tarkvara on digitaaltehnoloogilise identiteedi kolmas oluline komponent (seadmete ja kasutusharjumuste kõrval) ning, sarnaselt seadmetega, leiab kasutaja endale ajapikku sobiva tarkvarakoosluse. Toon siin nimekirja kümnest parimast tarkvaralahendusest, mida olen läbi aegade kasutanud. Märkusena lisan juurde, et mitmetest nimetatud programmidest on olemas uuemad ja uhkemad versioonid, aga see ei puutu asjasse, sest minu poolt nimetatud asjad moodustavad minu jaoks mõtestatud terviku.
1. Data. EPOC 5 platvormil (Psion 5x ja Revo pihuarvutid) töötav universaalne kirjete süsteem, midagi vanakooli indeks-kaartide laadset. Sellisena saab seda kasutada lihtsateks eelvormistatud andmebaasideks (filmide või koogiretseptide jaoks). Pisut modifitseeritud kujul saab sellest tegus elektrooniline märkmik (mida võib soovi korral .txt faili eksportida). Teine modifikatsioon teeb sellest sketširaamatu või kontaktide andmebaasi jne. Kirjed võivad sisaldada teksti, numbreid, täidetavaid välju, pilte, lin…
Tuumaenergeetika konverents Tallinnas
TTÜ VI korpuses 9-10.10.
Lifehacker kirjutab, et uus suur madalseis majanduses ärgitab inimesi ise meisterdama (heaoluühiskond kutsub sedasorti vabaajaveetmist "DIY projektid") ja asju ise tegema. Arvestades seda, millist rämpsu meie poed otsast-otsani täis on, on see tervitatav nähtus - ise tehakse enamasti asju, mida kindlasti vaja on. Enne tarbimisühiskonna saabumist oli normaalne, et pea igaüks oli omamoodi meistrimees (või naine) ja kodumajapidamine koosnes paljus ise tehtud või parandatud asjadest. Oma lapsepõlvest mäletan kui palju loomingulist pinget pakkus lapik taskulambipatarei ja väike pirn. Või siis mikromootor. Samal ajal kui "lääne" mänguasjapoed olid riiulite kaupa täis erinevaid elektroonikakomplekte, kasvas siinne tehnoloogiafriik üles katkise raadio, elektroonikaskeemi ja venekeelsete elektroonikakirjanduse keskel. Tänapäeval on vähemasti kvaliteetsed tööriistad poest vabalt saadaval, kuigi enamasti kordades kallimalt kui mujal maailmas.
Juhtimise eripära Eestis
oktoober 05, 2008
Viimasel nädalal on palju räägitud ühest ka mulle palju huvi pakkuvast fenomenist. Kuidas on võimalik, et inimene töötab asutuse juhina kümme aastat, samal ajal selle asutuse tööd šaboteerides ja selle eesmärkidele risti vastu töötades? Minu jaoks iseloomustab see üksikjuhtum meie juhtimiskultuuri laiemalt - jah, see on mitte ainult võimalik, vaid Eesti puhul ka üsna tüüpiline. Inimlikust rumalusest, strateegilisest lühinägelikkusest või isiklike huvide eelistamisest ettevõtte/organisatsioni omadele - pole oluline millist tüüpi juhtimisvigadega on tegemist, mingit otsest vastutust (rääkimata kohalt tagandamisest) nendega ei kaasne. Ja nendel harvadel juhtudel, kui juht sule sappa saab, leiab ta endale peagi uue, veelgi vastuturikkama ameti.
Sellel kõigel on kolm konkreetset põhjust. Esiteks lapsjuhtide põlvkond, kes pääses mõjule 90' keskel. Mitte üheski normaalselt toimivas riigis ei näe tippjuhtide ja suurettevõtete juhatuses nii säravaid noori nägusid nagu see siin tavaks on. Ig…
Kääbusinimeste saaga
oktoober 03, 2008
Kőik algas kinnisvarast. Väikesed kortereid tähendasid väikeseid mõtteid ja väikeseid plaane, mis viis väikeste tegudeni. Kőik see tekitas sotsiaalse mudeli, milles ellujäämine sõltus indiviidi väiksusest. Aju saatis signaali geenidele ja nii see kõik algas. Kakskümmend aastat hiljem oli tulemus käes. Kääbusinmeste rünnak oli alanud.
Põmmpeade eri: autoreklaam
Kuku Keskpäevatunnile järgnevas reklaamiplokis on järjest kolm autoreklaami, millest viimane juhatab sisse uudised. Esimene uudis räägib Jõgevamaal toimunud raskest liiklusõnnetusest, milles kaks sõiduautot hävitavad teineteist laupkokkupõrkes.
Põmmpeade eri: parim autojuht
Hommikused uudised ajasid naerma. Mitte et madalalaubaline trendiüritus Motoshow oleks midagi naljakat. Küll aga parima autojuhi valimine selle raames. Kes see küll olla võiks? Aga kes muu kui Tartu pime roolijoodik. See mees võidab nö lahtiste kätega.
I'm PC vs. Olen pangaröövel. Aga sina?
Minu jaoks on põnev jälgida stereotüübi kujundamist neis kampaaniates, mis mõlemad võitlevad justkui tänase stereotüübi vastu. Oma spetsiifilisel viisil - viraalne kampaania vs šokireklaam. Kas see on edukas tegevus? Arvan, et oma veidral viisil on mõlemad kampaaniad edukad. Asja konks on, et eemaldudes ühest stereotüübist jõutakse tahtmatult teise. PC kasutaja kui lõbus sell ja pahaaimamatu internetikasutaja kui potentsiaalne kurjadegija. Irooniline, aga selliste äärmuste puhul on lihtne leida ennast kujutlemas kampaaniat, täpselt vastupidist sellele, mis käib (MSi kampaania ongi antikampaania Apple'ile). Ja mõneti on need ka omavahel vastandpositsioonis. Üks PC-kampaania kandvaid sõnumeid on ülim universaalsus ja sellega seotud vabadus, mis platvormiga kaasas käib, ja ma räägin seda ilma igasuguse irooniata - personaalne arvuti on andnud meile täiesti erilise vabaduse (kuigi sellist tüüpi arvuti loojaks on ikkagi Apple). CERTi kampaania võitleb aga selle vabaduse vastu, propagee…
Digitaalne mina: tere, olen PC
Tere, olen mobiiltelefon. Mulle meeldib olla inimestega kontaktis.
Tere, olen ruuduline märkmik. Mulle meeldib reisida.
Tere, olen mängukonsool PSP. Mulle meeldivad head lood.
Tere, olen muusikapleier. Mulle meeldivad noored targutavad haritlased.
Tere, olen PC...
Skype, Sony ja innovatsioon
Hr Tammkivi firmast Skype rääkis Dynamics konverentsil Skype'ist ja innovatsioonist tulistades mõnesmõttes suure kaarega üle sihtmärgi. Ah tõesti peate koosolekuid Skype'is? Aga eks see nii vist ongi - innovatsioon tähendab erinevatele inimestele erinevaid asju.
Kui ma mõtles Skype'ist ja innovatsioonist, siis mõtlen ma platvormide paljususest. PC, OSX ja Linux. Isegi see välkoperatsioonisüsteem, kuhu kõige uuemad arvutid ennast sekundiga bootida lasevad. Üks elegantsemaid kliente on näiteks Sony PSP-l - puhas, ilus, kiire ja praktiline (kahjuks ei toeta praegune PSP versioon veel skype'imist mängimise ajal). Aga näiteks symbiani platvormile skype'i pole arendatud, mis jätab unarusse ühe olulise turusegmendi - eelkõige Nokia, aga ka SonyEricssoni ja Samsungi nn targad telefonid, aga sellest ma olen juba kirjutanud.
Kui võrrelda Skype kõnekvaliteeti, siis jääb see PSP-l ja symbiani telefonidel (lisatarkvara abil) alla arvutihelile, mis on täna vähegi tugevama wifisig…
Lakke hüpanud alkoholitarbimine ja läbustavad noored annavad tunnistust alanud kooliaastast.
Viidingust, eitusest ja tõlgendamisest
Lugesin huviga Elo Viidingu kirjutist viimases Sirbis - milline Viidingu lugeja ma siis olen? Kahjuks ei leidnudki ma enda jaoks sobivat tüüpi (ka mitte see segatüüp). Olen järelikult poeetilist tüüpi Viidingu lugeja, lähtudes sellest, et minu Viidingu elamus on ainulaadne ja kordumatu. Aga see peakski olema ju iga luuletaja eesmärk. Seega võib Elo Viidingu tõlgenduse kohta öelda, et Viiding (nagu iga teine poeet) eitab tõlgendamist.
Baltic Dynamics 2008
4-5. September
Debiilikute paraad
Tartu kesklinnas. palju krdima õnne!
10 põhjust, miks ma peegelkaamera olen vahetanud kompaktkaamera vastu
Miks osta endale kompaktkaamera, mida esiteks Eestis ei müüda, teiseks puudub sellel nii tähtis asi, nagu "zuum" ja kolmandaks maksab see ligilähedale odava digipeegelkaamera hinna? Aga kui see kaamera on nii hea? Kaamera headust kaalutakse mitut viisi. Poed ja enamik kaameratootjaid on arvamusel, et seda saab mõõta megapikslite hulgaga ja zuumiulatusega. Mina räägin teistsugusest kvaliteedist.
Enamus inimesi, kes pildistab peegelkaameraga, teeb seda põhjusel, et see annab neile teatud loomingulise vabaduse. Peegelkaamera on seadistatav iga võtte tarbeks nii, nagu fotograaf seda soovib (arvestades tehnoloogia piiranguid, loomulikult) ning oskusliku seadistuse tulemuseks on suurepärane pilt. Peegelkaameral on spetsiaalsete kangide-rataste abil alles jäetud kontroll pildi valmimise protsessi üle ja säilitatud nii pildistamise ehe kogemus. Just see kogemus määrab kvaliteedi, mida ma kaameras hindan. Mul pole vaja ilusat pilti, mille on default-seadistusega valmis treinud hea mas…
9 asja, mille pealt kokku hoida
Eestlased on rikkad. Nii tundub poes ja tänaval ringi vaadates. Kallid riided, ilusad autod. Vähemalt me punnitame jätta seda muljet, kuigi kodus on nii mõnelgi mehel selline seis, nagu selles naljas: "Mis tähendab, et laps si**a ei söö - määri suhkrut peale ja küll ta läheb". Siiski on ka neid, kes hindavad säästlikult elamist, lähtudes põhimõttest, mis on kõige universaalsem rikkuse printsiip üldse: raha on vaja nii palju, et mitte selle peale mõelda. Kui see jutt nüüd kedagi veenis uut ja säästliku elu alustama, siis toob Mary Hunt crosswalk.com-is alustuseks 9 asja, mille eest pole mõtet täit hinda maksta, sest järelturult või hooajajärgselt allahindluselt saab ka odavamalt ja kvaliteedis kaotamata. Siin need on:
Puhkemajade osakud (rohkem nagu USA teema);Lemmikloomad;Tarkvara ja (konsooli)mängud;Kontorimööbel;Spordivarustus;CD-d ja DVD-d (miksmitte ka raamatud);Autod;Mänguasjad;Väärisasjad (usaldusväärselt müüjalt).Euroopas pole hoovimüügid küll levinud, aga odavaid asj…
Vihmane august ja PSP vaikne (r)evolutsioon
Vihmane august on mängusõpru soosinud. Väljas pole midagi teha, toas pole midagi teha - aeg teha jälle üks võrgumadin vihmasel Hollandi sillal. Või jalutada taas läbi uduse Silent Hilli, peas trendikas rekkajuhimüts (mis kuuldavasti enam trendikas ei ole) ja käes millegipärast hiigelsuur lihunikukirves. Silent Hill Origins on väga silenthillilik (enam meenustas SH 2-te), kuid jääb uutele mängudele alla oma sirgjoonelise mänguelamuse poolest. Nii veider kui see ka pole, arvestades, et tegemist on mänguseeriaga, mis on algusest peale kasutanud ebasümmetrilist ülesehitust ja nelja-viit erinevat mängulõppu. Ehk on mängija muutunud laisemaks ja taha mängu enam niimitu korda läbida?
Augusti eelviimasel nädalal on Sony ametlikult teatanud uue PSP (koodnimega 3000) müügiletulekust oktoobri keskel. Väidetavalt hakkab seade maksma 199 EURi, mis meie rahas oleks 3 100 EEKi, aga tõenäoliselt on meil letihinnaks 4kEEKi ja pisut peale. Siiski jääb see asi minust ostmata, sest tegemist on üsnagi sam…
Apple hariduskampaania: odavad mäkid ameeriklastele ja kallid mäkid eestlastele
Need kvaliteetsed titaankorpuses arvutid pole siin mitte üksnes laias laastus 10 000 eek-i kallimad, vaid ka kampaania on omandanud teise suunitluse. MacBook Pro, mida pakub IM-Arvutid, on hästitasustatud profi kallis tööriist, mitte ei kuulu keskkooli või kõrgkooliõpilase õlakotti. Ei tahaks äsja alanud kampaaniat halvustada (pealegi on neil käimas veel teine, täpsemalt oma sihtrühma tabav), aga arvan, et selle kampaania käigus müüakse täpselt 0 (null) Pro klassi MacBooki. Parandage mind, kui ma eksin.
Miks? Kooliõpilased ja humanitaarsema kallakuga tudengid rahulduvad tänavu sügisel Eee PC või mõne teise ca 5 000.- kr maksva netiarvutiga, millel on piisavalt muskleid kirjatööks, veebitööks ja veebisuhtlemiseks. Tehnilise närviga tudengid kiikavad K-Arvutisalongi, Photopointi ja Euronicsi ca 10 000.- kr täislastis sülarvutite pakkumisi. Õppejõud ostavad oma sülarid suurtes partiides Delli ja Lenovo kohalikelt edasimüüjatelt. Üksnes multimeedia valdkondade õppejõud saadavad Apple to…
Külm rahu
Külm rahu on lõppenud?
Digitaalne mina: meediatöö
Multimeediainimesed näevad kogu maailma läbi kaamerasilma ja arvavad, et "alguses oli käsikiri". Kõige parema meelega käiksid nad ringi Sony profikaameraga, aga kahjuks ei mahu see nende õlakotti. Pealegi, Lynch tegi oma viimase filmi juba digikaameraga, õigus? Nad vaatavad läbi sadu filme, dokumentaale ja klippe kuus, millest enamik on uued, aga unejutuks pannakse ikka käima "Lost Highway". Meediainimese kotist võib leida:
Märkmik-ajaplaneerija A5 (Büroodisain);Videkaameraga mobiiltelefon (Nokia N93i);6x seadistatav auguraud planeerija lisalehtedele (Leitz vario 6);DIY lisalehed loovtööks (Storyboard);HD meediapleier (Archos 605 wifi 80GB);Kõrvaklapid (Sony).
Digitaalne mina: intellektuaal
Intellektuaalsete huvidega inimesed loevad ja kirjutavad palju. Võiks arvata, et sellise inimese parim töövahend on kaasaskantav arvuti, paraku eelistavad nad oma õlakotti koormata pigem raamatute kui laptopiga. Veel võib sellest kotist leida:
Märkmiku A5 (näiteks firmalt Maine);Kaamera (Ricoh GR Digital II);Mobiiltelefon (Siemens S55);Pleier (iPod Nano).
Digitaalne mina (DM) on kontseptsioon, mis põhineb kolmel eeldusel:
Me vajame (ja seetõttu oleme nõus tarbima) digitaalset tehnikat oma igapäevases tegevuses, olgu selleks mobiiltelefon, meediapleier või arvuti – need on meie töövahendid, vahendid veetmaks vaba aega, suhtlus- ja meediatarbimiseks vajalik tehnika;See tehnika on enamjaolt kaasaskantav, moodustades osa tavalisest nodist, mida me päevast päeva endaga ringi veame;Enamus kasutajaid eelistab harjunud ja selgeksõpitud seadmeid, mis tagab ühe harjunud „komplekti” efektiivsuse ja pikaajalisuse.Kõige lihtsamalt öeldes moodustab meie digitaalse mina ehk tehnoloogilise identiteedi see komplekt seadmeid, mida me igapäevaselt kaasas kanname. Laiemalt aga kogu see tehnoloogia, millega me oleme püsivalt interaktsioonis. Selline laiem käsitlus on ka omamoodi põnev, püstitades näiteks küsimuse inimese ja masina vahekorrast üldse. Mind huvitab aga teema kitsam püstitus, ehk küsimus seadmetest meie õla- või seljakotis.
Kõige lihtsam on asi …
Gruusia saatkond Tartus: 'Rahu'.
See asi läheb sul pe*se, Vladimir.
Umbkaudu kilomeetri kaugusel mu lapsepõlve suvekodust asus külapood, kuhu sai rattaga sõita ja sealt limpsi osta. Buratiinot või kellukest, mis oli mugavas klaaspudelis. Pärast sai pudeli poodi tagasi anda, sest limpsi oli just parasjagu, et poe liivasel esisel palaval suvepäeval see ära juua. Ja igaks juhuks võis kaasas olla spetsiaalne suletav kork. Hiljem selliseid korke enam müügil pole (olen neid näinud Saksamaal, kus sellega koos müüdi heledat õlut), kellukest ja buratiinot enam ei müüdud. Selle asemel võis osta pepsit ja koolat. Pudeleid muidugi enam tagasi ei viidud. Hiljem müüdi ka vanu lemmikuid. Mõned ütlevad, et maitse pole enam see, nagu ei maitse poekali nii nagu lahtine vaadikali vanasti.
Mängude vihkamisesest, mängude armastamisest
Lugedes seda Steven Poole esseed EDGE'is, tabasin ennast mõttelt, et tänapäevase videomängu eeliseks formaadina on seda defineerivate tekstide (tüvitekstide, nagu härrased Juur ja Kivirähk armastavad erilise irooniaga öelda) puudumine. Hoolimata pikast ajaloost ja laialdasest levikust, on videomäng endiselt terra incognita ja sellena kerge, õhuline ning vaba määratluste/klišeede taagast. Loomulikult on püütud seda teha, kasvõi küberpungi ja matrixi ideoloogia ja selle käsitlemine. Või rühmakäitumise teooriad, mida illustreeritakse WoW ja SecondLife'i tegevustega. Mind see ei veena. Minu jaoks on videomängude maailm senimaani kaardistamata ja selle piirid tõmbamata. Pole olemas kümmet universaalset soovitust müügihitiks pürgiva videomängu kirjutajale. Pean seda defineerimatust videomängu kui formaadi tugevuseks.
Keda huvitab mängude vihkamine/armastamine - lugege esseed, see on hea tekst. Nagu autor, nii ka mina eelistan kaasaskantavat konsooli statsionaarsele musklimasinale. In…
Skype mobiilil
Alustan täna tõdemusega, et tänapäeval ei toodeta asju enam inimestele vaid tarbijatele. Igal tootel on oma sihtgrupp ja kui inimene ei sobi korporatiivse müügistrateegiaga, siis muutub ta automaatselt irisevaks intellektuaaliks, kes teatavasti pole mitte kunagi mitte millegagi rahul. Näiteks on tänapäeval toodetud sõiduautod kõik ühesugused, varieerudes ca 5% ulatuses etteantud keskmisest. See 5% aga ajab igal autopedel peopesad niiskeks ja ta on valmis seda kaitsma viimase veretilgani. Mis on muidugi täiesti kasutu tegevus, sest tema arvamus ei lähe mitte kellelegi karvavõrdki korda - see on osa ühiskonna loomulikust infomürast. Kui keegi aga leiab, et vigane on etalon ise, siis jookseb keskmisel autotöösturil (või ka kasutajal) juhe kokku.
Või teine näide. MängukonsooliPSP tootja Sony üllatas 2007 aasta alguses oma kliente sellega, et lisas konsoolile Skype kliendi, võimaldades sellega teha kõiki toiminguid sarnaselt PC kliendiga - saata sõnumeid, helistada kasutajatele ja ettemaksu…
USB laadija ja kümme väikest toiteplokki
Seekord alustan ma sellest, kuidas ostsin eksperimendi mõttes endale USB laadija ja kuidas see tööle ei hakanud (enne seda olin püüdnud teha seda oma kätega valmis, tuleb öelda, et samuti edutult). Mis on USB-laadija? Üllatavad vähesed teavad seda, isegi tehnopedede hulgas, kuigi tegemist peaks olema pea kohustusliku vidinaga igale giigile. Asi on iseenesest 220/+5V adapter, mille väljundiks on "emane" USB ots (või "isane" mini-USB). Teooria põhineb asjaolul, et järjest rohkem on koduelektroonikaseadmeid, mis toidavad ennast või lubavad laadida arvuti USB väljundist ning põhimõtteliselt on arvuti võimalik asendada toiteplokiga, millel on sobiv otsik. Siis oleks võimalik laadida näiteks mobiiltelefoni, pleierit, GPS-moodulit ja mängukonsooli ühe laadijaga. See oleks mugav ja ülimalt kasutajasõbralik lahendus. Ainult, et praktikas see ei tööta ja põhjused on siin väga erinevad. Näiteks mobiiltelefon ja konsool vajavad tarkvaralist ühendust ehk arvutit. Saaks ka ilma,…
Folklooripealinn
Viljandi folkloorifestivaliga on nagu paljude asjadega siin elus. Nimelt on maakera sees peidus teine maakera, mis on suurem kui esimene. Kui päeval täitub folgi ala vahvate kultuurihuviliste ja muidu ilusate inimestega, siis südaööks on sellest saanud Õllesummeri laadne totaalne läbu, kus tooni annavad kohalikud põmmpead. Aga mitte ainult. Ka paljude teenelised folkarid tegelevad sellega, mida Barbi Pilvre nimetab tabavalt 'kohtumiseks oma sisemise seaga'. Mis motiveeridib seda ahvikarja aastate kaupa trügima üritusele, kuhu nad ilmselglelt ei kuulu ja kus ainus, mida nad teha saavad, on ennast täielikuks idioodiks? Ei tea. Eemaldage mul aju, siis ütlen.
Ilusad eesti inimesed.
Jalgratturite block party LA-s
BFF Block Party LA 2008 from rossangeles on Vimeo
Käes on suvesüda ja ilm on tõesti liiga palav, et midagi asjaliku kirjutada. Las olla siis siin üks jalgratturite tänavapidu LA-s. Vahendas Copenhagen Cycle Chic
Odavate väikearvutite teine tulemine
Palm Foleo (foto Linuxdevices.com)
Eee PC (foto Asus.com)
Milline on viimaste aastate kõige suurema potentsiaaliga IT toode, mis pole ilmavalgust näinud?
Selleks on elegantne, kvaliteetne ja õhuke väikearvuti Foleo, mida arendas Palm ja töö selle kallal katkestati üsna viimases faasis. Põhjuseks oli ekspertide ja kasutajate poolne kriitikatorm, hala ja hammaste kiristamine "me vajame vaid kõige võimsamat tehnoloogiat ja pole nõus tööjõudlust ohverdama elegantsile ja kasutusmugavusele". Vaid mõned kuud hiljem sai selgeks, kui rängalt tehnopeded on eksinud. Müügile ilmus väike ja üliodav neti-sülar Eee väikselt Taiwani firmalt Asus, kogu maailmal oli üllatusest piss püksis ja juba mõne kuuga oli uus trend IT seadmete maailmas sündinud. Tänaseks on Eee sülareid müüdud üle 350 000, lisaks on reele hüpanud veel teisedki väikefirmad nagu Everex, aga ka suured tegijad nagu H.P., Microsoft, Intel ja Dell. Uuest trendist annab kiirülevaate N.Y.T. Technology: Smaller PCs Cause Worry for…
Veel PSP-st ja UMD-st
juuli 19, 2008
Veel PSP teemal. Sony USA nina tunnistab Engadgeti usutluses, et piraatlus on probleem ja segab oluliselt nende müügitööd. Selles jutus pole midagi sellist, mis paneks mind selle põhjuste osas ümber mõtlema. Küll aga on intervjuus üks põnev iva, mis puudutab UMD-d - Sony poolt arendatavat suletud meediaformaati. Kes ei tea, siis UMD on 900MB suurune enamasti ühepoolne laserplaat, millel eripäraks on esiteks selle miniatuursed füüsilised mõõtmed (läbimõõt on 6cm, kestas 6,4cm) ja teiseks paikneb see spetsiaalses kaitsekestas. Iva ise on aga selles, et UMD madal populaarsus tuleneb selle formaadi "ebaefektiivsest käitlemisest algusest peale".
Tuleb nentida, et UMD-d kasutada filmide ja muusika müügiks, nagu seda täna tehakse, on surnult sündinud idee: elame maailmas, mis liigub järjest enam digitaalse meedia võrgumüügi suunas. Siiski on mitmeid võimalusi, milleks võiks seda pisikest ja mugavat ketast kasutada ja mida Sony võiks teha, et oma müügitööle lisaväärtust anda:
- promom…
Mis on PSP piraatluse tegelikud põhjused
Alustan kuu aja tagusest avaldusest, millega sai maha Sony Euroopa president hr David Reeves. Nimelt arvas ta, et piraatlus on psp (tavaline ja S&L) puhul suur probleem ja kuigi piraatmängud aitavad müüa riistvara (ehk konsooli ennast pluss lisaseadmeid), siis püüab Sony koostöös arendajatega leida uusi võimalusi piraatlusega võitlemiseks. STOPP, peatume siin, sest minu mölameeter hüppas just praegu lakke.
Näide üks: mäng God of War: Chains of Olympus PSP
Andrico (EST): 699EEK (44,70EUR);
AmazonUK (UK): £21,48 (27,09EUR);
Amazon (USA): $39,99 (25,23EUR).
Näide kaks: mäng LEGO Indiana Jones: The Original Adventures PSP
Amazon UK (UK): £24,48 (30,88EUR);
Näide kolm: konsool PlayStation Portable
Euronics (EST): 2 999EEK (191,79EUR);
Amazon UK (UK): £129,98 (163,96EUR);
Amazon (USA): $169,99 (107,23EUR).
Kas jätkan? Pole vist mõtet. Sony avaldused piraatlusega võitlemise osas on silmnähtavalt kahepalgelised ja tegelikult arendab se…
Ülevaade konsoolide turu hetkeseisust BBC-lt
e3 puhul teeb BBC kiirülevaate konsoolideturust. mõned väited tekitasid küsimusi (eurooplased ei armasta rajusid mänge), psp ja dsl-ist mitte sõnagi. ometi on ps2 ja psp need kaks platvormi, mis on tegelikult kalli, suure ja kohmaka ps3 edu aluseks. ps2 on seade, mis 2000. a. müügile ilmudes rajas teed konsoolimängu populaarsusele. sony toetab ps2 tänaseni, andes välja uusi mänge (130 nimetust 2008. a.) ja kohandades oma uusi teenuseid sellega. tegemist on haruldase vastutulekuga klientidele, kuid see näitab ka kui palju oli ps2 ajast ees oma ilmumisel. tegelik põhjus ps2 elushoidmisele on psp, millele arendatud mängud leiavad ristkasutust ps2-s. ja samuti ka asjaolu, et ps2-te ostetakse, tänu oma soodsale hinnale, ennast tõestanud kvaliteedile ja asjaolule, et põhiosa tarbijaskonnast ei vaja kunagi kallist ja võimast tipptehnoloogiat.
Eesti ei kuulu Euroopa Liitu (mõnede euroopa veebipoodide arvates)
Olen seda mitmel juhul täheldanud ja järjekordne näide on http://www.gameseek.co.uk , mis on üsna heatasemeline mängude ja interaktiivse meedia pood. Jutt on siis konkreetselt postituspiirkonnast, mis on vaid EL-du liikmetele, kuid millest puudub Eesti. Küll aga on enamikel juhtudel olemas Läti. Lõunanaabrid agaramad online-poodlejad?
Kaitse oma tööaega
Küsimus: kui kaua läheb aega, et enam-vähem välja selgitada uudises hukkunud alpinistist mainimata jäetud nimi?
Vastus: ca pool tundi.
Hästi panete geeniused isikuandmetekaitse seaduse taga.
Uued elektrirattad
Sisaldavad taaslaadimistsüklit, mis kasutab ära pidurdamisel vabaneva energia. Tänu sellele pikeneb teekond ühe laadimistsükli jooksul 90 kilomeetrilt 125 km-ni. Rattal on neli mootori töötaset, millest sõltub pedaalimise koormus. Rattaks on Panasonic Lithium Vivi RX-10S, kuid sarnaseid süsteeme on ka teistel tootjatel. Hind on elektriratastele kohaselt soolane US$1,395.
Vahendab Fareastgizmos
ja Engadget
Pudelilõhkuja filmike
Loodan, et sama saatus tabab kõiki debiilikuid, kes siin linnas pudeleid lõhuvad kõnni- ja rattateedel. Video leidsin Devil's Kitcheni blogist.
Tartu liiklusteemaline diskussioon (Tartu) Postimehes
Huvipärast tegin väikse otsingu, mis puudutab senist diskussiooni transpordi arengukava ja teema arengu üle laiemalt. Otsisin kirjutisi, mis vastaksid märksõnadele "tartu", "liiklus" ja "transport". Igaüks võib seda korrata.
Otsingu tulemustel valmis mõttekaart (vt pilti), mis enamvähem näitab tasakaalu igapäevaste "juhtus" tüüpi uudiste (mille alla ma liigitan ka kogu "augueri" teema) ja sisulise diskussiooni vahel. Tumendatud artiklid tegelevad kas otseselt arengukavaga või siis diskuteerivad linna liiklusküsimusi, mis jäävad arengukava raamistiku. Kursiivis on teemad, mis vaid kaudselt haakuvad linna liiklusprobleemidega. Ei taha väita, et tegemist on absoluutse ülevaatega: esiteks on meil ka teisi ajakirjandusväljaandeid, milles võib linnatranspordi probleeme lahata ja teiseks - mul on tunne, et Postimehe otsingumootor on pisut vigane (näiteks on puudu siit seesamaÜlo Veldre artikkel). Siiski annab see laias laastus ülevaate, millin…
Tartu transpordi arengukava kriitika
juuli 08, 2008
Ülo Veldre kritiseerib Tartu PostimehesTartu linna transpordi arengukava 2009-2013, mis praegu on avalikul väljapanekul. Veider, et just sotsid selle asja nii teravalt kritiseerida on võtnud, arvestades kui inimeste- ja väärtustekeskse dokumendi on tegemist. Ma küll ei nõustu Veldre seisukohtadega, aga minu jaoks on positiivne, et sellised sõnavõtud arendavad diskussiooni kogukonnas - on ju tegemist valdkonnaga, millel on tugev mõju kõigi linnlaste heaolule. Keda huvitavad need idiootsed "augu erid" kui samal ajal on käimas protsessid, mille mõju tunneme veel aastaid. Kahju vaid, et meie ajakirjanikud/poliitikud ei võtnud seda diskussiooni üles kaks aastat tagasi, kui arengukava ettevalmistamine algas.
Kaks meediakaja ajakirjandusraporti aadressil
PM korjab ülesHelsingin Sanomate uudise raporti ja selle blogijaid halvustava sisu kohta. Mikko kommentaar selles on nagu tõelise punamütsikese oma, kes kardab, et kusagil siiski on olemas kuri hunt:
«Siiamaani on blogisfäär olnud heade kavatsuste keskkond ja suhteliselt aus tegevus. Samas on vaid aja küsimus, kui veebipäevikud saavad kohaks, mida madalamate väärtustega inimesed kasutavad enda huvides,» väitis Mikko.
Eee... mis tähendab heade kavatsuste? Kui ma sotsidest kirjutan hästi ja reformikatest halvasti, siis on mul head kavatsused, aga kui vastupidi, siis halvad? Mikko ilmselgelt ei saa aru, kuidas kodanikuühiskond toimib (ja see pole mitte üksi tema, vaid kogu meie poliitilise- ja rahaeliidi ühine probleem).
The Devil's Kitchen peab otsesõnu ajakirjanduraporti blogiosa debiilsuseks, aga erinevalt PM-st avab ka asja tausta:
Well, fuck me sideways; the EU wants to protect the people from those evil bloggers! And in order to protect the people from "malicious intentions or…
Internetitsensuur ja EU blogipoliitika
Kaks viimast BBC Pods and Blogs podcasti on tegelenud blogimise ja ühiskonna vaheliste suhete lahkamisega ning selle arutluse võiks võtta kokku mõttega, et täna esindab kodanikeajakirjandus demokraatlike väärtusi riikides ja ideoloogiates, millede puhul demokraatiast, inimõigustest ja ajakirjandusvabadusest ei saa juttugi olla. Ja veel: blogimist käsitletakse "võimude" poolt ohuna eelkõige selle tegevuse sotsiaalselt võrgustava/kogukonda siduva omaduse tõttu ja vähem sissekannete sisu tõttu. Ehk siis Egiptuses, Hiinas ja mitmetes teistes riikides on blogija süüdi pelgalt juba seetõttu, et ta blogib.
Internetitsensuuri ABC, mis nagu selgub, on täiesti igapäevane nähtus:
a) enesetsensuur - blogijad tunnetavad vaistlikult piiri (teatud teemad, valdkonnad, inimesed), mille ületamisel võib järgneda karistus (isegi kui seda alati ei järgne);
b) otserünnak serverile - siseriiklik teenusepakkuja sunnitakse "ohtliku" veebilehte/blogi/videolõiku kustutama, rahvusvahelisele teen…
Meediatehnoloogia TOP 5 uuel aastatuhandel
Meediaseadmed, mis on muutnud meie maailma
1. iBook G3 SG / G4, Apple.
Sülearvutite turul oma ergonoomika, koostekvaliteedi ja pika tööeaga revolutsiooni läbi viinud seade, mille abil sai pintsaklipslase korporatiivsest mänguasjast tudengite ja kodutarbijate igapäevane meediaseade. Müügil 2001 - 2006.
2. Nokia 1100, Nokia
Kõigi aegade parim mobiiltelefon ja ülemaailmselt müüduim tarbe-elektroonika seade (enam kui 200 milj. eks, ehk rohkem kui iPodi või PlayStation2'te). Omas lisaks pikale akutööle keskkonnakindlat korpust ning LED-taskulampi. Seade, mis tegi ühte kindlat asja, aga tegi seda hästi ja selle planeedi elanikkonnale ("arenevatele turgudele") taskukohase hinnaga. Üleilmsele võrgustumisele ilmselt kõige enam kaasa aidanud seade. Müügil oli 2003 - 2007? ja ilmselt lõpetati äriklassi marketingiosakonna tungival nõudmisel.
3. iPod, Apple.
Uue ajastu meediaseade, algselt mõeldud muusikafailide mängijana, hiljem lisandus pildiformaat, video ja veebiliides. Kaasaskantavate…
Juba teine rehv sellel nädalal
Vajan kevlarist rehve oma rattale seoses idiootidest pudelilõhkujate ebaharilikult kõrge kontsentratsiooniga selles väikses riigis. Süüdake ennast ossid.
AVIS-e autorent ei luba jalgratturitel oma kontori ees turvaliselt parkida
juuli 04, 2008
Kirjutab Aileen:
et "me ei taha, et meie kontori ees on ratas!"
ausõna, mina ei saa aru, mis põhjustab sellist vihkamist?
siis see mees ütles, et nad räägivad majahalduriga. sinna juurde ta tegi seda ameeriklaste fingers crossed liigutust. ja tegi seda veel mõlema käega. et ärgu ma kohe üldse lootkugi, et see asi veel niimoodi jääbki!
Üks mõte, mis Tartu LV liiklusinimestel on, et selgitada tulevikus välja kõige jalgratturi- ja jalakäijasõbralikumad ettevõtted linnas. Et nagu AVIS-ega vist ei saaks siis arvestada. Nõme lugu igal juhul. Kas tõesti peame hakkama trahvima kontorihooneid, milles puuduvad parkimiskohad jalgratastele?
Öko-hoone kontseptsioon
Kontspetsiooni südameks on nn passiivmaja kasuliku pinnaga 10 400 m2, mis antud juhul on lahendatud 65 korteriga elamu ja ärihoonena. Passiivmaja erineb tavahoonest kõige üldisemalt oma vähendatud energiatarbega, mille kohta kehtib standard 15 kWh ruutmeetri kohta aastas. See on enam kui kümnekordne vahe tänasega (uutel hoonetel ca 150 kWh aastas ja sedagi vaid juhul kui arhitekt ja ehitajad on teinud head tööd). Käesolev hoone on aga edasiarendus passiivmaja kontseptsioonist, nimelt on see seotud passiivpäikesekütte patareidega katusel (tarbevee soojendus) ning triiphoonega, pindalaga 650 m2, mis katab poole lõunapoolsest fassaadist. Triiphoonel on kolm ülesannet: akumuleerida päikesooja hoone fassaadi ja klaasfassaadi vahele, puhverdada ventileeritavat õhumassi, mis on oluline hoone suure kubatuuri tõttu (51 300 m3) ja luua pool-looduslik filter reovee kasutamiseks.
Hoonel on neli korrust pluss katusekorrus. Esimesel korrusel paiknevad äri- ja teeninduspinnad sh. kohvik-restoran, las…
Viis asja, mida teha lumetormi ajal ja peale suurt...
Haige Mõistuse Sündikaat ja neokonservatiivne maja...
10 põhjust, miks ma peegelkaamera olen vahetanud k...
Apple hariduskampaania: odavad mäkid ameeriklastel...
Eesti ei kuulu Euroopa Liitu (mõnede euroopa veebi...
AVIS-e autorent ei luba jalgratturitel oma kontori...


Sõitjateveo tegevusluba | Eesti.ee
Tegevusloa kehtivuse peatamine või kehtetuks tunnistamine
Ühenduse tegevusluba on vajalik riigisisese või rahvusvahelise tasulise sõitjateveo (juhuvedu, liinivedu) korraldamiseks bussiga (alates 10 istekohast, kaasa arvatud juhi koht) ja sõiduautoga (kuni 9 istekohta, kaasa arvatud juhi koht).
Tegevusluba antakse kümneks aastaks, kui taotleja ei soovi seda lühemaks ajaks.
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumiga sõlmitud halduslepingu alusel annab ühenduse tegevusloa Eesti Rahvusvaheliste Autovedajate Assotsiatsioon (ERAA).
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/2009rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006
Komisjoni määrus (EL) 361/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo dokumentidega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2121/98.
Ühenduse tegevusloa saamiseks peate vastama järgnevatele nõuetele:
olema kantud äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse;
teatama oma asukoha aadressi Eestis, kus hoitakse põhilisi äridokumente (kui see ei lange kokku asukoha aadressiga äriregistris või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris);
omama head mainet;
määrama ühe või mitu veokorraldajat, kellel on hea maine;
tegevusloa väljastamise eest tasuma teenustasu ERAA-le;
kuue kuu jooksul pärast tegevusloa saamist peab vedaja kasutuses olema vähemalt üks sõiduk, mille kohta on antud ettevõtjale ühenduse tegevusloa tõestatud ärakiri.
Kui välisriigis registreeritud ettevõtja soovib hakata korraldama tasulist sõitjatevedu Eestis (kui tegemist ei ole määruse (EÜ) nr 1073/2009 V peatükis nimetatud kabotaažveoga), peab ta asutama Eestis ettevõtte ja taotlema ühenduse tegevusloa.
Teise Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis asutatud ja selles liikmesriigis ühenduse tegevusloa saanud ettevõtja võib teostada Eestisse või Eestist rahvusvahelist sõitjatevedu ühenduse tegevusloa alusel.
Kui teise Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis asutatud ja selles liikmesriigis ühenduse tegevusloa saanud ettevõtja soovib teostada sõitjatevedu Eesti ja kolmanda riigi vahel, peab ta täitma rahvusvahelise kokkuleppe nõudeid, näiteks taotlema kolmandasse riiki/kolmandast riigist veo teostamiseks veoluba (AutoVS § 21).
Kabotaažvedude teostamisel Eestis peab teise Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis asutatud ettevõtja täitma määruse (EÜ) nr 1073/2009 V peatükis sätestatud kabotaažvedude nõudeid.
täidetud taotlus (52 kB), milles on näidatud ettevõtja nimi, registrikood ja kontaktandmed (telefoninumber, elektronposti aadress ja postiaadress);
isiku nõusolek veokorraldajaks määramise kohta;
veokorraldaja määramist kinnitav dokument või kirjalik kinnitus veokorraldajaks oleku kohta, kui veokorraldaja on füüsilisest isikust ettevõtja ise või juriidilise isiku ainuesindusõigusega juhatuse liige;
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse nr 1071/2009 artiklis 7 nimetatud finantssuutlikkust tõestavad dokumendid (kui need ei ole elektrooniliselt kättesaadavad).
sisenedes majandustegevuse registrisse riigiportaali kaudu (teenuse kasutamine nõuab sisselogimist ID-kaardi, mobiil-ID või internetipanga kaudu); e-postiga digitaalselt allkirjastatuna aadressile tarvi@eraa.ee, lilian@eraa.ee või urmo@eraa.ee Tallinnas, marika@trt.eraa.ee Tartus või liilia@prn.eraa.ee Pärnus
paberkandjal tuues ise või saata postiga
ERAA Tallinna kontorisse aadressil Narva mnt 91, 10127, tööpäevadel kell 9-13 ja 14-17 või
Tartu filiaali (Sepa 26) E-K kell 9-13 ja 14-17 ning N-R kell 9-13
Pärnu filiaali (AIDE ärikeskus, tuba 208) T-N kell 9-13 ja 14-17
Dokumentide kättesaamine tööpäevadel kell 9-13 ja 14-17. Vormistatud tegevusloa saab kätte kohapeal või taotlejale sobivast ERAA filiaalist.
Tegevusloa taotlemiseks tuleb tasuda teenustasu 234 eurot (195 eurot + käibemaks). Tasuda saab kohapeal sularahas, kaardiga või ettemaksuna ülekandega.
Taotlust menetletakse kuni 30 kalendripäeva. Teid teavitatakse tegevusloa väljastamisest lihtkirja või e-posti teel. Tegevusluba väljastatakse paberkandjal taotleja seaduslikule esindajale või seadusliku esindaja poolt volitatud isikule.
Kui taotluses on puudusi, määratakse taotlejale tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtajaks peatub taotluse läbivaatamiseks sätestatud tähtaeg.
Tegevusluba antakse 10 aastaks, kui taotleja ei soovi seda lühemaks ajaks. Tegevusloa kehtivuse lõppedes on võimalik taotleda uut tegevusluba tingimusel, et täidetud on kõik taotlejale esitatud nõuded.
Taotlus uue tegevusloa saamiseks esitada vähemalt 30 päeva enne olemasoleva tegevusloa kehtivuse lõppemist.
Kui tegevusloa taotlemiseks esitatud dokumentides sisalduvates andmetes on toimunud muudatused (näiteks veokorraldaja vahetumine, kontaktandmete muudatused), peab nendest 28 päeva jooksul tegevusloa väljaandjat kirjalikult teavitama.
Tegevusloa kehtivus võidakse peatada või tunnistada kehtetuks:
vedaja enda taotlusel;
tegevusloa omaja või veokorraldaja ei vasta talle kehtestatud nõuetele;
tegevusloa taotlemiseks on esitatud tahtlikult valeandmeid, mis mõjutasid taotluse lahendamist;
tegevusloa omaja juures töötavat ühissõidukijuhti on ametialases tegevuses karistatud karistusseadustiku §-des 422–424 sätestatud kuriteo eest või liiklusseaduse § 221 lõikes 2, § 222 lõikes 2, §-des 223–226, § 227 lõigetes 2–4, § 230 lõikes 2, §-des 234-237, § 242 lõikes 2 ja karistusandmed ei ole karistusregistri seaduse kohaselt sellest registrist kustutatud;
arvesse võetakse ka välisriikidest saadud veondus- ja liiklusalaste rikkumiste karistusandmeid, kui välisriigis toimepandud õigusrikkumise kohta tehtud otsuse täitmisest ei ole möödunud karistusregistri seaduse §-s 24 sätestatud karistusandmete kustutamise tähtaeg;
loa omaja andmed ei vasta loal märgitule.
Järelevalvet selle üle, kas tegevusloa omaja vastab tegevusloa kehtivusajal talle kehtestatud tingimustele teevad ERAA ning majandus- ja kommunikatsiooniministeerium.
Teedel teeb tegevusloa olemasolu üle järelevalvet politsei- ja piirivalveamet.
Katrin Tambur
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, tel: 625 6368, e-post: katrin.tambur@mkm.ee
Viimati muudetud: 31-01-2017 15:01 | Teksti koostas: majandus- ja kommunikatsiooniministeerium


Vana-Mustamäe tn 16 suusahüppetorni osa üürilepingu pikendamine (Elisa Eesti AS)
Tallinna Linnavalitsus 12.06.2019 korraldus number 818
818-k
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 10 lg 1, § 30 lg 1 p 2, § 35 lg 5 alusel ja kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 13. juuni 2013 määruse nr 32 „Linnavara kasutusse andmise kord“ § 3 lg 3 p-ga 2, §-ga 4, § 5 lg 1 p-ga 2 ja lg 2 p-dega 1-7 ja 9-11, §-ga 7, § 41 p-ga 8, § 42 lg-ga 1, §-ga 44, § 45 lg-ga 1, §-dega 47 ja 49, arvestades asjaolu, et Elisa Eesti AS on kasutanud Vana-Mustamäe tn 16 suusahüppetorni osa viis aastat, täitnud kasutuslepingust tulenevaid kohustusi tähtaegselt ja korrektselt ning tulenevalt Elisa Eesti AS 9. mai 2019 taotlusest
1. Pikendada Elisa Eesti AS-iga (registrikood 10178070) sõlmitud linnavara üürilepingut alates 26. juunist 2019 viieks aastaks Vana-Mustamäe tn 16 asuva suusahüppetorni seina 1,0 m2 osa ja hüppetorni seinaga külgneva 4,0 m2 maa-ala, pind kokku 5,0 m², kasutamiseks vastavalt korralduse lisas 1 olevale joonisele (edaspidi linnavara).
2. Tallinna Spordi- ja Noorsooameti hallataval asutusel Nõmme Spordikeskusel pikendada Elisa Eesti AS-iga linnavara üürilepingut vastavalt korralduse lisale 2 järgmistel tingimustel:
2.1 linnavara kasutatakse piirkonnas sideteenuste pakkumiseks;
2.2.1 üüri linnavara kasutamise eest 135 eurot, millele lisandub käibemaks;
2.2.2 linnavara kasutamisega seotud kõrvalkulud (sh elektrienergia tarbimine, hooldus- ja halduskulud), maksud ja koormised;
2.3 linnavara üürilepingu eritingimused on:
2.3.1 üürnik kohustub hoiduma mobiilside tugijaama ja seadmete ekspluateerimisel tegevusest, mis võiks põhjustada teiste suusahüppetornil asuvate raadio- ja telefoniseadmete häireid;
2.3.2 linnavara üüri suurenemine toimub üks kord aastas vastavalt tarbijahinnaindeksi muutusele. Kui tarbijahinnaindeks on negatiivne, siis üüri suurus ei muutu;
2.3.3 üürileandja ei hüvita üürniku poolt suusahüppetorni parenduseks tehtud ja tehtavaid kulutusi, ega maksa üürilepingu lõppemisel hüvitist parandustest tingitud linnavara väärtuse suurenemise eest;
2.3.4 linnavara allüürile andmine on keelatud.
3. Kiita heaks Tallinna linna ja Elisa Eesti AS-i vahel sõlmitava linnavara üürilepingu projekt (lisa 2).
4. Volitada Tallinna Spordi- ja Noorsooameti hallatava spordiasutuse Nõmme Spordikeskus direktorit Toomas Klasenit Tallinna linna nimel alla kirjutama punktis 3 nimetatud linnavara üürilepingule.
5. Elisa Eesti AS-l on õigus punktis 3 nimetatud linnavara üürilepingut pikendada ühe kuu jooksul arvates talle korralduse teatavakstegemisest. Kui Elisa Eesti AS ei pikenda nimetatud tähtaja jooksul linnavara üürilepingut, kaotab ta lepingu pikendamise õiguse.
6. Tallinna Spordi- ja Noorsooametil teha korraldus teatavaks hallatavale spordiasutusele Nõmme Spordikeskus ja Elisa Eesti AS-ile ning avaldada teade linnavara üürilepingu pikendamisest Tallinna linna veebilehel.
7. Tunnistada alates 26. juunist 2019 kehtetuks Tallinna Linnavalitsuse 11. juuni 2014 korraldus nr 951-k „Vana-Mustamäe tn 16 asuva suusahüppetorni osa üürile andmine (Elisa Eesti AS), linnavara üürilepingu projekti heakskiitmine ja volituste andmine Toomas Klasenile”.


13.03.2013 otsus nr 242
§ 1. Erakonnaseaduses tehakse järgmised muudatused:
„(1) Valimisliidule kohaldatakse käesoleva seaduse § 121 lõigetes 1, 2 ja 8, §-des 122–124, § 125 lõikes 2 ning §-s 128 sätestatut.”;
2) paragrahvi 52 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Üksikkandidaadi kohta sätestatut kohaldatakse erakonna või valimisliidu nimekirjas kandideerinud isikule, kes tegi valimiskampaaniaks kulutusi erakonna või valimisliidu kuludest eraldi.”;
3) paragrahvi 52 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 52 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Üksikkandidaadile kohaldatakse käesoleva seaduse § 123 lõigetes 1, 2 ja 4, § 124 lõigetes 1–4 ning § 128 lõigetes 3 ja 7–9 erakondade kohta sätestatut.”;
5) paragrahvi 121 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 121. Erakonna rahastamise põhimõtted ja teabe avalikustamine”;
6) paragrahvi 121 täiendatakse lõigetega 3–8 järgmises sõnastuses:
„(3) Erakond koostab käesoleva paragrahvi lõikes 2 loetletud allikate kaupa tulude ja saadud laenude kohta kvartaliaruande kvartali lõpu seisuga ja esitab selle erakondade rahastamise järelevalve komisjonile komisjoni nõutud vormis kvartalile järgneva kuu 10. kuupäevaks. Aruandes märgitakse käesoleva paragrahvi lõigetes 6 ja 7 nimetatud andmed. Aruanne avalikustatakse erakondade rahastamise järelevalve komisjoni veebilehel. Aruande avalikustamisel erakondade rahastamise järelevalve komisjoni veebilehel asendatakse käesoleva paragrahvi lõigetes 6 ja 7 nimetatud isikukood isiku sünniajaga.
(8) Juba avalikustatud andmetes tehtava muudatuse korral näidatakse ära muudatus ja selle tegemise kuupäev. Erakond teavitab muudatuse tegemisest erakondade rahastamise järelevalve komisjoni.”;
7) paragrahvi 123 lõiked 6–10 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahv 125 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 125. Erakonna ja kandidaadi arvelduskontod
(2) Üksikkandidaat võib valimiskampaania tulude laekumiseks ja kulude tegemiseks kasutada vaid selliseid arvelduskontosid, millest ta on teavitanud erakondade rahastamise järelevalve komisjoni.”;
9) paragrahvi 128 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Erakond esitab erakondade rahastamise järelevalve komisjonile komisjoni nõutud vormis aruande Riigikogu, Euroopa Parlamendi ja kohaliku omavalitsuse volikogu valimiskampaania läbiviimiseks erakonna ja tema sidusorganisatsioonide ning erakonna nimekirjas kandideerinud isikute valimiskampaania kulude kohta ühe kuu jooksul valimispäevast arvates. Valimiskampaania kulude aruanne avalikustatakse erakondade rahastamise järelevalve komisjoni veebilehel.”;
10) paragrahvi 128 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Valimiskampaania kulude aruanne sisaldab andmeid erakonna ja tema nimekirjas kandideerinud isikute valimiskampaania kulude kohta. Valimiskampaania kulude aruanne koostatakse tasutud ja tasumata kulude kaupa. Tasumata kohustuste kohta esitatakse erakondade rahastamise järelevalve komisjonile kvartaliaruanne kvartali lõpu seisuga kvartalile järgneva kuu 20. kuupäevaks seni, kuni võlasuhe on lõppenud.”;
11) paragrahvi 128 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 128 lõiked 5–7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Üksikkandidaat märgib aruandes valimiskampaaniaks kasutatud käesoleva seaduse § 52 lõikes 3 nimetatud rahastamise allika liigi. Annetuse kohta märgitakse annetaja nimi ja isikukood ning annetuse väärtus ja laekumise kuupäev, isikliku vara kohta märgitakse valimiskampaaniaks kasutatud rahasumma. Aruanne esitatakse ja avalikustatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras.
13) paragrahvi 1211 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 1211. Erakondade rahastamise järelevalve komisjoni ettekirjutus ja õigus nõuda dokumente”;
14) paragrahvi 1211 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) on jätnud täitmata kohustuse esitada tähtpäevaks käesoleva seadusega nõutud aruanne või selles esineb puudusi;”;
15) paragrahvi 1211 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) on jätnud komisjoni nõutud dokumendi tähtajaks esitamata.”;
16) paragrahvi 1211 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
17) paragrahvi 1211 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Erakondade rahastamise järelevalve komisjonil on õigus saada käesoleva seaduse täitmise kontrollimiseks dokumente kõikidelt käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikutelt. Dokumente nõutakse kirjalikus taotluses, milles tuuakse ära nõude eesmärk ja õiguslik alus ning viidatakse ettekirjutuse tegemise võimalusele dokumendi tähtajaks esitamata jätmise korral. Dokumendi esitamise tähtajaks ei määrata lühemat aega kui kümme päeva.”;
18) paragrahvi 1212 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Erakondade rahastamise järelevalve komisjon võib määrata käesoleva seaduse § 1211 lõike 1 punktides 1–3, 5 ja 6 sätestatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras kuni 6400 eurot.”
§ 2. Käesolev seadus jõustub 2013. aasta 1. aprillil.